02019R1241 — FI — 06.08.2022 — 007.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

Muutettu:









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/1241

annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019,

kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta







I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan tekniset toimenpiteet, jotka koskevat

a) meren elollisten luonnonvarojen pyyntiä ja aluksesta purkamista;

b) pyydysten toimintaa; ja

c) kalastustoiminnan vuorovaikutusta meriekosysteemien kanssa.

2 artikla

Soveltamisala

1. Tätä asetusta sovelletaan unionin kalastusalusten ja jäsenvaltioiden kansalaisten 5 artiklassa tarkoitetuilla kalastusalueilla harjoittamaan toimintaan, sanotun rajoittamatta lippuvaltion ensisijaista vastuuta, sekä kolmansien maiden lipun alla purjehtivien tai kolmansissa maissa rekisteröityjen kalastusalusten toimintaan, kun kyseiset alukset kalastavat unionin vesillä.

2. Jäljempänä olevaa 7, 10, 11 ja 12 artiklaa sovelletaan myös virkistyskalastukseen. Jos virkistyskalastuksella on tietyllä alueella merkittävä vaikutus, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 15 artiklan nojalla ja 29 artiklan mukaisesti tämän asetuksen muuttamiseksi siten, että 13 artiklan tai liitteissä V–X olevien A tai C osien asiaankuuluvia määräyksiä sovelletaan myös virkistyskalastukseen.

3. Jollei 25 ja 26 artiklassa vahvistetuista edellytyksistä muuta johdu, tässä asetuksessa vahvistettuja teknisiä toimenpiteitä ei sovelleta kalastustoimiin, jotka toteutetaan yksinomaan seuraavissa tarkoituksissa: a) tieteelliset tutkimukset; ja b) meriympäristön lajien palautus- ja siirtoistutukset.

3 artikla

Tavoitteet

1. YKP:n täytäntöönpanoa tukevina välineinä teknisten toimenpiteiden on myötävaikutettava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan sovellettavissa säännöksissä vahvistettuihin tavoitteisiin.

2. Teknisillä toimenpiteillä on erityisesti edistettävä seuraavien tavoitteiden saavuttamista: a) optimoidaan hyödyntämismallit meren elollisten luonnonvarojen nuorten ja kutevien yksilöiden yhdyskuntien suojelemiseksi; b) varmistetaan, että kalastuksen seurauksena saatavia herkkien meriympäristön lajien tahattomia saaliita, direktiiveissä 92/43/ETY ja 2009/147/EY luetellut lajit mukaan luettuina, vähennetään mahdollisimman paljon ja mahdollisuuksien mukaan lopetetaan niiden ilmeneminen niin, että ne eivät muodosta uhkaa kyseisten lajien suojelun tasolle; c) varmistetaan muun muassa asianmukaisia kannustimia käyttämällä, että kalastuksesta merellisiin luontotyyppeihin aiheutuvat kielteiset ympäristövaikutukset minimoidaan; d) otetaan käyttöön kalastuksenhoitotoimenpiteet direktiivien 92/43/ETY, 2000/60/EY ja 2008/56/EY, erityisesti direktiivin 2008/56/EY 9 artiklan 1 kohdan mukaisen ympäristön hyvän tilan saavuttamisen osalta, sekä direktiivin 2009/147/EY noudattamiseksi.

4 artikla

Päämäärät

1. Teknisillä toimenpiteillä pyritään varmistamaan, että a) säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien meriympäristön lajien saaliita vähennetään mahdollisimman pitkälle asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti; b) merinisäkkäiden, meressä elävien matelijoiden, merilintujen ja muiden lajien, joita ei hyödynnetä kaupallisesti, tahattomat saaliit eivät ylitä unionin lainsäädännössä ja unionia sitovissa kansainvälisissä sopimuksissa vahvistettuja tasoja; c) kalastustoiminnasta merenpohjaan aiheutuvat ympäristövaikutukset ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 5 kohdan j alakohdan mukaisia.

2. Sitä, missä määrin kyseisissä päämäärissä on edistytty, tarkastellaan osana 31 artiklassa säädettyä raportointiprosessia.

5 artikla

Kalastusalueiden määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia kalastusalueiden maantieteellisiä määritelmiä:

a) ’Pohjanmerellä’ tarkoitetaan ICES-alueilla ( 1 ) 2a ja 3a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevia unionin vesiä;

b) ’Itämerellä’ tarkoitetaan ICES-alueilla 3b, 3c ja 3d sijaitsevia unionin vesiä;

c) ’luoteisilla vesillä’ tarkoitetaan ICES-suuralueilla 5, 6 ja 7 sijaitsevia unionin vesiä;

d) ’lounaisilla vesillä’ tarkoitetaan ICES-suuralueita 8, 9 ja 10 (unionin vedet) ja CECAF-alueita ( 2 ) 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (unionin vedet);

e) ’Välimerellä’ tarkoitetaan 5°36′ läntisestä pituuspiiristä itään olevia Välimeren merivesiä;

f) ’Mustallamerellä’ tarkoitetaan vesiä GFCM:n maantieteellisellä osa-alueella 29, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan ja parlamentin asetuksen (EU) N:o 1343/2011 ( 3 ) liitteessä I;

g) ’Intian valtamerellä ja Länsi-Atlantilla sijaitsevilla unionin vesillä’ tarkoitetaan Guadeloupea, Ranskan Guayanaa, Martiniquea, Mayottea, Réunionia ja Saint-Martinia ympäröiviä vesiä, jotka kuuluvat jäsenvaltion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan;

h) ’NEAFC:n sääntelyalueella’ tarkoitetaan NEAFC-yleissopimusalueen vesiä, jotka sijaitsevat sopimuspuolten lainkäyttövaltaan kuuluvien vesialueiden ulkopuolella, sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1236/2010 ( 4 );

i) ’GFCM-sopimusalueella’ tarkoitetaan Välimerta ja Mustaamerta sekä niitä yhdistäviä vesialueita, sellaisena kuin se on määritelty asetuksessa (EU) N:o 1343/2011.

6 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklassa vahvistettujen määritelmien lisäksi seuraavia määritelmiä:

1) ’hyödyntämismallilla’ tarkoitetaan sitä, miten kalastuskuolevuus jakautuu kannan ikä- ja kokoprofiilissa;

2) ’valikoivuudella’ tarkoitetaan kvantitatiivista ilmaisua, joka esitetään todennäköisyytenä saada saaliiksi tietyn kokoisia ja/tai tietyn lajisia meren elollisia luonnonvaroja;

3) ’kohdennetulla kalastuksella’ tarkoitetaan pyyntiponnistusta, joka kohdennetaan tiettyyn lajiin tai lajien ryhmään ja joka voidaan määrittää tarkemmin alueellisella tasolla tämän asetuksen 27 artiklan 7 kohdan nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä;

4) ’ympäristön hyvällä tilalla’ tarkoitetaan ympäristön tilaa merivesissä, sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2008/56/EY 3 artiklan 5 kohdassa;

5) ’lajin suojelun tasolla’ tarkoitetaan lajiin kohdistuvien eri tekijöiden yhteisvaikutusta, joka voi vaikuttaa kyseisen lajin populaatioiden levinneisyyteen ja runsauteen pitkällä aikavälillä;

6) ’luontotyypin suojelun tasolla’ tarkoitetaan luontotyyppiin ja sille tyypillisiin lajeihin kohdistuvien eri tekijöiden yhteisvaikutusta, joka voi vaikuttaa kyseisen luontotyypin luonnolliseen levinneisyyteen, rakenteeseen ja toimintoihin sekä sille tyypillisten lajien säilymiseen pitkällä aikavälillä;

7) ’herkällä luontotyypillä’ tarkoitetaan luontotyyppiä, jonka suojelun tasoon, myös alueen laajuuteen ja bioottisten ja abioottisten osatekijöiden kuntoon (rakenteeseen ja toimintoihin), ihmisen toiminnan, myös kalastustoiminnan, aiheuttamat paineet vaikuttavat kielteisesti. Herkkiin luontotyyppeihin kuuluvat erityisesti direktiivin 92/43/ETY liitteessä I luetellut luontotyypit ja liitteessä II luetellut lajien elinympäristöt, direktiivin 2009/147/EY liitteessä I luetellut lajien elinympäristöt, elinympäristöt, joiden suojeleminen on tarpeen direktiivin 2008/56/EY mukaisen ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi, ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 734/2008 ( 5 ) 2 artiklan b alakohdassa määritellyt haavoittuvat meriekosysteemit;

8) ’herkällä lajilla’ tarkoitetaan lajia, jonka suojelun tasoon, myös lajin elinympäristöön, levinneisyyteen sekä populaation kokoon tai tilaan, ihmisen toiminnan, myös kalastustoiminnan, aiheuttamat paineet vaikuttavat kielteisesti. Herkkiin lajeihin kuuluvat erityisesti direktiivin 92/43/ETY liitteissä II ja IV luetellut lajit, direktiivin 2009/147/EY soveltamisalaan kuuluvat lajit ja lajit, joiden suojelu on tarpeen direktiivin 2008/56/EY mukaisen ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi;

9) ’pienillä pelagisilla lajeilla’ tarkoitetaan sellaisia lajeja kuin makrilli, silli ja silakka, piikkimakrilli, sardelli, sardiini, mustakitaturska, hopeakuoreet, kilohaili ja karjukala;

10) ’neuvoa-antavilla toimikunnilla’ tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 43 artiklan mukaisesti perustettuja sidosryhmiä;

11) ’troolilla’ tarkoitetaan pyydystä, jota vedetään aktiivisesti yhdellä tai useammalla kalastusaluksella ja jonka takaosan sulkee pussi tai perä;

12) ’vedettävillä pyydyksillä’ tarkoitetaan mitä tahansa trooleja, ankkuroituja kierrenuottia, pohjaharoja ja niiden kaltaisia pyydyksiä, joita liikutellaan aktiivisesti vedessä yhdellä tai useammalla kalastusaluksella tai muulla mekaanisella järjestelmällä;

13) ’pohjatroolilla’ tarkoitetaan troolia, joka on suunniteltu ja varustettu toimimaan merenpohjassa tai sen lähellä;

14) ’pohjapyyntiin tarkoitetulla paritroolilla’ tarkoitetaan pohjatroolia, jota vetää yhtä aikaa kaksi alusta, yksi troolin kummallakin puolella. Troolin vaakasuunnassa olevaa aukkoa pitää auki kahden pyydystä vetävän aluksen välinen etäisyys;

15) ’pelagisella troolilla’ tarkoitetaan troolia, joka on suunniteltu ja varustettu toimimaan välivedessä;

16) ’puomitroolilla’ tarkoitetaan troolipyydystä, jonka verkko pidetään vaakatasossa avoinna puomin, siipiverkon tai vastaavanlaisen välineen avulla;

17) ’sähköpulssitroolilla’ tarkoitetaan troolia, jossa käytetään sähkövirtaa meren elollisten luonnonvarojen pyytämiseksi;

18) ’ankkuroidulla kierrenuotalla’ tai ’skotlantilaisella nuotalla’ tarkoitetaan vedettävää saartopyydystä, jota käytetään aluksesta kahden pitkän köyden (nuottaköydet) avulla, jotka on suunniteltu kokoamaan kalat kohti nuotan suuaukkoa. Tämä pyydys on valmistettu verkosta, joka on suunnittelultaan samankaltainen pohjatroolin kanssa;

19) ’rannalta vedettävällä nuotalla’ tarkoitetaan saartopyydyksiä ja vedettäviä nuottia, jotka lasketaan alukselta ja vedetään kohti rantaa samalla kun niitä käytetään rannalta tai rannalle kiinnitetystä tai ankkuroidusta aluksesta;

20) ’saartopyydyksellä’ tarkoitetaan verkkoa, joka pyydystää kalan saartamalla sen sekä sivuilta että alhaalta päin. Se voi olla joko kurevaijerilla varustettu tai ilman sitä;

21) ’kurenuotalla’ tai ’pyörönuotalla’ tarkoitetaan mitä tahansa saartopyydystä, jonka pohja kurotaan umpeen verkon pohjassa olevalla kurevaijerilla, joka kulkee pohjaköyden kanssa renkaiden läpi ja jonka avulla verkko voidaan kuroa umpeen;

22) ’pohjaharalla’ tarkoitetaan pyydystä, jota vedetään joko aktiivisesti aluksen pääkoneella (veneellä vedettävä hara) tai moottoroidulla vinssillä ankkuroidusta aluksesta (pumppuhara) simpukoiden, kotiloiden tai sienien pyydystämiseksi ja joka muodostuu kooltaan ja muodoltaan vaihtelevaan jäykkään kehikkoon tai tankoon kiinnitetystä verkkopussista tai metallikorista ja jonka alaosassa voi olla joko pyöristetty, terävä tai hammastettu terä ja jossa voi olla jalaksia ja sukelluslevyjä. Jotkin pohjaharat on varustettu hydraulisella koneistolla (hydrauliset pohjaharat). Käsin tai käsikäyttöisellä vinssillä matalassa vedessä joko veneellä tai ilman venettä simpukoiden, kotiloiden tai sienien pyydystämiseksi vedettävää pohjaharaa (käsin vedettävä hara) ei pidetä tässä asetuksessa tarkoitettuna vedettävänä pyydyksenä;

23) ’seisovilla verkoilla’ tarkoitetaan mitä tahansa tavallisia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja, jotka on ankkuroitu merenpohjaan, jotta kalat uisivat niihin ja takertuisivat verkkoon tai jäisivät kiinni verkon silmiin;

24) ’ajoverkolla’ tarkoitetaan verkkoa, joka pysyy kellukkeiden avulla pinnan tuntumassa tai tietyllä etäisyydellä sen alapuolella ja joka ajelehtii virtausten mukana joko irrallisena tai sen aluksen mukana, johon se on kiinnitetty. Siinä voi olla laitteita, joilla pyritään vakauttamaan verkkoa tai rajoittamaan sen ajelehtimista;

25) ’verkolla’ tarkoitetaan yhdestä verkkoliinasta tehtyä seisovaa verkkoa, joka pysyy vedessä pystysuorassa kohojen ja painojen avulla;

26) ’pussiverkolla’ tarkoitetaan seisovaa verkkoa, joka koostuu havasseinästä, joka on varustettu niin, että havas roikkuu köysistä löysemmin kuin tavallisessa verkossa;

27) ’riimuverkolla’ tarkoitetaan seisovaa verkkoa, joka on tehty useista havaskerroksista, jossa kahden uloimman suurisilmäisen kerroksen välissä on pienisilmäinen havas;

28) ’yhdistetyllä verkko-riimuverkolla’ tarkoitetaan ankkuroitua verkkoa, jossa tavallinen verkko on yhdistetty riimuverkkoon, joka muodostaa yhdistelmäpohjaverkon alaosan;

29) ’pitkälläsiimalla’ tarkoitetaan pyydystä, joka koostuu pituudeltaan vaihtelevasta selkäsiimasta, johon perukkeet (tapsit) koukkuineen kiinnitetään etäisyyksin, jotka vaihtelevat kohdelajin mukaan. Selkäsiima ankkuroidaan joko vaakasuunnassa pohjaan tai lähelle pohjaa tai pystysuunnassa, tai sen voidaan antaa ajelehtia lähellä pintaa;

30) ’erilaisilla merroilla’ tarkoitetaan äyriäisten, simpukoiden tai kalojen pyydystämiseen tarkoitettuja häkkien tai korien muotoisia ansoja, joissa on yksi tai useampi suuaukko ja jotka sijoitetaan merenpohjaan tai sen yläpuolelle;

31) ’käsisiimalla’ tarkoitetaan yhtä siimaa, jossa on yksi tai useampi viehe tai syötillinen koukku;

32) ’Pyhän Andreaksen ristillä’ tarkoitetaan kauhaa, joka saksimaista toimintaa käyttäen pyydystää esimerkiksi simpukoita tai jalokorallia merenpohjasta;

33) ’perällä’ tarkoitetaan troolin perimmäistä, joko lieriön muotoista, kehältään kauttaaltaan samanlaista, tai muodoltaan kapeneva osaa. Perä voi koostua yhdestä tai useammasta paneelista (havaskappaleesta), jotka on kiinnitetty toisiinsa sivuistaan, ja siihen voi kuulua pidennysosa, joka koostuu yhdestä tai useammasta paneelista, jotka sijaitsevat heti varsinaisen perän edessä;

34) ’silmäkoolla’ tarkoitetaan i) solmitun havaksen osalta saman, täysin levitetyn silmän kahden vastakkaisen solmun välistä pisintä etäisyyttä; ii) solmuttoman havaksen osalta saman, mahdollisimman pitkäksi venytetyn silmän vastakkaisten liitosten välistä sisäistä etäisyyttä;

35) ’neliösilmällä’ tarkoitetaan nelisivuista silmää, joka koostuu kahdesta samansuuntaisesta silmätankoparista, joilla on sama nimellispituus ja joista yksi pari on samansuuntainen verkon pituusakselin kanssa ja toinen pari on siihen nähden suorassa kulmassa;

36) ’vinoneliösilmällä’ tarkoitetaan silmää, joka koostuu neljästä samanpituisesta silmätangosta, ja jonka kaksi lävistäjää ovat kohtisuorassa verkon pituusakseliin nähden ja yksi lävistäjä on samansuuntainen sen kanssa;

37) ’T90-trooleilla’ tarkoitetaan trooleja, ankkuroituja kierrenuottia ja niiden kaltaisia vedettäviä pyydyksiä, joiden solmittua vinoneliösilmäistä havasta on käännetty perässä ja pidennysosassa 90°:ta siten, että havas on enimmäkseen hinauksen suuntainen;

38) ’Bacoma-valikointiristikolla’ tarkoitetaan solmuttomasta neliösilmäisestä havaksesta valmistettua valikointiristikkoa, joka on kiinnitetty perän yläpuoliseen havaskappaleeseen niin, että sen alareuna on enintään neljän silmän päässä sulkuköydestä;

39) ’seulaverkolla’ tarkoitetaan havaskappaletta, joka on kiinnitetty katkaraputroolin koko kehälle perän tai pidennysosan eteen ja joka kapenee kärjeksi, jossa se kiinnittyy katkaraputroolin alahavakseen. Poistumisreikä on se aukko, jossa seulaverkko ja perä kohtaavat ja jonka ansiosta lajit tai yksilöt, jotka ovat liian isoja kulkemaan seulan läpi, pääsevät pyydyksestä pois, kun taas katkaravut kulkeutuvat seulan läpi perään;

40) ’korkeudella’ tarkoitetaan märkinä ja yläköyteen nähden suorassa kulmassa venytettyjen verkon silmien (solmut mukaan luettuna) korkeuksien summaa;

41) ’vedessäoloajalla’ tarkoitetaan aikaa siitä hetkestä, kun pyydys lasketaan veteen, siihen hetkeen, kun pyydys on kokonaisuudessaan nostettu kalastusalukselle;

42) ’pyydysten seuranta-antureilla’ tarkoitetaan sähköisiä etäantureita, jotka asennetaan pyydyksiin seuraamaan keskeisiä suoritusparametreja, kuten trooliovien välistä etäisyyttä tai saaliin määrää;

43) ’painollisella siimalla’ tarkoitetaan syötillisillä koukuilla varustettua siimaa, johon on lisätty painoja lisäämään sen uppoamisnopeutta ja siten lyhentämään aikaa, jonka se on alttiina merilinnuille;

44) ’akustisilla karkotinlaitteilla’ tarkoitetaan laitteita, joiden tarkoituksena on karkottaa merinisäkkäiden kaltaiset lajit pyydyksistä lähettämällä akustisia signaaleja;

45) ’lintujenkarkotussiimoilla’ (kutsutaan myös ’tori-siimoiksi’) tarkoitetaan viirillisiä siimoja, joita hinataan kalastusaluksen perän läheisestä korkeasta kohdasta samaan aikaan kun käytetään syötillisiä koukkuja, merilintujen karkottamiseksi pois koukkujen luota;

46) ’palautusistutuksella’ tarkoitetaan tietynlajisten luonnonvaraisten eläinten päästämistä vapaaksi vesiin, joissa niitä esiintyy luonnostaan, jotta vesiympäristön luonnollista tuotantoa voidaan käyttää kalastettavien yksilöiden määrän ja/tai luonnollisen uudistumisen lisäämiseksi;

47) ’siirtoistutuksella’ tarkoitetaan menettelyä, jossa ihminen tarkoituksellisesti siirtää ja päästää lajin alueille, joilla on kyseisen lajin vakiintunut populaatio;

48) ’valikoivuuden suoritusindikaattorilla’ tarkoitetaan vertailuvälinettä, jota voidaan käyttää YKP:n ei-toivottujen saaliiden vähentämistavoitteiden saavuttamisessa ajan mittaan tapahtuvan edistymisen seuraamiseksi;

49) ’harppuunalla’ tarkoitetaan pneumaattista tai mekaanista kannettavaa asetta, jolla ammutaan nuolia vedenalaisessa kalastuksessa;

50) ’parhaan valikoivuuden tuottavalla pituudella (Lopt)’ tarkoitetaan keskimääräistä pyyntipituutta, joka parhaiden saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella optimoi kannan yksilöiden kasvun.







II LUKU

YHTEISET TEKNISET TOIMENPITEET







1 JAKSO

Kielletyt pyydykset ja käyttötavat

7 artikla

Kielletyt pyydykset ja menetelmät

1. On kiellettyä pyytää tai kerätä meriympäristön lajeja käyttäen seuraavia menetelmiä: a) myrkylliset, huumaavat tai syövyttävät aineet; b) sähkövirta, lukuun ottamatta sähköpulssitroolia, jonka käyttö on sallittua ainoastaan liitteessä V olevassa D osassa esitettyjen erityisten säännösten nojalla; c) räjähteet; d) paineilmavasarat ja muut lyömävälineet; e) jalokorallin tai muunlaisten korallien tai korallimaisten organismien keräämiseen tarkoitetut vedettävät laitteet; f) pyhän Andreaksen risti ja vastaavanlaiset erityisesti jalokorallin tai muunlaisten korallien tai korallimaisten lajien keräämiseen tarkoitetut kauhat; g) kaikenlaiset ammukset, lukuun ottamatta niitä, joita käytetään kasvatuskasseissa olevien tai tonnikalarysällä pyydettyjen tonnikalojen tappamiseen, ja atraimia tai harppuunoita, joita käytetään virkistyskalastuksessa ilman paineilmalaitetta aamunkoitosta auringonlaskuun.

2. Sen estämättä, mitä 2 artiklassa säädetään, tätä artiklaa sovelletaan unionin aluksiin kansainvälisillä vesillä ja kolmansien maiden vesillä, paitsi jos monenvälisissä kalastusjärjestöissä tai kahden- tai monenvälisten sopimusten nojalla hyväksytyissä taikka kolmannen maan hyväksymissä säännöissä erityisesti toisin määrätään.







2 JAKSO

Pyydyksiä ja niiden käyttöedellytyksiä koskevat yleiset rajoitukset

8 artikla

Vedettävien pyydysten käyttöä koskevat yleiset rajoitukset

1. Liitteiden V–XI soveltamiseksi kyseisissä liitteissä tarkoitetun hinattavan pyydyksen silmäkoolla tarkoitetaan minkä tahansa sellaisen verkon perän osan ja minkä tahansa sen pidennysosan vähimmäissilmäkokoa, joka on kalastusaluksella ja joka on kiinnitetty tai joka voidaan kiinnittää mihin tahansa hinattavaan verkkoon. Tätä kohtaa ei sovelleta havaslaitteisiin, joita käytetään pyydysten seuranta-antureiden kiinnittämiseen, tai silloin kun niitä käytetään laitteissa kalojen ja kilpikonnien päästämiseksi ulos verkosta. Meriympäristön lajien koko- tai lajivalikoivuutta parantavista lisäpoikkeuksista voidaan säätää 15 artiklan mukaisesti annetulla delegoidulla säädöksellä.

2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta pohjaharoihin. Jos aluksella on pohjaharoja, matkan aikana on kuitenkin noudatettava seuraavia: a) on kiellettyä jälleenlaivata meren eliöitä; b) Itämerellä on kiellettyä pitää aluksella tai purkaa aluksesta meren eliöitä, ellei niiden elopainosta vähintään 85 prosenttia ole simpukoita ja/tai punalevää (Furcellaria lumbricalis); c) kaikilla muilla merialueilla paitsi Välimerellä, jolla sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklaa, on kiellettyä pitää aluksella tai purkaa aluksesta meren eliöitä, ellei niiden elopainosta vähintään 95 prosenttia ole simpukoita, kotiloita tai sieniä.

Tämän kohdan b ja c alakohtaa ei sovelleta asetuksen (EU) N:o 1380/201315 artiklassa asetetun purkamisvelvoitteen alaisten lajien tahattomiin saaliisiin. Tällaiset tahattomat saaliit on purettava aluksesta ja luettava kiintiöihin.

3. Jos yksi tai useampi kalastusalus vetää samanaikaisesti useampaa verkkoa, jokaisen verkon on oltava samaa nimellissilmäkokoa. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 15 artiklan nojalla ja 29 artiklan mukaisesti tästä kohdasta poikkeamiseksi, mikäli useiden silmäkooltaan erilaisten verkkojen käyttö tuottaa meren elollisten luonnonvarojen säilymisen kannalta vähintään vastaavan hyödyn kuin nykyiset pyyntimenetelmät.

4. On kiellettyä käyttää laitetta, joka tukkii tai muulla tavoin tehokkaasti pienentää perän tai vedettävän pyydyksen minkä tahansa osan silmäkokoa, ja pitää aluksella tähän tarkoitukseen nimenomaisesti suunniteltua laitetta. Tämä kohta ei estä käyttämästä erityisiä laitteita, joilla vähennetään vedettävän pyydyksen kulumista ja lujitetaan sitä tai vähennetään saaliin karkaamista vedettävien pyydysten etuosasta.

5. Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä 4 kohdassa tarkoitettujen perien ja laitteiden tarkkaa määrittelyä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamiseksi. Kyseisten täytäntöönpanosäädösten on perustuttava parhaisiin saatavilla oleviin tieteellisiin ja teknisiin lausuntoihin, ja niissä voidaan määritellä a) langan paksuutta koskevat rajoitukset; b) perän ympärysmittaa koskevat rajoitukset; c) havasmateriaalin käyttöä koskevat rajoitukset; d) perien rakenne ja kiinnitys; e) sallitut laitteet, joilla voidaan vähentää kulumista; ja f) laitteet, joilla voidaan vähentää saaliin karkaamista.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

9 artikla

Seisovien verkkojen ja ajoverkkojen käyttöä koskevat yleiset rajoitukset

1. Aluksella ei saa pitää tai käyttää yhtä tai useampaa ajoverkkoa, joiden yksittäinen tai yhteenlaskettu pituus on yli 2,5 kilometriä.

2. On kiellettyä käyttää ajoverkkoja liitteessä III lueteltujen lajien kalastamiseen.

3. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, aluksella on kiellettyä pitää tai käyttää ajoverkkoja Itämerellä.

4. On kiellettyä käyttää ankkuroituja verkkoja, pussiverkkoja ja riimuverkkoja seuraavien lajien pyytämiseksi: a) valkotonnikala (Thunnus alalunga); b) tonnikala (Thunnus thynnus); c) merilahna (Brama brama); d) miekkakala (Xiphias gladius); e) seuraavien lajien tai heimojen hait: Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, kaikki Alopiidae-heimon lajit, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae.

5. Edellä olevasta 4 kohdasta poiketen kyseisessä kohdassa tarkoitettujen hailajien Välimerellä saatuja enintään kolmen yksilön tahattomia saaliita voidaan pitää aluksella tai purkaa aluksesta edellyttäen, että ne eivät ole unionin oikeuden nojalla suojeltuja lajeja.

6. On kiellettyä käyttää ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja missään sellaisessa paikassa, jonka kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä.

7. Sen estämättä, mitä tämän artiklan 6 kohdassa säädetään, a) liitteessä V olevan C osan 6.1 kohdassa, liitteessä VI olevan C osan 9.1 kohdassa ja liitteessä VII olevan C osan 4.1 kohdassa esitettyjä erityisiä poikkeuksia sovelletaan, jos kartan mukainen syvyys on 200–600 metriä; b) ankkuroitavien verkkojen, pussiverkkojen ja riimuverkkojen käyttö paikassa, jonka kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä, sallitaan Välimerellä.







3 JAKSO

Herkkien lajien ja luontotyyppien suojeleminen

10 artikla

Rauhoitetut kala-, äyriäis- ja nilviäislajit

1. Direktiivin 92/43/ETY liitteessä IV tarkoitettujen kala-, äyriäis- ja nilviäislajien pyytäminen, aluksella pitäminen, jälleenlaivaaminen tai aluksesta purkaminen on kiellettyä, paitsi jos myönnetään poikkeuksia mainitun direktiivin 16 artiklan nojalla.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen lajien lisäksi unionin alukset eivät saa kalastaa, pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, varastoida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin liitteessä I lueteltuja lajeja tai lajeja, joiden kalastus on kielletty muiden unionin säädösten nojalla.

3. Jos 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja lajeja saadaan tahattomasti saaliiksi, niitä ei saa vahingoittaa ja yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen, lukuun ottamatta tapauksia, joissa mahdollistetaan tahattomasti tapettujen yksilöiden tieteellinen tutkimus sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti.

4. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 29 artiklan mukaisesti liitteessä I esitetyn luettelon muuttamiseksi, jos parhaiden saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen mukaan luettelon muuttaminen on tarpeen.

5. Tämän artiklan 4 kohdan nojalla hyväksytyillä toimenpiteillä pyritään saavuttamaan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa asetettu tavoite, ja niissä voidaan ottaa huomioon herkkien lajien suojelemista koskevat kansainväliset sopimukset.

11 artikla

Merinisäkkäiden, merilintujen ja meressä elävien matelijoiden saaliit

1. Direktiivin 92/43/ETY liitteissä II ja IV tarkoitettujen merinisäkkäiden ja meressä elävien matelijoiden sekä direktiivissä 2009/147/EY tarkoitettujen merilintujen pyytäminen, pitäminen aluksella, jälleenlaivaus tai aluksesta purkaminen on kiellettyä.

2. Jos 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja saadaan saaliiksi, niitä ei saa vahingoittaa ja yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.

3. Sen estämättä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, 1 kohdassa tarkoitettujen tahattomasti saaliiksi saatujen meriympäristön lajien yksilöiden aluksella pitäminen, jälleenlaivaaminen tai aluksesta purkaminen on sallittua silloin, kun se on tarpeen yksittäisten eläinten toipumisen auttamiseksi ja tahattomasti tapettujen yksilöiden tieteellisen tutkimuksen mahdollistamiseksi, ja edellyttäen, että asianomaisille kansallisille toimivaltaisille viranomaisille on annettu kaikki tiedot ennakolta mahdollisimman pian saaliiksi saamisen jälkeen ja sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti.

4. Jäsenvaltiot voivat parhaiden saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella ottaa lippunsa alla purjehtivien alusten osalta käyttöön ehkäiseviä toimenpiteitä tai tiettyjen pyydysten käyttöä koskevia rajoituksia. Tällaisilla toimenpiteillä on vähennettävä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen lajien saaliita mahdollisimman paljon ja mahdollisuuksien mukaan lopetettava niiden joutuminen saaliiksi, ja niiden on oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisia ja vähintään yhtä tiukkoja kuin unionin oikeuden nojalla sovellettavat tekniset toimenpiteet.

5. Tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyillä toimenpiteillä pyritään 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa vahvistetun päämäärän saavuttamiseen. Jäsenvaltioiden on valvontaa varten ilmoitettava toisille jäsenvaltioille, joita asia koskee, tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyistä säännöksistä. Niiden on myös asetettava tällaisia toimenpiteitä koskevat asianmukaiset tiedot julkisesti saataville.

12 artikla

Herkkien luontotyyppien, mukaan lukien haavoittuvat meriekosysteemit, suojeleminen

1. On kiellettyä käyttää liitteessä II täsmennettyjä pyydyksiä kyseisessä liitteessä esitetyillä asiaankuuluvilla alueilla.

2. Siinä tapauksessa, että parhaissa saatavilla olevissa tieteellisissä lausunnoissa suositellaan muuttamaan liitteessä II esitettyä alueiden luetteloa, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 29 artiklan mukaisesti ja asetuksen (EU) N:o 1380/201311 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen liitteen II muuttamiseksi tämän mukaisesti. Tällaisia muutoksia hyväksyessään komissio kiinnittää erityistä huomiota kalastustoiminnan siirtymisestä muille herkille alueille aiheutuvien kielteisten vaikutusten lieventämiseen.

3. Jos 1 kohdassa tarkoitetut luontotyypit tai muut herkät luontotyypit, mukaan lukien haavoittuvat meriekosysteemit, sijaitsevat jonkin jäsenvaltion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä, kyseinen jäsenvaltio voi ottaa asetuksen (EU) N:o 1380/201311 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen käyttöön pyyntikieltoalueita tai muita säilyttämistoimenpiteitä tällaisten luontotyyppien suojelemiseksi. Tällaisten toimenpiteiden on oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisia ja vähintään yhtä tiukkoja kuin unionin oikeuden mukaiset toimenpiteet.

4. Tämän artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti hyväksytyillä toimenpiteillä pyritään 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa vahvistetun päämäärän saavuttamiseen.







4 JAKSO

Säilyttämisen vähimmäisviitekoot

13 artikla

Säilyttämisen vähimmäisviitekoot

1. Tämän asetuksen liitteissä V–X olevissa A osissa täsmennettyjä meriympäristön lajien säilyttämisen vähimmäisviitekokoja sovelletaan seuraavissa tarkoituksissa: a) meriympäristön lajien nuorten yksilöiden suojelemisen varmistaminen asetuksen (EU) N:o 1380/201315 artiklan 11 ja 12 kohdan nojalla; b) kalakantojen elvytysalueiden perustaminen asetuksen (EU) N:o 1380/2013 8 artiklan nojalla; c) kaupallisten vähimmäiskokojen vahvistaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 ( 6 ) 47 artiklan 2 kohdan nojalla.

2. Meriympäristön lajin koko on mitattava liitteen IV mukaisesti.

3. Jos meriympäristön lajin koon mittaamista varten on määrätty useampi kuin yksi tapa, yksilön ei katsota olevan säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempi, jos minkä tahansa näistä menetelmistä soveltaminen antaa tulokseksi koon, joka on vähintään yhtä suuri kuin säilyttämisen vähimmäisviitekoko.

4. Hummereita, langusteja, simpukoita ja kotilosimpukoita, jotka kuuluvat mihin tahansa niistä lajeista, joiden säilyttämisen vähimmäisviitekoot on vahvistettu liitteissä V, VI tai VII, saa pitää aluksella ja purkaa aluksesta vain kokonaisina.







5 JAKSO

Toimenpiteet poisheittämisen vähentämiseksi

14 artikla

Pilottihankkeet ei-toivottujen saaliiden välttämiseksi

1. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa pilottihankkeita, joiden tavoitteena on tutkia keinoja, joilla vältetään ei-toivottuja saaliita, vähennetään ne mahdollisimman pieniksi ja lopetetaan niiden saaminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 1380/201314 artiklan soveltamista. Näissä pilottihankkeissa on otettava huomioon asiaan kuuluvien neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot, ja niiden on perustuttava parhaisiin saatavilla oleviin tieteellisiin lausuntoihin.

2. Jos kyseisten pilottihankkeiden tulokset tai muut tieteelliset lausunnot osoittavat, että ei-toivotut saaliit ovat merkittäviä, asianomaisten jäsenvaltioiden on pyrittävä ottamaan käyttöön teknisiä toimenpiteitä kyseisten ei-toivottujen saaliiden vähentämiseksi asetuksen (EU) N:o 1380/201319 artiklan mukaisesti.







III LUKU

ALUEELLISTAMINEN

15 artikla

Alueelliset tekniset toimenpiteet

1. Alueellisella tasolla vahvistettavat tekniset toimenpiteet esitetään seuraavissa liitteissä: a) liitteessä V Pohjanmeren osalta; b) liitteessä VI luoteisten vesien osalta; c) liitteessä VII lounaisten vesien osalta; d) liitteessä VIII Itämeren osalta; e) liitteessä IX Välimeren osalta; f) liitteessä X Mustanmeren osalta; g) liitteessä XI Intian valtamerellä ja Länsi-Atlantilla sijaitsevien unionin vesien osalta; h) liitteessä XIII herkkien lajien osalta.

2. Jotta voidaan ottaa huomioon asiaan kuuluvan kalastustoiminnan alueelliset erityispiirteet, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 29 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/201318 artiklan mukaisesti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa liitteissä esitettyjen teknisten toimenpiteiden muuttamiseksi, täydentämiseksi, kumoamiseksi tai niistä poikkeamiseksi, mukaan lukien pantaessa täytäntöön purkamisvelvoitetta asetuksen (EU) N:o 1380/201315 artiklan 5 ja 6 kohdan yhteydessä. Komissio antaa nämä delegoidut säädökset asetuksen (EU) N:o 1380/201318 artiklan mukaisesti toimitetun yhteisen suosituksen perusteella ja tämän asetuksen III luvun asiaankuuluvien artikloiden mukaisesti.

3. Tällaisten delegoitujen säädösten antamiseksi jäsenvaltiot, joilla on välitön kalastuksenhoitoetu, voivat toimittaa asetuksen (EU) N:o 1380/201318 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisiä suosituksia ensimmäisen kerran viimeistään 24 kuukauden kuluttua ja sen jälkeen 18 kuukauden kuluttua tämän asetuksen 31 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen antamisesta. Kyseiset jäsenvaltiot voivat myös toimittaa tällaisia suosituksia, kun ne katsovat sen tarpeelliseksi.

4. Tämän artiklan 2 kohdan nojalla hyväksyttyjen teknisten toimenpiteiden a) avulla on pyrittävä saavuttamaan tämän asetuksen 3 ja 4 artiklassa säädetyt tavoitteet ja päämäärät; b) avulla on pyrittävä saavuttamaan muissa asiaankuuluvissa YKP:n alalla hyväksytyissä unionin säädöksissä ja erityisesti asetuksen (EU) N:o 1380/2013 9 ja 10 artiklassa tarkoitetuissa monivuotisissa suunnitelmissa vahvistetut tavoitteet sekä noudattamaan niissä säädettyjä edellytyksiä; c) ohjenuorana on käytettävä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 3 artiklassa vahvistettuja hyvän hallinnon periaatteita; d) on hyödytettävä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä erityisesti hyödyntämismallien sekä herkkien lajien ja luontotyyppien saaman suojelun tason osalta vähintään vastaavalla tavalla kuin 1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset. Lisäksi on otettava huomioon kalastustoiminnan mahdolliset vaikutukset meriekosysteemiin.

5. Jäljempänä 27 artiklassa ja liitteissä V–XI olevissa B osissa säädettyjen silmäkoon tarkkoja määrittelyjä koskevien edellytysten soveltaminen ei saa heikentää 14 päivänä elokuuta 2019 voimassa olevia valikoivuusvaatimuksia, erityisesti nuorten yksilöiden saaliiden lisääntymisen muodossa, ja sillä on pyrittävä saavuttamaan 3 ja 4 artiklassa säädetyt tavoitteet ja päämäärät.

6. Jäsenvaltioiden on esitettävä 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi toimitetuissa yhteisissä suosituksissa tieteellistä näyttöä kyseisten toimenpiteiden hyväksymisen tueksi.

7. Komissio voi pyytää STECF:ää arvioimaan 2 kohdassa tarkoitettuja yhteisiä suosituksia.

16 artikla

Pyydysten laji- ja kokovalikoivuus

Edellä 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen pyydysten koko- ja lajivalikoivuusominaisuuksiin liittyvien toimenpiteiden hyväksymiseksi toimitetussa yhteisessä suosituksessa on esitettävä tieteellistä näyttöä, joka osoittaa, että kyseisillä toimenpiteillä saavutetaan vähintään vastaavat valikoivuusominaisuudet tiettyjen lajien tai lajiyhdistelmien osalta kuin liitteissä V–X olevissa B osissa ja liitteessä XI olevassa A osassa esitetyillä pyydyksillä.

17 artikla

Kielto- tai rajoitusalueet nuorten ja kutevien yksilöiden yhdyskuntien suojelemiseksi

Liitteissä V–VIII ja liitteessä X oleviin C osiin ja liitteessä XI olevaan B osaan liittyvien, 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi tai uusien kielto- tai rajoitusalueiden vahvistamiseksi toimitettuun yhteiseen suositukseen on sisällytettävä tällaisten kielto- ja rajoitusalueiden osalta seuraavat osatekijät:

a) pyyntikiellon tarkoitus;

b) pyyntikiellon maantieteellinen laajuus ja kesto;

c) tiettyjä pyydyksiä koskevat rajoitukset; ja

d) seuranta- ja valvontajärjestelyt.

18 artikla

Säilyttämisen vähimmäisviitekoot

Liitteissä V–X oleviin A osiin liittyvien, 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi toimitetussa yhteisessä suosituksessa on noudatettava meriympäristön lajien nuorten yksilöiden suojelemista koskevaa tavoitetta.

19 artikla

Reaaliaikaiset pyyntikiellot ja siirtymistä koskevat säännökset

1. Reaaliaikaisiin pyyntikieltoihin, joiden tavoitteena on varmistaa herkkien lajien, nuorten yksilöiden yhdyskuntien, kalojen kutevien yksilöiden yhdyskuntien tai äyriäis- tai nilviäislajien kutevien yksilöiden yhdyskuntien suojeleminen, liittyvien, 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi toimitettuun yhteiseen suositukseen on sisällytettävä seuraavat osatekijät: a) pyyntikieltojen maantieteellinen laajuus ja kesto; b) lajit ja kynnysarvot, jotka johtavat pyyntikieltoon; c) hyvin valikoivien pyydysten käyttö muutoin suljetuilla alueilla; ja d) seuranta- ja valvontajärjestelyt.

2. Siirtymistä koskeviin säännöksiin liittyvien, 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi toimitettuun yhteiseen suositukseen on sisällytettävä a) lajit ja kynnysarvot, jotka johtavat siirtymisvelvoitteeseen; b) etäisyys, joka aluksen on siirryttävä aiemmasta kalastusasemastaan.

20 artikla

Innovatiiviset pyydykset

1. Innovatiivisten pyydysten käyttöön tietyllä merialueella liittyvissä, 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi toimitetussa yhteisessä suosituksessa on oltava arvio tällaisten pyydysten käytön todennäköisistä vaikutuksista kohdelajeihin ja herkkiin lajeihin ja luontotyyppeihin. Asianomaisten jäsenvaltioiden on kerättävä asianmukaiset tarvittavat tiedot tätä arviota varten.

2. Innovatiivisten pyydysten käyttöä ei sallita, jos 1 kohdassa tarkoitetut arviot osoittavat, että pyydysten käyttö johtaa herkkiin luontotyyppeihin ja muihin kuin kohdelajeihin kohdistuviin merkittäviin kielteisiin vaikutuksiin.

21 artikla

Luonnonsuojelutoimenpiteet

Herkkien lajien ja luontotyyppien suojelemiseen liittyvissä, 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi toimitetussa yhteisessä suosituksessa voidaan erityisesti

a) laatia luetteloja herkistä lajeista ja luontotyypeistä, jotka kalastustoiminta kyseisellä alueella parhaiden saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen mukaan eniten vaarantaa;

b) määritellä täydentävien tai vaihtoehtoisten toimenpiteiden käyttö liitteessä XIII tarkoitettujen toimenpiteiden lisäksi 11 artiklassa tarkoitettujen lajien tahattomien saaliiden vähentämiseksi mahdollisimman pieniksi;

c) antaa tietoja nykyisten ehkäisevien toimenpiteiden ja seurantajärjestelyjen tehokkuudesta;

d) määritellä toimenpiteitä, joilla pyydysten vaikutukset herkkiin luontotyyppeihin minimoidaan;

e) määritellä rajoituksia, jotka koskevat tiettyjen pyydysten toimintaa, tai ottaa käyttöön tiettyjen pyydysten täydellinen käyttökielto alueella, jolla tällaiset pyydykset uhkaavat kyseisen alueen 10 ja 11 artiklassa tarkoitettujen lajien tai muiden herkkien luontotyyppien suojelun tasoa.

22 artikla

Väliaikaisiin poisheittämissuunnitelmiin kuuluvat alueelliset toimenpiteet

1. Kun jäsenvaltiot esittävät yhteisiä suosituksia teknisten toimenpiteiden ottamiseksi käyttöön asetuksen (EU) N:o 1380/201315 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuissa väliaikaisissa poisheittämissuunnitelmissa, kyseiset suositukset voivat sisältää muun muassa seuraavat osatekijät: a) pyydysten tarkat määrittelyt ja pyydysten käyttöä koskevat säännöt; b) pyydysten muutosten tarkat määrittelyt tai valikoivien laitteiden käyttö parantamaan koko- tai lajivalikoivuutta; c) tiettyjen pyydysten käytön ja kalastustoiminnan rajoittaminen tai kieltäminen tietyillä alueilla tai tiettyinä aikoina; d) säilyttämisen vähimmäisviitekoot; e) asetuksen (EU) N:o 1380/201315 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyt poikkeukset.

2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on pyrittävä saavuttamaan 3 artiklassa säädetyt tavoitteet ja erityisesti varmistamaan nuorten tai kutevien kalojen, äyriäisten ja nilviäisten yhdyskuntien suojelu.

23 artikla

Saaliiden ja poisheitettyjen saaliiden täydellistä dokumentointia koskevat pilottihankkeet

1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 29 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/201318 artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi määrittämällä pilottihankkeet, joilla kehitetään saaliiden ja poisheitettyjen saaliiden täydellistä dokumentointia koskeva järjestelmä, joka perustuu mitattavissa oleviin tavoitteisiin ja päämääriin tulosperusteisen kalastuksenhoidon aikaansaamiseksi.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa pilottihankkeissa voidaan poiketa liitteissä V–XI olevissa B osissa vahvistetuista toimenpiteistä tietyn alueen osalta enintään yhden vuoden ajan edellyttäen, että voidaan osoittaa, että tällaisilla pilottihankkeilla pyritään saavuttamaan 3 ja 4 artiklassa asetetut tavoitteet ja päämäärät ja että erityisesti pyritään parantamaan asianomaisen pyydyksen tai kalastusmenetelmän valikoivuutta tai muuten vähentämään sen ympäristövaikutusta. Yhden vuoden ajanjaksoa voidaan pidentää yhdellä lisävuodella samoin edellytyksin. Se on rajattava korkeintaan viiteen prosenttiin aluksista kyseisellä alalla jäsenvaltiota kohti.

3. Kun jäsenvaltiot esittävät yhteisiä suosituksia 1 kohdassa tarkoitettujen pilottihankkeiden toteuttamiseksi, niiden on esitettävä tieteellinen näyttö niiden hyväksymisen tueksi. STEFC:n on arvioitava yhteiset suositukset ja julkistettava nämä arvioinnit. Kuuden kuukauden kuluessa hankkeen päättymisestä jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kertomus, jossa esitetään tulokset, mukaan lukien yksityiskohtainen arvio valikoivuudessa tapahtuneista muutoksista ja muista ympäristövaikutuksista.

4. STECF:n on arvioitava 3 kohdassa tarkoitettu kertomus. Jos uusi pyydys tai kalastusmenetelmä vaikuttaa arvioinnin mukaan myönteisesti 2 kohdassa asetetun tavoitteen saavuttamiseen, komissio voi tehdä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti ehdotuksen kyseisen pyydyksen tai kalastusmenetelmän yleisen käytön sallimisesta. STECF:n arviointi on julkistettava.

5. Siirretään komissiolle valta antaa 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi laatimalla tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun saaliiden ja poisheitettyjen saaliiden täydellistä dokumentointia koskevan järjestelmän tekniset erittelyt.

24 artikla

Täytäntöönpanosäädökset

1. Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä a) liitteissä V–IX olevissa B osissa esitettyihin pyydyksiin kiinnitettyjen valikoivien laitteiden tarkat määrittelyt; b) yksityiskohtaiset säännöt liitteessä V olevassa D osassa kuvattujen pyydysten tarkoista määrittelyistä liittyen pyydysten rakennetta koskeviin rajoituksiin ja niistä seuranta- ja valvontatoimenpiteistä, jotka lippujäsenvaltion on toteutettava; c) yksityiskohtaiset säännöt seuranta- ja valvontatoimenpiteistä, jotka lippujäsenvaltion on toteutettava, kun käytetään liitteessä V olevan C osan 6 kohdassa, liitteessä VI olevan C osan 9 kohdassa ja liitteessä VII olevan C osan 4 kohdassa tarkoitettuja pyydyksiä; d) yksityiskohtaiset säännöt seuranta- ja valvontatoimenpiteistä, jotka on toteutettava liitteessä V olevan C osan 2 kohdassa ja liitteessä VI olevan C osan 6 ja 7 kohdassa kuvattujen kielto- tai rajoitusalueiden osalta; e) yksityiskohtaiset säännöt liitteessä XIII olevassa A osassa tarkoitettujen akustisten karkotinlaitteiden signaalia ja käyttötapaa koskevista ominaisuuksista; f) yksityiskohtaiset säännöt liitteessä XIII olevassa B osassa tarkoitettujen lintujenkarkotussiimojen ja painollisten siimojen suunnittelusta ja käytöstä; g) yksityiskohtaiset säännöt liitteessä XIII olevassa C osassa tarkoitettujen kilpikonnien päästämiseksi ulos verkosta tarkoitettujen laitteiden teknisistä tiedoista.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset on annettava 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti.







IV LUKU

TIETEELLINEN TUTKIMUS SEKÄ PALAUTUS- JA SIIRTOISTUTUKSET

25 artikla

Tieteellinen tutkimus

1. Tässä asetuksessa säädettyjä teknisiä toimenpiteitä ei sovelleta kalastustoimiin, joita toteutetaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, seuraavin edellytyksin: a) kalastustoimien on tapahduttava lippujäsenvaltion luvalla ja sen alaisuudessa; b) komissiolle ja niille jäsenvaltioille, joiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä kalastustoimia toteutetaan, jäljempänä ’rannikkojäsenvaltiot’, on ilmoitettava vähintään kaksi viikkoa etukäteen aikomuksesta toteuttaa tällaisia kalastustoimia, ja samalla on ilmoitettava toimiin osallistuvat alukset sekä tieteelliset tutkimukset, jotka on tarkoitus tehdä; c) kalastustoimia toteuttavalla aluksella tai toteuttavilla aluksilla on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukainen voimassa oleva kalastuslupa; d) aluksen päällikön edellytetään ottavan alukselle rannikkojäsenvaltion tarkkailija kalastustoimien ajaksi, jos rannikkojäsenvaltio pyytää sitä lippujäsenvaltiolta, jollei tämä ole turvallisuussyistä mahdotonta; e) kalastustoimien, joita kaupalliset alukset toteuttavat tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, on oltava ajallisesti rajoitettua. Jos tiettyä tutkimusta varten kalastustoimia toteuttavia kaupallisia aluksia on enemmän kuin kuusi, lippujäsenvaltion on ilmoitettava tästä komissiolle vähintään kolme kuukautta etukäteen ja pyydettävä tarvittaessa STECF:n lausuntoa varmistaakseen, että tällainen osallistumisen taso on tieteellisesti perusteltua; jos osallistumisen taso ei STECF:n lausunnon mukaan ole perusteltua, asianomaisen jäsenvaltion on muutettava tieteellisen tutkimuksen edellytyksiä sen mukaisesti; f) jos käytetään sähköpulssitroolia, tieteelliseen tutkimukseen osallistuvien alusten on noudatettava ICES:n tai STECF:n tarkastamaan tai validoimaan tieteelliseen tutkimussuunnitelmaan kuuluvaa erityistä tieteellistä protokollaa, sekä seurantaa, valvontaa ja arviointia koskevaa järjestelmää.

2. Tämän artiklan 1 kohdassa täsmennettyihin tarkoituksiin pyydettyjä meriympäristön lajeja voidaan myydä, varastoida, pitää esillä tai tarjota myyntiin edellyttäen, että ne lasketaan kiintiöihin soveltuvin osin asetuksen (EY) N:o 1224/200933 artiklan 6 kohdan mukaisesti ja a) ne täyttävät tämän asetuksen liitteissä IV–X vahvistetut säilyttämisen vähimmäisviitekoot; tai b) ne myydään muihin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi.

26 artikla

Palautus- ja siirtoistutukset

1. Tässä asetuksessa säädettyjä teknisiä toimenpiteitä ei sovelleta kalastustoimiin, joiden ainoana tarkoituksena ovat meriympäristön lajien palautus- tai siirtoistutukset, edellyttäen että kyseiset toimet pannaan täytäntöön sen jäsenvaltion tai niiden jäsenvaltioiden, jolla tai joilla on välitön kalastuksenhoitoetu, luvalla ja alaisuudessa.

2. Jos palautus- tai siirtoistutuksia pannaan täytäntöön toisen jäsenvaltion tai toisten jäsenvaltioiden vesillä, komissiolle ja kaikille kyseisille jäsenvaltioille on ilmoitettava vähintään 20 kalenteripäivää etukäteen aikomuksesta toteuttaa tällaisia kalastustoimia.







V LUKU

SILMÄKOON TARKKOJA MÄÄRITTELYJÄ KOSKEVAT EDELLYTYKSET

27 artikla

Silmäkoon tarkkoja määrittelyjä koskevat edellytykset

1. Liitteissä V–VIII tarkoitetuilla saaliiden prosenttiosuuksilla tarkoitetaan lajin sallittua enimmäisprosenttiosuutta kyseisissä liitteissä asetettujen tiettyjen silmäkokovaatimusten täyttämiseksi. Kyseiset prosenttiosuudet eivät rajoita asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan mukaista saaliiden purkamisvelvoitetta.

2. Saaliiden prosenttiosuudet lasketaan kaikkien aluksesta kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainon osuuden perusteella.

3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut saaliiden prosenttiosuudet voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella.

4. Tätä artiklaa sovellettaessa kokonaisen keisarihummerin painon vastaavuus saadaan kertomalla keisarihummerin pyrstön paino kolmella.

5. Jäsenvaltiot voivat myöntää kalastuslupia asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukaisesti lippunsa alla purjehtiville aluksille, kun ne harjoittavat kalastustoimintaa käyttäen tiettyjä liitteissä V–XI esitettyjä silmäkokoja. Tällaiset luvat voidaan keskeyttää tai peruuttaa, jos todetaan, että alus ei ole noudattanut määriteltyjä saaliiden prosenttiosuuksia, jotka on esitetty liitteissä V–VIII.

6. Tämä artikla ei rajoita asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamista.

7. Komissiolle siirretään valta antaa 15 artiklan nojalla ja 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla määritellään tarkemmin liitteissä V–X olevissa B osissa ja liitteessä XI olevassa A osassa mainittuja asiaankuuluvia lajeja koskeva ”kohdennetun kalastuksen” käsite. Tätä varten jäsenvaltioiden, joiden välitöntä kalastuksenhoitoetua asianomaiset kalastukset koskevat, on toimitettava ensimmäiset yhteiset suosituksensa viimeistään 15 päivänä elokuuta 2020.







VI LUKU

TEKNISET TOIMENPITEET NEAFC:N SÄÄNTELYALUEELLA

28 artikla

Tekniset toimenpiteet NEAFC:n sääntelyalueilla

Tekniset toimenpiteet NEAFC:n sääntelyalueilla esitetään liitteessä XII.







VII LUKU

MENETTELYSÄÄNNÖKSET

29 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2. Siirretään komissiolle 14 päivästä elokuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 2 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa, 10 artiklan 4 kohdassa, 12 artiklan 2 kohdassa, 15 artiklan 2 kohdassa, 23 artiklan 1 ja 5 kohdassa, 27 artiklan 7 kohdassa sekä 31 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 2 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa, 10 artiklan 4 kohdassa, 12 artiklan 2 kohdassa, 15 artiklan 2 kohdassa, 23 artiklan 1 ja 5 kohdassa, 27 artiklan 7 kohdassa sekä 31 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä , tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6. Edellä olevan 2 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan, 10 artiklan 4 kohdan, 12 artiklan 2 kohdan, 15 artiklan 2 kohdan, 23 artiklan 1 ja 5 kohdan, 27 artiklan 7 kohdan ja 31 artiklan 4 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

30 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa asetuksen (EU) N:o 1380/2013 47 artiklalla perustettu kalastus- ja vesiviljelyalan komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.







VIII LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

31 artikla

Uudelleentarkastelu ja kertomukset

1. Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 ja sen jälkeen kolmen vuoden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien neuvoa-antavien toimikuntien toimittamien tietojen perusteella ja STECF:n esitettyä asiasta arvionsa. Kyseisessä kertomuksessa on arvioitava, missä laajuudessa teknisillä toimenpiteillä on sekä alueellisella tasolla että unionin tasolla myötävaikutettu 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden ja 4 artiklassa vahvistettujen päämäärien saavuttamiseen. Kertomuksessa on myös viitattava ICES:n lausuntoon innovatiivisten pyydysten alalla saavutetusta edistymisestä tai niiden vaikutuksesta. Kertomuksessa on tehtävä johtopäätöksiä hyödyistä tai kielteisistä vaikutuksista meriekosysteemeihin ja herkkiin luontotyyppeihin sekä valikoivuudesta.

2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen on sisällettävä muun muassa arviointi teknisten toimenpiteiden myötävaikutuksesta hyödyntämismallien optimointiin 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetyn mukaisesti. Tätä varten kertomus voi sisältää muun muassa liitteessä XIV lueteltujen keskeisinä indikaattorikantoina käytettävien lajien valikoivuuden suoritusindikaattorina parhaan valikoivuuden tuottavan pituuden (L opt ) verrattuna kunkin käsiteltävän vuoden aikana pyydettyjen kalojen keskipituuteen.

3. Jos kertomuksen perusteella on näyttöä siitä, ettei tavoitteita ja päämääriä ole saavutettu alueellisella tasolla, kyseisen alueen jäsenvaltioiden on esitettävä 12 kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen antamisesta suunnitelma, jossa esitetään toteutettavat toimet, joilla on tarkoitus osaltaan edistää mainittujen tavoitteiden ja päämäärien saavuttamista.

4. Komissio voi myös ehdottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tähän asetukseen tarvittavia muutoksia tämän kertomuksen perusteella. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 15 artiklan nojalla ja 29 artiklan mukaisesti liitteessä XIV esitetyn lajiluettelon muuttamiseksi.

32 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1967/2006 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 1967/2006 seuraavasti:

a) kumotaan 3, 8–12, 14, 15, 16 ja 25 artikla;

b) poistetaan liitteet II, III ja IV.

Viittauksia kumottuihin tai poistettuihin artikloihin ja liitteisiin pidetään viittauksina tämän asetuksen asiaankuuluviin säännöksiin.

33 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1224/2009 IV osaston IV luku seuraavasti:

a) kumotaan 3 jakso;

b) lisätään jakso seuraavasti: ”4 jakso Jalostaminen aluksella ja pelaginen kalastus 54 a artikla Jalostaminen aluksella 1. On kiellettyä suorittaa kaloille kalastusaluksella mitä tahansa fyysistä tai kemiallista jalostustoimintaa kalajauhon, kalaöljyn tai vastaavien tuotteiden valmistamiseksi tai jälleenlaivata pyydettyjä kaloja toiseen alukseen tällaisia tarkoituksia varten. 2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta seuraaviin: a) kalanjätteiden jalostus tai jälleenlaivaus; tai b) kalastusaluksella tapahtuva surimin valmistus. 54 b artikla Saaliin käsittely- ja purkamisrajoitukset pelagisilla aluksilla 1. Vedenerottimen tankojen väli voi asetuksen (EU) N:o 1236/2010 3 artiklan 2 kohdassa määritellyllä NEAFC-yleissopimusalueella toimivilla makrillia, silliä ja piikkimakrillia pyytävillä pelagisilla kalastusaluksilla olla enintään 10 millimetriä. Tankojen on oltava hitsattuja paikoilleen. Jos vedenerottimessa käytetään tankojen sijasta reikiä, reikien halkaisija saa olla enintään 10 millimetriä. Vedenerottimen edessä olevissa kouruissa olevien reikien halkaisija saa olla enintään 15 millimetriä. 2. NEAFC-yleissopimusalueella toimivat pelagiset alukset eivät saa purkaa kaloja vesilinjansa alapuolella puskurisäiliöistä tai jäähdytetyistä merivesisäiliöistä. 3. Aluksen päällikön on lähetettävä lippujäsenvaltion toimivaltaisille kalastusviranomaisille kaaviot, jotka koskevat makrillia, silliä ja piikkimakrillia NEAFC-yleissopimusalueella pyytävien pelagisten alusten saaliin käsittely- ja purkamisvalmiuksia ja jotka ovat lippujäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten oikeaksi todistamia, samoin kuin kaikki niihin tehtävät muutokset. Aluksen lippujäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä toimitettujen kaavioiden paikkansapitävyyttä koskevia säännöllisiä tarkastuksia. Jäljennökset on säilytettävä aluksella koko ajan. 54 c artikla Automaattiseen lajitteluun tarkoitettujen laitteiden käyttöä koskevat rajoitukset 1. On kiellettyä pitää kalastusaluksella laitteita, joilla voidaan automaattisesti lajitella koon tai sukupuolen mukaan silliä, makrillia tai piikkimakrillia. 2. Kyseisten laitteiden pito ja käyttö on kuitenkin sallittava, jos a) aluksella ei samanaikaisesti pidetä tai käytetä joko silmäkooltaan 70 millimetriä pienempää vedettävää pyydystä tai yhtä taikka useampaa kurenuottaa tai vastaavaa pyydystä; tai b) koko saalis, joka voidaan laillisesti pitää aluksella, i) säilytetään jäädytettynä; ii) lajitellut kalat jäädytetään välittömästi lajittelun jälkeen ja lajiteltuja kaloja ei päästetä takaisin mereen; ja iii) laitteet on asennettu ja sijoitettu alukselle siten, että jäädytys tapahtuu välittömästi eikä meriympäristön lajien laskeminen takaisin mereen ole enää mahdollista. 3. Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, jokainen alus, jolla on oikeus kalastaa Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla, voi pitää mukanaan automaattiseen lajitteluun tarkoitettuja laitteita Kattegatissa edellyttäen, että tähän tarkoitukseen on myönnetty 7 artiklan mukainen kalastuslupa. Kalastusluvassa määritellään lajit, alueet, ajankohdat ja kaikki muut vaaditut edellytykset, joita sovelletaan lajitteluun tarkoitettujen laitteiden käyttöön ja aluksella pitoon. 4. Tätä artiklaa ei sovelleta Itämerellä.”

34 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 muuttaminen

Korvataan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 12 kohta seuraavasti:

”12. Niiden lajien osalta, joihin ei sovelleta 1 kohdassa mainittua purkamisvelvoitetta, säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien lajien saaliita ei saa pitää aluksella, vaan ne on päästettävä heti takaisin mereen, paitsi jos ne käytetään elävinä syötteinä.”

35 artikla

Asetuksen (EU) 2016/1139 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EU) 2016/1139 8 artikla seuraavasti:

a) korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti: ”1 Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 16 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti seuraavista teknisistä toimenpiteistä, siltä osin kuin niihin ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/1241 ( *1 ):

b) korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on edistettävä tämän asetuksen 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista ja niiden on oltava asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklan 4 kohdan mukaisia.”.

36 artikla

Asetuksen (EU) 2018/973 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EU) 2018/973 9 artikla seuraavasti:

a) korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti: ”1. Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 16 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/201318 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta seuraavien teknisten toimenpiteiden osalta, siltä osin kuin niihin ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/1241 ( *2 ):

b) korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on edistettävä tämän asetuksen 3 artiklassa säädettyjen päämäärien saavuttamista, ja niiden on oltava asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklan 4 kohdan mukaisia.”.

37 artikla

Asetuksen (EU) 2019/472 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EU) 2019/472 9 artikla seuraavasti:

a) korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti: ”1. Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 18 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta seuraavien teknisten toimenpiteiden osalta, siltä osin kuin niihin ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/1241 ( *3 ):

b) korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on edistettävä tämän asetuksen 3 artiklassa säädettyjen päämäärien saavuttamista ja niiden on oltava asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklan 4 kohdan mukaisia.”.

38 artikla

Asetuksen (EU) N:o 2019/1022 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EU) 2019/1022 13 artikla seuraavasti:

a) korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti: ”1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 18 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi vahvistamalla seuraavat tekniset säilyttämistoimenpiteet, siltä osin kuin niihin ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/1241 ( *4 ):

b) korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on edistettävä tämä asetuksen 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista ja niiden on oltava asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklan 4 kohdan mukaisia.”.

39 artikla

Kumoamiset

Kumotaan asetukset (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005.

Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen.

40 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I

KIELLETYT LAJIT

10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut lajit, joita ei saa kalastaa, pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, varastoida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin:

a) seuraavat saharauskun lajit kaikilla unionin vesillä: i) puukkosaharausku (Anoxypristis cuspidata); ii) pikkusaharausku (Pristis clavata); iii) saharausku (Pristis pectinata); iv) harmaasaharausku (Pristis pristis); v) kampasaharausku (Pristis zijsron);

b) jättiläishai (Cetorhinus maximus) ja valkohai (Carcharodon carcharias) kaikilla vesillä;

c) pehmovalohai (Etmopterus pusillus) ICES-alueella 2a ja suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1, 5, 6, 7, 8, 12 ja 14 sijaitsevilla unionin vesillä;

d) paholaisrausku (Manta alfredi) kaikilla unionin vesillä;

e) jättiläispaholaisrausku (Manta birostris) kaikilla unionin vesillä;

f) seuraavat rauskulajit kaikilla unionin vesillä: i) sarvirausku (Mobula mobular); ii) Guinean pikkupaholaisrausku (Mobula rochebrunei); iii) Japanin paholaisrausku (Mobula japanica); iv) silopaholaisrausku (Mobula thurstoni); v) pikkupaholaisrausku (Mobula eregoodootenkee); vi) kääpiöpaholaisrausku (Mobula munkiana); vii) tropiikinpaholaisrausku (Mobula tarapacana); viii) lyhyteväpaholaisrausku (Mobula kuhlii); ix) pikkupaholaisrausku (Mobula hypostoma);

g) mustavatsarausku (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES-alueilla 6a, 6b, 7a, 7b, 7c, 7e, 7f, 7g, 7h ja 7k sijaitsevilla unionin vesillä;

h) pullonokkarausku (Raja alba) ICES-suuralueilla 6–10 sijaitsevilla unionin vesillä;

i) kitararauskut (Rhinobatidae) ICES-suuralueilla 1–10 ja 12 sijaitsevilla unionin vesillä;

j) merienkeli (Squatina squatina) kaikilla unionin vesillä;

k) lohi (Salmo salar) ja meritaimen (Salmo trutta) kalastettaessa millä tahansa vedettävällä verkolla jäsenvaltioiden perusviivoista mitattuna 6 meripeninkulman ulkopuolella sijaitsevilla vesillä ICES-suuralueilla 1, 2 ja 4–10 (unionin vedet);

l) järvisiika (Coregonus oxyrhynchus) ICES-alueella 4b (unionin vedet);

m) adriansampi (Acipenser naccarii) ja sampi (Acipenser sturio) unionin vesillä;

n) kuteva naaraslangusti (Palinurus spp.) ja kuteva naarashummeri (Homarus gammarus) Välimerellä, paitsi jos näitä lajeja käytetään palautus- tai siirtoistutuksiin;

o) kivitaateli (Lithophaga lithophaga), Pinna nobilis -simpukka ja nävertäjäsimpukka (Pholas dactylus) unionin vesillä Välimerellä;

p) merisiili (Centrostephanus longispinus);

▼M1

q) kuteva euroopanhummeri, naaras (Homarus gammarus) ICES-alueilla 3a, 4a ja 4b.

▼B









LIITE II

KALASTUSKIELTOALUEET HERKKIEN LUONTOTYYPPIEN SUOJELEMISEKSI

Asetuksen 12 artiklan soveltamiseksi seuraavia kalastustoiminnan rajoituksia sovelletaan alueilla, jotka jäävät WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

A OSA

Luoteiset vedet

1. On kiellettyä käyttää pohjatrooleja tai niiden kaltaisia vedettäviä verkkoja, ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja ja ankkuroituja pitkiäsiimoja seuraavilla alueilla:

Belgica Mound Province:

— 51°29,4′ N, 11°51,6′ W — 51°32,4′ N, 11°41,4′ W — 51°15,6′ N, 11°33,0′ W — 51°13,8′ N, 11°44,4′ W — 51°29,4′ N, 11°51,6′ W

Hovland Mound Province:

— 52°16,2′ N, 13°12,6′ W — 52°24,0′ N, 12°58,2′ W — 52°16,8′ N, 12°54,0′ W — 52°16,8′ N, 12°29,4′ W — 52°04,2′ N, 12°29,4′ W — 52°04,2′ N, 12°52,8′ W — 52°09,0′ N, 12°56,4′ W — 52°09,0′ N, 13°10,8′ W — 52°16,2′ N, 13°12,6′ W

Porcupinematalikon luoteisosa, alue I:

— 53°30,6′ N, 14°32,4′ W — 53°35,4′ N, 14°27,6′ W — 53°40,8′ N, 14°15,6′ W — 53°34,2′ N, 14°11,4′ W — 53°31,8′ N, 14°14,4′ W — 53°24,0′ N, 14°28,8′ W — 53°30,6′ N, 14°32,4′ W

Porcupinematalikon luoteisosa, alue II:

— 53°43,2′ N, 14°10,8′ W — 53°51,6′ N, 13°53,4′ W — 53°45,6′ N, 13°49,8′ W — 53°36,6′ N, 14°07,2′ W — 53°43,2′ N, 14°10,8′ W

Porcupinematalikon lounaisosa:

— 51°54,6′ N, 15°07,2′ W — 51°54,6′ N, 14°55,2′ W — 51°42,0′ N, 14°55,2′ W — 51°42,0′ N, 15°10,2′ W — 51°49,2′ N, 15°06,0′ W — 51°54,6′ N, 15°07,2′ W

2. Kaikkia 1 kohdassa kuvatuilla alueilla kalastavia pelagisia aluksia koskevat seuraavat edellytykset:

— niiden on oltava hyväksyttyjen alusten luettelossa, ja niillä on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukainen kalastuslupa;

— niiden on kuljetettava aluksella yksinomaan pelagisia pyydyksiä;

— niiden on ilmoitettava Irlannin kalastuksenseurantakeskukselle, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 15 alakohdassa, neljä tuntia etukäteen aikomuksestaan saapua haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueelle ja samalla ilmoitettava aluksella olevat kalojen määrät;

— niillä on oltava toimintakykyinen ja täysin käytössä oleva turvallinen alusten satelliittiseurantajärjestelmä (VMS), joka vastaa kaikilta osiltaan asiaa koskevia sääntöjä, kun ne ovat millä tahansa 1 kohdassa kuvatulla alueella;

— niiden on annettava VMS-raportit tunnin välein;

— niiden on ilmoitettava Irlannin kalastuksenseurantakeskukselle poistumisestaan alueelta ja samalla ilmoitettava aluksella olevat kalojen määrät; ja

— niiden on kuljetettava trooleja, joiden perän silmäkoko on 16–79 mm.

3. On kiellettyä käyttää mitä tahansa pohjatrooleja tai niiden kaltaisia vedettäviä verkkoja seuraavilla alueilla:

Darwin Mounds:

— 59°54′ N, 6°55′ W

— 59°47′ N, 6°47′ W

— 59°37′ N, 6°47′ W

— 59°37′ N, 7°39′ W

— 59°45′ N, 7°39′ W

— 59°54′ N, 7°25′ W

B OSA

Lounaiset vedet

1. El Cachucho

1.1 On kiellettyä käyttää pohjatrooleja, ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja ja ankkuroituja pitkiäsiimoja seuraavilla alueilla:

— 44°12′ N, 5°16′ W

— 44°12′ N, 4°26′ W

— 43°53′ N, 4°26′ W

— 43°53′ N, 5°16′ W

— 44°12′ N, 5°16′ W

1.2 Alukset, jotka harjoittivat suomuturskan (Phycis blennoides) kohdennettua kalastusta ankkuroiduilla pitkilläsiimoilla vuosina 2006, 2007 ja 2008, voivat jatkaa kalastamista alueella, joka sijaitsee leveyspiirin 44°00,00′ N eteläpuolella, edellyttäen että niillä on asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukaisesti myönnetty kalastuslupa.

1.3 Kaikilla tällaisen kalastusluvan saaneilla aluksilla on niiden suurimmasta pituudesta riippumatta 1.1 kohdassa kuvatulla alueella kalastaessaan oltava käytössään toimintakykyinen ja täysin käytössä oleva turvallinen VMS-järjestelmä, joka vastaa asiaa koskevia sääntöjä.

2. Madeira ja Kanariansaaret

On kiellettyä käyttää ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja yli 200 metrin syvyydessä tai pohjatrooleja tai niiden kaltaisia vedettäviä pyydyksiä seuraavilla alueilla:

— 27°00′ N, 19°00′ W

— 26°00′ N, 15°00′ W

— 29°00′ N, 13°00′ W

— 36°00′ N, 13°00′ W

— 36°00′ N, 19°00′ W

3. Azorit

On kiellettyä käyttää ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja yli 200 metrin syvyydessä tai pohjatrooleja tai niiden kaltaisia vedettäviä pyydyksiä seuraavilla alueilla:

— 36°00′ N, 23°00′ W

— 39°00′ N, 23°00′ W

— 42°00′ N, 26°00′ W

— 42°00′ N, 31°00′ W

— 39°00′ N, 34°00′ W

— 36°00′ N, 34°00′ W









LIITE III

LUETTELO LAJEISTA, JOIDEN PYYNTI AJOVERKOILLA ON KIELLETTY

— Valkotonnikala: Thunnus alalunga

— Tonnikala: Thunnus thynnus

— Isosilmätonnikala: Thunnus obesus

— Boniitti: Katsuwonus pelamis

— Sarda: Sarda sarda

— Keltaevätonnikala: Thunnus albacares

— Mustaevätonnikala: Thunnus atlanticus

— Tunniina: Euthynnus spp.

— Sinievätonnikala: Thunnus maccoyii

— Fregattimakrilli: Auxis spp.

— Merilahnat: Brama rayi

— Marliinit: Tetrapturus spp.; Makaira spp.

— Purjekalat: Istiophorus spp.

— Miekkakalat: Xiphias gladius

— Makrillihauet: Scomberesox spp.; Cololabis spp.

— Dolfiinit: Coryphaena spp.

— Hait: Hexanchus griseus ; Cetorhinus maximus , Alopiidae ; Carcharhinidae , Sphyrnidae , Isuridae , Lamnidae

— Pääjalkaiset: kaikki lajit









LIITE IV

MEREN ELIÖIDEN KOON MITTAAMINEN

1. Kalojen koko on mitattava kuvassa 1 esitetyllä tavalla leuan kärjestä pyrstöevän kärkeen.

2. Keisarihummerin (Nephrops norvegicus) koko mitataan kuvassa 2 esitetyllä tavalla joko: — selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa selkäkilven uloimman selänpuoleisen reunan keskipisteeseen, tai — kokonaispituutena otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita. Irrotettujen keisarihummerin pyrstöjen osalta: pyrstön ensimmäisen jaokkeen etureunasta peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita. Pyrstön on oltava mitattaessa suorana, sitä ei saa venyttää ja se on mitattava selkäpuolelta.

3. Hummerin (Homarus gammarus) koko Pohjanmeren alueella lukuun ottamatta Skagerrakia tai Kattegatia mitataan kuvassa 3 esitetyllä tavalla selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa selkäkilven uloimpaan reunaan.

4. Skagerrakista tai Kattegatista pyydetyn hummerin (Homarus gammarus) koko mitataan kuvassa 3 esitetyllä tavalla joko: — selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa selkäkilven uloimman selänpuoleisen reunan keskipisteeseen, tai — kokonaispituutena otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita.

5. Langustin (Palinurus spp.) koko mitataan kuvassa 4 esitetyllä tavalla selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti otsapiikin kärjestä selkäkilven uloimman selänpuoleisen reunan keskikohtaan.

6. Simpukoiden koko mitataan kuvassa 5 esitetyllä tavalla kuoren pisimmästä osasta.

7. Hämähäkkiravun (Maja squinado) koko mitataan kuvassa 6 esitetyllä tavalla selkäkilven pituutena keskiviivaa pitkin otsapiikkien välisestä selkäkilven reunasta selkäkilven takaosan reunaan.

8. Isotaskuravun (Cancer pagurus) koko mitataan kuvassa 7 esitetyllä tavalla selkäkilven suurimpana leveytenä kohtisuoraan selkäkilven pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden.

9. Kuningaskotilon (Buccinum spp.) koko mitataan kuvassa 8 esitetyllä tavalla kuoren pituutena.

10. Miekkakalan (Xiphias gladius) koko mitataan kuvassa 9 esitetyllä tavalla alaleuan kärjestä pyrstön loveen.

Kuva 1 Kalalajit

Kuva 2 Keisarihummeri

(Nephrops norvegicus)

Kuva 3 Hummeri

(Homarus gammarus)

Kuva 4 Langustit

(Palinurus spp.)

Kuva 5 Simpukat

Kuva 6 Hämähäkkiravut

(Maja squinado)

Kuva 7 Isotaskurapu

(Cancer pagurus)

Kuva 8 Kuningaskotilo

(Buccinum spp.)

Kuva 9 Miekkakala

(Xiphias gladius)









LIITE V

POHJANMERI ( 7 )

A OSA

Säilyttämisen vähimmäisviitekoot







Laji Pohjanmeri Turska (Gadus morhua) 35 cm Kolja (Melanogrammus aeglefinus) 30 cm Seiti (Pollachius virens) 35 cm Lyyraturska (Pollachius pollachius) 30 cm Kummeliturska (Merluccius merluccius) 27 cm Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) 20 cm Merianturat (Solea spp.) 24 cm Punakampela (Pleuronectes platessa) 27 cm Valkoturska (Merlangius merlangus) 27 cm Molva (Molva molva) 63 cm Tylppäpyrstömolva (Molva dypterygia) 70 cm Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) Kokonaispituus 85 mm Selkäkilven pituus 25 mm Keisarihummerin pyrstöt 46 mm Makrillit (Scomber spp.) 30 cm (4) Silli (Clupea harengus) 20 cm (4) Piikkimakrillit (Trachurus spp.) 15 cm (4) Sardelli (Engraulis encrasicolus) 12 cm tai 90 yksilöä / kg (4) Meribassi (Dicentrarchus labrax) 42 cm Sardiini (Sardina pilchardus) 11 cm (4) Hummeri (Homarus gammarus) 87 mm (selkäkilven pituus) Hämähäkkirapu (Maja squinado) 120 mm Kuningatarkampasimpukat (Chlamys spp.) 40 mm Mattosimpukka (Ruditapes decussatus) 40 mm Pikkumattosimpukka (Venerupis pullastra) 38 mm Japaninmattosimpukka (Venerupis philippinarum) 35 mm Venussimpukka (Venus verrucosa) 40 mm Fasolaarisimpukka (Callista chione) 6 cm Veitsisimpukat (Ensis spp.) 10 cm Vinohammassimpukka (Spisula solida) 25 mm Liemisimpukat (Donax spp.) 25 mm Veitsisimpukka (Pharus legumen) 65 mm Kuningaskotilo (Buccinum undatum) 45 mm Meritursas (Octopus vulgaris) 750 g Langustit (Palinurus spp.) 95 mm (selkäkilven pituus) Syvänmerenkatkarapu (Parapenaeus longirostris) 22 mm (selkäkilven pituus) Isotaskurapu (Cancer pagurus) 140 mm (1) (2) (3) Isokampasimpukka (Pecten maximus) 100 mm Turska (Gadus morhua) 30 cm Kolja (Melanogrammus aeglefinus) 27 cm Seiti (Pollachius virens) 30 cm Lyyraturska (Pollachius pollachius) — Kummeliturska (Merluccius merluccius) 30 cm Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) 25 cm Merianturat (Solea spp.) 24 cm Punakampela (Pleuronectes platessa) 27 cm Valkoturska (Merlangius merlangus) 23 cm Molva (Molva molva) — Tylppäpyrstömolva (Molva dypterygia) — Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) Kokonaispituus 105 mm Keisarihummerin pyrstöt 59 mm Selkäkilven pituus 32 mm Makrillit (Scomber spp.) 20 cm (4) Silli (Clupea harengus) 18 cm (4) Piikkimakrillit (Trachurus spp.) 15 cm (4) Hummeri (Homarus gammarus) Kokonaispituus 220 mm Selkäkilven pituus 78 mm ▼M1 Euroopanhummeri (Homarus gammarus) 90 mm (selkäkilven pituus) Ruotsin talousvyöhykkeellä ICES-alueella 3a ( 1 ) Unionin vesillä ICES-alueella 4a. ICES-alueilla 4b ja 4c sovellettava säilyttämisen vähimmäisviitekoko on 130 mm. ( 2 ) ICES-alueisiin 4b ja 4c kuuluvalla alueella, jonka rajoina ovat Englannin rannikolla piste 53°28′22″ N, 0°09′24″ E, suora linja, joka yhdistää edellä mainitun pisteen pisteeseen 53°28′22″ N, 0°22′24″ E, Yhdistyneen kuningaskunnan kuuden meripeninkulman vyöhykkeen raja sekä suora linja, joka yhdistää pisteen 51°54′06″ N, 1°30′30″ E ja Englannin rannikolla olevan pisteen 51°55′48″ N, 1°17′00″ E, sovellettava säilyttämisen vähimmäisviitekoko on 115 mm. ( 3 ) Erilaisilla merroilla pyydettyjen isotaskurapujen saaliista saa irrallisia saksia olla enintään 1 prosentti isotaskuravun kokonaissaaliin painosta. Millä tahansa muulla pyydyksellä pyydetyn isotaskuravun puretusta saaliista enintään 75 kg saa olla irrallisia saksia. ( 4 ) Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa säädetään, säilyttämisen vähimmäisviitekokoa ei sovelleta sardiiniin, sardelliin, silliin, piikkimakrilliin ja makrilliin, jos niitä kutakin on enintään 10 prosenttia aluksella pidettyjen saaliiden kokonaiselopainosta.

Säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien sardiinien, sardellien, sillien, piikkimakrillien tai makrillien prosenttiosuus lasketaan osuutena kaikkien aluksella lajittelun jälkeen olevien tai aluksesta purettavien meren eliöiden elopainosta.

Prosenttiosuus voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella. Mainittua 10 prosentin rajaa ei saa ylittää jälleenlaivauksen, aluksesta purkamisen, kuljetuksen, varastoinnin, esillä pidon tai myynnin aikana.

1. Tässä osassa meribassille (Dicentrarchus labrax) Pohjanmerellä ja euroopanhummerille (Homarus gammarus) Ruotsin talousvyöhykkeellä Skagerrakissa ja Kattegatissa (ICES-alue 3a) määritettyjä säilyttämisen vähimmäisviitekokoja sovelletaan virkistyskalastukseen.

▼B

B OSA

Silmäkoot

▼M5

1. Vedettävien pyydysten perussilmäkoot ( 8 )

1.1 Alusten on käytettävä vähintään 120 mm:n silmäkokoa, taikka vähintään 90 mm:n silmäkokoa, kun ne kalastavat Skagerrakissa ovitrooleilla, taikka vähintään 90 mm:n silmäkokoa, kun ne kalastavat Kattegatissa ovitrooleilla tai nuotilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta purkamisvelvoitteen soveltamista ( 9 ) ( 10 ).

▼B

1.2 Purkamisvelvoitetta rajoittamatta ja sen estämättä, mitä 1.1 kohdassa säädetään, alukset voivat käyttää seuraavassa lueteltuja pienempiä silmäkokoja Pohjanmerellä ja Skagerrakissa ja Kattegatissa edellyttäen, että

i) sovellettavassa taulukossa määriteltyjä edellytyksiä noudatetaan ja turskan, koljan ja seitin sivusaaliit ovat enintään 20 prosenttia kokonaissaaliista, joka ilmoitetaan kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainona; tai

ii) käytössä on muita valikoivuutta koskevia muutoksia, jotka STECF on arvioinut yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä ja jotka komissio on hyväksynyt. Näiden valikoituvuutta koskevien muutosten on tuotettava samat tai paremmat valikoivuusominaisuudet turskalle, koljalle ja seitille kuin 120 mm:n silmäkoko tuottaa.

▼M1

1.3 Taulukossa esitetyistä määrittelyistä poiketen pohjankatkaravun kalastuksessa voidaan käyttää kalapesää Skagerrakissa (ICES-alue 3a) edellyttäen, että on olemassa asianmukaiset kalastusmahdollisuudet sivusaaliskalastuksen kattamiseksi ja että pesä on

— varustettu neliösilmäisellä yläpaneelilla, jonka silmäkoko on vähintään 120 millimetriä;

— vähintään kolmen metrin pituinen; ja

— vähintään yhtä leveä kuin lajitteluristikko;

1.4 SepNepin ( 11 ) käyttö tämän asetuksen liitteen I mukaisesti vastaavana valikoivana laitteena sallitaan keisarihummerin (Nephrops norvegicus) kohdennetussa kalastuksessa.

▼B







Silmäkoko Maantieteelliset alueet Edellytykset Vähintään 100 mm (1) Pohjanmeri leveyspiirin 57° 30′N eteläpuolella Punakampelan ja merianturan kohdennettu kalastus ovitrooleilla, puomitrooleilla ja nuotilla. On asennettava vähintään 90 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko. Vähintään 80 mm (1) ICES-alueet 4b ja 4c Merianturan kohdennettu kalastus puomitroolilla. Verkon etuosan yläosaan on asennettava valikointiristikko, jonka silmäkoko on vähintään 180 mm. Valkoturskan, makrillin ja lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia, kohdennettu kalastus pohjatrooleilla. On asennettava vähintään 80 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko. Vähintään 80 mm Pohjanmeri Keisarihummerin (Nephrops norvegicus) kohdennettu kalastus. On asennettava vähintään 120 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko tai lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 mm, tai vastaava valikoiva laite. Lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus. On asennettava vähintään 80 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko. Rauskujen kohdennettu kalastus. Vähintään 80 mm ICES-alue 4c Merianturan kohdennettu kalastus ovitrooleilla. On asennettava vähintään 80 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko. Vähintään 70 mm (neliösilmä) tai 90 mm (vinoneliösilmä) Skagerrak ja Kattegat Keisarihummerin (Nephrops norvegicus) kohdennettu kalastus. On asennettava lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 mm, tai vastaava valikoiva laite. Vähintään 40 mm Koko alue Kalmarien kohdennettu kalastus (Loliginidae, Ommastrephidae). Vähintään 35 mm Skagerrak ja Kattegat Pohjankatkaravun (Pandalus borealis) kohdennettu kalastus. On asennettava lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 19 mm, tai vastaava valikoiva laite. Vähintään 32 mm Koko alue Skagerrakia ja Kattegatia lukuun ottamatta Pohjankatkaravun (Pandalus borealis) kohdennettu kalastus. On asennettava lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 19 mm, tai vastaava valikoiva laite. ▼M4 Vähintään 16 mm Koko alue Pienten pelagisten lajien, joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus. Harmaaturskan kohdennettu kalastus. Yksi seuraavista laitteista on asennettava: 1) lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 mm; 2) vapauttava pyydysosa (2), jos seuraavat edellytykset täyttyvät: i) vapauttavan pyydysosan silmäkoon on oltava enintään 70 mm, ja siinä on oltava PVC:stä tai vastaavista joustavista materiaaleista valmistettu sylinterimäinen osa; ii) jos vapauttavan pyydysosan sisäpuolelle laitteen kartiomaisen/putkimaisen osan poikki on asennettu purjemainen osa, se on valmistettava PVC:stä tai vastaavasta joustavasta materiaalista ja sen on oltava kooltaan sellainen, että se peittää enintään 75 prosenttia sen kohdan poikkileikkausalasta, johon se sijoitetaan; ja iii) vapauttavan pyydysosan kärkeen on asetettava vähintään 50 × 50 cm:n suuruinen uloskäyntiaukko. Hietakatkarapujen ja Pandalus montagui -katkarapujen kohdennettu kalastus. On asennettava erotteleva trooli tai lajitteluristikko kansallisten tai alueellisten sääntöjen mukaisesti. ▼B Pienempi kuin 16 mm Koko alue Tuulenkalan kohdennettu kalastus. ( 1 ) On kiellettyä käyttää aluksella puomitroolia, jonka silmäkoko on 32–99 mm, seuraavat pisteet yhdistävän linjan pohjoispuolella: linja alkaa Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolta pisteestä 55° pohjoista leveyttä, siitä itään pisteeseen 55° pohjoista leveyttä, 5° itäistä pituutta, sieltä pohjoiseen pisteeseen 56° pohjoista leveyttä ja siitä itään Tanskan länsirannikolla olevaan pisteeseen 56° pohjoista leveyttä. On kiellettyä käyttää puomitroolia, jonka silmäkoko on 32–119 mm, ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueella 4 linjan 56° 00′ pohjoista leveyttä pohjoispuolella. ( 2 ) ’Vapauttavalla pyydysosalla’ tarkoitetaan kartiomaista verkkolaitetta, joka täyttää seuraavat vaatimukset: 1) se kiinnitetään ennen troolinperää siten, että kartion etureuna tai pohja kiinnitetään troolin koko kehälle troolinperän tai pidennysosan eteen, 2) se kapenee kärjeksi, jossa se kiinnittyy troolin alahavakseen, 3) poistumisreikä leikataan kohtaan, jossa vapauttavan pyydysosan kärki ja troolinperä kohtaavat, 4) se mahdollistaa harmaaturskan kulkemisen lävitseen ja sen pitämisen troolinperässä, kun taas sivusaaliina saadut kalat ohjataan poistumisreiästä ulos.

2. Seisovien verkkojen ja ajoverkkojen perussilmäkoot

2.1 Alusten on käytettävä vähintään 120 mm:n silmäkokoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta purkamisvelvoitetta.

2.2 Purkamisvelvoitetta rajoittamatta ja sen estämättä, mitä 2.1 kohdassa säädetään, alukset voivat käyttää seuraavassa lueteltuja pienempiä silmäkokoja Pohjanmerellä ja Skagerrakissa ja Kattegatissa, edellyttäen että sovellettavassa taulukossa määriteltyjä edellytyksiä noudatetaan ja turskan, koljan ja seitin sivusaaliit ovat enintään 20 prosenttia kokonaissaaliista, joka ilmoitetaan kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainona.







Silmäkoko Maantieteelliset alueet Edellytykset Vähintään 100 mm Koko alue Koljan, valkoturskan, hietakampelan ja meribassin kohdennettu kalastus Vähintään 90 mm Koko alue Kampelakalojen tai lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia tai joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus Vähintään 50 mm Koko alue Pienten pelagisten lajien, joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus

C OSA

Kielto- tai rajoitusalueet

1. Kalastuskieltoalue tuulenkalan suojelemiseksi ICES-alueilla 4a ja 4b

1.1 Kielletään tuulenkalan kalastus kaikilla vedettävillä pyydyksillä, joiden perän silmäkoko on pienempi kuin 32 mm, maantieteellisellä alueella, jota rajaavat Englannin ja Skotlannin itärannikko ja joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

— Englannin itärannikko leveyspiirin 55°30′ N kohdalla

— 55° 30′ N, 01° 00′ W

— 58° 00′ N, 01° 00′ W

— 58° 00′ N, 02° 00′ W

— Skotlannin itärannikko pituuspiirin 02°00′ W kohdalla.

1.2 Kalastustoiminta tieteellisissä tutkimustarkoituksissa on sallittua alueella esiintyvän tuulenkalakannan sekä kiellon vaikutusten seuraamiseksi.

2. Kalastuskieltoalue nuorten punakampeloiden suojelemiseksi ICES-suuralueella 4.

2.1 Alukset, joiden suurin pituus on yli 8 metriä, eivät saa käyttää pohjatrooleja, puomitrooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai niiden kaltaisia vedettäviä pyydyksiä maantieteellisillä alueilla, jotka jäävät seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

a) alue, joka ulottuu 12 meripeninkulman päähän Ranskan rannikosta leveyspiirin 51°00′ N pohjoispuolella sekä Belgian ja Alankomaiden rannikosta leveyspiirin 53°00′ N eteläpuolella peruslinjoista mitattuna;

b) seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittama alue: — Tanskan länsirannikko leveyspiirin 57°00′ N kohdalla — 57°00′ N, 7°15′ E — 55°00′ N, 7°15′ E — 55°00′ N, 7°00′ E — 54°30′N, 7°00′ E — 54°30′ N, 7°30′ E — 54°00′ N, 7°30′ E — 54°00′ N, 6°00′ E — 53°50′ N, 6°00′ E — 53°50′ N, 5°00′ E — 53°30′ N, 5°00′ E — 53°30′ N, 4°15′ E — 53°00′ N, 4°15′ E — Alankomaiden rannikko leveyspiirin 53°00′ N kohdalla — alue, joka ulottuu 12 meripeninkulman päähän Tanskan länsirannikosta leveyspiiristä 57°00′ N pohjoiseen aina Hirtshalsin majakalle asti peruslinjoista mitattuna.

2.2 Seuraavat alukset saavat kalastaa 2.1 kohdassa tarkoitetulla alueella:

a) alukset, joiden koneteho ei ole yli 221 kW ja jotka pyytävät pohjatrooleilla tai ankkuroiduilla kierrenuotilla,

b) pareittain pyytävät alukset, joiden yhteinen koneteho ei ole millään hetkellä yli 221 kW ja jotka pyytävät pohjapyyntiin tarkoitetuilla paritrooleilla,

▼M2

c) alukset, joiden koneteho on yli 221 kW, saavat pyytää trooliovilla auki pidettävillä pohjatrooleilla, ja pareittain pyytävät alukset, joiden yhteinen koneteho on yli 221 kW, saavat pyytää pohjapyyntiin tarkoitetuilla paritrooleilla edellyttäen, että tällaiset alukset eivät harjoita punakampelan ja merianturan kohdennettua kalastusta ja että ne noudattavat tässä liitteessä olevassa B osassa esitettyjä asianomaisia silmäkokoja koskevia sääntöjä,

▼M7

d) alukset, joiden koneteho on yli 221 kW ja jotka pyytävät ankkuroiduilla kierrenuotilla, joita käytettäessä pyydystä vedetään aluksen ollessa ankkuroituna (ankkuroitu kierrenuotta – SDN), edellyttäen, että tällaiset alukset noudattavat tässä liitteessä olevan B osan 1.1 kohdassa säädettyjä silmäkokoja.

▼B

2.3 Kun 2.2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alukset käyttävät puomitrooleja, puomien pituus tai yhteisten puomitroolien yhteenlaskettu pituus mitattuna puomien pituuksien summana on enintään 9 metriä, tai sitä ei voida pidentää yli 9 metrin pituiseksi, paitsi jos ne käyttävät pyydystä, jonka silmäkoko on 16–31 mm. Ensisijaisesti hietakatkaravun (Crangon crangon) pyyntiä harjoittavat alukset saavat kuitenkin käyttää puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 9 metriä, jos ne käyttävät pyydystä, jonka silmäkoko on 80–99 mm, sillä edellytyksellä, että kyseisille aluksille on myönnetty ylimääräinen kalastuslupa tähän tarkoitukseen.

▼M2

2.4 Alusten, joilla on lupa kalastaa 2.1 kohdassa tarkoitetulla alueella, on oltava kunkin jäsenvaltion komissiolle toimittamassa luettelossa. Luettelossa olevien, 2.2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen alusten kokonaiskoneteho ei saa ylittää jäsenvaltioille 1 päivänä tammikuuta 1998 kuulunutta kokonaiskonetehoa. Sallituilla aluksilla on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukaisesti myönnetty kalastuslupa. Heinäkuun 1 päivästä 2021 alkaen kyseiseen luetteloon saa lisätä ainoastaan puomitroolareita, joiden suurin pituus on enintään 24 metriä.

▼B

3. Puomitroolien käyttöä 12 meripeninkulman etäisyydellä Yhdistyneen kuningaskunnan rannikosta koskevat rajoitukset

3.1 On kiellettyä käyttää aluksella puomitrooleja 12 meripeninkulman alueiden sisäpuolella Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolta aluevesiä rajoittavista perusviivoista mitattuna.

3.2 Poiketen siitä, mitä 3.1 kohdassa säädetään, kalastus puomitrooleilla määritetyllä alueella on sallittua edellyttäen, että

— alusten koneteho ei ole yli 221 kW eikä alusten suurin pituus yli 24 metriä; ja

— puomin pituus tai puomin kokonaispituus, mitattuna puomien summana, on enintään 9 metriä, tai sitä ei voida pidentää yli 9 metrin pituiseksi, paitsi jos harjoitetaan hietakatkaravun ( Crangon crangon ) kohdennettua kalastusta alle 31 mm:n vähimmäissilmäkoolla.

4. Kilohailin pyyntiä sillin suojelemiseksi ICES-alueella 4b koskevat rajoitukset

Kalastaminen kaikilla vedettävillä pyydyksillä, joiden perän silmäkoko on pienempi kuin 32 mm, ja kaikilla seisovilla verkoilla, joiden perän silmäkoko on pienempi kuin 30 mm, on kiellettyä maantieteellisillä alueilla, jotka jäävät seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle, seuraavilla ajanjaksoilla:

— tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään ICES-tilastoruudussa 39E8. Tässä asetuksessa tarkoitetaan ICES-tilastoruudulla aluetta, joka rajoittuu linjaan, joka kulkee Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolta suoraan itään leveyspiiriä 55°00′ N pisteeseen 1°00′ W, siitä suoraan pohjoiseen pisteeseen 55°30′ N ja siitä suoraan länteen Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolle;

— tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään Moray Firthin sisäisillä, pituuspiirin 3°30′ W länsipuolella sijaitsevilla vesillä ja Firth of Forthin sisäisillä, pituuspiirin 3°00′ W länsipuolella sijaitsevilla vesillä;

— heinäkuun 1 päivästä lokakuun 31 päivään seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella: — Tanskan länsirannikko leveyspiirin 55°30′ N kohdalla — leveyspiiri 55°30′ N, pituuspiiri 7°00′ E — leveyspiiri 57°00′ N, pituuspiiri 7°00′ E — Tanskan länsirannikko leveyspiirin 57°00′ N kohdalla.

▼M2

Poiketen siitä, mitä ensimmäisen alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa säädetään, kyseistä luetelmakohtaa ei sovelleta ennen 31 päivää joulukuuta 2023 seuraavilla pyydyksillä harjoitettavaan kalastukseen:

a) vedettävät pyydykset, joiden silmäkoko on pienempi kuin 32 mm;

b) kurenuotat; tai

c) verkot, pussiverkot, riimuverkot ja ajoverkot, joiden silmäkoko on pienempi kuin 30 mm.

Jäsenvaltioiden, joilla on välitön kalastuksenhoitoetu, on toimitettava komissiolle viimeistään 15 päivänä joulukuuta 2023 poikkeusta tukevat seurantatiedot.

▼B

5. Erityiset säännökset, jotka koskevat Skagerrakia ja Kattegatia ICES-alueella 3a

5.1 Puomitroolin käyttö Kattegatissa on kiellettyä.

5.2 Unionin alusten on kiellettyä kalastaa, pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, varastoida, myydä sekä pitää esillä tai tarjota myyntiin lohta ja meritaimenta.

5.3 On kiellettyä käyttää vedettäviä pyydyksiä, joiden perän silmäkoko on pienempi kuin 32 mm, 1 päivästä heinäkuuta 15 päivään syyskuuta Skagerrakissa ja Kattegatissa perusviivoista kolmen meripeninkulman päähän ulottuvilla vesillä, jollei harjoiteta pohjankatkaravun (Pandalus borealis) kohdennettua kalastusta. Syöttinä käytettäväksi tarkoitettujen kivinilkan (Zoarces viviparus), tokkojen (Gobiidae) tai simpun (Cottus spp.) kohdennetussa kalastuksessa voidaan käyttää silmäkooltaan mitä tahansa verkkoja.

6. Seisovien verkkojen käyttö ICES-alueilla 3a ja 4a

6.1 Tämän asetuksen 9 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti ja poiketen siitä, mitä tässä liitteessä olevan B osan 2 kohdassa säädetään, seuraavia pyydyksiä on sallittua käyttää vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä:

— kummeliturskan kohdennetussa kalastuksessa käytetyt ankkuroitavat verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 mm ja jotka ovat enintään 100 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 25 km alusta kohti ja vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia;

— merikrotin kohdennetussa kalastuksessa käytetyt pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 250 mm ja jotka ovat enintään 15 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 100 km ja vedessäoloaika on enintään 72 tuntia.

6.2 Kielletään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/2336 ( 12 ) liitteessä I lueteltujen syvänmeren haiden kohdennettu kalastus vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä. Tahattomasti saaliiksi saadut syvänmeren hait, joiden kalastus on tässä asetuksessa ja muussa unionin lainsäädännössä luokiteltu kielletyksi, on kirjattava ja siinä määrin kuin se on mahdollista, vapautettava heti vahingoittumattomina. Ne syvänmeren hait, joihin sovelletaan saalisrajoituksia, pidetään aluksella. Tällaiset saaliit on purettava ja luettava kiintiöihin. Jos kyseisen jäsenvaltion käytettävissä ei ole lainkaan tai riittävästi kiintiötä, komissio voi turvautua asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 5 kohtaan. Jos jäsenvaltion alusten tahattomasti saaliiksi saamien syvänmeren haiden saaliit ylittävät 10 tonnia, kyseiset alukset eivät enää saa hyödyntää 6.1 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia.

▼M1

7. Euroopanhummeria koskevat toimenpiteet ICES-alueella 3a

7.1 Euroopanhummeria (Homarus gammarus) saa kalastaa Ruotsin talousvyöhykkeellä ICES-alueella 3a ainoastaan hummerimerroilla.

Hummerimerroissa on oltava vähintään kaksi pyöreää pakoaukkoa, joiden läpimitta on vähintään 60 mm ja jotka sijaitsevat hummerimerran kunkin osaston alaosassa. Muilla pyydyksillä vahingossa pyydettyä hummeria ei saa vahingoittaa, ja se on päästettävä heti takaisin mereen.

7.2 Euroopanhummeria (Homarus gammarus) ei saa kalastaa, pitää aluksella, jälleenlaivata eikä purkaa aluksesta Ruotsin talousvyöhykkellä ICES-alueella 3a

a) kaupallisessa kalastuksessa 1 päivän tammikuuta ja 20 päivän syyskuuta jälkeisen ensimmäisen maanantain välisenä aikana

b) virkistyskalastuksessa 1 päivän joulukuuta ja 20 päivän syyskuuta jälkeisen ensimmäisen maanantain välisenä aikana.

Muilla pyydyksillä vahingossa pyydettyä hummeria ei saa vahingoittaa, ja se on päästettävä heti takaisin mereen.

▼B

D OSA

Sähköpulssitroolien käyttö ICES-alueilla 4b ja 4c

1. Kalastaminen sähköpulssitrooleilla kielletään kaikilla unionin vesillä 1 päivästä heinäkuuta 2021 alkaen.

2. Kalastaminen sähköpulssitrooleilla sallitaan vielä 30 päivänä kesäkuuta 2021 päättyvän siirtymäkauden ajan ICES-alueilla 4b ja 4c tässä osassa asetetuin edellytyksin sekä tämän asetuksen 24 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti määritellyin edellytyksin, jotka koskevat käytetyn pulssin ominaispiirteitä ja valvonta- ja seurantatoimenpiteitä, seuraavat WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitatut koordinaatit yhdistävän loksodromin eteläpuolella:

— Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla oleva piste leveyspiirin 55° N kohdalla

— itään pisteeseen leveyspiirin 55° N ja pituuspiirin 5° E kohdalla

— pohjoiseen pisteeseen leveyspiirin 56° N kohdalla

— itään pisteeseen Tanskan länsirannikolla leveyspiirin 56° N kohdalla.

Tällöin sovelletaan seuraavia ehtoja:

a) enintään 5 prosenttia jäsenvaltion puomitroolarilaivastosta käyttää sähköpulssitroolia;

b) kunkin puomitroolin kilowatteina ilmaistu sähköteho on enintään yhtä suuri kuin puomin pituus metreinä kerrottuna 1,25:llä;

c) elektrodien välinen tehollinen jännite on enintään 15 V;

d) alus on varustettu automaattisella atk-järjestelmällä, joka kirjaa puomia kohden käytetyn enimmäistehon ja elektrodien välisen tehollisjännitteen vähintään viimeisten sadan troolin vedon osalta. Ainoastaan valtuutetulla henkilöstöllä on mahdollisuus muuttaa tämän automaattisen atk-järjestelmän tietoja;

e) yhden tai useamman pelotusketjun käyttö pohjaketjun edessä on kiellettyä.

3. Aluksille ei tänä aikana myönnetä uusia lupia.

4. Jäsenvaltiot voivat 30 päivään kesäkuuta 2021 saakka niiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä enintään 12 meripeninkulman sisällä niiden perusviivoista toteuttaa syrjimättömiä toimenpiteitä, joilla sähköpulssitroolien käyttöä rajoitetaan tai se kielletään. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja asianomaisille jäsenvaltioille tämän kohdan nojalla käyttöön otetuista toimenpiteistä.

5. Sähköpulssitroolia käyttävän aluksen päällikön on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1004 ( 13 ) 12 artiklan mukaisesti otettava alukselle rannikkojäsenvaltion tarkkailija kalastustoimien ajaksi, jos rannikkojäsenvaltio pyytää sitä lippujäsenvaltiolta.









LIITE VI

LUOTEISET VEDET

A OSA







Säilyttämisen vähimmäisviitekoot Laji Koko alue Turska (Gadus morhua) 35 cm Kolja (Melanogrammus aeglefinus) 30 cm Seiti (Pollachius virens) 35 cm Lyyraturska (Pollachius pollachius) 30 cm Kummeliturska (Merluccius merluccius) 27 cm Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) 20 cm Merianturat (Solea spp.) 24 cm Punakampela (Pleuronectes platessa) 27 cm Valkoturska (Merlangius merlangus) 27 cm Molva (Molva molva) 63 cm Tylppäpyrstömolva (Molva dypterygia) 70 cm Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) Keisarihummerin pyrstöt Kokonaispituus 85 mm Selkäkilven pituus 25 mm (1) 46 mm (2) Makrillit (Scomber spp.) 20 cm (6) Silli (Clupea harengus) 20 cm (6) Piikkimakrillit (Trachurus spp.) 15 cm (6) Sardelli (Engraulis encrasicolus) 12 cm tai 90 yksilöä kiloa kohti (6) Meribassi (Dicentrarchus labrax) 42 cm Sardiini (Sardina pilchardus) 11 cm (6) Pilkkupagelli (Pagellus bogaraveo) 33 cm Hummeri (Homarus gammarus) 87 mm Hämähäkkirapu (Maja squinado) 120 mm Kuningatarkampasimpukat (Chlamys spp.) 40 mm Mattosimpukka (Ruditapes decussatus) 40 mm Pikkumattosimpukka (Venerupis pullastra) 38 mm Japaninmattosimpukka (Venerupis philippinarum) 35 mm Venussimpukka (Venus verrucosa) 40 mm Fasolaarisimpukka (Callista chione) 6 cm Veitsisimpukat (Ensis spp.) 10 cm Vinohammassimpukka (Spisula solida) 25 mm Liemisimpukat (Donax spp.) 25 mm Veitsisimpukka (Pharus legumen) 65 mm Kuningaskotilo (Buccinum undatum) 45 mm Meritursas (Octopus vulgaris) 750 g Langustit (Palinurus spp.) 95 mm Syvänmerenkatkarapu (Parapenaeus longirostris) 22 mm (selkäkilven pituus) Isotaskurapu (Cancer pagurus) 140 mm (3) (4) Isokampasimpukka (Pecten maximus) 100 mm (5) ( 1 ) ICES-alueilla 6a ja 7a sovellettava säilyttämisen vähimmäisviitekoko: kokonaispituus 70 mm ja selkäkilven pituus 20 mm. ( 2 ) ICES-alueilla 6a ja 7a sovellettava säilyttämisen vähimmäisviitekoko on 37 mm. ( 3 ) Unionin vesillä ICES-suuralueilla 5, 6 (etelään leveyspiiristä 56° N) ja 7, paitsi ICES-alueilla 7d, 7e ja 7f, sovellettava säilyttämisen vähimmäisviitekoko on 130 mm. ( 4 ) Erilaisilla merroilla pyydettyjen isotaskurapujen saaliista saa irrallisia saksia olla enintään 1 prosentti isotaskuravun kokonaissaaliin painosta. Millä tahansa muulla pyydyksellä pyydetyn isotaskuravun puretusta saaliista enintään 75 kg saa olla irrallisia saksia. ( 5 ) ICES-alueella 7a leveyspiirin 52°30′ N pohjoispuolella ja ICES-alueella 7d sovellettava säilyttämisen vähimmäisviitekoko on 110 mm. ►M3 ( 6 ) Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa säädetään, säilyttämisen vähimmäisviitekokoa ei sovelleta sardiiniin, sardelliin, silliin, piikkimakrilliin eikä makrilliin, jos niitä kutakin on enintään 10 prosenttia aluksella pidettyjen saaliiden kokonaiselopainosta.

Säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien sardiinien, sardellien, sillien, piikkimakrillien tai makrillien prosenttiosuus lasketaan osuutena kaikkien aluksella lajittelun jälkeen olevien tai aluksesta purettavien meren eliöiden elopainosta.

Prosenttiosuus voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella. Mainittua 10 prosentin rajaa ei saa ylittää jälleenlaivauksen, aluksesta purkamisen, kuljetuksen, varastoinnin, esillä pidon tai myynnin aikana. ◄

▼M3 —————

▼M3

1. Tässä osassa tuskalle (Gadus morhua) koljalle