1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B KOMISSION ASETUS (EY)N:o 1091/94,
annettu 29 päivänä huhtikuuta 1994,
yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun neuvoston asetuksen (ETY)N:o 3528/86
soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä
(EYVL L 125, 18.5.1994, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission asetus (EY) N:o 690/95, annettu 30 päivänä maaliskuuta 1995 L 71 25 31.3.1995
▼B
KOMISSION ASETUS (EY)N:o 1091/94,
annettu 29 päivänä huhtikuuta 1994,
yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun neuvoston
asetuksen (ETY)N:o 3528/86 soveltamista koskevista tietyistä
yksityiskohtaisista säännöistä
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioonEuroopanyhteisönperustamissopimuksen ,
ottaa huomioon yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta 17 päivänä
marraskuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86(1),
sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2157/
92(2), ja erityisesti sen3 artiklan ,
ottaa huomioon Euroopan metsien suojelun ensimmäisen ministeriko-
kouksenpäätöslauselmann :o 1(3) ja sen seurannan,
sekä katsoo, ettäasetuksen (ETY) N:o 3528/86 2 artiklan 1 kohdan kolmannen ja
neljännen luetelmakohdan mukaisesti yhteisön toiminnan tavoitteena onauttaa jäsenvaltioita:
— toteuttamaan metsäekosysteemien jatkuvaa intensiiviseurantaa,
— perustamaan tai täydentämään yhteensovitetulla ja yhdenmukaisella
tavalla tämän jatkuvan intensiiviseurannan edellyttämä pysyvienkoealojenverkko,
asetuksen(ETY) N:o 3528/86 2 artiklan2 kohdanmukaisesti
jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle koealaverkosta sekä jatkuvan
intensiiviseurannan koealaverkosta kerätyt tiedot,
koealaverkko perustetaanyksityiskohtaistentietojenkeräämiseksi
yhteisönmetsäekosysteemienkehityksestä; tämä lähestymistapa
mahdollistaa vastaavuussuhteidenluomisenympäristötekijöidenvaih-telun, erityisesti ilman pilaantumisen, ja metsäekosysteemienreaktioidenvälille; n äinsaadut tiedot mahdollistavat komissionasetuksessa (ETY) N:o 1696/87(
4), sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o 836/94(5), tarkoitetussa systemaatti-
sessa koealaverkossa tehtyjen havaintojen paremman tulkinnan,
asetuksen(ETY) N:o 3528/86 n ojalla esitetyissä tukihakemuksissa
mainitun asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun jatkuvan intensii-viseurannan toteuttamiseksi on oltava kaikki tarvittavat tiedot kyseistentoimenpiteiden tarkastelemiseksi mainitussa asetuksessa määriteltyjentavoitteidenja vaatimustenperusteella; n ämä tiedot onesitettävä
standardoidussa muodossa hakemusten käsittelyn ja vertailun help-
ottamiseksi, ja
tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän metsäkomitean
lausunnon mukaiset,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1 Jäsenvaltioiden on perustettava pysyvien koealojen verkko. Koea-
lojenvalin ta onvietävä päätökseen30 päiväänkesäkuuta 1994
mennessä ja enemmän kuin 50 prosenttia koealoista on perustettavanoudattaen yhteisiä menetelmiä pysyvien koealojen verkon perustami-seksi jatkuvaa intensiiviseurantaa varten (tämän asetuksen liite I).Jäsenvaltioiden on 15 päivään joulukuuta 1994 mennessä toimitettavakomissiolle kaikkien koealojen osalta selonteko valintaperusteista ja1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o L 326, 21.11.1986, s. 2
(2) EYVL N:o L 217, 31.7.1992, s. 1
(3) Joulukuu 1990, Strasbourg
(4) EYVL N:o L 161, 10.6.1987, s. 1
(5) EYVL N:o L 97, 15.4.1994, s. 4
▼B
täydellinen luettelo valituista koealoista, joka sisältää perustiedot, kuten
sijainnin (pituusaste, leveysaste, korkeus merenpinnasta) ja puulajit,sekä yleiset tiedot kustakinliitteessä VII a eritellynstan dardoidun
kaavanmukaanperustetusta koealasta.
2 Pysyvillä koealoilla suoritetaan metsäekosysteemin jatkuvaa inten-
siiviseurantaa, johon kuuluu latvusten kunnon jatkuva inventointi,maaperän tilan kartoitus, lehtien ja neulasten kunnon inventointi sekäkasvumuutosten, laskeuman ja säätietojen mittaaminen objektiivistennäytteenottomenettelyiden ja vahvistettujen määritysmenetelmien perus-
teella.
3 Jäsenvaltioiden on 31 päivään joulukuuta 1996 mennessä toimi-
tettava komissiolle standardoidussa muodossa tiedot vuosina 1991 —1996 suoritetun seurannan tuloksista kunkin koealan osalta sekä tulostentulkinta liitteen VII mukaisesti.
4 Tämän asetuksen säännöksiä koskevat tekniset yksityiskohdat
määritelläänliitteissä III — VI.
2 artikla
1 Yhteisönrahoitustukea koskevissa hakemuksissa:
— pysyvienkoealojenverkonperustamiseksi tai laajen tamiseksi
jatkuvaa intensiiviseurantaa varten,
— latvusten kunnon inventoinnin toteuttamiseksi,
— maaperäntilankartoituksentoteuttamiseksi,
— lehtien ja neulasten kunnon inventoinnin toteuttamiseksi,— kasvunmittaamisentoteuttamiseksi,— laskeumienmittaamisentoteuttamiseksi,— ilmatieteellistenmittaustentoteuttamiseksi,
asetuksen(ETY) N:o 3528/86 2 artiklan1 kohdanmukaisesti, onoltava
tämänasetuksenliitteessä II main itut tiedot ja asiakirjat.
Hakemukset on esitettävä kolmena kappaleena liitteen II määräysten
mukaisesti.
Jäsenvaltioiden on jätettävä hakemukset komissiolle kunkin vuoden 1
päivään marraskuuta mennessä seuraavaa vuotta varten.
2 Hakemuksia, jotka eivät täytä 1 kohdanvaatimuksia, ei oteta
huomioon.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on
julkaistu EUROOPAN YHTEISÖJEN VIRALLISESSA LEHDESSÄ.
Tämä asetus onkaikilta osiltaanvelvoittava, ja sitä sovelletaan
sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 3
▼B
LIITE I
YHTEISET MENETELMÄT PYSYVIEN KOEALOJEN VERKON
PERUSTAMISEKSI JATKUVAA INTENSIIVISEURANTAA VARTEN
[Asetuksen (ETY)N:o 3528/86, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 1
kohta]
I Yleistä
Asetuksen (ETY) N:o 3528/86, sellaisena kuin se on muutettuna, 2
artiklan 1 kohdassa tarkoitetun toiminnan tavoitteena on perustaa pysyvien
koealojenverkko yhteisönjäsen valtioissa ja kerätä tietoja jatkuvan
intensiiviseurannan avulla.
Toiminnan tavoitteet ovat seuraavat:
— suorittaa metsäekosysteemien jatkuvaa intensiiviseurantaa ilman
pilaantumiseen ja muiden metsän kuntoon vaikuttavien tekijöiden
aiheuttamiin vahinkoihin liittyen,
— parantaa metsäekosysteemin muutosten ja siihen vaikuttavien teki-
jöiden, erityisesti ilman pilaantumisen, välisen syy-yhteyden
ymmärtämistä keskittämällä yhteenpaikkaaneri mittauksia sekä
metsäekosysteemien ja niiden osien seurantaa,
— kerätä asiaa koskevia tietoja kehityksestä joukossa yhteisönmetsäe-
kosysteemejä.
II Pysyvien koealojen verkon perustaminen
II.1 Koealojen valinta
Jäsenvaltioiden on 30 päivään kesäkuuta 1994 mennessä valittava
alueeltaanriittävänsuuri määrä pysyviä koealoja. Koealojenen im-
mäismääränei periaatteessa pitäisi olla suurempi kuin20 % kan sallisten
koealojenmäärästä yhteisönruutuverkossa, jon ka ruutukoko on16 × 16
kilometriä [asetus (ETY) N:o 1696/87]. Jäsenvaltioilla, joilla on rajoitettu
määrä yhteisönkoealaverkonkoealoja, onlupa valita en emmänpysyviä
koealoja sillä edellytyksellä, että määrä rajoitetaan15 koealaan .
Koealojen valinta kuuluu jäsenvaltioiden päätäntävaltaan, joskin seuraavia
valintaperusteita on noudatettava:
— koealat onsijoitettava siten , että tärkeimmät metsäpuulajit ja
asianomaisen maan tyypillisimmät kasvupaikat ovat niissä edustet-
tuina,
— koealanvähimmäiskoko on0,25 hehtaaria vaakatasossa mitattun a,
— lähiympäristössä tapahtuvan toiminnan vaikutusten vähimmäistämi-
seksi koeala onympäröitävä puskurivyöhykkeellä. Vyöhykkeen
tosiasiallinen leveys riippuu metsän tyypistä ja iästä. Jos koeala ja
sitä ympäröivä vyöhyke ovat yhtenevät koon ja puuston ikärakenteen
osalta, puskurivyöhykkeenleveys voidaanrajoittaa 5 tai 10 metriin .
Jos metsäala, jossa koeala sijaitsee, koostuu sekapuustosta, eri
puulajeista tai ikärakenteista, puskurivyöhykettä laajennetaan enintään
viisinkertaiseksi koealan metsikkökuvion mahdolliseen enimmäisko-
koon nähden,
— koska koealoilla on voitava suorittaa pitkäaikaista seurantaa, niiden
kulmat ja/tai rajat ontarpeenmerkitä selvästi ja jokain enkoealan
koepuista onn umeroitava pysyvästi,
— koealojen on oltava helppopääsyisiä kaikkina aikoina niin, ettei
mikään rajoita niille pääsyä ja näytteenottoa,
— koealanmetsän hoito ei saa poiketa puskurivyöhykkeenja ympäröivän
metsän käsittelystä (metsänhoitotoimenpiteiden on oltava vertailukel-
poisia) ja seurannasta aiheutuvat häiriöt on rajoitettava
mahdollisimmanvähäisiksi,
— tunnettujen paikallisten lähteiden aiheuttama suora pilaantuminen on
estettävä. Koealat eivät saa sijaita maatilojen, pääteiden tai saastutta-
vienteollisuuslaitostenvälittömässä läheisyydessä,
— koealalla tai senläheisyydessä onoltava riittävä määrä puita
näytteenottoa varten,
— koealanja puskurivyöhykkeenonoltava mahdollisimmanyhden mu-
kaiset erityisesti puulajien tai puulajisekoitusten, iän, koon,
maannostyypin ja kaltevuuden osalta,
— koealojen on oltava riittävän kaukana metsänreunoista.
On suotavaa valita koealoja, jotka ovat viime vuosina olleet seurannan
kohteena asetuksen (ETY) N:o 3528/86 tai muiden ohjelmien yhteydessä.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 4
▼B
Jos joudutaanlisäksi valitsemaanuusia koealoja, onsuotavaa käyttää
yhteisön 16 x 16 km:n ruutuverkon koealojen kanssa samanlaisia tai
niiden lähellä sijaitsevia koealoja ja toimia niin, että koealat mahdollis-
tavat muista lähteistä (esimerkiksi sääasemilta) tulevientietojenkäytön .
II.2 Koealojen perustaminen ja ominaisuudet
Jäsenvaltioiden on perustettava mieluiten kaikki, mutta vähintään 50 %
pysyvistä koealoista 30 päivään kesäkuuta 1994 mennessä. Tietyissä
tapauksissa voidaansallia viimeistenkoealojentosiasiallisenperustamisen
viivästyminen vuodella. Kustakin perustetusta koealasta on laadittava
yksityiskohtainen kuvaus. Yleiset tiedot on määritettävä ja kirjattava 15
päivään joulukuuta 1994 mennessä. Koealan yksityiskohtainen kuvaus
koostuu koealan tarkasta sijainnista, karttaluonnoksesta, josta näkyy
koealan kulmien ja/tai rajojen pysyvät merkinnät, koealan puiden
lukumäärästä sekä kaikista muista merkittävistä pysyvistä tekijöistä, jotka
ovat koealalle ominaisia tai liittyvät siihen läheisesti (esimerkiksi sinne
johtava tie tai joet). Tulevaisuudessa näytteenottopaikkojen (esimerkiksi
näytteenottokuoppien) tarkka sijainti on myös merkittävä mainittuun
karttaan.
II.3 Koeruutujen määrittely
Periaatteessa kaikki koealan puut ovat arvioinnissa käytettäviä koepuita
(esimerkiksi latvusten inventointi, kasvun määrittäminen). Jos koealaan
kuuluu paljonpuita (kutentiheissä metsiköissä), voidaansiitä rajata
koeruutu näitä mittauksia varten. Koeruudun on koealan perustamishet-
kellä oltava riittävänsuuri tuottaakseenluotettavia arvioita selvityksiä
varten vähintään 20 vuoden ajan, tai mieluiten puuston koko eliniän ajan.
Koeruudulla on seurannan ajan oltava käytettävissä vähintään 20 puuta.
II.4 Kutakin koealaa koskevat yleiset tiedot
Kunkin jatkuvaan intensiiviseurantaan kuuluvan pysyvän koealan osalta
on sen perustamisen ja ensimmäisten selvitysten aikana koottava seuraavat
yleiset tiedot.
Perustaminen Ensimmäiset selvitykset
Kuvaava koodi Maa
Koealann umero
Tosiasiallinen
leveys- ja pituusaste
Kasvupaikkaa
koskevat tiedotKorkeus merenpin-
nasta
Ilmansuunta
Koealankoko
yhteensä
Koealanpuiden
lukumäärä
Koeruutu (jos sell-
aista käytetään)Pääpuulajinveden -
saanti
Humustyyppi
Maannostyyppi (arvio)
Puustotiedot Vallitsevanjakson
keski-ikä
Pääpuulaji
Tuotos (arvio)
Muut havainnot Koealan historian
kuvaus
Muut lähistöllä
sijaitsevat seuranta-
asemat
Jäsenvaltioiden on 15 päivään joulukuuta 1995 mennessä toimitettava
komissiolle kunkin perustetun koealan osalta tiedot, jotka on koottu
perustamisenaikan a käyttäentiedostoa (ks. liite VII a, lomake 1 a) ja
kertomuksia (ks. liite VII a, lomake 1 b). Seurantavuosien aikana kerätyt
tärkeät tiedot toimitetaanvuosittainkäyttäenlomakkeita 1 a ja 1 b (liite
VII). Muut tiedot annetaan tiedoksi viipymättä ensimmäisen asiaa
koskevanselvityksenpäätyttyä ja n e saatetaantarvittaessa ajantasalle.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 5
▼B
II.5 Pysyvien koealojen korvaaminen
Pysyvien koealojen on oltava käytettävissä pitkäaikaiseen seurantaan.
Ennalta arvaamattomien tapahtumien (esimerkiksi metsäpalo tai myrsky-
tuhot) seurauksena koealan korvaaminen voi osoittautua tarpeelliseksi.
Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi uutta koealaa koskevattaustatiedot tämänliitteenmääräystenmukaisesti.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 6
▼B
LIITE II
YHTEISÖN RAHOITUSTUKEA KOSKEVA HAKEMUS TOIMENPI-
TEIDEN TOTEUTTAMISEKSI ASETUKSEN (ETY)N:O 3528/86 JA
SEN MUUTOSSÄÄDÖSTEN 2 ARTIKLAN MUKAISESTI
Rahoitustukihakemukset onesitettävä komissionasetuksen(ETY) N:o 526/87(1)
liitteessä A määritellyssä muodossa, ja niihin on liitettävä yhteenveto jäljempänä
luetelluista tiedoista sekä tähänliitteeseenlomakkeen a 2 a liitetty taulukko
asianmukaisesti täytettynä.
Kaikkien2 artiklanmukaisesti toteutettavientoimen piteidenosalta ontoimitet-
tava tiedot seuraavista seikoista:
1Lyhyt kuvaus toimenpiteistä
2Hakija
Hakijanja toimen piteidenväliset yhteydet
3Toimenpiteiden toteuttamisesta vastaava toimielin
Toimielimen pääasiallisen toiminnan kohde ja laajuus
4Yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä
Jos:
a) toimenpiteet koskevat pysyvien koealojen verkon perustamista tai laajenta-
mista jatkuvaa intensiiviseurantaa varten:
1 Nykyisentilan teenkuvaus.
2 Asianomaisen alueen tai asianomaisten alueiden sijainti ja pinta-ala (sekä
kartta).
3 Pysyvienkoealojenlukumäärä.
b) Toimenpiteet liittyvät latvusten kunnon inventoinnin järjestämiseen ja
toteuttamiseenpysyvillä koealoilla:
1 Nykyisentilan teenkuvaus.
2 Latvusten kunnon inventoinnissa käytettävien koealojen lukumäärä
(lomake 2 a).
3 Yksityiskohtainen kuvaus koealoilla käytettävästä näytteenottomenette-
lystä (puiden lukumäärä, merkinnät jne.)
4 Suunniteltujen toimenpiteiden toteutusaikataulu (lomake 2 b).
c) Toimenpiteet liittyvät metsämaan tilan kartoituksen järjestämiseen ja
toteuttamiseenpysyvillä koealoilla:
1 Nykyisentilan teenkuvaus.
2 Maaperäntilankartoituksessa käytettävienkoealojenlukumäärä (lomake
2 a).
3 Yksityiskohtainen kuvaus koealoilla käytettävistä näytteenottomenette-
lyistä (yksittäisten näytteiden lukumäärä, maannosprofiilin kuvaus jne.)
4 Yksityiskohtainen kuvaus määritettävistä tunnuksista ja käytettävästä
määritysmenetelmästä, mukaan lukien tarkka kuvaus kalibroinnista,
korjauksista ja/tai muunnoslaskutoimituksista, jotka ovat tarpeen, jotta
tulokset olisivat yhteensopivia hyväksyttyjen menetelmien mukaisesti
määritettyjentulostenkan ssa.
5 Suunniteltujen toimenpiteiden toteutusaikataulu (lomake 2 b)
d) Toimenpiteet liittyvät lehtien ja neulasten kunnon inventoinnin järjestämi-
seenja toteuttamiseenpysyvillä koealoilla:
1 Nykyisentilan teenkuvaus.
2 Lehtien ja neulasten kunnon inventoinnissa käytettävien koealojen
lukumäärä (lomake 2 a).
3 Yksityiskohtainen kuvaus koealoilla käytettävistä näytteenottomenette-
lyistä (yksittäisten näytteiden lukumäärä, kuvaus jne.)
4 Yksityiskohtainen kuvaus määritettävistä tunnuksista ja käytettävästä
määritysmenetelmästä, mukaan lukien tarkka kuvaus kalibroinnista,
korjauksista ja/tai muunnoslaskutoimituksista, jotka ovat tarpeen, jotta
tulokset olisivat yhteensopivia.
5 Suunniteltujen toimenpiteiden toteutusaikataulu (lomake 2 b)1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 7
(1) EYVL N:o L 53, 21.2.1987, s. 14
▼B
e) Toimenpiteet liittyvät kasvumuutosten mittaamisen järjestämiseen ja
toteuttamiseenpysyvillä koealoilla:
1 Nykyisentilan teenkuvaus.
2 Kasvumuutostenmittaamisessa käytettävienkoealojenlukumäärä
(lomake 2 a).
3 Yksityiskohtainen kuvaus koealoilla käytettävistä mittausmenettelyistä
(yksittäisten näytteiden lukumäärä, kuvaus jne.)
4 Yksityiskohtainen kuvaus määritettävistä tunnuksista ja käytettävästä
määritysmenetelmästä, mukaan lukien tarkka kuvaus kalibroinnista,
korjauksista ja/tai muunnoslaskutoimituksista, jotka ovat tarpeen, jotta
tulokset olisivat yhteensopivia hyväksyttyjen menetelmien mukaisesti
määritettyjentulostenkan ssa.
5 Suunniteltujen toimenpiteiden toteutusaikataulu (lomake 2 b)
f) Toimenpiteet liittyvät laskeuman mittaamisen järjestämiseen ja toteuttami-
seenpysyvillä koealoilla:
1 Nykyisentilan teenkuvaus.
2 Laskeumanmittaamisessa käytettävienkoealojenlukumäärä (lomake 2
a).
3 Yksityiskohtainen kuvaus koealoilla käytettävistä mittausmenettelyistä
(mittaustenlukumäärä, kuvaus jn e.)
4. Yksityiskohtainen kuvaus määritettävistä tunnuksista ja käytettävästä
määritysmenetelmästä, mukaan lukien tarkka kuvaus kalibroinnista,
korjauksista ja/tai muunnoslaskutoimituksista, jotka ovat tarpeen, jotta
tulokset olisivat yhteensopivia hyväksyttyjen menetelmien mukaisesti
määritettyjentulostenkan ssa.
5. Suunniteltujen toimenpiteiden toteutusaikataulu (lomake 2 b)
g) Toimenpiteet liittyvät ilmatieteellisten mittausten järjestämiseen ja toteut-
tamiseenpysyvillä koealoilla:
1. Nykyisentilan teenkuvaus.
2. Ilmatieteellisissä mittauksissa käytettävienkoealojenlukumäärä (lomake
2 a).
3. Yksityiskohtainen kuvaus koealoilla käytettävistä mittausmenettelyistä
(mittaustenlukumäärä, kuvaus jn e.)
4 Yksityiskohtainen kuvaus määritettävistä tunnuksista ja käytettävästä
määritysmenetelmästä, mukaan lukien tarkka kuvaus kalibroinnista,
korjauksista ja/tai muunnoslaskutoimituksista, jotka ovat tarpeen, jotta
tulokset olisivat yhteensopivia hyväksyttyjen menetelmien mukaisesti
määritettyjentulostenkan ssa.
5 Suunniteltujen toimenpiteiden toteutusaikataulu (lomake 2 b)
5Edellä 4 a-4 g kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden kustannukset (lomake 2
a)
1 Verkon perustamis- tai laajentamiskustannukset [4 a].
1.1 Kustannukset koealaa kohti.
1.2 Kokonaiskustannukset.
1.3 Yhteisöltä haetuntuenmäärä.
2 Perustamis-, havainnointi- ja näytteenottokustannukset selvitystä kohti [4 b-
4 g].
2.1 Kustannukset koealaa kohti.
2.2 Kokonaiskustannukset.
2.3 Yhteisöltä haetuntuenmäärä.
3 Analysointi- ja arviointikustannukset selvitystä kohti [4 b-4 g].
3.1 Kustannukset koealaa kohti.
3.2 Kokonaiskustannukset.3.3 Yhteisöltä haetuntuenmäärä.
4 Hankkeen kokonaiskustannukset [perustamis- (1.2), havainnointi- ja/tai
näytteenottokustannusten (2.2) summa sekä analysointi- ja näytteenottokus-
tannusten (3.2) summa].1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 8
▼B
5 Yhteisöltä haetun tuen kokonaismäärä [perustamis- (1.3), havainnointi- ja/tai
näytteenottokustannusten (2.3) summa sekä analysointi- ja arviointikustan-
nusten (3.3) summa].
6Täytetään lomakkeet 2 a ja 2 b.
… Päivämäärä ja allekirjoitus1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 9
►(1)M1▼B1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 10
▼B1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 11
▼B
LIITE III
YHTEISET MENETELMÄT LATVUSTEN KUNNON INVENTOINNIN
TOTEUTTAMISEKSI PYSYVILLÄ KOEALOILLA
I Yleistä
Inventointi toteutetaan kaikilla pysyvillä koealoilla vuonna 1994 ja
toistetaanvuosittain .
II Inventointimenetelmä
II.1 Koepuiden valinta
Periaatteessa koko koealankaikkia päävaltapuita, valtapuita ja lisävalta-
puita (Kraftinpuuluokat 1 — 3) onseurattava. Jos koealaankuuluu suuri
määrä puita (esimerkiksi tiheissä metsiköissä) latvuksenarvioimiseen
käytettävien koepuiden määrää voidaan pienentää käyttämällä koeruutuja
(ks. liitteessä I oleva II.3 kohta). Tällöinkoeruudunkaikkia päävaltapuita,
valtapuita ja lisävaltapuita (Kraftinpuuluokat 1 — 3) onseurattava.
Tietyissä tapauksissa voidaansallia erilaisenjärjestelmänkäyttö
koepuiden määrän pienentämiseksi tai valitsemiseksi, kunhan se on
objektiivinen ja harhaton. Samaa menetelmää on sovellettava joka vuosi,
ja kussakinselvityksessä onarvioitava vähin tään20 puuta.
II.2 Arviointiajankohta
Inventointi toteutetaan uuden lehvästön kasvun päätyttyä ja ennen niiden
syksyisenvärin muutoksenalkamista.
II.3 Yleiset perustiedot
Seuraavat yleiset perustiedot onkoottava:
— koealann umero,
— puunn umero,
— puulaji,
— arviointipäivä.
II.4 Koepuiden arviointi
1 Lehti-/neulaskadon silmämääräinen arviointi
Lehti-/neulaskato arvioidaan 5 prosenttiyksikön luokissa käyttäen
vertailukohteena kyseisen kasvupaikan olosuhteissa täystuuheaa puuta.
Puut luokitellaan lehti-/neulaskatoasteen perusteella havainnoinnin
aikana ja kirjataan 5 prosenttiyksikön luokkiin.
2 Värinmuutoksen silmämääräinen arviointi
Puiden luokittelu värinmuutosasteen perusteella suoritetaan havain-
noinnin jälkeen.
Värinmuutosasteet määritellään seuraavasti:
Luokka VärinmuutosLehtien/neulasten
värinmuutos prosent-
teina
0 Ei lainkaan tai vähäinen 0-10
1 Lievä 11-25
2 Keskinkertainen 26-60
3 Voimakas > 60
4 Kuollut puu
3 Lisätunnukset
Lisätunnukset on lueteltu seuraavassa:
— helposti tunnistettavista syistä (hyönteiset, sienet, abioottiset tekijät)
johtuvat vauriot,
— vauriotyypin tunnistaminen,— koealan puita koskevat havainnot.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 12
▼M1
II.5 Tietojen siirtäminen
Jäsenvaltioiden tulee toimittaa komissiolle kutakin alaa koskeva mainittu
tieto yhdenmukaisessa muodossa (katso liite VII, lomakkeet 3a ja 3b).1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 13
▼B
LIITE IV
YHTEISET MENETELMÄT MAAPERÄN TILAN KARTOITTAMISEKSI
PYSYVILLÄ KOEALOILLA
I Yleistä
Inventointi toteutetaan kaikilla pysyvillä koealoilla vuosien 1994 ja 1996
välisenä aikana. Myös ennen vuotta 1994, mutta 1 päivän tammikuuta
1991 jälkeenkerättyjä ja an alysoituja maaperäntilaa koskevia tietoja
voidaan käyttää, jos on sovellettu jäljempänä kuvattuja menetelmiä.
Inventointi toistetaan jokaisella yksittäisellä näytteenottoalalla kymmenen
vuoden välein. Tämä liite perustuu Yhdistyneiden kansakuntien (YK)
Euroopantalouskomissionilman saasteidenmetsiinkohdistuvienvaiku-
tusten arviointia ja seurantaa koskevan ohjelman (kansainvälinen ICP-
Forests -yhteistyöohjelma) yhteydessä toimivan maaperäasiantuntijar-
yhmän työn tuloksiin. Viitataan mainitun asiantuntijaryhmän vuonna
1992 laatimaan oppaaseen. Kahden näytteenottokauden jälkeen maanäyt-
teistä määritettävät tunnukset harkitaan uudelleen.
II Inventointimenetelmä
II.1 Näytteenottopisteiden valinta
Maanäytteiden on oltava koealan oloja edustavia; ne on otettava
maannosprofiilista ja/tai maakairalla näytteenottokuopista. On varottava
vahingoittamasta koepuiden juuria.
II.2 Yleiset perustiedot
Seuraavat yleiset perustiedot onkoottava:
— koealann umero,
— näytteenotto- ja analysointipäivä.
II.3 Näytteenotossa käytettävien koealojen maaperään liittyvät ja fysikaaliset
ominaisuudet
Kunkin näytealan maaperän ominaisuudet määritellään. Profiilin kuvaus
on suotavaa tehdä Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maata-
lousjärjestön (FAO) suuntaviivoja noudattaen ( FAO Guidelines for Soil
Description , 3. uusittu painos, Rooma 1990) puskurivyöhykkeellä. On
huolehdittava siitä, että profiilinkuvaus tai kuvaukset toteutetaan
tosiasiallista näytteenottoaluetta edustavassa paikassa. On suotavaa
määrittää ”tilavuuspaino kuivana” häiriintymättömästä maasta ravinteiden
kokonaispitoisuuden laskemiseksi. Jos tiheyttä ei määritetä on suotavaa
laatia kohtuullinen arvio kyseisestä tunnuksesta. Raekoon määrittäminen
onpakollista. Raekokoluokat ovat seuraavat: < 2 µm, 2-63 µm, 63-
2000 µm (FAO). Jos 50 µm:ä käytetäänsiltti- ja hiekkaluokanrajan a, on
mainittu raja-arvo muutettava 63 µm:ksi.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 14
▼B
II.4 Näytteenottomenetelmä
Maanäytteet otetaan ennakolta määrätyn paksuisina kerroksina tai
maannoshorisonteitta. Kutakin kerrosta tai horisonttia kohti otetaan
vähintään yksi edustava, useista osanäytteistä koostuva kokoomanäyte
tai useita näytteitä; kokoomanäytettä varten kerättyjen osanäytteiden
määrä sekä näytteenottopäivä on ilmoitettava. Orgaanisista kerroksista (O-
kerros ja H-kerros)(*) otetaan näytteet erikseen. Jos näytteet otetaan
ennakolta määrätyn paksuisina kerroksina, on käytettävä seuraavia
kerroksia:
— 0-10 cm (0-5 ja 5-10 suositellaanotettavaksi erikseen )
— 10-20 cm,
— 20-40 cm,— 40-80 cm.
II.5 Kuljetus, varastointi ja esikäsittely
Näytteet onkuljetettava ja varastoitava siten , että kemialliset muutokset
ovat mahdollisimmanvähäiset. Kuljetus-ja varastoin titapa onilmoitettava
(odotusajat mukaan lukien). Ongelmat ja poikkeamat menetelmistä on
tarvittaessa ilmoitettava yksityiskohtaisesti. Onsuotavaa varastoida osa
näytteistä maanäytepankkiin niiden vertailemiseksi myöhemmin otettaviin
näytteisiin (esimerkiksi 10 vuoden kuluttua).Ennen analysointia näytteet
onesikäsiteltävä. Suurikokoiset osat (yli 2 mm) onotettava pois ja
näytteet on kuivattava (enintään 40 ºC:n lämpötilassa) sekä jauhettava tai
seulottava.
II.6 Määritysmenetelmät
Metsämaan näytteenotto-ja määritysmenetelmiä koskevassa oppaassa,
jonka on laatinut kansainvälisen ICP — Forests -yhteistyöohjelman
maaperäasiantuntijaryhmä, kuvataan maaperän eri tunnusten määritykseen
sovellettavia menetelmiä. On suotavaa käyttää hyväksyttyjä menetelmiä.
Muita (kansallisia) menetelmiä sovellettaessa määrityksen tulokset janiiden vertailukelpoisuus on selostettava yksityiskohtaisesti. Metsämaan
tilan kartoituksessa on erotettava pakolliset tunnukset ja vapaaehtoiset
tunnukset (ks. jäljempänä esitetty luettelo).
Pakolliset tunnukset ja vapaaehtoiset tunnukset sekä niitä vastaavat
hyväksytyt määritysmenetelmät ovat seuraavat:
Tunnus Yksiköt H/O MinHyväksytyt mene-
telmätHuomau-
tukset
pH (CaCl2) Pakollinen Pakollinen Labex 8703-01-1-1
ja ISO/TC190/SC3/
GT8
Orgaaninen hiili
(C-org)(g:kg) Pakollinen Pakollinen Kuivapoltto
Typpi (N) (g:kg) Pakollinen Pakollinen Kuivapoltto
Fosfori (P) (mg:kg) Pakollinen Vapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
Kalium (K) (mg:kg) Pakollinen Vapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 15
(*) YK-ECE:n kansainvälisen yhteistyöohjelman maaperäasiantuntijaryhmässä on sovittu
FAO:nmaaperänkuvausta koskeviinsuun taviivoihin(1990) sisältyvienmääritelmienkäyttämisestä, ja orgaanisten kerrosten määritelmät ovat seuraavat:
— H-kerrokset tai -horisontit: kerrokset, joissa orgaaninen aines on vallitsevana ja
jotka muodostuvat hajoamattoman tai osittain hajonneen orgaanisen aineksenkasautuessa maan pinnalle, joka voi olla veden alla. Kaikki H-horisontit ovat pitkiäjaksoja veden kyllästämiä tai ne ovat ainakin olleet ennen keinotekoisen ojituksenaiheuttamaa kuivumista. H-horisontti voi olla kivennäismaan pintakerros tai
hautautuneena miten syvällä tahansa.
— O-kerrokset tai -horisontit: kerrokset, joissa orgaaninen aines on vallitsevana ja
jotka muodostuvat hajoamattoman tai osittain hajonneen karikkeen, kuten lehtien,neulasten, risujen, sammaleen ja jäkälän kasautuessa maan pinnalle; ne voivat ollakivennäis- tai orgaanisen maan päällä. O-kerrokset eivät ole pitkiä jaksoja veden
kyllästämiä. Kivennäisten tilavuusprosenttiosuus kerrosten ainesten määrästä on
pieni ja paino yleensä paljon alle puolet kokonaispainosta. O-horisontti voi ollakivennäismaan pintakerros tai hautautuneena miten syvällä tahansa. Orgaanisistaaineksista syvempiin kivennäismaakerroksiin sedimentoitumalla syntynyt horisonttiei ole O-tyyppiä, vaikka tietyissä näin muodostuneissa horisonteissa on paljon
orgaanista ainesta.
▼B
Tunnus Yksiköt H/O MinHyväksytyt mene-
telmätHuomau-
tukset
Kalsium (Ca) (mg:kg) Pakollinen Vapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
Magnesium (Mg) (mg:kg) Pakollinen Vapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
Orgaaninen
kerros(kg:m2) Pakollinen Tiheys(sylint.)
Kalsiumkarbo-
naatti (CaCO3)(g:kg) Vapaaeh-
toinenPakollinen AFNOR X 31-105 jos pH
(CaCl2)>6
Vaihtuva happa-
muus (Ac-Exc)(cmol+:kg) Vapaaeh-
toinenPakollinen Titraus
Vaihtuvat
emäskationit
(BCE)(cmol+:kg) Vapaaeh-
toinenPakollinen BaCl2-uutto
Vaihtuvat
happamat
kationit (ACE)(cmol+:kg) Vapaaeh-
toinenPakollinen BaCl2-uutto
Ioninvaihtokapa-
siteetti (CEC)(cmol+:kg) Vapaaeh-
toinenPakollinen Bascomb
Emäskyllästy-
saste (BaseSat)(%) Vapaaeh-
toinenPakollinen Labex L8703-26-1-1
Natrium (Na) (mg:kg) Vapaaeh-
toinenVapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
Alumiini (Al) (mg:kg) Vapaaeh-
toinenVapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
Rauta (Fe) (mg:kg) Vapaaeh-
toinenVapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
Kromi (Cr) (mg:kg) Vapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
Nikkeli (Ni) (mg:kg) Vapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
Mangaani (Mn) (mg:kg) Vapaaeh-
toinenVapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
Sinkki (Zn) (mg:kg) Vapaaeh-
toinenVapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
Kupari (Cu) (mg:kg) Vapaaeh-
toinenVapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
Lyijy (Pb) (mg:kg) Vapaaeh-
toinenVapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
Kadmium (Cd) (mg:kg) Vapaaeh-
toinenVapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
Elohopea (Hg) (mg:kg) Vapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
Rikki (S) (mg:kg) Vapaaeh-
toinenVapaaeh-
toinenKuningasvesiuutto
pH(H2O) Vapaaeh-
toinenVapaaeh-
toinenpH-elektrodi
Sähkönjohtokyky
(EC)(mS/m) Vapaaeh-
toinenVapaaeh-
toinenJohtokykymittari
Jäsenvaltioilla on oikeus määrittää useampia vapaaehtoisia tunnuksia,
määrittää ne kaikki tai vain osa niistä.
II.7 Tietojen siirtäminen
Jäsenvaltioiden on vuosittain toimitettava komissiolle nämä tiedot
jokaisenkoealanosalta stan dardoidussa muodossa (ks. liite VII a,
lomakkeet 4 a, 4 b ja 4 c).1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 16
▼B
LIITE V
YHTEISET MENETELMÄT LEHTIEN JA NEULASTEN KUNNON
INVENTOINNIN TOTEUTTAMISEKSI PYSYVILLÄ KOEALOILLA
I Yleistä
Inventointi toteutetaan kaikilla pysyvillä koealoilla. Ensimmäinen
yhteinen inventointi saatetaan päätökseen ennen vuoden 1996 kesää.
Vaikka inventointi on suotavaa toteuttaa ilmoitettuina ajanjaksoina eli
vuoden1995 kesällä ja talvella 1995/1996, senjakamin enkahdenvuoden
ajalle voidaan sallia. Inventointi toistetaan jokaisella yksittäisellä koealalla
kahden vuoden välein. Seuraavassa esitetyt tekniset yksityiskohdat
perustuvat kansainvälisen ICP-Forests -yhteistyöohjelman lehti- ja neula-
sanalyysia käsittelevän asiantuntijaryhmän työn tuloksiin. Viitataan
mainitun asiantuntijaryhmän laatimaan oppaaseen (1993).
II Inventointimenetelmä
II.1 Näytteenottoajankohta
Lehtipuut (lehtikuuset mukaan lukien): näytteet on otettava, kun uudet
lehdet ovat täysin kehittyneet ja ennen ensimmäisiä syksyisiä kellastu-
misen ja vanhenemisen merkkejä. Ainavihannat puut: näytteenotto on
suoritettava lepokauden aikana. Jäsenvaltioita kehotetaan määrittelemään
kunkin alueen osalta, ja alueiden sisällä tasanko- ja vuoristoalueiden
osalta, eri lajien näytteiden ottamiseen ja analyysiin parhaiten soveltuva
aika, ja noudattamaan sitä.
II.2 Puiden valinta
Joka toinen vuosi otetaan näytteitä vähintään viidestä puusta jokaisen
koealalla esiintyvän pääpuulajin osalta.
Näytteenottoon tarvittavien puiden lukumäärä valitaan siten, että:
— puut eivät ole samoja kuin latvusten kunnon arvioimiseen käytetyt
puut, jotta peräkkäiset näytteenotot eivät aiheuttaisi lehti- tai
neulaskatoa,
— jos elinvoiman arviointi rajoitetaan koeruudun puihin, lehti- tai
neulasnäytteiden ottamiseen käytettävien puiden on sijaittava koealan
muussa osassa. Jos koeruutua ei käytetä, näytteenottopuut valitaan
puskurivyöhykkeenpuista. Tällöinpuskurivyöhykkeeltä valituille
puille annetaan erityinen numero (ks. liite VII),
— puut kuuluvat päävaltapuu- ja valtapuuluokkiin(latvustoltaansulk-
eutuneet metsät) tai sellaisten puiden ryhmään, joiden keskimääräinen
pituus on± 20 % (latvustoltaanavoimet metsät),
— puut sijaitsevat lähellä paikkoja, joista on otettu maanäytteet analyysia
varten; on kuitenkin varottava vahingoittamasta koepuiden pääjuuria
maanäytteitä otettaessa,
— puut ovat koealankeskimääräistä lehti-/n eulaskatoastetta edustavia
(noin 5 % keskimääräisestä lehti-/neulaskadosta)
— puut ovat koealankun toa edustavia.
Vuosien kuluessa on käytettävä samoja koepuita, ja ne on numeroitava.
Sellaistenpuulajienosalta, joilla onheikosti kehittyn eet latvukset ja liian
vähänn eulaskertoja (tai lehtiä), onsallittua (joskaanei suotavaa) käyttää
vuorotellenkahta viidenpuunsarjaa koepuidenvahin goittamisen
välttämiseksi. Kummankin sarjan on täytettävä edellä määritellyt vaati-
mukset.
Ainoastaan yhteisön pääpuulajeihin kuuluvista puista otetaan näytteitä tai
suoritetaan inventointi (ks. liitteessä VII oleva 15 kohta).
Lehti- tai neulasnäytteiden ottamista varten valittujen puiden latvuksen
kunto on arvioitava (ks. liite III) olemassa olevia tai erikseen annettuja
numeroita käyttäen.
II.3 Yleiset perustiedot
Seuraavat yleiset perustiedot onkoottava:
— koealann umero,
— näytteenotto- ja analysointipäivä,
— puulaji.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 17
▼B
II.4 Lehtien ja neulasten valinta ja määrä
Koealanpuidenkaatamin enonkielletty, koska se voi vaikuttaa lehtientai
neulasten näytteenottomenetelmään. On tärkeää, että näytteeksi otetut
lehdet tai neulaset ovat kehittyneet täydessä valossa. Yleisesti ottaen
ainavihantien puiden meneillään olevan vuoden lehdet tai neulaset
soveltuvat parhaiten puiden ravinnetilan arvioimiseen, mutta tiettyjen
alkuaineiden osalta voi osoittautua kiinnostavaksi verrata vanhempien
lehtien tai neulasten ja meneillään olevan vuoden lehtien tai neulasten
pitoisuuksia.
Näytteeksi otetut lehdet tai neulaset on otettava latvuksen ylimmästä
kolmanneksesta, ei kuitenkaan havupuiden aivan ylimmistä oksakiehkur-
oista; puustoissa, joissa vuosikasvaimet ovat selvästi tunnistettavissa, on
suotavaa ottaa näytteet seitsemännen ja viidennentoista vuosikasvaimen
väliltä. Lehtipuiden osalta näytteet otetaan meneillään olevan vuoden
lehdistä tai neulasista.
Ainavihantien puiden osalta on suotavaa ottaa sekä meneillään olevan
vuoden neulasia tai lehtiä että kaksivuotiaita (edellisvuoden) neulasia tai
lehtiä.
Kaikissa tapauksissa on huolehdittava siitä, että näytelehdet tai -neulaset
ovat täysinkehittyn eitä erityisesti sellaistenpuulajienosalta, jotka
versovat useammankerranvuodessa (esimerkiksi Pinus halepensis ,
Pseudotsuga menziesii ,Eucalyptus sp.,Quercus sp.).Larixsp.- ja
Cedrussp. -lajienosalta n äytteet otetaanedellisenvuodenlyhyistä oksista.
Yleensä näytteenotto on toteutettava siten, että kaikki ilmansuunnat ovat
edustettuina koepuusarjassa. Tarvittaessa on sallittua ottaa useiden
ilmansuuntien näytteitä sarjan jokaisesta koepuusta. Erityisissä paikoissa,
joissa yhden ilmansuunnan vaikutus on ilmeinen (esimerkiksi jyrkät
rinteet tai voimakas vallitseva tuuli), näytteet otetaan ainoastaan yhdestä
ilmansuunnasta, jonka on oltava aina sama. Kyseisissä tapauksissa on
tarpeen ilmoittaa ilmansuunnan perustelut.
Pääasialliset alkuaineet sekä Fe, Mn, Zn ja Cu on suotavaa määrittää 30
grammasta tuoreita lehtiä tai neulasia jokaista näytteenottoon kuuluvaa
ikäluokkaa kohti.
Jäsenvaltiot voivat päättää ottaa näytteeksi suuremman määrän lehti- tai
neulasainesta omien määritysmenetelmiensä tarpeiden mukaan tai
näytteiden säilyttämiseksi myöhempiä tarkoituksia varten.
II.5 Näytteenottotavat
Koska puita ei voida kaataa, kaikki tarkoituksenmukaiset puustojen
tyypin, koon jne. huomioon ottavat näytteenottotavat on hyväksyttävä, jos
ne eivät aiheuta näytteiden kontaminoitumista, vakavia vaurioita puille tai
vaaraa näytteenotosta vastaavalle henkilökunnalle.
II.6 Näytteiden esikäsittely ennen lähettämistä laboratorioon analysoitavaksi
Näytteitä otetaanvähin täänviidestä puusta koealanjokaisenpääpuulajin
osalta, ja näitä viittä näytettä säilytetään kutakin omassa pussissaan.
Analyysia varten valmistetaan useista osanäytteistä koostuva kokooma-
näyte sekoittamalla yhtä suuret määrät kutakin viittä näytettä (jos mainitut
viisi puuta analysoidaan yksittäin, keskiarvo lasketaan jokaisen alkuaineen
osalta).
Lehtipuidenosalta voi olla suotavaa irrottaa lehdet oksista (tai tiettyjen
puulajienosalta jopa erotella lehdykät keskiruodista), mikä ontarpeeton ta
havupuidenosalta. Samanvuodenversot ja toisenvuodenversot
erotellaanja n iitä säilytetäänerillisissä pusseissa. Onsuotavaa käyttää
rei'itettyjä suurtiheyspolyeteenipusseja. Näytteiden on mahdollisuuksien
mukaan annettava kuivaa puhtaassa tilassa ja ne on varastoitava viileään
paikkaanrei'itetyissä suurtiheyspolyeteen ipusseissa. Onhuolellisesti
varmistettava, että jokaiseen näytteeseen tehdään selvät merkinnät
(metsä, koealan numero, puulaji, neulasten ikä jne.) ennen sen lähettämistä
laboratorioon analysoitavaksi. Mainitut tiedot on merkittävä pussin päälle
(suoraan pussinpintaan lähtemättömällä musteella tai kiinnittämällä siihen
etiketti). Onsuotavaa merkitä tiedot toistamiseenpussinsisäpuolelle
paperietiketille lähtemättömällä musteella. Etiketti ontaitettava, jotta
vältetään lehtien tai neulasten kontaminoituminen musteesta.
II.7 Analyysia edeltävä käsittely
Pysyvillä koealoilla tapahtuvaa jatkuvaa intensiiviseurantaa sekä saman
vuodenversojenseuran taa vartenonsuotavaa määrittää sadanlehdentai
tuhannen neulasen massa sekä versojen massa.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 18
▼B
Lehtiruoteja ei ole tarpeenleikata lehdistä, mutta jos onkyse
lehtisekoituksesta, voidaanerotella lehdykät keskiruodista, jos sitä ei ole
tehty metsässä. Kontaminaatiovaaran välttämiseksi ei pidä käyttää
talkittuja muovikäsineitä.
Näytteitä ei ole tarpeenpestä järjestelmällisesti, mutta pesemin envoi olla
suotavaa alueilla, joissa ilmanpilaan tumisaste onkorkea tai jotka
sijaitsevat lähellä merta. Näytteet pestäänvedellä, johonei ole lisätty
mitään.
Näytteet kuivatetaan kuivausuunissa enintään 80 ºC:n lämpötilassa
vähintään 24 tunnin ajan. Neulaset irrotetaan oksista yhtä varovaisesti
kuinlehdykät keskiruodista.
Kuivat näytteet jauhetaan mahdollisimman homogeeniseksi hienojakoi-
seksi jauheeksi. Jäljelle jää aina joitakin kuituja puulajista riippuen, mistä
ei aiheudu suurta haittaa, jos kuidut ovat pienikokoisia ja jos jauhe
sekoitetaan huolellisesti ennen näytteiden ottamista analyysia varten.
Määritettäessä Mn, Fe, Cu, Cd, Al ja Pb on varmistettava, että
jauhatusmyllystä ei joudu epäpuhtauksia näytteisiin. Mylly voidaan testata
jauhamalla kuivattuja selluloosakuituja ja määrittämällä niiden alkuaineet
ennen ja jälkeen jauhamisen.
II.8 Kemiallinen analyysi
Ainoastaan alkuaineiden kokonaispitoisuus määritetään.
Lehti- ja neulasnäytteiden otto- ja määritysmenetelmiä koskevassa
oppaassa, jonka on laatinut kansainvälisen ICP-Forests -yhteistyöohjelman
lehti- ja neulasasiantuntijaryhmä, kuvataan eri lehti- ja neulastunnusten
määritykseensovellettavia men etelmiä.
Kukin maa saa käyttää kansallisia menetelmiään. On kuitenkin tarpeen
vertailla kansallisin menetelmin saatuja kokonaispitoisuuksia standardoi-
duista vertailunäytteistä saatuihin varmistettuihin pitoisuuksiin. Lehti- tai
neulasinventoinnissa erotetaan pakolliset tunnukset ja vapaaehtoiset
tunnukset (ks. jäljempänä esitetty luettelo).
Tunnukset:
Pakolliset tunnukset Vapaaehtoiset tunnukset
Typpi (N)
Rikki (S)
Fosfori (P)
Kalsium (Ca)
Magnesium (Mg)
Kalium (K)Natrium (Na)
Sinkki (Zn)
Mangaani (Mn)
Rauta (Fe)
Kupari (Cu)
Alumiini (Al)
Boori (B)
Lyijy (Pb)
Jäsenvaltioilla on oikeus määrittää useampia vapaaehtoisia tunnuksia,
määrittää ne kaikki tai vain osa niistä.
II.9 Tietojen siirtäminen
Jäsenvaltioiden on vuosittain toimitettava komissiolle nämä tiedot
jokaisenkoealanosalta stan dardoidussa muodossa (ks. liite VII a,
lomakkeet 5 a, 5 b ja 5 c).1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 19
▼B
LIITE VI
YHTEISET MENETELMÄT KASVUMUUTOSTEN MÄÄRITTÄMISEKSI
PYSYVILLÄ KOEALOILLA
I Yleistä
Ensimmäiset mittaukset toteutetaan kaikilla pysyvillä koealoilla vuosien
1994 ja 1996 välisenä aikana. Kasvutunnusten mittaaminen jaetaan
kahteenosaan :
— puun tunnusten määräajoin suoritettavat mittaukset,
— lustojen analysointi kairanlastujen ja sahauskiekkojen avulla (vapaaeh-
toinen).
Määräajoinsuoritettavat mittaukset toistetaankullakinyksittäisellä
koealalla lepokauden1999 — 2000 aikan a ja senjälkeenviidenvuoden
välein. Kairanlastu- ja sahauskiekkonäytteiden ottaminen ja analysointi
voitaisiinsuorittaa mieluitenkoealanperustamisenaikan a tai piansen
jälkeen.
Seuraavassa esitetyt tekniset yksityiskohdat perustuvat kansainvälisen
ICP—Forests -yhteistyöohjelman kasvuasiantuntijaryhmän työn tuloksiin.
Viitataan mainitun asiantuntijaryhmän laatimaan oppaaseen.
Tässä kuvatut menetelmät eivät sovellu macciapensaikolle tai samantyyp-
piselle kasvillisuudelle.
II Inventointimenetelmä
II.1 Mittausajankohta
Mittaukset onsuoritettava lepokaudenaikan a.
II.2 Koepuiden valinta
Periaatteessa koko koealankaikkia puita onseurattava. Jos koealaan
kuuluu paljonpuita (kutentiheissä metsiköissä), siitä onvoitu rajata
koeruutu puidenarvioin tia varten(esimerkiksi latvuksenja kasvun
arvioimiseksi). Tällöinonsuoritettava koeruudunpuidenseuran taa.
Koeruudun on inventointihetkellä oltava riittävän suuri, jotta voidaan
laatia luotettavia arvioita puustonkasvusta koko mittausajalta. Koeruudun
tarkka koko onmääritettävä ja ilmoitettava.
II.3 Menetelmät
Määräajoinsuoritettavat mittaukset.
Joka viides vuosi mitataankaikki koealanja koeruudunpuut.
Lustoanalyysi (kairanlastut ja runkokiekot). Koska kairanlastujen otta-
minen saattaa vaikuttaa muihin mittaustuloksiin, kyseiset näytteet otetaan
koealanulkopuolisista puista. Koska sahauskiekkon äytteidenottamiseen
tarkoitetut puut onkaadettava, valittujenpuidenonsijaittava sellaisella
etäisyydellä koealasta, ettei kyseinen hakkuu mitenkään vaikuta seurannan
kohteena oleviin koealan puihin. Kaatokoepuiden on samalla oltava
koealanpuita edustavia. Mahdollisuuksienmukaanonkäytettävä
mahdollisimman paljon tavanomaisen metsänkäsittelyn yhteydessä
kaadettuja puita.
II.4 Yleiset perustiedot
Seuraavat yleiset perustiedot onkoottava:
— koealann umero,
— näytteenotto- ja analysointipäivä,— puunn umero.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 20
▼B
II.5 Mitattavat tunnukset
Pakolliset tunnukset Vapaaehtoiset tunnukset
Määräajoinsuoritettavat
mittauksetPuulaji
Rinnankorkeusläpimitta
Metsänhoitotoimenpiteitä
koskevat tiedotKuori
Puunpituus
LatvuksenpituusLatvuksenleveys
Tilavuusarviot
Lustoanalyysi Luston paksuus
Kuorettomanläpimitankehitys 5
vuodenjaksoin a
Pohjapinta-ala ja tilavuusarviot
Jäsenvaltioilla on oikeus määrittää useampia vapaaehtoisia tunnuksia,
määrittää ne kaikki tai vain osa niistä.
Jäsenvaltioilla on lupa käyttää omia järjestelmiään ja menetelmiään.
Menetelmäehdotuksia ja mittausmenettelyiden yksityiskohtia esitetään
kansainvälisen ICP—Forests -yhteistyöohjelman kasvuasiantuntijaryhmän
laatimassa kasvua koskevassa oppaanosassa.
II.6 Tietojen siirtäminen
Jäsenvaltioiden on vuosittain toimitettava komissiolle nämä tiedot
jokaisenkoealanosalta stan dardoidussa muodossa (ks. liite VII a,
lomakkeet 6 a, 6 b, 6 c ja 6 d).1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 21
▼B
LIITE VII
YHTEISET SUUNTAVIIVAT PYSYVILLÄ KOEALOILLA SUORITETUN
SEURANNAN TULOSTEN TIEDOKSI ANTAMISESTA JA NIIDEN
TULKITSEMISESTA
I Yleistä
Pysyvienkoealojenverkontarkoituksen a onsaada yksityiskohtaisia tietoja
yhteisönmetsäekosysteemienkehityksestä ja pyrkiä luomaanvastaavuus-
suhde ympäristötekijöiden vaihtelun, erityisesti ilman pilaantumisen, ja
metsäekosysteemienreaktioidenvälille.
Tämä tavoite voidaantoteuttaa vainarvioimalla koealoilta kerättyjä
tuloksia. Pysyvienkoealojentulostenalueellisessa tai yhteisöntasolla
tehtävässä vertailussa on oltava hyvin varovainen.
On suotavaa antaa kunkin selvityksen (tai sen loppuun suoritetun osan)
vahvistetut tulokset komissiontarkasteltavaksi heti, kunmain itut tulokset
ovat saatavilla tämän liitteen standardoituja lomakkeita käyttäen. Jäsen-
valtioidenontoimitettava komissiolle vuosien1991 ja 1996 välisen ä
aikana kullakin pysyvällä koealalla suoritettujen inventointien yhteydessä
kerätyt tiedot sekä koealakohtainen tulosten tulkinta.
Joulukuun 31 päivään 1996 mennessä kaikkien tulosten ja niiden
kansallisten tulkintojen on oltava komission hallussa standardoidussa
muodossa lisäarviointia varten.
Vuoden 1996 jälkeen suoritetuista inventoinneista saadut vahvistetut
tulokset toimitetaankomissiolle selvitystenpäätteeksi viidenvuoden
välein (esimerkiksi 31 päivänä joulukuuta 2001, 2006 jne.).
Tässä liitteessä ilmoitetaan yksityiskohtaiset säännöt inventointitulosten
esittämisestä ja niiden tulkinnasta.
II Tietojen esittämistä koskevat yleiset tekniset tiedot
II.1 Tarvittava tietojenkäsittelylaitteisto
Tietojen siirtämiseen käytettävä väline on 3,5-tuumainen levyke (DSDD
tai HD). Siitä on tullut kansainvälinen standardi, sillä se on halpa ja
kestävä. Onkäytettävä hyvälaatuisia levykkeitä.
II.2 Tarvittavat ohjelmistot
Levykkeet pohjustetaansopivalle tiheydelle (DSDD= matala tiheys ja HD
= korkea tiheys) DOS 2.1-käyttöjärjestelmää tai uudempaa versiota
käyttäen; levykkeiden on oltava täysin IBM-yhteensopivia. Kaikki
levykkeellä olevat tiedot onesitettävä ASCII-merkistöä käyttäen .
II.3 Tiedostot
Jokaisella disketillä (tai diskettisarjalla) onkoealatiedosto ja erityistie-
dostot: tiedosto, joka sisältää koealantietojenyhteen vedonja tiedosto tai
tiedostot, jotka sisältävät selvityskohtaiset inventointitulokset. Liitteessä
IX a esitetään yksityiskohtaiset tiedot mainittujen tiedostojen nimistä ja
sisällöstä.
II.4 Esimerkki levykkeellä
Levyke, jossa onesimerkki tiedostojenraken teesta ja sisällöstä, lähetetään
pyynnöstä.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 22
▼B
LIITE VIIa
KUTAKIN PYSYVÄÄ KOEALAA KOSKEVIEN TIETOJEN ESITTÄ-
MINEN DIGITAALISESSA MUODOSSA
Tiedostojen selvityskohtaiset nimitykset
Edellä olevat liitteet sisältävät inventoinneissa käytettävien menetelmien
yksityiskohtaisen kuvauksen. Havainnoimisen, näytteenoton/analysoinnin,
vahvistamisenja arvioimisenjälkeentulokset onesitettävä komissiolle
standardoidussa muodossa. Tässä liitteessä määritellään kussakin arvioinnissa
käytettävä standardoitu muoto.
Kunkin arvioinnin osalta vahvistetut tulokset esitetään yhdessä tai useammassa
tiedostossa standardoidussa muodossa.
Arviointi LiiteMittausti-
heysTiedostonn imi
Perustaminen I Kerran XXGENER. PLT
Latvuksenkunno-
ninventointiIII VuosittainXX1995. PLT,XX1995. TRE
Maaperäntilan
kartoitusIV 5 tai 10
vuoden
väleinXX1995. PLS,XX1995. SOM,XX1995. SOO
Lehtienja
neulasten kunnon
inventointiV 2 vuoden
väleinXX1995. PLF,XX1995. FOM,XX1995. FOO
Kasvu VI 5 vuoden
väleinXX1995. PLI,XX1995. IPM,XX1995. IRA,XX1995. IEV
Laskeuma VIII jatkuva XX1995.PLD, XX1995.DEM, XX1995.DEO,
XX1995.DEA
Säätiedot IX jatkuva XX1995.PLM, XX1995.MEM, XX1995.MEC, Kaavake 8d,
XX1995.MEO et XX1995.MED
Kukin tiedostonimi koostuu kaksikirjaimisesta maan koodista (jota nimiluette-
lossa vastaa XX), sitä seuraavasta arviointivuodesta (esimerkissä 1995) tai
merkkijonosta GENER, kun tieto annetaan vain kerran, pisteestä sekä siitä
seuraavasta kolmikirjaimisesta koodista. Tämä kolmikirjaiminen koodi koostuu
näytealojen osalta kirjaimista PL ja arvointilajin ensimmäisestä kirjaimesta: Soil
1. maaperä, Foliage 1. lehdet, Increment 1. kasvu, Deposition 1. laskeumat ja
Meteorology 1. säätiedot. Tämä kolmenkirjaimenkoodi koostuu tiedot
sisältävientiedostojenosalta kahdesta (tai yhdestä) kirjaimesta, jotka viittaavat
maaperään(SOil), lehtiin(FOliage), kasvuun(INcremen t), laskeumiin(DEposi-
tion) tai sääoloihin (MEteorology) ja yhdestä (tai kahdesta) kirjaimesta, joka
viittaa pakollisuuteen (Mandatory), vapaaehtoisuuteen (Optional) tai kasvun
arvioinnin eri osiin (EValuation), laskeumien arviointiin (Air) tai sääoloihin
(Climate, Damage).
Jos 16 × 16 kilometrin verkon näytealojen tietoja kootaan samaan paikkaan,
tiedot saattavat sekoittua, jos niissä käytetään samoja tiedostonimiä. Tällöin yllä
olevientiedoston imienvuosikoodeihinvoidaanlisätä 1000 (esim.
XX2995.SOM).1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 23
▼M1
▼B
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 24
▼B
Lomake 1 b
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 25
▼B
Lomake 3a
XX1993.PLT
Koealoilla suoritettavaan tietojen keruuseen liittyvän, latvusten kunnon inventoinnissa käytettävän tiedoston sisältö (ks. liite III)
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 26
▼B
Lomake 3b
XX1993.TR.E
Puita koskevien tietojen keruuseen liittyvän, latvuksen kunnon inventoinnissa käytettävän tiedoston sisältö (ks. liite III)
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 27
▼B
Lomake 4a
XX1993.PL.S
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 28
▼B
Lomake 4b
XX1993.SO.M
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 29
Lomake 4 c
XX1993.SOO
Maaperäanalyysia koskevien (vapaaehtoisten) tietojen keruuseen liittyvän tiedoston sisältö
▼B1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 30
▼B1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 31
▼B
Lomake 5a
XX1993.PL.F
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 32
▼B1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 33
▼B
Lomake 5c
XX1993.FOO
Lehti-ja neulasanalyysin (vapaaehtoisia) tietoja koskevan tiedoston sisältö
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 34
▼B
Lomake 6 a
XX1993.PLI
Koealaa koskevan, kasvua varten käytettävän suppean tiedoston sisältö (ks. liite VI)
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 35
▼B
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 36
▼B1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 37
▼B1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 38
▼M1
Kaavake 7a
XX1995.PLD
Suppean näytealatiedoston sisältö — käytetään yhdessä laskeutumamittausten kanssa
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 39
Kaavake 7b
XX1995.DEM
Laskeumamittaustiedostojen sisältö (pakolliset muuttujat)
▼M11994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 40
▼M11994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 41
Kaavake 7c
XX1995.DEO
Laskeumamittaustiedoston sisältö (vapaaehtoinen)
▼M11994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 42
▼M11994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 43
▼M1
Kaavake 7d
XX1995.DEA
Laskeuman määrää ilmassa koskevan mittaustiedoston sisältö (vapaaehtoinen)
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 44
▼M1
Kaavake 8a
XX1995.PLM
Suppean näytealatiedoston sisältö — käytetään yhdessä laskeutumamittausten kanssa
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 45
▼M1
Kaavake 8b
XX1995.MEM
Sääoloja koskevien mittaustiedostojen sisältö
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 46
Kaavake 8c
XX1995.MEC
Ilmaston arviointitiedostojen sisältö
▼M11994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 47
▼M1
Kaavake 8d
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 48
▼M1
Kaavake 8e
XX1995.MEO
Havaittujen tapahtumien/ilmiöiden esiintymätiedostojen sisältö
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 49
▼M1
Kaavake 8f
XX1995.MED
Alakohtaisten vauriotiedostojen sisältö
1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 50
▼B
LUETTELOT KOMISSIOLLE TOIMITETTAVIEN PYSYVILLÄ KOEA-
LOILLA SUORITETTUJEN SELVITYSTEN TULOSTEN KOODEISTA
Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä seuraavat määräykset ja koodit yhteisten
havaintojen täydentämiseksi:
Koealaa koskevat tiedot1. Maa
01: Ranska
02: Belgia03: Alankomaat
04: Saksanliittotasavalta
05: Italia
06: Yhdistynyt kuningaskunta
07: Irlanti08: Tanska
09: Helleenien
10: Portugali
11: Espanja
12: Luxemburg
2. Koealan numero
Koealan numero on yhtä kuin kullekin pysyvälle koealalle valinnan tai
perustamisen yhteydessä annettava numero.
3. Havainnointipäivä, arviointipäivä, analysointipäivä
Päivämäärät ilmoitetaanseuraavasti: päivä, kuukausi ja vuosi.
Esimerkki:
Päivä Kuukausi Vuosi
08 09 94
4. Leveys-ja pituuskoordinaatit
Ilmoitetaankoealankeskipisteenleveys- ja pituuskoordin aattienkuusi
numeroa.
Esimerkki:
+/− Asteet Minuutit Sekunnit
— leveysaste +501027
— pituusaste −011532
ensimmäisessä ruudussa ilmoitetaan + tai-koordinaatti.
5. Pääpuulajin vedensaanti (arvio)
1: riittämätön
2: riittävä
3: liiallinen
6. Humustyyppi
1: mull
2: moder
3: mor
4: anmor
5: turve6: muu
7: raaka (Roh)1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 51
▼B
7. Korkeus merenpinnasta
1:≤50 m
2: 51-100 m3: 101-150 m
4: 151-200 m
5: 201-250 m
6: 251-300 m
7: 301-350 m8: 351-400 m
9: 401-450 m
10: 451-500 m11: 501-550 m
12: 551-600 m
13: 601-650 m14: 651-700 m
15: 701-750 m
16: 751-800 m17: 801-850 m
18: 851- 900 m
19: 901- 950 m
20: 951-1 000m
21: 1 001-1 050 m22: 1 051-1 100 m
23: 1 101-1 150 m
24: 1 151-1 200 m25: 1 201-1 250 m
26: 1 251-1 300 m
27: 1 301-1 350 m28: 1 351-1 400 m
29: 1 401-1 450 m
30: 1 451-1 500 m31: 1 501-1 550 m
32: 1 551-1 600 m
33: 1 601-1 650 m34: 1 651-1 700 m
35: 1 701-1 750 m
36: 1 751-1 800 m
37: 1 801-1 850 m
38: 1 851-1 900 m39: 1 901-1 950 m
40: 1 951-2 000 m
41: 2 001-2 050 m42: 2 051-2 100 m
43: 2 101-2 150 m
44: 2 151-2 200 m45: 2 201-2 250 m
46: 2 251-2 300 m
47: 2 301-2 350 m48: 2 351-2 400 m
49: 2 401-2 450 m
50: 2 451-2 500 m
51: > 2 500 m
8. Ilmansuunta
1: N
2: NE
3: E
4: SE5: S
6: SW
7: W8: NW
9: Tasainen1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 52
▼B
9. Vallitsevan jakson keski-ikä (vuosia)
1:≤20
2: 21-403: 41-604: 61-805: 81-1006: 101-1207: > 208: ikäjakaumaltaan epäsäännölliset puustot
10. Maannostyypit
Fluvisols
101 Eutric Fluvisols
102 Calcaric Fluvisols103 Dystric Fluvisols104 Mollic Fluvisols105 Umbric Fluvisols106 Thionic Fluvisols107 Salic Fluvisols
Gleysols
108 Eutric Gleysols
109 Calcic Gleysols110 Dystric Gleysols111 Andic Gleysols112 Mollic Gleysols113 Umbric Gleysols114 Thionic Gleysols115 Gelic Gleysols
Regosols
116 Eutric Regosols
117 Calcaric Regosols118 Gypsic Regosols119 Dystric Regosols120 Umbric Regosols121 Gelic Regosols
Leptosols
122 Eutric Leptosols
123 Dystric Leptosols124 Rendzic Leptosols125 Mollic Leptosols126 Umbric Leptosols127 Lithic Leptosols128 Gelic Leptosols
Arenosols
129 Haplic Arenosols
130 Cambic Arenosols131 Luvic Arenosols132 Ferralic Arenosols133 Albic Arenosols134 Calcaric Arenosols135 Gleyic Arenosols
Andosols
136 Haplic Andosols
137 Mollic Andosols138 Umbric Andosols1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 53
▼B
139 Vitric Andosols
140 Gleyic Andosols141 Gelic Andosols
Vertisols
142 Eutric Vertisols
143 Dystric Vertisols144 Calcic Vertisols145 Gypsic Vertisols
Cambisols
146 Eutric Cambisols
147 Dystric Cambisols148 Humic Cambisols149 Calcaric Cambisols150 Chromic Cambisols151 Vertic Cambisols
152 Ferralic Cambisols
153 Gleyic Cambisols154 Gelic Cambisols
Calcisols
155 Haplic Calcisols
156 Luvic Calcisols157 Petric Calcisols
Gypsisols
158 Haplic Gypsisols
159 Calcic Gypsisols160 Luvic Gypsisols161 Petric Gypsisols
Solonetz
162 Haplic Solonetz
163 Mollic Solonetz164 Calcic Solonetz165 Gypsic Solonetz166 Stagnic Solonetz
167 Gleyic Solonetz
Solonchaks
168 Haplic Solonchaks
169 Mollic Solonchaks
170 Calcic Solonchaks171 Gypsic Solonchaks172 Sodic Solonchaks173 Gleyic Solonchaks174 Gelic Solonchaks
Kastanozems
175 Haplic Kastanozems
176 Luvic Kastanozems177 Calcic Kastanozems178 Gypsic Kastanozems
Chernozems
179 Haplic Chernozems
180 Calcic Chernozems181 Luvic Chernozems182 Glossic Chernozems
183 Gleyic Chernozems1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 54
▼B
Phaeozems
184 Haplic Phaeozems
185 Calcaric Phaeozems
186 Luvic Phaeozems
187 Stagnic Phaeozems
188 Gleyic Phaeozems
Greyzems
189 Haplic Greyzems
190 Gleyic Greyzems
Luvisols
191 Haplic Luvisols
192 Ferric Luvisols
193 Chromic Luvisols
194 Calcic Luvisols195 Vertic Luvisols
196 Albic Luvisols
197 Stagnic Luvisols
198 Gleyic Luvisols
Lixisols
199 Haplic Lixisols
200 Ferric Lixisols
201 Plinthic Lixisols
202 Albic Lixisols
203 Stagnic Lixisols
204 Gleyic Lixisols
Planosols
205 Eutric Planosols
206 Dystric Planosols
207 Mollic Planosols
208 Umbric Planosols
209 Gelic Planosols
Podzoluvisols
210 Eutric Podzoluvisols
211 Dystric Podzoluvisols
212 Stagnic Podzoluvisols
213 Gleyic Podzoluvisols
214 Gelic Podzoluvisols
Podzols
215 Haplic Podzols
216 Cambic Podzols
217 Ferric Podzols
218 Carbic Podzols
219 Gleyic Podzols
220 Gelic Podzols
Acrisols
221 Haplic Acrisols
222 Ferric Acrisols
223 Humic Acrisols
224 Plinthic Acrisols
225 Gleyic Acrisols
Alisols
226 Haplic Alisols
227 Ferric Alisols1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 55
▼B
228 Humic Alisols
229 Plinthic Alisols230 Stagnic Alisols231 Gleyic Alisols
Nitisols
232 Haplic Nitisols
233 Rhodic Nitisols234 Humic Nitisols
Ferralsols
235 Haplic Ferralsols
236 Xanthic Ferralsols237 Rhodic Ferralsols238 Humic Ferralsols239 Geric Ferralsols240 Plinthic Ferralsols
Plinthosols
241 Eutric Plinthosols
242 Dystric Plinthosols243 Humic Plinthosols244 Albic Plinthosols
Histosols
245 Folic Histosols
246 Terric Histosols247 Fibric Histosols248 Thionic Histosols249 Gelic Histosols
Anthrosols
250 Aric Anthrosols
251 Fimic Anthrosols252 Cumulic Anthrosols253 Urbic Anthrosols
11. Koko koealan pinta-ala, koeruudun pinta-ala
Koko koealan tai koeruudun pinta-ala ilmoitetaan 0,0001 hehtaareina.
12. Koko koealan puiden runkoluku
Lasketaan kaikki rinnankorkeusläpimitaltaan (RKL) 5 cm kokoiset ja sitä
suuremmat puut.
13. Tuotosarviot
Tuotosarviot koskevat absoluuttista ja suhteellista tuotosta. Absoluuttinen
tuotos onyhtä kuinarvioitu keskimääräin entuotos puustonkoko
elinajalta. Suhteellinen tuotos ilmoittaa, onko absoluuttisen tuotoksen
taso alhainen, tavanomainen vai korkea kyseiselle puustolle. Käytetään
seuraavia koodeja:
absoluuttisentuotoksenkoodi suhteellisentuotoksenkoodi
0 = 0,0- 2,5 m
3hehtaaria kohti vuodessa
1 = 2,5- 7,5 m3hehtaaria kohti vuodessa
2 = 7,5-12,5 m3hehtaaria kohti vuodessa
3 = 12,5-17,5 m3hehtaaria kohti vuodessa
4 = 17,5-22,5 m3hehtaaria kohti vuodessa
5 = > 22,5 m3hehtaaria kohti vuodessa1 = heikko
2 = tavanomainen3 = korkea1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 56
▼B
99. Muut havainnot
Tähänkohtaanmerkitäänkaikki asiaan kuuluvat koealaa koskevat tiedot.
Puita koskevat tiedot
Käytetään latvuksen kunnon inventointiin.
14. Koepuun numero
Koepuun numero on numero, joka sille on annettu koealan perustamisen
yhteydessä.
15. Puulajit(ks.Flora europaea )
Lehtipuut (* = lehtien inventoinnissa käytettävät puulajit)
001: Acer campestre *
002: Acer monspessulanum *
003: Acer opalus
004: Acer platanoides
005: Acer pseudoplatanus *
006: Alnus cordata
007: Alnus glutinosa *
008: Alnus incana
009: Alnus viridis
010: Betula pendula *
011: Betula pubescens *
012: Buxus sempervirens
013: Carpinus betulus *
014: Carpinus orientalis
015: Castanea sativa (C. vesca) *
016: Corylus avellana *
017: Eucalyptus sp. *
018: Fagus moesiaca *
019: Fagus orientalis
020: Fagus sylvatica *
021: Fraxinus angustifolia spp
spp.oxycarpa (F. oxyphylla) *
022: Fraxinus excelsior *
023: Fraxius ornus *
024: Ilex aquifolium
025: Juglans nigra
026: Juglans regia
027: Malus domestica
028: Olea europaea *
029: Ostrya carpinifolia *
030: Platanus orientalis
031: Populus alba
032: Populus canescens
033: Populus hybrides *
034: Populus nigra *
035: Populus tremula *
036: Prunus avium *
037: Prunus dulcis (Amygdalus communis)
038: Prunus padus
039: Prunus serotina
040: Pyrus communis
041: Quercus cerris *
042: Quercus coccifera (Q. calliprinos) *
043: Quercus faginea *
044: Quercus frainetto (Q. conferta) *
045: Quercus fruticosa (Q. lusitanica)
046: Quercus ilex *
047: Quercus macrolepis (Q. aegilops)
048: Quercus petraea *
049: Quercus pubescens *1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 57
▼B
050: Quercus pyrenaica (Q. toza) *
051: Quercus robur (Q. peduculata) *
052: Quercus rotundifolia *
053: Quercus rubra *
054: Quercus suber *
055: Quercus trojana
056: Robinia pseudoacacia *
057: Salix alba
058: Salix caprea
059: Salix cinerea
060: Salix eleagnos
061: Salix fragilis
062: Salix sp.
063: Sorbus aria
064: Sorbus aucuparia
065: Sorbus domestica
066: Sorbus torminalis
067: Tamarix africana
068: Tilia cordata
069: Tilia platyphyllos
070: Ulmus glabra (U. scabra, U. montana)
071: Ulmus laevis (U. effusa)
072: Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia)
073: Arbutus unedo
074: Arbutus andrachne
075: Ceratonia siliqua
076: Cercis siliquastrum
077: Erica arborea
078: Erica scoparia
079: Erica manipuliflora
080: Laurus nobilis
081: Myrtus communis
082: Phillyrea latifolia
083: Phillyrea angustifolia
084: Pistacia lentiscus
085: Pistacia terebinthus
086: Rhamnus oleoides
087: Rhamnus alaternus
099: Muut lehtipuut
Havupuut (* = neulasten inventoinnissa käytettävät puulajit)
100: Abies alba *
101: Abies borisii-regis *
102: Abies cephalonica *
103: Abies grandis
104: Abies nordmanniana
105: Abies pinsapo
106: Abies procera
107: Cedrus atlantica
108: Cedrus deodara
109: Cupressus lusitanica
110: Cupressus sempervirens
111: Juniperus communis
112: Juniperus oxycedrus *
113: Juniperus phoenicea
114: Juniperus sabina
115: Juniperus thurifera *
116: Larix decidua *
117: Larix kaempferi (L. leptolepis)
118: Picea abies (P excelsa) *
119: Picea omorika
120: Picea sitchensis *
121: Pinus brutia *
122: Pinus canariensis1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 58
▼B
123: Pinus cembra
124: Pinus contorta *
125: Pinus halepensis *
126: Pinus heldreichii
127: Pinus leucodermis
128: Pinus mugo (P. montana)
129: Pinus nigra *
130: Pinus pinaster *
131: Pinus pinea *
132: Pinus radiata (P. insignis) *
133: Pinus strobus
134: Pinus sylvestris *
135: Pinus uncinata *
136: Pseudotsuga menziesii *
137: Taxus baccata
138: Thuya sp.
139: Tsuga sp.
199: Muut havupuut
16. Lehti-/neulaskato
Kunkin koepuun lehti-/neulaskatoaste ilmoitetaan prosentteina (5 %:n
luokissa) verrattuna puuhun, jonka lehvästö/neulasto on täydellinen.
Käytetääntosiasiallista prosen ttimäärää.
0= 0 %
5 = 1-5 %
10 = 6-10 %
15 = 11-15 %
osv.
17. Värinmuutoskoodit
0: ei lainkaan värinmuutosta (0-10 %)
1: lievä värinmuutos (11-25 %)
2: keskinkertainen värinmuutos (26-60 %)3: voimakas värinmuutos (> 60 %)
4: kuollut puu
18. Helposti tunnistettavat vaurioiden syyt
Lisätäänyksi merkki (1) vastaavaan(vastaaviin ) sarakkeeseen(sarakkei-
siin).
T1 = riista ja sen laiduntaminen
T2 = liiallinen määrä hyönteisiä tai jälkiä liiallisesta määrästä
hyönteisiä
T3 = sienet
T4 = abioottiset tekijät (tuuli, lumi, halla, kuivuus jne.)
T5 = ihmistensuora toimin ta
T6 = metsäpaloT7 = tunnettu paikallinen tai alueellinen saastuttaja
T8 = muut
19. Vauriotyypin tunnistaminen
Jos mahdollista, annetaan lisämäärite vauriotyypistä; esimerkiksi hyöntei-
sistä ilmoitetaanlaji tai ryhmä (esimerkki: ”kaarn akuoriaiset”).
20. Muut puita koskevat havainnot
Lomakkeeseenmerkitäänselvästi kaikki mahdollisesti merkitykselliset
lisähavainnot [esimerkiksi: mahdollisesti vaikuttavat tekijät (äskettäinen
kuivuus, äärilämpötilat); muut vauriot tai stressioireet].
Käytetäänmaaperäntilankartoituksessa
21. Syvyyskoodi
O = orgaaninen kerros (ks. määritelmä II.4 alakohdan alaviitteessä)1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 59
▼B
H = orgaaninen kerros (ks. määritelmä II.4 alakohdan alaviitteessä)
M05 = kivennäismaa (0-5 cm) (vapaaehtoinen)M51 = kivennäismaa (5-10 cm) (vapaaehtoinen)M01 = kivennäismaa (0-10 cm) (pakollinen)M12 = kivennäismaa (10-20 cm) (pakollinen)M24 = kivennäismaa (20-40 cm) (pakollinen)M48 = kivennäismaa (40-80 cm) (pakollinen)
22. Näytteen määritysmenetelmän koodi (SAM)
Jokaisen yhdestä tai useammasta maanäytteestä määritetyn tunnuksen
osalta merkitäänjokinseuraavista koodeista en simmäiselle tietoriville ja
käytetään sitä näytetyypin merkitsemiseen näytteenottokoodin alapuo-
lelle:
0 = ei eroa hyväksyttyyn menetelmään nähden
1 = tunnukset on määritetty vaihtoehtoista menetelmää käyttäen
(yksityiskohdat esitetäänmaaperäntilaa koskevankertomuksen
liitteessä), tai ensimmäinen (osa)näyte
2-8 = mahdollisista osanäytteistä käytettävät koodit9 = tunnukset on määritetty muunnoslaskutoimituksilla laskemalla
saadut tulokset uudelleeneri men etelmää käyttäen(yksityis-
kohdat esitetäänmaaperäntilaa koskevankertomuksenliitteessä)
Käytetään lehtien ja neulasten kunnon inventoinnissa
23. Näytekoodi
Lehtien ja neulasten kunnon inventointiin liittyvä näytekoodi koostuu
puulajikoodista (huomautus n:o 15) sekä meneillään olevan vuoden
lehtien/neulasten koodista (= 0) tai edellisvuotisten lehtien/neulasten
koodista (1). Esimerkki: viime vuoden neulasten näyte (1) Picea abies -
lajista onsiis 118.1.
24. Näytteen puiden numero
Koska joihinkin näytteenottoihin (lehdet/neulaset, kasvu) on käytettävä
tavanomaisen koealan (tai koeruudun) ulkopuolella sijaitsevia puita, on
suotavaa käyttää erityisiä numeroita. Mainittujen puiden numerot alkavat
kirjaimella (F = lehdet/neulaset, R = lustoanalyysi kairanlastuja käyttäen,D = sahauskiekkoanalyysi), jota seuraa järjestysnumero (esimerkiksi
F001). Numeroista onpidettävä kirjaa.
25. 100 lehden tai 1000 neulasen massa
Määritetään 100 lehden tai 1000 neulasen (uunikuivan) massa gram-
moina.
26. Versojen massa
Määritetään versojen (uunikuivien) massa grammoina.
Käytetäänkasvunarvioin n issa
27. Rinnankorkeusläpimitta (RKL)
Rinnankorkeudelta (1,30 m) mitattu läpimitta kuorineen ilmoitetaan
0,1 cm:n tarkkuudella. Mittanauhaa käytettäessä tarvitaan ainoastaan yksi
arvo. Kaulainta käytettäessä lasketaan ja kirjataan suurin ja pienin
läpimitta (kuorineen) (läpimitta 1 ja läpimitta 2).
28. Kuori
Ilmoitetaankuorenpaksuus 1,30 m:nkorkeudella cm:n ä yhden
kymmenesosan tarkkuudella.
29. Puun pituus
Pyöristetään metreinä ilmoitettu puun pituus lähimpään puoleen metriin.
30. Puun tilavuus
Mitattujenläpimitan(läpimittojen ) ja pituudenperusteella puuntilavuus
voidaanarvioida paikallisia muotolukuja käyttäentai hyväksyttyjen1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 60
▼B
tilavuustaulukkojenavulla. Puuntilavuus ilmoitetaankuutiometrein ä (m3)
kolmenkymmen esosantarkkuudella.
31. Latvuksen pituus
Latvuksen pituus, pyöristettynä lähimpään puoleen metriin, mitataan
latvankärjestä alimpaaneläväänoksaan , vesiversoja lukuunottamatta.
32. Latvuksen leveys
Latvuksen keskimääräinen leveys lasketaan latvuksen vähintään neljän
säteen keskiarvon perusteella, kerrottuna kahdella ja pyöristettynä
lähimpäänpuoleenmetriin .
33. Läpimitta kuoretta
Tosiasiallinen läpimitta kuoretta on yhtä kuin läpimitta kuorineen
vähennettynä kuoren paksuudella puun molemmin puolin. Viiden vuoden
takainen läpimitta kuoretta on yhtä kuin tosiasiallinen läpimitta kuorineen
vähennettynä puun viiden viimeisen vuoden kasvulla molemmin puolin.
Läpimitta kuoretta ilmoitetaan0,1 cm:n ä.
34. Pohjapinta-ala koealaa kohti
Tosiasiallinen pohjapinta-ala on yhtä kuin koealan kaikkien puiden pohja-
alojen summa. Viiden vuoden takainen pohjapinta-ala koealaa kohti
lasketaankoealankaikkienpuidenviidenvuodentakaisenarvioidun
kuoretta mitatunläpimitanperusteella. Pohjapin ta-ala koealaa kohti
ilmoitetaan0,1 cm2:nä.
35. Puuston runkotilavuus koealaa kohti
Tosiasiallinen tilavuus koealaa kohti on yhtä kuin koealan kaikkien
puidenkokon aistilavuus. Viidenvuodentakain entilavuus koealaa kohti
lasketaankoealankaikkienpuidenviidenvuodentakaisenarvioidun
kuoretta mitatunläpimitanperusteella. Tilavuus koealaa kohti ilmoitetaan
0,1 cm3nä.
36. Harvennukset
Jos läpimitan, koealakohtaisen pohjapinta-alan ja koealakohtaisen
tilavuuden kahden määritysvuoden välisenä viisivuotiskautena suoritetaan
harvennus, siitä tehdään merkintä (1 = kyllä, 0 = ei). Täydennysosassa
esitetään tätä harvennusta koskevat mahdollisimman yksityiskohtaiset
tiedot (erityisesti: harvennusmenetelmä, tarkka harvennusvuosi, harven-
nuksen intensiivisyys puiden lukumääränä, pohjapinta-alana hehtaaria
kohti, tilavuutena hehtaaria kohti).
99. Muut havainnot
Tähän kohtaan merkitään kaikki asiaankuuluvat tiedot, ja ne selitetään
vastaavassa arviointikertomuksessa (liite VII b).
Laskeumien tarkkailua koskevat tiedot
37. Keräyspisteen tunnus
Laskeumienkeräyspisteidenyhteydessä onkäytettävä seuraavia
tunnuksia.
1: Metsikkösadanta
2: Kokonaislaskeuma3: Märkälaskeuma4: Runkovalunta
5: Sumu
6: Jäinen sumu (kuura)7: Laskeumanmäärä ilmassa9: Muut
Käytetynlaitteistonyksityiskohdat ja taustatiedot tulee selvittää asia-
kirjanliitteessä.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 61
▼M1
▼M1
37a. Näytteiden määrät
Näytteen tai näytteiden kokonaismäärät tulee jakaa kerääjän tai kerääjien
keruualtaidenmäärällä ja ilmoittaa millimetrein ä.
38. Tarkkailujakson aloitus-ja lopetuspäivämäärät
Kunkin tarkkailujakson aloitus- ja lopetuspäivämäärät on ilmoitettava
kaavakkeissa samassa muodossa kuin havainto-, arviointi- ja analysointi-
päivämäärät (katso kohta 3).
Valvontajakson on koostuttava yhdestä tai useammasta mittausjaksosta.
Yhdenvalvon tajaksonmittausjaksojenonoltava samanpituiset. Mittaus-
jaksonvähimmäispituus onviikko, en immäispituus kuukausi.
Jos ontarpeenkäyttää vuodenaikan a eri pituisia mittausjaksoja
(esimerkiksi viikonmittaisia kesäisinja kuukaudenmittaisia talvisin ),
kyseiset jaksot onyksilöitävä ja n iistä saadut tulokset onmerkittävä
kaavakkeisiinerikseen .
39. Mittausjaksojen määrä
Kunkin tarkkailujakson sisältämien mittausjaksojen määrä on merkittävä
kaavakkeisiin.
40. Jakso
Sen mittausjakson numero, jona näyte on kerätty, on merkittävä
kaavakkeeseen. Uusi mittausjaksosarja aloitetaan jokaisen vuoden alussa
(noin 1. päivänä tammikuuta). Jos usean mittausjakson näytteitä
sekoitetaan ennen analysointia, sekoitusta koskevat yksityiskohdat on
lisättävä taustatiedot sisältävänasiakirjanliitteeksi. En simmäisenmittaus-
jakson numeroa käytetään ilmaisemaan analysointijaksoa (esimerkiksi jos
näytteet jaksoilta 9, 10, 11 ja 12 yhdistetään yhdeksi näytteeksi
analysointia varten, näytteelle annetaan jaksonumero 9.)
Sääolojen tarkkailua koskevat tiedot
41. Paikan tunnus
Alansisältä ja senympäriltä voidaanyksilöidä tietty määrä paikkoja.
Koska säähavaintolaitteita voidaan asentaa eri paikkoihin, jokainen
paikka onyksilöitävä. Kun kinpaikanyksityiskohtaiset tiedot onlisättävä
sääoloja koskevat arviot sisältävänasiakirjanliitteeksi. Esimerkkejä
mahdollisista paikan tunnuksista ovat seuraavat:
Alalla1: Latvuston alla säähavainnoissa käytetyllä vakiokorkeudella (1,50m)
2: Latvustonalla 2 metrinkorkeudella (2,00 m)
3: Latvuston alla maan pinnan tasolla (0,10 m)4: Latvustontasolla
5: Latvustonyläpuolella
6: Latvustonalla 20 sen ttimetrinsyvyydessä (− 0,20 m)
Alanulkopuolella
7: Avoimella paikalla säähavainnoissa käytetyllä vakiokorkeudella
(1,50 m)
8: Avoimella paikalla maan pinnan tasolla (0,10 m)
9: Avoimella paikalla 10 metrinkorkeudella (10,00 m)
jne.
42. Välineen tunnus
Säähavaintopisteiden yhteydessä käytetään seuraavia tunnuksia:10: Käsinsuoritettava luen ta
20: Mekaaninen tallennus
30: Tallennus paperille
40: Sähköinen tallennus (irrallinen)
50: Sähköinen tallennus (integroitu tietojenkeruulaite)
Jos käytössä onuseammantyyppisiä tai merkkisiä laitteita, voidaan
käyttää lisätunnuksia (esim. 11: hiuskosteusmittari, 12: kuiva/kostea-
ilmapuntari).1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 62
▼M1
Laitteistonyksityiskohdat onlisättävä sääoloja koskevat arviot sisältävän
raportinliitteeksi.
43. Lämpötilat
Lämpötilat ilmoitetaanCelsiusastein a käyttäen+ ja − -merkkejä, kahta
numeroa ja yhtä desimaalinumeroa (esim. − 12,5).
44. Suhteellinen kosteus
Suhteellinen kosteus ilmoitetaan jakson keskiarvona käyttäen kahta
numeroa ja yhtä desimaalinumeroa (esim. 62,5).
45. Tuulen nopeus
Tuulen nopeus ilmoitetaan keskituulennopeutena. Yksikkönä käytetään
metrejä sekunnissa (m/s) ja luku ilmoitetaan enintään kolminumeroisena
(esim. 25).
46. Tuulen suunta
Yleinen tuulen suunta ilmoitetaan kompassin astelukuina (pohjoinen = 0º,
Itä = 90º, Etelä = 180º ja Länsi = 270º).
47. Auringon säteily
Auringon kokonaissäteily jakson aikana ilmoitetaan watteina neliöme-
trillä (W/m2).
48. Esiintymäviikot
Esiintymät ilmoitetaan viikkoina käyttäen tavanomaista viikkojen numer-
ointia. Viikko 1 alkaa noin 1. päivänä tammikuuta. Jos esiintymä kestää
ainoastaan päivän, alkamis- ja loppumisviikko on sama.
49. Ankaruus
Esiintymän ankaruus ilmoitetaan tunnuksella.
1: (hyvin) lähellä tapahtuman/ilmiön määritelmän mukaan
2: Erittäinpitkäkestoin en3: Erittäinvoimakas4: Erittäinpitkäkestoin enja erittäinvoimakas
50. Havaitut vauriot
Nimi ja numero, jota vahingosta on käytetty kaavakkeessa 8d (jos niitä
voidaankäyttää), tai lyhyt kuvaus ja viittaus laajempaanselitykseen
katsauksessa tai arviointiraportissa (katso liite IX, kappale II.8).
Raporttiintulisi kirjata myös vaurioidenan karuutta, merkkejä ja laajuutta
koskevat yksityiskohdat.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 63
▼B
LIITE VII b
YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT PYSYVIEN KOEALOJEN
YLEISTEN TIETOJEN TOIMITTAMISESTA JA TULKITSEMISESTA
I Yleistä
Jäsenvaltioiden on liitettävä inventointitulosten esitykseen asiakirja, joka
sisältää yleiset tiedot ja tulosten tulkinnan koealakohtaisesti tai kaikkien
kansallisten koealojen osalta.
— Periaatteessa kuhunkin inventointitulosten esitykseen liitetään tosia-
siallisesti sovellettuja määritys-, näytteenotto-, mittausmenetelmiä
jne. kuvaavat yleiset tiedot, tulosten kirjaamista ja validoimista
koskevat yksityiskohtaiset tiedot II kohdassa kuvatulla tavalla.
— Selvityksentulostenlisäksi toimitetaanIII kohdanmukaisesti laadittu
tulostentulkin ta.
— Jos useidenselvitystentulokset esitetäänyhtä aikaa (tai onesitetty
aikaisemmin), esitetään edellä toisessa luetelmakohdassa mainitun
tulkinnan lisäksi yhteistulkinta (IV kohdan mukaisesti).
Tässä liitteessä esitetään tiedot mainittujen kertomusten rakenteesta.
II Taustatiedot
II.1 Yleiset tiedot
Yleisessä osassa onseuraavat tiedot (maakohtaisesti tai tarvittaessa
maakunta-/aluekohtaisesti):
— metsäpinta-ala (tuhansina hehtaareina),
— koealojenlukumäärä (yhteen sä),
— koealojenlukumäärä (esitetyssä selvityksessä),
— valintaperusteet (jos esitettyjen koealojen lukumäärä on pienempi
kuinkoealojenlukumäärä yhteen sä),
— mainittujen koealojen historian kuvaus selvitysten kannalta,— yhteydet muihinselvityksiin .
II.2 Inventointimenetelmät
Esitetään yhteenveto inventointimenetelmästä, mukaan lukien yksityis-
kohdat käytetyistä välineistä, perustamisesta ja tulosten kirjaamisesta.
Erityisesti silloin, kun mainituista yksityiskohdista ei ole määrätty
pakollisessa menettelyssä, sovelletun inventointimenetelmän selkeä
kuvaus onratkaisevaa saatujentulostenmyöhempää tulkin taa, mahdol-
lista vertailua ja arviointia silmällä pitäen. Useissa selvityksissä
välineistön, syvyyksien, aikataulun ja selvityksen laajuuden valinta
näyttää olevan hyvin vapaata. Annetaan yksityiskohtaisia tietoja
käytetystä välineistöstä, kirjatuista syvyyksistä, aikataulusta ja selvitys-/
näytteenottotiheydestä. Aina näytteitä otettaessa on toimitettava yksi-
tyiskohtaiset tiedot näytteenotosta, mukaan lukien varastointi (viileässä,
pimeässä jne.).
Kaikki suoritetut tarkastusmittaukset onkuvattava lyhyesti.
II.3 Tulosten määritys-ja laskentamenetelmät
Näytteidenkemiallisenan alyysinosalta useimmissa tapauksissa suosi-
tellaan tiettyjä menetelmiä. Tosiasiallisesti käytettyjä menetelmiä
[mukaan lukien varastointi, tulosten arviointi ja (muunnos)laskutoimi-
tukset] koskevat tiedot ontoimitettava. Tarvittaessa selostetaan
kalibrointikokeiden tulokset.
II.4 Poikkeukset ja häiriöt
Erityistä huomiota kiinnitetään inventointiin, näytteenottoon, varastoin-
tiin, analysointiin, laskemiseen ja/tai tulkintaan liittyviin
poikkeustilanteisiin. Jos tietojen välillä on mistä tahansa syystä johtuvia
eroja, voidaanjoissaintapauksissa tehdä muista lähteistä peräisinoleviin
tuloksiin perustuvia arvioita. Saadut luvut todennetaan huolellisesti.
Alueelliset luvut onilmoitetaanja selitetäänyksityiskohtaisesti (esimer-
kiksi: eri laboratorio).1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 64
▼B
III Tulkinta yhden selvityksen osalta
III.1 Tosiasiallinen sisäinen tulkinta
Tulkinta kerätyistä ja arvioiduista tiedoista tehdään erikseen kunkin
selvityksenosalta. Ain a kunse onmahdollista, ilmoitetaanselvitykseneri
tunnusten väliset yhteydet.
III.2 Sisäinen tulkinta aikaisemmat selvitykset huomioon ottaen
Arvioidaanperäkkäistenselvitystentulokset ja ilmoitetaanmahdolliset
suuntaukset.
III.3 Tulkinta ulkopuoliset tiedot huomioon ottaen
Selvityksentulokset käsitelläänuudestaanja n iitä vertaillaanmuiden
(samankaltaisten) selvitysten tuloksiin, jotka on suoritettu samalla
alueella tai samassa maassa. Erot ja samankaltaisuudet on ilmoitettava
ja jos mahdollista arvioitava. Muista lähteistä peräisinolevat tiedot, jotka
mahdollisesti selittävät joitain tunnusten välisiä yhteyksiä, on myös
mainittava tässä yhteydessä.
IV Yhteistulkinta
IV.1 Tosiasiallinen tulkinta
Kaikkienkan sallisella tasolla suoritettujenselvitystentulokset kootaan
kansalliseen keskukseen. Eri selvitysten tunnusten välinen yhteys
analysoidaan. Lisäksi yksittäisten selvitysten tulosten eri tulkinnat
otetaanhuomioonja käsitelläänuudelleenkokon aiskuvanmuodostami-
seksi.
IV.2 Tulkinta aikaisemmat vuodet huomioon ottaen
Kansallisella tasolla yhteistulkinnassa käytetään myös aikaisempien
selvitysten tuloksia. Suuntaukset ilmoitetaan ja selitetään aina kun se
onmahdollista.
IV.3 Tulkinta ulkopuoliset tiedot huomioon ottaen
Yhteistulkinnasta saadut tulokset käsitellään uudelleen ja niitä vertaillaan
muista lähteistä peräisin oleviin tuloksiin. Erot ja/tai samankaltaisuudet
ilmoitetaanja selitetäänain a kunse onmahdollista.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 65
▼M1
LIITE VIII
PYSYVILLÄ HAVAINTOALOILLA TEHDYN KERTYMIEN
MITTAUKSEN YLEISET MENETELMÄT
I Yleisiä huomioita
Mittausten on tapahduttava pysyvillä havaintoaloilla ja niiden on oltava
luonteeltaan jatkuvia. Jäsenvaltioiden on valittava vähintään 10 %
havaintoaloista kertymien valvontaa varten. Metsikkösadannan (metsän
sisällä), runkovalunnan (metsän sisällä, pyökkien osalta) sekä märkä- ja
kokonaislaskeuman (avoimella metsäalueella) mittaukset ovat pakollisia.
Pakollisissa mittauksissa käytettävien laitteiden on oltava asennettu
vuoden 1995 joulukuuhun mennessä. Muut mittaukset, kuten runkovalunta
(muidenlajienkuinpyökinosalta) ovat vapaaehtoisia.
Kertymiä valvotaantasaisinväliajoin(esimerkiksi viikoittaintai kuukau-
sittain). Tutkimuskustannuksia voidaan vähentää yhdistämällä usean
perättäisenjaksonn äytteet.
Seuraavat tekniset yksityiskohdat perustuvat ICP-metsien kertymiä
koskevan asiantuntijapaneelin aikaansaamiin tuloksiin. Niissä viitataan
paneelin laatimaan käsikirjaan erityisesti keräysvälineistöä, keräysmene-
telmiä, laadunvarmistamista ja tietojenkäsittelyä koskevien
yksityiskohtienosalta.
II Tarkkailumenetelmät
II.1 Metsän sisällä tapahtuva valvonta
Jos mahdollista, metsikkösadannan mittauslaitteisto tulisi sijoittaa itse
alalle. Jotta juuristolle ei aiheutuisi vahinkoa, ne laitteet, jotka on
sijoitettava kuoppaan (kokoojat, rekisteröintilaitteet jne.), voidaan sijoittaa
alanulkopuoliselle puskurivyöhykkeelle. Pyökkimetsissä alalle onsijoi-
tettava laitteisto myös runkovalunnan keräämistä varten. Koska nämä
kokoojat voidaanmyös sijoittaa samaantai eri kuoppaan , onsuositeltavaa
valita puut varsinaisen alan ulkopuolelta, esimerkiksi puskurivyöhyk-
keeltä.
Metsikkösadannan ja runkovalunnan mittaukset on suoritettava niin, että
tulokset edustavat koko havaintoalaa. Tämän johdosta tulisi käyttää
riittävää määrää keräyspisteitä.
II.2 Avoimella metsäalueella tapahtuva valvonta
Varsinaisen alan lähelle (enintään 2 kilometrin päähän) sijoitetaan märkä-
ja kokonaislaskeuman keräyslaitteet. Tähän tarkoitukseen tulee valita
paikka, jossa olevat esineet ovat vähintään kaksi kertaa oman mittansa
päässä laitteista.
II.3 Mittausjakso
Mittaukset suoritetaankuukausittain , viikoittaintai viikonja kuukauden
välisinä ajanjaksoina, esim. kahden tai kolmen viikon välein, riippuen alan
yleisistä sääolosuhteista (haihtumista tai levänkasvua n äyteastioissa tulee
välttää).
Jos ontarpeenkäyttää eri mittausjaksoja vuodenaikan a (esimerkiksi
viikoittaisia mittauksia kesällä ja kuukausittaisia talvella), kyseiset kaksi
eri jaksoa onyksilöitävä ja n iidentulokset onilmoitettava kaavakkeissa
erikseen. Yhden tarkkailujakson aikana mittausjaksojen on oltava yhtä
pitkät. Samaa mittausjaksoa onkäytettävä sekä metsänsisällä että
avoimella metsäalueella tapahtuvassa valvonnassa.
II.4 Näytteiden keräys ja niiden käsittely
Näytteidenkeräyksessä onkäytettävä puhtaita mitta- ja n äyteastioita.
Välineistön huuhtelussa on käytettävä deionisoitua vettä. Näyteastiat on
tärkeätä pitää viileinä ja valolta suojattuina näytteiden keräyksen ja niiden
kuljetuksen aikana. Lämpimissä ja aurinkoisissa olosuhteissa voidaan
levien kasvu ehkäistä lisäämällä säilöntäaineita. Tällöin tulee käyttää
ainoastaan sellaisia säilöntäaineita, jotka eivät vaikuta minkään oleellisen
ionin analysointiin.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 66
▼M1
II.5 Näytteiden ennakkokäsittely, kuljetus ja varastointi
Kunkin metsikkösadanta-, runkovalunta- tai avoimen paikan keräyspisteen
kullekin näytteelle on määriteltävä oma tunnus. Näytteet voidaan
analysoida erikseen, tai ne voidaan sekoittaa vastaavilla laitteilla
kerättyihin saman tyyppisiin näytteisiin. Metsikkösadanta-, runkovalunta-
ja avoimen paikan näytteet on analysoitava erikseen. Runkovaluntanäyt-
teet voidaan sekoittaa ainoastaan näytteisiin, jotka on kerätty samaan
puulajiinkuuluvista ja vastaavankokoisista puista.
Lyhyen aikavälin näytteet voidaan analysoida erikseen tai ne voidaan
sekoittaa kuukausittaisiin näytteisiin ennen analysointia. Jos näytteitä
sekoitetaan, ne tulisi sekoittaa oikeassa suhteessa näytteiden koko määrään
nähden.
Näytteet on kuljetettava laboratorioon niin nopeasti kuin mahdollista
(mieluitenkylmälaukuissa) sekä säilytettävä kylmässä (4 ºC) ja pimeässä
kunnes ne analysoidaan.
II.6 Yleiset taustatiedot
Seuraavat tiedot on tallennettava:
— alann umero
— keräyspisteen tunnus
— tarkkailujaksonaloituspäivämäärä
— tarkkailujaksonlopetuspäivämäärä— tarkkailujakson(yhtä pitkien ) keräysjaksojenlukumäärä
Lisäksi voidaantaltioida muita tietoja, jotka helpottavat tulosten
tulkitsemista, esimerkiksi latvuston karkeus, lehvistön pinta-alaluku jne.
II.7 Kemiallinen analyysi
Kunkin näytteen osalta on määriteltävä pakollisiksi tai vapaaehtoisiksi
seuraavat muuttujat:
MuuttujaMetsikkö-
sadantaKokonais-/
märkä-Runkovalunta
Sumu Ilma
pyökki muu laji,
pH pakol-
linenpakol-
linenpakol-
linenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Johtokyky pakol-
linenpakol-
linenpakol-
linenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
K pakol-
linenpakol-
linenpakol-
linenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Ca pakol-
linenpakol-
linenpakol-
linenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Mg pakol-
linenpakol-
linenpakol-
linenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Na pakol-
linenpakol-
linenpakol-
linenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
N-NH4pakol-
linenpakol-
linenpakol-
linenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Cl pakol-
linenpakol-
linenpakol-
linenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
N-NH3pakol-
linenpakol-
linenpakol-
linenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
S-SO4pakol-
linenpakol-
linenpakol-
linenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Alkalisuus pakol-
linenpakol-
linenpakol-
linenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Ntotalpakol-
linenvapaaeh-
toinenpakol-
linenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Al3+vapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Mn2+vapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 67
▼M1
MuuttujaMetsikkö-
sadantaKokonais-/
märkä-Runkovalunta
Sumu Ilma
pyökki muu laji,
Fe3+vapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
PO43−vapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Cu vapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Znvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Hg vapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Pb vapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Co vapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Mo vapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Cd vapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Stotalvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Norgvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
CCOTvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
CCODvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
Ptotalvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinenvapaaeh-
toinen
O3vapaaeh-
toinen
SO2vapaaeh-
toinen
SO4vapaaeh-
toinen
NO2vapaaeh-
toinen
NO vapaaeh-
toinen
HNO2vapaaeh-
toinen
HNO3NO3vapaaeh-
toinen
NH4NO3vapaaeh-
toinen
NH3vapaaeh-
toinen
COV vapaaeh-
toinen
II.8 Tiedonsiirto
Jäsenvaltioiden on toimitettava nämä tiedot komissiolle yhdenmukaisessa
muodossa kunkin laskeuman tarkkailualan osalta (katso liite VII,
kaavakkeet 7 a, 7 b, 7 c ja 7 d).1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 68
▼M1
LIITE IX
PYSYVILLÄ HAVAINTOALOILLA TAPAHTUVAN SÄÄOLOJEN
MITTAUKSEN YLEISET MENETELMÄT
I Yleisiä huomioita
Vuoden1996 keskivaiheille kestävänkoejaksonaikan a suoritetaan
vapaaehtoisuudenpohjalta osassa pysyvistä koealoista (10 %) sääolojen
mittauksia. Vuoden1996 jälkipuoliskolla arvioidaankoejaksontuloksia ja
tehdäänpäätökset sääolojenmittaustenjatkonyksityiskohdista ja
tiheydestä. Osassa havaintoaloista tehtävien mittausten lisäksi tulisi
kaikkien alojen osalta tallentaa havainnot sääilmiöiden aiheuttamista
vaurioista. Sääoloja koskevat havainnot jaetaan kolmeen ryhmään:
A) alalla tai senlähellä vallitsevansäätilanmittaukset (osassa aloista)
B) pitkäaikaistenilmasto-olojen(kaikki alat) ja mahdollistenvahin gol-
listen tapahtumien/ilmiöiden (osa aloista) arvioiminen
C) ankarien säätilojen alalla aiheuttamien puuston vaurioiden havain-
nointi (kaikki alat).
Säätilanmittaukset suoritetaanosassa aloista, mieluitenaloissa, joita
käytetään myös laskeumien valvontaan (katso liite VIII). Jäsenvaltiot
voivat koejakson aikana vapaasti valita mittausmenetelmät ja mittausten
tiheyden. Arviointijakson aikana laaditaan menetelmiä, laitteistoja ja
mittaustiheyttä koskevat suositukset.
II Inventointimenetelmät
II.1 Näytteidenkeruulaitteiden sijainti
Säämuuttujien (A) havainnoinnissa käytetyt mittauslaitteet sijoitetaan
koealalle tai senläheisyyteen . Tiettyjä muuttujia (sademäärä, tuuli, säteily
jne.) koskevat mittaukset on tehtävä avoimella metsäalueella. Muita
muuttujia (esim. maaperänlämpötilaa) saattaa olla helpompi tarkkailla
oksiston alla. Koejakson aikana ei esitetä rajoituksia eikä anneta tarkkoja
asennusohjeita. Auringon säteilyn, sademäärän ja muiden vastaavien
muuttujientarkkailua vartenonvalittava riittävänlaaja avoinmetsäalue
kasvustonulkopuolelta. Tämänpaikantulisi olla mahdollisimmanlähellä,
saman tyyppisessä paikassa (kaltevuus, korkeus) ja enintään 2 kilometrin
päässä koealasta.
Jos mahdollista, laitteet tulisi yhdistää laskeumanmittauslaitteistoon .
Maaperänja juuristonsäästämiseksi laitteistontulisi sijaita paikassa, jossa
sitä voidaankäsitellä ja huoltaa men emättä itse alanläpi.
II.2 Alan ja sen ympäristön sääolojen mittausmenetelmät (A)
Koejakson aikana jäsenvaltiot voivat vapaasti valita mittausten mene-
telmät, laitteet ja tiheyden. Sääoloja tulisi valvoa osassa koealoista.
— Jos mahdollista, osaankoealoista tulisi asen taa mittausasema sääolojen
jatkuvaa ja tiivistä havainnointia varten. Seuraavia muuttujia suosite-
taanjatkuvasti valvottaviksi:
Muuttuja Menetelmä
Sademäärä mittari/tietojenkeruulaite
Ilmanlämpötila tietojen keruulaite
Maaperänlämpötila (esim. 0,20
metrinsyvyydessä)tietojenkeruulaite
Suhteellinen kosteus tietojenkeruulaite
Tuulen nopeus tietojenkeruulaite
Tuulen suunta tietojenkeruulaite
Auringon säteily tietojenkeruulaite
Paikkoihin, joissa lumen esiintyminen on yleistä, tulisi asentaa
erityiset lumenkeruulaitteet.
— Mikäli edellä kuvattuja, jatkuvaansääolojentarkkailuuntarkoitettuja
asemia ei voida asentaa, suositetaan osaan koealoista asennettavaksi1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 69
▼M1
laitteita, joilla voidaanvalvoa seuraavia muuttujia seuraavinaikavä-
lein:
Muuttuja Aikaväli
Sademäärä päivittäin
Lämpötila (vähimmäis- ja
enimmäis-)päivittäin
Maaperänlämpötila päivittäin
Suhteellinen kosteus vapaavalintainen
Tuuli (nopeus ja suunta) vapaavalintainen
Auringon säteily vapaavalintainen
Joissakintapauksissa tuulta ja aurin gonsäteilyä koskevat tiedot
voidaanpyytää lähimmältä sääasemalta.
II.3 Tietojen tallentaminen, säilytys ja luovutus
Seuraavat tiedot on tallennettava:
— alann umero
— käytetynlaitteistontarkat yksityiskohdat— alojen sijainti (pituusasteet, leveysasteet, korkeus merenpinnasta) ja
laitteiston sijainti (alaan nähden)
— mittaustenaloitus- ja lopetuspäivämäärät
— mittaustentiheys (mittausjaksojenmäärä)
Tarkkoja mittaustuloksia (lämpötila, sademäärä, tuuli jne.) ei ilmoiteta
komissiolle, vaan jäsenvaltioiden on tallennettava ne varmaan säilöön.
Jokaisenalanosalta, jossa mittauksia suoritetaan , kootaanmittaustulosten
yhteenveto, joka toimitetaan komissiolle vuoden 1996 puoliväliin
mennessä. Tähän yhteenvetoon kootaan tiedot kuukausittain tai neljän
viikonjaksoissa käyttäenkaavakkeita XX1993.PLM (8a) ja
XX1993.MEM (8b).
II.4 Pitkän aikavälin sääolojen arviointi (B)
Kullakin alalla vallitsevat pitkän aikavälin sääolot on havainnoitava niin
tarkasti kuinmahdollista. Koska alaa koskevia varsin aisia tietoja ei voida
kerätä, onalalla vallitsevat pitkänaikavälinsääolot (avoimella metsäa-
lueella) arvioitava olemassa olevientietojenperusteella. Tämä tehdään
ainoastaan kerran. Tulokset toimitetaan komissiolle kaavakkeella
XX1995.MEC (8c).
II.5 Mahdollisten vahingollisten tapahtumien ja ilmiöiden arvioiminen (B)
Kunkin sellaisen alan osalta, jossa aloitetaan sääolojen mittauksia,
ryhdytäänvalmistelemaanluetteloa mahdollisista vahin gollisista tapahtu-
mista ja ilmiöistä. Jokainen tapahtuma ja ilmiö määritellään sääolojen
suhteenkäyttäenalansääoloja koskevia muuttujia. Jäsen valtioidenon
pidettävä näitä luetteloja ajan tasalla aina, kun uutta tietoa on saatavilla.
Tapahtumia ja ilmiöitä koskevat tiedot toimitetaankomissiolle kaavak-
keella XX1995.MEL (8d).
II.6 Ennalta määriteltyjen tapahtumien ja ilmiöiden sekä niiden esiintymisen/
ankaruuden raportointi (A ja B)
Niidenalojenosalta, joita koskevaa tietoa onsaatavissa, arvioidaan
ennalta määriteltyjen tapahtumien ja ilmiöiden esiintyminen ja ankaruus
(II.5). Kunkin luetellun tapahtuman ja ilmiön esiintymiskerrat ja ankaruus
merkitäänylös. Nämä tiedot toimitetaankomissiolle kaavakkeella
XX1995.MEO (8e). Jos luetteloononlisätty tapahtumia tai ilmiöitä tai
niitä on muutettu, se saatetaan ajan tasalle myös edellisten vuosien
esiintymiskertojen ja ankaruuden osalta.
II.7 Havaittujen vaurioiden raportointi
Jos alalla käytäessä havaitaanvaurioita, jotka ovat selkeästi sääilmiöiden
aiheuttamia, ne on raportoitava komissiolle vuoden 1996 puoliväliin
mennessä kaavakkeella XX1995.MED (8 f).
Raportintulee sisältää vahin gonsyy (kuivuus, myrsky, routa, rakeet),
havaitut vahingot (lehtien irtoaminen, oksien tai versojen katkeaminen tai
kuolema, jne.) sekä arvio vaurion tapahtuma-ajankohdasta.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 70
▼M1
II.8 Sääoloja koskeva arviointiraportti
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaavakkeilla (tai sähköisessä
muodossa) annettujen, kohdissa II.3, II.4, II.6 ja II.7 kuvattujen tietojen
lisäksi arviointiraportti, joka sisältää käytettyjä menetelmiä, malleja ja
tulostentulkin taa koskevaa taustatietoa.
Ennalta määriteltyjä tapahtumia ja ilmiöitä koskevien raporttien osalta
(II.5) onsuositeltavaa käyttää esimerkkikaavakkeen8d mukaista kaava-
ketta. Nämä kaavakkeet voidaanlisätä liittein ä sääoloja koskevaan
arviointiraporttiin.1994R1091 — FI — 03.04.1995 — 001.001 — 71