2014R1286 — FI — 29.12.2014 — 000.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1286/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, vähittäismarkkinoille tarkoitettuja paketoituja ja vakuutusmuotoisia sijoitustuotteita (PRIIP-tuotteita) koskevista avaintietoasiakirjoista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EYV L 352, 9.12.2014, p.1)





Oikaisu









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1286/2014,

annettu 26 päivänä marraskuuta 2014,

vähittäismarkkinoille tarkoitettuja paketoituja ja vakuutusmuotoisia sijoitustuotteita (PRIIP-tuotteita) koskevista avaintietoasiakirjoista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon ( 1 ), ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 2 ), noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Yksityissijoittajille tarjotaan yhä useammin laajaa vähittäismarkkinoille tarkoitettujen paketoitujen ja vakuutusmuotoisten sijoitustuotteiden (packaged retail and insurance-based investment products, jäljempänä ’PRIIP-tuotteet’) valikoimaa heidän harkitessaan sijoituksen tekoa. Joillain näistä tuotteista tarjotaan erityisiä sijoitusratkaisuja, jotka on suunniteltu yksityissijoittajien tarpeiden mukaan, ne on usein yhdistetty vakuutusturvaan tai ne voivat olla monimutkaisia ja vaikeaselkoisia. Tällaisiin PRIIP-tuotteisiin sijoittaville yksityissijoittajille annetaan nykyisin tietoja yhteensovittamattomalla tavalla, eivätkä nämä tiedot useinkaan auta yksityissijoittajia vertailemaan eri tuotteita tai ymmärtämään niiden ominaisuuksia. Tämän vuoksi yksityissijoittajat ovat usein tehneet sijoituksia ymmärtämättä niihin liittyviä riskejä ja kuluja ja ovat toisinaan kärsineet odottamattomia tappioita. (2) Yksityissijoittajille tarjottavien PRIIP-tuotteiden avoimuuden parantaminen on tärkeä sijoittajansuojatoimenpide ja ennakkoedellytys yksityissijoittajien luottamuksen palauttamiseksi finanssimarkkinoihin erityisesti finanssikriisin jälkeisessä tilanteessa. Ensimmäinen askel tähän suuntaan on jo otettu unionin tasolla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/65/EY ( 3 ) perustetun sijoittajalle annettavia avaintietoja koskevan järjestelmän kehittämisen kautta. (3) Se, että on olemassa PRIIP-tuotteita koskevia erilaisia sääntöjä, jotka vaihtelevat sen mukaan, mikä toimiala tarjoaa PRIIP-tuotteet, ja eroavaisuudet kansallisessa sääntelyssä tällä alalla merkitsevät epätasapuolisia toimintaedellytyksiä eri tuotteille ja tarjoamiskanaville, mikä luo lisäesteitä finanssipalvelujen ja -tuotteiden sisämarkkinoille. Jäsenvaltiot ovat jo toteuttaneet erilaisia yhteensovittamattomia toimia sijoittajansuojatoimenpiteissä olevien puutteiden korjaamiseksi, ja on todennäköistä, että tämä kehitys jatkuisi. PRIIP-tuotteisiin liittyvien tietojen antamisessa noudatettavat erilaiset menettelytavat estävät tasapuolisten toimintaedellytysten luomisen eri PRIIP-tuotteiden kehittäjille, näistä tuotteista neuvoja antaville tai niitä myyville ja vääristävät sen vuoksi kilpailua sekä johtavat siihen, että sijoittajansuojan taso unionissa on epäyhtenäinen. Tällainen ero on esteenä sisämarkkinoiden toteutumiselle ja moitteettomalle toiminnalle. (4) Erojen estämiseksi on tarpeen antaa unionin tasolla yhtenäiset avoimuussäännöt, joita sovelletaan kaikkiin toimijoihin PRIIP-tuotteiden markkinoilla ja joilla siten parannetaan sijoittajansuojaa. Asetus on tarpeen sen varmistamiseksi, että avaintietoasiakirjoille vahvistetaan yhteinen yhtenäinen standardi näiden asiakirjojen muodon ja sisällön yhdenmukaistamiseksi. Sellaisenaan sovellettavilla asetuksen säännöillä olisi varmistettava, että kaikkiin PRIIP-tuotteista neuvoja antaviin tai niitä myyviin sovelletaan yhtenäisiä yksityissijoittajille annettavan avaintietoasiakirjan toimittamista koskevia vaatimuksia. Tämä asetus ei vaikuta mainosasiakirjojen valvontaan. Se ei liioin vaikuta muihin tuotteita koskeviin interventiotoimiin kuin niihin, jotka liittyvät vakuutusmuotoisiin sijoitustuotteisiin. (5) On olennaisen tärkeää, että PRIIP-tuotteisiin liittyvien tietojen antamista parannetaan, jotta yksityissijoittajien luottamus finanssimarkkinoihin voitaisiin palauttaa, mutta yhtä tärkeää on myös se, että näiden tuotteiden myyntiä säännellään tehokkaasti. Tämä asetus täydentää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU ( 4 ) mukaisia tarjoamista koskevia toimenpiteitä. Se täydentää myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/92/EY ( 5 ) mukaisia vakuutustuotteiden tarjoamista koskevia toimenpiteitä. (6) Tätä asetusta olisi sovellettava kaikkiin niihin tuotteisiin niiden muodosta tai rakenteesta riippumatta, jotka finanssipalveluala kehittää tarjotakseen sijoitusmahdollisuuksia yksityissijoittajille, jos yksityissijoittajalle erääntymispäivänä takaisin maksettava määrä voi vaihdella, koska se on alttiina viitearvojen vaihteluille taikka yhdestä tai useammasta sellaisesta omaisuuserästä, jota yksityissijoittaja ei hanki suoraan, saatavien tuottojen vaihteluille. Tässä asetuksessa tällaisista tuotteista olisi käytettävä nimitystä PRIIP-tuotteet, ja niiden olisi käsitettävä muun muassa sellaiset sijoitustuotteet kuin sijoitusrahastot, sijoituspiirteitä sisältävät henkivakuutussopimukset, strukturoidut tuotteet ja strukturoidut talletukset. PRIIP-tuotteen määritelmän mukaisten erillisyhtiöiden liikkeeseen laskemien rahoitusvälineiden olisi myös kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. Kaikkien näiden tuotteiden tapauksessa sijoitukset eivät ole tyypiltään suoria sijoituksia, joita tehdään ostamalla tai pitämällä hallussa varsinaisia omaisuuseriä. Tällaiset tuotteet muokkautuvat markkinoilla yksityissijoittajien ja markkinoiden mukaan, sillä niissä paketoidaan tai yhdistetään omaisuuseriä erilaisten riski-tuottosuhteiden luomiseksi, erilaisten tuoteominaisuuksien tarjoamiseksi tai erilaisten kulurakenteiden aikaansaamiseksi verrattuna suoraan hallussapitoon. Tällainen paketointi voi antaa yksityissijoittajille tilaisuuden noudattaa sijoitusstrategioita, jotka olisivat muutoin saavuttamattomissa tai epäkäytännöllisiä, mutta se voi edellyttää myös lisätietojen antamista erityisesti sijoitusten paketointitapojen vertailun mahdollistamiseksi. (7) Jotta voidaan varmistaa, että tätä asetusta sovelletaan pelkästään tällaisiin PRIIP-tuotteisiin, vakuutustuotteet, joiden yhteydessä ei tarjota sijoitusmahdollisuuksia, ja talletukset, jotka ovat alttiina ainoastaan korkoriskille, olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Henkivakuutustuotteiden osalta ’pääomalla’ tarkoitetaan pääomaa, joka on sijoitettu yksityissijoittajan pyynnöstä. Lisäksi kaikki perinteisiä talletuksia edustavat talletukset tai todistukset, jotka eivät ole direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 43 alakohdassa määriteltyjä strukturoituja talletuksia, olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Suoraan omistetut omaisuuserät, kuten yritysten osakkeet tai valtion joukkovelkakirjat, eivät ole PRIIP-tuotteita, ja ne olisi sen vuoksi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Institutionaalisille sijoittajille tarkoitetut sijoitusrahastot eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, sillä niitä ei myydä yksityissijoittajille. Kansallisen lainsäädännön mukaiset yksilölliset eläketuotteet ja lisäeläketuotteet, joiden pääasiallinen tarkoitus on tulojen tarjoaminen sijoittajalle eläkkeelläoloaikana, olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle niiden erityispiirteiden ja tavoitteiden vuoksi, kun taas muiden yksilöllisten vakuutus- tai säästötuotteiden, jotka tarjoavat sijoitusmahdollisuuksia, olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. (8) Tämä asetus ei rajoita jäsenvaltioiden oikeutta säännellä avaintietojen antamista tuotteista, jotka eivät kuulu sen soveltamisalaan. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 ( 6 ) 9 artiklan, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ( 7 ) 9 artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 ( 8 ) 9 artiklan mukaisen kuluttajansuojaa koskevan toimeksiantonsa mukaisesti Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen, jäljempänä ’pankkiviranomainen’), Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen, jäljempänä ’vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen’) ja Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’), jotka on perustettu mainituilla asetuksilla, jäljempänä ’Euroopan valvontaviranomaiset’, olisi valvottava tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumattomia tuotteita ja annettava tarvittaessa ohjeita mahdollisesti havaittujen ongelmien ratkaisemiseksi. Tällaiset ohjeet olisi otettava huomioon, kun neljän vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta tarkastellaan uudelleen soveltamisalan mahdollista laajentamista ja tiettyjen soveltamisalan ulkopuolelle jättämisten poistamista. (9) Niiden velvoitteiden välisen suhteen selkeyttämiseksi, jotka on asetettu tällä asetuksella ja muilla säädöksillä, joissa edellytetään tietojen antamista sijoittajille, muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/71/EY ( 9 ) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/138/EY ( 10 ), on tarpeen säätää, että mainittuja säädöksiä sovelletaan edelleen tämän asetuksen lisäksi. (10) Tämän asetuksen vaatimusten noudattamisen asianmukaisen ja tehokkaan valvonnan varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, jotka ovat vastuussa tästä valvonnasta. Monissa tapauksissa toimivaltaiset viranomaiset on jo nimetty valvomaan muita velvoitteita, joita PRIIP-tuotteiden kehittäjillä, niitä myyvillä ja niistä neuvoja antavilla on kansallisen ja unionin lainsäädännön muiden säännösten nojalla. (11) Toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava pyynnöstä ja myös etukäteen kaikki tarvittavat tiedot avaintietoasiakirjojen sisällön tarkastamiseksi, tämän asetuksen noudattamisen arvioimiseksi sekä asiakkaiden ja sijoittajien suojelemiseksi finanssimarkkinoilla. (12) PRIIP-tuotteiden kehittäjien, kuten rahastonhoitajien, vakuutusyhtiöiden, luottolaitosten tai sijoituspalveluyritysten, olisi laadittava avaintietoasiakirja kehittämistään PRIIP-tuotteista, koska ne tuntevat tuotteen parhaiten. Niiden olisi myös oltava vastuussa avaintietoasiakirjan täsmällisyydestä. PRIIP-tuotteen kehittäjän olisi laadittava avaintietoasiakirja, ennen kuin tuote voidaan myydä yksityissijoittajille. Jos tuotetta ei kuitenkaan myydä yksityissijoittajille, velvollisuutta avaintietoasiakirjan laatimiseen ei pitäisi olla, ja jos PRIIP-tuotteen kehittäjän on käytännössä vaikea laatia avaintietoasiakirjaa, olisi oltava edelleen mahdollista antaa asiakirjan laadinta muiden tehtäväksi. Tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden, joista säädetään avaintietoasiakirjan laatimista ja tarkistamista koskevissa säännöksissä, olisi koskettava ainoastaan PRIIP-tuotteen kehittäjää ja ainoastaan niin kauan kuin PRIIP-tuotteella käydään kauppaa jälkimarkkinoilla. Tässä asetuksessa olisi avaintietoasiakirjojen laajan levityksen ja saatavuuden varmistamiseksi säädettävä, että PRIIP-tuotteen kehittäjän on julkaistava avaintietoasiakirjat verkkosivustollaan. (13) Yksityissijoittajien tarpeisiin vastaamiseksi on tarpeen varmistaa, että PRIIP-tuotteita koskevat tiedot ovat täsmällisiä, tasapuolisia ja selkeitä eivätkä johda harhaan kyseisiä yksityissijoittajia. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava yhteiset standardit avaintietoasiakirjan laatimista varten, jotta voidaan varmistaa, että asiakirja on yksityissijoittajien kannalta ymmärrettävässä muodossa. Koska monilla yksityissijoittajilla on ongelmia finanssialan erikoisterminologian ymmärtämisessä, asiakirjassa käytettävään sanastoon ja kirjoitustyyliin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Olisi annettava säännöt myös kielestä, jolla avaintietoasiakirja olisi laadittava. Lisäksi yksityissijoittajien olisi kyettävä ymmärtämään avaintietoasiakirja joutumatta turvautumaan muihin, muussa kuin markkinointitarkoituksessa esitettyihin tietoihin. (14) Kehittäessään avaintietoasiakirjan sisältöä koskevia teknisiä standardeja tuotteen sijoituspolitiikkojen ja sen tämän asetuksen mukaisten tavoitteiden ottamiseksi asianmukaisesti huomioon Euroopan valvontaviranomaisten olisi varmistettava, että PRIIP-tuotteen kehittäjä käyttää selkeää ja ymmärrettävää kieltä, joka ei ole liian vaikeaa yksityissijoittajille, ja että kuvauksessa siitä, miten sijoitustavoitteet saavutetaan, mukaan lukien kuvaus käytetyistä rahoitusvälineistä, vältetään rahoitusalan ammattisanastoa ja -terminologiaa, joka ei ole yksityissijoittajille välittömästi selvää. (15) Yksityissijoittajille olisi annettava tiedot, jotka ovat tarpeen harkitun sijoituspäätöksen tekemiseksi ja eri PRIIP-tuotteiden vertailemiseksi, mutta jos tietoja ei esitetä lyhyessä ja ytimekkäässä muodossa, ne voivat jäädä käyttämättä. Tämän vuoksi avaintietoasiakirjan olisi sisällettävä vain avaintietoja, erityisesti tietoja tuotteen luonteesta ja ominaisuuksista, mukaan lukien mahdolliset pääomatappiot, sekä tuotteen kuluista ja riskiprofiilista, sekä merkityksellisiä tietoja tuotto- tai arvonkehityksestä ja eräitä muita erityistietoja, jotka saattavat olla tarpeen käsityksen saamiseksi erityyppisten tuotteiden ominaisuuksista. (16) Kansallisella tasolla ollaan jo kehittämässä sijoitustuotelaskureita. Jotta tällaiset laskurit olisivat mahdollisimman hyödyllisiä kuluttajien kannalta, niiden olisi katettava eri PRIIP-tuotteiden kehittäjien perimät kulut ja palkkiot sekä mahdolliset muut välittäjien tai sijoitusketjun muiden osien perimät kulut ja palkkiot, joita PRIIP-tuotteiden kehittäjät eivät ole jo sisällyttäneet hintaan. Komission olisi annettava kertomus siitä, onko tällaisia välineitä käytettävissä sähköisesti kussakin jäsenvaltiossa ja saadaanko niillä luotettavia ja täsmällisiä laskelmia kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden kokonaiskuluista ja -palkkioista. (17) Avaintietoasiakirja olisi laadittava vakiomuodossa, jossa yksityissijoittajat voivat vertailla eri PRIIP-tuotteita, koska kuluttajien toimintatavat ja valmiudet edellyttävät tietojen muodon, esitystavan ja sisällön huolellista harkitsemista tietojen ymmärtämisen ja käytön optimoimiseksi. Jokaisessa asiakirjassa olisi noudatettava samaa kohtien ja niiden otsikoiden järjestystä. Lisäksi avaintietoasiakirjaan eri PRIIP-tuotteista sisällytettävien tietojen yksityiskohdat ja tietojen esitystapa olisi laajemmin yhdenmukaistettava teknisillä sääntelystandardeilla, joissa otetaan huomioon aiemmat ja käynnissä olevat kuluttajien käyttäytymistä tarkastelevat tutkimukset sekä myös tulokset testeistä, joissa tarkastellaan, kuinka tehokkaita erilaiset tietojen esitystavat ovat kuluttajien kannalta. Joidenkin PRIIP-tuotteiden tapauksessa yksityissijoittajalla on lisäksi mahdollisuus valita monista eri kohteena olevista sijoituksista, kuten vakuutusyhtiöiden omistuksessa olevista sisäisistä rahastoista. Nämä tuotteet olisi otettava huomioon asiakirjan muodon kehittämisessä. (18) Koska jotkin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat sijoitustuotteet eivät ole yksinkertaisia ja saattavat olla yksityissijoittajille vaikeita ymmärtää, avaintietoasiakirjaan olisi tapauksen mukaan sisällytettävä ymmärrettävyyttä koskeva varoitus yksityissijoittajalle. Olisi katsottava, että tuote ei ole yksinkertainen ja että se on vaikea ymmärtää erityisesti silloin, jos siinä sijoitetaan kohteisiin, joihin yksityissijoittajat eivät tavallisesti sijoita, tai jos siinä käytetään useita erilaisia menetelmiä sijoituksen lopullisen tuoton laskemiseksi, mikä luo suuremman riskin siitä, että yksityissijoittaja ymmärtää asian väärin, tai jos sijoituksen tuotossa käytetään hyväksi yksityissijoittajan käyttäytymistä, esimerkkeinä korkohoukutin, jota seuraa paljon korkeampi vaihtuva korkotaso, tai toistuva malli. (19) Yksityissijoittajilla on sijoituksensa taloudellisen tuoton lisäksi yhä useammin muita tavoitteita, kuten yhteiskunnallisia tai ympäristöön liittyviä päämääriä. PRIIP-tuotteen kehittäjän asettamia yhteiskunnallisia tai ympäristöön liittyviä tavoitteita koskevia tietoja voi kuitenkin olla vaikeaa vertailla tai tiedot saattavat puuttua. Tämän vuoksi ennakoitu kestävä ympäristöön liittyvä ja yhteiskunnallinen kehitys finanssisijoituksissa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 346/2013 ( 11 ) soveltaminen voisivat mahdollistaa tällaisten näkökohtien asianmukaisemman sisällyttämisen unionin oikeuteen ja niiden edistämisen siinä. Ei ole kuitenkaan vahvistettuja kriteerejä eikä ole virallista menettelyä, jolla voitaisiin varmentaa tällaiset yhteiskunnalliset tai ympäristöön liittyvät kriteerit objektiivisesti, kuten elintarvikealalla on jo käytössä. Sen vuoksi on toivottavaa, että tämän asetuksen uudelleentarkastelussa komissio tarkastelee yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät seikat huomioon ottaviin sijoitustuotteisiin liittyvää kehitystä sekä asetuksen (EU) N:o 346/2013 uudelleentarkastelun tuloksia perusteellisesti. (20) Avaintietoasiakirjan olisi erotuttava selkeästi ja oltava erillään mahdollisesta markkinointiviestinnästä. (21) Jotta voidaan varmistaa, että avaintietoasiakirjan tiedot ovat luotettavia, PRIIP-tuotteiden kehittäjien olisi edellytettävä pitävän avaintietoasiakirja ajan tasalla. Tätä varten on tarpeen vahvistaa tietojen uudelleentarkastelun edellytyksiin ja tiheyteen sekä avaintietoasiakirjan tarkistukseen liittyvät yksityiskohtaiset säännöt teknisillä sääntelystandardeilla, jotka komissio hyväksyy. (22) Yksityissijoittajat tekevät sijoituspäätöksensä avaintietoasiakirjojen perusteella. PRIIP-tuotteiden kehittäjillä on tämän vuoksi merkittävä vastuu yksityissijoittajia kohtaan sen varmistamisessa, että kyseiset asiakirjat eivät ole harhaanjohtavia, epätarkkoja tai ristiriidassa PRIIP-tuotteen sopimusasiakirjojen asiaankuuluvien osien kanssa. Sen vuoksi on tärkeä varmistaa, että yksityissijoittajilla on tehokkaat muutoksenhakuoikeudet. Olisi myös varmistettava, että kaikilla yksityissijoittajilla on unionissa samanlainen oikeus hakea korvausta kaikesta vahingosta, joka on aiheutunut tämän asetuksen noudattamatta jättämisen johdosta. PRIIP-tuotteiden kehittäjien siviilioikeudellista vastuuta koskevat säännöt olisi sen vuoksi yhdenmukaistettava. Yksityissijoittajien olisi voitava saada PRIIP-tuotteen kehittäjä vastuuseen tämän asetuksen rikkomisesta, jos vahinkoa on aiheutunut avaintietoasiakirjasta, joka on ristiriidassa PRIIP-tuotteen kehittäjän hallinnassa olevien, sopimusta edeltävien asiakirjojen tai sopimusasiakirjojen kanssa tai joka on harhaanjohtava tai epätarkka. (23) PRIIP-tuotteen kehittäjän siviilioikeudellista vastuuta koskevia asioita, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, olisi säänneltävä sovellettavassa kansallisessa laissa. Tuomioistuimen, joka on toimivaltainen päättämään yksityissijoittajien nostamista siviilioikeudellista vastuuta koskevista kanteista, olisi määräydyttävä kansainvälistä tuomiovaltaa koskevien asiaankuuluvien sääntöjen mukaisesti. (24) Tällä asetuksella ei oteta käyttöön toimilupaa, joka mahdollistaisi PRIIP-tuotteiden rajat ylittävän myynnin tai markkinoinnin yksityissijoittajille, tai muuteta mahdollisia olemassa olevia, PRIIP-tuotteiden rajat ylittävää myyntiä tai markkinointia koskevia toimilupajärjestelyjä. Tällä asetuksella ei muuteta nykyisten toimivaltaisten viranomaisten välistä nykyisten toimilupajärjestelyjen mukaista vastuunjakoa. Jäsenvaltioiden tämän asetuksen soveltamiseksi nimeämien viranomaisten olisi tämän vuoksi toimittava yhdenmukaisesti niiden viranomaisten kanssa, jotka ovat toimivaltaisia PRIIP-tuotteiden markkinoinnin osalta mahdollisen nykyisen toimiluvan mukaisesti. Sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, jossa PRIIP-tuotetta markkinoidaan, olisi oltava vastuussa kyseisen PRIIP-tuotteen markkinoinnin valvonnasta. Sen jäsenvaltion toimivaltaisella viranomaisella, jossa tuotetta markkinoidaan, olisi aina oltava oikeus keskeyttää PRIIP-tuotteen markkinointi omalla alueellaan, jos tätä asetusta ei noudateta. (25) Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja asiaankuuluvien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten valtuuksia olisi täydennettävä erillisellä järjestelyllä, jolla kielletään sellaisten vakuutusmuotoisten sijoitustuotteiden markkinointi, tarjoaminen ja myynti tai rajoitetaan niitä, joihin liittyy sijoittajansuojaa, finanssimarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja eheyttä taikka koko finanssijärjestelmän tai sen osan vakautta koskevia vakavia huolenaiheita, yhdessä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle annettavien asianmukaisten yhteensovittamis- ja valmiusvaltuuksien kanssa. Näissä valtuuksissa olisi otettava huomioon myös arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja pankkiviranomaiselle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 ( 12 ) nojalla annetut valtuudet, jotta voidaan varmistaa, että tällaisia interventiojärjestelyjä voidaan soveltaa kaikkiin sijoitustuotteisiin niiden oikeudellisesta muodosta riippumatta. Tällaisten valtuuksien käytön toimivaltaisten viranomaisten ja poikkeustapauksissa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toimesta olisi edellytettävä sitä, että useat erityiset ehdot täyttyvät. Näiden ehtojen täyttyessä toimivaltaisen viranomaisen tai poikkeustapauksissa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi voitava varotoimenpiteenä asettaa kielto tai rajoitus ennen vakuutusmuotoisen sijoitustuotteen markkinointia, tarjoamista tai myyntiä sijoittajille. Nämä valtuudet eivät merkitse sitä, että toimivaltaisen viranomaisen tai vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi otettava käyttöön tai sovellettava tuotteiden hyväksymistä tai käyttöoikeuksia koskevia menettelyjä, eivätkä ne vapauta vakuutusmuotoisen sijoitustuotteen kehittäjää velvollisuudesta noudattaa kaikkia tämän asetuksen asiaankuuluvia vaatimuksia. Lisäksi näitä valtuuksia olisi käytettävä yksinomaan yleisen edun vuoksi, eivätkä ne saisi aiheuttaa siviilioikeudellista vastuuta toimivaltaisille viranomaisille. (26) Jotta yksityissijoittaja voi tehdä harkitun sijoituspäätöksen, PRIIP-tuotteista neuvoja antavia tai niitä myyviä henkilöitä olisi vaadittava antamaan avaintietoasiakirja hyvissä ajoin ennen liiketoimen toteuttamista. Tätä vaatimusta olisi sovellettava riippumatta siitä, missä ja miten liiketoimi toteutetaan. Jos liiketoimi toteutetaan etäviestintävälineellä, avaintietoasiakirja voidaan toimittaa välittömästi liiketoimen toteuttamisen jälkeen edellyttäen, että avaintietoasiakirjaa ei ole mahdollista toimittaa etukäteen ja että yksityissijoittaja suostuu tähän. PRIIP-tuotteista neuvoja antavia tai niitä myyviä henkilöitä ovat välittäjät ja PRIIP-tuotteiden kehittäjät itse, jos viimeksi mainitut päättävät antaa PRIIP-tuotteita koskevaa neuvontaa tai myydä PRIIP-tuotteen suoraan yksityissijoittajille. Tämä asetus ei vaikuta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/31/EY ( 13 ) eikä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/65/EY ( 14 ) soveltamiseen. (27) Olisi vahvistettava yhdenmukaiset säännöt, joilla PRIIP-tuotteesta neuvoja antavalle tai sitä myyvälle henkilölle annetaan tietty valinnanvara sen välineen osalta, jolla avaintietoasiakirja toimitetaan yksityissijoittajille, ja sallittava sähköisen viestinnän käyttö, jos se on tarkoituksenmukaista ottaen huomioon liiketoimen olosuhteet. Yksityissijoittajalle olisi kuitenkin annettava mahdollisuus saada tiedot paperilla. Jotta kuluttajilla olisi mahdollisuus saada tietoa, avaintietoasiakirja olisi aina toimitettava veloituksetta. (28) Jotta voidaan varmistaa, että yksityissijoittajat luottavat PRIIP-tuotteisiin ja finanssimarkkinoihin kokonaisuudessaan, olisi asetettava vaatimuksia asianmukaisista sisäisistä menettelyistä, joilla varmistetaan, että yksityissijoittajat saavat PRIIP-tuotteen kehittäjältä perustellun vastauksen valituksiinsa. (29) Koska finanssimarkkinoilla pankki-, vakuutus-, arvopaperi- ja rahoitusaloilla toimivien yhteisöjen olisi laadittava PRIIP-tuotteita koskevat avaintietoasiakirjat, on erittäin tärkeää varmistaa sujuva yhteistyö PRIIP-tuotteiden kehittäjiä ja PRIIP-tuotteista neuvoja antavia tai niitä myyviä henkilöitä valvovien eri viranomaisten välillä, jotta viranomaiset noudattaisivat yhteistä toimintalinjaa tämän asetuksen soveltamisessa. (30) Joulukuun 8 päivänä 2010 annetun komission tiedonannon ”Seuraamusjärjestelmien lujittaminen finanssipalvelujen alalla” mukaisesti ja tämän asetuksen vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi on tärkeää, että jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimet varmistaakseen, että tämän asetuksen rikkomisesta määrätään asianmukaiset hallinnolliset seuraamukset ja toimenpiteet. Sen varmistamiseksi, että seuraamukset ovat varoittavia, ja sijoittajansuojan lujittamiseksi varoittamalla sijoittajia PRIIP-tuotteista, joiden markkinointi rikkoo tätä asetusta, seuraamukset ja toimenpiteet olisi yleensä julkaistava lukuun ottamatta tiettyjä tarkoin määriteltyjä olosuhteita. (31) Vaikka jäsenvaltiot voivat antaa hallinnollisia ja rikosoikeudellisia seuraamuksia koskevia sääntöjä samojen rikkomisten osalta, jäsenvaltioiden ei olisi edellytettävä antavan hallinnollisia seuraamuksia koskevia sääntöjä sellaisten tähän asetukseen kohdistuvien rikkomisten osalta, joihin sovelletaan kansallista rikosoikeutta. Kansallisen lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltioita ei velvoiteta määräämään sekä hallinnollisia että rikosoikeudellisia seuraamuksia samasta rikkomisesta, mutta niiden olisi voitava tehdä niin, jos niiden kansallinen lainsäädäntö sen sallii. Tämän asetuksen rikkomisesta aiheutuvien rikosoikeudellisten seuraamusten säilyttäminen hallinnollisten seuraamusten sijaan ei kuitenkaan saisi vähentää toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuuksia tehdä tätä asetusta sovellettaessa yhteistyötä, tutustua tietoihin ja vaihtaa tietoja oikea-aikaisesti muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa eikä muullakaan tavoin vaikuttaa näihin mahdollisuuksiin, myöskään sen jälkeen, kun asianomaiset rikkomiset on saatettu toimivaltaisten oikeusviranomaisten käsiteltäviksi syytetoimia varten. (32) Komissiolle olisi tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat niiden menettelyjen yksityiskohtien määrittämistä, joita käytetään selvitettäessä sitä, liittyykö tuotteeseen erityisiä ympäristöön liittyviä tai yhteiskunnallisia tavoitteita, sekä edellytyksiä, joilla vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen sekä toimivaltaiset viranomaiset käyttävät valtuuksia toteuttaa interventiotoimia. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. (33) Komission olisi hyväksyttävä Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomiteassa laatimat luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, jotka koskevat avaintietoasiakirjan esitystapaa ja sisältöä, avaintietoasiakirjan vakiomuotoa, riskien ja tuottojen esittämisessä sekä kulujen laskemisessa käytettäviä menetelmiä sekä edellytyksiä, jotka täyttävät vaatimuksen avaintietoasiakirjan toimittamisesta yksityissijoittajille asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti. Komission olisi täydennettävä Euroopan valvontaviranomaisten teknistä työtä toteuttamalla avaintietoasiakirjan esitystapaa koskevia kuluttajatutkimuksia Euroopan valvontaviranomaisten ehdottamalla tavalla. (34) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 95/46/EY ( 15 ) säännellään jäsenvaltioissa tämän asetuksen yhteydessä ja toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa tapahtuvaa henkilötietojen käsittelyä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 45/2001 ( 16 ) säännellään Euroopan valvontaviranomaisten tämän asetuksen mukaisesti ja Euroopan tietosuojavaltuutetun valvonnassa harjoittamaa henkilötietojen käsittelyä. Tämän asetuksen yhteydessä harjoitettavan henkilötietojen käsittelyn, kuten toimivaltaisten viranomaisten välisen henkilötietojen vaihdon tai siirron, olisi tapahduttava direktiivin 95/46/EY mukaisesti, ja Euroopan valvontaviranomaisten harjoittaman tietojen vaihdon tai siirron olisi tapahduttava asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti. (35) Vaikka siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten, jäljempänä ’yhteissijoitusyritykset’, osuudet ovat tässä asetuksessa tarkoitettuja sijoitustuotteita, direktiivissä 2009/65/EY asetetut sijoittajan avaintietoja koskevat vaatimukset merkitsevät sitä, että kyseisenkaltaisille yhteissijoitusyrityksille olisi kohtuullista myöntää tämän asetuksen voimaantulon jälkeen viiden vuoden pituinen siirtymäkausi, jonka aikana niihin ei sovellettaisi tätä asetusta. Kyseisen siirtymäkauden jälkeen ja jollei tätä siirtymäkautta pidennetä, tätä asetusta olisi alettava soveltaa yhteissijoitusyrityksiin. Tämän siirtymäkauden olisi koskettava myös rahastoyhtiöitä, sijoitusyhtiöitä ja henkilöitä, jotka antavat muiden kuin yhteissijoitusyhtiöiden rahastojen osuuksia koskevaa neuvontaa tai myyvät niitä, kun jäsenvaltio soveltaa tällaisiin rahastoihin direktiivin 2009/65/EY 78–81 artiklassa vahvistettuja avaintietoasiakirjan muotoa ja sisältöä koskevia sääntöjä. (36) Tätä asetusta olisi tarkasteltava uudelleen neljän vuoden kuluttua sen voimaantulosta markkinoilla tapahtuvan kehityksen, kuten uusien PRIIP-tuotetyyppien markkinoille tulon, sekä unionin oikeuden muilla aloilla tapahtuvan kehityksen ja jäsenvaltioiden kokemusten ottamiseksi huomioon. Uudelleentarkastelussa olisi myös arvioitava yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät seikat huomioon ottavia sijoituksia koskevan merkinnän käyttöönoton toteutettavuutta, kuluja ja mahdollisia hyötyjä. Uudelleentarkastelussa olisi lisäksi arvioitava, saako keskivertoyksityissijoittaja käyttöön otettujen toimenpiteiden ansiosta paremman käsityksen PRIIP-tuotteista ja ovatko toimenpiteet parantaneet PRIIP-tuotteiden vertailukelpoisuutta. Siinä olisi tutkittava myös sitä, olisiko yhteissijoitusyrityksiin tai tiettyihin muihin kuin yhteissijoitusyrityksiin sovellettavaa siirtymäkautta pidennettävä vai voitaisiinko tällaisten rahastojen kohtelussa harkita muita vaihtoehtoja. Lisäksi siinä olisi arvioitava, olisiko tuotteiden vapauttamista tämän asetuksen soveltamisalasta jatkettava ottaen huomioon vahvojen kuluttajansuojaa koskevien vaatimusten tarve, rahoitustuotteiden väliset vertailut mukaan lukien. Osana uudelleentarkastelua komission olisi myös toteutettava markkinatutkimus sen määrittämiseksi, onko markkinoilla saatavilla sähköisiä laskureita, joiden avulla yksityissijoittaja voi laskea PRIIP-tuotteiden kokonaiskulut ja -palkkiot, ja onko tällaisia laskureita saatavilla maksutta. Tämän uudelleentarkastelun perusteella komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus sekä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. (37) Pitäen mielessä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen parhaillaan toteuttama työ, joka koskee tuotetietojen antamista koskevia vaatimuksia yksilöllisten eläketuotteiden osalta, ja ottaen huomioon näiden tuotteiden erityispiirteet, komission olisi neljän vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta arvioitava, pidetäänkö voimassa sellaisten eläketuotteiden sulkeminen asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, joiden pääasialliseksi tarkoitukseksi katsotaan kansallisen lainsäädännön nojalla tulojen tarjoaminen sijoittajalle eläkkeelläoloaikana ja jotka antavat sijoittajalle oikeuden tiettyihin etuuksiin. Komission olisi arviointiaan tehdessään harkittava, onko tämä asetus paras lainsäädäntömekanismi varmistaa eläketuotteita koskevien tietojen antaminen vai olisivatko muut tietojenantamisjärjestelyt soveltuvampia. (38) Jotta PRIIP-tuotteiden kehittäjille sekä PRIIP-tuotteista neuvoja antaville tai niitä myyville henkilöille annettaisiin riittävästi aikaa valmistautua tämän asetuksen vaatimusten käytännön soveltamiseen, sitä olisi alettava soveltaa vasta kahden vuoden kuluttua sen voimaantulosta. (39) Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. (40) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat yksityissijoittajien suojan vahvistaminen ja yksityissijoittajien PRIIP-tuotteita kohtaan tunteman luottamuksen parantaminen, mukaan lukien tilanteet, joissa kyseisiä tuotteita myydään rajojen yli, vaan ne voidaan vaikutustensa vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (41) Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon ( 17 ), sekä katsovat seuraavaa: OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:







I

LUKU

KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Tässä asetuksessa vahvistetaan yhtenäiset säännöt PRIIP-tuotteiden kehittäjien laatiman avaintietoasiakirjan muodosta ja sisällöstä sekä avaintietoasiakirjan toimittamisesta yksityissijoittajille, jotta yksityissijoittajat voivat ymmärtää PRIIP-tuotteiden keskeiset ominaisuudet ja riskit sekä vertailla niitä.

2 artikla

1. Tätä asetusta sovelletaan PRIIP-tuotteiden kehittäjiin sekä PRIIP-tuotteita koskevaa neuvontaa antaviin ja niitä myyviin henkilöihin.

2. Tätä asetusta ei sovelleta seuraaviin tuotteisiin:

a) direktiivin 2009/138/EY liitteessä I luetellut vahinkovakuutustuotteet;

b) henkivakuutussopimukset, jos sopimuksen mukaiset etuudet maksetaan ainoastaan kuoleman sattuessa tai loukkaantumisesta, sairaudesta tai vammasta johtuvan toimintakyvyttömyyden vuoksi;

c) talletukset, jotka eivät ole direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 43 alakohdassa määriteltyjä strukturoituja talletuksia;

d) direktiivin 2003/71/EY 1 artiklan 2 kohdan b–g, i ja j alakohdassa tarkoitetut arvopaperit;

e) eläketuotteet, joiden pääasialliseksi tarkoitukseksi katsotaan kansallisen lainsäädännön nojalla tulojen tarjoaminen sijoittajalle eläkkeelläoloaikana ja jotka antavat sijoittajalle oikeuden tiettyihin etuuksiin;

f) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/41/EY ( 18 ) tai direktiivin 2009/138/EY soveltamisalaan kuuluvat virallisesti tunnustetut ammatilliset lisäeläkejärjestelmät;

g) yksilölliset eläketuotteet, joiden osalta kansallisessa lainsäädännössä vaaditaan työnantajan rahoitusosuutta ja joissa työnantaja tai työntekijä ei voi valita eläketuotetta tai eläketuotteen tarjoajaa.

3 artikla

1. Kun tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin PRIIP-tuotteiden kehittäjiin sovelletaan myös direktiiviä 2003/71/EY, niihin on sovellettava sekä tätä asetusta että direktiiviä 2003/71/EY.

2. Kun tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin PRIIP-tuotteiden kehittäjiin sovelletaan myös direktiiviä 2009/138/EY, niihin on sovellettava sekä tätä asetusta että direktiiviä 2009/138/EY.

4 artikla

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

1) ’vähittäismarkkinoille tarkoitetulla paketoidulla sijoitustuotteella’ tai ’PRIP-tuotteella’ sijoitusta, mukaan lukien direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 26 kohdassa määriteltyjen erillisyhtiöiden tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU ( 19 ) 4 artiklan 1 kohdan an alakohdassa määriteltyjen arvopaperistamiserillisyhtiöiden liikkeeseen laskemat rahoitusvälineet, jonka erääntymispäivänä yksityissijoittajalle takaisin maksettava määrä voi vaihdella sijoituksen oikeudellisesta muodosta riippumatta, koska se on alttiina viitearvojen vaihteluille tai yhdestä tai useammasta sellaisesta omaisuuserästä saatavien tuottojen vaihteluille, jota yksityissijoittaja ei hanki suoraan;

2) ’vakuutusmuotoisella sijoitustuotteella’ vakuutustuotetta, johon sisältyy maturiteetti- tai takaisinostoarvo ja jossa markkinoiden vaihtelu vaikuttaa suoraan tai välillisesti koko maturiteetti- tai takaisinostoarvoon tai sen osaan;

3) ’vähittäismarkkinoille tarkoitetulla paketoidulla ja vakuutusmuotoisella sijoitustuotteella’ tai ’PRIIP-tuotteella’ tuotetta, joka on yksi tai kumpikin seuraavista: a) PRIP-tuote; b) vakuutusmuotoinen sijoitustuote;

4) ’vähittäismarkkinoille tarkoitetun paketoidun ja vakuutusmuotoisen sijoitustuotteen kehittäjällä’ tai ’PRIIP-tuotteen kehittäjällä’ a) mitä tahansa yhteisöä, joka kehittää PRIIP-tuotteita; b) mitä tahansa yhteisöä, joka tekee muutoksia olemassa olevaan PRIIP-tuotteeseen, esimerkiksi muuttamalla sen riski-tuottoprofiilia tai kuluja, joita PRIIP-tuotteeseen tehtävästä sijoituksesta aiheutuu;

5) ’PRIIP-tuotetta myyvällä henkilöllä’ henkilöä, joka tarjoaa PRIIP-tuotetta koskevaa sopimusta tai tekee sellaisen yksityissijoittajan kanssa;

6) ’yksityissijoittajalla’ a) direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 11 alakohdassa määriteltyä yksityisasiakasta; b) direktiivissä 2002/92/EY tarkoitettua asiakasta, jos kyseinen asiakas ei ole direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 10 alakohdassa määritelty ammattimainen asiakas;

7) ’pysyvällä välineellä’ direktiivin 2009/65/EY 2 artiklan 1 kohdan m alakohdassa määriteltyä pysyvää välinettä;

8) ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ kansallisia viranomaisia, jotka jäsenvaltio on nimennyt valvomaan niiden vaatimusten täyttymistä, joita tällä asetuksella asetetaan PRIIP-tuotteiden kehittäjille sekä PRIIP-tuotteista neuvoja antaville tai niitä myyville henkilöille.







II

LUKU

AVAINTIETOASIAKIRJA







I

JAKSO

Avaintietoasiakirjan laatiminen

5 artikla

1. Ennen PRIIP-tuotteen tarjoamista yksityissijoittajille PRIIP-tuotteen kehittäjän on laadittava kyseisestä tuotteesta tämän asetuksen vaatimusten mukainen avaintietoasiakirja ja julkaistava se verkkosivustollaan.

2. Jäsenvaltio voi vaatia PRIIP-tuotteen kehittäjää tai PRIIP-tuotetta myyvää henkilöä antamaan avaintietoasiakirjan etukäteen tiedoksi toimivaltaiselle viranomaiselle kyseisessä jäsenvaltiossa markkinoitujen PRIIP-tuotteiden osalta.







II

JAKSO

Avaintietoasiakirjan muoto ja sisältö

6 artikla

1. Avaintietoasiakirjassa olevat tiedot ovat ennen sopimuksen tekoa annettavaa tietoa. Avaintietoasiakirjan on oltava täsmällinen, tasapuolinen ja selkeä, eikä se saa olla harhaanjohtava. Siinä on annettava avaintiedot, ja sen on oltava sitovien sopimusasiakirjojen, tarjousasiakirjojen asiaankuuluvien osien sekä PRIIP-tuotteen ehtojen mukainen.

2. Avaintietoasiakirjan on oltava erillinen asiakirja, joka on selkeästi erillään markkinointiaineistosta. Siinä ei saa olla viittauksia markkinointiaineistoon. Siinä saa olla viittauksia muihin asiakirjoihin, tarvittaessa myös listalleotto- ja tarjousesitteeseen, ainoastaan, jos viittaus liittyy tietoihin, jotka on sisällytettävä avaintietoasiakirjaan tämän asetuksen nojalla.

3. Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 2 kohdassa säädetään, jos PRIIP-tuote tarjoaa yksityissijoittajalle niin monia sijoitusvaihtoehtoja, että kaikkien 8 artiklan 3 kohdassa edellytettyjen, kutakin sijoitusvaihtoehtoa koskevien tietojen esittäminen yhdessä ytimekkäässä erillisessä asiakirjassa ei ole mahdollista, avaintietoasiakirjassa on esitettävä vähintään yleinen kuvaus sijoitusvaihtoehdoista ja ilmoitettava, mistä ja miten voi saada yksityiskohtaisempia ennen sopimuksen tekoa annettavia tietoja koskevia asiakirjoja, jotka liittyvät sijoitusvaihtoehtoja tukeviin sijoitustuotteisiin.

4. Avaintietoasiakirja on laadittava lyhyenä, ytimekkäästi kirjoitettuna ja vertailtavuutta edistävänä asiakirjana, joka on tulostettuna enintään kolmen A4-kokoisen sivun pituinen. Sen on oltava

a) esitystapansa, asettelunsa ja kirjasinkokonsa puolesta helppolukuinen;

b) keskittynyt yksityissijoittajien tarvitsemiin avaintietoihin;

c) selkeästi laadittu ja kirjoitettu sellaisella kielellä ja tyylillä, joka auttaa ymmärtämään tiedot, ja erityisesti selkeällä, ytimekkäällä ja helppotajuisella kielellä.

5. Jos avaintietoasiakirjassa käytetään värejä, ne eivät saa vähentää tietojen ymmärrettävyyttä, jos avaintietoasiakirja tulostetaan tai valokopioidaan mustavalkoisena.

6. Jos avaintietoasiakirjassa käytetään PRIIP-tuotteen kehittäjän tai sen yritysryhmän tuotemerkkiä tai logoa, se ei saa viedä yksityissijoittajan huomiota asiakirjan tiedoista eikä häiritä tekstin ymmärrettävyyttä.

7 artikla

1. Avaintietoasiakirja on kirjoitettava siinä jäsenvaltion osassa, jossa PRIIP-tuotetta tarjotaan, käytetyillä virallisilla kielillä tai yhdellä siellä käytetyistä virallisista kielistä taikka muulla kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten hyväksymällä kielellä tai, jos se on kirjoitettu eri kielellä, se on käännettävä yhdelle näistä kielistä.

Käännöksen on vastattava tarkoin ja täsmällisesti alkuperäisen avaintietoasiakirjan sisältöä.

2. Jos PRIIP-tuotteen myyntiä edistetään jäsenvaltiossa kyseisen jäsenvaltion yhdellä tai useammalla virallisella kielellä laadituilla markkinointiasiakirjoilla, avaintietoasiakirja on laadittava ainakin vastaavilla virallisilla kielillä.

8 artikla

1. Otsikko ”Avaintietoasiakirja” on merkittävä näkyvästi avaintietoasiakirjan ensimmäisen sivun yläosaan.

Avaintietoasiakirja on esitettävä 2 ja 3 kohdassa säädettyä järjestystä noudattaen.

2. Suoraan avaintietoasiakirjan nimen alapuolella on oltava selittävä teksti. Sen sisällön on oltava seuraava:

”Tässä asiakirjassa annetaan sijoittajalle avaintiedot tarjottavasta sijoitustuotteesta. Asiakirja ei ole markkinointiaineistoa. Laissa edellytetään kyseisten tietojen antamista, jotta sijoittaja ymmärtäisi tarjottavan tuotteen luonteen ja siihen liittyvät riskit, kulut sekä mahdolliset voitot ja tappiot ja jotta sijoittajan olisi helpompi vertailla sitä muihin tuotteisiin.”

3. Avaintietoasiakirjassa on oltava seuraavat tiedot:

a) asiakirjan alussa PRIIP-tuotteen nimi, PRIIP-tuotteen kehittäjän tunniste- ja yhteystiedot, tiedot PRIIP-tuotteen kehittäjän toimivaltaisesta viranomaisesta ja asiakirjan päiväys;

b) tarvittaessa ymmärrettävyyttä koskeva seuraava varoitus: ”Olette ostamassa tuotetta, joka ei ole yksinkertainen ja joka saattaa olla vaikea ymmärtää.”;

c) osiossa ”Mikä tämä tuote on?” PRIIP-tuotteen luonne ja tärkeimmät ominaisuudet, mukaan lukien i) PRIIP-tuotteen tyyppi; ii) sen tavoitteet sekä keinot niiden saavuttamiseksi, erityisesti se, saavutetaanko tavoitteet sijoitusomaisuuteen suoraan tai välillisesti liittyvän riskin kautta, mukaan lukien kuvaus sijoituskohteena olevista rahoitusvälineistä tai viitearvoista ja niiden markkinoiden määrittely, joille PRIIP-tuote sijoittaa, mukaan lukien tuotteen mahdolliset erityiset ympäristöön liittyvät tai yhteiskunnalliset tavoitteet sekä kuvaus siitä, miten tuotto määräytyy; iii) kuvaus siitä yksityissijoittajatyypistä, jolle PRIIP-tuotetta on tarkoitus markkinoida, erityisesti riskinkantokyvyn ja sijoitusajan osalta; iv) jos PRIIP-tuotteeseen liittyy vakuutusetuuksia, yksityiskohtaiset tiedot kyseisistä vakuutusetuuksista, mukaan lukien olosuhteet, joissa oikeus etuuteen syntyy; v) PRIIP-tuotteen sijoitusaika, jos se on tiedossa;

d) osiossa ”Mitkä ovat riskit ja mitä tuottoa sijoittaja voi saada?” lyhyt kuvaus riski-tuottoprofiilista, mukaan lukien seuraavat seikat: i) yleinen riski-indikaattori ja sitä täydentävä kuvaus kyseisestä indikaattorista, sen keskeiset rajoitukset ja kuvaus riskeistä, jotka ovat PRIIP-tuotteen kannalta olennaisia ja joita yleinen riski-indikaattori ei kuvaa asianmukaisesti; ii) sijoitetun pääoman suurin mahdollinen menetys, mukaan lukien tiedot seuraavista: — voiko yksityissijoittaja menettää koko sijoitetun pääoman, tai — onko yksityissijoittajalla riski ylimääräisistä taloudellisista sitoumuksista tai velvoitteista, mukaan lukien ehdolliset sitoumukset PRIIP-tuotteeseen sijoitetun pääoman lisäksi, ja — tapauksen mukaan tieto siitä, onko PRIIP-tuotteen pääoma suojattu markkinariskiltä, sekä tiedot sen kattavuudesta ja rajoituksista sekä erityisesti sen soveltamisen ajankohdasta; iii) asianmukaiset tuottonäkymät ja oletukset, joihin ne pohjautuvat; iv) tarvittaessa tiedot yksityissijoittajille koituvia tuottoja koskevista edellytyksistä tai tuotteisiin sisällytetyistä enimmäistuotoista; v) maininta siitä, että yksityissijoittajan kotijäsenvaltion verolainsäädäntö voi vaikuttaa sijoittajan lopulliseen tuottoon;

e) osiossa ”Mitä tapahtuu, jos [PRIIP-tuotteen kehittäjän nimi] on maksukyvytön?” lyhyt kuvaus siitä, voiko asiaan liittyvästä tappiosta saada korvauksen sijoittajan korvaus- tai takausjärjestelmästä, ja jos näin on, mistä järjestelmästä on kyse, kuka takaaja on ja mitä riskejä järjestelmä kattaa ja mitä riskejä se ei kata;

f) osiossa ”Mitä kuluja sijoittajalle aiheutuu?” PRIIP-tuotteeseen tehtävästä sijoituksesta aiheutuvat kulut, jotka muodostuvat sijoittajalle aiheutuvista sekä suorista että välillisistä kuluista, mukaan lukien kertaluontoiset ja toistuvat kulut, jotka esitetään yhteenlaskettujen kululukujen avulla, ja vertailtavuuden varmistamiseksi yhteenlasketut kokonaiskulut rahamääräisinä ja prosenttiosuuksina ilmaistuina sijoituksen kokonaiskulujen yhteisvaikutusten osoittamiseksi. Avaintietoasiakirjaan on sisällytettävä selkeä maininta siitä, että neuvojat, tarjoajat tai muut PRIIP-tuotteista neuvoja antavat tai niitä myyvät henkilöt antavat tietoja, joissa eritellään mahdolliset tarjoamiskulut, jotka eivät jo sisälly edellä esitettyihin kuluihin, jotta yksityissijoittaja voi ymmärtää sen yhteisvaikutuksen, joka näillä yhteenlasketuilla kuluilla on sijoituksen tuottoon;

g) osiossa ”Miten pitkäksi aikaa sijoitus olisi tehtävä, ja saako sijoittaja rahansa pois ennen sijoituksen erääntymisaikaa?” i) tapauksen mukaan maininta siitä, koskeeko PRIIP-tuotetta harkinta-aika tai peruutusaika; ii) maininta suositellusta ja tapauksen mukaan vaaditusta vähimmäissijoitusajasta; iii) mahdollisuus luopua sijoituksesta ennen erääntymisaikaa ja luopumisen ehdot, mukaan lukien kaikki sovellettavat palkkiot ja seuraamukset, ottaen huomioon PRIIP-tuotteen riski-tuottoprofiili ja tavoitteena oleva markkinakehitys; iv) tiedot mahdollisista seurauksista, jotka aiheutuvat sijoituksen eräännyttämisestä ennen sijoitusajan tai suositellun vähimmäissijoitusajan päättymistä, kuten pääomasuojan menetyksestä tai ylimääräisistä palkkioista;

h) osiossa ”Kuinka sijoittaja voi valittaa?” tiedot siitä, millä tavoin ja kenelle yksityissijoittaja voi tehdä valituksen tuotteesta tai PRIIP-tuotteen kehittäjän taikka tuotetta koskevaa neuvontaa antavan tai tuotetta myyvän henkilön toiminnasta;

i) osiossa ”Muut olennaiset tiedot” lyhyt maininta mahdollisista lisätietoasiakirjoista, jotka annetaan yksityissijoittajalle sopimuksen tekoa edeltävänä ja/tai sen jälkeisenä aikana, lukuun ottamatta markkinointiaineistoa.

4. Siirretään komissiolle valta antaa 30 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan niitä menettelyjä koskevat yksityiskohdat, joita käytetään sen määrittämiseksi, onko PRIIP-tuotteella erityisiä ympäristöön liittyviä tai yhteiskunnallisia tavoitteita.

5. Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen, Euroopan valvontaviranomaiset laativat Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomiteassa, jäljempänä ’yhteiskomitea’, luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa yksilöidään

a) edellä 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen esitystapaa ja sisältöä koskevat yksityiskohdat;

b) edellä 3 kohdan d alakohdan i ja iii alakohdassa tarkoitettujen riskien ja tuottojen esittämisessä käytettävät menetelmät; ja

c) menetelmä 3 kohdan f alakohdassa tarkoitettujen kulujen laskemiseksi, mukaan lukien yhteenlaskettujen kululukujen määrittely.

Laatiessaan luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi Euroopan valvontaviranomaiset ottavat huomioon PRIIP-tuotteiden eri tyypit, niiden väliset erot ja yksityissijoittajien valmiudet sekä PRIIP-tuotteiden muut ominaisuudet, jotta yksityissijoittajat voivat tehdä valinnan erilaisten kohteena olevien sijoitusten tai muiden tuotteeseen liittyvien vaihtoehtojen välillä, mukaan lukien tilanteet, joissa tämä valinta voidaan tehdä eri ajankohtina tai joissa sitä voidaan muuttaa myöhemmin.

▼C1

Euroopan valvontaviranomaiset toimittavat kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2016.

▼B

Siirretään komissiolle valta antaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

9 artikla

Markkinointiviestintä, joka sisältää erityisiä PRIIP-tuotteeseen liittyviä tietoja, ei saa sisältää tietoja, jotka ovat ristiriidassa avaintietoasiakirjaan sisältyvien tietojen kanssa tai jotka heikentävät avaintietoasiakirjan merkitystä. Markkinointiviestinnässä on oltava ilmoitus avaintietoasiakirjan saatavillaolosta ja tiedot siitä, miten ja mistä asiakirjan voi saada, mukaan lukien PRIIP-tuotteen kehittäjän verkkosivusto.

10 artikla

1. PRIIP-tuotteen kehittäjän on tarkasteltava avaintietoasiakirjaan sisältyviä tietoja säännöllisesti uudelleen ja tarkistettava asiakirjaa, jos uudelleentarkastelussa ilmenee muutoksia, jotka siihen on tarpeen tehdä. Tarkistettu versio on asetettava nopeasti saataville.

2. Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen, Euroopan valvontaviranomaiset laativat yhteiskomiteassa luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa yksilöidään

a) avaintietoasiakirjaan sisältyvien tietojen uudelleentarkastelun edellytykset;

b) edellytykset, joiden täyttyessä avaintietoasiakirjaa on tarkistettava;

c) erityisedellytykset, joiden täyttyessä avaintietoasiakirjaan sisältyviä tietoja on tarkasteltava uudelleen tai avaintietoasiakirjaa on tarkistettava, jos PRIIP-tuotetta ei aseteta jatkuvasti yksityissijoittajien saataville;

d) olosuhteet, joissa yksityissijoittajille on annettava tietoa heidän ostamaansa PRIIP-tuotetta koskevasta tarkistetusta avaintietoasiakirjasta, sekä keinot näiden tietojen antamiseksi yksityissijoittajille.

Euroopan valvontaviranomaiset toimittavat kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015.

Siirretään komissiolle valta antaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

11 artikla

1. PRIIP-tuotteen kehittäjä ei joudu siviilioikeudelliseen vastuuseen pelkästään avaintietoasiakirjan perusteella, sen käännökset mukaan lukien, jollei se ole harhaanjohtava, epätarkka tai ristiriidassa oikeudellisesti sitovien, sopimusta edeltävien asiakirjojen tai sopimusasiakirjojen olennaisten osien tai 8 artiklassa säädettyjen vaatimusten kanssa.

2. Yksityissijoittaja, joka esittää näyttöä vahingosta, joka on aiheutunut avaintietoasiakirjan johdosta 1 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa hänen tehdessään sijoituksen PRIIP-tuotteeseen, josta avaintietoasiakirja oli laadittu, voi vaatia kyseisestä vahingosta vahingonkorvausta PRIIP-tuotteen kehittäjältä kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun kaltaisia ilmaisuja kuten ”vahinko” tai ”vahingonkorvaus”, joita ei ole määritelty, tulkitaan ja sovelletaan asiaa koskevien kansainvälisen yksityisoikeuden sääntöjen mukaan määräytyvän sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

4. Tämä artikla ei estä nostamasta muita siviilioikeudelliseen vastuuseen perustuvia kanteita kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

5. Tämän artiklan mukaisia velvoitteita ei saa rajoittaa eikä niistä voi saada vapautusta sopimuslausekkeilla.

12 artikla

Jos avaintietoasiakirja koskee vakuutussopimusta, tämän asetuksen mukaiset vakuutusyhtiöiden velvoitteet koskevat ainoastaan vakuutussopimuksen tehnyttä vakuutuksenottajaa mutta eivät vakuutussopimuksen edunsaajaa.







III

JAKSO

Avaintietoasiakirjan toimittaminen

13 artikla

1. PRIIP-tuotteesta neuvoja antavan tai PRIIP-tuotetta myyvän henkilön on toimitettava yksityissijoittajille avaintietoasiakirja hyvissä ajoin, ennen kuin kyseiseen PRIIP-tuotteeseen liittyvä sopimus tai tarjous sitoo kyseisiä yksityissijoittajia.

2. PRIIP-tuotteesta neuvoja antava tai PRIIP-tuotetta myyvä henkilö voi täyttää 1 kohdan vaatimukset toimittamalla avaintietoasiakirjan henkilölle, jolla on kirjallinen valtuutus tehdä sijoituspäätöksiä yksityissijoittajan lukuun kyseisen kirjallisen valtuutuksen nojalla toteutettujen liiketoimien osalta.

3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, ja jollei direktiivin 2002/65/EY 3 artiklan 1 kohdasta, 3 artiklan 3 kohdan a alakohdasta ja 6 artiklasta muuta johdu, PRIIP-tuotteen myyjä voi toimittaa avaintietoasiakirjan yksityissijoittajalle ilman aiheetonta viivytystä liiketoimen toteuttamisen jälkeen, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

a) yksityissijoittaja päättää omasta aloitteestaan ottaa yhteyttä PRIIP-tuotetta myyvään henkilöön ja toteuttaa liiketoimen käyttämällä etäviestintävälinettä;

b) avaintietoasiakirjan toimittaminen tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti on mahdotonta;

c) PRIIP-tuotteesta neuvoja antava tai PRIIP-tuotetta myyvä henkilö on ilmoittanut yksityissijoittajalle, että avaintietoasiakirjan toimittaminen ei ole mahdollista, ja todennut selvästi, että yksityissijoittaja voi viivyttää liiketoimen toteuttamista saadakseen ja lukeakseen avaintietoasiakirjan ennen liiketoimen toteuttamista;

d) yksityissijoittaja suostuu siihen, että hän saa avaintietoasiakirjan ilman aiheetonta viivytystä liiketoimen toteuttamisen jälkeen sen sijaan, että hän viivyttäisi liiketoimen toteuttamista saadakseen ensin avaintietoasiakirjan.

4. Jos samaa PRIIP-tuotetta koskevat perättäiset liiketoimet toteutetaan yksityissijoittajan lukuun noudattaen ohjeita, jotka kyseinen yksityissijoittaja on antanut PRIIP-tuotetta myyvälle henkilölle ennen ensimmäistä liiketoimea, 1 kohdan mukaista avaintietoasiakirjan toimitusvelvollisuutta sovelletaan vain ensimmäiseen liiketoimeen ja siihen ensimmäiseen liiketoimeen, joka toteutetaan avaintietoasiakirjalle 10 artiklan mukaisesti tehdyn tarkistuksen jälkeen.

5. Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen, Euroopan valvontaviranomaiset laativat yhteiskomiteassa luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa yksilöidään edellytykset, jotka täyttämällä noudatetaan 1 kohdan mukaista vaatimusta avaintietoasiakirjan toimittamisesta.

Euroopan valvontaviranomaiset toimittavat kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015.

Siirretään komissiolle valta antaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

14 artikla

1. PRIIP-tuotteesta neuvoja antavan tai PRIIP-tuotetta myyvän henkilön on toimitettava avaintietoasiakirja yksityissijoittajille veloituksetta.

2. PRIIP-tuotteesta neuvoja antavan tai PRIIP-tuotetta myyvän henkilön on toimitettava avaintietoasiakirja yksityissijoittajille jollakin seuraavista välineistä:

a) paperilla, minkä tulisi olla oletusvaihtoehto, jos PRIIP-tuotetta tarjotaan henkilökohtaisesti, jollei yksityissijoittaja muuta pyydä;

b) käyttäen muuta pysyvää välinettä kuin paperia, jos 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät; tai

c) verkkosivuston välityksellä, jos 5 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

3. Jos avaintietoasiakirja toimitetaan käyttäen muuta pysyvää välinettä kuin paperia tai verkkosivuston välityksellä, yksityissijoittajille on toimitettava pyynnöstä veloituksetta paperiversio. Yksityissijoittajille on tiedotettava heidän oikeudestaan pyytää paperiversio veloituksetta.

4. Avaintietoasiakirja voidaan toimittaa käyttäen muuta pysyvää välinettä kuin paperia, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a) pysyvän välineen käyttö on tarkoituksenmukaista ottaen huomioon olosuhteet, joissa PRIIP-tuotteesta neuvoja antavan tai PRIIP-tuotetta myyvän henkilön ja yksityissijoittajan välinen liiketoiminta tapahtuu; ja

b) yksityissijoittajalle on annettu mahdollisuus valita paperilla ja pysyvää välinettä käyttäen toimitettavien tietojen välillä, ja sijoittaja on valinnut kyseisen muun välineen todennettavissa olevalla tavalla.

5. Avaintietoasiakirja voidaan toimittaa sellaisen verkkosivuston välityksellä, joka ei vastaa pysyvän välineen määritelmää, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

a) avaintietoasiakirjan toimittaminen verkkosivuston välityksellä on tarkoituksenmukaista ottaen huomioon olosuhteet, joissa PRIIP-tuotteesta neuvoja antavan tai PRIIP-tuotetta myyvän henkilön ja yksityissijoittajan välinen liiketoiminta tapahtuu;

b) yksityissijoittajalle on annettu mahdollisuus valita paperilla ja verkkosivuston välityksellä toimitettavien tietojen välillä, ja sijoittaja on valinnut jälkimmäisen välineen todennettavissa olevalla tavalla;

c) yksityissijoittajalle on ilmoitettu sähköisesti tai kirjallisesti verkkosivuston osoite ja paikka, johon avaintietoasiakirja on verkkosivustolla asetettu saataville;

d) avaintietoasiakirja on saatavilla kyseisellä verkkosivustolla, ladattavissa ja pysyvälle välineelle tallennettavissa niin pitkän ajan kuin yksityissijoittajan voidaan odottaa tarvitsevan siihen tutustumiseen.

Jos avaintietoasiakirjaa on tarkistettu 10 artiklan mukaisesti, edelliset versiot on myös toimitettava yksityissijoittajan pyynnöstä.

6. Edellä olevia 4 ja 5 kohtaa sovellettaessa tietojen toimittaminen käyttäen muuta pysyvää välinettä kuin paperia tai verkkosivuston välityksellä on katsottava tarkoituksenmukaiseksi ottaen huomioon olosuhteet, joissa PRIIP-tuotteesta neuvoja antavan tai PRIIP-tuotetta myyvän henkilön sekä yksityissijoittajan välinen liiketoiminta tapahtuu, jos voidaan osoittaa, että yksityissijoittajalla on säännöllinen mahdollisuus käyttää internetiä. Osoituksena tästä pidetään sitä, että yksityissijoittaja antaa sähköpostiosoitteen tämän liiketoiminnan toteuttamista varten.







III

LUKU

MARKKINAVALVONTA JA VALTUUDET TOTEUTTAA TUOTTEITA KOSKEVIA INTERVENTIOTOIMIA

15 artikla

1. Asetuksen (EU) N:o 1094/2010 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen valvoo unionissa markkinoitavien, tarjottavien tai myytävien vakuutusmuotoisten sijoitustuotteiden markkinoita.

2. Toimivaltaisten viranomaisten on valvottava jäsenvaltioissaan tai niistä käsin markkinoitavien, tarjottavien tai myytävien vakuutusmuotoisten sijoitustuotteiden markkinoita.

16 artikla

1. Asetuksen (EU) N:o 1094/2010 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi tämän artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisten edellytysten täyttyessä asettaa unionissa väliaikaisen kiellon tai rajoituksen seuraaville:

a) tiettyjen vakuutusmuotoisten sijoitustuotteiden tai ominaisuuksiltaan määrätynlaisten vakuutusmuotoisten sijoitustuotteiden markkinointi, tarjoaminen tai myynti; tai

b) vakuutusyhtiön tai jälleenvakuutusyhtiön tietyntyyppinen finanssialan toiminta tai käytäntö.

Kieltoa tai rajoitusta voidaan soveltaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen vahvistamissa olosuhteissa tai niistä voidaan myöntää vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen vahvistamia poikkeuksia.

2. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen tekee päätöksen 1 kohdan nojalla vain silloin, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

a) ehdotetulla toimella ratkaistaan merkittävä sijoittajansuojaa koskeva ongelma tai torjutaan uhka finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle taikka koko finanssijärjestelmän tai sen osan vakaudelle unionissa;

b) uhkaa ei torjuta unionin oikeuden mukaisilla sääntelyvaatimuksilla, joita sovelletaan kyseiseen vakuutusmuotoiseen sijoitustuotteeseen tai toimintaan;

c) toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toteuttaneet toimenpiteitä uhan torjumiseksi tai toteutetut toimenpiteet eivät ole riittäviä uhan torjumiseksi.

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyjen edellytysten täyttyessä vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi varotoimenpiteenä asettaa 1 kohdassa tarkoitetun kiellon tai rajoituksen ennen vakuutusmuotoisen sijoitustuotteen markkinointia tai myyntiä sijoittajille.

3. Toteuttaessaan toimenpiteitä tämän artiklan nojalla vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen varmistaa, että toimi ei

a) vaikuta sillä saavutettaviin etuihin nähden kohtuuttoman haitallisesti finanssimarkkinoiden tehokkuuteen tai sijoittajiin; tai

b) aiheuta riskiä sääntelyn katvealueiden hyväksikäytöstä.

Jos toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteen 17 artiklan nojalla, vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi toteuttaa minkä tahansa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä antamatta 18 artiklassa säädettyä lausuntoa.

4. Ennen kuin vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen päättää toteuttaa toimenpiteitä tämän artiklan nojalla, se ilmoittaa toimivaltaisille viranomaisille toimesta, jota se ehdottaa.

5. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen julkaisee verkkosivustollaan tiedonannon kaikista päätöksistään toimia tämän artiklan nojalla. Tiedonannossa on oltava yksityiskohtaiset tiedot kiellosta tai rajoituksesta, ja siinä on ilmoitettava tiedonannon julkaisupäivän jälkeinen ajankohta, jona toimenpiteet tulevat voimaan. Kieltoa tai rajoitusta sovelletaan vain toimenpiteiden voimaantulon jälkeen toteutettaviin toimiin.

6. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen tarkastelee 1 kohdan nojalla asetettua kieltoa tai rajoitusta sopivin väliajoin ja vähintään joka kolmas kuukausi. Jos kiellon tai rajoituksen voimassaoloa ei jatketa tämän kolmen kuukauden ajanjakson jälkeen, sen voimassaolo lakkaa.

7. Toimenpide, jonka vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on toteuttanut tämän artiklan nojalla, on etusijalla suhteessa mahdolliseen aiempaan toimivaltaisen viranomaisen toteuttamaan toimenpiteeseen.

8. Komissio antaa 30 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritetään perusteet ja seikat, jotka vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ottaa huomioon määrittäessään, milloin on olemassa 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettu merkittävä sijoittajansuojaa koskeva ongelma tai uhka finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle taikka koko finanssijärjestelmän tai sen osan vakaudelle unionissa.

Näihin perusteisiin ja seikkoihin kuuluvat

a) vakuutusmuotoisen sijoitustuotteen monimutkaisuuden aste ja suhde sijoittajatyyppiin, jolle sitä markkinoidaan ja myydään;

b) vakuutusmuotoisen sijoitustuotteen koko tai nimellisarvo;

c) vakuutusmuotoisen sijoitustuotteen, toiminnan tai käytännön kehitysaste; ja

d) tuotteen tai käytännön vipuvaikutus.

17 artikla

1. Toimivaltainen viranomainen voi asettaa kiellon tai rajoituksen seuraavien toimintojen harjoittamiselle jäsenvaltiossaan tai jäsenvaltiostaan käsin:

a) vakuutusmuotoisten sijoitustuotteiden tai ominaisuuksiltaan määrätynlaisten vakuutusmuotoisten sijoitustuotteiden markkinointi, tarjoaminen tai myynti; tai

b) vakuutusyhtiön tai jälleenvakuutusyhtiön tietyntyyppinen finanssialan toiminta tai käytäntö.

2. Toimivaltainen viranomainen voi toteuttaa 1 kohdassa tarkoitetun toimen, jos se on kohtuullisin perustein varma siitä, että

a) vakuutusmuotoinen sijoitustuote taikka toiminta tai käytäntö aiheuttaa merkittäviä sijoittajansuojaa koskevia ongelmia tai uhan finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle taikka koko finanssijärjestelmän tai sen osan vakaudelle ainakin yhdessä jäsenvaltiossa;

b) unionin oikeuden mukaiset nykyiset sääntelyvaatimukset, joita sovelletaan kyseiseen vakuutusmuotoiseen sijoitustuotteeseen taikka toimintaan tai käytäntöön, eivät ole riittäviä a alakohdassa tarkoitettujen riskien poistamiseksi, eikä ongelmaa voida ratkaista paremmin parantamalla nykyisten vaatimusten tai niiden täytäntöönpanon valvontaa;

c) toimi on oikeassa suhteessa havaittujen riskien luonteeseen, asianomaisten sijoittajien tai markkinaosapuolten kokeneisuuteen sekä vaikutuksiin, joita toimella todennäköisesti on sijoittajiin ja markkinaosapuoliin, jotka saattavat pitää hallussaan tai käyttää vakuutusmuotoista sijoitustuotetta taikka saada hyötyä siitä taikka toiminnasta tai käytännöstä;

d) toimivaltainen viranomainen on kuullut asianmukaisesti muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia, joihin toimella voi olla merkittävä vaikutus; ja

e) toimella ei ole syrjivää vaikutusta toisesta jäsenvaltiosta käsin tarjottuihin palveluihin tai toimintoihin.

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyjen edellytysten täyttyessä toimivaltainen viranomainen voi varotoimenpiteenä asettaa 1 kohdassa tarkoitetun kiellon tai rajoituksen ennen vakuutusmuotoisen sijoitustuotteen markkinointia tai myyntiä sijoittajille. Kieltoa tai rajoitusta voidaan soveltaa toimivaltaisen viranomaisen vahvistamissa olosuhteissa, tai niistä voidaan myöntää toimivaltaisen viranomaisen vahvistamia poikkeuksia.

3. Toimivaltainen viranomainen ei saa asettaa tämän artiklan mukaista kieltoa tai rajoitusta, jollei se ole toimittanut kaikille muille asianosaisille toimivaltaisille viranomaisille sekä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle vähintään kuukautta ennen kuin toimenpiteen on määrä tulla voimaan seuraavia yksityiskohtaisia tietoja kirjallisesti tai muussa viranomaisten keskenään sopimassa muodossa:

a) vakuutusmuotoinen sijoitustuote taikka toiminta tai käytäntö, johon ehdotettu toimi liittyy;

b) ehdotetun kiellon tai rajoituksen täsmällinen luonne ja ajankohta, jolloin sen on määrä tulla voimaan; ja

c) näyttö, jonka perusteella viranomainen on tehnyt päätöksensä ja saanut varmuuden siitä, että kukin 2 kohdan mukaisista edellytyksistä täyttyy.

4. Poikkeustapauksissa, joissa toimivaltainen viranomainen pitää tarpeellisena ryhtyä tämän artiklan nojalla kiireellisiin toimiin 1 kohdassa tarkoitettujen vakuutusmuotoisten sijoitustuotteiden taikka käytäntöjen tai toimintojen haitallisten vaikutusten estämiseksi, se voi toteuttaa tilapäisiä toimia edellyttäen, että se antaa vähintään 24 tuntia ennen toimenpiteen suunniteltua voimaantuloa kaikille muille toimivaltaisille viranomaisille sekä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle asiaa koskevan kirjallisen ilmoituksen ja että kaikki tässä artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja että sen lisäksi on selvää, että kuukauden ennakkoilmoitusaika ei ole tarkoituksenmukainen erityisen ongelman tai uhan torjumiseksi. Toimivaltainen viranomainen ei saa toteuttaa tilapäisiä toimia pidempään kuin kolmen kuukauden ajan.

5. Toimivaltaisen viranomaisen on julkaistava verkkosivustollaan tiedonanto kaikista päätöksistä asettaa 1 kohdassa tarkoitettu kielto tai rajoitus. Tässä tiedonannossa on oltava yksityiskohtaiset tiedot kiellosta tai rajoituksesta, ja siinä on ilmoitettava tiedonannon julkaisupäivän jälkeinen ajankohta, jona toimenpiteet tulevat voimaan, sekä esitettävä näyttö, jonka perusteella viranomainen on saanut varmuuden kaikkien 2 kohdan mukaisten edellytysten täyttymisestä. Kieltoa tai rajoitusta sovelletaan vain tiedonannon julkaisemisen jälkeen toteutettaviin toimiin.

6. Toimivaltaisen viranomaisen on peruutettava kielto tai rajoitus, jos 2 kohdan mukaiset edellytykset eivät enää täyty.

7. Komissio antaa 30 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritetään perusteet ja seikat, jotka toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon määrittäessään, milloin on olemassa 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettu merkittävä sijoittajansuojaa koskeva ongelma tai uhka finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle taikka finanssijärjestelmän vakaudelle ainakin yhdessä jäsenvaltiossa.

Näihin perusteisiin ja seikkoihin kuuluvat:

a) vakuutusmuotoisen sijoitustuotteen monimutkaisuuden aste ja suhde sijoittajatyyppiin, jolle sitä markkinoidaan ja myydään;

b) vakuutusmuotoisen sijoitustuotteen, toiminnan tai käytännön kehitysaste;

c) tuotteen tai käytännön vipuvaikutus;

d) finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden osalta vakuutusmuotoisen sijoitustuotteen koko tai nimellisarvo.

18 artikla

1. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen helpottaa ja sovittaa yhteen toimenpiteitä, joita toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat 17 artiklan nojalla. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen varmistaa erityisesti, että toimivaltaisen viranomaisen toteuttama toimi on perusteltu ja oikeasuhteinen ja että toimivaltaiset viranomaiset noudattavat tarvittaessa johdonmukaista lähestymistapaa.

2. Saatuaan 17 artiklan nojalla ilmoituksen toimesta, joka on määrättävä kyseisen artiklan nojalla, vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen antaa lausunnon siitä, onko kielto tai rajoitus perusteltu ja oikeasuhteinen. Jos vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen katsoo, että riskin poistaminen edellyttää muiden toimivaltaisten viranomaisten toimenpidettä, se ilmoittaa tästä lausunnossaan. Lausunto julkaistaan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen verkkosivustolla.

3. Jos toimivaltainen viranomainen ehdottaa sellaisen toimen toteuttamista tai toteuttaa sellaisen toimen, joka on vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen 2 kohdan mukaisesti antaman lausunnon vastainen, tai kieltäytyy toteuttamasta toimea mainitun lausunnon vastaisesti, sen on viipymättä julkaistava verkkosivustollaan tiedonanto, jossa se esittää kattavat perusteet toiminnalleen.







IV

LUKU

VALITUKSET, MUUTOKSENHAKU, YHTEISTYÖ JA VALVONTA

19 artikla

PRIIP-tuotteen kehittäjän ja PRIIP-tuotteesta neuvoja antavan tai PRIIP-tuotetta myyvän henkilön on otettava käyttöön asianmukaiset menettelyt ja järjestelyt, joilla varmistetaan, että

a) yksityissijoittajilla on tehokkaat keinot tehdä valitus PRIIP-tuotteen kehittäjää vastaan;

b) yksityissijoittajat, jotka ovat tehneet avaintietoasiakirjaan liittyvän valituksen, saavat perustellun vastauksen ajoissa ja asianmukaisesti; ja

c) yksityissijoittajien käytettävissä on myös tehokkaita oikeussuojakeinoja rajatylittävissä riita-asioissa erityisesti silloin, jos PRIIP-tuotteen kehittäjä on sijoittautunut toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan.

20 artikla

1. Toimivaltaisten viranomaisten on tätä asetusta sovellettaessa tehtävä yhteistyötä toistensa kanssa ja toimitettava toisilleen ilman aiheetonta viivytystä tiedot, jotka ovat tarpeen niille tämän asetuksen nojalla kuuluvien tehtävien hoitamiseksi ja valtuuksiensa käyttämiseksi.

2. Toimivaltaisille viranomaisille on annettava kansallista lainsäädäntöä noudattaen kaikki valvonta- ja tutkintavaltuudet, jotka ovat tarpeen niille tämän asetuksen nojalla uskottujen tehtävien hoitamiseksi.

21 artikla

1. Jäsenvaltioiden on sovellettava direktiiviä 95/46/EY niissä tämän asetuksen nojalla suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn.

2. Asetusta (EY) N:o 45/2001 sovelletaan Euroopan valvontaviranomaisten suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn.







V

LUKU

HALLINNOLLISET SEURAAMUKSET JA MUUT TOIMENPITEET

22 artikla

1. Jäsenvaltioiden on annettava säännöt, joissa vahvistetaan asianmukaiset hallinnolliset seuraamukset ja toimenpiteet, joita sovelletaan tilanteissa, joissa on kyse tämän asetuksen rikkomisesta, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimivaltaisten viranomaisten valvontavaltuuksia ja jäsenvaltioiden oikeutta säätää ja määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia. Seuraamusten ja toimenpiteiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

Jäsenvaltiot voivat päättää, että ne eivät anna ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja hallinnollisia seuraamuksia koskevia sääntöjä sellaisten rikkomisten osalta, joihin sovelletaan niiden kansallisen lainsäädännön mukaisia rikosoikeudellisia seuraamuksia.

Jäsenvaltioiden on annettava ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut säännöt tiedoksi komissiolle ja yhteiskomitealle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016. Jäsenvaltioiden on annettava niitä koskevat myöhemmät muutokset viipymättä tiedoksi komissiolle ja yhteiskomitealle.

2. Käyttäessään 24 artiklan mukaisia valtuuksiaan toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että hallinnolliset seuraamukset ja toimenpiteet johtavat tällä asetuksella tavoiteltuihin tuloksiin, ja sovitettava yhteen toimintansa, jotta vältetään mahdolliset kaksinkertaiset ja päällekkäiset toimet sovellettaessa hallinnollisia seuraamuksia ja toimenpiteitä rajat ylittävissä tapauksissa.

23 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten on käytettävä seuraamusten määräämistä koskevia valtuuksiaan tämän asetuksen ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti jollakin seuraavista tavoista:

a) suoraan;

b) yhteistyössä muiden viranomaisten kanssa;

c) omalla vastuullaan antamalla valtuudet tällaisille viranomaisille;

d) saattamalla asia toimivaltaisten oikeusviranomaisten käsiteltäväksi.

24 artikla

1. Tätä artiklaa sovelletaan 5 artiklan 1 kohdan, 6 ja 7 artiklan, 8 artiklan 1–3 kohdan, 9 artiklan, 10 artiklan 1 kohdan, 13 artiklan 1, 3 ja 4 kohdan sekä 14 ja 19 artiklan rikkomiseen.

2. Toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava valtuudet määrätä kansallisen lainsäädännön mukaisesti ainakin seuraavat hallinnolliset seuraamukset ja toimenpiteet:

a) PRIIP-tuotteen markkinoinnin kieltävä määräys;

b) PRIIP-tuotteen markkinoinnin keskeyttävä määräys;

c) julkinen varoitus, josta käy ilmi rikkomisesta vastuussa oleva henkilö ja rikkomisen luonne;

d) määräys, jolla kielletään toimittamasta avaintietoasiakirjaa, joka ei täytä 6, 7, 8 tai 10 artiklassa säädettyjä vaatimuksia, ja vaaditaan avaintietoasiakirjan uuden toisinnon julkaisemista;

e) vähintään seuraavat hallinnolliset sakot: i) jos kyseessä on oikeushenkilö: — enintään 5 000 000 euroa tai niissä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö ei ole euro, vastaava arvo kansallisena valuuttana 30 päivänä joulukuuta 2014, tai enintään 3 prosenttia kyseisen oikeushenkilön vuotuisesta kokonaisliikevaihdosta viimeisimmän käytettävissä olevan, hallintoelimen hyväksymän tilinpäätöksen mukaisesti; tai — enintään kaksi kertaa rikkomisen kautta saatujen voittojen tai vältettyjen tappioiden määrä, silloin kun tämä määrä voidaan määrittää; ii) jos kyseessä on luonnollinen henkilö: — enintään 700 000 euroa tai niissä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö ei ole euro, vastaava arvo kansallisena valuuttana 30 päivänä joulukuuta 2014; tai — enintään kaksi kertaa rikkomisen kautta saatujen voittojen tai vältettyjen tappioiden määrä, silloin kun tämä määrä voidaan määrittää.

Jos ensimmäisen alakohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettu oikeushenkilö on emoyritys tai sellaisen emoyrityksen tytäryhtiö, jonka on laadittava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU ( 20 ) mukaisesti konsernitilinpäätös, tarkoitettu kokonaisliikevaihto on johtavan emoyrityksen ylimmän hallintoelimen hyväksymän viimeisimmän käytettävissä olevan konsernitilinpäätöksen mukainen vuotuinen kokonaisliikevaihto tai vastaava tulotyyppi tilinpäätösten osalta sovellettavan asiaankuuluvan unionin oikeuden mukaisesti.

3. Jäsenvaltiot voivat säätää lisäseuraamuksista tai -toimenpiteistä sekä tässä asetuksessa säädettyjä korkeammista hallinnollisista sakoista.

4. Jos toimivaltaiset viranomaiset ovat määränneet yhden tai useamman hallinnollisen seuraamuksen tai toimenpiteen 2 kohdan mukaisesti, kyseisillä viranomaisilla on valtuudet tiedottaa asiasta suoraan tai vaatia PRIIP-tuotteen kehittäjää tai PRIIP-tuotteesta neuvoja antavaa tai PRIIP-tuotetta myyvää henkilöä tiedottamaan asiasta suoraan asianomaiselle yksityissijoittajalle niin, että sijoittajille esitetään tiedot hallinnollisesta seuraamuksesta tai toimenpiteestä sekä siitä, missä sijoittajat voivat tehdä valituksia tai esittää korvausvaateita.

25 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten on sovellettava 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja hallinnollisia seuraamuksia ja toimenpiteitä ottaen huomioon kaikki merkitykselliset olosuhteet, mukaan lukien tarvittaessa

a) rikkomisen vakavuus ja ajallinen kesto;

b) rikkomisesta vastuussa olevan henkilön vastuun aste;

c) rikkomisen vaikutukset yksityissijoittajien etuihin;

d) rikkomisesta vastuussa olevan henkilön yhteistyöhalukkuus;

e) rikkomisesta vastuussa olevan henkilön aikaisemmin mahdollisesti tekemät rikkomiset;

f) rikkomisesta vastuussa olevan henkilön rikkomisen jälkeen toteuttamat toimenpiteet rikkomisen toistumisen estämiseksi.

26 artikla

Tämän asetuksen nojalla tehtyihin päätöksiin määrätä seuraamuksia ja toimenpiteitä voidaan hakea muutosta.

27 artikla

1. Jos toimivaltainen viranomainen on julkistanut hallinnollisia seuraamuksia tai toimenpiteitä, sen on samanaikaisesti ilmoitettava näistä seuraamuksista tai toimenpiteistä toimivaltaiselle Euroopan valvontaviranomaiselle.

2. Toimivaltaisen viranomaisen on vuosittain toimitettava toimivaltaiselle Euroopan valvontaviranomaiselle yhteen kootut tiedot kaikista 22 artiklan ja 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti määrätyistä hallinnollisista seuraamuksista ja toimenpiteistä.

3. Euroopan valvontaviranomaiset julkistavat tässä artiklassa tarkoitetut tiedot vuosikertomuksissaan.

28 artikla

1. Toimivaltaisten viranomaisten on luotava tehokkaat järjestelyt, joilla niille voidaan ilmoittaa tämän asetuksen todellisista tai mahdollisista rikkomisista.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin järjestelyihin on sisällyttävä ainakin seuraavat:

a) erityismenettelyt todellisia tai mahdollisia rikkomisia koskevien ilmoitusten vastaanottamista ja niihin liittyviä jatkotoimia varten;

b) työntekijöiden, jotka ilmoittavat työnantajansa piirissä tehdyistä rikkomisista, suojelu ainakin kostotoimilta, syrjinnältä ja muun tyyppiseltä epäoikeudenmukaiselta kohtelulta;

c) sekä rikkomisesta ilmoittavan henkilön että sen luonnollisen henkilön, jonka väitetään olevan vastuussa rikkomisesta, henkilöllisyyden suojaaminen menettelyn kaikissa vaiheissa, paitsi jos kansallisessa lainsäädännössä vaaditaan tällaista julkistamista lisätutkinnan tai sitä seuraavan oikeudenkäynnin yhteydessä.

3. Jäsenvaltiot voivat säätää, että toimivaltaiset viranomaiset luovat lisää järjestelyjä kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

4. Jäsenvaltiot voivat edellyttää, että työnantajilla, jotka harjoittavat toimintaa, jota säännellään rahoituspalveluna, on käytössään asianmukaiset menettelyt työntekijöitään varten, jotta nämä voivat ilmoittaa todellisista tai mahdollisista rikkomisista sisäisesti erityisen riippumattoman ja erillisen kanavan kautta.

29 artikla

1. Toimivaltaisten viranomaisten on julkaistava virallisella verkkosivustollaan päätös, johon ei saa hakea muutosta ja jossa määrätään hallinnollinen seuraamus tai toimenpide 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta rikkomisesta, ilman aiheetonta viivytystä heti sen jälkeen, kun päätöksestä on ilmoitettu henkilölle, jolle seuraamus tai toimenpide määrättiin.

Julkaistaviin tietoihin on sisällyttävä ainakin seuraavat tiedot:

a) rikkomisen tyyppi ja luonne;

b) rikkomisesta vastuussa olevien henkilöiden henkilöllisyys.

Tätä velvollisuutta ei sovelleta päätöksiin, joissa määrätään luonteeltaan tutkinnallisia toimenpiteitä.

Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että oikeushenkilöiden henkilöllisyyden taikka luonnollisten henkilöiden henkilöllisyyden tai henkilötietojen julkaiseminen on tällaisten tietojen julkaisemisen oikeasuhteisuudesta tehdyn tapauskohtaisen arvioinnin perusteella kohtuutonta, tai jos tällainen julkaiseminen vaarantaisi finanssimarkkinoiden vakauden tai meneillään olevan tutkinnan, toimivaltaisen viranomaisen on

a) lykättävä seuraamuksen tai toimenpiteen määräämistä koskevan päätöksen julkaisemista, kunnes ei enää ole perusteita olla julkaisematta näitä tietoja;

b) julkaistava seuraamuksen tai toimenpiteen määräämistä koskeva päätös anonyymisti kansallisen lainsäädännön mukaisella tavalla, jos asianomaiset henkilötiedot voidaan tehokkaasti suojata tällaisella anonyymillä julkaisemisella; tai

c) jätettävä seuraamuksen tai toimenpiteen määräämistä koskeva päätös julkaisematta, jos katsotaan, että a ja b alakohdassa säädetyt vaihtoehdot eivät ole riittäviä varmistamaan sitä, että: i) finanssimarkkinoiden vakaus ei vaarannu; ii) tällaisten päätösten julkaiseminen on oikeasuhteista luonteeltaan vähäisiksi katsottaviin toimenpiteisiin nähden.

2. Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava Euroopan valvontaviranomaisille kaikista määrätyistä hallinnollisista seuraamuksista tai toimenpiteistä, joita ei ole julkaistu 1 kohdan kolmannen alakohdan c alakohdan mukaisesti, sekä niitä koskevasta mahdollisesta muutoksenhausta ja sen lopputuloksesta.

Jos kyseessä on päätös julkaista seuraamus tai toimenpide anonyymisti, asiaankuuluvien tietojen julkaisemista voidaan lykätä kohtuullisen pituisen ajan, jos ennakoidaan, että tuon ajan kuluessa anonyymin julkaisemisen perusteet lakkaavat olemasta olemassa.

3. Jos kansallisessa lainsäädännössä säädetään, että seuraamuksen tai toimenpiteen määräämistä koskeva päätös, johon on haettu muutosta asiaankuuluvissa oikeus- tai muissa viranomaisissa, on julkaistava, toimivaltaisten viranomaisten on ilman aiheetonta viivytystä julkaistava virallisella verkkosivustollaan tällaiset tiedot ja kaikki tällaisen muutoksenhaun lopputulokseen liittyvät myöhemmät tiedot. Lisäksi on julkaistava myös kaikki päätökset, joilla kumotaan seuraamuksen tai toimenpiteen määräämistä koskeva aikaisempi julkaistu päätös.

4. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että tämän artiklan mukaisesti julkaistut tiedot pysyvät niiden virallisella verkkosivustolla vähintään viiden vuoden ajan niiden julkaisemisen jälkeen. Julkaistujen tietojen sisältämiä henkilötietoja pidetään toimivaltaisen viranomaisen virallisella verkkosivustolla ainoastaan tarvittavan ajan, sovellettavien tietosuojasääntöjen mukaisesti.







VI

LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

30 artikla

1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2. Siirretään 8 artiklan 4 kohdassa, 16 artiklan 8 kohdassa ja 17 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle kolmeksi vuodeksi 30 päivästä joulukuuta 2014. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän kolmen vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklan 4 kohdassa, 16 artiklan 8 kohdassa ja 17 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5. Edellä olevan 8 artiklan 4 kohdan, 16 artiklan 8 kohdan tai 17 artiklan 7 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kolmella kuukaudella.

31 artikla

Kun komissio hyväksyy 8 artiklan 5 kohdan, 10 artiklan 2 kohdan tai 13 artiklan 5 kohdan nojalla teknisiä sääntelystandardeja, jotka ovat samoja kuin Euroopan valvontaviranomaisten toimittamat teknisten sääntelystandardien luonnokset, määräaika, jonka kuluessa Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa kyseisiä teknisiä sääntelystandardeja, on asetuksen (EU) N:o 1093/2010, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 13 artiklan 1 kohdan toisesta alakohdasta poiketen sekä käsiteltävien kysymysten monimutkaisuuden ja määrän huomioon ottamiseksi kaksi kuukautta tiedoksi antamisesta. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa voidaan jatkaa kerran yhdellä kuukaudella.

32 artikla

1. Direktiivin 2009/65/EY 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan määritelmän mukaiset rahoitusyhtiöt, mainitun direktiivin 27 artiklassa tarkoitetut sijoitusyhtiöt sekä sen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhteissijoitusyritysten osuuksia koskevaa neuvontaa antavat tai niitä myyvät henkilöt vapautetaan tämän asetuksen mukaisista velvoitteista 31 päivään joulukuuta 2019 saakka.

2. Kun jäsenvaltio soveltaa yksityissijoittajille tarjottuihin muihin kuin yhteissijoitusyritysten rahastoihin avaintietoasiakirjan esitysmuotoa ja sisältöä koskevia sääntöjä, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina direktiivin 2009/65/EY 78–81 artiklassa, tämän artiklan 1 kohdassa säädettyä poikkeusta sovelletaan rahastoyhtiöihin, sijoitusyhtiöihin ja henkilöihin, jotka antavat yksityissijoittajille tällaisten rahastojen osuuksia koskevaa neuvontaa tai myyvät niitä yksityissijoittajille.

33 artikla

1. Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018. Uudelleentarkastelun on sisällettävä Euroopan valvontaviranomaisten saamien tietojen perusteella yleinen tutkimus ymmärrettävyyttä koskevan varoituksen toiminnasta ottaen huomioon toimivaltaisten viranomaisten tältä osin laatimat ohjeet. Sen on myös sisällettävä tutkimus tässä asetuksessa vahvistettujen sääntöjen käytännön soveltamisesta ottaen asianmukaisesti huomioon vähittäismarkkinoille tarkoitettujen sijoitustuotteiden markkinoilla tapahtunut kehitys sekä yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät seikat huomioon ottavia sijoituksia koskevan merkinnän käyttöönoton toteutettavuus, kustannukset ja mahdolliset hyödyt. Osana uudelleentarkasteluaan komissio suorittaa kuluttajatutkimuksen sekä tarkastelee muita kuin lainsäädännöllisiä vaihtoehtoja ja asetuksen (EU) N:o 346/2013 uudelleentarkastelun tuloksia sen 27 artiklan 1 kohdan c, e ja g alakohdan osalta.

Direktiivin 2009/65/EY 1 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen yhteissijoitusyritysten osalta uudelleentarkastelussa on arvioitava, onko tämän asetuksen 32 artiklan mukaisia siirtymäjärjestelyjä pidennettävä vai voitaisiinko mahdollisten mukautusten yksilöimisen jälkeen direktiivin 2009/65/EY säännökset sijoittajalle annettavista avaintiedoista korvata tämän asetuksen mukaisella avaintietoasiakirjalla tai katsoa sitä vastaaviksi. Uudelleentarkastelussa on käsiteltävä myös mahdollisuutta tämän asetuksen soveltamisalan laajentamiseen muihin rahoitustuotteisiin ja arvioitava, olisiko tuotteiden vapauttamista tämän asetuksen soveltamisalasta jatkettava ottaen huomioon vahvat kuluttajansuojaa koskevat vaatimukset, rahoitustuotteiden väliset vertailut mukaan lukien. Lisäksi uudelleentarkastelussa on arvioitava, olisiko asianmukaista ottaa käyttöön yhteiset säännöt, joiden mukaan kaikkien jäsenvaltioiden on säädettävä tämän asetuksen rikkomisiin sovellettavista hallinnollisista seuraamuksista.

2. Komissio arvioi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018 vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toteuttaman, tuotetietojen antamista koskevia vaatimuksia koskevan työn perusteella, ehdottaako se uutta säädöstä, jolla taataan asianmukaiset tuotetietojen antamista koskevat vaatimukset tällaisten tuotteiden osalta, vai sisällytetäänkö tämän asetuksen soveltamisalaan 2 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitetut eläketuotteet.

Arviointia tehdessään komissio varmistaa, että tällaiset toimenpiteet eivät alenna tietojen antamista koskevia vaatimuksia jäsenvaltioissa, joilla on ennalta olemassa olevat tietojen antamista koskevat järjestelmät tällaisia eläketuotteita varten.

3. Komissio toimittaa yhteiskomiteaa kuultuaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1 ja 2 kohtaan liittyvän kertomuksen, johon liittyy tarvittaessa säädösehdotus.

4. Komissio toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018 markkinatutkimuksen sen määrittämiseksi, onko saatavilla sähköisiä laskureita, joiden avulla yksityissijoittaja voi laskea PRIIP-tuotteiden kokonaiskulut ja -palkkiot, ja ovatko ne maksuttomia. Komissio raportoi, saadaanko näillä välineillä luotettavia ja täsmällisiä laskelmia kaikista tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista tuotteista.

Siinä tapauksessa, että tutkimuksesta käy ilmi, että tällaisia välineitä ei ole olemassa tai että yksityissijoittajat eivät pysty olemassa olevin välinein ymmärtämään PRIIP-tuotteiden kokonaiskuluja tai -palkkioita, komissio arvioi Euroopan valvontaviranomaisten mahdollisuuksia laatia yhteiskomiteassa luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa yksilöidään tällaisiin unionin tason välineisiin sovellettavat vaatimukset.

34 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 31 päivästä joulukuuta 2016.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.