02019L2034 — FI — 05.12.2019 — 000.002

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI (EU) 2019/2034, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta ja direktiivien 2002/87/EY, 2009/65/EY, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU ja 2014/65/EU muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 314 5.12.2019, s. 64)





Oikaistu:









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI (EU) 2019/2034,

annettu 27 päivänä marraskuuta 2019,

sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta ja direktiivien 2002/87/EY, 2009/65/EY, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU ja 2014/65/EU muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







I OSASTO

KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Kohde

Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat:

a) sijoituspalveluyritysten perustamispääomaa;

b) valvontavaltuuksia ja -välineitä toimivaltaisten viranomaisten harjoittamaa sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvontaa varten;

c) toimivaltaisten viranomaisten harjoittamaa sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvontaa asetuksessa (EU) 2019/2033 vahvistettujen sääntöjen mukaisesti;

d) toimivaltaisia viranomaisia koskevia julkistamisvaatimuksia sijoituspalveluyritysten vakavaraisuussääntelyn ja -valvonnan alalla.

2 artikla

Soveltamisala

1. Tätä direktiiviä sovelletaan sijoituspalveluyrityksiin, joille on myönnetty toimilupa ja joita valvotaan direktiivin 2014/65/EU nojalla.

▼C1

2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, tämän direktiivin IV ja V osastoa ei sovelleta asetuksen (EU) 2019/2033 1 artiklan 2 ja 5 kohdassa tarkoitettuihin sijoituspalveluyrityksiin, joiden osalta valvotaan, noudattavatko ne direktiivin 2013/36/EU VII ja VIII osaston mukaisia vakavaraisuusvaatimuksia asetuksen (EU) 2019/2033 1 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja 1 artiklan 5 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

▼B

3 artikla

Määritelmät

1. Tässä direktiivissä tarkoitetaan: 1) ’oheispalveluyrityksellä’ yritystä, jonka pääasiallisessa liiketoiminnassa on kyse kiinteistöjen hallinnasta tai hoidosta, tietojenkäsittelypalvelujen hoidosta tai muusta vastaavasta toiminnasta, joka on yhden tai useamman sijoituspalveluyrityksen pääasiallista toimintaa avustavaa; 2) ’toimiluvalla’ direktiivin 2014/65/EU 5 artiklan mukaista sijoituspalveluyrityksen toimilupaa; 3) ’sivuliikkeellä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 30 alakohdassa määriteltyä sivuliikettä; 4) ’läheisillä sidoksilla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 35 alakohdassa määriteltyjä läheisiä sidoksia; 5) ’toimivaltaisella viranomaisella’ jäsenvaltion viranomaista tai elintä, joka on virallisesti tunnustettu ja jolla on kansallisen oikeuden nojalla valtuudet valvoa sijoituspalveluyrityksiä tämän direktiivin mukaisesti osana kyseisessä jäsenvaltiossa käytössä olevaa valvontajärjestelmää; 6) ’hyödyke- ja päästöoikeusmarkkinoilla toimivalla välittäjällä’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 150 alakohdassa määriteltyä hyödyke- ja päästöoikeusmarkkinoilla toimivaa välittäjää; 7) ’määräysvallalla’ emoyrityksen ja tytäryrityksen välistä sidosta, siten kuin se on määritelty Euroopan parlamentin tai neuvoston direktiivin 2013/34/EU ( 1 ) 22 artiklassa tai tilinpäätösstandardeissa, joita sijoituspalveluyritykseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 ( 2 ) nojalla, taikka samankaltaista luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön ja yrityksen välistä sidosta; 8) ’ryhmän pääomavaatimuksen noudattamisella’ asetuksen (EU) 2019/2033 8 artiklan vaatimusten noudattamista sijoituspalveluyritysryhmän emoyrityksen toimesta; 9) ’luottolaitoksella’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa määriteltyä luottolaitosta; 10) ’johdannaisilla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 ( 3 ) 2 artiklan 1 kohdan 29 alakohdassa määriteltyjä johdannaisia; 11) ’rahoituslaitoksella’ asetuksen (EU) 2019/2033 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa määriteltyä rahoituslaitosta; 12) ’sukupuolineutraalilla palkitsemisjärjestelmällä’ direktiivin 2013/36/EU, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2019/878 ( 4 ), 3 artiklan 1 kohdan 65 alakohdassa määriteltyä sukupuolineutraalia palkitsemisjärjestelmää; 13) ’ryhmällä’ direktiivin 2013/34/EU 2 artiklan 11 alakohdassa määriteltyä konsernia; 14) ’konsolidoidulla asemalla’ asetuksen (EU) 2019/2033 4 artiklan 1 kohdan 11 alakohdassa määriteltyä konsolidoitua asemaa; 15) ’ryhmän valvojalla’ toimivaltaista viranomaista, joka vastaa unionissa emoyrityksenä toimivien sijoituspalveluyritysten sekä unionissa emoyrityksenä toimivien sijoitusalan holdingyhtiöiden tai unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden määräysvallassa olevien sijoituspalveluyritysten ryhmän pääomavaatimuksen noudattamisen valvonnasta; 16) ’kotijäsenvaltiolla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 55 alakohdan a alakohdassa määriteltyä kotijäsenvaltiota; 17) ’vastaanottavalla jäsenvaltiolla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 56 alakohdassa määriteltyä vastaanottavaa jäsenvaltiota; 18) ’perustamispääomalla’ pääomaa, joka tarvitaan sijoituspalveluyrityksen toimiluvan myöntämistä varten ja jonka määrä ja laatu täsmennetään 9 ja 11 artiklassa; 19) ’sijoituspalveluyrityksellä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa määriteltyä sijoituspalveluyritystä; 20) ’sijoituspalveluyritysryhmällä’ asetuksen (EU) 2019/2033 4 artiklan 1 kohdan 25 alakohdassa määriteltyä sijoituspalveluyritysryhmää; 21) ’sijoitusalan holdingyhtiöllä’ asetuksen (EU) 2019/2033 4 artiklan 1 kohdan 23 alakohdassa määriteltyä sijoitusalan holdingyhtiötä; 22) ’sijoituspalveluilla ja -toiminnalla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 2 alakohdassa määriteltyjä sijoituspalveluja ja -toimintaa; 23) ’ylimmällä hallintoelimellä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 36 alakohdassa määriteltyä ylintä hallintoelintä; 24) ’valvontatehtäväänsä hoitavalla ylimmällä hallintoelimellä’ ylintä hallintoelintä, joka hoitaa tehtäväänsä valvoa ja seurata johdon päätöksentekoa; 25) ’rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/87/EY ( 5 ) 2 artiklan 15 alakohdassa määriteltyä rahoitusalan sekaholdingyhtiötä; 26) ’monialan holdingyhtiöllä’ emoyritystä, joka on muu kuin rahoitusalan holdingyhtiö, sijoitusalan holdingyhtiö, luottolaitos, sijoituspalveluyritys tai direktiivissä 2002/87/EY tarkoitettu rahoitusalan sekaholdingyhtiö ja jonka tytäryrityksistä vähintään yksi on sijoituspalveluyritys; 27) ’toimivalla johdolla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 37 alakohdassa määriteltyä toimivaa johtoa; 28) ’emoyrityksellä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 32 alakohdassa määriteltyä emoyritystä; 29) ’tytäryrityksellä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 33 alakohdassa määriteltyä tytäryritystä; 30) ’järjestelmäriskillä’ direktiivin 2013/36/EU 3 artiklan 1 kohdan 10 alakohdassa määriteltyä järjestelmäriskiä; 31) ’unionissa emoyrityksenä toimivalla sijoituspalveluyrityksellä’ asetuksen (EU) 2019/2033 4 artiklan 1 kohdan 56 alakohdassa määriteltyä unionissa emoyrityksenä toimivaa sijoituspalveluyritystä; 32) ’unionissa emoyrityksenä toimivalla sijoitusalan holdingyhtiöllä’ asetuksen (EU) 2019/2033 4 artiklan 1 kohdan 57 alakohdassa määriteltyä unionissa emoyrityksenä toimivaa sijoitusalan holdingyhtiötä; 33) ’unionissa emoyrityksenä toimivalla rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä’ asetuksen (EU) 2019/2033 4 artiklan 1 kohdan 58 alakohdassa määriteltyä unionissa emoyrityksenä toimivaa rahoitusalan sekaholdingyhtiötä.

2. Siirretään komissiolle valta antaa 58 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä selventämällä 1 kohdassa annettuja määritelmiä: a) sen varmistamiseksi, että tätä direktiiviä sovelletaan yhdenmukaisesti; b) rahoitusmarkkinoiden kehityksen huomioon ottamiseksi tätä direktiiviä sovellettaessa.







II OSASTO

TOIMIVALTAISET VIRANOMAISET

4 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten nimeäminen ja niiden valtuudet

1. Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai useampi toimivaltainen, joka hoitaa tässä direktiivissä ja asetuksessa (EU) 2019/2033 säädettyjä toimintoja ja tehtäviä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, EPV:lle ja EAMV:lle nimeämisestä, ja jos toimivaltaisia viranomaisia on useampi kuin yksi, kunkin toimivaltaisen viranomaisen toiminnot ja tehtävät.

2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset valvovat sijoituspalveluyritysten ja tarvittaessa sijoitusalan holdingyhtiöiden ja rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden toimintaa sen arvioimiseksi, noudatetaanko tämän direktiivin ja asetuksen (EU) 2019/2033 vaatimuksia.

3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on kaikki tarvittavat valtuudet, mukaan luettuina valtuudet suorittaa 14 artiklan mukaisia paikalla tehtäviä tarkastuksia, hankkia tietoja, joita tarvitaan sen arvioimiseksi, noudattavatko sijoituspalveluyritykset ja tapauksen mukaan sijoitusalan holdingyhtiöt ja rahoitusalan sekaholdingyhtiöt tämän direktiivin ja asetuksen (EU) 2019/2033 vaatimuksia, sekä tutkia näiden vaatimusten mahdollisia rikkomisia.

4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on tässä direktiivissä säädettyjen vakavaraisuusvalvontaan, tutkintaan ja seuraamuksiin liittyvien tehtävien hoitamiseen tarvittava asiantuntemus, resurssit, toimintavalmiudet, toimivaltuudet ja riippumattomuus.

5. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että sijoituspalveluyritykset toimittavat toimivaltaisille viranomaisilleen kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen sen arvioimiseksi, noudattavatko sijoituspalveluyritykset kansallisia säännöksiä, joilla tämä direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja asetusta (EU) 2019/2033 Sijoituspalveluyritysten sisäisen valvonnan mekanismeilla sekä hallinto- ja kirjanpitomenettelyillä on mahdollistettava se, että toimivaltaiset viranomaiset voivat milloin tahansa tarkastaa näiden säännösten noudattamisen.

6. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sijoituspalveluyritykset kirjaavat kaikki liiketoimensa ja dokumentoivat järjestelmänsä ja prosessinsa, jotka kuuluvat tämän direktiivin ja asetuksen (EU) 2019/2033 soveltamisalaan, siten että toimivaltaiset viranomaiset voivat milloin tahansa arvioida, noudattavatko sijoituspalveluyritykset kansallisia säännöksiä, joilla tämä direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja asetusta (EU) 2019/2033

5 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten harkintavalta soveltaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 vaatimuksia tiettyihin sijoituspalveluyrityksiin

1. Toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää soveltaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 vaatimuksia asetuksen (EU) 2019/2033 1 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan mukaisesti sijoituspalveluyritykseen, joka harjoittaa jotakin direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevan A osan 3 ja 6 kohdassa luetelluista toiminnoista, jos sijoituspalveluyrityksen konsolidoitujen varojen kokonaisarvo edeltävien 12 kuukauden jaksolta keskiarvona laskettuna on 5 miljardia euroa tai enemmän ja jos yksi tai useampi seuraavista perusteista täyttyy: a) sijoituspalveluyritys harjoittaa kyseisiä toimintoja sellaisessa laajuudessa, että sijoituspalveluyrityksen kaatuminen tai ongelmat voisivat aiheuttaa järjestelmäriskin; b) sijoituspalveluyritys on asetuksen (EU) 2019/2033 4 artiklan 1 kohdan 3 alakohdassa määritelty määritysosapuoli; c) toimivaltainen viranomainen katsoo sen olevan perusteltua, kun otetaan huomioon asianomaisen sijoituspalveluyrityksen toiminnan koko, luonne, laajuus ja monimuotoisuus sekä suhteellisuusperiaate ja yksi tai useampi seuraavista tekijöistä: i) sijoituspalveluyrityksen merkitys unionin talouden tai asianomaisen jäsenvaltion kannalta; ii) sijoituspalveluyrityksen rajat ylittävän toiminnan merkitys; iii) sijoituspalveluyrityksen sidokset rahoitusjärjestelmään.

2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta hyödyke- ja päästöoikeusmarkkinoilla toimiviin välittäjiin, yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin ja vakuutusyrityksiin.

3. Jos toimivaltainen viranomainen 1 kohdan mukaisesti päättää soveltaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 vaatimuksia sijoituspalveluyritykseen, on valvottava, noudattaako kyseinen sijoituspalveluyritys direktiivin 2013/36/EU VII ja VIII osaston mukaisia vakavaraisuusvaatimuksia.

4. Jos toimivaltainen viranomainen päättää kumota 1 kohdan mukaisesti tehdyn päätöksen, sen on ilmoitettava asiasta viipymättä sijoituspalveluyritykselle.

Toimivaltaisen viranomaisen 1 kohdan nojalla tekemän päätöksen soveltaminen lakkaa, jos sijoituspalveluyritys ei enää täytä kyseisessä kohdassa tarkoitettua kynnysarvoa 12 peräkkäisen kuukauden jaksolta laskettuna.

5. Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EPV:lle viipymättä 1, 3 ja 4 kohdan mukaisesti tehdyistä päätöksistä.

6. EPV laatii EAMV:tä kuultuaan teknisten sääntelystandardien luonnokset, joilla määritetään tarkemmin 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt perusteet, ja varmistaa niiden johdonmukainen soveltaminen.

EPV toimittaa kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 26 päivänä joulukuuta 2020.

Siirretään komissiolle valta täydentää tätä direktiiviä hyväksymällä toisessa alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

6 artikla

Jäsenvaltion sisäinen yhteistyö

1. Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä jäsenvaltionsa niiden viranomaisten tai elinten kanssa, jotka vastaavat luottolaitosten ja rahoituslaitosten valvonnasta. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että kyseiset toimivaltaiset viranomaiset ja kyseiset viranomaiset tai elimet vaihtavat viipymättä keskenään tietoja, jotka ovat olennaisia tai merkityksellisiä niille kuuluvien toimintojen ja tehtävien hoitamiseksi.

2. Toimivaltaisten viranomaisten, jotka ovat muita kuin direktiivin 2014/65/EU 67 artiklan mukaisesti nimettyjä viranomaisia, on luotava mekanismi kyseisten viranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä varten sekä kaikkien kunkin viranomaisen toimintojen ja tehtävien hoitamiseksi tarvittavien tietojen vaihtoa varten.

7 artikla

Yhteistyö Euroopan finanssivalvontajärjestelmän puitteissa

1. Hoitaessaan tehtäviään toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon valvontavälineiden ja -käytäntöjen lähentäminen tämän direktiivin ja asetuksen (EU) 2019/2033 nojalla annettujen oikeudellisten säännösten soveltamisessa.

2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että a) toimivaltaiset viranomaiset tekevät EFVJ:n osapuolina luottamukseen ja kaikenpuoliseen keskinäiseen kunnioitukseen perustuvaa yhteistyötä erityisesti varmistaessaan, että ne vaihtavat keskenään ja muiden EFVJ:n osapuolten kanssa tarkoituksenmukaisia, luotettavia ja kattavia tietoja; b) toimivaltaiset viranomaiset osallistuvat EPV:n toimintaan ja tarvittaessa tämän direktiivin 48 artiklassa ja direktiivin 2013/36/EU 116 artiklassa tarkoitettujen valvontaviranomaisten kollegioiden toimintaan; c) toimivaltaiset viranomaiset pyrkivät kaikin tavoin varmistamaan, että EPV:n asetuksen (EU) N:o 1093/2010 16 artiklan mukaisesti antamia ohjeita ja suosituksia noudatetaan, sekä reagoimaan Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 ( 6 ) 16 artiklan mukaisesti antamiin varoituksiin ja suosituksiin; d) toimivaltaiset viranomaiset toimivat läheisessä yhteistyössä EJRK:n kanssa; e) toimivaltaisille viranomaisille annetut tehtävät ja valtuudet eivät estä niitä hoitamasta tehtäviään EPV:n tai EJRK:n jäseninä taikka tämän direktiivin ja asetuksen (EU) 2019/2033 mukaisesti.

8 artikla

Valvonnan eurooppalainen ulottuvuus

Jokaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on yleisten tehtäviensä hoitamisen yhteydessä otettava asianmukaisesti huomioon tekemiensä päätösten mahdollinen vaikutus rahoitusjärjestelmän vakauteen muissa asianomaisissa jäsenvaltioissa sekä koko unionissa ja erityisesti kriisitilanteissa kyseisenä ajankohtana saatavissa olevien tietojen perusteella.







III OSASTO

PERUSTAMISPÄÄOMA

9 artikla

Perustamispääoma

1. Direktiivin 2014/65/EU 15 artiklan nojalla sijoituspalveluyritykseltä vaadittava perustamispääoma toimiluvan saamiseksi minkä hyvänsä direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevan A osan 3 ja 6 kohdassa luetellun sijoituspalvelun tarjoamiseen tai sijoitustoiminnan harjoittamiseen on 750 000 euroa.

2. Direktiivin 2014/65/EU 15 artiklan nojalla sijoituspalveluyritykseltä, jolla ei ole lupaa pitää hallussaan asiakkaidensa varoja tai arvopapereita, vaadittava perustamispääoma toimiluvan saamiseksi minkä hyvänsä direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevan A osan 1, 2, 4, 5 ja 7 kohdassa luetellun sijoituspalvelun tarjoamiseen tai sijoitustoiminnan harjoittamiseen on 75 000 euroa.

3. Direktiivin 2014/65/EU 15 artiklan nojalla muulta sijoituspalveluyritykseltä kuin tämän artiklan 1, 2 ja 4 kohdassa tarkoitetulta sijoituspalveluyritykseltä vaadittava perustamispääoma on 150 000 euroa.

4. Sijoituspalveluyritykseltä, joka on saanut toimiluvan direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevan A osan 9 kohdassa lueteltujen sijoituspalvelujen tarjoamiseen tai sijoitustoiminnan harjoittamiseen, vaadittava perustamispääoma on 750 000 euroa, jos sijoituspalveluyritys käy kauppaa omaan lukuunsa tai sillä on lupa tehdä niin.

10 artikla

Viittaukset direktiivissä 2013/36/EU säädettyyn perustamispääomaan

Viittausten tämän direktiivin 9 artiklassa vahvistettuihin perustamispääoman tasoihin katsotaan 26 päivästä kesäkuuta 2021 korvaavan muissa unionin säädöksissä olevat viittaukset direktiivissä 2013/36/EU säädettyihin perustamispääoman tasoihin seuraavasti:

a) viittaukset direktiivin 2013/36/EU 28 artiklassa tarkoitettuun sijoituspalveluyritysten perustamispääomaan on katsottava viittaukseksi tämän direktiivin 9 artiklan 1 kohtaan;

b) viittaukset direktiivin 2013/36/EU 29 ja 31 artiklassa tarkoitettuun sijoituspalveluyritysten perustamispääomaan on katsottava viittauksiksi tämän direktiivin 9 artiklan 2, 3 tai 4 kohtaan sijoituspalveluyrityksen sijoituspalvelujen ja -toimintojen tyyppien mukaan;

c) viittaukset direktiivin 2013/36/EU 30 artiklassa tarkoitettuun perustamispääomaan on katsottava viittauksiksi tämän direktiivin 9 artiklan 1 kohtaan.

11 artikla

Perustamispääoman koostumus

Sijoituspalveluyritysten perustamispääoma muodostuu asetuksen (EU) 2019/2033 9 artiklan mukaisesti.







IV OSASTO

VAKAVARAISUUSVALVONTA







1 LUKU

Vakavaraisuusvalvonnan periaatteet







1 jakso

Kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivalta ja tehtävät

12 artikla

Kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten toimivalta

Sijoituspalveluyritysten vakavaraisuuden valvonta on kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten vastuulla, jollei vastuu tämän direktiivin säännösten mukaisesti kuulu vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille.

13 artikla

Eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välinen yhteistyö

1. Eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä tämän direktiivin ja asetuksen (EU) 2019/2033 mukaisten tehtäviensä suorittamiseksi erityisesti vaihtamalla keskenään viipymättä sijoituspalveluyrityksiä koskevia tietoja, muun muassa seuraavia tietoja: a) tiedot sijoituspalveluyrityksen liikkeenjohto- ja omistusrakenteesta; b) tiedot siitä, miten sijoituspalveluyritys noudattaa omien varojen vaatimuksia; c) tiedot siitä, miten sijoituspalveluyritys noudattaa keskittymäriskiä koskevia vaatimuksia ja maksuvalmiusvaatimuksia; d) tiedot sijoituspalveluyrityksen hallinto- ja kirjanpitomenettelyistä ja sisäisen valvonnan mekanismeista; e) muut merkitykselliset tekijät, jotka voivat vaikuttaa sijoituspalveluyrityksen aiheuttamaan riskiin.

2. Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on välittömästi toimitettava vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille kaikki tiedot ja havainnot sijoituspalveluyrityksen toimintaa valvoessaan toteamistaan mahdollisista ongelmista ja riskeistä, joita sijoituspalveluyrityksestä aiheutuu sen asiakkaiden suojelulle tai rahoitusjärjestelmän vakaudelle vastaanottavassa jäsenvaltiossa.

3. Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimittava vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten toimittamien tietojen perusteella toteuttamalla kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla vältetään tai korjataan 2 kohdassa tarkoitetut mahdolliset ongelmat ja riskit. Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on pyynnöstä ilmoitettava yksityiskohtaisesti vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, miten ne ovat ottaneet huomioon kyseisten toimivaltaisten viranomaisten toimittamat tiedot ja havainnot.

4. Jos vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset katsovat 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen ja havaintojen ilmoittamisen jälkeen, että kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toteuttaneet 3 kohdassa tarkoitettuja tarvittavia toimenpiteitä, vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat ilmoitettuaan asiasta kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, EPV:lle ja EAMV:lle toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet suojatakseen asiakkaita, joille palveluja tarjotaan, tai suojatakseen rahoitusjärjestelmän vakautta.

Toimivaltaiset viranomaiset voivat saattaa EPV:n käsiteltäväksi tapaukset, joissa yhteistyöpyyntö, erityisesti tietojenvaihtoa koskeva pyyntö, on hylätty tai siihen ei ole vastattu kohtuullisessa ajassa. Tällaisten tapausten osalta EPV voi toimia sille asetuksen (EU) N:o 1093/2010 19 artiklan nojalla siirrettyjen valtuuksien mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta SEUT 258 artiklan soveltamista. EPV voi myös avustaa toimivaltaisia viranomaisia pääsemään sopimukseen tämän artiklan mukaisesta tietojenvaihdosta omasta aloitteestaan mainitun asetuksen 19 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

5. Jos kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat eri mieltä vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten toimenpiteistä, ne voivat saattaa asian EPV:lle, joka käsittelee asian asetuksen (EU) N:o 1093/2010 19 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Toimiessaan mainitun artiklan mukaisesti EPV tekee päätöksensä yhden kuukauden kuluessa.

6. Asetuksen (EU) 2019/2033 23 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan edellytyksen arvioinnissa sijoituspalveluyrityksen kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi pyytää määritysosapuolen kotijäsenvaltion toimivaltaista viranomaista toimittamaan tietoja asianomaisen sijoituspalveluyrityksen vakuusvaatimuksen laskennassa käytetyistä vakuusmallista ja parametreistä.

7. EPV laatii EAMV:tä kuultuaan luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joilla määritetään tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen tyyppiä ja luonnetta koskevat vaatimukset.

Siirretään komissiolle valta täydentää tätä direktiiviä hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

8. EPV laatii EAMV:tä kuultuaan luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, joissa vahvistetaan tiedonantovelvollisuuksia varten vakiomuotoiset lomakkeet, mallit ja menettelyt sijoituspalveluyritysten valvonnan helpottamiseksi.

Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 15 artiklan mukaisesti.

9. EPV toimittaa 7 ja 8 kohdassa tarkoitetut teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2021.

14 artikla

Paikalla tehtävä toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneiden sivuliikkeiden tarkastus ja todentaminen

1. Jos toisessa jäsenvaltiossa toimiluvan saanut sijoituspalveluyritys harjoittaa toimintaansa sivuliikkeen kautta, vastaanottavien jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat, ilmoitettuaan asiasta vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, tarkastaa itse tai tarkastusta varten nimeämiensä henkilöiden välityksellä paikalla 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ja todentaa tällaiset sivuliikkeet.

2. Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisilla viranomaisilla on valvonnan kannalta ja silloin, kun ne katsovat sen olevan tarpeen rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamiseksi vastaanottavassa jäsenvaltiossa, valtuudet suorittaa tapauskohtaisesti paikalla tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia, jotka koskevat sijoituspalveluyritysten sivuliikkeiden toimintaa niiden alueella, ja vaatia sivuliikkeeltä tietoja sen toiminnasta.

Ennen tällaisten tarkastusten ja todentamisten suorittamista vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on viipymättä kuultava kotijäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia.

Mahdollisimman pian kyseisten tarkastusten ja todentamisten päätökseen saattamisen jälkeen vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille saadut tiedot sekä havainnot, jotka ovat merkityksellisiä asianomaisen sijoituspalveluyrityksen riskinarvioinnin kannalta.







2 jakso

Salassapito- ja raportointivelvollisuus

15 artikla

Salassapitovelvollisuus ja luottamuksellisten tietojen vaihto

1. Tätä direktiiviä ja asetusta (EU) 2019/2033 sovellettaessa jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset ja kaikki henkilöt, jotka työskentelevät tai ovat työskennelleet näille toimivaltaisille viranomaisille, mukaan luettuina direktiivin 2014/65/EU 76 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt, ovat salassapitovelvollisia.

Tällaiset toimivaltaiset viranomaiset ja henkilöt saavat ilmaista tehtävissään saamiaan luottamuksellisia tietoja ainoastaan tiivistetysti tai kootusti edellyttäen, ettei niistä voida tunnistaa yksittäisiä sijoituspalveluyrityksiä tai henkilöitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rikosoikeuden alaan kuuluvien tapausten käsittelyä.

Kun sijoituspalveluyritys on asetettu konkurssiin tai pakolliseen selvitystilaan, luottamuksellisia tietoja, jotka eivät koske kolmansia osapuolia, voidaan ilmaista siviili- tai kauppaoikeudellisessa menettelyssä, jos se on tarpeen kyseisten menettelyjen toteuttamiseksi.

2. Toimivaltaiset viranomaiset saavat käyttää tämän direktiivin ja asetuksen (EU) 2019/2033 nojalla kerättyjä, vaihdettuja tai toimitettuja tietoja ainoastaan tehtäviensä hoitamiseen ja erityisesti seuraaviin tarkoituksiin: a) tässä direktiivissä ja asetuksessa (EU) 2019/2033 vahvistettujen vakavaraisuussääntöjen seuranta; b) seuraamusten määrääminen; c) hallinnollisessa muutoksenhaussa toimivaltaisten viranomaisten päätökseen; d) tuomioistuinkäsittelyssä, joka on saatettu vireille 23 artiklan mukaisesti.

3. Luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt ja muut elimet, jotka eivät ole toimivaltaisia viranomaisia ja jotka saavat luottamuksellisia tietoja tämän direktiivin ja asetuksen (EU) 2019/2033 nojalla, saavat käyttää näitä tietoja ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten toimivaltainen viranomainen ne nimenomaisesti luovuttaa tai kansallisen oikeuden mukaisesti.

4. Toimivaltaiset viranomaiset voivat vaihtaa luottamuksellisia tietoja 2 kohdan soveltamiseksi; ne voivat nimenomaisesti ilmoittaa, miten kyseisiä tietoja on käsiteltävä, ja ne voivat nimenomaisesti rajoittaa tietojen toimittamista edelleen.

5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu velvoite ei estä toimivaltaisia viranomaisia toimittamasta luottamuksellisia tietoja komissiolle, jos nämä tiedot ovat tarpeen komission toimivallan käyttämiseksi.

6. Toimivaltaiset viranomaiset voivat toimittaa EPV:lle, EAMV:lle, EJRK:lle, jäsenvaltioiden keskuspankeille, Euroopan keskuspankkijärjestelmälle, jäljempänä 'EKPJ', ja Euroopan keskuspankille, kun nämä toimivat rahapoliittisina viranomaisina, sekä tarvittaessa maksu- ja toimitusjärjestelmien valvonnasta vastaaville viranomaisille luottamuksellisia tietoja, jos nämä tiedot ovat tarpeen niiden tehtävien hoitamiseksi.

16 artikla

Kolmansien maiden kanssa sovittavat yhteistyöjärjestelyt tietojen vaihtamiseksi

Toimivaltaiset viranomaiset, EPV ja EAMV voivat tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 1093/2010 33 artiklan tai asetuksen (EU) N:o 1095/2010 33 artiklan mukaisesti sopia tämän direktiivin tai asetuksen (EU) 2019/2033 mukaisten valvontatehtävien suorittamiseksi ja tietojen vaihtamiseksi yhteistyöjärjestelyjä kolmansien maiden valvontaviranomaisten ja seuraavista tehtävistä vastaavien kolmansien maiden viranomaisten tai elinten kanssa edellyttäen, että luovutettuun tietoon sovelletaan vähintään tämän direktiivin 15 artiklassa säädettyjä salassapitotakeita vastaavia takeita:

a) rahoituslaitosten ja rahoitusmarkkinoiden valvonta, mukaan luettuna sellaisten rahoitusalan yhteisöjen valvonta, joilla on toimilupa toimia keskusvastapuolina, jos keskusvastapuolet on tunnustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 ( 7 ) 25 artiklan mukaisesti;

b) sijoituspalveluyritysten selvitys- ja konkurssimenettelyt sekä muut samankaltaiset menettelyt;

c) sijoituspalveluyritysten selvitys- ja konkurssimenettelyihin sekä muihin samankaltaisiin menettelyihin osallistuvien elinten valvonta;

d) rahoituslaitosten tai korvausjärjestelmiä hallinnoivien laitosten lakisääteisten tilintarkastusten suorittaminen;

e) rahoituslaitosten lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittavien henkilöiden valvonta;

f) päästöoikeuksien markkinoilla toimivien henkilöiden valvonta kokonaiskuvan saamiseksi rahoitus- ja spot-markkinoista;

g) maatalousalan hyödykejohdannaisten markkinoilla toimivien henkilöiden valvonta kokonaiskuvan saamiseksi rahoitus- ja spot-markkinoista.

17 artikla

Tilinpäätöksen ja konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksesta vastuussa olevien henkilöiden velvollisuudet

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että kaikilla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY ( 8 ) mukaisesti toimiluvan saaneilla henkilöillä, jotka hoitavat sijoituspalveluyrityksessä direktiivin 2009/65/EY 73 artiklassa tai direktiivin 2013/34/EU 34 artiklassa tarkoitettuja tehtäviä tai muita lakisääteisiä tehtäviä, on velvollisuus ilmoittaa viipymättä toimivaltaisille viranomaisille kaikista kyseistä sijoituspalveluyritystä tai yritystä, jolla on läheiset sidokset kyseiseen yritykseen, koskevista tosiseikoista tai päätöksistä, jotka

a) olennaisesti rikkovat tämän direktiivin nojalla annettuja lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä;

b) saattavat vaikuttaa sijoituspalveluyrityksen toiminnan jatkuvuuteen; tai

c) saattavat johtaa tilien vahvistamatta jättämiseen tai varaumien esittämiseen.







3 jakso

Seuraamukset, tutkintavaltuudet ja muutoksenhakuoikeus

18 artikla

Hallinnolliset seuraamukset ja muut hallinnolliset toimenpiteet

1. Rajoittamatta tämän direktiivin IV osaston 2 luvun 4 jaksossa tarkoitettuja valvontavaltuuksia, mukaan luettuina tutkintavaltuuksia ja toimivaltaisten viranomaisten valtuuksia määrätä korjaustoimenpiteitä, sekä jäsenvaltioiden oikeutta säätää ja määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt, jotka koskevat hallinnollisia seuraamuksia ja muita hallinnollisia toimenpiteitä, ja varmistettava, että niiden toimivaltaisilla viranomaisilla on valtuudet määrätä tällaisia seuraamuksia ja toimenpiteitä, joita sovelletaan tämän direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettujen kansallisten säännösten ja asetuksen (EU) 2019/2033 rikkomisiin, mukaan luettuina seuraavat tapaukset: a) sijoituspalveluyrityksellä ei ole 26 artiklassa säädettyjä sisäisiä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä; b) sijoituspalveluyritys ei ilmoita toimivaltaisille viranomaisille tietoja siitä, miten se täyttää asetuksen (EU) 2019/2033 11 artiklassa säädetyt omien varojen vaatimukset tai antaa tästä epätäydellisiä tai epätarkkoja tietoja, ja rikkoo siten mainitun asetuksen 54 artiklan 1 kohdan b alakohtaa; c) sijoituspalveluyritys ei ilmoita toimivaltaisille viranomaisille tietoja keskittymäriskistä taikka antaa siitä epätäydellisiä tai epätarkkoja tietoja, ja rikkoo siten asetuksen (EU) 2019/2033 54 artiklan 1 kohdan e alakohtaa; d) sijoituspalveluyrityksellä on asetuksen (EU) 2019/2033 37 artiklassa säädetyt rajat ylittävä keskittymäriski, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun asetuksen 38 ja 39 artiklan soveltamista; e) sijoituspalveluyrityksellä ei toistuvasti tai pysyvästi ole likvidejä varoja asetuksen (EU) 2019/2033 43 artiklan vastaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun asetuksen 44 artiklan soveltamista; f) sijoituspalveluyritys ei julkista tietoja taikka antaa epätäydellisiä tai epätarkkoja tietoja, ja rikkoo siten asetuksen (EU) 2019/2033 kuudennessa osassa säädettyjä säännöksiä; g) sijoituspalveluyritys suorittaa maksun sen omiin varoihin sisältyvien välineiden haltijoille tapauksissa, joissa asetuksen (EU) N:o 575/2013 28, 52 tai 63 artiklassa kielletään tällaiset maksut omiin varoihin sisältyvien välineiden haltijoille; h) sijoituspalveluyrityksen todetaan rikkoneen vakavalla tavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 ( 9 ) nojalla annettuja kansallisia säännöksiä; i) sijoituspalveluyritys sallii, että yksi tai useampi henkilö, joka ei noudata direktiivin 2013/36/EU 91 artiklan säännöksiä, tulee ylimmän hallintoelimen jäseneksi tai pysyy sen jäsenenä.

Jäsenvaltioiden, jotka eivät säädä hallinnollisia seuraamuksia koskevista säännöistä sellaisten rikkomisten osalta, joihin sovelletaan kansallista rikosoikeutta, on ilmoitettava komissiolle asianomaiset rikosoikeudelliset säännökset.

Hallinnollisten seuraamusten ja muiden hallinnollisten toimenpiteiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

2. Edellä 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin hallinnollisiin seuraamuksiin ja muihin hallinnollisiin toimenpiteisiin kuuluvat seuraavat: a) julkinen ilmoitus, jossa yksilöidään vastuussa oleva luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, sijoituspalveluyritys, sijoitusalan holdingyhtiö tai rahoitusalan sekaholdingyhtiö ja rikkomisen luonne; b) määräys, jossa vastuussa olevaa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä vaaditaan lopettamaan rikkominen ja olemaan toistamatta sitä; c) väliaikainen kielto, joka estää sijoituspalveluyrityksen ylimmän hallintoelimen jäseniä tai muita luonnollisia henkilöitä, joiden katsotaan olevan vastuussa, hoitamasta tehtäviä sijoituspalveluyrityksissä; d) kun on kyse oikeushenkilöstä, hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, jotka ovat enintään 10 prosenttia yrityksen vuotuisesta kokonaisnettoliikevaihdosta, joka sisältää bruttotulot, jotka koostuvat korkotuotoista ja vastaavista tuloista, osakkeista saaduista tuotoista ja muista vaihtuva- tai kiinteätuottoisista arvopapereista ja saaduista palkkioista edellisenä tilikautena; e) kun on kyse oikeushenkilöstä, hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, jotka ovat enintään kaksi kertaa suuremmat kuin rikkomisesta saatu taloudellinen hyöty tai vältetyt tappiot, jos kyseinen hyöty tai kyseiset vältetyt tappiot voidaan määrittää; f) kun on kyse luonnollisesta henkilöstä, hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, jotka ovat enintään 5 000 000 euroa, tai niissä jäsenvaltioissa, joissa euro ei ole virallinen valuutta, vastaava arvo kansallisena valuuttana 25 päivänä joulukuuta 2019.

Jos ensimmäisen alakohdan d alakohdassa tarkoitettu yritys on tytäryritys, bruttotuloksi katsotaan perimmäisen emoyrityksen konsolidoidun tilinpäätöksen mukainen bruttotulo edellisenä tilikautena.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos sijoituspalveluyritys rikkoo tämän direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettuja kansallisia säännöksiä tai rikkoo asetuksen (EU) 2019/2033 säännöksiä, toimivaltainen viranomainen voi soveltaa hallinnollisia seuraamuksia ylimmän hallintoelimen jäseniin ja muihin luonnollisiin henkilöihin, jotka ovat kansallisen oikeuden mukaan vastuussa rikkomisesta.

3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että päättäessään 1 kohdassa tarkoitettujen hallinnollisten seuraamusten tai muiden hallinnollisten toimenpiteiden tyypistä ja hallinnollisten taloudellisten seuraamusten suuruudesta toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon kaikki merkitykselliset olosuhteet, mukaan luettuina tapauksen mukaan seuraavat: a) rikkomisen vakavuus ja kesto; b) rikkomisesta vastuussa olevien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden vastuun aste; c) rikkomisesta vastuussa olevien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden taloudellinen vahvuus, mukaan luettuna oikeushenkilöiden kokonaisliikevaihto tai luonnollisten henkilöiden vuosiansiot; d) rikkomisesta vastuussa olevien oikeushenkilöiden saamien voittojen tai välttämien tappioiden suuruus; e) kolmansille osapuolille rikkomisesta aiheutuneet tappiot; f) asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tehdyn yhteistyön laajuus; g) rikkomisesta vastuussa olevien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden aiemmat rikkomiset; h) rikkomisen mahdolliset järjestelmää koskevat seuraukset.

19 artikla

Tutkintavaltuudet

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on kaikki tietojenkeruu- ja tutkintavaltuudet, jotka ovat tarpeen niiden tehtävien hoitamiseksi, mukaan luettuina

a) valtuudet vaatia tietoja seuraavilta luonnollisilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä: i) asianomaiseen jäsenvaltioon sijoittautuneet sijoituspalveluyritykset; ii) asianomaiseen jäsenvaltioon sijoittautuneet sijoitusalan holdingyhtiöt; iii) asianomaiseen jäsenvaltioon sijoittautuneet rahoitusalan sekaholdingyhtiöt; iv) asianomaiseen jäsenvaltioon sijoittautuneet monialan holdingyhtiöt; v) edellä i–iv alakohdassa tarkoitettuihin yhteisöihin kuuluvat henkilöt; vi) kolmannet osapuolet, joille i–iv alakohdassa tarkoitetut yhteisöt ovat ulkoistaneet operatiivisia toimintoja tai tehtäviä;

b) valtuudet suorittaa kaikki tarpeelliset a alakohdassa tarkoitettuja, asianomaiseen jäsenvaltioon sijoittautuneita tai siellä olevia henkilöitä koskevat tutkimukset, mukaan luettuna oikeus i) vaatia, että a alakohdassa tarkoitetut henkilöt toimittavat asiakirjat; ii) tutkia a alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden kirjanpitoaineisto ja ottaa jäljennöksiä tai otteita kyseisestä kirjanpitoaineistosta; iii) saada kirjalliset tai suulliset selvitykset a alakohdassa tarkoitetuilta henkilöiltä tai niiden edustajilta tai henkilöstöltä; iv) haastatella ketä tahansa muuta asiaan liittyvää henkilöä tutkimuksen kohteena olevaan asiaan liittyvien tietojen keräämiseksi;

c) valtuudet suorittaa kaikki tarvittavat tarkastukset a alakohdassa tarkoitettujen oikeushenkilöiden ja muiden sellaisten yritysten toimitiloissa, jotka kuuluvat ryhmän pääomavaatimuksen noudattamisen valvonnan alaisuuteen, jos toimivaltainen viranomainen on ryhmävalvoja, edellyttäen, että asiasta ilmoitetaan etukäteen muille asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille.

20 artikla

Hallinnollisten seuraamusten ja muiden hallinnollisten toimenpiteiden julkistaminen

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset julkistavat ilman aiheetonta viivytystä virallisella verkkosivustollaan 18 artiklan mukaisesti määrätyt hallinnolliset seuraamukset ja muut hallinnolliset toimenpiteet, joihin ei ole haettu tai ei enää voi hakea muutosta. Julkistamisen on sisällettävä tiedot rikkomisen tyypistä ja luonteesta sekä sen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön henkilöllisyys, jolle seuraamus on määrätty tai jota vastaan toimenpide toteutetaan. Tiedot saa julkistaa vasta sen jälkeen, kun kyseiselle henkilölle on ilmoitettu kyseisistä seuraamuksista tai toimenpiteistä ja siinä laajuudessa kuin julkistaminen on tarpeen ja oikeasuhteista.

2. Jos jäsenvaltiot sallivat sellaisten 18 artiklan nojalla määrättyjen hallinnollisten seuraamusten tai muiden hallinnollisten toimenpiteiden julkaisemisen, joihin on haettu muutosta, toimivaltaisten viranomaisten on julkaistava virallisella verkkosivustollaan myös tiedot muutoksenhaun tilasta ja tuloksesta.

3. Toimivaltaisten viranomaisten on julkistettava 18 artiklan mukaisesti määrätyt hallinnolliset seuraamukset tai muut hallinnolliset toimenpiteet nimettöminä kaikissa seuraavissa tapauksissa: a) seuraamus tai toimenpide on määrätty luonnolliselle henkilölle, ja kyseisen henkilön henkilötietojen julkistamista pidetään suhteettomana; b) julkistaminen vaarantaisi meneillään olevan rikostutkinnan tai rahoitusmarkkinoiden vakauden; c) julkistaminen aiheuttaisi suhteetonta vahinkoa asianomaisille sijoituspalveluyrityksille tai luonnollisille henkilöille.

4. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että tämän artiklan mukaisesti julkistetut tiedot pysyvät niiden virallisella verkkosivustolla vähintään viisi vuotta. Henkilötiedot voidaan säilyttää toimivaltaisen viranomaisen virallisella verkkosivustolla ainoastaan, jos sovellettavissa tietosuojasäännöissä niin sallitaan.

21 artikla

Seuraamuksista ilmoittaminen EPV:lle

Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EPV:lle 18 artiklan mukaisesti määrätyistä hallinnollisista seuraamuksista ja muista hallinnollisista toimenpiteistä, näihin seuraamuksiin ja toimenpiteisiin mahdollisesti kohdistuvista muutoksenhauista ja niiden tuloksista. EPV ylläpitää sille ilmoitetuista hallinnollisista seuraamuksista ja muista hallinnollisista toimenpiteistä keskustietokantaa pelkästään toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa varten. Tietokannan on oltava ainoastaan toimivaltaisten viranomaisten ja EAMV:n käytettävissä, ja sitä on päivitettävä säännöllisesti ja vähintään vuosittain.

EPV ylläpitää verkkosivustoa, jossa on linkit verkkosivustoille, joilla kukin toimivaltainen viranomainen julkistaa 18 artiklan mukaisesti määrätyt hallinnolliset seuraamukset ja muut hallinnolliset toimenpiteet, ja ilmoittaa, kuinka pitkäksi ajaksi kukin jäsenvaltio julkistaa hallinnolliset seuraamukset ja muut hallinnolliset toimenpiteet.

22 artikla

Rikkomisista ilmoittaminen

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset luovat tehokkaat ja luotettavat mekanismit, joiden avulla toimivaltaisille viranomaisille voidaan ilmoittaa nopeasti tämän direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettujen säännösten ja asetuksen (EU) 2019/2033 mahdollisista tai tosiasiallisista rikkomisista.

Näihin mekanismeihin kuuluvat seuraavat:

a) erityismenettelyt tällaisten ilmoitusten vastaanottamista, käsittelyä ja jatkotoimia varten, mukaan luettuna turvallisten viestintäkanavien perustaminen;

b) sijoituspalveluyritysten sellaisten työntekijöiden asianmukainen suojelu sijoituspalveluyrityksen toteuttamilta kostotoimilta, syrjinnältä tai muuntyyppiseltä epäoikeudenmukaiselta kohtelulta, jotka ilmoittavat sijoituspalveluyrityksessä tehdyistä rikkomisista;

c) rikkomisesta ilmoittavan henkilön henkilötietojen suojaaminen ja sen luonnollisen henkilön henkilötietojen suojaaminen, jonka väitetään olevan vastuussa rikkomisesta, asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti;

d) selkeät säännöt, joilla varmistetaan, että sen henkilön osalta, joka ilmoittaa sijoituspalveluyrityksessä tehdyistä rikkomisista, taataan luottamuksellisuus kaikissa tapauksissa, jollei tietojen ilmaisemista edellytetä kansallisessa oikeudessa jatkotutkimusten tai myöhempien hallinnollisten käsittelyjen tai oikeuskäsittelyjen yhteydessä.

2. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että sijoituspalveluyrityksillä on käytössään asianmukaiset menettelyt työntekijöitään varten, jotta he voivat ilmoittaa rikkomisista sisäisesti erityisen riippumattoman kanavan kautta. Työmarkkinaosapuolet voivat tarjota näitä menettelyjä edellyttäen, että kyseiset menettelyt tarjoavat samantasoisen suojan kuin mitä tarkoitetaan 1 kohdan b, c ja d alakohdassa.

23 artikla

Oikeus muutoksenhakuun

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asetuksen (EU) 2019/2033 nojalla tai tämän direktiivin mukaisesti annettujen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten nojalla tehtyihin päätöksiin ja toimenpiteisiin voidaan hakea muutosta.







2 LUKU

Arviointiprosessi







1 jakso

Sisäinen pääoman riittävyyden arviointimenettely ja sisäinen riskinarviointimenettely

24 artikla

Sisäinen pääoma ja likvidit varat

1. Sijoituspalveluyrityksillä, jotka eivät täytä asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville sijoituspalveluyrityksille säädettyjä edellytyksiä, on oltava hyvin perustellut, tehokkaat ja kattavat järjestelyt, strategiat ja prosessit, joiden avulla ne arvioivat ja jatkuvasti ylläpitävät tarvittavan sisäisen pääoman ja likvidien varojen määrää, tyyppiä ja jakautumista tasolla, joka riittää kattamaan senluonteiset ja ‐tasoiset riskit, joita sijoituspalveluyritykset voivat aiheuttaa toisille ja joita niihin itseensä kohdistuu tai saattaa kohdistua.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen järjestelyjen, strategioiden ja prosessien on oltava asianmukaisia ja oikeasuhteisia kyseessä olevan sijoituspalveluyrityksen liiketoiminnan luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen nähden. Niiden on oltava säännöllisen sisäisen arvioinnin kohteena.

Toimivaltaiset viranomaiset voivat pyytää sijoituspalveluyrityksiä, jotka täyttävät asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville sijoituspalveluyrityksille säädetyt edellytykset, soveltamaan tässä artiklassa säädettyjä vaatimuksia siinä määrin kuin toimivaltaiset viranomaiset katsovat sen asianmukaiseksi.







2 jakso

Sisäinen hallinnointi ja ohjaus, avoimuus, riskien käsittely ja palkitseminen

25 artikla

Tämän jakson soveltamisalan laajuus

1. Tätä jaksoa ei sovelleta, jos sijoituspalveluyritys toteaa asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdan perusteella täyttävänsä kaikki kyseisessä kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville sijoituspalveluyrityksille säädetyt edellytykset.

2. Jos sijoituspalveluyritys, joka ei täytä kaikkia asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, täyttää myöhemmin kyseiset edellytykset, tämän jakson soveltaminen lakkaa kuuden kuukauden kuluttua päivästä, jona kyseiset edellytykset täytettiin. Tämän jakson soveltaminen sijoituspalveluyritykseen kyseisen ajanjakson jälkeen lakkaa vain, jos sijoituspalveluyritys kyseisen ajanjakson kuluessa täytti jatkuvasti ja keskeytyksettä asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset ja ilmoitti asiasta toimivaltaiselle viranomaiselle.

3. Jos sijoituspalveluyritys toteaa, ettei se täytä enää kaikkia asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, sen on ilmoitettava asiasta toimivaltaiselle viranomaiselle ja noudatettava tämän jakson säännöksiä 12 kuukauden kuluessa päivästä, jonka kyseinen arviointi tehtiin.

4. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että sijoituspalveluyritykset soveltavat 32 artiklan säännöksiä palkkioihin, jotka myönnetään palveluista tai työsuorituksesta sitä tilikautta seuraavana tilikautena, jona 3 kohdassa tarkoitettu arviointi tehtiin.

Jos tätä jaksoa ja asetuksen (EU) 2019/2033 8 artiklaa sovelletaan, jäsenvaltioiden on varmistettava, että tätä jaksoa sovelletaan sijoituspalveluyrityksiin yksittäisinä yrityksinä.

Jos tätä jaksoa ja asetuksen (EU) 2019/2033 7 artiklan mukaista varovaisuusperiaatteen mukaista konsolidointia sovelletaan, jäsenvaltioiden on varmistettava, että tätä jaksoa sovelletaan sijoituspalveluyrityksiin yksittäisinä yrityksinä ja konsolidoinnin perusteella.

Kolmannesta alakohdasta poiketen tätä jaksoa ei sovelleta tytäryrityksiin, jotka kuuluvat konsolidointiin ja jotka ovat sijoittautuneet kolmansiin maihin, jos unionissa oleva emoyritys voi osoittaa toimivaltaisille viranomaisille, että tämän jakson soveltaminen on sen kolmannen maan, johon kyseiset tytäryritykset ovat sijoittautuneet, lainsäädännön mukaan laitonta.

26 artikla

Sisäinen hallinnointi ja ohjaus

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sijoituspalveluyrityksillä on luotettavat hallinnointi- ja ohjausjärjestelyt, jotka muodostuvat kaikista seuraavista tekijöistä: a) selkeä organisaatiorakenne, jossa vastuualueet on määritelty yksityiskohtaisesti, avoimesti ja johdonmukaisesti; b) tehokkaat prosessit sellaisten riskien tunnistamiseksi, hallitsemiseksi ja seuraamiseksi, joita sijoituspalveluyrityksiin kohdistuu tai saattaa kohdistua tai joita ne aiheuttavat tai saattavat aiheuttaa muille, sekä niistä raportoimiseksi; c) riittävät sisäisen valvonnan mekanismit, mukaan luettuina luotettavat hallinto- ja laskentamenettelyt; d) palkitsemisjärjestelmät ja -käytännöt, jotka ovat yhdenmukaisia hyvän ja tehokkaan riskienhallinnan kanssa ja edistävät sitä.

Ensimmäisen alakohdan d alakohdassa tarkoitettujen palkitsemisjärjestelmien ja ‐käytäntöjen on oltava sukupuolineutraaleja.

2. Vahvistettaessa 1 kohdassa tarkoitettuja järjestelyjä on otettava huomioon 28–33 artiklassa säädetyt perusteet.

3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen järjestelyjen on oltava asianmukaisia ja suhteutettuja sijoituspalveluyrityksen liiketoimintamalliin ja toimintaan liittyvien riskien luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen.

4. EPV antaa EAMV:tä kuultuaan ohjeet 1 kohdassa tarkoitettujen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien soveltamisesta.

EPV laatii EAMV:tä kuultuaan asetuksen (EU) N:o 1093/2010 16 artiklan mukaisesti ohjeet, joissa täsmennetään sijoituspalveluyrityksiä koskevat sukupuolineutraalit palkitsemisjärjestelmät.

EPV laatii kahden vuoden kuluttua kyseisten ohjeiden julkaisemisesta toimivaltaisten viranomaisten keräämien tietojen pohjalta raportin siitä, miten sijoituspalveluyritykset ovat soveltaneet sukupuolineutraaleja palkitsemisjärjestelmiä.

27 artikla

Maakohtainen raportointi

1. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että sijoituspalveluyritykset, joilla on sivuliike tai tytäryritys, joka on rahoituslaitos sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 26 alakohdassa, jäsenvaltiossa tai muussa kolmannessa maassa kuin siinä, jossa sijoituspalveluyritykselle on myönnetty toimilupa, julkistavat tällaisen jäsenvaltion ja kolmannen maan osalta vuosittain seuraavat tiedot: a) kaikkien tytäryritysten ja sivuliikkeiden nimi, toiminnan luonne ja sijainti; b) liikevaihto; c) palkatun henkilöstön lukumäärä kokopäivätyötä vastaavana; d) tulos ennen veroja; e) verot tuloksesta; f) saatu valtiontuki.

2. Tämän artiklan 1 kohdassa mainitut tiedot tarkastetaan direktiivin 2006/43/EY mukaisesti ja liitetään, mikäli mahdollista, kyseisen sijoituspalveluyrityksen vuositilinpäätöksiin tai, tapauksen mukaan, konsolidoituihin tilinpäätöksiin.

28 artikla

Ylimmän hallintoelimen rooli riskienhallinnassa

1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että sijoituspalveluyrityksen ylin hallintoelin hyväksyy ja arvioi säännöllisesti strategiat ja periaatteet, joita sovelletaan sijoituspalveluyrityksen riskinottohaluun ja sijoituspalveluyritykseen kohdistuvien tai mahdollisesti kohdistuvien riskien hallintaan, valvontaan ja vähentämiseen, ottaen huomioon sijoituspalveluyrityksen makrotaloudellinen toimintaympäristö ja suhdannevaihe.

2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että ylin hallintoelin käyttää riittävästi aikaa varmistaakseen, että 1 kohdassa tarkoitetut asiat otetaan huomioon ja että se osoittaa riittävästi resursseja kaikkien sijoituspalveluyritykseen kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi.

3. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että sijoituspalveluyritykset luovat ylimpään hallintoelimeen raportointisuhteet, jotka koskevat kaikkia olennaisia riskejä ja riskinhallintapolitiikkoja sekä niiden mahdollisia muutoksia.

4. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että kaikki sijoituspalveluyritykset, jotka eivät täytä 32 artiklan 4 kohdan a alakohdassa säädettyjä perusteita, perustavat riskikomitean, joka koostuu ylimmän hallintoelimen sellaisista jäsenistä, jotka eivät toimi liikkeenjohdollisessa tehtävässä asianomaisessa sijoituspalveluyrityksessä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun riskikomitean jäsenillä on oltava riittävät tiedot, taidot ja asiantuntemus, jotta he voivat ymmärtää sijoituspalveluyrityksen riskistrategian ja riskinottohalun sekä hallita ja valvoa niitä. Heidän on varmistettava, että riskikomitea antaa ylimmälle hallintoelimelle neuvoja sijoituspalveluyrityksen senhetkisestä ja tulevasta kokonaisriskinottohalusta ja -strategiasta ja avustaa ylintä hallintoelintä sen valvoessa, että toimiva johto panee tämän strategian täytäntöön. Kokonaisvastuu sijoituspalveluyrityksen riskistrategioista ja -politiikoista säilyy ylimmällä hallintoelimellä.

5. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että valvontatehtäväänsä hoitava ylin hallintoelin ja sen riskikomitea, jos sellainen on perustettu, saavat tietoa riskeistä, joille sijoituspalveluyritys altistuu tai voi altistua.

29 artikla

Riskien käsittely

1. Toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava siitä, että sijoituspalveluyritysten käytössä on tehokkaat strategiat, toimintatavat, prosessit ja järjestelmät, joilla tunnistetaan, mitataan, hallitaan ja valvotaan seuraavia seikkoja: a) asiakkaisiin kohdistuvan riskin merkittävät aiheuttajat ja vaikutukset sekä merkittävät vaikutukset omiin varoihin; b) markkinoihin kohdistuvan riskin merkittävät aiheuttajat ja vaikutukset sekä merkittävät vaikutukset omiin varoihin; c) sijoituspalveluyritykseen kohdistuvan riskin merkittävät aiheuttajat ja vaikutukset, erityisesti ne, jotka voivat vähentää käytettävissä olevien omien varojen määrää; d) likviditeettiriski tarkoituksenmukaisella aikajänteellä, myös päivänsisäisesti, sen varmistamiseksi, että sijoituspalveluyrityksellä on riittävästi likvidejä varoja, jotta voidaan muun muassa puuttua a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen riskien merkittäviin aiheuttajiin.

Strategioiden, toimintatapojen, prosessien ja järjestelmien on oltava oikeassa suhteessa sijoituspalveluyrityksen monimuotoisuuteen, riskiprofiiliin ja toiminnan laajuuteen sekä ylimmän hallintoelimen vahvistamaan riskien sietorajaan, ja niissä on otettava huomioon sijoituspalveluyrityksen merkitys järjestelmän kannalta jokaisessa jäsenvaltiossa, jossa se harjoittaa liiketoimintaa.

Ensimmäisen alakohdan a alakohtaa ja toista alakohtaa sovellettaessa toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon asiakkaan varojen erottelua koskeva kansallinen lainsäädäntö.

Ensimmäisen alakohdan a alakohtaa sovellettaessa sijoituspalveluyritysten on pidettävä ammatillista vastuuvakuutusta tehokkaana riskinhallintavälineenä.

Sijoituspalveluyritykseen itseensä kohdistuvan riskin merkittäviä aiheuttajia ovat ensimmäisen alakohdan c alakohtaa sovellettaessa tilanteen mukaan varojen kirjanpitoarvon merkittävät muutokset, mukaan luettuina saamiset sidonnaisasiamiehiltä, asiakkaiden tai vastapuolten kaatuminen, positiot rahoitusvälineissä, ulkomaanvaluutat ja hyödykkeet sekä velvoitteet etuusperusteisille eläkejärjestelmille.

Sijoituspalveluyritysten on kiinnitettävä asianmukaista huomiota omiin varoihin kohdistuviin merkittäviin vaikutuksiin, jos tällaisia riskejä ei kateta asianmukaisesti asetuksen (EU) 2019/2033 11 artiklan mukaisesti lasketuissa omien varojen vaatimuksissa.

2. Jos sijoituspalveluyritysten on ajettava alas tai lopetettava toimintoja, toimivaltaisten viranomaisten on edellytettävä, että sijoituspalveluyritykset kiinnittävät asianmukaista huomiota liiketoimintamalliensa ja -strategioidensa elinkelpoisuuden ja kestävyyden huomioon ottaen vaatimuksiin ja tarpeellisiin resursseihin, jotka ovat realistisia sekä ajallisesti että omien varojen ja likvidien varojen säilyttämisen kannalta, koko markkinoilta poistumisen ajan.

3. Poiketen siitä, mitä 25 artiklassa säädetään, tämän artiklan 1 kohdan a, c ja d alakohtaa sovelletaan sijoituspalveluyrityksiin, jotka täyttävät asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville sijoituspalveluyrityksille säädetyt edellytykset.

4. Siirretään komissiolle valta hyväksyä 58 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi, jotta varmistetaan, että sijoituspalveluyritysten strategiat, toimintatavat, prosessit ja järjestelmät ovat tehokkaita. Komissio ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden ja erityisesti uusien rahoitustuotteiden ja tilinpäätösstandardien kehityksen sekä kehityksen, jolla helpotetaan valvontakäytäntöjen lähentymistä.

30 artikla

Palkitsemisjärjestelmät

1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että sijoituspalveluyritykset noudattavat laatiessaan ja soveltaessaan palkitsemisjärjestelmää, joka koskee henkilöstöryhmiä, joihin kuuluvat toimiva johto, riskinottoa edellyttävissä tehtävissä toimivat henkilöt, valvontatoiminnoissa työskentelevät henkilöt sekä kaikki henkilöstön jäsenet, joiden palkitsemisen kokonaismäärä on vähintään yhtä suuri kuin toimivan johdon tai riskinottoa edellyttävissä tehtävissä toimivien henkilöiden pienimmän palkitsemisen määrä, ja joiden ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus sijoituspalveluyrityksen riskiprofiiliin tai sen hoitamiin varoihin, seuraavia periaatteita: a) palkitsemisjärjestelmä on selkeästi dokumentoitu ja oikeassa suhteessa sijoituspalveluyrityksen kokoon, sisäiseen organisaatioon ja luonteeseen sekä sen toiminnan laajuuteen ja monimuotoisuuteen; b) palkitsemisjärjestelmä on sukupuolineutraali palkitsemisjärjestelmä; c) palkitsemisjärjestelmä on yhdenmukainen hyvän ja tehokkaan riskienhallinnan kanssa ja edistää sitä; d) palkitsemisjärjestelmä on yhdenmukainen sijoituspalveluyrityksen liiketoimintastrategian ja tavoitteiden kanssa, ja siinä otetaan lisäksi huomioon tehtyjen sijoituspäätösten pitkän aikavälin vaikutukset; e) palkitsemisjärjestelmään sisältyy toimia, joilla vältetään eturistiriidat, kannustetaan vastuulliseen liiketoimintaan ja edistetään riskitietoisuutta ja varovaisuutta riskinotossa; f) valvontatehtäväänsä hoitava sijoituspalveluyrityksen ylin hallintoelin hyväksyy ja arvioi säännöllisesti palkitsemisjärjestelmän ja vastaa yleisesti sen täytäntöönpanon valvonnasta; g) valvontatoiminnot tarkastavat vähintään kerran vuodessa palkitsemisjärjestelmän täytäntöönpanon keskitetysti, riippumattomasti ja sisäisesti; h) valvontatoiminnoissa työskentelevät henkilöt ovat riippumattomia valvonnassaan olevista liiketoimintayksiköistä, heillä on asianmukainen toimivalta ja heidän palkitsemisensa perustuu heidän tehtäviinsä liittyvien tavoitteiden saavuttamiseen riippumatta siitä, millainen on heidän valvonnassaan olevien liiketoiminta-alueiden tulos; i) jäljempänä 33 artiklassa tarkoitettu palkitsemiskomitea tai, jos tällaista komiteaa ei ole perustettu, valvontatehtäväänsä hoitava ylin hallintoelin valvoo riskienhallinnasta ja valvontatoiminnoista vastaavien ylimpien toimihenkilöiden palkitsemista suoraan; j) palkitsemisjärjestelmässä erotetaan, ottaen huomioon kansalliset palkan määräytymissäännöt, selvästi toisistaan perusteet, joilla määritetään seuraavat seikat: i) palkitsemisen kiinteä perusmäärä (kiinteä palkkio), jossa ensisijaisesti otetaan huomioon merkityksellinen työkokemus ja organisaatiovastuu sellaisina kuin ne vahvistetaan työntekijän toimenkuvassa osana työsuhteen ehtoja; ii) palkitsemisen muuttuva osa (muuttuva palkkio), jossa otetaan huomioon työntekijän kestävä ja riskien kannalta tarkoituksenmukainen suoritus sekä työntekijän toimenkuvassa vaadittujen tavoitteiden ylittyminen; k) riittävän suuri osuus palkitsemisen kokonaismäärästä säilytetään kiinteänä, jotta pystytään noudattamaan täysin joustavaa muuttuvan palkitsemisen politiikkaa, jonka mukaisesti muuttuva palkkio voidaan myös jättää maksamatta.

2. Sovellettaessa 1 kohdan k alakohtaa jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että sijoituspalveluyritykset määrittelevät palkitsemisjärjestelmiensä kokonaismäärän kiinteiden ja muuttuvien osien asianmukaiset suhteet ottaen huomioon sijoituspalveluyrityksen liiketoiminnan ja siihen liittyvät riskit sekä 1 kohdassa tarkoitettujen eri henkilöstöryhmien vaikutuksen sijoituspalveluyrityksen riskiprofiiliin.

3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sijoituspalveluyritykset laativat 1 kohdassa tarkoitetut periaatteet ja soveltavat niitä tavalla, joka on oikeassa suhteessa niiden kokoon, sisäiseen organisaatioon sekä toiminnan luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen.

4. EPV laatii EAMV:tä kuultuaan luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joilla määritetään asianmukaiset perusteet sellaisten henkilöstöryhmien yksilöimiseksi, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus sijoituspalveluyrityksen riskiprofiiliin tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. EPV ja EAMV ottavat asianmukaisesti huomioon komission suosituksen 2009/384/EY ( 10 ) sekä direktiivien 2009/65/EY, 2011/61/EU ja 2014/65/EU mukaiset nykyiset palkitsemista koskevat ohjeet ja pyrkivät minimoimaan poikkeamat voimassa olevista säännöksistä.

EPV toimittaa kyseisten teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2021.

Siirretään komissiolle valta täydentää tätä direktiiviä hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

31 artikla

Poikkeuksellista julkista rahoitustukea saavat sijoituspalveluyritykset

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun sijoituspalveluyritys saa poikkeuksellista julkista rahoitustukea, sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2014/59/EU 2 artiklan 1 kohdan 28 alakohdassa:

a) kyseinen sijoituspalveluyritys ei maksa muuttuvia palkkioita ylimmän hallintoelimen jäsenille;

b) jos muulle henkilöstölle kuin ylimmän hallintoelimen jäsenille maksetun muuttuvan palkkion määrä olisi ristiriidassa sijoituspalveluyrityksen terveen pääomapohjan säilyttämisen ja sijoituspalveluyrityksen oikea-aikaisen poikkeuksellisesta julkisesta rahoitustuesta luopumisen kanssa, koko henkilöstön muuttuvan palkkion on rajoituttava osuuteen nettotuotoista.

32 artikla

Muuttuva palkkio

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sijoituspalveluyrityksen 30 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille henkilöstöryhmille myöntämä ja maksama muuttuva palkkio täyttää kaikki seuraavat vaatimukset 30 artiklan 3 kohdassa säädettyjä vastaavin edellytyksin: a) jos muuttuva palkkio perustuu työsuoritukseen, sen kokonaismäärä perustuu kokonaisarvioon asianomaisen henkilön ja asianomaisen liiketoimintayksikön suorituksesta ja sijoituspalveluyrityksen kokonaistuloksesta; b) kun arvioidaan yksittäistä työsuoritusta, otetaan huomioon taloudelliset ja muut perusteet; c) a alakohdassa tarkoitetun työsuorituksen arviointi perustuu monivuotiseen ajanjaksoon, ja siinä otetaan huomioon sijoituspalveluyrityksen liiketoiminnan perussykli ja sen liiketoimintariskit; d) muuttuva palkkio ei vaikuta sijoituspalveluyrityksen kykyyn varmistaa terve pääomapohja; e) muuttuvaa palkkiota ei taata muille kuin uusille henkilöstön jäsenille ja heillekin vain heidän ensimmäisenä työskentelyvuotenaan ja kun sijoituspalveluyrityksellä on vahva pääomapohja; f) työsopimuksen ennenaikaiseen päättymiseen liittyvät maksut perustuvat henkilön pitkän aikavälin tulokseen eikä niillä saa palkita epäonnistumista tai väärinkäytöstä; g) palkitsemispaketit, jotka liittyvät korvauksiin tai ulosostoihin aiemmista työsopimuksista, ovat sijoituspalveluyrityksen pitkän aikavälin etujen mukaisia; h) suoritusarvioinnissa, jota käytetään muuttuvien palkkioiden poolien laskemisen perustana, otetaan huomioon kaikentyyppiset nykyiset ja tulevat riskit ja pääomakustannukset sekä maksuvalmius, joita edellytetään asetuksessa (EU) 2019/2033; i) muuttuvien palkkioiden jakautumisessa sijoituspalveluyrityksen sisällä otetaan myös huomioon kaikentyyppiset nykyiset ja tulevat riskit; j) vähintään 50 prosenttia muuttuvan palkkion määrästä koostuu seuraavista välineistä: i) osakkeet tai vastaavat omistusosuudet kyseisen sijoituspalveluyrityksen oikeudellisen rakenteen mukaan; ii) osakesidonnaiset välineet tai vastaavat muut kuin käteisinstrumentit kyseisen sijoituspalveluyrityksen oikeudellisen rakenteen mukaan; iii) ensisijaisen lisäpääoman (AT1) instrumentit tai toissijaisen pääoman (T2) instrumentit tai muut instrumentit, jotka voidaan muuttaa täysin ydinpääoman (CET1) instrumenteiksi tai joiden pääoman määrän kirjanpitoarvoa voidaan alentaa ja joissa otetaan asianmukaisella tavalla huomioon kyseisen sijoituspalveluyrityksen luottokelpoisuus toimintaa jatkavana yksikkönä; iv) muut maksuvälineet kuin käteisraha, jotka kuvaavat hoidettujen salkkujen välineitä; k) poiketen siitä, mitä j alakohdassa säädetään, mikäli sijoituspalveluyritys ei laske liikkeeseen mitään kyseisessä alakohdassa tarkoitetuista välineistä, toimivaltaiset viranomaiset voivat hyväksyä samojen tavoitteiden mukaisten vaihtoehtoisten järjestelyjen käytön; l) vähintään 40 prosenttia muuttuvasta palkkiosta lykätään 3–5 vuoden ajalle tapauksen mukaan riippuen sijoituspalveluyrityksen liiketoimintasyklistä, sen liiketoiminnan luonteesta, sen riskeistä ja kyseisen henkilön tehtävistä, paitsi silloin jos muuttuva palkkio on erityisen suuri, jolloin myöhemmin maksettavaksi lykättävä määrä on vähintään 60 prosenttia; m) muuttuvaa palkkiota supistetaan 100 prosenttiin saakka, jos sijoituspalveluyrityksen taloudellinen tulos on heikko tai tappiollinen, myös käyttäen riskiperusteista alennusta ja takaisinperintää, jos sijoituspalveluyritysten asettamat sellaiset perusteet täyttyvät, jotka erityisesti kattavat seuraavat tilanteet: i) kyseinen henkilö on osallistunut tai on ollut vastuussa menettelystä, josta on koitunut merkittäviä tappioita sijoituspalveluyritykselle; ii) kyseistä henkilöä ei enää pidetä soveliaana ja luotettavana; n) lisäeläke-etuudet ovat sopusoinnussa sijoituspalveluyrityksen liiketoimintastrategian, tavoitteiden, arvojen ja pitkän aikavälin etujen kanssa.

2. Sovellettaessa 1 kohtaa jäsenvaltioiden on varmistettava seuraavat seikat: a) 30 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt eivät käytä henkilökohtaisia suojausstrategioita tai palkitsemiseen ja vahinkovastuuseen liittyvää vakuuttamista 1 kohdassa tarkoitettujen periaatteiden heikentämiseksi; b) muuttuvaa palkkiota ei makseta rahoitusjärjestelyin tai menetelmin, jotka helpottavat tämän direktiivin tai asetuksen (EU) 2019/2033 noudattamatta jättämistä.

3. Kun sovelletaan 1 kohdan j alakohtaa, siinä tarkoitettuihin välineisiin on sovellettava asianmukaista yhtiössä säilytettävää voittoa koskevaa politiikkaa, jonka tarkoituksena on saada yksityishenkilön kannustimet vastaamaan sijoituspalveluyrityksen, sen velkojien ja asiakkaiden pitkän aikavälin etuja. Jäsenvaltiot tai niiden toimivaltaiset viranomaiset voivat tarvittaessa asettaa näiden välineiden tyyppiä ja rakennetta koskevia rajoituksia tai kieltää tiettyjen muuttuvien palkkioiden välineiden käyttö.

Sovellettaessa 1 kohdan l alakohtaa oikeus saada muuttuva palkkio syntyy portaittain suhteessa lykkäysajan kulumiseen.

Sovellettaessa 1 kohdan n alakohtaa, jos työntekijä lähtee sijoituspalveluyrityksen palveluksesta ennen eläkeikää, sijoituspalveluyrityksen on pidätettävä lisäeläke-etuudet viiden vuoden ajan j alakohdassa tarkoitettuina välineinä. Jos työntekijä saavuttaa eläkeiän ja siirtyy eläkkeelle, lisäeläke-etuudet on maksettava työtekijälle j alakohdassa tarkoitettuina välineinä, edellyttäen että työntekijä säilyttää etuuksia sijoituspalveluyrityksessä viiden vuoden ajan.

4. Edellä olevan 1 kohdan j ja l alakohdan ja 3 kohdan kolmannen alakohdan säännöksiä ei sovelleta a) sijoituspalveluyritykseen, jonka taseeseen kuuluvien ja taseen ulkopuolisten varojen arvo on keskimäärin enintään 100 miljoonaa euroa tiettyä tilikautta edeltävällä neljän vuoden jaksolla; b) yksityishenkilöön, jonka muuttuva palkkio on enintään 50 000 euroa, eikä palkkio vastaa yli neljännestä kyseisen henkilön vuotuisesta kokonaispalkasta.

5. Poiketen siitä, mitä 4 kohdan a alakohdassa säädetään, jäsenvaltio voi korottaa kyseisessä alakohdassa tarkoitettua kynnysarvoa edellyttäen, että sijoituspalveluyritys täyttää seuraavat vaatimukset: a) sijoituspalveluyritys ei ole sijoittautumisjäsenvaltiossaan yksi kolmesta suurimmasta sijoituspalveluyrityksestä varojen kokonaisarvolla mitattuna; b) sijoituspalveluyritykseen ei sovelleta velvoitteita tai siihen sovelletaan elvytyksen ja kriisinratkaisun suunnittelua koskevia yksinkertaistettuja velvoitteita direktiivin 2014/59/EU 4 artiklan mukaisesti; c) sijoituspalveluyrityksen taseeseen kuuluvan ja taseen ulkopuolisen kaupankäyntivarastoon liittyvän liiketoiminnan koko on enintään 150 miljoonaa euroa; d) sijoituspalveluyrityksen taseeseen kuuluvan ja taseen ulkopuolisen johdannaisiin liittyvän liiketoiminnan koko on enintään 100 miljoonaa euroa; e) kynnysarvo on enintään 300 miljoonaa euroa; ja f) kynnysarvoa on aiheellista korottaa ottaen huomioon sijoituspalveluyrityksen toiminnan luonteen ja laajuuden, sen sisäisen organisaation ja tapauksen mukaan sen ryhmän ominaispiirteet, johon yritys kuuluu.

6. Poiketen siitä, mitä 4 kohdan a alakohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää alentaa kyseisessä alakohdassa säädettyä kynnysarvoa edellyttäen, että kynnysarvoa on aiheellista alentaa ottaen huomioon sijoituspalveluyrityksen toiminnan luonteen ja laajuuden, sen sisäisen organisaation ja tapauksen mukaan sen ryhmän ominaispiirteet, johon se kuuluu.

7. Poiketen siitä, mitä 4 kohdan b alakohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää, että henkilöstön jäseniin, joilla on oikeus vuotuiseen palkitsemisen muuttuvaan osaan, joka on alle kyseisessä kohdassa tarkoitetun kynnysarvon ja osuuden, ei sovelleta siinä vahvistettua poikkeusta kansallisten markkinoiden palkitsemiskäytäntöjen erityispiirteiden tai kyseisten henkilöstön jäsenten työtehtävien ja toimenkuvan luonteen vuoksi.

8. EPV laatii EAMV:tä kuultuaan luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joilla määritetään sellaiset välineluokat, jotka täyttävät 1 kohdan j alakohdan iii alakohdassa säädetyt edellytykset, sekä määritetään 1 kohdan k alakohdassa säädetyt mahdolliset vaihtoehtoiset järjestelyt. EPV toimittaa kyseisten teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2021. Siirretään komissiolle valta täydentää tätä direktiiviä hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

9. EPV laatii EAMV:tä kuultuaan ohjeita helpottamaan 4, 5 ja 6 kohdan täytäntöönpanoa ja varmistaa niiden yhdenmukaisen soveltamisen.

33 artikla

Palkitsemiskomitea

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sijoituspalveluyritykset, jotka eivät täytä 32 artiklan 4 kohdan a alakohdassa säädettyjä perusteita, perustavat palkitsemiskomitean. Palkitsemiskomitean on oltava sukupuolijakaumaltaan tasapainoinen, ja sen on pätevästi ja itsenäisesti arvioitava palkitsemisjärjestelmää ja -käytäntöjä sekä riskienhallintaa ja pääomien ja maksuvalmiuden hoitoa varten luotuja kannustimia. Palkitsemiskomitea voidaan perustaa ryhmätasolla.

2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että palkitsemiskomitea vastaa palkitsemista koskevien päätösten valmistelusta, mukaan luettuina ne ylimmän hallintoelimen tekemät päätökset, joilla on vaikutuksia kyseisen laitoksen riskeihin ja niiden hallintaan. Palkitsemiskomitean puheenjohtajan sekä jäsenten on oltava sellaisia ylimmän hallintoelimen jäseniä, jotka eivät vastaa sijoituspalveluyrityksen päivittäisestä johtamisesta. Jos kansallisessa lainsäädännössä säädetään työntekijöiden edustuksesta ylimmässä hallintoelimessä, palkitsemiskomiteaan on kuuluttava yksi tai useampia työtekijöiden edustajia.

3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä valmistellessaan palkitsemiskomitean on otettava huomioon yleinen etu sekä sijoituspalveluyrityksen osakkeenomistajien, sijoittajien ja muiden sidosryhmien pitkän aikavälin edut.

34 artikla

Palkitsemisjärjestelmän valvonta

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset keräävät asetuksen (EU) 2019/2033 51 artiklan ensimmäisen alakohdan c ja d alakohdan mukaisesti julkistetut tiedot sekä sijoituspalveluyritysten sukupuolten palkkaeroista toimittamat tiedot ja käyttävät niitä palkitsemisjärjestelmien kehityssuuntien ja käytäntöjen vertailemiseen.

Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava kyseiset tiedot EPV:lle.

2. EPV vertailee toimivaltaisilta viranomaisilta 1 ja 4 kohdan mukaisesti saatujen tietojen perusteella palkitsemiskehitystä ja -käytäntöjä unionin tasolla.

3. EPV antaa EAMV:tä kuultuaan ohjeet, joissa täsmennetään moitteettomien palkitsemisjärjestelmien soveltaminen. Näissä ohjeissa on otettava huomioon ainakin 30–33 artiklassa tarkoitetut vaatimukset ja suosituksessa 2009/384/EY esitetyt moitteetonta palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevat periaatteet.

4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sijoituspalveluyritykset toimittavat toimivaltaisille viranomaisille tiedot kunkin sijoituspalveluyrityksen luonnollisten henkilöiden määrästä, joiden palkkiot ovat miljoona euroa tai enemmän tilikautta kohden, mukaan lukien tiedot näiden henkilöiden tehtävien kuvauksesta, liiketoiminta-alueesta sekä palkan, tulospalkkioiden, pitkän aikavälin palkkioiden ja eläkemaksujen keskeisistä perusteista; tiedot on toimitettava miljoonan euron palkkaryhmittäin.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sijoituspalveluyritykset toimittavat toimivaltaisille viranomaisille pyynnöstä kunkin ylimmän hallintoelimen tai toimivan johdon jäsenen palkan ja palkkioiden kokonaismäärän.

Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetut tiedot EPV:lle, joka julkaisee ne kotijäsenvaltioiden osalta koostetusti käyttäen yhteistä raportointikaavaa. EPV voi EAMV:tä kuultuaan laatia ohjeita helpottamaan tämän kohdan täytäntöönpanoa ja varmistamaan kerättyjen tietojen yhdenmukaisuuden.

35 artikla

EPV:n kertomus ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvistä riskeistä

EPV laatii kertomuksen sellaisten teknisten perusteiden käyttöönotosta, jotka koskevat altistumista toiminnalle, joka on kiinteässä yhteydessä ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyviin tavoitteisiinvakavaraisuuden arviointiprosessissa, jotta voidaan arvioida riskien mahdollisia lähteitä ja vaikutuksia sijoituspalveluyrityksiin, ottaen huomioon ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien riskien luokittelun sovellettavassa unionin lainsäädännössä.

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuun EPV:n kertomukseen on sisällyttävä ainakin:

a) ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien riskien, mukaan lukien fyysisten riskien ja kestävämpään talouteen siirtymiseen liittyvien muutosriskien ja muutosriskien osalta varojen arvon alenemiseen sääntelyn muuttumisen johdosta liittyvät riskit, määritelmä, tällaisten riskien arvioinnin kannalta merkittävät laadulliset ja määrälliset perusteet ja tunnusluvut sekä menetelmä sen arvioimiseksi, voiko tällaisia riskejä aiheutua lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja voiko tällaisilla riskeillä olla olennainen taloudellinen vaikutus sijoituspalveluyritykseen;

b) arvio siitä, voivatko tiettyjen varojen merkittävät keskittymät lisätä sijoituspalveluyritykselle aiheutuvia ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyviä riskejä, mukaan lukien fyysiset riskit ja muutosriskit;

c) kuvaus prosesseista, joita sijoituspalveluyritys voi käyttää ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien riskien, myös fyysisten riskien ja muutosriskien, havaitsemiseen, arviointiin ja hallitsemiseen;

d) perusteet, parametrit ja tunnusluvut, joita valvojat ja sijoituspalveluyritykset voivat käyttää arvioidessaan vakavaraisuuden arviointiprosessissa ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien riskien lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksia.

EPV toimittaa kertomuksen havainnoistaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle viimeistään 26 päivänä joulukuuta 2021.

Kyseisen kertomuksen pohjalta EPV voi tarvittaessa hyväksyä ohjeita, jotka koskevat ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyviä riskejä koskevien perusteiden käyttöönottoa vakavaraisuuden arviointiprosessissa ja joissa otetaan huomioon tässä artiklassa tarkoitetun EPV:n kertomuksen havainnot.







3 jakso

Vakavaraisuuden arviointiprosessi

36 artikla

Vakavaraisuuden arviointi

1. Toimivaltaisten viranomaisten on siinä määrin kuin on asianmukaista ja tarpeen ja ottaen huomioon sijoituspalveluyrityksen koon, riskiprofiilin ja liiketoimintamallin tarkasteltava sijoituspalveluyritysten tämän direktiivin ja asetuksen (EU) 2019/2033 noudattamiseksi käyttöön ottamia järjestelyjä, strategioita, prosesseja ja mekanismeja ja arvioitava tarpeen mukaan seuraavat seikat sijoituspalveluyritysten riskien hyvän hallinnan ja kattamisen varmistamiseksi: a) edellä 29 artiklassa tarkoitetut riskit; b) sijoituspalveluyrityksen vastuiden maantieteellinen sijaintipaikka; c) sijoituspalveluyrityksen liiketoimintamalli; d) järjestelmäriskin arviointi ottaen huomioon asetuksen (EU) N:o 1093/2010 23 artiklan mukainen järjestelmäriskin tunnistaminen ja mittaaminen tai EJRK:n antamat suositukset; e) sijoituspalveluyritysten verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuteen kohdistuvat riskit yritysten prosessien, tietojen ja varojen luottamuksellisuuden, eheyden ja saatavuuden varmistamiseksi; f) kohdistuuko sijoituspalveluyritykseen kaupankäyntivarastoon kuulumattomista toimista syntyvä korkoriski; g) sijoituspalveluyritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmät sekä ylimmän hallintoelimen jäsenten kyky hoitaa tehtäviään.

Toimivaltaisten viranomaisten on tätä kohtaa sovellettaessa otettava asianmukaisesti huomioon se, onko sijoituspalveluyrityksillä ammatillinen vastuuvakuutus.

2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset päättävät 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin toteuttamistiheyden ja perusteellisuuden ja soveltavat siinä suhteellisuusperiaatetta ottamalla huomioon kyseessä olevien sijoituspalveluyritysten toiminnan suuruuden, luonteen, laajuuden ja monimuotoisuuden sekä tarvittaessa sen merkityksen koko rahoitusjärjestelmälle.

Toimivaltaisten viranomaisten on tapauskohtaisesti päätettävä, tehdäänkö asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville sijoituspalveluyrityksille säädetyt edellytykset täyttävistä sijoituspalveluyrityksistä arviointi ja missä muodossa se tehdään, ainoastaan, jos ne katsovat sen olevan tarpeen kyseisten sijoituspalveluyritysten toiminnan suuruuden, luonteen, laajuuden ja monimuotoisuuden vuoksi.

Ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa on otettava huomioon hallussa pidettyjen asiakkaan varojen erottelua koskeva kansallinen lainsäädäntö.

3. Toimivaltaisten viranomaisten on 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettua arviointia tehdessään saatava tutustua ylimmän hallintoelimen ja sen komiteoiden kokousten esityslistoihin, pöytäkirjoihin ja liiteasiakirjoihin sekä ylimmän hallintoelimen toiminnan sisäisen ja ulkoisen arvioinnin tuloksiin.

4. Siirretään komissiolle valta hyväksyä 58 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi, jotta varmistetaan, että sijoituspalveluyritysten järjestelyt, strategiat, prosessit ja mekanismit varmistavat kyseisten yritysten riskien hyvän hallinnan ja kattamisen. Komissio ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden ja erityisesti uusien rahoitustuotteiden ja tilinpäätösstandardien kehityksen sekä kehityksen, jolla helpotetaan valvontakäytäntöjen lähentymistä.

37 artikla

Sisäisten mallien käyttöä koskevan luvan jatkuva tarkastelu

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset tarkastelevat jatkuvasti ja vähintään joka kolmas vuosi, täyttävätkö sijoituspalveluyritykset asetuksen (EU) 2019/2033 22 artiklassa tarkoitetut sisäisten mallien käyttöä koskevan luvan edellytykset. Toimivaltaisten viranomaisten on erityisesti otettava huomioon sijoituspalveluyrityksen liiketoiminnan muutokset ja kyseisten sisäisten mallien soveltaminen uusiin tuotteisiin sekä tarkasteltava ja arvioitava sitä, soveltaako sijoituspalveluyritys kehittyneitä ja ajan tasalla olevia tekniikoita ja käytäntöjä näissä sisäisissä malleissaan. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että olennaiset puutteet, joita havaitaan riskien kattamisessa sijoituspalveluyrityksen sisäisillä malleilla, korjataan, tai toteutettava toimia puutteiden vaikutusten lieventämiseksi esimerkiksi määräämällä pääomavaatimuksen korotuksia tai korottamalla kertoimia.

2. Jos markkinaan kohdistuvan riskin sisäisten mallien tapauksessa useat asetuksen (EU) N:o 575/2013 366 artiklassa tarkoitetut ylitykset osoittavat, että sisäiset mallit eivät ole tai eivät enää ole tarkkoja, toimivaltaisten viranomaisten on peruutettava lupa sisäisten mallien käyttöön tai toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sisäisiä malleja parannetaan viipymättä ja asetetussa määräajassa.

3. Jos sijoituspalveluyritys, jolle on myönnetty lupa käyttää sisäisiä malleja, ei enää täytä kyseisten sisäisten mallien soveltamista koskevia vaatimuksia, toimivaltaisten viranomaisten on vaadittava sijoituspalveluyritykseltä joko osoitusta siitä, että noudattamatta jättämisen vaikutus on vähäinen, tai vaatimusten täyttämistä koskevan suunnitelman ja määräajan esittämistä. Toimivaltaisten viranomaisten on vaadittava parannuksia esitettyyn suunnitelmaan, jos on epätodennäköistä, että sen tuloksena on täydellinen vaatimustenmukaisuus tai jos määräaika ei ole asianmukainen.

Jos on epätodennäköistä, että sijoituspalveluyritys noudattaa vaatimuksia asetetussa määräajassa, tai se ei ole tyydyttävällä tavalla osoittanut, että noudattamatta jättämisen vaikutus on vähäinen, jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että toimivaltaiset viranomaiset peruuttavat luvan käyttää sisäisiä malleja tai rajoittavat sen koskemaan aloja, joilla vaatimukset täyttyvät, tai aloja, joilla vaatimustenmukaisuus voidaan saavuttaa asianmukaisessa määräajassa.

4. EPV analysoi eri sijoituspalveluyritysten sisäisiä malleja ja sitä, miten sisäisiä malleja käyttävät sijoituspalveluyritykset käsittelevät samanlaisia riskejä tai vastuita. Se ilmoittaa asiasta EAMV:lle.

Johdonmukaisten, tehokkaiden ja vaikuttavien valvontakäytäntöjen edistämiseksi EPV laatii kyseisen analyysin pohjalta ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 16 artiklan mukaisesti ohjeita viitearvoineen siitä, miten sijoituspalveluyritysten on käytettävä sisäisiä malleja ja miten näitä sisäisiä malleja on sovellettava samanlaisiin riskeihin tai vastuisiin.

Jäsenvaltioiden on kannustettava toimivaltaisia viranomaisia ottamaan huomioon kyseisen analyysin ja kyseiset ohjeet 1 kohdassa tarkoitettua tarkastelua varten.







4 jakso

Valvontatoimenpiteet ja -valtuudet

38 artikla

Valvontatoimenpiteet

Toimivaltaisten viranomaisten on vaadittava sijoituspalveluyrityksiä toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet varhaisessa vaiheessa seuraavissa tilanteissa:

a) sijoituspalveluyritys ei täytä tämän direktiivin tai asetuksen (EU) 2019/2033 vaatimuksia;

b) toimivaltaisilla viranomaisilla on näyttöä siitä, että sijoituspalveluyritys ei todennäköisesti noudata tämän direktiivin tai asetuksen (EU) 2019/2033 saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettuja kansallisia säännöksiä seuraavan 12 kuukauden aikana.

39 artikla

Valvontavaltuudet

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on sellaiset valvontavaltuudet puuttua sijoituspalveluyritysten toimintaan, jotka ovat tarpeen niiden tehtävien hoitamiseksi tehokkaasti ja oikeasuhteisella tavalla.

2. Sovellettaessa 36 artiklaa, 37 artiklan 3 kohtaa ja 38 artiklaa sekä asetusta (EU) 2019/2033 toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava valtuudet a) vaatia, että sijoituspalveluyrityksillä on lisää omia varoja asetuksen (EU) 2019/2033 11 artiklassa säädettyjen vaatimuksen lisäksi tämän direktiivin 40 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti tai että vaadittujen omien varojen ja likvidien varojen määrää mukautetaan näiden sijoituspalveluyritysten liiketoiminnan olennaisten muutosten yhteydessä; b) vaatia tehostamaan 24 ja 26 artiklan mukaisesti käyttöön otettuja järjestelyjä, prosesseja, mekanismeja ja strategioita; c) vaatia sijoituspalveluyrityksiä esittämään vuoden kuluessa suunnitelma tämän direktiivin ja asetuksen (EU) 2019/2033 mukaisten valvontavaatimusten noudattamisen palauttamiseksi sekä asettaa määräaika sen täytäntöönpanolle ja vaatia parannuksia suunnitelmaan sen soveltamisalan ja aikataulun osalta; d) vaatia sijoituspalveluyrityksiä soveltamaan erityistä politiikkaa varausten tekemiseksi tai erityistä varojen käsittelyä omien varojen vaatimusten osalta; e) rajoittaa tai supistaa sijoituspalveluyritysten liiketoimintaa, toimintoja tai verkostoa tai kehottaa sijoituspalveluyritystä päättämään sellainen toiminta, josta aiheutuu liian suuria riskejä sijoituspalveluyrityksen taloudelliselle vakaudelle; f) vaatia sijoituspalveluyrityksiä vähentämään niiden toimintaan, tuotteisiin ja järjestelmiin, myös ulkoistettuihin toimintoihin, sisältyvää riskiä; g) vaatia sijoituspalveluyrityksiä rajoittamaan muuttuvan palkkion määrä tietyksi prosenttiosuudeksi nettotuloista, jos palkkion määrä on ristiriidassa terveen pääomapohjan säilyttämisen kanssa; h) vaatia sijoituspalveluyrityksiä käyttämään nettovoittoja omien varojen vahvistamiseen; i) rajoittaa sijoituspalveluyrityksen osakkeenomistajille, jäsenille tai ensisijaisen lisäpääoman (AT1) instrumenttien haltijoille tapahtuvaa voitonjakoa tai koronmaksua tai kieltää se edellyttäen, että kieltoa ei voida katsoa sijoituspalveluyrityksen maksulaiminlyönniksi; j) asettaa lisäraportointia tai useammin tapahtuvaa raportointia koskevia vaatimuksia, jotka ovat tiukempia kuin tässä direktiivissä ja asetuksessa (EU) 2019/2033 säädetyt vaatimukset, mukaan luettuna pääoma- ja maksuvalmiuspositioita koskeva raportointi; k) asettaa erityisiä maksuvalmiusvaatimuksia 42 artiklan mukaisesti; l) vaatia antamaan lisätietoja; m) vaatia sijoituspalveluyrityksiä vähentämään sijoituspalveluyritysten verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuteen kohdistuvia riskejä yritysten prosessien, tietojen ja varojen luottamuksellisuuden, eheyden ja saatavuuden varmistamiseksi.

3. Sovellettaessa 2 kohdan j alakohtaa toimivaltaiset viranomaiset saavat asettaa lisäraportointia tai useammin tapahtuvaa raportointia koskevia vaatimuksia sijoituspalveluyrityksille vain, jos ilmoitettavat tiedot eivät ole päällekkäisiä muiden tietojen kanssa ja jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy: a) yksi 38 artiklan a ja b alakohdassa tarkoitetuista tapauksista soveltuu; b) toimivaltainen viranomainen katsoo tarpeelliseksi kerätä 38 artiklan b alakohdassa tarkoitettua näyttöä; c) lisätietoja tarvitaan 36 artiklassa tarkoitetussa vakavaraisuuden arviointiprosessissa.

Tietojen katsotaan olevan päällekkäisiä, jos toimivaltaisella viranomaisella on jo hallussaan samat tai olennaisilta osin samat tiedot, toimivaltainen viranomainen voi tuottaa ne tai sama toimivaltainen viranomainen voi saada ne muilla keinoilla kuin vaatimalla sijoituspalveluyritystä ilmoittamaan ne. Toimivaltainen viranomainen ei saa vaatia näitä lisätietoja, jos tiedot ovat toimivaltaisen viranomaisen saatavilla eri muodossa tai tarkkuustasolla kuin ilmoitettavat lisätiedot eikä eri muoto tai tarkkuustaso estä sitä tuottamasta olennaisilta osin vastaavia tietoja.

40 artikla

Omien varojen lisävaatimus

1. Toimivaltaisten viranomaisten on asetettava 39 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu omien varojen lisävaatimus ainoastaan silloin, kun ne toteavat 36 ja 37 artiklan mukaisesti suoritettujen tarkastelujen perusteella sijoituspalveluyrityksen osalta jonkin seuraavista tilanteista: a) sijoituspalveluyritykseen kohdistuu riskejä tai riskitekijöitä, tai sijoituspalveluyritys aiheuttaa muille riskejä, jotka ovat olennaisia ja joita ei ole lainkaan tai riittävästi katettu asetuksen (EU) 2019/2033 kolmannessa tai neljännessä osassa säädetyllä omien varojen vaatimuksella, erityisesti K-tekijöiden mukaisilla vaatimuksilla; b) sijoituspalveluyritys ei täytä 24 ja 26 artiklassa asetettuja vaatimuksia ja muiden valvontatoimenpiteiden soveltaminen ei todennäköisesti riittävästi paranna järjestelyjä, prosesseja, mekanismeja ja strategioita niin nopeasti kuin olisi tarpeen; c) mukautukset, jotka koskevat kaupankäyntivarastoon sovellettavaa varovaista arvostamista, eivät riitä siihen, että sijoituspalveluyrityksellä olisi mahdollisuus myydä tai suojata positionsa lyhyen ajan kuluessa ilman merkittäviä tappioita normaaleissa markkinaolosuhteissa; d) edellä 37 artiklan mukaisesti suoritetussa tarkastelussa ilmenee, että sallittujen sisäisten mallien soveltamista koskevat vaatimukset eivät täyty, ja se todennäköisesti johtaa riittämättömiin pääoman tasoihin; e) sijoituspalveluyritys ei toistuvasti kykene saavuttamaan tai ylläpitämään 41 artiklassa säädettyä omien varojen lisäyksen riittävää tasoa.

2. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohdan a alakohtaa katsotaan, ettei riskejä tai riskitekijöitä ole lainkaan tai riittävästi katettu asetuksen (EU) 2019/2033 kolmannessa ja neljännessä osassa säädetyillä omien varojen vaatimuksilla vain, jos sellaisen pääoman määrä, tyyppi ja jakautuminen, jota toimivaltainen viranomainen pitää riittävänä suoritettuaan vakavaraisuuden arvioinnin sijoituspalveluyritysten tämän direktiivin 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteuttaman arvioinnin perusteella, ovat suuremmat kuin asetuksen (EU) 2019/2033+ kolmannessa tai neljännessä osassa säädetty sijoituspalveluyrityksen omien varojen vaatimus.

Ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa riittävään pääomaan voi kuulua riskejä tai riskitekijöitä, jotka on nimenomaisesti jätetty asetuksen (EU) 2019/2033 kolmannessa tai neljännessä osassa säädetyn omien varojen vaatimuksen ulkopuolelle.

3. Toimivaltaisten viranomaisten on määritettävä 39 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisen omien varojen lisävaatimuksen taso tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävänä pidetyn pääoman ja asetuksen (EU) 2019/2033 kolmannessa tai neljännessä osassa säädetyn omien varojen vaatimuksen erotuksena.

4. Toimivaltaisten viranomaisten on edellytettävä, että sijoituspalveluyritykset täyttävät 39 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun omien varojen lisävaatimuksen omilla varoilla seuraavien edellytysten mukaisesti: a) vähintään kolme neljäsosaa omien varojen lisävaatimuksesta täyttää ensisijaisella pääomalla (T1); b) vähintään kolmen neljäsosan ensisijaisesta pääomasta (T1) muodostuu ydinpääomasta (CET1); c) kyseisiä omia varoja ei käytetä asetuksen (EU) 2019/2033 11 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen omien varojen vaatimusten täyttämiseen.

5. Toimivaltaisen viranomaisen on perusteltava kirjallisesti päätös asettaa 39 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu omien varojen lisävaatimus antamalla selkeä selvitys tämän artiklan 1–4 kohdassa tarkoitettuja seikkoja koskevasta täysimääräisestä arvioinnista. Tähän sisältyvät tämän artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa erityiset perustelut siitä, miksi 41 artiklan 1 kohdan mukaan vahvistetun pääoman tason ei enää katsota riittävän.

6. EPV laatii EAMV:tä kuultuaan teknisten sääntelystandardien luonnokset, joilla määritetään, kuinka 2 kohdassa tarkoitetut riskit ja riskitekijät mitataan, mukaan luettuina riskit tai riskitekijät, jotka on nimenomaisesti jätetty asetuksen (EU) 2019/2033 kolmannessa tai neljännessä osassa säädettyjen omien varojen vaatimusten ulkopuolelle.

EPV:n on varmistettava, että teknisten sääntelystandardien luonnokset sisältävät ohjeellisia laadullisia tunnuslukuja 39 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja omien varojen määriä varten ottaen huomioon sijoituspalveluyritysten erilaiset liiketoimintamallit ja oikeudelliset muodot ja että ne ovat oikeasuhteisia, kun otetaan huomioon

a) sijoituspalveluyrityksille ja toimivaltaisille viranomaisille aiheutuva täytäntöönpanorasitus;

b) se mahdollisuus, että korkeammat omien varojen vaatimukset, joita sovelletaan, kun sijoituspalveluyritykset eivät käytä sisäisiä malleja, oikeuttaa alempien omien varojen vaatimusten käyttöönoton, kun riskejä ja riskitekijöitä arvioidaan 2 kohdan mukaisesti.

EPV toimittaa kyseisten teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2021.

Siirretään komissiolle valta täydentää tätä direktiiviä hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

7. Toimivaltaiset viranomaiset voivat asettaa 1–6 kohdan mukaisesti omien varojen lisävaatimuksen asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville sijoituspalveluyrityksille säädetyt edellytykset täyttäville sijoituspalveluyrityksille tapauskohtaisen arvioinnin perusteella ja jos ne katsovat sen olevan perusteltua.

41 artikla

Omien varojen lisävaatimuksia koskevat ohjeet

1. Suhteellisuusperiaatteen huomioon ottaen ja oikeassa suhteessa sellaisten sijoituspalveluyritysten, jotka eivät täytä asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville sijoituspalveluyrityksille säädettyjä edellytyksiä, harjoittaman toiminnan suuruuteen, merkitykseen järjestelmän kannalta, luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen, toimivaltaiset viranomaiset voivat edellyttää, että tällaisten sijoituspalveluyritysten omien varojen taso ylittää 24 artiklan perusteella riittävästi asetuksen (EU) 2019/2033 kolmannessa osassa ja tässä direktiivissä asetetut vaatimukset, myös 39 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut omien varojen lisävaatimukset, sen varmistamiseksi, että suhdannevaihtelut eivät johda kyseisten vaatimusten rikkomiseen tai uhkaa sijoituspalveluyrityksen kykyä ajaa toimintansa alas tai lopettaa se hallitusti.

2. Toimivaltaisten viranomaisten on tarvittaessa tarkasteltava kunkin sijoituspalveluyrityksen, joka ei täytä asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville sijoituspalveluyrityksille säädettyjä edellytyksiä, tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti asettamaa omien varojen tasoa ja tarpeen mukaan ilmoitettava kyseiselle sijoituspalveluyritykselle tämän tarkastelun päätelmistä ja myös tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti asetetun omien varojen tason mukauttamista koskevista odotuksista. Tällaiseen ilmoitukseen on sisällyttävä päivämäärä, johon mennessä toimivaltainen viranomainen edellyttää mukautuksen olevan valmis.

42 artikla

Erityiset maksuvalmiusvaatimukset

1. Toimivaltaisten viranomaisten on asetettava tämän direktiivin 39 artiklan 2 kohdan k alakohdassa tarkoitettuja erityisiä maksuvalmiusvaatimuksia vain, jos ne tämän direktiivin 36 ja 37 artiklan mukaisesti suoritettujen arviointien perusteella toteavat, että sijoituspalveluyritys, joka ei täytä asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville sijoituspalveluyrityksille säädettyjä edellytyksiä, tai joka täyttää asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset mutta jota ei ole vapautettu asetuksen (EU) 2019/2033 43 artiklan 1 kohdassa säädetystä maksuvalmiusvaatimuksesta, on jossakin seuraavista tilanteista: a) sijoituspalveluyritykseen kohdistuu likviditeettiriski tai -riskitekijöitä, jotka ovat olennaisia ja joita ei ole lainkaan tai riittävästi katettu asetuksen (EU) 2019/2033viidennessä osassa säädetyllä maksuvalmiusvaatimuksella; b) sijoituspalveluyritys ei täytä tämän direktiivin 24 ja 26 artiklassa asetettuja vaatimuksia ja muiden hallinnollisten toimenpiteiden soveltaminen ei todennäköisesti riittävästi paranna järjestelyjä, prosesseja, mekanismeja ja strategioita niin nopeasti kuin olisi tarpeen.

2. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohdan a alakohtaa katsotaan, että likviditeettiriskiä tai ‐riskitekijöitä ei ole lainkaan tai riittävästi katettu asetuksen (EU) 2019/2033 viidennessä osassa säädetyllä maksuvalmiusvaatimuksella vain, jos sellaisen likviditeetin määrät ja tyypit, jota toimivaltainen viranomainen pitää riittävänä suoritettuaan vakavaraisuuden arvioinnin sijoituspalveluyritysten tämän direktiivin 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteuttaman arvioinnin perusteella, ovat suuremmat kuin asetuksen (EU) 2019/2033 viidennessä osassa säädetty sijoituspalveluyrityksen maksuvalmiusvaatimus.

3. Toimivaltaisten viranomaisten on määritettävä tämän direktiivin 39 artiklan 2 kohdan k alakohdan mukaisen erityisen maksuvalmiusvaatimuksen taso tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävänä pidetyn likviditeetin ja asetuksen (EU) 2019/2033 viidennessä osassa säädetyn maksuvalmiusvaatimuksen erotuksena.

4. Toimivaltaisten viranomaisten on vaadittava, että sijoituspalveluyritykset täyttävät tämän direktiivin 39 artiklan 2 kohdan k alakohdassa tarkoitetun erityisen maksuvalmiusvaatimuksen käteisvaroilla asetuksen (EU) 2019/2033 43 artiklan mukaisesti.

5. Toimivaltaisen viranomaisen on perusteltava kirjallisesti päätös asettaa erityinen maksuvalmiusvaatimus 39 artiklan 2 kohdan k alakohdan nojalla antamalla selkeä selvitys tämän artiklan 1–3 kohdassa tarkoitettuja seikkoja koskevasta täysimääräisestä arvioinnista.

6. EPV laatii EAMV:tä kuultuaan luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joilla määritetään sijoituspalveluyritysten koko, rakenne ja sisäinen organisaatio sekä kyseisten yritysten toiminnan luonne, laajuus ja monimuotoisuus asianmukaisesti huomioon ottaen, kuinka 2 kohdassa tarkoitetut likviditeettiriski ja -riskitekijät mitataan.

EPV toimittaa kyseisten teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2021.

Siirretään komissiolle valta täydentää tätä direktiiviä hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

43 artikla

Yhteistyö kriisinratkaisuviranomaisten kanssa

Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava asianomaisille kriisinratkaisuviranomaisille tämän direktiivin 39 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti asetetusta omien varojen lisävaatimuksesta, jota edellytetään direktiivin 2014/59/EU soveltamisalaan kuuluvalta sijoituspalveluyritykseltä, ja mahdollisista tämän direktiivin 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista mukauttamista koskevista odotuksista tällaisen sijoituspalveluyrityksen osalta.

44 artikla

Julkistamisvaatimukset

Jäsenvaltioiden on annettava toimivaltaisille viranomaisille valtuudet

a) vaatia sijoituspalveluyrityksiä, jotka eivät täytä asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville sijoituspalveluyrityksille säädettyjä edellytyksiä, sekä asetuksen (EU) 2019/2033 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja sijoituspalveluyrityksiä julkistamaan asetuksen (EU) 2019/2033 46 artiklassa tarkoitetut tiedot useammin kuin kerran vuodessa ja asettamaan julkistamiselle määräajat;

b) vaatia sijoituspalveluyrityksiä, jotka eivät täytä asetuksen (EU) 2019/2033 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville sijoituspalveluyrityksille säädettyjä edellytyksiä, sekä asetuksen (EU) 2019/2033 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja sijoituspalveluyrityksiä käyttämään muiden kuin tilinpäätösasiakirjojen julkistamiseen tiettyjä muita viestintäkanavia ja paikkoja, erityisesti sijoituspalveluyritysten verkkosivuja;

c) vaatia emoyrityksiä julkistamaan vuosittain kuvauksen sijoituspalveluyritysten ryhmän oikeudellisesta rakenteesta, hallinnointi- ja ohjausrakenteesta sekä organisaatiorakenteesta tämän direktiivin 26 artiklan 1 kohdan ja direktiivin 2014/65/EU 10 artiklan mukaisesti joko kokonaisuudessaan tai esittämällä viittaukset vastaaviin tietoihin.

45 artikla

Velvollisuus ilmoittaa EPV:lle

1. Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EPV:lle a) 36 artiklassa tarkoitetusta vakavaraisuuden arviointiprosessista; b) 39, 40 ja 41 artiklassa tarkoitettujen päätösten tekemiseksi käytettävästä menetelmästä. c) 18 artiklassa tarkoitettujen hallinn