1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 95/1/EY,
annettu 2 päivänä helmikuuta 1995,
kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen suurimmasta rakenteellisesta nopeudesta, moot-
torin suurimmasta vääntömomentista ja suurimmasta nettotehosta
(EYVL L 52, 8.3.1995, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission direktiivi 2002/41/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2002 L 133 17 18.5.2002
▼B
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI
95/1/EY,
annettu 2 päivänä helmikuuta 1995,
kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen suurimmasta raken-
teellisesta nopeudesta, moottorin suurimmasta vääntömomentista ja
suurimmasta nettotehosta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityi-
sesti sen 100 a artiklan,
ottavat huomioon kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyp-
pihyväksynnästä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston
direktiivin 92/61/ETY(1),
ottavat huomioon komission ehdotuksen(2),
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),
noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menet-
telyä(4),
sekä katsovat, ettäsisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavar-
oiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan;on toteutettava tätä varten tarvittavat toimenpiteet,
menetelmät kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen suurimman
rakenteellisen nopeuden, suurimman vääntömomentin ja moottorin
suurimman nettotehon mittaamiseksi eroavat toisistaan eri jäsenval-tioissa; näiden eroavuuksien vuoksi ne muodostuvat kaupan esteiksiyhteisössä,
sisämarkkinoiden toiminnan esteet voidaan poistaa, jos kaikki jäsenval-
tiot antavat samat vaatimukset kansallisten sääntöjensä sijasta, ja
on tarpeen laatia yhdenmukaiset määritelmät menetelmille kaksi- ja
kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen suurimman rakenteellisennopeuden, suurimman vääntömomentin ja moottorin suurimman netto-tehon mittaamiseksi direktiivissä 92/61/ETY annettujen
tyyppihyväksyntä- ja osien tyyppihyväksyntätoimenpiteiden soveltami-
seksi kaikentyyppisiin tällaisiin ajoneuvoihin,
OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkien direktiivin 92/61/ETY 1 artiklassa
määriteltyjen kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen suur-
imman rakenteellisen nopeuden, suurimman vääntömomentin ja
moottorin suurimman nettotehon mittaamismenetelmiin.
2 artikla
Kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen suurinta rakenteellista
nopeutta, suurinta vääntömomenttia ja suurinta nettotehoa koskevien
osien tyyppihyväksyntämenettelyjen (mittausmenetelmät) ja tällaisten
ajoneuvojen vapaata liikkumista koskevien vaatimusten on oltavadirektiivin 92/61/ETY mukaiset.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o L 225, 10.8.1992, s. 72
(2) EYVL N:o C 93, 13.4.1992, s. 116
(3) EYVL N:o C 313, 30.11.1992, s. 7
(4) Euroopan parlamentin lausunto 11 päivältä helmikuuta 1993 (EYVL N:o C
72, 15.3.1993, s. 128, neuvoston yhteinen kanta 28 päivältä kesäkuuta 1993
(sitä ei vielä julkaistu EY:n virallisessa lehdessä) ja Euroopan parlamentin
päätös 4 päivältä toukokuuta 1994 (EYVL N:o C 205, 25.7.1994, s. 159;
sovittelukomitean yhteinen ehdotus 13 päivältä joulukuuta 1994)
▼B
3 artikla
Kahden vuoden kuluessa tämän direktiivin antamisesta komissio suor-
ittaa perusteellisen uuden tutkimuksen, jossa selvitetään, onko
olemassa yhteys onnettomuuksien ja 74 kW:a ylittävän suurimman
moottoritehon välillä. Tässä tutkimuksessa on verrattava ja arvioitavatieteellisen tutkimuksen tuoreimpia tuloksia sekä toteutettava tarvit-tavaa uutta tutkimusta toimintaperiaatteita koskevien lopullistensuositusten antamiseksi. Tutkimuksen päätelmien perusteella komissionon tarvittaessa ehdotettava uusia lainsäädännöllisiä toimenpiteitä.
4 artikla
Tarvittavat muutokset liitteissä I ja II olevien teknisten vaatimusten
mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 70/156/
ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen(
1).
5 artikla
1. Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin
noudattamiseksi tarvittavat säännökset viimeistään 2 päivänä elokuuta1996. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direk-
tiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisestijulkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten tällainen viittaustehdään.
Ensimmäisessä alakohdassa mainitusta päivästä alkaen jäsenvaltiot
eivät saa kieltää tämän direktiivin mukaisten ajoneuvojen ensimmäistä
käyttöönottoa.
Niiden on noudatettava näitä säädöksiä 2 päivästä helmikuuta 1997
alkaen.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuissa
kysymyksissä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
6 artikla
Kansallisessa lainsäädännössä voidaan sallia jäsenvaltioille mahdolli-
suus kieltäytyä ensirekisteröimästä ja edelleenrekisteröimästäalueellaan ajoneuvoja, joiden moottorin suurin nettoteho on yli 74 kW.
7 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 3
(1) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
direktiivillä 92/53/ETY (EYVL N:o L 225, 10.8.1992, s. 1)
▼B
LIITELUETTELO
LIITE I: Suurimman rakenteellisen nopeuden mittausmenetelmää koskevat vaatimukset ….....
Lisäys 1: Menettely korjauskertoimen määrittämiseksi kehämäiselle koeajoradalle
Lisäys 2: Ilmoituslomake ajoneuvotyypin olennaisista ominaisuuksista, jotka vaikuttavat
ajoneuvon suurimpaan rakenteelliseen nopeuteen …..................................
Lisäys 3: Osan tyyppihyväksyntätodistus kaksi- ja kolmipyöräisen moottoriajoneuvotyypin suur-
imman rakenteellisen nopeuden osalta ….............................................
LIITE II: Moottorin suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon mittausmenetelmää
koskevat vaatimukset ….............................................................
Lisäys 1: Mopojen ottomoottorien suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon
määrittäminen … .....................................................................
Alalisäys 1: Ilmoituslomake moottorityypin olennaisista ominaisuuksista, jotka vaikuttavat moot-
torin suurimpaan vääntömomenttiin ja suurimpaan nettotehoon
Alalisäys 2: Osan tyyppihyväksyntätodistus mopotyypin moottorin suurimman vääntömomentin ja
suurimman nettotehon osalta …......................................................
Lisäys 2: Moottoripyörien ja kolmipyörien ottomoottorien suurimman vääntömomentin ja suur-
imman nettotehon määrittäminen …..................................................
Alalisäys 1: Moottorin suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon mittaus moottorin
lämpötilaan perustuvalla menetelmällä … .............................................
Alalisäys 2: Ilmoituslomake moottorityypin olennaisista ominaisuuksista, jotka vaikuttavat moot-
torin suurimpaan vääntömomenttiin ja suurimpaan nettotehoon
Alalisäys 3: Osan tyyppihyväksyntätodistus moottoripyörä- tai kolmipyörätyypin moottorin suur-
imman vääntömomentin ja suurimman nettotehon osalta …...........................
Lisäys 3: Kaksi- ja kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin asennettujen dieselmoottorien suur-
imman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittäminen
Alalisäys 1: Ilmoituslomake moottorityypin olennaisista ominaisuuksista, jotka vaikuttavat moot-
torin suurimpaan vääntömomenttiin ja suurimpaan nettotehoon
Alalisäys 2: Osan tyyppihyväksyntätodistus kaksi- tai kolmipyöräisen moottoriajoneuvon moottorin
suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon osalta1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 4
▼B
LIITE I
SUURIMMAN RAKENTEELLISEN NOPEUDEN MITTAUSMENE-
TELMÄÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET
1. VAATIMUKSET
1.1. Ajoneuvojen suurin rakenteellinen nopeus mitataan jäljempänä
esitettyjen vaatimusten mukaisesti.
2. AJONEUVON VALMISTELU
2.1. Ajoneuvon on oltava puhdas ja ainoastaan ne apulaitteet, jotka
ovat tarpeen ajoneuvon testaamiseksi, saavat olla käytössä.
2.2. Polttoaineen syötön ja sytytyksen asetusten, liikkuvien mekaa-
nisten osien, voiteluöljyjen viskositeetin ja rengaspaineiden on
oltava valmistajan vaatimusten mukaiset.
2.3. Moottorin, voimansiirron ja renkaiden totutusajon on oltava
asianmukaisesti suoritettu valmistajan vaatimusten mukaisesti.
2.4. Kaikkien osien on ennen testiä oltava termisesti vakaassa tilassa,
tavanomaisessa käyttölämpötilassa.
2.5. Ajoneuvo on annettava testattavaksi massaltaan ajokuntoisena.2.6. Pyöriin kohdistuvan kuormituksen jakautumisen on oltava valmis-
tajan tarkoittama.
3. KULJETTAJA
3.1. Ajoneuvot ilman ohjaamoa3.1.1. Kuljettajan massan on oltava 75 kg ± 5 kg ja pituuden 1,75 m
± 0,05 m. Mopon osalta nämä toleranssit pienennetään kuitenkin
± 2 kg:aan ja ± 0,02 m:iin.
3.1.2. Kuljettajan on oltava pukeutunut tarkoitukseen sopivaan yksiosai-
seen pukuun tai vastaavaan vaatekappaleeseen.
3.1.3. Kuljettajan on istuttava kuljettajan istuimella jalat polkimilla tai
jalkatuilla käsivarret tavanomaisesti ojennettuina. Silloin kun
ajoneuvojen suurin nopeus on 120 km/h tai enemmän ja kuljettaja
on istuvassa asennossa, on kuljettajan varusteiden ja ajoasennon
vastattava valmistajan suositusta. Kuljettajan ajoasennon on
kuitenkin oltava sellainen, että hän pystyy testin aikana jatkuvasti
hallitsemaan ajoneuvonsa. Kuljettajan ajoasennon on pysyttävä
samana koko testin ajan ja ajoasento on mainittava testausselos-
teessa tai siitä on oltava valokuvia.
3.2. Ohjaamolla varustetut ajoneuvot3.2.1. Kuljettajan massan on oltava 75 kg ± 5 kg. Mopojen osalta tämä
toleranssi pienennetään kuitenkin ± 2 kg:aan.
4. TESTIAJORADAN OMINAISUUDET
4.1. Testit on suoritettava tiellä:4.1.1. jolla on mahdollista pitää yllä huippunopeutta 4.2 kohdassa
määritetyllä mittausosuudella. Mittausosuutta edeltävän kiihdytys-
radan on oltava samantyyppinen (pinnaltaan ja
pitkittäisprofiililtaan) ja riittävän pitkä, jotta ajoneuvo pystyy
saavuttamaan suurimman nopeutensa,
4.1.2. joka on puhdas, sileä, kuiva, asfaltoitu tai vastaavalla tavalla
päällystetty,
4.1.3. jonka pitkittäiskaltevuus ei ole yli 1 % eikä kallistuma yli 3 %.
Kahden pisteen välinen korkeusero mittausosuudella ei saa olla
yli 1 m.
4.2. Mittausosuuden mahdolliset muodot kuvaillaan 4.2.1, 4.2.2 ja
4.2.3 kohdassa.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 5
▼B
4.2.1. Tyyppi 1
4.2.2. Tyyppi 2
4.2.3. Tyyppi 3
4.2.3.1. Kahden mittausosuuden L on oltava yhtä pitkiä ja käytännöllisesti
katsoen keskenään samansuuntaiset.
4.2.3.2. Jos molemmat mittausosuudet ovat muodoltaan kaarevia huoli-
matta 4.1.3 kohdan vaatimuksista, on kaarteiden
poikkileikkauksen kompensoitava keskipakoisvoiman vaikutukset.
4.2.3.3. Kahden osuuden L (ks. 4.2.3.1 kohta) asemasta mittausosuus voi
olla koko kehämäisen testiajoradan pituinen. Tässä tapauksessa
kaarteiden säteen on oltava vähintään 200 m ja kaarteiden poikki-
leikkauksen on kompensoitava keskipakoisvoiman vaikutukset.
4.3. Mittausosuuden pituus L on valittava vastaamaan ajan t mittauk-
seen käytettävien laitteiden ja menetelmien tarkkuutta siten, että
todellinen nopeus saadaan mitatuksi ± 1 %:n tarkkuudella. Jos
mittauslaitteisto on käsitoiminen, ei mittausosuuden L pituus saa
olla alle 500 m. Jos valittu mittausosuus on tyyppiä 2, on ajan t
määrittämiseen käytettävä elektronisia mittauslaitteita.
5. ILMASTOLLISET OLOSUHTEET
ilmanpaine: 97 ± 10 kPa
lämpötila: 278-308 K
suhteellinen kosteus: 30-90 %
keskimääräinen tuulennopeus mitattuna 1 m maanpinnan yläpuo-
lella: < 3 m/s, huippuarvot < 5 m/s.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 6
▼M1
▼B
▼M1
▼B
6. TESTAUSMENETTELY
6.1. Testin aikana käytetyn välityssuhteen on oltava sellainen, että
ajoneuvo pystyy saavuttamaan huippunopeutensa tasamaalla.
Kaasunsäädin on pidettävä täysin auki ja rikastinlaitteiden on
oltava pois käytöstä.
6.2. Ilman ohjaamoa olevien ajoneuvojen kuljettajien on säilytettävä
3.1.3 kohdassa määritelty ajoasento.
6.3. Ajoneuvon tulee saapua mittausosuudelle tasaisella nopeudella.
Tyyppiä 1 ja 2 olevat mittausosuudet on kuljettava molempiin
suuntiin peräkkäin.
6.3.1. Yhteen suuntaan tapahtuva testaaminen voidaan hyväksyä tyyppiä
2 olevalla mittausosuudella, jos ajoneuvo ei radan ominaisuuksien
vuoksi pysty saavuttamaan suurinta nopeuttaan molempiin suun-
tiin.
Tässä tapauksessa:
6.3.1.1. Testiajo on toistettava viisi kertaa välittömästi peräkkäin.6.3.1.2. Aksiaalinen tuulennopeus ei saa olla yli 1 m/s.
6.4. Tyyppiä 3 olevan mittausosuuden molemmat osuudet ”L” on
kuljettava peräkkäin yhteen suuntaan keskeytyksettä.
6.4.1. Jos mittausosuus on koko radan pituinen, se on kuljettava yhteen
suuntaan vähintään kaksi kertaa. Ajanmittausten välinen ero ei
saa olla yli 3 %.
6.5. Polttoaineen ja voiteluöljyn on oltava valmistajan suositusten
mukaiset.
6.6. Mittausosuuden kulkemiseen molempiin suuntiin käytetty koko-
naisaika t on määritettävä 0,7 %:n tarkkuudella.
6.7. Keskinopeuden määrittäminen.
Testin keskinopeus V (km/h) määritellään seuraavasti:
6.7.1. Tyyppiä 1 ja tyyppiä 2 olevat mittausosuudet
V¼
3;6/C22L
t¼7;2L
t
jossa:
L = mittausosuuden pituus (m)
t = mittausosuuden L (m) kulkemiseen kuluva aika (s).
6.7.2. Tyyppiä 2 oleva mittausosuus yhteen suuntaan kuljettuna
V=V ajossa:
Va = kultakin testiajokerralta mitattu nopeus (km/h) =
3;6L
t
jossa t = mittausosuuden L (m) kulkemiseen kuluva aika (s).
6.7.3. Tyyppiä 3 oleva mittausosuus
6.7.3.1. Kahdesta osasta L (ks. 4.2.3.1 kohta) koostuva mittau-
sosuus
V¼3;6/C22L
t¼7;2L
t1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 7
▼B
jossa:
L = mittausosuuden pituus (m)
t = molempien mittausosuuksien L (m) kulkemiseen kuluva
aika (s).
6.7.3.2. Mittausosuuden ollessa koko kehämäisen testiajoradan pituinen
(ks. 4.2.3.3 kohta)
V = Va.kjossa:
Va = mitattu nopeus (km/h) =
3;6L
t
jossa:
L = kehämäisellä testiajoradalla todellisuudessa noudatetun
ajolinjan pituus (m)
t = täyteen ratakierrokseen kulunut aika (s)
t¼1
n/C1Xn
i¼1/C1ti
jossa:
n = kierrosten lukumäärä
ti= kuhunkin kierrokseen kulunut aika (s)
k = korjauskerroin (1,00C ≤k≤1,05); tämä kerroin on
testiajoratakohtainen ja määritellään kokeellisesti lisäyksen
1 mukaisesti.
6.8. Keskinopeus on mitattava vähintään kaksi kertaa peräkkäin.
7. SUURIN NOPEUS
Ajoneuvon suurin nopeus ilmaistaan kilometreinä tunnissa
luvulla, joka vastaa kahdessa peräkkäisessä testissä mitattujen
nopeuksien, joiden ero ei saa olla yli 3 %, aritmeettista
keskiarvoa lähinnä olevaa kokonaislukua. Jos aritmeettinen
keskiarvo on tarkalleen kahden kokonaisluvun puolivälissä, se
pyöristetään seuraavaan suurempaan kokonaislukuun.
8. SUURIMMAN NOPEUDEN MITTAUSTOLERANSSIT
8.1. Testin suorittavan tutkimuslaitoksen määrittelemä suurin nopeus
saa poiketa valmistajan ilmoittamista arvoista ± 5 %.
8.2. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa saatu suurin
nopeus voi poiketa ± 5 % osan tyyppihyväksynnän yhteydessä
määritellystä arvosta. Mopojen, joiden suurin rakenteellinen
nopeus on ≤30 km/h, osalta täksi arvoksi tulee ± 10 %.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 8
▼B
Lisäys 1
Menettely korjauskertoimen määrittämiseksi kehämäiselle testiajoradalle
1. Kehämäisen testiajoradan kerroin k on määritettävä suurimpaan
sallittuun nopeuteen saakka.
2. Kerroin k on määritettävä useille nopeuksille siten, että kahden
peräkkäisen nopeuden välinen ero ei ole yli 30 km/h.
3. Testi on jokaisen valitun nopeuden osalta tehtävä tämän direk-
tiivin vaatimusten mukaisesti kahdella mahdollisella tavalla:
3.1. Suoralla ajolinjalla mitattu nopeus Vd.3.2. Kehämäisellä testiajoradalla mitattu nopeus Va.
4. Kustakin nopeudesta mitatut arvot Va ja Vd merkitään kaavioon
(kuva 1) ja peräkkäiset pisteet yhdistetään toisiinsa janalla.
Kuva 1
5. Kutakin mitattua nopeutta vastaava kerroin k saadaan seuraavaa
kaavaa käyttäen:
k¼Vd
Va1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 9
▼B
Lisäys 2
Ilmoituslomake ajoneuvotyypin olennaisista ominaisuuksista, jotka vaikut-
tavat ajoneuvon suurimpaan rakenteelliseeen nopeuteen
(Liitettävä osan tyyppihyväksyntähakemukseen, jos tämä tehdään erillään
ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksesta)
Viitenumero (hakija toimittaa): …Haettaessa osan tyyppihyväksyntää kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneu-
vojen suurimman rakenteellisen nopeuden osalta hakemuksen on sisällettävä
direktiivin 92/61/ETY liitteessä II olevan A osan seuraavissa jaksoissa mainitut
tiedot:
0.1
0.2
0.4-0.6
2.1-2.2.1
3.0-3.1.1
4.1-4.6
5.2
5.2.21995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 10
▼B
Lisäys 3
1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 11
▼B
Liite II
MOOTTORIN SUURIMMAN VÄÄNTÖMOMENTIN JA SUURIMMAN
NETTOTEHON MITTAUSMENETELMÄÄ KOSKEVAT VAATI-
MUKSET
1. YLEISTÄ
1.1. Lisäys 1 koskee mopojen (otto)moottorien suurimman vääntömo-
mentin ja suurimman nettotehon määrittämistä.
1.2. Lisäys 2 koskee moottoripyörien ja kolmipyörien (otto)moottorien
suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittä-mistä.
1.3. Lisäys 3 koskee dieselmoottorien suurimman vääntömomentin ja
suurimman nettotehon määrittämistä.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 12
▼B
Lisäys 1
Mopojen ottomoottorien suurimman vääntömomentin ja suurimman netto-
tehon määrittäminen
1. MÄÄRITELMÄT
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
1.1. ”nettoteholla”
tehoa joka saadaan testipenkissä kampiakselin tai sitä vastaavan
osan päästä valmistajan tarkoittamalla pyörimisnopeudella taulu-
kossa 1 luetelluilla apulaitteilla. Jos teho voidaan mitata
ainoastaan vaihteiston ollessa asennettuna, on vaihteiston hyöty-
suhde otettava huomioon;
1.2. ”suurimmalla nettoteholla”
nettotehon suurinta arvoa täydellä moottorin kuormituksella;
1.3. ”vääntömomentilla”
vääntömomenttia, joka saadaan 1.1 kohdassa mainituin edelly-
tyksin;
1.4. ”suurimmalla vääntömomentilla”
vääntömomentin suurinta arvoa täydellä moottorin kuormituk-
sella;
1.5. ”apulaitteilla”
kaikkia taulukossa 1 lueteltuja kojeita ja laitteita;
1.6. ”vakiotuotantovarusteilla”
valmistajan tiettyä käyttösovellutusta varten toimittamia varus-
teita;
1.7. ”moottorityypillä”
moottoreita, joiden alalisäyksessä 1 määritellyt ominaisuudet
eivät poikkea toisistaan missään olennaisessa suhteessa.
2. VÄÄNTÖMOMENTIN JA TEHON MITTAUSTEN TARK-
KUUS TÄYSKUORMITUSTEHOLLA
2.1. Vääntömomentti:
± 2 % mitatusta vääntömomentista.
2.2. Pyörimisnopeus:
mittaustarkkuuden on oltava ± 1 %.
2.3. Polttoaineen kulutus:
kaikkien käytettyjen laitteiden tarkkuus ± 2 %.
2.4. Moottorin imuilman lämpötila:
±2 K.
2.5. Ilmanpaine:
± 70 Pa.
2.6. Paine ajoneuvon pakojärjestelmässä ja imuilman alipaine:
± 25 Pa.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 13
▼B
3. MOOTTORIN SUURIMMAN VÄÄNTÖMOMENTIN JA
SUURIMMAN NETTOTEHON MITTAUSTESTI
3.1. Apulaitteet
3.1.1. Asennettavat apulaitteet
Testin aikana moottorin toimimiseksi kyseessä olevassa käyttöso-
vellutuksessa tarvittavien (taulukon 1 mukaisten) apulaitteiden on
sijaittava testipenkissä mahdollisimman tarkoin siinä asennossa,
jossa ne olisivat kyseessä olevassa käyttösovellutuksessa.
3.1.2. Poistettavat apulaitteet
Tietyt apulaitteet, jotka ovat tarpeen vain itse ajoneuvon
toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin, on irro-
tettava testien ajaksi.
Kiinteiden apulaitteiden kuormittamattomana absorboima teho
voidaan määrittää ja lisätä mitattuun moottorin tehoon.
TAULUKKO 1
Apulaitteet, joiden on oltava asennettuina moottorin vääntömomentin ja netto-
tehon määrittämiseksi tehtävän testin aikana
N:o ApulaitteetAsennettuna vääntömomenttia ja netto-
tehoa mitattaessa
1 Imujärjestelmä
— imusarja
— ilmansuodatin— imuäänen vaimennin
— kampikammion kaasujen takai-
sinkierätys
— nopeuden rajoitinlaitekyllä, jos vakiovaruste
2 Pakojärjestelmä
— pakokaasujen puhdistusjärjes-
telmä
— pakosarja— yhdysputket (
1)
— äänenvaimennin (1)
— pakoputki (1)kyllä, jos vakiovaruste
3 Kaasutin kyllä, jos vakiovaruste
4 Polttoaineen suihkutusjärjestelmä
— esisuodatin
— suodatin— pumppu— putkisto— suutin— ilmaventtiili, jos asennettu (
2)
— säädin (jos asennettu (2)kyllä, jos vakiovaruste
5 Nestejäähdytysvarusteet
— jäähdytin
— tuuletin (4)(5)
— vesipumppu— termostaatti (
6)kyllä, jos vakiovaruste (3)
6 Ilmajäähdytys
— suojus
— puhallin (4)(5)
— lämpötilan säädin— lisäpuhallin testipenkissäkyllä, jos vakiovaruste; kyllä, jos
tarpeen
7 Sähkölaitteet kyllä, jos vakiovaruste (
7)1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 14
▼B
N:o ApulaitteetAsennettuna vääntömomenttia ja netto-
tehoa mitattaessa
8 Pakokaasunpuhdistuslaite kyllä, jos vakiovaruste
9 Voitelujärjestelmä
— öljyn syöttölaitekyllä, jos vakiovaruste
(1) Jos vakiovarusteena olevaa pakojärjestelmää on vaikea käyttää, voidaan valmistajan suostumuk-
sella asentaa vastaavan tehohäviön aiheuttava pakojärjestelmä testauksen ajaksi. Moottorin
käydessä testauslaboratoriossa ei pakokaasun poistojärjestelmä saa aiheuttaa poistohormin jaajoneuvon pakojärjestelmän yhtymäkohdassa painetta, joka poikkeaa ilmakehän paineesta± 740 Pa (7,40 mbar), ellei valmistaja ole ennen testausta hyväksynyt korkeampaa vastapai-netta.
(
2) Ilmaventtiilillä tarkoitetaan pneumaattisen suihkutuspumpun säätimen ohjausventtiiliä.
(3)►M1Jäähdyttimen, tuulettimen, tuulettimen suojuksen, vesipumpun ja termostaatin on sijait-
tava testipenkissä toisiinsa nähden mahdollisimman samoin kuin ajoneuvossa. Jos jäähdytin,tuuletin, tuulettimen suojus, vesipumppu ja termostaatti sijaitsevat testipenkissä eri tavoin kuinajoneuvossa, niiden sijainti testipenkissä on kuvattava ja mainittava testausselosteessa. ◄
Jäähdytysnestettä saa kierrättää vain moottorin vesipumpulla. Nestettä voidaan jäähdyttää joko
moottorin jäähdyttimellä tai ulkoisella piirillä, edellyttäen että piirin painehäviöt ovat samaasuuruusluokkaa kuin moottorin jäähdytysjärjestelmässä. Mahdollisen jäähdyttimen kaihtimenon oltava auki.
(
4) Jos tuuletin tai puhallin voidaan kytkeä irti, on moottorin nettoteho todettava ensin tuuletin (tai
puhallin) irtikytkettynä, jonka jälkeen moottorin nettoteho mitataan tuuletin (tai puhallin)
kytkettynä.
(5) Jos testipenkkiin ei voida asentaa sähkötoimista tai mekaanista tuuletinta, on tällaisen tuulet-
timen absorboima teho määritettävä samoilla pyörimisnopeuksilla kuin ne, joita moottorintehon mitttauksessa käytetään. Tämä teho on vähennettävä korjatusta moottoritehosta nettotehon
saamiseksi.
(
6) Termostaatti voi olla täysin auki.
(7) Laturin pienin teho: Laturi tuottaa sen verran virtaa, joka juuri riittää moottorin käynnin
kannalta välttämättömien varusteiden toimintaan. Akku ei saa vastaanottaa varausta testauksenaikana.
3.2. Säätöolosuhteet
Säätöolosuhteeet suurimman vääntömomentin ja suurimman
nettotehon määrittämiseksi testeissä esitetään taulukossa 2.
TAULUKKO 2
Säätöolosuhteet
1 Kaasuttim(i)en säädöt
Säädettävä valmistajan tuotantosar-
jalle antamien ohjeiden mukaisesti
ja käytettävä ilman lisämuutoksia
samassa sovellutuksessa2 Suihkutuspumpun virtauksen säätö
3 Sytytyksen tai ruiskutuksen ajoitus
(ennakkokäyrä)
3.3. Testausolosuhteet
3.3.1. Suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittä-
miseksi tarkoitetut testit on tehtävä kaasuläppä täysin auki
moottorin ollessa varustettuna kuten taulukossa 1 eritellään.
3.3.2. Mittaukset on tehtävä tavanomaisissa, vakiintuneissa toimintaolo-
suhteissa moottorin saadessa riittävästi palamisilmaa. Moottorin
on oltava sisäänajettu valmistajan suositusten mukaisesti. Palo-
kammioissa saa olla karstaa vain rajoitetussa määrin.
Testausolosuhteeet, kuten imuilman lämpötila, on valittava
mahdollisimman läheltä vertailuolosuhteita (ks. 4.2 kohta), jotta
korjauskerroin olisi mahdollisimman pieni.
3.3.3. Moottorin imuilman (ympäröivän ilman) lämpötila on mitattava
enintään 0,15 m:n etäisyydeltä ilmanpuhdistimen imuaukosta, tai
jos ilmanpuhdistinta ei ole, 0,15 m:n päästä ilman imuputkesta.
Lämpömittarin tai termoelementin on oltava suojattu lämpösätei-
lyltä ja sen on sijaittava ilmavirrassa. Se on suojattava myös
höyrystyneeltä polttoaineelta. Mittauskohtia on oltava riittävä
määrä, jotta imuilman lämpötilasta saadaan edustava keskiarvo.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 15
▼B
3.3.4. Mittauksia ei saa tehdä, ennen kuin vääntömomentti, pyörimisno-
peus ja lämpötilat ovat pysyneet käytännöllisesti katsoen vakioina
vähintään 30 sekuntia.
3.3.5. Kun jokin pyörimisnopeus on valittu mittaustarkoitusta varten,
sen arvo ei saa vaihdella enempää kuin ± 2 %.
3.3.6. Jarrukuormitus ja imuilman lämpötila on rekisteröitävä samanai-
kaisesti ja saadun arvon on oltava keskiarvo kahdesta peräkkäin
otetusta tasaantuneesta arvosta, jotka eivät saa poiketa toisistaan
enempää kuin 2 % jarrukuormituksen osalta.
3.3.7. Jos pyörimisnopeutta ja polttoaineen kulutusta mitataan automaat-
tisesti laukeavalla laitteella, on mittausajan oltava vähintään 10 s,
ja jos mittaus tehdään käsikäyttöisellä laitteella, mittausajan on
oltava vähintään 20 s.
3.3.8. Moottorin poistoaukosta mitattu jäähdytysnesteen lämpötila saa
poiketa enintään ± 5 K valmistajan ilmoittamasta termostaatin
ylemmästä lämpötila-asetuksesta. Jos valmistaja ei ole ilmoittanut
lämpötilaa, sen on oltava 353 K ± 5 K.
Ilmajäähdytteisissä moottoreissa valmistajan osoittamasta
kohdasta mitattu lämpötila saa poiketa enintään +0/−20K valmis-
tajan tarkoittamasta lämpötilasta vettailuolosuhteissa.
3.3.9. Polttoaineen lämpötila on mitattava kaasuttimen tai suihkutusjär-
jestelmän tuloaukosta ja sen on pysyttävä valmistajan asettamissa
rajoisssa.
3.3.10. Voiteluöljyn lämpötilan, joka on mitattu kampikammiosta tai
öljynjäähdyttimen poistoaukosta, jos sellainen on asennettu, on
oltava valmistajan asettamissa rajoissa.
3.3.11. Pakokaasun lämpötila on mitattava suorassa kulmassa pakoputken
laippaan (laippoihin), pakosarjaan (pakosarjoihin) tai pakoauk-
koihin nähden.
3.3.12. Polttoaine
Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta ilman
ylimääräisiä savuttamista vähentäviä lisäaineita(1).
3.4. Testausmenettely
Täyskuormituksen tehokäyrän määrittämiseksi oikein mittaukset
on tehtävä riittävän monella pyörimisnopeudella valmistajan
suosittelemien pienimmän ja suurimman nopeuden välillä. Sen
pyörimisnopeuden, jolla moottori kehittää suurimman vääntömo-
mentin ja suurimman tehon, on oltava tällä nopeusalueella.
Jokaiselle nopeudelle on määritettävä vähintään kahden vakiin-
tuneen mittauksen keskiarvo.
3.5. Rekisteröitävät mittaustulokset esitetään alalisäyksessä 1.
4. TEHON JA VÄÄNTÖMOMENTIN KORJAUSKERTOIMET
4.1. Kertoimen α1jaα2määritelmä
Kertoimet, joilla mitattu vääntömomentti ja teho on kerrottava
moottorin vääntömomentin ja tehon määrittämiseksi ottaen
huomioon testien aikana käytetty voimansiirron hyötysuhde
(kerroin α2), jotta tämä vääntömomentti ja tämä teho saadaan
pysymään 4.2.1 kohdassa tarkoitetuissa ulkoilman vertailuolosuh-
teissa (kerroin α1).
Tehon korjauskaava on seuraava:
P0=α1·α2·P
jossa:
P0= korjattu teho (ts. teho kampiakselin päässä vallitsevissa
vertailuolosuhteissa)1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 16
(1) Tämä polttoaine on vaihdettava vertailupolttoaineeseen, joka täyttää ilmansuojelullisten
toimenpiteiden toteuttamiseksi määritellyt vaatimukset näiden tultua voimaan.▼M1
▼M1
α1= ulkoilman vertailuolosuhteiden korjauskerroin
α2= voimansiirron hyötysuhteen korjauskerroin
P = mitattu teho (havaittu teho).
4.2. Ulkoilman vertailuolosuhteet
4.2.1. Lämpötila
25 ºC (298 K)
4.2.2. Kuivanilmanvertailupain e (P50)
99 kPa (990 mbar)
4.3. Korjauskertoimien määritys
4.3.1. Kertoimen α2määritys
— Jos mittauskohta on kampiakselin voiman ulosottopää, tämä
kerroin on 1.
— Jos mittauskohta ei ole kampiakselin voiman ulosottopää,
tämä kerroin lasketaan kaavasta
jossa nton kampiakselin ja mittauskohdan välissä olevan
voimansiirtolaitteen hyötysuhde.
Voimansiirron hyötysuhde ntmääritellään voimansiirron
jokaisen komponentin keskinäisestä tulosta nj(kertolasku):
nt=n1·n2·…·nj
Voimansiirron jokaisen osan hyötysuhde njesitetään seuraa-
vassa taulukossa.
Tyyppi Hyötysuhde
Hammaspyörä suorahampainen hammaspyörä 0,98
vinohampainen hammaspyörä 0,97
kartiohammaspyörä 0,96
Ketju rullaketju 0,95
äänetön ketju 0,98
Hihna hammashihna 0,95
kiilahihna 0,94
Nestekytkin tai momentin-
muunninnestekytkin (1) 0,92
momentinmuunnin (1) 0,92
(1) Jos ei lukittu.
4.3.2. Kertoimen α1määritys(1)
4.3.2.1. Korjauskertoimen α1suureiden T, Psmäärittely
T = imuilman absoluuttinen lämpötila,
Ps= kuivan ilman paine (kPa), ts. kokonaisilmanpaine miinus
vesihöyryn paine.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 17
(1) Testi voidaan tehdä lämpötilansäädöllä varustetuissa tiloissa, joissa ilmastollisia olosuh-
teita voidaan säätää.▼B
▼M1
▼M1
4.3.2.2. Kerroin α1
Korjauskerroin α1saadaan seuraavasta kaavasta:
Tämä kaava pätee vain, jos:
0,93≤α1≤1,07
Jos raja-arvot ylittyvät, saatu korjattu arvo on ilmoitettava ja
testausolosuhteet (lämpötila ja paine) on ilmoitettava tarkasti
testausselosteessa.
5. TESTAUSSELOSTE
Testausselosteessa on oltava mittaustulokset ja kaikki suurimman
vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrityksessä tarvit-
tavat laskelmat, jotka esitetään alalisäyksessä 2, sekä kaikki
alalisäyksessä 1 esitetyt moottorin ominaisuudet.
Testausselosteen on lisäksi sisällettävä seuraavat tiedot:1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 18
▼B
▼B
1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 19
▼B
Yksityiskohtaiset mittaustulokset
Moottorin suorituskyky
Moottorin käyntinopeus, min−1
Dynamometrijarrun pyörimisnopeus, min−1
Dynamometrin jarrukuormitus, N
Kampiakselilta mitattu vääntömomentti, NmMitattu teho, kW
Testausolosuhteet Ilmanpaine, kPa
Imuilman lämpötila, K
Höyryn paine, kPaUlkoilman korjauskerroin, α
1
Mekaaninen korjauskerroin α2,
Korjattu vääntömomentti kampiakselilta, NmKorjattu teho, kWPolttoaineen ominaiskulutus (
1), g/kW h
Moottorin jäähdytyslämpötila, K(2)
Öljyn lämpötila mittauskohdassa, KPakokaasun lämpötila, KIlman lämpötila ahtimen jälkeen, K
Paine ahtimen jälkeen, kPa
(1) Ilman ulkoilman kertoimesta johtuvaa tehon korjausta.
(2) Ilmoita mittauskohta: mittaus on tehty (tarpeeton viivataan yli):
a) jäähdytysnesteen ulostulosta
b) sytytystuan tiivisteestä
c) muu kohta, ilmoitettava.
6. SUURIMMAN VÄÄNTÖMOMENTIN JA SUURIMMAN
NETTOTEHON MITTAUSTOLERANSSIT
6.1. Teknisen tutkimuslaitoksen määrittelemä moottorin suurin
vääntömomentti ja suurin nettoteho saavat poiketa valmistajan
ilmoittamasta arvosta ± 10 %, jos mitattu teho on ≤1 kW, ja
± 5 %, jos mitattu teho on > 1 kW, moottorin pyörimisnopeuden
toleranssin ollessa ►M13%◄.
6.2. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa saatu suurin
vääntömomentti ja suurin nettoteho saavat poiketa ± 20 %, jos
mitattu teho on ≤1 kW, ja ± 10 %, jos mitattu teho on > 1 kW
osan tyyppihyväksynnän yhteydessä määritellyistä arvoista.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 20
▼B
Alalisäys 1
Ilmoituslomake moottorityyppien olennaisista ominaisuuksista (1), jotka
vaikuttavat moottorin suurimpaan vääntömomenttiin ja suurimpaan netto-
tehoon
(Mopojen ottomoottorit)
(Liitettävä osien tyyppihyväksyntähakemukseen, jos tämä tehdään erillään
ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksesta)
Viitenumero (hakija toimittaa): …
Haettaessa osan tyyppihyväksyntää mopojen suurimman vääntömomentin ja
suurimman nettotehon osalta hakemuksen on sisällettävä direktiivin 92/61/ETY
liitteessä II olevan A osan seuraavissa jaksoissa mainitut tiedot:
0.1
0.2
0.4-0.6
3-3.2.2
3.2.4-3.2.4.1.5
3.2.4.3-3.2.12.2.1
3.5-3.6.3.1.21995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 21
(1) Tavanomaisista poikkeavien moottoreiden tai järjestelmien ollessa kyseessä valmistajan
on toimitettava jäljempänä mainittuja tietoja vastaavat yksityiskohtaiset tiedot.
▼B
Alalisäys 2
1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 22
▼B
Lisäys 2
Moottoripyörien ja kolmipyörien ottomoottorien suurimman vääntömo-
mentin ja suurimman nettotehon määrittäminen
1. MÄÄRITELMÄT
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
1.1. ”Nettoteholla”
tehoa, joka saadaan testipenkissä kampiakselin tai sitä vastaavan
osan päästä valmistajan tarkoittamalla pyörimisnopeudella taulu-
kossa 1 luetelluilla apulaitteilla. Jos teho voidaan mitata
ainoastaan vaihteiston ollessa asennettuna, on vaihteiston hyöty-
suhde otettava huomioon;
1.2. ”Suurimmalla nettoteholla”
nettotehon suurinta arvoa täydellä moottorin kuormituksella;
1.3. ”Vääntömomentilla”
vääntömomenttia, joka saadaan 1.1 kohdassa mainituin edelly-
tyksin;
1.4. ”Suurimmalla vääntömomentilla”
vääntömomentin suurinta arvoa täydellä moottorin kuormituk-
sella;
1.5. ”Apulaitteilla”
kaikkia taulukossa 1 lueteltuja kojeita ja laitteita;
1.6. ”Vakiovarusteilla”
valmistajan tiettyä käyttösovellutusta varten toimittamia varus-
teita;
1.7. ”Moottorityypillä”
moottoreita, joiden alalisäyksessä 1 määritellyt ominaisuudet
eivät poikkea toisistaan missään olennaisessa suhteessa.
2. VÄÄNTÖMOMENTIN JA TEHON MITTAUSTEN TARK-
KUUS TÄYSKUORMITUSTEHOLLA
2.1. Vääntömomentti:
± 1 % mitatusta, vääntömomentista(1).
2.2. Pyörimisnopeus:
mittaustarkkuuden on oltava ± 1 %.
2.3. Polttoaineen kulutus:
käytettyjen laitteiden kokonaistarkkuus ± 1 %.
2.4. Moottorin imuilman lämpötila:
±1K .
2.5. Ilmanpaine:
± 70 Pa.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 23
(1) Vääntömomentin mittauslaite on kalibroitava kitkahäviöiden huomioon ottamiseksi.
Tarkkuus voi olla ± 2 % mittauksissa, jotka tehdään tehotasojen ollessa alle 50 % suur-immasta arvosta. Suurimman vääntömomentin mittaustarkkuuden on kaikissa
tapauksissa oltava ± 1 %.
▼B
2.6. Paine ajoneuvon pakojärjestelmässä ja imuilman painehäviö:
± 25 Pa.
3. MOOTTORIN SUURIMMAN VÄÄNTÖMOMENTIN JA
SUURIMMAN NETTOTEHON MITTAUSTESTIT
3.1. Apulaitteet
3.1.1. Asennettavat apulaitteet
Testin aikana moottorin toimimiseksi kyseessä olevassa käyttöso-
vellutuksessa tarvittavien (taulukon 1 mukaisten) apulaitteiden on
sijaittava testipenkissä mahdollisimman tarkoin siinä asennossa,
jossa ne olisivat kyseessä olevassa käyttösovellutuksessa.
3.1.2. Poistettavat apulaitteet
Tietyt apulaitteet, jotka ovat tarpeen vain ajoneuvon itsensä
toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin, on irro-
tettava testien ajaksi.
Jos apulaitteita ei voida irrottaa, niiden kuormittamattomana
absorboima teho voidaan määrittää ja lisätä mitattuun moottorin
tehoon.
TAULUKKO 1
Apulaitteet, joiden on oltava asennettuina moottorin vääntömomentin ja netto-
tehon määrittämiseksi tehtävän testin aikana
N:o ApulaitteetAsennettuna vääntömomenttia ja netto-
tehoa mitattaessa
1 Imujärjestelmä
— imusarja
— ilmansuodatin— imuäänen vaimennin— kampikammion päästöjenval-
vontajärjestelmä
— nopeuden rajoitinlaite— sähköinen valvontajärjestelmäkyllä, jos vakiovaruste
2 Imusarjan lämmityslaite kyllä, jos vakiovaruste (asennettava
mahdollisimman edulliseen asen-
toon)
3 Pakojärjestelmä
— pakosarja
— yhdysputket (
1)
— äänenvaimennin (1)
— pakoputki (1)
— ahdin— sähköinen säätöjärjestelmä (jos
asennettu)kyllä, jos vakiovaruste
4 Polttoaineen syöttöpumppu kyllä, jos vakiovaruste
5 Kaasutin kyllä, jos vakiovaruste6 Polttoaineen suihkutusjärjestelmä
— esisuodatin
— suodatin
— pumppu
— korkeapaineputket— suutin— mahdollinen ilmaventtiili (
2)kyllä, jos vakiovaruste1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 24
▼B
N:o ApulaitteetAsennettuna vääntömomenttia ja netto-
tehoa mitattaessa
7 Nestejäähdytysvarusteet
— konepelti
— jäähdytin— tuuletin (
4)(5)
— tuulettimen suojus— vesipumppu— termostaatti (
6)kyllä, jos vakiovaruste (3)
8 Ilmajäähdytys
— suojus
— puhallin (4)(5)
— lämpötilan säädinkyllä, jos vakiovaruste
9 Sähkölaitteet kyllä, jos vakiovaruste (7)
10 Ahdinlaitteet (jos asennettu)
— ahdin, joka saa käyttövoiman
suoraan moottorista ja/tai pako-
kaasuista
— välijäähdytin— jäähdytysnesteen pumppu tai
tuuletin (moottorin käyttämä)
— jäähdytysnesteen virtauksen
säätölaite (jos asennettu)kyllä, jos vakiovaruste
11 Öljynjäähdytin (jos asennettu) kyllä, jos vakiovaruste
12 Pakokaasunpuhdistuslaite kyllä, jos vakiovaruste13 Voitelujärjestelmä
— öljyn syöttölaitekyllä, jos vakiovaruste
(1) Jos vakiovarusteena olevaa pakojärjestelmää on vaikea käyttää, voidaan valmistajan suostumuk-
sella asentaa vastaavan tehohäviön aiheuttava pakojärjestelmä testauksen ajaksi. Moottorin
käydessä testauslaboratoriossa ei pakokaasun poistojärjestelmä saa aiheuttaa poistohormin jaajoneuvon pakojärjestelmän yhtymäkohdassa painetta, joka poikkeaa ilmakehän paineesta± 740 Pa (7,40 mbar), ellei valmistaja ole ennen testausta hyväksynyt korkeampaa vastapai-netta.
(
2) Ilmaventtiilillä tarkoitetaan pneumaattisen suihkutuspumpun säätimen ohjausventtiiliä.
(3)►M1Jäähdyttimen, tuulettimen, tuulettimen suojuksen, vesipumpun ja termostaatin on sijait-
tava testipenkissä toisiinsa nähden mahdollisimman samoin kuin ajoneuvossa. Jos jäähdytin,tuuletin, tuulettimen suojus, vesipumppu ja termostaatti sijaitsevat testipenkissä eri tavoin kuinajoneuvossa, niiden sijainti testipenkissä on kuvattava ja mainittava testausselosteessa. ◄
Jäähdytysnestettä saa kierrättää vain moottorin vesipumpulla. Nestettä voidaan jäähdyttää joko
moottorin jäähdyttimellä tai ulkoisella piirillä, edellyttäen että piirin painehäviöt ovat samaasuuruusluokkaa kuin moottorin jäähdytysjärjestelmässä. Mahdollisen jäähdyttimen kaihtimenon oltava auki.
(
4) Jos tuuletin tai puhallin voidaan kytkeä irti, on moottorin nettoteho todettava ensin tuuletin (tai
puhallin) irtikytkettynä, jonka jälkeen moottorin nettoteho mitataan tuuletin (tai puhallin)
kytkettynä.
(5) Jos testipenkkiin ei voida asentaa kiinteää sähkötoimista tai mekaanista tuuletinta, on tällaisen
tuulettimen absorboima teho määritettävä samoilla pyörimisnopeuksilla kuin ne, joita moottorintehon mittauksessa käytetään. Tämä teho on vähennettävä korjatusta moottoritehosta nettotehon
saamiseksi.
(
6) Termostaatti voi olla täysin auki.
(7) Laturin pienin teho: laturi tuottaa sen verran virtaa, joka juuri riittää moottorin käynnin kannalta
välttämättömien varusteiden toimintaan. Akku ei saa vastaanottaa varausta testauksen aikana.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 25
▼B
3.2. Säätöolosuhteet
Säätöolosuhteet suurimman vääntömomentin ja suurimman netto-
tehon määrittämiseksi testeissä esitetään taulukossa 2.
TAULUKKO 2
Säätöolosuhteet
1 Kaasuttim(i)en säädöt
Säädettävä valmistajan tuotantosar-
jalle antamien ohjeiden mukaisesti
ja käytettävä ilman lisämuutoksia
samassa sovellutuksessa2 Suihkutuspumpun virtauksen säätö
3 Sytytyksen tai ruiskutuksen ajoitus
(ennakkokäyrä)
3.3 Testausolosuhteet
3.3.1. Suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittä-
miseksi tarkoitetut testit on tehtävä kaasuläppä täysin auki
moottorin ollessa varustettuna kuten taulukossa 1 on eritelty.
3.3.2. Mittaukset on tehtävä tavanomaisissa, vakiintuneissa toimintaolo-
suhteissa moottorin saadessa riittävästi palamisilmaa. Moottorin
on oltava sisäänajettu valmistajan suositusten mukaisesti. Palo-
kammioissa saa olla karstaa vain rajoitetussa määrin.
Testausolosuhteet, kuten imuilman lämpötila, on valittava
mahdollisimman läheltä vertailuolosuhteita (ks. 4.2 kohta), jotta
korjauskerroin olisi mahdollisimman pieni.
Jos jäähdytysjärjestelmä testipenkissä täyttää laitteistolle asetet-
tavt asianmukaiset vaatimukset, mutta ei kuitenkaan pysty
saamaan aikaan riittäviä jäähdytysolosuhteita, niin että mittaukset
voitaisiin tehdä tavanomaisissa, vakaissa käyttöolosuhteissa,
voidaan käyttää alalisäyksessä 1 kuvailtua menetelmää.
Minimivaatimukset, jotka testauslaitteiston on täytettävä, ja
laajuus, jossa testit on tehtävä, jotta ne täyttäisivät alalisäyksen 1
mukaiset vaatimukset, määritellään jäljempänä.
V1= ajoneuvon suurin nopeus,
V2= jäähdytysilmavirran suurin nopeus tuulettimen jättöpuo-
lella,
Ø = jäähdytysilmavirran poikkileikkaus.
Jos V2≥V1,j aØ≥0,25 m2, niin vähimmäisvaatimukset
täyttyvät. Jos ei ole mahdollista saada käyttöolosuhteita vakiintu-
maan, sovelletaan alalisäyksessä 1 kuvailtua menetelmää.
Jos V2≤V1, ja/tai Ø ≤0,25 m2:
a) Jos käyttöolosuhteet saadaan vakiintumaan, sovelletaan 3.3
kohdassa kuvailtua menetelmää.
b) Jos ei ole mahdollista saada käyttöolosuhteita vakiintumaan:
i) Jos V2≥120 km/h ja Ø ≥0,25 m2, niin laitteisto täyttää
vähimmäisvaatimukset, ja lisäyksessä 1 kuvailtua mene-
telmää voidaan käyttää.
ii) Jos V2< 120 km/h ja/tai Ø < 0,25 m2, miin laitteisto ei
täytä vähimmäisvaatimuksia, vaan testauslaitteiston jäähdy-
tysjärjestelmää on parannettava.
Tässä tapauksessa testi voidaan kuitenkin tehdä alalisäyksessä 1
esitettyä menetelmää käyttäen, jos siihen saadaan valmistajan ja
viranomaisen suostumus.
3.3.3. Moottorin imuilman (ympäröivän ilman) lämpötila on mitattava
enintään 0,15 m:n etäisyydeltä ilmanpuhdistimen imuaukosta, tai
jos ilmanpuhdistinta ei ole 0,15 m:n päästä ilman imuputkesta.
Lämpömittarin tai termoelementin on oltava suojattu lämpösätei-
lyltä, ja sen on sijaittava ilmavirrassa. Se on suojattava myös
takaisinsuihkuavalta polttoaineelta.
Mittauskohtia on oltava riittävä määrä, jotta imuilman lämpöti-
lasta saadaan edustava keskiarvo.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 26
▼B
3.3.4. Mittaustuloksia ei saa rekisteröidä, ennen kuin vääntömomentti,
pyörimisnopeus ja lämpötilat ovat pysyneet käytännöllisesti
katsoen vakioina vähintään 30 sekuntia.
3.3.5. Moottorin pyörimisnopeus ei saa vaihdella mittauksen ja käytön
aikana enempää kuin ± 1 %.
3.3.6. Jarrukuormitus ja imuilman lämpötilan lukemat on otettava sama-
naikaisesti. Mittaustarkoituksiin käytetyn lukeman on oltava
keskiarvo kahdesta peräkkäin saadusta tasaantuneesta arvosta,
jotka saavat poiketa toisistaan alle 2 % jarrukuormituksen osalta.
3.3.7. Moottorin poistoaukosta mitattu jäähdytysnesteen lämpötila saa
poiketa enintään ± 5 K valmistajan ilmoittamasta termostaatin
ylemmästä lämpötila-asetuksesta. Jos valmistaja ei ole ilmoittanut
lämpötilaa, sen on oltava 353 K ± 5 K.
Ilmajäähdytteisissä moottoreissa valmistajan osoittamasta
kohdasta mitattu lämpötila saa poiketa enintään + 0/− 20 K
valmistajan tarkoittamasta lämpötilasta vertailuolosuhteissa.
3.3.8. Polttoaineen lämpötila on mitattava kaasuttimen tai suihkutusjär-
jestelmän tuloaukosta ja sen on pysyttävä valmistajan
osoittamissa rajoissa.
3.3.9. Voiteluöljyn lämpötilan, joka on mitattu kampikammiosta tai
öljynjäähdyttimen poistoaukosta, jos sellainen on asennettu, on
oltava valmistajan asettamissa rajoissa.
3.3.10. Pakokaasun lämpötila on mitattava suorassa kulmassa pakoputken
laippaan (laippoihin), pakosarjaan (pakosarjoihin) tai pakoauk-
koihin nähden.
3.3.11. Jos pyörimisnopeutta ja polttoaineen kulutusta mitataan automaat-
tisesti laukeavalla laitteella, on mittausajan oltava vähintään 10 s,
ja jos mittaus tehdään käsikäyttöisellä laitteella, mittausajan on
oltava vähintään 20 s.
3.3.12. Polttoaine
(ks. lisäys 1 oleva 3.3.12 kohta)
3.3.13. Ellei ole mahdollista käyttää vakiomallista äänenvaimentajaa, on
testattaessa käytettävä laitetta, joka vastaa moottorin tavano-maisia, valmistajan ilmoittamia käyttöolosuhteita.
Moottorin käydessä testauslaboratoriossa ei pakokaasun poistojär-
jestelmä saa siinä kohdassa, jossa pakojärjestelmä liittyy
testipenkkiin, aiheuttaa poistojärjestelmässä painetta, joka poik-
keaa ilmakehän paineesta yli ± 740 Pa (7,4 mbar), ellei
valmistaja ole ennen testausta nimenomaisesti ilmoittanut jotain
tiettyä vastapainetta. Tässä tapauksessa on käytettävä näistä
kahdesta paineesta alempaa.
3.4. Testausmenettely
Täyskuormituksen tehokäyrän määrittämiseksi oikein mittaukset
on tehtävä riittävän monella pyörimisnopeudella valmistajan
suosittelemien pienimmän ja suurimman nopeuden välillä. Sen
pyörimisnopeuden, jolla moottori kehittää suurimman vääntömo-
mentin ja suurimman tehon, on oltava tällä nopeusalueella.
Jokaiselle nopeudelle on määritettävä vähintään kahden vakiin-
tuneen mittauksen keskiarvo.
3.5. Rekisteröitävät mittaustulokset
Rekisteröitävät mittaustulokset esitetään alalisäyksessä 2.
4. TEHON JA VääNTÖMOMENTIN KORJAUSKERTOIMET
4.1. Kertoimen α
1jaα2määritelmä
Kertoimet, joilla mitattu vääntömomentti ja teho on kerrottava
moottorin vääntömomentin ja tehon määrittämiseksi ottaen
huomioon testien aikana käytetty voimansiirron hyötysuhde
(kerroin α2), jotta tämä vääntömomentti ja tämä teho saadaan
pysymään 4.2.1 kohdassa tarkoitetuissa ulkoilman vertailuolosuh-
teissa (kerroin α1).
Tehon korjauskaava on seuraava:1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 27
▼M1
▼M1
P0=α1·α2·P
jossa:
P0= korjattu teho (ts. teho kampiakselin päässä vallitsevissa
vertailuolosuhteissa)
α1= ulkoilman vertailuolosuhteiden korjauskerroin
α2= voimansiirron hyötysuhteen korjauskerroin
P = mitattu teho (havaittu teho).
4.2. Ulkoilman olosuhteet
4.2.1. Ulkoilmanvertailuolosuhteet
4.2.1.1. Vertailulämpötila (To)
298 K (25 ºC)
4.2.1.2. Kuivan ilman vertailupaine (Pso)
99 kPa
4.2.2. Ulkoilmantestausolosuhteet
Testauksen aikana ulkoilman olosuhteiden on oltava seuraavien
arvojen rajoissa:
4.2.2.1. Testauslämpötila (T)
283 K < T < 318 K
4.3. Korjauskertoimien määritys
4.3.1. Kertoimen α2määritys
— jos mittauskohta on kampiakselin voiman ulosottopää, tämän
kertoimen on oltava 1,
— jos mittauskohta ei ole kampiakselin voiman ulosottopää,
tämä kerroin lasketaan kaavasta:
α2¼1
nt
jossa nton kampiakselin ja mittauskohdan välissä olevan voiman-
siirtolaitteen hyötysuhde.
Voimansiirron hyötysuhde ntmääritellään voimansiirron jokaisen
komponentin keskinäisestä tulosta nt(kertolasku)
nt=n1×n2×…×nj
Voimansiirron jokaisen osan hyötysuhde njesitetään seuraavassa
taulukossa.
Tyyppi Hyötysuhde
Hammaspyörä suorahampainen hammaspyörä 0,98
vinohampainen hammaspyörä 0,97kartiohammaspyörä 0,96
Ketju rullaketju 0,95
äänetön ketju 0,98
Hihna hammashihna 0,95
kiilahihna 0,941995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 28
▼B
▼B
Tyyppi Hyötysuhde
Nestekytkin tai momentinmuunnin nestekytkin (1) 0,92
momentinmuunnin (1) 0,92
(1) Jos ei lukittu.
4.3.2. Korjauskertoimen α1määritys(1)
4.3.2.1. Korjauskertoimen α1fysikaalisten suureiden määrittely
T on imuilman absoluuttinen lämpötila,
Pson kuivan ilman paine (kPa), ts. kokonaisilmanpaine miinus
vesihöyryn paine.
4.3.2.2. Kerroin α1
Korjauskerroin α1saadaan seuraavasta kaavasta:
α1¼99
Ps/C18/C191;2
/C1T
298/C18/C190;6
Tämä kaava pätee vain, jos:
0,93≤α1≤1,07.
Jos raja-arvot ylittyvät, saatu korjattu arvo on ilmoitettava ja
testausolosuhteet (lämpötila ja paine) on ilmoitettava tarkasti
testausselosteessa.
5. TESTAUSSELOSTE
Testausselosteessa on oltava mittaustulokset ja kaikki suurimman
vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrityksessä tarvit-
tavat laskelmat, jotka esitetään alalisäyksessä 3, sekä kaikki
alalisäyksessä 2 esitetyt moottorin ominaisuudet.
Testausselosteeen on lisäksi sisällettävä seuraavat tiedot:1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 29
(1) Testit voidaan tehdä lämpötilansäädöllä varustetuissa tiloissa, joissa ilmastollisia
olosuhteita voidaan säätää.
▼B
1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 30
▼B
Yksityiskohtaiset mittaustulokset
Moottorin suorituskyky
Moottorin käyntinopeus, min−1
Dynamometrijarrun pyörimisnopeus, min−1
Dynamometrin jarrukuormitus, N
Kampiakselilta mitattu vääntömomentti, NmMitattu teho, kW
Testausolosuhteet Ilmanpaine, kPa
Imuilman lämpötila, K
Höyryn paine, kPaUlkoilman korjauskerroin α
1
Mekaaninen korjauskerroin α2
Korjattu vääntömomentti kampiakselilta, Nm
Korjattu teho, kWPolttoaineen ominaiskulutus (
1), g/kW h
Moottorin jäähdytyslämpötila, K(2)
Öljyn lämpätila mittauskohdassa, KPakokaasun lämpötila, KIlman lämpötila ahtimen jälkeen, K
Paine ahtimen jälkeen, kPa
(1) Ilman ulkoilman kertoimesta johtuvaa tehon korjausta.
(2) Ilmoita mittauskohta: mittaus on tehty (tarpeeton viivataan yli):
a) jäähdytysnesteen ulostulosta,
b) sytytystulpan tiivisteestä,
c) muu kohta, ilmoitettava.
6. SUURIMMAN VÄÄNTÖMOMENTIN JA SUURIMMAN
NETTOTEHON MITTAUSTOLERANSSIT
6.1. Teknisen tutkimuslaitoksen määrittelemä moottorin suurin
vääntömomentti ja suurin nettoteho saavat poiketa valmistajan
ilmoittamasta arvosta ± 5 %, jos mitattu teho on ≤11 kW, ja
± 2 %, jos mitattu teho on > 11 kW, moottorin pyörimisnopeuden
toleranssin ollessa 1,5 %.
6.2. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa saatu suurin
vääntömomentti ja suurin nettoteho saavat poiketa ± 10 %, jos
mitattu teho on ≤11 kW, ja ± 5 %, jos mitattu teho on > 11 kW
osan tyyppihyväksynnän yhteydessä määritellyistä arvoista.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 31
▼B
Alalisäys 1
Moottorin suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon mittaus
moottorin lämpötilaan perustuvalla menetelmällä
1. TESTAUSOLOSUHTEET
1.1. Suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittä-
miseksi tarkoitetut testit on tehtävä kaasuläppä täysin auki
moottorin ollessa varustettuna kuten taulukossa 1 on eritelty.
1.2. Mittaukset on tehtävä tavanomaisissa toimintaolosuhteissa moot-
torin saadessa riittävästi palamisilmaa. Moottorin on oltava
sisäänajettu valmistajan suositusten mukaisesti. Palokammioissa
saa olla karstaa vain rajoitetussa määrin.
Testausolosuhteet, kuten imuilman lämpötila, on valittava
mahdollisimman läheltä vertailuolosuhteita (ks. 4.2.1 kohta), jotta
korjauskerroin olisi mahdollisimman pieni.
1.3. Moottorin imuilman lämpötila on mitattava enintään 0,15 m:n
etäisyydeltä ilmanpuhdistimen imuaukosta, tai jos ilmanuhdistinta
ei ole, 0,15 m:n päästä ilman imuputkesta. Lämpömittarin tai
termoelementin on oltava suojattu lämpösäteilyltä ja sen on sijait-
tava ilmavirrassa. Se on suojattava myös takaisinsuihkuavalta
polttoaineelta. Mittauskohtia on oltava riittävä määrä, jotta
imuilman lämpötilasta saadaan edustava keskiarvo.
1.4. Moottorin pyörimisnopeus ei saa vaihdella mittauksen aikana
lukemia otettaessa enempää kuin ± 1 %.
1.5. Testattavan moottorin jarrukuormituksen lukemat on otettava
dynamometriltä, kun moottorin lämpötila on saavuttanut asetetun
arvon moottorin pyörimisnopeuden pysyessä käytännöllisesti
katsoen vakiona.
1.6. Jarrukuormituksen, polttoaineen kulutuksen ja imuilman
lämpötilan lukemat on otettava samanaikaisesti. Mittaustarkoituk-
siin käytetyn lukeman on oltava keskiarvo kahdesta peräkkäin
saadusta tasaantuneesta arvosta, jotka saavat poiketa toisistaan
alle 2 % jarrukuormituksen osalta.
1.7. Polttoaineen kulutuslukemia ryhdytään ottamaan, kun on varmaa,
että moottori on saavuttanut määritellyn nopeuden.
Jos pyörimisnopeutta ja polttoaineen kulutusta mitataan automaat-
tisesti laukeavalla laitteella, on mittausajan oltava vähintään 10
sekuntia, ja jos mittaus tehdään käsikäyttöisellä laitteella, mittau-
sajan on oltava vähintään 20 sekuntia.
1.8. Moottorin poistoaukosta mitattu jäähdytysnesteeen lämpötila saa
poiketa enintään ± 5 K valmistajan ilmoittamasta termostaatin
ylemmästä lämpötila-asetuksesta. Jos valmistaja ei ole ilmoittanut
lämpötilaa, sen on oltava 353 K ± 5 K.
Ilmajäähdytteisissä moottoreissa sytytystulpan tiivisteestä mitattu
lämpötila saa poiketa valmistajan ilmoittamasta arvosta enintään
± 10 K. Jos valmistaja ei ole ilmoittanut lämpötilaa, sen on oltava
483 K ± 10 K.
1.9. Ilmajäähdytteisten moottoreiden sytytystulpan tiivisteen lämpötila
on mitattava lämpömittarilla, johon kuuluu termoelementti ja
tiivistysrengas.
1.10. Kaasuttimen tai suihkutusjärjestelmän tuloaukosta mitatun polt-
toaineen lämpötilan on pysyttävä valmistajan asettamissa rajoissa.
1.11. Voiteluöljyn lämpötilan, joka on mitattu öljypohjasta tai
öljynjäähdyttimen poistoaukosta, jos sellainen on asennettu, on
oltava valmistajan asettamissa rajoissa.
1.12. Pakokaasun lämpötila on mitattava suorassa kulmassa pakoaukon
laippaan (laippoihin) ja pakosarjaan (pakosarjoihin) nähden.
1.13. Käytetyn polttoaineen on oltava liitteessä I olevassa 3.3.12
kohdassa tarkoitettua.
1.14. Ellei ole mahdollista käyttää vakiomallista äänenvaimentajaa, on
testattaessa käytettävä laitetta, joka on sopiva moottorin tavano-
maiselle, valmistajan ilmoittamalle pyörimisnopeudelle.
Moottorin käydessä testauslaboratoriossa pakokaasun poistojärjes-1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 32
▼B
telmä ei saa aiheuttaa poistohormin ja ajoneuvon pakojärjes-
telmän yhtymäkohdassa painetta, joka poikkeaa ilmakehän
paineesta ± 740 Pa (7,4 mbar), ellei valmistaja ole ennen testausta
ilmoittanut tiettyä vastapainetta. Tässä tapauksessa on käytettävä
näistä kahdesta paineesta alempaa.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 33
▼B
Alalisäys 2
Ilmoituslomake moottorityypin (1)olennaisista ominaisuuksista, jotka
vaikuttavat moottorin suurimpaan vääntömomenttiin ja suurimpaan netto-
tehoon
(Moottoripyörien ja kolmipyörien ottomoottorit)
(Liitettävä osan tyyppihyväksyntähakemukseen, jos tämä tehdään erillään
ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksesta)
Viitenumero (hakija toimittaa): …
Haettaessa osan tyyppihyväksyntää moottoripyörä- ja kolmipyörätyypin suur-
imman vääntömomentin ja suurimman nettotehon osalta hakemuksen on
sisällettävä direktiivin 92/61/ETY liitteessä II olevan A osan seuraavissa
jaksoisssa mainitut tiedot:
0.1
0.2
0.4-0.6
3-3.2.2
3.2.4-3.2.4.1.5
3.2.4.3-3.2.12.2.1
3.5-3.6.3.1.21995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 34
(1) Tavanomaisista poikkeavien moottoreiden tai järjestelmien ollessa kyseessä valmistajan
on toimitettava jäljempänä mainittuja tietoja vastaavat yksityiskohtaiset tiedot.
▼B
Alalisäys 3
1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 35
▼B
Lisäys 3
Kaksi- ja kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin asennettujen dieselmoot-
torien suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon
määrittäminen
1. MÄÄRITELMÄT
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
1.1. ”Nettoteholla”
tehoa, joka saadaan testipenkissä kampiakselin tai sitä vastaavan
osan päästä valmistajan tarkoittamalla pyörimisnopeudella taulu-
kossa 1 luetelluilla apulaitteilla. Jos teho voidaan mitata
ainoastaan vaihteiston ollessa asennettuna, on vaihteiston hyöty-
suhde otettava huomioon;
1.2. ”Suurimmalla nettoteholla”
nettotehon suurinta arvoa täydellä moottorin kuormituksella;
1.3. ”Vääntömomentilla”
vääntömomenttia, joka saadaan 1.1 kohdassa mainituin edelly-
tyksin;
1.4. ”Suurimmalla vääntömomentilla”
vääntömomentin suurinta arvoa täydellä moottorin kuormituk-
sella;
1.5. ”Apulaitteilla”
kaikkia taulukossa 1 lueteltuja kojeita ja laitteita;
1.6. ”Vakiovarusteilla”
valmistajan tiettyä käyttösovellutusta varten toimittamia varus-
teita;
1.7. ”Moottorityypillä”
moottoreita, joiden alalisäyksessä 1 määritellyt ominaisuudet
eivät poikkea toisistaan missään olennaisessa suhteessa.
2. VÄÄNTÖMOMENTIN JA TEHON MITTAUSTEN TARK-
KUUS TÄYSKUORMITUSTEHOLLA
2.1. Vääntömomentti:
± 1 % mitatusta vääntömomentista(1).
2.2. Pyörimisnopeus:
mittaustarkkuuden on oltava ± 1 %. Moottorin pyörimisnopeus on
mitattava mieluiten automaattisynkronoidulla kierroslukumittarilla
ja kronometrilla (tai kierroslaskurilla).
2.3. Polttoaineen kulutus:
± 1 % mitatusta kulutuksesta.
2.4. Polttoaineen lämpötila:
±2K .
2.5. Moottorin imuilman lämpötila:
±2K .1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 36
(1) Vääntömomentin mittauslaite on kalibroitava kitkahäviöiden huomioon ottamiseksi.
Mittausalueen alemmassa puoliskossa dynamometrin tarkkuus voi olla ± 2 % mitatusta
vääntömomentista.
▼B
2.6. Ilmanpaine:
± 100 Pa.
2.7. Paine imusarjassa:
± 50 Pa (ks. taulukon 1 huomautus 1 a).
2.8. Paine ajoneuvon pakojärjestelmässä:
200 Pa (ks. taulukon 1 huomautus 1 B).
3. DIESELMOOTTORIN SUURIMMAN VÄÄNTÖMOMENTIN
JA SUURIMMAN NETTOTEHON MITTAUSTESTI
3.1. Apulaitteet
3.1.1. Asennettavat apulaitteet
Testin aikana moottorin toimimiseksi kyseessä olevassa käyttöso-
vellutuksessa tarvittavien (taulukon 1 mukaisten) apulaitteiden on
sijaittava testipenkissä mahdollisimman tarkoin siinä asennossa,
jossa ne olisivat kyseessä olevassa käyttösovellutuksessa.
3.1.2. Poistettavat apulaitteet
Tietyt apulaitteet, jotka ovat tarpeen vain ajoneuvon itsensä
toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin, on irroi-
tettava testien ajaksi.
Seuraava epätäydellinen luettelo on esimerkinomainen:
— jarrujen paineilmakompressori,
— ohjaustehostimen kompressori,— jousituksen kompressori,
— ilmastointijärjestelmä.
Jos apulaitteita ei voida irrottaa, niiden kuormittamattomana
absorboima teho voidaan määrittää ja lisätä mitattuun moottorin
tehoon.
3.1.3. Dieselmoottoreiden käynnistysapulaitteet
Dieselmoottorin käynnistämiseen käytettävistä apulaitteista on
seuraavat kaksi tapausta otettava huomioon:
a. Sähkökäynnistys: laturi on asennettu ja palvelee tarvittaessa
moottorin toiminnan kannalta välttämättömiä apulaitteita,
b. muu kuin sähkökäynnistys: jos on moottorin käynnin kannalta
välttämättömiä sähköisiä apulaitteita, laturi asennetaan
syöttämään virtaa näille apulaitteille; muussa tapauksessa se
poistetaan.
Kummassakin tapauksessa käynnistysenergian tuottamiseen ja
varastointiin tarvittava järjestelmä asennetaan ja se toimii kuor-
mittamattomana.
TAULUKKO 1
Apulaitteet, joiden on oltava asennettuina dieselmoottorin vääntömomentin ja
nettotehon määrittämiseksi tehtävän testin aikana
N:o ApulaitteetAsennettuna vääntömomenttia ja netto-
tehoa mitattaessa
1 Imujärjestelmä
— imusarja
— ilmansuodatin 1a
— imuäänen vaimennin 1a— kampikammion päästöjenval-
vontajärjestelmä
— nopeudenrajoitinlaite (-laitteet)kyllä, jos vakiovaruste
2 Imusarjan lämmityslaite
— imusarja(asennettava mahdollisimman edulli-
seen asentoon)1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 37
▼B
N:o ApulaitteetAsennettuna vääntömomenttia ja netto-
tehoa mitattaessa
3 Pakojärjestelmä
— pakokaasun puhdistin
— pakosarja— yhdysputket 1b— äänenvaimennin 1b— pakoputki 1b— pakokaasujarru (
2)
— ahdinkyllä, jos vakiovaruste
4 Polttoainepumppu (3) kyllä, jos vakiovaruste
5 Polttoaineen ruiskutusjärjestelmä
— esisuodatin
— suodatin
— pumppu— korkeapaineputki— suutin— ilmaventtiili, jos sellainen on
asennettu (
4)
— sähköinen säätöjärjestelmä,
ilman virtausmittari jne. (jos
asennettu)kyllä, jos vakiovaruste
6 Nestejäähdytysvarusteet
— konepelti
— konepellin ilma-aukko— jäähdytin— tuuletin (
5)(6)
— tuulettimen suojus
— vesipumppu
— termostaatti (7)kyllä, jos vakiovaruste (5)
7 Ilmajäähdytys
— suojus
— puhallin (5)(6)
— lämpötilan säädinkyllä, jos vakiovaruste
8 Sähkölaitteet kyllä, jos vakiovaruste (8)
9 Ahdinlaitteet (jos asennettu)
— ahdin, joka saa käyttövoiman
suoraan moottorista ja/tai pako-
kaasuista
— välijäähdytin (9)
— jäähdytysnestepumppu tai
tuuletin (moottorin käyttämä)
— jäähdytysnesteen virtauksen
säätölaite (jos asennettu)kyllä, jos vakiovaruste
10 Testipenkin lisätuuletin kyllä, jos tarpeen
11 Pakokaasunpuhdistuslaite (10) kyllä, jos vakiovaruste
1a Kyseiseen käyttösovellutukseen tarkoitettua täydellistä imujärjestelmää on käytettävä:
— jos on olemassa vaara, että sillä on huomattava vaikutus moot-
torin tehoon,
— kaksitahtimoottorin ollessa kyseessä,
— kun valmistaja niin vaati; muissa tapauksissa voidaan käyttää
vastaavaa järjestelmää ja on tarkistettava ja varmistettava, että
imupaine ei poikkea enempää kuin 100 Pa valmistajan
puhtaalle suodattimelle ilmoittamasta raja-arvosta.
1b Kyseiseen käyttösovellutukseen tarkoitettua täydellistä pakojärjestelmää on käytettävä:
— jos on olemassa vaara, että sillä on huomattava vaikutus moot-
torin tehoon,1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 38
▼B
— kaksitahtimoottorin ollessa kyseessä,
— kun valmistaja niin vaati; muissa tapauksissa voidaan käyttää
vastaavaa järjestelmä, edellyttäen että moottorin pakojärjes-
telmän ulostulosta mitattu paine ei poikkea enempää kuin1000 Pa valmistajan ilmoittamasta paineesta; moottorinpakojärjestelmän ulostulo määritellään kohdaksi, joka on150 mm moottoriin kiinnitetyn pakojärjestelmän osan päätty-misen jälkeen.
(
2) Jos moottorissa on pakokaasujarru, kuristusventtiilin on oltava täysin auki.
(3) Polttoaineen siirtopaine voidaan tarvittaessa säätää sellaiseksi kuin kyseisen moottorin käyttö-
sovellutus vaatii (erityisesti polttoaineen paluujärjestelmää käytettäessä).
(4) Ilmaventtiilillä tarkoitetaan ruiskutuspumpun paineilmasäätimen ohjausventtiiliä. Säädin tai
ruiskutuslaitteet voivat sisältää muita laitteita, jotka vaikuttavat ruiskutetun polttoaineenmäärään.
(
5)►M1Jäähdyttimen, tuulettimen, tuulettimen suojuksen, vesipumpun ja termostaatin on sijait-
tava testipenkissä toisiinsa nähden mahdollisimman samoin kuin ajoneuvossa. Jos jäähdytin,
tuuletin, tuulettimen suojus, vesipumppu ja termostaatti sijaitsevat testipenkissä eri tavoin
kuin ajoneuvossa, niiden sijainti testipenkissä on kuvattava ja mainittava testausselosteessa. ◄
Jäähdytysnestettä saa kierrättää vain moottorin vesipumpulla. Nestettä voidaan jäähdyttää jokomoottorin jäähdyttimellä tai ulkoisella piirillä, edellyttäen että piirin painehäviöt ovat samaasuuruusluokkaa kuin moottorin jäähdytysjärjestelmässä. Mahdollisen jäähdyttimen kaihtimen
on oltava auki. Jos tuuletinta, jäähdytintä ja suojusta ei voida helposti asentaa moottoriin, on
tuulettimen absorboima teho määritettävä moottorin tehon mittauksessa käytettävillä pyörimis-nopeuksilla, tuulettimen ollessa erikseen asennettuna oikeaan paikkaan suhteessajäähdyttimeen ja suojukseen (jos sellainen on), joko laskemalla perusominaisuuksista taikäytännön testeillä. Tämä teho, korjattuna 4.2 kohdassa määriteltyihin ulkoilman vertailuolo-
suhteisiin, on vähennettävä korjatusta moottoritehosta.
(
6) Jos tuuletin tai puhallin voidaan kytkeä pois tai jos se on progressiivisesti toimiva, on testi
suoritettava tuuletin (tai puhallin) poiskytkettynä tai progressiivisen tuulettimen tai puhaltimenpyöriessä suurimmalla mahdollisella luistolla.
(
7) Termostaatti voi olla täysin auki.
(8) Laturin pieni teho: laturin teho on rajoitettava sellaiseksi, että se juuri riittää moottorin
käynnin kannalta välttämättömien varusteiden toimintaan. Jos akun kytkeminen onvälttämätöntä, on käytettävä täyteen ladattua hyväkuntoista akkua.
(
9) Ahtoilman jäähdytyksellä varustetut moottorit on testattava ahtoilman neste- tai ilmajäähdytys
kytkettynä, mutta valmistajan niin halutessa voidaan ilmajäähdytteisen ahtoilman jäähdyttimen
asemasta käyttää testipenkkiä. Molemmissa tapauksissa on tehon mittaus kullakin nopeudella
tehtävä siten, että testipenkissä tapahtuva moottorin ahtoilman lämpötila ja painehäviö on samakuin valmistajan erittelemässä järjestelmässä ajoneuvoon asennettuna.
(
10) Niihin kuuluvat mm. pakokaasun kierrätysjärjestelmä (EGR), katalysaattori, terminen reaktori,
sekundääri ilmansyöttöjärjestelmä ja polttoaineeen haihtumisen estojärjestelmä.
3.2 Säätöolosuhteet
Säätöolosuhteet suurimman vääntömomentin ja suurimman netto-
tehon määrittämiseksi testeissä esitetään taulukossa 2.
TAULUKKO 2
Säätöolosuhteet
1 Ruiskutuspumpun syöttöjärjes-
telmän säädöt
Säädettävä valmistajan tuotantosar-
jalle antamien ohjeiden mukaisesti
ja käytettävä ilman lisämuutoksia
samassa sovellutuksessa2 Sytytyksen tai ruiskutuksen ajoitus
(ajoituskäyrä)
3 Säätimen säätö
4 Pakokaasunpuhdistuslaitteet
3.3 Testausolosuhteet
3.3.1 Suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittä-
miseksi tarkoitetut testit on tehtävä ruiskutuspumpun ollessa
säädettynä täydelle kuormitukselle moottorin ollessa varustettuna
kuten taulukossa 1 on eritelty.
3.3.2 Mittaukset on tehtävä tavanomaisissa, vakiintuneissa toimintaolo-
suhteissa moottorin saadessa riittävästi palamisilmaa. Moottorin
on oltava sisäänajettu valmistajan suositusten mukaisesti. Palo-
kammiossa saa olla karstaa vain rajoitetussa määrin.
Testausolosuhteet, kuten imuilman lämpötila, on valittava
mahdollisimman läheltä vertailuolosuhteita (ks. 4.2 kohta), jotta
korjauskerroin olisi mahdollisimman pieni.
3.3.3 Moottorin imuilman (ympäröivän ilman) lämpötila on mitattava
enintään 0,15 m:n etäisyydeltä ilmanpuhdistimen imuaukosta, tai1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 39
▼B
jos ilmanpuhdistinta ei ole, 0,15 m:n päästä ilman imuputkesta.
Lämpömittarin tai termoelementin on oltava suojattu lämpösätei-
lyltä ja sen on sijaittava ilmavirrassa. Se on suojattava myös
takaisinsuihkuavalta polttoaineelta. Mittauskohtia on oltava
riittävä määrä, jotta imuilman lämpötilasta saadaan edustava
keskiarvo.
3.3.4 Mittaustuloksia ei saa rekisteröidä, ennen kuin vääntömomentti,
pyörimisnopeus ja lämpötilat ovat pysyneet käytännöllisesti
katsoen vakioina vähintään 30 sekuntia.
3.3.5 Moottorin pyörimisnopeus käytön ja lukeman oton aikana ei saa
poiketa valitusta nopeudesta enempää kuin ± 1 % tai ± 10 min−1,
sen mukaan kumpi on suurempi.
3.3.6 Jarrukuormitus ja imuilman lämpötilan lukemat on otettava sama-
naikaisesti, ja lukeman on oltava keskiarvo kahdesta
peräkkäisestä tasaantuneesta arvosta, jotka eivät saa poiketa
toisistaan enempää kuin 2 % jarrukuormituksen osalta.
3.3.7 Moottorin poistoaukosta mitattu jäähdytysnesteeen lämpötila saa
poiketa enintään ± 5 K valmistajan ilmoittamasta termostaatin
ylemmästä lämpötila-asetuksesta. Jos valmistaja ei ole ilmoittanut
lämpötilaa, sen on oltava 353 K ± 5 K.
Ilmajäähdytteisissä moottoreissa valmistajan osoittamasta
kohdasta mitattu lämpötila saa poiketa enintää + 0/− 20 K valmis-
tajan tarkoittamasta lämpötilasta vertailuolosuhteissa.
3.3.8 Polttoaineen lämpötila on mitattava kaasuttimen tai ruiskutusjär-
jestelmän tuloaukosta, ja sen on pysyttävä valmistajan
asettamissa rajoissa.
3.3.9 Voiteluöljyn lämpötilan, joka on mitattu öljypohjasta tai
öljynjäähdyttimen poistoaukosta, jos sellainen on asennettu, on
oltava valmistajan asettamissa rajoissa.
3.3.10 Lisäsäätöjärjestelmää voidaan käyttää lämpötilan pitämiseksi
3.3.7, 3.3.8 ja 3.3.9 kohdassa määritellyissä rajoissa.
3.3.11. Polttoaine
(ks. liitteessä I oleva 3.3.12 kohta)
3.4. Testausmenettely
Tehokäyrän määrittämiseksi oikein mittaukset on tehtävä riittävän
monella pyörimisnopeudella valmistajan suosittelemien
pienimmän ja suurimman nopeuden välillä. Sen pyörimisno-
peuden, jolla moottori kehittää suurimman tehon, on oltava tällä
nopeusalueella. Jokaiselle nopeudelle on määritettävä vähintään
kahden vakiintuneen mittauksen keskiarvo.
3.5. Savutuksen mittaus
Dieselmoottoreiden osalta on testin aikana tarkastettava,
täyttävätköpakokaasut ilmansuojelullisten toimenpiteiden toteut-
tamiseksi määritellyt vaatimukset näiden tultua voimaan.
4. TEHON JA VÄÄNTÖMOMENTIN KORJAUSKERTOIMET
4.1. Kertoimen αdandα2määritelmä
Kertoimet, joilla mitattu vääntömomentti ja teho on kerrottava
moottorin vääntömomentin ja tehon määrittämiseksi ottaen
huomioon testien aikana käytetty voimansiirron hyötysuhde
(kerroin α2), jotta tämä vääntömomentti ja tämä teho saadaan
pysymään 4.2.1 kohdassa tarkoitetuissa ulkoilman vertailuolosuh-
teissa (kerroin αd).
Tehon korjauskaava on seuraava:
P0=αd·α2·P
jossa:
P0= korjattu teho (ts. teho kampiakselin päässä vallitsevissa
vertailuolosuhteissa)1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 40
▼M1
▼M1
αd= ulkoilman vertailuolosuhteiden korjauskerroin
α3= voimansiirron hyötysuhteen korjauskerroin (ks. lisäyk-
sessä 2 oleva 4.3.1 kohta)
P = mitattu teho (havaittu teho).
4.2. Ulkoilman vertailuolosuhteet
4.2.1. Lämpötila (T0)
298 K (25 ºC)
4.2.2. Kuivanilmanpain e (Pso)
99 kPaHuom.:Kuivan ilman paine perustuu 100 kPa:n kokonaispainee-
seen ja 1 kPa:n vesihöyryn paineeseen.
4.3. Ulkoilman testausolosuhteet
Testauksen aikana ulkoilman olosuhteiden on oltava seuraavat:
4.3.1. Lämpötila (T)
283 K≤T≤318 K
4.3.2. Paine (Ps)
80 kPa≤P
s≤110 kPa.
4.4. Korjauskertoimen αd(1)(1)määritys
Dieselmoottoreiden tehon korjauskerroin ( αd) polttoaineen syötön
pysyessä vakiona saadaan seuraavasta kaavasta:
αd=( fa)fm
jossa:
faon ulkoilman kerroin,
fmon ominaisparametri kullekin moottorityypille ja säädölle.
4.4.1. Ulkoilmankerroinfa
Tämä kerroin ilmaisee ympäröivien olosuhteiden (paine,
lämpötila ja kosteus) vaikutusta moottorin imuilmaan. Ulkoilman
kertoimen kaava vaihtelee moottorin tyypin mukaan.
4.4.1.1. Vapaastihengittävät ja mekaanisesti ahdetut moottorit
fa¼99
Ps/C18/C19
/C1T
298/C18/C190;7
4.4.1.2. Turboahdetut moottorit imuilman jäähdytyksellä tai
ilman imuilman jäähdytystä
fa¼99
Ps/C18/C190;7
/C1T
298/C18/C191;5
4.4.2. Moottorinkerroinfm
fmon korjatun polttoainevirtauksen (qc) funktio seuraavasti:
fm= 0,036 × qc− 1,14
jossa:
qc= q/r1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 41
(1) Testit voidaan tehdä ilmastoiduissa tiloissa, joissa ilmastollisia olosuhteita voidaan
säätää.▼B
▼M1
▼B
▼B
jossa:
q on polttoainevirtauksen määrä milligrammoina työjaksoa ja
litroina ilmaistua kokonaisiskutilavuutta kohti [mg/(1 ×
työjakso)]
r on ahtimen tulo- ja poistopuolen paineiden välinen suhde (r
= 1 vapaastihengittävissä moottoreissa).
Tämä kaava pätee qc:n arvon ollessa 40-65 mg/(1 × työjakso).
Kun qc:n arvo on alle 40 mg/(1 × työjakso), käytetään fm:n arvona
vakiota 0,3c(fm=0,3).
Kun qc:n arvo on yli 65 mg/(1 × työjakso), käytetään fm:n arvona
vakiota 1,2c(fm=1,2) (ks. kuva):
4.4.3. Laboratoriossa vallitsevat olosuhteet
Jotta testi olisi pätevä, korjauskertoimen αdon oltava
0,9≤αd≤1,1
Jos nämä rajat ylittyvät, on saatu korjattu arvo mainittava ja testa-
usolosuhteet (lämpötila ja paine) ilmoitettava tarkasti
testausselosteessa.
5. TESTAUSSELOSTE
Testausselosteessa on oltava mittaustulokset ja kaikki suurimman
vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrityksessä tarvit-
tavat laskelmat, jotka esitetään alalisäyksessä 2, sekä kaikki
alalisäyksessä 1 esitetyt moottorin ominaisuudet.
Testausselosteen on lisäksi sisällettävä seuraavat tiedot:1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 42
▼B
1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 43
▼B
Yksityiskohtaiset mittaustulokset
Moottorin suorituskyky
Moottorin käyntinopeus, min−1
Dynamometrijarrun pyörimisnopeus, min−1
Dynamometrin jarrukuormitus, N
Kampiakselilta mitattu vääntömomentti, NmMitattu teho, kW
Testausolosuhteet Ilmanpaine, kPa
Imuilman lämpötila, K
Höyryn paine, kPaKorjauskerroin
Korjattu vääntömomentti kampiakselilta, Nm
Korjattu teho, kWPolttoaineen ominaiskulutus (
1), g/kW h
Moottorin jäähdytyslämpötila, K(2)
Öljyn lämpötila mittauskohdassa, K
Pakokaasun lämpötila, KIlman lämpötila ahtimen jälkeen, KPaine ahtimen jälkeen, kPa
(1) Ilman tehon korjausta.
(2) Ilmoita mittauskohta: mittaus on tehty (tarpeeton viivataan yli):
(a) jäähdytysnesteen ulostulosta
(b) sytytystulpan tiivisteestä
(c) muu kohta, ilmoitettava.
6. SUURIMMAN VÄÄNTÖMOMENTIN JA SUURIMMAN
NETTOTEHON MITTAUSTOLERANSSIT
6.1. Teknisen tutkimuslaitoksen määrittelemä moottorin suurin
vääntömomentti ja suurin nettoteho saavat poiketa valmistajan
ilmoittamasta arvosta ± 5 %, jos mitattu teho on ≤11 kW, ja
± 2 %, jos mitattu teho on > 11 kW, moottorin pyörimisnopeuden
toleranssin ollessa 1,5 %.
6.2. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa saatu suurin
vääntömomentti ja suurin nettoteho saavat poiketa ± 10 %, jos
mitattu teho on ≤11 kW, ja ± 5 %, jos mitattu teho on > 11 kW
osan tyyppihyväksynnän yhteydessä määritellyistä arvoista.1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 44
▼B
Alalisäys 1
Ilmoituslomake moottorityypin (1)olennaisista ominaisuuksista, jotka
vaikuttavat moottorin suurimpaan vääntömomenttiin ja suurimpaan netto-
tehoon
(Moottoripyörien ja kolmipyörien dieselmoottorit)
(Liitettävä osan tyyppihyväksyntähakemukseen, jos tämä tehdään erillään
ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksesta)
Viitenumero (hakija toimittaa): …
Haettaessa osan tyyppihyväksyntää moottoripyörä- ja kolmipyörätyypin suur-
imman vääntömomentin ja suurimman nettotehon osalta hakemuksen on
sisällettävä direktiivin 92/61/ETY liitteessä II olevan A osan seuraavissa
jaksoissa mainitut tiedot:
0.1
0.2
0.4-0.6
3-3.2.1.5
3.2.2
3.2.4.2-3.2.4.2.8.3
3.2.5-3.2.6.8
3.2.7-3.2.12.2.1
3.5-3.6.3.1.21995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 45
(1) Tavanomaisista poikkeavien moottoreiden tai järjestelmien ollessa kyseessä valmistajan
on toimitettava tässä mainittuja tietoja vastaavat yksityiskohtaiset tiedot.
▼B
Alalisäys 2
1995L0001 — FI — 07.06.2002 — 001.001 — 46