2003R0964 — FI — 26.08.2004 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:









▼B

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 964/2003,

annettu 2 päivänä kesäkuuta 2003,

lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa Taiwanista riippumatta siitä, onko ne ilmoitettu tullille Taiwanista peräisin olevina







EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 ( 1 ), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 ja 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa:AIEMPI TUTKIMUS (1) Asetuksella (EY) N:o 584/96 ( 2 ) neuvosto otti käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Kroatiasta ja Thaimaasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa. Tähän tuontiin sovellettava toimenpide oli arvotulli lukuun ottamatta kolmen thaimaalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joiden sitoumukset hyväksyttiin komission päätöksellä 96/252/EY ( 3 ). Heinäkuussa 2000 kumottiin ( 4 ) näistä kolmesta yrityksestä yhden tuontiin sovellettava polkumyyntitoimenpide perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti kyseisen yrityksen pyytämän välivaiheen tarkastelun jälkeen, jossa ei todettu polkumyyntiä. (2) Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan nojalla 10 päivänä huhtikuuta 2000 annetulla asetuksella (EY) N:o 763/2000 ( 5 ) laajennettiin toimenpiteiden kiertämisen vastaisessa tutkimuksessa tehtyjen päätelmien perusteella Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet koskemaan tiettyä tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Taiwanista. TÄMÄ TUTKIMUS (3) Syyskuussa 2000 julkaistiin ilmoitus polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä ( 6 ), minkä jälkeen komissio vastaanotti pyynnön toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta tyssähitsauksessa käytettävien teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien valmistajien etuja valvovalta järjestöltä Defence Committee of EU Steel Butt-welding Fittings Industry, joka edustaa tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien koko tuotannosta yhteisössä. Pyynnössä väitettiin, että Kiinasta ja Thaimaasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan tuonnin vahingollinen polkumyynti todennäköisesti alkaisi uudelleen, mikäli toimenpiteiden voimassaolo päättyisi. Pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat eivät pyytäneet toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa Kroatiasta peräisin olevan tuonnin osalta, sillä käytettävissä olevat tilastot osoittavat viennin olleen maailmanlaajuisesti hyvin vähäistä, minkä johdosta ei ollut luotettavaa näyttöä vahingollisen polkumyynnin todennäköisestä toistumisesta. Tämän mukaisesti Kroatiasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyi 4 päivänä huhtikuuta 2001. (4) Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että on olemassa riittävä näyttö tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen ( 7 ) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla. (5) Samaan aikaan komissio pani niinikään neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan omasta aloitteestaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla välivaiheen tarkastelun, joka koski Thaimaasta peräisin olevassa tuonnissa voimassa olevien toimenpiteiden muodon asianmukaisuutta. (6) Polkumyynnin ja vahingon jatkumista ja/tai toistumista koskeva tutkimus koski 1 päivän huhtikuuta 2000 ja 31 päivän maaliskuuta 2001 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnissa oleellisen kehityksen tarkastelu koski 1 päivän tammikuuta 1996 ja tutkimusajanjakson lopun välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tarkastelujakso’. (7) Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäneille yhteisön tuottajille, Kiinan ja Thaimaan viejille ja vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille, tuotetta käyttäville tuotannonaloille, käyttäjiä edustaville järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan ja Thaimaan viranomaisille. Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille edellä mainituille osapuolille ja tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa ilmoittautuneille osapuolille. Lisäksi komissio antoi osapuolille, joita asia suoraan koski, tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. (8) Kyselyyn vastasivat seuraavat yhteisön tuottajat, joiden toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä: a) Erne Fittings GmbH & Co — Schlins, Itävalta b) Interfit — Maubeuge, Ranska c) Siekmann Fittings GmbH & Co. KG — Lohne, Saksa d) Virgilio CENA & Figli S.p.a.– Brescia, Italia. (9) Kyselyyn vastasivat seuraavat kaksi thaimaalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä: a) TTU Industrial Corp., Ltd, Bangkok b) Awaji Sangyo (Thaimaa) Co., Ltd, Samutprakarn. (10) Komissio lähetti kyselylomakkeet 57 etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle, 23 tuotetta käyttävälle tuotannonalalle ja viidelle tuotetta käyttäviä tuotannonaloja edustavalle järjestölle. Komissio sai kyselyyn seuraavalta kahdelta tuojalta vastaukset, jotka tarkastettiin paikan päällä: a) INRABO S.R.L — Bologna, Italia b) IRC Spa — Cortemaggiore, Italia. MUITA MAITA KOSKEVAT MENEILLÄÄN OLEVAT TUTKIMUKSET (11) Komissio pani vireille 1 päivänä kesäkuuta 2001Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella ( 8 ) Korean tasavallasta, Malesiasta, Slovakiasta, Tšekistä ja Venäjältä peräisin olevan saman tuotteen tuontia koskevan tutkimuksen. Menettely aloitettiin tyssähitsauksessa käytettävien teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien valmistajien etuja valvovan järjestön Defence Committee of EU Steel Butt-welding Fittings Industry tekemän valituksen perusteella. Se sisälsi riittävää alustavaa näyttöä kyseisistä viidestä maasta peräisin olevan tuonnin aiheuttamista vahingollisista polkumyyntikäytännöistä. Lopulliset polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön kyseisistä maista peräisin olevassa tuonnissa elokuussa 2002 ( 9 ). TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE (12) Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli tietyt raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistetut putkien liitos- ja muut osat (muut kuin valetut osat, laipat ja kiertyitetyt putkenosat), joiden ulkoläpimitta on enintään 609,6 mm ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’putkien liitos- ja muut osat’, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex730793 11 (Taric-koodi 7307931199), ex730793 19 (Taric-koodi 7307931999), ex730799 30 (Taric-koodi 7307993098) ja ex730799 90 (Taric-koodi 7307999098). (13) Putkien liitos- ja muita osia käytetään putkien yhteenliittämiseen ja niitä on eri muotoisia: kulmaliittimiä, supistusliittimiä, T-liittimiä ja kärkikappaleita. Niitä on myös eri materiaaleista valmistettuja ja eri kokoisia. Ne voidaan näiden ominaispiirteiden mukaan luokitella eri lajeihin. Niitä käytetään pääasiallisesti primaariteollisuudessa kuten kemianteollisuudessa, öljynjalostuksessa, energiatuotannossa, rakennusteollisuudessa ja laivanrakennuksessa. (14) Kuten aiemmassakin tutkimuksessa, tässä tutkimuksessa kävi ilmi, että asianomaisissa maissa tuotetuilla, kotimarkkinoilla myydyillä ja/tai yhteisöön viedyillä putkien liitososilla on samanlaiset fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin valituksen tehneiden yhteisön tuottajien yhteisössä myymillä tuotteilla, minkä vuoksi niitä pidetään samankaltaisina tuotteina perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan tarkoittamassa merkityksessä. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS sekä katsoo seuraavaa:AIEMPI TUTKIMUSTÄMÄ TUTKIMUSMUITA MAITA KOSKEVAT MENEILLÄÄN OLEVAT TUTKIMUKSETTARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTEPOLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS ALUSTAVA HUOMAUTUS (15) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämänkaltaisen tarkastelun tarkoituksena on määrittää, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta ja Thaimaasta (lukuun ottamatta yhtä vientiä harjoittavaa tuottajaa, johon ei enää sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä) alitti tutkimusajanjaksolla vähimmäistason, analyysissä ei keskitytä ainoastaan polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyteen, vaan myös siihen, johtaisiko toimenpiteiden poistaminen todennäköisesti polkumyynnin toistumiseen merkittävissä määrin. Olisi pantava merkille, että alkuperäisessä tutkimuksessa Kiinan markkinaosuus oli 8,5 prosenttia ja Thaimaan 2,6 prosenttia. (16) Molemmat thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, joiden sitoumukset ovat tällä hetkellä voimassa, toimivat tutkimuksessa yhteistyössä vastaamalla komission kyselyyn. Yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut tietoja, ja tämän vuoksi niiden tilannetta koskevat päätelmät oli tehtävä perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti komissio käytti samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa (ks. jäljempänä johdanto-osan 17—31 kappale). POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS Thaimaa Normaaliarvo (17) Normaaliarvon määrittämistä varten komissio tutki ensin kummankin yhteistyössä toimineen thaimaalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko niiden samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla niiden yhteisöön vietäväksi tarkoitettuun kokonaismyyntiin verrattuna edustavaa. Näin todettiin olevan perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (18) Komissio yksilöi tämän jälkeen ne asianomaisten yritysten kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäviksi myytävät lajit tai suoraan niihin verrattavissa. (19) Jos myyntiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen siksi, ettei sitä ollut myyty joko kotimarkkinoilla tai tavanomaisessa kaupankäynnissä, oli sovellettava toista menetelmää. Jos muuta tarkoituksenmukaista menetelmää ei ollut, käytettiin laskennallista normaaliarvoa. (20) Kaikissa tapauksissa, joissa käytettiin laskennallista normaaliarvoa, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä vietävien tyyppien tuotantokustannuksiin kohtuullinen osuus myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali. Kotimarkkinoiden voittomarginaali määritettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen kotimarkkinamyynnin perusteella. Vientihinta (21) Koska kaikki tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynti suuntautui suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Vertailu (22) Tyyppikohtaisen noudettuna lähettäjältä -tasolla ja samassa kaupan portaassa tehdyn vertailun tasapuolisuuden varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet. Oikaisut tehtiin tuonnista kannettavien maksujen, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. (23) Toinen thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi oikaisun tekemistä luottokustannusten huomioon ottamiseksi sillä perusteella, että tiedossa oleville kotimarkkina-asiakkaille oli tapana antaa 30—90 päivän maksuaika. Tähän pyyntöön ei voitu suostua, sillä pyynnön esittäjä ei pystynyt osoittamaan esimerkiksi sopimusten tai kauppalaskuihin merkittyjen maksuehtojen avulla, että tämä tekijä olisi otettava huomioon veloitettujen hintojen määrittämisessä. (24) Molemmat thaimaalaiset yritykset pyysivät oikaisun tekemistä tuontimaksujen huomioon ottamiseksi. Näihin pyyntöihin suostuttiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan nojalla siltä osin kuin oli osoitettu, että raaka-aineet, joista tuontitulleja maksettiin, sisältyivät fyysisesti tarkasteltavana oleviin kotimarkkinoilla myytyihin tuotteisiin ja että tuontitulleja ei ollut kannettu tai ne oli palautettu yhteisöön viedyn tuotteen osalta. Tämän pystyi osoittamaan ainoastaan toinen yrityksistä. Polkumyyntimarginaali (25) Polkumyyntimarginaalin laskemiseksi komissio vertaili painotettua keskimääräistä normaaliarvoa yhteisöön suuntautuvan viennin keskihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla samassa kaupan portaassa. Vertailusta ilmeni, että molemmat asianomaiset yritykset harjoittavat polkumyyntiä, jonka suuruus vaihtelee noin 23 prosentista noin 88 prosenttiin. Kiina Vertailumaa (26) Voimassa olevien toimenpiteiden mukaan Kiinasta peräisin olevien putkien liitos- ja muiden osien kaikkeen tuontiin sovelletaan yhtä koko maata koskevaa tullia. Normaaliarvo määritettiin näin ollen markkinataloutta toteuttavaa kolmatta maata, jäljempänä ’vertailumaata’, koskevien tietojen perusteella. (27) Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin vertailumaana Thaimaata. Tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin siksi, että Thaimaata käytettäisiin jälleen vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi. Koska edellisen tutkimuksen päätelmien katsottiin olevan edelleen päteviä, toisin sanoen markkinavoimat määräsivät hinnat, useat tuottajat kilpailivat Thaimaan markkinoilla, ja tuotantoteknologia ja -prosessi olivat suurelta osin samanlaisia Kiinassa ja Thaimaassa, ja koska yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia vertailumaan valinnasta ja thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimivat yhteistyössä, katsottiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti, että Thaimaa on sopiva ja järkevä valinta vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseksi tarkasteltavana olevalle tuotteelle Kiinan osalta. Normaaliarvo (28) Koska kiinalaiset tuottajat kieltäytyivät yhteistyöstä, oli käytettävä saatavilla olleita tietoja. Tässä tapauksessa Kiinan viennin tuotevalikoimasta ei saatu tietoja, minkä vuoksi normaaliarvo oli määritettävä yhteistyössä toimineille thaimaalaisille vientiä harjoittaville tuottajille tutkimusajanjaksolla määritettyjen normaaliarvojen painotetun keskiarvon perusteella. Vientihinta (29) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kieltäytyivät yhteistyöstä, yhteisöön suuntautuvaa vientiä koskevat päätelmät oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näin ollen vientihinta määritettiin Kiinan vientikauppaa koskevien tilastojen perusteella, koska ne osoittautuivat tarkasteltavana olevan tuotteen osalta luotettavammiksi kuin Eurostat-tiedot. Tässä yhteydessä olisi pantava merkille, että tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat Eurostat-tilastot ovat ex-koodeja eli niihin eivät kuulu yksinomaan tarkasteltavana olevat tuotteet ja että Kiinan tiedot olivat yhdenmukaisempia valituksen kanssa. Vertailu (30) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikaisujen muodossa huomioon kuljetus- ja vakuutuskustannusten eroavuudet, joiden katsottiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailtavuuteen. Polkumyyntimarginaali (31) Thaimaan noudettuna lähettäjältä -tason painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin Kiinan noudettuna lähettäjältä -tason painotettuun keskimääräiseen vientihintaan samassa kaupan portaassa perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. Vertailu osoitti, että huomattavaa polkumyyntiä esiintyy. Päätelmät (32) Tutkimuksessa paljastui, että vaikka tuodut määrät olivat vähäisiä, tuonti molemmista maista on jatkunut huomattavalla polkumyynnillä. Tutkimus ei antanut aihetta päätellä, että polkumyynti loppuisi tai vähenisi, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tästä syystä pääteltiin, että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä. Pidettiin kuitenkin asianmukaisena tarkastella, toistuisiko polkumyynti suurempina vientimäärinä, mikäli voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. Polkumyynnillä yhteisöön suuntautuvan viennin kasvun todennäköisyys (33) Tutkittaessa sitä, onko polkumyynnin toistuminen merkittävinä määrinä todennäköistä, arvioitiin seuraavia tekijöitä: viennin ja/tai tuotantokapasiteetin kehitys, toimenpiteiden kiertämisen tausta Kiinan osalta sekä vientihinnoittelutilanne kolmansien maiden markkinoilla. Thaimaa (34) Molemmilta yhteistyössä toimivilta vientiä harjoittavilta tuottajilta alkuperäisessä menettelyssä hyväksytyt sitoumukset vähensivät niiden myyntiä yhteisön markkinoille tutkimusajanjaksolla. Kyseisellä kaudella ei havaittu sitoumusten rikkomista. Vientikapasiteetti (35) Tutkimuksesta kävi ilmi, että molemmilla yhteistyössä toimivilla yrityksillä on hyvin merkittävä vientikapasiteetti, koska tarkastelujaksolla yli 80 prosenttia niiden tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta suuntautui vientiin. Niiden tuotantokapasiteetti, joka vastaa noin 25 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta, vaikuttaa huomattavan joustavalta. Lisäksi se, että kyseiset yritykset ovat erityisen vahvasti vientiin suuntautuneita, osoittaa, että ne todennäköisesti suuntaisivat vientimyyntiään sellaisille markkinoille, jotka olisivat hintojen ja määrän osalta kiinnostavampia. Thaimaan vienti kolmansiin maihin (36) Koska yhteisöön tulevan tuonnin määrä on nykyisin vähäinen, on otettu huomioon thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientikäytäntö Yhdysvalloissa, joka kuuluu niiden tärkeimpiin vientimarkkinoihin. Kävi ilmi, että vuonna 1992 sellaisen polkumyynnin vastaisen menettelyn jälkeen, joka koski paljolti samankaltaista tuotetta kuin tässä tutkimuksessa tarkasteltavana oleva tuote, jonka läpimitta on alle 360 mm ja joka on peräisin muun muassa Thaimaasta, Yhdysvaltain viranomaiset määrittivät asianomaista maata koskevien polkumyyntimarginaalien määräksi 10,7—50,8 prosenttia. Tärkeämpää on, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun nojalla tehtiin joulukuussa 1999 se päätelmä, että kyseisten toimenpiteiden poisto johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen ( 10 ). Kiina Tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste (37) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kieltäytyivät yhteistyöstä, komission yksiköiden oli käytettävä saatavissa olleita tietoja. Koska Kiinan tuotannonalasta on vähän tietoa saatavilla, seuraavat päätelmät on tehty valitukseen sisältyneiden tietojen sekä Kiinan vientikauppaa koskevien tietojen perusteella. Tukea näille päätelmille löytyi myös niistä tiedoista, jotka julkistettiin samankaltaisten menettelyjen yhteydessä Yhdysvalloissa. (38) Näiden lähteiden mukaan Kiinan kokonaistuotantokapasiteetti tarkasteltavana olevan tuotteen osalta on noin 250 000 tonnia vuotta kohti. Valituksessa on arvioitu, että Kiinan vuotuinen tuotantomäärä on nykyisin noin 90 000 tonnia. Tämä arvio perustuu kauppatilastoista ilmeneviin Kiinan koko maailmaan suuntautuvan viennin määrään (noin 17 000 tonnia/vuosi) ja kotimarkkinoiden kulutukseen, joka on arvioitu suunnilleen samaksi kuin yhteisön kulutus (noin 70 000 tonnia/vuosi). (39) Tämän perusteella Kiinan kapasiteetin käyttöaste olisi alle 40 prosenttia ja sen käyttämätön kapasiteetti korkeampi kuin yhteisön kokonaiskulutus. (40) Kiinan kansantasavallan suuri tuotantokapasiteetti ja sen kotimarkkinoiden koko sallii kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien siirtyä huomattavan joustavasti sekä markkinoilta toisille että tuotetyypistä toiseen. Tuottajat pystyvät siten nopeasti lisäämään tuotantoaan ja ohjaamaan myyntiään mille tahansa vientimarkkinoille, myös yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. Toimenpiteiden kiertämisen tausta (41) Olisi pantava merkille, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kapasiteettia erittäin suuressa määrin jatkaa vientiään yhteisöön, ja ne haluavat myös tehdä niin. Tätä osoittaa se, että sen jälkeen kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 1995, vuotuinen tuonti Taiwanista keskimäärin nelinkertaistui siihen saakka, kunnes toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus ( 11 ) osoitti, että suurin osa kyseisestä tuonnista oli kiinalaista alkuperää, ja tämän vuoksi Kiinaan sovellettavat toimenpiteet laajennettiin koskemaan Taiwania (lukuun ottamatta kolmea taiwanilaista tuottajaa) kesäkuussa 2000. Kiinan vienti kolmansiin maihin (42) Tutkittiin myös kiinalaisten tuottajien vientikäytäntöjä muilla tarkasteltavana olevan tuotteen merkittävillä markkinoilla. Yhdysvallat pani viime vuosikymmenellä vireille kolme tutkimusta, jotka koskivat paljolti samankaltaista tuotetta kuin tässä tutkimuksessa tarkasteltavana oleva tuote, jonka läpimitta on alle 360 mm ja joka on peräisin muun muassa Kiinasta. Vuonna 1992 toteutetussa ensimmäisessä tutkimuksessa määritettiin hyvin korkeita polkumyyntimarginaaleja (jopa 182,9 prosenttia), ja tämän vuoksi otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet muun muassa Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. Kaksi vuotta myöhemmin vuonna 1994 toisessa tutkimuksessa saatiin selville, että kyseisiä polkumyyntitoimenpiteitä oli kierretty lähettämällä tuotteita Thaimaan kautta. Voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä tarkistettiin vuonna 1999 ja päätettiin, että toimenpiteiden poistaminen johtaisi vahingollisen polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. (43) Kaikki tämä osoittaa, että jos toimenpiteet kumottaisiin, kiinalaiset tuottajat alkaisivat hyvin todennäköisesti soveltaa samoja vientikäytäntöjä yhteisön markkinoilla, jotka ovat vertailukelpoisia Yhdysvaltojen markkinoiden kanssa. (44) Kiinalaisten tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä tässä tutkimuksessa osoittaa, että yksikään niistä ei ollut halukas tai kykenevä osoittamaan, ettei polkumyyntiä tapahtuisi, jos toimenpiteet kumottaisiin. Päätelmät (45) Tämä tutkimus on osoittanut, että sekä Kiina että Thaimaa ovat jatkaneet polkumyyntikäytäntöjään tutkimusajanjaksolla. (46) Koska Kiinalla on hyvin paljon käyttämätöntä tuotantokapasiteettia ja se on jo kiertänyt toimenpiteitä, on hyvin todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat lisäisivät huomattavasti polkumyynnillä tapahtuvaa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiään yhteisöön, mikäli voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. (47) Thaimaan osalta olisi huomattava, että thaimaalaiset yritykset ovat vahvasti vientiin suuntautuneita, ja koska yhteisön markkinat kiinnostavat niitä, on hyvin todennäköistä, että kyseiset yritykset alkaisivat uudelleen viedä tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille huomattavina määrinä ja polkuhintaan, mikäli voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. (48) Lisäksi komissio haluaa viitata kiinalaisten ja thaimaalaisten viejien harrastamaan polkumyyntiin Yhdysvaltojen markkinoilla sekä Yhdysvaltojen käyttöön ottamiin polkumyyntitoimenpiteisiin, joiden voimassaoloa jatkettiin vuonna 1999. (49) Tiivistäen voidaan todeta, että jos toimenpiteet kumottaisiin, on hyvin todennäköistä, että tuonti asianomaisista maista yhteisöön alkaisi uudelleen merkittävässä määrin ja polkumyyntihintaan. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ (50) Koska tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä toimineiden neljän yhteisön tuottajan osuus oli noin 60 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta yhteisössä tutkimusajanjaksolla, ne muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Olisi huomattava, että kolme muuta tarkastelua pyytänyttä tuottajaa, jotka edustivat noin 10 prosenttia yhteisön tuotannosta, eivät vastanneet kyselylomakkeeseen asetetussa määräajassa. Kaksi näistä tuottajista tuki tutkimusta, mutta kolmas ei ottanut tutkimukseen minkäänlaista kantaa. YHTEISÖN MARKKINOIDEN TILANNE YHTEISÖN MARKKINOIDEN TILANNE YHTEISÖN KULUTUS (51) Olisi huomattava, että osa EU:n tuottajien kotimarkkinamyynnistä tapahtuu jälleenmyyjille (jotka kieltäytyivät yhteistyöstä), jotka puolestaan vievät tuotteita yhteisön ulkopuolelle. Yhteisön todettavissa oleva kulutus määritettiin tämän vuoksi yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisön tuottajien tuotantomäärän (pyyntöön sisältyneiden tietojen perusteella) ja Eurostat-tietoihin perustuvien yhteisön tuonti- ja vientimäärien perusteella. (52) Tämän perusteella vahvistettiin, että yhteisön kulutus kasvoi ensin noin 57 000 tonnista vuonna 1996 noin 64 500 tonniin vuonna 1998, mutta laski myöhemmin noin 50 800 tonniin tutkimusajanjaksolla. ASIANOMAISISTA MAISTA TULEVAN TUONNIN KEHITTYMINEN Tuontimäärät ja markkinaosuudet (53) Asianomaisista maista ja Taiwanista tulleen tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:



1996 1997 1998 1999 2000 Tutkimusajanjakso Thaimaa 111 204 614 740 1 049 1 385 Markkinaosuus 0,2 % 0,3 % 1,0 % 1,0 % 2,1 % 2,7 % Kiina 316 85 95 78 44 35 Markkinaosuus 0,6 % 0,1 % 0,1 % 0,3 % 0,1 % 0,1 % Taiwan 2 663 5 947 4 434 3 246 1 299 1 259 Markkinaosuus 4,7 % 9,7 % 6,9 % 6,2 % 2,6 % 2,5 % (54) Thaimaasta tullut kokonaistuonti kasvoi merkittävästi noin 100 tonnista vuonna 1996 noin 1 400 tonniin tutkimusajanjaksolla. Kasvu oli merkittävintä vuosina 1999 ja 2000, jolloin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla toteutetun välivaiheen tarkastelun johdosta tuli voimaan komission päätös toimenpiteiden kumoamisesta yhden thaimaalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta. Tarkasteltaessa ainoastaan niitä yrityksiä, joihin sovelletaan edelleen polkumyyntitulleja, määrällinen kasvu oli kuitenkin vähäistä: markkinaosuus kasvoi 0,3 prosentista vuonna 1996 0,5 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Olisi pantava merkille, että edellisellä tutkimusajanjaksolla (1.7.—31.12.1993) Thaimaasta tulleen tuonnin markkinaosuus oli 2,6 prosenttia. (55) Kuten edellä on esitetty, myös Kiinasta tulleen tuonnin määrä pysyi tarkastelujaksolla vähäisenä. Olisi kuitenkin palautettava mieleen, että toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa tehtiin se päätelmä, että osa Taiwanista tulleesta tuonnista olikin kiinalaista alkuperää. Kyseisen tuonnin huomattava vähentyminen vuonna 2000 tapahtui samaan aikaan, kun Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettuja polkumyyntitoimenpiteitä laajennettiin koskemaan tiettyä Taiwanista tulevaa tuontia. Edellisellä tutkimusajanjaksolla Kiinasta tulleen tuonnin markkinaosuus oli 8,5 prosenttia. TUONNIN HINTAKEHITYS (56) Molempien yhteistyössä toimineiden thaimaalaisten tuottajien vientihinnat nousivat 6 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Koko tarkastelujaksoa arvioiden ne eivät kuitenkaan noudattaneet mitään selkeää suuntausta, vaan niiden vaihteluväli kyseisellä jaksolla oli alle 10 prosenttia keskihinnan molemmin puolin. (57) Eurostatin tilastojen mukaan kiinalaiset vientihinnat laskivat 7 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Samoin kuin thaimaalaiset hinnat, nekään eivät tarkastelujaksolla noudattaneet selkeää suuntausta. MUISTA KUIN ASIANOMAISISTA MAISTA TULEVAN TUONNIN MÄÄRÄ JA MARKKINAOSUUS (58) Kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee, muista kuin tässä menettelyssä tarkasteltavista maista tuleva tuonti kasvoi merkittävästi noin 4 300 tonnista vuonna 1996 11 700 tonniin tutkimusajanjaksolla. Sen markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan 15,5 prosenttiyksikköä.



1996 1997 1998 1999 2000 Tutkimusajanjakso Muut kuin asianomaiset maat 4 271 5 922 7 510 4 169 10 821 11 686 Markkinaosuus 7,5 % 9,6 % 11,6 % 8,0 % 21,3 % 23,0 % YHTEISÖN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE YHTEISÖN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE ALUSTAVA HUOMAUTUS (59) Jäljempänä esitetyt taloudelliset indikaattorit osoittavat yhteisön tuotannonalan tilanteen kehittyneen myönteisesti vuosina 1996—1998, mutta sen jälkeen yhteisön tuotannonalan kokonaistilanne huononi. Kehitystä arvioidessa olisi otettava huomioon lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vuonna 1995, toimenpiteiden kiertämiskäytännöt ja niihin liittyvä toimenpiteiden laajentaminen koskemaan tiettyä Taiwanista peräisin olevaa tuontia vuonna 2000 sekä muista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntyvä määrä, jota tarkastellaan erillisessä menettelyssä.



Tuotanto Tuotanto 1996 1997 1998 1999 2000 Tutkimusajanjakso tonnia 42 455 44 771 46 499 43 009 43 903 46 905 (60) Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi 10 prosenttia vuosina 1996—1998, laski sitten vuoden 1996 tasolle ja nousi myöhemmin vuoden 1998 tasolle.



Kapasiteetti ja sen käyttöaste Kapasiteetti 1996 1997 1998 1999 2000 Tutkimusajanjakso tonnia 88 400 88 400 88 400 87 300 87 900 87 900 Kapasiteetin käyttöaste 48 % 51 % 53 % 49 % 50 % 53 % (61) Yhteisön tuotannonalan tuotannon kokonaiskapasiteetti oli suhteellisen vakaa tarkastelujakson aikana, ja sen vuoksi kapasiteetin käyttöaste noudatti samaa suuntausta kuin tuotantomäärä.



Tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön kulutukseen tarkoitetun myynnin määrä Myynnin määrä yhteisössä 1996 1997 1998 1999 2000 Tutkimusajanjakso tonnia 30 147 30 038 32 897 28 470 24 893 24 313 (62) Kuten edellä on selitetty, huomioon on otettu ainoastaan yhteisön kulutukseen tarkoitettu myynti. Tämän perusteella yhteisön myynnin määrä tarkastelujaksolla laski noin 30 100 tonnista vuonna 1996 noin 24 300 tonniin tutkimusajanjakson aikana, eli lasku oli noin 19 prosenttia. On kuitenkin tärkeää huomata, että vuosina 1996—1998 myynnin määrä kasvoi 9 prosenttia ja oli noin 33 000 tonnia vuonna 1998, ja laski sitten takaisin noin 24 300 tonniin tutkimusajanjakson aikana.



Varastot Loppuvarastot 1996 1997 1998 1999 2000 Tutkimusajanjakso tonnia 5 629 5 920 6 022 6 109 5 571 5 401 (63) Varastot vähenivät vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 4 prosenttia. Tarkastelujakson neljänä ensimmäisenä vuotena se oli jokseenkin vakaa, mutta alkoi laskea huomattavasti vuoden 1999 jälkeen.



Markkinaosuus Markkinaosuus 1996 1997 1998 1999 2000 Tutkimusajanjakso Yhteisön tuotannonala 52,8 % 48,9 % 50,9 % 54,7 % 49,0 % 47,9 % (64) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus vähentyi 4,9 prosenttiyksikköä vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vuosina 1996—1999 markkinaosuus kuitenkin kasvoi 1,9 prosenttiyksikköä, mikä johtui nyt tarkasteltavina olevien toimenpiteiden käyttöönotosta. Sen jälkeen yhteisön tuotannonalan markkina-asema heikkeni.



Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat Yhteisössä tapahtuneen myynnin yksikköhinta 1996 1997 1998 1999 2000 Tutkimusajanjakso euroa/tonni 1 812 1 686 1 595 1 515 1 437 1 413 (65) Yhteisön tuotannonalan keskimääräinen yksikkökohtainen nettomyyntihinta laski 1 812 eurosta vuonna 1996 1 413 euroon tutkimusajanjakson aikana, eli lasku oli 22 prosenttia. Myyntihinnat laskivat suunnilleen 5 prosenttia joka vuosi.



Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto Kannattavuus 1996 1997 1998 1999 2000 Tutkimusajanjakso prosenttia nettoliikevaihdosta yhteisössä 3,1% 5,2% 3,3% – 2,4% – 4,2% – 3,5% Sijoitetun pääoman tuotto 7,5% 17,7% 17,6% – 1,0% – 6,2% – 3,7% (66) Yhteisön tuotannonala pystyi lisäämään kannattavuuttaan 3,1 prosentista vuonna 1996 5,2 prosenttiin vuonna 1997. Vuoden 1997 jälkeen kannattavuus kuitenkin huononi jatkuvasti, ja se oli selvästi negatiivinen tutkimusajanjakson aikana eli – 3,5 prosenttia. Olisi pantava merkille, että yhteisön tuotannonala tuotti tappiota – 7 prosenttia liikevaihdosta alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (heinäkuu—joulukuu 1993). (67) Sijoitetun pääoman tuotto noudatti tarkastelujaksolla kutakuinkin kannattavuuskäyrää. Olisi pantava merkille, että huomioon on otettu sekä suorat sijoitukset että osa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon epäsuorasti liittyvistä investoinneista.



Kassavirta Kassavirta 1996 1997 1998 1999 2000 Tutkimusajanjakso 1 000 euroa 3 009 5 393 4 939 1 773 638 281 (68) Tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä syntynyt kassavirta kasvoi noin 65 prosenttia vuosina 1996—1998 ja laski sitten rajusti 281 000 euroon tutkimusajanjakson aikana. Pääoman saanti (69) Yksikään yrityksistä ei maininnut tämänhetkisiä vaikeuksia saada pääomaa. Jos kassavirta kuitenkin jatkuvasti huononee, tämä tilanne voi muuttua.



Työllisyys ja palkat Työllisyys ja palkat 1996 1997 199 1999 2000 Tutkimusajanjakso Työntekijät yhteensä 547 548 580 555 535 580 Keskipalkka työntekijää kohti (1 000 euroa) 33,4 33,6 35,1 34,5 35,1 35,9 (70) Yhteisön tuotannonalan työllisyys ei noudattanut selvää suuntausta. Se kasvoi vuosina 1996—1998 547 työntekijästä 580 työntekijään, laski sen jälkeen, mutta nousi jälleen vuoden 1998 tasolle tutkimusajanjakson aikana. Tutkimusajanjakson aikana tapahtunut kasvu liittyy tuotannon kasvuun saman jakson aikana. (71) Työntekijöiden keskipalkka pysyi suhteellisen vakaana vuosina 1996 ja 1997, mutta kasvoi sen jälkeen vähitellen. Vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kokonaiskasvu oli noin 7 prosenttia.



Tuottavuus Tuottavuus 1996 1997 1998 1999 2000 Tutkimusajanjakso Tuottavuus (tuotanto tonneina työntekijää kohti) 77,6 81,7 80,2 77,5 82,1 80,9 (72) Tuottavuus kasvoi 3 prosenttia vuosina 1996—1998 eli 77,6 tonnista työntekijää kohti 80,2 tonniin. Sen jälkeen se laski, mutta saavutti vuoden 1998 tason tutkimusajanjakson aikana.



Investoinnit Investoinnit 1996 1997 1998 1999 2000 Tutkimusajanjakso 1 000 euroa 2 738 2 222 2 441 3 094 2 781 2 529 (73) Uudet investoinnit pysyivät suhteellisen vakaalla tasolla tarkastelujakson aikana. Nämä investoinnit koskivat pääosin olemassa olevien laitteiden uusimista tai parantamista, eivätkä ne liity kapasiteetin kasvuun. Kasvu (74) Kuten edellä on selitetty, vuosina 1996—1998 yhteisön tuotannonala pystyi hyötymään kasvavista markkinoista sekä kasvatti myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan. Sen jälkeen yhteisön kulutus kuitenkin laski, ja asianomaisista maista tulleen (erityisesti Taiwanin kautta kierretyn) tuonnin vähentyneestä määrästä huolimatta yhteisön tuotannonalan myynti ja markkinaosuus vähenivät. Polkumyyntimarginaalin suuruus (75) Kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulleen tuonnin vähäinen määrä tutkimusajanjaksolla, määritetyn polkumyyntimarginaalin suuruudella odotetaan olevan kielteisiä vaikutuksia erityisesti, jos asianomaisen tuonnin määrä kasvaa tulevaisuudessa. Tässä yhteydessä muistutetaan mieliin E jakson 4 kohdassa olevat päätelmät, joiden mukaan on erittäin todennäköistä, että asianomaisista maista yhteisöön suuntautuva tuonti jatkuu huomattavassa määrin ja polkumyyntihinnoilla, jos toimenpiteet kumotaan. Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen (76) Kuten useimpien edellä lueteltujen indikaattoreiden myönteisestä kehityksestä käy ilmi, yhteisön tuotannonala toipui vuosina 1996—1998 kahdesta asianomaisesta maasta peräisin olevan polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista. Sen jälkeen tilanne huononi uudestaan, mikä johtui muista kolmansista maista peräisin olevan lisääntyneen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksesta (ks. jakso C). YHTEISÖN MARKKINOIDEN TILANTEEN ANALYYSIÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT (77) Kiinaa ja Thaimaata koskevien toimenpiteiden käyttöönotolla oli selvästi myönteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen verrattuna tilanteeseen ennen niiden käyttöönottoa. Useimmat vahinkoa koskevista indikaattoreista osoittivat myönteistä kehitystä vuosina 1996—1998. Tuotanto, kapasiteetin käyttöaste ja myyntimäärät kasvoivat, mikä johti markkinaosuuden kasvuun ja lisääntyneeseen työllisyyteen. Tuottavuutta koskevat indikaattorit kuten liikevaihdon ja investointien tuotto sekä kassavirta kehittyivät myös suotuisasti. Kehitys olisi ollut vielä suotuisampaa, mikäli toimenpiteitä ei olisi kierretty Taiwanista tulleella tuonnilla. Vuoden 1998 jälkeen yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni kuitenkin yleisesti: myyntimäärä, markkinaosuus, tuotanto, kannattavuus ja hinnat laskivat. Yhteisön tuotannonalalle kyseisellä ajanjaksolla aiheutunut vahinko johtui Tšekin tasavallasta, Malesiasta, Venäjältä, Korean tasavallasta ja Slovakiasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja tämän vuoksi kyseisistä maista peräisin olevassa tuonnissa otettiin käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet elokuussa 2002 ( 12 ). VAHINGON JATKUMISEN JA/TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS (78) Voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymisen todennäköisen vaikutuksen arvioimisessa otettiin huomioon seuraavat tekijät: a) Kuten johdanto-osan 33—44 kappaleessa selitetään, — on olemassa selviä viitteitä siitä, että kiinalaisilla ja thaimaalaisilla tuottajilla on mahdollisuuksia lisätä ja/tai suunnata vientimääriään yhteisön markkinoille, — Kiinan ja Thaimaan Yhdysvaltoihin suuntautuneessa viennissä määritetyn hinnoittelun perusteella on todennäköistä, että asianomaisten maiden tuottajat alkaisivat uudestaan harjoittaa polkumyyntiä yhteisön markkinoilla, mikäli toimenpiteet eivät olisi voimassa. Näillä vientimarkkinoilla veloitetut hinnat ovat kaiken kaikkiaan alhaisempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat, vaikkakaan yksityiskohtaista analyysiä ei voitu tehdä, koska erilaisia tuotelajeja on niin paljon ja täsmällisten hintavertailujen tekeminen kaikkien tuotelajien kesken on mahdotonta. b) Tutkimus osoitti vertailukelpoisten tuotelajien perusteella, että thaimaalaiset yhteistyössä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta huomattavasti alempaan hintaan kuin yhteisön tuotannonala. Kiinan osalta on todettava, että koska yhteistyötä ei ollut ja eri tuotelajeja on paljon ja tästä johtuen tuontihinnat vaihtelevat paljon, tuotelajien välisiä hintavertailuja ei voitu tehdä. Käytettävissä olevista tiedoista käy kuitenkin ilmi, että kiinalaisten tuottajien keskimääräinen tuontihinta on merkittävästi alempi kuin thaimaalaisten. Tämän perusteella voidaan tehdä se päätelmä, että Kiinasta peräisin olevien ja yhteisön tuotannonalan tuottamien tarkasteltavana olevien tuotteiden myyntihintojen välinen erotus, mikäli polkumyyntitulleja ei ole käytössä, on ainakin yhtä merkittävä kuin Thaimaasta tulevan tuonnin. c) Asianomaiset maat mitä todennäköisimmin jatkossakin soveltaisivat alhaisia hintoja, ja samalla ne saisivat menettämänsä markkinaosuudet takaisin. Tällainen hinnoittelu yhdessä sen seikan kanssa, että Kiinalla ja Thaimaalla on kapasiteettia toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille, mitä todennäköisimmin vahvistaisi hintoja laskevaa suuntausta markkinoilla ja vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. (79) Lisäksi Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon päättyminen merkitsisi tarkasteltavana olevan tuotteen Taiwanista tulevaan tuontiin sovellettavien säännösten kiertämistä koskevien toimenpiteiden raukeamista. Tässä yhteydessä olisi palautettava mieleen, kuten johdanto-osan 41 kappaleessa esitetään, Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavia toimenpiteitä todettiin kierrettävän erittäin paljon, minkä vuoksi ne laajennettiin koskemaan myös Taiwania. Mikäli Taiwaniin sovellettavat toimenpiteet kumottaisiin, kiertäminen aloitettaisiin hyvin todennäköisesti uudelleen. (80) Edellä esitetyn perusteella katsotaan Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevan tuonnin aiheuttaman vahingon toistumisen olevan todennäköistä, mikäli toimenpiteet kumottaisiin. YHTEISÖN ETU VAHINGON JATKUMISEN JA/TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYSYHTEISÖN ETU ALUSTAVA HUOMAUTUS (81) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, onko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli yhteisön tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien edut. (82) On muistettava, että toimenpiteiden käyttöön ottamisen ei edellisessä tutkimuksessa katsottu olevan yhteisön edun vastaista. Koska tämä tutkimus on lisäksi tarkastelu, jossa siis analysoidaan tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat jo käytössä, voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä asianomaisiin osapuoliin mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus. (83) Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassapitäminen ei ole yhteisön edun mukaista. Yhteisön tuotannonalan etu (84) Yhteisön tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi tuotannonalaksi. Tämän vahvisti tuotannonalan taloudellisen tilanteen myönteinen kehitys, kun tosiasiallinen kilpailu oli palautettu nykyisin voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Sitä voiton tasoa, jolle tuotannonala voisi päästä kaksi vuotta toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, pidettiin alkuperäisen tutkimuksen aikaan kohtuullisena ottaen huomioon sen, mitä tuotannonalan voitaisiin olettaa saavuttavan, jollei tuonti tapahtuisi polkumyynnillä. (85) Voidaan kohtuudella olettaa, että yhteisön tuotannonala hyötyy jatkossakin tällä hetkellä voimassa olevista toimenpiteistä. Mikäli toimenpiteiden voimassaoloa ei jatkettaisi, yhteisön tuotannonalalle aiheutuisi todennäköisesti vahinkoa, vaikka toteutettaisiin toimenpiteitä niitä muita maita vastaan, joista tulevan tuonnin tapahtuu polkumyynnillä. Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu (86) Komissio lähetti kyselylomakkeet 57 etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle. Ainoastaan kaksi tuojaa vastasi kyselyyn. Niistä toinen oli ostanut tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta, mutta toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen se vaihtoi tavarantoimittajaa. Se väittikin, ettei toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen tai kumoaminen vaikuttaisi siihen. Toinen tuoja kannatti toimenpiteiden voimassaolon jatkamista ja väitti, että epäterveet kaupan käytännöt ennen toimenpiteiden käyttöönottoa olivat vääristäneet yhteisön markkinoita. (87) 19 muuta tuojaa vastasi, ettei menettely koske niitä, sillä ne eivät olleet ostaneet asianomaisista maista tarkastelujakson aikana. Muita vastauksia ei saatu, ja näin ollen voidaan tehdä se päätelmä, että toimenpiteiden voimassapitämisellä ei ole merkittävää kielteistä vaikutusta tuojiin tai kauppiaisiin. Käyttäjien etu (88) Tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät toimivat pääasiassa petrokemian teollisuudessa sekä rakennusteollisuudessa. Komissio lähetti kyselylomakkeet 23 käyttäjälle ja viidelle eurooppalaiselle mahdollisten käyttäjien järjestölle. Ainoastaan kolme yritystä vastasi kyselyyn, ja ne väittivät, ettei menettely koske niitä. (89) Yhteistyöstä kieltäytyminen tuntuu vahvistavan sen, että putkien liitos- ja muut osat muodostavat vain erittäin pienen osan kyseisten yritysten tuotantokustannuksista ja että voimassa olevilla toimenpiteillä ei ollut huomattavan kielteistä vaikutusta niiden taloudelliseen tilanteeseen. YHTEISÖN ETUA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT (90) Edellä mainitut syyt huomioon ottaen tehdään se päätelmä, ettei mahdollinen vaikutus tuojiin ja tuotetta käyttäviin tuotannonaloihin voisi kumota toistuvan vahingollisen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden myönteisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalaan. Näin ollen ei ole pakottavia syitä olla jatkamatta polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa. YHTEISÖN ETUA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT Thaimaahan sovellettavien toimenpiteiden muoto (91) Kuten tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa todetaan, komissio pani vireille Thaimaasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavan toimenpiteen muotoa koskevan välivaiheen tarkastelun omasta aloitteestaan. (92) Tutkimus on vielä kesken, eikä lopullista päätelmää ole asiasta tehty. POLKUMYYNTITOIMENPITEET (93) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Huomautuksia, jotka olisivat antaneet aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä, ei esitetty. (94) Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, että Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevien taikka Thaimaasta tuotujen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet, joiden soveltamisalaa on laajennettu asetuksella (EY) N:o 763/2000 ja joita on viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 2314/2000, olisi säilytettävä voimassa perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Muistutetaan mieliin, että nämä toimenpiteet muodostuvat molempien asianomaisten maiden osalta arvotullista, lukuun ottamatta kahden thaimaalaisen yrityksen, joiden sitoumukset on hyväksytty, valmistamien ja yhteisöön vietäviksi myymien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuontia, POLKUMYYNTITOIMENPITEET ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien, raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien (muut kuin valetut osat, laipat ja kiertyitetyt osat), joiden ulkoläpimitta on enintään 609,6 millimetriä, ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin ex730793 11 (Taric-koodi 7307931199), ex730793 19 (Taric-koodi 7307931999), ex730799 30 (Taric-koodi 7307993098 ja ex730799 90 (Taric-koodi 7307999098), tuonnissa.

▼M2

2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava niiden tuotteiden osalta, joiden valmistaja on:







Maa Tulli Taric-lisäkoodi Kiinan kansantasavalta 58,6% — Thaimaa 58,9% A 999 Lukuun ottamatta seuraavia: Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd, Samutprakarn 7,4 % 8850 Thai Benkan Co. Ltd, Prapadaeng-Samutprakarn 0 % A 118

▼M1

2a. Sen estämättä, mitä edellä 2 kohdassa säädetään, vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hintaan sovellettava polkumyyntitulli on seuraava, jos asianomaisen Thaimaasta peräisin olevan tuotteen tuontiin sovelletaan lisäksi komission asetuksen (EY) N:o 1694/2002 ( 13 ) 1 artiklan 3 kohdan mukaista suojatullia:







Maa Yritys Polkumyyntitulli (%) suojatullia sovellettaessa Taric-lisäkoodi 28.3.2003 asti 29.3.2003—28.9.2003 29.9.2003—28.3.2004 29.3.2004—28.9.2004 29.9.2004—28.3.2005 Thaimaa Kaikki yritykset (lukuun ottamatta yritystä Thai Benkan Co. Ltd, Prapadaeng Samutprakarn) 35,2 % 37,6 % 37,6 % 39,7 % 39,7 % 8851

▼M2 —————

▼B

4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.

▼M2 —————

▼B

3 artikla

►M1 1. ◄ Laajennetaan 1 artiklassa käyttöön otetun Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevan lopullisen polkumyyntitullin soveltamisala koskemaan samojen liitos- ja muiden osien (Taric-koodit 7307931191, 7307931991, 7307993092 ja 7307999092) tuontia Taiwanista (Taric-lisäkoodi A 999), ei kuitenkaan seuraavien yritysten valmistamien tuotteiden tuontia: Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (Taric-lisäkoodi A 098), Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (Taric-lisäkoodi A 099) ja Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (Taric-lisäkoodi A 100).

▼M1

2. Sen estämättä, mitä edellä 1 kohdassa säädetään ja lukuun ottamatta edellä mainittujen Chup Hsin Enterprise Co. Ltd:n, Rigid Industries Co., Ltd:n ja Niang Hong Pipe Fittings Co., Ltd:n tuottamia liitososia, vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hintaan sovellettava polkumyyntitulli on seuraava, jos asianomaisten Taiwanista tuotavien liitososien tuontiin sovelletaan lisäksi asetuksen (EY) N:o 1694/2002 1 artiklan 3 kohdan mukaista suojatullia:







Maa Yritys Polkumyyntitulli (%) suojatullia sovellettaessa Taric-lisäkoodi 28.3.2003 asti 29.3.2003—28.9.2003 29.9.2003—28.3.2004 29.3.2004—28.9.2004 29.9.2004—28.3.2005 Taiwan Kaikki yritykset (lukuun ottamatta yrityksiä Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co., Ltd ja Niang Hong Pipe Fittings Co., Ltd) 34,9 % 37,3 % 37,3 % 39,4 % 39,4 % A999

▼B

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE

Yrityksen myydessä sitoumuksen mukaisesti putkien liitososia yhteisöön kauppalaskussa on ilmoitettava seuraavat tiedot:

1) Otsikko: ”SITOUMUKSEN MUKAISTEN TAVAROIDEN KAUPPALASKU”.

2) Kauppalaskun antavan, 2 artiklan 1 kohdassa mainitun yrityksen nimi.

3) Kauppalaskun numero.

4) Kauppalaskun antamispäivä.

5) Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat tullataan yhteisön rajalla.

6) Tavaroiden tarkka kuvaus

7) Myyntiehdot, joissa ilmoitetaan: — hinta, — sovellettavat maksuehdot, — sovellettavat toimitusehdot, ja — kaikki alennukset ja hyvitykset.

8) Sen tuojana toimivan yrityksen nimi, jota yritys suoraan laskuttaa.

9) Yrityksen sen virkailijan nimi, joka on laatinut sitoumuslaskun, ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus: ”Minä allekirjoittanut vahvistan, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu [yrityksen nimi] tarjoaman ja Euroopan komission [päätöksellä 1996/252/EY] hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti, ja vakuutan, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja asianmukaiset.”