1973L0362 — FI — 04.02.1985 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 19 päivänä marraskuuta 1973,
materiaalisia pituusmittoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(73/362/ETY)
(EYVL L 335, 5.12.1973, s. 56)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston direktiivi 78/629/ETY, annettu 19 päivänä kesäkuuta 1978 L 206 8 29.7.1978
►M2Komission direktiivi 85/146/ETY, annettu 31 päivänä tammikuuta 1985 L 54 29 23.2.1985
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 19 päivänä marraskuuta 1973,
materiaalisia pituusmittoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä
(73/362/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,
sekä katsoo, ettämateriaalisten pituusmittojen rakennetta ja tarkastusmenetelmiä
koskevat velvoittavat säännökset ovat eri jäsenvaltioissa erilaisia jaovat siten kyseisten mittojen kaupan esteenä; sen vuoksi on tarpeen
lähentää näitä säännöksiä, ja
mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin
säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26päivänä heinäkuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä (
1) säädetään
mittauslaitteita koskevista menettelyistä ETY-tyyppihyväksynnälle ja
ETY-ensivakaukselle; kyseisen direktiivin mukaisesti on tarpeen
vahvistaa materiaalisten pituusmittojen tekniset vaatimukset, jotta niitävoitaisiin tuoda maahan, pitää kaupan ja käyttää vapaasti sen jälkeen,kun niille on suoritettu asianmukaiset tarkastukset ja niihin on kiinnitettymääräysten mukaiset merkit ja tunnukset,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tätä direktiiviä sovelletaan liitteessä eriteltyihin materiaalisiin pituus-
mittoihin.
2 artikla
Ne pituudenmittauslaitteet, joihin voidaan kiinnittää ETY-merkit ja
tunnukset, eritellään liitteessä. Niille vaaditaan ETY-tyyppihyväksyntäja ETY-ensivakaus.
3 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä, estää eikä rajoittaa ETY-tyyppihyväksyntätun-
nuksella ja ETY-ensivakausmerkillä varustettujen materiaalisten
pituusmittojen markkinoille saattamista tai käyttöönottoa.
4 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18
kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitet-
tava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä
tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännöksettoimitetaan kirjallisina komissiolle.1973L0362 — FI — 04.02.1985 — 002.001 — 2
(1) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 1
▼B
5 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1973L0362 — FI — 04.02.1985 — 002.001 — 3
▼B
LIITE
1Määritelmät
1.1 Materiaaliset pituudenmittauslaitteet, jäljempänä pituusmitat ovat
mittauslaitteita, joiden asteikkomerkit on ilmoitettu laillisina pituusyk-
siköinä.
1.2 Pituusmitan suurin nimellispituus on se suurin pituus, jonka mittaamiseen
mitta on tarkoitettu.
1.3 Asteikon päämerkit ovat ne kaksi merkkiä, joiden välisen pituuden mitan
”nimellispituus” ilmaisee.
1.4 Pituusmitan asteikko käsittää asteikon päämerkit ja muut merkit.1.5 Pituusmitta on:
1.5.1 — päätemitta, jos asteikon päämerkit toimivat mitan päätypintoina;
1.5.2 — piirtomitta, jos asteikon päämerkkeinä toimivat viivat, reiät tai
muut merkit;
1.5.3 — puolipäätemitta, jos toisena päämerkkinä on mitan päätypinta ja
toisena päämerkkinä toimii viiva, reikä tai muu merkki.
2Materiaalit
Pituusmittojen ja niiden lisälaitteiden on oltava valmistettu materiaalista, joka
tavanomaisessa käytössä on riittävän lujaa ja vastustuskykyistä eikä altistu
ympäristön vaikutuksien aiheuttamille muutoksille.
Käytetyn materiaalin on oltava sellaista, että:
2.1 tavanomaisessa käytössä lämpötiloissa, jotka poikkeavat ± 8 ºC vertai-
lulämpötilasta, pituuden poikkeamat eivät saa olla suurempia kuin
suurimmat sallitut virheet;
2.2 Pituusmittojen, joihin kohdistuu erityinen jännitysvoima, pituuden
muutos ei saa ylittää suurinta sallittua virhettä silloin, kun kyseisen
jännitteen muutos on 10 %.
3Rakenne
3.1 Pituusmittojen ja niiden lisälaitteiden on oltava hyvin ja tukevasti
rakennettuja ja huolellisesti viimeisteltyjä.
3.2 Pituusmitan poikkileikkauksen ja suuruussuhteiden muodon on oltava
sellaiset, että mittauksia voidaan suorittaa tavanomaisessa käytössä
tarkkuudella, jota kyseisen mitan tarkkuusluokka edellyttää.
3.3 Pituusmitan päätypintojen on oltava tasaiset. Näiden päätypintojen ja
merkkiviivojen on oltava kohtisuorassa mitan pituusakselia vastaan.
3.4 Pääte- ja puolipäätemittojen päätypinnoissa, jotka ovat puuta tai muuta
kestävyydeltään samanlaista tai heikompaa materiaalia kuin puu, on
oltava helat tai muut vahvisteet, jotka estävät kulumista tai iskuvaurioita
ja jotka on tarkoituksenmukaisella tavalla kiinnitetty mittaan.
3.5 Pituusmittojen lisälaitteet kuten yksi tai useampi kiinteitä tai liikkuvia
koukkuja, renkaita, kädensijoja, vahvistuslevyjä, niittejä, kieliä, kelaus-
laitteita tai hienosäätimiä, jotka helpottavat ja laajentavat mittavälineen
käyttömahdollisuutta, ovat sallittuja, jos ne eivät aiheuta sekaannuksen
vaaraa. Ne on suunniteltava ja kiinnitettävä siten, ettei mittausepätark-
kuus voi lisääntyä mittaa tavanomaisesti käytettäessä.
3.6 Mittanauhat on valmistettava siten, että reunat ovat käytännössä suorat ja
yhdensuuntaiset, kun se on vedetty suoraksi tasaiselle pinnalle.
3.7 Mittanauhojen kelauslaitteet eivät saa aiheuttaa nauhan pysyvää
muodonmuutosta.1973L0362 — FI — 04.02.1985 — 002.001 — 4
▼M2
▼B
▼M1
▼B
▼B
4Asteikko ja numerointi
4.1 Pituusmittojen asteikkojen ja numeroinnin on oltava selviä, säännöllisiä
ja pysyviä koko sen nimellispituudella ja tehty siten, että niiden
lukeminen on helppoa ja yksikäsitteistä. Kuitenkin muutamat ei-
numeroidut jakopiirrot, joiden lukumäärä on pienempi kuin mitan kahden
peräkkäisen jakopiirron välillä olevien jakopiirtojen määrä, saavat ulottua
mitan päädyssä sijaitsevan päämerkin ulkopuolelle.
4.2 Asteikon jakovälin pituuden on oltava 1 × 10n,2×1 0ntai 5 × 10nmetriä,
jossa n on positiivinen tai negatiivinen kokonaisluku tai nolla.
Asteikon jakoväli ei saa ylittää:
— 1 cm, kun mitan nimellispituus on ≤2m ,
— 10 cm, kun mitan nimellispituus on > 2 m ja < 10 m,
— 20 cm, kun mitan nimellispituus on ≥10 m ja < 50 m,
— 50 cm, kun mitan nimellispituus on ≥50 m.
Nämä arvot voidaan kuitenkin ylittää erityistarkoituksissa, jotka on
perusteltu tyyppitarkastusta haettaessa. Mitassa on oltava merkintä
erityiskäytöstä.
4.3 Kun asteikkomerkit ovat viivoja, viivojen on oltava suoria, kohtisuorassa
mitan pituusakselia vastaan ja yhtä paksuja niin, että paksuus pysyy
vakiona koko viivan pituudella. Viivan pituuden on oltava suhteessa
vastaavaan mittayksikköön. Samanpituisten viivojen on muodostettava
erillinen selvä asteikko, eikä viivojen paksuus saa aiheuttaa mittausepä-
tarkkuutta.
4.4 Tietyt asteikon osat, erityisesti alku- tai loppupäät, voidaan jakaa sen
jakovälin pituuden desimaaliosiin, jota käytetään koko mittavälineessä.
Tällöin näiden viivojen paksuudet voivat edellä tarkoitetuissa asteikon
osissa olla pienempiä kuin muussa osassa mittaa.
4.5 Asteikkomerkkeinä voivat olla myös reiät, jos asteikon jakovälin arvo on
suurempi tai yhtä suuri kuin 1 cm, taikka muut merkit, jos asteikon
jakovälin arvo on suurempi tai yhtä suuri kuin 1 dm, edellyttäen
kuitenkin, että nämä merkit tekevät mahdolliseksi niin tarkan lukemisen
kuin mitan tarkkuusluokka edellyttää.
4.6 Numerointi voi olla jatkuvaa tai kertaantuvaa. Edellä 4.4 kohdassa
tarkoitetun muutetun jakovälin alueella numerointi voi olla erilainen kuin
muussa osassa mittaa. Numeroiden sijoituksen, suuruussuhteiden,
muodon, värin ja kontrastin on oltava tarkoituksenmukaiset asteikkoon
ja asteikkomerkkeihin nähden.
Edellä 4.2 kohdassa tarkoitetusta jakovälin pituudesta riippumatta
numeroiden on ilmaistava metrejä, desimetrejä, senttimetrejä tai milli-
metrejä niin, ettei niissä ole vastaavia yksikön tunnuksia.
Numeroitujen merkkien lukumäärän on oltava sellainen, että niiden
tulkitseminen ei johda epäselvyyteen.
Jos numeroitu yksikkö on muu kuin metri, voidaan metriä vastaavat
asteikkomerkit numeroida metreinä. Metrejä osoittavan numeron jäljessä
on tällöin oltava yksilön tunnus ”m”.
Muiden numeroitujen merkkien yhteydessä voidaan lisäksi ilmoittaa
edeltävien metrien määrä.
Kun piirtomitan asteikon jakovälin pituus on 2 × 10neikä ole pienempi
kuin 2 cm, kaikkien merkkien on oltava numeroituja.
4.7 Kun mitassa on useampi kuin yksi yksikkö, jakovälit saavat olla erilaiset,
ja numerointi saa kasvaa samaan tai vastakkaiseen suuntaan.
5Nimellispituus
5.1 Mittavälineen nimellispituuden on oltava jokin seuraavista pituuksista:
0,5, 1, 1,5, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 m tai 5 m:n kokonainen monikerta.
5.2 Muitakin arvoja voidaan kuitenkin käyttää erityistarkoituksissa, jos tarve
sellaisen nimellispituuden käyttöön on perusteltu tyyppitarkastushake-
muksessa ja tämä erityistarkoitus on merkitty mittaan.
5.3 Tietyt 5.1 kohdassa tarkoitetut nimellispituudet eivät ole sallittuja 9.4.2
kohdassa tarkoitetuissa mitoissa.1973L0362 — FI — 04.02.1985 — 002.001 — 5
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
6Merkinnät
6.1 Pituusmitoissa on oltava seuraavat merkinnät:
6.1.1 Pakolliset merkinnät kaikissa tapauksissa:
6.1.1.1 nimellispituus,
6.1.1.2 valmistajan tunnus tai toiminimi,6.1.1.3 tarkkuusluokan merkintä: I, II tai III,6.1.1.4 ETY-tyyppihyväksyntätunnus.
6.1.2 Pakolliset merkinnät tietyissä tapauksissa:
6.1.2.1 vertailulämpötila, jos muu kuin 20 ºC,
6.1.2.1 mitan jännitysvoima,6.1.2.3 edellä 4.2 ja 5.2 kohdassa tarkoitettu mittojen erityiskäyttö.
6.2 Nimellispituus, mitan jännitys ja lämpötila on ilmoitettava käyttäen niitä
yksikköjä, jotka määritellään mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä lokakuuta 1971 (
1) annetussa
neuvoston direktiivissä, tai käyttäen kyseisten yksikköjen desimaaliosia
tai monikertoja ja vastaavia laillisia yksikön tunnuksia.
6.3 Kaikki edellä olevat merkinnät on sijoitettava siten, että ne ovat näkyviä
ja luettavia alkaen mitan alkupäästä.
Kuitenkin kansallisen vastuussa olevan viranomaisen hyväksynnällä
mittaan kiinteästi liittyvässä osassa voi esiintyä määrättyjä merkintöjä.
Kyseisessä tapauksessa ETY-tyyppihyväksyntätodistuksessa on
määriteltävä näiden merkintöjen paikka.
Jos pituusmitan leveys estää ETY-tyyppihyväksyntämerkin sijoittamisen
siten, että se on selvästi luettavissa, tällaisena merkkinä voi myös olla sen
lisäksi, mitä on säädetty mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmene-
telmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun
neuvoston direktiivin liitteessä I olevassa 3.1 kohdassa, tämän liitteen
3.5 kohdan mukaisesti seuraavat merkit:
— tyylitelty kirjain ε,
— selkeä kirjain tai selkeät kirjaimet, jotka osoittavat mikä jäsenvaltio
on antanut ETY-tyyppihyväksynnän,
— ETY-tyyppihyväksyntävuoden kaksi viimeistä numeroa,
— ETY-tyyppihyväksynnän viitenumero, (esimerkiksi εF 75 5345).
6.4 Mitan valmistajan yksinomaisella vastuulla voidaan pituusmitan materi-
aalin pituuden lämpölaajenemiskerroin merkitä mittaan muodossa: α=…
6.5 Mitoissa voi lisäksi esiintyä sellaisia merkintöjä, jotka eivät ole
metrologisia ja jotka määritellään erityisillä säännöksillä tai jotka
kansalliset viranomaiset ovat hyväksyneet.
6.6 Jos mitan merkinnät eivät ole tunnusjärjestelmän (koodi) mukaisia, ne on
ilmoitettava sen jäsenvaltion virallisella kielellä, johon mitta on
tarkoitettu.
6.7 Mainostarkoituksessa tehdyt merkinnät ovat sallittuja pituusmitoissa, jos
6.8 kohdan vaatimukset täytetään.
6.8 Kaikki merkinnät, myös mainostarkoituksessa tehdyt, on tehtävä siten,
etteivät ne millään tavoin vaikuta mittauslaitteen käyttöön. Pakollisten
merkintöjen, lukuun ottamatta ETY-tyyppihyväksyntätunnusta, ja main-
osmerkintöjen sijainnin, on oltava nähtävissä ETY-tyyppihyväksyntää
varten toimitetussa mallissa.
7Suurimmat sallitut virheet
Tässä direktiivissä määritellyt pituuden mittaamisvälineet on jaettu niiden
epätarkkuusasteen perusteella kolmeen luokkaan: I, II ja III.
7.1 Suurin sallittu positiivinen tai negatiivinen virhe
a) nimellispituudelle tai1973L0362 — FI — 04.02.1985 — 002.001 — 6
(1) EYVL N:o L 243, 29.10.1971, s. 29▼M1
▼B
▼M2
▼M2
b) mille tahansa muulle kahden muun kuin peräkkäisen asteikkomerkin
väliselle etäisyydelle on ilmaistava millimetreissä kyseessä olevan
pituuden funktiona kaavalla (a + bL), jossa
— L on kyseessä oleva pituus metreinä pyöristettynä ylöspäin
lähimpään kokonaislukuun
— a ja b ovat kertoimia, jotka ovat määrätyt kullekin tarkkuusluo-
kalle seuraavan taulukon mukaisesti:
Tarkkuusluokka a b
I 0,1 0,1
II 0,3 0,2
III 0,6 0,4
7.2
7.2.1 Suurin sallittu positiivinen tai negatiivinen virhe niiden jakovälien
pituuksien ”i” välillä, jotka eivät ylitä 1 cm:ä, on määrätty kullekin
mitan tarkkuusluokalle seuraavan taulukon mukaan:
Kyseessäolevanjakovälinpituusi Suurin sallittu virhe millime-
treissä kullekin tarkkuusluokalle
I II III
i≤1mm0,10,20,40,3
1mm i≤1cm0,20,6
Niissä tapauksissa, joissa jakovälin pituudet ovat suuremmat kuin1 cm, suurin sallittu virhe on ilmaistava jakovälin pituuden
funktiona kaavalla (a + bL) mm, jossa parametrien a ja b arvot
ovat samat kuin 7.1 kohdassa ja missä L on kyseisen jakovälin
pituus metreissä pyöristettynä lähinnä suurempaan kokonaislukuun.
7.2.2 Suurin sallittu poikkeama kahden peräkkäisen jakovälin pituuksien
”i” välillä, jos välien pituudet eivät ylitä 1 cm, on määrättyseuraavassa taulukossa kullekin tarkkuusluokalle:
Kyseessä olevan jakovälin pituus i Suurin sallittu poikkeama milli-
metreissä kullekin
tarkkuusluokalle
I II III
i≤1mm0,10,20,3
1mm<i≤1cm0,20,40,6
Niissä tapauksissa, joissa jakovälien pituudet ylittävät 1 cm:n,suurin sallittu poikkeama kahden peräkkäisen jakovälin pituuksille
i on ilmaistava jakovälin pituuden funktiona (a + bL) millimetriä,
joka on määritelty 7.2.1 kohdassa.
7.3 Kuitenkin sallitaan pääte- tai puolipäätemitoille sen jakovälin, joka
rajoittuu mitan päätypintaan, pituuden suurimman sallitun virheenitseisarvolle lisäys:
— 0,1 mm I luokan mitoille,
— 0,2 mm II luokan mitoille,
— 0,3 mm III luokan mitoille.
Sen lisäksi 7.1 ja 7.2.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia ei voida
soveltaa:
— kun toisen muun kuin perättäisen jakopiirron muodostaa mitan
päätypinta, kuten alakohdassa 7.1 b kohdassa viitataan ja
— kun toisen perättäisen jakopiirron muodostaa 7.2.2 kohdassa viitattu
suurin sallittu itseisarvo.1973L0362 — FI — 04.02.1985 — 002.001 — 7
▼M1
▼M2
7.4 Suurin sallittu virhe käytössä olevissa mittaamisvälineissä on kaksi kertaa
niin suuri kuin suurin sallittu virhe ETY-ensivakauksessa.
7.5 Suurimpien sallittujen virheiden arvoja ei saa ylittää seuraavissa
vertailuolosuhteissa:
7.5.1 Vertailulämpötilan on oltava tavallisesti 20 ºC. Jäljempänä 9
kohdassa tarkoitetuille mitoille voidaan hyväksyä eri vertai-
lulämpötila.
7.5.2 Pituusmitat, joihin kohdistettava mitan jännitysvoima on eritelty
jäljempänä 9 kohdassa, on tarkastettava tukemalla ne kokopituudeltaan vaakasuoralle pinnalle, jossa kitkan vaikutus voidaan
jättää ottamatta huomioon, ja jännittämällä ne suoraksi käyttäen
mitassa ilmoitettua jännitystä.
8ETY-ensivakausmerkit
8.1 Lähelle itse mittausvälineen alkupäätä tai mitan lisäkiinnikkeeseen on
varattava tilaa ETY-ensivakausmerkkien kiinnittämistä varten.
8.2 Merkit on kiinnitettävä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston
direktiivin 71/316/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettu 25
päivänä lokakuuta 1983 annetulla neuvoston direktiivillä 83/575/ETY,
liitteessä II olevan kohdan 3.1 määräysten mukaisesti.
8.3 Kuitenkin, poiketen mitä 3.1 kohdassa vahvistetaan, ETY-ensivakaus-
merkki saa koostua kuusikulmion sisäpuolella sijaitsevasta
pikkukirjaimesta ”e”, jonka yläosa sisältää yhdestä tai useammasta
isoista kirjaimista muodostuvan merkinnän, joka tarkoittaa sitä jäsenval-
tiota, jossa ETY-ensivakaus tapahtui ja jonka alaosassa sijaitsee
vakausvuoden merkintä. Esimerkki tästä merkistä on 12 kohdassa.
8.4 Valinta eri merkkimuotojen välillä jätetään ETY-ensivakauksesta toimi-
valtaiselle tarkastuslaitokselle päätettäväksi.
9.Direktiivin käsittämät erilaiset pituusmitat
9.1Lasikuituisettaimuovisetpääte-viiva-taipuolipäätemittanauhat
Mitan nimellispituus on välillä 0,5 … 100 m.
Jännitysvoima, suuruusluokaltaan 20 N on merkittävä mittaan.
Pääte- tai puolipäätemittojen vapaat päät on varustettava kulumista
ehkäisevillä reunuksilla tai heloilla.
Tarkkuusluokat näille mitoille ovat I, II ja III.
9.2Kiinteättaipuolikiinteätyhtenäisetmetallistataimuustamateriaalista
valmistetutmitat
Mitan nimellispituus on välillä 0,5 ja 5 m.Vertailulämpötila voi määrätyissä tapauksissa olla muu kuin 20 ºC.
Kyseisiksi mitoiksi luetaan myös nestepinnan määräämiseen tarkoitetut
mittakepit.
Mittakepin pää on varustettava iskua ja kulutusta kestävällä metallivah-
vikkeella tai helalla, joka ei saa iskuissa aiheuttaa kipinöintiä.
Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.
9.3 Metallista tai muusta materiaalista tehdyt kokoontaitettavat pituusmitat.
Nimellispituus on 0,5 ja 5 m.Nivelliitoksien välien on oltava yhtä pitkiä.
Mitan liitoskohtien on oltava siten rakennettuja, että ne eivät aiheuta
lisävirhettä, kun mitta avataan vaakasuoraan asentoon, eikä liitoskohdassa
aiheudu virhettä, joka olisi suurempi kuin 0,3 mm tarkkuusluokkaan I ja
II ja 0,5 mm tarkkuusluokkaan III kuuluville mitoille.
Kyseisten mittojen taskkuusluokat ovat I, II tai III.1973L0362 — FI — 04.02.1985 — 002.001 — 8
▼B
▼M2
▼B
▼M1
▼B
▼M1
9.4Teräsmittanauhat
9.4.1 Kelauslaitteella varustetut pääte-, piirto- tai puolipäätemitat.
Mittojen nimellispituus on välillä 0,5 ja 10 metriä; Mittanauhojen,
joiden nimellispituus on 5 ja 10 metrin välillä mittojen on oltava
poikkileikkaukseltaan kaarevia.
Mitta voi sijaita kotelossa, jolloin kotelon on oltava sellainen, että
sitä voidaan käyttää varsinaisen mitan jatkeena erityisesti kappa-
leitten sisäisten dimensioiden mittauksissa;
Tällaisen mitan vapaa pää on varustettava kiinteällä tai liikkuvalla
kielellä.
Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.
9.4.2 Pääte- tai piirtomitat, jotka on tarkoitettu mittojen omaa nimellis-
pituutta suurempien etäisyyksien mittaamiseen.Nimellispituuus: 5, 10, 20, 50, 100 tai 200 m.
Jännittävä voima suuruusluokaltaan 50 N on merkittävä mittaan.
Mittojen molemmat päät on varustettava kädensijoilla tai renkailla.
Jos kädensijat tai renkaat on luettu kuuluvaksi mitan nimellispituu-
teen, on ne rakennettava siten,että niiden liitoskohdat eivät aiheuta
vähäisintäkään mittausepätarkkuuden lisääntymistä.
Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.
9.4.3 Kelauslaitteella varustetut piirto- tai puolipäätemittanauhat,joita ei
ole tarkoitettu omaa nimellispituuttaan pitempien etäisyyksien
mittaamiseen.
Nimellispituus on välillä 5 ja 200 metriä.
Vertailulämpötila voi määrätyissä tapauksissa olla jokin muu kuin
20 ºC.
Jännittävä voima, suuruusluokaltaan 50 N on merkittävä mittaan.
Mitan vapaa pää on varustettava kädensijalla, renkaalla tai
koukulla, joka ei kuulu mukaan mitan nimellispituuteen.
Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.
9.5Puolipäätemittatyyppisetmetallistavalmistetutluotausnauhat,jotkaon
varustettuluotipainollajajotkaontarkoitettunestepinnanmittaamiseen
Nimellispituus on välillä 5 ja 50 metriä.Vertailulämpötila voi määrätyissä tapauksissa olla muu kuin 20 ºC.
Jännittävä voima, jonka on oltava riittävä mitan kunnolliseen suoristami-
seen, on merkittävä mittaan.
Mitta on jännitettävä luodin avulla, jossa on oltava merkintä sen painosta.
Asteikon aloittavan päämerkin on sijaittava luodin pohjassa. Luodin on
oltava sopivaa kokoa ja se ei saa iskuissa aiheuttaa kipinöintiä.
Luodin on oltava kiinteästi tai irroitettavalla tavalla yhdistetty mittanau-
haan siten, että sen kiinnitys tai liitos ei saa aiheuttaa
mittausepätarkkuuden lisääntymistä.
Mittanauha on koko pituudeltaan oltava jaoitettuna millimetreihin ja
asteikon on jatkuttava luodin tasaisella puolella.
Mittausvälineen toinen pää voi olla varustettuna kelauslaitteella.Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.
Kuitenkin mittausvälinettä käytettäessä, luotipainon kanssa suurin sallittu
virhe on oltava aina suurempi kuin 0,6 mm.1973L0362 — FI — 04.02.1985 — 002.001 — 9
▼M2
10ETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-ensivakaus
ETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-ensivakaus materiaalisille pituusmitoille on
toteutettava direktiivissä 71/316/ETY säädetyn menettelyn mukaisesti.
10.1 ETY-tyyppihyväksyntätarkastus
Tarkastusaineiston ohella tarkastuksen tulee sisältää varmistus, joka
takaa, että tyyppitarkastettava malli on 2, 3, 4, 5, 6 (lukuun ottamatta
6.4), 7, 8 ja 9 kohtien mukainen.
10.2 ETY-ensivakaustarkastukset
10.2.1 ETY-ensivakaustarkastukset on suoritettava joko kaikille tarkas-
tettaville pituusmitoille tai pituusmittareille 11 kohdan
mukaisesti.
10.2.2 ETY-ensivakaustarkastusten tulee muodostua pituusmitan
silmämääräisestä tarkastuksesta, jotta sen yhdenmukaisuus
hyväksytyn mallin kanssa olisi varmennettu; tämä koskee
erityisesti 3.6, 4.1 ja 4.3 kohtien määräyksiä.
10.2.3 On myös varmistettava, että pituusmitta on nimellispituuden
suurinta sallittua virhettä koskevien vaatimusten mukainen,
ottaen tarvittaessa huomioon 9.5 kohta.
10.2.4 Lisäksi viidessä mitan pituuteen nähden satunnaisesti sijaitse-
vassa kohdassa on tarkastettava:
— kahden muun kuin peräkkäisen asteikkomerkin välinen
etäisyys,
— jakovälin pituus,— kahden peräkkäisen jakovälin pituuksien poikkeama,
jotta todettaisiin näiden tarkastusten olevan 7.1 b, 7.2.1 ja 7.2.2
kohdan määräysten mukaiset, ottaen huomioon tarvittaessa 7.3 ja
9.3 kohdan määräykset.
Niiltä osin kuin tarkastuksen tulokset antavat siihen aiheen,
toimivaltainen tarkastuslaitos voi vähentää tai lisätä tarkastusten
lukumäärää.
10.2.5 Kaikki edellä mainitut tarkastukset on suoritettava 7.5 kohdassa
määritellyissä vertailuolosuhteissa.
11Tilastollinen tarkastus sovellettuna ETY-ensivakaustarkastukseen
Kun pituudenmittausvälineitä on valmistettu sarjoissa ja henkilö, joka on
vastuussa ETY-ensivakauksesta päättää, että ne on riittävän hyvin tarkastettu,
hänen pyynnöstään tarkastettavat mittaerät joutuvat kelpoisuusominaisuuk-
siensa perusteella tilastolliseen tarkastukseen seuraavin ehdoin.
11.1 Yleistä
11.1.1 Erä
Erät muodostuvat pituusmitoista, jotka:
— ovat samaa tyyppiä;
— kuuluvat samaan tarkkuusluokkaan;— ovat valmistetut samassa tuotantoprosessissa.
Erän koko on niiden pituusmittojen lukumäärä, jotka se sisältää.
Suurin eräkoko ETY-ensivakaukselle on 10 000 kappaletta.
11.1.2 Näyte
Näyte on erästä satunnaisesti valittujen pituusmittojen
lukumäärä. Näytteen pituusmittojen lukumäärää sanotaan näyte-
kooksi.
11.1.3 Tilastollinen tarkastus ominaisuuksien perusteella
Ominaisuuksien perusteella tapahtuva tilastollinen tarkastus on
tarkastusta, jossa näytteen pituusmitat luokitellaan joko virheel-
lisiksi tai virheettömiksi tämän direktiivin määräysten
mukaisesti.1973L0362 — FI — 04.02.1985 — 002.001 — 10
▼M2
11.1.4 Rajalaatutaso (LQ 5)
Rajalaatu on tarkastukselle alistetun erän 5 prosentin hyväksy-
mistodennäköisyyttä näytteenottosuunnitelmassa vastaava
laatutaso.
11.1.5 Tavanomainen laatutaso (SQL)
Tavanomainen laatutaso on tarkastukselle alistetun erän 95
prosetin hyväksymistodennäköisyyttä näytteenottossuunnitel-
massa vastaava laatutaso.
11.1.6 Hyväksymisluku
Ominaisuuksien perusteella tapahtuvassa tilastollisessa tarkas-
tuksessa, hyväksymisluku on tarkastetussa näytteessä löydettyjen
virheellisten mittojen suurin lukumäärä, jonka saavuttaminen
vielä sallii tarkastettavan erän hyväksymisen.
11.1.7 Hylkäämisluku
Ominaisuuksien perusteella tapahtuvassa tilastollisessa tarkas-
tuksessa, hylkäämisluku on se tarkastetussa otoksessa
löydettyjen virheellisten mittojen lukumäärä, jonka ylittäminen
aiheuttaa tarkastettavan erän hylkäämisen.
11.1.8 Yksinäytetarkastuksen näytteenottosu unnitelma
Tarkastettavien yksittäisten mittojen lukumäärän on oltava
yhtäsuuri kuin näytteenottosuunnitelman määräämä näytekoko.
Jos näytteestä löydettyjen virheellisten mittojen lukumäärä on
pienempi tai yhtäsuuri kuin hyväksymisluku, on näyte hyväk-
syttävä. Jos virheellisten mittojen lukumäärä on suurempi tai
yhtäsuuri kuin hylkäämisluku, on näyte hylättävä.
11.1.9 Kaksinäytetarkastuksen näytteenottos uunnitelma
Tarkastettavien yksittäisten mittojen lukumäärän on oltava yhtä
suuri kuin näytteenottosuunnitelman määräämän ensimmäisen
näytteen koon. Jos ensimmäisestä näytteestä löydettyjen virheel-
listen mittojen lukumäärä on pienempi tai yhtäsuuri kuin
ensimmäinen hyväksymisluku, erä on hyväksyttävä. Jos edellä-
mainittu luku on yhtä suuri tai suurempi kuin ensimmäinen
hylkäämisluku,erä on hylättävä. Jos kyseinen luku on ensim-
mäisen hyväksymisluvun ja hylkäämisluvun välillä, on
tarkastettava toinen näyte, jonka koon määrää näytesuunnitelma.
Ensimmäisestä ja toisesta näytteestä löydettyjen virheellisten
mittojen lukumäärä on sitten laskettava yhteen. Jos virheellisten
mittojen yhteismäärä on pienempi tai yhtäsuuri kuin toinen
hyväksymisluku, erä on hyväksyttävä. Jos kyseinen yhteismäärä
on on suurempi tai yhtäsuuri kuin toinen hylkäämisluku, on erä
hylättävä.
11.2 Tarkastusmenettelyt
On käytettävä toista kahdesta jäljempänä kuvatusta tarkastusmene-
telmästä; valinta on jätetty toimivaltaiselle tarkastuslaitokselle
päätettäväksi.
Ensimmäinen menetelmä, jota tämän jälkeen kutsutaan ”A”-mene-
telmäksi, sisältää kertaluontoisen tarkastukseenpanosuunnitelman. Kun
taas toinen, ”B”-menetelmä, sisältää useampikertaisen tarkastukseenpa-
nosuunnitelman. Tarkastus käsittää otetusta näytteestä löydettyjen
virheellisten mittojen yhteismäärän.
11.2.1 Jos ”A”-menetelmä on valittu, toimivaltainen tarkastuslaitos
soveltaa tarkastettavan erän hyväksymisessä tai hylkäämisessä
seuraavien tunnuspiirteiden mukaista näytteeottosuunnitelmaa.
— tavanomainen laatutaso (SQL) välillä 0,40…0,90 prosenttia;
— rajalaatutaso (LQ 5) välillä 4,0…6,5 prosenttia.1973L0362 — FI — 04.02.1985 — 002.001 — 11
▼M2
Esimerkkejä näytesuunnitelmista:
Kertanäytteenottosuunnitelma
NäytekokoHyväksymi-
slukuHylkäämisluku LQ 5 SQL
a 80 1 2 5,8 0,44
b 125 2 3 5,0 0,65
Kaksoisnäytteenottosuunnitelma
Näyte-
kokoYhteis-
kokoHyväksy-
mislukuHylkää-
mislukuLQ
5SQL
a1. näyte 50 50 0 2
5,8 0,442. näyte 50 100 1 2
b1. näyte 80 80 0 3
5,0 0,652. näyte 80 160 3 4
Jos erä on hylätty, toimivaltaisen tarkastuslaitoksen on suor-
itettava kyseisen erän 100-prosenttinen tarkastus tai toteutettava
tarvittavat toimenpiteet estääkseen kyseessä olevan hylätyn erän
kaupan pitämisen.
11.2.2 Jos ”B”-menetelmää on käytetty, toimivaltainen tarkastuslaitos
soveltaa tarkastettavan erän hyväksymiseen tai hylkäämiseen
seuraavan taulukon mukaisia näytteenottosuunnitelmia:
Näytteenottosuunnitelmat
Tarkastusjär-
jestysKokoHyväksymi-
slukuHylkäämisluku
17 0 0 1
28 5 0 13 105 0 1
4 120 0 1
Kun erä on hyväksytty, seuraavaksi tarkastettava erä on
tarkastettava tarkastusjärjestyksen 1 kohdan mukaisesti.
Erän hylkäämisen jälkeen toimivaltaisen tarkastuslaitoksen on
toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen estämiseksi, että hylättyä
erää pidetään kaupan ja erän ETY-ensivakauksesta vastuussa
olevan on estettävä toinen erä. Tämä erä on sitten tarkastettava
lähinnä suuremman numeron mukaisessa tarkastusjärjestyksessä.
Kuitenkin, jos erää ei ole hyväksytty tarkastusjärjestyksen n:o 4
mukaisessa tarkastuksessa, toimivaltaisen tarkastuslaitoksen on
toteutettava kyseisen erän 100-prosenttinen tarkastus.
11.3 Seuraamukset usein tapahtuvista erien hylkäämisistä
Jos erien hylkäämistä tapahtuu usein, toimivaltainen tarkastuslaitos voi
keskeyttää tilastollisen tarkastuksen. Jos mitään laatutason parannusta ei
ole havaittu sen jälkeen, kun kyseiset puutteet on selvitetty ETY-
tyyppitarkastuksen suorittajalle, voidaan direktiivin 71/316/ETY 7
artiklan mukainen menettely ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseksi
aloittaa.1973L0362 — FI — 04.02.1985 — 002.001 — 12
▼M2
12 Esimerkki ETY-ensivakausmerkistä, jota tarkoitetaan 8.3 kohdassa:
1973L0362 — FI — 04.02.1985 — 002.001 — 13