1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B ►C1 NEUVOSTON SÄÄDÖS,
annettu 3 päivänä joulukuuta 1998,
Europolin henkilöstösääntöjen vahvistamisesta
(1999/C 26/07) ◄
(EYVL C 26, 30.1.1999, s. 23)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston päätös, tehty 2 päivänä joulukuuta 1999 C 364 1 17.12.1999
►M2 Neuvoston päätös, tehty 2 päivänä joulukuuta 1999 C 364 3 17.12.1999
►M3 Neuvoston säädös, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001 C 112 1 12.4.2001
►M4 Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä maaliskuuta 2001 C 112 7 12.4.2001
►M5 Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä toukokuuta 2001 C 165 1 8.6.2001
►M6 Neuvoston päätös, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2002 C 150 2 22.6.2002
Oikaistu:
►C1 Oikaisu, EYVL C 6, 9.1.2002, s. 15 (1999/130)
▼B
NEUVOSTON SÄÄDÖS,
annettu 3 päivänä joulukuuta 1998,
Europolin henkilöstösääntöjen vahvistamisesta
(1999/C 26/07)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen perusteella Eu-
roopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen (Europol-
yleissopimus) (1),
ottaa huomioon hallintoneuvoston lausunnon,sekä katsoo, ettäneuvoston on yksimielisesti annettava Europolin henkilökuntaan sovel-
lettavat henkilöstösäännöt,
ON ANTANUT SEURAAVAT HENKILÖSTÖSÄÄNNÖT:1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 2
(1) EYVL C 316, 27.11.1995, s. 1.▼C1
▼B
▼B
Europolin henkilöstösäännöt1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 3
▼B
SISÄLLYSLUETTELO
1 OSASTO: Yleiset säännökset
2 OSASTO: Europolin työntekijät
1 luku: Yleiset säännökset2 luku: Oikeudet ja velvollisuudet3 luku: Palvelukseen ottamista koskevat ehdot4 luku: Työehdot5 luku: Palkkaus ja kulujen korvaaminen6 luku: Sosiaaliturvaetuudet
A jakso: Sairaus- ja tapaturmavakuutusB jakso: Vakuutus työkyvyttömyyden ja kuolemanta-
pauksen varalta
C jakso: Eläke ja erorahaD jakso: Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän
sekä eläkejärjestelmän rahoittaminen
E jakso: Eläkkeen määrän laskeminenF jakso: Etuuksien maksaminenG jakso: Europolin sijaantulo
7 luku: Liiallisina tai liian vähäisinä suoritetut etuudet8 luku: Kurinpitoseuraamukset9 luku: Muutoksenhaku10 luku: Palvelussuhteen päättyminen
3 OSASTO: Paikalliset työntekijät4 OSASTO: Siirtymäsäännökset
5 OSASTO: Voimaantulo
LUETTELO LIITTEISTÄ
Liite 1: Europolin toimet
Liite 2: Valintamenettelyt
Liite 3: Ylityötuntien korvaaminen vapaana ja palkkana
Liite 4: Lomat
Liite 5: Palkkaus ja kulukorvaukset
Liite 6: Eläkejärjestelmä
Liite 7: Henkilöstökomitean, työkyvyttömyyslautakunnan ja
kurinpitolautakunnan kokoonpano ja menettelytavat
Liite 8: Verot1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 4
▼B
1 OSASTO
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
1. Näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan Europolin palvelukseen sopi-
muksella otettuun henkilöstöön. Tähän henkilöstöön kuuluvat:
— Europolin työntekijät, jotka ovat yksinomaan Europol-yleissopi-
muksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisistaviranomaisista palvelukseen otettuja työntekijöitä sekä työntekijöitä,
jotka voidaan ottaa palvelukseen joko näistä viranomaisista tai
muualta, ja
— paikalliset työntekijät, siltä osin kuin heidät on nimenomaisesti
mainittu näisää henkilöstösäännöissä.
2. Näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan myös Europolin johtajaan ja
apulaisjohtajiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Europol-yleissopi-muksen määräysten soveltamista.
2 artikla
1. Näissä henkilöstösäännöissä ’Europolin työntekijöillä’ tarkoite-
taan liitteessä I olevien toimien luetteloon kuuluviin toimiin otettua
henkilöstöä, lukuun ottamatta paikallisia työntekijöitä.
Kunkin toimen osalta vahvistetaan, voidaanko se täyttää yksinomaan
Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimival-taisista viranomaisista palvelukseen otetulla työntekijällä vaivoidaanko siihen ottaa myös muu työntekijä.
Sellaiseen toimeen valittavalle työntekijälle, joka voidaan täyttää yksi-
nomaan toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otetullatyöntekijällä, voidaan kyseisen toimen osalta tarjota vain väliaikaistasopimusta 6 artiklan mukaisesti.
2. Europol arvioi hallintoneuvoston hyväksymällä tavalla toimet
niihin liittyvien tehtävien luonteen ja tärkeyden mukaan sekä ottaen
huomioon tehtävän edellyttämän ammattitaidon tason ja asiaankuu-
luvan ammattikokemuksen.
Toimien lukumäärä ja palkkaluokat vahvistetaan vuosittain talousarvion
liitteessä.
3 artikla
Näissä henkilöstösäännöissä ’paikallisilla työntekijöillä’ tarkoitetaan
henkilöstöä, joka on otettu palvelukseen paikallisen lainsäädännönmukaisesti ruumiillisen työn tekijöiksi tai avustaviin tehtäviin ja jokaon osoitettu sellaisiin toimiin, jotka on liitteessä 1 olevassa toimien
luettelossa merkitty tällaisiksi.
4 artikla
Europoliin perustetaan henkilöstökomitea, joka hoitaa näissä
henkilöstösäännöissä sille määrättyjä tehtäviä. Henkilöstökomiteankokoonpano ja menettelysäännöt vahvistetaan liitteessä 7.
Kaikilla työntekijöillä on oikeus äänestää vaaleissa ja asettua ehdolle
henkilöstökomiteaa valittaessa.
5 artikla
Työntekijöillä on yhdistymisoikeus; he voivat erityisesti olla henkilö-
stöyhdistysten jäseniä.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 5
▼C1
▼B
▼B
2 OSASTO
EUROPOLIN TYÖNTEKIJÄT
1 LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
6 artikla
Europolin kaikki työntekijät otetaan aluksi palvelukseen 1-4 vuoden
määräajaksi. Ensimmäiset sopimukset voidaan uusia
— ensimmäisen sopimuksen lisäksi korkeintaan kuudeksi vuodeksi
sellaiseen toimeen osoitetun henkilöstön osalta, johon voidaan ottaayksinomaan Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoi-tetuista toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otettutyöntekijä,
— ensimmäisen sopimuksen lisäksi korkeintaan kuudeksi vuodeksi
sellaisen työntekijän osalta, jota koskevat työntekijöiden lähettä-mistä työkomennukselle, virkavapaata tai väliaikaista siirtoa
koskevat kansalliset määräykset ja joka on osoitettu toimeen, johon
voidaan ottaa työntekijä muualtakin kuin Europol-yleissopimuksen2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista,
— ensimmäisen sopimuksen lisäksi korkeintaan kahdeksaksi vuodeksi
kaikissa muissa tapauksissa.
Ainoastaan toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettu
henkilöstö voidaan ottaa palvelukseen toistaiseksi, sen jälkeen kun heovat olleet palveluksessa kahden määräaikaisen sopimuksen ajanhoitaen tehtävänsä hyväksyttävästi.
Jos Europolin johtaja aikoo tehdä toistaiseksi voimassa olevia työsopi-
muksia, Europolin hallintoneuvoston on annettava siihen vuosittainlupa. Hallintoneuvosto voi vahvistaa, kuinka monta tällaista sopimusta
voidaan enintään tehdä.
7 artikla
1. Europolin johtaja nimittää kunkin työntekijän toimeensa
ainoastaan viraston edun huomioon ottaen ja työntekijän kansallisuu-
desta riippumatta, tämän kuitenkaan rajoittamatta 24 artiklan 1 kohdansoveltamista. Työntekijä voi pyytää siirtoa Europolin sisällä.
2. Työntekijä voidaan määrätä hoitamaan väliaikaisesti tointa, joka
kuuluu korkeampaan palkkaluokkaan kuin se, johon hänet on vakinai-sesti nimitetty. Hän saa tällaisen väliaikaisen toimeen määräämisenneljännen kuukauden alusta alkaen tasoituskorvauksen, joka on yhtä
suuri kuin erotus hänen oman palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen
palkan ja sen palkan välillä, jonka hän saisi väliaikaisen toimensa palk-kaluokassa hänelle kuuluvalla tasolla.
8 artikla
1. Europolin palvelukseen otettavien työntekijöiden palkkaluokka ja
-taso on mainittava heidän sopimuksissaan.
2. Jos Europolin työntekijä nimitetään toimeen, jonka palkkaluokka
on korkeampi kuin sen toimen, johon hänet otettiin palvelukseen,tämä on mainittava varsinaisen sopimuksen lisäksi tehtävässä erillisessäsopimuksessa.
2 LUKU
OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET
9 artikla
Työntekijän on suoritettava tehtävänsä ja toimittava ainoastaan Euro-
polin edun mukaisesti; Europol-yleissopimuksen 30 artiklan 1 kohdan1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 6
▼M3
▼B
▼B
mukaisesti hän ei saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallituk-
selta, viranomaiselta, järjestöltä tai henkilöltä Europolin ulkopuolelta.
Työntekijä ei saa ilman johtajan lupaa ottaa vastaan miltään hallituk-
selta tai muulta Europolin ulkopuoliselta taholta minkäänlaista
kunnianosoitusta, kunniamerkkiä, suosionosoitusta, lahjaa tai palkkiota,paitsi sellaisista palveluksista, jotka hän on suorittanut ennen nimittä-mistään taikka asepalveluksen tai muun kansallisen palvelunsuorittamista varten annetun virkavapauden aikana ja tällaisten palve-lusten johdosta.
10 artikla
Työntekijää sitovat Europol-yleissopimuksen 31 ja 32 artiklan
määräyksissä sekä kaikissa kyseiseen yleissopimukseen perustuvissa
säädöksissä vahvistetut pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskevatsäännökset.
Työntekijän, joka haluaa harjoittaa toimen hoitamiseen kuulumatonta
toimintaa, riippumatta siitä, saako hän siitä palkkion, tai suorittaa Euro-polin ulkopuolisen toimeksiannon, on saatava siihen johtajalta lupa.
Lupaa ei saa myöntää, jos toiminta tai toimeksianto on sellainen, että
se vaarantaisi työntekijän riippumattomuuden tai olisi haitaksi Euro-polin toiminnalle.
11 artikla
Europolin työntekijän on käyttäydyttävä yksityiselämässään siten, ettei
se häiritse hänen toimeensa kuuluvien tehtävien hoitamista eikä oleEuropolille haitaksi.
12 artikla
Jos työntekijä joutuu tehtäviään hoitaessaan päättämään sellaisen asian
käsittelystä tai lopputuloksesta, jossa hänellä on henkilökohtainen etu,
hänen on ilmoitettava tästä johtajalle.
13 artikla
Työntekijän, joka on ehdolla vaalilla täytettävään julkiseen tehtävään,
on pyydettävä virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteellaenintään kolmen kuukauden ajaksi.
Europolin johtaja arvioi tällaiseen tehtävään valitun työntekijän
aseman. Johtajan on tehtävän merkitys ja siihen kuuluvat velvollisuudethuomioon ottaen päätettävä, voiko työntekijä jatkaa toimeensa kuulu-
vien tehtävien hoitamista vai onko hänen pyydettävä virkavapautta
henkilökohtaisten syiden perusteella. Jälkimmäisessä tapauksessa virka-vapauden kesto on sama kuin toimikausi tehtävässä, johon työntekijäon valittu. Jos kyseisellä henkilöllä on määräaikainen sopimus, virkava-pautta voidaan myöntää ainoastaan sopimuksen jäljellä olevaksi ajaksi.
14 artikla
Työntekijä ei saa ilman johtajan lupaa yksin eikä yhdessä muiden
kanssa julkaista eikä antaa julkaistavaksi tekstiä, joka koskee Europolin
toimintaa. Lupa voidaan evätä ainoastaan, jos suunniteltu julkaiseminensaattaa vaarantaa Europolin etuja.
15 artikla
Kaikki oikeudet työntekijän tehtäviään hoitaessaan tekemiin kirjallisiin
tai muihin töihin kuuluvat Europolille.
16 artikla
Työntekijän on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan
päässä siitä, ettei välimatka häiritse hänen tehtäviensä asianmukaistahoitamista.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 7
▼B
17 artikla
Työntekijän on asemastaan riippumatta avustettava esimiehiään ja
annettava heille neuvoja; työntekijä vastaa hänelle annettujen tehtävien
suorittamisesta.
Työntekijä, joka on saanut tehtäväkseen vastata viraston jonkin yksikön
toiminnasta, on vastuussa esimiehilleen hänelle myönnetystä toimival-lasta ja antamiensa määräysten täytäntöönpanosta. Työntekijän alaistenhenkilökohtainen vastuu ei millään tavoin vapauta kyseistä työntekijäähänelle kuuluvasta vastuusta.
Jos työntekijä katsoo, että jokin hänelle annettu määräys on sääntöjen-
vastainen tai että se todennäköisesti aiheuttaa vakavaa haittaa, hänen on
ilmoitettava tästä lähimmälle esimiehelleen tarvittaessa kirjallisesti. Jos
työntekijän esimies tämän jälkeen vahvistaa määräyksen kirjallisesti,työntekijän on pantava se täytäntöön, paitsi jos määräys on rikoslaintai asiaan kuuluvien turvallisuussääntöjen vastainen. Työntekijä voi 22artiklan mukaisesti myös pyytää johtajalta päätöstä asiassa.
Rikoksesta syytetyn työntekijän on välittömästi ilmoitettava tästä Euro-
polin johtajalle.
18 artikla
Työntekijää voidaan vaatia korvaamaan kokonaan tai osittain Europolin
kärsimä vahinko, joka johtuu hänen tehtäviään hoitaessaan tai niiden
yhteydessä tekemästään vakavasta virheestä.
Johtaja tekee asiasta perustellun päätöksen 96 artiklassa tarkoitetun
menettelyn mukaisesti.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on rajoittamaton toimivalta tätä
säännöstä koskevissa riita-asioissa.
19 artikla
Työntekijän nauttimat erioikeudet ja vapaudet myönnetään ainoastaan
Europolin edun vuoksi. Ellei toimipaikkaa koskevasta sopimuksestaeikä erioikeuksista ja vapauksista tehdystä pöytäkirjasta muuta johdu,
työntekijät eivät ole vapautettuja yksityisistä velvoitteistaan eivätkä
voimassa olevien lakien ja järjestysmääräysten noudattamisesta.
Jos erioikeudet ja vapaudet on riitautettu, asianomaisen työntekijän on
välittömästi ilmoitettava tästä johtajalle.
20 artikla
Europol avustaa työntekijää erityisesti oikeudellisissa toimenpiteissä
sellaista henkilöä vastaan, joka uhkaa, loukkaa, solvaa tai herjaatyöntekijää tai hänen perheensä jäsentä tai hyökkää heitä vastaan taivahingoittaa heidän omaisuuttaan työntekijän aseman tai tehtävienvuoksi.
Europol korvaa työntekijälle tällaisissa tapauksissa aiheutuneet
vahingot sillä edellytyksellä, että työntekijä ei ole aiheuttanut vahinkoa
tahallisesti tai törkeästä tuottamuksesta eikä voi saada korvaustavahingon aiheuttajalta.
21 artikla
Europol suhtautuu myönteisesti työntekijän ammatilliseen ja muuhun
täydennyskoulutukseen, jos siitä ei aiheudu haittaa viraston asianmu-kaiselle toiminnalle ja jos se on Europolin edun mukaista.
Tällainen täydennyskoulutus otetaan huomioon myös urakehityksessä.
22 artikla
Työntekijä voi tehdä hakemuksia Europolin johtajalle.Näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti tehty yksittäistä henkilöä
koskeva päätös on annettava viipymättä kirjallisesti tiedoksi asianomai-selle työntekijälle. Työntekijälle vastainen päätös on perusteltava.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 8
▼B
23 artikla
Työntekijää koskeva henkilökansio sisältää:
a) kaikki työntekijän asemaa koskevat asiakirjat ja kaikki hänen
pätevyyttään, tehokkuuttaan ja käytöstään koskevat raportit,
b) työntekijän kyseisten asiakirjojen osalta esittämät huomautukset.
Asiakirjat on kirjattava, numeroitava ja arkistoitava juoksevasti;
Europol ei voi esittää perusteeksi edellä a alakohdassa tarkoitettujaasiakirjoja eikä vedota niihin työntekijää vastaan, ellei niitä ole annettu
hänelle tiedoksi ennen niiden arkistointia.
Asiakirjan tiedoksiantamisen katsotaan tapahtuneen työntekijän allekir-
joituksella tai, jos tämä ei ole mahdollista, kirjatun kirjeenlähettämisellä.
Kustakin työntekijästä saa olla vain yksi henkilökansio. Työntekijällä
on oikeus, myös palvelussuhteensa päätyttyä, tutustua kaikkiin
henkilökansiossaan oleviin asiakirjoihin.
Henkilökansio on luottamuksellinen, ja siihen voi tutustua ainoastaan
hallinnon tiloissa. Se toimitetaan kuitenkin Euroopan yhteisöjentuomioistuimelle, jos tuomioistuimessa tulee vireille työntekijääkoskeva asia.
Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä
tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, yksityiskohtaiset säännöt
henkilökansion hallinnasta, sisällöstä ja oikeudesta tutustua siihen,
ottaen huomioon 28 päivänä tammikuuta 1981 tehdyssä Euroopanneuvoston yleissopimuksessa vahvistetut periaatteet.
3 LUKU
PALVELUKSEEN OTTAMISTA KOSKEVAT EHDOT
24 artikla
1. Europolin työntekijöitä palvelukseen otettaessa on pyrittävä
varmistamaan, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimmanpäteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia henkilöitä. Europolintyöntekijöitä valittaessa otetaan huomioon henkilöiden soveltuvuus jaammattipätevyys sekä varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden kansa-
laisten ja Euroopan unionin virallisten kielten riittävä edustus. Europol
noudattaa tasa-arvoisten mahdollisuuksien politiikkaa.
2. Henkilö voidaan ottaa Europolin palvelukseen ainoastaan 2
artiklan 1 kohdan mukaisesti ja edellyttäen, että hän
a) on jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen, ja jolla on
täydet kansalaisoikeudet,
b) on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset
velvollisuutensa,
c) täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät eettiset vaatimukset,
d) on fyysisesti kykenevä hoitamaan tehtävää, ja
e) osoittaa, että hänellä on perusteellinen kielitaito yhdessä Euroopan
unionin virallisista kielistä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävä kieli-
taito toisessa näistä kielistä.
3. Ennen Europolin toimeen hakeneen henkilön nimittämistä on
kansallisessa hyväksymismenettelyssä varmistettava, että kyseisenhenkilön toimeen nimittäminen on työntekijöiden työkomennuksellelähettämistä, virkavapaata tai väliaikaista siirtoa koskevien kansallisten
määräysten mukainen. Kyseinen jäsenvaltio määrittelee tämän menet-
telyn yksityiskohdat. ►
M3Europol voi jonkin jäsenvaltion pyynnöstä
tehdä kahdenkeskisiä sopimuksia tämän jäsenvaltion kanssa näitämenettelyjä koskevasta hallinnollisesta yhteistyöstä. ◄
4. Europolin työntekijöitä palvelukseen otettaessa noudatettava
valintamenettely vahvistetaan näiden henkilöstösääntöjen liitteessä 2.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 9
▼M3
25 artikla
Ennen koeajan ensimmäisen kuukauden loppua ja sopimusta uusittaessa
Europolin työntekijän on käytävä Europolin nimeämän lääkärin suorit-tamassa lääkärintarkastuksessa, jotta Europol voi varmistua siitä, että
hän täyttää 24 artiklan 2 kohdan d alakohdan edellytykset.
Mahdollisuutta lääkärintarkastuksessa käyntiin ennen palvelussopi-
muksen tekoa Europolin kanssa tarjotaan ehdokkaille silläedellytyksellä, että tarkastus suoritetaan heidän omalla kustannuksel-laan.
Jos ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun lääkärintarkastuksen perus-
teella annettu lääkärinlausunto on kielteinen, hakija voi pyytääkahdenkymmenen päivän kuluessa siitä, kun Europol on ilmoittanut
hänelle lausunnosta, että hänen tapauksensa saatetaan työkyvyttömyy-
slautakunnan käsiteltäväksi lopullista päätöstä varten.Työkyvyttömyyslautakunta kuulee alkuperäisen kielteisen lausunnonantanutta lääkäriä. Hakija voi toimittaa työkyvyttömyyslautakunnallevalitsemansa lääkärin antaman lausunnon.
26 artikla
Europolin työntekijälle voidaan asettaa enintään kuuden kuukauden
koeaika. Koeaikaa ei voida asettaa, kun sopimus uusitaan 6 artiklanmukaisesti.
Jos Europolin työntekijä on sairauden tai tapaturman vuoksi vähintään
kuukauden ajan estynyt hoitamasta tehtäviään koeaikana, johtaja voi
pidentää hänen koeaikaansa vastaavasti.
Viimeistään kuukautta ennen koeajan päättymistä laaditaan raportti
Europolin työntekijän pätevyydestä hoitaa hänen toimeensa kuuluviatehtäviä sekä hänen käytöksestään ja tehokkuudestaan viraston palve-luksessa. Tämä raportti annetaan tiedoksi kyseiselle henkilölle, jollaon oikeus esittää sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Europolin
työntekijä, joka ei ole osoittanut suoriutuneensa tehtävistään asianmu-
kaisesti, siten, että hänet voidaan nimittää toimeen, irtisanotaan.
Jos koeajalla olevan Europolin työntekijän tehtävissä suoriutuminen
osoittautuu selvästi riittämättömäksi, raportti voidaan laatia millointahansa koeajan kuluessa. Tämä raportti annetaan tiedoksi kyseisellehenkilölle, jolla on oikeus esittää sitä koskevat huomautuksensa kirjal-lisesti. Johtaja voi tämän raportin perusteella päättää irtisanoa
Europolin työntekijän ennen koeajan päättymistä kuukauden irtisanomi-
sajan jälkeen; palvelusaika saa kuitenkin kestää enintään tavanomaisenkoeajan.
Europolin työntekijällä, joka on irtisanottu, on oikeus korvaukseen,
joka vastaa kolmasosaa hänen peruspalkastaan kultakin koeaikakuukau-delta, jona hän on ollut palveluksessa.
27 artikla
Europolin työntekijä otetaan palvelukseen tointa koskevan palkka-
luokan ensimmäiselle tasolle. Johtaja voi kuitenkin kyseistä tointakoskevan työmarkkinatilanteen tai toimeen valitun henkilön koulu-
tuksen ja erityiskokemuksen huomioon ottaen päättää, että työntekijä
saa enintään kyseisen palkkaluokan viidennen tason mukaisen palkan.
Jos työntekijän sopimus uusitaan ja hänet nimitetään aiemman sopi-
muksensa mukaiseen palkkaluokkaan, hän säilyttää vähintäänensimmäisen sopimuksensa mukaisesti saamansa tason. Jos työntekijänimetään korkeampaan palkkaluokkaan, hän saa kyseisen palkkaluokanseuraavan tason.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 10
▼B
▼M3
▼B
▼B
28 artikla
Johtajaa ja apulaisjohtajia lukuun ottamatta laaditaan kunkin työnte-
kijän pätevyydestä, tehokkuudesta ja käytöksestä virastonpalveluksessa vähintään kerran vuodessa raportti.
Tämä raportti annetaan tiedoksi työntekijälle. Hänellä on oikeus esittää
siitä aiheellisiksi katsomansa huomautukset. ►
M3Europol voi jonkin
jäsenvaltion pyynnöstä tehdä kahdenkeskisiä sopimuksia tämän jäsen-
valtion kanssa arviointimenettelyjä koskevasta hallinnollisestayhteistyöstä. ◄
29 artikla
Johtaja voi arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon kyseisen työnte-
kijän suoriutumisen tehtävissään myöntää enintään kahdenpalkkaluokan tason korotuksen joka toinen vuosi. Opetustehtävät, jotkaliittyvät 21 artiklan mukaiseen ammatilliseen ja muuhun täydennyskou-lutukseen, otetaan tässä arvioinnissa huomioon. Hallintoneuvosto
vahvistaa johtajan tekemästä ehdotuksesta, jonka tämä tekee
henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, muut arviointimenettelyäkoskevat yksityiskohdat.
Jos ylempää tasoa ei myönnetä kyseisen työntekijän tehottomuuden
vuoksi, työntekijä voi pyytää, että päätöstä arvioitaisiin uudelleen
kuuden kuukauden kuluttua sen tekemisestä.
4 LUKU
TYÖEHDOT
30 artikla
Työtehtävässä toimivan työntekijän on aina oltava Europolin käytettä-
vissä.
Tavanomainen viikoittainen työaika on kuitenkin 40 tuntia, ja johtaja
määrittää päivittäisen työajan. Johtaja voi näissä rajoissa henkilöstöko-
mitean lausunnon saatuaan vahvistaa työajat ja työaikajärjestelyt
tietyille erityistehtäviä hoitaville työntekijäryhmille.
Lisäksi työntekijää voidaan viraston tarpeiden tai turvallisuusmää-
räysten perusteella vaatia tavanomaisen työajan lisäksi päivystämään
joko työpaikalla tai kotonaan. Europol vahvistaa tämän kohdan sovelta-
mista koskevat yksityiskohtaiset säännöt henkilöstökomiteaa kuultuaan.
31 artikla
Johtaja voi asianmukaisesti perustellun pyynnön johdosta antaa työnte-
kijälle luvan hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti. Lupaa ei myönnetä, jos
johtaja katsoo, että lupa osa-aikatyöhön aiheuttaisi haittaa Europolineduille.
Työntekijän, jolla on lupa hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti, on johtajan
vahvistamalla tavalla kuukausittain työskenneltävä sovittu osa tavano-
maisesta työajasta.
32 artikla
Edellä 31 artiklassa tarkoitettu lupa myönnetään työntekijän pyynnöstä
ja enintään vuodeksi. Lupa voidaan kuitenkin uusia samoin edelly-
tyksin. Työntekijän on tehtävä pyyntö luvan uusimiseksi viimeistäänkuukautta ennen sen ajanjakson päättymistä, joksi lupa on myönnetty.
Jos ne syyt, joiden vuoksi lupa on myönnetty, eivät enää ole olemassa,
johtaja voi ilmoittamalla asiasta kuukautta etukäteen peruuttaa luvan
ennen sen ajanjakson päättymistä, joksi se on myönnetty.
Johtaja voi peruuttaa luvan myös kyseisen työntekijän pyynnöstä.
Työntekijällä on oikeus saada vastaava prosenttiosuus palkastaan siltä
ajalta, jona hänellä on lupa osa-aikatyöhön. Hän saa kuitenkin edelleentäysimääräistä huollettavana olevasta lapsesta maksettavaa lisää ja1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 11
▼M3
▼M3
täysimääräistä koulutuslisää. Sairaus-, tapaturma-, ammattitauti-, työttö-
myyskassa- ja eläkejärjestelmään suoritettavat maksut lasketaan senkokonaisperuspalkan perusteella, jonka työntekijä olisi saanut täysiai-
kaisesti työskennellessään.
Kun työntekijälle on annettu lupa hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti,
hänen vuosilomapäiviensä määrä vähennetään vastaavasti kyseisen
osa-aikatyön ajalta. Vähennettävistä päivistä otetaan huomioon
ainoastaan kokonaiset päivät.
33 artikla
Työntekijää voidaan vaatia tekemään ylitöitä ainoastaan kiireellisissä
tapauksissa tai työmäärän ollessa poikkeuksellisen suuri; yötyöhönsekä työhön sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä voidaan antaa lupaainoastaan johtajan vahvistamaa menettelyä noudattaen. Työntekijällä
teetettävien ylityötuntien kokonaismäärä saa olla enintään 150 tuntia
kuuden kuukauden jakson aikana. Tästä määrästä voidaan poiketajohtajan tekemällä päätöksellä, jonka tämä tekee henkilöstökomiteanlausunnon saatuaan ja joka riippuu siitä, annetaanko työstä korvauspalkkana vai vapaana.
Kuten liitteessä 3 vahvistetaan, työntekijällä on oikeus saada
tekemästään ylityöstä korvauksena vapaata, tai palkkaa silloin kunviraston tarpeiden vuoksi ei ole mahdollista myöntää vapaata sitäkuukautta seuraavien kahden kuukauden aikana, jona ylityö tehtiin.
34 artikla
Työntekijä, jonka edellytetään työskentelevän säännöllisesti öisin,
lauantaisin, sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä, on oikeus saada
erityinen lisä Europolin vaatimasta vuorotyöstä, joka perustuu virastontarpeiden tai turvallisuusmääräysten mukaisiin vaatimuksiin ja jonkaEuropol katsoo luonteeltaan säännölliseksi ja pysyväksi.
Hallintoneuvosto määrittää johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä
tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, ne työntekijäryhmät,
joihin kuuluvilla työntekijöillä on oikeus lisään, sekä lisän määrän ja
sen myöntämisen edellytykset.
Vuorotyötä tekevän työntekijän tavanomainen työaika ei saa ylittää
tavanomaisen työajan perusteella laskettua vuosityöaikaa.
35 artikla
Työntekijä on oikeutettu erityiseen korvaukseen, jos hän joutuu
johtajan viraston tarpeiden tai turvallisuusmääräysten vuoksi tekemän
päätöksen perusteella päivystämään tavanomaisen työajan ulkopuolella.
Hallintoneuvosto määrittää johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä
tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, ne työntekijäryhmät,joihin kuuluvilla työntekijöillä on oikeus korvaukseen, sekä korvauksenmäärän ja sen myöntämisen edellytykset.
36 artikla
Työntekijöillä on kalenterivuoden aikana oikeus 30 päivän pituiseen
vuosilomaan.
Tämän vuosiloman lisäksi työntekijälle voidaan pyynnöstä myöntää
poikkeuksellisesti erityislomaa. Tällaista lomaa koskevat säännötvahvistetaan liitteessä 4.
37 artikla
Raskaana olevilla naisilla on 36 artiklassa säädettyjen lomien lisäksi
lääkärintodistuksen esitettyään oikeus äitiyslomaan, joka alkaa aikaisin-taan kuusi viikkoa ennen lääkärintodistukseen merkittyä laskettuasynnytyspäivää ja päättyy kymmenen viikon kuluttua synnytyspäivänjälkeen, mutta tällainen loma ei kuitenkaan saa missään tapauksessaolla lyhyempi kuin 16 viikkoa sen alkamisesta lukien.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 12
▼B
▼B
Työntekijän on oltava äitiyslomalla ainakin kaksi viikkoa ennen synny-
tystä ja kaksi viikkoa sen jälkeen.
Raskaana olevilla naisilla on oikeus ottaa vapaata ennen synnytystä
tehtäviä tutkimuksia varten palkkaansa menettämättä, jos tällaiset tutki-mukset on tehtävä työaikana.
38 artikla
1. Työntekijällä, joka osoittaa olevansa kykenemätön hoitamaan
tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi, on ilman eri päätöstäoikeus sairauslomaan. Sairausloma saa olla enintään kolmen kuukaudentai sen ajan pituinen, jonka työntekijä on ollut palveluksessa, sen
mukaan kumpi on pidempi. Sairausloma voi jatkua enintään työntekijän
sopimuksen päättymisajankohtaan.
Asianomaisen työntekijän on mahdollisimman pian ilmoitettava Euro-
polille kykenemättömyydestään hoitaa tehtäviään sekä ilmoitettava
senhetkinen osoitteensa. Työntekijää voidaan vaatia käymään Europolin
järjestämässä lääkärintarkastuksessa.
Jos työntekijä on kolmen vuoden aikana sairauslomalla yhteensä yli
kaksitoista kuukautta, johtaja voi saattaa asian työkyvyttömyyslauta-
kunnan käsiteltäväksi.
2. Työntekijä voidaan siirtää lomalle Europolin nimeämän lääkärin
suorittaman tarkastuksen perusteella, jos se on hänen terveydentilansavuoksi tarpeen tai jos jollakulla hänen kanssaan samassa taloudessa
asuvalla on tarttuva tauti.
3. Edellä 1 kohdassa mainittujen määräaikojen päätyttyä sellaisen
työtekijän asema, jonka työsopimusta ei ole päätetty siitä huolimatta,ettei hän kykene palaamaan tehtäviinsä, asetetaan työkyvyttömyyslauta-kunnan käsiteltäväksi lausuntoa varten. Hän saa työkyvyttömyysajaltatäyden palkan siihen asti, kunnes johtaja myöntää hänelle 65 artiklan
mukaisen työkyvyttömyyseläkkeen tai päättää hänen työsopimuksensa.
39 artikla
Työntekijä ei saa olla poissa työstä ilman lähimmältä esimieheltään
etukäteen saamaansa lupaa, paitsi jos kyseessä on sairaus tai tapaturma.Asianmukaisesti todettu luvaton poissaolo vähennetään asianomaisen
työntekijän vuosilomasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kurinpi-
tosäännösten mahdollista soveltamista.
40 artikla
Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä
tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, luettelon yleisistä vapaa-päivistä.
41 artikla
Europolin työntekijälle voidaan poikkeuksellisesti hänen omasta
pyynnöstään myöntää palkatonta virkavapaata pakottavista henkilökoh-taisista syistä. Johtaja määrittelee tällaisen virkavapaan pituuden, jokasaa olla enintään neljänneksen työntekijän senhetkisestä palvelukses-saoloajasta eikä missään tapauksessa pidempi kuin:
— kolme kuukautta, jos työntekijä on ollut palveluksessa alle neljä
vuotta,
— kuusi kuukautta kaikissa muissa tapauksissa.
Europolin työntekijän ollessa palkattomalla virkavapaalla hänen
jäsenyytensä 56 artiklassa säädetyssä sosiaaliturvajärjestelmässäkeskeytetään.
Europolin työntekijä, joka osoittaa, ettei hän voi saada suojaa muusta
julkisesta vakuutusjärjestelmästä 56 artiklassa tarkoitettujen riskienvaralta, voi anoa viimeistään kuukauden kuluessa siitä, kun palkatonvirkavapaa on alkanut, että hän saa edelleen tämän artiklan mukaisen1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 13
▼M3
▼B
▼B
suojan edellyttäen, että hän maksaa puolet 56 artiklassa tarkoitetun
suojan edellyttämistä maksuista virkavapaansa aikana; maksun määrälasketaan hänen viimeisen peruspalkkansa perusteella.
Lisäksi Europolin työntekijä, joka osoittaa, ettei hän voi saada eläkeoi-
keuksia muun eläkejärjestelmän perusteella, voi pyytää, että hänen
eläkeoikeutensa karttuvat koko palkattoman virkavapaan ajan edel-lyttäen, että hän maksaa kolminkertaisena 78 artiklassa säädetynmäärän; maksujen määrät lasketaan hänen palkkaluokkansa ja -tasonsamukaisen peruspalkan perusteella.
42 artikla
Europolin työntekijälle, joka kutsutaan suorittamaan ase- tai siviilipal-
velusta tai kertausharjoituksiin tai joka kutsutaan uudelleen
puolustusvoimien palvelukseen, myönnetään virkavapaata kansallista
palvelusta varten; määräajaksi palvelukseen otetun Europolin työnte-kijän osalta tällainen virkavapaa voi olla enintään hänentyösopimuksensa pituinen.
Ase- tai siviilipalvelukseen kutsutun Europolin työntekijän palkan-
maksu keskeytetään. Työntekijä säilyttää oikeutensavanhuuseläkkeeseen, jos hän ase- tai siviilipalveluksensa suoritettuaan
maksaa eläkemaksunsa jälkikäteen.
Kertausharjoituksiin kutsutun tai puolustusvoimien palvelukseen uudel-
leen kutsutun Europolin työntekijän palkanmaksua jatketaankertausharjoitusten tai puolustusvoimissa palvelun ajan, mutta hänenpalkastaan pidätetään hänen tästä palveluksestaan saamansa palkanmäärä.
5 LUKU
PALKKAUS JA KULUJEN KORVAAMINEN
43 artikla
Europolin työntekijöiden palkkaus muodostuu peruspalkasta, perheli-
sistä ja tapauksen mukaan muista lisistä ja korvauksista. Seilmoitetaan ja maksetaan sen maan valuuttana, jossa työntekijän asema-paikka on.
44 artikla
Hallintoneuvosto tarkistaa vuosittain Europolin työntekijöiden palk-
kausta. Tämän tarkistuksen yhteydessä hallintoneuvosto harkitsee,
onko palkkauksen mukauttaminen aiheellista Alankomaiden elinkustan-
nuksissa tapahtuneiden muutosten johdosta. Tätä varten otetaanhuomioon erityisesti palkkojen mahdolliset muutokset jäsenvaltioidenjulkishallinnossa ja Europolin palvelukseenottotarpeet.
Peruspalkkoja sekä lisiä ja korvauksia voidaan mukauttaa palkkatason
vuosittaisen tarkistuksen perusteella. Neuvosto päättää asiasta yksimie-
lisesti hallintoneuvoston ehdotuksen pohjalta Euroopan unionista
tehdyn sopimuksen VI osastossa määrättyä menettelyä noudattaen.
45 artikla
Kuukausittaiset peruspalkat määritellään ►
M2euroissa ◄kunkin
palkkaluokan ja -tason osalta seuraavan taulukon mukaisesti:
123456789 1 0 1 1
1 13 488,38
2 12 112,003 8 313,25 8 527,96 8 742,68 8 973,91 9 205,14 9 447,36 9 688,50 9 942,86 10 198,87 10 468,64 10 735,641999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 14
▼M3
▼B
▼M6
▼M6
123456789 1 0 1 1
4 7 239,67 7 432,38 7 622,31 7 823,26 8 024,21 8 236,17 8 445,37 8 668,35 8 891,31 9 125,31 9 359,29
5 5 965,17 6 122,07 6 276,22 6 441,39 6 606,55 6 782,73 6 956,15 7 140,58 7 322,27 7 514,95 7 707,656 5 111,84 5 246,70 5 381,59 5 524,74 5 665,11 5 813,76 5 962,42 6 119,32 6 276,22 6 441,39 6 606,55
7 4 261,23 4 374,09 4 484,20 4 602,56 4 720,93 4 844,81 4 968,68 5 100,81 5 230,19 5 367,83 5 505,46
8 3 622,59 3 718,95 3 812,53 3 914,38 4 013,47 4 118,09 4 222,69 4 335,56 4 445,66 4 564,03 4 679,649 3 193,17 3 278,51 3 363,84 3 451,92 3 540,01 3 633,60 3 727,19 3 826,29 3 922,66 4 027,25 4 129,10
10 2 769,24 2 843,58 2 915,14 2 992,21 3 066,55 3 149,12 3 231,70 3 317,04 3 399,62 3 490,47 3 578,55
11 2 683,93 2 755,49 2 824,29 2 898,62 2 972,95 3 052,78 3 129,85 3 212,44 3 295,02 3 383,11 3 468,43
12 2 130,62 2 188,42 2 243,46 2 301,28 2 359,09 2 422,40 2 485,72 2 551,78 2 615,09 2 683,93 2 752,7413 1 830,56 1 880,11 1 926,91 1 979,22 2 028,77 2 083,81 2 136,12 2 193,92 2 248,99 2 309,55 2 367,35
46 artikla
1. Perhelisiä ovat:
a) kotitalouslisä,
b) huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä,
c) koulutuslisä.
2. Työntekijöiden, jotka saavat tässä artiklassa tarkoitettuja perhe-
lisiä, on ilmoitettava muualta saadut samanluontoiset lisät; nämävähennetään liitteessä 5 olevien 1, 2 ja 3 artiklan mukaisesti makse-tuista lisistä.
3. Huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä voidaan kaksin-
kertaistaa johtajan erityisellä perustellulla päätöksellä, joka perustuu
lääkärintodistuksiin, joissa vahvistetaan, että kyseisen lapsen henkisentai ruumiillisen vamman vuoksi lapsesta aiheutuu työntekijälle huomat-tavia kustannuksia.
4. Jos tällaiset perhelisät maksetaan liitteessä 5 olevien 1, 2 ja 3
artiklan mukaisesti muulle henkilölle kuin työntekijälle, tällaiseen
henkilöön sovelletaan tämän artiklan 2 ja 3 kohtaa.
47 artikla
Ulkomaankorvaus on kiinteä korvaus, joka työntekijällä on oikeus
saada yhden tai useamman määräaikaisen sopimuksensa keston ajan,ja sen määrä vahvistetaan toimiryhmittäin liitteen 5 mukaisesti. Tämänkauden jälkeen korvausta vähennetään vuosittain 10 prosenttia alku-peräisestä korvauksesta.
48 artikla
Työntekijän kuoltua puoliso tai huollettavana olevat lapset saavat edes-
menneen työntekijän palkan kokonaisuudessaan työntekijän
kuolinkuukautta seuraavan kolmannen kuukauden loppuun saakka.
Edellä mainittu kausi pidennetään kahteentoista kuukauteen, jos työnte-
kijän kuolema johtuu jostakin 65 artiklan 1 kohdan toisessaalakohdassa tarkoitetusta syystä.
Eläkkeensaajan kuollessa näitä säännöksiä sovelletaan edesmenneen
työntekijän eläkkeeseen.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 15
▼B
▼B
49 artikla
Perhelisät, ulkomaankorvaus sekä muut kiinteämääräiset lisät ja
korvaukset vahvistetaan liitteessä 5.
50 artikla
Jollei 51—54 artiklasta muuta johdu, työntekijällä on liitteen 5 mukai-
sesti oikeus saada korvaus sellaisista kohtuullisista kuluista, joita
hänelle aiheutuu hänen aloittaessaan tehtävänsä tai tilapäisen muihintehtäviin siirron tai palvelussuhteen päättymisen yhteydessä, sekä sell-aisista kohtuullisista kuluista, joita hänelle aiheutuu hänen hoitaessaantehtäviään tai niiden vuoksi.
51 artikla
Europolin työntekijällä on oikeus saada korvaus muutosta aiheutuvista
kuluista liitteen 5 mukaisesti. Korvaus myönnetään myös, jos työso-
pimus päättyy koeajan kuluessa, paitsi jos työsuhteen päättyminenjohtuu Europolin työntekijälle sopimattomaksi katsottavasta käytök-sestä.
52 artikla
Vuokralisää maksetaan liitteen 5 mukaisesti.
53 artikla
Työntekijälle hänen palvelukseen tullessaan aiheutuvat kohtuulliset
kulut korvataan liitteessä 5 olevien edellytysten mukaisesti.
54 artikla
Matkakustannusten korvauksesta asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle
säädetään liitteessä 5.
55 artikla
1. Työntekijäiden palkka maksetaan kunkin kuukauden viidentenä-
toista päivänä. Palkkasumma pyöristetään ylöspäin lähimpään
seuraavaan kokonaiseen rahayksikköön.
2. Jos palkkaa ei makseta täydeltä kuukaudelta, se jaetaan kolmas-
kymmenesosiin ja
a) jos todellisia maksuun oikeuttavia päiviä on enintään viisitoista,
maksettavien kolmaskymmenesosien määrä vastaa maksuun oikeut-
tavien päivien todellista määrää,
b) jos todellisia maksuun oikeuttavia päiviä on yli viisitoista, maksetta-
vien kolmaskymmenesosien määrä vastaa sellaisten päivientodellisen määrän, joilta palkkaa ei makseta ja luvun kolmekym-
mentä välistä erotusta.
3. Jos oikeus perhelisiin ja ulkomaankorvaukseen alkaa palveluk-
seentulopäivän jälkeen, työntekijälle maksetaan niitä sen kuukaudenensimmäisestä päivästä lukien, jona oikeus näihin lisiin ja korvaukseenalkaa. Kun oikeus näihin lisiin ja korvauksiin lakkaa, työntekijällemaksetaan niitä sen kuukauden viimeiseen päivään saakka, jona tämä
oikeus lakkaa.
6 LUKU
SOSIAALITURVAETUUDET
Aja k s o
Sairaus- ja tapaturmavakuutus
56 artikla
1. Työntekijä, hänen puolisonsa, jos tämä ei voi saada samankal-
taisia ja yhtä suuria etuuksia minkään muun lakisääteisen järjestelmän1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 16
▼B
mukaan, hänen lapsensa ja muut hänen huollettavanaan olevat liitteessä
5 olevassa 2 artiklassa tarkoitetut henkilöt on vakuutettu sairaudenvaralta 80 prosentin määrään asti aiheutuneista kuluista niiden
sääntöjen mukaisesti, jotka hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ehdo-
tuksen perusteella, jonka tämä on tehnyt henkilöstökomiteanlausunnon saatuaan. Korvauksen määrä on 85 prosenttia seuraavienterveydenhoitopalveluiden
osalta: käynnit lääkärissä ja lääkärin kotikäynnit, kirurgiset toimenpi-
teet, sairaalahoito, lääkkeet, röntgentutkimukset, näytteet,laboratoriokokeet ja lääkärin määräämät proteesit lukuun ottamattahammasproteeseja. Korvaus on 100 prosenttia tuberkuloosin, polion,syövän, mielisairauden ja muiden johtajan päätöksellä yhtä vakaviksi
luokiteltujen sairauksien sekä seulontatutkimusten ja synnytykseen liit-
tyvien kulujen osalta. Korvausta ei kuitenkaan makseta 100 prosentinsuuruisena, jos kyseessä on ammattitauti tai tapaturma, jonka johdostaon sovellettu 57 artiklaa.
Työntekijä maksaa kolmanneksen järjestelmän edellyttämästä vakuu-
tusmaksusta, mutta maksun määrä voi kuitenkin olla enintään kaksiprosenttia hänen peruspalkastaan.
2. Työntekijä, jonka palvelussuhde päättyy lopullisesti ja joka
osoittaa, ettei hän voi kuulua mihinkään muuhun julkiseen sairausva-
kuutusjärjestelmään, voi pyytää viimeistään palvelussuhteensalopullista päättymistä seuraavan kuukauden aikana, että häneen sovel-lettaisiin edelleen enintään kuuden kuukauden ajan palvelussuhteenlopullisesta päättymisestä 1 kohdassa säädettyä sairausvakuutusjärjes-telmää. Edellisessä kohdassa tarkoitettu vakuutusmaksu lasketaan
työntekijän viimeisen peruspalkan mukaan siten, että hän maksaa
puolet sen mukaisesta vakuutusmaksusta.
Johtajan päätöksellä, jonka tämä tekee Europolin nimeämää lääkäriä
kuultuaan, pyynnön esittämiselle asetettua kuukauden määräaikaa ja
edellisessä alakohdassa säädettyä kuuden kuukauden määrääikaa ei
sovelleta siinä tapauksessa, että asianomainen on sairastunut ennenpalvelussuhteensa päättymistä vakavaan tai pitkäaikaiseen sairauteen jailmoittanut siitä Europolille ennen edellisessä alakohdassa tarkoitetunkuuden kuukauden määräajan päättymistä, sillä edellytyksellä, että
asianomainen käy Europolin järjestämässä lääkärintarkastuksessa.
3. Työntekijän eronnut puoliso, lapsi, joka ei ole enää työntekijän
huollettavana, sekä henkilö, jota ei enää rinnasteta huollettavanaolevaan lapseen liitteessä 5 olevassa 2 artiklassa tarkoitetulla tavalla,
voivat, jos he osoittavat, etteivät he voi kuulua mihinkään muuhun
julkiseen sairausvakuutusjärjestelmään, saada edelleen enintään vuodenajan 1 kohdassa säädetyn sairausvakuutusjärjestelmän mukaiset etuudetkyseisen työntekijän vakuutuksen perusteella vakuutettuina; tämävakuutusturva ei edellytä vakuutusmaksujen maksamista. Edellä main-ittu vuoden ajanjakso lasketaan alkavaksi päivänä, jona avioero tulee
lopullisesti voimaan tai jona lapsi lakkaa olemasta työntekijän huollet-
tavana tai jona rinnastaminen huollettavana olevaan lapseen lakkaa.
4. Työntekijällä, joka on Europolin palveluksessa 62 vuoden ikään
asti tai jolle maksetaan työkyvyttömyyseläkettä, on oikeus 1 kohdassa
säädettyihin etuuksiin hänen palvelussuhteensa päättymisen jälkeen.
Vakuutusmaksu lasketaan eläkkeen määrän perusteella.
Henkilöllä, jolle maksetaan perhe-eläkettä työtehtävissä toimineen tai
sellaisen työntekijän kuoleman vuoksi, joka oli ollut Europolin palve-
luksessa 62 vuoden ikään asti tai jolle oli maksettu
työkyvyttömyyseläkettä, on oikeus samoihin etuuksiin. Vakuutusmaksulasketaan eläkkeen perusteella.
5. Myös seuraavilla henkilöillä on oikeus 1 kohdassa säädettyihin
etuuksiin sillä edellytyksellä, että he eivät voi kuulua mihinkään
muuhun julkiseen sairausvakuutusjärjestelmään:
a) vanhuuseläkettä saava entinen työntekijä, jonka palvelussuhde Euro-
polissa on päättynyt ennen 62 vuoden ikää,1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 17
▼B
b) henkilö, jolle maksetaan perhe-eläkettä sellaisen entisen työntekijän
kuoleman johdosta, jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen 62vuoden ikää.
Edellä 1 kohdassa tarkoitettu vakuutusmaksu lasketaan entisen työnte-
kijän eläkkeen perusteella siten, että edunsaaja maksaa puolet senmukaisesta vakuutusmaksusta. Lapseneläkkeen saajalla on kuitenkinoikeus 1 kohdassa säädettyihin etuuksiin vain omasta pyynnöstään.
Vakuutusmaksu lasketaan lapseneläkkeen perusteella.
6. Jos sellaisten kulujen kokanaismäärä, joista ei ole maksettu
korvausta, on kahdentoista kuukauden aikana yli puolet työntekijänkuukausittaisesta peruspalkasta tai eläkkeestä, johtaja myöntää asiano-maisen henkilön perhetilanteen huomioon ottaen erityiskorvauksen 1
kohdassa tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti.
7. Edellä mainittuja etuuksia saavan henkilön on ilmoitettava itsensä
tai jonkin hänen vakuutuksensa perusteella vakuutetun henkilön jonkinmuun lakisääteisen sairausvakuutusjärjestelmän mukaisesti saamatkorvaukset tai korvaukset, joita hänellä tai mainituilla henkilöillä on
sen mukaisesti oikeus vaatia.
Jos niiden korvausten kokonaismäärä, jotka henkilö voi saada, ylittää 1
kohdassa säädettyjen korvausten määrän, erotus vähennetään 1 kohdanmukaisesti korvattavasta määrästä, lukuun ottamatta sellaisentäydentävän yksityisen sairausvakuutusjärjestelmän mukaisesti saatavia
korvauksia, jonka tarkoituksena on kattaa se osa kuluista, jota ei
korvata Europolin sairausvakuutusjärjestelmästä.
57 artikla
1. Työntekijä on niiden sääntöjen mukaisesti, jotka hallintoneuvosto
antaa henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, tehtäviensä aloittamis-
päivästä lähtien vakuutettu ammattitautien ja tapaturmien varalta.
Hänen on osallistuttava 0,1 prosentilla peruspalkastaan vapaa-ajanriskit kattavan vakuutuksen maksamiseen. Riskit, joita vakuutus eikata, luetellaan kyseisissä säännöissä.
2. Vakuutus kattaa seuraavat suoritukset:
a) kuolemantapauksen yhteydessä:
jäljempänä luetelluille henkilöille maksetaan kertakorvaus, joka on
viisi kertaa edesmenneen työntekijän vuosittaisen peruspalkan suur-
uinen, tapaturmaa edeltävien kahdentoista kuukauden peruspalkanperusteella laskettuna:
— edesmenneen työntekijän puolisolle ja lapsille työntekijään
sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti; puolisollemaksettavan osuuden on kuitenkin oltava vähintään 25 prosenttiakoko määrästä,
— ellei edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole,
muille jälkeläisille alenevassa polvessa työntekijään sovellet-
tavan perintölainsäädännön mukaisesti,
— ellei kahdessa edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä
ole, muille sukulaisille ylenevässä polvessa työntekijään sovel-lettavan perintölainsäädännön mukaisesti,
— ellei kolmessa edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä
ole, Europolille,
b) pysyvän täyden työkyvyttömyyden yhteydessä:
työntekijälle maksetaan kertakorvaus, joka on kahdeksan kertaa
hänen vuosittaisen peruspalkkansa suuruinen, tapaturmaa edeltävienkahdentoista kuukauden peruspalkan perusteella laskettuna,
c) pysyvän osittaisen työkyvyttömyyden yhteydessä:
työntekijälle maksetaan osa b alakohdassa säädetystä kertakorvauk-
sesta 1 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä vahvistetun asteikonperusteella laskettuna.
Edellä luetellut suoritukset voidaan maksaa eläkejärjestelmän
mukaisten suoritusten lisäksi.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 18
▼B
3. Sairausvakuutusjärjestelmä kattaa 1 kohdassa tarkoitettujen
sääntöjen mukaisesti myös lääkärintutkimuksista, lääkkeistä, sairaala-hoidosta, kirurgisista toimenpiteistä, proteeseista, röntgentutkimuksista,
hieronnasta, ortopedisesta ja kliinisestä hoidosta sekä sairaankuljetuk-
sesta aiheutuvat kulut sekä muut tapaturmasta tai ammattitaudistaaiheutuvat vastaavat kulut.
Tämä korvaus maksetaan kuitenkin vain, jos ne korvaukset, jotka
työntekijä saa 56 artiklan säännösten perusteella, eivät korvaa työnte-
kijälle aiheutuneita kuluja täysimääräisesti.
58 artikla
Artiklaa 56 ja 57 sovelletaan työssäolon, sairausloman sekä 38 ja 41
artiklassa tarkoitetun palkattoman virkavapaan aikana kyseisissä artik-loissa säädettyjen edellytysten mukaisesti.
Edellä 56 artiklaa sovelletaan työkyvyttömyyseläkettä ja vanhuu-
seläkettä saaviin Europolin työntekijöihin sekä perhe-eläkkeen saajiin.
59 artikla
1. Entisellä Europolin työntekijällä, joka joutuu työttömäksi, kun
hänen palvelussuhteensa Europolissa päättyy ja:
— joka ei saa vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä Europolista,
— jonka palvelussuhteen päättyminen ei johdu palveluksesta eroami-
sesta tai työsopimuksen päättämisestä kurinpidollisista syistä tai
jonka palvelussuhde ei pääty koeajan aikana,
— joka on ollut palveluksessa vähintään kuusi kuukautta, ja— jonka asuinpaikka on jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa,
on oikeus kuukausittaiseen työttömyyskorvaukseen jäljempänä esitet-
tyjen edellytysten mukaisesti.
Jos entisellä työntekijällä on oikeus kansallisen järjestelmän mukaiseen
työttömyyskorvaukseen, hänen on ilmoitettava tästä Europolille. Tällai-
sessa tapauksessa hänelle näiden kansallisen järjestelmän mukaisesti
maksettavien etuuksien määrä vähennetään 3 kohdan mukaisestimaksettavasta korvauksesta.
2. Saadakseen työttömyyskorvauksen Europolin entisen työntekijän
on:
a) omasta pyynnöstään rekisteröidyttävä työnhakijaksi sen jäsenvaltion
työvoimaviranomaisten rekisteriin, jossa hänen asuinpaikkansa on,
b) täytettävä ne velvoitteet, jotka työttömyyskorvauksen saajalle
kyseisen lainsäädännön mukaan on asetettu, ja
c) annettava kuukausittain Europolille toimivaltaisen kansallisen
työvoimaviranomaisen antama todistus, jossa todetaan, onko häntäyttänyt a ja b alakohdassa tarkoitetut velvollisuudet ja edelly-
tykset.
Europol voi myöntää tai pitää voimassa korvauksen, vaikka b alakoh-
dassa tarkoitetut kansalliset velvollisuudet eivät täyttyisi, jos kyseessäon sairaus, tapaturma, raskaus, työkyvyttömyys tai vastaava tilanne tai
jos toimivaltainen kansallinen viranomainen on myöntänyt vapautuksen
kyseisten velvollisuuksien noudattamisesta.
Hallintoneuvosto antaa tämän artiklan soveltamista koskevat tarpeelli-
siksi katsomansa säännökset.
3. Työttömyyskorvaus vahvistetaan sen peruspalkan perusteella,
jonka entinen Europolin työntekijä sai palvelussuhteensa päättyessä.Työttömyyskorvaus on:
— 60 prosenttia peruspalkasta ensimmäisten 12 kuukauden aikana,
— 45 prosenttia peruspalkasta 13:nnesta kuukaudesta 18:nteen kuukau-
teen saakka, ja1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 19
▼M3
▼B
▼B
— 30 prosenttia peruspalkasta 19:nnestä kuukaudesta 24:nteen kuukau-
teen saakka.
Tällä tavoin laskettujen määrien on oltava vähintään ►M6908,40
euroa◄mutta enintään ►M61 816,80 euroa ◄.
Hallintoneuvosto voi vuosittain tarkistaa edellä mainitut vähimmäis- ja
enimmäismäärät.
4. Työttömyyskorvausta maksetaan entiselle Europolin työntekijälle
enintään 24 kuukauden ajan palvelussuhteen päättymisestä. Jos 1 ja 2
kohdassa esitetyt edellytykset eivät kuitenkaan tämän kauden aikanaenää täyty kyseisen entisen Europolin työntekijän osalta, työttömyys-korvauksen marksaminen keskeytetään. Korvausta aletaan maksaauudelleen, jos entinen Europolin työntekijä ennen mainitun kauden
päättymistä täyttää uudelleen kyseiset edellytykset eikä ole saanut
oikeutta kansalliseen työttömyyskorvaukseen.
5. Entisellä Europolin työntekijällä, joka saa työttömyyskorvausta,
on oikeus 46 artiklassa säädettyihin perhelisiin. Kotitalouslisä lasketaantyömyyskorvauksen perusteella liitteessä 5 olevassa 1 artiklassa säädet-
tyjen edellytysten mukaisesti.
Kyseisen henkilön on ilmoitettava joko hänelle itselleen tai hänen
puolisolleen muualta maksetut samanluonteiset korvaukset; tällaisetkorvaukset vähennetään tämän artiklan perusteella maksettavistakorvauksista.
Entisellä Europolin työntekijällä, joka saa työttömyyskorvausta, on 56
artiklassa säädetyin edellytyksin oikeus sairausvakuutukseen, jostahänen ei tarvitse suorittaa maksuosuutta.
6. Europolin työntekijän on maksettava kolmasosa työttömyyskor-
vausjärjestelmän rahoituksesta. Tämä maksu on 0,4 prosenttia
asianomaisen peruspalkasta. Tämä maksu vähennetään kuukausittain
kyseisen henkilön peruspalkasta ja maksetaan yhdessä Europolinmaksettaviksi jäävien kahden kolmasosan kanssa erityiseen työttömyys-rahastoon.
Europol maksaa osuutensa rahastolle kuukausittain viimeistään
kahdeksan päivän kuluttua palkkojen maksusta.
7. Työttömänä olevalle entiselle Europolin työntekijälle maksetta-
vaan työttömyyskorvaukseen sovelletaan samoja verotusta koskeviaehtoja ja menettelyä kuin Europolin työntekijöiden palkkoihin.
8. Työllisyydestä ja työttömyydestä vastaavat kansalliset virano-
maiset, jotka toimivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, sekä
Europol toimivat tehokkaassa yhteistyössä varmistaakseen, että tätäartiklaa sovelletaan asianmukaisesti.
9. Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan tekemästä ehdotuksesta,
jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, tämän
artiklan soveltamiseen liittyviä yksityiskohtaisia järjestelyjä koskevat
säännöt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan viimeisenalakohdan säännösten soveltamista.
60 artikla
1. Kun työntekijä saa lapsen, henkilölle, joka tosiasiassa huolehtii
tästä lapsesta, maksetaan ►
M6242,24 euron ◄suuruinen lisä.
Sama lisä maksetaan työntekijälle, joka adoptoi alle 5-vuotiaan lapsen,
joka on työntekijän huollettavana liitteessä 5 olevan 2 artiklan mukai-sesti.
2. Tämä lisä maksetaan lääkärintodistuksen perusteella myös siinä
tapauksessa, että raskaus keskeytyy vähintään 28 raskausviikon jälkeen.
3. Lapsen syntymän johdosta maksettavan lisän saajan on ilmoitet-
tava saman lapsen osalta muualta saadut samanluonteiset lisät; nämävähennetään edellä tarkoitetusta lisästä. Jos molemmat vanhemmatovat Europolin työntekijöitä, lisä maksetaan vain kerran.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 20
▼B
61 artikla
Jos työntekijä, hänen puolisonsa, huollettavana oleva lapsi tai muu liit-
teessä 5 olevassa 2 artiklassa tarkoitetulla tavalla hänen huollettavanaanoleva henkilö kuolee, Europol korvaa kulut, jotka aiheutuvat ruumiinkuljettamisesta työntekijän asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle.
Jos työntekijä kuolee työmatkan aikana, Europol korvaa kuitenkin
kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta työntekijän kuolinpai-
kasta lähtöpaikkakunnalle.
62 artikla
Johtaja voi myöntää työntekijälle, entisille työntekijöille tai edes-
menneen työntekijän edunsaajille lahjoituksia, lainoja tai ennakoita,
jos heidän tilanteensa on erityisen vaikea vakavan tai pitkäaikaisensairauden vuoksi tai jos työntekijä on työkyvytön työssäoloaikanasattuneen tapaturman vuoksi ja työntekijä osoittaa, että tällaista sair-autta tai tapaturmaa ei korvata muusta sosiaaliturvajärjestelmästä.
Bja k s o
Vakuutus työkyvyttömyyden ja kuolemantapauksen varalta
63 artikla
Europolin työntekijät on seuraavien säännösten mukaisesti vakuutettu
palvelussuhteen aikana sattuvan kuolemantapauksen ja työkyvyttö-myyden varalta.
Tässä jaksossa säädettyjen maksujen ja etuuksien maksaminen keskey-
tetään, jos työntekijän työstään saaman palkan maksu keskeytetään
näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti.
64 artikla
Jos työntekijälle ennen palvelukseenottamista suoritetussa lääkärintar-
kastuksessa käy ilmi, että hän on sairas tai hänellä on vamma, johtaja
voi päättää, että työntekijällä on tällaisesta sairaudesta tai vammastaaiheutuvien riskien osalta oikeus työkyvyttömyydestä tai kuolemanta-pauksesta aiheutuviin etuuksiin vasta neljän vuoden kuluttua siitä, kunhän tuli Europolin palvelukseen.
Työntekijä voi valittaa tällaisesta päätöksestä liitteen 7 mukaisesti
perustettavalle työkyvyttömyyslautakunnalle.
65 artikla
1. Työntekijälle, joka tulee kokonaan työkyvyttömäksi ja jonka on
tästä syystä erottava Europolin palveluksesta, maksetaan työkyvyttö-myyseläkettä, jonka määrä määräytyy seuraavasti:
Jos työkyvyttömyys aiheutuu tehtäviä hoidettaessa sattuneesta tai tehtä-
vien hoitoon liittyvästä tapaturmasta, ammattitaudista tai yleisen edun
vuoksi suoritetusta uhrautuvasta teosta tai siitä, että työntekijä on vaar-
antanut henkensä ihmishengen pelastamiseksi, työkyvyttömyyseläke on90 prosenttia työntekijän viimeisestä peruspalkasta.
Jos työkyvyttömyys aiheutuu muusta syystä, työkyvyttömyyseläkkeen
määrä, joka lasketaan työntekijän viimeisen peruspalkan perusteella,
on 2 prosenttia kultakin vuodelta hänen palvelukseentulopäivänsä jasen päivän väliseltä ajalta, jona hän täyttää 62 vuotta; tätä määrää koro-tetaan 2 prosentilla kultakin sellaiselta eläkkeeseen oikeuttavaltapalvelusvuodelta, joka lasketaan hänen hyväkseen näidenhenkilöstösääntöjen liitteessä 6 olevan 9 artiklan 2 ja 3 kohdan mukai-
sesti, kuitenkin siten, että eläkkeen kokonaismäärä on enintään 70
prosenttia hänen viimeisestä peruspalkastaan.
Työkyvyttömyyseläkkeen vähimmäismäärä on 120 prosenttia liitteessä
6 olevassa 5 artiklassa määritellystä vähimmäistoimeentulosta.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 21
▼B
Jos työkyvyttömyys on työntekijän tahallisesti aiheuttama, johtaja voi
päättää, että asianomainen saa ainoastaan 77 artiklassa säädetynkorvauksen.
Työkyvyttömyyseläkkeen saajalla on myös oikeus näissä
henkilöstösäännöissä säädettyihin perhelisiin liitteen 6 mukaisesti; koti-talouslisä lasketaan edunsaajan eläkkeen perusteella.
2. Työkyvyttömyyden vahvistaa työkyvyttömyyslautakunta.3. Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen alkaa sitä päivää seuraavana
päivänä, jona työntekijän palvelussuhde Europoliin päättyi 94 ja 95artiklan mukaisesti.
4. Europol voi milloin tahansa vaatia työkyvyttömyyseläkkeen
saajaa osoittamaan, että hän edelleen täyttää työkyvyttömyyseläkkeen
saamiseen vaaditut edellytykset. Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseenlakkaa, jos työkyvyttömyyslautakunta toteaa, etteivät nämä edellytyksetenää täyty.
Jos johtaja ei enää ota työntekijää Europolin palvelukseen sen jälkeen
kun työkyvyttömyyslautakunta on todennut, etteivät eläkkeen maksa-
misen edellytykset enää täyty, työntekijällä on valintansa mukaan
oikeus
— joko 77 artiklassa säädettyyn, hänen tosiasiallisen palveluksessao-
loaikansa perusteella laskettuun erorahaan, tai
— jos hän on vähintään 50-vuotias, vanhuuseläkkeeseen tämän luvun
C jakson mukaisesti.
Kausi, jonka aikana työntekijä on saanut työkyvyttömyyseläkettä,
otetaan huomioon vanhuuseläkettä laskettaessa, eikä hänen tarvitse
maksaa erääntyneitä maksuja.
5. Jos työntekijällä on oikeus kansallisen järjestelmän mukaiseen
työkyvyttömyyseläkkeeseen tai hän saa palkallisen toimen, hänen onilmoitettava tästä Europolille. Tällaisissa tapauksissa kyseisten etuuk-sien määrä tai hänen toimestaan saamansa palkka verojen
vähentämisen jälkeen vähennetään hänelle tämän artiklan mukaisesti
maksettavasta työkyvyttömyyseläkkeestä.
66 artikla
Liitteessä 6 olevassa 4 luvussa määritellyt edesmenneen työntekijän
oikeudenomistajat saavat 67—70 artiklassa säädettyä perhe-eläkettä.
Jos entinen työntekijä, joka saa työkyvyttömyys- tai vanhuuseläkettä tai
jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62vuotta ja joka oli pyytänyt vanhuuseläkkeensä maksamista siirrettäväksi
sitä kalenterikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen
päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, kuolee, liitteessä 6olevassa 4 luvussa määritellyt edesmenneen työntekijän oikeudenomis-tajat saavat kyseisessä liitteessä säädettyä perhe-eläkettä.
Jos Europolin työntekijä tai entinen Europolin työntekijä, joka saa
työkyvyttömyys- tai vanhuuseläkettä tai jonka palvelussuhde olipäättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt
vanhuuseläkkeensä maksamista siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta
seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikanahän olisi täyttänyt 62 vuotta, on ollut kadonneena yli vuoden, liitteessä6 olevan 5 ja 6 luvun säännöksiä sovelletaan vastaavasti hänen puoli-soonsa ja niihin henkilöihin, joiden katsotaan olevan kadonneen
henkilön huollettavina.
67 artikla
Oikeus saada eläkettä alkaa työntekijän kuolinkuukautta seuraavan
kuukauden ensimmäisenä päivänä tai tarvittaessa sitä ajanjaksoa seur-aavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka aikana jälkeenjääneelle puolisolle, orvoksi jääneille lapsille tai hänen huollettavinaanolleille henkilöille maksetaan edesmenneen työntekijän palkka 48artiklan mukaisesti.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 22
▼B
68 artikla
Työntekijän leski saa leskeneläkettä liitteessä 6 olevan 4 luvun mukai-
sesti. Leskeneläkkeen määrä on 60 prosenttia siitä vanhuuseläkkeestä,
jota työntekijälle olisi maksettu hänen kuolinpäivänään, jos hänelläolisi ollut oikeus tällaiseen eläkkeeseen, palvelusvuosista tai iästä riip-pumatta.
Edellä mainittu määrä on 80 prosenttia, jos työntekijän kuolema johtuu
jostakin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta syystä.
Leskeneläkkeen saajalla on liitteessä 5 säädettyjen edellytysten mukai-
sesti oikeus saada 46 artiklassa määritellyt perhelisät. Huollettavanaolevasta lapsesta maksettava lisä on kuitenkin kaksi kertaa 46 artiklan1 kohdan b alakohdassa säädetyn lisän määrä.
69 artikla
Jos työntekijä tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saaja kuolee,
eikä hänellä ole puolisoa, jolla olisi oikeus perhe-eläkkeeseen, kyseisen
henkilön huollettavina olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen liit-teessä 6 olevan 20 artiklan mukaisesti.
Perhe-eläkettä saavan puolison kuollessa tai avioituessa uudelleen sama
oikeus on lapsilla, jotka täyttävät edellä mainitut edellytykset.
Jos työntekijä tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saaja kuolee
ilman, että edellä ensimmäisessä kohdassa säädetyt edellytykset olisivattäyttyneet, työntekijän huollettavina olevilla lapsilla on oikeus lapse-neläkkeeseen liitteessä 6 olevan 20 artiklan mukaisesti; eläkkeenmäärä on kuitenkin puolet kyseisen artiklan mukaisesti lasketustaeläkkeestä.
Jos entinen Europolin työntekijä, jonka palvelussuhde oli päättynyt
ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vahuu-seläkkeensä maksamista siirrettäväksi sitä kalenterikuukauttaseuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikanahän olisi täyttänyt 62 vuotta, kuolee, hänen huollettavinaan olevilla
lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen edellisissä kohdissa säädetyin
edellytyksin.
Jos Europolin työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä
saavan entisen Europolin työntekijän puoliso, joka ei ole itse Europolintyöntekijä, kuolee, eloon jäävän puolison huollettavina liitteessä 5olevan 2 artiklan mukaisesti olevilla lapsilla on oikeus ensimmäisen
kohdan mukaisesti vahvistettuun lapseneläkkeeseen.
Orvoksi jääneillä lapsilla on oikeus koulutuslisään liitteessä 5 olevan 3
artiklan mukaisesti.
70 artikla
Jos työntekijä on eronnut tai jos on olemassa useampaan eri ryhmään
kuuluvia henkilöitä, joilla on oikeus saada perhe-eläkettä, kyseinen
eläke jaetaan osiin liitteessä 6 olevassa 4 luvussa säädetyllä tavalla.
71 artikla
1. Sen estämättä, mitä muissa, erityisesti perhe-eläkkeen saajille
myönnettäviä vähimmäismääriä koskevissa säännöksissä säädetään, seperhe-eläkkeiden kokonaismäärä yhdessä perhelisien kanssa ja verojenja muiden pakollisten pidätysten vähentämisen jälkeen, jota leski jamuut edunsaajat voivat saada, voi olla enintään
a) Europolin palveluksessa olleen työntekijän kuoltua sen palkan suur-
uinen, johon asianomaisella olisi palveluksessa ollessaan ollutoikeus saman palkkaluokan ja -tason mukaan, mihin määräänlisätään perhelisät, jotka hänelle olisi siinä tapauksessa maksettu, jasiitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset,1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 23
▼M3
▼B
▼B
b) sen päivän jälkeen, jolloin a alakohdassa tarkoitettu työntekijä olisi
täyttänyt 62 vuotta, sen vanhuuseläkkeen suuruinen, johon asiano-maisella olisi eläessään ollut oikeus kyseisestä päivästä alkaen
hänen kuolinpäiväänsä mennessä saavuttamansa palkkaluokan ja
-tason mukaan, mihin määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisimaksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset,
c) vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavan entisen työntekijän
kuoltua sen eläkkeen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessäänollut oikeus, mihin määrään lisätään ja siitä vähennetään b alakoh-
dassa tarkoitetut määrät, tai
d) kun sellainen entinen työntekijä kuolee, jonka palvelussuhde oli
päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänytvanhuuseläkkeensä maksamisen siirrettäväksi sitä kalenterikuukauttaseuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikanahän olisi täyttänyt 62 vuotta, sen vanhuuseläkkeen suuruinen, johon
asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus 62 vuotta täytettyään,
mihin määrään lisätään ja siitä vähennetään b alakohdassa tarkoi-tetut määrät.
2. Sovellettaessa 1 kohdan säännöksiä kyseisiin määriin mahdolli-
sesti vaikuttavia korjauskertoimia ei oteta huomioon.
3. Kukin edellä 1 kohdan a—d alakohdassa määritelty enim-
mäismäärä jaetaan perhe-eläkkeen saajien kesken suhteessa niihin
oikeuksiin, jotka heille olisivat kuuluneet, jos 1 kohdan säännöksiä eiotettaisi huomioon.
Cja k s o
Vanhuuseläke ja eroraha
72 artikla
Palvelussuhteen päättyessä työntekijällä, joka on ollut palveluksessa
vähintään kymmenen vuotta, on oikeus vanhuuseläkkeeseen. Palvelus-vuosien määrää koskevaa vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos
työntekijä on täyttänyt 62 vuotta.
Vanhuuseläkkeen enimmäismäärä on 70 prosenttia sen palkkaluokan
mukaisesta viimeisestä peruspalkasta, johon työntekijä on kuulunut
vähintään vuoden ajan. Se maksetaan työntekijälle, joka on ollut palve-
luksessa 35 vuotta liitteessä 6 olevan 3 artiklan mukaisesti. Jospalvelusvuosia on vähemmän kuin 35, edellä mainittua enim-mäismäärää vähennetään vastaavasti.
Vanhuuseläkkeen vähimmäismäärä on neljä prosenttia vähimmäistoi-
meentulosta palvelusvuotta kohti.
Oikeus vanhuuseläkkeeseen on 62 vuotta täyttäneellä henkilöllä.
73 artikla
Liitteessä 6 olevissa 16, 17 tai 18 artiklassa tarkoitetulla entisen työnte-
kijän leskellä on mainituissa artikloissa tarkoitetulla tavalla oikeusperhe-eläkkeeseen.
Edellä tarkoitettu eläkkeen määrä on 80 prosenttia, jos työntekijä on
kuollut jonkin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuntapahtuman johdosta.
Näissä tapauksissa maksettavan perhe-eläkkeen määrä ei saa olla
pienempi kuin vähimmäistoimeentulo ja sen on oltava vähintään 35prosenttia entisen työntekijän viimeisestä peruspalkasta.
Määrän on oltava alle 42 prosenttia entisen työntekijän viimeisestä
peruspalkasta, jos hänen kuolemansa johtuu jostakin 65 artiklan 1kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta syystä.
74 artikla
Edellä 68 ja 73 artiklan säännöksiä sovelletaan samalla tavoin työnte-
kijän tai entisen työntekijän sekä mies- että naispuoliseen leskeen.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 24
▼B
75 artikla
Vanhuuseläkkeen saajalla, joka saa eläkkeen täytettyään 62 vuotta tai
sen jälkeen, työkyvyttömyyseläkkeen saajalla tai perhe-eläkkeensaajalla on liitteessä 5 säädetyin edellytyksin oikeus 46 artiklan mukai-siin perhelisiin; kotitalouslisä lasketaan edunsaajan eläkkeenperusteella.
Perhe-eläkettä saavalle henkilölle maksettavan huollettavana olevasta
lapsesta maksettavan lisän määrä on kuitenkin kaksi kertaa 46 artiklan1 kohdan b alakohdassa säädetty lisän määrä.
76 artikla
Jos työntekijällä on oikeus vanhuuseläkkeesen, hänen eläkeoikeuksiaan
vähennetään suhteessa 79 artiklan mukaisesti maksettuihin määriin.
77 artikla
Työntekijällä, joka on alle 62-vuotias ja jonka palvelussuhde päättyy
muusta syystä kuin hänen kuolemansa tai työkyvyttömyytensä vuoksi,ja jolla ei ole oikeutta vanhuuseläkkeeseen ja johon ei voida soveltaaliitteessä 6 olevan 9 artiklan säännöksiä, on palveluksesta erotessaan
oikeus erorahaan, jonka määrä lasketaan liitteessä 6 olevan 10 artiklan
mukaisesti.
Tämän erorahan määrästä vähennetään 79 artiklan mukaisesti maksetut
määrät.
Dja k s o
Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän sekä eläkejärjes-
telmän rahoittaminen
78 artikla
1. Edellä B ja C jaksossa säädetyn sosiaaliturvajärjestelmän
mukaiset etuudet maksetaan liitteessä 6 olevassa 37 artiklassa tarkoite-
tusta Europolin eläkerahastosta.
2. Työntekijät maksavat kolmanneksen tämän sosiaaliturvajärjes-
telmän rahoituksesta. Eläkemaksun määräksi vahvistetaan 8,25prosenttia asianomaisen peruspalkasta. Tämä maksu vähennetään
kuukausittain työntekijän palkasta.
3. Palkoista peritään joka tapauksessa tämä eläkejärjestelmän edel-
lyttämä maksuosuus.
4. Asianmukaisesti vähennettyjä määriä ei makseta takaisin. Virheel-
lisesti perityt määrät eivät oikeuta saamaan eläkettä; ne maksetaantyöntekijän tai hänen oikeudenomistajiensa pyynnöstä korottominatakaisin.
79 artikla
Hallintoneuvoston johtajan tekemästä ehdotuksesta, jonka tämä tekee
henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, vahvistamien edellytystenmukaisesti työntekijä voi pyytää Europolia suorittamaan sellaisia
maksuja, joita hänen on maksettava saadakseen tai säilyttääkseen
eläkeoikeudet lähtömaassaan.
Tällaiset maksut ovat enintään 16,5 prosenttia hänen peruspalkastaan,
ja ne rahoitetaan Europolin talousarviosta.
Eja k s o
Eläkkeen määrän laskeminen
80 artikla
Europol vastaa vanhuuseläkkeen, työkyvyttömyyseläkkeen, perhe-
eläkkeen tai tilapäisen eläkkeen määrän laskemisesta. Työntekijälle taihänen oikeudenomistajilleen sekä eläkkeiden maksamisesta vastaavalle1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 25
▼B
yksikölle annetaan tiedoksi eläkkeen maksamista koskeva yksityiskoh-
tainen erittely samanaikaisesti tämän eläkkeen myöntämistä koskevanpäätöksen kanssa.
Vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä ei makseta samanaikaisesti Euro-
polin maksaman palkan eikä 59 artiklan mukaisesti maksettavan
korvauksen kanssa.
81 artikla
Eläkkeen määrä voidaan milloin tahansa laskea uudelleen, jos eläkettä
laskettaessa on tapahtunut virhe tai jokin seikka on jäänyt huomioi-matta.
Eläkkeen määrää voidaan muuttaa tai se voidaan peruuttaa, jos se on
myönnetty näiden henkilöstösääntöjen tai liitteen 6 säännösten vastai-sesti.
82 artikla
Jos vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saava työntekijä tai entinen
työntekijä kuolee eivätkä hänen oikeudenomistajansa hae eläkkeitään
vuoden kuluessa kyseisen työntekijän kuolemasta, he menettäväteläkeoikeutensa, ellei asianmukaisesti todeta kyseen olevan ylivoi-maisen esteen.
83 artikla
Entisen työntekijän tai hänen oikeudenomistajiensa, joilla on oikeus
saada tämän eläkejärjestelmän mukaisia etuuksia, on tarvittaessa
esitettävä vaaditut kirjalliset todisteet ja ilmoitettava Europolille
kaikista heidän oikeuksiinsa mahdollisesti vaikuttavista seikoista.
84 artikla
Jos työntekijä on osittain tai kokonaan menettänyt näiden
henkilöstösääntöjen mukaiset eläkeoikeutensa, hänellä on oikeus vaatiakorvausta eläkejärjestelmään maksamistaan eläkemaksuista sen määrän
mukaisessa suhteessa, jolla hänen eläkkeensä määrää on vähennetty.
Fja k s o
Etuuksien maksaminen
85 artikla
Tämän sosiaaliturvajärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan kuukau-
sittain jälkikäteen. Europolin nimeämä yksikkö huolehtii näidenetuuksien maksamisesta Europolin puolesta; mikään muu yksikkö ei
saa millään nimikkeellä maksaa omista varoistaan tämän sosiaalitur-
vajärjestelmän mukaisia etuuksia. Edellä 71 artiklaa sovelletaanvastaavasti.
Edunsaajat voivat valita, haluavatko he etunsa maksettaviksi
lähtömaansa valuuttana tai sen maan valuuttana, jossa he asuvat, taikka►
M2euroina◄; heidän tekemänsä valinta säilyy voimassa vähintään
kaksi vuotta.
Gja k s o
Europolin sijaantulo
86 artikla
1. Jos ulkopuolinen on vastuussa Europolin työntekijän kuolemasta,
tapaturmasta tai sairaudesta, uhrin tai hänen oikeudenomistajiensaoikeudet ja kannevalta vastuussa olevaa ulkopuolista kohtaan siirtyvätsuoraan Europolille siltä osin, kuin Europolille henkilöstösääntöjenperusteella aiheutuu velvollisuuksia kyseisen vahinkotapahtumanvuoksi.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 26
▼B
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu sijaantulo koskee muun muassa
— palkkaa, joka on maksettu 38 artiklan mukaisesti työntekijälle
hänen tilapäisen työkyvyttömyytensä aikana,
— edellä 48 artiklan mukaisesti suoritettuja maksuja työntekijän tai
eläkkeeseen oikeutetun entisen työntekijän kuoleman vuoksi,
— sairaus- ja tapaturmavakuutuksen mukaisia etuuksia, jotka on
maksettu 56 ja 57 artiklan ja niiden soveltamista koskevien
säännösten mukaisesti,
— edellä 61 artiklassa tarkoitettujen ruumiin kuljettamisesta aiheutu-
neiden kulujen maksamista,
— täydentäviä perhelisiä, jotka maksetaan 46 artiklan 3 kohdan ja liit-
teessä 5 olevan 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti huollettavana olevanlapsen vakavan sairauden, vamman tai haitan vuoksi,
— työkyvyttömyyseläkkeitä, jotka maksetaan sellaisen tapaturman tai
sairauden vuoksi, joka aiheuttaa työntekijälle pysyvän työkyvyttö-myyden,
— perhe-eläkettä, joka maksetaan työntekijän tai entisen työntekijän
kuoleman vuoksi tai sellaisen työntekijän tai entisen työntekijän
eläkettä saavan puolison kuoleman vuoksi, joka ei ole Europolintyöntekijä, ja
— lapseneläkettä, joka maksetaan iästä riippumatta työntekijän tai
entisen työntekijän lapselle, jos kyseisellä lapsella on vakava
sairaus, vamma tai haitta, joka estää häntä huolehtimasta toimeentu-
lostaan huoltajansa kuoleman jälkeen.
3. Europolin sijaantulo ei kuitenkaan koske sellaisten tapaturmasta
johtuneiden yksinomaan henkilökohtaisten vahinkojen, kuten henkisenkärsimyksen, kivun ja säryn korvaamista eikä sitä osaa kosmeettisestaja elämänlaadun heikkenemistä koskevasta haitasta, joka on suurempikuin mitä näistä vahingoista ja menetyksistä 57 artiklan mukaisesti olisikorvauksena myönnetty.
4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdan säännökset eivät estä Europolia nosta-
masta itse kannetta asiassa.
7 LUKU
LIIALLISINA JA LIIAN VÄHÄISINÄ SUORITETUT ETUUDET
87 artikla
Kaikki näiden henkilöstösääntöjen mukaan liiallisina maksetut määrät
peritään asianomaiselta takaisin viideltä vuodelta ennen etuuden aiheet-toman suorittamisen havaitsemista. Liian vähäisinä suoritetut määrät
maksetaan asianomaiselle viideltä vuodelta ennen puuttuvien suori-
tusten havaitsemista.
8 LUKU
KURINPITOSEURAAMUKSET
88 artikla
1. Jos työntekijä tahallisesti tai huolimattomuudesta jättää
täyttämättä näiden henkilöstösääntöjen tai Europol-yleissopimuksenmukaiset velvollisuutensa, häntä vastaan voidaan aloittaa kurinpitome-nettely.
2. Kurinpitoseuraamuksia ovat
a) kirjallinen huomautus,
b) varoitus,
c) enintään viiden palkkatason alentaminen asianomaisessa palkkaluo-
kassa enintään kuudeksi kuukaudeksi tai kuukausittaisenperuspalkan alentaminen enintään 25 prosenttia enintään kuudeksikuukaudeksi,
d) työntekijän palkkaluokan alentaminen yhdellä siitä, joka hänellä oli
kurinpitoseuraamusta määrättäessä,1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 27
▼B
e) toimesta erottaminen ja tarvittaessa vanhuuseläkeoikeuden alenta-
minen tai poistaminen kuitenkin siten, etteivät tämän seuraamuksenvaikutukset voi koskea työntekijän huollettavana olevia henkilöitä,
ja
f) Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimi-
valtaisista viranomaisista palvelukseen otettujen työntekijöidensopimuksen päättäminen (ja kurinpitoseuraamuksen suosittele-minen).
3. Kurinpitoseuraamuksia sovellettaessa otetaan huomioon velvolli-
suuden rikkomisen vakavuus sekä siihen liittyvät olosuhteet, kutentahallisuus, mahdollinen Europolin tavanomaisen toiminnan keskeyty-minen, Europolille aiheutunut vahinko, Europolin kurinpitoperiaatteet
tai komentosuhteet sekä kyseisen työntekijän suorittama rikkomuksen
uusiminen.
4. Yksi virhe voi johtaa vain yhteen kurinpitoseuraamukseen.
5. Kurinpitoseuraamuksia sovelletaan niiden rajoittamatta rikosoi-
keudellista vastuuta, joka työntekijälle on aiheutunut velvollisuudenrikkomisesta.
6. Työntekijään, joka saa toisen työntekijän rikkomaan velvollisuu-
tensa, sekä työntekijän esimieheen, joka tietoisesti salli rikkomisentapahtua, sovelletaan samaa kurinpitomenettelyä kuin asianomaiseen
työntekijään.
89 artikla
Europoliin perustetaan kurinpitolautakunta, joka hoitaa näissä
henkilöstösäännöissä sille osoitetut tehtävät. Kurinpitolautakunnankokoonpano ja menettelytavat vahvistetaan liitteessä 7.
Johtajalla on oikeus kurinpitolautakuntaa kuulematta antaa työntekijälle
kirjallinen huomautus tai varoitus työntekijän lähimmän esimiehenehdotuksesta tai omasta aloitteestaan. Tästä ilmoitetaan kirjallisestikyseiselle työntekijälle, ja häntä on kuultava asiassa etukäteen.
Europolin johtaja määrää muut seuraamukset liitteen 7 mukaisen kurin-
pitomenettelyn päätyttyä. Johtaja päättää kurinpitomenettelynaloittamisesta työntekijän lähimmän esimiehen ehdotuksesta tai omastaaloitteestaan työntekijää kuultuaan.
90 artikla
Jos johtaja katsoo työntekijän tehneen vakavan virheen, hän voi
pidättää työntekijän toimensa hoitamisesta välittömästi riippumattasiitä, onko kyse työntekijän asemaan liittyvien velvollisuuksien laimin-lyömisestä vai lain rikkomisesta. Päätös toimitetaan työntekijällekirjallisesti. Edellä 10 artiklassa säädetty luottamuksellisuutta koske-vien säännösten rikkominen katsotaan vakavaksi virheeksi.
Toimen hoitamisesta pidättämistä koskevassa päätöksessä on
määrättävä, onko asianomaisella työntekijällä oikeus saada palkkansatoimen hoitamisesta pidättämisen ajan, vai pidätetäänkö osa palkasta;
pidätettävä osa on puolet työntekijän peruspalkasta.
Toimensa hoitamisesta pidätettyä työntekijää koskeva lopullinen päätös
on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa toimen hoitamisesta pidättä-
mistä koskevan päätöksen voimaantulosta. Jos päätöstä ei ole tehty
kuuden kuukauden määräajan päättymiseen mennessä, asianomainentyöntekijä saa jälleen palkkansa kokonaisuudessaan.
Jos työntekijälle ei määrätä mitään kurinpitoseuraamusta tai seuraa-
mukseksi on määrätty ainoastaan kirjallinen huomautus, varoitustaikka palkkatason tai peruspalkan alentaminen 88 artiklan 2 kohdan calakohdan mukaisesti tai jos asiassa ei ole tehty päätöstä edellisessäkohdassa säädetyssä määräajassa, työntekijällä on oikeus saada takaisinhänen palkastaan pidätetyt määrät.
Jos työntekijä kuitenkin joutuu syytteeseen samasta teosta, lopullinen
päätös tehdään vasta, kun asiaa käsittelevän tuomioistuimen tuomioasiassa on tullut lainvoimaiseksi.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 28
▼B
91 artikla
Työntekijä, jolle on määrätty kurinpitoseuraamuksena muu kuin
toimesta erottaminen tai sopimuksen päättäminen, voi vuosittain,
alkaen vuoden kuluttua seuraamuksen määräämisestä, pyytää seuraa-musmerkinnän poistamista henkilökansiostaan.
Johtaja päättää, kuultuaan kurinpitolautakuntaa niissä tapauksissa,
joissa kurinpitolautakunta on osallistunut kurinpitomenettelyyn, suos-tuuko hän asianomaisen työntekijän pyyntöön; jos päätös on
myönteinen, henkilökansio on annettava tiedoksi työntekijälle uudessa
muodossaan.
Jos Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimi-
valtaisista viranomaisista palvelukseen otetulle työntekijälle onmäärätty 88 artiklan 2 kohdan d, e tai f alakohdassa tarkoitettu kurinpi-
toseuraamus, johtajan on ilmoitettava siitä toimivaltaiselle
viranomaiselle. Jos työntekijälle on määrätty muu kurinpitoseuraamus,johtaja päättää, ilmoitetaanko siitä toimivaltaiselle viranomaiselle.
Edellistä kohtaa sovelletaan soveltuvin osin tapauksiin, joissa merkintä
kurinpitoseuraamuksesta on poistettu työntekijän henkilökansiosta
tämän artiklan mukaisesti.
9 LUKU
MUUTOKSENHAKU
92 artikla
1. Henkilö, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, voi pyytää
johtajaa tekemään häntä koskevan päätöksen. Johtajan on ilmoitettavakyseiselle henkilölle perustellusta päätöksestään neljän kuukaudenkuluessa pyynnön esittämispäivästä. Jos pyyntöön ei tämän määräajan
kuluessa ole vastattu, pyynnön katsotaan tulleen hylätyksi päätöksellä,
jota koskevan valituksen voi tehdä seuraavien kohtien mukaisesti.
2. Henkilö, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, voi tehdä
johtajalle valituksen häntä vastaan kohdistetusta toimenpiteestä, jokojohtajan tekemästä päätöksestä tai siitä, että tämä on jättänyt toteutta-matta jonkin henkilöstösäännöissä säädetyn toimenpiteen. Valitus on
tehtävä kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa
— päivänä, jona toimenpide julkistetaan, jos on kyse yleisluontoisesta
toimenpiteestä,
— päivänä, jona päätös annetaan asianomaiselle tiedoksi, ja joka
tapauksessa viimeistään sinä päivänä, jolloin asianomainen sai
tiedon asiasta, jos on kyse määrättyyn henkilöön kohdistuvastatoimenpiteestä; jos toimenpide kuitenkin kohdistuu myös toistahenkilöä vastaan, määräaika tämän toisen henkilön osalta alkaasiitä päivästä, jolloin hän sai tiedon asiasta, ja joka tapauksessa
viimeistään päivästä, jona päätös julkaistaan, tai
— vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivänä, jos
valitus koskee 1 kohdassa säädettyä päätöstä, jolla pyyntö katsotaantulleen hylätyksi.
Europolin johtajan on ilmoitettava asianomaiselle perustellusta
päätöksestään neljän kuukauden kuluessa valituksen esittämispäivästä.Jos valitukseen ei ole vastattu tämän määräajan kuluessa, sen katsotaan
tulleen hylätyksi päätöksellä, johon voi hakea muutosta 93 artiklan
mukaisesti.
3. Työntekijän esittämä pyyntö tai hänen tekemänsä valitus on
esitettävä hänen lähimmän esimiehensä kautta, paitsi jos on kyse tästäesimiehestä, jolloin hakemus tai valitus voidaan esittää suoraan lähinnä
seuraavalle esimiehelle.
93 artikla
1. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista
kaikki Europolin ja henkilön, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelle-taan, väliset riidat, jotka koskevat tällaista henkilöä vastaan 92 artiklan2 kohdassa tarkoitetulla tavalla kohdistuvan toimenpiteen laillisuutta.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 29
▼B
Taloudellisia kysymyksiä koskevissa riidoissa yhteisöjen tuomioistui-
mella on täysi tuomiovalta.
2. Kanne otetaan tuomioistuimen käsiteltäväksi ainoastaan, jos
— johtajalle on ennen kanteen nostamista tehty valitus 92 artiklan 2
kohdan mukaisesti kyseisessä kohdassa säädetyssä määräajassa, ja
— tämä valitus on hylätty nimenomaisella tai hylkääväksi katsottavalla
päätöksellä.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu kanne on pantava vireille kolmen
kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa:
— päivänä, jona valituksen johdosta tehty päätös annetaan tiedoksi,
— vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivästä, jos
kanne koskee päätöstä, jolla 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty
valitus katsotaan hylätyksi; kuitenkin jos on nimenomaisesti hylättysen jälkeen, kun se on hylkääväksi katsottavalla päätöksellä hylättymutta ennen kuin kanteen nostamiselle asetettu määräaika olikulunut umpeen, alkaa muutoksen hakemiselle asetettu määräaikauudelleen.
4. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, asianomainen voi,
toimitettuaan johtajalle 92 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valituksen,
saattaa muutoksenhaun välittömästi yhteisöjen tuomioistuimen
käsiteltäväksi sillä edellytyksellä, että tähän muutoksenhakuun onliitetty hakemus joko sen kohteena olevan toimenpiteen täytäntöön-panon keskeyttämiseksi tai väliaikaisten toimenpiteidentoteuttamiseksi. Tällaisessa tapauksessa pääasian käsittely yhteisöjentuomioistuimessa keskeytetään, kunnes valitus on hylätty joko nimeno-
maisella tai hylkääväksi katsottavalla päätöksellä.
5. Tässä artiklassa tarkoitetut muutoksenhaut tutkitaan ja käsitellään
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksessä määrätyllä
tavalla.
10 LUKU
PALVELUSSUHTEEN PÄÄTTYMINEN
94 artikla
Kuolemantapauksen vuoksi tapahtuvaa palvelussuhteen päättymistä
lukuun ottamatta Europolin työntekijöiden palvelussuhde päättyy seur-aavasti:
1. Jos sopimus on määräaikainen:
a) sopimukseen merkittynä päivänä,
b) sopimuksessa mainitun irtisanomisajan päättyessä, jos sopimuk-
sessa on lauseke, jonka mukaan työntekijällä tai Europolilla onmahdollisuus sanoa sopimus irti aiemmin. Tällainen irtisanomi-saika on enintään kolme kuukautta ja vähintään yksi kuukausi.Niiden Europolin työntekijöiden osalta, joiden sopimus on
uusittu, irtisanomisaika on vähintään yksi kuukausi palvelus-
vuotta kohti, kuitenkin vähintään yksi kuukausi ja enintäänkuusi kuukautta,
c) sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana työntekijä
täyttää 65 vuotta.
Jos Europol irtisanoo sopimuksen, työntekijällä on oikeus korvauk-
seen, joka vastaa yhtä kolmasosaa hänen peruspalkastaan hänen
tehtäviensä päättymisen ja hänen sopimuksensa päättymisen väliseltä
ajalta.
2. Jos sopimus on voimassa toistaiseksi:
a) sopimuksessa säädetyn irtisanomisajan päättyessä; irtisanomi-
sajan pituus on vähintään yksi kuukausi kutakin täyttäpalvelusvuotta kohti, kuitenkin vähintään kolme kuukautta jaenintään kymmenen kuukautta. Irtisanomisaika ei saa kuitenkaanalkaa äitiys- tai sairausloman aikana edellyttäen, ettei tällainensairausloma kestä yli kolme kuukautta. Lisäksi irtisanomisaika1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 30
▼B
keskeytetään edellä mainituissa rajoissa äitiys- tai sairausloman
ajaksi,
b) sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana työntekijä
täyttää 65 vuotta.
95 artikla
Europol voi irtisanoa määräaikaisen tai toistaiseksi voimassa olevan
palvelussuhteen ilman irtisanomisaikaa
a) edellä 26 artiklan mukaisesti koeajan kuluessa tai sen päättyessä,
b) jos työntekijä ei enää täytä 24 artiklan 2 kohdan a ja d alakohdassa
säädettyjä edellytyksiä; jos työntekijä ei enää täytä 24 artiklan 2kohdan d alakohdassa säädettyjä edellytyksiä, hänen työsopimuk-sensa voidaan kuitenkin irtisanoa ainoastaan 65 artiklan mukaisesti,
c) jos työntekijä ei kykene palaamaan tehtäviinsä 38 artiklassa
säädetyn palkallisen sairausloman jälkeen. Tällaisessa tapauksessa
työntekijälle maksetaan hänen peruspalkkaansa vastaava lisä sekäperhelisät kahdelta päivältä jokaista palveluskuukautta kohti.
96 artikla
1. Sen jälkeen kun liitteessä 7 säädetty kurinpitomenettely on
saatettu päätökseen, palvelussuhde voidaan kurinpidollisista syistä irti-sanoa ilman irtisanomisaikaa siinä tapauksessa, että työntekijä ontahallaan tai huolimattomuudesta vakavasti laiminlyönyt velvollisuu-tensa. Johtaja tekee perustellun päätöksen sen jälkeen, kun kyseiselletyöntekijälle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa.
Ennen palvelussuhteen irtisanomista työntekijä voidaan tilapäisesti
pidättää toimensa hoitamisesta 90 artiklan mukaisesti.
2. Jos palvelussuhde irtisanotaan 1 kohdan mukaisesti, johtaja voi
päättää
a) rajoittaa 77 artiklassa säädetyn erorahan määrän 78 artiklassa
säädetyn maksun takaisinmaksuun, lisättynä korolla, jonka suuruus
määritetään liitteessä 6 olevassa 10 artiklassa,
b) evätä kokonaan tai osittain liitteessä 5 olevassa 8 artiklan 2
kohdassa säädetyn korvauksen muuttokuluista,
c) evätä kokonaan tai osittain 94 artiklan 1 kohdassa säädetyn
korvauksen.
97 artikla
1. Europol irtisanoo työntekijän palvelussuhteen ilman irtisanomi-
saikaa, jos johtaja havaitsee, että
a) työntekijä on palvelukseen ottamisensa yhteydessä antanut tahallaan
vääriä tietoja joko ammattipätevyydestään tai 24 artiklan 2 kohdan
mukaisista edellytyksistä, ja
b) nämä hänen toimittamansa väärät tiedot ovat ratkaisevasti vaikutta-
neet hänen palvelukseen ottamiseensa.
2. Tällaisessa tapauksessa johtaja toteaa palvelussuhteen päätty-
neeksi sen jälkeen, kun kyseistä työntekijää on kuultu ja liitteessä 7säädetty kurinpitomenettely on saatettu päätökseen.
Ennen palvelussuhteen päättymistä työntekijä voidaan pidättää
toimensa hoitamisesta 90 artiklan mukaisesti.
Edellä 96 artiklan 2 kohdan säännöksiä sovelletaan.
3 OSASTO
PAIKALLISET TYÖNTEKIJÄT
98 artikla
Jollei tämän osaston säännöksistä muuta johdu, Europol määrittää
kyseisellä työskentelypaikalla noudatettavien sääntöjen ja käytännön1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 31
▼B
mukaisesti paikallisten työntekijöiden palvelussuhteen ehdot, erityisesti
ne, jotka koskevat
a) palvelukseen ottamista ja työsopimuksen irtisanomista,
b) lomia, ja
c) palkkausta.
Paikallisia työntekijöitä sitovat Europol-yleissopimuksen 31 ja 32 artik-
lassa vahvistetut pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskevatmääräykset sekä niihin perustuvat säädökset.
99 artikla
Sosiaaliturvan osalta Europol vastaa työnantajan maksettavaksi
määrätyistä sosiaaliturvamaksuista Alankomaiden voimassa olevien
säännösten mukaisesti.
100 artikla
1. Europolin ja jossakin jäsenvaltiossa palveluksessa olevan paikal-
lisen työntekijän väliset riita-asiat ratkaistaan toimivaltaisessa
tuomioistuimessa työntekijän työpaikan sijaintimaassa voimassa olevanlainsäädännön mukaisesti.
2. Europolin ja jossakin yhteisön ulkopuolisessa maassa palveluk-
sessa olevan paikallisen työntekijän väliset riita-asiat ratkaistaanvälitystuomioistuimessa työntekijän työsopimuksessa olevan välitystuo-miolausekkeen ehtojen mukaisesti.
4 OSASTO
SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET
101 artikla
1. Europolin johtajan on kuuden kuukauden kuluessa näiden
henkilöstösääntöjen voimaantulosta tarjottava henkilöstösääntöjenmukaista uutta sopimusta työntekijöille, jotka ovat Europolin huumau-
saineyksikön palveluksessa 10 päivänä maaliskuuta 1995 vahvistetun
yhteisen toiminnan 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti (Euroopanyhteisöjen virallinen lehti L 62, 20.3.1995, s. 1—3) ja jotka ovat Euro-polin huumausaineyksikön johdon kirjallisen arvion mukaan hoitaneettehtävänsä hyväksyttävästi.
2. Tällaiset sopimukset tehdään aluksi 1—4 vuoden määräajaksi
Europolin työntekijöiden osalta 6 artiklan mukaisesti tai paikallisten
työntekijöiden osalta toistaiseksi 98 artiklan mukaisesti.
3. Jäljempänä 5 kohdassa tarkoitetun siirtymäsuunnitelman mukai-
sesti johtaja voi asianomaisen jäsenvaltion toivomuksesta lyhentäämääräaikaisen työsopimuksen kestoa.
4. Tarjottavan sopimuksen toimenkuvassa on otettava huomioon
niiden tehtävien laatu, joita työntekijä on suorittanut työskennellessäänEuropolin huumausaineyksikössä ja hänen pätevyytensä ja ammattiko-
kemuksensa siihen toimeen, josta hänelle tarjotaan sopimusta.
Tällainen sopimus tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua siitäpäivästä, jona nämä henkilöstösäännöt tulevat voimaan.
5. Tarjotessaan edellä mainittuja sopimuksia johtajan on toimittava
siirtymäsuunnitelman mukaisesti, joka hänen on esitettävä etukäteenhallintoneuvoston hyväksyttäväksi. Suunnitelmassa on otettavahuomioon 6 artiklassa tarkoitettu henkilöstön kierto, tarvittava organi-
saation jatkuvuus uuden talousarvion puitteissa, palvelusvuosien määrä
Europolin huumausaineyksikössä, jäsenvaltioiden etu ja niiden riittäväedustus Europolissa, isäntävaltion edut ja asianomaisten henkilöidenedut. Siirtymäsuunnitelmassa on jokaista tointa tarkasteltava erikseen.
6. Jos työntekijä hylkää tarjouksen tai jos hänen palvelustaan Euro-
polin huumausaineyksikössä ei katsota hyväksyttäväksi, hänenpalveluksessa olonsa katsotaan päättyneen kieltäytymispäivänä tai sinä1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 32
▼B
päivänä, jolloin työntekijä saa tiedon siitä, ettei hänelle tarjota sopi-
musta.
102 artikla
Edellä 45 artiklassa esitettyjä palkkataulukoita tarkistetaan 44 artiklan
mukaisesti näiden henkilöstösääntöjen tullessa voimaan.
103 artikla
Jäsenvaltioiden Europolin huumausaineyksikköön lähettämille työnteki-
jöille, lukuun ottamatta yhteyshenkilöitä, voidaan lähettävien
viranomaisten suostumuksella tarjota työsopimusta 101 artiklan mukai-
sesti.
5 OSASTO
VOIMAANTULO
104 artikla
Nämä henkilöstösäännöt tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999.
Tehty Brysselissä 3 päivänä joulukuuta 1998.
Neuvoston puolesta
K. SCHLÖGL
Puheenjohtaja1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 33
▼B
LIITE 1
Europolin toimet
1. Jollei 3 kohdasta muuta johdu, Europolin toimia ovat seuraavat:
Johtaja
Apulaisjohtajat
Varajohtajat
Yksikön päälliköt Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvä-
listen järjestöjen kanssa
Operatiivinen ja tekninen tukiKeskeiset asiatAnalyysit
Kehittäminen
Tiedustelu ja erityistiedotTerrorismi
Julkiset lähteet ja dokumentaatio
Tietoliikenne ja -tekniikkaHenkilöstöSuhdetoiminta
Turvallisuus
Talousrikokset ja rahan väärentäminenSuunnittelu
Yksikön päälliköt Taloushallinto
Oikeudelliset asiatKonferenssit, matkat ja uudelleensijoittaminen
Yleispalvelut
Tutkimus
Vanhemmat toimihenkilöt Lainvalvonnan erityisalueet
Tutkinnan tukiOperatiivinen ja tekninen tukiKehittäminen
Analyysit
Henkilöstö - palvelukseenottoLehdistö ja suhdetoiminta
Tutkimus
Vanhemmat toimihenkilöt Julkiset lähteet ja dokumentaatio
Tietoliikenne ja -tekniikka
Keskeiset asiatSuunnitteluOikeudelliset asiat
Tietosuoja
Konferenssit, matkat ja uudelleensijoittaminenTaloushallinto
Yleispalvelut
Henkilöstö - palkkojen ja lisien hallinnointiHenkilöstö - sisäinen koulutus[Turvallisuus] (
1)
Nuoremmat toimihenkilöt Lainvalvonnan erityisalueet
Tutkinnan tuki
Operatiivinen ja tekninen tuki
Kehittäminen1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 34
▼M3
▼M3
Analyysit
Tutkimus
Nuoremmat toimihenkilöt Julkiset lähteet ja dokumentointi
Tietoliikenne ja -tekniikka
Keskeiset asiat
SuunnitteluOikeudelliset asiatTietosuoja
Henkilöstö
TaloushallintoKonferenssit, matkat ja uudelleensijoittaminenYleispalvelut
Lehdistö ja suhdetoiminta
[Turvallisuus] (
1)
Johdon avustajat Johtajan ja apulaisjohtajien avustajat
Avustajat Hallintoavustajat (kaikki asiaankuuluvat
osastot ja yksiköt)
Tekniset avustajat *
Avustajat Avustavat analyytikot
Muut työntekijät Erikoisautonkuljettajat *
Autonkuljettajat *
[Turvahenkilöstö] (1)*
Operaattorit *
Ammattitaitoiset työntekijät *
(1) Turvahenkilöstölle maksetaan edelleen palkkaa paikallisten olosuhteiden mukaisesti
niin kauan kuin pääosin Alankomaiden hallitus vastaa tämän henkilöstöryhmän palk-kojen maksusta. Tämän vuoksi nämä toimet ovat hakasuluissa.
Tätä luetteloa voidaan muuttaa hallintoneuvoston yksimielisellä päätöksellä.
2. Toimet, jotka esitetään luettelossa lihavoituna, voidaan täyttää yksinomaan
toimivaltaisista kansallisista viranomaisista palvelukseen otetuilla työntekijöillä
henkilöstösääntöjen 2 ja 6 artiklan mukaisesti. Toimivaltaisilla kansallisilla vira-
nomaisilla tarkoitetaan kaikkia niitä jäsenvaltioissa olevia julkisia elimiä, jotka
kansallisen lainsäädännön mukaan ovat vastuussa rikosten torjunnasta ja ehkäi-
systä. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava Europolille, katsooko se
luettelossa lihavoituna esitettyä Europolin tointa hakevan henkilön olevan jonkinkansallisen toimivaltaisen viranomaisensa palveluksessa.
3. Europolin hallintoneuvosto osallistuu Europol-yleissopimuksen 28 artiklan 1
kohdan 15 alakohdan mukaisesti talousarvion ja henkilöstösuunnitelman hyväk-
symiseen. Tässä yhteydessä sen on ehdotettava neuvostolle, missä määrin tässä
liitteessä luetellut toimet voidaan täyttää tai niitä voidaan yhdistellä. Neuvosto
päättää Europol-yleissopimuksen 35 artiklan mukaisesti Europolin talousar-
viosta.
4. Jos hallintoneuvosto henkilöstösuunnitelmaa ja talousarviota laatiessaan
päättää, että tietty luettelossa lihavoituna esitetty toimi olisi täytettävä avoimen
hakumenettelyn kautta, toimi voidaan täyttää avoimella kilpailulla. Näissä
tapauksissa tarjottava sopimus voi olla vain määräaikainen siten, että se voidaan
uusia kerran henkilöstösääntöjen 6 artiklan mukaisesti.
5. Tähdellä (*) merkityt toimet katsotaan toimiksi, jotka on täytettävä
henkilöstösääntöjen 3 artiklassa tarkoitetuilla paikallisilla työntekijöillä.
Neuvosto päättää kuitenkin kahden vuoden kuluessa yleissopimuksen voimaan-
tulosta hallintoneuvoston Europolin johtajan aloitteesta tekemän ehdotuksen1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 35
▼B
▼B
perusteella, pidetäänkö näitä toimia edelleen sellaisina, jotka on täytettävä
paikallisilla työntekijöillä.
6. Edellä 1 kohdassa mainittuihin toimiin sovelletaan seuraavaa,
henkilöstösääntöjen 45 artiklassa vahvistettua palkkataulukkoa:
Palkkaluokka Toimi
1 Johtaja
2 Apulaisjohtaja
3 Varajohtaja4—5 Yksikön päällikkö
5—7 Vanhempi toimihenkilö
6—10 Johdon avustaja7—10 Nuorempi toimihenkilö, avustaja
11—13 Autonkuljettaja, operaattori, ammattitai-
toinen työntekijä, turvamies1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 36
▼B
LIITE 2
Valintamenettelyt
1 artikla
Valinta Europolin toimeen perustuu henkilökohtaiseen sopivuuteen ja ammatilli-
seen pätevyyteen. Naisten ja miesten tasapuolinen edustus sekä kaikkien
jäsenvaltioiden kansalaisten ja Euroopan unionin virallisten kielten riittävä
edustus on tärkeää.
Europol on sitoutunut tasa-arvoisten mahdollisuuksien henkilöstöpolitiikkaan
kiinnittämättä huomiota henkilöiden kansalliseen alkuperään, uskontoon tai
muuhun asiaankuulumattomaan tekijään.
Palvelukseen ottaminen Europolin toimiin tapahtuu henkilöstösääntöjen 3 luvun
ja seuraavien säännösten mukaisesti.
2 artikla
1. Europolin johtaja perustaa valintalautakunnan. Lautakunta antaa johtajalle
neuvoja hakijoiden sopivuudesta ja pyrkii asettamaan heidät paremmuusjärjes-
tykseen ottaen huomioon 1 artiklan sekä Europol-yleissopimuksen 30 artiklan 2
kohdan johtajaa koskevan velvoitteen, jonka mukaan kaikkien jäsenvaltioiden
kansalaisten ja Euroopan unionin virallisten kielten riittävä edustus on otettava
huomioon.
2. Valintalautakunnan kokoonpano vaihtelee täytettävän toimen/ryhmän
mukaan.
3. Varajohtajan toimia täytettäessä valintalautakuntaan kuuluu johtaja tai
hänen valtuuttamansa henkilö, joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, sekä
yksi apulaisjohtaja ja henkilöstöyksikön päällikkö. Lisäksi kolme jäsenvaltiota,
puheenjohtajavaltio mukaan luettuna, voivat halutessaan nimetä edustajansa
valintalautakunnan jäseneksi.
4. Henkilöstösääntöjen 45 artiklan ja liitteen 1 mukaisesti palkkaluokkiin 4-6
sekä vanhempien toimihenkilöiden osalta palkkaluokkaan 7 kuuluvia toimia
täytettäessä valintalautakuntaan kuuluu yksi apulaisjohtaja, joka toimii lauta-
kunnan puheenjohtajana, henkilöstöyksikön päällikkö sekä asianomaisen
yksikön päällikkö. Lisäksi kaksi jäsenvaltiota, puheenjohtajavaltio mukaan luet-
tuna, voivat halutessaan nimetä edustajansa valintalautakunnan jäseneksi.
5. Kukin puheenjohtajavaltio päättää kuusi kuukautta kestävän toimikautensa
alussa arpomalla, mitkä muut jäsenvaltiot voivat puheenjohtajakaudella olla
edustettuina valintalautakunnassa 3 ja 4 kohdan mukaisesti.
6. Henkilöstösääntöjen 45 artiklan ja liitteen 1 mukaisesti palkkaluokkiin 7-
13 (vanhemman toimihenkilön toimia lukuun ottamatta) kuuluvia toimia täytet-
täessä valintalautakuntaan kuuluu yksi apulaisjohtaja tai hänen valtuuttamansa
henkilö, joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, henkilöstöyksikön edustaja
sekä asianomaisen yksikön päällikkö. Lisäksi puheenjohtajavaltio voi halute-
ssaan nimetä edustajan valintalautakunnan jäseneksi.
7. Valintalautakunta päättää, onko johtajan tiettyä virkaa täytettäessä
nimettävä ulkopuolinen asiantuntija avustamaan valintalautakuntaa teknisissä
kysymyksissä.
8. Jos ilmenee, että jollakin valintalautakunnan jäsenellä on henkilökohtainen
suhde johonkin Europolin virkaa hakevaan henkilöön, kyseinen jäsen ei osallistu
valintamenettelyyn. Tällaisissa tapauksissa valintalautakunta tekee johtajalle
ehdotuksen uuden jäsenen nimeämisestä hänen tilalleen.
9. Äänten mennessä valintalautakunnan äänestyksessä tasan puheenjohtajan
ääni on ratkaiseva.
10. Henkilöstökomitealle tiedotetaan kaikista avoinna olevista toimista ja
valintamenettelyistä.
11. Valintalautakunnan sihteeristöstä huolehtiminen sekä muut valintamenet-
telyihin liittyvät hallinnolliset tehtävät ovat henkilöstöyksikön vastuulla.
3 artikla
1. Europol laatii jokaisesta avoimesta toimesta ilmoituksen, jossa kuvataan
yksityiskohtaisesti toimen luonne, palkkaus mukaan luettuna, toimeen kuuluvat
velvollisuudet sekä vaadittava pätevyys, taito ja kokemus.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 37
▼M3
▼B
▼B
Ilmoituksessa on erityisesti mainittava, että hakijoiden on jätettävä hakemuk-
sensa kirjallisena ja liitettävä mukaan ansioluettelo.
Lisäksi ilmoituksessa on annettava tietoa hakumenettelyssä menestyneen hakijan
turvallisuustutkimuksesta, joka hänelle on tehtävä Europol-yleissopimuksen 31
artiklaan perustuvien salassapitosäännösten mukaisesti.
2. Europolissa avoinna olevasta toimesta on ilmoitettava kaikissa jäsenval-
tioissa.
Europol tiedottaa Europolin kansallisille yksiköille kaikista Europolin avoinna
olevista toimista. Kansalliset yksiköt tiedottavat avoinna olevasta toimesta
asiaankuuluville elimille jäsenvaltion sisällä. Toimivaltaisten kansallisten vira-
nomaisten tehtävänä on varmistaa, että avoinna oleva toimi saatetaan kaikkien
asiaankuuluvien elinten ja niiden työntekijöiden tietoon.
Jos avoinna on toimi, joka voidaan täyttää myös muulla kuin Europol-yleissopi-
muksen 2 artiklan 4 kohdassa määritellystä toimivaltaisesta kansallisesta
viranomaisesta palvelukseen otetulla henkilöllä, Europol ilmoittaa avoinna
olevista toimista myös suoraan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja
muissa sellaisissa tiedotusvälineissä, joilla saavutetaan jäsenvaltioissa mahdolli-
simman suuri julkisuus.
3. Kaikkia avoinna olevia toimia täytettäessä otetaan huomioon sekä Europo-
lista että muualta tulevat hakemukset.
4 artikla
Hakijoita on pyydettävä toimittamaan hakemuksensa Europolille 60 päivän
kuluessa virallisen ilmoituksen julkaisemisesta. Europol lähettää hakijoille
ilmoituksen siitä, että hakemus on vastaanotettu.
5 artikla
Valintalautakunta tekee alustavan valinnan hakijoiden pätevyyden, työkoke-
muksen, toimeen tarvittavien ominaisuuksien sekä henkilöstösääntöjen 24
artiklassa tarkoitetun mahdollisen alustavan valinnan perusteella.
Valintalautakunta voi 2 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa päättää
jättää alustavan valinnan yhden tai useamman jäsenensä tehtäväksi.
Jos mahdollista, avoinna olevaa tointa kohti valitaan vähintään 5 ja enintään 20
hakijaa, ja heidät kutsutaan suorittamaan erityinen toimeen liittyvä kirjallinen tai
muu koemenettely. Valintalautakunta päättää tarpeellisista erityisjärjestelyistä.
6 artikla
Europolin johtaja valmistelee yhteistyössä valintalautakunnan kanssa kokeen tai
kokeet kyseistä tointa hakevien henkilöiden erityispätevyyksien ja asiantunte-
muksen arvioimiseksi. Valintalautakunta arvostelee kokeen tai kokeiden
tulokset nimettöminä.
7 artikla
Valintalautakunta haastattelee kaikkia kokeen tai kokeet läpäisseitä hakijoita.
Haastatteluja voidaan käyttää myös testaamaan hakijoiden Euroopan unionin
virallisten kielten hallintaa ottaen huomioon Europol-yleissopimuksen 30
artiklan 2 kohdan ja henkilöstösääntöjen 24 artiklan.
Hakijoille esitetyt kysymykset eivät saa millään tavalla koskea hakijoiden
perheenjäsenten ammattia tai yhteiskunnallista taustaa.
8 artikla
Kokeet ja haastattelut järjestetään Haagissa. Hakijoille korvataan matkoista,
oleskelusta ja hotellimajoituksesta aiheutuneet kustannukset liitteessä 5 esitet-
tyjen sääntöjen mukaisesti.
9 artikla
Kun haastattelut on pidetty, valintalautakunta laatii hakumenettelyssä menesty-
neistä hakijoista luettelon, jossa hakijat on asetettu paremmuusjärjestykseen;
luettelo toimitetaan johtajalle mahdollisimman nopeasti.
Jos valintalautakunta päätyy siihen, ettei yksikään hakijoista ole sopiva avoinna
olevaan toimeen, se ilmoittaa siitä johtajalle, joka julkaisee tointa koskevan
ilmoituksen mahdollisimman nopeasti uudelleen. Tällöin voidaan asetettavia
määräaikoja lyhentää.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 38
▼M3
▼B
10 artikla
Johtaja tekee päätöksen mahdollisimman nopeasti valintalautakunnan mielipi-
teen saatuaan. Hän ilmoittaa päätöksestään valintalautakunnan jäsenille.
Johtajan on ilmoitettava hakijoille menettelyn lopputuloksesta.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 39
▼B
LIITE 3
Ylityötuntien korvaaminen vapaana ja palkkana
1 artikla
Henkilöstösääntöjen 45 artiklan mukaisesti palkkaluokkiin 11—13 kuuluvilla
työntekijöillä on henkilöstösääntöjen 33 artiklassa vahvistetuin rajoituksin
oikeus saada tekemistään ylityötunneista korvaus vapaana tai palkkana seuraa-
vasti:
a) Kustakin ylityötunnista saa korvauksena puolitoista tuntia vapaata; jos ylityö-
tunti on tehty klo 22.00—7.00 välisenä aikana taikka sunnuntaina tai yleisenävapaapäivänä, siitä saa korvauksena kaksi tuntia vapaata; korvauksena
saatavaa vapaata myönnettäessä otetaan huomioon viraston tarpeet ja asiano-
maisen työntekijän toivomukset.
b) Jos tätä korvausta ei ole voitu yksikön tarpeiden vuoksi antaa kahden sitä
kuukautta seuraavan kuukauden aikana, jona ylityötunnit on tehty, johtaja
antaa luvan hyvittämättömien ylityötuntien korvaamiseen a alakohdassa
vahvistetuin perustein palkkana, joka on 0,578 prosenttia peruskuukausipalk-
asta kultakin ylityötunnilta.
c) Vain yli 30 minuuttia kestäneestä ylityöstä voi saada korvauksen vapaana tai
palkkana.
2 artikla
Jos työntekijä on virkamatkalla, ei matkan kohteena olevalle paikalle ja sieltä
takaisin matkustamiseen tarvittavan ajan katsota oikeuttavan tässä liitteessä
tarkoitettuihin ylityötunteihin. Matkan kohteena olevalla paikalla tehdyistä tava-
nomaisen tuntimäärän ylittävistä työtunneista voi johtajan päätöksellä saada
korvauksen vapaana tai tapauksen mukaan palkkana.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 40
▼B
LIITE 4
Lomat
SISÄLLYSLUETTELO
Artiklat
1 JAKSO: Vuosiloma 1—5
2 JAKSO: Erityisloma 6
3 JAKSO: Matkapäivät 7
1 JAKSO
Vuosiloma
1 artikla
Sinä vuonna, jolloin työntekijä aloittaa palveluksensa tai jolloin hänen palveluk-
sensa päättyy, hänellä on oikeus kahden ja puolen arkipäivän lomaan täyttä
palveluskuukautta kohti, vajaata palveluskuukautta kohti kahden arkipäivän
lomaan, jos palvelusaika on pidempi kuin viisitoista päivää, ja yhden arkipäivän
lomaan, jos palvelusaika on enintään viisitoista päivää.
2 artikla
Työntekijä voi pitää vuosilomansa yhtenä tai useampana jaksona toivomuksensa
mukaan ja viraston tarpeet huomioon ottaen. Lomaan on kuitenkin sisällyttävä
vähintään yksi yhtäjaksoinen kahden viikon jakso. Lomaa myönnetään palveluk-
seen tulleille työntekijöille vasta kolmen palveluskuukauden jälkeen; johtaja voi
asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa myöntää lomaa jo aiemmin.
3 artikla
Jos työntekijä sairastuu vuosilomansa aikana niin, että se olisi estänyt häntä
hoitamasta tehtäviään, jos hän ei olisi ollut lomalla, vuosilomaa pidennetään
tämän työkyvyttömyysjakson verran edellyttäen, että esitetään asianmukainen
lääkärintodistus.
4 artikla
Jos työntekijä ei ole käyttänyt koko vuosilomaansa ennen kuluvan kalenteri-
vuoden loppua muista kuin viraston tarpeista johtuvista syistä, vuosilomasta
voidaan siirtää seuraavaan vuoteen enintään kaksitoista päivää. Tämä osa
lomasta on käytettävä seuraavana vuonna.
5 artikla
Jos työntekijä kutsutaan palvelukseen kesken vuosilomansa tai jos hänen
lomansa peruutetaan viraston tarpeiden vuoksi, hänelle korvataan tästä aiheutu-
neet asianmukaisesti osoitetut kulut, ja hänelle myönnetään uudet matkapäivät.
2 JAKSO
Erityisloma
6 artikla
1. Vuosiloman lisäksi työntekijälle voidaan myöntää hakemuksesta erityi-
slomaa. Tällaista lomaa myönnetään erityisesti jäljempänä luetelluissa
tapauksissa seuraavasti:
a) työntekijän avioituminen: viisi päivää,
b) työntekijän muutto: enintään kaksi päivää,
c) lapsen syntymä tai avioituminen: kaksi päivää,
d) puolison kuolema: viisi päivää,
e) lapsen kuolema: viisi päivää,
f) isän tai äidin kuolema, tai puolison isän tai äidin kuolema: kolme päivää,
g) puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää,1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 41
▼B
h) lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää.
2. Johtaja voi 1 kohdan d—h alakohdassa mainituissa tapauksissa pidentää
erityisloman enintään kymmeneksi päiväksi.
3 JAKSO
Matkapäivät
7 artikla
1. Edellä 1 jaksossa säädettyyn loma-aikaan lisätään edestakaista matkaa
varten enintään neljä matkapäivää, jotka lasketaan lomapaikan ja asemapaikan
väliseen matkaan lyhintä reittiä käyttäen rautateitse, tai ellei tämä ole mahdol-
lista, lentokoneella, tavallisesti tarvittavan ajan mukaan, jos näiden kahden
paikan välinen etäisyys on rautateitse yli 350 kilometriä. Tässä artiklassa loma-
paikalla tarkoitetaan vuosiloman osalta lähtöpaikkakuntaa sellaisena kuin se on
määritelty liitteessä 5 olevassa 6 artiklan 3 kohdassa.
2. Edellä 2 jakson mukaista erityislomaa myönnettäessä mahdolliset matka-
päivät vahvistetaan johtajan erillisellä päätöksellä erityistarpeet huomioon
ottaen.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 42
▼B
LIITE 5
Palkkaus ja kulukorvaukset
SISÄLLYSLUETTELO
Artiklat
1 JAKSO: Perhelisät 1—3
2 JAKSO: Ulkomaankorvaus 43 JAKSO: Kulukorvaukset
A. Vuokralisä 5
B. Matkakulut 6—7C. Muuttokulut 8
D. Virkamatkakulut 9—14
E. Kiinteämääräinen kulukorvaus 15
1 JAKSO
Perhelisät
1 artikla
1. Kotitalouslisä on 5 prosenttia työntekijän peruspalkasta. Se voi olla
korkeintaan 5 prosenttia henkilöstösääntöjen 45 artiklassa määritellyn palkka-
luokan 6 ylimmän tason määrästä ja sen on oltava vähintään 5 prosenttia
palkkaluokan 11 ylimmän tason määrästä.
2. Kotitalouslisä myönnetään:
a) naimisissa olevalle työntekijälle,
b) työntekijälle, jolla on yksi tai useampia, jäljempänä 2 artiklan 2 kohdassa ja
3 kohdassa tarkoitettuja huollettavana olevia lapsia,
c) asiaa selvittäviin asiakirjoihin perustuvalla johtajan erityisellä, perustellulla
päätöksellä työntekijälle, joka ei täytä edellä a ja b alakohdassa esitettyjä
edellytyksiä, mutta joka kuitenkin tosiasiallisesti huolehtii perheen elatuk-
sesta.
3. Jos työntekijän puoliso harjoittaa ansiotoimintaa ja kyseisen puolison
vuosiansio, josta ei ole vähennetty veroja, ylittää palkkaluokan 12 yhdennellä-
toista tasolla olevan työntekijän vuosittaisen peruspalkan, kotitalouslisään
oikeutetulle työntekijälle maksetaan tätä lisää ainoastaan johtajan erityisellä
päätöksellä. Työntekijällä on kuitenkin oikeus tähän lisään, jos puolisoilla on
huollettavana yksi tai useampia lapsia.
4. Jos sekä työntekijällä että hänen puolisollaan on edellä mainittujen
säännösten mukaisesti oikeus kotitalouslisään, se maksetaan ainoastaan sille
henkilölle, jonka peruspalkka on korkeampi.
5. Jos työntekijällä on oikeus kotitalouslisään ainoastaan 2 kohdan b
alakohdan nojalla ja jos kaikki hänen jäljempänä 2 artiklan 2 kohdassa tai 3
kohdassa tarkoitetut huollettavana olevat lapsensa ovat lain säännösten perus-
teella tai tuomioistuimen tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksellä
annettu jonkin muun henkilön kuin työntekijän itsensä huollettavaksi, kotita-
louslisä maksetaan tälle henkilölle työntekijän lukuun ja hänen nimissään.
Tämän edellytyksen katsotaan täyttyneen täysi-ikäisten huollettavina olevien
lasten osalta, jos kyseiset lapset tavanomaisesti asuvat toisen vanhemman luona.
Jos työntekijän lapset kuitenkin ovat usean eri henkilön huollettavana, kotita-
louslisä jaetaan näiden henkilöiden kesken heidän huollettavanaan olevien
lasten lukumäärän perusteella.
Jos henkilö, joka on edellä mainittujen säännösten perusteella oikeutettu
saamaan työntekijän nimissä kotitalouslisää, on myös itse työntekijänä tai
muuna henkilöstöön kuuluvana oikeutettu tähän lisään, hänelle maksetaan
näistä kahdesta lisästä ainoastaan sitä, jonka määrä on suurempi.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 43
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼B
2 artikla
1. Työntekijä, jolla on yksi tai useampi lapsi huollettavanaan, saa jäljempänä
2 ja 3 kohdassa mainituin edellytyksin lisän, joka on ►M6253,25 euroa ◄
kuukaudessa kustakin huollettavana olevasta lapsesta.
2. ’Huollettavana olevalla lapsella’ tarkoitetaan työntekijän tai hänen puoli-
sonsa avioliitossa tai sen ulkopuolella syntynyttä lasta tai ottolasta, jos
työntekijä tosiasiallisesti huolehtii hänen elatuksestaan.
Huollettavana olevana lapsena pidetään myös lasta, josta on tehty adoptointia
koskeva hakemus ja jonka osalta adoptointia koskeva menettely on aloitettu.
3. Lisä myönnetään
a) ilman eri toimenpiteitä alle 18-vuotiaasta lapsesta,
b) asianomaisen työntekijän perustellusta hakemuksesta 18—21-vuotiaasta
lapsesta, joka on yleissivistävässä tai ammatillisessa koulutuksessa.
4. Poikkeustapauksessa huollettavaan lapseen voidaan rinnastaa asiaan liitty-
viin todisteisiin perustuvalla johtajan erityisellä, perustellulla päätöksellä
sellainen henkilö, jonka suhteen työntekijällä on lakisääteinen elatusvelvollisuus
ja jonka elatus aiheuttaa hänelle huomattavia kustannuksia.
5. Jos lapsella on vakava sairaus tai vamma, jonka vuoksi hän ei pysty
elättämään itseään, lisän maksamista jatketaan ilman mitään ikärajoitusta sair-
auden tai vamman koko keston ajan.
6. Kustakin tässä artiklassa tarkoitetusta huollettavana olevasta lapsesta
maksetaan ainoastaan yksi huollettavana olevaa lasta koskeva lisä.
7. Kun 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu huollettavana oleva lapsi annetaan lain
säännösten perusteella tai tuomioistuimen tai toimivaltaisen hallintovirano-
maisen päätöksellä toisen henkilön huollettavaksi, lisä maksetaan tälle
henkilölle työntekijän lukuun ja hänen nimissään.
3 artikla
1. Työntekijä, jolle maksetaan ulkomaankorvausta, saa kustakin edellä 2
artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta huollettavana olevasta lapsesta, joka saa
säännöllistä täysipäiväistä perus- tai keskiasteen opetusta oppilaitoksessa, koulu-
tuslisän, joka vastaa 75 prosenttia työntekijälle koulutuksesta aiheutuvista
todellisista kuluista, jotka voivat olla enintään ►M611 010,92 euroa ◄
vuodessa.
Koulutuslisä on ►M62 477,46 euroa ◄vuodessa kaikkien työntekijöiden
osalta, jos lapsi saa säännöllistä täysipäiväistä opetusta keskiasteen jälkeistä
opetusta antavassa oppilaitoksessa.
Oikeus tähän lisään alkaa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka kuluessa
lapsi aloittaa perusasteen oppilaitoksessa, ja päättyy sen kuukauden viimeisenä
päivänä, jonka kuluessa lapsi täyttää 21 vuotta.
2. Edellä 1 kohdassa mainittu enimmäismäärä on ►M614 864,74 euroa ◄,
jos lapsi vammansa vuoksi tai yhteiskuntaan sopeutumiseksi tarvitsee erityisope-
tusta tai -koulutusta tai harjaantumiskoulutusta. Tällaisissa tapauksissa ei
sovelleta 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua koulutuslisän rajoitusta.
3. Jos oppilaitos, jossa lapsi käy koulua, sijaitsee yli 50 kilometrin päässä
Haagista, sisäoppilaitoksessa olosta aiheutuvat kustannukset sisällytetään tämän
artiklan mukaisesti korvattaviin kuluihin 1 ja 2 kohdassa määriteltyyn enim-
mäismäärään saakka.
4. Jos lapsi, josta työntekijälle maksetaan koulutuslisää, annetaan lain
säännösten perusteella tai tuomioistuimen tai toimivaltaisen hallintovirano-
maisen päätöksellä toisen henkilön huollettavaksi, koulutuslisämaksetaan tälle
henkilölle työntekijän lukuun ja hänen nimissään. Tässä tapauksessa edellisessä
kohdassa tarkoitettu vähintään 50 kilometrin välimatka lasketaan sen henkilön
asuinpaikasta, joka on lapsen huoltaja.
5. Tätä artiklaa on tarkistettava, jos Haagiin perustetaan Eurooppa-koulu.
2 JAKSO
Ulkomaankorvaus
4 artikla
1. Ulkomaankorvausta maksetaan kuukausittain henkilöstösääntöjen 47
artiklan mukaisesti seuraavasti:
a) palkkaluokissa 1—3 oleville työntekijöille ►M61 101,09 euroa ◄,1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 44
▼B
b) palkkaluokissa 4—6 oleville työntekijöille ►M6825,83 euroa ◄,
c) palkkaluokissa 7—9 oleville työntekijöille ►M6550,54 euroa ◄,
d) palkkaluokissa 10—13 oleville työntekijöille ►M6440,43◄euroa.
2. Ulkomaankorvaus maksetaan
a) työntekijälle
— joka ei ole eikä ole koskaan ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella
hänen asemapaikkansa sijaitsee, ja
— joka ei ole kuusi kuukautta ennen tehtäviensä aloittamista päättyvän
viiden vuoden jakson aikana asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasial-
lista ammattitoimintaansa kyseisen valtion Euroopassa sijaitsevalla
alueella. Tätä säännöstä sovellettaessa ei oteta huomioon olosuhteita,
jotka aiheutuvat toiselle valtiolle tai kansainväliselle järjestölle tai Euro-
polin huumausaineyksikölle suoritetuista palveluksista;
b) työntekijälle, joka on tai on ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella
hänen asemapaikkansa sijaitsee, ja joka on ennen palvelukseen tuloaan
asunut vakituisesti kymmenen vuotta Euroopan unionin jäsenvaltioiden
alueen ulkopuolella muusta syystä kuin hoitaakseen tehtäviään jonkin valtion
tai kansainvälisen järjestön palveluksessa.
3. Sovellettaessa 1 ja 2 kohtaa työntekijä, joka on avioliiton kautta saanut
ilman eri toimenpiteitä ja ilman mahdollisuutta kieltäytyä sen valtion kansalai-
suuden, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, rinnastetaan 2 kohdan a
alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuun työntekijään.
3 JAKSO
Kulukorvaukset
A. Vuokralisä
5 artikla
1. Työntekijällä, jolla on määräaikainen sopimus ja jolle maksetaan ulko-
maankorvausta, on oikeus vuokralisään, jos hänelle asunnon vuokraamisesta
aiheutuvat todelliset kustannukset ovat yli 15 prosenttia nettokuukausipalkasta
tapauksissa, joissa hänellä on yksi tai useampia 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitet-
tuja huollettavia lapsia sekä, jos todelliset vuokrakustannukset ylittävät 17
prosenttia nettopalkasta, silloin kun hän on oikeutettu kotitalouslisään, tai
muissa tapauksissa silloin, kun nämä kustannukset ylittävät 20 prosenttia netto-
kuukausipalkasta. Nettokuukausipalkka tarkoittaa tämän säännöksen yhteydessä
toimihenkilölle kuukausittain maksettavaa määrää mukaan lukien kaikki asian-
mukaiset lisät (lukuun ottamatta itse vuokralisää).
2. Vuokralisä on 80 prosenttia todellisista vuokrakustannuksista, jotka
ylittävät edellä 1 kohdassa mainitut määrät sopimuksen neljän ensimmäisen
vuoden aikana. Neljän ensimmäisen vuoden jälkeen vuokralisää vähennetään
vuosittain 20 prosenttia neljännen vuoden aikana maksettavasta määrästä. Jos
asumisolosuhteissa tapahtuu muutoksia neljän ensimmäisen vuoden jälkeen,
lisän määrä lasketaan tämän artiklan perusteella ja sitä vähennetään prosentuaa-
lisella osuudella, joka kulloinkin saadaan tämän artiklan soveltamisesta. Näitä
määriä laskettaessa ei oteta huomioon kohtuullista enimmäisvuokraa suurempia
todellisia vuokrakuluja.
3. Kohtuullinen enimmäisvuokra on ►M61 553,86 euroa ◄naimattoman
työntekijän osalta, ►M62 071,82 euroa ◄puolison ja/tai enintään kahden 2
artiklan 2 kohdassa tarkoitetun huollettavana olevan lapsen kanssa yhdessä
asuvan työntekijän osalta sekä ►M62 589,77 euroa ◄sellaisten työnteki-
jöiden osalta, jotka asuvat yhdessä puolisonsa ja/tai kolmen tai useamman 2
artiklan 2 kohdassa tarkoitetun huollettavana olevan lapsen kanssa.
4. Työntekijän on vuokralisää hakiessaan ilmoitettava Europolille todellisista
asumisjärjestelyistään, antamalla myös tiedot siitä, asuuko hän yhdessä puoli-
sonsa ja/tai lastensa kanssa. Jos näitä tietoja ei toimiteta, kyseisen työntekijän
osalta sovelletaan naimattoman työntekijän osalta vahvistettua kohtuullisen
enimmäisvuokran määrää.
5. Vuokralisän laskemisessa otetaan huomioon vain nettovuokra, lukuun otta-
matta kalustusta, veroja ja muita maksuja.
6. Vuokralisä ei missään tapauksessa voi olla yli 40 prosenttia todellisista
vuokrakuluista tai kohtuullisen enimmäisvuokran määrästä sen mukaan, kumpi
on alhaisempi.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 45
▼M3
▼M3
7. Jos sekä Europolin työntekijällä että hänen puolisollaan on molemmilla
oikeus 1-6 kohdan mukaiseen vuokralisään, he saavat kumpikin 50 prosenttia
määrästä, johon heillä olisi oikeus yksin.
8. Ensimmäisessä kohdassa mainitut prosentuaaliset osuudet sekä kohtuulliset
enimmäisvuokrakustannukset tarkistetaan joka vuosi henkilöstösääntöjen 44
artiklan perusteella tehtävien palkkatarkistusten yhteydessä ottaen samalla
huomioon Haagin vuokramarkkinoiden kehitys.
B. Matkakulut
6 artikla
1. Työntekijällä on oikeus saada korvaus matkakuluista sekä omalta osaltaan
että puolisonsa ja talouteensa kuuluvien huollettavana olevien henkilöiden
osalta:
a) palvelukseen tulemisen yhteydessä matkakuluista palvelukseenottopaikka-
kunnalta asemapaikkaan,
b) palvelussuhteen päättyessä henkilöstösääntöjen 94—97 artiklan mukaisesti
asemapaikasta 3 kohdassa määritellylle lähtöpaikkakunnalle,
c) siirtojen yhteydessä, joiden vuoksi hänen asemapaikkansa muuttuu.
Työntekijän kuoltua leskellä ja huollettavana olevilla henkilöillä on oikeus saada
korvaus matkakuluista samoin edellytyksin.
Matkakuluihin sisältyvät myös kulut paikkavarauksista ja matkatavaroiden kulje-
tuksesta sekä tarvittaessa välttämättömät hotellikulut.
2. Korvaus suoritetaan seuraavin perustein:
— tavanomainen lyhin ja edullisin reitti rautateitse asemapaikan ja palveluksee-
notto- tai lähtöpaikkakunnan välillä,
— henkilöstösääntöjen 45 artiklassa määriteltyihin palkkaluokkiin 1—6 kuulu-
vien työntekijöiden osalta ensimmäisen luokan matkalippu ja muilla
työntekijöillä toisen luokan matkalippu. Jos edestakainen matka kuitenkin
on vähintään 800 kilometriä, korvaus maksetaan myös muihin palkkaluok-
kiin kuuluville työntekijöille ensimmäisen luokan matkalipun mukaan;
— jos matkaan sisältyy vähintään kuuden tunnin matkustaminen yöllä klo
22—7 välisenä aikana, makuuvaunupaikka enintään turistiluokassa tai lepo-
vaunussa, jolloin lippu on esitettävä korvauksen saamiseksi.
Jos ensimmäisen alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettu matka
on pidempi kuin 500 kilometriä ja kun tavanomaiseen reittiin sisältyy meri-
matka, asianomaisella työntekijällä on matkaliput esittämällä oikeus saada
korvaus edullisimmalla tavalla suoritetun lentomatkan kuluista.
Jos matkaan käytetään jotakin muuta kuin edellä tarkoitettua kulkuneuvoa,
korvaus lasketaan asianmukaisessa luokassa suoritetun junamatkan kulujen
perusteella, lukuun ottamatta makuuvaunupaikkaa. Jos korvausta ei voida laskea
tällä perusteella, korvauksen laskutapa vahvistetaan johtajan tekemällä erityisellä
päätöksellä.
3. Työntekijän lähtöpaikkakunta määritetään hänen tullessaan palvelukseen
ottaen huomioon hänen palvelukseenottopaikkakuntansa tai sen paikan, johon
hänellä on luontaiset siteet. Tätä määritystä voidaan myöhemmin tarkistaa
johtajan erityisellä päätöksellä sinä aikana, jolloin henkilö on palveluksessa, tai
hänen lähtiessään palveluksesta. Työntekijän ollessa palveluksessa tämä päätös
voidaan kuitenkin tehdä ainoastaan poikkeuksellisesti ja sen jälkeen, kun
kyseinen henkilö on esittänyt asianmukaiset todisteet hakemuksensa perusteeksi.
7 artikla
1. Työntekijällä on oikeus saada omalta osaltaan, ja jos hänellä on oikeus
kotitalouslisään, puolisonsa ja 2 artiklassa tarkoitettujen huollettavana olevien
henkilöiden osalta, kerran kalenterivuodessa korvaus todellisista matkakuluistaan
asemapaikastaan 6 artiklan 3 kohdassa määritellylle lähtöpaikkakunnalle, jos
asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys on rautateitse yli 350 kilo-metriä.
Jos molemmat puolisot ovat Europolin työntekijöitä, kummallakin on oikeus
saada omalta ja huollettavanaan olevien henkilöiden osalta korvaus matkaku-
luista edellä olevien säännösten mukaisesti; kullakin huollettavana olevalla
henkilöllä on oikeus ainoastaan yhteen korvaukseen. Huollettavana olevien
lasten osalta saatava korvaus määritetään jommankumman puolison hakemuk-
sesta jommankumman lähtöpaikkakunnan perusteella.
2. Korvaus suoritetaan palkkaluokkiin 1—6 kuuluvien työntekijöiden osalta
ensimmäisen luokan edestakaisen junalipun hinnan perusteella ja muiden työnte-1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 46
▼B
▼B
kijöiden osalta toisen luokan lipun perusteella. Jos edestakaisen matkan pituus
kuitenkin on vähintään 800 kilometriä, korvaus suoritetaan myös muihin palkka-
luokkiin kuuluville työntekijöille ensimmäisen luokan matkalipun mukaan. Jos
korvausta ei voida laskea tällä perusteella, laskutapa vahvistetaan johtajan
tekemällä erityisellä päätöksellä.
Jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen matka rautateitse on pidempi
kuin 500 kilometriä ja kun tavanomaiseen matkareittiin sisältyy merimatka,
työntekijällä on matkaliput esittämällä oikeus saada korvaus edullisimmalla
tavalla suoritetun lentomatkan kuluista.
3. Jos työntekijä käyttää omaa autoaan tässä artiklassa tarkoitettuihin
matkoihin, hänelle maksetaan korvauksena ►M50,22 euroa ◄kilometriltä,
mutta kuitenkin enintään niitä kuluja vastaava määrä, jotka hänelle olisi aiheu-
tunut, jos hän olisi matkustanut käyttäen julkisia kulkuneuvoja.
4. Edellisiä säännöksiä sovelletaan työntekijään, jonka asemapaikka ja
lähtöpaikkakunta sijaitsevat Euroopan unionin jonkin jäsenvaltion alueella.
Työntekijällä, jonka asemapaikka ja/tai lähtöpaikkakunta sijaitsee/sijaitsevat Eu-
roopan unionin jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella, on oikeus omalta, ja jos
hänellä on oikeus kotitalouslisään puolisonsa ja 2 artiklassa tarkoitettujen huol-
lettavana olevien henkilöiden osalta, saada perusteena olevat tositteet esitettyään
kerran kalenterivuodessa korvaus todellisista matkakuluista lähtöpaikkakunnal-
leen tai johonkin toiseen paikkaan, kuitenkin siten, että korvauksen
enimmäismäärä on yhtä suuri kuin matkakulut lähtöpaikkakunnalle.
Jos puoliso ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut henkilöt eivät asu työntekijän
kanssa asemapaikassa, heillä on kerran kalenterivuodessa ja perusteena olevat
tositteet esitettyään oikeus saada korvaus matkakuluista lähtöpaikkakunnalta
asemapaikkaan, tai todellisista matkakuluista johonkin toiseen paikkaan siten,
että korvauksen enimmäismäärä on yhtä suuri kuin matkakulut asemapaikkaan.
C. Muuttokulut
8 artikla
1. Henkilökohtaisen irtaimiston siirtämisestä aiheutuvat kulut, mukaan lukien
vakuutukset tavanomaisten riskien kattamiseksi (rikkoutuminen, varkaus, tuli-
palo) korvataan työntekijälle, jonka on vaihdettava asuinpaikkaa täyttääkseen
henkilöstösääntöjen 16 artiklan velvoitteet ja joka ei ole saanut muualta
korvausta samoista kuluista. Tämä korvaus maksetaan ennalta hyväksytyn
kustannusarvion rajoissa. Europolin asianomaisille yksiköille on esitettävä
vähintään kaksi kustannusarviota, ja jos esitetyt kustannusarviot eivät näiden
yksiköiden mielestä ole kohtuullisia, ne voivat valita muun muuttoyrityksen.
Tällöin työntekijän oikeutta korvaukseen voidaan rajoittaa tämän muuttoyri-tyksen kustannusarvion määrään.
Muut kuin muutosta aiheutuvat kohtuulliset kulut, joita aiheutuu toimihenkilölle
hänen siirtyessään työtehtäviinsä, kun hänet siirretään tai kun hän lähtee Euro-
polin palveluksesta, korvataan hänelle tositteiden perusteella johtajan erityisellä
päätöksellä.
2. Palvelussuhteen päättyessä tai työntekijän kuollessa korvataan muuttokulut
asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle saman menettelyn mukaisesti.
Jos edesmennyt työntekijä oli naimaton, nämä kulut korvataan oikeudenomista-
jille.
3. Muuton on tapahduttava vuoden kuluessa koeajan päättymisestä. Palvelus-
suhteen päättyessä muuton on tapahduttava kolmen vuoden kuluessa.
Edellä tarkoitettujen määräaikojen jälkeen aiheutuvat muuttokulut voidaan
korvata ainoastaan poikkeustapauksissa johtajan erityisellä päätöksellä.
D. Virkamatkakulut
9 artikla
1. Työntekijällä, joka matkustaa virka-asioissa (jäljempänä ’virkamatka’), ja
jolla on matkamääräys, on oikeus matka- ja oleskelukulujen korvaukseen ja
päivärahaan seuraavien säännösten mukaisesti.
2. Matkamääräyksessä vahvistetaan virkamatkan todennäköinen kesto, jonka
perusteella lasketaan työntekijälle maksettavan päivärahan ja matkakulujen
ennakko. Ellei asiasta ole tehty erityistä päätöstä, ennakkoa ei kuitenkaan
makseta, jos työmatkan on määrä kestää enintään 24 tuntia ja jos se tehdään
maahan, jossa käytetään samaa valuuttaa kuin työntekijän asemapaikassa.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 47
▼M3
▼B
▼B
10 artikla
1. Virkamatkalla olevien työntekijöiden matkakuluihin sisältyy junamatkan
hinta lyhintä reittiä käyttäen ensimmäisessä luokassa.
Matkakuluihin sisältyvät myös
— kuljetus rautatieasemalle, satamaan tai lentokentälle ja sieltä pois sekä meno-
että paluumatkalla,
— kulut paikkavarauksista ja tarvittavien matkatavaroiden kuljetuksesta,
— makuuvaunumaksut (korvataan makuuvaunulippua vastaan), jos matkaan
sisältyy vähintään kuuden tunnin matkustaminen yöllä klo 22—7 välisenä
aikana,
— johtajan sekä vara- ja apulaisjohtajien osalta yhden hengen makuuvau-
nussa tai sen puuttuessa erikoismakuuvaunussa,
— muiden työntekijöiden osalta kahden hengen makuuvaunussa,
— jos käytettävässä junassa ei ole sellaista makuuvaunuluokkaa, josta
säädetään työntekijöiden osalta, korvaus suoritetaan sitä välittömästi
ylemmän luokan mukaan.
2. Työntekijöille voidaan antaa lupa matkustaa lentokoneella edullisimmalla
tavalla. Tässä tapauksessa palkkaluokkiin 1—4 kuuluville työntekijöille korva-
taan ensimmäisen luokan lentolippu ja muille työntekijöille turistiluokan
lentolippu matkalippua vastaan.
Johtajan päätöksellä työntekijät, jotka ovat virkamatkalla palkkaluokkiin 1—4
kuuluvan työntekijän mukana, voivat saada matkalippua vastaan korvauksen
tähän virkamatkaan liittyvistä matkustuskuluista sen luokan mukaan, jossa
kyseinen toinen työntekijä matkustaa.
Työntekijät, jotka matkustavat virkamatkalla erityisen vaikeissa olosuhteissa,
voivat saada johtajan päätöksellä matkalippuja vastaan korvauksen matkustusku-
luista todellisuudessa käyttämänsä luokan mukaan hallintoneuvoston
vahvistamissa säännöissä esitettyjen edellytysten mukaisesti.
3. Laivamatkojen osalta johtaja määrittelee luokat tapauskohtaisesti.
4. Työntekijöille voidaan antaa lupa käyttää omaa autoaan tietyllä virkamat-
kalla, jos tämä ei merkittävästi pidennä virkamatkan suorittamiseen tarvittavaa
aikaa.
Tällöin matkakuluista maksettava korvaus lasketaan 1 kohdassa määritellyin
tavanomaisin perustein.
Johtaja voi kuitenkin päättää myöntää työntekijälle, joka tekee säännöllisesti
virkamatkoja poikkeuksellisissa olosuhteissa, junamatkakulujen korvauksen
sijasta kilometrikorvauksen, jos julkisten liikennevälineiden käyttö ja matkustus-
kulujen korvaaminen tavanomaisin perustein on huomattavan epäedullista.
Työntekijä, jolle on annettu lupa käyttää omaa autoaan, on täysin vastuussa
omalle ajoneuvolleen tai kolmansille osapuolille aiheutuvista vahingoista;
hänellä on oltava vakuutus, johon sisältyy johtajan riittäväksi katsomalla tavalla
siviilioikeudellisen vastuun kattava vastuuvakuutus.
5. Ajoneuvon vuokraamisesta tai taksin käytöstä aiheutuvat kulut korvataan
täysimääräisesti, jos se katsotaan tarpeelliseksi asianmukaisesti luvan saaneen
Europolin työntekijän virkamatkan sujumisen kannalta.
11 artikla
Sen korvauksen määrästä, johon asianomaisella työntekijällä on oikeus, vähen-
netään tässä osastossa määriteltyihin kuluihin kolmansilta osapuolilta saadut
korvaukset. Jos Euroopan komission vahvistamaa yhteisön matka- ja majoitus-
kulujen korvausjärjestelmää sovelletaan kyseiseen työntekijään, hän ei ole
oikeutettu saamaan korvausta näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti.
12 artikla
Jos työntekijä pystyy osoittamaan, että hänelle on virkamatkan aikana aiheutunut
kuluja sairauden tai onnettomuuden vuoksi, hänelle voidaan myöntää korvausta
näiden kulujen kattamiseksi, siltä osin kuin kyseisen työntekijän on itse makset-
tava nämä kulut.
Jos työntekijä voi osoittaa, että hänelle on virkamatkan aikana aiheutunut kuluja
matkatavaroiden menetyksen tai varkauden tai niille aiheutuneen vahingon
vuoksi, hänelle voidaan myöntää korvausta, jonka enimmäismäärän Europolin
johtaja vahvistaa.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 48
▼B
13 artikla
1. Oleskelukulut korvataan hallintoneuvoston vahvistamien sääntöjen mukai-
sesti.
Korvausta ei myönnetä oleskelukuluista, jotka aiheutuvat
a) alle neljä tuntia kestäneestä virkamatkasta,
b) sellaisesta alle neljän tunnin pituisesta virkamatkan osasta, joka tapahtuu
Alankomaissa välittömästi lento- tai merimatkan jälkeen tai sitä ennen.
2. Yöpymiskorvaukseen oikeutetulle Europolin työntekijälle korvataan
yöpymisestä aiheutuvat kulut.
3. Ruokailukorvausta ei myönnetä, jos kyseiselle työntekijälle on tarjottu
mahdollisuutta ruokailuun virkamatkansa aikana (joko maksua vastaan tai ilmai-
seksi), ellei hän voi osoittaa, ettei hän voinut käyttää kyseistä mahdollisuutta
hyväkseen.
4. Johtaja voi alentaa edellä 2 kohdassa säädetyn korvauksen määrää, jos hän
katsoo sen olevan perusteltua kyseisen työntekijän toiminnan luonteen tai
matkustusolosuhteiden vuoksi ja jos kyseinen työntekijä joutuu usein olemaan
virkamatkalla.
5. Johtaja voi myöntää työntekijälle tässä artiklassa säädettyä korvausta suur-
emman osittaisen tai täysimääräisen korvauksen, jos tässä säädetyt korvaukset
eivät poikkeuksellisissa olosuhteissa riitä kattamaan työntekijän oleskelukuluja
ja jos hän voi esittää tästä tarvittavat todisteet.
14 artikla
Hallintoneuvosto vahvistaa päivärahan ja korvattavien oleskelukulujen osalta
noudatettavat yksityiskohtaiset säännöt.
E. Kiinteämääräinen kulukorvaus
15 artikla
1. Hallintoneuvosto voi myöntää johtajalle ja apulaisjohtajille, joille aiheutuu
tehtäviensä vuoksi edustuskuluja, kiinteämääräisen korvauksen, jonka määrän se
vahvistaa todellisten kulujen perusteella.
2. Jos työntekijöille aiheutuu heille annettujen erityisohjeiden perusteella
satunnaisia työtehtävistä johtuvia edustuskuluja, johtaja vahvistaa korvattavien
edustuskulujen määrän asianmukaisten tositteiden perusteella.
F. Yleissäännös
16 artikla
Kun toimihenkilö astuu Europolin palvelukseen, hänen on tiedotettava Europo-
lille kaikista olosuhteista, jotka vaikuttavat hänen oikeuksiinsa saada
henkilöstösääntöjen mukaisia lisiä. Hänen on myös ilman tarpeetonta viivyttelyä
ilmoitettava Europolille kaikista näissä olosuhteissa tapahtuvista muutoksista.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 49
▼M3
▼B
LIITE 6
Eläkejärjestelmä
SISÄLLYSLUETTELO
Artiklat
1 LUKU: Yleiset säännökset 1
2 LUKU: Vanhuuseläke ja eroraha
1 jakso: Vanhuuseläke 2—9
2 jakso: Eroraha 10
3 LUKU: Työkyvyttömyyseläke 11—144 LUKU: Perhe-eläke 15—27
5 LUKU: Väliaikaiset eläkkeet 28—31
6 LUKU: Lisät ja korotukset huollettavien lasten osalta 32—337 LUKU: Eläkemaksut ja etuuksien maksaminen 34—37
1 LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
1. Jos työntekijälle ennen palvelukseen astumista tehdystä lääkärintarkastuk-
sesta käy ilmi, että hänellä on jokin sairaus tai vamma, johtaja voi päättää
myöntää hänelle oikeuden saada työkyvyttömyydestä tai kuolemantapauksestasäädettyjä etuuksia kyseisestä sairaudesta tai vammasta aiheutuvien riskien
osalta vasta viiden vuoden kuluttua hänen astumisestaan Europolin palveluk-
seen.
2. Työntekijälle, joka on virkavapaalla henkilöstösääntöjen 42 artiklassa
määritellyn kansallisen palveluksen suorittamista varten, ei myönnetä näitä
etuuksia työkyvyttömyydestä tai kuolemasta, joka johtuu tällaisesta palveluk-
sesta välittömästi aiheutuvista tapaturmista tai sairauksista. Edellä olevat
säännökset eivät vaikuta jälkeenjääneiden oikeuteen saada eläkettä niiden
eläkeoikeuksien nojalla, jotka työntekijä on hankkinut siihen päivään mennessä,
jona hän aloittaa virkavapaan.
3. Tässä liitteessä tarkoitetaan leskellä ja eronneella puolisolla sekä nais- että
miespuolista henkilöä.
2 LUKU
VANHUUSELÄKE JA ERORAHA
1ja k s o
Vanhuuseläke
2 artikla
Vanhuuseläke lasketaan eläkkeeseen oikeuttavien työntekijän palvelusvuosien
kokonaismäärän perusteella. Kukin 3 artiklassa vahvistetuin edellytyksin
huomioon otettava vuosi antaa oikeuden yhteen eläkkeeseen oikeuttavaan palve-
lusvuoteen ja kukin kokonainen kuukausi yhteen eläkkeeseen oikeuttavan
palvelusvuoden kahdestoistaosaan.
Eläkkeeseen oikeuttavien palvelusvuosien enimmäismäärä, joka voidaan ottaa
huomioon vanhuuseläkeoikeuden laskennassa, on 35.
3 artikla
Laskettaessa 2 artiklan mukaisia eläkkeeseen oikeuttavia palvelusvuosia otetaan
huomioon seuraavat:
a) henkilöstösääntöjen mukainen palvelusaika Europolin työntekijänä, ja1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 50
▼B
b) henkilöstösääntöjen 41 artiklan mukaisesti henkilökohtaisista syistä pidetty
virkavapaus,
edellyttäen, että kyseinen työntekijä on maksanut eläkemaksunsa näiltä palvelu-
sajoilta.
4 artikla
Työntekijä, joka on ollut aiemmin Europolin palveluksessa työntekijänä ja joka
otetaan uudestaan Europolin palvelukseen, saa uudelleen oikeuden eläkkeeseen.
Hän voi pyytää, että hänen eläkeoikeuksiaan laskettaessa otetaan huomioon
koko se aika, jona hän oli palveluksessa työntekijänä ja jonka osalta eläke-
maksut on maksettu, jos hän maksaa takaisin siihen liittyvät määrät, jotka
hänelle on mahdollisesti maksettu tämän liitteen 10 artiklan tai
henkilöstösääntöjen 77 artiklan mukaisesti tai jotka hän on saanut vanhuu-
seläkkeenä siten, että tähän kokonaismäärään on lisätty koronkorkojen määrä,
joka on 3,5 prosenttia vuodessa.
Jollei vanhuuseläkettä saava työntekijä maksa takaisin ensimmäisessä kohdassa
tarkoitettuja määriä, hänelle maksetaan siihen ikävuoteen, jona hän päättää
tehtäviensä hoidon, myöhennettynä eläkkeenä maksettava määrä, joka vastaa
kyseisen vanhuuseläkkeen vakuutusmatemaattista arvoa sinä päivänä, jona
kyseistä eläkettä lakattiin maksamasta, korotettuna koronkorkojen määrällä,
joka on 3,5 prosenttia vuodessa.
Jos työntekijällä on palvelussuhteensa päättyessä oikeus erorahaan, siitä vähen-
netään henkilöstösääntöjen 79 artiklan suoritettujen maksujen määrä korotettuna
koronkorkojen määrällä, joka on 3,5 prosenttia vuodessa; jos työntekijällä on
oikeus vanhuuseläkkeeseen, hänen eläkeoikeuksiaan vähennetään suhteessa
kyseisen artiklan mukaisesti maksettuihin määriin.
5 artikla
Se vähimmäistoimeentulon määrä, joka otetaan huomioon eläke-etuuksia lasket-
taessa, vastaa palkkaluokan 13 ensimmäisen tason bruttoperuspalkkaa,
edellyttäen, ettei kyseinen henkilö saa eläkeoikeuksia muualta.
6 artikla
Vanhuuseläkkeen ’vakuutusmatemaattisella arvolla’ tarkoitetaan työntekijälle
kertyvien etuuksien pääoma-arvoa, joka on laskettu Euroopan yhteisöjen budjet-
tivallan käyttäjän 35 artiklan mukaisesti laatimien viimeisimpien
kuolevuustaulukoiden ja vuosittaisen 3,5 prosentin vuotuisen koron perusteella.
7 artikla
Työntekijä, jonka palvelussuhde päättyy ennen 62 vuoden ikää, voi pyytää, että
hänen vanhuuseläkkeensä
— maksu siirretään sitä kalenterikuukautta, jonka aikana hän täyttää 62 vuotta,
seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, tai
— maksetaan heti, jos hän on vähintään 52 vuoden ikäinen. Tällöin vanhuu-
seläkettä vähennetään suhteessa työntekijän ikään eläkkeenmaksun
aloittamishetkellä seuraavan taulukon mukaisesti:
Varhennetun vanhuuseläkkeen ja 62 vuoden iässä maksettavan eläkkeen
suhde
Eläkeikä Kerroin
52 0,50678
53 0,53834
54 0,57266
55 0,61009
56 0,65582
57 0,69582
58 0,74508
59 0,79936
60 0,85937
61 0,925931999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 51
▼B
8 artikla
Oikeus saada vanhuuseläkettä tulee voimaan sitä kalenterikuukautta, jona
työntekijä saa oikeuden eläkkeeseen joko ilman eri pyyntöä tai omasta
pyynnöstään, seuraavan kalenterikuukauden ensimmäisenä päivänä; hänelle
maksetaan palkkaa aina eläkeoikeutensa alkamiseen asti.
9 artikla
1. Työntekijällä, jonka palvelussuhde päättyy sen johdosta, että hän
— siirtyy sellaisen julkisen hallinnon tai kansallisen tai kansainvälisen järjestön
palvelukseen, joka on tehnyt sopimuksen Europolin kanssa, tai
— alkaa toimia palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana,
minkä perusteella hän saa eläkeoikeudet eläkejärjestelmässä, jonka hallintoe-
limet ovat tehneet sopimuksen Europolin kanssa,
on oikeus siirrättää Europolilta saamiaan vanhuuseläkeoikeuksia vastaava
vakuutusmatemaattinen arvo sen hallinnon tai järjestön eläkekassaan tai siihen
eläkekassaan, josta työntekijä saa palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä amma-
tinharjoittajana vanhuuseläkeoikeuksia.
2. Työntekijällä, joka siirtyy Europolin palvelukseen sen jälkeen kun hän
— on päättänyt palveluksensa julkisessa hallinnossa tai kansallisessa tai
kansainvälisessä järjestössä, tai
— toimittuaan palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana,
on oikeus palvelussuhdettaan vakinaistettaessa maksaa 37 artiklassa tarkoitet-
tuun Europolin rahastoon edellä mainittuja tehtäviä hoitaessaan saamiensa
vanhuuseläkeoikeuksien joko vakuutusmatemaattinen arvo tai kiinteällä korolla
laskettu arvo.
Tällöin Europol määrittää eläkkeeseen oikeuttavien palvelusvuosien lukumäärän,
joka aiemman palvelusajan osalta otetaan huomioon sen omassa eläkejärjes-
telmässä, jolloin määrittämisessä otetaan huomioon työntekijän palkkaluokka
vakinaistamishetkellä ja se suoritetaan edellisen kohdan mukaisesti Europolille
maksettujen määrien vakuutusmatemaattisen arvon pohjalta.
3. Edellä olevaa 2 kohtaa sovelletaan myös työntekijään, joka on palannut
palvelukseen henkilöstösääntöjen 41 artiklassa säädetyn henkilökohtaisista syistä
myönnetyn virkavapauden päättyessä.
2ja k s o
Eroraha
10 artikla
Jos alle 62-vuotiaan työntekijän, jolla ei ole oikeutta vanhuuseläkkeeseen ja joka
ei kuulu 9 artiklan 1 kohdan säännösten piiriin, palvelussuhde päättyy lopulli-
sesti muusta syystä kuin kuolemantapauksen tai työkyvyttömyyden johdosta,
hänellä on oikeus palveluksesta lähtiessään seuraaviin maksuihin:
a) hänen peruspalkastaan eläkemaksuina pidätetty kokonaismäärä, johon on
lisätty vuosittainen 3,5 prosentin koronkorko,
b) jos häntä ei ole irtisanottu henkilöstösääntöjen 88 artiklassa määritellyistä
kurinpidollisista syistä, eroraha suhteutettuna todelliseen palvelusaikaan,
jolloin laskennan pohjana käytetään jokaista palvelusvuotta kohti viimei-
simmän peruspalkan yhtä kuukautta ennen vähennyksiä. Todellisena
palvelusaikana pidetään 9 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa myös aiempaa
palvelusaikaa niiden eläkkeeseen oikeuttavien palvelusvuosien osalta, jotka
Europol on ottanut huomioon 9 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukai-
sesti,
c) henkilöstösääntöjen 37 artiklassa tarkoitettuun Europolin rahastoon 9 artiklan
2 kohdan mukaisesti maksettu kokonaismäärä, johon on lisätty vuosittainen
3,5 prosentin koronkorko.
3 LUKU
TYÖKYVYTTÖMYYSELÄKE
11 artikla
Jollei 1 artiklan 1 kohdan säännöksistä muuta johdu, alle 65-vuotiaalla työnte-
kijällä, jonka työkyvyttömyyslautakunnan toimesta todetaan eläkeoikeuksien
karttumisjaksona kärsivän pysyvästä ja täydellisestä työkyvyttömyydestä, joka
estää häntä suorittamasta tehtäviään palkkaluokkaansa vastaavassa toimessa, ja
joka tästä syystä joutuu keskeyttämään palveluksensa Europolissa, on oikeus1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 52
▼B
tämän työkyvyttömyyden ajan henkilöstösääntöjen 65 artiklassa tarkoitettuun
työkyvyttömyyseläkkeeseen.
Työkyvyttömyyseläkettä ei voida maksaa samanaikaisesti vanhuuseläkkeen
kanssa.
12 artikla
Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen alkaa sitä kalenterikuukautta, jolloin
työntekijä siirtyy eläkkeelle henkilöstösääntöjen 65 artiklan mukaisesti, seur-
aavan kalenterikuukauden ensimmäisenä päivänä.
Kun entinen työntekijä ei enää täytä kyseisen eläkkeen saamisen edellytyksiä,
hänet on sijoitettava ensimmäiseen vapautuvaan, hänen palkkaluokkansa mukai-
seen vastaavaan toimeen edellyttäen, että hän täyttää kyseiseen toimeen
vaadittavat edellytykset. Jos työntekijä kieltäytyy hänelle tarjotusta toimesta,
hänellä on edelleen oikeus palata samojen edellytysten mukaisesti toiseen
vapautuvaan, palkkaluokkansa mukaiseen vastaavaan toimeen; jos työntekijä
kieltäytyy toisen kerran, häntä voidaan vaatia eroamaan.
Jos työkyvyttömyyseläkettä saava entinen työntekijä kuolee, kyseiset eläkeoi-
keudet päättyvät sen kalenterikuukauden lopussa, jonka aikana työntekijä on
kuollut.
13 artikla
Jos työkyvyttömyyseläkettä saava entinen työntekijä ei ole vielä saavuttanut 62
vuoden ikää, Europol voi edellyttää häneltä säännöllisissä lääkärintarkastuksissa
käyntiä varmistaakseen, että hän yhä täyttää kyseisen eläkkeen maksamisen
edellytykset.
Jos määräaikaisella sopimuksella palveluksessa oleva työntekijä tulee työky-
vyttömäksi, hänet komennukselle lähettänyt kansallinen viranomainen voi
kyseisen työntekijän sopimuksen päättyessä edellyttää, että hän käy myös
kansallisessa lääkärintarkastuksessa sen määrittämiseksi, voidaanko hänen
katsoa olevan kykenevä palaamaan kyseisen viranomaisen palvelukseen.
Jos Europolin työkyvyttömyyseläkkeeseen oikeutettu työntekijä saa työkyvyttö-
myyseläkettä erillisestä kansallisesta työntekijöiden eläkejärjestelmästä sen
vakuutustapahtuman johdosta, jonka perusteella hän saa Europolin työkyvyttö-
myyseläkettä, tai hänellä on ansiotuloja, Europolin maksamaa
työkyvyttömyyseläkettä vähennetään siten, ettei työntekijän nettotulojen koko-
naismäärä ylitä henkilöstösääntöjen 65 artiklan 1 kohdan mukaisesti
maksettavaa enimmäismäärää.
14 artikla
Jos työkyvyttömyyseläkettä saava entinen työntekijä otetaan uudelleen Euro-
polin palvelukseen, otetaan hänen vanhuuseläkettään laskettaessa huomioon se
aika, jona hän on saanut työkyvyttömyyseläkettä ilman, että hänen tarvitsee
maksaa puuttuvia eläkemaksuja taannehtivasti.
4 LUKU
PERHE-ELÄKE
15 artikla
Jos Europolissa työtehtävässä toimiva tai henkilöstösääntöjen mukaisesti
henkilökohtaisista syistä virkavapaalla oleva työntekijä kuolee, saa hänen
leskensä, jos tämä on ollut hänen puolisonsa vähintään vuoden ajan ja jollei 1
artiklan 1 kohdan ja 21 artiklan säännöksistä muuta johdu, leskeneläkettä, joka
on 60 prosenttia vanhuuseläkkeestä, joka työntekijälle olisi hänen eläessään
maksettu, palveluksessaolon pituudesta tai iästä riippumatta.
Edellä määrättyä avioliiton kestoa koskevaa vaatimusta ei sovelleta, jos aviolii-
tosta tai työntekijän aiemmasta avioliitosta on syntynyt yksi tai useampia lapsia,
jos leski huolehtii tai on huolehtinut kyseisten lasten elatuksesta, tai jos työnte-
kijän kuolema on seurausta vammasta tai sairaudesta, joka on aiheutunut hänen
tehtäviensä hoidosta tai tapaturmasta.
16 artikla
Jos vanhuuseläkettä saaneen entisen työntekijän leski oli ollut kyseisen työnte-
kijän puolisona vähintään vuoden ajan tämän palvelussuhteen päättyessä
Europolissa ja jollei 21 artiklasta muuta johdu, leskellä on oikeus leskeneläkkee-
seen, joka on 60 prosenttia hänen puolisonsa eläessään saamasta1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 53
▼M3
▼B
▼B
vanhuuseläkkeestä. Siirtoeläkkeen vähimmäismäärä on 35 prosenttia viimeisestä
peruspalkasta; leskeneläke ei voi kuitenkaan missään tapauksessa olla suurempi
kuin puolison kuolinhetkellään saama vanhuuseläke.
Edellisessä kohdassa määrättyä avioliiton kestoa koskevaa vaatimusta ei sovel-
leta, jos työntekijän ennen tehtävien päättymistä solmimasta avioliitosta on
syntynyt yksi tai useampia lapsia ja jos leski huolehtii tai on huolehtinut näiden
lasten elatuksesta.
17 artikla
Jos entinen työntekijä oli päättänyt palvelussuhteensa ennen 62 vuoden ikää ja
jos hän oli pyytänyt vanhuuseläkkeensä maksamisen siirrettäväksi sitä kalenter-
ikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana
hän olisi täyttänyt 62 vuotta, hänen leskellään on oikeus leskeneläkkeeseen, jos
hän oli ollut työntekijän puoliso vähintään vuoden ajan tämän palveluksen
päättyessä Europolissa ja jollei 21 artiklasta muuta johdu; leskeneläke on 60
prosenttia siitä vanhuuseläkkeestä, jonka hänen puolisonsa olisi saanut
täyttäessään 62 vuotta. Leskeneläkkeen vähimmäismäärä on 35 prosenttia
viimeisestä peruspalkasta; leskeneläke ei voi kuitenkaan missään tapauksessa
olla suurempi kuin vanhuuseläke, johon entisellä työntekijällä olisi ollut oikeus
täyttäessään 62 vuotta.
Edellisessä kohdassa määrättyä avioliiton kestoa koskevaa vaatimusta ei sovel-
leta, jos työntekijän ennen palvelussuhteensa päättämistä solmimasta
avioliitosta on syntynyt yksi tai useampia lapsia ja jos leski huolehtii tai on
huolehtinut näiden lasten elatuksesta.
18 artikla
Jos työkyvyttömyyseläkettä saaneen entisen työntekijän leski oli ollut kyseisen
työntekijän puoliso hänen saadessaan oikeuden kyseiseen eläkkeeseen ja jollei
21 artiklasta muuta johdu, hänellä on oikeus leskeneläkkeeseen, joka on 60
prosenttia hänen puolisonsa eläessään saamasta työkyvyttömyyseläkkeestä,
jonka hän olisi saanut, jollei hänelle olisi maksettu työkyvyttömyyseläkettä
muualta.
Leskeneläkkeen vähimmäismäärä on 35 prosenttia viimeisestä peruspalkasta;
leskeneläke ei voi kuitenkaan missään tapauksessa olla suurempi kuin puolison
eläessään saama työkyvyttömyyseläke.
19 artikla
Edellä 15, 16 ja 17 artiklassa säädettyä avioliiton kestoa koskevaa vaatimusta ei
sovelleta, jos avioliitto on kestänyt vähintään viisi vuotta, vaikka se olisi
solmittu työntekijän palveluksen päättymisen jälkeen.
20 artikla
1. Henkilöstösääntöjen 69 artiklan ensimmäisessä, toisessa ja kolmannessa
kohdassa säädetty lapseneläke vastaa ensimmäisen orvon osalta kahdeksaa
kymmenesosaa perhe-eläkkeestä, johon työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttö-
myyseläkettä saaneen entisen työntekijän leskellä olisi ollut oikeus, ilman tämän
liitteen 23 artiklassa säädettyjä vähennyksiä.
Sen on oltava vähintään vähimmäistoimeentulon suuruinen, jollei tämän liitteen
21 artiklasta muuta johdu.
2. Eläkettä korotetaan kultakin ensimmäistä huollettavaa lasta seuraavalta
lapselta määrällä, joka vastaa huollettavana olevaa lasta koskevan lisän kaksin-
kertaista määrää.
Orvolla on oikeus koulutuslisään liitteessä 5 olevassa 3 artiklassa säädettyjen
edellytysten mukaisesti.
3. Tällä tavoin laskettu eläkkeen ja lisien kokonaismäärä jaetaan yhtä suuriin
osiin siihen oikeutettujen orpojen kesken.
21 artikla
Jos työntekijä on jättänyt jälkeensä sekä lesken että edellisestä avioliitosta peräi-
sin olevia orpoja tai muita oikeudenomistajia, kokonaiseläke, joka on laskettu
kuten näiden henkilöiden huoltajana olevan lesken eläke, jaetaan oikeudenomis-
tajina olevien henkilöiden kesken suhteutettuna eläkkeisiin, joita olisi maksettu
kullekin ryhmälle erikseen.
Jos työntekijä on jättänyt jälkeensä eri avioliitoista peräisin olevia orpoja, koko-
naiseläke, joka on laskettu kuin he olisivat kaikki samasta avioliitosta, jaetaan1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 54
▼M3
▼B
▼B
oikeudenomistajina olevien henkilöiden kesken suhteutettuna eläkkeisiin, joita
olisi maksettu kullekin ryhmälle erikseen.
Edellä tarkoitettuja osuuksia laskettaessa jommankumman puolison edellisestä
avioliitosta peräisin olevat lapset, jotka on tunnustettu liitteessä 5 olevan 2
artiklan säännösten mukaisiksi huollettaviksi lapsiksi, lasketaan kuuluviksi
työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavan entisen työntekijän
avioliitosta peräisin oleviin lapsiin.
Toisessa kohdassa tarkoitetussa tapauksessa liitteessä 5 olevassa 2 artiklassa
vahvistetuin edellytyksin huollettaviksi tunnustetut jälkeläiset rinnastetaan huol-
lettavina oleviin lapsiin ja heidät lasketaan osuuksia laskettaessa jälkeläisiin
kuuluviksi.
22 artikla
Oikeus perhe-eläkkeeseen tulee voimaan työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttö-
myyseläkettä saavan entisen työntekijän kuolemaa seuraavan
kalenterikuukauden ensimmäisestä päivästä. Jos työntekijän tai eläkkeensaajan-
kuollessa suoritetaan henkilöstösääntöjen 48 artiklassa tarkoitettu maksu, edellä
mainittu oikeus tulee voimaan työntekijän kuolemaa seuraavan neljännen
kuukauden ensimmäisestä päivästä.
Oikeus perhe-eläkkeeseen lakkaa sen kalenterikuukauden lopussa, jona sen saaja
kuolee tai ei enää täytä tällaisen eläkkeen saamisen edellytyksiä.
23 artikla
Jos edesmenneen työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saaneen
entisen työntekijän ja tämän puolison ikäero, josta on vähennetty heidän avioliit-
tonsa kesto, on yli kymmenen vuotta, vähennetään edellä olevien säännösten
mukaisesti lasketusta perhe-eläkkeestä jokaista kokonaista ikäerovuotta kohti
— 1 %, jos ikäero on 10—19 vuotta,
— 2 %, jos ikäero on 20—24 vuotta,— 3 %, jos ikäero on 25—29 vuotta,
— 4 %, jos ikäero on 30—34 vuotta, ja
— 5 %, jos ikäero on vähintään 35 vuotta.
24 artikla
Uudelleen avioituva leski menettää oikeutensa perhe-eläkkeeseen. Hänellä on
oikeus välittömästi maksettavaan kertakorvaukseen, joka on kaksi kertaa hänen
vuosittaisen perhe-eläkkeensä määrä, jollei sovelleta henkilöstösääntöjen 69
artiklan toisen kohdan säännöksiä.
25 artikla
Työntekijän tai entisen työntekijän eronneella puolisolla on oikeus tässä luvussa
määriteltyyn perhe-eläkkeeseen, jos hän osoittaa, että hänellä itsellään on oikeus
entisen puolisonsa kuollessa tämän maksamaan elatusapuun, joka on vahvistettu
joko oikeuden päätöksellä tai entisten puolisoiden välisellä sopimuksella.
Perhe-eläke ei voi kuitenkaan olla suurempi kuin elatusapu, jota maksettiin
hänen entisen puolisonsa eläessä.
Eronnut puoliso menettää oikeutensa, jos hän menee uudelleen naimisiin, ennen
kuin hänen entinen puolisonsa kuolee. Häneen sovelletaan 24 artiklan
säännöksiä, jos hän menee uudelleen naimisiin entisen puolisonsa kuoleman
jälkeen.
26 artikla
Jos edesmennyt työntekijä on jättänyt jälkeensä useita eronneita puolisoja, joilla
on oikeus perhe-eläkkeeseen, tai yhden tai useamman eronneen puolison ja
lesken, joilla on oikeus perhe-eläkkeeseen, kyseinen eläke jaetaan suhteellisesti
kunkin avioliiton pituuden mukaisesti. Edellä olevan 25 artiklan toisessa ja
kolmannessa kohdassa olevia säännöksiä sovelletaan.
Jos joku eläkkeensaajista kuolee tai luopuu oikeuksistaan, hänen osuutensa
lisätään muiden osuuksiin, paitsi jos oikeus eläkkeeseen siirtyy orpojen hyväksi
henkilöstösääntöjen 69 artiklan toisen kohdan mukaisesti.
Edellä 23 artiklassa säädettyjä ikäeroja koskevia vähennyksiä sovelletaan tässä
artiklassa säädetyn jaon mukaisesti laskettuihin eläkkeisiin erikseen.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 55
▼B
27 artikla
Jos eronnut puoliso menettää oikeutensa eläkkeeseen henkilöstösääntöjen 82
artiklan säännösten mukaisesti, kokonaiseläke maksetaan leskelle, jollei sovel-
leta henkilöstösääntöjen 69 artiklan toisen kohdan säännöksiä.
5 LUKU
VÄLIAIKAISET ELÄKKEET
28 artikla
Jos henkilöstösääntöjen mukaisesti Europolissa työtehtävässä toimiva tai virka-
vapaalla oleva työntekijä katoaa, voivat hänen puolisonsa tai hänen
huollettavikseen tunnustetut henkilöt saada väliaikaisesti perhe-eläkettä, johon
heillä olisi oikeus tämän liitteen säännösten mukaan, kun työntekijän katoami-
sesta on kulunut yli vuosi.
29 artikla
Jos vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saava entinen työntekijä katoaa, voivat
hänen puolisonsa tai hänen huollettavikseen tunnustetut henkilöt saada väliaikai-
sesti perhe-eläkettä, johon heillä olisi oikeus tämän liitteen säännösten mukaan,
kun eläkkeensaajan katoamisesta on kulunut yli vuosi.
30 artikla
Edellä olevan 29 artiklan säännöksiä sovelletaan henkilöihin, jotka on tunnus-
tettu perhe-eläkettä saavan tai siihen oikeutetun ja yli vuoden kadoksissa olleen
henkilön huollettaviksi.
31 artikla
Edellä 28, 29 ja 30 artiklassa tarkoitetut väliaikaiset eläkkeet muunnetaan lopul-
lisiksi eläkkeiksi, kun työntekijän, entisen työntekijän tai perhe-eläkkeeseen
oikeutetun henkilön kuolema on todettu virallisesti tai kun hänet on lainvoimai-
sella päätöksellä julistettu kadonneeksi siten, että hänen oletetaan kuolleen.
6 LUKU
LISÄT JA KORVAUKSET HUOLLETTAVIEN LASTEN OSALTA
32 artikla
Henkilöstösääntöjen 75 artiklan toista kohtaa sovelletaan väliaikaista eläkettä
saaviin henkilöihin.
Henkilöstösääntöjen 75 artiklaa ei sovelleta lapsiin, jotka ovat syntyneet yli 300
päivän kuluttua työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavan
entisen työntekijän kuolemasta.
33 artikla
Vanhuus-, työkyvyttömyys- tai perhe-eläkkeen tai väliaikaisen eläkkeen myöntä-
minen ei anna oikeutta ulkomaankorvaukseen eikä vuokra- tai koulutuslisään.
Perhe-eläkkeeseen oikeutetuilla henkilöillä ja työkyvyttömillä työntekijöillä on
kuitenkin oikeus vuokra- ja koulutuslisään, mutta enintään yhtä kauan kuin
heillä olisi ollut siihen oikeus työntekijän toimiessa työtehtävässä.
7 LUKU
ELÄKEMAKSUT JA ETUUKSIEN MAKSAMINEN
34 artikla
Työntekijän, joka on henkilökohtaisista syistä virkavapaalla ja jonka eläkeoi-
keudet karttuvat edelleen henkilöstösääntöjen 41 artiklassa säädetyin
edellytyksin, on jatkettava henkilöstösääntöjen 78 artiklassa tarkoitetun eläke-
maksun maksamista palkkaluokkansa ja -tasonsa perusteella.
Kaikki etuudet, joihin kyseisellä työntekijällä tai hänen oikeudenomistajillaan on
oikeus tämän eläkejärjestelmän mukaisesti, lasketaan kyseisen palkan perus-
teella.
35 artikla
1. Europolin budjettivallan käyttäjät vahvistavat kuolevuus- ja työkyvyttö-
myystaulukot ja arvioidun palkankorotuksen viiden vuoden välein, kuultuaan1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 56
▼B
yhtä tai useaa ammattiaktuaaria, johtajaa ja henkilöstökomiteaa, ja näitä tekijöitä
käytetään henkilöstösäännöissä ja tässä liitteessä tarkoitettujen vakuutusmate-
maattisten arvojen laskemiseksi.
2. Tämä eläkejärjestelmä arvioidaan uudelleen viiden vuoden kuluttua
henkilöstösääntöjen voimaantulosta edellä mainittujen vakuutusmatemaattisten
arviointien perusteella, joihin sisältyy myös 4, 6 ja 10 artiklassa tarkoitettu
korkotason uudelleenarviointi, ja ottaen huomioon muiden kansainvälisten
järjestöjen, erityisesti Euroopan unionin tekemät päätökset.
3. Tämän liitteen voimassaolo päättyy vuoden kuluttua 2 kohdassa tarkoitetun
ajanjakson jälkeen, ja sen voimassaoloa on jatkettava sitä ennen.
36 artikla
Jos Europolille jää saatavia työntekijältä tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä
saavalta entiseltä työntekijältä päivänä, jona asianomainen saa jonkin tässä
eläkejärjestelmässä määrätyistä etuuksista, tämä määrä vähennetään hänen
etuuksiensa tai hänen oikeudenomistajilleen kuuluvien etuuksien määrästä.
Vähennys voidaan porrastaa useamman kuukauden ajalle.
37 artikla
1. Tämän eläkejärjestelmän mukaisten maksujen rahoittamista ja suoritta-
mista varten perustetaan erillinen väliaikainen eläkerahasto. Työntekijöiden
eläkemaksut (8,25 %) ja työnantajan eläkemaksut (16,5 %) maksetaan rahastoon
kuukausittain. Rahaston käytettävissä olevia varoja ei saa väliaikaisesti eikä
pysyvästi käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin sijoituksiin tämän
eläkejärjestelmän mukaisten eläkkeiden rahoittamiseksi ja maksamiseksi.
2. Rahaston hoidosta vastaa Europolin ulkopuolinen taho.
3. Neuvosto antaa rahaston hoitoa koskevat säännöt.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 57
▼B
LIITE 7
Henkilöstökomitean, työkyvyttömyyslautakunnan ja kurinpitolautakunnan
kokoonpano ja menettelytavat
1 JAKSO
Henkilöstökomitea
1 artikla
Perustetaan henkilöstökomitea, joka toimii Europolin työntekijöiden yhteisenä
edustajana heidän suhteissaan Europolin johtajaan.
Europolin työntekijöiden yleiskokous vahvistaa henkilöstökomitean vaalia
koskevat edellytykset. Vaali on salainen lippuäänestys.
Henkilöstökomitean vaali on pätevä vain, jos äänioikeutettujen työntekijöiden
enemmistö osallistuu vaaliin. Jos enemmistöä ei saavuteta, myöhemmän yleisko-
kouksen suorittama äänestys on pätevä, jos läsnäolijoiden enemmistö osallistuu
vaaliin.
Henkilöstökomitea muodostuu enintään seitsemästä jäsenestä ja tarvittaessa
heidän varajäsenistään, joiden toimikausi on kaksi vuotta. Europol voi kuitenkin
vahvistaa toimikauden lyhyemmäksi, mutta sen on oltava vähintään yksi vuosi.
Kaikilla Europolin työntekijöillä on äänioikeus, ja he ovat vaalikelpoisia.
Komitea valitsee itselleen puheenjohtajan.
Henkilöstökomitea on muodostettava siten, että kaikkien työntekijöiden edustus
turvataan. Johtajan on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet henkilöstökomitean
ja paikallisten henkilöstön edustajien asianmukaisen yhteistyön varmistamiseksi.
Henkilöstökomitean jäsenten hoitamat tehtävät katsotaan osaksi heidän tavano-
maisia tehtäviään Europolissa. Kyseisille henkilöille ei saa aiheutua haitallisia
seuraamuksia näiden tehtävien hoitamisesta.
Johtaja voi myöntää henkilöstökomitean puheenjohtajalle osittaisen vapautuksen
hänen työtehtävistään ottaen huomioon puheenjohtajan tehtävästä aiheutuvan
todellisen työmäärän.
2 artikla
Henkilöstökomitea kokoontuu johtajan pyynnöstä tai omasta aloitteestaan.Henkilöstökomitean kokous on päätösvaltainen ainoastaan, jos jäsenten tai
heidän poissaollessaan varajäsenten enemmistö on läsnä.
Komitean lausunto toimitetaan kirjallisena johtajalle viiden päivän kuluessa
lausunnon antamisesta.
Komitean jäsen voi vaatia mielipiteensä sisällyttämistä komitean lausuntoon.
Europolin on annettava henkilöstökomitean käyttöön tarvittavat tilat.
2 JAKSO
Työkyvyttömyyslautakunta
3 artikla
Työkyvyttömyyslautakunta muodostuu kolmesta lääkäristä, jotka valitaan seur-
aavasti:
— ensimmäisen nimeää Europol,
— toisen nimeää asianomainen työntekijä, ja— kolmannen nimeävät kaksi edellä mainittua lääkäriä yhteisellä sopimuksella.
Jos asianomainen työntekijä ei itse nimeä lääkäriä, Euroopan yhteisöjen
tuomioistuimen presidentti nimeää hänet.
Jos kolmannen lääkärin valinnasta ei päästä sopimukseen kahden kuukauden
kuluessa toisen lääkärin valitsemisesta, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen
presidentti nimeää hänet jonkin osapuolen pyynnöstä.
4 artikla
Työkyvyttömyyslautakunnan työskentelyn aiheuttamista kustannuksista vastaa
Europol.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 58
▼B
Jos asianomaisen työntekijän nimeämä lääkäri asuu työntekijän asemapaikan
ulkopuolella, kyseinen työntekijä vastaa itse tästä aiheutuvista lisäkustannuk-
sista, lukuun ottamatta matkakuluja ensimmäisessä luokassa, jotka Europol
korvaa.
5 artikla
Työntekijä voi toimittaa työkyvyttömyyslautakunnalle kaikki henkilökohtaisen
lääkärinsä tai muiden häntä hoitaneiden lääkärien antamat raportit ja lääkärinto-
distukset.
Lautakunnan päätelmät toimitetaan johtajalle ja asianomaiselle työntekijälle.
Asian käsittelyä lautakunnassa ei julkisteta.
3 JAKSO
Kurinpitolautakunta
6 artikla
Kurinpitolautakunta muodostuu puheenjohtajasta ja neljästä jäsenestä. Heitä
avustaa sihteeri.
7 artikla
1. Johtaja nimeää vuosittain kurinpitolautakunnan puheenjohtajan. Tämä ei
voi missään tapauksessa olla samanaikaisesti henkilöstökomitean jäsen.
Johtaja laatii lisäksi luettelon lautakunnan jäsenistä.
Henkilöstökomitea toimittaa johtajalle samaan aikaan vastaavan luettelon.
2. Viiden päivän kuluessa kurinpitomenettelyn tai henkilöstösääntöjen 18
artiklassa tarkoitetun menettelyn aloittamista koskevan kertomuksen tiedoksi
antamisesta kurinpitolautakunnan puheenjohtaja valitsee arvalla asianomaisen
työntekijän läsnäollessa kurinpitolautakunnan neljä jäsentä edellä tarkoitetuista
luetteloista, kaksi kummastakin.
Kurinpitolautakunnan jäsenten on oltava vähintään samassa palkkaluokassa kuin
se työntekijä, jota koskeva asia on saatettu lautakunnan tutkittavaksi. Yhden
jäsenen on, mikäli mahdollista, oltava samassa palkkaluokassa kuin kyseinen
työntekijä.
Puheenjohtaja ilmoittaa kullekin jäsenelle kurinpitolautakunnan kokoonpanosta.
3. Kurinpitotoimien kohteena oleva työntekijä voi viiden päivän kuluessa
kurinpitolautakunnan muodostamisesta jäävätä kenet tahansa lautakunnan
jäsenistä puheenjohtajaa lukuun ottamatta.
Kurinpitolautakunnan jäsenet voivat samassa määräajassa jäävätä itsensä lail-
lisen esteen perusteella.
Kurinpitolautakunnan puheenjohtaja suorittaa tarvittaessa uuden arvonnan kurin-
pitolautakunnan täydentämiseksi.
8 artikla
Kurinpitolautakunnan jäsenet hoitavat tehtävänsä täysin itsenäisesti.
Asian käsittelyä lautakunnassa ei julkisteta.
4 JAKSO
Kurinpitomenettely
9 artikla
Johtaja antaa kurinpitolautakunalle kertomuksen, jossa on esitettävä selkeästi
seikat, joita valitus koskee, ja tarvittaessa olosuhteet, joissa teko tapahtui.
Tämä kertomus toimitetaan kurinpitolautakunnan puheenjohtajalle, joka saattaa
sen lautakunnan jäsenten ja syytetyn työntekijän tietoon.
10 artikla
Saatuaan tämän kertomuksen syytetyllä työntekijällä on oikeus tutustua
henkilökansioonsa kokonaisuudessaan ja ottaa jäljennöksiä kaikista menettelyyn
liittyvistä asiakirjoista.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 59
▼B
11 artikla
Ensimmäisessä kurinpitolautakunnan kokouksessa puheenjohtaja valtuuttaa
yhden sen jäsenistä valmistelemaan yleisen kertomuksen asiasta.
12 artikla
Syytetyllä työntekijällä on aikaa puolustuksen valmisteluun vähintään viisitoista
päivää siitä päivästä lukien, jona kurinpitomenettelyn aloittanut kertomus toimi-
tettiin hänelle tiedoksi.
Työntekijä voi ollessaan kurinpitolautakunnan kuultavana esittää kurinpitolauta-
kunnalle kirjallisia tai suullisia huomioita sekä kutsua todistajia sekä
valitsemansa henkilön avustamaan häntä puolustuksessaan.
13 artikla
Myös Europolilla on oikeus kutsua todistajia.
14 artikla
Jos kurinpitolautakunta katsoo, että se tarvitsee lisätietoja seikoista, joita valitus
koskee tai olosuhteista, joissa teko tapahtui, se voi määrätä tutkinnasta, jossa
kumpikin osapuoli voi esittää kantansa.
Tutkintaa johtaa esittelijä. Lautakunta voi tutkintasyistä pyytää, että sille toimi-
tetaan kaikki sellaiset asiakirjat, jotka liittyvät sen käsiteltävänä olevaan asiaan.
15 artikla
Kun kurinpitolautakunta on tarkastellut sille toimitettuja asiakirjoja sekä tutkinut
kyseisen työntekijän ja todistajien suullisesti ja kirjallisesti antamia lausuntoja
sekä mahdollisen tutkinnan tuloksia, se antaa äänten enemmistöllä perustellun
lausunnon seuraamuksesta, jonka se katsoo asianmukaiseksi suhteessa valituk-
seen, ja toimittaa tämän lausunnon johtajalle ja asianomaiselle työntekijälle
kuukauden kuluessa päivästä, jona asia toimitettiin lautakunnan käsiteltäväksi.
Määräaika on kolme kuukautta, jos lautakunta on käynnistänyt tutkinnan.
Jos asia on rikosoikeudellisesta käsittelystä, lautakunta voi päättää olla anta-
matta lausuntoaan ennen tuomioistuimen päätöstä.
Johtaja tekee päätöksensä kuukauden kuluessa; hänen on ensin kuultava asiano-
maista työntekijää.
16 artikla
Kurinpitolautakunnan puheenjohtaja ei osallistu äänestyksiin lautakunnassa,
paitsi jos kyse on menettelyä koskevista kysymyksistä tai jos äänet menevät
tasan.
Puheenjohtaja huolehtii siitä, että lautakunnan tekemät päätökset pannaan
täytäntöön, ja hän saattaa kaikki asiaan liittyvät tiedot ja asiakirjat kunkin lauta-
kunnan jäsenen tietoon.
17 artikla
Sihteeri laatii pöytäkirjan kurinpitolautakunnan kokouksista.
Todistajat allekirjoittavat pöytäkirjat, jotka sisältävät heidän todistuksensa.
Kaikki kurinpitolautakunnan jäsenet allekirjoittavat 15 artiklassa säädetyn perus-
tellun lausunnon.
18 artikla
Työntekijä vastaa kuluista, jotka ovat aiheutuneet kurinpitomenettelyn aikana
hänen aloitteestaan, ja erityisesti palkkioista hänen puolustuksestaan vastaavalle
henkilölle, jos kurinpitomenettely johtaa johonkin henkilöstösääntöjen 88
artiklan 2 kohdan c—f alakohdassa säädetyistä seuraamuksista.
19 artikla
Johtaja voi käynnistää kurinpitomenettelyn uudelleen omasta aloitteestaan tai
asianomaisen työntekijän pyynnöstä, jos esiin tulee uusia seikkoja, joita tukevat
asianmukaiset todisteet.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 60
▼B
LIITE 8
Verot
1 artikla
Europolin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 10 artiklassa tarkoi-
tettu vero Europolin työntekijöilleen maksamista palkoista ja palkkioista
määrätään tässä liitteessä säädetyin edellytyksin ja kannetaan tässä liitteessä
säädetyn menettelyn mukaisesti.
2 artikla
Verovelvollisia ovat:
a) erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 10 artiklan 2 kohdassa
tarkoitetut henkilöt, lukuun ottamatta paikallisia työntekijöitä,
b) henkilöt, jotka saavat henkilöstösääntöjen 77 artiklassa säädetyn korvauksen
palvelussuhteen päättyessä,
c) henkilöt, joilla on henkilöstösääntöjen 59 artiklan mukaisesti oikeus työttö-
myyskorvaukseen.
3 artikla
1. Vero maksetaan kuukausittain Europolin kullekin verovelvolliselle maksa-
mista palkoista ja palkkioista.
2. Yhdessä tai useammassa erässä maksettavat määrät ja korvaukset, jotka
ovat korvausta toimen hoitamisen yhteydessä aiheutuneista kuluista, eivät
kuitenkaan kuulu veronalaiseen perusmäärään.
3. Jäljempänä luetellut perhelisät ja sosiaaliturvaetuudet vähennetään verona-
laisesta perusmäärästä:
a) kotitalouslisä,
b) huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä,
c) koulutuslisä,
d) lapsen syntymän johdosta maksettava lisä,
e) vuokralisä,
f) sosiaaliturvaetuudet,
g) ammattitaudin tai tapaturman vuoksi maksetut korvaukset, ja
h) minkä tahansa maksun perhelisäksi katsottava osuus.
4. Ammatillisten ja henkilökohtaisten kustannusten perusteella vähennetään
10 prosenttia edellisten säännösten mukaisesti saatavasta määrästä.
Kustakin verovelvollisen huollettavana olevasta lapsesta sekä kustakin liitteessä
5 olevan 2 artiklan 4 kohdan mukaan huollettavana olevaan lapseen rinnastetta-
vasta henkilöstä tehdään ylimääräinen vähennys, jonka suuruus on kaksi kertaa
huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisän määrä.
5. Verovelvollisen palkasta eläkettä tai sosiaaliturvaa varten pidätettävät
määrät vähennetään veronalaisesta perusmäärästä.
4 artikla
Vero lasketaan 3 artiklan mukaisesti saadusta veronalaisesta määrästä
►M283,04 euroa ◄ylittävältä määrältä soveltaen alla olevaa verokantaa:
8 prosenttia määrästä, joka on ►M283,50◄—►M21 470,70 euroa ◄
10 prosenttia määrästä, joka on ►M21 471,16 ◄—►M22 025,68 euroa ◄
12,50 prosenttia määrästä, joka on ►M22 026,13 ◄—►M22 321,54 euroa ◄
15 prosenttia määrästä, joka on ►M22 321,99 ◄—►M22 636,46 euroa ◄
17,50 prosenttia määrästä, joka on ►M22 636,92 ◄—►M22 932,33 euroa ◄
20 prosenttia määrästä, joka on ►M22 932,78 ◄—►M23 219,12 euroa ◄
22,50 prosenttia määrästä, joka on ►M23 219,57 ◄—►M23 514,98 euroa ◄
25 prosenttia määrästä, joka on ►M23 515,44 ◄—►M23 801,77 euroa ◄
27,50 prosenttia määrästä, joka on ►M23 802,23 ◄—►M24 097,64 euroa ◄1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 61
▼B
30 prosenttia määrästä, joka on ►M24 098,09 ◄—►M24 384,43 euroa ◄
32,50 prosenttia määrästä, joka on ►M24 384,88 ◄—►M24 680,29 euroa ◄
35 prosenttia määrästä, joka on ►M24 680,74 ◄—►M24 967,53 euroa ◄
40 prosenttia määrästä, joka on ►M24 967,99 ◄—►M25 263,40 euroa ◄
45 prosenttia määrästä, joka on
yli►M25 263,40 euroa ◄.
5 artikla
1. Poiketen siitä, mitä 3 ja 4 artiklassa säädetään:
a) niitä määriä, jotka maksetaan ylityökorvauksena, verotetaan sen verokannan
mukaan, jota sovellettiin maksua edeltävänä kuukautena työntekijän palkan
korkeimpaan veronalaiseen määrään,
b) palvelussuhteen päättymisen vuoksi suoritettavista maksuista pidätetään
veroa 3 artiklan 4 kohdassa vahvistettujen vähennysten jälkeen määrä, joka
vastaa kahtakolmasosaa siitä suhteesta, joka viimeistä palkkaa maksettaessa
oli:
— maksettavan veron määrän ja
— 3 artiklan mukaisen veronalaisen perusmäärän välillä.
2. Tämän liitteen soveltaminen ei saa johtaa siihen, että Europolin maksamat
palkat ja palkkiot jäävät alle liitteessä 6 olevassa 5 artiklassa määritellyn vähim-
mäistoimeentulon.
6 artikla
Jos verotettava maksu on suoritettu lyhyemmältä kuin yhden kuukauden ajalta,
verokanta on vastaavaan kuukausittaiseen maksuun sovellettava verokanta.
Jos verotettava maksu on suoritettu pidemmältä kuin kuukauden ajalta, vero
lasketaan niin kuin tämä maksu olisi ollut jaettuna tasan niille kuukausille, joilta
se on maksettu.
Korjauksena suoritetut maksut, jotka eivät koske sitä kuukautta, jonka aikana ne
maksetaan, ovat sen veron alaisia, jota olisi sovellettu, jos ne olisi suoritettu
tavanomaisena ajankohtana.
7 artikla
Vero kannetaan ennakkopidätyksenä. Veron määrä pyöristetään alempaan
yksikköön.
8 artikla
Kannettu vero kirjataan tuloksi Europolin talousarvioon.
9 artikla
Neuvosto antaa hallintoneuvoston ehdotuksesta aiheelliset säännökset tämän liit-
teen soveltamiseksi.1999F0130 — FI — 01.07.2001 — 003.001 — 62