2013R0099 — FI — 29.12.2013 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 99/2013, annettu 15 päivänä tammikuuta 2013, Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 (ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti) (EYV L 039, 9.2.2013, p.12)

Muutettu:









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 99/2013,

annettu 15 päivänä tammikuuta 2013,

Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017

(ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti)







EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä ( 1 ), sekä katsovat seuraavaa: (1) Luotettavat empiiriset tiedot ja tilastot ovat ehdottoman välttämättömiä unionin politiikan ja ohjelmien edistymisen mittaamisessa ja niiden tuloksellisuuden arvioimisessa erityisesti Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä, joka esitettiin komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”. (2) Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 ( 2 ) mukaisesti olisi perustettava monivuotinen Euroopan tilasto-ohjelma, jäljempänä ’monivuotinen ohjelma’, jossa vahvistetaan unionin toimien rahoittamista koskevat puitteet. (3) Asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaan monivuotisessa ohjelmassa esitetään Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevat puitteet sekä suunniteltujen toimien pääasialliset alat ja tavoitteet enintään viiden vuoden ajaksi. Siinä olisi vahvistettava prioriteetit unionin toiminnassa tarvittavien tietojen osalta. Tarpeita olisi punnittava suhteessa resursseihin, joita tarvittavien tilastojen toimittaminen edellyttää unionin ja kansallisella tasolla, sekä vastausrasitteeseen ja vastaajalle aiheutuviin kustannuksiin kiinnittäen erityistä huomiota kustannustehokkuuteen. (4) Euroopan tilastojen kehittäminen, tuottaminen ja levittäminen olisi toteutettava monivuotisen ohjelman oikeudellisen kehyksen puitteissa Euroopan tilastojärjestelmässä (ESS) unionin tilastoviranomaisen – eli komission (Eurostat) – ja kansallisten tilastolaitosten ja muiden jäsenvaltioiden nimeämien kansallisten, jäljempänä yhdessä ’kansalliset tilastoviranomaiset’, tiiviillä ja koordinoidulla yhteistyöllä ( 3 ). Sekä kansallisten tilastolaitosten että komission (Eurostat) ammatillinen riippumattomuus on keskeisen tärkeää luotettavan ja korkealaatuisen tilastotiedon saamiseksi. (5) Komission (Eurostat) ja kansallisten tilastolaitosten välinen tiiviimpi yhteistyö on ehdottoman välttämätöntä Euroopan tilastojen laadun parantamiseksi. Tällaisessa tiiviimmässä yhteistyössä olisi keskityttävä erityisesti tilastoalaa ja siihen liittyviä asioita koskevan metodologisen koulutuksen lisäämiseen, ESS:n nykyisten hyvien käytäntöjen kehittämiseen ja levittämiseen sekä jäsenvaltioiden ja komission (Eurostat) väliseen henkilöstövaihtoon. (6) Monivuotisen ohjelman täytäntöönpano tarjoaa tilaisuuden yhdenmukaistettujen Euroopan tilastojen tuottamiseen ja edistää niin yhteisten, vertailukelpoisten ja luotettavien tilastotietojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä unionin tasolla. (7) Monivuotisessa ohjelmassa kehitetyt, tuotetut ja levitetyt korkealaatuiset tilastot ovat ratkaisevan tärkeitä näyttöön perustuvalle päätöksenteolle. Niiden olisi oltava saatavilla oikea-aikaisesti, niillä olisi myötävaikutettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Eurooppa 2020 -strategiassa esitettyjen unionin politiikkojen ja muiden komission strategisiin painopistealueisiin vuosina 2010–2014 kuuluvien politiikkojen (vahvistettu ja yhdennetty talouden ohjaus ja hallinta, ilmastonmuutos, uudistettu maatalouspolitiikka, kasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, sukupuolten tasa-arvo, kansalaisten Eurooppa ja globalisaatio) täytäntöönpanoon. Niitä olisi edistettävä monivuotisesta ohjelmasta rahoitettavilla toimilla, joissa unioni voi tuoda selvää lisäarvoa ja joilla pyritään varmistamaan, että taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöindikaattoreita käsitellään yhdenvertaisesti. (8) Kehitettävien tilastoalueiden määrittelyssä olisi otettava huomioon Euroopan ympäristötilinpidosta 6 päivänä heinäkuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 691/2011 ( 4 ) tavoitteet, jotka koskevat uusien ympäristötilinpitomoduulien kehittämistä. (9) Lisäksi tilastollisissa tutkimuksissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota julkisen talouden vakauttamisohjelmien vaikutuksiin työntekijöihin ja muihin kansalaisiin. Tilastotietoja olisi kerättävä siten, että niissä näkyy yksittäisissä jäsenvaltioissa tapahtunut kehitys sellaisissa kysymyksissä kuin työttömyys, sosiaalisten tulonsiirtojen määrä ja muutokset, työpaikkojen määrä ja laatu, työvoiman liikkuvuus jäsenvaltioiden sisällä ja unionissa sekä unionin ja kolmansien maiden välillä sekä tähän liittyvät yhteiskunnallis-maantieteelliset muutokset palkkarakenteessa ja koulutustoimissa. (10) Viime vuosina ESS:llä on ollut useita haasteita. Ensinnäkin korkealaatuisten kansallisten tilastojen puutteella voi olla haitallisia vaikutuksia jäsenvaltioihin ja unioniin yleensä. Ammatillisesti riippumattomien kansallisten tilastolaitosten tuottamat johdonmukaiset, tarkat ja korkealaatuiset tilastot ovat sen vuoksi ehdottoman tarpeellisia päätöksentekoa varten sekä kansallisella että unionin tasolla ja erityisesti euroalueen valvontamekanismien yhteydessä. (11) Toiseksi Euroopan tilastojen tarve on kasvanut jatkuvasti, ja on epätodennäköistä, että kehityksen suunta muuttuu tulevaisuudessa. Talouden globalisaatio on erityinen haaste, joka edellyttää uusien tapojen kehittämistä globaalien arvoketjujen mittaamiseksi kansainvälisesti yhteensovitetulla tavalla, jotta talouskasvusta ja työpaikkojen luomisesta saadaan parempi käsitys. (12) Kolmanneksi tarpeet muuttuvat jatkuvasti, ja se edellyttää enemmän synergiaa tilastoalojen välillä. (13) Neljänneksi tietojen jaottelu asianmukaisesti voi helpottaa kansalaisiin, myös muita heikommassa asemassa oleviin kansalaisiin, talous- ja rahoituskriisin ja sovellettujen politiikkojen johdosta kohdistuneiden vaikutusten seuraamista. (14) Viidenneksi tilastojen luonne on muuttunut. Ne eivät enää ole vain yksi päätöksenteon tiedonlähteistä, vaan ne kuuluvat päätöksentekoprosessin keskiöön. Näyttöön perustuva päätöksenteko edellyttää tilastoja, jotka täyttävät niiden erityistarkoituksiin liittyvät laatuvaatimukset. Myös useampia politiikanaloja tukevien monimuotoisten ja moniulotteisten tilastojen tarve kasvaa. Jotta päätöksentekoa koskeviin vaatimuksiin voidaan vastata asianmukaisesti, tarvittaessa olisi oltava saatavilla sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja. (15) Kuudenneksi uusien toimijoiden – mukaan lukien ne, jotka tarjoavat tietoa lähes reaaliajassa – ilmestyminen tietopalvelumarkkinoille tarkoittaa sitä, että ESS:n ensisijainen tavoite tulevaisuudessa on korkea laatu, johon kuuluu ajantasaisuus. (16) Seitsemänneksi talousarvioon liittyvät rajoitukset sekä kansallisella että unionin tasolla ja tarve keventää edelleen yrityksille ja kansalaisille aiheutuvaa rasitetta tekevät tilanteesta vielä haastavamman. (17) Komission 10 päivänä elokuuta 2009 antamassa tiedonannossa ”EU:n tilastojen uusi tuotantotapa: visio tulevalle vuosikymmenelle” ja ESS:n strategiassa sen täytäntöönpanemiseksi käsitellään kaikkia näitä seitsemää haastetta ja pyrkimällä muokkaamaan ESS:n työskentelytapaa tehokkaammaksi ja joustavammaksi. Kyseisen tiedonannon täytäntöönpano on monivuotisen ohjelman keskeisin osa ESS:n yhteisen strategian puitteissa. (18) Jotta tämän asetuksen mukaisten Euroopan tilastojen kehittämisessä, tuottamisessa ja levittämisessä voidaan varmistaa luotettavuus ja laadunhallinta, kansallisten tilastolaitosten ja komission (Eurostat) olisi toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotta yleinen luottamus tilastoja kohtaan säilyy ja jotta voidaan soveltaa tiukemmin voimassa olevia Euroopan tilastoja koskevia käytännesääntöjä ja komission 15 päivänä huhtikuuta 2011 antamaa tiedonantoa ”Eurooppalaisten tilastojen laadunhallinnan tehostaminen” sekä noudattaa niissä esitettyjä periaatteita. (19) Euroopan tilastojen tuottamiseen käytettävissä olevien kansallisten ja eurooppalaisten tuottajien rajallisten resurssien ja tilastojen kasvavan tarpeen sovittamiseksi paremmin yhteen valmisteltaessa komission vuotuisia tilastoja koskevia työohjelmia – joissa monivuotinen ohjelma esitetään tarkemmin – olisi tarkasteltava järjestelmällisesti ja perusteellisesti tilastoihin liittyviä prioriteetteja, jotta vähemmän tärkeitä vaatimuksia voidaan poistaa ja olemassa olevia prosesseja yksinkertaistaa parantaen kuitenkin samalla virallisten tilastojen luotettavuutta ja säilyttäen niiden korkeat laatustandardit. Myös vastaajille aiheutuva rasite olisi otettava huomioon, olivatpa vastaajat yrityksiä, keskus-, alue- tai paikallishallinnon yksiköitä, kotitalouksia tai yksityishenkilöitä. Prosessi olisi toteutettava tiiviissä yhteistyössä Euroopan tilastojen käyttäjien ja tuottajien kanssa. (20) Tältä osin taloudellinen taakka olisi jaettava kohtuullisesti unionin ja jäsenvaltioiden kesken. Tällä asetuksella kohdennettujen määrärahojen lisäksi kansallisten tilastoviranomaisten olisi tämän vuoksi saatava kansallisella tasolla käyttöönsä asianmukaiset määrärahat, jotta ne voivat toteuttaa yksittäiset tilastotoimet monivuotisen ohjelman täytäntöönpanemiseksi. (21) Koska vaatimusten noudattaminen muodostaa rasitteen etenkin pienemmille jäsenvaltioille, komission (Eurostat) olisi noudattamisen ja korkealaatuisten tietojen tuottamisen varmistamiseksi voitava tarjota jäsenvaltioille teknistä tukea ja asiantuntemusta tutkimukseen liittyvien ja merkittävien metodologisten ongelmien ratkaisemiseksi. (22) Monivuotisen ohjelman määrärahat olisi myös jaettava siten, että katetaan kulut, jotka aiheutuvat korkealaatuisten Euroopan tilastojen tuottamisprosessin ja siinä tarvittavien valmiuksien parantamisesta sekä jäsenvaltioiden tilastotieteilijöiden koulutustarpeista. (23) Unionin rahoituksella olisi tuettava tässä asetuksessa vahvistettuja Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevia toimia. Unionin rahoitusta olisi myönnettävä avustuksina, julkisia hankintoja koskevina sopimuksina tai muuna tukena, joka on tarpeen monivuotisen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Tässä yhteydessä kertakorvausten käytön olisi oltava pääasiallinen tapa yksinkertaistaa avustusten hallinnointia. (24) Asetuksen (EY) N:o 223/2009 15 artiklan mukaisesti yhteistyöverkostojen tukemiseksi olisi luotava soveltuva rahoitusrakenne. (25) Olisi säädettävä Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden, jäljempänä ’EFTAn ETA-maat’, ja Sveitsin mahdollisuudesta osallistua monivuotiseen ohjelmaan. Lisäksi olisi säädettävä siitä, että monivuotiseen ohjelmaan voivat osallistua myös muut maat, etenkin unionin naapurimaat, unionin jäsenyyttä hakeneet maat sekä ehdokasmaat ja unioniin liittymässä olevat maat. (26) Monivuotisen ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä olisi tarvittaessa edistettävä yhteistyötä ohjelmaan osallistumattomien kolmansien maiden kanssa ottaen huomioon mahdolliset asiaan liittyvät tai kaavaillut sopimukset näiden maiden ja unionin välillä. (27) Jotta komission hyväksymiä monivuotisen ohjelman täytäntöönpanoon liittyviä vuotuisia työohjelmia voidaan pitää unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ( 5 ), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 84 artiklan 3 kohdan mukaisina rahoituspäätöksinä, niissä on vahvistettava saavutettavat tavoitteet, odotetut tulokset, toteuttamistapa ja kokonaismäärä. Työohjelmiin on lisäksi sisällyttävä kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle osoitetusta määrästä ja ohjeellinen toteuttamisaikataulu. On toivottavaa, että työohjelmissa myös esitetään tavoitteiden merkitys käyttäjien tarpeiden kannalta ja hankesuunnitelma. Avustusten osalta niissä olisi mainittava prioriteetit, keskeiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäisosuus. Vuotuisten työohjelmien olisi myös sisällettävä soveltuvat indikaattorit tulosten seurantaa varten. (28) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on monivuotisen Euroopan tilasto-ohjelman perustaminen, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. (29) Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti on suoritettu ennakkoarviointi sen varmistamiseksi, että monivuotisessa ohjelmassa keskitytään saavuttamaan sen tavoitteet vaikuttavasti ja tehokkaasti ja että ohjelmaan sisällytetään talousarvioon liittyvät rajoitukset jo sen suunnitteluvaiheessa. Ohjelman perusteella toteutettujen toimenpiteiden merkitystä ja vaikutuksia olisi seurattava ja arvioitava säännöllisin väliajoin, myös käyttämällä riippumattomia ulkopuolisia arvioijia. Ohjelman arvioimiseksi on määritelty mitattavia tavoitteita ja kehitetty indikaattoreita. (30) Tässä asetuksessa vahvistetaan vuodeksi 2013 monivuotisen ohjelman määrärahat, joita budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen ( 6 ) 37 kohdan mukaisesti. (31) Tällä asetuksella osoitetun rahoituksen lisäksi monivuotisen ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavien yksittäisten tilastotoimien, mukaan lukien kansallisten tilastoviranomaisten ja komission (Eurostat) välisillä sopimuksilla toteutettavat toimet, olisi saatava mahdollisuuksien mukaan riittävää rahoitusta kansallisella tasolla. (32) Tätä asetusta koskeva vaikutustenarviointi, jolla osoitetaan kustannussäästöt unionille ja jäsenvaltioille, on perusta monivuotisen ohjelman rahoituksen vahvistamiselle. Kustannussäästöt syntyvät erityisesti Euroopan tilastojen uusista tuotantotavoista, jotka ovat tieto- ja viestintäteknologian kehityksen tulosta. (33) Unionin taloudelliset edut olisi suojattava oikeasuhteisin toimenpitein koko menosyklin ajan. Näihin toimenpiteisiin sisältyvät säännönvastaisuuksien torjunta, havaitseminen ja tutkiminen, menetettyjen, virheellisesti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarpeen mukaan seuraamukset. (34) Jotta voidaan varmistaa toimintojen jatkuvuus ESS:ssä koko kalenterivuodeksi 2013 sekä oikeusvarmuuden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, ja sitä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2013. Tämän asetuksen soveltamispäivän olisi erityisesti oltava perusteena sopimussuhteiselle henkilöstölle suoritettaville maksuille sekä kaikille monivuotiseen suunnitelmaan kuuluville toiminnoille. (35) Asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti monivuotisen ohjelman luonnos on toimitettu ennakkotarkastelua varten Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 234/2008/EY ( 7 ) perustetulle eurooppalaiselle tilastoja käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle ja neuvoston päätöksellä 2006/856/EY ( 8 ) perustetulle raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitealle, sekä katsovat seuraavaa: OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Euroopan tilasto-ohjelman perustaminen

Perustetaan Euroopan tilasto-ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, kaudeksi 2013–2017.

2 artikla

Lisäarvo

Ohjelman lisäarvo muodostuu sen varmistamisesta, että Euroopan tilastoissa keskitytään juuri niihin tietoihin, joita unionin politiikkojen suunnittelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa tarvitaan. Lisäksi ohjelmalla tehostetaan resurssien käyttöä tukemalla toimia, joiden avulla edistetään yhdenmukaistettujen, vertailukelpoisten, luotettavien, käyttäjäystävällisten ja saatavilla olevien tilastotietojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä yhdenmukaisten standardien ja Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean hyväksymissä Euroopan tilastoja koskevissa käytännesäännöissä, jäljempänä ’käytännesäännöt’, vahvistettujen yhteisten periaatteiden pohjalta, joita ovat erityisesti laatukriteerit relevanssi, tarkkuus ja luotettavuus, oikea-aikaisuus ja täsmällisyys, saatavuus ja selkeys sekä johdonmukaisuus ja vertailukelpoisuus.

3 artikla

Soveltamisala

1. Tällä asetuksella vahvistetaan Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevat ohjelmapuitteet, suunniteltujen toimien pääasialliset alat ja tavoitteet kaudeksi 2013–2017 asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 ja 14 artiklan mukaisesti.

2. Ohjelma ei kata toimenpiteitä, jotka kuuluvat Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1297/2008/EY ( 9 ) perustettuun Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmaan, jäljempänä ’MEETS-ohjelma’, kyseisen ohjelman päättymiseen eli 31 päivään joulukuuta 2013 asti, mutta se sisältää yritys- ja kauppatilastoihin liittyviä tavoitteita, jotka on tarkoitus toteuttaa vuosina 2014–2017.

4 artikla

Tavoitteet

1. Ohjelman yleistavoite on, että Euroopan tilastojärjestelmä on jatkossakin korkealaatuisten Eurooppaa koskevien tilastojen johtava tuottaja.

2. Vastausrasite ja kansallisella ja unionin tasolla käytettävissä olevat resurssit huomioon ottaen ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavissa tilastotoimissa pyritään seuraaviin erityistavoitteisiin:

— Tavoite 1 : Tuotetaan oikea-aikaisesti, kustannustehokkaasti ja ilman tarpeetonta päällekkäistä työtä unionin politiikkojen kehittämisen, seurannan ja arvioinnin tueksi prioriteetteja ilmentäviä tilastotietoja ja säilytetään tasapaino talouden, sosiaalisten ja ympäristöalojen välillä sekä palvellaan Euroopan tilastojen erilaisten käyttäjäryhmien, kuten muiden päättäjien, tutkijoiden, yrityksien ja unionin kansalaisten yleensä, tarpeita;

— Tavoite 2 : Pannaan täytäntöön Euroopan tilastojen uudet tuotantotavat, joilla pyritään lisäämään tehokkuutta ja parantamaan laatua;

— Tavoite 3 : Vahvistetaan kumppanuutta Euroopan tilastojärjestelmässä ja sen ulkopuolella sen tuottavuuden lisäämiseksi ja johtavan aseman takaamiseksi maailmanlaajuisesti virallisten tilastojen tuottajana; ja

— Tavoite 4 : Varmistetaan ohjelman koko keston ajan jatkuva tilastojen toimittaminen sillä edellytyksellä, että tämä ei vaikuta Euroopan tilastojärjestelmän prioriteettien asettamiseen.

3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut yleis- ja erityistavoitteet ja ohjelman täytäntöönpanon seurantaan liittyvät indikaattorit esitetään tarkemmin liitteessä. Asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 ja 14 artiklan mukaisesti ohjelmassa laaditaan yksityiskohtaiset vuotuiset suunnitelmat, joissa priorisointimekanismi on tärkeä osa prosessia. Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi tehdään tiivistä ja koordinoitua yhteistyötä Euroopan tilastojärjestelmässä. Ohjelmalla kehitetään asianmukaisia välineitä, joilla parannetaan Euroopan tilastojärjestelmän laatua, lisätään sen joustavuutta ja parannetaan sen valmiuksia vastata oikea-aikaisesti käyttäjien tarpeisiin. Sen on myös toimittava edelläkävijänä kehitettäessä luotettavia indikaattoreita, joilla voidaan vastata 2000-luvun haasteisiin ja mitata esimerkiksi ympäristön kestävyyttä, elämänlaatua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja tilastoida kolmannen sektorin ja yhteisötalouden taloudellista toimintaa.

5 artikla

Tilastojen hallinnointi, riippumattomuus, avoimuus ja laatu

1. Euroopan tilastoja tuotetaan ammatillisesti riippumattomasti ja avoimesti.

2. Ohjelma pannaan täytäntöön käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti, ja tavoitteena on tuottaa ja levittää korkealaatuisia, yhdenmukaistettuja ja vertailukelpoisia Euroopan tilastoja asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan mukaisesti ja varmistaa Euroopan tilastojärjestelmän moitteeton toiminta kokonaisuudessaan. Kansallisten tilastolaitosten ja unionin tilastoviranomaisten (komissio (Eurostat)) on varmistettava ammatillisen riippumattomuutensa avulla, että Euroopan tilastot ovat käytännesääntöjen mukaisia.

3. Jäsenvaltioiden nimeämien kansallisten tilastolaitosten ja muiden kansallisten viranomaisten, jäljempänä yhdessä ’kansalliset tilastoviranomaiset’, ja komission (Eurostat), jotka vastaavat Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja levittämisestä, on

— pyrittävä vahvistamaan sellaista institutionaalista ja organisatorista ympäristöä, joka edistää Euroopan tilastoja tuottavien ja levittävien kansallisten tilastoviranomaisten ja komission (Eurostat) yhteensovittamista, tehokkuutta ja uskottavuutta;

— painotettava asetuksen (EY) N:o 223/2009 2 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja tilastoperiaatteita ja käyttäjien tarpeita;

— palveltava unionin institutionaalisten käyttäjien tarpeita asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti ja pyrittävä kehittämään tilastoja, jotka hyödyttävät Euroopan tilastojen erilaisia käyttäjäryhmiä, kuten muita päättäjiä, tutkijoita, yrityksiä ja unionin kansalaisia yleensä; ja

— tehtävä yhteistyötä kansainvälisten tilastoelinten kanssa kansainvälisten käsitteiden, luokittelujen, menetelmien ja muiden standardien käytön edistämiseksi, jotta voidaan erityisesti lisätä yhdenmukaisuutta ja parantaa vertailukelpoisuutta maailmanlaajuisesti.

4. Kunkin jäsenvaltion on pyrittävä varmistamaan, että sen tilastotuotantoprosessit toteutetaan standardoidusti ja että niitä tehostetaan mahdollisimman pitkälle tarkastusmekanismeilla.

5. Avoimuuden lisäämiseksi komissio (Eurostat) julkaisee tarvittaessa arvionsa Euroopan tilastoja varten toimitettujen kansallisten tietojen laadusta osana laatuselvitystä ja vaatimusten noudattamisen seurantaa.

6. Komissio (Eurostat) tutkii, miten se voi tehdä julkaisuistaan ja etenkin verkkosivuillaan saatavilla olevista julkaisuistaan käyttäjäystävällisempiä muiden kuin asiantuntijoiden kannalta, ja se asettaa valmiit tietosarjat helposti saataville ja sisällyttää niihin intuitiivisia vertailukaavioita tarjotakseen kansalaisille enemmän lisäarvoa. Komission (Eurostat) säännöllisissä päivityksissä annetaan mahdollisuuksien mukaan tietoja kustakin jäsenvaltiosta sekä tarjotaan vuosittaisia, kuukausittaisia ja pitkän aikavälin tietosarjoja tarvittaessa ja kun hyödyt ovat suuremmat kuin tiedonkeruukustannukset.

6 artikla

Tilastollinen priorisointi

1. Ohjelmalla varmistetaan tilastoalan aloitteet, joilla tuetaan nykyisten unionin politiikkojen kehittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa, sekä tarjotaan tilastollista tukea huomattaville vaatimuksille, joita unionin uusista toimintapoliittisista aloitteista aiheutuu.

2. Komissio varmistaa 9 artiklassa tarkoitettuja vuotuisia työohjelmia valmistellessaan tehokkaan priorisoinnin ja tilastoihin liittyvien prioriteettien vuosittaisen uudelleentarkastelun sekä niitä koskevan raportoinnin. Vuotuisten työohjelmien avulla pyritään näin varmistamaan, että Euroopan tilastoja voidaan tuottaa kansallisella ja unionin tasolla saatavilla olevien resurssien puitteissa. Priorisoinnilla vähennetään uusista tilastovaatimuksista aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta vähentämällä tilastovaatimuksia nykyisillä Euroopan tilastoaloilla, ja se toteutetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

3. Komissio varmistaa tilastotoimien prioriteettien vuosittaiseen uudelleentarkasteluun tarkoitettujen välineiden kehittämisen ja täytäntöönpanon, jotta voidaan vähentää tietojen toimittajille ja tilastojen tuottajille aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta.

4. Uusia toimia esittäessään tai tehdessään huomattavia muutoksia nykyisiin tilastoihin komissio perustelee nämä toimet tai muutokset asianmukaisesti ja antaa myös jäsenvaltioilta saatujen tietojen pohjalta tietoa vastausrasitteesta ja tuotantokustannuksista asetuksen (EY) N:o 223/2009 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

▼M1

7 artikla

Rahoitus

1. Unionin rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi ohjelmakauteen 2007–2013 kuuluvana vuonna 2013 ovat 57,3 miljoonaa euroa. Unionin rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi ohjelmakauteen 2014–2020 kuuluvina vuosina 2014–2017 ovat 234,8 miljoonaa euroa.

2. Komissio panee unionin rahoitustuen täytäntöön varainhoitoasetuksen mukaisesti.

3. Komissio tekee päätöksen vuotuisista määrärahoista Euroopan parlamentin ja neuvoston oikeuksia kunnioittaen.

▼B

8 artikla

Hallinnollinen ja tekninen apu

Ohjelmaa varten osoitettavilla määrärahoilla voidaan kattaa kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin, kuten tutkimuksiin, asiantuntijoiden kokouksiin, tilastoalan asiantuntijoiden kulujen korvaamiseen ja tiedotus- ja viestintätoimintaan, sekä kuluja, jotka liittyvät tietojen käsittelyyn ja vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkkoihin, ja muita mahdollisia teknisen ja hallinnollisen avun kuluja, joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnista. Määrärahoilla voidaan kattaa myös niille jäsenvaltioille tarjottava tekninen apu ja asiantuntemus, jotka eivät erityisistä olosuhteista johtuen pysty tuottamaan tiettyjä Euroopan tilastoja tai vaaditun laadun mukaisia tilastoja.

9 artikla

Vuotuiset työohjelmat

Komissio hyväksyy ohjelman täytäntöönpanemiseksi vuotuiset työohjelmat, jotka ovat asetuksen (EY) N:o 223/2009 17 artiklan vaatimusten mukaisia ja joissa vahvistetaan niillä toteutettavat tavoitteet ja niiden odotetut tulokset, tämän asetuksen 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja yleis- ja erityistavoitteita noudattaen. Kukin vuotuinen työohjelma annetaan Euroopan parlamentille tiedoksi.

10 artikla

Tukimuodot

Unionin rahoitusosuus voidaan myöntää avustuksina, julkisia hankintoja koskevina sopimuksina tai muuna tukena, joka on tarpeen 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen yleis- ja erityistavoitteiden saavuttamiseksi.

11 artikla

Tukikelpoiset toimet

1. Unionin rahoitusosuudella tuetaan 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen yleis- ja erityistavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevia toimia. Ensisijaisesti tuetaan toimia, joista unioni saa huomattavaa 2 artiklassa tarkoitettua lisäarvoa.

2. Asetuksen (EY) N:o 223/2009 15 artiklassa tarkoitettua yhteistyöverkostojen rahoitusta voidaan myöntää avustuksina tiettyyn toimeen, ja se voi kattaa 95 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

3. Tarvittaessa toiminta-avustuksia voidaan myöntää 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen toimintaan, jolloin ne voivat kattaa enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

4. Jäsenvaltioille voidaan korvata tiedonkeruuseen perustuvien toimien suorittamisesta aiheutuvia kuluja silloin, kun täydelliset tulokset on toimitettava komissiolle; korvaus maksetaan kertasuorituksena tietokokonaisuutta kohti, ja kertasuorituksen enimmäismäärä määritellään kullekin tiedonkeruulle erikseen. Komissio määrittelee kertakorvausten enimmäismäärät ottaen huomioon tiedonkeruun vaikeusasteen.

12 artikla

Edunsaajat, jotka voivat hakea avustuksia

1. Varainhoitoasetuksen 128 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti asetuksen (EY) N:o 223/2009 5 artiklan 2 kohdassa määritetyille kansallisille tilastoviranomaisille voidaan myöntää avustuksia ilman ehdotuspyyntöä.

2. Yhteistyöverkostot voivat käsittää 1 kohdassa tarkoitettuja edunsaajia ja muita elimiä ilman ehdotuspyyntöä varainhoitoasetuksen 128 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

3. Edellä 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja toiminta-avustuksia voidaan myöntää järjestöille, jotka täyttävät molemmat seuraavat kriteerit:

a) Ne ovat voittoa tavoittelemattomia sekä teollisuudesta, kaupasta ja elinkeinoelämästä riippumattomia eikä niillä ole muita eturistiriitoja, ja niiden päätavoitteet ja toimet liittyvät käytännesääntöjen täytäntöönpanon edistämiseen ja tukemiseen sekä tehokkuuden lisäämiseen ja laadun parantamiseen unionin tasolla tähtäävien Euroopan tilastojen uusien tuotantotapojen täytäntöönpanemiseen.

b) Ne ovat toimittaneet komissiolle tyydyttävän selvityksen jäsenistään, sisäisistä säännöistään ja rahoituslähteistään.

13 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, jatkuvilla ja tehokkailla tarkastuksilla ja, jos säännönvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia.

2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on oikeus tehdä kaikkien tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia.

Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, tekee tarvittaessa komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 ( 10 ) säädettyjen menettelyjen mukaisesti niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko tämän asetuksen nojalla rahoitettuun avustussopimukseen tai -päätökseen taikka sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.

Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuvissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista.

14 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen ohjelmaan

Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat:

a) EFTAn ETA-maat Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti;

b) Sveitsi yhteistyöstä tilastoalalla 26 päivänä lokakuuta 2004 tehdyssä Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa ( 11 ) määrättyjen ehtojen mukaisesti; ja

c) maat, joihin sovelletaan Euroopan unionin naapuruuspolitiikkaa, unionin jäsenyyttä hakeneet maat, ehdokasmaat ja unioniin liittymässä olevat maat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat niiden ehtojen mukaisesti, jotka on vahvistettu näiden maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevista yleisperiaatteista tehdyissä kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa.

15 artikla

Ohjelman arviointi ja uudelleentarkastelu

1. Kuultuaan Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa komissio esittää ohjelman täytäntöönpanon edistymisestä välikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2015.

2. Komissio voi 1 kohdassa tarkoitetun ohjelman edistymistä koskevan välikertomuksen perusteella ja Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa kuultuaan esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016 Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen ohjelman jatkamisesta vuosina 2018–2020 noudattaen kuitenkin monivuotista rahoituskehystä vuosille 2014–2020.

3. Kuultuaan Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa ja eurooppalaista tilastoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa komissio esittää ohjelman täytäntöönpanosta lopullisen arviointikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018.

16 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE

Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 tilastoinfrastruktuuri ja tavoitteet

Johdanto

Unionin politiikkojen toteuttaminen edellyttää korkealaatuisia, vertailukelpoisia ja luotettavia tilastotietoja unionin talouden, yhteiskunnan ja ympäristön tilanteesta sekä sen osa-alueista kansallisella ja alueellisella tasolla. Euroopan tilastot ovat välttämättömiä Euroopan unionille myös, jotta suuri yleisö ja unionin kansalaiset voivat ymmärtää demokraattista prosessia ja osallistua siihen sekä keskusteluun unionin nykytilanteesta ja tulevaisuudesta.

Euroopan tilasto-ohjelma tarjoaa oikeudellisen kehyksen Euroopan tilastojen kehittämiselle, tuottamiselle ja levittämiselle kaudella 2013–2017.

Euroopan tilastoja kehitetään, tuotetaan ja levitetään tässä oikeudellisessa kehyksessä tiiviissä ja koordinoidussa yhteistyössä Euroopan tilastojärjestelmän (ESS) puitteissa.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaivahankkeiden sekä muiden komission strategisiin painopistealueisiin kuuluvien politiikkojen mukaisesti Euroopan tilasto-ohjelmassa 2013–2017 kehitetyt, tuotetut ja levitetyt tilastot myötävaikuttavat unionin politiikkojen täytäntöönpanoon.

Koska kyseessä on monivuotinen ohjelma, joka kestää viisi vuotta, ja koska ESS pyrkii säilyttämään asemansa keskeisenä tilastoalan toimijana, ohjelman soveltamisala ja tavoitteet ovat kunnianhimoisia. Ohjelman täytäntöönpanossa noudatetaan kuitenkin asteittaista etenemistapaa. Ohjelman yhtenä tavoitteena on tehokkaan priorisointi- ja yksinkertaistamismekanismin kehittäminen.

Tilastoinfrastruktuuri

Ohjelmalla pyritään luomaan tilastotietoja koskeva infrastruktuuri. Infrastruktuuri on suunniteltava siten, että sen avulla voidaan hyödyntää eri sovelluksia laajasti ja tehokkaasti.

Päätökset Euroopan tilastojen tuottamisesta perustuvat toimintapoliittisen päätöksenteon tarpeisiin. Tilastojen olisi kuitenkin oltava myös muiden päättäjien, tutkijoiden, yritysten ja yleensä unionin kansalaisten käytettävissä ja helposti saatavilla, sillä ne ovat unionin kansalaisten ja yritysten maksamia julkisia hyödykkeitä, joista niiden olisi yhtä lailla hyödyttävä. Jotta infrastruktuuri täyttäisi nämä vaatimukset, se on suunniteltava käsitteellisesti vakaaksi siten, että se soveltuu moniin käyttötarkoituksiin ja että se voidaan mukauttaa joustavasti käyttäjien kehittyviin tarpeisiin tulevaisuudessa.

Tilastotietoja koskeva infrastruktuuri esitetään seuraavassa:

TILASTOTIETOJEN INFRASTRUKTUURI

Selitykset

Tiedot :

kansallisten tilastoviranomaisten perinteisten tilastotoimien (otantatutkimukset, väestönlaskennat jne.) pohjalta kokoamat tiedot ja muista lähteistä peräisin olevat tiedot, joita käytetään uudelleen tilastotarkoituksiin. Näitä tietoja muokataan palvelemaan tarpeita eri politiikanaloilla, esimerkiksi työmarkkinat, maahanmuutto tai maatalous.

Termi sisältää myös hallinnollisia tarkoituksia varten kerätyt tiedot, joita kansalliset tilastoviranomaiset käyttävät tilastotarkoituksiin (niihin viitataan yleensä hallinnollisista lähteistä saatuina tietoina).

Tilinpitojärjestelmät : yhdenmukaiset ja integroidut tilit, taseet ja taulukot, jotka perustuvat kansainvälisesti sovittuihin sääntöihin. Tilinpitopuitteilla varmistetaan johdonmukaisuuden ja vertailukelpoisuuden korkea aste. Tilastotiedot voidaan koota yhteen ja esittää muodossa, joka on suunniteltu analysointia ja päätöksentekoa varten.

Indikaattorit : indikaattori on keskeiseen tekijään tai ilmiöön liittyvää tiivistettyä tietoa, ja se johdetaan havaituista tosiseikoista. Indikaattoreita voidaan käyttää kuvaamaan suhteellisia asemia tai osoittamaan myönteistä tai kielteistä muutosta. Indikaattorit ovat yleensä suoraa materiaalia unionin ja globaaleja politiikkoja varten. Strategisilla politiikanaloilla niillä on suurta merkitystä tavoitteiden asettelussa ja tavoitteiden saavuttamisen seurannassa.

Tämän yleisjärjestelmän lisäksi ohjelmassa erotellaan kolme tilastotietopilaria, jotka ovat elinkeinoelämä, kansalaisten Eurooppa sekä geospatiaaliset, ympäristö-, maatalous- ja muut toimialatilastot.

Unionin politiikat ja relevantit globaalit politiikat määrittävät ne tilastotarpeet, joihin ohjelma vastaa muokatuilla rakenteilla ja niitä vastaavilla tuotantoprosesseilla. Sen vuoksi kaikki unionin ja globaalit politiikat näkyvät tilastoinfrastruktuurin eri osa-alueissa ja niiden tarpeet katetaan ohjelman erityistoimilla. Tulevina vuosina määritettävät uudet politiikat katetaan perustamalla uusia indikaattoreiden tai tilien johdannaisia, jotka perustuvat kolmen pilarin sisällä tuotettuihin tilastotietoihin.

TILASTOTIEDOT – RAKENNE JA DYNAMIIKKA

Tavoitteet

Ohjelman yleistavoite on, että ESS on jatkossakin Eurooppaa koskevien korkealaatuisten tilastojen johtava tuottaja.

Vastausrasite ja kansallisella ja unionin tasolla käytettävissä olevat resurssit huomioon ottaen ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavissa tilastotoimissa pyritään seuraaviin erityistavoitteisiin:

— Tavoite 1: Tuotetaan oikea-aikaisesti, kustannustehokkaasti ja ilman tarpeetonta päällekkäistä työtä unionin politiikkojen kehittämisen, seurannan ja arvioinnin tueksi prioriteetteja ilmentäviä tilastotietoja ja säilytetään tasapaino talouden, sosiaalisten ja ympäristöalojen välillä sekä palvellaan Euroopan tilastojen erilaisia käyttäjäryhmiä, kuten muita päättäjiä, tutkijoita, yrityksiä ja unionin kansalaisia yleensä;

— Tavoite 2: Pannaan täytäntöön Euroopan tilastojen uudet tuotantotavat, joilla pyritään lisäämään tehokkuutta ja parantamaan laatua;

— Tavoite 3: Vahvistetaan kumppanuutta Euroopan tilastojärjestelmässä ja sen ulkopuolella sen tuottavuuden lisäämiseksi ja johtavan aseman takaamiseksi maailmanlaajuisesti virallisten tilastojen tuottajana; ja

— Tavoite 4: Varmistetaan ohjelman koko keston ajan jatkuva tilastojen toimittaminen sillä edellytyksellä, että tämä ei vaikuta Euroopan tilastojärjestelmän prioriteettien asettamiseen.

Nämä erityistavoitteet on jaettu jäljempänä kuvattuihin prioriteettialueisiin. Tavoitteita 1 ja 4 koskee kohta ”I. Tilastotuotokset”, tavoitetta 2 kohta ”II. Euroopan tilastojen tuotantotavat” ja tavoitetta 3 kohta ”III. Kumppanuus”.

I. TILASTOTUOTOKSET

1. Indikaattorit

1.1 Eurooppa 2020 -strategia

Kesäkuussa 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymä Eurooppa 2020 -strategia vaikuttaa merkittävästi unionin strategisiin linjauksiin ja kansallisiin politiikkoihin tulevina vuosina. Strategiaan kuuluu useita yleistavoitteita ja lippulaivahankkeita, joille ESS laatii tilastoindikaattorit monilla aloilla (esimerkiksi innovoinnin ja tutkimuksen ja kehittämisen edellytysten parantaminen, työllisyyden edistäminen, ilmastonmuutokseen ja energiaan liittyvien unionin tavoitteiden saavuttaminen, resurssitehokkuus, koulutustason parantaminen, mukaan lukien oppimiseen liittyvä liikkuvuus, aktiivisena ja terveenä ikääntyminen ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen vähentämällä köyhyyttä).

Tuotetaan korkealaatuisia tilastotietoja, joiden olisi oltava saatavilla oikea-aikaisesti ja joilla seurataan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa. Uusien indikaattoreiden on perustuttava mahdollisimman pitkälle saatavilla olevaan tilastotietoon.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— päivitetään Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteita koskevat indikaattorit (työllisyyden, tutkimuksen ja kehittämisen, innovoinnin, energian ja ilmastonmuutoksen, koulutuksen, ympäristön, sosiaalisen suojelun, sosiaalisen osallisuuden ja köyhyyden aloilla) ja asetetaan ne saataville komission (Eurostat) verkkosivuilla;

— laaditaan tilastoja Eurooppa 2020 -strategiaan kuuluvien lippulaivahankkeiden täytäntöönpanon seuraamisen tueksi;

— kehitetään lisäindikaattoreita unionin talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikan ennakko- ja jälkiarviointia varten; ja

— kehitetään työllisyyden indikaattoreita, joissa tehdään ero osa-aikaisen työn ja kokopäivätyön välillä, sekä työttömyyden indikaattoreita, joissa otetaan huomioon aktivointitoimiin osallistuvat kuten koulutuksessa mukana olevat ihmiset.

1.2 Talouden ohjaus ja hallinta

Rahoitusmarkkinoiden kriisi ja kireä tilanne ovat korostaneet tarvetta vahvistaa unionin talouden ohjausta ja hallintaa. Unioni on jo ottanut talouden ohjauksen ja hallinnan ja talouspolitiikan koordinoinnin saralla merkittäviä askelia, joista osalla on suuria vaikutuksia tilastoalaan jo käynnissä olevien tilastotoimien lisäksi.

Kehitetään uusia ja parannetaan vanhoja tilastotietoja, jotka ovat olennaisia unionin päättäjille ja suurelle yleisölle ja liittyvät unionin vahvistettuun ja yhdennettyyn talouden ohjaukseen ja hallintaan sekä seurantasykliin, jolla integroidaan vakaus- ja kasvusopimus ja talouspolitiikka.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— tuotetaan tilastomateriaalia makrotalouden epätasapainoa kuvaavaa tulostaulua ja sen analysointia varten;

— tuotetaan tilastomateriaalia vakaus- ja kasvusopimuksen tehostamiseksi ja pyritään erityisesti tuottamaan ja tarjoamaan korkealaatuisia tilastoja valtionvelasta;

— luodaan kilpailukyvyn kehittymistä mittaavat indikaattorit; ja

— otetaan tuotantoketjussa käyttöön tehokas laadunhallinta, joka kattaa myös julkisyhteisöjen rahoitusta koskevat lähdetiedot ja niiden perustana olevat jäsenvaltioiden työnkulut.

Tuotetaan unionin päättäjille luotettavia tilastoja ja indikaattoreita hallinnollisiin ja sääntelytarkoituksiin sekä tiettyjen unionin poliittisten sitoumusten seuraamiseen.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— määritellään hallinnollisiin ja sääntelytarkoituksiin tuotettujen tilastojen soveltamisala ja sovitaan siitä käyttäjien kanssa;

— tarpeen mukaan määritellään, toteutetaan ja selvitetään näitä indikaattoreita koskevat tehokkaat laadunhallinnan puitteet.

1.3 Talouden globalisaatio

Rahoituskriisin sosiaaliset, taloudelliset ja muut vaikutukset, rajatylittävien virtojen kasvu ja tuotantoprosessien fragmentoituminen ovat korostaneet tarvetta luoda tuotannon globalisoitumiselle yhdenmukaisemmat puitteet ja mitata sitä tehokkaammin.

Parannetaan unionin päättäjien ja suuren yleisön käytettävissä olevia talouden globalisaatiota ja globaaleja arvoketjuja koskevia indikaattoreita ja tilastotietoja.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— päivitetään talouden globalisaatiota koskevat olemassa olevat indikaattorit ja asetetaan ne saataville komission (Eurostat) verkkosivuilla;

— kehitetään globaaleja arvoketjuja koskevia uusia indikaattoreita, mukaan lukien luonnonvarojen virrat ja riippuvuus niistä;

— analysoidaan globaalit arvoketjut, mahdollisesti panos-/tuotostaulukoiden avulla, ja ulkomaankauppa- ja yritystilastot, myös mikrotietoja yhdistämällä; ja

— tutkitaan tarvetta uudistaa välillisten rahoituspalvelujen laskemista ja kohdentamista.

2. Tilinpitopuitteet

Komission 20 päivänä elokuuta 2009 antama tiedonanto ”BKT ja muut indikaattorit: Edistyksen mittaaminen muuttuvassa maailmassa” sekä talouden suorituskyvyn ja sosiaalisen edistyksen mittaamista käsittelevän Stiglitzin, Senin ja Fitoussin raportin julkistaminen ovat antaneet uutta puhtia ESS:n keskeisen haasteen ratkaisemiseen: miten saadaan monialaisista kysymyksistä parempia ja yhdennetympiä tilastoja, jotka kuvaavat monimutkaisia sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöilmiöitä laajemmin kuin perinteiset taloudellisen tuotoksen mittarit. Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä (EKT) tarjoaa kaikille taloustilastoille yhdennetyt ja yhdenmukaiset puitteet, joita olisi täydennettävä muilla indikaattoreilla, jotta voidaan tuottaa kattavampia tietoja toimintapoliittista ja muuta päätöksentekoa varten.

2.1 Taloudellinen ja sosiaalinen suorituskyky

Talouskriisi on lisännyt korkealaatuisten makrotaloudellisten indikaattoreiden tarvetta, jotta voidaan ymmärtää ja analysoida paremmin talouden suhdannevaihteluita ja niiden vaikutuksia yhteiskuntaan ja siten helpottaa päätöksentekoprosessia. Tuotannon kasvava globalisoituminen edellyttää yhdenmukaisten puitteiden kehittämistä, jotta voidaan helpottaa eri alojen tilastojen tulkintaa ja integroimista.

Täydennetään talouden suorituskyvyn mittaamista globalisaation, elämänlaadun, tavaroiden ja palvelujen saatavuuden, ympäristön kestävyyden, terveyden, hyvinvoinnin, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja sosiaalisen osallisuuden eri ulottuvuuksilla. Kehitetään puitteet tuotannon globalisoitumisen analysoimiseksi.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— laaditaan ja kootaan yhteen vuosittaiset ja neljännesvuosittaiset kansantalouden tilit sekä vuosittaiset alueelliset tilit EKT:n mukaisesti;

— tuotetaan kotitalouksien tulojen ja kulutuksen jakautumista koskevat indikaattorit (yhdistämällä kansantalouden tilinpitoaggregaatit ja kotitalouksia koskevien tutkimusten tiedot tai niitä koskevat hallinnolliset tiedot);

— kootaan yhteen ajantasaiset ja korkealaatuiset hintatilastot, erityisesti yhdenmukaistetut kuluttajahintaindeksit;

— kehitetään satelliittitilinpitoa uusilla aloilla;

— luodaan kasvun ja tuottavuuden mittaamista koskeva tietokanta, jossa otetaan huomioon muutokset julkisen ja yksityisen sektorin tuottavuudessa;

— kehitetään käsitteistö tuotannon globalisoitumisen analysoimiseksi;

— kehitetään käsitteistö elämänlaadun ja hyvinvoinnin mittaamiseksi; ja

— yhdenmukaistetaan mahdollisimman pitkälle vastaavat tilinpito- ja tilastokäsitteet.

Otetaan käyttöön makrotaloudelliset ja sosiaaliset indikaattorit ja Euroopan talouden pääindikaattorit yhdenmukaisena indikaattorisarjana, jolla voidaan vastata unionin ja globaaleja tilastotietoja koskeviin vaatimuksiin, sekä mukautetaan Euroopan talouden pääindikaattorit vastaamaan käyttäjien kehittyviä tarpeita.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— kehitetään koordinoidusti keskeisten makrotaloudellisten, sosiaalisten ja kestävän kehityksen indikaattoreiden kojetauluja (”dashboards”);

— luodaan makrotaloudellisia ja sosiaalisia indikaattoreita sekä Euroopan talouden pääindikaattoreita koskevat yhtenäiset menetelmät;

— parannetaan indikaattoreiden kansainvälistä vertailukelpoisuutta;

— parannetaan työkaluja indikaattoreiden tulkinnan ja niistä tiedottamisen helpottamiseksi; ja

— tuotetaan kaikista jäsenvaltioista yhdenmukaiset asumis- ja muut siihen liittyvät tilastot.

2.2 Ympäristön kestävyys

Ympäristön suojelu, säilyttäminen ja sen laadun parantaminen nykyistä ja tulevia sukupolvia varten sekä ilmastonmuutoksen vaikutusten torjunta ovat erittäin tärkeässä asemassa Euroopan unionissa, ja ne ovat perussopimuksissa määrättyjä tavoitteita. Tehokas toiminta näillä aloilla edellyttää tilastotietoja monilta eri alueilta.

Tuotetaan ympäristötilejä ja ilmastonmuutokseen liittyviä tilastoja ottaen huomioon alan kansainvälinen kehitys.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— kehitetään ympäristötilejä koskeva yhdenmukainen järjestelmä kansantalouden tilinpidon ”satelliittitileinä”. Tilit tarjoavat tietoa ilmakehään joutuvista päästöistä, energiankulutuksesta, aineellisten luonnonvarojen ja veden virroista ja varannoista, perus- ja kriittisten raaka-aineiden kaupasta, ympäristöverotuksesta ja ympäristönsuojeluun liittyvistä menoista, sekä mahdollisesti vihreästä kasvusta ja ympäristöä säästävistä hankinnoista;

— päivitetään, kehitetään, tuotetaan ja levitetään indikaattoreita, jotka kuvaavat toissijaisia paineita eli ilmastonmuutoksen vaikutuksia (myös terveyteen), heikkouksia ja sopeutumista; ja

— kehitetään pääindikaattori, jolla mitataan maailmanlaajuista ympäristöpainetta.

3. Tiedot

3.1 Elinkeinoelämä

Monet unionin politiikat kohdistuvat eurooppalaisiin yrityksiin, ja lisäksi yritykset vastaavat perustietojen toimittamisesta. Tästä syystä yritystilastojen tarve niiden laajassa merkityksessä päätöksentekoprosessin tueksi on suuri. Yritystilastot kuitenkin myös auttavat unionin kansalaisia ja yrityksiä ymmärtämään näiden politiikkojen vaikutuksia. Tilastoissa tehdään ero suuryritysten, keskisuurten yritysten (mid-caps) ja pk-yritysten välillä, joita koskevien tarkkojen ja yhdenmukaistettujen tilastojen tarve kasvaa koko ajan. Samalla on kevennettävä hallinnollista taakkaa ja raportointirasitetta.

Lisätään tilastojen tuotantoprosessin tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Tuotetaan korkealaatuisia tilastoja keskeisistä aloista, joilla yritykset ovat avainasemassa. Tällaisia aloja ovat esimerkiksi yritystilastot, lyhyen aikavälin indikaattorit, yritysten investoinnit henkiseen pääomaan ja osaamiseen, kansainväliset liiketoimet, globalisaatio, sisämarkkinoiden seuranta, T&K ja innovointi sekä matkailu. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä tietojen saatavuuteen korkean lisäarvon teollisuus- ja palvelualoista, erityisesti vihreän talouden, digitaalitalouden ja yhteisötalouden (kuten terveydenhuolto ja koulutus) aloista.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— käytetään uudelleen tilastojärjestelmässä tai yhteiskunnassa saatavilla oleva tieto ja kehitetään yhteinen infrastruktuuri ja yhteisiä työkaluja;

— tuotetaan yrityksiä koskevia tilastotietoja ja indikaattoreita vuosittain tai osavuosittain;

— tuotetaan tilastotietoja, jotka kuvaavat Euroopan asemaa maailmassa ja unionin suhdetta muuhun maailmaan;

— tuotetaan tilastotietoja globaalien arvoketjujen analysoimiseksi ja luodaan euroryhmärekisteri globalisaatiota koskevan monialaisen tiedon keräämisen tueksi;

— tasapainotetaan tavarakauppaa ja palvelukauppaa koskevien tilastotietojen keruuta parantamalla palveluja koskevien tietojen saatavuutta ja toteuttamalla toimia palveluja ja tavaroita koskevien tilastotietojen tasapainottamiseksi;

— kehitetään sisämarkkinoiden seurantaan liittyviä työkaluja, kuten elintarvikehintojen seurantaväline ja siihen liittyvät indikaattorit;

— tuotetaan tilastoja innovoinnin ja T&K:n keskeisten alojen suorituskyvystä hyödyntämällä patenttirekistereitä ja tarkastelemalla yksittäisiä mikrotietoja ja käyttämällä niitä tilastotarkoituksiin;

— tuotetaan tilastoja matkailun tarjonnasta ja kysynnästä optimoimalla tiedonkeruu ja integroimalla matkailua koskevat tiedot paremmin muita aloja koskeviin tietoihin; ja

— laaditaan resurssien käyttöä ja resurssitehokkuutta koskevia tilastoja, jotka perustuvat mahdollisimman pitkälle olemassa oleville tiedonkeruille.

3.2 Kansalaisten Eurooppa

Unionin kansalaiset ovat unionin politiikkojen ytimessä. Tästä syystä sosiaalitilastojen tarve niiden laajassa merkityksessä päätöksentekoprosessin tueksi ja sosiaalipolitiikkojen tulosten seuraamiseksi on suuri. Sosiaalitilastot myös auttavat unionin kansalaisia arvioimaan näiden politiikkojen vaikutusta elämäänsä ja hyvinvointiinsa.

Tuotetaan tilastoja sosiaalipolitiikan keskeisistä aloista, jotka kohdistuvat kansalaisiin. Tällaisia aloja ovat esimerkiksi hyvinvointi, kestävyys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, köyhyys, eriarvoisuus, väestöhaasteet (erityisesti väestön ikääntyminen ja muuttoliike), työmarkkinat, koulutus, mukaan lukien varhaiskasvatus, aikuisopetus, ammattikoulutus ja nuorten oppimiseen liittyvä liikkuvuus, kulttuuri, liikunta, elämänlaatu, turvallisuus, terveys, vammaisuus, kulutus, vapaa liikkuvuus ja sisämarkkinat, nuorten liikkuvuus, teknologinen innovointi ja uudet elämäntapavalinnat. Nämä tilastot eritellään tarvittaessa sukupuolen mukaan sellaisten ryhmien osalta, jotka kiinnostavat erityisesti sosiaalipolitiikasta päättäviä tahoja. Prioriteetit asetetaan 6 artiklan mukaisesti.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— luodaan Euroopan sosiaalitilastoja varten yhtenäinen perusinfrastruktuuri, joka käsittää tutkimus- ja hallintoperusteiset tiedonkeruut ja yhteiset perusmuuttujat;

— kehitetään sosiaalisia perustutkimuksia, joilla saadaan henkilöistä ja kotitalouksista selkeytettyä tietoa (myös mikrotietoa) ja joita täydennetään ylimääräisillä harvemmin tehtävillä mikrotiedon keruilla;

— kehitetään koulutustilastoja sekä rationalisoidaan ja modernisoidaan aikuiskoulutustutkimusta;

— tuotetaan tuloeroja koskevia tilastoja, joissa esitetään vertailukelpoinen kansallinen pääindikaattori sekä tietoja perushyödykkeiden ja -palvelujen saatavuuteen liittyvästä eriarvoisuudesta;

— laaditaan menetelmiä liikuntaa ja kulttuuria koskevia tilastoja varten;

— tuotetaan tilastoja rikosturvallisuudesta, terveydestä (kansanterveyttä sekä työterveyttä ja työturvallisuutta koskevista yhteisön tilastoista 16 päivänä joulukuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1338/2008 ( 12 ) sovitun mukaisesti) ja vammaisuudesta;

— toteutetaan muuttoliiketilastojen kehittämistä koskevaan työohjelmaan kuuluvia toimia;

— tuotetaan elämänlaatua koskevia indikaattoreita yhteiskunnissa tapahtuvan edistyksen mittaamiseksi; ja

— aloitetaan seuraavan väestönlaskentakierroksen valmistelut (suunniteltu vuodeksi 2021).

3.3 Geospatiaaliset, ympäristö-, maatalous- ja muut toimialatilastot

Paikkatietoja ja geospatiaalista analyysiä yhdistävät tilastot tarjoavat uusia mahdollisuuksia, joita ESS aikoo tutkia tarkemmin. Huomiota on kiinnitettävä erityiskysymyksiin, kuten pieniä alueita koskevien arvioiden luottamuksellisuuteen ja tilastolliseen luotettavuuteen.

Tulevaisuudessa erittäin merkityksellisiä ovat energia- ja liikennetilastot Eurooppa 2020 -strategian ja ilmastonmuutosta koskevan politiikan tueksi.

Maatalouden asema unionin politiikkojen keskuudessa tulee säilymään kaudella 2013–2017. Tilastotyöhön vaikuttavat voimakkaasti yhteistä maatalouspolitiikkaa vuoden 2013 jälkeen koskevan tarkastelun tulokset. Keskeisiä aloja tulevat olemaan ympäristö, biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit, talous sekä ihmisten terveys, turvallisuus ja sosiaalinen ulottuvuus.

Tuetaan näyttöön perustuvaa päätöksentekoa yhdistämällä paikkatietoa joustavammin ja laajemmin sosiaali-, talous- ja ympäristötilastotietoihin.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— kehitetään, ylläpidetään ja käytetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/2/EY ( 13 ) perustettua Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuuria (INSPIRE) ja erityisesti unionin paikkatietoportaalia;

— tuotetaan maantieteellisiä tietoja tekemällä yhteistyötä unionin ohjelmien kanssa maankäyttötutkimusten ja kaukokartoituksen osalta; ja

— integroidaan tilastotiedot tarvittaessa ja luodaan siten monilähteinen ja joustava infrastruktuuri kohdennettujen paikka- ja aika-analyysien tuottamiseksi.

Tuotetaan ympäristötilastoja unionin päätöksentekoprosessin tueksi.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— Tuotetaan resursseja koskevia keskeisiä ympäristötilastoja (jäte ja kierrätys, vesi, raaka-aine-esiintymät, ekosysteemeihin liittyvät palvelut ja biologinen monimuotoisuus kansallisella tasolla ja mahdollisuuksien mukaan alueellisella tasolla) sekä ilmastonmuutokseen liittyviä keskeisiä tilastoja ilmastonmuutoksen lieventämistä ja siihen sopeutumista koskevien toimien ja politiikkojen tueksi kaikilla asianmukaisilla tasoilla paikallisesta tasosta unionin tasolle.

Tuotetaan energia- ja liikennetilastoja unionin politiikkojen tueksi.

Tavoite toteutetaan tuottamalla ja levittämällä:

— uusiutuvaa energiaa koskevia tilastoja;

— energiansäästöä ja energiatehokkuutta koskevia tilastoja; ja

— liikenneturvallisuutta, matkustajien liikkuvuutta, tieliikenteen mittaamista ja intermodaalista tavaraliikennettä koskevia tilastoja.

Tuotetaan kestävyyteen ja maaseudun kehittämiseen liittyviä eurooppalaisia strategisia tavoitteita ilmentäviä maatalous-, kalastus- ja metsätaloustilastoja yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan kehittämiseksi ja seuraamiseksi sekä toteutetaan säännöllisesti toimia tilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja levittämiseksi.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— tarkastellaan maataloutta koskevien tietojen keruuta ja yksinkertaistetaan sitä vuoden 2013 jälkeistä yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevan tarkastelun mukaisesti;

— uudistetaan maataloutta koskevien tietojen keruun prosesseja tavoitteena erityisesti parantaa tuotettujen tietojen laatua ja oikea-aikaisuutta;

— tarkistetaan perusteellisesti maankäyttöä ja maanpeitettä koskevien tietojen hallintajärjestelmää ja laaditaan ja pannaan täytäntöön sen perusteella uusi järjestelmä;

— otetaan käyttöön yhdenmukaisia maatalouden ympäristöindikaattoreita koskeva tiedonkeruujärjestelmä mahdollisuuksien mukaan olemassa olevien tietojen pohjalta;

— jaotellaan tiedot asianmukaisesti alueittain; ja

— tuotetaan ja levitetään tärkeimpiä metsätalouteen liittyviä tietoja (kuten metsäpinta-ala, kasvavan puuston määrä ja arvo sekä metsätalouden tilinpito) metsien ympäristötilinpitojärjestelmästä.

II. EUROOPAN TILASTOJEN TUOTANTOTAVAT

ESS:llä on tällä hetkellä useita haasteita. Niitä ovat korkealaatuisten tilastojen kasvava kysyntä, monimuotoisten ja moniulotteisten tilastojen lisääntynyt tarve, uusien toimijoiden ilmestyminen tietopalvelumarkkinoille, resurssirajoitukset, tarve vähentää edelleen vastaajien tilastointirasitetta sekä viestintävälineiden monipuolistuminen. Tämä edellyttää Euroopan virallisten tilastojen tuotanto- ja levitysmenetelmien jatkuvaa mukauttamista.

1. ESS:n laadunhallinta

Pannaan ESS:ssä täytäntöön laadunhallintajärjestelmä käytännesääntöjen pohjalta.

Vahvistetaan hyvien käytäntöjen jakamista käytännesääntöjen täytäntöönpanossa ja varmistetaan, että laatuselvityksillä vastataan käyttäjien erilaisiin tarpeisiin.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— otetaan käyttöön uusia seurantamekanismeja ja toinen vertaisarviointikierros, joilla arvioidaan käytännesääntöjen noudattamista;

— sovitetaan yhteen ESS:n ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) laadunvarmistuksen puitteet;

— täytetään käyttäjien tarpeet laatuselvitysten suhteen; ja

— standardoidaan eri tilastoalojen laatuselvitykset unionin tasolla.

2. Priorisointi ja yksinkertaistaminen

ESS:llä on edessään merkittävä haaste: miten tuottaa korkealaatuisia Euroopan tilastoja, jotka tyydyttävät kasvavat tilastotarpeet, samalla kun jäsenvaltioiden määrärahat ovat merkittävästi pienentyneet ja henkilöstön osalta noudatetaan nollakasvun politiikkaa sekä komissiossa että jäsenvaltioissa, mikä johtaa joissakin elimissä henkilöstöresurssien tosiasialliseen pienenemiseen. Kun otetaan huomioon nämä resurssirajoitukset sekä Euroopan että kansallisella tasolla, priorisointia on lisättävä ja toimintaa yksinkertaistettava, mikä edellyttää kaikkien ESS-kumppaneiden sitoutumista. Olennaisena osana vuotuisten työohjelmien valmistelua on otettu käyttöön priorisointimekanismi, joka ohjaa toimintaa ohjelman koko keston ajan. Mekanismi sisältää muun muassa tilastovaatimusten vuosittaisen tarkastelun, joka perustuu komission esittämiin aloitteisiin tilastovaatimusten vähentämiseksi käyttäjien, tuottajien ja vastaajien edut huomioon ottaen. Prosessi olisi toteuttava Euroopan tilastojen käyttäjien ja tuottajien tiiviillä yhteistyöllä.

Pannaan täytäntöön ESS:ää koskeva priorisointimekanismi, jotta voidaan yksinkertaistaa raportointivaatimuksia ja mukautua uusiin tilastotarpeisiin ottaen samalla huomioon tuottajia koskevat rajoitukset, vastausrasite ja käyttäjien tarpeet.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— määritellään prioriteetit ja kohdennetaan varat niiden mukaisesti;

— määritellään ESS:n prioriteetit osana 9 artiklassa tarkoitettua vuotuista työohjelmaa;

— vuotuisessa työohjelmassa otetaan huomioon käyttäjien ja tuottajien kuulemisista saadut tulokset; ja

— annetaan käyttäjille tiedoksi tilastoalat, joita yksinkertaistetaan, ja tiedonkeruut, joita vähennetään tai jotka lopetetaan.

3. Moneen käyttötarkoitukseen soveltuvat tilastot ja tuotannon tehokkuuden lisääminen

Otetaan täytäntöönpanon ESS:lle aiheuttamat kulut huomioon ottaen asteittain käyttöön ESS:n toimintarakenne, joka sallii Euroopan tilastojen tuottamisen integroidummin. Yhdenmukaistetaan ja standardoidaan tilastojen tuotantotapoja ja metatietoja. Parannetaan horisontaalista (tilastoalojen välistä) ja vertikaalista (ESS-kumppaneiden kesken tapahtuvaa) tilastojen tuotantoprosessien integraatiota ESS:ssä noudattaen toissijaisuusperiaatetta. Käytetään ja yhdistetään eri tietolähteitä. Tuotetaan tilastoja, joita voidaan käyttää moniin tarkoituksiin. Kiinnitetään erityistä huomiota salassapitokysymyksiin, joita mikrotiedon ja hallinnollisten rekisterien lisääntynyt käyttö, uudelleenkäyttö ja vaihto herättää.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— hyödynnetään paremmin soveltuvia hallinnollisia tietoja kaikilla tilastoalueilla;

— kartoitetaan ja käytetään uusia tietolähteitä Euroopan tilastoja varten;

— lisätään komission (Eurostat) ja kansallisten tilastoviranomaisten osallistumista hallinnollisten rekisterien suunnitteluun;

— hyödynnetään enemmän tilastotietojen yhdistämistä ja tietojen linkittämistä, jotta voidaan lisätä Euroopan tilastojen tarjontaa;

— sovelletaan eurooppalaista lähestymistapaa tilastoihin, jotta voidaan vastata nopeasti poliittisiin tarpeisiin tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa;

— yhdenmukaistetaan Euroopan tilastojen tuotantotapoja ESS:n koordinointitoimin;

— yhdenmukaistetaan eri tilastoalojen tilastokäsitteitä;

— kehitetään ja toteutetaan joustava tieto- ja viestintätekninen viiteinfrastruktuuri ja tekniset standardit, jotta voidaan edistää yhteentoimivuutta, tietojen ja metatietojen jakamista ja yhteistä tietojen mallinnusta;

— käytetään standardoituja tieto- ja viestintätekniikan välineitä kaikissa tilastoihin liittyvissä prosesseissa;

— kehitetään menetelmiä koskevia standardeja yhdenmukaistettujen menetelmien (mukaan lukien yhdistetyn moodin lähestymistapa tiedonkeruuseen) ja metatietojen käytön ja saatavuuden lisäämiseksi;

— vahvistetaan tilastollisten yritysrekisterien asemaa paikkana, jossa kaikkia yritystilastoihin liittyviä tilastoyksikköjä säilytetään, ja käytetään niitä lähteenä kansantalouden tilinpidon osalta; ja

— parannetaan metatietojen eli tietojen keruutapaa, laatua ja sitä tapaa, jolla tiedot on saatu käyttäjille helpommin ymmärrettäviksi, koskevien taustatietojen toimittamista.

Varmistetaan ESS:n toimivuus ja yhdenmukaisuus tehokkaan yhteistyön ja viestinnän avulla.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— tuetaan ESS-kumppanuutta tosiasiallisesti ja tehokkaasti;

— määritellään ja toteutetaan ESS:ssä rasitteen ja työn jakamista koskevia prosesseja; ja

— kehitetään yhteistyöverkostoja entisestään ja tehdään niistä toimivia.

4. Levittäminen ja viestintä

Tehdään ESS:stä ensisijainen Euroopan tilastoja koskeva tietolähde kaikille käyttäjille ja etenkin julkisille ja yksityisille päättäjille tarjoamalla korkealaatuisia tilastotietopalveluja, joiden periaatteena on vapaa ja helppo pääsy Euroopan tilastoihin.

Tehostetaan ja lisätään tilastojen käyttäjien ja tuottajien välistä vuoropuhelua käyttäjien korkealaatuisia tilastoja koskevien tarpeiden täyttämiseksi. Käyttäjien osallistuminen uuteen kehitykseen varhaisessa vaiheessa on keskeistä ESS:n tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamiseksi.

Laajennetaan ja rationalisoidaan levittämiseen liittyviä tuotteita, jotta ne täyttävät uusia teknologioita käyttävien käyttäjien tarpeet.

Perustetaan ESS:lle kustannustehokas, yhdennetty ja suojattu infrastruktuuri, jonka avulla salassapidettäviä tietoja voidaan käyttää tieteellisiin tarkoituksiin.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— tunnustetaan ESS Euroopan tilastojen käyttäjien ensisijaiseksi tiedonhakupaikaksi;

— otetaan käyttöön yhdennetty ja suojattu infrastruktuuri, jonka avulla voidaan saada käyttöön unionin mikrotietoja;

— otetaan käyttöön järjestelmä, joka vastaa käyttäjien tarpeeseen saada tilastotietoja käyttöön välittömästi ja saada apua niiden tulkinnassa;

— mukautetaan levittämiseen liittyvät tuotteet uusia teknologioita käyttävien käyttäjien tarpeisiin;

— tuotetaan enemmän tilastotuotoksia monialaisista kysymyksistä;

— lisätään uusien viestintä- ja levittämistekniikoiden käyttöä (esimerkiksi SDMX);

— lisätään mikrotietosarjojen tarjontaa tilastollista tutkimusta varten tietojen salassapitoa koskevaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä noudattaen; ja

— laaditaan tietosarjoja, jotta voidaan helpottaa tilastotietojen käyttöä koulutus- ja tutkimustarkoituksessa.

5. Koulutus, innovointi ja tutkimus

Täytetään ESS:n koulutus- ja kehittämistarpeet tarjoamalla kursseja ja oppimis- ja kehittämismahdollisuuksia.

Parannetaan ESS:n jäsenten välistä yhteistyötä tiedon siirtämiseksi ja jakamiseksi sekä parhaiden käytäntöjen ja yhteisten innovatiivisten lähestymistapojen täytäntöönpanemiseksi tilastotuotannossa.

Organisoidaan tutkimusyhteisöjen toimintaa, osallistumista ja myötävaikutusta tilastojen tuotantoketjun ja virallisen tilastotiedon laadun parantamiseksi.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— kehitetään korkea-asteen koulutusta (esimerkiksi maisterintutkinto virallisissa tilastoissa);

— tarjotaan koulutusohjelmia, joilla vastataan käyttäjien ja muiden kansalaisten tarpeisiin;

— sovelletaan tutkimushankkeiden tuloksia laajemmalti tilastojen tuotannossa ja levittämisessä;

— tunnustetaan ESS tilastoalan tutkimusyhteisöjen ensisijaiseksi tiedonhakupaikaksi;

— saadaan tutkimusyhteisöt osallistumaan laajasti virallisiin tilastoihin liittyviin tutkimustoimiin; ja

— otetaan käyttöön tarkoituksenmukaiset välineet, joilla voidaan vaihtaa käytäntöjä ja panna täytäntöön yhteisiä ratkaisuja ESS:ssä.

III. KUMPPANUUS

1. Kumppanuus ESS:ssä ja sen ulkopuolella

Kansalliset tilastoviranomaiset ja komissio (Eurostat) vastaavat Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja jakelusta kumppanuuden hengessä.

Pannaan täytäntöön ESS:n tehostetut hallinnointipuitteet.

Tavoite toteutetaan panemalla täytäntöön asetuksen (EY) N:o 223/2009 muutos ja 17 päivänä syyskuuta 2012 Eurostatista annettu päätös 2012/504/EU ( 14 ).

Vahvistetaan komission (Eurostat) koordinointitehtävää Euroopan unionin tilastolaitoksena.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— otetaan komissio (Eurostat) mukaan kaikkiin komission aloitteisiin tilastollisten kysymysten osalta jo varhaisessa vaiheessa; ja

— järjestetään säännöllisesti sidosryhmien vuoropuhelua korkeimmalla johtotasolla.

Vahvistetaan yhteistyötä EKPJ:n ja sellaisten eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotka osallistuvat tiedon tuottamiseen hallinnollisiin tai tilastotarkoituksiin, toteuttamalla yhteisiä hankkeita ja koordinoimalla kehitystä. Varmistetaan unionin ja kansainvälisten standardien yhdenmukaisuus.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— otetaan käyttöön ESS:n ja EKPJ:n laadunvarmistuksen yhteiset puitteet;

— lisätään komission (Eurostat) osallistumista kansainvälisten neuvoa-antavien ryhmien toimintaan;

— määritellään ja toteutetaan uusia yhteistyömuotoja, jotta varmistetaan, että tilastollinen kehitys on koordinoitu hyvin kansainvälisten järjestöjen välillä ja työ jaettu tehokkaasti; ja

— pannaan täytäntöön uudet Yhdistyneiden kansakuntien kansantalouden tilinpitojärjestelmää, Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmää, Yhdistyneiden kansakuntien ympäristötilinpitoa, Euroopan ympäristötilinpitoa ja maksutasetta koskevat käsikirjat.

Edistetään ja toteutetaan tilastoihin liittyviä neuvoa-antavia ja avustavia toimia unionin ulkopuolisissa maissa unionin ulkopolitiikan ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti keskittyen erityisesti laajentumiseen ja Euroopan naapuruuspolitiikkaan.

Tavoite toteutetaan seuraavasti:

— nostetaan ESS:lle johtava asema kansainvälisissä yhteyksissä;

— tuotetaan tietoja unionin ulkopolitiikkaa varten;

— tuetaan komission yksikköjä kehitykseen ja kansainväliseen yhteistyöhön liittyvän toiminnan toteuttamisessa ja suhteissa kansainvälisiin järjestöihin sekä kolmansien maiden tai niiden alueiden kanssa yhteisiin tilastollisiin kysymyksiin liittyvissä asioissa;

— levitetään oleellisia tilastotietoja laajentumisprosessia ja -neuvotteluja varten;

— minimoidaan poikkeukset, joita myönnetään uusille jäsenvaltioille ja jotka johtavat tietojen puuttumiseen niiden osalta;

— laaditaan sopimuksia ja yhteisymmärryspöytäkirjoja kolmansien maiden kanssa;

— suunnitellaan ja toteutetaan teknisiä yhteistyöohjelmia;

— keskitetään tekninen apu tiedon yhdenmukaistamiseen ja toimittamiseen; ja

— parannetaan yhteistyötä ja koordinointia ESS:n jäsenten kesken.