2008R0215 — FI — 19.04.2011 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 215/2008, annettu 18 päivänä helmikuuta 2008, kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYV L 078, 19.3.2008, p.1)

Muutettu:









▼B

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 215/2008,

annettu 18 päivänä helmikuuta 2008,

kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta







EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen ( 1 ), jäljempänä ”AKT–EY-sopimus”, jota tarkistettiin Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 ( 2 ), ottaa huomioon merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY ( 3 ), jäljempänä ”merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehty päätös”, ja erityisesti sen 23 artiklan neljännen kohdan, ottaa huomioon 2 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyn AKT–EY-ministerineuvoston päätöksen N:o 1/2006, jossa vahvistetaan vuosia 2008–2013 koskeva monivuotinen rahoituskehys ja muutetaan tarkistettua AKT–EY-kumppanuussopimusta ( 4 ), ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2008–2013 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan yhteisön avun rahoituksesta AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille ( 5 ), jäljempänä ”sisäinen sopimus”, ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon kymmenennen Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti 14 päivänä toukokuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 617/2007 ( 6 ), ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon ( 7 ), ottaa huomioon Euroopan investointipankin lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) On tarpeen laatia yksityiskohtaiset säännöt jäsenvaltioiden osuuksien maksamisesta kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon, jäljempänä ”EKR”, joka on perustettu sisäisellä sopimuksella, samoin kuin taloudellisen avun kohdentamisesta niille merentakaisille maille ja alueille, joihin perustamissopimuksen neljättä osaa sovelletaan. (2) Olisi annettava säännöt aikaisemmista Euroopan kehitysrahastoista käyttämättä jääneiden varojen käsittelystä ja erityisesti yksityiskohtaisista järjestelyistä, jotka koskevat niiden siirtoa kymmenenteen EKR:oon, sekä niiden toteuttamista koskevat säännöt ja säännöt siitä, miten varoja koskevien sitoumusten purkaminen vaikuttaa jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin. (3) On tarpeen säätää edellytyksistä, joiden mukaisesti tilintarkastustuomioistuin käyttää toimivaltaansa EKR:n osalta. (4) On tarpeen säätää edellytyksistä, joiden mukaisesti Euroopan investointipankki, jäljempänä ”EIP”, hallinnoi EKR:n varoja. (5) Säännösten, jotka koskevat tilintarkastustuomioistuimen suorittamaa EIP:n hoitamien EKR:n varojen tarkastusta, olisi oltava perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan mukaisen, tilintarkastustuomioistuimen, EIP:n ja komission välisen kolmikantasopimuksen mukaisia. (6) Olisi varmistettava AKT–EY-sopimuksen puitteissa rahoitettujen ohjelmien ja hankkeiden moitteeton, nopea ja tehokas toteutus sekä sellaisten hallinnointimenettelyjen käyttöönotto, jotka ovat avoimia ja helposti sovellettavia ja jotka helpottavat tehtävien ja vastuualueiden hajauttamista. (7) AKT–EY-sopimuksen sopimuspuolet ovat vahvistaneet sitoumuksensa asianomaisissa Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksissa määriteltyihin sosiaalisiin ja eettisiin lausekkeisiin. (8) On tarpeen vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaisesti siirrettyjen valtuuksien perusteella toimiva tulojen ja menojen hyväksyjä tiiviissä yhteistyössä kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa vahvistaa järjestelyt, joita toimenpiteiden moitteeton toteuttaminen edellyttää. (9) Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 ( 8 ), jäljempänä ”yleinen varainhoitoasetus”, on keskeinen osa komission sisäistä hallinnonuudistusta, ja se olisi otettava mahdollisuuksien mukaan huomioon laadittaessa tätä asetusta, jotta toimintaa voidaan yksinkertaistaa ja tehostaa. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ( 9 ) olisi tietyissä tapauksissa sovellettava tarvittavin muutoksin. (10) Kaikilla yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavaan 27 päivänä maaliskuuta 2003 annettuun varainhoitoasetukseen ( 10 ) tehdyillä muutoksilla olisi edistettävä komission toteuttamiin uudistuksiin liittyvien tavoitteiden saavuttamista, varmistettava moitteeton varainhoito tai tehostettava sitä, tehostettava yhteisön taloudellisten etujen suojaamista petoksilta ja muulta lainvastaiselta toiminnalta sekä lisättävä näin ollen rahoitustoimien laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta. (11) Osa yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetukseen tehdyistä muutoksista perustuu soveltamisesta saatuihin käytännön kokemuksiin, ja tavoitteena on helpottaa EKR:sta myönnettävän rahoituksen toteuttamista ja toimien taustalla olevien tavoitteiden toteutumista sekä mukauttaa joitakin menettelyihin ja asiakirjoihin liittyviä vaatimuksia. Erityisesti olisi lisättävä avoimuutta säätämällä yhteisön rahoituksen saajia koskevasta tiedottamisesta. (12) EKR:sta myönnettävän rahoituksen toteuttamista olisi moitteetonta varainhoitoa koskevan periaatteen mukaisesti valvottava vaikuttavasti ja tehokkaasti sisäisen valvontajärjestelmän avulla. (13) EKR:n varojen osalta jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus myöntää yhteisrahoitusjärjestelyjen lisäksi asetuksessa (EY) N:o 617/2007 tarkoitettuja vapaaehtoisia rahoitusosuuksia AKT–EY-kumppanuussopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. (14) EKR:oon olisi sovellettava erittelyperiaatetta. (15) EKR:sta myönnettävän rahoituksen toteuttamisen osalta olisi selvennettävä yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavaan varainhoitoasetukseen sisältyviä säännöksiä, jotka koskevat keskitettyä, hajautettua ja yhteistyössä toteutettavaa hallinnointia, ja lisäksi olisi selkiytettävä joitakin vaatimuksia. Erityisesti olisi yksinkertaistettava yhteistyössä toteutettavaa hallinnointia koskevia vaatimuksia, tehtävien siirtämistä koskevia edellytyksiä sekä kansallisten julkisoikeudellisten elinten käyttöä koskevia perusteita, jotta voidaan helpottaa niiden käyttöä ja täyttää kasvavat operatiiviset tarpeet. (16) Keskitetyn hallinnoinnin osalta olisi lievennettävä kieltoa, joka koskee rahoituksen toteuttamistehtävien siirtoa yksityisille yhteisöille, koska kyseisen kiellon ehdot ovat osoittautuneet tarpeettoman tiukoiksi. Komissiolla olisi oltava mahdollisuus siirtää konferensseihin osallistuvien henkilöiden kulujen korvaaminen matkatoimiston tai konferenssin järjestäjän tehtäväksi paikalla; olisi kuitenkin varmistettava, että yksityinen yritys ei voi käyttää harkintavaltaa tehtäviä suorittaessaan. (17) Olisi selkiytettävä tilinpitäjän velvollisuutta vahvistaa tilinpäätös tulojen ja menojen hyväksyjien toimittamien taloudellisten tietojen perusteella. Tätä varten tilinpitäjä olisi valtuutettava tarkistamaan siirrettyjen valtuuksien perusteella toimivalta tulojen ja menojen hyväksyjältä saadut tiedot ja esittämään tarvittaessa varaumia. (18) Olisi selvennettävä ehtoja ja rajoituksia, jotka koskevat taloushallinnon henkilöstöön kuuluvien ja EKR:sta myönnettävän rahoituksen toteutukseen osallistuvien muiden henkilöiden taloudellista vastuuta. (19) Saamisten perintää koskevia sääntöjä olisi selkeytettävä ja tehostettava, jotta yhteisöjen taloudelliset edut voidaan suojata aiempaa paremmin. Erityisesti olisi määritettävä ehdot, joiden mukaisesti EKR:lle on maksettava viivästyskorkoa. (20) Saamisten vanhentumisajasta olisi annettava säännökset. Toisin kuin monissa jäsenvaltioissa, yhteisössä ei sovelleta vanhentumisaikaa, jonka kuluttua velkasaamiset lakkaavat. Myöskään yhteisön saamisten perimistä kolmansilta oikeusteitse ei rajoiteta vanhentumisajalla. Vanhentumisaikojen soveltamisen olisi vastattava moitteettoman varainhoidon periaatetta. (21) Hankintamenettelystä pois sulkemisesta annettuja sääntöjä olisi selkiytettävä yleisen varainhoitoasetuksen ja julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY ( 11 ) mukaisesti. Tällöin olisi tehtävä selvä ero pakollisen poissulkemisen ja hallinnolliseen seuraamukseen perustuvan poissulkemisen välillä. Lisäksi olisi oikeusvarmuuteen ja oikeasuhteisuuteen liittyvistä syistä säädettävä poissulkemisen enimmäiskestosta. Poissulkemissääntöjen osalta voidaan säätää poikkeuksesta, jota sovelletaan ostettaessa hyödykkeitä poikkeuksellisen edullisin ehdoin liiketoimintaansa lopullisesti lopettavalta tavarantoimittajalta tai konkurssipesän hoitajalta tai selvitysmieheltä, tai kun käynnissä on velkojien kanssa toteutettava järjestely tai muu vastaava kansallisen lainsäädännön mukainen menettely. (22) EKR:n toiminnassa olisi annettava mahdollisuus käyttää poissulkemistapauksissa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 mukaisesti perustettua keskustietokantaa, joka sisältää tiedot ehdokkaista ja tarjoajista. (23) Asetuksen 103 artiklaan olisi tehtävä avustuksia koskevia tarkennuksia, jotka koskevat erityisesti niiden soveltamisalaa. Avustusten hallinnoinnin parantamiseksi ja menettelyjen yksinkertaistamiseksi olisi voitava myöntää avustuksia joko toimielimen päätöksillä tai edunsaajien kanssa tehtyjen kirjallisten sopimusten perusteella sekä sallia kertakorvaukset ja kiinteämääräiset maksut, jotka täydentävät perinteisempää tapaa korvata kustannukset vasta niiden toteutuessa. Myös tarkastuksia ja vakuuksia koskevat vaatimukset olisi suhteutettava paremmin taloudellisiin riskeihin. (24) Sääntö, jonka mukaan avustukset on myönnettävä ehdotuspyynnön perusteella, on osoittautunut onnistuneeksi. Tosin kokemusten mukaan tietyissä tilanteissa toimen luonne rajoittaa voimakkaasti edunsaajien valintaa. Tämän vuoksi olisi todettava selkeästi, että tällaisia erityistapauksia esiintyy. (25) Jos avustuksia myönnetään juokseviin kuluihin, sääntö, jonka mukaan sopimus on allekirjoitettava viimeistään neljän kuukauden kuluessa avustuksen saajan tilikauden alkamisesta, on osoittautunut tarpeettoman joustamattomaksi. Määräajaksi olisi tämän vuoksi asetettava kuusi kuukautta. (26) Koska avustuksia olisi edelleen myönnettävä valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisesti, kyseisiä perusteita ei tarvitse kaikissa tapauksissa antaa komitean arvioitaviksi. Valintaperusteita arvioitaessa olisi voitava soveltaa joustavampia menettelytapoja. (27) Sääntöä, joka koskee avustusten saajien soveltamia hankintastandardeja, olisi yksinkertaistettava. Olisi lisäksi annettava erilliset säännökset tapauksista, joissa toimen toteuttaminen edellyttää taloudellisen tuen myöntämistä kolmansille, sekä katsoo seuraavaa: ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







SISÄLLYSLUETTELO ENSIMMÄINEN OSA — KESKEISET SÄÄNNÖKSET I OSASTO — KOHDE JA SOVELTAMISALA II OSASTO — VARAINHOIDOSSA SOVELLETTAVAT PERIAATTEET 1 LUKU KIRJANPIDON OIKEELLISUUDEN PERIAATE 2 LUKU LASKENTAYKSIKÖN PERIAATE 3 LUKU ERITTELYPERIAATE 4 LUKU MOITTEETTOMAN VARAINHOIDON PERIAATE 5 LUKU SEURATTAVUUSPERIAATE III OSASTO — VARAT JA JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET 1 LUKU EKR:N VAROJEN MUODOSTUMINEN IV OSASTO — EKR:N VAROJEN HOITO 1 LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 2 LUKU RAHOITUKSEN TOTEUTTAMISTAVAT 1 jakso Yleiset säännökset 2 jakso Hajautettu hallinnointi 3 jakso Keskitetty hallinnointi 4 jakso Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 3 LUKU TALOUSHALLINNON HENKILÖSTÖ 1 jakso Tehtävien eriyttämisen periaate 2 jakso Tulojen ja menojen hyväksyjä 3 jakso Tilinpitäjä 4 jakso Maksuasiamies 5 jakso Maksujen hoitaja 4 LUKU TALOUSHALLINNON HENKILÖSTÖN VASTUU 1 jakso Yleiset säännöt 2 jakso Tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavat säännöt 3 jakso Tilinpitäjiin ja maksujen hoitajiin sovellettavat säännöt 5 LUKU TULOTAPAHTUMAT 1 jakso EKR:n varojen käyttöön asettaminen 2 jakso Saamisennuste 3 jakso Saamisten vahvistaminen 4 jakso Perinnän hyväksyminen 5 jakso Perintä 6 LUKU MENOTAPAHTUMAT 1 jakso Yleiset säännökset 2 jakso Menoihin sitoutuminen 3 jakso Menoihin sitoutuminen keskitetyssä ja yhteistyössä toteutetussa hallinnoinnissa 4 jakso Menoihin sitoutuminen hajautetussa hallinnoinnissa 5 jakso Menojen vahvistaminen 6 jakso Menojen hyväksyminen 7 jakso Menojen maksaminen 8 jakso Menotapahtumia koskevat määräajat 7 LUKU TIETOJENKÄSITTELYJÄRJESTELMÄT 8 LUKU SISÄINEN TARKASTAJA V OSASTO — JULKISET HANKINNAT 1 LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 jakso Soveltamisala ja tarjouskilpailujen ratkaisuperiaatteet 2 jakso Julkaiseminen 2 LUKU HANKINTAMENETTELYT VI OSASTO — JULKISOIKEUDELLISEN YHTEISÖN SUORASSA TAI HAJAUTETUSTI VÄLILLISESSÄ VALVONNASSA TOTEUTETTAVAT TOIMET VII OSASTO — AVUSTUKSET 1 LUKU AVUSTUSTEN SOVELTAMISALA JA MUOTO 2 LUKU PERIAATTEET 3 LUKU MYÖNTÄMISMENETTELY 4 LUKU MAKSAMINEN JA VALVONTA 5 LUKU TOTEUTTAMINEN VIII OSASTO — TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN JA KIRJANPITO 1 LUKU TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN 2 LUKU EKR:N VAROJEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT TIEDOT 3 LUKU KIRJANPITO IX OSASTO — ULKOINEN TARKASTUS JA VASTUUVAPAUS 1 LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 2 LUKU ULKOINEN TARKASTUS 3 LUKU VASTUUVAPAUS TOINEN OSA — EIP:N HALLINNOIMIA EKR:N VAROJA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET KOLMAS OSA — SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET I OSASTO — SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET 1 LUKU AIKAISEMMISTA EKR:ISTA JÄÄNEIDEN VAROJEN SIIRTÄMINEN 2 LUKU KÄYTTÄMÄTTÄ JÄÄNEET AIKAISEMPIEN EKR:JEN VARAT 3 LUKU AIKAISEMPIEN EKR:IEN TÄYTÄNTÖÖNPANOON SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT 4 LUKU SIIRTYMÄAIKA II OSASTO — LOPPUSÄÄNNÖKSET







ENSIMMÄINEN OSA

KESKEISET SÄÄNNÖKSET







I OSASTO

KOHDE JA SOVELTAMISALA

1 artikla

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) varojen muodostumista ja käyttöä sekä tilinpäätöksen esittämistä ja tarkastamista.

2 artikla

1. Komissio hoitaa AKT–EY-sopimuksen 57 artiklassa ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyssä päätöksessä määritellyt yhteisön tehtävät.

1. Tätä varten se huolehtii, korkotukia lukuun ottamatta, EKR:n varoista myönnetyillä avustuksilla toteutettavien toimien rahoitusjärjestelyistä ja suorittaa maksut tämän asetuksen säännösten mukaisesti.

2. Komissio toimii tätä asetusta soveltaessaan omalla vastuullaan ja osoitettujen rahoitusvarojen rajoissa.

3 artikla

Euroopan investointipankki (EIP) hallinnoi yhteisön puolesta investointikehyksen varoja ja korkotukia sekä toteuttaa siihen liittyvät toimet toisessa osassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Tässä yhteydessä EIP toimii yhteisön puolesta ja sen vastuulla.

EIP huolehtii sellaisten toimien rahoitusjärjestelyistä, joihin on myönnetty lainaa sen omista varoista ja joihin on mahdollisesti liitetty korkotuki EKR:n avustusvaroista.

4 artikla

Tämän osan ja kolmannen osan säännöksiä sovelletaan yksinomaan komission hallinnoimilla EKR:n varoilla toteutettavaan rahoitukseen. Kyseisiä säännöksiä ei voida tulkita niin, että niistä syntyisi komissiolle velvoitteita huolehtia EIP:n hallinnoimilla EKR:n varoilla toteutettavasta rahoituksesta.

5 artikla

1. Jollei toisin säädetä, tämän asetuksen sisältämiä viittauksia AKT-valtioihin pidetään myös viittauksina niihin AKT–EY-sopimuksen liitteessä IV olevassa 13 ja 14 artiklassa määriteltyihin elimiin ja edustajiin, jotka AKT-valtiot voivat asianmukaisesti valtuuttaa käyttämään niillä mainitun sopimuksen mukaisesti olevaa toimivaltaa.

2. Varainhoitovuosi alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta.







II OSASTO

VARAINHOIDOSSA SOVELLETTAVAT PERIAATTEET

6 artikla

EKR:n varat muodostetaan ja niitä käytetään seuraavien periaatteiden mukaisesti tässä asetuksessa säädetyllä tavalla:

a) kirjanpidon oikeellisuuden periaate;

b) laskentayksikön periaate,

c) erittelyperiaate,

d) moitteettoman varainhoidon periaate,

e) seurattavuusperiaate.







1 LUKU

Kirjanpidon oikeellisuuden periaate

7 artikla

1. Tulon saa periä ja menon saa suorittaa ainoastaan merkitsemällä se EKR:n kirjanpitoon jonkin määrärahan kohdalle.

2. Menoista ei voida tehdä sitoumusta eikä niitä voida hyväksyä maksettaviksi, jos ne ylittävät määrärahat.

3. EKR:lle kuuluvien varojen tuottamat korot merkitään kirjanpitoon EKR:n tuloina.

8 artikla

1. Ennakkomaksujen tuottamat korot kohdennetaan asianomaiselle ohjelmalle tai toimelle ja vähennetään jäljellä olevista edunsaajalle maksettavista määristä.

2. Yhteisöille ei tarvitse maksaa korkoa seuraavista:

a) ennakkomaksut, joiden määrä ei ole huomattava;

b) 91 artiklassa tarkoitetun hankintasopimuksen mukaiset ennakkomaksut;

c) Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen, jäljempänä ”henkilöstösäännöt”, mukaisesti toimielinten jäsenille ja henkilöstölle maksetut ennakot;

d) 20 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa suoritetut ennakkomaksut.

3. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 3, 4 ja 4 a artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanossa.







2 LUKU

Laskentayksikön periaate

9 artikla

1. EKR:n varat muodostetaan ja käytetään euroina, ja tilinpäätös esitetään euroina.

1. Tilinpitäjä voi kuitenkin 39 artiklassa tarkoitetun kassanhallinnan vuoksi suorittaa maksutapahtumia euroina tai muina valuuttoina.

2. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 7 ja 8 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin 1 kohdan täytäntöönpanossa.







3 LUKU

Erittelyperiaate

10 artikla

EKR:n varat osoitetaan tiettyihin tarkoituksiin tärkeimpien yhteistyövälineiden mukaisesti, sellaisina kuin kyseiset välineet on esitetty AKT–EY-sopimuksen rahoituspöytäkirjassa ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyssä päätöksessä.

AKT-valtioiden osalta kyseisistä välineistä määrätään AKT–EY-sopimuksen liitteessä I b olevassa rahoituspöytäkirjassa. Varojen osoittamisessa otetaan huomioon myös sisäisen sopimuksen määräykset sekä ohjelmasuunnitteluun ja rahoituksen toteuttamiseen liittyviin tukimenoihin sen 6 artiklan mukaisesti varatut varat.

Merentakaisten maiden ja alueiden osalta kyseisistä välineistä määrätään merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen liitteessä II A a. Näitä varoja osoitettaessa otetaan huomioon myös mainitun liitteen 3 artiklan 4 kohdassa määrätty kohdentamaton varanto sekä tutkimuksiin ja teknisen avun toimiin sen 1 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti varatut varat.







4 LUKU

Moitteettoman varainhoidon periaate

11 artikla

1. EKR:n varat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti.

2. Taloudellisuuden periaate edellyttää, että varat toimintojen toteuttamiseen ovat käytettävissä oikeaan aikaan ja että ne ovat määrältään riittävät, laadultaan asianmukaiset sekä kustannuksiltaan mahdollisimman edulliset.

2. Tehokkuuden periaate tarkoittaa, että käytetyillä varoilla saavutetaan parhaat mahdolliset tulokset.

2. Vaikuttavuuden periaate tarkoittaa, että toiminnalle asetetut tavoitteet ja siltä odotetut tulokset saavutetaan.

3. Toimien toteuttamiselle on asetettava erikseen määritetyt, mitattavissa ja saavutettavissa olevat, asianmukaiset ja aikataulusidonnaiset tavoitteet. Tavoitteiden saavuttamista on seurattava tulosmittarien avulla.

12 artikla

Päätöksenteon tehostamiseksi, erityisesti 57 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien määrittämisen perustelemiseksi ja erittelemiseksi, on toteutettava seuraavat arvioinnit:

a) ennen EKR:n varojen käyttöä on suoritettava toimen ennakkoarviointi;

b) toimesta on tehtävä jälkiarviointi sen varmistamiseksi, että varojen käyttö on perusteltua tavoitteena olevien tulosten vuoksi.

13 artikla

1. Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaan EKR:n varojen käyttöä on valvottava kulloisenkin hallinnointimenettelyn tarpeisiin soveltuvalla tehokkaalla ja vaikuttavalla sisäisellä valvonnalla.

2. EKR:n varojen käytön sisäinen valvonta määritellään prosessiksi, jota sovelletaan kaikilla hallinnointitasoilla ja jolla pyritään saamaan riittävä varmuus siitä, että seuraavat tavoitteet saavutetaan:

a) toimien vaikuttavuus, tehokkuus ja taloudellisuus;

b) raportoinnin luotettavuus;

c) varojen ja tietojen turvaaminen;

d) petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisy ja havaitseminen;

e) rahoitusjärjestelyjä koskevien toimien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien riskien riittävä hallinta, ottaen huomioon ohjelmien monivuotisuus ja asianomaisten maksujen luonne.







5 LUKU

Seurattavuusperiaate

14 artikla

1. EKR:n varojen hallinnoinnissa ja käytössä sekä tilinpäätöksen esittämisessä noudatetaan seurattavuusperiaatetta.

2. Sisäisen sopimuksen 7 artiklan mukaisia maksusitoumuksia ja maksuja koskevat vuosiennusteet ja tämän asetuksen 118 artiklassa tarkoitettu EKR:n tilinpäätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

▼M1

3. Komissio asettaa asianmukaisella tavalla saataville hallussaan olevat tiedot EKR:ltä peräisin olevien varojen saajista, kun EKR:n varoja hallinnoidaan keskitetysti suoraan komission yksiköissä tai unionin edustustoissa 17 artiklan toisen kohdan mukaisesti, sekä varojen saajia koskevat tiedot, joita ovat toimittaneet sellaiset yhteisöt, joille rahoituksen toteuttamistehtävät on siirretty muiden hallintomenettelyjen nojalla.

▼B

3. Näitä tietoja julkaistaessa on otettava asianmukaisesti huomioon tietojen luottamuksellisuutta koskevat vaatimukset, erityisesti henkilötietojen suojaaminen, josta säädetään yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY ( 12 ) ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 ( 13 ), sekä turvallisuutta koskevat vaatimukset, ottaen huomioon kunkin 20 artiklassa mainitun hallinnointimenettelyn erityispiirteet.







III OSASTO

VARAT JA JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET







1 LUKU

EKR:n varojen muodostuminen

15 artikla

EKR:n varat muodostuvat sisäisen sopimuksen 1 artiklan mukaisista määristä.

16 artikla

1. Komissio voi asetuksen (EY) N:o 617/2007 9 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti hallinnoida jäsenvaltioiden ja muiden rahoittajavaltioiden, mukaan lukien niiden valtiolliset ja vastaavat elimet, puolesta niiden rahoitusosuuksia tai kansainvälisten järjestöjen puolesta niiden tiettyihin EKR:n rahoittamiin hankkeisiin tai ohjelmiin osoittamia rahoitusosuuksia.

2. Komissio voi myös hallinnoida jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 617/2007 9 artiklan 4 ja 5 kohdan ja asiaa koskevissa kahdenvälisissä rahoitussopimuksissa määrättyjen erityisjärjestelyjen mukaisesti myöntämiä vapaaehtoisia rahoitusosuuksia.

3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja lisävaroja hallinnoidaan samoilla säännöillä, joita sovelletaan EKR:n varoihin.







IV OSASTO

EKR:N VAROJEN HOITO







1 LUKU

Yleiset säännökset

17 artikla

Komissio voi siirtää yksiköilleen EKR:n varojen hoitoon liittyviä valtuuksia tässä asetuksessa säädettyjen ja komission sisäisissä säännöissä asetettujen edellytysten mukaisesti ja komission valtuutusasiakirjassa vahvistamissa rajoissa. Valtuutetut henkilöt voivat toimia ainoastaan heille erikseen myönnettyjen valtuuksien rajoissa.

▼M1

Komissio voi kuitenkin siirtää EKR:n varojen käyttöä koskevan toimivaltansa edustustojen päälliköille. Se ilmoittaa samalla tästä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäljempänä ”korkea edustaja”. Unionin edustustojen päälliköiden on komission edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä toimiessaan noudatettava EKR:n varojen käyttöä koskevia komission sääntöjä, ja heillä on oltava samat tehtävät, velvollisuudet ja tilintekovelvollisuus kuin kaikilla muillakin komission edelleenvaltuutetuilla tulojen ja menojen hyväksyjillä.

Komissio voi peruuttaa siirron omien sääntöjensä mukaisesti.

Toista kohtaa sovellettaessa unionin korkea edustaja toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet helpottaakseen unionin edustustojen ja komission välistä yhteistyötä.

Jotta unionin edustustot voivat helpommin käyttää sisäisen sopimuksen 6 artiklassa määrättyihin EKR:n tukimenoihin käytettäviä varoja, komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon välillä voidaan sopia yksityiskohtaisista järjestelyistä. Näihin järjestelyihin ei saa sisältyä poikkeuksia tämän asetuksen säännöksistä.

▼B

18 artikla

1. Taloushallinnon henkilöstöön kuuluvat ja muut EKR:n rahoitustoimien toteuttamiseen, hallinnointiin, tarkastamiseen tai valvontaan osallistuvat henkilöt eivät saa toteuttaa toimia, joiden yhteydessä saattaa syntyä ristiriita henkilön omien etujen ja yhteisön etujen välille. Ristiriitatapauksessa kyseisen henkilön on pidättäydyttävä toimista ja jätettävä asia toimivaltaisen viranomaisen ratkaistavaksi.

2. Eturistiriita vallitsee silloin, jos 1 kohdassa tarkoitetun taloushallinnon toimijan tai muun henkilön tehtävien puolueeton ja objektiivinen hoitaminen vaarantuu perhe- tai tunnesiteisiin, poliittiseen tai kansalliseen yhteenkuuluvuuteen tai taloudellisiin etuihin liittyvästä tai mistä tahansa muusta syystä, jonka vuoksi asianomaisella ja edunsaajalla on yhteinen etu.

3. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 34 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanossa.

19 artikla

Tässä osastossa käsitteellä ”henkilöstö” tarkoitetaan henkilöstösääntöjen alaisuuteen kuuluvia henkilöitä.







2 LUKU

Rahoituksen toteuttamistavat







1 jakso

Yleiset säännökset

20 artikla

1. Komissio toteuttaa EKR:n varoista myönnettävän rahoituksen 21–29 artiklan säännösten mukaisesti jollakin seuraavista tavoista:

a) hajautettu hallinnointi;

b) keskitetty hallinnointi;

c) yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa toteutettava hallinnointi.

2. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 I osan IV osaston 2 luvun ”Toteuttamistavat” säännöksiä sovelletaan tarvittavin muutoksin tämän luvun täytäntöönpanossa.







2 jakso

Hajautettu hallinnointi

21 artikla

Komissio toteuttaa EKR:sta myönnettävän rahoituksen pääsääntöisesti yhdellä seuraavista tavoista:

a) hajautetusti AKT-valtioiden kanssa AKT–EY-sopimuksessa määrätyin edellytyksin ja soveltaen erityisesti kyseisen sopimuksen 57 artiklassa ja liitteessä IV olevassa 34, 35 ja 36 artiklassa määrättyä tehtävänjakoa;

b) hajautetusti merentakaisten maiden ja alueiden kanssa merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyssä päätöksessä ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä säädetyin edellytyksin.

22 artikla

1. Hajautetussa hallinnoinnissa komissio toteuttaa EKR:sta myönnettävän rahoituksen tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Kuten keskitetyssäkin hallinnoinnissa, komissio voi siirtää jäljelle jääviä tehtäviä 25 artiklan 2–5 kohdassa tarkoitetuille elimille.

2. Edunsaajina olevien AKT-valtioiden tai merentakaisten maiden ja alueiden on

a) tarkastettava säännöllisesti, että EKR:n varoista rahoitettavat toimet on toteutettu oikein;

b) toteutettava tarpeelliset toimet estääkseen sääntöjenvastaisuudet ja petokset sekä tarvittaessa perittävä aiheettomasti maksetut varat takaisin oikeustoimin.

3. Varmistaakseen, että varat käytetään asiaan sovellettavien sääntöjen mukaisesti, komissio toteuttaa kyseisissä säännöissä sille myönnettyjen toimivaltuuksien rajoissa tilien tarkastus- ja hyväksymismenettelyjä tai tekee rahoitustoimien oikaisuja hoitaakseen tehtävät, jotka sille on osoitettu AKT–EY-sopimuksen, erityisesti kyseisen sopimuksen liitteessä IV olevan 34 artiklan 1 kohdan, nojalla sekä merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen ja sen 20 ja 32 artiklan nojalla.

4. Kumppanivaltioiden ja -alueiden, joille on siirretty rahoituksen toteuttamiseen liittyviä tehtäviä, on 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti varmistettava, että EKR:n varoista rahoitusta saavien edunsaajien tiedot julkaistaan asianmukaisella tavalla jälkikäteen vuosittain.

23 artikla

Komissio valvoo, miten AKT-valtiot ja merentakaiset maat ja alueet toteuttavat EKR:n varoista rahoitettavia toimia.

Valvonta voidaan toteuttaa joko ennakkohyväksyntänä tai jälkitarkastuksina taikka näiden yhdistelmänä AKT–EY-sopimuksen sekä merentakaisten maiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti.

24 artikla

Riippuen siitä, kuinka paljon hallinnointia on hajautettu AKT–EY-sopimuksessa ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyssä päätöksessä ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä, komissio pyrkii edistämään sitä, että edunsaajina olevat AKT-valtiot ja merentakaiset maat ja alueet, jotka käyttävät AKT–EY-sopimuksessa ja merentakaisten maiden assosiaatiosta tehdyssä päätöksessä niille annettuja valtuuksia, noudattavat 11 artiklassa vahvistettua moitteettoman varainhoidon periaatetta ja alkavat erityisesti soveltaa asteittain seuraavia vaatimuksia:

a) avoimet hankintamenettelyt ja avustusten myöntämisessä sovellettavat menettelyt, jotka ovat syrjimättömiä ja kaikki eturistiriidat poissulkevia;

b) toimien hallinnoinnin vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä, jossa huolehditaan siitä, että tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät on tehokkaasti erotettu tilinpitäjän tehtävistä tai että näitä vastaavat tehtävät on tehokkaasti erotettu toisistaan;

c) kirjanpitojärjestelmä, jonka avulla voidaan varmistua EKR:n varojen käytön moitteettomuudesta ja jota soveltamalla kirjanpidosta ilmenee varojen todellinen käyttö;

d) riippumaton ulkoinen tilintarkastus, jonka suorittaa riippumattomaan ulkoiseen tilintarkastukseen erikoistunut kansallinen laitos;

e) 101 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja julkisoikeudellisten laitosten suorassa valvonnassa toteutettuja toimia varten on annettu tarkoituksenmukaiset säännökset paikallisten ennakkomaksutilien hallinnoinnista ja valvonnasta sekä ennakoiden paikallisten hoitajien ja paikallisten tilinpitäjien tehtäväalueiden määrityksestä.

Sovittuaan asiasta edunsaajina olevien AKT-valtioiden ja merentakaisten maiden ja alueiden kanssa komissio sisällyttää 70 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin rahoitussopimuksiin ensimmäisen alakohdan soveltamista koskevat asianmukaiset määräykset.







3 jakso

Keskitetty hallinnointi

25 artikla

▼M1

1. Kun komissio hoitaa EKR:n varoja keskitetysti, rahoitustoimet suoritetaan joko suoraan sen yksiköissä tai unionin edustustoissa 17 artiklan toisen kohdan mukaisesti tai siten, että toimeenpanovalta siirretään kyseisen artiklan 2–4 kohdan ja 26–29 artiklan mukaisesti.

▼B

1. Tämän artiklan 2–4 kohdan ja 27–29 artiklan mukaista välillistä rahoituksen toteutusta sovelletaan myös silloin, kun hajautetun hallinnoinnin yhteydessä on siirretty jäljelle jääviä tehtäviä tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetuille elimille.

2. Komissio ei siirrä kolmansille osapuolille AKT–EY-sopimukseen tai merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehtyyn päätökseen perustuvia toimeenpanovaltuuksiaan, jos niihin sisältyy poliittisia valintoja edellyttävää laajaa harkintavaltaa. Kolmansille siirretyt rahoituksen toteuttamistehtävät on määriteltävä tarkasti ja niiden hoitamista on kokonaisuudessaan valvottava.

2. Rahoituksen toteuttamiseen liittyviä tehtäviä siirrettäessä on noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta ja varmistettava, että yhteisön rahoitusosuus tuodaan esiin. Näin siirretyt toteuttamistehtävät eivät saa johtaa eturistiriitaan.

3. Komissio voi 2 kohdassa säädetyin rajoituksin siirtää julkisen vallan tehtäviä, kuten rahoituksen toteuttamiseen liittyviä tehtäviä, seuraaville toimijoille:

a) neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 ( 14 ) mukaisesti perustetuille toimeenpanovirastoille;

b) kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai yksityisoikeudellisille yksiköille, jotka suorittavat julkisen palvelun tehtäviä ja jotka esittävät riittävät taloudelliset takeet niille siirrettyjen tehtävien hoitamisesta.

3. Komissio voi suorittaa näille elimille ja yksiköille EKR:n varoista rahallisen korvauksen niille aiheutuneista hallinnollisista kuluista.

3. Komissio ilmoittaa vuosittain neuvostolle kyseisistä tapauksista, virastoista ja elimistä. Komissio ilmoittaa riittävät perustelut kansallisten virastojen käytölle.

4. Edellä 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun viraston hallinnoitaviksi annettujen EKR:n varojen toteuttamisesta vastaa kyseisen viraston johtaja.

5. Kun edellä 3 kohdassa tarkoitetut virastot ja elimet suorittavat rahoituksen toteuttamiseen liittyviä tehtäviä, niiden on tarkastettava säännöllisesti, että EKR:n varoista rahoitettavat toimet on toteutettu oikein.

5. Kyseisten virastojen ja elinten on toteutettava tarpeelliset toimet estääkseen sääntöjenvastaisuudet ja petokset sekä tarvittaessa perittävä aiheettomasti maksetut varat takaisin oikeusteitse.

26 artikla

Kun komissio hoitaa EKR:n varoja käyttämällä välillistä keskitettyä hallinnointia, se hankkii ensin todisteet siitä, että yhteisöillä, joille se antaa rahoituksen toteutuksen tehtäväksi, on käytössä seuraavat menettelyt ja järjestelmät, jotka toimivat moitteettomasti:

a) avoimet hankintamenettelyt ja avustusten myöntämisessä sovellettavat menettelyt, jotka ovat syrjimättömiä ja eturistiriidat poissulkevia ja jotka ovat V ja VII osaston säännösten mukaisia;

b) toimien hallinnoinnin vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä, jossa huolehditaan siitä, että tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät on tehokkaasti erotettu tilinpitäjän tehtävistä tai että näitä vastaavat tehtävät on tehokkaasti erotettu toisistaan;

c) kirjanpitojärjestelmä, jonka avulla voidaan varmistua EKR:n varojen käytön moitteettomuudesta ja jota soveltamalla kirjanpidosta ilmenee varojen todellinen käyttö;

d) riippumaton ulkoinen tarkastus;

e) tietojen yleinen saatavuus yhteisön säännöstössä säädetyllä tasolla;

f) EKR:n varoista rahoitusta saavien edunsaajien tietojen julkaiseminen asianmukaisella tavalla jälkikäteen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Komissio voi tunnustaa 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kansallisten elimien ja virastojen tarkastus- ja laskentajärjestelmät sekä hankinnoissa ja avustusten myöntämisessä sovellettavat menettelyt omiaan vastaaviksi ottaen tällöin huomioon kansainvälisesti hyväksytyt standardit.

27 artikla

1. Komissio huolehtii muille siirrettyjen tehtävien toteuttamisen valvonnasta, arvioinnista ja tarkastuksesta. Komissio ottaa huomioon valvontajärjestelmien vastaavuuden suorittaessaan tarkastuksiaan omia valvontajärjestelmiään käyttäen.

2. Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on niiden elinten suhteen, joille on siirretty tehtäviä, sama toimivalta kuin sillä on komission yksiköiden suhteen. Asianomaisten elinten on toteutettava toimenpiteet, jotka ovat tarpeen OLAFin suorittamien sisäisten tutkimusten helpottamiseksi. Kaikissa tällaisten elinten toimissa, jotka liittyvät EKR:n varojen käyttöön, ja varsinkin kaikissa niiden tekemissä päätöksissä ja sopimuksissa on määrättävä erikseen 70 artiklan 4 kohdassa säädettyjä vastaavia tarkastuksia.

28 artikla

Komissio ei siirrä EKR:sta peräisin olevien varojen käyttöön liittyvien toimenpiteiden toteuttamista, kuten maksu- ja perintätehtäviä, muille kuin 25 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetuille ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yksiköille tai elimille, tai muutoin kuin sellaisissa erityistapauksissa, joissa maksut suoritetaan komission määrittämille edunsaajille, komissio on määrittänyt maksujen ehdot ja suuruuden eikä maksut suorittava yksikkö tai elin joudu käyttämään harkintavaltaa.

Komissio voi siirtää muille kuin 25 artiklan 3 kohdan ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitetuille ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yksiköille tai elimille sopimuksin ainoastaan teknisiä asiantuntijatehtäviä sekä sellaisia hallinto-, valmistelu- ja avustustehtäviä, joiden suorittaminen ei edellytä julkisen vallan eikä harkintavallan käyttöä.







4 jakso

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

29 artikla

1. Kun komissio hallinnoi EKR:n varoja yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa, tiettyjä rahoituksen toteuttamiseen liittyviä tehtäviä on siirrettävä kansainvälisille järjestöille seuraavissa tapauksissa:

a) kun komissiolla ja kansainvälisellä järjestöllä on pitkäaikainen puitesopimus, jossa määrätään niiden hallinnollisista ja taloudellisista yhteistyöjärjestelyistä;

b) kun komissio ja kansainvälinen järjestö perustavat yhteisen hankkeen tai ohjelman;

c) monenvälisissä toimissa eli toimissa, joissa usean avunantajan varat yhdistetään, eikä niitä ole osoitettu minkään tietyn menoerän tai -ryhmän rahoittamiseen.

1. Näiden järjestöjen on sovellettava kirjanpidossa, tilintarkastuksessa, sisäisessä valvonnassa ja julkisia hankintoja koskevissa menettelyissä standardeja, jotka antavat samat takeet kuin kansainvälisesti tunnustetut standardit.

2. Komissio valvoo, miten kansainväliset järjestöt toteuttavat EKR:n varoista rahoitettavat toimet. Valvonta suoritetaan joko ennakkohyväksyntänä tai jälkitarkastuksina taikka näiden yhdistelmänä.

3. Kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtäviin rahoituksen myöntämistä koskeviin sopimuksiin on sisällytettävä yksityiskohtaiset säännökset kyseisille järjestöille uskottujen tehtävien hoitamisesta.

4. Kansainvälisten järjestöjen, joille on siirretty rahoituksen toteuttamistehtäviä, on varmistettava 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että tiedot EKR:n rahoituksen saajista julkistetaan asianmukaisesti jälkikäteen vuosittain.







3 LUKU

Taloushallinnon henkilöstö

30 artikla

Komissio antaa kullekin taloushallinnon toimijalle hänen tehtäviensä hoidossa tarvittavat resurssit sekä toimenkuvauksen, jossa esitetään yksityiskohtaisesti hänen tehtävänsä, oikeutensa ja velvollisuutensa.







1 jakso

Tehtävien eriyttämisen periaate

31 artikla

Tulojen ja menojen hyväksyjän ja tilinpitäjän tehtävät on eriytettävä, eikä niitä voida yhdistää keskenään.







2 jakso

Tulojen ja menojen hyväksyjä

32 artikla

1. Edellä 2 artiklassa tarkoitettujen toimien rahoitusta toteutettaessa komissio vastaa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävistä.

2. Komissio määrittää asianmukaisen tasoisen henkilöstön, jolle se voi siirtää tulojen ja menojen hyväksyjän valtuudet, valtuuksien laajuuden sekä valtuudet saaneiden henkilöiden mahdollisuuden siirtää valtuudet edelleen.

3. Tulojen ja menojen hyväksyjän valtuudet voidaan siirtää tai siirtää edelleen ainoastaan henkilöstöön kuuluville.

4. Sellaiset tulojen ja menojen hyväksyjät, jotka toimivat siirrettyjen tai edelleen siirrettyjen valtuuksien perusteella, saavat toimia vain valtuuksien siirtoa tai edelleen siirtoa koskevassa asiakirjassa määrätyissä rajoissa. Toimivaltaista tulojen ja menojen hyväksyjää, joka toimii siirrettyjen tai edelleen siirrettyjen valtuuksien perusteella, voi avustaa hänen tehtävissään yksi tai useampi henkilöstöön kuuluva, jonka tehtävänä on suorittaa ensiksi mainitun vastuulla tiettyjä EKR:n rahoituksen toteuttamisen ja tilinpäätöksen esittämisen edellyttämiä toimia.

▼M1

5. Kun unionin edustustojen päälliköt toimivat edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 17 artiklan toisen kohdan mukaisesti, he toimivat komission alaisuudessa, ja komissio on toimielin, joka on vastuussa heille edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä kuuluvien tehtävien ja velvollisuuksien määrittelystä, suorittamisesta, valvonnasta ja arvioinnista. Komissio ilmoittaa samalla tästä korkealle edustajalle.

▼B

33 artikla

Tulojen ja menojen hyväksyjällä on seuraavat tehtävät:

a) tulojen ja menojen käsittely moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti;

b) laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta koskevien vaatimusten noudattamisen varmistaminen.

34 artikla

1. Siirrettyjen tai edelleen siirrettyjen valtuuksien perusteella toimivat tulojen ja menojen hyväksyjät tekevät menojen toteuttamiseksi maksusitoumuksia ja tarvittaessa oikeudellisia sitoumuksia, vahvistavat menoja, hyväksyvät niitä maksettavaksi ja valmistelevat EKR:n varojen käyttöä.

2. Tulojen toteuttamiseen kuuluvat saamisennusteiden laatiminen, perittävien maksujen vahvistaminen sekä perintämääräysten antaminen. Tulojen toteuttamiseen kuuluu tarvittaessa myös vahvistetuista saamisista luopuminen.

35 artikla

Lukuun ottamatta tapauksia, joissa hallinnointivastuu on keskitetty tai yhteinen kansainvälisten organisaatioiden kanssa, kansallinen tai alueellinen tulojen ja menojen hyväksyjä, joka on määritelty AKT–EY-sopimuksen liitteessä IV olevassa 35 artiklassa ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteissä, toteuttaa ohjelmien tai hankkeiden täytäntöönpanoon liittyvät toimet läheisessä yhteistyössä komission kanssa mainitussa liitteessä IV olevan 34, 35 ja 36 artiklan mukaisesti.

36 artikla

1. Jos siirrettyjen valtuuksien perusteella toimiva tulojen ja menojen hyväksyjä saa tietoonsa EKR:n varojen hallinnointimenettelyjen toteuttamisessa esille tulleen ongelman, hänen on kansallisen tai alueellisen tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa otettava yhteyttä tarvittaviin tahoihin asian korjaamiseksi ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet.

1. Siirrettyjen valtuuksien perusteella toimiva tulojen ja menojen hyväksyjä voi myös korvata kansallisen tai alueellisen tulojen ja menojen hyväksyjän väliaikaisesti, jos tämä ei hoida tai ei kykene hoitamaan AKT–EY-sopimuksessa määrättyjä tehtäviään; tällöin komissio voi saada sille aiheutuneesta ylimääräisestä hallinnollisesta työstä rahallisen korvauksen, joka maksetaan asianomaiselle AKT-valtiolle osoitetuista varoista.

2. Kaikki siirrettyjen valtuuksien perusteella toimivan tulojen ja menojen hyväksyjän 1 kohdan nojalla toteuttamat toimenpiteet on toteutettava kyseisen kansallisen tai alueellisen tulojen ja menojen hyväksyjän nimissä ja puolesta.

37 artikla

1. Siirrettyjen valtuuksien perusteella toimiva tulojen ja menojen hyväksyjä ottaa käyttöön komission vahvistamien vähimmäissääntöjen mukaisesti ja ottaen huomioon toimintaympäristön ja rahoitettavien toimien luonteeseen liittyvät riskit tehtäviensä tarpeisiin muokatun organisaatiorakenteen sekä sisäistä hallinnointia ja valvontaa koskevat menettelyt, mukaan luettuina mahdolliset jälkitarkastukset.

2. Ennen toimen hyväksymistä sen toiminnalliset ja taloudelliset näkökohdat on tarkastettava muun henkilöstön kuin toimen aloittaneen henkilön toimesta. Toimen aloittaminen ja sen tarkastaminen etukäteen ja jälkikäteen on pidettävä erillään.

3. Rahoitustoimia valvovalla henkilöstöllä on oltava tehtäviensä edellyttämä ammatillinen pätevyys. Kyseisen henkilöstön on noudatettava komission vahvistamaa johtosääntöä.

4. Jos toimien taloushallintoon ja valvontaan osallistuva henkilöstöön kuuluva henkilö katsoo, että päätös, jonka hänen esimiehensä antaa hänen täytäntöönpantavakseen tai hyväksyttäväkseen, on sääntöjenvastainen tai vastoin moitteettoman varainhoidon periaatteita tai ammatillisia sääntöjä, joita hänen on noudatettava, hänen on ilmoitettava asiasta siirrettyjen valtuuksien perusteella toimivalle tulojen ja menojen hyväksyjälle kirjallisesti ja, jos tämä ei puutu asiaan, 54 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulle elimelle.

4. Jos kyseessä on petos, lahjonta tai muu laiton toiminta, joka saattaa vahingoittaa yhteisön etuja, hänen on ilmoitettava asiasta voimassa olevassa lainsäädännössä nimetyille viranomaisille ja elimille.

38 artikla

Siirrettyjen valtuuksien perusteella toimiva tulojen ja menojen hyväksyjä laatii komissiolle vuosittain tehtäviensä suorittamisesta toimintakertomuksen; kertomus sisältää taloutta ja hallinnointia koskevia tietoja, jotka vahvistavat sen, että kertomukseen sisältyvät tiedot antavat taloudesta oikean ja riittävän kuvan lukuun ottamatta varaumia, jotka on tehty määritellyistä tulojen ja menojen osa-alueista.

Kertomuksesta on käytävä ilmi, vastaavatko saavutetut tulokset asetettuja tavoitteita, millaisia riskejä toimiin liittyy, miten käyttöön asetetut varat on käytetty ja miten tehokasta ja vaikuttavaa sisäinen valvonta on. Sisäinen tarkastaja tutustuu vuosittain annettavaan toimintakertomukseen sekä muihin annettuihin tietoihin. Komissio toimittaa vuosittain viimeistään 15 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteenvedon edellisen vuoden toimintakertomuksesta. ►M1 Valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vuotuiset toimintakertomukset on asetettava myös Euroopan parlamentin ja neuvoston saataville. ◄

▼M1

38 a artikla

1. Toimiessaan edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 17 artiklan toisen kohdan mukaisesti unionin edustustojen päälliköiden on tehtävä läheistä yhteistyötä komission kanssa varojen moitteettomaksi täytäntöönpanemiseksi varmistaakseen etenkin, että rahoitustoimet ovat laillisia ja asianmukaisia, että varojen hallinnoinnissa noudatetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta ja että unionin taloudellisia etuja suojataan tehokkaasti.

Heidän on tätä varten toteutettava tarvittavat toimenpiteet välttääkseen sellaiset tilanteet, joissa heidän vastuulleen edelleenvaltuutuksella siirrettyyn EKR:n varojen käyttöä koskevaan komission vastuuseen voitaisiin vedota, sekä kaikkien sellaisten prioriteettiristiriitojen syntymisen, jotka todennäköisesti vaikuttavat heille edelleenvaltuutuksella siirrettyjen varainhoidon tehtävien hoitamiseen.

Jos toisessa alakohdassa tarkoitetun kaltainen tilanne tai ristiriita syntyy, unionin edustustojen päälliköiden on viipymättä ilmoitettava siitä asiasta vastaaville komission ja ulkosuhdehallinnon pääjohtajille. Pääjohtajat toteuttavat tarvittavat toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi.

2. Jos unionin edustuston päällikkö on 37 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa, hänen on saatettava asia 54 artiklan 3 kohdan mukaisesti perustetun taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen käsiteltäväksi. Jos kyseessä on laiton toiminta, petos tai lahjonta, joka saattaa vahingoittaa unionin etuja, hänen on ilmoitettava asiasta sovellettavassa lainsäädännössä nimetyille viranomaisille ja elimille.

3. Edellä olevan 17 artiklan toisen kohdan mukaisesti edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä toimivien unionin edustustojen päälliköiden on annettava kertomus omalle valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälleen, jotta tämä voi sisällyttää kyseiset kertomukset 38 artiklassa tarkoitettuun omaan vuotuiseen toimintakertomukseensa. Unionin edustustojen päälliköiden kertomuksissa on esitettävä tiedot edustustossa käytössä olevien sisäisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta sekä kyseisille edustustojen päälliköille edelleenvaltuutuksella siirrettyjen toimien hallinnoinnista, ja niihin on sisällyttävä 54 artiklan 2a kohdassa tarkoitetut tarkastuslausumat. Kertomukset liitetään valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vuotuiseen toimintakertomukseen, ja ne on toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle ottaen soveltuvilta osin huomioon niiden luottamuksellisuuden.

Unionin edustustojen päälliköiden on toimittava täydessä yhteistyössä vastuuvapausmenettelyyn osallistuvien toimielinten kanssa ja toimitettava tarvittaessa tarpeelliset lisätiedot. Tässä yhteydessä heitä voidaan pyytää osallistumaan asiaankuuluvien elinten kokouksiin sekä avustamaan asiasta vastaavaa valtuutettua tulojen ja menojen hyväksyjää.

4. Edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 17 artiklan toisen kohdan mukaisesti toimivien unionin edustustojen päälliköiden on vastattava kaikkiin komission valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän omasta aloitteestaan tai vastuuvapausmenettelyn yhteydessä Euroopan parlamentin pyynnöstä esittämiin pyyntöihin.

5. Komissio varmistaa 142, 143 ja 144 artiklan mukaisesti, että edelleenvaltuutuksilla ei haitata vastuuvapauden myöntämismenettelyn toteuttamista.

▼B







3 jakso

Tilinpitäjä

39 artikla

1. Komissio nimittää tilinpitäjän, jolla on seuraavat tehtävät:

a) maksujen moitteeton suorittaminen, tulojen kantaminen ja vahvistettujen saamisten perintä;

b) tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen VIII osaston mukaisesti;

c) seuraavien erien kirjanpito: i) 15 artiklassa tarkoitetut määrärahat, lukuun ottamatta investointikehyksen varoja ja korkotukia; ii) 70 artiklassa tarkoitetut sitoumukset; iii) maksut, tulot ja velat;

d) kirjanpidossa noudatettavien sääntöjen ja menetelmien sekä tililuettelon vahvistaminen VIII osaston mukaisesti;

e) kirjanpitojärjestelmien määrittely ja hyväksyminen sekä tarvittaessa sellaisten siirrettyjen valtuuksien perusteella toimivan tulojen ja menojen hyväksyjän määrittelemien järjestelmien hyväksyminen, joiden tarkoituksena on tuottaa tai perustella kirjanpitotietoja;

f) kassanhallinta.

1. Tilinpitäjä valtuutetaan tarkastamaan, että 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetun hyväksynnän edellytyksenä olevia vaatimuksia noudatetaan.

▼M1

Komission tilinpitäjällä on oltava edelleen vastuu kaikkien EKR:n varojen käytöstä, myös sellaisista EKR:n varoihin liittyvistä kirjanpitotapahtumista, joiden hallinnointi on siirretty edustustojen päälliköille edelleenvaltuutuksella.

▼B

2. Tilinpitäjä saa siirrettyjen valtuuksien perusteella toimivalta tulojen ja menojen hyväksyjältä sekä EIP:ltä kaikki näiden omalta osaltaan luotettaviksi vahvistamat tiedot, joita tarvitaan, jotta tilinpäätöksessä voidaan antaa oikea kuva EKR:n varoista järjestettävän rahoituksen toteuttamisesta.

40 artikla

1. Ennen kuin komissio hyväksyy tilinpäätöksen, tilinpitäjä varmentaa sen allekirjoituksellaan ja osoittaa näin saaneensa riittävän varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan EKR:n taloudellisesta asemasta.

1. Tämän vuoksi tilinpitäjän on varmistettava, että

a) tilinpäätöksen laatimisessa on noudatettu niitä EKR:n tilinpäätökseen sovellettavia tilinpäätössääntöjä, -menettelyjä ja -järjestelmiä, jotka tilinpitäjä on antanut tässä asetuksessa säädettyjen tehtäviensä mukaisesti;

b) kaikki tulot ja menot on merkitty kirjanpitoon.

1. Siirrettyjen valtuuksien perusteella toimiva tulojen ja menojen hyväksyjä toimittaa tilinpitäjälle kaikki tiedot, jotka tämä tarvitsee tehtäviensä suorittamiseksi.

1. Tulojen ja menojen hyväksyjä on kokonaisvastuussa hallinnoimiensa varojen asianmukaisesta käytöstä sekä valvonnassaan olevien menojen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta.

41 artikla

Tilinpitäjä valtuutetaan tarkistamaan saamansa tiedot sekä tekemään sellaiset muut tarkistukset, jotka hän katsoo tarpeellisiksi voidakseen varmentaa tilinpäätöksen allekirjoituksellaan. Tilinpitäjä esittää tarvittaessa varaumia ja tekee selkoa niiden luonteesta ja laajuudesta.

42 artikla

Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, ainoastaan tilinpitäjä on valtuutettu hallinnoimaan käteisvaroja ja muita rahavaroja. Hän on vastuussa niiden säilyttämisestä.

43 artikla

Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, ainoastaan tilinpitäjä voi tehtäviään suorittaessaan siirtää tiettyjä tehtäviä alaisuudessaan olevalle henkilöstölle.

Heille siirretyt tehtävät määritellään valtuutusasiakirjassa.







4 jakso

Maksuasiamies

44 artikla

1. AKT–EY-sopimuksen liitteessä IV olevan 37 artiklan 1 ja 4 kohdassa ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteissä tarkoitettujen maksujen suorittamiseksi tilinpitäjä avaa tarvittaessa tilejä AKT-valtioiden ja merentakaisten maiden ja alueiden rahoituslaitoksissa AKT-valtioiden kansallisen valuutan määräisiä tai merentakaisten maiden ja alueiden paikallisen valuutan määräisiä maksuja varten, sekä jäsenvaltioiden rahoituslaitoksissa euromääräisiä ja muiden valuuttojen määräisiä maksuja varten.

2. Nämä maksuasiamiehinä toimivat rahoituslaitokset suorittavat maksuja tilinpitäjän ohjeiden mukaisesti.

3. AKT–EY-sopimuksen liitteessä IV olevan 37 artiklan 2 kohdan mukaisesti AKT-valtioiden ja merentakaisten maiden ja alueiden rahoituslaitoksissa oleville tileille talletetut varat eivät kasva korkoa, eivätkä mainitut laitokset saa korvausta palveluistaan.

3. Sisäisen sopimuksen 1 artiklan 6 kohdan mukaan jäsenvaltioissa rahoituslaitosten tileillä olevat talletukset kasvavat korkoa. Korko hyvitetään jollekin kyseisessä artiklassa tarkoitetulle tilille.

45 artikla

Komission ja AKT–EY-sopimuksen liitteessä IV olevassa 37 artiklassa ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteissä tarkoitettujen maksuasiamiesten suhteet perustuvat sopimuksiin. Kun sopimukset on allekirjoitettu, jäljennökset niistä on toimitettava tiedoksi tilintarkastustuomioistuimelle.

46 artikla

1. Komissio siirtää 59 artiklan 3 kohdan mukaisesti avatuilta erityistileiltä tarvittaessa varoja sen nimissä 44 artiklan mukaisesti avatuille tileille. Siirrot toteutetaan sen mukaan kuin hankkeita ja ohjelmia varten tarvitaan käteisvaroja.

2. Komissio pyrkii mahdollisuuksien mukaan kohdentamaan 59 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilta erityistileiltä tehtävät nostot siten, että sen varojen jakautuminen näiden tilien kesken säilyy eri jäsenvaltioiden EKR:oon maksamien rahoitusosuuksien välisen suhteen mukaisena.

47 artikla

Niiden komission henkilöstöön kuuluvien henkilöiden allekirjoitukset, joilla on valtuudet käyttää EKR:n tilejä, toimitetaan asianomaisille pankeille tilejä avattaessa; niiden henkilöstöön kuuluvien henkilöiden allekirjoitukset, jotka valtuutetaan myöhemmin, toimitetaan silloin, kun heidät nimetään.







5 jakso

Maksujen hoitaja

48 artikla

1. Jotta 44 artiklan mukaiset maksut voidaan suorittaa, tilinpitäjän on nimitettävä maksujen hoitaja, joka suorittaa paikalliset maksut maksuasiamiehen tililtä.

2. Maksujen hoitajat valitaan virkamiehistä tai tarvittaessa ja ainoastaan riittävästi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa muusta henkilöstöstä.

49 artikla

1. Maksujen hoitajan nimittämisestä päättää tilinpitäjä saatuaan toimivaltaiselta tulojen ja menojen hyväksyjältä asianmukaisesti perustellun ehdotuksen. Päätöksessä esitetään maksujen hoitajan ja tulojen ja menojen hyväksyjän vastuualueet ja velvollisuudet.

1. Päätöksessä on määritettävä vähintään

a) liiteasiakirjojen esittämistä koskevat määräajat ja asiakirjoja esitettäessä sovellettava menettely;

b) menettely, jota sovelletaan siirrettäessä varoja maksuasiamiehen tilille;

c) tilinpitäjän maksujen hoitajalle antaman valtuutuksen voimassaoloaika;

d) nimitetyn maksujen hoitajan henkilöllisyys.

1. Myös ensimmäisessä alakohdassa mainitun päätöksen muuttamisesta päättää tilinpitäjä saatuaan toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän asianmukaisesti perustellun ehdotuksen.

2. Saatuaan ohjeet tilinpitäjältä maksujen hoitaja voi suorittaa asianmukaisesti hyväksyttyjä maksuja kolmansille maksuasiamiehen pankkitilin positiivisen saldon puitteissa.

50 artikla

Varojen siirtäminen paikallisille pankkitileille

Tilinpitäjän on siirrettävä varoja maksuasiamiesten tileille ja varmistettava seuranta niin pankkitilien avaamisen, allekirjoitusvaltuuksien antamisen kuin paikalla toimitettavien ja keskuskirjanpidon tarkastusten osalta.

Maksuasiamiesten tilejä voidaan rahoittaa suoraan erilaisilla paikallisilla tuloilla, joita saadaan

a) erilaisista takaisinmaksuista; ja

b) perintämääräyksistä.







4 LUKU

Taloushallinnon henkilöstön vastuu







1 jakso

Yleiset säännöt

51 artikla

1. Nimittävä viranomainen voi milloin tahansa päättää peruuttaa siirrettyjen tai edelleen siirrettyjen valtuuksien perusteella toimivan tulojen ja menojen hyväksyjien valtuudet väliaikaisesti tai lopullisesti, tämän kuitenkaan rajoittamatta mahdollisten kurinpitotoimien toteuttamista.

2. Komissio voi milloin tahansa päättää pidättää tilinpitäjän väliaikaisesti tai lopullisesti virantoimituksesta tämän kuitenkaan rajoittamatta mahdollisia kurinpitotoimia.

3. Nimittävä viranomainen voi milloin tahansa päättää pidättää maksujen hoitajat tehtäviensä hoidosta väliaikaisesti tai lopullisesti, tämän kuitenkaan rajoittamatta mahdollisten kurinpitotoimien toteuttamista.

52 artikla

1. Tämän luvun säännökset eivät rajoita rikosoikeudellista vastuuta, joka tämän asetuksen 51 artiklassa tarkoitetulle taloushallinnon henkilöstölle saattaa langeta asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön perusteella sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista ja henkilöstön tai jäsenvaltioiden virkamiesten lahjonnan torjumista koskevien säännösten perusteella.

2. Tulojen ja menojen hyväksyjään, tilinpitäjään tai maksujen hoitajaan voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi henkilöstösääntöissä säädettyjen edellytysten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 53–56 artiklan soveltamista.

2. Jos kyseessä on petos, lahjonta tai muu laiton toiminta, joka saattaa vahingoittaa yhteisön etuja, asiasta on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille tai elimille.







2 jakso

Tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavat säännöt

53 artikla

Tämän asetuksen 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tulojen ja menojen hyväksyjän korvausvelvollisuutta sovelletaan erityisesti silloin, kun

a) tulojen ja menojen hyväksyjä joko tahallisesti tai vakavan laiminlyönnin seurauksena toteaa perittävät saamiset tai antaa perintämääräyksen, tekee menositoumuksen tai allekirjoittaa maksumääräyksen jättäen noudattamatta tätä asetusta;

b) tulojen ja menojen hyväksyjä joko tahallisesti tai vakavan laiminlyönnin seurauksena ei laadi saamisen vahvistavaa asiakirjaa tai ei anna perintämääräystä taikka antaa sen viivästyneenä, tai viivästyttää maksumääräyksen antamista, minkä vuoksi komissio voi joutua vastuuseen kolmansiin nähden.

54 artikla

1. Jos siirrettyjen tai edelleen siirrettyjen valtuuksien perusteella toimiva tulojen ja menojen hyväksyjä katsoo, että hänen tehtäväkseen annettuun päätökseen liittyy sääntöjenvastaisuuksia tai että päätös on moitteettoman varainhoidon periaatteiden vastainen, hänen on ilmoitettava tästä kirjallisesti valtuutuksen antajalle. Jos valtuutuksen antaja antaa siirrettyjen tai edelleen siirrettyjen valtuuksien perusteella toimivalle tulojen ja menojen hyväksyjälle kirjalliset perustellut ohjeet tehdä kyseinen päätös, tämä vapautuu vastuustaan.

2. Yksikkönsä sisällä siirrettyjen valtuuksien perusteella toimiva tulojen ja menojen hyväksyjä, joka on siirtänyt valtuudet edelleen, on vastuussa sisäisten hallinnointijärjestelmien ja sisäisen valvonnan järjestelmien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta ja edelleen siirrettyjen valtuuksien perusteella toimivan tulojen ja menojen hyväksyjän valinnasta.

▼M1

2a. Jos valtuuksia on edelleenvaltuutuksella siirretty unionin edustustojen päälliköille, valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä on vastuussa käytössä olevien sisäisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien määrittelystä sekä niiden tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta. Unionin edustustojen päälliköt ovat vastuussa edellä tarkoitettujen järjestelmien asianmukaisesta perustamisesta ja toiminnasta valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän antamien ohjeiden mukaisesti sekä varojen ja toteuttamiensa toimien hallinnoinnista vastuullaan olevassa unionin edustustossa. Edustustojen päälliköiden on ennen tehtäviensä vastaanottamista osallistuttava erityiskoulutukseen, jossa käsitellään tulojen ja menojen hyväksyjien tehtäviä ja vastuita ja EKR:n varojen käyttöä täytäntöönpanosääntöjen 37 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Unionin edustustojen päälliköiden on laadittava kertomuksia vastuullaan tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti olevista tehtävistä 38 a artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Unionin edustustojen päälliköt antavat joka vuosi komission valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle tarkastuslausuman edustustonsa sisäisistä hallinnointi- ja valvontajärjestelmistä sekä heille edelleenvaltuutuksella siirrettyjen toimien hallinnoinnista ja tuloksista, jotta tulojen ja menojen hyväksyjä voi laatia tarkastuslausumansa 38 artiklan mukaisesti.

▼B

3. Komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 mukaisesti perustamalla erityiselimellä on EKR:n osalta toimivalta selvittää, onko taloudellisia väärinkäytöksiä tapahtunut, ja päättää mahdollisista seuraamuksista. Komission hallinnoimiin EKR:n varoihin liittyvät asiat annetaan tämän elimen käsiteltäviksi siten, kuin on säädetty asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 75 artiklassa.

3. Komissio päättää mainitun elimen lausunnon perusteella, aloittaako se kurinpitomenettelyn tai saattaako se asianomaiset korvausvelvollisiksi. Jos elin on havainnut järjestelmään liittyviä ongelmia, se toimittaa siirrettyjen valtuuksien perusteella toimivalle tulojen ja menojen hyväksyjälle, edellyttäen että ongelmat eivät koske häntä, ja sisäiselle tarkastajalle kertomuksen, johon liittyy asiaa koskevia suosituksia.

▼M1

4. Kun unionin edustustojen päälliköt toimivat edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 17 artiklan toisen kohdan mukaisesti, komission tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti perustama taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelin on toimivaltainen tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa asioissa.

Jos elin on havainnut järjestelmään liittyviä ongelmia, se toimittaa tulojen ja menojen hyväksyjälle, korkealle edustajalle ja valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle, jos tämä ei ole osallisena asiassa, sekä sisäiselle tarkastajalle kertomuksen, jossa se esittää asiaa koskevia suosituksia.

Komissio voi tutkintaelimen lausunnon perusteella pyytää korkeaa edustajaa aloittamaan nimittävän viranomaisen ominaisuudessa kurinpitotoimia tai korvausvastuuta koskevan menettelyn edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien osalta, jos väärinkäytökset koskevat näille edelleenvaltuutuksella siirrettyjä komission toimivaltuuksia. Korkea edustaja toteuttaa tällöin henkilöstösääntöjen mukaisesti asianmukaiset toimenpiteet kurinpitotoimia ja/tai korvauksen maksua koskevien päätösten täytäntöönpanemiseksi komission suosituksen mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on tuettava täysimääräisesti unionia henkilöstösääntöjen 22 artiklaan perustuvien vastuuvaatimusten täytäntöönpanossa väliaikaisten toimihenkilöiden osalta, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan e alakohtaa.

▼B







3 jakso

Tilinpitäjiin ja maksujen hoitajiin sovellettavat säännöt

55 artikla

Tilinpitäjään voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi henkilöstösääntöjen ja niissä määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Tilinpitäjä voidaan erityisesti saattaa vastuuseen, jos:

a) hänen hallussaan olevat rahavarat, muut varat tai asiakirjat katoavat taikka menettävät arvoaan;

b) hän muuttaa pankki- tai postisiirtotilejä aiheettomasti;

c) hänen suorittamansa perinnät tai maksut eivät ole asiaa koskevien perintä- tai maksumääräysten mukaisia;

d) hän laiminlyö tulojen kantamisen.

56 artikla

Maksujen hoitajaan voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi henkilöstösääntöjen ja niissä määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Maksujen hoitaja voidaan erityisesti saattaa vastuuseen, jos:

a) hänen hallussaan olevat rahavarat, muut varat tai asiakirjat katoavat taikka menettävät arvoaan;

b) hänen suorittamiensa maksujen perustana ei ole asianmukaisia tositteita;

c) hän on suorittanut maksuja muille kuin maksuun oikeutetuille;

d) hän laiminlyö tulojen kantamisen.







5 LUKU

Tulotapahtumat







1 jakso

EKR:n varojen käyttöön asettaminen

57 artikla

1. Sisäisen sopimuksen 7 artiklan määräysten mukaisesti rahoitusosuuksien vuotuinen enimmäismäärä vuoden n + 2 osalta ja rahoitusosuuden vuotuinen määrä vuoden n + 1 osalta vahvistetaan 2–7 kohdan mukaisesti. Vuotuiset rahoitusosuudet maksetaan kolmessa erässä. Ne vahvistetaan 2–7 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

2. Komissio esittää neuvostolle vuoden n lokakuun 15 päivään mennessä ehdotuksen, johon sisältyy:

— rahoitusosuuden vuotuinen enimmäismäärä vuoden n + 2 osalta,

— rahoitusosuuden vuotuinen määrä vuoden n + 1 osalta,

— vuoden n + 1 rahoitusosuuden ensimmäisen erän määrä.

2. Neuvosto päättää ehdotuksesta vuoden n marraskuun 15 päivään mennessä.

2. Jäsenvaltioiden on maksettava vuoden n rahoitusosuuden ensimmäinen erä viimeistään vuoden n + 1 tammikuun 21 päivään mennessä.

3. Komissio esittää vuoden n + 1 kesäkuun 15 päivään mennessä ehdotuksen, johon sisältyy:

— vuoden n + 1 rahoitusosuuden toisen erän määrä,

— todellisten tarpeiden mukaan tarkistettu rahoitusosuuden vuotuinen määrä vuoden n + 1 osalta siinä tapauksessa, että rahoitusosuus ei vastaa todellisia tarpeita sisäisen sopimuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3. Neuvosto päättää ehdotuksesta viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä, kun komissio on esittänyt ehdotuksensa.

3. Jäsenvaltioiden on maksettava toinen erä viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua päivästä, jona neuvoston päätös saatettiin niille tiedoksi.

4. Komissio laatii ja toimittaa neuvostolle vuoden n + 1 kesäkuun 15 päivään mennessä selostuksen sitoumuksista, maksuista sekä vuonna n esitettyjen ja vuonna n + 1 ja n + 2 esitettävien rahoitusosuuksia koskevien pyyntöjen vuotuisista määristä ottaen huomioon investointikehyksen hallinnointia ja toimia, myös korkotukia, koskevat EIP:n ennusteet. Nämä vuosia n + 1 ja n + 2 koskevat määrät perustuvat tosiasiallisiin valmiuksiin maksaa ehdotetun tasoiset varat.

5. Komissio esittää vuoden n + 1 lokakuun 10 päivään mennessä ehdotuksen, johon sisältyy:

— vuotuisen rahoitusosuuden kolmas erä vuoden n + 1 osalta,

— todellisten tarpeiden mukaan tarkistettu rahoitusosuuden vuotuinen määrä vuoden n + 1 osalta siinä tapauksessa, että rahoitusosuus ei vastaa todellisia tarpeita sisäisen sopimuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

5. Neuvosto päättää ehdotuksesta viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä, kun komissio on esittänyt ehdotuksensa.

5. Jäsenvaltioiden on maksettava kolmas erä viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua päivästä, jona neuvoston päätös saatettiin niille tiedoksi.

6. Tiettyyn vuoteen liittyvien erien summa ei voi ylittää kyseiselle vuodelle vahvistettua rahoitusosuuden vuotuista määrää. Rahoitusosuuden vuotuinen määrä ei voi ylittää kyseiselle vuodelle vahvistettua enimmäismäärää. Enimmäismäärää ei voi korottaa paitsi sisäisen sopimuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Enimmäismäärän mahdollisesta korottamisesta on tehtävä osa 2–5 kohdassa tarkoitettuja ehdotuksia.

7. Rahoitusosuuksien vuotuisen määrän enimmäismäärässä vuoden n + 2 osalta, rahoitusosuuden vuotuisessa määrässä vuoden n + 1 osalta ja rahoitusosuuksien erissä on määritettävä 1–5 artiklan mukaisesti:

a) komission hallinnoima määrä; ja

b) EIP:n hallinnoima määrä, mukaan lukien korkotuet.

58 artikla

1. Edellä 57 artiklassa tarkoitetut maksettavien rahoitusosuuksien erät vahvistetaan kunkin jäsenvaltion osalta siten, että ne ovat suhteessa kyseisen valtion rahoitusosuuksiin EKR:ssa sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2 kohdassa vahvistetun mukaisesti.

2. Rahoitusosuuksien maksupyynnöissä käytetään ensin aiemmille EKR:ille määrätyt määrät aikajärjestyksessä.

59 artikla

1. Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ilmaistaan euroina.

2. Kunkin jäsenvaltion on suoritettava rahoitusosuutensa euroina.

3. Kunkin jäsenvaltion on suoritettava komissiolle 57 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuutensa erityistilille, jonka nimi on ”Euroopan yhteisöjen komissio — Euroopan kehitysrahasto” ja joka on avattu kyseisen jäsenvaltion keskuspankissa tai jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa. Rahoitusosuuksista saadut varat pidetään tällä erityistilillä, kunnes niitä tarvitaan AKT–EY-sopimuksen liitteessä IV olevassa 37 artiklassa tai merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteissä tarkoitettujen maksujen suorittamiseen.

3. Kunkin jäsenvaltion on suoritettava EIP:lle 57 artiklan 7 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuutensa 146 artiklan mukaisesti.

3. Komissio tarjoaa tarvittaessa teknistä apua 57 artiklassa tarkoitettujen neuvoston päätösten täytäntöönpanossa.

60 artikla

1. Jos tämän artiklan nojalla maksettavia rahoitusosuuksien eriä ei ole maksettu 57 artiklan 2–5 kohdassa vahvistetussa määräajassa, asianomaiselta jäsenvaltiolta peritään maksamattomalta määrältä korko.

2. Maksamattomista määristä peritään korkoa, joka on kaksi prosenttiyksikköä korkeampi kuin Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistava korko, jota Euroopan keskuspankki soveltaa perusrahoitusoperaatioihinsa erääntymiskuukauden ensimmäisenä arkipäivänä. Korkoa korotetaan 0,25 prosenttiyksikköä viivästyskuukautta kohti.

2. Korko maksetaan koko viivästyksen ajalta, ja se lasketaan asianomaisen maksuerän maksamista koskevan määräajan päättymistä seuraavasta ensimmäisestä kalenteripäivästä.

3. Komissiolle 57 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti maksettavista määristä kertyneet viivästyskorot maksetaan jollekin sisäisen sopimuksen 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuista tileistä.

3. EIP:lle 57 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti maksettavista määristä kertyneet viivästyskorot maksetaan investointikehykseen.

61 artikla

AKT–EY-sopimuksen liitteessä I b olevan rahoituspöytäkirjan voimassaolon päättyessä komissio pyytää tarvittaessa jäsenvaltioita suorittamaan maksettavaksi jääneet 57 artiklan mukaiset rahoitusosuutensa tässä asetuksessa vahvistetuin edellytyksin.







2 jakso

Saamisennuste

62 artikla

1. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä laatii saamisennusteen jokaisesta toimenpiteestä tai tilanteesta, josta aiheutuu EKR:lle saamisia tai joka muuttaa EKR:n saamisia.

2. Edellä 1 kohdasta poiketen saamisennustetta ei saa laatia ennen kuin jäsenvaltiot asettavat komission käyttöön EKR:n rahoitusosuutensa, jotka määritetään 57 ja 58 artiklassa. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä laatii kyseisiä määriä koskevan perintämääräyksen.

3. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 77 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin 1 kohdan täytäntöönpanossa.







3 jakso

Saamisten vahvistaminen

63 artikla

1. Saamisen vahvistaminen on toimi, jolla siirrettyjen tai edelleen siirrettyjen valtuuksien perusteella toimiva tulojen ja menojen hyväksyjä:

a) varmistaa, että velallisella on velkaa;

b) määrittää tai tarkastaa velan aiheellisuuden ja sen määrän;

c) tarkastaa, että velka on riidaton.

2. Komission käyttöön asetetut EKR:n varat ja selvät, rahassa määritellyt ja erääntyneet muut saamiset on vahvistettava tilinpitäjälle annetulla perintämääräyksellä ja velalliselle osoitetulla veloitusilmoituksella, jotka laatii toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä.

3. Aiheettomasti maksetut määrät peritään takaisin.

4. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 86 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin ehtoihin, joiden mukaisesti EKR:lle on maksettava viivästyskorkoa.







4 jakso

Perinnän hyväksyminen

64 artikla

1. Perinnän hyväksyminen on toimi, jolla toimivaltainen siirrettyjen tai edelleen siirrettyjen valtuuksien perusteella tulojen ja menojen hyväksyjä antaa tilinpitäjälle perintämääräyksellä ohjeet periä vahvistamansa saaminen.

2. Rajoittamatta AKT-valtioiden tai merentakaisten maiden ja alueiden vastuuta komissio voi määrätä saamisen maksuvelvollisuuden muille kuin valtioille päätöksellä, joka on täytäntöönpanokelpoinen perustamissopimuksen 256 artiklassa määrätyin edellytyksin.

3. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 81 ja 84 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanossa.







5 jakso

Perintä

65 artikla

1. Tilinpitäjä on vastuussa toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän asianmukaisesti vahvistamia saamisia koskevien perintämääräysten toteuttamisesta. Hän huolehtii siitä, että EKR:n tulot maksetaan kassaan asianmukaisesti ja että EKR:n oikeudet turvataan.

2. Periessään EKR:n tai yhteisön saamisia tilinpitäjän on kuitattava ne niitä selviä, rahassa määriteltyjä ja erääntyneitä saamisia vastaan, joita velallisella on EKR:lta tai yhteisöltä.

3. Jos VI osastossa tarkoitettuihin julkisoikeudellisten laitosten suorassa valvonnassa toteutettaviin toimiin ja välillisessä valvonnassa hajautetusti toteutettaviin toimiin liittyviä EKR:n saamisia ei peritä kansalliselta tulojen ja menojen hyväksyjältä määräajassa, toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on toteutettava toimenpiteet, jotka ovat tarpeen erääntyneiden määrien perimiseksi, mukaan luettuna tarvittaessa kyseisen järjestelyn keskeyttäminen kyseisen valtion tai merentakaisen maan taikka alueen osalta.

4. Aikoessaan luopua vahvistetun saamisen tai sen osan perimisestä siirrettyjen valtuuksien perusteella toimivan tulojen ja menojen hyväksyjän on varmistettava, että luopuminen toteutetaan asianmukaisesti ja moitteettoman varainhoidon ja suhteellisuuden periaatteiden mukaisesti. Perimisestä luopumista koskevan päätöksen on oltava perusteltu. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi siirtää päätöksen tekemisen muulle henkilölle ainoastaan asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 mukaisesti.

5. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi peruuttaa vahvistetun saamisen tai muuttaa sen määrää.

6. EKR:n saamiset kolmansilta ja kolmansien saamiset EKR:lta vanhenevat viidessä vuodessa.

7. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 82–85 ja 87–89 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin 1–6 kohdan täytäntöönpanossa.







6 LUKU

Menotapahtumat







1 jakso

Yleiset säännökset

66 artikla

Kaikista menoista tehdään sitoumus, jonka jälkeen meno vahvistetaan, hyväksytään ja maksetaan.







2 jakso

Menoihin sitoutuminen

67 artikla

Menoon sitoutumista edeltää rahoituspäätös, jonka tekee komissio tai jonka tekevät ne viranomaiset, joille komissio on siirtänyt tätä koskevan toimivallan.

68 artikla

1. Komission rahoitussitoumus on toimi, jolla maksuihin tarvittavat varat varaudutaan suorittamaan myöhemmin oikeudellisen sitoumuksen mukaisesti.

2. Komission oikeudellisen sitoumuksen tekeminen on toimi, jolla toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä luo kolmatta osapuolta koskevan velvoitteen, josta voi aiheutua meno EKR:lle.

3. Rahoitussitoumuksen ja oikeudellisen sitoumuksen tekee sama tulojen ja menojen hyväksyjä. Tästä säännöstä voidaan poiketa seuraavissa tapauksissa:

a) kun on kyse 69 artiklan 3 kohdan mukaisista komission hallintomenoista, joiden rahoitussitoumukset on jaettu 69 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

b) kun kokonaissitoumukset koskevat 70 artiklan 3 kohdan mukaisia rahoitussopimuksia.

69 artikla

1. Komission rahoituksesta tehdään yksittäissitoumus, jos edunsaaja ja menon määrä on määritelty.

1. Komission rahoituksesta tehdään kokonaissitoumus, jos ainakin yksi yksittäisen sitoumuksen tunnuspiirre on yksilöimättä.

2. Komission hallintomenoja koskevat rahoitussitoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin. Vuotuisiin eriin jakamisesta mainitaan erikseen asianomaisissa oikeudellisissa sitoumuksissa.

3. Edellä 68 artiklan 3 kohdan a alakohdassa ja tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja hallintomenoja ovat:

a) muuta kuin vakituista henkilöstöä koskevat menot;

b) koulutusmenot;

c) virkamatkakulut;

d) edustuskulut;

e) kokouskulut;

f) freelancetulkkeihin ja/tai -kääntäjiin liittyvät kulut;

g) virkamiesvaihtoon liittyvät kulut;

h) irtaimiston ja kiinteän omaisuuden toistuvaisvuokrien määrä;

i) erilaiset vakuutukset;

j) siivoukseen ja ylläpitoon liittyvät kulut;

k) tietoliikennepalvelujen käyttöön liittyvät kulut;

l) vesi-, kaasu- ja sähkömenot;

m) kausijulkaisujen menot.

70 artikla

1. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on tehtävä rahoitussitoumus ennen kuin hän voi tehdä komission puolesta oikeudellisen sitoumuksen kolmansiin nähden.

2. Rahoituspäätökset, jotka komissio tekee AKT–EY-sopimuksen tai merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen mukaisesti ja joilla komissio valtuutetaan myöntämään rahoitustukea EKR:sta, merkitsevät komission antamaa rahoitussitoumusta.

3. Komission antamia oikeudellisia sitoumuksia ovat:

a) rahoitussopimus, jonka komissio tekee yhteisön puolesta edunsaajana olevien AKT-valtioiden tai merentakaisten maiden ja alueiden taikka näiden nimeämien elimien kanssa;

b) hankinta- tai avustussopimus, jonka komissio tekee toimien toteuttamisesta vastaavien kansallisten tai kansainvälisten julkisoikeudellisten elimien taikka luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden kanssa.

4. Jokaisessa rahoitus-, hankinta- tai avustussopimuksessa on määrättävä erikseen komission, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja tilintarkastustuomioistuimen valtuudesta tarkastaa kaikkien EKR:n varoista rahoitusta saaneiden toimeksisaajien ja alihankkijoiden asiakirjoja ja tehdä näiden luo tarkastuskäyntejä.

71 artikla

Rahoitussitoumusta tehdessään toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on huolehdittava, että:

a) menokirjaus on tehty kirjanpitoon oikein;

b) varat ovat käytettävissä;

c) meno on asiaan sovellettavien säännösten ja määräysten, erityisesti AKT–EY-sopimuksen, merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen, sisäisen sopimuksen, tämän asetuksen sekä kaikkien näiden säännösten ja määräysten soveltamiseksi annettujen säädösten mukainen;

d) moitteettoman varainhoidon periaatetta on noudatettu.

72 artikla

Oikeudellista sitoumusta kirjatessaan tulojen ja menojen hyväksyjän on huolehdittava siitä, että:

a) oikeudellista sitoumusta vastaa rahoitussitoumus;

b) meno on asianmukainen ja asiaan sovellettavien säännösten ja määräysten, erityisesti AKT–EY-sopimuksen, merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen, sisäisen sopimuksen, tämän asetuksen sekä kaikkien näiden säännösten ja määräysten soveltamiseksi annettujen säädösten mukainen;

c) moitteettoman varainhoidon periaatetta on noudatettu.







3 jakso

Menoihin sitoutuminen keskitetyssä ja yhteistyössä toteutetussa hallinnoinnissa

73 artikla

Kun komissio hallinnoi EKR:n varoja keskitetysti tai yhteistyössä muiden osapuolten kanssa, menoihin sitoudutaan tämän jakson säännösten mukaisesti.

74 artikla

1. Komissio tekee vuoden n yksittäisiin rahoitussitoumuksiin liittyvät yksittäiset oikeudelliset sitoumukset viimeistään vuoden n joulukuun 31 päivänä, jollei 68 artiklan 3 kohdasta muuta johdu.

2. Vuonna n tehdyt rahoitusta koskevat komission kokonaissitoumukset kattavat säännönmukaisesti niiden yksittäisten oikeudellisten sitoumusten kokonaiskulut, jotka komissio on tehnyt vuoden n + 1 joulukuun 31 päivään mennessä, jollei 68 artiklan 3 kohdasta muuta johdu.

2. Jos on kyse 70 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen kokonaissitoumusten täytäntöönpanosta, komissio tekee niihin liittyvät yksittäiset sopimukset kuitenkin viimeistään kolmen vuoden kuluttua rahoitussopimuksen tekemisestä.

2. Tarkastusta ja arviointia koskevat yksittäiset sopimukset voidaan tehdä myöhemmin. Sopimuksia voidaan täydentää myöhemmin lisäsopimuksilla.

2. Tämän artiklan 1 kohdassa ja tämän kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettujen ajanjaksojen päätyttyä toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä purkaa käyttämättömiä määriä koskevat rahoitussitoumukset.

75 artikla

1. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä merkitsee ennen komission kokonaissitoumuksen perusteella tehdyn komission antaman yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen allekirjoittamista sen määrän EKR:n kirjanpitoon vähentämällä sen kokonaissitoumuksesta.

2. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskeviin oikeudellisiin sitoumuksiin ja niitä vastaaviin rahoitussitoumuksiin sisältyy moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti asetettava määräpäivä, johon mennessä toteuttaminen on saatettava päätökseen, paitsi jos on kyse 69 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista hallintomenoista.

2. Ne osat tällaisista sitoumuksista, joita ei ole käytetty kuuden kuukauden kuluttua määräajan päättymisestä, puretaan ja niitä vastaavat määrärahat peruutetaan.

2. Rahoitussitoumuksen määrä, joka vastaa oikeudellista sitoumusta ja jonka osalta ei ole suoritettu maksuja kolmen vuoden aikana oikeudellisen sitoumuksen allekirjoittamisesta, puretaan ja niitä vastaavat määrärahat peruutetaan.

3. Edellä olevan 2 kohdan säännösten soveltaminen ei vaikuta niihin päätöksiin, joita neuvosto saattaa tehdä AKT–EY-sopimuksen 96 ja 97 artiklan nojalla.

76 artikla

Hanke on saatettava päätökseen ja 73, 74 ja 75 artiklan mukaisesti sidotut varat vapautettava, kun hanketta koskevat komission antamat oikeudelliset sitoumukset kolmansiin nähden ovat lakanneet ja niihin liittyvät maksut ja perinnät on viety EKR:n kirjanpitoon.







4 jakso

Menoihin sitoutuminen hajautetussa hallinnoinnissa

77 artikla

Kun EKR:n varoja hallinnoidaan hajautetusti, komissio sitoutuu menoihin tämän jakson säännösten mukaisesti.

78 artikla

1. Vuonna n tehtyihin komission kokonaissitoumuksiin liittyvät rahoitussopimukset edunsaajina olevien AKT-valtioiden tai merentakaisten maiden tai alueiden kanssa tehdään viimeistään vuoden n + 1 joulukuun 31 päivänä.

1. Jos rahoitussopimuksia ei tehdä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa määräajassa, niitä koskevat määrärahat peruutetaan.

2. Komissiolla on velvollisuus suorittaa maksuja EKR:n varoista, kun toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä hyväksyy hankintasopimuksia, avustussopimuksia ja työsuunnitelmia 101 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

2. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä merkitsee ennen kokonaissitoumuksen perusteella antamansa yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen allekirjoittamista sen määrän EKR:n kirjanpitoon. Hän vähentää kyseisen määrän kokonaissitoumuksesta.

3. Edellä olevan 1 kohdan säännösten soveltaminen ei vaikuta niihin päätöksiin, joita neuvosto saattaa tehdä AKT–EY-sopimuksen 96 ja 97 artiklan nojalla.

79 artikla

Komissio vastaa 11 artiklassa tarkoitetun moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti ja toimivaltansa rajoissa seuraavista toimista:

a) oikeudelliset sitoumukset, joilla 78 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut rahoitussopimukset pannaan täytäntöön, tehdään viimeistään kolme vuotta sen jälkeen kun komissio on tehnyt vastaavan rahoitussopimuksen. Tarkastukseen ja arviointiin liittyviä sopimuksia sekä voimassa olevien sopimusten lisäsopimuksia voidaan tehdä myöhemmin;

b) jos 78 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen täytäntöönpanemiseksi tehtyjä oikeudellisia sitoumuksia vastaavien yksittäisten rahoitussitoumuksien määrärahoista ei ole suoritettu yhtään maksua kolmen vuoden aikana oikeudellisen sitoumuksen allekirjoittamisesta, kyseiset määrärahat vapautetaan.

Edellä ensimmäisen kohdan a alakohdassa tarkoitettujen oikeudellisten sitoumusten tekemiselle rahoitussopimuksissa asetettujen määräaikojen päätyttyä toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä vapauttaa vastaavan rahoitussitoumuksen käyttämättömän määrän.

Edellä ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitetuilla oikeudellisilla sitoumuksilla tarkoitetaan hankintasopimuksia, avustussopimuksia ja työsuunnitelmia, joita AKT-valtio tai merentakainen maa tai alue taikka niiden viranomaiset tekevät tai komissio tekee niiden nimissä ja niiden puolesta. Sovittuaan asiasta edunsaajina olevien AKT-valtioiden ja merentakaisten maiden ja alueiden kanssa komissio sisällyttää 78 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin rahoitussopimuksiin tämän alakohdan soveltamista koskevat asianmukaiset määräykset.

80 artikla

AKT-valtio tai merentakainen maa tai alue taikka niiden viranomaiset ja/tai komissio, joka toimii hankkeen yhteydessä kolmansiin nähden edellä mainittujen lukuun ja niiden puolesta, saattavat hankkeen päätökseen ja vapauttavat 78 ja 79 artiklan mukaisesti sidotut varat, kun hanketta koskevat oikeudelliset sitoumukset ovat lakanneet ja niihin liittyvät maksut ja perintätoimet on viety EKR:n kirjanpitoon.







5 jakso

Menojen vahvistaminen

81 artikla

1. Menojen vahvistaminen on toimi, jolla toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä

a) tarkastaa, että velkojalla on oikeus saamiseen;

b) määrittää tai tarkastaa saamisen aiheellisuuden ja sen määrän;

c) tarkastaa ne edellytykset, joilla saaminen voidaan vaatia maksettavaksi.

2. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 97–101 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin menoja vahvistettaessa.







6 jakso

Menojen hyväksyminen

82 artikla

1. Menojen hyväksyminen tarkoittaa sitä, että toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä antaa maksumääräyksellä tilinpitäjälle ohjeet maksaa vahvistamansa meno varmistettuaan, että tarvittavat varat ovat käytettävissä.

2. Kun tarjotuista palveluista, mukaan luettuina vuokrauspalvelut ja tavarantoimitukset, suoritetaan säännöllisesti maksuja, tulojen ja menojen hyväksyjä voi riskianalyysin suoritettuaan päättää, että maksut suoritetaan suoraveloituksena.

3. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 102 ja 103 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin tämän artiklan täytäntöönpanossa.







7 jakso

Menojen maksaminen

83 artikla

1. Maksu suoritetaan, jos on olemassa todisteet siitä, että asianomainen toiminta on toteutettu perussäädöksen säännösten tai sopimusmääräysten mukaisesti. Maksu suoritetaan yhdellä tai useammalla seuraavista tavoista:

a) maksetaan koko erääntynyt määrä;

b) maksetaan: i) ennakkomaksu, joka voidaan jakaa useaan maksuerään; ii) yksi tai useampi välimaksu; iii) loput erääntyneestä määrästä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut maksutyypit erotetaan toisistaan kirjanpidossa maksujen suorittamisajankohtana.

3. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 104 ja 105 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin.

84 artikla

Tilinpitäjä suorittaa maksut käytettävissä olevien varojen puitteissa.

85 artikla

Maksut suoritetaan käyttäen 44 artiklassa tarkoitettuja pankkitilejä. Tilinpitäjä päättää kyseisten tilien avaamista, hoitoa ja käyttöä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.

Säännöissä on mainittava, että tilisiirtomääräyksiin ja kaikkiin pankkimaksuihin tarvitaan allekirjoitus kahdelta tilinpitäjän asianmukaisesti valtuuttamalta henkilöstöön kuuluvalta henkilöltä.

86 artikla

Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on varmistettava, että maksut, jotka maksujen hoitaja suorittaa, tarkastetaan ennen niiden suorittamista.







8 jakso

Menotapahtumia koskevat määräajat

87 artikla

1. Menojen vahvistamis-, hyväksymis- ja maksamismenettelyt on saatettava päätökseen 90 päivän kuluessa maksun erääntymispäivästä. Kansallinen tai alueellinen tulojen ja menojen hyväksyjä hyväksyy menon ja ilmoittaa asiasta komission toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle viimeistään 45 päivää ennen kyseisen määräajan päättymistä.

2. Velkojat, joiden saamiset maksetaan myöhässä, ovat oikeutettuja viivästyskorkoon asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 106 artiklan mukaisesti.

3. Komissio huolehtii niistä maksusuoritusten viivästymistä koskevista vaateista, joista se vastaa AKT–EY-sopimuksen liitteessä IV olevan 37 artiklan mukaisesti, tämän asetuksen 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun tilin tai tarkoitettujen tilien varoilla.







7 LUKU

Tietojenkäsittelyjärjestelmät

88 artikla

1. Jos tuloja ja menoja hallinnoidaan tietojenkäsittelyjärjestelmillä, allekirjoitukset voidaan tehdä sähköisesti.

2. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 107 ja 108 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin tämän artiklan täytäntöönpanossa.







8 LUKU

Sisäinen tarkastaja

89 artikla

EKR:n sisäisenä tarkastajana toimii komission sisäinen tarkastaja. Tarkastaja hoitaa tehtäviään asiaa koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti. Hän vastaa komissiolle siitä, että komission 2 artiklan mukaisesti hallinnoimien EKR:n varojen käytössä sovellettavien järjestelmien ja menetelmien moitteeton toiminta tarkastetaan. Sisäinen tarkastaja ei saa olla samalla tulojen ja menojen hyväksyjä eikä tilinpitäjä.

▼M1

Edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 17 artiklan toisen kohdan mukaisesti toimiviin unionin edustustojen päälliköihin sovelletaan ulkosuhdehallinnon sisäistä tarkastusta suoritettaessa komission sisäisen tarkastajan todentamisvaltuuksia heille edelleenvaltuutuksella siirretyn varainhoidon osalta.

▼B

90 artikla

1. Sisäinen tarkastaja neuvoo komissiota riskienhallinnassa esittämällä riippumattomia lausuntoja hallinnointi- ja valvontajärjestelmien laadusta sekä antamalla suosituksia toimien toteuttamisedellytysten parantamiseksi ja edistääkseen moitteetonta varainhoitoa.

1. Sisäisen tarkastajan tehtävänä on erityisesti:

a) arvioida sisäisten hallinnointijärjestelmien asianmukaisuutta ja tehokkuutta sekä yksiköiden toiminnan tuloksellisuutta politiikkojen, ohjelmien ja toimien toteuttamisessa niihin liittyvien riskien kannalta; ja

b) arvioida EKR:n varojen käyttöön sovellettavien sisäisten valvonta- ja tarkastusjärjestelmien tehokkuutta ja vaikuttavuutta.

2. Sisäinen tarkastaja saa käyttöönsä rajoituksetta kaikki tiedot, joita hän tarvitsee tehtäviensä suorittamiseksi, tarvittaessa paikan päällä myös jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa.

3. Sisäinen tarkastaja antaa komissiolle kertomuksen havainnoistaan ja suosituksistaan. Komissio varmistaa, että tarkastusten perusteella annettuja suosituksia noudatetaan. Lisäksi sisäinen tarkastaja toimittaa komissiolle sisäistä tarkastusta koskevan vuosikertomuksen, jossa ilmoitetaan tehtyjen sisäisten tarkastusten lukumäärä ja tyyppi, annetut suositukset ja näiden suositusten johdosta toteutetut toimet.

4. Komissio toimittaa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuosittain kertomuksen, jossa esitetään yhteenveto tehtyjen sisäisten tarkastusten lukumäärästä ja tyypistä, annetuista suosituksista ja näiden suositusten johdosta toteutetuista toimista.

5. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 109–115 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin tämän artiklan täytäntöönpanossa.







V OSASTO

JULKISET HANKINNAT







1 LUKU

Yleiset säännökset







1 jakso

Soveltamisala ja tarjouskilpailujen ratkaisuperiaatteet

91 artikla

1. Julkiset hankinnat ovat yhden tai useamman talouden toimijan ja yhden tai useamman 92 artiklassa tarkoitetun hankintaviranomaisen välisiä vastikkeellisia kirjallisia sopimuksia, jotka koskevat irtaimen tai kiinteän omaisuuden, työsuoritusten taikka palveluiden hankkimista EKR:n varoista osittain tai kokonaan rahoitettavaa maksua vastaan.

1. Tällaisia sopimuksia ovat:

a) tavarahankintasopimukset;

b) urakkasopimukset;

c) palveluhankintasopimukset.

2. Puitesopimus on yhden tai useamman hankintaviranomaisen sekä yhden tai useamman talouden toimijan välinen sopimus, jonka tarkoituksena on määrittää ehdot, joita sovelletaan määrätyn ajanjakson kuluessa tehtäviin hankintasopimuksiin erityisesti hintojen ja tarvittaessa myös määrien osalta. Puitesopimukseen sovelletaan tähän osastoon sisältyviä ratkaisumenettelyä ja sopimuksen julkistamista koskevia säännöksiä.

92 artikla

1. Tässä osastossa tarkoitetaan hankintaviranomaisilla:

a) edunsaajana olevia AKT-valtioita tai näiden asianmukaisesti valtuuttamia elimiä, mukaan luettuina viralliset alueelliset elimet, tai niiden edustajia;

b) komissiota sen omaan lukuunsa tekemien hankintojen osalta;

c) komissiota, kun se toimii yhden tai useamman edunsaajana olevan AKT-valtion puolesta ja lukuun;

d) kansallista tai kansainvälistä julkisoikeudellista elintä taikka luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka on allekirjoittanut yhden tai useamman AKT-valtion tai komission kanssa rahoitus- tai avustussopimuksen ohjelman tai hankkeen toteuttamisesta.

2. Hankintamenettelyistä on määrättävä 70 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa rahoitussopimuksissa.







2 jakso

Julkaiseminen

93 artikla

Komissio toteuttaa AKT–EY-sopimuksessa sille myönnettyjen toimivaltuuksien rajoissa ja sopimuksen liitteessä IV määrätyin edellytyksin tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kansainvälisistä tarjouskilpailuista julkaistaan ilmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja internetissä.







2 LUKU

Hankintamenettelyt

94 artikla

1. Osallistuttaessa toimiin, joita EKR rahoittaa AKT-valtioiden hyväksi, ja tehtäessä tällaisia toimia koskevia hankintasopimuksia sovelletaan AKT–EY-sopimuksen liitteessä IV määritettyjä menettelyjä.

1. Tehtäessä sellaisiin toimiin liittyviä hankintasopimuksia, joita EKR rahoittaa merentakaisten maiden ja alueiden hyväksi, sovelletaan merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteissä määriteltyjä hankintamenettelyjä.

2. Kun komissio toimii hankintaviranomaisena humanitaarisen avun ja hätäavun antamiseksi AKT–EY-sopimuksen tai merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen puitteissa, sen on noudatettava asiaa koskevia yhteisön hankintasääntöjä.

95 artikla

Tarjouspyyntöasiakirjoissa on annettava täydellinen, selkeä ja täsmällinen määritelmä hankintasopimuksen kohteesta ja esitettävä hankintaan sovellettavat poissulkemis-, valinta- ja ratkaisuperusteet.

96 artikla

1. Hankintamenettelyyn ei saa osallistua ehdokas tai tarjoaja, joka

a) on konkurssissa tai selvitystilassa taikka on keskeyttänyt liiketoimintansa tai jolle on vahvistettu akordi tai jota koskeva konkurssi- tai akordihakemus tai hakemus yhtiön purkamiseksi on vireillä tai joka on muun vastaavan kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin määräyksiin perustuvan menettelyn alainen;

b) on tuomittu ammattinsa harjoittamiseen liittyvästä rikkomuksesta lainvoimaisella tuomiolla;

c) on syyllistynyt ammattiaan harjoittaessaan vakavaan virheeseen, jonka hankintaviranomainen voi näyttää toteen;

d) ei ole täyttänyt sijoittautumisjäsenvaltionsa, hankintaviranomaisen jäsenvaltion tai sen valtion, jonka alueella hankinta toteutetaan, lainsäädännön mukaisia sosiaaliturvamaksujen tai verojen maksamiseen liittyviä velvoitteita;

e) on tuomittu lainvoimaisella päätöksellä petoksesta, lahjonnasta, rikollisjärjestöön osallistumisesta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa yhteisöjen taloudellisia etuja;

f) on 99 artiklassa tarkoitetun hallinnollisen seuraamuksen kohteena.

1. Tämän artiklan 1 kohdan a–d alakohtaa ei sovelleta ostettaessa hyödykkeitä poikkeuksellisen edullisin ehdoin liiketoimintansa lopullisesti lopettavalta tavarantoimittajalta tai konkurssipesän hoitajalta tai selvitysmieheltä, tai kun käynnissä on velkojien kanssa toteutettava järjestely tai muu vastaava kansallisen lainsäädännön mukainen menettely.

2. Ehdokkaan tai tarjoajan on osoitettava, että mikään 1 kohdassa esitetyistä tilanteista ei koske sitä. Hankintaviranomainen voi kuitenkin luopua tästä vaatimuksesta, jos hankinnan arvo on hyvin vähäinen.

2. Jotta 1 kohtaa sovellettaisiin oikein, ehdokkaan tai tarjoajan on hankintaviranomaisen pyynnöstä

a) annettava tiedot omistussuhteista tai hallinnasta, valvonnasta ja edustusvaltuutuksesta, kun ehdokas tai hakija on oikeussubjekti;

b) osoitettava alihankintaa suunniteltaessa, että alihankkijaa ei koske mikään 1 kohdassa tarkoitetuista tilanteista.

3. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 133 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin tämän artiklan täytäntöönpanossa.

97 artikla

Hankintamenettelyn ulkopuolelle suljetaan ehdokas tai tarjoaja, joka kyseisen hankintamenettelyn yhteydessä:

a) on eturistiriitatilanteessa;

b) on syyllistynyt väärien tietojen antamiseen ilmoittaessaan hankintaviranomaiselle hankintamenettelyyn osallistumista varten vaadittuja tietoja tai ei ole toimittanut kyseisiä tietoja;

c) on jossakin 96 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista hankintamenettelystä poissulkemiseen johtavista tilanteista.

98 artikla

Komissio toteuttaa AKT–EY-sopimuksessa sille annettujen toimivaltuuksien rajoissa toimenpiteitä käyttääkseen asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 mukaisesti perustettua keskustietokantaa, joka sisältää tiedot ehdokkaista ja tarjoajista, jotka ovat AKT–EY-sopimuksen liitteessä IV vahvistettujen sääntöjen mukaisesti tilanteessa, joka sulkee heidät EKR:n varoista rahoitettuihin toimiin liittyvien hankintamenettelyjen ulkopuolelle.

99 artikla

1. Rajoittamatta AKT–EY-sopimuksen liitteen IV soveltamista hankintaviranomainen voi määrätä hallinnollisia tai taloudellisia seuraamuksia

a) ehdokkaille tai tarjoajille 97 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitetuissa tilanteissa;

b) toimeksisaajalle, jonka on todettu rikkoneen vakavasti EKR:sta rahoitettavaan hankintaan liittyviä sopimusvelvoitteitaan.

1. Kaikissa tapauksissa hankintaviranomaisen on kuitenkin annettava asianomaiselle tilaisuus esittää huomautuksensa.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen seuraamusten on oltava suhteessa hankinnan merkitykseen ja väärinkäytöksen vakavuuteen, ja ne voivat johtaa siihen, että:

a) kyseinen ehdokas, tarjoaja tai toimeksisaaja suljetaan EKR:sta rahoitettavien hankintojen ja avustusten ulkopuolelle enintään kymmeneksi vuodeksi; ja/tai

b) ehdokkaalle tai tarjoajalle taikka toimeksisaajalle määrätään taloudellisia seuraamuksia, joiden määrä ei kuitenkaan saa ylittää kyseisen sopimuksen arvoa.

3. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 134 b artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin EKR:n varoista rahoitettaviin hankintoihin.







VI OSASTO

JULKISOIKEUDELLISEN YHTEISÖN SUORASSA TAI HAJAUTETUSTI VÄLILLISESSÄ VALVONNASSA TOTEUTETTAVAT TOIMET

100 artikla

Tässä osastossa säädetään AKT–EY-sopimuksen liitteessä IV olevassa 24 artiklassa tarkoitetuista julkisoikeudellisen yhteisön suorassa tai hajautetusti välillisessä valvonnassa toteutettavista toimista. Osaston säännöksiä sovelletaan tarvittavin muutoksin myös merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävään rahoitusyhteistyöhön.

101 artikla

1. Julkisoikeudellisen yhteisön suorassa valvonnassa toteutettavilla toimilla tarkoitetaan hankkeita ja ohjelmia, joiden toteuttamista asianomaisten AKT-valtioiden julkisoikeudelliset yhteisöt valvovat itse.

1. Yhteisö osallistuu toteuttamisesta vastaavien yhteisöjen kustannuksiin antamalla niiden käyttöön puuttuvia laitteita ja/tai materiaaleja ja/tai varoja, joilla ne voivat hankkia tarvitsemaansa lisähenkilöstöä, kuten asiantuntijoita asianomaisista tai muista AKT-valtioista. Euroopan yhteisön osallistuminen kattaa ainoastaan täydentävistä toimenpiteistä aiheutuvat menot ja toimien toteuttamisesta aiheutuvat väliaikaiset menot, jotka liittyvät yksinomaan kyseisen hankkeen tarpeisiin.

1. Ensimmäisen ja toisen alakohdan mukaisesti toteutettavan julkisoikeudellisen yhteisön suoraan valvoman hankkeen rahoituksen hallinnoinnissa on käytettävä paikallisia ennakkomaksutilejä, joita hallinnoivat kansallisen tai alueellisen tulojen ja menojen hyväksyjän nimittämä paikallinen ennakoiden hoitaja ja tilinpitäjä; nimityksille on edeltäkäsin saatava komission toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän hyväksyntä.

2. Julkisoikeudellisen yhteisön välillisessä valvonnassa hajautetusti toteutettavilla toimilla tarkoitetaan hankkeita tai ohjelmia, joiden toteuttamiseen liittyviä tehtäviä 92 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen siirtää asianomaisten AKT-valtioiden julkisoikeudellisille yhteisöille tai sellaisille yksityisoikeudellisille yhteisöille, jotka ovat oikeudellisesti erillisiä asianomaisista AKT-valtioista.

2. Tässä tapauksessa asianomainen yhteisö hoitaa hankkeen tai ohjelman hallinnoinnin ja toteuttamisen kansallisen tai alueellisen tulojen ja menojen hyväksyjän puolesta. Toimeksiantoon voi kuulua valtuutus tehdä ja hallinnoida sopimuksia ja johtaa rakennustöitä asianomaisten AKT-valtioiden puolesta ja lukuun.

3. Julkisoikeudellisten yhteisöjen suorassa valvonnassa toteutettavasta tai hajautetusti niiden välillisessä valvonnassa toteutettavista toimista laaditaan kustannusarvioon perustuva suunnitelma toteutettavista toimista, jäljempänä ”työsuunnitelma”. Työsuunnitelma on asiakirja, jossa es