1994L0063 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 94/63/EY,
annettu 20 päivänä joulukuuta 1994,
bensiinin varastoinnista ja sen jakelusta varastoalueilta huoltoasemille aiheutuvien haihtuvien
orgaanisten yhdisteiden (VOC) päästöjen torjunnasta
(EYVL L 365, 31.12.1994, s. 24)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Euroopan Parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1882/2003, annettu
29 päivänä syyskuuta 2003L 284 1 31.10.2003
▼B
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI
94/63/EY,
annettu 20 päivänä joulukuuta 1994,
bensiinin varastoinnista ja sen jakelusta varastoalueilta huoltoase-
mille aiheutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden (VOC)
päästöjen torjunnasta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityi-sesti sen 100 a artiklan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen (
1),
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menet-
telyä (3),
sekä katsovat, että
Euroopan yhteisöjen perättäisissä toimintaohjelmissa ympäristön suoje-
lemiseksi (4) korostetaan ilman pilaantumisen ehkäisemisen ja
vähentämisen merkitystä,
bensiinistä ja liuottimista peräisin olevien haihtuvien orgaanisten yhdis-
teiden (VOC) päästöjen määrä tulee olemaan yhteisössä vuosittain noin
10 miljoonaa tonnia, ellei niiden torjumiseksi toteuteta toimenpiteitä;VOC-päästöt edistävät fotokemiallisten oksidanttien kuten otsoninmuodostusta, jotka saattavat suurina annoksina olla haitallista ihmistenterveydelle ja aiheuttaa vahinkoa kasveille ja materiaaleille; jotkutbensiinistä peräisin olevat VOC-päästöt luokitellaan myrkyllisiksi,
karsinogeenisiksi tai sikiövaurioita aiheuttaviksi,
yhteisöon 2 päivänä huhtikuuta 1992 allekirjoittanut valtiosta toiseen
tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaanvuoden 1979 yleissopimukseen kuuluvan pöytäkirjan, joka koskee haih-tuvien orgaanisten yhdisteiden (VOC) päästöjen ja niiden valtiosta
toiseen kulkeutuvan vuon rajoittamista ja jossa määrätään VOC-
päästöjen huomattavasta vähentämisestä,
merkittävä edistysaskel VOC-päästöjen yleisessä vähentämisessä
yhteisön alueella oli moottoriajoneuvojen päästöjen aiheuttaman ilman
pilaantumisen estämiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevan jäsen-
valtioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 70/220/ETY muuttamisesta 26 päivänä kesäkuuta 1991 annettu neuvostondirektiivi 91/441/ETY (
5), jossa säädetään moottoriajoneuvojen pako-
kaasuista peräisin olevien VOC-päästöjen ja polttoainejärjestelmänhaihtumispäästöjen, jotka edustavat nykyisin noin 40 prosenttia ihmisen
toiminnan seurauksena ilmakehään joutuvista VOC-päästöistä, vähentä-
misestä noin 80-90 prosentilla 10-15 vuoden kuluessa; mainitundirektiivin antamisen yhteydessä komissiota pyydettiin esittämäändirektiiviehdotus toimenpiteistä polttoaineiden varastoinnin ja jakelunkaikissa vaiheissa syntyvien haihtumispäästöjen vähentämiseksi,
bensiinin varastointi- ja jakeluverkostosta peräisin olevien VOC-
päästöjen vuotuinen määrä on noin 500000 tonnia eli viisi prosenttiaihmisen aiheuttamien VOC-päästöjen kokonaismäärästä yhteisössä;1994L0063 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o C 227, 3.9.1992, s. 3 ja
EYVL N:o C 270, 6.10.1993, s. 12
(2) EYVL N:o C 73, 15.3.1993, s. 6
(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1994 (EYVL
N:o C 194, 19.7.1994, s. 325), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 4
päivänä lokakuuta 1993 ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 9 päivänä
maaliskuuta 1994 (EYVL N:o C 91, 28.3.1994, s. 82). Vahvistettu 2päivänä joulukuuta 1994 (EYVL N:o C 342, 20.12.1994, s. 15). Sovitteluko-
mitean yhteinen ehdotus, tehty 8 päivänä marraskuuta 1994.
(
4) EYVL N:o C 112, 20.12.1973, s. 1, EYVL N:o C 139, 13.6.1977, s. 1,
EYVL N:o C 46, 17.2.1983, s. 1 ja EYVL N:o C 328, 7.12.1987, s. 1
(5) EYVL N:o L 242, 30.8.1991, s. 1
▼B
nämä päästöt vaikuttavat merkittävästi ilman pilaantumiseen erityisesti
kaupunkialueilla,
olemassa olevan teknologian avulla on mahdollista huomattavasti
vähentää bensiinin jakeluverkostosta tapahtuvia haihtumispäästöjäerityisesti ottamalla talteen syrjäytyviä höyryjä,
kansainvälisen standardoinnin ja alusten lastaamisen turvallisuuden
varmistamiseksi kansainvälisen merenkulkujärjestön olisi laadittava
bensiinihöyryn syntymisen rajoittamiseen ja sen talteenottoon käytettä-
vistä järjestelmistä standardeja, joiden olisi koskettava sekälastauslaitteistoja että aluksia; yhteisön olisi tämän vuoksi pyrittäväsisällyttämään tarvittavat määräykset Marpol-yleissopimukseen senmuuttamisen yhteydessä, joka on parhaillaan käynnissä ja joka olisisaatettava päätökseen vuonna 1996; jos Marpol-yleissopimusta ei tällä
tavoin muuteta, komission olisi pääasiallisten kauppakumppaneidensa
kanssa neuvoteltuaan tehtävä ehdotus aiheellisista toimenpiteistä, joitaolisi sovellettava aluksiin ja satamalaitteisiin,
huoltoasemilla tapahtuvan polttoainetäydennyksen yhteydessä synty-
vien höyrypäästöjen, joiden määrä on nykyisin noin 200 000 tonnia
vuodessa, vähentämiseksi on tarpeen toteuttaa lisätoimia ja pyrkiä siten
hallitsemaan kaikki bensiinin jakelun yhteydessä syntyvät höyrypäästöt,
kilpailun vääristymisen ehkäisemiseksi ja sisämarkkinoiden toiminnan
varmistamiseksi on tarpeen yhdenmukaistaa joitakin bensiinin jakeluunliittyviä toimenpiteitä pitäen lähtökohtana ympäristönsuojelun korkeaa
tasoa,
olisi kuitenkin otettava huomioon edut ja rasitteet, joita toimista tai
niiden toteuttamatta jättämisestä saattaa aiheutua; tämän vuoksi olisisäädettävä mahdollisuudesta poikkeuksiin ja joissakin tapauksissajättämisestä soveltamisalan ulkopuolelle; tietyille jäsenvaltioille olisi
myös annettava mahdollisuus muita pidempiin mukautumisaikoihin,
jotta voitaisiin ottaa huomioon niiden kyseisellä alalla mahdollisesti jototeuttamat, lähtökohdiltaan erilaiset merkittävät ympäristönsuojelutoi-menpiteet tai ne erityiset rasitteet, joita tässä direktiivissä säädetyistätoimenpiteistä aiheutuu kyseisten valtioiden bensiinin varastointi- ja
jakeluverkoston rakenteen vuoksi,
yhteisön toiminnassa olisi otettava huomioon yhteisön eri alueilla
vallitsevat ympäristöolosuhteet; tämän vuoksi jäsenvaltioiden olisivoitava pitää voimassa tai antaa tiukempia määräyksiä kiinteistä lait-teista peräisin olevista haihtumispäästöistä koko alueellaan taisellaisilla maantieteellisillä alueilla, joilla tällaiset toimenpiteet selvästi
ovat tarpeen ihmisten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi
erityisten olosuhteiden vuoksi,
tämän direktiivin 3, 4 ja 6 artiklan 1 kohdan säännöksiä sovelletaan
rajoittamatta kuitenkaan teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevientietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 28 päivänä
maaliskuuta 1983 annetun neuvoston direktiivin 83/189/ETY (
1) sovel-
tamista,
bensiinin ja sen käsittelyssä käytettävän laitteiston vapaakaupan takaa-
miseksi yhteisössä ja turvallisuuden korkean tason varmistamiseksi ontarpeen ottaa käyttöön yhdenmukaistettuja teknisiä määräyksiä säiliöau-
tojen alatäyttöön käytettävistä laitteista; olisi säädettävä näiden
määräysten standardoinnista sekä niiden mukauttamisesta tekniseenkehitykseen, ja
olisi perustettava komitea, jonka tehtävänä on avustaa komissiota
tämän direktiivin liitteiden mukauttamisessa tekniseen kehitykseen,1994L0063 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 3
(1) EYVL N:o L 109, 26.4.1983, s. 8. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna komission päätöksellä 92/400/ETY (EYVL N:o L 221, 6.8.1992,
s. 55).
▼B
OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Soveltamisala
Tätä direktiiviä sovelletaan menetelmiin, laitteistoihin, ajoneuvoihin ja
aluksiin, joita käytetään bensiinin varastointiin, lastaamiseen tai senkuljettamiseen varastoalueelta toiselle varastoalueelle tai huoltoase-malle.
2 artikla
Määritelmät
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
a) ”bensiinillä” öljystä valmistettuja lisäaineellisia tai lisäaineettomia
johdannaisia, joiden höyrynpaine on Reidin menetelmän mukaanmitattuna vähintään 27,6 kilopascalia ja jotka on tarkoitettukäytettäviksi moottoriajoneuvojen polttoaineena, lukuun ottamattanestekaasua (LPG),
b) ”höyryllä” bensiinistä haihtuvia kaasumaisia yhdisteitä,
c) ”varastosäiliöllä” varastoalueella olevaa kiinteää säiliötä, jota
käytetään bensiinin varastointiin,
d) ”varastoalueella” bensiinin varastointiin ja sen lastaamiseen
säiliöautoihin, säiliövaunuihin tai aluksiin käytettäviä laitoksia,mukaan lukien alueella sijaitsevat varastosäiliöt,
e) ”kuljetettavalla säiliöllä” rautateitse, maanteitse tai vesitse kuljetet-
tavia säiliöitä, joita käytetään bensiinin siirtämiseen varastoalueeltatoiselle varastoalueelle tai huoltoasemalle,
f) ”huoltoasemalla” laitosta, jossa bensiiniä jaetaan kiinteistä varasto-
säiliöistä moottoriajoneuvojen polttoainesäiliöihin,
g) ”olemassa olevilla” bensiinin varastosäiliöillä, lähettämöillä, huol-
toasemilla ja kuljetettavilla säiliöillä sellaisia laitteistoja,
lähettämöitä, huoltoasemia ja kuljetettavia säiliöitä, jotka olivatkäytössä ennen 10 artiklassa tarkoitettua päivämäärää tai joitavarten on myönnetty erillinen rakennus- tai käyttölupa, jos kansal-linen lainsäädäntösellaista edellyttää, ennen 10 artiklassa
tarkoitettua päivämäärää,
h) ”uusilla” bensiinin varastosäiliöillä, lähettämöillä, huoltoasemilla ja
kuljetettavilla bensiinisäiliöillä muita kuin g kohdassa tarkoitettuja
laitteistoja, lähettämöitä, huoltoasemia ja kuljetettavia säiliöitä,
i) ”läpijuoksulla” suurinta vuosittaista bensiinin kokonaismäärää, joka
on lastattu varastoalueen säiliöstä kuljetusvälineisiin tai jaettu huol-
toasemalta ajoneuvoihin kolmen edellisen vuoden aikana,
j) ”höyryn talteenottoyksiköllä” laitteistoa, jolla bensiini otetaan
talteen höyrystä, mukaan lukien varastoalueella mahdollisesti
käytettävät puskurisäiliöjärjestelmät,
k) ”aluksella” sisävesialusta sellaisena kuin se on määritelty sisävesia-
lusten teknisistä vaatimuksista 4 päivänä lokakuuta 1982 annetun
neuvoston direktiivin 82/714/ETY (
1) 1 luvussa,
l) ”tavoitearvolla” liitteissä esitettyjen teknisten toimenpiteiden riittä-
vyyden yleistä arviointia varten annettua ohjetta; sitä ei kuitenkaan
käytetä raja-arvona yksittäisten laitteistojen, varastoalueiden jahuoltoasemien suorituskykyä arvioitaessa,
m) ”höyryn välivarastoinnilla” höyryn tilapäistä varastointia varastoa-
lueella kiinteäkattoiseen säiliöön sen siirtämiseksi myöhemmintoiselle varastoalueelle talteenottoa varten. Höyryn siirtämistävarastosäiliöstä toiseen samalla varastoalueella ei pidetä tämändirektiivin mukaisena höyryn välivarastointina,1994L0063 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 4
(1) EYVL N:o L 301, 28.10.1982, s. 1
▼B
n) ”lähettämöllä” varastoalueella olevaa rakennelmaa, josta bensiiniä
voidaan lastata kuljetettaviin säiliöihin. Säiliöautojen lastaamiseenkäytettävä lähettämökoostuu yhdestä tai useammasta lastauslaitur-
ista,
o) ”lastauslaiturilla” varastoalueella olevaa rakennelmaa, jolta
bensiiniä voidaan lastata yhteen säiliöautoon kerrallaan.
3 artikla
Varastoalueiden varastosäiliöt
1. Varastosäiliöt on suunniteltava ja niitä on käytettävä liitteessä I
annettujen teknisten määräysten mukaisesti.
Näiden määräysten tarkoituksena on lastauksesta ja varastoinnista
varastoalueiden kussakin varastosäiliössä aiheutuvan bensiinin
vuotuisen kokonaishävikin vähentäminen tavoitearvoa (0,01 painopro-senttia läpijuoksusta) alhaisemmaksi.
Jäsenvaltiot saavat pitää voimassa tai antaa tiukempia määräyksiä koko
alueellaan tai sellaisilla maantieteellisillä alueilla, joilla tällaisettoimenpiteet selvästi ovat tarpeen ihmisten terveyden tai ympäristönsuojelemiseksi erityisten olosuhteiden vuoksi.
Jäsenvaltiot saavat toteuttaa bensiinin haihtumispäästöjen vähentämi-
seksi muita kuin liitteessä I vahvistettuja teknisiä toimenpiteitä, jos
tällaisten korvaavien toimenpiteiden osoitetaan olevan vähintään yhtä
tehokkaita.
Jäsenvaltioiden on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tieto
käynnissä olevista toimenpiteistä sekä tässä kohdassa tarkoitetuistaerityistoimenpiteistä, joita ne aikovat toteuttaa, ja ilmoitettava syytniiden toteuttamiseen.
2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan:
a) uusiin säiliöihin 10 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä alkaen;
b) olemassa oleviin säiliöihin, jos varastoalueen vuotuinen läpijuoksu
on yli 50000 tonnia, kolmen vuoden kuluttua 10 artiklassa tarkoite-tusta päivämäärästä;
c) olemassa oleviin säiliöihin, jos varastoalueen vuotuinen läpijuoksu
on yli 25 000 tonnia, kuuden vuoden kuluttua 10 artiklassa tarkoite-tusta päivämäärästä;
d) kaikkiin muihin olemassa oleviin varastoalueiden varastosäiliöihin
yhdeksän vuoden kuluttua 10 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä.
4 artikla
Kuljetettavien säiliöiden täyttäminen ja tyhjentäminen varastoa-
lueilla
1. Täyttämisessä ja tyhjentämisessä käytettävät laitteet on suunnitel-
tava ja niitä on käytettävä liitteessä II annettujen teknisten määräystenmukaisesti.
Näiden määräysten tarkoituksena on kuljetettavien säiliöiden täytöstä ja
tyhjentämisestä varastoalueilla aiheutuvan bensiinin vuotuisen koko-
naishävikin vähentäminen tavoitearvoa (0,005 painoprosenttia
läpijuoksusta) alhaisemmaksi.
Jäsenvaltiot saavat pitää voimassa tai antaa tiukempia määräyksiä koko
alueellaan tai sellaisilla maantieteellisillä alueilla, joilla tällaisettoimenpiteet selvästi ovat tarpeen ihmisten terveyden tai ympäristönsuojelemiseksi erityisten olosuhteiden vuoksi.
Jäsenvaltiot saavat toteuttaa bensiinin haihtumispäästöjen vähentämi-
seksi muita kuin liitteessä II vahvistettuja teknisiä toimenpiteitä, joställaisten korvaavien toimenpiteiden osoitetaan olevan vähintään yhtätehokkaita.
Jäsenvaltioiden on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tieto
käynnissä olevista toimenpiteistä sekä tässä kohdassa tarkoitetuista1994L0063 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 5
▼B
erityistoimenpiteistä, joita ne aikovat toteuttaa, ja ilmoitettava syyt
niiden toteuttamiseen. Komissio tarkistaa, ovatko nämä toimenpiteetperustamissopimuksen ja tämän kohdan säännösten mukaisia.
Kaikilla varastoalueilla, jotka on varustettu säiliöautojen täyttämistä
varten, on oltava vähintään yksi liitteessä IV annettujen alatäyttövarus-tusta koskevien määräysten mukainen lastauslaituri. Näitä määräyksiä
tarkastellaan uudelleen säännöllisin väliajoin ja muutetaan tarvittaessa
8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan:
a) uusiin varastoalueisiin säiliöautojen, säiliövaunujen ja/tai alusten
lastaamisen osalta 10 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä alkaen;
b) säiliöautojen, säiliövaunujen ja/tai alusten lastaamisen osalta
olemassa oleviin varastoalueisiin, joiden vuotuinen läpijuoksu onyli 150000 tonnia, kolmen vuoden kuluttua 10 artiklassa tarkoite-tusta päivämäärästä;
c) säiliöautojen ja säiliövaunujen lastaamisen osalta olemassa oleviin
varastoalueisiin, joiden vuotuinen läpijuoksu on yli 25 000 tonnia,
kuuden vuoden kuluttua 10 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä;
d) kaikkiin muihin olemassa oleviin varastoalueiden lähettämöihin
säiliöautojen ja säiliövaunujen lastaamisen osalta yhdeksän vuodenkuluttua 10 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä.
3. Yhdeksän vuoden kuluttua 10 artiklassa tarkoitetusta
päivämäärästä liitteessä IV esitettyjä alatäyttövarustusta koskevia vaati-
muksia sovelletaan kaikkiin säiliöautojen lastauslaitureihin kaikillavarastoalueilla, ellei niille ole myönnetty poikkeusta 4 kohdan mukai-sesti.
4. Edellä 1 ja 3 kohtaa ei poikkeuksellisesti sovelleta:
a) olemassa oleviin varastoalueisiin, joiden vuotuinen läpijuoksu on
alle 10000 tonnia, ja
b) uusiin varastoalueisiin, joiden vuotuinen läpijuoksu on alle 5 000
tonnia ja jotka sijaitsevat pienillä syrjäisillä saarilla.
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 9 artiklassa tarkoitettujen
kertomusten antamisen yhteydessä niistä varastoalueista, joille tällainenpoikkeus on myönnetty.
5. Espanjan kuningaskunta voi myöntää yhden vuoden poikkeuksen
2 artiklan b kohdassa vahvistetun aikataulun noudattamisesta.
5 artikla
Kuljetettavat säiliöt
1. Kuljetettavat säiliöt on suunniteltava ja niitä on käytettävä seuraa-
vien säännösten mukaisesti:
a) kuljetettavat säiliöt on suunniteltava ja niitä on käytettävä siten, että
jäännöshöyry pysyy säiliössä bensiinikuorman purkamisen jälkeen;
b) kuljetettavat säiliöt, joissa bensiini toimitetaan huoltoasemille tai
varastoalueille, on suunniteltava ja niitä on käytettävä siten, että ne
ottavat vastaan ja pidättävät huoltoasemien tai varastoalueiden
varastosäiliöistä täytön yhteydessä syrjäytyvät höyryt; tätä säännöstäsovelletaan säiliövaunuihin ainoastaan, jos niillä toimitetaanbensiiniä huoltoasemille tai varastoalueille, joilla käytetään höyrynvälivarastointia;
c) paineenalennusventtiileistä tapahtuvaa vapautumista lukuun otta-
matta a ja b alakohdassa tarkoitettujen höyryjen on pysyttävä
kuljetettavassa säiliössä siihen asti, kunnes se täytetään uudelleen
varastoalueella.
Jos kuljetettavaa säiliötä käytetään bensiinikuorman purkamisen
jälkeen muiden tuotteiden kuljettamiseen ja ellei höyryn talteenottotai välivarastointi ole mahdollista, säiliön tuulettaminen voidaansallia sellaisella alueella, jolla päästöillä ei todennäköisesti olemerkittävää vaikutusta ympäristöön tai terveyteen;1994L0063 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 6
▼B
d) jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on varmistuttava siitä,
että säiliöautojen höyrytiiviys tarkastetaan säännöllisesti ja että kaik-kien kuljetettavien säiliöiden yli- ja alipaineventtiilien moitteeton
toiminta tarkastetaan määräajoin.
2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan:
a) uusiin säiliöautoihin, säiliövaunuihin ja aluksiin 10 artiklassa tarkoi-
tetusta päivämäärästä alkaen;
b) olemassa oleviin säiliövaunuihin ja aluksiin, jotka lastataan 4
artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvalla varastoalueella,
kolmen vuoden kuluttua 10 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä;
c) olemassa oleviin säiliöautoihin, kun ne on jälkeenpäin mukautettu
alatäyttöön liitteessä IV annettujen määräysten mukaisesti.
3. Edellä olevan 1 kohdan a, b ja c alakohtaa ei poikkeuksellisesti
sovelleta mittatikkujen avulla suoritettavista mittauksista aiheutuviin
höyrypäästöihin:
a) olemassa olevien kuljetettavien säiliöiden osalta, ja
b) sellaisten uusien kuljetettavien säiliöiden osalta, jotka otetaan
käyttöön neljän vuoden kuluessa 10 artiklassa tarkoitetusta
päivämäärästä.
6 artikla
Huoltoasemien varastosäiliöiden täyttäminen
1. Täyttö- ja varastointivarustus on suunniteltava ja sitä on
käytettävä liitteessä III annettujen teknisten määräysten mukaisesti.
Näiden määräysten tarkoituksena on huoltoasemien varastosäiliöiden
täytöstä aiheutuvan bensiinin vuotuisen kokonaishävikin vähentäminentavoitearvoa (0,01 painoprosenttia läpijuoksusta) alhaisemmaksi.
Jäsenvaltiot saavat pitää voimassa tai antaa tiukempia määräyksiä koko
alueellaan tai sellaisilla maantieteellisillä alueilla, joilla tällaiset
toimenpiteet selvästi ovat tarpeen ihmisten terveyden tai ympäristön
suojelemiseksi erityisten olosuhteiden vuoksi.
Jäsenvaltiot saavat toteuttaa bensiinin haihtumispäästöjen vähentämi-
seksi muita kuin liitteessä III vahvistettuja teknisiä toimenpiteitä, joställaisten korvaavien toimenpiteiden osoitetaan olevan vähintään yhtätehokkaita.
Jäsenvaltioiden on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tieto
käynnissä olevista toimenpiteistä sekä tässä kohdassa tarkoitetuista
erityistoimenpiteistä, joita ne aikovat toteuttaa, ja ilmoitettava syytniiden toteuttamiseen.
2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan:
a) uusiin huoltoasemiin 10 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä
alkaen;
b) kolmen vuoden kuluttua 10 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä:
— olemassa oleviin huoltoasemiin, joiden vuotuinen läpijuoksu on
yli 1 000 m
3,
— läpijuoksumäärästä riippumatta olemassa oleviin huoltoasemiin,
jotka sijaitsevat pysyvänä asuin- tai työtilana käytettävässä
rakennuksessa;
c) olemassa oleviin huoltoasemiin, joiden vuotuinen läpijuoksu on yli
500 m3, kuuden vuoden kuluttua 10 artiklassa tarkoitetusta
päivämäärästä;
d) kaikkiin muihin olemassa oleviin huoltoasemiin yhdeksän vuoden
kuluttua 10 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä.
3. Edellä 1 ja 2 kohtaa ei poikkeuksellisesti sovelleta huoltoasemiin,
joiden vuotuinen läpijuoksu on alle 100 m3.
4. Jäsenvaltiot voivat myöntää poikkeuksen 1 kohdan vaatimuksista
huoltoasemille, joiden vuotuinen läpijuoksu on alle 500 m3ja jotka1994L0063 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 7
▼B
sijaitsevat sellaisella maantieteellisellä alueella tai paikalla, jolla haih-
tumispäästöillä ei todennäköisesti ole merkittävää vaikutustaympäristöön tai terveyteen.
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 9 artiklassa tarkoitettujen
kertomusten antamisen yhteydessä yksityiskohtaiset tiedot niistäalueista, joille ne aikovat myöntää edellä tarkoitetun poikkeuksen, jatämän jälkeen kaikista näiden alueiden luetteloon tehdyistä muutok-
sista.
5. Alankomaiden kuningaskunta voi myöntää poikkeuksen 2
kohdassa vahvistetusta aikataulusta seuraavin edellytyksin:
— tämän artiklan säännökset pannaan täytäntöön osana huoltoasemia
koskevaa laajempaa kansallista ohjelmaa, josta on päätetty aikai-semmin ja joka kohdistuu samalla kertaa useisiin erilaisiinympäristöongelmiin, kuten veden, ilman ja maaperän pilaantumi-
seen ja jätteistä aiheutuvaan pilaantumiseen, ja jonka
soveltamiselle on asetettu tarkat määräajat,
— aikataulusta voidaan poiketa enintään kaksi vuotta, ja koko ohjelma
on saatettava päätökseen 2 kohdan d alakohdassa vahvistetussamääräajassa,
— edellä 2 kohdassa vahvistetusta aikataulusta poikkeamista koske-
vasta päätöksestä on ilmoitettava komissiolle ja sille on annettava
yksityiskohtaiset tiedot poikkeuksen soveltamisalasta ja kestosta.
6. Espanjan kuningaskunta ja Portugalin tasavalta voivat myöntää
yhden vuoden poikkeuksen 2 kohdan b alakohdassa vahvistetusta aika-
taulusta.
7 artikla
Liitteiden muuttaminen
Liitteessä II olevassa 2 kohdassa tarkoitettuja raja-arvoja lukuun otta-
matta muutokset, joita pidetään tarpeellisina tämän direktiivinliitteiden mukauttamiseksi tekniseen kehitykseen, hyväksytään 8 artik-lassa säädettyä menettelyä noudattaen.
8 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa komitea.
2. Jos tähän artiklaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/
EY (
1) 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun
päätöksen 8 artiklan säännökset.
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika
vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
9 artikla
Valvonta ja kertomusten antaminen
Tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskevat kertomukset laaditaan
eräiden ympäristöä koskevien direktiivien täytäntöönpanoon liittyvienkertomusten standardoinnista ja järkeistämisestä 23 päivänä joulukuuta1991 annetun neuvoston direktiivin 91/692/ETY (
2) 5 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen. Komissiota kehotetaan liittämään
ensimmäiseen kertomukseensa tarvittaessa ehdotuksia tämän direktiivinmuuttamisesta ja erityisesti sen soveltamisalan laajentamisesta siten,1994L0063 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 8
(1) Neuvoston päätös 1999/468/EY, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menette-
lystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä (EYVL L 184,
17.7.1999, s. 23).
(2) EYVL N:o L 377, 31.12.1991, s. 48▼M1
▼B
▼B
että se koskisi myös laivojen lastauksessa vapautuvien höyryjen rajoit-
tamis- ja talteenottojärjestelmiä.
10 artikla
Siirtäminen kansalliseen lainsäädäntöön
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan
viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1995. Niiden on ilmoitettava tästä
komissiolle viipymättä.
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direk-
tiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisestijulkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittauksettehdään.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista
kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
11 artikla
Loppusäännös
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1994L0063 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 9
▼B
LIITE I
VARASTOALUEIDEN VARASTOSÄILIÖITÄ KOSKEVAT
MÄÄRÄYKSET
1. Maan päällä sijaitsevien säiliöiden ulkoseinämät ja katto on maalattava
värillä, jonka lämpösäteilyn heijastuskyky on vähintään 70 prosenttia. Nämä
toimet voidaan jaksottaa siten, että ne suoritetaan säiliöiden tavanomaisten huol-
tokertojen yhteydessä kolmen vuoden kuluessa. Jäsenvaltiot voivat myöntää
poikkeuksen tästä määräyksestä, jos joidenkin kansallisten viranomaisten nimeä-
mien maisemallisesti merkittävien alueiden suojelu sitä edellyttää.
Tämä määräys ei koske säiliöitä, jotka on liitetty liitteessä II olevan 2 kohdan
mukaiseen höyryn talteenottoyksikköön.
2. Ulkoisella kelluvalla katolla varustetuissa säiliöissä on oltava ensiötiiviste,
joka täyttää säiliön seinämän ja kelluvan katon ulkoreunan väliin jäävän
ympyränmuotoisen tilan, ja toisiotiiviste, joka kiinnitetään ensiötiivisteen
yläpuolelle. Tiivisteet on suunniteltava siten, että niiden avulla on mahdollista
saavuttaa vähintään 95 prosentin höyrytiiviys verrattuna vastaavaan kiinteäkat-
toiseen säiliöön, jossa ei ole erityisiä höyrytiiviyden varmistuslaitteita (eli
yksinomaan yli- ja alipaineventtiilillä varustettuun kiinteäkattoiseen säiliöön).
3. Kaikkien varastoalueilla käytettävien uusien varastosäiliöiden, joissa direk-
tiivin 4 artiklan mukaisesti edellytetään höyryn talteenottoa (ks. liite II), on
oltava:
a) kiinteäkattoisia säiliöitä, jotka on liitetty höyryn talteenottoyksikköön liitteen
II määräysten mukaisesti, tai
b) suunniteltu siten, että niissä on ensiö- ja toisiotiivisteillä varustettu ulkoinen
tai sisäinen kelluva katto, joka täyttää 2 kohdassa vahvistetut toimintaa
koskevat vaatimukset.
4. Olemassa olevien kiinteäkattoisten säiliöiden on oltava:
a) liitetty höyryn talteenottoyksikköön liitteen II määräysten mukaisesti, tai
b) varustettu sisäisellä kelluvalla katolla, jossa on yksinkertainen tiiviste, jonka
avulla on mahdollista saavuttaa vähintään 90 prosentin höyrytiiviys verrat-
tuna vastaavaan kiinteäkattoiseen säiliöön, jossa ei ole erityisiä
höyrytiiviyden varmistuslaitteita.
5. Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja höyrytiiviyttä koskevia määräyksiä ei
sovelleta sellaisten varastoalueiden kiinteäkattoisiin säiliöihin, joissa höyryn
väliaikainen varastointi on sallittua liitteessä II olevan 1 kohdan mukaisesti.1994L0063 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 10
▼B
LIITE II
VARASTOALUEIDEN TÄYTTÖ- JA TYHJENNYSLAITTEITA
KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
1. Kuljetettavan säiliön täyttämisen yhteydessä syrjäytyvä bensiinihöyry on
johdettava höyrytiivistä yhdysletkua pitkin höyryn talteenottoyksikköön siinä
tapahtuvaa nesteytystä varten.
Tämä määräys ei koske ylhäältä täytettäviä säiliöautoja niin kauan kuin
kyseinen täyttömenetelmä on vielä sallittu.
Niillä varastoalueilla, joilla bensiiniä lastataan aluksiin, voidaan käyttää höyryn
talteenottoyksikön sijasta höyryn polttolaitteistoa, jos talteenotto on syrjäyty-
shöyryn suuren määrän vuoksi vaarallista tai teknisesti mahdotonta. Höyryn
talteenottoyksiköistä ilmakehään joutuvia päästöjä koskevia määräyksiä sovelle-
taan myös polttolaitteistoihin.
Jos varastoalueen läpijuoksu on alle 25000 tonnia vuodessa, höyryn välittömän
talteenoton sijasta voidaan käyttää välivarastointia.
2. Höyryn keskimääräinen pitoisuus talteenottoyksikön poistokaasussa - korjat-
tuna käsittelyssä tapahtuvan laimenemisen huomioon ottamiseksi - ei saa ylittää
35 g/Nm3(normaalikuutiometriä) tunnissa.
Yhdistynyt kuningaskunta voi myöntää ennen 1 päivää tammikuuta 1993 asen-
nettujen höyryn talteenottoyksiköiden osalta poikkeuksen tässä liitteessä
vahvistetusta raja-arvosta (35 g/Nm3tunnissa), jos:
— laitoksessa noudatetaan raja-arvoa 50 g/Nm3tunnissa, joka on mitattu tämän
liitteen määräysten mukaisesti,
— poikkeuksen voimassaoloaika päättyy viimeistään yhdeksän vuoden kuluttua
direktiivin 10 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä,
— komissiolle ilmoitetaan laitoksista, joihin poikkeusta sovelletaan, sekä niiden
bensiinin läpijuoksuista ja höyrypäästöistä.
Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava mittaus- ja
määritysmenetelmien sekä mittausten ja määritysten suorittamistiheyden vahvis-
tamisesta.
Mittaukset on suoritettava yhden täyden työpäivän aikana (vähintään seitsemän
tuntia) tavanomaisella läpijuoksulla.
Mittaukset voidaan suorittaa jatkuvina tai jaksottaisina. Jaksottaiset mittaukset
on tehtävä vähintään neljä kertaa tunnissa.
Käytettävistä välineistä, kalibrointikaasusta ja sovellettavasta menetelmästä
johtuva kokonaismittausvirhe ei saa ylittää 10 prosenttia mittausarvosta.
Käytettävillä mittalaitteilla on oltava mahdollista mitata vähintään 3 g/Nm3ja
sitä suurempia pitoisuuksia.
Tarkkuuden on oltava vähintään 95 prosenttia mitatusta arvosta.
3. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava siitä, että
yhdysletkut ja putkistot tarkistetaan säännöllisesti mahdollisten vuotojen havait-
semiseksi.
4. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava siitä, että
höyryvuodon sattuessa täyttö lastauslaiturilla keskeytyy. Keskeyttämiseen tarvit-
tava varustus on asennettava lastauslaituriin.
5. Jos kuljetettavien säiliöiden ylätäyttö sallitaan, lastausvarren pää on
pidettävä lähellä säiliön pohjaa bensiinin kuohumisen estämiseksi.1994L0063 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 11
▼B
LIITE III
HUOLTOASEMIEN SEKÄ HÖYRYN VÄLIAIKAISEEN VARASTOIN-
TIIN KÄYTETTÄVIEN VARASTOALUEIDEN LASTAUSLAITTEITA
JA VARASTOSÄILIÖITÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
Bensiinin siirtämisestä huoltoasemien varastosäiliöihin ja höyryn välivarastoin-
tiin käytettäviin kiinteäkattoisiin säiliöihin syntyvä höyry on johdettava
höyrytiiviin yhdysletkun avulla takaisin siihen kuljetettavaan säiliöön, jolla
bensiini on toimitettu. Täyttötai kuorman purkaminen voidaan suorittaaainoastaan, jos kyseiset laitteet ovat paikallaan ja toimivat moitteettomasti.1994L0063 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 12
▼B
LIITE IV
EUROOPPALAISTEN SÄILIÖAUTOJEN ALATÄYTTÖÄ, HÖYRYN
KERUUTA JA YLITÄYTÖN ESTOA KOSKEVAT TEKNISET
MÄÄRÄYKSET
1 Kytkennät
1.1 Lastausvarren nesteliittimenä käytetään naarasliitintä, joka sopii yhteen
ajoneuvoon asennetun 4 tuuman (101,6 mm) API-urossovituskappaleen
kanssa siten kuin seuraavassa on määritelty:
— API RECOMMENDED PRACTICE 1004
SEVENTH EDITION, NOVEMBER 1988
Bottom loading and vapour recovery for MC-306 tank motor vehicles
(Section 2.1.1.1 - Type of adapter used for bottom loading).
1.2 Lastauslaiturin höyrynkeruuletkun liittimenä käytetään nokkavipu-naara-
sliitintä, joka sopii yhteen ajoneuvoon asennetun 4 tuuman (101,6 mm)
API-nokkavipu-urossovituskappaleen kanssa siten kuin seuraavassa on
määritelty:
— API RECOMMENDED PRACTICE 1004
SEVENTH EDITION, NOVEMBER 1988
Bottom loading and vapour recovery for MC-306 tank motor vehicles
(Section 4.1.1.2 - Vapour recovery adapter).
2 Lastausta koskevat edellytykset
2.1 Nesteen tavanomaisen lastausvirtauksen on oltava 2 300 litraa minuutissa
(enintään 2 500 litraa minuutissa) yhtä lastausvartta kohden.
2.2 Varastoalueen toimitushuippujen aikana lastauslaiturin höyrynkeruujärjes-
telmän ja höyryn talteenottoyksikön vastapaine saa nousta
höyrynkeruusovitusliittimen ajoneuvon puolella enintään 55 millibaariin.
2.3 Kaikissa alatäyttöön hyväksytyissä ajoneuvoissa on oltava tunnistekilpi,
josta ilmenee suurin sallittu lastausvarsien määrä, joita voidaan käyttää
samanaikaisesti siten, ettei höyryä kuitenkaan pääse vuotamaan osastojen
yli- ja alipaineventtiilien kautta järjestelmän suurimman sallitun vasta-
paineen ollessa 55 millibaaria, kuten 2.2 kohdassa määrätään.
3 Ajoneuvon maadoituksen ja ylitäytönestimen kytkeminen
Lastauslaiturissa on oltava ylitäytön valvontayksikkö, joka ajoneuvoon
kytkettäessä antaa täyttölupasignaalin, ellei minkään osaston ylitäytönes-
timen anturi ilmoita korkeasta nestepinnasta; merkinantojärjestelmän on
oltava vikaantuessa turvallinen.
3.1 Ajoneuvo on kytkettävä lastauslaiturin valvontayksikköön standardin
mukaisen 10-napaisen sähköliittimen avulla. Urosliitin asennetaan ajoneu-
voon ja naarasliitin kiinnitetään kaapelikelaan, joka on kytketty
lastauslaiturin valvontayksikköön.
3.2 Ajoneuvoon asennettujen pintatason ilmaisimien on oltava 2-johtimisia
termistoriantureita, 2-johtimisia optisia antureita, 5-johtimisia optisia
antureita tai muita vastaavia yhteensopivia laitteita, ja järjestelmän on
oltava vikaantuessa turvallinen (HUOM: termistorien lämpökertoimen on
oltava negatiivinen).
3.3 Lastauslaiturin valvontayksikön on sovelluttava sekä 2-johtimisille että 5-
johtimisille järjestelmille.
3.4 Ajoneuvo on kytkettävä lastauslaituriin ylitäytön ilmaisimien yhteisen
paluujohtimen kautta, joka puolestaan kytketään urosliittimen 10-napaan
ajoneuvon rungon kautta. Naarasliittimen 10-napa kytketään valvontayk-
sikön koteloon, jonka on oltava liitetty lastauslaiturin maadoitukseen.
3.5 Kaikissa alatäyttöön hyväksytyissä ajoneuvoissa on oltava tunnistekilpi
(ks. kohta 2.3), josta ilmenee niihin asennettujen ylitäytön ilmaisimien
tyyppi (2-johtiminen tai 5-johtiminen).
4 Liittimien sijoittaminen
4.1 Lastauslaiturin lastaus- ja höyrynkeruulaitteet on suunniteltava siten, että
ne ovat yhteensopivia seuraavalla tavalla järjestetyn ajoneuvon laitekaapin
kanssa.1994L0063 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 13
▼B
4.1.1 Nesteyhteiden keskilinjan korkeuden on oltava enintään 1,4 metriä (kuor-
maamattomana) ja vähintään 0,5 metriä (kuormattuna); suositeltavin
korkeus on 0,7 - 1 metriä.
4.1.2 Yhteiden vaakasuoran välin on oltava vähintään 0,25 metriä (suositeltava
vähimmäisväli on 0,3 metriä).
4.1.3 Kaikki nesteyhteet on sijoitettava laitekaappiin, jonka pituus on enintään
2,5 metriä.
4.1.4 Höyrynkeruuyhde olisi mieluiten sijoitettava nesteyhteiden oikealle
puolelle enintään 1,5 metrin (kuormaamattomana) ja vähintään 0,5 metrin
(kuormattuna) korkeudelle.
4.2 Maadoitusliitin ja ylitäytönestimen liitin on sijoitettava neste- ja höyryn-
keruuyhteiden oikealle puolelle enintään 1,5 metrin (kuormaamattomana)
ja vähintään 0,5 metrin (kuormattuna) korkeudelle.
4.3 Edellä kuvatut yhteet ja liittimet sijoitetaan ainoastaan ajoneuvon toiselle
puolelle.
5 Varmistuskytkennät
5.1 Maadoitus ja ylitäytönestin
Lastaus on sallittua ainoastaan, jos yhdistetty maadoitus/ylitäytönestinyk-
sikköantaa täyttö lupasignaalin.
Ylitäyttötilanteessa tai ajoneuvon maadoitusyhteyden katketessa lastauslai-
turin valvontayksikön on automaattisesti suljettava lastauslaiturin
sulkuventtiili.
5.2 Höyrynkeruun varmistus
Lastaus on sallittua ainoastaan, jos höyrynkeruuletku on kiinnitetty
ajoneuvoon ja jos syntyvä höyry pääsee vapaasti kulkeutumaan ajoneu-
vosta laitoksen höyrynkeruujärjestelmään.1994L0063 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 14