1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI 98/18/EY,
annettu 17 päivänä maaliskuuta 1998,
matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä
(EYVL L 144, 15.5.1998, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/84/EY, annettu 5
päivänä marraskuuta 2002L 324 53 29.11.2002
►M2 Komission direktiivi 2002/25/EY 5. maaliskuuta 2002 L 98 1 15.4.2002
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI 98/18/EY,
annettu 17 päivänä maaliskuuta 1998,
matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti
sen 84 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menet-
telyä (3),
sekä katsoo, että
1) yhteisessä liikennepolitiikassa on toteutettava lisätoimenpiteitä
meriliikenteen turvallisuuden parantamiseksi,
2) yhteisö on syvästi huolissaan viimeaikaisista, valtaviin ihmishen-kien menetyksiin johtaneista matkustaja-aluksille sattuneistamerionnettomuuksista; matkustaja-alusten ja suurnopeusmatkus-taja-alusten käyttäjillä on kaikkialla yhteisössä oikeus edellyttääalukselta asianmukaista ja luotettavaa turvallisuustasoa,
3) työvälineet ja henkilösuojaimet eivät kuulu tämän direktiivinsoveltamisalaan, koska toimenpiteistä työntekijöiden turvalli-suuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12
päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/
ETY (
4) säännöksiä ja sen asiaa koskevien erityisdirektiivien
asiaa koskevia säännöksiä voidaan soveltaa tällaisten välineidenja suojainten käyttöön kotimaanmatkoilla liikennöivillä matkus-taja-aluksilla,
4) jäsenvaltioiden välisten matkustajameriliikennepalvelujen tarjoa-minen on jo vapautettu asetuksella (ETY) N:o 4055/86 (
5);
palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltaminen meri-liikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi), josta
säädettiin asetuksella (ETY) N:o 3577/92 (
6), saatetaan
päätökseen kaikkialla yhteisössä lähivuosina,
5) korkean turvallisuustason saavuttamiseksi ja kaupan esteiden
poistamiseksi on kotimaanliikenteessä toimiville matkustaja-
aluksille laadittava yhdenmukaiset turvallisuusmääräykset asian-mukaisella tasolla; kansainvälisessä liikenteessä toimivienalusten turvallisuusmääräyksiä kehitetään Kansainvälisen meren-kulkujärjestön (IMO) piirissä; tähän direktiiviin sisältyy
menettelyjä, joilla pyydetään IMOa ryhtymään toimenpiteisiin
kansainvälistä liikennettä koskevien määräysten saattamiseksisamalle tasolle tämän direktiivin määräysten kanssa,
6) kuten komissio yhteistä meriturvallisuuspolitiikkaa koskevassatiedonannossaan ehdotti, neuvosto yhteisestä meriturvauisuuspo-litiikasta 8 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa päätöslausel-massa (
7), ja Euroopan parlamentti muun muassa
meriturvallisuudesta 27 päivänä lokakuuta 1994 annetussapäätöslauselmassa (
8) kehottivat komissiota esittämään mahdolli-1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 2
(1) EYVL C 238, 16.8.1996, s. 1.
(2) EYVL C 212, 22.7.1996, s. 21.
(3) Euroopan parlamentin lausunto annettu 5. syyskuuta 1996 (EYVL C 277,
23.9.1996, s. 19), neuvoston yhteinen kanta vahvistettu 17. kesäkuuta 1997
(EYVL C 293, 26.9.1997, s. 1) ja Euroopan parlamentin päätös tehty 6.
marraskuuta 1997 (EYVL C 358, 24.11.1997, s. 27).
(4) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.
(5) EYVL L 378, 31.12.1986, s. 1.
(6) EYVL L 364, 12.12.1992, s. 7.
(7) EYVL C 271, 7.10.1993, s. 1.
(8) EYVL C 323, 21.11.1994, s. 176.
▼B
simman pian kotimaanmatkoilla liikennöivien matkustaja-alusten
turvallisuussääntöjä koskevia virallisia ehdotuksia,
7) ottaen erityisesti huomioon matkustajameriliikenteen sisämarkki-naulottuvuuden toiminta yhteisön tasolla on ainoa mahdollinenkeino saavuttaa alusten yhtenäinen turvallisuustaso kaikkiallayhteisössä,
8) suhteellisuusperiaatteen huomioon ottaen neuvoston direktiivi on
asianmukainen oikeudellinen säädös, koska sillä luodaan puitteet
turvallisuusmääräysten yhtenäiselle ja velvoittavalle soveltami-selle jäsenvaltioissa, mutta annetaan jokaiselle jäsenvaltiolleoikeus päättää sen sisäiseen järjestelmään parhaiten soveltuvistatäytäntöönpanovälineistä,
9) turvallisuuden parantamiseksi ja kilpailun vääristymisen
välttämiseksi yhteisiä turvallisuusvaatimuksia olisi sovellettava
yhteisössä kotimaanmatkoilla liikennöiviin matkustaja-aluksiinja suurnopeusmatkustaja-aluksiin riippumatta siitä, minkä lipunalla ne purjehtivat; on kuitenkin tarpeen jättää soveltamisalanulkopuolelle jotkut aluskategoriat, joille tämän direktiivin
säännöt eivät sovellu teknisesti tai ovat taloudellisesti mahdot-
tomia toteuttaa,
10) matkustaja-alukset olisi jaettava eri luokkiin niiden merialueidenlaajuuden ja olosuhteiden mukaan, joilla ne liikennöivät; suurno-peusmatkustaja-alukset olisi luokiteltava IMOn laatimansuurnopeusalussäännöstön määräysten mukaisesti,
11) ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1974 tehdynkansainvälisillä matkoilla liikennöiviä matkustaja-aluksia jasuurnopeusmatkustaja-aluksia koskevia kansainvälisesti hyväk-syttyjä määräyksiä sisältävän yleissopimuksen, sellaisena kuinse on muutettuna, olisi oltava turvallisuusmääräysten pääasial-
linen viitekehys, kuten myös IMOn asiaa koskevien
päätöslauselmien ja muiden tätä yleissopimusta täydentävien jatulkitsevien toimenpiteiden,
12) sekä uusien että olemassa olevien matkustaja-alusten eri luokatedellyttävät erilaista lähestymistapaa sellaisten turvallisuusvaati-
musten asettamiseksi, jotka takaavat yhtäläisen turvallisuustason
ottaen huomioon näiden eri luokkien erityistarpeet ja rajoitukset;uusilla ja olemassa olevilla aluksilla noudatettavien turvallisuus-vaatimusten välille on aiheellista tehdä ero, sillä uusia aluksiakoskevien sääntöjen soveltaminen myös olemassa oleviin aluk-siin edellyttäisi niin laajoja rakenteellisia muutoksia, että
aluksista tulisi taloudellisesti elinkelvottomia,
13) niiden taloudellisten ja teknisten vaikutusten vuoksi, joita
olemassa olevien alusten parantamisella tämän direktiivinmääräyksiä vastaaviksi on, tietyt siirtymäkaudet ovat perustel-tuja; kun otetaan huomioon Kreikan saarten suuri lukumäärä,
tarve ylläpitää tiiviitä meriyhteyksiä niiden välillä sekä ne
vakavat seuraukset, joita tälle liikenteelle ja siihen liittyvilletyöpaikoille aiheutuisi siitä, että vaatimuksia merkittävistä para-nnuksista sovellettaisiin välittömästi 1. lokakuuta 2000 yli 27vuotta palvelleisiin aluksiin, on tarpeen säätää poikkeuksia
näistä vaatimuksista yksinomaan Kreikan satamien välillä liiken-
nöivien alusten osalta, jotka lopettavat liikennöinnin kaikillakotimaanmatkoilla yhteisössä viimeistään 35 vuotta palveltuaan,
14) ottaen huomioon huomattavat erot suurnopeusalusten suunnitte-lussa, rakentamisessa ja käytössä perinteisiin matkustaja-aluksiinverrattuna, tällaisilta suurnopeusaluksilta olisi vaadittava
erityissääntöjen noudattamista,
15) laivavarusteista 20 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston
direktiivin 96/98/EY (1) säännösten mukaisille aluksissa oleville
laivavarusteille ei tarvitse tehdä lisätestejä, koska näitä varusteitakoskevat jo kyseisen direktiivin vaatimukset ja menettelyt,1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 3
(1) EYVL L 46, 17.2.1997, s. 25.
▼B
16) jotta varmistetaan tämän direktiivin soveltaminen kaikilta osin,
jäsenvaltioiden olisi luotava seuraamusjärjestelmä tämän direk-
tiivin nojalla annettujen kansallisten määräysten rikkomisenvaralta, ja ne voivat valvoa, että noudatetaan tämän direktiivinsäännöksiä, jotka perustuvat alusturvallisuutta, saastumisenehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koske-vien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia
käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä
purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) 19päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY (
1) säännöksiin,
17) jäsenvaltiot voivat asettaa lisäturvallisuusvaatimuksia, jos neovat perusteltavissa paikallisilla olosuhteilla, sallia vastaavienturvallisuusmääräysten soveltamisen, myöntää vapautuksiatämän direktiivin säännöksistä tietyissä liikennöintiolosuhteissa
tai määrätä suojatoimenpiteitä poikkeuksellisen vaarallisissa
olosuhteissa edellyttäen, että tämä hyväksytään komiteamenette-lyllä,
18) on tarpeen, että jäsenvaltioiden edustajista muodostuva komiteaavustaa komissiota tämän direktiivin tehokkaassa soveltamisessa;vaarallisia tai ympäristöä pilaavia aineita kuljettavia aluksiakoskevista vähimmäisvaatimuksista niiden ollessa matkalla
yhteisön merisatamiin tai poistuessa sieltä 13 päivänä syyskuuta
1993 annetun neuvoston direktiivin 93/75/ETY (
2) 12 artiklalla
perustettu komitea voi hoitaa tämän tehtävän,
19) tämä komitea voi mukauttaa joitakin tämän direktiivinsäännöksiä ja liitettä I kansainvälisellä tasolla tapahtuneen kehi-tyksen ja etenkin kansainvälisiin yleissopimuksiin tehtyjenmuutosten huomioon ottamiseksi, ja
20) tämän direktiivin tehokkaan täytäntöönpanon ja voimaansaatta-misen valvomiseksi on suoritettava uusien ja olemassa olevienmatkustaja-alusten katsastukset; lippuvaltion hallinnon on itse
tai sen puolesta on annettava todistuskirjat tämän direktiivin
vaatimusten mukaisuudesta,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tarkoitus
Tämän direktiivin tarkoituksena on saavuttaa ihmishengen ja omai-
suuden turvallisuuden sekä ympäristösuojelun yhdenmukainen tasouusilla ja olemassa olevilla matkustaja-aluksilla ja suurnopeusmatkus-taja-aluksilla näiden kategorioiden alusten liikennöidessäkotimaanmatkoilla, ja luoda menettelyt kansainvälisellä tasolla
käytäville neuvotteluille, joilla pyritään yhdenmukaistamaan kansainvä-
lisillä matkoilla liikennöiviä matkustaja-aluksia koskevat säännöt.
2 artikla
Määritelmät
Tässä direktiivissä ja sen liitteissä tarkoitetaan:
a) ”kansainvälisillä yleissopimuksilla” vuoden 1974 Kansainvälistä
yleissopimusta ihmishengen turvallisuudesta merellä (vuoden 1974
SOLAS-yleissopimus) ja vuoden 1966 Kansainvälistä lastiviivay-leissopimusta sekä näiden yleissopimusten pöytäkirjoja jamuutoksia, sellaisina kuin ne kulloinkin ovat voimassa,
b) ”vahingoittumattoman aluksen vakavuussäännöstöllä” ”säännöstöä
vahingoittumattoman aluksen vakavuudesta kaikissa IMO:n asiakir-1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 4
(1) EYVL L 157, 7.7.1995, s. 1.
(2) EYVL L 247, 5.10.1993, s. 19.▼M1
▼M1
jojen kattamissa aluslajeissa”, joka sisältyi 4 päivänä marraskuuta
1993 annettuun IMO.n yleiskokouksen päätöslauselmaanA.749(18), sellaisena kuin se kulloinkin on voimassa,
c) ”suurnopeusalussäännöstöllä” ”suurnopeusalusten kansainvälistä
turvallisuussäännöstöä”, joka sisältyi IMO.n meriturvallisuuskomi-tean 20 päivänä toukokuuta 1994 antamaan päätöslauselmaanMSC 36 (63), sellaisena kuin se kulloinkin on voimassa,
d) ”GMDSS:llä” maailmanlaajuista merenkulun hätä- ja turvalli-
suusjärjestelmää, sellaisena kuin se esitetään vuoden 1974SOLAS-yleissopimuksen IV luvussa, sellaisena kuin se kulloinkinon voimassa,
e) ”matkustaja-aluksella” alusta, joka kuljettaa enemmän kuin kaksi-
toista matkustajaa,
f) ”suurnopeusmatkustaja-aluksella” vuoden 1974 SOLAS-yleissopi-
muksen, sellaisena kuin se kulloinkin on voimassa, X/1 säännössä
määriteltyä suurnopeusalusta, joka kuljettaa enemmän kuin kaksi-toista matkustajaa; suurnopeusmatkustaja-aluksena ei pidetäkotimaanmatkoja merialueilla liikennöiviä B-, C- tai D-luokanmatkustaja-aluksia, kun:
— niiden suunnitteluvesiviivaa vastaava uppoama on alle 500 m
3,
ja
— niiden maksiminopeus, sellaisena kuin se on määriteltynä suur-
nopeusalussäännöstön 1.4.30 kohdassa, on pienempi kuin 20solmua,
g) ’uudella aluksella’ alusta, jonka köli on laskettu tai joka on vastaa-
vassa rakennusvaiheessa 14 artiklan 1 kohdassa säädettynä päivänätai sen jälkeen. Vastaavalla rakennusvaiheella tarkoitetaan vaihetta,jolloin:
i) määrätyksi alukseksi tunnistettava rakentaminen alkaa, ja
ii) kyseisen aluksen kokoaminen on aloitettu, ja se käsittää
vähintään 50 tonnia tai yhden prosentin kaikkien rakennusai-
neiden arvioidusta kokonaismäärästä, pienemmän luvun
mukaisesti,
h) ”olemassa olevalla aluksella” alusta, joka ei ole uusi alus,
i) ”matkustajalla” jokaista muuta henkilöä kuin:
i) aluksen päällikköä ja laivaväkeen kuuluvia tai muita missä
ominaisuudessa tahansa alukseen toimeen otettuja tai siinäaluksen lukuun työskenteleviä henkilöitä, ja
ii) alle vuoden ikäisiä lapsia,
j) ”aluksen pituudella”, jollei erikseen toisin säädetä, 96:ta prosenttia
kokonaispituudesta vesiviivalla, joka on 85 prosentin korkeudella
pienimmästä mallisivukorkeudesta, mitattuna kölin yläpinnasta, taipituutta keularangan etureunasta peräsinvarren keskiöön samallavesiviivalla, jos tämä pituus on suurempi. Aluksissa, joiden kölion suunniteltu kaltevaksi, on vesiviivan, jolla tämä pituus mitataan,oltava suunnitellun vesiviivan suuntainen,
k) ”keulan korkeudella” vuoden 1966 Kansainvälisen lastiviivayleisso-
pimuksen 39 säännön määritelmän mukaisesti keulapystysuorankohdalla mitattua pystysuoraa etäisyyttä määrättyä kesävaralaitaaja suunniteltua viippausta vastaavasta vesiviivasta säälle alttiinkannen yläpintaan aluksen sivussa,
l) ”täyskannellisella aluksella” alusta, joka on varustettu yli koko
aluksen ulottuvalla, sään ja meren vaikutuksille alttiina olevallakannella, jossa on pysyvät laitteet sen säälle alttiiden osien kaikkienaukkojen sulkemiseksi ja jonka alla kaikki aluksen laidoilla olevat
aukot on varustettu pysyvillä, vähintään säätiiviillä sulkemislait-
teilla.
Koko kansi voi olla vesitiivis kansi tai vastaava rakenne, joka
koostuu sellaisesta ei-vesitiiviistä kannesta, joka kattaa kokonaisuu-dessaan sellainen säätiivis rakenne, joka on riittävän vahva1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 5
▼B
▼M1
▼B
▼B
ylläpitämään säätiiviyttä ja joka on varustettu säätiiviillä sulkemi-
slaitteilla,
m) ”kansainvälisellä matkalla” merimatkaa jäsenvaltion satamasta
tämän jäsenvaltion ulkopuolella olevaan satamaan tai päinvastoin,
n) ”kotimaanmatkalla” matkaa merialueilla jäsenvaltion satamasta
tämän jäsenvaltion samaan tai toiseen satamaan,
o) ”merialueella” 4 artiklan 2 kohdan säännöksen nojalla vahvistettua
aluetta.
Radioliikennettä koskevia määräyksiä sovellettaessa merialueiden
määritelmät ovat kuitenkin vuoden 1974 Solas-yleissopimuksen IV
luvun 2 säännössä olevat määritelmät,
p) ”satama-alueella” jäsenvaltioiden määrittelemää aluetta, joka ei ole
merialue ja joka ulottuu sellaisiin kauimmaisiin pysyviin satamara-kenteisiin, jotka muodostavat satamajärjestelmän olennaisen osan,tai luonnollisten maantieteellisten muodostelmien rajaamiin joki-
suistoihin tai samanlaisiin suojaisiin alueisiin,
q) ”suojapaikalla” mitä tahansa luonnollisesti tai keinotekoisesti
suojattua aluetta, jota alus voi käyttää turvapaikkana sen turvalli-suuden todennäköisesti vaarantavissa olosuhteissa,
r) ”lippuvaltion hallinnolla” sen jäsenvaltion toimivaltaisia virano-
maisia, jonka lipun alla aluksella on oikeus purjehtia,
s) ”isäntävaltiolla” jäsenvaltiota, jonka satamaan (satamiin) tai sata-
masta (satamista) muun kuin kyseisen jäsenvaltion lipun allapurjehtiva alus liikennöi kotimaanmatkoilla,
t) ”hyväksytyllä laitoksella” laitosta, joka on hyväksytty alusten
tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä meren-
kulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä
säännöistä ja standardeista 22 päivänä marraskuuta 1994 annetunneuvoston direktiivin 94/57/EY (
1) 4 artiklan mukaisesti,
u) ”meripeninkulmalla” 1 852:ta metriä,v) ”merkitsevällä aallonkorkeudella” tiettynä ajanjaksona rekisteröi-
tyjen aaltojen korkeimman kolmannesosan keskimääräistä
korkeutta.
3 artikla
Soveltamisala
1. Tätä direktiiviä sovelletaan:
a) uusiin matkustaja-aluksiin,
b) olemassa oleviin matkustaja-aluksiin, joiden pituus on 24 metriä tai
enemmän,
c) suurnopeusmatkustaja-aluksiin,
kotimaanmatkoilla riippumatta siitä, minkä lipun alla ne purjehtivat.
Kunkin jäsenvaltion on isäntävaltion ominaisuudessa varmistettava, että
matkustaja-alukset ja suurnopeusmatkustaja-alukset, jotka purjehtivat
muun valtion kuin jäsenvaltion lipun alla, noudattavat tämän direktiivinvaatimuksia kaikilta osin, ennen kuin ne voivat liikennöidä kotimaan-matkoilla kyseisessä jäsenvaltiossa.
2. Tätä direktiiviä ei sovelleta:
a) matkustaja-aluksiin, jotka ovat:
— sota- ja joukkojenkuljetusaluksia,
— aluksia, jotka eivät kulje konevoimalla,
— muusta kuin teräksestä tai samanarvoisesta aineesta rakennettuja
aluksia ja aluksia, joihin ei sovelleta suurnopeusaluksia1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 6
(1) EYVL L 319, 12.12.1994, s. 20, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna komission direktiivillä 97/58/EY (EYVL L 274, 7.10.1997, s. 8).
▼B
(päätöslauselma MSC 36 (63)) tai dynaamisesti kannateltuja
aluksia (päätöslauselma A.373 (X)) koskevia määräyksiä,
— alkeellista rakennetta olevia puualuksia,
— alkuperäisiä historiallisia matkustaja-aluksia ja niiden yksittäisiä
kaksoiskappaleita, jotka on suunniteltu ennen vuotta 1965 jarakennettu pääosin alkuperäisistä rakennusaineista,
— huvialuksia, jollei niillä ole miehistöä ja jollei niillä kuljeteta yli
kahtatoista matkustajaa kaupallisessa tarkoituksessa, ja
— ainoastaan satama-alueilla liikennöiviä aluksia,
b) suurnopeusmatkustaja-aluksiin, jotka ovat:
— sota- ja joukkojenkuljetusaluksia,
— huvialuksia, jollei niillä ole miehistöä ja jollei niillä kuljeteta yli
kahtatoista matkustajaa kaupallisessa tarkoituksessa, ja
— ainoastaan satama-alueilla liikennöiviä aluksia.
4 artikla
Matkustaja-alusten luokat
1. Matkustaja-alukset jaetaan seuraaviin luokkiin sen merialueen
mukaisesti, jolla ne liikennöivät:
”A-luokka” tarkoittaa kotimaanmatkoilla, ei kuitenkaan B-, C- ja D-
luokkien alueella tapahtuvilla matkoilla, liikennöiväämatkustaja-alusta.
”B-luokka” tarkoittaa matkustaja-alusta, joka liikennöi kotimaanmat-
koilla, joilla aluksen suurin etäisyys ei missään vaiheessa
ole suurempi kuin 20 meripeninkulmaa rantaviivasta,jossa haaksirikkoutuneet pääsevät maihin, keskimää-räisen vuoroveden korkeuden mukaisesti laskettuna.
”C-luokka” tarkoittaa matkustaja-alusta, joka liikennöi kotimaanmat-
koilla sellaisilla merialueilla, joilla 2,5 metriä ylittävän
merkitsevän aallonkorkeuden todennäköisyys on
pienempi kuin 10 prosenttia yhden vuoden aikanaympärivuotisessa liikennöinnissä, tai tiettynä rajoitettunavuodenaikana yksinomaan kyseisenä vuodenaikanatapahtuvassa liikennöinnissä (esimerkiksi kesäaikana),jolloin aluksen etäisyys ei missään vaiheessa ole suur-
empi kuin 15 meripeninkulmaa suojapaikasta eikä
suurempi kuin 5 meripeninkulmaa rantaviivasta, jossahaaksirikkoutuneet pääsevät maihin, keskimääräisenvuoroveden korkeuden mukaisesti laskettuna.
”D-luokka” tarkoittaa matkustaja-alusta, joka liikennöi kotimaanmat-
koilla sellaisilla merialueilla, joilla 1,5 metriä ylittävän
merkitsevän aallonkorkeuden todennäköisyys on
pienempi kuin 10 prosenttia yhden vuoden aikanaympärivuotisessa toiminnassa, tai tiettynä rajoitettunavuodenaikana yksinomaan kyseisenä vuodenaikanatapahtuvassa liikennöinnissä (esimerkiksi kesäaikana),jolloin aluksen etäisyys ei missään vaiheessa ole suur-
empi kuin 6 meripeninkulmaa suojapaikasta eikä
suurempi kuin 3 meripeninkulmaa rantaviivasta, jossahaaksirikkoutuneet pääsevät maihin, keskimääräisenvuoroveden korkeuden mukaisesti laskettuna.
2. Luettelo merialueista laaditaan ja pidetään ajan tasalla jäsenval-
tioiden ilmoitusten perusteella 9 artiklassa säädetyn menettelynmukaisesti. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava viimeistään kuusi kuukautta
ennen tämän direktiivin 14 artiklan 1 kohdassa mainittua täytäntöönpa-
nopäivää lainkäyttövaltaansa kuuluvat merialueet ja rajattavavyöhykkeet eri alusluokkien ympärivuotiseen ja soveltuvin osin rajoi-tettuun määräaikaiseen liikennöintiin, noudattaen 1 kohdassa luokillesäädettyjä perusteita. Luettelo julkaistaan Euroopan yhteisöjen viralli-
sessa lehdessä .1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 7
▼B
3. Suurnopeusmatkustaja-aluksiin on sovellettava suurnopeusa-
lussäännöstön 1 luvun 1.4.10 ja 1.4.11 kohdassa määriteltyjäkategorioita.
5 artikla
Soveltaminen
1. Sekä uusien että olemassa olevien matkustaja-alusten ja suurno-
peusmatkustaja-alusten on oltava tässä direktiivissä säädettyjensoveltuvien turvallisuussääntöjen mukaisia liikennöidessään kotimaan-
matkoilla.
2. Jäsenvaltiot eivät saa estää tästä direktiivistä aiheutuvien syiden
vuoksi sellaisten kotimaanmatkoilla liikennöivien matkustaja-alusten
tai suurnopeusmatkustaja-alusten liikennöintiä, jotka ovat tämän direk-tiivin vaatimusten mukaisia, mukaan lukien jäsenvaltion 7 artiklan 1kohdan säännösten mukaisesti mahdollisesti asettamat lisävaatimukset.
Kunkin isäntävaltion ominaisuudessa toimivan jäsenvaltion on tunnus-
tettava suurnopeusaluksen turvallisuuskirja ja liikennöintilupa, jotkatoinen jäsenvaltio on myöntänyt kotimaanmatkoilla liikennöivälle suur-
nopeusmatkustaja-alukselle, tai 11 artiklassa tarkoitettu matkustaja-
aluksen turvallisuuskirja, jonka toinen jäsenvaltio on myöntänyt koti-maanmatkoilla liikennöivälle matkustaja-alukselle.
3. Isäntävaltio saa tarkastaa kotimaanmatkoilla liikennöivän matkus-
taja-aluksen tai suurnopeusmatkustaja-aluksen ja sen asiakirjatdirektiivin 95/21/EY säännösten mukaisesti.
4. Kaikkien direktiivin 96/98/EY liitteessä A.1 lueteltujen ja
kyseisen direktiivin säännösten mukaisten laivavarusteiden katsotaan
olevan tämän direktiivin säännösten mukaisia riippumatta siitä, vaadi-
taanko liitteessä I, että varusteet on hyväksyttävä ja testattavalippuvaltion hallintoa tyydyttävällä tavalla.
6 artikla
Turvallisuusvaatimukset
1. A-, B-, C- ja D-luokkien uudet ja olemassa olevat matkustaja-
alukset
a) Rungon, pää- ja apukoneiston sekä sähkö- ja automatiikkalaitteis-
tojen rakenteen ja huollon on oltava hyväksytyn laitoksensäännöissä luokittelua varten annettujen standardien mukaiset taidirektiivin 94/57/EY 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti hallinnonkäyttämien vastaavien sääntöjen mukaiset.
b) Vuoden 1974 Solas-yleissopimuksen, ►
M1sellaisena kuin se on
kulloinkin voimassa ◄, IV luvun määräyksiä, vuoden 1988
GMDSS-muutokset mukaan lukien, sekä V ja VI luvun määräyksiäon sovellettava.
c) Vuoden 1974 Solas-yleissopimuksen, ►
M1sellaisena kuin se on
kulloinkin voimassa ◄, V luvun 12 säännön mukaisia aluksen navi-
gointilaitteita koskevia määräyksiä on sovellettava. Direktiivin 96/98/EY liitteessä A.1 lueteltujen ja kyseisen direktiivin mukaistenaluksen navigointilaitteiden katsotaan olevan Solas-säännön V luvun12 säännön r kohdan tyyppihyväksyntävaatimusten mukaisia.
2. Uudet matkustaja-alukset
a) Yleiset vaatimukset
i) A-luokan uusien matkustaja-alusten on kaikilta osin oltava
vuoden 1974 Solas-yleissopimuksen, ►
M1sellaisena kuin se
on kulloinkin voimassa ◄, vaatimusten ja tämän direktiivin ja
sen liitteen I asianmukaisten erityisvaatimusten mukaisia. Niidensääntöjen osalta, joiden tulkinta jätetään Solas-yleissopimuksessahallinnolle, lippuvaltion hallinnon on sovellettava liitteessä Iolevia tulkintoja.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 8
▼B
ii) B-, C- ja D-luokkien uusien matkustaja-alusten on oltava tässä
direktiivissä ja sen liitteessä I eriteltyjen asianmukaisten erityis-vaatimusten mukaisia.
b) Lastiviivavaatimukset
i) Kaikkien uusien matkustaja-alusten, joiden pituus on 24 metriä
tai enemmän, on oltava vuoden 1966 Kansainvälisen lastiviivay-
leissopimuksen mukaisia.
ii) Vuoden 1966 Kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen turvalli-
suustasoa vastaavia vaatimuksia on pituuden ja luokan osaltasovellettava uusiin matkustaja-aluksiin, joiden pituus on alle 24metriä.
iii) Sen estämättä, mitä i ja ii kohdassa säädetään, D-luokan uudet
matkustaja-alukset vapautetaan vuoden 1966 Kansainvälisessälastiviivayleissopimuksessa määrätystä keulan korkeutta koske-vasta vähimmäisvaatimuksesta.
iv) A-, B-, C- ja D-luokkien uusien matkustaja-alusten on oltava
täyskannellisia.
3. Olemassa olevat matkustaja-alukset
a) A-luokan olemassa olevien matkustaja-alusten on oltava vuoden
1974 Solas-yleissopimuksessa, ►
M1sellaisena kuin se on
kulloinkin voimassa ◄, määriteltyjä olemassa olevia matkustaja-
aluksia koskevien sääntöjen ja tämän direktiivin ja liitteen I soveltu-vien erityisvaatimusten mukaisia. Niiden sääntöjen osalta, joiden
tulkinta jätetään Solas-yleissopimuksessa hallinnolle, lippuvaltion
hallinnon on sovellettava liitteessä I olevia tulkintoja.
b) B-luokan olemassa olevien matkustaja-alusten on oltava tämän
direktiivin ja liitteen I soveltuvien erityisvaatimusten mukaisia.
c) C- ja D-luokkien olemassa olevien matkustaja-alusten on oltava
tämän direktiivin ja liitteessä I olevan III luvun soveltuvien erityis-vaatimusten mukaisia ja sellaisten tekijöiden osalta, joita nämävaatimukset eivät kata, lippuvaltion hallinnon sääntöjen mukaisia.Tällaisilla säännöillä on taattava liitteessä I olevaa II-1 ja II-2 lukua
vastaava turvallisuustaso ottaen huomioon erityiset paikalliset
liikennöintiolosuhteet sellaisilla merialueilla, joilla näihin luokkiinkuuluvat alukset voivat liikennöidä.
Ennen kuin C- ja D-luokkien olemassa olevat matkustaja-alukset
voivat liikennöidä isäntävaltiossa säännöllisillä kotimaanmatkoilla,lippuvaltion hallinnon on päästävä yhteisymmärrykseen isäntäval-tion kanssa kyseisistä säännöistä.
d) Jos jäsenvaltio katsoo, että isäntävaltion hallinnon edellä c
alakohdan nojalla vaatimat säännöt ovat kohtuuttomia, sen on
välittömästi ilmoitettava siitä komissiolle. Komissio käynnistää
asian käsittelyn päätöksen tekemiseksi 9 artiklassa säädetyn menet-telyn mukaisesti.
e) Huomattavan korjaus-, muutos- tai muuntamistyön ja siihen liittyvän
varustelun on oltava 2 kohdan a alakohdassa säädettyjen uusiaaluksia koskevien vaatimusten mukaista. Olemassa olevan aluksenmuuttamista, jonka tarkoituksena on ainoastaan parantaa aluksenselviytymiskykyä, ei pidetä huomattavana muuntamistyönä,
f) Edellä a alakohdassa annettuja säännöksiä, jollei vuoden 1974
Solas-yleissopimuksessa määritellä varhaisempia päivämääriä, ja b
ja c alakohdassa annettuja säännöksiä, jollei liitteessä I määritellävarhaisempia päivämääriä, sovelletaan alukseen, jonka köli onlaskettu tai joka on ollut vastaavassa rakennusvaiheessa:
i) ennen 1 päivää tammikuuta 1940: 1 päivästä heinäkuuta 2006
alkaen,
ii) 1 päivä tammikuuta 1940 tai sen jälkeen, mutta ennen 31 päivää
joulukuuta 1962: 1 päivästä heinäkuuta 2007 alkaen,
iii) 1 päivä tammikuuta 1963 tai sen jälkeen, mutta ennen 31 päivää
joulukuuta 1974: 1 päivästä heinäkuuta 2008 alkaen,
iv) 1 päivä tammikuuta 1975 tai sen jälkeen, mutta ennen 31 päivää
joulukuuta 1984: 1 päivästä heinäkuuta 2009 alkaen,1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 9
▼B
v) 1 päivä tammikuuta 1985 tai sen jälkeen, mutta ennen 14
artiklan 1 kohdassa säädettyä päivää: 1 päivästä heinäkuuta2010 alkaen.
g) Liikennöinnin ennen 1 päivää tammikuuta 1996 aloittaneet, yksino-
maan kotimaanmatkoilla Kreikassa sijaitsevien satamien välilläliikennöivät olemassa olevat A- ja B-luokan matkustaja-aluksetvoidaan poikkeuksen nojalla vapauttaa vuoden 1974 Solas-yleissopi-muksen tai liitteessä I olevan II-1 luvun B osan 8-1 ja 8-2 sääntöjensekä liitteessä I olevan II-2 luvun B osan 16 säännön vaatimuksista
edellyttäen, että ne täyttävät seuraavat ehdot:
i) niiden ikä laskettuna kölin laskemispäivästä tai 2 artiklan g
kohdassa määritellystä päivästä, jolloin ne ovat olleet vastaa-vassa rakennusvaiheessa, 1 päivänä lokakuuta 2000 onenemmän kuin 27 vuotta,
ii) ne liikennöivät ainoastaan kotimaanmatkoilla Kreikassa sijaitse-
vien satamien välillä, ja
iii) niiden liikennöinti kotimaanmatkoilla loppuu viimeistään sinä
päivänä, kun ne ovat palvelleet 35 vuotta.
Kreikan lipun alla purjehtivat A- ja B-luokan matkustaja-alukset, jotka
on siirretty liikennöimään Kreikassa sijaitsevien satamien välillä koti-maanmatkoilla ennen tämän direktiivin voimaantulopäivää, voidaanmyös vapauttaa kyseisistä vaatimuksista edellyttäen, että ne ovat siirtä-
misajankohtanaan kaikkien soveltuvien kansainvälisten standardien
mukaisia ja täyttävät i, ii ja iii alakohdan ehdot.
Tätä poikkeusta varten Kreikan on toimitettava komissiolle kolmen
kuukauden kuluessa tämän direktiivin antamispäivästä täydellinen luet-
telo kaikista edellä olevat ehdot täyttävistä, olemassa olevista A- ja B-luokan matkustaja-aluksista, mukaan lukien kunkin aluksen osalta yksi-tyiskohtaiset tiedot aluksen nimestä, tunnistenumero tai -kirjaimet,rekisteröintisatama, matkustajakapasiteetti, IMO-numero (jos aluksella
on sellainen), luokka ja kölin laskemispäivä tai päivä, jona alus on ollut
vastaavassa rakennusvaiheessa. Luettelo julkaistaan Euroopan
yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tällaisille aluksille myönnetty poikkeus on mainittava selvästi niiden
matkustaja-aluksen turvallisuuskirjassa.
4. Suurnopeusmatkustaja-alukset
a) Suurnopeusmatkustaja-alusten, jotka on rakennettu tai joita on
huomattavasti korjattu, muutettu tai muunnettu 1 päivänä tammi-kuuta 1996 tai sen jälkeen, on oltava vuoden 1974 Solas-yleissopimuksen X-luvun 3 säännön vaatimusten mukaisia, paitsi jos
— niiden köli on laskettu tai ne ovat vastaavassa rakennusvaiheessa
viimeistään tämän direktiivin voimaantulopäivänä, ja
— luovutus ja käyttöönotto tapahtuu viimeistään kuuden kuukauden
kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta, ja
— ne ovat täysin 14 päivänä marraskuuta 1977 annettuun IMOn
yleiskokouksen päätöslauselmaan A.373(X) sisältyvän dynaami-sesti kannateltujen alusten turvallisuussäännöstön (DSC-säännöstö) vaatimusten mukaisia, sellaisena kuin se on muutet-tuna 19 päivänä toukokuuta 1994 annetulla
meriturvallisuuskomitean päätöslauselmalla MSC 37 (63).
b) Ennen 1 päivää tammikuuta 1996 rakennetut ja suurnopeusa-
lussäännöstön vaatimusten mukaiset suurnopeusmatkustaja-aluksetjatkavat liikennöintiä kyseisen säännöstön nojalla varmennettuina.
Ennen 1 päivää tammikuuta 1996 rakennetut suurnopeusmatkustaja-
alukset, jotka eivät ole suurnopeusalussäännöstön vaatimustenmukaisia, eivät saa liikennöidä kotimaanmatkoilla, paitsi jos neliikennöivät kotimaanmatkoilla jäsenvaltiossa jo tämän direktiivin
voimaantulopäivänä, jolloin niiden voidaan sallia jatkavan koti-
maanliikennöintiä kyseisessä jäsenvaltiossa. Tällaisten alusten onoltava DSC-säännöstön vaatimusten mukaisia, sellaisena kuin se onmuutettuna.
c) Suurnopeusmatkustaja-alusten ja niiden varusteiden rakentamisen ja
huollon on oltava hyväksytyn laitoksen suurnopeusalusten luokitusta1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 10
▼B
koskevien sääntöjen mukaisia tai hallinnon direktiivin 94/57/EY 14
artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttämien vastaavien sääntöjenmukaisia.
7artikla
Lisäturvallisuusvaatimukset, vastaavuudet, vapautukset ja suojatoi-
menpiteet
1. Lisäturvallisuusvaatimukset
Jos jäsenvaltio tai ryhmä jäsenvaltioita katsoo, että soveltuvia turvalli-
suusvaatimuksia olisi parannettava tietyissä tilanteissa erityisten
paikallisten olosuhteiden vuoksi, ja jos kyseinen tarve näytetään toteen,ne voivat toteuttaa toimenpiteitä turvallisuusvaatimusten parantamiseksi4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.
2. VastaavuudetJäsenvaltio voi 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen toteuttaa
toimenpiteitä, joilla sallitaan liitteen I sääntöjä vastaavien sääntöjensoveltaminen, jos nämä vastaavat säännöt ovat vähintään yhtä tehok-kaita kuin kyseiset säännöt.
3. Vapautukset
Edellyttäen että turvallisuustaso ei heikkene ja 4 kohdassa säädettyä
menettelyä noudatetaan, jäsenvaltio voi toteuttaa toimenpiteitä, joilla
vapautetaan aluksia tämän direktiivin tietyistä erityisvaatimuksistaalusten liikennöidessä kotimaanmatkoilla kyseisessä valtiossa, mukaanlukien avomeren vaikutuksilta suojassa olevat saaristomerialueet,tietyin toiminnallisin edellytyksin kuten pienempi merkitsevä aallon-
korkeus, rajoitettu liikennöintikausi, ainoastaan päivänvalossa tai
sopivissa ilmasto- tai sääolosuhteissa tehdyt matkat tai rajoitettumatkan kesto tai pelastuspalvelun läheisyys.
4. Jäsenvaltion, joka soveltaa 1, 2 ja 3 kohdan säännöksiä, on
noudatettava seuraavaa menettelyä:
a) jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle toimenpiteistä, jotka se
aikoo toteuttaa, mukaan lukien yksityiskohdat siinä määrin kuin ontarpeen riittävän turvallisuustason säilymisen varmistamiseksi,
b) jos kuuden kuukauden kuluessa ilmoituksesta päätetään 9 artiklassa
säädetyn menettelyn mukaisesti, että ehdotetut toimenpiteet eivät oleperusteltuja, kyseistä jäsenvaltiota voidaan vaatia muuttamaan ehdo-
tettuja toimenpiteitä tai olemaan toteuttamatta niitä,
c) toteutetut toimenpiteet eritellään asiaa koskevassa kansallisessa
lainsäädännössä ja annetaan tiedoksi komissiolle, joka tiedottaamuille jäsenvaltioille kaikista toimenpiteisiin liittyvistä yksityiskoh-dista,
d) kaikkia tällaisia toimenpiteitä on sovellettava kaikkiin saman luokan
matkustaja-aluksiin niiden liikennöidessä samoissa määritellyissä
olosuhteissa, ilman niiden lippuun tai liikenteen harjoittajan kansal-
lisuuteen tai sijoittautumispaikkaan kohdistuvaa syrjintää,
e) edellä 3 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä on sovellettava
ainoastaan niin kauan kuin alus liikennöi määritellyissä olosuhteissa.
5. SuojatoimenpiteetJos jäsenvaltio katsoo, että tässä valtiossa kotimaanmatkalla liikennöivä
matkustaja-alus aiheuttaa, huolimatta siitä, että se on tämän direktiivinsäännösten mukainen, vakavan vaaran ihmishengen turvallisuudelle taiomaisuudelle tai ympäristölle, tämän aluksen liikennöinti voidaankeskeyttää tai sille voidaan määrätä lisäsuojatoimenpiteitä, kunnesvaara on poistunut.
Edellä esitetyissä olosuhteissa on sovellettava seuraavaa menettelyä:
a) kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenval-
tioille päätöksestään viipymättä ja esitettävä perustelut siihen,1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 11
▼B
b) komissio tutkii, ovatko keskeyttäminen tai lisätoimenpiteet perustel-
tuja turvallisuudelle ja ympäristölle aiheutuvan vakavan vaaranvuoksi,
c) jäljempänä 9 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti päätetään,
onko jäsenvaltion päätös tällaisen aluksen liikennöinnin keskeyttä-misestä tai sille määrätyistä lisätoimenpiteistä perusteltuihmishengen turvallisuudelle tai omaisuudelle tai ympäristölle
aiheutuvan vakavan vaaran vuoksi, ja jos keskeytys tai toimenpiteet
eivät ole perusteltuja, siitä että kyseistä jäsenvaltiota vaaditaanperuuttamaan keskeytys tai toimenpiteet.
8 artikla
Mukautukset
Jäljempänä 9 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti:
a) i) 2 artiklan a, b, c, d ja t alakohdan määritelmiä; ja
ii) 10 artiklassa tarkoitettuihin katsastusmenettelyihin ja -ohjeisiin
liittyviä säännöksiä;
iii) SOLAS-yleissopimusta koskevia säännöksiä ja suurnopeusa-
lusten kansainvälistä turvallisuussäännöstöä koskeviasäännöksiä, myös turvallisuussäännöstöön 4 artiklan 3 kohdan,6 artiklan 4 kohdan, 10 artiklan 3 kohdan ja 11 artiklan 3
kohdan mukaisesti myöhemmin tehtyjä muutoksia; ja
iv) erityisiä viittauksia 2 artiklan f, k ja o alakohdassa, 3 artiklan 2
kohdan a alakohdassa, 6 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa, 6
artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja 11 artiklan 3 kohdassatarkoitettuihin ”kansainvälisiin yleissopimuksiin” ja IMO:npäätöslauselmiin;
voidaan mukauttaa kansainvälisellä tasolla ja erityisesti IMO:ssa
tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi.
b) Liitteitä voidaan tarkistaa siten, että
i) tässä direktiivissä tarkoitetuissa kysymyksissä voidaan soveltaa
kansainvälisiin yleissopimuksiin tehtyjä muutoksia,
ii) sen teknisiä määräyksiä parannetaan kokemusten pohjalta.
Edellä 2 artiklassa mainittuihin kansainvälisiin oikeudellisiin asiakir-
joihin tehdyt muutokset voidaan jättää tämän direktiivin
soveltamisalan ulkopuolelle meriturvallisuutta ja alusten aiheuttamanpilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän komitean (COSS-komitea)perustamisesta 5 päivänä marraskuuta 2002 annetun Euroopan parla-mentin ja neuvoston antaman asetuksen (EY) N:o 2099/2002 (
1)5
artiklaa noudattaen.
9 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 2099/2002 3 artiklalla
perustettu meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisenehkäisemistä käsittelevä komitea (COSS-komitea).
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan menettelystä komissiolle
siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999
tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (
2) 5 ja 7 artiklaa ottaen
huomioon kyseisen päätöksen 8 artiklan säännökset.
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika
vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 12
(1) EYVL L 324, 29.11.2002, s. 1.
(2) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.▼M1
▼B
10 artikla
Katsastukset
1. Lippuvaltion hallinnon on huolehdittava siitä, että jokaiselle
uudelle matkustaja-alukselle tehdään jäljempänä eritellyt katsastukset:
a) katsastus ennen aluksen käyttöönottoa,
b) määräaikaiskatsastus kerran kahdessatoista kuukaudessa,
c) ylimääräisiä katsastuksia tarvittaessa.
2. Lippuvaltion hallinnon on huolehdittava siitä, että jokaiselle
olemassa olevalle matkustaja-alukselle tehdään jäljempänä eritellyt
katsastukset:
a) peruskatsastus ennen aluksen käyttöönottoa isäntävaltiossa koti-
maanmatkoilla tai 12 kuukauden kuluessa 14 artiklan 1 kohdassasäädetystä tämän direktiivin täytäntöönpanopäivästä niiden olemassa
olevien alusten osalta, jotka liikennöivät kotimaanmatkoilla siinä
jäsenvaltiossa, jonka lipun alla niillä on oikeus purjehtia,
b) määräaikaiskatsastus kerran kahdessatoista kuukaudessa,
c) ylimääräisiä katsastuksia tarvittaessa.
3. Lippuvaltion hallinnon on huolehdittava siitä, että kaikille suurno-
peusmatkustaja-aluksille, joiden on noudatettava 6 artiklan 4 kohdanmukaisesti suurnopeusalussäännöstön vaatimuksia, tehdään suurnopeu-salussäännöstössä vaaditut katsastukset.
Lippuvaltion hallinnon on huolehdittava siitä, että suurnopeusmatkus-
taja-aluksille, joiden on noudatettava 6 artiklan 4 kohdan mukaisestiDSC-säännöstön vaatimuksia, tehdään DSC-säännöstössä vaadituttarkastukset.
4. Katsastusohjeena on noudatettava katsastusta ja todistuskirjan
antamista koskevan yhdenmukaistetun järjestelmän nojalla 4 päivänämarraskuuta 1993 annetussa IMOn yleiskokouksen päätöslauselmassaA.746 (18) määriteltyjä, matkustaja-aluksen turvallisuuskirjaa vartentehtävissä katsastuksissa käytettäviä soveltuvia menettelyjä ja ohjeita,sellaisina kuin ne ovat tämän direktiivin antamispäivänä, tai saman
tavoitteen saavuttamiseksi suunniteltuja menettelyjä.
5. Joko lippuvaltion hallinnon tai hyväksytyn laitoksen tai lippuval-
tion katsastusten suorittamiseen valtuuttaman jäsenvaltionyksinoikeudella toimivat katsastajat suorittavat edellä 1, 2 ja 3
kohdassa tarkoitetut katsastukset sen varmistamiseksi, että kaikkia
tämän direktiivin soveltuvia vaatimuksia noudatetaan.
11 artikla
Todistuskirjat
1. Kaikille uusille ja olemassa oleville matkustaja-aluksille
myönnetään matkustaja-aluksen turvallisuuskirja tämän direktiivinmukaisesti. Sen on oltava liitteessä II määrätyn muotoinen. Todistus-kirjan antaa lippuvaltion hallinto 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassaja 2 kohdan a alakohdassa säädetyn peruskatsastuksen jälkeen.
2. Matkustaja-aluksen turvallisuuskirja myönnetään enintään 12
kuukaudeksi. Lippuvaltion hallinto voi jatkaa todistuskirjan voimassao-loaikaa korkeintaan yhdellä kuukaudella siihen merkitystäpäättymispäivästä. Kun jatkoaika on myönnetty, todistuskirjan uusi
voimassaoloaika alkaa olemassa olevan todistuskirjan ennen sen jatka-
mista voimassa olleesta päättymispäivästä.
Matkustaja-aluksen turvallisuuskirja uusitaan 10 artiklan 1 kohdan b
alakohdassa ja 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräaikaiskatsas-tuksen suorittamisen jälkeen.
3. Lippuvaltion hallinto myöntää suurnopeusalussäännöstön vaati-
musten mukaisille suurnopeusmatkustaja-aluksille suurnopeusaluksenturvallisuuskirjan ja suurnopeusaluksen liikennöintiluvan suurnopeusa-lussäännöstön määräysten mukaisesti.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 13
▼B
Lippuvaltion hallinto myöntää DSC-säännöstön, sellaisena kuin se on
muutettuna, vaatimusten mukaisille suurnopeusmatkustaja-aluksilleDSC-rakennus- ja varustetodistuksen ja DSC-liikennöintiluvan DSC-
säännnöstön määräysten mukaisesti.
Ennen kuin lippuvaltion hallinto myöntää isäntävaltion kotimaanmat-
koilla liikennöivälle suurnopeusmatkustaja-alukselle liikennöintiluvan,sen on neuvoteltava isäntävaltion kanssa, jotta ne pääsevät yhtei-symmärrykseen kaikista aluksen liikennöintiin kyseisessä valtiossaliittyvistä toimintaedellytyksistä. Lippuvaltion hallinnon on esitettävä
kaikki tällaiset edellytykset liikennöintiluvassa.
4. Matkustaja-aluksen turvallisuuskirjaan tai suurnopeusaluksen
todistuskirjaan on merkittävä vapautukset, jotka alukselle on myönnetty7 artiklan 3 kohdan säännösten nojalla ja niiden mukaisesti.
12 artikla
Solas-yleissopimuksen säännöt
Kansainvälisillä matkoilla liikennöivät matkustaja-alukset1) Tämän direktiivin voimaantulon jälkeen yhteisö esittää IMOlle
pyynnön:
a) jouduttaa IMOssa meneillään olevaa käsittelyä niiden vuoden
1974 Solas-yleissopimuksen II-1, II-2 ja III luvun sääntöjentarkistamiseksi, jotka sisältävät hallinnon harkinnan varaanjätettyjä asioita, jotta näille säännöille saadaan vahvistettuayhdenmukaistetut tulkinnat ja jotta niihin voidaan tehdä tarvit-
tavat muutokset,
b) toteuttaa toimenpiteet satamavaltion suostumista Solas-vapautuk-
siin koskevan MSC-kiertokirjeen 606 määräysten perustanaolevien periaatteiden pakolliseksi soveltamiseksi.
2) Edellä 1 alakohdassa tarkoitetun pyynnön esittää neuvoston puheen-
johtajavaltio ja komissio tämän direktiivin liitteessä I annettujenyhdenmukaistettujen sääntöjen perusteella. Jäsenvaltioiden ontehtävä kaikki voitavansa sen varmistamiseksi, että IMO ottaa
viipymättä tehtäväkseen mainittujen määräysten ja toimenpiteiden
kehittämisen.
13 artikla
Seuraamukset
Jäsenvaltioiden on luotava seuraamusjärjestelmä niiden kansallisten
määräysten rikkomisen varalta, jotka on annettu tämän direktiivinnojalla, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistami-seksi, että kyseisiä seuraamuksia sovelletaan. Määrättyjen
seuraamusten on oltava tehokkaita, rikkomukseen suhteutettuja ja luon-
teeltaan varoittavia.
14 artikla
Täytäntöönpano
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaanviimeistään 1 päivänä heinäkuuta 1998.
2. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän
direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti
julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittauksettehdään.
3. Jäsenvaltioiden on välittömästi toimitettava komissiolle kaikki
kansalliset säännökset, jotka ne antavat tässä direktiivissä tarkoitetuistakysymyksistä. Komissio ilmoittaa niistä muille jäsenvaltioille.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 14
▼B
15 artikla
Voimaantulo
Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen
jälkeen, kun se on julkaisu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
16 artikla
Tiedoksianto
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 15
▼M2
LIITE I
TURVALLISUUSVAATIMUKSET KOTIMAANMATKOILLA LIIKENNÖIVILLE UUSILLE
JA OLEMASSA OLEVILLE MATKUSTAJA – ALUKSILLE
Sisällysluettelo
Sivu
I LUKU –YLEISET MÄÄRÄYKSET
II–1 LUKU – RAKENNE – OSASTOIMINEN JA VAKAVUUS, KONEISTO JA
SÄHKÖLAITTEET.
A osa – Yleistä
1. B osaan liittyvät määritelmät (R 2)
2. C, D ja E osiin liittyvät määritelmät (R 3)
B osa – Vahingoittumattoman aluksen vakavuus, osastoiminen ja vahingoittuneen
aluksen vakavuus
1. Vahingoittumattoman aluksen vakavuus; päätöslauselma A.749 (18)
2. Vesitiivis osastoiminen
3. Vuotopituus (R 4)
4. Osastojen sallittu pituus (R 6)5. Täyttymä (R 5)6. Osastoimistekijä7. Alusten osastoimista koskevat erityisvaatimukset (R 7)
8. Vahingoittuneen aluksen vakavuus (R 8)
8–1. Vahingoittuneiden ro-ro-matkustaja-alusten vakavuus (R 8–1)8–2. Erityisvaatimukset ro-ro-matkustaja-aluksille, joilla kuljetetaan vähintään 400
henkilöä (R 8–2)
8–3. Erityisvaatimukset matkustaja-aluksille, muille kuin ro-ro-matkustaja-aluksille,
joilla kuljetetaan vähintään 400 henkilöä
9. Soppi- ja koneistotilan laipiot (R 10)
10. Kaksoispohjat (R 12)11. Osastoimislastiviivojen määrääminen, merkitseminen ja kirjaaminen (R 13)12. Vesitiiviiden laipioiden ym. rakenne ja ensimmäinen koestus (R 14)13. Aukot vesitiiviissä laipioissa (R 15)
14. Kuljetusajoneuvoja ja niiden henkilöstöä kuljettavat alukset (R 16)
15. Aukot ulkolaidoituksessa upporajan alapuolella (R 17)16. Matkustaja-alusten vesitiiviys upporajan yläpuolella (R 20)17. Lastausovien sulkeminen (R 20–1)
17–1. Vesitiiviys ro-ro-kannelta (laipiokansi) sen alapuolella oleviin tiloihin (R 20–2)
17–2. Pääsy ro-ro-kansille (R 20–3)17–3. Laipioiden sulkeminen ro-ro-kansilla (R 20–4)18. Vakavuustiedot (R 22)
19. Vaurion valvontakaaviot (R 23)
20. Rungon ja ylärakenteiden eheys, vahinkojen ehkäisy ja valvonta (R 23–2)21. Vesitiiviiden ovien ym. merkintä, määräaikainen kokeilu ja tarkastus (R 24)22. Merkinnät laivapäiväkirjaan (R 25)23. Nostettavat autokannet ja -rampit
24. Kaiteet
C osa – koneistot
1. Yleistä (R 26)
2. Polttomoottorit (R 27)3. Pilssin tyhjennyslaitteet (R 21)
4. Tyhjennyslaitteiden lukumäärä ja tyyppi (R 21)
5. Peräytyslaitteet (R 28)6. Ohjauslaitteet (R 29)1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 16
▼M2
Sivu
7. Sähkökäyttöisiä ja sähköhydraulisia ohjauslaitteita koskevat lisävaatimukset
(R 30)
8. Koneistotilojen ilmanvaihtojärjestelmät (R 35)9. Yhteydet komentosillan ja koneistotilojen välillä (R 37)10. Konemestarin hälytyslaite (R 38)
11. Hätätilanteessa tarvittavien laitteiden sijainti (R 39)
12. Koneiston valvonta (R 31)13. Höyryputkistot (R 33)
14. Paineilmajärjestelmät (R 34)
15. Melusuojelu (R 36)16. Hissit
D osa – sähkölaitteet
1. Yleistä (R 40)
2. Sähköenergian päälähde ja valaistus (R 41)
3. Sähköenergian hätälähde (R 42)4. Ro-ro-alusten lisähätävalaistus (R 42–1)
5. Varotoimenpiteet sähköiskuja, tulipaloja ja muita sähkön aiheuttamia vaaroja
vastaan (R 45)
E osa – Ajoittain miehittämättömiä koneistotiloja koskevat lisävaatimukset
Erityisharkinta (R 54)
1. Yleistä (R 46)
2. Varotoimenpiteet tulipalon varalta (R 47)3. Vuotosuojaus (R 48)
4. Kuljetuskoneiston valvonta komentosillalta (R 49)
5. Yhteydenpito (R 50)6. Hälytysjärjestelmä (R 51)7. Turvallisuusjärjestelyt (R 52)
8. Koneistoa, kattiloita ja sähköasennuksia koskevat erityisvaatimukset (R 53)
9. Automaattiset valvonta- ja hälytysjärjestelmät (R 53.4)
II–2 LUKU – PALOSUOJELU, PALON HAVAITSEMINEN JA PALONSAMMUTUS
A osa – yleistä
1. Pääperiaatteet (R 2)
2. Määritelmät (R 3)3. Palopumput, paloputkisto, palopostit, letkut ja suihkuputket (R 4)
4. Kiinteät palonsammutusjärjestelmät (R 5 + 8 + 9 + 10)
5. Käsisammuttimet (R 6)6. Koneistotilojen palonsammutusjärjestelyt (R 7)
7. Koneistotilojen erityisjärjestelyt (R 11)
8. Automaattiset sprinkleri-, palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmät (R 12)9. Kiinteät palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmät (R 13)10. Polttoöljyn, voiteluöljyn ja muiden palavien öljyjen järjestelyt (R 15)
11. Palomiehen varusteet (R 17)
12. Erinäisiä määräyksiä (R 18)13. Palontorjuntakaaviot (R 20)
14. Toimintavalmius ja huolto
15. Ohjeet, aluksella tapahtuva koulutus ja harjoitukset16. Toiminnat
B osa – Paloturvallisuustoimenpiteet
1. Rakenne (R 23)
2. Pystysuuntaiset päävyöhykkeet ja vaakasuuntaiset vyöhykkeet (R 24)
3. Laipiot pystysuuntaisen päävyöhykkeen sisällä (R 25)1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 17
▼M2
Sivu
4. Laipioiden ja kansien palonkestävyys uusissa aluksissa, joiden matkustajamäärä
on yli 36 (R 26)
5. Laipioiden ja kansien palonkestävyys uusissa aluksissa, joiden matkustajamäärä
on enintään 36, sekä olemassa olevissa B-luokan aluksissa, joiden matkusta-
jamäärä on yli 36 (R 27)
6. Poistumistiet (R 28)6-1. Ro-ro-matkustaja-alusten poistumisreitit (R 28–1)7. Läpiviennit ja aukot A- ja B-luokan rajapinnoissa (R 30, 31)8. Portaikkojen ja hissien suojaaminen asunto- ja työskentelytiloissa (R 29)9. Ilmanvaihtojärjestelmät (R 32)10. Ikkunat ja valoventtiilit (R 33)11. Palavien aineiden rajoitettu käyttö (R 34)
12. Rakenteiden yksityiskohdat (R 35)
13. Kiinteät palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmät sekä automaattiset sprink-
leri-, palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmät (R 14) (R 36)
14. Erityistilojen suojaaminen (R 37)15. Kiertovartiointi, palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmät sekä kuulutusjärjes-
telmät (R 40)
16. Olemassa olevien B-luokan alusten, joiden matkustajamäärä on yli 36, paranta-
minen (R 41–1)
17. Vaarallisia aineita kuljettavia aluksia koskevat erityisvaatimukset (R 41)
18. Helikopteritiloja koskevat erityisvaatimukset
III LUKU – HENGENPELASTUSLAITTEET
1. Määritelmät (R 3)
2. Yhteydenpito, pelastusveneet, pelastuslautat ja valmiusveneet, henkilökohtaiset
hengenpelastuslaitteet (R 6 + 7 + 18 + 21 + 22)
3. Hätähälytys, toimintaohjeet, harjoitusopas, hälytysluettelot ja hätätilanneohjeet
(R 6 + 8 + 9 +19 + 20)
4. Pelastusveneiden ja -lauttojen miehitys ja käytön ohjaus (R 10)5. Järjestelyt pelastusveneiden ja -lauttojen kokoontumis- ja pelastusasemilla
(R 11 + 23+ 25)
5–1. Ro-ro-matkustaja-aluksia koskevat vaatimukset (26)5–2. Helikoptereiden laskeutumis- ja vinssausalueet (R 28)5–3. Päätöksenteon tukijärjestelmä alusten päälliköille (R 29)6. Vesillelaskuasemat (R 12)7. Pelastusveneiden ja -lauttojen sijoitus (R 13 + 24)8. Valmiusveneiden sijoitus (R 14)
8a. MES-järjestelmien sijoitus (R 15)
9. Pelastusveneiden ja -lauttojen vesillelasku- ja nostolaitteet (R 16)10. Valmiusveneeseen siirtymistä, vesillelaskua ja nostamista koskevat järjestelyt
(R 17)
11. Hätäohjeet (R 19)12. Toimintavalmius, huolto ja tarkastukset (R 20)13. Aluksen jättöä koskeva koulutus ja harjoitukset (R 19 + 30)1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 18
▼M2
I LUKU
YLEISET MÄÄRÄYKSET
Silloin kun siitä erityisesti määrätään, tämän liitteen sääntöjä sovelletaan uusiin
ja olemassa oleviin A-, B-, C- ja D- luokan matkustaja-aluksiin, jotka liiken-
nöivät kotimaanmatkoilla.
B-, C- ja D-luokan uusien alusten, joiden pituus on alle 24 metriä, on oltava
tässä liitteessä olevan II-1/B/2 – II-1/B/8 ja II-1/B/10 säännön vaatimusten
mukaiset, paitsi jos sen lippuvaltion hallinto, jonka lipun alla tällaisilla aluksilla
on oikeus purjehtia, varmistaa, että alukset noudattavat lippuvaltion kansallisia
sääntöjä ja kyseiset säännöt takaavat samanarvoisen turvallisuustason.
Silloin kun tämän liitteen säännöt eivät koske uusia aluksia, joiden pituus on
alle 24 metriä, lippuvaltion hallinnon on varmistettava, että kyseisten alusten
samanarvoinen turvallisuustaso taataan kansallisia sääntöjä noudattamalla.
C- ja D- luokan olemassa olevien alusten ei tarvitse olla tämän liitteen- II-1 ja
II-2-luvun sääntöjen mukaisia, jos sen lippuvaltion hallinto, jonka lipun alla
tällaisilla aluksilla on oikeus purjehtia, varmistaa, että alukset noudattavat lippu-
valtion kansallisia sääntöjä ja kyseiset säännöt takaavat samanarvoisen
turvallisuustason.
Siltä osin kun tässä liitteessä edellytetään jonkin IMOn päätöslauselman sovelta-
mista olemassa oleviin aluksiin, alusten, jotka on rakennettu kaksi vuotta sen
päivän jälkeen, jolloin IMO on hyväksynyt kyseisen päätöslauselman, ei tarvitse
noudattaa kyseistä päätöslauselmaa sillä edellytyksellä, että ne noudattavat
edeltävää soveltuvaa päätöslauselmaa (edeltäviä soveltuvia päätöslauselmia),
jos sellainen (sellaisia) on.
’Huomattavilla’ korjaus-, muutos- ja muuntamistöillä tarkoitetaan esimerkino-
maisesti:
— muutosta, joka vaikuttaa merkittävästi aluksen mittoihin
(esimerkki: pidentäminen uudella keskiosalla)
— muutosta, joka vaikuttaa merkittävästi aluksen matkustajakapasiteettiin
(esimerkki: ajoneuvokannen muuntaminen matkustajien asuntotiloiksi)
— muutosta, joka merkittävästi lisää aluksen käyttöikää
(esimerkki: matkustajien asuntotilojen uusiminen yhdellä koko kannella).
Tässä liitteessä sääntöjen otsikossa on usein merkintä (R…), jolla viitataan
vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna,
sääntöihin, joihin tämän liitteen säännöt perustuvat.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 19
▼M2
II-1 LUKU
RAKENNE – OSASTOIMINEN JA VAKAVUUS, KONEISTO JA
SÄHKÖLAITTEET
A OSA
YLEISTÄ
1 B osaan liittyvät määritelmät (R 2)
UUDET B-, C-, ja D- LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 .1 Osastoimislastiviiva on vesiviiva, jota käytetään aluksen osastoimista
määritettäessä.
.2Ylin osastoimislastiviiva on se vesiviiva, joka vastaa suurinta
syväystä, jonka kulloinkin sovellettavat osastoimismääräykset
sallivat.
.2Aluksen pituus on ylimmän osastoimislastiviivan päätepisteiden kautta
kulkevien pystysuorien välinen pituus.
.3Aluksen leveys on kaarien ulkoreunojen välinen suurin leveys ylimmän
Osastoimislastiviivan kohdalla tai sen alapuolella.
.4Syväys on pystysuora etäisyys malliperusviivasta keskilaivassa kulloinkin
kyseessä olevaan Osastoimislastiviivaan.
.5Kantavuus on tonneissa ilmaistu ero aluksen uppouman ja kevytpainon
välillä mitattuna vedessä, jonka ominaispaino on 1,025, alukselle
määrättyä kesävaralaitaa vastaavan lastivesiviivan kohdalla.
.6Kevytpaino on aluksen tonneissa ilmaistu uppouma ilman lastia, polttoai-
netta, voiteluöljyä, painolastivettä, makean veden varastoa,
syöttövesivarastoa ja muonavarastoa sekä ilman matkustajia ja laivaväkeä
tavaroineen.
.7Laipiokansi on ylin kansi, johon vesitiiviit poikittaislaipiot ulottuvat.
.8Upporaja on viiva, joka kulkee pitkin aluksen kylkeä vähintään 76 milli-
metriä laipiokannen yläpinnan alapuolella.
.9Täyttymä on se prosentuaalinen osa jonkin tilan tilavuudesta, joka voi
täyttyä vedellä. Jos tila ulottuu upporajan yläpuolelle, mitataan sen tila-
vuus vain mainittuun rajaan saakka.
.10Koneistotilan on katsottava ulottuvan malliperusviivasta upporajaan ja
olevan niiden äärimmäisten vesitiiviiden poikittaisten päälaipioiden
välissä, jotka rajoittavat alusta kuljettaville pää- ja apukoneille ja kulje-
tuskoneistoon kuuluville kattiloille varattuja tiloja.
.11Matkustajatiloja ovat ne tilat, jotka on tarkoitettu matkustajien asumista
ja käyttöä varten, lukuun ottamatta matkatavara-, varasto-, muona- ja
postisuojia.
.12Vesitiiviillä tarkoitetaan rakenteen kykyä estää veden kulku rakenteen läpi
joka suuntaan joko vaurio-olosuhteissa tai vahingoittumattomana todennä-
köisesti syntyvän vesipatsaan vaikutuksesta.
.13Säätiiviillä tarkoitetaan, että vesi ei pääse tunkeutumaan alukseen
missään meriolosuhteissa.
.14Ro-ro-matkustaja-aluksella tarkoitetaan matkustaja-alusta, jossa on ro-ro-
lastitilat tai erityistilat II-2/A/2 säännön määritelmän mukaisesti.
2 C, D ja E osiin liittyvät määritelmät (R 3)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 .1 Ohjauslaitteen valvontajärjestelmä on laitteisto, jolla komentosillalta
lähetetään käskyjä ohjauslaitteiden voimanlähteisiin. Ohjauslaitteen
hallintajärjestelmiin kuuluu lähettimiä, vastaanottimia, hydraulisia
pumppuja moottoreineen, moottorin valvontalaitteita, putkistoja ja
kaapeleita.
.2 Pääohjauslaitteita ovat koneisto, peräsinkäynnistimet, ohjauslaitteen
voimanlähteet, jos sellaisia on, ja apuvälineet sekä peräsintukin
kääntölaitteet (esimerkiksi peräsinkampi tai neljännesympyrä), joita
tavallisissa käyttöolosuhteissa tarvitaan liikuttamaan peräsintä
aluksen ohjaamiseksi.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 20
▼M2
.2Ohjauslaitteen voimanlähteitä ovat:
.1 sähköohjauslaitteissa sähkömoottori ja siihen liittyvät sähkölaitteet,
.2 sähköhydraulisissa ohjauslaitteissa sähkömoottori siihen liittyvine
sähkölaitteineen ja siihen yhdistetty pumppu,
.3 muissa hydraulisissa ohjauslaitteissa käyttömoottori ja siihen yhdis-
tetty pumppu.
.3Apuohjauslaitteita ovat muut kuin pääasialliseen ohjauslaitteistoon
kuuluvat laitteet, joita tarvitaan aluksen ohjaamiseen pääohjauslaitteen
mennessä epäkuntoon, mutta niihin ei lueta peräsinkampea, neljänne-
sympyrää tai muita vastaavaan tarkoitukseen käytettyjä osia.
.4Normaaleita käyttö- ja asumisolosuhteita ovat olosuhteet, joissa alus
kokonaisuudessaan, koneisto, toiminnot, kuljetuslaitteet ja niiden apuväli-
neet, ohjailtavuus, turvallinen navigointi, palo- ja vuototurvallisuus,
sisäinen ja ulkoinen viestintä ja merkinanto, poistumistiet ja pelastusvene-
vinssit, samoin kuin suunnitellut asumismukavuusolosuhteet ovat
käyttökunnossa ja toimivat normaalisti.
.5Hätätilanne on tilanne, jossa tavallisiin käyttö- ja asumisolosuhteisiin
tarvittavista toiminnoista jokin on epäkunnossa sähköenergian
päälähteessä esiintyvän vian tai häiriön takia.
.6Sähköenergian päälähde on voimanlähde, joka on tarkoitettu tuottamaan
sähkövoimaa pääkytkintauluun jaettavaksi kaikkiin toimintoihin, joita
tarvitaan aluksen pitämiseksi normaalissa käyttö- ja asumiskunnossa.
.7Kuollut tila on tila, jossa aluksen pääkuljetuskoneisto, kattilat ja apulait-
teisto eivät toimi voiman puutteen takia.
.8Päägeneraattoriasema on tila, jossa sähköenergian päälähde sijaitsee.
.9Pääkytkintaulu on kytkintaulu, jonne sähköenergia tulee suoraan sähköe-
nergian päälähteestä ja joka jakaa aluksen toimintoihin tarvittavan
sähköenergian.
.10Hätäkytkintaulu on kytkintaulu, jonne pääasiallisen sähköntuotantojärjes-
telmän epäkuntoon mennessä tulee sähköenergia suoraan sähköenergian
hätälähteestä tai väliaikaisesta voimanlähteestä ja joka jakaa aluksen
hätätoimintoihin tarvittavan sähköenergian.
.11Sähköenergian hätälähde on sähkövoimanlähde, joka sähköenergian
päälähteessä olevan vian tai häiriön sattuessa tuottaa sähkövoimaa
hätäkytkintauluun.
.12Suurin kulkunopeus eteenpäin on suurin nopeus, jota alus on suunniteltu
käyttämään merellä suurimmalla syväyksellään.
.13Suurin kulkunopeus taaksepäin on se nopeus, jonka aluksen arvioidaan
voivan saavuttaa suurimmalla peruutustehollaan ja suurimmalla syväyk-
sellään.
.14a)Koneistotiloja ovat kaikki A-kategorian koneistotilat ja kaikki muut tilat,
joissa on kuljetuskoneistoa, kattiloita, polttoöljyn käsittelylaitteistoa,
höyrykoneita ja polttomoottoreita, generaattoreita ja suurempia sähkölait-
teita, öljyntäyttöasemia, jäädytys-, vakavointi-, ilmanvaihto- ja
ilmastointikoneistoa, sekä vastaavanlaiset tilat ja näihin johtavat kuilut.
.14b)A-kategorian koneistotiloja ovat tilat ja niihin johtavat kuilut, joissa on:
.1 polttomoottorikoneistoa, jota käytetään pääkuljetuskoneistona, tai
.2 polttomoottorikoneistoa, jota käytetään muihin tarkoituksiin kuin
pääkuljetuskoneistona, kun tällaisen koneiston kokonaisteho on
vähintään 375 kW, tai
.3 öljylämmitteinen höyrykattila tai polttoöljyn käsittelylaitteistoa.
.15Voimankäyttöjärjestelmä on hydraulinen laitteisto, joka välittää voiman
peräsintukin kääntämiseksi ja johon kuuluu yksi tai useampia ohjauslait-
teen voimanlähteitä (siihen) niihin kuuluvine putkistoineen ja
varusteineen sekä peräsinkäynnistin. Voimankäyttöjärjestelmillä voi olla
yhteisiä mekaanisia osia kuten peräsinkampi, neljännesympyrä ja peräsin-
tukki tai samaa tarkoitusta varten olevia osia.
.16Valvonta-asemia ovat tilat, joihin on sijoitettu aluksen radio tai
tärkeimmät merenkulkulaitteet tai hätävoimanlähde tai joihin on keski-
tetty palonseuranta- tai palontorjuntalaitteistoja.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 21
▼M2
B OSA
VAHINGOITTUMATTOMAN ALUKSEN VAKAVUUS, OSASTOIMINEN JA
VAHINGOITTUNEEN ALUKSEN VAKAVUUS
1 Vahingoittumattoman aluksen vakavuus; päätöslauselma A.749 (18)
UUDET A-, B-, C- ja D- LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON
VÄHINTÄÄN 24 metriä:
Kaikkien luokkien uusien alusten, joiden pituus on vähintään 24 metriä, on
oltava vahingoittumattoman aluksen vakavuussäännöstön, joka sisältyy 4. marras-
kuuta 1993 annettuun IMOn yleiskokouksen päätöslauselmaan A.749(18),
matkustaja-aluksia koskevien asianmukaisten määräysten mukaisia.
Jos IMOn päätöslauselman A.749 (18) kovaa tuulta ja keinuntaa koskevien
vaatimusten soveltaminen ei ole jäsenvaltioiden mielestä asianmukaista, ne
voivat soveltaa vaihtoehtoista lähestymistapaa, jolla varmistetaan tyydyttävä
vakavuus. Tämän tueksi komissiolle olisi toimitettava todisteet, joilla vahviste-
taan samanarvoisen turvallisuustason varmistaminen.
OLEMASSA OLEVAT A- ja B-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON
VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ:
Kaikkien olemassa olevien A- ja B-luokan alusten on kaikissa lastitilanteissa
täytettävä seuraavat vakavuusvaatimukset säiliöissä esiintyviä vapaita nestepin-
toja koskevan asianmukaisen korjauksen jälkeen IMOn päätöslauselman A.749
(18) 3.3 kohdan mukaisesti tai vastaavien määräysten mukaisesti.
a) Oikaisevan momenttivarren GZ-käyrän rajoittama pinta-ala ei saa olla
vähempää kuin:
i) 0,055 metriradiaania 30 asteen kallistuskulmaan asti,
ii) 0,09 metriradiaania joko 40 asteen kallistuskulmaan asti tai vuotokul-
maan eli siihen kallistuskulmaan asti, jossa kaikkien rungossa,
ylärakenteissa tai kansirakennuksissa olevien aukkojen, joita ei voida
sulkea vesitiiviisti, alareunat joutuvat veden alle, jos tämä kulma on
alle 40 astetta,
iii) 0,03 metriradiaania 30 asteen ja 40 asteen kallistuskulmien välissä tai
30 asteen ja vuotokulman välissä, jos kyseinen kulma on alle
40 astetta.
b) Oikaisevan momenttivarren GZ on oltava vähintään 0,20 metriä kallistus-
kulmalla, joka on 30 astetta tai suurempi.
c) Sen kallistuskulman, jolla oikaiseva momenttivarsi GZ saavuttaa suurimman
arvonsa, on oltava mieluiten yli 30, mutta ei kuitenkaan alle 25 astetta.
d) Poikittaisen alkuvaihtokeskuskorkeuden on oltava vähintään 0,15 metriä.
Edellä mainittujen vakavuusperusteiden noudattamista varmistettaessa on otet-
tava huomioon ainakin IMOn päätöslauselman A.749 (18) 3.5.1.1 kohdassa
luetellut lastitilanteet.
Kaikkien olemassa olevien A- ja B-luokan alusten, joiden pituus on vähintään
24 metriä, on myös oltava IMOn päätöslauselman A.749(18) .3.1.2.6 kohdan
matkustaja-aluksia koskevien lisävaatimusten ja .3.2 kohdan kovaa tuulta ja
keinuntaa koskevien vaatimusten mukaisia.
Jos IMOn päätöslauselman A.749 (18) kovaa tuulta ja keinuntaa koskevien
vaatimusten soveltaminen ei ole jäsenvaltioiden mielestä asianmukaista, ne
voivat soveltaa vaihtoehtoista lähestymistapaa, jolla varmistetaan tyydyttävä
vakavuus. Tämän tueksi komissiolle olisi toimitettava todisteet, joilla vahviste-
taan samanarvoisen turvallisuustason varmistaminen.
2 Vesitiivis osastoiminenUUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
Jokaisen aluksen on oltava jaettu laipiokanteen asti vesitiiviillä laipioilla vesitii-
viisiin osastoihin, joiden suurin pituus lasketaan jäljempänä täsmennettyjen
erityisvaatimusten mukaisesti.
Kyseisten vaatimusten sijaan voidaan käyttää matkustaja-alusten osastoimista ja
vakavuutta koskevia määräyksiä ihmishengen turvallisuudesta merellä tehdyn
kansainvälisen yleissopimuksen (1960) II luvun B osan, sellaisena kuin yleisso-
pimus esitetään IMOn päätöslauselmassa A 265(VIII), vastineena, jos
vaatimuksia sovelletaan kokonaisuudessaan.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 22
▼M2
Kaikkien muiden sisäisen rakenteen osien, jotka vaikuttavat aluksen osastoi-
misen tehokkuuteen, on oltava vesitiiviitä.
3 Vuotopituus (R 4)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Vuotopituus tietyssä kohdassa on se suurin osa aluksen pituudesta, keski-
pisteenä kyseinen kohta, joka voi täyttyä vedellä jäljempänä esitetyn
täyttymää koskevan olettamuksen mukaisesti aluksen painumatta uppor-
ajaa syvemmälle.
.2 Jollei aluksessa ole yhtäjaksoista laipiokantta, voidaan jokaisen kohdan
vuotopituus määrittää käyttämällä oletettua yhtäjaksoista upporajaa, joka
ei millään kohdalla ole alle 76 millimetriä sen kannen yläpintaa alempana
aluksen sivussa, johon kysymyksessä olevat laipiot sekä laidoitus ulot-
tuvat vesitiiviinä.
.3 Jos osa oletetusta upporajasta on huomattavasti sen kannen alapuolella,
johon laipiot ulottuvat, lippuvaltion hallinto voi myöntää rajoitettuja help-
otuksia niiden laipion osien vesitiiviyden osalta, jotka ovat upporajan
yläpuolella ja välittömästi ylemmän kannen alapuolella.
4 Osastojen sallittu pituus (R 6)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
Osaston suurin sallittu pituus, sen keskipisteen ollessa missä kohdassa aluksen
pituutta tahansa, saadaan vuotopituudesta kertomalla viimeksi mainittu sopivalla
kertoimella, jota sanotaan osastoimistekijäksi.
5 Täyttymä (R 5)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
Edellä 3 säännössä tarkoitetuilla olettamuksilla tarkoitetaan upporajan alapuo-
lella olevien tilojen täyttymiä.
Vuotopituutta määritettäessä oletetun keskitäyttymän on upporajan alapuolisissa
tiloissa oltava 8 säännön .3 kohdan taulukossa esitetyn mukainen.
6 Osastoimistekijä
Osastoimistekijän on oltava:
UUSISSA B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSISSA SEKÄ OLEMASSA
OLEVISSA B-LUOKAN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSISSA:
1,0 kun aluksella on oikeus kuljettaa alle 400 henkilöä ja
0,5 kun aluksella on oikeus kuljettaa vähintään 400 henkilöä.Olemassa olevien B-luokan ro-ro-matkustaja-alusten on oltava tämän vaati-
muksen mukaisia viimeistään II-1/B/8-2 säännön .2 kohdassa tarkoitettuna
vaatimustenmukaisuuspäivänä.
OLEMASSA OLEVISSA B-LUOKAN MUISSA KUIN RO-RO-MATKUS-
TAJA-ALUKSISSA: 1,0
7 Alusten osastoimista koskevat erityisvaatimukset (R 7)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Jos vesitiiviit laipiot aluksen joissakin osissa ulottuvat ylempään kanteen
kuin muualla aluksessa ja tätä laipioiden ulottuvuutta halutaan käyttää
hyväksi vuotopituuksia laskettaessa, voidaan jokaista tällaista aluksen
osaa varten käyttää erillisiä upporajoja sillä edellytyksellä, että:
.1 aluksen laidat on sen koko pituudelta ulotettu ylempää upporajaa
vastaavaan kanteen ja kaikkien laidoituksessa olevien aukkojen
tämän kannen alapuolella aluksen koko pituudelta katsotaan
15 säännön tarkoittamassa mielessä olevan upporajan alapuolella, ja1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 23
▼M2
.2 kumpikin laipiokannen askelmaan rajoittuvista osastoista on oman
upporajansa mukaisesti lasketun sallitun pituuden rajoissa, ja lisäksi
niiden pituus yhteensä ei ole suurempi kuin alemman upporajan
mukaisesti laskettu kaksinkertainen sallittu pituus.
.2 Osaston pituus voi olla 4 säännön mukaisesti määritettyä sallittua pituutta
suurempi, jos mikään toisiinsa rajoittuva osastopari, jolle kyseessä oleva
osasto on yhteinen, ei ylitä yhteispituudeltaan vuotopituutta tai kaksinker-
taista sallittua pituutta, pienemmän luvun mukaisesti.
.3 Poikittaisessa päälaipiossa saa olla syvennys, jos syvennyksen kaikki osat
ovat niiden aluksen kummankin laidan pystysuorien pintojen sisäpuolella,
joiden etäisyys laidoituksesta mitattuna kohtisuoraan keskiviivaa vastaan
ylimmän osastoimisvesiviivan tasossa on viidesosa aluksen leveydestä.
Jokainen näiden rajojen ulkopuolelle jäävä syvennyksen osa käsitellään
askelmana 6 kohdan mukaisesti.
.4 Jos poikittaisessa päälaipiossa on syvennys tai askelma, on osastoimista
määritettäessä tällaisen laipion sijasta käytettävä vastaavaa tasolaipiota.
.5 Jos poikittaisessa vesitiiviissä pääosastossa on paikallinen osastointi ja
lippuvaltion hallinnolle on näytetty toteen, että mistään oletetusta sivun
vauriosta, jonka ulottuvuus pituussuunnassa on joko 3,0 metriä lisättynä
kolmella prosentilla aluksen pituudesta tai 11,0 metriä tai kymmenen
prosenttia aluksen pituudesta, sen mukaan mikä on vähemmän, ei ole
seurauksena koko pääosaston täyttyminen vedellä, voidaan tällaisen
osaston muutoin vaadittuun sallittuun pituuteen tehdä suhteellinen lisäys.
Tällaisessa tapauksessa oletettu tehokas kantava tilavuus vahingoittumat-
tomalla sivulla ei saa olla suurempi kuin sen on oletettu olevan
vahingoittuneella sivulla.
Tämän alakohdan mukainen lisäys voidaan tehdä ainoastaan, jos lisäys ei
todennäköisesti estä noudattamasta 8 sääntöä.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.6 Poikittaisessa päälaipiossa saa olla askelma, jos se täyttää yhden seuraa-
vista edellytyksistä:
.1 kyseisen laipion erottamien kahden osaston yhdistetty pituus on
korkeintaan joko 90 prosenttia vuotopituudesta tai kaksi kertaa
sallittu pituus, lukuun ottamatta aluksia, joiden osastoimistekijä on
1, jolloin kahden kyseisen osaston yhdistetty pituus ei saa olla
enemmän kuin sallittu pituus,
.2 on rakennettu askelman kaltainen lisäosasto, joka takaa saman turval-
lisuustason kuin tasolaipio,
.3 osasto, jonka yli askelma ulottuu, ei saa olla pitempi kuin sallittu
pituus, joka vastaa 76:ta millimetriä askelman alapuolella olevaa
upporajaa.
.7 Aluksissa, joiden pituus on vähintään 100 metriä, yksi keulapiikin
peräpuolella olevista poikittaisista päälaipioista on sijoitettava sellaiselle
etäisyydelle keulapystysuorasta, joka ei ole suurempi kuin sallittu pituus.
.8 Jos kahden toisiinsa rajoittuvan poikittaisen päälaipion tai niitä vastaavien
tasolaipioiden välinen etäisyys tai laipioiden lähimpien askelmilla varus-
tettujen osien kautta kulkevien poikittaisten tasojen välinen etäisyys on
alle 3,0 metriä lisättynä kolmella prosentilla aluksen pituudesta tai
11,0 metriä tai kymmenen prosenttia aluksen pituudesta, sen mukaan,
mikä on vähemmän, pidetään ainoastaan toista näistä laipioista osana
aluksen osastoimista.
.9 Jos vaadittu osastoimistekijä on 0,50, ei minkään kahden toisiinsa rajoit-
tuvan osaston yhdistetty pituus saa ylittää vuotopituutta.
8 Vahingoittuneen aluksen vakavuus (R 8)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1.1 Vahingoittumattoman aluksen vakavuuden on kaikissa aluksen käyttöön
liittyvissä olosuhteissa oltava riittävä kestämään vuodon loppuvaihe
missä tahansa pääosastossa, jonka vaaditaan olevan vuotopituuden
rajoissa.
.1.2 Jos kaksi toisiinsa rajoittuvaa pääosastoa on erotettu laipiolla, jossa on
7.6.1 säännön mukaiset askelmat, vahingoittumattoman aluksen vaka-
vuuden on oltava riittävä kestämään vuoto kyseisissä kahdessa toisiinsa
rajoittuvassa osastossa.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 24
▼M2
.1.3 Jos vaadittu osastoimistekijä on 0,50, on vahingoittumattoman aluksen
vakavuuden oltava riittävä kestämään vuoto missä tahansa kahdessa
toisiinsa rajoittuvassa osastossa.
.2.1 Edellä .1 alakohdassa määrätyt vaatimukset on määritettävä laskelmilla,
jotka tehdään .3, .4 ja .6 kohdan mukaisesti ja joissa otetaan huomioon
aluksen mittasuhteet ja suunnittelun erikoispiirteet sekä vahingoittuneiden
osastojen sijainti ja muoto. Näitä laskelmia suoritettaessa on aluksen edel-
lytettävä olevan vakavuuden kannalta huonoimmissa oletettavissa olevissa
käyttöolosuhteissa.
.2.2 Jos alukseen aiotaan rakentaa kansia, sisälaidoituksia tai pitkittäislai-
pioita, jotka ovat riittävän tiiviitä olennaisesti ehkäisemään veden
virtausta, tämä on asianmukaisesti otettava huomioon laskelmissa.
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET, OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT
B-LUOKAN MUUT KUIN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSET, JOTKA ON
RAKENNETTU 29 PÄIVÄNÄ HUHTIKUUTA 1990 TAI SEN JÄLKEEN:
.2.3 Vaurion jälkeisessä lopullisessa tilassa, kallistuman tasaamisen jälkeen,
missä tähän on mahdollisuus, vaadittava vakavuus on määritettävä seuraa-
vasti:
.2.3.1 Positiivisella oikaisevan jäännösmomenttivarren käyrällä on
oltava vähintään 15 asteen laajuus tasapainokulman jälkeen.
Tämä laajuus voidaan vähentää 10 asteen vähimmäismäärään
asti, jos laajuus oikaisevan momenttivarren käyrän alla on .2.3.2
alakohdassa määritetyn kaltainen, lisättynä suhteella 15/laajuus,
missä laajuus on ilmaistu asteina.
.2.3.2 Oikaisevan momenttivarren käyrän alapuolisen pinta-alan on
oltava vähintään 0,015 metriradiaania, mitattuna tasapainokul-
masta:
.1 pienempään kulmaan kuin se, jossa kehittyvä vuoto tapahtuu,
.2 pienempään kuin 22 asteen kulmaan (mitattuna pystyasen-
nosta) yhden osaston täyttyessä, tai pienempään kuin
27 asteen kulmaan (mitattuna pystyasennosta) kahden
toisiinsa rajoittuvan osaston täyttyessä samanaikaisesti.
.2.3.3 Oikaiseva jäännösmomenttivarsi on saavutettava positiivisen
vakavuuslaajuuden sisällä ottaen huomioon suurimman seuraa-
vista kallistusmomenteista:
.1 kaikkien matkustajien kerääntyminen yhdelle sivulle,
.2 kaikkien taavetein laskettavien pelastusveneiden ja -lauttojen
vesillelasku täydellä kuormalla yhdeltä sivulta,
.3 tuulen paine,
laskettuna kaavalla:
metri¨ a¼kallistusmomentti
uppoumaþ0;04
Oikaiseva momenttivarsi ei kuitenkaan saa missään tilanteessa
olla pienempi kuin 0,10 m.
.2.3.4 Edellä .2.3.3 kohdassa esitettyjen kallistusmomenttien laskemi-
seksi tehdään seuraavat oletukset:
.1 Matkustajien kerääntymismomentti:
.1.1 neljä henkilöä neliömetrillä
.1.2 kunkin matkustajan paino 75 kg
.1.3 matkustajat on jaettava aluksen yhden sivun käytettä-
vissä oleville kansialueille, missä kokoontumisasemat
ovat, ja siten, että he muodostavat epäedullisimman
kallistusmomentin.
.2 Momentti, joka aiheutuu kaikkien taavetein laskettavien
pelastusveneiden ja -lauttojen vesillelaskusta täydellä kuor-
malla yhdeltä sivulta:
.2.1 kaikkien pelastusveneiden ja valmiusveneiden, jotka on
sijoitettu vahingoittuneen aluksen kallistuman puolelle,
oletetaan olevan riippumassa aluksen sivulla täydessä
kuormassa ja valmiina laskuun,1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 25
▼M2
.2.2 niiden pelastusveneiden osalta, jotka on tarkoitettu
laskettavaksi alas täydellä kuormalla lastauskohdasta,
on otettava huomioon suurin laskun aikainen kallistus-
momentti,
.2.3 täyteen kuormatun taavetein laskettavan pelastuslautan,
joka on kiinnitetty jokaiseen vahingoittuneen aluksen
kallistuman puoleisen sivun taavettiin, oletetaan olevan
riippumassa aluksen sivulla valmiina laskuun,
.2.4 henkilöt, jotka eivät ole sivulla riippuvissa hengenpe-
lastuslaitteissa, eivät aiheuta lisäkallistus- tai
lisäoikaisumomenttia,
.2.5 aluksen kallistuneen sivun vastakkaisella puolella
olevien hengenpelastuslaitteiden oletetaan olevan
lastauskohdassa.
.3 Tuulen paineesta johtuvat momentit:
.3.1 B-luokka: sovelletaan tuulen painetta 120 N/m2,
C- ja D-luokat: sovelletaan tuulen painetta 80 N/m2,
.3.2 käytettävä ala on aluksen vesirajan yläpuolella oleva
projisoitu tuulipinta vahingoittumattomassa tilassa,
.3.3 momenttivarren on oltava vertikaalietäisyys vahingoit-
tumatonta alusta vastaavan keskisyväyksen
puolestavälistä tuulipinnan painopisteeseen.
.2.4 Suurehkon kehittyvän vuodon tapauksessa eli sen aiheuttaessa oikaisevan
momenttivarren nopean 0,04 metrin tai suuremman vähenemisen, oikai-
sevan momenttivarren käyrän katsotaan päättyneen kulmassa, missä
jatkuva vuoto tapahtuu, ja .2.3.1 ja .2.3.2 kohdassa tarkoitetun laajuuden
ja pinta-alan pitäisi olla kyseisen kulman mitta.
.2.5 Tapauksissa, joissa kehittyvä vuoto on rajallinen eikä jatku vähen-
tymättömänä vaan aiheuttaa hyväksyttävän hitaan oikaisevan 0,04 metriä
pienemmän momenttivarren vähenemisen, käyrän jäännös voidaan osit-
tain leikata olettamalla, että asteittain veden varaan joutunut tila on
täyttynyt niin alusta alkaen.
.2.6 Vuotojen keskivaiheissa suurimman oikaisevan momenttivarren on oltava
vähintään 0,05 metriä ja positiivisten oikaisevien momenttivarsien
laajuuden on oltava vähintään 7 astetta. Kaikissa tapauksissa oletetaan
olevan ainoastaan yksi repeämä rungossa ja ainoastaan yksi vapaa pinta.
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.3 Vahingoittuneen aluksen vakavuuslaskelmissa on käytettävä seuraavia
tilavuus- ja pintatäyttymän arvoja:
TilatTäyttymä
(%)
Lastille ja varastoille varatut tilat 60
Asuntotilat 95
Koneistotilat 85
Nesteille tarkoitetut tilat 0 tai 95 (*)
(*) Käytetään sitä arvoa, joka aiheuttaa tiukemmat vaatimukset.
Tiloissa, jotka sijaitsevat lähellä vuodon aiheuttamaa vesiviivaa ja joissa
ei ole sanottavasti asuntoja tai koneistoja tai joissa ei yleensä ole huomat-
tavia määriä lastia tai varastoja, on oletettava olevan edellistä suuremmat
pintatäyttymät.
.4 Vauriolla on oletettava olevan seuraava ulottuvuus:
.1 pituussuunnassa: 3,0 metriä lisättynä kolmella prosentilla aluksen
pituudesta tai 11,0 metriä tai 10 prosenttia aluksen pituudesta, sen
mukaan mikä on vähemmän,
.2 poikittaissuunnassa (mitattuna sisäänpäin aluksen laidasta kohti-
suoraan keskiviivaa vastaan ylimmän osastoimislastiviivan tasossa):
viidesosa aluksen leveydestä, ja
.3 pystysuunnassa: perusviivasta ylöspäin rajoituksetta,.4 jos jostakin vauriosta, jonka ulottuvuus on pienempi kuin mitä .4.1,
.4.2 ja .4.3 kohdassa on määritetty, olisi seurauksena suurempi kallis-1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 26
▼M2
tuma tai suurempi vaihtokeskuskorkeuden menetys, on tällainen
vaurio otettava huomioon laskelmissa.
.5 Vuodon aiheuttama epäsymmetrinen täyttyminen on pidettävä mahdolli-
simman pienenä tehokkailla järjestelyillä. Jos on välttämätöntä tasata
suuria kallistuskulmia, on tähän käytettyjen laitteiden oltava mahdolli-
suuksien mukaan itsestään toimivia ja, jos aluksessa on laitteita
vuotoveden johtamiseksi poikittaissuuntaan, on niiden säätölaitteita joka
tapauksessa voitava käyttää laipiokannen yläpuolelta. Uusissa B-, C- ja
D-luokan aluksissa kallistuskulma ei saa enimmillään täyttymisen jälkeen,
mutta ennen tasaamista, ylittää 15:tä astetta. Jos vuotoveden poikittaisjoh-
tamislaitteet vaaditaan, ei kallistuman tasaamiseen kuluva aika saa olla
pitempi kuin 15 minuuttia. Tarvittavat ohjeet poikittaisjohtamislaitteiden
käytöstä on annettava aluksen päällikölle.
.6 Kun on kyse epäsymmetrisestä täyttymisestä, aluksen vahingoittumisen
jälkeisen lopullisen tilan, sen jälkeen kun kallistuman tasaamistoimenpi-
teet on suoritettu, on oltava seuraavan mukainen:
.1 symmetrisen täyttymisen tapauksessa jäljellä olevan vaihtokeskus-
korkeuden on oltava positiivinen ja suuruudeltaan vähintään
50 millimetriä laskettuna vakiouppoumamenetelmällä,
.2.a) jollei 6.2.b kohdassa toisin määrätä, epäsymmetrisen täyttymisen
tapauksessa ei kallistuskulma saa yhden osaston täyttymällä olla
suurempi kuin 7 astetta B-luokan aluksille (uusille ja olemassa
oleville) ja 12 astetta C- ja D-luokan aluksille (uusille),
kahden vierekkäisen osaston samanaikaisessa täyttymisessä
olemassa oleville ja uusille B-luokan aluksille voidaan sallia
12 asteen kallistuma sillä edellytyksellä, että osastoimistekijä ei
aluksen missään täyttyvässä osassa ole suurempi kuin 0,5,
.2.b) olemassa olevien B-luokan muiden kuin ro-ro-matkustaja-alusten,
jotka on rakennettu ennen 29. päivää huhtikuuta 1990, osalta
epäsymmetrisen täyttymisen tapauksessa ei kulma saa olla suur-
empi kuin 7 astetta; poikkeustapauksissa hallinto voi kuitenkin
sallia suuremman kallistuskulman epäsymmetrisen momentin
takia, mutta missään tapauksessa loppukallistuskulma ei saa ylittää
15:tä astetta,
.3 upporaja ei saa missään tapauksessa painua vedenpinnan alle
täyttymän loppuvaiheessa. Jos on otaksuttavissa, että upporaja voi
painua vedenpinnan alle täyttymän jossakin välivaiheessa, voi
lippuvaltion hallinto vaatia sellaisia tutkimuksia ja järjestelyjä,
joita se pitää välttämättöminä aluksen turvallisuuden kannalta.
.7 Aluksen päällikölle on annettava ne tiedot, jotka ovat tarpeen vahingoit-
tumattoman aluksen vakavuuden pitämiseksi käyttöolosuhteissa riittävän
suurena kestämään kriittisen vaurion. Aluksissa, joissa vuotoveden poikit-
taisjohtamislaitteet ovat tarpeen, on aluksen päällikölle annettava tiedot
niistä vakavuustiloista, joihin kallistumalaskelmat perustuvat, ja kiinni-
tettävä hänen huomiotaan siihen, että aluksen vaurioituessa
epäedullisemmissa olosuhteissa seurauksena voi olla liian suuri kallis-
tuma.
.8 Edellä .7 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin, joiden avulla aluksen
päällikkö kykenee pitämään vahingoittumattoman aluksen vakavuuden
riittävän suurena, on sisällyttävä tieto, joka osoittaa aluksen painopisteen
suurimman sallitun korkeuden kölistä (KG) tai vaihtoehtoisesti
pienimmän sallitun vaihtokeskuskorkeuden (GM), syväyksien tai uppou-
mien vaihteluvälille, joka on riittävä kaikissa aluksen käyttöön liittyvissä
olosuhteissa. Tiedon on osoitettava eri viippauksien vaikutus ottaen
huomioon toiminnalliset rajat.
.9 Jokaisessa aluksessa on oltava selvästi merkityt syväysasteikot keulassa ja
perässä. Siinä tapauksessa, että syväysmerkinnät eivät sijaitse paikassa,
josta ne voidaan helposti lukea, tai jos tietyn liikenteen toiminnalliset
pakottavat syyt tekevät syväysmerkintöjen lukemisen vaikeaksi, aluksella
on myös oltava luotettava syväyksen toteamisjärjestelmä, jonka avulla
keulan ja perän syväykset voidaan määrittää.
.10 Aluksen lastaamisen jälkeen ja ennen lähtöä päällikön on määritettävä
aluksen viippaus ja vakavuus sekä varmistettava ja kirjattava, että alus
vastaa asiaa koskevien sääntöjen vakavuusperusteita. Aluksen vaka-
vuuden määrittäminen on aina tehtävä laskemalla. Tähän voidaan
käyttää elektronista lastaus- ja vakavuustietokonetta tai samanarvoista
menetelmää.
.11 Lippuvaltion hallinto ei saa myöntää minkäänlaisia helpotuksia vahingoit-
tuneen aluksen vakavuusvaatimuksiin, ellei osoiteta, että sellainen
vahingoittumattoman aluksen vaihtokeskuskorkeus, joka vastaisi näitä1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 27
▼M2
vaatimuksia kaikissa käyttöolosuhteissa, on liian suuri aluksen aiotussa
käytössä.
.12 Vahingoittuneen aluksen vakavuusvaatimuksiin myönnetään helpotuksia
vain poikkeustapauksissa ja sillä edellytyksellä, että lippuvaltion hallin-
nolle näytetään toteen, että aluksen mittasuhteet, järjestelyt ja muut
ominaisuudet ovat vahingoittumisen jälkeisen vakavuuden kannalta
parhaat mahdolliset, jotka voidaan käytännössä ja kohtuudella hyväksyä
erityisolosuhteissa.
8–1 Vahingoittuneiden ro-ro-matkustaja-alusten vakavuus (R 8–1)
OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSET:
.1 Olemassa olevien B-luokan ro-ro-matkustaja-alusten osalta on noudatet-
tava 8 sääntöä viimeistään päivänä, jona suoritetaan ensimmäinen
määräaikainen katsastus jäljempänä esitetyn vaatimustenmukaisuuspäivän
jälkeen A/AMax-arvon mukaisesti, joka on määritelty liitteessä, joka
koskee laskentamenetelmää vanhojen ro-ro-matkustaja-alusten selviytymi-
sominaisuuksien arvioimiseksi käyttäen yksinkertaista päätöslauselmaan
A.265(VII) perustuvaa menetelmää, jonka meriturvallisuuskomitea kehittiviidennessäkymmenennessäyhdeksännessä istunnossaan kesäkuussa 1991
(MSC/Circ.574):
A/Amax-arvo: Vaatimustenmukaisuuspäivä:
alle 85 % 1. lokakuuta 1998
85 % tai enemmän, mutta alle 90 % 1. lokakuuta 2000
90 % tai enemmän, mutta alle 95 % 1. lokakuuta 2002
95 % tai enemmän, mutta alle 97,5 % 1. lokakuuta 2004
97,5 % tai enemmän 1. lokakuuta 2005
8–2 Erityisvaatimukset ro-ro-matkustaja-aluksille, joilla kuljetetaan
vähintään 400 henkilöä (R 8–2)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSET:
Sen estämättä, mitä II-1/B/8 ja II-1/B/8-1 säännössä määrätään:.1 uusien ro-ro-matkustaja-alusten, joilla on oikeus kuljettaa vähintään
400 henkilöä, on oltava II-1/B-8 säännössä olevan .2.3 kohdan
määräysten mukaisia oletettaessa, että vaurio voi olla missä kohdassa
tahansa aluksen pituutta L, ja
.2 olemassa olevien ro-ro-matkustaja-alusten, joilla on oikeus kuljettaa
vähintään 400 henkilöä, on oltava .1 kohdan vaatimusten mukaisia
viimeistään päivänä, jona suoritetaan ensimmäinen määräaikainen
katsastus .2.1, .2.2 tai .2.3 alakohdassa esitetyn vaatimustenmukaisuus-
päivän jälkeen, myöhäisimmän ajankohdan mukaisesti:
.2.1A/Amax-arvo: Vaatimustenmukaisuuspäivä:
alle 85 % 1. lokakuuta 1998
85 % tai enemmän, mutta alle
90 %1. lokakuuta 2000
90 % tai enemmän, mutta alle
95 %1. lokakuuta 2002
95 % tai enemmän, mutta alle
97,5 %1. lokakuuta 2004
97,5 % tai enemmän 1. lokakuuta 2010
.2.2Kuljetettavien henkilöiden sallittu määrä:
1 500 tai enemmän 1. lokakuuta 2002
1 000 tai enemmän, mutta alle 1 500 1. lokakuuta 2006
600 tai enemmän, mutta alle 1 000 1. lokakuuta 2008
400 tai enemmän, mutta alle 600 1. lokakuuta 2010
.2.3Aluksen ikä on yhtä suuri tai suurempi kuin 20 vuotta,
missä aluksen iällä tarkoitetaan aikaa, joka on laskettu päivästä,
jona köli laskettiin, tai päivästä, jona alus oli vastaavassa raken-
nusvaiheessa, tai päivästä, jona alus muutettiin ro-ro-matkustaja-
alukseksi .1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 28
▼M2
8–3 Erityisvaatimukset matkustaja-aluksille, muille kuin ro-ro-matkus-
taja-aluksille, joilla kuljetetaan vähintään 400 henkilöä
B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU 1 PÄIVÄNÄ
TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN (MUUT KUIN RO-RO-MATKUS-
TAJA-ALUKSET)
Sen estämättä, mitä II-1/B/8 säännössä määrätään, on matkustaja-alusten
(muiden kuin ro-ro-matkustaja-alusten), joilla on oikeus kuljettaa yli
400 henkilöä, oltava II-1/B/8 säännön .2.3 ja .2.6 kohdan vaatimusten mukaisia
oletettaessa, että vaurio voi olla missä kohdassa tahansa aluksen pituutta L.
9 Soppi- ja koneistotilan laipiot (R 10)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Keulasoppi- tai törmäyslaipio on asennettava ja sen on ulotuttava vesitii-
viinä laipiokanteen saakka. Tämä laipio on sijoitettava niin, että sen
etäisyys keulapystysuorasta on vähintään viisi prosenttia aluksen pituu-
desta ja korkeintaan 3 metriä lisättynä viidellä prosentilla aluksen
pituudesta.
.2 Jos mikä tahansa vesiviivan alapuolella oleva aluksen osa ulottuu keula-
pystysuoran etupuolelle, kuten keulabulbi, on .1 kohdassa määritellyt
etäisyydet mitattava pisteestä, joka on
.1 tällaisen ulokkeen puolivälissä tai
.2 1,5 prosenttia aluksen pituudesta keulapystysuoran etupuolella tai
.3 3 metriä keulapystysuorasta eteenpäin sen mitan mukaan, joka on
lyhin.
.3 Jos aluksessa on pitkä keulakoroke, on keulasoppi- tai törmäyslaipion
jatkuttava säätiiviinä seuraavaan laipiokannen yläpuolella olevaan täyteen
kanteen. Jatkeen asennuksen on poissuljettava se mahdollisuus, että
keulaportti vaurioittaisi jatketta vaurioituessaan tai irrotessaan.
.4 Edellä .3 kohdassa tarkoitetun jatkeen ei tarvitse olla suoraan alapuolella
olevan laipion yläpuolella, jos kaikki jatkeen osat eivät sijaitse .1 kohdassa
tai .2 kohdassa määritetyn eturajan etupuolella.
Kuitenkin olemassa olevissa B-luokan aluksissa:.1 joissa kalteva lastausramppi on osa laipiokannen yläpuolelle ulot-
tuvan törmäyslaipion jatkeesta, se rampin osa, joka on ylempänä
kuin 2,3 metriä laipiokannen yläpuolella, saa ulottua korkeintaan
1,0 metriä .1 ja .2 kohdassa määritettyjen eturajojen etupuolelle,
.2 joissa nykyinen ramppi ei ole vaatimusten mukainen siten, että se
voitaisiin hyväksyä törmäyslaipion jatkeeksi, ja joissa rampin sijainti
estää kyseisen jatkeen sijoittamisen .1 kohdassa tai .2 kohdassa
määritettyjen rajojen mukaisesti, jatke voi olla .1 kohdassa tai
.2 kohdassa määritetyn takarajan takana tiettyjen rajojen sisällä.
Takarajan takana olevan rajan olisi oltava riittävä ainoastaan sen
varmistamiseksi, että rampille jää tilaa. Törmäyslaipion jatkeen on
avauduttava eteenpäin, ja sen on oltava .3 kohdan vaatimusten
mukainen, ja jatkeen asennuksen on poissuljettava se mahdollisuus,
että ramppi vaurioittaisi jatketta vaurioituessaan tai irrotessaan.
.5 Ramppeja, jotka eivät ole edellä mainittujen vaatimusten mukaisia, ei
pidetä törmäyslaipion jatkeena.
.6 Olemassa olevien B-luokan alusten osalta on sovellettava .3 ja .4 kohdan
vaatimuksia viimeistään päivänä, jona suoritetaan ensimmäinen määräai-
kaiskatsastus tämän direktiivin 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päivän
jälkeen.
.7 Aluksessa on oltava peräsoppilaipio sekä laipiot, jotka erottavat koneisto-
tilan sen keula- ja peräpuolella olevista lasti- ja matkustajatiloista, ja ne
on tehtävä vesitiiviiksi laipiokanteen saakka. Peräsoppilaipio voi
kuitenkin päättyä laipiokannen alapuolella, jollei aluksen turvallisuus
osastoimisen suhteen siten heikkene.
.8 Akselihylsät on joka tapauksessa sijoitettava vesitiiviisiin tiloihin. Tiivis-
tysholkki on sijoitettava vesitiiviiseen akselitunneliin tai muuhun
akselihylsäosastosta erotettuun vesitiiviiseen tilaan, jonka tilavuus on sell-
ainen, että sen täyttyminen tiivistysholkin kautta tapahtuvasta vuodosta ei
aiheuta upporajan painumista veden alle.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 29
▼M2
10 Kaksoispohjat (R12)
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET SEKÄ UUDET ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN JA JOIDEN PITUUS
ON VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ:
.1 Uusiin B-, C- ja D-luokan aluksiin, olemassa oleviin B-luokan aluksiin
sekä uusiin aluksiin, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai
sen jälkeen ja joiden pituus on vähintään 24 metriä, on rakennettava
kaksoispohja keulasoppilaipiosta peräsoppilaipioon, jos tämä on aluksen
rakenteeseen ja asianmukaiseen toimintaan nähden käytännöllistä ja
mahdollista.
.1 Aluksiin, joiden pituus on vähintään 50 metriä mutta alle 61 metriä,
on rakennettava kaksoispohja vähintään koneistotilasta keulasoppilai-
pioon tai niin lähelle sitä kuin on käytännössä mahdollista.
.2 Aluksiin, joiden pituus on vähintään 61 metriä mutta alle 76 metriä,
on rakennettava kaksoispohja vähintään koneistotilan ulkopuolelle ja
sen on ulotuttava keula- ja peräsoppilaipioihin saakka tai niin lähelle
niitä kuin on käytännössä mahdollista.
.3 Aluksiin, joiden pituus on vähintään 76 metriä, on rakennettava
kaksoispohja keskiosaan ja sen on ulotuttava keula- ja peräsoppilai-
pioihin saakka tai niin lähelle niitä kuin on käytännössä mahdollista.
.2 Jos kaksoispohja vaaditaan, sen on täytettävä korkeuden osalta hyväk-
sytyn laitoksen standardit ja sisäpohjan on ulotuttava aluksen kylkiin
saakka niin, että se suojaa pohjaa kuvun taipeeseen asti. Suojaus katso-
taan riittäväksi, jos kaksoispohjan reunalevyn ulkosyrjän ja kupulevyn
leikkausviiva ei missään kohdassa ole sen vaakasuoran tason alapuolella,
joka kulkee nollakaaren ja sen poikittaisen diagonaaliviivan leikkauspis-
teen kautta, joka on vedetty 25 asteen kulmassa perusviivaa vastaan
pisteestä, jonka etäisyys aluksen keskiviivasta on puoli mallileveyttä.
.3 Pienet kaivot, jotka on rakennettu kaksoispohjan lastisuojien yms. tyhjen-
nystä varten, eivät saa ulottua syvemmälle kuin on välttämätöntä.
Missään tapauksessa kaivon syvyys ei saa olla suurempi kuin kaksois-
pohjan korkeus keskiviivalla vähennettynä 460 millimetrillä; kaivo ei
myöskään saa ulottua .2 kohdassa mainitun vaakasuoran tason alapuo-
lelle. Ulkopohjaan saakka ulottuva kaivo sallitaan kuitenkin
akselitunnelin peräpäässä. Lippuvaltion hallinto voi sallia muitakinkaivoja (esimerkiksi voiteluöljykaivoja pääkoneiden alla), jos se katsoo,
että nämä järjestelyt antavat yhtä hyvän suojan kuin tämän säännön
mukainen kaksoispohja.
.4 Kaksoispohjaa ei tarvitse rakentaa kooltaan kohtalaisiin vesitiiviisiin osas-
toihin, joita käytetään yksinomaan nesteiden kuljetukseen, jos aluksen
turvallisuus pohja- tai kylkivaurion sattuessa ei lippuvaltion hallinnon
mielestä täten heikkene.
.5 Sen estämättä, mitä tämän 10 säännön .1 kohdassa määrätään, lippuval-
tion hallinto voi olla vaatimatta kaksoispohjaa sellaiseen aluksen osaan,
joka on osastoitu käyttämällä osastoimistekijää, joka on korkeintaan 0,5,
jos se katsoo, että kaksoispohjan rakentaminen aluksen tuohon osaan ei
sovellu aluksen rakenteeseen eikä sen tarkoitettuun käyttöön.
11 Osastoimislastiviivojen määrääminen, merkitseminen ja kirjaaminen
(R 13)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Vaaditun osastoimistiheyden säilyttämiseksi alukselle on määrättävä ja
sen kylkiin on merkittävä hyväksyttyä osastoimissyväystä vastaava lasti-
viiva. Alukselle, jossa on vaihtoehtoisesti joko matkustajien tai lastin
kuljetukseen soveltuvat erityiset tilat, voidaan, jos aluksen omistaja niin
haluaa, edellisen lisäksi määrätä ja merkitä yksi tai useampia osastoimi-
slastiviivoja vastaamaan niitä osastoimissyväyksiä, jotka lippuvaltion
hallinto voi hyväksyä tällaista vaihtoehtoista käyttöä varten.
.2 Määrätyt ja merkityt osastoimislastiviivat on mainittava matkustaja-
aluksen turvallisuuskirjassa sekä ilmoitettava merkinnällä C.1, jos osastoi-
mislastiviivoja on vain yksi.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 30
▼M2
Jos osastoimislastiviivoja on enemmän kuin yksi, vaihtoehtoiseen
käyttöön tarkoitetut osastoimislastiviivat on ilmoitettava merkinnällä C.2,
C.3, C.4, jne. (1).
.3 Jokaista tällaista lastiviivaa vastaava varalaita on mitattava
samassa kohdassa ja samasta kansiviivasta kuin voimassa olevan
Kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen mukaisesti määrätyt varalaidat.
.4 Jokaista hyväksyttyä osastoimislastiviivaa vastaava varalaita ja ne
käyttöolosuhteet, joita varten tämä varalaita on hyväksytty, on selvästi
mainittava matkustaja-aluksen turvallisuuskirjassa.
.5 Missään tapauksessa ei osastoimislastiviivan merkkiä saa asettaa sen
ylimmän suolaisen veden lastiviivan yläpuolelle, joka on määrätty
aluksen lujuuden tai voimassa olevan Kansainvälisen lastiviivayleissopi-
muksen perusteella.
.6 Siitä riippumatta missä kohdassa osastoimislastiviivojen merkit ovat,
alusta ei missään tapauksessa saa lastata niin syvälle, että voimassa
olevan Kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen mukaisesti kyseistä
vuodenaikaa ja aluetta varten määritelty lastiviivamerkki joutuu veden-
pinnan alle.
.7 Alusta ei saa missään tapauksessa lastata niin syvälle, että kyseistä
matkaa ja käyttöä vastaavan osastoimislastiviivan merkki joutuu veden-
pinnan alle.
12 Vesitiiviiden laipioiden ym.rakenne ja ensimmäinen koestus (R 14)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Jokainen poikittainen tai pitkittäinen vesitiivis osastoimislaipio on raken-
nettava siten, että se kykenee kestämään riittävällä varmuudella
suurimman vesipatsaan paineen, joka siihen voi kohdistua aluksen vahin-
goittumistapauksessa, mutta vähintään upporajan korkeuteen asti
ulottuvan vesipatsaan paineen. Näiden laipioiden rakenteen on oltava
hyväksytyn laitoksen standardien mukainen.
.2.1 Laipioissa olevien askelmien ja syvennysten on oltava vesitiiviit ja yhtä
lujat kuin niihin liittyvät laipiot.
.2.2 Jos kaaria tai palkkeja kulkee vesitiiviin kannen tai laipion läpi, kyseinen
kansi tai laipio on tehtävä rakenteeltaan vesitiiviiksi käyttämättä puuta tai
sementtiä.
.3 Pääosastojen koestaminen täyttämällä ne vedellä ei ole pakollista. Jos
koestusta vedellä täyttämällä ei suoriteta, on suoritettava koestus vesisuih-
kulla, jos tämä käytännössä on mahdollista. Tämä koestus on suoritettava
mahdollisimman myöhäisessä rakennusvaiheessa. Jos koestus vesisuih-
kulla ei ole käytännössä mahdollista koneistolle, sähkölaitteiden eristeille
tai varusteille mahdollisesti aiheutuvien vaurioiden vuoksi, se voidaan
korvata hitsaussaumojen huolellisella silmämääräisellä tarkastuksella,
jonka tueksi voidaan tarvittaessa suorittaa esimerkiksi tunkeumaväritar-
kastus, ultraäänenvuotokoestus tai samanarvoinen koestus. Vesitiiviiden
laipioiden yksityiskohtainen tarkastus on suoritettava joka tapauksessa.
.4 Keulasoppi, kaksoispohjat (mukaan lukien tunnelikölit) ja sisälaidoitukset
on koestettava .1 kohdan vaatimuksia vastaavan vesipatsaan paineella.
.5 Säiliöt, jotka on tarkoitettu nesteiden säilytykseen ja jotka muodostavat
osan aluksen osastoimisesta, on tiiviyden toteamiseksi koestettava vesi-
patsaan paineella, jonka korkeus vastaa ylimpään osastoimislastiviivaan
ulottuvaa vesipatsasta tai vesipatsasta, joka vastaa kahta kolmannesta
kölin ja upporajan välisestä korkeudesta säiliöiden kohdalla, käyttämällä
niistä suurempaa, kuitenkin niin, että koestuspainekorkeus ei missään
tapauksessa saa olla pienempi kuin 0,9 metriä säiliön kannen yläpuolella;
jos vedellä koestus on mahdoton toteuttaa, voidaan hyväksyä ilmanvuoto-
koestus, jossa säiliöihin kohdistetaan korkeintaan 0,14 baarin ilmanpaine.
.6 Edellä .4 ja .5 kohdassa mainittujen koestusten tarkoitus on saada
varmuus siitä, että osastoimisen rakenteelliset osat ovat vesitiiviit, eikä
niitä voida pitää koestuksina jonkin osaston soveltuvuudesta polttoöljyn
säilytykseen tai muihin erityisiin tarkoituksiin, jota varten voidaan vaatia1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 31
(1) Osastoimislastiviivamerkinnöissä voidaan kirjaimen C jälkeiset arabialaiset numerot
korvata roomalaisilla numeroilla tai kirjaimilla, jos lippuvaltion hallinto katsoo tarpeel-
liseksi erottaa merkinnät kansainvälisistä osastoimislastiviivamerkinnöistä.
▼M2
tiukempi koestus, riippuen siitä korkeudesta, johon neste voi nousta
säiliössä tai siihen liittyvissä putkissa.
13 Aukot vesitiiviissä laipioissa (R 15)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Vesitiiviissä laipiossa olevien aukkojen lukumäärä on rajoitettava niin
pieneksi kuin se aluksen rakenteeseen ja tarkoitettuun käyttöön nähden
on mahdollista; näissä aukoissa on oltava kunnolliset sulkemislaitteet.
.2.1 Jos putkia, valumaputkia, sähköjohtoja jne. johdetaan vesitiiviiden osas-
toimislaipioiden läpi, laipioiden vesitiiviys on varmistettava sopivin
keinoin.
.2.2 Putkistoon kuulumattomia venttiilejä ei sallita vesitiiviissä osastoimislai-
pioissa.
.2.3 Lyijyä tai kuumuutta kestämätöntä muuta ainetta ei saa käyttää vesitii-
viiden osastoimislaipioiden läpi kulkevissa putkistoissa, jos tällaisten
putkistojen vahingoittuminen tulipalon sattuessa saattaisi heikentää
laipioiden vesitiiviyttä.
.3.1 Ovi-, kulku- tai muita pääsyaukkoja ei sallita:
.1 törmäyslaipioissa upporajan alapuolella
.2 vesitiiviissä poikittaislaipioissa, jotka erottavat lastitilan sen vierei-
sestä lastitilasta lukuun ottamatta .10.1 kohdassa ja 14 säännössä
mainittuja tapauksia.
.3.2 Jäljempänä .3.3 kohdassa mainituin poikkeuksin voidaan törmäyslaipion
läpi upporajan alapuolella johtaa korkeintaan yksi putki keulasoppisäi-liössä olevia nesteitä varten, jos putkessa on sulkuventtiili, jota voidaan
käsitellä laipiokannen yläpuolelta ja jonka pesä on kiinnitetty törmäyslai-
pioon keulasopen sisäpuolelle. Tämän venttiilin kiinnittäminen
törmäyslaipion peräpuolelle voidaan kuitenkin hyväksyä, jos venttiili on
helposti saavutettavissa kaikissa aluksen käyttöolosuhteissa eikä sen
sijaintipaikka ole lastitila.
.3.3 Jos keulasoppi on jaettu kahden erilaisen nesteen säilyttämistä varten,
voidaan törmäyslaipion läpi upporajan alapuolella johtaa kaksi putkea,
joista kummankin on oltava asennettu .3.1 kohdassa edellytetyllä tavalla,
kuitenkin ainoastaan, jos muuta vaihtoehtoa ei käytännössä ole toisen
putken asentamiselle ja jos keulasopen lisätyn osastoimisen huomioon
ottaen aluksen turvallisuus säilyy.
.4 Tiloissa, joihin on sijoitettu aluksen kuljetuksessa tarvittava pää- ja
apukoneisto kattiloineen, jokaiseen poikittaiseen päälaipioon saa tehdä
korkeintaan yhden oven, lukuun ottamatta akselitunnelien ovia. Jos aluk-
sessa on kaksi tai useampia potkuriakseleita, akselitunnelien välillä on
oltava suora käytäväyhteys. Koneistotilan ja akselitunnelitilojen välillä
saa olla vain yksi ovi aluksissa, joissa on kaksi potkuriakselia ja vain
kaksi ovea, jos potkuriakseleita on enemmän kuin kaksi. Kaikkien näiden
ovien on oltava liukuovia, ja ne on sijoitettava niin, että niiden kynnykset
ovat mahdollisimman korkealla. Käsikäyttöinen koneisto, jolla näitä ovia
liikutellaan laipiokannen yläpuolelta, on sijoitettava koneistoja sisältävien
tilojen ulkopuolelle.
.5.1 OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET JA UUDET B-, C- ja
D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON ALLE 24 METRIÄ:
Vesitiiviiden ovien on oltava liukuovia, saranaovia tai muita vastaavan-
tyyppisiä ovia. Levyovia, jotka kiinnitetään vain pulteilla, ja ovia, jotka
sulkeutuvat pudottamalla tai putoavan painon vaikutuksesta, ei sallita.
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON
VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ:
Vesitiiviiden ovien, lukuun ottamatta .10.1 kohdan tai 14 säännön
määräysten mukaisia ovia, on oltava .7 kohdan vaatimusten mukaisia
konekäyttöisiä liukuovia, jotka pystytään sulkemaan samanaikaisesti
komentosillan ohjauspöydästä siten, että siihen menee korkeintaan
60 sekuntia aluksen ollessa suorassa.
.5.2 OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET JA UUDET B-, C- ja
D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON ALLE 24 METRIÄ:
Liukuovet voivat olla:
— joko pelkästään käsikäyttöisiä tai1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 32
▼M2
— sekä kone- että käsikäyttöisiä.
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON
VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ:
Aluksissa, joissa vesitiiviiden ovien lukumäärä on korkeintaan kaksi, ja
kyseiset ovet on sijoitettu koneistotilaan tai tällaista tilaa rajaaviin
laipioihin, lippuvaltion hallinto voi sallia, että kyseiset kaksi ovea ovat
ainoastaan käsikäyttöisiä. Jos on asennettu käsikäyttöisiä liukuovia,
kyseiset ovet on suljettava ennen kuin alus irtautuu laiturista lähtiessään
matkalle, jolla se kuljettaa matkustajia, ja ovien on oltava suljettuina
matkan ajan.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.5.3 Sekä kone- että käsikäyttöisillä vesitiiviiden ovien liikuttamislaitteilla on
kyettävä sulkemaan ovi aluksen ollessa kallistuneena 15 astetta kummalle
puolelle tahansa riippumatta siitä, onko ovi konekäyttöinen vai ei. On
myös otettava huomioon voimat, jotka voivat vaikuttaa ovien jommalla-
kummalla puolella, kun vesi virtaa aukon läpi staattisella
putouskorkeudella, joka vastaa vähintään 1 metrin veden korkeutta oven
keskiviivan kohdalla kynnyksen yläpuolella.
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON
VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ:
.5.4 Vesitiiviin oven ohjaimet, mukaan lukien hydraulijohtimet ja sähkökaa-
pelit, on pidettävä mahdollisimman lähellä sitä laipiota, johon ovet on
asennettu, jotta niiden todennäköisyys vaurioitua missä tahansa aluksen
kärsimässä vauriossa on mahdollisimman pieni. Vesitiiviit ovet ja niiden
ohjaimet on sijoitettava niin, että jos alus vaurioituu aluksen viidesosan
leveydeltä, kun kyseinen etäisyys mitataan oikeissa kulmissa keskiviivaan
nähden ylimmän osastoimislastiviivan tasolla, vaurioituneen osan ulko-
puolella olevien vesitiiviiden ovien toiminta ei häiriinny.
.5.5 Kaikki kone- ja käsikäyttöiset vesitiiviit liukuovet on varustettava osoitti-
milla, jotka näyttävät kaikissa kaukosäätöasemissa sen, ovatko ovet auki
tai kiinni. Kauko-säätöasemia saa olla ainoastaan komentosillalla
.7.1.5 kohdan vaatimuksen mukaisesti ja paikassa, jossa .7.1.4 kohdan
mukaisesti vaaditaan laipiokannen yläpuolista käsikäyttöä.
OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET JA UUDET B-, C- ja D-
LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON ALLE 24 METRIÄ:
.5.6 Sellaiset vesitiiviit ovet, jotka eivät ole .5.1–.5.5 kohdan mukaisia, on
suljettava ennen matkan alkua ja pidettävä suljettuina merellä oltaessa;
kyseisten ovien avaamisesta satamassa ja sulkemisesta ennen aluksen
lähtöä satamasta on tehtävä merkintä laivapäiväkirjaan.
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON ALLE
24 METRIÄ, SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.6.1 Käsikäyttöiset liukuovet voivat olla vaakasuoraan tai pystysuoraan liik-
kuvia. Liikuttamiskoneistoa on voitava käyttää itse oven luona sen
kummaltakin puolelta ja helppopääsyisestä paikasta laipiokannen yläpuo-
lelta; koneiston on toimittava täydellisellä kammen kiertoliikkeellä tai
jollain muulla hyväksytyllä koneiston liikkeellä, joka on yhtä takuuvarma.
Ovea käsikoneistolla suljettaessa aika, joka kuluu oven täydelliseen sulk-
emiseen aluksen ollessa suorassa, saa olla korkeintaan 90 sekuntia.
OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.6.2 Konekäyttöiset liukuovet voivat olla vaakasuoraan tai pystysuoraan liik-
kuvia. Jos ovi on koneellisesti liikuteltavissa ohjauskeskuksesta, koneisto
on tehtävä sellaiseksi, että ovea voidaan liikuttaa koneellisesti myös senmolemmilta puolilta. Laipion kummallekin puolelle on varattava oven
koneellisen sulkemislaitteen yhteyteen paikalliset ohjausvivut, jotka on
sijoitettava siten, että ovesta kulkevat henkilöt voivat pitää molemmat
ohjausvivut auki-asennossa, eivätkä voi käynnistää vahingossa sulkemis-
koneistoa. Konekäyttöiset liukuovet on varustettava käsikäyttöisellä
koneistolla, jota voidaan käyttää itse oven luona sen kummaltakin
puolelta sekä helppopääsyisestä paikasta laipiokannen yläpuolelta;
koneiston on toimittava täydellisellä kammen kiertoliikkeellä tai jollakin
muulla hyväksytyllä koneiston liikkeellä, joka on yhtä takuuvarma.
Äänimerkkilaittein on annettava varoitus siitä, että ovi on alkanut sulk-
eutua, ja äänimerkin on soitava, kunnes ovi on täysin sulkeutunut.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 33
▼M2
Lisäksi alueilla, joissa on kova ympäröivä melu, edellytetään äänimerkin
täydentämistä oven luona vilkkuvalla merkkivalolla.
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON
VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ:
.7.1 Jokaisen konekäyttöisen vesitiiviin liukuoven:
.1 on liikuttava pysty- tai vaakasuunnassa,
.2 on .11 kohdan mukaisesti oltava yleensä sisäleveydeltään korkeintaan
1,2 metriä. Lippuvaltion hallinto voi sallia tätä suuremmat ovet vain
siihen leveyteen saakka, joka katsotaan tarpeelliseksi aluksen tehok-
kaan toiminnan kannalta sillä edellytyksellä, että muut turvatoimet,
mukaan lukien seuraavat, otetaan huomioon:
.2.1 erityistä huomiota kiinnitetään oven vahvuuteen ja sen sulke-
mislaitteisiin vuotojen estämiseksi,
.2.2 oven on sijaittava vaurioalueen B/5 ulkopuolella,
.2.3 ovi on pidettävä suljettuna aluksen ollessa merellä, lukuun otta-
matta rajoitettuja ajanjaksoja, jotka lippuvaltion hallinto katsoo
ehdottoman tarpeellisiksi,
.3 on oltava varustettu laitteilla, jotka tarvitaan oven avaamiseksi ja
sulkemiseksi käyttäen sähkövoimaa, hydrauliikkaa tai muuta
voimanlähdettä, jonka lippuvaltion hallinto voi hyväksyä,
.4 on oltava varustettu erillisellä käsikäyttömekanismilla. Ovi on
voitava avata ja sulkea käsin oven luota kummaltakin puolelta,
minkä lisäksi se on voitava sulkea helppopääsyisestä paikasta laipio-
kannen yläpuolelta; koneiston on toimittava täydellisellä kammen
kiertoliikkeellä tai jollakin muulla yhtä turvallisella liikkeellä, jonka
lippuvaltion hallinto voi hyväksyä. Kiertämisen tai muun liikkeen
suunta on oltava selvästi merkitty kaikissa käyttöasennoissa. Aika,
joka kuluu oven täydelliseen sulkemiseen käsikoneistoa käytettäessä,
saa olla korkeintaan 90 sekuntia aluksen ollessa suorassa,
.5 on oltava varustettu ohjaimilla oven avaamiseksi ja sulkemiseksi
koneellisesti oven kummaltakin puolelta sekä oven sulkemiseksi
koneellisesti komentosillan ohjauspöydästä,
.6 on oltava varustettu äänimerkillä, joka erottuu alueen kaikista muista
äänimerkeistä, ja soi aina, kun ovi suljetaan koneellisesti kaukosää-
tölaitteella, ja jonka on soitava vähintään 5 sekuntia ja korkeintaan
10 sekuntia, ennen kuin ovi alkaa liikkua, ja jonka soimisen on
jatkuttava, kunnes ovi on täysin sulkeutunut. Jos on kyse muualta
tapahtuvasta käsikäytöstä, riittää, kun äänimerkki soi vain oven liik-
kuessa. Lisäksi matkustajille varatuilla alueilla ja alueilla, joissa on
kova ympäröivä melu, lippuvaltion hallinto voi vaatia äänimerkin
täydentämistä oven luona vilkkuvalla merkkivalolla, ja
.7 on sulkeuduttava suunnilleen yhtä nopeasti voimanlähdettä käytet-
täessä. Sulkeutumisaika hetkestä, jolloin ovi alkaa liikkua, hetkeen,
jolloin se on täysin kiinni, ei missään tapauksessa saa olla alle
20 sekuntia eikä yli 40 sekuntia aluksen ollessa suorassa.
.7.2 Konekäyttöisten vesitiiviiden liukuovien tarvitsema sähkövoima on toimi-
tettava varakytkintaulusta joko suoraan tai erillisen, laipiokannen
yläpuolella sijaitsevan jakotaulun kautta; niihin liittyvien ohjaus-, osoitin-
ja hälytyspiirien syötön on tapahduttava varakytkintaulusta joko suoraan
tai erillisen, laipiokannen yläpuolella sijaitsevan jakotaulun kautta, ja
niille on kyettävä johtamaan automaattisesti voimaa väliaikaisesta
sähköenergian hätälähteestä, jos joko sähköenergian päälähteessä tai
hätälähteessä on häiriö.
.7.3 Konekäyttöisissä vesitiiviissä liukuovissa on oltava joko:
.1 keskitetty hydraulinen järjestelmä ja kaksi riippumatonta voimanläh-
dettä, joista kummassakin on moottori ja pumppu, jotka pystyvät
sulkemaan kaikki ovet samanaikaisesti. Lisäksi koko järjestelmää
varten on oltava paineakkuja, joiden teho riittää käyttämään kaikkia
ovia vähintään kolme kertaa – sulkemaan, avaamaan ja sulkemaan –
15 asteen vastakkaisessa kallistumassa. Tämä toimintojakso on
voitava toteuttaa, kun akku on pumpun kytkentäpaineessa.
Käytettävän nesteen valinnassa on otettava huomioon lämpötila, jossa
järjestelmä todennäköisesti joutuu toimimaan käytön aikana. Voiman-
käyttöjärjestelmä on suunniteltava minimoimaan se mahdollisuus,
että hydrauliikkaputkiston yksittäinen vaurio vaikuttaisi haitallisesti
useamman kuin yhden oven toimintaan. Hydraulinen järjestelmä on
varustettava laitteella, joka hälyttää konekäyttöjärjestelmän hydrauli-
nesteen vähenemisestä, ja kaasun alipaineen hälytyslaitteella tai
muulla tehokkaalla keinolla, jolla valvotaan paineakkuihin varas-1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 34
▼M2
toidun energian häviämistä. Näiden hälytyslaitteiden on oltava
äänimerkkejä ja merkkivaloja, ja niiden on sijaittava komentosillan
ohjauspöydässä, tai
.2 riippumaton hydraulinen järjestelmä kullekin ovelle siten, että
kussakin voimanlähteessä on moottori ja pumppu, jotka pystyvät
avaamaan ja sulkemaan oven. Lisäksi on oltava paineakku, jonka
teho riittää käyttämään ovea vähintään kolme kertaa – sulkemaan,
avaamaan ja sulkemaan – 15 asteen vastakkaisessa kallistumassa.
Tämä toimintojakso on voitava toteuttaa, kun akku on pumpun
kytkentäpaineessa. Käytettävän nesteen valinnassa on otettava
huomioon lämpötila, jossa järjestelmä todennäköisesti joutuu toimi-
maan käytön aikana. Komentosillan ohjauspöydässä on oltava
kaasun alipaineen ryhmähälytin tai muu tehokas keino, jolla valvo-
taan paineakkuihin varastoidun energian häviämistä. Jokaisessa
paikallisessa käyttöasennossa on lisäksi oltava varastoidun energian
häviämisestä ilmoittava ilmaisin, tai
.3 riippumaton sähköjärjestelmä ja moottori kullekin ovelle siten, että
kussakin voimanlähteessä on moottori, joka pystyy avaamaan ja sulk-
emaan oven. Voimanlähteeseen on voitava automaattisesti johtaa
voimaa väliaikaisesta sähköenergian hätälähteestä, jos joko sähköe-
nergian päälähteessä tai hätälähteessä on häiriö, ja tehon onriitettävä käyttämään ovea vähintään kolme kertaa – sulkemaan,
avaamaan ja sulkemaan – 15 asteen vastakkaisessa kallistumassa.
Edellä .7.3.1, .7.3.2 ja .7.3.3 kohdassa eriteltyjen järjestelmien osalta on
annettava seuraava määräys:
Konekäyttöisissä vesitiiviissä liukuovissa tarvittavat energiajärjestelmät
on pidettävä erillään kaikista muista energiajärjestelmistä. Yksittäinen
häiriö sähköisissä tai hydraulisissa konekäyttöisissä järjestelmissä,
hydraulista käynnistinlaitetta lukuun ottamatta, ei saa estää yhdenkään
oven käsikäyttöistä toimintaa.
.7.4 Laipion kummallekin puolelle on varattava vähintään 1,6 metrin korkeu-
teen lattiasta ohjausvivut, joiden on oltava niin sijoitetut, että ovesta
kulkevat henkilöt voivat pitää molemmat ohjausvivut auki-asennossa,
eivätkä voi vahingossa panna sulkemiskoneistoa käyntiin. Vipujen liike-
suuntien ovea avattaessa ja suljettaessa on oltava oven liikkeen
suuntaisia ja ne on merkittävä selvästi. Asuntotilojen vesitiiviiden ovien
hydrauliset ohjausvivut on siinä tapauksessa, että oven sulkemisliikkeen
käynnistämiseen tarvitaan vain yksi toiminto, sijoitettava siten, että lapset
eivät voi niitä käyttää, esimerkiksi sellaisten peiliovien taakse, joiden
salvat on sijoitettu vähintään 170 senttimetrin korkeudelle kannen tasosta.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET JA OLEMASSA OLEVAT
B-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON VÄHINTÄÄN
24 METRIÄ:
Ovien molemmilla puolilla on oltava ohjetaulu, jossa kerrotaan, miten ovi
toimii. Jokaisen oven kummallakin puolella on myös oltava kirjallinen tai
kuvallinen varoitustaulu, jossa varoitetaan vaarasta, joka aiheutuu, jos
oviaukkoon jää oven sulkeutumisen käynnistyttyä. Nämä taulut on
tehtävä kestävästä aineesta ja ne on kiinnitettävä lujasti. Ohjetaulun
tekstissä tai varoitustaulussa on ilmoitettava kyseisen oven sulkeutumi-
saika.
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON
VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ:
.7.5 Vesitiiviiden ovien sähkölaitteet ja komponentit on sijoitettava laipio-
kannen yläpuolelle ja vaarallisten alueiden ja tilojen ulkopuolelle, jos se
on mahdollista.
.7.6 Sähkölaitekotelot, jotka on välttämätöntä sijoittaa laipiokannen alapuo-
lelle, on asianmukaisesti suojattava veden tunkeutumiselta.
.7.7 Sähkövoima-, ohjaus-, osoitin- ja hälytyspiirit on suojattava vioilta siten,
että vika yhdessä ovipiirissä ei aiheuta vikaa missään muussa ovipiirissä.
Oikosulut ja muut viat oven hälytys- tai osoitinpiireissä eivät saa johtaa
kyseisen oven konekäyttöisen toiminnon menettämiseen. Järjestelyjen onoltava sellaisia, että vesivuoto laipiokannen alapuolisiin sähkövarusteisiin
ei aiheuta oven avautumista.
.7.8 Yksittäinen sähkövika konekäyttöisen vesitiiviin liukuoven konekäyttö-
tai ohjausjärjestelmässä ei saa johtaa suljetun oven avautumiseen. Virran-
syötön saatavuutta on tarkkailtava jatkuvasti virtapiirin kohdassa, joka on
mahdollisimman lähellä jokaista .7.3 kohdassa edellytettyä moottoria.
Jokaisen tällaisen voimanlähteen menetyksen pitäisi laukaista äänimerkki-
ja merkkivalohälytys komentosillan ohjauspöydässä.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 35
▼M2
.8.1 Komentosillan ohjauspöydässä on oltava pääohjauskytkin kahta ohjaus-
tapaa varten: ”paikallisohjaus”, joka sallii kaikkien ovien paikallisen
avaamisen ja sulkemisen käytön jälkeen ilman automaattista sulkeutu-
mista, ja ”ovet kiinni” -ohjaustapa, joka sulkee automaattisesti kaikki
avoinna olevat ovet. ”Ovet kiinni” -ohjaustapa sallii oven paikallisen
avaamisen, ja se sulkee oven automaattisesti heti, kun paikallinen ohjaus-
mekanismi on vapautettu. Pääohjauskytkimen on tavallisesti oltava
paikallisohjausasennossa. ”Ovet kiinni” -ohjaustapaa on käytettävä vain
hätätilanteissa ja koekäytössä.
.8.2 Komentosillan ohjauspöydässä on oltava jokaisen oven sijainnin osoittava
diagrammi, jossa merkkivaloilla osoitetaan jokaisen oven osalta, onko se
auki vai kiinni. Punainen valo osoittaa, että ovi on täysin auki, ja vihreä
valo osoittaa, että ovi on täysin kiinni. Silloin, kun ovi suljetaan
kaukosäätölaitteella, on oven sulkeutuminen osoitettava vilkkuvalla
punaisella valolla. Osoittimiin tarvittavan virtapiirin on oltava ohjaus-
piiristä riippumaton jokaisessa ovessa.
.8.3 Minkään oven avaaminen kaukosäätölaitteella keskusvalvonta-asemasta ei
saa olla mahdollista.
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.9.1 Kaikki vesitiiviit ovet on merellä oltaessa pidettävä suljettuina, mutta ne
voidaan avata merellä oltaessa .9.2 ja .9.3 kohdassa määritellyistä syistä.
Vesitiiviit ovet, joiden leveys on .11 kohdan nojalla suurempi kuin
1,2 metriä, saa avata ainoastaan kyseisessä kohdassa eritellyissä olosuh-
teissa. Kaikkien ovien, jotka avataan tämän kohdan mukaisesti, on
oltava valmiina välittömästi suljettaviksi.
.9.2 Vesitiivis ovi voidaan avata merellä oltaessa matkustajien ja laivaväen
kulkemisen vuoksi tai, jos se on välttämätöntä, oven välittömässä lähei-
syydessä suoritettavan työn vuoksi. Ovi on suljettava välittömästi sen
jälkeen, kun siitä on kuljettu, tai kun työ, jota varten ovi on auki, on
päätetty.
.9.3 Tiettyjen vesitiiviiden ovien sallitaan olevan avoimina merellä oltaessa
ainoastaan, jos sitä pidetään ehdottoman välttämättömänä; toisin sanoen
sitä, että ovi on auki, pidetään olennaisen tärkeänä aluksen koneiston
turvalliselle ja tehokkaalle toiminnalle tai sille, että matkustajat pääsevät
kulkemaan tavallisissa olosuhteissa rajoittamatta koko matkustajille vara-
tulla alueella. Lippuvaltion hallinto päättää kyseisestä asiasta harkittuaan
tarkoin sen vaikutuksia aluksen toimintaan ja selviytymiskykyyn.
Tällainen vesitiivis ovi, jonka sallitaan olevan auki, on osoitettava selk-
eästi aluksen vakavuustiedoissa, ja sen on aina oltava valmiina
välittömästi suljettavaksi.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.10.1 Rakenteeltaan hyväksyttyjä vesitiiviitä ovia voidaan asentaa vesitiiviisiin
laipioihin, jotka erottavat toisistaan välikannen lastitiloja, jos lippuvaltion
hallinto katsoo, että tällaiset ovet ovat olennaisen tärkeitä. Nämä ovet
saavat olla sarana-, rulla- tai liukuovia, mutta ne eivät saa olla kauko-
ohjattuja. Ne on sijoitettava mahdollisimman korkealle ja niin kauas
aluksen sivulaidoituksesta kuin mahdollista, mutta missään tapauksessa
ei sivua lähinnä olevan pystysuoran ovenpielen etäisyys laidoituksesta
saa olla pienempi kuin viidennes aluksen leveydestä; kyseinen etäisyys
on mitattava kohtisuoraan aluksen keskiviivaa vastaan ylimmän osastoi-
mislastiviivan tasossa.
.10.2 Nämä ovet on suljettava ennen matkan alkua ja pidettävä suljettuina
merellä oltaessa; kyseisten ovien avaamisen ajankohdasta satamassa ja
sulkemisen ajankohdasta ennen aluksen lähtöä satamasta on tehtävä
merkintä laivapäiväkirjaan. Jos tällaisen oven luokse voi päästä matkan
aikana, on ovi varustettava laitteella, joka estää oven luvattoman avaa-
misen. Jos tällaisten ovien asentamista suunnitellaan, lippuvaltion
hallinnon on erityisesti harkittava niiden lukumäärää ja järjestelyä.
.11 Laipioissa ei sallita irrotettavia levyjä muualla kuin koneistotiloissa.
Näiden levyjen on aina oltava paikoillaan ennen kuin alus lähtee sata-
masta, eikä niitä saa poistaa paikoiltaan merellä oltaessa, ellei se ole
ehdottoman välttämätöntä, ja silloinkin päällikön harkinnan mukaisesti.
Lippuvaltion hallinto voi sallia jokaisessa poikittaisessa päälaipiossa
ainoastaan yhden .7.1.2. kohdassa määritettyä liukuovea suuremman
konekäyttöisen vesitiiviin liukuoven korvaamisen kyseisillä irrotettavilla
levyillä sillä edellytyksellä, että kyseiset ovet suljetaan ennen kuin alus
lähtee satamasta ja että niitä ei avata merellä oltaessa, ellei se ole ehdot-
toman välttämätöntä ja silloinkin päällikön harkinnan mukaisesti.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 36
▼M2
Kyseisten ovien ei tarvitse täyttää .7.1.4 kohdan 90 sekunnin aikavaati-
musta, joka kuluu oven täydelliseen sulkemiseen käsikoneistoa
käytettäessä. Kyseisten ovien avaamisesta ja sulkemisesta aluksen ollessa
merellä tai satamassa on tehtävä merkintä laivapäiväkirjaan.
14 Kuljetusajoneuvoja ja niiden henkilöstöä kuljettavat alukset (R 16)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Tätä sääntöä sovelletaan matkustaja-aluksiin, jotka on suunniteltu tai
muutettu kuljettamaan kuljetusajoneuvoja ja niiden henkilöstöä.
.2 Jos tällaisessa aluksessa matkustajien kokonaislukumäärä, mukaan luet-
tuna kuljetusajoneuvojen henkilöstö, ei ole suurempi kuin N = 12 + A/
25, missä A = niiden tilojen kokonaiskansipinta-ala (neliömetreinä), jotka
ovat käytettävissä kuljetusajoneuvojen kuljetukseen, ja missä vapaa
korkeus ahtauspaikalla ja tällaisten tilojen sisäänpääsyn kohdalla on
vähintään 4 metriä, sovelletaan 13 säännön .10 kohdan määräyksiä vesi-
tiiviistä ovista lukuun ottamatta sitä, että ovet voidaan lastitiloja
osastoivissa vesitiiviissä laipioissa sijoittaa mille tasolle tahansa. Lisäksi
vaaditaan, että komentosillalla on osoittimet, jotka automaattisesti
näyttävät, milloin kukin ovi on kiinni ja kaikki ovien kiinnityslaitteet
varmistettu.
.3 Sovellettaessa tämän luvun määräyksiä tällaiseen alukseen on N se suurin
matkustajalukumäärä, joka voidaan vahvistaa alukselle tämän säännön
mukaisesti.
15 Aukot ulkolaidoituksessa upporajan alapuolella (R 17)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Aluksen ulkolaidoituksessa olevien aukkojen lukumäärä on rajoitettava
niin pieneksi kuin se aluksen rakenteeseen ja tarkoitettuun käyttöön
nähden on mahdollista.
.2.1 Kaikkien ulkolaidoituksessa olevien aukkojen sulkemislaitteiden raken-
teen ja tehokkuuden on vastattava niiden aiottua tarkoitusta ja
sijoituspaikkaa.
.2.2 Jollei voimassa olevan Kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen
määräyksistä muuta johdu, valoventtiilejä ei saa sijoittaa siten, että niiden
alareuna on alempana kuin laipiokannen ulkoreunan kanssa yhdensuun-
tainen viiva, jonka alin kohta on 2,5 prosenttia aluksen leveydestä tai
500 millimetriä ylimmän osastoimislastiviivan yläpuolella, sen mukaan,
kumpi on suurempi.
.2.3 Kaikkien valoventtiilien, joiden alareunat ovat upporajan alapuolella, on
oltava rakenteeltaan sellaisia, että niitä ei voi avata ilman aluksen
päällikön suostumusta.
.2.4 Jos välikannella jonkin .2.3 kohdassa mainitun valoventtiilin alareuna
aluksen lähtiessä satamasta on sen viivan alapuolella, joka laipiokannen
ulkoreunan kanssa yhdensuuntaisena on alimmassa kohdassaan 1,4 metriä
lisättynä 2,5 prosentilla aluksen leveydestä vedenpinnan yläpuolella, on
kaikki tämän välikannen valoventtiilit suljettava vesitiiviisti ja lukittava
ennen kuin alus lähtee satamasta, eikä niitä saa avata ennen aluksen
saapumista seuraavaan satamaan. Tätä kohtaa sovellettaessa voidaan
tehdä tavanmukainen suolattoman veden vähennys.
.2.5 Valoventtiilit ja niiden sokkoluukut, joiden luo matkan aikana ei pääse,
on suljettava ja varmistettava ennen kuin alus lähtee satamasta.
.3 Ulkolaidoituksessa olevien valumisaukkojen, viemäri- ja muiden saman-
laisten aukkojen lukumäärä on pidettävä mahdollisimman pienenä joko
yhdistämällä kuhunkin poistojohtoon mahdollisimman monta viemäri- tai
muuta putkea tai jollakin muulla sopivalla tavalla.
.4 Kaikki ulkolaidoituksessa olevat tulo- ja poistojohdot on varustettava
tehokkailla laitteilla, joihin on helppo päästä käsiksi ja joilla voidaan
estää veden pääsy alukseen vahingossa.
.4.1 Jäljempänä .5 kohdassa mainitut poikkeukset huomioon ottaen on
jokainen erillinen poistojohto, joka on viety ulkolaidoituksen läpi uppor-
ajan alapuolella olevista tiloista, varustettava joko yhdellä automaattisella
takaiskuventtiilillä, jossa on laipiokannen yläpuolelta käsiteltävä tehokas
sulkemislaite, tai vaihtoehtoisesti ilman mainittua sulkemislaitetta
kahdella automaattisella takaiskuventtiilillä sillä edellytyksellä, että1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 37
▼M2
sisäpuolella oleva venttiili sijaitsee ylimmän osastoimisviivan yläpuolella
ja että sen voi aina varmistaa käyttöolosuhteissa, ja lisäksi voimassa
olevan Kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen määräyksiä on noudatet-
tava.
Jos aluksessa on tehokkaalla sulkemislaitteella varustettu venttiili, sen
käsittelypaikalle laipiokannen yläpuolelle on päästävä aina helposti ja se
on varustettava laitteella, joka osoittaa, onko venttiili auki vai kiinni.
.4.2 Voimassa olevan Kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen vaatimuksia
sovelletaan poistojohtoihin, jotka on viety ulkolaidoituksen läpi upporajan
yläpuolella olevista tiloista.
.5 Veden ottoon merestä samoin kuin sen poistoon tarkoitetut koneistotilojen
pää- ja apujohdot, jotka ovat yhteydessä koneiston toimintaan, on varus-
tettava putkien ja ulkolaidoituksen tai putkien ja ulkolaidoitukseen
kiinnitettyjen keskuslaatikoiden väliin asennetuilla helppopääsyisillä vent-
tiileillä. Venttiilit saavat olla paikallisesti säädettäviä, ja niissä on oltava
laitteet, jotka osoittavat, ovatko ne auki vai kiinni.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Merivesihanojen vivut ja käsipyörät on sijoitettava siten, että niitä on
helppo käsitellä. Kaikkien merivesihanoina käytettävien venttiilien on
sulkeuduttava myötäpäivään tehtävällä käsipyörän liikkeellä.
.2 Aluksen kyljissä olevat kattiloiden tyhjennysveden poistohanat tai
-venttiilit on sijoitettava helppopääsyisiin paikkoihin, jotka eivät ole
kansilevyjen alapuolella. Hanat tai venttiilit on suunniteltava siten,että voidaan helposti nähdä, ovatko ne auki vai kiinni. Hanat on
varustettava suojalaseilla, jotka on suunniteltu siten, että sokkaa ei
voi ottaa pois, jos hana on auki.
.3 Kaikki putkistojen, kuten tyhjennys- ja painolasti-, polttoöljy- ja
voiteluöljy-, palonsammutus- ja kastelu-, jäähdytysvesi- ja viemäri-
putkistojen, venttiilit ja hanat on merkittävä selkeästi toiminnon
mukaisesti.
.4 Muut poistoputket on, jos ne päätyvät ylimmän osastoimislastiviivan
alapuolelle, varustettava vastaavilla sulkulaitteilla aluksen laidalla;
jos ne päätyvät ylimmän osastoimislastiviivan yläpuolelle, ne on
varustettava tavallisella myrskyventtiilillä. Molemmissa tapauksissa
venttiilit voidaan jättää pois, jos käytettyjen putkien paksuus on yhtä
suuri kuin laidoitus WC:iden ja pesualtaiden suorissa poistoputkissa
sekä pesuhuoneiden lattian poistoputkissa jne., ja jos ne on varustettu
sokkoluukuilla tai muulla tavoin suojattu vesi-iskuilta. Tällaistenputkien seinämäpaksuuden ei kuitenkaan tarvitse olla suurempi kuin
14 millimetriä.
.5 Jos asennetaan suoralla sulkulaitteella varustettu venttiili, paikan,
josta sitä voidaan käsitellä, on oltava aina helppopääsyinen, ja siellä
on oltava laitteet, jotka osoittavat, onko venttiili auki vai kiinni.
.6 Jos suoralla sulkulaitteella varustettuja venttiileitä asennetaan koneis-
totiloihin, riittää, jos niitä voidaan käsitellä niiden sijoituspaikalta
edellyttäen, että se on helppopääsyinen kaikissa olosuhteissa.
.6 Kaikkien tässä säännössä vaadittujen varusteiden ja venttiilien on oltava
terästä, pronssia tai muuta hyväksyttyä sitkeää ainetta. Tavallisesta valur-
audasta tai samanarvoisesta aineesta valmistettuja venttiilejä ei hyväksytä.
Kaikkien tässä säännössä tarkoitettujen putkien on oltava terästä tai
muuta samanarvoista lippuvaltion hallinnon hyväksymää ainetta.
.7 Upporajan alapuolella olevien kulku- ja lastiporttien on oltava riittävän
lujat. Ne on suljettava tehokkaasti ja varmistettava vesitiiviiksi ennen
aluksen lähtöä satamasta ja pidettävä suljettuina aluksen ollessa merellä.
.8 Tällaisia portteja ei missään tapauksessa saa sijoittaa niin, että niiden alin
kohta on ylimmän osastoimislastiviivan alapuolella.
16 Matkustaja-alusten vesitiiviys upporajan yläpuolella (R 20)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 On toteutettava kaikki järkevät ja käytännössä mahdolliset toimenpiteet
veden pääsyn ja leviämisen rajoittamiseksi laipiokannen yläpuolelle.
Tällaiset toimenpiteet voivat käsittää osalaipioiden tai kehyskaarien asen-
tamisen. Kun vesitiiviitä osalaipioita tai kehyskaaria asennetaan
laipiokannelle pääosastoimislaipioiden yläpuolelle tai niiden välittömään
läheisyyteen, niiden liitokset ulkolaidoitukseen ja laipiokanteen on
tehtävä vesitiiviiksi rajoittamaan veden virtausta kantta pitkin aluksen1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 38
▼M2
ollessa kallistuneena vahingoittuneessa tilassa. Jos vesitiivis osalaipio ei
ole suoraan sen alapuolella olevan laipion kohdalla, välissä oleva laipio-
kansi on tehtävä täysin vesitiiviiksi.
.2 Laipiokannen tai sen yläpuolella olevan kannen on oltava säätiivis.
Kaikissa suojattoman sääkannen aukoissa on oltava riittävän korkeat ja
lujat kehykset sekä tehokkaat laitteet, joilla aukot voidaan nopeasti sulkea
säätiiviisti. Tyhjennysportteja ja avoimia kaiteita tai valumisaukkoja on
tehtävä riittävästi veden poistamiseksi nopeasti sääkannelta kaikenlaisella
säällä.
.3 Olemassa olevissa B-luokan aluksissa ylärakenteeseen päättyvien ilma-
putkien avoimen pään on oltava vähintään 1 metri vesiviivan yläpuolella
aluksen ollessa kallistuneena 15 asteen kulmassa tai suurimmassa kallis-
tuskulmassa suoraan laskemalla määritellyn vuodon välivaiheissa,
suuremman mukaisesti. Vaihtoehtoisesti muista kuin öljysäiliöistälähtevät ilmaputkien poistojohdot voidaan viedä ylärakenteen sivun läpi.
Tämän kohdan määräykset eivät kuitenkaan saa rajoittaa voimassa olevan
Kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen määräysten noudattamista.
.4 Valoventtiilien, kulku- ja lastiporttien sekä muiden ulkolaidoituksessa
upporajan yläpuolella olevien aukkojen sulkemislaitteiden on oltava
malliltaan ja rakenteeltaan tarkoituksenmukaiset ja riittävän lujat ottaen
huomioon tilat, joihin ne on asennettu, sekä niiden sijainti suhteessa
ylimpään osastoimislastiviivaan.
.5 Kaikkiin valoventtiileihin niissä tiloissa, jotka ovat laipiokannen ja
ensimmäisen sen yläpuolella olevan kannen välillä, on asennettava tarkoi-
tuksenmukaiset sisäpuoliset sokkoluukut, jotka voidaan helposti ja
tehokkaasti sulkea ja varmistaa vesitiiviiksi.
17 Lastausovien sulkeminen (R 20–1)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Seuraavat upporajan yläpuolella sijaitsevat ovet on suljettava ja lukittava
ennen kuin alus lähtee millekään matkalle, ja niiden on oltava suljettuina
ja lukittuina kunnes alus on seuraavassa laiturissa:
.1 suljettujen ylärakenteiden ulkosivussa tai rajoilla olevat lastausovet,
.2 edellä .1.1 kohdassa osoitettuihin paikkoihin asennetut keulavisiirit,.3 lastausovet törmäyslaipiossa,.4 säänkestävät rampit, jotka ovat vaihtoehto .1.1–.1.3 kohdassa
määritellyille sulkemistavoille. Jos ovea ei voi avata eikä sulkea
aluksen ollessa laiturissa, tällainen ovi voidaan avata tai jättää auki
aluksen lähestyessä laituria tai lähtiessä siitä, mutta vain niin pitkäksi
ajaksi kuin on välttämätöntä oven välittömän toiminnan kannalta.
Kaikissa tapauksissa on sisempi keulaovi pidettävä suljettuna.
.2 Lippuvaltion hallinto voi .1.1 ja .1.4 kohdan vaatimuksista huolimatta
sallia tiettyjen ovien avaamisen päällikön harkinnan mukaisesti, jos se
on tarpeen aluksen toiminnan tai matkustajien alukseen nousemisen tai
aluksesta lähtemisen kannalta silloin, kun alus on turvallisesti ankkurissa
ja sillä edellytyksellä, että aluksen turvallisuutta ei vaaranneta.
.3 Päällikön on varmistettava, että .1 kohdassa tarkoitettu ovien avaamista ja
sulkemista koskeva tehokas valvonta ja raportointijärjestelmä pannaan
täytäntöön.
.4 Päällikön on varmistettava ennen kuin alus jatkaa matkaa, että laivapäivä-
kirjaan tehdään merkintä 22 säännön vaatimusten mukaisesti .1 kohdassa
määriteltyjen ovien viimeisimmästä sulkemisajasta ja .2 kohdan mukai-
sesti tiettyjen ovien jokaisen avaamisen ajankohdasta.
17–1 Vesitiiviys ro-ro-kannelta (laipiokansi) sen alapuolella oleviin tiloihin
(R 20–2)
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSET:
.1.1 Jäljempänä .1.2 ja .1.3 alakohdan määräysten mukaisesti kaikkien laipio-
kannen alapuolisiin tiloihin johtavien kulkuteiden matalimman kohdan on
oltava vähintään 2,5 metriä laipiokannen yläpuolella,
.1.2 jos laipiokannen alapuolisiin tiloihin kulkua varten on asennettu ajor-
ampit, nämä aukot on voitava sulkea säätiiviisti veden tunkeutumisen
estämiseksi alapuolelle ja niissä on oltava hälytyslaitteet ja osoittimet
komentosillalla,1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 39
▼M2
.1.3 lippuvaltion hallinto voi sallia tiettyjen laipiokannen alapuolisiin tiloihin
johtavien kulkuteiden asentamisen, jos ne ovat tarpeen aluksen toiminnan
kannalta, esimerkiksi koneiston ja varastojen liikuttamisessa sillä edelly-
tyksellä, että kyseiset kulkutiet tehdään vesitiiviiksi ja niissä on
hälytyslaitteet ja osoittimet komentosillalla,
.1.4 edellä .1.2 ja .1.3 alakohdassa tarkoitetut kulkutiet on suljettava ennen
kuin alus lähtee laiturista millekään matkalle ja niiden on oltava suljet-
tuina kunnes alus on seuraavassa laiturissa,
.1.5 päällikön on varmistettava, että .1.2 ja .1.3 alakohdassa tarkoitettu ovien
avaamista ja sulkemista koskeva tehokas valvonta- ja raportointijärjes-
telmä pannaan täytäntöön, ja
.1.6 päällikön on varmistettava ennen kuin alus lähtee laiturista millekään
matkalle, että .1.2 ja .1.3 alakohdassa tarkoitettujen kulkuteiden viimei-
sestä sulkemisajasta tehdään merkintä laivapäiväkirjaan II-1/B/22
säännön mukaisesti;
.1.7 Uusissa C-luokan ro-ro-matkustaja-aluksissa, joiden pituus on 40 metriä,
ja uusissa D-luokan ro-ro-matkustaja-aluksissa voidaan .1.1–.1.6 kohdan
vaatimusten sijaan noudattaa .2.1–.2.4 kohdan vaatimuksia sillä edellytyk-
sellä, että kehysten ja kynnysten korkeudet ovat vähintään 600 mm
avoimilla ro-ro-lastikansilla ja vähintään 380 mm suljetuilla ro-ro-lasti-
kansilla.
OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSET:
.2.1 kaikista kulkuteistä, jotka johtavat ro-ro-kannelta laipiokannen alapuoli-
siin tiloihin, on tehtävä vesitiiviit, ja komentosillalle on asennettava
laitteet, jotka osoittavat, onko kulkutie auki vai kiinni,
.2.2 kaikki tällaiset kulkutiet on suljettava ennen kuin alus lähtee laiturista
millekään matkalle ja niiden on oltava suljettuina kunnes alus on seuraa-
vassa laiturissa,
.2.3 sen estämättä, mitä .2.2 alakohdassa määrätään, lippuvaltion hallinto voi
sallia, että jotkut kulkutiet avataan matkan aikana, mutta ainoastaan niin
pitkäksi ajaksi kuin kauttakulkuun tarvitaan tai kuin on aluksen olen-naisen toiminnan kannalta tarpeen, ja
.2.4 edellä .2.1 alakohdan vaatimuksia on sovellettava viimeistään päivänä,
jona suoritetaan ensimmäinen määräaikainen katsastus tämän direktiivin
14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päivän jälkeen.
17–2 Pääsy ro-ro-kansille (R 20–3)
KAIKKI RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSET:
Päällikön tai asiasta vastuullisen päällystön jäsenen on varmistettava, että
matkustajia ei päästetä suljetulle ro-ro-kannelle aluksen ollessa liikkeessä ilman
päällikön tai asiasta vastuullisen päällystön jäsenen suostumusta.
17–3 Laipioiden sulkeminen ro-ro-kansilla (R 20–4)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSET SEKÄ
OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSET:
.1 Kaikkien sellaisten poikittaisten ja pitkittäisten laipioiden, joiden katso-
taan tehokkaasti keräävän ro-ro-kannelle kerääntynyttä merivettä, on
oltava paikoillaan ja varmistettuina ennen kuin alus lähtee laiturista ja
niiden on oltava paikoillaan ja varmistettuina kunnes alus on seuraavassa
laiturissa.
.2 Sen estämättä, mitä .1 kohdassa määrätään, lippuvaltion hallinto voi sallia
joidenkin kulkuteiden avaamisen kyseisten laipioiden välillä matkan
aikana, mutta ainoastaan niin pitkäksi ajaksi kuin on tarpeen kauttakulun
sallimiseksi ja tarvittaessa aluksen olennaisen toiminnan vuoksi.
18 Vakavuustiedot (R 22)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Jokaisella matkustaja-aluksella on aluksen valmistuttua suoritettava kallis-
tuskoe ja määritettävä aluksen vakavuuden perustekijät. Aluksen
päällikölle on annettava sellaiset lippuvaltion hallinnon hyväksymät
tiedot, jotka ovat tarpeen hänelle, jotta hän voi nopealla ja yksinkertai-1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 40
▼M2
sella menetelmällä saada tarkan selvityksen aluksen vakavuudesta erilai-
sissa käyttöolosuhteissa.
.2 Jos aluksessa tehdään sellaisia muutoksia, jotka olennaisesti vaikuttavat
päällikölle annettuihin vakavuustietoihin, on hänelle toimitettava oikaistut
vakavuustiedot. Tarvittaessa alukselle on suoritettava uusi kallistuskoe.
.3 Säännöllisin, korkeintaan viiden vuoden väliajoin on suoritettava kevyt-
painon tarkastus todentamaan mahdolliset muutokset lastaamattoman
aluksen uppoumassa ja pitkittäispainopisteessä. Alukselle on suoritettava
uusi kallistuskoe, jos havaitaan tai oletetaan tyhjän aluksen uppoumassa
yli kahden prosentin poikkeama tai pitkittäispainopisteessä yli yhden
prosentin poikkeama aluksen pituudesta hyväksyttyihin vakavuustietoihin
verrattuna.
.4 Lippuvaltion hallinto voi vapauttaa tietyn aluksen kallistuskokeesta sillä
edellytyksellä, että sen sisaraluksen kallistuskokeessa saadut vakavuuden
perusarvot ovat käytettävissä ja lippuvaltion hallinnolle näytetään toteen,
että näistä perusarvoista voidaan saada luotettavat vakavuustiedot vapau-tettua alusta varten.
19 Vaurion valvontakaaviot (R 23)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
Aluksessa on oltava vahtipäällystölle ohjeeksi tarkoitetut, pysyvästi esillä olevat
kaaviot, joissa osoitetaan selvästi jokaisen kannen ja lastiruuman osalta vesitii-
viiden osastojen rajapinnat, niissä olevat aukot sulkemislaitteineen sekä näiden
ohjaimien paikat, samoin kuin laitteet, joilla vuodon aiheuttama kallistuma
korjataan. Kaavioiden lisäksi on aluksen päällystön saatavissa pidettävä kirjasia,
joissa edellä mainitut tiedot on esitetty.
20 Rungon ja ylärakenteiden eheys, vahinkojen ehkäisy ja valvonta (R
23–2)
Tätä sääntöä sovelletaan kaikkiin ro-ro-matkustaja-aluksiin lukuun ottamatta
sitä, että .2 kohtaa sovelletaan olemassa oleviin aluksiin viimeistään päivänä,
jona suoritetaan ensimmäinen määräaikaiskatsastus tämän direktiivin 14 artiklan
1 kohdassa tarkoitetun päivän jälkeen .
.1 Komentosillalla on oltava osoittimet kaikille laidoitusoville, lastausoville
ja muille sulkemislaitteille, jotka auki jätettyinä tai huonosti varmistet-
tuina voisivat johtaa erityistilojen tai ro-ro-lastitilojen vuotoon.
Osoitinjärjestelmä on suunniteltava toimintavarmuusperiaatteella ( fail-
safe) ja sen on osoitettava merkkivalolla, jos ovi ei ole täysin kiinni tai
jos jokin varmistuslaitteista ei ole paikoillaan ja täysin lukittuna, ja
äänimerkillä, jos kyseinen ovi tai sulkemislaitteet avautuvat tai varmistus-
laitteet menevät pois paikoiltaan. Komentosillan osoitintaulussa on oltava
”satamassa/merellä” -toiminnolla varustettu valintakatkaisija, joka antaa
äänimerkin komentosillalla, jos alus lähtee satamasta niin, että keula-
portit, sisäportit, peräramppi, tai jotkut muut laidoitusovet eivät ole
suljettuja tai jokin sulkemislaite ei ole oikeassa asennossaan. Osoitinjär-
jestelmän voimanlähteen on oltava riippumaton ovien käytön ja
varmistamisen voimanlähteestä. Lippuvaltion hallinnon hyväksymää osoi-
tinjärjestelmää, joka on asennettu olemassa oleviin aluksiin, ei tarvitse
muuttaa.
.2 On järjestettävä TV-kameravalvonta sekä vesivuodon ilmaisinjärjestelmä,
jolla komentosillalle ja konevalvonta-asemalle osoitetaan jokainen sisä- ja
ulkokeulaportin tai peräportin tai muiden laidoitusporttien kautta tapah-
tuva vuoto, joka voi johtaa erityistilojen tai ro-ro-lastitilojen vuotoon.
.3 Erityistiloja ja ro-ro-lastitiloja on vartioitava jatkuvasti tai seurattava
tehokkain keinoin, kuten TV-kameravalvonnalla siten, että kaikenlainen
ajoneuvojen liikkuminen huonossa säässä ja matkustajien asiaton pääsy
kyseisiin tiloihin havaitaan matkan aikana.
.4 Aluksessa on oltava esillä asianmukaisessa paikassa yksityiskohtaiset
toimintaohjeet kaikkien sellaisten laidoitusporttien, lastausporttien ja
muiden sulkemislaitteiden sulkemiseksi ja varmistamiseksi, jotka auki
jätettyinä tai varmistamattomina voisivat johtaa erityistilojen tai ro-ro-
lastitilojen vuotoon.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 41
▼M2
21 Vesitiiviiden ovien ym.merkintä, määräaikainen kokeilu ja tarkastus
(R 24)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Vesitiiviiden ovien, valoventtiilien, venttiilien ja valumisaukkojen sulke-
mislaitteiden käyttöharjoitukset on pidettävä kerran viikossa.
.2 Kaikkia merellä käytettäviä poikittaisissa päälaipioissa olevia vesitiiviitä
ovia on kokeiltava päivittäin.
.3 Vesitiiviit ovet ja kaikki niihin kuuluvat liikuttamiskoneistot ja osoitin-
laitteet, kaikki venttiilit, joiden sulkeminen on tarpeen osaston
saattamiseksi vesitiiviiksi, ja kaikki venttiilit, joiden käyttö on tarpeen
vuotoveden johtamiseksi poikittaissuuntaan vauriotapauksissa, on tarkas-
tettava merellä oltaessa määräajoin, vähintään kerran viikossa.
.4 Kyseiset venttiilit, ovet ja mekanismit on merkittävä sopivalla tavalla sen
varmistamiseksi, että niitä voidaan käyttää oikein mahdollisimman hyvän
turvallisuuden takaamiseksi.
22 Merkinnät laivapäiväkirjaan (R 25)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Saranaovet, irrotettavat levyt, valoventtiilit, kulkutiet ja lastiportit sekä
muut aukot, jotka on kyseisten sääntöjen mukaisesti pidettävä suljettuina
merellä, on suljettava ennen aluksen lähtöä satamasta. Sulkemisajasta ja
avaamisajasta (jos avaaminen sallitaan näissä säännöissä) on tehtävä
merkintä laivapäiväkirjaan.
.2 Laivapäiväkirjaan on tehtävä merkintä kaikista 21 säännön edellyttämistä
harjoituksista ja tarkastuksista sekä tarkka merkintä kaikista mahdollisesti
havaittavista puutteellisuuksista.
23 Nostettavat autokannet ja -rampit
UUDET A-, B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT
B-LUOKAN ALUKSET:
Niiden alusten osalta, joihin on asennettu ripustettuja kansia matkustajien
ajoneuvojen kuljetusta varten, rakennus, asennus ja toiminta on suoritettava
lippuvaltion hallinnon määräämien toimenpiteiden mukaisesti. Rakentamisessa
on noudatettava hyväksytyn laitoksen asiaa koskevia sääntöjä.
24 Kaiteet
UUDET A-, B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
1. Ulkokansille, joille matkustajien pääsy on sallittu ja joilla ei ole riittävän
korkeaa parraslaitaa, on asennettava kaiteet, joiden korkeus on vähintään
1100 mm kannesta ja jotka on suunniteltu ja rakennettu siten, että
estetään matkustajien kiipeäminen kaiteille ja putoaminen kannelta vahin-
gossa.
2. Portaat ja porrastasanteet tällaisilla ulkokansilla on varustettava saman
rakenteen omaavilla kaiteilla.
C OSA
KONEISTOT
1 Yleistä (R 26)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Koneistot, kattilat ja muut paineastiat sekä niihin kuuluvat putkistot ja
varusteet on asennettava ja suojattava siten, että aluksessa oleviin henki-
löihin kohdistuva vaara on mahdollisimman pieni, ottaen asianmukaisesti
huomioon liikkuvat osat, kuumat pinnat ja muut vaaratekijät.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 42
▼M2
.2 Aluksessa on oltava mahdollista ylläpitää kuljetuskoneiston normaali
käyttö tai saattaa se uudelleen kuntoon, vaikka jokin olennaisista lisälait-
teista tulisikin käyttökelvottomaksi.
.3 Aluksessa on oltava laitteet, joilla varmistetaan, että koneisto saadaan
käynnistettyä kuolleessa tilassa ilman ulkoista apua.
UUDET B- JA C-LUOKAN ALUKSET:
.4 Aluksen pääkuljetuskoneiston sekä kaiken aluksen kululle ja turvallisuu-
delle olennaisen apukoneiston on alukseen asennettuna oltava suunniteltu
toimimaan aluksen ollessa suorassa ja sen ollessa staattisissa olosuhteissa
kallistuneena aina 15 asteeseen asti missä kulmassa tahansa kumpaan
suuntaan tahansa sekä sen ollessa dynaamisissa olosuhteissa kallistuneena
aina 22,5 asteeseen asti kumpaan suuntaan tahansa (keinuminen) ja sama-
naikaisesti keula-peräsuunnassa (hyskintä) aina 7,5 asteeseen asti.
UUDET A-, B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT
B-LUOKAN ALUKSET
.5 Hätätilanteessa on oltava mahdollista pysäyttää kuljetuskoneisto ja
potkuri sopivista paikoista konehuoneen/konehuoneen valvomon ulkopuo-
lelta, esimerkiksi avokannelta tai komentosillalta.
B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU 1 PÄIVÄNÄ
TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN
.6 Polttoöljyn päiväsäiliöiden, selkeytyssäiliöiden ja voiteluöljysäiliöiden
tuuletusputket on sijoitettava ja järjestettävä siten, että tuuletusputken
rikkoutumisen välittömänä seurauksena ei ole meriveden tai sadeveden
tunkeutumisen vaara. Jokaisella aluksella on oltava kaksi polttoöljyn
päiväsäiliötä kutakin aluksella aluksen kuljetusta ja välttämättömiä järjes-
telmiä tai samanarvoisia järjestelyjä varten käytettyä polttoainetyyppiä
varten; säiliöiden kapasiteetin on oltava riittävä vähintään 8 tunnin
toimintaan B-luokan alusten osalta ja vähintään 4 tunnin toimintaan C-
ja D-luokan alusten osalta kuljetuskoneiston toimiessa suurimmalla jatku-
valla teholla ja generaattorikoneiston ollessa normaalissakäyttökuormituksessa meriolosuhteissa.
2 Polttomoottorit (R 27)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Polttomoottorit, joiden sylinterin halkaisija on 200 mm tai kampikam-
mion tilavuus on 0,6 m
3tai enemmän, on varustettava sopivan
tyyppisillä kampikammioräjähdyksen varoventtiileillä, joilla on riittävä
purkaustila. Varoventtiilit on sijoitettava siten tai varustettava laitteilla,
jotka varmistavat, että niiden päästösuunta on sellainen, että henkilöstön
vahingoittumisen mahdollisuudet on minimoitu.
3 Pilssin tyhjennyslaitteet (R 21)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1.1 Aluksessa on oltava tehokkaat tyhjennyslaitteet, jotka kaikissa käyttöolo-
suhteissa voivat imeä ja tyhjentää vedestä aluksen jokaisen vesitiiviin
osaston, joka ei ole tarkoitettu pysyvästi makean veden, painolastiveden,
polttoöljyn tai nestemäisen lastin kuljetukseen ja jota varten on olemassa
erillinen toimiva pumppausjärjestelmä. Eristettyjen lastiruumien tyhjentä-
miseksi vedestä on oltava tehokkaat laitteet.
.1.2 Saniteetti-, painolasti- ja yleispumput voidaan hyväksyä itsenäisiksi
koneellisiksi tyhjennyspumpuiksi, jos ne on asianmukaisesti yhdistetty
tyhjennysjärjestelmään.
.1.3 Kaikkien tyhjennysputkien, jotka ovat polttoöljysäiliöissä tai niiden alla
tai kattila- tai koneistotiloissa, mukaan lukien tilat, joissa on öljynselkey-
tyssäiliöitä tai polttoöljyn pumppuamiskoneistoja, on oltava terästä tai
muuta sopivaa ainetta.
.1.4 Tyhjennys- ja painolastipumppausjärjestelmät on tehtävä sellaisiksi, että
vettä ei pääse merestä eikä painolastisäiliöistä lasti- tai koneistotiloihin
eikä osastosta toiseen. Järjestelyiden on oltava sellaiset, että estetään
tyhjennys- ja painolastijärjestelmiin liitettyjen syväsäiliöiden tahaton
merivedellä täyttyminen, kun ne sisältävät lastia, tai tyhjentyminen
tyhjennyspumppujen kautta, kun niissä on painolastivettä.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 43
▼M2
.1.5 Kaikki tyhjennysjärjestelmään liittyvät venttiilikeskukset ja käsikäyttöiset
venttiilit on sijoitettava paikkoihin, joihin on tavallisissa olosuhteissa
helppo päästä.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1.6 Laipiokannella olevat suljetut lastitilat on voitava tyhjentää.
.1.6.1 Jos laipiokannen varalaita on sellainen, että kannen reuna joutuu
veden alle, kun alus kallistuu enemmän kuin 5 astetta, tyhjennys
on järjestettävä riittävän monen sopivan kokoisen, suoraan yli
laidan johtavan valumisaukon avulla, jotka on asennettu
15 säännön vaatimusten mukaisesti.
.1.6.2 Jos varalaita on sellainen, että laipiokannen reuna joutuu veden
alle, kun alus kallistuu enintään 5 astetta, laipiokannella olevien
suljettujen lastitilojen tyhjennys on johdettava riittävän kokoiseen
sopivaan tilaan tai sopiviin tiloihin, joissa on korkeasta vedenta-
sosta hälyttävä laite ja sopivat järjestelyt veden johtamiseksi yli
laidan. Lisäksi on varmistettava, että:
.1 valumisaukkojen lukumäärä, koko ja sijoitus estävät veden
kohtuuttoman kerääntymisen,
.2 tässä säännössä edellytetyissä pumppausjärjestelyissä otetaan
huomioon kaikki kiinteitä hajasuihkusammutusjärjestelmiä
koskevat vaatimukset,
.3 öljyn tai muiden vaarallisten aineiden pilaamaa vettä ei
johdeta koneistotiloihin tai muihin mahdollisesti sytty-
misherkkiin tiloihin, ja
.4 jos suljettu lastitila on suojattu hiilidioksidisammutusjärjes-
telmällä, kannen valumisaukot on varustettava siten, että ne
estävät tukehduttavan kaasun karkaamisen.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1.6.3 Ro-ro-kansilla ja autokansilla tyhjennyslaitteiston kapasiteetin on
oltava riittävä siten, että paapuurin ja tyyrpuurin puoleiset valu-
misaukot, tyhjennysaukot jne. kykenevät poistamaan vesisumu-
ja palopumpuista peräisin olevan vesimäärän, aluksen kallistus-
ja viippausolosuhteet huomioon ottaen.
.1.6.4 Jos matkustajien ja/tai laivaväen oleskelutiloissa on sprinklerijär-
jestelmiä ja paloposteja, niissä on oltava myös riittävä määrä
valumisaukkoja siten, että ne kykenevät poistamaan tilan sprink-
lerisuuttimista ja kahdesta suuttimella varustetusta paloletkusta
peräisin olevan vesimäärän. Valumisaukot on sijoitettava tehok-
kaimpiin paikkoihin, esimerkiksi jokaiseen nurkkaan.
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.2.1 Edellä .1.1 alakohdassa vaaditun tyhjennyslaitteiston on kyettävä toimi-
maan merivaurion jälkeen kaikissa käytännössä esiintyvissä olosuhteissa
riippumatta siitä, onko alus suorassa vai kallistunut. Tätä tarkoitusta
varten aluksessa on yleensä oltava imuputket sivuilla, lukuun ottamatta
kapeita osastoja aluksen päissä, joissa yksi imuputki voi olla riittävä.
Muodoltaan epätavallisissa osastoissa voidaan tarvita useampia
imuputkia. On huolehdittava siitä, että vesi osastossa pääsee esteettä valu-
maan imuputkiin.
.2.2 Koneelliset tyhjennyspumput on, jos tämä käytännössä on mahdollista,
sijoitettava erillisiin vesitiiviisiin osastoihin, ja niiden järjestelyn tai
sijainnin on oltava sellainen, että kyseiset osastot eivät täyty vedellä
saman vaurion johdosta. Jos pääkuljetuskoneisto, apukoneisto ja höyry-
kattilat sijaitsevat kahdessa tai useammassa vesitiiviissä osastossa, on
tyhjennykseen käytettävät pumput mahdollisuuksien mukaan sijoitettava
eri kohtiin näissä osastoissa.
.2.3 Jokaisen vaaditun tyhjennyspumpun, lukuun ottamatta yksinomaan keula-
ja peräsoppea varten tarkoitettuja lisäpumppuja, on voitava imeä vettä
jokaisesta osastosta, joka .1.1 kohdan mukaisesti on voitava tyhjentää.
.2.4 Jokaisen koneellisen tyhjennyspumpun on kyettävä pumppaamaan
vaaditun suuruisessa päätyhjennysputkessa virtaavaa vettä vähintään
2 metrin sekuntinopeudella. Koneistotiloihin sijoitetuilla itsenäisillä
koneellisilla tyhjennyspumpuilla on oltava välittömät imuputket näistä
tiloista, kuitenkin niin, että samasta tilasta ei vaadita enempää kuin kaksi
imuputkea. Jos tällaisia imuputkia on kaksi tai useampia, aluksen
kummallakin sivulla on oltava vähintään yksi imuputki. Välittömät1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 44
▼M2
imuputket on sijoitettava tarkoituksenmukaisesti ja koneistotiloissa
olevien välittömien imuputkien läpimitta ei saa olla päätyhjennysputkelta
vaadittua pienempi.
.2.5 Edellä .2.4 alakohdassa edellytettyjen välittömien imuputkien lisäksi on
suurimmasta käytettävissä olevasta itsenäisestä konepumpusta vedettävä
välitön hätäimuputki, jossa on takaiskuventtiili, koneistotilan alimmalle
tyhjennystasolle; imuputken läpimitan on oltava yhtä suuri kuin käytetyn
pumpun pääimuputken läpimitta.
.2.6 Meriveden tuloputken ja välittömien imuputkien venttiilien karojen on
ulotuttava riittävän korkealle konehuoneen turkkitason yläpuolelle.
.2.7 Tyhjennys-imuputkiston on pumppuliitäntöihin asti oltava kokonaan
muista putkistoista erillinen.
.2.8 Päätyhjennysputken ja sen haarautumien halkaisija ”d” on laskettava
seuraavassa esitettyjen kaavojen mukaisesti. Päätyhjennysputken todel-
linen sisähalkaisija saadaan kuitenkin pyöristää lippuvaltion hallinnon
hyväksymän lähimmän standardimitan mukaiseksi: päätyhjennysputki:
d¼25þ1;68ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
LB þD ðÞp
tyhjennysputkien haarautumat kokoomasäiliöiden ja imuputkien välillä:
d¼25þ2;15ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃ
L1 B þD ðÞp
jossa:
d on päätyhjennysputken sisähalkaisija (millimetreinä),
L ja B ovat aluksen pituus ja leveys (metreinä),L
1on osaston pituus, ja
D on aluksen mallikorkeus laipiokanteen (metreinä) sillä edelly-
tyksellä, että aluksessa, jossa on suljettu lastitila
laipiokannella, joka tyhjennetään sisäisesti .1.6.2. kohdan vaati-
musten mukaisesti ja joka ulottuu koko aluksen pituudelle, Dmitataan laipiokannen yläpuolella olevaan seuraavaan kanteen
asti. Jos suljetut lastitilat ovat lyhyempiä, D on reunan korkeus
laipiokanteen lisättynä lh/L, jossa l ja h ovat suljettujen lastiti-
lojen yhteenlaskettu pituus (l) ja korkeus (h).
.2.9 On toteutettava toimenpiteet sen estämiseksi, että tyhjennysputkella
varustettu osasto täyttyy vedellä, jos tyhjennysputki jossakin toisessa
osastossa yhteentörmäyksessä tai karilleajossa katkeaa tai muutoin vahin-
goittuu. Tässä tarkoituksessa on putki, jos se joltakin kohdaltaan on
lähempänä aluksen sivua kuin viidennes aluksen leveydestä (mitattuna
kohtisuoraan keskiviivaa vastaan ylimmän osastoimislastiviivan tasossa)
tai jos se on putkitunnelissa, varustettava takaiskuventtiilillä siinä osas-
tossa, jossa sen avoin pää on.
.2.10 Kaikki tyhjennysjärjestelmään kuuluvat venttiilikeskukset, hanat ja vent-
tiilit on sijoitettava siten, että yhtä tyhjennyspumppua voidaan vuodon
sattuessa käyttää tyhjentämään mitä tahansa osastoa; tämän lisäksi ei
pumpun tai sen ja päätyhjennysputken välisen putken vahingoittuminen
sen viivan laidanpuolella, joka on vedetty aluksen leveyden viidenneksen
päähän laidoituksesta, saa saattaa tyhjennysjärjestelmää toimintaky-
vyttömäksi. Jos aluksessa on vain yksi kaikille pumpuille yhteinen
putkijärjestelmä, on tyhjennysputkien säätämiseen käytettäviä venttiilejä
voitava käsitellä laipiokannen yläpuolelta. Jos päätyhjennysjärjestelmän
lisäksi on olemassa varatyhjennysjärjestelmä, on sen oltava riippumaton
päätyhjennysjärjestelmästä ja niin järjestetty, että yksi pumppu kykenee
imemään vettä mistä tahansa osastosta veden tunkeutuessa sinne, kuten
.2.1 kohdassa esitetään; tässä tapauksessa on vain varatyhjennysjärjes-
telmän käyttöä varten tarvittavia venttiilejä voitava käsitellä
laipiokannen yläpuolelta.
.2.11 Kaikkien .2.10 alakohdassa mainittujen, laipiokannen yläpuolelta
käsiteltävissä olevien hanojen ja venttiilien säätölaitteet on selvästi
merkittävä niiden käyttöpaikalla ja varustettava laitteilla, jotka näyttävät,
ovatko ne auki vai kiinni.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 45
▼M2
4 Tyhjennyslaitteiden lukumäärä ja tyyppi (R 21)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
Korkeintaan 250 matkustajaa: 1 pääkonepumppu ja 1 itsenäinen kone-
pumppu, joka sijaitsee konehuoneen
ulkopuolella ja jonka voimanlähde on kone-
huoneen toiminnoista riippumaton,
yli 250 matkustajaa: 1 pääkonepumppu ja 2 itsenäistä kone-
pumppua, joista toinen sijaitsee konehuoneen
ulkopuolella ja jonka voimanlähde on kone-
huoneen toiminnoista riippumaton.
Pääkonepumppu voidaan korvata yhdellä itsenäisellä konepumpulla.
Hyvin pienten osastojen tyhjennys voidaan hoitaa liikuteltavilla käsipumpuilla.
5 Peräytyslaitteet (R 28)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Aluksella on oltava riittävästi tehoa taaksepäin kulkua varten niin, että
alusta voidaan asianmukaisesti ohjailla kaikissa normaaleissa olosuh-
teissa.
.2 Koneiston kyky muuttaa potkurin työnnön suuntaa riittävän nopeasti, jotta
alus voidaan pysäyttää riittävän lyhyellä matkalla suurimmasta kulkuno-
peudesta eteenpäin, on osoitettava ja todistettava kirjallisesti.
.3 Aluksessa on päällikön tai vastuullisen henkilöstön saatavilla oltava tiedot
kokeissa todetuista pysäyttämisajoista, ohjaussuunnista ja välimatkoista
sekä useampipotkurisissa aluksissa kokeisiin perustuvat tiedot aluksen
ohjaus- ja liikuntakyvystä, kun yksi tai useampi potkuri on toimintaky-
vytön.
6 Ohjauslaitteet (R 29)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Jokaisessa aluksessa on oltava tehokas pää- ja apuohjausjärjestelmä.
Pääohjausjärjestelmä ja apuohjausjärjestelmä on asennettava siten, että
jos toinen menee epäkuntoon, se ei tee toista toimintakyvyttömäksi.
.2 Pääohjauslaitteen ja peräsintukin, jos se on asennettu, on
.2.1 oltava riittävän lujat, ja niillä on voitava ohjata alusta suurimmalla
kulkunopeudella eteenpäin, ja suunniteltu niin, että ne eivät vahin-
goitu täydessä vauhdissa taaksepäin,
.2.2 kyettävä kääntämään peräsin 35 asteen kulmasta toiselta puolelta
35 asteen kulmaan toiselle puolelle aluksen kulkiessa suurimmassa
syväyksessään eteenpäin suurimmalla kulkunopeudellaan, ja
samoissa olosuhteissa enintään 28 sekunnissa 35 asteen kulmasta
toiselta puolelta 30 asteen kulmaan toiselle puolelle,
.2.3 oltava konevoimalla toimiva, jos se on välttämätöntä .2.2.2 kohdan
vaatimusten täyttämiseksi, ja aina kun peräsintukin halkaisijan on
peräsimen kääntövarren kohdalla oltava yli 120 mm, lukuun otta-
matta jäissäkulkuvahvistuksia, .2.2.1 kohdan vaatimusten
mukaisesti.
.3 Apuohjauslaitteen, jos sellainen on asennettu, on
.1 oltava riittävän luja, sillä on voitava ohjata alusta ohjausnopeudella,
ja se on hätätilanteessa voitava ottaa nopeasti käyttöön,
.2 kyettävä kääntämään peräsin 15 asteen kulmasta toiselta puolelta
15 asteen kulmaan toiselle puolelle enintään 60 sekunnissa aluksen
kulkiessa suurimmassa syväyksessään eteenpäin puolella suurimmasta
kulkunopeudestaan tai 7 solmun nopeudella, sen mukaan, kumpi on
suurempi, ja
.3 oltava konevoimalla toimiva, jos se on välttämätöntä .3.2 alakohdan
vaatimusten täyttämiseksi, ja aina kun peräsintukin halkaisijan on
peräsimen kääntövarren kohdalla oltava yli 230 mm, lukuun otta-
matta jäissäkulkuvahvistuksia.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 46
▼M2
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.4 Ohjauslaitteiden voimanlähteiden on:
.1 oltava niin järjestetty, että ne käynnistyvät automaattisesti uudelleen,
kun virtaa saadaan jälleen energiakatkon jälkeen, ja
.2 oltava sellaisia, että ne voidaan ottaa käyttöön komentosillalta käsin.
Jos jonkin ohjauslaitteen voimanlähteessä on energiakatko, on
komentosillalle tultava kuuluva ja näkyvä hälytys.
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.5 Jos pääohjauslaitteeseen kuuluu kaksi tai useampia samanlaisia
voimanlähteitä, ei apuohjauslaitteita tarvita, sillä edellytyksellä, että:
.1 pääohjauslaitteella kyetään käyttämään peräsintä .2.2 alakohdan
vaatimusten mukaisesti, jos mikä tahansa voimanlähteistä on toimin-
takyvytön;
.2 pääohjauslaite on järjestetty siten, että kun sen putkistossa tai yhdessä
voimanlähteessä on häiriö, niin tästä aiheutuva vika on eristettävissä
siten, että alus on edelleen ohjattavissa tai sen ohjattavuus on
nopeasti palautettavissa.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.6 Aluksessa on oltava ohjauslaitteen valvontalaite:
.1 pääohjauslaitetta varten sekä komentosillalla että ohjauskonehuo-
neessa,
.2 kun pääohjauslaite on järjestetty .4 kohdan mukaisesti, aluksessa on
oltava kaksi toisistaan riippumatonta komentosillalta käytettävää
valvontajärjestelmää. Tämä ei edellytä ruorin tai ohjausvivun
kaksoiskappaleiden asentamista. Jos valvontajärjestelmään sisältyy
hydraulinen kaukosäätölaite, ei toista itsenäistä laitteistoa tarvitse
asentaa,
.3 apuohjauslaitetta varten ohjauskonehuoneessa, ja jos apuohjauslaite
on konevoimalla toimiva, sitä on voitava käyttää myös komentosil-
lalta, ja sen on oltava pääohjauslaitteen valvontajärjestelmästä
riippumaton.
.7 Komentosillalta käytettävän pää- ja apuohjauslaitteen valvontajärjes-
telmän on oltava seuraavien vaatimusten mukainen:
.1 jos se on sähkökäyttöinen, sen on toimittava omassa erillisessä virta-
piirissään, jonka voimanlähde on ohjauslaitteen virtapiirissä
ohjauskonehuoneessa, taikka suoraan kytkintaulusta, josta virta tulee
ohjauslaitteen virtapiiriin, taulun kohdasta, jonka vierestä kytketään
virta ohjauslaitteen virtapiiriin,
.2 sen on oltava ohjauskonehuoneessa varustettu laitteella, jolla voidaan
kytkeä komentosillalta käytettävä valvontajärjestelmä irti ohjauslait-
teestaan,
.3 laitteisto on voitava käynnistää komentosillalla olevasta paikasta,
.4 jos sähkövirran syöttö valvontajärjestelmään keskeytyy, on komento-
sillalle tultava kuuluva ja näkyvä hälytys, ja
.5 ohjauslaitteen valvontajärjestelmän virtapiirit on suojattava vain oiko-
sulun varalta.
.8 Tämän säännön ja 7 säännön mukaiset sähköiset virtapiirit ja ohjauslait-
teen valvontajärjestelmät niihin liittyvine osineen, johtoineen,
kaapeleineen ja putkineen on erotettava mahdollisimman kauas toisistaan
koko pituudeltaan.
.9 Komentosillan ja ohjauskonehuoneen tai vaihtoehtoisen ohjauspaikan
välillä on oltava viestintäyhteys.
.10 Peräsimen (peräsinten) kulma:
.1 on osoitettava komentosillalle, jos pääohjauslaite on konekäyttöinen.
Peräsimen kulman osoittimen on oltava riippumaton ohjauslaitteen
valvontajärjestelmästä,
.2 on havaittava ohjauskonehuoneessa.
.11 Hydrauliset konekäyttöiset ohjauslaitteet on varustettava:
.1 hydraulinesteen puhtauden säilyttävällä järjestelyllä, ottaen huomioon
hydraulisen järjestelmän tyyppi ja suunnittelu,1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 47
▼M2
.2 alhaisen nestetason hälytyksellä jokaisesta hydraulinestesäiliöstä,
jotta mahdollisimman varhain saataisiin tieto hydraulinestevuodoista.
Komentosillalla ja koneistotiloissa on oltava kuuluva ja näkyvä
hälytys siten, että ne havaitaan heti, ja
.3 kiinteällä varastointisäiliöllä, joka on riittävän tilava lataamaan
vähintään yhden voimanlähteen uudelleen, mukaan luettuna neste-
säiliö, jos pääohjauslaitteiden täytyy olla konekäyttöisiä.
Varastointisäiliön on oltava niihin pysyvästi liitettynä putkiston
kautta niin, että hydraulinen järjestelmä voidaan ladata helposti
ohjauskonehuoneesta käsin, ja se on varustettava sisällön määrän
osoittavalla mittarilla.
.12 Ohjauskonehuoneeseen on:
.1 oltava helppo pääsy ja sen on mahdollisuuksien mukaan sijaittava
muista koneistotiloista erillään, ja
.2 järjestettävä työn edellyttämä pääsy ohjauskoneistoon ja säätölait-
teille. Järjestelyiden on käsitettävä käsikaiteita ja ritilöitä tai muita
liukastussuojapintoja, jotta varmistetaan sopivat työolosuhteet
hydraulinestevuodon sattuessa.
7 Sähkökäyttöisiä ja sähköhydraulisia ohjauslaitteita koskevat lisävaati-
mukset (R 30)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Komentosillalle ja sopivaan pääkoneiston valvontakohtaan on asennettava
laite, joka osoittaa, että sähkökäyttöisen ja sähköhydraulisen ohjauslait-
teen moottorit ovat käynnissä.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.2 Jokaisella sähkökäyttöisellä ja sähköhydraulisella ohjauslaitteella, johon
kuuluu yksi tai useampia käyttövoimayksiköitä, on oltava vähintään kaksi
yksinomaan tähän tarkoitukseen osoitettua virtapiiriä, joihin virta tulee
suoraan pääkytkintaulusta. Yhteen virtapiiriin saa virta kuitenkin tulla
hätäkytkintaulusta. Sähkökäyttöinen tai sähköhydraulinen apuohjauslaite,
joka liittyy sähkökäyttöiseen tai sähköhydrauliseen pääohjauslaitteeseen,
saadaan kytkeä yhteen tähän pääohjauslaitteeseen virtaa syöttävään virta-
piiriin. Sähkökäyttöiseen tai sähköhydrauliseen ohjauslaitteeseen virtaa
toimittavat virtapiirit on mitoitettava siten, että ne kykenevät käyttämään
kaikkia niitä moottoreita, jotka voidaan yhtaikaa liittää niihin, ja joiden
samanaikainen käyttö saattaa olla tarpeen.
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.3 Sähkökäyttöisten ja sähköhydraulisten ohjauslaitteiden virtapiirit ja moot-
torit on varustettava oikosulkusuojauksella ja ylikuormitushälyttimellä.
Jos laite käsittää myös käynnistysvirran kattavan ylivirtasuojauksen, sen
on katettava vähintään kaksinkertaisesti näin suojatun moottorin tai virta-
piirin täyskuormitus, ja suojaus on järjestettävä siten, että kyseeseen
tulevat käynnistysvirrat eivät häiriinny.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
Tässä kohdassa edellytetään äänimerkkeihin ja merkkivaloihin perustuvaa
hälytysjärjestelmää, jonka on sijaittava helposti havaittavassa paikassa
koneistotiloissa tai valvomossa, josta pääkoneistoa tavallisesti käytetään,
kuten tämän luvun E osan 6 säännön mukaisesti voidaan vaatia.
.4 Jos 6 säännön .3.3 kohdan mukainen konevoimalla toimiva apuohjauslaite
ei toimi sähkövoimalla tai saa voimaa sähkömoottorista, joka on ensisijai-
sesti tarkoitettu muita toimintoja varten, pääohjausjärjestelmää voidaan
syöttää yhdestä pääkytkintaulusta tulevasta virtapiiristä. Jos kyseinen
ensisijaisesti muita toimintoja varten tarkoitettu sähkömoottori järjes-
tetään niin, että se antaa voimaa kyseiselle apuohjausjärjestelmälle,
lippuvaltion hallinto voi luopua .3 kohdan vaatimuksesta, jos se katsoo,
että suojausjärjestelyt sekä apuohjausjärjestelmään sovellettavat 6
säännön .4.1 ja .4.2 kohdan vaatimukset ovat riittävät.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 48
▼M2
8 Koneistotilojen ilmanvaihtojärjestelmät (R 35)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
A-kategorian koneistotiloissa on oltava riittävä ilmanvaihto, jotta taataan, että
niissä olevien koneiden tai kattiloiden toimiessa täydellä teholla kaikissa sääolo-
suhteissa, matalapaineet mukaan lukien, henkilöstön turvallisuudelle ja
mukavuudelle sekä koneiston toiminnalle riittävä ilmansaanti ylläpidetään.
9 Yhteydet komentosillan ja koneistotilojen välillä (R 37)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
Aluksessa on oltava vähintään kaksi toisistaan riippumatonta yhteydenpitolai-
tetta käskyjen välittämiseksi komentosillalta koneistotilojen säätöpaikkaan taivalvomoon, josta tavallisesti säädetään potkurien nopeus ja työntösuunta: toisen
yhteydenpitolaitteen on oltava konekäskynvälitin, jossa käskyt ja vastaukset
näkyvät sekä koneistotiloissa että komentosillalla. Aluksessa on oltava asianmu-
kaiset yhteydenpitolaitteet kaikissa paikoissa, joissa voidaan säätää potkureiden
nopeutta tai työntösuuntaa.
10 Konemestarin hälytyslaite (R 38)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
Konehuoneen valvomosta tai ohjaustasanteelta, riippuen siitä kumpi aluksessa
on, on järjestettävä selvästi kuuluva konemestarin hälytyslaite konepäällystön
asuntotiloihin, ja/tai tarpeen mukaan komentosillalle.
11 Hätätilanteessa tarvittavien laitteiden sijainti (R 39)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
Törmäyslaipion keulapuolelle ei saa asentaa sähköenergian hätälähteitä, palo-
pumppuja, tyhjennyspumppuja lukuun ottamatta niitä, joita tarvitaan erityisesti
törmäyslaipion keulapuolella olevia tiloja varten, II-2 luvussa edellytettyjä kiin-
teitä palonsammutusjärjestelmiä tai muita aluksen turvallisuudelle
välttämättömiä hätätilanteessa tarvittavia laitteita, ankkurivinttureita lukuun otta-
matta.
12 Koneiston valvonta (R 31)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Aluksen kuljettamiselle ja turvallisuudelle olennaiset pää- ja apukoneistot
on varustettava tehokkailla käyttö- ja valvontalaitteilla.
.2 Jos kuljetuskoneistoa voidaan kaukosäätää komentosillalta ja koneistoti-
lojen on tarkoitus olla miehitettyjä, on noudatettava seuraavaa:
.1 potkurien pyörimisnopeuden, työntösuunnan ja soveltuvin osin
nousun on oltava täysin säädettävissä komentosillalta kaikissa
käyttöolosuhteissa, mukaan luettuna ohjailu,
.2 kunkin itsenäisen potkurin kaukosäädön on toimittava siten suunnitel-
lulla ja rakennetulla säätölaitteella, etteivät sen käyttö ja toiminta
edellytä erityistä huomiota koneiston osien toimintaan. Jos useampia
potkureita on suunniteltu samanaikaiseen toimintaan, niitä voidaan
säätää yhdellä säätölaitteella,
.3 pääkuljetuskoneistoa varten on komentosillalla oltava hätäpysäyty-
slaite, jonka toiminnan on oltava riippumaton komentosillan
valvontajärjestelmästä,
.4 komentosillalta tulevien kuljetuskoneiston konekäskyjen on näyttävä
joko pääkoneiston valvontahuoneessa (valvomossa) tai ohjaustasan-
teella,
.5 kuljetuskoneistoa on voitava kaukosäätää ainoastaan yhdestä paikasta
kerrallaan; tällaisilla paikoilla sallitaan toisiinsa liitettyjä säätölait-
teita. Kussakin säätöpaikassa on oltava osoitin, joka näyttää, miltä
paikalta kuljetuskoneistoa kulloinkin säädetään. Säädön siirtäminen
komentosillan ja koneistotilojen välillä on oltava mahdollista
ainoastaan pääkoneistotilasta tai pääkoneiston valvomosta. Siirtolait-1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 49
▼M2
teiston on toimittava siten, että potkurityöntöön ei tule huomattavia
muutoksia siirrettäessä säätö paikasta toiseen,
.6 kuljetuskoneistoa on voitava säätää paikallisesti, myös siinä tapauk-
sessa, että kaukosäätölaitteiston jokin osa menee epäkuntoon,
.7 kaukosäätöjärjestelmä on suunniteltava siten, että häiriö sen toimin-
nassa aiheuttaa hälytyksen. Potkurin ennalta säädetyn nopeuden ja
työntösuunnan on pysyttävä ennallaan, kunnes paikallinen säätö on
toiminnassa,
.8 komentosillalle on asennettava osoittimet, jotka näyttävät:
.1 kiinteäsiipisten potkurien nopeuden ja pyörimissuunnan,
.2 säätösiipipotkurien pyörimisnopeuden ja nousun,
.9 alhaisen käynnistysilmanpaineen osoittamiseksi komentosillalle ja
koneistotilaan on tultava hälytys ilmanpaineessa, jolloin pääkoneen
käynnistys on vielä mahdollista. Jos kuljetuskoneiston kaukosäätöjär-
jestelmä on suunniteltu automaattikäynnistykselle, peräkkäisten
epäonnistuneiden automaattisten käynnistysyritysten lukumäärä on
rajoitettava riittävän paikalliseen käynnistykseen tarvittavan käynnis-
tysilmanpaineen varmistamiseksi.
.3 Jos pääkuljetuskoneistossa ja siihen liittyvässä koneistossa, sähköenergian
päälähteet mukaan luettuna, on useita eriasteisia automaatti- ja kaukosää-
töisiä laitteita ja jos miehistö valvoo niitä jatkuvasti valvomosta,
järjestelyt ja säätölaitteet on suunniteltava, varustettava ja asennettava
siten, että koneiston toiminta ja käyttö on yhtä turvallista ja tehokasta
kuin jos se olisi suorassa valvonnassa; tätä tarkoitusta varten on sovellet-
tava II-1/E/1-II-1/E/5 sääntöjä soveltuvin osin. Erityistä huomiota on
kiinnitettävä näiden tilojen suojaamiseen tulipalolta ja vuodolta.
.4 Automaattisissa käynnistys-, käyttö- ja valvontajärjestelmissä on yleensä
oltava keinot, joiden avulla automaattiohjaukset voidaan käsikäyttöisesti
ohittaa. Häiriö tällaisten järjestelmien jossain osassa ei saa estää käsikäyt-
töisen ohituksen toimintaa.
B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU 1 PÄIVÄNÄ
TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN
.5 Alusten on täytettävä .1–.4 kohdan vaatimukset, sellaisina kuin ne ovat
seuraavasti muutettuina:
.1 korvataan .1 kohta seuraavasti:
”1. Kuljettamiselle, valvonnalle ja turvallisuudelle olennaiset pää- ja
apukoneistot on varustettava tehokkailla käyttö- ja valvontalait-
teilla. Kaikkien aluksen kuljettamiselle, valvonnalle ja
turvallisuudelle olennaisten valvontajärjestelmien on oltava riip-
pumattomia tai siten suunniteltuja, että jos yksi järjestelmistä
menee epäkuntoon, se ei vaikuta heikentävästi toisen järjestelmän
suorituskykyyn.”,
.2 poistetaan .2 kohdasta ilmaus ”ja koneistotilojen on tarkoitus olla
miehitettyjä”,
.3 korvataan .2.2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:
”.2 säätö on suoritettava kunkin potkurin osalta yhdellä ainoalla
säätölaitteella, joka automaattisesti suorittaa kaikki säätämiseen
kuuluvat toiminnot, tarvittaessa myös kuljetuskoneiston ylikuor-
mituksen estämisen.”,
.4 korvataan .2.4 kohta seuraavasti:
”.4 komentosillalta tulevien kuljetuskoneiston konekäskyjen on
oltava havaittavissa pääkoneiston valvontahuoneessa (valvo-
mossa) ja ohjaustasanteella,”
.5 lisätään .2.6. kohdan loppuun uusi virke seuraavasti:
”Aluksen kuljetukselle ja turvallisuudelle olennaista apukoneistoa on
myös voitava säätää kyseisen koneiston sijaintipaikalta tai koneiston
läheltä”, ja
.6 korvataan .2.8 ,.2.8.1 ja.2.8.2 kohta seuraavasti:
”.8 komentosillalle, pääkoneiston valvontahuoneeseen (valvomoon)
ja ohjaustasanteelle on asennettava osoittimet, jotka näyttävät:
.8.1 kiinteäsiipisten potkurien nopeuden ja pyörimissuunnan, ja
.8.2 säätösiipipotkurien pyörimisnopeuden ja nousun.”1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 50
▼M2
13 Höyryputkistot (R 33)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Jokainen höyryputki ja jokainen siihen liitetty varuste, jonka läpi höyry
voi kulkea, on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että se
kestää suurimmat mahdolliset siihen kohdistuvat käyttökuormitukset.
.2 Kaikki sellaiset höyryputket on voitava vesittää, joissa muutoin saattaisi
ilmentyä vaarallinen vesi-isku.
.3 Jos höyryputkeen tai sen varusteeseen voi tulla höyryä korkeammalla
paineella kuin mihin se on suunniteltu, on siihen asennettava asianmu-
kainen paineenalennusventtiili, varoventtiili ja painemittari.
14 Paineilmajärjestelmät (R 34)UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Jokaisessa aluksessa on oltava laitteet, joilla estetään ylipaineen synty-
minen mihin tahansa paineilmalaitteiston osaan, ja kaikkialla missä
vesivaippa tai kotelo ilmakompressorin tai jäähdyttäjän ympärillä saattaa
joutua vaaralliseen ylipainetilaan mahdollisessa paineilmalaitteiston osan
vuodossa. Kaikissa laitteistoissa on oltava sopivat paineensäätöjärjestelyt.
.2 Pääkuljetuskoneistona käytettävien polttomoottorien pääkäynnistysilma-
laitteet on riittävällä tavalla suojattava käynnistysilmaputkistoissa
tapahtuvien takaiskujen vaikutuksilta ja sisäisiltä räjähdyksiltä.
.3 Kaikkien käynnistysilmakompressoreista lähtevien ilmaputkien on johdet-
tava suoraan käynnistysilmasäiliöihin ja kaikkien näistä ilmasäiliöstä pää-
ja/tai apukoneisiin lähtevien putkien on oltava täysin erillisiä kompressor-
ista lähtevistä putkistoista.
.4 Järjestelyiden on oltava sellaiset, että öljyn pääsy paineilmalaitteistoon
vähenee mahdollisimman pieneksi ja että laitteisto voidaan tyhjentää.
15 Melusuojelu (R 36) (
1)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
On ryhdyttävä toimenpiteisiin koneiston aiheuttaman melun vähentämiseksi
hyväksyttäville tasoille koneistotiloissa. Jos tätä melua ei pystytä riittävästi
vähentämään, kohtuuttoman melun aiheuttaja on asianmukaisesti eristettävä tai
on järjestettävä suojapaikka melulta, jos tilan edellytetään olevan miehitetty.
Henkilöstöllä, jonka edellytetään menevän tällaisiin tiloihin, on oltava kuulosuo-
jaimet.
16 HissitUUDET A-, B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Matkustaja- ja tavarahissien on mitoitukseltaan, suunnittelultaan ja
matkustajien lukumäärän ja/tai tavaramäärän osalta oltava lippuvaltion
hallinnon kutakin yksittäistä tapausta ja kunkin tyyppistä hissin koneistoa
varten antamien määräysten mukaiset.
.2 Asennuspiirustusten ja huolto-ohjeiden, joihin sisältyvät määräaikaisia
tarkastuksia koskevat määräykset, on oltava lippuvaltion hallinnon hyväk-
symiä, ja se tarkastaa ja hyväksyy hissin koneistoineen ennen hissin
käyttöönottoa.
.3 Lippuvaltion hallinto myöntää hyväksynnän jälkeen todistuksen, joka on
säilytettävä aluksella.
.4 Lippuvaltion hallinto voi sallia, että hallinnon valtuuttama asiantuntija tai
hyväksytty laitos suorittaa määräaikaistarkastukset.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 51
(1) Viittaus IMOn yleiskokouksen päätöslauselmalla A.468(XII) hyväksyttyyn, alusten
melutasoa koskevaan säännöstöön (Code on Noise levels on Board Ships).
▼M2
D OSA
SÄHKÖLAITTEET
1 Yleistä (R 40)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Sähkölaitteiden on oltava sellaiset, että:
.1 kaikki sähköiset aputoiminnot, jotka ovat välttämättömiä aluksen
pitämiseksi normaalissa käyttö- ja asumiskunnossa, voidaan ylläpitää
turvautumatta sähköenergian hätälähteeseen,
.2 turvallisuuden kannalta olennaiset sähkötoiminnot on varmistettu
käytettäviksi erilaisissa hätätilanteissa, ja
.3 varmistetaan matkustajien, laivaväen ja aluksen turvallisuus sähkön
aiheuttamien vaarojen varalta.
.2 Lippuvaltion hallinnon on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet taatak-
seen tämän osan sähkölaitteita koskevien määräysten yhdenmukaisen
täytäntöönpanon ja soveltamisen (
1).
2 Sähköenergian päälähde ja valaistus (R 41)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Uudet C- ja D-luokan alukset, joissa sähköenergia on ainoa voimanlähde
aluksen turvallisuudelle olennaisten aputoimintojen ylläpitämiseksi, sekä
uudet ja olemassa olevat B-luokan alukset, joissa sähköenergia on ainoa
voimanlähde aluksen turvallisuudelle ja kuljettamiselle olennaisten
aputoimintojen ylläpitämiseksi, on varustettava kahdella tai useammalla
päägeneraattorikoneistolla, joiden teho on sellainen, että edellä mainitut
toiminnot voidaan pitää toiminnassa, vaikka toinen näistä koneistoista on
epäkunnossa.
Uusissa C- ja D-luokan aluksissa, joiden pituus on alle 24 metriä, yksi
päägeneraattorikoneistoista voi olla pääkuljetuskoneen käyttämä edel-
lyttäen, että sen teho on sellainen, että edellä mainitut toiminnot voidaan
pitää toiminnassa, vaikka joku toinen näistä koneistoista on epäkunnossa.
.2.1 Sähköenergian päälähteestä on syötettävä sähkövalaistuksen pääjärjes-
telmää, joka valaisee kaikkia niitä aluksen osia, joihin matkustajat tai
laivaväki yleensä pääsevät ja joita he käyttävät.
.2.2 Sähkövalaistuksen pääjärjestelmän on oltava niin järjestetty, että tulipalo
tai muu vaurio tiloissa, joissa on sähköenergian päälähde, siihen mahdol-
lisesti liittyvät muuntolaitteet, pääkytkintaulu ja valaistuksen
pääkytkintaulu, eivät tee 3 säännön edellyttämää hätävalaistusjärjestelmää
toimintakyvyttömäksi.
.2.3 Hätävalaistusjärjestelmän on oltava niin järjestetty, että tulipalo tai muu
vaurio tiloissa, joissa on sähköenergian hätälähde, siihen mahdollisesti
liittyvät muuntolaitteet, hätäkytkintaulu ja valaistuksen hätäkytkintaulu,
eivät tee tässä säännössä vaadittua päävalaistusjärjestelmää toimintaky-
vyttömäksi.
.3 Pääkytkintaulu on sijoitettava yhteen päägeneraattoriasemaan nähden ja
mahdollisuuksien mukaan siten, että ainoastaan tulipalo tai muu vaurio
siinä tilassa, jossa generaattorikoneisto ja kytkintaulu sijaitsevat, voivaikuttaa normaaliin sähkön kehitykseen.
3 Sähköenergian hätälähde (R 42)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Jokaisessa aluksessa on oltava laipiokannen yläpuolella itsenäinen
sähköenergian hätälähde sekä hätäkytkintaulu helppopääsyisessä tilassa,
joka ei rajaudu A-kategorian koneistotilojen osastoiviin rakenteisiin eikä1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 52
(1) Tässä viitataan Kansainväliseen elektroteknisen toimikunnan (IEC) julkaisemiin suosi-
tuksiin, erityisesti alusten sähkölaitteita koskevaan julkaisuun 92 (Electrical
Installations in Ships).
▼M2
niihin tiloihin, jotka sisältävät sähköenergian päälähteen tai pääkytkin-
taulun.
.2 Sähköenergian hätälähde voi olla joko akkuparisto, joka täyttää
.5 alakohdan vaatimukset ilman uudelleenlatausta tai liiallista jännitteen
alenemista, tai .5 alakohdan vaatimukset täyttävä polttomoottorikäyt-
töinen generaattori, jossa on oma varasto polttoainetta, jonka
leimahduspiste on vähintään 43 ºC, ja automaattinen käynnistysjärjes-
telmä uusien alusten osalta ja hyväksytty käynnistysjärjestelmä olemassa
olevien alusten osalta sekä .6 kohdan mukainen väliaikainen sähköener-
gian hätälähde, jollei, kun kyseessä ovat uudet alle 24 metrin pituiset C-
ja D-luokan alukset tätä erityistä toimintoa varten ole olemassa sijainnil-
taan sopivaa itsenäistä akkujärjestelmää näissä säännöissä vaadituksi
ajanjaksoksi.
.3 Sähköenergian hätälähde on järjestettävä niin, että se toimii tehokkaasti,
kun aluksella on 22,5 asteen kallistuma ja 10 asteen viippaus tasapainoi-
sesta kölistä. Hätägeneraattorikoneiston (-koneistojen) on oltava helposti
käynnistettävissä kaikissa kylmissä olosuhteissa ja niiden on uusissa aluk-
sissa kyettävä käynnistymään automaattisesti.
.4 Hätäkytkintaulun on oltava mahdollisimman lähellä sähköenergian
hätälähdettä.
.5 Edellä .1 kohdassa vaadittavan sähköenergian hätälähteen
.1 on yleensä kyettävä toimimaan seuraava aika:
12 tuntia B-luokan aluksissa (uudet ja olemassa olevat)
6 tuntia C-luokan aluksissa (uudet)3 tuntia D-luokan aluksissa (uudet);
.2 on erityisesti kyettävä palvelemaan yllämainitun ajan samanaikaisesti
seuraavia toimintoja yllämainituissa eri luokan aluksissa:
a) aluksen hätätyhjennyspumppu ja yksi palopumpuista,
b) aluksen hätävalaistus:
1. jokaisella kokoontumis- ja pelastusasemalla ja laitojen yli,
2. kaikissa kokoontumis- ja pelastusasemille johtavissa
käytävissä, portaikoissa ja uloskäynneissä,
3. koneistotiloissa ja hätägeneraattorin sijaintipaikassa,
4. valvonta-asemilla, joissa radio ja navigointilaitteet ovat,
5. kuten II-2/B/16.1.3.7 ja II-2/B/6.1.7 säännössä määrätään,6. kaikissa palomiesten varusteiden säilytyspaikoissa,7. edellä a alakohdassa tarkoitettujen hätätyhjennyspumpun ja
yhden palopumpun luona sekä niiden moottorien käynnisty-
spaikassa;
c) aluksen merenkulkuvalot;d) 1. kaikki yhteydenpitolaitteet,
2. yleinen hälytysjärjestelmä,
3. palonhavaitsemisjärjestelmä ja
4. kaikki merkinantolaitteet, joita voidaan tarvita hätätilan-
teessa, jos ne toimivat aluksen päägeneraattorikoneistojen
sähköllä;
e) aluksen sprinkleripumppu, jos sellainen on ja jos se toimii
sähköllä, ja
f) aluksen päivämerkinantolamppu, jos sitä käytetään aluksen
sähköenergian päälähteestä;
.3 on kyettävä käyttämään puolen tunnin ajan aluksen konekäyttöisiä
vesitiiviitä ovia sekä niiden ohjaus-, osoitin- ja hälytyspiirejä.
.6 Edellä .2 kohdan edellyttämän sähköenergian väliaikaisen hätälähteen on
käsitettävä hätätilanteessa käyttöä varten sopivaan paikkaan sijoitettu
akkuparisto, jonka on riitettävä ilman uudelleenlatausta tai liiallista
jännitteen alenemista puolen tunnin ajan seuraaviin toimintoihin:
a) tämän säännön .2) b).1 kohdassa edellytetty valaistus,
b) vesitiiviiden ovien käyttö, kuten II-1/B/13 säännön .7.2 ja
.7.3 kohdassa edellytetään, mutta ei välttämättä niiden kaikkien
samanaikainen käyttö, ellei aluksessa ole itsenäistä varajärjestelmää;
ja1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 53
▼M2
c) ohjaus-, osoitin- ja hälytyspiireille, kuten II-1/B/13 säännön
.7.2 kohdassa edellytetään.
.7 B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN
Jos sähköenergia on tarpeen kuljetuskoneiston käynnistämiseksi uudel-
leen, kapasiteetin on oltava riittävä aluksen kuljetuskoneiston ja
tarvittaessa muun koneiston käynnistämiseksi uudelleen aluksen kuol-
leesta tilasta 30 minuutin kuluessa sähkökatkon jälkeen.
4 Ro-ro-alusten lisähätävalaistus (R 42–1)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
Edellä II-1/D/3.5.2(b) säännössä edellytetyn hätävalaistuksen lisäksi jokaisessa
aluksessa, jossa on ro-ro-lastitiloja tai erityistiloja:
.1 kaikki matkustajien yhteiset tilat ja käytävät on varustettava lisähätäva-
laistuksella, joka voi toimia vähintään kolme tuntia kaikkien muiden
sähköenergialähteiden mentyä epäkuntoon ja missä kallistumistilanteessa
tahansa. Valaistuksen on oltava sellainen, että poistumisteille pääsy on
selvästi nähtävissä. Lisävalaistuksen voimanlähteen on muodostuttava
valaistusyksiköiden sisälle sijoitetuista akkuparistoista, joita jatkuvasti
ladataan mahdollisuuksien mukaan hätäkytkintaulusta. Vaihtoehtoisesti
lippuvaltion hallinto voi hyväksyä minkä tahansa vähintään yhtä tehok-
kaan valaistustavan. Lisävalaistuksen on oltava sellainen, että mikä
tahansa lampussa oleva vika tulee välittömästi esille. Jokainen käytössä
oleva akkuparisto on vaihdettava sellaisin aikavälein kuin on tarpeen
ottaen huomioon niiden käyttöiän niissä ympäröivissä olosuhteissa, joissa
niiden on toimittava, ja
.2 kannettava ladattava paristokäyttöinen lamppu on sijoitettava jokaiseen
henkilöstötilan käytävään, virkistystilaan ja jokaiseen tavallisesti miehitet-
tyyn työtilaan, paitsi jos aluksessa on .1 alakohdassa vaadittu
lisähätävalaistus.
5 Varotoimenpiteet sähköiskuja, tulipaloja ja muita sähkön aiheuttamia
vaaroja vastaan (R 45)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Sähkökoneiden ja -laitteiden suojaamattomat metalliosat, joita ei ole
tarkoitettu jännitteisiksi, mutta jotka voivat häiriötilassa saada jännitteen,
on maadoitettava, paitsi milloin kyseiset koneet tai laitteet ovat:
.1 korkeintaan 50 V:n jännitteellä ja tasavirralla toimivia tai vaihejännit-
teen tehollisarvo on korkeintaan 50 V; säätömuuntajia ei saa käyttää
tämän jännitteen aikaansaamiseksi, tai
.2 korkeintaan 250 V:n jännitteellä toimivia, jolloin suojajännitemuun-
tajat antavat virtaa vain yhteen laitteeseen, tai
.3 kaksinkertaisen eristyksen periaatteen mukaisesti rakennettuja.
.2 Kaikki sähkölaitteet on rakennettava ja asennettava siten, etteivät ne
käsiteltäessä tai kosketettaessa normaaliin tapaan aiheuta vahinkoa.
.3 Kytkintaulujen sivut ja takaosa sekä tarvittaessa etuosa, on sopivalla
tavalla suojattava. Suojaamattomia jännitteisiä osia, joiden jännite maata
vastaan ylittää .1.1 kohdassa määritetyn jännitteen, ei saa asentaa näiden
kytkintaulujen etusivulle. Jos on tarpeen, on johtamattomia mattoja tai
ritilöitä asetettava kytkintaulun etu- ja takaosaan.
.4 Jakelujärjestelmässä, jossa ei ole maadoitusta, on oltava laite, joka jatku-
vasti valvoo maadoituseristystä ja antaa äänimerkin tai näyttää
merkkivaloa, jos eristysarvot ovat poikkeuksellisen alhaiset.
.5.1 Kaikkien sähkökaapeleiden metallisuojavaippojen ja -maadoitusvaippojen
on oltava sähköisesti johtavia ja ne on maadoitettava.
.5.2 Kaikkien laitteiden ulkopuolisten sähkökaapeleiden ja johtojen on oltava
vähintään huonosti palavaa tyyppiä, ja ne on asennettava siten, etteivät
niiden alkuperäiset paloa hidastavat ominaisuudet huonone. Lippuvaltion
hallinto voi tarvittaessa erityistä sovellusta varten sallia sellaisten erityis-
tyyppisten kaapeleiden, kuten radiotaajuuskaapeleiden käytön, jotka eivät
ole edellisen mukaisia.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 54
▼M2
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.5.3 Erittäin tärkeitä tai hätäsyöttöjä, valaistusta, sisäisiä viestintäyhteyksiä tai
merkinantoa palvelevat kaapelit ja johdot on kuljetettava mahdollisimman
kaukana keittiöistä, pesuloista, A-kategorian koneistotiloista ja niiden
kuiluista ja muista suuren palovaaran alueista. Uusien ja olemassa olevien
ro-ro-matkustaja-alusten yleishälytysjärjestelmän ja kaiutinlaitejärjes-
telmän kaapelointi, joka on asennettu tämän direktiivin 14 artiklan
1 kohdassa tarkoitettuna päivänä tai sen jälkeen, pitää hyväksyttää lippu-
valtion hallinnolla ottaen huomioon IMOn suositukset. Palopumput
varakytkintauluun yhdistävien kaapeleiden on oltava palonkestäviä, jos
ne kulkevat suuren palovaaran alueiden läpi. Aina kun on mahdollista,
kaikki tällaiset kaapelit olisi kuljetettava siten, että laipioiden kuumene-
minen, joka saattaa johtua sen viereisessä tilassa olevasta tulipalosta, ei
saata niitä toimintakelvottomiksi.
.6 Kaapelit ja johdot on asennettava ja kiinnitettävä siten, etteivät ne pääse
hankautumaan tai muutoin vahingoittumaan. Kaikkien johtimien päät ja
liitokset on tehtävä siten, etteivät niiden alkuperäiset sähköiset, mekaa-
niset, paloa hidastavat ja tarvittaessa palonkestävät ominaisuudet muutu.
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.7.1 Jokainen erillinen virtapiiri on suojattava oikosululta ja ylikuormitukselta,
jollei II-1/C/6 ja II-1/C/7 säännössä toisin sallita.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.7.2 Valaistusvarusteet on sijoitettava siten, että estetään kaapeleita ja johtoja
mahdollisesti vahingoittava lämpötilan nousu sekä ympäröivän materi-
aalin ylikuumeneminen.
.8.1 Akkuparistot on asianmukaisesti suojattava ja ensisijaisesti niiden sijoi-
tuspaikkana käytettyjen tilojen on oltava tarkoituksenmukaisesti
rakennettuja ja niissä on oltava tehokas ilmanvaihto.
.8.2 Sähkö- ja muita laitteita, jotka voivat aiheuttaa tulenarkojen höyryjen
syttymisen, ei sallita näissä tiloissa.
.9 Jakelujärjestelmän on oltava niin järjestetty, että tulipalo millä tahansa II-
2/A/2.9 säännön mukaisesti määritellyllä pystysuuntaisella päävyöhyk-
keellä ei haittaa turvallisuuden kannalta olennaisia toimintoja millään
muulla tällaisella vyöhykkeellä. Tämä vaatimus täyttyy, jos tällaisen
vyöhykkeen läpi kulkevat pää- ja varasyöttökaapelit pidetään mahdolli-
simman kaukana toisistaan niin pysty- kuin vaakatasossakin.
E OSA
AJOITTAIN MIEHITTÄMÄTTÖMIÄ KONEISTOTILOJA KOSKEVAT LISÄVAA-
TIMUKSET
Erityisharkinta (R 54)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
Kaikkien uusien B-, C- ja D-luokan sekä olemassa olevien B-luokan alusten
osalta on lippuvaltion hallinnon erikseen harkittava, voiko niiden koneistotiloja
ajoittain pitää miehittämättöminä, ja jos näin on, tarvitaanko näiden sääntöjen
vaatimusten lisäksi muita vaatimuksia, jotta saavutettaisiin samanarvoinen
turvallisuus kuin aluksessa, jonka koneistotilat ovat normaalisti miehitetyt.
1 Yleistä (R 46)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Aluksen järjestelyiden on oltava sellaiset, että aluksen turvallisuus
kaikissa käyttöolosuhteissa, ohjailu mukaan lukien, on yhtä hyvä kuin
sellaisilla aluksilla, joilla on miehitetty konehuone.
.2 On varmistettava, että laitteiden toiminta on luotettavaa ja että
säännölliset tarkastukset ja rutiinikokeet on tyydyttävästi järjestetty
jatkuvan luotettavan toiminnan varmistamiseksi.
.3 Jokaisessa aluksessa on oltava asiakirjat, joista ilmenee aluksen toiminta-
kyky ajoittain miehittämättömillä koneistotiloilla.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 55
▼M2
2 Varotoimenpiteet tulipalon varalta (R 47)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Aluksessa on oltava laitteet, joilla varhaisessa vaiheessa voidaan havaita
tulipalo ja antaa hälytys sen sattuessa:
.1 kattiloiden ilmanotto- ja pakokaasukuiluissa; ja
.2 kuljetuskoneiston huuhteluilmaputkissa, paitsi milloin tämä erityista-
pauksessa katsotaan tarpeettomaksi.
.2 Polttomoottorit, joiden teho on vähintään 2 250 kW tai sylinterin halkai-
sija yli 300 mm, on varustettava kampikammion öljysumun ilmaisimilla
tai laakerien lämpötila-antureilla taikka vastaavilla laitteilla.
3 Vuotosuojaus (R 48)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Ajoittain miehittämättömien koneistotilojen pohjakaivot on sijoitettava ja
niitä on valvottava siten, että tavanomaisissa kallistus- ja viippauskul-
missa havaitaan nesteiden kerääntyminen, ja niiden on oltava kylliksi
suuret vetämään helposti miehittämättömän jakson aikana normaalisti
kerääntyvät nesteet.
.2 Jos aluksen tyhjennyspumput ovat automaattisesti käynnistyviä, on aluk-
sessa oltava laitteet, jotka osoittavat milloin nesteentulo ylittää pumpun
tyhjennyskapasiteetin, tai milloin pumppu toimii normaalia useammin.
Tällaisissa tapauksissa voidaan sallia käytettäväksi pienempiä tyhjennys-
kaivoja tarkoituksenmukaisen ajanjakson kattamiseksi. Milloin aluksessa
on automaattisesti toimivat tyhjennyspumput, on erityistä huomiota kiin-
nitettävä öljyntorjuntaan kuuluviin vaatimuksiin.
.3 Merivedenottoaukkoon, vesiviivan alapuolella sijaitsevaan poistoaukkoon
tai pilssin tyhjennysjärjestelmään kuuluvan venttiilin tai hanan säätimien
on sijaittava siten, että veden valuessa kyseiseen tilaan on riittävästi aikaa
käyttää niitä, ottaen huomioon niiden luokse pääsemiseen ja niiden
käyttämiseen todennäköisesti tarvittavan ajan. Jos tämän tilan mahdol-
linen täyttymä aluksen ollessa täydessä lastissa niin edellyttää, on
varmistettava, että säätimiä voidaan käyttää tätä tasoa ylempänä olevasta
paikasta.
4 Kuljetuskoneiston valvonta komentosillalta (R 49)UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Potkurien pyörimisnopeuden, työntösuunnan ja soveltuvin osin nousun on
kaikissa olosuhteissa, ohjailu mukaan lukien, oltava täysin säädettävissä
komentosillalta.
.1 Tämä kaukosäätö on suoritettava kunkin potkurin erillisellä säätölait-
teella, joka automaattisesti suorittaa kaikki säätämiseen kuuluvat
toiminnot, tarvittaessa myös kuljetuskoneiston ylikuormituksen
estämisen.
.2 Pääkuljetuskoneisto on varustettava komentosillalla sijaitsevalla
hätäpysäytyslaitteella, jonka toiminnan on oltava riippumaton komen-
tosillan valvontajärjestelmästä.
.2 Komentosillalta tulevien konekäskyjen on oltava havaittavissa
pääkoneiston valvontahuoneessa tai kuljetuskoneiston valvontapaikassa,
riippuen siitä kumpi aluksessa on.
.3 Kuljetuskoneistoa on voitava kaukosäätää vain yhdestä paikasta kerral-
laan; tällaisilla paikoilla sallitaan toisiinsa liitettyjä säätölaitteita.
Kussakin säätöpaikassa on oltava osoitin, joka näyttää, miltä paikalta
kuljetuskoneistoa kulloinkin säädetään. Säädön siirtäminen komentosillan
ja koneistotilojen välillä on oltava mahdollista tehdä ainoastaan
pääkoneistotilasta tai pääkoneiston valvontahuoneesta (valvomosta). Siir-
tolaitteiston on toimittava siten, että potkurityöntöön ei tule huomattavia
muutoksia siirrettäessä säätö paikasta toiseen.
.4 Kaikkea aluksen turvalliselle käytölle olennaista koneistoa on voitava
säätää paikallisesti, myös siinä tapauksessa, että jokin osa automaatti- tai
kaukosäätölaitteistosta menee epäkuntoon.
.5 Kaukosäätöisen automaattisen valvontajärjestelmän on oltava siten suun-
niteltu, että häiriö sen toiminnassa aiheuttaa hälytyksen. Paitsi milloin
järjestelyä ei pidetä tarkoituksenmukaisena, on potkurin ennalta säädetyn1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 56
▼M2
nopeuden ja työntösuunnan tällöin pysyttävä ennallaan, kunnes paikal-
linen säätö on toiminnassa.
.6 Komentosillalla on oltava osoittimet, jotka näyttävät
.1 kiinteäsiipisten potkurien nopeuden ja pyörimissuunnan, tai
.2 säätösiipipotkurien pyörimisnopeuden ja nousun.
.7 Riittävän käynnistysilmanpaineen varmistamiseksi on peräkkäisten epäon-
nistuneiden automaattisten käynnistysyritysten lukumäärää rajoitettava.
Alhaisen käynnistysilmanpaineen osoittamiseksi on tultava hälytys ilman-
paineessa, jolloin kuljetuskoneiston käynnistäminen on vielä mahdollista.
5 Yhteydenpito (R 50)
UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET SEKÄ UUDET C-
JA D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ:
Pääkuljetuskoneiston valvontahuoneen tai kuljetuskoneiston säätöpaikan ja
komentosillan sekä konepäällystön asuntotilojen välillä on oltava luotettava
ääniyhteyslaite.
6 Hälytysjärjestelmä (R 51)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Aluksessa on oltava hälytysjärjestelmä, joka osoittaa kaikki korjaamista
vaativat viat ja häiriöt ja joka:
.1 antaa pääkuljetuskoneiston valvomossa tai kuljetuskoneiston
säätöpaikalla kuuluvan hälytyksen ja sopivassa paikassa osoittaa
merkkivalolla kunkin erillisen hälytyksen,
.2 on valintakytkimen kautta yhteydessä konepäällystön oleskelutiloihin
ja jokaiseen konepäällystöhyttiin, siten että yhteys vähintään yhteen
hyttiin on taattu. Tätä vastaavat vaihtoehtoiset järjestelyt voidaan
sallia,
.3 aiheuttaa kuuluvan ja näkyvän hälytyksen komentosillalla tilanteessa,
joka edellyttää vahdissa olevan päällystön jäsenen toimintaa tai
huomiota,
.4 on mahdollisimman suuressa määrin toimintavarmuusperiaatteen
mukaisesti suunniteltu, ja
.5 aiheuttaa II-1/C/10 säännön mukaisen konepäällystöhälytyksen, ellei
annettu hälytys määrätyssä ajassa aiheuta paikallisia toimenpiteitä.
.2.1 Hälytysjärjestelmän on oltava jatkuvasti toiminnassa, ja sen on automaat-
tisesti saatava käyttövoimansa varavoimanlähteestä, jos normaali
voimanlähde lakkaa toimimasta.
.2.2 Hälytysjärjestelmän normaalissa voimanlähteessä oleva häiriö on osoitet-
tava hälytyksellä.
.3.1 Hälytysjärjestelmän on voitava samanaikaisesti osoittaa useampi kuin
yksi vika tai häiriö, eikä yhden hälytyksen kuittaus saa estää toista
hälytystä tulemasta.
.3.2 Edellä .1 kohdassa tarkoitetuissa paikoissa tapahtuvan hälytyksen kuit-
tauksen on näyttävä myös niissä paikoissa, joissa hälytys näkyy.
Hälytysäänen on oltava päällä, kunnes hälytys on kuitattu, ja yksittäisten
hälytysten merkkivalojen on oltava päällä, kunnes vika tai häiriö on
korjattu, jolloin hälytysjärjestelmän on automaattisesti palattava normaa-
liin käyttötilaansa.
7 Turvallisuusjärjestelyt (R 52)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
Aluksessa on oltava turvallisuusjärjestelmä, jolla varmistetaan, että välitöntä
vaaraa aiheuttavat vakavat häiriöt koneiston tai kattiloiden toiminnassa
käynnistävät laitteiston viallisen osan automaattisen pysäyttämisen ja antavat
hälytyksen. Kuljetuslaitteiston pysäyttäminen ei saa käynnistyä automaattisesti
paitsi milloin vakava vaurio, täydellinen rikkoutuminen tai räjähdys saattaa
seurata. Jos aluksessa on laitteet pääkuljetuskoneiston pysäyttämisen ohittami-
seksi, niiden on oltava sellaiset, ettei niiden tahaton käyttö ole mahdollista.
Aluksessa on oltava laitteet, jotka osoittavat milloin mainittua ohituslaitetta1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 57
▼M2
käytetään. Automaattiset koneiston turvallisuusjärjestelmät pysäyttämistä ja
hidastusta varten olisi erotettava hälytysjärjestelmästä.
8 Koneistoa, kattiloita ja sähköasennuksia koskevat erityisvaatimukset (R
53)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Sähköenergian päälähteen on oltava seuraavan mukainen:
.1 Jos tarvittava sähköenergia on tavallisesti tuotettavissa yhdellä gener-
aattorilla, siinä on oltava sopivat kuormituksenohjausjärjestelyt, jotta
varmistetaan virran saanti aluksen kuljettamista ja ohjausta varten
sekä sen turvallisuuden kannalta tarpeellisia toimintoja varten. Jos
toiminnassa oleva generaattori menee epäkuntoon, on aluksessa
oltava järjestelmä, jolla riittävän tehokas varageneraattori automaatti-
sesti käynnistyy ja kytkeytyy pääkytkintauluun siten, että aluksen
kuljettaminen ja ohjaus on edelleen mahdollista ja että aluksen
turvallisuus on taattu, samoin kuin olennaisten aputoimintojen auto-
maattinen uudelleen käynnistyminen, mukaan luettuna
useampivaiheiset toiminnot, jos tällaiset ovat tarpeen;
.2 Jos aluksen sähköenergian tuottaa normaalisti useampi kuin yksi
generaattori ja ne toimivat samanaikaisesti rinnakkain, on esimerkiksi
kuormitusohjauksella järjestettävä siten, että yhden generaattoriko-
neiston mennessä epäkuntoon jäljellä olevat käyvät edelleen ilman
ylikuormitusta varmistaen aluksen kuljettamisen, ohjauksen sekä
turvallisuuden.
.2 Jos muita aluksen kuljettamiselle olennaisia apukoneita varten tarvitaan
varakoneet, niihin on oltava automaattiset siirtokytkimet.
9 Automaattiset valvonta- ja hälytysjärjestelmät (R 53.4)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Valvontajärjestelmän on oltava sellainen, että pääkuljetuskoneiston ja sen
lisälaitteiden toiminnot varmistetaan tarvittavin automaattisin järjestelyin.
.2 Automaattisen siirtokytkimen toiminnan on annettava hälytys.
.3 Aluksella on oltava 6 säännön mukainen hälytysjärjestelmä kaikkia
tärkeitä paineita, lämpötiloja sekä nestepinnan korkeuksia ja muita olen-
naisia tekijöitä varten.
.4 Aluksessa on oltava keskitetty valvontapaikka, jonne välttämättömät
hälytystaulut ja häiriötilan osoitinlaitteet on sijoitettu.
.5 Aluksessa on oltava laitteet käynnistysilmanpaineen pitämiseksi vaaditta-
valla tasolla, jos polttomoottoreita käytetään pääkuljetuskoneistona ja ne
käynnistetään paineilmalla.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 58
▼M2
II-2 LUKU
PALOSUOJELU, PALON HAVAITSEMINEN JA PALONSAMMUTUS
A OSA
YLEISTÄ
1 Pääperiaatteet (R 2)UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Tämän luvun paloturvallisuustavoitteet ovat seuraavat:
.1 tulipalojen ja räjähdysten estäminen,
.2 tulipaloista aiheutuvan hengenvaaran vähentäminen,
.3 tulipaloista alukselle, sen lastille ja ympäristölle aiheutuvan vaurio-
vaaran vähentäminen,
.4 tulipalojen ja räjähdysten rajoittaminen, hallinta ja tukahduttaminen
siihen osastoon, jossa ne saavat alkunsa, ja
.5 riittävien ja helppopääsyisten poistumisteiden tarjoaminen matkusta-
jille ja miehistölle.
.2 Edellä .1 kohdassa esitettyjen paloturvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi
tämän luvun sääntöjen pohjana ovat seuraavat pääperiaatteet, jotka on
sisällytetty sääntöihin tarkoituksenmukaisella tavalla ottaen huomioon
alustyyppi ja kyseeseen tuleva palovaara:
.1 aluksen jakaminen pystysuuntaisiin päävyöhykkeisiin kuumuutta
kestävillä ja rakenteellisilla rajapinnoilla,
.2 asuntotilojen erottaminen aluksen muista osista kuumuutta kestävillä
ja rakenteellisilla rajapinnoilla,
.3 palavien aineiden rajoitettu käyttö,
.4 palon havaitseminen sen alkamisvyöhykkeessä,.5 palon rajoittaminen sen alkamistilaan ja sen sammuttaminen siellä,
.6 poistumisteiden ja palontorjuntareittien suojaaminen,
.7 palonsammutuslaitteiden välitön käyttövalmius,
.8 lastista kehittyvän tulenaran höyryn aiheuttaman syttymisvaaran
pitäminen mahdollisimman vähäisenä.
.3 Edellä .1 kohdassa asetetut paloturvallisuustavoitteet katsotaan saavute-
tuiksi, kun varmistetaan tässä luvussa esitettyjen normatiivisten
vaatimusten täyttyminen tai kun sovelletaan vaihtoehtoista suunnittelua
ja järjestelyjä, jotka ovat vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen tarkis-
tetun II-2 luvun F osan, jota sovelletaan 1 päivänä tammikuuta 2003 tai
sen jälkeen rakennettuihin aluksiin, mukaisia. Aluksen katsotaan täyttävän
edellä .2 kohdassa asetetut toiminnalliset vaatimukset ja saavuttavan
edellä .1 kohdassa asetetut paloturvallisuustavoitteet, kun
.1 aluksen suunnittelu ja järjestelyt kokonaisuutena täyttävät
tämän luvun asiaa koskevat normatiiviset vaatimukset,
.2 aluksen suunnittelu ja järjestelyt kokonaisuutena on tarkistettu ja
hyväksytty vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen tarkistetun II-
2 luvun F osan, jota sovelletaan 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen
jälkeen rakennettuihin aluksiin, mukaisesti,
.3 osa (osia) aluksen suunnittelusta ja järjestelyistä on tarkistettu ja
hyväksytty edellä mainitun SOLAS-yleissopimuksen tarkistetun II-
2 luvun F osan mukaisesti, ja aluksen jäljelle jäävät osat täyttävät
tämän luvun asiaa koskevat normatiiviset vaatimukset.
.4 Kaikkien alusten, joihin tehdään korjauksia, muutoksia ja niihin liittyvää
varustamista, on edelleen täytettävä ainakin kyseisiin aluksiin aiemmin
sovelletut vaatimukset.
Korjausten ja muutosten, jotka huomattavasti muuttavat aluksen tai
matkustajien asumistilojen mittasuhteita taikka huomattavasti lisäävät
aluksen käyttöikää, sekä niihin liittyvän varustamisen on täytettävä uusia
aluksia koskevat viimeisimmät vaatimukset siinä määrin kuin lippuvaltion
hallinto katsoo järkeväksi ja käytännölliseksi.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 59
▼M2
OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.5 Sen estämättä, mitä .4 kohdassa määrätään, on olemassa olevissa B-
luokan aluksissa, jotka kuljettavat yli 36 matkustajaa, korjausten,
muutosten ja niihin liittyvän varustamisen yhteydessä noudatettava seur-
aavaa:
.1 kaikkien aluksissa käyttöön otettavien materiaalien on täytettävä
uusissa B-luokan aluksissa käytettäviin materiaaleihin sovellettavat
vaatimukset, ja
.2 kaikkien sellaisten korjausten, muutosten tai näihin liittyvän varusta-
misen, jossa korvataan vähintään 50 tonnia materiaalia, joka ei liity
II-2/B/16 säännön vaatimuksiin, on täytettävä uusiin B-luokan aluk-
siin sovellettavat vaatimukset.
2 Määritelmät (R 3)
UUDET B-, C-, ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1Palamaton aine tarkoittaa ainetta, joka ei pala eikä kehitä arviolta 750 ºC
lämpötilaan kuumennettuna palavia höyryjä itsesyttymiseen tarvittavaa
määrää, mikä on määritettävä polttokokeella IMOn yleiskokouksen
päätöslauselman A.799(19) ”Revised recommendation on test methods
for qualifying marine construction materials as non-combustible” (tarkis-
tettu suositus testausmenetelmäksi laivanrakennusmateriaalien
palamattomiksi aineiksi määrittelemistä varten) mukaisesti. Kaikki muut
aineet ovat palavia aineita.
.1.a B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
Palamaton aine tarkoittaa ainetta, joka ei pala eikä kehitä arviolta 750 ºC
lämpötilaan kuumennettuna palavia höyryjä itsesyttymiseen tarvittavaa
määrää, mikä on määritettävä palotestisäännöstön (Fire Test Procedures
Code) mukaisesti. Kaikki muut aineet ovat palavia aineita.
.2Normaali polttokoe on koe, jossa laipioita tai kansia vastaavat koekappa-
leet tutkitaan koeuunissa, jonka lämpötila noudattaa likimain normaalia
aika-lämpötilakäyrää. Koekappaleen tulen puoleisen pinnan on oltava
vähintään 4,65 m2ja korkeuden (tai kannen pituuden) 2,44 metriä, ja sen
on mahdollisimman hyvin vastattava tarkoitettua rakennetta, ja jos raken-
teeseen kuuluu liitoksia, siinä on oltava vähintään yksi liitos. Normaali
aika-lämpötilakäyrä määritellään käyränä, joka kulkee jatkuvana seuraa-
vien uunin sisälämpötilapisteiden kautta:
uunin alkusisälämpötila 20 ºC
5 minuutin kuluttua 576 ºC10 minuutin kuluttua 679 ºC
15 minuutin kuluttua 738 ºC
30 minuutin kuluttua 841 ºC60 minuutin kuluttua 945 ºC
.2a B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN
Normaali polttokoe on koe, jossa laipioita ja kansia vastaavat koekappa-
leet tutkitaan koeuunissa, jonka lämpötila noudattaa likimain normaalia
lämpötilakäyrää. Koemenetelmien on oltava palotestisäännöstön (Fire
Test Procedures Code) mukaisia.
.3A-luokan rajapinnoiksi luetaan laipioiden ja kansien muodostamat raja-
pinnat, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:
.1 ne on rakennettava teräksestä tai muusta samanarvoisesta aineesta,
.2 ne on jäykistettävä tarkoituksenmukaisella tavalla,.3 ne on rakennettava siten, että ne kykenevät estämään savun ja liekin
läpipääsyn tunnin pituisen normaalin polttokokeen loppuun saakka,
.4 ne on eristettävä hyväksytyillä palamattomilla aineilla siten, että
tulen vastakkaisella puolella olevan pinnan keskimääräinen lämpötila
ei nouse enempää kuin 140 ºC alkulämpötilaa korkeammaksi eikä
lämpötila nouse missään yksittäisessä kohdassa, liitoskohdat mukaan1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 60
▼M2
lukien, enempää kuin 180 ºC alkulämpötilaa korkeammaksi seuraa-
vassa ajassa:
A-60-luokka 60 minuutissa
A-30-luokka 30 minuutissa
A-15-luokka 15 minuutissa
A-0-luokka 0 minuutissa
.5 Lippuvaltion hallinnon on vaadittava prototyyppilaipion tai -kannen
koestamista sen varmistamiseksi, että se täyttää edellä mainitut
tiiviys- ja lämpötilannousuvaatimukset IMOn päätöslauselman
A.754(18) mukaisesti.
B-, C- ja D-luokan alusten, jotka on rakennettu 1 päivänä tammi-
kuuta 2003 tai sen jälkeen, osalta ilmaus ”IMOn päätöslauselman
A.754(18) mukaisesti” tarkoittaa ”palotestisäännöstön (Fire Test
Procedures Code) mukaisesti”.
.4B-luokan rajapinnoiksi luetaan laipioiden, kansien, välikattojen tai vuor-
auksien muodostamat rajapinnat, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:
.1 ne on rakennettava siten, että ne kykenevät estämään liekin
läpipääsyn normaalin polttokokeen ensimmäisen puolen tunnin
loppuun saakka,
.2 niiden eristysarvon on oltava sellainen, että tulen vastakkaisella
puolella olevan pinnan keskimääräinen lämpötila ei nouse enempää
kuin 140 ºC alkulämpötilaa korkeammaksi eikä lämpötila nouse
missään yksittäisessä kohdassa, liitokset mukaan lukien, enempää
kuin 225 ºC alkulämpötilaa korkeammaksi seuraavassa ajassa:
B-15-luokka 15 minuutissa
B-0-luokka 0 minuutissa
.3 ne on rakennettava hyväksytyistä palamattomista aineista ja kaikkien
B-luokan rajapintojen rakenteessa ja asennuksessa käytettävien
aineiden on oltava palamattomia, mutta palavat pinnoitteet voidaan
kuitenkin sallia, mikäli ne täyttävät tämän luvun muut vaatimukset,
.4 lippuvaltion hallinnon on vaadittava prototyyppirajapinnan koesta-
mista sen varmistamiseksi, että se täyttää edellä mainitut tiiviys- ja
lämpötilannousuvaatimukset IMOn päätöslauselman A.754(18)
mukaisesti.
B-, C- ja D-luokan alusten, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta
2003 tai sen jälkeen, osalta ilmaus ”IMOn päätöslauselman A.754(18)
mukaisesti” tarkoittaa ”palotestisäännöstön (Fire Test Procedures Code)
mukaisesti”.
.5C-luokan rajapinnat ovat hyväksytyistä palamattomista aineista rakennet-
tuja rajapintoja. Niiden ei tarvitse täyttää savun ja liekin läpipääsyä
koskevia vaatimuksia eikä lämpötilannousuun liittyviä rajoituksia. Palavat
pinnoitteet sallitaan sikäli kuin ne täyttävät tämän luvun muut vaati-
mukset.
.6Jatkuvat B-luokan välikatot tai vuoraukset ovat sellaisia B-luokan välikat-
toja tai vuorauksia, jotka päättyvät ainoastaan A- tai B-luokan
rajapintaan.
.7 Teräs tai muu samanarvoinen aine. Kun käytetään ilmaisua ”teräs tai muu
samanarvoinen aine”, ”samanarvoinen aine” tarkoittaa palamatonta
ainetta, jolla on sellaisenaan tai käytettävän eristyksen ansiosta samanar-
voiset rakenne- ja tiiviysominaisuudet kuin teräksellä normaalissa
polttokokeessa altistuksen lopussa (esim. alumiiniseos sopivasti
eristettynä).
.8Huono palonlevittämiskyky tarkoittaa sitä, että pinta, jolla on tällainen
ominaisuus, rajoittaa riittävästi palon leviämistä IMOn päätöslauselman
A.653(16) mukaisesti tehdyssä polttokokeessa laipioiden, välikattojen ja
kannen pinnoitteiden osalta.
.8a B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
Huono palonlevittämiskyky tarkoittaa sitä, että pinta, jolla on tällainen
ominaisuus, rajoittaa riittävästi palon leviämistä, mikä määritetään palo-
testisäännöstön (Fire Test Procedures Code) mukaisesti.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 61
▼M2
.9Pystysuuntaisia päävyöhykkeitä ovat osastot, joihin aluksen runko, ylära-
kenteet ja kansirakennukset on jaettu A-luokan rajapinnoilla ja joiden
keskipituus ja -leveys ei millään kannella yleensä ylitä 40:ä metriä.
.10Asuntotiloja ovat kokoontumistilat, käytävät, saniteettitilat, hytit,
toimistot, sairaalat, elokuvateatterit, peli- ja harrastetilat, parturit ja
kampaamot, apukeittiöt, joissa ei ole keittolaitteita, sekä vastaavanlaiset
tilat.
.11Kokoontumistiloja ovat ne asuntotilojen osat, joita käytetään halleina,
ruokailutiloina ja salonkeina, sekä muut vastaavanlaiset pysyvästi rajatut
tilat.
.12Työskentelytiloja ovat keittiöt, apukeittiöt, joissa on keittolaitteita, säilyty-
slokerot, postin ja arvoesineiden säilytystilat, varastohuoneet, muut kuin
koneistotiloihin kuuluvat työpajat sekä muut vastaavanlaiset tilat ja niihin
johtavat kuilut.
.13Lastitiloja ovat kaikki lastia varten tarkoitetut tilat (lastiöljysäiliöt
mukaan luettuna) ja niihin johtavat kuilut.
.13–1Ajoneuvotilat ovat lastitiloja, jotka on tarkoitettu sellaisten moottoriajo-
neuvojen kuljetukseen, joiden polttoainesäiliöissä on niiden omaksi
käyttövoimaksi tarkoitettua polttoainetta.
.14Ro-ro-lastitilat ovat tiloja, joita ei yleensä ole osastoitu millään tavalla ja
joiden pituus on huomattava tai jotka ulottuvat koko aluksen pituudelle ja
joihin moottoriajoneuvot, joiden polttoainesäiliöissä on niiden omaksi
käyttövoimaksi tarkoitettua polttoainetta, ja/tai tavarat (pakattuina tai irto-
lastina, rautatie- tai maantiekulkuneuvoissa (maantiesäiliöajoneuvot ja
rautatiesäiliövaunut mukaan lukien), perävaunuissa, konteissa, kuormala-
voilla, kuljetussäiliöissä tai vastaavanlaisissa ahtausyksiköissä tai muissa
säiliöissä) voidaan lastata ja joista ne voidaan purkaa yleensä vaakasuor-
assa suunnassa.
.15Avoimet ro-ro-lastitilat ovat joko molemmista päistä tai ainoastaan
toisesta päästä avoimia ro-ro-lastitiloja, joissa on niiden koko pituudella
riittävä luonnollinen ilmanvaihto laidoituksessa tai yläpuolisessa kannessa
olevien tai ylhäältä tulevien ei-suljettavien aukkojen kautta, ja joiden
kokonaispinta-ala on sellaisten alusten, jotka on rakennettu 1 päivänä
tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, osalta vähintään 10 % tilan sivujen
kokonaispinta-alasta.
.15–1Avoimet ajoneuvotilat ovat joko molemmista päistä tai ainoastaan toisesta
päästä avoimia ajoneuvotiloja, joissa on niiden koko pituudella riittävä
luonnollinen ilmanvaihto laitoituksessa tai yläpuolisessa kannessa olevien
tai ylhäältä tulevien ei-suljettavien aukkojen kautta, ja joiden kokonais-
pinta-ala on sellaisten alusten, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta
2003 tai sen jälkeen, osalta vähintään 10 % tilan sivujen kokonaispinta-
alasta.
.16Suljetut ro-ro-lastitilat ovat ro-ro-lastitiloja, jotka eivät ole avoimia ro-ro-
lastitiloja eivätkä sääkansia.
.16–1Suljetut ajoneuvotilat ovat ajoneuvotiloja, jotka eivät ole avoimia ajoneu-
votiloja eivätkä sääkansia.
.17Sääkansi on kansi, joka on yläpuolelta ja vähintään kahdelta sivulta
täysin säälle altis tila.
.18Erityistilat ovat laipiokannen ylä- tai alapuolella olevia suljettuja ajoneu-
votiloja, jotka on tarkoitettu sellaisten ajoneuvojen kuljettamiseen, joiden
polttoainesäiliöissä on polttoainetta niiden omaa kulutusta varten, sekä
joihin ja joista tällaiset ajoneuvot voidaan ajaa ja joihin matkustajat
pääsevät. Erityistilat voivat sijaita useammalla kannella edellyttäen, että
ajoneuvoja varten oleva vapaa kokonaiskorkeus ei ylitä kymmentä metriä.
.19.1 A-kategorian koneistotiloja ovat tilat ja niihin johtavat kuilut, joissa on:
.1 polttomoottorikoneistoa, jota käytetään pääkuljetuskoneistona, tai
.2 polttomoottorikoneistoa, jota käytetään muihin tarkoituksiin kuin
pääkuljetuskoneistona, kun tällaisen koneiston kokonaisteho on
vähintään 375 kW, tai
.3 öljylämmitteinen höyrykattila tai polttoöljyn käsittelylaitteistoa.
.19.2Koneistotiloja ovat kaikki A-kategorian koneistotilat ja kaikki muut tilat,
joissa on kuljetuskoneistoa, kattiloita, polttoöljyn käsittelylaitteistoa,
höyrykoneita ja polttomoottoreita, generaattoreita ja suurempia sähkölait-
teita, öljyntäyttöasemia, jäädytys-, vakavointi-, ilmanvaihto- ja
ilmastointikoneistoa, sekä vastaavanlaiset tilat ja näihin johtavat kuilut.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 62
▼M2
.20Polttoöljynsyöttölaite on laite, jota käytetään polttoöljyn syöttämisessä
öljylämmitteiseen kattilaan, tai laite, jota käytetään kuumennetun öljyn
syöttämisessä polttomoottoriin, ja siihen kuuluvat kaikki öljypumput,
öljysuodattimet ja öljykuumentimet, joissa öljyä käsitellään suuremmalla
paineella kuin 0,18 N/mm2.
.21Valvonta-asemia ovat tilat, joihin on sijoitettu aluksen radio tai
tärkeimmät merenkulkulaitteet tai hätävoimanlähde tai joihin on keski-
tetty palonseuranta- tai palontorjuntalaitteistoja.
.21.1Keskusvalvonta-asemia ovat valvonta-asemat, joihin on keskitetty seur-
aavat valvonta- ja osoitintoiminnot:
.1 palonhavaitsemiseen ja palohälytykseen liittyvät kiinteät järjes-
telmät,
.2 automaattiset sprinkleri-, palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjes-
telmät,
.3 palo-ovien näyttötaulut,
.4 palo-ovien sulkeminen,
.5 vesitiiviiden ovien näyttötaulut,
.6 vesitiiviiden ovien sulkeminen,
.7 ilmanvaihtotuulettimet,.8 yleis-/palohälytykset,
.9 viestintäjärjestelmät, mukaan luettuna puhelimet, ja
.10 kuulutusjärjestelmien mikrofonit.
.21.2Jatkuvasti miehitetty keskusvalvonta-asema on keskusvalvonta-asema,
jossa laivaväen vastuullinen jäsen päivystää jatkuvasti.
.22Huoneet, joissa on rajoitetun palovaaran omaavia kalusteita ja sisustus-
materiaaleja, ovat II-2/B/4 säännön mukaisesti huoneita (joko hyttejä,
kokoontumistiloja, toimistoja tai muita asuntotiloja), joissa on rajoitetun
palovaaran omaavia kalusteita ja sisustusmateriaaleja, mikä tarkoittaa,
että:
.1 kaikki kiinteät kalusteet kuten kirjoituspöydät, vaatekaapit, pukeutu-
mispöydät, toimistopöydät ja keittiökaapit rakennetaan kokonaan
hyväksytyistä palamattomista aineista, mutta niiden työtasoissa
voidaan käyttää enintään 2 mm:n paksuista palavaa pinnoitetta,
.2 kaikissa irtokalusteissa kuten tuoleissa, sohvissa ja pöydissä rungot
ovat palamatonta ainetta,
.3 kaikki pintaverhoiluaineet, verhot ja muut riippuvat tekstiilimater-
iaalit ovat IMOn päätöslauselman A.471(XII) ja siihen
päätöslauselmalla A.563(14) hyväksyttyjen muutosten mukaisesti
sellaisia, että ne estävät liekin leviämistä vähintään yhtä tehokkaasti
kuin villa, jonka pintatiheys on 0,8 kg/m
2.
B-, C- ja D-luokan alusten, jotka on rakennettu 1 päivänä tammi-
kuuta 2003 tai sen jälkeen, osalta ilmaus ”IMOn päätöslauselman
A.471(XII) ja siihen päätöslauselmalla A.563(14) hyväksyttyjen
muutosten mukaisesti” tarkoittaa ”palotestisäännöstön (Fire Test
Procedures Code) mukaisesti”,
.4 kaikki lattiapäällysteet ovat ominaisuuksiltaan sellaisia, että ne
estävät liekin leviämistä vähintään yhtä tehokkaasti kuin samaan
käyttöön tarkoitettu samanarvoinen villa.
B-, C- ja D-luokan alusten, jotka on rakennettu 1 päivänä tammi-
kuuta 2003 tai sen jälkeen, osalta tämä alakohta kuuluu seuraavasti:
kaikki lattiapäällysteet ovat huonosti paloalevittäviä,
.5 kaikki laipioiden, vuorausten ja välikattojen näkyvissä olevat pinnat
ovat huonosti paloalevittäviä, ja
.6 kaikki pehmustetut irtokalusteet ovat syttyvyyteen ja liekkien leviä-
miseen liittyviltä ominaisuuksiltaan IMOn päätöslauselmassa
A.652(16) esitetyn pehmustettuja irtokalusteita koskevan palotestin
(Fire Test Procedures of Upholstered Furniture) mukaisia.
B-, C- ja D-luokan alusten, jotka on rakennettu 1 päivänä tammi-
kuuta 2003 tai sen jälkeen, ilmaus ”IMOn päätöslauselmassa
A.652(16)” tarkoittaa ”palotestisäännöstössä (Fire Test Procedures
Code)”,
B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 63
▼M2
.7 kaikilla vuodevaatteilla on syttyvyyttä ja liekkien leviämistä estäviä
ominaisuuksia, mikä määritetään palotestisäännöstön (Fire Test
Procedures Code) mukaisesti.
.23Ro-ro-matkustaja-aluksella tarkoitetaan matkustaja-alusta, jossa on tässä
säännössä määriteltyjä ro-ro-lastitiloja tai erityistiloja.
.24Palotestisäännöstöllä (Fire Test Procedures Code) tarkoitetaan palotes-
tien soveltamisen kansainvälistä säännöstöä (International Code forApplication of Fire Test Procedures), sellaisena kuin IMOn meriturvalli-
suuskomitea on sen hyväksynyt päätöslauselmalla MSC 61(67), sellaisena
kuin se on IMOn muuttamana.
.25Paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstöllä (Fire Safety Systems Code)
tarkoitetaan paloturvallisuusjärjestelyjen kansainvälistä säännöstöä (Inter-
national Code for Fire Safety Systems), sellaisena kuin IMOn
meriturvallisuuskomitea on sen hyväksynyt päätöslauselmalla
MSC.98(73), sellaisena kuin se on IMOn muuttamana, edellyttäen, että
kyseiset muutokset hyväksytään ja ne tulevat voimaan nykyisen SOLAS-
yleissopimuksen VIII artiklan, joka koskee liitteen, sen I lukua lukuun
ottamatta, muuttamiseen sovellettavia menettelyjä, määräysten mukai-
sesti.
.26Leimahduspisteellä tarkoitetaan Celsius-asteina ilmaistua lämpötilaa
(suljetun astian testi), jossa tuote kehittää riittävästi palavia höyryjä
syttyäkseen, mikä on määritettävä hyväksytyllä leimahduspistelaitteella.
.27Normatiivisilla vaatimuksilla tarkoitetaan tässä luvussa määriteltyjä
rakenteellisia ominaisuuksia, rajoittavia mittasuhteita tai paloturvalli-
suusjärjestelyjä.
3 Palopumput, paloputkisto, palopostit, letkut ja suihkuputket (R 4)
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1.1 Jokaisessa aluksessa on oltava tämän säännön vaatimukset soveltuvin osin
täyttävät palopumput, paloputkisto, palopostit, letkut ja suihkuputket.
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
ENNEN 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003:
.1.2 Jos vaaditaan enemmän kuin yksi itsenäinen palopumppu, koneistotilan
ulkopuolelle helppopääsyiseen paikkaan on asennettava erotusventtiilit
erottamaan koneistotilassa oleva paloputkiston osa paloputkiston muista
osista. Paloputkisto on sijoitettava siten, että erotusventtiilien ollessa
suljettuina kaikkiin aluksen paloposteihin, lukuun ottamatta edellä mainit-
tuja koneistotilassa olevia paloposteja, voidaan syöttää vettä koneistotilan
ulkopuolella sijaitsevasta palopumpusta koneistotilan ulkopuolella sijait-
sevien putkien kautta. Lyhyitä osia hätäpalopumpun imu- ja
poistoputkistosta voi poikkeuksellisesti kulkea koneistotilan lävitse,
mikäli sitä on mahdoton sijoittaa ulkopuolelle, sillä edellytyksellä, että
paloputkisto suojataan koteloimalla.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN
.1.3 Koneistotilojen ulkopuolelle helppopääsyiseen paikkaan on asennettava
erotusventtiilit erottamaan koneistotilassa oleva paloputkiston osa, joka
sisältää pääpalopumpun tai -pumput, paloputkiston muista osista. Paloput-
kisto on sijoitettava siten, että erotusventtiilien ollessa suljettuina kaikkiin
aluksen paloposteihin, lukuun ottamatta edellä mainittuja koneistotilassa
olevia paloposteja, voidaan syöttää vettä toisesta pumpusta tai hätäpalo-
pumpusta. Hätäpumppu, sen meriveden sisäänotto, imuputki ja
paineputket sekä erotusventtiilit on sijoitettava koneistotilan ulkopuolelle.
Jos tämä järjestely ei ole toteutettavissa, pohjakaivo voidaan sijoittaa
koneistotilaan, jos venttiiliä kauko-ohjataan paikasta, joka sijaitsee
samassa osastossa kuin hätäpumppu, ja imuputki on mahdollisimmanlyhyt. Lyhyitä osia imu- tai poistoputkistosta voi kulkea koneistotilan
lävitse, sillä edellytyksellä, että putkisto suojataan lujalla teräskotelolla
tai eristetään A-60 -normin mukaisesti. Putkien seinämäpaksuuden on
oltava huomattava, vähintään 11 mm, ja putkien on oltava
hitsattuja lukuun ottamatta laipoitettua liitosta merivedenottoventtiiliin.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 64
▼M2
KAIKKI UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET SEKÄ
UUDET C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON VÄHINTÄÄN
24 METRIÄ:
.2Palopumppujen teho
.1 Vaadittujen palopumppujen on kyettävä antamaan .4.2 kohdassa
tarkoitetulla paineella palontorjuntaa varten vesimäärä, joka on
vähintään kaksi kolmasosaa siitä vesimäärästä, jonka tyhjennyspump-
pujen vaaditaan imevän, kun niitä käytetään aluksen tyhjentämiseen.
.2 Jokaisessa sellaisessa aluksessa, jossa tämän säännön mukaisesti on
oltava enemmän kuin yksi konekäyttöinen palopumppu, kunkin
vaaditun palopumpun tehon on oltava vähintään 80 prosenttia vaadi-
tusta kokonaistehosta jaettuna vaadittujen palopumppujen
vähimmäislukumäärällä mutta kuitenkin vähintään 25 m3/h, ja kunkin
tällaisen pumpun on kaikissa tilanteissa kyettävä antamaan vähintään
vaadittavat kaksi vesisuihkua. Näiden palopumppujen on kyettävä
syöttämään paloputkistoon vettä vaadituissa olosuhteissa.
.3 Niissä aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai
sen jälkeen ja joihin on asennettu enemmän pumppuja kuin mitä
vähimmäisvaatimuksen mukaan on tarpeen, kyseisten lisäpumppujen
tehon on oltava vähintään 25 m3/h ja niiden on kyettävä antamaan
vähintään kaksi vesisuihkua tämän säännön 5 kohdan vaatimusten
mukaisesti.
.3Palopumppujen ja paloputkiston järjestelyt sekä veden saatavuus
.1 Aluksissa on oltava konekäyttöisiä palopumppuja seuraavasti:
.1 yli 500 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetut alukset: vähintään
kolme, joista yksi voi olla pääkoneen käyttämä pumppu,
.2 enintään 500 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetut alukset:
vähintään kaksi, joista yksi voi olla pääkoneen käyttämä
pumppu.
.2 Saniteetti-, painolasi-, tyhjennys- tai yleispumput voidaan hyväksyä
palopumpuiksi sillä edellytyksellä, että niitä ei yleensä käytetä öljyn
pumppaamiseen ja että tilapäisesti öljypolttoaineen siirtoon tai pump-
paamiseen käytettäessä niihin asennetaan tarkoituksenmukaiset
vaihtolaitteet.
.3 Pohjaventtiilit, palopumput ja niiden tehonlähteet on sijoitettava
siten, että varmistutaan siitä, että yli 250 matkustajan kuljettamiseen
tarkoitetuissa aluksissa tulipalo ei missään osastossa saata kaikkia
palopumppuja toimintakyvyttömiksi.
Uusissa enintään 250 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa B-
luokan aluksissa on siltä varalta, että jossakin osastossa syttyvä tuli-
palo saattaisi kaikki palopumput toimintakyvyttömiksi,
vaihtoehtoisena keinona palontorjuntaan tarvittavan veden saamiseksi
oltava itsenäinen konekäyttöinen hätäpalopumppu, jonka tehonläh-
teineen ja pohjaventtiileineen on sijaittava koneistotilan
ulkopuolella. Tällaisen itsenäisesti toimivan, konekäyttöisen hätäpalo-
pumpun on oltava niitä aluksia, jotka on rakennettu 1 päivänä
tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, koskevan paloturvallisuusjärjeste-
lyjen säännöstön (Fire Safety Systems Code) määräysten mukaisia.
.4 Uusissa yli 250 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa B-luokan
aluksissa veden välitöntä saatavuutta koskevien järjestelyjen on
oltava sellaiset, että vähintään yksi tehokas vesisuihku on välittömästi
saatavissa sisätilojen mistä tahansa palopostista ja että vaaditun palo-
pumpun automaattisella käynnistymisellä varmistetaan jatkuva
vedentulo.
.5 Aluksissa, joissa on ajoittain miehittämätön koneistotila tai joissa
valvonnasta vaaditaan vastaavan ainoastaan yhden henkilön, on palo-
putkistosta voitava saada välittömästi vettä sopivalla paineella jokositen, että yksi pääpalopumpuista voidaan käynnistää komentosillalta
ja palovalvonta-asemalta, jos aluksessa sellainen on, tai pitämällä
paloputkisto jatkuvasti paineistettuna yhden pääpalopumpun avulla.
.6 Jokaisen palopumpun syöttöventtiilin yhteydessä on oltava takaisku-
venttiili.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 65
▼M2
.4Paloputkiston halkaisija ja paine
.1 Paloputkiston ja sen haaraputkien on oltava halkaisijoiltaan riittävän
suuria kahden samanaikaisesti käynnissä olevan palopumpun suur-
imman vaaditun vesimäärän saamiseksi tehokkaasti käyttöön.
.2 Kahden palopumpun syöttäessä .8 kohdassa tarkoitettujen suihkuput-
kien ja .4.1 kohdassa tarkoitettuun vesimäärään tarvittavan, riittävän
monen palopostin kautta vettä on paineen kaikissa paloposteissa
säilyttävä seuraavilla vähimmäistasoilla:
B-luokan alukset, joilla voidaan
kuljettaaUudet Olemassa olevat
yli 500 matkustajaa 0,4 N/mm20,3 N/mm2
enintään 500 matkustajaa 0,3 N/mm20,2 N/mm2
.3 Missään palopostissa paine ei saa olla suurempi kuin paine, jolla
paloletkua voidaan tehokkaasti hallita.
.5Palopostien lukumäärä ja sijainti
.1 Palopostien lukumäärän ja sijainnin on oltava sellainen, että
vähintään kaksi vesisuihkua, kumpikin eri palopostista ja toinen yksi-
kappaleisesta letkusta, ulottuu kaikkiin aluksen sellaisiin osiin, joihin
matkustajat tai laivaväki tavallisesti pääsevät matkan aikana, ja mihin
tahansa osaan tyhjässä lastitilassa, ro-ro-lastitilassa ja erityistilassa,
joista jälkimmäisessä tapauksessa kummankin vesisuihkun on yksi-
kappaleisesta letkusta ulotuttava tällaisen tilan kaikkiin osiin. Lisäksi
tällaiset palopostit on sijoitettava suojattujen tilojen sisäänkäyntien
läheisyyteen.
.2 Asunto-, työskentely- ja koneistotiloissa palopostien lukumäärän ja
sijainnin on oltava sellainen, että .5.1 kohdan vaatimukset voidaan
täyttää silloin, kun kaikki vesitiiviit ovet ja kaikki pystysuuntaisten
päävyöhykkeiden laipioiden ovet ovat suljettuina.
.3 Kun kulkutie koneistotilaan on matalalla tasolla viereisestä akselitun-
nelista, on kaksi palopostia sijoitettava koneistotilan kyseisen
sisäänkäyntikohdan läheisyyteen sen ulkopuolelle. Kun tällainen
kulkutie on muista tiloista, on yhdessä näistä tiloista oltava kaksi
palopostia koneistotilaan johtavan sisäänkäynnin läheisyydessä. Näin
ei tarvitse olla silloin, kun tunneli tai viereiset tilat eivät kuulu pois-
tumisreittiin.
.6Putket ja palopostit
.1 Paloputkistoa ja paloposteja ei saa tehdä aineesta, joka menettää
kuumuuden vaikutuksesta käyttökelpoisuutensa, ellei putkia ole
suojattu riittävästi. Putket ja palopostit on sijoitettava niin, että palo-
letkut voidaan kytkeä niihin helposti. Putkien ja palopostien
sijoittamisessa on vältettävä jäätymismahdollisuus. Aluksissa, joissa
saatetaan kuljettaa kansilastia, on palopostien sijaittava sellaisissa
paikoissa, joihin on aina helppo päästä, ja putkistot on mahdollisuuk-
sien mukaan sijoitettava siten, että kansilasti ei pääse niitä
vahingoittamaan.
.2 Kutakin paloletkua varten on oltava venttiili, jotta mikä tahansa palo-
letku voidaan irrottaa palopumppujen ollessa käynnissä.
.3 Aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen
jälkeen, on asennettava erotusventtiilit kaikkiin ulkokannen paloput-
kiston haaroihin, joita käytetään muihin tarkoituksiin kuin
palontorjuntaan.
.7Paloletkut
.1 Paloletkujen on oltava lippuvaltion hallinnon hyväksymää pitkään
kestävänä säilyvää ainetta ja riittävän pitkiä antamaan vesisuihku
joka paikkaan, jossa niitä voidaan tarvita. Jokaisessa letkussa on
oltava suihkuputki ja tarvittavat liittimet. Letkuliittimien ja suihku-
putkien on oltava täysin vaihtokelpoisia keskenään. Tässä luvussatarkoitetut ”paloletkut” on kaikkine tarpeellisine laitteineen ja
työvälineineen pidettävä käyttövalmiina selvästi näkyvissä paikoissa
palopostien ja kytkentäpaikkojen läheisyydessä. Lisäksi sellaisten
alusten, joiden matkustajamäärä on yli 36, sisätiloissa paloletkujen
on oltava jatkuvasti kytkettyinä paloposteihin.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 66
▼M2
.2 Jokaista .5 kohdassa vaadittua palopostia kohden on oltava vähintään
yksi paloletku. Paloletkun pituudeksi olisi rajattava kannella ja
kansirakennuksissa enintään 20 metriä ja koneistotiloissa 15 metriä;
pienemmissä aluksissa pituudet ovat vastaavasti 15 metriä ja
10 metriä.
.8Suihkuputket
.1.1 Tätä lukua sovellettaessa on suihkuputkien suuttimien normaali-
halkaisijoiden oltava 12 millimetriä, 16 millimetriä ja
19 millimetriä tai mahdollisimman lähellä näitä mittoja. Sellaisissa
tapauksissa, joissa käytetään muita järjestelmiä, kuten sumutusjär-
jestelmiä, sallitaan halkaisijaltaan muun kokoiset suihkuputket.
.1.2 Kaikkien suihkuputkien on oltava hyväksyttyjä yhdistelmäsuihku-
putkia (haja/suorasuihku), ja ne on voitava sulkea.
.2 Asunto- ja työskentelytiloissa ei vaadita halkaisijaltaan
12:a millimetriä suurempia suihkuputkia.
.3 Koneistotiloja ja ulkotiloja varten on suuttimien koon oltava sell-
ainen, että kahdesta suuttimesta saadaan suurin vesimäärä, jonka
pienin palopumppu kykenee antamaan .4 kohdan mukaisella
paineella, sillä edellytyksellä, että 19:a millimetriä suurempia suutin-
kokoja ei tarvitse käyttää.
UUDET C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON ALLE
24 METRIÄ:
.9Palopumput, paloputkisto, palopostit, paloletkut, suihkuputket ja veden
saatavuus
.1 Vaatimuksena on yksi itsenäinen palopumppu, joka pystyy antamaan
jäljempänä tarkoitetulla paineella palontorjuntaa varten vähintään
yhden vesisuihkun mistä tahansa palopostista. Näin annettavan
vesimäärän on oltava vähintään kaksi kolmasosaa siitä vesimäärästä,
jonka tyhjennyspumppujen vaaditaan imevän, kun niitä käytetään
aluksen tyhjentämiseen. Tällaisen palopumpun on kyettävä silloin,
kun se syöttää edellä tarkoitetun enimmäismäärän 12, 16 tai 19 milli-
metrin suuttimilla varustettujen palopostien kautta säilyttämään
kaikissa paloposteissa B-luokkaan kuuluvilta aluksilta edellytettävät
paineen vähimmäistasot.
.2 Kaikissa aluksissa, joiden matkustajamäärä on enemmän kuin 250, on
oltava lisäpalopumppu, joka on pysyvästi kytketty paloputkistoon.
Tällaisen pumpun on oltava konekäyttöinen. Tällaisen pumpun ja
sen tehonlähteen on sijaittava eri osastossa kuin edellä .9.1 alakoh-
dassa tarkoitettu pumppu, ja se on varustettava pysyvällä
koneistotilan ulkopuolella sijaitsevalla pohjaventtiilillä. Tällaisen
pumpun on kyettävä antamaan vähintään yksi vesisuihku aluksen
mistä tahansa palopostista vähintään 0,3 N/mm2:n paineella.
.3 Saniteetti-, painolasti-, tyhjennys- tai yleispumput voidaan hyväksyä
palopumpuiksi.
.4 Jokaisessa aluksessa on oltava paloputkisto, jonka putkien halkaisija
on riittävän suuri edellä mainitun enimmäisvesimäärän tehokkaan
jakamisen varmistamiseksi. Palopostien lukumäärän ja sijainnin on
oltava sellainen, että vähintään yksi vesisuihku ulottuu minne tahansa
aluksen osaan käytettäessä yhtä edellä .7.2 kohdassa B-luokan aluk-
sille määrättyä letkun enimmäispituutta.
.5 Jokaisessa aluksessa on oltava vähintään yksi paloletku kutakin palo-
postia kohden.
.6 Aluksissa, joissa on ajoittain miehittämätön koneistotila tai joissa
valvonnasta vaaditaan vastaavan ainoastaan yhden henkilön, on palo-
putkistosta voitava saada välittömästi vettä sopivalla paineella joko
siten, että yksi pääpalopumpuista voidaan käynnistää komentosillalta
ja palovalvonta-asemalta, jos aluksessa sellainen on, tai pitämällä
paloputkisto jatkuvasti paineistettuna yhden pääpalopumpun avulla.
.7 Jokaisen palopumpun syöttöventtiilin yhteydessä on oltava takaisku-
venttiili.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 67
▼M2
4 Kiinteät palonsammutusjärjestelmät (R 5 + 8 + 9 + 10)
.1Kiinteät kaasupalonsammutusjärjestelmät: Yleistä (R 5.1.)
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
ENNEN 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003, SEKÄ OLEMASSA
OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.1 Putkissa, joita tarvitaan palonsammutusaineen johtamiseen suojat-
tuihin tiloihin, on oltava säätöventtiilit, joissa on selvät merkinnät
osoittamassa ne tilat, joihin putket johtavat. Aineen laskeminen
vahingossa johonkin tilaan on sopivin toimenpitein estettävä.
.2 Palonsammutusaineen johtamiseen tarvittava putkisto ja purkaussuut-
timet on sijoitettava siten, että aine saadaan leviämään tasaisesti.
.3 Kaikkien aukkojen, joista ilmaa voi päästä suojattuun tilaan tai joista
kaasua voi päästä sieltä pois, on oltava suljettavissa suojatun tilan
ulkopuolelta.
.4 Aluksessa on oltava laitteet, jotka automaattisesti antavat kuuluvia
varoitusmerkkejä, kun palonsammutusainetta lasketaan sellaiseen
tilaan, jossa laivaväki tavallisesti työskentelee tai johon he pääsevät.
Hälytyksen on oltava päällä sopivan pituisen ajan ennen aineen laske-
mista.
.5 Kaikkien kiinteiden kaasupalonsammutusjärjestelmien käyttölait-
teiden on oltava helposti ulottuvilla ja helppokäyttöisiä ja ne on
keskitettävä mahdollisimman harvoihin paikkoihin siten, että suoja-
tussa tilassa oleva tulipalo ei todennäköisesti estä pääsyä niiden luo.
Jokaisessa sijoituspaikassa on oltava laivaväen turvallisuuden
huomioon ottaen selvät järjestelmän käyttöohjeet.
.6 Palonsammutusaineen automaattilaukaisu ei ole sallittua, paitsi
paikallisten automaattisesti ohjattujen yksiköiden osalta, jotka on
asennettu vaaditun kiinteän palosammutusjärjestelmän lisäksi ja jotka
ovat siitä riippumattomia, koneistotiloihin suuren palovaaran omaa-
vien laitteiden yläpuolelle tai erittäin palovaarallisiin suljettuihin
tiloihin koneistotiloissa.
.7 Kun palonsammutusainemäärän on suojattava useampaa kuin yhtä
tilaa, käytettävissä olevan ainemäärän ei tarvitse olla suurempi kuin
suurin määrä, jota tarvitaan mihin tahansa yksittäiseen näin suojat-
tuun tilaan.
.8 Palonsammutusaineen säilytykseen käytettävät painesäiliöt on sijoi-
tettava suojattujen tilojen ulkopuolelle jäljempänä olevan
.1.11 kohdan mukaisesti, paitsi jos toisin sallitaan.
.9 Laivaväen tai satamassa olevan huoltohenkilökunnan on voitava
tarkistaa turvallisesti säiliöissä oleva ainemäärä.
.10 Palonsammutusaineen säilytykseen käytettävät säiliöt ja niihin liit-
tyvät paineosat on mitoitettava alan soveltuvan säännöstön
mukaisesti, ottaen huomioon niiden sijainti ja odotettavissa oleva
korkein ympäröivä lämpötila.
.11 Kun palonsammutusaine säilytetään suojatun tilan ulkopuolella, se
on säilytettävä huoneessa, joka on sijainniltaan turvallinen ja help-
popääsyinen ja joka on tehokkaasti ilmastoitu. Tällaiseen
säilytyshuoneeseen johtavien kulkuteiden on mieluiten oltava ulko-
kannelta, ja niiden on joka tapauksessa oltava riippumattomat
suojatusta tilasta.
Kulkuovien on auettava ulospäin, ja tällaisten huoneitten ja vier-
eisten suljettujen tilojen välisinä rajapintoina olevien laipioiden ja
kansien, mukaan lukien ovet ja muut sulkulaitteet, on oltava kaasu-
tiiviitä. Sovellettaessa II-2/B/4 tai II-2/B/5 säännön
paloluokkataulukoita tällaisia säilytyshuoneita pidetään valvonta-
asemina.
.12 Sellaisen palonsammutusaineen käyttö, joka itsestään tai odotetta-
vissa olevissa käyttöolosuhteissa synnyttää myrkyllisiä kaasuja
siinä määrin, että siitä on vaaraa ihmisille tai siitä vapautuu
ympäristölle haitallisia kaasuja, ei ole sallittua uusien alusten palon-
sammutusjärjestelmissä tai asennettaessa olemassa oleviin aluksiin
uusia tällaisia järjestelmiä.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 68
▼M2
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
.13 Kiinteiden kaasupalonsammutusjärjestelmien on oltava paloturvalli-
suusjärjestelyjen säännöstön (Fire Safety Systems Code) määräysten
mukaisia.
.14 Kaikkien aukkojen, joista ilmaa voi päästä suojattuun tilaan tai
joista kaasua voi päästä sieltä pois, on oltava suljettavissa suojatun
tilan ulkopuolelta.
.15 Kun palonsammutusaine säilytetään suojatun tilan ulkopuolella, se
on säilytettävä huoneessa, joka sijaitsee keulatörmäyslaipion takana
ja jota ei käytetä muihin tarkoituksiin. Tällaiseen säilytyshuonee-
seen johtavien kulkuteiden on mieluiten oltava ulkokannelta, ja
niiden on oltava riippumattomat suojatusta tilasta. Jos säilytyshuone
sijaitsee kannen alapuolella, se saa sijaita korkeintaan yhden kannen
verran ulkokannen alapuolella ja sinne on päästävä suoraan ulko-
kannelta portaikon tai tikkaiden avulla.
Kannen alapuolella olevat tilat tai tilat, joihin ei ole pääsyä ulkokan-
nelta, on varustettava mekaanisella ilmanvaihtojärjestelmällä, joka
on suunniteltu siten, että se ottaa poistoilman tilan pohjalta, ja joka
on kooltaan sellainen, että se pystyy huolehtimaan vähintään
6 ilmanvaihdosta tunnin aikana. Kulkuovien on auettava ulospäin,
ja tällaisten huoneitten ja viereisten suljettujen tilojen välisinä raja-
pintoina olevien laipioiden ja kansien, mukaan lukien ovet ja muut
sulkulaitteet, on oltava kaasutiiviitä. Sovellettaessa taulukoita 4.1,
4.2, 5.1 ja 5.2 tällaisia säilytyshuoneita pidetään palonvalvonta-
asemina.
UUDET A-, B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA
OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.16 Jos tilan ilmasäiliöiden sisältämä vapaan ilman tilavuus on sell-
ainen, että ilman purkautuminen kyseiseen tilaan palon sattuessa
vaikuttaisi vakavasti kiinteän palonsammutusjärjestelmän tehokkuu-
teen, on palonsammutusaineen määrää lisättävä.
.17 Kiinteiden palonsammutusjärjestelmien toimittajien on toimitettava
järjestelmän toimintaselostus, johon sisältyy tarkistuslista huoltoa
varten englannin ja lippuvaltion virallisella kielellä (virallisilla
kielillä).
.18 Palonsammutusaineen määrän tarkistaa vähintään kerran vuodessa
joko hallinnon valtuuttama asiantuntija tai laitteen toimittaja tai
hyväksytty laitos.
.19 Aluksen konepäällikön suorittama tai aluksen johdon järjestämä
määräaikaistarkastus on merkittävä aluksen laivapäiväkirjaan siten,
että siitä käy ilmi kyseisen tarkastuksen laajuus ja siihen käytetty
aika.
.20 Sellaisten palonsammutusjärjestelmien, joita ei säännöissä vaadita ja
jotka on sijoitettu esimerkiksi varastotiloihin, on rakenteeltaan ja
mitoitukseltaan oltava sellaisia kuin tässä säännössä kyseisen tyyp-
pisten järjestelmien vaaditaan olevan.
.21 Kaikissa CO2/halonijärjestelmillä suojattujen tilojen ovissa on oltava
merkintä ”Tämä tila on suojattu CO2/halonijärjestelmällä ja tilasta
on poistuttava, kun hälytyslaite alkaa toimia.”
.2Hiilidioksidijärjestelmät (R 5.2)
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
ENNEN 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003, SEKÄ OLEMASSA
OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.1.1 Jollei toisin määrätä, lastitiloissa käytettävän CO2-määrän on oltava
riittävä antamaan vähimmäistilavuus vapaata kaasua, joka on
30 prosenttia aluksen suurimman näin suojatun lastitilan kokonais-
tilavuudesta.
Jos kahden tai useamman lastitilan välillä on yhteys ilmanvaihtoka-
navien kautta, ne katsotaan yhdeksi tilaksi. Ajoneuvojen
kuljetukseen käytettävissä aluksissa tarvittavan CO2-määrän on
laskettava olevan 45 prosenttia suurimman lastitilan kokonaistila-
vuudesta.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 69
▼M2
.1.2 Koneistotiloissa käytettävän hiilidioksidimäärän on oltava riittävä
antamaan vapaata kaasua sellainen määrä, joka on vähintään yhtä
suuri kuin suurempi seuraavista määristä:
.1 40 prosenttia näin suojatun suurimman koneistotilan kokonais-
tilavuudesta, johon ei lasketa konekuilun sitä osaa, joka on
konekuilun sen tason yläpuolella, jossa konekuilun vaakasuun-
tainen pinta-ala on enintään 40 prosenttia kyseisen tilan
vaakasuuntaisesta pinta-alasta, joka on mitattu säiliön katon ja
konekuilun alimman kohdan puolivälistä, tai
.2 35 prosenttia suojatun suurimman koneistotilan kokonaistila-
vuudesta konekuilu mukaan lukien, sillä edellytyksellä, että
silloin, kun kahta tai useampaa koneistotilaa ei ole täysin
erotettu toisistaan, niiden katsotaan muodostavan yhden tilan.
.2 Tätä kohtaa sovellettaessa vapaan hiilidioksidin tilavuudeksi laske-
taan 0,56 m3/kg.
.3 Kiinteän putkiston on oltava sellainen, että 85 prosenttia kaasusta
voidaan laskea kyseiseen tilaan 2 minuutissa.
.4 Hiilidioksidin laukaisumekanismi:
.1 Hiilidioksidin laukaisemiseen suojattuun tilaan on vaadittava
kaksi erillistä toimenpidettä ja samalla varmistetaan hälytyksen
toiminta. Ensimmäinen toimenpide suoritetaan kaasun päästämi-
seksi ulos säiliöistä. Toisella toimenpiteellä avataan sen putken
venttiili, joka johtaa suojattuun tilaan.
.2 Molempien toimintojen on tapahduttava laukaisukaapista, jossa
on selvät merkinnät tilasta, jota varten laukaisu on tarkoitettu.
Jos laukaisukaappi on pidettävä lukittuna, kaapin avain on
pidettävä kotelossa, jonka saa auki rikkomalla suojalasin ja joka
sijaitsee havaittavassa paikassa laukaisukaapin vieressä.
.5 Lippuvaltion hallinnon on varmistettava, että tilat, joihin CO2-säiliöt
on sijoitettu, on asianmukaisesti järjestetty niihin pääsyn, niiden
tuuletuksen ja viestintälaitteiden osalta. Hallinnon on toteutettava
tarvittavat turvatoimenpiteet koskien CO2-pullojen rakennetta, asen-
nusta, merkintää, täyttöä ja koestusta, putkia ja lisävarusteita sekä
tällaisen laitteiston vaatimia käyttö- ja hälytyslaitteita.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
.6 Hiilidioksidijärjestelmien on oltava paloturvallisuusjärjestelyjen
säännöstön (Fire Safety Systems Code) määräysten mukaisia.
.7 Lippuvaltion hallinnon on varmistettava, että tilat, joihin CO2-säiliöt
on sijoitettu, on asianmukaisesti järjestetty niihin pääsyn, niiden
tuuletuksen ja viestintälaitteiden osalta. Hallinnon on toteutettava
tarvittavat turvatoimenpiteet koskien CO2-pullojen rakennetta, asen-
nusta, merkintää, täyttöä ja koestusta, putkia ja lisävarusteita sekä
tällaisen laitteiston vaatimia käyttö- ja hälytyslaitteita.
.3Koneistotilojen kiinteät raskasvaahtopalonsammutusjärjestelmät (R 8)
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
ENNEN 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003, SEKÄ OLEMASSA
OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.1 Kun johonkin koneistotilaan asennetaan 6 säännön vaatimusten
lisäksi kiinteä raskasvaahtopalonsammutusjärjestelmä, tällaisen järjes-
telmän on kyettävä purkamaan kiinteiden purkausaukkojen kautta
enintään viidessä minuutissa vaahtomäärä, joka riittää peittämään
150 millimetrin paksuisella kerroksella suurimman sellaisen yksit-
täisen alueen, jolle polttoöljyä saattaa levitä. Järjestelmän on
kyettävä tuottamaan öljypalojen sammuttamiseen sopivaa vaahtoa.
Vaahto on saatava jakautumaan tehokkaasti putkiston ja säätövent-
tiilit tai -hanat sisältävän kiinteän järjestelmän kautta sopiviin
purkausaukkoihin ja vaahto on saatava tehokkaasti suunnatuksi kiin-
teillä hajottimilla suojatussa tilassa oleviin muihin palovaarallisiin
kohtiin. Vaahdon laajenemissuhde ei saa olla suurempi kuin 12:1.
.2 Kaikkien tällaisten järjestelmien käyttölaitteiden on oltava helposti
ulottuvilla ja helppokäyttöisiä ja ne on keskitettävä mahdollisimman
harvoihin paikkoihin siten, että suojatussa tilassa oleva tulipalo ei
todennäköisesti estä pääsyä niiden luo.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 70
▼M2
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
.3 Koneistotiloissa olevien kiinteiden raskasvaahtopalonsammutusjärjes-
telmien on oltava paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön (Fire
Safety Systems Code) määräysten mukaisia.
.4Koneistotilojen kiinteät kevytvaahtopalonsammutusjärjestelmät (R 9)
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
ENNEN 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003, SEKÄ OLEMASSA
OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.1 Koneistotiloihin vaadittavien kiinteiden kevytvaahtopalonsammu-
tusjärjestelmien on kyettävä nopeasti purkamaan kiinteiden
purkausaukkojen kautta sellainen vaahtomäärä, joka riittää
täyttämään suurimman suojatun tilan vähintään syvyysvauhdilla 1 m/
min. Käytettävissä olevan vaahtonesteen määrän on riitettävä
muodostamaan vaahtoa sellainen tilavuus, joka on viisi kertaa suur-
imman suojatun tilan tilavuus. Vaahdon laajenemissuhde ei saa olla
suurempi kuin 1 000:1.
.2 Vaahdon syöttökanaviston, vaahdonkehittimen ilmanottoaukkojen
sekä vaahtoa tuottavien yksikköjen lukumäärän on mahdollistettava
tehokas vaahdon muodostuminen ja leviäminen.
.3 Vaahdonkehittimen siirtokanavisto on sijoitettava siten, että suoja-
tussa tilassa oleva tulipalo ei vaikuta vaahtoa kehittävään laitteistoon.
.4 Vaahdonkehittimen, sen voimanlähteiden, vaahtonesteen ja järjes-
telmän säätölaitteiden on oltava helposti ulottuvilla ja
helppokäyttöisiä ja ne on keskitettävä mahdollisimman harvoihin
paikkoihin siten, että suojatussa tilassa oleva tulipalo ei todennäköi-
sesti estä pääsyä niiden luo.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
.5 Koneistotiloissa olevien kiinteiden kevytvaahtopalonsammutusjärjes-
telmien on oltava paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön (Fire
Safety Systems Code) määräysten mukaisia.
.5Koneistotilojen kiinteät hajasuihkupalonsammutusjärjestelmät (R 10)
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
ENNEN 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003, SEKÄ OLEMASSA
OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.1 Koneistotiloihin vaadittavissa kiinteissä hajasuihkusammutusjärjestel-
missä on oltava hyväksyttyä tyyppiä olevat hajasuihkusuuttimet.
.2 Hajasuihkusuuttimien lukumäärän ja sijoittelun on oltava sellainen,
että suojattuihin tiloihin taataan tehokas keskimääräinen veden
jakaantuminen, jonka on oltava vähintään 5 l/m2minuutissa. Määrää
voidaan lisätä, jos se on tarpeen erityisen palovaarallisilla alueilla.
Suuttimia on asennettava kupujen, säiliön katon ja muiden sellaisten
kohtien yläpuolelle, joille polttoöljyä saattaa levitä sekä myös koneis-totiloissa olevien muiden erityisen paloherkkien kohteiden
yläpuolelle.
.3 Järjestelmä voidaan jakaa lohkoihin, joiden jakeluventtiilejä on
voitava säätää suojattujen tilojen ulkopuolella olevista helppopääsyi-
sistä paikoista, joihin pääsyä suojatuissa tiloissa oleva tulipalo ei heti
estä.
.4 Järjestelmässä on pidettävä tarpeellinen paine ja siihen vettä antavan
pumpun on käynnistyttävä automaattisesti järjestelmän paineen
aletessa.
.5 Pumpun on kyettävä antamaan tarvittavalla paineella vettä samanai-
kaisesti järjestelmän kaikille samassa suojatussa osastossa
sijaitseville lohkoille. Pumppu säätölaitteineen on sijoitettava
suojatun tilan tai suojattujen tilojen ulkopuolelle. Hajasuihkusammu-
tusjärjestelmällä suojatussa tilassa tai suojatuissa tiloissa oleva
tulipalo ei saa saattaa järjestelmää toimintakyvyttömäksi.
.6 On ryhdyttävä varotoimenpiteisiin, jotta vedessä oleva lika tai
putkissa, suuttimissa, venttiileissä ja pumpussa muodostuva ruoste ei
tukkisi suuttimia.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 71
▼M2
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
ENNEN 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003:
.7 Pumppu voi toimia erillisen polttomoottorikoneiston avulla, mutta
silloin, kun se on riippuvainen II-1 luvun D–osan vaatimusten
mukaisen hätägeneraattorin syöttämästä tehosta, on tällaisen gener-
aattorin käynnistyttävä automaattisesti vian tullessa pääverkkoon
siten, että .5 alakohdassa pumpulle vaadittu teho on heti saatavissa.
Kun pumppu toimii itsenäisen polttomoottorikoneiston avulla, se on
sijoitettava siten, että suojatussa tilassa oleva tulipalo ei vaikuta
koneiston ilmansaantiin.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
.8 Koneistotiloissa olevien kiinteiden hajasuihkusammutusjärjestelmien
on oltava paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön (Fire Safety
Systems Code) määräysten mukaisia.
5 Käsisammuttimet (R 6)UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
ENNEN 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003, SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Kaikkien palonsammuttimien on oltava hyväksyttyä tyyppiä ja rakennetta.
.2 Vaadittujen nestekäsisammuttimien tilavuus ei saa olla suurempi kuin
13,5 litraa eikä pienempi kuin 9 litraa. Muiden sammuttimien on oltava
vähintään yhtä helposti kannettavia kuin 13,5 litran nestesammuttimien
ja sammutustehoonsa nähden vähintään yhtä tehokkaita kuin 9 litran
nestesammuttimien.
.3 Varalatauksia on oltava 50 prosentille jokaisen aluksella olevan sammu-
tintyypin kokonaismäärästä. Toinen samaa tyyppiä oleva sammutin on
varalataus sellaiselle sammuttimelle, jota ei voi helposti täyttää aluksella.
.4 CO
2-käsisammuttimia ei yleensä saa sijoittaa asuntotiloihin. Jos tällaisia
sammuttimia on radiotiloissa, kytkintaulujen vieressä tai muissa samanlai-
sissa paikoissa, on tilan, jossa on yksikin tällainen sammutin, tilavuuden
oltava sellainen, ettei kaasun pitoisuus tule korkeammaksi kuin
5 prosenttia tässä säännössä tarkoitetun tilan vapaasta tilavuudesta.
CO2:n tilavuuden lasketaan olevan 0,56 m3/kg.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
.5 Käsisammuttimien on oltava paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön (Fire
Safety Systems Code) määräysten mukaisia.
.6 Hiilidioksidisammuttimia ei saa sijoittaa asuntotiloihin. Valvonta-asemilla
ja muissa tiloissa, joissa on sähkö- tai elektronisia laitteita tai aluksen
turvallisuuden kannalta tarpeellisia laitteita, olisi asetettava käyttöön
palonsammuttimia, joiden sammutusaineet eivät johda sähköä eivätkä
aiheuta vahinkoa laitteille.
.7 Palonsammuttimet on sijoitettava käyttövalmiina helposti näkyviin paik-
koihin, joihin päästään nopeasti ja helposti milloin tahansa tulipalon
sattuessa, eivätkä sääolosuhteet, tärinä tai muut ulkoiset tekijät saa
vaikuttaa palonsammuttimien käyttökelpoisuuteen. Käsisammuttimet on
varustettava laitteilla, jotka osoittavat, onko sammuttimia käytetty.
.8 Varalatauksia on oltava 100 prosentille kymmenestä ensimmäisestä
sammuttimesta ja 50 prosentille jäljelle jäävistä sammuttimista, jotka
pystytään uudelleenlataamaan aluksella.
.9 Niiden sammuttimien osalta, joita ei pystytä uudelleenlataamaan aluk-
sella, on varalatauksien sijaan varattava käyttöön käsisammuttimia,
joiden määrä, tyyppi ja teho ovat samat kuin edellä .13 kohdassa
määritellyt.
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.10 Palonsammuttimia, joissa oleva sammutusaine joko itsestään tai ennakoi-
tavissa käyttöolosuhteissa synnyttää myrkyllisiä kaasuja siinä määrin, että
siitä on vaaraa ihmisille, tai siitä vapautuu ympäristölle haitallisia
kaasuja, ei sallita.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 72
▼M2
.11 Palonsammuttimien on sovelluttava niiden läheisyydessä mahdollisesti
syttyvien palojen sammuttamiseen.
.12 Yksi missä tahansa tilassa käytettäväksi tarkoitetuista käsisammuttimista
on sijoitettava kyseisen tilan sisäänkäynnin luo.
.13 Palonsammuttimien vähimmäislukumäärän on oltava seuraava:
.1 asunto- ja työskentelytiloissa:
palonsammuttimet on sijoitettava siten, että tilan mistään kohdasta ei
ole 10:ä metriä pidempää kävelymatkaa sammuttimelle;
.2 jännitteellisiin kohteisiin käytettäväksi soveltuva sammutin on sijoi-
tettava vähintään 20 kW:n sähkökeskuksen tai alakeskuksen
läheisyyteen;
.3 keittiöissä sammuttimet on sijoitettava siten, että tilan mistään
kohdasta ei ole 10:ä metriä pidempää kävelymatkaa sammuttimelle;
.4 yksi sammutin on sijoitettava maalivarastojen ja helposti syttyviä
aineita sisältävien varastotilojen läheisyyteen;
.5 vähintään yksi sammutin on sijoitettava komentosillalle ja kullekin
valvonta-asemalle.
.14 Asunto- ja työskentelytiloissa käytettäviksi tarkoitettujen käsisammutti-
mien on oltava mahdollisuuksien mukaan toimintatavaltaan
yhdenmukaisia.
.15 Palonsammuttimien määräaikaistarkastus:
Lippuvaltion hallinnon on varmistettava, että käsisammuttimille tehdään
säännöllisin väliajoin tarkastus, toimintakoe ja painekoe.
6 Koneistotilojen palonsammutusjärjestelyt (R 7)
A-kategorian koneistotiloissa on oltava:
UUSISSA B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSISSA, JOIDEN PITUUS ON
VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ:
.1 Jokin seuraavista kiinteistä sammutusjärjestelmistä:
.1 kaasusammutusjärjestelmä, joka täyttää 4 säännön .1 ja .2 kohdassa
esitetyt asiaa koskevat määräykset, tai samanarvoinen veteen perus-
tuva järjestelmä halonijärjestelmien vaihtoehtona 30 päivänä
joulukuuta 1994 tehdyn meriturvallisuuskomitean kiertokirjeen
MSC/Circ.668 ja kesäkuussa 1996 tehdyn meriturvallisuuskomitean
kiertokirjeen MSC/Circ.728 vaatimusten mukaisesti aluksen raken-
nuspäivämäärän huomioon ottaen,
.2 kevytvaahtopalonsammutusjärjestelmä, joka täyttää 4 säännön
.4 kohdassa esitetyt asiaa koskevat määräykset aluksen rakennus-
päivämäärän huomioon ottaen,
.3 hajasuihkusammutusjärjestelmä, joka täyttää 4 säännön .5 kohdassa
esitetyt asiaa koskevat määräykset aluksen rakennuspäivämäärän
huomioon ottaen.
.2 Vähintään yksi kannettava vaahdonkehitinyksikkö, jossa on induktori-
tyyppinen ilmavaahtosuutin, joka voidaan liittää paloputkistoon
paloletkulla, ja kannettava säiliö, jossa on vähintään 20 litraa vaahtones-
tettä, sekä yksi varasäiliö. Suuttimen on kyettävä tuottamaan öljypalon
sammuttamiseen soveltuvaa tehokasta vaahtoa vähintään 1,5 m3minuu-
tissa.
.3 Kussakin tällaisessa tilassa on oltava riittävä määrä hyväksyttyjä vaahto-
sammuttimia, joista kunkin vetoisuus on vähintään 45–litraa, tai muita
samanarvoisia sammuttimia, jotta vaahtoa tai muuta samanarvoista
sammutusainetta voidaan suihkuttaa poltto- ja voiteluöljyn painejärjes-
telmän, vaihteiston ja muiden palovaarallisten kohteiden kaikkiin
kohtiin. Lisäksi on oltava riittävä määrä vaahtokäsisammuttimia tai muita
samanarvoisia sammuttimia, jotka on sijoitettava siten, että tilan mistään
kohdasta ei ole 10:ä metriä pidempää kävelymatkaa sammuttimelle ja että
jokaisessa tällaisessa tilassa on vähintään kaksi tällaista sammutinta.
UUSISSA B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSISSA, JOIDEN PITUUS ON ALLE
24 METRIÄ SEKÄ OLEMASSA OLEVISSA B-LUOKAN ALUKSISSA:
.4 Yksi edellä .1 kohdassa eritellyistä kiinteistä sammutusjärjestelmistä ja
lisäksi kaikissa sellaisissa tiloissa, joissa on polttomoottoreita, polt-
toaineen selkeytyssäiliöitä tai polttoöljynsyöttölaitteita, on oltava yksi1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 73
▼M2
vetoisuudeltaan vähintään 45 litran vaahtosammutin tai vähintään 16 kilo-
gramman hiilidioksidisammutin, ja
.5 yksi öljypalon sammuttamiseen soveltuva käsisammutin jokaista
koneiston 736:a kW tai sen osaa kohden; edellytyksenä on, että tällaisissa
tiloissa kyseisiä sammuttimia on 2–6 kappaletta.
Kiinteän raskasvaahtosammutusjärjestelmän käyttö joidenkin tässä
säännössä vaadittujen kuuden käsisammuttimen asemesta sallitaan.
UUSISSA B-, C- JA D-LUOKAN SEKÄ OLEMASSA OLEVISSA B-
LUOKAN ALUKSISSA, JOTKA KULJETTAVAT ENEMMÄN KUIN
36 MATKUSTAJAA:
.6 Kaikissa koneistotiloissa on oltava kaksi asianmukaista vesisumuputkea,
jonka muodostavat metallinen L-muotoinen putki, jonka pitkä osa on
noin kaksi metriä pitkä ja joka voidaan kiinnittää paloletkuun, ja jonka
lyhyt osa on noin 250 mm pitkä ja jossa on kiinteä vesisumusuutin tai
johon voidaan kiinnittää vesisuihkuputki.
UUSISSA B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSISSA SEKÄ OLEMASSA
OLEVISSA B-LUOKAN ALUKSISSA:
.7 Käytettäessä kuumennettua öljyä lämmitysaineena voidaan lisäksi vaatia,
että kattilahuoneet varustetaan kiinteillä tai kannettavilla kohdesammutus-
laitteilla, joilla suihkutetaan paineistettua vettä tai levitetään vaahtoa
turkkitason ylä- ja alapuolelle.
UUSISSA B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSISSA, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN JA JOIDEN PITUUS
ON VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ:
8. .1 A-kategoriaan kuuluvat, tilavuudeltaan yli 500 m3:n koneistotilat on
varustettava tässä säännössä vaaditun kiinteän sammutusjärjestelmän
lisäksi hyväksyttyä tyyppiä edustavalla kiinteällä veteen perustuvalla
tai samanarvoisella paikallisesti sovellettavalla sammutusjärjes-
telmällä käyttämällä perustana IMOn suuntaviivoja; ks.
Meriturvallisuuskomitean kiertokirje MSC/Circ.913 ”Guidelines for
the approval of fixed water-based local application fire-fighting
systems for use in category A machinery spaces” (A-kategorian
koneistotilojen kiinteiden, veteen perustuvien paikallisesti sovelletta-
vien sammutusjärjestelmien hyväksymisessä sovellettavat
suuntaviivat).
Ajoittain miehittämättömien koneistotilojen sammutusjärjestelmät on
varustettava sekä automaattisilla että käsikäyttöisillä laukaisumahdol-
lisuuksilla. Jatkuvasti miehitettyjen koneistotilojen
sammutusjärjestelmät vaaditaan varustettavan ainoastaan käsikäyttöi-
sillä laukaisumahdollisuuksilla.
.2 Kiinteiden, paikallisesti sovellettavien sammutusjärjestelmien tarkoi-
tuksena on suojata seuraavassa luetellun kaltaisia tiloja ilman, että
moottorin pysäyttäminen, henkilöstön evakuoiminen tai tilojen sulke-
minen on tarpeen:
.1 aluksen pääkäyttövoimana ja virran tuottamiseen käytetyn poltto-
moottorikoneiston palovaaralliset osat,
.2 höyrykattiloiden etuosat,
.3 polttouunien palovaaralliset osat ja.4 kuumennetun polttoöljyn separaattorit.
.3 Minkä tahansa paikallisesti sovellettavan järjestelmän laukeamisen on
annettava näkyvä ja selvästi kuuluva hälytys suojatussa tilassa ja
jatkuvasti miehitetyillä asemilla. Hälytyksen on osoitettava, mikä
järjestelmä on lauennut. Tässä kohdassa esitetyt järjestelmän hälytys-
vaatimukset ovat lisäys muualla tässä luvussa vaadittuihin
palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmiin, eivätkä niiden korvaus.
UUSISSA B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSISSA, JOTKA ON RAKENNETTU
ENNEN 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003 JA JOILLA ON OIKEUS
KULJETTAA YLI 400 MATKUSTAJAA, SEKÄ OLEMASSA OLEVISSA B-
LUOKAN ALUKSISSA, JOILLA ON OIKEUS KULJETTAA YLI 400
MATKUSTAJAA:
.9 Kiinteät, paikallisesti sovellettavat sammutusjärjestelmät on asennettava
tämän säännön .8 kohdan mukaisesti viimeistään 1 päivänä lokakuuta
2005.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 74
▼M2
7 Koneistotilojen erityisjärjestelyt (R 11)
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Valoarkkujen, ovien, tuulettimien, poistoilmanvaihtoa varten savupiipussa
olevien aukkojen ja koneistotilojen muiden aukkojen lukumäärän on
oltava niin pieni kuin ilmanvaihdon ja aluksen kunnollisen ja turvallisen
toiminnan tarpeet sallivat.
.2 Valoarkkujen on oltava terästä eikä niissä saa olla lasiruutuja. Savun
laskemiseksi ulos suojatusta tilasta tulipalotilanteessa on oltava sopivat
järjestelyt.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.3 Muut kuin konekäyttöiset vesitiiviit ovet on järjestettävä siten, että varma
sulkeutuminen voidaan taata tilassa olevassa tulipalotilanteessa konekäyt-
töisillä sulkemislaitteilla tai asentamalla itsesulkeutuvat ovet, jotka
kykenevät sulkeutumaan sulkeutumista vastustavan kallistuman ollessa
3,5 asteen ja joissa on toimintavarmat aukipitolaitteet, jotka voidaan
laukaista kaukosäätölaitteilla.
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.4 Koneistotilan rajapintoihin ei saa asentaa ikkunoita. Tämä ei estä lasin
käyttöä koneistotiloissa sijaitsevissa valvomoissa.
.5 Säätölaitteet on oltava
.1 valoarkkujen avaamista ja sulkemista varten, savupiipussa olevien ja
yleensä poistotuuletuksen mahdollistavien aukkojen sulkemista varten
sekä tuulettimien palopeltien sulkemista varten,
.2 savutuuletuksen mahdollistamiseksi,.3 konekäyttöisten ovien sulkemista varten tai muiden kuin konekäyt-
töisten vesitiiviiden ovien laukaisumekanismin käynnistämistä varten,
.4 ilmanvaihtotuulettimien pysäyttämistä varten, ja.5 koneellisesti ja vapaasti toimivien tuulettimien, polttoöljynsiirto-
pumppujen, polttoöljynsyöttölaitteiden pumppujen ja muiden
vastaavanlaisten polttoainepumppujen pysäyttämistä varten. Muilla
vastaavanlaisilla polttoainepumpuilla tarkoitetaan 1 päivänä tammi-
kuuta 2003 tai sen jälkeen rakennettujen alusten osalta
voiteluöljypumppuja, kuumaöljyn kiertopumppuja ja öljyseparaattor-
eita. Tämän säännön .6 kohtaa ei kuitenkaan tarvitse soveltaa
öljyisen veden separaattoreihin.
.6 Edellä .5 kohdassa sekä II-2/A/10.2.5 säännössä vaaditut säätölaitteet on
sijoitettava kyseisen tilan ulkopuolelle paikkaan, jossa ne eivät mene
epäkuntoon tulipalon sattuessa niiden palvelemassa tilassa. Tällaiset
säätölaitteet sekä kunkin vaaditun palonsammutusjärjestelmän käyttölait-
teet on sijoitettava yhteen valvontapaikkaan tai ryhmiteltävä
mahdollisimman harvoihin paikkoihin. Tällaisiin paikkoihin on oltava
turvallinen pääsy avokannelta.
.7 Kun pääsy A-kategorian koneistotilaan on matalalla tasolla viereisestä
akselitunnelista, on akselitunnelissa oltava vesitiiviin oven läheisyydessä
kevyt teräksinen palolta suojaava ovi, jota voidaan käyttää sen molem-
milta puolilta.
8 Automaattiset sprinkleri-, palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmät
(R 12)
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
ENNEN 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003, SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Vaaditun automaattisen sprinkleri-, palonhavaitsemis- ja palohälytysjär-
jestelmän on oltava aina välittömästi toimintavalmis eikä sen
käynnistäminen saa vaatia mitään toimenpiteitä laivaväen taholta. Sen on
oltava märkäputkityyppinen mutta pienet suojaamattomat lohkot voivat
olla kuivaputkityyppisiä, jos tämä on välttämätön varotoimenpide. Järjes-
telmän kaikki sellaiset osat, jotka voivat käytössä joutua alttiiksi
jäätymiselle, on suojattava tarkoituksenmukaisella tavalla jäätymisen
estämiseksi. Se on pidettävä täytettynä, tarpeellisen paineen alaisena ja
sille on varmistettava tämän säännön mukaisesti keskeytymätön veden
saanti.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 75
▼M2
.2 Jokaisessa sprinklerilohkossa on oltava laitteet, joiden avulla voidaan
automaattisesti antaa näkyvä ja kuuluva hälytysmerkki yhdessä tai useam-
massa näyttölaitteessa silloin, kun mikä tahansa sprinklereistä alkaa
toimia. Tällaisista näyttölaitteista on käytävä ilmi, missä järjestelmän
lohkossa tulipalo on, ja ne on keskitettävä komentosillalle, ja lisäksi lait-
teesta tulevan näkyvän ja kuuluvan hälytyksen antavat laitteet on
sijoitettava muualle kuin komentosillalle siten, että voidaan varmistaa,
että laivaväki saa ilmoituksen tulipalosta välittömästi. Hälytysjärjestelmän
on oltava sellainen, että se osoittaa kaikki järjestelmässä ilmenevät viat.
.3 Sprinklerisuuttimet on ryhmitettävä erillisiin lohkoihin, joista
yhdessäkään ei saa olla enemmän kuin 200 sprinklerisuutinta. Yksikään
sprinklerilohko ei saa palvella useampaa kuin kahta kantta eikä sijaita
useammassa kuin yhdessä pystysuuntaisessa päävyöhykkeessä ellei voida
osoittaa, että useampaa kuin kahta kantta palveleva tai useammassa kuin
yhdessä pystysuuntaisessa päävyöhykkeessä sijaitseva sprinklerilohko ei
heikennä aluksen paloturvallisuutta.
.4 Jokainen sprinklerilohko on voitava sulkea pelkästään yhdellä sulkuvent-
tiilillä. Jokaisen lohkon sulkuventtiilin on oltava helposti ulottuvilla ja sen
sijainti on merkittävä selvästi ja pysyvästi. Sulkuventtiilien käyttö on
estettävä asiattomilta henkilöiltä.
.5 Kunkin lohkon sulkuventtiilien luona ja keskusasemalla on oltava järjes-
telmän painetta osoittava mittari.
.6 Sprinklerisuuttimet eivät saa syöpyä meri-ilmastossa. Asunto- ja työsken-
telytiloissa sprinklerisuuttimien on alettava toimia lämpötila-alueella 68-
79 ºC, mutta kuivaushuoneiden kaltaisissa tiloissa, joissa on oletettavissa
korkea lämpötila, voidaan toimintalämpötilaa nostaa enintään 30 ºC tilan
yläosassa vallitsevaa lämpötilaa korkeammaksi.
.7 Jokaisen näyttölaitteen luona on oltava esillä luettelo tai kaavio, jossa
esitetään kunkin lohkon kattamat tilat ja vyöhykkeen sijainti. Käytettä-
vissä on oltava myös asianmukaiset testaus- ja huolto-ohjeet.
.8 Sprinklerisuuttimet on sijoitettava tilan yläosaan ja ryhmitettävä sopiviin
kuvioihin siten, että sprinklerisuuttimien kattamalle nimellispinnalle
saadaan virtaama, joka on keskimäärin vähintään 5 l/m2minuutissa.
Sprinklerisuuttimet on sijoitettava mahdollisimman etäälle palkeista ja
muista vesisuihkun tiellä todennäköisesti olevista esineistä ja sellaisiin
paikkoihin, että tilassa oleva palava aine voidaan kattaa hyvin vesisuih-
kulla.
.9 Aluksessa on oltava painesäiliö, jonka tilavuus on vähintään kaksi kertaa
tässä alakohdassa määritetyn vesimäärän tilavuus. Säiliössä on pidettävä
jatkuvasti makeaa vettä sellainen määrä, joka vastaa sitä vesimäärää,
jonka .12 kohdassa tarkoitettu pumppu syöttää minuutissa, ja säiliössä
on ylläpidettävä sellainen ilmanpaine, että säiliössä jatkuvasti pidettävän
makean veden tultua käytetyksi, paine ei varmasti pienene alle sprinklerin
käyttöpaineen lisättynä paineella, jonka säiliön pohjan ja järjestelmän
ylimmän sprinklerisuuttimen välinen vesipatsas aiheuttaa. Säiliöön on
voitava sopivalla tavalla lisätä painetta ilmanpaineen alennuttua ja
makeaa vettä vesimäärän vähennyttyä. Säiliössä on oltava oikean veden-
korkeuden osoittava mittalasi.
.10 Meriveden pääsy säiliöön on estettävä. Painesäiliöön on asennettava
tehokas varoventtiili ja painemittari. Kaikissa mittariliitännöissä on oltava
sulkuventtiilit tai hanat.
.11 Itsenäinen koneellinen pumppu on oltava pelkästään sitä varten, että sen
avulla voidaan automaattisesti jatkaa veden purkautumista sprinklerisuut-
timista. Pumpun on käynnistyttävä automaattisesti järjestelmän paineen
alennuttua ennen kuin painesäiliössä jatkuvasti pidettävä makea vesi on
kokonaan kulutettu.
.12 Pumpun ja putkiston on kyettävä ylläpitämään tarvittava paine ylimmän
sprinklerisuuttimen tasolla, jotta voidaan taata jatkuva vedensyöttö, joka
riittää samanaikaisesti vähintään 280 m2:n pinnalle käytettäessä edellä
.8 kohdassa tarkoitettua virtaamaa. Sellaisten uusien C- ja D-luokan
alusten, joiden pituus on alle 40 metriä ja joiden suojatun alueen koko-
naispinta-ala on alle 280 m2, osalta hallinto saa määritellä asianmukaisen
alueen pumppujen ja vaihtoehtoisten syöttölaitteiden mitoitukselle.
.13 Pumpun painepuolella on oltava tarkistusventtiili, joka on varustettu
lyhyellä avonaisella purkausputkella. Venttiilin ja putken tehollisen
pinta-alan on oltava sellainen, että niiden kautta voidaan laskea pumpulta
vaadittu vesimäärä siten, että samanaikaisesti ylläpidetään järjestelmässä
.9 kohdassa määritetty paine.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 76
▼M2
.14 Pumppuun johtavan meriveden syöttöputken on, mikäli mahdollista,
oltava tilassa, jossa pumppu on, ja sen on oltava sellainen, että aluksen
ollessa vedessä ei ole tarpeen sulkea meriveden syöttöä pumppuun muuta
kuin pumpun tarkastusta tai korjausta varten.
.15 Sprinkleripumppu ja säiliö on sijoitettava sellaiseen paikkaan, joka on
riittävän kaukana koneistotiloista, eikä niitä saa sijoittaa sellaiseen tilaan,
joka on suojattava sprinklerijärjestelmän avulla.
.16 Merivesipumppua sekä automaattista hälytys- ja palonhavaitsemisjärjes-
telmää varten on oltava vähintään kaksi tehonlähdettä. Pumpun
tehonlähteiden ollessa sähköisiä niissä on oltava päägeneraattori ja tehon
hätälähde. Pumpun yhtenä tehonlähteenä on oltava pääkytkintaulu ja
toisena hätäkytkintaulu erillisten ainoastaan tätä tarkoitusta varten
käytettävien syöttöjohtojen välityksellä. On vältettävä syöttöjohtojen
vetämistä keittiöiden, koneistotilojen ja muiden erityisen palonarkojen ja
suljettujen tilojen kautta paitsi, kun se on välttämätöntä sopivaan kytkin-
tauluun pääsemiseksi, ja ne on yhdistettävä automaattiseen
sprinkleripumpun läheisyydessä sijaitsevaan vaihtokytkimeen. Kytkimen
avulla on saatava tehonsyöttö pääkytkintaulusta niin kauan kuin sieltä on
saatavissa tehoa, ja vian tullessa tähän tehonsyöttöön se kytkee automaat-
tisesti syötön tulemaan hätäkytkintaulusta. Pää- ja hätäkytkintaulujen
kytkimet on merkittävä selkeästi ja yleensä pidettävä suljettuina. Näihin
syöttöjohtoihin ei saa laittaa muita kytkimiä. Hälytys- ja palonhavaitse-
misjärjestelmän yhtenä tehonlähteenä on oltava hätälähde. Kun pumpun
yhtenä tehonlähteenä käytetään polttomoottoria, se on .15 kohdan
määräysten lisäksi sijoitettava siten, että suojatussa tilassa tapahtuva tuli-
palo ei vaikuta koneiston ilmansaantiin.
.17 Aluksen paloputkistosta on oltava sprinklerijärjestelmään yhdysputki,
jossa on lukittava ja säädettävä takaiskuventtiili, joka estää virtauksen
sprinklerijärjestelmästä paloputkistoon.
.18 Jokaisen sprinklerilohkon automaattisen hälytyksen kokeilua varten on
oltava koeventtiili, jonka kautta saadaan yhden sprinklerisuuttimen
toimintaa vastaava vedenvirtaus. Jokaisen lohkon koeventtiili on sijoitet-
tava lohkon sulkuventtiilin lähelle.
.19 Järjestelmän paineen alenemisesta aiheutuvaa pumpun automaattista
käynnistymistä on voitava kokeilla.
.20 Yhdessä .2 kohdassa mainituista näyttölaitteista on oltava kytkimet,
joiden avulla voidaan kokeilla jokaisen sprinklerilohkon hälytyslaitteet ja
osoittimet.
.21 Kutakin sprinklerilohkoa varten on oltava vähintään kuusi varasprinkleri-
suutinta.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
.22 Automaattisten sprinkleri-, palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmien
on oltava hyväksyttyä tyyppiä ja täytettävä paloturvallisuusjärjestelyjensäännöstön (Fire Safety Systems Code) määräykset.
.23 Sellaisten uusien C- ja D-luokan alusten, joiden pituus on alle 40 metriä
ja joiden suojatun alueen kokonaispinta-ala on alle 280 m
2, osalta hallinto
saa määritellä asianmukaisen alueen pumppujen ja vaihtoehtoisten lait-
teiden mitoitukselle.
9 Kiinteät palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmät (R 13)UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
ENNEN 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003, SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1Yleistä
.1 Vaaditun kiinteän palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmän
hälytyspainikkeineen on oltava aina välittömässä toimintavalmiu-
dessa.
.2 Järjestelmän toiminnan kannalta välttämättömiä tehonlähteitä ja
sähköpiirejä on asianmukaisesti valvottava tehon häviämisen tai
vikojen havaitsemiseksi. Vian ilmetessä on valvontatauluun tultava
näkyvä ja kuuluva vikahälytys, jonka on oltava erilainen kuin palohä-
lytys.
.3 Palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmän sähkölaitteilla on oltava
vähintään kaksi tehonlähdettä, joista toisen on oltava hätälähde.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 77
▼M2
Tehonsyöttö on hoidettava pelkästään tähän tarkoitetuilla erillisillä
syöttöjohdoilla. Tällaisten syöttöjohtojen on kuljettava palonhavaitse-
misjärjestelmän valvontataulussa tai sen läheisyydessä sijaitsevaan
automaattiseen vaihtokytkimeen.
.4 Ilmaisimet ja hälytyspainikkeet on ryhmiteltävä lohkoiksi. Minkä
tahansa ilmaisimen tai hälytyspainikkeen laukeamisen on käynnis-
tettävä näkyvä ja kuuluva palohälytys valvonta- ja näyttötauluissa.
Jos hälytys ei ole kahden minuutin kuluessa johtanut toimenpiteisiin,
on laivaväen asunto- ja työskentelytiloissa, valvonta-asemilla ja
koneistotiloissa automaattisesti kuuluttava palohälytys. Tämän
palohälytysjärjestelmän ei tarvitse olla palonhavaitsemisjärjestelmän
elimellinen osa.
.5 Valvontataulu on sijoitettava komentosillalle tai pääpalovalvonta-
asemalle.
.6 Näyttötauluista on ilmettävä vähintään se lohko, jossa ilmaisin tai
hälytyspainike on lauennut. Vähintään yhden taulun on sijaittava sell-
aisessa paikassa, että laivaväen vastuullinen jäsen pääsee aina sen
luokse merellä tai satamassa, paitsi silloin, kun alus ei ole käytössä.
Yhden näyttötaulun on sijaittava komentosillalla, jos valvontataulu
sijaitsee pääpalovalvonta-asemalla.
.7 Jokaisessa näyttötaulussa tai sen läheisyydessä on oltava selvä
ilmoitus sen kattamista tiloista ja lohkojen sijainnista.
.8 Jos palonhavaitsemisjärjestelmä ei pysty tunnistamaan jokaista eril-
listä ilmaisinta, ei yleensä sallita sellaisia lohkoja, jotka kattavat
useamman kuin yhden kannen asunto- ja työskentelytiloissa sekä
valvonta-asemilla lukuun ottamatta lohkoa, joka kattaa suljetun
portaikon. Jotta vältyttäisiin viivytyksiltä palon alkulähteen paikanta-
misessa, on kunkin lohkon suljettujen tilojen lukumäärä rajoitettava
lippuvaltion hallinnon määräysten mukaisesti. Missään tapauksessa
yhdessäkään lohkossa ei sallita yli viittäkymmentä suljettua tilaa.
Jos alukselle on asennettu sellainen palonhavaitsemisjärjestelmä,
jossa erilliset paloilmaisimet voidaan tunnistaa kaukonäytöstä, lohkot
voivat kattaa useita kansia ja lohkon suljettujen tilojen lukumäärä voi
olla rajoittamaton.
.9 Jos palonhavaitsemisjärjestelmä ei kykene tunnistamaan erikseen
kutakin ilmaisinta, ilmaisinlohko ei saa palvella aluksen sekä vasem-
malla että oikealla puolella olevia tiloja eikä useammalla kuin
yhdellä kannella olevia tiloja ja se saa olla ainoastaan yhdessä pysty-
suuntaisessa päävyöhykkeessä, ellei lippuvaltion hallinto salli
tällaisen ilmaisinlohkon palvelevan sekä aluksen vasenta että oikeaa
puolta tai useampaa kuin yhtä kantta, jos aluksen paloturvallisuus ei
sen mukaan tämän vuoksi heikkene. Aluksissa, joissa on osoitteelliset
paloilmaisimet, lohko voi palvella aluksen kummallakin puolella
sijaitsevia tiloja ja useita kansia, mutta se ei saa olla kuin yhdessä
pystysuuntaisessa päävyöhykkeessä.
.10 Valvonta-aseman, työskentelytilan tai asuntotilan kattavaan ilmai-
sinlohkoon ei saa kuulua koneistotilaa.
.11 Ilmaisimien toiminnan on perustuttava lämpöön, savuun tai muihin
palamistuotteisiin, liekkiin taikka näiden tekijöiden yhdistelmään.
Lippuvaltion hallinto voi hyväksyä myös muita alkavaa paloa osoit-
tavia ilmaisimia, jos ne ovat vähintään yhtä herkkiä kuin edellä
mainitut ilmaisimet. Liekinilmaisimia voidaan käyttää ainoastaan
savu- ja lämpöilmaisimien täydennyksenä.
.12 Kokeilua ja huoltoa varten on oltava sopivat ohjeet ja varaosat.
.13 Havaitsemisjärjestelmän toimintaa on kokeiltava määräajoin lippu-
valtion hallintoa tyydyttävällä tavalla laitteilla, jotka kehittävät
sopivan lämpöistä kuumaa ilmaa tai savua taikka tiheysjakaumal-
taan tai hiukkaskooltaan sopivaa sumua, tai muun alkavaan
tulipaloon liittyvän ilmiön, johon ilmaisin on suunniteltu reagoi-
maan.
Kaikkien ilmaisimien on oltava sellaista tyyppiä, että niiden moit-
teetonta toimintaa voidaan kokeilla ja että ne voidaan palauttaa
normaalitilaan ilman osien uusimista.
.14 Palonhavaitsemisjärjestelmää ei saa käyttää mihinkään muuhun
tarkoitukseen, mutta palo-ovien sulkeminen ja vastaavat toimet
voidaan kuitenkin sallia suoritettaviksi valvontataulusta.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 78
▼M2
.15 Osoitteellinen palonhavaitsemisjärjestelmä on järjestettävä siten,
että:
— tuli voi vahingoittaa ilmaisinsilmukkaa ainoastaan yhdestä
kohdasta,
— varmistetaan se, ettei mikään vika (esim. virtakatkos, oiko-
sulku, maatto) aiheuta koko silmukan toimintakyvyttömyyttä,
— vian sattuessa (esim. sähköinen, elektroninen tai informatii-
vinen häiriö) järjestelmä pystytään mahdollisimman hyvin
palauttamaan alkuperäiseen tilaansa,
— ensimmäinen aloitettu palohälytys ei saa estää muita ilmaisimia
antamasta lisäpalohälytyksiä.
.2Asennusvaatimukset
.1 Hälytyspainikkeita on sijoitettava eri paikkoihin asuntotiloissa,
työskentelytiloissa ja valvonta-asemilla. Yhden hälytyspainikkeen on
oltava kunkin uloskäynnin luona. Hälytyspainikkeiden on oltava
helposti ulottuvilla kunkin kannen käytävillä siten, että mikään
käytävään kuuluva osa ei ole 20:tä metriä kauempana hälytyspainik-
keesta.
.2 Savunilmaisimia on sijoitettava kaikkiin asuntotiloissa sijaitseviin
portaikkoihin, käytäviin ja pelastautumisreiteille.
.3 Kun kiinteitä palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmiä vaaditaan
muiden kuin edellä .2.2 kohdassa tarkoitettujen tilojen suojaamiseen,
vähintään yksi .1.11 kohdan mukainen ilmaisin on sijoitettava kaik-
kiin tällaisiin tiloihin.
.4 Ilmaisimet on sijoitettava siten, että ne toimivat parhaalla mahdolli-
sella tavalla. On vältettävä niiden sijoittamista palkkien ja
ilmanvaihtokanavien lähelle tai muihin sellaisiin paikkoihin, joissa
ilmavirtaukset voisivat vaikuttaa haitallisesti niiden toimintaan, tai
joissa iskut tai fyysiset vauriot ovat todennäköisiä. Yleensä tilojen
yläosaan sijoitettujen ilmaisimien on oltava vähintään 0,5 metrin
etäisyydellä laipioista.
.5 Ilmaisimien enimmäisvälimatkojen on oltava jäljempänä esitetyn
taulukon mukaisia:
IlmaisintyyppiEnimmäislat-
tiapinta-ala
ilmaisinta
kohden
(m2)Keskikohtien
enimmäisvä-
limatka
(m)Enimmäise-
täisyys
laipioista
(m)
Lämpö 37 9 4,5
Savu 74 11 5,5
Lippuvaltion hallinto voi vaatia tai sallia muut välimatkat ilmaisi-
mien ominaisuudet osoittavien koetietojen perusteella.
.6 On vältettävä järjestelmään kuuluvien sähköjohtojen vetämistä keit-
tiöiden, koneistotilojen ja muiden erittäin palovaarallisten ja
suljettujen tilojen kautta, paitsi kun se on välttämätöntä tällaisten
tilojen palonhavaitsemista tai palohälytystä varten tai sopivaan
tehonlähteeseen kytkemistä varten.
.3Mitoitusvaatimukset
.1 Järjestelmä ja laitteet on mitoitettava sopivalla tavalla kestämään
syöttöjännitteen vaihtelua ja kytkentähuippuja, ympäröivän
lämpötilan muutoksia, tärinää, kosteutta, iskuja, törmäyksiä ja
korroosiota, joita aluksissa esiintyy tavanomaisesti.
.2 Asuntotilojen portaikkoihin, käytäviin ja pelastautumisreiteille asen-
nettavien savunilmaisimien on .2.2 kohdan mukaisesti todistetusti
toimittava ennen kuin savuvoimakkuus ylittää 12,5 prosenttia täydel-
lisestä läpinäkymättömyydestä metrin matkalla, mutta ei ennen kuin
savuvoimakkuus ylittää 2 prosenttia täydellisestä läpinäkymättö-
myydestä metrin matkalla.
Muihin tiloihin asennettavien savunilmaisimien on lippuvaltion
hallintoa tyydyttävällä tavalla toimittava sellaisella herkkyysalueella,
että ilmaisimien ali- tai yliherkkyys voidaan välttää.
.3 Lämpöilmaisimien on todistetusti toimittava ennen kuin lämpötila
ylittää 78 ºC mutta ei ennen kuin lämpötila on 54 ºC lämpötilan1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 79
▼M2
kohotessa näihin lukemiin alle 1 ºC:n minuuttivauhdilla. Kun
lämpötila nousee tätä nopeammin, lämpöilmaisimen on toimittava
lippuvaltion hallintoa tyydyttävällä tavalla siten, että ilmaisimien ali-
tai yliherkkyys voidaan välttää.
.4 Lämpöilmaisimissa sallittua toimintalämpötilaa voidaan nostaa 30 ºC
tilan yläosan enimmäislämpötilaa korkeammaksi kuivaushuoneissa ja
vastaavanlaisissa tiloissa, joissa tavallisesti on korkea lämpötila.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
.4.1 Kiinteiden palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmien on oltava hyväk-
syttyä tyyppiä ja täytettävä paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön (Fire
Safety Systems Code) määräykset.
.4.2 Paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön (Fire Safety Systems Code)
mukaisia hälytyspainikkeita on sijoitettava eri paikkoihin asuntotiloissa,
työskentelytiloissa ja valvonta-asemilla. Yhden hälytyspainikkeen on
oltava kunkin uloskäynnin luona. Hälytyspainikkeiden on oltava helposti
ulottuvilla kunkin kannen käytävillä siten, että mikään käytävään kuuluva
osa ei ole 20:tä metriä kauempana hälytyspainikkeesta.
UUDET A-, B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.5 Edellä mainittujen määräysten lisäksi lippuvaltion hallinnon on varmistet-
tava, että laitteistojen turvamääräyksiä, jotka koskevat laitteistojen
riippumattomuutta toisista laitteistoista tai järjestelmistä, niiden osien
syöpymisenestoa ja niiden valvontajärjestelmän sähkövirran syöttöä
noudatetaan ja että niiden käyttö- ja huolto-ohjeet ovat saatavilla.
10 Polttoöljyn, voiteluöljyn ja muiden palavien öljyjen järjestelyt (R 15)
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1Rajoitukset öljyn käytössä polttoaineena
Käytettäessä öljyä polttoaineena on noudatettava seuraavia rajoituksia:
.1 Polttoöljyä, jonka leimahduspiste on alle 60 ºC, ei saa käyttää, ellei
sitä erikseen sallita tässä kohdassa.
.2 Hätägeneraattoreissa saa käyttää polttoöljyä, jonka leimahduspiste on
vähintään 43 ºC.
.3 Lippuvaltion hallinto voi kuitenkin sallia yleisesti käytettäväksi polt-
toöljyä, jonka leimahduspiste on alle 60 ºC mutta vähintään 43 ºC
sillä edellytyksellä, että toteutetaan vähintään lisävarotoimenpiteitä
ja että tilassa, jossa tällaista polttoainetta säilytetään tai käytetään,
lämpötilan on pysyttävä vähintään 10 ºC polttoaineen leimahduspis-
teen alapuolella.
Aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen
jälkeen, voidaan sallia käytettäväksi polttoöljyä, jonka leimahduspiste
on alle 60 ºC mutta vähintään 43 ºC seuraavin edellytyksin:
.3.1 polttoöljysäiliöt on, kaksoispohjalla varustettuihin osastoihin
järjestettyjä säiliöitä lukuun ottamatta, sijoitettava A-kategorian
koneistotilojen ulkopuolelle,
.3.2 polttoainepumpun imuputkessa on laitteet öljyn lämpötilan
mittaamiseksi,
.3.3 polttoöljynsuodattimien imu- ja poistopuolella on sulkuventtiilit
ja/tai hanat ja
.3.4 hitsattuja tai ympyräkartiotyyppisiä putkiliitoksia taikka pallo-
liitoksia käytetään mahdollisimman suuressa määrin.
Öljyjen leimahduspiste on määritettävä hyväksytyllä suljetun astian
menetelmällä.
.2Polttoöljyjärjestelyt
Aluksessa, jossa käytetään polttoöljyä, on polttoöljyn varastointi-, jakelu-
ja käyttöjärjestelyjen oltava sellaiset, että aluksen ja aluksessa olevien
henkilöiden turvallisuus voidaan taata, ja järjestelyjen on täytettävä
ainakin seuraavat vaatimukset:
.1.1 Kuumennettua öljyä, jonka paine on yli 0,18 N/mm2, sisältävän
polttoöljyjärjestelmän mitään osaa ei saa mahdollisuuksien mukaan1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 80
▼M2
sijoittaa sellaiseen paikkaan, jossa vioittumisia ja vuotoja ei voida
helposti havaita. Tällaisten polttoöljyjärjestelmään kuuluvien osien
ympärillä on koneistotilassa oltava riittävä valaistus.
.1.2 Kuumennetulla öljyllä tarkoitetaan öljyä, jonka lämpötila kuumen-
nuksen jälkeen on yli 60 ºC tai korkeampi kuin öljyn
leimahduspiste, jos se on alle 60 ºC.
.2 Koneistotilojen ilmanvaihdon on kaikissa tavanomaisissa olosuhteissa
oltava riittävä estämään öljyhöyryn kerääntyminen.
.3 Polttoöljysäiliöiden on mahdollisuuksien mukaan oltava osa aluksen
rakennetta ja ne on sijoitettava koneistotilojen ulkopuolelle. Kun
polttoöljysäiliöitä, lukuun ottamatta kaksoispohjasäiliöitä, on
välttämättä sijoitettava koneistotilojen viereen tai niiden sisäpuolelle,
on ainakin säiliön yhden pystysivun yhdyttävä koneistotilan rajapin-
taan, ja säiliöillä on mieluiten oltava yhteinen rajapinta
kaksoispohjasäiliöiden kanssa, ja koneistotilan kanssa yhteisen raja-
pinnan pinta-alan on oltava mahdollisimman pieni. Jos tällaisia
säiliöitä on koneistotilojen rajapintojen sisäpuolella, niissä ei saa
olla sellaista polttoöljyä, jonka leimahduspiste on alle 60 ºC. Irral-
listen polttoöljysäiliöiden käyttöä on vältettävä, ja niiden käyttö on
kielletty koneistotiloissa.
.4 Mitään öljysäiliötä ei saa sijoittaa paikkaan, jossa sen aiheuttama
valuminen tai vuoto aiheuttaisi vaaratilanteen öljyn joutuessa
kuumennetuille pinnoille. On toteutettava varotoimenpiteet sen
estämiseksi, että paineenalaisena jostain pumpusta, suodattimesta tai
lämmityslaitteesta mahdollisesti vuotava öljy joutuisi kosketuksiin
kuumentuneiden pintojen kanssa.
.5 Jokaiseen polttoöljyputkeen, joka vaurioituessaan saisi aikaan öljyn
vuotamisen kaksoispohjan yläpuolella sijaitsevasta, kapasiteetiltaan
vähintään 500 litran varasto-, selkeytys- tai päiväsäiliöstä, on asen-
nettava välittömästi säiliön päälle hana tai venttiili, joka voidaan
sulkea kyseisen tilan ulkopuolella olevasta turvallisesta paikasta
silloin, kun tulipalo syttyy tällaisten säiliöiden sijaintitilassa. Erityi-
sesti silloin kun syväsäiliöitä on sijoitettu johonkin akseli- tai
putkitunneliin tai vastaavanlaiseen tilaan, on säiliöiden päällä oltava
venttiilit, mutta tulipalon yhteydessä suoritettavaa valvontaa voidaan
tehostaa asentamalla putkeen tai putkiin lisäventtiili tunnelin tai
vastaavanlaisen tilan ulkopuolelle. Jos tällainen lisäventtiili asenne-
taan koneistotilaan, sitä on voitava käyttää tällaisen tilan
ulkopuolella olevasta paikasta.
Aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen
jälkeen, on hätägeneraattorin polttoainesäiliön venttiilin kaukosää-
tölaitteiden sijaittava erillään muiden koneistotiloissa sijaitsevien
venttiilien kaukosäätölaitteista.
.6 Jokaisessa polttoöljysäiliössä olevan polttoöljyn määrän toteamista
varten on oltava turvalliset ja tehokkaat laitteet.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Peilausputket eivät saa päättyä sellaisiin tiloihin, joissa peilaus-
putkesta valuva öljy saattaisi syttyä. Erityisesti ne eivät saa
päättyä matkustajien tai laivaväen tiloihin. Yleissääntönä on,
että peilausputket eivät saa päättyä koneistotiloihin. Mikäli
lippuvaltion hallinto kuitenkin katsoo, että jälkimmäisistä vaati-
muksista voidaan poiketa, se voi sallia peilausputkien
päättymisen koneistotiloihin sillä edellytyksellä, että kaikki
seuraavat vaatimukset täyttyvät:
.1.1 lisäksi on oltava öljynpinnan korkeutta ilmaiseva mittari, joka
täyttää .2.6.2 alakohdan vaatimukset,
.1.2 peilausputkien on päätyttävä kohtiin, jotka eivät ole lähellä
syttymisvaarallisia paikkoja, paitsi jos toteutetaan varotoimen-
piteitä, kuten tehokkaiden suojusten asentaminen, sen
estämiseksi, että peilausputkien päistä valuva polttoöljy joutuisi
kosketuksiin syttymislähteen kanssa,
.1.3 peilausputkien päissä on oltava itsesulkeutuvat sulkulaitteet ja
sulkulaitteiden alla läpimitaltaan pienet itsesulkeutuvat varmis-
tushanat, joiden avulla voidaan ennen sulkulaitteiden avaamista
varmistaa, että polttoöljyä ei ole läsnä. On myös varmistettava,
että varmistushanojen vuotaminen ei aiheuta syttymisvaaraa.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 81
▼M2
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA
OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.2 Polttoöljysäiliöissä olevan polttoöljyn määrän toteamisessa
voidaan sallia muitakin laitteita, kuten .2.6.1.1 alakohdassa
määrätyt laitteet, jos ne eivät vaadi säiliön lävistämistä muualta
kuin säiliön yläosasta ja jos niiden vioittuminen tai säiliöiden
ylitäyttö eivät aiheuta polttoaineen vuotamista.
.3 Edellä .2.6.2 alakohdassa kuvatut laitteet on huollettava asian-
mukaisesti, jotta niiden jatkuva moitteeton toiminta voidaan
varmistaa.
.7 On huolehdittava siitä, että ylipaineen muodostuminen voidaan estää
kaikissa öljysäiliöissä tai polttoöljyjärjestelmän kaikissa osissa,
mukaan luettuna aluksella olevien pumppujen palvelemat täyttö-
putket. Kaikki varoventtiilit ja ilma- tai ylivuotoputket on johdettava
turvalliseen paikkaan, jossa ei ole öljyn vapautumisen tai höyrysty-
misen aiheuttamaa tulipalon tai räjähdyksen vaaraa; niitä ei saa
johtaa laivaväen tiloihin, matkustajien tiloihin eikä erityistiloihin,
suljettuihin ro-ro-tiloihin, koneistotiloihin taikka vastaavanlaisiin
tiloihin, jotka sijaitsevat aluksilla, jotka on rakennettu 1 päivänä
tammikuuta 2003 tai sen jälkeen.
.8 Polttoöljyputkien ja niiden venttiilien ja varusteiden on oltava terästä
tai muuta hyväksyttyä ainetta, mutta taipuisien putkien rajoitettu
käyttö voidaan sallia. Tällaiset taipuisat putket ja niiden liittimet on
tehtävä hyväksytyistä, palonkestävistä ja riittävän lujista aineista.
Polttoöljysäiliöihin kiinnitettävät venttiilit, jotka ovat staattisen
paineen alaisina, voidaan hyväksyä valmistettavan teräksestä tai
pallografiittivaluraudasta. Tavallisia valurautaventtiilejä voidaankuitenkin käyttää putkistoissa, joiden mitoituspaine on alle 7 baaria
ja mitoituslämpötila alle 60 ºC.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.9 Kaikki ulkoiset korkeapaineiset polttoöljyputket, jotka sijaitsevat
korkeapaineisten polttoainepumppujen ja polttoaineinjektorien
välissä, on suojattava vaippaputkijärjestelmällä, joka kerää vialli-
sesta korkeapainelinjasta vuotavan öljyn. Vaippaputkeen kuuluu
ulompi putki, jonka sisään korkeapaineistettu polttoöljyputki on
sijoitettu, muodostaen näin kiinteän kokonaisuuden. Vaippaput-
kijärjestelmän on pystyttävä keräämään vuotava öljy ja antamaan
hälytys, kun polttoöljylinjassa ilmenee vika.
.10 Kaikki pinnat, joiden lämpötila on yli 220 ºC ja joihin vika polt-
toainejärjestelmässä voi vaikuttaa, on eristettävä asianmukaisella
tavalla.
.11 Polttoöljylinjat on suojustettava tai muuten sopivalla tavalla suojat-
tava siten, että vältetään mahdollisimman hyvin öljyn
suihkuaminen tai vuoto kuumille pinnoille, koneiston ilmanottoauk-
koihin tai muihin syttymislähteisiin. Näissä putkistoissa on liitosten
määrä pidettävä mahdollisimman vähäisenä.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
.12 Polttoöljylinjoja ei saa sijoittaa korkealämpötilaisten laitteiden,
kuten kattiloiden, höyryputkistojen, pakokaasujakoputkien,
äänenvaimentimien tai muiden eristystä vaativien laitteiden,
välittömään läheisyyteen tai suoraan niiden yläpuolelle. Jos se on
käytännössä mahdollista, polttoöljylinjat on järjestettävä kauas
kuumista pinnoista, sähköjärjestelmistä tai muista syttymislähteistä,
ja ne on suojustettava tai muuten sopivalla tavalla suojattava siten,
että vältetään öljyn suihkuaminen tai vuoto syttymislähteisiin.
Näissä putkistoissa on liitosten määrä pidettävä mahdollisimman
vähäisenä.
.13 Dieselmoottorin polttoainejärjestelmän osat on suunniteltava siten,
että otetaan huomioon käytössä esiintyvä huippupaineen enimmäi-
sarvo, mukaan luettuna polttoaineruiskutuspumppujen aiheuttamat
ja takaisin polttoaineen syöttö- ja hukkalinjoihin siirtämät korkea-
painesykäykset. Polttoaineen syöttö- ja hukkalinjojen liitokset on
rakennettava siten, että niillä on kyky ehkäistä käytössä ja huollonjälkeen paineistetun polttoöljyn vuodot.
.14 Kun useampaan moottoriin syötetään polttoainetta samasta polttoai-
nelähteestä, yksittäisten moottorien polttoaineen syöttö- ja
hukkaputket on pystyttävä eristämään. Tällaiset eristykset eivät
saa vaikuttaa muiden moottorien toimintaan, ja eristyksiä on1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 82
▼M2
pystyttävä käyttämään paikasta, johon pääsyä mihinkään moottoriin
kohdistuva tulipalo ei estä.
.15 Silloin, kun lippuvaltion hallinto sallii öljyä ja muita palavia
nesteitä kuljettavien putkien vetämisen asunto- ja työskentelytilojen
kautta, kyseisten putkien on oltava valmistettu aineesta, jonka
hallinto on hyväksynyt otettuaan huomioon tulipalovaaran.
.16 OLEMASSA OLEVIEN B-LUOKAN ALUSTEN on täytettävä
.2.9–.2.11 kohdassa esitetyt vaatimukset viimeistään 1 päivänä
heinäkuuta 2003 paitsi, että sellaisten teholtaan enintään 375 kW:n
koneiden, joiden polttoaineinjektiopumput palvelevat useampaa
kuin yhtä injektoria, sopivaa suojausta voidaan käyttää .2.9 kohdan
vaippaputkijärjestelmän vaihtoehtona.
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.3Voitelujärjestelyt
Painevoitelujärjestelmissä käytettävän öljyn varastointi-, jakelu- ja
käyttöjärjestelyjen on oltava sellaiset, että taataan aluksen ja aluksella
olevien henkilöiden turvallisuus, ja koneistotiloissa järjestelyjen on
täytettävä vähintään .2.1, .2.4, .2.5, .2.6, .2.7, .2.8, .2.10 ja .2.11
alakohdan vaatimukset, mutta:
.1 tämä ei kuitenkaan estä virtauslasien käyttöä voiteluöljyjärjestel-
missä, mikäli kokeellisesti osoitetaan, että virtauslaseilla on sopiva
palonkestävyys. Virtauslaseja käytettäessä putki on varustettava vent-
tiilein molemmista päistä. Putken alemmassa päässä olevan venttiilin
on oltava itsestään sulkeutuva,
.2 koneistotiloissa peilausputket voidaan sallia; .2.6.1.1 ja .2.6.1.3
alakohdan vaatimuksia ei tarvitse täyttää sillä edellytyksellä, että
peilausputkiin on asennettu soveltuvat suljinlaitteet.
Niiden alusten osalta, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta
2003 tai sen jälkeen, .10.2.5 kohdan vaatimuksia sovelletaan myös
voiteluöljysäiliöihin (kapasiteetiltaan alle 500 litran säiliöitä lukuun
ottamatta) ja varastointisäiliöihin, joiden venttiilit ovat suljettuina
aluksen normaalin käytön aikana, sekä siinä tapauksessa, jos käy
ilmi, että voiteluöljysäiliön nopean sulkuventtiilin tahaton käyttö
vaarantaisi pääkuljetuskoneiston ja kuljetukselle olennaisen apuko-
neiston turvallisen käytön.
.4Muiden palavien öljyjen järjestelyt
Voimansiirtolaitteissa, tarkkailu- ja toimilaitteissa sekä lämmityslaitteissa
paineellisina käytettävien muiden palavien öljyjen varastointi-, jakelu- ja
käyttöjärjestelyjen on oltava sellaiset, että aluksen ja aluksella olevien
henkilöiden turvallisuus taataan. Paikoissa, joissa on syttymislähteitä, on
tällaisten järjestelyjen täytettävä vähintään .2.4, .2.6, .2.10 ja .2.11
alakohdan vaatimukset sekä lujuuden ja rakenteen osalta .2.7 ja .2.8
alakohdan vaatimukset.
.5Ajoittain miehittämättömät koneistotilat
Edellä esitettyjen .1–.4 kohdan vaatimusten lisäksi polttoöljy- ja voite-
luöljyjärjestelmien on täytettävä seuraavat vaatimukset:
.1 Jos polttoöljyn päiväsäiliöt täyttyvät automaattisesti tai kauko-ohjatusti,
on oltava laitteet, jotka estävät ylivuodon. Muissa palavia nesteitä auto-
maattisesti käsittelevissä laitteissa, esimerkiksi polttoöljyn
separaattoreissa, jotka mahdollisuuksien mukaan on asennettava erityiseen
separaattoreita ja niiden lämmittimiä varten varattuun tilaan, on oltava
ylivuodon estävät laitteet.
.2 Jos polttoöljyn päiväsäiliöt tai selkeytyssäiliöt on varustettu lämmityslait-
teilla, on niissä oltava lämpötilan ylärajahälytys, jos polttoöljyn
leimahduspiste voidaan ylittää.
.6Palavien öljyjen kuljetuskielto keulapiikin säiliöissä
Polttoöljyä, voiteluöljyä ja muita palavia öljyjä ei saa kuljettaa keula-
piikin säiliöissä.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 83
▼M2
11 Palomiehen varusteet (R 17)
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Palomiehen varusteisiin on kuuluttava:
.1.1 Henkilökohtaiset varusteet:
.1 Sellaisesta aineesta valmistettu suojavaatetus, joka suojaa ihoa
palon synnyttämältä lämpösäteilyltä ja höyrystä aiheutuvilta
palovammoilta ja polttohaavoilta. Ulkopinnan on oltava
vettähylkivä.
.2 Kumista tai muusta sähköä johtamattomasta aineesta valmis-
tetut saappaat ja käsineet.
.3 Jäykkärakenteinen kypärä, joka antaa tehokkaan suojan iskuja
vastaan.
.4 Hyväksyttyä tyyppiä oleva varmuussähkölamppu (käsilyhty),
jonka valaisuaika on vähintään kolme tuntia.
.5 Palomiehen kirves.
.1.2 Hyväksyttyä tyyppiä oleva hengityslaite, jonka on oltava itsenäinen
paineilmahengityslaite, jonka säiliöiden sisältämän ilman tilavuus
on vähintään 1 200 litraa, tai muu itsenäinen hengityslaite, joka
toimii vähintään 30 minuuttia. Jokainen itsenäinen paineilmahengi-
tyslaite on varustettava täysin täytetyillä varasäiliöillä, joiden
varastointikyky on vähintään 2 400 litraa vapaata ilmaa paitsi:
i) jos aluksella on vähintään viisi itsenäistä paineilmahengityslai-
tetta, varalla olevan vapaan ilman määrän ei tarvitse olla yli
9 600 litraa, tai
ii) jos aluksella on laitteet täydellä paineella ja saasteettomalla
ilmalla tapahtuvaa ilmasäiliöiden uudelleentäyttöä varten,
jokaisen täysin täytetyn itsenäisen paineilmahengityslaitteen
varatäytösmäärän on oltava vähintään 1 200 litraa vapaata
ilmaa, eikä aluksen kokonaisvaratäytösmäärän vapaana ilmana
tarvitse ylittää 4 800:ta litraa.
Kaikkien itsenäisten paineilmahengityslaitteiden sylintereiden
on oltava keskenään vaihtokelpoisia.
.2 Jokaista hengityslaitetta varten on oltava riittävän pitkä ja luja tulen-
kestävä turvaköysi, joka voidaan kiinnittää säppihaalla laitteen
kantohihnoihin tai erilliseen vyöhön, jotta vältyttäisiin hengityslaitteen
irtoamiselta käytettäessä turvaköyttä.
.3 Kaikissa uusissa B-luokan aluksissa ja olemassa olevissa B-luokan aluk-
sissa, joiden pituus on vähintään 24 metriä, sekä kaikissa uusissa C- ja D-
luokan aluksissa, joiden pituus on vähintään 40 metriä, on oltava
vähintään kahdet palomiehen varusteet.
.1 Lisäksi aluksissa, joiden pituus on vähintään 60 metriä, on oltava, jos
kaikkien matkustaja- ja työskentelytilojen kokonaispituudet ovat
tällaisia tiloja käsittävällä kannella yli 80 metriä tai jos tällaisia
kansia on useampia, sillä kannella, jolla kyseinen kokonaispituus on
suurin, kahdet palomiehen varusteet ja kahdet henkilökohtaiset
varuste-erät kutakin tällaista 80:tä metriä tai sen osaa kohden.
Aluksissa, joiden matkustajamäärä on yli 36, on oltava kahdet
ylimääräiset palomiehen varusteet kutakin pystysuuntaista päävyöhy-
kettä kohden, lukuun ottamatta portaikkoja, jotka muodostavat
erillisen pystysuuntaisen päävyöhykkeen, ja pituudeltaan rajoitettuja
aluksen keula- ja peräosissa sijaitsevia pystysuuntaisia päävyöhyk-
keitä, joissa ei ole koneistotiloja eikä pääkeittiöitä.
.2 Aluksissa, joiden pituus on vähintään 40 metriä mutta alle 60 metriä,
on oltava kahdet palomiehen varusteet.
.3 Uusissa B-luokan aluksissa ja olemassa olevissa B-luokan aluksissa,
joiden pituus on vähintään 24 metriä mutta alle 40 metriä, on myös
oltava kahdet palomiehen varusteet, mutta vain yksi itsenäisen hengi-
tyslaitteen varailmalataus.
.4 Uusissa ja olemassa olevissa B-luokan aluksissa, joiden pituus on alle
24 metriä, sekä uusissa C- ja D-luokan aluksissa, joiden pituus on alle
40 metriä, ei tarvitse olla palomiehen varusteita.
.5 Palomiehen varusteet tai henkilökohtaiset varuste-erät on säilytettävä
siten, että ne ovat helposti saatavilla ja käyttövalmiina, ja kun aluksessa
on useampia kuin yhdet palomiehen varusteet tai useampi kuin yksi
henkilökohtainen varuste-erä, ne on sijoitettava toisistaan selvästi erillään1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 84
▼M2
oleviin paikkoihin. Kussakin tällaisessa paikassa on oltava vähintään
yhdet palomiehen varusteet ja yksi henkilökohtainen varuste-erä.
12 Erinäisiä määräyksiä (R 18)
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Kun sähköjohtoja, putkia, kuiluja, kanavia jne. tai vyötteitä, palkkeja tai
muita rakenneosia viedään A-luokan rajapintojen lävitse, on toteutettava
toimenpiteitä, siinä määrin kuin on järkevää ja mahdollista, sen varmista-
miseksi, että palonkestävyyttä ei heikennetä.
Kun aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen
jälkeen, lävistetään A-luokan rajapintoja, tällaiset läpiviennit on testattava
palotestisäännöstön (Fire Test Procedures Code) mukaisesti sen varmista-
miseksi, että rajapintojen palonkestävyyttä ei heikennetä.
Ilmanvaihtokanavien ollessa kyseessä sovelletaan II-2/B/9.2.2b ja II-2/B/
9.3 sääntöä.
Kuitenkin silloin, jos putken läpivienti tehdään teräksestä tai samanarvoi-
sesta aineesta, jonka paksuus on vähintään 3 mm ja pituus vähintään
900 mm (mieluiten 450 mm läpivientikohdan kummallakin puolella) ja
jossa ei ole aukkoja, testausta ei vaadita.
Tällaiset läpiviennit on eristettävä sopivalla tavalla laajentamalla eristystä
rajapinnan samalla tasolla.
.2 Kun B-luokan rajapintoihin tehdään aukkoja sähköjohtojen, putkien,
kuilujen, kanavien jne. läpivientiä varten tai ilmanvaihtoventtiilien, valai-
simien tai vastaavanlaisten laitteiden asentamisen takia, on toteutettava
kohtuullisessa määrin ja mahdollisuuksien mukaan toimenpiteitä sen
varmistamiseksi, että palonkestävyyttä ei heikennetä. Aluksissa, jotka on
rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, on tällaisten
läpivientien osalta toteutettava toimenpiteitä, siinä määrin kuin on
järkevää ja mahdollista, sen varmistamiseksi, että rajapintojen palonkestä-
vyyttä ei heikennetä.
Muut kuin teräksestä tai kuparista valmistetut putket, jotka viedään B-
luokan rajapintojen läpi, on suojattava joko:
.1 palonkestävyytensä osalta testatulla läpivientilaitteella, joka on sopiva
lävistetyn rajapinnan palonkestävyyden ja käytetyn putken tyypin
kannalta, tai
.2 teräsmuhvilla, jonka paksuus on vähintään 1,8 mm ja pituus
vähintään 900 mm, kun putken halkaisija on vähintään 150 mm, ja
vähintään 600 mm, kun putken halkaisija on alle 150 mm (mieluiten
läpivientikohdan kummallekin puolelle tasaisesti jaettuna).
Putki on liitettävä muhvin päihin laipoilla tai liittimillä tai vapaa väli
muhvin ja putken välillä saa olla korkeintaan 2,5 mm taikka muhvin
ja putken välinen vapaa väli on täytettävä palamattomalla tai muulla
tarkoitukseen sopivalla aineella.
.3 A- tai B-luokan rajapintojen läpi kulkevien putkien on oltava valmistettu
hyväksytystä aineesta ottaen huomioon lämpötilan, jonka tällaisten raja-
pintojen vaaditaan kestävän.
Aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen
jälkeen, A- tai B-luokan rajapintojen läpi kulkevien eristämättömien
metalliputkien on oltava valmistettu aineesta, jonka sulamislämpötila on
yli 950 ºC (A-0-luokan rajapinnat) ja 850 ºC (B-0-luokan rajapinnat).
.4 Asunto- ja työskentelytiloissa sekä valvonta-asemilla öljyn tai muiden
palavien nesteiden johtamiseen tarkoitettujen putkien on palovaaran
huomioon ottaen oltava materiaaliltaan ja rakenteeltaan sopivia.
.5 Kuumuudessa helposti kelvottomiksi tulevia aineita ei saa käyttää ulkolai-
dassa olevissa valumisputkissa, saniteettiviemäreissä eikä muissa
poistoputkissa, jotka ovat lähellä vesiviivaa ja joihin palon yhteydessä
syntynyt vika lisäisi vuotovaaraa.
.6 Mikäli sähkölämmittimiä käytetään, niiden on oltava kiinteitä ja niiden
rakenteen on oltava sellainen, että palovaara on mahdollisimman pieni.
Sähkölämmittimissä ei saa olla sellaisia elementtejä, joista tuleva lämpö
voi kärventää tai sytyttää tuleen vaatteita, verhoja tai muita vastaavan-
laisia materiaaleja.
.7 Kaikki roska-astiat on valmistettava palamattomista aineista siten, että
niiden sivuilla tai pohjassa ei ole aukkoja.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 85
▼M2
.8 Tiloissa, jonne öljytuotteita voi päästä, on eristeaineiden pintojen oltava
öljyä tai öljyhöyryjä imemättömiä.
UUDET A-, B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET: Tiloissa, joissa on
öljyjen roiskumisen tai öljyhöyryjen vaara, esimerkiksi A-kategorian
koneistotiloissa, eristemateriaalin pinnan on oltava öljyä ja öljyhöyryä
imemätöntä. Missä viimeisen pinnan muodostava päällyste on
rei'ittämätöntä teräslevyä tai muuta palamatonta ainetta (ei alumiinia),
tämän päällysteen voi kiinnittää summaamalla, niittaamalla jne.
.9 Maalivarastot ja palavia nesteitä sisältävät varastot on suojattava hyväk-
sytyllä palonsammutusjärjestelyllä, jonka avulla laivaväki pystyy
sammuttamaan palon astumatta sisälle tilaan.
Aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen
jälkeen:
.1 Maalivarastot on suojattava:
.1.1 hiilidioksidijärjestelmällä, joka on mitoitettu antamaan sell-
ainen vähimmäismäärä vapaata kaasua, joka vastaa
40:tä prosenttia suojatun tilan kokonaistilavuudesta,
.1.2 kuivajauhejärjestelmällä, joka on mitoitettu tuottamaan
vähintään 0,5 kg jauhetta/m3,
.1.3 vesisuihkutus- tai sprinklerijärjestelmällä, joka on mitoitettu
antamaan vettä 5 l/m2minuutissa. Vesisuihkutusjärjestelmät
voidaan yhdistää aluksen paloputkistoon, tai
.1.4 samanarvoisen suojan tarjoavalla järjestelmällä lippuvaltion
hallinnon määritelmän mukaisesti.
Järjestelmää on voitava kaikissa tapauksissa käyttää suojatun
tilan ulkopuolelta.
.2 Palavia nesteitä sisältävät varastot on suojattava lippuvaltion
hallinnon hyväksymällä asianmukaisella palonsammutusjärjestelyllä.
.3 Niiden varastojen osalta, joiden kansialue on pinta-alaltaan alle 4 m2
ja joista ei ole pääsyä asuntotiloihin, voidaan kiinteän järjestelmän
sijaan hyväksyä hiilidioksidikäsisammutin, joka on mitoitettu anta-
maan sellainen vähimmäismäärä vapaata kaasua, joka vastaa 40:tä
prosenttia tilan kokonaistilavuudesta.
Varastossa on oltava laukaisuaukko, joka mahdollistaa sammuttimen
laukaisun ilman sisälle suojattuun tilaan menemistä. Vaadittu
käsisammutin on sijoitettava aukon lähelle. Vaihtoehtoisesti varasto
voidaan varustaa aukolla tai letkukytkennällä paloputkiston veden
käytön helpottamiseksi.
UUDET A-, B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT
B-LUOKAN ALUKSET:
.10 Rasvakeittimet, keitto- ja paistolaitteet:
Jos rasvakeittimiä, keitto- ja paistolaitteita on asennettu ja niitä käytetään
pääkeittiön ulkopuolisissa tiloissa, lippuvaltion hallinnon on annettava
ylimääräiset turvamääräykset tämän tyyppisten laitteiden käyttöön liitty-
vien erityisten vaaratilanteiden johdosta.
Aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen
jälkeen, rasvakeittolaitteet on varustettava
.1 automaattisella tai käsikäyttöisellä sammutusjärjestelmällä, joka on
testattu kansainväliseen standardiin nähden julkaisun ISO
15371:2000 ”Fire-extinguishing systems for protection of galley
deep-fat cooking equipment” (keittiöiden rasvakeittolaitteita
suojaavat palonsammutusjärjestelmät) mukaisesti,
.2 lämpötilan pää- ja varasäätimellä, joka antaa käyttäjälle hälytyksen,
jos jompikumpi lämpötilan säätimistä ei toimi,
.3 järjestelmällä, joka automaattisesti katkaisee sähkövirran, kun
sammutusjärjestelmä alkaa toimia,
.4 hälyttimellä, joka ilmoittaa sammutusjärjestelmän olevan toiminnassa
keittiössä, jonne laitteet on asennettu, ja
.5 sammutusjärjestelmän manuaalisen käytön ohjaimilla, jotka on
selvästi merkitty, jotta ne ovat valmiina laivaväen käyttöä varten.
Aluksissa, jotka on rakennettu ennen 1 päivää tammikuuta 2003, uusien
rasvakeittolaitteiden asennusten on täytettävä tämän kohdan vaatimukset.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 86
▼M2
UUDET A-, B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.11 Lämpösillat:
Palonsuojatoimenpiteitä toteutettaessa lippuvaltion hallinnon on toimit-
tava siten, että estetään lämmön siirtyminen lämpösiltoja pitkin,
esimerkiksi kansien ja laipioiden välillä.
Aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen
jälkeen, kannen tai laipion eristys on vietävä läpiviennin, liitoskohdan tai
päätykohdan ohi vähintään 450 mm:n matkalta teräs- ja alumiiniraken-
teiden ollessa kyseessä. Jos tila on jaettu A-luokan kannella tai laipiolla,
jonka eristysarvo on erilainen kuin tilan eristysarvo, arvoltaan
korkeamman eristyksen on jatkuttava kannella tai laipiossa yhdessä arvol-
taan alemman eristyksen kanssa vähintään 450 mm:n matkan.
UUDET A-, B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT
B-LUOKAN ALUKSET:
.12 Paineistetut kaasusäiliöt:
Kaikki puristettuja, paineistamalla nesteytettyjä tai paineenalaisena liuo-
tettuja kaasuja sisältävät kuljetettavat kaasusäiliöt, jotka voivat kasvattaa
mahdollista tulipaloa, on välittömästi käytön jälkeen siirrettävä laipio-
kannen yläpuolelle sopivaan paikkaan, josta pääsee suoraan avokannelle.
13 Palontorjuntakaaviot (R 20)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Kaikissa aluksissa on oltava pysyvästi esillä aluksen päällystölle ohjeiksi
yleisjärjestelypiirustukset, jotka osoittavat selvästi jokaisella kannella
olevat valvonta-asemat, A-luokan rajapintojen ympäröimät erilaiset palo-
osastot, B-luokan rajapintojen ympäröimät osastot sekä yksityiskohtaiset
tiedot palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmistä, sprinklerijärjes-
telmän, palonsammutuslaitteet, eri osastoihin, kansille ja muihin
paikkoihin johtavat kulkutiet sekä ilmanvaihtojärjestelmän tietoineen
tuulettimien kytkimien sijainnista, palopeltien sijainneista ja kuhunkin
osastoon kuuluvien ilmanvaihtotuulettimien tunnusnumeroista. Vaihtoeh-
toisesti voidaan edellä mainitut yksityiskohtaiset tiedot julkaista
kirjasena, josta yksi kappale on annettava jokaiselle päällystöön kuulu-
valle ja yksi kappale on pidettävä aina saatavilla aluksessa, paikassa,
johon pääsee helposti. Kaaviot ja kirjaset on pidettävä ajan tasalla ja
kaikki muutokset on merkittävä niihin mahdollisimman pian. Tällaisissa
kaavioissa ja kirjasissa on merkinnöissä käytettävä lippuvaltion virallista
kieltä. Jos tämä kieli ei ole englanti eikä ranska, merkinnöt on lisäksi
oltava käännetty jommallekummalle näistä kielistä. Jos alus liikennöi
kotimaanliikenteessä jossain toisessa jäsenvaltiossa, on aluksella oltava
käännös tämän isäntävaltion viralliselle kielelle, jos se ei ole englanti tai
ranska.
Uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä
tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, palontorjuntakaavioiden ja -kirjasten
kanssa toimitettavien tietojen ja palontorjuntakaavioissa käytettävien
graafisten tunnusten on oltava IMOn päätöslauselmien A.756(18) ja
A.654(16) mukaisia.
.2 Kaikissa aluksissa, joiden pituus on vähintään 24 metriä, on pysyvästi
säilytettävä ylimääräinen palontorjuntakaavio tai -kirjanen selvästi merki-
tyssä säätiiviissä kotelossa kansirakennuksen ulkopuolella maista tulevan
palontorjuntahenkilöstön avuksi.
14 Toimintavalmius ja huolto
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1Yleiset vaatimukset
Kaikkina aikoina aluksen ollessa käytössä on palonsuojelu- ja palontor-
juntajärjestelmät ja -laitteet pidettävä käyttövalmiina.
Alus ei ole käytössä silloin,.1 kun se on korjattavana tai seisomassa (joko ankkuroituna tai sata-
massa) tai se on sulkutelakalla,1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 87
▼M2
.2 kun se omistajan tai omistajan edustajan ilmoituksen mukaan ei ole
käytössä, ja
.3 kun aluksessa ei ole matkustajia.
Seuraavat palonsuojelujärjestelmät on pidettävä hyvässä kunnossa, jotta
varmistetaan niiltä vaadittu suorituskyky tulipalon sattuessa:
.1.1 Toimintavalmius
.1 rakenteellinen palonsuojelu mukaan luettuna palonkestävät
rajapinnat ja näissä rajapinnoissa olevien aukkojen ja läpivien-
tien suojelu,
.2 palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmät, ja
.3 poistumisjärjestelmät ja niihin liittyvät laitteet.Palontorjuntajärjestelmät ja -laitteet on pidettävä hyvässä toiminta-
kunnossa ja valmiina välitöntä käyttöä varten. Käsisammuttimet,
jotka on laukaistu, on ladattava välittömästi uudelleen tai korvat-
tava samanarvoisella laitteella.
.1.2 Huolto, testaus ja tarkastukset
Huolto, testaus ja tarkastukset on suoritettava IMOn kehittämien
suuntaviivojen mukaisesti ja siten, että varmistetaan riittävällä
tavalla palontorjuntajärjestelmien ja -laitteiden luotettavuus.
Aluksella on säilytettävä huoltosuunnitelmaa, jonka on oltava saata-
villa tarkastusta varten lippuvaltion hallinnon sitä vaatiessa.
Huoltosuunnitelmaan on sisällyttävä vähintään seuraavat palonsuo-
jelu- ja palontorjuntajärjestelmät ja -laitteet, jos ne on asennettu:
.1 paloputkisto, palopumput ja palopostit mukaan luettuna letkut
ja suihkuputket,
.2 kiinteät palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmät,.3 kiinteät palonsammutusjärjestelmät ja muut palonsammutus-
laitteet,
.4 automaattiset sprinkleri-, palonhavaitsemis- ja palohälytysjär-
jestelmät,
.5 ilmanvaihtojärjestelmät, mukaan luettuna palo- ja savupellit,
tuulettimet ja niiden säätölaitteet,
.6 polttoaineensyötön hätäkatkaisu,
.7 palo-ovet, mukaan luettuna niiden säätölaitteet,.8 yleiset hätähälytysjärjestelmät,.9 hätäpoistumisteiden hengityslaitteet,.10 käsisammuttimet, mukaan luettuna varalataukset, ja.11 palomiehen varusteet.Huolto-ohjelma voi olla tietokonepohjainen.
.2Lisävaatimukset
Uusille B- ,C- ja D-luokan aluksille, jotka on rakennettu 1 päivänä
tammikuuta 2003 tai sen jälkeen ja joiden matkustajamäärä on yli 36,
on laadittava matalalla sijaitsevien valojen ja kuulutusjärjestelmien huol-
tosuunnitelma .1.2 kohdassa tarkoitetun huoltosuunnitelman lisäksi.
15 Ohjeet, aluksella tapahtuva koulutus ja harjoitukset
UUDET B-, C- ja D- LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT
ALUKSET:
.1Ohjeet, velvollisuudet ja organisointi
.1 Laivaväelle on annettava aluksen paloturvallisuutta koskevat ohjeet.
.2 Laivaväelle on annettava heille määrättyjä velvollisuuksia koskevat
ohjeet.
.3 On järjestettävä palonsammutuksesta vastuussa olevat ryhmät.
Näiden ryhmien on pystyttävä suorittamaan velvollisuutensa kaikkina
aikoina aluksen ollessa käytössä.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 88
▼M2
.2Aluksella tapahtuva koulutus ja harjoitukset
.1 Laivaväki on koulutettava siten, että he tuntevat aluksen järjestelyt
sekä kaikkien palontorjuntajärjestelmien ja -laitteiden sijainnin ja
toiminnan, joita he mahdollisesti joutuvat käyttämään.
.2 Hätäpoistumisteiden hengityslaitteiden käyttöä koskeva koulutus
katsotaan osaksi aluksella tapahtuvaa koulutusta.
.3 Laivaväen kykyä suoriutua heille osoitetuista palontorjuntavelvolli-
suuksista on ajoittain arvioitava aluksella tapahtuvan koulutuksen ja
harjoitusten avulla, jotta pystytään määrittelemään alueet, joilla
tehokkuutta on parannettava, sekä varmistamaan palontorjuntataitojen
ylläpitäminen ja palontorjuntajärjestelyjen toimintavalmius.
.4 Aluksen palonsammutusjärjestelmien ja -laitteiden käyttöä koskeva
aluksella tapahtuva koulutus on suunniteltava ja toteutettava vuoden
1974 SOLAS-yleissopimuksen III/19.4.1 säännön, sellaisena kuin se
on muutettuna, määräysten mukaisesti.
.5 Paloharjoitukset on toteutettava ja niistä on tehtävä kirjallinen tall-
enne vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen III/19.3.4, III/19.5 ja
III/30 säännön, sellaisina kuin ne ovat muutettuina, määräysten
mukaisesti.
.3Koulutusoppaat
Koulutusopas on oltava laivaväen jokaisessa messihuoneessa ja vapaa-
ajan tiloissa tai jokaisessa laivaväelle kuuluvassa hytissä. Koulutusopas
on oltava laadittu aluksessa käytettävällä työkielellä. Koulutusoppaaseen,
joka voi olla useampiosainen, on sisällyttävä tässä kohdassa vaaditut
ohjeet ja tiedot helposti ymmärrettävin sanamuodoin ja, mahdollisuuksien
mukaan, piirroksin esitettynä. Mitkä tahansa tällaiset tiedot voidaan
esittää oppaan asemesta audiovisuaalisessa muodossa. Koulutusoppaassa
on selitettävä yksityiskohtaisesti seuraavat asiat:
.1 yleinen paloturvallisuuskäytäntö sekä tupakoinnista ja sähköstä aiheu-
tuviin vaaroihin, palaviin nesteisiin ja vastaaviin tavanomaisiin
aluksilla esiintyviin vaaroihin liittyvät varotoimenpiteet,
.2 palontorjuntatoimia ja -menettelyjä, mukaan luettuna tulipalosta
ilmoittamisen menettelyt ja hälytyspainikkeiden käyttö, koskevat
yleiset ohjeet,
.3 aluksen hälytysmerkkien merkitykset,
.4 palontorjuntajärjestelmien ja -laitteiden käyttö,
.5 palo-ovien toiminta ja käyttö,.6 palo- ja savupeltien toiminta ja käyttö, ja.7 poistojärjestelmät ja -laitteet.
.4Palontorjuntakaaviot
Palontorjuntakaavioiden on oltava II-2/A-13 säännön vaatimusten
mukaisia.
16.Toiminnat
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET
.1 Aluksella on oltava toimintaoppaita, joissa annetaan tiedot ja ohjeet palo-
turvallisuuden kannalta asianmukaisista aluksen ja lastin
käsittelytoiminnoista.
.2 Vaadittuun toimintaoppaaseen on sisällyttävä tarpeelliset tiedot ja ohjeet
aluksen ja lastin paloturvallista käsittelyä koskevista toiminnoista. Oppaa-
seen on sisällyttävä tiedot laivaväen vastuusta aluksen yleisen
paloturvallisuuden kannalta lastia lastattaessa ja purettaessa sekä aluksen
ollessa matkalla. Vaarallisia aineita kuljettavilla aluksilla paloturvallisuu-
soppaassa on viitattava kansainväliseen vaarallisten aineiden
merikuljetussäännöstöön (International Maritime Dangerous Goods
Code) sisältyviin asiaankuuluviin palontorjuntaohjeisiin ja lastin käsit-
telyä hätätilanteissa koskeviin ohjeisiin.
.3 Paloturvallisuutta koskeva toimintaopas on oltava laadittu aluksessa
käytettävällä työkielellä.
.4 Paloturvallisuutta koskeva toimintaopas voidaan yhdistää II-2/A/15.3
säännössä vaadittaviin koulutusoppaisiin.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 89
▼M2
B osa
PALOTURVALLISUUSTOIMENPITEET
1 Rakenne (R 23)UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Runko, ylärakenteet, rakenteeseen kuuluvat laipiot, kannet ja kansiraken-
nukset on rakennettava teräksestä tai muusta samanarvoisesta aineesta.
Säännössä II-2/A/2.7 esitetyn terästä tai muuta samanarvoista ainetta
koskevan määritelmän soveltamiseksi on ”sovellettavan tulelle altis-
tuksen” oltava 4 ja 5 säännön taulukoiden tiiviys- ja eristysarvojen
mukainen. Esimerkiksi jos rajapinnalla, kuten kansilla tai kansiraken-
nusten sivuilla ja päädyillä, sallitaan B-0-palotiiviys, on ”sovellettavan
tulelle altistuksen” oltava puoli tuntia.
.2 Jos rakenteen jokin osa on alumiiniseosta, noudatetaan kuitenkin seuraa-
via määräyksiä:
.1 A- ja B-luokan rajapinnoissa, lukuun ottamatta rakennetta, joka ei ole
kantava, on alumiiniseosteisten osien eristyksen oltava sellainen, että
rakenteen sisäosan lämpötila ei nouse yli 200:a ºC ympäristön
lämpötilaa korkeammaksi missään vaiheessa sovellettavan tulelle
altistuksen aikana normaalissa polttokokeessa.
.2 Pelastusveneiden ja -lauttojen säilytys- ja vesillelaskualueiden, venei-
siin ja lauttoihin siirtymiseen tarkoitettujen alueiden sekä A- ja B-
luokan rajapintojen kannattamiseen vaadittavien pilareiden, palkkien
ja muiden rakenneosien alumiiniseosteisten osien eristykseen on kiin-
nitettävä erityistä huomiota sen varmistamiseksi, että:
.1 sellaisille osille, jotka kannattavat pelastusvene- ja pelastuslautta-
alueita sekä A-luokan rajapintoja, tämän säännön .2.1 kohdassa
esitetty lämpötilan nousun rajoittaminen on voimassa yhden
tunnin ajan, ja
.2 sellaisille osille, jotka vaaditaan kannattamaan B-luokan rajapin-
toja, tämän säännön .2.1 kohdassa esitetty lämpötilan nousunrajoittaminen on voimassa puolen tunnin ajan.
.3 Koneistotilojen yläpuolella olevat kannet ja konekuilut on rakennet-
tava teräksestä ja eristettävä riittävästi, ja niissä mahdollisesti olevat
aukot on palon leviämisen estämiseksi järjestettävä ja suojattava
asianmukaisesti.
2 Pystysuuntaiset päävyöhykkeet ja vaakasuuntaiset vyöhykkeet (R 24)UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1.1 Aluksissa, joiden matkustajamäärä on yli 36, on runko, ylärakenteet ja
kansirakennukset jaettava pystysuuntaisiin päävyöhykkeisiin A-60-luokan
rajapinnoilla.
Askelmien ja syvennysten määrä on pidettävä mahdollisimman pienenä,
mutta niiden ollessa välttämättömiä on niiden myös oltava A-60-luokan
rajapintoja.
Jos rajapinnan jommallakummalla puolella on avoin kansitila, saniteetti-
tila tai vastaavanlainen tila tai säiliö, myös polttoöljysäiliö, tyhjä tila tai
apukoneistotila, jossa tulipalon vaara on vähäinen tai sitä ei ole lainkaan,
tai jos rajapinnan kummallakin puolella on polttoöljysäiliö, voidaan palo-
luokka alentaa A-0:ksi.
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1.2 Uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, joiden matkustajamäärä on enintään
36, ja olemassa olevissa B-luokan aluksissa, joiden matkustajamäärä on
yli 36, on runko, ylärakenteet ja kansirakenteet jaettava asunto- ja
työskentelytilojen osalta pystysuuntaisiin päävyöhykkeisiin A-luokan raja-
pinnoilla. Näiden rajapintojen eristysarvojen on oltava 5 säännön
taulukkojen mukaiset.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.2 Pystysuuntaisia päävyöhykkeitä laipiokannen yläpuolella rajoittavien
laipioiden on mahdollisuuksien mukaan oltava samassa linjassa
välittömästi laipiokannen alapuolella olevien vesitiiviiden osastoimislai-1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 90
▼M2
pioiden kanssa. Pystysuuntaisten päävyöhykkeiden leveyttä ja pituutta
voidaan lisätä enintään 48 metriin saakka, jotta pystysuuntaisten
päävyöhykkeiden päät saadaan kohdakkain vesitiiviiden osastoimislai-
pioiden kanssa tai jotta katettaisiin koko pystysuuntaisen päävyöhykkeen
pituinen kokoontumistila edellyttäen, että pystysuuntaisen päävyöhykkeen
kokonaisala on enintään 1 600 m2millä kannella tahansa. Pystysuuntaisen
päävyöhykkeen pituus tai leveys on sitä rajoittavien laipioiden
äärimmäisten kohtien välinen enimmäisetäisyys.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET, JOIDEN MATKUSTAJAMÄÄRÄ ON YLI 36:
.3 Näiden laipioiden on ulotuttava kannesta kanteen ja ulkolaidoitukseen tai
muihin rajapintoihin.
.4 Jos pystysuuntainen päävyöhyke on jaettu vaakasuuntaisilla A-luokan
rajapinnoilla vaakasuuntaisiin vyöhykkeisiin tarkoituksenmukaisen rajan
muodostamiseksi aluksen sprinklereillä varustettujen ja niitä ilman
olevien vyöhykkeiden välille, on rajapintojen oltava yhtenäisiä pystysuun-
taisen päävyöhykkeen muodostavien vierekkäisten laipioiden välillä,
niiden on ulotuttava aluksen ulkolaidoitukseen tai muihin ulkopintoihin
ja ne on eristettävä taulukossa 4.2 esitettyjen paloeristys- ja palonkestä-
vyysarvojen mukaisesti uusissa aluksissa, joiden matkustajamäärä on yli
36, sekä taulukon 5.2 mukaisesti uusissa aluksissa, joiden matkusta-
jamäärä on enintään 36, ja olemassa olevissa B-luokan aluksissa, joiden
matkustajamäärä on yli 36.
5. .1 Erityisiä tarkoituksia varten suunnitelluissa aluksissa, kuten auto- ja
junalautoissa, joissa pystysuuntaiset päävyöhykkeet muodostavien
laipioiden sijoittaminen tekisi aluksen käytön aiottuun tarkoitukseen
mahdottomaksi, on samanarvoinen suoja saavutettava jakamalla tila
vaakasuuntaisiin vyöhykkeisiin.
.2 Jos aluksessa kuitenkin on erityistiloja, on tällaisten tilojen oltava II-
2/B/14 säännön mukaisia, ja jos näiden vaatimusten noudattaminen
olisi ristiriidassa tämän osan muiden vaatimusten kanssa, noudatetaan
II-2/B/14 säännön vaatimuksia.
3 Laipiot pystysuuntaisen päävyöhykkeen sisällä (R 25)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN MATKUSTAJAMÄÄRÄ
ON YLI 36:
.1.1 Uusissa aluksissa, joiden matkustajamäärä on yli 36, on kaikkien
laipioiden, joiden ei vaadita olevan A-luokan rajapintoja, oltava vähintään
B- tai C-luokan rajapintoja, kuten 4 säännön taulukoissa määrätään.
Kaikki tällaiset rajapinnat voidaan päällystää palavilla aineilla 11 säännön
määräysten mukaisesti.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN MATKUSTAJAMÄÄRÄ
ON ENINTÄÄN 36, SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET,
JOIDEN MATKUSTAJAMÄÄRÄ YLI 36:
.1.2 Uusissa aluksissa, joiden matkustajamäärä on enintään 36, ja olemassa
olevissa B-luokan aluksissa, joiden matkustajamäärä on yli 36, on kaik-
kien asunto- ja työskentelytilojen laipioiden, joiden ei tarvitse olla A-
luokan rajapintoja, oltava vähintään B- tai C-luokan rajapintoja, kuten 5
säännön taulukoissa määrätään.
Kaikki tällaiset rajapinnat voidaan päällystää palavilla aineilla 11 säännön
määräysten mukaisesti.
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.2 Uusissa B-, C- tai D-luokan aluksissa, joiden matkustajamäärä on
enintään 36, ja olemassa olevissa B-luokan aluksissa, joiden matkusta-
jamäärä on yli 36, on kaikkien käytävälaipioiden, joiden ei vaadita
olevan A-luokkaa, oltava B-luokan rajapintoja, jotka ulottuvat kannesta
kanteen, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:
.1 jos laipion molemmille puolille on asennettu jatkuvat B-luokan
välikatot tai vuoraukset, on jatkuvan välikaton tai vuorauksen takana
olevan laipion osan oltava ainetta, joka paksuutensa ja koostumuk-
sensa puolesta on hyväksyttävissä B-luokan rajapintojen rakenteessa,
mutta jonka vaaditaan täyttävän B-luokan tiiviysvaatimukset vain
siinä määrin kuin on järkevää ja käytännöllistä,1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 91
▼M2
.2 jos alus on suojattu II-2/A/8 säännön määräysten mukaisella auto-
maattisella sprinklerijärjestelmällä, B-luokan aineista tehdyt
käytävälaipiot voivat päättyä käytävän välikattoon, jos tällainen
välikatto on ainetta, joka paksuutensa ja koostumuksensa puolesta
on hyväksyttävissä B-luokan rajapintojen rakenteessa.
Sen estämättä mitä 4 ja 5 säännössä määrätään, tällaisten laipioiden
ja välikattojen vaaditaan täyttävän B-luokan tiiviysvaatimukset
ainoastaan siinä määrin kuin on järkevää ja käytännöllistä. Kaikkien
tällaisissa laipioissa olevien ovien ja niiden kehyksien on oltava pala-
matonta ainetta, ja ne on rakennettava ja asennettava paikoilleen
siten, että saadaan aikaan tehokas palonkestävyys.
.3 Edellä .2 kohdassa tarkoitettuja käytävälaipioita lukuun ottamatta on
kaikkien laipioiden, joiden vaaditaan olevan B-luokan rajapintoja, ulotut-
tava kannesta kanteen sekä ulkolaidoitukseen tai muihin rajoittaviin
pintoihin, elleivät laipion molemmille puolille asennetut jatkuvat B-
luokan välikatot tai vuoraukset ole vähintään yhtä palonkestäviä kuin
laipio, jolloin laipio voi päättyä jatkuvaan välikattoon tai vuoraukseen.
4 Laipioiden ja kansien palonkestävyys uusissa aluksissa, joiden matkusta-
jamäärä on yli 36 (R 26)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Kaikkien laipioiden ja kansien vähimmäispalonkestävyyden on oltava
taulukoiden 4.1 ja 4.2 määräysten ja lisäksi toisaalla tässä osassa mainit-
tujen laipioiden ja kansien palonkestävyyttä koskevien erityismääräysten
mukainen.
.2 Taulukoita sovellettaessa on noudatettava seuraavia vaatimuksia:
.1 Taulukkoa 4.1 sovelletaan laipioihin, jotka eivät rajoita pystysuun-
taisia päävyöhykkeitä eivätkä vaakasuuntaisia vyöhykkeitä.
Taulukkoa 4.2 sovelletaan kansiin, jotka eivät muodosta askelmia
pystysuuntaisissa päävyöhykkeissä eivätkä rajoita vaakasuuntaisia
vyöhykkeitä.
.2 Vierekkäisten tilojen välisten rajapintojen sopivan palonkestävyy-
sarvon määrittämiseksi tilat luokitellaan niiden palovaaran mukaan
luokkiin (1)–(14), kuten jäljempänä esitetään. Kun tilan sisältö ja
käyttö ovat sellaiset, että syntyy epäilyä sen luokittelemisesta tämän
säännön mukaisesti, on sitä pidettävä tilana, jolla on soveltuvista
luokista tiukimmat rajapintavaatimukset. Kunkin luokan nimike on
tarkoitettu pikemminkin tyypilliseksi kuin rajoittavaksi. Kutakin
luokkaa edeltävä sulkeissa oleva numero viittaa taulukoiden sarake-
tai rivinumeroon.
(1) Valvonta-asemat:
— tilat, joissa on tehon tai valaistuksen hätälähteitä
— ohjaamo ja karttahuone
— tilat, joissa on aluksen radiolaitteita— palonsammutus- ja palonvalvontahuoneet sekä palonseur-
anta-asemat
— kuljetuskoneistotilan ulkopuolella oleva kuljetuskoneiston
valvomo
— tilat, joissa on keskitettyjä palohälytyslaitteita— tilat, joissa on keskitettyjä hätäkuulutusasemia ja -laitteita
(2) Portaikot:
— matkustajia ja laivaväkeä varten olevat sisäportaikot,
hissit ja liukuportaat (muut kuin ne, jotka ovat kokonaan
koneistotilojen sisällä) ja niihin liittyvät kuilut
— tässä yhteydessä portaikkoa, joka on suljettu ainoastaan
yhdellä tasolla, on pidettävä osana sitä tilaa, josta sitä ei
ole erotettu palo-ovella
(3) Käytävät:
— matkustajien ja laivaväen käytävät
(4) Evakuointiasemat ja pelastautumisreitit ulkona
— pelastusveneiden ja -lauttojen säilytysalue
— avokansitilat ja suljetut kävelytilat, jotka muodostavat
asemat, joissa pelastusveneisiin ja -lauttoihin siirrytään ja
joista nämä lasketaan1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 92
▼M2
— kokoontumisasemat sisällä ja ulkona
— ulkoportaat ja avokannet, joita käytetään pelastautumis-
reitteinä
— aluksen sivu vesiviivaan asti pienimmällä kulkusyväyk-
sellä, ylärakenteet ja kansirakennuksen sivut, jotka
sijaitsevat sellaisten alueiden alapuolella ja vieressä, joista
pelastuslautat ja liukuradat lasketaan
(5) Avokansitilat:
— avokansitilat ja suljetut kävelytilat, joilla ei ole asemia,
joissa pelastusveneisiin ja -lauttoihin siirrytään ja joista
nämä lasketaan
— ilmatilat (ylärakenteiden ja kansirakennusten ulkopuolella
olevat tilat)
(6) Asuntotilat, joissa palovaara on vähäinen:
— hytit, joissa olevilla kalusteilla ja sisustusaineilla on rajoi-
tettu palovaara
— toimistot ja lääkintätilat, joissa olevilla kalusteilla ja
sisustusaineilla on rajoitettu palovaara
— kokoontumistilat, joissa olevilla kalusteilla ja sisustusai-
neilla on rajoitettu palovaara ja joiden kansipinta-ala on
pienempi kuin 50 m2
(7) Asuntotilat, joissa palovaara on kohtalainen:
— luokassa (6) mainitut tilat, joissa olevilla kalusteilla ja
sisustusaineilla on muu kuin rajoitettu palovaara
— kokoontumistilat, joissa olevilla kalusteilla ja sisustusai-
neilla on rajoitettu palovaara ja joiden kansipinta-ala on
vähintään 50 m2
— asuntotilojen erilliset kaapit ja pienet varastohuoneet,
joiden pinta-ala on alle 4 m2(ja joissa ei säilytetä palavia
nesteitä)
— myymälät
— elokuvaprojektorihuoneet ja filmien säilytystilat
— erikoiskeittiöt (joissa ei ole avoliekkiä)— siivousvälinekomerot (joissa ei säilytetä palavia nesteitä)
— laboratoriot (joissa ei säilytetä palavia nesteitä)
— apteekit— pienet kuivaushuoneet (joiden kansipinta-ala on enintään
4m
2)
— arvoesineiden säilytystilat— leikkaussalit
(8) Asuntotilat, joissa palovaara on suurehko:
— kokoontumistilat, joissa olevilla kalusteilla ja sisustusai-
neilla on muu kuin rajoitettu palovaara ja joiden
kansipinta-ala on vähintään 50 m
2
— parturiliikkeet ja kauneussalongit
(9) Saniteetti- ja vastaavanlaiset tilat:
— yleiset saniteettitilat, suihku- ja kylpyhuoneet, WC:t jne.
— pienet pesulat
— sisäuima-altaan alue— erilliset asuntotilojen apukeittiöt, joissa ei ole keittolait-
teita
— yksityisiä saniteettitiloja pidetään osana sitä tilaa, jossa ne
sijaitsevat
(10) Säiliöt, tyhjät tilat ja apukoneistotilat, joissa palovaara on
vähäinen tai sitä ei ole ollenkaan:
— osan aluksen rakenteesta muodostavat vesisäiliöt
— tyhjät tilat ja kuivasäiliöt
— apukoneistotilat, joissa ei ole painevoitelujärjestelmällä
varustettua koneistoa ja joissa palavien aineiden säilytys
on kielletty, kuten:
— ilmanvaihto- ja ilmastointikonehuoneet, vintturihuone,
peräsinkonehuone, vakainhuone, huone, jossa on
sähköinen potkurimoottori, huoneet, joissa on lohkokyt-
kintauluja ja puhtaasti sähköisiä laitteita, lukuun1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 93
▼M2
ottamatta öljytäyttöisiä sähkömuuntajia (yli 10 kVA),
akselitunnelit ja putkitunnelit, tilat pumpuille ja jäähdy-
tyskoneistolle (jotka eivät käsittele tai käytä palavia
nesteitä)
— edellä mainittuja tiloja palvelevat suljetut kuilut
— muut suljetut kuilut, kuten putki- ja kaapelikuilut
(11) Apukoneistotilat, lastitilat, lasti- ja muut öljysäiliöt sekä muut
vastaavanlaiset tilat, joissa palovaara on kohtalainen:
— lastiöljysäiliöt
— lastiruumat, lastikuilut ja -luukut
— kylmähuoneet— polttoöljysäiliöt (jos ne on asennettu erilliseen tilaan,
jossa ei ole koneistoa)
— akselitunnelit ja putkitunnelit, joissa saa säilyttää palavia
aineita
— luokan (10) apukoneistotilat, joissa on painevoitelujärjes-
telmällä varustettu koneisto tai joissa saa säilyttää
palavia aineita
— polttoöljyntäyttöasemat
— tilat, joissa on öljytäyttöisiä sähkömuuntajia (yli 10 kVA)
— tilat, joissa on teholtaan enintään 110 kW:n polttomoot-
torin käyttämiä generaattoreita, sprinkleri-, hajasuihku-
tai palopumppuja, pilssipumppuja jne.
— edellä mainittuja tiloja palvelevat suljetut kuilut
(12) Koneistotilat ja pääkeittiöt:
— tilat, joissa on pääkuljetuskoneisto (muu kuin sähköinen
potkurimoottori), ja kattilahuoneet
— muut kuin luokkien (10) ja (11) apukoneistotilat, joissa on
polttomoottorikoneisto tai muita laitteita, joilla poltetaan,
kuumennetaan tai pumpataan öljyä
— pääkeittiöt ja niihin liittyvät aputilat— edellä mainittuihin tiloihin johtavat kuilut ja konekuilut
(13) Varastohuoneet, työpajat, apukeittiöt jne:
— suurimmat apukeittiöt, jotka eivät ole keittiöiden yhtey-
dessä
— pääpesula
— suuret kuivaushuoneet (joiden kansipinta-ala on yli 4 m
2)
— sekalaiset varastot— posti- ja matkatavarahuoneet
— jätehuoneet
— työpajat (jotka eivät ole osana koneistotiloja, keittiöitä
jne.)
— kaapit ja varastohuoneet, joiden pinta-ala on yli
4m
2, lukuun ottamatta tiloja, joissa saadaan säilyttää
palavia nesteitä
(14) Muut tilat, joissa säilytetään palavia nesteitä:
— maalivarastot
— varastohuoneet, joissa on palavia nesteitä (myös värjäysai-
neita, lääkkeitä jne.)
— laboratoriot (joissa säilytetään palavia nesteitä)
.3 Jos kahden tilan välisen rajapinnan palonkestävyydelle annetaan
ainoastaan yksi arvo, sovelletaan tätä arvoa kaikissa tapauksissa.
.4 Rajapintojen materiaalille tai palonkestävyydelle ei aseteta erityisvaa-
timuksia, kun taulukossa on pelkästään viiva.
.5 Lippuvaltion hallinto määrittää luokan (5) tilojen osalta, sovelle-
taanko taulukon 4.1 eristysarvoja kansirakennusten ja ylärakenteiden
päihin ja sovelletaanko taulukon 4.2 eristysarvoja sääkansiin. Missään
tapauksessa luokkaa (5) koskevat taulukon 4.1 tai 4.2 vaatimukset
eivät edellytä sellaisten tilojen sulkemista, joita lippuvaltion
hallinnon mielestä ei tarvitse sulkea.
.3 Jatkuvat B-luokan välikatot tai vuoraukset niihin liittyvien kansien tai
laipioiden yhteydessä voidaan hyväksyä muodostamaan kokonaan tai
osaksi rajapinnalta vaaditun eristysarvon ja palonkestävyyden.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 94
▼M2
.4 Hyväksyessään rakenteellisen palonsuojelun yksityiskohtia lippuvaltion
hallinnon on otettava huomioon lämmönsiirtymisen vaara vaadittujen
lämmönsiirtymistä estävien rajapintojen liitos- ja päätykohdissa.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 95
Taulukko 4.1
Laipiot, jotka eivät rajoita pystysuuntaisia päävyöhykkeitä eivätkä vaakasuuntaisia vyöhykkeitä
Tilat (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (14)
Valvonta-asemat (1) B-0 (a) A-0 A-0 A-0 A-0 A-60 A-60 A-60 A-0 A-0 A-60 A-60 A-60 A-60
Portaikot (2) A-0 (a) A-0 A-0 A-0 A-0 A-15 A-15 A-0 (c) A-0 A-15 A-30 A-15 A-30
Käytävät (3) B-15 A-60 A-0 B-15 B-15 B-15 B-15 A-0 A-15 A-30 A-0 A-30Evakuointiasemat ja pelastautumis-
reitit ulkona(4) A-0 A (
d)-60 (b)A (d)-60 (b)A (d)-60 (b) A-0 (d) A-0 A-60 (b) A-60 (b) A-60 (b) A-60 (b)
Avokansitilat (5) — A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Asuntotilat, joissa palovaara on
vähäinen(6) B-0 B-0 B-0 C A-0 A-0 A-30 A-0 A-30
Asuntotilat, joissa palovaara on
kohtalainen(7) B-0 B-0 C A-0 A-15 A-60 A-15 A-60
Asuntotilat, joissa palovaara on
suurehko(8) B-0 C A-0 A-30 A-60 A-15 A-60
Saniteetti- ja vastaavanlaiset tilat (9) C A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Säiliöt, tyhjät tilat ja apukoneisto-
tilat, joissa palovaara on vähäinentai sitä ei ole ollenkaan(10) A-0 (
a) A-0 A-0 A-0 A-0
Apukoneistotilat, lastitilat, lasti- ja
muut öljysäiliöt sekä muut vastaa-
vanlaiset tilat, joissa palovaara onkohtalainen(11) A-0 (
a) A-0 A-0 A-15
Koneistotilat ja pääkeittiöt (12) A-0 (a) A-0 A-60
Varastohuoneet, työpajat,
apukeittiöt jne.(13) A-0 (a) A-0
Muut tilat, joissa säilytetään
palavia nesteitä(14) A-30▼M21998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 96
Taulukko 4.2
Kannet, jotka eivät muodosta askelmia pystysuuntaisissa päävyöhykkeissä eivätkä rajoita vaakasuuntaisia vyöhykkeitä
Tilat (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (14)
Valvonta-asemat (1) A-30 A-30 A-15 A-0 A-0 A-0 A-15 A-30 A-0 A-0 A-0 A-60 A-0 A-60
Portaikot (2) A-0 A-0 — A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-30 A-0 A-30Käytävät (3) A-15 A-0 A-0 (
a) A-60 A-0 A-0 A-15 A-15 A-0 A-0 A-0 A-30 A-0 A-30
Evakuointiasemat ja pelastautumis-
reitit ulkona(4) A-0 A-0 A-0 A-0 — A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Avokansitilat (5) A-0 A-0 A-0 A-0 — A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Asuntotilat, joissa palovaara on
vähäinen(6) A-60 A-15 A-0 A-60 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Asuntotilat, joissa palovaara on
kohtalainen(7) A-60 A-15 A-15 A-60 A-0 A-0 A-15 A-15 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Asuntotilat, joissa palovaara on
suurehko(8) A-60 A-15 A-15 A-60 A-0 A-15 A-15 A-30 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Saniteetti- ja vastaavanlaiset tilat (9) A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Säiliöt, tyhjät tilat ja apukoneisto-
tilat, joissa palovaara on vähäinentai sitä ei ole ollenkaan(10) A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 (
a) A-0 A-0 A-0 A-0
Apukoneistotilat, lastitilat, lasti- ja
muut öljysäiliöt sekä muut vastaa-
vanlaiset tilat, joissa palovaara onkohtalainen(11) A-60 A-60 A-60 A-60 A-0 A-0 A-15 A-30 A-0 A-0 A-0 (
a) A-0 A-0 A-30
Koneistotilat ja pääkeittiöt (12) A-60 A-60 A-60 A-60 A-0 A-60 A-60 A-60 A-0 A-0 A-30 A-30 (a) A-0 A-60
Varastohuoneet, työpajat,
apukeittiöt jne.(13) A-60 A-30 A-15 A-60 A-0 A-15 A-30 A-30 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Muut tilat, joissa säilytetään
palavia nesteitä(14) A-60 A-60 A-60 A-60 A-0 A-30 A-60 A-60 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Taulukkoja 4.1 ja 4.2 koskevat huomautukset
(a) Kun vierekkäiset tilat kuuluvat samaan numeeriseen luokkaan ja taulukossa esiintyy yläindeksi a, ei tällaisten tilojen välille tarvitse asentaa laipiota tai kantta, jos se lippuvaltion hallinnon mielestä on tarpeeton. Esimerkiksi
luokassa (12) laipiota ei tarvitse vaatia keittiön ja sen yhteydessä olevien apukeittiöiden välille, jos apukeittiön laipiot ja kannet täyttävät k eittiön rajapintojen palonkestävyysvaatimukset. Laipio kuitenkin vaaditaan keittiön ja
koneistotilan välille, vaikka kumpikin tila kuuluu luokkaan (12).
(b) Aluksen sivu vesiviivaan asti pienimmällä kulkusyväyksellä, ylärakenteen ja kansirakennuksen sivut, jotka sijaitsevat sellaisten alueiden al apuolella ja vieressä, joista pelastuslautat ja liukuradat lasketaan, voidaan alentaa luok-
kaan A-30.
(c) Jos yleiset käymälät on asennettu täysin porraskuilun sisälle, yleisen käymälän laipio voi porraskuilun sisällä olla palonkestävyydeltään B-lu okkaa.
(d) Jos luokan (6), (7), (8) ja (9) tilat sijaitsevat täysin kokoontumisaseman ulkorajojen sisäpuolella, näiden tilojen laipiot saavat olla palonkes tävyydeltään B-0-luokkaa. Audio-, video- ja valaistusjärjestelmien säätölaitteet voidaan
katsoa kokoontumisaseman osaksi.▼M21998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 97
▼M2
5 Laipioiden ja kansien palonkestävyys uusissa aluksissa, joiden matkusta-
jamäärä on enintään 36, sekä olemassa olevissa B-luokan aluksissa,
joiden matkustajamäärä on yli 36 (R 27)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN MATKUSTAJAMÄÄRÄ
ON ENINTÄÄN 36, SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET,
JOIDEN MATKUSTAJAMÄÄRÄ ON YLI 36:
.1 Sen lisäksi, että laipioiden ja kansien vähimmäispalonkestävyyden on
noudatettava toisaalla tässä osassa mainittuja laipioiden ja kansien palon-
kestävyyttä koskevia erityisiä määräyksiä, on sen oltava taulukkojen 5.1
ja 5.2 mukainen.
Hyväksyttäessä uusien alusten rakenteellisen palosuojelun yksityiskohtia
on otettava huomioon lämpösiltojen välisen lämmönsiirtymän vaara raja-
pintojen liitoskohdissa sekä paikoissa, joihin lämmönsiirtymistä estävät
rajapinnat päättyvät.
.2 Taulukoita sovellettaessa noudatetaan seuraavia vaatimuksia:
.1 Taulukkoa 5.1 sovelletaan vierekkäisiä tiloja erottaviin laipioihin ja
taulukkoa 5.2 vierekkäisiä tiloja erottaviin kansiin.
.2 Vierekkäisten tilojen välisten rajapintojen sopivan palonkestävyy-
sarvon määrittämiseksi tilat luokitellaan niiden palovaaran mukaan
luokkiin (1)–(11), kuten jäljempänä esitetään. Kunkin luokan nimike
on tarkoitettu pikemminkin tyypilliseksi kuin rajoittavaksi. Kutakin
luokkaa edeltävä sulkeissa oleva numero viittaa taulukoiden sarake-
tai rivinumeroon.
(1) Valvonta-asemat
— tilat, joissa on tehon tai valaistuksen hätälähteitä
— ohjaamo ja karttahuone— tilat, joissa on aluksen radiolaitteita— palonsammutus- ja palonvalvontahuoneet sekä palonseur-
anta-asemat
— kuljetuskoneistotilan ulkopuolella oleva kuljetuskoneiston
valvomo
— tilat, joissa on keskitettyjä palohälytyslaitteita
(2) Käytävät:
— matkustajien ja laivaväen käytävät ja eteistilat
(3) Asuntotilat:
— II-2/A/2.10 säännössä määritellyt tilat, lukuun ottamatta
käytäviä
(4) Portaikot:
— sisäportaikot, hissit ja liukuportaat (muut kuin kokonaan
koneistotilojen sisällä olevat) ja niihin liittyvät kuilut
— tässä yhteydessä portaikkoa, joka on suljettu ainoastaan
yhdellä tasolla, on pidettävä osana sitä tilaa, josta sitä ei
ole erotettu palo-ovella
(5) Työskentelytilat (alhainen vaara):
— kaapit ja varastohuoneet, joissa ei säilytetä palavia
nesteitä ja joiden pinta-ala on alle 4 m
2, sekä kuivaushuo-
neet ja pesulat
(6) A-kategorian koneistotilat:
— II-2/A/2.19.-1 säännössä määritellyt tilat
(7) Muut koneistotilat:
— II-2/A/2.19.-2 säännössä määritellyt tilat lukuun ottamatta
A-kategorian koneistotiloja
(8) Lastitilat:
— kaikki lastille tarkoitetut tilat (mukaan luettuna lastiöljy-
säiliöt) ja näihin tiloihin johtavat kuilut ja luukut, lukuun
ottamatta erityistiloja
(9) Työskentelytilat (suuri vaara):
— keittiöt, keittolaitteita sisältävät apukeittiöt, maalivarastot
ja lamppuhuoneet, komerot ja varastot, joiden pinta-ala1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 98
▼M2
on vähintään 4 m2, palavien nesteiden varastointitilat sekä
työpajat, jotka eivät muodosta osaa koneistotiloista
(10) Avokansitilat:
— avokansitilat ja suljetut kävelytilat, joissa ei ole palo-
vaaraa ilmatilat (ylärakenteiden ja kansirakennusten
ulkopuolella olevat tilat)
(11) Erityistilat:
— II-2/A/2.18 säännössä määritellyt tilat
.3 Taulukoissa esitetyistä kahdesta arvosta käytetään suurempaa
määritettäessä sopiva palonkestävyysarvo rajapinnalle, joka on
kahden sellaisen tilan välillä, jotka ovat sellaisessa pystysuuntaisessa
päävyöhykkeessä tai vaakasuuntaisessa vyöhykkeessä, jota ei ole
suojattu II-2/A/8 säännön vaatimukset täyttävällä automaattisella
sprinklerijärjestelmällä, tai joka on kahden tällaisen vyöhykkeen
välillä, joista kumpikaan ei ole suojattu mainitulla tavalla.
.4 Taulukoissa esitetyistä kahdesta arvosta käytetään pienempää
määritettäessä sopiva palonkestävyysarvo rajapinnalle, joka on
kahden sellaisen tilan välillä, jotka ovat sellaisessa pystysuuntaisessa
päävyöhykkeessä tai vaakasuuntaisessa vyöhykkeessä, joka on
suojattu II-2/A/8 säännön vaatimukset täyttävällä automaattisella
sprinklerijärjestelmällä, tai joka on kahden tällaisen vyöhykkeen
välillä, joista kumpikin on suojattu mainitulla tavalla. Jos sprink-
lerillä suojattu ja sprinklerillä suojaamaton vyöhyke ovat vierekkäin
asunto- ja työskentelytiloissa, sovelletaan vyöhykkeiden väliseen
rajapintaan taulukoissa esitetyistä kahdesta arvosta suurempaa.
.3 Jatkuvat B-luokan välikatot tai vuoraukset niihin liittyvien kansien tai
laipioiden yhteydessä voidaan hyväksyä muodostamaan kokonaan tai
osaksi rajapinnalta vaaditun eristysarvon ja palonkestävyyden.
.4 Ulkoseinämiin, joiden on oltava 1.1 säännön mukaisesti terästä tai muuta
samanarvoista ainetta, voidaan tehdä aukkoja ikkunoita ja valoventtiilejä
varten, jos toisaalla tässä osassa ei vaadita, että tällaisilla rajapinnoilla
olisi oltava A-luokan palonkestävyys. Samoin sellaisten rajapintojen,
joilla ei tarvitse olla A-luokan palonkestävyyttä, ovet voivat olla lippuval-
tion hallinnon hyväksymää materiaalia.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 99
Taulukko 5.1
Vierekkäiset tilat erottavien laipioiden palonkestävyys
Tilat (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11)
Valvonta-asemat (1) A-0 (c) A-0 A-60 A-0 A-15 A-60 A-15 A-60 A-60 — A-60
Käytävät (2) C (e) B-0 (e) A-0 (a) B-0 (e) B-0 (e) A-60 A-0 A-0 A-15 (*) A-15
A-0 (d)
Asuntotilat (3) C (e) A-0 (a) B-0 (e) A-60 A-0 A-0 A-15 (*) A-30
B-0 (e) A-0 (d) A-0 (d)
Portaikot (4) A-0 (a) A-0 (a) A-60 A-0 A-0 A-15 (*) A-15
B-0 (e) B-0 (e) A-0 (d) (*)
Työskentelytilat (alhainen vaara) (5) C (e) A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-0
A-kategorian koneistotilat (6) (*) A-0 A-0 A-60 (*) A-60Muut koneistotilat (7) A-0 (
b) A-0 A-0 (*) A-0
Lastitilat (8) (*) A-0 (*) A-0
Työskentelytilat (suuri vaara) (9) A-0 (b) (*) A-30
Avokansitilat (10) A-0
Erityistilat (11) A-0▼M21998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 100
Taulukko 5.2
Vierekkäiset tilat erottavien kansien palonkestävyys
Alapuolella oleva tila
Yläpuolella oleva tila(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11)
Valvonta-asemat (1) A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-30
Käytävät (2) A-0 (*) (*) A-0 (*) A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-0Asuntotilat (3) A-60 A-0 (*) A-0 (*) A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-30
A-0 (
d)
Portaikot (4) A-0 A-0 A-0 (*) A-0 A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-0
Työskentelytilat (alhainen vaara) (5) A-15 A-0 A-0 A-0 (*) A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-0
A-kategorian koneistotilat (6) A-60 A-60 A-60 A-60 A-60 (*) A-60 (f) A-30 A-60 (*) A-60
Muut koneistotilat (7) A-15 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 (*) A-0 A-0 (*) A-0Lastitilat (8) A-60 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 (*) A-0 (*) A-0Työskentelytilat (suuri vaara) (9) A-60 A-30 A-30 A-30 A-0 A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-30
A-0 (
d) A-0 (d) A-0 (d)
Avokansitilat (10) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) — A-0Erityistilat (11) A-60 A-15 A-30 A-15 A-0 A-30 A-0 A-0 A-30 A-0 A-0
A-0 (
d)
Soveltuvin osin taulukoihin 5.1 ja 5.2 sovellettavat huomautukset
(a) Sen määrittämiseksi, mitä sovelletaan, ks. 3 ja 8 sääntö.
(b) Kun tilat kuuluvat samaan numeeriseen luokkaan ja palonkestävyysarvon kohdalla on yläindeksi b, vaaditaan palonkestävyysarvon mukaista laipio ta tai kantta ainoastaan,
jos viereisiä tiloja käytetään eri tarkoitukseen, esimerkiksi luokassa (9). Toisen keittiön vieressä olevassa keittiössä ei tarvitse olla laipio ta, mutta maalivaraston vieressä
olevassa keittiössä on oltava A-0-paloluokan laipio.
(c) Ohjaamon ja karttahuoneen toisistaan erottavien laipioiden palonkestävyysarvo saa olla B-0-paloluokkaa.
(d) Ks. tämän säännön .2.3 ja .2.4 kohta.
(e) Edellä olevaa 2.1.2 sääntöä sovellettaessa on taulukossa 5.1 olevan B-0- ja C-luokan sijaan käytettävä A-0-luokkaa.
(f) Paloeristystä ei tarvita, jos luokan (7) koneistotilassa palovaara on vähäinen tai sitä ei ole lainkaan.
(*) Kun taulukossa on tähti, rajapinnan on oltava terästä tai muuta samanarvoista ainetta, mutta sen ei tarvitse olla A-luokkaa.Kuitenkin jos aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, sähköjohtoja, putkia ja ilmanvaihtokanavia viedään kannen (paitsi jos kyseessä on
luokan (10) tila) läpi, tällainen läpivienti on tilkittävä liekkien ja savun läpikulun estämiseksi. Valvonta-asemien (hätägeneraattorien) ja ka nsien välisissä rajapinnoissa saa
olla ilmanottoaukkoja, joita ei voida sulkea, jollei kiinteää kaasupalontorjuntajärjestelmää ole asennettu.
Edellä olevaa 2.1.2 sääntöä sovellettaessa tarkoittaa tähti ”*” taulukossa 5.2, lukuun ottamatta luokkia (8) ja (10), arvoa A-0.▼M21998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 101
▼M2
6 Poistumistiet (R 28)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Portaikot ja tikkaat sekä käytävät ja ovet on järjestettävä siten, että niitä
myöten pääsee poistumaan helposti pelastusvene- ja pelastuslauttakan-
nelle kaikista matkustajien ja laivaväen tiloista sekä tiloista, joissa
laivaväki tavallisesti työskentelee, lukuun ottamatta koneistotiloja. Erityi-
sesti seuraavia vaatimuksia on noudatettava:
.1 Laipiokannen alapuolella on jokaisesta vesitiiviistä osastosta tai vastaa-
valla tavalla rajoitetusta tilasta tai tilaryhmästä oltava kaksi
poistumistietä, joista ainakin toinen on riippumaton vesitiiviistä ovista.
Poikkeustapauksessa voidaan olla vaatimatta toista poistumistietä ottaen
erityisesti huomioon tilojen luonne ja sijainti sekä niissä yleensä oleskele-
vien tai työskentelevien henkilöiden lukumäärä.
Tällaisessa tapauksessa ainoan poistumistien on tarjottava turvallinen
poistumistie tilasta.
Aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen
jälkeen, edellä mainittu poikkeus voidaan myöntää ainoastaan, kun
kyseessä ovat sellaiset laivaväen tilat, joissa oleskellaan tai työsken-
nellään ainoastaan sattumanvaraisesti, ja tällöin vaaditun poistumistien
on oltava riippumaton vesitiiviistä ovista.
.2 Laipiokannen yläpuolella on jokaisesta pystysuuntaisesta päävyöhyk-
keestä tai vastaavalla tavalla rajoitetusta tilasta tai tilaryhmästä oltava
vähintään kaksi poistumistietä, joista ainakin toisesta pääsee pystysuun-
taisen poistumistien muodostavaan portaikkoon.
.3 Jos radioasemalta ei pääse suoraan avokannelle, tällaiselta asemalta on
oltava kaksi poistumis- tai sisäänmenotietä, joista toinen voi olla riittävän
suuri valoventtiili, ikkuna tai muu poistumistie.
.4 Olemassa olevissa B-luokan aluksissa sellaiset käytävät tai käytävän osat,
joista on vain yksi poistumistie, saavat olla korkeintaan 5 metriä pitkiä.
Uusissa A-, B-, C- ja D-luokan aluksissa, joiden pituus on vähintään
24 metriä, on sellaiset käytävät, eteistilat tai käytävän osat, joista on
vain yksi poistumistie, kielletty.
Työskentelytiloissa käytettävät umpikujaan päättyvät käytävät, jotka ovat
välttämättömiä aluksen käytännöllisyyden kannalta, kuten polttoöljya-
semat ja aluksen poikki kulkevat jakelukäytävät, on sallittu sillä
edellytyksellä, että tällaiset umpikujaan päättyvät käytävät ovat erillään
laivaväen asuntotiloista eikä niihin ole pääsyä matkustajien asuntotiloista.
Sellainen käytävän osa, jonka syvyys on pienempi kuin sen leveys, katso-
taan syvennykseksi tai paikalliseksi laajennukseksi ja on sallittu.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON
VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ JA JOTKA ON RAKENNETTU ENNEN 1
PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003:
.5 Ainakin toisen .1.1 ja .1.2 kohdassa vaadituista poistumisteistä on oltava
suljettu portaikko, johon on helppo päästä ja joka muodostaa yhtäjak-
soisen suojan tulipaloa vastaan portaikon alapäästä asianmukaisille
pelastusvene- ja pelastuslauttakansille tai ylimmälle kannelle, jos pelas-
tusvene- ja pelastuslauttakansi ei ulotu kyseiseen pystysuuntaiseen
päävyöhykkeeseen.
Jälkimmäisessä tapauksessa on pelastusvene- ja pelastuslauttakannelle
oltava suora pääsy avoimen ulkoportaikon tai kulkutien kautta, joissa on
oltava III/5.3 säännön mukainen hätävalaistus sekä liukumaton pinta jalk-
ojen alla. Avoimen ulkoportaikon sekä osan pelastautumisreitistä
muodostavien kulkuteiden vastaiset rajapinnat on suojattava siten, että
tulipalo tällaisten rajapintojen takana olevassa suljetussa tilassa ei estä
poistumista pelastusasemille.
Poistumisreittien leveyden, lukumäärän ja jatkuvuuden on oltava seuraa-
vanlaisia:
.1 Portaikkojen vapaan vähimmäisleveyden on oltava vähintään 900 mm,
jos tämä on jäsenvaltion mielestä järkevää ja käytännöllistä, mutta
joka tapauksessa vähintään 600 mm. Portaikkoihin on asennettava
kaiteet kummallekin puolelle. Portaikkojen vapaata vähimmäisle-
veyttä suurennetaan 10 millimetrillä jokaista henkilöä kohden yli
90 henkilön osalta. Kaiteiden välinen vapaa leveys saa olla enintään
1 800 mm, kun portaikot ovat leveämpiä kuin 900 mm. Tällaisten
portaikkojen kautta evakuoitujen henkilöiden kokonaismääräksi
arvioidaan kaksi kolmasosaa laivaväestä lisättynä matkustajien koko-1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 102
▼M2
naislukumäärällä sillä alueella, jota kyseiset portaikot palvelevat.
Portaikkojen leveyden on oltava vähintään IMOn päätöslauselman
A.757(18) vaatimusten mukainen.
.2 Kaikki yli 90 henkilölle mitoitetut portaikot on suunnattava aluksen
pituuden suuntaisesti.
.3 Oviaukot ja käytävät sekä poistumisteiden välillä olevat porrastasan-
teet on mitoitettava samalla tavalla kuin portaikot.
.4 Portaikot eivät saa nousta yli 3,5:ä metriä ilman porrastasanteita, ja
niiden kaltevuuskulma saa olla enintään 45 º.
.5 Kunkin kansitason porrastasanteiden pinta-alan on oltava vähintään
2m2ja niitä on suurennettava yhdellä neliömetrillä jokaista
10:ä henkilöä kohden 20 henkilöä ylittävän henkilömäärän osalta,
mutta sen ei tarvitse olla suurempi kuin 16 m2, lukuun ottamatta sell-
aisia porrastasanteita, jotka palvelevat kokoontumistiloja, joista
pääsee suoraan porraskuiluun.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON
VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ JA JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
.5a Ainakin toisen .1.1 ja .1.2 kohdassa vaadituista poistumisteistä on
oltava suljettu portaikko, johon on helppo päästä ja joka muodostaa
yhtäjaksoisen suojan tulipaloa vastaan portaikon alapäästä asianmu-
kaisille pelastusvene- ja pelastuslauttakansille tai ylimmälle
sääkannelle, jos pelastusvene- ja pelastuslauttakansi ei ulotu kysei-
seen pystysuuntaiseen päävyöhykkeeseen.
Jälkimmäisessä tapauksessa on pelastusvene- ja pelastuslauttakan-
nelle oltava suora pääsy avoimen ulkoportaikon tai kulkutien
kautta, joissa on oltava III/5.3 säännön mukainen hätävalaistus sekä
liukumaton pinta jalkojen alla. Avoimen ulkoportaikon sekä osan
pelastautumisreitistä muodostavien kulkuteiden vastaisten rajapin-
tojen ja rajapintojen, jotka ovat sijainniltaan sellaiset, että niiden
pettäminen tulipalon sattuessa estäisi poistumisen pelastusvene- ja
pelastuslauttakannelle, palonkestävyyden on, eristysarvot mukaan
luettuna, oltava soveltuvin osin taulukoiden 4.1–5.2 mukainen.
Poistumisteiden leveyksien, lukumäärän ja jatkuvuuden on oltava
paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön (Fire Safety Systems Code)
vaatimusten mukaisia.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU ENNEN 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003, SEKÄ
OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.6 Porraskuilusta on päästävä turvallisesti alueelle, jolta noustaan pelas-
tusveneisiin ja pelastuslautoille.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
.6a Porraskuilusta on päästävä turvallisesti alueelle, jolta noustaan
pelastusveneisiin ja pelastuslauttoihin, joko suoraan tai suojattujen
sisäteiden kautta, joiden palonkestävyys- ja eristysarvot vastaavat
porraskuiluilta soveltuvin osin taulukkojen 4.1–5.2 mukaisesti
vaadittavia arvoja.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:.7 Säännöissä II-1/D/3 ja III/5.3 vaaditun hätävalaistuksen lisäksi pois-
tumisreitit, myös portaikot ja uloskäynnit, on merkittävä valoilla tai
jälkivalaisevilla nauhamerkeillä, jotka on kiinnitettävä enintään
0,3 metriä kannen yläpuolelle kaikkiin pelastautumisreitin kohtiin,
myös kulmiin ja risteyskohtiin. Merkintöjen avulla matkustajien on
vaivatta voitava tunnistaa kaikki poistumisreitit ja löytää uloskäynnit.
Jos käytetään sähkövalaistusta, sen on saatava energiaa
hätäsähkölähteestä ja se on järjestettävä siten, ettei mikään häiriö
yksittäisessä lampussa tai valaisinnauhan katkeaminen tee
merkinnästä tehotonta. Lisäksi kaikkien poistumisreittimerkkien ja
palokaluston sijaintimerkintöjen on oltava jälkivalaisevaa materiaalia
tai valaistuksella merkittyjä. Lippuvaltion hallinnon on varmistettava,
että tällainen valaistus tai jälkivalaiseva materiaali on tarkastettu ja
testattu ja että sitä käytetään IMOn päätöslauselmassa A.752(18)
annettujen suuntaviivojen mukaisesti.
Niiden uusien B-, C- ja D-luokan alusten osalta, jotka on rakennettu
1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, lippuvaltion hallinnon on
kuitenkin varmistettava, että tällainen valaistus tai jälkivalaiseva1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 103
▼M2
materiaali on tarkastettu ja testattu ja että sitä käytetään paloturvalli-
suusjärjestelyjen säännöstön (Fire Safety Systems Code) mukaisesti.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
.8 Niiden alusten osalta, joiden matkustajamäärä on yli 36, tämän
säännön 1.7 kohdan vaatimuksia sovelletaan myös laivaväen asunto-
tiloihin.
.9 Yleensä lukittuina olevat ovet, jotka muodostavat osan poistumist-
iestä.
.1 Hyttiovet on pystyttävä avaamaan sisäpuolelta ilman avainta.
Osoitettujen poistumisreittien varrella ei saa poistumissuunnassa
olla ovia, joiden avaamiseen tarvitaan avaimia.
.2 Tavallisesti sulkemislaitteella suljettuina olevat kokoontumisti-
lojen poistumisovet on varustettava nopealla vapautuslaitteella.
Tällaisen vapautuslaitteen on koostuttava oven sulkemislaitteesta,
johon sisältyy laite, joka vapauttaa sulkemislaitteen, kun ovea
työnnetään voimalla poistumissuuntaan. Ovien nopeat vapautus-
mekanismit on suunniteltava ja asennettava lippuvaltion
hallintoa tyydyttävällä tavalla, ja erityisesti:
.2.1 niiden on koostuttava tangoista tai paneeleista, joiden
käyttöosa ulottuu vähintään ovilevyn leveyden puoliväliin
ja on vähintään 760 mm mutta enintään 1 120 mm kannen
yläpuolella,
.2.2 niiden on vapautettava oven sulkemislaite, kun niihin
kohdistetaan enintään 67 N:n voima, ja
.2.3 niitä ei saa varustaa minkäänlaisella lukituslaitteella,
asetusruuvilla tai muulla järjestelyllä, joka estää sulkemi-
slaitteen vapautumisen, kun vapautuslaitteeseen
kohdistetaan voimaa.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.2 .1 Erityistiloissa on poistumisteiden lukumäärän ja sijainnin sekä laipio-
kannen ylä- että alapuolella oltava lippuvaltion hallintoa tyydyttäviä,
ja turvallisen poistumiskannelle pääsyn on oltava vähintään .1.1, .1.2,
.1.5 ja 1.6. kohdan määräysten mukainen.
Uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä
tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, tällaiset tilat on varustettava osoite-
tuilla poistumispaikkoihin johtavilla kulkuteillä, joiden leveys on
vähintään 600 mm; jos se on järkevää ja käytännössä mahdollista,
tällaisten osoitettujen pitkittäisten kulkuteiden on kohottava vähintään
150 mm kansipinnan yläpuolelle. Ajoneuvojen pysäköinti on järjes-
tettävä siten, että tällaiset kulkutiet pidetään aina vapaina.
.2 Koneistotilojen, joissa laivaväki tavallisesti työskentelee, yhdestä
pelastautumisreitistä on vältettävä pääsyä suoraan mihinkään erityisti-
laan.
.3 Autokansille johtavat nostettavat ajorampit eivät saa olla sellaisia,
että ne voivat alaslaskettuina tukkia hyväksyttyjä poistumisteitä.
.3.1 Kustakin koneistotilasta on oltava kaksi poistumisreittiä. Erityisesti seu-
raavia määräyksiä on noudatettava:
.1 Jos tila on laipiokannen alapuolella, kahdessa poistumisreitissä on oltava
joko:
.1 kaksi terästikasryhmää, jotka ovat mahdollisimman kaukana toisis-
taan ja jotka johtavat samalla tavalla erillään oleville oville tilan
yläosassa, joista pääsee pelastusvene- ja pelastuslauttakansille.
Uusissa aluksissa toisen näistä tikkaista on suojattava tulipalolta
yhtäjaksoisesti tilan alaosasta tilan ulkopuolella olevaan turvalliseen
tilaan. Uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, jotka on rakennettu
1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, mainittujen tikkaiden on
sijaittava palvelemansa tilan alaosasta tilan ulkopuolella olevaan
turvalliseen tilaan saakka suojatussa kuilussa, joka täyttää soveltuvin
osin II-2/B/4 säännön luokan (2) tai II-2/B/5 säännön luokan (4)
vaatimukset. Kuilu on varustettava samat palonkestävyysvaatimukset
täyttävillä itsesulkeutuvilla palo-ovilla. Tikkaat on kiinnitettävä siten,
että lämpö ei siirry kuiluun eristämättömien kiinnityskohtien kautta.
Suojatun kuilun sisämittojen on oltava vähintään 800 mm x 800 mm,
ja kuilussa on oltava hätävalaistus, tai1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 104
▼M2
.2 yhdet terästikkaat, jotka johtavat sellaiselle ovelle, josta päästään
pelastusvene- ja pelastuslauttakannelle, ja lisäksi tilan alaosassa,
mainituista tikkaista selvästi erossa olevassa kohdassa, on oltava
teräsovi, jota voidaan käyttää molemmilta puolilta ja josta pääsee
turvallista poistumisreittiä pitkin tilan alaosasta pelastusvene- ja
pelastuslauttakannelle.
.2 Jos tila on laipiokannen yläpuolella, kahden poistumistien on oltava
mahdollisimman etäällä toisistaan, ja tällaisilta poistumisteiltä johtavien
ovien on oltava paikassa, josta pääsee pelastusvene- ja pelastuslauttakan-
nelle. Jos tällaisilla poistumisteillä on käytettävä tikkaita, niiden on oltava
terästä.
UUDET A-, B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.3 Koneistojen toiminnan tarkkailutiloista sekä työskentelytiloista on oltava
vähintään kaksi poistumistietä, joista toisen on oltava koneistotilasta riip-
pumaton ja johdettava pelastusvene- ja pelastuslauttakannelle.
.4 Koneistotilojen portaiden alapuoli on suojattava.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.3.2 Lippuvaltion hallinto voi myöntää alukselle, jonka pituus on alle
24 metriä, erivapauden järjestää yksi poistumistie vähemmän koneistoti-
loista, ottaen huomioon tilan yläosan leveyden ja sijainnin.
Lippuvaltion hallinto voi myöntää alukselle, jonka pituus on vähintään
24 metriä, erivapauden järjestää yksi poistumistie vähemmän tällaisesta
tilasta, kunhan joko ovi tai terästikkaat toimivat turvallisena pelastautu-
misreittinä pelastusvene- ja pelastuslauttakannelle, ottaen huomioon tilan
luonteen ja sijainnin sekä sen, työskenteleekö tilassa tavallisesti ihmisiä.
Uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä
tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, on ohjauslaitteet sisältävässä tilassa
oltava toinen poistumistie, jos hätätilanteessa käytettävä ohjauspaikka
sijaitsee kyseisessä tilassa eikä avokannelle ole suoraa pääsyä.
.3.3 Koneistotilassa olevasta koneiston valvontahuoneesta on oltava kaksi
poistumistietä, joista ainakin toisen on suojattava tulipalolta yhtäjaksoi-
sesti koneistotilan ulkopuolella olevaan turvalliseen paikkaan.
.4 Missään tapauksessa hissien ei katsota muodostavan vaadittua poistumis-
tietä.
.5 UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA
OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON VÄHINTÄÄN
40 METRIÄ:
.1 On oltava paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön (Fire Safety Systems
Code) mukaiset hätäpoistumisteiden hengityslaitteet.
.2 Kussakin pystysuuntaisessa päävyöhykkeessä on oltava vähintään kahdet
hätäpoistumisteiden hengityslaitteet.
.3 Aluksissa, joiden matkustajamäärä on yli 36, on kussakin pystysuuntai-
sessa päävyöhykkeessä oltava kahdet hätäpoistumisteiden hengityslaitteet
edellä .5.2 alakohdassa vaadittujen hengityslaitteiden lisäksi.
.4 Edellä olevaa .5.2 ja .5.3 alakohtaa ei kuitenkaan sovelleta erillisen pysty-
suuntaisen päävyöhykkeen muodostaviin porraskuiluihin eikä aluksen
keula- tai peräosissa sijaitseviin pystysuuntaisiin päävyöhykkeisiin, jotka
eivät sisällä II-2/B/4 säännössä määriteltyjen luokkien (6), (7), (8) tai
(12) tiloja.
.5 Koneistotiloissa hätäpoistumisteiden hengityslaitteiden on sijaittava
käyttövalmiina helposti näkyvillä paikoilla, joihin päästään helposti ja
nopeasti milloin tahansa tulipalon sattuessa. Hätäpoistumisteiden hengity-
slaitteita sijoitettaessa on otettava huomioon koneistotilan järjestelyt sekä
tilassa tavallisesti työskentelevien henkilöiden lukumäärä.
.6 Viitataan hätähengityslaitteiden suorituskykyä, sijaintia, käyttöä ja
huoltoa koskeviin IMOn suuntaviivoihin (meriturvallisuuskomitean kier-
tokirje MSC/Circ.849).
.7 Näiden laitteiden lukumäärä ja sijainti on osoitettava II-2/A/13 säännössä
vaaditussa palontorjuntakaaviossa.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 105
▼M2
6–1 Ro-ro-matkustaja-alusten poistumisreitit (R 28–1)
.1 UUSIIN B-, C- ja D-LUOKAN SEKÄ OLEMASSA OLEVIIN B-
LUOKAN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSIIN SOVELLETTAVAT
VAATIMUKSET
.1.1 Tätä kohtaa sovelletaan uusiin B-, C- ja D-luokan sekä olemassa oleviin
B-luokan ro-ro-matkustaja-aluksiin. Olemassa olevien alusten osalta
säännön vaatimuksia sovelletaan viimeistään II-2/B/16 säännön
.1 kohdassa tarkoitetun päivämäärän jälkeen tehdyn ensimmäisen
määräaikaiskatsastuksen päivänä.
.1.2 Kaikissa käytävissä on oltava kaiteet tai muita kädensijoja koko pelastau-
tumisreitin pituudelta, jotta kädensijoista voi saada lujan otteen koko
reitin varrella mahdollisuuksien mukaan kokoontumis- ja pelastusasemille
saakka. Kaiteet on oltava molemmilla puolilla, jos pituussuuntaisen
käytävän leveys on yli 1,8 metriä ja poikittaissuuntaisen käytävän leveys
on yli 1 metri. Erityistä huomiota on kiinnitettävä tarpeeseen kulkea
aulojen, eteishuoneiden ja muiden suurten avointen poistumistien varrella
olevien tilojen läpi. Kaiteiden ja muiden kädensijojen on oltava lujuudel-
taan sellaisia, että ne kestävät tilan tai käytävän keskiviivan suuntaisesti
kohdistetun 750 N/m:n suuruisen kuormituksen ja alaspäin kohdistetun
750 N/m:n suuruisen kuormituksen. Kuormituksia ei tarvitse kohdistaa
samanaikaisesti.
.1.3 Huonekalut tai muut esteet eivät saa tukkia pelastautumisreittejä. Lukuun
ottamatta pöytiä ja tuoleja, jotka voidaan siirtää sivuun avoimen tilan
saamiseksi, kokoontumistilojen ja poistumisreittien kaapit ja muut raskaat
huonekalut on kiinnitettävä paikalleen, jotta ne eivät siirry aluksen
keinuessa tai kallistuessa. Myös lattianpäällysteet on kiinnitettävä paikal-
leen. Kun alus on matkalla, poistumisreiteillä ei saa olla sellaisia esteitä
kuten siivouskärryt, vuodevaatteet, matkatavarat tai tavaralaatikot.
.1.4 Kaikista tavallisesti miehitetyistä aluksen tiloista on oltava pelastautumis-
reitit kokoontumisasemalle. Nämä poistumisreitit on järjestettävä siten,
että kokoontumisasemalle on suorin mahdollinen reitti, ja ne on
merkittävä IMOn päätöslauselmalla A.760(18) käyttöön otetuilla hengen-
pelastuslaitteita ja järjestelyjä koskevilla tunnuksilla.
.1.5 Jos suljetut tilat ovat avokannen vieressä, suljetusta tilasta avokannelle
johtavia aukkoja on, soveltuvin osin, voitava käyttää varauloskäynteinä.
.1.6 Kannet on numeroitava alkaen numerosta 1 siten, että numero 1 on joko
säiliön katto tai alin kansi. Näiden numeroiden on oltava selvästi
näkyvillä porrastasanteilla ja hissiauloissa. Kannet voidaan myös nimetä,
mutta kannen numeron on aina oltava näkyvillä nimen yhteydessä.
.1.7 Yksinkertaisten pohjapiirrosten, joissa näytetään ”olet tässä” -kohta sekä
nuolilla merkityt poistumisreitit, on oltava selvästi näkyvillä jokaisen
hyttioven sisäpuolella sekä kokoontumistiloissa. Pohjapiirroksesta on
käytävä ilmi poistumissuunnat, ja se on suunnattava oikein suhteessa sen
sijaintiin aluksessa.
.1.8 Hyttiovet on pystyttävä avaamaan sisäpuolelta ilman avainta. Myöskään
suunniteltujen poistumisreittien varrella ei saa poistumissuunnassa ollaovia, joiden avaamiseen tarvitaan avaimia.
.2 UUSIIN B-, C- ja D-LUOKAN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSIIN
SOVELLETTAVAT VAATIMUKSET
.2.1 Poistumisreitin varrella laipioiden ja muiden pystysuuntaisten väliseinien
alimman 0,5 metrin on kestettävä 750 N/m
2:n kuormitus, jotta niitä
voidaan käyttää kävelypintoina, kun alus on voimakkaasti kallellaan.
.2.2 Hyteistä porraskuiluihin johtavien poistumisreittien on oltava mahdolli-
simman suoria, ja suunnan on muututtava mahdollisimman harvoin.
Poistumisreitille pääsemiseksi ei saa joutua siirtymään aluksen toiselta
puolelta toiselle. Mistään matkustajatilasta kokoontumisasemalle tai
avokannelle pääsemiseksi ei saa joutua siirtymään enempää kuin kaksi
kantta ylös- tai alaspäin.
.2.3 Edellä .2.2 kohdassa tarkoitetuilta avokansilta on päästävä ulkoreittiä
pitkin pelastusasemille.
.3 UUSIIN B-, C- ja D-LUOKAN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSIIN,
JOTKA ON RAKENNETTU 1 PÄIVÄNÄ HEINÄKUUTA 1999 TAI
SEN JÄLKEEN, SOVELLETTAVAT VAATIMUKSET
Uusien 1 päivänä heinäkuuta 1999 tai sen jälkeen rakennettujen B-, C- ja
D-luokan ro-ro-matkustaja-alusten osalta poistumisreitit on arvioitava1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 106
▼M2
aikaisin suunnitteluvaiheessa tehtyjen evakuointianalyysien perusteella.
Analyysia käytetään aluksen hylkäämisen tai matkustajien ja laivaväen
tavanomaisen poistumisreitillä liikkumisen yhteydessä mahdollisesti
syntyvien tungosten toteamiseksi ja poistamiseksi, käytännön sanelemin
rajoituksin, ottaen huomioon, että laivaväen saattaa olla tarpeen liikkua
näitä reittejä pitkin eri suuntaan kuin matkustajien. Lisäksi analyysia on
käytettävä osoittamaan, että poistumisjärjestelmät ovat riittävän joustavia,
jotta otetaan huomioon, että tietyt poistumisreitit, kokoontumisasemat,
pelastusasemat tai pelastuslautat ja -veneet eivät välttämättä ole käytettä-
vissä onnettomuuden vuoksi.
7 Läpiviennit ja aukot A- ja B-luokan rajapinnoissa (R 30, 31)UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Kaikissa A-luokan rajapintojen aukoissa on oltava kiinteät sulkulaitteet,
joiden on oltava palonkestävyydeltään vähintään yhtä tehokkaita kuin
rajapinnat, joihin ne on asennettu.
.2 A-luokan rajapinnoissa olevien ovien ja ovikehysten sekä laitteiden, joilla
varmistetaan ovien pysyminen suljettuina, on käytännön sanelemin rajoi-
tuksin oltava yhtä palonkestäviä ja estettävä savun ja liekkien läpipääsy
yhtä tehokkaasti kuin laipioiden, joissa ovet ovat. Tällaiset ovet ja ovike-
hykset on valmistettava teräksestä tai muusta samanarvoisesta aineesta.
Vesitiiviitä ovia ei tarvitse eristää.
.3 Yhden henkilön on yksin kyettävä avaamaan ja sulkemaan jokainen ovi
laipion kummaltakin puolelta.
.4 Pystysuuntaisten päävyöhykkeiden laipioissa ja porraskuiluissa olevien
palo-ovien, lukuun ottamatta koneellisesti toimivia vesitiiviitä liukuovia
ja ovia, jotka tavallisesti ovat lukittuja, on oltava seuraavien vaatimusten
mukaisia:
.1 Ovien on oltava itsestään sulkeutuvia ja niiden on pystyttävä sulkeu-
tumaan sulkemista vastustavan kallistuman ollessa enintään
3,5 astetta. Sulkeutumisnopeutta on tarvittaessa säädettävä ihmisille
koituvan tarpeettoman vaaran välttämiseksi. Uusissa aluksissa
tasaisen sulkeutumisnopeuden on oltava enintään 0,2 m/s ja
vähintään 0,1 m/s aluksen ollessa suorassa.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.2 Kauko-ohjatuissa liukuovissa tai koneellisesti toimivissa ovissa on
oltava hälytyslaite, jonka hälytysääni soi vähintään 5 sekuntia, mutta
enintään 10 sekuntia ennen kuin ovi alkaa sulkeutua, ja hälytysäänen
on jatkuttava siihen saakka, kun ovi on täysin kiinni. Ovien, jotka on
suunniteltu aukeamaan uudestaan esineen osuessa oven väliin sulkeu-
tumisen aikana, on avauduttava riittävästi siten, että kulkuaukon
vapaa leveys on vähintään 0,75 metriä, mutta enintään 1 metri.
.3 Kaikilla ovilla, lukuun ottamatta tavallisesti kiinni pidettäviä palo-
ovia, on oltava kauko- ja automaattilaukaisu jatkuvasti miehitetyltä
keskusvalvonta-asemalta joko samanaikaisesti tai ryhmittäin sekä
myös yksittäin oven molemmilta puolilta. Jatkuvasti miehitetyn
keskusvalvonta-aseman palonvalvontapaneelissa on oltava ilmoitus
siitä, onko jokainen kauko-ohjattava ovi kiinni. Laukaisumekanismin
on oltava siten suunniteltu, että ovi sulkeutuu itsestään valvontajär-
jestelmän tai pääsähkölähteen rikkoutuessa. Laukaisukytkimillä on
oltava on-off-toiminto, joka estää järjestelmän automaattisen palau-
tuksen. Aukipitohakoja, joita ei voida vapauttaa keskusvalvonta-
asemalta, ei sallita.
.4 Koneellisesti toimivilla ovilla on oltava oven välittömässä läheisyy-
dessä vara-akut, joilla ovia voidaan käyttää vähintään kymmenen
kertaa (täysin auki ja kiinni), kun ovia käytetään paikan päältä.
.5 Palonkestävyyden edellyttämällä sulkemislaitteella varustetuissa
kaksiosaisissa ovissa on oltava sulkemislaite, joka kytkeytyy auto-maattisesti käytettäessä ovilaukaisujärjestelmää.
.6 Ovia, joista pääsee suoraan erityistiloihin ja jotka ovat koneellisesti
toimivia ja automaattisesti sulkeutuvia, ei tarvitse varustaa edellä
.4.2 ja .4.3 kohdassa vaadituilla hälytyksillä ja kaukolaukaisujärjestel-
millä.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 107
▼M2
B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU 1 PÄIVÄNÄ
TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
Sovelletaan .4 kohdan sijaan seuraavaa .4a kohtaa:.4a Pystysuuntaisten päävyöhykkeiden laipioissa, keittiöalueiden rajapin-
noissa ja porraskuiluissa olevien palo-ovien, llukuun ottamatta
koneellisesti toimivia vesitiiviitä ovia ja ovia, jotka tavallisesti ovat lukit-
tuja, on oltava seuraavien vaatimusten mukaisia:
.1 ovien on oltava itsestään sulkeutuvia ja niiden on pystyttävä sulkeu-
tumaan sulkemista vastustavan kallistuman ollessa enintään
3,5 astetta,
.2 saranoilla varustettujen palo-ovien likimääräisen sulkeutumisajan
pitää olla enintään 40 sekuntia ja vähintään 10 sekuntia sulkeutumi-
sliikkeen alusta laskettuna aluksen ollessa suorassa. Liukupalo-ovien
likimääräisen tasaisen sulkeutumisnopeuden on oltava enintään
0,2 m/s ja vähintään 0,1 m/s aluksen ollessa suorassa,
.3 ovet on voitava kaukolaukaista jatkuvasti miehitetystä keskusvalvo-
mosta joko samanaikaisesti tai ryhmittäin, ja ne on myös voitava
laukaista yksittäin oven molemmilta puolilta. Laukaisukytkimillä
on oltava on-off-toiminto, joka estää järjestelmän automaattisen
palautuksen,
.4 aukipitohakoja, joita ei voida vapauttaa keskusvalvonta-asemalta, ei
sallita,
.5 keskusvalvonta-asemalta kaukolaukaisujärjestelmän avulla suljettu
ovi on pystyttävä avaamaan uudelleen paikallisesti oven molem-
milta puolilta. Tällaisen paikallisesti suoritetun avaamisen jälkeen
oven on sulkeuduttava automaattisesti,
.6 jatkuvasti miehitetyn keskusvalvonta-aseman palo-ovien osoitinpa-
neelissa on oltava ilmoitus siitä, onko jokainen kaukolaukaistava
ovi kiinni,
.7 laukaisumekanismin on oltava siten suunniteltu, että ovi sulkeutuu
itsestään valvontajärjestelmän tai pääsähkölähteen rikkoutuessa,
.8 koneellisesti toimivilla ovilla on oltava oven välittömässä läheisyy-
dessä vara-akut, joilla ovia voidaan käyttää valvontajärjestelmän tai
pääsähkölähteen rikkoutuessa vähintään kymmenen kertaa (täysin
auki ja kiinni), kun ovia käytetään paikan päältä,
.9 yhden oven valvontajärjestelmän tai pääsähkölähteen rikkoutuminen
ei saa estää muiden ovien turvallista toimintaa,
.10 kaukolaukaistavissa liukuovissa tai koneellisesti toimivissa ovissa
on oltava hälytyslaite, jonka hälytysääni soi vähintään 5 sekuntia,
mutta enintään 10 sekuntia sen jälkeen, kun ovi on laukaistu keskus-
valvonta-asemalta ja ennen kuin ovi alkaa sulkeutua, ja
hälytysäänen on jatkuttava siihen saakka, kun ovi on täysin kiinni,
.11 ovien, jotka on suunniteltu aukeamaan uudestaan esineen osuessa
oven väliin sulkeutumisen aikana, saa avautua enintään yhden
metrin kosketuskohdasta,
.12 palonkestävyyden edellyttämällä sulkemislaitteella varustetuissa
kaksiosaisissa ovissa on oltava sulkemislaite, joka kytkeytyy auto-
maattisesti käytettäessä ovilaukaisujärjestelmää,
.13 ovia, joista pääsee suoraan erityistiloihin ja jotka ovat koneellisesti
toimivia ja automaattisesti sulkeutuvia, ei tarvitse varustaa edellä .3
ja .10 kohdassa vaadituilla hälytyksillä ja kaukolaukaisujärjestel-
millä,
.14 paikallisen valvontajärjestelmän osiin on oltava pääsy huolto- ja
säätötoimenpiteitä varten, ja
.15 koneellisesti toimivat ovet on varustettava hyväksyttyä tyyppiä
edustavalla valvontajärjestelmällä, jonka on pystyttävä toimimaan
tulipalon sattuessa; tämä määritetään palotestisäännöstön (Fire Test
Procedures Code) mukaisesti. Kyseisen järjestelmän on täytettävä
seuraavat vaatimukset:
.15.1 valvontajärjestelmän on pystyttävä käyttämään ovea
vähintään 200 ºC:n lämpötilassa vähintään 60 minuutin ajan
saaden käyttövoimansa voimanlähteestä,
.15.2 kaikkien muiden ovien, joihin tulipalo ei kohdistu,
voimanlähteen toiminta ei saa estyä, ja
.15.3 yli 200 ºC:n lämpötiloissa valvontajärjestelmä on automaatti-
sesti eristettävä voimanlähteestä, ja sen on pystyttävä
pitämään ovi suljettuna vähintään 945 ºC:n lämpötilaan
saakka.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 108
▼M2
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.5 Aluksen ulkorajoja koskevia A-luokan palonkestävyysvaatimuksia ei
sovelleta lasiseinämiin, ikkunoihin eikä valoventtiileihin, jos 10 säännössä
ei tällaisilta rajoilta vaadita A-luokan palonkestävyyttä. Vastaavasti A-
luokan palonkestävyysvaatimuksia ei sovelleta ylärakenteissa ja kansira-
kennuksissa oleviin ulko-oviin.
B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU 1 PÄIVÄNÄ
TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
Sovelletaan .5 kohdan sijaan seuraavaa .5a kohtaa:.5a Aluksen ulkorajoja koskevia A-luokan palonkestävyysvaatimuksia ei
sovelleta lasiseinämiin, ikkunoihin eikä valoventtiileihin, jos 10 säännössä
ei tällaisilta rajoilta vaadita A-luokan palonkestävyyttä.
Aluksen ulkorajoja koskevia A-luokan palonkestävyysvaatimuksia ei
sovelleta ulko-oviin, lukuun ottamatta ylärakenteissa ja kansirakennuk-
sissa olevia ulko-ovia, jotka sijaitsevat hengenpelastuslaitteiden,
pelastusasemien ja ulkona sijaitsevien kokoontumisasemien alueiden
sekä poistumisteinä käytettyjen ulkoportaikkojen ja avokansien lähellä.
Porraskuilujen ovien ei tarvitse täyttää tätä vaatimusta.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.6 Lukuun ottamatta vesitiiviitä ovia, säänkestäviä ovia (puolivesitiiviitä
ovia), avokansille johtavia ovia ja ovia, joiden on oltava suhteellisen
kaasutiiviitä, kaikki poistumisreittien portaikoissa, kokoontumistiloissa ja
pystysuuntaisten päävyöhykkeiden laipioissa sijaitsevat A-luokan ovet on
varustettava itsesulkeutuvalla letkuluukulla, jonka materiaali, rakenne ja
palonkestävyys on vastaava kuin ovella, johon se on asennettu, ja letku-
luukun vapaan aukon on oltava oven ollessa kiinni 150 mm x 150 mm:n
suuruinen neliö ja letkuluukun on sijaittava oven alareunassa saranoita
vastapäätä tai, kun on kyse liukuovista, lähinnä oviaukkoa.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.7 B-luokan rajapinnoissa olevien ovien ja ovikehyksien sekä laitteiden,
joilla ovet pysyvät suljettuina, on oltava sellaiset, että niiden palonkestä-
vyys on yhtä tehokas kuin rajapinnalla, paitsi että ilmanvaihtoaukot ovat
sallittuja kyseisten ovien alaosissa. Kun tällainen aukko on ovessa tai sen
alapuolella, ei tällaisen aukon tai tällaisten aukkojen kokonaisreikäpinta-
ala saa olla suurempi kuin 0,05 m
2. Vaihtoehtoisesti sallitaan hytin ja
käytävän välillä kulkeva ja saniteettiyksikön alapuolella sijaitseva pala-
mattomasta aineesta valmistettu ilmanvaihtotasapainokanava, jos
kanavan poikkipinta-ala on enintään 0,05 m2. Kaikki ilmanvaihtoaukot
on varustettava palamattomasta aineesta valmistetulla ritilällä. Ovien on
oltava palamattomia.
.7.1 Melun vähentämiseksi hallinto voi hyväksyä samanarvoisina ovet, joissa
on sisäänrakennetut äänilukot, jolloin aukot ovat oven alaosassa toisella
puolella ovea ja yläosassa toisella puolella ovea edellyttäen, että seur-
aavat vaatimukset täytetään:
.1 yläosassa olevan aukon on aina oltava käytävälle päin, ja se on
varustettava palamattomasta aineesta valmistetulla säleiköllä sekä
automaattisesti toimivalla palopellillä, joka aktivoituu noin 70 ºC:n
lämpötilassa,
.2 alaosassa olevassa aukossa on oltava palamattomasta aineesta valmis-
tettu säleikkö,
.3 ovet on testattava päätöslauselman A.754(18) mukaisesti.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.8 B-luokan rajapinnoissa olevien hytin ovien on oltava itsestään sulkeu-
tuvia. Aukipitolaitteita ei sallita.
UUDET B-, C- JA D- LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.9 Aluksen ulkorajoja koskevia B-luokan palonkestävyysvaatimuksia ei
sovelleta lasiseinämiin, ikkunoihin eikä valoventtiileihin. Vastaavasti B-
luokan palonkestävyysvaatimuksia ei sovelleta ylärakenteissa ja kansira-
kennuksissa oleviin ulko-oviin. Sellaisten alusten osalta, joiden
matkustajamäärä on enintään 36, lippuvaltion hallinto voi sallia palavien1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 109
▼M2
aineiden käytön ovissa, jotka erottavat hytit yksittäisistä sisäsaniteettiti-
loista kuten suihkuista.
8 Portaikkojen ja hissien suojaaminen asunto- ja työskentelytiloissa (R 29)UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Kaikkien portaikkojen on oltava teräskehysrakennetta ja sijaittava A-
luokan rajapintojen muodostamissa kuiluissa, joissa olevissa aukoissa on
varmat sulkemislaitteet, paitsi, että:
.1 portaikon, joka yhdistää ainoastaan kaksi kantta, ei tarvitse olla
suljettu, jos kannen palonkestävyys säilytetään asentamalla yhteen
kohtaan kansien välille asianmukaiset laipiot tai ovet. Kun portaikko
on suljettu kansien välissä yhdessä kohdassa, tällainen porraskuilu on
suojattava 4 ja 5 säännössä olevien kansia koskevien taulukkojen
mukaisesti,
.2 portaikot voidaan rakentaa avoimiksi kokoontumistilaan, jos ne ovat
kokonaan tällaisen kokoontumistilan sisäpuolella.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.2 Porraskuiluista on oltava suora pääsy käytäville ja niiden on oltava
riittävän tilavia tungoksen estämiseksi ottaen huomioon niitä todennäköi-
sesti hätätilanteessa käyttävien henkilöiden määrän.
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET: Tällaisten suljettujen porras-
kuilujen sisäpuolelle saa sijoittaa ainoastaan yleisiä käymälöitä,
palamatonta ainetta olevia turvallisuusvarusteiden säilytyskaappeja ja
avoimia informaatiotiskejä.
Ainoastaan kokoontumistiloista, käytävistä, yleisistä WC:istä, erityisti-
loista, muista 6.1.5 säännön edellyttämistä suljetuista portaikoista ja
ulkotiloista saa olla suora pääsy näihin porraskuiluihin.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.3 Hissikuilut on rakennettava siten, että savun ja liekkien pääsy kannelta
toiselle estyy, ja niissä on oltava sulkulaitteet, joiden avulla voidaan
estää vetoa ja savun kulkeutumista.
9 Ilmanvaihtojärjestelmät (R 32)
.1Alukset, joiden matkustajamäärä on yli 36
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Ilmanvaihtojärjestelmän on oltava tämän säännön .1 kohdan lisäksi
tämän säännön .2.2–.2.6, .2.8 ja .2.9 alakohdan mukainen.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA
OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.2 Ilmanvaihtotuulettimet on yleensä sijoitettava siten, että eri tiloihin
johtavat kanavat pysyvät saman pystysuuntaisen pyyvyöhykkeen
sisällä.
.3 Kun ilmanvaihtojärjestelmät kulkevat kansien läpi, on sen lisäksi,
mitä II-2/A/12.1 säännössä vaaditaan kansien palotiiviydeltä, toteutet-
tava varotoimenpiteet, joilla pienennetään sitä todennäköisyyttä, että
savu ja kuumat kaasut kulkeutuvat kannelta toiselle järjestelmän
kautta. Tämän säännön eristysvaatimusten lisäksi pystysuuntaiset
kanavat on tarvittaessa eristettävä 4 säännössä olevien asiaa koske-
vien taulukkojen edellyttämällä tavalla.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.4 Ilmanvaihtokanavat on rakennettava seuraavista aineista:
.1 kanavat, joiden poikkipinta-ala on vähintään 0,075 m
2, ja kaikki
pystysuuntaiset kanavat, jotka palvelevat useamman kuin yhden
kannen tiloja, on tehtävä teräksestä tai muusta samanarvoisesta
aineesta,
.2 edellä .1.4.1 alakohdassa tarkoitettuja pystysuuntaisia kanavia lukuun
ottamatta on kanavat, joiden poikkipinta-ala on pienempi kuin 0,075
m2, valmistettava palamattomista aineista. Kun tällaiset kanavat kulk-1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 110
▼M2
evat A- tai B-luokan rajapintojen läpi, on kiinnitettävä erityistä
huomiota rajapinnan palonkestävyyden varmistamiseen,
.3 lyhyiden kanavaosien, joiden poikkipinta-ala on yleensä enintään
0,02 m2ja pituus enintään 2 m, ei tarvitse olla palamattomia, jos
kaikki seuraavat ehdot täytetään:
.1 kanava on tehty lippuvaltion hallintoa tyydyttävistä aineista,
joilla on vähäinen palovaara,
.2 kanavaa käytetään ainoastaan ilmanvaihtojärjestelmän
loppupäässä, ja
.3 kanava ei ole kanavaa pitkin mitattuna 600:a mm lähempänä
kohtaa, jossa kanava lävistää A- tai B-luokan rajapinnan, mukaan
luettuna jatkuvat B-luokan välikatot.
B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
Sovelletaan .1 alakohdan sijaan seuraavaa .1a alakohtaa:
.1a kanava on oltava tehty aineesta, joka on huonosti paloalevittävä,
.5 Porraskuiluissa on oltava ilmanvaihto, joka on toteutettava ainoastaan
itsenäisellä tuuletin- ja kanavajärjestelmällä, joka ei saa palvella mitään
muuta ilmanvaihtojärjestelmän tilaa.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.6 Lukuun ottamatta koneisto- ja lastitilojen ilmanvaihtoa ja sellaista vaih-
toehtoista järjestelmää, joka saatetaan vaatia .9.2.6 alakohdan nojalla, on
kaikissa koneellisissa ilmanvaihtolaitteissa oltava ohjauslaitteet, jotka on
ryhmitelty siten, että kaikki tuulettimet voidaan pysäyttää kahdesta erilli-
sestä paikasta, joiden on sijaittava mahdollisimman kaukana toisistaan.
Koneistotilojen koneellisen ilmastoinnin ohjauslaitteet on myös ryhmi-
teltävä siten, että niitä voidaan käyttää kahdesta eri paikasta, joista
toisen on sijaittava koneistotilojen ulkopuolella. Lastitilojen koneellisten
ilmanvaihtojärjestelmien tuulettimet on voitava pysäyttää turvallisesta,
lastitilojen ulkopuolella sijaitsevasta paikasta.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.7 Jos kokoontumistilat kattavat vähintään kolme avointa kantta ja sisältävät
palavia aineita kuten huonekaluja ja myymälöiden, toimistojen tai ravin-
toloiden kaltaisia suljettuja tiloja, niissä on oltava savunpoistojärjestelmä.
Savunhavaitsemisjärjestelmä aktivoi vaaditun savunpoistojärjestelmän,
jota on voitava käsin ohjata. Tuulettimien on oltava sen kokoisia, että
tilan koko ilmamäärä voidaan vaihtaa enintään 10 minuutissa.
.8 Ilmanvaihtokanavissa on oltava sopivasti sijoitettuja tarkastus- ja puhdis-
tusluukkuja siellä missä se on järkevää ja käytännöllistä.
.9 Keittiötilojen poistokanavien, joihin todennäköisesti kerääntyy rasvaa, on
oltava .9.2.3.2.1 ja .9.2.3.2.2 alakohdan vaatimusten mukaisia, ja niissä on
oltava seuraavat varusteet:
.1 rasvasuodatin, joka on helposti irrotettavissa puhdistusta varten, tai
vaihtoehtoinen hyväksytty rasvanpoistojärjestelmä,
.2 kanavan alapäähän sijoitettu palopelti, joka toimii automaattisesti ja
kauko-ohjauslaitteella ja lisäksi kauko-ohjattava palopelti sijoitettuna
kanavan yläpäähän,
.3 kiinteät palonsammutuslaitteet kanavan sisäisen palon sammuttami-
seksi,
.4 kauko-ohjauslaitteet poisto- ja tuloilmatuulettimien pysäyttämiseksi,
.2 kohdassa mainittujen palopeltien sulkemiseksi sekä palonsammu-
tusjärjestelmän laukaisemiseksi; nämä kauko-ohjauslaitteet on
sijoitettava keittiön sisäänkäynnin viereen. Jos järjestelmä on moni-
haarainen, on voitava sulkea kaikki haarat, jotka poistavat ilmaa
saman pääkanavan kautta ennen kuin sammutusainetta päästetään
järjestelmään, ja
.5 sopivasti sijaitsevat luukut tarkastamista ja puhdistamista varten.
.2Alukset, joiden matkustajamäärä on enintään 36
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Ilmanvaihtokanavat on tehtävä palamattomasta aineesta. Kuitenkaan
lyhyiden kanavien, jotka eivät yleensä ole yli 2 metriä pitkiä ja poik-1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 111
▼M2
kileikkaukseltaan yli 0,02 m2, ei tarvitse olla palamatonta ainetta, jos
ne täyttävät seuraavat ehdot:
.1 kanavat on tehty aineesta, jolla lippuvaltion hallinnon mielestä
on vähäinen palovaara,
.2 kanavia käytetään ainoastaan ilmanvaihtolaitteen loppupäässä, ja
.3 kanavat eivät ole kanavaa pitkin mitattuna 600:a mm lähempänä
kohtaa, jossa kanava lävistää A- tai B-luokan rajapinnan, mukaan
lukien jatkuvat B-luokan välikatot.
B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN
JÄLKEEN:
Sovelletaan .1 alakohdan sijaan seuraavaa .1a alakohtaa:
.1a nämä kanavat on oltava tehty aineesta, joka on huonosti
paloalevittävä,
.2a Kun ilmanvaihtokanavat, joiden vapaa poikkipinta-ala on yli 0,02 m2,
kulkevat A-luokan laipioiden tai kansien läpi, aukot on vuorattava
teräsmuhvilla, jos laipioiden tai kansien lävitse kulkevat kanavat
eivät ole terästä kannen tai laipion läpimenopaikan läheisyydessä,
ja kanavien ja muhvien on noudatettava tältä osin seuraavaa:
.1 muhvien paksuuden on oltava vähintään 3 mm ja pituuden
vähintään 900 mm. Laipioiden läpimenossa tämän pituuden
olisi mieluiten jakauduttava 450 mm:n pituisiksi osuuksiksi
laipion molemmin puolin. Tällaisten kanavien tai niiden
muhvien on oltava paloeristettyjä. Eristeellä on oltava vähintään
sama palonkestävyys kuin laipiolla tai kannella, jonka läpi
kanava kulkee,
.2 kanavissa, joiden vapaa poikkipinta-ala on yli 0,075 m2,o n
.9.2.2.1 alakohdan vaatimusten lisäksi oltava palopellit. Palo-
pellin on toimittava automaattisesti, mutta se on myös voitava
sulkea käsin laipion tai kannen kummaltakin puolelta. Palopel-
lissä on oltava osoitin, joka näyttää, onko pelti auki vai kiinni.
Palopeltejä ei kuitenkaan vaadita siellä, missä kanavat kulkevat
A-luokan rajapintojen ympäröimien tilojen läpi eivätkä palvele
näitä tiloja ja jos ne ovat yhtä palonkestäviä kuin niiden
lävistämät rajapinnat. Palopeltien on sijaittava helppopääsyi-
sessä paikassa. Uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, jotka on
rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, ja joissa
palopellit on sijoitettu välikattojen tai vuorauksien taakse, on
kyseiset välikatot tai vuoraukset varustettava tarkastusovella,
johon kiinnitetyssä levyssä ilmoitetaan palopellin tunnusnu-
mero. Palopellin tunnusnumero on ilmoitettava myös
mahdollisesti vaadituissa kaukosäätimissä.
.2b Uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä
tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, ja joissa ohuella levyllä päällys-
tetty kanava, jonka vapaa poikkipinta-ala on enintään 0,02 m2,
kulkee A-luokan laipioiden tai kansien läpi, aukot on vuorattava
teräsmuhvilla, joka on paksuudeltaan vähintään 3 mm ja pituudel-
taan vähintään 200 mm ja jonka pituuden olisi mieluiten
jakauduttava 100 mm:n pituisiksi osuuksiksi laipion molemmin
puolin tai joka olisi kannen ollessa kyseessä kokonaan sijoitettava
lävistettyjen kansien alemmalle puolelle.
.3 Koneistotilojen, keittiöiden, autokansitilojen, ro-ro-lastitilojen tai
erityistilojen tuulettamiseen tarkoitetut kanavat eivät saa kulkea asun-
totilojen, työskentelytilojen tai valvonta-asemien läpi, jos ne eivät
noudata jäljempänä .9.2.3.1.1–.9.2.3.1.4 tai .9.2.3.2.1 ja .9.2.3.2.2
alakohdassa määriteltyjä ehtoja:
.1.1 kanavat on rakennettu teräksestä, jonka paksuus on vähintään
3 mm ja 5 mm kanavilla, joiden leveys tai halkaisija on vastaa-
vasti enintään 300 mm ja vähintään 760 mm, ja jos tällaisten
kanavien leveys tai halkaisija on 300 mm:n ja 760 mm:n
välillä, paksuus saadaan interpoloimalla,
.1.2 kanavat on sopivasti tuettu ja jäykistetty,
.1.3 kanavat on varustettu automaattisilla palopelleillä, jotka ovat
rajapintojen läpimenokohtien lähellä, ja
.1.4 kanavat on eristetty A-60-luokan mukaisesti koneistotiloista,
keittiöistä, autokansitiloista, ro-ro-lastitiloista tai erityistiloista
kohtaan, joka on vähintään 5 metriä ohi kunkin palopellin,
tai1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 112
▼M2
.2.1 kanavat on rakennettu teräksestä .9.2.3.1.1 ja .9.2.3.1.2 kohdan
mukaisesti, ja
.2.2 kanavat on eristetty A-60-luokan mukaisesti kaikkialla asunto-
tiloissa, työskentelytiloissa ja valvonta-asemilla,
mutta päävyöhykkeen rajapintojen läpivientien on kuitenkin
myös noudatettava .9.2.8 alakohdan vaatimuksia.
Uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, jotka on rakennettu
1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, on A-kategorian
koneistotilojen, ajoneuvotilojen, ro-ro-tilojen, keittiöiden,
erityistilojen ja lastitilojen ilmanvaihtojärjestelmät pidettävä
yleensä erillään toisistaan ja muita tiloja palvelevista ilman-vaihtojärjestelmistä. Aluksissa, joiden matkustajamäärä on
enintään 36, ei keittiöiden ilmanvaihtojärjestelmien kuitenkaan
tarvitse olla täysin erillisiä, vaan niitä voivat palvella muita
tiloja palvelevasta ilmanvaihtoyksiköstä tulevat erilliset
kanavat. Automaattinen palopelti on joka tapauksessa asennet-
tava keittiön ilmanvaihtokanavaan lähelle ilmanvaihtoyksikköä.
.4 Asuntotilojen, työskentelytilojen ja valvonta-asemien ilmanvaihtoon
tarkoitetut kanavat eivät saa kulkea koneistotilojen, keittiöiden, auto-
kansitilojen, ro-ro-lastitilojen tai erityistilojen läpi, jos ne eivät ole
jäljempänä .9.2.4.1.1–.9.2.4.1.3 tai .9.2.4.2.1 ja .9.2.4.2.2 alakohdassa
määriteltyjen ehtojen mukaisia:
.1.1 kanavat on tehty teräksestä .9.2.3.1.1 ja .9.2.3.1.2 alakohdan
mukaisesti siellä, missä ne kulkevat koneistotilan, keittiön,
autokansitilan, ro-ro-lastitilan tai erityistilan läpi,
.1.2 automaattiset palopellit on asennettu lävistettyjen rajapintojen
lähettyville, ja
.1.3 koneistotilan, keittiön, autokansitilan, ro-ro-lastitilan ja erityis-
tilan rajojen palonkestävyys säilyy läpivientien kohdalla,
tai
.2.1 kanavat on tehty teräksestä .9.2.3.1.1 ja .9.2.3.1.2 alakohdan
mukaisesti siellä, missä ne kulkevat koneistotilan, keittiön,
autokansitilan, ro-ro-lastitilan tai erityistilan läpi, ja
.2.2 kanavat on eristetty A-60-luokan mukaisesti kaikkialla koneis-
totiloissa, keittiöissä, autokansitiloissa, ro-ro-lastitiloissa ja
erityistiloissa,
mutta päävyöhykkeen rajapintojen läpivientien on kuitenkin
myös noudatettava .9.2.8 alakohdan vaatimuksia.
.5 Ilmanvaihtokanavat, joiden vapaa poikkipinta-ala on yli 0,02 m
2ja
jotka kulkevat B-luokan laipioiden läpi, on vuorattava 900 mm:n
pituudelta teräsmuhveilla, jotka olisi mieluiten jaettava 450 mm:n
pituisiksi osuuksiksi laipioiden molemmin puolin, jollei kanava ole
tällä osuudella tehty teräksestä.
.6 Koneistotilojen ulkopuolella sijaitsevilla valvonta-asemilla on toteu-
tettava sopivat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tulipalon
sattuessa säilyy ilmanvaihto, näkyvyys ja savuttomuus, jotta siellä
olevia koneita ja laitteita voidaan valvoa ja jotta ne toimivat edelleen
tehokkaasti. Ilman sisäänpuhallusta varten on oltava vaihtoehtoiset ja
erilliset laitteet; näiden kahden puhalluslaitteen tuloilma-aukot on
sijoitettava siten, että vaara savun imeytymisestä kumpaankin
tuloilma-aukkoon samanaikaisesti on mahdollisimman vähäinen.
Näitä vaatimuksia ei tarvitse soveltaa valvonta-asemiin, jotka sijait-
sevat ja avautuvat avokannelle, tai missä paikalliset
sulkujärjestelmät olisivat yhtä tehokkaita.
.7 Keittiöiden poistoilmakanavat on rakennettava A-luokan rajapin-
noista, kun ne kulkevat asuntotilojen tai palavia aineita sisältävien
tilojen läpi. Kussakin poistokanavassa on oltava seuraavat varusteet:
.1 rasvasuodatin, joka on helposti irrotettavissa puhdistusta varten,
.2 kanavan alapäähän sijoitettu palopelti,
.3 keittiöstä ohjattavat laitteet poistoilmatuulettimien sulkemiseksi,
ja
.4 kiinteät laitteet kanavan sisäisen palon sammuttamiseksi.
.8 Jos ilmanvaihtokanavan on välttämättä kuljettava pystysuuntaisen
päävyöhykkeen rajapinnan läpi, toimintavarma automaattisesti sulk-
eutuva palopelti on asennettava rajapinnan läheisyyteen. Palopelti on
voitava sulkea myös käsin rajapinnan kummaltakin puolelta. Toimin-
tapaikan on oltava helppopääsyinen ja se on merkittävä punaisella1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 113
▼M2
valoa heijastavalla värillä. Rajapinnan ja palopellin välisen kanavan
osan on oltava terästä tai samanarvoista ainetta ja tarvittaessa
eristetty siten, että se täyttää II-2/A/12.1 säännön vaatimukset. Palo-
pellillä on oltava ainakin rajapinnan toisella puolella näkyvä osoitin,
josta nähdään, onko palopelti ”auki”-asennossa.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA
OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.9 Kaikkien ilmanvaihtojärjestelmien päätuloaukot ja pääpoistoaukot on
voitava sulkea niiden tilojen ulkopuolelta, joiden ilmanvaihtoon niitä
käytetään.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.10 Asuntotilojen, työskentelytilojen, lastitilojen, valvonta-asemien ja
koneistotilojen koneellinen ilmanvaihto on voitava pysäyttää help-
popääsyisestä paikasta ilmanvaihdon palvelemien tilojen
ulkopuolelta. Pääsy tällaiseen paikkaan ei saa helposti estyä tuli-
palon sattuessa näissä tiloissa. Koneistotilojen koneellisen
ilmastoinnin pysäytyslaitteiden on oltava täysin erillään muiden
tilojen ilmastoinnin pysäytyslaitteista.
.3 KAIKKI B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
Seuraavat järjestelyt on testattava IMOn palotestisäännöstön (Fire Test
Procedures Code) mukaisesti:
.1 palopellit mukaan luettuna asiaankuuluvat käyttölaitteet, ja
.2 kanavien viennit A-luokan rajapintojen läpi. Jos teräsmuhvit on
suoraan liitetty ilmanvaihtokanaviin niitatuilla tai ruuvatuilla laipoilla
tai hitsaamalla, testiä ei vaadita.
10 Ikkunat ja valoventtiilit (R 33)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
.1 Asunto- ja työskentelytilojen sekä valvonta-asemien, lukuun ottamatta
tiloja, joihin sovelletaan 7.5 säännön määräyksiä, sisäpuolella olevissa
laipioissa olevat ikkunat ja valoventtiilit on rakennettava siten, että säily-
tetään näiden laipioiden vaadittu palonkestävyys.
Uusien B-, C- ja D-luokan alusten osalta, jotka on rakennettu 1 päivänä
tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, tämä määritetään palotestisäännöstön
(Fire Test Procedures Code) mukaisesti.
.2 Edellä 4 ja 5 säännön taulukoissa esitetyistä vaatimuksista huolimatta
asuntotilojen, työskentelytilojen ja valvonta-asemien ulkoseinissä on kaik-
kien ikkunoiden ja valoventtiilien kehykset tehtävä teräksestä tai muusta
sopivasta aineesta. Lasi on kiinnitettävä metallisella lasituslistalla tai
-kulmalla.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN MATKUSTAJAMÄÄRÄ
ON YLI 36:
.3 Ikkunoiden, jotka sijaitsevat hengenpelastuslaitteiden ja pelastautumis- tai
kokoontumispaikkojen, ulkoportaiden ja avokansien, joita käytetään pois-
tumisreitteinä, lähellä, ja ikkunoiden, jotka ovat sellaisten alueiden
alapuolella, joilta siirrytään pelastuslauttoihin tai liukuratoihin, on
täytettävä 4 säännön taulukoiden palonkestävyysvaatimukset. Jos ikkunat
on varustettu automaattisilla erillisillä sprinklerisuuttimilla, A-0-luokan
ikkunat voidaan hyväksyä samanarvoisina.
Uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä
tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, automaattisten erillisten sprinklerisuutti-
mien on oltava joko:
.1 erillisiä suuttimia, jotka sijaitsevat ikkunoiden yläpuolella ja jotka on
asennettu tavanomaisten kattosprinklereiden lisäksi, tai
.2 tavanomaisia kattosprinklerisuuttimia, jotka on järjestetty siten, että
ikkunaa suojaa virtaama, joka on keskimäärin vähintään 5 l/m2
minuutissa, ja suuttimien kattamaa aluetta laskettaessa on otettuhuomioon ylimääräinen ikkuna-alue.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 114
▼M2
Aluksen sivulla pelastusveneisiin siirtymiseen tarkoitetun alueen alapuo-
lella olevien ikkunoiden palonkestävyyden on oltava vähintään A-0-
luokkaa.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN MATKUSTAJAMÄÄRÄ
ON ENINTÄÄN 36, SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.4 Sen estämättä, mitä II-2/B/5 säännön taulukoissa vaaditaan, erityistä
huomiota on kiinnitettävä pelastusveneisiin ja pelastuslauttoihin siirtymi-
seen käytettävillä avoimilla tai katetuilla alueilla olevien ikkunoiden
palonkestävyyteen ja näiden alueiden alapuolella olevien ikkunoiden
palonkestävyyteen sellaisissa paikoissa, joissa niiden pettäminen palon
aikana estäisi pelastusveneiden ja pelastuslauttojen vesillelaskun tai niihin
siirtymisen.
11 Palavien aineiden rajoitettu käyttö (R 34)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Muualla kuin lastitiloissa, postihuoneissa, matkatavarahuoneissa tai
työskentelytilojen jäähdytysosastoissa on kaikkien vuorausten, lattioiden,
vedonestimien, välikattojen ja eristeiden oltava palamatonta ainetta. Osit-
taisten laipioiden tai kansien, joita käytetään jakamaan tila
käyttötarkoituksen tai taiteellisten näkökohtien takia, on myös oltava
palamatonta ainetta.
.2 Kylmiölaitteiden eristyksen yhteydessä käytettyjen höyrysulkujen ja
liimojen sekä putkiston eristyksen ei tarvitse olla palamatonta, mutta
niiden määrä on pidettävä mahdollisimman vähäisenä ja niiden näkyvien
pintojen on vastattava IMOn päätöslauselmassa A.653(16) määrätyn testa-
usmenettelyn mukaista palon leviämisen estokykyä.
B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
Sovelletaan .2 kohdan sijaan seuraavaa .2a kohtaa:.2a Kylmiölaitteiden eristyksen yhteydessä käytettyjen höyrysulkujen ja
liimojen sekä putkiston eristyksen ei tarvitse olla palamatonta, mutta
niiden määrä on pidettävä mahdollisimman vähäisenä ja niiden
näkyvien pintojen on oltava huonosti paloa levittäviä.
.3 Seuraavien pintojen on oltava huonosti paloa levittäviä:
.1 käytävien ja portaikkojen sekä kaikkien asunto- ja työskentelytilojen
ja valvonta-asemien laipioiden, seinien ja välikattojen esillä olevat
pinnat,
.2 näkymättömissä tai luoksepääsemättömissä olevat tilat asunto- ja
työskentelytiloissa sekä valvonta-asemilla.
.4 Palavasta aineesta valmistettujen päällysteiden, listojen, koristeiden ja
pinnoitteiden kokonaistilavuus ei saa ylittää missään asunto- tai työsken-
telytilassa seinien ja välikattojen yhteenlasketun pinnan peittävän 2,5 mm
paksun pinnoitteen tilavuutta. Vuorauksiin, laipioihin tai kansiin kiinni-
tettyjä huonekaluja ei tarvitse ottaa huomioon palavien aineiden
kokonaistilavuutta laskettaessa.
Aluksilla, joilla on II-2/A/8 säännön mukainen automaattinen sprinkler-
ijärjestelmä, edellä mainittuun tilavuuteen voi kuulua myös C-luokan
rajapintojen kokoamisessa mahdollisesti käytettyjä palavia aineita.
.5 Edellä .3 kohdan pintojen ja vuorausten pinnoitteiden lämpöarvo saa olla
enintään 45 MJ/m
2käytetyllä paksuudella.
.6 Porraskuilujen kalustuksen on rajoituttava istuimiin. Niitä saa olla
enintään kuusi kullakin kannella kussakin porraskuilussa ja niiden on
oltava kiinteitä, rajoitetun palovaaran omaavia, eivätkä ne saa olla
matkustajien poistumisteiden esteenä. Lippuvaltion hallinto voi sallia
lisäistuimia porraskuilussa sijaitsevalla päävastaanottoalueella, jos neovat kiinteitä ja palamatonta ainetta eivätkä ne ole matkustajien poistu-
misteiden esteenä. Kalusteet eivät ole sallittuja matkustajien ja laivaväen
käytävillä, jotka ovat poistumisreitteinä hyttialueilla. Edellä olevan lisäksi
voidaan sallia palamattomasta aineesta valmistetut kaapit, joissa säily-
tetään sääntöjen edellyttämiä turvallisuusvälineitä. Juomavesiautomaatit
ja jääpalakoneet voidaan sallia käytävillä edellyttäen, että ne ovat kiin-
teitä eivätkä rajoita poistumisreittien leveyttä. Samaa ehtoa sovelletaan
myös kukka- tai kasviasetelmiin, patsaisiin ja muihin taide-esineisiin
kuten maalauksiin ja seinävaatteisiin käytävissä ja portaikoissa.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 115
▼M2
.7 Sisätilojen näkyvissä pinnoissa käytettävien maalien, lakkojen ja muiden
pinnoitteiden on oltava sellaisia, että ne eivät kehitä liiallisessa määrin
savua ja myrkyllisiä aineita.
B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU 1 PÄIVÄNÄ
TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
Sovelletaan .7 kohdan sijaan seuraavaa .7a kohtaa:.7a Sisätilojen näkyvissä pinnoissa käytettävien maalien, lakkojen ja muiden
pinnoitteiden on oltava sellaisia, että ne eivät kehitä liiallisessa määrin
savua ja myrkyllisiä aineita; tämä määritetään IMOn palotestisäännöstön
(Fire Test Procedures Code) mukaisesti.
.8 Asunto- ja työskentelytiloissa ja valvonta-asemilla mahdollisesti käytettä-
vien kansialusmassojen on oltava hyväksyttyä ainetta, joka ei IMOn
päätöslauselman A.687(17) palotestisäännöstön mukaisesti syty helposti
tai lisää korkeissa lämpötiloissa myrkyllisyys- tai räjähdysvaaraa.
B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU 1 PÄIVÄNÄ
TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
Sovelletaan .8 kohdan sijaan seuraavaa .8a kohtaa:
.8a Asunto- ja työskentelytiloissa ja valvonta-asemilla mahdollisesti käytettä-
vien kansialusmassojen on oltava hyväksyttyä ainetta, joka ei syty
helposti tai lisää korkeissa lämpötiloissa myrkyllisyys- tai räjähdysvaaraa;
tämä määritetään IMOn palotestisäännöstön (Fire Test Procedures Code)
mukaisesti.
12 Rakenteiden yksityiskohdat (R 35)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
Asunto- ja työskentelytiloissa, valvonta-asemilla, käytävissä ja portaikoissa:.1 välikattojen, paneelien tai vuorausten takana olevat ilmatilat on jaettava
sopivasti tiiviillä vedonestimillä, joiden etäisyys toisistaan on enintään
14 m,
.2 tällaisten suljettujen ilmatilojen, mukaan lukien portaikkojen, kuilujen
yms. vuorausten takana olevat tilat, on oltava pystysuunnassa suljettuja
jokaisen kannen kohdalla.
13 Kiinteät palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmät sekä automaat-
tiset sprinkleri-, palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmät (R 14)
(R 36)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Aluksissa, joiden matkustajamäärä on enintään 36, ja aluksissa, joiden
pituus on alle 24 metriä, on rakennettava kaikkialle jokaisessa erillisessä
pysty- tai vaakasuuntaisessa vyöhykkeessä sekä kaikkiin asunto- ja
työskentelytiloihin ja valvonta-asemille, lukuun ottamatta sellaisia tiloja,
joissa ei ole ilmeistä palovaaraa, kuten tyhjät tilat, saniteettitilat jne.:
.1 hyväksyttyä tyyppiä oleva, II-2/A/9 säännön vaatimusten mukainen
kiinteä palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmä siten asennettuna
ja järjestettynä, että se kykenee havaitsemaan palon kyseisissä
tiloissa; kuitenkin uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, jotka on
rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, järjestelmä
on oltava siten asennettuna ja järjestettynä, että se havaitsee savun
asuntotilojen käytävillä, portaikoissa ja poistumisreiteillä, tai
.2 hyväksyttyä tyyppiä oleva, II-2/A/8 säännön vaatimusten mukainen
automaattinen sprinkleri-, palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmä
tai järjestelmä, joka vastaa hyväksytylle samanarvoiselle sprinkler-
ijärjestelmälle asetettuja IMOn yleisohjeita, sellaisina kuin ne on
esitetty IMOn päätöslauselmassa A.800(19), siten asennettuna ja
järjestettynä, että se suojaa kyseisiä tiloja, ja lisäksi hyväksyttyä
tyyppiä oleva, II-2/A/9 säännön vaatimusten mukainen kiinteä palon-
havaitsemis- ja palohälytysjärjestelmä siten asennettuna ja
järjestettynä, että se havaitsee savun asuntotilojen käytävillä, portai-
koissa ja poistumisreiteillä.
.2 Alukset, joiden matkustajamäärä on yli 36, lukuun ottamatta aluksia,
joiden pituus on alle 24 metriä, on varustettava:1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 116
▼M2
hyväksyttyä tyyppiä olevalla, II-2/A/8 säännön vaatimusten mukaisella
automaattisella sprinkleri-, palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmällä
tai järjestelmällä, joka vastaa hyväksytylle samanarvoiselle sprinklerijär-
jestelmälle asetettuja IMOn yleisohjeita sellaisina kuin ne on esitetty
IMOn päätöslauselmassa A.800(19), kaikissa työskentelytiloissa,
valvonta-asemilla ja asuntotiloissa, mukaan luettuna käytävät ja portaikot.
Toista hyväksyttyä tyyppiä oleva palonsammutusjärjestelmä voidaan
vaihtoehtoisesti asentaa valvonta-asemille, joiden tärkeille laitteille vesi
voi aiheuttaa vahinkoa.
Hyväksyttyä tyyppiä oleva, II-2/A/9 säännön vaatimusten mukainen
kiinteä palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmä on asennettava savun
havaitsemiseksi työskentelytiloissa, valvonta-asemilla ja asuntotiloissa,
mukaan luettuna käytävät ja portaikot. Savunilmaisimia ei tarvitse asentaa
yksityisiin kylpyhuoneisiin eikä keittiöihin.
Tiloihin, joissa palovaara on vähäinen tai sitä ei ole lainkaan, kuten tyhjät
tilat, yleiset käymälät, hiilidioksidihuoneet ja vastaavanlaiset tilat, ei
tarvitse asentaa automaattista sprinklerijärjestelmää tai kiinteää palonha-
vaitsemis- ja palohälytysjärjestelmää.
.3 Ajoittain miehittämättömiin koneistotiloihin on asennettava II-2/A/9
säännön asianmukaisten määräysten mukainen, hyväksyttyä tyyppiä olevakiinteä palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmä.
Tämä palonhavaitsemisjärjestelmä on suunniteltava sellaiseksi ja ilmai-
simet sijoitettava siten, että palon alkaminen missä tahansa tällaisissa
tiloissa havaitaan nopeasti koneiston kaikissa tavanomaisissa käyttöolo-
suhteissa ja ympäröivän lämpötilan mahdollisen vaihtelualueen
edellyttämissä ilmanvaihtomuutoksissa. Pelkästään lämpöilmaisimia
sisältäviä havaitsemisjärjestelmiä ei sallita, lukuun ottamatta matalahkoja
tiloja ja paikkoja, joissa niiden käyttö on erityisen soveliasta. Havaitse-
misjärjestelmän on käynnistettävä kuuluvat ja näkyvät hälytykset, jotka
kummassakin suhteessa eroavat kaikkien muiden kuin tulipaloa osoitta-
vien järjestelmien hälytyksistä, riittävän monessa paikassa sen
varmistamiseksi, että hälytykset kuuluvat ja että ne huomataan komento-sillalla ja että vastuullinen konemestari ne huomaa.
Kun komentosilta on miehittämätön, on hälytyksen kuuluttava paikassa,
jossa vastuullinen laivaväen jäsen on vahtivuorossa.
Asennuksen jälkeen järjestelmä on testattava erilaisissa koneenkäyttö- ja
ilmanvaihto-olosuhteissa.
14 Erityistilojen suojaaminen (R 37).1Sekä laipiokannen yläpuolella että alapuolella oleviin erityistiloihin
sovellettavat vaatimukset
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA
OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET, JOIDEN MATKUSTAJAMÄÄRÄ
ON YLI 36:
.1 Yleistä
.1 Tämän säännön määräykset perustuvat periaatteeseen, että koska
tavanomainen pystysuuntaisiin päävyöhykkeisiin jako ei ehkä ole
käytännöllinen erityistiloissa, tällaisiin tiloihin täytyy saada
samantasoinen suojelu vaakasuuntaisen vyöhykekäsitteen perus-
teella ja tehokkaan kiinteän palonsammutusjärjestelmän avulla.
Tässä säännössä vaakasuuntaiseen vyöhykkeeseen voi kuulua
useammalla kannella olevia erityistiloja, jollei kulkuneuvoja
varten oleva vapaa kokonaiskorkeus ylitä kymmentä metriä.
.2 Sääntöjen II-2/A/12, II-2/B/7 ja II-2/B/9 pystysuuntaisten
vyöhykkeiden palonkestävyyden säilyttämistä koskevia vaati-
muksia on sovellettava yhtäläisesti niihin kansiin ja laipioihin,
jotka muodostavat vaakasuuntaiset vyöhykkeet toisistaan ja
aluksen muista osista erottavat rajapinnat.
.2 Rakenteellinen suojelu
.1 Uusissa aluksissa, joiden matkustajamäärä on yli 36, erityistiloja
rajoittavat laipiot ja kannet on eristettävä A-60-luokan mukai-
sesti. Kuitenkin kun jokin (säännön 4.2.2(5) määritelmän
mukainen) avokansitila, (säännön 4.2.2(9) määritelmän
mukainen) saniteettitila tai vastaavanlainen tila taikka (säännön
4.2.2(10) määritelmän mukainen) säiliö, tyhjä tila tai apukoneis-
totila, jossa palovaara on vähäinen tai sitä ei ole lainkaan, on1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 117
▼M2
rajapinnan toisella puolella, luokka voidaan alentaa A-0-luok-
kaan.
Jos polttoöljysäiliöt ovat erityistilojen alapuolella, näiden tilojen
välisen kannen palonkestävyys voidaan alentaa A-0-luokkaan.
.2 Uusissa aluksissa, joiden matkustajamäärä on enintään 36, sekä
olemassa olevissa B-luokan aluksissa, joiden matkustajamäärä
on yli 36, on erityistiloja rajoittavat laipiot eristettävä 5 säännön
taulukossa 5.1 olevan luokan (11) tilojen vaatimusten mukaisesti
ja vaakasuuntaiset rajapinnat 5 säännön taulukossa 5.2 olevan
luokan (11) tilojen vaatimusten mukaisesti.
.3 Komentosillalla on oltava osoitinlaitteet, jotka osoittavat, onko
jokin erityistiloihin tai niistä pois johtava palo-ovi suljettu.
Erityistiloihin johtavien ovien on oltava rakenteeltaan sellaiset,
ettei niitä voi pitää auki jatkuvasti, ja niiden on oltava kiinni
matkan aikana.
.3 Kiinteä palonsammutusjärjestelmä
Kaikki erityistilat on varustettava hyväksytyllä, kiinteällä käsinohja-
tulla hajasuihkusammutusjärjestelmällä, jolla pystytään suojaamaan
näiden tilojen minkä tahansa kannen ja ajoneuvotason kaikki osat.
Uusien B-, C- ja D-luokan alusten, jotka on rakennettu 1 päivänä
tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, hajasuihkusammutusjärjestelmässä
on oltava:
.1 painemittari venttiilisarjassa,
.2 sarjan kussakin venttiilissä selkeä merkintä, josta käy ilmi vent-
tiilin palvelemat tilat,
.3 venttiilihuoneeseen sijoitetut huolto- ja käyttöohjeet, ja.4 riittävä määrä laskuventtiilejä.
Lippuvaltion hallinto saa sallia minkä tahansa muun sellaisen
kiinteän palonsammutusjärjestelmän käytön, joka on täysmitta-
kaavassa tehdyllä kokeella, jossa olosuhteet ovat olleet erityisti-
lassa olevaa vuotavan bensiinin paloa vastaavat, osoitettu
vähintään yhtä tehokkaaksi mahdollisen tulipalon hallitsemiseksi
tällaisessa tilassa. Tällaisten kiinteiden hajasuihkusammutusjär-
jestelmien tai muiden samanarvoisten palonsammutusjärjestel-
mien on oltava IMOn päätöslauselman A.123 (V) määräysten
mukaisia, ja IMOn meriturvallisuuskomitean kiertokirje MSC/
Circ. 914 ”Guidelines when approving alternative water-based
fire-fighting systems for use in special category spaces” (erityis-
tiloissa käytettävien vaihtoehtoisten veteen perustuvien sammu-
tusjärjestelmien hyväksymisessä sovellettavat suuntaviivat) on
otettava huomioon.
.4 Kiertovartiointi ja palon havaitseminen
.1 Erityistiloissa on oltava tehokas kiertovartiointijärjestelmä.
Kaikissa tällaisissa tiloissa, joissa jatkuvaa palovahtia ei
ylläpidetä kiertovartioinnilla koko matkan ajan, on oltava hyväk-
syttyä tyyppiä oleva kiinteä palonhavaitsemis- ja
palohälytysjärjestelmä, joka noudattaa II-2/A/9 säännön vaati-
muksia. Kiinteän palonhavaitsemisjärjestelmän on kyettävä
nopeasti havaitsemaan palon syttyminen. Palonilmaisimien
tyyppi, välimatkat ja sijainti määritetään ottaen huomioon tuule-
tuksen ja muiden asianmukaisten tekijöiden vaikutukset.
Uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, jotka on rakennettu
1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, on järjestelmä testa-
ttava sen asentamisen jälkeen tavanomaisissa ilmanvaihto-
olosuhteissa, ja järjestelmän tuottaman yleisen reaktioajan on
tyydytettävä lippuvaltion hallintoa.
.2 Palonhälytyspainikkeita on oltava tarpeellinen määrä sopivasti
sijoitettuna erityistiloihin, ja yksi on sijoitettava tällaisten tilojen
jokaisen poistumistien luo.
Uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, jotka on rakennettu
1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, palonhälytyspainik-
keet on sijoitettava siten, ettei mikään tilan osa ole 20:ä metriä
kauempana palonhälytyspainikkeesta.
.5 Kannettavat palonsammutuslaitteet1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 118
▼M2
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU ENNEN 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003, SEKÄ
OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.5a Jokaisessa erityistilassa on oltava:
.1 vähintään kolme vesisumuputkea,
.2 yksi II-2/A/6.2 säännön määräysten mukainen vaahdonkehiti-
nyksikkö, jos aluksessa on näissä tiloissa käytettävissä
vähintään kaksi tällaista yksikköä, ja
.3 vähintään yksi käsisammutin erityistilan kunkin sisäänkäynnin
vieressä.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
.5b Käsisammuttimet on oltava kullakin kansitasolla kussakin lastiruu-
massa tai osastossa, jossa kuljetetaan ajoneuvoja, ja ne on
sijoitettava enintään 20 metrin päähän toisistaan tilan kummallakin
sivulla. Vähintään yksi käsisammutin on sijoitettava tällaisen tilan
kunkin sisäänkäynnin viereen.
Lisäksi erityistiloissa on oltava seuraavat palonsammutuslaitteet:.1 vähintään kolme vesisumuputkea, ja
.2 yksi paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön (Fire Safety
Systems Code) määräysten mukainen vaahdonkehitinyksikkö,
jos aluksessa on tällaisissa ro-ro-tiloissa käytettävissä vähintään
kaksi tällaista yksikköä.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA
OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
.6 Ilmanvaihtojärjestelmä
.1 Erityistiloja varten on oltava tehokas koneellinen ilmanvaihtojär-
jestelmä, joka riittää antamaan vähintään kymmenen
ilmanvaihtoa tunnissa. Tällaisten tilojen järjestelmä on täysin
erotettava muista ilmanvaihtojärjestelmistä ja sen on oltava
toiminnassa aina, kun erityistiloissa on ajoneuvoja. Ilmanvaih-
tojen määrä on nostettava vähintään kahteenkymmeneen
ajoneuvojen lastaamisen ja purkamisen aikana.
Kutakin tehokkaasti suljettavissa olevaa erityistilaa varten on
oltava omat erilliset ilmanvaihtokanavat. Järjestelmää on voitava
säätää tällaisten tilojen ulkopuolelta.
.2 Ilmanvaihdon on estettävä ilman kerrostuminen ja ilmataskujen
syntyminen.
.3 Komentosillalla on oltava laitteet, jotka osoittavat vaaditun
ilmanvaihtokyvyn häviämisen tai vähenemisen.
.4 Aluksessa on oltava sellaiset järjestelyt, että ilmanvaihtojärjes-
telmä voidaan nopeasti pysäyttää ja sulkea tehokkaasti tulipalon
sattuessa, ottaen huomioon sää- ja meriolosuhteet.
.5 Ilmanvaihtokanavat, palopellit mukaan luettuna, on tehtävä teräk-
sestä ja niiden järjestelyn on tyydytettävä lippuvaltion hallintoa.
Uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, jotka on rakennettu
1 päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, vaakasuuntaisten
vyöhykkeiden tai koneistotilojen läpi kulkevien ilmanvaihtokana-
vien on oltava A-60-luokan teräskanavia, jotka on rakennettu II-
2/B/9.2.3.1.1 ja II-2/B/9.2.3.1.2 säännön mukaisesti.
.2Ainoastaan laipiokannen yläpuolella oleviin erityistiloihin sovellettavat
lisämääräykset
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1.1 Valumisaukot
Sellaisen vakavuuden huomattavan heikkenemisen varalta, joka
voisi aiheutua kannelle tai kansille kerääntyvistä suurista
vesimääristä kiinteän hajasuihkusammutusjärjestelmän käytön seur-
auksena, on asennettava valumisaukot siten, että varmistetaan
tällaisen veden nopea poistuminen suoraan yli laidan.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 119
▼M2
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSET:
.1.2 Poistoaukot
.1.2.1 Valumisaukkojen poistoventtiilit, joissa on tehokkaat sulku-
laitteet, joita voidaan käyttää laipiokannen yläpuolella
olevasta paikasta voimassa olevan Kansainvälisen lastivii-
vayleissopimuksen vaatimusten mukaisesti, on pidettävä
avoinna aluksen matkatessa merellä.
.1.2.2 Edellä .1.2.1 alakohdassa tarkoitettujen venttiilien kaikki
toiminnot on kirjattava laivapäiväkirjaan.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.2 Varotoimenpiteet palavien höyryjen syttymisen estämiseksi
.1 Laitteet, jotka voivat muodostaa palavan höyryn syttymislähteen,
ja erityisesti sähkölaitteet ja johdotus on asennettava vähintään
450 mm kannen tai ajoneuvotason yläpuolelle jokaisella sellai-
sella kannella ja mahdollisesti asennetulla ajoneuvotasolla, joilla
ajoneuvoja kuljetetaan ja joille räjähtäviä höyryjä voidaan
odottaa kerääntyvän, ei kuitenkaan ajoneuvotasoilla, joilla on
bensiinikaasujen alaspäin kulkeutumisen sallivat riittävät aukot.
Korkeammalle kuin 450 mm kannen tai ajoneuvotason yläpuo-
lelle asennettujen sähkölaitteiden on oltava tyyppiä, joka on
suljettu ja suojattu siten, että kipinöinti estyy. Jos sähkölaitteiden
tai johdotusten asentaminen alle 450 mm:n korkeudelle kannesta
tai ajoneuvotasosta on tarpeen aluksen turvallisen käytön vuoksi,
tällaisten sähkölaitteiden ja johdotusten asennus voidaan tehdä,
jos ne on hyväksytty käytettäviksi räjähtävässä bensiinin ja ilman
seoksessa.
.2 Poistoilmakanavaan asennettujen sähkölaitteiden ja johdotusten
on oltava tyyppiä, joka hyväksytään käytettäväksi räjähtävissä
bensiinin ja ilman seoksissa, ja niiden poistokanavassa oleva
läpivienti on sijoitettava turvalliseen kohtaan ottaen huomioon
muut mahdolliset syttymislähteet.
.3Ainoastaan laipiokannen alapuolella oleviin erityistiloihin sovellettavat
lisämääräykset
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Kupuveden pumppaus ja tyhjennyslaitteet
Ottaen huomioon vakavuuden huomattavan heikkenemisen, joka voi
aiheutua kannelle tai säiliön katolle kerääntyvistä suurista
vesimääristä kiinteän hajasuihkusammutusjärjestelmän käytön seur-
auksena, voi lippuvaltion hallinto vaatia enemmän pumppaus- ja
tyhjennyslaitteita kuin mitä II-1/C/3 säännössä vaaditaan.
Uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä
tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, on tyhjennysjärjestelmä tällaisessa
tapauksessa mitoitettava siten, että se pystyy poistamaan vähintään
125 % sekä vesisuihkutusjärjestelmän pumppujen että vaadittujen
paloletkujen suihkuputkien yhteiskapasiteetista. Tyhjennysjärjes-
telmän venttiilejä on pystyttävä käyttämään suojatun tilan
ulkopuolelta sammutusjärjestelmien ohjaimien läheisyydessä olevasta
paikasta. Pohjakaivojen on oltava vetoisuudeltaan riittäviä ja ne on
järjestettävä aluksen sivulaidoituksen lähelle enintään 40 metrin
etäisyydelle toisistaan kussakin vesitiiviissä osastossa.
.2 Varotoimenpiteet palavien höyryjen syttymisen estämiseksi
.1 Mahdollisesti asennettavien sähkölaitteiden ja johdotusten on
oltava tyypiltään sopivia käytettäviksi räjähtävissä bensiinin ja
ilman seoksissa. Muita laitteita, jotka voivat muodostaa palavien
höyryjen syttymislähteen, ei sallita.
.2 Poistoilmakanavaan asennettujen sähkölaitteiden ja johdotusten
on oltava tyyppiä, joka hyväksytään käytettäväksi räjähtävissä
bensiinin ja ilman seoksissa, ja niiden poistokanavassa oleva
läpivienti on sijoitettava turvalliseen kohtaan ottaen huomioon
muut mahdolliset syttymislähteet.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 120
▼M2
.4Ei-suljettavat aukot
B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
Erityistilojen laitoituksessa, päissä tai yläpuolisessa kannessa olevat ei-
suljettavat aukot on sijoitettava siten, että erityistilassa syttyvästä tulipa-
losta ei aiheudu vaaraa pelastusveneiden ja -lauttojen säilytysalueille ja
pelastusasemille eikä erityistilojen yläpuolisten ylärakenteiden ja kansira-
kennusten asunto- ja työskentelytiloille ja valvonta-asemille.
15 Kiertovartiointi, palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmät sekä
kuulutusjärjestelmät (R 40)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 On asennettava II-2/A/9 säännön vaatimusten mukaiset hälytyspainikkeet..2 Merellä tai satamassa (paitsi milloin alus ei ole käytössä) kaikkien alusten
on aina oltava miehitetty ja varustettu siten, että laivaväen vastuullinen
jäsen vastaanottaa varmasti välittömästi ensihälytyksen alkavasta tulipa-
losta.
.3 Aluksessa on oltava komentosillalta tai palonvalvonta-asemalta annettava
erityishälytys miehistön kokoonkutsumiseksi. Tämä hälytys voi olla
aluksen yleishälytysjärjestelmän osa, mutta sitä on voitava käyttää
matkustajatiloihin kuuluvasta hälytyksestä riippumatta.
.4 Kaikissa asunto- ja työskentelytiloissa, valvonta-asemilla ja avokansilla
on oltava kuulutusjärjestelmä tai muu tehokas tiedotustapa.
Uusissa B-, C- ja D-luokan aluksissa, jotka on rakennettu 1 päivänä
tammikuuta 2003 tai sen jälkeen, tämän kuulutusjärjestelmän on oltava
III/6.5 säännön vaatimusten mukainen.
.5 UUDET B-, C- JA D-LUOKAN SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-
LUOKAN ALUKSET:
Aluksilla, joiden matkustajamäärä on yli 36, on ylläpidettävä tehokasta
kiertovartiointia, jonka avulla voidaan välittömästi havaita tulipalon sytty-
minen. Jokainen kiertovartion jäsen on koulutettava siten, että hän tuntee
aluksen järjestelyt sekä kaikkien niiden laitteiden sijainnin ja toiminnan,
joita hän mahdollisesti joutuu käyttämään. Jokaisella kiertovartion
jäsenellä on myös oltava käytössään kaksisuuntainen kannettava radiopu-
helinlaite.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.6 Aluksilla, joiden matkustajamäärä on yli 36, on oltava 13.2 säännössä
vaadittuja järjestelmiä varten palonhavaitsemishälyttimet, jotka on keski-
tetty jatkuvasti miehitettyyn keskusvalvomoon. Lisäksi samaan paikkaan
on keskitettävä myös kauko-ohjauslaitteet, joilla palo-ovet voidaan sulkea
ja ilmanvaihtotuulettimet pysäyttää. Laivaväen on voitava käynnistää
tuulettimet uudelleen jatkuvasti miehitetyltä valvonta-asemalta. Keskus-
valvomossa olevan valvontataulun on ilmaistava, ovatko palo-ovet auki
vai kiinni, ja ilmaistava, jos ilmaisimet, hälyttimet ja tuulettimet eivät
ole toiminnassa tai jos kyseiset järjestelmät eivät ole päällä. Valvontatau-
luun on oltava jatkuva virransyöttö ja sen olisi kytkeydyttävä
automaattisesti varavoimanlähteeseen, jos tavanomainen voimanlähde
pettää. Valvontataululla tulee olla virransyöttö sekä sähköenergian
päälähteestä että hätälähteestä, joka on määritelty II-1/D/3 säännössä,
jollei säännöissä sallita soveltuvin osin muita järjestelyjä.
.7 Valvontataulu on suunniteltava toimintavarmaksi, esimerkiksi avoimen
ilmaisinpiirin on aiheutettava vikahälytys.
16 Olemassa olevien B-luokan alusten, joiden matkustajamäärä on yli 36,
parantaminen (R 41-1)
Tämän II-2 luvun olemassa olevia B-luokan aluksia koskevien vaatimusten
lisäksi olemassa olevien B-luokan alusten, joiden matkustajamäärä on yli 36,
on täytettävä seuraavat vaatimukset:
.1 1 päivään lokakuuta 2000 mennessä:
.1 Kaikki asunto- ja työskentelytilat, suljetut portaikot sekä käytävät
on varustettava hyväksyttyä tyyppiä olevalla savunhavaitsemis- ja
hälytysjärjestelmällä, joka täyttää II-2/A/9 säännön vaatimukset.
Tällaista järjestelmää ei tarvitse asentaa yksityisiin kylpyhuonei-1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 121
▼M2
siin eikä tiloihin, joissa on vähäinen palovaara tai joissa ei ole
palovaaraa lainkaan, kuten tyhjät tilat ja muut samankaltaiset tilat.
Keittiöihin on asennettava ilmaisimet, jotka toimivat lämmöllä
savun sijaan.
.2 Palonhavaitsemis- ja hälytysjärjestelmään liitetyt savunilmaisimet
on asennettava myös välikattojen yläpuolelle niillä portaikko- jakäytäväalueilla, missä välikatot on tehty palavasta aineesta.
.3.1 Suljettuja portaikkoja ja pystysuuntaisia päävyöhykkeitä rajoitta-
vissa laipioissa sekä keittiöalueiden rajapinnoissa olevien
saranaovien, jotka yleensä pidetään auki, on oltava itsestäänsulk-
eutuvia ja ne on voitava laukaista keskusvalvomosta ja oven
vierestä.
.3.2 Jatkuvasti miehitetyllä keskusvalvonta-asemalla on oltava taulu,
joka osoittaa, ovatko suljettujen portaikkojen ja pystysuuntaisia
päävyöhykkeitä rajoittavissa laipioissa sekä keittiöalueen rajapin-
noissa olevat palo-ovet kiinni.
.3.3 Keittiöiden poistoilmakanavat, joihin todennäköisesti kertyy
rasvaa ja jotka kulkevat asuntotilojen tai palavia aineita sisältävien
tilojen halki, on rakennettava A-luokan rajapinnoista. Jokaisessa
keittiöalueen poistoilmakanavassa on oltava:
.1 rasvasuodatin, joka on helposti irrotettavissa puhdistusta
varten, tai vaihtoehtoinen hyväksytty rasvanpoistojärjestelmä,
.2 kanavan alapäähän sijoitettu palopelti,.3 poistoilmatuulettimien pysäytyslaitteet, joita voidaan käyttää
keittiöstä,
.4 kiinteät laitteet kanavan sisäisen palon sammuttamiseksi, ja
.5 sopivasti sijaitsevat luukut tarkastamista ja puhdistamista
varten.
.3.4 Porraskuilujen rajojen sisäpuolella sallitaan ainoastaan yleiset
WC:t, hissit, palamattomasta aineesta rakennetut turvallisuusvarus-
teiden säilytyskaapit ja avoimet tiedotustiskit. Muut
porraskuiluissa olevat tilat on:
.1 tyhjennettävä, pysyvästi suljettava ja irrotettava sähköjärjes-
telmästä, tai
.2 erotettava porraskuilusta A-luokan rajapinnoilla 5 säännön
mukaisesti. Tällaisista tiloista voi olla suora yhteys porraskui-
luihin A-luokan ovien kautta 5 säännön mukaisesti, jos näihin
tiloihin on asennettu sprinklerijärjestelmä. Hyteistä ei kuiten-
kaan saa olla suoraa käyntiä porraskuiluun.
.3.5 Muista kuin kokoontumistiloista, käytävistä, yleisistä käymälöistä,
erityistiloista, 6.1.5 säännössä vaadituista muista portaikoista,
avokansitiloista ja edellä .3.4.2 kohdassa tarkoitetuista tiloista ei
saa olla suoraa pääsyä porraskuiluihin.
.3.6 Olemassa olevat II-2/B/4 säännössä kuvatut luokan (10) koneisto-
tilat ja tiedotustiskien takana olevat toimistotilat, jotka avautuvat
suoraan porraskuiluun, voidaan säilyttää, jos ne on suojattu savu-
nilmaisimilla ja jos informaatiotiskien takana olevissa
toimistotiloissa on ainoastaan rajoitetun palovaaran omaavia
kalusteita.
.3.7 Säännöissä II-1/D/3 ja III/5.3 vaaditun hätävalaistuksen lisäksi
poistumisreitit, portaikot ja uloskäynnit mukaan luettuna, on
merkittävä poistumisreitin kaikissa kohdissa, myös kulmissa ja
risteyskohdissa, valaistuksella tai jälkivalaisevin nauhamerkinnöin,
jotka on kiinnitetty enintään 0,3 metriä kannen yläpuolelle.
Merkintöjen avulla matkustajien on vaivatta voitava tunnistaa
kaikki poistumisreitit ja löytää uloskäynnit. Jos käytetään
sähkövalaistusta, sen on saatava virtaa hätäsähkölähteistä ja sen
on oltava siten järjestetty, ettei mikään häiriö yksittäisessä
lampussa tai valaisinnauhan katkeaminen tee merkinnästä teho-
tonta. Lisäksi kaikkien poistumisreittimerkkien ja palokaluston
sijaintimerkintöjen on oltava jälkivalaisevaa materiaalia tai valais-
tuksella merkittyjä. Lippuvaltion hallinnon on varmistettava, että
tällainen valaistus tai jälkivalaiseva materiaali on tarkastettu ja
testattu ja että sitä käytetään IMOn päätöslauselmassa A.752(18)
tai ISO-standardissa 15370.–2001 annettujen suuntaviivojen
mukaisesti.
.3.8 Aluksella on oltava yleinen hätäjärjestelmä. Hälytyksen on kuulut-
tava kaikkialla asuntotiloissa ja tavanomaisissa laivaväen
työskentelytiloissa sekä avokansilla ja sen äänitason on oltava
IMOn päätöslauselmassa A.686(17) antaman hälyttimiä ja ilmai-1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 122
▼M2
simia koskevan säännöstön (Code on Alarms and Indicators)
mukainen.
.3.9 Kaikkialla asunto-, kokoontumis- ja työskentelytiloissa, valvonta-
asemilla ja avokansilla on oltava kuulutusjärjestelmä tai muu
tehokas tiedotustapa.
.3.10 Porraskuilujen kalustuksen on rajoituttava istuimiin. Niitä saa olla
enintään kuusi kullakin kannella kussakin porraskuilussa ja niiden
on oltava kiinteitä, rajoitetun palovaaran omaavia, eivätkä ne saa
olla matkustajien poistumisteiden esteenä. Lippuvaltion hallinto
voi sallia lisäistuimia porraskuilussa sijaitsevalla päävastaanottoa-
lueella, jos ne ovat kiinteitä, palamatonta ainetta, eivätkä ne olematkustajien poistumisteiden esteenä. Kalusteet eivät ole sallittuja
matkustajien ja laivaväen käytävillä, jotka ovat poistumisreitteinä
hyttialueilla. Edellä olevan lisäksi voidaan sallia palamattomasta
aineesta valmistetut kaapit, joissa säilytetään sääntöjen edel-
lyttämiä turvallisuusvälineitä.
.2 1 päivään lokakuuta 2003 mennessä:
.1 Kaikkien portaikkojen on oltava teräskehysrakennetta asunto- ja
työskentelytiloissa paitsi, jos lippuvaltion hallinto hyväksyy muun
samanarvoisen aineen käytön, ja niiden on oltava A-luokan rajapin-
tojen muodostamissa kuiluissa, joissa olevissa aukoissa on varmat
sulkemislaitteet, paitsi, että:
.1 portaikon, joka yhdistää ainoastaan kaksi kantta, ei tarvitse olla
suljettu, jos kannen palonkestävyys säilytetään asentamalla
yhteen kohtaan kansien välille asianmukaiset laipiot tai ovet.
Kun portaikko on suljettu kansien väliltä yhdessä kohdassa, on
tällainen porraskuilu suojattava 5 säännössä olevien kansia
koskevien taulukkojen mukaisesti,
.2 portaikot voidaan rakentaa avoimiksi kokoontumistilaan, jos ne
ovat kokonaan tällaisen kokoontumistilan sisäpuolella.
.2 Koneistotiloihin on asennettava kiinteä palonsammutusjärjestelmä,
joka on II-2/A/6 säännön vaatimusten mukainen.
.3 Pystysuuntaisten päävyöhykkeiden välisten rajapintojen läpi kulkevat
ilmanvaihtokanavat on varustettava toimintavarmalla automaattisesti
sulkeutuvalla palopellillä, joka on voitava myös sulkea käsin raja-
pinnan kummaltakin puolelta. Lisäksi toimintavarmat automaattisesti
sulkeutuvat palopellit, joita voidaan ohjata porraskuilun puolelta
käsikäyttöisesti, on asennettava kaikkiin sellaisiin ilmanvaihtokana-
viin, jotka palvelevat sekä asunto- ja työskentelytiloja että
porraskuiluja, siihen kohtaan missä ne lävistävät tällaisen kuilun raja-
pinnan. Ilmanvaihtokanavia, jotka kulkevat pääpalovyöhykkeen
rajapinnan läpi palvelematta sen kummallakaan puolella olevia tiloja
tai kulkevat porraskuilun läpi palvelematta tätä kuilua, ei tarvitse
varustaa palopellein, jos kanavat on rakennettu ja eristetty A-60-
luokan mukaisesti eikä niissä ole aukkoja porraskuilussa tai sen
puolen kuilussa, jota ilmanvaihtokanavat eivät suoraan palvele.
.4 Erityistilojen on oltava II-2/B/14 säännön vaatimusten mukaisia.
.5 Kaikki porraskuilujen ja pystysuuntaisten päävyöhykkeiden laipioissa
ja keittiöalueiden rajapinnoissa olevat palo-ovet, jotka pidetään
yleensä auki, on voitava sulkea keskusvalvonta-asemalta ja oven
luota.
.6 Tämän säännön .1.3.7 kohdan vaatimuksia sovelletaan myös asuntoti-
loihin.
.3 1 päivään lokakuuta 2005 mennessä tai 15 vuotta aluksen rakentamis-
päivästä, riippuen siitä, kumpi ajankohta on myöhäisempi:
.1 asunto- ja työskentelytiloihin, porraskuiluihin ja käytäviin on asennet-
tava automaattinen sprinkleri-, palonhavaitsemis- ja
palohälytysjärjestelmä, joka on II-2/A/8 säännön vaatimusten
mukainen tai joka noudattaa IMOn ohjeita hyväksytystä, samanarvoi-
sesta sprinklerijärjestelmästä, joka on annettu IMOn
päätöslauselmassa A.800(19).
17 Vaarallisia aineita kuljettavia aluksia koskevat erityisvaatimukset (R
41)
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
ENNEN 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003, SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET:
SOLAS-yleissopimuksen II-2/54 säännön vaatimuksia sovelletaan vaarallisia
aineita kuljettaviin matkustaja-aluksiin soveltuvin osin.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 123
▼M2
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
SOLAS-yleissopimuksen II-2 luvun G osan 19 säännön vaatimuksia, sellaisina
kuin ne ovat tarkistettuina 1 päivänä tammikuuta 2003, sovelletaan vaarallisia
aineita kuljettaviin matkustaja-aluksiin soveltuvin osin.
18 Helikopteritiloja koskevat erityisvaatimukset
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKENNETTU
1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
Helikopterikansilla varustettujen alusten on täytettävä SOLAS-yleissopimuksen
II-2 luvun G osan 18 säännön vaatimukset, sellaisina kuin ne ovat tarkistettuina
1 päivänä tammikuuta 2003.
III LUKU
HENGENPELASTUSLAITTEET
1 Määritelmät (R 3)
UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
Jollei toisin erikseen määrätä, tässä luvussa sovelletaan vuoden 1974 SOLAS-
yleissopimuksen III/3 säännön määritelmiä, sellaisina kuin ne ovat muutettuina.
2 Yhteydenpito, pelastusveneet, pelastuslautat ja valmiusveneet, henkilök-
ohtaiset hengenpelastuslaitteet (R 6 + 7 + 18 + 21 + 22)
UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
Jokaisessa aluksessa on oltava ainakin alla olevassa taulukossa ja vastaavissa
huomautuksissa aluksen luokan perusteella määritellyt hätäradiolaitteistot, tutka-
transponderit, henkilökohtaiset hengenpelastuslaitteet, pelastusveneet,
pelastuslautat ja valmiusveneet, hätäraketit ja nuoranheittolaitteet.
Kaikkien edellä mainittujen laitteiden, mukaan luettuna soveltuvin osin vesille-
laskulaitteet, on täytettävä vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen liitteessä
olevan III luvun vaatimukset, sellaisina kuin ne ovat muutettuina, jollei seuraa-
vissa kohdissa toisin erikseen määrätä.
Lisäksi kaikissa aluksissa on oltava pelastuspuvut ja lämpösuojaimet pelastusve-
neisiin ja valmiusveneisiin siirtyvien henkilöiden käytettäväksi siltä osin kuin ne
vaaditaan vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen liitteessä olevan III luvun
määräyksissä, sellaisina kuin ne ovat muutettuina.
Alukset, joissa ei ole pelastusvenettä tai valmiusvenettä, on varustettava pelas-
tustarkoituksia varten vähintään yhdellä pelastuspuvulla. Jos alus kuitenkin
jatkuvasti liikkuu lämpimissä ilmasto-olosuhteissa, joissa lippuvaltion hallinnon
mielestä lämpösuojaus on tarpeeton, alusta ei tarvitse varustaa tällaisella suoja-
puvulla.
Aluksen luokka B C D
Henkilömäärä (N) > 250 ≤250 > 250 ≤250 > 250 ≤250
Pelastusveneet ja
-lautat (1)(2)(3)(4):
— olemassa olevat alukset: 1,10 N 1,10 N 1,10 N 1,10 N 1,10 N 1,10 N
— uudet alukset: 1,25 N 1,25 N 1,25 N 1,25 N 1,25 N 1,25 N
Valmiusveneet (4)(5) 111111
Pelastusrenkaat (6) 888484
Pelastusliivit (8)(9) 1,05 N 1,05 N 1,05 N 1,05 N 1,05 N 1,05 N
Lasten pelastusliivit 0,10 N 0,10 N 0,10 N 0,10 N 0,10 N 0,10 N
Hätäraketit (7) 1 21 21 21 26 6
Nuoranheittolaitteet 1 1 1 1 — —
Tutkatransponderit 1 1 1111
Kaksisuuntainen VHF-
radiopuhelinlaite3333321998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 124
▼M2
(1) Pelastusveneet ja -lautat voivat olla joko LSA-säännöstön 4.5 tai 4.6 tai 4.7 jakson mukaisia pelastusveneitä tai
LSA-säännöstön 4.1 jakson vaatimusten ja joko LSA-säännöstön 4.2 tai 4.3 jakson mukaisia pelastuslauttoja.
Ro-ro-matkustaja-alusten pelastuslauttojen on lisäksi oltava III/5-1 säännön vaatimusten mukaisia.
Suojaisten reittien ja/tai liikennöintialueen suotuisten sääolosuhteiden perusteella lippuvaltion hallinto voi
hyväksyä isäntäjäsenvaltion suostumuksella:
a) avoimet kaksipuoliset puhaltamalla täytettävät pelastuslautat, jotka eivät ole LSA-säännöstön 4.2 tai 4.3
jakson mukaisia, edellyttäen, että pelastuslautat ovat täysin suurnopeusalussäännöstön (HSC-säännöstön)liitteen 10 vaatimusten mukaisia,
b) pelastuslautat, jotka eivät ole LSA-säännöstön pelastuslautan pohjan kylmäeristystä koskevan 4.2.2.2.1 ja
4.2.2.2.2 kohdan vaatimusten mukaisia.
Olemassa olevien B-, C- ja D-luokan alusten pelastusveneiden ja -lauttojen on oltava olemassa olevia aluksia
koskevan vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen asiaankuuluvien sääntöjen mukaisia, sellaisina kuin ne ovatmuutettuina tämän direktiivin antamispäivänä.
LSA-säännöstön 6.2 jakson mukainen MES-evakuointijärjestelmä tai mukaiset MES-evakuointijärjestelmät
voidaan korvata taulukossa vaadittujen pelastuslauttojen ja vesillelaskulaitteiden samansuuruisella kapasiteetilla.
(
2) Pelastusveneet ja -lautat on jaettava mahdollisuuksien mukaan tasapuolisesti aluksen molemmille puolille.
(3) Pelastusveneiden ja -lauttojen kokonaislukumäärän on oltava edellä esitetyssä taulukossa mainitun prosenttiluvun
mukainen ja pelastusveneiden ja -lauttojen sekä ylimääräisten pelastuslauttojen yhdistelmän täyden kapasiteetinon oltava 110 % kokonaishenkilömäärästä (N), joka aluksella on oikeus kuljettaa. Aluksella olevien pelastusve-
neiden ja -lauttojen lukumäärän on oltava riittävä varmistamaan, että yhden pelastusveneen tai -lautan
menettämisen jälkeen tai sen mennessä epäkuntoon jäljelle jäävissä pelastusveneissä ja -lautoissa on tilaa koko-naishenkilömäärälle, joka aluksella on oikeus kuljettaa.
(
4) Pelastusveneiden ja/tai valmiusveneiden määrän on oltava riittävä varmistamaan, että koko sen henkilömäärän,
joka aluksella on oikeus kuljettaa, jättäessä aluksen, kunkin pelastusveneen tai valmiusveneen tarvitsee hinata
korkeintaan yhdeksää pelastuslauttaa.
(5) Valmiusveneitä käytetään niiden omilla laskulaitteilla, sekä vesillelaskuun että takaisin nostamiseen.
Mikäli valmiusvene täyttää LSA-säännöstön 4.5 tai 4.6 jakson vaatimukset, se voidaan lukea mukaan edellä
esitetyssä taulukossa määriteltyyn pelastusvene- ja pelastuslauttakapasiteettiin.
Ro-ro-matkustaja-aluksilla on ainakin yhden valmiusveneen oltava III/5–1 säännön mukainen nopeakulkuinen
valmiusvene.
Jos lippuvaltion hallinto katsoo, että valmiusveneen asentaminen alukseen ei fyysisesti ole mahdollista, tällainen
alus voidaan vapauttaa valmiusveneen kuljettamisesta, edellyttäen, että alus täyttää seuraavat vaatimukset:
a) aluksen järjestelyt ovat sellaiset, että veden varaan joutunut henkilö voidaan nostaa takaisin alukseen,
b) veden varaan joutuneen henkilön alukseen nostamista voidaan seurata komentosillalta, ja
c) aluksen ohjattavuus on riittävä lähelle tuloon ja henkilöiden alukseen nostamiseen myös kaikkein huonoim-
missa huomioonotetuissa olosuhteissa.
(6) Vähintään yhdessä pelastusrenkaassa aluksen molemmin puolin on oltava kelluva nuora, jonka pituuden on
oltava vähintään kaksi kertaa se korkeus, jolla sitä säilytetään vesiviivan yläpuolella pienimmällä kulkusyväyk-
sellä, tai 30 Metriä, sen mukaan, kumpi on suurempi.
Kahdessa pelastusrenkaassa on oltava itsesyttyvä valo- ja savumerkkilaite ja ne on voitava laukaista nopeasti
komentosillalta. Muissa pelastusrenkaissa on oltava LSA-säännöstön 2.1.2 kohdan määräysten mukaiset itsesyt-
tyvät valot.
(7) LSA-säännöstön 3.1 jakson vaatimusten mukaiset hätäraketit on säilytettävä komentosillalla tai ohjauspaikalla.
(8) Ro-ro-matkustaja-alusten pelastusliivien on oltava III/5–1 säännön mukaisia.
(9) Ilmalla täyttyvä pelastusliivi on varattava kaikille henkilöille, joiden on työskenneltävä aluksella suojaamatto-
milla alueilla. Nämä ilmalla täyttyvät pelastusliivit voidaan lukea mukaan tässä direktiivissä vaadittuunpelastusliivien kokonaismäärään.
3 Hätähälytys, toimintaohjeet, harjoitusopas, hälytysluettelot ja hätätilan-
neohjeet (R 6 + 8 + 9 +19 + 20)
UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
Kaikissa aluksissa on oltava:
.1Yleinen hätähälytysjärjestelmä (R 6.4.2)
Yleisen hälytysjärjestelmän on oltava LSA-säännöstön 7.2.1.1 kohdan
vaatimusten mukainen ja sovelluttava matkustajien ja laivaväen kutsumi-
seen kokoontumispaikoille ja käynnistämään hälytysluettelossa mainitut
tehtävät.
Hätähälytysjärjestelmää on kaikissa aluksissa, joiden matkustajamäärä on
yli 36, täydennettävä yleisellä kuulutusjärjestelmällä, jota voidaan käyttää
komentosillalta. Järjestelmän on oltava luonteeltaan sellainen ja järjestetty
ja sijoitettu siten, että normaalisti kuulevat henkilöt kuulevat helposti sen
kautta välitetyt sanomat kaikissa paikoissa, joissa ihmiset saattavat olla
pääkoneiston ollessa toiminnassa.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
Yleiset hätähälytysjärjestelmät on pystyttävä kuulemaan kaikilla avokan-
silla, ja hätähälytyksen vähimmäisäänitasojen on oltava LSA-säännöstön
7.2.1.2 ja 7.2.1.3 kohdan mukaiset.
.2Kuulutusjärjestelmä (R 6.5)
.2.1 Sen lisäksi, että kaikkien alusten on täytettävä II-2/B/15.4
säännössä ja edellä .1 kohdassa säädetyt vaatimukset, on matkus-1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 125
▼M2
taja-aluksissa, joiden matkustajamäärä on yli 36, oltava myös
kuulutusjärjestelmä. Olemassa oleviin aluksiin sovelletaan .2.2,
.2.3 ja .2.5 kohdan vaatimuksia .2.6 kohdassa esitetyin poikkeuksin
viimeistään tämän direktiivin 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun
päivämäärän jälkeen suoritetun ensimmäisen
määräaikaiskatsastuksen päivänä.
.2.2 Kuulutusjärjestelmän on oltava kovaäänislaitteisto, jonka välityk-
sellä lähetetyt viestit ovat kuultavissa kaikissa laivaväen tai
matkustajien tai molempien yleisesti käyttämissä tiloissa sekä
kokoontumisasemilla. Sen kautta on voitava kuuluttaa viestejä
komentosillalta ja muista sellaisista paikoista, joista lippuvaltion
hallinto sen katsoo tarpeelliseksi. Järjestelmän asennuksessa on
otettava huomioon akustiikan kannalta äärimmäiset olosuhteet eikä
järjestelmän pidä edellyttää vastaanottajalta toimintaa viestien
kuulemiseksi.
.2.3 Kuulutusjärjestelmä on suojattava luvattomalta käytöltä ja sen on
oltava selvästi kuultavissa kaikissa .2.2 kohdassa tarkoitetuissa
tiloissa ympäröivästä melusta huolimatta, ja siinä on oltava yhdestä
komentosillalla sijaitsevasta paikasta sekä muista aluksessa sijaitse-
vista lippuvaltion hallinnon määrittämistä paikoista ohjattava
ohitustoiminto, jonka avulla kaikki hätäviestit voidaan kuuluttaa,
vaikka jokin kyseisissä tiloissa olevista kovaäänisistä olisi pois
päältä tai sen äänenvoimakkuutta olisi alennettu tai yleinen kuulu-
tusjärjestelmä olisi muussa käytössä.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
Lähetettävien hätäkuulutusten vähimmäisäänitasojen on oltava
LSA-säännöstön 7.2.2.2 kohdan mukaiset.
.2.4 UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Kuulutusjärjestelmän on sisällettävä ainakin kaksi koko pituu-
deltaan toisistaan riittävän erillään olevaa silmukkaa ja kaksi
erillistä, toistensa toiminnasta riippumatonta vahvistinta, ja
.2 lippuvaltion hallinto hyväksyy kuulutusjärjestelmän ja siihen
sovellettavat suorituskykyvaatimukset ottaen huomioon IMOn
suositukset.
.2.5 Kuulutusjärjestelmän on oltava kytketty sähköenergian hätälähtee-
seen.
.2.6 Jos olemassa oleviin aluksiin on jo asennettu olennaisilta osiltaan
.2.2, .2.3 ja .2.5 kohdan mukainen kuulutusjärjestelmä, joka on
lippuvaltion hallinnon hyväksymä, ei kuulutusjärjestelmää tarvitse
muuttaa.
.3Hälytysluettelot ja hätätilanneohjeet (R 8)
Jokaisen aluksessa olevan henkilön käytettävissä on oltava selkeät ohjeet
hätätilanteen varalta IMOn suosituksen A.691(17) mukaisesti.
SOLAS-yleissopimuksen III/37 säännön vaatimusten mukaisten hälyty-
sluetteloiden ja hätätilanneohjeiden on oltava esillä näkyvillä paikoilla
kaikkialla aluksessa, komentosilta, konehuone ja laivaväen asuntotilat
mukaan luettuna.
Matkustajahytteihin on kiinnitettävä kuvat ja ohjeet asianmukaisilla
kielillä, ja näiden on oltava myös näkyvästi esillä kokoontumisasemilla
ja muissa matkustajatiloissa, jotta matkustajat saavat tiedot:
i) omista kokoontumisasemistaan,
ii) välttämättömistä toimista, joihin heidän on ryhdyttävä hätätilan-
teessa,
iii) pelastusliivien pukemisesta.
Henkilölle, joka on määrätty SOLAS-yleissopimuksen IV/16 säännön
mukaisesti vastaamaan ensisijaisesti radioyhteyksistä hätätilanteessa, ei
saa määrätä muita tehtäviä kyseisissä tilanteissa. Tämä on ilmoitettava
hälytysluettelossa ja hätätilanneohjeissa.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 126
▼M2
.4Toimintaohjeet (R 9)
Pelastusveneiden ja -lauttojen ja niiden vesillelaskun säätölaitteissa tai
niiden läheisyydessä on oltava julisteita tai merkkejä, jotka:
i) kuvaavat säätölaitteiden tarkoitusta ja laitteiden käyttömenetelmiä,
ja antavat asiaan liittyviä ohjeita ja varoituksia,
ii) ovat helposti nähtävissä hätävalaistusolosuhteissa,
iii) käyttävät IMOn päätöslauselman A.760(18) mukaisia merkkejä.
.5Harjoitusopas
Harjoitusopas, joka täyttää SOLAS-yleissopimuksen III/35 säännön vaati-
mukset, on oltava laivaväen jokaisessa messihuoneessa ja vapaa-ajan
tiloissa tai jokaisessa laivaväelle kuuluvassa hytissä.
.6Huolto-ohjeet (R.20.3)
Aluksella on oltava ohjeet aluksella suoritettavasta hengenpelastuslait-
teiden huollosta tai aluksen suunniteltuihin huolto-ohjelmiin on
sisällyttävä hengenpelastuslaitteiden huolto; huoltotoimet on suoritettava
ohjeiden mukaisesti. Ohjeiden on täytettävä SOLAS-yleissopimuksen III/
36 säännön vaatimukset.
4 Pelastusveneiden ja -lauttojen miehitys ja käytön ohjaus (R 10)
UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Aluksella on oltava riittävä määrä koulutettuja henkilöitä opastamaan ja
auttamaan kouluttamattomia henkilöitä.
.2 Aluksella on oltava riittävä määrä laivaväkeen kuuluvia henkilöitä pelas-
tusveneiden ja -lauttojen käyttämiseen ja vesillelaskuun tilanteessa, jossa
kaikki aluksessa olevat henkilöt jättävät aluksen.
.3 Jokaisessa käytettävässä pelastusveneessä ja -lautassa on vastuullisena
henkilönä oltava joku aluksen päällystöön kuuluva henkilö tai hyväksytty
pelastusvenemies. Laivaväkeen kuuluva henkilö, jolla on kokemusta
pelastuslauttojen käsittelystä ja käytöstä, voidaan kuitenkin määrätä pelas-
tuslautan tai pelastuslauttojen ryhmän vastuulliseksi henkilöksi. Jokaiseen
valmiusveneeseen sekä moottoripelastusveneeseen on määrättävä henkilö,
joka kykenee hoitamaan moottoria ja tekemään pieniä säätöjä.
.4 Aluksen päällikkö varmistaa .1, .2 ja .3 kohdassa tarkoitettujen henki-
löiden jakamisen tasapuolisesti aluksen pelastusveneiden ja -lauttojen
välillä.
5 Järjestelyt pelastusveneiden ja -lauttojen kokoontumis- ja pelastusase-
milla (R 11 + 23+ 25)
UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Pelastusveneet ja -lautat, joiden vesillelaskulaitteiden on oltava hyväk-
syttyjä, on sijoitettava mahdollisimman lähelle asunto- ja
työskentelytiloja.
.2 Kokoontumisasemien on oltava lähellä pelastusasemia ja niihin on
päästävä helposti asunto- ja työskentelyalueilta ja niiden on oltava tilavat
matkustajien ohjaamista ja opastamista varten. Avointa kansitilaa on
oltava vähintään 0,35 m2henkilöä kohti.
.3 Kokoontumis- ja pelastusasemien sekä kokoontumis- ja pelastusasemille
johtavien kulkuteiden, portaikkojen ja uloskäyntien on oltava riittävästi
valaistuja.
Tällaisen valaistuksen on voitava toimia sähköenergian hätälähteestä II-1/
D/3 ja II-1/D/4 säännön mukaisesti.
Uusien B-, C- ja D-luokan alusten osalta kokoontumisasemille johtavat
reitit on II-2/B säännön 6.1.7 kohdassa vaadittujen merkintöjen lisäksi ja
osana näitä merkintöjä merkittävä tähän tarkoitukseen tarkoitetulla
kokoontumisaseman tunnuksella IMOn päätöslauselman A.760(18)
mukaisesti. Tätä vaatimusta sovelletaan myös olemassa oleviin B-luokan
aluksiin, joiden matkustajamäärä on yli 36.
.4 Pelastusveneisiin on päästävä joko suoraan niiden sijoituspaikalta tai
pelastusvene- ja pelastuslauttakannelta, mutta ei molemmilta.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 127
▼M2
.5 Taavetein veteenlaskettaviin pelastuslauttoihin on kyettävä siirtymään
paikasta, joka on heti sijoituspaikan vieressä, tai paikasta, johon pelastus-
lautta siirretään ennen kuin se lasketaan veteen.
.6 Tarvittaessa on huolehdittava siitä, että taavetein laskettava pelastusvene
tai -lautta voidaan tuoda aluksen sivulle ja pitää paikoillaan, jotta henkilöt
voivat turvallisesti siirtyä pelastusveneeseen tai -lauttaan.
UUDET B-, C- JA D-LUOKAN ALUKSET:
.7 Jos pelastusveneiden tai -lauttojen vesillelaskujärjestelyt eivät salli niihin
siirtymistä ennen kuin ne ovat vedessä ja jos korkeus pelastusaseman ja
vedenpinnan välillä on yli 4,5 metriä vesiviivan yläpuolella pienimmällä
kulkusyväyksellä, on alukseen asennettava jokin LSA-säännöstön
6.2 jakson mukainen hyväksytty MES-evakuointijärjestelmä.
MES-evakuointijärjestelmällä varustetuissa aluksissa on varmistettava
yhteydenpito pelastusaseman sekä pelastusvene- ja pelastuslauttakannen
välillä.
.8 Aluksen kummallakin puolella on oltava ainakin yhdet LSA-säännöstön
6.1.6 kohdan vaatimusten mukaiset pelastusvenetikkaat; lippuvaltion
hallinto voi vapauttaa aluksen tästä velvoitteesta, jos aluksen suunnitellun
siirtymisalueen ja vesiviivan välinen varalaita on enintään 1,5 metriä
kaikissa viippaus- ja kallistustilanteissa aluksen ollessa vahingoittumaton
tai sääntöjen kuvaamalla tavalla vahingoittunut.
5-1 Ro-ro-matkustaja-aluksia koskevat vaatimukset (26)
UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C- JA D-LUOKAN RO-RO-
ALUKSET:
.1 Olemassa olevien ro-ro-matkustaja-alusten on täytettävä .5 kohdan vaati-
mukset viimeistään sinä päivänä, jona ensimmäinen tämän direktiivin
14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päivämäärän jälkeinen määräaikaiskat-
sastus tehdään ja .2, .3 ja .4 kohdan vaatimukset viimeistään sinä päivänä,
jona ensimmäinen 1 päivän heinäkuuta 2000 jälkeinen määräaikaiskat-
sastus tehdään.
.2Pelastuslautat
.1 Ro-ro-matkustaja-aluksen pelastuslauttojen yhteydessä on oltava
LSA-säännöstön 6.2 jakson mukainen MES-evakuointijärjestelmä tai
LSA-säännöstön 6.1.5 kohdan mukaiset vesillelaskulaitteet, joita on
sijoitettu yhtä monta aluksen kummallekin puolille.
Yhteydenpito pelastusaseman ja kannen välillä on varmistettava.
.2 Jokaisen ro-ro-matkustaja-aluksen pelastuslautan sijoitusjärjestelyjen
on oltava sellaiset, että lautta jää kellumaan pinnalle, jos alus uppoaa,
SOLAS-yleissopimuksen III/13.4 säännön vaatimusten mukaisesti.
.3 Ro-ro-matkustaja-aluksen jokaisen pelastuslautan on oltava tyyppiä,
jossa on soveltuvin osin LSA-säännöstön 4.2.4.1 tai 4.3.4.1 kohdan
vaatimusten mukainen ramppi lauttaan nousua varten.
.4 Jokaisen ro-ro-matkustaja-aluksessa olevan pelastuslautan on oltava
joko automaattisesti itseoikaiseva pelastuslautta tai katettu, kaksipuo-
linen, merenkäynnissä vakaa pelastuslautta, jota on voitava käsitellä
turvallisesti riippumatta siitä, kumpi puoli on ylöspäin lautan ollessa
vedessä. Avoimet kaksipuoliset pelastuslautat voidaan sallia, jos
lippuvaltion hallinto pitää tätä tarkoituksenmukaisena suojaisten reit-
tien, liikennöintialueen ja liikennöintikauden suotuisten
sääolosuhteiden vuoksi, edellyttäen kuitenkin, että pelastuslautat
täyttävät kaikki suurnopeusalussäännöstön liitteen 10 vaatimukset.
Aluksessa on oltava säännönmukaisen pelastuslauttamäärän lisäksi
vaihtoehtoisesti joko niin monta itseoikaisevaa pelastuslauttaa tai
katettua, kaksipuolista pelastuslauttaa, että niihin mahtuu yhteensä
vähintään 50 % henkilömäärästä, joka ei mahdu pelastusveneisiin.
Tämä pelastuslauttojen lisäkapasiteetti on määriteltävä aluksessa
olevien henkilöiden kokonaismäärän ja pelastusveneisiin mahtuvien
henkilöiden lukumäärän välisen erotuksen perusteella. Jokaisen pelas-
tuslautan on oltava lippuvaltion hallinnon hyväksymä, ottaen
huomioon IMOn meriturvallisuuskomitean kiertokirjeellä MSC/
Circ.809 antamat suositukset.
.3Nopeakulkuiset valmiusveneet
.1 Ainakin yhden ro-ro-matkustaja-aluksen valmiusveneen on oltava
nopeakulkuinen valmiusvene, jonka lippuvaltion hallinto on hyväk-1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 128
▼M2
synyt ottaen huomioon IMOn meriturvallisuuskomitean kiertokir-
jeellä MSC/Circ.809 antamat suositukset.
.2 Jokaisella nopeakulkuisella valmiusveneellä on oltava soveltuva
lippuvaltion hallinnon hyväksymä vesillelaskulaite. Vesillelaskulait-
teita hyväksyessään on lippuvaltion hallinnon kiinnitettävä huomiota
siihen, että nopeakulkuinen valmiusvene on tarkoitettu laskettavaksi
ja nostettavaksi ankarissakin sääolosuhteissa; hallinnon on myös otet-
tava huomioon IMOn suositukset.
.3 Kutakin nopeakulkuista valmiusvenettä varten on koulutettava
vähintään kaksi miehistöä, jotka harjoittelevat säännöllisesti, ottaen
huomioon merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdin-
pitoa koskevan säännöstön (STCW-säännöstö) osastossa A-VI/2
olevan taulukon A-VI/2-2 ”Specification of the minimum standard
of competence in fast rescue boats” (pätevyystason vähimmäisvaati-
musten määrittely nopeakulkuisissa valmiusveneissä) sekä IMOnpäätöslauselman A.771(18), sellaisena kuin se on muutettuna, suosi-
tukset. Koulutukseen ja harjoituksiin on kuuluttava kaikki osa-alueet
pelastuksesta, kyseisten veneiden käsittelystä, ohjaamisesta ja
käytöstä erilaisissa olosuhteissa sekä veneiden oikaiseminen kaatu-
misen jälkeen.
.4 Jos olemassa olevan ro-ro-matkustaja-aluksen järjestely tai koko
estävät .3.1 kohdan mukaisen nopeakulkuisen valmiusveneen sijoitta-
misen alukseen, nopeakulkuinen valmiusvene voidaan sijoittaa
olemassa olevan pelastusveneen tilalle, joka on hyväksytty
käytettäväksi valmiusveneenä tai on hyväksytty hätätilanteessa
käytettäväksi veneeksi, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
.1 asennetulla nopeakulkuisella valmiusveneellä on .3.2 kohdan
määräysten mukaiset vesillelaskulaitteet,
.2 edellä mainitusta nopeakulkuisen valmiusveneen korvaamisesta
johtuva pelastusvenekapasiteetin menetys korvataan ottamalla
käyttöön pelastuslauttoja, joihin voidaan sijoittaa vähintään
sama henkilömäärä kuin korvatussa pelastusveneessä, ja
.3 näiden pelastuslauttojen yhteydessä voidaan käyttää olemassa
olevia vesillelaskulaitteita tai MES-järjestelmiä.
.4Pelastamisvälineet
.1 Jokaisella ro-ro-matkustaja-aluksella on oltava käytössä tehokkaat
välineet, joiden avulla eloonjääneet saadaan nopeasti nostettua
vedestä ja siirrettyä alukseen pelastusyksiköistä tai pelastusveneistä
ja -lautoilta.
.2 Laite, jolla eloonjääneitä siirretään alukseen, voi olla osa MES-
evakuointijärjestelmää tai pelastamistoimenpiteitä varten suunniteltua
järjestelmää.
Näiden laitteiden on oltava lippuvaltion hyväksymiä, ottaen
huomioon IMOn meriturvallisuuskomitean kiertokirjeellä MSC/
Circ.810 antamat suositukset.
.3 Jos on tarkoitus, että eloonjääneet voisivat käyttää MES-järjestelmään
kuuluvaa liukurataa alukseen siirtymiseen, on siinä oltava nuorat tai
tikkaat, joiden avulla liukurataa pitkin voi kiivetä.
.5Pelastusliivit
.1 SOLAS-yleissopimuksen III/7.2 ja III/22.2 säännön vaatimusten
estämättä on riittävä määrä pelastusliivejä säilytettävä kokoontumisa-
semien läheisyydessä, ettei matkustajien tarvitse palata hytteihin
hakemaan pelastusliivejään.
.2 Ro-ro-matkustaja-aluksilla on jokaisessa pelastusliivissä oltava LSA-
säännöstön 2.2.3 kohdan vaatimusten mukainen valo.
5–2 Helikoptereiden laskeutumis- ja vinssausalueet (R 28)
UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Olemassa olevien ro-ro-matkustaja-alusten on täytettävä .2 kohdan vaati-
mukset viimeistään päivänä, jona ensimmäinen tämän direktiivin
14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päivämäärän jälkeinen määräaikaiskat-
sastus tehdään.
.2 Ro-ro-matkustaja-aluksilla on oltava helikoptereiden vinssausalue, jonka
lippuvaltion hallinto on hyväksynyt ottaen huomioon IMOn päätöslau-
selman A.229(VII), sellaisena kuin se on muutettuna, suositukset.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 129
▼M2
.3 Uusilla B-, C- ja D-luokan ro-ro-matkustaja-aluksilla, joiden pituus on
vähintään 130 metriä, on oltava helikoptereiden laskeutumisalue, jonka
lippuvaltion hallinto on hyväksynyt ottaen huomioon IMOn antamat
suositukset.
5—3 Päätöksenteon tukijärjestelmä alusten päälliköille (R 29)
UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Olemassa olevien alusten on täytettävä tässä säännössä asetetut vaati-
mukset viimeistään sinä päivänä, jona ensimmäinen 1 päivän heinäkuuta1999 jälkeinen määräaikaiskatsastus tehdään.
.2 Hätätilanteissa johtotoimenpiteisiin sovellettava päätöksenteon tukijärjes-
telmä on oltava kaikissa aluksissa komentosillalla.
.3 Järjestelmän on sisällettävä vähintään painettu hätätilannesuunnitelma tai
-suunnitelmat. Kaikki mahdolliset hätätilanteet on yksilöitävä hätätilanne-
suunnitelmassa tai -suunnitelmissa seuraavat tärkeimmät hätätilanteiden
tyypit mukaan luettuna, rajoittumatta kuitenkaan näihin:
.1 tulipalo,
.2 aluksen vaurioituminen,
.3 ympäristösaasteet,
.4 aluksen ja sen matkustajien ja laivaväen turvallisuutta uhkaavat lait-
tomat toimet,
.5 laivaväen onnettomuudet, ja
.6 lastiin liittyvät onnettomuudet,.7 avunanto hätätilanteessa oleville muille aluksille.
.4 Hätätilasuunnitelmassa tai -suunnitelmissa määriteltyjen hätätilanteessa
noudatettavien menettelytapojen on tuettava päätöksentekoa aluksen
päällikön käsitellessä mitä tahansa hätätilanteiden yhdistelmää.
.5 Hätätilasuunnitelman tai -suunnitelmien on oltava rakenteeltaan yhte-
näisiä ja niiden on oltava helppokäyttöisiä. Vaurionvalvontatarkoituksiin
käytetään soveltuvin osin todellista lastitilannetta, sellaisena kuin se on
laskettu aluksen matkakohtaista vakavuutta määritettäessä.
.6 Painetun hätätilasuunnitelman tai -suunnitelmien lisäksi lippuvaltion
hallinto voi myös hyväksyä komentosillalla käytettävän tietokonepoh-
jaisen päätöksenteon tukijärjestelmän, josta on saatavilla kaikki
hätätilasuunnitelman tai -suunnitelmien sisältämät tiedot, menettelytavat,
tarkistuslistat jne., ja josta saadaan luettelo suositeltavista toimenpiteistä
mahdollisissa hätätilanteissa.
6 Vesillelaskuasemat (R 12)UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
Vesillelaskuasemien on sijaittava sellaisissa paikoissa, joissa turvallinen vesille-
lasku voidaan taata, ja niiden sijoituksessa on erityisesti kiinnitettävä huomiota
etäisyyteen potkurista ja rungon ulkonevista osista ja siihen, että pelastusveneet
ja -lautat on voitava laskea vesille aluksen suoran kyljen kohdalta. Jos vesillelas-
kuasemia on sijoitettu keulaan, ne on sijoitettava yhteentörmäyslaipion
peräpuolelle suojaisaan paikkaan.
7 Pelastusveneiden ja -lauttojen sijoitus (R 13 + 24)UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Kaikki pelastusveneet ja -lautat on sijoitettava:
a) siten etteivät pelastusveneet tai -lautat tai niiden sijoitusjärjestelyt
häiritse muiden pelastusveneiden tai -lauttojen vesillelaskutoimia,
b) niin lähelle vedenpintaa kuin on turvallista ja käytännöllistä; taave-
teilla laskettavan pelastusveneen ja -lautan osalta taavettien pään
korkeus pelastusveneen tai -lautan ollessa siirtymisasennossa ei saa,
mikäli mahdollista, ylittää 15:a metriä vesiviivasta aluksen
pienimmällä kulkusyväyksellä; taaveteilla laskettavan pelastusveneen
tai -lautan sijainnin on siirtymisasennossa oltava sellainen, että pelas-
tusvene tai -lautta pysyy vesiviivan yläpuolella aluksen ollessa
täydessä lastaustilassa epäsuotuisassa enintään 10 asteen viippausti-
lanteessa ja kallistuskulman ollessa uusien alusten kohdalla enintään
20 astetta kummalle puolelle tahansa ja olemassa olevien alusten1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 130
▼M2
kohdalla vastaavasti vähintään 15 astetta kummalle puolelle tahansa,
tai se kallistuskulma, jossa aluksen sääkansi joutuu veden alle, sen
mukaan kumpi kallistuskulma on pienempi,
c) jatkuvaan valmiustilaan niin, että kaksi laivaväkeen kuuluvaa
henkilöä voi valmistaa sen siirtymiseen ja vesillelaskuun viidessä
minuutissa,
d) niin kauas keulaan päin potkurista kuin on mahdollista, jae) soveltuvien SOLAS-yleissopimuksen sääntöjen mukaisesti täysin
varustettuina, lukuun ottamatta sitä, että III/2 säännössä olevan
taulukon huomautuksessa 3 määritellyt lisäpelastuslautat voidaan
vapauttaa joistakin laitteita koskevista SOLAS-yleissopimuksen
vaatimuksista tässä huomautuksessa tarkoitetulla tavalla.
.2 Pelastusveneet on säilytettävä kiinnitettyinä vesillelaskulaitteisiin, ja
matkustaja-aluksissa, joiden pituus on vähintään 80 metriä, on jokaista
pelastusvenettä säilytettävä siten, että sen perä on vähintään 1,5 kertaa
pelastusveneen pituuden verran keulaan päin potkurista.
.3 Kaikki pelastuslautat on sijoitettava:
a) kiinnitysköysi alukseen kiinnitettynä;
b) siten, että järjestelyn perustuessa lauttojen automaattiseen irtoami-
seen LSA-säännöstön 4.1.6 kohdan vaatimusten mukaisesti, ne
aluksen upotessa automaattisesti irtoavat ja, jos ne ovat puhallettavia,
automaattisesti täyttyvät. Yksi vapaaseen kelluntaan perustuva järjes-
telmä riittää kahdelle tai useammalle pelastuslautalle, jos järjestelmä
täyttää LSA-säännöstön 4.1.6 kohdan vaatimukset,
c) siten, että varmistuslaitteista tapahtuva manuaalinen laukaisu on
mahdollinen.
.4 Taaveteilla laskettavat pelastuslautat on sijoitettava nostokoukkujen ulot-
tuville, ellei aluksessa ole siirtolaitetta, joka ei voi mennätoimintakyvyttömäksi 10 asteen viippauksen ja 20 asteen kallistuman
rajoissa kummalle puolelle tahansa uusien alusten kohdalla ja vastaavasti
vähintään 15 astetta kummalle puolelle tahansa olemassa olevissa aluk-
sissa, tai aluksen liikkumisen tai sähkölaitevikojen johdosta.
.5 Pelastuslautat, jotka on tarkoitettu laskettavaksi vesille heittämällä ne
laidan yli, on sijoitettava siten, että ne ovat asennossa, josta ne on helppo
siirtää sivulta toiselle yhdellä avokansitasolla. Jos tätä sijoitusjärjestelyä
ei voida toteuttaa, on oltava lisää pelastuslauttoja niin, että kummankin
sivun käytettävissä oleva kapasiteetti kattaa 75 % aluksessa olevien
henkilöiden kokonaismäärästä.
.6 MES-järjestelmään kuuluva pelastuslautta on:
a) sijoitettava lähelle MES-säiliötä,
b) voitava laukaista sijoitustelineestä järjestelyin, jotka mahdollistavat
lautan kiinnittämisen ja täyttämisen siirtymistasanteen viereen,
c) voitava laukaista erillisenä pelastuslauttana, jad) varustettava köysillä siirtymistasanteelle palauttamiseksi.
8 Valmiusveneiden sijoitus (R 14)UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
Valmiusveneet on sijoitettava:
.1 siten, että ne ovat jatkuvassa valmiustilassa vesillelaskuun korkeintaan
viidessä minuutissa,
.2 vesillelaskuun ja alukseen nostoon soveltuvassa asennossa,.3 niin, ettei valmiusvene eivätkä sen kiinnitysjärjestelmät häiritse pelastusve-
neiden tai -lauttojen toimia millään muulla vesillelaskuasemalla,
.4 siten, että valmiusveneen ollessa myös pelastusvene, se täyttää 7 säännön
vaatimukset.
8a. MES-järjestelmien sijoitus (R 15)
UUDET B-, C- ja D-LUOKAN ALUKSET SEKÄ OLEMASSA OLEVAT B-,
C- JA D-LUOKAN RO-RO-ALUKSET:
1. Laivansivussa ei saa olla aukkoja MES-järjestelmän pelastusaseman ja
pienimmän kulkusyväyksen vesiviivan välillä, ja on huolehdittava siitä,
että järjestelmä suojataan kaikilta mahdollisilta vesisuihkuilta.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 131
▼M2
2. MES-järjestelmien on sijaittava sellaisissa paikoissa, joissa turvallinen
laukaisu voidaan taata, ja niiden sijoituksessa on erityisesti kiinnitettävä
huomiota etäisyyteen potkurista ja rungon ulkonevista osista ja siihen,
että, järjestelmä on mahdollisuuksien mukaan voitava laukaista aluksen
suoran kyljen kohdalta.
3. Kaikki MES-järjestelmät on sijoitettava siten, ettei järjestelmän käytävä
tai kansi eivätkä järjestelmän sijoitus tai käyttöjärjestelyt häiritse minkään
muiden hengenpelastuslaitteiden käyttöä millään muulla vesillelaskuase-
malla.
4. Silloin kun se on asianmukaista, alus on järjestettävä siten, että sijoitus-
paikoillaan olevat MES-järjestelmät ovat suojassa raskaan merenkäynnin
mahdollisesti aiheuttamilta vaurioilta.
9 Pelastusveneiden ja -lauttojen vesillelasku- ja nostolaitteet (R 16)UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Kaikille pelastusveneille ja -lautoille on oltava LSA-säännöstön 6.1
jakson vaatimusten mukaiset vesillelaskulaitteet, lukuun ottamatta:
.1 OLEMASSA OLEVIEN B-, C- JA D-LUOKAN ALUSTEN
OSALTA:
a) pelastusveneitä ja -lauttoja, joihin siirrytään kannella sijaitsevasta
paikasta, joka on alle 4,5 metriä vesiviivan yläpuolella
pienimmässä kulkusyväyksessä, ja jotka joko:
— ovat massaltaan enintään 185 kg, tai
— sijoitetaan laskettavaksi veteen suoraan sijoitusasemasta
epäsuotuisissa oloissa enintään 10 asteen viippauksen ja
vähintään 15 asteen kallistuman rajoissa kummalle puolelle
tahansa, tai
b) pelastusveneitä ja -lauttoja, jotka ovat lisänä niille pelastusve-
neille ja -lautoille, joihin mahtuu 110 % aluksessa olevasta
koko henkilömäärästä, tai pelastusveneitä ja -lauttoja, jotka on
tarkoitettu käytettäviksi MES-evakuointijärjestelmän yhteydessä
ja jotka täyttävät LSA-säännöstön 6.2 jakson vaatimukset ja
jotka on sijoitettu laskettavaksi veteen suoraan sijoitusasemasta
epäsuotuisissa oloissa enintään 10 asteen viippauksen ja enintään
20 asteen kallistuman rajoissa kummalle puolelle tahansa.
.2 UUSIEN B-, C- JA D-LUOKAN ALUSTEN OSALTA:
jos pelastusveneisiin ja -lauttoihin sekä valmiusveneisiin siirtyminen
on järjestetty tehokkaasti toimivaksi niissä ympäristöoloissa, joissa
alus todennäköisesti liikennöi, sekä kaikissa viippaus- ja kallistusti-
lanteissa aluksen ollessa vahingoittumaton ja sääntöjen kuvaamalla
tavalla vahingoittunut ja jos aluksen siirtymisalueen ja vesiviivan
välinen varalaita on pienimmässä kulkusyväyksessä enintään
4,5 metriä, lippuvaltion hallinto voi hyväksyä järjestelyn, jossa
henkilöt nousevat aluksesta suoraan pelastuslauttoihin.
.2 Jokaista pelastusvenettä varten on oltava laite, jolla pelastusvene voidaan
laskea veteen ja nostaa takaisin alukseen.
UUSIEN B-, C- JA D-LUOKAN ALUSTEN, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN:
osalta on lisäksi määrättävä pelastusveneen ripustamisesta silloin, kun
laukaisulaitteita huolletaan.
.3 Vesillelasku- ja nostojärjestelyjen on oltava sellaisia, että laitteen käyttäjä
aluksella kykenee koko ajan tarkkailemaan pelastusvenettä tai -lauttaa sitä
vesille laskettaessa ja pelastusvenettä sitä takaisin alukseen nostettaessa.
.4 Vain yhtä laukaisumekanismityyppiä saa käyttää aluksessa samantyyppi-
siin pelastusveneisiin ja -lauttoihin.
.5 Taljaköysiä käytettäessä niiden on oltava riittävän pitkiä, jotta pelastus-
vene tai -lautta voidaan laskea veteen aluksen ollessa pienimmässä
kulkusyväyksessä epäsuotuisissa oloissa enintään 10 asteen viippauksen
ja enintään 20 asteen kallistuman rajoissa kummalle puolelle tahansa
uusien alusten kohdalla ja vastaavasti vähintään 15 astetta kummallepuolelle tahansa olemassa olevissa aluksissa.
.6 Pelastusveneen tai -lautan kuntoonsaattaminen ja käsittely millä tahansa
vesillelaskuasemalla ei saa haitata minkään muun pelastusveneen, pelas-
tuslautan tai valmiusveneen nopeaa kuntoonsaattamista ja käsittelyä
millään muulla asemalla.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 132
▼M2
.7 On oltava laitteet, jotka estävät veden valumisen aluksesta pelastusvenei-
siin ja -lauttoihin alusta jätettäessä.
.8 Kuntoonsaattamisen ja vesillelaskun aikana on pelastusveneen tai -lautan,
sen vesillelaskulaitteiden ja vedessä olevan alueen, johon se tullaan laske-
maan, oltava riittävästi valaistuja II-1/D/3 ja II-1/D/4 säännön
vaatimusten mukaisesta sähköenergian hätälähteestä.
10 Valmiusveneeseen siirtymistä, vesillelaskua ja nostamista koskevat
järjestelyt (R 17)
UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Valmiusveneeseen siirtymisen ja sen vesillelaskun järjestelyjen on oltava
sellaiset, että valmiusveneeseen voidaan nousta ja vene laskea veteen
mahdollisimman lyhyessä ajassa.
.2 Valmiusvenejärjestelyjen on oltava sellaiset, että veneisiin voidaan nousta
ja ne voidaan laskea vesille suoraan sijoituspaikoiltaan niihin osoitetun
henkilömäärän ollessa veneessä.
.3 Valmiusveneeseen on voitava nousta edellä .2 kohdassa tarkoitettujen
paikkojen lisäksi myös pelastusvene- ja pelastuslauttakannelta, jos
valmiusvene kuuluu pelastuskapasiteettiin ja muihin pelastusveneisiin
noustaan pelastusvene- ja pelastuslauttakannelta.
.4 Vesillelaskulaitteiden on täytettävä 9 säännön vaatimukset. Kaikki
valmiusveneet on kuitenkin voitava laskea veteen, tarpeen vaatiessa keila-
köysiä käyttäen, aluksen kulkiessa tyynessä vedessä 5 solmun vauhtia.
.5 Valmiusveneen nostoajan on oltava enintään 5 minuuttia kohtalaisessa
merenkäynnissä, kun siinä on täysi määrä henkilöitä ja varusteita. Jos
valmiusvene kuuluu pelastusvenekapasiteettiin, on mainitun nostoajan
oltava mahdollinen, kun veneessä on pelastusvälineet sekä hyväksytty
valmiusveneen henkilöluku, vähintään 6 henkilöä.
.6 UUSIEN B-, C- JA D-LUOKAN ALUSTEN, JOTKA ON RAKEN-
NETTU 1 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2003 TAI SEN JÄLKEEN,
OSALTA:
valmiusveneisiin siirtymistä ja valmiusveneiden nostoa koskevien järjes-
telyjen on oltava sellaiset, että ne mahdollistavat paarien turvallisen ja
tehokkaan käsittelyn. Huonoissa sääolosuhteissa nostamiseen on turvalli-
suuden varmistamiseksi oltava käytettävissä tartuntaköydet, jos
taljaköysien raskaista väkipyöristä aiheutuu vaaraa.
11 Hätäohjeet (R 19)
UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
Aina kun alukseen nousee uusia matkustajia, on matkustajien turvallisuusoh-
jeistus annettava välittömästi ennen lähtöä tai välittömästi lähdön jälkeen.
Tähän ohjeistukseen kuuluvat ainakin III/3.3 säännössä vaaditut ohjeet.
Ohjeistus annetaan kuulutuksen muodossa yhdellä tai useammalla matkustajien
todennäköisesti ymmärtämällä kielellä. Kuulutus annetaan aluksen kuulutusjär-
jestelmän kautta tai muilla sopivilla tavoilla siten, että ainakin ne matkustajat,
jotka eivät vielä ole kuulleet kuulutusta matkan aikana, sen todennäköisesti
kuulevat.
12 Toimintavalmius, huolto ja tarkastukset (R 20)UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Ennen aluksen lähtöä satamasta ja koko matkan ajan kaikkien hengenpe-
lastuslaitteiden on oltava käyttökunnossa ja heti käyttövalmiina.
.2 Hengenpelastuslaitteiden huolto ja tarkastukset suoritetaan SOLAS-yleis-
sopimuksen III/20 säännön vaatimusten mukaisesti.
13 Aluksen jättöä koskeva koulutus ja harjoitukset (R 19 + 30)UUDET JA OLEMASSA OLEVAT B-, C-, JA D-LUOKAN ALUKSET:
.1 Kaikkien laivaväkeen kuuluvien henkilöiden, joille on määrätty velvolli-
suuksia hätätilanteessa, on tunnettava nämä velvollisuudet ennen matkan
alkua.
.2 Aluksenjättöharjoitukset ja paloharjoitukset on pidettävä kerran viikossa.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 133
▼M2
Jokaisen laivaväkeen kuuluvan henkilön on osallistuttava ainakin yksiin
aluksenjättöharjoituksiin ja yksiin paloharjoituksiin kuukaudessa.
Laivaväen harjoitukset on pidettävä ennen aluksen lähtöä satamasta, jos
enemmän kuin 25 % laivaväestä ei ole osallistunut aluksenjättöharjoituk-
siin ja paloharjoituksiin kyseisellä aluksella edeltävän kuukauden aikana.
Kun alus lähtee ensimmäistä kertaa matkalle merkittävien muutostöiden
jälkeen tai sen jälkeen, kun sille on pestattu uusi laivaväki, on edellä
mainitut harjoitukset pidettävä ennen matkalle lähtöä.
.3 Jokaisen aluksen jättämistä koskevan harjoituksen on sisällettävä SOLAS-
yleissopimuksen III/19.3.3.1 säännön vaatimusten mukaiset toimet.
.4 Pelastusveneet ja valmiusveneet lasketaan alas peräkkäisissä harjoituk-
sissa SOLAS-yleissopimuksen III/19 säännön 3.3.2, 3.3.3, 3.3.6 ja
3.3.7 kohdan määräysten mukaisesti.
Lippuvaltion hallinto voi antaa alukselle luvan olla laskematta pelastusve-
neitä veteen yhdellä puolella, jos aluksen kaupankäyntijärjestelyt ja
laiturijärjestelyt satamassa eivät salli pelastusveneiden vesillelaskua
kyseisellä puolella alusta. Kaikki tällaiset pelastusveneet on kuitenkin
laskettava alas vähintään kolmen kuukauden välein ja veteen vähintään
vuosittain.
.5 Jos alus on varustettu MES-evakuointijärjestelmällä, harjoitusten on sisäl-
lettävä SOLAS-yleissopimuksen III/19.3.3.8 säännön vaatimusten
mukaiset toimet.
.6 Kokoontumiseen ja laivan jättämiseen liittyvä hätävalaistus on testattava
jokaisen laivan jättämistä koskevan harjoituksen yhteydessä.
.7 Paloharjoituksia on järjestettävä SOLAS-yleissopimuksen III/19.3.4
säännön määräysten mukaisesti.
.8 Laivaväelle on annettava aluksella koulutusta ja ohjeita SOLAS-yleissopi-
muksen III/19.4 säännön määräysten mukaisesti.1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 134
▼B
LIITE II
MATKUSTAJA-ALUKSEN TURVALLISUUSKIRJAN MALLI1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 135
▼B
MATKUSTAJA-ALUKSEN TURVALLISUUSKIRJA
1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 136
▼B
1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 137
▼B
1998L0018 — FI — 01.01.2003 — 002.001 — 138