2004R0549 — FI — 04.12.2009 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 549/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EYV L 096, 31.3.2004, p.1)

Muutettu:









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 549/2004,

annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004,

yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista

(puiteasetus)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen ( 1 ), ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 2 ), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon ( 3 ), noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä ( 4 ) ja ottavat huomioon sovittelukomitean 11 päivänä joulukuuta 2003 hyväksymän yhteisen tekstin, sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhteisen liikennepolitiikan toteuttaminen edellyttää toimintakykyistä ilmaliikennejärjestelmää, joka mahdollistaa lentoliikennepalvelujen varman ja säännöllisen toiminnan ja helpottaa tällä tavoin tavaroiden, henkilöiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta. (2) Eurooppa-neuvosto pyysi 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 Lissabonissa pitämässään ylimääräisessä istunnossa komissiota tekemään ehdotuksia ilmatilan hallinnasta, ilmaliikenteen valvonnasta ja ilmaliikennevirtojen säätelystä komission perustaman yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan korkean tason asiantuntijaryhmän työn perusteella. Tämä etupäässä jäsenvaltioiden lennonvarmistuksesta vastaavista siviili- ja sotilasviranomaisista koostuva ryhmä antoi kertomuksensa marraskuussa 2000. (3) Ilmaliikennejärjestelmän asianmukainen toiminta edellyttää yhteistä ja korkeaa lennonvarmistuspalvelujen turvallisuustasoa, joka mahdollistaa Euroopan ilmatilan parhaan mahdollisen käytön sekä ilmaliikenteen yhdenmukaisen ja korkean turvallisuustason lennonvarmistuspalvelujen yleistä etua tarkoittavan tehtävän mukaisesti, julkisen palvelun velvoite mukaan lukien. Turvallisuustasosta olisi siten huolehdittava noudattaen korkeimpia mahdollisia vastuu- ja pätevyysvaatimuksia. (4) Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan aloitteen kehittämisessä olisi noudatettava yhteisön ja sen jäsenvaltioiden Eurocontrolin jäsenyydestä johtuvia velvollisuuksia ja kansainvälisen siviili-ilmailun vuoden 1944 Chicagon yleissopimuksessa vahvistettuja periaatteita. (5) Sotilaallisten operaatioiden ja sotilaskoulutuksen sisältöön, laajuuteen tai niiden toteuttamiseen liittyvät päätökset eivät kuulu yhteisön toimivaltaan. (6) Jäsenvaltiot ovat hyväksyneet yhteisen julkilausuman yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevista sotilaallisista näkökohdista ( 5 ). Tämän julkilausuman mukaan jäsenvaltioiden olisi erityisesti tehostettava siviili- ja sotilasalan yhteistyötä, ja jos ja siinä määrin kuin kaikki asianomaiset jäsenvaltiot pitävät sitä tarpeellisena, helpotettava asevoimiensa välistä yhteistyötä kaikissa ilmaliikenteen hallintaan liittyvissä asioissa. (7) Ilmatila on rajallinen voimavara, jonka optimaalinen ja tehokas käyttö on mahdollista vain, jos kaikkien käyttäjien tarpeet otetaan huomioon ja ne ovat tarpeen mukaan edustettuina kaikessa yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevassa kehitystyössä, päätöksenteossa ja toteuttamisessa, yhtenäisen ilmatilan komitea mukaan lukien. (8) Kaikista näistä syistä ja jotta yhtenäinen eurooppalainen ilmatila ulottuisi useampien Euroopan valtioiden alueelle, yhteisön olisi, samalla kun otetaan huomioon Eurocontrolissa tapahtuva kehitys, vahvistettava yhteiset tavoitteet ja toimintaohjelma yhteisön, sen jäsenvaltioiden ja erilaisten taloudellisten toimijoiden työlle, jonka avulla voidaan toteuttaa entistä yhtenäisempi toiminnallinen ilmatila, yhteinen eurooppalainen ilmatila. (9) Kun jäsenvaltiot toteuttavat toimia yhteisön vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi, olisi vaatimustenmukaisuutta koskevia tarkistuksia tekevien viranomaisten oltava riittävän riippumattomia lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista. (10) Lennonvarmistuspalvelut, erityisesti ilmaliikennepalvelut, jotka ovat luonteeltaan viranomaistoimintaa, edellyttävät toiminnallista tai rakenteellista eriyttämistä, ja ne on järjestetty jäsenvaltioissa hyvin erilaisin oikeudellisin muodoin. (11) Jos ilmaliikennepalvelujen tarjoajilta vaaditaan riippumatonta tilintarkastusta, tällaisena pidetään sellaisten jäsenvaltioiden tilintarkastusviranomaisten suorittamia tarkastuksia, joissa nämä palvelut toteutetaan julkishallinnon toimesta, tai edellä mainittujen tilintarkastusviranomaisten valvonnassa toimivan julkisen laitoksen suorittamia tarkastuksia riippumatta siitä, julkistetaanko tilintarkastuskertomukset. (12) Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttaminen on toivottavaa ulottaa myös eurooppalaisiin kolmansiin maihin joko siten, että yhteisö osallistuu Eurocontrolin työskentelyyn sen jäseneksi liityttyään, tai sopimuksin, jotka yhteisö tekee mainittujen maiden kanssa. (13) Yhteisön liittyminen Eurocontrolin jäseneksi on tärkeä osa yleiseurooppalaisen ilmatilan toteuttamista. (14) Perustettaessa yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa yhteisön olisi tarpeen mukaan kehitettävä mahdollisimman tiivistä yhteistyötä Eurocontrolin kanssa, jotta varmistetaan sääntelyn yhteisvaikutus ja lähestymistapojen johdonmukaisuus ja jotta vältetään näiden kahden tahon työskentelyn päällekkäisyys. (15) Korkean tason asiantuntijaryhmän päätelmien mukaisesti Eurocontrol on elin, jolla on tarvittava asiantuntemus yhteisön tukemiseksi sen sääntelytehtävässä. Näin ollen täytäntöönpanosäännöt olisi Eurocontrolin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta määriteltävä tälle järjestölle annettujen valtuutusten pohjalta sekä ottaen huomioon komission ja Eurocontrolin yhteistyön puitteisiin sisällytettävät edellytykset. (16) Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamiseen tarvittavien toimenpiteiden valmistelu edellyttää taloudellisten ja sosiaalisten sidosryhmien kuulemista. (17) Komission olisi tiedotettava työmarkkinaosapuolille asianmukaisella tavalla kaikista sellaisista toimenpiteistä, joilla on huomattavia vaikutuksia työmarkkinoihin, ja kuultava niitä näistä toimenpiteistä. Niin ikään Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta 20 päivänä toukokuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä 98/500/EY ( 6 ) perustettua työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävää neuvottelukomiteaa olisi kuultava. (18) Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, ilmatilan käyttäjien, lentoasemien, laitevalmistajien ja henkilökuntaa edustavien ammatillisten järjestöjen kaltaisten sidosryhmien olisi voitava avustaa komissiota yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan teknisessä toteuttamisessa. (19) Koko lennonvarmistusjärjestelmän tehokkuutta Euroopan tasolla olisi arvioitava säännöllisesti, turvallisuuden korkean tason säilyttämisen asianmukaisesti huomioon ottaen. Samalla on tarkistettava toteutettujen toimenpiteiden tehokkuus ja ehdotettava lisätoimenpiteitä. (20) Tämän asetuksen ja 3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden rikkomisesta säädettävien seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia eivätkä ne saa heikentää turvallisuutta. (21) Tämän asetuksen soveltamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksia olisi arvioitava komission säännöllisesti esittämien kertomusten perusteella. (22) Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan toteuttaa niiden puolustusvoimien organisointiin liittyviä toimenpiteitä. Tämän toimivallan mukaisesti jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä varmistaakseen, että niiden puolustusvoimilla on käytettävissään riittävä ilmatila asianmukaisiin koulutus- ja harjoitustarkoituksiin. Olisi säädettävä suojalauseke tämän toimivallan käytön sallimiseksi. (23) Espanjan kuningaskunta ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat Lontoossa 2 päivänä joulukuuta 1987 sopineet näiden kahden maan ulkoministereiden yhteisellä julkilausumalla Gibraltarin lentoaseman käyttöä koskevista tiiviimmän yhteistyön järjestelyistä, ja näitä järjestelyjä ei ole vielä otettu käyttöön. (24) Koska asetuksen tavoitetta, joka on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttaminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan toiminnan ylikansallisen luonteen vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, samalla kun täytäntöönpanomenettelyissä varmistetaan erityisten paikallisten olosuhteiden huomioon ottaminen, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. (25) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY ( 7 ) mukaisesti, (26) Neuvoston päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 1 kohdan nojalla vahvistetun komiteoiden työjärjestyksen mallin ( 8 ) 8 artiklan 2 kohdan mukaisessa mallisäännössä määrätään, että komitean puheenjohtaja voi päättää kutsua kolmansia osapuolia kyseessä olevan komitean kokouksiin. Yhtenäisen ilmatilan komitean puheenjohtajan olisi tarvittaessa pyydettävä Eurocontrolin edustajia osallistumaan komitean kokouksiin tarkkailijoina tai asiantuntijoina, sekä katsovat seuraavaa: OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:







▼M1

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1. Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan aloitteen tarkoituksena on parantaa ilmaliikenteen nykyisiä turvallisuusstandardeja, edistää lentoliikennejärjestelmän kestävää kehitystä ja parantaa ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen järjestelmän suorituskykyä Euroopan yleisessä ilmaliikenteessä siten, että voidaan täyttää kaikkien ilmatilan käyttäjien vaatimukset. Yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan sisältyvät yhteinen yleiseurooppalainen reittiverkko, verkon hallinta ja ilmaliikenteen hallintajärjestelmät, jotka perustuvat pelkästään turvallisuuteen, tehokkuuteen ja teknisiin näkökohtiin kaikkien ilmatilan käyttäjien hyväksi. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tässä asetuksessa vahvistetaan yhdenmukaistetut sääntelypuitteet yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomiseksi.

2. Tämän asetuksen ja 3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltaminen ei vaikuta jäsenvaltioiden omaa ilmatilaansa koskevaan suvereniteettiin eikä 13 artiklassa esitettyihin jäsenvaltioiden tarpeisiin, jotka liittyvät yleiseen järjestykseen, yleiseen turvallisuuteen ja puolustuskysymyksiin. Tämä asetus ja 3 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet eivät koske sotilasoperaatioita tai -koulutusta.

3. Tämän asetuksen ja 3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltaminen ei vaikuta kansainvälisen siviili-ilmailun vuoden 1944 Chicagon yleissopimuksesta, jäljempänä ”Chicagon yleissopimus”, johtuviin jäsenvaltioiden oikeuksiin ja velvoitteisiin. Tähän liittyen tällä asetuksella pyritään myös avustamaan jäsenvaltioita asetuksen soveltamisalalla täyttämään Chicagon yleissopimuksesta johtuvat velvoitteensa tarjoamalla perusta sen määräysten yhteiselle tulkinnalle ja yhdenmukaiselle täytäntöönpanolle ja varmistamalla, että nämä määräykset otetaan asianmukaisesti huomioon tässä asetuksessa ja sen täytäntöönpanosäännöissä.

4. Tämän asetuksen soveltaminen Gibraltarin lentoasemaan ei rajoita Espanjan kuningaskunnan ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan oikeudellista asemaa näiden maiden kiistassa sen alueen suvereniteetista, jolla lentoasema sijaitsee.

▼B

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa ja 3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden yhteydessä tarkoitetaan:

1. ”lennonjohtopalveluilla” palveluja, joita tarjotaan: a) ilma-alusten — välisten törmäysten välttämiseksi, — esteisiin törmäämisen välttämiseksi lentopaikan liikennealueella; ja b) ilmaliikennevirtojen sujuvuuden edistämiseksi ja ylläpitämiseksi;

2. ”lähilennonjohtopalveluilla” lähiliikenteelle tarjottavia lennonjohtopalveluja;

3. ”ilmailutiedotuspalveluilla” tarkoitetaan määritellylle alueelle sijoittautuneita palveluja, jotka vastaavat lennonvarmistuksen turvallisuuden, säännöllisyyden ja tehokkuuden mahdollistavien ilmailutietojen tarjoamisesta;

4. ”lennonvarmistuspalveluilla” ilmaliikennepalveluja, viestintä-, suunnistus- ja valvontapalveluja, lennonvarmistukseen tarkoitettuja sääpalveluja sekä ilmailutiedotuspalveluja;

5. ”lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalla” julkista tai yksityistä organisaatiota, joka tarjoaa yleisen ilmaliikenteen lennonvarmistuspalveluja;

6. ”ilmatilan lohkolla” ulottuvuudeltaan paikallisesti ja ajallisesti määriteltyä ilmatilaa, jossa tarjotaan lennonvarmistuspalveluja;

7. ”ilmatilan hallinnalla” suunnittelutoimintoa, jonka päätavoite on hyödyntää käytettävissä olevaa ilmatilaa mahdollisimman tehokkaasti jakamalla aikoja dynaamisesti ja erottelemalla joissakin tapauksissa eri ilmatilan käyttäjäluokille osoitettava ilmatila lyhytaikaisten tarpeiden perusteella;

▼M1

8. ”ilmatilan käyttäjillä” yleisessä ilmaliikenteessä käytettävien ilma-alusten käyttäjiä;

▼B

9. ”ilmaliikennevirtojen säätelyllä” toimintoa, joka on perustettu edistämään ilmaliikennevirtojen turvallisuutta, täsmällisyyttä ja sujuvuutta varmistamalla, että lennonjohtokapasiteettia käytetään mahdollisimman tehokkaasti ja että liikenteen määrä on sopusoinnussa asianomaisten ilmaliikennepalvelujen tarjoajien ilmoittamien kapasiteettien kanssa;

▼M1

10. ”ilmaliikenteen hallinnalla” ilmassa tai maassa suoritettavien toimintojen (ilmaliikennepalvelun, ilmatilan hallinnan ja ilmaliikennevirtojen säätelyn) yhdistelmää, jolla varmistetaan ilma-alusten turvallinen ja tehokas liikkuminen toiminnan kaikissa vaiheissa;

▼B

11. ”ilmaliikennepalveluilla” lentotiedotuspalveluja, hälytyspalveluja, ilmaliikenteen neuvontapalveluja ja lennonjohtopalveluja (aluelennonjohto-, lähestymislennonjohto- ja lähilennonjohtopalvelut);

12. ”aluelennonjohtopalveluilla” johdettujen lentojen lennonjohtopalveluja ilmatilan lohkoissa;

13. ”lähestymislennonjohtopalveluilla” saapuville ja lähteville johdetuille lennoille tarjottavia lennonjohtopalveluja;

▼M1

13 a. ”ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmalla” suunnitelmaa, joka on hyväksytty neuvoston päätöksellä 2009/320/EY ( 9 ) yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi 27 päivänä helmikuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 219/2007 ( 10 ) 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

▼B

14. ”palvelukokonaisuudella” kahta tai useampaa lennonvarmistuspalvelua;

▼M1

15. ”luvalla” kansallisen valvontaviranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisessa muodossa myöntämää asiakirjaa, jolla vahvistetaan, että lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja täyttää tietyn palvelun tarjoamisen edellytykset;

▼B

16. ”viestintäpalveluilla” kiinteän tai liikkuvan verkon ilmailuviestintäpalveluja, jotka mahdollistavat maa-asemien välisen, ilma-aluksen ja maa-aseman välisen sekä ilma-alusten välisen viestinnän lennonjohtotarkoituksessa;

17. ”eurooppalaisella ilmaliikenteen hallintaverkolla” eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 552/2004 (yhteentoimivuusasetus) ( 11 ) liitteessä I lueteltujen järjestelmien kokonaisuutta, joka mahdollistaa lennonvarmistuspalveluiden tarjoamisen yhteisössä, mukaan lukien yhteisön ja kolmansien maiden väliset rajakohdat;

18. ”toimintaratkaisulla” eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon tai sen osan operatiivisen käytön perusteita;

19. ”rakenneosilla” aineellisia hyödykkeitä, kuten laitteistoja, ja aineettomia hyödykkeitä, kuten ohjelmistoja, joista eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuus riippuu;

20. ”Eurocontrol” on lennonvarmistusalan yhteistyöstä 13 päivänä joulukuuta 1960 tehdyllä kansainvälisellä yleissopimuksella ( 12 ) perustettu Euroopan lennonvarmistusjärjestö;

▼M1 —————

▼M1

22. ”ilmatilan joustavalla käytöllä” Euroopan siviili-ilmailukonferenssin alueella sovellettavaa ilmatilan hallintaratkaisua, joka perustuu Eurocontrolin julkaisemaan oppaaseen ”Airspace Management Handbook for the Application of the Concept of the Flexible Use of Airspace;”

▼B

23. ”lentotiedotusalueella” ulottuvuudeltaan määriteltyä ilmatilaa, jossa tarjotaan lentotiedotuspalveluja ja hälytyspalveluja;

▼M1

23a. ”lentotiedotuspalvelulla” palvelua, jonka tarkoituksena on antaa lentojen turvallista ja tehokasta suorittamista varten hyödyllisiä neuvoja ja tietoja;

23b. ”hälytyspalveluilla” palvelua, jonka tarkoituksena on ilmoittaa asianomaisille organisaatioille etsintä- ja pelastustarpeessa olevista ilma-aluksista ja auttaa näitä organisaatioita tarpeen mukaan;

▼B

24. ”lentopinnalla” ilmakehän vakiopainepintaa, joka on määritelty ilmanpainearvon 1 013,2 hehtopascalia suhteen ja eroteltu muista tällaisista pinnoista tietyin paine-eroin;

▼M1

25. ”toiminnallisella ilmatilan lohkolla” operatiivisiin vaatimuksiin perustuvaa ilmatilan lohkoa, joka on perustettu valtioiden rajoista riippumatta ja jossa lennonvarmistuspalvelujen ja niihin liittyvien toimintojen tarjonta on suorituspohjaista ja optimoitu, jotta jokaisella toiminnallisella ilmatilan lohkolla voitaisiin aloittaa lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien tiiviimpi yhteistyö tai, silloin kun se on tarkoituksenmukaista, käyttää yhtä tarjoajaa;

▼B

26. ”yleisellä ilmaliikenteellä” siviili-ilma-alusten ja valtion ilma-alusten (kuten sotilas-, tulli- ja poliisikäytössä olevien ilma-alusten) toimintaa, kun kyseinen toiminta toteutetaan ICAO:n menettelyjen mukaisesti;

27. ”ICAO:lla” kansainvälisen siviili-ilmailun vuoden 1944 Chicagon yleissopimuksella perustettua Kansainvälistä siviili-ilmailujärjestöä;

28. ”yhteentoimivuudella” eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon järjestelmiltä ja rakenneosilta sekä sen toiminnassa tarvittavilta menetelmiltä vaadittavaa toiminnallisten, teknisten ja operatiivisten ominaisuuksien kokonaisuutta, joka mahdollistaa sen turvallisen, saumattoman ja tehokkaan toiminnan. Yhteentoimivuuteen päästään saattamalla järjestelmät ja rakenneosat olennaisten vaatimusten mukaisiksi;

29. ”sääpalveluilla” niitä järjestelyjä ja palveluja, joilla ilmailulle toimitetaan sääennusteita, -katsauksia ja -havaintoja sekä muita valtion ilmailua varten tuottamia säätietoja;

30. ”suunnistuspalveluilla” järjestelyjä ja palveluja, jotka tarjoavat ilma-alukselle paikantamis- ja ajoitustietoja;

31. ”operatiivisilla tiedoilla” lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, ilmatilan käyttäjien, lentoasematoiminnan harjoittajien ja muiden asiaankuuluvien toimijoiden operatiivisten päätösten tekemiseen tarvitsemia tietoja kaikista lennon vaiheista;

32. ”menettelyllä”, sellaisena kuin sitä käytetään yhteentoimivuusasetuksen yhteydessä, järjestelmien joko tekniseen tai toiminnalliseen käyttöön tarkoitettua standardimenetelmää sellaisten hyväksyttyjen ja vahvistettujen toimintaratkaisujen yhteydessä, jotka edellyttävät yhdenmukaista täytäntöönpanoa kaikkialla eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkossa;

33. ”käyttöönotolla” ensimmäistä operatiivista käyttöä järjestelmän alkuasennuksen tai parantamisen jälkeen;

34. ”reittiverkolla” määritettyjen reittien muodostamaa verkkoa, jossa yleisen ilmaliikenteen virrat ohjataan lennonjohtopalvelujen tarjoamisen edellyttämällä tavalla;

35. ”reitityksellä” valittua reittiä, jota ilma-aluksen on määrä noudattaa lentonsa aikana;

36. ”saumattomalla toiminnalla” eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon toimintaa siten, että se toimii käyttäjän näkökulmasta ikään kuin kyseessä olisi yksi ainoa kokonaisuus;

▼M1 —————

▼B

38. ”valvontapalveluilla” järjestelyjä ja palveluja, joita käytetään kunkin ilma-aluksen aseman määrittämiseen turvallisen porrastuksen mahdollistamiseksi;

39. ”järjestelmällä” ilmassa ja maassa toimivia rakenneosien yhdistelmiä sekä avaruudessa toimivia laitteistoja, jotka tukevat lennonvarmistuspalvelua kaikissa lennon vaiheissa;

40. ”parantamisella” muutostöitä, joilla muutetaan järjestelmän toiminnallisia ominaisuuksia;

▼M1

41. ”rajat ylittävillä palveluilla” tilannetta, jossa jonkin jäsenvaltion lennonvarmistuspalvelu tarjoaa toisessa jäsenvaltiossa luvan saanut lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja.

▼B

3 artikla

Yhteisön toiminnan kohdealat

1. Tässä asetuksessa luodaan yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustamiseksi yhdenmukaistetut säännöspuitteet yhdessä seuraavien säädösten:

a) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 551/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä (ilmatila-asetus) ( 13 );

b) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 550/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (palveluntarjonta-asetus) ( 14 ); ja

c) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 552/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta (yhteentoimivuusasetus) ( 15 ),

ja niiden täytäntöönpanosääntöjen kanssa, jotka komissio vahvistaa tämän asetuksen ja edellä mainittujen asetusten perusteella.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä sovelletaan, jollei tämän asetuksen säännöksistä muuta johdu.

▼M1

4 artikla

Kansalliset valvontaviranomaiset

1. Jäsenvaltioiden on joko yhdessä tai yksittäin joko nimettävä tai perustettava elin tai elimiä kansalliseksi valvontaviranomaisekseen huolehtimaan tämän asetuksen ja 3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden mukaisesti kyseiselle viranomaiselle annetuista tehtävistä.

2. Kansallisten valvontaviranomaisten on oltava riippumattomia lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista. Riippumattomuus saavutetaan erottamalla kansalliset valvontaviranomaiset ja tällaisten palvelujen tarjoajat asianmukaisesti toisistaan ainakin toiminnallisella tasolla.

3. Kansalliset valvontaviranomaiset käyttävät toimivaltuuksiaan puolueettomasti, riippumattomasti ja avoimesti. Tämä saavutetaan soveltamalla asianmukaisia hallinto- ja valvontajärjestelyitä, myös jäsenvaltion hallinnossa. Tämä ei saa kuitenkaan estää kansallisia valvontaviranomaisia suorittamasta tehtäviään kansallisen siviili-ilmailuviranomaisen tai muun julkisen elimen organisaatiota koskevien sääntöjen mukaisesti.

4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisilla valvontaviranomaisilla on riittävät resurssit ja valmiudet suorittaa niille tämän asetuksen nojalla annetut tehtävät tehokkaasti ja oikea-aikaisesti.

5. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kansallisten valvontaviranomaisten nimet ja osoitteet ja niiden muutokset sekä toimenpiteet, jotka on toteutettu 2, 3 ja 4 kohdan noudattamiseksi.

▼B

5 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä ”yhtenäisen ilmatilan komitea”, joka muodostuu kahdesta kunkin jäsenvaltion edustajasta ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komitean on varmistettava, että kaikkien käyttäjäryhmien edut otetaan tasapainoisesti huomioon.

2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi.

▼M1

4. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

5. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1, 2, 4 ja 6 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

6 artikla

Toimialan neuvoa-antava elin

Komitean ja Eurocontrolin roolia rajoittamatta komissio perustaa toimialan neuvoa-antavan elimen, johon kuuluu lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, ilmatilan käyttäjien, lentoaseman pitäjien, laitevalmistajien sekä henkilökuntaa edustavien ammatillisten järjestöjen edustajia. Kyseisen elimen tehtävänä on ainoastaan avustaa komissiota yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisessa.

7 artikla

Suhteet kolmansiin Euroopan maihin

Yhteisön ja sen jäsenvaltioiden tavoitteena on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ulottaminen Euroopan unioniin kuulumattomiin maihin ja sen tukeminen. Tätä varten ne pyrkivät ulottamaan tämän asetuksen soveltamisen ja 3 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet koskemaan Euroopan unioniin kuulumattomia naapurimaita, joko kyseisten maiden kanssa tehtävien sopimusten tai toiminnallisista ilmatilan lohkoista tehtävien sopimusten puitteissa.

8 artikla

Täytäntöönpanosäännöt

1. Komissio voi antaa täytäntöönpanosääntöjen laatimista varten Eurocontrolille tai tarvittaessa muulle elimelle toimeksiantoja, joissa määritellään suoritettavat tehtävät ja niiden aikataulu ja otetaan huomioon tässä asetuksessa säädetyt määräajat. Komissio toimii 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

2. Jos komissio aikoo antaa toimeksiannon 1 kohdan mukaisesti, se pyrkii hyödyntämään mahdollisimman hyvin nykyisiä järjestelyjä kaikkien asianosaisten kuulemiseksi ja niiden osallistumisen varmistamiseksi, jos kyseiset menetelmät täyttävät komission avoimuusvaatimukset ja kuulemismenettelyille asetettavat vaatimukset eivätkä ne ole ristiriidassa komission institutionaalisten velvoitteiden kanssa.

9 artikla

Seuraamukset

Seuraamusten, joita jäsenvaltioiden on säädettävä tämän asetuksen säännöksiä ja erityisesti 3 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä rikkoneille ilmatilan käyttäjille ja palvelujen tarjoajille, on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

10 artikla

Sidosryhmien kuuleminen

1. Jäsenvaltioiden, jotka toimivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, on perustettava kuulemismenettelyt sen varmistamiseksi, että sidosryhmät, henkilökuntaa edustavat ammatilliset järjestöt mukaan luettuina, osallistuvat asianmukaisesti yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamiseen.

2. Komissio perustaa yhteisön tason kuulemismenettelyn. Päätöksellä 98/500/EY perustettu alakohtainen neuvottelukomitea osallistuu kuulemismenettelyyn.

3. Sidosryhmiä on kuultava erityisesti uusien ratkaisujen ja tekniikoiden kehittämisestä ja käyttöönotosta Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkossa.

Sidosryhmiä voivat olla:

— lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat,

— lentoasemien pitäjät,

— asianomaiset ilmatilan käyttäjät tai ilmatilan käyttäjiä edustavat asianomaiset ryhmät,

— sotilasviranomaiset,

— laitteiden ja järjestelmien valmistajat, ja

— henkilökuntaa edustavat ammatilliset järjestöt.

11 artikla

Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä

1. Lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn parantamiseksi yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Se käsittää seuraavat osat:

a) yhteisön laajuiset suorituskykytavoitteet suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla, jotka ovat turvallisuus, ympäristö, kapasiteetti ja kustannustehokkuus;

b) kansalliset tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevat suunnitelmat, mukaan luettuina suorituskykytavoitteet, joilla varmistetaan yhteensopivuus yhteisön laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa; ja

c) lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen säännöllinen tarkastelu, seuranta ja vertailu.

2. Edellä 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen komissio voi nimetä Eurocontrolin tai jonkin toisen puolueettoman ja toimivaltaisen elimen toimimaan suorituskyvyn tarkastuselimenä. Suorituskyvyn tarkastuselimen tehtävänä on yhteisymmärryksessä kansallisten valvontaviranomaisten kanssa avustaa komissiota ja pyydettäessä avustaa kansallisia valvontaviranomaisia 1 kohdassa tarkoitetun suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa. Komissio varmistaa, että tarkastuselin toimii riippumattomasti suorittaessaan komission sille antamia tehtäviä.

3.

a) Komissio hyväksyy yhteisön laajuiset ilmaliikenteen hallintaverkon suorituskykytavoitteet 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen otettuaan huomioon kansallisten valvontaviranomaisten asiaa koskevat tiedot kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla.

b) Kansalliset valvontaviranomaiset laativat ja jäsenvaltiot hyväksyvät 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut kansalliset tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevat suunnitelmat. Suunnitelmiin on sisällyttävä sitovat kansalliset tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevat tavoitteet ja asianmukainen yhden jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden hyväksymä kannustinjärjestelmä. Suunnitelmien laatimisesta on kuultava lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia, ilmatilan käyttäjien edustajia ja tarvittaessa lentoaseman pitäjiä ja lentoasemien koordinaattoreita.

c) Komissio arvioi kansallisten tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevien tavoitteiden yhteensopivuuden yhteisön laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa käyttämällä 6 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja arviointiperusteita. Jos komissio toteaa, että yksi tai useampi kansallinen tavoite tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskeva tavoite ei ole arviointiperusteiden mukainen, se voi päättää 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen antaa suosituksen siitä, että kyseisten kansallisten valvontaviranomaisten on laadittava tarkistetut suorituskykytavoitteet. Kyseisten jäsenvaltioiden on hyväksyttävä tarkistetut suorituskykytavoitteet ja asianmukaiset toimenpiteet, joista on ilmoitettava komissiolle riittävän ajoissa. Jos komissio toteaa, että tarkistetut suorituskykytavoitteet ja asianmukaiset toimenpiteet eivät ole riittäviä, se voi päättää 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen, että kyseisten jäsenvaltioiden on ryhdyttävä korjaaviin toimenpiteisiin. Vaihtoehtoisesti komissio voi asianmukaisesti perustellen päättää tarkistaa yhteisön laajuisia suorituskykytavoitteita 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.

d) Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän viiteajanjakson on oltava kestoltaan vähintään kolme vuotta ja enintään viisi vuotta. Jos kansallisia tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevia tavoitteita ei saavuteta kyseisen ajanjakson aikana, jäsenvaltioiden ja/tai kansallisten valvontaviranomaisten on toteutettava määrittämänsä aiheelliset toimenpiteet. Ensimmäinen viiteajanjakso kestää ensimmäiset kolme vuotta 6 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosääntöjen hyväksymisestä.

e) Komissio arvioi säännöllisesti suorituskykytavoitteiden saavuttamista ja esittää tulokset yhtenäisen ilmatilan komitealle.

4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun suorituskyvyn kehittämisjärjestelmään sovelletaan seuraavia menettelyjä:

a) kaikilta asiaankuuluvilta osapuolilta, mukaan luettuina lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat, ilmatilan käyttäjät, lentoasemien pitäjät, kansalliset valvontaviranomaiset, jäsenvaltiot ja Eurocontrol, saatavilla olevien, lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskykyä koskevien aiheellisten tietojen kerääminen, validoiminen, tutkiminen, arvioiminen ja levittäminen;

b) tiettyjen ICAOn asiakirjan nro 9854 ”Global Air Traffic Management Operational Concept” perusteella aiheellisten suorituskyvyn kannalta keskeisten osa-alueiden valinta, yhdenmukaistettuina ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman suorituskykypuitteiden kanssa, mukaan luettuina turvallisuus, ympäristö, kapasiteetti ja kustannustehokkuus, ja mukautettuina tarvittaessa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan erityistarpeisiin, sekä kyseisten osa-alueiden tavoitteet ja joidenkin keskeisten suorituskykyindikaattoreiden määrittely suorituskyvyn mittaamiseksi;

c) yhteisön laajuiset suorituskykytavoitteet, jotka määritellään ottaen huomioon kansallisella tasolla tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla yksilöidyt tiedot;

d) kansallisten tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevien tavoitteiden arviointi kansallisen tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevan suunnitelman perusteella; ja

e) kansallisten tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevien suorituskykysuunnitelmien seuranta, mukaan luettuina aiheelliset varoitusmekanismit.

Komissio voi lisätä menettelyjä tässä kohdassa tarkoitettuun menettelyjen luetteloon. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

5. Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää perustettaessa on otettava huomioon, että reitillä annettavat palvelut, lentoasemalla annettavat palvelut ja verkkotoiminnot ovat erilaiset ja että niitä on kohdeltava vastaavasti, tarvittaessa myös suorituskyvyn mittaamistarkoituksissa.

6. Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän yksityiskohtaista toimintaa varten komissio antaa 4 päivään joulukuuta 2011 mennessä ja sopivassa aikataulussa 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen täytäntöönpanosääntöjä, jotta tässä asetuksessa säädettyjä määräaikoja voidaan noudattaa. Näihin täytäntöönpanosääntöihin on sisällyttävä seuraavat osat:

a) edellä 4 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen sisältö ja aikataulu;

b) suorituskykytavoitteiden saavuttamisen arvioinnin ja uusien tavoitteiden asettamisen viiteajanjakso ja tiheys;

c) kansallisten valvontaviranomaisten kansallisten tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevien suorituskykysuunnitelmien valmistelua koskevat vaatimukset; suunnitelmiin on sisällyttävä kansalliset tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevat suorituskykytavoitteet ja kannustinjärjestelmä. Suorituskykysuunnitelmia koskevat seuraavat vaatimukset: i) niiden on perustuttava lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien liiketoimintasuunnitelmiin; ii) niissä on käsiteltävä kaikkia kansallisen tai toiminnallisen ilmatilan lohkon kustannusperustan osatekijöitä; iii) niihin on sisällyttävä sitovia suorituskykytavoitteita, jotka ovat yhteensopivia yhteisön laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa;

d) perusteet, joilla arvioidaan, ovatko kansalliset tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevat tavoitteet yhteensopivia yhteisön laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa viiteajanjakson aikana, ja jotka tukevat varoitusmekanismeja;

e) yleiset periaatteet, joiden perusteella jäsenvaltiot perustavat kannustinjärjestelmiä;

f) soveltamisperiaatteet siirtymävaiheen mekanismille, jota tarvitaan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmään sopeutumiseksi ja jonka kesto ei saa ylittää 12:ta kuukautta täytäntöönpanosääntöjen hyväksymisestä.

▼B

12 artikla

Valvonta, seuranta ja vaikutusten arviointimenetelmät

1. Seuranta, valvonta ja vaikutusten arviointimenetelmät perustuvat jäsenvaltioiden vuosittain antamiin kertomuksiin tämän asetuksen ja 3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden mukaisesti toteutetuista toimista.

▼M1

2. Komissio arvioi tämän asetuksen sekä sen 3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltamista säännöllisin väliajoin ja antaa siitä ensimmäisen kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle 4 päivään kesäkuuta 2011 mennessä ja sen jälkeen kunkin 11 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetun viiteajanjakson lopussa. Komissio voi perustelluissa tapauksissa tässä tarkoituksessa pyytää jäsenvaltioilta lisätietoja niiden kertomusten lisäksi, jotka ne antavat tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti.

▼B

3. Komissio pyytää komitealta lausunnon 2 kohdassa tarkoitettujen kertomusten laatimista varten.

▼M1

4. Kertomuksiin on sisällyttävä arvio tämän asetuksen soveltamiseksi toteutetuilla toimenpiteillä saavutetuista tuloksista, mukaan luettuina tarvittavat tiedot alan kehittymisestä, etenkin taloudellisten, sosiaalisten, ympäristöön ja työllisyyteen liittyvien ja teknologisten näkökohtien osalta, sekä palvelujen laadusta; näitä tietoja on tarkasteltava suhteessa alkuperäisiin tavoitteisiin ja tuleviin tarpeisiin.

▼B

13 artikla

Suojalauseke

Tämä asetus ei estä jäsenvaltiota soveltamasta toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen keskeisten turvallisuus- tai puolustusetujen suojaamiseksi. Tällaisia toimenpiteitä ovat erityisesti ne, jotka ovat välttämättömiä:

— jäsenvaltion vastuulla olevan ilmatilan valvomiseksi ICAO:n alueellisten lennonvarmistussopimusten mukaisesti, mukaan lukien kyky havaita, tunnistaa ja arvioida kaikki kyseistä ilmatilaa käyttävät ilma-alukset, lentojen turvallisuuden varmistamiseksi sekä turvallisuuteen ja puolustukseen tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseksi,

— yleisen järjestyksen ylläpitämiseen vaikuttavissa vakavissa sisäisissä levottomuuksissa,

— sodassa tai sodan uhan muodostavassa vakavassa kansainvälisessä jännitystilanteessa,

— sellaisten kansainvälisten velvoitteiden täyttämiseksi, joihin jäsenvaltio on sitoutunut rauhan ja kansainvälisen turvallisuuden ylläpitämiseksi,

— sotilaallisten operaatioiden ja sotilaallisen koulutuksen toteuttamiseksi, mukaan lukien tarvittavat harjoitusmahdollisuudet.

▼M1

13 a artikla

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

Pannessaan täytäntöön tätä asetusta ja asetuksia (EY) N:o 550/2004, (EY) N:o 551/2004 ja (EY) N:o 552/2004 sekä yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 216/2008 ( 16 ) jäsenvaltiot ja komissio koordinoivat toimintansa asianmukaisesti Euroopan lentoturvallisuusviraston kanssa kukin tässä asetuksessa säädetyn toimivaltansa mukaan varmistaakseen, että kaikki turvallisuusnäkökohdat otetaan riittävästi huomioon.

▼B

14 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.