2004D0002 — FI — 24.09.2016 — 004.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS, tehty 19 päivänä helmikuuta 2004, Euroopan keskuspankin työjärjestyksen hyväksymisestä (EKP/2004/2) (2004/257/EY) (EUVL L 080 18.3.2004, s. 33)

Muutettu:









▼B

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,

tehty 19 päivänä helmikuuta 2004,

Euroopan keskuspankin työjärjestyksen hyväksymisestä

(EKP/2004/2)

(2004/257/EY)







Ainoa artikla

Korvataan 22 päivänä huhtikuuta 1999 muutettu Euroopan keskuspankin työjärjestys, sellaisena kuin se on uudelleen muutettuna Euroopan keskuspankin työjärjestyksen muuttamisesta 7 päivänä lokakuuta 1999 tehdyllä päätöksellä EKP/1999/6 ( 1 ), seuraavalla työjärjestyksellä, joka tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2004.

EUROOPAN KESKUSPANKIN TYÖJÄRJESTYS







YLEISTÄ

▼M2

1 artikla

Määritelmät

1.1 Tällä työjärjestyksellä täydennetään Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöä. Tämän työjärjestyksen ilmaisuilla on sama merkitys kuin perussopimuksessa ja perussäännössä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1.2 artiklan soveltamista.

1.2 Ilmaisuilla ”osallistuva jäsenvaltio”, ”kansallinen toimivaltainen viranomainen” ja ”kansallinen nimetty viranomainen” on sama merkitys kuin luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 ( 2 ).

▼B







I LUKU

EKP:N NEUVOSTO

2 artikla

EKP:n neuvoston kokousten aika ja paikka

2.1 EKP:n neuvosto päättää puheenjohtajan ehdotuksesta kokoustensa ajankohdan. EKP:n neuvosto kokoontuu periaatteessa säännöllisin väliajoin hyvissä ajoin ennen kunkin kalenterivuoden alkua määräämänsä aikataulun mukaisesti.

2.2 Puheenjohtajan on kutsuttava EKP:n neuvosto koolle, jos vähintään kolme EKP:n neuvoston jäsentä sitä pyytää.

2.3 Puheenjohtaja voi myös kutsua EKP:n neuvoston koolle aina, kun hän katsoo sen tarpeelliseksi.

2.4 EKP:n neuvosto kokoontuu yleensä EKP:n tiloissa.

2.5 Kokouksia voidaan myös pitää puhelinneuvotteluina, ellei vähintään kolme kansallisen keskuspankin pääjohtajaa sitä vastusta.

3 artikla

EKP:n neuvoston kokouksiin osallistuminen

3.1 Jollei tässä työjärjestyksessä toisin määrätä, EKP:n neuvoston kokouksiin saavat osallistua ainoastaan EKP:n neuvoston jäsenet, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja ja Euroopan yhteisöjen komission jäsen.

3.2 Kunkin kansallisen keskuspankin pääjohtajan ohella kokouksiin voi yleensä osallistua yksi henkilö.

3.3 Jos kansallisen keskuspankin pääjohtaja ei voi osallistua kokoukseen, hän voi kirjallisesti nimetä varajäsenen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan soveltamista. Tämä kirjallinen tiedonanto on lähetettävä puheenjohtajalle hyvissä ajoin ennen kokousta. Varajäsenen ohella kokouksiin voi yleensä osallistua yksi henkilö.

3.4 Puheenjohtaja nimittää sihteerin EKP:n henkilöstön joukosta. Sihteeri avustaa johtokuntaa EKP:n neuvoston kokousten valmistelemisessa ja laatii EPK:n neuvoston kokouspöytäkirjan.

3.5 EKP:n neuvosto voi kutsua kokouksiinsa myös muita henkilöitä, jos se katsoo sen aiheelliseksi.

▼M1

3 a artikla

Vuorottelujärjestelmä

1. Kansallisten keskuspankkien pääjohtajat jaetaan ryhmiin perussäännön 10.2 artiklan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa määrätyllä tavalla.

2. Kansallisten keskuspankkien pääjohtajat jaetaan kuhunkin ryhmään EU:ssa sovellettua käytäntöä noudattaen siten, että laaditaan heidän kansallisista keskuspankeistaan luettelo jäsenvaltioiden kansallisten kielten mukaisiin nimiin perustuvassa aakkosjärjestyksessä. Äänioikeudet kiertävät kussakin ryhmässä tässä järjestyksessä. Kierto alkaa luettelon satunnaisesta kohdasta.

3. Äänioikeudet kunkin ryhmän sisällä kiertävät joka kuukausi vuorottelujärjestelmän käyttöönoton ensimmäisen kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen.

4. Ensimmäisessä ryhmässä niiden äänioikeuksien lukumäärä, jotka kiertävät kussakin yhden kuukauden jaksossa, on yksi; toisessa ja kolmannessa ryhmässä niiden äänioikeuksien lukumäärä, jotka kiertävät kussakin yhden kuukauden jaksossa, on yhtä suuri kuin ryhmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärän ja ryhmälle annettujen äänioikeuksien lukumäärän erotus vähennettynä kahdella.

5. Jos ryhmien koostumusta mukautetaan perussäännön 10.2 artiklan viidennen luetelmakohdan mukaisesti, äänioikeudet kiertävät kussakin ryhmässä edelleen 2 kohdassa tarkoitetun luettelon mukaisesti. Siitä päivästä lähtien, jona kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumääräksi tulee vähintään 22, äänioikeuden kiertäminen alkaa kolmannessa ryhmässä luettelon satunnaisesta kohdasta. EKP:n neuvosto voi päättää muuttaa kiertojärjestystä toisessa ja kolmannessa ryhmässä välttääkseen sen tilanteen, että tietyt kansallisten keskuspankkien pääjohtajat ovat aina ilman äänioikeutta vuoden tiettyinä ajanjaksoina.

6. EKP julkaisee EKP:n verkkosivuilla etukäteen luettelon niistä EKP:n neuvoston jäsenistä, joilla on äänioikeus.

7. Jokaisen kansallisen keskuspankin jäsenvaltion osuus rahalaitosten yhteenlasketusta kokonaistaseesta lasketaan kuukausitason keskiarvotietojen vuosittaisen keskiarvon perusteella viimeiseltä kalenterivuodelta, josta tietoja on saatavilla. Jos yhteenlaskettua bruttokansantuotetta markkinahinnoin tarkistetaan perussäännön 29.3 artiklan mukaisesti tai jos maasta tulee jäsenvaltio ja sen kansallisesta keskuspankista osa Euroopan keskuspankkijärjestelmää, euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden rahalaitosten yhteenlaskettu kokonaistase lasketaan uudelleen niiden tietojen perusteella, jotka liittyvät viimeiseen kalenterivuoteen, josta tietoja on saatavilla.

▼B

4 artikla

Äänestäminen

4.1 ►M1 EKP:n neuvosto on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen äänioikeutetuista jäsenistä on läsnä. ◄ Jos EKP:n neuvosto ei ole päätösvaltainen, puheenjohtaja voi kutsua koolle ylimääräisen kokouksen, jossa vähimmäisjäsenmäärä ei ole päätösvaltaisuuden edellytyksenä.

4.2 EKP:n neuvosto äänestää puheenjohtajan pyynnöstä. Puheenjohtaja käynnistää myös äänestysmenettelyn, jos joku EKP:n neuvoston jäsen sitä häneltä pyytää.

4.3 Äänestämästä pidättymiset eivät estä EKP:n neuvostoa tekemästä päätöksiä perussäännön 41.2 artiklan nojalla.

4.4 Jos EKP:n neuvoston jäsen on pitkän aikaa (yli kuukauden) estynyt äänestämästä, hän voi nimetä varajäsenen EKP:n neuvoston jäseneksi.

4.5 Jos kansallisen keskuspankin pääjohtaja on estynyt osallistumasta äänestykseen perussäännön 28, 29, 30, 32, 33 ja 51 artiklan nojalla tehtävästä päätöksestä, hänen nimetty varajäsenensä voi käyttää pääjohtajan ääntä, joka painotetaan perussäännön 10.3 artiklan mukaisesti.

4.6 Puheenjohtaja voi pitää salaisen lippuäänestyksen, jos vähintään kolme EKP:n neuvoston jäsentä sitä häneltä pyytää. Jos perussäännön 11.1, 11.3 tai 11.4 artiklan mukainen päätösehdotus koskee EKP:n neuvoston jäseniä henkilökohtaisesti, äänestyksen on oltava salainen lippuäänestys. Tällaisissa tapauksissa EKP:n neuvoston jäsenet, joita tehtävä päätös koskee, eivät saa ottaa osaa äänestykseen.

4.7 ►M3 Ellei 4.8 artiklassa nimenomaisesti määrätä muuta, päätöksiä voidaan tehdä myös kirjallisella menettelyllä, ellei vähintään kolme EKP:n neuvoston jäsentä sitä vastusta. Kirjallinen menettely edellyttää i) yleensä vähintään viittä työpäivää EKP:n neuvoston kunkin jäsenen harkintaa varten, ii) EKP:n neuvoston kunkin jäsenen (tai 4.4 artiklan mukaisen varajäsenen) nimenomaista tai hiljaista henkilökohtaista hyväksyntää ja iii) kaikkien tällaisten päätösten kirjaamista EKP:n neuvoston seuraavan kokouksen pöytäkirjaan. EKP:n neuvoston jäsenet, joilla on äänioikeus kirjallisessa menettelyssä tehtävien päätösten tekohetkellä, hyväksyvät nämä päätökset. ◄

▼M3

4.8 Päätöksiä voidaan 13 g–13 i artiklan soveltamisalan piirissä tehdä myös kirjallisella menettelyllä, ellei vähintään viisi EKP:n neuvoston jäsentä sitä vastusta. Kirjallinen menettely edellyttää enintään viittä, tai 13 h artiklaa sovellettaessa kahta työpäivää EKP:n neuvoston kunkin jäsenen harkintaa varten.

4.9 EKP:n neuvoston jäsen (tai tämän 4.4 artiklan mukainen varajäsen) voi kirjallista menettelyä varten nimenomaisesti valtuuttaa toisen henkilön allekirjoittamaan puolestaan henkilökohtaisesti hyväksymänsä äänen tai asiakysymystä koskevan huomautuksen.

▼B

5 artikla

EKP:n neuvoston kokousten järjestäminen

5.1 EKP:n neuvosto hyväksyy jokaisen kokouksen esityslistan. Johtokunta laatii alustavan esityslistan, joka lähetetään siihen liittyvine asiakirjoineen EKP:n neuvoston jäsenille ja muille, joilla on oikeus osallistua kokouksiin, vähintään kahdeksan päivää ennen kyseistä kokousta, paitsi erittäin kiireellisissä tapauksissa, jolloin johtokunnan on meneteltävä olosuhteiden vaatimalla tavalla. EKP:n neuvosto voi puheenjohtajan tai muun EKP:n neuvoston jäsenen esityksestä päättää poistaa asioita alustavalta esityslistalta tai lisätä niitä siihen. ►M1 Asia on poistettava esityslistalta vähintään kolmen EKP:n neuvoston äänioikeutetun jäsenen sitä pyytäessä, jos siihen liittyviä asiakirjoja ei ole lähetetty EKP:n neuvoston jäsenille ajoissa. ◄

►M1

EKP:n neuvoston kokouspöytäkirjan hyväksyvät seuraavassa kokouksessa (tai tarvittaessa tätä aiemmin kirjallisessa menettelyssä) ne EKP:n neuvoston jäsenet, joilla oli pöytäkirjaan liittyvässä kokouksessa äänioikeus, ja sen allekirjoittaa puheenjohtaja.

◄

5.3 EKP:n neuvosto voi antaa sisäisiä sääntöjä päätöksenteosta hätätilanteissa.

▼M2

5 a artikla

Menettelytapaohjeet EKP:n neuvoston jäsenille

5a.1 EKP:n neuvosto hyväksyy jäsenilleen menettelytapaohjeet, pitää ne ajan tasalla ja julkaisee ne EKP:n verkkosivuilla.

5a.2 Kukin EKP:n neuvoston jäsen varmistaa, että 3.2 artiklassa tarkoitetut hänen ohellaan kokouksiin osallistuvat henkilöt sekä hänen 3.3 artiklassa tarkoitetut varajäsenensä allekirjoittavat menettelytapaohjeiden noudattamista koskevan vakuutuksen ennen osallistumistaan EKP:n neuvoston kokouksiin.

▼B







II LUKU

JOHTOKUNTA

6 artikla

Johtokunnan kokousten aika ja paikka

6.1 Johtokunta päättää puheenjohtajan ehdotuksesta kokousten ajankohdan.

6.2 Puheenjohtaja voi myös kutsua johtokunnan koolle aina, kun hän katsoo sen tarpeelliseksi.

7 artikla

Äänestäminen

7.1 Voidakseen äänestää perussäännön 11.5 artiklan mukaisesti johtokunta on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen jäsenistä on läsnä. Jos johtokunta ei ole päätösvaltainen, puheenjohtaja voi kutsua koolle ylimääräisen kokouksen, jossa vähimmäisjäsenmäärä ei ole päätösvaltaisuuden edellytyksenä.

7.2 Päätöksiä voidaan tehdä myös kirjallisella menettelyllä, ellei vähintään kaksi johtokunnan jäsentä sitä vastusta.

7.3 Johtokunnan jäsenet, joita perussäännön 11.1, 11.3 tai 11.4 artiklan nojalla mahdollisesti tehtävä päätös koskee henkilökohtaisesti, eivät saa ottaa osaa äänestykseen.

8 artikla

Johtokunnan kokousten järjestäminen

Johtokunta päättää kokoustensa järjestämisestä.







III LUKU

EUROOPAN KESKUSPANKIN ORGANISAATIO

▼M2

9 artikla

Eurojärjestelmän/EKPJ:n komiteat

9.1 EKP:n neuvosto perustaa ja purkaa komiteat. Ne avustavat EKP:n päätöksentekoelimiä ja raportoivat toiminnastaan EKP:n neuvostolle johtokunnan välityksellä.

9.2 Jos kyseessä on luottolaitosten valvontaa koskeva politiikkakysymys, asetuksella (EU) N:o 1024/2013 EKP:lle annetuissa tehtävissä EKP:tä avustavat komiteat raportoivat valvontaelimelle ja tarvittaessa EKP:n neuvostolle. Valvontaelin antaa omien menettelyjensä mukaisesti varapuheenjohtajalle tehtäväksi raportoida EKP:n neuvostolle johtokunnan välityksellä tällaisesta toiminnasta.

9.3 Komiteoihin kuuluu kustakin eurojärjestelmään kuuluvasta keskuspankista ja EKP:stä enintään kaksi jäsentä, jotka kunkin kansallisen keskuspankin pääjohtaja ja johtokunta vastaavasti nimeävät.

9.4 Kun kyseessä on EKP:n päätöksentekoelinten avustaminen EKP:lle asetuksella (EU) N:o 1024/2013 annetuissa tehtävissä, komiteoihin kuuluu kustakin osallistuvasta jäsenvaltioista yksi jäsen keskuspankista ja yksi jäsen kansallisesta toimivaltaisesta viranomaisesta; asianomainen kansallinen keskuspankki nimeää komiteoiden jäsenet kuultuaan asianomaista kansallista toimivaltaista viranomaista, jos tämä ei ole keskuspankki.

9.5 EKP:n neuvosto määrää komiteoiden tehtävät ja nimittää niiden puheenjohtajat. Puheenjohtaja nimitetään yleensä EKP:n henkilöstön joukosta. Sekä EKP:n neuvostolla että johtokunnalla on oikeus pyytää komiteoilta selvityksiä erityisistä aiheista. EKP tarjoaa komiteoille sihteeripalvelut.

9.6 Jokaisen eurojärjestelmän ulkopuolisen jäsenvaltion kansallinen keskuspankki voi myös nimetä enintään kaksi jäsentä, jotka osallistuvat komitean kokouksiin aina, kun komitea käsittelee yleisneuvoston toimivaltaan kuuluvia asioita ja kun komitean puheenjohtaja ja johtokunta katsovat sen tarpeelliseksi.

9.7 Myös muiden Euroopan unionin toimielinten ja kolmansien osapuolten edustajia voidaan kutsua komitean kokouksiin aina, kun komitean puheenjohtaja ja johtokunta katsovat sen tarpeelliseksi.

▼B

9 a artikla

EKP:n neuvosto voi päättää perustaa tilapäisiä komiteoita, joille annetaan erityisiä neuvoa-antavia tehtäviä.

▼M2

9 b artikla

Tarkastuskomitea

Olemassa olevien ulkoisen ja sisäisen valvonnan tasojen vahvistamiseksi sekä EKP:n ja eurojärjestelmän hallinnon vahvistamiseksi EKP:n neuvosto perustaa valvontakomitean sekä määrää sen tehtävät ja kokoonpanon.

▼B

10 artikla

Sisäinen organisaatio

10.1 EKP:n neuvostoa kuultuaan johtokunta päättää EKP:n yksiköiden lukumäärästä, nimestä ja toimivallasta. Tämä päätös julkistetaan.

10.2 Kaikki EKP:n yksiköt asetetaan johtokunnan alaisuuteen. Johtokunta päättää jäsentensä yksittäisistä vastuista EKP:n yksiköihin nähden ja tiedottaa niistä EKP:n neuvostolle, yleisneuvostolle ja henkilöstölle. Kaikki tällaiset päätökset tehdään vain kaikkien johtokunnan jäsenten läsnä ollessa, eikä niitä voida tehdä puheenjohtajan antaman äänen vastaisesti.

11 artikla

EKP:n henkilöstö

11.1 Jokaiselle EKP:n henkilöstöön kuuluvalle kerrotaan hänen asemansa EKP:n organisaatiossa, esimieslinjansa ja ammatilliset vastuualueensa.

11.2 Johtokunta laatii toimintaa ohjaavia sääntöjä (jäljempänä ’hallinnolliset kiertokirjeet’), sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussäännön 36 ja 47 artiklan määräyksiä; nämä säännöt sitovat koko EKP:n henkilöstöä.

▼M2

11.3 Johtokunta laatii ja pitää ajan tasalla jäsenilleen ja henkilöstölle tarkoitetut menettelytapaohjeet, jotka julkaistaan EKP:n verkkosivuilla.

▼B







IV LUKU

YLEISNEUVOSTON OSALLISTUMINEN EUROOPAN KESKUSPANKKIJÄRJESTELMÄN TEHTÄVIIN

12 artikla

EKP:n neuvoston ja yleisneuvoston välinen suhde

12.1 EKP:n yleisneuvostolle annetaan tilaisuus esittää kommentteja, ennen kuin EKP:n neuvosto hyväksyy seuraavat:

— perussäännön 4 ja 25.1 artiklan mukaiset lausunnot,

— perussäännön 42 artiklan nojalla annetut tilastointia koskevat suositukset,

— vuosikertomus,

— kirjanpitosääntöjen ja toiminnasta annettavien tietojen standardoimista koskevat säännöt,

— toimenpiteet perussäännön 29 artiklan soveltamiseksi,

— EKP:n henkilöstön palvelussuhteen ehdot,

— valuuttakurssien lopullista vahvistamista edeltävien valmistelujen yhteydessä joko perustamissopimuksen 123 artiklan 5 kohdan mukainen lausunto tai lausunto, joka koskee poikkeusta kumottaessa annettavia yhteisön säädöksiä.

12.2 Aina kun yleisneuvostoa pyydetään esittämään tämän artiklan ensimmäisen kohdan mukaisia kommentteja, sille on annettava niiden esittämiseen kohtuullinen aika, jonka on oltava vähintään kymmenen työpäivää. Erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka on perusteltava pyynnössä, aika voidaan supistaa viiteen työpäivään. Puheenjohtaja voi päättää käyttää kirjallista menettelyä.

12.3 Puheenjohtaja antaa yleisneuvostolle perussäännön 47.4 artiklan mukaisesti tiedon EKP:n neuvoston päätöksistä.

13 artikla

Johtokunnan ja yleisneuvoston välinen suhde

13.1 EKP:n yleisneuvostolle annetaan tilaisuus esittää johtokunnalle kommentteja, ennen kuin

— johtokunta panee täytäntöön EKP:n neuvoston säädökset, joihin edellä olevan 12.1 artiklan mukaisesti edellytetään yleisneuvoston myötävaikutusta,

— johtokunta antaa EKP:n neuvostolta perussäännön 12.1 artiklan nojalla saamiensa toimivaltuuksien perusteella säädöksiä, jotka edellyttävät tämän työjärjestyksen 12.1 artiklan mukaisesti EKP:n neuvoston myötävaikutusta.

13.2 Kun yleisneuvostoa pyydetään esittämään tämän artiklan ensimmäisen kohdan mukaisia kommentteja, sille on annettava niiden esittämiseen kohtuullinen aika, jonka on oltava vähintään kymmenen työpäivää. Erittäin kiireellisessä tapauksessa (joka on perusteltava pyynnössä) aika voidaan supistaa viiteen työpäivään. Puheenjohtaja voi päättää käyttää kirjallista menettelyä.

▼M2







IV a LUKU

VALVONTATEHTÄVÄT

13 a artikla

Valvontaelin

EKP:lle annettujen luottolaitosten valvontaan liittyvien tehtävien (jäljempänä ’valvontatehtävät’) suunnittelusta ja toteuttamisesta vastaa asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 1 kohdan mukaan kokonaisuudessaan valvontaelin, joka on EKP:n sisäinen elin. Valvontaelimen tehtävät eivät vaikuta EKP:n päätöksentekoelinten toimivaltaan.

13 b artikla

Valvontaelimen kokoonpano

13b.1 Valvontaelin koostuu puheenjohtajasta, varapuheenjohtajasta, neljästä EKP:n edustajasta ja kunkin YVM:ään osallistuvan jäsenvaltion kansallisen toimivaltaisen viranomaisen edustajasta. Kaikki valvontaelimen jäsenet toimivat koko unionin etujen mukaisesti.

13b.2 Jos toimivaltainen viranomainen ei ole keskuspankki, valvontaelimen jäsen voi tuoda edustajan jäsenvaltion keskuspankista. Äänestyksissä yhden jäsenvaltion edustajat katsotaan yhdessä yhdeksi jäseneksi.

13b.3 EKP:n neuvoston on valvontaelintä kuultuaan hyväksyttävä puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan nimittämistä koskeva ehdotus ja toimitettava se Euroopan parlamentille hyväksyttäväksi.

13b.4 Valvontaelimen puheenjohtajan palvelussuhteen ehdoista ja etenkin hänen palkastaan, eläkkeestään ja muista sosiaalietuuksistaan sovitaan EKP:n kanssa, ja niistä päättää EKP:n neuvosto.

13b.5 Valvontaelimen varapuheenjohtajan toimikausi on viisi vuotta, eikä häntä voida nimittää uudeksi toimikaudeksi. Varapuheenjohtajan toimikausi ei voi jatkua sen jälkeen, kun hänen tehtävänsä johtokunnan jäsenenä on päättynyt.

13b.6 EKP:n neuvosto nimittää johtokunnan ehdotuksesta valvontaelimeen EKP:n neljä edustajaa, jotka eivät saa hoitaa EKP:n rahapoliittiseen tehtävään suoraan liittyviä tehtäviä.

13 c artikla

Äänestäminen asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 7 kohdan mukaisesti

Hyväksyttäessä päätösluonnoksia asetuksen (EU) N:o 1024/23 26 artiklan 7 kohdan mukaisesti sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 3 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) perusteella sovelletaan seuraavia sääntöjä:

i) 31 päivään lokakuuta 2014 saakka päätökset katsotaan hyväksytyiksi, jos puolesta äänestää vähintään 50 prosenttia valvontaelimen jäsenistä, jotka samalla edustavat vähintään 74:ää prosenttia painotetuista äänistä ja vähintään 62:ta prosenttia koko väestöstä.

ii) 1 päivästä marraskuuta 2014 päätökset katsotaan hyväksytyiksi, jos puolesta äänestää vähintään 55 prosenttia valvontaneuvoston jäsenistä, jotka samalla edustavat vähintään 65:tä prosenttia koko väestöstä. Määrävähemmistössä on oltava vähintään se määrä valvontaelinten jäseniä, joka edustaa 35:tä prosenttia koko väestöstä lisättynä yhdellä jäsenellä; muussa tapauksessa katsotaan, että määräenemmistö on saavutettu.

iii) 1 päivän marraskuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2017 välisenä aikana päätökset katsotaan kansallisen toimivaltaisen viranomaisen tai valvontaelimessä olevan EKP:n edustajan pyynnöstä hyväksytyiksi, jos puolesta äänestää vähintään 50 prosenttia valvontaelimen jäsenistä, jotka samalla edustavat vähintään 74:ää prosenttia painotetuista äänistä ja vähintään 62:ta prosenttia koko väestöstä.

iv) Kunkin EKP:n neuvoston nimittämän EKP:n neljän edustajan äänellä on painoarvo, joka vastaa muiden jäsenten äänten mediaanipainoarvoa, joka lasketaan liitteessä vahvistetun laskutavan mukaisesti.

v) Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan äänten painoarvo on nolla; ne otetaan huomioon ainoastaan enemmistön määrityksessä, kun kyse on valvontaelimen jäsenten lukumäärästä.

13 d artikla

Valvontaelimen työjärjestys

Valvontaelin vahvistaa työjärjestyksensä EKP:n neuvostoa kuultuaan. Työjärjestyksessä on varmistettava kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden tasavertainen kohtelu.

13 e artikla

Valvontaelimen jäsenten menettelytapaohjeet

13e.1 Valvontaelin hyväksyy jäsenilleen menettelytapaohjeet, pitää ne ajan tasalla ja julkaisee ne EKP:n verkkosivuilla.

13e.2 Kukin jäsen varmistaa, että hänen ohellaan kokouksiin osallistuvat henkilöt, hänen varajäsenensä sekä kansallisen keskuspankkinsa edustajat allekirjoittavat menettelytapaohjeiden noudattamista koskevan vakuutuksen ennen osallistumistaan valvontaelimen kokouksiin.

13 f artikla

Valvontaelimen kokoukset

Valvontaelin kokoontuu yleensä EKP:n tiloissa. Valvontaelimen kokouspöytäkirjat annetaan EKP:n neuvostolle tiedoksi heti kun ne on hyväksytty.

13 g artikla

Päätösten hyväksyminen asetuksen (EU) N:o 1024/2013 4 artiklassa tarkoitettuja tehtäviä hoidettaessa

13g.1 Valvontaelin esittää EKP:n neuvostolle asetuksen (EU) N:o 1024/2013 4 artiklassa tarkoitettujen tehtävien hoitamista varten valmiit päätösluonnokset, joihin liitetään selvityksiä päätösluonnoksen taustoista ja pääasiallisista perusteluista. Tällaiset päätösluonnokset sekä EKP:n neuvostolle 13 g.2 artiklan mukaisesti asetettua määräaikaa koskevat tiedot toimitetaan samanaikaisesti kyseisten jäsenvaltioiden kansallisille toimivaltaisille viranomaisille.

13g.2 Edellä 13 g.1 artiklassa tarkoitettu päätösluonnos katsotaan hyväksytyksi, ellei EKP:n neuvosto vastusta sitä kymmenen työpäivän kuluessa. Kiireellisissä tapauksissa valvontaelin määrittää kohtuullisen määräajan, joka ei saa ylittää 48:aa tuntia. Päätös toimitetaan samanaikaisesti valvontaelimelle ja kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille kansallisille viranomaisille.

13g.3 Euroalueen ulkopuolinen osallistuva jäsenvaltio ilmoittaa valvontaelimen päätösluonnosta koskevan mahdollisen eriävän mielipiteensä perusteluineen EKP:lle viiden työpäivän kuluessa siitä kun päätösluonnos on toimitettu sille 13 g.1 artiklan mukaisesti. EKP:n puheenjohtaja toimittaa viipymättä eriävän mielipiteen perusteluineen EKP:n neuvostolle ja valvontaelimelle. EKP:n neuvosto ottaa kokonaisuudessaan huomioon valvontaelimen laatimassa arvioinnissa olevat perusteet ja tekee asiaa koskevan päätöksen viiden työpäivän kuluessa eriävän mielipiteen vastaanottamisesta. Tämä päätös kirjallisine perusteluineen toimitetaan valvontaelimelle sekä kyseessä olevan jäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle.

13g.4 Euroalueen ulkopuolinen osallistuva jäsenvaltio ilmoittaa EKP:lle mahdollisen eriävän mielipiteensä perusteluineen siitä, että EKP:n neuvosto vastustaa valvontaelimen päätösluonnosta, viiden työpäivän kuluessa 13 g.2 artiklan nojalla esitetyn vastalauseen vastaanottamisesta. EKP:n puheenjohtaja toimittaa viipymättä eriävän mielipiteen perusteluineen EKP:n neuvostolle ja valvontaelimelle. EKP:n neuvoston on annettava 30 päivän kuluessa lausuntonsa jäsenvaltion perustellusta eriävästä mielipiteestä ja vahvistettava perustelunsa esittäen vastustavansa luonnosta tai peruutettava vastalauseensa. Vastustamisen vahvistamista tai peruuttamista koskeva päätös toimitetaan kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle. Jos EKP:n neuvosto peruuttaa vastustamisensa, valvontaelimen päätösluonnos katsotaan hyväksytyksi vastustamisen peruuttamispäivänä.

13 h artikla

Päätösten hyväksyminen asetuksen (EU) N:o 1024/2013 5 artiklassa tarkoitettuja tehtäviä hoidettaessa

13h.1 Jos kansallinen toimivaltainen tai nimetty viranomainen ilmoittaa asetuksen (EU) N:o 1024/2013 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti EKP:lle aikomuksestaan soveltaa pääomapuskureita koskevia vaatimuksia tai mitä tahansa muita toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan systeemisiin tai makrovakauteen kohdistuviin riskeihin, ilmoitus toimitetaan viipymättä EKP:n neuvostolle ja valvontaelimelle, kun valvontaelimen sihteeri on sen vastaanottanut. Saatuaan kyseiseen aloitteeseen perustuvan valvontaelimen ehdotuksen ja otettuaan huomioon asianomaisen komitean sekä asianomaisen sisäisen organisaation huomiot EKP:n neuvosto tekee asiassa päätöksen kolmen työpäivän kuluessa. Jos EKP:n neuvosto vastustaa ilmoitettua toimenpidettä, sen on esitettävä perustelunsa kansalliselle toimivaltaiselle tai nimetylle viranomaiselle kirjallisesti viiden työpäivän kuluessa siitä, kun ilmoitus tehtiin EKP:lle.

13h.2 Jos EKP:n neuvosto, saatuaan kyseiseen aloitteeseen perustuvan valvontaelimen ehdotuksen ja otettuaan huomioon asianomaisen komitean sekä asianomaisen sisäisen organisaation huomiot, aikoo asetuksen (EU) N:o 1024/2013 5 artiklan 2 kohdan nojalla käyttää korkeampia pääomapuskureita koskevia vaatimuksia tai soveltaa tiukempia toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan systeemisiin tai makrovakauteen kohdistuviin riskeihin, sen on ilmoitettava aikomuksestaan asianomaiselle kansalliselle toimivaltaiselle tai nimetylle viranomaiselle vähintään kymmenen työpäivää ennen tällaisen päätöksen tekemistä. Jos kyseessä oleva kansallinen toimivaltainen tai nimetty viranomainen ilmoittaa EKP:lle kirjallisesti eriävän mielipiteensä perusteluineen viiden työpäivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta, valvontaelimen sihteeri toimittaa eriävän mielipiteen EKP:n neuvostolle ja valvontaelimelle viipymättä sen saatuaan. EKP:n neuvosto tekee asiassa päätöksen saatuaan tähän aloitteeseen perustuvan valvontaelimen ehdotuksen ja otettuaan huomioon asianomaisen komitean sekä asianomaisen sisäisen organisaation huomiot. Tämä päätös toimitetaan kyseiselle kansalliselle toimivaltaiselle tai nimetylle viranomaiselle.

13h.3 EKP:n neuvosto voi hyväksyä, vastustaa tai muuttaa 13 h.1 ja 13 h.2 artiklassa tarkoitettuja valvontaelimen ehdotuksia. EKP:n neuvostolla on myös oikeus kehottaa valvontaelintä esittämään 13 h.1 ja 13.h 2 artiklassa tarkoitettu ehdotus tai suorittamaan erityinen analyysi. Jos valvontaelin ei kehotuksesta huolimatta toimita tällaista ehdotusta, EKP:n neuvosto voi ilman valvontaelimen ehdotusta tehdä asiassa päätöksen otettuaan huomioon asianomaisen komitean sekä asianomaisen sisäisen organisaation huomiot.

13 i artikla

Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 14 artiklan 2–4 kohdan mukaisten päätösten hyväksyminen

Jos kansallinen toimivaltainen viranomainen esittää EKP:lle asetuksen (EU) N:o 1024/2013 14 artiklan 2 kohdan mukaisen päätösluonnoksen, valvontaelin toimittaa päätösluonnoksen sekä oman arvionsa EKP:n neuvostolle viiden työpäivän kuluessa. Päätösluonnos katsotaan hyväksytyksi, ellei EKP:n neuvosto vastusta sitä enintään kymmenen työpäivän kuluessa, jota aikaa voidaan jatkaa kerran samanpituiseksi ajaksi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

13 j artikla

Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu yleinen kehys

EKP:n neuvosto hyväksyy kansallisia toimivaltaisia viranomaisia kuullen, valvontaelimen ehdotuksen perusteella ja vastustamattajättämismenettelyä soveltamatta päätöksiä, joilla perustetaan yleinen kehys asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan täytäntöönpanon käytännön menettelyjen järjestämistä varten.

13 k artikla

Rahapoliittisten tehtävien ja valvontatehtävien eriyttäminen

13k.1 EKP hoitaa sille asetuksella (EU) N:o 1024/2013 annetut tehtävät erillään rahapolitiikkaan liittyvistä tehtävistään ja muista tehtävistään ja niihin vaikuttamatta.

13k.2 EKP ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin rahapoliittisten tehtävien ja valvontatehtävien eriyttämisen varmistamiseksi.

13k.3 Rahapoliittisten tehtävien ja valvontatehtävien eriyttäminen ei sulje pois EKP:n ja EKPJ:n päämäärien saavuttamiseksi tarvittavaa tietojenvaihtoa näiden kahden tehtäväalueen välillä.

13 l artikla

Valvontatehtäviä koskevien EKP:n neuvoston kokousten järjestäminen

13l.1 Valvontatehtäviä koskevat EKP:n neuvoston kokoukset järjestetään muista EKP:n neuvoston kokouksista erillään, ja niitä varten laaditaan erillinen esityslista.

13l.2 Johtokunta laatii valvontaelimen ehdotuksesta alustavan esityslistan ja lähettää sen yhdessä valvontaelimen laatimien asiaan kuuluvien asiakirjojen kassa EKP:n neuvoston jäsenille ja muille, joilla on oikeus osallistua kokouksiin, vähintään kahdeksan päivää ennen kyseistä kokousta. Tämä ei koske kiireellisiä tapauksia, joissa johtokunnan on meneteltävä olosuhteiden vaatimalla tavalla.

13l.3 EKP:n neuvosto kuulee eurojärjestelmän ulkopuolisten osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien pääjohtajia ennen kuin se vastustaa valvontaelimen laatimaa päätösluonnosta, joka on osoitettu kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ja koskee euroalueen ulkopuolisissa osallistuvissa jäsenvaltioissa perustettuja luottolaitoksia. EKP:n neuvosto menettelee samalla tavoin jos kyseessä olevat kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat EKP:n neuvostolle tällaista valvontaelimen päätösluonnosta koskevan eriävän mielipiteensä perusteluineen.

13l.4 Jollei tästä luvusta muuta johdu, EKP:n neuvoston kokouksia koskevia, I luvussa vahvistettuja yleisiä säännöksiä sovelletaan myös valvontatehtäviä koskeviin EKP:n neuvoston kokouksiin.

13 m artikla

Sisäinen organisaatio valvontatehtävien osalta

13m.1 EKP:n sisäistä organisaatiota ja henkilöstöä koskeva johtokunnan toimivalta kattaa myös valvontatehtävät. Johtokunta kuulee valvontaelimen puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajaa tällaisista sisäistä organisaatiota koskevista asioista. Sovelletaan 10 ja 11 artiklaa vastaavasti.

13m.2 Valvontaelin voi johtokunnan kanssa yhteisymmärryksessä perustaa ja purkaa väliaikaisia alaorganisaatioita, kuten työryhmiä ja erityisryhmiä. Ne avustavat valvontatehtävissä ja raportoivat valvontaelimelle.

13m.3 Valvontaelimen puheenjohtajaa kuultuaan EKP:n puheenjohtaja nimittää valvontaelimen ja ohjauskomitean sihteerin EKP:n henkilöstön joukosta. Sihteeri avustaa valvontaelimen puheenjohtajaa ja, puheenjohtajan ollessa estynyt, varapuheenjohtajaa valvontaelimen kokousten järjestämisessä ja vastaa kokousten pöytäkirjojen laatimisesta.

13m.4 Sihteeri on yhteydessä EKP:n neuvoston sihteeriin valvontatehtäviä koskevien EKP:n neuvoston kokousten järjestämiseksi ja laatii näiden kokousten pöytäkirjat.

13 n artikla

Asetuksen (EU) N:o 1024/2013 20 artiklan 2 kohdan mukainen kertomus

EKP:n neuvosto hyväksyy Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja euroryhmälle osoitetut, asetuksen (EU) N:o 1024/2013 20 artiklan 2 kohdassa vaaditut vuosittaiset kertomukset johtokunnan esittämän valvontaelimen ehdotuksen perusteella.

13 o artikla

EKP:n edustajat Euroopan pankkiviranomaisessa

13o.1 EKP:n puheenjohtaja nimittää tai vapauttaa tehtävästä valvontaelimen ehdotuksen perusteella Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkivirasto) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 ( 3 ) 40 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun EKP:n edustajan Euroopan pankkiviranomaisen hallintoneuvostoon.

13o.2 EKP:n puheenjohtaja nimittää Euroopan pankkiviranomaisen hallintoneuvostoon kyseisen edustajan ohella toisen edustajan, jolla on asiantuntemusta keskuspankkitehtävistä.

▼B







V LUKU

ERITYISET MENETTELYSÄÄNNÖT

14 artikla

Toimivallan siirtäminen

14.1 EKP:n neuvoston toimivallan siirtämisestä johtokunnalle perussäännön 12.1 artiklan toisen kohdan viimeisen virkkeen nojalla on ilmoitettava asianomaisille osapuolille ja tarvittaessa julkistettava asiat, joissa siirretyllä toimivallalla tehdyillä päätöksillä on kolmansia osapuolia koskevia oikeusvaikutuksia. Siirretyllä toimivallalla annetuista säädöksistä on viipymättä ilmoitettava EKP:n neuvostolle.

14.2 Perussäännön 39 artiklan nojalla tehtyjen päätösten mukaisesti laadittu luettelo EKP:n nimenkirjoittajista jaetaan osapuolille, joita asia koskee.

15 artikla

Budjetin laatiminen

▼M2

15.1 Johtokunnan esityksestä neuvosto hyväksyy vahvistamiensa periaatteiden mukaisesti laaditun EKP:n budjetin seuraavaa tilikautta varten ennen kunkin tilikauden loppua. Valvontatehtävistä johtuvat kustannukset kirjataan erillisinä talousarvioon, ja niistä kuullaan valvontaelimen puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajaa.

▼B

15.2 EKP:n neuvosto perustaa budjettikomitean ja määrää sen tehtävät ja kokoonpanon. Budjettikomitea avustaa EKP:n budjettiin liittyvissä asioissa.

16 artikla

Tilinpäätös ja muut julkaistavat tiedot

16.1 EKP:n neuvosto hyväksyy perussäännön 15.3 artiklassa edellytetyn vuosikertomuksen.

16.2 Johtokunnalle annetaan toimivalta hyväksyä ja julkistaa perussäännön 15.1 artiklan mukaan neljännesvuosittain julkaistavat tiedot, perussäännön 15.2 artiklan mukainen konsolidoitu viikkotase ja perussäännön 26.3 artiklan mukainen konsolidoitu vuositase sekä muut julkaistavat tiedot.

16.3 Johtokunta tekee EKP:n neuvoston määräämien periaatteiden mukaisesti EKP:n tilinpäätöksen seuraavan tilikauden ensimmäisen kuukauden kuluessa. Tämä tilinpäätös annetaan tarkastettavaksi ulkopuoliselle tilintarkastajalle.

16.4 EKP:n neuvosto hyväksyy EKP:n tilinpäätöksen seuraavan vuoden ensimmäisen neljänneksen kuluessa. Ulkopuolisen tilintarkastajan tarkastuskertomus annetaan EKP:n neuvostolle ennen tilinpäätöksen hyväksymistä.

17 artikla

EKP:n säädökset

17.1 EKP:n asetukset antaa EKP:n neuvosto, ja puheenjohtaja allekirjoittaa ne EKP:n neuvoston puolesta.

▼M4

17.2 EKP:n suuntaviivat antaa EKP:n neuvosto; suuntaviivat hyväksytään ja annetaan tiedoksi yhdellä unionin virallisista kielistä, ja puheenjohtaja allekirjoittaa ne EKP:n neuvoston puolesta. Suuntaviivat on perusteltava. Suuntaviivat annetaan tiedoksi kansallisille keskuspankeille sähköisesti, faksilla tai paperimuodossa. Kaikki EKP:n suuntaviivat, jotka julkaistaan virallisesti, käännetään unionin virallisille kielille.

▼B

17.3 EKP:n neuvosto voi siirtää toimivaltaansa johtokunnalle asetustensa ja suuntaviivojensa täytäntöönpanoa varten. Kyseisessä asetuksessa tai kyseisissä suuntaviivoissa täsmennetään täytäntöön pantavat asiat sekä siirretyn toimivallan rajat ja soveltamisala.

▼M4

17.4 EKP:n päätökset ja suositukset antaa toimivaltansa mukaisesti joko EKP:n neuvosto tai johtokunta, ja puheenjohtaja allekirjoittaa ne. Sellaiset EKP:n päätökset, joissa asetetaan seuraamuksia kolmansille osapuolille, vahvistaa ja allekirjoittaa EKP:n neuvoston sihteeri. EKP:n päätökset ja suositukset on perusteltava. Perussäännön 41 artiklan mukaiset suositukset unionin johdetuksi oikeudeksi antaa EKP:n neuvosto.

▼M2

17.5 Perussäännön 43 artiklan toisen kohdan ja 46.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan määräysten rajoittamatta EKP:n lausunnot antaa EKP:n neuvosto. Kuitenkin poikkeuksellisissa olosuhteissa ja jollei vähintään kolme kansallisen keskuspankin pääjohtajaa ilmaise toivettaan säilyttää EKP:n neuvostolla erityislausuntojen antamista koskeva toimivalta, johtokunta voi hyväksyä EKP:n lausunnot EKP:n neuvoston esittämien huomautusten mukaisesti ja ottaen huomioon yleisneuvoston myötävaikutuksen. Johtokunnalla on toimivalta viimeistellä hyvin teknisiä seikkoja koskevat EKP:n lausunnot sekä sisällyttää niihin asiasisältöä koskevia muutoksia sekä korjauksia. Puheenjohtaja allekirjoittaa EKP:n lausunnot. EKP:n neuvosto voi kuulla valvontaelintä luottolaitosten valvontaa koskevista EKP:n lausunnoista.

▼M4

17.6 EKP:n ohjeet antaa johtokunta; ohjeet hyväksytään ja annetaan tiedoksi yhdellä unionin virallisista kielistä, ja puheenjohtaja tai kaksi johtokunnan jäsentä allekirjoittaa ohjeet neuvoston puolesta. Ohjeet annetaan tiedoksi kansallisille keskuspankeille sähköisesti, faksilla tai paperimuodossa. Kaikki EKP:n ohjeet, jotka julkaistaan virallisesti, käännetään unionin virallisille kielille.

▼B

17.7 Kaikille EKP:n säädöksille annetaan juokseva numero yksilöimisen helpottamiseksi. Johtokunta ryhtyy toimenpiteisiin varmistaakseen alkuperäisten asiakirjojen turvallisen säilytyksen sekä sen, että säädökset annetaan tiedoksi niille, joille ne on osoitettu, tai konsultoiville viranomaisille sekä sen, että säädökset julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä, kun kyseessä ovat EKP:n asetukset, EKP:n lausunnot luonnoksista yhteisön lainsäädännöksi ja ne EKP:n säädökset, joiden julkaisemisesta on nimenomaan päätetty.

▼M2

17.8 Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä annetun asetuksen (EY) N:o 1 ( 4 ) periaatteita sovelletaan perussäännön 34 artiklassa mainittuihin EKP:n säädöksiin.

▼M2

17 a artikla

Valvontatehtäviin liittyvät EKP:n säädökset

17a.1 Valvontatehtäviin liittyviin EKP:n säädöksiin sovelletaan 17 artiklaa, jollei asetuksen (EU) N:o 1024/2013 nojalla hyväksytyistä EKP:n asetuksista tai tästä artiklasta muuta johdu.

▼M4

17a.2 EKP:n neuvosto hyväksyy asetuksen (EU) N:o 1024/2013 4 artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaiset valvontatehtäviin liittyvät EKP:n suuntaviivat, minkä jälkeen ne annetaan tiedoksi ja EKP:n puheenjohtaja allekirjoittaa ne EKP:n neuvoston puolesta. Ne annetaan tiedoksi kansallisille toimivaltaisille viranomaisille sähköisesti, faksilla tai paperimuodossa.

17a.3 EKP:n neuvosto hyväksyy asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 3 kohdan, 6 artiklan 5 kohdan a alakohdan, 7 artiklan 1 kohdan, 7 artiklan 4 kohdan, 9 artiklan 1 kohdan ja 30 artiklan 5 kohdan mukaiset valvontatehtäviin liittyvät EKP:n ohjeet, minkä jälkeen ne annetaan tiedoksi ja EKP:n puheenjohtaja allekirjoittaa ne EKP:n neuvoston puolesta. Ohjeet on perusteltava. Ne annetaan tiedoksi luottolaitosten valvonnasta vastaaville kansallisille viranomaisille sähköisesti, faksilla tai paperimuodossa.

17a.4 EKP:n neuvosto hyväksyy valvottavia yhteisöjä ja toimilupaa luottolaitoksen toiminnan aloittamiseksi hakeneita yhteisöjä koskevat päätökset ja EKP:n neuvoston sihteeri vahvistaa ja allekirjoittaa ne. Ne annetaan sen jälkeen tiedoksi henkilöille, joille ne on osoitettu.

▼M2

18 artikla

Perussopimuksen 128 artiklan 2 kohdan mukainen menettely

EKP:n neuvosto antaa perussopimuksen 128 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hyväksymisensä seuraavaa vuotta varten yhdessä, kaikkia jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro, koskevassa päätöksessä kunkin vuoden viimeisen neljänneksen kuluessa.

▼B

19 artikla

Hankinnat

19.1 Tavaroiden ja palvelujen hankinnoissa EKP:lle noudatetaan avointa tiedottamista, yhdenvertaisia osallistumismahdollisuuksia, tasapuolisuutta ja hallinnon tehokkuutta koskevia periaatteita.

19.2 Hallinnon tehokkuuden periaatetta lukuun ottamatta edellä mainittuja periaatteita voidaan jättää noudattamatta erittäin kiireellisissä tapauksissa, turvallisuus- tai salassapitosyistä, yhden ainoan toimittajan ollessa kyseessä, kansallisilta keskuspankeilta EKP:lle suuntautuvien toimitusten tapauksessa ja toimitusten jatkuvuuden turvaamiseksi.

▼M2 —————

▼B

21 artikla

Palvelussuhteen ehdot

21.1 EKP:n ja sen henkilöstön välinen palvelussuhde määritetään palvelussuhteen ehdoissa ja henkilöstösäännöissä.

21.2 EKP:n neuvosto hyväksyy palvelussuhteen ehdot johtokunnan ehdotuksesta ja yleisneuvostoa kuultuaan.

21.3 Johtokunta hyväksyy henkilöstösäännöt, joilla palvelussuhteen ehdot pannaan täytäntöön.

21.4 Henkilöstökomiteaa kuullaan ennen uusien palvelussuhteen ehtojen tai henkilöstösääntöjen hyväksymistä. Komitean lausunto annetaan EKP:n neuvostolle tai johtokunnalle.

22 artikla

Tiedonannot ja ilmoitukset

EKP:n päätöksentekoelinten päätöksiä koskevat yleiset tiedonannot ja ilmoitukset voidaan julkistaa EKP:n www-sivuilla tai Euroopan unionin virallisen lehdessä taikka rahamarkkinoiden yhteisten uutiskanavien välityksellä.

23 artikla

EKP:n asiakirjojen luottamuksellisuus ja saatavuus

▼M2

23.1 EKP:n päätöksentekoelinten tai niiden perustamien komiteoiden tai ryhmien, valvontaelimen, sen ohjauskomitean tai sen mahdollisten väliaikaisten alaorganisaatioiden kokouksissa käsiteltävät asiat ovat luottamuksellisia, jollei EKP:n neuvosto valtuuta EKP:n puheenjohtajaa julkistamaan, mihin käsittelyssä on päädytty. EKP:n puheenjohtajan on kuultava valvontaelimen puheenjohtajaa ennen tällaisen päätöksen tekemistä valvontaelimen, sen ohjauskomitean tai sen mahdollisten väliaikaisten alaorganisaatioiden kokousten osalta.

▼B

23.2 EKP:n laatimien tai säilyttämien asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi määrätään EKP:n neuvoston päätöksellä.

23.3 ►M2 EKP:n laatimat tai hallussa olevat asiakirjat luokitellaan ja niitä käsitellään salassapitovelvollisuutta, hallintoa ja tietojen luottamuksellisuutta koskevien, toimintaa ohjaavien sääntöjen mukaisesti. ◄ Ne ovat vapaasti käytettävissä kolmenkymmenen vuoden kuluttua, elleivät päätöksentekoelimet toisin päätä.

▼M2

23 a artikla

Luottamuksellisuus ja salassapitovelvollisuus valvontatehtävien osalta

23a.1 Perussäännön 37 artiklassa vahvistetut salassapitovelvollisuudet koskevat valvontaelimen, ohjauskomitean ja valvontaelimen mahdollisesti perustamien väliaikaisten alaorganisaatioiden jäseniä myös sen jälkeen, kun heidän tehtävänsä ovat päättyneet.

23a.2 Tarkkailijat eivät saa käyttöönsä yksittäisiin laitoksiin liittyviä luottamuksellisia tietoja.

23a.3 Valvontaelimen, ohjauskomitean ja valvontaelimen mahdollisesti perustamien väliaikaisten alaorganisaatioiden laatimat asiakirjat ovat EKP:n asiakirjoja, ja ne luokitellaan ja niitä käsitellään 23.3 artiklan mukaisesti.

▼B







VI LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

24 artikla

Tämän työjärjestyksen muuttaminen

EKP:n neuvosto voi muuttaa tätä työjärjestystä. Yleisneuvosto voi ehdottaa muutoksia ja johtokunta voi hyväksyä toimivaltaansa kuuluvia täydentäviä sääntöjä.

▼M2









LIITE

(13 c artiklan iv kohdassa tarkoitettu)

1. Edellä 13 c artiklassa säädetyissä äänestysmenettelyissä kullakin EKP:n neljällä edustajalla on seuraavien kohtien mukaisesti äänimäärä, joka painotettujen äänten kriteeriä sovellettaessa vastaa osallistuvien jäsenvaltioiden painotettujen äänten mediaaniäänimäärää, väkilukukriteeriä sovellettaessa vastaa osallistuvien jäsenvaltioiden mediaaniväkilukua ja jäsenlukukriteeriä sovellettaessa yksi ääni valvontaelimen jäsenyyden perusteella.

2. Osallistuvien jäsenvaltioiden painotetut äänet, jotka niillä on siirtymämääräyksiä koskevan pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklan mukaisesti, järjestetään nousevaan järjestykseen; painotettujen äänten mediaaniäänimäärä on painotetuista äänistä keskimmäinen, jos osallistuvia jäsenvaltioita on pariton määrä, ja kahden keskimmäisen arvon keskiarvo pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun, jos osallistuvia jäsenvaltioita on parillinen määrä. Osallistuvien jäsenvaltioiden yhteenlaskettujen painotettujen äänten määrään lisätään painotettujen äänten mediaaniäänimäärä kerrottuna neljällä. Näin saatu luku on ”painotettujen äänten kokonaismäärä”.

3. Mediaaniväkiluku määritellään saman periaatteen mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten käytetään lukuja, jotka Euroopan unionin neuvosto julkaisee neuvoston työjärjestyksen hyväksymisestä 1 päivänä joulukuuta 2009 tehdyn päätöksen 2009/937/EU ( 5 ) liitteessä III olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti. Osallistuvien jäsenvaltioiden mediaaniväkiluku kerrottuna neljällä lisätään kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden yhteenlaskettuun väkilukuun. Näin saatu luku on ”kokonaisväkiluku”.