Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"BKOMISSION ASETUS (EY)N:o 1091/94,
annettu 29 päivänä huhtikuuta 1994,
yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun neuvoston asetuksen (ETY)N:o 3528/86
soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä
(EYVLL125,18.5.1994,s.1)
Muutettu:
virallinenlehti
N:o sivu päivämäärä
"M1Komissionasetus(EY)N:o690/95annettu30päivänämaalis-
kuuta1995L71 25 31.3.1995
"M2Komissionasetus(EY)N:o1390/97annettu18päivänä
heinäkuuta1997L190 3 19.7.19971994R1091—FI—22.07.1997—002.001—1
KOMISSION ASETUS (EY)N:o 1091/94,
annettu 29 päivänä huhtikuuta 1994,
yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun neuvoston
asetuksen (ETY)N:o 3528/86 soveltamista koskevista tietyistä
yksityiskohtaisista säännöistä
EUROOPANYHTEISÖJENKOMISSIO,joka
ottaahuomioonEuroopanyhteisönperustamissopimuksen,ottaa huomioonyhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta 17 päivänä
marraskuuta1986annetunneuvostonasetuksen(ETY)N:o3528/86(
1),
sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o
2157/92(2),jaerityisestisen3artiklan,
ottaa huomioon Euroopan metsien suojelun ensimmäisen ministeriko-
kouksenpäätöslauselmann:o1(3)jasenseurannan,
sekäkatsoo,ettäasetuksen (ETY) N:o 3528/86 2 artiklan 1 kohdan kolmannen ja
neljännenluetelmakohdanmukaisestiyhteisöntoiminnantavoitteenaon
auttaajäsenvaltioita:
— toteuttamaanmetsäekosysteemienjatkuvaaintensiiviseurantaa,— perustamaantaitäydentämäänyhteensovitetullajayhdenmukaisella
tavalla tämän jatkuvan intensiiviseurannan edellyttämä pysyvien
koealojenverkko,
asetuksen (ETY) N:o 3528/86 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti
jäsenvaltioidenontoimitettavakomissiollekoealaverkostasekäjatkuvan
intensiiviseurannankoealaverkostakerätyttiedot,
koealaverkkoperustetaanyksityiskohtaistentietojenkeräämiseksiyhtei-
sönmetsäekosysteemienkehityksestä;tämälähestymistapamahdollistaa
vastaavuussuhteiden luomisen ympäristötekijöidenvaihtelun, erityisesti
ilman pilaantumisen, ja metsäekosysteemien reaktioiden välille; näin
saadut tiedot mahdollistavat komission asetuksessa (ETY) N:o
1696/87(
4),sellaisenakuinseonviimeksimuutettunaasetuksella(EY)
N:o 836/94(5), tarkoitetussa systemaattisessa koealaverkossa tehtyjen
havaintojenparemmantulkinnan,
asetuksen (ETY) N:o 3528/86 nojalla esitetyissä tukihakemuksissa
mainitun asetuksen 2artiklan1kohdassatarkoitetun jatkuvanintensii-
viseurannantoteuttamiseksionoltavakaikkitarvittavattiedotkyseisten
toimenpiteiden tarkastelemiseksi mainitussa asetuksessa määriteltyjen
tavoitteiden ja vaatimusten perusteella; nämä tiedot on esitettävä
standardoidussa muodossa hakemusten käsittelyn javertailun helpotta-
miseksi,ja
tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän metsäkomitean
lausunnonmukaiset,
ONANTANUTTÄMÄNASETUKSEN:
1 artikla
1 Jäsenvaltioidenonperustettavapysyvienkoealojenverkko.Koealo-
jenvalintaonvietäväpäätökseen30päiväänkesäkuuta1994mennessäja
enemmän kuin 50 prosenttia koealoista on perustettava noudattaen
yhteisiämenetelmiäpysyvienkoealojenverkonperustamiseksijatkuvaa
intensiiviseurantaavarten(tämänasetuksenliiteI).Jäsenvaltioidenon15
päivään joulukuuta 1994 mennessä toimitettava komissiolle kaikkien!B
(1) EYVLN:oL326,21.11.1986,s.2
(2) EYVLN:oL217,31.7.1992,s.1
(3) Joulukuu1990,Strasbourg
(4) EYVLN:oL161,10.6.1987,s.1
(5) EYVLN:oL97,15.4.1994,s.41994R1091—FI—22.07.1997—002.001—2
koealojen osalta selonteko valintaperusteista ja täydellinen luettelo
valituistakoealoista,jokasisältääperustiedot,kutensijainnin(pituusaste,
leveysaste, korkeus merenpinnasta) ja puulajit, sekä yleiset tiedot
kustakin liitteessä VIIa eritellynstandardoidun kaavan mukaan perus-
tetustakoealasta.
2"M2Pysyvilläkoealoillasuoritetaanmetsäekosysteeminjatkuvaa
intensiiviseurantaa.Siihenkuuluulatvustenkunnonjatkuvainventointi,
maaperän tilan kartoitus, lehtien ja neulasten kunnon inventointi sekä
kasvumuutosten, laskeuman ja säätietojen mittaaminen, maanestenäyt-
teidenkerääminenjaanalysoiminenobjektiivistennäytteenottomenette-
lyidenjavahvistettujenmääritysmenetelmienmukaisesti. 3
3"M2Jäsenvaltioidenonennenkunkinvuodenloppuatoimitettava
komissiolle standardoidussa muodossa vähintään kaikki edeltävän
vuodenaikanapysyviltäkoealoiltakerätyttiedotliitteenVIIamukaisesti
sekä kertomukseen liitetyt tiedot liitteen VII b mukaisesti. Lisäksi
komissiolle on liitteen VII b mukaan toimitettava kunkin vuoden 31
päivään joulukuuta mennessä vuosikertomus tulosten arvioinnin ja
tulkinnanedistymisestäkansallisellatasolla. 3
4"M2TeknisetyksityiskohdatmääritelläänliitteissäIII—X. 3
2 artikla
1 Yhteisönrahoitustukeakoskevissahakemuksissa:
— pysyvien koealojen verkon perustamiseksi tai laajentamiseksi
jatkuvaaintensiiviseurantaavarten,
— latvustenkunnoninventoinnintoteuttamiseksi,— maaperäntilankartoituksentoteuttamiseksi,— lehtienjaneulastenkunnoninventoinnintoteuttamiseksi,— kasvunmittaamisentoteuttamiseksi,— laskeumienmittaamisentoteuttamiseksi,— ilmatieteellistenmittaustentoteuttamiseksi,
— maanestenäytteidenkeräämiseksijaanalysoimiseksi,
asetuksen(ETY)N:o3528/862artiklan1kohdanmukaisesti,onoltava
tämänasetuksenliitteessäIImainituttiedotjaasiakirjat.
Hakemukset on esitettävä kolmena kappaleena liitteen II määräysten
mukaisesti.
Jäsenvaltioiden on jätettävä hakemukset komissiolle kunkin vuoden 1
päiväänmarraskuutamennessäseuraavaavuottavarten.
2 Hakemuksia, jotka eivät täytä 1 kohdan vaatimuksia, ei oteta
huomioon.
3 artikla
Tämäasetustuleevoimaankolmantenapäivänäsenjälkeen,kunseon
julkaistuEuroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan
sellaisenaankaikissajäsenvaltioissa.!B
!M2
!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—3
LIITE I
YHTEISET MENETELMÄT PYSYVIEN KOEALOJEN VERKON
PERUSTAMISEKSI JATKUV AA INTENSIIVISEURANTAA V ARTEN
[Asetuksen (ETY)N:o 3528/86, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 1
kohta]
I Yleistä
Asetuksen(ETY)N:o3528/86,sellaisenakuinseonmuutettuna,2artiklan
1 kohdassa tarkoitetun toiminnan tavoitteena on perustaa pysyvien
koealojen verkko yhteisön jäsenvaltioissa ja kerätä tietoja jatkuvan
intensiiviseurannanavulla.
Toiminnantavoitteetovatseuraavat:— suorittaa metsäekosysteemien jatkuvaa intensiiviseurantaa ilman
pilaantumiseen ja muiden metsän kuntoon vaikuttavien tekijöiden
aiheuttamiinvahinkoihinliittyen,
— parantaametsäekosysteeminmuutostenjasiihenvaikuttavientekijöi-
den,erityisestiilmanpilaantumisen,välisensyy-yhteydenymmärtä-
mistäkeskittämälläyhteenpaikkaanerimittauksiasekämetsäekosys-
teemienjaniidenosienseurantaa,
— kerätä asiaa koskevia tietoja kehityksestä joukossayhteisönmetsäe-
kosysteemejä.
II Pysyvien koealojen verkon perustaminen
II.1Koealojen valinta
Jäsenvaltioiden on 30 päivään kesäkuuta 1994 mennessä valittava
alueeltaan riittävän suuri määrä pysyviä koealoja. Koealojen enimmäis-määrän ei periaatteessa pitäisi olla suurempi kuin 20 % kansallistenkoealojen määrästä yhteisönruutuverkossa,jonkaruutukokoon16×16
kilometriä[asetus(ETY)N:o1696/87].Jäsenvaltioilla,joillaonrajoitettu
määrä yhteisön koealaverkon koealoja, on lupavalita enemmän pysyviäkoealojasilläedellytyksellä,ettämäärärajoitetaan15koealaan.
Koealojenvalintakuuluujäsenvaltioidenpäätäntävaltaan,joskinseuraavia
valintaperusteitaonnoudatettava:
— koealat on sijoitettava siten, että tärkeimmät metsäpuulajit ja asian-
omaisenmaantyypillisimmätkasvupaikatovatniissäedustettuina,
— koealanvähimmäiskokoon0,25hehtaariavaakatasossamitattuna,
— lähiympäristössä tapahtuvan toiminnan vaikutusten vähimmäistämi-
seksi koeala on ympäröitävä puskurivyöhykkeellä. Vyöhykkeentosiasiallinen leveys riippuu metsän tyypistä ja iästä. Jos koeala jasitäympäröivävyöhykeovatyhtenevätkoonjapuustonikärakenteen
osalta, puskurivyöhykkeenleveysvoidaanrajoittaa 5tai 10metriin.
Jos metsäala, jossa koeala sijaitsee, koostuu sekapuustosta, eripuulajeista tai ikärakenteista, puskurivyöhykettä laajennetaan enin-tään viisinkertaiseksi koealan metsikkökuvion mahdolliseen enim-
mäiskokoonnähden,
— koska koealoilla onvoitava suorittaa pitkäaikaista seurantaa, niiden
kulmat ja/tai rajat on tarpeen merkitä selvästi ja jokainen koealankoepuistaonnumeroitavapysyvästi,
— koealojen on oltava helppopääsyisiä kaikkina aikoina niin, ettei
mikäänrajoitaniillepääsyäjanäytteenottoa,
— koealanmetsänhoitoeisaapoiketapuskurivyöhykkeenjaympäröivän
metsänkäsittelystä(metsänhoitotoimenpiteidenonoltavavertailukel-
poisia)jaseurannastaaiheutuvathäiriötonrajoitettavamahdollisim-
manvähäisiksi,
— tunnettujenpaikallistenlähteidenaiheuttamasuorapilaantuminenon
estettävä. Koealat eivät saa sijaita maatilojen, pääteiden tai saas-
tuttavienteollisuuslaitostenvälittömässäläheisyydessä,
— koealalla tai sen läheisyydessä on oltava riittävä määrä puita
näytteenottoavarten,!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—4
— koealanjapuskurivyöhykkeenonoltavamahdollisimman yhdenmu-
kaiseterityisestipuulajientaipuulajisekoitusten,iän,koon,maannos-
tyypinjakaltevuudenosalta,
— koealojenonoltavariittävänkaukanametsänreunoista.
On suotavaa valita koealoja, jotka ovat viime vuosina olleet seurannan
kohteenaasetuksen(ETY)N:o3528/86taimuidenohjelmienyhteydessä.Jos joudutaan lisäksi valitsemaan uusia koealoja, on suotavaa käyttääyhteisön16x16km:nruutuverkonkoealojenkanssasamanlaisiatainiiden
lähellä sijaitsevia koealoja ja toimia niin, että koealat mahdollistavat
muistalähteistä(esimerkiksisääasemilta)tulevientietojenkäytön.
II.2Koealojen perustaminen ja ominaisuudet
Jäsenvaltioiden on perustettava mieluiten kaikki, mutta vähintään 50 %
pysyvistä koealoista 30 päivään kesäkuuta 1994 mennessä. Tietyissätapauksissavoidaansalliaviimeistenkoealojentosiasiallisenperustamisenviivästyminen vuodella. Kustakin perustetusta koealasta on laadittava
yksityiskohtainen kuvaus. Yleiset tiedot on määritettävä ja kirjattava 15
päivään joulukuuta 1994 mennessä. Koealan yksityiskohtainen kuvauskoostuu koealan tarkasta sijainnista, karttaluonnoksesta, josta näkyykoealan kulmien ja/tai rajojen pysyvät merkinnät, koealan puiden
lukumäärästäsekäkaikistamuistamerkittävistäpysyvistätekijöistä,jotka
ovat koealalle ominaisia tai liittyvät siihen läheisesti (esimerkiksi sinnejohtava tie tai joet). Tulevaisuudessa näytteenottopaikkojen (esimerkiksinäytteenottokuoppien) tarkka sijainti on myös merkittävä mainittuun
karttaan.
II.3Koeruutujen määrittely
Periaatteessa kaikki koealan puut ovat arvioinnissa käytettäviä koepuita
(esimerkiksi latvusten inventointi, kasvun määrittäminen). Jos koealaan
kuuluu paljon puita (kuten tiheissä metsiköissä), voidaan siitä rajatakoeruutu näitä mittauksia varten. Koeruudun on koealan perustamis-hetkelläoltavariittävänsuurituottaakseenluotettaviaarvioitaselvityksiä
vartenvähintään20vuodenajan,taimieluitenpuustonkokoeliniänajan.
Koeruudullaonseurannanajanoltavakäytettävissävähintään20puuta.
II.4Kutakin koealaa koskevat yleiset tiedot
Kunkinjatkuvaanintensiiviseurantaankuuluvanpysyvänkoealanosaltaon
sen perustamisen ja ensimmäisten selvitysten aikana koottava seuraavatyleisettiedot.
Perustaminen Ensimmäisetselvitykset
Kuvaavakoodi Maa
Koealannumero
Tosiasiallinenleveys-japituusaste
Kasvupaikkaakoskevattiedot Korkeusmerenpinnasta
Ilmansuunta
Koealankokoyhteensä
Koealanpuidenlukumäärä
Koeruutu(jossellaistakäytetään)Pääpuulajinvedensaanti
Humustyyppi
Maannostyyppi(arvio)
Puustotiedot Vallitsevanjaksonkeski-ikä
Pääpuulaji
Tuotos(arvio)
Muuthavainnot Koealanhistoriankuvaus
Muutlähistölläsijaitsevatseuranta-
asemat
Jäsenvaltioiden on 15 päivään joulukuuta 1995 mennessä toimitettava
komissiolle kunkin perustetun koealan osalta tiedot, jotka on koottuperustamisen aikana käyttäen tiedostoa (ks. liite VII a, lomake 1 a) jakertomuksia(ks.liiteVIIa,lomake1b).Seurantavuosienaikanakerätyt
tärkeät tiedottoimitetaanvuosittainkäyttäen lomakkeita 1aja1b(liite
VII). Muut tiedot annetaan tiedoksi viipymättä ensimmäisen asiaakoskevanselvityksenpäätyttyäjanesaatetaantarvittaessaajantasalle.!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—5
II.5Pysyvien koealojen korvaaminen
Pysyvienkoealojenonoltavakäytettävissäpitkäaikaiseenseurantaan.
Ennalta arvaamattomien tapahtumien (esimerkiksi metsäpalo tai myrs-
kytuhot)seurauksenakoealankorvaaminenvoiosoittautuatarpeelliseksi.Jäsenvaltioiden onannettava komissiolle tiedoksiuutta koealaa koskevattaustatiedottämänliitteenmääräystenmukaisesti.!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—6
LIITE II
YHTEISÖN RAHOITUSTUKEA KOSKEV A HAKEMUS
TOIMENPITEIDEN TOTEUTTAMISEKSI ASETUKSEN (ETY)N:O
3528/86 JA SEN MUUTOSSÄÄDÖSTEN 2 ARTIKLAN MUKAISESTI
Rahoitustukihakemuksetonesitettäväkomissionasetuksen(ETY)N:o526/87(1)
liitteessäAmääritellyssämuodossa,janiihinonliitettäväyhteenvetojäljempänä
luetelluista tiedoista sekä tähän liitteeseen lomakkeena 2 a liitetty taulukko
asianmukaisestitäytettynä.
Kaikkien2artiklanmukaisestitoteutettavientoimenpiteidenosaltaontoimitettava
tiedotseuraavistaseikoista:
1Lyhyt kuvaus toimenpiteistä
2Hakija
Hakijanjatoimenpiteidenvälisetyhteydet
3Toimenpiteiden toteuttamisesta vastaava toimielin
Toimielimenpääasiallisentoiminnankohdejalaajuus
4Yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä
Jos:a) toimenpiteet koskevat pysyvien koealojen verkon perustamista tai
laajentamistajatkuvaaintensiiviseurantaavarten:
1 Nykyisentilanteenkuvaus.2 Asianomaisenalueentaiasianomaistenalueidensijaintijapinta-ala
(sekäkartta).
3 Pysyvienkoealojenlukumäärä.
b) Toimenpiteet liittyvät latvusten kunnon inventoinnin järjestämiseen ja
toteuttamiseenpysyvilläkoealoilla:
1 Nykyisentilanteenkuvaus.2 Latvustenkunnoninventoinnissakäytettävienkoealojenlukumäärä
(lomake2a).
3 Yksityiskohtainen kuvauskoealoilla käytettävästä näytteenottome-
nettelystä(puidenlukumäärä,merkinnätjne.)
4 Suunniteltujentoimenpiteidentoteutusaikataulu(lomake2b).
c) Toimenpiteet liittyvät metsämaan tilan kartoituksen järjestämiseen ja
toteuttamiseenpysyvilläkoealoilla:
1 Nykyisentilanteenkuvaus.
2 Maaperän tilan kartoituksessa käytettävien koealojen lukumäärä
(lomake2a).
3 Yksityiskohtainen kuvaus koealoilla käytettävistä näytteenottome-
nettelyistä (yksittäisten näytteiden lukumäärä, maannosprofiilinkuvausjne.)
4 Yksityiskohtainen kuvaus määritettävistä tunnuksista ja käytettä-
västä määritysmenetelmästä, mukaan lukien tarkka kuvaus kalib-roinnista,korjauksistaja/tai muunnoslaskutoimituksista, jotkaovattarpeen, jotta tulokset olisivat yhteensopivia hyväksyttyjen mene-
telmienmukaisestimääritettyjentulostenkanssa.
5 Suunniteltujentoimenpiteidentoteutusaikataulu(lomake2b)
d) Toimenpiteet liittyvät lehtien ja neulasten kunnon inventoinnin järjes-
tämiseenjatoteuttamiseenpysyvilläkoealoilla:
1 Nykyisentilanteenkuvaus.2 Lehtien janeulastenkunnoninventoinnissakäytettävien koealojen
lukumäärä(lomake2a).
3 Yksityiskohtainen kuvaus koealoilla käytettävistä näytteenottome-
nettelyistä(yksittäistennäytteidenlukumäärä,kuvausjne.)!
B
(1) EYVLN:oL53,21.2.1987,s.141994R1091—FI—22.07.1997—002.001—7
4 Yksityiskohtainen kuvaus määritettävistä tunnuksista ja käytettä-
västä määritysmenetelmästä, mukaan lukien tarkka kuvaus kalib-
roinnista,korjauksistaja/tai muunnoslaskutoimituksista, jotkaovat
tarpeen,jottatuloksetolisivatyhteensopivia.
5 Suunniteltujentoimenpiteidentoteutusaikataulu(lomake2b)
e) Toimenpiteet liittyvät kasvumuutosten mittaamisen järjestämiseen ja
toteuttamiseenpysyvilläkoealoilla:
1 Nykyisentilanteenkuvaus.
2 Kasvumuutosten mittaamisessa käytettävien koealojen lukumäärä
(lomake2a).
3 Yksityiskohtainen kuvaus koealoilla käytettävistä mittausmenette-
lyistä(yksittäistennäytteidenlukumäärä,kuvausjne.)
4 Yksityiskohtainen kuvaus määritettävistä tunnuksista ja käytettä-
västä määritysmenetelmästä, mukaan lukien tarkka kuvaus kalib-roinnista,korjauksistaja/tai muunnoslaskutoimituksista, jotkaovat
tarpeen, jotta tulokset olisivat yhteensopivia hyväksyttyjen mene-
telmienmukaisestimääritettyjentulostenkanssa.
5 Suunniteltujentoimenpiteidentoteutusaikataulu(lomake2b)
f) Toimenpiteet liittyvät laskeuman mittaamisen järjestämiseen ja toteut-
tamiseenpysyvilläkoealoilla:
1 Nykyisentilanteenkuvaus.2 Laskeuman mittaamisessa käytettävien koealojen lukumäärä (lo-
make2a).
3 Yksityiskohtainen kuvaus koealoilla käytettävistä mittausmenette-
lyistä(mittaustenlukumäärä,kuvausjne.)
4. Yksityiskohtainen kuvaus määritettävistä tunnuksista ja käytettä-
västä määritysmenetelmästä, mukaan lukien tarkka kuvaus kalib-
roinnista,korjauksistaja/tai muunnoslaskutoimituksista, jotkaovat
tarpeen, jotta tulokset olisivat yhteensopivia hyväksyttyjen mene-telmienmukaisestimääritettyjentulostenkanssa.
5. Suunniteltujentoimenpiteidentoteutusaikataulu(lomake2b)
g) Toimenpiteet liittyvät ilmatieteellisten mittausten järjestämiseen ja
toteuttamiseenpysyvilläkoealoilla:
1. Nykyisentilanteenkuvaus.2. Ilmatieteellisissä mittauksissa käytettävien koealojen lukumäärä
(lomake2a).
3. Yksityiskohtainen kuvaus koealoilla käytettävistä mittausmenette-
lyistä(mittaustenlukumäärä,kuvausjne.)
4 Yksityiskohtainen kuvaus määritettävistä tunnuksista ja käytettä-
västä määritysmenetelmästä, mukaan lukien tarkka kuvaus kalib-
roinnista,korjauksistaja/tai muunnoslaskutoimituksista, jotkaovat
tarpeen, jotta tulokset olisivat yhteensopivia hyväksyttyjen mene-telmienmukaisestimääritettyjentulostenkanssa.
5 Suunniteltujentoimenpiteidentoteutusaikataulu(lomake2b)
5Edellä4a-4gkohdassatarkoitettujentoimenpiteidenkustannukset(lomake2
a)
1 Verkonperustamis-tailaajentamiskustannukset[4a].
1.1 Kustannuksetkoealaakohti.
1.2 Kokonaiskustannukset.
1.3 Yhteisöltähaetuntuenmäärä.
2 Perustamis-, havainnointi- ja näytteenottokustannukset selvitystä kohti
[4b-4g].
2.1 Kustannuksetkoealaakohti.
2.2 Kokonaiskustannukset.2.3 Yhteisöltähaetuntuenmäärä.!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—8
3 Analysointi-jaarviointikustannuksetselvitystäkohti[4b-4g].
3.1 Kustannuksetkoealaakohti.3.2 Kokonaiskustannukset.
3.3 Yhteisöltähaetuntuenmäärä.
4 Hankkeenkokonaiskustannukset[perustamis-(1.2),havainnointi- ja/tai
näytteenottokustannusten (2.2) summa sekä analysointi- ja näytteen-
ottokustannusten(3.2)summa].
5 Yhteisöltähaetuntuenkokonaismäärä[perustamis-(1.3),havainnointi-
ja/tai näytteenottokustannusten (2.3) summa sekä analysointi- ja
arviointikustannusten(3.3)summa].
6Täytetään lomakkeet 2 a ja 2 b.
…Päivämääräjaallekirjoitus!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—9
!M2
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—10
!M21994R1091—FI—22.07.1997—002.001—11
LIITE III
YHTEISET MENETELMÄT LATVUSTEN KUNNON INVENTOINNIN
TOTEUTTAMISEKSI PYSYVILLÄ KOEALOILLA
I Yleistä
Inventointi toteutetaan kaikilla pysyvillä koealoilla vuonna 1994 ja
toistetaanvuosittain.
II Inventointimenetelmä
II.1Koepuiden valinta
Periaatteessa koko koealan kaikkia päävaltapuita, valtapuita ja lisävalta-
puita(Kraftinpuuluokat1—3)onseurattava.Joskoealaankuuluusuurimäärä puita (esimerkiksi tiheissä metsiköissä) latvuksen arvioimiseen
käytettävienkoepuidenmääräävoidaanpienentääkäyttämälläkoeruutuja
(ks.liitteessäIolevaII.3kohta).Tällöinkoeruudunkaikkiapäävaltapuita,valtapuita ja lisävaltapuita (Kraftin puuluokat 1 — 3) on seurattava.Tietyissä tapauksissavoidaansallia erilaisen järjestelmän käyttö koepui-
denmääränpienentämiseksitaivalitsemiseksi,kunhanseonobjektiivinen
ja harhaton. Samaa menetelmää on sovellettava joka vuosi, ja kussakinselvityksessäonarvioitavavähintään20puuta.
II.2Arviointiajankohta
Inventointitoteutetaanuudenlehvästönkasvunpäätyttyäjaennenniiden
syksyisenvärinmuutoksenalkamista.
II.3Yleiset perustiedot
Seuraavatyleisetperustiedotonkoottava:
— koealannumero
— alttiustuulelle
— puunnumero
— tiedotpoistumistajakuolleisuudesta
— puulaji
— puutyyppi
— latvuksenvarjostuneisuus
— näkyvyysjaarviointipäivä.
II.4Koepuiden arviointi
1 Lehti-/neulaskadonsilmämääräinenarviointi
Lehti-/neulaskato arvioidaan 5 prosenttiyksikön luokissa käyttäen
vertailukohteena kyseisen kasvupaikan olosuhteissa täystuuheaapuuta. Puut luokitellaan lehti-/neulaskatoasteen perusteella havain-
noinninaikanajakirjataan5prosenttiyksikönluokkiin.
Jos elävän puun lehti/neulaskato on 95 — 100 prosenttia, se
luokitellaanprosenttiluvulla99.Luku100onvarattukuolleillepuille.
2 Värinmuutoksensilmämääräinenarviointi
Puiden luokittelu värinmuutosasteen perusteella suoritetaan havain-
noinninjälkeen.
Värinmuutosasteetmääritelläänseuraavasti:!
B
!M2
!B
!M2
!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—12
Luokka VärinmuutosLehtien/neulastenvärinmuutos
prosentteina
0 Eilainkaantaivähäinen 0-10
1 Lievä 11-25
2 Keskinkertainen 26-603 Voimakas 460
4 Kuollutpuu
3 Lisätunnukset
Lisätunnuksetonlueteltuseuraavassa:— helposti tunnistettavista syistä (hyönteiset, sienet, abioottiset
tekijät)johtuvatvauriot,
— vauriotyypintunnistaminen,— koealanpuitakoskevathavainnot.
II.5Menetelmät
Puun kunnon silmämääräistä arviointia intensiiviseurantaan (ICP-Forests
—yhteistyöohjelma)kuuluvillakoealoillakoskevassaoppaassaannetaanyksityiskohtaisialisätietojapuidenvalinnastajaarviointiensuorittamises-
ta. Lisäksi oppaaseen kuuluuteknistä tietoa muista arvioitavista tunnuk-
sistajaniidenantamisesta.Onsuotavaanoudattaatässäoppaassaannettujateknisiä yksityiskohtia ja mahdollisesti toimittaa komissiolle vapaa-ehtoistentunnuksienarvioinnintuloksetsoveltamallaoppaanasianmukai-
siayksityiskohtaisiatietoja.
"
M2II.63Tietojen siirtäminen
Jäsenvaltioidentuleetoimittaakomissiollekutakinalaakoskevamainittu
tietoyhdenmukaisessamuodossa(katsoliiteVII,lomakkeet3aja3b).!B
!M2
!M11994R1091—FI—22.07.1997—002.001—13
LIITE IV
YHTEISET MENETELMÄT MAAPERÄN TILAN KARTOITTAMISEKSI
PYSYVILLÄ KOEALOILLA
I Yleistä
Inventointitoteutetaankaikillapysyvilläkoealoillavuosien1994ja1996
välisenä aikana. Myös ennen vuotta 1994, mutta 1 päivän tammikuuta1991 jälkeen kerättyjä ja analysoituja maaperän tilaa koskevia tietoja
voidaan käyttää, jos on sovellettu jäljempänä kuvattuja menetelmiä.
Inventointitoistetaanjokaisellayksittäisellänäytteenottoalallakymmenenvuoden välein. Tämä liite perustuu Yhdistyneiden kansakuntien (YK)Euroopan talouskomission ilmansaasteiden metsiin kohdistuvien vaiku-
tusten arviointia ja seurantaa koskevan ohjelman (kansainvälinen ICP-
Forests -yhteistyöohjelma) yhteydessä toimivan maaperäasiantuntijaryh-män työn tuloksiin. Viitataan mainitun asiantuntijaryhmän vuonna 1992laatimaan oppaaseen. Kahden näytteenottokauden jälkeen maanäytteistä
määritettävättunnuksetharkitaanuudelleen.
II Inventointimenetelmä
II.1Näytteenottopisteiden valinta
Maanäytteiden on oltava koealan oloja edustavia; ne on otettava
maannosprofiilista ja/tai maakairalla näytteenottokuopista. On varottavavahingoittamastakoepuidenjuuria.
II.2Yleiset perustiedot
Seuraavatyleisetperustiedotonkoottava:
— koealannumero,— näytteenotto-jaanalysointipäivä.
II.3Näytteenotossa käytettävien koealojen maaperään liittyvät ja fysikaaliset
ominaisuudet
Kunkin näytealan maaperän ominaisuudet määritellään. Profiilin kuvaus
onsuotavaatehdäYhdistyneidenkansakuntienelintarvike-jamaatalous-
järjestön (FAO) suuntaviivoja noudattaen ( FAO Guidelines for Soil
Description, 3. uusittu painos, Rooma 1990) puskurivyöhykkeellä. On
huolehdittava siitä, että profiilin kuvaus tai kuvaukset toteutetaantosiasiallista näytteenottoaluetta edustavassa paikassa. On suotavaa mää-
rittää ”tilavuuspaino kuivana” häiriintymättömästä maasta ravinteiden
kokonaispitoisuuden laskemiseksi. Jos tiheyttä ei määritetä on suotavaalaatia kohtuullinen arviokyseisestätunnuksesta.Raekoonmäärittäminenon pakollista. Raekokoluokat ovat seuraavat: 52µ m,2 - 6 3µ m,
63-2000µm(FAO).Jos50µm:äkäytetäänsiltti-jahiekkaluokanrajana,
onmainitturaja-arvomuutettava63µm:ksi.!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—14
II.4Näytteenottomenetelmä
Maanäytteet otetaan ennakolta määrätyn paksuisina kerroksina tai
maannoshorisonteitta. Kutakin kerrosta tai horisonttia kohti otetaanvähintäänyksiedustava,useistaosanäytteistäkoostuvakokoomanäytetai
useita näytteitä; kokoomanäytettä varten kerättyjen osanäytteiden määrä
sekänäytteenottopäiväonilmoitettava.Orgaanisistakerroksista(O-kerrosja H-kerros)(*)otetaan näytteet erikseen. Josnäytteet otetaan ennakoltamäärätynpaksuisinakerroksina,onkäytettäväseuraaviakerroksia:
— 0-10cm(0-5ja5-10suositellaanotettavaksierikseen)— 10-20cm,— 20-40cm,
— 40-80cm.
II.5Kuljetus, varastointi ja esikäsittely
Näytteet on kuljetettava ja varastoitava siten, että kemialliset muutokset
ovatmahdollisimmanvähäiset.Kuljetus-javarastointitapaonilmoitettava
(odotusajat mukaan lukien). Ongelmat ja poikkeamat menetelmistä on
tarvittaessa ilmoitettava yksityiskohtaisesti. On suotavaa varastoida osanäytteistämaanäytepankkiinniidenvertailemiseksimyöhemminotettaviinnäytteisiin (esimerkiksi 10 vuoden kuluttua).Ennen analysointia näytteet
onesikäsiteltävä.Suurikokoisetosat(yli2mm)onotettavapoisjanäytteet
on kuivattava (enintään 40 °C:n lämpötilassa) sekä jauhettava taiseulottava.
II.6Määritysmenetelmät
Metsämaan näytteenotto-ja määritysmenetelmiä koskevassa oppaassa,
jonka on laatinut kansainvälisen ICP — Forests -yhteistyöohjelmanmaaperäasiantuntijaryhmä,kuvataanmaaperäneritunnustenmääritykseen
sovellettavia menetelmiä. On suotavaa käyttää hyväksyttyjä menetelmiä.
Muita (kansallisia) menetelmiä sovellettaessa määrityksen tulokset janiiden vertailukelpoisuus on selostettava yksityiskohtaisesti. Metsämaantilan kartoituksessa on erotettava pakolliset tunnukset ja vapaaehtoiset
tunnukset(ks.jäljempänäesitettyluettelo).
Pakolliset tunnukset ja vapaaehtoiset tunnukset sekä niitä vastaavat
hyväksytytmääritysmenetelmätovatseuraavat:
Tunnus Yksiköt H/O Min Hyväksytytmenetelmät Huomautukset
pH(CaCl2) Pakollinen Pakollinen Labex 8703-01-1-1 ja
ISO/TC190/SC3/GT8
Orgaaninenhiili(C-org) (g:kg) Pakollinen Pakollinen Kuivapoltto
Typpi(N) (g:kg) Pakollinen Pakollinen Kuivapoltto
Fosfori(P) (mg:kg) Pakollinen Vapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
Kalium(K) (mg:kg) Pakollinen Vapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto!B
(*) YK-ECE:n kansainvälisen yhteistyöohjelman maaperäasiantuntijaryhmässä on sovittu
FAO:n maaperän kuvausta koskeviin suuntaviivoihin (1990) sisältyvien määritelmien
käyttämisestä,jaorgaanistenkerrostenmääritelmätovatseuraavat:
— H-kerrokset tai -horisontit: kerrokset, joissa orgaaninen aines on vallitsevana ja
jotka muodostuvat hajoamattoman tai osittain hajonneen orgaanisen aineksen
kasautuessamaanpinnalle,jokavoiollavedenalla.KaikkiH-horisontitovatpitkiä
jaksojavedenkyllästämiätaineovatainakinolleetennenkeinotekoisenojituksenaiheuttamaa kuivumista. H-horisontti voi olla kivennäismaan pintakerros taihautautuneenamitensyvällätahansa.
— O-kerrokset tai -horisontit: kerrokset, joissa orgaaninen aines on vallitsevana ja
jotkamuodostuvathajoamattomantaiosittainhajonneenkarikkeen,kutenlehtien,neulasten,risujen,sammaleenjajäkälänkasautuessamaanpinnalle;nevoivatollakivennäis- tai orgaanisen maan päällä. O-kerrokset eivät ole pitkiä jaksojaveden
kyllästämiä. Kivennäisten tilavuusprosenttiosuus kerrosten ainesten määrästä on
pieni ja paino yleensä paljon alle puolet kokonaispainosta. O-horisontti voi ollakivennäismaan pintakerros tai hautautuneena miten syvällä tahansa. Orgaanisistaaineksistasyvempiinkivennäismaakerroksiinsedimentoitumallasyntynythorisontti
ei ole O-tyyppiä, vaikka tietyissä näin muodostuneissa horisonteissa on paljon
orgaanistaainesta.1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—15
Tunnus Yksiköt H/O Min Hyväksytytmenetelmät Huomautukset
Kalsium(Ca) (mg:kg) Pakollinen Vapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
Magnesium(Mg) (mg:kg) Pakollinen Vapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
Orgaaninenkerros (kg:m2) Pakollinen Tiheys(sylint.)
Kalsiumkarbonaatti(Ca-
CO3)(g:kg) Vapaaehtoi-
nenPakollinen AFNORX31-105 jospH(CaCl 2)46
Vaihtuvahappamuus
(Ac-Exc)(cmol+:kg) Vapaaehtoi-
nenPakollinen Titraus
Vaihtuvatemäskationit
(BCE)(cmol+:kg) Vapaaehtoi-
nenPakollinen BaCl 2-uutto
Vaihtuvathappamatka-
tionit(ACE)(cmol+:kg) Vapaaehtoi-
nenPakollinen BaCl 2-uutto
Ioninvaihtokapasiteetti
(CEC)(cmol+:kg) Vapaaehtoi-
nenPakollinen Bascomb
Emäskyllästysaste(Base-
Sat)(%) Vapaaehtoi-
nenPakollinen LabexL8703-26-1-1
Natrium(Na) (mg:kg) Vapaaehtoi-
nenVapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
Alumiini(Al) (mg:kg) Vapaaehtoi-
nenVapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
Rauta(Fe) (mg:kg) Vapaaehtoi-
nenVapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
Kromi(Cr) (mg:kg) Vapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
Nikkeli(Ni) (mg:kg) Vapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
Mangaani(Mn) (mg:kg) Vapaaehtoi-
nenVapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
Sinkki(Zn) (mg:kg) Vapaaehtoi-
nenVapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
Kupari(Cu) (mg:kg) Vapaaehtoi-
nenVapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
Lyijy(Pb) (mg:kg) Vapaaehtoi-
nenVapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
Kadmium(Cd) (mg:kg) Vapaaehtoi-
nenVapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
Elohopea(Hg) (mg:kg) Vapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
Rikki(S) (mg:kg) Vapaaehtoi-
nenVapaaehtoi-
nenKuningasvesiuutto
pH(H2O) Vapaaehtoi-
nenVapaaehtoi-
nenpH-elektrodi
Sähkönjohtokyky(EC) (mS/m) Vapaaehtoi-
nenVapaaehtoi-
nenJohtokykymittari
Jäsenvaltioilla on oikeus määrittää useampia vapaaehtoisia tunnuksia,
määrittäänekaikkitaivainosaniistä.
II.7Tietojen siirtäminen
Jäsenvaltioidenonvuosittaintoimitettavakomissiollenämätiedotjokaisen
koealanosaltastandardoidussamuodossa(ks.liiteVIIa,lomakkeet4a,4
bja4c).!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—16
LIITE V
YHTEISET MENETELMÄT LEHTIEN JA NEULASTEN KUNNON
INVENTOINNIN TOTEUTTAMISEKSI PYSYVILLÄ KOEALOILLA
I Yleistä
Inventointi toteutetaan kaikilla pysyvillä koealoilla. Ensimmäinen yhtei-
nen inventointi saatetaan päätökseen ennen vuoden 1996 kesää. Vaikkainventointi on suotavaa toteuttaa ilmoitettuina ajanjaksoina eli vuoden1995kesällä ja talvella 1995/1996,senjakaminen kahdenvuoden ajalle
voidaan sallia. Inventointi toistetaan jokaisella yksittäisellä koealalla
kahdenvuodenvälein.Seuraavassaesitetytteknisetyksityiskohdatperus-tuvat kansainvälisen ICP-Forests -yhteistyöohjelman lehti- ja neulasana-lyysia käsittelevän asiantuntijaryhmän työn tuloksiin. Viitataan mainitun
asiantuntijaryhmänlaatimaanoppaaseen(1993).
II Inventointimenetelmä
II.1Näytteenottoajankohta
Lehtipuut (lehtikuuset mukaan lukien): näytteet on otettava, kun uudet
lehdet ovat täysin kehittyneet ja ennen ensimmäisiä syksyisiä kellas-tumisen ja vanhenemisen merkkejä. Ainavihannat puut: näytteenotto onsuoritettavalepokauden aikana. Jäsenvaltioita kehotetaan määrittelemään
kunkin alueen osalta, ja alueiden sisällä tasanko- ja vuoristoalueiden
osalta, eri lajien näytteiden ottamiseen ja analyysiin parhaiten soveltuvaaika,janoudattamaansitä.
II.2Puiden valinta
Joka toinen vuosi otetaan näytteitä vähintään viidestä puusta jokaisen
koealallaesiintyvänpääpuulajinosalta.
Näytteenottoontarvittavienpuidenlukumäärävalitaansiten,että:
— puut eivät ole samoja kuin latvusten kunnon arvioimiseen käytetyt
puut,jottaperäkkäisetnäytteenototeivätaiheuttaisilehti-taineulas-
katoa,
— jos elinvoiman arviointi rajoitetaan koeruudun puihin, lehti- tai
neulasnäytteidenottamiseenkäytettävienpuidenonsijaittavakoealanmuussa osassa. Jos koeruutua ei käytetä, näytteenottopuut valitaanpuskurivyöhykkeen puista. Tällöin puskurivyöhykkeeltä valituille
puilleannetaanerityinennumero(ks.liiteVII),
— puutkuuluvatpäävaltapuu-javaltapuuluokkiin(latvustoltaansulkeu-
tuneet metsät) taisellaisten puidenryhmään, joidenkeskimääräinen
pituuson±20%(latvustoltaanavoimetmetsät),
— puutsijaitsevatlähelläpaikkoja,joistaonotettumaanäytteetanalyysia
varten;onkuitenkinvarottavavahingoittamasta koepuidenpääjuuria
maanäytteitäotettaessa,
— puut ovat koealan keskimääräistä lehti-/neulaskatoastetta edustavia
(noin5%keskimääräisestälehti-/neulaskadosta)
— puutovatkoealankuntoaedustavia.
Vuosien kuluessa on käytettävä samoja koepuita, ja ne on numeroitava.
Sellaistenpuulajienosalta,joillaonheikostikehittyneetlatvuksetjaliianvähänneulaskertoja(tailehtiä),onsallittua(joskaaneisuotavaa)käyttäävuorotellen kahtaviiden puun sarjaa koepuidenvahingoittamisen välttä-
miseksi.Kummankinsarjanontäytettäväedellämääritellytvaatimukset.
Ainoastaanyhteisönpääpuulajeihinkuuluvistapuistaotetaannäytteitätai
suoritetaaninventointi(ks.liitteessäVIIoleva15kohta).
Lehti- tai neulasnäytteiden ottamista varten valittujen puiden latvuksen
kunto on arvioitava (ks. liite III) olemassa olevia tai erikseen annettuja
numeroitakäyttäen.
II.3Yleiset perustiedot
Seuraavatyleisetperustiedotonkoottava:
— koealannumero,
— näytteenotto-jaanalysointipäivä,!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—17
— puulaji.
II.4Lehtien ja neulasten valinta ja määrä
Koealanpuidenkaataminenonkielletty,koskasevoivaikuttaalehtientai
neulasten näytteenottomenetelmään. On tärkeää, että näytteeksi otetutlehdet tai neulaset ovat kehittyneet täydessä valossa. Yleisesti ottaen
ainavihantien puiden meneillään olevan vuoden lehdet tai neulaset
soveltuvat parhaiten puiden ravinnetilan arvioimiseen, mutta tiettyjenalkuaineiden osalta voi osoittautua kiinnostavaksi verrata vanhempienlehtien tai neulasten ja meneillään olevan vuoden lehtien tai neulasten
pitoisuuksia.
Näytteeksi otetut lehdet tai neulaset on otettava latvuksen ylimmästä
kolmanneksesta, ei kuitenkaan havupuiden aivan ylimmistä oksakiehku-roista;puustoissa,joissavuosikasvaimetovatselvästitunnistettavissa,on
suotavaa ottaa näytteet seitsemännen ja viidennentoista vuosikasvaimen
väliltä. Lehtipuiden osalta näytteet otetaan meneillään olevan vuodenlehdistätaineulasista.
Ainavihantien puiden osalta on suotavaa ottaa sekä meneillään olevan
vuodenneulasiatailehtiäettäkaksivuotiaita(edellisvuoden)neulasiatai
lehtiä.
Kaikissatapauksissaonhuolehdittavasiitä,ettänäytelehdet tai-neulaset
ovattäysinkehittyneitäerityisestisellaistenpuulajienosalta,jotkaversovat
useamman kerran vuodessa (esimerkiksi Pinus halepensis ,Pseudotsuga
menziesii,Eucalyptussp.,Quercussp.).Larixsp.- jaCedrussp. -lajien
osaltanäytteetotetaanedellisenvuodenlyhyistäoksista.
Yleensänäytteenotto ontoteutettavasiten,että kaikkiilmansuunnat ovat
edustettuina koepuusarjassa. Tarvittaessa on sallittua ottaa useiden
ilmansuuntiennäytteitäsarjanjokaisestakoepuusta.Erityisissäpaikoissa,joissayhdenilmansuunnanvaikutusonilmeinen(esimerkiksijyrkätrinteettai voimakas vallitseva tuuli), näytteet otetaan ainoastaan yhdestä
ilmansuunnasta, jonka on oltava aina sama. Kyseisissä tapauksissa on
tarpeenilmoittaailmansuunnanperustelut.
Pääasialliset alkuaineet sekäFe,Mn,ZnjaCuonsuotavaamäärittää 30
grammasta tuoreita lehtiä tai neulasia jokaista näytteenottoon kuuluvaa
ikäluokkaakohti.
Jäsenvaltiot voivat päättää ottaa näytteeksi suuremman määrän lehti- tai
neulasainesta omien määritysmenetelmiensä tarpeiden mukaan tai näyt-teidensäilyttämiseksimyöhempiätarkoituksiavarten.
II.5Näytteenottotavat
Koskapuitaeivoidakaataa,kaikkitarkoituksenmukaisetpuustojentyypin,
koonjne.huomioonottavatnäytteenottotavatonhyväksyttävä,josneeivät
aiheuta näytteiden kontaminoitumista, vakaviavaurioita puille taivaaraa
näytteenotostavastaavallehenkilökunnalle.
II.6Näytteiden esikäsittely ennen lähettämistä laboratorioon analysoitavaksi
Näytteitä otetaanvähintäänviidestä puustakoealan jokaisen pääpuulajin
osalta, ja näitä viittä näytettä säilytetään kutakin omassa pussissaan.Analyysia varten valmistetaan useista osanäytteistä koostuva kokoo-manäyte sekoittamalla yhtä suuret määrät kutakin viittä näytettä (jos
mainitut viisi puuta analysoidaan yksittäin, keskiarvo lasketaan jokaisen
alkuaineenosalta).
Lehtipuiden osalta voi olla suotavaa irrottaa lehdet oksista (tai tiettyjen
puulajienosaltajopaerotellalehdykätkeskiruodista),mikäontarpeetonta
havupuidenosalta.Samanvuodenversotjatoisenvuodenversoterotellaan
ja niitä säilytetään erillisissä pusseissa. On suotavaa käyttää rei’itettyjäsuurtiheyspolyeteenipusseja. Näytteiden on mahdollisuuksien mukaanannettavakuivaapuhtaassatilassajaneonvarastoitavaviileäänpaikkaan
rei’itetyissäsuurtiheyspolyeteenipusseissa.Onhuolellisestivarmistettava,
että jokaiseen näytteeseen tehdään selvät merkinnät (metsä, koealannumero,puulaji,neulastenikäjne.)ennensenlähettämistälaboratorioonanalysoitavaksi. Mainitut tiedot on merkittävä pussin päälle (suoraan
pussinpintaanlähtemättömällämusteellataikiinnittämälläsiihenetiketti).
On suotavaa merkitä tiedot toistamiseen pussin sisäpuolelle paperietike-tille lähtemättömällä musteella. Etiketti on taitettava, jotta vältetäänlehtientaineulastenkontaminoituminenmusteesta.!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—18
II.7Analyysia edeltävä käsittely
Pysyvillä koealoilla tapahtuvaa jatkuvaa intensiiviseurantaa sekä saman
vuodenversojenseurantaavartenonsuotavaamäärittääsadanlehdentai
tuhannenneulasenmassasekäversojenmassa.
Lehtiruoteja ei ole tarpeen leikata lehdistä, mutta jos on kyse
lehtisekoituksesta,voidaanerotellalehdykätkeskiruodista,jossitäeiole
tehty metsässä. Kontaminaatiovaaran välttämiseksi ei pidä käyttää
talkittujamuovikäsineitä.
Näytteitäeioletarpeenpestäjärjestelmällisesti,muttapeseminenvoiolla
suotavaa alueilla, joissa ilman pilaantumisaste on korkea tai jotka
sijaitsevat lähellä merta. Näytteet pestään vedellä, johon ei ole lisätty
mitään.
Näytteet kuivatetaan kuivausuunissa enintään 80 °C:n lämpötilassa
vähintään 24 tunnin ajan. Neulaset irrotetaan oksista yhtä varovaisesti
kuinlehdykätkeskiruodista.
Kuivat näytteet jauhetaan mahdollisimman homogeeniseksi hienojakoi-
seksijauheeksi.Jäljellejääainajoitakinkuitujapuulajistariippuen,mistäei aiheudu suurta haittaa, jos kuidut ovat pienikokoisia ja jos jauhe
sekoitetaan huolellisesti ennen näytteiden ottamista analyysia varten.
Määritettäessä Mn,Fe,Cu,Cd,AljaPbonvarmistettava,ettäjauhatus-myllystä ei joudu epäpuhtauksia näytteisiin. Mylly voidaan testatajauhamallakuivattujaselluloosakuitujajamäärittämälläniidenalkuaineet
ennenjajälkeenjauhamisen.
II.8Kemiallinen analyysi
Ainoastaanalkuaineidenkokonaispitoisuusmääritetään.
Lehti- ja neulasnäytteiden otto- ja määritysmenetelmiä koskevassa
oppaassa,jonkaonlaatinutkansainvälisenICP-Forests-yhteistyöohjelmanlehti- ja neulasasiantuntijaryhmä, kuvataan eri lehti- ja neulastunnustenmääritykseensovellettaviamenetelmiä.
Kukin maa saa käyttää kansallisia menetelmiään. On kuitenkin tarpeen
vertailla kansallisin menetelmin saatuja kokonaispitoisuuksiastandardoi-duistavertailunäytteistä saatuihinvarmistettuihinpitoisuuksiin.Lehti-taineulasinventoinnissa erotetaan pakolliset tunnukset ja vapaaehtoiset
tunnukset(ks.jäljempänäesitettyluettelo).
Tunnukset:
Pakollisettunnukset Vapaaehtoisettunnukset
Typpi(N)
Rikki(S)
Fosfori(P)
Kalsium(Ca)
Magnesium(Mg)
Kalium(K)Natrium(Na)
Sinkki(Zn)
Mangaani(Mn)
Rauta(Fe)
Kupari(Cu)
Alumiini(Al)
Boori(B)
Lyijy(Pb)
Jäsenvaltioilla on oikeus määrittää useampia vapaaehtoisia tunnuksia,
määrittäänekaikkitaivainosaniistä.
II.9Tietojen siirtäminen
Jäsenvaltioidenonvuosittaintoimitettavakomissiollenämätiedotjokaisen
koealanosaltastandardoidussamuodossa(ks.liiteVIIa,lomakkeet5a,5bja5c).!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—19
LIITE VI
YHTEISET MENETELMÄT KASVUMUUTOSTEN MÄÄRITTÄMISEKSI
PYSYVILLÄ KOEALOILLA
I Yleistä
Ensimmäiset mittaukset toteutetaan kaikilla pysyvillä koealoilla vuosien
1994 ja 1996 välisenä aikana. Kasvutunnusten mittaaminen jaetaan
kahteenosaan:
— puuntunnustenmääräajoinsuoritettavatmittaukset,
— lustojenanalysointikairanlastujenjasahauskiekkojenavulla(vapaa-
ehtoinen).
Määräajoin suoritettavat mittaukset toistetaan kullakin yksittäisellä koe-
alalla lepokauden 1999 — 2000 aikana ja sen jälkeen viiden vuodenvälein. Kairanlastu- ja sahauskiekkonäytteiden ottaminen ja analysointi
voitaisiin suorittaa mieluiten koealan perustamisen aikana tai pian sen
jälkeen.
Seuraavassa esitetyt tekniset yksityiskohdat perustuvat kansainvälisen
ICP—Forests-yhteistyöohjelmankasvuasiantuntijaryhmäntyöntuloksiin.Viitataanmainitunasiantuntijaryhmänlaatimaanoppaaseen.
Tässäkuvatutmenetelmäteivätsovellumacciapensaikolletaisamantyyp-
pisellekasvillisuudelle.
II Inventointimenetelmä
II.1Mittausajankohta
Mittauksetonsuoritettavalepokaudenaikana.
II.2Koepuiden valinta
Periaatteessa koko koealan kaikkia puita on seurattava. Jos koealaan
kuuluu paljon puita (kuten tiheissä metsiköissä), siitä on voitu rajata
koeruutu puiden arviointia varten (esimerkiksi latvuksen ja kasvunarvioimiseksi). Tällöin on suoritettava koeruudun puiden seurantaa.Koeruudun on inventointihetkellä oltava riittävän suuri, jotta voidaan
laatialuotettaviaarvioitapuustonkasvustakokomittausajalta.Koeruudun
tarkkakokoonmääritettäväjailmoitettava.
II.3Menetelmät
Määräajoinsuoritettavatmittaukset.
Jokaviidesvuosimitataankaikkikoealanjakoeruudunpuut.Lustoanalyysi(kairanlastutjarunkokiekot).Koskakairanlastujenottami-
nen saattaa vaikuttaa muihin mittaustuloksiin, kyseiset näytteet otetaankoealan ulkopuolisista puista. Koska sahauskiekkonäytteiden ottamiseen
tarkoitetut puut on kaadettava, valittujen puiden on sijaittava sellaisella
etäisyydelläkoealasta,etteikyseinenhakkuumitenkäänvaikutaseurannankohteena oleviin koealan puihin. Kaatokoepuiden on samalla oltavakoealan puita edustavia. Mahdollisuuksien mukaan on käytettävä mah-
dollisimmanpaljontavanomaisenmetsänkäsittelynyhteydessäkaadettuja
puita.
II.4Yleiset perustiedot
Seuraavatyleisetperustiedotonkoottava:
— koealannumero,
— näytteenotto-jaanalysointipäivä,
— puunnumero.!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—20
II.5Mitattavat tunnukset
Pakollisettunnukset Vapaaehtoisettunnukset
Määräajoin suoritetta-
vatmittauksetPuulaji
Rinnankorkeusläpi-
mitta
Metsänhoitotoimenpi-
teitäkoskevattiedotKuori
Puunpituus
Latvuksenpituus
Latvuksenleveys
Tilavuusarviot
Lustoanalyysi Lustonpaksuus
Kuorettoman läpimitan
kehitys 5 vuoden jak-
soina
Pohjapinta-ala ja tila-
vuusarviot
Jäsenvaltioilla on oikeus määrittää useampia vapaaehtoisia tunnuksia,
määrittäänekaikkitaivainosaniistä.
Jäsenvaltioilla on lupa käyttää omia järjestelmiään ja menetelmiään.
Menetelmäehdotuksia ja mittausmenettelyiden yksityiskohtia esitetäänkansainvälisenICP—Forests-yhteistyöohjelmankasvuasiantuntijaryhmänlaatimassakasvuakoskevassaoppaanosassa.
II.6Tietojen siirtäminen
Jäsenvaltioidenonvuosittaintoimitettavakomissiollenämätiedotjokaisen
koealanosaltastandardoidussamuodossa(ks.liiteVIIa,lomakkeet6a,6
b,6cja6d).!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—21
LIITE VII
YHTEISET SUUNTAVIIV AT PYSYVILLÄ KOEALOILLA SUORITETUN
SEURANNAN TULOSTEN TIEDOKSI ANTAMISESTA JA NIIDEN
TULKITSEMISESTA
I Yleistä
Pysyvienkoealojenverkontarkoituksenaonsaadayksityiskohtaisiatietoja
yhteisönmetsäekosysteemienkehityksestäjapyrkiäluomaanvastaavuus-
suhde ympäristötekijöiden vaihtelun, erityisesti ilman pilaantumisen, jametsäekosysteemienreaktioidenvälille.
Tämä tavoite voidaan toteuttaa vain arvioimalla koealoilta kerättyjä
tuloksia. Pysyvien koealojen tulosten alueellisessa tai yhteisön tasolla
tehtävässävertailussaonoltavahyvinvarovainen.
On suotavaa antaa kunkin selvityksen (tai sen loppuun suoritetun osan)
vahvistetuttuloksetkomissiontarkasteltavaksiheti,kunmainituttulokset
ovat saatavilla tämän liitteen standardoituja lomakkeita käyttäen. Jäsen-
valtioiden on toimitettava komissiolle vuosien 1991 ja 1996 välisenäaikanakullakinpysyvälläkoealallasuoritettujeninventointienyhteydessäkerätyttiedotsekäkoealakohtainentulostentulkinta.
Joulukuun 31 päivään 1996 mennessä kaikkien tulosten ja niiden
kansallisten tulkintojen on oltava komission hallussa standardoidussamuodossalisäarviointiavarten.
Vuoden 1996 jälkeen suoritetuista inventoinneista saadut vahvistetut
tulokset toimitetaan komissiolle selvitysten päätteeksi viiden vuoden
välein(esimerkiksi31päivänäjoulukuuta2001,2006jne.).
Tässä liitteessä ilmoitetaan yksityiskohtaiset säännöt inventointitulosten
esittämisestäjaniidentulkinnasta.
II Tietojen esittämistä koskevat yleiset tekniset tiedot
II.1Tarvittava tietojenkäsittelylaitteisto
Tietojen siirtämiseen käytettävä väline on3,5-tuumainen levyke (DSDD
tai HD). Siitä on tullut kansainvälinen standardi, sillä se on halpa jakestävä.Onkäytettävähyvälaatuisialevykkeitä.
II.2Tarvittavat ohjelmistot
Levykkeetpohjustetaansopivalletiheydelle(DSDD=matalatiheysjaHD
= korkea tiheys) DOS 2.1-käyttöjärjestelmää tai uudempaa versiotakäyttäen; levykkeiden on oltava täysin IBM-yhteensopivia. Kaikki
levykkeelläolevattiedotonesitettäväASCII-merkistöäkäyttäen.
II.3Tiedostot
Jokaiselladisketillä(taidiskettisarjalla)onkoealatiedostojaerityistiedos-
tot: tiedosto, joka sisältää koealan tietojen yhteenvedon ja tiedosto tai
tiedostot, jotka sisältävät selvityskohtaiset inventointitulokset. LiitteessäIX a esitetään yksityiskohtaiset tiedot mainittujen tiedostojen nimistä jasisällöstä.
II.4Esimerkki levykkeellä
Levyke,jossaonesimerkkitiedostojenrakenteestajasisällöstä,lähetetään
pyynnöstä.!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—22
LIITE VIIa
KUTAKIN PYSYVÄÄ KOEALAA KOSKEVIEN TIETOJEN ESITTÄMI-
NEN DIGITAALISESSA MUODOSSA
Tiedostojen selvityskohtaiset nimitykset
Edelläolevatliitteetsisältävätinventoinneissakäytettävienmenetelmienyksityis-
kohtaisenkuvauksen.Havainnoimisen,näytteenoton/analysoinnin,vahvistamisen
ja arvioimisen jälkeen tulokset on esitettävä komissiolle standardoidussa
muodossa.Tässäliitteessämääritelläänkussakinarvioinnissakäytettävästandar-doitumuoto.
Kunkin arvioinnin osalta vahvistetut tulokset esitetään yhdessä tai useammassa
tiedostossastandardoidussamuodossa.
Arviointi Liite Mittaustiheys Tiedostonnimi
Perustaminen I Kerran XXGENER.PLT
Latvuksenkunnoninven-
tointiIII Vuosittain XX1995.PLT,XX1995.TRE
Maaperäntilankartoitus IV 5 tai 10 vuo-
denväleinXX1995.PLS,XX1995.SOM,XX1995.SOO
Lehtien ja neulasten kun-
noninventointiV 2 vuoden vä-
leinXX1995.PLF,XX1995.FOM,XX1995.FOO
Kasvu VI 5 vuoden vä-
leinXX1995.PLI,XX1995.IPM,XX1995.IRA,XX1995.IEV
Laskeuma VIII jatkuva XX1995.PLD,XX1995.DEM,XX1995.DEO,XX1995.DEA
Säätiedot IX jatkuva XX1 995.PLM, XX1995.MEM, XX1995.MEC, Kaavake 8d,
XX1995.MEOetXX1995.MED
Maaneste X jatkuva XX1996PSS,XX1996.SSM,XX1996.SSO
Kukintiedostonimikoostuukaksikirjaimisestamaakoodista(jotanimiluettelossa
vastaaXX),sitäseuraavastaarviontivuodesta(esimerkissä1996)taimerkkijonos-
ta GENER, kun tieto annetaan vain kerran, pisteestä (.) sekä sitä seuraavastakolmikirjaimisesta koodista. Koealatiedoston kolmikirjaiminen koodi koostuukirjaimista PL (tai P) sekä arvioinnin kohteen ensimmäisestä kirjaimesta: Soil
(maaperä),Foliage(lehdet/neulaset),Increment(kasvu),Deposition(laskeumat),
Meteorology(säätiedot)taiSoilSolution(maaneste)sekäkahdesta(taiyhdestä)kirjaimesta, jotka viittaavat sanoihin Mandatory (pakollinen) tai Optional(vapaaehtoinen) tai kasvun arvioinnin eri osiin (Evaluation — arviointi),
laskeumien arviointiin (Air — ilma) tai säätietojen (Climate or Damage —
ilmastotaivahingot)!
B
!M1
!M21994R1091—FI—22.07.1997—002.001—23
!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—24
Lomake 1 b
!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—25
!M2
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—26
!M2
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—27
Lomake 4a
XX1993.PL.S
!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—28
Lomake 4b
XX1993.SO.M
!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—29
!B
Lomake 4 c
XX1993.SOO
Maaperäanalyysia koskevien (vapaaehtoisten) tietojen keruuseen liittyvän tiedoston sisältö
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—30
!B
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—31
Lomake 5a
XX1993.PL.F
!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—32
!B
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—33
Lomake 5c
XX1993.FOO
Lehti- ja neulasanalyysin (vapaaehtoisia) tietoja koskevan tiedoston sisältö
!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—34
Lomake 6 a
XX1993.PLI
Koealaa koskevan, kasvua varten käytettävän suppean tiedoston sisältö (ks. liite VI)
!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—35
!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—36
!B
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—37
!B
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—38
!M1
Kaavake 7a
XX1995.PLD
Suppean näytealatiedoston sisältö — käytetään yhdessä laskeutumamittausten kanssa
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—39
!M1
Kaavake 7b
XX1995.DEM
Laskeumamittaustiedostojen sisältö (pakolliset muuttujat)
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—40
!M1
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—41
!M1
Kaavake 7c
XX1995.DEO
Laskeumamittaustiedoston sisältö (vapaaehtoinen)
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—42
!M1
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—43
!M1
Kaavake 7d
XX1995.DEA
Laskeuman määrää ilmassa koskevan mittaustiedoston sisältö (vapaaehtoinen)
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—44
!M1
Kaavake 8a
XX1995.PLM
Suppean näytealatiedoston sisältö — käytetään yhdessä laskeutumamittausten kanssa
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—45
!M1
Kaavake 8b
XX1995.MEM
Sääoloja koskevien mittaustiedostojen sisältö
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—46
!M1
Kaavake 8c
XX1995.MEC
Ilmaston arviointitiedostojen sisältö
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—47
!M1
Kaavake 8d
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—48
!M1
Kaavake 8e
XX1995.MEO
Havaittujen tapahtumien/ilmiöiden esiintymätiedostojen sisältö
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—49
!M1
Kaavake 8f
XX1995.MED
Alakohtaisten vauriotiedostojen sisältö
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—50
!M2
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—51
!M2
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—52
!M2
1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—53
LUETTELOT KOMISSIOLLE TOIMITETTAVIEN PYSYVILLÄ KOEA-
LOILLA SUORITETTUJEN SELVITYSTEN TULOSTEN KOODEISTA
Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä seuraavat määräykset ja koodit yhteisten
havaintojentäydentämiseksi:
Koealaa koskevat tiedot
1.Maa
01 : Ranska
02 : Belgia03 : Alankomaat
04 : Saksanliittotasavalta
05 : Italia06 : Yhdistynytkuningaskunta07 : Irlanti
08 : Tanska
09 : Helleenien10 : Portugali11 : Espanja
12 : Luxemburg
13 : Sverige
14 : Österreich15 : Suomi-Finland
2.Koealan numero
Koealan numero on yhtä kuin kullekin pysyvälle koealalle valinnan tai
perustamisenyhteydessäannettavanumero.
3.Havainnointipäivä, arviointipäivä, analysointipäivä
Päivämäärätilmoitetaanseuraavasti:päivä,kuukausijavuosi.Esimerkki:
Päivä Kuukausi Vuosi
08 09 94
4.Leveys- ja pituuskoordinaatit
Ilmoitetaan koealan keskipisteen leveys- ja pituuskoordinaattien kuusi
numeroa.
Esimerkki:
+/− Asteet Minuutit Sekunnit
— leveysaste +501027
— pituusaste −011532
ensimmäisessäruudussailmoitetaan+tai-koordinaatti.
5.Pääpuulajin vedensaanti (arvio)
1 : riittämätön
2 : riittävä!B
!M2
!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—54
3 : liiallinen
6.Humustyyppi
1 : mull
2 : moder3 : mor
4 : anmor
5 : turve6 : muu7 : raaka(Roh)
7.Korkeus merenpinnasta
1:450m
2 : 51-100m
3 : 101-150m4 : 151-200m5 : 201-250m
6 : 251-300m
7 : 301-350m8 : 351-400m9 : 401-450m
10 : 451-500m
11 : 501-550m12 : 551-600m13 : 601-650m
14 : 651-700m
15 : 701-750m16 : 751-800m17 : 801-850m
18 : 851-900m
19 : 901-950m20 : 951-1000m21 : 1001-1050m
22 : 1051-1100m
23 : 1101-1150m24 : 1151-1200m25 : 1201-1250m
26 : 1251-1300m
27 : 1301-1350m28 : 1351-1400m29 : 1401-1450m
30 : 1451-1500m
31 : 1501-1550m32 : 1551-1600m33 : 1601-1650m
34 : 1651-1700m
35 : 1701-1750m36 : 1751-1800m37 : 1801-1850m
38 : 1851-1900m
39 : 1901-1950m40 : 1951-2000m!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—55
41 : 2001-2050m
42 : 2051-2100m
43 : 2101-2150m
44 : 2151-2200m45 : 2201-2250m46 : 2251-2300m
47 : 2301-2350m
48 : 2351-2400m49 : 2401-2450m50 : 2451-2500m
51 :42500m
8.Ilmansuunta
1: N
2: N E3: E
4: S E
5: S6: S W7: W
8: N W
9 : Tasainen
9.Vallitsevan jakson keski-ikä (vuosia)
1:420
2 : 21-40
3 : 41-60
4 : 61-805 : 81-1006 : 101-120
7:420
8 : ikäjakaumaltaanepäsäännöllisetpuustot
10.Maannostyypit
Fluvisols
101 EutricFluvisols
102 CalcaricFluvisols
103 DystricFluvisols104 MollicFluvisols105 UmbricFluvisols
106 ThionicFluvisols
107 SalicFluvisols
Gleysols
108 EutricGleysols
109 CalcicGleysols110 DystricGleysols111 AndicGleysols
112 MollicGleysols
113 UmbricGleysols114 ThionicGleysols!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—56
115 GelicGleysols
Regosols
116 EutricRegosols
117 CalcaricRegosols118 GypsicRegosols
119 DystricRegosols
120 UmbricRegosols121 GelicRegosols
Leptosols
122 EutricLeptosols
123 DystricLeptosols124 RendzicLeptosols
125 MollicLeptosols
126 UmbricLeptosols127 LithicLeptosols128 GelicLeptosols
Arenosols
129 HaplicArenosols
130 CambicArenosols
131 LuvicArenosols
132 FerralicArenosols133 AlbicArenosols134 CalcaricArenosols
135 GleyicArenosols
Andosols
136 HaplicAndosols
137 MollicAndosols
138 UmbricAndosols139 VitricAndosols140 GleyicAndosols
141 GelicAndosols
Vertisols
142 EutricVertisols
143 DystricVertisols
144 CalcicVertisols145 GypsicVertisols
Cambisols
146 EutricCambisols
147 DystricCambisols148 HumicCambisols
149 CalcaricCambisols
150 ChromicCambisols151 VerticCambisols152 FerralicCambisols
153 GleyicCambisols
154 GelicCambisols!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—57
Calcisols
155 HaplicCalcisols
156 LuvicCalcisols157 PetricCalcisols
Gypsisols
158 HaplicGypsisols
159 CalcicGypsisols160 LuvicGypsisols
161 PetricGypsisols
Solonetz
162 HaplicSolonetz
163 MollicSolonetz
164 CalcicSolonetz165 GypsicSolonetz166 StagnicSolonetz
167 GleyicSolonetz
Solonchaks
168 HaplicSolonchaks
169 MollicSolonchaks
170 CalcicSolonchaks171 GypsicSolonchaks172 SodicSolonchaks
173 GleyicSolonchaks
174 GelicSolonchaks
Kastanozems
175 HaplicKastanozems
176 LuvicKastanozems177 CalcicKastanozems178 GypsicKastanozems
Chernozems
179 HaplicChernozems
180 CalcicChernozems
181 LuvicChernozems
182 GlossicChernozems183 GleyicChernozems
Phaeozems
184 HaplicPhaeozems
185 CalcaricPhaeozems186 LuvicPhaeozems
187 StagnicPhaeozems
188 GleyicPhaeozems
Greyzems
189 HaplicGreyzems
190 GleyicGreyzems!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—58
Luvisols
191 HaplicLuvisols
192 FerricLuvisols193 ChromicLuvisols194 CalcicLuvisols
195 VerticLuvisols
196 AlbicLuvisols197 StagnicLuvisols198 GleyicLuvisols
Lixisols
199 HaplicLixisols
200 FerricLixisols
201 PlinthicLixisols
202 AlbicLixisols203 StagnicLixisols204 GleyicLixisols
Planosols
205 EutricPlanosols
206 DystricPlanosols
207 MollicPlanosols
208 UmbricPlanosols209 GelicPlanosols
Podzoluvisols
210 EutricPodzoluvisols
211 DystricPodzoluvisols212 StagnicPodzoluvisols
213 GleyicPodzoluvisols
214 GelicPodzoluvisols
Podzols
215 HaplicPodzols
216 CambicPodzols217 FerricPodzols218 CarbicPodzols
219 GleyicPodzols
220 GelicPodzols
Acrisols
221 HaplicAcrisols
222 FerricAcrisols223 HumicAcrisols224 PlinthicAcrisols
225 GleyicAcrisols
Alisols
226 HaplicAlisols
227 FerricAlisols
228 HumicAlisols229 PlinthicAlisols!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—59
230 StagnicAlisols
231 GleyicAlisols
Nitisols
232 HaplicNitisols
233 RhodicNitisols234 HumicNitisols
Ferralsols
235 HaplicFerralsols
236 XanthicFerralsols
237 RhodicFerralsols238 HumicFerralsols239 GericFerralsols
240 PlinthicFerralsols
Plinthosols
241 EutricPlinthosols
242 DystricPlinthosols243 HumicPlinthosols
244 AlbicPlinthosols
Histosols
245 FolicHistosols
246 TerricHistosols
247 FibricHistosols
248 ThionicHistosols249 GelicHistosols
Anthrosols
250 AricAnthrosols
251 FimicAnthrosols
252 CumulicAnthrosols253 UrbicAnthrosols
11.Koko koealan pinta-ala, koeruudun pinta-ala
Kokokoealantaikoeruudunpinta-alailmoitetaan0,0001hehtaareina.
12.Koko koealan puiden runkoluku
Lasketaankaikkirinnankorkeusläpimitaltaan(RKL)5cmkokoisetjasitä
suuremmatpuut.
13.Tuotosarviot
Tuotosarviotkoskevatabsoluuttistajasuhteellistatuotosta.Absoluuttinen
tuotos on yhtä kuin arvioitu keskimääräinen tuotos puuston koko
elinajalta.Suhteellinentuotosilmoittaa,onkoabsoluuttisentuotoksentaso
alhainen, tavanomainen vai korkea kyseiselle puustolle. Käytetäänseuraaviakoodeja:!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—60
absoluuttisentuotoksenkoodi suhteellisentuotoksenkoodi
0 = 0,0-2,5m3hehtaariakohtivuodessa
1 = 2,5-7,5m3hehtaariakohtivuodessa
2 = 7,5-12,5m3hehtaariakohtivuodessa
3 = 12,5-17,5m3hehtaariakohtivuodessa
4 = 17,5-22,5m3hehtaariakohtivuodessa
5=422,5m3hehtaariakohtivuodessa1 = heikko
2 = tavanomainen
3 = korkea
99.Muut havainnot
Tähänkohtaanmerkitäänkaikkiasiaankuuluvatkoealaakoskevattiedot.
Puita koskevat tiedot
Käytetäänlatvuksenkunnoninventointiin.
14.Koepuun numero
Koepuunnumeroonnumero,jokasilleonannettukoealanperustamisen
yhteydessä.
15.Puulajit (ks.Floraeuropaea )
Lehtipuut(*=lehtieninventoinnissakäytettävätpuulajit)
001 :Acer campestre *
002 :Acer monspessulanum *
003 :Acer opalus
004 :Acer platanoides
005 :Acer pseudoplatanus *
006 :Alnus cordata
007 :Alnus glutinosa *
008 :Alnus incana
009 :Alnus viridis
010 :Betula pendula *
011 :Betula pubescens *
012 :Buxus sempervirens
013 :Carpinus betulus *
014 :Carpinus orientalis
015 :Castanea sativa (C. vesca) *
016 :Corylus avellana *
017 :Eucalyptus sp. *
018 :Fagus moesiaca *
019 :Fagus orientalis
020 :Fagus sylvatica *
021 :Fraxinus angustifolia spp
spp.oxycarpa (F. oxyphylla) *
022 :Fraxinus excelsior *
023 :Fraxius ornus *
024 :Ilex aquifolium
025 :Juglans nigra
026 :Juglans regia
027 :Malus domestica
028 :Olea europaea *
029 :Ostrya carpinifolia *
030 :Platanus orientalis!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—61
031 :Populus alba
032 :Populus canescens
033 :Populus hybrides *
034 :Populus nigra *
035 :Populus tremula *
036 :Prunus avium *
037 :Prunus dulcis (Amygdalus communis)
038 :Prunus padus
039 :Prunus serotina
040 :Pyrus communis
041 :Quercus cerris *
042 :Quercus coccifera (Q. calliprinos) *
043 :Quercus faginea *
044 :Quercus frainetto (Q. conferta) *
045 :Quercus fruticosa (Q. lusitanica)
046 :Quercus ilex *
047 :Quercus macrolepis (Q. aegilops)
048 :Quercus petraea *
049 :Quercus pubescens *
050 :Quercus pyrenaica (Q. toza) *
051 :Quercus robur (Q. peduculata) *
052 :Quercus rotundifolia *
053 :Quercus rubra *
054 :Quercus suber *
055 :Quercus trojana
056 :Robinia pseudoacacia *
057 :Salix alba
058 :Salix caprea
059 :Salix cinerea
060 :Salix eleagnos
061 :Salix fragilis
062 :Salix sp.
063 :Sorbus aria
064 :Sorbus aucuparia
065 :Sorbus domestica
066 :Sorbus torminalis
067 :Tamarix africana
068 :Tilia cordata
069 :Tilia platyphyllos
070 :Ulmus glabra (U. scabra, U. montana)
071 :Ulmus laevis (U. effusa)
072 :Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia)
073 :Arbutus unedo
074 :Arbutus andrachne
075 :Ceratonia siliqua
076 :Cercis siliquastrum
077 :Erica arborea
078 :Erica scoparia
079 :Erica manipuliflora
080 :Laurus nobilis
081 :Myrtus communis
082 :Phillyrea latifolia
083 :Phillyrea angustifolia!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—62
084 :Pistacia lentiscus
085 :Pistacia terebinthus
086 :Rhamnus oleoides
087 :Rhamnus alaternus
099 :Muut lehtipuut
Havupuut(*=neulasteninventoinnissakäytettävätpuulajit)
100 :Abies alba *
101 :Abies borisii-regis *
102 :Abies cephalonica *
103 :Abies grandis
104 :Abies nordmanniana
105 :Abies pinsapo
106 :Abies procera
107 :Cedrus atlantica
108 :Cedrus deodara
109 :Cupressus lusitanica
110 :Cupressus sempervirens
111 :Juniperus communis
112 :Juniperus oxycedrus *
113 :Juniperus phoenicea
114 :Juniperus sabina
115 :Juniperus thurifera *
116 :Larix decidua *
117 :Larix kaempferi (L. leptolepis)
118 :Picea abies (Pexcelsa) *
119 :Picea omorika
120 :Picea sitchensis *
121 :Pinus brutia *
122 :Pinus canariensis
123 :Pinus cembra
124 :Pinus contorta *
125 :Pinus halepensis *
126 :Pinus heldreichii
127 :Pinus leucodermis
128 :Pinus mugo (P. montana)
129 :Pinus nigra *
130 :Pinus pinaster *
131 :Pinus pinea *
132 :Pinus radiata (P. insignis) *
133 :Pinus strobus
134 :Pinus sylvestris *
135 :Pinus uncinata *
136 :Pseudotsuga menziesii *
137 :Taxus baccata
138 :Thuya sp.
139 :Tsuga sp.
199 :Muut havupuut
16.Lehti-/neulaskato
Kunkin koepuun lehti-/neulaskatoaste ilmoitetaan prosentteina (5 %:n
luokissa) verrattuna puuhun, jonka lehvästö/neulasto on täydellinen.
Käytetääntosiasiallistaprosenttimäärää.!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—63
0= 0%
5 = 1-5%
10 = 6-10%
15 = 11-15%
osv.
17.Värinmuutoskoodit
0 : eilainkaanvärinmuutosta(0-10%)
1 : lievävärinmuutos(11-25%)
2 : keskinkertainenvärinmuutos(26-60%)
3 : voimakasvärinmuutos( 460%)
4 : kuollutpuu
18.Helposti tunnistettavat vaurioiden syyt
Lisätäänyksimerkki(1)vastaavaan(vastaaviin)sarakkeeseen(sarakkei-
siin).
T1 = riistajasenlaiduntaminen
T2 = liiallinen määrä hyönteisiä tai jälkiä liiallisesta määrästä
hyönteisiä
T3 = sienet
T4 = abioottisettekijät(tuuli,lumi,halla,kuivuusjne.)
T5 = ihmistensuoratoimintaT6 = metsäpaloT7 = tunnettupaikallinentaialueellinensaastuttaja
T8 = muut
19.Vauriotyypin tunnistaminen
Josmahdollista,annetaanlisämääritevauriotyypistä;esimerkiksihyöntei-
sistäilmoitetaanlajitairyhmä(esimerkki:”kaarnakuoriaiset”).
20.Muut puita koskevat havainnot
Lomakkeeseen merkitään selvästi kaikki mahdollisesti merkitykselliset
lisähavainnot [esimerkiksi: mahdollisesti vaikuttavat tekijät (äskettäinen
kuivuus,äärilämpötilat);muutvauriottaistressioireet].
Käytetäänmaaperäntilankartoituksessa
21.Syvyyskoodi
O = orgaaninenkerros(ks.määritelmäII.4alakohdanalaviitteessä)
H = orgaaninenkerros(ks.määritelmäII.4alakohdanalaviitteessä)
M05 = kivennäismaa(0-5cm)(vapaaehtoinen)M51 = kivennäismaa(5-10cm)(vapaaehtoinen)
M01 = kivennäismaa(0-10cm)(pakollinen)
M12 = kivennäismaa(10-20cm)(pakollinen)M24 = kivennäismaa(20-40cm)(pakollinen)M48 = kivennäismaa(40-80cm)(pakollinen)
22.Näytteen määritysmenetelmän koodi (SAM)
Jokaisen yhdestä tai useammasta maanäytteestä määritetyn tunnuksen
osalta merkitään jokinseuraavista koodeistaensimmäiselle tietoriville ja
käytetäänsitänäytetyypinmerkitsemiseennäytteenottokoodinalapuolelle:
0 = eieroahyväksyttyynmenetelmäännähden!
B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—64
1 = tunnukset on määritetty vaihtoehtoista menetelmää käyttäen
(yksityiskohdatesitetäänmaaperäntilaakoskevankertomuksen
liitteessä),taiensimmäinen(osa)näyte
2-8 = mahdollisistaosanäytteistäkäytettävätkoodit
9 = tunnukset on määritetty muunnoslaskutoimituksilla laskemalla
saadut tulokset uudelleen eri menetelmää käyttäen (yksityis-
kohdatesitetäänmaaperäntilaakoskevankertomuksenliittees-
sä)
Käytetäänlehtienjaneulastenkunnoninventoinnissa
23.Näytekoodi
Lehtien ja neulasten kunnon inventointiin liittyvä näytekoodi koostuu
puulajikoodista (huomautus n:o 15) sekä meneillään olevan vuodenlehtien/neulasten koodista (= 0) tai edellisvuotisten lehtien/neulastenkoodista (1). Esimerkki: viime vuoden neulasten näyte (1) Picea abies
-lajistaonsiis118.1.
24.Näytteen puiden numero
Koska joihinkin näytteenottoihin (lehdet/neulaset, kasvu) on käytettävä
tavanomaisen koealan (tai koeruudun) ulkopuolella sijaitsevia puita, on
suotavaakäyttääerityisiänumeroita.Mainittujenpuidennumerotalkavatkirjaimella(F=lehdet/neulaset,R=lustoanalyysikairanlastujakäyttäen,D = sahauskiekkoanalyysi), jota seuraa järjestysnumero (esimerkiksi
F001).Numeroistaonpidettäväkirjaa.
25.100 lehden tai 1000 neulasen massa
Määritetään100lehdentai1000neulasen(uunikuivan)massagrammoina.
26.Versojen massa
Määritetäänversojen(uunikuivien)massagrammoina.
Käytetäänkasvunarvioinnissa
27.Rinnankorkeusläpimitta (RKL)
Rinnankorkeudelta (1,30 m) mitattu läpimitta kuorineen ilmoitetaan
0,1cm:ntarkkuudella.Mittanauhaakäytettäessätarvitaanainoastaanyksi
arvo. Kaulainta käytettäessä lasketaan ja kirjataan suurin ja pienin
läpimitta(kuorineen)(läpimitta1jaläpimitta2).
28.Kuori
Ilmoitetaan kuoren paksuus 1,30 m:n korkeudella cm:nä yhden kymme-
nesosantarkkuudella.
29.Puun pituus
Pyöristetäänmetreinäilmoitettupuunpituuslähimpäänpuoleenmetriin.
30.Puun tilavuus
Mitattujen läpimitan (läpimittojen) ja pituuden perusteella puun tilavuus
voidaan arvioida paikallisia muotolukuja käyttäen tai hyväksyttyjen
tilavuustaulukkojenavulla.Puuntilavuusilmoitetaankuutiometreinä(m
3)
kolmenkymmenesosantarkkuudella.
31.Latvuksen pituus
Latvuksen pituus, pyöristettynä lähimpään puoleen metriin, mitataan
latvankärjestäalimpaaneläväänoksaan,vesiversojalukuunottamatta.!B1994R1091—FI—22.07.1997—002.001—65
32.Latvuksen leveys
Latvuksen keskimääräinen leveys lasketaan latvuksen vähintään neljän
säteenkeskiarvonperusteella,kerrottunakahdellajapyöristettynälähim-päänpuoleenmetriin.
33.Läpimitta kuoretta
Tosiasiallinen läpimitta kuoretta on yhtä kuin läpimitta kuorineen
vähennettynäkuorenpaksuudellapuunmolemminpuolin.Viidenvuodentakainenläpimittakuorettaonyhtäkuintosiasiallinenläpimittakuorineenvähennettynä puunviidenviimeisen vuoden kasvulla molemmin puolin.
Läpimittakuorettailmoitetaan0,1cm:nä.
34.Pohjapinta-ala koealaa kohti
Tosiasiallinen pohjapinta-ala on yhtä kuin koealan kaikkien puiden
pohja-alojensumma.Viidenvuodentakainenpohjapinta-alakoealaakohtilasketaan koealan kaikkien puiden viiden vuoden takaisen arvioidunkuoretta mitatun läpimitan perusteella. Pohjapinta-ala koealaa kohti
ilmoitetaan0,1cm
2:nä.
35.Puuston runkotilavuus koealaa kohti
Tosiasiallinentilavuuskoealaakohtionyhtäkuinkoealankaikkienpuiden
kokonaistilavuus.Viidenvuodentakainentilavuuskoealaakohtilasketaankoealan kaikkien puiden viiden vuoden takaisen arvioidun kuoretta
mitatunläpimitanperusteella.Tilavuuskoealaakohtiilmoitetaan0,1cm
3
nä.
36.Harvennukset
Jos läpimitan, koealakohtaisen pohjapinta-alan ja koealakohtaisen tila-
vuuden kahden määritysvuoden välisenä viisivuotiskautena suoritetaan
harvennus, siitä tehdään merkintä (1 = kyllä, 0 = ei). Täydennysosassa
esitetään tätä harvennusta koskevat mahdollisimman yksityiskohtaisettiedot (erityisesti: harvennusmenetelmä, tarkka harvennusvuosi, harven-nuksen intensiivisyys puiden lukumääränä, pohjapinta-alana hehtaaria
kohti,tilavuutenahehtaariakohti).
99.Muut havainnot
Tähän kohtaan merkitään kaikki asiaankuuluvat tiedot, ja ne selitetään
vastaavassaarviointikertomuksessa(liiteVIIb).
Laskeumien tarkkailua koskevat tiedot
37.Keräyspisteen tunnus
Laskeumienkeräyspisteidenyhteydessäonkäytettäväseuraaviatunnuksia.
1 : Metsikkösadanta
2 : Kokonaislaskeuma3 : Märkälaskeuma
4 : Runkovalunta
5 : Sumu6 : Jäinensumu(kuura)7 : Laskeumanmääräilmassa
9 : Muut
Käytetynlaitteistonyksityiskohdatjataustatiedottuleeselvittääasiakirjan
liitteessä.
37a.Näytteiden määrät
Näytteentainäytteidenkokonaismäärättuleejakaakerääjäntaikerääjien
keruualtaidenmäärälläjailmoittaamillimetreinä.!
B
!M11994R1091—FI—22.07.1997—002.001—66
38.Tarkkailujakson aloitus- ja lopetuspäivämäärät
Kunkin tarkkailujakson aloitus- ja lopetuspäivämäärät on ilmoitettava
kaavakkeissasamassamuodossakuinhavainto-,arviointi-jaanalysointi-
päivämäärät(katsokohta3).
Valvontajakson on koostuttava yhdestä tai useammasta mittausjaksosta.
Yhdenvalvontajaksonmittausjaksojenonoltavasamanpituiset.Mittaus-
jaksonvähimmäispituusonviikko,enimmäispituuskuukausi.
Jos on tarpeen käyttää vuoden aikana eri pituisia mittausjaksoja
(esimerkiksi viikon mittaisia kesäisin ja kuukauden mittaisia talvisin),kyseiset jaksot on yksilöitävä ja niistä saadut tulokset on merkittävä
kaavakkeisiinerikseen.
39.Mittausjaksojen määrä
Kunkintarkkailujakson sisältämien mittausjaksojen määrä onmerkittävä
kaavakkeisiin.
40.Jakso
Sen mittausjakson numero, jona näyte on kerätty, on merkittävä
kaavakkeeseen. Uusimittausjaksosarja aloitetaan jokaisenvuoden alussa(noin 1. päivänä tammikuuta). Jos usean mittausjakson näytteitä
sekoitetaan ennen analysointia, sekoitusta koskevat yksityiskohdat on
lisättävätaustatiedotsisältävänasiakirjanliitteeksi.Ensimmäisenmittaus-jaksonnumeroakäytetäänilmaisemaananalysointijaksoa(esimerkiksijosnäytteet jaksoilta 9, 10, 11 ja 12 yhdistetään yhdeksi näytteeksi
analysointiavarten,näytteelleannetaanjaksonumero9.)
Sääolojen tarkkailua koskevat tiedot
41.Paikan tunnus
Alan sisältä ja sen ympäriltä voidaan yksilöidä tietty määrä paikkoja.
Koskasäähavaintolaitteitavoidaanasentaaeripaikkoihin,jokainenpaikkaonyksilöitävä.Kunkinpaikanyksityiskohtaisettiedotonlisättäväsääoloja
koskevatarviotsisältävänasiakirjanliitteeksi.Esimerkkejämahdollisista
paikantunnuksistaovatseuraavat:
Alalla1 : Latvuston alla säähavainnoissa käytetyllä vakiokorkeudella
(1,50m)
2 : Latvustonalla2metrinkorkeudella(2,00m)3 : Latvustonallamaanpinnantasolla(0,10m)4 : Latvustontasolla
5 : Latvustonyläpuolella
6 : Latvustonalla20senttimetrinsyvyydessä(−0,20m)Alanulkopuolella7 : Avoimella paikalla säähavainnoissa käytetyllä vakiokorkeudella
(1,50m)
8 : Avoimellapaikallamaanpinnantasolla(0,10m)9 : Avoimellapaikalla10metrinkorkeudella(10,00m)
jne.
42.Välineen tunnus
Säähavaintopisteidenyhteydessäkäytetäänseuraaviatunnuksia:10 : Käsinsuoritettavaluenta20 : Mekaaninentallennus
30 : Tallennuspaperille
40 : Sähköinentallennus(irrallinen)50 : Sähköinentallennus(integroitutietojenkeruulaite)Jos käytössä on useamman tyyppisiä tai merkkisiä laitteita, voidaan
käyttää lisätunnuksia (esim. 11: hiuskosteusmittari, 12: kuiva/kostea-
ilmapuntari).!
M11994R1091—FI—22.07.1997—002.001—67
Laitteistonyksityiskohdatonlisättäväsääolojakoskevatarviotsisältävän
raportinliitteeksi.
43.Lämpötilat
Lämpötilat ilmoitetaan Celsiusasteina käyttäen + ja − -merkkejä, kahta
numeroajayhtädesimaalinumeroa(esim.−12,5).
44.Suhteellinen kosteus
Suhteellinen kosteus ilmoitetaan jakson keskiarvona käyttäen kahta
numeroajayhtädesimaalinumeroa(esim.62,5).
45.Tuulen nopeus
Tuulen nopeus ilmoitetaan keskituulennopeutena. Yksikkönä käytetään
metrejä sekunnissa(m/s)jalukuilmoitetaan enintään kolminumeroisena(esim.25).
46.Tuulen suunta
Yleinentuulensuuntailmoitetaankompassinastelukuina(pohjoinen=0°,
Itä=90°,Etelä=180°jaLänsi=270°).
47.Auringon säteily
Auringonkokonaissäteilyjaksonaikanailmoitetaanwatteinaneliömetrillä
(W/m
2).
48.Esiintymäviikot
Esiintymät ilmoitetaan viikkoina käyttäen tavanomaistaviikkojen nume-
rointia.Viikko1alkaanoin1.päivänätammikuuta.Josesiintymäkestää
ainoastaanpäivän,alkamis-jaloppumisviikkoonsama.
49.Ankaruus
Esiintymänankaruusilmoitetaantunnuksella.
1 : (hyvin)lähellätapahtuman/ilmiönmääritelmänmukaan
2 : Erittäinpitkäkestoinen
3 : Erittäinvoimakas
4 : Erittäinpitkäkestoinenjaerittäinvoimakas
50.Havaitut vauriot
Nimi ja numero, jota vahingosta on käytetty kaavakkeessa 8d (jos niitä
voidaan käyttää), tai lyhyt kuvaus ja viittaus laajempaan selitykseenkatsauksessataiarviointiraportissa(katsoliiteIX,kappaleII.8).Raporttiintulisi kirjata myösvaurioiden ankaruutta, merkkejä ja laajuutta koskevat
yksityiskohdat.
Maanesteenseurantaakoskevattiedot
(51)Näytteenottimen numero
Koealallakäytettävätnäytteenottimetonnumeroitavapysyvästi(1—99)
(52)Näytteenottimen koodi
Maanestenäytteenottimistaonkäytettäväseuraaviakoodeja:
1 : imulysimetri
2 : vajovesilysimetri
3 : sentrifugointi4 : kyllästysekstraktio!
M1
!M21994R1091—FI—22.07.1997—002.001—68
(53)Näytteenottosyvyys
Näytteenottosyvyysmetreinämaanpinnasta(esim.−0,40)
Puidenkunnonarviointiakoskevattiedot
(54)Alttius tuulelle
1 Eierityistäalttiutta(koealasijaitseelaajemmassametsässä,jossaeiole
korkeuserojataineovatvähäiset)
2 Jonkinverranalttiutta(lähellämetsänreunaatairinteessäsijaitsevat
koealat)
3 Erittäinalttiitkoealat(vuorenlaellajne.)
(55)Poistuma ja kuolleisuus
Puuonkaadettujapoistettu;jäljelläonainoastaankanto
11 suunniteltutoimi,esim.harvennus12 toimitoteutettubioottisistasyistä,esim.tuholaisvaurio13 toimitoteutettuabiottisistasyistä,esim.tuulenaiheuttamatvauriot
18 häviämisensyyeitiedossa
Puuonyhäpystyssäjaelossa,muttakuntotunnuksiaeienääarvioida
21 puoliksituhoutunutlatvustaihuomattavastikallistunutpuu22 vakavalatvuksenkatkeaminen(ylipuoletlatvasta)taikatkennut
runko
23 puueikuuluenääKraft-luokkaan1,2tai3(eisovelletakoealan
ensimmäiseeninventointiin)
29 muusyy(eriteltävä)
Pystyynkuollutpuu
31 bioottinensyy,esim.kaarnakuoriaiset32 abioottinensyy,esim.kuivuus,salama
38 kuolinsyyeitiedossa
Kaatuneetpuut(elävättaikuolleet)
41 abioottinensyy,esim.myrsky42 biottinensyy,esim.majavat
48 syyeitiedossa
Huomautukset:
— luokkaa 22 sovelletaan ainoastaan maissa, joissa yli 50 prosentin
latvavaurioitaeirekisteröidä
— luokkaa23sovelletaanainoastaanmaissa,joissanäytteitäotetaanvain
Kraft-luokissa1,2ja3
(56)Puutyyppi
1 valtapuut(yksinäisetpuutmukaanlukien)—puut,joidenlatvuson
muunlatvustonyläpuolella
2 hallitsevatpuut—puut,joidenlatvuksetkuuluvatmuuhunlatvustoon3 lisävaltapuut—puut,jotkayltävätlatvukseenjasaavathiemanvaloa
ylhäältä,muttajotkaovatlyhyempiäkuin1tai2kohdassatarkoitetut
puut
4 aluspuut—puut,joidenlatvusonmuunlatvustonalapuolellajajotka
eivätsaalainkaansuoraavaloaylhäältä!
M21994R1091—FI—22.07.1997—002.001—69
(57)Latvuksen varjostuneisuus
1 latvushuomattavanvarjostunut(varjostustaifyysinenkontakti)
yhdeltäpuolelta
2 latvushuomattavanvarjostunut(varjostustaifyysinenkontakti)
kahdeltapuolelta
3 latvushuomattavanvarjostunut(varjostustaifyysinenkontakti)
kolmeltapuolelta
4 latvushuomattavanvarjostunut(varjostustaifyysinenkontakti)
neljältäpuolelta
5 vapaastikasvavapuutaipuu,jossaeiolemitäänmerkkejävarjos-
tuneisuudesta
6 aluspuut
(58)Näkyvyys
1 kokolatvusnäkyvissä
2 latvusosittainnäkyvissä
3 latvusnäkyvissäainoastaantaustavalotettuna(eliääriviivat)4 latvuseinäkyvissä!
M21994R1091—FI—22.07.1997—002.001—70
LIITE VIIb
YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT KANSALLISELLA TASOLLA
SOVELLETTAVIEN SEURANTAMENETELMIEN TAUSTATIETOJEN JA
ARVIOINTIEN/TULKINTOJEN TULOSTEN TOIMITTAMISESTA
I Yleistä
Jäsenvaltioiden on metsäekosysteemin jatkuvaa seurantajärjestelmää
koskevien tietojen lisäksi laadittava ja toimitettava komissiolle asiakirja,johon sisältyy taustatiedot sovellettavasta seurantamenetelmästä (kerto-
muksen liitetiedot) ja vuosikertomus tulosten tulkinnan/arvioinnin edis-
tymisestäkansallisellatasolla(edistymistäkoskevavuosikertomus).
Kertomuksenliitetiedot onkaksiosainen:liitetietojen osa,jossaesitetään
näytteidenjärjestämiseentosiasiallisestisovellettavatmenetelmät,käytetyt
välineet, arviointi, määritys jne (yksityiskohdat II.1 kohdassa) ja
liitetietojen osa,jossaesitetäänkohdatutpoikkeuksetjahäiriöt(yksityis-kohdatII.2kohdassa).
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain kertomus tulosten
tulkinnan/arvioinnin edistymisestä kansallisella tasolla vuodesta 1997alkaen.Tähänkertomukseenkuuluu:
— tiedotkansallisenkeskuksen(NFC)saavutuksista— (päivitetty)määritelmäkansallisestaarviointistrategiasta— tiivistelmäkansallisellatasollasaavutetustaedistymisestäja
— tiedot kansallisen keskuksen (NFC) tai muun asianomaisen elimen
tälläalallatuottamistakansainvälisistätaikansallisistajulkaisuista.
Tulosten tulkintaa ja arviointia kansallisella tasolla koskevat suositukset
esitetäänjäljempänäIIIkohdassa.
II Kertomuksen liitetiedot
II.1. Liitetietojenosa,jossaesitetäänesimerkiksisovellettavatmenetelmät.
Tässäliitetietojenosassaesitetäännäytteidenjärjestämiseentosiasiallisesti
sovellettavatmenetelmät,käytetytvälineet,arviointi,määritysjne.Seura-
avatyksityiskohtaisettiedotonannettava:
Inventointi-/näytteenottomenetelmät
Monissa metsäekosysteemin jatkuvissa seurantaselvityksissä voidaan
valita käytettävät välineet, näytteenoton syvyys, ajoitus, selvityksensuorittamisnopeus jne. Yksityiskohtaiset tiedot tosiasiallisesti sovelletta-vista välineistä, tosiasiallisesta näytteenoton syvyydestä, ajoituksesta ja
selvityksen/näytteenoton tiheydestä on ilmoitettava. Näytteenotosta on
ilmoitettavayksityiskohtaisettiedot,mukaanlukientiedotvarastoinnistajakuljetuksesta.
Kaikkisuoritetuttarkastusmittaukset,kutenlustokokeisiinosallistuminen,
onkuvattavalyhyesti.
Tulosten määrittämis- ja laskentamenetelmät
Näytteenotonmäärityksenyhteydessäonannettavanäytteidenvalmistusta
ja määritysmenetelmiä koskevat yksityiskohtaiset tiedot. Useimmissa
selvityksissä on suotavaa käyttää tiettyjä valmistus- ja analysointimene-telmiä. Jos sovelletaan muita kuin suositeltuja menetelmiä, niistä onannettava yksityiskohtaiset tiedot, mukaan lukien saatujen tietojen
(muunnos)laskemismahdollisuudet. Kaikkisuoritetuttarkastusmittaukset
onkuvattavalyhyesti.
Tietojen arvioinnin yleisessä esittämisessä voidaan käyttää Euroopan
komissionmetsänintensiivikartoituksenkoordinointi-instituutinjaYhdis-
tyneiden kansakuntien Euroopantalouskomission ohjelman (kansainväli-
nen ICP-Forests-yhteistyöohjelma) yhteydessä toimivien asiantuntijaryh-mien puheenjohtajien tiiviissä yhteistyössä laatimia kertomuksia liitetie-tolomakkeita. Kertomuksen liitetietolomakkeilla toimitetut tiedot ovat
päteviäkunnessovellettaviamentelmiämuutetaan.
Erityistä huomiota on kiinnitettävä inventoinnissa, kuljetuksessa ja
määrityksessä sovellettavien menetelmien muutoksien havainnoimiseen!
M21994R1091—FI—22.07.1997—002.001—71
ja kirjaamiseen. Alueelliset erot on ilmoitettava ja ne on selitettävä
yksityiskohtaisesti(esim.määrityksessäkäytetyterilaboratoriot).
II.2. Kertomuksen liitetietojen osa, joka koskee poikkeuksia ja häiriöitä
(vuosikertomuksenliitetiedot)
Kertomuksenliitetietolomakkeissaesitettyjämenetelmiäkoskevienyleis-
ten tietojen lisäksi on ilmoitettava vuosittain toimitettuihin tietoihin
liittyväterityisongelmat,poikkeukset,häiriötjavalidointiongelmat.
Poikkeukset ja häiriöt
Kaikki tavanomaisesta poikkeavat tilanteet ja huomattavat häiriöt on
ilmoitettava. Kertomuksen liitetietolomakkeissa esitettävien, mm. näyt-
teenottoonjaanalysointiinsovellettavienmenetelmienesittämisenlisäksi
ontoimitettavaperusteellisetasiakirjatpoikkeuksista,poikkeustapauksistaja häiriöistä. Ne liitetään vuosikertomuksen liitetietoihin ja toimitetaankomissiolleyhdessäsilleannettujentietojenkanssa.
Tietojen validointi ja käsitteleminen
Tietojen laadunvalvontaan sovellettavat menettelyt on ilmoitettava,
mukaan lukientietojen hylkäämisen rajat (luotettavuudenarviointi) sekämenettelyt, joita on sovellettu kansallisten tietojen johdonmukaisuudentarkistamiseksi.
Kun tiedoissa on aukkoja, voidaan tietyissä tapauksissa tehdä muihin
lähteisiin perustuvia arvioita. Nämä arvioidut tiedot on ilmoitettava jakäytetyistäoletuksistaontehtäväperusteellinenselvitys.
III Vuosikertomus tulosten tulkinnan/arvioinnin edistymisestä kansallis-
ella tasolla
Tähän kertomukseen sisältyy tietoja tulosten tulkinnan/arvioinnin edis-
tymisestä kansallisella tasolla. Tulosten tulkintaa/arviointia varten onannettavaseuraavatyksityiskohtaisettiedot:
Yleistä
Jäsenvaltioiden on suoritettava seurantatietojen arviointi ja tulkinta
kansallisellatasolla.
Jäsenvaltiot voivat itse päättää, mitkä arvioinnit ja tulkinnat suoritetaan
kansallisella tasolla sekä ilmoitetaan komissiolle. Arviointia varten
annetaankuitenkinseuraavatehdotukset:
Yksittäisen selvityksen arviointi ja tulkinta
Jossaatavillaonaiemminsuoritettujenselvitystentuloksia,olisipyrittävä
määrittämään suuntauksia. Yksittäisen selvityksen tulokset olisi tarkas-
tettava ja verrattava niitä (samalla) alueella tai (samassa) maassa
suoritettujen(samanlaisten)selvitystentuloksiin.Erotjasamankaltaisuu-det on ilmoitettava ja, jos mahdollista, arvioitava. Arviointiin olisi tässävaiheessa sisällytettävä muista lähteistä peräisin olevat tiedot, joiden
avullatietyttunnustenvälisetsuhteetselittyvät.
Yhteisarviointi ja -tulkinta
Kuneriselvityksetonsuoritettu,onmahdollistasuorittaayhteisarviointi.
Kaikki selvitysten tulokset ja kertomusten arviot kootaan kansallisiin
keskuksiin(NFC).Kansallinenkeskusyhteensovittaakansallisellatasolla
suoritettujeneriselvitystentulostenyhteisarvioinninja-tulkinnan.
Arviointi ja tulkinta ulkopuoliset tiedot huomioon ottaen
Yhteistulkinnasta saadut tulokset käsitellään uudelleen ja niitä verrataan
muista lähteistä peräisin oleviin tuloksiin. Erot ja samankaltaisuudet on
ilmoitettavajaselitettäväainakunseonmahdollista.
IV Kertomuksen liitetietojen sekä arvioinnin ja tulkinnan edistymistä
kansallisella tasolla koskevan kertomuksen toimittamisen ajoittami-
nen
IV.1. Kertomuksenliitetietojenajankohta
Kertomuksen liitetietolomake on täytettävä ja toimitettava komissiolle
ensimmäisen tietojen toimittamisen yhteydessä. Jos menetelmiä onmuutettava,niistäonilmoitettava.Kertomuksenliitetiedot,jotkakoskevat!
M21994R1091—FI—22.07.1997—002.001—72
havaittuja häiriöitä ja poikkeuksia, on toimitettava komissiolle yhdessä
vuosittaintoimitettavientietojenkanssa.
IV.2. Arvioinnin ja tulkinnan edistymistä kansallisella tasolla koskevan
kertomuksentoimittamisenajankohta
Arvioinninjatulkinnanedistymistäkansallisellatasollakoskevakertomus
ontoimitettavakomissiolleennenkunkinvuoden31päivääjoulukuuta.!M21994R1091—FI—22.07.1997—002.001—73
LIITE VIII
PYSYVILLÄ HAV AINTOALOILLA TEHDYN KERTYMIEN
MITTAUKSEN YLEISET MENETELMÄT
I Yleisiä huomioita
Mittausten on tapahduttava pysyvillä havaintoaloilla ja niiden on oltava
luonteeltaan jatkuvia. Jäsenvaltioiden on valittava vähintään 10 %
havaintoaloista kertymien valvontaa varten. Metsikkösadannan (metsän
sisällä), runkovalunnan (metsän sisällä, pyökkien osalta) sekä märkä- jakokonaislaskeuman (avoimella metsäalueella) mittaukset ovat pakollisia.Pakollisissa mittauksissa käytettävien laitteiden on oltava asennettu
vuoden1995joulukuuhunmennessä.Muutmittaukset,kutenrunkovalunta
(muidenlajienkuinpyökinosalta)ovatvapaaehtoisia.
Kertymiä valvotaan tasaisin väliajoin (esimerkiksi viikoittain tai kuu-
kausittain). Tutkimuskustannuksia voidaan vähentää yhdistämällä useanperättäisenjaksonnäytteet.
Seuraavat tekniset yksityiskohdat perustuvat ICP-metsien kertymiä kos-
kevanasiantuntijapaneelinaikaansaamiintuloksiin.Niissäviitataanpane-
elinlaatimaankäsikirjaanerityisestikeräysvälineistöä,keräysmenetelmiä,
laadun varmistamista ja tietojen käsittelyä koskevien yksityiskohtienosalta.
II Tarkkailumenetelmät
II.1Metsän sisällä tapahtuva valvonta
Jos mahdollista, metsikkösadannan mittauslaitteisto tulisi sijoittaa itse
alalle. Jotta juuristolle ei aiheutuisi vahinkoa, ne laitteet, jotka on
sijoitettavakuoppaan(kokoojat,rekisteröintilaitteetjne.),voidaansijoittaaalan ulkopuoliselle puskurivyöhykkeelle. Pyökkimetsissä alalle on sijoi-tettava laitteisto myös runkovalunnan keräämistä varten. Koska nämä
kokoojatvoidaanmyössijoittaasamaantaierikuoppaan,onsuositeltavaa
valitapuutvarsinaisenalanulkopuolelta,esimerkiksipuskurivyöhykkeel-tä.
Metsikkösadannan ja runkovalunnan mittaukset onsuoritettava niin, että
tulokset edustavat koko havaintoalaa. Tämän johdosta tulisi käyttääriittäväämäärääkeräyspisteitä.
II.2Avoimella metsäalueella tapahtuva valvonta
Varsinaisenalanlähelle(enintään2kilometrinpäähän)sijoitetaanmärkä-
ja kokonaislaskeuman keräyslaitteet. Tähän tarkoitukseen tulee valita
paikka, jossa olevat esineet ovat vähintään kaksi kertaa oman mittansapäässälaitteista.
II.3Mittausjakso
Mittaukset suoritetaan kuukausittain, viikoittain tai viikon ja kuukauden
välisinäajanjaksoina,esim.kahdentaikolmenviikonvälein,riippuenalanyleisistäsääolosuhteista(haihtumistatailevänkasvuanäyteastioissatulee
välttää).
Jos on tarpeen käyttää eri mittausjaksoja vuoden aikana (esimerkiksi
viikoittaisia mittauksia kesällä jakuukausittaisia talvella),kyseiset kaksi
eri jaksoa onyksilöitävä ja niiden tulokset on ilmoitettava kaavakkeissaerikseen. Yhden tarkkailujakson aikana mittausjaksojen on oltava yhtäpitkät. Samaa mittausjaksoa on käytettävä sekä metsän sisällä että
avoimellametsäalueellatapahtuvassavalvonnassa.
II.4Näytteiden keräys ja niiden käsittely
Näytteiden keräyksessä on käytettävä puhtaita mitta- ja näyteastioita.
Välineistön huuhtelussa on käytettävä deionisoitua vettä. Näyteastiat ontärkeätäpitääviileinäjavaloltasuojattuinanäytteidenkeräyksenjaniidenkuljetuksen aikana. Lämpimissä ja aurinkoisissa olosuhteissa voidaan
levien kasvu ehkäistä lisäämällä säilöntäaineita. Tällöin tulee käyttää
ainoastaansellaisiasäilöntäaineita,jotkaeivätvaikutaminkäänoleellisenioninanalysointiin.!
M11994R1091—FI—22.07.1997—002.001—74
II.5Näytteiden ennakkokäsittely, kuljetus ja varastointi
Kunkinmetsikkösadanta-,runkovalunta-taiavoimenpaikankeräyspisteen
kullekin näytteelle on määriteltävä oma tunnus. Näytteet voidaan
analysoida erikseen, tai ne voidaan sekoittaa vastaavilla laitteilla
kerättyihinsamantyyppisiinnäytteisiin.Metsikkösadanta-,runkovalunta-jaavoimenpaikannäytteetonanalysoitavaerikseen.Runkovaluntanäytteetvoidaansekoittaaainoastaannäytteisiin,jotkaonkerättysamaanpuulajiin
kuuluvistajavastaavankokoisistapuista.
Lyhyen aikavälin näytteet voidaan analysoida erikseen tai ne voidaan
sekoittaa kuukausittaisiin näytteisiin ennen analysointia. Jos näytteitäsekoitetaan,netulisisekoittaaoikeassasuhteessanäytteidenkokomäärään
nähden.
Näytteet on kuljetettava laboratorioon niin nopeasti kuin mahdollista
(mieluitenkylmälaukuissa)sekäsäilytettäväkylmässä(4°C)japimeässäkunnesneanalysoidaan.
II.6Yleiset taustatiedot
Seuraavattiedotontallennettava:
— alannumero— keräyspisteentunnus
— tarkkailujaksonaloituspäivämäärä
— tarkkailujaksonlopetuspäivämäärä— tarkkailujakson(yhtäpitkien)keräysjaksojenlukumäärä
Lisäksi voidaan taltioida muita tietoja, jotka helpottavat tulosten
tulkitsemista,esimerkiksilatvustonkarkeus,lehvistönpinta-alalukujne.
II.7Kemiallinen analyysi
Kunkin näytteen osalta on määriteltävä pakollisiksi tai vapaaehtoisiksi
seuraavatmuuttujat:
Muuttuja Metsikkösadanta Kokonais-/märkä-Runkovalunta
Sumu Ilma
pyökki muulaji,
pH pakollinen pakollinen pakollinen vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Johtokyky pakollinen pakollinen pakollinen vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
K pakollinen pakollinen pakollinen vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Ca pakollinen pakollinen pakollinen vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Mg pakollinen pakollinen pakollinen vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Na pakollinen pakollinen pakollinen vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
N-NH4pakollinen pakollinen pakollinen vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Cl pakollinen pakollinen pakollinen vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
N-NH3pakollinen pakollinen pakollinen vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
S-SO4pakollinen pakollinen pakollinen vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Alkalisuus pakollinen pakollinen pakollinen vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Ntotal pakollinen vapaaehtoi-
nenpakollinen vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Al3+ vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen!M11994R1091—FI—22.07.1997—002.001—75
Muuttuja Metsikkösadanta Kokonais-/märkä-Runkovalunta
Sumu Ilma
pyökki muulaji,
Mn2+vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Fe3+vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
PO43−vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Cu vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Zn vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Hg vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Pb vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Co vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Mo vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Cd vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Stotal vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Norg vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
CCOT vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
CCOD vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
Ptotal vapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nenvapaaehtoi-
nen
O3 vapaaehtoi-
nen
SO2 vapaaehtoi-
nen
SO4 vapaaehtoi-
nen
NO2 vapaaehtoi-
nen
NO vapaaehtoi-
nen
HNO2 vapaaehtoi-
nen
HNO3NO3 vapaaehtoi-
nen
NH4NO3 vapaaehtoi-
nen
NH3 vapaaehtoi-
nen
COV vapaaehtoi-
nen
II.8Tiedonsiirto
Jäsenvaltioidenontoimitettavanämätiedotkomissiolleyhdenmukaisessa
muodossa kunkin laskeuman tarkkailualan osalta (katso liite VII,kaavakkeet7a,7b,7cja7d).!
M11994R1091—FI—22.07.1997—002.001—76
LIITE IX
PYSYVILLÄ HAV AINTOALOILLA TAPAHTUV AN SÄÄOLOJEN
MITTAUKSEN YLEISET MENETELMÄT
I Yleisiä huomioita
Vuoden1996keskivaiheillekestävänkoejaksonaikanasuoritetaanvapaa-
ehtoisuuden pohjalta osassa pysyvistä koealoista (10 %) sääolojenmittauksia. Vuoden 1996 jälkipuoliskolla arvioidaan koejakson tuloksiaja tehdään päätökset sääolojen mittausten jatkon yksityiskohdista ja
tiheydestä. Osassa havaintoaloista tehtävien mittausten lisäksi tulisi
kaikkien alojen osalta tallentaa havainnot sääilmiöiden aiheuttamistavaurioista.Sääolojakoskevathavainnotjaetaankolmeenryhmään:
A) alallataisenlähellävallitsevansäätilanmittaukset(osassaaloista)B) pitkäaikaisten ilmasto-olojen (kaikki alat) ja mahdollisten vahingol-
listentapahtumien/ilmiöiden(osaaloista)arvioiminen
C) ankarien säätilojen alalla aiheuttamien puuston vaurioiden havain-
nointi(kaikkialat).
Säätilan mittaukset suoritetaan osassa aloista, mieluiten aloissa, joita
käytetään myös laskeumien valvontaan (katso liite VIII). Jäsenvaltiot
voivat koejakson aikana vapaasti valita mittausmenetelmät ja mittaustentiheyden. Arviointijakson aikana laaditaan menetelmiä, laitteistoja jamittaustiheyttäkoskevatsuositukset.
II Inventointimenetelmät
II.1Näytteidenkeruulaitteiden sijainti
Säämuuttujien (A) havainnoinnissa käytetyt mittauslaitteet sijoitetaan
koealalletaisenläheisyyteen.Tiettyjämuuttujia(sademäärä,tuuli,säteily
jne.) koskevat mittaukset on tehtävä avoimella metsäalueella. Muita
muuttujia (esim. maaperän lämpötilaa) saattaa olla helpompi tarkkaillaoksistonalla.Koejaksonaikanaeiesitetärajoituksiaeikäannetatarkkojaasennusohjeita. Auringon säteilyn, sademäärän ja muiden vastaavien
muuttujien tarkkailua varten onvalittava riittävän laaja avoin metsäalue
kasvustonulkopuolelta.Tämänpaikantulisiollamahdollisimmanlähellä,samantyyppisessäpaikassa(kaltevuus,korkeus)jaenintään2kilometrinpäässäkoealasta.
Jos mahdollista, laitteet tulisi yhdistää laskeuman mittauslaitteistoon.
Maaperänjajuuristonsäästämiseksilaitteistontulisisijaitapaikassa,jossa
sitävoidaankäsitelläjahuoltaamenemättäitsealanläpi.
II.2Alan ja sen ympäristön sääolojen mittausmenetelmät (A)
Koejakson aikana jäsenvaltiot voivat vapaasti valita mittausten menetel-
mät,laitteetjatiheyden.Sääolojatulisivalvoaosassakoealoista.
— Jos mahdollista, osaan koealoista tulisi asentaa mittausasema sää-
olojen jatkuvaa ja tiivistä havainnointia varten. Seuraavia muuttujia
suositetaanjatkuvastivalvottaviksi:
Muuttuja Menetelmä
Sademäärä mittari/tietojenkeruulaite
Ilmanlämpötila tietojenkeruulaite
Maaperän lämpötila (esim. 0,20 metrin
syvyydessä)tietojenkeruulaite
Suhteellinenkosteus tietojenkeruulaite
Tuulennopeus tietojenkeruulaite
Tuulensuunta tietojenkeruulaite
Auringonsäteily tietojenkeruulaite
Paikkoihin, joissa lumen esiintyminen on yleistä, tulisi asentaa
erityisetlumenkeruulaitteet.!M11994R1091—FI—22.07.1997—002.001—77
— Mikäliedelläkuvattuja,jatkuvaansääolojentarkkailuuntarkoitettuja
asemiaeivoidaasentaa,suositetaanosaankoealoistaasennettavaksi
laitteita, joillavoidaanvalvoaseuraavia muuttujia seuraavinaikavä-
lein:
Muuttuja Aikaväli
Sademäärä päivittäin
Lämpötila(vähimmäis-jaenimmäis-) päivittäin
Maaperänlämpötila päivittäin
Suhteellinenkosteus vapaavalintainen
Tuuli(nopeusjasuunta) vapaavalintainen
Auringonsäteily vapaavalintainen
Joissakin tapauksissa tuulta ja auringon säteilyä koskevat tiedot
voidaanpyytäälähimmältäsääasemalta.
II.3Tietojen tallentaminen, säilytys ja luovutus
Seuraavattiedotontallennettava:
— alannumero
— käytetynlaitteistontarkatyksityiskohdat
— alojen sijainti (pituusasteet, leveysasteet, korkeus merenpinnasta) ja
laitteistonsijainti(alaannähden)
— mittaustenaloitus-jalopetuspäivämäärät
— mittaustentiheys(mittausjaksojenmäärä)
Tarkkoja mittaustuloksia (lämpötila, sademäärä, tuuli jne.) ei ilmoiteta
komissiolle, vaan jäsenvaltioiden on tallennettava ne varmaan säilöön.Jokaisenalanosalta,jossamittauksiasuoritetaan,kootaanmittaustulosten
yhteenveto, joka toimitetaan komissiolle vuoden 1996 puoliväliin
mennessä. Tähän yhteenvetoon kootaan tiedot kuukausittain tai neljänviikon jaksoissa käyttäen kaavakkeita XX1993.PLM (8a) jaXX1993.MEM(8b).
II.4Pitkän aikavälin sääolojen arviointi (B)
Kullakin alalla vallitsevat pitkän aikavälin sääolot on havainnoitava niin
tarkastikuinmahdollista.Koskaalaakoskeviavarsinaisiatietojaeivoida
kerätä, on alalla vallitsevat pitkän aikavälin sääolot (avoimella metsä-alueella) arvioitava olemassa olevien tietojen perusteella. Tämä tehdäänainoastaan kerran. Tulokset toimitetaan komissiolle kaavakkeella
XX1995.MEC(8c).
II.5Mahdollisten vahingollisten tapahtumien ja ilmiöiden arvioiminen (B)
Kunkin sellaisen alan osalta, jossa aloitetaan sääolojen mittauksia,
ryhdytäänvalmistelemaan luetteloa mahdollisistavahingollisistatapahtu-
mista ja ilmiöistä. Jokainen tapahtuma ja ilmiö määritellään sääolojensuhteen käyttäen alan sääoloja koskevia muuttujia. Jäsenvaltioiden onpidettävänäitäluetteloja ajantasallaaina,kunuuttatietoaonsaatavilla.
Tapahtumia ja ilmiöitä koskevat tiedot toimitetaan komissiolle kaavak-
keellaXX1995.MEL(8d).
II.6Ennalta määriteltyjen tapahtumien ja ilmiöiden sekä niiden esiintymisen/
ankaruuden raportointi (A ja B)
Niidenalojenosalta,joitakoskevaatietoaonsaatavissa,arvioidaanennalta
määriteltyjen tapahtumien ja ilmiöiden esiintyminen ja ankaruus (II.5).
Kunkin luetellun tapahtuman ja ilmiön esiintymiskerrat ja ankaruus
merkitään ylös. Nämä tiedot toimitetaan komissiolle kaavakkeellaXX1995.MEO (8e). Jos luetteloon on lisätty tapahtumia tai ilmiöitä tainiitä on muutettu, se saatetaan ajan tasalle myös edellisten vuosien
esiintymiskertojenjaankaruudenosalta.
II.7Havaittujen vaurioiden raportointi
Josalallakäytäessähavaitaanvaurioita,jotkaovatselkeästisääilmiöiden
aiheuttamia, ne on raportoitava komissiolle vuoden 1996 puoliväliinmennessäkaavakkeellaXX1995.MED(8f).!
M11994R1091—FI—22.07.1997—002.001—78
Raportin tulee sisältää vahingon syy (kuivuus, myrsky, routa, rakeet),
havaitutvahingot(lehtienirtoaminen,oksientaiversojenkatkeaminentai
kuolema,jne.)sekäarviovauriontapahtuma-ajankohdasta.
II.8Sääoloja koskeva arviointiraportti
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaavakkeilla (tai sähköisessä
muodossa) annettujen, kohdissa II.3, II.4, II.6 ja II.7 kuvattujen tietojen
lisäksi arviointiraportti, joka sisältää käytettyjä menetelmiä, malleja jatulostentulkintaakoskevaataustatietoa.
Ennalta määriteltyjä tapahtumia ja ilmiöitä koskevien raporttien osalta
(II.5) on suositeltavaa käyttää esimerkkikaavakkeen 8d mukaista kaa-
vaketta. Nämä kaavakkeet voidaan lisätä liitteinä sääoloja koskevaanarviointiraporttiin.!
M11994R1091—FI—22.07.1997—002.001—79
LIITE X
PYSYVILLÄ KOEALOILLA SUORITETTAV AN
MAANESTESEURANNAN YLEISET MENETELMÄT
I Yleistä
Maanesteseuranta on suoritettava vähintään 10 prosentilla pysyviä
koealoja. Maanesteen seuranta on suotavaa koealoilla, joilla seurataanmyös laskeumia. Maanesteen seurantalaitteiden on oltava valmiiksiasennettuina30päiväänkesäkuuta1998.
Tämä liite perustuu Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomis-
sion ilmansaasteiden metsiin kohdistuvien vaikutusten arviointia jaseurantaakoskevankansainvälisenyhteistyöohjelman(ICP-Forests-yhteis-työohjelma) yhteydessä toimivan maaperäasiantuntijaryhmän esittämiin
teknisiinsuosituksiin.Viitataanmainitunasiantuntijaryhmänvuonna1996
laatimaanoppaaseen.
II Inventointimenetelmä
II.1.Näytteenottopaikkojen valinta
Maanesteen näytteenotin on sijoitettava lähelle sitä paikkaa, missä
latvuksen kuntoarviointi suoritetaan. On suotavaa asettaa lysimetritsattumanvaraisestijajärjestelmällisestikokokoealalle,vaikkatätävoivatrajoittaa kivet tai rungot (etäisyyttä puusta ei ole määritelty). Maaperän
häiriöiden vuoksi vajovesilysimetrejä ei saa asentaa koealan keskelle,
missäpuutunnuksiaseurataan.Käytännönsyistävoidaankäyttääedustavaakoeruutua.Joasennetutlysimetritvoidaanjättääpaikoilleen,muttauudetonasennettavaedelläesitetynsuosituksenmukaisesti.
II.2.Näytteenottosyvyys
Onsuotavaaasentaalysimetritmääriteltyynsyvyyteen,muttanevoidaan
asentaamyöshorisontaalisesti.
— Maanesteenkerääjät
Onhyvinsuotavaaasentaalysimetritvähintäänkahteensyvyyteeneli
yksi juuristoon (ehdotettu syvyys on 10 — 20 cm), jotta saadaantietoa ravinteiden ja myrkyllisten aineiden konsentraatiosta ohuiden
juurienlähellä(tavoite1)jayksijuuristonalle(ehdotettusyvyyson
40—80cm)aineiden määrän arvioimiseksi(tavoite2).Lisäksionsuotavaaasentaakolmaslysimetrivälittömästihumuskerroksenalle.
— Maanäytteet
Jos menetelmänä käytetään sentrifugointia tai kyllästysekstraktiota,
maakerrokset, joista näyte otetaan, ovat maaperäoppaassa ilmoitetutkerrokset:humuskerros,0—10,10—20,20—40ja40—80cm.Näistävoidaanvalitatietytkerroksettaiyhdistääniitä.
II.3.Näytteenottotiheys
Koealoilla, joilla toteutetaan jatkuvia intensiiviseurantaohjelmia eli
laskeumanjasäätietojenmittausta,maanestenäyteotetaankerrantaikaksi
kertaa kuussa. Jos maanäytteen yhteydessä otetaan maanestenäyte, neljä
kertaavuodessaonriittävämäärä,sillänäytteenottomenetelmästäaiheutuuhaittaa.Näyteolisiotettavakunkinvuodensamanakuukautena.
II.4.Kuljetus, varastointi ja esikäsittely
Näytteet on kuljetettava ja varastoitava siten, että kemialliset muutokset
ovatmahdollisimmanvähäiset.
Biologinen toiminta vähenee lysimetrijärjestelmällä kerätyssä maanes-
tenäytteessä viileän (4° C) ja pimeän varastoinnin ansiosta. Usein ja
erityisesti kylmempänä ajanjaksona pullon pitäminen pimeässä riittää.Orgaanisia tai keinotekoisia säilöntäaineita voidaan käyttää, mutta nevoivat vaikuttaa määritykseen. Näytteiden muutosten vähentämiseksi
maanesteolisikerättävämahdollisimmanpianimunjälkeen.
Kuljetus- ja varastointitapa on ilmoitettava (odotusajat mukaan lukien).
Ongelmat ja poikkeamat menetelmistä on tarvittaessa ilmoitettavayksityiskohtaisesti.!
M21994R1091—FI—22.07.1997—002.001—80
Metallijäämien määrittämiseksi ylimääräiset näytteet on kuljetettava
happokäsitellyissäpulloissa.
Maanäytteet on pidettävä kylmässä muovi- tai polyetyleenipusseissa ja
varastoitava4°Clämpötilassakunnessentrifugointitaikyllästysekstratiosuoritetaan. Sentrifugointi tai kyllästysekstraktio on suoritettava yhdenpäivän(18—30tuntia)kuluessamaanäytteidenottamisesta.
II.5.Yleistä taustatietoa
Seuraavattiedotontallennettava:
— alannumero
— näytteenotintakoskevattiedot(tyyppi,syvyys)— tarkkailujaksonaloituspäivämäärä— tarkkailujaksonlopetuspäivämäärä
— tarkkailujakson(yhtäpitkien)keräysjaksojenlukumäärä.
II.6.Määritysmenetelmät
Maanesteen näytteenotto- ja määritysmenetelmiä koskevassa oppaassa,
jonkaonlaatinutkansainvälisenICP-Forests-yhteistyöohjelmanmaaperä-
asiantuntijaryhmä, kuvataan maaperän eri tunnusten määritykseen sovel-
lettaviamenetelmiä.
On suotavaa käyttää hyväksyttyjä menetelmiä. Muita (kansallisia)
menetelmiä sovellettaessa määrityksen tulokset ja niiden vertailukelpoi-
suus on selostettava yksityiskohtaisesti analyysin tulosten esittämisen
yhteydessä. Metsämaanesteen inventoinnissa on erotettava pakolliset javapaaehtoisettunnukset(ks.jäljempänäesitettyluettelo).
Tunnusluettelo
Tunnus Yksikkö Pakollinen/vapaaehtoinen
Johtokyky µS/cmvapaaehtoinen
pH pakollinen
Emäksisyys µmol/l vapaaehtoinen(jospH 45)
DOC mg/l pakollinen
Natrium(Na) mg/l vapaaehtoinen(1)
Kalium(K) mg/l pakollinen
Kalsium(Ca) mg/l pakollinen
Magnesium(Mg) mg/l pakollinen
Alumiini(yhteensä) mg/l pakollinen(jospH 55)
Alumiini(labiili) mg/l vapaaehtoinen
Rauta(Fe) mg/l vapaaehtoinen
Manganeesi(Mn) mg/l vapaaehtoinen
Fosforiyhteensä(P) mg/l vapaaehtoinen
NO3-N mg/l pakollinen
SO4-S mg/l pakollinen
NH4-N mg/l vapaaehtoinen(2)
Kloori(C1) mg/l vapaaehtoinen(1)
Kromi(Cr) µg/l vapaaehtoinen
Nikkeli(Ni) µg/l vapaaehtoinen
Sinkki(Zn) µg/l vapaaehtoinen(3)
Kupari(Cu) µg/l vapaaehtoinen(3)
Lyijy(Pb) µg/l vapaaehtoinen
Kadmium(Cd) µg/l vapaaehtoinen!M21994R1091—FI—22.07.1997—002.001—81
Tunnus Yksikkö Pakollinen/vapaaehtoinen
Pii(Si) mg/l vapaaehtoinen
(1)Suositeltavatoimenpidemitattaessahappo-emästasapainoa.
(2)OnsuotavaamitataNH 4alueilla,joillaonkorkeaNh x-pitoisuus(enemmänkuin20kg/ha/vuosi).
(3)Suositeltavatoimenpide,sillänämäovatmerkitykseltäänvähäisempiäravinteita.
Jäsenvaltiotvoivatmäärittääuseampiavapaaehtoisiatunnuksia,nekaikkitaivainosanniistä.
II.7.Tiedon siirto
Jäsenvaltioidenontoimitettavakomissiollekustakinkoealastanämätiedot
standardoidussamuodossa(katsoliitteessäVIIaolevatlomakkeet9a,9b
ja9c).!M21994R1091—FI—22.07.1997—002.001—82