1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 98/37/EY,
annettu 22 päivänä kesäkuuta 1998,
koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(EYVL L 207, 23.7.1998, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/79/EY, annettu 27
päivänä lokakuuta 1998L 331 1 7.12.1998
Oikaistu:
►C1Oikaisu, EYVL L 6, 10.1.2002, s. 70 (98/79/EY)
▼B
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI
98/37/EY,
annettu 22 päivänä kesäkuuta 1998,
koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityi-
sesti sen 100 a artiklan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen,
ottavat huomiooon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(1),
noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menet-
telyä(2),
sekä katsovat, että
1)koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
14 päivänä kesäkuuta 1989 annettua neuvoston direktiiviä 89/392/ETY on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin; olisiselkeyden ja järkeistämisen vuoksi kodifioitava mainittu direk-
tiivi(
3),
2)sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla
tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuustaataan,
3)koneenrakennus on tärkeä konepajateollisuuden lohko jayhteisön talouden kannalta keskeisiä teollisuuden aloja,
4)koneiden käytön suoranaisesti aiheuttamien lukuisten tapatur-mien yhteiskunnallisia kustannuksia voidaan alentaasuunnittelemalla ja rakentamalla koneet turvallisiksi sekä asenta-malla ja huoltamalla ne asianmukaisesti,
5)jäsenvaltioilla on vastuu asukkaidensa ja joissakin tapauksissakotieläinten ja tavaroiden sekä varsinkin työntekijöidenterveyden ja turvallisuuden varmistamisesta alueellaan erityisesti
koneiden käytöstä johtuvien vaarojen osalta,
6)tapaturmien torjuntaa koskeva lainsäädäntöon hyvin erilaista eri
jäsenvaltioissa; asiaa koskevat pakottavat säännökset, joihin
usein liittyy velvoittavia teknisiä eritelmiä ja/tai vapaaehtoisesti
noudatettavia standardeja, eivät välttämättä merkitse erilaistaterveyden ja turvallisuuden tasoa, mutta muodostavat kuitenkinerojensa vuoksi kaupan esteitä yhteisössä; lisäksi koneitakoskeva vaatimustenmukaisuuden varmentaminen ja koneita
koskevat kansalliset varmentamisjärjestelmät eroavat huomatta-
vasti toisistaan,
7)voimassa olevat kansalliset terveyttä ja turvallisuutta koskevat
säännökset, jotka on säädetty koneiden aiheuttamilta vaaroilta
suojelemiseksi, on lähennettävä koneiden vapaan liikkuvuudenvarmistamiseksi alentamatta jäsenvaltioissa voimassa olevaaperusteltua suojelun tasoa; tässä direktiivissä annetaan koneidensuunnittelua ja rakennetta koskevia säännöksiä, jotka ovat olen-naisia pyrittäessä turvallisempaan työympäristöön; lisäksi
annetaan erityissäännöksiä sellaisten tiettyjen vaarojen torjun-
nasta, jotka voivat uhata työntekijöitä työssä, sekä säännöksiätyöturvallisuuden järjestämisestä työpaikalla,1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 2
(1) EYVL C 133, 28.4.1997, s. 6.
(2) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 17. syyskuuta 1997 (EYVL C 304,
6.10.1997, s. 79), neuvoston yhteinen kanta, hyväksytty 24 päivänä maalis-kuuta 1998 (EYVL C 161, 25.5.1998, s. 54), Euroopan parlamentin päätös,
tehty 30. huhtikuuta 1998 (EYVL C 152, 18.5.1998) ja neuvoston päätös,
tehty 25. toukokuuta 1998.
(
3) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 9, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 93/68/ETY (EYVL L 220, 30.8.1993, s. 1).
▼B
8)yhteisön nykyisessä oikeudessa säädetään, poiketen yhdestä
yhteisön perussäännöistä eli tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta,
että sellaiset yhteisön sisäisen liikkuvuuden esteet, jotka johtuvattuotteiden markkinoille saattamista koskevan kansallisenlainsäädännön eroista, on hyväksyttävä, jos kyseisten säännöstenvoidaan katsoa olevan tarpeen välttämättömien vaatimustentäyttämiseksi,
9)Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 1985 hyväksymän sisämarkki-noiden toteuttamista koskevan valkoisen kirjan 65 ja 68
kohdassa määrätään uudesta lähestymistavasta lainsäädännön
lähentämisessä; sen vuoksi lainsäädännön yhdenmukaistaminenon tässä tapauksessa rajoitettava vain niihin säännöksiin, jotkaovat tarpeen koneita koskevien välttämättömien ja olennaistenterveys- ja turvallisuusvaatimusten täyttämiseksi; olennaisuu-
tensa vuoksi näiden vaatimusten on korvattava asiaa koskevat
kansalliset säännökset ja määräykset,
10)jäsenvaltioiden toteuttaman turvallisuuden tason ylläpitäminen japarantaminen ovat tämän direktiivin ja olennaisissa vaatimuk-sissa määritellyn turvallisuusperiaatteen pääasiallisia tavoitteita,
11)tämän direktiivin soveltamisalan on perustuttava ilmaisun ”kone”yleiseen määrittelyyn tavalla, joka sallii tuotteiden teknisenkehittämisen; kone- ja laiteyhdistelmien kehittäminen ja niistäjohtuvat vaarat ovat täysin rinnastettavia koneita koskeviin vaar-oihin, ja on sen vuoksi perusteltua, että kone- ja laiteyhdistelmät
nimenomaisesti sisältyvät direktiiviin,
12)olisi käsiteltävä turvakomponentteja, jotka saatetaan markkinoilleerikseen ja joiden turvatoiminnon ilmoittaa ja siitä vastaa
valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja,
13)erityisesti messuilla, näyttelyissä ja muissa vastaavissa tilaisuuk-sissa on oltava mahdollista asettaa näytteille koneita, jotka eivätole tämän direktiivin mukaisia; asiasta mahdollisesti kiinnostu-neille olisi kuitenkin selvästi ilmoitettava tästä ja että edellätarkoitetut koneet eivät ole ostettavissa siinä kunnossa,
14)olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia on noudatettavakoneiden turvallisuuden varmistamiseksi; näitä vaatimuksia onsovellettava ottamalla tarkasti huomioon tekniikan taso koneen
rakennusaikana sekä tekniset ja taloudelliset vaatimukset,
15)tässä direktiivissä koneen käyttöön ottamisella voidaan tarkoittaavain itse koneen käyttöä valmistajan suunnitteleman käyttötar-
koituksen mukaisesti; tämä ei sulje pois muiden mahdollistenvaatimusten asettamista koneelle, jos ne eivät aiheuta koneeseensellaisia muutoksia, että se ei vastaa tätä direktiiviä,
16)on tarpeen varmistaa sekä CE-merkinnällä ja EY-vaatimusten-mukaisuustodistuksella varustettujen koneiden vapaa liikkuvuusja käyttöön ottaminen että sellaisten koneiden vapaa liikkuvuus,
joihin ei ole liitetty CE-merkintää, kun kone on tarkoitettu
liitettäväksi toiseen koneeseen tai koottavaksi toisen koneenkanssa kone- ja laiteyhdistelmäksi,
17)sen vuoksi tässä direktiivissä määritellään ainoastaan yleisestisovellettavat olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimuksettäydennettyinä tiettyjä koneryhmiä koskevilla erityisvaatimuk-silla; olisi saatava käyttöön yhdenmukaistettuja eurooppalaisiastandardeja koneiden suunnittelusta ja rakenteesta johtuvien
vaarojen torjumiseksi, jotta valmistaja voi helpommin näyttää ja
voidaan tarkastaa, että koneet vastaavat olennaisia vaatimuksia;nämä yhdenmukaistetut eurooppalaiset standardit ovat yksityisoi-keudellisten yhteisöjen laatimia ja niiden tulee säilyä ei-velvoittavina; tätä tarkoitusta varten Euroopan standardointiko-
mitea (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea
(Cenelec) tunnustetaan toimivaltaisiksi toimielimiksi vahvista-maan yhdenmukaistettuja standardeja 13 päivänä marraskuuta1984 allekirjoitettujen komission ja näiden kahden toimielimenvälisestä yhteistyöstä annettujen yleisten suuntaviivojen mukai-sesti; tässä direktiivissä yhdenmukaistetulla standardilla1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 3
▼B
tarkoitetaan teknistä eritelmää (eurooppalaista standardia tai
yhdenmukaistamisasiakirjaa), jonka toinen tai molemmat edellämainituista toimielimistä on antanut komission toimeksiannosta
direktiivin 83/189/ETY(
1) mukaisesti, sekä edellä tarkoitettujen
yleisten suuntaviivojen perusteella,
18)lainsäädäntöä on pidetty tarpeellisena kehittää siten, että varmis-tetaan työnantajien ja työntekijöiden tehokas ja asianmukainenosallistuminen standardointiin,
19)jäsenvaltioiden vastuu olennaisten vaatimusten mukaisestaturvallisuudesta, terveydestä ja muista seikoista alueellaan ontunnustettava suojalausekkeella, jossa säädetään riittävät yhteisön
suojamenettelyt,
20)jäsenvaltioiden nykyisen käytännön mukaisesti valmistajilla tulisi
olla vastuu sen varmentamisesta, että niiden koneet vastaavatolennaisia vaatimuksia; vaatimustenmukaisuus yhdenmukaistet-tujen standardien kanssa muodostaavaatimustenmukaisuusolettamuksen olennaisten vaatimusten
osalta; yksinomaan valmistajan päätettäväksi jää, tarvitseeko se
kolmannen suorittamia kokeita tai tämän antamia todistuksia,
21)tiukempi varmentamismenettely on suotavaa tietynlaistenkoneiden osalta, joiden käyttämiseen liittyy suurempi vaaranmahdollisuus; hyväksyttyä EY-tyyppitarkastusmenettelyä voiseurata valmistajan antama EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusilman sellaisia tiukempia vaatimuksia kuin laatutakuu, EY-
tarkastus tai EY-valvonta,
22)on olennaista, että valmistaja tai yhteisöön sijoittautunut valmis-tajan edustaja laatii teknisen rakennetiedoston ennen EY-
vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamista; ei kuitenkaan oleolennaista, että itse asiakirjat ovat jatkuvasti saatavilla, muttaniiden on oltava vaadittaessa saatavissa; asiakirjoihin ei tarvitsesisällyttää sellaisten osakokoonpanojen yksityiskohtaisia suunni-
telmia, joita koneen valmistukseen on käytetty, lukuun
ottamatta sitä tietoa, joka on tarpeen vaatimustenmukaisuudentoteamiseksi olennaisten turvallisuusvaatimusten kanssa,
23)komissio on varmentamista ja testausta koskevasta uudestalähestymistavasta 15 päivänä kesäkuuta 1989 antamassaan tiedo-nannossa(
2) ehdottanut kirjoitustavaltaan yhtenäistä EY-
vaatimustenmukaisuusmerkintää koskevien yhteisten sääntöjen
luomista; neuvosto on vaatimustenmukaisuuden arviointia koske-
vasta laaja-alaisesta lähestymistavasta 21 päivänä joulukuuta1989 antamassaan päätöslauselmassa(
3) hyväksynyt johtavaksi
periaatteeksi tällaisen laaja-alaisen lähestymistavan CE-merkinnän käytön osalta; ne kaksi perustekijää, joita on sovellet-tava, ovat olennaiset vaatimukset ja vaatimustenmukaisuuden
arviointimenettelyt,
24)niille, jotka saavat tämän direktiivin puitteissa tehdyn päätöksen,
on ilmoitettava päätöksen perustelut ja käytettävissä olevatmuutoksenhakukeinot, ja
25)tämä direktiivi ei vaikuta niihin määräaikoihin, joiden kuluessajäsenvaltioiden on saatettava kuvatut direktiivit osaksi kansallistalainsäädäntöä ja joista alkaen liitteessä VIII olevassa B osassamainittuja direktiivejä on sovellettava,1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 4
(1) Teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa
noudatettavasta menettelystä 28 päivänä maaliskuuta 1983 annettuneuvoston direktiivi 83/183/ETY (EYVL L 109, 26.4.1983, s. 8), direktiivi
sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission päätöksellä 96/13/EY
(EYVL L 32, 10.2.1996, s. 31).
(
2) EYVL C 231, 8.9.1989, s. 3 ja EYVL C 267, 19.10.1989, s. 3.
(3) EYVL C 10, 16.1.1990, s. 1.
▼B
OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
I LUKU
SOVELTAMISALA, MARKKINOILLE SAATTAMINEN JA
VAPAA LIIKKUVUUS
1 artikla
1. Tätä direktiiviä sovelletaan koneisiin ja tässä direktiivissä vahvis-
tetaan olennaiset koneita koskevat terveys- ja turvallisuusvaatimukset
liitteen I mukaisesti.
Direktiiviä sovelletaan myös erikseen markkinoille saatettuihin turva-
komponentteihin.
2. Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
a) ”koneella”
— mekaanisesti toisiinsa liitettyjen osien tai komponenttien yhdis-
telmää, jossa ainakin yksi osa tai komponentti on liikkuva ja
jossa on tarvittavat hallintalaitteet sekä ohjaus- ja energian-
syöttöpiirit ja muut osat, jotka on kokoonpantu tiettyjätoimintoja, kuten materiaalin työstöä, käsittelyä, siirtämistä taipakkaamista varten,
— yhdistelmiä, jotka on järjestetty ja ohjattu toimimaan yhtenä
kokonaisuutena,
— sellaista vaihdettavaa, toisen koneen toimintaa muuttavaa
laitetta, joka saatetaan markkinoille laitteena, jonka käyttäjä voi
itse kiinnittää koneeseen tai erilaisiin koneryhmiin tai traktoriin,
jos tämä laite ei ole varaosa tai työkalu;
b) ”turvakomponentilla” komponenttia, jos se ei ole vaihdettavissa
oleva laite, jonka valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edus-taja saattaa markkinoille tarkoituksena varmistaa turvatoiminnontoteutuminen sitä käyttäen ja jonka vioittuminen tai toimintahäiriö
vaarantaa alttiina olevien henkilöiden turvallisuuden tai terveyden.
3. Tätä direktiiviä ei sovelleta seuraaviin laitteisiin:
— yksistään käsivoimalla toimivat koneet, jollei niitä käytetä kuormien
nostoon tai laskuun,
—►
M1►C1lääkinnälliset laitteet, ◄◄
— huvipuistoissa käytettävät erikoiskoneet,
— höyrykattilat, säiliöt ja paineastiat,
— ydintekniseen käyttöön erityisesti suunnitellut tai käytetyt koneet,
joissa syntynyt vika saattaa aiheuttaa radioaktiivista päästöä,
— koneen osana olevat radioaktiiviset lähteet,
— ampuma-aseet,
— bensiinin, dieselöljyn, palavien nesteiden ja vaarallisten aineiden
varastosäiliöt ja putkistot,
— kuljetusvälineet eli ajoneuvot ja niiden perävaunut, jotka on tarkoi-
tettu yksinomaan henkilöliikenteeseen lentoteitse taikka maanteillä,rautateillä tai vesitse, sekä kuljetusvälineet, jos ne on suunniteltu
tavaroiden kuljetukseen lentoteitse, yleisillä teillä, rautateillä tai
vesitse. Kaivannaisteollisuudessa käytettävät ajoneuvot kuuluvatdirektiivin soveltamisalaan,
— valtamerialukset ja liikkuvat avomeriyksiköt sekä näissä aluksissa ja
yksiköissä oleva laitteisto,
— köysiradat, mukaan lukien raiteilla kulkevat köysiradat, jotka on
tarkoitettu yleiseen tai yksityiseen henkilökuljetukseen,1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 5
▼B
— maatalous- ja metsätraktorit sellaisina kuin ne on määritelty direk-
tiivin 74/150/ETY(1) 1 artiklan 1 kohdassa,
— erityisesti sotilaskäyttöön tai järjestyksen valvontaan suunnitellut ja
rakennetut koneet,
— hissit, jotka liikkuvat pysyvästi rakennusten ja rakennelmien tiet-
tyjen tasojen välillä jäykkiä johteita pitkin liikkuvan, yli 15 asteen
kulmassa vaakatasoon nähden olevan korin avulla, joka on suunni-
teltu kuljettamaan:
i) henkilöitä,
ii) henkilöitä ja tavaroita,
iii) yksinomaan tavaroita, jos vaunuun pääsee helposti, eli henkilö
pääsee sinne helposti, ja vaunun sisäpuolella tai sen sisällä
olevan henkilön ulottuvilla on hallintalaitteet,
— henkilöiden kuljetukseen käytettävät hammastankokiskoille asen-
netut ajoneuvot,
— kaivoskuilujen hissit,
— teattereiden nostolaitteet,— rakennushissit.
4. Jos koneeseen tai turvakomponenttiin liittyvät, tässä direktiivissä
tarkoitetut vaarat kuuluvat kokonaan tai osittain yhteisön erityisdirektii-vien soveltamisalaan, tätä direktiiviä ei sovelleta tai tämän direktiivinsoveltaminen lakkaa näiden koneiden tai turvakomponenttien ja näiden
vaarojen osalta, kun erityisdirektiivi pannaan täytäntöön.
5. Jos koneeseen liittyvä vaara on pääasiassa sähköstä johtuva, kone
kuuluu yksinomaan direktiivin 73/23/ETY(
2) soveltamisalaan.
2 artikla
1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen
varmistamiseksi, että tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat koneet
tai turvakomponentit voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöönainoastaan, jos ne eivät vaaranna henkilöiden, ja joissain tapauksissakotieläinten, terveyttä ja turvallisuutta eikä omaisuutta silloin, kun neovat asianmukaisesti asennettuja ja ylläpidettyjä ja kun niitä käytetäänniille suunniteltuun tarkoitukseen.
2. Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen säätää, perus-
tamissopimusta noudattaen, sellaisista vaatimuksista, joita ne pitävätvälttämättöminä henkilöiden ja erityisesti työntekijöiden suojaamiseksi
kyseisiä koneita tai turvakomponentteja käytettäessä, siinä määrin kuin
tämä ei merkitse koneiden tai turvakomponenttien muuttamistasuhteessa tähän direktiiviin.
3. Jäsenvaltiot eivät saa estää asettamasta näytteille, erityisesti
messuilla, näyttelyissä ja esittelyissä, koneita tai turvakomponentteja,jotka eivät ole tämän direktiivin säännösten mukaisia, siinä määrinkuin näkyvässä kilvessä selvästi ilmoitetaan, että ne eivät ole vaati-musten mukaisia eikä näitä koneita tai turvakomponentteja olesaatavana ennen kuin valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut
edustaja on saattanut koneen vaatimusten mukaiseksi. Esittelyissä on
toteutettava riittävät turvallisuutta koskevat toimenpiteet henkilöidensuojaamisen varmistamiseksi.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 6
(1) Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden tyyppihyväksyntää
koskeva jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 4 päivänä maaliskuuta
1974 annettu neuvoston direktiivi 74/150/ETY (EYVL L 84, 28.3.1974, s.
10), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 95/1/
EY, Euratom, EHTY (EYVL L 1, 1.1.1995, s. 1).
(2) Tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä 19 päivänä helmikuuta 1973 annettu
neuvoston direktiivi 73/23/ETY (EYVL L 77, 26.3.1973, s. 29), direktiivi
sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 93/68/ETY (EYVL L 220,
30.8.1993, s. 1).
▼B
3 artikla
Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien koneiden ja turvakompo-
nenttien on täytettävä liitteessä I esitetyt olennaiset turvallisuus- jaterveysvaatimukset.
Jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa tai estää tämän direktiivin
säännösten mukaisten koneiden tai turvakomponenttien saattamistamarkkinoille ja ottamista käyttöön alueellaan.
4 artikla
1. Jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa tai estää tämän direktiivin
säännösten mukaisten koneiden tai turvakomponenttien saattamistamarkkinoille ja ottamista käyttöön alueellaan.
2. Jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa eivätkä estää koneen saat-
tamista markkinoille, jos valmistaja tai yhteisöön sijoittautunutvalmistajan edustaja vakuuttaa liitteessä II olevan B kohdan mukaisesti,että kone on tarkoitettu toisen koneen rakenteelliseksi osaksi tailiitettäväksi toiseen koneeseen niin, että ne yhdessä muodostavattämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvan koneen, paitsi silloin kun
kone voi toimia yksistään.
Edellä 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa
tarkoitettu vaihdettava laite on kaikissa tapauksissa varustettava CE-
merkinnällä, ja sen mukana on oltava liitteessä II olevassa A kohdassa
tarkoitettu EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus.
3. Jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa tai estää 1 artiklan 2
kohdassa määriteltyjen turvakomponenttien markkinoille saattamista,
jos niitä seuraa liitteessä II olevassa C kohdassa tarkoitettu valmistajan
tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan laatima EY-vaatimusten-mukaisuusvakuutus.
5 artikla
1. Jäsenvaltioiden on pidettävä tämän direktiivin säännöskokonai-
suuden mukaisina, mukaan lukien II luvussa säädetytvaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt:
— koneita, jotka on varustettu CE-merkinnällä ja joita seuraa liitteessä
II olevassa A kohdassa tarkoitettu EY-vaatimustenmukaisuusva-kuutus,
— turvakomponentteja, joita seuraa liitteessä II olevassa C kohdassa
tarkoitettu EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus.
Jos yhdenmukaistettuja standardeja ei ole, jäsenvaltioiden on toteutet-
tava tarpeellisina pitämänsä toimenpiteet kiinnittääkseen asianomaisten
huomion niihin voimassa oleviin kansallisiin teknisiin standardeihin jaeritelmiin, joita pidetään tärkeinä tai asiaa koskevina asiakirjoina liit-teen I olennaisten turvallisuus- ja terveysvaatimusten asianmukaisensoveltamisen kannalta.
2. Jos yhdenmukaistettu kansallinen standardi, jota koskeva viittaus
on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä , koskee yhtä tai
useampaa olennaista turvallisuusvaatimusta, tämän standardin mukai-seksi rakennettua konetta tai turvakomponenttia on pidettäväasianomaisten olennaisten vaatimusten mukaisena.
Jäsenvaltioiden on julkaistava tiedot viittauksista yhdenmukaistettuihin
kansallisiin standardeihin.
3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ryhdytään tarvittaviin
toimenpiteisiin, jotta työmarkkinaosapuolilla on kansallisella tasollamahdollisuus vaikuttaa yhdenmukaistettujen standardien valmisteluunja seurantaan.
6 artikla
1. Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, ettei 5 artiklan 2 kohdassa
tarkoitettu yhdenmukaistettu standardi täysin vastaa 3 artiklassa tarkoi-tettuja olennaisia vaatimuksia, komissio tai asianomainen jäsenvaltio1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 7
▼B
saattaa asian direktiivillä 83/189/ETY perustetun komitean
käsiteltäväksi sekä perustelee esityksensä. Komitea antaa asiastalausunnon viipymättä.
Komitean lausunnon saatuaan komissio ilmoittaa jäsenvaltioille, onko
tarpeen poistaa edellä tarkoitetut standardit 5 artiklan 2 kohdassatarkoitetuista julkaistuista tiedoista.
2. Perustetaan pysyvä komitea, jossa on jäsenvaltioiden nimeämät
edustajat ja puheenjohtajana komission edustaja.
Pysyvä komitea vahvistaa työjärjestyksensä.Tämän direktiivin täytäntöönpanoa tai soveltamista koskeva asia
voidaan saattaa pysyvän komitean käsiteltäväksi noudattaen seuraavaa
menettelyä:
Komission edustaja tekee pysyvälle komitealle ehdotuksen tarvittavista
toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsaehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireel-lisyyden mukaan.
Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on
oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.
Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon
pysyvän komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto
on otettu huomioon.
7 artikla
1. Jos jäsenvaltio toteaa, että
— koneet, joissa on CE-merkintä,
tai
— turvakomponentit, joita seuraa EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus
ja joita käytetään suunnitellun tarkoituksen mukaisesti, ovat omiaan
vaarantamaan henkilöiden ja joissain tapauksissa kotieläinten tai omai-suuden turvallisuuden, sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteetkoneiden tai turvakomponenttien poistamiseksi markkinoilta, niidenmarkkinoille saattamisen, käyttöön ottamisen tai käytön kieltämiseksi
taikka niiden vapaan liikkuvuuden rajoittamiseksi.
Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä tällaisesta toimen-
piteestä ja perusteltava päätöksensä, erityisesti josvaatimustenvastaisuus johtuu:
a) edellä 3 artiklassa tarkoitettujen olennaisten vaatimusten noudatta-
matta jättämisestä;
b) edellä 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen standardien virheellisestä
soveltamisesta;
c) edellä 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa standardeissa itsessään
olevista puutteellisuuksista.
2. Komissio kuulee asianomaisia osapuolia viipymättä. Jos komissio
näitä kuultuaan katsoo, että toimenpide on perusteltu, se ilmoittaa siitä
heti aloitteen tehneelle jäsenvaltiolle ja muille jäsenvaltioille. Joskomissio neuvottelujen päätyttyä katsoo, että toimenpide ei ole perus-teltu, se ilmoittaa siitä heti aloitteen tehneelle jäsenvaltiolle javalmistajalle tai yhteisöön sijoittautuneelle valmistajan edustajalle. Jos1 kohdassa tarkoitettu päätös perustuu standardeissa oleviin puutteelli-
suuksiin ja jos päätöksen tehnyt jäsenvaltio pitää kiinni kannastaan,
komissio ilmoittaa tästä heti komitealle 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitet-tujen menettelyjen aloittamiseksi.
3. Jos:
— koneessa, joka ei ole vaatimusten mukainen, on CE-merkintä,
— sellaista turvakomponenttia, joka ei ole vaatimusten mukainen,
seuraa EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus,1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 8
▼B
toimivaltaisen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sitä
vastaan, joka on kiinnittänyt merkinnän tai laatinut vakuutuksen, jailmoitettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille.
4. Komissio huolehtii, että jäsenvaltioille toimitetaan tieto tämän
menettelyn etenemisestä ja lopputuloksesta.
II LUKU
VAATIMUKSENMUKAISUUDEN ARVIOINTIMENETTELY
8 artikla
1. Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on
todistaakseen, että koneet ja turvakomponentit ovat tämän direktiivinmukaisia, laadittava kustakin valmistetusta koneesta tai turvakompo-
nentista EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus, jonka tekijät esitetään
liitteessä II olevassa A tai C osassa, tapauksen mukaan.
Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on lisäksi
ainoastaan koneiden osalta kiinnitettävä koneeseen CE-merkintä.
2. Valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan on
ennen koneen markkinoille saattamista:
a) laadittava liitteessä V tarkoitettu tiedosto, jos konetta ei mainita liit-
teessä IV;
b) jätettävä koneen näytekappale liitteessä VI tarkoitettuun EY-tyyppi-
tarkastukseen, jos kone on mainittu liitteessä IV eikä sen valmistajanoudata tai noudattaa vain osaksi 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja
standardeja taikka jos sellaisia standardeja ei ole;
c) jos kone on mainittu liitteessä IV ja valmistettu 5 artiklan 2
kohdassa tarkoitettujen standardien mukaisesti:
— joko laadittava liitteessä VI tarkoitettu tiedosto ja annettava se
ilmoitetulle laitokselle, joka mahdollisimman nopeasti antaasaanti-ilmoituksen tiedostosta ja tallentaa tiedoston,
— jätettävä liitteessä VI tarkoitettu tiedosto ilmoitetulle laitokselle,
joka ainoastaan tarkastaa, että 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujastandardeja on noudatettu oikein, ja laatii todistuksen tiedoston
asianmukaisuudesta,
— tai jätettävä koneen näytekappale liitteessä VI tarkoitettuun EY-
tyyppitarkastukseen.
3. Sovellettaessa 2 kohdan c alakohdan ensimmäistä luetelmakohtaa
sovelletaan myös liitteessä VI olevan 5 kohdan ensimmäisen virkkeenja 7 kohdan määräyksiä.
Sovellettaessa 2 kohdan c alakohdan toista luetelmakohtaa sovelletaan
myös liitteessä VI olevan 5, 6 ja 7 kohdan määräyksiä.
4. Sovellettaessa 2 kohdan a alakohtaa ja 2 kohdan c alakohdan
ensimmäistä ja toista luetelmakohtaa EY-vaatimustenmukaisuusva-
kuutus vahvistaa vain vaatimustenmukaisuuden tämän direktiivinolennaisten vaatimusten kanssa.
Sovellettaessa 2 kohdan b alakohtaa ja c alakohdan kolmatta luetelma-
kohtaa EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus vahvistaavaatimustenmukaisuuden sen mallikappaleen kanssa, joka on ollut EY-
tyyppitarkastuksessa.
5. Turvakomponentteihin on sovellettava 2, 3 ja 4 kohdan mukaisia
koneisiin sovellettavia varmentamismenettelyjä. Ilmoitetun laitoksen onEY-tyyppitarkastuksessa lisäksi tarkastettava, että turvakomponenttitoteuttaa valmistajan ilmoittamat turvatoiminnot.
6. a) Jos koneet kuuluvat muita näkökohtia käsittelevien direktiivien
soveltamisalaan, joissa säädetään CE-merkinnän kiinnittämisestä,
merkintä osoittaa, että koneiden oletetaan olevan myös näiden
direktiivien säännösten mukaisia.
b) Kuitenkin, jos yhdessä tai useammassa näistä direktiiveistä anne-
taan valmistajalle siirtymäkauden aikana vapaus valita1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 9
▼B
sovellettava järjestelmä, CE-merkintä osoittaa ainoastaan valmis-
tajan soveltamien direktiivien säännösten mukaisuuden. Tällöinsovellettavien direktiivien viitenumerot, sellaisina kuin ne on
julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ,o n
merkittävä näissä direktiiveissä vaadittuihin, koneiden mukanaoleviin asiakirjoihin, ilmoituksiin tai ohjeisiin.
7. Jollei valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja täytä
1—6 kohdan velvoitteita, näiden velvoitteiden täyttäminen kuuluuhenkilölle, joka saattaa koneen tai turvakomponentin yhteisössä mark-kinoille. Samoja velvoitteita sovelletaan jokaiseen henkilöön, joka
kokoaa koneita tai koneen osia tai turvakomponentteja eri alkuperää
olevista kappaleista taikka rakentaa koneita tai turvakomponenttejaomaan käyttöönsä.
8. Edellä 7 kohdassa tarkoitetut velvoitteet eivät koske niitä, jotka
asentavat koneeseen tai traktoriin 1 artiklassa tarkoitetun vaihdettavanlaitteen, jos osat ovat yhteensopivia ja jos asennetun koneen jokainenosa on varustettu CE-merkinnällä ja sen mukana on EY-vaatimusten-mukaisuusvakuutus.
9artikla
1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenval-
tioille laitokset, jotka ne ovat nimenneet suorittamaan 8 artiklassatarkoitetut menettelyt sekä erityiset tehtävät, joita varten nämä laitokseton nimetty, ja komission niille ennakolta antamat tunnusnumerot.
Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä luettelon
ilmoitetuista laitoksista ja niiden tunnusnumeroista sekä tehtävistä, joita
varten ne on ilmoitettu. Komissio huolehtii luettelon pitämisestä ajan
tasalla.
2. Jäsenvaltioiden on noudatettava liitteessä VII määrättyjä vaati-
muksia arvioidessaan tällaisessa ilmoituksessa lueteltavia laitoksia.Laitosten, jotka täyttävät asiaa koskevissa yhdenmukaistetuissa standar-deissa asetetut arviointiperusteet, on katsottava täyttävän edellätarkoitetut vaatimukset.
3. Jäsenvaltion, joka on nimennyt laitoksen, on peruutettava ilmoi-
tuksensa, jos se toteaa, että laitos ei enää täytä liitteessä VIImäärättyjä vaatimuksia. Sen on heti ilmoitettava asiasta komissiolle ja
muille jäsenvaltioille.
III LUKU
CE-MERKINTÄ
10 artikla
1. CE-vaatimustenmukaisuusmerkintä koostuu kirjaimista ”CE”.
Liitteessä III annetaan käytettävä malli.
2. CE-merkintä on kiinnitettävä koneeseen selvästi ja näkyvästi liit-
teessä I olevan 1.7.3 kohdan mukaisesti.
3. On kiellettyä kiinnittää koneisiin sellaisia merkintöjä, joita ulko-
puoliset voivat merkityksen ja kirjoitustavan vuoksi erehtyä pitämäänCE-merkintänä. Muita merkintöjä saa kiinnittää koneisiin, jos ne eivätheikennä CE-merkinnän näkyvyyttä ja luettavuutta.
4. Rajoittamatta 7 artiklan soveltamista:
a) jos jäsenvaltio havaitsee, että CE-merkintä on kiinnitetty perusteet-
tomasti, valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja onvelvollinen palauttamaan tuotteen CE-merkintää koskevien
säännösten mukaiseksi ja lopettamaan rikkomuksen kyseisen jäsen-
valtion vahvistamien edellytysten mukaisesti;
b) jos vaatimustenvastaisuus jatkuu, jäsenvaltion on toteutettava kaikki
aiheelliset toimenpiteet kyseisen tuotteen markkinoille saattamisenrajoittamiseksi tai kieltämiseksi tai sen varmistamiseksi, että sevedetään markkinoilta 7 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 10
▼B
IV LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
11 artikla
Tämän direktiivin mukaisesti tehdyt päätökset, joilla rajoitetaan koneen
tai turvakomponentin markkinoille saattamista ja käyttöön ottamista, onperusteltava yksityiskohtaisesti. Päätös on annettava mahdollisimman
pian tiedoksi sille, jota asia koskee, ja samalla on ilmoitettava käytettä-
vissä olevista, asianomaisessa jäsenvaltiossa voimassa olevanlainsäädännön mukaisista muutoksenhakukeinoista sekä määräajoistamuutoksenhaulle.
12 artikla
Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jotta tieto kaikista tämän
direktiivin soveltamiseen liittyvistä asiaa koskevista päätöksistä onsaatavilla.
13 artikla
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista
kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
2. Komissio tarkastelee ennen 1 päivää tammikuuta 1994 tähän
direktiiviin liittyvän standardointityön etenemistä ja tekee tarvittaessa
ehdotuksen aiheellisiksi toimenpiteiksi.
14 artikla
1. Kumotaan liitteessä VIII olevassa A osassa luetellut direktiivit
sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä VIII olevassa B osassa viitat-tujen päivämäärien noudattamista, jotka koskevat jäsenvaltioidenvelvollisuutta saattaa kyseiset säädökset osaksi kansallistalainsäädäntöään ja soveltaa niitä.
2. Viittauksia kumottuihin direktiiveihin pidetään viittauksina tähän
direktiiviin ja ne luetaan liitteessä IX olevan vastaavuustaulukon
mukaisesti.
15 artikla
Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen
jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
16 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 11
▼B
LIITE I
KONEIDEN JA TURVAKOMPONENTTIEN SUUNNITTELUUN JA
RAKENTEESEEN LIITTYVÄT OLENNAISET TURVALLISUUS- JA
TERVEYSVAATIMUKSET
Tässä liitteessä ’koneella’ tarkoitetaan joko ”konetta” sellaisena kuin se
määritellään 1 artiklan 2 kohdassa tai ”turvakomponenttia” sellaisena kuin se
määritellään mainitussa kohdassa.
JOHDANTOHUOMAUTUKSIA
1. Olennaisissa terveys- ja turvallisuusvaatimuksissa vahvistettuja velvoit-
teita sovelletaan vain silloin, kun vastaava vaara on asianomaisessa
koneessa käytettäessä konetta valmistajan ennakoimalla tavalla. Tämän
direktiivin soveltamisalaan kuuluviin koneisiin sovelletaan kuitenkin
kaikissa tapauksissa 1.1.2, 1.7.3 ja 1.7.4 kohdan vaatimuksia.
2. Tässä direktiivissä säädetyt terveys- ja turvallisuusvaatimukset ovat
velvoittavia. Ottaen huomioon tekniikan taso voi kuitenkin olla mahdol-
lista, ettei niissä säädettyjä tavoitteita voida toteuttaa. Tällöin kone on
suunniteltava ja rakennettava vastaamaan mahdollisimman paljon näitä
tavoitteita.
3. Olennaiset turvallisuus- ja terveysvaatimukset on ryhmitelty niiden
käsittämien vaarojen mukaan.
Koneissa on monia vaaratekijöitä, jotka voidaan esittää useammassa
kuin yhdessä tämän liitteen luvussa.
Valmistaja on velvollinen arvioimaan vaarat tunnistaakseen kaikki ne,
jotka koskevat hänen konettaan; valmistajan on sen jälkeen suunnitel-
tava ja rakennettava kone ottaen huomioon tämä arviointi.
1. OLENNAISET TERVEYS- JA TURVALLISUUSVAATIMUKSET
1.1 Yleisiä huomautuksia
1.1.1Määritelmiä
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
1. ”vaaravyöhykkeellä” koneessa tai sen lähellä olevaa vyöhykettä,
jossa alttiina olevan henkilön terveys tai turvallisuus on vaarassa;
2. ”alttiina olevalla henkilöllä” henkilöä, joka kokonaan tai osaksi on
vaaravyöhykkeellä;
3. ”käyttäjällä” henkilöä tai henkilöitä, joille on annettu tehtäväksi
asentaa, käyttää, säätää, pitää kunnossa, puhdistaa, korjata tai
kuljettaa konetta.
1.1.2Turvallistamisen periaatteet
a) Kone on rakennettava niin, että se soveltuu käyttötarkoitukseensa ja
että sitä voidaan käyttää, säätää ja huoltaa henkilöitä vaarantamatta,
silloin kun edellä tarkoitetut toimet suoritetaan valmistajan tarkoitta-
malla tavalla.
Toteutettavien toimenpiteiden tavoitteena on oltava jokaisen tapatur-
mavaaran poistaminen koneen koko ennakoitavana käyttöaikana,
mukaan lukien koneen kokoonpano- ja purkamisvaiheet, myös niissä
tapauksissa, joissa tapaturmavaara liittyy ennakoitaviin normaalista
poikkeaviin tilanteisiin.
b) Valitessaan tarkoituksenmukaisimpia tapoja valmistajan on noudatet-
tava seuraavia periaatteita annetussa järjestyksessä:
— vaarat poistetaan tai niitä vähennetään kaikilla mahdollisilla
keinoilla (suunnittelemalla ja rakentamalla kone turvallisuusper-
iaatteiden mukaisesti),
— ryhdytään tarvittaviin suojatoimenpiteisiin sellaisten vaarojen
osalta, joita ei ole voitu poistaa,
— ilmoitetaan koneen vastaanottajalle niistä vaaroista, jotka jäävät
jäljelle käytetyistä suojatoimenpiteistä huolimatta, sekä ilmoite-
taan, onko jokin erikoiskoulutus tarpeen, samoin kuin
määritellään henkilönsuojainten tarve.
c) Konetta suunnitellessaan ja rakentaessaan sekä sen käyttöohjeita
laatiessaan valmistajan on otettava huomioon koneen tavanmukaisen
käytön lisäksi myös muu käyttö, jota perustellusti voidaan odottaa.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 12
▼B
Kone on suunniteltava siten, että sitä ei voida käyttää normaalista
poikkeavalla tavalla, josta voi aiheutua vaaraa. Muissa tapauksissa
käyttöohjeissa on kiinnitettävä koneen vastaanottajan huomiota sell-
aisiin vaaraa aiheuttaviin käyttötapoihin, joita käytännössä on
todettu olevan ja joilla konetta ei tulisi käyttää.
d) Koneen tarkoitetuissa käyttöolosuhteissa on käyttäjän toimintaa
hankaloittavien, rasittavien ja psyykkisesti kuormittavien tekijöiden
vaikutus vähennettävä mahdollisimman pieneksi ottamalla huomioon
ergonomiset periaatteet.
e) Koneen suunnittelussa ja rakentamisessa valmistajan on otettava
huomioon ne käyttäjään kohdistuvat rasitustekijät, jotka johtuvat
henkilönsuojaimien (kuten turvajalkineet tai -käsineet)
välttämättömästä tai ennakoitavissa olevasta käytöstä.
f) Koneen mukana on toimitettava kaikki olennaiset erikoislaitteet ja -
varusteet, jotta sitä voidaan säätää, huoltaa ja käyttää vaaratta.
1.1.3Materiaalit ja tuotteet
Koneen rakennemateriaalit tai käytettävät ja sen käytössä syntyvät tuot-
teet eivät saa vaarantaa alttiina olevien henkilöiden turvallisuutta tai
terveyttä.
Erityisesti kone, jossa käytetään nesteitä tai kaasuja, on suunniteltava ja
rakennettava siten, ettei nesteen tai kaasun täyttämisestä, käytöstä,
talteenotosta tai tyhjentämisestä aiheudu vaaraa.
1.1.4Valaistus
Valmistajan on varustettava kone sillä tehtäviin toimintoihin sopivalla
koneeseen kuuluvalla valaistuslaitteella, jos valaistuksen puute voi
aiheuttaa vaaraa, vaikka voimakkuudeltaan normaali yleisvalaistus on
käytössä.
Valmistajan on varmistuttava siitä, ettei koneessa esiinny haitallista
varjonmuodostusta, häiritsevää häikäisyä eikä stroboskooppi-ilmiöstä
aiheutuvaa haittaa, siltä osin kuin ne johtuvat valmistajan järjestämästä
valaistuksesta.
Koneen sisäisillä säännöllistä tarkastusta vaativilla osilla sekä säätö- ja
huoltoalueilla on oltava tarkoitusta vastaava valaistus.
1.1.5Koneen suunnittelu sen käsittelyn helpottamiseksi
Koneen tai sen jokaisen osan on:
— oltava turvallisesti käsiteltävissä,
— oltava pakattu tai suunniteltu niin, että sen voi varastoida turvalli-
sesti ja vahinkoa aiheuttamatta (esimerkiksi riittävä vakavuus,
erikoistuet).
Jos koneen tai sen eri osien paino, koko tai muoto estää niiden liikutta-
misen käsin, on kone tai sen jokainen osa:
— varustettava lisälaitteilla nostolaitteeseen kiinnittämistä varten,
— suunniteltava niin, että siihen voi kiinnittää edellä tarkoitetut
lisälaitteet (esimerkiksi kierrereiät), tai
— muotoiltava sellaiseksi, että tavanmukainen nostolaite voidaan help-
osti kiinnittää siihen.
Jos konetta tai jotakin sen osaa on tarkoitus liikuttaa käsin, sen on
oltava:
— joko helposti liikuteltavissa, tai
— varustettu esimerkiksi kädensijoilla täysin turvallista tarttumista ja
liikuttamista varten.
Erityisjärjestelyihin on ryhdyttävä sellaisten kevyidenkin työkalujen tai
koneenosien käsittelyn osalta, jotka voivat aiheuttaa vaaraa (muoto,
materiaali tai muu syy).
1.2 Hallintajärjestelmä
1.2.1Hallintajärjestelmän turvallisuus ja luotettavuus
Hallintajärjestelmä on suunniteltava ja rakennettava siten, että se on
turvallinen ja luotettava, niin että se estää vaaratilanteen. Ennen kaikkea
se on suunniteltava ja rakennettava siten, että:
— se kestää tavanomaisen käytön ja ulkoisten tekijöiden vaikutukset,
— virheelliset refleksit eivät johda vaaratilanteisiin.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 13
▼B
1.2.2Hallintalaitteet
Hallintalaitteiden on oltava:
— selvästi nähtävissä ja tunnistettavissa sekä tarvittaessa tarkoituksen-
mukaisesti merkityt,
— siten sijoitetut, että niitä voi käyttää turvallisesti, nopeasti ja yksikä-
sitteisesti,
— siten suunnitellut, että hallintalaitteen liike vastaa sen vaikutusta,
— vaaravyöhykkeiden ulkopuolella lukuun ottamatta tarpeen vaatimia
tiettyjä hallintalaitteita, kuten hätäpysäytintä, robotin opetuksessa
käytettävää ohjauspaneelia tai muuta vastaavaa laitetta,
— sijoitettuina sellaisiin paikkoihin, joissa niiden käyttöei aiheuta
lisää vaaraa,
— siten suunnitellut tai suojatut, ettei tarkoitettua vaikutusta, jos siihen
liittyy vaara, pääse syntymään ilman tarkoituksellista hallintatoi-
menpidettä,
— valmistetut kestämään ennakoidut kuormitukset; erityistä huomiota
on kiinnitettävä hätäpysäyttimiin, jotka voivat joutua huomattavaan
kuormitukseen.
Jos hallintalaite on suunniteltu ja rakennettu suorittamaan useita eri
toimintoja, toisin sanoen kun puuttuu hallintatoiminnon ja sen vaiku-
tuksen yksiselitteinen vastaavuus (esimerkiksi näppäimistöt),
suoritettavan toiminnan on oltava selvästi ilmaistu ja tarvittaessa
varmistettu.
Hallintalaitteiden on oltava siten järjestetyt, että niiden sijoittelu, liik-
keet ja käyttövastus sopivat yhteen suoritettavan toiminnan kanssa
ottaen huomioon ergonomiset periaatteet. Välttämätön tai ennakoita-
vissa olevat henkilönsuojaimien (jalkineet, käsineet tai muut sellaiset)
käytöstä johtuvat rajoitukset on otettava huomioon.
Koneessa on oltava sellaiset ilmaisimet (mittarit, merkinantolaitteet tai
muut sellaiset), joita turvallinen käyttövaatii. Käyttäjän on kyettävä
käyttöpaikalta lukemaan ne.
Käyttäjän on pääkäyttöpaikalta pystyttävä varmistumaan, että vaaravyö-
hykkeellä ei ole alttiina olevia henkilöitä.
Jos tämä ei ole mahdollista, hallintajärjestelmän on oltava siten suunni-
teltu ja rakennettu, että ääni- tai valomerkki tai molemmat annetaan
aina kun kone on käynnistymässä. Alttiina olevalla henkilöllä on oltava
aikaa ja mahdollisuus nopeasti estää koneen käynnistyminen.
1.2.3Käynnistäminen
Koneen käynnistyminen saa olla mahdollista vain siten, että vaikutetaan
tarkoituksellisesti asianomaiseen hallintalaitteeseen.
Sama vaatimus koskee
— uudelleen käynnistämistä pysähdyksen jälkeen, oli sen syy mikä
tahansa,
— toimintatilan (esimerkiksi nopeuden, paineen tai muun) huomattavaa
muuttamista,
jollei uudelleen käynnistäminen tai nopeuden muuttaminen tapahdu
vaarantamatta alttiina olevia henkilöitä.
Tämä olennainen vaatimus ei koske sellaista koneen uudelleen
käynnistämistä tai toimintatilan muutosta, joka johtuu automaattisen
työkierron vaiheiden normaalista järjestyksestä.
Jos koneessa on useita hallintalaitteita käynnistämistä varten ja käyttäjät
voivat sen vuoksi saattaa toisensa vaaraan, on järjestettävä lisälaitteet
(esimerkiksi esto- tai valitsinlaitteet, jotka sallivat käynnistämisen vain
yhdestä laitteesta kerrallaan) sellaisten vaarojen poistamiseksi.
Automaattisella toimintatavalla toimiva automaattinen laitteisto on
voitava käynnistää uudelleen helposti sen jälkeen kun turvallisuusedel-
lytykset on täytetty.
1.2.4Pysäytyslaitteet
Normaali pysäytysJokaisessa koneessa on oltava hallintalaite, jolla se voidaan turvallisesti
pysäyttää kokonaan.
Jokaisella työasemalla on oltava tarvittavat hallintalaitteet, joilla vaaran
laadun mukaan yksi tai kaikki koneen liikkuvat osat pysäytetään.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 14
▼B
Koneen pysäyttimen toiminnan on oltava ensisijainen käynnistimen
toimintaan nähden.
Kun kone tai sen vaaralliset osat ovat pysähtyneet, käyttöenergian
syötön asianomaisiin toimilaitteisiin on katkettava.
HätäpysäytysJokaisessa koneessa on oltava yksi tai useampia hätäpysäyttimiä, joiden
avulla vaara tai vaaran uhka voidaan torjua. Tästä voidaan poiketa:
— koneissa, joissa hätäpysäytin ei vähentäisi vaaran uhkaa joko siitä
syystä, että se ei lyhentäisi pysäytysaikaa, tai se ei tekisi mahdolli-
seksi niitä erityistoimenpiteitä, joita riskin hallitsemiseksi tarvitaan,
— käsinkannateltavissa ja -ohjattavissa koneissa.
Hätäpysäyttimen on:
— oltava varustettu selvästi tunnistettavalla ja hyvin näkyvällä hallinta-
laitteella, joka on nopeasti tavoitettavissa,
— pysäytettävä vaarallinen prosessi mahdollisimman nopeasti aiheutta-
matta uusia vaaratekijöitä,
— tarvittaessa aiheutettava tai sallittava aiheuttaa tiettyjä turvatoimin-
toja.
Kun hätäpysäyttimen käyttöon päättynyt pysäytyskäskyn jälkeen,
käskyn on pysyttävä voimassa hätäpysäyttimen lukituksella, kunnes se
vapautetaan; pysäyttimen lukituksen on oltava mahdollinen ainoastaan,
jos tämä tuottaa pysähtymiskäskyn; pysäytin on voitava vapauttaa
ainoastaan asianmukaisella toiminnolla eikä vapautuminen saa
käynnistää konetta uudelleen, vaan ainoastaan tehdä uudelleen
käynnistäminen mahdolliseksi.
Kone- ja laiteyhdistelmät
Jos koneet tai osa koneista on suunniteltu toimimaan yhdessä, valmis-
tajan on suunniteltava ja rakennettava ne siten, että pysäyttimet,
mukaan lukien hätäpysäytin, pysäyttävät varsinaisen koneen lisäksi
myös kaikki sitä edeltävät tai sen jälkeen toimivat laitteet, jos niiden
toiminnan jatkuminen voi aiheuttaa vaaraa.
1.2.5Toimintatavan valinta
Valitun toimintatavan on oltava ensisijainen kaikkeen muuhun ohjauk-
seen paitsi hätäpysäytykseen nähden.
Jos kone on suunniteltu ja rakennettu niin, että on mahdollista käyttää
sitä erilaisilla ohjaus- tai käyttötavoilla, joilla on erilainen turvalli-
suuden taso (esimerkiksi säätöä, kunnossapitoa tai tarkastusta varten),
siinä on oltava toimintatavan valitsin, joka voidaan lukita jokaiseen
asentoon. Valitsimen jokaisen asennon on vastattava yhtä käyttö- tai
ohjaustapaa.
Valitsimen voi korvata muulla valintamenetelmällä (esimerkiksi tiet-
tyjen numeerisesti ohjattujen toimintojen salasanoilla tai muilla
vastaavilla), joka rajoittaa koneen tiettyjen toimintojen käytön tiettyihin
käyttäjäryhmiin.
Jos tiettyjen toimintojen osalta koneen on voitava toimia turvalaitteiden
ollessa poissa käytöstä, valitsimen on samanaikaisesti:
— kytkettävä automaattinen ohjaustapa irti toiminnasta,
— tehtävä liikkeet mahdollisiksi vain sellaisilla hallintalaitteilla, joihin
on jatkuvasti vaikutettava,
— tehtävä vaarallisten liikkuvien osien toiminta mahdolliseksi
ainoastaan olosuhteissa, joissa turvallisuuden tasoa on nostettu
(esimerkiksi vähennetyllä nopeudella, alennetulla teholla, portaittain
järjestetyllä käytöllä tai muulla asianmukaisella keinolla) ja peräk-
käisistä toimintajaksoista johtuvat vaarat on estetty,
— estettävä liikkeet, jotka ovat omiaan aiheuttamaan vaaraa ja jotka
aiheutuvat vaikutettaessa tahallisesti tai vahingossa koneen omiin
antureihin.
Lisäksi käyttäjän on voitava hallita käyttämiensä koneen osien
toimintaa säätöpaikalta.
1.2.6Energiansyötön häiriöt
Koneen energiansyötön keskeytyminen, jälleenkytkeminen keskey-
tyksen jälkeen tai millainen tahansa vaihteleminen ei saa johtaa
vaaratilanteeseen.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 15
▼B
Erityisesti:
— kone ei saa lähteä käyntiin odottamattomasti,
— koneen pysähtymiselle ei saa olla estettä, jos pysäytyskäsky on jo
annettu,
— mikään koneen liikkuvan osan tai koneen varassa oleva kappale ei
saa pudota, kaatua tai sinkoutua,
— minkään liikkuvan osan automaattinen tai käsikäyttöinen pysäyttä-
minen ei saa estyä,
— turvalaitteiden on pysyttävä täysin toimintakykyisinä.
1.2.7Ohjauspiirin häiriöt
Ohjauspiirin logiikkavirhe, häiriötai vahingoittuminen ei saa johtaa
vaaratilanteisiin.
Erityisesti:
— kone ei saa lähteä käyntiin odottamattomasti,
— koneen pysähtymiselle ei saa olla estettä, jos pysäytyskäsky on jo
annettu,
— mikään koneen liikkuva osa tai koneen varassa oleva kappale ei saa
pudota, kaatua tai sinkoutua,
— minkään liikkuvan osan automaattinen tai käsikäyttöinen pysäyttä-
minen ei saa estyä,
— turvalaitteiden on pysyttävä täysin toimintakykyisinä.
1.2.8Ohjelmistot
Käyttäjän ja koneen välisen komento- tai hallintajärjestelmän vuorovai-
kutteisten ohjelmistojen on oltava käyttäjäystävällisiä.
1.3 Mekaanisten vaaratekijöiden torjunta
1.3.1Vakavuus
Kone sekä sen osat ja varusteet on suunniteltava ja rakennettava siten,
että niillä on ennakoitavissa käyttöoloissa (ottaen tarvittaessa huomioon
ilmasto-olosuhteet) riittävä vakavuus mahdollisen kaatumisen, putoa-
misen tai odottamattoman liikkeen varalta.
Jollei koneen muoto sinänsä tai sen tarkoitettu asennustapa anna sille
riittävää vakavuutta, koneessa on oltava tarkoituksenmukaiset rakenteet
perustaan kiinnittämiseksi. Tästä on ilmoitettava käyttöohjeissa.
1.3.2Rikkoutumisvaara käytön aikana
Koneen eri osien ja niiden välisten liitosten on kestettävä ne kuormi-
tukset, jotka niihin kohdistuvat käytettäessä niitä valmistajan
ennakoimalla tavalla.
Käytettävien rakennemateriaalien kestävyyden on oltava sopiva valmis-
tajan ennakoimiin käyttöolosuhteisiin nähden, erityisesti ottaen
huomioon rasitus-, vanhenemis-, korroosio- ja kulumisilmiöt.
Valmistajan on ilmoitettava ohjeissa turvallisuuden vaatimat tarkastus-
ja kunnossapitotoimenpiteet ja millaisin väliajoin ne on tehtävä. Tarvit-
taessa on yksilöitävä kuluvat osat ja määriteltävä niiden
vaihtamisperusteet.
Jos murtumis- tai hajoamisvaara jää jäljelle toteutetuista toimenpiteistä
huolimatta (kuten hiomalaikoissa), liikkuvat osat on asennettava ja
sijoitettava siten, että niiden murtuessa sirpaleiden sinkoutuminen
koneesta on estetty.
Nestettä tai kaasua sisältävien, erityisesti korkeapaineisten putkien ja
letkujen on kestettävä ennakoidut sisäiset ja ulkoiset kuormitukset ja
oltava lujasti kiinnitetyt ja/tai suojatut kaikkien kuormitus- ja rasitus-
mahdollisuuksien varalta. Varotoimenpiteisiin on ryhdyttävä sen
varmistamiseksi, ettei murtumasta aiheudu vaaraa (esimerkiksi äkillistä
liikettä, korkeapainesuihkua).
Kun työstettävää materiaalia syötetään automaattisesti, seuraavat edelly-
tykset on täytettävä, jotta kukaan ei joutuisi vaaralle alttiiksi
(esimerkiksi työkalun murtuessa):
— kun työkappale joutuu kosketuksiin työkalun kanssa, työkalun on jo
oltava normaalissa toimintatilassa,
— työkalun liikkeen käynnistyessä tai pysähtyessä (tarkoituksellisesti
tai vahingossa) syöttöliikkeen on toimittava vastaavalla tavalla.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 16
▼B
1.3.3Putoavista ja sinkoutuvista esineistä aiheutuvat vaarat
Putoavista tai sinkoutuvista esineistä (esimerkiksi työkappaleet,
työkalut, lastut, sirpaleet, jätteet) aiheutuvan vaaran estämiseksi on
ryhdyttävä toimenpiteisiin.
1.3.4Pinnoista, terävistä reunoista tai kulmista aiheutuvat vaarat
Jos koneen käyttötarkoitus sallii, koneen osissa, joita voidaan koskettaa,
ei saa olla teräviä kulmia, reunoja eikä karkeita pintoja, jos niistä
aiheutuu vaaraa.
1.3.5Yhdistelmäkoneista aiheutuvat vaarat
Jos kone (yhdistelmäkone) on tarkoitettu suorittamaan useita erilaisia
toimintoja, joiden välillä työkappaletta siirretään käsin, se on suunnitel-
tava ja rakennettava siten, että jokaista osakonetta voidaan käyttää
muiden osakoneiden aiheuttamatta alttiina oleville henkilöille vaaraa.
Tästä syystä kukin koneen osa on voitava käynnistää ja pysäyttää kukin
erikseen, jollei niitä ole suojattu.
1.3.6Työkalujen pyörimisnopeuden muuttamisesta aiheutuvat vaaratekijät
Jos kone on suunniteltu suorittamaan toimintoja erilaisissa käyttötiloissa
(esimerkiksi erilaisilla nopeuksilla tai energian syötöillä), se on suunni-
teltava ja rakennettava siten, että nämä valinnat ja säädöt voidaan tehdä
turvallisesti ja luotettavasti.
1.3.7Liikkuvista osista aiheutuvien vaarojen torjunta
Koneen liikkuvat osat on suunniteltava, rakennettava, sijoitettava, tai
jos vaaroja ei ole saatu poistetuksi, varustettava turvalaitteilla niin, että
kaikki kosketuksesta aiheutuvat vaarat estetään.
On toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen estämiseksi, että
työsuorituksessa liikkuvat osat lukkiutuvat vahingossa. Jos varotoimen-
piteistä huolimatta lukkiutuminen on todennäköistä, valmistajan on
erityisten turvalaitteiden tai työkalujen, ohjekirjan ja mahdollisesti
koneesseen kiinnitetyn kyltin avulla huolehdittava siitä, että laite
saadaan turvallisesti vapautetuksi.
1.3.8Suojaustavan valinta liikkuvista osista aiheutuvan vaaran torjumiseksi
Koneen liikkuvista osista aiheutuvien vaarojen torjuntaan käytetyt
suojaukset ja turvalaitteet on valittava vaaratyypin perusteella. Seur-
aavia ohjeita on käytettävä helpottamaan niiden valintaa:
A. Voimansiirtojärjestelmän liikkuvat osat
Voimansiirtojärjestelmän liikkuvista osista (kuten hihnapyöristä,
hihnoista, hammaspyöristä, hammastangoista tai voimansiirtoakse-
leista) aiheutuvalle vaaralle alttiina olevien henkilöiden
suojelemiseksi tarkoitettujen suojusten on oltava:
— joko 1.4.1 ja 1.4.2.1 kohdan vaatimukset täyttäviä kiinteitä
suojuksia,
— tai 1.4.1 ja 1.4.2.2. A kohdan vaatimukset täyttäviä avattavia
suojuksia.
Jos on ennakoitavissa usein toistuvia näiden osien käsittelytoimenpi-
teitä, on käytettävä avattavia suojuksia.
B. Työprosessin liikkuvat osat
Työprosessien liikkuvista osista (kuten leikkaavista työkaluista, liik-
kuvista puristimen osista, teloista tai koneistuksessa tarvittavista
osista) aiheutuvalle vaaralle alttiina olevien henkilöiden suojelemi-
seksi tarkoitettujen suojusten tai turvalaitteiden on oltava:
— jos mahdollista 1.4.1 ja 1.4.2.1 kohdan vaatimukset täyttäviä
kiinteitä suojuksia,
— muissa tapauksissa avattavia suojuksia, jotka täyttävät 1.4.1 ja
1.4.2.2 B kohdan vaatimukset, tai turvalaitteita, kuten tunnistus-
laitteita (esimerkiksi koskematta toimivat esteet, turvamatot),
paikkaan sitovia turvalaitteita (esimerkiksi kaksinkäsinkäyttö)
taikka automaattisesti toimimaan tarkoitettuja turvalaitteita, jotka
estävät käyttäjän kehon tai kehonosan pääsyn vaaravyöhykkeelle
1.4.1 ja 1.4.3 kohdan mukaisesti.
Jos työn suorittaminen vaatii käyttäjän toimenpiteitä työprosessiin
liittyvien liikkuvien osien lähellä eikä niitä voida kokonaan tai osit-1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 17
▼B
tain sijoittaa toiminnan aikana kosketuksen ulottumattomiin, ne on,
jos se teknisesti on mahdollista, varustettava:
— 1.4.1 ja 1.4.2.1 kohdan vaatimukset täyttävillä kiinteillä suojuk-
silla, jotka estävät koskettamasta sellaisia osia, joita ei käytetä
työssä,
— 1.4.1 ja 1.4.2.3 kohdan vaatimukset täyttävillä säädettävillä
suojuksilla, jotka rajoittavat pääsyä niihin liikkuvien osien
kohtiin, joita ehdottomasti tarvitaan työskenneltäessä koneella.
1.4 Suojuksilta ja turvalaitteilta vaadittavat ominaisuudet
1.4.1Yleiset vaatimukset
Suojusten ja turvalaitteiden on:
— oltava kestäviä,
— oltava sellaisia, ettei niistä aiheudu lisävaaraa,— oltava sellaisia, ettei niitä ole helppo ohittaa tai tehdä toimimatto-
miksi,
— sijaittava riittävällä etäisyydellä vaaravyöhykkeestä,— estettävä mahdollisimman vähän työprosessin tarkkailua,— sallittava työkalun asettaminen ja/tai vaihtaminen sekä kunnossapito
rajoittamalla pääsy vain alueelle, jossa työon tehtävä, jos mahdol-
lista ilman, että suojusta tai turvalaitetta poistetaan.
1.4.2Suojuksia koskevat erityisvaatimukset
1.4.2.1 Kiinteät suojukset
Kiinteiden suojusten on pysyttävä varmasti paikallaan.
Niiden kiinnitysjärjestelmän avaaminen saa olla mahdollista vain työka-
luilla.
Jos mahdollista, suojukset eivät saa pysyä paikallaan ilman kiinnit-
timiään.
1.4.2.2 Avattavat suojukset
A. A-tyypin avattavien suojusten on:
— jos mahdollista pysyttävä kiinnitettyinä koneeseen ollessaan
auki,
— oltava kytkettyinä laitteeseen, joka estää liikkuvien osien
käynnistymisen suojuksen ollessa auki ja antaa pysäytyskäskyn,
kun suojus avataan.
B. B-tyypin avattavat suojukset on suunniteltava ja kytkettävä hallin-
tajärjestelmään siten, että:
— liikkuvat osat eivät voi käynnistyä niin kauan kuin ne ovat
käyttäjän ulottuvilla,
— alttiina olevat henkilöt eivät voi koskettaa liikkuviin osiin niiden
käynnistyttyä,
— niitä voidaan säätää vain tarkoituksellisilla toimenpiteillä, kuten
työkalua tai avainta käyttämällä,
— suojuksen yhdenkin osan puuttuminen tai vioittuminen estää
käynnistymisen tai pysäyttää liikkuvat osat,
— sinkoutumisen aiheuttama vaara torjutaan asianmukaisella
esteellä.
1.4.2.3 Pääsyä rajoittavat säädettävät suojukset
Säädettävien suojusten, jotka rajoittavat pääsyä niihin liikkuvien osien
kohtiin, joita ehdottomasti tarvitaan työskenneltäessä koneella, on:
— oltava käsin tai automaattisesti säädettävissä suoritettavan työn
tyypin mukaan,
— oltava helposti säädettävissä ilman työkaluja,— vähennettävä mahdollisimman paljon sinkoutumisvaaraa.
1.4.3Turvalaitteita koskevat erityisvaatimukset
Turvalaitteet on suunniteltava ja liitettävä hallintajärjestelmään siten,
että:
— liikkuvat osat eivät voi käynnistyä niin kauan kuin ne ovat käyttäjän
ulottuvilla,
— alttiina olevat henkilöt eivät voi koskettaa liikkuviin osiin niiden
käynnistyttyä,1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 18
▼B
— niitä voidaan säätää vain tarkoituksellisilla toimenpiteillä, kuten
työkalua tai avainta käyttämällä,
— turvalaitteen yhdenkin osan puuttuminen tai vioittuminen estää
käyntiinlähdön tai pysäyttää liikkuvat osat.
1.5 Muiden vaaratekijöiden torjunta
1.5.1Sähköstä aiheutuvat vaarat
Sähkökäyttöinen kone on suunniteltava, rakennettava ja varustettava
siten, että kaikki sähköiset vaaratekijät estetään tai voidaan estää.
Tietyissä jänniterajoissa toimivaksi suunnitelluista sähkölaitteista annet-
tuja voimassa olevia erityissäännöksiä on noudatettava sellaisten
koneiden osalta, joita kyseiset jänniterajat koskevat.
1.5.2Staattisesta sähköstä aiheutuvat vaarat
Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että mahdollisesti vaaraa
aiheuttavien sähköstaattisten varausten syntyminen on estetty ja/tai
rajoitettu taikka että koneessa on laitteet varausten purkamiseksi.
1.5.3Muusta energiasta kuin sähköstä aiheutuva vaara
Muu kuin sähkökäyttöinen (esimerkiksi hydraulisella, pneumaattisella
tai lämpövoimalla käyvä) kone on suunniteltava, rakennettava ja varus-
tettava siten, että kaikki mahdolliset näihin energialajeihin liittyvät
vaarat vältetään.
1.5.4Asennusvirheistä aiheutuvat vaarat
Jos asennettaessa tai vaihdettaessa tiettyjä osia virheellisestä kiinnityk-
sestä voi aiheutua vaaraa, virheet on tehtävä mahdottomiksi jo osien
suunnitteluvaiheessa tai, jos tämä ei ole mahdollista, merkittävä tieto
vaarasta itse osiin taikka niiden kiinnityskohtiin. Edellä tarkoitettu tieto
on merkittävä liikkuviin osiin ja/tai niiden kiinnityskohtiin, jos osien
liikesuunta on tiedettävä vaaran välttämiseksi. Tarvittavat lisätiedot on
annettava ohjekirjassa.
Jos virheellinen nesteen, kaasun tai sähkön liittäminen voi aiheuttaa
vaaraa, on niiden virheellinen kytkentä tehtävä mahdottomaksi jo suun-
nitteluvaiheessa tai, jos tämä ei ole mahdollista, merkittävä tieto
vaarasta esimerkiksi putkiin, kaapeleihin ja/tai liittimiin.
1.5.5Alhaisista ja korkeista lämpötiloista aiheutuvat vaarat
On ryhdyttävä toimenpiteisiin kaikkien korkeassa tai erittäin alhaisessa
lämpötilassa olevien koneen osien tai ainesten koskettamisesta tai lähei-
syydestä aiheutuvien vaarojen poistamiseksi.
Kuuman tai erittäin kylmän aineen sinkoutumismahdollisuus on selvi-
tettävä. Jos sinkoutumisvaara on olemassa, on ryhdyttävä tarvittaviin
toimenpiteisiin sen poistamiseksi tai, jollei tämä ole teknisesti mahdol-
lista, on estettävä sen vaarallinen vaikutus.
1.5.6Palovaara
Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että vältetään palo- ja
ylikuumenemisvaarat, joita itse kone tai siinä tuotetut tai käytetyt
kaasut, nesteet, pölyt, höyryt tai muut aineet aiheuttavat.
1.5.7Räjähdysvaara
Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että vältetään kaikki
räjähdysvaarat, joita itse kone tai siinä tuotetut tai käytetyt kaasut,
nesteet, pölyt, höyryt tai muut aineet aiheuttavat.
Tätä varten valmistajan on ryhdyttävä toimenpiteisiin, jotta
— vältetään aineiden vaaralliset pitoisuudet,
— estetään räjähtävän kaasuseoksen syttyminen,— rajoitetaan mahdollisen räjähdyksen vaikutus sellaiseksi, että se ei
vaaranna ympäristöä.
Samoihin varotoimiin on ryhdyttävä, jos valmistaja pitää mahdollisena,
että konetta käytetään räjähdysvaarallisessa ympäristössä.
Koneen osina toimivien sähkövarusteiden on vastattava räjähdysvaar-
ojen välttämisen osalta voimassa olevien erityisdirektiivien säännöksiä.
1.5.8Melusta aiheutuva vaara
Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että melupäästöstä johtuvat
vaarat on vähennetty alimmalle mahdolliselle tasolle ottaen huomioon1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 19
▼B
tekniikan kehitys ja käytössä olevat keinot vähentää melua erityisesti
melulähteeseen kohdistuvin toimenpitein.
1.5.9Tärinästä aiheutuva vaara
Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että koneen aiheuttamasta
tärinästä johtuvat vaarat on vähennetty alimmalle mahdolliselle tasolle
ottaen huomioon tekniikan kehitys ja käytössä olevat keinot vähentää
tärinää erityisesti tärinän lähteessä.
1.5.10Säteilystä aiheutuva vaara
Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että mikä tahansa säteilye-
missio rajoitetaan koneen käytön kannalta välttämättömään määrään ja
että sen vaikutukset alttiina oleviin henkilöihin ovat olemattomat tai
säteilyannokset on rajoitettu vaarattomiksi.
1.5.11Ulkoisesta säteilystä aiheutuva vaara
Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että ulkoinen säteily ei
häiritse sen toimintaa.
1.5.12Laserlaitteista aiheutuva vaara
Laserlaitteita käytettäessä tulisi ottaa huomioon seuraavat säännökset:
— koneissa olevat laserlaitteet on suunniteltava ja rakennettava niin,
että vältetään vahingossa tapahtuva säteily,
— koneissa olevat laserlaitteet on varustettava sellaisilla suojuksilla,
ettei tehosäteilystä, heijastus- tai hajasäteilystä eikä sekundäärisätei-
lystä aiheudu vaaraa terveydelle,
— koneissa olevien laserlaitteiden havainnointiin tai säätöön tarkoitet-
tujen optisten laitteiden on oltava sellaisia, etteivät lasersäteet
aiheuta vaaraa terveydelle.
1.5.13Pöly-, kaasu- tai muista päästöistä aiheutuvat vaarat
Kone on suunniteltava, rakennettava ja/tai varustettava siten, että siinä
syntyvien kaasujen, nesteiden, pölyjen, höyryjen ja muiden jäteaineiden
aiheuttamat vaarat voidaan välttää.
Jos vaara on olemassa, koneessa on oltava sellaiset varusteet, joilla
edellä tarkoitetut aineet voidaan kerätä ja/tai poistaa.
Jollei kone ole täysin suljettu normaalitoiminnan aikana, on aineiden
keruu- ja/tai poistolaitteiden oltava mahdollisimman lähellä niiden
päästökohtaa.
1.5.14Koneeseen loukkuun jäämisen vaara
Koneiden on oltava suunniteltuja, rakennettuja tai varustettuja siten, että
alttiina oleva henkilöei voi jäädä sen sisälle, tai jos tämä ei ole
mahdollista, siten, että henkilövoi kutsua apua.
1.5.15Putoamisvaara
Sellaisten koneiden osien, joiden päällä voi liikkua tai seisoa, on oltava
suunniteltuja ja rakennettuja siten, että estetään liukastuminen, kompas-
tuminen tai putoaminen näiden osien päällä tai niiltä alas.
1.6 Kunnossapito
1.6.1Koneen kunnossapito
Säätö-, voitelu- ja kunnossapitokohtien on sijaittava vaaravyöhykkeiden
ulkopuolella. Säätö-, kunnossapito-, korjaus-, puhdistus- ja huoltotoi-
menpiteet on oltava mahdollista tehdä koneen ollessa pysähtynyt.
Jollei yhtä tai useampaa mainituista ehdoista voida täyttää teknisistä
syistä, edellä tarkoitetut toimenpiteet on voitava tehdä vaarattomasti
(ks. 1.2.5).
Automaattikoneissa ja tarvittaessa muissa koneissa on oltava valmis-
tajan suunnittelema liitäntämahdollisuus vianetsintälaitetta varten.
Automaattikoneiden ne osat, jotka täytyy vaihtaa usein erityisesti
tuotannon muutoksen tai kulumisen tai tuotantohäiriön aiheuttaman
mahdollisen vaurion vuoksi, on voitava irrottaa ja vaihtaa helposti ja
turvallisesti. Osien luoksepäästävyyden on mahdollistettava näiden
tehtävien suorittaminen tarpeellisin teknisin välinein (kuten työkaluin,
mittalaittein) valmistajan yksilöimän menetelmän mukaisesti.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 20
▼B
1.6.2Pääsy työskentelypaikalle ja huoltokohteisiin
Valmistajan on toimitettava välineet (kuten portaat, tikkaat, kulkutasot),
joita käyttämällä pääsee turvallisesti kaikkiin tuotannossa, säädössä ja
kunnossapidossa tarvittaviin paikkoihin.
1.6.3Energiansyötön katkaisu
Jokaisessa koneessa on oltava laitteet, joilla kaikki energiansyöttö
katkaistaan. Näiden laitteiden on oltava selvästi tunnistettavissa. Ne on
voitava lukita, jos energian uudelleen kytkeminen voi aiheuttaa vaaraa
alttiina oleville henkilöille. Jos koneen sähkövirta saadaan verkosta
pistokkeella, riittää pistokkeen irrottaminen.
Energiansyötön katkaisu on voitava lukita myös silloin, kun käyttäjä ei
voi mistä tahansa paikasta, johon hänellä on pääsy, tarkistaa, että ener-
giansyöttö on katkaistuna.
Energiansyötön katkaisun jälkeen on voitava normaalilla tavalla purkaa
koneeseen varastoitunut energia ilman, että alttiina olevat henkilöt
joutuvat vaaraan.
Sellaiset piirit, joiden tarkoituksena on esimerkiksi osien kiinnipito,
tiedon säilyttäminen tai valaiseminen, saavat edellä tarkoitetusta vaati-
muksesta poiketen jäädä kytketyiksi energialähteisiinsä. Tällöin on
ryhdyttävä erityistoimenpiteisiin käyttäjän turvallisuuden varmistami-
seksi.
1.6.4Käyttäjän vaikuttaminen koneen toimintaan
Kone on suunniteltava, rakennettava ja varustettava siten, että käyttäjän
tarvitsee vaikuttaa sen toimintaan mahdollisimman vähän.
Jos ei ole vältettävissä, että käyttäjä vaikuttaa koneen toimintaan, se on
oltava mahdollista suorittaa helposti ja turvallisesti.
1.6.5Sisäosien puhdistus
Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että on mahdollista
puhdistaa vaarallisia aineita tai valmisteita sisältäneet sisäosat tarvitse-
matta mennä koneen sisään; tarpeellinen tyhjennys on voitava suorittaa
myös ulkopuolelta. Jos on täysin mahdotonta välttää menemistä koneen
sisälle, valmistajan on koneen rakenteessa toteutettava toimenpiteet,
jotta puhdistaminen voi tapahtua mahdollisimman vaarattomasti.
1.7 Opasteet ja ohjeet
1.7.0Näyttölaitteet
Koneen hallintaan tarvittavan tiedon on oltava yksikäsitteistä ja helposti
ymmärrettävää.
Se ei saa olla siinä määrin liiallista, että käyttäjä ylikuormittuu.
Jos valvomattoman koneen toimintahäiriösaattaa vaarantaa alttiina
olevien terveyden ja turvallisuuden, kone on varustettava niin, että se
antaa sopivan ääni- tai valomerkin varoitukseksi.
1.7.1Varoituslaitteet
Jos koneessa on varoituslaitteita (kuten ääni- tai valomerkkilaitteita),
niiden antamien merkkien on oltava yksikäsitteisiä ja helposti havait-
tavia.
Koneen käyttäjän on voitava tarkistaa milloin tahansa edellä tarkoitet-
tujen varoituslaitteiden toiminta.
Turvallisuusväreistä ja -merkeistä annettuja erityisdirektiivejä on nouda-
tettava.
1.7.2Varoittaminen jäljelle jääneistä vaaroista
Jos toteutetuista toimenpiteistä huolimatta jäljelle jää vaaroja tai jos
mahdolliset vaarat eivät ole selvästi havaittavissa (esimerkiksi
sähkötilat, radioaktiiviset lähteet, hydraulijärjestelmän ilmanpoisto,
katvealueella olevat vaarat), valmistajan on varoitettava niistä.
Edellä tarkoitettuina varoituksina on ensi sijassa käytettävä helposti
ymmärrettäviä kuvia ja/tai ne on laadittava koneen käyttömaan kielellä
sekä vaadittaessa vielä käyttäjän ymmärtämällä kielellä.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 21
▼B
1.7.3Merkinnät
Jokaisessa koneessa on oltava helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla
tehdyt merkinnät, joista ilmenevät seuraavat vähimmäistiedot:
— valmistajan nimi ja osoite,
— CE-merkintä (ks. liite III),— sarja- tai tyyppimerkintä,— mahdollinen sarjanumero,
— rakennusvuosi.
Jos valmistaja on rakentanut koneen käytettäväksi räjähdysvaarallisessa
ympäristössä, koneessa on lisäksi oltava tätä koskeva merkintä.
Koneessa on oltava myös kaikki sen tyyppiä ja turvallista käyttöä
koskevat olennaiset tiedot (esimerkiksi tiettyjen pyörivien osien enim-
mäisnopeus, koneeseen kiinnitettävien työkalujen enimmäishalkaisija,
massa).
Jos koneen osaa täytyy käsitellä käytön aikana nostolaitteella, sen
massa on merkittävä helposti luettavalla, pysyvällä ja yksiselitteisellä
tavalla.
Samat tiedot on oltava 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan kolmannessa
luetelmakohdassa tarkoitetuissa vaihdettavissa laitteissa.
1.7.4Ohjeet
a) Kunkin koneen mukana on oltava ohjeet, joissa on ainakin seuraavat
tiedot:
— merkinnästä määrätyt tiedot, lukuun ottamatta sarjanumeroa (ks.
kohta 1.7.3), täydennettynä koneen huoltoa helpottavilla mahdol-
lisilla lisätiedoilla (esimerkiksi maahantuojan ja huoltoliikkeiden
osoitteet),
— tiedot koneen ennakoidusta käytöstä ottaen huomioon 1.1.2
kohdan c alakohdassa tarkoitettu käyttö,
— tiedot koneen käyttäjälle tarkoitetuista työskentelypaikoista,— turvallisuusohjeet, jotka koskevat:
— koneen käyttöön ottamista,
— koneen käyttöä,— koneen käsittelyä ja joihin sisältyy koneen ja sen eri osien
massat, jos niitä on säännöllisesti kuljetettava erikseen,
— koneen paikalleen asentamista,— kokoonpanoa, purkamista,— säätöä,
— kunnossapitoa (huoltoa ja korjausta),
— tarvittaessa perehdyttämisohjeita,— tarvittaessa koneeseen kiinnitettävissä olevien työkalujen olen-
naiset ominaisuudet.
Tarvittaessa ohjeissa on kiinnitettävä huomiota sellaisiin tapoihin,
joilla konetta ei tulisi käyttää.
b) Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on laadit-
tava ohjeet jollain yhteisön kielellä. Jokaisen koneen mukana on
käyttöön otettaessa oltava käännös ohjeista sen maan kielellä tai
kielillä, jossa konetta käytetään, ja alkuperäiset ohjeet. Valmistajan
tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai koneen kyseiselle
kielialueelle tuovan henkilön on tehtävä tämä käännös. Tästä
poiketen kunnossapito-ohjeet, jotka on tarkoitettu valmistajan tai
tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan erikoistuneen henkilök-
unnan käyttöön, voidaan laatia ainoastaan yhdellä yhteisön kielellä,
jota kyseinen henkilökunta ymmärtää.
c) Ohjeissa on oltava sellaiset piirustukset ja piirrokset, joita tarvitaan
konetta käyttöön otettaessa, sen kunnossapidossa, tarkastuksessa,
toimintakuntoisuuden tarkastuksessa ja tarvittaessa myös korjauk-
sessa, sekä kaikki erityisesti turvallisuutta ajatellen hyödylliset
ohjeet.
d) Mitkään koneita kuvaavat asiakirjat eivät saa turvallisuusnäkökoh-
tien osalta olla ristiriidassa käyttöohjeiden kanssa. Koneita
kuvaavissa teknisissä asiakirjoissa on oltava tiedot f kohdassa tarkoi-
tetuista ilmassa kantautuvan melun päästöistä, ja kun kyseessä ovat
kannettavat ja/tai käsin ohjattavat koneet, 2.2 kohdassa tarkoitetusta
tärinästä.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 22
▼B
e) Tarvittaessa ohjeissa on annettava asennusta ja kokoonpanoa
koskevaa tietoa melun tai tärinän vähentämisestä (kuten vaimenti-
mien käytöstä, peruslaatan lajista ja massasta).
f) Ohjeissa on annettava seuraavat tiedot koneen synnyttämästä
melupäästöstä, joko todellinen arvo tai samanlaisella koneella
tehtyihin mittauksiin perustuva arvo:
— A-painotettu äänenpaineen ekvivalenttitaso työskentelypaikoilla,
jos se ylittää 70 dB(A); tason jäädessä tämän arvon alapuolelle
siitä on ilmoitettava,
— C-painotettu äänenpaineen huippuarvo työskentelypaikoilla, jos
se ylittää 63 Pa (130 dB vertailuarvo suhteessa 20 µPa),
— koneen synnyttämä äänitehotaso, jos A-painotettu äänenpaineen
ekvivalenttitaso ylittää 85 dB(A) työskentelypaikoilla.
Erittäin suuren koneen osalta äänitehotason asemesta voidaan
ilmoittaa koneen ympäriltä yksilöidyistä kohdista mitattu ekviva-
lentti äänenpainetaso.
Jos ei sovelleta yhdenmukaistettuja standardeja, äänitaso on mitat-
tava käyttäen koneelle sopivinta mittausmenetelmää.
Valmistajan on ilmoitettava, missä koneen toimintaolosuhteissa
mittaukset on suoritettu ja mitä mittausmenetelmiä on käytetty.
Jollei työskentelypaikkoja ole määritelty tai niitä ei voida määritellä,
äänenpainetasot on mitattava yhden metrin etäisyydeltä koneesta ja
1,60 metrin korkeudelta lattiasta tai kulkutasosta. Suurimman
äänenpaineen paikka ja lukuarvo on ilmoitettava.
g) Jos valmistaja on rakentanut koneen käytettäväksi räjähdysvaaralli-
sessa ilmaympäristössä, ohjeissa on annettava kaikki tarvittavat
tiedot sellaisen käytön varalta.
h) Sellaisten koneiden osalta, jotka on tarkoitettu muidenkin kuin
ammattityöntekijöiden käytettäväksi, ohjeet on laadittava ottaen
huomioon edellä tarkoitettujen vaatimusten lisäksi se yleinen koulu-
tustaso ja harkintakyky, mitä kohtuudella voidaan sellaisilta
käyttäjiltä edellyttää.
2. TIETTYJÄ KONERYHMIÄ KOSKEVAT OLENNAISET TURVAL-
LISUUS- JA TERVEYSVAATIMUKSET
2.1 Elintarviketeollisuuskoneet
Ne koneet, jotka on tarkoitettu elintarvikkeiden valmistukseen ja jatko-
jalostukseen (esimerkiksi keittämiseen, jäähdyttämiseen, pakastamiseen,
sulattamiseen, pesemiseen, käsittelyyn tai pakkaamiseen, varastoimi-
seen, kuljetukseen tai jakeluun), on suunniteltava ja rakennettava siten,
että vältetään kaikki myrkytysten, sairauksien tai tartuntojen vaarat, ja
noudatettava seuraavia hygienian sääntöjä:
a) Ainesten, jotka joutuvat tai jotka on tarkoitettu joutumaan kosketuk-
seen elintarvikkeiden kanssa, on täytettävä niitä koskevien
erityisdirektiivien vaatimukset. Kone on suunniteltava ja rakennet-
tava siten, että edellä tarkoitetut ainekset saadaan puhdistettua
ennen jokaista käyttökertaa.
b) Kaikkien pintojen liitoksineen on oltava sileitä ja ilman reunoja ja
rakoja, joihin voisi kerääntyä orgaanisia aineita.
c) Koneen rakenneosat on suunniteltava siten, että ulkonemia, teräviä
reunoja ja syvennyksiä on mahdollisimman vähän. Osat tulisi ensisi-
jaisesti valmistaa hitsaamalla tai muulla jatkuvalla liitostavalla.
Ruuvien, ruuvinkantojen ja niittien käyttöon kiellettyä teknisesti
välttämättömiä tapauksia lukuun ottamatta.
d) Kaikki elintarvikkeita koskettavat pinnat on voitava puhdistaa ja
desinfioida helposti purkamalla, jos mahdollista, koneesta helposti
irrotettavat osat. Sisäpintojen käyristyssäteiden on oltava riittävät
perusteellisen puhdistuksen suorittamiseksi.
e) Elintarvikkeista sekä puhdistuksesta, desinfioinnista ja huuhtelusta
peräisin olevan nesteen on voitava poistua koneesta esteettömästi
(käyttämällä mahdollista ”puhdistus”-asentoa).
f) Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että estetään kaikkien
nesteiden ja elävien olioiden, erityisesti hyönteisten, pääsy tai
minkä tahansa orgaanisen aineen kertyminen paikkoihin, joita ei
voida puhdistaa (esimerkiksi asettamalla tiiviste koneen ja sen
alustan välille koneessa, jota ei ole asennettu jalustalle tai pyörille,
taikka käyttämällä tiivistettyjä rakenneyksiköitä).1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 23
▼B
g) Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että mikään apuaine
(esimerkiksi voiteluaine) ei pääse kosketukseen elintarvikkeiden
kanssa. Tarvittaessa kone on suunniteltava ja rakennettava siten,
että tämän vaatimuksen jatkuva noudattaminen voidaan tarkistaa.
OhjeetEdellä 1 luvussa vaadittujen tietojen lisäksi ohjeista on ilmettävä suosi-
teltavat puhdistus-, desinfiointi- ja huuhteluaineet sekä -menetelmät
(sekä helposti käsiksi päästävien paikkojen että sellaisten kohteiden
osalta, joihin pääsy ei ole mahdollista tai tarkoituksenmukaista, kuten
putkiston osalta, jotka on puhdistettava paikalla).
2.2 Käsikoneet ja/tai käsinohjattavat koneet
Käsikoneiden sekä käsinohjattavien koneiden on vastattava seuraavia
olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia:
— koneella on oltava sen tyyppiä vastaava riittävän kokoinen tukipinta
ja riittävän monta kädensijaa ja sopivankokoista tukea, joilla
varmistetaan koneen vakavuus valmistajan ennakoimissa käyttöolo-
suhteissa,
— jos kädensijoista ei voida irrottaa otetta täysin vaaratta, koneessa on
oltava käynnistimet ja/tai pysäyttimet, jotka on järjestettävä siten,
että niitä voidaan käyttää irrottamatta otetta kädensijoista lukuun
ottamatta tapauksia, joissa se on teknisesti mahdotonta tai joissa
tarkoitukseen on varattu erillinen hallintalaite,
— koneen suunnittelulla, rakenteella tai varusteilla on poistettava
vahingossa tapahtuvan käynnistymisen vaara ja/tai vaara, että
koneen käynti jatkuu vielä sen jälkeen, kun käyttäjä on irrottanut
otteensa kädensijoista. Jos tätä vaatimusta ei ole teknisesti mahdol-
lista täyttää, on ryhdyttävä muihin vastaaviin toimenpiteisiin,
— käsikone on suunniteltava ja rakennettava siten, että tarvittaessa
työstökohtaan voidaan nähdä.
OhjeetOhjeissa on annettava seuraavat tiedot käsikoneesta ja käsinohjatusta
koneesta aiheutuvasta tärinästä:
— käsivarsiin kohdistuvan kiihtyvyyden painotettu tehollisarvo (RMS-
arvo) asianmukaisella testausmenetelmällä mitattuna sen ylittäessä
2,5 m/s
2. Jos kiihtyvyys ei ylitä 2,5 m/s2, siitä on mainittava.
Jos soveltuvaa testausmenetelmää ei ole, valmistajan on ilmoitettava,
millä mittausmenetelmällä ja missä oloissa mittaus on tehty.
2.3 Puun ja vastaavien ainesten työstökoneet
Koneen, jolla työstetään puuta tai fysikaalisilta ja teknisiltä ominaisuuk-
siltaan vastaavanlaisia aineksia, kuten korkkia, luuta, kovaa kumia tai
kovaa muovia taikka muita samanlaisia kiinteitä aineksia, on täytettäväseuraavat olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset:
a) kone on suunniteltava, rakennettava ja varustettava siten, että
työstettävä kappale voidaan asettaa ja ohjata koneeseen turvallisesti;
jos työkappaletta pidetään käsin työpöydällä, työpöydän on oltava
riittävän vakaa työn aikana eikä se saa haitata työkappaleen liikettä;
b) kone, jota mahdollisesti käytetään olosuhteissa, joihin liittyy
työstettävien kappaleiden sinkoutumisvaara, on suunniteltava, raken-
nettava ja varustettava siten, että tämä sinkoutuminen vältetään tai,
jos näin ei ole tehty, siten, että sinkoutuminen ei aiheuta tapaturman
vaaraa käyttäjälle eikä/tai alttiina oleville henkilöille;
c) koneessa on oltava automaattinen jarru, joka pysäyttää työkalun
riittävän nopeasti, jos työkalua voidaan koskettaa sen pysähtymisen
aikana;
d) jos työkalu on osana muussa kuin täysautomaattisessa koneessa,
kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että poistetaan vakavan
onnettomuuden vaara tai vähennetään sitä esimerkiksi käyttämällä
pyöreää kutteria tai rajoittamalla leikkuusyvyyttä.
3. OLENNAISET TERVEYS- JA TURVALLISUUSVAATIMUKSET
KONEEN LIIKKUMISESTA AIHEUTUVIEN ERITYISTEN VAAR-
OJEN POISTAMISEKSI
Koneiden, joihin liittyy liikkumisesta aiheutuvia vaaroja, on oltava
suunniteltuja ja rakennettuja siten, että ne vastaavat jäljempänä
esitettyjä vaatimuksia.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 24
▼B
Liikkumisesta aiheutuvia vaaroja liittyy aina sellaiseen työalueilla
toimivaan koneeseen, joka on omalla käyttövoimalla liikkuva tai toisen
koneen tai traktorin vetämä, työntämä tai kuljettama ja jonka toiminta
vaatii joko liikkumista työskentelyn yhteydessä taikka jatkuvaa tai
jaksoittaista liikettä peräkkäisten kiinteiden työpisteiden välillä.
Liikkumisesta aiheutuvia vaaroja voi liittyä myös sellaisiin koneisiin,
jotka toimivat paikallaan, mutta joissa on paikasta toiseen liikuttamista
helpottavat varusteet (koneet, joihin on asennettu pyöriä, rullia, jalaksia
jne. tai jotka on sijoitettu nosturin sillalle, kuljetusvaunulle jne.).
Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on tehtävä tai
teetettävä kullekin konetyypille asianmukaiset testit todentaakseen,
etteivät puutarhajyrsimet aiheuta kohtuutonta vaaraa alttiina oleville.
3.1 Yleistä
3.1.1Määritelmät
’Kuljettajalla’ tarkoitetaan koneen liikkumisesta vastuussa olevaa
käyttäjää. Kuljettaja voi kulkea koneen mukana, tai hän voi saattaen
tai kaukosäätimellä ohjata konetta (johdinohjaus, radio-ohjaus jne.).
3.1.2Valaistus
Jos valmistaja on tarkoittanut koneen käytettäväksi myös valaisematto-
missa paikoissa, omalla käyttövoimalla liikkuva kone on varustettava
kyseiseen työhön sopivalla valaistuksella sanotun kuitenkaan rajoitta-
matta muiden asiaa koskevien määräysten soveltamista (tieliikennelait,
meriliikennelait jne.).
3.1.3Koneen suunnittelu sen käsittelyn helpottamiseksi
Koneen ja/tai sen osien käsittelyn aikana äkilliset liikkeet tai vaka-
vuuden puutteesta johtuvat vaarat eivät saa olla mahdollisia, jos
konetta ja/tai sen osia käsitellään valmistajan ohjeiden mukaan.
3.2 Työskentelypaikat
3.2.1Ohjaustila
Ohjaustila on suunniteltava asianmukaisesti ergonomisten periaatteiden
mukaan. Ohjaustiloja voi olla useampia kuin yksi, ja sellaisissa tapauk-
sissa jokainen ohjaustila on varustettava tarvittavilla hallintalaitteilla.
Jos ohjaustiloja on enemmän kuin yksi, kone on suunniteltava siten,
että yhden ohjaustilan käyttöestää muiden käytö n paitsi hätäpysäytyk-
sissä. Ohjaustilasta on oltava sellainen näkyvyys, että kuljettaja voi
käyttää liikkuvaa konetta ja sen työkaluja niille tarkoitetuissa käyttöolo-
suhteissa täysin turvallisesti vaarantamatta itseään tai alttiina olevia
henkilöitä. Tarvittaessa on käytettävä tarkoituksenmukaisia välineitä
epätyydyttävästä suorasta näkyvyydestä aiheutuvien vaarojen poistami-
seksi.
Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, etteivät kuljettaja eivätkä
muut käyttäjät voi joutua ohjaustilasta tahattomasti kosketukseen
pyörien tai telaketjujen kanssa.
Ohjaustila on suunniteltava ja rakennettava siten, että vältetään kaikki
pakokaasuista ja/tai hapen puutteesta aiheutuvat terveysvaarat.
Koneen kyydissä olevan kuljettajan ohjaustila on suunniteltava ja raken-
nettava siten, että se voidaan varustaa ohjaamolla, jos siihen on tilaa.
Kun kone on varustettu ohjaamolla, siellä on oltava paikka koneen
kuljettajan ja/tai käyttäjän tarvitsemia ohjeita varten. Ohjaustila on
varustettava sopivalla ohjaamolla, jos ympäristöolosuhteet aiheuttavat
vaaran.
Kun kone on varustettu ohjaamolla, se on suunniteltava, rakennettava
ja/tai varustettava niin, että kuljettajalla on hyvät työolosuhteet ja että
se suojaa kuljettajaa kaikilta mahdollisilta vaaroilta (esim. riittämätön
lämmitys ja ilmanvaihto, riittämätön näkyvyys, liiallinen melu ja
tärinä, putoavat esineet, esineiden tunkeutuminen ohjaamoon sekä
kaatuminen jne.). Poistumistien on mahdollistettava nopea ulospääsy.
Lisäksi koneessa on oltava hätäpoistumistie eri suuntaan kuin tavano-
mainen poistumistie.
Ohjaamoon ja sen varusteisiin käytettyjen raaka-aineiden on oltava
vaikeasti syttyviä.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 25
▼B
3.2.2Istuin
Koneen kuljettajan istuimen on mahdollistettava kuljettajan vakaa
asento, ja sen on oltava asianmukaisesti suunniteltu ergonomisten peri-
aatteiden mukaan.
Istuin on suunniteltava siten, että kuljettajaan siirtyvä tärinä vaimentuu
alimmalle kohtuullisesti saavutettavalle tasolle. Istuinkiinnitysten on
kestettävä kaikki kuormitukset, jotka voivat kohdistua niihin, erityisesti
siinä tapauksessa, että kone kaatuu. Jos kuljettajan jalkojen alla ei ole
lattiaa, kuljettajaa varten on oltava liukastumista estävät jalkatuet.
Jos kone määräysten mukaan on varustettava kaatumisen varalta asen-
netulla suojarakenteella (ROPS), istuin on varustettava turvavyöllä tai
vastaavalla laitteella, joka pitää kuljettajan istuimellaan rajoittamatta
ajamiseen tarvittavia liikkeitä tai jousituksesta aiheutuvia liikkeitä.
3.2.3Muut paikat
Jos käyttöolosuhteet edellyttävät, että koneen mukana kulkee tilapäisesti
tai säännöllisesti muita käyttäjiä kuin kuljettaja, tai jos heitä työsken-
telee koneella, heille on varattava asianmukaiset paikat, jotta heitä
voidaan kuljettaa tai he voivat työskennellä ilman vaaraa, erityisesti
ilman putoamisvaaraa.
Jos työskentelyolosuhteiden kannalta on mahdollista, nämä työskentely-
paikat on varustettava istuimilla.
Jos ohjaustila on varustettava ohjaamolla, myös muut paikat on suojat-
tava niitä vaaroja vastaan, joiden takia ohjaustila on täytynyt suojata.
3.3 Hallintajärjestelmä
3.3.1Hallintalaitteet
Kuljettajan on voitava vaikuttaa kaikkiin koneen käyttöön tarvittaviin
hallintalaitteisiin ohjaustilasta lukuun ottamatta toimintoja, joita voidaan
toteuttaa turvallisesti ainoastaan ohjaustilan ulkopuolelle sijoitetuilla
hallintalaitteilla. Tämä poikkeus koskee erityisesti muita työskentely-
paikkoja kuin ohjaustilaa, joista muut käyttäjät kuin kuljettaja ovat
vastuussa tai jos kuljettajan on lähdettävä ohjaustilasta suorittaakseen
toimenpiteitä turvallisesti.
Mahdolliset polkimet on suunniteltava, rakennettava ja varustettava
siten, että kuljettaja voi käyttää niitä turvallisesti ja että sekaantumisen
vaara on mahdollisimman pieni; niissä on oltava luistamista estävä
pinta, ja niiden on oltava helposti puhdistettavia.
Jos koneen hallintalaitteen käyttövoi aiheuttaa vaaraa, etenkin vaaral-
lisia liikkeitä, hallintalaitteen lukuun ottamatta hallintalaitteita, joilla
on useita esiasetettuja asemia, on palauduttava vapaa-asentoon heti,
kun käyttäjä on irrottanut otteensa.
Pyörillä varustetun koneen ohjaus on suunniteltava ja rakennettava sell-
aiseksi, että se vähentää ohjaaviin pyöriin kohdistuvien iskujen
aiheuttamien ohjauspyörän tai -vivun äkillisten liikkeiden voimaa.
Tasauspyörästön lukon kytkinlaitteet on suunniteltava ja järjestettävä
siten, että tasauspyörästön vapauttaminen koneen liikkuessa on mahdol-
lista.
Liikkuvaan koneeseen ei sovelleta 1.2.2 kohdan viimeistä virkettä.
3.3.2Käynnistys ja liikkuminen
Päältä ajettavassa omalla käyttövoimalla liikkuvassa koneessa on oltava
laite, joka estää asiaankuulumattomia käynnistämästä konetta.
Päältä ajettavan omalla käyttövoimalla liikkuvan koneen ajoliikkeet
saavat olla mahdollisia ainoastaan kuljettajan käyttäessä hallintalaitteita.
Jos kone on varustettava työskentelyä varten laitteilla, jotka ylittävät
sen tavallisen työskentelyalueen (kuten tuet, nostovarsi), kuljettajan on
voitava helposti tarkistaa ennen koneen liikuttamista, että laitteet ovat
oikealla paikalla ja liike voidaan tehdä turvallisesti.
Tämä koskee myös kaikkia muita osia, joiden on oltava tietyssä asen-
nossa ja tarvittaessa lukittuina, jotta liike voidaan tehdä turvallisesti.
Jos teknisesti ja taloudellisesti on mahdollista, koneen liikkeen on
oltava riippuvainen siitä, ovatko mainitut osat turvallisessa asennossa.
Kone ei saa lähteä liikkeelle moottoria käynnistettäessä.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 26
▼B
3.3.3Ajoliikkeet
Omalla käyttövoimalla liikkuvan koneen ja sen perävaunujen on
täytettävä hidastus-, pysäytys-, jarrutus- ja paikallaanpysymisvaati-
mukset, jotta varmistetaan turvallisuus kaikissa valmistajan sallimissa
ja tavanomaisissa käyttö-, lastaus-, nopeus-, maasto- ja kaltevuusolosuh-
teissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tieliikenteen säännösten
soveltamista.
Kuljettajan on voitava hidastaa ajettavan koneen nopeutta ja pysäyttää
kone siihen tarkoitettua varsinaista laitetta käyttäen. Jos turvallisuus
sitä vaatii, järjestelmän mennessä epäkuntoon tai sen energian saannin
häiriintyessä koneessa on oltava täysin itsenäinen ja helposti tavoitet-
tava hätäjärjestelmä hidastusta ja pysäytystä varten.
Jos turvallisuus sitä vaatii, on oltava pysäköintijarru paikallaan seisovan
koneen pitämiseksi liikkumattomana. Tämä laite voi olla yhdistyneenä
johonkin toisessa kohdassa mainittuun laitteeseen, jos se on täysin
mekaaninen.
Kauko-ohjattu kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että se
pysähtyy automaattisesti, jos kuljettaja menettää otteen hallintalait-
teesta.
Ajoliikkeisiin ei sovelleta 1.2.4 kohtaa.
3.3.4Kävellen ohjattavien koneiden liikkuminen
Kävellen ohjattavan, omalla käyttövoimalla liikkuvan koneen liike saa
olla mahdollista ainoastaan, jos kuljettaja vaikuttaa jatkuvasti asiano-
maiseen hallintalaitteeseen. Kone ei saa lähteä liikkeelle varsinkaan
moottoria käynnistettäessä.
Kävellen ohjattavan koneen hallintajärjestelmä on suunniteltava siten,
että minimoidaan vaarat, jotka aiheutuvat koneen odottamattomasta liik-
keestä kohti ajajaa, ja erityisesti
a) päälleajaminen;
b) pyörivien terien aiheuttama vammautuminen.
Koneen liikkeen tavanomainen vauhti on mitoitettava ottaen huomioon
myös kuljettajan kävelyvauhti.
Jos koneeseen voidaan kiinnittää pyörivä työkalu, työkalun liikettä ei
saa voida käynnistää, kun peruutusvaihde on kytketty päälle, paitsi jos
koneen liike aiheutuu työkalun liikkeestä. Jälkimmäisessä tapauksessa
peruutusnopeuden on oltava sellainen, ettei se vaaranna kuljettajaa.
3.3.5Ohjauspiirin meneminen epäkuntoon
Jos koneessa on tehostettu ohjaus, ei tehostetun ohjauksen energian
syötön häiriö saa estää koneen ohjaamista sinä aikana, joka vaaditaan
koneen pysäyttämiseen.
3.4 Mekaanisten vaarojen torjunta
3.4.1Hallitsemattomista liikkeistä aiheutuvat vaarat
Kun koneen osa on pysäytetty, sen muusta kuin hallintalaitteisiin
vaikuttamisesta aiheutuva liike pysäytysasennosta ei saa aiheuttaa
vaaraa alttiina oleville.
Kone on suunniteltava, rakennettava ja tarvittaessa sijoitettava liikku-
valle alustalleen siten, että konetta siirrettäessä sen painopisteen
hallitsemattomat heilahdukset eivät vaikuta sen vakavuuteen tai aiheuta
liiallista rasitusta sen rakenteeseen.
3.4.2Rikkoutumisvaara käytön aikana
Koneen suurella nopeudella pyörivät osat, jotka voivat varotoimista
huolimatta rikkoontua tai hajota, on kiinnitettävä ja suojattava siten,
että niiden rikkoontuessa osien sinkoutuminen estetään tai ainakin
estetään niiden suuntautuminen ohjaus- ja/tai työskentelypaikoille.
3.4.3Kaatumisvaara
Jos päältä ajettavan omalla käyttövoimalla liikkuvan koneen kuljettajan
ja mahdollisesti muiden käyttäjien paikka on itse koneessa ja on
olemassa koneen kaatumisen vaara, kone on suunniteltava ja varustet-
tava sellaisilla kiinnityspisteillä, että siihen voidaan asentaa
suojarakenne kaatumisen varalta (ROPS).1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 27
▼B
Tämän rakenteen on oltava sellainen, että koneen kaatuessa se takaa
kyydissä olevalle kuljettajalle ja tarvittaessa koneen mukana kulkeville
käyttäjille riittävän turvatilan (DLV).
Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on tehtävä tai
teetettävä kullekin rakenteelle asianmukaiset testit todentaakseen, että
rakenne täyttää toisessa alakohdassa esitetyt vaatimukset.
Lisäksi sellaiset seuraavassa luetellut maansiirtokoneet, joiden teho on
yli 15 kW, on varustettava kaatumisen varalta asennetulla suojaraken-
teella (ROPS):
— tela- tai pyöräkuormaajat,
— kaivurit,
— tela- tai pyörätraktorit,
— itsekuormaavat tai kuormattavat kaavinvaunut,— tiehöylät,— runko-ohjatut dumpperit.
3.4.4Putoavista esineistä aiheutuvat vaarat
Jos päältä ajettavan koneen kuljettajan ja mahdollisesti muiden koneen
käyttäjien paikka on itse koneessa ja putoavista esineistä saattaa
aiheutua vaaraa ja jos koneen koon vuoksi on mahdollista, kone on
suunniteltava siten ja varustettava sellaisilla kiinnityspisteillä, että
siihen voidaan asentaa suojarakenne putoavien esineiden varalta
(FOPS).
Tämän rakenteen on oltava sellainen, että esineiden tai aineiden pudo-
tessa se takaa kyydissä oleville käyttäjille riittävän turvatilan (DLV).
Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on tehtävä tai
teetettävä kullekin rakenteelle asianmukaiset testit todentaakseen, että
rakenne täyttää toisessa alakohdassa esitetyt vaatimukset.
3.4.5Kulkuteistä aiheutuvat vaarat
Kädensijat ja askelmat on suunniteltava, rakennettava ja sijoitettava
siten, että käyttäjät käyttävät niitä vaistomaisesti eivätkä käytä hallinta-
laitteita tähän tarkoitukseen.
3.4.6Hinauslaitteista aiheutuvat vaarat
Hinaava tai hinattava kone on varustettava sellaisilla hinaus- tai kytken-
tälaitteilla, jotka on suunniteltu, rakennettu ja asennettu varmistamaan
helppo ja turvallinen kiinnitys ja irrotus sekä estämään vahingossa
tapahtuva irrotus käytön aikana.
Jos vetoaisapaino sitä vaatii, koneissa on oltava tukijalka, jonka kanto-
pinta on riittävä kuormalle ja maalle.
3.4.7Omalla käyttövoimalla liikkuvien koneiden (tai traktoreiden) ja
käytettävien koneiden välisestä voimansiirrosta aiheutuvat vaarat
Omalla käyttövoimalla toimivaa konetta (tai traktoria) ensimmäiseen
käytettävän koneen kiinteään laakeriin yhdistävä voimansiirtoakseli on
suojattava omalla käyttövoimalla toimivan koneen puolelta ja
käytettävän koneen puolelta koko voimansiirtoakselin ja siihen liitty-
vien ulosottoakselien pituudelta.
Omalla käyttövoimalla toimivan koneen tai traktorin puolelta voiman
ulosotto, johon voimansiirtoakseli on liitetty, on suojattava joko omalla
käyttövoimalla toimivaan koneeseen (tai traktoriin) kiinnitetyllä suojuk-
sella tai vastaavan suojan tarjoavalla muulla laitteella.
Hinattavan koneen puolelta voiman ulosottoakseli on suojattava konee-
seen kiinnitetyllä suojakotelolla.
Vääntömomentin rajoittimet tai vauhtipyörät saa kiinnittää nivelvoiman-
siirtoihin ainoastaan käyttävän koneen puoleiseen päähän.
Nivelvoimansiirtoakseli on merkittävä sen mukaisesti.
Hinattava kone, jonka toiminta vaatii voimansiirtoakselin yhdistämään
sen omalla käyttövoimalla toimivaan koneeseen tai traktoriin, on varus-
tettava sellaisella voimansiirtoakselin kiinnitysjärjestelmällä, ettei
koneen ollessa kytkemättä voimansiirtoakseli ja sen suojus vahingoitu
osuessaan maahan tai koneeseen.
Suojuksen ulko-osat on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten,
etteivät ne voi pyöriä voimansiirtoakselin mukana. Suojuksen on
peitettävä voimansiirtoakseli sisempiin niveliin asti, jos kyseessä ovat
yksinkertaiset nivelet, ja vähintään ulomman nivelen tai nivelten
keskustaan asti, jos kyseessä ovat laajakulmanivelet.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 28
▼B
Jos valmistaja varaa kulkutien työskentelypaikoille läheltä voimansiirto-
nivelakselia, valmistajan on varmistettava, että kuudennessa kohdassa
mainittuja akselinsuojuksia ei voi käyttää askelmina, ellei niitä ole
suunniteltu ja rakennettu siihen tarkoitukseen.
3.4.8Voimansiirtojärjestelmän liikkuvista osista aiheutuvat vaarat
Poiketen siitä, mitä 1.3.8. A kohdassa säädetään, polttomoottorin moot-
toritilan liikkuviin osiin pääsyn estävien irrotettavien suojusten ei
tarvitse olla lukittavia, jos ne voidaan aukaista ainoastaan joko työka-
lulla tai avaimella taikka hallintalaitteella, joka sijaitsee ohjaustilassa,
ja ohjaustila on suljetussa ohjaamossa, johon pääsy ulkopuolisilta on
estetty lukolla.
3.5 Muiden vaarojen torjunta
3.5.1Akuista aiheutuvat vaarat
Akkukotelon rakenteen ja sijoituksen on oltava sellainen sekä akun
asennuksen sellainen, että vältetään mahdollisimman tarkkaan elektro-
lyytin valuminen käyttäjän päälle koneen kaatuessa tai höyryjen
kerääntyminen paikoille, joissa on käyttöhenkilöstöä.
Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että akku voidaan kytkeä
irti helposti tavoitettavalla tähän tarkoitukseen tarkoitetulla laitteella.
3.5.2Tulipalovaara
Sen mukaan, mitä vaaroja valmistaja on ennakoinut konetta käytettäessä
syntyvän, kone on varustettava, jos se mittojen puolesta on mahdollista:
— joko helposti tavoitettavaan paikkaan sijoitetulla palosammuttimella
— tai kiinteällä palonsammutusjärjestelmällä.
3.5.3Pöly-, kaasu- tai muista päästöistä aiheutuvat vaarat
Jos otsikossa mainittuja vaaroja ilmenee, 1.5.13 kohdassa esitetyt keruu-
laitteet voidaan korvata muilla keinoin, esimerkiksi sumutteella
sitomalla.
Liitteessä olevan 1.5.13 kohdan toinen ja kolmas alakohta ei koske
koneita, joiden päätoiminta on tuotteiden ruiskuttaminen.
3.6 Opasteet ja ohjeet
3.6.1Ohjekilvet ja varoitusmerkit
Koneessa on oltava käyttöä, säätöä ja huoltoa koskevat merkinnät ja/tai
ohjetaulut kaikissa tarpeellisissa paikoissa, jotta alttiina olevien henki-
löiden terveys ja turvallisuus varmistetaan. Ne on valittava,
suunniteltava ja rakennettava helposti havaittaviksi ja pysyviksi.
Päältä ohjattavissa koneissa on oltava seuraavat laitteet:
— äänimerkinantolaite alttiina olevien henkilöiden varoittamiseksi,
— ilmoitettujen käyttöolosuhteiden mukainen valomerkinantojärjes-
telmä, esimerkiksi jarruvalot, peruutusvalot ja pyörivät
varoitusvalot. Jälkimmäinen vaatimus ei koske konetta, joka on
tarkoitettu ainoastaan maanalaiseen työhön ja jossa ei ole
sähkövoimaa,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta yleisillä teillä liikkumista koskevien
vaatimusten noudattamista.
Kauko-ohjattu kone, joka tavanomaisissa käyttöolosuhteissa aiheuttaa
henkilöille iskujen tai puristumisten vaaran, on varustettava tarkoituk-
senmukaisilla, koneen liikkeistä ilmoittavilla välineillä tai välineillä,
jotka suojaavat alttiina olevia näiltä vaaroilta. Sama koskee konetta,
jonka käyttöön liittyy jatkuva edestakainen liike ja jossa kuljettajalla ei
ole suoraa näkyvyyttä koneen taakse.
Kone on rakennettava siten, ettei kaikkia varoitus- ja merkinantolaitteita
voida vahingossa tehdä toimimattomiksi. Jos turvallisuuden vuoksi on
olennaista, nämä laitteet on varustettava niiden oikean toiminnan tarkis-
tusmahdollisuudella ja niiden meneminen epäkuntoon on oltava
käyttäjän selkeästi havaittavissa.
Jos koneen tai sen työkalujen liike on erityisen vaarallista, kone on
varustettava kilvillä, jotka varoittavat lähestymästä konetta, kun se on
toiminnassa; kilpien on oltava luettavissa riittävältä etäisyydeltä koneen
läheisyydessä oleskelemaan joutuvien turvallisuuden varmistamiseksi.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 29
▼B
3.6.2Merkinnät
Täydennetään 1.7.3 kohdassa asetettuja vähimmäisvaatimuksia seuraa-
vasti:
— nimellisteho ilmaistuna kilowatteina (kW);
— tavallisimman kokoonpanon massa ilmaistuna kiloina (kg) ja tarvit-
taessa:
— suurin sallittu valmistajan ilmoittama kiinnityskoukun vetokuor-
mitus newtoneina (N),
— suurin sallittu valmistajan ilmoittama pystysuora kuormitus kiin-
nityskoukussa newtoneina (N).
3.6.3Ohjekirja
Ohjekirjassa on 1.7.4 kohdassa asetettujen vähimmäisvaatimusten
lisäksi oltava seuraavat tiedot:
a) Koneen aiheuttamasta tärinästä ilmoitetaan joko todellinen arvo tai
vastaavan koneen mittaustuloksista laskettu arvo seuraavasti:
— käsiin kohdistuvan kiihtyvyyden painotettu tehollisarvo, jos se
ylittää 2,5 m/s2, jos kiihtyvyys ei ylitä 2,5 m/s2, tämä on mainit-
tava,
— kehoon (jalat tai lantio) kohdistuvan kiihtyvyyden painotettu
tehollisarvo, jos se ylittää 0,5 m/s2, jos kiihtyvyys ei ylitä 0,5 m/
s2, tämä tulee mainita.
Jos ei sovelleta yhdenmukaistettuja standardeja, tärinä on mitattava
käyttäen kyseiselle koneelle sopivinta mittausmenetelmää.
Valmistajan on ilmoitettava, millaisissa käyttöolosuhteissa
mittaukset on suoritettu ja mitä menetelmiä mittauksissa on käytetty.
b) Jos koneella on useita käyttömahdollisuuksia sen mukaan, mitä
varusteita käytetään, sellaisen peruskoneen valmistajien, johon vaih-
dettavat varusteet voidaan liittää, ja näiden varusteiden valmistajien
on annettava tarpeelliset tiedot, jotta varusteiden turvallinen kiin-
nitys ja käyttöolisivat mahdollisia.
4. OLENNAISET TERVEYS- JA TURVALLISUUSVAATIMUKSET
NOSTAMISESTA AIHEUTUVIEN ERITYISTEN VAAROJEN POIS-
TAMISEKSI
Koneiden, joihin liittyy nostotoiminnoista aiheutuvia vaaroja, pääasiassa
kuormien putoamisesta ja törmäyksistä tai kuorman käsittelystä
johtuvan kaatumisen aiheuttamia vaaroja, on oltava suunniteltuja ja
rakennettuja siten, että ne vastaavat jäljempänä esitettyjä vaatimuksia.
Nostamisen aiheuttamia vaaroja liittyy erityisesti sellaisiin koneisiin,
jotka on suunniteltu siirtämään ja samanaikaisesti nostamaan yksikkö-
kuormaa. Kuormana voi olla esineitä, raaka-aineita tai tavaroita.
4.1 Yleistä
4.1.1Määritelmiä
a) ’nostoapuvälineillä’ tarkoitetaan komponentteja tai laitteita, joita ei
ole pysyvästi kiinnitetty koneeseen ja jotka on sijoitettu koneen ja
kuorman väliin tai jotka on kiinnitetty kuormaan, jotta siihen
voidaan tarttua;
b) ’irtaimilla nostoapuvälineillä’ tarkoitetaan välineitä, jotka auttavat
muodostamaan tai käyttämään raksia, kuten silmukkaruuvi, sakkeri,
nostorenkaat, rengaspultti jne.;
c) ’ohjatulla taakalla’ tarkoitetaan kuormaa, jonka kokonaisliike
tapahtuu kiinteiden pisteiden määrittämien jäykkien tai joustavien
ohjaimien mukaan;
d) ”käyttökertoimella” tarkoitetan aritmeettista suhdetta valmistajan
takaaman suurimman kuorman, jonka apuväline tai kone pystyy
kantamaan, ja suurimman sallitun laitteeseen, apuvälineeseen tai
koneeseen merkityn työkuorman välillä;
e) ’testikertoimella’ tarkoitetaan staattisissa tai dynaamisissa testeissä
laitteen komponentille, apuvälineelle tai koneelle kohdistetun
kuorman aritmeettista suhdetta laitteen komponenttiin, apuvälinee-
seen tai koneeseen merkittyyn suurimpaan työkuormaan;
f) ’staattisella testillä’ tarkoitetaan testiä, jonka aikana kone tai nostoa-
puväline ensin tarkastetaan ja sitten testataan maksimityökuormalla,
kerrottuna sopivalla staattisella testikertoimella, ja sitten kone1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 30
▼B
tarkastetaan uudelleen, kun kuormitus on poistettu, ja tällöin varmis-
tetaan, ettei vauriota ole syntynyt;
g) ’dynaamisella testillä’ tarkoitetaan testiä, jonka aikana konetta
käytetään kaikilla sen mahdollisilla kokoonpanoilla maksimityökuor-
malla ottaen huomioon koneen dynaaminen käyttäytyminen sen
varmistamiseksi, että kone ja turvalaitteet toimivat kunnolla.
4.1.2Mekaanisten vaarojen torjunta
4.1.2.1 Vakavuuden puutteesta aiheutuvat vaarat
Nostolaitteet on suunniteltava ja rakennettava siten, että 1.3.1 kohdassa
vaadittu vakavuus säilytetään sekä laitetta käytettäessä että laitteen
ollessa pois käytöstä mukaan lukien kuljetuksen, asennuksen ja purka-
misen kaikki vaiheet ennakoitavien komponenttivaurioiden aikana ja
ohjekirjan mukaisesti tehtyjen testien aikana.
Tämän vuoksi valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan
on käytettävä sopivia varmennuskeinoja; erityisesti moottorikäyttöisille
trukeille, joiden nostokyky on yli 1,8 m, valmistajan tai tämän
yhteisöön sijoittautuneen edustajan on tehtävä tai teetettävä jokaisen
trukkityypin osalta tasovakavuustesti tai vastaava testi.
4.1.2.2 Kiskot ja radat
Koneet on varustettava laitteilla, jotka vaikuttavat kiskoihin tai ratoihin
ja estävät raiteilta suistumisen.
Jos suistuminen kuitenkin tapahtuu näistä laitteista huolimatta tai jos
raide tai liikkuva komponentti rikkoutuu, nostolaite on varustettava lait-
teilla, jotka estävät laitteen, komponentin tai kuorman putoamisen tai
koneen kaatumisen.
4.1.2.3 Mekaaninen lujuus
Koneiden, nostoapuvälineiden ja irrotettavien komponenttien on
kestettävä niihin käytön aikana kohdistuvat kuormitukset ja mahdolli-
sesti myös, kun niitä ei käytetä, valmistajan ilmoittamissa asennus- ja
käyttöolosuhteissa ja asiaankuuluvissa kokoonpanoissa ottaen tarvit-
taessa huomioon ilmastolliset tekijät ja henkilöiden aiheuttamat
voimat. Tämän vaatimuksen on täytyttävä myös kuljetuksen, kokoon-
panon ja purkamisen aikana.
Kone ja nostoapuvälineet on suunniteltava ja rakennettava siten, että
estetään rasituksesta tai kulumisesta aiheutuva vaurio ottaen huomioon
niiden käyttötarkoitus.
Käytetyt materiaalit on valittava valmistajan tarkoittaman käyttöym-
päristön mukaan ottaen erityisesti huomioon korroosio, kuluminen,
iskut, kylmähauraus ja vanheneminen.
Nostolaitteet ja -apuvälineet on suunniteltava ja rakennettava kestämään
staattisten kokeiden ylikuorma ilman pysyvää vauriota tai näkyvää
vikaa. Laskelmassa on otettava huomioon staattisen testikertoimen
arvot, jotka on valittu, jotta voidaan varmistaa riittävä turvallisuustaso;
yleensä voidaan kertoimille käyttää seuraavia arvoja:
a) käsikäyttöiset nostolaitteet ja nostoapuvälineet: 1,5,
b) muut nostolaitteet: 1,25.
Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että se läpäisee vahingoit-
tumatta dynaamiset testit, jotka tehdään käyttäen maksimikuormaa
kerrottuna dynaamisella testikertoimella. Tämä dynaaminen testikerroin
valitaan siten, että taataan riittävä turvallisuustaso; yleensä kerroin on
1,1.
Dynaamiset testit on tehtävä sellaiselle koneelle, joka on valmis otetta-
vaksi käyttöön tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Yleensä testit tehdään
valmistajan ilmoittamilla nimellisnopeuksilla. Jos koneen hallintajärjes-
telmä sallii useita samanaikaisia liikkeitä (esimerkiksi pyöriminen ja
kuorman siirto), testit on tehtävä epäedullisimmissa olosuhteissa, toisin
sanoen yleensä yhdistämällä kyseiset liikkeet.
4.1.2.4 Köysipyörät, telat, ketjut tai köydet
Köysipyörien, telojen ja pyörien on oltava halkaisijaltaan niihin asen-
nettavien köysien tai ketjujen kokoon sopivia.
Telat ja pyörät on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että
niissä olevat köydet tai ketjut voivat kelautua putoamatta niiltä.
Suoraan kuorman nostamiseen tai tukemiseen käytettävissä köysissä ei
saa olla pleissauksia muualla kuin päätteissä (punonnat sallitaan1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 31
▼B
kuitenkin sellaisissa laitteissa, jotka on suunniteltu säännöllisesti
muutettaviksi käyttötarpeiden mukaan). Täydellisten köysien ja niiden
päätteiden yhdistelmillä kerroin valitaan siten, että varmistetaan riittävä
turvallisuustaso, yleensä kerroin on 5.
Nostoketjujen työkerroin valitaan siten, että taataan riittävä turvallisuus-
taso, yleensä kerroin on 4.
Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on tehtävä tai
teetettävä jokaiselle suoran kuorman nostamiseen käytettävälle köysi- ja
ketjutyypille sekä köysipäätteille asianmukaiset testit todentaakseen,
että riittävä työkerroin on saavutettu.
4.1.2.5 Irtaimet nostoa puvälineet
Nostoapuvälineet on mitoitettava rasituksen ja vanhenemisen suhteen
ottaen huomioon työjaksojen lukumäärä oletetun ja määritellyn
käyttöiän aikana määritellyn sovellutuksen käyttöolosuhteissa.
Lisäksi:
a) teräsköyden ja köysipäätteen yhdistelmän varmuuskerroin valitaan
siten, että saavutetaan riittävä turvallisuustaso. Tämä käyttövarmuus-
kerroin on yleensä 5. Köysissä ei saa olla pleissejä tai silmukoita
muualla kuin päätteissä;
b) kun käytetään hitsatuista lenkeistä valmistettuja ketjuja, lenkkien on
oltava lyhyttä lenkkityyppiä. Kaikkien ketjutyyppien käyttövarmuus-
kerroin valitaan siten, että varmistetaan riittävä turvallisuustaso:
tämä kerroin on yleensä 4;
c) tekstiiliköysien tai -raksien käyttövarmuuskerroin riippuu materiaa-
lista, valmistusmenetelmästä, mitoista ja käytöstä. Tämä kerroin
valitaan siten, että varmistetaan riittävä turvallisuustaso, yleensä
kerroin on 7, jos käytetyt materiaalit ovat erittäin hyvälaatuisia ja
jos käytetty valmistusmenetelmä on sopiva käyttötarkoitukseen. Jos
näin ei ole, kerroin asetetaan yleensä korkeammaksi, jotta varmiste-
taan vastaava turvallisuustaso.
Tekstiiliköysissä ja- rakseissa ei saa olla solmuja, liitoksia tai pleis-
sauksia lukuun ottamatta raksin päätettä, ellei kyseessä ole päätön
nostovyö;
d) kaikkien niiden metalliosien käyttövarmuuskerroin, jotka muodos-
tavat raksin tai joita käytetään sen kanssa, valitaan siten, että
varmistetaan riittävä turvallisuustaso: tämä kerroin on yleensä 4;
e) monihaaraisten raksien nostokyky määritellään ottaen huomioon
heikoimman haaran turvallisuuskerroin, haarojen lukumäärä ja
muuntokerroin, joka riippuu ripustuksen nostokulmasta;
f) valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on tehtävä
tai teetettävä jokaiselle a, b, c ja d kohdassa tarkoitetulle kompo-
nenttityypille asianmukaiset testit todentaakseen, että riittävä
käyttövarmuuskerroin on saavutettu.
4.1.2.6 Liikkeiden hallinta
Liikkeiden hallintalaitteiden on toimittava siten, että kone, johon ne on
asennettu, pysyy turvallisessa tilassa:
a) Kone on suunniteltava siten tai varustettava sellaisilla laitteilla, että
koneen osien liikkeiden amplitudi pysyy määritellyissä rajoissa.
Tällaisten laitteiden toimintaa on, jos mahdollista, edellettävä
varoitus;
b) Jos useita kiinteitä tai kiskoilla kulkevia koneita voidaan ohjata
samanaikaisesti samassa tilassa ja tästä aiheutuu törmäysvaara,
koneet on suunniteltava ja rakennettava siten, että yhdistetään järjes-
telmät niin, että vältetään tämä vaara;
c) Nostolaitteiden mekanismit on suunniteltava ja rakennettava siten,
että kuormat eivät voi valua vaarallisesti tai pudota vapaasti ja odot-
tamattomasti edes energiansyötön osittaisen tai täydellisen katkoksen
sattuessa tai kun käyttäjä lopettaa koneen käytön;
d) Tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ei saa olla mahdollista laskea
kuormaa pelkästään kitkajarrun varassa, paitsi niissä koneissa, joiden
toiminta vaatii niiden toimimisen tällä tavoin;
e) Tartuntalaitteet on suunniteltava ja rakennettava siten, että kuormien
tahaton irtoaminen tartuntalaitteesta vältetään.
4.1.2.7 Kuormien käsittely
Koneen ohjaustila on sijoitettava siten, että varmistetaan paras mahdol-
linen näkyvyys osien liikeratoihin, jotta vältetään mahdolliset1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 32
▼B
törmäykset henkilöihin tai laitteisiin tai muihin koneisiin, jotka saattavat
olla toiminnassa samaan aikaan ja saattavat aiheuttaa vaaran.
Kiinteät koneet, joilla on ohjatut taakat, on suunniteltava ja rakennet-
tava siten, että estetään taakan tai vastapainon törmääminen alttiina
olevaan henkilöön.
4.1.2.8 Ukonilmasta aiheutuvat vaarat
Käytön aikana ukkossuojausta tarvitsevat koneet on varustettava järjes-
telmällä, joka johtaa sähkövaraukset maahan.
4.2 Muita kuin käsikäyttöisiä koneita koskevat erityiset vaatimukset
4.2.1Hallintajärjestelmä
4.2.1.1. Ohjaustila
Myös ei-liikkuvia koneita koskevat 3.2.1 kohdassa asetetut vaatimukset.
4.2.1.2 Istuin
Myös ei-liikkuvia koneita koskevat 3.2.2 kohdan ensimmäisessä ja
toisessa alakohdassa sekä 3.2.3 kohdassa asetetut vaatimukset.
4.2.1.3 Hallintalaitteet
Nostolaitteen tai sen varusteiden liikkeitä ohjaavien laitteiden on palat-
tava vapaa-asentoonsa heti, kun käyttäjä on irrottanut otteensa. Jos
osittaisella tai täydellisellä liikkeellä ei ole kuorman tai koneen
törmäysvaaraa, mainitut laitteet voidaan korvata hallintalaitteilla, joilla
saadaan aikaan automaattiset pysäytykset ennalta valituille tasoille
käyttäjän pitämättä jatkuvasti kiinni hallintalaitteesta.
4.2.1.4 Kuormituksen valvonta
Koneet, joiden suurin sallittu hyötykuorma on vähintään 1 000 kg tai
joiden kaatumismomentti on vähintään 40000 Nm, on varustettava
kuljettajaa varoittavilla laitteilla, jotka estävät kuorman vaaralliset liik-
keet,
— kun nostolaitetta ylikuormitetaan
— joko ylitetyn enimmäiskuorman vuoksi tai
— ylitetyn kuorman aiheuttaman momentin vuoksi,
— kun kaatumisvaaraan johtavat nostetusta kuormasta aiheutuvat
momentit ylittyvät.
4.2.2Köysin ohjattu laite
Nosto-, lasku-, tai nosto- ja laskuköydet on varustettava vastapainolla
tai laitteella, joka tekee mahdolliseksi jatkuvan köyden jännityksen
säädön.
4.2.3Alttiina olevien henkilöiden riskit. Ohjaustilaan ja huoltokohtiin pääsy
Koneet, joissa on ohjattu taakka, ja koneet, joiden kuorman tuet liik-
kuvat selvästi määrätyllä reitillä, on varustettava laitteilla, jotka estävät
alttiina olevien henkilöiden vaarantumisen.
Koneiden, jotka liikkuvat tiettyjen tasojen välillä ja joilla käyttäjät
pääsevät lastauslaiturille kuormaamaan tai varmistamaan kuorman, on
oltava suunniteltuja ja rakennettuja siten, että estetään lastauslaiturin
hallitsematon liikkuminen erityisesti lastaamisen tai purkamisen aikana.
4.2.4Käyttötarkoitukseen soveltuvuus
Kun kone saatetaan markkinoille tai otetaan ensimmäistä kertaa
käyttöön, valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on
toteuttamalla tai teettämällä aiheelliset toimenpiteet varmistettava, että
käyttövalmiit sekä käsikäyttöiset että voimakäyttöiset nostolaitteet ja
koneet voivat toimia turvallisesti käyttötarkoituksensa mukaisesti.
Näitä toimenpiteitä toteutettaessa on otettava huomioon koneen staat-
tiset ja dynaamiset ominaisuudet.
Jos konetta ei voida koota valmistajan alueella tai tämän yhteisöön
sijoittautuneen edustajan tiloissa, tarvittavat toimenpiteet on toteutettava
käyttöpaikalla. Muuten toimenpiteet voidaan toteuttaa joko valmistajan
tiloissa tai käyttöpaikalla.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 33
▼B
4.3 Merkinnät
4.3.1Ketjut ja köydet
Jokaisessa yksittäisessä nostoketjussa, nostoköydessä tai nostovyössä,
joka ei ole kokoonpanon osa, on oltava merkintä tai, jos tämä ei ole
mahdollista, laatta tai kiinteä rengas, jossa on oltava valmistajan tai
tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite sekä vastaavan
todistuksen numero.
Todistuksessa on oltava yhdenmukaistetuissa standardeissa vaaditut
merkinnät tai, jos standardeja ei ole, ainakin seuraavat tiedot:
— valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan nimi,
— tapauksen mukaan valmistajan tai tämän edustajan osoite yhteisössä,— ketjun tai köyden kuvaus seuraavin tiedoin:
— nimelliskoko,
— rakenne,
— valmistusmateriaali,— materiaaliin käytetty metallurginen erikoiskäsittely,
— mahdollisessa testauksessa käytetty standardi,
— ketjun tai köyden suurin sallittu nostokuorma. Erikseen määriteltyjä
käyttötarkoituksia varten voidaan antaa erilaisia nostokuorman
arvoja.
4.3.2Nostoapuvälineet
Jokaisessa nostoapuvälineessä on oltava seuraavat tiedot:
— tiedot valmistajasta,
— tiedot raaka-aineesta (esimerkiksi kansainvälinen luokitus), jos tätä
tietoa tarvitaan yhteensopivuutta varten,
— tiedot suurimmasta sallitusta nostokuormasta,
— CE-merkintä.
Jos nostoapuväline koostuu sellaisista osista kuin teräsköydet tai köydet,
joihin on mahdotonta tehdä merkintää, ensimmäisessä alakohdassa
mainitut tiedot on esitettävä apuvälineeseen pysyvästi kiinnitetyssä
kilvessä tai vastaavassa.
Tietojen on oltava helposti luettavissa ja sijoitettuna paikkaan, josta ne
eivät katoa työstön, kulumisen tai muun syyn takia ja jossa ne eivät
vaaranna apuvälineen lujuutta.
4.3.3Koneet
Jokaisessa koneessa on 1.7.3 kohdassa mainittujen vähimmäismer-
kintöjen lisäksi oltava helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla tehdyt
nimelliskuormaa koskevat merkinnät:
i) selvästi koodaamattomassa muodossa laitteessa itsessään koneesta,
jossa vain yksi arvo on mahdollinen;
ii) jos nimelliskuorma riippuu koneen käyttötilanteesta, jokainen
käyttöpaikka on varustettava kuormakilvellä, jossa on tiedot jokaisen
koneenkäyttötilanteen nimelliskuormista mieluiten kaavakuvan tai
kuormitustaulukon muodossa.
Jos kone on varustettu sellaisella kuormauslaitteella, johon ihmiset
voivat päästä ja johon liittyy putoamisvaara, kone on varustettava
selvällä ja pysyvällä henkilönoston kieltävällä varoituksella. Tämän
varoitusmerkinnän on oltava nähtävissä jokaisesta paikasta, josta kuor-
mauslaitteeseen pääsy on mahdollista.
4.4 Ohjekirja
4.4.1Nostoapuvälineet
Jokaisen nostoapuvälineen tai jokaisen kokonaisuutena myytävän
nostoapuväline-erän mukana on oltava ohjekirja, jossa on ainakin seur-
aavat tiedot:
— tavanomaiset käyttöolosuhteet,
— käyttö-, kokoonpano- ja huolto-ohjeet,
— käyttörajoitukset (erityisesti niiden nostoapuvälineiden osalta, jotka
eivät voi olla 1.2.6 e kohdan mukaiset).1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 34
▼B
4.4.2Koneet
Ohjekirjassa on 1.7.4 kohdassa mainittujen lisäksi oltava seuraavat
tiedot:
a) koneen tekniset tiedot ja erityisesti
— 4.3.3 ii kohdassa kuvattu kuormitustaulukko, jos tarpeen,
— tukiin tai ankkurointeihin kohdistuvat voimat ja ajoratojen
ominaisuudet,
— tarvittaessa vastapainon määrittely ja asennus;
b) ajo- ja huoltopäiväkirjan sisältö, jollei ajo- ja huoltopäiväkirjaa ole
toimitettu laitteen mukana;
c) käyttöohje, erityisesti toimenpiteet silloin, kun käyttäjän suora
näköyhteys kuormaan puuttuu;
d) tarpeelliset ohjeet kokeiden tekemiseen ennen ensimmäistä käyttöö-
nottoa niille koneille, joita ei koota valmistajan tiloissa
käyttövalmiiksi.
5. MAANALAISEEN TYÖHÖN TARKOITETTUJA KONEITA
KOSKEVAT OLENNAISET TURVALLISUUS- JA TERVEYSVAA-
TIMUKSET
Maanalaiseen työhön tarkoitettujen koneiden on oltava suunniteltuja ja
rakennettuja siten, että ne täyttävät jäljempänä esitetyt vaatimukset.
5.1 Vakavuuden puutteesta aiheutuvat vaarat
Konekäyttöiset kattotuet on suunniteltava ja rakennettava siten, että ne
säilyttävät tarkoitetun suuntansa liikkuessaan ja etteivät ne luista ennen
tai samalla, kun ne tulevat kuorman alaiseksi, tai sen jälkeen, kun kuor-
mitus on poistettu. Yksittäiset hydrauliset tuet on varustettava
ankkurointipisteillä ylälevyä varten.
5.2 Liikkuminen
Konekäyttöisten kattotukien on sallittava alttiina olevien henkilöiden
vapaa liikkuminen.
5.3 Valaistus
Ei noudateta 1.1.4 kohdan kolmannen alakohdan vaatimuksia.
5.4 Hallintalaitteet
Raiteita pitkin kulkevassa koneessa kiihdytykseen ja jarrutukseen
käytettyjen hallintalaitteiden on toimittava käsikäyttöisesti. Pakkokäyt-
töinen hallintalaite voi kuitenkin olla jalkakäyttöinen.
Konekäyttöisten kattotukien hallintalaitteet on suunniteltava ja järjes-
tettävä siten, että siirron aikana käyttäjät on suojattu suojakatoksella.
Hallintalaitteet on suojattava vahingossa tapahtuvaa vapautumista
vastaan.
5.5 Pysäytys
Itseliikkuvat raiteilla kulkevat maanalaiseen työhön käytettävät koneet
on varustettava pakkokäyttöisellä hallintalaitteella, joka vaikuttaa
koneen liikkumista säätelevään hallintajärjestelmään.
5.6 Palovaara
Koneen helposti syttyvien osien osalta 3.5.2 kohdan toinen luetelma-
kohta on pakollinen.
Maanalaiseen työhön tarkoitetun koneen jarrujärjestelmä on suunnitel-
tava ja rakennettava siten, ettei se synnytä kipinöitä tai tulipaloja.
Lämpövoimamoottoreilla varustetut maanalaiseen työhön tarkoitetut
koneet saa varustaa vain sellaisella polttomoottorilla, jossa käytetään
polttoainetta, jolla on alhainen haihtumispaine ja joka ei mahdollista
sähkölähteestä peräisin olevaa sytytystä.
5.7 Pöly- kaasu- ja muista päästöistä aiheutuvat vaarat
Polttomoottoreiden pakokaasut eivät saa olla suunnattuja ylöspäin.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 35
▼B
6. OLENNAISET TURVALLISUUS- JA TERVEYSVAATIMUKSET
HENKILÖIDEN NOSTAMISESTA TAI SIIRTÄMISESTÄ AIHEU-
TUVIEN ERITYISTEN VAAROJEN ESTÄMISEKSI
Henkilöiden nostamisesta tai siirtämisestä johtuvia vaaroja aiheuttavat
koneet on suunniteltava ja rakennettava siten, että ne vastaavat
jäljempänä esitettyjä vaatimuksia.
6.1 Yleistä
6.1.1Määritelmä
Tässä luvussa ’korilla’ tarkoitetaan paikkaa, johon sen liikkeen avulla
nostettavat, laskettavat tai siirrettävät henkilöt asettuvat.
6.1.2Mekaaninen lujuus
Edellä 4 kohdassa määritellyt käyttökertoimet eivät ole riittäviä henki-
löiden nostamiseen tai siirtämiseen tarkoitetuille koneille, ja ne on
yleensä kaksinkertaistettava. Korin lattia on suunniteltava ja rakennet-
tava siten, että siinä on riittävästi tilaa ja että se on riittävän luja
valmistajan vahvistamalle henkilöiden enimmäismäärälle ja suurim-
malle sallitulle kuormitukselle.
6.1.3Muulla tehon lähteellä kuin ihmisvoimalla toimivien laitteiden kuormi-
tuksen valvonta
Edellä 4.2.1.4 kohdan vaatimuksia sovelletaan suurimman sallitun kuor-
mituksen määrästä riippumatta. Tämä vaatimus ei koske koneita, joiden
valmistaja voi osoittaa, ettei ylikuormituksen ja/tai kaatumisen vaaraa
ole.
6.2 Hallintalaitteet
6.2.1 Kun turvallisuusvaatimuksissa ei määrätä muita ratkaisuja:
Kori on yleensä suunniteltava ja rakennettava siten, että sen sisällä
olevilla henkilöillä on käytössään hallintalaitteet ylös- ja alaspäin suun-
tautuvaa liikkumista varten ja tarvittaessa korin siirtämiseksi
vaakasuorasti koneen suhteen.
Näiden hallintalaitteiden on oltava ensisijaisia samaa liikettä ohjaavien
muiden laitteiden suhteen, lukuun ottamatta hätäpysäytyslaitteita.
Näiden liikkeiden hallintalaitteiden on oltava pakkokäyttöisiä, lukuun
ottamatta tiettyjen tasojen välillä liikkuvissa koneissa.
6.2.2 Jos henkilöiden nostamiseen tai siirtämiseen tarkoitettu kone voidaan
siirtää korin kanssa muuhun kuin lepoasentoon, se on suunniteltava ja
rakennettava siten, että korissa oleva henkilötai henkilö t voivat estää
koneen siirtämisestä mahdollisesti aiheutuvat vaarat.
6.2.3 Henkilöiden nostamiseen tai siirtämiseen tarkoitetut koneet on suunni-
teltava, rakennettava tai varustettava siten, ettei korin liiallinen nopeus
aiheuta vaaroja.
6.3 Korista putoamisen vaara
6.3.1 Jos edellä 1.5.15 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet eivät ole riittäviä,
korit on varustettava tarpeellisella määrällä riittävän lujia kiinnityspis-
teitä henkilönsuojaimien kiinnittämiseksi putoamisen varalta ottaen
huomioon koriin mahtuvan henkilömäärän.
6.3.2 Jos lattiassa tai katossa on luukku tai on olemassa sivuovi, niiden avau-
tumissuunnan on oltava odottamattoman avautumisen varalta
putoamisvaaran suhteen vastakkainen.
6.3.3 Nostamiseen tai siirtämiseen tarkoitetut koneet on suunniteltava ja
rakennettava siten, että korin lattia ei kallistu edes liikkeen aikana siten,
että korissa olijoille aiheutuisi putoamisvaaraa.
Korin lattian on oltava liukastumista estävä.
6.4 Korin putoamis- tai kaatumisvaarat
6.4.1 Henkilöiden nostamiseen tai siirtämiseen tarkoitettu kone on suunnitel-
tava ja rakennettava siten, ettei kori pääse putoamaan tai kaatumaan.
6.4.2 Korin tai sitä kuljettavan koneen kiihdyttäminen tai jarruttaminen
käyttäjien ohjaamana tai turvalaitteen aiheuttamana valmistajan vahvis-
tamalla suurimmalla kuormituksella ja nopeudella ei saa aiheuttaa
vaaraa alttiina oleville henkilöille.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 36
▼B
6.5 Tiedot
Tarvittaessa korissa on oltava asianmukaiset olennaiset tiedot turvalli-
suuden varmistamiseksi.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 37
▼B
LIITE II
A.Koneiden EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen sisältö (1)
EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on oltava seuraavat tiedot:
— valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan nimi ja
osoite(2),
— kuvaus koneesta(3),
— tieto kaikista asiaa koskevista säännöksistä, jotka kone täyttää,
— tarvittaessa ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite sekä EY-tyyppitarkastusto-
distuksen numero,
— tarvittaessa sen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, jolle tekninen raken-
netiedosto on annettu 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan ensimmäisen
luetelmakohdan mukaisesti,
— tarvittaessa sen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, joka on suorittanut 8
artiklan 2 kohdan c alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisen tarkas-
tuksen,
— tarvittaessa viittaus yhdenmukaistettuihin standardeihin,
— tarvittaessa tieto käytetyistä kansallisista standardeista ja eritelmistä,
— sen henkilön yksilöinti, jolla on valmistajan tai valmistajan edustajan
antama allekirjoitusvaltuus.
B.Valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan antaman
vakuutuksen sisältö (4 artiklan 2 kohta)
Edellä 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa vaatimustenmukaisuusvakuutuk-
sessa on oltava seuraavat tiedot:
— valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan nimi ja
osoite,
— kuvaus koneesta tai koneenosista,
— tarvittaessa ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite sekä EY-tyyppitarkastusto-
distuksen numero,
— tarvittaessa sen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, jolle tiedosto on
toimitettu 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan
mukaisesti,
— tarvittaessa sen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, joka on tehnyt 8
artiklan 2 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetun
tarkastuksen,
— tarvittaessa viittaus yhdenmukaistettuihin standardeihin,
— ilmoitus, että koneen osaa ei oteta käyttöön ennen kuin koneesta, johon
se liittyy, on annettu tämän direktiivin säännösten mukainen vaatimusten-
mukaisuusvakuutus,
— allekirjoittajan yksilöinti.
C.Erikseen markkinoille saatettujen turvakomponenttien EY-vaatimusten-
mukaisuusvakuutuksen sisältö (1)
EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen on sisällettävä seuraavat tiedot:
— valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan nimi ja
osoite (2),
— turvakomponentin kuvaus(4),
— turvakomponentin täyttämä turvatoiminto, jollei se käy selvästi ilmi
kuvauksesta,
— tarvittaessa ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite ja EY-tyyppitarkastusto-
distuksen numero,
— tarvittaessa sen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, jolle asiakirjat on
toimitettu 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan
mukaisesti,
— tarvittaessa sen laitoksen nimi ja osoite, joka on suorittanut 8 artiklan 2
kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetun tarkastuksen,1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 38
(1) Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin alkuperäiset käyttöohjeet (ks. liitteessä I
oleva 1.7.4 kohdan b alakohta), ja sen on oltava kirjoitettu joko koneella tai tekstatensuuraakkosin. Sen mukana on oltava käännös yhdellä sen maan virallisista kielistä,
jossa koneita aiotaan käyttää. Tämä on tehtävä samojen edellytysten mukaisesti kuin
käyttöohjeiden käännös.
(
2) Toiminimi ja täydellinen osoite; edustajan on ilmoitettava myös valmistajan toiminimi
ja osoite.
(3) Koneen kuvaus (esimerkiksi merkki, tyyppi, sarjanumero).
(4) Turvakomponentin kuvaus (esimerkiksi merkki, tyyppi, sarjanumero).
▼B
— tarvittaessa viittaus yhdenmukaistettuihin standardeihin,
— tarvittaessa viittaus käytettyihin kansallisiin teknisiin standardeihin ja
eritelmiin,
— sen henkilön yksilöinti, jolla on valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittau-
tuneen edustajan antama allekirjoitusvaltuus.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 39
▼B
LIITE III
CE-VAATIMUSTENMUKAISUUSMERKINTÄ
— CE-vaatimustenmukaisuusmerkintä koostuu kirjaimista ”CE” seuraavalla
tavalla kirjoitettuina:
— Jos CE-merkintää pienennetään tai suurennetaan, on noudatettava edellä
esitetyn kirjoitustavan mittasuhteita.
— CE-merkinnän eri osien on oltava selvästi samankorkuisia, kuitenkin
vähintään 5 mm. Tästä vähimmäiskoosta voidaan poiketa pienten koneiden
osalta.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 40
▼B
LIITE IV
KONE- JA TURVAKOMPONENTTITYYPIT, JOIHIN ON SOVELLET-
TAVA 8 ARTIKLAN 2 KOHDAN B JA C ALAKOHDASSA
TARKOITETTUA MENETTELYÄ
A.Koneet
1. Puun ja vastaavien materiaalien työstämiseen tai lihan ja vastaavien
materiaalien työstämiseen käytettävät (yksi- tai moniteräiset)
pyörösahat:
1.1. työstön aikana paikallaan pysyvällä terällä varustetut sahat, joissa on
kiinteä pöytä ja työkappale syötetään käsin tai joissa on irrotettava
syöttölaite,
1.2. työstön aikana paikallaan pysyvällä terällä varustetut käsikäyttöiset
sahat, joissa on edestakaisin liikkuva sahauspöytä tai kelkka,
1.3. työstön aikana paikallaan pysyvällä terällä varustetut sahat, joissa on
rakenteellisena osana mekaaninen syöttölaite ja panostus tai poisto
tapahtuu käsin,
1.4. työstön aikana siirtyvällä terällä varustetut sahat, joissa on mekaaninen
syöttölaite ja panostus tai poisto tapahtuu käsin.
2. Puuntyöstöön käytettävät käsisyöttöiset oikohöylät.
3. Puuntyöstöön käytettävät yhdeltä puolelta työstävät tasohöylät, joissa
työkappale syötetään ja/tai poistetaan käsin.
4. Puun ja vastaavien materiaalien työstämiseen tai lihan ja vastaavien
materiaalien työstämiseen käytettävät vannesahat, joissa on kiinteä tai
liikkuva pöytä ja vannesahat, joissa on liikkuva kelkka ja joissa
panostus ja/tai poisto tapahtuu käsin.
5. Puun tai vastaavien materiaalien työstöön käytettävät 1—4 ja 7
kohdassa tarkoitetuista tyypeistä kootut yhdistelmäkoneet.
6. Puuntyöstöön käytettävät käsisyöttöiset monikaraiset tapituskoneet.7. Puun ja vastaavien materiaalien työstöön käytettävät pystyjyrsinkoneet.
8. Moottorisahat.
9. Kylmänä tapahtuvaan metallintyöstöön käytettävät puristimet sekä
särmäyskoneet, joissa aines syötetään ja/tai poistetaan käsin ja joiden
liikkuvien osien liike saattaa ylittää 6 mm ja nopeus saattaa ylittää
30 mm/s.
10. Muovin ruisku- tai painevalukoneet, joissa aines täytetään tai poistetaan
käsin.
11. Kumin ruisku- tai painevalukoneet, joissa aines täytetään tai poistetaan
käsin.
12. Seuraavantyyppiset maanalaiseen työhön tarkoitetut koneet:
— kiskoilla kulkevat koneet, veturit ja jarruvaunut,
— hydrauliset konekäyttöiset kattotuet,
— polttomoottorit, jotka on tarkoitettu maan alla käytettäviin koneisiin.
13. Talousjätteen keräämiseen tarkoitetut käsinlastattavat autot, joissa on
puristusmekanismi.
14. Liitteessä olevassa 3.4.7 kohdassa tarkoitetut irrotettavat nivelvoiman-
siirtoakselit ja niiden suojukset.
15. Autonnostimet.16. Henkilöiden nostamiseen tarkoitetut laitteet, joihin liittyy putoamisvaara
yli kolmen metrin korkeudesta.
17. Ilotulitusvälineiden valmistukseen tarkoitetut koneet.
B.Turvakomponentit:
1. Henkilöiden havaitsemiseen suunnitellut sähköiseen tunnistukseen perus-
tuvat laitteet, erityisesti koskettamatta toimivat turvalaitteet, tuntomatot,
sähkömagneettiset tunnistuslaitteet.
2. Logiikkayksiköt, jotka varmistavat kaksin käsin käytettävien hallintalait-
teiden turvatoiminnot.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 41
▼B
3. Automaattiset avattavissa olevat suojukset, joita käytetään A.9, A.10 ja
A.11 kohdassa tarkoitettujen koneiden suojaukseen.
4. Kaatumisen varalta asennetut suojarakenteet (ROPS).
5. Putoavien esineiden varalta asennetut suojarakenteet (FOPS).1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 42
▼B
LIITE V
EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSVAKUUTUS
Tässä liitteessä ’koneella’ tarkoitetaan joko ”konetta” sellaisena kuin se
määritellään 1 artiklan 2 kohdassa tai ”turvakomponenttia” sellaisena kuin se
määritellään mainitussa kohdassa.
1. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus on menettely, jolla valmistaja tai valmis-
tajan yhteisöön sijoittautunut edustaja vakuuttaa, että markkinoille saatettava
kone täyttää kaikki sitä koskevat olennaiset terveys- ja turvallisuusvaati-
mukset.
2. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen allekirjoittaminen antaa valmistajalle
tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneelle edustajalle oikeuden kiinnittää
CE-merkintä koneeseen.
3. Ennen EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen laatimista valmistajan tai
valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan on varmistauduttava siitä ja
kyettävä takaamaan se, että jäljempänä luetellut asiakirjat ovat nyt ja tulevai-
suudessa hänen käytettävissään minkä tahansa tarkastuksen varalta.
a) Tekninen rakennetiedosto, jossa on
— koneen yleispiirustus ja siihen liittyvät ohjauspiirien piirustukset,
— täydelliset ja yksityiskohtaiset piirustukset laskelmineen, testaustulok-
sineen ja muine tietoineen, joita tarvitaan tarkastettaessa, onko kone
olennaisten turvallisuusvaatimusten mukainen,
— luettelo:
— tämän direktiivin olennaisista vaatimuksista,
— standardeista, ja
— muista teknisistä eritelmistä, joita on käytetty koneen suunnitte-
lussa,
— selostus menetelmistä, joita on sovellettu koneesta johtuvien vaarateki-
jöiden poistamiseksi,
— niin haluttaessa toimivaltaiselta laitokselta tai laboratoriolta(1) saadut
tekniset selosteet tai todistukset,
— jos koneen vakuutetaan olevan sitä koskevan yhdenmukaistetun stan-
dardin mukainen, tekniset selosteet, joista ilmenevät tulokset testeistä,
jotka valmistajan valinnan mukaan hän itse on suorittanut tai suoritut-
tanut toimivaltaisella laitoksella tai laboratoriolla (1),
— koneen ohjekirja.
b) Sarjatuotteiden osalta ne toimenpiteet, jotka pannaan täytäntöön sen
varmistamiseksi, että kone pysyy direktiivin säännösten mukaisena.
Valmistajan on suoritettava komponenteille, tarvikkeille tai valmiille koneille
tarpeelliset tutkimukset tai testit määrittääkseen, kelpaako kone suunnitte-
lunsa ja rakenteensa puolesta turvallisesti asennettavaksi ja käyttöön
otettavaksi.
Jos asiakirjoja ei kyetä esittämään toimivaltaisten kansallisten viranomaisten
pyytäessä niitä asiallisin perustein, sitä voidaan pitää riittävänä perusteena
epäillä, vastaako kone direktiivin vaatimuksia.
4. a) Edellä 3 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen ei tarvitse olla jatkuvasti
käytettävissä, mutta ne on voitava koota ja esittää sellaisen määräajan
kuluessa, joka on oikeassa suhteessa niiden tärkeyteen.
Asiakirjoissa ei tarvitse olla yksityiskohtaisia suunnitelmia tai muita
erityistietoja koneen valmistuksessa käytetyistä osakokoonpanoista, jos
niiden tietäminen ei ole olennaista tärkeimpien turvallisuusvaatimusten
mukaisuuden todentamisessa.
b) Edellä 3 kohdassa tarkoitetut asiakirjat on säilytettävä ja pidettävä toimi-
valtaisten kansallisten viranomaisten saatavilla vähintään 10 vuotta
koneen tai viimeisen sarjavalmisteena valmistetun kappaleen valmistus-
päivästä.
c) Edellä 3 kohdassa tarkoitetut asiakirjat, koneen ohjekirjaa lukuun otta-
matta, on laadittava jollakin yhteisön virallisista kielistä.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 43
(1) Laitos tai laboratorio katsotaan toimivaltaiseksi, jos se täyttää asiaa koskevissa yhden-
mukaistetuissa standardeissa asetetut arviointiperusteet.
▼B
LIITE VI
EY-TYYPPITARKASTUS
Tässä liitteessä ’koneella’ tarkoitetaan joko ”konetta” sellaisena kuin se
määritellään 1 artiklan 2 kohdassa tai ”turvakomponenttia” sellaisena kuin se
määritellään mainitussa kohdassa.
1. EY-tyyppitarkastus on menettely, jolla ilmoitettu laitos toteaa ja varmentaa,
että koneen mallikappale täyttää tämän direktiivin sitä koskevat säännökset.
2. Valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan on tehtävä
koneen yhden mallikappaleen EY-tyyppitarkastusta koskeva hakemus yhdelle
ilmoitetulle laitokselle.
Hakemuksessa on oltava:
— valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan nimi ja
osoite sekä koneen valmistuspaikka,
— tekninen rakennetiedosto, jossa on ainakin:
— koneen yleispiirustus ja siihen liittyvät ohjauspiirien piirustukset,
— täydelliset ja yksityiskohtaiset piirustukset laskelmineen, testaustulok-
sineen ja muine tietoineen, joita tarvitaan tarkastettaessa, onko kone
olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten mukainen,
— selostus tavoista, joita on käytetty koneesta johtuvien vaaratekijöiden
välttämiseksi, sekä luettelo käytetyistä standardeista,
— koneen ohjekirja,— sarjavalmisteiden osalta valmistuksessa käytetyt toimenpiteet, jotka
pannaan täytäntöön sen varmistamiseksi, että kaikki valmistetut
koneet ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia.
Hakemusten mukana on oltava suunniteltua tuotantoa edustava kone tai,
tarvittaessa, tieto siitä missä kone voidaan tarkastaa.
Edellä tarkoitetuissa asiakirjoissa ei tarvitse olla yksityiskohtaisia suunni-
telmia tai muita erityistietoja koneen valmistukseen käytetyistä
osakokoonpanoista, jos niiden tietäminen ei ole olennaista tärkeimpien turval-
lisuusvaatimusten mukaisuuden todentamisessa.
3. Ilmoitetun laitoksen on tehtävä EY-tyyppitarkastus jäljempänä esitetyllä
tavalla:
— sen on tarkastettava tekninen rakennetiedosto sen asiasisällön ja toimi-
tetun koneen vastaavuuden todentamiseksi,
— koneen tarkastuksen aikana laitoksen on:
a) varmistauduttava, että kone on valmistettu teknisen rakennetiedoston
mukaisesti ja että sitä voidaan käyttää turvallisesti sille tarkoitetuissa
työskentelyolosuhteissa,
b) varmistauduttava, että jos standardeja on käytetty, niitä on sovellettu
oikein,
c) tehtävä tarvittavat tarkastukset ja testit sen tarkastamiseksi, että kone
on sitä koskevien olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten
mukainen.
4. Jos mallikappale vastaa sitä koskevia säännöksiä laitoksen on laadittava EY-
tyyppitarkastustodistus, joka on annettava hakijalle. Tässä todistuksessa on
todettava tarkastuksen perusteella tehdyt päätelmät ja kaikki sitä annettaessa
ehkä asetetut ehdot, ja todistuksen mukaan on liitettävä hyväksytyn mallikap-
paleen yksilöimiseksi tarvittavat selostukset ja piirustukset.
Komissio, jäsenvaltiot ja muut hyväksytyt laitokset voivat saada jäljennöksen
todistuksesta, ja perustellusta pyynnöstä, teknisestä rakennetiedostosta ja
tehtyjä tarkastuksia ja testejä koskevista selosteista.
5. Valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan on toimitet-
tava ilmoitetulle laitokselle tiedot kaikista muutoksista, pienistäkin, jotka
hän on tehnyt tai suunnittelee tekevänsä koneeseen, jota tarkastuksessa ollut
kone edustaa. Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava edellä tarkoitetut
muutokset ja ilmoitettava valmistajalle tai valmistajan yhteisöön sijoittautu-
neelle edustajalle, pysyyköEY-tyyppitarkastustodistus voimassa.
6. Laitoksen, joka kieltäytyy antamasta EY-tyyppitarkastustodistusta, on ilmoi-
tettava tästä muille ilmoitetuille laitoksille. Laitos, joka peruuttaa EY-
tyyppitarkastustodistuksen, on ilmoitettava tästä sille jäsenvaltiolle, joka sen
on ilmoittanut. Edellä tarkoitetun jäsenvaltion on puolestaan ilmoitettava
tämä ja tehdyn päätöksen perustelut muille jäsenvaltioille ja komissiolle.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 44
▼B
7. EY:n tyyppitarkastusmenettelyä koskevat asiakirjat ja kirjeenvaihto on laadit-
tava sen jäsenvaltion virallisella kielellä, johon ilmoitettu laitos on
sijoittautunut, tai muulla laitoksen hyväksymällä kielellä.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 45
▼B
LIITE VII
VÄHIMMÄISVAATIMUKSET, JOTKA JÄSENVALTIOIDEN ON OTET-
TAVA HUOMIOON LAITOKSIA NIMETTÄESSÄ
Tässä liitteessä ’koneella’ tarkoitetaan joko ”konetta” sellaisena kuin se
määritellään 1 artiklan 2 kohdassa tai ”turvakomponenttia” sellaisena kuin se
määritellään mainitussa kohdassa.
1. Tarkastukseen liittyviä testejä suorittava laitos, sen johtaja ja henkilökunta
eivät saa olla tarkastamiensa koneiden suunnittelijoita, valmistajia, toimittajia
tai asentajia eivätkä näiden edustajia. He eivät saa suoranaisesti eivätkä edus-
tajina osallistua koneiden suunnitteluun, rakentamiseen, markkinoille
saattamiseen tai kunnossapitoon. Tämä ei sulje pois mahdollisuutta vaihtaa
teknistä tietoa valmistajan ja laitoksen välillä.
2. Laitoksen ja sen henkilökunnan on tehtävä tarkastukseen liittyvät testit
mahdollisimman suurta ammatillista luotettavuutta ja teknistä pätevyyttä
osoittaen ja heidän on oltava riippumattomia kaikesta sellaisesta painostuk-
sesta ja houkuttelusta, erityisesti taloudellisesta, joka voisi vaikuttaa heidän
arviointiinsa tai tarkastuksen tuloksiin, erityisesti niiden henkilöiden tai
henkilöryhmien taholta, joilla on etua tarkastuksen tuloksesta.
3. Laitoksen käytettävissä on oltava tarvittava henkilöstö ja tarvittavat välineet,
jotta se voi asianmukaisesti hoitaa ne hallinnolliset ja tekniset tehtävät, jotka
liittyvät vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen. Sillä on oltava mahdolli-
suus käyttää erikoistarkastuksiin vaadittavia laitteita.
4. Tarkastuksista vastaavalla henkilöstöllä on oltava:
— hyvä tekninen ja ammatillinen koulutus,
— riittävät tiedot tehtäviä testejä koskevista vaatimuksista ja riittävä
kokemus tällaisten testien suorittamisesta,
— kyky laatia todistuksia, pöytäkirjoja ja selosteita, joilla todennetaan
tarkastuksen tulokset.
5. Tarkastushenkilöstön puolueettomuus on taattava. Henkilöstön palkkaus ei
saa olla riippuvainen suoritettujen testien määrästä eikä niiden tuloksista.
6. Laitoksella on oltava vastuuvakuutus, jollei tällainen vastuu kuulu valtiolle
kansallisen lainsäädännön mukaisesti tai jäsenvaltio itse ole välittömästi
vastuussa testeistä.
7. Laitoksen henkilöstöllä on oltava salassapitovelvollisuus kaikkien niiden
tietojen suhteen, jotka se saa tehtäviään suorittaessaan tämän direktiivin
mukaisesti tai direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen kansallisten
säännösten nojalla (poikkeuksena tiedot sen valtion toimivaltaisille hallinto-
viranomaisille, jossa laitos toimii).1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 46
▼B
LIITE VIII
A OSA
Kumotut direktiivit
(joita tarkoitetaan 14 artiklassa)
Neuvoston direktiivi 89/392/ETY ja sen muutokset:
— Neuvoston direktiivi 91/368/ETY ainoastaan 1 artikla
— Neuvoston direktiivi 93/44/ETY
— Neuvoston direktiivi 93/68/ETY ainoastaan 6 artikla
B OSA
Luettelo kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen määräajoista
(joita tarkoitetaan 14 artiklassa)
DirektiiviMääräaika, jonka kuluessa
säädös on saatettava osaksi
kansallista lainsäädäntöäPäivämäärä, josta alkaen säädöstä on
sovellettava
Direktiivi 89/392/ETY (EYVL L
183, 29.6.1989, s. 9)1 päivä tammikuuta 1992 1 päivästä tammikuuta 1993;
direktiiveissä 86/295/ETY, 86/
296/ETY ja 86/663/ETY tarkoi-
tetut laitteet: 1 päivästä heinäkuuta
1995 (1)
Direktiivi 91/368/ETY (EYVL L
198, 22.7.1991, s. 16)1 päivä tammikuuta 1992 1 päivästä tammikuuta 1993.
Direktiivi 93/44/ETY (EYVL L
175, 19.7.1993, s. 12)1 päivä heinäkuuta 1994 — 1 päivästä tammikuuta
1995(2).
— 1 päivästä heinäkuuta 1994(2):
— 1 artiklan 10 alakohta,
lukuun ottamatta a, b ja q
alakohtaa,
— 1 artiklan 11 alakohdan a
ja b alakohta,
— 1 artiklan 12 alakohdan c,
d, e ja f alakohta.
Direktiivi 93/68/ETY (EYVL L
220, 30.8.1993, s. 1)1 päivä heinäkuuta 1994 1 päivästä tammikuuta 1995 (3).
(1) Jäsenvaltioiden on 31 päivään joulukuuta 1994 asti sallittava saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön alueellaan 31
päivänä joulukuuta 1992 voimassa olevien kansallisten säännösten mukaisia koneita lukuun ottamatta direktii-
veissä 86/295/ETY, 86/296/ETY ja 86/663/ETY tarkoitettuja tuotteita, joiden osalta tämä määräaika päättyy 31päivänä joulukuuta 1995.
(
2) Jäsenvaltiot sallivat 31 päivään joulukuuta 1996 asti saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön alueellaan 14 päivänä
kesäkuuta 1993 voimassa olevien kansallisten säännösten mukaisia kuormien tai henkilöiden nostoon tai siirty-
miseen sekä turvakomponenttien kuljetukseen tarkoitettuja koneita.
(3) Jäsenvaltiot sallivat 1 päivään tammikuuta 1997 asti saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön ennen 1 päivää
tammikuuta 1995 voimassa olevien säännösten mukaisia tuotteita.1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 47
▼B
LIITE IX
VASTAAVUUSTAULUKKO
Direktiivi 89/392/ETY Tämä direktiivi
1 artiklan 1 kohta 1 artiklan 1 kohta
1 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan ensimmäinen
luetelmakohta
1 artiklan 2 kohdan toinen alakohta 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan toinen luetelma-
kohta
1 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan kolmas luetel-
makohta
1 artiklan 2 kohdan neljäs alakohta 1 artiklan 2 kohdan b alakohta
1 artiklan 3 kohta 1 artiklan 3 kohta
1 artiklan 4 kohta 1 artiklan 4 kohta
1 artiklan 5 kohta 1 artiklan 5 kohta
2 artikla 2 artikla
3 artikla 3 artikla
4 artikla 4 artikla
5 artikla 5 artikla6 artikla 6 artikla
7 artikla 7 artikla
8 artiklan 1 kohta 8 artiklan 1 kohta
8 artiklan 2 kohta 8 artiklan 2 kohta
8 artiklan 3 kohta 8 artiklan 3 kohta
8 artiklan 4 kohta 8 artiklan 4 kohta
8 artiklan 4 a kohta 8 artiklan 5 kohta
8 artiklan 5 kohta 8 artiklan 6 kohta
8 artiklan 6 kohta 8 artiklan 7 kohta
8 artiklan 7 kohta 8 artiklan 8 kohta
9 artikla 9 artikla
10 artikla 10 artikla
11 artikla 11 artikla
12 artikla 12 artikla
13 artiklan 1 kohta —
13 artiklan 2 kohta —
13 artiklan 3 kohta 13 artiklan 1 kohta
13 artiklan 4 kohta 13 artiklan 2 kohta
— 14 artikla— 15 artikla
— 16 artikla
Liite I Liite I
Liite II Liite II
Liite III Liite III
Liite IV Liite IV
Liite V Liite V
Liite VI Liite VI
Liite VII Liite VII
— Liite VIII
— Liite IX1998L0037 — FI — 07.12.1998 — 001.002 — 48