2009R0663 — FI — 30.12.2010 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 663/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta (EYV L 200, 31.7.2009, p.31)

Muutettu:









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 663/2009,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009,

yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta







EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan ja 175 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 1 ), ovat kuulleet alueiden komiteaa, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä ( 2 ), sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan talous on rahoitusmarkkinoiden kriisin seurauksena ajautunut jyrkkään laskusuhdanteeseen. Tämän vakavan ja ennen kokemattoman taloudellisen tilanteen ratkaisemiseksi tarvitaan poikkeuksellisia ja välittömiä toimia. Markkinatoimijoiden luottamuksen palauttamiseksi on viipymättä saatava valmiiksi talouteen vaikuttavia toimenpiteitä. (2) Samalla on selvää, että Euroopan talouden pitkän aikavälin vahvuus ja kestävyys riippuvat sen sopeuttamisesta energiavarmuuden asettamiin vaatimuksiin ja tarpeeseen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Tätä päätelmää tukee kasvava huoli luotettavien kaasuntoimitusten turvaamisesta. (3) Tätä taustaa vasten 11 ja 12 päivänä joulukuuta 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi päätelmissään tukensa Euroopan talouden elvytyssuunnitelmalle, jäljempänä ”elvytyssuunnitelma”, jonka komissio esitteli 26 päivänä marraskuuta 2008 ja jossa esitetään, kuinka jäsenvaltiot ja Euroopan unioni voivat sovittaa yhteen toimintalinjojaan ja antaa uuden piristysruiskeen Euroopan taloudelle suuntaamalla elvytystoimet yhteisön pitkän aikavälin tavoitteiden mukaisesti. (4) Tärkeä osa elvytyssuunnitelmaa on ehdotus yhteisön menojen lisäämisestä tietyillä strategisilla aloilla, jotta voidaan lisätä sijoittajien luottamusta ja ohjata taloutta vahvemmalle kasvu-uralle tulevaisuudessa. Jotta voitaisiin tehostaa investointeja erityisesti infrastruktuurihankkeisiin, Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään luettelon yksittäisistä hankkeista, jossa otetaan huomioon asianmukainen maantieteellinen tasapaino. (5) Jotta elvytyssuunnitelma tuottaisi tulosta, on ehdottoman tärkeää rahoittaa toimenpiteitä, joilla puututaan nopeasti sekä talouskriisiin että yhteisön polttaviin energiatarpeisiin. Tällä asetuksella käyttöön otettava erityisohjelma ei kuitenkaan saisi muodostaa missään suhteessa ennakkotapausta tulevaisuudessa annettavan osarahoituksen osuuksille infrastruktuuri-investointien alalla. (6) Konkreettisten ja merkittävien vaikutusten aikaansaamiseksi nämä toimenpiteet olisi keskitettävä muutamalle rajatulle alalle, joilla toiminnalla olisi selvä vaikutus energian toimitusvarmuuden parantamista ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeviin tavoitteisiin, joilla on olemassa suuria, pitkälle kehitettyjä hankkeita, joissa voidaan hyödyntää tehokkaasti merkittäviä määriä rahoitustukea ja jotka voivat houkutella merkittäviä määriä investointeja muista lähteistä, muun muassa Euroopan investointipankilta ja joilla Euroopan tason toiminnasta saataisiin lisäarvoa. Kaasu- ja sähköinfrastruktuuri, merituulivoima sekä hiilidioksidin talteenotto ja varastointi ovat aloja, jotka täyttävät nämä arviointiperusteet. Näiden alojen valinta ilmentää elvytyssuunnitelman erityisolosuhteita, eikä se saisi asettaa kyseenalaiseksi ensisijaisena pidettyä energiatehokkuutta eikä uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä, joita käsiteltiin elvytyssuunnitelmassa. (7) Siltä varalta, että kaikkia varoja ei kyetä sitomaan vuoden 2010 loppuun mennessä, komissio on ilmoittanut aikovansa, raportoidessaan tämän asetuksen täytäntöönpanosta vuonna 2010, ehdottaa tarvittaessa toimenpiteitä, joilla voidaan rahoittaa elvytyssuunnitelman mukaisia hankkeita, kuten energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden käytön aloilla toteutettavia hankkeita. (8) Kaasu- ja sähköinfrastruktuurien osalta on viime vuosien aikana tullut esiin tiettyjä haasteita. Äskettäiset kaasukriisit (talvina 2006 ja 2009) ja vuoden 2008 puoliväliin jatkunut öljyn hinnannousu osoittivat Euroopan haavoittuvuuden. Euroopan omat energiavarat – kaasu ja öljy – ovat vähenemässä, ja se on entistä riippuvaisempi tuontienergiasta. Tämä korostaa energiainfrastruktuurin merkitystä. (9) Nykyinen talous- ja rahoituskriisi vaikeuttaa kuitenkin energiainfrastruktuurihankkeiden toteuttamista. Eräät tärkeät hankkeet, joiden joukossa on myös yhteisön etua koskevia hankkeita, saattavat viivästyä merkittävästi varojen puutteen vuoksi. Tarvitaan siis pikaisia toimia energiainfrastruktuuriin tehtävien investointien tukemiseksi. Koska tällaisten hankkeiden suunnittelu ja toteutus vie huomattavasti aikaa, on tärkeää, että yhteisö investoi tähän infrastruktuuriin välittömästi. Tämä on tärkeää erityisesti siksi, että yhteisö voi vauhdittaa energian toimitusvarmuuden kannalta erityisen tärkeiden hankkeiden kehittämistä. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta voidaan turvata yhteisön kohtuuhintaiset energiatoimitukset, kun talous taas elpyy ja maailmanlaajuinen energiakysyntä kasvaa. (10) Energiainfrastruktuurihankkeista on tarpeen valita ne hankkeet, jotka ovat tärkeitä energian sisämarkkinoiden toiminnan ja energian toimitusvarmuuden kannalta ja jotka lisäksi edesauttavat talouden elpymistä. (11) Erityisesti hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin ja merituulivoiman osalta tämän asetuksen olisi perustuttava komission 22 päivänä marraskuuta 2007 esittämään Euroopan strategiseen energiateknologiasuunnitelmaan, jossa esitetään vaatimus energia-alan tutkimus- ja innovaatioponnisteluja koskevasta yhteisestä ja strategisesta suunnitelmasta, joka olisi Euroopan unionin energiapolitiikan päämäärien mukainen, sekä sitoutumista kuuden eurooppalaisen teollisuusaloitteen toteuttamiseen. Lokakuun 16 päivänä 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti päätelmissään komissiota nopeuttamaan merkittävästi Euroopan strategisen teknologiasuunnitelman toteuttamista. Tällä ohjelmalla aloitettava hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia sekä merituulivoimaa koskevien hankkeiden rahoitus ei rajoita Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa hahmoteltujen kuuden teollisuusaloitteen tulevaa käynnistämistä energiaan liittyvien demonstrointihankkeiden alalla. (12) Jotta tällä asetuksella olisi välitön vaikutus talouskriisiin, on erityisen tärkeää, että siinä luetellaan hankkeet, joille voidaan antaa välitöntä rahoitustukea rahoituspuitteiden asettamissa rajoissa ja sillä edellytyksellä, että hankkeet täyttävät arviointiperusteet, joilla varmistetaan rahoituksen tehokkuus ja vaikuttavuus. (13) Kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeiden osalta olisi laadittava luettelo sen mukaisesti, mikä on hankkeen vaikutus energian toimitusvarmuuteen ja energiahuollon monipuolistamiseen liittyviin tavoitteisiin, jotka on määritelty komission 13 päivänä marraskuuta 2008 esittämässä toisessa strategisessa energiakatsauksessa ja jotka on myös vahvistettu Euroopan parlamentin 3 päivänä helmikuuta 2009 antamassa päätöslauselmassa ja 19 päivänä helmikuuta 2009 kokoontuneen neuvoston päätelmissä. Hankkeet olisi valittava sillä perusteella, että niillä toteutetaan energiakatsauksessa määriteltyjä tavoitteita, ne ovat edenneet kohtuullisen pitkälle ja niillä edistetään energian toimitusvarmuutta ja energiahuollon monipuolistamista, verkon kapasiteetin optimointia ja energian sisämarkkinoiden yhdentymistä erityisesti rajat ylittävien osuuksien osalta, verkon kehittämistä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi lieventämällä yhteisön muita heikommassa asemassa olevien alueiden tai saarten eristyneisyyttä, uusiutuvien energialähteiden liitäntää, yhteenliitettyjen verkkojen turvallisuutta, käyttövarmuutta ja yhteentoimivuutta sekä jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta. Näiden hankkeiden toteuttaminen edellyttää kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sitoutumista hallinnollisten ja lupamenettelyjen nopeuttamiseen. Monien hankkeiden osalta tukea ei voida antaa asetetussa aikataulussa, ellei menettelyjä nopeuteta. (14) Merituulivoiman osalta luettelon olisi sisällettävä hankkeita, joilla voidaan sidosryhmiltä tuulienergiaa käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön puitteissa kerättyjen tietojen sekä teollisuuslähteistä ja muista lähteistä saatujen tietojen pohjalta katsoa olevan seuraavat ominaisuudet: ne on hyväksytty ja ne ovat toteuttamisvalmiita, ne ovat innovatiivisia, mutta perustuvat koeteltuihin ratkaisuihin, niiden toteuttamista voidaan nopeuttaa lisärahoituksen avulla, niillä on rajat ylittävää merkitystä; ne ovat laajamittaisia ja niiden avulla voidaan demonstroida, kuinka hankkeessa otettujen teknologisten edistysaskelten tuloksia voidaan levittää tehokkaasti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden mukaisesti. Rahoitustuki olisi kohdistettava hankkeisiin, joiden kehittämisessä voidaan saavuttaa merkittävää edistystä vuosina 2009 ja 2010. (15) Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin osalta luettelon olisi perustuttava pääasiassa tietoihin, joita on kerätty sidosryhmiltä fossiilisten polttoaineiden foorumin ja fossiilisia polttoaineita käyttäviä päästöttömiä voimalaitoksia käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön puitteissa sekä muista lähteistä. Rahoitustuki olisi kohdistettava hankkeisiin, joiden kehittämisessä voidaan saavuttaa merkittävää edistystä vuosina 2009 ja 2010. Toteuttamisvalmiutta olisi arvioitava sen perusteella, onko olemassa pitkälle kehitetty ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu teollisuuslaitosta ja siihen sisältyvää hiilidioksidin talteenottokomponenttia varten, onko olemassa pitkälle kehitetty ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu hiilidioksidin siirtoa ja varastointia varten ja ovatko paikallisviranomaiset ilmaisseet sitoutuvansa tukemaan hanketta. Hankkeiden avulla olisi myös voitava demonstroida, kuinka niissä otettujen teknologisten edistysaskelten tuloksia voidaan levittää tehokkaasti ja kuinka ne nopeuttavat Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista. (16) Tukikelpoisista ehdotuksista voidaan valita vain osa. Tässä valinnassa olisi varmistettava muun muassa se, että kussakin jäsenvaltiossa tuetaan enintään yhtä hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvää ehdotusta, jotta voidaan tutkia laajaa valikoimaa erilaisia geologisia varastointiolosuhteita ja tukea tavoitetta, jonka mukaan talouden elpymistä olisi tuettava kaikkialla Euroopassa. (17) Yhteisön rahoitus ei saisi aiheettomasti vääristää kilpailua tai sisämarkkinoiden toimintaa, erityisesti kun otetaan huomioon kolmansien osapuolten verkkoon pääsyä koskevat säännöt ja tähän verkkoon pääsyyn mahdollisesti liittyvät poikkeukset. Yhteisön rahoituksen lisäksi mahdollisesti annettavassa kansallisessa rahoituksessa olisi otettava huomioon valtiontukisäännöt. Yhteisön rahoitustuki olisi sen muodosta riippumatta myönnettävä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 ( 3 ), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ( 4 ) säännösten mukaisesti lukuun ottamatta tapauksia, joissa tämän asetuksen säännöksissä nimenomaisesti poiketaan näistä säännöistä. (18) Koska talouskriisi vaatii kiireisiä toimia ja yhteisön energiatarpeet ovat polttavia, tässä asetuksessa on jo yksityiskohtaisia säännöksiä myönnettävän tuen rahoituksessa sovellettavista järjestelyistä, mukaan lukien tukikelpoisia hankkeita koskeva luettelo. Koska elvytystoimia tarvitaan kiireellisesti, kaikki vuosina 2009 ja 2010 tehtyjen talousarviositoumusten täytäntöönpanoa koskevat oikeudelliset sitoumukset olisi lisäksi tehtävä ennen vuoden 2010 loppua. (19) Tämän asetuksen nojalla rahoitettuja toimia toteutettaessa olisi yhteisön taloudelliset edut suojattava panemalla täytäntöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään petoksia, lahjontaa ja kaikkea muuta lainvastaista toimintaa, suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti maksettuja määriä, ja väärinkäytösten ilmetessä panemalla täytäntöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 ( 5 ), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 ( 6 ) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ( 7 ) mukaisesti. (20) Alaohjelmissa käsiteltävien aiheiden luonteen vuoksi eri komiteoiden olisi avustettava komissiota rahoitettavien hankkeiden valinnassa ja kussakin alaohjelmassa myönnettävän rahoituksen määrän määrittämisessä. (21) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY ( 8 ) mukaisesti. (22) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat talouden elpymisen tukeminen yhteisössä, energiavarmuuteen liittyviin tarpeisiin vastaaminen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen lisäämällä menoja tietyillä strategisilla aloilla, vaan ne voidaan tämän asetuksen soveltamisalan ja asianomaisten alojen ja hankkeiden luonteen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (23) Koska talouskriisi vaatii kiireisiä toimia ja yhteisön energiatarpeet ovat polttavia, tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu, sekä katsovat seuraavaa: OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:







I

LUKU

JOHDANTOSÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella perustetaan rahoitusväline, Euroopan energia-alan elvytysohjelma (European Energy Programme for Recovery), jäljempänä ”EEPR-ohjelma”, sellaisten energia-alan hankkeiden kehittämiseksi yhteisössä, jotka edistävät rahoituksellisin keinoin talouden elpymistä, energian toimitusvarmuutta ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä.

Tällä asetuksella perustetaan alaohjelmia näiden tavoitteiden edistämiseksi seuraavilla aloilla:

a) kaasu- ja sähköinfrastruktuurit;

b) merituulivoima; ja

c) hiilidioksidin talteenotto ja varastointi.

Tässä asetuksessa yksilöidään kussakin alaohjelmassa rahoitettavat hankkeet ja vahvistetaan perusteet, joiden mukaisesti yksilöidään ja toteutetaan toimia näiden hankkeiden toteuttamiseksi.

▼M1

Tässä asetuksessa säädetään rahoitusvälineen luomisesta energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan liittyvien aloitteiden tukemiseksi.

▼B

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

a) ”hiilidioksidin talteenotolla ja varastoinnilla” hiilidioksidin (CO2) talteenottoa teollisuuslaitoksista, sen siirtoa varastointipaikalle ja sen injektointia sopivaan maanalaiseen geologiseen muodostumaan pysyvää varastointia varten;

b) ”tukikelpoisilla kustannuksilla” samaa kuin asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002;

c) ”kaasu- ja sähköinfrastruktuureilla” i) kaikkia suurjännitelinjoja, jakeluverkostoihin kuuluvia linjoja lukuun ottamatta, ja merenalaisia yhteyksiä, jos tätä infrastruktuuria käytetään alueiden väliseen tai kansainväliseen energiansiirtoon tai yhteyteen; ii) suurpainekaasuputkistoja, jakeluverkostoihin kuuluvia putkistoja lukuun ottamatta; iii) edellä ii alakohdassa tarkoitettuihin suurpainekaasuputkistoihin yhteydessä olevia maanalaisia varastoja; iv) nesteytetyn maakaasun vastaanotto-, varastointi- ja kaasuttamislaitoksia; ja v) kaikkia i, ii, iii tai iv alakohdassa tarkoitettujen infrastruktuurien moitteettoman toiminnan kannalta välttämättömiä laitteita tai laitoksia, myös suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmiä;

d) ”hankkeen osalla” kaikkia rahoituksellisesti, teknisesti tai ajallisesti erillisiä toimia, jotka edesauttavat hankkeen toteutumista;

e) ”investointivaiheella” sitä hankkeen vaihetta, jossa toteutetaan rakennustöitä ja jossa syntyy pääomakustannuksia;

f) ”merituulivoimalla” sähköenergiaa, joka on tuotettu tuulella käyvillä turbiineilla, jotka sijaitsevat merellä joko rannikon läheisyydessä tai kaukana siitä;

g) ”suunnitteluvaiheella” investointivaihetta edeltävää hankkeen vaihetta, jonka aikana hankkeen toteuttamista valmistellaan ja johon sisältyvät tapauksen mukaan toteutettavuuden arviointi, valmistelevat ja tekniset tutkimukset sekä lupien hankkiminen ja jossa aiheutuu pääomakustannuksia.

3 artikla

Talousarvio

1. Rahoituspuitteet EEPR-ohjelman toteuttamiselle vuosina 2009 ja 2010 ovat 3 980 000 000 euroa, ja ne jakautuvat seuraavasti:

a) kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeet: 2 365 000 000 euroa;

b) merituulivoimahankkeet: 565 000 000 euroa;

c) hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvät hankkeet: 1 050 000 000 euroa.

▼M1

2. Vuosina 2009 ja 2010 tehtyjen talousarviositoumusten täytäntöönpanoa koskevat II luvun mukaiset yksittäiset oikeudelliset sitoumukset on tehtävä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010. Jäljempänä olevan II a luvun mukaiset yksittäiset oikeudelliset sitoumukset on tehtävä viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2011.

▼M1

3. Liitteessä II tarkoitettujen rahoituksen välittäjien on pyrittävä kohdentamaan kaikki unionin osuuteen rahoitusvälineessä sisältyvät varat, jotka ovat käytettävissä energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan liittyvien investointihankkeisiin ja teknistä apua koskeviin aloitteisiin, 31 päivään maaliskuuta 2014 mennessä. Kyseisen päivän jälkeen ei unionin rahoitusosuudesta voi enää kohdentaa varoja. Kaikki unionin rahoitusosuuteen sisältyvät varat, joita rahoituksen välittäjät eivät ole kohdentaneet 31 päivään maaliskuuta 2014 mennessä, palautetaan unionin yleiseen talousarvioon. Unionin rahoitusosuudesta investointihankkeisiin kohdennettujen varojen on pysyttävä sijoitettuina tietyn määräajan, jonka on päätyttävä viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2034. Unionilla on oikeus rahoitusvälineeseen tekemiensä investointien tuottamiin voittoihin rahoitusvälineen olemassaolon ajan siten, että voitot vastaavat unionin osuutta rahoitusvälineessä ja ovat unionin osakkeenomistajan oikeuksien mukaisia.

▼B







II

LUKU

ALAOHJELMAT







1

JAKSO

Kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeet

4 artikla

Tavoitteet

Yhteisö tukee kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeita, joista saadaan suurin lisäarvo yhteisölle ja jotka edistävät seuraavien tavoitteiden saavuttamista:

a) energian lähteiden, siirtoreittien ja toimitusten varmuus ja monipuolistaminen;

b) energiaverkon kapasiteetin optimointi ja energian sisämarkkinoiden yhdentyminen erityisesti rajat ylittävien osuuksien osalta;

c) verkon kehittäminen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi lieventämällä yhteisön heikoimmassa asemassa olevien alueiden ja saarten eristyneisyyttä;

d) uusiutuvien energialähteiden liitäntä ja yhdentäminen; ja

e) yhteenliitettyjen energiaverkkojen turvallisuus, käyttövarmuus ja yhteentoimivuus, myös mahdollisuus käyttää tarvittaessa monisuuntaisia kaasuvirtoja.

5 artikla

Painopisteet

EEPR-ohjelman tarkoituksena on mukauttaa ja kehittää kiireellisesti yhteisön kannalta erityisen merkittäviä energiaverkkoja energian sisämarkkinoiden toiminnan tukemiseksi ja erityisesti yhteenliittämiskapasiteetin, toimitusvarmuuden ja energiahuollon monipuolisuuden lisäämiseksi sekä teknisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien esteiden poistamiseksi. Yhteisön erityistuki on tarpeen energiaverkkojen kehittämiseksi tehokkaammin ja niiden rakentamisen nopeuttamiseksi erityisesti alueilla, joilla siirtoreittejä ja toimituslähteitä on vähän.

6 artikla

Yhteisön rahoitustuen myöntäminen

1. EEPR-ohjelmasta kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeille annettavaa rahoitustukea, jäljempänä ”EEPR-tuki”, myönnetään toimille, joilla toteutetaan liitteessä olevassa A osassa lueteltuja hankkeita tai tällaisten hankkeiden osia ja jotka edistävät 4 artiklassa asetettuja tavoitteita.

2. Komissio pyytää ehdotuksia 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yksilöimiseksi ja arvioi, ovatko nämä ehdotukset 7 artiklassa säädettyjen tukikelpoisuusperusteiden ja 8 artiklassa säädettyjen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisia.

3. Komissio ilmoittaa myönnettävästä EEPR-tuesta tuensaajille.

7 artikla

Tukikelpoisuus

1. Tukikelpoisia EEPR-tukeen ovat ainoastaan ehdotukset, joilla toteutetaan liitteessä olevassa A osassa lueteltuja hankkeita, jotka eivät ylitä siinä vahvistettua EEPR-tuen enimmäismäärää ja jotka täyttävät 8 artiklan mukaiset valinta- ja myöntämisperusteet.

2. Ehdotuksia voivat tehdä

a) jäsenvaltiot, joko yksin tai yhdessä;

b) kaikkien niiden jäsenvaltioiden suostumuksella, joita hanke suoranaisesti koskee; i) julkiset tai yksityiset yritykset tai tahot, joko yksin tai yhdessä; ii) kansainväliset organisaatiot, joko yksin tai yhdessä; tai iii) yhteisyritykset.

3. Luonnollisten henkilöiden tekemät ehdotukset eivät ole tukikelpoisia.

8 artikla

Valinta- ja myöntämisperusteet

1. Arvioidessaan 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia valintaperusteita:

a) lähestymistavan järkevyys ja tekninen sopivuus;

b) rahoitusjärjestelyn varmuus toimen koko investointivaiheen osalta.

2. Arvioidessaan 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia myöntämisperusteita:

a) hankkeen kehitysaste, joka määritellään sen perusteella, onko hankkeen toteutuksessa päästy investointivaiheeseen ja onko merkittäviä pääomakustannuksia syntynyt vuoden 2010 loppuun mennessä;

b) missä määrin toimen toteuttaminen viivästyy rahoituksen puutteen vuoksi;

c) missä määrin EEPR-tuki panee liikkeelle uutta julkista ja yksityistä rahoitusta;

d) sosioekonomiset vaikutukset;

e) ympäristövaikutukset;

f) vaikutus energiaverkon jatkuvuuteen ja yhteentoimivuuteen sekä sen kapasiteetin optimointiin;

g) vaikutus palvelun laadun, turvallisuuden ja luotettavuuden parantamiseen;

h) vaikutus toimivien yhdennettyjen energiamarkkinoiden luomiseen.

9 artikla

Rahoitusehdot

1. EEPR-tukea annetaan tuensaajille tai hankkeen toteutuksesta vastaaville kolmansille osapuolille hankkeen toteuttamisesta aiheutuviin, hankkeeseen liittyviin kustannuksiin.

2. EEPR-tuki voi olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

10 artikla

Välineet

1. Komissio valitsee 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön perusteella ja 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen EEPR-tukea saavat ehdotukset ja määrittelee myönnettävän EEPR-tuen määrän. Komissio määrittää ehdotusten toteuttamista koskevat edellytykset ja menetelmät.

2. EEPR-tukea myönnetään komission päätösten perusteella.

11 artikla

Jäsenvaltioiden taloudelliset vastuut

1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava hankkeiden teknisestä seurannasta ja varainhoidon valvonnasta tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja varmennettava hankkeissa tai hankkeiden osissa aiheutuneiden kulujen määrä sekä se, että ne ovat tämän asetuksen mukaisia. Jäsenvaltiot voivat pyytää komissiota osallistumaan paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin.

2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, mitä toimenpiteitä ne ovat toteuttaneet 1 kohdan noudattamiseksi, ja toimitettava sille erityisesti niiden tarkastus-, hallinta- ja seurantajärjestelmien kuvaus, jotka on otettu käyttöön hankkeiden asianmukaisen toteutuksen varmistamiseksi.







2

JAKSO

Merituulivoimahankkeet

12 artikla

EEPR-tuen myöntäminen

1. Merituulivoimahankkeille myönnetään EEPR-tukea ehdotuspyynnön perusteella, joka rajoittuu toimiin, joilla toteutetaan liitteessä olevassa B osassa lueteltuja hankkeita.

2. Komissio pyytää ehdotuksia 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yksilöimiseksi ja arvioi, ovatko ehdotukset 13 artiklassa säädettyjen tukikelpoisuusperusteiden ja 14 artiklassa säädettyjen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisia.

3. Komissio ilmoittaa myönnettävästä EEPR-tuesta tuensaajille.

13 artikla

Tukikelpoisuus

1. Tukikelpoisia EEPR-tukeen ovat ainoastaan ehdotukset, joilla toteutetaan liitteessä olevassa B osassa lueteltuja hankkeita, jotka eivät ylitä siinä vahvistettua EEPR-tuen enimmäismäärää ja jotka täyttävät 14 artiklan mukaiset valinta- ja myöntämisperusteet. Näiden hankkeiden toteutuksesta vastaa kaupallinen yritys.

2. Ehdotuksia voivat tehdä yritykset, joko yksin tai yhdessä.

3. Luonnollisten henkilöiden tekemät ehdotukset eivät ole tukikelpoisia.

14 artikla

Valinta- ja myöntämisperusteet

1. Arvioidessaan 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia valintaperusteita:

a) lähestymistavan järkevyys ja tekninen sopivuus;

b) rahoitusjärjestelyn varmuus hankkeen koko investointivaiheen osalta.

2. Arvioidessaan 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia myöntämisperusteita:

a) hankkeen kehitysaste, joka määritellään sen perusteella, onko hankkeen toteutuksessa päästy investointivaiheeseen ja onko merkittäviä pääomakustannuksia syntynyt vuoden 2010 loppuun mennessä;

b) missä määrin toimien toteuttaminen viivästyy rahoituksen puutteen vuoksi;

c) missä määrin hanke parantaa tai suurentaa jo rakenteilla tai suunnitteluvaiheessa olevien laitteistojen ja infrastruktuurien kokoa;

d) missä määrin hankkeeseen sisältyy täysimittaisten ja teollista kokoa edustavien laitteistojen ja infrastruktuurien rakentamista ja missä määrin siinä puututaan erityisesti seuraaviin kysymyksiin: i) tuulisähkön vaihtelujen tasoittaminen integroivien järjestelmien avulla; ii) laajamittaiset varastointijärjestelmät; iii) tuulipuistojen hallinta virtuaalivoimalaitoksina (yli 1 GW); iv) nykyistä käytäntöä kauemmas merelle tai syvemmille vesille (20–50 m) sijoitetut turbiinit; v) uudet tukirakenneratkaisut; tai vi) näiden prosessien kokoonpano-, asennus-, käyttö-, käytöstäpoisto- ja testausprosessit täysimittaisissa hankkeissa;

e) hankkeen innovatiiviset piirteet ja se, missä määrin siinä demonstroidaan tällaisten piirteiden toteuttamista;

f) hankkeen vaikutus ja se, missä määrin se edesauttaa yhteisön merituuliverkon toteuttamista, sekä hankkeen toistettavuusmahdollisuudet;

g) hakijoiden osoittama sitoutuminen hankkeessa saavutetun teknologisen edistymisen tulosten levittämiseen muille eurooppalaisille toimijoille yhteisön lainsäädännön ja erityisesti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden kanssa yhteensopivalla tavalla.

15 artikla

Rahoitusehdot

1. EEPR-tukea annetaan hankkeen toteuttamisesta aiheutuviin, hankkeeseen liittyviin kustannuksiin.

2. EEPR-tuki voi olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

16 artikla

Välineet

1. Komissio valitsee 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön perusteella ja 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen EEPR-tukea saavat ehdotukset ja määrittelee myönnettävän rahoituksen määrän. Komissio määrittää ehdotusten toteuttamista koskevat edellytykset ja menetelmät.

2. EEPR-tukea myönnetään tukisopimusten perusteella.







3

JAKSO

Hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskevat hankkeet

17 artikla

EEPR-tuen myöntäminen

1. Hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvää EEPR-tukea myönnetään toimille, joilla toteutetaan liitteessä olevassa C osassa lueteltuja hankkeita.

2. Komissio pyytää ehdotuksia tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yksilöimiseksi ja arvioi, ovatko ehdotukset 18 artiklassa säädettyjen tukikelpoisuusperusteiden ja 19 artiklassa säädettyjen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisia.

3. Jos saadaan useita ehdotuksia samassa jäsenvaltiossa sijaitsevista hankkeista ja ehdotukset täyttävät 18 artiklassa säädetyt tukikelpoisuusperusteet ja 19 artiklan 1 kohdassa säädetyt valintaperusteet, komissio valitsee 19 artiklan 2 kohdassa säädettyjen myöntämisperusteiden pohjalta EEPR-tuen saajaksi enintään yhden ehdotuksen kustakin jäsenvaltiosta.

4. Komissio ilmoittaa myönnettävästä EEPR-tuesta tuensaajille.

18 artikla

Tukikelpoisuus

1. Tukikelpoisia EEPR-tukeen ovat ainoastaan ehdotukset, jotka koskevat liitteessä olevassa C osassa lueteltujen hankkeiden toteuttamista ja täyttävät 19 artiklan mukaiset valinta- ja myöntämisperusteet sekä seuraavat ehdot:

a) hankkeessa demonstroidaan, että siinä voidaan ottaa talteen vähintään 80 prosenttia teollisuuslaitosten hiilidioksidista sekä siirtää ja varastoida tämä hiilidioksidi maaperään turvallisesti;

b) voimalaitosten osalta hiilidioksidin talteenotto demonstroidaan voimalaitoksissa, joiden tuotantoteho on 250 MW sähköä tai vastaava;

c) hankkeen toteuttajat antavat sitovan lausuman, jonka mukaan ne antavat demonstrointilaitoksessa syntyvän yleisluonteisen tietämyksen laajemmin teollisuuden ja komission käyttöön sekä edesauttavat Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman toteuttamista.

2. Ehdotuksia voivat tehdä yritykset, joko yksin tai yhdessä.

3. Luonnollisten henkilöiden tekemät ehdotukset eivät ole tukikelpoisia.

19 artikla

Valinta- ja myöntämisperusteet

1. Arvioidessaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia valintaperusteita:

a) lähestymistavan järkevyys ja tekninen sopivuus;

b) hankkeen kehitysaste, joka määritellään sen perusteella, onko hankkeen toteutuksessa päästy investointivaiheeseen, joka sisältää varastointivaihtoehtojen tutkimisen ja kehittämisen, ja onko merkittäviä investointeihin liittyviä kustannuksia syntynyt vuoden 2010 loppuun mennessä;

c) rahoitusjärjestelyn varmuus hankkeen koko investointivaiheen osalta;

d) kaikkien hankkeen rakentamiseen ja toimintaan ehdotetulla yhdellä tai useammalla sijoituspaikalla tarvittavien lupien yksilöinti sekä strategia niiden hankkimiseksi.

2. Arvioidessaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia myöntämisperusteita:

a) missä määrin toimen toteuttaminen viivästyy rahoituksen puutteen vuoksi;

b) pyydetty rahoitus suhteessa hankkeen viiden ensimmäisen toimintavuoden aikana vältettyjen hiilidioksidipäästötonnien määrään;

c) hankkeen monimutkaisuus ja järjestelmän innovatiivisuus kokonaisuutena katsottuna, mukaan luettuina muut täydentävät tutkimustoimet, sekä hakijoiden osoittama sitoutuminen hankkeessa saavutetun teknologisen edistymisen tulosten levittämiseen muille eurooppalaisille toimijoille yhteisön lainsäädännön ja erityisesti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden kanssa yhteensopivalla tavalla;

d) hallintasuunnitelman uskottavuus ja sopivuus sekä siihen sisältyvien tieteellisten ja teknisten tietojen osalta osoitettu valmius saada ehdotettu ratkaisu toimintavalmiiksi 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä.

20 artikla

Rahoitusehdot

1. EEPR-tukea annetaan pelkästään niihin hankkeen toteuttamiseen liittyviin kustannuksiin, jotka liittyvät hiilidioksidin talteenottoon, kuljetukseen ja varastointiin, ottaen huomioon toiminnasta mahdollisesti saatavat tuotot.

2. EEPR-tuki voi olla enintään 80 prosenttia tukikelpoisten investointikustannusten kokonaismäärästä.

21 artikla

Välineet

1. Komissio valitsee 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön perusteella ja 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen EEPR-tukea saavat ehdotukset ja määrittelee myönnettävän EEPR-tuen määrän. Komissio määrittää ehdotusten toteutuksen edellytykset ja menetelmät.

2. EEPR-tukea myönnetään tukisopimusten perusteella.

▼M1







II a

LUKU

RAHOITUSVÄLINE

21 a artikla

Varat, joita ei voida sitoa II luvun nojalla

1. Suuruudeltaan 146 344 644,50 miljoonan euron erä, josta ei ole voitu tehdä 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti II luvussa tarkoitettuja yksittäisiä oikeudellisia sitoumuksia, on osoitettava 1 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitettuun välineeseen asianmukaisten rahoitusvälineiden kehittämiseksi yhdessä rahoituslaitosten kanssa, jotta voidaan merkittävästi edistää energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteiden hyödyntämiseen liittyviä hankkeita.

2. Rahoitusväline toteutetaan liitteen II mukaisesti. Rahoitusvälineeseen ei sovelleta 23 artiklan 1 kohtaa.

3. Unionin rahoitusriski rahoitusvälineen osalta, mukaan lukien hallinnolliset maksut ja muut tukikelpoiset kustannukset, rajoittuu edellä 1 kohdan mukaisesti rahoitusvälineeseen osoitettuun unionin rahoitusosuuteen, eikä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon voi kohdistua muita vastuuvaateita.

▼B







III

LUKU

YHTEISET SÄÄNNÖKSET

▼M1 —————

▼B

23 artikla

Ohjelmointi ja toteutusta koskevat järjestelyt

1. Komissio panee ehdotuspyynnöt vireille suoraan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun talousarvion rajoissa ja II luvussa esitettyjen tukikelpoisuus-, valinta- ja myöntämisperusteiden pohjalta.

▼M1

2. EEPR-tuki saa kattaa ainoastaan ne hankkeeseen liittyvät kulut, jotka ovat aiheutuneet tuensaajille ja 9 artiklan mukaisten hankkeiden osalta myös hankkeen toteutuksesta vastaaville kolmansille osapuolille. Asetuksen II luvun perusteella aiheutuneet kustannukset voivat olla tukikelpoisia 13 päivästä heinäkuuta 2009 alkaen.

▼M1

2 a. Tämän asetuksen II a luvun mukaisesti myönnetyllä rahoitustuella on katettava liitteessä II olevan A osan 3 kohdassa tarkoitetuille edunsaajille aiheutuneita kustannuksia, jotka ovat aiheutuneet investointihankkeista ja energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan liittyviä hankkeita koskevasta teknisestä avusta. Tällaiset kustannukset voivat olla tukikelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2011 alkaen.

▼B

3. Arvonlisävero ei ole tukikelpoinen kustannus, lukuun ottamatta palautuskelvotonta arvonlisäveroa.

4. Tämän asetuksen nojalla rahoitettavien hankkeiden ja toimien toteuttamisessa on noudatettava yhteisön lainsäädäntöä ja otettava huomioon asiaa koskevat yhteisön politiikat, erityisesti kilpailua koskevat, sovellettavat valtiontukisäännöt mukaan luettuina, sekä ympäristönsuojelua, terveyttä, kestävää kehitystä ja julkisia hankintoja koskevat politiikat.

24 artikla

Jäsenvaltioiden yleinen vastuu

Jäsenvaltioiden on kaikin tavoin pyrittävä toteuttamaan vastuualueellaan EEPR-tukea saavat hankkeet, erityisesti tehokkain hallinnollisin lupia ja varmennuksia koskevin menettelyin.

25 artikla

Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen

1. Komissio varmistaa sen, että tämän asetuksen nojalla rahoitettuja toimia toteutettaessa yhteisön taloudelliset edut suojataan soveltamalla toimenpiteitä, joilla ehkäistään petoksia, lahjontaa ja kaikkea muuta lainvastaista toimintaa, suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti maksettuja määriä ja panemalla väärinkäytösten ilmetessä täytäntöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 ja asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.

2. Tämän asetuksen nojalla rahoitettujen yhteisön toimien osalta asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan kaikkea yhteisön oikeuden säännösten tai määräysten taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voi olla perusteettoman menon takia vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai sen hoidossa oleville talousarvioille.

3. Kaikkiin tästä asetuksesta johtuviin täytäntöönpanotoimenpiteisiin on erityisesti sisällytettävä määräykset komission tai sen valtuuttaman edustajan suorittamasta varainhoidon ja muusta valvonnasta sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tarkastuksista, jotka voidaan tarvittaessa tehdä paikan päällä.







IV

LUKU

TÄYTÄNTÖÖNPANO- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

26 artikla

Komiteat

1. Komissiota avustavat seuraavat komiteat:

a) kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeiden osalta yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla 20 päivänä kesäkuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 680/2007 ( 9 ) 15 artiklalla perustettu komitea;

b) merituulivoimahankkeiden osalta Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta Yhteistyö 19 päivänä joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/971/EY ( 10 ) 8 artiklalla perustettu komitea;

c) hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskevien hankkeiden osalta päätöksen 2006/971/EY 8 artiklalla perustettu komitea.

2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan yksi kuukausi.

27 artikla

Arviointi

1. Komissio suorittaa 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä EEPR-ohjelman arvioinnin sen määrittämiseksi, onko määrärahoja käytetty tehokkaasti.

▼M1

1 a. Komissio antaa 30 päivään kesäkuuta 2013 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle II a luvun mukaisesti toteutettuja toimenpiteitä koskevan välivaiheen arviointikertomuksen, jossa tarkastellaan erityisesti:

a) sitä, missä määrin rahoitusvälineen kustannustehokkuus, kerrannaisvaikutukset ja täydentävyys ovat osoitettavissa;

b) todisteita moitteettomasta varainhoidosta;

c) sitä, missä määrin rahoitusvälineellä on saavutettu tämän asetuksen tavoitteet;

d) sitä, missä määrin on tarpeen jatkaa energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyvien hankkeiden tukemista rahoitusvälineestä.

Välivaiheen arviointikertomukseen on tarvittaessa ja erityisesti siinä tapauksessa, että komission arvio II a luvun nojalla toteutetuista toimenpiteistä on myönteinen, liitettävä rahoitusvälineen jatkamista koskeva lainsäädäntöehdotus.

▼B

2. Komissio voi pyytää tukea saavaa jäsenvaltiota esittämään erityisen arvioinnin tämän asetuksen II luvun 1 jakson nojalla rahoitetuista hankkeista tai tarvittaessa antamaan komissiolle tiedot ja avun, joita tällaisten hankkeiden arviointi edellyttää.

▼M1

3. Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle arviointikertomuksen Euroopan energia-alan elvytysohjelman tuloksista varainhoitoasetuksen 27 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

▼B

28 artikla

Tiedottaminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle

Komissio seuraa tämän asetuksen täytäntöönpanoa. Komissio toimittaa, esittäessään alustavan talousarvioesityksen, Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen EEPR-ohjelman toteuttamisesta.

Jos kertomuksessa todetaan, että ensisijaisten hankkeiden täytäntöönpanoon liittyy vakavia riskejä, komissio suosittelee toimenpiteitä näiden riskien vähentämiseksi ja tekee tarvittaessa ja elvytyssuunnitelman mukaisesti lisäehdotuksia tällaisista hankkeista.

▼M1

Kertomuksen on sisällettävä tiedot kaikista II a luvun mukaisesti perustetun rahoitusvälineen luomiseen ja täytäntöönpanoon liittyvistä yleiskustannuksista.

▼B

29 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









►M1 LIITE I ◄

TUKIKELPOISET HANKKEET

A. Kaasu- ja sähköinfrastruktuurihankkeet







1. Kaasuyhdysputket Hanke Tuettujen hankkeiden sijainti Suunniteltu yhteisön rahoitus (milj. euroa) Eteläinen kaasulinja NABUCCO Itävalta, Unkari, Bulgaria, Saksa, Romania 200 ITGI – Poseidon Italia, Kreikka 100 Itämeren yhteys Skanled-putkihanke Puola, Tanska, Ruotsi 150 Nesteytetyn maakaasun verkosto Nesteytetyn maakaasun vastaanottoterminaali Puolan rannikolla Świnoujścien satamassa Puola 80 Keski- ja Kaakkois-Eurooppa Slovakian ja Unkarin välinen yhdysputki (Vel’ký Krtíš – Vecsés) Slovakia, Unkari 30 Kaasunsiirtojärjestelmä Sloveniassa Itävallan rajan ja Ljubljanan välillä (poislukien osuus Rogatec–Kidričevo) Slovenia 40 Bulgarian ja Kreikan välinen yhdysputki (Stara Zagora – Dimitrovgrad-Komotini) Bulgaria, Kreikka 45 Romanian ja Unkarin välinen yhdysputki Romania, Unkari 30 Kaasunvarastointikapasiteetin laajentaminen Tšekin siirtokeskuksessa Tšekki 35 Infrastruktuuri ja laitteistot, jotka mahdollistavat kaasun virtauksen vastakkaiseen suuntaan lyhytaikaisten toimitushäiriöiden aikana Itävalta, Bulgaria, Tšekki, Viro, Kreikka, Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Portugali, Romania, Slovakia 80 Slovakian ja Puolan välinen yhteys Slovakia, Puola 20 Unkarin ja Kroatian välinen yhteys Unkari 20 Bulgarian ja Romanian välinen yhteys Välimeri Bulgaria, Romania 10 Välimeri Ranskan kaasuverkon vahvistaminen Afrikka–Espanja–Ranska-akselilla Ranska 200 GALSI (Algeria–Italia-kaasuputki) Italia 120 Kaasun yhteenliitäntä, läntinen akseli, Larraun haara Espanja 45 Pohjanmeren alue Saksa–Belgia–Yhdistynyt kuningaskunta putki Belgia 35 Ranskan ja Belgian välinen yhteys Ranska, Belgia 200 YHTEENSÄ 1 440







2. Rajayhdysjohdot Hanke Tuettujen hankkeiden sijainti Suunniteltu yhteisön rahoitus (milj. euroa) Itämeren yhteys Estlink-2 Viro, Suomi 100 Ruotsin ja Baltian maiden välinen yhteys ja Baltian maiden verkon lujittaminen Ruotsi, Latvia, Liettua 175 Keski- ja Kaakkois-Eurooppa Halle/Saale – Schweinfurt Saksa 100 Wien-Győr Itävalta, Unkari 20 Välimeri Portugalin ja Espanjan välisen yhteyden vahvistaminen Portugali 50 Ranskan ja Espanjan välinen yhteys (Baixas – Sta Llogaia) Ranska, Espanja 225 Uusi 380 kV:n merenalainen vaihtovirtakaapeli Sisilian ja Manner-Italian välillä (Sorgente–Rizziconi) Italia 110 Pohjanmeren alue Irlannin ja Walesin välinen 500 MW:n yhdysjohto (Meath-Deeside) Irlanti, Yhdistynyt kuningas kunta 110 Maltan ja Italian välinen sähköyhteys Malta/Italia 20 YHTEENSÄ 910







3. Pieniä saaria koskevat hankkeet Pieniä eristyneitä saaria koskevat aloitteet Kypros 10 Malta 5 YHTEENSÄ 15

B. Merituulivoimahankkeet







Hanke Kapasiteetti Tuettujen hankkeiden sijainti Suunniteltu yhteisön rahoitus (milj. euroa) 1. Merituulivoiman liittäminen verkkoon 1.1. Baltic – Kriegers Flak I, II, III Perustuu kehitteillä oleviin hankkeisiin. Rahoituksella pyritään varmistamaan, että yhteisen yhteenliitäntäratkaisun luomiseen saadaan tarvittavat lisävarat. 1,5 GW Tanska, Ruotsi, Saksa, Puola 150 1.2. Pohjanmeren verkko Offshore-verkon modulaarinen kehittäminen, virtuaalisen offshore-voimalaitoksen demonstrointi sekä integrointi nykyiseen onshore-verkkoon. 1 GW Yhdistynyt kuningas-kunta, Alankomaat, Saksa, Irlanti, Tanska, Belgia, Ranska, Luxemburg 165 2. Uudet turbiinit, rakenteet ja komponentit, valmistuskapasiteettien optimointi 2.1. Borkum West II – Bard 1 – Nordsee Ost Global Tech I Uuden sukupolven usean megawatin turbiinit (5–7 MW) ja innovatiiviset rakenteet, jotka sijaitsevat kaukana rannikosta (enimmillään 100 km) syvissä vesissä (enimmillään 40 m). 1,6 GW Saksa 200 2.2. Aberdeenin merituulipuisto (Euroopan testauskeskus) Perustuu kehitteillä olevaan hankkeeseen – usean megawatin turbiinien testaus. Innovatiivisten rakenteiden ja tukirakenteiden kehittäminen, mukaan luettuna merituulivoiman tuotantolaitteiden valmistuskapasiteettien optimointi. Tähtäimessä on koon kasvattaminen 100 megawattiin. 0,25 GW Yhdistynyt kuningas kunta 40 2.3. Thornton Bank Perustuu kehitteillä olevaan hankkeeseen. Kuudennessa puiteohjelmassa yhteisrahoitetun Downvind-hankkeen tulosten hyödyntäminen. Downvind-laitteistojen turbiinien suurentaminen (5 MW) syvissä vesissä (enimmillään 30 m) vähäisin maisemavaikutuksin (enintään 30 km). 90 MW Belgia 10 YHTEENSÄ 565

C. Hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvät hankkeet







Hankkeen nimi ja sijainti Suunniteltu yhteisön rahoitus (milj. euroa) Polttoaine Kapasiteetti Talteenottotekniikka Varastointiratkaisu Huerth Saksa 180 Hiili 450 MW IGCC Suolainen pohjavesiesiintymä Jaenschwalde Hiili 500 MW Oxyfuel Öljy-/kaasukentät Eemshaven Alankomaat 180 Hiili 1 200 MW IGCC Öljy-/kaasukentät Rotterdam Hiili 1 080 MW PC Öljy-/kaasukentät Rotterdam Hiili 800 MW PC Öljy-/kaasukentät Bełchatów Puola 180 Hiili 858 MW PC Suolainen pohjavesiesiintymä Compostilla (León) Espanja 180 Hiili 500 MW Oxyfuel Suolainen pohjavesiesiintymä Kingsnorth Yhdistynyt kuningaskunta 180 Hiili 800 MW PC Öljy-/kaasukentät Longannet Hiili 3 390 MW PC Suolainen pohjavesiesiintymä Tilbury Hiili 1 600 MW PC Öljy-/kaasukentät Hatfield (Yorkshire) Hiili 900 MW IGCC Öljy-/kaasukentät Porto Tolle Italia 100 Hiili 660 MW PC Teollinen hiilidioksidin talteenottohanke Florange Ranska 50 Hiilidioksidin kuljetus teollisuuslaitoksesta (terästehdas) maanalaiseen varastoon (suolainen akviferi) YHTEENSÄ 1 050

▼M1









LIITE II

RAHOITUSVÄLINE

A. Kestävän energian hankkeiden rahoitusvälineen toteutus

1. Rahoitusvälineen soveltamisala

Rahoitusvälinettä käytetään energian säästämisen, energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian alan hankkeiden kehittämiseksi ja sillä helpotetaan paikallisten, alueellisten ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa kansallisten viranomaisten kyseisiin aloihin liittyvien investointien rahoittamista. Rahoitusväline toteutetaan noudattaen varainhoitoasetuksessa ja sen soveltamissäännöissä vahvistettuja talousarvion toteuttamistehtävien siirtämistä koskevia säännöksiä.

Rahoitusvälinettä käytetään kestävän energian hankkeisiin erityisesti kaupunkiympäristöissä. Tähän sisältyvät erityisesti seuraavat hankkeet:

a) julkisia ja yksityisiä rakennuksia koskevat hankkeet, joissa toteutetaan energiatehokkuuteen ja/tai uusiutuvaan energiaan liittyviä ratkaisuja, mukaan lukien tieto- ja viestintäteknologian käyttöön perustuvat ratkaisut;

b) investoinnit erittäin energiatehokkaaseen ja varsinkin uusiutuvia energialähteitä käyttävään sähkön ja lämmön yhteistuotantoon, mukaan lukien mikroyhteistuotantoon, ja kaukolämpö- ja kaukojäähdytysverkkoihin;

c) paikallisympäristöihin sulautetut hajautetut uusiutuvan energian lähteet ja niiden integrointi sähköverkkoihin;

d) mikroyhteistuotanto uusiutuvista energialähteistä;

e) puhdas kaupunkiliikenne, jolla tuetaan energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden hyödyntämistä ja joka painottuu julkiseen liikenteeseen, sähkö- ja vetyajoneuvoihin sekä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen;

f) paikallisinfrastruktuuri, mukaan lukien tehokas julkisen infrastruktuurin ulkovalaistus kuten katuvalaistus, sähkön varastointiratkaisut, älykkäät sähkönkulutuksen mittausmenetelmät ja älykäs sähköverkko, jossa hyödynnetään täysimääräisesti tieto- ja viestintäteknologiaa;

g) innovointi- ja taloudellisia mahdollisuuksia sisältävät ja parhaita saatavilla olevia menettelyitä hyödyntävät energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa koskevat teknologiat.

Rahoitusvälineellä voidaan luoda kannustimia ja antaa teknistä apua sekä lisätä paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten tietoisuutta asiasta, jotta voidaan varmistaa rakenne- ja koheesiorahastojen optimaalinen käyttö erityisesti aloilla, joissa on kyse energiatehokkuudesta ja uusiutuvaan energiaan liittyvistä parannuksista asunnoissa ja muun tyyppisissä rakennuksissa. Välineellä tuetaan investointihankkeita, joiden taloudellinen ja rahoituksellinen toimivuus on osoitettu, rahoitusvälineestä rahoitettujen investointien takaisin saamiseksi ja julkisten ja yksityisten investointien houkuttelemiseksi. Rahoitusväline voi siten sisältää muun muassa varausten tekemisen ja pääoman kohdentamisen lainoja, takuita, omaa pääomaa ja muita rahoitustuotteita varten. Lisäksi enintään 15 prosentin osuus 21 a artiklassa tarkoitetusta rahoituksesta voidaan käyttää teknisen avun antamiseen paikallisille, alueellisille tai kansallisille viranomaisille energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan liittyviä hankkeita koskevan teknologian valmistelemiseksi ja sen käyttöönottovaiheen toteuttamiseksi.

2. Synergia

Päällekkäisyyksien välttämiseksi muiden rahoitusvälineiden kanssa on rahoituksellista tai teknistä apua myönnettäessä kiinnitettävä huomiota myös synergiaan muiden, rakenne- ja koheesiorahastojen ja teknisen avun välineen ELENA n kaltaisten jäsenvaltioissa saatavilla olevien rahoituslähteiden kanssa.

3. Tuensaajat

Rahoitusvälineen tuensaajia ovat viranomaiset ensisijaisesti alue- ja paikallistasolla sekä viranomaisten puolesta toimivat julkiset tai yksityiset tahot.

B. Yhteistyö rahoituksen välittäjien kanssa

1. Valintamenettely ja yleiset vaatimukset, mukaan lukien kustannukset

Rahoitusväline perustetaan yhteistyössä yhden tai useamman rahoitusalan toimijan kanssa ja soveltuvat sijoittajat voivat osallistua siihen. Rahoituksen välittäjien valinta perustuu niiden osoitettuun kykyyn käyttää rahoitusta mahdollisimman tehokkaasti ja tuloksellisesti tässä liitteessä esitettyjen sääntöjen ja kriteerien mukaisesti.

Komissio varmistaa, että rahoitusvälineen luomisesta ja toteuttamisesta aiheutuneiden yleiskustannusten, mukaan lukien hallintokustannukset ja muut hyväksyttävät rahoituksen välittäjien laskuttamat kustannukset, kokonaismäärä pysyy mahdollisimman pienenä vastaavia välineitä koskevien parhaiden käytäntöjen mukaisesti ja siten, että rahoitusvälineeltä edellytetty laatu taataan.

Komissio toteuttaa rahoitusvälineen unionin osuuden varainhoitoasetuksen 53 ja 54 artiklassa vahvistettujen säännösten mukaisesti.

Rahoituksen välittäjän on noudatettava varainhoitoasetuksessa ja sen soveltamissäännöissä vahvistettuja talousarvion toteuttamistehtävien siirtämistä koskevia säännöksiä, erityisesti hankintojen, sisäisen valvonnan, kirjanpidon ja ulkopuolisten tilintarkastusten osalta. Välittäjille ei anneta muita varoja kuin ne, jotka liittyvät hallintokustannuksiin ja rahoitusvälineen luomisesta ja toteuttamisesta aiheutuviin kustannuksiin.

Rahoitusvälineen perustamista ja sen yleisiä periaatteita ja seurantaa ja valvontaa koskevat yksityiskohtaiset ehdot ja edellytykset vahvistetaan komission ja rahoituksen välittäjän välisessä yhdessä tai useammassa sopimuksessa.

2. Tietojen saatavuus

Rahoitusväline asettaa sähköisesti saataville kaikki eri osapuolten tarvitsemat ohjelmien hallinnointia koskevat tiedot. Nämä tiedot koskevat erityisesti hakumenettelyjä ja parhaita käytäntöjä ja niihin sisältyy katsauksia hankkeisiin ja raportteihin.

C. Rahoitusehdot sekä tukikelpoisuus- ja valintakriteerit

1. Rahoituksen kohde

Rahoitusvälineellä rahoitetaan ainoastaan:

a) tämän liitteen mukaisia investointihankkeita, joilla on nopea, mitattavissa oleva ja merkittävä vaikutus EU: n talouden elpymiseen, energian toimitusvarmuuden parantumiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähenemiseen, ja

b) tämän liitteen mukaista, energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan liittyviä hankkeita koskevaa teknistä apua.

2. Huomioitavat tekijät

Hankkeiden valinnan yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota maantieteelliseen jakaumaan.

Investointihankkeiden rahoituksessa on kiinnitettävä asianmukaista huomiota siihen, että unionin rahoituksella on suuri vipuvaikutus kokonaisinvestointeihin, jotta unionissa saataisiin aikaan merkittävä määrä uusia investointeja. Yksittäisten investointihankkeiden vipuvaikutus voi kuitenkin vaihdella eri osatekijöiden, kuten hankkeen todellisen koon ja tyypin ja paikallisten olosuhteiden, kuten edunsaajan koon ja rahoitusvalmiuksien mukaan.

3. Viranomaisten pääsyä rahoitukseen koskevat edellytykset

Investointihankkeille tai energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan liittyviä hankkeita koskevalle tekniselle avulle rahoitusta hakevien viranomaisten on täytettävä seuraavat edellytykset:

a) ne ovat poliittisesti sitoutuneet tai ovat sitoutumassa poliittisesti ilmastonmuutoksen lieventämiseen ja ovat tarvittaessa asettaneet konkreettisia tavoitteita, jotka koskevat esimerkiksi energiatehokkuuden parantamista ja/tai uusiutuvista lähteistä saadun energian käyttöä;

b) ne ovat joko laatimassa ilmastonmuutoksen lieventämistä koskevia monivuotisia strategioita ja toteuttamassa tavoitteitaan, tai ne osallistuvat paikallisen, alueellisen tai kansallisen tason monivuotiseen strategiaan ilmastonmuutoksen lieventämiseksi;

c) ne hyväksyvät olevansa julkisesti vastuussa kokonaisstrategiansa edistymisestä.

4. Rahoitusvälineellä rahoitettavien investointihankkeiden tukikelpoisuus- ja valintakriteerit

Rahoitusvälineellä rahoitettavien investointihankkeiden on täytettävä seuraavat tukikelpoisuus- ja valintakriteerit:

a) lähestymistavan järkevyys ja tekninen sopivuus;

b) rahoituksen varmuus ja kustannustehokkuus toimen koko investointivaiheen osalta;

c) kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien hankkeiden tasapuolinen maantieteellinen jakauma;

d) hankkeen kehitysaste, joka määritellään sen perusteella, onko hankkeen toteutuksessa päästy investointivaiheeseen ja syntyykö merkittäviä pääomakustannuksia mahdollisimman pian;

e) missä määrin toimen toteuttaminen viivästyy rahoituksen puutteen vuoksi;

f) missä määrin rahoitusvälineestä myönnetty rahoitus panee liikkeelle uutta julkista ja yksityistä rahoitusta;

g) määritetyt sosioekonomiset vaikutukset;

h) määritetyt ympäristövaikutukset.

5. Uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuuteen liittyviä hankkeita koskevan teknisen avun tukikelpoisuus- ja valintakriteerit

Rahoitusvälineestä rahoitettujen uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuuteen liittyviä hankkeita koskevan teknisen avun on täytettävä edellä 4 kohdan a, c, e, f ja g alakohdassa tarkoitetut tukikelpoisuus- ja valintakriteerit.

▼B









KOMISSION LAUSUMA

Komissio korostaa, että energiatehokkuus ja uusiutuvat energialähteet ovat EU:n energiapolitiikan keskeisiä tavoitteita sekä ympäristön että toimitusvarmuuden kannalta. Tältä osin asetus edistää näitä tavoitteita antamalla merkittävää tukea merituulihankkeille.

Komissio muistuttaa tässä yhteydessä useista muista uusista energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä tukevista aloitteista, joita komissio on ehdottanut erityisesti Euroopan elvytyssuunnitelmassaan, jonka joulukuussa 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi. Näihin kuuluvat:

Euroopan aluekehitysrahastoasetusta koskeva muutos, joka mahdollistaa jopa 8 miljardin euron investoinnit asuntojen energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energioihin kaikissa jäsenvaltioissa.

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus liittyen energiatehokkaita rakennuksia koskevaan eurooppalaiseen aloitteeseen, jolla edistetään ympäristöystävällisten teknologioiden sekä energiatehokkaiden järjestelmien ja materiaalien kehittämistä uusia ja korjattavia rakennuksia varten. Tätä aloitetta varten varataan arviolta 1 miljardi euroa: 500 miljoonaa euroa vuosille 2010-2013 varatusta nykyisestä EY:n seitsemännestä puiteohjelmasta ja 500 miljoonaa euroa teollisuudesta.

EY:n ja EIP:n aloite ”EU:n kestävää energiaa koskeva rahoitusaloite”. Aloitteella pyritään mahdollistamaan energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energiahankkeisiin tehtävät investoinnit kaupunkiympäristössä. Komissio rahoittaa teknisen avun välineen ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” -ohjelmasta (15 miljoonan euron vuotuiset määrärahat vuodelle 2009). Tämä EIP:n hallinnoima väline helpottaa EIP:n lainojen saatavuutta huomattavin vipuvaikutuksin.

Markkinasuuntautuneen Marguerite-osakesijoitusrahaston perustaminen EU:n institutionaalisten sijoittajien toimesta EIP:n johdolla: vuoden 2020 Euroopan energia-, ilmastonmuutos- ja infrastruktuurirahasto. Tämä rahasto sijoittaa energiaa ja ilmastonmuutosta koskeville aloille (TEN-E, kestävä energiatuotanto, uusiutuva energia, uudet teknologiat, energiatehokkuuteen tehtävät investoinnit, toimitusvarmuus sekä ympäristöinfrastruktuuri). Komissio kannattaa tätä aloitetta.

Komissio esittää lisäksi vuoden 2009 marraskuun loppuun mennessä energiatehokkuutta koskevan toimintasuunnitelman tarkistuksen neuvoston (maaliskuussa 2009 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät) ja parlamentin (Euroopan parlamentin päätöslauselma P6_TA(2009)0064) pyynnön mukaisesti.

Asiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, että energiatehokkuus on halvin käytettävissä oleva vaihtoehto kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Komissio toimittaa marraskuuhun 2009 mennessä yksityiskohtaisen tutkimuksen energiatehokkuuteen tehtävien lisääntyvien investointien tiellä olevista esteistä. Komissio tarkastelee erityisesti sitä, tarvitaanko lisää rahoituskannusteita matalakorkoisten lainojen ja/tai avustusten muodossa, miten Euroopan talousarviota voitaisiin käyttää tähän, ja tarvittaessa komissio sisällyttää muun muassa lisävaroja energiatehokkuuden rahoitukseen vuonna 2010 esitettävässä uudessa EU:n energiavarmuus- ja -infrastruktuurivälineessä.

Tarkistaessaan energiatehokkuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa komissio kiinnittää erityistä huomiota energiatehokkuuden naapuruusulottuvuuteen. Komissio tutkii, miten se voisi antaa rahoitus- ja sääntelykannusteita naapurimaille vauhdittaakseen niiden energiatehokkuuteen tehtäviä investointeja.

Jos komissio, raportoidessaan vuonna 2010 asetuksen täytäntöönpanosta 28 artiklan mukaisesti, toteaa, ettei ole mahdollista sitoa vuoden 2010 loppuun mennessä osaa varoista, jotka on tarkoitettu asetuksen liitteessä luetelluille hankkeille, se ehdottaa tarvittaessa ja maantieteellisesti tasapainotetulla tavalla sellaista muutosta asetukseen, joka mahdollistaa energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden alan hankkeiden rahoituksen edellä mainittujen aloitteiden lisäksi. Siihen sisältyvät myös kelpoisuuskriteerit, jotka ovat samanlaiset, kuin ne, joita sovelletaan tämän asetuksen liitteessä lueteltuihin hankkeisiin.

Portugalin lausuma

Portugali äänestää asetuksen puolesta mutta katsoo kuitenkin, että 28 artiklan mukaisessa ohjelman tarkistamisessa on tarkasteltava uusiutuvien energiahankkeiden ja energiatehokuutta koskevien hankkeiden sisällyttämistä erityisesti sellaisen mikrotuotannon sekä älykkäiden verkkojen ja mittareiden osalta, jotka edistävät asetuksen 4 artiklan a ja b alakohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamista.