1973D0391 — FI — 16.08.1976 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 3 päivänä joulukuuta 1973,
luottovakuutuksen, luottotakuiden ja rahoitusluottojen alan neuvotteluja ja tietojenvaihtoa koske-
vista menettelyistä
(73/391/ETY)
(EYVL L 346, 17.12.1973, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston päätös 76/641/ETY, tehty 27 päivänä heinäkuuta 1976 L 223 25 16.8.1976
▼B
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 3 päivänä joulukuuta 1973,
luottovakuutuksen, luottotakuiden ja rahoitusluottojen alan neuvot-
teluja ja tietojenvaihtoa koskevista menettelyistä
(73/391/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 113 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäneuvosto on 27 päivänä syyskuuta 1960 tekemällään päätöksellä perus-
tanut luottovakuutuksen, luottotakuiden ja rahoitusluottojen
politiikkojen yhteensovittamisryhmän (
1),
neuvosto on 26 päivänä tammikuuta 1965 tekemällään päätöksellä
ottanut käyttöön luottovakuutuksen, luottotakuiden ja rahoitusluottojenalan neuvottelumenettelyn (
2), ja
tätä neuvottelumenettelyä olisi muutettava sen soveltamisesta saatujen
kokemusten perusteella,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Liitteessä olevia määräyksiä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1974.Nämä määräykset korvaavat neuvoston aikaisemmin antamat luottova-
kuutuksen, luottotakuiden ja rahoitusluottojen alan
neuvottelumenettelyä koskevat määräykset.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1973D0391 — FI — 16.08.1976 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o 66, 27.10.1960, s. 1339/60
(2) EYVL N:o 19, 5.2.1965, s. 255/65
▼B
LIITE
LUOTTOVAKUUTUKSEN, LUOTTOTAKUIDEN JA RAHOITUSLUOT-
TOJEN ALAN NEUVOTTELUJA JA TIETOJENVAIHTOA KOSKEVA
MENETTELY
I OSASTO
YLEINEN MENETTELY
1 jakso
Soveltamisala
1 artikla
Jäljempänä II jaksossa vahvistetun menettelyn mukainen neuvottelu on järjes-
tettävä, jos jäsenvaltio, muu julkisyhteisö tai mikä tahansa valtion tai muun
julkisyhteisön alainen laitos, joka harjoittaa luottovakuutus- tai rahoitustoi-
mintaa, sitä ehdottaa, ulkomaanluottojen myöntämiseksi tai takaamiseksi
kokonaan tai osittain, kun ulkomaanluotot:
— liittyvät tavaroiden tai palvelujen vientiin,
— poikkeavat liitteessä I luetelluista normeista tai muista jäsenvaltioiden anta-
mista normeista.
2 artikla
Neuvottelumenettelyä sovelletaan, jos
— kysymys on toimittaja- tai rahoitusluotoista,
— luotot liittyvät yksittäisiin sopimuksiin tai 3 artiklassa määriteltyihin yleisiin
luottojärjestelyihin,
— luotot ovat täysin yksityisiä tai niitä rahoitetaan kokonaan tai osittain julki-
sista varoista.
Julkisista ja yksityisistä varoista muodostuvia sekaluottoja sekä yksityisten luot-
tojen yleisiä luottojärjestelyjä, joihin saadaan julkisista varoista korkotukea,
pidetään tätä menettelyä sovellettaessa julkisina luottoina.
3 artikla
1. Yleisellä luottojärjestelyllä tarkoitetaan sellaista missä tahansa muodossa
olevaa järjestelyä tai ilmoitusta, jonka tarkoituksesta taata toimittaja- tai rahoi-
tusluottoja taikka myöntää rahoitusluottoja tietyissä määritetyissä tai
myöhemmin määritettävissä rajoissa liiketoimien kokonaisuutta varten annetaan
tieto kolmannelle maalle, viejille tai rahoituslaitoksille. Neuvottelumenettelyä
sovelletaan näihin yleisiin luottojärjestelyihin, vaikka liiketoimien luonnetta ei
olisikaan määritelty eikä muodollista sitoumusta tehty, tämän rajoittamatta
oikeutta päättää jokaisesta yksittäisestä sopimuksesta erikseen.
2. Jos yleisen luottojärjestelyn myöntämistä koskevan neuvottelun aikana,
riippumatta siitä, onko neuvottelu julkinen vai yksityinen, jäsenvaltio tai
komissio pyytää suullisen kuulemisen aloittamista ja jos tämän suullisen kuule-
misen aikana viisi jäsenvaltiota pyytää, että kaikkien tai joidenkin yksittäisten
sopimusten, jotka lasketaan mukaan tähän yleiseen järjestelyyn, katsottaisiin
olevan ennalta kuulemisen kohteena, kuulemista sovelletaan tällaisten sopi-
musten yhteydessä.
3. Jäsenvaltion, joka on myöntänyt yleisen luottojärjestelyn, on myöhemmin
puolivuosittain ilmoitettava kyseisen järjestelyn käytöstä.
II jakso
Menettely
4 artikla
Jos on kysymys yksittäisestä sopimuksesta, jäsenvaltion, joka aloittaa neuvot-
telun, on toimitettava seuraavat tiedot:
a) määrämaa;
b) paikka, jossa liiketoimi suoritetaan, tai jos sitä ei ole, sopimuspuolen koti-
paikka määrämaassa;1973D0391 — FI — 16.08.1976 — 001.001 — 3
▼B
c) liiketoimen erityispiirteet:
— liiketoimen luonne: aineiston luonne sekä toimitettavien yksiköiden
summittainen lukumäärä,
— liitteessä 2 esitetyn asteikon mukainen suuruusjärjestys,— ovatko ostajat tai mahdolliset takaajat julkisia vai yksityisiä,— jos liiketoimesta järjestetään kansainvälinen tarjouskilpailu, tarjousten
viimeinen jättöpäivä;
d) mahdollisen luotonsaajan pyytämät pääasialliset luottoehdot;
e) luottoehdot, jotka viejämaan viranomaiset aikovat myöntää:
— luotosta maksettava korko,
— luoton kesto sekä luoton alkamisajankohta (esimerkiksi kukin maksuerä,
viimeisin maksuerä, toimituskulut),
— takaisinmaksun aikataulu,
— jos luottoa ei makseta takaisin tasaerissä säännöllisin väliajoin luoton
alkamisen ja päättymisen välillä, tarkat tiedot siitä, miten takaisinmaksu
suoritetaan (kunkin erän prosentuaalinen osuus ja tarkka maksupäivä),
— tehokkaan korkotuen määrä, silloin kun se poikkeaa tavanomaisen järjes-
telmän mukaisesti saatavasta tuesta; korkokanta, jos luotto myönnetään
julkisista varoista,
— luottovakuutusmaksut, silloin kun ne poikkeavat tavanomaisen järjes-
telmän mukaisesti maksettavista maksuista,
— paikallisia kustannuksia varten annettavan tuen soveltamisala ja edelly-
tykset;
f) tarkat syyt, joiden vuoksi 1 artiklassa tarkoitettuja normeja ei sovelleta tai
niistä poiketaan. Jos ne ovat olemassa, seuraavat seikat on ehdottomasti
mainittava: tukiluotto, kilpailu kolmansien maiden kanssa (täsmennettävä,
onko se tuettua vai ei) ja ennalta kuulemisen kohteena olleen liiketoimen
lukeminen mukaan yleiseen luottojärjestelyyn.
5 artikla
Jos on kysymys yleisestä luottojärjestelystä, jäsenvaltion, joka aloittaa neuvot-
telun, on toimitettava seuraavat tiedot:
a) määrämaa;
b) yleisten luottojärjestelyjen määrä;
c) luoton käyttötarkoitus:
— paikka, jossa liiketoimi suoritetaan, jos se on tiedossa,
— sellaisen aineiston luonne, jota mahdollisesti vaaditaan,
— ovatko luotonottajat ja mahdolliset takaajat yksityisiä vai julkisia;
d) Edellä 4 artiklan e alakohdassa tarkoitetut tiedot sisältävät luottoehdot sekä
yksittäisille sopimuksille asetettavat ehdot (esimerkiksi yleiseen luottojärjes-
telyyn mukaanlaskemisen viimeiset päivämäärät, sopimuksille mahdollisesti
asetettavat vähimmäismäärät);
e) tarkat syyt, joiden vuoksi 1 artiklassa tarkoitettuja normeja ei sovelleta tai
niistä poiketaan. Jos ne ovat olemassa, seuraavat seikat on ehdottomasti
mainittava: tukiluotto ja kilpailu kolmansien maiden kanssa (täsmennettävä,
onko se tuettua vai ei).
6 artikla
Tietoja toimitettaessa on noudatettava seuraavaa numerointia:
— yksittäiset sopimukset: neuvottelevaa jäsenvaltiota tarkoittava kirjain, jota
seuraa kyseisen vuoden sarjanumero; jos sopimus luetaan mukaan yleiseen
luottojärjestelyyn, tällaisen yleisen luottojärjestelyn numerointi on myös
ilmaistava,
— yksityisten luottojen yleiset luottojärjestelyt: kirjain ”X”, jota seuraa neuvot-
televaa jäsenvaltiota tarkoittava kirjain sekä kyseisen vuoden sarjanumero,
— julkiset tai sekaluotot: kirjain ”A”, jota seuraa neuvottelevaa jäsenvaltiota
tarkoittava kirjain sekä kyseisen vuoden sarjanumero.
7 artikla
Jotta jäsenvaltiot voisivat yhteensovittaa näkemyksensä riittävän hyvissä ajoin, 4
ja 5 artiklassa tarkoitetut tiedot on toimitettava niin pian kuin mahdollista
takuita tai suunniteltuja luottoja taikka mitä tahansa muuta päätöstä koskevan
tutkimuksen aloittamisen jälkeen, joka kansallisen sääntelyn tai kansallisen
hallintokäytännön mukaan olisi edellytyksenä tällaisten takuiden tai luottojen
myöhemmälle tarkastelulle.1973D0391 — FI — 16.08.1976 — 001.001 — 4
▼B
8 artikla
Jos sellaiset tekijät muuttuvat, joilla voidaan perustella poikkeamista normeista,
tai jos suunnitellaan sellaisia uusia oleellisia luottoehtoja, jotka poikkeavat
neuvottelevan jäsenvaltion alun perin määrittämistä ehdoista, olisi järjestettävä
uusi neuvottelu tarkistetun tilanteen perusteella.
Jos kuitenkin suunnitellut uudet ehdot ovat rajoittavampia, kyseinen jäsenvaltio
on ainoastaan sitoutunut tilanteessa alun perin suoranaisesti esillä olleisiin
tietoihin.
9 artikla
Edellä 4 ja 5 kohdassa tarkoitetut tiedot, 10 artiklassa tarkoitetut vastaukset sekä
15 artiklassa tarkoitetut ilmoitukset on toimitettava teleksin välityksellä jäsen-
valtioiden, komission ja neuvoston pääsihteeristön nimeämille vastaanottajille.
Kaikki neuvotteluun liittyvä kirjeenvaihto on numeroitava, ja siinä on oltava
selvitys määrämaasta.
10 artikla
1. Jäsenvaltiot ja komissio voivat:
— ilmaista, että neuvottelevan jäsenvaltion suunnittelemissa ehdoissa ei ole
huomauttamista,
— pyytää neuvottelevalta jäsenvaltiolta lisätietoja,
— esittää huomautuksia sekä varaumia tai antaa vastustavan lausunnon;
ainoastaan nimenomaisesti vastustavaksi lausunnoksi ilmaistun lausunnon
voidaan katsoa olevan ”vastustava lausunto”,
— pyytää kokouksen järjestämistä kuulemista varten.
2. Jos viisi jäsenvaltiota on antanut neuvottelua edellyttävän liiketoimen
osalta vastustavan lausunnon, kokous kuulemista varten järjestetään ilman eri
toimenpiteitä.
3. Jäljempänä 13 artiklan soveltamisesta huolimatta, neuvottelevan jäsenval-
tion on lykättävä päätöksensä tekemistä 11 artiklassa vahvistettujen
määräaikojen päättymiseen asti tai, jos kokous kuulemista varten järjestetään
ilman eri toimenpiteitä 2 kohdan mukaisesti, siihen asti kunnes kyseinen kokous
on järjestetty.
11 artikla
Edellä 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu menettely on aloitettava seitsemän
vuorokauden kuluessa siitä, kun neuvotteleva jäsenvaltio on toimittanut alus-
tavan tiedonannon.
Jos neuvotteleva jäsenvaltio saa lisätietoja koskevia pyyntöjä seitsemän vuoro-
kauden kuluessa, sen on vastattava niihin viiden vuorokauden kuluessa.
Menettelyyn osallistuvilla on nämä lisätiedot saatuaan enintään kolme työpäivää
aikaa lausuntonsa antamiseen.
12 artikla
Jos jäsenvaltiot, joita on kuultu, tai komissio ei vastaa 11 artiklassa määrätyissä
määräajoissa, katsotaan, ettei 10 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakoh-
dassa tarkoitettuja huomautuksia ole tehty.
Heti kun lisätietoja pyytänyt jäsenvaltio on ilmoittanut 9 artiklassa tarkoitetuille
vastaanottajille siitä, ettei se ole saanut vastausta 11 artiklan toisessa kohdassa
tarkoitetussa määräajassa, kokous kuulemista varten järjestetään ilman eri
toimenpiteitä, ja 10 artiklan 3 kohtaa sovelletaan.
13 artikla
Neuvotteleva jäsenvaltio voi poikkeuksellisesti tehdä välittömästi päätöksen
suunnitellusta liiketoimesta, jos se katsoo, ettei tätä päätöstä enää voida lykätä.
Tätä määräystä ei kuitenkaan sovelleta, ellei ole kysymys julkisista luotoista:
— jos luoton myöntämistä tai takaamista koskeva päätös perustuu ainoastaan
yhteisön sisäiseen kilpailuun. Liiketoimesta voidaan kuitenkin tehdä
välittömästi päätös myös ehdoilla, joita toinen jäsenvaltio on jo päättänyt
tukea,
— sikäli kuin kansainvälisissä yhteyksissä määritellyssä menettelyssä, jonka
osapuolia kaikki jäsenvaltiot ovat, annetaan osallistujille kiireellisissä
tapauksissa ainoaksi mahdollisuudeksi lyhentää tavanomaista vastausaikaa.1973D0391 — FI — 16.08.1976 — 001.001 — 5
▼B
14 artikla
Kokoukset kuulemista varten järjestetään 27 päivänä syyskuuta 1960 tehdyllä
neuvoston päätöksellä perustetun luottovakuutuksen, luottotakuiden ja rahoitus-
luottojen politiikkojen yhteensovittamisryhmän tai sen alaryhmien kokousten
yhteydessä. Lisäksi jos jokin jäsenvaltio sitä pyytää, erityisiä kokouksia kutsu-
taan koolle ryhmän tai sen alaryhmän kokousten välisinä aikoina.
Jäsenvaltiot ja komissio toimittavat 9 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille, jos
mahdollista, neljä vuorokautta ennen kuulemista varten järjestettyjä kokouksia
luettelon asioista, joita aiotaan käsitellä.
Kuulemista varten järjestetyt kokoukset pidetään neuvoston pääsihteeristön
toimipaikassa.
15 artikla
Kaikissa tapauksissa jokaisesta liiketoimesta tehdystä lopullisesta päätöksestä
toimitetaan tieto muille jäsenvaltioille. Tällaista päätöstä koskevaan ilmoituk-
seen liitetään selvitys perusteista, joiden osalta neuvotteleva jäsenvaltio ei ole
voinut ottaa huomioon sellaisia huomautuksia, varaumia tai vastustavia lausun-
toja, jotka kuulemisessa osallisina olleet ovat tehneet.
II OSASTO
ERITYISMENETTELYT
16 artikla
Jäsenvaltio voi tiedustella toiselta jäsenvaltiolta, tietääkö se liiketoimesta, jonka
osalta ei vielä ole järjestetty neuvottelua, ja erityisesti viejän tai rahoituslai-
toksen ehdottamista luottoehdoista. Jollei näihin tiedusteluihin vastata
seitsemän vuorokauden kuluessa, tiedustelun esittäneellä jäsenvaltiolla on oikeus
katsoa, että jäsenvaltio, jota on kuultu, tietää asiasta, ja ehdotetut luottoehdot
katsotaan vahvistetuiksi. Edellä I osastossa määrätyn menettelyn mukaisesti
tiedustelun tehneellä jäsenvaltiolla on oikeus aloittaa neuvottelu ilmoittamalla
nimenomaisesti, että se on perusteltua todetun kilpailutilanteen vuoksi.
Jos jäsenvaltio on jo aloittanut neuvottelun ja jos toinen jäsenvaltio, jota
pyydetään tukemaan samaa liiketointa, tiedustelee edellä mainitulta jäsenval-
tiolta tämän lopullista kantaa, ja jos tähän tiedusteluun ei vastata viiden
työpäivän kuluessa, tiedustelun esittänyt jäsenvaltio voi katsoa, että jäsenvaltio,
jolta asiaa on tiedusteltu, tukee asiaa neuvottelun aikana esitetyin ehdoin.
17 artikla
Sitomattomat luotot, jotka poikkeavat liitteessä I esitetyistä normeista tai muista
jäsenvaltioiden antamista normeista, edellyttävät luottovakuutuksen, luottota-
kuiden ja rahoitusluottojen politiikan yhteensovittamisryhmässä ilmoitusta:
— edellisen vuosineljänneksen aikana myönnettyjen luottojen perustekijöistä,
— edellisen vuoden lopun tilanteesta käytettyjen sitomattomien luottojen osalta.
18 artikla
Jos jäsenvaltio tekee kolmannen maan kanssa sopimuksen, jossa viitataan luot-
tojen mahdolliseen myöntämiseen vahvistamatta niiden tarkkoja ehtoja:
— sidottujen luottojen osalta jäsenvaltion on heti sopimusta tehtäessä toimitet-
tava tieto sen perustekijöistä 9 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille,
— sitomattomien luottojen osalta 17 artiklassa tarkoitetut ilmoitukset koskevat
myöställais ia luottoja.
III OSASTO
SÄÄNNÖLLISET KERTOMUKSET
19 artikla
Luottovakuutuksen, luottotakuiden ja rahoitusluottojen politiikkojen yhteensovit-
tamisryhmä toimittaa puolivuosittain kertomuksen I ja II osastossa tarkoitettujen
menettelyjen soveltamisesta.
Myös täydentäviä kertomuksia laaditaan, jos menettelyjä sovellettaessa ilmen-
neiden ongelmien luonne ja merkitys sitä edellyttävät, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta edellä mainittujen säännöllisten kertomusten laatimista.1973D0391 — FI — 16.08.1976 — 001.001 — 6
▼B
LIITE 1
YHTEISÖN NORMIT, JOISTA EI VOIDA POIKETA NEUVOTTELE-
MATTA
A.Luottojen kesto
Myönnettyjen luottojen kesto, riippumatta siitä, onko kyse toimitusluotosta
vai rahoitusluotosta, ei saa olla enempää kuin viisi vuotta laskettuna seuraa-
vista ajankohdista:
1.Pääomahyödykkeet, jotka koostuvat yksittäisistä tavaroista ja joita
voidaan käyttää yksittäisinä yksikköinä (esimerkiksi veturit):
— arvioitu päivä tai todelliset päivät, jolloin ostajan on tosiasiallisesti
otettava tavarat haltuunsa omassa maassaan.
2.Pääomahyödykkeet, jotka on tarkoitettu kokonaisiin rakennuksiin tai
tehtaisiin, mikäli toimittaja ei ole vastuussa vastaanottamisesta:
— päivä, jolloin ostajan on tosiasiallisesti otettava sopimuksen mukai-
sesti toimitettu koko tavara haltuunsa (lukuun ottamatta varaosia).
3.Rakennussopimus, jonka mukaan urakoitsija ei ole vastuussa vastaanotta-
misesta:
— rakentamisen päättymispäivä.
4.Asennussopimus (tai rakennussopimus), jonka mukaan toimittajalla (tai
urakoitsijalla) ei ole sopimusoikeudellista vastuuta vastaanottamisesta:
— päivä, jolloin tavarantoimittaja (tai urakoitsija) on päättänyt asen-
nuksen (tai rakentamisen) ja alustavat kokeilut, joilla varmistetaan
se, että kohde on toimintavalmis riippumatta siitä, onko asennustyö(tai rakennus) luovutettu ostajalle sopimuksen mukaisena ajankohtana
vai ei, ja riippumatta sitoumuksista, joita tavarantoimittajalla (tai
urakoitsijalla) voi olla ja jotka jatkuvat edelleen siltä osin kuin kyse
on esimerkiksi tehokkaan toiminnan takaamisesta tai paikallisen
henkilöstön kouluttamisesta.
5.Edellä 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, kun sopimuksessa
edellytetään hankkeen eri osien erillistä toteuttamista:
— kunkin erillisen osan ajankohta tai näiden ajankohtien arvioitu päivä,
tai kun toimittaja on tehnyt sopimuksen koko hankkeen sijasta sen
olennaisesta osasta, koko hankkeelle sopiva ajankohta.
B.Paikallisten kustannusten prosentuaalinen osuus
Taattujen yksityisten luottojen osalta luotolle maksettavan paikallisen
osuuden jäljelle jäävä osa ei saa olla enempää kuin viisi prosenttia sopi-
mushinnasta;
— neuvottelua ei kuitenkaan saa aloittaa sellaisista sopimuksista, joiden
paikallinen osuus on maksettava kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun
työt tai toimitukset ovat päättyneet,
— tämän säännön tulkintaa varten tarkoitetaan:
— ”luotolle maksettavalla jäljelle jäävällä osalla” sitä osaa, joka jää
jäljelle sen jälkeen, kun paikallista osuutta vastaan on laskutettu
kaikki tiliin tehdyt maksut sopimuksen yhteydessä,
— ”paikallisella osuudella” sitä osuutta sopimushinnasta, joka edustaa
kustannuksia, jotka viejä arvioi aiheutuvan paikan päällä työnteki-
jöille tai muille maksamisesta tai hankintojen maksamisesta,
— ”sopimuksella” kaiken tyyppisiä sopimuksia (hankintasopimuksia,
työsopimuksia, sekasopimuksia),
— ”maksuilla tileiltä” maksettavia määriä kokonaisuudessaan tilauksen
tekemisen ja työn tai toimitusten loppuunsaattamisen välillä.
C.Leasing-sopimukset
Tämän päätöksen mukaisten sääntöjen soveltamiseksi leasing-sopimuksia
pidetään luottoina. Jos niiden voimassaoloaikaa ei ole nimenomaisesti rajoi-
tettu, tämän voimassaoloajan katsotaan jatkuvan yli viisi vuotta.1973D0391 — FI — 16.08.1976 — 001.001 — 7
▼M1
▼B
▼B
LIITE 2
KÄYTETTÄVÄ ARVOASTEIKKO
I rygmä: 750 000 erityiseen nosto-oikeuteen asti
II ryhmä: 600 000 — 1 200 000 erityistä nosto-oikeutta
III ryhmä: 1 000 000 — 2 200 000 erityistä nosto-oikeutta
IV ryhmä: 2 000 000 — 3 200 000 erityistä nosto-oikeutta
V ryhmä: 3 000 000 — 5 000 000 erityistä nosto-oikeutta
VI ryhmä: 4 800 000 — 7 600 000 erityistä nosto-oikeutta
VII ryhmä: 7 400 000 — 11 200 000 erityistä nosto-oikeutta
VIII ryhmä: 10 000 000 — 22 000 000 erityistä nosto-oikeutta
IX ryhmä: 20 000 000 — 44 000 000 erityistä nosto-oikeutta
X ryhmä: enemmän kuin 40 000 000 erityistä nosto-oikeutta1973D0391 — FI — 16.08.1976 — 001.001 — 8
▼M1