Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2038/1999,
annettu 13 päivänä syyskuuta 1999,
sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä
(EYVL L 252, 25.9.1999, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
"M1 Komission asetus (EY) N:o 1527/2000 annettu 13 päivänä heinäkuuta
2000 L 175 59 14.7.2000
Oikaistu:
"C1 Oikaisu, EYVL L 115, 16.5.2000, s. 22 (2038/1999)1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 1
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2038/1999,
annettu 13 päivänä syyskuuta 1999,
sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä
EUROOP AN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 36
ja 37 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon parlamentin lausunnon (1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo seuraavaa:
1) Sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1981
annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 1785/81 (3) on muutettu useita
kertoja ja huomattavilta osin (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja
järkeistämisen takia kodifioitava mainittu asetus.
2) Maataloustuotteiden yhteismarkkinoiden toimintaan ja kehitykseen on
liityttävä yhteisen maatalouspolitiikan toteuttaminen, ja siihen on
erityisesti sisällyttävä maatalouden yhteinen markkinajärjestely, jonkamuoto voi vaihdella tuotteiden mukaan. Isoglukoosi ja inuliinisiirappiovat sokerijuurikkaan tai sokeriruo’on jalostuksessa saatavan nes-
tesokerin suoraan korvaavia tuotteita. Tämän vuoksi sokerin, isoglu-
koosin ja inuliinisiirapin markkinat liittyvät mitä läheisimmintoisiinsa. Rakenteelliset ylijäämät ovat tyypillisiä yhteisön makeutus-ainetilanteelle, ja kaikki yhtä tuotetta koskevat yhteisön päätökset
heijastuvat väistämättä muihin tuotteisiin. Tämän vuoksi on tarpeen,
että sokeri-, isoglukoosi- ja inuliinisiirappialalla on yhteinen järjestely,jossa otetaan aiheellisella tavalla huomioon kyseisten tuotantojen
erityispiirteet.
3) Yhteisön sokerijuurikkaan ja sokeriruo’on tuottajien työhön ja
elintasoon liittyvien tarvittavien takeiden säilyttämisen varmistami-seksi olisi säädettävä sokerimarkkinoita vakauttavista toimenpiteistä ja
vahvistettava tätä varten vuosittain valkoisen sokerin tavoitehinta ja
muille kuin alijäämäalueille valkoisen sokerin interventiohinta samoinkuin raakasokerin interventiohinta sekä jokaiselle alijäämäalueelle
valkoisen sokerin johdettu interventiohinta ja tarvittaessa raakasokerin
johdettu interventiohinta. Tämä tavoite voidaan saavuttaa säätämälläinterventioelinten interventiohintaan tekemästä ostosta. Samaa tarkoi-tusta voi myös vastata varastointikustannusten tasausjärjestelmä, joka
koskee sekä yhteisöstä peräisin olevista raaka-aineista, melassi
mukaan lukien, että etuuskohtelun alaisesta sokerista tuotettua sokeria.Nämä sokerin hintatakuut koskevat myös sakkaroosisiirappeja, isog-lukoosia ja inuliinisiirappia, joiden hinnat perustuvat sokerin hintoihin.
4) Jotta ei vaarannettaisi edellä mainittuja takuuhintoja, interventioelimet
voivat myydä sokeria vain interventiohintaa korkeammalla hinnalla,silloin kun sokeria ei viedä sellaisenaan tai jalostettuina tuotteina tai
kun sitä ei ole tarkoitettu eläinten ruokintaan. Mainittu sääntö estää
sokerin luovuttamisen tarvittaessa hyväntekeväisyysjärjestelöille yh-teisössä elintarvikkeena käytettäväksi. Tämän vuoksi tällainen mah-dollisuus on syytä sallia yksittäisissä hätäaputoimissa, joiden avulla
varmistetaan hankinnat, jotka edustavat samanaikaisesti humanitaa-
rista toimintaa. Tällaisten toimien tehokkuus riippuu niiden täytän-töönpanon nopeudesta. Tämän vuoksi olisi säädettävä tässä tapaukses-sa tarkoituksenmukaisemman menettelyn soveltamisesta.
5) On tarpeen, että tällä sääntelyllä annetaan samanlaiset takeet sekä
perustuotteen valmistajalle että tuottajille. Tämän vuoksi juurikkailleolisi vahvistettava perushinnan lisäksi A-sokeriksi jalostettavan A-
juurikkaan vähimmäishinta ja B-sokeriksi jalostettavan B-juurikkaan
vähimmäishinta, joita sokerinvalmistajien on noudatettava ostoja!B
(1) EYVL C 219, 30.7.1999.
(2) EYVL C 138, 18.5.1999, s. 18.
(3) EYVL L 177, 1.7.1981, s. 4, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
komission asetuksella (EY) N:o 1148/98 (EYVL L 159, 3.6.1998, s. 38).
(4) Ks liitteessä III oleva B osa.1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 2
tehdessään. Valmistajien ja maataloustuottajien oikeuksien ja velvol-
lisuuksien oikeudenmukaisen tasapainon varmistamiseksi on myössyytä säätää tällöin tarvittavista välineistä ja erityisesti juurikkaidenostajien ja myyjien sopimussuhteita sääntelevien yhteisön kehys-
säännösten laatimisesta sekä soveltuvista säännöksistä tämän tavoit-
teen saavuttamiseksi sokeriruo’on osalta.
6) Ottaen huomioon erityisesti yleiset vaikutukset sokerin yhteisen
markkinajärjestelyn toimintaan sokerijuurikasalalla tuottajaryhmitty-
mistä ja niiden liitoista 20 päivänä toukokuuta 1997 annetun neuvoston
asetuksen (EY) N:o 952/97 (
1) soveltamista olisi lykättävä tuotanto-
kiintiöjärjestelmän soveltamisen ajaksi.
7) Sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin yhteismarkkinoiden toteutta-
minen edellyttää yhteisen kauppajärjestelmän toteuttamista yhteisönulkorajalla. Kauppajärjestelmä sisältää tuontitullin ja vientituen, jasillä pyritään vakauttamaan yhteisön markkinoita erityisesti estämällä
sokerin maailmanmarkkinoiden hintavaihteluiden vaikutus yhteisön
sisällä noudatettaviin näiden tuotteiden hintoihin. Tämän vuoksi olisisäädettävä tullin kantamisesta kolmansista maista lähtöisin olevastatuonnista ja vientituen maksamisesta viennille näihin samoihin maihin.
Molemmilla tavoilla pyritään tasaamaan yhteisön ulkopuolella ja
yhteisössä sokerialalla noudatettavien hintojen eroja, jos maailman-markkinahinnat ovat alhaisempia kuin yhteisön hinnat, ja varmis-
tamaan isoglukoosi- ja inuliinisiirappialalla tietty suoja näiden
tuotteiden jalostusteollisuudelle yhteisössä.
8) Kyseisen kauppajärjestelmän täydentämiseksi siinä määrin kuin on
tarpeen sen moitteettoman toiminnan kannalta olisi säädettävä
mahdollisuudesta säännellä niin sanotun sisäisen jalostusliikenteen
menettelyä tai markkinatilanteen vaatiessa kieltää kokonaan tai osittainsen käyttö.
9) Vähimmäisvarastojärjestelmä on tehokas toimenpide tavanomaisen
hankinnan varmistamiseksi koko yhteisössä tai jollain sen alueella.
Tämän tavoitteen toteuttamiseksi on ilmeisesti myös suotavaa antaasäännöksiä, jotka mahdollistavat aiheellisten interventiotoimenpiteiden
toteuttamisen tietyin edellytyksin. On mahdollista, että vähimmäis-
varastointimäärä ei riitä varmistamaan yhden tai useamman alueensokerihuoltoa, jos luonnononnettomuus kohtaa kyseistä aluetta. Senvuoksi on suotavaa, että tehdään mahdolliseksi kyseisille alueille
sijoittautuneille yrityksille käyttää sidottuja varastojaan tähän tarkoi-
tukseen sallien niiden käyttää kysymyksessä olevaa sokeria ennenpakollisen varastointiajan loppua.
10) Maailmanmarkkinoilla vallitsevan pulan johtaessa yhteisön hintoja
korkeampiin hintoihin tai koko yhteisössä tai jollain sen alueella
ollessa vaikeuksia tavanomaisissa hankinnoissa, olisi annettavaaiheellista säännöksiä hyvissä ajoin sen estämiseksi, että alueellisia
ylijäämiä vietäisiin kolmansiin maihin ja että poikkeavasta hintojen
noususta yhteisössä johtuen kuluttajille ei voitaisi taata tavanomaistahankintaa kohtuuhinnoin.
11) Toimivaltaisten viranomaisten on oltava sellaisessa asemassa, että ne
voivat seurata pysyvästi kaupan liikkeitä kolmansien maiden kanssa
markkinakehityksen arvioimiseksi ja tarvittaessa tässä asetuksessasäädettyjen toimenpiteiden toteuttamiseksi. Tätä varten olisi säädettä-vä tuonti- tai vientitodistusten myöntämisestä, joihin liittyy vakuus,
jolla taataan todistushakemuksen kohteena olevien toimien toteutumi-
nen.
12) Tullijärjestelmä mahdollistaa luopumisen kaikista muista suojatoimen-
piteistä yhteisön ulkorajoilla. Yhteisten hintojen ja maksujen järjes-
telmä voi poikkeuksellisissa olosuhteissa kuitenkin osoittautua riittä-
mättömäksi. Yhteisön olisi sallittava toteuttaa nopeasti kaikkitarvittavat toimenpiteet, jotta yhteisön markkinat eivät jäisi ilman
suojaa tällaisten tapausten mahdollisesti aiheuttamilta häiriöiltä.
Näiden toimenpiteiden on oltava Uruguayn kierroksen monekeskistenkaupallisten neuvottelujen tuloksena syntyneistä sopimuksista, jäljem-pänä ”GATT -sopimukset”, aiheutuvien velvoitteiden mukaisia. Lisäksi
yhteismarkkinoiden hankintoihin liittyvien ongelmien välttämiseksi on
hyväksyttävä tullien soveltamisen lopettaminen tiettyjen sokerialantuotteiden osalta.!B
(1) EYVL L 142, 2.6.1997, s. 30. Asetus on kumottu asetuksella (EY) N:o 1257/1999
(EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80).1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 3
13) GATT -sopimukset on hyväksytty päätöksellä 94/800/EY (1). Maatalo-
utta koskevassa sopimuksessa, jäljempänä ”sopimus”, määrätäänyhteisön maataloustuotteiden ja erityisesti tuotantokiintiötakuisensokerin vientiin myönnettävän tuen erityisestä alentamisesta asteittain.
Sopimuksessa määrätään vientituen alentamisesta sekä määrällisesti
että määrärahoittain siirtymäkauden ajan.
14) Syyt, joiden vuoksi yhteisö on tähän saakka ylläpitänyt sokeri-,
isoglukoosi- ja inuliinisiirappialalla tuotantokiintiöjärjestelmää, ovat
edelleen perusteltuja. Järjestelmää on kuitenkin muutettu tuotannon
viimeaikaisen kehityksen huomioon ottamiseksi ja tarvittavien väli-neiden antamiseksi yhteisölle, jotta varmistettaisiin oikeudenmukai-sesti ja tehokkaasti, että tuottajat vastaavat itse kokonaisuudessaan
yhteisön tuotannon ja sen kulutuksen välisestä suhteesta johtuvien
ylijäämien myyntikustannuksista. Tätä järjestelmää on kuitenkinrajoitettava ajallisesti ja pidettävä väliaikaisena.
15) Sokerialan yhteinen markkinajärjestely on perustunut markkinointi-
vuodesta 1986/87 tuottajien täyden rahoitusvastuun periaatteeseen
kunkin markkinointivuoden osalta kiintiöt ylittävien yhteisön tuotan-toylijäämien kaupaksi saattamisesta aiheutuvista tappioista suhteessa
sisäiseen kulutukseen, ja kullekin yritykselle myönnettyjen tuotanto-
kiintiöiden mukaisesti eriytettyjen hinta- ja myyntitakuiden järjes-telmään. Sokerialalla tuotantokiintiöt myönnetään yritykselle mää-ritetyn viiteajanjakson aikana tehokkaan tuotannon periaatteen perus-
teella. Portugalin manneralueelle, jossa ei ole juurikasviljelmiä
liittymishetkellä, annetaan liittymissopimuksessa mahdollisuus myön-tää kiintiöitä yritykselle tuotantoon katsomatta, jos se voi aloittaatuotantonsa viipymättä, toisin sanoen sillä on tarvittava tekninen
tuotantokyky.
16) Vientituen alentamista koskevien sitoumusten ajoittuessa siirtymä-
kaudelle olisi olemassa olevat sokerin ja isoglukoosin perusmäärätsekä inuliinisiirappikiintiöt säilytettävä sellaisenaan ja otettava huo-
mioon samalla, että tilanteeseen liittyviä takuita voidaan tarvittaessa
mukauttaa siten, että sopimusvelvoitteita pystytään noudattamaan.Tämän vuoksi olisi toivottavaa jatkaa alan itserahoitusjärjestelmää ja
tuotantotakuujärjestelmää kaudeksi, joka vastaa mainittua siirtymä-
kautta eli kuudeksi markkinointivuodeksi.
17) Taloudellisen vastuun periaate taataan edelleen tuottajien osuudesta
muodostuvasta perustuotannosta perittävästä maksusta, jota sovelle-
taan kaikkeen A- ja B-sokerin tuotantoon, mutta joka rajoitetaan
kahteen prosenttiin valkoisen sokerin interventiohinnasta, ja B-mak-susta, jota peritään B-sokerin tuotannosta, mutta joka voi olla enintään37,5 prosenttia viimeksi mainitusta hinnasta. Isoglukoosin ja inulii-
nisiirapin tuottajat maksavat tietyin edellytyksin osuuden näistä
maksuista. Mainituissa olosuhteissa alan itserahoitustavoitetta ei voidasaavuttaa näitä prosenttirajoja käyttäen kaikkina markkinointivuosina.Tämän vuoksi olisi säädettävä lisämaksun perimisestä.
18) Kunkin yrityksen lisämaksu on vahvstettava erityisesti samanarvoisen
kohtelun varmistamiseksi ottaen huomioon sen osuus kyseisenmarkkinointivuoden tuotantomaksuista saatavista tuloista. Tätä vartenon syytä määrittää koko yhteisössä sovellettava kerroin, joka edustaa
samana markkinointivuonna toisaalta todetun kokonaistappion ja
toisaalta kyseisistä tuotantomaksuista saatavien kokonaistulojen välistäsuhdetta. Lisäksi olisi säädettävä edellytykset juurikkaan ja ruo’on
myyjien osallistumisesta kyseisen markkinointivuoden kattamatta
jääneen tappion poistamiseen.
19) Kullekin sokerialan yritykselle myönnettävät tuotantokiintiöt voivat
johtaa määrätyn markkinointivuoden osalta vientimäärään, joka ottaen
huomioon kulutuksen, tuotannon, tuonnin, varastot ja siirrot sekä
itserahoitusjärjestelmän vastuulle ennakoidun keskimääräisen tappion,on suurempi kuin sopimuksessa vahvistettu vientimäärä. Tämän vuoksiolisi säädettävä kiintiöstä aiheutuvien takuiden mukauttamisesta yhden
tai useamman markkinointivuoden osalta yhteisön antamien sitoumus-
ten noudattamiseksi.
20) Takuiden mukauttamisen toteuttamiseksi olisi ensisijaisesti jaettava
tietyn markkinointivuoden osalta todettu yhteisön vientikelpoisen
määrän ja sopimuksessa määrätyn määrän välinen erotus sokerin,!B
(1) EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1.1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 4
isoglukoosin ja inuliinisiirapin kesken sen mukaan, kuinka monta
prosenttia kunkin tuotteen kiintiö muodostaa kaikkien kolmen tuotteenja yhteisön osalta vahvistettujen kiintiöiden yhteissummasta.
21) Tämän ensimmäisen tuotekohtaisen jaon jälkeen on suoritettava
jäsenvaltiokohtainen jako kuhunkin jäsenvaltioon sijoittautuneilletuotantoyrityksille myönnettävistä kiintiöistä aiheutuvien takuidenhuomioon ottamiseksi siten, että takuiden mukauttaminen ei vaaranna
kiintiöiden ja kustannusosuuden välistä tasapainoa. Tämän vuoksi olisi
jäsenvaltioiden määritettävä A- ja B-takuuta koskeva vähennyskerroinnäihin takuihin liittyvien enimmäiskustannusten mukaan. Lopuksikunkin jäsenvaltion tehtävänä on suorittaa jako yrityksittäin ottaen
huomioon kullekin yritykselle sen omista kiintiöistä aiheutuvat takuut.
22) Sokerialan yhteinen markkinajärjestely on vahvistanut varastointi-
kustannusten tasausjärjestelmän. Olisi täsmennettävä, että sopimuksen
yhteydessä tehdyistä sitoumuksista johtuvien velvoitteiden nojalla
alentuvan takuun piirissä olevien sokerien osalta voidaan edelleensaada korvaus varastointikustannuksista tämän menettelyn nojalla.
23) Ottaen huomioon tarpeen mahdollistaa jalostusteollisuuden sekä
juurikkaan ja ruo’on viljelyn tietty rakenteellinen mukauttaminenkiintiöiden soveltamisaikana olisi säädettävä ohjausmarginaalista, jokaantaa jäsenvaltioille mahdollisuuden muuttaa yritysten kiintiöitä
enintään kymmenellä prosentilla. Ottaen huomioon tämän alan
erityistilanteen Espanjassa, Italiassa ja Ranskan merentakaisissadepartementeissa tätä prosenttirajaa ei pitäisi soveltaa näihin alueisiin
rakenneuudistussuunnitelmia täytäntöön pantaessa.
24) Yrityksille myönnetyt tuotantokiintiöt takaavat tuottajille yhteisön
hinnat ja tuotannon myynnin, joten kiintiöitä siirrettäessä on otettava
huomioon kaikkien kyseisten osapuolien edut ja erityisesti sokerijuu-
rikkaan tai sokeriruo’on tuottajien edut.
25) Sokerin ja isoglukoosin markkinoiden laajentumisen mahdollistami-
seksi yhteisön markkinoilla olisi lisäksi järjestettävä mahdollisuus
siirtää määritettävin edellytyksin tuotannon ulkopuolelle kiintiöjärjes-telmän mukaisessa merkityksessä kaikki sokeri tai isoglukoosi, joka ontarkoitettu muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden valmistukseen
yhteisössä.
26) Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjan päätösasiakirjaan liitetyn
Portugalin sokerinjalostusteollisuuden hankintoja koskevan Euroopan
talousyhteisön yhteisen julistuksen mukaan yhteisö on valmis tarkas-
telemaan koko yhteisön ja erityisesti Portugalin jalostusteollisuudenhankintatilannetta. Tällaisesta tarkastelusta on säädetty myös Suomenosalta.
27) Tarkastelun tarkoituksena on tuoda esille, erityisesti koko yhteisön
puhdistamoiden kannalta säännöllisempien ja yhdenmukaisempienhankintojen varmistamiseksi, tarve määrittää selvästi kyseisistä
jäsenvaltioista kunkin eli Suomen, Ranskan, Portugalin ja Yhdistyneen
kuningaskunnan raakasokeria valkoiseksi sokeriksi jalostavan puhdis-tusteollisuuden enimmäismääräisinä pidetyt tavanomaiset tarpeetobjektiivisen viiteaineiston perusteella ja ottaen huomioon markki-
nointivuoden 1994/95 osalta todetut suoraan kulutukseen tarkoitetut
sokerin määrät. Tämän tavoitteen toteuttamiseksi olisi puhdistusteolli-suudelle avattava arvioitujen tarpeiden rajoissa ja tietyin edellytyksin
pääsy kaikkeen sekä yhteisön alkuperää että AKT -alkuperää olevaan
ja/tai muuta määritettävää tavanomaista alkuperää olevaan raakasoke-riin tiettyä etusijamenettelyä noudattaen, joka on seuraava: yhteisönsokeri, neljänteen AKT—EY -yleissopimukseen (
1) liitetyssä pöytäkir-
jassa N:o 8 tarkoitettu etuuskohtelun alainen sokeri ja AKT -maista
ja/tai muista perinteisistä toimittajamaista tuotu sokeri. PöytäkirjassaN:o 8 tarkoitetuista AKT -maista ja Intiasta tuodun raakasokerin osalta,joka on muuta kuin varsinaista etuuskohtelun alaista sokeria, on
aiheellista säätää yhteisön puhdistusmarkkinoille pääsyä koskevasta
erityisestä etuuskohtelujärjestelmästä.
28) Mainitun pöytäkirjan 1 artiklan ja Euroopan talousyhteisön ja Intian
tasavallan välisen ruokosokeria koskevan tehdyn sopimuksen (
2)
mukaisesti näiden etuuskohtelun alaisten tuontijärjestelmien hallin-nointi on varmistettava sokerialan yhteisessä markkinajärjestelyssä.!B
(1) EYVL L 229, 17.8.1991, s. 3.
(2) EYVL L 190, 22.7.1975, s. 36.1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 5
29) On tarpeen luoda keinot sen varmistamiseksi, että mainittujen
etuusjärjestelmien mukaisesti tuotu raakaruokosokeri voidaan puhdis-taa kohtuullisin kilpailuedellytyksin.
30) Puhdistus on tärkeää toimintaa niin sokerin maailmanmarkkinoilla
yleisesti kuin yhteisössäkin ja erityisesti raakasokeria valkoiseksi
sokeriksi jalostavissa puhdistamoissa. Tekniseltä kannalta sokeri-
ruo’osta saadaan puhdistamalla korkealaatuisia tuotteita, jotka pys-tyvät vastaamaan markkinoiden tarpeisiin. Mainitut puhdistamotsijaitsevat lisäksi suurien kulutusalueiden välittömässä läheisyydessä.
Satamissa sijaitseva puhdistusteollisuus muodostaa näin yhteisössä
arvokkaan lisän sokerijuurikkaan jalostusteollisuudelle erityisestisellaisilla alueilla kuin Suomi, manner-Portugali, Yhdistynyt kuningas-
kunta ja Ranskan etelä- ja länsiosat.
31) Neljännen AKT—EY -yleissopimuksen päätösasiakirjaan liitetyssä
Portugalin markkinoita ja sokeria koskevassa yhteisessä julistuksessa
AKT -valtiot ja yhteisö ovat sopineet jatkavansa yleissopimuksenmääräyksiä noudattaen ja erityisesti yleissopimuksen 168 artiklan 2
kohdan mukaisesti niiden hakemusten tarkastelemista, joita AKT -
valtiot ovat esittäneet etuuskohtelun alaisen pääsyn lisäämiseksiPortugalin markkinoille AKT -sokerin osalta. Näiden hakemustentarkastelu, jotka koskevat itse asiassa yhteisön kaikkien satamassa
sijaitsevien puhdistamoiden hankintoja, johtaa säätämään mahdolli-
suudesta antaa erityinen ja ensisijainen pääsy pöytäkirjan N:o 8osapuolina olevista AKT -maista ja Intiasta peräisin olevan raa’anruokosokerin tuonnille yhteisön ja pöytäkirjassa N:o 8 tarkoitettujen
maiden ja/tai muiden maiden välisten erityissopimusten mukaisesti ja
yhteisön ennusteen perusteella, sen jälkeen, kun yhteisössä saatavissaolevat raa’an ruokosokerin ja sokerijuurikkaiden varastot sekä
etuuskohtelun alaiset sokerit on käytetty puhdistukseen.
32) Markkinointivuoteen 1994/95 yhteisön mukautustukea myönnettiin
etuuskohtelun alaisen raa’an ruokosokerin puhdistusteollisuudellesamoin kuin yhteisössä korjatun raa’an ruokosokerin ja juurikassokerinpuhdistukselle. Kyseistä tukea voitiin aina tähän asti mukauttaa
määrätyn markkinointivuoden osalta ottaen huomioon tälle markki-
nointivuodelle vahvistettu varastointimaksu ja/tai kyseiselle markki-nointivuodelle vahvistetuista hinnoista johtuvan puhdistuskatteenmuutoksen huomioon ottamiseksi. Saadun kokemuksen perusteella
on perusteltua säilyttää kyseinen tukijärjestelmä. Huomioiden varas-
tointimaksun kehityksen suoran vaikutuksen puhdistuskatteeseen olisisäädettävä mukautustuen pakollisesta tarkistusjärjestelmästä kyseisenmaksun kehityksen perusteella sellaisen raakasokerin puhdistuksen
osalta, joka hyötyy yhteisön hintatakuusta, tai jos kyseessä oleva sokeri
on tuotu AKT -maista etuuskohtelun alaisena sokerina.
33) Sokerialan yhteisessä markkinajärjestelyssä on otettava huomioon
samanaikaisesti ja asianmukaisella tavalla perustamissopimuksen 33 ja
131 artiklassa määrätyt tavoitteet.
34) Tietyt siirtymätoimenpiteet voivat osoittautua tarpeellisiksi, ja tämä
tarve voi esiintyä aina markkinointivuodesta seuraavaan siirryttäessä
tai samana markkinointivuonna. Tämän vuoksi olisi säädettävämahdollisuudesta antaa aiheellisia toimenpiteitä.
35) Tämän asetuksen säännösten täytäntöönpanon helpottamiseksi olisi
säädettävä menettelystä, jolla toteutetaan jäsenvaltioiden ja komission
tiivis yhteistyö sokerin hallintokomiteassa.
36) Italian juurikastuotannolla on vaikeuksia maan pohjoisosan alueella,
joskin vähenevässä määrin, ja maan keskiosan alueella sen erityisyy-den ja maatilakoon vuoksi, erityisesti uudenaikaisten tuotantomene-
telmien soveltamisessa. Näitä vaikeuksia on edelleen rakenteellisista
syistä eteläosan alueella, jonka tiedetään kehityksensä ja rakenteellisenmukautumisensa osalta olevan jäljessä. Juurikasviljely on alueillavälttämätöntä, jotta hyvin savipitoinen maaperä voi uudistua ja paluu
monokulttuuriin voidaan välttää. Tämän vuoksi olisi Italialle annettava
lupa myöntää toisaalta pohjois- ja keskiosan alueelle viidellemarkkinointivuodelle jaettua asteittain vähenevää kansallista mukau-tustukea, ja toisaalta myöntää eteläosan alueelle asteittain alennettavaa
tukea jaettuna kuudelle markkinointivuodelle markkinointivuoteen
1994/95 verrattuna.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 6
37) Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjan 110 artiklan nojalla Espanja
on oikeutettu myöntämään kansallista mukautustukea A ja Bsokerijuurikkaiden viljelijöille 31 päivään joulukuuta 1995. Ottaenhuomioon tietyt edelleen vallitsevat vaikeudet on tarpeen pitää
voimassa oikeutus alenevan kansallisen avun antamiseen 31 päivän
joulukuuta 1995 jälkeen rajoitetun ajan.
38) Espanjan sokeriruokoalalla on erityisiä selviytymisvaikeuksia muihin
aloihin verrattuna. Tämän rajoitetun tuotannon säilyttämiseksi onoikeutettava 6 euron kansallinen tuki valkoisen sokerin 100:aa
kilogrammaa kohti tälle ajalle.
39) Yhteisön liittyminen kansainväliseen sokerisopimukseen voi edellyttää
erityisiä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on mahdollistaa tästä
liittymisestä johtuvien velvoitteiden täytäntöönpano yhteisössä. Tätävarten olisi luotava mahdollisuus antaa aiheellisia toimenpiteitä tämänasetuksen mukaisesti.
40) Tämän asetuksen soveltamisesta johtuvista velvoitteista jäsenvaltioille
aiheutuvista kustannuksista vastaa yhteisö yhteisen maatalouspolitii-
kan rahoituksesta 21 päivänä huhtikuuta 1970 annetun neuvoston
asetuksen (ETY) N:o 729/70 (
1) 2 ja 3 artiklan mukaisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT
1 artikla
1. Tällä asetuksella käyttöön otettava sokerialan yhteinen markkinajärjes-
tely koskee seuraavia tuotteita:
CN-koodi Tavaran kuvaus
a) 1701 Ruoko- ja juurikassokeri sekä kemiallisesti puhdas sakkaroo-
si, jähmeät
b) 1212 91 Sokerijuurikas
1212 92 00 Sokeriruoko
c) 1703 Sokerin erottamisessa ja puhdistamisessa syntyvä melassid) 1702 20 Vaahterasokeri ja vaahterasiirappi
1702 60 95
1702 90 99Muut sokerit ja lisättyä maku- tai väriainetta sisältämättömät
sokerisiirapit, ei kuitenkaan laktoori, glukoosi, maltodekstrii-ni eikä isoglukoosi
1702 90 60 Keinotekoinen hunaja, myös luonnon hunajan kanssa sekoi-
tettuna
1702 90 71 Sokeriväri, jossa on sakkaroosia vähintään 50 prosenttia
kuivapainosta
2106 90 59 Lisättyä maku- tai väriainetta sisältävät sokerisiirapit, ei
kuitenkaan isoglukoosi-, laktoosi-, glukoosi- eikä maltodek-
striinisiirappi
e) 2303 20 Sokerijuurikasjätemassa, sokeriruokojäte ja muut sokerinval-
mistuksen jätteet
f) 1702 30 10
1702 40 101702 60 101702 90 30Isoglukoosi
g) 2106 90 30 Lisättyä maku- tai väriainetta sisältävä isoglukoosisiirappi!
B
(1) EYVL L 94, 28.4.1970, s. 13. Asetus on kumottu asetuksella (EY) N:o 1258/1999
(EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103).1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 7
CN-koodi Tavaran kuvaus
h) 1702 60 80
1702 90 80Inuliinisiirappi
2. Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) ”valkoisella sokerilla” maustamatonta, värjäämätöntä ja muita aineita
sisältämätöntä sokeria, jonka sakkaroosipitoisuus polarimetrimenetel-
mällä kuivapainosta määritettynä on vähintään 99,5 prosenttia;
b) ”raakasokerilla” maustamatonta, värjäämätöntä ja muita aineita sisältä-
mätöntä sokeria, jonka sakkaroosipitoisuus polarimetrimenetelmällä
kuivapainosta määritettynä on vähemmän kuin 99,5 prosenttia;
c) ”isoglukoosilla” glukoosista tai sen polymeereista saatua tuotetta, jonka
fruktoosipitoisuus kuivapainosta määritettynä on vähemmän kuin 10prosenttia;
d) ”inuliinisiirapilla” tuotetta, joka on saatu inuliinin tai oligofruktoosien
hydrolyysin välittömänä tuloksena ja jonka fruktoosipitoisuus vapaassamuodossa tai sakkaroosina kuivapainosta määritettynä on vähintään 10prosenttia;
e) ”A-sokerilla” tai ”A-isoglukoosilla” sokeri- tai isoglukoosimäärää, joka
on tuotettu määritettynä markkinointivuonna kyseisen yrityksen A-kiintiön rajoissa;
f) ”B-sokerilla” tai ”B-isoglukoosilla” sokeri- ja isoglukoosimäärää, joka on
tuotettu määritettynä markkinointivuonna ja joka on suurempi kuin
A-kiintiö, mutta pienempi kuin kyseinen yrityksen A- ja B-kiintiöidenyhteismäärä;
g) ”C-sokerilla” tai ”C-isoglukoosilla” sokeri- tai isoglukoosimäärää, joka
on tuotettu määritettynä markkinointivuonna ja joka joko on suurempi
kuin kyseisen yrityksen A- ja B-kiintiöiden yhteismäärä tai on tuotettuyrityksessä, jolla ei ole kiintiötä;
h) ”A-juurikkaalla” kaikkia A-sokeriksi jalostettavia juurikkaita;
i) ”B-juurikkaalla” kaikkia B-sokeriksi jalostettavia juurikkaita;
j) ”A-inuliinisiirapilla” kaikkia sokeri/isoglukoosin ekvivalentteina ilmais-
tuja inuliinisiirappimääriä, jotka tuotetaan tietyn markkinointivuodenaikana kyseisen yrityksen A-kiintiön rajoissa;
k) ”B-inuliinisiirapilla” kaikkia sokeri/isoglukoosin ekvivalenttina ilmais-
tuja inuliinisiirappimääriä, jotka tuotetaan tietyn markkinointivuodenaikana ja jotka ylittävät kyseisen yrityksen A-kiintiön mutta eivät sen A-ja B-kiintiöiden yhteismäärää;
l) ”C-inuliinisiirapilla” kaikkia sokeri/isoglukoosin ekvivalenttina ilmais-
tuja inuliinisiirappimääriä, jotka tuotetaan tietyn markkinointivuodenaikana ja jotka joko ylittivät kyseisen yrityksen A- ja B-kiintiöidenyhteismäärän tai jotka tuottaa yritys, jolle kiintiötä ei ole myönnetty.
II LUKU
HINTAJÄRJESTELMÄ
2 artikla
1. Kaikkien 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden markkinointivuosi alkaa 1
päivänä heinäkuuta ja päättyy 30 päivänä kesäkuuta seuraavana vuonna.
2. Valkoisen sokerin tavoitehinta vahvistetaan vuosittain. Tavoitehinta
koskee vakiolaatuista valkoista sokeria, johon interventiohintaa sovelletaan,
pakkaamattomana, vapaasti tehtaalla, lastattuna ostajan valitsemaan kuljetus-välineeseen.
3. Valkoisen sokerin tavoitehinta vahvistetaan joka vuosi samanaikaisesti
kuin valkoisen sokerin interventiohinta perustamissopimuksen 37 artiklan 2kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 8
3 artikla
1. Valkoiselle sokerille vahvistetaan vuosittain:
a) interventiohinta muille kuin alijäämäalueille;b) johdettu interventiohinta kullekin alijäämäalueelle.2. Raakasokerille vahvistetaan vuosittain interventiohinta. Tämä hinta
lasketaan valkoisen sokerin interventiohinnasta ottaen huomioon jalostuksenkustannuksia ja saantoa edustavat kiinteät erät.
Kun on tarpeen pitää kaupan alijäämäalueelle tuotettua raakasokeria, tälle
sokerille voidaan vahvistaa johdettu interventiohinta.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja interventiohintoja sovelletaan
pakkaamattomaan tavaraan, vapaasti tehtaalla, lastattuna ostajan valitsemaankuljetusvälineeseen.
Niitä sovelletaan määritettyyn vakiolaatuiseen valkoiseen sokeriin ja raa-
kasokeriin.
4. Valkoisen sokerin interventiohinta vahvistetaan ennen 1 päivää elokuuta
seuraavan vuoden 1 päivänä heinäkuuta alkavaksi markkinointivuodeksi
perustamissopimuksen 37 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä noudat-
taen.
Neuvosto määrittää samaa menettelyä noudattaen vakiolaadun, johon tätä
hintaa sovelletaan.
5. Neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta raa-
kasokerin interventiohinnan ja johdetut interventiohinnat joka vuosi saman-
aikaisesti kuin valkoisen sokerin interventiohinnan.
Neuvosto määrittää samaa menettelyä noudattaen vakiolaadun, johon
raakasokerin interventiohintaa sovelletaan.
4 artikla
1. Juurikkaan perushinta vahvistetaan vuosittain. Tätä hintaa sovelletaan
määritetyssä toimitusvaiheessa ja määritettyyn vakiolaatuun.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu juurikkaan perushinta vahvistetaan ottaen
huomioon valkoisen sokerin interventiohinta ja kiinteät erät, jotka edustavat:
— jalostuskatetta,— saantoa,— tuloja, jotka yritys saa melassin myynnistä,— mahdollisia kustannuksia, jotka johtuvat juurikkaan toimituksesta
yrityksiin.
3. Juurikkaan perushinta vahvistetaan samanaikaisesti kuin valkoisen
sokerin interventiohinta perustamissopimuksen 37 artiklan 2 kohdassa
määrättyä menettelyä noudattaen.
Neuvosto määrittää juurikkaan toimitusvaiheen ja vakiolaadun samaa
menettelyä noudattaen.
5 artikla
1. A-juurikkaan vähimmäishinta ja B-juurikkaan vähimmäishinta vahvis-
tetaan joka vuosi samanaikaisesti kuin valkoisen sokerin interventiohinta.
Näitä hintoja sovelletaan juurikkaan perushinnalle määritettyyn toimitus-
vaiheeseen ja vakiolaatuun.
2. A-juurikkaan vähimmäishinta on 98 prosenttia juurikkaan perushinnasta.Jollei 33 artiklan soveltamisesta muuta johdu, B-juurikkaan vähimmäishinta
on 68 prosenttia juurikkaan perushinnasta.
3. Niiden alueiden, joille on vahvistettu valkoisen sokerin johdettu
interventiohinta, A-juurikkaan ja B-juurikkaan vähimmäishintoja korotetaan
määrällä, joka on kyseisen alueen johdetun interventiohinnan ja interventio-hinnan välinen erotus kerrottuna kertoimella 1,30.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 9
4. Neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta juurik-
kaan vähimmäishinnat.
6 artikla
1. Rajoittamatta 39 artiklan ja 32 artiklan nojalla annettujen säännösten
soveltamista, sokerinvalmistajien on ostaessaan juurikkaita,
a) jotka voidaan jalostaa sokeriksi
ja
b) jotka on tarkoitettu jalostaa sokeriksi,maksettava vähintään vähimmäishinta, joka on tarkistettu laatueroja suhteessa
vakiolaatuun vastaavilla hinnankorotuksilla tai -alennuksilla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu vähimmäishinta vastaa:a) muilla kuin alijäämäalueilla:
— A-juurikkaan vähimmäishintaa A-sokeriksi jalostettavien juurikkai-
den osalta,
— B-juurikkaiden vähimmäishintaa B-sokeriksi jalostettavien juurik-
kaiden osalta;
b) alijäämäalueilla:
— A-juurikkaan 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti korotettua vähimmäis-
hintaa A-sokeriksi jalostettavien juurikkaiden osalta,
— B-juurikkaan 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti korotettua vähimmäis-
hintaa B-sokeriksi jalostettavien juurikkaiden osalta.
3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta sekä hinnanko-
rotukset ja -alennukset annetaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudat-taen.
7 artikla
1. Toimialakohtaisten sopimusten sekä juurikkaan myyjien ja ostajien
tekemien sopimusten on oltava kehyssäännösten mukaisia, erityisesti juu-
rikkaan osto-, toimitus-, vastaanotto- ja maksuehtojen osalta.
2. Sokeriruo’on ostoehtoihin sovelletaan yhteisön sokeriruo’on tuottajien ja
yhteisön sokerinvalmistajien toimialakohtaisia sopimuksia.
Inuliinisiirapin valmistuksessa käytettävien maatalouden perustuotteiden
ostoedellytyksiä säännellään yhteisön perustuotteiden tuottajien ja inuliinisii-rapin valmistajien alakohtaisin sopimuksin.
3. Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yleiset
säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti 1 kohdassa tarkoitetut
kehyssäännökset.
4. Yksityiskohtaiset säännöt 1 ja 2 kohdan soveltamisesta annetaan
tarvittaessa 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
5. Kun toimialakohtaisia sopimuksia ei ole, kyseinen jäsenvaltio voi
toteuttaa tämän asetuksen mukaan tarvittavat toimenpiteet kyseisten osapu-olten etujen suojaamiseksi.
Tämän jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä ensimmäisen
alakohdan mukaisesti toteutetut toimenpiteet.
6. Asetusta (EY) N:o 952/97 ei sovelleta sokerijuurikkaaseen 26 artiklan 1
kohdassa tarkoitettuna aikana.
8 artikla
1. Tässä artiklassa säädetyin edellytyksin perustetaan varastointikustannus-
ten tasausjärjestelmä, joka käsittää kiinteän korvauksen ja sen rahoituksen
erityisen maksun avulla.
2. Jäsenvaltioiden on korvattava yhteisössä korjatusta juurikkaasta ja
ruo’osta tuotetun
— valkoisen sokerin,!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 10
— raakasokerin,
— ennen sokerin jähmettämistä saatujen siirappien,
— jähmeää sokeria liuottamalla saatujen siirappienvarastointikustannukset kiinteämääräisesti.Jäsenvaltioiden on perittävä maksu kultakin sokerinvalmistajalta tapauksen
mukaan:
— tuotetun sokerin painoyksikköä kohti,— ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen ennen sokerin jähmettämistä
tuotettujen ja sellaisenaan myytyjen siirappien painoyksikköä kohti.
Korvausmäärä on sama kaikkialla yhteisössä. Tätä yhdenmukaisuussääntöä
on sovellettava myös maksuun.
3. Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta CN-koodin 1701 maku- tai väriainetta
sisältäviin sokereihin eikä CN-koodin 2106 90 59 lisättyä maku- taiväriainetta sisältäviin siirappeihin.
4. Neuvosto määräenemmistöllä komission ehdotuksesta:a) antaa tämän artiklan soveltamista koskevat yleiset säännöt;b) vahvistaa korvausmäärän samanaikaisesti, kun johdetut interventiohinnat
vahvistetaan.
5. Maksun määrä vahvistetaan vuosittain 48 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen. Muut yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisestaannetaan samaa menettelyä noudattaen.
9 artikla
1. Kunkin sokeria tuottavan jäsenvaltion nimeämän interventioelimen on 5
ja 6 kohdan mukaisesti määritettäviä edellytyksiä noudattaen ostettava sille
tarjottu yhteisössä korjatusta juurikkaasta tai ruo’osta valmistettu valkoinensokeri ja raakasokeri koko- markkinointivuoden ajan, jos tarjouksen tekijän jamainitun elimen välillä on tehty ennakolta kyseisen sokerin varastointisopi-
mus.
Interventioelinten on tehtävä ostot tapauksen mukaan sillä alueella sovellet-
tavaan interventiohintaan tai johdettuun interventiohintaan, jossa sokeri
ostohetkellä on. Jos sokerin laatu eroaa vakiolaadusta, jolle interventiohintaon vahvistettu, interventiohinta tarkistetaan korotuksia ja alennuksia sovelta-
en.
2. Palkkioita voidaan päättää myöntää sokerille, joka on perustamis-
sopimuksen 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa ja on tehty
ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi.
3. Tuotantotukia voidaan päättää myöntää 1 artiklan 1 kohdan a, f ja h
alakohdassa tarkoitetuille tuotteille ja 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassatarkoitetuille siirapeille, jotka ovat jossain perustamissopimuksen 23 artiklan
2 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa ja joita käytetään tiettyjen kemianteolli-
suuden tuotteiden valmistuksessa.
4. Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotetun sokerin myynnin
mahdollistamiseksi yhteisön Euroopassa sijaitsevilla alueilla on toteutettavaniiden kuljetus- ja varastointikustannuksia koskevat aiheelliset toimenpiteet.
Siinä määrin kuin se on tarpeen puhdistamojen hankinnan kannalta, voidaan
säätää, että yhteisössä korjatusta juurikkaasta tuotettuun raakasokeriin
voidaan soveltaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä.
Tässä artiklassa ”puhdistamolla” tarkoitetaan teknistä yksikköä, jonka ainoa
toiminta on raakasokerin tai ennen sokerin jähmettämistä tuotettujen
siirappien puhdistaminen.
5. Neuvosto määrittää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta sellaiset
yleiset säännöt 1—4 kohtien soveltamisesta, jotka voivat poiketa 8 artiklasta 4kohtaa sovellettaessa, sekä 3 kohdassa tarkoitetut kemiantuotteet.
6. Jäljempänä 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen annetaan
yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti:
— interventioon vaadittavasta vähimmäislaadusta ja määrästä,!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 11
— interventioon sovellettavista hinnankorotuksista ja alennuksista,
— interventioelinten toteuttaman haltuunoton menettelyistä ja edellytyksis-
tä,
— palkkioiden myöntämisen edellytyksistä ja palkkioiden määristä,— tuotantotukien myöntämisen edeltytyksistä ja niiden määristä,— edellä 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä.
10 artikla
1. Hankinnan varmistamisen auttamiseksi koko yhteisössä tai jollain sen
alueella neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta edelly-tykset, joissa erityisiä interventiotoimenpiteitä voidaan toteuttaa 22 artiklaasovellettaessa.
Kuitenkaan nämä toimenpiteet eivät saa johtaa yhteisön sokerinvalmistajien
velvoittamiseen sokerin myyntiin interventioelimille.
2. Tällaisten interventiotoimenpiteiden luonteesta ja soveltamisesta pää-
tetään 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
11 artikla
1. Interventioelimet saavat myydä sokeria vain interventiohintaa korkeam-
malla hinnalla.
V oidaan kuitenkin päättää, että interventioelimet myyvät sokeria korkeintaan
interventiohintaan, kun sokeri on tarkoitettu:
— eläinten ruokintaan, tai— vientiin sellaisenaan tai jalostettuna
"C1perustamissopimuksen
liitteessä I 3luetelluiksi tuotteiksi tai tämän I asetuksen liitteessä I
tarkoitetuiksi tavaroiksi
2. Edellä 1 kohdasta poiketen voidaan päättää, että interventioelimet
luovuttavat sellaisenaan hallussaan pitämäänsä sokeria lahjoituksina jaetta-vaksi sellaisille hyväntekeväisyysjärjestöille, jotka kyseinen jäsenvaltio ontunnustanut, tai jos tällaisia järjestöjä ei ole tunnustettu kyseisessä
jäsenvaltiossa, sellaisille hyväntekeväisyysjärjestöille, jotka komissio on
tunnustanut, ja jotka toimivat yksittäisissä hätäaputoimissa, interventiohintaaalhaisemmalla hinnalla tai ilmaiseksi yhteisön sisämarkkinoilla elintarvikkee-
na käytettäväksi.
3. Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yleiset
säännöt interventiotoimenpiteiden kohteena olleiden tuotteiden myynnistä.
4. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan ja 2
kohdassa tarkoitettua luovuttamista koskeva päätös tehdään 48 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen.
12 artikla
1. Tavanomaisen hankinnan varmistamiseksi koko yhteisössä tai jollain sen
alueella säädetään pysyvästä velvollisuudesta pitää yhteisön Euroopassa
sijaitsevalla alueella vähimmäisvarastoa:
a) yhteisössä tuotetusta juurikassokerista;b) Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotetusta ruokosokerista ja
40 artiklassa tarkoitetusta etuuskohtelun alaisesta sokerista.
Ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun sokerin vähimmäisvaraston
on vastattava määrättynä päivänä kunkin sokeriyrityksen A-kiintiön prosent-tiosuutta tai sen A-sokerin tuotannon prusenttiosuutta, jos tuotanto on
pienempi kuin sen A-kiintiö.
Vahvistettua prosenttiosuutta voidaan alentaa.Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun sokerin vähimmäisvaras-
ton on vastattava yrityksen määritettynä ajanjaksona puhdistaman kyseisensokerimäärän prosenttiosuutta.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 12
2. Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yleiset
säännöt tämän ariiklan soveltamisesta ja erityisesti 1 kohdan toisessaalakohdassa tarkoitetun päivän sekä prosenttiosuuden ja 1 kohdan neljännessäalakohdassa tarkoitetun prosenttiosuuden ja ajanjakson.
Samaa menettelvä noudattaen voidaan säätää vähimmäisvaraston pitämis-
velvoitetta vastaavasta, 1 artiklan 1 kohdan f ja h alakohdassa tarkoitettujatuotteita koskevasta velvoitteesta.
3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti 1
kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetusta prosenttiosuuden alentamises-
ta annetaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
III LUKU
KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA KÄYTÄVÄN KAUP AN JÄRJES-
TELMÄ
13 artikla
1. Kaikkia 1 artiklan 1 kohdan a, b, c, d, f, g ja h alakohdassa tarkoitettuja
tuotteita yhteisöön tuotaessa tai sieltä vietäessä on esitettävä tuonti- taivientitodistus.
Jäsenvaltioiden on myönnettävä todistukset hakemuksesta jokaiselle riippu-
matta siitä, mihin nämä ovat sijoittautuneet yhteisössä, sanotun kuitenkaanrajoittamatta 17 ja 18 artiklan mukaisesti toteutettujen toimenpiteidensoveltamista.
Tuonti- ja vientitodistukset ovat voimassa kaikkialla yhteisössä. Todistusten
myöntämisen edellytyksenä on vakuuden antaminen, jolla taataan tuonti- taivientisitoumuksen toteutuminen todistuksen voimassaoloaikana; lukuun otta-matta pakottavia syitä vakuus menetetään kokonaan tai osittain, jos toiminta
ei toteudu tässä määräajassa tai se toteutuu vain osittain.
2. Hyväksytään jäljempänä 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen:a) I kohdassa säädetty järjestelmä voidaan laajentaa koskemaan 1 artiklan 1
kohdan e alakohdassa tarkoitettuja tuotteita;
b) säädetään todistusten voimassaoloaika ja muut yksityiskohtaiset säännöt
tämän artiklan soveltamisesta; niissä voidaan erityisesti säätää lupienmyöntämistä koskevasta määräajasta.
14 artikla
1. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, yhteisen tullitariffin tullimaksuja
sovelletaan 1 artiklassa tarkoitettuihin tuotteisiin.
2. Poiketen 1 kohdasta komissio voi 48 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen suspendoida kokonaan tai osittain tuontitullien soveltamisen
näihin tuotteisiin ja antaa yksityiskohtaiset säännöt kaikista tällaisistasuspensioista, jotta varmistettaisiin CN-koodeihin 1701 11 10 ja 1701 12 10kuuluvan puhdistettavan raakasokerin sekä CN-koodiin 1703 kuuluvan
melassin riittävä saatavuus yhteisön markkinoilla kolmansista maista
tapahtuvan tuonnin avulla.
Suspensio voi olla voimassa sen ajan, jonka maailmanmarkkinoiden hinta ja
yhteisen tullitatiffin tuontitulli yhdessä:
— ylittävät tuotteen interventiohinnan raakasokerin osalta,— ylittävät melassien hintatason, jota käytetään perusteena meneillään
olevana sokerin markkinointivuonna melassin myyntitulojen määrittämi-
sessä 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
15 artikla
1. Tiettyjen maataloustuotteiden tuonnista johtavien epäsuotuisten vaiku-
tusten ehkäisemiseksi tai torjumiseksi yhteisön markkinoilla määrätään yhden
tai useamman yhteisessä tullitariffissa säädetyn tullimaksun alaisen tuotteen
tuonnille lisätuontitulli, jos Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppa-!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 13
neuvottelujen yhteydessä perustamissopimuksen 300 artiklan mukaisesti
tehdyn maataloussopimuksen 5 artiklassa asetetut ehdot on täytetty, paitsijos tuonti ei todennäköisesti häiritse yhteisön markkinoita tai jos vaikutuksetovat epäsuhteessa asetettuihin tavoitteisiin.
2. Yhteisö antaa Maailman kauppajärjestölle tiedoksi kynnyshinnat, joita
alhaisemmista hinnoista voidaan määrätä lisätuontitulli.
Kynnysmäärät, joita suuremmista määristä peritään lisätuontitulli, määritetään
erityisesti niiden kolmen vuoden tuonnin perusteella, jotka edelsivät vuotta,jolloin 1 artiklassa tarkoitettuja haitallisia vaikutuksia on ilmennyt taitodennäköisesti ilmenee.
3. Huomioon olettavat tuontihinnat lisätuontitullia määrättäessä määritetään
kyseisen tavaraerän cif-tuontihintojen perusteella.
Tätä tarkoitusta varten cif-tuontihinnat tarkistetaan kyseisen tuotteen edus-
tavan maailmanmarkkinahinnan tai yhteisön tuontimarkkinoilla vallitsevan
edustavan hinnan perusteella.
4. Komissio hyväksyy yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltami-
sesta 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Yksityiskohtaisissa
säännöissä määritetään erityisesti:
a) tuotteet, joihin lisätuontitulleja sovelletaan maataloussopimuksen 5
artiklan mukaisesti;
b) muut tarpeelliset ehdot sen varmentamiseksi, että 1 kohtaa sovelletaan
maataloussopimuksen 5 artiklan mukaisesti.
16 artikla
Melassin osalta:
— 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu maailmanmarkkinahinta ja
— 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu edustava hinta
koskevat vakiolaatua.
Vakiolaatu voidaan määrittää 48 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.
17 Artikla
1. Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tuloksena 1
artiklassa tarkoitetuille tuotteille asetetut tullikiintiöt avataan ja niitä
hallinnoidaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen annettujenyksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
2. Kiintiöitä voidaan hallinnoida soveltamalla yhtä seuraavista menetelmistä
tai niiden yhdistelmää:
— hakemusten saapumisjärjestykseen perustava menetelmä (”ensin tullutta
palvellaan ensin” -periaate),
— menetelmä, jossa kiintiöt jaetaan suhteessa haettuihin määriin hakemus-
ten jättöhetkellä (”samanaikainen tutkimus” -menetelmä),
— perinteisiin kaupan järjestelyihin perustava menetelmä (”perinteiset/uudet
toimijat” -menettely).
Muita asianmukaisia menettelyjä voidaan hyväksyä.
Niissä on vältettävä asianomaisten toimijoiden diskriminointia.
3. Hallinnointimenettetyssä on tarvittaessa otettava huomioon tarve turvata
riittävästi yhteisön markkinoiden vaatima tarjonta ja kyseisten markkinoiden
tasapaino turvautuen samalla mahdollisesti sellaisten menettelyjen käyttöön,
joita on aiemmin sovellettu 1 kohdassa tarkoitettuja kiintiöitä vastaaviinkiintiöihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Uruguayn kierroksen puitteissatehdyissä sopimuksissa määrättyjä oikeuksia.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa säännöissä määrätään
vuoden ajalle tarvittaessa sopivasti jaettavasta vuosittaisista kiintiöistä jakäytettävästä hallintomenettelystä sekä, silloin kun se on aiheellista, seuraa-
vista asioista:
a) takuut tuotteen laadusta, lähtöisyydestä ja alkuperästä;!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 14
b) edellä a kohdassa mainittujen takuiden todistavan asiakirjan hyväksymi-
sestä;
c) tuontilupien myöntämisehdoista ja niiden voimassaoloajasta.
18 artikla
1. Sen mahdollistamiseksi, että 1 artiklan 1 kohdan a, e ja d alakohdassa
tarkoitettuja tuotteita voidaan viedä sellaisinaan edelleen tai liitteessä I
lueteltuina tavaroina 1 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujentuotteiden noteerausten tai maailmanmarkkinahintojen perusteella ja perus-tamissopimuksen 300 artiklan perusteella tehtyjen sopimusten rajoitusten
puitteissa, voidaan kyseisten noteerausten tai hintojen sekä yhteisön hintojen
välinen erotus korvata tarvittavissa määrin vientituella.
Raakasokerille myönnetty vientituki ei saa olla suurempi kuin valkoiselle
sokerille myönnetty vientituki.
2. Vientitukia koskevia säännöksiä voidaan antaa sellaisten 1 artiklan 1
kohdan f, g ja h alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta, jotka viedäänedelleen jalostamattomina tai liitteessä I lueteltuina tavaroina.
Palautuksen määrää laskettaessa jokaista 100:aa kilogrammaa kuiva-ainetta
kohti otetaan erityisesti huomioon:
a) CN-koodiin 1702 30 91 kuuluvien tuotteiden vientiin sovellettava tuki;
b) edellä 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden vientiin
sovellettava tuki;
c) suunniteltujen vientien taloudelliset näkökohdat.
3. Edellä 1 artiklassa tarkoitettuihin liitteen I mukaisiin jalostettuihin
tuotteisiin sovellettava tuki ei ole suurempi kuin vastaaviin jalostamattomiintuotteisiin sovellettava tuki.
4. Vientitukeen oikeuttavien määrien jakamiseen käytetään menetelmää,
joka:
a) sopii parhaiten tuotteen luonteeseen ja kyseisten markkinoiden tilantee-
seen ja hyödyntää käytettävissä olevia voimavaroja mahdollisimman
tehokkaasti ottaen huomioon yhteisön viennin tehokkuuden ja rakenteenaiheuttamatta kuitenkaan syrjintää pienten ja suurten toimijoiden välillä;
b) tuottaa toimijoille vähiten hallinnollisia rasitteita, kun hallinnosta
aiheutuvat vaatimukset otetaan huomioon;
c) ei merkitse syrjintää kyseisten toimijoiden välillä.
5. Tuet ovat samat koko yhteisössä. Ne voivat vaihdella määräpaikan
mukaan silloin kun maailmanmarkkinoiden tilanne tai tiettyjen markkinoidenerityisvaatimukset sitä edellyttävät.
Tuet voidaan vahvistaa 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Tuet
voidaan vahvistaa:
a) säännöllisin väliajoin;
b) tarjouskilpailulla niiden tuotteiden osalta, joiden kohdalla sellaisesta
menettelystä on aiemmin säädetty.
Komissio voi tarpeen vaatiessa muuttaa säännöllisin väliajoin vahvistettuja
tukia niiden voimassaoloaikana jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloittees-
taan.
Tarjouskilpailun tuloksena tehtyjä tarjouksia ei käsitellä, jollei tarjoaja anna
asiassa vakuuksia. Pakottavia syitä lukuun ottamatta vakuus peritään
kokonaan tai osittain, jos tarjoajat eivät ole täyttäneet tai ovat täyttäneet vainosittain heille asetetut velvoitteet.
Lisäksi sovelletaan 19, 20 ja 21 artiklan säännöksiä, jotka koskevat 1 artiklan
1 kohdan a, c, ja d alakohdassa tarkoitettuja puhdistamattomia, ennen vientiä
jalostamattomia tuotteita.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 15
6. Tuen määrää asetettaessa otetaan huomioon erityisesti tarve saattaa
tasapainoon yhteisöstä kolmansiin maihin vietävien jalostettujen perusmaa-talouden tuotteiden käyttö ja näistä maista peräisin olevien sisäiseenjalostukseen hyväksyttyjen tuotteiden käyttö.
7. Tuet 1 artiklassa tarkoitetuille tuotteille, joita ei ole jalostettu ennen
vientiä, myönnetään ainoastaan hakemuksesta edellyttäen, että esitetäänasianmukainen vientitodistus.
8. Edellä 1 artiklassa tarkoitettuihin ennen vientiä jalostamattomiin
tuotteisiin sovelletaan vientitodistuksen hakemispäivänä voimassa olevaa
tukea, ja eriytetyn tuen ollessa kyseessä samoin tukea, joka on voimassavientitodistuksen hakemispäivänä:
a) todistuksessa mainittuun määräpaikkaan; taib) todelliseen määräpaikkaan, jos se ei ole sama kuin todistuksessa mainittu.
Siinä tapauksessa sovellettava määrä ei saa ylittää vientitodistuksessa
mainittuun määräpaikkaan sovellettavaa määrää.
Tämän kohdan mahdollistaman jouston väärinkäytön estämiseksi voidaan
toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä.
9. Mitä 7 ja 8 kohdassa säädetään voidaan soveltaa 1 artiklassa
tarkoitettuun, liitteessä I tarkoitettujen tavaroiden muodossa vietäviintuotteisiin asetuksen (EY) N:o 3448/93 (
1) 16 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen.
10. V oidaan olla soveltamatta 7 ja 8 kohtaa, kun kyseessä on 1 artiklassa
tarkoitetut tuotteet joista maksetaan tukia elintarvikeaputoimien yhteydessä48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
11. Tuki maksetaan todisteita vastaan siitä:— että tuotteet on viety yhteisöstä, ja
— että mikäli kyseessä on eriytetty tuki, tuotteet ovat tulleet perille lupaan
merkittyyn määräpaikkaan tai muuhun määräpaikkaan, jota varten tukioli vahvistettu 8 kohdan 1 alakohdan b alakohdan määräystenrajoittamatta. Tästä säännöstä voidaan kuitenkin poiketa 48 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen, edellyttäen että asetetaan ehdot
vastaavanlaisten takuiden antamiseksi.
Täydentäviä säännöksiä voidaan antaa 48 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen.
12. Tukea ei myönnetä 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen
maustamattomien ja värjäämättömien tuotteiden viennistä, jollei niitä ole:
a) saatu yhteisössä korjatusta sokerijuurikkaasta tai sokeriruo’osta;b) tuotu yhteisöön 40 artiklan mukaisesti;c) saatu jostakin 40 artiklan mukaisesti tuodusta tuotteesta.
13. Tukea ei myönnetä sellaisten 1 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa
tarkoitettujen maustamattomien ja värjäämättömien tuotteiden viennille, jotkaeivät ole yhteisöstä peräisin tai joita ei ole saatu 12 kohdan b alakohdansäännöksiä noudattaen yhteisöön tuoduista sokereista tai 12 kohdan c
alakohdassa tarkoitetuista tuotteista.
14. Perustamissopimuksen 300 artiklan mukaisesti tehdyissä sopimuksissa
sovittujen määrien rajoitusten noudattaminen taataan vertailujaksolle myön-nettyjen, kyseisiin tuotteisiin sovellettavien vientitodistusten perusteella.
15. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta, mukaan lukien
jakamattomien tai käyttämättömien vientimäärien uudelleenjakamista kos-kevat järjestetyt, sekä liitteen I muutokset hyväksytään 48 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen. Kuitenkin säännöt, jotka koskevat 6 kohdan
soveltamista 1 artiklassa tarkoitettuihin liitteessä I lueteltujen tavaroiden
muodossa vietäviin tuotteisiin hyväksytään asetuksen (EY) N:o 3448/93 16artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.!B
(1) EYVL L 318, 20.12.1993, s. 18. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
komission asetuksella (EY) N:o 2491/98 (EYVL L 309, 19.11.1998, s. 28).1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 16
19 artikla
1. Tätä artiklaa sovelletaan tukien vahvistamiseen 1 artiklan 1 kohdan a
alakohdassa tarkoitetuille puhdistamattomille, ennen vientiä jalostamattomille
tuotteille.
2. Edellä 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien
tukien määräajoittainen vahvistaminen:
a) tapahtuu kahden viikon välein.
Tällainen käytäntö voidaan kuitenkin keskeyttää 48 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen, mikäli todetaan, että yhteisössä ei ole saatavilla
ylijäämäsokeria vientiä varten maailmanmarkkinahintojen perusteella.
Siinä tapauksessa tukea ei myönnetä;
b) tukea vahvistettaessa otetaan huomioon yhteisön ja maailmanmarkkinoi-
den tilanne sokerin osalta sekä erityisesti seuraavat asiat:
— valkoisen sokerin interventiohinta yhteisön alueella suurimmalle
mahdolliselle ylijäämälle tai raakasokerin interventiohinta yhteisönalueella, jonka katsotaan edustavan tämäntyyppisen sokerin vientiä,
— sokerin kuljetuksen kustannukset ensimmäisessä luetelmakohdassa
tarkoitetuilta alueilta satamiin tai muihin yhteisön vientipisteisiin,
— kauppakulut ja kaikki sokerin maailmanmarkkinoilla kaupan saatta-
misessa syntyvät jälleenlaivaus-, kuljetus- ja pakkauskulut,
— sokerille kirjatut noteeraukset ja hinnat maailmanmarkkinoilla, ja— ehdotettujen vientien taloudellinen näkökohta.
3. Vahvistettaessa tarjouskilpailulla tukea 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa
tarkoitetuille tuotteille:
a) tarjouskilpailun tarkoituksena on määrittää tuen määrä;b) jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset julistavat tarjouskilpailun
kaikissa jäsenvaltioissa laillisesti sitovan säännöksen mukaisesti. Kysei-sellä säännöksellä säädetään tarjouskilpailun ehdot. Ehtojen on taattavayhtäläinen markkinoille pääsy kaikille yhteisöön sijoittautuneille henki-
löille;
c) tarjouskilpailuehtoihin sisältyy aikarajoitus tarjousten jättämiselle. Tuen
enimmäismäärä kyseiselle kilpailulle vahvistetaan 48 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen kolmen työpäivän kuluessa aikarajoituksenumpeutumisesta ja saatujen tarjousten perusteella. Enimmäismääräälaskettaessa otetaan huomioon tarjontatilanne ja hinnat yhteisössä, hinnat
ja menekki maailmanmarkkinoilla sekä sokerin viennistä syntyvät kulut.
Suurin mahdollinen vientimäärä voidaan vahvistaa samaa menettelyä
noudattaen;
d) silloin, kun vientiä voidaan harjoittaa sellaisen tuen perusteella, joka on
alhaisempi kuin tuki, joka saataisiin ottamalla huomioon yhteisönhintojen ja maailmanmarkkinahintojen välinen erotus, ja kun viedääntiettyyn määräpaikkaan, jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia
voidaan pyytää avaamaan erityinen tarjouskilpailu, jonka ehtoihin
sisältyy:
— mahdollisuus jättää tarjouksia milloin tahansa, kunnes tarjous-
menettely loppuu, ja
— kyseessä oleville vienneille annettujen vaatimusten perusteella
laskettu tukien enimmäismäärä;
e) mikäli tarjouksen osoittaman tuen määrä:
— ylittää vahvistetun enimmäismäärän, jäsenvaltioiden toimivaltaiset
viranomaiset hylkäävät kyseisen tarjouksen,
— ei ylitä vahvistettua enimmäismäärää, nämä viranomaiset vahvistavat
tuen kyseessä olevassa tarjouksessa esiintyvän tuen määrää vastaa-
vaksi.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 17
4. Raakasokerin tuki:
a) vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 431/68 (1) 1 artiklassa määritellylle
vakiolaadulle;
b) vahvistetaan määräajoin 2 kohdan a alakohdan mukaisesti:
— tuki ei saa ylittää 92:ta prosenttia valkoiselle sokerille samalle
ajanjaksolle myönnetystä tuesta. Tätä rajoitusta ei kuitenkaan
sovelleta kandisokerille vahvistettaviin tukiin,
— tuki kerrotaan jokaisen käsiteltävänä olevan vientitapahtuman osalta
muuntamiskertoimella, joka saadaan jakamalla vietävän raakasoke-rin tuotto 92:lla asetuksen (ETY) N:o 431/68 1 artiklan säännöksiänoudattaen;
c) tarjouskilpailun puitteissa 3 kohdan c alakohdan mukaisesti vahvistettu
enimmäismäärä ei saa ylittää 92:ta prosenttia valkoiselle sokerille saman
kohdan mukaisesti samanaikaisesti vahvistetusta enimmäistuesta.
20 artikla
1. Edellä 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa lueteltujen puhdistamattomien,
ennen vientiä jalostamattomien tuotteiden tuki vahvistetaan kuukausittain jasiinä otetaan huomioon:
a) melassien myynnistä saatavien tulojen määrittämiseen käytettävä melas-
sien hinta kyseessä olevana sokerin markkinointivuonna 4 artiklan 2
kohdan mukaisesti;
b) melassin hinnat ja mahdollinen menekki yhteisön markkinoilla;
c) todetut melassien noteeraukset tai hinnat maailmanmarkkinoilla; jad) ehdotettujen vientien taloudellinen näkökohta.Tällainen käytäntö voidaan kuitenkin keskeyttää 48 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen, mikäli todetaan, että yhteisössä ei ole saatavillasokerin ylijäämää vientiä varten maailmanmarkkinahintojen perusteella. Siinä
tapauksessa tukea ei myönnetä.
2. Erityisolosuhteissa tuen määrä voidaan vahvistaa tarjouskilpailulla
tietyille määrille ja tietyille yhteisön alueille. Tarjouskilpailun tarkoituksenaon määrittää tuen määrä.
Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, joita asia koskee, aloittavat
tarjouskilpailun sen ehdot säätävän luvan perusteella. Ehtojen on taattavayhtäläinen pääsy kaikille yhteisöön asettautuneille henkilöille.
21 artikla
1. Tuen perusmäärä 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa luetelluille puhdis-
tamattomille, ennen vientiä jalostamattomille tuotteille vahvistetaan kuu-
kausittain.
Tällainen määräaikaiskäytäntö voidaan kuitenkin keskeyttää 48 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen, mikäli valkoisen jalostamattoman sokerintuen määräajoittainen vahvistaminen keskeytetään. Siinä tapauksessa tukea eimyönnetä.
2. Tuen perusmäärä 1 kohdassa tarkoitetuille tuotteille, sorboosia lukuun
ottamatta, vastaa yhtä sadasosaa määrästä, joka on saatu ottamalla huomioon:
a) ero, joka on yhteisön suurimmalla ylijäämäalueella sen kuukauden
aikana, jolle perusmäärä on vahvistettu, voimassa olevan valkoisen
sokerin interventiohinnan ja valkoisen sokerin maailmanmarkkinoillakirjattujen noteerausten ja hintojen, välillä;
b) tarve saavuttaa tasapaino:
— kolmansiin maihin jalostettuina tavaroina vietäviksi tarkoitettujen
yhteisön perustuotteiden käytön ja
— näiden maiden sisäiseen jalostukseen hyväksyttyjen tuotteiden
käytön välillä:!B
(1) EYVL L 89, 10.4.1968, s. 3, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella
(EY) N:o 3290/94 (EYVL L 349, 31.12.1994, s. 105).1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 18
3. Sorboosin osalta tuen perusmäärä on sama kuin tuen perusmäärä, josta on
vähennetty sadasosa voimassa olevasta asetuksen (ETY) N:o 1010/86 (1)
mukaisesta kyseisen asetuksen liitteessä tarkoitettujen tuotteiden tuotantotuenperusmäärästä.
4. Tuen perusmäärän soveltaminen voidaan rajoittaa joihinkin 1 artiklan 1
kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin.
22 artikla
1. Siinä määrin kuin sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaisen
toiminnan kannalta on tarpeellista, neuvosto voi kieltää kokonaan tai osittainsisäisen jalostusliikenteen komission ehdotuksesta perustamissopimuksen 37
artiklan 2 alakohdassa säädettyä äänestysmenettelyä noudattaen:
— 1 artiklan 1 kohdan a ja d alakohdassa lueteltujen tuotteiden osalta, ja— erityistapauksissa 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen liitteessä I
lueteltujen tavaroiden valmistukseen tarkoitettujen tuotteiden osalta.
2. Jos 1 kohdassa tarkoitettu tilanne ilmaantuu poikkeuksellisen yllättäen ja
yhteisön markkinat häiriintyvät tai uhkaavat häiriintyä sisäisen tai ulkoisenjalostusmenettelyn vuoksi, voidaan poiketa siitä, mitä 1 kohdassa säädetään,
ja komissio päättää tarvittavista toimenpiteistä jonkun jäsenvaltion pyynnöstä
tai omasta aloitteestaan; neuvostolle ja jäsenvaltioille tiedotetaan kyseisistätoimenpiteistä, jotka ovat voimassa korkeintaan kuusi kuukautta ja joitasovelletaan välittömästi. Mikäli komissio saa pyynnön joltakin jäsenvaltiolta,
se päättää asiasta viikon kuluessa pyynnön saapumisesta.
3. Jokainen jäsenvaltio voi saattaa komission toteuttamat toimenpiteet
neuvoston käsiteltäviksi viikon kuluessa siitä päivästä, kun ne on annettu
tiedoksi. Neuvosto voi määräenemmistöllä vahvistaa, muuttaa tai kumota
komission päätöksen. Mikäli neuvosto ei ole tehnyt ratkaisua kolmenkuukauden sisällä, katsotaan, että komission päätös on kumottu.
23 artikla
1. Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt ja erityissäännöt sen
soveltamisesta koskevat tässä asetuksessa käsiteltävien tuotteiden tariffi-luokitusta; tämän asetuksen soveltamisesta johtuva tariffinimikkeistö sisälly-
tetään yhteiseen tullitariffiin.
2. Jollei tässä asetuksessa tai sen säännöksissä toisin säädetä, kaupassa
kolmansien maiden kanssa kielletään:
a) vaikutukseltaan tullia vastaavien maksujen kantaminen;
b) vaikutukseltaan vastaavien määrällisen rajoitusten soveltaminen.
24 artikla
1. Kun sokerin maailmanmarkkinahinta ylittää interventiohinnan, voidaan
säätää vientimaksun soveltamisesta kyseisen sokerin osalta. Tätä maksua onsovellettava, kun valkoisen sokerin tai raakasokerin cif-hinta on suurempi
kuin interventiohinta, johon on lisätty kymmentä prosenttia interventiohin-
nasta vastaava summa ja kyseisenä markkinavuonna sovellettava varas-tointimaksu.
Vientimaksu voidaan määrittää tarjouskilpailulla. Tarjouskilpailua lukuun-
ottamatta kannettava maksu on vientipäivänä sovellettava maksu.
2. Kun valkoisen sokerin tai raakasokerin cif-hinta on suurempi kuin
interventiohinta, johon on lisätty interventiohinnan kymmentä prosenttiavastaava summa ja kyseessä olevana markkinavuonna sovellettava varas-
tointimaksu, neuvosto voi komission ehdotuksesta ja perustamissopimuksen
37 artiklan 2 kohdassa säädettyä äänestysmenettelyä noudattaen päättäätuontituen myöntämisestä kyseessä olevalle tuotteelle.
Kun on säädetty, että:
a) hankintaa yhteisöön, taib) hankintaa merkittävälle yhteisön kulutusalueelle!B
(1) EYVL L 94, 9.4.1986, s. 9, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
komission asetuksella (EY) N:o 2074/98 (EYVL L 265, 30.9.1998, s. 8).1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 19
ei voida varmasti tyydyttää yhteisön tarjonnalla, neuvosto myöntää komission
ehdotuksesta ja perustamissopimuksen 37 artiklan 2 kohdassa määrättyääänestysmenettelyä noudattaen tuontituen ja määrittelee sen soveltamisehdot.Nämä ehdot liittyvät erityisesti tuen kattaman valkoisen sokerin tai
raakasokerin määrään, tuen kestoon ja, silloin kun se on aiheellista, niihin
alueisiin, joilta tuotteet tuodaan.
3. Seuraavista asioista päätetään 48 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen:
a) 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut cif-hinnat;
b) muut järjestelyt tämän artiklan täytäntöönpanemiseksi.
Edellä 1 artiklan 1 kohdan b, c, d, f, g ja h alakohdassa tarkoitettujen
tuotteiden osalta voidaan hyväksyä 1 ja 2 kohtien säännöksiä vastaaviasäännöksiä 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
4. Komissio vahvistaa tämän artiklan soveltamiseen perustuvat määrät.
Tarjouskilpailulla määritetyt vientimaksut vahvistetaan kuitenkin 48 artiklas-
sa säädettyä menettelyä noudattaen.
25 artikla
1. Jos tuonnin tai viennin vaikutuksesta yhden tai useamman 1 artiklan 1
kohdassa tarkoitetun tuotteen markkinat yhteisössä häiriintyvät tai uhkaavat
häiriintyä vakavasti siten, että perustamissopimuksen 33 artiklan tavoitteidensaavuttaminen vaarantuu, kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassavoidaan toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä, kunnes häiriö tai häiriön uhka on
väistynyt.
Neuvosto antaa pesustamissopimuksen 37 artiklan 2 kohdan äänestysmenet-
telyä noudattaen komission ehdotuksesta yksityiskohtaiset säännöt tämän
kohdan soveltamisesta ja määrittelee ne tapaukset ja rajat, joissa jäsenvaltiotvoivat toteuttaa suojatoimenpiteitä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa komissio päättää jäsenvaltion
pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tarvittavista toimenpiteistä, jotka annetaantiedoksi jäsenvaltioille ja joita sovelletaan välittömästi. Jos komissio saa
jäsenvaltiolta tällaisen pyynnön, se tekee asiasta päätöksen kolmen työpäivän
kuluessa pyynnön vastannottamisesta.
3. Jokainen jäsenvaltio voi saattaa komission toteuttaman toimenpiteen
neuvoston käsiteltäväksi sen tiedoksi antamista seuraavien kolmen työpäivänkuluessa. Neuvosto kokoontuu viipymättä. Se voi määräenemmistöllämuuttaa tai kumota kyseisen toimenpiteen.
4. Tätä artiklaa sovelletaan perustamissopimuksen 300 artiklan 2 kohdan
nojalla tehtyjen sopimusten velvoitteet huomioiden.
IV LUKU
KIINTIÖJÄRJESTELMÄ
26 artikla
1. Jäljempänä 27—39 artiklaa sovelletaan markkinointivuosien
1995/96—2000/01 osalta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kauden osalta sokerin ja isoglukoo-
sintuotantoyritysten A- ja B-kiintiöinä käytetään jäsenvaltioiden markkinoin-tivuodelle 1994/95 myöntämiä kiintiöitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5
kohdan, 27 artiklan 3 kohdan, 30 artiklan ja tapauskohtaisesti 28 artiklan 5
kohdan soveltamista.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona kiintiöiden myöntämisessä
käytettävät sokerin ja isoglukoosin A- ja B-perustuotantomäärät ovat samat,jotka vahvistetaan tapauksen mukaan 27 artiklan 3 kohdassa tai 28 artiklan 2kohdassa.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kauden osalta inuliinisiirapin tuotanto-
yritysten A- ja B-kiintiöinä käytetään jäsenvaltioiden markkinointivuodelle
1994/95 myöntämiä, 29 artiklan mukaisia lopullisia kiintiöitä, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta 5 kohdan soveltamista. Näiden yritysten osalta eisovelleta 27 ja 30 artiklan määräyksiä.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 20
5. Perustamissopimuksen 300 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyn maa-
taloussopimuksen yhteydessä yhteisön antamien sitoumusten noudattamiseksikiintiöiden mukaisesti tuotettujen sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapinkaupaksi saattamiseen liittyviä takuita voidaan alentaa yhdeksi tai useam-
maksi määritetyksi markkinointivuodeksi.
Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi on kunkin markkinointivuoden osalta
vahvistettava ennen 1 päivää lokakuuta kiintiöiden takuunalainen määrä
tuotanto-, tuonti-, kulutus-, varastointi-, siirto- ja vientiennusteiden perus-
teella sekä 33 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen itserahoitusjärjes-telmän vastaama keskimääräinen tappio. Kun ennusteissa ilmenee, että
vientimäärä on kyseisen markkinointivuoden osalta suurempi kuin sopimuk-
sessa määrätty enimmäismäärä, takuunalainen määrä vähennetään erotuksesta48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Erotus jaetaan sokerin,isoglukoosin ja inuliinisiirapin kesken sen mukaan, kuinka monta prosenttia
kunkin tuotteen A-kiintiön ja B-kiintiön summa on yhteisössä. Sen jälkeen se
jaetaan jäsenvaltioittain ja tuotteittain soveltaen siihen alla esitetyn taulukonmukaista vastaavaa jakokerrointa.
Alueet123
Valkoiseen sokeriin sovel-
lettava kerroinKuiva-aineena ilmoitettuun,
isoglukoosiin sovellettava
kerroinInuliinisiirappiin sovelletta-
va kerroin — sokerina/iso-
glukoosina
A-sokeri B-sokeri A-isoglukoosi B-isoglukoosiA-inuliinisii-
rappiB-inuliinisii-
rappi
BLTL (1) 0,046201 0,009920 0,225547 0,062024 0,556265 0,130955
Tanska 0,027206 0,008015 — — — —
Saksa 0,169608 0,052188 0,104246 0,024551 — —
Saksa (28 art. alue) 0,055204 0,016986 — — — —Kreikka 0,012352 0,001235 0,037978 0,008944 — —
Espanja 0,026459 0,001102 0,166138 0,017721 — —
Ranska (emämaa) (
2) 0,213231 0,063239 0,061081 0,015898 0,058922 0,013847
Ranska (MD) (2) 0,019298 0,002063 — — — —
Irlanti 0,007752 0,000775 — — — —
Italia 0,082491 0,015514 0,059803 0,014083 — —
Alankomaat 0,053393 0,014083 0,026804 0,006313 0,194365 0,045646Portugali (manner) 0,002323 0,000232 0,029213 0,006880 — —
Portugali (Azorien itsenäinen alue) 0,000387 0,000039 — — — —
Yhdistynyt kuningaskunta 0,044297 0,004430 0,084713 0,022596 — —Itävalta 0,022673 0,005292 — — — —
Ruotsi 0,014327 0,001433 — — — —
Suomi 0,005683 0,000568 0,023151 0,002316 — —
(
1)Belgian ja Luxemburgin talousliitto.
(2)Ottaen huomioon 30 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan soveltamisen.
Tämän jälkeen jäsenvaltio jakaa omakohtaisen erotuksensa alueelleen
sijoittautuneiden tuotantoyritysten kesken niiden kyseisen tuotteen A-kiintiön
ja B-kiintiön ja jäsenvaltion A-perusmäärän ja B-perusmäärän tai tapa-
uskohtaisesti näille yrityksille kyseisen tuotteen osalta myönnettyjen A-kiintiöiden summan ja B-kiintiöiden summan suhteen perusteella.
Takuumäärän ylittävää tuotettua sokeria, isoglukoosia ja inuliinisiirappia
pidetään C-sokerina, C-isoglukoosina tai C-inuliinisiirappina.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 21
Ensimmäisen alakohdan soveltamisen yksityiskohtaisia sääntöjä määrättäessä,
samoin kuin taatun määrän alentamisessa sekä tarpeen vaatiessa taatunmäärän tarkistamisessa seuraavan markkinointivuoden taatun määrän mää-rittämiseksi noudatetaan 48 artiklassa säädettyä menettelytapaa.
6. Neuvosto antaa ennen 1 päivää tammikuuta 2001 perustamissopimuksen
37 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen sokerin, isoglukoosin
ja inuliinisiirapin tuotantoon 1 päivästä heinäkuuta 2001 alkaen sovellettavan
järjestelmän.
27 artikla
1. Jäsenvaltioiden on myönnettävä tässä luvussa säädetyin edellytyksin
A-kiintiö ja B-kiintiö jokaiselle alueelleen sijoittautuneelle sokerin- jaisoglukoosintuotantoyritykselle:
— jolla on markkinointivuoden 1994/1995 aikana ollut A-kiintiö ja
B-kiintiö, tai
— joka Itävallan, Suomen ja Ruotsin osalta on tuottanut sokeria tai
isoglukoosia kalenterivuonna 1994.
2. Portugalin on myönnettävä A-kiintiö ja B-kiintiö mannermaalla sijaitse-
valle alueelleen tässä luvussa säädetyin edellytyksin ja tälle alueelle 3
kohdassa vahvistettujen A- ja B-perusmäärien rajoissa kullekin tälle alueelle
sijoittautuneelle yritykselle, joka voi aloittaa siellä sokerintuotannon.
Ennen kiintiön myöntämistä Portugali voi käyttää Azorien itsehallintoalueelle
sijoittautuneen yrityksen A- ja B-kiintiöiden hyväksi enintään 10 prosenttiaPortugalin manneralueelle vahvistetuista A- ja B-perusmääristä.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen A- ja B-kiintiöiden myöntämiseksi
vahvistetaan seuraavat perusmäärät:
IA-perusmäärät
Alueeta) Sokerin
A-perusmäärä (1)b) Isoglukoosi
A-perusmäärä (2)
Tanska 328 000,0 —
Saksa 1 990 000,0 28 882,0Kreikka 290 000,0 10 522,0
Espanja 960 000,0 75 000,0
Ranska (emämaa) 2 530 000,0 15 887,0Ranskan merentakaiset departementit 466 000,0 —
Irlanti 182 000,0 —
Italia 1 320 000,0 16 569,0Alankomaat 690 000,0 7 426,0
Itävalta 316 529,0 —
Portugali (manner) 63 636,4 8 093,9Azorien itsehallintoalue 9 090,9 —
Suomi 133 433,0 10 845,0
Ruotsi 336 364,0 —Belgian ja Luxemburgin talousliitto 680 000,0 56 667,0Yhdistynyt kuningaskunta 1 040 000,0 21 696,0
(
1)Tonneina valkoista sokeria.
(2)Tonneina kuiva-ainetta.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 22
IIB-perusmäärät
Alueeta) Sokerin
B-perusmäärä (1)b) Isoglukoosin
B-perusmäärä (2)
Tanska 96 629,3 —
Saksa 612 312,9 6 802,0
Kreikka 29 000,0 2 478,0Espanja 40 000,0 8 000,0
Ranska (emämaa) 759 232,8 4 135,0
Ranskan merentakaiset departementit 46 600,0 —Irlanti 18 200,0 —
Italia 248 250,0 3 902,0
Alankomaat 182 000,0 1 749,0Itävalta 73 881,0 —
Portugali (manner) 6 363,6 1 906,1
Azorien itsehallintoalue 909,1 —Suomi 13 343,0 1 085,0
Ruotsi 33 636,0 —
Belgian ja Luxemburgin talousliitto 146 000,0 15 583,0Yhdistynyt kuningaskunta 104 000,0 5 787,0
(
1)Tonneina valkoista sokeria.
(2)Tonneina kuiva-ainetta.
4. Edellä 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna aikana kunkin sokerin- ja
isoglukoosintuotantoyrityksen A- ja B-kiintiön on vastattava niille markki-
nointivuonna 1994/95 myönnettyä A- ja B-kiintiötä, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta 2 kohdan tai 28 artiklan ja 30 artiklan säännösten soveltamista.
Kuitenkin niiden sokerintuotantoyritysten osalta, jotka ovat sijoittautuneet:a)Itävaltaan , sokerintuotantoyrityksen A-kiintiö ja B-kiintiö vastaavat 3
kohdan I alakohdan a alakohdassa ja II alakohdan a alakohdassaItävallalle vahvistettuja A-perusmäärää ja B-perusmäärää;
b)Suomeen , sokerintuotantoyrityksen A-kiintiö ja B-kiintiö vastaavat 3
kohdan I alakohdan a alakohdassa ja II alakohdan a alakohdassaSuomelle vahvistettuja A-perusmäärää ja B-perusmäärää;
c)Ruotsiin , sokerintuotantoyrityksen A-kiintiö ja B-kiintiö vastaavat 3
kohdan I alakohdan a alakohdassa ja II alakohdan a alakohdassa Ruotsille
vahvistettuja A-perusmäärää ja B-perusmäärää.
Lisäksi Suomeen sijoittautuneen isoglukoosintuotantoyrityksen kyseisen
yrityksen A-kiintiö ja B-kiintiö vastaavat 3 kohdan I alakohdan b alakohdassaja II alakohdan b alakohdassa Suomelle vahvistettuja A-perusmäärää jaB-perusmäärää.
5. Neuvosto määrittää tarvittaessa määräenemmistöllä komission ehdotuk-
sesta isoglukoosin vakiolaadun ja sen käytettävän järjestelmän perusteet, jolla
tuotetut määrät muutetaan tämän vakiolaadun määrien mukaisiksi.
6. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti 5
kohdassa tarkoitettuun muuntamisjärjestelmään liittyvät yksityiskohtaiset
säännöt annetaan tarvittaessa 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 23
28 artikla
1. Saksalle myönnetään lisäalue kiintiöjärjestelmän soveltamiseksi tälle
alueelle sijoittautuneisiin sokerintuotantoyrityksiin, jotka ovat tuottaneetsokeria ennen 1 päivää heinäkuuta 1990 ja jatkavat tuotantoaan tästä päivästä
alkaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 27 artiklan 3 kohdan soveltamista.
Tämä alue vastaa tätä asetusta sovellettaessa entisen Saksan demokraattisen
tasavallan aluetta.
2. Myönnettäessä A- ja B-kiintiöitä 1 kohdassa tarkoitetuille yrityksille
vahvistetaan seuraavat perusmäärät:
a) A-perusmäärä: 647 703 tonnia valkoista sokeria;b) B-perusmäärä: 199 297 tonnia valkoista sokeria.
3. Jokaisen 1 kohdassa tarkoitetun sokerintuotantoyrityksen A-kiintiö
määritetään kertomalla kyseisen sokerintuotantoyrityksen markkinavuosien
1984/1985—1988/1989 keskimääräinen sokerin vuosituotanto, jäljempänä
”viitetuotanto”, toisaalta 2 kohdassa tarkoitetun A-perusmäärän ja toisaalta 1kohdassa määritetyn alueen yritysten viitetuotantojen yhteismäärän välisen
suhteen ilmaisevalla kertoimella.
4. Jokaisen 1 kohdassa tarkoitetun sokerintuotantoyrityksen B-kiintiö on
30,77 prosenttia sen 3 kohdan mukaisesti määritetystä A-kiintiöstä.
5. Jäljempänä olevan 30 artiklan säännöksiä sovelletaan 1 kohdassa
tarkoitettujen yritysten kohdalla ainoastaan mainitussa 1 kohdassa tarkoitet-
tujen sokerintuotantoyritysten välisiin siirtoihin.
6. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan tarvit-
taessa 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
29 artikla
1. Kunkin inuliinisiirapintuotantoyrityksen A-kiintiö on yhtä suuri kuin sen
tuotanto 1 päivästä heinäkuuta 1992 lukien 30 päivään kesäkuuta 1993ulottuvana ajanjaksona inuliinin hydrolyysiä varten suunnitellussa ja siihen
varatussa erityisessä laitoksessa maatalouden perustuotteen vastaanotosta
inuliinisiirapin lopulliseen tuottamiseen ulottuvassa täydellisessä ja yhtenäi-sessä jalostusprosessissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan sovelta-mista. Tämän tuotannon toteaa asianomainen jäsenvaltio erikseen vahvis-
tettavin edellytyksin.
2. Kunkin inuliinisiirapin tuotantoyrityksen B-kiintiö on yhtä suuri kuin
23,55 prosenttia sen 1 ja 3 kohdan mukaisesti vahvistetusta A-kiintiöstä.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua A-kiintiötä korjataan tarvittaessa siten, että
A- ja B-kiintiöiden yhteismäärä ei ole:
— suurempi kuin 85 prosenttia, eikä— pienempi kuin 65 prosenttia
kuin kyseisen yrityksen 1 päivänä lokakuuta 1992 paikoillaan ollut tekninen
tuotantokyky jatkuvaan inuliinisiirapin teolliseen tuotantoon 1 kohdan
mukaisesti inuliinin hydrolyysiä varten suunnitellussa ja siihen varatussa
erityisessä laitoksessa.
Tämän tuotantokyvyn vahvistaa kyseinen jäsenvaltio ottaen huomioon sata
päivää vuodessa kestävänä enimmäistuotantokautena maatalouden perus-tuotteesta inuliinisiirapiksi päivittäin jalostetun tonnimäärän.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua toteamista varten jokaisen inuliinisiirapin
valmistajan on 1 päivästä heinäkuuta 1992 ilmoitettava viipymättä sillejäsenvaltiolle, jonka alueelle hänen yrityksensä on sijoittautunut, jokaisesta
inuliinin hydrolysointilaitoksesta, jota 1 kohdan mukaisesti käytetään 1
artiklan 2 kohdassa määritellyn tuotteen valmistukseen. Kyseinen jäsenvaltiovoi vaatia asianomaiselta valmistajalta mitä tahansa asiaa koskevia lisätietoja.
Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet kyseisten
ilmoitusten todenperäisyyden tarkistamiseksi.
Jäsenvaltion myöntäessä A- ja B-kiintiöt nämä on ilmaistava sokeri/isoglu-
koosin ekvivalenttina soveltaen kerrointa 1,9 kuiva-aineeksi todettuuntuotantoon.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 24
Kyseisten jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot tällä tavoin myönnetyistä
kiintiöistä ja niiden haltijoista komissiolle, joka toimittaa niistä tiedon toisillejäsenvaltioille.
5. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja
erityisesti 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset annetaan 48 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen.
30 artikla
1. Jäsenvaltiot voivat siirtää A- ja B-kiintiöitä yritysten välillä tässä
artiklassa säädetyin edellytyksin ja ottaen huomioon kunkin kyseisenosapuolen edut, erityisesti juurikkaan tai sokeriruo’on tuottajien edut.
2. Jäsenvaltiot voivat pienentää kunkin alueelleen sijoittautuneen sokerin-
tuotantoyrityksen tai isoglukoosintuotantoyrityksen A- ja B-kiintiöitä koko-naismäärällä, joka on 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna aikana enintään 10
prosenttia tapauksen mukaan 27 artiklan mukaisesti määritetystä A-kiintiöstä
tai B-kiintiöstä.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua kymmenen prosentin rajaa ei
sovelleta Italiassa, Espanjassa ja Ranskan merentakaisissa departementeissasilloin, kun kiintiöt on siirretty juurikas- tai ruokoalan ja kyseisen alueensokerialan rakenneuudistussuunnitelmien perusteella, siinä määrin kuin se on
tarpeen, jotta voidaan mahdollistaa näiden suunnitelmien toteuttaminen.
Espanjassa sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 193/82 (
1) 9 artiklaa näiden
rakenneuudistussuunnitelmien kiintiöiden siirtoihin.
Rakenneuudistussuunnitelmat ja niistä johtuvat A- ja B-kiintiöihin vaikuttavat
toimenpiteet on annettava tiedoksi komissiolle viipymättä.
3. Jäsenvaltioiden on myönnettävä peruutetut A- tai B-kiintiöiden määrät
sellaisenaan yhdelle tai useammalle muulle yritykselle, jolla on tai ei olekiintiöitä ja joka on sijoittautunut samalle 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitetullealueelle kuin yritykset, joilta nämä määrät on peruutettu.
Kuitenkin Ranska voi pienentää merentakaisiin departementteihin sijoittau-
tuneiden yritysten 27 artiklan mukaisesti määritettyjä A-kiintiöitä määrällä,
joka ei ole kokonaisuudessaan suurempi kuin 30 000 tonnia valkoista sokeria,
ja myöntää tällä tavoin poistetut määrät yhdelle tai useammalle emämaahansijoittautuneelle yritykselle. Kunkin kyseisen yrityksen A-kiintiö ei voipienentämisen jälkeen olla pienempi kuin tälle yritykselle sokerin markki-
nointivuosina 1977/1978—1979/1980 asetuksen (ETY) N:o 3330/74 (
2)
mukaisesti todettu peruskiintiön rajoissa toteutettu keskimääräinen sokerin-tuotanto.
4. Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yleiset
säännöt kiintiöiden muuttamisesta erityisesti yritysten sulautumisen tailuovutuksen yhteydessä.
5. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan tarvit-
taessa 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
31 artikla
1. C-sokeria, jota ei siirretä 32 artiklan mukaisesti, samoin kuin C-
isoglukoosia ja C-inuliinisiirappia ei saa myydä yhteisön sisämarkkinoillavaan ne on vietävä sellaisinaan ennen kyseisen markkinointivuoden
päättymistä seuraavan tammikuun 1 päivää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
2 kohdan soveltamista.
Edellä 8, 9, 18 ja 24 artiklaa ei sovelleta tähän sokeriin eikä 9, 18 ja 24
artiklaa tähän isoglukoosiin eikä tähän inuliinisiirappiin.
2. Siinä määrin kuin on tarpeen yhteisön sokerin hankinnan varmistamiseksi
voidaan poikkeuksellisesti päättää soveltaa 24 artiklaa C-sokeriin. Tällöin
päätetään samanaikaisesti, että kyseisen C-sokerin koko määrä voidaanlopullisesti myydä sisämarkkinoilla perimättä tämän artiklan 3 kohdassasäädettyä maksua.
3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 48
artiklassa säädettyä menettetyä noudattaen.!B
(1) EYVL L 21, 29.1.1982, s. 3.
(2) EYVL L 359, 31.12.1974, s. 1. Asetus on korvattu asetuksella (ETY) N:o 1785/81.1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 25
Näissä yksityiskohtaisissa säännöissä säädetään erityisesti maksun perimises-
tä sellaiselta 1 kohdassa tarkoitetulta C-sokerilta, C-isoglukoosilta jaC-inuliinisiirapilta, jonka vientiä sellaisenaan vaaditussa määräajassa ei oletodistettu erikseen vahvistettavana määräpäivänä.
32 artikla
1. Kukin yritys voi päättää siirtää A-kiintiötä suuremman sokerintuotannon
kokonaan tai osittain seuraavaan markkinointivuoteen kyseisen seuraavan
vuoden tuotannon lukuun. Tämä päätös on peruuttamaton.
Kukin yritys voi päättää siirtää seuraavalle markkinointivuodelle, kyseisen
vuoden tuotantomäärän lukuun, joko kokonaan tai osan 26 artiklan 5 kohdan
mukaisesti A- ja B-sokerin tuotannosta C-sokerin tuotannoksi muuttuneessa
tuotannosta. Tämä päätös on myös peruuttamaton. Lisäksi tätä määrää eikoske 4 kohdassa tarkoitettu mahdollinen rajoitus.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen tekevien yritysten:
— on ilmoitettava siirrettävän tuotetun sokerin määrä tai määrät kyseiselle
jäsenvaltiolle ennen 1 päivää helmikuuta,
— ja on sitouduttava varastoimaan siirrettävä määrä tai siirrettävät määrät
12 perättäisenä kuukautena ja jakson alkamiskohta on määrättävä. Tämän
jakson aikana varastointikulut korvataan 8 artiklan mukaisesti myös
siirretyn C-sokerin osalta, ja 26 artiklan 5 kohdan mukaisesti A- jaB-sokerista C-sokeriksi muuttuneen sokerin osalta.
Korvataan kuitenkin ensimmäisen alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdas-
sa tarkoitettu päivämäärä 1 päivä helmikuuta
a) Espanjaan sijoittautuneiden yritysten osalta 15 päivällä huhtikuuta, kun
on kyse juurikassokerin tuotannosta, ja 20 päivällä kesäkuuta, kun on
kyse ruokosokorin tuotannosta;
b) Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneiden yritysten osalta 15
päivällä helmikuuta.
Ranskan Guadeloupen ja Martiniquen departementteihin sijoittautuneisiin
yrityksiin sovelletaan 1 päivää toukokuuta ensimmäisen alakohdan ensim-
mäisessä luetelmakohdassa mainitun päivämäärän 1 päivä helmikuuta sijasta.
Jos kyseisen markkinointivuoden lopullinen tuotanto on pienempi kuin tämän
siirtopäätöksen ajankohtana tehty arvio, voidaan siirrettyä määrää muuttaa
taannehtivasti ennen seuraavan markkinointivuoden 1 päivää elokuuta.
3. Luonnononnettomuuden, kuten kuivuuden ja tulvan, kohdatessa yhteisön
aluetta ja kun 12 artiklan soveltaminen ei riitä varmistamaan mainitun alueen
tavanomaista sokerihuoltoa, voidaan päättää 48 artiklassa säädettyä menet-
telyä noudattaen, että 2 kohdan 1 alakohdan toisessa luetelmakohdassatarkoitettu pakollinen varastointi pienennetään sokerimäärään, joka mahdol-listaa mainitun alueen tavanomaisen sokerihuollon.
4. Sellaiset yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta, joilla
voidaan säätää siirrettäviksi hyväksyttyjen sokerimäärien rajat, annetaan 48artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Näissä yksityiskohtaisissa säännöissä säädetään erityisesti maksun perimises-
tä 2 kohdan 1 alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetusta varas-toitavasta määrästä, joka on myyty mainitun varastointijakson aikana.
33 artikla
1. Ennen kunkin markkinointivuoden päättymistä todetaan:
a) A- ja B-sokerin, A- ja B-isoglukoosin sekä A- ja B-inuliinisiirapin
ennakoitava määrä, joka on tuotettu meneillään olevan markkinointivuo-
den lukuun;
b) sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin ennakoitava määrä, joka on
myyty yhteisön sisäiseen kulutukseen meneillään olevana markkinointi-vuonna;
c) vietävä ylijäämä, joka saadaan vähentämällä a alakohdassa tarkoitetusta
määrästä b alakohdassa tarkoitettu määrä;!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 26
d) ennakoitava keskimääräinen tappio tai ennakoitavat keskimääräiset tulot
sokeritonnilta meneillään olevana markkinointivuonna toteutettavienvientisitoumusten osalta.
Tämä keskimääräinen tappio tai nämä keskimääräiset tulot vastaavat
tukien kokonaismäärän ja maksujen kokonaismäärän erotuksen suhdettakyseisten vientisitoumusten kokonaistonnimäärään;
e) ennakoitava kokonaistappio tai ennakoitavat kokonaistulot kertomalla c
alakohdassa tarkoitettu ylijäämä d alakohdassa tarkoitetulla keskimää-räisellä tappiolla tai keskimääräisillä tuloilla.
2. Ennen markkinointivuoden 2000/2001 päättymistä todetaan kumulatii-
visesti markkinointivuosien 1995/96—2000/01 osalta, sanotun kuitenkaanrajoittamatta 26 artiklan 5 kohdan soveltamista
a) vietävä ylijäämä, joka vahvistetaan toisaalta A- ja B-sokerin, A- ja
B-isoglukoosin ja markkinointivuodesta 1994/1995 A- ja B-inuliinisii-
rapin lopullisen tuotannon ja toisaalta yhteisön sisäiseen kulutukseen
myydyn sokerin, isoglukoosin ja markkinointivuodesta 1994/1995 inulii-nisiirapin lopullisen määrän perusteella;
b) kyseisten vientisitoumusten kokonaismäärästä johtuva keskimääräinen
tappio tai keskimääräiset tulot sokeritonnilta vahvistettuna 1 kohdan dalakohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua laskusääntöä noudattaen;
c) kokonaistappio tai kokonaistulot kertomalla a alakohdassa tarkoitettu
ylijäämä b alakohdassa tarkoitetulla keskimääräisellä tappiolla taikeskimääräisillä tuloilla;
d) perittyjen perustuotantomaksujen ja B-maksujen yhteismäärä.Edellä 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettua ennakoitavaa kokonistappiota tai
ennakoitavia kokonaistuloja tarkistetaan c ja d alakohdassa tarkoitettujentoteamisten erotuksen perusteella.
3. Kun 1 kohdassa tarkoitettujen toteamisten tuloksena on vielä 2 kohdan
mukaisen tarkistuksen jälkeen ennakoitava kokonaistappio, tämä jaetaanmeneillään olevan markkinointivuoden lukuun tuotetun A- ja B-sokerin, A- jaB-isoglukoosin ja A- ja B-inuliinisiirapin ennakoitavalla määrällä, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta 36 artiklan 1 kohdan soveltamista. Tulokseksi saatu
määrä on perittävä valmistajilta perustuotantomaksuina näiden A- jaB-sokerin, A- ja B-isoglukoosin ja A- ja B-inuliinisiirapin tuotannosta.
Tämä maksu ei kuitenkaan saa ylittää:
— kyseisen sokerin osalta enimmäismäärää, joka on kaksi prosenttia
valkoisen sokerin interventiohinnasta,
— kyseisen inuliinisiirapin osalta, joka on ilmaistu sokerin/isoglukoosin
ekvivalenttina, enimmäismäärää, joka on yhtä suuri kuin valkoiseen
sokeriin sovellettava maksu, kun käytetään kerrointa 1,9,
— kyseisen isoglukoosin osalta sokerin valmistajien maksettavaksi jäävää
perustuotantomaksun osuutta.
4. Kun perustuotantomaksun enimmäistaso ei anna mahdollisuutta koko-
naan kattaa 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua kokonais-
tappiota, jäännös jaetaan kyseisen markkinointivuoden lukuun tuotetunB-sokerin, B-isoglukoosin ja B-inuliinisiirapin ennakoitavalla määrällä.Tulokseksi saatu määrä on perittävä valmistajilta B-maksuina näiden
B-sokerin, B-isoglukoosin ja B-inuliinisiirapin tuotannosta.
Jollei 5 kohdasta muuta johdu, tämä maksu ei saa kuitenkaan ylittää:
— B-sokerin osalta enimmäismäärää, joka on 30 prosenttia valkoisen
sokerin interventiohinnasta,
— B-inuliinisiirapin osalta, joka on ilmaistu sokerin/isoglukoosin ekviva-
lenttina, enimmäismäärää, joka on yhtä suuri kuin valkoiseen B-sokeriinsovellettava maksu, kun käytetään kerrointa 1,9,
— B-isoglukoosin osalta sokerin valmistajien maksettavaksi jäävää B-
maksun osuutta.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 27
5. Kun I kohdassa tarkoitetut toteamukset osoittavat, että 3 ja 4 kohdassa
vahvistettujen perustuotantomaksun ja B-maksun enimmäismäärän vuoksikokonaistappiota ei todennäköisesti voida kattaa kokonaan näistä maksuistaodotettavissa olevilla tuloilla, 4 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa
mainittu enimmäisprosenttiosuus korjataan siten, että mainittu kokonaistappio
katetaan; prosenttiosuus ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin 37,5 prosenttia.
B-maksun korjattu enimmäisprosenttiosuus vahvistetaan kuluvaksi markki-
nointivuodeksi ennen saman vuoden 15 päivää syyskuuta. Edellä 5 artiklan 2
kohdan toisessa alakohdassa mainittu prosenttiosuus muutetaan samaanaikaan tämän perusteella.
6. Neuvosto voi päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta, että 9
artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tuotantotukien mahdollisesta myöntämisestäjohtuvat tappiot otetaan huomioon joko kokonaan tai osittain määritettäessätämän artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettua kokonaistappiota.
7. Jäsenvaltioiden on perittävä tässä artiklassa tarkoitetut maksut.
8. Jäljempänä 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen hyväksytään
yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti:
— perittävien maksujen määrä,
— korjattu B-maksun enimmäisprosenttiosuus,
— B-juurikkaan muutettu vähimmäishinta, joka vastaa korjattua B-maksun
enimmäisprosenttiosuutta.
34 artikla
1. Kun 33 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti todettua markkinointivuoden
kokonaistappiota ei voida kattaa kokonaan tämän saman markkinointivuodentuotantomaksutuloilla 33 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan soveltamisen jälkeen,valmistajilta peritään lisämaksu mainituilla tuloilla kattamattomaksi jääneen
kyseisen kokonaistappion osan kattamiseksi kokonaan, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta 5 artiklan soveltamista.
2. Lisämaksu vahvistetaan jokaiselle sokerintuotantoyritykselle, isoglukoo-
sintuotantoyritykselle ja inuliinisiirapintuotantoyritykselle kertomalla kysei-
senä markkinointivuonna yrityksen maksettavaksi kertyneiden tuotantomak-sujen kokonaismäärää erikseen määritettävällä kertoimella. Kyseinen kerroinedustaa yhteisölle kyseisenä markkinointivuonna 33 artiklan 1 ja 2 kohtaa
soveltaen todetun kokonaistappion sekä sokerin valmistajilta, isoglukoosin
valmistajilta ja inuliinisiirapin valmistajilta samana markkinointivuonnaperustuotantomaksuina ja B-maksuina saatujen tulojen välistä suhdettavähennettynä luvulla 1.
3. Kyseisten valmistajien on maksettava lisämaksu ennen sitä markkinoin-
tivuotta seuraavan vuoden 15 päivää joulukuuta, jota maksu koskee.
Tapauksen mukaan sokerinvalmistajat voivat vaatia yhteisössä tuotetun
juurikkaan ja ruo’on myyjiltä kyseisen perityn lisämaksun korvaamistaosittain Tämä korvaus voi olla enintään määrä, joka saadaan, kun juurikkaan
tai ruo’on myyjien 33 artiklassa säädetty, kyseistä markkinointivuotta
koskevasta perustuotantomaksusta ja B-maksusta maksama osuus kerrotaantämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla kertoimella.
Toisessa alakohdassa tarkoitettu korvaus on maksettava kyseisenä markki-
nointivuonna toimitetuista juurikkaista. Kyseiset osapuolet voivat kuitenkinsopia, että tämä korvaus maksetaan seuraavana markkinointivuonna toimite-tuista juurikkaista.
4. Edellä 33 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa toteamuksissa on otettava
huomioon tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun lisämaksun tuotto.
5. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti
tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kerroin hyväksytään 48 artiklassasäädettyä menettelyn noudattaen.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 28
35 artikla
1. Inuliinisiirapin valmistajat voivat vaatia kyseisen inuliinisiirapin valmis-
tukseen käytetyn maatalouden perustuotteen myyjiä vastaamaan osastavalmistajilta perittyä perustuotantomaksua, B-maksua ja lisämaksua. Tämä
osuus ei saa olla suurempi kuin sokerijuurikkaan viljelijöiden vastuulla
kyseisenä markkinointivuonna oleva osuus; osuus on vahvistettava alakohtai-sin sopimuksin tai sopimuksin tätä tarkoitusta varten kyseiseksi markkinoin-tivuodeksi toimitetun maatalouden perustuotteen ostohintojen perusteella.
2. Edellä 1 kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan
tarpeen mukaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
36 artikla
1. Jos sen jälkeen kun 33 ja 34 artiklaa on sovellettu markkinointivuoteen
1994/95, todetaan että kyseisen markkinointivuoden tosiasiallinen kokonais-
tappio:
a) ei ole täysin katettavissa tuotantomaksuista saatavien tulojen tai
tarvittaessa lisämaksun avulla, syntynyt taloudellinen tappio lisätään 33
artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettuun sen markkinointivuoden,jonka aikana toteaminen tapahtuu, ennakoitavaan kokonaistappioon;
b) on tuotantomaksuista ja tarvittaessa käytettävästä lisämaksusta muodos-
tuvaa summaa pienempi, eroa vastaava summa vähennetään ennakoita-vasta kokonaistappiosta tai tarvittaessa se lisätään 33 artiklan ja 34artiklan mukaiseen sen markkinointivuoden, jonka aikana toteaminen
tapahtuu, ennakoitavaan kokonaistuloon.
2. Jos perustuotantomaksu on pienempi kuin 33 artiklan 3 kohdassa
tarkoitettu enimmäismäärä tai jos B-maksu on pienempi kuin mainitun
artiklan 4 kohdassa tarkoitettu enimmäismäärä, tarvittaessa muutettuna 5
kohtaa noudattaen, sokerinvalmistajien on maksettava sokerijuurikkaanmyyjille 60 prosenttia kyseisen maksun enimmäismäärän ja perittävän
maksun välisestä erotuksesta.
Juurikastonnilta maksettava määrä vahvistetaan vakiolaadulle.Edellä 6 artiklassa tarkoitettuja hinnankorotuksia ja alennuksia sovelletaan
tähän määrään.
3. Yhteisön sokerinvalmistajat voivat vaatia yhteisössä tuotetun ruo’on
myyjiltä 60 prosentin suuruista maksun korvausta siitä sokerimäärästä, josta
kyseinen maksu peritään.
4. Jäsenvaltioiden on sokerinvalmistajien toimittamien tietojen perusteella
huolehdittava siitä, että juurikkaista suoritettu maksu vastaa asiaa koskevia
yhteisön säännöksiä.
5. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 48
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
37 artikla
1. Sokerin valmistukseen tarkoitetun juurikkaan toimitussopimuksissa
juurikkaat on eriteltävä sen mukaan, ovatko näistä juurikkaista valmistettavatsokerimäärät:
a) A-sokeria;
b) B-sokeria;
c) muuta kuin A- tai B-sokeria.
Sokerinvalmistajien on ilmoitettava kustakin yriryksestä seuraavat tiedot sille
jäsenvaltiolle, jossa kyseinen yritys tuottaa sokeria:
— edellä a alakohdassa tarkoitettujen juurikkaiden määrät, joista on tehty
sopimukset ennen kylvöä, sekä sokeripitoisuus, johon sopimus perustuu,
— vastaava arvioitu saanto.
Jäsenvaltiot voivat vaatia lisätietoja.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 29
2. Poiketen 6 artiklan 2 kohdan b alakohdasta ja 39 artiklasta kunkin
sokerinvalmistajan, joka ei ole ennen kylvöä tehnyt toimitussopimuksiaA-juurikkaan vähimmäishinnalla A-kiintiötä vastaavasta juurikasmäärästä, onmaksettava kustakin kyseisessä yrityksessä sokeriksi jalostettavasta juurikas-
määrästä vähintään mainittu vähimmäishinta.
3. Edellä 1 ja 2 kohdan säännöksistä voidaan poiketa asianomaisen
jäsenvaltion suostumuksella toimialakohtaisessa sopimuksessa.
4. Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yleiset
säännöt tämän artiklan soveltamisesta.
5. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja tarvittaessa
perusteet, joita tuottajien on noudatettava jakaessaan juurikkaan myyjienkesken juurikasmääriä, joista sopimukset on tehtävä 1 kohdan mukaisesti
ennen kylvöä, annetaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
38 artikla
1. V oidaan päättää, että tiettyjen tuotteiden valmistukseen käytettyä sokeria
tai isoglukoosia ei pidetä tuotantona tässä luvussa tarkoitetussa merkityksessä.
2. Neuvosto määrittää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yleiset
säännöt 1 kohdan soveltamisesta ja ne tuotteet, joihin mainittua kohtaasovelletaan.
3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 48
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
39 artikla
1. Sokerinvalmistajat voivat ostaa C-sokerin tai 38 artiklassa tarkoitetun
sokerin tuotantoon tarkoitettuja juurikkaita kyseiseltä yrityksellä 5 artiklan 1
kohdassa tarkoitettuja vähimmäishintoja alhaisemmalla hinnalla.
2. Sokerimäärää vastaavan ostetun juurikasmäärän osalta,— joka myydään sisämarkkinoilla 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti,— tai joka siirretään seuraavaan markkinointivuoteen 32 artiklan mukaisesti,kyseisten sokerinvalmistajien on tarvittaessa tarkistettava ostohinta siten, että
se vastaa vähintään A-juurikkaan vähimmäishintaa.
3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan tarvit-
taessa 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
V LUKU
ETUUSKOHTELUN ALAISTEN TUONTIEN JÄRJESTELMÄ
40 artikla
Jäljempänä 41, 42 ja 43 artiklaa sovelletaan CN-koodiin 1701 kuuluvaan ja
liitteessä II tarkoitetuista valtioista peräisin olevaan ruokosokeriin, jäljempänä
”etuuskohtelun alainen sokeri”, jota tuodaan yhteisöön
a) neljänteen AKT—EY -yleissopimukseen liitetyn AKT -sokeria koskevan
pöytäkirjan N:o 8, tai
b) Euroopan talousyhteisön ja Intian tasavallan valisen ruokosokeria
koskevan sopimuksen nojalla.
41 artikla
Kun interventioelimet tai muut yhteisön nimeämät valtuutetut tahot ostavat
takuuhinnoilla 40 artiklassa tarkoitettujen määräysten mukaan tuotua
etuuskohtelun alaista sokeria, jonka laatu eroaa vakiolaadusta, takuuhintojaon mukautettava soveltamalla korotuksia tai alennuksia.
42 artikla
1. Tuotaessa etuuskohtelun alaista sokeria 40 artiklassa tarkoitettujen
määräysten mukaan minkäänlaista tuontitullia ei sovelleta.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 30
2. Edellä 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista kielloista ei voida poiketa
etuuskohtelun alaisen sokerin osalta.
43 artikla
1. Markkinointivuosien 1995/96—2000/01 osalta etuuskohtelun alainen
raa’an ruokosokerin, jota tuodaan yhteisöön puhdistusta varten 40 artiklassatarkoitettujen määräysten mukaan, puhdistusteollisuudelle myönnetään inter-
ventiotoimenpiteenä mukautustukea.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää ainoastaan 40
artiklassa tarkoitetuissa määräyksissä sovittujen määrien rajoissa, jotka on
puhdistettu valkoiseksi sokeriksi 9 artiklan 4 kohdassa määritellyissä
puhdistamoissa. Kyseisen valkoisen sokerin tuotannon osalta tuen määräksivahvistetaan 0,10 euroa 100:aa valkoisena sokerina ilmaistua sokerikilogram-maa kohden.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuna kautena myönnetään 0,10 euron perus-
lisätuki 100:aa valkoisena sokerina ilmaistua sokerikilogrammaa kohden 9artiklan 4 kohdassa määritellyissä puhdistamoissa tapahtuvaan Ranskan
merentakaisissa departementeissa tuotetun raa’an ruokosokerin jalostamiseen
kyseisen sokerin ja etuuskohtelun alaisen sokerin hintaedellytysten tasapainonpalauttamiseksi.
4. Mukautustukea samoin kuin lisätukea mukautetaan määritetyn markki-
nointivuoden osalta ottaen huomioon kyseiselle markkinointivuodelle vahvis-tetut varastointimaksut ja edelliset mukautukset.
5. Mikäli sovelletaan 9 artiklan 4 kohdan toista alakohtaa, tämän artiklan
1—4 kohdassa tarkoitettua tukijärjestelmää voidaan erikseen määritellyinehdoin laajentaa koskemaan myös yhteisön alueelta korjatusta sokerijuu-rikkaasta saatua raakasokeria, joka on jalostettu kyseisessä 9 artiklassa
tarkoitetuissa jalostamoissa.
6. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti 4
kohdassa tarkoitetut mukautukset vahvistetaan 48 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen.
44 artikla
1. Edellä 43 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna kautena ja yhteisön puhdis-
tamoiden, sellaisina kuin ne 9 artiklan 4 kohdassa määritellään, tarkoituk-senmukaisten hankintojen varmistamiseksi peritään alennettu tulli, jäljempänä”erityistulli”, 40 artiklassa tarkoitetuista valtioista peräisin olevan raa’an
ruokosokerin tuonnista tai muista valtioista peräisin olevan raa’an ruokoso-
kerin tuonnista niiden kanssa tehtyjen sopimusten nojalla, jäljempänä”etuuskohtelun alainen erityissokeri”, näissä sopimuksissa määritellyinehdoin erityisesti puhdistamoja koskevan vähimmäisostohinnan osalta.
2. Edellä 1 kohdan soveltamiseksi ja rajoittamatta 5 kohdan soveltamista
arvioitu enimmäismääräinen hankintatarve markkinointivuotta kohden val-koisena sokerina ilmaistuna puhdistusteollisuudelle, joka on sijoittautunut:
a) Suomeen, on 60 000 tonnia;
b) Ranskan emämaahan, on 297 000 tonnia;
c) manner-Portugaliin, on 292 000 tonnia;
d) Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, on 1 130 000 tonnia.3. Kuhunkin markkinointivuoteen tai osaan siitä liittyvän raakasokerin
toimitusta koskevan yhteisön ennusteen perusteella määritetään alkuperittäin
tai alkuperästä riippumatta ne yhteisössä korjatut raa’an ruokosokerin jaraa’an juurikassokerin määrät, jotka ovat puhdistusteollisuuden käytettävissä,sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 kohdan soveltamista. Ennustetta voidaan
tarkistaa markkinointivuoden aikana.
Määrittämistä varten suoraan kulutukseen tarkoitetun Ranskan merentakais-
ten departementtien sokerin ja etuuskohtelun alaisen sokerin kussakin
ennusteessa huomioon otettavien määrien on oltava yhtä suuria kuin
markkinointivuoden 1994/95 osalta todetut määrät sen jälkeen, kun niistäoli vähennetty kyseisen markkinointivuoden osalta kyseisten departementtienennustettavissa oleva paikallinen kulutus. Jos ennusteesta ilmenee, että
käytettävissä olevat määrät eivät vastaa 2 kohdassa vahvistettua enimmäis-
tarvetta, säädetään tarvittavista toimenpiteistä, joilla puuttuvat määrät voidaan!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 31
tuoda etuuskohtelun alaisena erityissokerina kyseisiin jäsenvaltioihin 1
kohdassa tarkoitetuissa sopimuksissa määrätyn erityistullin sisältävän tuon-tijärjestelmän mukaisesti.
4. Jos jonkin jäsenvaltion osalta 2 kohdassa vahvistetut tai 5 kohdan
mukaisesti tarkistetut oletetut enimmäistarpeet ylittyvät, lukuun ottamatta
ylivoimaista estettä, jäsenvaltion on maksettava enimmäismäärän ylittävältä
määrältä kyseisenä markkinointivuonna voimassa olevaa täysimääräistätuontimaksua vastaava summa, lisättynä 43 artiklassa määrätyillä tuilla sekä
mahdollisesti myös korkeimmalla mahdollisella kyseisenä markkinointivu-
onna käytetyllä lisätuontimaksulla.
Kun on kyse 5 kohdassa tarkoitetusta tarkistuksesta, etuuskohtelun alaisen
sokerin arvioidut tarkistetut enimmäismäärät ylittävät määrät voidaankuitenkin myydä 2 kohdassa säädettyjen määrien rajoissa yhteisön interven-
tioelimille 41 artiklassa määritellyin ehdoin, jos niitä ei voi myydä yhteisön
alueella.
5. Sovellettaessa 26 artiklan 5 kohtaa, tämän artiklan 2 kohdassa
tarkoitettua arvioitujen enimmäistarpeiden yhteismäärää alennetaan kyseisen
markkinointivuoden osalta arvioitujen enimmäistarpeiden kattamiseksi tar-
vittavan etuuskohteluun kuuluvan erityissokerin yhteismäärää vastaavallamäärällä; määrä täsmennetään tämän artiklan 3 kohdasta tarkoitettujenehtojen mukaisesti, ja sen kohdalla käytetään samaa alennusprosenttia, jota
sovelletaan kyseisen 5 kohdan mukaisesti yhteisön alueelta peräisin olevan
A-sokerin perusmäärien summaan.
Enimmäistarpeiden määrän alentaminen jaetaan asianomaisten jäsenvaltioi-
den kesken samassa suhteessa kuin mitä aiemmin on käytetty jaettaessa 2
kohdan mukaisesti enimmäistarpeiden kokonaissummasta kullekin jäsenval-
tiolle sille kyseisessä kohdassa määrätty osuus.
6. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti 1
kohdassa tarkoitettujen sopimusten täytäntöönpanosta ja hallinnoinnistavahvistetaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
VI LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
45 artikla
Sokerimarkkinoiden häiriintymisen välttämiseksi hintatason muuttumisen
vuoksi markkinointivuodesta toiseen siirryttäessä tai samana markkinointi-vuonna tarvittavat säännökset voidaan antaa 48 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen.
46 artikla
Jäsenvaltiot ja komissio toimittavat toisilleen tämän asetuksen soveltamisen
kannalta tarpeelliset tiedot.
Yksityiskohtaiset säännöt tällaisten tietojen toimittamisesta ja levittämisestä
annetaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
47 artikla
Perustetaan sokerin hallintokomitea, jäljempänä ”komitea”, joka muodostuu
jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.
48 artikla
1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa
komitean käsiteltäväksi komitean puheenjohtaja omasta aloitteestaan taijäsenvaltion edustajan pyynnöstä.
2. Komission edustaja tekee ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komi-
tea antaa lausuntonsa näistä toimenpiteistä määräajassa, jonka puheenjohtaja
voi asettaa tutkittavaksi alistettavien kysymysten kiireellisyyden mukaan.
Lausunto annetaan
"C1perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa 3
niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto
tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edus-
tajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjoh-taja ei osallistu äänestykseen.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 32
Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi.
Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio
ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle; siinä tapauksessa komissio voi lykätä
päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella
ilmoituksen tekopäivästä.
Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin yhden kuukauden
kuluessa.
49 artikla
Komitea voi käsitellä myös muita kysymyksiä, jotka puheenjohtaja saattaa sen
käsiteltäväksi omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.
50 artikla
Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tuotteita, jotka on valmistettu tai
saatu muista kuin perustamissopimuksen 23 artiklan 2 kohdassa ja 24
artiklassa tarkoitetuista tuotteista, ei hyväksytä vapaaseen liikkeeseen
laskettaviksi yhteisössä.
51 artikla
Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, perustamissopimuksen 87, 88 ja 89
artiklaa sovelletaan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuotantoon
ja kauppaan.
52 artikla
Tätä asetusta sovelletaan siten, että otetaan huomioon samanaikaisesti ja
asianmukaisella tavalla perustamissopimuksen 33 ja 131 artiklassa määrätyt
tavoitteet.
53 artikla
1. Italia on oikeutettu myöntämään 2 ja 3 kohdassa luetelluin ehdoin
mukautustukea 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa
sokerijuurikkaan viljelijöille ja 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa
tapauksessa sokerijuurikkaan viljelijöille sekä tarpeen vaatiessa alueensokerintuottajille.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää ainoastaan kunkin
sokerintuottajayrityksen A- ja B-sokerikiintiöiden rajoissa tuotettujen vastaa-vien sokerimäärien osalta.
a) Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun, Italian pohjoiselta alueelta
peräisin olevan tuotannon osalta tuen yksikkökorvaus ei voi ylittää:
— markkinointivuoden 1995/96 osalta: 8,15 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1996/97 osalta: 5,43 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1997/98 osalta: 3,80 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1998/99 osalta: 2,17 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1999/2000 osalta: 1,09 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti.
b) Italian keskialueelta peräisin olevan, ensimmäisessä alakohdassa tarkoi-
tetun sokerintuotannon osalta tuen yksikkömäärä ei voi ylittää:
— markkinointivuoden 1995/96 osalta: 8,15 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1996/97 osalta: 5,43 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1997/98 osalta: 4,35 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 33
— markkinointivuoden 1998/99 osalta: 3,26 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1999/2000 osalta: 2,17 euroa valkoisen sokerin
100 kilogammaa kohti.
c) Italian eteläalueelta peräisin olevan, ensimmäisessä alakohdassa tarkoi-
tetun sokerintuotannon osalta tuen yksikkömäärä ei voi ylittää:
— markkinointivuoden 1995/96 osalta: 8,15 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1996/97 osalta: 7,61 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti;
— markkinointivuoden 1997/98 osalta: 7,06 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1998/99 osalta: 6,52 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1999/2000 osalta: 5,98 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 2000/01 osalta: 5,43 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti.
3. Italia voi kuitenkin, mutta ainoastaan eteläalueen ja kulloisenkin
markkinointivuoden osalta, mukauttaa 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuatukea siltä osin kuin se on välttämätöntä tämän alueen meneillään oleviin
sokerialan rakenneuudistussuunnitelmiin liittyvinä poikkeuksellisina tarpeina.
Sovellettaessa perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa komissio arvioierityisesti näiden tukien ja rakenneuudistussuunnitelmien yhdenmukaisuutta.
4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetaan:
a) ”pohjoisella alueella” muita kuin b ja c alakohdassa mainittuja tuotanto-
alueita,
b) ”keskialueella” aluetta, joka käsittää Toscanan, Umbrian, Latiumin ja
Marchesin,
c) ”eteläalueella” aluetta, joka käsittää Abruzzit, Molisen, Puglian,
Sardinian, Campanian, Basilicatan, Calabrian ja Sisilian.
5. Italia esittää neuvostolle 1, 2 ja 3 kohdan soveltamiseksi suoritetut
toimenpiteet kunkin markkinointivuoden osalta, erityisesti tukien jakautumi-nen eri alueiden kesken sekä niiden jakautuminen eteläalueen sokerijuu-
rikkaan viljelijöiden ja sokerin tuottajien kesken.
6. Espanja oikeutetaan myöntämään jäljempänä mainituin ehdoin ja
markkinointivuosina 1993/94—1996/97 mukauttamistukea sokerintuottajay-
rityksille.
Tukea myönnetään ainoastaan A- ja B-sokerille ja ainoastaan Espanjan
sokeriteollisuuden järkeistämiseen pyrkivien rakenneuudistussuunnitelmien
yhteydessä. Nämä suunnitelmat toimitetaan komissiolle tiedoksi. Tuen määrä
on rajattu 45,65 miljoonaan euroon ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuksijaksoksi.
Yhteisö maksaa 50 prosenttia kunakin markkinointivuonna myönnetystä tuen
määrästä interventiotoimenpiteinä.
7. Espanja oikeutetaan myöntämään 8 kohdassa luetelluin ehdoin mukaut-
tamistukea 8 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa sokerijuurikkaan
viljelijöille ja 8 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa sen alueellaoleville sokeriruo’on viljelijöille.
8. Edellä 7 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää ainoastaan kunkin
sokerintuottajayrityksen A- ja B-sokerikiintiöiden rajoissa tuotettujen vastaa-
vien sokerimäärien osalta.
a) Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun sokerijuurikastuotannon osalta
tuen yksikkökorvaus ei voi ylittää:
— markkinointivuoden 1995/96 osalta: 8,67 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1996/97 osalta: 5,43 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 34
— markkinointivuoden 1997/98 osalta: 4,35 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1998/99 osalta: 3,26 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1999/2000 osalta: 2,17 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti.
b) Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun ruokosokerintuotannon osalta
tuen yksikkömäärä ei voi ylittää markkinointivuosien 1995/96—2000/01osalta 7,25 euroa valkoisen sokerin 100 kilogrammaa kohti.
9. Espanja esittää neuvostolle 7 ja 8 kohdan soveltamiseksi toteutetut
toimenpiteet kunkin markkinointivuoden osalta ja erityisesti tukien jakatu-
misen sokerijuurikkaan viljelijöiden ja ruokosokerin viljelijöiden kesken.
10. Markkinointivuosina 1995/96—2000/01 Yhdistynyt kuningaskunta on
oikeutettu myöntämään tarpeelliseksi arvioimassaan määrin mukauttamis-
tukea erityiskohtelun alaisen raa’an ruokosokerin puhdistukselle.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää ainoastaan 40
artiklassa tarkoitetuissa määräyksissä sovittujen määrien rajoissa, jotka onpuhdistettu valkoiseksi sokeriksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tämänvalkoisen sokerin tuotannon tuen enimmäismäärä on vahvistettu 0,54 euroon
valkoisen sokerin 100 kilogrammaa kohti.
54 artikla
Jos on tarpeen mahdollistaa erityistoimenpiteillä yhteisön liittymisestä
kansainväliseen sokerisopimukseen aiheutuvien velvoitteiden täytäntöönpano
tämän asetuksen mukaisesti, neuvosto antaa määräenemmistöllä komissionehdotuksesta nämä toimenpiteet, jotka voivat poiketa tämän asetuksen
säännöksistä.
55 artikla
Kumotaan asetus (ETY) N:o 1785/81.
Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen ja ne
luetaan liitteessä III olevan A osan vastaavuustaulukon avulla.
56 artikla
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen
virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan
kaikissa jäsenvaltioissa.!B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 35
LIITE I
CN-koodi Tavaran kuvaus
ex 0403 Kirnupiimä, juoksetettu maito ja kerma, jogurtti, kefiiri ja muu käynyt tai hapatettu maito ja
kerma, maustettu tai lisättyä hedelmää tai kaakaota sisältävä, myös tiivistetty tai lisättyä sokeriatai muuta makeutusainetta sisältävä:
0403 10 – jogurtti0403 10 51 — 0403 10 99 – – maustettu tai lisättyä hedelmää tai kaakaota sisältävä
0403 90 – muut:
0403 90 71 — 0403 90 99 – – maustettu tai lisättyä hedelmää tai kaakaota sisältävä
ex 0710 Jäädytetyt kasvikset (myös höyryssä tai vedessä keitetyt):
0710 40 00 – sokerimaissi
ex 0711 Kasvikset, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa
säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina:
0711 90 – muut kasvikset; kasvissekoitukset:
– – kasvikset
0711 90 30 – sokerimaissi
ex 1302 Kasvimehut ja -uutteet; pektiiniaineet, pektinaatit ja pektaatit; agar-agar ja muut kasviaineista
saadut kasvilimat ja paksunnosaineet, myös modifioidut:
1702 50 00 Kemiallisesti puhdas fruktoosi
ex 1704 Kaakaota sisältämättömät sokerivalmisteet (myös valkoinen suklaa), ei kuitenkaan alanimikkeen
1704 90 10 lakritsiuute
1806 Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet
ex 1901 Mallasuute; muualle kuulumattomat hienoista tai karkeista jauhoista, tärkkelyksestä tai
mallasuutteesta tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan kaakaota tai joissa sitä onvähemmän kuin 40 painoprosenttia täysin rasvattomasta aineesta laskettuna; muualle
kuulumattomat nimikkeiden 0401—0404 tuotteista tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole
lainkaan kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 5 painoprosenttia täysin rasvattomastaaineesta laskettuna:
1901 10 00 – pikkulapsille tarkoitetut valmisteet vähittäismyyntipakkauksissa1901 20 00 – Seokset ja taikinat, nimikkeen 1905 leipomatuotteiden valmistukseen tarvittavat
1901 90 – muut:
– – muut
1901 90 99 – – – muut
ex 1902 Makaronivalmisteet, kuten spagetti, makaroni, nuudelit, lasagne, gnocchi, ravioli ja cannelloni,
myös kypsennetyt tai (lihalla tai muulla aineella) täytetyt tai muulla tavalla valmistetut;couscous, myös valmistettu:
1902 20 – Täytetyt makaronivalmisteet, myös kypsennetyt tai muulla tavalla valmistetut:
– – muut
1902 20 91 – – – kypsennetyt1902 20 99 – – – muut
1902 30 – muut makaronivalmisteet
1902 40 – couscous:1902 40 90 – – muu
1904 Viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla tehdyt elintarvikevalmisteet (esim.
maissihiutaleet); vilja (ei kuitenkaan maissi) jyvinä tai jyväsinä tai hiutaleina tai muulla tavallavalmistettuina jyvinä tai jyväsinä (lukuun ottamatta jauhoja), esikypsennetty tai muulla tavallavalmistettu, muualle kuulumattomat!
M11999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 36
CN-koodi Tavaran kuvaus
ex 1905 Ruokaleipä, kakut ja leivokset, keksit ja pikkuleivät (biscuits) sekä muut leipomatuotteet, myös
jos niissä on kaakaota; ehtoollisleipä, tyhjät oblaattikapselit, jollaiset soveltuvat farmaseuttiseen
käyttöön, sinettiöylätit, riisipaperi ja niiden kaltaiset tuotteet
1905 10 00 – näkkileipä1905 20 – maustekakut
1905 30 – makeat keksit ja pikkuleivät (sweet biscuits); vohvelit ja vohvelikeksit
1905 40 – korput, paahdettu leipä ja niiden kaltaiset paahdetut tuotteet1905 90 – muut:
– – muut:
1905 90 40 – – – vohvelit ja vohvelikeksit, joissa on vettä enemmän kuin 10 painoprosenttia1905 90 45 – – – Pikkuleivät (biscuits)
1905 90 55 – – – puristetut tai paistetut tuotteet, maustetut tai suolatut
1905 90 60 – – – – lisättyä makeutusainetta sisältävät
1905 90 90 – – – – muut
ex 2001 Etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt kasvikset, hedelmät, pähkinät ja muut
syötävät kasvinosat:
2001 90 – muut:2001 90 30 – – sokerimaissi ( Zea mays var.saccharata )
2001 90 40 – – jamssit, bataatit ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat, joissa on vähintään 5 painoprosenttia
tärkkelystä
ex 2004 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset,
jäädytetyt, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet:
2004 10 – perunat:
– – muut:
2004 10 91 – – – hienoina tai karkeina jauhoina taikka hiutaleina
2004 90 – muut kasvikset sekä kasvissekoitukset:
2004 90 10 – – sokerimaissi ( Zea mays var.saccharata )
ex 2005 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset,
jäädyttämättömät, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet:
2005 20 – perunat:
2005 20 10 – – hienoina tai karkeina jauhoina taikka hiutaleina2005 80 00 – sokerimaissi ( Zea mays var.Saccharata )
2008 – – Muulla tavalla valmistetut tai säilötyt hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat, myös
lisättyä sokeria, muuta makeutusainetta tai alkoholia sisätävät, muualle kuulumattomat:
– pähkinät, maapähkinät ja muut siemenet, myös näiden sekoitukset:
2008 11 – – maapähkinät:
ex 2101 Kahvi-, tee- ja mateuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin uutteisiin tai kahviin, teehen tai
mateen perustuvat valmisteet; paahdettu juurisikuri ja muut paahdetut kahvinkorvikkeet sekäniiden uutteet, esanssit ja tiivisteet:
– kahviuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin uutteisiin, esansseihin tai tiivisteisiin taikka
kahviin perustuvat valmisteet
– – uutteisiin, esansseihin tai tiivisteisiin perustuvat valmisteet tai kahviin perustuvat valmisteet:
2101 12 98 – – – muut!
M11999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 37
CN-koodi Tavaran kuvaus
– tee- ja mateuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin uutteisiin, esansseihin ja tiivisteisiin
taikka teehen tai mateen perustuvat valmisteet:
– – valmisteet
2101 20 98 – – – muut
– paahdettu juurisikuri ja muut paahdetut kahvinkorvikkeet sekä niiden uutteet, esanssit ja
tiivisteet:
– – paahdettu juurisikuri ja muut paahdetut kahvinkorvikkeet:
2101 30 19 – – – muut
– – paahdetusta juurisikurista ja muista paahdetuista kahvinkorvikkeista saadut uutteet, esanssit
ja tiivisteet:
2101 30 99 – – muut
ex 2102 Hiiva (elävä aktiivinen tai kuollut eli inaktiivinen); muut kuolleet yksisoluiset mirko-organismit
(ei kuitenkaan nimikkeen 3002 rokotteet); valmistetut leivinjauheet:
2102 10 – elävä eli aktiivinen hiiva
– – leivontahiiva:
2102 10 31 – – – kuivattu
2102 10 39 – – – muut2105 00 Jäätelö, mehujää ja muiden kaltaiset jäädytetyt valmisteet myös kaakaota sisältävät
ex 2106 Muualle kuulumattomat elintarvikevalmisteet
2106 90 – muut:
2106 90 10 – – juustofonduevalmisteet
– – muut:
2106 90 92 – – – joissa ei ole lainkaan maitorasvaa, sakkaroosia, isoglukoosia, glukoosia tai tärkkelystä,
taikka joissa on vähemmän kuin 1,5 painoprosenttia maitorasvaa, vähemmän kuin 5painoprosenttia sakkaroosia tai isoglukoosia, vähemmän kuin 5 painoprosenttia glukoosia taitärkkelystä
2106 90 98 – – – muut
2202 Vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta
sisältävä tai maustettu, ja muut alkoholittomat juomat, ei kuitenkaan nimikkeen 2009 hedelmä-ja kasvismehut
2205 Vermutti ja muu tuoreista viinirypäleistä valmistettu viini, joka on maustettu kasveilla tai
aromaattisilla aineilla
ex 2208 Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus vähintään 80 tilavuusprosenttia;
väkevät alkoholijuomat, liköörit ja muut alkoholipitoiset juomat:
2208 20 – väkevät alkoholijuomat, rypäleviinistä tai viininvalmistuksen puristejäännöksestä tislaamalla
valmistetut
2208 50 91 — 2208 50 99 Genever2208 70 Liköörit2208 90 41 — 2208 90 78 – muut väkevät alkoholijuomat ja alkoholipitoiset juomat
2905 43 00 Mannitoli
2905 44 D-glusitoli (sorbitoli)
ex 3302 Hyvänhajuisten aineiden seokset sekä yhteen tai useampaan tällaiseen aineeseen perustuvat
seokset (myös alkoholiliuokset), jollaisia käytetään raaka-aineena teollisuudessa; muut
hyvänhajuisiin aineisiin perustuvat valmisteet, jollaisia käytetään juomien valmistukseen:
3302 10 – jollaisia käytetään elintarvike- tai juomateollisuudessa:!
M11999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 38
CN-koodi Tavaran kuvaus
– – jollaisia käytetään juomateollisuudessa:
– – – valmisteet, joissa on kaikki juomille luonteenomaiset aromiaineet:
– – – – muut (todellinen alkoholipitoisuus enintään 0,5 tilavuusprosenttia):
3302 10 29 – –––– muut
ex 38 ryhmä Erinäiset kemialliset tuotteet:
3824 60 Sorbitoli, muu kuin alanimikkeeseen 2905 44 kuuluva!M11999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 39
LIITE II
Edellä 40 artiklassa tarkoitetut valtiot, maat ja alueet
Barbados
Belize
Fidzˇi
Guyana
Intia
JamaikaKenia
Kongon kansantasavalta
Madagaskar
Malawi
Mauritius
Norsunluurannikko
Saint Kitts ja Nevis-Anguilla
Sambia
SurinamSwazimaa
Tansania
Trinidad ja Tobago
Uganda
Zimbabwe!
B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 40
LIITE III
A Osa
V ASTAA VUUSTAULUKKO
Asetus (ETY) N:o 1785/81 Tämä asetus
— I Luku
1 artiklan 1 kohta 1 artiklan 1 kohta1 artiklan 2 kohdan a alakohta 1 artiklan 2 kohdan a alakohta
1 artiklan 2 kohdan b alakohta 1 artiklan 2 kohdan b alakohta
1 artiklan 2 kohdan c alakohta 1 artiklan 2 kohdan c alakohta1 artiklan 2 kohdan d alakohta 1 artiklan 2 kohdan d alakohta
24 artiklan 1 kohdan 2 alakohdan a alakohta 1 artiklan 2 kohdan e alakohta
24 artiklan 1 kohdan 2 alakohdan b alakohta 1 artiklan 2 kohdan f alakohta24 artiklan 1 kohdan 2 alakohdan c alakohta 1 artiklan 2 kohdan g alakohta
5 artiklan 4 kohta 1 artiklan 2 kohdan h ja i alakohta
24 b artiklan 5 kohdan a alakohta 1 artiklan 2 kohdan j alakohta24 b artiklan 5 kohdan b alakohta 1 artiklan 2 kohdan k alakohta
24 b artiklan 5 kohdan c alakohta 1 artiklan 2 kohdan l alakohta
I Osasto II Luku2 artikla 2 artikla3 artikla 3 artikla
4 artikla 4 artikla
5 artiklan 1, 2 ja 3 kohta 5 artiklan 1, 2 ja 3 kohta5 artiklan 5 kohta 5 artiklan 4 kohta
6 artikla 6 artikla
7 artikla 7 artikla8 artiklan 1 kohdan 1 alakohta 8 artiklan 1 kohta
8 artiklan 1 kohdan 2 alakohta —
8 artiklan 1 kohdan 3 alakohta —8 artiklan 2 kohta 8 artiklan 2 kohta
8 artiklan 2 a kohta —
8 artiklan 3 kohta 8 artiklan 3 kohta8 artiklan 4 kohta 8 artiklan 4 kohta
8 artiklan 5 kohta 8 artiklan 5 kohta
9 artiklan 1 kohta 9 artiklan 1 kohta9 artiklan 2 kohta 9 artiklan 2 kohta
9 artiklan 3 kohta 9 artiklan 3 kohta
9 artiklan 4 kohta 9 artiklan 4 kohta9 artiklan 4 b kohta —9 artiklan 4 c kohta —!
B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 41
Asetus (ETY) N:o 1785/81 Tämä asetus
9 artiklan 5 kohta 9 artiklan 5 kohta
9 artiklan 6 kohdan ensimmäinen luetelmakohta 9 artiklan 6 kohdan ensimmäinen luetelmakohta
9 artiklan 6 kohdan toinen luetelmakohta 9 artiklan 6 kohdan toinen luetelmakohta9 artiklan 6 kohdan kolmas luetelmakohta 9 artiklan 6 kohdan kolmas luetelmakohta
9 artiklan 6 kohdan neljäs luetelmakohta 9 artiklan 6 kohdan neljäs luetelmakohta
9 artiklan 6 kohdan viides luetelmakohta 9 artiklan 6 kohdan viides luetelmakohta9 artiklan 6 kohdan kuudes luetelmakohta 9 artiklan 6 kohdan kuudes luetelmakohta
9 artiklan 6 kohdan seitsemäs luetelmakohta —
10 artikla 10 artikla11 artiklan 1 kohta 11 artiklan 1 kohta
11 artiklan 1 a kohta 11 artiklan 2 kohta
11 artiklan 2 kohta 11 artiklan 3 kohta11 artiklan 3 kohta 11 artiklan 4 kohta
12 artikla 12 artikla
II Osasto III Luku13 artikla 13 artikla14 artikla 14 artikla
15 artikla 15 artikla
15 a artikla 16 artikla16 artikla 17 artikla
17 artikla 18 artikla
17 a artikla 19 artikla17 b artikla 20 artikla
17 c artikla 21 artikla
18 artikla 22 artikla19 artikla 23 artikla
20 artikla 24 artikla
21 artikla 25 artiklaIII Osasto IV Luku
23 artiklan 1 kohta 26 artiklan 1 kohta
23 artiklan 2 kohta 26 artiklan 2 kohta23 artiklan 3 kohta 26 artiklan 3 kohta
23 artiklan 4 kohta 26 artiklan 4 kohta
23 artiklan 4 a kohta 26 artiklan 5 kohta23 artiklan 5 kohta 26 artiklan 6 kohta24 artiklan 1 kohdan 1 alakohta 27 artiklan 1 kohta
24 artiklan 1 a kohdan 1 alakohta 27 artiklan 2 kohdan 1 alakohta
24 artiklan 1 a kohdan 2 alakohta 27 artiklan 2 kohdan 2 alakohta!
B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 42
Asetus (ETY) N:o 1785/81 Tämä asetus
24 artiklan 1 a kohdan 3 alakohta —
24 artiklan 1 a kohdan 4 alakohta —
24 artiklan 1 a kohdan 5 alakohta —24 artiklan 2 kohta 27 artiklan 3 kohta
24 artiklan 3 kohta 27 artiklan 4 kohta
24 artiklan 6 kohta 27 artiklan 5 kohta24 artiklan 8 kohta 27 artiklan 6 kohta
24 a artiklan 1 kohta 28 artiklan 1 kohta
24 a artiklan 2 kohta 28 artiklan 2 kohta24 a artiklan 3 kohdan 1 alakohta 28 artiklan 3 kohta
24 a artiklan 3 kohdan 2 alakohta —
24 a artiklan 4 kohta 28 artiklan 4 kohta24 a artiklan 5 kohta 28 artiklan 5 kohta
24 a artiklan 6 kohta 28 artiklan 6 kohta
24 b artiklan 1—4 kohta 29 artiklan 1—4 kohta24 b artiklan 6 kohta 29 artiklan 5 kohta25 artikla 30 artikla
26 artikla 31 artikla
27 artiklan 1 kohta 32 artiklan 1 kohta27 artiklan 2 kohta 32 artiklan 2 kohta
27 artiklan 2 a kohta 32 artiklan 3 kohta
27 artiklan 3 kohta 32 artiklan 4 kohta27 artiklan 4 kohta —
28 artikla 33 artikla
28 a artikla 34 artikla28 b artikla 35 artikla
29 artikla 36 artikla
30 artikla 37 artikla31 artikla 38 artikla
32 artikla 39 artikla
III a Osasto —32 a artikla —
IV Osasto V Luku
33 artikla 40 artikla34 artikla 41 artikla35 artikla 42 artikla
36 artikla 43 artikla
37 artiklan 1 kohta 44 artiklan 1 kohta!
B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 43
Asetus (ETY) N:o 1785/81 Tämä asetus
37 artiklan 2 kohdan 1 alakohta 44 artiklan 2 kohta
37 artiklan 2 kohdan 2 alakohta —
37 artiklan 3 kohta 44 artiklan 3 kohta37 artiklan 4 kohta 44 artiklan 4 kohta
37 artiklan 5 kohta 44 artiklan 5 kohta
37 artiklan 6 kohta 44 artiklan 6 kohtaV Osasto VI Luku
38 artikla 45 artikla
39 artikla 46 artikla40 artiklan 1 kohta 47 artikla
40 artiklan 2 kohta —
41 artiklan 1 kohta 48 artiklan 1 kohta41 artiklan 2 ja 3 kohta 48 artiklan 2 kohta
42 artikla 49 artikla
43 artikla 50 artikla44 artikla 51 artikla45 artikla 52 artikla
46 artikla 53 artikla
47 artikla 54 artikla48 artikla —
49 artikla —
— 55 artikla— 56 artikla
Liite I Liite I
Liite II Liite II— Liite III!
B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 44
B Osa
Euroopan yhteisöjen
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
Neuvoston asetus N:o (ETY) 192/82, annettu 26 päivänä tammikuuta 1982 L 21 1 29.1.1982
Neuvoston asetus (ETY) N:o 606/82, annettu 16 päivänä maaliskuuta 1982 L 74 1 18.3.1982
Neuvoston asetus (ETY) N:o 1482/85, annettu 23 päivänä toukokuuta 1985 L 151 1 10.6.1985
Neuvoston asetus (ETY) N:o 3768/85, annettu 20 päivänä joulukuuta 1985 (ainoastaan 1
artiklan 1 kohta)L 362 8 31.12.1985
Neuvoston asetus (ETY) N:o 934/86, annettu 24 päivänä maaliskuuta 1986 L 87 1 2.4.1986
Komission asetus (ETY) N:o 3666/86, annettu 1 päivänä joulukuuta 1986 L 339 10 2.12.1986
Neuvoston asetus (ETY) N:o 229/87, annettu 26 päivänä tammikuuta 1987 L 25 1 28.1.1987Komission asetus (ETY) N:o 3993/87, annettu 23 päivänä joulukuuta 1987 L 377 24 31.12.1987
Neuvoston asetus (ETY) N:o 1107/88, annettu 25 päivänä huhtikuuta 1988 L 110 20 29.4.1988
Neuvoston asetus (ETY) N:o 2250/88, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1988 L 198 28 26.7.1988Komission asetus (ETY) N:o 2306/88, annettu 26 päivänä heinäkuuta 1988 L 201 65 27.7.1988
Neuvoston asetus (ETY) N:o 1069/89, annettu 18 päivänä huhtikuuta 1989 L 114 1 27.4.1989
Neuvoston asetus (ETY) N:o 3577/90, annettu 4 päivänä joulukuuta 1990 (ainoastaan 1
ja 2 artikla ja liite V)L 353 23 17.12.1990
Neuvoston asetus (ETY) N:o 305/91, annettu 4 päivänä helmikuuta 1991 L 37 1 9.2.1991
Komission asetus (ETY) N:o 464/91, annettu 27 päivänä helmikuuta 1991 (ainoastaan 3
artikla)L 54 22 28.2.1991
Komission asetus (ETY) N:o 61/92, annettu 10 päivänä tammikuuta 1992 (ainoastaan 2
artikla)L 6 19 11.1.1992
Neuvoston asetus (ETY) N:o 3484/92, annettu 27 päivänä marraskuuta 1992 L 353 8 3.12.1992
Neuvoston asetus (ETY) N:o 3814/92, annettu 28 päivänä joulukuuta 1992 L 387 7 31.12.1992Neuvoston asetus (ETY) N:o 1548/93, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993 L 154 10 25.6.1993
Neuvoston asetus (EY) N:o 133/94, annettu 24 päivänä tammikuuta 1994 L 22 7 27.1.1994
Neuvoston asetus (EY) N:o 3290/94, annettu 22 päivänä joulukuuta 1994 (ainoastaan 1
ja 2 artikla ja liite IV)L 349 105 31.12.1994
Komission asetus (EY) N:o 283/95, annettu 13 päivänä helmikuuta 1995 L 34 3 14.2.1995
Neuvoston asetus (EY) N:o 1101/95, annettu 24 päivänä huhtikuuta 1995 (ainoastaan 1
artikla)L 110 1 17.5.1995
Komission asetus (EY) N:o 1126/96, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1996 L 150 3 25.6.1996
Neuvoston asetus (EY) N:o 1599/96, annettu 30 päivänä heinäkuuta 1996 L 206 43 16.8.1996
Komission asetus (EY) N:o 1148/98, annettu 2 päivänä kesäkuuta 1998 L 159 38 3.6.1998!
B1999R2038 — FI — 15.07.2000 — 001.001 — 45