2003R1560 — FI — 09.02.2014 — 002.002

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:





Oikaisu









▼B

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1560/2003,

annettu 2 päivänä syyskuuta 2003,

niiden perusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta, joiden mukaisesti määritetään kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 343/2003 soveltamista koskevista säännöistä







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon niiden perusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta, joiden mukaisesti määritetään kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio, 18 päivänä helmikuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 343/2003 ( 1 ) ja erityisesti sen 15 artiklan 5 kohdan, 17 artiklan 3 kohdan, 18 artiklan 3 kohdan, 19 artiklan 3 ja 5 kohdan, 20 artiklan 1, 3 ja 4 kohdan sekä 22 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksen (EY) N:o 343/2003 tehokas täytäntöönpano edellyttää muutamien yksityiskohtaisten käytännön sääntöjen antamista. Nämä säännöt on laadittava selkeästi, jotta helpotetaan yhteistyötä jäsenvaltioiden niiden viranomaisten välillä, jotka ovat toimivaltaisia soveltamaan asetusta toisaalta vastaanottoa tai takaisinottoa koskevien pyyntöjen toimittamiseen ja käsittelyyn ja toisaalta tietopyyntöihin ja siirtojen toteuttamiseen. (2) Jotta voitaisiin taata mahdollisimman hyvä jatkuvuus Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioon jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion ratkaisemisesta tehdyn, Dublinissa 15 päivänä kesäkuuta 1990 allekirjoitetun yleissopimuksen ( 2 ) sekä sen korvaavan asetuksen (EY) N:o 343/2003 kanssa, tämän asetuksen on perustuttava kyseisen yleissopimuksen 18 artiklassa perustetun komitean vahvistamiin periaatteisiin, luetteloihin ja lomakkeisiin, joihin on kuitenkin tarpeen tehdä joitakin muutoksia toisaalta uusien perusteiden käyttöönoton ja joidenkin säännösten sanamuodon vuoksi ja toisaalta käytännön kokemusten perusteella. (3) On otettava asianmukaisesti huomioon asetuksessa (EY) N:o 343/2003 vahvistettujen menettelyjen vuorovaikutus Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi 11 päivänä joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2725/2000 ( 3 ) soveltamisen kanssa. (4) Sekä jäsenvaltioiden että asianomaisten turvapaikanhakijoiden kannalta on suotavaa, että käytössä on menettely, jonka avulla voidaan ratkaista tilanne, jossa kaksi jäsenvaltiota on eri mieltä asetuksen (EY) N:o 343/2003 15 artiklan humanitaarisen lausekkeen soveltamisesta. (5) Sähköisen tiedonsiirtoverkon perustaminen asetuksen (EY) N:o 343/2003 täytäntöönpanon helpottamiseksi edellyttää, että annetaan säännöt sekä verkostoa koskevista teknisistä vaatimuksista että sen käytöstä. (6) Tämän asetuksen soveltamiseksi toteutettaviin käsittelyihin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 343/2003 21 artiklan mukaisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY ( 4 ). (7) Koska asetus (EY) N:o 343/2003 ei sido Tanskaa, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti tämä asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta siihen, ennen kuin on päästy sopimukseen siitä, että Tanska voi osallistua asetuksen (EY) N:o 343/2003 soveltamiseen. (8) Niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä 19 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn sopimuksen ( 5 ) 4 artiklan mukaisesti tätä asetusta sovelletaan samasta päivämäärästä alkaen sekä jäsenvaltioissa että Islannissa ja Norjassa. Sen vuoksi ’jäsenvaltioilla’ tarkoitetaan tässä asetuksessa myös Islantia ja Norjaa. (9) On tärkeää, että tämä asetus tulee voimaan mahdollisimman pian, jotta asetusta (EY) N:o 343/2003 voitaisiin soveltaa. (10) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 343/2003 27 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







I OSASTO

MENETTELYT







I LUKU

PYYNTÖJEN LAATIMINEN

1 artikla

Vastaanottopyynnön laatiminen

1. Vastaanottoa koskeva pyyntö laaditaan liitteessä I olevan mallin mukaiselle lomakkeelle. Tiettyihin lomakkeen kohtiin on ehdottomasti täytettävä pyydetyt tiedot, kun taas toiset kohdat voidaan täyttää, jos tiedot ovat saatavilla. Lisätietoja voidaan ilmoittaa tarkoitusta varten varatussa kohdassa.

Lisäksi pyyntöön on liitettävä

a) jäljennökset kaikista todisteista ja aihetodisteista, joiden perusteella voidaan olettaa, että jäsenvaltio, jolle vastaanottopyyntö on esitetty, on vastuussa turvapaikkahakemuksen käsittelystä, ja siihen on tarvittaessa liitettävä myös selvitys siitä, miten todisteet on saatu, ja todistusvoimasta, jonka vastaanottopyynnön esittänyt jäsenvaltio katsoo niillä olevan asetuksen (EY) N:o 343/2003 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen, tämän asetuksen liitteessä II olevien todiste- ja aihetodisteluetteloiden perusteella;

b) tarvittaessa jäljennös turvapaikanhakijan kirjallisessa hakemuksessaan esittämistä tai hakemukseen kirjatuista lausumista.

2. Jos vastaanottopyyntö perustuu osumaan, jonka Eurodacin keskusyksikkö on siirtänyt asetuksen (EY) N:o 2725/2000 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti vertailtuaan turvapaikanhakijan sormenjälkiä sormenjälkiin, jotka on otettu aikaisemmin ja siirretty keskusyksikölle kyseisen asetuksen 8 artiklan mukaisesti ja tarkistettu 4 artiklan 6 kohdan mukaisesti, pyyntöön on sisällytettävä myös keskusyksikön toimittamat tiedot.

▼M2

2a. Jos vastaanottopyyntö perustuu osumaan, jonka viisumitietojärjestelmä (VIS) on siirtänyt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 767/2008 ( 6 ) 21 artiklan mukaisesti vertailtuaan kansainvälistä suojelua hakevan henkilön sormenjälkiä sormenjälkiin, jotka on otettu aikaisemmin ja siirretty viisumitietojärjestelmään kyseisen asetuksen 9 artiklan mukaisesti ja tarkistettu sen 21 artiklan mukaisesti, pyyntöön on sisällytettävä myös viisumitietojärjestelmän toimittamat tiedot.

▼B

3. Jos vastaanottopyynnön esittänyt jäsenvaltio pyytää kiireellistä vastausta asetuksen N:o (EY) 343/2003 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, pyynnössä on mainittava olosuhteet, joissa turvapaikkahakemus on tehty, sekä vastauksen kiireellisyyden perusteena olevat oikeudelliset seikat ja tosiseikat.

▼M2

2 artikla

Takaisinottopyynnön laatiminen

Takaisinottopyyntö on tehtävä liitteessä III olevan mallin mukaiselle vakiolomakkeelle, ja siinä on esitettävä pyynnön luonne ja perusteet sekä mainittava ne Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 ( 7 ) säännökset, joiden nojalla pyyntö tehdään.

Lisäksi pyyntöön on liitettävä tapauksen mukaan:

a) jäljennökset kaikista todisteista ja aihetodisteista, joiden perusteella voidaan olettaa, että jäsenvaltio, jolle vastaanottopyyntö on esitetty, on vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä, ja siihen on tarvittaessa liitettävä myös selvitys siitä, miten todisteet on saatu, ja todistusvoimasta, jonka vastaanottopyynnön esittänyt jäsenvaltio katsoo niillä olevan asetuksen (EU) N:o 604/2013 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen, tämän asetuksen liitteessä II olevien todiste- ja aihetodisteluetteloiden perusteella;

b) tiedot osumasta, jonka Eurodacin keskusyksikkö on siirtänyt asetuksen (EY) N:o 2725/2000 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti vertailtuaan hakijan sormenjälkiä sormenjälkiin, jotka on otettu aikaisemmin ja siirretty keskusyksikölle kyseisen asetuksen 4 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti ja tarkistettu sen 4 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

▼B







II LUKU

PYYNTÖÖN VASTAAMINEN

3 artikla

Vastaanottopyynnön käsittely

1. Vastaanottopyynnön perusteeksi esitettyjä oikeudellisia seikkoja ja tosiseikkoja on tarkasteltava asetuksen (EY) N:o 343/2003 säännösten sekä tämän asetuksen liitteessä II olevien todiste- ja aihetodisteluetteloiden kannalta.

2. Riippumatta siitä, mihin asetuksen (EY) N:o 343/2003 kriteereihin ja säännöksiin pyynnössä vedotaan, vastaanottopyynnön saaneen jäsenvaltion on mainitun asetuksen 18 artiklan 1 ja 6 kohdassa säädettyihin määräaikoihin mennessä tarkistettava tyhjentävästi ja puolueettomasti ja ottaen huomioon kaikki sen käytettävissä joko suoraan tai epäsuorasti olevat tiedot, kuuluuko turvapaikkahakemuksen käsittely sen vastuulle. Jos vastaanottopyynnön saaneen jäsenvaltion suorittamien tarkistusten perusteella käy ilmi, että asian käsittely kuuluu sen vastuulle vähintään yhden asetuksessa (EY) N:o 343/2003 mainitun kriteerin nojalla, jäsenvaltion on tunnustettava vastuunsa.

4 artikla

Takaisinottopyynnön käsittely

Jos takaisinottopyyntö perustuu Eurodacin keskusyksikön toimittamiin tietoihin, jotka pyynnön esittänyt jäsenvaltio on tarkistanut asetuksen (EY) N:o 2725/2000 4 artiklan 6 kohdan mukaisesti, pyynnön saaneen jäsenvaltion on tunnustettava vastuunsa, paitsi jos sen suorittamat tarkastukset osoittavat, että sen vastuu on lakannut asetuksen (EY) N:o 343/2003 4 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan tai 16 artiklan 2, 3 tai 4 kohdan nojalla. Vastuun lakkaamiseen näiden säännösten nojalla voidaan vedota ainoastaan aineellisten todisteiden tai turvapaikanhakijan yksityiskohtaisten ja tarkistettavissa olevien lausumien perusteella.

5 artikla

Kielteinen vastaus

1. Jos pyynnön saanut jäsenvaltio katsoo tarkistuksen jälkeen, että esitetyt seikat eivät osoita sen olevan vastuussa, sen on perusteltava kieltäytymisensä yksityiskohtaisesti pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle lähettämässään kielteisessä vastauksessa.

2. Jos pyynnön esittänyt jäsenvaltio katsoo, että kieltäytyminen perustuu virhearviointiin, tai jos se voi esittää täydentäviä seikkoja pyyntönsä tueksi, se voi pyytää pyyntönsä käsittelemistä uudelleen. Tätä mahdollisuutta on käytettävä kolmen viikon kuluessa kielteisen vastauksen vastaanottamisesta. Pyynnön saaneen jäsenvaltion on pyrittävä vastaamaan pyyntöön kahden viikon kuluessa. Tämä lisämenettely ei missään tapauksessa johda asetuksen (EY) N:o 343/2003 18 artiklan 1 ja 6 kohdassa ja 20 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyjen määräaikojen jatkamiseen.

6 artikla

Myönteinen vastaus

Jos pyynnön saanut jäsenvaltio tunnustaa vastuunsa, vastauksessa on mainittava tämä ja täsmennettävä se asetuksen (EY) N:o 343/2003 säännös, jonka perusteella pyyntö hyväksytään, sekä ilmoitettava siirron järjestämistä varten tarvittavat tiedot, kuten yhteyshenkilön tai -yksikön yhteystiedot.







III LUKU

SIIRRON TOTEUTTAMINEN

7 artikla

Siirron toteuttamistapa

1. Turvapaikanhakijan siirto turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon voidaan toteuttaa jollakin seuraavista tavoista:

a) hakijan aloitteesta, jolloin vahvistetaan määräpäivä;

b) valvottuna lähtönä, jolloin pyynnön esittäneen jäsenvaltion viranomainen saattaa turvapaikanhakijan lähtöpaikalle ja hänen saapumispaikkansa sekä saapumispäivä ja -aika ilmoitetaan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevalle jäsenvaltiolle etukäteen sovittuun määräaikaan mennessä;

c) saattajan kanssa, jolloin pyynnön esittäneen jäsenvaltion viranomainen tai sen tähän tehtävään valtuuttaman organisaation edustaja saattaa hakijan ja luovuttaa hänet hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion viranomaisille.

2. Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa turvapaikanhakijalle myönnetään asetuksen (EY) N:o 343/2003 19 artiklan 3 kohdassa ja 20 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettu kulkulupa, jonka malli on tämän asetuksen liitteessä IV, jotta hän voi siirtyä turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon ja todistaa henkilöllisyytensä, kun hän saapuu vastuussa olevan jäsenvaltion vastaanotto- tai takaisinottopäätöksen tiedoksiannon yhteydessä määrättyyn paikkaan ilmoitetussa määräajassa.

Jos hakijalla ei 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa ole henkilöasiakirjoja, hänelle myönnetään kulkulupa. Siirron toteuttamispaikka ja -aika vahvistetaan asianomaisten jäsenvaltioiden yhteisellä sopimuksella 8 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti

3. Siirron toteuttava jäsenvaltio valvoo, että hakijalle palautetaan kaikki hänen asiakirjansa ennen lähtöä tai että ne luovutetaan hänen saattajalleen, jotta tämä voi toimittaa ne turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion viranomaisille, tai että ne toimitetaan näille viranomaisille jollakin muulla sopivalla tavalla.

8 artikla

Yhteistyö siirron toteuttamisessa

1. Turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion on annettava lupa hakijan siirtämiseen viipymättä ja valvottava, ettei hänen maahantulolleen aseteta esteitä. Jäsenvaltion on tarvittaessa määritettävä alueellaan sijaitseva paikka, johon turvapaikanhakija siirretään tai jossa hänet luovutetaan toimivaltaisille viranomaisille, ja otettava huomioon rajoitukset, jotka aiheutuvat siirron toteuttavalle jäsenvaltiolle maantieteellisistä tekijöistä ja käytettävissä olevista kuljetusvälineistä. Saattajaa ei voida missään tapauksessa vaatia saattamaan turvapaikanhakijaa pidemmälle kuin valitun kansainvälisen kuljetusmuodon pääteasemalle eikä siirron toteuttavaa jäsenvaltiota voida vaatia vastaamaan matkakustannuksista tätä pidemmälle.

2. Siirron toteuttavan jäsenvaltion on järjestettävä turvapaikanhakijan ja hänen saattajansa kuljetukset ja vahvistettava yhteisymmärryksessä turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion kanssa saapumisajankohta ja tarvittaessa turvapaikanhakijan luovuttamista toimivaltaisille viranomaisille koskevat yksityiskohdat. Turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio voi vaatia, että sille ilmoitetaan hakijan saapumisesta kolme työpäivää etukäteen.

▼M2

3. Liitteessä VI esitetty vakiolomake on tarkoitettu sellaisten tietojen toimittamiseen vastuussa olevalle jäsenvaltiolle, jotka ovat tarpeen siirrettävän henkilön oikeuksista ja välittömistä erityistarpeista huolehtimiseksi. Tätä vakiolomaketta on pidettävä 2 kohdassa tarkoitettuna ilmoituksena.

▼B

9 artikla

Siirron lykkäytyminen tai myöhästyminen

1. Turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevalle jäsenvaltiolle on ilmoitettava viipymättä siirron lykkäytymisestä, joka johtuu joko muutoksenhausta tai uudelleenkäsittelyä koskevasta hakemuksesta, joilla on lykkäävä vaikutus, tai aineellisista olosuhteista, kuten hakijan terveydentilasta tai siitä, että kuljetusvälinettä ei ole saatavilla tai että turvapaikanhakija on välttänyt siirron täytäntöönpanon.

▼M2

1a. Jos siirto viivästyy siirron toteuttavan jäsenvaltion pyynnöstä, siirron toteuttavan ja vastuussa olevan jäsenvaltion on jatkettava yhteydenpitoa, jotta uusi siirto voidaan järjestää mahdollisimman pian 8 artiklan mukaisesti ja viimeistään kahden viikon kuluttua siitä kun viranomaiset saavat tiedon viivästyksen tai lykkäyksen aiheuttaneiden olosuhteiden lakkaamisesta. Tällaisessa tapauksessa on ennen siirtoa toimitettava liitteen VI mukainen päivitetty vakiolomake tietojen toimittamiseksi ennen siirtoa.

▼M2

2. Jos jäsenvaltio ei pysty toteuttamaan siirtoa asetuksen (EU) N:o 604/2013 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista syistä tavanomaisessa kuuden kuukauden määräajassa siitä, kun asianomaista henkilöä koskeva vastaanotto- tai takaisinottopyyntö on hyväksytty, tai muutoksenhaun tai uudelleen käsittelyn johdosta annetun lopullisen päätöksen tekemisestä, jos sillä on lykkäävä vaikutus, sen on ilmoitettava tästä vastuussa olevalle jäsenvaltiolle ennen määräajan päättymistä. Muussa tapauksessa vastuu kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä ja muut asetuksesta (EU) N:o 604/2013 johtuvat velvoitteet säilyvät pyynnön esittäneellä jäsenvaltiolla mainitun asetuksen 29 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

▼B

3. Jos jäsenvaltio aikoo toteuttaa siirron kuuden kuukauden määräajan päätyttyä asetuksen (EY) N:o 343/2003 19 artiklan 4 kohdassa tai 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista syistä, sen on ensin neuvoteltava asiasta turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion kanssa.

10 artikla

Hyväksytyksi katsotun siirron toteuttaminen

1. Jos pyynnön saaneen jäsenvaltion katsotaan hyväksyneen vastaanotto- tai takaisinottopyyntöön perustuvan siirron asetuksen (EY) N:o 343/2003 18 artiklan 7 kohdan tai 20 artiklan 1 kohdan c alakohdan perusteella, pyynnön esittäneen jäsenvaltion on neuvoteltava sen kanssa siirtoon liittyvistä järjestelyistä.

2. Turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion on pyynnön esittäneen jäsenvaltion pyynnöstä vahvistettava viipymättä kirjallisesti, että se tunnustaa määräajan ylittymisestä aiheutuvan vastuunsa. Turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion on toteutettava viipymättä tarvittavat toimet turvapaikanhakijan saapumispaikan määrittämiseksi sekä tarvittaessa sovittava pyynnön saaneen jäsenvaltion kanssa saapumisajankohdasta ja turvapaikanhakijan luovuttamista toimivaltaisille viranomaisille koskevista yksityiskohdista.







IV LUKU

HUMANITAARINEN LAUSEKE

11 artikla

Riippuvuussuhde

▼M1 —————

▼B

2. Asetuksen (EY) N:o 343/2003 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu riippuvuussuhde on arvioitava mahdollisuuksien mukaan objektiivisten tosiseikkojen, kuten lääkärintodistusten perusteella. Jos tällaisia todisteita ei ole saatavilla tai niitä ei voida esittää, humanitaariset syyt voidaan katsoa vahvistetuiksi ainoastaan asianomaisten henkilöiden antamien vakuuttavien tietojen perusteella.

3. Asianomaisten henkilöiden yhteensaattamisen tarpeellisuutta ja tarkoituksenmukaisuutta arvioitaessa on otettava huomioon

a) alkuperämaassa vallinnut perhetilanne;

b) olosuhteet, jotka johtivat asianomaisten henkilöiden joutumiseen erilleen;

c) se, missä vaiheessa jäsenvaltioiden kulloisetkin turvapaikkamenettelyt ja ulkomaalaisia koskevan lainsäädännön mukaiset menettelyt ovat.

4. Asetuksen (EY) N:o 343/2003 15 artiklan 2 kohdan soveltaminen edellyttää kaikissa tapauksissa sen toteamista, että asianomainen turvapaikanhakija tai sukulainen todella pystyy antamaan tarvittavan avun.

5. Jäsenvaltio, jossa yhteensaattaminen tapahtuu, ja siirron ajankohta määritetään asianomaisten jäsenvaltioiden yhteisellä sopimuksella. Lisäksi on otettava huomioon

a) riippuvuussuhteessa olevan henkilön liikkumismahdollisuudet;

b) asianomaisten henkilöiden oleskelulupatilanne, jotta yhteensaattaminen voidaan toteuttaa ensisijaisesti siten, että turvapaikanhakija siirretään sukulaisen luo, jos asianomaisella sukulaisella jo on oleskelulupa ja hän täyttää riittäviin varoihin liittyvät edellytykset jäsenvaltiossa, jossa hän oleskelee.

▼M2

6. Jos hakija oleskelee jonkin muun jäsenvaltion alueella kuin sen, jossa hänen asetuksen (EU) N:o 604/2013 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lapsensa, sisaruksensa tai vanhempansa oleskelee, näiden jäsenvaltioiden on neuvoteltava keskenään ja vaihdettava tietoja, jotta voidaan selvittää:

a) todistettujen perhesiteiden olemassaolo hakijan ja kyseisen lapsen, sisaruksen tai vanhemman välillä;

b) riippuvuussuhteen olemassaolo hakijan ja kyseisen lapsen, sisaruksen tai vanhemman välillä;

c) kyseisen henkilön kyky huolehtia riippuvuussuhteessa olevasta henkilöstä;

d) tarvittaessa tekijät, jotka on otettava huomioon, jotta voidaan arvioida huomattavan pitkään kestävää matkustuskyvyttömyyttä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tietojenvaihdon toteuttamiseksi käytetään tämän asetuksen liitteessä VII esitettyä vakiolomaketta.

Pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion on pyrittävä vastaamaan neljän viikon kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Jos vakuuttava näyttö osoittaa, että lisätutkimusten avulla voitaisiin saada tarkempia tietoja, pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion on ilmoitettava pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle, että tarvitaan kaksi viikkoa lisäaikaa.

Tähän artiklaan perustuva tietopyyntö on toteutettava asetuksen (EU) N:o 604/2013 21 artiklan 1 kohdassa, 22 artiklan 1 kohdassa, 23 artiklan 2 kohdassa, 24 artiklan 2 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa esitettyjä määräaikoja täysimääräisesti noudattaen. Tämä velvoite ei vaikuta asetuksen (EU) N:o 604/2013 34 artiklan 5 kohtaan.

▼B

12 artikla

Ilman huoltajaa tulevat alaikäiset

1. Jos päätös antaa ilman huoltajaa tuleva alaikäinen muun perheenjäsenen kuin isän, äidin tai laillisen holhoojan huolehdittavaksi saattaisi aiheuttaa erityisiä ongelmia, erityisesti jos asianomainen aikuinen oleskelee sen jäsenvaltion tuomioistuinten lainkäyttöalueen ulkopuolella, jossa alaikäinen on hakenut turvapaikkaa, on helpotettava jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti alaikäisten suojelusta vastaavien viranomaisten tai tuomioistuinten, yhteistyötä, ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta näillä viranomaisilla olisi päätöksiä tehdessään käytettävissään kaikki tiedot siitä, voivatko asianomaiset aikuiset huolehtia alaikäisestä hänen etunsa mukaisissa olosuhteissa.

Tässä yhteydessä on otettava huomioon yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön tarjoamat mahdollisuudet.

2. Se, että asetuksen (EY) N:o 343/2003 18 artiklan 1 tai 6 kohdassa tai 19 artiklan 4 kohdassa vahvistetut määräajat ylittyvät alaikäisen sijoittamista koskevien menettelyjen keston vuoksi, ei välttämättä estä jatkamasta turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämistä koskevaa menettelyä tai toteuttamasta siirtoa.

▼M2

3. Jotta voitaisiin helpottaa ilman huoltajaa olevan alaikäisen perheenjäsenten, sisarusten tai sukulaisten tunnistamiseksi tarvittavia toimia, on sen jäsenvaltion, jossa ilman huoltajaa oleva alaikäinen on jättänyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, sen jälkeen kun asetuksen (EU) N:o 604/2013 5 artiklassa tarkoitettu henkilökohtainen puhuttelu on tehty kyseisen asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun edustajan läsnä ollessa, selvitettävä ja/tai otettava huomioon kaikki tiedot, jotka on antanut joko alaikäinen tai muu sellainen luotettava lähde, joka tuntee alaikäisen henkilökohtaisen tilanteen tai tämän käyttämän matkareitin tai tämän perheen, sisaruksen tai sukulaisen.

Viranomaisten, jotka toteuttavat menettelyn ilman huoltajaa olevan alaikäisen jättämän hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi, on otettava asetuksen (EU) N:o 604/2013 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu edustaja mukaan tähän menettelyyn niin paljon kuin mahdollista.

4. Jos jäsenvaltio, joka toteuttaa menettelyn ilman huoltajaa olevan alaikäisen jättämän hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi, saa asetuksen (EU) N:o 604/2013 8 artiklasta johtuvien velvoitteiden soveltamisen yhteydessä tietoja, joiden perusteella voidaan aloittaa perheenjäsenen, sisaruksen tai sukulaisen tunnistaminen ja/tai paikantaminen, tämän jäsenvaltion on tarvittaessa kuultava muita jäsenvaltioita ja vaihdettava tietoja, jotta voidaan

a) tunnistaa ilman huoltajaa olevan alaikäisen perheenjäsenet, sisarukset tai sukulaiset, jotka oleskelevat jäsenvaltioiden alueella;

b) selvittää todistettujen perhesiteiden olemassaolo;

c) arvioida sukulaisen kykyä huolehtia ilman huoltajaa olevasta alaikäisestä, myös siinä tapauksessa, että ilman huoltajaa olevan alaikäisen perheenjäseniä, sisaruksia tai sukulaisia oleskelee useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa.

5. Jos 4 kohdassa tarkoitettu tietojenvaihto osoittaa, että muissa jäsenvaltioissa oleskelee useampia perheenjäseniä, sisaruksia tai sukulaisia, on sen jäsenvaltion, jossa ilman huoltajaa oleva alaikäinen oleskelee, tehtävä yhteistyötä asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa sen määrittämiseksi, kuka on sopivin henkilö huolehtimaan alaikäisestä ja erityisesti jotta voidaan selvittää:

a) alaikäisen ja jäsenvaltioiden alueelta löydettyjen henkilöiden keskinäisten perhesiteiden lujuus;

b) kyseisten henkilöiden kyky ja mahdollisuus huolehtia alaikäisestä;

c) alaikäisen etu kussakin tapauksessa.

6. Edellä 4 kohdassa tarkoitetun tietojenvaihdon toteuttamiseksi käytetään tämän asetuksen liitteessä VIII esitettyä vakiolomaketta.

Pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion on pyrittävä vastaamaan neljän viikon kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Jos vakuuttava näyttö osoittaa, että lisätutkimusten avulla voitaisiin saada tarkempia tietoja, pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion on ilmoitettava pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle, että tarvitaan kaksi viikkoa lisäaikaa.

Tähän artiklaan perustuva tietopyyntö on toteutettava asetuksen (EU) N:o 604/2013 21 artiklan 1 kohdassa, 22 artiklan 1 kohdassa, 23 artiklan 2 kohdassa, 24 artiklan 2 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa esitettyjä määräaikoja täysimääräisesti noudattaen. Tämä velvoite ei vaikuta asetuksen (EU) N:o 604/2013 34 artiklan 5 kohtaan.

▼M1 —————

▼B







V LUKU

YHTEISET SÄÄNNÖKSET

15 artikla

Pyyntöjen lähettäminen

1. ►M2 Pyynnöt ja vastaukset sekä kaikki asetuksen (EU) N:o 604/2013 soveltamiseen liittyvät kirjalliset viestit jäsenvaltioiden välillä on lähetettävä tämän asetuksen II osastolla perustetun sähköisen DubliNet-viestintäverkon välityksellä. ◄

Siirtojen toteuttamisesta vastaavien yksiköiden ja siirtopyynnön saaneen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten väliset viestit, joiden tarkoituksena on määrittää siirtoon liittyvät käytännön järjestelyt sekä siirrettävän turvapaikanhakijan saapumisajankohta ja -paikka erityisesti silloin kun siirto tapahtuu saattajan kanssa, voidaan ensimmäisestä alakohdasta poiketen lähettää myös muulla tavoin.

2. Kaikkien 19 artiklassa tarkoitetulta kansalliselta yhteyspisteeltä tulevien pyyntöjen, vastausten ja kirjallisten viestien katsotaan olevan aitoja.

3. Järjestelmän antama vastaanottotodistus osoittaa todistusvoimaisesti pyynnön tai vastauksen lähettämisen ja sen vastaanottopäivämäärän ja -kellonajan.

▼M2

15 a artikla

Yhdenmukaiset edellytykset ja käytännön järjestelyt terveydentilaa koskevien tietojen vaihtamiseksi ennen siirron toteuttamista

Terveydentilaa koskevien tietojen vaihto ennen siirtoa ja erityisesti liitteessä IX esitetyn terveystodistuksen toimittaminen on toteutettava ainoastaan komissiolle asetuksen (EU) N:o 604/2013 35 artiklan mukaisesti ilmoitettujen viranomaisten kesken DubliNet-viestintäverkkoa käyttäen.

Jäsenvaltion, joka toteuttaa hakijan siirron, ja vastuussa olevan jäsenvaltion on pyrittävä sopimaan ennen terveystodistuksen toimittamista siitä, millä kielellä todistus täytetään, ottaen huomioon asiaan liittyvät olosuhteet ja erityisesti sen, onko hakijan saapuessa tarpeen toteuttaa kiireellisiä toimia.

▼B

16 artikla

Yhteydenpidossa käytettävä kieli

Jäsenvaltiot sopivat kahdenvälisesti yhteisellä päätöksellä siitä, millä kielellä tai kielillä yhteydenpito tapahtuu.

▼M2

16 a artikla

Kansainvälistä suojelua hakeville tarkoitetut esitteet

1. Liitteessä X on yhteinen esite, jossa kaikille kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille kerrotaan asetuksen (EU) N:o 604/2013 säännöksistä ja asetuksen (EU) N:o 603/2013 soveltamisesta.

2. Liitteessä XI on erityinen esite ilman huoltajaa oleville alaikäisille, jotka hakevat kansainvälistä suojelua.

3. Liitteessä XII on tietoja kolmansien maiden kansalaisille ja kansalaisuudettomille henkilöille, jotka otetaan kiinni ulkorajan laittoman ylittämisen yhteydessä.

4. Liitteessä XIII on tietoja kolmansien maiden kansalaisille ja kansalaisuudettomille henkilöille, jotka tavataan oleskelemasta jäsenvaltioissa laittomasti.

▼M1 —————

▼B







II OSASTO

DUBLINET-VERKON PERUSTAMINEN







I LUKU

TEKNISET VAATIMUKSET

18 artikla

DubliNet-verkon perustaminen

1. Asetuksen (EY) N:o 343/2003 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista suojatuista sähköisistä tiedonsiirtovälineistä käytetään nimitystä ”DubliNet”.

▼M2 —————

▼B

19 artikla

Kansalliset yhteyspisteet

1. Kussakin jäsenvaltiossa on oltava yksi kansallinen yhteyspiste.

2. Kansallisten yhteyspisteiden on huolehdittava saapuvien viestien käsittelystä ja lähtevien viestien lähettämisestä.

3. Kansallisten yhteyspisteiden on huolehdittava siitä, että kaikista saapuvista viesteistä lähetetään vastaanottoilmoitus.

▼M2

4. Kansallisten yhteyspisteiden on lähetettävä toisilleen liitteissä I ja III olevien mallien mukaiset lomakkeet ja liitteiden V, VI, VII, VIII ja IX mukainen tietopyyntö komission toimittamassa muodossa. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille tarvittavat tekniset vaatimukset.

▼B







II LUKU

KÄYTTÖÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT

20 artikla

Viitenumero

▼M2

1. Kussakin viestissä on oltava viitenumero, jonka perusteella voidaan yksiselitteisesti tunnistaa tapaus, johon se liittyy, sekä pyynnön esittänyt jäsenvaltio. Viitenumeron perusteella on myös voitava määrittää, onko kyseessä vastaanottopyyntö (1. tyyppi), takaisinottopyyntö (2. tyyppi), tietopyyntö (3. tyyppi), tietojenvaihto, joka koskee riippuvuussuhteessa olevan hakijan lasta, sisarusta tai vanhempaa (4. tyyppi), tietojenvaihto, joka koskee ilman huoltajaa olevan alaikäisen perhettä, sisarusta tai sukulaista (5. tyyppi), tietojen toimittamista ennen siirtoa (6. tyyppi) vai yhteisen terveystodistuksen toimittamista (7. tyyppi).

▼B

2. Viitenumeron alussa on Eurodac-järjestelmän mukainen jäsenvaltion kirjaintunnus. Sen jälkeen määritetään pyynnön tyyppi 1 kohdassa esitetyn luokittelun mukaisesti.

▼M2

Jos pyyntö perustuu Eurodac-järjestelmän tietoihin, viitenumeroon lisätään pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion Eurodac-viitenumero.

▼B

21 artikla

Toiminnan jatkuvuus

1. Jäsenvaltioiden on toteuttava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kansallinen yhteyspiste voi toimia keskeytyksettä.

2. Jos kansallisen yhteyspisteen toiminta keskeytyy yli seitsemän työtunnin ajaksi, jäsenvaltion on ilmoitettava tästä asetuksen (EY) N:o 343/2003 22 artiklan 1 kohdan nojalla nimetyille toimivaltaisille viranomaisille sekä komissiolle ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että toimintaa voidaan jatkaa normaalisti mahdollisimman pian.

▼M2

3. Jos jokin kansallinen yhteyspiste on toimittanut tietoja sellaiselle kansalliselle yhteyspisteelle, jonka toiminnassa on ollut keskeytys, keskusviestintäjärjestelmän luoma loki osoittaa todistusvoimaisesti viestin päivämäärän ja kellonajan. Asetuksessa (EU) N:o 604/2013 vahvistettujen, pyynnön ja vastauksen lähettämistä koskevien määräaikojen kuluminen ei keskeydy kansallisen yhteyspisteen toiminnan keskeytymisen vuoksi.

▼B







III OSASTO

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

22 artikla

Dublinin yleissopimuksen soveltamista varten myönnettävät kulkuluvat

Dublinin yleissopimuksen soveltamista varten painetut kulkuluvat hyväksytään asetuksen (EY) N:o 343/2003 mukaisesti tapahtuvaa turvapaikanhakijoiden siirtämistä varten enintään kahdeksantoista kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulon jälkeen.

23 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

▼M2









LIITE I









LIITE II

(Artiklaviittauksilla tarkoitetaan tässä asetuksen (EU) N:o 604/2013 artikloja)

LUETTELO A

TODISTEET

I Menettely kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion määrittämiseksi

1. Kansainvälistä suojelua hakeva on ilman huoltajaa oleva alaikäinen, jonka perheenjäsen, sukulainen tai omainen (isä, äiti, lapsi, sisarus, täti, setä, eno, isovanhempi, lapsesta vastuussa oleva aikuinen, huoltaja) oleskelee jäsenvaltiossa laillisesti (8 artikla)

Todisteet

— toisen jäsenvaltion antama kirjallinen vahvistus tiedoille,

— rekisteriotteet,

— perheenjäsenelle myönnetyt oleskeluluvat,

— sukulaisuussuhteen osoittava asiakirja, jos sellainen on saatavissa,

— muussa tapauksessa tarvittaessa DNA- tai veriryhmätestin tulos.

2. Hakijalla on perheenjäsen, joka oleskelee jäsenvaltiossa laillisesti ja jonka kansainvälinen suojeluasema on tunnustettu (9 artikla)

Todisteet

— toisen jäsenvaltion antama kirjallinen vahvistus tiedoille,

— rekisteriotteet,

— henkilölle, jonka pakolaisasema tai toissijainen suojeluasema on tunnustettu, myönnetyt oleskeluluvat,

— sukulaisuussuhteen osoittava asiakirja, jos sellainen on saatavissa,

— asianomaisten suostumus.

3. Hakijalla on jossakin jäsenvaltiossa perheenjäsen, jonka kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta ei ensimmäisessä käsittelyssä ole vielä tehty sisältöä koskevaa päätöstä (10 artikla)

Todisteet

— toisen jäsenvaltion antama kirjallinen vahvistus tiedoille,

— rekisteriotteet,

— kyseiselle henkilölle hakemuksen käsittelyn ajaksi myönnetyt väliaikaiset oleskeluluvat,

— sukulaisuussuhteen osoittava asiakirja, jos sellainen on saatavissa,

— muussa tapauksessa tarvittaessa DNA- tai veriryhmätestin tulos,

— asianomaisten suostumus.

4. Oleskeluluvat, jotka ovat voimassa (12 artiklan 1 ja 3 kohta) tai joiden voimassaolo on päättynyt alle 2 vuotta aiemmin [ja voimaantulopäivämäärä] (12 artiklan 4 kohta)

Todisteet

— oleskelulupa,

— ote ulkomaalaisrekisteristä tai muista vastaavista rekistereistä,

— oleskeluluvan myöntäneen jäsenvaltion antama selvitys/vahvistus tiedoille.

5. Viisumit, jotka ovat voimassa (12 artiklan 2 ja 3 kohta) tai joiden voimassaolo on päättynyt alle 6 kuukautta aiemmin [ja voimaantulopäivämäärä] (12 artiklan 4 kohta)

Todisteet

— myönnetty viisumi (voimassa oleva tai vanhentunut),

— ote ulkomaalaisrekisteristä tai muista vastaavista rekistereistä,

— osuma viisumitietojärjestelmästä (VIS) asetuksen (EY) N:o 767/2008 21 artiklan mukaisesti,

— viisumin myöntäneen jäsenvaltion antama selvitys/vahvistus tiedoille.

6. Laillinen maahantulo ulkorajan kautta (14 artikla)

Todisteet

— passissa oleva maahantuloleima,

— jäsenvaltion naapurimaan lähtöleima, kun otetaan huomioon hakijan matkareitti ja rajanylityspäivä,

— matkalippu, jonka avulla voidaan muodollisesti todeta maahantulo ulkorajan kautta,

— passissa oleva maahantuloleima tai muu vastaava merkintä.

7. Laiton maahantulo ulkorajan kautta (13 artiklan 1 kohta)

Todisteet

— Eurodac-järjestelmän antama osuma, joka on saatu vertaamalla hakijan sormenjälkiä Eurodac-asetuksen 14 artiklan nojalla kerättyihin sormenjälkitietoihin,

— väärässä tai väärennetyssä passissa oleva maahantuloleima,

— jäsenvaltion naapurimaan lähtöleima, kun otetaan huomioon hakijan matkareitti ja rajanylityspäivä,

— matkalippu, jonka avulla voidaan muodollisesti todeta maahantulo ulkorajan kautta,

— passissa oleva maahantuloleima tai muu vastaava merkintä.

8. Vähintään 5 kk:n oleskelu jäsenvaltion alueella (13 artiklan 2 kohta)

Todisteet

— oleskelulupahakemuksen käsittelyn ajaksi myönnetyt oleskeluluvat,

— maastapoistumis- tai karkotusmääräys, joiden välillä on vähintään viiden kk:n ajanjakso tai joita ei ole pantu täytäntöön,

— otteet sairaaloiden, vankiloiden ja säilöönottokeskusten asiakasrekistereistä.

9. Poistuminen jäsenvaltioiden alueelta (19 artiklan 2 kohta)

Todisteet

— maastapoistumisleima,

— otteet kolmansien maiden rekistereistä (todisteet oleskelusta),

— matkalippu, jonka avulla voidaan muodollisesti todeta maastapoistuminen tai maahantulo ulkorajan kautta,

— selvitys/vahvistus siltä jäsenvaltiolta, jonka kautta hakija on poistunut jäsenvaltioiden alueelta,

— jäsenvaltioon rajoittuvan kolmannen maan leima, kun otetaan huomioon hakijan matkareitti ja rajanylityspäivä.

II Velvollisuus ottaa hakija takaisin siihen jäsenvaltioon, joka on vastuussa hakemuksen käsittelystä

1. Menettely hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi on vireillä siinä jäsenvaltiossa, jossa hakemus on jätetty (20 artiklan 5 kohta)

Todisteet

— Eurodac-järjestelmän antama osuma, joka on saatu vertaamalla hakijan sormenjälkiä Eurodac-asetuksen 9 artiklan nojalla kerättyihin sormenjälkitietoihin,

— hakijan täyttämä lomake,

— viranomaisten laatima pöytäkirja,

— hakemusta varten otetut sormenjälkitiedot,

— otteet asiaankuuluvista rekistereistä ja kortistoista,

— viranomaisten kirjallinen selvitys siitä, että hakemus on tehty.

2. Hakemus on käsiteltävänä tai se on jo käsitelty (18 artiklan 1 kohdan b, c ja d alakohta)

Todisteet

— Eurodac-järjestelmän antama osuma, joka on saatu vertaamalla hakijan sormenjälkiä Eurodac-asetuksen 9 artiklan nojalla kerättyihin sormenjälkitietoihin,

— hakijan täyttämä lomake,

— viranomaisten laatima pöytäkirja,

— hakemusta varten otetut sormenjälkitiedot,

— otteet asiaankuuluvista rekistereistä ja kortistoista,

— viranomaisten kirjallinen selvitys siitä, että hakemus on tehty.

3. Poistuminen jäsenvaltioiden alueelta (20 artiklan 5 kohta, 19 artiklan 2 kohta)

Todisteet

— maastapoistumisleima,

— otteet kolmansien maiden rekistereistä (todisteet oleskelusta),

— jäsenvaltioon rajoittuvan kolmannen maan leima, kun otetaan huomioon hakijan matkareitti ja rajanylityspäivä,

— viranomaisten antama kirjallinen todistus siitä, että ulkomaalainen on poistettu maasta.

4. Poistaminen jäsenvaltioiden alueelta (19 artiklan 3 kohta)

Todisteet

— viranomaisten antama kirjallinen todistus siitä, että ulkomaalainen on poistettu maasta.

— maastapoistumisleima,

— kolmannen maan antama vahvistus maastapoistamista koskeville tiedoille.

LUETTELO B

AIHETODISTEET

I Menettely kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion määrittämiseksi

1. Hakija on ilman huoltajaa oleva alaikäinen, jonka perheenjäsen (isä, äiti, huoltaja) oleskelee jäsenvaltiossa laillisesti (8 artikla)

Aihetodisteet ( 8 )

— hakijan ilmoitukset, jotka on voitava tarkistaa,

— asianomaisten perheenjäsenten lausumat,

— kansainvälisen järjestön, esim. UNHCR:n selvitys/vahvistus tiedoille.

2. Hakijalla on perheenjäsen, joka oleskelee jäsenvaltiossa laillisesti ja jonka pakolaisasema tai kansainvälinen suojeluasema on tunnustettu (9 artikla)

Aihetodisteet

— hakijan ilmoitukset, jotka on voitava tarkistaa,

— kansainvälisen järjestön, esim. UNHCR:n selvitys/vahvistus tiedoille.

3. Hakijalla on jossakin jäsenvaltiossa perheenjäsen, jonka kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta ei ensimmäisessä käsittelyssä ole vielä tehty sisältöä koskevaa päätöstä (10 artikla)

Aihetodisteet

— hakijan ilmoitukset, jotka on voitava tarkistaa,

— kansainvälisen järjestön, esim. UNHCR:n selvitys/vahvistus tiedoille.

4. Oleskeluluvat, jotka ovat voimassa (12 artiklan 1 ja 3 kohta) tai joiden voimassaolo on päättynyt alle 2 vuotta aiemmin [ja voimaantulopäivämäärä] (12 artiklan 4 kohta)

Aihetodisteet

— hakijan yksityiskohtaiset lausumat, jotka on voitava tarkistaa,

— kansainvälisen järjestön, esim. UNHCR:n selvitys/vahvistus tiedoille,

— selvitys/vahvistus tiedoille siltä jäsenvaltiolta, joka ei ole myöntänyt oleskelulupaa,

— perheenjäsenten, matkakumppanien jne. selvitykset/vahvistukset tiedoille.

5. Viisumit, jotka ovat voimassa (12 artiklan 2 ja 3 kohta) tai joiden voimassaolo on päättynyt alle 6 kuukautta aiemmin [ja voimaantulopäivämäärä] (12 artiklan 4 kohta)

Aihetodisteet

— hakijan yksityiskohtaiset lausumat, jotka on voitava tarkistaa,

— kansainvälisen järjestön, esim. UNHCR:n selvitys/vahvistus tiedoille,

— selvitys/vahvistus tiedoille siltä jäsenvaltiolta, joka ei ole myöntänyt oleskelulupaa,

— perheenjäsenten, matkakumppanien jne. selvitykset/vahvistukset tiedoille.

6. Laillinen maahantulo ulkorajan kautta (14 artikla)

Aihetodisteet

— hakijan yksityiskohtaiset lausumat, jotka on voitava tarkistaa,

— kansainvälisen järjestön, esim. UNHCR:n selvitys/vahvistus tiedoille,

— toisen jäsenvaltion tai kolmannen maan selvitykset/vahvistukset tiedoille,

— perheenjäsenten, matkakumppanien jne. selvitykset/vahvistukset tiedoille,

— sormenjäljet, paitsi jos viranomaiset ovat joutuneet ottamaan sormenjäljet ulkorajan ylittämisen yhteydessä. — Siinä tapauksessa ne ovat luettelossa A tarkoitettuja todisteita,

— matkaliput,

— hotellilaskut,

— kulkulupa jäsenvaltioiden julkisiin tai yksityisiin laitoksiin,

— lääkärin, hammaslääkärin tms. ajanvarauskortti,

— tiedot, jotka osoittavat, että hakija on käyttänyt matkatoimiston palveluja,

— muut samankaltaiset aihetodisteet.

7. Laiton maahantulo ulkorajan kautta (13 artiklan 1 kohta)

Aihetodisteet

— hakijan yksityiskohtaiset lausumat, jotka on voitava tarkistaa,

— kansainvälisen järjestön, esim. UNHCR:n selvitys/vahvistus tiedoille,

— toisen jäsenvaltion tai kolmannen maan selvitykset/vahvistukset tiedoille,

— perheenjäsenten, matkakumppanien jne. selvitykset/vahvistukset tiedoille,

— sormenjäljet, paitsi jos viranomaiset ovat joutuneet ottamaan sormenjäljet ulkorajan ylittämisen yhteydessä. — Siinä tapauksessa ne ovat luettelossa A tarkoitettuja todisteita,

— matkaliput,

— hotellilaskut,

— kulkulupa jäsenvaltioiden julkisiin tai yksityisiin laitoksiin,

— lääkärin, hammaslääkärin tms. ajanvarauskortti,

— tiedot, jotka osoittavat, että hakija on turvautunut kuriirin tai matkatoimiston apuun,

— muut samankaltaiset aihetodisteet.

8. Vähintään 5 kk:n oleskelu jäsenvaltion alueella (13 artiklan 2 kohta)

Aihetodisteet

— hakijan yksityiskohtaiset lausumat, jotka on voitava tarkistaa,

— kansainvälisen järjestön, esim. UNHCR:n selvitys/vahvistus tiedoille,

— selvitys/vahvistus tiedoille valtiosta riippumattomalta järjestöltä, esimerkiksi järjestöltä, joka huolehtii vähävaraisten majoittamisesta,

— perheenjäsenten, matkakumppanien jne. selvitykset/vahvistukset tiedoille,

— sormenjäljet,

— matkaliput,

— hotellilaskut,

— kulkulupa jäsenvaltioiden julkisiin tai yksityisiin laitoksiin,

— lääkärin, hammaslääkärin tms. ajanvarauskortti,

— tiedot, jotka osoittavat, että hakija on turvautunut kuriirin tai matkatoimiston apuun,

— muut samankaltaiset aihetodisteet.

9. Poistuminen jäsenvaltioiden alueelta (19 artiklan 2 kohta)

Aihetodisteet

— hakijan yksityiskohtaiset lausumat, jotka on voitava tarkistaa,

— kansainvälisen järjestön, esim. UNHCR:n selvitys/vahvistus tiedoille,

— toisen jäsenvaltion antama selvitys/vahvistus tiedoille,

— maastapoistumisleima, jos hakija on poistunut jäsenvaltioiden alueelta vähintään kolmeksi kuukaudeksi,

— perheenjäsenten, matkakumppanien jne. selvitykset/vahvistukset tiedoille,

— sormenjäljet, paitsi jos viranomaiset ovat joutuneet ottamaan sormenjäljet ulkorajan ylittämisen yhteydessä. — Siinä tapauksessa ne ovat luettelossa A tarkoitettuja todisteita,

— matkaliput,

— hotellilaskut,

— kolmannessa maassa toimivan lääkärin, hammaslääkärin tms. ajanvarauskortti,

— tiedot, jotka osoittavat, että hakija on turvautunut kuriirin tai matkatoimiston apuun,

— muut samankaltaiset aihetodisteet.

II Velvollisuus ottaa hakija takaisin siihen jäsenvaltioon, joka on vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä

1. Menettely hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi on vireillä siinä jäsenvaltiossa, jossa hakemus on jätetty (20 artiklan 5 kohta)

Aihetodisteet

— hakijan yksityiskohtaiset lausumat, jotka on voitava tarkistaa,

— kansainvälisen järjestön, esim. UNHCR:n selvitys/vahvistus tiedoille,

— perheenjäsenten, matkakumppanien jne. selvitykset/vahvistukset tiedoille,

— toisen jäsenvaltion antama selvitys/vahvistus tiedoille.

2. Hakemus on käsiteltävänä tai se on jo käsitelty (18 artiklan 1 kohdan b, c ja d alakohta)

Aihetodisteet

— hakijan yksityiskohtaiset lausumat, jotka on voitava tarkistaa,

— kansainvälisen järjestön, esim. UNHCR:n selvitys/vahvistus tiedoille,

— toisen jäsenvaltion antama selvitys/vahvistus tiedoille.

3. Poistuminen jäsenvaltioiden alueelta (20 artiklan 5 kohta, 19 artiklan 2 kohta)

Aihetodisteet

— hakijan yksityiskohtaiset lausumat, jotka on voitava tarkistaa,

— kansainvälisen järjestön, esim. UNHCR:n selvitys/vahvistus tiedoille,

— toisen jäsenvaltion antama selvitys/vahvistus tiedoille.

— maastapoistumisleima, jos hakija on poistunut jäsenvaltioiden alueelta vähintään kolmeksi kuukaudeksi,

— perheenjäsenten, matkakumppanien jne. selvitykset/vahvistukset tiedoille,

— sormenjäljet, paitsi jos viranomaiset ovat joutuneet ottamaan sormenjäljet ulkorajan ylittämisen yhteydessä. — Siinä tapauksessa ne ovat luettelossa A tarkoitettuja todisteita,

— matkaliput,

— hotellilaskut,

— kolmannessa maassa toimivan lääkärin, hammaslääkärin tms. ajanvarauskortti,

— tiedot, jotka osoittavat, että hakija on turvautunut kuriirin tai matkatoimiston apuun,

— muut samankaltaiset aihetodisteet.

4. Poistaminen jäsenvaltioiden alueelta (19 artiklan 3 kohta)

Aihetodisteet

— hakijan yksityiskohtaiset lausumat, jotka on voitava tarkistaa,

— kansainvälisen järjestön, esim. UNHCR:n selvitys/vahvistus tiedoille,

— maastapoistumisleima, jos hakija on poistunut jäsenvaltioiden alueelta vähintään kolmeksi kuukaudeksi,

— perheenjäsenten, matkakumppanien jne. selvitykset/vahvistukset tiedoille,

— sormenjäljet, paitsi jos viranomaiset ovat joutuneet ottamaan sormenjäljet ulkorajan ylittämisen yhteydessä. — Siinä tapauksessa ne ovat luettelossa A tarkoitettuja todisteita,

— matkaliput,

— hotellilaskut,

— lääkärin, hammaslääkärin tms. ajanvarauskortti,

— tiedot, jotka osoittavat, että hakija on turvautunut kuriirin tai matkatoimiston apuun,

— muut samankaltaiset aihetodisteet.









LIITE III









LIITE IV









LIITE V









LIITE VI









LIITE VII









LIITE VIII









LIITE IX









LIITE X

A OSA

TIETOJA DUBLIN-ASETUKSESTA KANSAINVÄLISTÄ SUOJELUA HAKEVILLE (ASETUKSEN (EU) N:o 604/2013 4 ARTIKLA) ( 9 )

Olet pyytänyt suojelua, koska katsot, että olet joutunut lähtemään kotimaastasi vainon, sodan tai vakavan haitan vaaran vuoksi. Lainsäädännössä tätä kutsutaan ”kansainvälisen suojelun hakemiseksi” ja sinua ”hakijaksi”. Suojelua hakevia ihmisiä kutsutaan usein myös ”turvapaikanhakijoiksi”.

Vaikka olet hakenut turvapaikkaa tästä maasta, hakemustasi ei välttämättä käsitellä täällä. Se, missä maassa hakemuksesi käsitellään, määräytyy Euroopan unionin lainsäädäntöön kuuluvan ns. Dublin-asetuksen mukaisen menettelyn perusteella. Sen mukaan vain yksi maa on vastuussa hakemuksesi käsittelystä.

Tätä lainsäädäntöä sovelletaan alueella, johon kuuluu 32 maata ( 10 ). Tässä esitteessä näistä maista käytetään nimitystä ”Dublin-maat”.

Jos et ymmärrä jotakin, mitä tässä esitteessä sanotaan, pyydä viranomaisia selittämään asiaa.

Turvapaikkahakemustasi ei voida käsitellä ennen kuin on selvitetty, kuuluuko se tehdä tässä maassa vai jossakin toisessa maassa. Tätä sanotaan ”Dublin-menettelyksi”. Dublin-menettelyssä ei tutkita sitä, minkä vuoksi haet turvapaikkaa. Siinä selvitetään ainoastaan se, mikä maa on vastuussa hakemuksesi käsittelystä.

— Kuinka kauan kestää selvittää, mikä maa käsittelee hakemukseni?

— Kuinka kauan hakemukseni käsittely kestää?

Jos viranomaiset päättävät, että turvapaikkahakemuksesi käsitellään tässä maassa, saat jäädä tähän maahan ja hakemuksesi käsitellään täällä. Hakemustasi ryhdytään käsittelemään heti tämän jälkeen.

Jos viranomaiset päättävät, että hakemuksesi on käsiteltävä jossakin toisessa maassa, sinut pyritään lähettämään tähän toiseen maahan mahdollisimman nopeasti, jotta hakemuksesi voidaan käsitellä siellä. Tässä Dublin-menettelyssä voi normaalisti kestää jopa 11 kuukautta, ennen kuin sinut siirretään toiseen maahan. Tämän jälkeen hakemuksesi käsitellään tuossa toisessa maassa. Menettelyn kesto voi muuttua, jos pakenet viranomaisia tai joudut vankilaan tai sinut otetaan säilöön tai jos valitat siirtopäätöksestä. Näissä tapauksissa saat tarkempaa tietoa siitä, miten kauan menettely kohdallasi kestää. Jos sinut otetaan säilöön, sinulle kerrotaan syy siihen ja käytössäsi olevat oikeussuojakeinot.

— Miten ratkaistaan, mikä maa käsittelee hakemukseni?

Laissa määritellään eri syitä, joiden perusteella jokin tietty maa on vastuussa hakemuksesi käsittelystä. Näitä syitä tarkastellaan laissa säädetyssä tärkeysjärjestyksessä. Ensimmäiseksi kysytään, onko sinulla perheenjäseniä jossakin Dublin-maassa. Seuraavaksi selvitetään, onko sinulle nyt tai joskus aiemmin myönnetty viisumi tai oleskelulupa jossakin Dublin-maassa. Sitten tutkitaan, oletko matkustanut johonkin Dublin-maahan tai Dublin-maan kautta joko laillisesti tai laittomasti.

On tärkeää, että ilmoitat mahdollisimman pian, jos sinulla on perheenjäseniä toisessa Dublin-maassa. Jos aviopuolisosi tai lapsesi on hakenut turvapaikkaa tai jos hänelle on myönnetty kansainvälistä suojelua toisessa Dublin-maassa, sama maa voi olla vastuussa myös sinun hakemuksesi käsittelystä.

On myös mahdollista, että päätämme käsitellä hakemuksesi tässä maassa, vaikka käsittely ei Dublin-asetuksen mukaan kuuluisikaan meille. Sinua ei lähetetä maahan, jossa ihmisoikeuksiasi voitaisiin loukata.

— Entä jos en halua siirtyä toiseen maahan?

Voit ilmoittaa, että et hyväksy päätöstä siirrosta toiseen Dublin-maahan, ja voit valittaa päätöksestä tuomioistuimeen. Voit myös pyytää jäädä tähän maahan, kunnes valitus on käsitelty tai asia on käsitelty uudelleen.

Jos luovut turvapaikkahakemuksestasi ja siirryt toiseen Dublin-maahan, sinut siirretään todennäköisesti joko takaisin tähän maahan tai maahan, joka on vastuussa hakemuksesi käsittelystä.

Siksi on tärkeää, että jos haet turvapaikkaa, jäät tänne odottamaan, kunnes on päätetty, 1) mikä maa on vastuussa hakemuksesi käsittelystä ja/tai 2) että hakemuksesi käsitellään täällä.

Sinut voidaan ottaa säilöön (suljettuun keskukseen), jos viranomaiset pitävät todennäköisenä, että pakenet tai piiloudut viranomaisilta, koska et halua joutua siirretyksi toiseen maahan. Jos näin tapahtuu, sinulla on oikeus oikeudelliseen edustajaan ja saat tietoa myös muista oikeuksistasi, kuten oikeudesta valittaa säilöönottopäätöksestä.

— Miksi minulta otetaan sormenjäljet?

Kaikilta 14 vuotta täyttäneiltä turvapaikanhakijoilta otetaan sormenjäljet, jotka toimitetaan Eurodac-sormenjälkitietokantaan. Lain mukaan et voi kieltäytyä antamasta sormenjälkiäsi.

Jos sormenjäljet ovat huonolaatuiset tai jos olet tahallisesti vahingoittanut sormiasi, sormenjäljet voidaan ottaa myöhemmin uudelleen.

Eurodac-tietokannan avulla selvitetään, oletko aiemmin hakenut turvapaikkaa tai onko sinulta otettu sormenjäljet rajalla. Tämä auttaa sen selvittämisessä, mikä Dublin-maa on vastuussa hakemuksesi käsittelystä.

Sormenjälkesi voidaan tutkia myös viisumitietojärjestelmässä (VIS), johon on koottu tiedot Schengen-alueella myönnetyistä viisumeista. Jos sinulla on jonkin toisen Dublin-maan myöntämä voimassa oleva tai vanhentunut viisumi, sinut voidaan lähettää tuohon maahan, joka käsittelee kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksesi.

Koska olet hakenut turvapaikkaa, sormenjälkitietosi tallennetaan Eurodac-tietokantaan 10 vuodeksi. Kymmenen vuoden kuluttua ne poistetaan tietokannasta automaattisesti. Jos sinulle myönnetään turvapaikka, sormenjälkitietosi pysyvät tietokannassa kunnes ne poistetaan sieltä automaattisesti. Jos sinulle myönnetään jonkin Dublin-maan kansalaisuus, sormenjälkitietosi poistetaan tietokannasta välittömästi. Eurodac-tietokantaan tallennetaan vain sormenjälkitiedot ja tieto sukupuolesta. Nimi, valokuva, syntymäaika ja kansalaisuus voidaan tallentaa kansalliseen tietokantaan, mutta ei Eurodac-tietokantaan.

Voit milloin tahansa tiedustella, mitä tietoja sinusta on tallennettu Eurodac-tietokantaan. Jos olet sitä mieltä, että tiedoissa on virheitä tai että tietojasi ei pitäisi säilyttää tietokannassa, voit pyytää virheiden oikaisemista tai tietojen poistamista. Tietoja viranomaisista, jotka vastaavat tietojesi käsittelystä (tai tarkistamisesta) tässä maassa, sekä tietosuojasta vastaavista viranomaisista on saatavilla alempana.

Eurodac-tietokantaa hoitaa Euroopan unionin virasto nimeltä eu-LISA. Tietojasi voidaan käyttää ainoastaan laissa määriteltyihin tarkoituksiin. Tietosi toimitetaan ainoastaan Eurodacin keskusjärjestelmään. Jos haet myöhemmin turvapaikkaa toisessa Dublin-maassa, sormenjälkitietosi toimitetaan tarkistettavaksi sinne. Eurodaciin tallennettuja tietoja ei toimiteta millekään muulle maalle tai järjestölle Dublin-maiden ulkopuolelle.

Alkaen 20. heinäkuuta 2015 sormenjälkitietojasi voivat tutkia myös eräät muut viranomaiset, mm. poliisi ja Euroopan poliisivirasto (Europol), jotka saavat silloin oikeuden pyytää pääsyä Eurodac-tietokantaan vakavien rikosten ja terrorismin ehkäisemistä, paljastamista ja tutkintaa varten.

Mitä oikeuksia minulla on sillä aikaa kun selvitetään, missä maassa hakemukseni käsitellään?

Sinulla on oikeus jäädä tähän maahan, jos hakemuksesi käsitellään täällä. Jos hakemuksesi on käsiteltävä jossakin toisessa maassa, saat jäädä tänne kunnes sinut siirretään tuohon toiseen maahan. Jos hakemuksesi käsitellään täällä, sinulla on oikeus jäädä maahan ainakin siihen asti, että hakemuksestasi on tehty ensimmäinen päätös. Sinulla on myös oikeus esimerkiksi majoitukseen ja ruokaan (aineelliset vastaanotto-olosuhteet) sekä perusterveydenhoitoon ja kiireelliseen lääkärinhoitoon. Voit kertoa meille tilanteestasi ja Dublin-maissa oleskelevista perheenjäsenistäsi suullisesti ja/tai kirjallisesti joko äidinkielelläsi tai jollakin muulla kielellä, jota osaat hyvin (tarvittaessa voit turvautua tulkin apuun). Päätös toiseen jäsenvaltioon siirtämisestä annetaan sinulle kirjallisena. Sinulla on myös oikeus saada lisätietoja joko meiltä ja/tai ottamalla yhteyttä Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) toimistoon tässä maassa.

Jos näyttää siltä, että hakemuksesi on käsiteltävä jossakin toisessa maassa, saat lisätietoa tarvittavasta menettelystä ja siitä, miten se vaikuttaa sinuun ja oikeuksiisi ( 11 ).

Yhteystiedot: (täytetään asianomaisen jäsenvaltion tiedot)

— turvapaikkaviranomaisen osoite ja yhteystiedot

— kansallisen tietosuojaviranomaisen yhteystiedot

— Eurodacin rekisterinpitäjä ja hänen edustajansa

— rekisterinpitäjän toimiston yhteystiedot

— UNHCR:n paikallistoimiston yhteystiedot (jos sellainen on)

— oikeusaputoimiston/pakolaistukijärjestön yhteystiedot

— Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) yhteystiedot.

B OSA

DUBLIN-MENETTELY – TIETOA DUBLIN-MENETTELYSSÄ OLEVILLE HENKILÖILLE, JOTKA HAKEVAT KANSAINVÄLISTÄ SUOJELUA (ASETUKSEN (EU) N:o 604/2013 ( 12 ) 4 ARTIKLA

Olet saanut tämän esitteen, koska olet hakenut kansainvälistä suojelua (turvapaikkaa) tässä maassa tai jossakin toisessa Dublin-maassa, ja viranomaisilla on syytä uskoa, että hakemuksesi olisi käsiteltävä jossakin toisessa maassa.

Se, missä maassa hakemuksesi käsitellään, määräytyy Euroopan unionin lainsäädäntöön kuuluvan ns. Dublin-asetuksen mukaisen menettelyn perusteella. Menettelyä kutsutaan ”Dublin-menettelyksi”. Esitteessä pyritään vastaamaan yleisimpiin menettelyä koskeviin kysymyksiin.

Jos et ymmärrä jotakin, mitä tässä esitteessä sanotaan, pyydä viranomaisia selittämään asiaa.

Miksi minut on otettu Dublin-menettelyyn?

Dublin-asetusta sovelletaan alueella, johon kuuluu 32 maata. Nämä ns. Dublin-maat ovat: Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Latvia, Liettua, Luxemburg, Kreikka, Kroatia, Kypros, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta sekä Dublin-järjestelmään ”assosioituneet” neljä maata (Norja, Islanti, Sveitsi ja Liechtenstein).

Dublin-menettelyssä määritetään, missä maassa turvapaikkahakemuksesi on käsiteltävä. Tämä tarkoittaa, että sinut voidaan siirtää toiseen maahan, joka on vastuussa hakemuksesi käsittelystä.

Dublin-menettelyllä on kaksi tavoitetta:

— varmistaa, että hakemuksesi päätyy käsiteltäväksi sen maan viranomaisille, jolle vastuu kuuluu;

— varmistaa, ettet hae turvapaikkaa useammasta maasta voidaksesi pidentää oleskeluasi Dublin-maissa.

Tämän maan viranomaiset eivät käsittele hakemustasi tarkemmin, ennen kuin on selvitetty, mikä maa on vastuussa hakemuksesi käsittelystä.

MUISTA: Et saa lähteä toiseen Dublin-maahan. Jos lähdet toiseen Dublin-maahan, sinut siirretään sieltä takaisin tänne tai johonkin toiseen maahan, josta olet aiemmin hakenut turvapaikkaa. Jos luovut hakemuksestasi täällä, se ei vaikuta siihen, mikä maa on vastuussa hakemuksesi käsittelystä. Jos piiloudut tai pakenet, sinut voidaan ottaa säilöön.

Kerro meille, jos olet aiemmin oleskellut jossakin Dublin-maassa, mutta oleskelit välillä Dublin-maiden ulkopuolella ennen kuin tulit tähän maahan. Tämä on tärkeää, koska se voi vaikuttaa siihen, missä maassa hakemuksesi on käsiteltävä. Sinulta voidaan pyytää todisteita siitä, että olet oleskellut Dublin-maiden ulkopuolella, esimerkiksi leima passissa, palauttamis- tai maastapoistamispäätös tai muita virallisia asiakirjoja, jotka osoittavat, että olet oleskellut tai työskennellyt Dublin-maiden ulkopuolella.

Mitä tietoja minun pitää ehdottomasti kertoa viranomaisille? Miten voin kertoa nämä tiedot viranomaisille?

Sinulle järjestetään todennäköisesti ns. turvapaikkapuhuttelu sen selvittämiseksi, missä maassa turvapaikkahakemuksesi olisi käsiteltävä. Puhuttelun yhteydessä sinulle kerrotaan, mistä Dublin-menettelyssä on kyse. Sinun olisi kerrottava meille kaikki tiedot perheenjäsenistäsi tai sukulaisistasi, jotka oleskelevat jossakin Dublin-maassa, sekä muut tiedot, joista arvelet olevan hyötyä sen selvittämiseksi, missä maassa hakemuksesi on käsiteltävä (ks. jäljempänä tarkempia tietoja siitä, mitkä tiedot vaikuttavat tähän). Sinun olisi myös esitettävä kaikki hallussasi olevat asiakirjat, joissa on tärkeitä tietoja.

Kertomalla kaikki tärkeät tiedot autat sen selvittämisessä, missä maassa hakemuksesi on käsiteltävä.

Puhuttelu tehdään kielellä, jota ymmärrät tai jota sinun voidaan kohtuudella olettaa ymmärtävän ja jolla pystyt kommunikoimaan.

Jos et ymmärrä puhuttelussa käytettävää kieltä, voit pyytää tulkkia avuksi. Tulkki saa tulkata ainoastaan sen, mitä sinä ja viranomainen sanovat. Tulkki ei saa kertoa omia mielipiteitään. Jos sinun on vaikea ymmärtää tulkkia, kerro siitä meille ja/tai oikeudelliselle edustajallesi.

Puhuttelu on luottamuksellinen. Se tarkoittaa, että mitään siitä mitä sanot (ei edes sitä, että olet hakenut turvapaikkaa), ei kerrota eteenpäin muille ihmisille tai kotimaasi viranomaisille, jotka voisivat jollakin tavalla vahingoittaa sinua tai perheenjäseniäsi, jotka ovat yhä kotimaassasi.

Oikeus puhutteluun voidaan evätä sinulta vain jos olet jo antanut nämä tiedot muulla tavoin sen jälkeen, kun sinulle on kerrottu Dublin-menettelystä ja siitä, miten se vaikuttaa tilanteeseesi. Jos puhuttelua ei järjestetä, voit pyytää saada toimittaa kirjallisesti lisätietoja, joilla on merkitystä sen määrittämisessä, missä maassa hakemuksesi on käsiteltävä.

Miten viranomaiset päättävät, missä maassa hakemukseni on käsiteltävä?

On olemassa eri syitä, joiden perusteella jokin tietty maa on vastuussa hakemuksesi käsittelystä. Näitä syitä tarkastellaan laissa säädetyssä tärkeysjärjestyksessä. Jos jokin syy ei liity sinuun, tarkastellaan seuraavaa, ja niin edelleen.

Nämä syyt liittyvät tärkeysjärjestyksessä seuraaviin seikkoihin:

— sinulla on perheenjäsen (aviopuoliso tai alle 18-vuotias lapsi), jolle on myönnetty kansainvälinen suojeluasema tai joka on hakenut turvapaikkaa toisessa Dublin-maassa

Tämän vuoksi on tärkeää, että kerrot, jos sinulla on perheenjäseniä toisessa Dublin-maassa, ennen kuin hakemuksestasi tehdään ensimmäinen päätös. Jos haluat päästä perheenjäsenten kanssa samaan maahan, sinun ja perheenjäsentesi on ilmoitettava siitä kirjallisesti.

— sinulle on aiemmin myönnetty viisumi tai oleskelulupa toisessa Dublin-maassa

— sinulta on otettu sormenjäljet toisessa Dublin-maassa (ja ne on tallennettu eurooppalaiseen Eurodac-tietokantaan ( 13 ))

— on näyttöä siitä, että olet oleskellut toisessa Dublin-maassa tai matkustanut sen kautta, vaikka sinulta ei otettukaan siellä sormenjälkiä.

Entä jos olen riippuvainen toisen henkilön huolenpidosta tai toinen henkilö on riippuvainen minusta?

Voit päästä samaan maahan äitisi, isäsi, lapsesi, veljesi tai sisaresi kanssa, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

— he oleskelevat laillisesti jossakin Dublin-maassa

— joku teistä on raskaana tai on äskettäin saanut lapsen, tai on vakavasti sairas, vakavasti vammainen tai iäkäs

— joku teistä on riippuvainen toisen huolenpidosta ja tämä toinen kykenee huolehtimaan hänestä.

Maa, jossa lapsesi, sisaruksesi tai vanhempasi oleskelee, suostuu yleensä käsittelemään hakemuksesi, jos perhesiteet ovat olleet olemassa jo kotimaassa. Sinun on myös ilmoitettava kirjallisesti, että te molemmat haluatte päästä samaan maahan.

Voit pyytää perheen yhteen saattamista, jos olet jo samassa maassa kuin lapsesi, sisaruksesi tai vanhempasi, tai jos olet eri maassa kuin sukulaisesi. Jos olette eri maissa, sinun on matkustettava tuohon toiseen maahan, paitsi jos et voi matkustaa pitkään aikaan terveydentilasi vuoksi.

Voit myös koko turvapaikkamenettelyn ajan pyytää päästä yhteen perheenjäsentesi kanssa humanitaarisista, kulttuurisista tai perhesyistä. Jos pyyntöön suostutaan, voit joutua siirtymään maahan, jossa perheenjäsenesi oleskelee. Siinä tapauksessa sinulta pyydetään kirjallinen suostumus siirtoon. On tärkeää kertoa meille, jos on olemassa humanitaarisia syitä, joiden vuoksi hakemuksesi olisi käsiteltävä juuri täällä tai jossakin toisessa maassa.

▼C1

Sinulta voidaan pyytää vaatimuksesi tueksi selvitystä tai todisteita perhesuhteista, riippuvuussuhteesta tai humanitaarisista syistä.

Entä jos olen sairas tai minulla on erityistarpeita?

Jotta voisit saada tarvitsemaasi lääketieteellistä hoitoa, viranomaisten on saatava tietää, jos sinulla on erityisiä tarpeita esimerkiksi terveydentilasi vuoksi ja erityisesti, jos

— sinulla on jokin vamma

— olet raskaana

— sinulla on vakava sairaus

— olet joutunut kidutuksen, raiskauksen tai muun vakavan henkisen, fyysisen tai seksuaalisen väkivallan uhriksi.

Jos kerrot terveydentilastasi, ja sen jälkeen päätetään, että sinut siirretään toiseen maahan, sinulta kysytään lupa, ennen kuin terveystietojasi toimitetaan toiseen maahan. Jos et anna lupaa terveystietojesi toimittamiseen, niitä ei toimiteta. Se ei estä siirtämästäsinua maahan, joka vastaa hakemuksesi käsittelystä. Ota kuitenkin huomioon,että jos et anna lupaa terveystietojesi toimittamiseen, toisessa maassa eivoida ottaa huomioon erityistarpeitasi.

Muistathan, että terveydenhoidon ammattilaisilla on työnsä vuoksivelvollisuus käsitellä terveystietojasi aina luottamuksellisesti.

Kuinka kauan kestää selvittää, mikä maa käsitteleehakemukseni? Kuinka kauan hakemukseni käsittely kestää?

Jos tämän maan viranomaiset päättävät, että turvapaikkahakemuksesikäsitellään täällä, saat jäädä tänne ja hakemuksesi käsitellään täällä.

Entä jos päätetään, että hakemukseni on käsiteltäväjossakin muussa maassa kuin siinä, jossa nyt oleskelen?

Jos näyttää siltä, että hakemuksesi on käsiteltävä jossakin toisessa maassa,tuolle maalle esitetään kolmen kuukauden kuluessasiitä, kun olet tehnyt hakemuksesi tässä maassa, pyyntö ottaa vastuuhakemuksesi käsittelystä.

Jos päätös on tehty sormenjälkitietojesi perusteella, pyyntö tuolle toisellemaalle esitetään kuitenkin jo kahden kuukauden kuluessasiitä, kun tulokset on saatu Eurodac-tietokannasta.

— Jos tämä on ensimmäinen kerta kun haet turvapaikkaaDublin-maassa, mutta on syytä uskoa, että hakemuksesi olisikäsiteltävä jossakin toisessa Dublin-maassa, tuota toista maatapyydetään ”ottamaan sinutvastaan”.

Maan, jolta vastaanottoa pyydetään, on vastattava kahdenkuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut pyynnön. Jos maa eivastaa tässä määräajassa, se tarkoittaa, että se on suostunut ottamaanvastuun hakemuksesi käsittelystä.

— Jos olet jo hakenut turvapaikkaa muussa kuin siinäDublin-maassa, jossa nyt oleskelet, tuota toista maata pyydetään ”ottamaan sinuttakaisin”.

Maan, jolta takaisinottoa pyydetään, on vastattava kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut pyynnön, tai kahden viikon kuluessa, jos pyyntö perustuu Eurodac-tietoihin. Jos maa ei vastaa tässä määräajassa, se tarkoittaa, ettäse on suostunut ottamaan vastuun hakemuksesi käsittelystä ja suostuuottamaan sinut takaisin.

Jos sen sijaan et ole hakenut turvapaikkaa tästä maasta ja johonkin toiseenmaahan jättämäsi turvapaikkahakemus on hylätty lopullisella päätöksellä,voimme joko pyytää, että hakemuksesi käsittelystä vastaava maa ottaa sinuttakaisin, tai palauttaa sinut kotimaahasi tai maahan, jossa sinulla onvakinainen asuinpaikka, tai johonkin turvalliseen kolmanteen maahan ( 14 ).

Jos toinen maa suostuu ottamaan vastuun hakemuksesi käsittelystä, sinulleannetaan tiedoksi päätös siitä,

— että turvapaikkahakemustasi ei käsitellä tässä maassa, ja

— että sinut siirretään maahan, joka on vastuussa hakemuksesikäsittelystä.

Siirto tapahtuu kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun toinen maa on hyväksynytvastuunsa, tai jos päätät valittaa päätöksestä, kuuden kuukauden kuluessasiitä kun tuomioistuin on päättänyt, että sinut voidaan siirtää tuohontoiseen maahan. Tätä määräaikaa voidaan pidentää, jos pakenet tämän maanviranomaisten ulottuvilta tai jos sinut vangitaan.

▼M2

Jos sinut on otettu säilöön / suljettuun keskukseen tässä maassa Dublin-menettelyn yhteydessä, sovelletaan lyhyempiä määräaikoja (ks. lisätietoja säilöönottoa koskevassa jaksossa).

Sinua kohdellaan vastuussa olevassa maassa turvapaikanhakijana, ja saat kaikki tähän asemaan liittyvät oikeudet. Jos et ole aiemmin hakenut turvapaikkaa kyseisessä maassa, voit tehdä hakemuksen maahan saavuttuasi.

Entä jos en hyväksy päätöstä, jonka mukaan minut siirretään toiseen maahan?

Voit ilmoittaa, että et hyväksy päätöstä siirrosta toiseen Dublin-maahan. Tätä kutsutaan valittamiseksi (”muutoksenhaku” tai ”uudelleen käsittely”).

Voit myös pyytää, että siirto keskeytetään, kunnes muutoksenhaku on käsitelty tai asia on käsitelty uudelleen.

Tämän esitteen lopussa on tietoa siitä, mihin viranomaiseen on otettava yhteyttä, jos haluat valittaa päätöksestä tässä maassa.

Kun saat viranomaisilta virallisen siirtopäätöksen, sinulla on [x päivää ( 15 )] aikaa hakea päätökseen muutosta ottamalla yhteyttä [muutoksenhakuviranomaisen nimi ( 16 )]. On hyvin tärkeää, että valitat päätöksestä (eli haet päätökseen muutosta tai pyydät sen uudelleen käsittelemistä) annetussa määräajassa.

Voit jäädä tähän maahan, kunnes muutoksenhaku on käsitelty tai asia on käsitelty uudelleen. Tai ( 17 )

Siirto toiseen maahan keskeytetään [y päiväksi ( 18 )], kunnes tuomioistuin on päättänyt, onko sinun turvallista oleskella vastuussa olevassa maassa sillä aikaa kun se käsittelee muutoksenhaun. Tai

Sinulla on [y päivää ( 19 )] aikaa pyytää, että siirto keskeytetään, kunnes muutoksenhaku on käsitelty. Tuomioistuin tekee tämän päätöksen nopeasti. Jos se ei suostu siirron keskeyttämiseen, sen on perusteltava, miksi ei.

Sinulla on tämän menettelyn aikana oikeus oikeudelliseen neuvontaan ja tarvittaessa kääntäjän tai tulkin apuun. Oikeudellinen neuvonta tarkoittaa, että sinulla on oikeus oikeudelliseen neuvonantajaan, joka valmistelee sinua koskevat asiakirjat ja edustaa sinua tuomioistuimessa.

Voit pyytää saada tällaista neuvontaa maksutta, jos sinulla ei ole varaa maksaa siitä. Tämän esitteen lopussa on tietoa järjestöistä, jotka tarjoavat oikeudellista neuvontaa maksutta.

Voidaanko minut ottaa säilöön?

Voi olla muita syitä, joiden vuoksi sinut otetaan säilöön, mutta Dublin-menettelyn yhteydessä sinut voidaan ottaa säilöön vain jos viranomaiset katsovat, että on olemassa huomattava riski, että saatat paeta, koska et halua tulla siirretyksi toiseen Dublin-maahan.

Mitä tämä tarkoittaa?

Jos viranomaiset ovat sitä mieltä, että on olemassa huomattava riski, että pakenet viranomaisten ulottuvilta (esimerkiksi sen vuoksi, että olet jo tehnyt niin tai koska et ole noudattanut sinulle määrättyä ilmoittautumisvelvollisuutta tai jostakin muusta syystä), sinut voidaan ottaa säilöön milloin tahansa Dublin-menettelyn aikana. Syyt, joiden nojalla sinut voidaan ottaa säilöön, on kirjattu lakiin. Säilöönottoa ei voida tehdä mistään muusta syystä kuin niistä, jotka on kirjattu lakiin.

Sinulla on oikeus saada kirjallisesti tieto säilöönoton syistä sekä mahdollisuudesta valittaa säilöönottopäätöksestä. Sinulla on myös oikeus saada oikeudellista neuvontaa, jos haluat valittaa säilöönottopäätöksestä.

Jos sinut otetaan säilöön Dublin-menettelyn aikana, menettelyn määräaika on sinun osaltasi seuraava:

— Esitämme toiselle maalle kuukauden kuluessa siitä, kun olet tehnyt turvapaikkahakemuksesi, pyynnön hyväksyä vastuunsa.

— Maan, jolle pyyntö esitetään, on vastattava kahden viikon kuluessa siitä, kun se on saanut pyynnön.

— Siirto olisi toteutettava kuuden viikon kuluessa siitä kun vastuussa oleva maa on hyväksynyt pyynnön. Jos valitat siirtopäätöksestä, kuuden viikon määräaika alkaa siitä, kun viranomainen tai tuomioistuin päättää, että sinun on turvallista oleskella vastuussa olevassa maassa sillä aikaa kun hakemustasi käsitellään siellä.

Jos viranomaiset eivät pysty noudattamaan pyynnön esittämistä tai siirron toteuttamista koskevia määräaikoja, Dublin-menettelyyn liittyvä säilöönotto on lopetettava. Tässä tapauksessa sovelletaan edellä esitettyjä tavanomaisia määräaikoja.

Mitä ilmoittamilleni henkilötiedoille tehdään? Miten voin tietää, ettei niitä käytetä väärin?

Dublin-maiden viranomaiset voivat vaihtaa keskenään tietoja, joita olet niille antanut Dublin-menettelyssä, vain täyttääkseen velvollisuudet, jotka kuuluvat niille Dublin- ja Eurodac-asetuksen nojalla. Sinulla on koko Dublin-menettelyn ajan oikeus siihen, että kaikki henkilötietosi ja sinun itsestäsi ja perhetilanteestasi ym. seikoista antamasi tiedot suojataan. Tietojasi voidaan käyttää ainoastaan laissa määriteltyihin tarkoituksiin.

Sinulla on oikeus tutustua

— sinua itseäsi koskeviin tietoihin. Sinulla on oikeus vaatia, että nämä tiedot, myös Eurodac-tiedot, oikaistaan, jos niissä on virheitä, tai että tiedot poistetaan tietokannasta, jos niitä on käsitelty lainvastaisesti,

— tietoihin, joissa selitetään, miten voit pyytää tietojesi, myös Eurodac-tietojen, oikaisemista tai poistamista tietokannasta. Sinulla on oikeus saada myös sinun Dublin-menettelystäsi vastaavien viranomaisten yhteystiedot ja niiden kansallisten tietosuojaviranomaisten yhteystiedot, jotka vastaavat henkilötietojen suojelua koskevien pyyntöjen käsittelystä.









LIITE XI

TIETOJA ILMAN HUOLTAJAA OLEVILLE ALAIKÄISILLE, JOTKA HAKEVAT KANSAINVÄLISTÄ SUOJELUA (ASETUKSEN (EU) N:o 604/2013 4 ARTIKLA) ( 20 )

Olet saanut tämän esitteen, koska olet kertonut, että tarvitset suojelua ja että olet alle 18-vuotias. Alle 18-vuotiaiden katsotaan olevan lapsia. Viranomaiset saattavat käyttää sinusta myös nimitystä ”alaikäinen”, mikä tarkoittaa samaa. ”Viranomaiset” ovat ihmisiä, joiden on tehtävä päätös suojeluhakemuksestasi.

Jos haet suojelua tästä maasta siksi, että jouduit pelkäämään kotimaassasi, tätä kutsutaan ”turvapaikan hakemiseksi”. Turvapaikka on turvallinen paikka, jossa saa suojelua.

Kun pyydät viranomaisilta turvapaikkaa virallisella hakemuksella, tätä kutsutaan lainsäädännössä ”kansainvälisen suojelun hakemiseksi”. Suojelua hakevaa henkilöä sanotaan ”hakijaksi”. Joskus voidaan myös käyttää nimitystä ”turvapaikanhakija”.

Sinun pitäisi olla yhdessä vanhempiesi kanssa, mutta jos näin ei ole tai jos olet joutunut heistä eroon matkan aikana, sinua kutsutaan ”ilman huoltajaa olevaksi alaikäiseksi”.

Siinä tapauksessa SINULLE OSOITETAAN ”EDUSTAJA”, ELI AIKUINEN, JOKA AUTTAA SINUA MENETTELYN AIKANA. HÄN AUTTAA SINUA HAKEMUKSEN TEKEMISESSÄ JA VOI TULLA MUKAAN, KUN SINUN ON PUHUTTAVA VIRANOMAISTEN KANSSA. VOIT PUHUA EDUSTAJALLE, JOS SINULLA ON ONGELMIA, JA KERTOA HÄNELLE, JOS JOKIN ASIA PELOTTAA SINUA. EDUSTAJAN TEHTÄVÄNÄ ON HUOLEHTIA SIITÄ, ETTÄ SINUN ETUSI OTETAAN HUOMIOON. TÄMÄ TARKOITTAA, ETTÄ SINUN TARPEESI, TURVALLISUUTESI, HYVINVOINTISI, SOSIAALINEN KEHITYKSESI JA MIELIPITEESI OTETAAN HUOMIOON. EDUSTAJA SELVITTÄÄ MYÖS, VOITKO PÄÄSTÄ YHTEEN PERHEESI KANSSA.

JOS ON JOTAKIN, MITÄ ET YMMÄRRÄ, PYYDÄ APUA EDUSTAJALTASI TAI VIRANOMAISILTA.

VAIKKA OLET PYYTÄNYT TURVAPAIKKAA TÄSTÄ MAASTA, VOI OLLA, ETTÄ HAKEMUKSESI KÄSITELLÄÄN JOSSAKIN TOISESSA MAASSA.

Suojeluhakemuksesi voidaan käsitellä vain yhdessä maassa. Niin sanotaan laissa, jonka nimi on ”Dublin-asetus”. Siinä määrätään, että meidän on selvitettävä, kuuluuko hakemuksesi käsitellä tässä maassa vai jossakin toisessa maassa. Tätä sanotaan ”Dublin-menettelyksi”.

Tätä lakia sovelletaan alueella, johon kuuluu 32 maata ( 21 ). Tässä esitteessä näistä maista käytetään nimitystä ”Dublin-maat”.

ÄLÄ KARKAA VIRANOMAISILTA ÄLÄKÄ PAKENE TOISEEN DUBLIN-MAAHAN. JOTKUT SAATTAVAT SANOA, ETTÄ SINUN PITÄISI TEHDÄ NIIN. JOS JOKU KÄSKEE SINUA KARKAAMAAN TAI LÄHTEMÄÄN HEIDÄN MUKAANSA, KERRO SIITÄ HETI EDUSTAJALLESI TAI VIRANOMAISILLE.

KERRO VIRANOMAISILLE HETI:

— jos olet yksin ja uskot, että äitisi, isäsi, veljesi tai siskosi, tätisi ( 22 ), enosi tai setäsi ( 23 ), isoäitisi tai isoisäsi saattaa olla jossakin niistä 32 Dublin-maasta; — — jos näin on, kerro, haluatko asua heidän kanssaan; — jos matkustit tähän maahan jonkun kanssa, kerro, kenen kanssa; — jos olet jo ollut jossakin muussa Dublin-maassa (32 maan luettelo); — jos sinulta on otettu sormenjäljet jossakin toisessa Dublin-maassa (sormenjäljillä tarkoitetaan sormenpäistä otettuja kuvia, joiden avulla sinut voidaan tunnistaa); — jos olet jo hakenut turvapaikkaa jossakin toisessa Dublin-maassa.

ON HYVIN TÄRKEÄÄ, ETTÄ AUTAT VIRANOMAISIA JA PUHUT HEILLE AINA TOTTA.

Dublin-menettely voi auttaa sinua, jos kumpikaan vanhemmista ei ole mukanasi, kun pyydät suojelua.

Jos saamme tarpeeksi tietoja, voimme etsiä vanhempiasi tai muita sukulaisiasi sinun puolestasi muista Dublin-maista. Jos löydämme heidät, yritämme saattaa sinut heidän luokseen siihen maahan, jossa he ovat. Suojeluhakemuksesi käsitellään tämän jälkeen siinä maassa.

Jos olet yksin eikä sinulla ole muita perheenjäseniä tai sukulaisia toisessa Dublin-maassa, hakemuksesi käsitellään hyvin todennäköisesti tässä maassa.

Voimme myös päättää käsitellä hakemuksesi tässä maassa, vaikka se olisi lain mukaan tehtävä jossakin toisessa maassa. Voimme tehdä tällaisen päätöksen humanitaarisista, kulttuurisista tai perhesyistä.

Menettelyn aikana otamme aina huomioon sinun etusi. Sinua ei lähetetä maahan, jossa ihmisoikeuksiasi voitaisiin loukata.

Mitä tarkoittaa, että otamme aina huomioon sinun etusi? Se tarkoittaa, että meidän pitää

— selvittää, voitaisiinko sinut saattaa samaan maahan perheesi kanssa:

— varmistaa, että olet turvassa. Meidän pitää huolehtia erityisesti siitä, että olet suojassa ihmisiltä, jotka ehkä haluavat kohdella sinua huonosti tai vahingoittaa sinua;

— varmistaa, että saat kasvaa turvallisissa ja terveellisissä oloissa, että sinulla on ruokaa ja paikka, missä asua, ja että voit kehittyä sosiaalisesti;

— ottaa huomioon sinun mielipiteesi esimerkiksi siitä, haluatko asua jonkun sukulaisen kanssa vai et.

SINUN IKÄSI

Yli 18-vuotiaat ovat ”aikuisia”. Heitä kohdellaan eri tavoin kuin lapsia ja nuoria, jotka ovat ”alaikäisiä”.

Kerro, minkä ikäinen oikeasti olet.

Jos sinulla on jokin asiakirja, josta ikäsi käy ilmi, näytä se viranomaisille. Jos viranomaiset epäilevät, ettet ole kertonut todellista ikääsi, lääkäri voi tutkia sinut selvittääkseen, oletko alle 18-vuotias vai vanhempi. Lääkärintarkastus voidaan tehdä vain jos sinä ja/tai edustajasi suostuvat siihen.

JÄLJEMPÄNÄ YRITÄMME VASTATA YLEISIMPIIN KYSYMYKSIIN, JOITA SINULLA SAATTAA OLLA DUBLIN-MENETTELYSTÄ, SIITÄ MITEN SE VOI AUTTAA SINUA JA MITÄ SIINÄ TAPAHTUU.

SORMENJÄLJET – Mitä ne ovat? Miksi ne otetaan?

Kaikilta 14-vuotiailta ja sitä vanhemmilta turvapaikanhakijoilta otetaan sormenpäistä kuva (”sormenjäljet”) ja toimitetaan se Eurodac-nimiseen sormenjälkitietokantaan. Sinun on suostuttava tähän, koska laissa määrätään, että kaikilta turvapaikanhakijoilta otetaan sormenjäljet.

Sormenjälkien avulla selvitetään, oletko hakenut turvapaikkaa joskus aiemmin tai onko sinulta otettu sormenjäljet rajalla. Jos huomataan, että olet jo hakenut turvapaikkaa toisessa Dublin-maassa, sinut voidaan lähettää kyseiseen maahan, jos on etusi mukaista mennä sinne. Kansainvälistä suojelua koskeva hakemuksesi käsitellään tämän jälkeen siinä maassa.

Sormenjälkiäsi säilytetään 10 vuotta. Sen jälkeen ne poistetaan tietokannasta automaattisesti. Jos sinulle myönnetään suojeluasema, sormenjälkitietosi pysyvät tietokannassa kunnes ne poistetaan sieltä automaattisesti. Jos sinulle myönnetään jonkin Dublin-maan kansalaisuus, sormenjälkitietosi poistetaan tietokannasta. Eurodac-tietokantaan tallennetaan vain sormenjälkitiedot ja tieto sukupuolesta. Eurodac-tietokantaan ei tallenneta nimeä, valokuvaa, syntymäaikaa eikä kansalaisuutta. Nämä tiedot voidaan kuitenkin tallentaa tämän maan kansalliseen tietokantaan. Eurodaciin tallennettuja tietoja ei toimiteta millekään muulle maalle tai järjestölle Dublin-maiden ulkopuolelle.

Alkaen 20. heinäkuuta 2015 sormenjälkitietojasi voivat tutkia myös eräät muut viranomaiset, mm. poliisi ja Euroopan poliisivirasto (Europol), jotka saavat silloin oikeuden pyytää pääsyä Eurodac-tietokantaan vakavien rikosten ja terrorismin ehkäisemistä, paljastamista ja tutkintaa varten.

Mitä tietoja pitää ehdottomasti kertoa viranomaisille?

Sinulle todennäköisesti järjestetään ns. turvapaikkapuhuttelu sen selvittämiseksi, missä maassa turvapaikkahakemuksesi olisi käsiteltävä. Puhuttelussa viranomaiset selittävät sinulle, mistä Dublin-menettelyssä on kyse, ja yrittävät selvittää, voidaanko sinut saattaa yhteen perheesi kanssa toisessa Dublin-maassa.

Jos tiedät, että vanhempasi, sisaruksesi tai joku muu sukulainen on toisessa Dublin-maassa, kerro siitä puhuttelussa. Kerro kaikki, mitä tiedät: nimet, osoitteet, puhelinnumerot ja niin edelleen. Niin autat meitä löytämään perheesi.

Puhuttelussa sinulta voidaan myös kysyä, oletko jo ollut jossakin toisessa Dublin-maassa. Kerro totuus.

Edustajasi voi tulla mukaan puhutteluun auttamaan sinua ja valvomaan, että etusi otetaan huomioon. Jos jostain syystä et halua, että edustajasi tulee mukaan, kerro siitä viranomaisille.

PUHUTTELUN ALUKSI VIRANOMAINEN JA EDUSTAJA SELITTÄVÄT SINULLE MENETTELYN JA KERTOVAT, MITKÄ OVAT SINUN OIKEUTESI. JOS ET YMMÄRRÄ JOTAKIN TAI SINULLA ON KYSYTTÄVÄÄ, KYSY!

Puhuttelu on sinun oikeutesi. Se on tärkeä osa hakemustasi.

Puhuttelu tehdään kielellä, jota ymmärrät. Jos et ymmärrä puhuttelussa käytettyä kieltä, voit pyytää tulkin apua. Tulkki saa tulkata ainoastaan sen, mitä sinä ja viranomainen sanovat. Tulkki ei saa kertoa omia mielipiteitään. Jos sinun on vaikea ymmärtää tulkkia, kerro siitä meille ja/tai edustajallesi.

Puhuttelu on luottamuksellinen. Se tarkoittaa, että mitään siitä mitä sanot (ei edes sitä, että olet hakenut suojelua tässä maassa), ei kerrota eteenpäin muille ihmisille tai viranomaisille, jotka voisivat jollakin tavalla vahingoittaa sinua tai perheenjäseniäsi, jotka ovat yhä kotimaassasi.

ON TÄRKEÄÄ, ETTÄ SINÄ JA EDUSTAJASI TUNNETTE DUBLIN-MENETTELYN MÄÄRÄAJAT!

Lue alla olevat vastaukset.

Koska saan tietää, voinko jäädä tähän maahan vai joudunko lähtemään toiseen maahan?

Mitä tapahtuu, jos huomataan, että hakemukseni on käsiteltävä jossakin toisessa maassa?

→ Jos haet turvapaikkaa Dublin-maasta nyt ensimmäistä kertaa, sinut voidaan lähettää toiseen maahan, koska äitisi, isäsi, veljesi, siskosi, tätisi, enosi, setäsi, isoisäsi tai isoäitisi on siellä ja voit asua yhdessä hänen tai heidän kanssaan, ja turvapaikkahakemuksesi käsitellään tuossa maassa ( 24 ).

→ Jos et ole hakenut turvapaikkaa tästä maasta vaan toisesta Dublin-maasta, sinut voidaan palauttaa takaisin tuohon maahan, jotta sen viranomaiset voivat käsitellä hakemuksesi ( 25 ).

Kummassakin tapauksessa voi kestää jopa viisi kuukautta , ennen kuin sinut päätetään siirtää toiseen maahan. Aika lasketaan joko siitä kun hait turvapaikkaa tai siitä kun huomattiin, että olet hakenut kansainvälistä suojelua jossakin toisessa Dublin-maassa. Viranomaiset kertovat sinulle tästä päätöksestä heti kun se on tehty.

→ Jos et ole hakenut turvapaikkaa tässä maassa ja toisessa maassa tekemäsi aiempi hakemus on hylätty sen jälkeen kun se oli tutkittu kokonaan, meidän on joko pyydettävä toista maata ottamaan sinut takaisin tai palautettava sinut kotimaahasi tai maahan, jossa sinulla on vakinainen asuinpaikka, tai johonkin turvalliseen kolmanteen maahan.

Jos päätetään, että turvapaikkahakemuksesi on käsiteltävä jossakin toisessa maassa, ja maa, jota pyydetään ottamaan sinut vastaan, suostuu siihen, sinulle kerrotaan virallisesti, että kansainvälistä suojelua koskevaa hakemustasi ei käsitellä täällä, vaan sinut siirretään toiseen maahan, joka käsittelee hakemuksen.

Siirto tapahtuu kuuden kuukauden kuluessa siitä kun toinen maa on suostunut ottamaan sinut vastaan, tai siitä kun muutoksenhausta tai uudelleenkäsittelystä on tehty lopullinen päätös, jos et hyväksy siirtoa ja haluat valittaa sitä koskevasta päätöksestä (jäljempänä selitetään, mitä tämä tarkoittaa). Tätä määräaikaa voidaan pidentää vuoteen, jos olet vankilassa, tai 18 kuukauteen, jos karkaat tai piiloudut viranomaisilta.

Entä jos en halua siirtyä toiseen maahan?

KERRO SIITÄ EDUSTAJALLESI!

Jos päätetään, että sinun on mentävä toiseen maahan, jossa hakemuksesi käsitellään, mutta et hyväksy tätä, voit valittaa tästä siirtopäätöksestä. Valittaminen tarkoittaa, että ”haet päätökseen muutosta” tai pyydät, että asia ”käsitellään uudelleen”.

Kun saat siirtopäätöksen viranomaisilta, sinulla on [x päivää ( 26 )] aikaa hakea siihen muutosta ottamalla yhteyttä [muutoksenhakuviranomaisen nimi ( 27 )]. On hyvin tärkeää, että haet muutosta tuossa määräajassa. Edustajasi auttaa sinua tässä.

— Voit jäädä tähän maahan, kunnes muutoksenhaku on käsitelty tai asia on käsitelty uudelleen. Tai ( 28 )

— Siirto toiseen maahan keskeytetään [y päiväksi ( 29 )], kunnes tuomioistuin on päättänyt, onko sinun turvallista oleskella vastuussa olevassa maassa sillä aikaa kun se käsittelee hakemustasi. Tai

— Sinulla on [y päivää ( 30 )] aikaa pyytää, että siirto keskeytetään, kunnes muutoksenhaku on käsitelty. Tuomioistuin tekee tämän päätöksen nopeasti. Jos se ei suostu siirron keskeyttämiseen, sen on perusteltava, miksi ei.

— Tämän esitteen takapuolella kerrotaan, mihin viranomaiseen on otettava yhteyttä, jos haluat hakea muutosta tässä maassa tehtyyn päätökseen.

Muutoksenhakumenettelyn aikana sinulla on oikeus saada oikeudellista neuvontaa ja tarvittaessa voit pyytää myös tulkin tai kääntäjän apua. Voit pyytää saada oikeudellista neuvontaa maksutta, jos sinulla ei ole varaa maksaa siitä. Tämän esitteen takapuolella on niiden järjestöjen yhteystiedot, jotka tarjoavat oikeudellista neuvontaa maksutta ja voivat auttaa sinua muutoksenhaun tekemisessä.

SÄILÖÖNOTTO

Säilöönotto tarkoittaa sitä, että ihmiset eivät saa matkustaa vapaasti minne haluavat, vaan heidän on asuttava suljetussa paikassa, josta ei pääse pois.

Jos olet ilman huoltajaa oleva alaikäinen, saatat asua paikassa, jossa on sääntöjen mukaan pysyteltävä sisällä öisin tai kun ulkona on pimeää. Säännöissä voidaan myös määrätä, että sinun on kerrottava sinusta huolehtiville ihmisille, jos menet ulos, ja milloin aiot palata. Sääntöjen tarkoituksena on suojella turvallisuuttasi. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että sinut olisi otettu säilöön.

LAPSIA EI OTETA SÄILÖÖN JUURI KOSKAAN!

Onko sinut otettu säilöön? Jos et ole varma, onko sinut otettu säilöön, kysy asiaa viranomaisilta, edustajaltasi tai oikeudelliselta neuvonantajaltasi ( 31 ) mahdollisimman pian. Voit puhua heidän kanssaan tilanteestasi. Jos sinut on otettu säilöön, kysy, voiko säilöönottopäätöksestä valittaa!

On mahdollista, että sinut otetaan säilöön Dublin-menettelyn aikana. Useimmiten näin käy silloin, kun viranomaiset eivät usko, että olet alle 18-vuotias, ja epäilevät, että saatat karata tai piiloutua heiltä, koska pelkäät, että sinut siirretään toiseen maahan.

Sinulla on oikeus saada kirjallisesti tieto siitä, miksi sinut on otettu säilöön, ja siitä, miten voit valittaa säilöönottopäätöksestä. Sinulla on myös oikeus saada oikeudellista neuvontaa, jos haluat valittaa säilöönottopäätöksestä. Jos et ole tyytyväinen päätökseen, puhu asiasta edustajallesi tai oikeudelliselle neuvonantajallesi.

Jos sinut otetaan säilöön Dublin-menettelyn aikana, sinuun sovelletaan seuraavia määräaikoja: meidän on kuukauden kuluessa siitä, kun olet tehnyt turvapaikkahakemuksen, pyydettävä toista maata ottamaan sinut vastaan. Toisen maan pitäisi vastata pyyntöön kahden viikon kuluessa pyynnöstä. Jos sinut pidetään edelleen säilössä, siirto olisi toteutettava kuuden viikon kuluessa siitä kun vastuussa oleva maa on hyväksynyt pyynnön.

Jos päätät valittaa siirtopäätöksestä sillä aikaa kun olet säilöön otettuna, viranomaisten ei tarvitse siirtää sinua kuuden viikon kuluessa. Viranomaiset kertovat sinulle, mitä vaihtoehtoja sinulla on tässä tapauksessa.

Jos viranomaiset eivät noudata määräaikaa, johon mennessä on pyydettävä toista maata huolehtimaan sinusta, tai jos ne eivät toteuta siirtoa ajoissa, säilöönotto Dublin-menettelyn mukaista siirtoa varten lopetetaan. Siinä tapauksessa sovelletaan osiossa ”Mitä tapahtuu, jos huomataan, että hakemukseni on käsiteltävä jossakin toisessa maassa?” esitettyjä tavanomaisia määräaikoja.

Mitä oikeuksia minulla on sillä aikaa kun viranomaiset selvittävät, kuka on vastuussa minusta?

Sinulla on oikeus jäädä tähän maahan, jos hakemuksesi käsitellään täällä. Jos hakemuksesi on käsiteltävä jossakin toisessa maassa, saat jäädä tänne kunnes sinut siirretään tuohon toiseen maahan. Jos hakemuksesi käsitellään täällä, sinulla on oikeus jäädä maahan ainakin siihen asti, että hakemuksestasi on tehty ensimmäinen päätös. Sinulla on myös oikeus esimerkiksi majoitukseen ja ruokaan (aineelliset vastaanotto-olosuhteet) sekä perusterveydenhoitoon ja kiireelliseen lääkärinhoitoon. Sinulla on myös oikeus käydä koulua.

Voit kertoa meille tilanteestasi ja Dublin-maissa oleskelevista perheenjäsenistäsi suullisesti ja/tai kirjallisesti joko äidinkielelläsi tai jollakin muulla kielellä, jota osaat hyvin (tarvittaessa voit turvautua tulkin apuun). Päätös toiseen jäsenvaltioon siirtämisestä annetaan sinulle kirjallisena. Sinulla on myös oikeus saada lisätietoja joko meiltä ja/tai ottamalla yhteyttä Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) toimistoon tässä maassa.

Edustajasi ja viranomaiset kertovat sinulle oikeuksistasi enemmän!

Mitä ilmoittamilleni henkilötiedoille tehdään? Miten voin tietää, ettei niitä käytetä vääriin tarkoituksiin?

Dublin-maiden viranomaiset voivat vaihtaa keskenään tietoja, joita olet antanut niille Dublin-menettelyssä, vain täyttääkseen velvollisuudet, jotka kuuluvat niille Dublin-asetuksen nojalla.

Sinulla on oikeus tutustua

— sinua itseäsi koskeviin tietoihin. Sinulla on oikeus vaatia, että tiedot oikaistaan, jos niissä on virheitä tai ne eivät ole totta, tai että ne poistetaan tietokannasta, jos niitä on käsitelty lainvastaisesti,

— tietoihin, joissa kerrotaan, miten voit pyytää tietojesi oikaisemista tai poistamista. Sinulla on myös oikeus saada Dublin-menettelystäsi vastaavien viranomaisten yhteystiedot sekä niiden kansallisten tietosuojaviranomaisten yhteystiedot, jotka vastaavat henkilötietojen suojaa koskevista kuulemispyynnöistä.

MISTÄ VOIN SAADA APUA? (Täytetään jäsenvaltiokohtaiset tiedot, muun muassa seuraavat:)

— turvapaikkaviranomaisen osoite ja muut yhteystiedot

— sellaisten järjestöjen nimi, osoite ja muut yhteystiedot, jotka voivat järjestää ilman huoltajaa oleville alaikäisille oikeudellisen neuvonantajan

— kansallisen lastensuojeluviranomaisen osoite ja muut yhteystiedot

— Dublin-menettelystä vastaavan viranomaisen osoite ja muut yhteystiedot

— kansallisen tietosuojaviranomaisen yhteystiedot

— Eurodac-tietokannan rekisterinpitäjä ja hänen edustajansa

— rekisterinpitäjän toimiston yhteystiedot

— Punainen Risti ja sen tehtävät

— UNHCR:n paikallistoimiston yhteystiedot (jos maassa on sellainen) ja sen tehtävät

— oikeusaputoimiston/pakolaistuki-/lastenapujärjestön yhteystiedot

— Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) yhteystiedot ja tehtävät.









LIITE XII

TIETOJA KOLMANSIEN MAIDEN KANSALAISILLE JA KANSALAISUUDETTOMILLE HENKILÖILLE, JOTKA OTETAAN KIINNI ULKORAJAN LAITTOMAN YLITTÄMISEN YHTEYDESSÄ (ASETUKSEN (EU) N:o 603/2013 29 ARTIKLAN 3 KOHTA)

Jos olet 14 vuotta täyttänyt tai vanhempi ja sinut otetaan kiinni laittoman rajanylityksen yhteydessä, sinulta otetaan sormenjäljet ja toimitetaan ne Eurodac-sormenjälkitietokantaan. Lain mukaan et voi kieltäytyä antamasta sormenjälkiäsi.

Jos sormenjäljet ovat huonolaatuiset tai jos olet tahallisesti vahingoittanut sormiasi, sormenjäljet voidaan ottaa myöhemmin uudelleen.

Jos joskus myöhemmin haet uudelleen turvapaikkaa, sinulta otetaan sormenjäljet uudelleen. Jos haet turvapaikkaa eri maassa kuin siinä, jossa sinulta ensimmäisen kerran otettiin sormenjäljet, sinut voidaan lähettää takaisin maahan, jossa sormenjäljet otettiin ensimmäisen kerran.

Sormenjäljet tallennetaan 18 kuukauden ajaksi. Sen jälkeen ne poistetaan tietokannasta automaattisesti. Eurodac-tietokantaan tallennetaan vain sormenjälkitiedot ja tieto sukupuolesta. Eurodac-tietokantaan ei tallenneta nimeä, valokuvaa, syntymäaikaa eikä kansalaisuutta.

Voit milloin tahansa tiedustella, mitä tietoja sinusta on tallennettu Eurodac-tietokantaan, siinä maassa, jossa sinulta on otettu sormenjäljet. Voit pyytää, että virheelliset tiedot oikaistaan tai että ne poistetaan. Tiedot on poistettava esimerkiksi siinä tapauksessa, että olet saanut jonkin EU-maan tai Dublin-järjestelmään assosioituneen maan kansalaisuuden tai oleskeluluvan johonkin näistä maista etkä ole hakenut turvapaikkaa.

Eurodac-tietokantaa hoitaa Euroopan unionin virasto nimeltä eu-LISA. Tietojasi voidaan käyttää ainoastaan laissa määriteltyihin tarkoituksiin. Tietosi toimitetaan ainoastaan Eurodacin keskusjärjestelmään. Jos myöhemmin haet turvapaikkaa toisessa EU-maassa tai assosioituneessa maassa ( 32 ), sormenjälkesi lähetetään tuohon maahan vertailua varten. Eurodaciin tallennettuja tietoja ei toimiteta millekään muulle maalle tai järjestölle EU:n ja assosioituneiden maiden ulkopuolelle.

Alkaen 20. heinäkuuta 2015 sormenjälkitietojasi voivat tutkia myös eräät muut viranomaiset, mm. poliisi ja Euroopan poliisivirasto (Europol), jotka saavat silloin oikeuden pyytää pääsyä Eurodac-tietokantaan vakavien rikosten ja terrorismin ehkäisemistä, paljastamista ja tutkintaa varten.

Yhteystiedot (täytetään asianomaisen jäsenvaltion tiedot)

— Eurodacin rekisterinpitäjä ja hänen edustajansa

— rekisterinpitäjän toimiston yhteystiedot

— kansallisen tietosuojaviranomaisen yhteystiedot.









LIITE XIII

TIETOJA KOLMANSIEN MAIDEN KANSALAISILLE JA KANSALAISUUDETTOMILLE HENKILÖILLE, JOTKA TAVATAAN OLESKELEMASTA JÄSENVALTIOSSA LAITTOMASTI (ASETUKSEN (EU) N:o 603/2013 29 ARTIKLAN 3 KOHTA)

Jos sinut tavataan oleskelemasta laittomasti ns. Dublin-maassa ( 33 ), viranomaiset voivat ottaa sinulta sormenjäljet ja toimittaa ne Eurodac-sormenjälkitietokantaan. Tämän tarkoituksena on ainoastaan sen selvittäminen, oletko joskus aiemmin hakenut turvapaikkaa. Sormenjälkiäsi ei tallenneta Eurodac-tietokantaan, mutta jos olet aiemmin hakenut turvapaikkaa toisessa maassa, sinut voidaan palauttaa kyseiseen maahan.

Jos sormenjälkesi ovat huonolaatuiset tai jos olet tahallisesti vahingoittanut sormiasi, sormenjäljet voidaan ottaa sinulta myöhemmin uudelleen.

Eurodac-tietokantaa hoitaa Euroopan unionin virasto nimeltä eu-LISA. Tietojasi voidaan käyttää ainoastaan laissa määriteltyihin tarkoituksiin. Tietosi toimitetaan ainoastaan Eurodacin keskusjärjestelmään. Jos haet myöhemmin turvapaikkaa toisessa Dublin-maassa, sinulta otetaan uudelleen sormenjäljet ja toimitetaan ne Eurodaciin. Eurodaciin tallennettuja tietoja ei toimiteta millekään muulle maalle tai järjestölle EU:n ja Dublin-järjestelmään assosioituneiden maiden ulkopuolelle.

Yhteystiedot (täytetään asianomaisen jäsenvaltion tiedot)

— Eurodacin rekisterinpitäjä ja hänen edustajansa

— rekisterinpitäjän toimiston yhteystiedot

— kansallisen tietosuojaviranomaisen yhteystiedot.

Jos tämän maan viranomaiset katsovat, että olet hakenut kansainvälistä suojelua toisessa maassa, joka saattaa olla vastuussa hakemuksesi käsittelystä, saat tarkempia tietoja tähän liittyvästä menettelystä ja siitä, miten se vaikuttaa sinuun ja oikeuksiisi ( 34 ).