2011R0677 — FI — 01.01.2015 — 003.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B KOMISSION ASETUS (EU) N:o 677/2011, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2011, ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (EU) N:o 691/2010 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EYV L 185, 15.7.2011, p.1)

Muutettu:









▼B

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 677/2011,

annettu 7 päivänä heinäkuuta 2011,

ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (EU) N:o 691/2010 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







EUROOPAN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 ( 1 ) ja erityisesti sen 11 artiklan, ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä (ilmatila-asetus) 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 551/2004 ( 2 ) ja erityisesti sen 6 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksen (EY) N:o 551/2004 tavoitteena on tukea vaiheittain aiempaa yhtenäisemmän toiminnallisen ilmatilan periaatetta yhteisen liikennepolitiikan osana ja vahvistaa yhteiset suunnittelu- ja hallintamenettelyt, joilla varmistetaan ilmaliikenteen hallinnan tehokas ja turvallinen toiminta. Verkkotoiminnoilla olisi pyrittävä tukemaan aloitteita kansallisella tasolla ja toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. (2) Verkkotoimintojen olisi oltava yleishyödyllinen palvelu, jota harjoitetaan Euroopan ilmailuverkoston hyväksi ja joka myötävaikuttaa lentoliikennejärjestelmän kestävään kehitykseen varmistamalla toimintojen vaaditun suorituskyvyn, yhteensopivuuden ja koordinoinnin, mukaan lukien toiminnot, joilla pyritään varmistamaan niukkojen resurssien paras mahdollinen hyödyntäminen. (3) Asetuksen (EY) N:o 551/2004 mukainen Euroopan reittiverkon suunnittelu ja niukkojen resurssien koordinointi ei saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden omaa ilmatilaansa koskevaan suvereniteettiin eikä jäsenvaltioiden sellaisiin tarpeisiin, jotka liittyvät yleiseen järjestykseen, yleiseen turvallisuuteen ja puolustuskysymyksiin, siten kuin asetuksessa (EY) N:o 549/2004 säädetään. (4) Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä (radiotaajuuspäätös) 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 676/2002/EY ( 3 ) vahvistetaan mainitun alan toimintaperiaatteet ja oikeudellinen kehys. (5) Olisi perustettava puolueeton ja toimivaltainen elin (verkon hallinnoija), joka vastaa asetuksessa (EY) N:o 551/2004 säädettyjen verkkotoimintojen toteuttamiseksi tarvittavista toiminnoista. (6) Euroopan reittiverkko olisi suunniteltava siten, että reititys voidaan optimoida portilta portille -näkökulmasta lennon kaikissa vaiheissa, ottaen erityisesti huomioon lentojen tehokkuuden ja ympäristönäkökohdat. (7) Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) ja Eurocontrolin reittisuunnittelun, taajuuksien ja toisiotutkakoodien hallinnointiin liittyvä työ on tunnustettua ja sitä pitäisi käyttää pohjana optimoitaessa verkon kehittämistä ja toimintaa unionin tasolla. (8) Reittisuunnittelun, taajuuksien ja toisiotutkakoodien hallinnointia koskevia jäsenvaltioiden velvollisuuksia ICAOta kohtaan olisi kunnioitettava ja ne olisi toteutettava tehokkaammin verkon osalta verkon hallinnoijan koordinoimana ja hänen tuellaan. (9) Radiotaajuuksien varaaminen tapahtuu Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) puitteissa. Jäsenvaltioiden vastuulla on tuoda esiin siviili-ilmailun vaatimukset ja sitten käyttää yleiseen ilmaliikenteeseen osoitettuja resursseja optimaalisella tavalla. (10) ICAO on laatinut toisiotutkakoodi- ja radiotaajuustoimintoja koskevaa ohjeistusta ja ylläpitää ICAOn Euroopan alueella yleisen ilmaliikenteen tarkoituksiin jaettujen taajuuksien rekisteröintijärjestelmää, nykyisin Eurocontrolin avustuksella. (11) Asetuksessa (EY) N:o 551/2005 edellytetään yksityiskohtaisten täytäntöönpanosääntöjen hyväksymistä, jotta prosesseja ja menettelyjä voidaan koordinoida ja yhdenmukaistaa ilmaliikenteen taajuuksien hallinnan tehostamiseksi ja jotta voidaan koordinoida taajuustarpeiden varhaista tunnistamista ja ratkaisemista verkoston suunnittelun ja toiminnan tukemiseksi. (12) Koska ilmaliikennevirtojen säätely (ATFM) on keskeinen osa verkkotoimintoja, on varmistettava asianmukainen yhteys ilmaliikennevirtojen säätelyä koskevista yhteisistä säännöistä 25 päivänä maaliskuuta 2010 annettuun komission asetukseen (EU) N:o 255/2010 ( 4 ). (13) Verkonhallinnan tehokkuus riippuu verkkotoimintojen välittömästä aloittamisesta, ja jäsenvaltiot ovat jo antaneet ilmaliikennevirtojen säätelyn Eurocontrolin tehtäväksi. (14) Erilaisten verkkotoimintojen koordinointi on hyödyllistä antaa yhden elimen tehtäväksi, jotta verkon tasolla voidaan kehittää johdonmukaisia lyhyen ja pitkän aikavälin optimointiratkaisuja, jotka vastaavat suorituskykytavoitteita. Verkkotoiminnoista kuitenkin huolehtisi verkon hallinnoija ja ne toteutettaisiin jäsenvaltioiden ja toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla tässä asetuksessa vahvistettujen vastuiden mukaisesti. (15) Verkon hallinnoijan olisi oltava osallisena jäsenvaltioiden tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen ilmaliikenteen hallintaan liittyvissä suunnitelmissa ja toimissa ja niiden toteutuksessa, varsinkin jos voidaan olettaa, että niillä on tai tulee todennäköisesti olemaan merkittävä vaikutus verkon suorituskykyyn. (16) Eyjafjallajökull-tulivuoren purkaukseen liittyvät tapahtumat huhtikuussa 2010 osoittivat, että on tarpeellista perustaa keskitetty yksikkö, joka voi koordinoida lieventävien toimenpiteiden hallinnointia paikallisella, alueellisella ja verkon tasolla, jotta ilmailuun vaikuttaviin tuleviin kriisitilanteisiin voidaan vastata viipymättä. (17) Verkkotoimintoja ja toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla toteutettuja toimia olisi koordinoitava keskenään. (18) Sidosryhmiä olisi kuultava asianmukaisesti kansallisella, toiminnallisten ilmatilan lohkojen ja verkon tasolla. (19) Koska lentoasemat ovat verkon saapumis- ja poistumispisteitä ja vaikuttavat siten olennaisesti verkon yleiseen suorituskykyyn, verkkotoimintojen olisi sen vuoksi oltava unionin lentoasemien kapasiteetin seurantaryhmän kautta yhteydessä maakoordinaattoreina toimiviin lentoaseman pitäjiin, jotta maakapasiteetti voidaan optimoida ja siten parantaa verkon yleistä kapasiteettia. (20) Verkkotoimintojen toteuttaminen ei saisi rajoittaa lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 ( 5 ) soveltamista. (21) Sotilasoperaatioiden tehokkuus huomioon ottaen siviili- ja sotilasalan yhteistyö ja koordinaatio on välttämätöntä vaadittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Vaikka operatiivisen lentoliikenteen puitteissa toteutettavien sotilaallisten operaatioiden ja sotilaskoulutuksen sisältöön, laajuuteen tai toteuttamiseen liittyvät päätökset eivät kuulu unionin toimivaltaan, on tärkeää ottaa huomioon näiden toimien ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien toimien väliset rajapinnat turvallisuuden ja molemminpuolisen tehokkuuden varmistamiseksi. (22) Verkkotoiminnot eivät saisi rajoittaa asetuksen (EY) N:o 549/2004 13 artiklan soveltamista, joiden tarkoituksena on keskeisten turvallisuus- tai puolustusetujen suojaaminen, eikä asetuksen (EY) N:o 551/2004 7 artiklassa säädetyn ilmatilan joustavan käytön soveltamista. (23) Verkkotoiminnot olisi tarjottava kustannustehokkaalla tavalla välttäen erityisesti toimien päällekkäisyyttä, ja näin olisi mahdollistettava näiden toimintojen tarjoaminen jäsenvaltioissa tämän asetuksen puitteissa taloudellisilla ja henkilöstöresursseilla, jotka ovat alhaisemmat tai korkeintaan yhtä suuret kuin tilanteessa, joka vallitsi ennen verkon hallinnoijan nimittämistä. (24) Komission olisi varmistettava verkon hallinnoijan asianmukainen valvonta. (25) Verkkotoimintoja koskevien turvallisuusvaatimusten olisi vastattava lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevia Euroopan lentoturvallisuusviraston, jäljempänä ’virasto’, vaatimuksia. Näistä vaatimuksista samoin kuin turvallisuusvalvontaa koskevista vaatimuksista olisi säädettävä. (26) Kolmansien maiden huomioon ottaminen ja osallisuus verkkotoimintojen perustamisessa ja toteuttamisessa myötävaikuttaisi yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan yleiseurooppalaiseen ulottuvuuteen. (27) Verkkotoimintoja voidaan laajentaa asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklan mukaisesti. sekä katsoo seuraavaa: ▼M1 ————— ▼B (29) Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 691/2010 olisi muutettava. (30) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:







I

LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1. Tässä asetuksessa vahvistetaan ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklan mukaisesti, jotta voidaan mahdollistaa ilmatilan optimaalinen käyttö yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa ja varmistaa, että ilmatilan käyttäjät voivat valita haluamansa reitin siten, että ilmatila ja lennonvarmistuspalvelut ovat mahdollisimman tehokkaasti käytettävissä.

2. Verkonhallinnan toteuttamiseksi tätä asetusta sovelletaan erityisesti jäsenvaltioihin, Euroopan lentoturvallisuusvirastoon (virasto), ilmatilan käyttäjiin, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin, lentoasemien pitäjiin, lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattoreihin ja toiminnallisiin organisaatioihin kansallisella tasolla ja toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla.

3. Asetuksen (EY) N:o 551/2004 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja rajoittamatta kansainvälistä siviili-ilmailua koskevan Chicagon yleissopimuksen 3 artiklan mukaista valtion ilma-alusten toimintaa, jäsenvaltioiden on sovellettava tätä asetusta niiden vastuulle asetetussa ilmatilassa ICAOn EUR- ja AFI-alueilla.

4. Asetuksen (EY) N:o 549/2004 13 artiklan mukaisesti tämä asetus ei estä jäsenvaltiota soveltamasta toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen keskeisten turvallisuus- tai puolustusetujen suojaamiseksi.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 2 artiklan määritelmiä.

Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan

1. ’lentoaseman pitäjällä’ asetuksen (ETY) N:o 95/93 2 artiklan j alakohdassa määriteltyä ’lentoaseman hallintoelintä’;

2. ’lentoaseman lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattorilla’ asetuksen (ETY) N:o 95/93 mukaisesti koordinoiduille lentoasemille perustettua tehtävää;

3. ’ilmatilan suunnittelulla’ prosessia, jolla pyritään edistämään verkkoon liittyvien suorituskykytavoitteiden saavuttamista ja vastaamaan ilmatilan käyttäjien tarpeisiin sekä varmistamaan saavutettu turvallisuuden taso tai kohottamaan sitä ja kasvattamaan ilmatilan kapasiteettia ja ympäristötehokkuutta kehittämällä ja ottamalla käyttöön edistyneitä navigointivalmiuksia ja -tekniikoita, parantamalla reittiverkkoja ja niihin liittyvää sektorijakoa sekä optimoimalla ilmatilan rakenteita ja kapasiteettia vahvistavia ilmaliikenteen hallintamenetelmiä;

4. ’ilmatilan varaamisella’ sitä, että laajuudeltaan määritelty ilmatila on tilapäisesti varattu ilmatilan käyttäjäryhmien yksinomaiseen tai erityiseen käyttöön;

5. ’ilmatilarajoituksella’ laajuudeltaan määriteltyä ilmatilaa, jossa vaihtelevasti määräaikoina saatetaan harjoittaa ilma-alusten lentoturvallisuuden vaarantavaa toimintaa (vaara-alue); tai valtion maa-alueiden tai sen aluevesien yläpuolella olevaa laajuudeltaan määriteltyä ilmatilaa, jossa ilma-alusten lentämistä on rajoitettu tiettyjen erityisehtojen mukaisesti (rajoitusalue); tai valtion maa-alueiden tai sen aluevesien yläpuolella olevaa laajuudeltaan määriteltyä ilmatilaa, jossa ilma-alusten lentäminen on kielletty (kieltoalue);

6. ’ilmatilan rakenteella’ tietynlaajuista ilmatilaa, joka on suunniteltu ilma-alusten turvallisen ja optimaalisen toiminnan varmistamiseksi;

7. ’ilmatilan käytöllä’ tapaa, jolla ilmatilaa käytetään operatiivisesti;

8. ’ilmatilan käyttäjien edustajalla’ kaikkia luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, jotka edustavat yhtä tai useampaa lennonvarmistuspalvelujen käyttäjäryhmää;

9. ’ilmailun taajuusalueella’ ITU:n radio-ohjesäännön taajuusjakotaulukkoon merkittyä tiettyä taajuusaluetta, jolla taajuudet on varattu yleisen ilmaliikenteen tarkoituksiin;

10. ’lennonjohtosektorilla’ laajuudeltaan määriteltyä ilmatilaa, josta määrätyllä lennonjohtajalla (lennonjohtajilla) on lennonjohtovastuu määrättynä aikana;

11. ’ilmaliikenteen hallinnan palvelun reitillä, ATS-reitillä’ ilmatilan rakenteen määriteltyä osaa, joka on suunniteltu ohjaamaan liikennevirta ilmaliikennepalvelujen tarjoamisen edellyttämällä tavalla;

12. ’siviili- ja sotilastoiminnan yhteensovittamisella’ siviili- ja sotilasviranomaisten ja ilmaliikenteen hallinnan osatekijöiden vuorovaikutusta, joka on tarpeen ilmatilan turvallisen, tehokkaan ja sopusointuisen käytön varmistamiseksi;

13. ’ehdollisella reitillä (CDR)’ ATS-reittiä, joka on käytettävissä lennon suunnitteluun ja toteutukseen ainoastaan erityisehdoin;

14. ’yhteistyöhön perustuvalla päätöksenteolla’ prosessia, jossa päätökset tehdään jatkuvassa vuorovaikutuksessa jäsenvaltioiden, operatiivisten sidosryhmien ja tarvittaessa muiden toimijoiden kanssa ja näitä kuullen;

15. ’verkkokriisillä’ tilaa, jossa lennonvarmistuspalveluja ei voida tarjota vaaditulla tasolla, mikä johtaa verkon kapasiteetin merkittävään alenemiseen, tai merkittävää epätasapainoa verkon kapasiteetin ja kysynnän välillä taikka yhdessä tai useammassa verkon osassa epätavallisen tai ennakoimattoman tilanteen seurauksena esiintyviä vakavia tiedonkulkuongelmia;

16. ’Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmalla’ verkon hallinnoijan yhteistoiminnassa operatiivisten sidosryhmien kanssa laatimaa suunnitelmaa, johon sisältyvät sen reittiverkon suunnitteluun liittyvien operatiivisten toimien tulokset lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä verkon strategiasuunnitelman yleisten suuntaviivojen mukaisesti;

17. ’vapaiden reittien ilmatilalla’ määrättyä ilmatilaa, jossa käyttäjät voivat suunnitella reittinsä vapaasti saapumispisteen ja poistumispisteen välillä ATS-reittiverkkoa käyttämättä;

18. ’taajuusjaolla’ jäsenvaltion antamaa lupaa käyttää radiotaajuutta tai radiotaajuuskanavaa tietyin edellytyksin;

19. ’vaikutuksella verkkoon’ liitteessä II vahvistetun radiotaajuustoiminnon yhteydessä tilannetta, jossa radiotaajuuden jakaminen heikentää verkon yhden tai useamman jaetun radiotaajuuden toimintaa taikka estää tai keskeyttää sen tai haittaa ilmailun taajuusalueiden optimaalista käyttöä tämän asetuksen soveltamisalalla;

20. ’useilla reittivaihtoehdoilla’ ilmatilan käyttäjän mahdollisuutta käyttää useampaa kuin yhtä reititysvaihtoehtoa ATS-reittiverkossa;

21. ’kolmansilla mailla’ maita, jotka eivät ole unionin jäsenvaltioita ja jotka ovat Eurocontrolin jäseniä tai ovat tehneet unionin kanssa sopimuksen yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisesta tai osallistuvat toiminnalliseen ilmatilan lohkoon;

22. ’verkon hallinnoijalla’ asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklan mukaisesti perustettua elintä, joka hoitaa mainitussa artiklassa ja tässä asetuksessa vahvistettuja tehtäviä;

23. ’verkon operaatiosuunnitelmalla’ verkon hallinnoijan yhteistoiminnassa operatiivisten sidosryhmien kanssa laatimaa suunnitelmaa sen operatiivisten toimien organisoimiseksi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä verkon strategiasuunnitelman yleisten suuntaviivojen mukaisesti. Euroopan reittiverkon suunnittelua (ERDN) koskevaan verkon operaatiosuunnitelman osaan sisältyy Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelma;

24. ’verkon strategiasuunnitelmalla’ verkon hallinnoijan eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman mukaisesti yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden ja operatiivisten sidosryhmien kanssa laatimaa suunnitelmaa, jossa määritellään verkon toiminnan ja sen pitkän aikavälin kehittämisen yleiset suuntaviivat;

25. ’toiminnallisella organisaatiolla’ organisaatiota, joka on vastuussa ilmaliikenne-, viestintä-, lennonvarmistus- tai valvontapalveluja tukevien teknisten palvelujen tarjoamisesta;

26. ’operatiivisilla vaatimuksilla’ turvallisuuteen, kapasiteettiin ja tehokkuuteen liittyviä verkon vaatimuksia;

27. ’operatiivisilla sidosryhmillä’ ilmatilan siviili- ja sotilaskäyttäjiä, siviili- ja sotilasilmailun lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia, lentoasemien pitäjiä, lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattoreita ja toiminnallisia organisaatioita sekä kaikkia muita sidosryhmiä, joilla katsotaan olevan merkitystä yksittäisten toimintojen kannalta;

28. ’sektorikonfiguraatiolla’ sellaisten sektorien yhdistelmää, jotka voivat rakenteensa puolesta parhaiten täyttää operatiiviset ja ilmatilan käytettävyyteen liittyvät vaatimukset;

29. ’käyttäjän pyytämällä reitillä’ haluttua reittiä, jonka lentotoiminnan harjoittajat ovat ilmatilan suunnitteluvaiheessa ilmoittaneet vastaavan niiden tarpeita.







II

LUKU

VERKKOTOIMINTOJEN ORGANISOINTI JA HALLINNOINTI

3 artikla

Verkon hallinnoijan perustaminen

1. Asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklassa ja tämän asetuksen liitteissä säädettyjen toimintojen toteuttamiseksi tarvittavia tehtäviä suorittamaan on perustettava puolueeton ja toimivaltainen elin, verkon hallinnoija.

2. Verkon hallinnoijan toimikauden pituuden on vastattava asetuksen (EU) N:o 691/2010 7 artiklan 1 kohdassa säädettyjä suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän viiteajanjaksoja. Sen on oltava riittävän pitkä, jotta näiden toimintojen toteuttamisessa voidaan saavuttaa toimintavarmuus. Toimikauden on oltava pituudeltaan vähintään kaksi viiteajanjaksoa, ja se voidaan uusia.

3. Verkon hallinnoija nimitetään komission päätöksellä sen jälkeen kun yhtenäisen ilmatilan komiteaa on kuultu asetuksen (EU) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua tämän asetuksen hyväksymisestä. Mainittuun päätökseen on sisällyttävä nimitystä koskevat ehdot ja edellytykset, mukaan lukien rahoitus ja nimityksen peruuttamista koskevat ehdot. Komissio arvioi näiden ehtojen noudattamista kunkin 2 kohdassa tarkoitetun viiteajanjakson lopussa.

4. Verkon hallinnoija toteuttaa seuraavia toimintoja:

a) Euroopan reittiverkon suunnittelu liitteen I mukaisesti;

b) niukkojen resurssien koordinointi, koskien erityisesti i) yleisessä ilmaliikenteessä käytettyjen ilmailun taajuusalueiden radiotaajuuksia liitteen II mukaisesti; ii) liitteessä III vahvistettuja toisiotutkakoodeja.

Komissio voi antaa verkon hallinnoijalle muita tehtäviä asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklan 3 kohdan tai 4 kohdan c alakohdan mukaisesti.

5. Verkon hallinnoijan on toteutettava myös asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklan 6 kohdassa ja asetuksessa (EU) N:o 255/2010 tarkoitettu ilmaliikennevirtojen säätelytoiminto.

4 artikla

Verkon hallinnoijan tehtävät

1. Edellä 3 artiklassa lueteltujen toimintojen toteuttamisen tueksi verkon hallinnoijan on huolehdittava seuraavista tehtävistä, jotta verkkotoimintoja voidaan jatkuvasti kehittää yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa ja siten edesauttaa asetuksessa (EU) N:o 691/2010 säädettyjen Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden saavuttamista. Verkon hallinnoijan tehtävänä on erityisesti

a) laatia 5 artiklassa eritelty verkon strategiasuunnitelma ja pitää se ajan tasalla ja toteuttaa se asetuksessa (EU) N:o 691/2010 säädetyn suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman mukaisesti ja ottaen huomioon merkitykselliset ICAOn lennonvarmistussuunnitelmat;

b) toteuttaa verkon strategiasuunnitelma käytännössä 6 artiklassa eritellyn verkon operaatiosuunnitelman avulla, jossa käsitellään erityisesti 3–5 vuoden, vuoden, kauden, viikon tai päivän ajanjaksoa koskevia Euroopan unionin laajuisia suorituskykytavoitteita;

c) kehittää yhtenäistä Euroopan reittiverkon suunnittelua liitteen I mukaisesti;

d) koordinoida radiotaajuuksia asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklan 4 kohdan b alakohdassa vaaditulla tavalla ja tämän asetuksen liitteen II mukaisesti;

e) koordinoida toisiotutkakoodien jakamisprosessin parantamista liitteen III mukaisesti;

f) organisoida toimintojen hallinnointi ja toteuttaminen ja huolehtia erityisesti keskitetyt ATFM-yksikön velvollisuuksista;

g) soveltaa kokonaisvaltaista ja koordinoitua lähestymistapaa kaikkiin verkon suunnittelu- ja operatiivisiin toimiin, mukaan lukien sen yleisen suorituskyvyn seuranta ja parantaminen;

h) avustaa verkkokriisien hallinnassa;

▼M2

i) tukea erilaisia operatiivisia sidosryhmiä ilmaliikenteen hallinnan ja/tai lennonvarmistuspalvelujen järjestelmien ja menettelyjen käyttöönottoon liittyvien velvoitteiden täyttämisessä ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman mukaisesti, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 ( 6 ) 15 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yhteisten hankkeiden osalta;

▼B

j) avustaa yksiköitä, joiden tehtävänä on siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinta tai poikkeamien analysointi, kyseisten yksiköiden pyytämällä tavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 996/2010 ( 7 ) soveltamisalaan kuuluvissa asioissa;

k) varmistaa koordinointi sellaisten muiden alueiden ja kolmansien maiden kanssa, jotka eivät osallistu verkon hallinnoijan työhön;

▼M2

l) laatia työohjelma ja siihen liittyvä talousarvio, johon sisältyy monivuotinen näkökulma, ja pitää ne ajan tasalla;

m) osallistua eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkeen SESARin käyttöönottoon komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 ( 8 ) ja erityisesti sen 9 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti;

n) toteuttaa työohjelma ja vuotuinen talousarvio;

o) laatia verkon suorituskykysuunnitelma komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 6 artiklan mukaisesti;

p) tunnistaa turvallisuuteen liittyvät operatiiviset vaaratilanteet verkon tasolla ja arvioida asiaan liittyviä verkon turvallisuusriskejä;

q) toimittaa komissiolle lentosuunnitelmien analyysiin perustuva varoitus- tai hälytysjärjestelmä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2111/2005 ( 9 ) nojalla toimintakieltoon asetettujen lentoliikenteen harjoittajien toimintakiellon noudattamisen valvomiseksi ja/tai muiden turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden ja turvatoimien toteuttamisen valvomiseksi.

▼B

2. Verkon hallinnoijan on edesautettava suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän toteuttamista asetuksen (EU) N:o 691/2010 mukaisesti.

3. Tehtäviensä toteuttamiseksi verkon hallinnoijan on varmistettava

a) työvälineiden ja prosessien saatavuus, toiminta ja jakaminen sekä johdonmukaisten tietojen saatavuus ja jakaminen yhteistyöhön perustuvan päätöksentekoprosessin tukemiseksi verkon tasolla, mukaan lukien muun muassa lentosuunnitelmien käsittelyjärjestelmät ja tiedonhallintajärjestelmät;

b) operatiivisten sidosryhmien yhteistoiminnan helpottaminen ja koordinointi ja näiden sidosryhmien tukeminen suunnitelmien ja niihin liittyvien verkkotoimenpiteiden käyttöönotossa ja toteutuksessa yhteistyöhön perustuvan päätöksenteon jälkeen;

c) asianmukainen operatiivinen koordinointi sekä optimointi, yhteentoimivuus ja yhteenliitettävyys vastuualueellaan;

d) verkkotoimintoihin liittyviä ICAOn asiakirjoja koskevien muutosehdotusten koordinointi;

e) 20 artiklan mukainen raportointi kaikista operatiivisen suorituskyvyn osatekijöistä, mukaan lukien niukat resurssit;

f) asianmukainen yhteydenpito muiden liikennemuotojen edustajiin.

4. Verkon hallinnoijan on vastattava eri toimintoihin liittyviin satunnaisiin tietopyyntöihin ja avunantoa, analysointia ja muita vastaavia lisätehtäviä koskeviin pyyntöihin komission tai viraston pyynnöstä.

5 artikla

Verkon strategiasuunnitelma

▼M1

1. Toimintansa ohjaamiseksi pitkällä aikavälillä verkon hallinnoijan on laadittava verkon strategiasuunnitelma, pidettävä se ajan tasalla ja toteuttava se. Suunnitelma on sovitettava yhteen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 ( 10 ) 8 artiklassa säädettyjen viiteajanjaksojen kanssa.

▼M2

2. Verkon strategiasuunnitelma perustuu liitteessä IV vahvistettuun suuntaa-antavaan malliin. Komissio hyväksyy strategiasuunnitelman asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti sen jälkeen, kun verkon hallintaryhmä on vahvistanut suunnitelman luonnoksen.

▼B

3. Verkon strategiasuunnitelman avulla on pyrittävä saavuttamaan verkkotoiminnoille asetuksessa (EU) N:o 691/2010 säädetyt suorituskykytavoitteet.

▼M1

4. Verkon strategiasuunnitelma on päivitettävä säännöllisesti viimeistään 12 kuukautta ennen kunkin viiteajanjakson alkua.

▼M2

5. Operatiivisten sidosryhmien on otettava verkon strategiasuunnitelma asianmukaisesti huomioon.

▼B

6 artikla

Verkon operaatiosuunnitelma

1. Verkon strategiasuunnitelman toteuttamiseksi operatiivisella tasolla verkon hallinnoijan on laadittava verkon operaatiosuunnitelma.

2. Verkon operaatiosuunnitelmassa on annettava liitteessä V vahvistetut tiedot.

3. Verkon operaatiosuunnitelmassa on vahvistettava toimenpiteitä erityisesti 3–5 vuoden, vuoden, kauden, viikon tai päivän ajanjaksoa koskevien asetuksessa (EU) N:o 691/2010 säädettyjen Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi.

4. Verkon operaatiosuunnitelmaan on sisällyttävä sotilasilmailun vaatimukset, jos jäsenvaltiot sitä edellyttävät.

5. Verkon operaatiosuunnitelmaan on sisällyttävä Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelma ja vastaava suunnitelma radiotaajuuksia ja toisiotutkakoodeja varten.

6. Verkon operaatiosuunnitelmassa on yksilöitävä operatiiviset rajoitukset, pullonkaulat, parannustoimenpiteet sekä korjaavat tai lieventävät ratkaisut.

7. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, toiminnallisten ilmatilan lohkojen ja lentoasemien pitäjien on varmistettava, että niiden operaatiosuunnitelmat ovat linjassa verkon operaatiosuunnitelman kanssa. Verkon hallinnoijan on varmistettava verkon operaatiosuunnitelman johdonmukaisuus.

8. Verkon operaatiosuunnitelma on päivitettävä säännöllisesti ottaen huomioon verkkotoimintoihin liittyvissä tarpeissa ja vaatimuksissa tapahtunut kehitys.

7 artikla

Verkon hallinnoijan toimivalta

1. Verkon hallinnoijan on tehtäviään suorittaessaan hyväksyttävä yksittäisiä toimenpiteitä yhteistyöhön perustuvan päätöksentekoprosessin tuloksena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden velvollisuuksia. Osapuolten, joita toimenpiteet koskevat, on toteutettava ne.

2. Jos jäsenvaltioiden velvollisuudet estävät tällaisten yksittäisten toimenpiteiden hyväksymisen, verkon hallinnoijan on annettava tällaiset tapaukset komission käsiteltäviksi.

3. Verkon hallinnoijan on suositeltava toimenpiteitä myös muissa verkon suorituskyvyn kannalta olennaisissa kysymyksissä.

4. Verkon hallinnoijan on toteutettava vastuualueellaan toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan asetuksen (EU) N:o 691/2010 9 artiklassa tarkoitettujen sovellettavien Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden saavuttaminen.

5. Verkon hallinnoijan on kerättävä, yhdistettävä ja analysoitava kaikki liitteissä I–VI yksilöidyt merkitykselliset tiedot. Sen on toimitettava tiedot pyynnöstä komissiolle, virastolle tai asetuksessa (EU) N:o 691/2010 säädetylle suorituskyvyn tarkastuselimelle.

8 artikla

Suhteet operatiivisiin sidosryhmiin

1. Toteuttaakseen verkon suorituskyvyn seurantaan ja parantamiseen liittyvät tehtävänsä verkon hallinnoijan on kehitettävä 15 artiklassa säädetyt asianmukaiset työjärjestelyt operatiivisten sidosryhmien kanssa.

2. Operatiivisten sidosryhmien on varmistettava, että paikallisella tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla toteutetut toimenpiteet sopivat yhteen toimenpiteiden kanssa, joita on hyväksytty verkon tasolla yhteistyöhön perustuvan päätöksentekoprosessin kautta.

3. Operatiivisten sidosryhmien on toimitettava verkon hallinnoijalle liitteissä I–VI luetellut merkitykselliset tiedot noudattaen verkon hallinnoijan kanssa sovittuja määräaikoja ja tietojen täydellisyyttä tai tarkkuutta koskevia vaatimuksia.

4. Operatiiviset sidosryhmät, joita verkon hallinnoijan 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksymät yksittäiset toimenpiteet koskevat, voivat pyytää tällaisten toimenpiteiden uudelleentarkastelua viiden työpäivän kuluessa niiden hyväksymisestä. Uudelleentarkastelua koskeva pyyntö ei keskeytä yksittäisiä toimenpiteitä.

5. Verkon hallinnoijan on vahvistettava toimenpiteet tai muutettava niitä viiden työpäivän kuluessa tai 48 tunnin kuluessa, jos kyse on verkkokriisistä.

9 artikla

Suhteet jäsenvaltioihin

1. Verkon hallinnoijan on tehtäviään suorittaessaan otettava asianmukaisesti huomioon jäsenvaltioiden velvollisuudet.

2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava verkon hallinnoijalle, jos niiden suvereniteetti tai velvollisuudet estävät yksittäisten toimenpiteiden hyväksymisen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

3. Kun jäsenvaltiot osallistuvat verkkotoimintoihin liittyvien operatiivisten kysymysten käsittelyyn, ne ovat osa yhteistyöhön perustuvaa päätöksentekoprosessia ja niiden on pantava täytäntöön prosessissa sovitut tulokset kansallisella tasolla.

10 artikla

Suhteet toiminnallisiin ilmatilan lohkoihin

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava tiivis yhteistyö ja koordinointi toiminnallisen ilmatilan lohkon ja verkon hallinnoijan välillä, muun muassa strategisen suunnittelun tasolla ja taktisessa päivittäisten virtojen ja kapasiteetin hallinnassa.

2. Operatiivisen yhteenliitettävyyden helpottamiseksi toiminnallisten ilmatilan lohkojen välillä verkon hallinnoijan on luotava, tiiviissä yhteistyössä kaikkien toiminnallisten ilmatilan lohkojen kanssa, yhdenmukaistetut prosessit, menettelyt ja rajapinnat, mukaan lukien muutokset verkon hallinnoijan toimiin liittyvissä näkökohdissa.

3. Toiminnallisessa ilmatilan lohkossa yhteistyötä tekevien jäsenvaltioiden on varmistettava, että verkkotoimintoihin omaksutaan yhtenäinen kanta.

4. Toiminnallisessa ilmatilan lohkossa yhteistyötä tekevien lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on varmistettava, että verkkotoimintoihin liittyviin operatiivisiin kysymyksiin omaksutaan yhtenäinen kanta.

5. Jäsenvaltioiden ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on ennen toiminnallisen ilmatilan lohkon perustamista toimittava yhteistyössä siten, että verkon hallinnoijan toimiin liittyviin kysymyksiin omaksutaan yhtenäinen kanta.

11 artikla

Siviili- ja sotilasviranomaisten välinen yhteistyö

1. Verkon hallinnoijan on varmistettava, että käytössä on asianmukaiset järjestelyt, jotka mahdollistavat riittävän koordinoinnin kansallisten sotilasviranomaisten kanssa ja tukevat tällaista koordinointia.

2. Jäsenvaltioiden on varmistettava sotilasviranomaisten asianmukainen osallistuminen kaikkiin verkkotoimintoihin liittyviin toimiin.

3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sotilasilmailun lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat ja ilmatilan sotilaskäyttäjät ovat asianmukaisesti edustettuina kaikissa verkon hallinnoijan luomissa operatiivisissa työ- ja kuulemisjärjestelyissä.

4. Euroopan reittiverkon suunnittelutoiminto on toteutettava siten, ettei se vaikuta jäsenvaltioiden tekemiin ilmatilan varauksiin tai rajoituksiin yksinomaiseen tai erityiseen käyttöön. Verkon hallinnoijan on edistettävä ja koordinoitava ehdollisten reittien saatavuutta kyseisten alueiden läpi komission asetuksen (EY) N:o 2150/2005 ( 11 ) mukaisesti.

12 artikla

Verkkotoimintoja koskevat yleiset vaatimukset

Verkon hallinnoijan on varmistettava, että liitteessä VI vahvistetut verkkotoimintoja koskevat yleiset vaatimukset täytetään. Kyseisiä vaatimuksia sovelletaan nimityspäätöksen hyväksymispäivästä, ja verkon hallinnoijan on noudatettava niitä viimeistään 12 kuukauden kuluttua nimityspäätöksen hyväksymispäivästä.







III

LUKU

VERKKOTOIMINTOJEN HALLINNOINTI

13 artikla

Yhteistyöhön perustuva päätöksenteko

1. Verkkotoimintoja on hallinnoitava yhteistyöhön perustuvalla päätöksenteolla.

2. Yhteistyöhön perustuvaan päätöksentekoprosessiin on sisällyttävä:

a) 14 artiklassa säädetty kuulemisprosessi;

b) 15 artiklassa säädetyt yksityiskohtaiset työjärjestelyt ja toimintaprosessit.

3. Jotta voidaan hyväksyä verkkotoimintojen hallinnointiin liittyviä toimenpiteitä ja seurata verkkotoimintojen suorituskykyä, verkon hallinnoijan on perustettava 16 artiklassa säädetty verkon hallintoneuvosto.

4. Jos verkon hallinnoija katsoo, että yksi tai useampi osapuoli haittaa sen toimintaa, asia on annettava verkon hallintoneuvoston ratkaistavaksi.

14 artikla

Kuulemisprosessi

1. On luotava prosessi jäsenvaltioiden ja operatiivisten sidosryhmien asianmukaisen ja säännöllisen kuulemisen järjestämiseksi. ►M2 On perustettava operatiivisten sidosryhmien operatiivisesta johdosta ja/tai vastaavien yhdistysten edustajista koostuva työryhmä, jonka tehtävänä on tarjota verkon hallintoneuvostolle operatiivista tukea. ◄

2. Kuulemisissa on käsiteltävä 15 artiklassa säädettyjä yksityiskohtaisia työjärjestelyjä, verkon strategiasuunnitelmaa, verkon operaatiosuunnitelmaa, suunnitelmien toteuttamisessa saavutettua edistystä, komissiolle annettavia raportteja ja operatiivisia kysymyksiä tarpeen mukaan.

3. Kuulemisprosessi voi vaihdella yksittäisen verkkotoiminnon luonteen mukaan. Jotta voidaan varmistaa sääntelykysymysten käsittely, jäsenvaltiot on tarvittaessa otettava mukaan prosessiin.

4. Jos sidosryhmät pitävät kuulemista riittämättömänä, asiaa on ensin käsiteltävä yksittäisen toiminnon tasolla perustetussa kuulemisjärjestelyssä. Jos asiaa ei voida ratkaista yksittäisen toiminnon tasolla, se annetaan verkon hallintoneuvoston ratkaistavaksi.

15 artikla

Yksityiskohtaiset työjärjestelyt ja toimintaprosessit

1. Verkon hallinnoijan on laadittava suunnittelua ja operatiivisten kysymysten käsittelyä varten yksityiskohtaiset työjärjestelyt ja toimintaprosessit, joissa otetaan erityisesti huomioon liitteissä I–VI eritellyt yksittäisten verkkotoimintojen erityispiirteet ja vaatimukset.

2. Verkon hallinnoijan on varmistettava, että yksityiskohtaisiin työjärjestelyihin ja toimintaprosesseihin sisältyy asianomaisten osapuolten ilmoittamista koskevia sääntöjä.

3. Yksityiskohtaisissa työjärjestelyissä ja toimintaprosesseissa on noudatettava palveluntarjonnan ja sääntelykysymysten eriyttämistä ja varmistettava jäsenvaltioiden osallistuminen tarvittaessa.

16 artikla

Verkon hallintoneuvosto

1. Verkon hallintoneuvosto

▼M2

a) vahvistaa verkon strategiasuunnitelman;

▼B

b) hyväksyy 3–5-vuotiset ja vuotuiset verkon operaatiosuunnitelmat;

c) hyväksyy verkkotoimintoja koskevat yhteistyöhön perustuvat päätöksentekoprosessit, kuulemisprosessit sekä yksityiskohtaiset työjärjestelyt ja toimintaprosessit saatuaan myönteisen lausunnon yhtenäisen ilmatilan komitealta;

d) hyväksyy 18 artiklan 4 kohdassa säädetyn Euroopan ilmaliikenteen kriisien koordinointiyksikön työjärjestyksen saatuaan myönteisen lausunnon yhtenäisen ilmatilan komitealta;

e) seuraa suunnitelmien toteuttamisen edistymistä ja käsittelee mahdollisia poikkeamia alkuperäisistä suunnitelmista;

f) seuraa operatiivisten sidosryhmien kuulemisprosessia;

g) seuraa verkkotoimintojen hallintaan liittyviä toimia;

h) seuraa verkkokriiseihin liittyvää verkon hallinnoijan toimintaa;

i) hyväksyy 20 artiklassa tarkoitetun vuosikertomuksen. Kertomuksessa on käsiteltävä muun muassa verkon strategiasuunnitelman ja verkon operaatiosuunnitelman toteuttamista;

j) käsittelee asiat, joita ei ole ratkaistu yksittäisten verkkotoimintojen tasolla;

k) arvioi, onko verkon hallinnoijalla asianmukaiset toimivaltuudet ja resurssit ja onko se riittävän puolueeton, jotta se voi riippumattomasti toteuttaa sille annetut tehtävät, mukaan lukien turvallisuus-, vastuu- ja poikkeusjärjestelyt;

l) vahvistaa verkon hallinnoijan vuotuisen talousarvion saatuaan myönteisen lausunnon yhtenäisen ilmatilan komitealta;

m) hyväksyy työjärjestyksensä saatuaan myönteisen lausunnon yhtenäisen ilmatilan komitealta;

n) käsittelee kaikkia muita merkityksellisinä pitämiään kysymyksiä;

▼M2

o) hyväksyy 4 artiklan 1 kohdan l alakohdassa tarkoitetun työohjelman ja valvoo sen toteuttamista;

p) hyväksyy 4 artiklan 1 kohdan o alakohdassa tarkoitetun verkon suorituskykysuunnitelman;

q) antaa lausunnon mahdollisista verkon hallinnoijalle annettavista lisätehtävistä asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklan 3 kohdan tai 6 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisesti;

r) hyväksyy 22 artiklassa tarkoitetut yhteistyöjärjestelyt.

▼B

2. Verkon hallintoneuvoston äänivaltaisia jäseniä ovat seuraavat:

a) yksi lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien edustaja perustettua tai perustettavaa toiminnallista ilmatilan lohkoa kohden siten, että kaikilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on yhteensä neljä ääntä;

b) neljä kaupallisten ja ei-kaupallisten ilmatilan siviilikäyttäjien edustajaa;

c) kaksi lentoasemien pitäjien edustajaa;

d) kaksi sotilasviranomaisten edustajaa lennonvarmistuspalvelujen tarjoajina ja ilmatilan käyttäjinä.

3. Verkon hallintoneuvoston jäseniä ovat myös seuraavat:

a) puheenjohtaja, joka nimitetään teknisen pätevyyden ja kokemuksen perusteella komission ehdotuksesta, joka perustuu erityisesti verkon hallintoneuvoston äänivaltaisten jäsenten ehdotuksiin, ja kun on saatu myönteinen lausunto yhtenäisen ilmatilan komitealta;

b) yksi komission edustaja;

c) yksi Eurocontrolin edustaja;

d) yksi verkon hallinnoijan edustaja.

4. Kullakin jäsenellä on yksi varajäsen.

5. Verkon hallintoneuvoston äänivaltaiset jäsenet nimitetään edustamiensa organisaatioiden ehdotuksesta kun on saatu myönteinen lausunto yhtenäisen ilmatilan komitealta.

6. Komissio voi nimittää riippumattomia ja tunnustettuja asiantuntijoita neuvonantajiksi, jotka toimivat henkilökohtaisessa ominaisuudessa ja edustavat laajasti verkkotoimintojen merkittäviin näkökohtiin liittyviä aloja. Verkon hallinnoijan toimintaan osallistuvat valtiot voivat ehdottaa asiantuntijoita.

7. Edellä 3 kohdan a, b ja c alakohdassa luetelluilla jäsenillä on oikeus hylätä ehdotukset, jotka

a) vaikuttavat jäsenvaltioiden suvereniteettiin ja velvollisuuksiin, etenkin yleisen järjestyksen, yleisen turvallisuuden ja puolustuskysymysten osalta, siten kuin asetuksen (EY) N:o 549/2004 13 artiklassa vahvistetaan;

b) verkon hallintoneuvoston toiminnan yhteensopivuuteen tämän asetuksen päämäärien ja tavoitteiden kanssa;

c) verkon hallintoneuvoston puolueettomuuteen ja tasapuolisuuteen.

▼M2

8. Verkon hallintoneuvosto hyväksyy 1 kohdan a–d, g, i, l, m ja o–r alakohdassa tarkoitetut päätökset äänivaltaisten jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä.

▼B

9. Jos verkon kannalta merkittäviä kysymyksiä ei saada ratkaistua, verkon hallintoneuvoston on annettava asia komission käsiteltäväksi jatkotoimia varten. Komissio antaa asian tiedoksi yhtenäisen ilmatilan komitealle.

17 artikla

Yhtenäisen ilmatilan komitean asema

1. Verkon hallinnoijan on annettava sääntelykysymykset komission käsiteltäväksi, ja komissio antaa asian tiedoksi yhtenäisen ilmatilan komitealle.

2. Yhtenäisen ilmatilan komitea antaa lausuntonsa:

a) verkon hallinnoijan nimittämisestä;

b) verkon hallintoneuvoston puheenjohtajan nimittämisestä;

c) verkon hallintoneuvoston äänivaltaisten jäsenten nimittämisestä;

d) verkon hallintoneuvoston työjärjestyksestä;

e) verkon strategiasuunnitelmasta ja erityisesti suunnitelman tavoitteista varhaisessa vaiheessa;

f) verkon hallinnoijan vuotuisesta talousarviosta;

g) Euroopan ilmaliikenteen kriisien koordinointiyksikön työjärjestyksestä;

h) verkkotoimintoja koskevista yhteistyöhön perustuvista päätöksentekoprosesseista, kuulemisprosesseista sekä yksityiskohtaisista työjärjestelyistä ja toimintaprosesseista.

3. Yhtenäisen ilmatilan komitea voi ilmoittaa asiasta komissiolle, kun verkon hallintoneuvosto ei saa ratkaistua verkon kannalta merkittävää kysymystä.







IV

LUKU

VERKKOKRIISIEN HALLINTA

18 artikla

Euroopan ilmaliikenteen kriisien koordinointiyksikön perustaminen

1. Verkkokriisien hallintaa tuetaan perustamalla Euroopan ilmaliikenteen kriisien koordinointiyksikkö (European Aviation Crisis Coordination Cell, EACCC).

▼M2

2. EACCC:n pysyvinä jäseninä ovat yksi neuvoston puheenjohtajavaltiona toimivan jäsenvaltion edustaja, yksi komission edustaja, yksi viraston edustaja, yksi Eurocontrolin edustaja, yksi verkon hallinnoijan edustaja, yksi sotilasviranomaisten edustaja, yksi lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien edustaja, yksi lentoasemien edustaja ja yksi ilmatilan käyttäjien edustaja.

▼B

3. EACCC:n kokoonpanoa voidaan tapauskohtaisesti täydentää asiantuntijoilla kulloisenkin kriisin mukaan.

4. EACCC laatii työjärjestyksensä verkon hallintoneuvoston hyväksyttäväksi.

5. Verkon hallinnoijan on annettava käyttöön EACCC:n perustamisen ja toiminnan vaatimat resurssit.

19 artikla

Verkon hallinnoijan ja EACCC:n velvollisuudet

1. Verkon hallinnoija vastaa EACCC:n toiminnan aloittamisesta ja päättämisestä yhteistoiminnassa EACCC:n jäsenten kanssa.

2. Verkon hallinnoija vastaa EACCC:n tuella

a) verkkokriisin johdosta toteutettavien toimien hallinnan koordinoinnista EACCC:n työjärjestyksen mukaisesti, mukaan lukien tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden vastaavien rakenteiden kanssa;

▼M2

b) valmiussuunnitelmien käyttöönoton tukemisesta ja koordinoinnista jäsenvaltioiden tasolla erityisesti valtiollisten yhteystahojen verkoston välityksellä;

▼B

c) lieventävien toimenpiteiden määrittelystä verkon tasolla, jotta voidaan turvata viiveetön reagointi tällaisiin verkkokriisitilanteisiin ja suojata ja varmistaa verkon jatkuva ja turvallinen toiminta. Tätä varten verkon hallinnoija i) seuraa verkon tilaa ympäri vuorokauden verkkokriisien varalta; ii) varmistaa tehokkaan tiedonhallinnan ja tiedotuksen levittämällä tarkkoja, ajan tasalla olevia ja johdonmukaisia tietoja, joilla tuetaan riskinhallintaperiaatteiden ja -prosessien soveltamista päätöksentekoprosesseissa; iii) helpottaa kyseisten tietojen järjestelmällistä kokoamista ja keskitettyä tallentamista;

d) kriisin lieventämisen tukemiseen liittyvien lisämahdollisuuksien tuomisesta komission, viraston tai jäsenvaltioiden, tapauksen mukaan, tietoon, mukaan lukien yhteydenpito sellaisten muiden liikennemuotojen toiminnanharjoittajien kanssa, jotka voivat yksilöidä ja toteuttaa eri liikennemuodot yhdistäviä ratkaisuja;

e) verkon toiminnan palautumisen ja kestävyyden seurannasta ja siitä raportoinnista;

▼M2

f) sellaisen sovitun kriisiharjoitusohjelman organisoinnista, edistämisestä ja/tai toteuttamisesta, jossa on mukana jäsenvaltioita ja operatiivisia sidosryhmiä ja jonka tavoitteena on todellisten verkkokriisien ennakoiminen.

▼B







V

LUKU

SEURANTA, RAPORTOINTI JA VALVONTA

20 artikla

Seuranta ja raportointi

1. Verkon hallinnoijan on perustettava prosessi, jossa seurataan jatkuvasti

a) verkon operatiivista suorituskykyä;

b) operatiivisten sidosryhmien ja valtioiden toteuttamia toimenpiteitä ja niillä saavutettua suorituskykyä;

c) kunkin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan toiminnon toimivuutta ja tehokkuutta.

2. Jatkuvassa seurannassa on havaittava mahdolliset poikkeamat verkon strategiasuunnitelmasta ja verkon operaatiosuunnitelmasta. Operatiivisten sidosryhmien on avustettava verkon hallinnoijaa tässä tehtävässä suorittamalla tiettyjä tehtäviä, mukaan lukien, muttei ainoastaan, tietojen antaminen.

▼M1

3. Verkon hallinnoijan on raportoitava vuosittain komissiolle ja virastolle tehtäviensä täyttämiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä. Raportissa on käsiteltävä yksittäisiä verkkotoimintoja sekä koko verkon tilannetta, ja sen on liityttävä tiiviisti verkon strategiasuunnitelman, verkon operaatiosuunnitelman ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 6 artiklan d alakohdassa tarkoitetun verkon suorituskykysuunnitelman sisältöön. Komissio antaa raportin tiedoksi yhtenäisen ilmatilan komitealle.

▼B

21 artikla

Verkon hallinnoijan valvonta

Komissio, jota avustaa virasto turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä, varmistaa verkon hallinnoijan valvonnan erityisesti tähän asetukseen ja muuhun unionin lainsäädäntöön sisältyvien vaatimusten osalta. Komissio raportoi valvonnasta vuosittain tai kun yhtenäisen ilmatilan komitea sitä erikseen pyytää.







VI

LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

▼M2

22 artikla

Suhteet kolmansiin maihin

1. Kolmannet maat ja niiden operatiiviset sidosryhmät voivat osallistua verkon hallinnoijan toimintaan.

2. Verkon hallinnoija voi sopia yhteistyöjärjestelyistä ICAOn EUR- ja AFI-alueilla muissa kuin 2 artiklan 21 kohdassa määritellyissä kolmansissa maissa sijaitsevien lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien kanssa, jos sillä on välitön vaikutus verkon suorituskykyyn.

3. Toteuttaakseen paremmin 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun ilmaliikennevirtojen säätelytoiminnon verkon hallinnoija voi sopia yhteistyöjärjestelyistä myös muilla kuin ICAOn EUR- ja AFI-alueilla toimivien lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien kanssa, jos yhteistyötoimilla on välitön vaikutus verkon suorituskyvyn parantamiseen.

23 artikla

Verkon hallinnoijan rahoitus ja talousarvio

1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet verkon hallinnoijan vastuulle annettujen verkkotoimintojen rahoittamiseksi lennonvarmistusmaksujen pohjalta. Verkon hallinnoijan on määritettävä kustannuksensa selkeällä ja läpinäkyvällä tavalla.

2. Verkon hallinnoijan talousarviossa on otettava huomioon erityisesti seuraavat seikat:

a) sen on mahdollistettava se, että verkon hallinnoija voi saavuttaa suorituskykytavoitteensa komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 6 artiklan mukaisesti;

b) sen on mahdollistettava verkon hallinnoijan työohjelman toteuttaminen tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdan l alakohdan mukaisesti;

c) siitä on pidettävä erillistä kirjanpitoa, jos verkon hallinnoijaksi nimitetty elin suorittaa muita kuin 4 artiklassa tarkoitettuja tehtäviä.

3. Jos kuluvan vuoden talousarviota ei ole vahvistettu, verkon hallinnoijan on sovellettava asianmukaisia toimenpiteitä, joilla taataan verkkotoimintojen liiketoiminnan jatkuvuus valmiussuunnitelmien avulla.

▼B

24 artikla

Korvausvastuu

Verkon hallinnoijalla on oltava käytössään järjestely tehtäviensä hoitamiseen liittyvien vastuiden kattamiseksi. Menettelyn, jolla vakuutusturva toteutetaan, on oltava oikeassa suhteessa kyseeseen tuleviin mahdollisiin tappioihin ja vahinkoihin nähden, ja siinä on otettava huomioon verkon hallinnoijan oikeudellinen asema ja sen käytettävissä olevat yksityiset vakuutusjärjestelyt.

25 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee verkkotoimintojen toteuttamisen tehokkuutta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 ja säännöllisesti tämän jälkeen, ottaen huomioon asetuksessa (EU) N:o 691/2010 säädetyt suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän viiteajanjaksot.

▼M1 —————

▼B

27 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I

EUROOPAN REITTIVERKON SUUNNITTELUTOIMINTO

A OSA

Tavoite

1. Euroopan reittiverkon suunnittelutoiminnon tavoitteena on a) toteuttaa Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelma ilmaliikenteen turvallisen ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi ottaen asianmukaisesti huomioon ympäristövaikutukset; b) helpottaa Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman puitteissa sellaisen ilmatilan rakenteen kehittämistä, joka tarjoaa vaaditun turvallisuuden, kapasiteetin, joustavuuden, mukautuvuuden, ympäristötehokkuuden ja nopeiden lennonvarmistuspalvelujen saumattoman tarjonnan tason ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuus- ja puolustustarpeet; c) varmistaa Euroopan reittiverkon alueellinen yhteenliitettävyys ja yhteentoimivuus ICAOn EUR-alueella ja sen viereisten ICAO-alueiden kanssa.

2. Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelma on laadittava yhteistyöhön perustuvan päätöksentekoprosessin pohjalta. Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelma muodostaa verkon operaatiosuunnitelman Euroopan reittiverkon suunnittelua (ERND) koskevan osan, ja siinä esitetään verkon strategiasuunnitelman ERND-osan toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

3. Jäsenvaltiot vastaavat edelleen ilmatilan rakenteiden yksityiskohtaisesta kehittämisestä, hyväksymisestä ja perustamisesta vastuullaan olevassa ilmatilassa.

B OSA

Suunnitteluperiaatteet

1. Verkon hallinnoijan, jäsenvaltioiden, kolmansien maiden, ilmatilan käyttäjien, toiminnallisten ilmatilan lohkojen sekä toiminnallisten ilmatilan lohkojen osina tai itsenäisesti toimivien lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on laadittava yhteistyöhön perustuvaa päätöksentekoprosessia käyttäen Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelma soveltaen tässä liitteessä vahvistettuja ilmatilan suunnittelun periaatteita, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden omaa ilmatilaansa koskevaa suvereniteettia eikä yleiseen järjestykseen, yleiseen turvallisuuteen ja puolustuskysymyksiin liittyviä jäsenvaltioiden tarpeita. Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman on täytettävä verkon hallinnoijalle suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä asetetut suorituskykytavoitteet.

2. Yhteistyöhön perustuvaa päätöksentekoprosessia on tuettava asianmukaisilla pysyvillä yksityiskohtaisilla työjärjestelyillä, joista verkon hallinnoija päättää asiantuntijatasolla kaikkia sidosryhmiä kuullen. Kuulemiset järjestetään Euroopan reittiverkon suunnittelutoiminnon tarpeita vastaavin määräajoin.

3. Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman liitettävyyden varmistamiseksi verkon hallinnoijan ja jäsenvaltioiden on otettava kolmannet maat mukaan yhteistyöhön perustuvaan päätöksentekoprosessiin 22 artiklan mukaisesti. On varmistettava asianmukainen yhteistyö yhtäältä verkon hallinnoijan ja sen Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman laatimista tukevien asiantuntijatason yksityiskohtaisten työjärjestelyjen ja toisaalta sellaisten asianmukaisten ICAOn asiantuntijatason työjärjestelyjen välillä, joissa käsitellään reittiverkon parannuksia rajapinnassa.

4. Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelma on pidettävä jatkuvasti ajan tasalla ja siinä on otettava huomioon kaikki osatekijät, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että Euroopan ilmatilaa kehitetään yhtenä kokonaisuutena ja että se täyttää sovellettavat suorituskykytavoitteet.

5. Suunnitelmaan on sisällyttävä a) yhteiset yleiset periaatteet, joita täydennetään ilmatilan suunnittelua koskevilla teknisillä eritelmillä; b) sotilasilmailun ilmatilavaatimukset; c) sovittu Euroopan reittiverkko ja, jos toteutettavissa, vapaiden reittien ilmatilarakenne, joka on suunniteltu täyttämään kaikki käyttäjien tarpeet ja jossa käsitellään yksityiskohtaisesti kaikkia ilmatilan muutoshankkeita; d) reittiverkon ja vapaiden reittien ilmatilan käyttösäännöt ja käytettävyys; e) suositeltu ATS-ilmatilarakennetta tukeva lennonjohdon sektorijako, jonka suunnittelevat, josta päättävät ja jonka toteuttavat jäsenvaltiot; f) ilmatilan hallinnan suuntaviivat; g) yksityiskohtainen kehittämisaikataulu; h) aikataulu yhteiselle julkaisu- ja toteutusjaksolle verkon operaatiosuunnitelman kautta; i) yleiskatsaus verkon nykyisestä ja odotetusta tilanteesta, mukaan lukien nykyisten ja sovittujen suunnitelmien pohjalta odotettu suorituskyky.

6. Verkon hallinnoijan on varmistettava, että kaikkiin toimiin sisältyy asianmukaiset järjestelyt, joilla mahdollistetaan siviili- ja sotilastoiminnan yhteensovittaminen yhteistyöhön perustuvassa päätöksentekoprosessissa.

7. Verkon hallinnoijan, jäsenvaltioiden, toiminnallisten ilmatilan lohkojen sekä toiminnallisten ilmatilan lohkojen osina tai itsenäisesti toimivien lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on varmistettava sovittujen ilmatilan suunnitteluhankkeiden johdonmukainen integrointi Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmaan; tästä on sovittava yhteistyöhön perustuvassa päätöksentekoprosessissa.

8. Jäsenvaltioiden ja toiminnallisten ilmatilan lohkojen on varmistettava ennen kansallisten tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen ilmatilan suunnitteluhankkeiden toteuttamista, että hankkeet ovat yhteensopivia ja yhdenmukaisia Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman kanssa ja niitä koordinoidaan niiden valtioiden kanssa, joihin ne vaikuttavat, sekä verkon hallinnoijan kanssa.

9. Hankkeiden muutoksiin, jotka edellyttävät yhteensopivuuden tarkastamista ja jotka on annettava verkon hallinnoijan tietoon, sisältyvät muun muassa seuraavat: a) muutokset reitin linjauksessa; b) muutokset reitin suunnassa; c) muutokset reitin käyttötarkoituksessa; d) vapaiden reittien ilmatilan kuvaus, mukaan lukien siihen liittyvät käyttösäännöt; e) reittien käyttösäännöt ja käytettävyys; f) muutokset sektorin pysty- tai vaakarajoissa; g) merkitsevien pisteiden lisääminen tai poistaminen; h) muutokset maiden rajat ylittävässä ilmatilan käytössä; i) muutokset merkitsevien pisteiden koordinaateissa; j) tiedonsiirtoon vaikuttavat muutokset; k) ilmailukäsikirjassa julkaistuihin tietoihin vaikuttavat muutokset; l) muutokset, jotka vaikuttavat ilmatilan suunnittelua ja käyttöä koskeviin sopimuskirjeisiin.

10. Verkon hallinnoijan ja jäsenvaltioiden on laadittava tähän liitteeseen liittyen ja yhteistyöhön perustuvaa päätöksentekoprosessia käyttäen yhteisiä ehdotuksia asiaa koskeviin ICAOn asiakirjoihin tehtävistä muutoksista. Erityisesti aavan meren yläpuolella kulkevia ATS-reittejä koskeviin ICAOn asiakirjoihin tehtäviin muutoksiin jäsenvaltioiden on sovellettava asiaa koskevia ICAOn koordinointimenettelyjä.

11. Verkon hallinnoijan, jäsenvaltioiden, ilmatilan käyttäjien, lentoasemien pitäjien, toiminnallisten ilmatilan lohkojen sekä toiminnallisten ilmatilan lohkojen osina tai itsenäisesti toimivien lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on jatkuvasti tarkistettava Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmaa yhteistyöhön perustuvassa päätöksentekoprosessissa ilmatilaan kohdistuvien uusien tai muuttuvien tarpeiden huomioon ottamiseksi. Jatkuva koordinointi sotilasviranomaisten kanssa on varmistettava.

C OSA

Ilmatilan suunnittelun periaatteet

1. Laatiessaan Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmaa yhteistyöhön perustuvassa päätöksentekoprosessissa verkon hallinnoijan, jäsenvaltioiden, kolmansien maiden, toiminnallisten ilmatilan lohkojen sekä toiminnallisten ilmatilan lohkojen osina tai itsenäisesti toimivien lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on noudatettava seuraavia ilmatilan suunnittelun periaatteita: a) Ilmatilan rakenteiden perustamisen ja konfiguraation on perustuttava operatiivisiin vaatimuksiin kansallisista tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen rajoista taikka lentotiedotusalueiden rajoista riippumatta, eikä niiden tarvitse välttämättä olla sidoksissa ylä- ja alailmatilan jakopintaan. b) Ilmatilan rakenteiden suunnittelun on oltava läpinäkyvä prosessi, josta käyvät ilmi tehdyt päätökset ja niiden perustelut ja jossa otetaan huomioon kaikkien käyttäjien tarpeet ja sovitetaan yhteen turvallisuus-, kapasiteetti- ja ympäristönäkökohdat ottaen asianmukaisesti huomioon sotilasilmailuun ja kansalliseen turvallisuuteen liittyvät tarpeet. c) Nykyistä ja ennustettua liikenteen kysyntää verkossa ja paikallisella tasolla sekä suorituskykytavoitteita on käytettävä Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman lähtötietoina tärkeimpien liikennevirtojen ja lentoasemien tarpeiden täyttämiseksi. d) On varmistettava vertikaalinen ja horisontaalinen liitettävyys, mukaan lukien lähi- ja lähestymisalueen ilmatila ja ilmatilan rakenne rajapinnassa. e) Lennot on voitava toteuttaa reittilentovaiheessa käyttäjien toivomia reittejä ja lentoprofiileja noudattaen tai mahdollisimman lähellä niitä. f) Sidosryhmiltä, joilla on operatiivisia vaatimuksia kyseessä olevalla alueella, saadut ilmatilan rakenteita koskevat ehdotukset, mukaan lukien vapaiden reittien ilmatila, useat reittivaihtoehdot ja ehdolliset reitit, on hyväksyttävä arvioitaviksi ja mahdollisesti edelleen kehitettäviksi. g) Ilmatilan rakenteiden suunnittelussa, mukaan lukien vapaiden reittien ilmatila ja lennonjohtosektorit, on otettava huomioon sellaisiin toimiin osoitetut olemassa olevat tai ehdotetut ilmatilan rakenteet, jotka edellyttävät ilmatilan varaamista tai rajoittamista. Tästä syystä on perustettava ainoastaan sellaisia rakenteita, jotka sopivat yhteen ilmatilan joustavan käytön soveltamisen kanssa. Tällaiset rakenteet on yhdenmukaistettava mahdollisimman laajassa mitassa koko Euroopan verkon alueella. h) Lennonjohtosektoreiden suunnittelu on aloitettava pyydetyn reitin tai liikennevirran linjauksista iteratiivisessa prosessissa, jolla varmistetaan reittien tai virtojen ja sektoreiden yhteensopivuus. i) Lennonjohtosektorit on suunniteltava siten, että mahdollistetaan sellaisten sektorikonfiguraatioiden luominen, jotka täyttävät liikennevirtojen tarpeet ja ovat mukautettavissa ja oikeassa suhteessa muuttuvaan liikenteen kysyntään. j) Palveluntarjontaa koskevat sopimukset on tehtävä tapauksissa, joissa lennonjohtosektorit on operatiivisista syistä suunniteltava kansallisten tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen rajojen taikka lentotiedotusalueiden rajojen yli.

2. Verkon hallinnoijan, jäsenvaltioiden, toiminnallisten ilmatilan lohkojen sekä toiminnallisten ilmatilan lohkojen osina tai itsenäisesti toimivien lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on varmistettava yhteistyöhön perustuvaa päätöksentekoprosessia käyttäen, että ilmatilan käyttöön ja kapasiteetin hallintaan sovelletaan seuraavia periaatteita: a) Ilmatilan rakenteet on suunniteltava siten, että helpotetaan ilmatilan joustavaa ja oikein ajoitettua käyttöä ja hallintaa reititysvaihtoehtojen, liikennevirtojen, sektorikonfiguraatiojärjestelyjen ja muiden ilmatilan rakenteiden konfiguroinnin osalta. b) Ilmatilan rakenteiden puitteissa olisi voitava perustaa uusia reittivaihtoehtoja ja varmistaa samalla niiden yhteentoimivuus (kapasiteettinäkökohdat ja sektorisuunnittelun rajoitukset).

D OSA

Suorituskykysaavutusten jatkuva seuranta verkon tasolla

1. Suorituskyvyn jatkuvan parantumisen varmistamiseksi verkon hallinnoija, tiiviissä yhteistyössä valtioiden, toiminnallisten ilmatilan lohkojen ja operatiivisten sidosryhmien kanssa, tarkastelee säännöllisesti uudelleen toteutettujen ilmatilan rakenteiden toimivuutta.

2. Uudelleentarkastelu koskee muun muassa seuraavia näkökohtia: a) liikenteen kysynnän kehitys; b) kapasiteetin ja lentojen tehokkuuden suorituskyky sekä valtion, toiminnallisen ilmatilan lohkon tai verkon tasolla esiintyvät rajoitukset; c) ilmatilan käyttöön liittyvien näkökohtien kehitys sekä siviili- että sotilasnäkökulmasta; d) sektorijaon kehitys ja käytetyt sektorikonfiguraatiot; e) ilmatilan rakenteiden eheyden ja jatkuvuuden kehitys; f) sellaisten tapausten ilmoittaminen komissiolle, joiden osalta vaadittu korjaava toimi ei kuulu verkon hallinnoijien toimivaltaan.









LIITE II

RADIOTAAJUUSTOIMINTO

A OSA

Toiminnon toteuttamista koskevat vaatimukset

1. Jäsenvaltioiden on nimettävä pätevä henkilö, viranomainen tai organisaatio kansalliseksi taajuushallinnoijaksi, jonka vastuulla on varmistaa, että taajuusjaot tehdään, niitä muutetaan ja ne vapautetaan tämän asetuksen mukaisesti. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja verkon hallinnoijalle taajuushallinnoijien nimet ja osoitteet viimeistään neljän kuukauden kuluttua tämän asetuksen hyväksymisestä.

2. Verkon hallinnoijan on valmisteltava ja koordinoitava verkkoon liittyviä strategisia taajuusnäkökohtia, jotka on dokumentoitava asianmukaisesti verkon strategiasuunnitelmassa ja verkon operaatiosuunnitelmassa. Verkon hallinnoijan on avustettava komissiota ja jäsenvaltioita yhteisten ilmailua koskevien kantojen muodostamisessa kun jäsenvaltioiden kantoja koordinoidaan kansainvälisillä foorumeilla, etenkin Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssissa (CEPT) ja Kansainvälisessä televiestintäliitossa (ITU).

3. Verkon hallinnoijan on yhden tai useamman kansallisen taajuushallinnoijan pyynnöstä toteutettava toimia komission ja CEPT:n kanssa mahdollisten huolenaiheiden ratkaisemiseksi muiden toimialojen kanssa.

4. Kansallisten taajuushallinnoijien on raportoitava verkon hallinnoijalle Euroopan ilmailuverkkoon vaikuttavista radiohäiriötapauksista. Verkon hallinnoijan on tallennettava tapauksia koskevat tiedot ja tuettava niiden arviointia. Verkon hallinnoijan on yhden tai useamman kansallisen taajuushallinnoijan pyynnöstä koordinoitava tai annettava tukea, jota mahdollisesti tarvitaan tällaisten tapausten ratkaisemiseksi tai lieventämiseksi, mukaan lukien komission ja CEPT:n kanssa toteutettavat toimet.

5. Verkon hallinnoijan on kehitettävä keskusrekisteri, joka on suunniteltu kaikkien 14 kohdassa kuvailtujen radiotaajuusjakoa koskevien tietojen tallentamiseen, ja pidettävä rekisteriä yllä.

6. Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä keskusrekisteriä taajuusjaon rekisteröintiä koskevien hallinnollisten velvollisuuksiensa täyttämiseksi ICAOta kohtaan.

7. Verkon hallinnoijan ja kansallisten taajuushallinnoijien on kehitettävä ja parannettava taajuushallinnon menettelyjä, suunnittelukriteerejä, tietokokonaisuuksia ja prosesseja yleisen ilmaliikenteen radiotaajuuksien käytön ja varaamisen optimoimiseksi. Verkon hallinnoijan on yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä ehdotettava näitä edelleen alueellisella tasolla.

8. Jos taajuusjakoa tarvitaan, hakijan on esitettävä pyyntö asianomaiselle kansalliselle taajuushallinnoijalle ja sisällytettävä siihen kaikki merkitykselliset tiedot ja perustelut.

9. Kansallisten taajuushallinnoijien ja verkon hallinnoijan on arvioitava taajuuspyynnöt ja asetettava ne tärkeysjärjestykseen operatiivisten vaatimusten ja sovittujen kriteerien perusteella. Lisäksi verkon hallinnoijan on määritettävä niiden vaikutus verkkoon yhteistyössä kansallisten taajuushallinnoijien kanssa. Verkon hallinnoijan on vahvistettava kriteerit kansallisia taajuushallinnoijia kuultuaan 12 kuukauden kuluessa tämän asetuksen hyväksymisestä ja tämän jälkeen ylläpidettävä ja päivitettävä niitä tarpeen mukaan.

10. Jos verkkoon kohdistuu vaikutuksia, verkon hallinnoijan on yksilöitävä sopiva taajuus (taajuudet) pyynnön täyttämiseksi, ottaen huomioon seuraavat vaatimukset: a) tarve tarjota turvallisia viestintä-, navigointi- ja valvontainfrastruktuuripalveluja; b) tarve optimoida rajallisten radiotaajuusresurssien käyttö; c) tarve turvata kustannustehokkaat, tasapuoliset ja läpinäkyvät mahdollisuudet käyttää radiotaajuuksia; d) hakijan (hakijoiden) ja operatiivisten sidosryhmien operatiiviset vaatimukset; e) radiotaajuuksien ennustettu tuleva kysyntä; f) ICAOn eurooppalaisen taajuushallintakäsikirjan (European Frequency Management Manual) säännöt.

11. Jos verkkoon ei kohdistu vaikutuksia, kansallisten taajuushallinnoijien on määritettävä sopiva taajuus (taajuudet) pyynnön täyttämiseksi, ottaen huomioon 10 kohdan vaatimukset.

12. Jos taajuuspyyntöä ei voida täyttää, kansalliset taajuushallinnoijat voivat pyytää verkon hallinnoijaa suorittamaan erityisen taajuushaun. Ratkaisun löytämiseksi kansallisille taajuushallinnoijille verkon hallinnoija voi kansallisten taajuushallinnoijien tukemana tehdä erityisen selvityksen taajuuksien käyttötilanteesta sillä maantieteellisellä alueella, jota asia koskee.

13. Kansallisten taajuushallinnoijien on jaettava 10, 11 tai 12 kohdan mukaisesti yksilöidyt taajuudet.

14. Kansallisen taajuushallinnoijan on rekisteröitävä kukin taajuusjako keskusrekisteriin tallentamalla seuraavat tiedot: a) ICAOn eurooppalaisessa taajuushallintakäsikirjassa määritellyt tiedot, mukaan lukien merkitykselliset tekniset ja operatiiviset tiedot; b) edellä olevasta 7 kohdasta johtuvat laajennetut tietovaatimukset; c) kuvaus taajuusjaon operatiivisesta käytöstä; d) jaettua taajuutta käyttävän operatiivisen sidosryhmän yhteystiedot.

15. Kun taajuus jaetaan hakijalle, kansallisen taajuushallinnoijan on määritettävä taajuuden käyttöehdot. Näillä ehdoilla on varmistettava vähintään, että a) taajuusjako pysyy voimassa niin kauan kuin sitä käytetään hakijan kuvailemien operatiivisten vaatimusten täyttämiseen; b) taajuusjako voi perustua taajuuden vaihtoa koskevaan pyyntöön ja että tällaiset vaihdot toteutetaan määräajassa; c) taajuusjakoa muutetaan, kun hakijan kuvailema operatiivinen käyttö muuttuu.

16. Kansallisten taajuushallinnoijien on varmistettava, että pyydetty taajuuden siirto, muutos tai vapauttaminen toteutetaan sovitussa määräajassa ja että keskusrekisteriä päivitetään vastaavasti. Kansallisten taajuushallinnoijien on esitettävä verkon hallinnoijalle asianmukaiset perustelut, jos näitä toimia ei voida toteuttaa.

17. Kansallisten taajuushallinnoijien on varmistettava, että keskusrekisterissä on saatavilla 14 kohdassa tarkoitetut operatiiviset, tekniset ja hallinnolliset tiedot kaikista Euroopan ilmailuverkossa käytetyistä taajuusjaoista viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011.

18. Verkon hallinnoijan ja kansallisten taajuushallinnoijien on seurattava ja arvioitava ilmailun taajuusalueita ja taajuusjakoja avoimilla menettelyillä niiden asianmukaisen ja tehokkaan käytön varmistamiseksi. Verkon hallinnoijan on perustettava tällaiset menettelyt kansallisia taajuushallinnoijia kuultuaan viimeistään 12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen hyväksymisestä ja tämän jälkeen ylläpidettävä ja päivitettävä niitä tarpeen mukaan. Verkon hallinnoijan on erityisesti osoitettava mahdolliset poikkeavuudet keskusrekisterin, operatiivisen tarkoituksen ja taajuusjaon tosiasiallisen käytön välillä. Verkon hallinnoijan on ilmoitettava tällaisista poikkeamista kansalliselle taajuushallinnoijalle, jotta ne voidaan poistaa sovitussa määräajassa.

19. Verkon hallinnoijan on varmistettava, että käytettävissä on yhteisiä välineitä keskitetyn ja kansallisen suunnittelun, koordinoinnin, rekisteröinnin, auditoinnin ja optimoinnin tueksi. Erityisesti on kehitettävä välineitä, joilla tuetaan keskusrekisterin tietojen analysointia toiminnon tehokkuuden seuraamiseksi ja 7 kohdassa tarkoitetun optimointiprosessin suunnittelemiseksi ja toteuttamiseksi.

B OSA

Toiminnon organisointia koskevat vaatimukset

1. Kansallisten taajuushallinnojien ja verkon hallinnoijan yhteistyöhön perustuvan päätöksenteon on perustuttava järjestelyihin, jotka verkon hallintoneuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen 16 artiklan mukaisesti saatuaan myönteisen lausunnon yhtenäisen ilmatilan komitealta ja jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2. Jos tämän liitteen B osan 1 kohdassa tarkoitetuista järjestelyistä syntyy erimielisyyttä, verkon hallinnoijan tai asianomaisten jäsenvaltioiden on saatettava asia komission käsiteltäväksi. Asian ratkaisuun sovelletaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä.

3. Järjestelyissä on eriteltävä vähintään a) kriteerit operatiivisten vaatimusten arvioimiseksi ja niiden asettamisessa tärkeysjärjestykseen; b) vähimmäismääräajat uusien tai muutettujen taajuusjakojen koordinointia varten; c) mekanismit sen varmistamiseksi, että verkon hallinnoija ja kansalliset taajuushallinnoijat saavuttavat asiaa koskevat Euroopan unionin laajuiset suorituskykytavoitteet; d) se, että parannetut taajuushallintamenettelyt, -kriteerit ja -prosessit eivät vaikuta kielteisesti menettelyihin, kriteereihin ja prosesseihin, joita muut maat soveltavat ICAOn alueellisten menettelyjen puitteissa; e) vaatimukset, joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot kuulevat kaikista uusista tai muutetuista hallintojärjestelyistä kaikkia sidosryhmiä, joita asia koskee kansallisella ja Euroopan tasolla.

4. Radiotaajuuksien uusien koordinointijärjestelyjen on oltava täysin yhteensopivia olemassa olevien järjestelyjen kanssa. Järjestelyjen muutokset on määritettävä yhteistyössä kansallisten taajuushallinnoijien kanssa, ja niiden avulla on vähennettävä päällekkäisyyksiä niin paljon kuin käytännössä mahdollista.

5. Radiotaajuuksien strategisen ja taktisen käytön koordinointi sellaisten naapurimaiden kanssa, jotka eivät osallistu verkon hallinnoijan toimintaan, on toteutettava ICAOn alueellisten työjärjestelyjen kautta. Tällä on pyrittävä antamaan kyseisille maille mahdollisuus käyttää verkon hallinnoijan palveluja.

6. Verkon hallinnoijan ja kansallisten taajuushallinnoijien on sovittava toiminnon yleisistä prioriteeteista Euroopan ilmailuverkon suunnittelun ja toiminnan parantamiseksi. Prioriteetit on dokumentoitava verkon strategiasuunnitelman ja verkon operaatiosuunnitelman taajuuksia koskevassa osassa, josta on kuultava sidosryhmiä. Prioriteetteja määritettäessä voidaan erityisesti ottaa huomioon erityiset taajuusalueet, alueet ja palvelut.

7. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ilmailun taajuusalueiden sotilaskäyttöä koordinoidaan asianmukaisesti kansallisten taajuushallintojen ja verkon hallinnoijan kanssa.









LIITE III

TOISIOTUTKAKOODITOIMINTO

A OSA

Toisiotutkakooditoimintoa koskevat vaatimukset

1. Tämän toiminnon tavoitteena on a) parantaa koodien jakamisprosessin toimivuutta määrittämällä selkeät roolit ja velvollisuudet kaikille asianosaisille sidosryhmille siten, että verkon yleinen suorituskyky on keskeinen tekijä koodien jakamisessa; b) parantaa koodien jakamisen ja koodien tosiasiallisen käytön avoimuutta, mikä mahdollistaa verkon yleisen suorituskyvyn paremman arvioinnin; c) luoda paremman täytäntöönpanon ja valvonnan mahdollistava sääntelypohja ottamalla vaatimukset osaksi lainsäädäntöä.

2. Toisiotutkakoodit on jaettava jäsenvaltioille ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille verkon hallinnoijan kautta tavalla, joka optimoi niiden turvallisen ja tehokkaan jakautumisen, kun otetaan huomioon a) kaikkien operatiivisten sidosryhmien operatiiviset vaatimukset; b) lentoliikenteen tosiasiallinen ja odotettu taso; c) toisiotutkakoodien vaadittu käyttö ICAOn Euroopan aluetta koskevan alueellisen lennonvarmistussuunnitelman toimintojen ja palvelujen toteuttamista koskevan asiakirjan (ICAO Regional Air Navigation Plan, European Region, Facilities and Services Implementation Document) sääntöjen ja ohjeaineiston mukaisesti.

3. Verkon hallinnoijan on aina pidettävä jäsenvaltioiden, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien ja kolmansien maiden saatavilla toisiotutkakoodien jakoluettelo, jossa kuvataan toisiotutkakoodien täydellinen ja ajan tasalla oleva jako 1 artiklan 3 kohdassa vahvistetussa ilmatilassa.

4. Verkon hallinnoijan on toteutettava toisiotutkakoodien jakamiseen sovellettavien vaatimusten määrittelyä, arviointia ja koordinointia koskeva virallinen menettely, jossa otetaan huomioon toisiotutkakoodien kaikki vaaditut siviili- ja sotilaskäytöt.

5. Edellä 4 kohdassa tarkoitettuun viralliseen menettelyyn on sisällyttävä vähintään sovitut menettelyt, aikataulut ja suorituskykytavoitteet seuraavien toimien toteuttamiseksi: a) toisiotutkakoodien jakamista koskevien hakemusten jättäminen; b) toisiotutkakoodien jakamista koskevien hakemusten arviointi; c) toisiotutkakoodien jakoon ehdotettujen muutosten koordinointi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kanssa B osassa asetettujen vaatimusten mukaisesti; d) toisiotutkakoodien jaon ja tarpeiden säännöllinen arviointi tilanteen optimoimiseksi, mukaan lukien nykyisten koodijakojen jakaminen uudelleen; e) edellä 3 kohdassa tarkoitetun toisiotutkakoodien yleisen jakoluettelon säännöllinen tarkistaminen, hyväksyminen ja jakelu; f) osoitettuihin toisiotutkakoodeihin liittyvien ennakoimattomien ristiriitojen ilmoittaminen, arviointi ja ratkaiseminen; g) koodien paikkansapitävyyden tarkastuksissa havaittujen väärin osoitettujen toisiotutkakoodien ilmoittaminen arviointi ja korjaaminen; h) toisiotutkakoodien jakamiseen liittyvien ennakoimattomien puutteiden ilmoittaminen, arviointi ja korjaaminen; i) tietojen antaminen C osan vaatimusten mukaisesti.

6. Verkon hallinnoijan on tarkastettava, että 4 kohdassa vahvistetussa menettelyssä vastaanotetut toisiotutkakoodihakemukset täyttävät muotoa ja ilmoitettavia tietoja, täydellisyyttä, oikeellisuutta, ajantasaisuutta ja perustelujen esittämistä koskevat menettelyn vaatimukset.

7. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toisiotutkakoodit osoitetaan ilma-aluksille 3 kohdassa tarkoitetun toisiotutkakoodien jakoluettelon mukaisesti.

8. Verkon hallinnoija voi käyttää jäsenvaltioiden ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien puolesta keskitettyä toisiotutkakoodien osoitus- ja hallintajärjestelmää, jossa toisiotutkakoodit osoitetaan automaattisesti yleiselle ilmaliikenteelle.

9. Verkon hallinnoijalla on oltava käytössään menettelyt ja välineet, joiden avulla voidaan säännöllisesti arvioida, kuinka jäsenvaltiot ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat tosiasiallisesti käyttävät toisiotutkakoodeja.

10. Verkon hallinnoijan, jäsenvaltioiden ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on sovittava suunnitelmista ja menettelyistä, joilla tuetaan toisiotutkakoodeja koskevien tulevien tarpeiden säännöllistä analysointia ja määrittämistä. Analyysissa on käsiteltävä muun muassa sitä, mitä mahdollisia suorituskykyvaikutuksia ennakoidut toisiotutkakoodien jakamiseen liittyvät puutteet voivat aiheuttaa.

11. On laadittava ja pidettävä yllä toimintakäsikirjoja, jotka sisältävät tarvittavat ohjeet ja tiedot, jotta verkkotoiminto voidaan toteuttaa tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti. Toimintakäsikirjoja on jaeltava ja ylläpidettävä asiakirja-aineiston laadun ja versionhallinnan kannalta asianmukaisesti.

B OSA

Erityistä kuulemismenettelyä koskevat vaatimukset

1. Verkon hallinnoijan on luotava toisiotutkakoodien yksityiskohtaisia jakojärjestelyjä koskevaa koordinointia ja kuulemista varten nimenomainen menettely, jossa a) varmistetaan, että kolmansissa maissa tapahtuvan toisiotutkakoodien käytön vaikutus otetaan huomioon osallistumalla toisiotutkakoodien hallintaa koskeviin työjärjestelyihin, jotka on perustettu ICAOn alueellisen lennonvarmistussuunnitelman Euroopan aluetta koskevan asiakirjan toimintojen ja palvelujen toteuttamista koskevan osan säännöksillä; b) varmistetaan, että A osan 3 kohdassa tarkoitettu toisiotutkakoodien jakoluettelo sopii yhteen ICAOn alueellisen lennonvarmistussuunnitelman Euroopan aluetta koskevan asiakirjan toimintojen ja palvelujen toteuttamista koskevan osan mukaisen koodien hallintasuunnitelman kanssa; c) eritellään vaatimukset, joilla varmistetaan, että uusista tai muutetuista toisiotutkakoodien hallintajärjestelyistä kuullaan asianmukaisesti niitä jäsenvaltioita, joihin ne vaikuttavat; d) eritellään vaatimukset, joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot järjestävät uusista tai muutetuista toisiotutkakoodien hallintajärjestelyistä asianmukaisen kuulemisen kaikkien sidosryhmien kanssa, joihin ne vaikuttavat kansallisella tasolla; e) varmistetaan, että toisiotutkakoodien strategista ja taktista käyttöä koordinoidaan kolmansien maiden kanssa toisiotutkakoodien hallintaa koskevissa työjärjestelyissä, jotka on perustettu ICAOn alueellisen lennonvarmistussuunnitelman Euroopan aluetta koskevan asiakirjan toimintojen ja palvelujen toteuttamista koskevan osan säännöksillä; f) eritellään vähimmäismääräajat ehdotettujen uusien tai muutettujen toisiotutkakoodijakojen koordinointia ja niitä koskevaa kuulemista varten; g) varmistetaan, että toisiotutkakoodien jakoluettelon muutoksille saadaan niiden jäsenvaltioiden hyväksyntä, joihin muutos vaikuttaa; h) eritellään vaatimukset, joilla varmistetaan, että toisiotutkakoodien jakoluettelon muutokset annetaan tiedoksi kaikille sidosryhmille heti hyväksymisen jälkeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sotilasviranomaisten käyttämiä toisiotutkakoodeja koskevien tietojen ilmoittamiseen sovellettavia kansallisia menettelyjä.

2. Verkon hallinnoijan on varmistettava yhteistoiminnassa kansallisten sotilasviranomaisten kanssa, että toteutetaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, ettei toisiotutkakoodien jakamisella ja käytöllä sotilastarkoituksiin ole haitallisia vaikutuksia yleisen ilmaliikenteen turvallisuuteen tai tehokkaaseen toimintaan.

C OSA

Tiedonantovaatimukset

1. Uusia tai muutettuja toisiotutkakoodijakoja koskevien hakemusten on täytettävä muotoa ja ilmoitettavia tietoja, täydellisyyttä, oikeellisuutta, ajantasaisuutta ja perustelujen esittämistä koskevat vaatimukset, jotka on vahvistettu A osan 4 kohdassa tarkoitetulle menettelylle.

2. Toisiotutkakoodeja koskevan verkkotoiminnon toteuttamisen tueksi jäsenvaltioiden on pyynnöstä toimitettava verkon hallinnoijalle seuraavat tiedot verkon hallinnoijan asettamassa määräajassa: a) ajan tasalla olevat tiedot toisiotutkakoodien jakamisesta ja käytöstä niiden vastuualueella, ottaen huomioon sellaisten erityisten sotilaskoodien, joita ei käytetä yleisessä ilmaliikenteessä, jakamista koskevien tietojen täydelliseen luovuttamiseen mahdollisesti liittyvät turvallisuusrajoitukset; b) todisteet siitä, että operatiivisten vaatimusten täyttämiseksi tarvitaan vähintään olemassa olevat ja pyydetyt toisiotutkakoodijaot; c) tiedot jaetuista toisiotutkakoodeista, joita ei enää tarvita operatiivisista syistä ja jotka voidaan vapauttaa jaettaviksi uudelleen verkossa; d) tiedot tosiasiallisista toisiotutkakoodien jakamiseen liittyvistä ennakoimattomista puutteista; e) tiedot järjestelmien tai niiden osien asennussuunnitelmien tai operatiivisen tilan muutoksista, jotka voivat vaikuttaa toisiotutkakoodien osoittamiseen lennoille.

3. Toisiotutkakoodeja koskevan verkkotoiminnon toteuttamisen tueksi lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on pyynnöstä toimitettava verkon hallinnoijalle seuraavat tiedot verkon hallinnoijan asettamassa määräajassa: a) tehostettuun taktiseen liikennevirtojen säätelyjärjestelmään korreloidut paikkailmoitukset, jotka sisältävät mittarilentosääntöjen mukaisesti lennettäville yleisen ilmaliikenteen lennoille osoitetut toisiotutkakoodit; b) tiedot toisiotutkakoodin operatiivisesta osoittamisesta tosiasiallisesti aiheutuneista ennakoimattomista ristiriidoista tai vaaroista, mukaan lukien tieto siitä, kuinka ristiriita ratkaistiin.

4. Jäsenvaltioiden ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien vastauksissa toisiotutkakoodien jakamiseen ehdotettujen muutosten ja toisiotutkakoodien jakoluettelon päivitysten koordinointiin on vähintään a) yksilöitävä, onko jaettujen toisiotutkakoodien välillä odotettavissa mahdollinen ristiriita tai vaara; b) vahvistettava, kohdistuuko operatiivisiin vaatimuksiin tai tehokkuuteen kielteisiä vaatimuksia; c) vahvistettava, että toisiotutkakoodien jakamista koskevat muutokset voidaan toteuttaa asetetussa määräajassa.

▼M1









LIITE IV

VERKON STRATEGIASUUNNITELMAN MALLI

Verkon strategiasuunnitelman on perustuttava seuraavaan rakenteeseen:

1. JOHDANTO

1.1 Verkon strategiasuunnitelman soveltamisala (maantieteellinen ja ajallinen)

1.2 Suunnitelman valmistelu ja validointiprosessi

2. YLEINEN TOIMINTAYMPÄRISTÖ JA VAATIMUKSET

2.1 Kuvaus verkon nykyisestä ja suunnitellusta tilanteesta, mukaan lukien Euroopan reittiverkon suunnittelu, ilmaliikennevirtojen säätely, lentoasemat ja niukat resurssit

2.2 Suunnitelman kattamaan ajanjaksoon liittyvät haasteet ja mahdollisuudet (mukaan lukien liikenteen kysyntäennuste ja maailmanlaajuinen kehitys)

2.3 Eri sidosryhmien ilmaisemat ja unionin laajuisissa suorituskykytavoitteissa määritellyt suorituskykytavoitteet ja liiketoiminnan vaatimukset

3. STRATEGINEN NÄKEMYS

3.1 Kuvaus strategisesta kehityksestä, jonka avulla verkko voi menestyksellisesti saavuttaa suorituskykytavoitteet ja liiketoiminnan vaatimukset

3.2 Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän noudattaminen

3.3 Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman noudattaminen

4. STRATEGISET TAVOITTEET

4.1 Verkon strategisten tavoitteiden kuvaus: a) osallistuviin operatiivisiin sidosryhmiin liittyvät yhteistyönäkökohdat roolien ja velvollisuuksien osalta, b) kuinka strategiset tavoitteet vastaavat vaatimuksia, c) kuinka edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa mitataan, d) kuinka strategiset tavoitteet vaikuttavat toimialaan ja muihin aloihin, joita asia koskee.

5. STRATEGINEN SUUNNITTELU

5.1 Kuvaus lyhyen/keskipitkän aikavälin suunnittelusta: a) kunkin strategisen tavoitteen prioriteetit, b) kunkin strategisen tavoitteen toteuttaminen tarvittavan teknologian käyttöönoton, arkkitehtuuriin kohdistuvien vaikutusten, inhimillisten tekijöiden, aiheutuvien kustannusten ja hyötyjen sekä tarvittavan hallinnoinnin, resurssien ja sääntelyn osalta, c) tarvittava operatiivisten sidosryhmien osallistuminen kuhunkin suunnitelman osatekijään, mukaan lukien niiden roolit ja velvollisuudet, d) verkon hallinnoijan sovittu osallistuminen suunnitelman kunkin osatekijän toteutuksen tukemiseen kussakin yksittäisessä toiminnossa.

5.2 Kuvaus pitkän aikavälin suunnittelusta: a) aikomus saavuttaa kukin strateginen tavoite tarvittavan teknologian ja vastaavien t&k-näkökohtien, arkkitehtuuriin kohdistuvien vaikutusten, inhimillisten tekijöiden, liiketoimintamallin ja tarvittavan hallinnoinnin ja sääntelyn osalta sekä näihin investointeihin liittyvät taloudelliset ja turvallisuusperusteet, b) tarvittava operatiivisten sidosryhmien osallistuminen kuhunkin suunnitelman osatekijään, mukaan lukien niiden roolit ja velvollisuudet.

6. RISKINARVIOINTI

6.1 Kuvaus suunnitelman toteuttamiseen liittyvistä riskeistä

6.2 Kuvaus seurantaprosessista (mukaan lukien mahdollinen poikkeaminen alkuperäisistä tavoitteista)

7. SUOSITUKSET

7.1 Niiden toimien yksilöinti, joita unionin ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava suunnitelman toteuttamisen tueksi

▼B









LIITE V

VERKON OPERAATIOSUUNNITELMAN MALLI

Verkon operaatiosuunnitelman on perustuttava seuraavaan yleiseen rakenteeseen (joka räätälöidään kutakin toimintoa vastaavaksi ja mukautetaan verkon operaatiosuunnitelman kattamaan ajanjaksoon, jotta se vastaa suunnitelman jatkuvasti päivitettävää luonnetta ja sen 3–5 vuoden, vuoden, kauden, viikon tai päivän ajanjaksoja):

1. JOHDANTO

1.1 Verkon operaatiosuunnitelman soveltamisala (maantieteellinen ja ajallinen)

1.2 Suunnitelman valmistelu ja validointiprosessi

2. VERKON OPERAATIOSUUNNITELMAN JA OPERATIIVISTEN TAVOITTEIDEN KUVAUS

— osallistuviin operatiivisiin sidosryhmiin liittyvät yhteistoimintanäkökohdat roolien ja velvollisuuksien osalta,

— kuinka operatiiviset tavoitteet otetaan huomioon verkon operaatiosuunnitelman taktisessa, esitaktisessa, lyhyen aikavälin ja keskipitkän aikavälin vaiheessa ja muissa suorituskykysäädösten mukaan asetetuissa suorituskykytavoitteissa,

— suunnitelman kattamalle ajanjaksolle määritellyt prioriteetit ja vaaditut resurssit,

— vaikutus ilmaliikenteen hallinnan toimialaan ja muihin aloihin, joita asia koskee.

3. VERKON YLEINEN OPERAATIOSUUNNITTELUPROSESSI

— kuvaus verkon yleisestä operaatiosuunnitteluprosessista,

— kuvaus strategisesta tavasta, jolla verkon operaatiosuunnitelma muuttuu ja kehittyy, jotta verkossa voidaan menestyksellisesti saavuttaa operatiiviset suorituskykytavoitteet ja muut suorituskykysäädösten mukaan asetetut suorituskykytavoitteet,

— kuvaus käytetyistä välineistä ja tiedoista.

4. YLEINEN TOIMINTAYMPÄRISTÖ JA OPERATIIVISET VAATIMUKSET

4.1 Lyhyt kuvaus verkon aiemmasta operatiivisesta suorituskyvystä

4.2 Suunnitelman kattamaan ajanjaksoon liittyvät haasteet ja mahdollisuudet

4.3 Lisäysten 1 ja 2 mukainen verkon liikenne-ennuste, mukaan lukien — verkon ennuste, — lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan, toiminnallisen ilmatilan lohkon aluelennonjohdon ennuste, — tärkeimpien lentoasemien ennuste, — liikenne-ennusteen analyysi useita skenaarioita käyttäen, — analyysi erityisten tapahtumien vaikutuksesta.

4.4 Verkon operatiiviset suorituskykyvaatimukset, mukaan lukien: — verkon yleiset kapasiteettivaatimukset, — lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan, toiminnallisen ilmatilan lohkon ja aluelennonjohdon vaatimukset, — lentoasemien kapasiteetti, — analyysi kapasiteettivaatimuksista, — verkon ympäristötehokkuutta / lentojen tehokkuutta koskevat yleiset vaatimukset, — verkon yleiset turvallisuusvaatimukset, — valmiusvaatimukset ja verkkoon vaikuttavien palvelujen jatkuvuus.

4.5 Eri sidosryhmien, myös sotilasviranomaisten, ilmaiset operatiiviset vaatimukset

5. VERKON OPERATIIVISEN SUORITUSKYVYN PARANTAMISSUUNNITELMAT JA VERKON TASOLLA TOTEUTETTAVAT TOIMET

— kuvaus suunnitelmista ja toimista, joita odotetaan toteutettavan verkon tasolla, mukaan lukien ilmatila, niukat resurssit ja ilmaliikennevirtojen säätely,

— kuvaus kunkin suunnitelman ja toimen vaikutuksesta operatiiviseen suorituskykyyn.

6. OPERATIIVISEN SUORITUSKYVYN PARANTAMISSUUNNITELMAT JA -TOIMET PAIKALLISELLA TASOLLA

— kuvaus kustakin suunnitelmasta ja toimesta, joka odotetaan toteutettavan paikallisella tasolla,

— kuvaus kunkin suunnitelman ja toimen vaikutuksesta operatiiviseen suorituskykyyn,

— kuvaus suhteista kolmansiin maihin ja ICAOon liittyvään työhön.

7. ERITYISET TAPAHTUMAT

— yleiskatsaus erityisistä tapahtumista, joilla on merkittävä vaikutus ilmaliikenteen hallintaan,

— yksittäiset erityiset tapahtumat ja niiden käsittely verkon näkökulmasta,

— merkittävät sotilasharjoitukset.

8. SOTILASILMAILUN ILMATILAVAATIMUKSET

8.1 Varatusta tai erotetusta ilmatilasta vastaavien ilmaliikenteen hallinnan sotilaspalveluntarjoajien on vaihdettava verkon hallinnoijan kanssa, asianomaisen ilmatilan hallintayksikön kautta, seuraavat tiedot kansallisten sääntöjen mukaisesti: — ilmatilan käytettävyys: päivät/ajat, jolloin varattu ilmatila on yleensä käytettävissä, — varatun ilmatilan ennakoimatonta käyttöä koskevat satunnaiset pyynnöt, — varatun ilmatilan vapauttaminen siviilikäyttöön aina kun sitä ei tarvita ja asiasta ilmoittaminen mahdollisimman pitkälti etukäteen.

9. KOOSTETTU ENNUSTE JA ANALYYSI VERKON OPERATIIVISESTA SUORITUSKYVYSTÄ

— verkon, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan, toiminnallisen ilmatilan lohkon ja aluelennonjohdon ilmaliikenteen hallintaan liittyvät viivästys-/kapasiteettitavoitteet ja –ennusteet,

— lentoasemien operatiivinen suorituskyky,

— verkon ympäristötehokkuutta / lentojen tehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet ja –ennusteet,

— erityisten tapahtumien vaikutukset,

— analyysi operatiivisista suorituskykyvaatimuksista ja -ennusteista.

10. OPERATIIVISTEN PULLONKAULOJEN YKSILÖINTI JA LIEVENTÄVÄT RATKAISUT VERKON TASOLLA JA PAIKALLISELLA TASOLLA

— operatiivisten (turvallisuus, kapasiteetti, lentojen tehokkuus) pullonkaulojen ja mahdollisten pullonkaulojen ja niiden syiden yksilöinti ja sovitut ratkaisut tai lieventävät toimet, mukaan lukien kysynnän ja kapasiteetin tasapainottamisen (DCB) vaihtoehdot.









Lisäys 1

Aluelennonjohdot

Verkon operaatiosuunnitelmaan on sisällyttävä kaikkien alueiden osalta aluelennonjohdoittain eritelty yksityiskohtainen kuvaus, jossa esitetään niiden suunnitellut operatiiviset parannustoimenpiteet, ajanjakson näkymät, liikenne-ennusteet, viivästystavoitteet ja -ennusteet, merkittävät tapahtumat, joilla voi olla vaikutusta liikenteeseen, sekä operatiiviset kontaktit.

Verkon hallinnoijan on annettava kunkin aluelennonjohdon osalta seuraavat tiedot:

— liikenne-ennuste,

— nykyisen operatiivisen suorituskyvyn analyysi,

— määrällinen arvio saavutetusta kapasiteetista (kapasiteetin perustaso),

— määrällinen arvio tarvittavasta kapasiteetista liikenteen kehittymisen eri skenaarioissa (tarvittava kapasiteettiprofiili),

— määrällinen arvio suunnitteluista operatiivista parannustoimista aluelennonjohtojen tasolla, siten kuin lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien kanssa on sovittu,

— viivästystavoite ja -ennuste,

— analyysi odotettavissa olevasta operatiivisesta suorituskyvystä (turvallisuus, kapasiteetti, ympäristö).

Kunkin lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on annettava verkon hallinnoijalle seuraavat tiedot sisällytettäviksi yksittäisen aluelennonjohdon kuvaukseen:

— paikallinen viivästystavoite,

— arvio/vahvistus liikenne-ennusteesta, ottaen huomioon paikallistietämys,

— käytettävissä olevien sektorien määrä; sektorien konfiguraatio-/avaamisjärjestelyt kausittain/viikonpäivittäin/vuorokaudenajoittain,

— kapasiteetti-/seuranta-arvot sektoreittain/liikennemäärittäin kunkin konfiguraatio-/ avaamisjärjestelyn osalta,

— suunnitellut tai tiedossa olevat erityiset tapahtumat, myös niiden päivät/kellonajat ja vaikutus operatiiviseen suorituskykyyn,

— suunniteltujen operatiivisten parannustoimenpiteiden yksityiskohdat, niiden toteutusaikataulu ja niihin liittyvät negatiiviset/positiiviset vaikutukset kapasiteettiin ja/tai tehokkuuteen,

— ilmatilan rakenteen ja käytön ehdotettujen ja vahvistettujen muutosten yksityiskohdat,

— verkon hallinnoijan kanssa sovitut lisätoimet,

— aluelennonjohdon operatiiviset kontaktit.









Lisäys 2

Lentoasemat

Verkon operaatiosuunnitelmaan on sisällyttävä kaikkien alueiden osalta tärkeimpien eurooppalaisten lentoasemien yksityiskohtainen kuvaus, jossa esitetään niiden suunnitellut operatiiviset parannustoimenpiteet, ajanjakson näkymät, liikenne- ja viivästysennusteet, merkittävät tapahtumat, joilla voi olla vaikutusta liikenteeseen, sekä operatiiviset kontaktit.

Verkon hallinnoijan on annettava kunkin tärkeän lentoaseman osalta seuraavat tiedot:

— liikenne-ennuste,

— analyysi odotettavissa olevasta operatiivisesta suorituskyvystä (turvallisuus, kapasiteetti, ympäristö).

Kunkin verkon operaatiosuunnitelmaan sisältyvän lentoaseman on annettava verkon hallinnoijalle seuraavat tiedot sisällytettäviksi yksittäisen lentoaseman kuvaukseen:

— arvio/vahvistus liikenne-ennusteesta, ottaen huomioon paikallistietämys,

— kunkin kiitotiekonfiguraation kiitotiekapasiteetti sekä nykyiset ja suunnitellut saapumiset ja lähdöt,

— tarvittaessa kapasiteetin erittely yöaikaa varten ja yöajan kesto,

— suunniteltujen operatiivisten parannustoimenpiteiden yksityiskohdat, niiden toteutusaikataulu ja niihin liittyvät negatiiviset/positiiviset vaikutukset kapasiteettiin ja/tai tehokkuuteen,

— suunnitellut tai tiedossa olevat erityiset tapahtumat, myös niiden päivät/kellonajat ja vaikutus operatiiviseen suorituskykyyn,

— muut suunnitellut kapasiteetin mahdollistajat,

— verkon hallinnoijan kanssa sovitut lisätoimet.









LIITE VI

VERKKOTOIMINTOJA KOSKEVAT YLEISET VAATIMUKSET

1. ORGANISAATIORAKENNE

Verkon hallinnoijan on perustettava organisaationsa ja hallinnoitava sitä sellaisen rakenteen pohjalta, jolla voidaan varmistaa verkkotoimintojen turvallisuus.

Organisaatiorakenteessa on eriteltävä

a) nimettyjen vastuuhenkilöiden valtuudet, tehtävät ja vastuut erityisesti turvallisuuteen, laatuun, turvatoimiin ja henkilöstöasioihin liittyvistä tehtävistä vastaavien esimiesten osalta;

b) organisaation eri osien ja prosessien keskinäinen hierarkia ja niiden väliset raportointisuhteet.

2. TURVALLISUUS

Verkon hallinnoijalla on oltava turvallisuudenhallintajärjestelmä, joka kattaa kaikki sen suorittamat verkkotoiminnot seuraavien periaatteiden mukaisesti. Sen on

a) kuvailtava organisaation yleinen toiminta-ajatus ja periaatteet suhteessa turvallisuuteen siten, että sidosryhmien asiaa koskeviin tarpeisiin voidaan vastata mahdollisimman hyvin; tätä kutsutaan toimintapolitiikaksi;

b) vahvistettava vaatimustenmukaisuuden seuraamiseksi toiminto, joka sisältää menettelyt sen varmistamiseksi, että kaikki toiminnot tuotetaan sovellettavien vaatimusten, standardien ja menettelyjen mukaisesti. Vaatimustenmukaisuuden seurantaan on sisällyttävä järjestelmä, joka antaa havainnoista palautteen vastuullisille esimiehille ja jolla varmistetaan mahdollisesti tarvittavien korjaustoimien tehokas ja viipymätön toteuttaminen;

c) todistettava hallintajärjestelmän toimivuus käsikirjoilla ja seuranta-asiakirjoilla;

d) nimitettävä johdon edustajat, joiden tehtävä on seurata turvallisten ja tehokkaiden toimintatapojen noudattamista ja asianmukaisuutta;

e) suoritettava käytössä olevaa hallintajärjestelmää koskevia tarkastuksia ja toteutettava tarvittaessa korjaavia toimia;

f) hallinnoitava kaikkien sille osoitettujen verkkotoimintojen turvallisuutta. Tässä yhteydessä sen on luotava viralliset yhteydet kaikkiin sidosryhmiin, jotta voidaan yksilöidä sen toiminnasta aiheutuvat riskit ilmailun turvallisuudelle sekä arvioida ne ja hallita tarvittaessa näitä riskejä;

g) luotava menettelyt turvallisuuden hallinnoimiseksi silloin, kun uusia toiminnallisia järjestelmiä otetaan käyttöön tai olemassa olevia toiminnallisia järjestelmiä muutetaan.

3. TURVATOIMET

Verkon hallinnoijalla on oltava turvatoimien hallintajärjestelmä, joka kattaa kaikki sen suorittamat verkkotoiminnot seuraavien periaatteiden mukaisesti. Sen on

a) varmistettava laitteidensa ja henkilöstönsä turvaaminen siten, että voidaan ehkäistä sellainen laiton puuttuminen toimintaan, joka voisi vaikuttaa sen hallinnoimien verkkotoimintojen turvallisuuteen;

b) varmistettava saamiensa, tuottamiensa tai muutoin käyttämiensä operatiivisten tietojen suojaaminen siten, että niitä ei luovuteta ulkopuolisille;

c) määriteltävä menettelyt, jotka liittyvät turvariskien arviointiin ja vähentämiseen, turvatoimien seurantaan ja parantamiseen, turvakatselmuksiin ja hyödyllisten tietojen levittämiseen;

d) määriteltävä keinot turvatoimiin liittyvien puutteiden havaitsemiseksi ja niitä koskevien varoitusten välittämiseksi henkilöstölle;

e) määriteltävä keinot turvatoimiin liittyvien puutteiden vaikutusten rajoittamiseksi sekä sellaisten korjaavien toimenpiteiden ja hallintamenettelyjen yksilöimiseksi, joilla kyetään estämään tilanteen uusiutuminen.

4. TOIMINTAKÄSIKIRJAT

Verkon hallinnoijan on tuotettava operatiivisissa tehtävissä toimivan henkilöstönsä käyttöön ja sen ohjeistukseksi tarjottavia palveluja käsittelevä toimintakäsikirja, ja pidettävä se ajan tasalla: Sen on varmistettava, että

a) toimintakäsikirja sisältää ohjeet ja tiedot, jotka operatiivisissa tehtävissä toimiva henkilökunta tarvitsee tehtäviensä suorittamiseksi;

b) henkilöstöllä on käytettävissään asiaa koskevat toimintakäsikirjan osat;

c) operatiivisissa tehtävissä toimivalle henkilöstölle tiedotetaan viivytyksettä toimintakäsikirjaan tehtävistä, heidän tehtäviään koskevista muutoksista sekä näiden muutosten voimaantulosta.

5. HENKILÖSTÖVAATIMUKSET

Verkon hallinnoijan henkilöstöllä on oltava asianmukainen ammattitaito, jotta voidaan varmistaa sille osoitettujen verkkotoimintojen turvallinen, tehokas, jatkuva ja kestävä suorittaminen. Tämän vuoksi sen on laadittava henkilöstön koulutuspolitiikka.

6. VALMIUSSUUNNITELMAT

Verkon hallinnoijalla on oltava valmiussuunnitelmat kaikkia sen suorittamia toimintoja varten sellaisten tilanteiden varalta, joiden seurauksena sen toiminta ratkaisevasti heikentyy tai keskeytyy.

7. RAPORTOINTIVAATIMUKSET

Verkon hallinnoijan on annettava 20 artiklan mukaisesti vuosittain raportti toiminnastaan. Raportissa on käsiteltävä sen operatiivista suorituskykyä ja keskeistä toimintaa ja kehityssuuntia erityisesti turvallisuuden alalla.

Vuotuisessa raportissa on esitettävä vähintään

— arvio verkon hallinnoijan hallinnoimien verkkotoimintojen suorituskyvystä;

— tiedot suorituskyvystä verrattuna verkon strategiasuunnitelmassa vahvistettuihin suorituskykytavoitteisiin siten, että tosiasiallista suorituskykyä tarkastellaan suhteessa verkon operaatiosuunnitelmaan käyttäen verkon operaatiosuunnitelmassa vahvistettuja suorituskykyindikaattoreita;

— selitys eroille suhteessa tavoitteisiin; lisäksi on yksilöitävä toimenpiteitä puutteiden korjaamiseksi asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa tarkoitetun viiteajanjakson aikana;

— toiminnan ja infrastruktuurin tasolla tapahtuneet muutokset;

— tiedot käyttäjien ja sidosryhmien virallisesta kuulemismenettelystä;

— henkilöstöpolitiikkaa koskevat tiedot.

8. TYÖMENETELMÄT JA TOIMINTAOHJEET

Verkon hallinnoijan on voitava osoittaa, että sen työ- ja toimintamenetelmät ovat unionin muun lainsäädännön ja erityisesti asetuksen (EU) N:o 255/2010 mukaisia.