Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät 
vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä  
ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien 
kautta.  
►B KOMISSION ASETUS (EU) 2017/1151, 
annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017,  
moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 
5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 
692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja komission asetuksen (EY) 
N:o 692/2008 kumoamisesta  
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)  
(EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1)  
sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:  
virallinen lehti  
N:o sivu päivämäärä  
►M1 Komission asetus (EU) 2017/1154, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2017  L 175 708 7.7.2017  
►M2 Komission asetus (EU) 2017/1347, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2017  L 192 1  24.7.2017  
►M3 Komission asetus (EU) 2018/1832, annettu 5 päivänä marraskuuta 2018  L 301 1  27.11.2018  
Oikaistu:  
►C1 Oikaisu, EUVL L 256, 4.10.2017, s. 11 (2017/1154)  
►C2 Oikaisu, EUVL L 56, 28.2.2018, s. 66 (2017/1151)  
►C3 Oikaisu, EUVL L 263, 16.10.2019, s. 41 (2018/1832)  02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 1
02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 2 
KOMISSION ASETUS (EU) 2017/1151,  
annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017,  
moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja 
hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja 
ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen 
saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan 
parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission 
asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 
1230/2012 muuttamisesta ja komission asetuksen (EY) N:o 
692/2008 kumoamisesta  
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)  
1 artikla 
Kohde 
Tässä asetuksessa vahvistetaan toimenpiteitä asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 täytäntöönpanoa varten.  
2 artikla  
Määritelmät  
Tässä asetuksessa tarkoitetaan  
1) ’ajoneuvotyypillä ’ päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja 
huoltamiseen tarvittavien tietojen osalta sellaisten ajoneuvojen 
ryhmää, jotka  
a) eivät eroa toisistaan niiden kriteerien osalta, joiden perusteella 
liitteessä XXI olevassa 5.6 kohdassa määritelty ’interpolointi ­
perhe’ muodostuu 
▼M3 
b) kuuluvat samaan liitteen XXI alaliitteessä 6 olevassa 2.3.2 
kohdassa määriteltyyn ’hiilidioksidi-interpolointialueeseen’  
▼B 
c) eivät eroa toisistaan minkään sellaisen ominaisuuden osalta, 
jolla on merkityksellistä vaikutusta pakokaasupäästöihin ja 
joita ovat muiden muassa mutta eivät ainoastaan seuraavat:  
— pilaantumista rajoittavien laitteiden tyypit ja järjestys 
(esim. kolmitiekatalysaattori, hapetuskatalysaattori, LNT, 
SCR, LNC, hiukkasloukku taikka niiden yhdistelmä yh ­
dessä yksikössä) 
— pakokaasujen takaisinkierrätys (on/ei, sisäinen/ulkoinen, 
jäähdytetty/jäähdyttämätön, matalapaine/korkea paine)  
2) ’ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnällä päästöjen sekä ajoneuvon kor­
jaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen osalta’ ’ajoneuvo ­
tyyppiin päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 3  
tarvittavien tietojen osalta’ kuuluvien ajoneuvojen EY-tyyppihy ­
väksyntää pakokaasupäästöjen, kampikammiopäästöjen, haihtumis ­
päästöjen, polttoaineenkulutuksen sekä ajoneuvon OBD-järjestel ­
män ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen 
osalta 
▼M2 
3) ’matkamittarilla’ laitetta, joka ilmoittaa kuljettajalle ajoneuvolla 
sen valmistumisesta lähtien ajetun kokonaisajomatkan  
▼B 
4) ’käynnistysapulaitteella’ hehkutulppia, ruiskutuksen ajoituksen 
muutoksia ja muita laitteita, jotka auttavat moottoria käynnisty ­
mään ilman polttoaine-ilmaseoksen rikastusta  
5) ’moottorin iskutilavuudella’ jompaakumpaa seuraavista:  
a) iskumäntämoottorien tapauksessa moottorin nimellistä iskutila­
vuutta  
b) kiertomäntämoottorien (Wankel) tapauksessa moottorin kak ­
sinkertaista nimellistä iskutilavuutta  
▼M3 
6) ’jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä’ päästöjä rajoittavaa 
järjestelmää (kuten katalysaattoria tai hiukkasloukkua), joka on 
säännöllisesti regeneroitava  
▼B 
7) ’alkuperäisellä korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella’ 
pilaantumista rajoittavaa laitetta tai kokoonpanoa, joka muodostuu 
tällaisista laitteista, joiden tyypit esitetään tämän asetuksen liitteen 
I lisäyksessä 4 mutta jotka ajoneuvon tyyppihyväksynnän haltija 
saattaa markkinoille erillisinä teknisinä yksikköinä  
8) ’pilaantumista rajoittavan laitteen tyypillä’ katalysaattoreita ja 
hiukkassuodattimia, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olen ­
naisten ominaisuuksien suhteen:  
a) kennojen lukumäärä, rakenne ja materiaali  
b) kunkin kennon toiminnan tyyppi  
c) tilavuus, etupinnan ja kennon pituuden suhde  
d) katalyyttimateriaalin sisältö  
e) katalyyttimateriaalin suhteellinen osuus  
f) kennotiheys  
g) mitat ja muoto  
h) lämpösuojaus  
9) ’yhdellä polttoaineella toimivalla ajoneuvolla’ ajoneuvoa, joka on 
ensisijaisesti suunniteltu toimimaan yhdellä polttoainetyypillä  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 4  
10) ’yhdellä polttoaineella toimivalla kaasuajoneuvolla’ yhdellä polt ­
toaineella toimivaa ajoneuvoa, joka ensisijaisesti toimii nestekaa ­
sulla, maakaasulla/biometaanilla tai vedyllä mutta jossa voi myös 
olla bensiinijärjestelmä ainoastaan hätätapauksia ja käynnistystä 
varten ja jonka bensiinisäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensii ­
niä 
▼M3 
11) ’kahdella polttoaineella toimivalla ajoneuvolla’ ajoneuvoa, jossa 
on kaksi erillistä polttoaineen varastointijärjestelmää ja joka on 
suunniteltu pääasiassa toimimaan vain yhdellä polttoaineella ker ­
rallaan  
12) ’kahdella polttoaineella toimivalla kaasuajoneuvolla’ kahdella 
polttoaineella toimivaa ajoneuvoa, jonka käyttämät kaksi poltto ­
ainetta ovat bensiini (bensiinitila) ja joko nestekaasu, maakaa ­
su/biometaani tai vety  
▼B 
13) ’polttoainevaatimuksiltaan joustavalla ajoneuvolla’ eli ’flex-fuel- 
ajoneuvolla’ ajoneuvoa, jossa on yksi polttoaineenvarastointijär ­
jestelmä ja joka voi toimia erilaisilla kahden tai useamman poltto ­
aineen seoksilla  
14) ’polttoainevaatimuksiltaan joustavalla etanoliajoneuvolla’ flex-fu­
el-ajoneuvoa, joka voi toimia bensiinillä tai bensiinin ja etanolin 
seoksella, jossa on enintään 85 prosenttia etanolia (E85)  
15) ’polttoainevaatimuksiltaan joustavalla biodieselajoneuvolla’ flex- 
fuel-ajoneuvoa, joka voi toimia mineraalidieselillä tai mineraalidi ­
eselin ja biodieselin seoksella  
16) ’hybridisähköajoneuvolla’ (HEV) hybridiajoneuvoa, jossa yksi 
käyttövoimaenergianmuuntimista on sähkökone  
17) ’asianmukaisesti huolletulla ja käytetyllä’ testiajoneuvon osalta, 
että ajoneuvo täyttää valitun ajoneuvon hyväksymiselle asetettavat 
edellytykset, joista määrätään E-säännön nro 83 (  1 ) lisäyksessä 3 
olevassa 2 kohdassa 
18) ’päästöjenrajoitusjärjestelmällä’ OBD-järjestelmän yhteydessä 
moottorin toiminnan sähköistä ohjainta sekä kaikkia pakokaasu- 
tai haihtumispäästöihin vaikuttavia komponentteja, jotka lähettä ­
vät tietoja ohjaimelle tai vastaanottavat tietoja ohjaimelta  
19) ’vianilmaisimella’ ääni- tai valomerkkiä, joka selkeästi ilmoittaa 
ajoneuvon kuljettajalle viasta OBD-järjestelmään yhteydessä ole ­
vassa päästöihin vaikuttavassa komponentissa tai itse OBD-järjes ­
telmässä  
20) ’vialla’ päästöihin vaikuttavan komponentin tai järjestelmän vi ­
kaa, joka johtaa liitteessä XI olevassa 2.3 kohdassa tarkoitetut 
rajat ylittäviin päästöihin, tai sitä, että OBD-järjestelmä ei pysty 
täyttämään liitteessä XI esitettyjä valvontaa koskevia perusvaa ­
timuksia  ▼B 
( 1 ) Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 
83 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää 
epäpuhtauspäästöjen osalta moottorin polttoainevaatimusten mukaan 
[2015/1038] (EUVL L 172, 3.7.2015, s. 1).
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 5  
21) ’lisäilmalla’ ilmaa, joka otetaan pakojärjestelmään pumpun tai 
imuventtiilin avulla tai muulla tavalla ja jota käytetään hapetta ­
maan pakokaasuvirrassa olevaa hiilimonoksidia ja hiilivetyjä  
22) ’ajosyklillä’ ajoneuvon OBD-järjestelmän osalta jaksoa, joka 
koostuu moottorin käynnistyksestä, käynnistä, jonka aikana mah ­
dollinen vika havaitaan, ja moottorin pysäyttämisestä  
23) ’tiedonsaannilla’ kaiken ajoneuvon OBD-järjestelmän sekä ajo­
neuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavan tiedon saa ­
tavuutta ajoneuvon tarkastusta, vianmääritystä, huoltoa tai korjaa ­
mista varten  
24) ’puutteella’ OBD-järjestelmän osalta sitä, että enintään kahdessa 
erillisessä komponentissa tai järjestelmässä, joita valvotaan, on 
tilapäisiä tai pysyviä käyttöominaisuuksia, jotka heikentävät ky ­
seisten komponenttien tai järjestelmien muuten tehokasta sisäistä 
valvontaa tai eivät täytä kaikkia muita OBD-järjestelmän tarkkoja 
vaatimuksia  
25) ’heikentyneellä korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella’ 
asetuksen (EY) N:o 715/2007 3 artiklan 11 kohdassa määriteltyä 
pilaantumista rajoittavaa laitetta, jota on vanhennettu tai keinote ­
koisesti heikennetty siinä määrin, että se täyttää E-säännön nro 83 
liitteen XI lisäyksessä 1 olevassa 1 kohdassa asetetut vaatimukset  
26) ’ajoneuvon OBD-järjestelmän tiedoilla ’ ajoneuvon minkä tahansa 
elektronisen järjestelmän sisäiseen valvontajärjestelmään liittyviä 
tietoja  
27) ’reagenssilla’ kaikkia aineita paitsi polttoainetta, joita varastoidaan 
ajoneuvossa olevaan säiliöön ja joita päästöjenrajoitusjärjestelmä 
tarvittaessa toimittaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmälle  
28) ’ajokuntoisen ajoneuvon massalla ’ valmistajan erittelyn mukaisilla 
vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan luettuina 
kuljettajan, polttoaineen (säiliöt vähintään 90-prosenttisesti täytet ­
tyinä) ja nesteiden massat sekä korin, ohjaamon, kytkentälaittei ­
den, varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on asennettu  
29) ’moottorin sytytyskatkolla’ sitä, että kipinäsytytysmoottorin sylin ­
terissä oleva polttoaine ei syty, koska kipinää ei synny, poltto ­
aineen annostus ei toimi, puristus on liian pieni tai syttyminen ei 
tapahdu jostain muusta syystä 
30) ’kylmäkäynnistysjärjestelmällä tai -laitteella ’ järjestelmää, joka ri ­
kastaa moottorin polttoaine-ilmaseosta väliaikaisesti ja helpottaa 
siten moottorin käynnistymistä  
31) ’voimanottotoiminnolla tai -laitteella’ ajoneuvon moottorista voi ­
mansa saavaa laitetta, jonka avulla voidaan käyttää ajoneuvoon 
asennettuja lisävarusteita  
▼M1 
32) ’pienillä valmistajilla’ valmistajia, joiden maailmanlaajuinen vuo ­
situotanto tyyppihyväksynnän myöntämisvuotta edeltävänä vuo ­
tena oli alle 10 000 yksikköä ja joka  
a) ei kuulu sidossuhteessa olevien valmistajien ryhmään; tai  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 6 
b) kuuluu sidossuhteessa olevien valmistajien ryhmään, jonka 
maailmanlaajuinen vuosituotanto tyyppihyväksynnän myöntä ­
misvuotta edeltävänä vuotena oli alle 10 000 yksikköä; tai  
c) kuuluu sidossuhteessa olevien valmistajien ryhmään mutta 
jolla on omat tuotantolaitokset ja suunnittelukeskus  
32 a) ’omalla tuotantolaitoksella ’ valmistus- tai kokoonpanotehdasta, 
jota valmistaja käyttää uusien ajoneuvojen valmistamiseen tai ko ­
koamiseen kyseiselle valmistajalle, mukaan luettuina tapauksen 
mukaan vientiin tarkoitetut ajoneuvot  
32 b) ’omalla suunnittelukeskuksella ’ yksikköä, jossa koko ajoneuvo 
suunnitellaan ja kehitetään ja joka on hakijan hallinnassa ja yksin ­
omaisessa käytössä  
32 c) ’erittäin pienillä valmistajilla ’ 32 alakohdassa määriteltyä pientä 
valmistajaa, jonka ajoneuvoja rekisteröitiin unionissa tyyppihy ­
väksynnän myöntämisvuotta edeltävänä vuotena alle 1 000 kap ­
paletta  
▼M2 __________  
▼M3 
33) ’täyspolttomoottoriajoneuvolla’ ajoneuvoa, jonka kaikki käyttö ­
voimaenergianmuuntimet ovat polttomoottoreita  
▼B 
34) ’täyssähköajoneuvolla’ (PEV) ajoneuvoa, jonka voimalaitteessa 
on käyttövoimaenergianmuuntimina pelkästään sähkökoneita ja 
jossa käyttövoimaenergian varastointijärjestelminä on ainoastaan 
ladattavia sähköenergian varastointijärjestelmiä  
35) ’polttokennolla ’ energianmuunninta, joka muuntaa kemiallisen 
energian (syöttö) sähköenergiaksi (tuotto) tai päinvastoin  
36) ’polttokennoajoneuvolla ’ ajoneuvoa, jonka voimalaitteessa on 
käyttövoimaenergianmuuntimina ainoastaan polttokennoja ja säh ­
kökoneita  
37) ’nettoteholla’ testipenkissä kampiakselin päästä tai vastaavasta 
kohdasta saatua tehoa vastaavalla moottorin pyörintänopeudella 
apulaitteiden kanssa, testattuna liitteen XX (Sähköisen ajolaitteen 
moottorin nettotehon, nettotehon ja 30 minuutin enimmäistehon 
mittaaminen) mukaisesti ja ympäristön vertailuolosuhteissa mää ­
ritettynä  
▼M3 
38) ’moottorin nimellisteholla’ (P  rated ) moottorin suurinta nettotehoa 
(kW) mitattuna liitteen XX vaatimusten mukaisesti  
▼B 
39) ’30 minuutin enimmäisteholla’ sähköisen ajolaitteen suurinta net ­
totehoa tasavirralla E-säännössä nro 85 (  1 ) olevan 5.3.2 kohdan 
mukaisesti  ▼M1 
( 1 ) Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 
85 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkiin M ja N kuuluvien 
moottoriajoneuvojen käyttövoimaksi tarkoitettujen polttomoottoreiden tai säh ­
köisten ajolaitteiden hyväksymistä niiden nettotehon ja sähköisen ajolaitteen 
30 minuutin enimmäistehon mittauksen osalta (EUVL L 323, 7.11.2014, 
s. 52).
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 7  
40) ’kylmäkäynnistyksellä’ OBD-valvontalaitteiden käytönaikaisen te­
hokkuussuhteen yhteydessä moottorin jäähdytysnesteen lämpöti ­
laa tai vastaavaa lämpötilaa, joka moottorin käynnistyessä on 
enintään 35 °C ja enintään 7 °C korkeampi kuin ympäristön läm ­
pötila, jos saatavilla  
41) ’todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvillä päästöillä ’ (RDE-päästöt) 
ajoneuvon päästöjä sen tavanomaisissa käyttöolosuhteissa  
42) ’kannettavalla päästöjenmittausjärjestelmällä’ (PEMS-järjestelmä), 
siirrettävää päästöjenmittausjärjestelmää, joka on liitteen III A 
lisäyksessä 1 eriteltyjen vaatimusten mukainen  
43) ’päästöjenrajoituksen perusstrategialla’ (BES) päästöjenrajoitusst ­
rategiaa, joka on aktivoituneena moottorin koko pyörintänopeus- 
ja kuormitusalueella, ellei päästöjenrajoituksen lisästrategia ole 
aktiivisena  
44) ’päästöjenrajoituksen lisästrategialla’ päästöjenrajoitusstrategiaa, 
joka aktivoituu ja korvaa päästöjenrajoituksen perusstrategian tai 
muuttaa sitä tiettyä tarkoitusta varten erityisten ympäristö- tai 
käyttöolosuhteiden vuoksi ja joka on toiminnassa vain tällaisten 
olosuhteiden kestoajan  
▼M3 
45) ’polttoainesäiliöjärjestelmällä’ polttoaineen varastointiin käytettä ­
viä laitteita, joita ovat polttoainesäiliö, polttoaineen täyttölaite, 
täyttöaukon tulppa ja polttoainepumppu, jos se on asennettu polt ­
toainesäiliöön tai siihen kiinni  
46) ’läpäisevyyskertoimella (PF)’ tekijää, joka määräytyy tiettynä ai ­
kana syntyvien hiilivetyhäviöiden mukaan ja jota käytetään lopul ­
listen haihtumispäästöjen määrittämiseen  
47) ’yksikerroksisella ei-metallisella säiliöllä’ polttoainesäiliötä, jonka 
rakenteessa on ainoastaan yksi ei-metallinen materiaalikerros, mu ­
kaan luettuina fluoratut/sulfonoidut materiaalit  
48) ’monikerroksisella säiliöllä’ polttoainesäiliötä, joka rakenteessa on 
vähintään kahta erilaista kerroksittaista materiaalia, joista yksi on 
hiilivetyjä läpäisemätöntä materiaalia  
▼M2 
49) ’inertialuokalla’ ajoneuvon testimassan luokkaa, joka vastaa E- 
säännön nro 83 liitteessä 4 a olevassa taulukossa A4a/3 annettua 
ekvivalentti-inertiaa, kun testimassaksi asetetaan vertailumassa.  
▼B 
3 artikla  
Tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset 
▼M3 
1. Jotta ajoneuvolle voitaisiin myöntää EY-tyyppihyväksyntä päästö ­
jen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen 
osalta, valmistajan on osoitettava, että ajoneuvo täyttää tämän asetuksen 
vaatimukset, kun se testataan tämän asetuksen liitteissä III A–VIII, XI, 
XIV, XVI, XX, XXI ja XXII määritellyillä testausmenettelyillä. Valmis ­
tajan on lisäksi varmistettava, että vertailupolttoaineet vastaavat liitteessä 
IX vahvistettuja eritelmiä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 8 
2. Ajoneuvoille on tehtävä liitteen I kuvassa I.2.4 määritellyt testit.  
3. Pienet valmistajat voivat liitteisiin II, V–VIII, XI, XVI ja XXI 
sisältyvien vaatimusten sijasta hakea EY-tyyppihyväksyntää ajoneuvo ­
tyypille, jonka on hyväksynyt kolmannen maan viranomainen liitteessä I 
olevassa 2.1 kohdassa tarkoitettujen säädösten perusteella.  
Jotta ajoneuvolle voitaisiin myöntää tämän kohdan mukaisesti EY-tyyp ­
pihyväksyntä päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen 
tarvittavien tietojen osalta, on tehtävä liitteessä IV esitetyt ajokelpoisuu ­
den määrittelemiseen liittyvät päästötestit ja liitteessä XXI esitetyt polt ­
toaineenkulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen testit ja noudatettava liit ­
teessä XIV esitettyjä ajoneuvon OBD-järjestelmän sekä korjaamiseen 
ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta koskevia vaatimuksia.  
Hyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava komissiolle kunkin tämän koh­
dan mukaisesti myönnetyn tyyppihyväksynnän olosuhteista.  
4. Liitteessä I olevassa 2.2 ja 2.3 kohdassa asetetaan polttoainesäili ­
öiden täyttöaukkoja ja elektronisen järjestelmän suojausta koskevia eri ­
tyisvaatimuksia.  
5. Valmistajan on varmistettava teknisillä toimenpiteillä, että pako ­
kaasu- ja haihtumispäästöjä rajoitetaan tehokkaasti tämän asetuksen mu ­
kaisesti ajoneuvon tavanomaisen elinkaaren ajan tavanomaisissa käyt ­
töolosuhteissa.  
Kyseisillä toimenpiteillä on myös varmistettava, että päästöjenrajoitus ­
järjestelmän letkut, liitokset ja liitännät ovat turvallisia ja että järjestel ­
män rakenne on alkuperäisen suunnitelman mukainen.  
6. Valmistajan on varmistettava, että päästötestien tulokset ovat so ­
vellettavien raja-arvojen mukaisia tässä asetuksessa määritellyissä testio ­
losuhteissa. 
▼M3 
7. Liitteessä XXI esitettyä tyyppi 1 -testiä varten nestekaasua tai 
maakaasua/biometaania polttoaineena käyttävät ajoneuvot on testattava 
tyyppi 1 -testissä nestekaasun tai maakaasun/biometaanin koostumuksen 
vaihteluiden osalta E-säännön nro 83 liitteen 12 mukaisesti epäpuhtaus ­
päästöjen tapauksessa polttoaineella, jota käytetään nettotehon mittaa ­
miseen tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti.  
Ajoneuvot, joissa voidaan käyttää polttoaineena sekä bensiiniä että nes ­
tekaasua tai maakaasua/biometaania, on testattava molempien poltto ­
aineiden osalta, jolloin nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla 
käynti on testattava nestekaasun tai maakaasun/biometaanin koostumuk ­
sessa esiintyvien vaihteluiden osalta E-säännön nro 83 liitteen 12 mu ­
kaisesti polttoaineella, jota käytetään nettotehon mittaamiseen tämän 
asetuksen liitteen XX mukaisesti.  
▼B 
8. Liitteen IV lisäyksessä 1 esitetyn tyyppi 2 -testin osalta joutokäyn ­
tinopeudella mitattu pakokaasujen suurin sallittu hiilimonoksidipitoisuus 
on se, jonka ajoneuvon valmistaja ilmoittaa. Hiilimonoksidipitoisuus saa 
kuitenkin olla enintään 0,3 tilavuusprosenttia.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 9 
Suurella moottorin joutokäyntinopeudella mitattu pakokaasujen hiilimo­
noksidipitoisuus tilavuusyksikköä kohti saa olla enintään 0,2 prosenttia, 
kun moottorin pyörimisnopeus on vähintään 2 000 rpm ja lambda-arvo 
on 1 ± 0,03 tai valmistajan eritelmän mukainen.  
9. Valmistajan on varmistettava liitteessä V esitettävän tyyppi 3 -tes ­
tin osalta, että moottorin tuuletusjärjestelmä ei päästä kampikammiokaa ­
suja ilmakehään.  
10. Liitteessä VIII esitettyä tyyppi 6 -testiä, jossa mitataan päästöjä 
alhaisissa lämpötiloissa, ei sovelleta dieselajoneuvoihin.  
Tyyppihyväksynnän hakemisen yhteydessä valmistajan on kuitenkin esi ­
tettävä hyväksyntäviranomaiselle näyttö siitä, että typen oksidien jälki ­
käsittelylaite saavuttaa riittävän korkean lämpötilan tehokkaaseen toi ­
mintaan 400 sekunnin kuluessa kylmäkäynnistyksestä 7 °C:n lämpöti ­
lassa tyyppi 6 -testissä määritellyllä tavalla.  
Lisäksi valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle tiedot pa­
kokaasujen kierrätysjärjestelmän (EGR-järjestelmän) toimintaperiaattees ­
ta, myös sen toiminnasta matalissa lämpötiloissa.  
Näihin tietoihin on sisällyttävä kuvaus järjestelmän mahdollisista vaiku ­
tuksista päästöihin. 
Hyväksyntäviranomainen ei saa myöntää tyyppihyväksyntää, jos toimi­
tetut tiedot eivät riitä osoittamaan, että jälkikäsittelylaite tosiasiallisesti 
saavuttaa määritellyssä ajassa tehokkaaseen toimintaan riittävän korkean 
lämpötilan.  
Hyväksyntäviranomaisen on komission pyynnöstä annettava tietoja ty­
pen oksidien jälkikäsittelylaitteiden ja pakokaasujen kierrätysjärjestel ­
mien toiminnasta matalissa lämpötiloissa.  
11. Valmistajan on varmistettava, että asetuksen (EY) N:o 715/2007 
mukaisesti tyyppihyväksytyn ajoneuvon tavanomaisen käyttöiän aikana 
sen päästöt, jotka on määritetty liitteessä III A vahvistettujen vaatimus ­
ten mukaisesti ja jotka syntyvät tuon liitteen mukaisesti suoritetussa 
RDE-testissä, eivät ylitä liitteessä vahvistettuja arvoja.  
Asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukainen tyyppihyväksyntä voidaan 
myöntää vain siinä tapauksessa, että ajoneuvo kuuluu validoituun 
PEMS-testiperheeseen liitteen III A lisäyksen 7 mukaisesti.  
▼M1 
Liitteen III A vaatimuksia ei sovelleta erittäin pienille valmistajille ase ­
tuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti myönnettäviin päästöjä koskeviin 
tyyppihyväksyntiin.  
▼B 
4 artikla  
Tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset OBD-järjestelmän osalta  
1. Valmistajan on varmistettava, että kaikissa ajoneuvoissa on OBD- 
järjestelmä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 10 
2. OBD-järjestelmä on suunniteltava, rakennettava ja asennettava ajo ­
neuvoon siten, että se voi tunnistaa erilaisia heikentymisen tai vikojen 
tyyppejä ajoneuvon koko käyttöiän ajan.  
3. OBD-järjestelmän on täytettävä tässä säännössä asetetut vaatimuk ­
set tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.  
4. OBD-järjestelmän vianilmaisimen on aktivoiduttava, kun se testa ­
taan viallisella komponentilla liitteen XI lisäyksen 1 mukaisesti.  
OBD-järjestelmän vianilmaisin voi aktivoitua tämän testin aikana myös 
silloin, kun päästöt alittavat liitteessä XI olevassa 2.3 kohdassa mää ­
ritellyt OBD-järjestelmän raja-arvot.  
5. Valmistajan on varmistettava, että OBD-järjestelmä täyttää tämän 
asetuksen liitteen XI lisäyksessä 1 olevassa 3 kohdassa käytönaikaiselle 
tehokkuudelle asetetut vaatimukset kaikissa kohtuudella ennakoitavissa 
ajo-olosuhteissa.  
6. Valmistajan on saatettava ajoneuvon OBD-järjestelmän E-säännön 
nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.6 kohdan mukaisesti tallenta ­
mat ja ilmoittamat tiedot kansallisten viranomaisten ja riippumattomien 
toimijoiden saataville helposti ja salaamattomina.  
▼M3 
4 a artikla  
Vaatimukset, jotka koskevat tyyppihyväksyntää polttoaineen ja/tai 
sähköenergian kulutuksen seurantaan käyttävien laitteiden osalta 
Valmistajan on varmistettava, että seuraavat luokkien M1 ja N1 ajo ­
neuvot varustetaan laitteella, jolla määritetään, tallennetaan ja asetetaan 
saataville tiedot ajoneuvon käyttöön käytettävän polttoaineen ja/tai säh ­
köenergian määrästä:  
1) täyspolttomoottoriajoneuvot ja vain sisäisesti ladattavat hybridisähkö ­
ajoneuvot (NOVC-HEV-ajoneuvot), joiden käyttövoimana on yksin ­
omaan mineraalidiesel, biodiesel, bensiini, etanoli tai jokin näiden 
polttoaineiden yhdistelmä;  
2) ulkopuolelta ladattavat sähkökäyttöiset hybridiajoneuvot (OVC- 
HEV-ajoneuvot), joiden käyttövoimana on sähkö ja jokin 1 kohdassa 
mainituista polttoaineista.  
Polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käytettävän lait ­
teen on täytettävä liitteessä XXII vahvistetut vaatimukset.  
▼B 
5 artikla  
EY-tyyppihyväksynnän hakeminen ajoneuvolle päästöjen sekä 
ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen 
saatavuuden osalta 
1. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle hakemus 
EY-tyyppihyväksynnän saamiseksi ajoneuvolle päästöjen sekä ajoneu ­
von korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuuden osal ­
ta. 
2. Edellä 1 kohdassa mainittu hakemus on laadittava liitteen I lisä ­
yksessä 3 olevan ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 11 
3. Valmistajan on lisäksi toimitettava seuraavat tiedot:  
a) kipinäsytytysmoottorilla varustettujen ajoneuvojen osalta valmistajan 
ilmoitus siitä sytytyskatkojen vähimmäisprosenttiosuudesta kaikista 
sytytystapahtumista, joka joko johtaisi liitteessä XI olevassa 2.3 
kohdassa asetettujen päästörajojen ylittymiseen, jos tämä sytytyskat ­
kojen osuus esiintyisi tyyppi 1 -testissä käynnistyksestä lähtien, sel ­
laisena kuin testi on valittu tämän asetuksen liitteen XI mukaista 
osoittamista varten, tai saattaisi aiheuttaa katalysaattorin tai katalys ­
aattoreiden liiallisen kuumenemisen ennen peruuttamatonta vaurioi ­
tumista  
b) yksityiskohtainen kirjallinen kuvaus OBD-järjestelmän toiminnalli ­
sista ominaisuuksista ja luettelo kaikista OBD-järjestelmän valvon ­
nassa olevista ajoneuvon päästöjenrajoitusjärjestelmän merkitykselli ­
sistä osista 
c) kuvaus vianilmaisimesta, jolla OBD-järjestelmä ilmoittaa viasta ajo ­
neuvon kuljettajalle  
d) valmistajan ilmoitus siitä, että OBD-järjestelmä täyttää liitteen XI 
lisäyksessä 1 olevassa 3 kohdassa käytönaikaiselle tehokkuudelle 
asetetut vaatimukset kaikissa kohtuudella ennakoitavissa ajo-olosuh ­
teissa 
e) suunnitelma, jossa kuvaillaan yksityiskohtaiset tekniset perusteet ja 
perustelut kunkin valvontalaitteen osoittajan ja nimittäjän arvon nou ­
sulle E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.2 ja 7.3 
kohdan vaatimusten mukaisesti sekä osoittajien, nimittäjien ja yleis ­
nimittäjän poistamiselle käytöstä E-säännön nro 83 liitteen 11 lisä ­
yksessä 1 olevassa 7.7 kohdassa esitettyjen ehtojen mukaisesti  
f) kuvaus toimenpiteistä, joilla estetään asiattomien toimenpiteiden 
kohdistaminen päästöjenvalvontatietokoneeseen ja matkamittariin, 
mukaan luettuna ajomatkatietojen kirjaaminen liitteiden XI ja XVI 
vaatimusten täyttämiseksi  
g) tapauksen mukaan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 2 mukaiset 
ajoneuvoperheen olennaiset piirteet  
h) tarvittaessa jäljennökset muista tyyppihyväksynnöistä, joissa on tar ­
peelliset tiedot hyväksynnän laajentamista ja huononemiskertoimien 
määrittämistä varten.  
4. Edellä olevan 3 kohdan d alakohtaa sovellettaessa valmistajan on 
esitettävä liitteen I lisäyksessä 7 olevan mallin mukainen todistus siitä, 
että OBD-järjestelmä täyttää käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut 
vaatimukset.  
5. Edellä olevan 3 kohdan e alakohtaa sovellettaessa hyväksynnän 
myöntävän hyväksyntäviranomaisen on pyynnöstä saatettava kyseisessä 
kohdassa tarkoitettu tieto kaikkien hyväksyntäviranomaisten tai komis ­
sion saataville.  
6. Edellä olevan 3 kohdan d ja e alakohtaa sovellettaessa hyväksyn ­
täviranomainen ei saa hyväksyä ajoneuvoa, jos valmistajan toimittamat 
tiedot eivät täytä liitteen XI lisäyksessä 1 olevan 3 kohdan vaatimuksia.  
E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevaa 7.2, 7.3 ja 7.7 kohtaa 
sovelletaan kaikissa kohtuudella ennakoitavissa ajo-olosuhteissa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 12 
Hyväksyntäviranomaisen on otettava kyseisissä kohdissa esitettyjen vaa ­
timusten täyttymisen arvioinnissa huomioon tekniikan taso.  
7. Edellä olevan 3 kohdan f alakohtaa sovellettaessa on niihin toi ­
menpiteisiin, joilla estetään päästöjenvalvontatietokoneeseen kohdistuvat 
asiattomat toimenpiteet, sisällyttävä mahdollisuus tietokoneen päivittä ­
miseen valmistajan hyväksymällä ohjelmalla tai kalibrointilaitteella.  
8. Liitteen I kuvassa I.2.4 määriteltyjä testejä varten valmistajan on 
toimitettava tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle 
ajoneuvo, joka vastaa hyväksynnän kohteena olevaa tyyppiä.  
9. Yhdellä tai kahde lla polttoaineella toimivien ajoneuvojen sekä 
flex-fuel-ajoneuvojen tyyppihyväksyntähakemusten on täytettävä liit ­
teessä I olevissa 1.1 ja 1.2 kohdassa asetetut lisävaatimukset.  
10. Järjestelmän, komponentin tai erillisen teknisen yksikön merkin 
vaihtuminen tyyppihyväksynnän jälkeen ei automaattisesti mitätöi tyyp ­
pihyväksyntää, ellei alkuperäisiä ominaisuuksia tai teknisiä parametreja 
muuteta tavalla, joka vaikuttaa moottorin tai pilaantumista rajoittavan 
järjestelmän toimintaan.  
▼M1 
11. Jotta hyväksyntäviranomaiset voivat arvioida päästöjenrajoituksen 
lisästrategian (AES) asianmukaisen käytön ottaen huomioon asetuksen 
(EY) N:o 715/2007 5 artiklan 2 kohdassa säädetyn estolaitteiden käyt ­
tökiellon, valmistajan on toimitettava myös tämän asetuksen liitteen I 
lisäyksessä 3 a kuvattu laaja asiakirjapaketti.  
▼M3 
Hyväksyntäviranomaisen on identifioitava ja päivättävä laaja asiakirja ­
paketti ja säilytettävä sitä vähintään kymmenen vuotta hyväksynnän 
myöntämisestä.  
Hyväksyntäviranomaisen on valmistajan pyynnöstä tehtävä alustava ar­
viointi uusien ajoneuvotyyppien päästöjenrajoituksen lisästrategiasta. 
Tällöin on asiaa koskevat asiakirjat toimitettava tyyppihyväksyntäviran ­
omaiselle 2–12 kuukautta ennen tyyppihyväksyntämenettelyn aloittamis ­
ta. 
Hyväksyntäviranomainen käyttää alustavan arvioinnin pohjana valmis­
tajan toimittamaa liitteen I lisäyksessä 3 a olevassa b kohdassa kuvattua 
laajaa asiakirjapakettia. Hyväksyntäviranomaisen on tehtävä arviointi 
liitteen I lisäyksessä 3 b kuvatun menetelmän mukaisesti. Hyväksyntä ­
viranomainen voi poiketa tästä menetelmästä poikkeuksellisissa ja asian ­
mukaisesti perustelluissa tapauksissa.  
Uusien ajoneuvotyyppien päästöjenrajoituksen lisästrategiasta tehty alus­
tava arviointi on voimassa tyyppihyväksyntää varten 18 kuukauden ajan. 
Voimassaoloa voidaan jatkaa 12 kuukaudella, jos valmistaja toimittaa 
hyväksyntäviranomaiselle todisteet siitä, että markkinoilla saataville ei 
ole tullut uutta teknologiaa, joka muuttaisi päästöjenrajoituksen lisästra ­
tegiasta tehtyä alustavaa arviointia.  
Tyyppihyväksyntäviranomaisten asiantuntijaryhmä (TAAEG) laatii vuo­
sittain luettelon päästöjenrajoituksen lisästrategioista, joita tyyppihyväk ­
syntäviranomaiset eivät ole pitäneet hyväksyttävinä, ja komissio asettaa 
luettelon julkisesti saataville.  
▼M1 __________  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 13  
12. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka 
myönsi tähän sääntöön perustuvan tyyppihyväksynnän päästöjen osalta, 
jäljempänä ’hyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen’, myös 
testauksen avoimuutta koskeva asiakirjapaketti, joka sisältää tiedot, joita 
tarvitaan testauksen tekemiseen liitteessä II olevan B osan 5.9 kohdan 
mukaisesti.  
▼B 
6 artikla  
Hallinnolliset määräykset, jotka koskevat ajoneuvon EY- 
tyyppihyväksyntää päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja 
huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuuden osalta 
1. Jos kaikki asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviran ­
omainen myöntää EY-tyyppihyväksynnän ja antaa EY-tyyppihyväksyn ­
tänumeron direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijär ­
jestelmän mukaisesti.  
Tyyppihyväksyntänumeron osa 3 on muodostettava tämän asetuksen 
liitteen I lisäyksen 6 mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direk ­
tiivin 2007/46/EY liitteen VII säännösten soveltamista.  
Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvo ­
tyypille.  
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, OBD-järjestelmällä va ­
rustetulle ajoneuvolle voidaan valmistajan pyynnöstä myöntää tyyppihy ­
väksyntä päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvit ­
tavien tietojen osalta, vaikka järjestelmä ei yhden tai usean puutteen 
takia täysin täytä liitteen XI erityisiä vaatimuksia, kunhan kyseisen liit ­
teen 3 kohdassa säädettyjä erityisiä hallinnollisia määräyksiä noudate ­
taan.  
Hyväksyntäviranomainen antaa tällaisen tyyppihyväksynnän myöntämis ­
päätöksen tiedoksi kaikille muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviran ­
omaisille direktiivin 2007/46/EY 8 artiklassa vahvistettujen vaatimusten 
mukaisesti.  
3. Kun hyväksyntäviranomainen myöntää EY-tyyppihyväksynnän 1 
kohdan mukaisesti, se antaa liitteen I lisäyksessä 4 esitettyä mallia 
vastaavan EY-tyyppihyväksyntätodistuksen.  
7 artikla  
Tyyppihyväksyntien muutokset  
Kaikkiin asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti myönnettyjen tyyp ­
pihyväksyntien muutoksiin sovelletaan direktiivin 2007/46/EY 13, 14 ja 
16 artiklaa.  
Liitteessä I olevan 3 kohdan säännöksiä sovelletaan valmistajan pyyn ­
nöstä ilman ylimääräisiä testejä ainoastaan samaa tyyppiä oleviin ajo ­
neuvoihin. 
8 artikla  
Tuotannon vaatimustenmukaisuus  
1. Tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava direktiivin 
2007/46/EY 12 artiklan säännösten mukaisesti.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 14 
Lisäksi sovelletaan tämän asetuksen liitteessä I olevassa 4 kohdassa 
vahvistettuja säännöksiä ja saman liitteen lisäyksissä 1 ja 2 esitettyjä 
tilastollisia menetelmiä.  
2. Tuotannon vaatimustenmukaisuus tarkastetaan tämän asetuksen 
liitteen I lisäyksessä 4 esitetyssä tyyppihyväksyntätodistuksessa olevan 
kuvauksen perusteella.  
9 artikla  
Ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus  
1. Tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksyttyjen ajoneuvojen käy ­
tönaikaisen vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi on toteutettava di ­
rektiivin 2007/46/EY liitteen X ja tämän asetuksen liitteen II mukaiset 
toimenpiteet.  
▼M3 
2. Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksilla on pystyt ­
tävä vahvistamaan se, että pakokaasu- ja haihtumispäästöjä rajoitetaan 
tehokkaasti ajoneuvojen tavanomaisen käyttöiän ajan tavanomaisissa 
käyttöolosuhteissa.  
3. Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava asian­
mukaisesti huolletuista ja käytetyistä ajoneuvoista liitteen II lisäyksen 
1 mukaisesti 15 000 ajokilometrin tai 6 kuukauden jälkeen sen mukaan, 
kumpi ehto toteutuu myöhemmin, ja 100 000 ajokilometrin tai 5 vuoden 
jälkeen sen mukaan, kumpi ehto toteutuu aikaisemmin. Käytönaikainen 
vaatimustenmukaisuus on tarkastettava haihtumispäästöjen osalta asian ­
mukaisesti huolletuista ja käytetyistä ajoneuvoista liitteen II lisäyksen 1 
mukaisesti 30 000 ajokilometrin tai 12 kuukauden jälkeen sen mukaan, 
kumpi ehto toteutuu myöhemmin, ja 100 000 ajokilometrin tai 5 vuoden 
jälkeen sen mukaan, kumpi ehto toteutuu aikaisemmin.  
Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia koskevia vaa ­
timuksia sovelletaan siihen saakka, että on kulunut 5 vuotta viimeisen 
vaatimustenmukaisuustodistuksen tai yksittäishyväksyntätodistuksen 
myöntämisestä kyseiseen käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen pe ­
rustuvaan perheeseen kuuluvalle ajoneuvolle.  
4. Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia ei tarvitse 
tehdä, jos käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuvaan per ­
heeseen kuuluvien ajoneuvojen vuosimyynti unionissa oli edellisenä 
vuonna pienempi kuin 5 000 ajoneuvoa. Tällaisten perheiden osalta val ­
mistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle raportti kaikista pääs ­
töihin liittyvistä takuista, korjausvaateista ja OBD-järjestelmän vioista 
liitteessä II olevan 4.1 kohdan mukaisesti. Tällainen käytönaikaiseen 
vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe voidaan edelleen valita testat ­
tavaksi liitteen II mukaisesti.  
5. Valmistajan ja hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviran ­
omaisen on tehtävä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastus 
liitteen II mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 15 
6. Hyväksynnän myöntäneen hyväksyntäviranomaisen on tehtävä 
päätös siitä, onko käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia sään ­
nöksiä noudatettu asianomaisen perheen tapauksessa, vaatimustenmukai ­
suudesta tehdyn arvioinnin perusteella ja hyväksyttävä valmistajan liit ­
teen II mukaisesti esittämä suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi.  
7. Jos tyyppihyväksyntäviranomainen on todennut, että käytönaikai ­
seen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe ei läpäise käytönaikaisen 
vaatimustenmukaisuuden tarkastusta, sen on ilmoitettava asiasta vii ­
pymättä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle di ­
rektiivin 2007/46/EY 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti.  
Kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen on saanut 
kyseisen ilmoituksen, ja jos direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan 6 koh ­
dasta ei muuta johdu, sen on ilmoitettava valmistajalle, että käytönaikai ­
seen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe ei ole läpäissyt käytön ­
aikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusta ja että tällöin on noudatet ­
tava liitteessä II olevassa 6 ja 7 kohdassa kuvattuja menettelyjä.  
Jos hyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen toteaa, ettei asi­
assa päästä sopimukseen sen tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa, 
joka on todennut, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perus ­
tuva perhe ei ole läpäissyt käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tar ­
kastusta, on käynnistettävä direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan 6 kohdan 
mukainen menettely.  
8. Liitteessä II olevan B osan mukaisesti tyyppihyväksyttyihin ajo ­
neuvoihin sovelletaan 1–7 kohdan lisäksi seuraavaa:  
a) Direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 7 kohdassa määriteltyyn moniv ­
aiheiseen tyyppihyväksyntään toimitettujen ajoneuvojen käytönaikai ­
nen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tämän asetuksen liitteessä 
II olevan B osan 5.10.6 kohdassa vahvistettujen monivaiheista tyyp ­
pihyväksyntää koskevien sääntöjen mukaisesti.  
b) Tämän artiklan säännöksiä ei sovelleta direktiivin 2007/46/EY liit ­
teessä II olevan A osan 5.2 ja 5.5 kohdassa määriteltyihin panssari­
ajoneuvoihin, ruumisautoihin ja pyörätuolin käyttäjille tarkoitettuihin 
ajoneuvoihin. Kaikkien muiden direktiivin 2007/46/EY liitteessä II 
olevan A osan 5 kohdassa määriteltyjen erikoiskäyttöön tarkoitettu ­
jen ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tarkastet ­
tava tämän asetuksen liitteessä II olevassa B osassa vahvistettujen 
monivaiheista tyyppihyväksyntää koskevien sääntöjen mukaisesti.  
▼B 
10 artikla 
Pilaantumista rajoittavat laitteet  
1. Valmistajan on varmistettava, että korvaaville pilaantumista rajoit ­
taville laitteille, jotka on tarkoitus asentaa asetuksen (EY) N:o 715/2007 
soveltamisalaan kuuluviin EY-tyyppihyväksynnän saaneisiin ajoneuvoi ­
hin, on myönnetty EY-tyyppihyväksyntä direktiivin 2007/46/EY 10 ar ­
tiklan 2 kohdassa tarkoitettuina erillisinä teknisinä yksikköinä tämän 
asetuksen 12 ja 13 artiklan sekä liitteen XIII mukaisesti.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 16 
Katalysaattoreita ja hiukkassuodattimia pidetään tätä asetusta sovelletta ­
essa pilaantumista rajoittavina laitteina.  
Asiaa koskevat vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos kaikki seuraavat 
edellytykset täyttyvät:  
a) jäljempänä 13 artiklassa säädetyt vaatimukset täyttyvät  
b) korvaava pilaantumista rajoittava laite on hyväksytty E-säännön nro 
103 (  1 ) mukaisesti.  
Kolmannessa alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa sovelletaan myös 
14 artiklaa.  
2. Alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden, 
jotka vastaavat liitteen I lisäyksen 4 liitteessä olevan 2.3 kohdan mu ­
kaista tyyppiä ja jotka on tarkoitus asentaa asianmukaisessa tyyppihy ­
väksyntäasiakirjassa tarkoitettuun ajoneuvoon, ei tarvitse olla liitteen 
XIII mukaisia, kunhan ne täyttävät kyseisessä liitteessä olevan 2.1 ja 
2.2 kohdan vaatimukset.  
3. Valmistajan on varmistettava, että alkuperäisessä pilaantumista ra ­
joittavassa laitteessa on tunnistemerkinnät.  
4. Edellä 3 kohdassa tarkoitettuihin tunnistemerkintöihin on kuulut ­
tava seuraavat:  
a) ajoneuvon tai moottorin valmistajan nimi tai tavaramerkki  
b) alkuperäisen pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tunnistenu ­
mero, joka on kirjattu liitteen I lisäyksessä 3 olevassa 3.2.12.2 koh ­
dassa tarkoitettuihin tietoihin.  
11 artikla 
EY-tyyppihyväksynnän hakeminen pilaantumista rajoittavan 
laitteen tyypille erillisenä teknisenä yksikkönä 
1. Valmistajan on esitettävä hyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka 
koskee pilaantumista rajoittavan laitteen tyypin EY-tyyppihyväksyntää 
erillisenä teknisenä yksikkönä.  
Hakemus on laadittava liitteen XIII lisäyksessä 1 olevan ilmoituslomak ­
keen mallin mukaisesti.  
2. Edellä 1 kohdassa asetettujen vaatimusten lisäksi valmistajan on 
toimitettava tyyppihyväksyntätestistä vastaavalle tutkimuslaitokselle 
kaikki seuraavat:  
a) yksi tai useampi tämän asetuksen mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä 
vastaava ajoneuvo, joka on varustettu uudella alkuperäisellä pilaan ­
tumista rajoittavalla laitteella  
b) yksi näytekappale korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyy ­
pistä ▼B 
( 1 ) Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 
103 – Moottorikäyttöisten ajoneuvojen varaosakatalysaattorien hyväksyntää 
koskevat yhdenmukaiset vaatimukset (EUVL L 158, 19.6.2007, s. 106).
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 17 
c) lisänäytekappale korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypis ­
tä, jos on kyse korvaavasta pilaantumista rajoittavasta laitteesta, joka 
on tarkoitus asentaa OBD-järjestelmällä varustettuun ajoneuvoon.  
3. Edellä olevan 2 kohdan a alakohtaa sovellettaessa hakija valitsee 
ja tekninen tutkimuslaitos hyväksyy testiajoneuvot.  
Testiajoneuvojen on täytettävä E-säännön nro 83 liitteessä 4 a olevan 
3.2 kohdan vaatimukset.  
Testiajoneuvojen on täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset:  
a) niiden päästöjenrajoitusjärjestelmässä ei saa olla mitään vikaa  
b) kaikki liiaksi kuluneet tai huonosti toimivat päästöihin liittyvät alku ­
peräiset osat on korjattava tai vaihdettava  
c) ne on viritettävä oikein ja säädettävä valmistajan eritelmien mukai ­
sesti ennen päästöjen testausta.  
4. Näytekappaleeseen on 2 kohdan b ja c alakohdan soveltamista 
varten merkittävä selvästi ja pysyvästi hakijan toiminimi tai tavara ­
merkki ja kauppanimitys.  
5. Edellä olevan 2 kohdan c alakohtaa sovellettaessa näytekappaletta 
on heikennettävä 2 artiklan 25 kohdan mukaisesti.  
12 artikla 
Hallinnolliset määräykset, jotka koskevat korvaavan pilaantumista 
rajoittavan laitteen EY-tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä 
yksikkönä 
1. Jos kaikki asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät, tyyppihyväksyn ­
täviranomainen myöntää korvaavalle pilaantumista rajoittavalle laitteelle 
EY-tyyppihyväksynnän erillisenä teknisenä yksikkönä ja antaa sille 
tyyppihyväksyntänumeron direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII sää ­
detyn numerointijärjestelmän mukaisesti.  
Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle korvaavan 
pilaantumista rajoittavan laitteen tyypille.  
Sama tyyppihyväksyntänumero voi kattaa kyseisen korvaavan pilaantu ­
mista rajoittavan laitteen tyypin käytön eri ajoneuvotyypeissä.  
2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa hyväksyntäviranomaisen on 
annettava liitteen XIII lisäyksessä 2 vahvistetun mallin mukaisesti laa ­
dittu EY-tyyppihyväksyntätodistus.  
3. Jos tyyppihyväksynnän hakija voi osoittaa hyväksyntäviranomai ­
selle tai tutkimuslaitokselle, että korvaava pilaantumista rajoittava laite 
vastaa liitteen I lisäyksen 4 liitteessä olevassa 2.3 kohdassa esitettyä 
tyyppiä, tyyppihyväksyntä voidaan myöntää varmistamatta liitteessä 
XIII olevassa 4 kohdassa määriteltyjen vaatimusten täyttymistä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 18 
13 artikla 
Ajoneuvon OBD-järjestelmän tietojen ja ajoneuvon korjaamiseen ja 
huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuus 
1. Valmistajien on asetuksen (EY) N:o 715/2007 6 ja 7 artiklan sekä 
tämän asetuksen liitteen XIV mukaisesti varmistettava asianmukaisilla 
järjestelyillä ja menettelyillä, että ajoneuvojen OBD-järjestelmien sekä 
ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavat tiedot ovat helposti 
saatavilla.  
2. Hyväksyntäviranomaiset voivat myöntää tyyppihyväksynnän vasta 
saatuaan valmistajalta todistuksen ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajo ­
neuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta.  
3. Todistus ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen 
ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta on todiste asetuksen 
(EY) N:o 715/2007 6 artiklan 7 kohdan vaatimusten mukaisuudesta.  
4. Todistus ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen 
ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta on laadittava liitteen 
XIV lisäyksessä 1 olevan mallin mukaisesti.  
5. Jos ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja 
huoltamiseen tarvittavia tietoja ei ole saatavilla tai ne eivät ole asetuksen 
(EY) N:o 715/2007 6 ja 7 artiklan sekä tämän asetuksen liitteen XIV 
mukaisia silloin, kun tyyppihyväksyntähakemus tehdään, valmistajan on 
toimitettava kyseiset tiedot kuuden kuukauden kuluessa tyyppihyväk ­
synnän myöntämispäivästä.  
6. Velvollisuus toimittaa tietoja 5 kohdassa säädetyssä määräajassa 
pätee vain, jos ajoneuvo saatetaan markkinoille tyyppihyväksynnän jäl ­
keen. 
Kun ajoneuvo saatetaan markkinoille yli kuuden kuukauden kuluttua 
tyyppihyväksynnästä, tiedot on toimitettava markkinoillesaattamispäivä ­
nä. 
7. Hyväksyntäviranomainen voi olettaa ajoneuvon OBD-järjestelmän 
ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saa ­
tavuutta koskevan todistuksen perusteella, että valmistaja on ottanut 
käyttöön ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja 
huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuuteen liittyvät asianmukaiset 
järjestelyt ja menettelyt, jos yhtään valitusta ei ole tehty ja jos valmistaja 
toimittaa kyseiset tiedot 5 kohdassa säädetyssä määräajassa.  
8. OBD-järjestelmän tietojen saatavuuden osalta liitteessä XI olevassa 
4 kohdassa määriteltyjen vaatimusten lisäksi valmistajan on saatettava 
asiaan liittyvien tahojen saataville seuraavat tiedot:  
a) merkitykselliset tiedot, jotka mahdollistavat OBD-järjestelmän moit ­
teettoman toiminnan kannalta olennaisten varaosien kehittämisen  
b) tiedot, jotka mahdollistavat yleisten vianmääritystyökalujen kehittä ­
misen. ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 19 
Edellä olevaa a alakohtaa sovellettaessa varaosien kehittämistä ei saa 
rajoittaa seuraavilla: merkityksellisten tietojen antamatta jättäminen, tek ­
niset vaatimukset, jotka koskevat vianilmoitusstrategiaa tilanteissa, 
joissa OBD-järjestelmän raja-arvot ylittyvät tai OBD-järjestelmä ei pysty 
täyttämään OBD-valvonnalle tässä asetuksessa asetettuja perusvaatimuk ­
sia, muutosten tekeminen OBD-tietojen käsittelyyn, jotta järjestelmä voi 
toimia riippumatta siitä, käyttääkö ajoneuvo bensiiniä vai kaasua, sel ­
laisten kaasukäyttöisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntä, joissa mahdolli ­
sesti on tyyppihyväksyntähetkellä tai sitä ennen pieni määrä vähämer ­
kityksisiä puutteita.  
Edellä olevaa b alakohtaa sovellettaessa silloin, kun valmistajat käyttä ­
vät luvakeverkostossaan standardin ISO 22900 ”Modular Vehicle Com ­
munication Interface, MVCI” tai standardin ISO 22901 ”Open Diagnos ­
tic Data Exchange, ODX” mukaisia vianmääritys- ja testaustyökaluja, 
ODX-tiedostot on saatettava riippumattomien toimijoiden saataville val ­
mistajan verkkosivuston kautta.  
9. Ajoneuvojen tietojen saatavuutta käsittelevä foorumi, jäljempänä 
’foorumi’.  
Foorumi tarkastelee, vaikuttaako tietojen saatavuus ajoneuvovarkauksien 
vähentämisessä tapahtuneeseen edistykseen, ja esittää suosituksia tieto ­
jen saatavuutta koskevien vaatimusten parantamiseksi. Foorumi antaa 
komissiolle neuvoja erityisesti sellaisen prosessin käyttöönotosta, jolla 
akkreditoidut organisaatiot hyväksyvät ja valtuuttavat riippumattomia 
toimijoita saamaan ajoneuvojen turvatietoja.  
Komissio voi päättää, että foorumin keskustelut ja päätelmät pidetään 
luottamuksellisina.  
14 artikla 
Ajoneuvon OBD-järjestelmän sekä ajoneuvon korjaamiseen ja 
huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta koskevien 
velvoitteiden noudattaminen  
1. Hyväksyntäviranomainen voi milloin tahansa, joko omasta aloit ­
teestaan, valituksen johdosta tai tutkimuslaitoksen arvioinnin perusteella 
tarkastaa, noudattaako valmistaja asetuksen (EY) N:o 715/2007 ja tämän 
asetuksen säännöksiä sekä ajoneuvon OBD-järjestelmän sekä ajoneuvon 
korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta koskevan 
todistuksen ehtoja.  
2. Jos hyväksyntäviranomainen toteaa, että valmistaja ei ole noudat ­
tanut ajoneuvon OBD-järjestelmän sekä ajoneuvon korjaamiseen ja 
huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta koskevia velvoitteitaan, 
asianomaisen tyyppihyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen 
ryhtyy asianmukaisiin toimenpiteisiin tilanteen korjaamiseksi.  
3. Näitä 2 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä voivat olla tyyppihy ­
väksynnän peruminen tai keskeyttäminen, sakkojen määrääminen tai 
muut asetuksen (EY) N:o 715/2007 13 artiklan mukaisesti vahvistettavat 
toimenpiteet.  
4. Hyväksyntäviranomaisen on tarkastettava, että valmistaja noudat ­
taa ajoneuvon OBD-järjestelmän sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huol ­
tamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta koskevia velvoitteita, jos riip ­
pumaton toimija tai riippumattomia toimijoita edustava toimialajärjestö 
tekee hyväksyntäviranomaiselle valituksen.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 20 
5. Tarkastuksen yhteydessä hyväksyntäviranomainen voi pyytää tut ­
kimuslaitosta tai muuta riippumatonta asiantuntijaa arvioimaan, onko 
velvollisuudet täytetty.  
15 artikla 
Siirtymäsäännökset  
1. Luokkien M1 ja M2 sekä luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen 
valmistajat voivat 31 päivään elokuuta 2017 saakka ja luokan N1 ala ­
luokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvojen valmistajat 31 päivään 
elokuuta 2018 saakka pyytää tyyppihyväksynnän myöntämistä tämän 
asetuksen mukaisesti. Ellei tällaista pyyntöä esitetä, sovelletaan asetusta 
(EY) N:o 692/2008. 
▼M2 
2. Kansallisten viranomaisten on luokkien M1 ja M2 ja luokan N1 
alaluokan I ajoneuvojen osalta 1 päivästä syyskuuta 2017 sekä luokan 
N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvojen osalta 1 päivästä 
syyskuuta 2018 kieltäydyttävä päästöihin tai polttoaineenkulutukseen 
liittyvistä syistä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista 
tyyppihyväksyntää uusille ajoneuvotyypeille, jotka eivät ole tämän ase ­
tuksen mukaisia.  
▼M3 
Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä syyskuuta 2019 kieltäydyttävä 
päästöihin tai polttoaineenkulutukseen liittyvistä syistä myöntämästä 
EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää uusille ajoneu ­
votyypeille, jotka eivät ole liitteen VI mukaisia. Valmistajan pyynnöstä 
voidaan 31 päivään elokuuta 2019 saakka tämän asetuksen mukaisessa 
tyyppihyväksynnässä edelleen käyttää E-säännön nro 83 liitteessä 7 
vahvistettua haihtumispäästöjen testausmenettelyä tai asetuksen (EY) 
N:o 692/2008 liitteessä VI vahvistettua haihtumispäästöjen testausme ­
nettelyä.  
▼M2 
3. Kansalliset viranomaiset eivät luokkien M1 ja M2 ja luokan N1 
alaluokan I ajoneuvojen osalta 1 päivästä syyskuuta 2018 sekä luokan 
N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvojen osalta 1 päivästä 
syyskuuta 2019 saa enää päästöihin tai polttoaineenkulutukseen liitty ­
vistä syistä pitää uusien ajoneuvojen, jotka eivät täytä tämän asetuksen 
vaatimuksia, vaatimustenmukaisuustodistuksia pätevinä direktiivin 
2007/46/EY 26 artiklaa sovellettaessa, ja niiden on kiellettävä tällaisten 
ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto.  
Kun kyse on ennen 1 päivää syyskuuta 2019 rekisteröidyistä uusista 
ajoneuvoista, voidaan ajoneuvon haihtumispäästöjen määrittämiseksi so ­
veltaa valmistajan pyynnöstä tämän asetuksen liitteessä VI esitetyn me ­
nettelyn asemesta E-säännön nro 83 liitteessä 7 esitettyä haihtumispääs ­
töjen testausmenettelyä.  
▼M3 
Lukuun ottamatta tapauksia, joissa ajoneuvot on hyväksytty haihtumis ­
päästöjen osalta asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä VI vahvistetulla 
menettelyllä, kansallisten viranomaisten on 1 päivästä syyskuuta 2019 
kiellettävä sellaisten uusien ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyt ­
töönotto, jotka eivät ole tämän asetuksen liitteen VI mukaisia.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 21  
4. Kunnes uusien ajoneuvotyyppien tapauksessa asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 10 artiklan 4 kohdassa annetuista päivämääristä on kulu ­
nut kolme vuotta ja uusien ajoneuvojen tapauksessa mainitun asetuksen 
10 artiklan 5 kohdassa annetuista päivämääristä neljä vuotta, sovelletaan 
seuraavia säännöksiä:  
▼M1 
a) liitteessä III A olevan 2.1 kohdan vaatimuksia ei sovelleta, lukuun 
ottamatta hiukkasmäärää (PN) koskevia vaatimuksia;  
▼B 
b) liitteen III A muiden kohtien kuin 2.1 kohdan vaatimuksia, mukaan 
luettuina suoritettaviin RDE-testeihin ja kirjattaviin ja saataville ase ­
tettaviin tietoihin sovellettavat vaatimukset, sovelletaan vain uusiin 
tyyppihyväksyntiin, jotka on myönnetty asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 mukaisesti 27 päivästä heinäkuuta 2017 alkaen;  
c) liitteen III A vaatimuksia ei sovelleta pienille valmistajille myönnet ­
täviin tyyppihyväksyntiin.  
▼M3 __________  
▼M1 
Jos ajoneuvo tyyppihyväksyttiin asetuksen (EY) N:o 715/2007 ja sen 
täytäntöönpanosäädösten vaatimusten mukaisesti luokan M sekä luokan 
N1 alaluokan I ajoneuvojen tapauksessa ennen 1 päivää syyskuuta 2017 
tai luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvojen tapauksessa 
ennen 1 päivää syyskuuta 2018, sen ei katsota ensimmäistä alakohtaa 
sovellettaessa olevan uutta tyyppiä. Sama pätee myös silloin, kun alku ­
peräisen tyypin pohjalta luodaan uusia tyyppejä yksinomaan tämän ase ­
tuksen 2 artiklan 1 kohdassa olevan uuden ajoneuvotyypin määritelmän 
soveltamisen johdosta. Tällaisissa tapauksissa on tämän alakohdan so ­
veltamisesta mainittava asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen I lisäyksessä 
4 vahvistetun EY-tyyppihyväksyntätodistuksen II osan 5 kohdassa 
’Huomautuksia’ ja sisällytettävä siihen viittaus aiempaan tyyppihyväk ­
syntään. 
▼B 
5. Kunnes asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 kohdassa 
annetuista päivämääristä on kulunut 8 vuotta, sovelletaan seuraavaa:  
▼M2 
a) hyväksyntäviranomainen hyväksyy asetuksen (EY) N:o 692/2008 
liitteen III mukaisesti kolmen vuoden kuluessa asetuksen (EY) N:o 
715/2007 10 artiklan 4 kohdassa annetuista päivämääristä tehdyt 
tyyppi 1- / tyyppi I -testit sellaisten heikennettyjen tai viallisten 
komponenttien valmistamiseksi, joilla simuloidaan vikoja tämän ase ­
tuksen liitteen XI vaatimusten täyttymisen arvioimiseksi;  
▼M3 
b) kun kyse on WLTP-interpolointiperheeseen kuuluvista ajoneuvoista, 
jotka ovat asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä I olevassa 3.1.4 
kohdassa vahvistettujen laajentamissääntöjen mukaisia, tyyppihyväk ­
syntäviranomainen hyväksyy kolmen vuoden ajan asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 10 artiklan 4 kohdassa annetuista päivämääristä ase ­
tuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä III olevan 3.13 kohdan mukai ­
sesti suoritetut menettelyt tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 6 
lisäyksessä 1 vahvistettujen vaatimusten täyttämiseksi;  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 22  
c) jos ensimmäinen tyyppi 1-/tyyppi I -testi on tehty asetuksen (EY) 
N:o 692/2008 liitteen VII mukaisesti kolmen vuoden kuluessa ase ­
tuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 kohdassa annetuista päivä ­
määristä, hyväksyntäviranomainen hyväksyy kestävyyden osoittami ­
sen vastaavaksi menettelyksi kuin mitä edellytetään tämän asetuksen 
liitteen VII vaatimusten täyttymiseksi.  
▼M3 
Kun sovelletaan tätä kohtaa, mahdollisuutta käyttää asetuksen (EY) 
N:o 692/2008 mukaisesti suoritettujen ja loppuun saatettujen mene ­
telmien antamia testituloksia voidaan soveltaa vain sellaisiin WLTP- 
interpolointiperheeseen kuuluviin ajoneuvoihin, jotka ovat asetuksen 
(EY) N:o 692/2008 liitteessä I olevassa 3.3.1 kohdassa vahvistettujen 
laajentamissääntöjen mukaisia.  
▼B 
6. Aiemmin myönnettyjen tyyppihyväksyntien tasapuolisen kohtelun 
varmistamiseksi komissio tarkastelee direktiivin 2007/46/EY V luvun 
vaikutuksia tämän asetuksen soveltamiseen.  
▼M1 
7. Kunnes asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa 
annetuista päivämääristä on kulunut viisi vuotta ja neljä kuukautta, liit ­
teessä III A olevan 2.1 kohdan vaatimuksia ei sovelleta asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 mukaisiin päästöjä koskeviin tyyppihyväksyntiin, jotka on 
myönnetty 2 artiklan 32 kohdassa määritellyille pienille valmistajille. 
Aikana, joka alkaa kolmen vuoden kuluttua ja päättyy viiden vuoden 
ja neljän kuukauden kuluttua asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 
4 kohdassa annetuista päivämääristä, ja aikana, joka alkaa neljän vuoden 
kuluttua ja päättyy viiden vuoden ja neljän kuukauden kuluttua mainitun 
asetuksen 10 artiklan 5 kohdassa annetuista päivämääristä, pienten val ­
mistajien on kuitenkin seurattava ajoneuvojensa RDE-arvoja ja ilmoitet ­
tava ne.  
▼M3 
8. Liitteessä II olevaa B osaa sovelletaan luokkien M1 ja M2 ja 
luokan N1 alaluokan I ajoneuvoihin, jotka perustuvat 1 päivänä tammi ­
kuuta 2019 ja sen jälkeen hyväksyttyihin tyyppeihin, ja luokan N1 ala ­
luokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvoihin, jotka perustuvat 1 päivänä 
syyskuuta 2019 ja sen jälkeen hyväksyttyihin tyyppeihin. Sitä sovelle ­
taan myös kaikkiin 1 päivänä syyskuuta 2019 ja sen jälkeen rekisteröi ­
tyihin luokkien M1 ja M2 ja luokan N1 alaluokan I ajoneuvoihin ja 
kaikkiin 1 päivänä syyskuuta 2020 ja sen jälkeen rekisteröityihin luokan 
N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvoihin. Kaikissa muissa 
tapauksissa sovelletaan liitteessä II olevaa A osaa.  
9. Kansallisten viranomaisten on 4 a artiklassa tarkoitettujen luokan 
M1 ja luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen osalta 1 päivästä tammikuuta 
2020 ja 4 a artiklassa tarkoitettujen luokan N1 alaluokkien II ja III 
ajoneuvojen osalta 1 päivästä tammikuuta 2021 kieltäydyttävä päästöi ­
hin tai polttoaineenkulutukseen liittyvistä syistä myöntämästä EY-tyyp ­
pihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää uusille ajoneuvotyypeil ­
le, jotka eivät ole 4 a artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia.  
Kansallisten viranomaisten on 4 a artiklassa tarkoitettujen luokan M1 ja 
luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen osalta 1 päivästä tammikuuta 2021 
ja 4 a artiklassa tarkoitettujen luokan N1 alaluokkien II ja III ajoneuvo ­
jen osalta 1 päivästä tammikuuta 2022 kiellettävä sellaisten uusien ajo ­
neuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jotka eivät ole mainitun 
artiklan mukaisia.  ▼M2
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 23 
10. Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä syyskuuta 2019 kiellet ­
tävä sellaisten uusien ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, 
jotka eivät ole direktiivin 2007/46/EY, sellaisena kuin se on muutettuna 
komission asetuksella (EU) 2018/1832 (  1 ), liitteessä IX vahvistettujen 
vaatimusten mukaisia.  
Kaikkien sellaisten ajoneuvojen tapauksessa, jotka on rekisteröity 1 päi­
vän tammikuuta ja 31 päivän elokuuta 2019 välisenä aikana mainittuna 
aikana myönnettyjen uusien tyyppihyväksyntien nojalla ja joiden vaa ­
timustenmukaisuustodistukseen ei vielä ole sisällytetty direktiivin 
2007/46/EY, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 
2018/1832, liitteessä IX lueteltuja tietoja, valmistajan on asetettava 
nämä tiedot maksutta saataville viiden työpäivän kuluessa siitä, kun 
akkreditoitu laboratorio tai tutkimuslaitos on niitä pyytänyt liitteen II 
mukaista testausta varten.  
11. Edellä olevan 4 a artiklan vaatimuksia ei sovelleta pienille val ­
mistajille myönnettäviin tyyppihyväksyntiin.  
▼B 
16 artikla 
Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen 
Muutetaan direktiivi 2007/46/EY tämän asetuksen liitteen XVIII mukai­
sesti. 
17 artikla 
Asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttaminen  
Muutetaan asetus (EY) N:o 692/2008 seuraavasti:  
1) Korvataan 6 artiklan 1 kohta seuraavasti:  
”1. Jos kaikki asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät, hyväksyntä ­
viranomainen myöntää EY-tyyppihyväksynnän ja antaa EY-tyyppi ­
hyväksyntänumeron direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn 
numerointijärjestelmän mukaisesti.  
Tyyppihyväksyntänumeron osa 3 on muodostettava tämän asetuksen 
liitteen I lisäyksen 6 mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 
direktiivin 2007/46/EY liitteen VII säännösten soveltamista.  
Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajo ­
neuvotyypille.  
Asetuksen (EY) N:o 715/2007 vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos 
kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:  ▼M3 
( 1 ) Komission asetus (EU) 2018/1832, annettu 5 päivänä marraskuuta 2018, 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission ase ­
tuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) 2017/1151 muutta ­
misesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjä koskevien tyyppihy ­
väksyntätestien parantamiseksi, mukaan luettuina käytönaikaiseen vaatimus ­
tenmukaisuuteen ja todellisiin ajonaikaisiin päästöihin sekä polttoaineen ja 
sähköenergian kulutuksen seurantalaitteiden käyttöönottoon liittyvät testit 
(EUVL L 301, 27.11.2018, s. 1).
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 24 
a) tämän asetuksen 3 artiklan 10 kohdassa vahvistetut edellytykset 
täyttyvät;  
b) tämän asetuksen 13 artiklassa vahvistetut edellytykset täyttyvät;  
c) ajoneuvo on hyväksytty E-säännön nro 83, muutossarja 07, nro 
85 ja sen täydennysten, nro 101, tarkistus 3 (sisältää muutossarjan 
01 täydennyksineen), ja puristussytytysmoottorilla varustettujen 
ajoneuvojen tapauksessa E-säännön 24, osa III, muutossarja 03, 
mukaisesti. 
d) edellä 5 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetyt vaatimukset täytty ­
vät.”  
2) Lisätään 16 a artikla seuraavasti:  
”16 a artikla 
Siirtymäsäännökset 
Luokkien M1 ja M2 sekä luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen osalta 
1 päivästä syyskuuta 2017 ja luokan N1 alaluokkien II ja III ja 
luokan N2 ajoneuvojen osalta 1 päivästä syyskuuta 2018 tätä ase­
tusta sovelletaan ainoastaan arvioitaessa, täyttävätkö ennen mainittuja 
päivämääriä tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksytyt ajoneuvot 
seuraavat vaatimukset:  
a) tuotannon vaatimustenmukaisuus 8 artiklan mukaisesti;  
b) käytönaikainen vaatimustenmukaisuus 9 artiklan mukaisesti;  
c) ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja huol­
tamiseen tarvittavien tietojen saatavuus 13 artiklan mukaisesti.  
Tätä asetusta sovelletaan myös komission täytäntöönpanoasetuksissa 
(EU) 2017/1152 (*) ja (EU) 2017/1153 (**) säädettyyn korrelaatio ­
menettelyyn.  
___________ 
(*) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1152, annettu 2 päi ­
vänä kesäkuuta 2017, menetelmän vahvistamisesta sääntömää ­
räisen testausmenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi 
tarvittavien korrelaatioparametrien määrittämiseksi kevyiden 
hyötyajoneuvojen osalta ja asetuksen (EU) No 293/2012 muut ­
tamisesta (katso tämän virallisen lehden sivu 644).  
(**) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1153, annettu 2 päi ­
vänä kesäkuuta 2017, menetelmän vahvistamisesta sääntömää ­
räisen testausmenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi 
tarvittavien korrelaatioparametrien määrittämiseksi ja asetuksen 
(EU) No 1014/2010 muuttamisesta (katso tämän virallisen leh ­
den sivu 679).”  
3) Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen XVII mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 25 
18 artikla 
Asetuksen (EU) N:o 1230/2012  ( 1 ) muuttaminen 
Korvataan komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan 5 kohta 
seuraavasti:  
”5) ’Lisävarusteiden massalla’ tarkoitetaan niiden lisävarusteiden yh ­
distelmien suurinta massaa, jotka voidaan asentaa ajoneuvoon va ­
kiovarusteiden lisäksi valmistajan erittelyjen mukaisesti.”  
▼M3 __________  
▼B 
19 artikla 
Kumoaminen 
Kumotaan asetus (EY) N:o 692/2008 1 päivästä tammikuuta 2022.  
20 artikla 
Voimaantulo ja soveltaminen 
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jäl­
keen, kun se on julkaistu  Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise ­
naan kaikissa jäsenvaltioissa.  ▼B 
( 1 ) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1213/2012, annettu 17 päivänä 
joulukuuta 2012, tiettyihin GSP-jaksoihin sovellettavien tullietuuksien sus ­
pendoimisesta tiettyjen GSP-järjestelmän edunsaajamaiden osalta yleisen tul ­
lietuusjärjestelmän soveltamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EU) N:o 978/2012 mukaisesti (EUVL L 353, 21.12.2012, s. 31).
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 26  
LIITELUETTELO  
LIITE I EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset mää­ 
räykset 
Lisäys 1 Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen 
tyyppi 1 -testin osalta – tilastomenetelmä  
Lisäys 2 Sähköajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuuteen 
liittyvät laskelmat  
Lisäys 3 Ilmoituslomakkeen malli  
Lisäys 3 a Laaja asiakirjapaketti  
Lisäys 3 b Menetelmä päästöjenrajoituksen lisästrategian arvioimi­ 
seksi 
Lisäys 4 EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli  
Lisäys 5 Ajoneuvon OBD-järjestelmään liittyvät tiedot  
Lisäys 6 EY-tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmä  
Lisäys 7 Valmistajan todistus siitä, että OBD-järjestelmä täyttää 
käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut vaatimukset  
Lisäys 8 a Testausselosteet  
Lisäys 8 b Ajovastustestin seloste  
Lisäys 8 c Testauskaavakkeen malli  
Lisäys 8 d Haihtumispäästötestin seloste  
LIITE II Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus  
Lisäys 1 Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastami ­ 
nen 
Lisäys 2 Pakokaasupäästöjen käytönaikaisen vaatimustenmukai ­ 
suuden testauksessa käytettävä tilastollinen menettely  
Lisäys 3 Käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät 
vastuut  
LIITE III A Todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvät päästöt (RDE- 
päästöt)  
Lisäys 1 Menettely ajoneuvojen päästöjen testaamiseksi kannet­ 
tavilla päästöjenmittausjärjestelmillä (PEMS)  
Lisäys 2 PEMS-järjestelmän komponenttien ja signaalien eritel ­ 
mät ja kalibrointi  
Lisäys 3 PEMS-järjestelmän ja ei-jäljitettävän pakokaasun mas ­ 
savirran validointi  
Lisäys 4 Päästöjen määrittäminen  
Lisäys 5 Koko ajomatkan dynaamisten olosuhteiden todentami ­ 
nen liikkuvaan keskiarvon määritysjaksoon perustu ­ 
valla menetelmällä  
Lisäys 6 Lopullisten rde-päästötulosten laskeminen  
Lisäys 7 Ajoneuvojen valitseminen PEMS-testaukseen ensim­ 
mäisessä tyyppihyväksynnässä  
Lisäys 7 a Ajomatkan dynaamisten olosuhteiden todentaminen  
Lisäys 7 b Menettely PEMS-ajomatkan kumulatiivisen positii ­ 
visen korkeuseron määrittämiseksi  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 27  
Lisäys 8 Tietojen vaihtoa ja raportointia koskevat vaatimukset  
Lisäys 9 Valmistajan todistus vaatimustenmukaisuudesta 
Valmistajan todistus siitä, että todellisissa ajo-olosuh ­ 
teissa syntyviä päästöjä koskevat vaatimukset täyttyvät  
LIITE IV Tyyppihyväksynnän yhteydessä katsastusta varten tar ­ 
vittavat päästötiedot  
Lisäys 1 Hiilimonoksidipäästöjen mittaaminen joutokäyntinope ­ 
uksilla (tyyppi 2 -testi)  
Lisäys 2 Savun tiheyden mittaaminen  
LIITE V Kampikammiopäästöjen tarkastaminen (tyyppi 3 -testi)  
LIITE VI Haihtumispäästöjen määrittäminen (tyyppi 4 -testi)  
Lisäys 1 Tyyppi 4 -testin menettelyt ja olosuhteet  
LIITE VII Pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyyden tarkas ­ 
taminen (tyyppi 5 -testi)  
Lisäys 1 Standardoitu koepenkkisykli (SBC)  
Lisäys 2 Standardoitu dieselmoottorin koepenkkisykli (SDBC)  
Lisäys 3 Standardoitu maantiesykli (SRC)  
LIITE VIII Keskimääräisten päästöjen tarkastaminen matalassa 
ympäristön lämpötilassa (tyyppi 6 -testi)  
LIITE IX Vertailupolttoaineiden eritelmät  
LIITE X Varattu  
LIITE XI Moottoriajoneuvojen sisäinen valvontajärjestelmä 
(OBD-järjestelmä)  
Lisäys 1 Ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD-järjes ­ 
telmän) toiminta  
Lisäys 2 Ajoneuvoperheen olennaiset piirteet  
LIITE XII Ekoinnovaatioilla varustettujen ajoneuvojen tyyppihy­ 
väksyntä sekä monivaiheiseen tyyppihyväksyntään tai 
yksittäishyväksyntään toimitettujen ajoneuvojen hiilidi ­ 
oksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämi ­ 
nen 
LIITE XIII Korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden EY- 
tyyppihyväksyntä erillisinä teknisinä yksikköinä  
Lisäys 1 Ilmoituslomakkeen malli  
Lisäys 2 EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli  
Lisäys 3 EY-tyyppihyväksyntämerkin malli  
LIITE XIV Ajoneuvon OBD-järjestelmän tietojen ja ajoneuvon 
korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saa ­ 
tavuus 
Lisäys 1 Vaatimustenmukaisuustodistus  
LIITE XV Varattu  
LIITE XVI Vaatimukset ajoneuvoille, joiden jälkikäsittelyjärjestel ­ 
mässä käytetään reagenssia  
LIITE XVII Asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttaminen 
LIITE XVIII Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen  
LIITE XIX Asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttaminen 
Liite XX Moottorin nettotehon mittaaminen  
Liite XXI Tyyppi 1 -päästötestin testausmenetelmät  
LIITE XXII Ajoneuvon sisäiseen polttoaineen ja/tai sähköenergian 
kulutuksen seurantaan käytettävät laitteet  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 28  
LIITE I 
EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT HALLINNOLLISET 
MÄÄRÄYKSET  
1. EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVAT LISÄ­
VAATIMUKSET  
1.1. Yhdellä polttoaineella toimivia kaasuajoneuvoja ja kahdella poltto­
aineella toimivia kaasuajoneuvoja koskevat lisävaatimukset 
1.1.1. Lisävaatimukset, jotka koskevat tyyppihyväksynnän myöntämistä yh ­
dellä polttoaineella toimiville kaasuajoneuvoille ja kahdella poltto ­
aineella toimiville kaasuajoneuvoille, ovat jäljempänä esitetyin poikke ­
uksin ne, jotka vahvistetaan E-säännössä nro 83 olevassa 1, 2 ja 3 
kohdassa ja säännön liitteen 12 lisäyksissä 1 ja 2.  
1.1.2. E-säännön nro 83 liitteessä 12 olevassa 3.1.2 ja 3.1.4 kohdassa olevaa 
viittausta liitteessä 10 a esitettyihin vertailupolttoaineisiin on pidettävä 
viittauksena tämän asetuksen liitteessä IX olevassa A jaksossa esitettyi ­
hin asianomaisiin vertailupolttoaineiden eritelmiin.  
▼M3 
1.1.3. Neste- tai maakaasukäyttöisissä ajoneuvoissa on testipolttoaineena käy ­
tettävä sitä polttoainetta, jota valmistaja on käyttänyt nettotehon mittaa ­
miseen tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti. Valittu polttoaine on 
ilmoitettava tämän asetuksen liitteen I lisäyksessä 3 määritellyssä ilmoi ­
tuslomakkeessa.  
▼B 
1.2. Polttoainevaatimuksiltaan joustavia nk. flex-fuel-ajoneuvoja koske­
vat lisävaatimukset 
Polttoainevaatimuksiltaan joustavia nk. flex-fuel-ajoneuvoja koskevat 
lisävaatimukset ovat ne, jotka vahvistetaan E-säännössä nro 83 olevassa 
4.9 kohdassa. 
2. TEKNISET LISÄVAATIMUKSET JA TESTIT  
2.1. Pienvalmistajat 
2.1.1. Luettelo 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista säädöksistä:  
Säädös Vaatimukset  
California Code of Regulations, 
Title 13, kohdat 1961 (a) ja 
1961(b)(1)(C)(1), jota sovelletaan 
ajoneuvoihin mallivuodesta 2001, 
1968.1, 1968.2, 1968.5, 1976 ja 
1975, julkaisija Barclay’s Publis ­
hing Kevyiden hyötyajoneuvojen tyyp­
pihyväksyntään on sovellettava 
California Code of Regulationsin 
viimeisimmän mallivuoden vaa ­
timuksia.  
2.2. Polttoainesäiliöiden täyttöaukot 
2.2.1. Polttoainesäiliöiden täyttöaukkoihin sovelletaan liitteessä XXI olevassa 
5.4.1 ja 5.4.2 kohdassa ja jäljempänä olevassa 2.2.2 kohdassa asetettuja 
vaatimuksia.  
2.2.2. Polttoaineentäyttöaukon tulpan puuttumisesta aiheutuvat liialliset haih ­
tumispäästöt ja polttoaineen läikkyminen on estettävä. Tämä voidaan 
toteuttaa käyttämällä jotakin seuraavista:  
a) automaattisesti avautuva ja sulkeutuva polttoaineentäyttöaukon tulp ­
pa, jota ei voi irrottaa  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 29  
b) rakenteelliset ominaisuudet, joilla estetään liialliset haihtumispäästöt 
polttoaineen täyttöaukon tulpan puuttuessa  
c) muu järjestely, jolla on sama vaikutus. Tällaisia voivat olla esim. 
remmillä tai ketjulla varustettu täyttöaukon tulppa tai tulppa, joka 
avataan ajoneuvon käynnistämiseen käytettävän virta-avaimen avul ­
la. Jälkimmäisessä tapauksessa täyttöaukon tulpan on oltava sellai ­
nen, että avaimen voi poistaa ainoastaan tulpan ollessa lukittuna.  
2.3. Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset  
▼M3 
2.3.1. Päästöjenvalvontatietokoneella varustetuissa ajoneuvoissa on oltava 
ominaisuuksia, joiden avulla estetään muiden kuin valmistajan sallimien 
muutosten tekeminen. Valmistajan on sallittava muutokset, jos ne ovat 
tarpeen ajoneuvon vianmäärityksen, huollon, tarkastuksen, jälkiasennus ­
ten tai korjauksen kannalta. Uudelleenohjelmoitavat tietokonekoodit ja 
käyttöparametrit on suojattava, ja niillä on varmistettava vähintään sama 
suojelun taso kuin standardin ISO 15031-7:2013 määräyksillä. Kalib ­
rointiin käytettävien irrotettavien muistipiirien on oltava valettuja ja 
sijaittava suljetuissa koteloissa, tai ne on suojattava sähköisillä algorit ­
meilla, eivätkä ne saa olla vaihdettavissa ilman erikoistyökaluja ja eri ­
tyisiä työmenetelmiä. Ainoastaan päästöjen kalibrointiin tai ajoneuvov ­
arkauden estämiseen liittyvät tekijät voidaan suojata tällä tavalla.  
2.3.2. Ohjelmoidut moottorin ohjausparametrit eivät saa olla muutettavissa 
ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä (esimerkiksi juotetut 
tai valetut tietokoneen komponentit tai sinetöidyt (tai juotetut) koteloin ­
nit). 
2.3.3. Hyväksyntäviranomainen voi valmistajan pyynnöstä myöntää vapautuk ­
sia 2.3.1 ja 2.3.2 kohdan vaatimuksista ajoneuvoille, jotka eivät toden ­
näköisesti tarvitse suojaa. Harkitessaan vapautuksen myöntämistä hy ­
väksyntäviranomainen ottaa huomioon suorittimien senhetkisen saa ­
tavuuden, ajoneuvon suorituskyvyn ja ajoneuvon todennäköisen myyn ­
timäärän tai muitakin tekijöitä.  
2.3.4. Uudelleenohjelmoitavia muisteja käyttävien valmistajien on toteutettava 
tarvittavat toimenpiteet, joilla estetään muistien luvaton uudelleenohjel ­
mointi. Tällaisia toimenpiteitä ovat tehokkaat suojausmenetelmät ja kir ­
joitussuojat, jotka vaativat yhteyttä valmistajan ylläpitämään ulkopuoli ­
seen tietokoneeseen, johon myös riippumattomilla toimijoilla on pääsy 
2.3.1 kohdassa ja liitteessä XIV olevassa 2.2 kohdassa määriteltyjen 
turvatoimien mukaisesti. Menetelmille, joilla turvataan riittävä suojaus, 
tarvitaan hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.  
2.3.5. Jos puristussytytysmoottorin polttoaineensyötössä käytetään mekaanisia 
pumppuja, valmistajan on varmistettava polttoaineensyötön enimmäis ­
määrän asetuksen suojaus ajoneuvon käytön aikana.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 30  
2.3.6. Valmistajien on tehokkaasti estettävä matkamittarin lukemien uudelleen ­
ohjelmointi ajoneuvon sisäisessä verkossa, mahdollisessa voimalaitteen 
ohjaimessa sekä tapauksen mukaan tietojen etävaihtoon käytettävässä 
lähetinyksikössä. Valmistajien on käytettävä järjestelmällisiä suojausme ­
netelmiä ja kirjoitussuojia, jotka suojaavat matkamittarin lukemien oi ­
keellisuutta. Menetelmille, joilla turvataan riittävä suojaus, tarvitaan hy ­
väksyntäviranomaisen hyväksyntä.  
▼B 
2.4. Testien suorittaminen  
▼M3 
2.4.1. Kuvassa I.2.4 kuvataan ajoneuvon tyyppihyväksyntää varten tehtävät 
testit. Testikohtaiset menettelyt kuvataan liitteissä II, III A, IV, V, VI, 
VII, VIII, XI, XVI, XX, XXI ja XXII.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 31
 Kuva I.2.4 
Testivaatimusten soveltaminen tyyppihyväksyntää ja sen laajentamista varten  
Ajoneuvoluokka  Kipinäsytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, mukaan lukien hybridiajoneuvot (1 ) (2 ) Puristussytytys­
moottorilla va ­
rustetut ajoneu ­
vot, mukaan lu ­
kien hybridiajo ­
neuvot Täyssähköajo ­
neuvot Vetypolttoken ­
noajoneuvot  
Yhdellä polttoaineella toimivat ajoneuvot  Kahdella polttoaineella toimivat ajoneuvot (3 ) Flex-fuel-ajoneu ­
vot (3 ) 
Vertailupolttoaine  
Ben­
siini 
(E10) Neste­
kaasu Maakaasu/bio ­
metaani  Vety 
(polt­
to­
moot­
tori) Bensiini (E10)  Bensiini (E10) Bensiini (E10) Bensiini (E10)  
Diesel 
(B7) — Vety (poltto ­
kenno) Nestekaasu Maakaasu/bio ­
metaani  Vety (poltto ­
moottori) (4 ) Etanoli 
(E85) 
Kaasumaiset epäpuhtaudet 
(tyyppi 1 -testi)  Kyllä Kyllä Kyllä Kyl­
lä (4 ) Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet)  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet)  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet)  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet ) Kyllä  —  —  
Hiukkasmassa 
(tyyppi 1 -testi)  Kyllä —  —  —  Kyllä 
(vain bensiini)  Kyllä 
(vain bensiini) Kyllä 
(vain bensiini)  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet)  Kyllä —  —  
Hiukkasmäärä  
Kyllä  —  —  —  Kyllä 
(vain bensiini)  Kyllä 
(vain bensiini) Kyllä 
(vain bensiini)  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet ) Kyllä —  —  
Kaasumaiset epäpuhtaudet , 
RDE (tyyppi 1A -testi)  Kyllä  Kyllä Kyllä Kyl­
lä (4 ) Kyllä (mo­
lemmat polt ­
toaineet)  Kyllä (mo­
lemmat polt ­
toaineet)  Kyllä (mo ­
lemmat polt ­
toaineet)  Kyllä (mo ­
lemmat polt ­
toaineet)  Kyllä —  —  
Hiukkasmäärä, RDE (tyyppi 
1A -testi) (5 ) Kyllä —  —  —  Kyllä (vain 
bensiini) Kyllä (vain 
bensiini) Kyllä (vain 
bensiini) Kyllä (mo ­
lemmat polt ­
toaineet)  Kyllä —  —  
ATCT (testauslämpötila 
14 °C) Kyllä Kyllä Kyllä Kyl­
lä (4 ) Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet)  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet)  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet)  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet)  Kyllä  —  —  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 32
 Ajoneuvoluokka  Kipinäsytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, mukaan lukien hybridiajoneuvot (1 ) (2 ) Puristussytytys­
moottorilla va ­
rustetut ajoneu ­
vot, mukaan lu ­
kien hybridiajo ­
neuvot Täyssähköajo ­
neuvot Vetypolttoken ­
noajoneuvot  
Yhdellä polttoaineella toimivat ajoneuvot  Kahdella polttoaineella toimivat ajoneuvot (3 ) Flex-fuel-ajoneu ­
vot (3 ) 
Joutokäyntipäästöt 
(tyyppi 2 -testi)  Kyllä Kyllä Kyllä —  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet)  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet)  Kyllä 
(vain bensiini)  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet)  — —  —  
Kampikammiop äästöt 
(tyyppi 3 -testi)  Kyllä Kyllä  Kyllä  —  Kyllä 
(vain bensiini) Kyllä 
(vain bensiini) Kyllä 
(vain bensiini)  Kyllä 
(vain bensiini)  — —  —  
Haihtumispäästöt 
(tyyppi 4 -testi)  Kyllä —  —  —  Kyllä 
(vain bensiini) Kyllä 
(vain bensiini) Kyllä 
(vain bensiini)  Kyllä 
(vain bensiini)  — —  —  
Kestävyys 
(tyyppi 5 -testi)  Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä 
(vain bensiini)  Kyllä 
(vain bensiini) Kyllä 
(vain bensiini)  Kyllä 
(vain bensiini)  Kyllä —  —  
Päästöt matalassa lämpöti ­
lassa 
(tyyppi 6 -testi)  Kyllä —  —  —  Kyllä 
(vain bensiini) Kyllä 
(vain bensiini) Kyllä 
(vain bensiini)  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet ) — —  —  
Käytönaikainen vaatimuste n­
mukaisuus 
Kyllä  Kyllä  Kyllä Kyllä Kyllä 
(kuten tyyppi ­
hyväksynnän 
yhteydessä) Kyllä 
(kuten tyyppi ­
hyväksynnän 
yhteydessä) Kyllä 
(kuten tyyppi ­
hyväksyn nän 
yhteydessä)  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet ) Kyllä —  —  
OBD-järjestelmät  Kyllä Kyllä  Kyllä  Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä —  —  
Hiilidioksidipäästöt, poltto ­
aineenkulutus, sähköenergian 
kulutus ja sähkökäyttöinen 
toimintasäde  Kyllä  Kyllä  Kyllä Kyllä Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet)  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet)  Kyllä 
(molemma t 
polttoaineet)  Kyllä 
(molemmat 
polttoaineet ) Kyllä  Kyllä Kyllä  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 33
 Ajoneuvoluokka  Kipinäsytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, mukaan lukien hybridiajoneuvot (1 ) (2 ) Puristussytytys­
moottorilla va ­
rustetut ajoneu ­
vot, mukaan lu ­
kien hybridiajo ­
neuvot Täyssähköajo ­
neuvot Vetypolttoken ­
noajoneuvot  
Yhdellä polttoaineella toimivat ajoneuvot  Kahdella polttoaineella toimivat ajoneuvot (3 ) Flex-fuel-ajoneu ­
vot (3 ) 
Savun tiheys — —  —  —  —  —  —  —  Kyllä —  —  
Moottorin teho  Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä  
(1 ) Vetyajoneuvojen sekä flex-fuel-biodieselajoneuvojen erityiset testimenettelyt määritellään myöhemmin. 
(2 ) Hiukkasmassa- ja hiukkasmäärärajoja sovelletaan vain ajoneuvoihin, joissa on suoraruiskutusmoottori. 
(3 ) Kun kahdella polttoaineella toimiva ajoneuvo on yhdistetty flex-fuel-ajoneuvoon, sovelletaan molempia testivaatimuksia. 
(4 ) Kun ajoneuvo toimii vedyllä, määritetään vain typen oksidien päästöt (NO  x). 
(5 ) Hiukkasmäärän RDE-testi tehdään vain ajoneuvoille, joille on määritelty hiukkasten määrää koskevat Euro 6 -päästörajat asetuk sen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 34  
3. TYYPPIHYVÄKSYNTIEN LAAJENNUKSET  
3.1. Pakokaasupäästöjä koskevat laajennukset (tyyppi 1- ja 2 -testit)  
▼M3 
3.1.1. Tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneuvoja, jotka täyttävät 
2 artiklan 1 kohdan kriteerit tai ovat 2 artiklan 1 kohdan a ja c ala ­
kohdan mukaisia ja täyttävät kaikki seuraavat kriteerit:  
a) liitteen XXI alaliitteen 7 taulukossa A7/1 olevasta vaiheesta 9 saa ­
dut testattavan ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ovat pienemmät tai 
yhtä suuret kuin hiilidioksidipäästöt, jotka on saatu testattavan ajo ­
neuvon syklikohtaista energiantarvetta vastaavalta interpolointisuo ­
ralta;  
b) uusi interpolointialue ei ole laajempi kuin liitteen XXI alaliitteessä 
6 olevassa 2.3.2.2 kohdassa vahvistettu suurin alue;  
c) epäpuhtauspäästöt ovat asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I 
olevassa taulukossa 2 vahvistettujen rajojen mukaiset.  
3.1.1.1. Tyyppihyväksyntää ei laajenneta interpolointiperheen perustamista var ­
ten, jos se on myönnetty ainoastaan ajoneuvon H osalta.  
▼B 
3.1.2. Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustetut ajoneuvot  
▼M3 
Liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksen 1 (WLTP) mukaisesti tehtyjen Ki- 
testien tapauksessa tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneu ­
voja, jotka täyttävät liitteessä XXI olevassa 5.9 kohdassa esitetyt kri ­
teerit.  
▼B 
E-säännön nro 83 liitteen 13 (NEDC) mukaisesti tehtyjen Ki-testien 
tapauksessa tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneuvoja ase ­
tuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä I olevan 3.1.4 kohdan vaatimusten 
mukaisesti.  
▼M3 
3.2. Haihtumispäästöjä koskevat laajennukset (tyyppi 4 -testi)  
3.2.1. Kun kyse on testeistä, jotka on tehty E-säännön nro 83 liitteen 6 [1 
päivän NEDC] tai asetuksen (EY) 2017/1221 liitteen [2 päivän NEDC] 
mukaisesti, tyyppihyväksyntä on laajennettava ajoneuvoihin, jotka on 
varustettu seuraavat vaatimukset täyttävällä haihtumispäästöjen rajoit ­
tamisjärjestelmällä:  
3.2.1.1. Polttoaineen ja ilman annostelujärjestelmän perusperiaate (esimerkiksi 
yksipisteruiskutus) on sama. 
3.2.1.2. Polttoainesäiliön muoto on sama ja polttoainesäiliön ja nestemäisen 
polttoaineen siirtoletkujen materiaalit ovat teknisesti vastaavat.  
3.2.1.3. Testi tehdään ajoneuvolla, joka edustaa letkun poikkipinnan ja likimää ­
räisen pituuden osalta huonointa tapausta. Tyyppihyväksyntätesteistä 
vastaava tutkimuslaitos päättää, voidaanko erilaiset haihtuneen ja nes ­
temäisen polttoaineen erottimet hyväksyä.  
3.2.1.4. Polttoainesäiliön tilavuuden toleranssi on ± 10 prosenttia.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 35  
3.2.1.5. Säiliön paineventtiilin säätö on sama.  
3.2.1.6. Polttoainekaasun varastointimenetelmä on sama, ts. loukun muoto ja 
tilavuus, väliaine, ilmanpuhdistin (jos sitä käytetään haihtumispäästö ­
jen valvontaan) jne.  
3.2.1.7. Varastoidun polttoainehöyryn poistumismenetelmä on sama (esimer ­
kiksi ilmavirta, poistumisaika tai poistumistilavuus esivakautussyklin 
aikana).  
3.2.1.8. Polttoaineen syöttöjärjestelmän tiivistys- ja tuuletusmenetelmät ovat 
samat. 
3.2.2. Kun kyse on testeistä, jotka on tehty liitteen VI mukaisesti [2 päivän 
WLTP], tyyppihyväksyntä on laajennettava ajoneuvoihin, jotka on va ­
rustettu liitteessä VI olevan 5.5.1 kohdan vaatimukset täyttävällä haih ­
tumispäästöjen rajoittamisjärjestelmällä.  
3.2.3. Tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneuvoja, joissa on  
3.2.3.1. eri moottorikoot  
3.2.3.2. eri moottoritehot  
3.2.3.3. automaattiset ja käsivalintaiset vaihteistot  
3.2.3.4. kaksi- ja nelipyörävedot  
3.2.3.5. eri korimallit ja  
3.2.3.6. eri pyörä- ja rengaskoot.  
▼B 
3.3. Pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyyttä koskevat laajen­
nukset (tyyppi 5 -testi) 
3.3.1. Tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan erilaisia ajoneuvotyyppejä, 
kunhan ajoneuvon, moottorin tai pilaantumista rajoittavan järjestelmän 
seuraavassa kuvatut ominaisuudet ovat identtiset tai annettujen tole ­
ranssien sisällä. 
3.3.1.1. Ajoneuvo: 
Inertialuokka: kaksi välittömästi seuraavaa ylempää inertialuokkaa tai 
mikä tahansa alempi inertialuokka.  
Kokonaisajovastus nopeudella 80 km/h: +5 prosenttia suurempi tai 
mikä tahansa pienempi arvo.  
3.3.1.2. Moottori 
a) sylinterin iskutilavuus (± 15 prosenttia)  
b) ohjausventtiilien lukumäärä  
c) polttoainejärjestelmä  
d) jäähdytysjärjestelmän tyyppi  
e) palamisprosessi. 
3.3.1.3. Pilaantumista rajoittavan järjestelmän ominaisuudet:  
a) Katalysaattorit ja hiukkassuodattimet:  
katalysaattorien, suodattimien ja katalyyttielementtien lukumäärä  
katalysaattorien ja suodattimien koko (monoliitin massa ± 10 pro ­
senttia)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 36  
katalyyttitoiminnan tyyppi (hapettava, kolmitie, LNT, SCR, LNC 
tai muu)  
jalometallimäärä (sama tai suurempi)  
jalometallityyppi ja -suhde (± 15 prosenttia)  
substraatti (rakenne ja materiaali)  
kennotiheys  
enintään 50 K:n lämpötilavaihtelu katalysaattorin tai hiukkasloukun 
ilmansyöttöaukossa. Lämpötilanvaihtelu tarkistetaan tasaisissa olo ­
suhteissa ajoneuvon nopeuden ollessa 120 km/h ja kuorma-asetuk ­
sen tyyppi I -testin mukainen.  
b) Ilmansyöttö:  
käytössä vai ei 
tyyppi (sykähdysilma, ilmapumput, muut).  
c) Pakokaasujen takaisinkierrätys:  
käytössä vai ei 
tyyppi (jäähdytetty tai jäähdyttämätön, aktiivinen tai passiivinen 
ohjaus, korkea paine tai matala paine).  
3.3.1.4. Kestävyystesti voidaan suorittaa ajoneuvolla, jonka korimalli, vaih ­
teisto (automaattinen tai käsivalintainen) ja pyörä- tai rengaskoko 
ovat erilaiset kuin tyyppihyväksyntähakemuksen kohteena olevassa 
ajoneuvotyypissä.  
3.4. OBD-järjestelmää koskevat laajennukset  
3.4.1. Tyyppihyväksyntä voidaan laajentaa koskemaan erilaisia ajoneuvoja, 
joissa on samanlainen liitteen XI lisäyksessä 2 määritelty moottori ja 
päästöjenrajoitusjärjestelmä. Tyyppihyväksynnän laajentamiseen eivät 
vaikuta seuraavat ajoneuvon ominaisuudet:  
a) moottorin apulaitteet  
b) renkaat  
c) ekvivalentti-inertia  
d) jäähdytysjärjestelmä  
e) kokonaisvälityssuhde  
f) vaihteiston tyyppi ja 
g) korityyppi.  
3.5. Matalassa lämpötilassa tehtävää testiä (tyyppi 6 -testi) koskevat 
laajennukset 
3.5.1. Ajoneuvot, joiden vertailumassat ovat erilaiset  
3.5.1.1. Tyyppihyväksyntä voidaan laajentaa koskemaan ainoastaan ajoneuvo ­
ja, joiden vertailumassa edellyttää kahden seuraavaksi korkeamman 
ekvivalentti-inertialuokan tai minkä tahansa alemman ekvivalentti-iner ­
tialuokan käyttämistä.  
3.5.1.2. Luokkaan N kuuluvien ajoneuvojen tyyppihyväksyntä voidaan laajen ­
taa koskemaan vain ajoneuvoja, joiden vertailumassa on pienempi, jos 
tyyppihyväksytyn ajoneuvon päästöt vastaavat sille ajoneuvolle, jolle 
tyyppihyväksynnän laajennusta haetaan, määriteltyjä raja-arvoja.  
3.5.2. Ajoneuvot, joilla on eri kokonaisvälityssuhteet  
3.5.2.1. Tyyppihyväksyntä voidaan laajentaa koskemaan ajoneuvoja, joilla on 
eri välityssuhteet, vain tietyin edellytyksin.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 37  
3.5.2.2. Tyyppihyväksynnän laajentamismahdollisuuden selvittämiseksi on 
määriteltävä jokaiselle tyyppi 1- ja tyyppi 6 -testissä käytettävälle vä ­
lityssuhteelle suhde  
ðEÞ ¼ ð V 2 Ä V  1 Þ=V 1 
jossa V  1 on hyväksytyn ajoneuvotyypin nopeus ja V  2 laajennushake ­
muksen kohteena olevan ajoneuvotyypin nopeus moottorin pyörimis ­
nopeudella 1 000 rpm.  
3.5.2.3. Jos jokaisella välityssuhteella E ≤ 8 prosenttia, on laajennus annettava 
uusimatta tyyppi 6 -testiä.  
3.5.2.4. Jos vähintään yhdellä välityssuhteella E > 8 prosenttia ja jokaisella 
välityssuhteella E ≤ 13 prosenttia, on tyyppi 6 -testi uusittava. Testit 
voidaan tehdä valmistajan valitsemassa laboratoriossa tutkimuslaitok ­
sen suostumuksella. Testausselosteet on lähetettävä tyyppihyväksyntä ­
testeistä vastaavalle tutkimuslaitokselle.  
3.5.3. Ajoneuvot, joilla on eri vertailumassat ja eri välityssuhteet  
Tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneuvoja, jotka eroavat 
hyväksytystä tyypistä vertailumassaltaan ja välityssuhteiltaan, jos 
kaikki 3.5.1 ja 3.5.2 kohdassa määrätyt edellytykset täyttyvät.  
4. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS  
4.1. Johdanto  
4.1.1. Jokainen tämän asetuksen mukaisen tyyppihyväksynnän nojalla val ­
mistettava ajoneuvo on valmistettava tässä asetuksessa vahvistettujen 
tyyppihyväksyntävaatimusten mukaiseksi. Valmistajan on toteutettava 
riittävät järjestelyt ja kirjalliset valvontasuunnitelmat ja tehtävä hyväk ­
sytyn tyypin jatkuvan vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi tässä 
asetuksessa täsmennetyin määrävälein tarvittavat päästö- ja OBD-testit. 
Hyväksyntäviranomaisen on varmennettava ja hyväksyttävä nämä val ­
mistajan järjestelyt ja valvontasuunnitelmat sekä tehtävä tarkastuksia ja 
päästö- ja OBD-testejä tässä asetuksessa täsmennetyin määrävälein 
valmistajan tiloissa, myös tuotanto- ja testaustiloissa, osana direktiivin 
2007/46/EY liitteessä X kuvattuja tuotteen vaatimustenmukaisuuteen ja 
jatkuviin tarkastuksiin liittyviä järjestelyjä.  
▼M3 
4.1.2. Valmistajan on tarkastettava tuotannon vaatimustenmukaisuus testaa ­
malla epäpuhtauspäästöt (esitetään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liit ­
teen I taulukossa 2), hiilidioksidipäästöt (yhdessä sähköenergian kulu ­
tuksen mittaamisen ja tapauksen mukaan OBFCM-laitteen tarkkuuden 
seuraamisen kanssa), kampikammiopäästöt, haihtumispäästöt ja OBD- 
järjestelmä liitteissä V, VI, XI, XXI ja XXII kuvatuilla testausmene ­
telmillä. Tarkastukseen on sen vuoksi sisällyttävä tyyppi 1-, 3- ja 4 
-testi ja OBD-järjestelmän testi, jotka kuvataan 2.4 kohdassa.  
Tyyppihyväksyntäviranomaisen on säilytettävä vähintään 5 vuoden 
ajan kaikki tuotannon vaatimustenmukaisuuden testien tuloksiin liitty ­
vät asiakirjat ja asetettava ne pyynnöstä komission saataville.  
Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat menettelyt esitetään 
4.2–4.7 kohdassa ja lisäyksissä 1 ja 2.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 38  
4.1.3. Valmistajan tekemää tuotannon vaatimustenmukaisuuden testaamista 
varten perheellä tarkoitetaan tyyppi 1 -testin, mukaan luettuna 
OBFCM-laitteen tarkkuuden seuranta, ja tyyppi 3 -testin osalta tuotan ­
non vaatimustenmukaisuutta koskevaa perhettä, mukaan luettuina 
tyyppi 4 -testin osalta tämän liitteen 3.2 kohdassa kuvatut laajennukset, 
ja OBD-perhettä, mukaan luettuina OBD-testejä varten 3.4 kohdassa 
kuvatut laajennukset.  
4.1.3.1. Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe  
4.1.3.1.1. Luokan M ja luokan N1 alaluokkien I ja II ajoneuvojen tapauksessa 
tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe on sama kuin liit ­
teessä XII olevassa 5.6 kohdassa kuvattu interpolointiperhe.  
4.1.3.1.2. Luokan N1 alaluokan III ja luokan N2 ajoneuvojen tapauksessa sa ­
maan tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevaan perheeseen voi 
kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat seuraavien ajoneuvon, voimalait ­
teen ja voimansiirron ominaisuuksien suhteen identtisiä:  
a) polttomoottorin tyyppi: polttoaineen tyyppi (tai tyypit flex-fuel-ajo ­
neuvojen ja kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen tapauk ­
sessa), palamisprosessi, sylinteritilavuus, ominaisuudet täydellä 
kuormalla, moottoriteknologia ja latausjärjestelmä sekä muut moot ­
torin osajärjestelmät tai ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vai ­
kutusta CO  2 -päästöjen massaan WLTP:n mukaisissa olosuhteissa  
b) voimalaitteen kaikkien CO  2 -päästöjen massaan vaikuttavien kom ­
ponenttien toimintastrategia  
c) voimansiirron tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaa ­
ton) ja malli (esim. vääntömomenttiarvo, vaihteiden lukumäärä, 
kytkinten lukumäärä)  
d) vetävien akselien lukumäärä.  
4.1.4. Valmistajan tekemän tuotteen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen 
tiheys perustuu standardin ISO 31000:2018 Riskienhallinta. Periaatteet 
ja ohjeet  mukaisiin riskinarviointimenetelmiin, ja ainakin tyyppi 1 
-testi on tehtävä vähintään yhdelle tuotannon vaatimustenmukaisuutta 
koskevan perheen jokaista 5 000:ta valmistettua ajoneuvoa kohti tai 
kerran vuodessa sen mukaan, kumpi toteutuu ensin.  
▼B 
4.1.5 Tyyppihyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen voi milloin 
tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimus ­
tenmukaisuuden valvontamenetelmät.  
Tämän asetuksen soveltamiseksi hyväksyntäviranomaisen on tehtävä 
valmistajan tiloissa tarkastuksia, joissa varmennetaan valmistajan jär ­
jestelyt ja kirjalliset valvontasuunnitelmat ja jotka perustuvat standar ­
din ISO 31000:2009 Riskienhallinta. Periaatteet ja ohjeet mukaisiin 
riskinarviointimenetelmiin ja jotka joka tapauksessa tehdään vähintään 
kerran vuodessa.  
▼M3 
Jos hyväksyntäviranomainen ei pidä valmistajan tarkastusmenetelmää 
tyydyttävänä, tehdään fysikaalinen testi tuotantoajoneuvoille 4.2–4.7 
kohdan mukaisesti.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 39  
4.1.6. Hyväksyntäviranomaisen tekemien fysikaalisten varmennustestien ta ­
vanomaisen suoritusvälin on perustuttava valmistajan tarkastusmenet ­
telyn tuloksiin ja riskinarviointimenetelmiin siten, että vähintään teh ­
dään yksi varmennustesti kolmen vuoden välein.  ►M3 Hyväksyntä­
viranomaisen on tehtävä nämä fysikaaliset päästötestit ja OBD-testit 
tuotantoajoneuvoille 4.2–4.7 kohdan mukaisesti. ◄ 
Jos fysikaaliset testi tekee valmistaja, hyväksyntäviranomaisen on seu ­
rattava niitä valmistajan tiloissa.  
4.1.7. Hyväksyntäviranomaisen on laadittava seloste kaikista tarkastuksista ja 
fysikaalisista testeistä, joilla varmennetaan valmistajien vaatimusten ­
mukaisuus, ja säilytettävä sitä vähintään 10 vuoden ajan. Selosteet 
on annettava pyynnöstä muiden tyyppihyväksyntäviranomaisten ja Eu ­
roopan komission käyttöön.  
4.1.8. Vaatimustenvastaisuuksien tapauksessa sovelletaan direktiivin 
2007/46/EY 30 artiklaa.  
4.2. Ajoneuvon vaatimustenmukaisuus tyyppi 1 -testin perusteella  
▼M3 
4.2.1. Tyyppi 1 -testi tehdään tuotantoajoneuvolle, joka on 4.1.3.1 kohdassa 
kuvatun tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen validi 
jäsen. Testin tuloksiksi kirjataan arvot, joille on tehty kaikki tämän 
asetuksen mukaiset korjaukset. Epäpuhtauksien vaatimustenmukaisuu ­
den tarkastamisessa noudatettavat raja-arvot annetaan asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2. Hiilidioksidipäästöjä koskeva 
raja-arvo on arvo, jonka valmistaja on määrittänyt valitulle ajoneuvolle 
liitteen XXI alaliitteessä 7 esitetyllä interpolointimenetelmällä. Hyväk ­
syntäviranomaisen on tarkastettava interpolointilaskelma.  
4.2.2. Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevasta perheestä valitaan sa ­
tunnaisesti kolmen ajoneuvon otos. Sen jälkeen kun hyväksyntäviran ­
omainen on valinnut ajoneuvot, valmistaja ei saa tehdä säätöjä valit ­
tuihin ajoneuvoihin.  
__________  
4.2.3. Testikriteerien laskennassa käytettävä tilastollinen menetelmä kuvataan 
lisäyksessä 1. 
Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen tuotantoa pide­
tään vaatimusten vastaisena, jos yhden tai useamman epäpuhtauden ja 
hiilidioksidiarvojen osalta tehdään kielteinen päätös lisäyksessä 1 vah ­
vistettujen testikriteerien mukaisesti.  
Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen tuotantoa pide ­
tään vaatimusten mukaisena, jos kaikkien epäpuhtauksien ja hiilidiok ­
sidiarvojen osalta tehdään myönteinen päätös lisäyksessä 1 vahvistet ­
tujen testikriteerien mukaisesti.  
▼B 
Jos yhden epäpuhtauden osalta tehdään myönteinen päätös, muiden 
epäpuhtauksien ja hiilidioksidin osalta tehtävien päätösten yhteydessä 
tehtävät täydentävät testit eivät vaikuta päätökseen.  
Jos kaikkien epäpuhtauksien ja hiilidioksidiarvojen osalta ei tehdä 
myönteistä päätöstä, tehdään testi toisella ajoneuvolla (yhteensä enin ­
tään 16 ajoneuvolla) ja toistetaan lisäyksessä 1 kuvattu menettely 
myönteisen tai kielteisen päätöksen tekemiseksi (ks. kuva I.4.2).  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 40  
Kuva I.4.2
  
▼M3 
4.2.4. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voi ­
daan tehdä testejä tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevaan per ­
heeseen kuuluvalle ajoneuvolle, jolla on ajettu enintään 15 000 km, 
jotta voidaan määrittää epäpuhtauksia ja hiilidioksidia koskevat mitatut 
muutoskertoimet kullekin perheelle. Sisäänajon suorittaa valmistaja, 
joka sitoutuu olemaan tekemättä näihin ajoneuvoihin mitään säätöjä.  
▼B 
4.2.4.1. Mitattu muutoskerroin määritetään sisäänajetulle ajoneuvolle seuraa ­
valla menettelyllä:  
a) Mitataan epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöt enintään 80 km:n ajo ­
matkan ja x km:n ajomatkan kohdalla ensimmäisen testattavan ajo ­
neuvon osalta.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 41  
b) Lasketaan epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöjen muutoskerroin EvC 
välillä 80–x km seuraavasti:  
EvC  meas ¼ arvot kohdalla x km =arvot kohdalla 80 km : 
▼M3 
c) Muita tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen ajoneu ­
voja ei sisäänajeta, mutta niiden arvot ”päästöt 0 km:n kohdalla / 
sähköenergiankulutus / CO  2 ” kerrotaan ensimmäisen sisäänajetun 
ajoneuvon muutoskertoimella. Tässä tapauksessa otetaan lisäyksen 
1 mukaisesti testattaessa huomioon seuraavat arvot:  
▼B 
i) ensimmäisen ajoneuvon osalta arvot kohdalla x km  
ii) muiden ajoneuvojen osalta arvot kohdalla 0 km asianomaisella 
muutoskertoimella kerrottuna.  
4.2.4.2. Kaikki nämä testit tehdään markkinoilla saatavissa olevalla poltto ­
aineella. Valmistajan pyynnöstä voidaan kuitenkin käyttää liitteessä 
IX kuvailtuja vertailupolttoaineita.  
4.2.4.3. Vaihtoehtona 4.2.4.1 kohdassa tarkoitetulle menettelylle valmistaja voi 
varmistaa tuotannon vaatimustenmukaisuuden hiilidioksidipäästöjen 
osalta siten, että muutoskertoimelle EvC käytetään kiinteää arvoa 
0,98 ja kaikki nollan kilometrin kohdalla mitatut hiilidioksidipäästö ­
arvot kerrotaan tällä kertoimella.  
4.2.5. Testit nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla käyvien ajoneuvojen 
tuotannon vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi voidaan tehdä 
markkinoilla saatavissa olevalla polttoaineella, jonka C3/C4-suhde on 
vertailupolttoaineiden C3/C4-suhteiden välillä nestekaasun osalta, tai 
jollakin lämpöarvoltaan korkealla tai matalalla polttoaineella maakaa ­
sun/biometaanin osalta. Kaikissa tapauksissa hyväksyntäviranomaiselle 
on esitettävä polttoaineanalyysi.  
4.2.6. Ekoinnovaatioilla varustetut ajoneuvot  
4.2.6.1. Ajoneuvotyypissä, joka on varustettu yhdellä tai useammalla asetuksen 
(EY) N:o 443/2009 12 artiklassa (luokan M  1 ajoneuvot) tai täytäntöön ­
panoasetuksen (EU) N:o 510/2011 12 artiklassa (luokan N  1 ajoneuvot) 
tarkoitetulla ekoinnovaatiolla, tuotannon vaatimustenmukaisuus on 
ekoinnovaatioiden osalta osoitettava tarkastamalla, että ajoneuvossa 
todella on kyseiset ekoinnovaatiot.  
4.3. Täyssähköajoneuvot  
4.3.1. Toimenpiteet, joilla varmistetaan tuotannon vaatimustenmukaisuus ajo ­
neuvojen sähköenergian kulutuksen osalta, tarkastetaan tämän liitteen 
lisäyksen 4 mukaisen tyyppihyväksyntätodistuksen perusteella.  
4.3.2. Sähköenergian kulutuksen toteaminen tuotannon vaatimustenmukai ­
suuden tarkastamiseksi  
4.3.2.1. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä korvataan 
tyyppi 1 -testausmenettelyä koskeva tämän asetuksen liitteen XXI ala ­
liitteessä 8 olevan 3.4.4.1.3 kohdan (perättäisten syklien menettely) ja 
3.4.4.2.3 kohdan mukainen (lyhennetty testausmenettely) lopetuskri ­
teeri seuraavasti:  
Lopetuskriteeri saavutetaan tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkas ­
tusmenettelyssä, kun ensimmäinen sovellettava WLTP-testisykli on 
päättynyt.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 42  
4.3.2.2. Kyseisen ensimmäisen sovellettavan WLTP-testisyklin aikana mitataan 
REESS-järjestelmistä tuleva tasavirta tämän asetuksen liitteen XXI ala ­
liitteen 8 lisäyksessä 3 kuvatulla menetelmällä ja jaetaan se kyseisen 
WLTP-testisyklin aikana ajetulla matkalla.  
4.3.2.3. Verrataan 4.3.2.2 kohdan mukaisesti määritettyä arvoa lisäyksessä 2 
olevan 1.2 kohdan mukaisesti määritettyyn arvoon.  
4.3.2.4. Sähköenergian kulutuksen vaatimustenmukaisuus tarkistetaan käyttä­
mällä 4.2 kohdassa ja lisäyksessä 1 kuvattuja tilastomenetelmiä. Tässä 
vaatimustenmukaisuustarkastuksessa korvataan termit ”epäpuhtau ­
det/hiilidioksidi” termillä ”sähköenergian kulutus”.  
4.4. Ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC-HEV)  
4.4.1. Toimenpiteet, joilla varmistetaan tuotannon vaatimustenmukaisuus ul ­
kopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen 
massan ja sähköenergiankulutuksen osalta, tarkastetaan tämän liitteen 
lisäyksen 4 mukaisessa tyyppihyväksyntätodistuksessa olevan kuvauk ­
sen perusteella.  
4.4.2. Hiilidioksidipäästöjen massan toteaminen tuotannon vaatimustenmu ­
kaisuuden tarkastamiseksi  
4.4.2.1. Ajoneuvo testataan tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteessä 8 ole ­
vassa 3.2.5 kohdassa kuvatulla varausta ylläpitävällä tyyppi 1 -testillä.  
4.4.2.2. Testin aikana määritetään varausta ylläpidettäessä syntyvien hiilidiok ­
sidipäästöjen massa tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 8 taulukon 
A8/5 mukaisesti ja verrataan sitä lisäyksessä 2 olevan 2.3 kohdan 
mukaisesti määritettyyn varausta ylläpidettäessä syntyvien hiilidioksi ­
dipäästöjen massaan.  
4.4.2.3 Hiilidioksidipäästöjen vaatimustenmukaisuus tarkistetaan käyttämällä 
4.2 kohdassa ja lisäyksessä 1 kuvattuja tilastomenetelmiä.  
4.4.3. Sähköenergian kulutuksen toteaminen tuotannon vaatimustenmukai ­
suuden tarkastamiseksi  
4.4.3.1. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä korvataan 
tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteessä 8 olevan 3.2.4.4 kohdan 
mukaisen varausta purkavan tyyppi 1 -testausmenettelyn päättyminen 
seuraavasti:  
Varausta purkava tyyppi 1 -testausmenettely päättyy tuotannon vaa ­
timustenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä, kun ensimmäinen sovel ­
lettava WLTP-testisykli on päättynyt.  
4.4.3.2. Kyseisen ensimmäisen sovellettavan WLTP-testisyklin aikana mitataan 
REESS-järjestelmistä tuleva tasavirta tämän asetuksen liitteen XXI ala ­
liitteen 8 lisäyksessä 3 kuvatulla menetelmällä ja jaetaan se kyseisen 
WLTP-testisyklin aikana ajetulla matkalla.  
▼M3 
4.4.3.3. Verrataan 4.4.3.2 kohdan mukaisesti määritettyä arvoa lisäyksessä 2 
olevan 2.4 kohdan mukaisesti määritettyyn arvoon.  
▼B 
4.4.1.4. Sähköenergian kulutuksen vaatimustenmukaisuus tarkistetaan käyttä ­
mällä 4.2 kohdassa ja lisäyksessä 1 kuvattuja tilastomenetelmiä. Tässä 
vaatimustenmukaisuustarkastuksessa korvataan termit ”epäpuhtau ­
det/hiilidioksidi” termillä ”sähköenergian kulutus”.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 43  
4.5. Ajoneuvon vaatimustenmukaisuus tyyppi 3 -testin perusteella  
4.5.1. Jos tyyppi 3 -testi varmennetaan, se on tehtävä seuraavasti:  
4.5.1.1. Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että tuotannon laatu on epätyy ­
dyttävä, ajoneuvoperheestä otetaan satunnaisesti ajoneuvo, jolle teh ­
dään liitteessä V kuvatut testit.  
4.5.1.2. Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos ajoneuvo täyttää liit ­
teessä V esitetyt testivaatimukset.  
4.5.1.3. Jos testattu ajoneuvo ei täytä 4.5.1.1 kohdan vaatimuksia, otetaan sa ­
masta perheestä uusi neljän ajoneuvon satunnaisotos, jolle tehdään 
liitteessä VI kuvatut tai ainakin E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 
7 kohdan mukaiset testit. Testit voidaan tehdä ajoneuvoille, joita on 
sisäänajettu enintään 15 000 kilometriä ilman muutoksia.  
4.5.1.4. Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos vähintään kolme ajo ­
neuvoa täyttää liitteessä V esitetyt testivaatimukset.  
4.6. Ajoneuvon vaatimustenmukaisuus tyyppi 4 -testin perusteella  
4.6.1. Jos tyyppi 4 -testi varmennetaan, se on tehtävä seuraavasti:  
4.6.1.1. Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että tuotannon laatu on epätyy ­
dyttävä, ajoneuvoperheestä otetaan satunnaisesti ajoneuvo, jolle teh ­
dään liitteessä VI kuvatut tai ainakin E-säännön nro 83 liitteessä 7 
olevan 7 kohdan mukaiset testit.  
4.6.1.2. Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos ajoneuvo täyttää liit ­
teessä VI tai E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 7 kohdassa kuvat ­
tujen testien vaatimukset sen mukaan, mikä testi sille tehdään.  
4.6.1.3. Jos testattu ajoneuvo ei täytä 4.6.1.1 kohdan vaatimuksia, otetaan sa ­
masta perheestä uusi neljän ajoneuvon satunnaisotos, jolle tehdään 
liitteessä VI kuvatut tai ainakin E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 
7 kohdan mukaiset testit. Testit voidaan tehdä ajoneuvoille, joita on 
sisäänajettu enintään 15 000 kilometriä ilman muutoksia.  
4.6.1.4. Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos ainakin kolme ajoneu ­
voa täyttää liitteessä VI tai E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 7 
kohdassa kuvattujen testien vaatimukset sen mukaan, mikä testi niille 
tehdään.  
4.7. Ajoneuvon vaatimustenmukaisuus OBD-järjestelmän osalta  
4.7.1. Jos OBD-järjestelmän suorituskyky tarkastetaan, se on tehtävä seuraa ­
vasti:  
4.7.1.1. Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että tuotannon laatu on epätyy ­
dyttävä, ajoneuvoperheestä otetaan satunnaisesti ajoneuvo, jolle teh ­
dään liitteen XI lisäyksessä 1 kuvatut testit.  
4.7.1.2. Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos ajoneuvo täyttää liit ­
teen XI lisäyksessä 1 esitetyt testivaatimukset.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 44  
4.7.1.3. Jos testattu ajoneuvo ei täytä 4.7.1.1 kohdan vaatimuksia, otetaan sa ­
masta perheestä uusi neljän ajoneuvon satunnaisotos, jolle tehdään 
liitteen XI lisäyksessä 1 esitetyt testit. Testit voidaan tehdä ajoneuvoil ­
le, joita on sisäänajettu enintään 15 000 kilometriä ilman muutoksia.  
4.7.1.4. Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos ainakin kolme ajoneu ­
voa täyttää liitteen XI lisäyksessä 1 esitetyt testivaatimukset.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 45  
Lisäys 1  
Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen tyyppi 1 -testin osalta – 
tilastomenetelmä  
▼M3 
1. Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jota käytetään tarkastettaessa tuotan ­
non vaatimustenmukaisuutta epäpuhtauksien ja hiilidioksidin osalta koskevat 
vaatimukset tyyppi 1 -testissä, mukaan luettuina täyssähköajoneuvoja ja ulko ­
puolelta ladattavia hybridisähköajoneuvoja koskevat vaatimustenmukaisuus ­
vaatimukset, sekä seurattaessa OBFCM-laitteen tarkkuutta.  
▼B 
2. ►M3 Asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 mainittuja epä ­
puhtauksia ja hiilidioksidipäästöjä koskevia mittauksia tehdään vähintään kol ­
melle ajoneuvolle siihen saakka, että voidaan tehdä myönteinen tai kielteinen 
päätös. OBFCM-laitteen tarkkuus on määritettävä kunkin testin  N osalta. ◄ 
Lukumäärän  N testeistä määritetään kaikkien mittausten  N osalta x  1, x 2, … x  N, 
keskiarvo  Xtests ja varianssi  VAR : 
X tests ¼ ðx 1 þ x  2 þ x  3 þ … þ x  N Þ=N 
ja 
VAR ¼ ðð x 1 Ä X  tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X  tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X  tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Kunkin testimäärän osalta epäpuhtauksille voidaan tehdä jokin kolmesta seu ­
raavasta päätöksestä (ks. i–iii alakohta jäljempänä) käyttäen perustana kunkin 
epäpuhtauden raja-arvoa  L, kaikkien testien  N keskiarvoa X  tests , testitulosten 
varianssia VAR  ja testien lukumäärää  N: 
i) perhe hyväksytään, jos  X tests< A Ü L Ä VAR =L 
ii) perhe hylätään, jos  X tests> A Ü L Ä ðð N Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
iii) tehdään toinen mittaus, jos  
▼M3 
A Ü L Ä VAR= L Ï X  tests Ï A Ü L Ä ðð N Ä 3Þ=13Þ Ü VAR= L 
▼B 
Mittausepätarkkuuksien ottamiseksi huomioon asetetaan epäpuhtauksien mit ­
taamisessa tekijän A arvoksi 1,05.  
4. Hiilidioksidin (CO  2 ) ja sähköenergian kulutuksen (EC) osalta käytetään nor ­
malisoituja CO  2 - ja EC-arvoja:  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC DC; COP 
CO  2 :n ja EC:n osalta asetetaan tekijän A arvoksi 1,01 ja tekijän L arvoksi 1. 
CO  2 :n ja EC:n tapauksessa kriteerit yksinkertaistetaan näin ollen seuraavasti:  
i) perhe hyväksytään, jos  X tests< A Ä VAR  
ii) perhe hylätään, jos  X tests> A Ä ðð N Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 46  
iii) tehdään toinen mittaus, jos  
▼M3 
A Ä VAR Ï X  tests Ï A Ä ðð N Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
__________  
5. Kun kyse on 4 a artiklassa tarkoitetuista ajoneuvoista, lasketaan OBFCM-lait ­
teen tarkkuus seuraavasti:  
x i,OBFCM  = OBFCM-laitteen tarkkuus määritettynä kullekin yksittäiselle tes ­
tille i liitteessä XXII olevassa 4.2 kohdassa esitetyillä kaavoilla.  
Tyyppihyväksyntäviranomaisen on pidettävä kirjaa kullekin testatulle tuotan ­
non vaatimustenmukaisuutta koskevalle perheelle määritetyistä tarkkuuksista.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 47  
Lisäys 2 
Sähköajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät laskelmat  
1. Täyssähköajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät laskel­
mat 
1.1 Yksittäisen täyssähköajoneuvon sähköenergian kulutuksen interpolointi  
EC DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K  ind Ü ðEC DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
jossa 
EC DC–ind,COP  on yksittäisen ajoneuvon sähköenergian kulutus tuotannon 
vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi [Wh/km]  
EC DC–L,COP  on ajoneuvon L sähköenergian kulutus tuotannon vaatimus ­
tenmukaisuuden tarkastamiseksi [Wh/km]  
EC DC–H,COP  on ajoneuvon H sähköenergian kulutus tuotannon vaatimus ­
tenmukaisuuden tarkastamiseksi [Wh/km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin 
sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
1.2 Täyssähköajoneuvojen sähkönkulutus  
Kirjataan seuraava arvo ja käytetään sitä tuotannon vaatimustenmukaisuuden 
tarkastamisessa sähkönkulutuksen osalta:  
EC DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
jossa 
EC DC,COP  on sähköenergian kulutus, joka perustuu REESS-järjes ­
telmän purkautumiseen ensimmäisessä sovellettavassa 
WLTC-testisyklissä, joka tehdään todentamista varten 
tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenette ­
lyssä 
EC DC,CD,first WLTC  on sähköenergian kulutus, joka perustuu REESS-järjes ­
telmän purkautumiseen ensimmäisessä sovellettavassa 
WLTC-testisyklissä, joka tehdään liitteen XXI alaliit ­
teessä 8 olevan 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
AF EC on mukautuskerroin, jolla kompensoidaan varausta pur ­
kavassa menettelyssä hyväksynnän aikana tehdyn 
tyyppi 1 -testin jälkeen ilmoitetun sähköenergian kulu ­
tuksen arvon ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden tar ­
kastusmenettelyssä mitatun testituloksen välinen ero  
ja 
AF EC ¼ EC WLTC ;declared  
EC WLTC ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 48  
jossa  
EC WLTC,declared  on ►M3 liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.2.3 
kohdan ◄ mukaisesti saatu täyssähköajoneuvon ilmoitettu 
sähköenergian kulutus  
EC WLTC  on liitteen XXI alaliitteessä 8 olevan 4.3.4.2 kohdan mu ­
kaisesti mitattu sähköenergian kulutus.  
2. Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen tuotannon vaatimusten ­
mukaisuuteen liittyvät laskelmat  
2.1 Yksittäisen ulkopuolelta ladattavan hybridisähköajoneuvon varausta ylläpi ­
dettäessä syntyvien hiilidioksidipäästöjen massa tuotannon vaatimustenmu ­
kaisuuden tarkastamiseksi 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M  CO2ÄL;CS;COP þ K  ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M  CO2ÄL;CS;COP Þ 
jossa 
M CO2–ind,CS,COP  on yksittäisen ajoneuvon varausta ylläpidettäessä synty ­
vien CO  2 -päästöjen massa tuotannon vaatimustenmukai ­
suuden tarkastamiseksi [g/km]  
M CO2–L,CS,COP  on ajoneuvon L varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 - 
päästöjen massa tuotannon vaatimustenmukaisuuden tar ­
kastamiseksi [g/km]  
M CO2–H,CS,COP  on ajoneuvon H varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 - 
päästöjen massa tuotannon vaatimustenmukaisuuden tar ­
kastamiseksi [g/km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointiker ­
roin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
2.2 Yksittäisen ulkopuolelta ladattavan hybridisähköajoneuvon sähköenergian 
kulutus varausta purettaessa tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastami ­
seksi 
EC DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K  ind Ü ðEC DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
jossa 
EC DC–ind,CD,COP  on yksittäisen ajoneuvon sähköenergian kulutus varausta 
purettaessa tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkasta ­
miseksi [Wh/km]  
EC DC–L,CD,COP  on ajoneuvon L sähköenergian kulutus varausta puretta ­
essa tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi 
[Wh/km] 
EC DC–H,CD,COP  on ajoneuvon H sähköenergian kulutus varausta puretta ­
essa tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi 
[Wh/km];  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointiker ­
roin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
2.3 Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa tuotannon vaa ­
timustenmukaisuuden tarkastamiseksi  
Kirjataan seuraava arvo ja käytetään sitä tuotannon vaatimustenmukaisuuden 
tarkastamiseksi varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massan 
osalta:  
M CO2;CS;COP ¼ M  CO2;CS Ü AF  CO2;CS ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 49  
jossa 
M CO2,CS,COP  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa 
varausta ylläpidettäessä suoritettavassa tyyppi 1 -testissä, 
joka tehdään todentamista varten tuotannon vaatimustenmu ­
kaisuuden tarkastusmenettelyssä  
M CO2,CS  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa 
varausta ylläpidettäessä  ►M3 liitteen XXI alaliitteessä 8 ole ­
van 4.1.1 kohdan ◄ mukaisesti suoritettavassa tyyppi 1 -tes ­
tissä [g/km]  
AF CO2,CS  on mukautuskerroin, jolla kompensoidaan hyväksynnän ai ­
kana tehdyn tyyppi 1 -testin jälkeen saadun varausta pur ­
kavassa menettelyssä mitatun arvon ja tuotannon vaatimus ­
tenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä mitatun testituloksen 
välinen ero  
ja 
AF CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
jossa 
M CO2,CS,c,declared  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen il ­
moitettu massa varausta ylläpidettäessä suoritettavassa 
tyyppi 1 -testissä liitteen XXI alaliitteen 8 taulukon 
A8/5 vaiheen 7 mukaisesti  
M CO2,CS,c,6  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen mi ­
tattu massa varausta ylläpidettäessä suoritettavassa tyyppi 
1 -testissä liitteen XXI alaliitteen 8 taulukon A8/5 vai ­
heen 6 mukaisesti. 
2.4 Sähköenergian kulutus varausta purettaessa tuotannon vaatimustenmukaisuu ­
den tarkastamiseksi  
Kirjataan seuraava arvo ja käytetään sitä tuotannon vaatimustenmukaisuuden 
tarkastamisessa varausta purettaessa mitatun sähköenergiankulutuksen osalta:  
EC DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
jossa 
EC DC,CD,COP  on sähköenergian kulutus varausta purettaessa perustana 
REESS-järjestelmän purkautuminen ensimmäisessä so ­
vellettavassa WLTC-testisyklissä, joka kuuluu varausta 
purettaessa tehtävään tyyppi 1-testiin, joka suoritetaan 
todentamista varten tuotannon vaatimustenmukaisuuden 
tarkastusmenettelyssä  
EC DC,CD,first WLTC  on sähköenergian kulutus varausta purettaessa perustana 
REESS-järjestelmän purkautuminen ensimmäisessä so ­
vellettavassa WLTC-testisyklissä, joka kuuluu varausta 
purettaessa tehtävään tyyppi 1-testiin, joka suoritetaan 
liitteen XXI alaliitteessä 8 olevan 4.3 kohdan mukai ­
sesti [Wh/km]  
AF EC,AC,CD  on sähköenergian kulutukseen varausta purettaessa so ­
vellettava mukautuskerroin, jolla kompensoidaan hy ­
väksynnän aikana tehdyn tyyppi 1 -testin jälkeen saa ­
dun varausta purkavassa menettelyssä mitatun arvon ja 
tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenette ­
lyssä mitatun testituloksen välinen ero  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 50  
ja 
AF EC;AC;CD ¼ EC AC;CD;declared  
EC AC;CD 
jossa  
EC AC,CD,declared  on ►M3 liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.2.3 
kohdan ◄ mukaisesti varausta purettaessa tehdyssä tyyppi 
1 -testissä saatu varausta purettaessa ilmoitettu sähköener ­
gian kulutus  
EC AC,CD  on liitteen XXI alaliitteessä 8 olevan 4.3.1 kohdan mukai ­
sesti varausta purettaessa tehdyssä tyyppi 1 -testissä saatu 
varausta purettaessa mitattu sähköenergian kulutus.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 51  
Lisäys 3 
MALLI 
ILMOITUSLOMAKE N:o …,  
JOKA LIITTYY AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN PÄÄSTÖJEN 
SEKÄ AJONEUVON KORJAAMISEEN JA HUOLTAMISEEN 
TARVITTAVIEN TIETOJEN SAATAVUUDEN OSALTA  
Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on 
liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mit ­
takaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. 
Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.  
Jos järjestelmissä, komponenteissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähkö ­
ohjattuja toimintoja, on toimitettava tiedot niiden ominaisuuksista. 
0. YLEISTÄ 
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi):  
0.2. Tyyppi:  
0.2.1.  Kaupalliset nimet (jos saatavissa):  
▼M3 
0.2.2.1.  Parametrien sallitut arvot monivaiheisessa tyyppihyväksyn ­
nässä, jossa käytetään perusajoneuvon päästöarvoja (merki ­
tään vaihtelualue, jos sovellettavissa): 
Lopullisen ajoneuvon massa ajokunnossa (kg)  
Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm  2 ): 
Vierintävastus (kg/t)  
Etusäleikön ilmantulon poikkipinta-ala (cm  2 ): 
0.2.3. Tunnukset: 
0.2.3.1.  Interpolointiperheen tunnus:  
0.2.3.2.  ATCT-perheen tunnus:  
0.2.3.3.  PEMS-perheen tunnus:  
0.2.3.4. Ajovastusperheen tunnus:  
0.2.3.4.1.  Ajoneuvon H ajovastusperhe:  
0.2.3.4.2.  Ajoneuvon L ajovastusperhe:  
0.2.3.4.3.  Interpolointiperheessä sovellettavat ajovastusperheet:  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 52  
0.2.3.5.  Ajovastusmatriisiperheen tunnus:  
0.2.3.6.  Jaksoittaista regenerointia koskevan perheen tunnus:  
0.2.3.7.  Haihtumistestiperheen tunnus:  
0.2.3.8.  OBD-perheen tunnus:  
0.2.3.9.  Muun perheen tunnus:  
▼B 
0.4. Ajoneuvoluokka ( c ): 
0.8. Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet:  
0.9. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite:  
1. YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET 
1.1. Valokuvat ja/tai piirustukset tyyppiä edustavasta ajoneuvosta 
/ komponentista / erillisestä teknisestä yksiköstä ( 1 ): 
1.3.3.  Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä):  
2. MASSAT JA MITAT(  f ) ( g ) ( 7 ) 
(kg, mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen)  
2.6. Ajokuntoisen ajoneuvon massa ( h ) 
a) kunkin variantin suurin ja pienin 
massa:  
►M3 __________  ◄ 
▼M3 
2.6.3.  Pyörimismassa: 3 % ajokuntoisen ajoneuvon massan ja 
25 kg:n summasta tai arvo akseleittain (kg)  
▼B 
2.8. Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu kokonais­
massa (  i ) ( 3 ): 
3. KÄYTTÖENERGIANMUUNNIN ( k ) 
3.1. Käyttöenergianmuuntimien valmistaja:  
3.1.1.  Valmistajan merkitsemä koodi (merkittynä käyttöenergian ­
muuntimeen, tai muut tunnistustavat):  
3.2. Polttomoottori  
3.2.1.1. Toimintaperiaate: kipinäsytytys/puristussytytys/dual-fuel (  1 ) 
Sykli: nelitahtinen/kaksitahtinen/kiertomoottori (  1 ) ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 53  
3.2.1.2.  Sylinterien lukumäärä ja järjestely:  
3.2.1.2.1.  Halkaisija (  l ): mm  
3.2.1.2.2.  Iskunpituus (  l ): mm  
3.2.1.2.3.  Sytytysjärjestys:  
3.2.1.3.  Sylinteritilavuus (  m ): cm  3 
3.2.1.4.  Volumetrinen puristussuhde (  2 ): 
3.2.1.5.  Piirustukset palotilasta, männänpäästä ja kipinäsytytysmoot ­
torien osalta männänrenkaista:  
3.2.1.6.  Moottorin nimellinen joutokäyntinopeus (  2 ): rpm  
3.2.1.6.1.  Moottorin suuri joutokäyntinopeus (  2 ): rpm  
3.2.1.8.  Nimellisteho: (  n ) KW nopeudella  rpm (valmistajan 
ilmoittama arvo)  
3.2.1.9.  Valmistajan ilmoittama moottorin suurin sallittu pyörimisno ­
peus:.  rpm  
3.2.1.10.  Suurin nettovääntömomentti (n):  
Nm pyörimisnopeudella  rpm (valmistajan ilmoittama arvo)  
3.2.2. Polttoaine  
▼M3 
3.2.2.1.  Dieselöljy / bensiini / nestekaasu / maakaasu tai biometaani / 
etanoli (E 85) / biodiesel / vety (  1 ) ( 6 ) 
▼B 
3.2.2.1.1.  RON-luku, lyijytön:  
3.2.2.4. Ajoneuvon polttoainetyyppi: yhdellä tai kahdella poltto ­
aineella toimiva tai polttoainevaatimuksiltaan joustava (flex- 
fuel) (  1 ) 
3.2.2.5.  Biopolttoaineen suurin sallittu määrä polttoaineessa (valmis ­
tajan ilmoittama arvo):  tilavuusprosenttia  
3.2.4. Polttoaineensyöttö  
3.2.4.1. Kaasuttimilla: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.4.2. Polttoaineen ruiskutuksella (ainoastaan puristussytytys tai 
kaksipolttoaine): kyllä/ei (  1 ) 
3.2.4.2.1.  Järjestelmä (yhteispaineruiskutus / yksikkösuuttimet / jakaja ­
pumppu jne.):  
3.2.4.2.2. Toimintaperiaate: suoraruiskutus / esikammio / pyörrekam ­
mio (  1 ) 
3.2.4.2.3. Ruiskutuspumppu/jakelupumppu  
3.2.4.2.3.1.  Merkit:  
3.2.4.2.3.2.  Tyypit:  ▼B
02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 54  
3.2.4.2.3.3.  Suurin polttoaineen virtausmäärä (  1 ) ( 2 ): mm  3 
/isku tai jakso moottorin pyörimisnopeudella:  
rpm tai vaihtoehtoisesti ominaiskaavio:  
(Jos moottorissa on ahtopaineen säätö, ilmoitetaan poltto ­
aineen virtausmäärän ja ahtopaineen suhde moottorin pyöri ­
misnopeuteen)  
3.2.4.2.4. Moottorin nopeudenrajoitin  
3.2.4.2.4.2.1.  Nopeus, jossa rajoitus alkaa kuormitettuna:  rpm  
3.2.4.2.4.2.2.  Suurin pyörimisnopeus kuormittamattomana:  rpm  
3.2.4.2.6. Ruiskutussuuttimet  
3.2.4.2.6.1.  Merkit:  
3.2.4.2.6.2.  Tyypit:  
3.2.4.2.8. Apukäynnistyslaite  
3.2.4.2.8.1.  Merkit:  
3.2.4.2.8.2.  Tyypit:  
3.2.4.2.8.3.  Järjestelmän kuvaus:  
3.2.4.2.9. Elektronisesti ohjattu ruiskutus: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Merkit:  
3.2.4.2.9.2. Tyypit:  
3.2.4.2.9.3  Järjestelmän kuvaus:  
3.2.4.2.9.3.1.  Moottorinohjausyksikön (ECU) merkki ja tyyppi:  
3.2.4.2.9.3.1.1.  ECU-yksikön ohjelmistoversio:  
3.2.4.2.9.3.2.  Polttoaineensäätimen merkki ja tyyppi:  
3.2.4.2.9.3.3.  Ilmanvirtausanturin merkki ja tyyppi:  
3.2.4.2.9.3.4.  Polttoaineenjakajan merkki ja tyyppi:  
3.2.4.2.9.3.5.  Kuristustilan merkki ja tyyppi:  
3.2.4.2.9.3.6.  Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toi ­
mintaperiaate:  
3.2.4.2.9.3.7.  Ilmanlämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintap- 
eriaate:  
3.2.4.2.9.3.8.  Ilmanpaine-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate:  
3.2.4.3. Polttoaineen suihkutuksella (vain kipinäsytytysmoottorit): 
kyllä/ei (  1 ) 
3.2.4.3.1.  Toimintaperiaate: imusarja (yksi/monipiste/suoraruisku ­
tus (  1 )/muu (määritellään):  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 55  
3.2.4.3.2.  Merkit:  
3.2.4.3.3.  Tyypit:  
3.2.4.3.4.  Järjestelmän kuvaus (muiden kuin jatkuvaruiskutteisten jär ­
jestelmien osalta annetaan vastaavat tiedot):  
3.2.4.3.4.1.  Moottorinohjausyksikön (ECU) merkki ja tyyppi:  
3.2.4.3.4.1.1.  ECU-yksikön ohjelmistoversio:  
3.2.4.3.4.3.  Ilmavirta-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate:  
3.2.4.3.4.8.  Kuristustilan merkki ja tyyppi:  
3.2.4.3.4.9.  Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toi ­
mintaperiaate:  
3.2.4.3.4.10. Ilmanlämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate:  
3.2.4.3.4.11.  Ilmanpaine-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate:  
3.2.4.3.5. Ruiskutussuuttimet:  
3.2.4.3.5.1.  Merkki:  
3.2.4.3.5.2.  Tyyppi:  
3.2.4.3.7. Kylmäkäynnistysjärjestelmä  
3.2.4.3.7.1.  Toimintaperiaatteet:  
3.2.4.3.7.2.  Toimintasäädöt/-asetukset (  1 ) ( 2 ): 
3.2.4.4. Syöttöpumppu 
3.2.4.4.1.  Paine (  2 ): KPa tai ominaiskaavio (  2 ): 
3.2.4.4.2.  Merkit:  
3.2.4.4.3.  Tyypit:  
3.2.5. Sähköjärjestelmä  
3.2.5.1.  Nimellisjännite:  V, positiivinen/negatiivinen maatto (  1 ) 
3.2.5.2. Laturi  
3.2.5.2.1.  Tyyppi:  
3.2.5.2.2.  Nimellisteho:  VA  
3.2.6. Sytytysjärjestelmä (vain kipinäsytytysmoottorit)  
3.2.6.1.  Merkit:  
3.2.6.2.  Tyypit:  
3.2.6.3.  Toimintaperiaate:  
3.2.6.6. Sytytystulpat  
3.2.6.6.1.  Merkki:  
3.2.6.6.2.  Tyyppi:  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 56  
3.2.6.6.3.  Kärkiväli:  mm  
3.2.6.7. Sytytyspuolat 
3.2.6.7.1.  Merkki:  
3.2.6.7.2.  Tyyppi:  
3.2.7. Jäähdytysjärjestelmä: neste/ilma ( 1 ) 
3.2.7.1.  Moottorin lämpötilan ohjausmekanismin vakioasetusarvo:  
3.2.7.2. Neste 
3.2.7.2.1.  Nestelaji:  
3.2.7.2.2. Kiertopumput: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.7.2.3.  Ominaisuudet:  tai  
3.2.7.2.3.1.  Merkit:  
3.2.7.2.3.2.  Tyypit:  
3.2.7.2.4.  Välityssuhteet:  
3.2.7.2.5.  Tuulettimen ja sen käyttömekanismin kuvaus:  
3.2.7.3. Ilma 
3.2.7.3.1. Tuuletin: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.7.3.2.  Ominaisuudet:  tai  
3.2.7.3.2.1.  Merkit:  
3.2.7.3.2.2.  Tyypit:  
3.2.7.3.3.  Välityssuhteet:  
3.2.8. Imujärjestelmä  
3.2.8.1. Ahdin: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.8.1.1.  Merkit:  
3.2.8.1.2.  Tyypit:  
3.2.8.1.3.  Järjestelmän kuvaus (esim. suurin ahtopaine: kPa, ohivirta ­
usläppä, jos sellainen on):  
3.2.8.2. Välijäähdytin: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.8.2.1. Tyyppi: ilma-ilma/ilma-vesi (  1 ) 
3.2.8.3. Imun alipaine moottorin nimellispyörimisnopeudella ja 100 
prosentin kuormituksella (vain puristussytytysmoottorit):  
3.2.8.4.  Imuputkien ja niiden apulaitteiden kuvaus ja piirustukset 
(kokoojakammio, lämmityslaite, lisäimuaukot 
jne.):  
3.2.8.4.1.  Imusarjan kuvaus (myös piirustukset ja/tai valokuvat):  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 57  
3.2.8.4.2.  Ilmansuodatin, piirustukset:  tai  
3.2.8.4.2.1.  Merkit:  
3.2.8.4.2.2.  Tyypit:  
3.2.8.4.3.  Imuäänenvaimennin, piirustukset:  tai  
3.2.8.4.3.1.  Merkit:  
3.2.8.4.3.2.  Tyypit:  
3.2.9. Pakojärjestelmä  
3.2.9.1.  Pakosarjan kuvaus ja/tai piirustus:  
3.2.9.2.  Pakojärjestelmän kuvaus ja/tai piirustus:  
3.2.9.3.  Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimellispyö ­
rimisnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella (vain puris ­
tussytytysmoottorit):  kPa  
3.2.10.  Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat:  
3.2.11. Venttiilien ajoitus tai vastaavat tiedot  
3.2.11.1.  Suurin venttiilin nosto, avautumis- ja sulkeutumiskulmat tai 
vaihtoehtoisten jakojärjestelmien ajoituksen yksityiskohdat 
ylä- ja alakuolokohtaan nähden. Pienin ja suurin ajoitus 
muuttuvassa ajoitusjärjestelmässä:  
3.2.11.2.  Vertailu- ja/tai säätöalueet (  1 ): 
3.2.12. Ilman pilaantumisen estämiseksi toteutetut toimenpiteet  
3.2.12.1.  Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi (kuvaus ja 
piirustukset):  
3.2.12.2. Muut pilaantumista rajoittavat laitteet (jos sellaisia on eikä 
niitä mainita muussa kohdassa)  
3.2.12.2.1. Katalysaattori  
3.2.12.2.1.1.  Katalysaattorien ja katalyyttielementtien lukumäärä (seuraa ­
vat tiedot kustakin erillisestä yksiköstä):  
3.2.12.2.1.2.  Katalysaattorien mitat, muoto ja tilavuus:  
3.2.12.2.1.3.  Katalysaattorin toimintatapa:  
3.2.12.2.1.4.  Jalometallien kokonaismäärä:  
3.2.12.2.1.5.  Suhteellinen pitoisuus:  
3.2.12.2.1.6.  Substraatti (rakenne ja materiaali):  
3.2.12.2.1.7.  Kennotiheys:  
3.2.12.2.1.8.  Katalysaattorien kotelointityyppi:  
3.2.12.2.1.9.  Katalysaattorien sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojär ­
jestelmässä):  
3.2.12.2.1.10. Lämpökilpi: kyllä/ei (  1 ) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 58  
3.2.12.2.1.11.  Tavanomainen käyttölämpötila:  °C  
3.2.12.2.1.12.  Katalysaattorin merkki:  
3.2.12.2.1.13.  Yksilöivä osanumero:  
3.2.12.2.2. Anturit 
3.2.12.2.2.1. Happianturi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Merkki:  
3.2.12.2.2.1.2.  Sijainti:  
3.2.12.2.2.1.3.  Säätöalue:  
3.2.12.2.2.1.4.  Tyyppi tai toimintaperiaate,  
3.2.12.2.2.1.5.  Yksilöivä osanumero:  
3.2.12.2.2.2. NO  x -anturi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Merkki:  
3.2.12.2.2.2.2.  Tyyppi:  
3.2.12.2.2.2.3. Sijainti  
3.2.12.2.2.3. Hiukkasanturi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Merkki:  
3.2.12.2.2.3.2.  Tyyppi:  
3.2.12.2.2.3.3.  Sijainti:  
3.2.12.2.3. Ilman suihkutus: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.):  
3.2.12.2.4. Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR): kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Ominaisuudet (merkki, tyyppi, virtaus, korkea paine / matala 
paine / yhdistetty paine jne.):  
3.2.12.2.4.2. Vesijäähdytteinen järjestelmä (täsmennetään kunkin EGR- 
järjestelmän osalta, esim. korkea paine / matala paine / yh ­
distetty paine): kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5. Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä (vain bensiini- ja eta ­
nolikäyttöiset moottorit): kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Laitteiden yksityiskohtainen kuvaus:  
3.2.12.2.5.2.  Piirustus haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmästä:  
3.2.12.2.5.3.  Piirustus hiilisäiliöstä:  
3.2.12.2.5.4.  Säiliössä olevan hiilen massa:  g  
▼M3 
3.2.12.2.5.5.  Polttonestesäiliön kaavio (vain bensiini- ja etanolikäyttöiset 
moottorit):  
3.2.12.2.5.5.1.  Polttoainesäiliöjärjestelmän tilavuus, materiaali ja 
rakenne:  
3.2.12.2.5.5.2.  Kuvaus höyryletkun materiaalista, polttoaineputken materiaa ­
lista ja polttoainejärjestelmän liitäntätekniikasta:  
3.2.12.2.5.5.3. Suljettu säiliöjärjestelmä: kyllä/ei  
3.2.12.2.5.5.4.  Kuvaus polttoainesäiliön paineventtiilin säädöstä (ilmanimu 
ja paineen purkaminen):  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 59  
3.2.12.2.5.5.5.  Kuvaus tyhjentymistä ohjaavasta järjestelmästä:  
3.2.12.2.5.6.  Kuvaus ja kaavio polttonestesäiliön ja pakojärjestelmän vä ­
lisestä lämpökilvestä:  
3.2.12.2.5.7.  Läpäisevyyskerroin:  
▼B 
3.2.12.2.6. Hiukkasloukku: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus:  
3.2.12.2.6.2.  Hiukkasloukun rakenne:  
3.2.12.2.6.3.  Sijainti (vertailuetäisyys pakojärjestelmässä):  
3.2.12.2.6.4.  Hiukkasloukun merkki:  
3.2.12.2.6.5.  Yksilöivä osanumero:  
3.2.12.2.7 OBD-järjestelmä: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.7.1.  Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta:  
3.2.12.2.7.2.  Luettelo kaikista OBD-järjestelmän valvomista komponen ­
teista ja niiden tarkoituksesta:  
3.2.12.2.7.3. Kirjallinen kuvaus (toiminnan perusperiaatteet) seuraavista:  
3.2.12.2.7.3.1 Kipinäsytytysmoottorit  
3.2.12.2.7.3.1.1.  Katalysaattorin valvonta:  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Sytytyskatkojen havaitseminen:  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Happianturin valvonta:  
3.2.12.2.7.3.1.4.  Muut komponentit, joita OBD-järjestelmä valvoo:  
3.2.12.2.7.3.2.  Puristussytytysmoottorit:  
3.2.12.2.7.3.2.1.  Katalysaattorin valvonta:  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Hiukkasloukun valvonta:  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Sähköisen polttoaineensyöttöjärjestelmän valvonta:  
3.2.12.2.7.3.2.5.  Muut komponentit, joita OBD-järjestelmä valvoo:  
3.2.12.2.7.4.  Vianilmaisimen aktivoitumisehdot (kiinteä ajokertamäärä tai 
tilastollinen menetelmä):  
3.2.12.2.7.5.  Luettelo kaikista OBD-järjestelmän tulostuskoodeista ja tie ­
tojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna):  
3.2.12.2.7.6. Ajoneuvon valmistajan on toimitettava seuraavat lisätiedot, 
jotta OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivien varaosien sekä 
vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden 
valmistus on mahdollista.  
3.2.12.2.7.6.1. Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä käytettyjen 
esivakauttavien syklien tyypin ja lukumäärän kuvaus.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 60  
3.2.12.2.7.6.2.  Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä OBD-järjes­
telmän valvoman komponentin osalta käytetyn OBD-järjes ­
telmän demonstraatiosyklin tyypin kuvaus.  
3.2.12.2.7.6.3. Kattava asiakirja, jossa kuvataan kaikki ne komponentit, joita 
tarkkaillaan anturilla vianmääritykseen ja vianilmaisimen ak ­
tivoitumiseen liittyvän järjestelmän yhteydessä (käyntijakso ­
jen kiinteä lukumäärä tai tilastollinen menetelmä), mukaan 
luettuna anturilla tarkkailtujen merkityksellisten toissijaisten 
parametrien luettelo kunkin OBD-järjestelmällä valvotun 
komponentin osalta. Luettelo kaikista OBD-järjestelmän 
niistä tulostuskoodeista ja niiden tietojen esitysmuodosta (se ­
lityksin varustettuna), jotka koskevat päästöihin liittyviä ja 
päästöihin liittymättömiä yksittäisiä käyttövoimajärjestelmän 
komponentteja, kun komponentin valvontaa käytetään vian ­
ilmaisimen aktivoitumisen määrittämiseen, mukaan luettuna 
tyhjentävä selitys erityisesti palvelussa $05 (testiarvot ID 
$21–FF) ja palvelussa $06 annetuista tiedoista. 
Jos kyse on ajoneuvotyypeistä, jotka käyttävät tietoyhteyttä 
standardin ISO 15765-4 ”Road vehicles – Diagnostics on 
Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements 
for emissions-related systems” mukaisesti, palvelussa $06 
(testiarvot ID $00-FF) annetuista tiedoista on annettava tyh ­
jentävä selitys jokaisen tuetun OBD-valvonta-ID:n osalta.  
3.2.12.2.7.6.4. Edellä vaaditut tiedot voidaan määrittää täydentämällä tau ­
lukko jäljempänä kuvatulla tavalla.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Kevyet hyötyajoneuvot  
Komponentti Vikakoodi Valvontastra ­
tegia  Vianmääritys ­
perusteet  Vianil­
maisimen 
aktivoit u­
misperus­
teet Toissijaiset para ­
metrit  Esivakau­
tus Demonst­
raatiotes ti 
Katalyytti  P0420 Happian­
turien 1 ja 
2 signaa­
lit- Sensori 1:n 
ja 2:n sig­
naalien erot  3. sykli  Moottorin 
pyörimisno ­
peus ja kuor­
mitus, A/F- 
moodi, kata ­
lyytin lämpö ­
tila Kaksi 
tyyppi I 
-sykliä  Tyyppi I  
3.2.12.2.8.  Muu järjestelmä:  
3.2.12.2.8.2. Kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä  
3.2.12.2.8.2.3. Toimintaa vaativan järjestelmän tyyppi: vain tietty käynnis ­
tysmäärä / ei käynnistystä polttoainetäydennyksen jälkeen / 
polttoainesäiliön lukitus / toimintatehon rajoittaminen  
3.2.12.2.8.2.4. Toimintaa vaativan järjestelmän kuvaus  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 61  
3.2.12.2.8.2.5.  Vastaa ajoneuvon keskimääräistä ajomatkaa täydellä poltto ­
ainesäiliöllä:  Km  
3.2.12.2.10. Jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä: (seuraavat tiedot 
kustakin erillisestä yksiköstä)  
3.2.12.2.10.1.  Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirus ­
tus 
3.2.12.2.10.2.  Tyypin 1 käyttöjaksojen tai vastaavien moottoritestipenkki ­
jaksojen lukumäärä kahden sellaisen jakson välissä, joiden 
aikana regenerointi tapahtuu tyyppi 1 -testiä vastaavissa olo ­
suhteissa (etäisyys D asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI 
alaliitteen 6 lisäyksen 1 kuvassa A6.App1/1 tai E-säännön 
nro 83 liitteen 13 kuvassa A13/1 (tapauksen mukaan)):  
3.2.12.2.10.2.1.  Sovellettava tyyppi 1 -sykli (ilmoitetaan sovellettava menet ­
tely: liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83  
3.2.12.2.10.3.  Kuvaus menetelmästä, jonka avulla on määritetty jaksojen 
lukumäärä kahden sellaisen jakson välissä, joiden aikana re ­
generointi tapahtuu:  
3.2.12.2.10.4.  Parametrit, joiden avulla määritetään regeneroinnin tapahtu ­
miseksi tarvittavan latauksen taso (esim. lämpötila, paine 
jne.):  
3.2.12.2.10.5.  Kuvaus menetelmästä, jonka avulla järjestelmä ladataan E- 
säännön nro 83 liitteessä 13 olevassa 3.1 kohdassa kuvatussa 
testimenettelyssä:  
3.2.12.2.11. Kuluvia reagensseja käyttävät katalysaattorit (seuraavat tiedot 
kustakin erillisestä yksiköstä) kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus:  
3.2.12.2.11.2.  Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue:  
3.2.12.2.11.3.  Kansainvälinen standardi:  
3.2.12.2.11.4. Reagenssin täyttöväli: jatkuva/huolto (tapauksen mukaan):  
3.2.12.2.11.5. Reagenssimäärän ilmaisin (kuvaus ja sijainti)  
3.2.12.2.11.6. Reagenssisäiliö  
3.2.12.2.11.6.1.  Kapasiteetti:  
3.2.12.2.11.6.2. Lämmitysjärjestelmä: kyllä/ei  
3.2.12.2.11.6.2.1. Kuvaus tai piirustus 
3.2.12.2.11.7. Reagenssinvalvontayksikkö: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Merkki:  
3.2.12.2.11.7.2.  Tyyppi:  
3.2.12.2.11.8.  Reagenssinsuihkutin (merkki, tyyppi ja sijainti):  
▼M3 
3.2.12.2.12.  Veden ruiskutus: kyllä/ei (  1 ) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 62  
3.2.13. Savun tiheys 
3.2.13.1.  Absorptiokertoimen tunnuksen sijainti (ainoastaan puristus ­
sytytysmoottorit):  
3.2.14. Polttoaineenkulutuksen vähentämiseksi suunniteltujen laittei­
den ominaisuudet (jos niitä ei ilmoiteta muissa kohdissa):.  
3.2.15. Nestekaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei ( 1 ) 
3.2.15.1.  Tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 661/2009 mu ­
kaisesti (EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1):  
3.2.15.2. Elektroninen moottorinohjausyksikkö nestekaasusyötön osal ­
ta 
3.2.15.2.1.  Merkit:  
3.2.15.2.2.  Tyypit:  
3.2.15.2.3.  Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet:  
3.2.15.3. Lisäasiakirjat  
3.2.15.3.1.  Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine 
bensiinistä nestekaasuun tai päinvastoin:  
3.2.15.3.2.  Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, 
tasausletkut jne.):  
3.2.15.3.3.  Piirros tunnuksesta:  
3.2.16. Maakaasunsyöttöjärjestelmä: kyllä/ei ( 1 ) 
3.2.16.1.  Tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 661/2009 mu ­
kaisesti:  
3.2.16.2. Elektroninen moottorinohjausyksikkö maakaasusyötön osalta  
3.2.16.2.1.  Merkit:  
3.2.16.2.2.  Tyypit:  
3.2.16.2.3.  Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet:  
3.2.16.3. Lisäasiakirjat  
3.2.16.3.1.  Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine 
bensiinistä maakaasuun tai päinvastoin:  
3.2.16.3.2.  Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, 
tasausletkut jne.):  
3.2.16.3.3.  Piirros tunnuksesta:  
3.2.18. Vedynsyöttöjärjestelmä: kyllä/ei ( 1 ) 
3.2.18.1.  EY-tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 79/2009 
mukaisesti:  
3.2.18.2. Elektroninen moottorinohjausyksikkö vedynsyötön osalta  
3.2.18.2.1.  Merkit:  
3.2.18.2.2.  Tyypit:  
3.2.18.2.3.  Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet:  
3.2.18.3. Lisäasiakirjat  
3.2.18.3.1.  Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine 
bensiinistä vetyyn tai päinvastoin:  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 63  
3.2.18.3.2.  Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, 
tasausletkut jne.):  
3.2.18.3.3.  Piirros tunnuksesta:  
3.2.19.4. Lisäasiakirjat  
▼M3 
__________  
▼B 
3.2.19.4.2.  Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, 
tasausletkut jne.):  
3.2.19.4.3.  Piirros tunnuksesta:  
▼M3 
3.2.20.  Tiedot lämmön varastoinnista  
▼B 
3.2.20.1. Aktiivinen lämmönvaraaja: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpia:  (J)  
▼M3 
3.2.20.2.  Eristysmateriaalit: kyllä/ei (  1 ) 
▼B 
3.2.20.2.1.  Eristysmateriaali:  
3.2.20.2.2.  Eristyksen tilavuus:  
3.2.20.2.3.  Eristyksen paino:  
3.2.20.2.4.  Eristyksen sijainti:  
▼M3 
3.2.20.2.5.  Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukai ­
sesti: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.20.2.5.1.  (ei huonoin tapaus) Lyhin seisotusaika t  soak_ATCT  (tuntia):  
3.2.20.2.5.2.  (ei huonoin tapaus) Moottorin lämpötilan mittauspaikka:  
3.2.20.2.6. ATCT-perheeseen perustuvassa mallissa yksi interpolointi ­
perhe: kyllä/ei (  1 ) 
3.3. Sähkökone 
3.3.1.  Tyyppi (käämitys, magnetointi):  
3.3.1.1.  Suurin teho tunnin ajan:  kW 
(valmistajan ilmoittama arvo)  
3.3.1.1.1.  Suurin nettoteho (a)  kW 
(valmistajan ilmoittama arvo)  
3.3.1.1.2.  30 minuutin suurin teho (a)  kW 
(valmistajan ilmoittama arvo)  
3.3.1.2.  Käyttöjännite:  V  
3.3.2. REESS-järjestelmä  
3.3.2.1.  Kennojen lukumäärä:  
3.3.2.2.  Massa:  kg  
3.3.2.3.  Kapasiteetti:  Ah (ampeeritunteina)  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 64  
3.3.2.4.  Sijainti:  
▼B 
3.4. Käyttövoimaenergiamuuntimien yhdistelmät  
3.4.1. Hybridisähköajoneuvo: kyllä/ei ( 1 ) 
3.4.2. Hybridisähköajoneuvon luokka: ulkoisesti ladattava / vain 
sisäisesti ladattava: (  1 ) 
3.4.3. Käyttötilan vaihtokytkin: kyllä/ei ( 1 ) 
3.4.3.1. Valittavissa olevat toimintatilat  
3.4.3.1.1. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
3.4.3.1.2. Pelkkä polttoaineen käyttö kyllä/ei (  1 ) 
3.4.3.1.3.  Hybriditilat: kyllä/ei (  1 ) 
(jos kyllä, lyhyt kuvaus):  
3.4.4. Kuvaus energianvarastointilaitteesta: (REESS, kondensaatto ­
ri, vauhtipyörä/laturi)  
3.4.4.1.  Merkit:  
3.4.4.2.  Tyypit:  
3.4.4.3.  Tunnistusnumero:  
3.4.4.4.  Sähkökemiallisen kytkennän laji:  
3.4.4.5.  Energia:  (REESS: jännite 
ja 2 tunnin Ah-teho, kondensaattori: J  )  
3.4.4.6. Laturi: ajoneuvossa / ulkoinen / ei ole (  1 ) 
3.4.5. Sähkökoneet (kuvataan kukin sähkökonetyyppi erikseen)  
3.4.5.1.  Merkki:  
3.4.5.2.  Tyyppi:  
3.4.5.3. Ensisijainen käyttö: ajomoottori/laturi (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Käytettäessä ajomoottorina: yksi moottori / monta moottoria 
(lukumäärä) (  1 ): 
3.4.5.4.  Suurin teho:  kW  
3.4.5.5. Toimintaperiaate  
3.4.5.5.5.1  Tasavirta / vaihtovirta / vaiheiden lukumäärä:  
3.4.5.5.2. Erillinen magnetointi / sarja / yhdistelmä (  1 ): 
3.4.5.5.3. Synkroninen/asynkroninen (  1 ) 
3.4.6. Ohjausyksikkö 
3.4.6.1.  Merkit:  
3.4.6.2.  Tyypit:  
3.4.6.3.  Tunnistusnumero:  
3.4.7. Tehonsäädin  
3.4.7.1.  Merkki:  
3.4.7.2.  Tyyppi:  
3.4.7.3.  Tunnistusnumero:  
3.4.9.  Valmistajan esivakautussuositus:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 65  
3.5. Valmistajan ilmoittamat arvot, joiden perusteella arvioidaan 
hiilidioksidipäästöt / polttoaineenkulutus / sähkönkulutus / 
sähkökäyttöinen toimintasäde, sekä mahdollisen ekoinnovaa ­
tioiden yksityiskohdat (  о ) 
3.5.7. Valmistajan ilmoittamat arvot 
▼M3 
3.5.7.1.  Testiajoneuvon parametrit  
Ajoneuvo Ajoneuvo 
L (VL) 
jos on Ajon euvo 
H 
(VH)  Ajoneuvo 
M 
jos on  Edus tava ajo­
neuvo (vain ajo­
vastusmatriisi ­
perhee n (*) osal­
ta) Oletusa r­
vot 
Ajoneuvon korityyppi  —  
Ajovastuksen määritysmenetelmä (mit ­
taus tai laskettu ajovastusperheen pe­
rusteella)  — —  
Ajovastustiedot:  
Renkaiden merkki ja tyyppi, jos mit­
taus — 
Renkaiden mitat (edessä/takana), jos 
mittaus  — 
Renkaiden vierintävastus (edessä/taka ­
na) (kg/t) 
Rengaspaine (edessä/takana) (kPa), jos 
mittaus  
Ajoneuvon L Delta C  D × A -arvo ver­
rattuna ajoneuvoon H (IP_H miinus 
IP_L) — —  —  
Delta C  D × A -arvo verrattuna ajovas­
tusperheen ajoneuvoon L (IP_H/L mii ­
nus RL_L), jos laskenta perustuu ajo ­
vastusperheeseen  — —  
Ajoneuvon testimassa (kg) 
Ajovastuskertoimet  
f 0 (N) 
f 1 (N/(km/h)) 
f 2 (N/(km/h)  2 ) 
Otsapinta-ala, m  2 (0,000 m  2 ) —  —  —  
Syklin energiantarve (J)  
(*) Edustava ajoneuvo testataan ajovastusmatriisiperheen osalta.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 66  
3.5.7.1.1.  Polttoaine, jota käytetään tyyppi 1 -testissä ja joka on valittu 
nettotehon mittaamiseen tämän asetuksen liitteen XX mukai ­
sesti (ainoastaan nestekaasu- ja maakaasukäyttöiset ajoneu ­
vot): 
__________  
▼B 
3.5.7.2. Yhdistetty CO  2 -päästöjen massa  
▼M3 
3.5.7.2.1.  Täyspolttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen CO  2 -pääs­
töjen massa  
3.5.7.2.1.0. Suurimmat ja pienimmät CO  2 -arvot interpolointiperheessä  
3.5.7.2.1.1.  Ajoneuvo H:  g/km  
3.5.7.2.1.1.0.  Ajoneuvo H (NEDC):  g/km  
3.5.7.2.1.2.  Ajoneuvo L (tapauksen mukaan):  g/km  
3.5.7.2.1.2.0.  Ajoneuvo L (tapauksen mukaan) (NEDC):  g/km  
3.5.7.2.1.3.  Ajoneuvo M (tapauksen mukaan):  g/km  
3.5.7.2.1.3.0.  Ajoneuvo M (tapauksen mukaan) (NEDC):  g/km  
3.5.7.2.2. Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa – 
OVC-HEV-ajoneuvot 
3.5.7.2.2.1. Ajoneuvon H varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästö­
jen massa: g/km  
3.5.7.2.2.1.0. Ajoneuvon H yhdistetty CO  2 -päästöjen massa (NEDC, olo­
suhteet B): g/km  
3.5.7.2.2.2. Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta ylläpidettäessä 
syntyvien CO  2 -päästöjen massa: g/km  
3.5.7.2.2.2.0. Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) yhdistetty CO  2 -päästöjen 
massa (NEDC, olosuhteet B): g/km  
3.5.7.2.2.3. Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta ylläpidettäessä 
syntyvien CO  2 -päästöjen massa: g/km  
3.5.7.2.2.3.0. Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) yhdistetty CO  2 -päästöjen 
massa (NEDC, olosuhteet B): g/km  
3.5.7.2.3. OVC-HEV-ajojeuvojen varausta purettaessa syntyvien CO  2 - 
päästöjen massa ja painotettu CO  2 -päästöjen massa  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 67  
3.5.7.2.3.1.  Ajoneuvon H varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen 
massa:  g/km  
3.5.7.2.3.1.0.  Ajoneuvon H varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen 
massa (NEDC, olosuhteet A):  g/km  
3.5.7.2.3.2.  Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syn ­
tyvien CO  2 -päästöjen massa:  g/km  
3.5.7.2.3.2.0.  Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syn ­
tyvien CO  2 -päästöjen massa (NEDC, olosuhteet A):  g/km  
3.5.7.2.3.3.  Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syn ­
tyvien CO  2 -päästöjen massa:  g/km  
3.5.7.2.3.3.0.  Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syn ­
tyvien CO  2 -päästöjen massa (NEDC, 
olosuhteet A):  g/km  
3.5.7.2.3.4. Suurimmat ja pienimmät CO  2 -arvot OVC-ajoneuvojen inter ­
polointiperheessä  
▼B 
3.5.7.3. Sähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde  
3.5.7.3.1. Täyssähköajoneuvon toimintasäde (Pure Electric Range, 
PER) 
3.5.7.3.1.1.  Ajoneuvo H (korkea konfiguraatio):  km  
3.5.7.3.1.2.  Ajoneuvo L (matala konfiguraatio) (tapauksen 
mukaan)  km  
3.5.7.3.2. Sähkökäyttöinen toimintasäde pelkällä sähköllä (All Electric 
Range, AER) – ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneu ­
vot 
3.5.7.3.2.1.  Ajoneuvo H (korkea konfiguraatio):  km  
3.5.7.3.2.2.  Ajoneuvo L (matala konfiguraatio) (tapauksen mu- 
kaan)  km  
3.5.7.3.2.3. Ajoneuvo M (keskitason konfiguraatio) (tapauksen mukaan): 
km 
3.5.7.4. Polttokennohybridiajoneuvojen polttoaineenkulutus (FC) va ­
rausta ylläpidettäessä  
3.5.7.4.1.  Ajoneuvo H (korkea konfiguraatio):  kg/100 km 
3.5.7.4.2.  Ajoneuvo L (matala konfiguraatio) (tapauksen mukaan)  
kg/100 km  
▼M3 __________  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 68  
3.5.7.5.  Sähköajoneuvojen sähköenergiankulutus  
3.5.7.5.1. Täyssähköajoneuvojen yhdistetty sähköenergiankulutus 
(EC  WLTC  ) 
3.5.7.5.1.1.  Ajoneuvo H (korkea konfiguraatio):  Wh/km  
3.5.7.5.1.2.  Ajoneuvo L (matala konfiguraatio) (tapauksen 
mukaan)  Wh/km  
3.5.7.5.2. Käyttötekijällä (UF) painotettu varausta purkava sähkönku ­
lutus EC  AC,CD  (yhdistetty)  
3.5.7.5.2.1.  Ajoneuvo H (korkea konfiguraatio):  Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Ajoneuvo L (matala konfiguraatio) (tapauksen 
mukaan)  Wh/km  
3.5.7.5.2.3. Ajoneuvo M (keskitason konfiguraatio) (tapauksen mukaan): 
Wh/km  
3.5.8. Asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa (luokan M1 ajo­
neuvot) tai asetuksen (EU) N:o 510/2011 12 artiklassa (luo ­
kan N1 ajoneuvot) tarkoitettu ekoinnovaatiolla varustettu 
ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
3.5.8.1.  Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 5 artiklassa 
(luokan M1 ajoneuvot) tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 
N:o 427/2014 5 artiklassa (luokan N1 ajoneuvot) tarkoitetun 
verrokkiajoneuvon tyyppi/variantti/versio (tapauksen mu ­
kaan):  
3.5.8.2. Onko ekoinnovaatioiden välillä vuorovaikutusta: kyllä/ei (  1 ) 
▼M3 
3.5.8.3.  Ekoinnovaatioiden käyttöön liittyvät päästötiedot (taulukko 
toistetaan kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) (w  1 ) 
Päätös 
ekoinnovaa­
tion hyväk­
symi­
sestä (  w2 ) Ekoinno­
vaation 
koodi (  w3 ) 1. Verrokki­
ajoneuvon 
CO  2 -päästöt 
(g/km) 2. Ekoinno­
vaatioajone u­
von CO  2 - 
päästöt (g/ 
km) 3. Verrok­
kiajone u­
von CO  2 
-päästöt 
tyyppi 1 
-testisyklin 
aikana (  w4 ) 4. Ekoinnova a­
tioajoneuvon 
CO  2 -päästöt 
tyyppi 1 -testi ­
syklin aikana  5. Käyttö­
tekijä (UF ) 
eli tekn ii­
kan käytön 
aikaosuus 
normaa­
leissa käyt ­
töolosuh­
teissa CO  2 -pääs­
tövähen­
nys ((1 – 
2) – (3 – 
4)) * 5  
xxxx/201x  
CO  2 -päästöjen (NEDC) vähentyminen yhteensä (g/km) (  w5 ) 
CO  2 -päästöjen (WLTP) vähentyminen yhteensä (g/km) (  w5 ) 
▼B 
3.6. Valmistajan sallimat lämpötilat  
3.6.1. Jäähdytysjärjestelmä  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 69  
3.6.1.1.  Nestejäähdytys 
Suurin lämpötila poistokanavassa:  K  
3.6.1.2. Ilmajäähdytys  
3.6.1.2.1.  Tarkistuspiste:  
3.6.1.2.2.  Suurin lämpötila tarkistuspisteessä:  K  
3.6.2.  Välijäähdyttimen suurin ulostulolämpötila:  K  
3.6.3.  Pakokaasujen suurin lämpötila pakoputkien ja pakosarjan ul­
kolaippojen tai turboahtimen liitoskohdassa:  K  
3.6.4.  Polttoaineen lämpötila 
Pienin:  K — suurin:  K 
dieselmoottorien osalta ruiskutuspumpun syötössä, kaa ­
sumoottorien osalta paineentasaajan viimeisessä vaiheessa  
3.6.5.  Voiteluaineen lämpötila 
Pienin:  K – suurin:  K  
3.8. Voitelujärjestelmä  
3.8.1. Järjestelmän kuvaus  
3.8.1.1.  Voiteluainesäiliön sijainti:  
3.8.1.2. Syöttöjärjestelmä (pumppu / ruiskutus imusarjaan / sekoitus 
polttoaineeseen jne.) (  1 ) 
3.8.2. Voitelupumppu  
3.8.2.1.  Merkit:  
3.8.2.2.  Tyypit:  
3.8.3. Sekoitus polttoaineeseen  
3.8.3.1.  Prosenttiosuus:  
3.8.4. Öljynjäähdytin: kyllä/ei ( 1 ) 
3.8.4.1.  Piirustukset:  tai  
3.8.4.1.1.  Merkit:  
3.8.4.1.2.  Tyypit:  
▼M3 
3.8.5.  Voiteluaineen eritelmä:  W  
▼B 
4. VOIMANSIIRTO ( p ) 
4.3. Moottorin vauhtipyörän hitausmomentti:  
4.3.1.  Lisähitausmomentti vaihde vapaalla:  
4.4. Kytkimet  
4.4.1.  Tyyppi:  
4.4.2.  Suurin momentinmuuntosuhde:  
4.5. Vaihdelaatikko  
4.5.1. Tyyppi (käsivalintainen / automaattinen / CVT (portaatto ­
masti säätyvä vaihteisto)) (  1 ) 
▼M3 __________  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 70  
4.5.1.4.  Vääntömomenttiarvo:  
4.5.1.5.  Kytkimien lukumäärä:  
4.6. Välityssuhteet  
Vaihde Vaihteiston sisäiset väli ­
tyssuhteet (moottorin ja 
vaihdelaatikon ulostulo ak­
selin kierroslukujen suh­
teet) Vetopyör ästön välityssuh­
teet (vaihdelaatikon ulos­
tuloakselin ja vetävien 
pyörien kierroslukujen 
suhde) Kokon aisvälityssuhteet  
Suurin CVT:n osalta  
1 
2 
3 
… 
Pienin CVT:n osalta  
►M3 _______  ◄ 
▼M3 
4.6.1.  Vaihteenvaihto  
4.6.1.1. Vaihdetta 1 ei käytetä: kyllä/ei (  1 ) 
4.6.1.2.  n  _95_high  kullakin vaihteella:  rpm  
4.6.1.3. n  min_drive  
4.6.1.3.1.  Vaihde 1  rpm  
4.6.1.3.2.  Vaihto ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle:  rpm  
4.6.1.3.3.  Kakkosvaihteelta pysähdyksiin:  rpm  
4.6.1.3.4.  Vaihde 2:  rpm  
4.6.1.3.5.  Vaihde 3 ja suuremmat vaihteet:  rpm  
4.6.1.4.  n  _min_drive_set  kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa 
(n _min_drive_up  ): rpm  
4.6.1.5. n  _min_drive_set  hidastusvaiheissa (n  min_drive_down  ): 
4.6.1.6. Aloitusjakso 
4.6.1.6.1.  t  _start_phase  : s  
4.6.1.6.2.  n  _min_drive_start  : rpm  
4.6.1.6.3.  n  _min_drive_up_start  : rpm  
4.6.1.7. ASM-marginaalin käyttö: kyllä/ei (  1 ) 
4.6.1.7.1.  ASM-arvot  
▼B 
4.7. Ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus (km/h) ( q ) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 71  
4.12.  Vaihdelaatikon voiteluaine:  W  
▼B 
6. PYÖRÄNTUENTA  
6.6. Renkaat ja pyörät  
6.6.1. Rengas-pyöräyhdistelmät  
6.6.1.1. Akselit 
6.6.1.1.1.  Akseli 1:  
6.6.1.1.1.1. Renkaan kokomerkintä  
6.6.1.1.2.  Akseli 2:  
6.6.1.1.2.1. Renkaan kokomerkintä  
jne. 
6.6.2. Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja  
6.6.2.1.  Akseli 1:  
6.6.2.2.  Akseli 2:  
6.6.3.  Ajoneuvon valmistajan suosittelemat rengasp- 
aineet:  kPa  
9. KORI 
9.1. Korityypit ilmoitetaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä II 
olevassa C osassa vahvistetuin koodein:  
▼M3 _______  
12.8. Laitteet tai järjestelmät, joiden kuljettajan valittavissa olevat 
ajotilat vaikuttavat CO  2 -päästöihin ja/tai kriteeripäästöihin ja 
joissa ei ole ensisijaista ajotilaa: kyllä/ei (  1 ) 
12.8.1. Varausta ylläpitävä testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen 
tai järjestelmän tila)  
12.8.1.1.  Paras tila:  
12.8.1.2.  Huonoin tila:  
12.8.2. Varausta purkava testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen 
tai järjestelmän tila)  
12.8.2.1.  Paras tila:  
12.8.2.2.  Huonoin tila:  
12.8.3. Tyyppi 1 -testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai jär­
jestelmän tila)  
12.8.3.1.  Paras tila:  
12.8.3.2.  Huonoin tila:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 72  
16. AJONEUVOJEN KORJAAMISEEN JA HUOLTAMISEEN 
TARVITTAVIEN TIETOJEN SAATAVUUS  
16.1.  Tärkein verkkosivusto, jolta ajoneuvojen korjaamiseen ja 
huoltamiseen tarvittavia tietoja on saatavana:  
16.1.1.  Päivämäärä, josta lähtien tiedot ovat saatavilla (kuuden kuu­
kauden kuluessa tyyppihyväksynnän päivämäärästä):  
16.2.  Sivuston käyttöehdot:  
16.3.  Ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tieto­
jen muoto verkkosivustolla:  
▼M2 
Huomautukset 
( 1 ) Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos sovel ­
tuvia vaihtoehtoja on useampia).  
( 2 ) Määritetään toleranssi.  
( 3 ) Merkitään kunkin variantin ylä- ja alarajat.  
( 6 ) Ajoneuvojen polttoaineena voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasumaista polttoainet ­
ta, mutta jos bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä 
varten ja bensiinille tarkoitettuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensii ­
niä, ajoneuvot katsotaan testaustarkoituksessa ainoastaan kaasumaisella polttoaineella 
toimiviksi ajoneuvoiksi.  
( 7 ) Ilmoitetaan valinnaiset varusteet, jotka vaikuttavat ajoneuvon mittoihin.  
( c ) Luokitus liitteessä II olevaan A osaan sisältyvien määritelmien mukaisesti.  
( f ) Jos ajoneuvosta on sekä tavanomaisella ohjaamolla että makuuohjaamolla varustettu 
malli, ilmoitetaan massat ja mitat molemmissa tapauksissa.  
( g ) Standardi ISO 612: 1978 – Road vehicles – Dimensions of motor vehicles and towed 
vehicles – terms and definitions.  
( h ) Kuljettajan massaksi arvioidaan 75 kg. 
Nestettä sisältävät järjestelmät (lukuun ottamatta jätevesijärjestelmiä, jotka on jätettävä 
tyhjiksi) täytetään 100-prosenttisesti valmistajan eritelmien mukaisesti.  
Ajoneuvoluokkien N  2 , N  3 , M  2 , M  3 , O  3 ja O  4 osalta ei tarvitse ilmoittaa 2.6 kohdan b 
alakohdassa ja 2.6.1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja tietoja.  
( i ) Perävaunujen ja puoliperävaunujen sekä niiden ajoneuvojen osalta, joihin on kytketty 
merkittävän pystysuuntaisen kuormituksen kytkentälaitteeseen tai vetopöytään aiheut ­
tava perävaunu tai puoliperävaunu, suurimpaan teknisesti sallittuun massaan sisällyte ­
tään kyseinen kuormitus jaettuna tavanomaisella painovoiman kiihtyvyydellä.  
( k ) Jos ajoneuvon käyttövoimana voidaan käyttää bensiiniä, dieselöljyä jne. tai niiden ja 
jonkin muun polttoaineen yhdistelmää, kohdat on toistettava.  
Erikoismootto rien ja -järjestelmie n osalta valmistajan on toimitettava tässä tarkoitettuja 
tietoja vastaavat tiedot.  
( l ) Tämä luku on pyöristettävä lähimpään millimetrin kymmenesosaan.  
( m ) Tämä luku on laskettava käyttäen arvoa π = 3,1416 ja pyöristettävä lähimpään kuu ­
tiosenttimetriin.  
( n ) Määritetään tapauksen mukaan asetuksen (EY) N:o 715/2007 tai asetuksen (EY) N:o 
595/2009 vaatimusten mukaisesti.  
( o ) Määritetään neuvoston direktiivin 80/1268/ETY (EYVL L 375, 31.12.1980, s. 36) 
vaatimusten mukaisesti.  
( p ) Tarvittavat tiedot on annettava kaikkien ehdotettujen varianttien osalta.  
( q ) Perävaunujen osalta suurin valmistajan sallima nopeus.  
( w ) Ekoinnovaatiot.  
( w1 ) Taulukkoa laajennetaan tarvittaessa siten, että kullekin ekoinnovaatiolle varataan oma 
rivi. 
( w2 ) Ekoinnovaation hyväksymisestä annetun komission päätöksen numero.  
( w3 ) Vahvistettu ekoinnovaation hyväksymisestä annetussa komission päätöksessä.  
( w4 ) Jos tyyppi 1 -testisyklin sijaan sovelletaan tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksyn ­
nällä mallintamismenetelmää, arvoksi on merkittävä mallintamismenetelmällä saatu 
arvo. 
( w5 ) Kullakin yksittäisellä ekoinnovaatiolla saavutettu yhteenlaskettu CO  2 -päästöjen vähen ­
tyminen.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 73  
Lisäys 3 a 
Laaja asiakirjapaketti 
Laajaan asiakirjapakettiin on sisällytettävä seuraavat tiedot kaikista päästöjenra ­
joituksen lisästrategioista (AES):  
a) valmistajan vakuutus siitä, että ajoneuvossa ei ole estolaitetta, joka ei kuulu 
asetuksen (EY) N:o 715/2007 5 artiklan 2 kohdassa esitettyjen poikkeusten 
soveltamisalaan;  
b) kuvaus moottorista ja käytetyistä päästöjenrajoitusstrategioista ja -laitteista, 
olivatpa ne ohjelmistoja tai laitteistoja, sekä mahdolliset olosuhteet, joissa 
strategiat tai laitteet eivät toimi siten kuin tyyppihyväksyntätestauksessa;  
c) ilmoitus päästöjenrajoituksen lisä- ja perusstrategioiden valvontaan käytetyn 
ohjelmiston versioista ja niiden asianmukaisista tarkistussummista sekä viran ­
omaiselle osoitetut ohjeet tarkistussummien lukemiseen. Ilmoitusta on päivi ­
tettävä, ja päivitetty versio on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, 
jonka hallussa laaja asiakirjapaketti on, aina kun käyttöön otetaan uusi ohjel ­
mistoversio, jolla on vaikutusta päästöjenrajoituksen lisä- tai perusstrategiaan;  
▼M3 
d) mahdollisten päästöjenrajoituksen lisästrategioiden käytön yksityiskohtaiset 
tekniset perustelut, mukaan luettuna riskinarviointi, jossa arvioidaan riskin 
taso päästöjenrajoituksen lisästrategiaa käytettäessä ja ilman sitä, sekä tiedot 
seuraavista:  
i) miksi jotakin asetuksen (EY) N:o 715/2007 5 artiklan 2 kohdassa sää ­
dettyä estolaitteiden kieltämiseen liittyvää poikkeuslauseketta käytetään;  
ii) tapauksen mukaan laitteiston ne osat, joita on suojattava päästöjenrajoi ­
tuksen lisästrategialla;  
iii) tapauksen mukaan näyttö äkillisestä ja korjauskelvottomasta moottorivau ­
riosta, jota ei voida ehkäistä säännöllisellä huollolla ja joka tapahtuisi 
ilman päästöjenrajoituksen lisästrategiaa;  
iv) perustellut syyt sille, että päästöjenrajoituksen lisästrategiaa on käytettävä 
moottorin käynnistämiseksi;  
▼M1 
e) kuvaus polttoainejärjestelmän ohjauslogiikasta, ajoitusmenetelmistä sekä kyt ­
kentäpisteistä kaikilla käyttötavoilla;  
f) kuvaus päästöjenrajoituksen lisästrategioiden hierarkkisista suhteista (eli jos 
aktiivisena voi olla samanaikaisesti useita päästöjenrajoituksen lisästrategioita, 
ilmoitus siitä, mikä strategia vastaa tilanteeseen ensisijaisena, strategioiden 
vuorovaikutusmenetelmä tietovuokaavioineen ja päätöslogiikkoineen sekä ku ­
vaus siitä, miten hierarkialla varmistetaan, että kaikkien päästöjenrajoituksen 
lisästrategioiden valvomat päästöt rajoitetaan pienimmälle käytännössä saa ­
vutettavissa olevalle tasolle);  
g) luettelo päästöjenrajoituksen lisästrategioiden mittaamista ja/tai laskemista pa ­
rametreista, kunkin mitatun ja/tai lasketun parametrin tarkoitus sekä kunkin 
tällaisen parametrin suhde moottorin vaurioitumiseen, mukaan luettuna las ­
kentamenetelmä ja kuvaus siitä, kuinka hyvin nämä lasketut parametrit kor ­
reloivat valvotun parametrin todelliseen tilaan, sekä tuloksena olevat mahdol ­
liset toleranssit tai turvakertoimet, jotka sisällytetään analyysiin;  
h) luettelo moottoriin tai päästöjenrajoitukseen liittyvistä parametreista, joita 
muunnetaan mitattujen tai laskettujen parametrien perusteella, ja kunkin 
moottoriin tai päästöjenrajoitukseen liittyvän parametrin muuntamisalue sekä 
moottoriin tai päästöjenrajoitukseen liittyvien parametrien ja mitattujen tai 
laskettujen parametrien välinen suhde;  
i) arvio siitä, miten päästöjenrajoituksen lisästrategia rajoittaa todellisissa ajo- 
olosuhteissa syntyvät päästöt pienimmälle käytännössä saavutettavissa ole ­
valle tasolle, mukaan luettuna yksityiskohtainen analyysi päästöjenrajoituksen 
lisästrategiaa käytettäessä odotettavissa olevasta kaikkien säänneltyjen epä ­
puhtauksien ja hiilidioksidipäästöjen lisääntymisestä verrattuna päästöjenrajoi ­
tuksen perusstrategian käyttöön.  ▼M1
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 74  
Laajan asiakirjapaketin enimmäiskoko on 100 sivua, ja siinä on esitettävä kaikki 
keskeiset tiedot, joiden avulla tyyppihyväksyntäviranomainen voi arvioida pääs ­
töjenrajoituksen lisästrategian. Pakettia voidaan täydentää liitteillä ja muilla lii ­
teasiakirjoilla, joissa annetaan lisää tai täydentäviä tietoja tarpeen mukaan. Val ­
mistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle laajan asiakirjapaketin 
uusi versio aina kun päästöjenrajoituksen lisästrategiaan tehdään muutoksia. Uu ­
dessa versiossa käsitellään vain muutoksia ja niiden vaikutusta. Tyyppihyväksyn ­
täviranomainen arvioi ja hyväksyy päästöjenrajoituksen uuden version.  
Laajan asiakirjapaketin rakenne on seuraava:  
Laaja asiakirjapaketti – AES-hakemus nro YYY/OEM asetuksen (EU) 
2017/1151 mukaisesti  
Osat Kohta Aihe Selitys
 Johdantoasiakirjat Saatekirje tyyppihyväksyn ­
täviranomaiselle  Asiakirjan viitetiedot, mu ­
kaan luettuina versio, asiakir ­
jan antamispäivä sekä val­
mistajan organisaation asian­
omaisen henkilön allekirjoi ­
tus 
Versiotaulukko Kunkin version sisältämien 
muutosten sisältö ja tieto 
muutetusta osasta  
Kuvaus kohteena olevista 
(päästö)tyypeistä  
Liiteasiakirjataulukko  Luettelo kaikista liiteasiakir ­
joista  
Ristiinviittaukset  linkki lisäyksessä 3 a olevaan 
a–i alakohtaan (mistä asetuk ­
sen eri vaatimukset löytyvät)  
Vakuutus, ettei estolaitetta 
ole + allekirjoitus
 Varsinainen asiakirja 0 Akronyymit ja lyhenteet  
1 YLEISKUVAUS  
1.1 Moottorin yleinen kuvaus  Keskeisten ominaisuuksien 
kuvaus: iskutilavuus, jälkikä­
sittely jne.  
1.2 Järjestelmän yleinen raken­
ne Järjestelmän lohkokaavio: 
anturien ja toimilaitteiden 
luettelo, selostus moottorin 
yleisistä toiminnoista  
1.3 Lukuohjelmiston ja sen ka ­
libroinnin versio  Esim. selostus lukulaitteesta  
2 Päästöjenrajoituksen pe ­
russtrategiat (BES)  
2.x BES x Strategian x kuvaus  
2.y BES y Strategian y kuvaus  
3 Päästöjenrajoituksen lisäst ­
rategiat (AES)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 75  
Osat Kohta Aihe Selitys  
3.0 Lisästrategioiden kuvaus  Lisästrategioiden hierarkkiset 
suhteet: kuvaus ja perustelut 
(esim. turvallisuus tai luotet­
tavuus)  
3.x AES x 3.x.1 AES-strategian perus­
telut 
3.x.2 AES-strategian luon­
nehdintaan käytetyt 
mitatut ja/tai mallinne ­
tut parametrit 
3.x.3 AES-strategian toimin­
tamoodi – käytetyt pa ­
rametrit 
3.x.4 AES-strategian vaiku­
tus epäpuhtaus- ja 
CO  2 -päästöihin  
3.y AES y 3.y.1 
3.y.2 
jne. 
100 sivun rajoitus päättyy tähän  
Liite  Tämän BES- tai AES-strate ­
gian kattamat tyypit, mukaan 
luettuina tyyppihyväksyntä ­
viite, ohjelmiston viite, kalib ­
rointinumero, kunkin version 
ja ohjausyksikön (moottori 
ja/tai mahdollinen jälkikäsit­
telyjärjestelmä) tarkistussum ­
mat
 Liiteasiakirjat AES-strategian perustelui ­
hin liittyvä tekninen ilmoi ­
tus nro xxx Riskinarviointi tai testauk ­
seen perustuvat perustelut 
tai esimerkki mahdollisesta 
äkillisestä vauriosta  
AES-strategian perustelui ­
hin liittyvä tekninen ilmoi ­
tus nro yyy 
Testausseloste: AES-strate ­
gian vaikutusten kvantifi ­
ointi Testausseloste kaikista AES- 
strategian perustelemiseksi 
tehdyistä testeistä, testiolo­
suhteiden erittely, ajoneuvon 
kuvaus / testien päivämäärät. 
Vaikutukset päästöihin/CO  2 - 
päästöihin AES-strategia ak ­
tivoituna / ilman sitä  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 76  
Lisäys 3 b 
Menetelmä päästöjenrajoituksen lisästrategian arvioimiseksi  
Tyyppihyväksyntäviranomaisen tekemässä päästöjenrajoituksen lisästrategian 
(AES-strategian) arvioinnissa on varmennettava ainakin seuraavat:  
1) AES-strategian aiheuttama päästöjen lisäys on pidettävä mahdollisimman pie ­
nenä. 
a) Päästöjen kokonaismäärän kasvaminen AES-strategiaa käytettäessä on pi ­
dettävä mahdollisimman vähäisenä ajoneuvojen tavanomaisen käytön ja 
käyttöiän aikana.  
b) Jos markkinoilla on AES:n alustavan arvioinnin aikaan saatavana sellaista 
teknologiaa tai sellaisia suunnitteluratkaisuja, joilla päästöjenrajoitusta voi ­
daan parantaa, niitä on käytettävä ilman perusteettomia toiminnallisia muu ­
toksia. 
2) Jos AES-strategian perusteluna käytetään ”käyttövoimaenergianmuuntimen ja 
ajolaitteen”, sellaisina kuin ne määritellään vuosien 1958 ja 1998 sopimuksiin 
liittyvässä UNECE:n keskinäisessä päätöslauselmassa nro 2 (M.R.2), jossa 
esitetään ajoneuvon käyttövoimajärjestelmää koskevat määritelmät, (  1 ) äkilli­
sen ja korjauskelvottoman vaurion riskiä, riski on osoitettava ja dokumentoi ­
tava asianmukaisesti siten, että annetaan seuraavat tiedot:  
a) Valmistajan on toimitettava näyttöä tuhoisasta (eli äkillisestä ja korjaus ­
kelvottomasta) moottorivauriosta yhdessä sellaisen riskinarvioinnin kanssa, 
jossa arvioidaan riskin toteutumisen todennäköisyys ja mahdollisten seu ­
rausten vakavuus ja esitetään tarkoitusta varten tehtyjen testien tulokset.  
b) Jos markkinoilla on AES-hakemuksen jättöaikana saatavana teknologiaa tai 
suunnitteluratkaisuja, joilla riski voidaan torjua tai sitä voidaan pienentää, 
niitä on käytettävä niin pitkälle kuin on teknisesti mahdollista (ts. ilman 
perusteettomia toiminnallisia muutoksia).  
c) Moottorin tai päästöjenrajoitusjärjestelmän komponenttien kestävyyttä ja 
pitkäkestoista suojaamista kulumiselta ja toimintahäiriöiltä ei pidetä hyväk ­
syttävänä syynä estolaitteiden kieltoa koskevan vapautuksen myöntämisek ­
si. 
3) On toimitettava riittävä tekninen kuvaus, jolla osoitetaan, minkä vuoksi ajo ­
neuvon turvallinen käyttö edellyttää AES-strategian käyttöä.  
a) Valmistajan olisi toimitettava näyttöä ajoneuvon turvalliselle käytölle ai ­
heutuvasta suurentuneesta riskistä yhdessä sellaisen riskinarvioinnin kans ­
sa, jossa arvioidaan riskin toteutumisen todennäköisyys ja mahdollisten 
seurausten vakavuus ja esitetään tarkoitusta varten tehtyjen testien tulokset.  
b) Jos markkinoilla on AES-hakemuksen jättöaikana saatavana teknologiaa tai 
suunnitteluratkaisuja, joilla turvallisuusriskiä voidaan pienentää, niitä on 
käytettävä niin pitkälle kuin on teknisesti mahdollista (ts. ilman perusteet ­
tomia toiminnallisia muutoksia).  
4) On toimitettava riittävä tekninen kuvaus, jolla osoitetaan, minkä vuoksi moot ­
toria käynnistettäessä on käytettävä AES-strategiaa.  
a) Valmistajan on toimitettava näyttöä tarpeesta käyttää AES-strategiaa moot ­
toria käynnistettäessä yhdessä sellaisen riskinarvioinnin kanssa, jossa arvi ­
oidaan riskin toteutumisen todennäköisyys ja mahdollisten seurausten va ­
kavuus ja esitetään tarkoitusta varten tehtyjen testien tulokset.  ▼M3 
( 1 ) Asiakirja ECE/TRANS/WP.19/1121: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/31821
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 77  
b) Jos markkinoilla on AES-hakemuksen jättöaikana saatavana teknologiaa tai 
suunnitteluratkaisuja, joilla päästöjen rajoittamista voidaan parantaa moot ­
toria käynnistettäessä, niitä on käytettävä niin pitkälle kuin on teknisesti 
mahdollista.  
_______  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 78  
Lisäys 4 
EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN MALLI  
(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)  
EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS  
Viranomaisen leima 
Ilmoitus  
— EY-tyyppihyväksynnästä ( 1 ) 
— EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (  1 ) 
— EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (  1 ) 
— EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (  1 ) 
— joka koskee järjestelmätyyppiä / ajoneuvotyyppiä järjestelmän osalta (  1 ) ase­
tuksen (EY) N:o 715/2007 (  2 ) ja asetuksen (EU) 2017/1151 (  3 ) mukaisesti 
EY-tyyppihyväksyntänumero: …  
Laajennuksen syy: …  
I OSA 
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): … 
0.2. Tyyppi: … 
0.2.1. Kaupalliset nimet (jos saatavissa): … 
0.3. Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon: (  4 ) 
0.3.1. Merkinnän sijainti: …  
0.4. Ajoneuvoluokka (  5 ) 
▼M3 
0.4.2. Perusajoneuvo (  5a ) ( 1 ): kyllä/ei (  1 ) 
▼B 
0.5. Valmistajan nimi ja osoite: …  
0.8. Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: … 
0.9. Valmistajan edustaja: … . 
II OSA – toistetaan kunkin liitteessä XXI olevassa 5.6 kohdassa määritellyn 
interpolointiperheen osalta  
0. Interpolointiperheen tunniste liitteessä XXI olevan 5.0 kohdan mukaisesti  
1. Lisätiedot (tapauksen mukaan): (ks. liite)  
2. Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: … 
3. Tyyppi 1- testin selosteen päivämäärä: …  
4. Tyyppi 1- testin selosteen numero: …  
5. Mahdolliset huomautukset: (ks. liite)  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 79  
6. Paikka: …  
7. Päiväys: … 
8. Allekirjoitus: …  
Liitteet:  Hyväksyntäasiakirjat ( 6 ). ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 80  
Liite EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro …  
joka koskee ajoneuvon tyyppihyväksyntää päästöjen sekä ajoneuvon 
korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuuden osalta 
asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti  
Tyyppihyväksyntätodistusta täytettäessä olisi vältettävä ristiinviittauksia testaus ­
selosteeseen tai ilmoituslomakkeeseen.  
▼M3 
0. INTERPOLOINTIPERHEEN TUNNISTE ASETUKSEN (EU) 
2017/1151 LIITTEESSÄ XXI OLEVAN 5.0 KOHDAN MUKAI ­
SESTI 
0.1. Tunniste: … 
0.2. Perusajoneuvon tunniste (  5a ) ( 1 ): … 
▼B 
1. LISÄTIETOJA  
▼M3 
1.1. Ajokuntoisen ajoneuvon massa:  
VL (  1 ): … 
VH: … 
1.2. Suurin massa: 
VL (  1 ): … 
VH: … 
1.3. Vertailumassa:  
VL (  1 ): …  
VH: …  
▼B 
1.4. Istuinten lukumäärä: …  
1.6. Korityyppi:  
1.6.1. Luokat M  1 ja M  2 : sedan, viistoperä, farmari, coupé, avoauto, moni ­
käyttöajoneuvo (  1 ) 
1.6.2. Luokat N  1 ja N  2 : kuorma-auto, pakettiauto (  1 ) 
1.7. Vetävät pyörät: etupyörävetoinen/takapyörävetoinen/nelipyörävetoi ­
nen (  1 ) 
1.8. Täyssähköajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
1.9. Hybridisähköajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
1.9.1. Hybridisähköajoneuvon luokka: ulkopuolelta ladattava / vain sisäi ­
sesti ladattava / polttokenno (  1 ) 
1.9.2. Käyttötilan vaihtokytkin: kyllä/ei ( 1 ) 
1.10. Moottorin tunniste:  
1.10.1. Moottorin iskutilavuus:  
1.10.2. Polttoaineensyöttöjärjestelmä: suora ruiskutus / epäsuora ruisku ­
tus (  1 ) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 81  
1.10.3. Valmistajan suosittelema polttoaine:  
1.10.4.1. Suurin teho: kW pyörimisnopeudella …rpm  
1.10.4.2. Suurin vääntömomentti: Nm pyörimisnopeudella …rpm  
1.10.5. Ahdin: kyllä/ei (  1 ) 
1.10.6. Sytytysjärjestelmä: puristussytytys/kipinäsytytys (  1 ) 
1.11. Voimalaite (täyssähköajoneuvossa tai hybridisähköajoneuvossa) ( 1 ) 
1.11.1. Suurin nettoteho: … kW pyörimisnopeudella ... – ... rpm  
1.11.2. 30 minuutin suurin teho: …… kW 
1.11.3 Suurin nettovääntömomentti: ... Nm pyörimisnopeudella …rpm  
1.12. Ajoakku (täyssähköajoneuvossa tai hybridisähköajoneuvossa)  
1.12.1. Nimellisjännite: V 
1.12.2. Kapasiteetti (2 h): Ah 
1.13. Voimansiirto: …, … 
1.13.1. Vaihdelaatikon tyyppi: käsikäyttöinen/automaattinen/portaaton ( 1 ) 
1.13.2. Välityssuhteiden määrä:  
1.13.3. Kokonaisvälityssuhteet (joissa otettu huomioon renkaan vierimis ­
säde kuormitettuna): (ajoneuvon nopeus (km/h)) / moottorin pyö ­
rimisnopeus (1 000 rpm)) 
Ykkösvaihde: … Kuutosvaihde: … 
Kakkosvaihde: … Seitsemäs vaihde: … 
Kolmosvaihde: …  Kahdeksas vaihde: … 
Nelosvaihde: …  Ylivaihde: … 
Viitosvaihde: …  
1.13.4. Vetopyörästön välityssuhde:  
1.14. Renkaat: …, … , … 
Tyyppi: vyörengas/ristikudosrengas/... (  7 ) 
Mitat: …  
Vierintäkehä kuormitettuna:  
Tyyppi 1 -testissä käytettyjen renkaiden vierintäkehä  
2. TESTITULOKSET  
▼M3 
2.1. Pakokaasupäästötestin tulokset  
Päästöjen luokitus: …  
Tyyppi 1 -testin tulokset (tapauksen mukaan)  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 82  
Tyyppihyväksyntänumero, ellei kanta-ajoneuvo: (  1 ) … 
Testi 1  
Tyyppi 1 -testin tulos CO 
(mg/km) THC 
(mg/km) NMHC 
(mg/km) NO  x 
(mg/km) THC + 
NO  x 
(mg/km) Hiukkas­
massa 
(mg/km )  Hiukkas­
määrä 
(#.10  11 / 
km) 
Mitattu (  8 )( 9 ) 
Ki × (  8 )( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Keskiarvo laskettuna Ki- 
kertoimella (M × Ki tai M 
+ Ki) (  9 ) ( 12 ) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (×) (  8 ) ( 10 ) 
Lopullinen keskiarvo lasket ­
tuna Ki-kertoimella ja DF- 
kertoimella (  13 ) 
Raja-arvo  
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Täytetään testin 1 taulukkoa vastaava taulukko toisen testin tulok ­
silla. 
Testi 3 (tapauksen mukaan)  
Täytetään testin 1 taulukkoa vastaava taulukko kolmannen testin 
tuloksilla.  
Toistetaan testi 1, testi 2 (tapauksen mukaan) ja testi 3 (tapauksen 
mukaan) ajoneuvolle L (tapauksen mukaan) ja ajoneuvolle M (ta ­
pauksen mukaan).  
ATCT-testi  
CO  2 -päästöt (g/km)  Yhdistetty  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tyyppi 1 (23 °C) M  CO2,23°  
Perheen korjauskerroin (FCF)  
ATCT-testin tulos CO 
(mg/km ) THC 
(mg/km) NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km) THC + NO  x 
(mg/km) Hiukkas­
massa 
(mg/km) Hiukkas­
määrä 
(#.10  11 /km) 
Mitattu (  1 ) ( 2 ) 
Raja-arvot  
( 1 ) Tapauksen mukaan. 
( 2 ) Pyöristetään kahden desimaalin tarkkuuteen.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 83  
Moottorin jäähdytysnesteen loppulämpötilan ja seisonta-alueen kes ­
kilämpötilan viimeisten 3 tunnin ajalta erotus ΔT_ATCT (°C) ver­
tailuajoneuvon osalta: …  
Vähimmäisseisonta-aika t  soak _ATCT (s): … 
Lämpötila-anturin sijainti: …  
ATCT-perheen tunnus: …  
Tyyppi 2: (mukaan luettuina katsastusta varten tarvittavat tiedot):  
Testi  CO-arvo 
(til.-%) Lambda (  1 ) Moottorin pyöri­
misnopeus 
(rpm) Moottoriöljyn lämpötila 
(°C) 
Testi pienellä joutokäynti ­
nopeudella  Ei sovelleta  
Testi suurella joutokäynti ­
nopeudella  
Tyyppi 3: … 
Tyyppi 4: … g/testi  
testimenettely E-säännön nro 83 liitteen 6 [1 päivän NEDC] / 
asetuksen (EY) 2017/1221 liitteen [2 päivän NEDC] / asetuksen 
(EU) 2017/1551 liitteen VI [2 päivän WLTP] mukaisesti (  1 ) 
Tyyppi 5: 
— Kestävyystesti: koko ajoneuvon testaus / vanhenemistesti koe ­
penkissä / ei testiä (  1 ) 
— Huononemiskerroin DF: laskettu/kiinteä ( 1 ) 
— Ilmoitetaan arvot: …  
— Sovellettava tyyppi 1 -sykli (asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen 
XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83) (  14 ): …  
Tyyppi 6 CO (g/km) THC (g/km)  
Mitattu arvo  
Raja-arvo  
▼B 
2.1.1. Kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen osalta toistetaan 
kumpaakin polttoainetta koskeva tyyppi 1 -taulukko. Kun tyyppi 
1 -testi testi tehdään flex-fuel-ajoneuvoille molempien polttoainei ­
den osalta liitteessä I olevan kuvan I.2.4 mukaisesti ja sellaisille 
ajoneuvoille, jotka toimivat nestekaasulla tai maakaasulla/biome ­
taanilla, joko yhdellä tai kahdella polttoaineella, taulukko toistetaan  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 84  
testissä käytettyjen eri vertailukaasujen osalta ja huonoimmat saa ­
vutetut tulokset esitetään lisätaulukossa. Tarvittaessa on osoitettava 
E-säännön nro 83 liitteessä 12 olevan 3.1.4 kohdan mukaisesti, 
onko tulokset saavutettu laskemalla vai mittaamalla.  
2.1.2. Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta: …  
2.1.3. Luettelo kaikista OBD-järjestelmän valvomista osista ja niiden tar ­
koituksesta: … 
2.1.4. Kirjallinen kuvaus (toiminnan perusperiaatteet) seuraavista: …  
2.1.4.1. Sytytyskatkojen havaitseminen (  15 ): … 
2.1.4.2. Katalysaattorin valvonta: (  15 ) … 
2.1.4.3. Happianturin valvonta: (  15 ) … 
2.1.4.4. Muut komponentit, joita OBD-järjestelmä valvoo: (  15 ) … 
2.1.4.5. Katalysaattorin valvonta: (  16 ) … 
2.1.4.6. Hiukkasloukun valvonta: (  16 ) … 
2.1.4.7. Sähköisen polttoaineensyöttöjärjestelmän valvonta: ( 16 ) … 
2.1.4.8. Muut komponentit, joita OBD-järjestelmä valvoo: …  
2.1.5. Vianilmaisimen aktivoitumisehdot (kiinteä ajosyklimäärä tai tilas­
tollinen menetelmä): …  
2.1.6. Luettelo kaikista OBD-järjestelmän tulostuskoodeista ja tietojen 
esitysmuodosta (selityksin varustettuna): …  
2.2. Varattu  
2.3. Katalysaattorit kyllä/ei (  1 ) 
2.3.1. Alkuperäinen katalysaattori, joka on testattu tämän asetuksen asi ­
aankuuluvien vaatimusten mukaisesti: kyllä/ei (  1 ) 
2.4. Savuntiheystestin tulokset (  1 ) 
2.4.1. Tasaisella moottorin pyörimisnopeudella: ks. tutkimuslaitoksen tes ­
tausseloste nro …  
2.4.2. Ryntäystestit  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 85  
2.4.2.1. Absorptiokertoimen mitattu arvo: … m  –1 
2.4.2.2. Absorptiokertoimen korjattu arvo: … m  –1 
2.4.2.3. Absorptiokertoimen tunnuksen sijainti ajoneuvossa: …  
2.5. CO  2 -päästöjä ja polttoaineenkulutusta koskevien testien tulokset  
▼M3 
2.5.1. Täyspolttomoottoriajoneuvot ja vain sisäisesti ladattavat hybridi ­
sähköajoneuvot (NOVC)  
2.5.1.0. Suurimmat ja pienimmät CO  2 -arvot interpolointiperheessä  
▼B 
2.5.1.1 Ajoneuvo H 
2.5.1.1.1. Syklin energiantarve: … (J) 
2.5.1.1.2. Ajovastuskertoimet  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: … 
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : … 
▼M3 
2.5.1.1.3. CO  2 -päästöjen massa (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertail ­
upolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä 
arvoista ks. asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteessä 6 
oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 kohta)  
CO  2 -päästöt (g/km)  Testi Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
Keski­
arvo 
Lopulliset arvot M CO2,p,H  / M  CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Polttoaineenkulutus (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolt ­
toaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä ar ­
voista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 kohta)  
Polttoaineenkulutus l/100 km tai m  3 / 
100 km tai kg/100 km (  1 ) Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
Lopulliset arvot FC  p,H / FC  c,H 
2.5.1.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan) 
2.5.1.2.1. Syklin energiantarve: … J 
2.5.1.2.2. Ajovastuskertoimet  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 86  
2.5.1.2.2.1. f  0 , N: … 
2.5.1.2.2.2. f  1 , N/(km/h): … 
2.5.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): … 
2.5.1.2.3. CO  2 -päästöjen massa (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertail ­
upolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä 
arvoista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 
kohta)  
CO  2 -päästöt (g/km)  Testi Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
Keski­
arvo 
Lopulliset arvot M  CO2,p,L  / M  CO2,c,L  
2.5.1.2.4. Polttoaineenkulutus (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolt ­
toaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä ar ­
voista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 kohta)  
Polttoaineenkulutus l/100 km tai m  3 / 
100 km tai kg/100 km  (1) Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
Lopulliset arvot FC  p,L / FC  c,L 
2.5.1.3. Ajoneuvo M NOVC-HEV-ajoneuvojen osalta (tapauksen mukaan)  
_______  
2.5.1.3.1. Syklin energiantarve: … J  
2.5.1.3.2. Ajovastuskertoimet  
2.5.1.3.2.1. f  0 , N: … 
2.5.1.3.2.2. f  1 , N/(km/h): … 
2.5.1.3.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): … 
2.5.1.3.3. CO  2 -päästöjen massa (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertail ­
upolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä 
arvoista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 
kohta)  
CO  2 -päästöt (g/km)  Testi Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
Keski­
arvo 
Lopulliset arvot M  CO2,p,L  / M  CO2,c,L  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 87  
2.5.1.3.4. Polttoaineenkulutus (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolt ­
toaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut arvot, yhdistetyistä ar ­
voista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.8 ja 1.2.3.9 kohta)  
Polttoaineenkulutus l/100 km tai m  3 / 
100 km tai kg/100 km (  1 ) Hidas Keskinop ea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
Lopulliset arvot FC  p,L / FC  c,L 
2.5.1.4. Kun kyseessä ovat polttomoottorilla käyvät ajoneuvot, jotka on 
varustettu tämän asetuksen 2 artiklan 6 kohdassa määritellyllä jak ­
soittaisesti regeneroituvalla päästöjen vähentämisjärjestelmällä, tu ­
loksiin sovelletaan liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 1 määritel ­
tyä Ki-kerrointa.  
2.5.1.4.1. Regenerointistrategiaa koskevat tiedot CO  2 -päästöjen ja poltto ­
aineenkulutuksen osalta  
D – kahden regenerointijakson välillä olevien käyttöjaksojen luku ­
määrä: …  
d – regeneroinnin vaatima käyttöjaksojen lukumäärä: … 
Sovellettava tyyppi 1 -sykli (asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen 
XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83) (  14 ): …  
Yhdistetty  
Ki (summaava/kertova) (  1 ) 
Hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenkulutus ­
arvot (  10 ) 
Toistetaan 2.5.1 kohta perusajoneuvon tapauksessa.  
▼B 
2.5.2. Täyssähköajoneuvot (  1 ) 
▼M3 
2.5.2.1. Sähköenergiankulutus  
2.5.2.1.1. Ajoneuvo H 
2.5.2.1.1.1. Syklin energiantarve: … J 
2.5.2.1.1.2. Ajovastuskertoimet  
2.5.2.1.1.2.1. f  0 , N: … 
2.5.2.1.1.2.2. f  1 , N/(km/h): … 
2.5.2.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
Sähköenergiankulutus (Wh/km)  Testi Kaupunkiajo Yhdistetty  
Laskettu sähköenergiankulutus  1 
2 
3 
Keskiarvo 
Ilmoitettu arvo  —  
2.5.2.1.1.3. Kokonaisaika, jona testijaksolla poikettiin toleransseista: … s  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 88  
2.5.2.1.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan) 
2.5.2.1.2.1. Syklin energiantarve: … J 
2.5.2.1.2.2. Ajovastuskertoimet  
2.5.2.1.2.2.1. f  0 , N: … 
2.5.2.1.2.2.2. f  1 , N/(km/h): … 
2.5.2.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
Sähköenergiankulutus (Wh/km)  Testi Kaupunkiajo Yhdistetty  
Laskettu sähköenergiankulutus  1 
2 
3 
Keskiarvo 
Ilmoitettu arvo  —  
2.5.2.1.2.3. Kokonaisaika, jona testijaksolla poikettiin toleransseista: … s  
2.5.2.2. Täyssähköajoneuvon toimintasäde (PER)  
2.5.2.2.1. Ajoneuvo H  
PER (km) Testi Kaupunkiajo Yhdistetty  
Mitattu sähkökäyttöinen toimintasäde  1 
2 
3 
Keskiarvo 
Ilmoitettu arvo  —  
2.5.2.2.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
PER (km) Testi Kaupunkiajo Yhdistetty  
Mitattu sähkökäyttöinen toimintasäde  1 
2 
3 
Keskiarvo 
Ilmoitettu arvo  —  
▼B 
2.5.3. Ulkoisesti ladattava hybridisähköajoneuvo:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 89  
2.5.3.1. Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa  
2.5.3.1.1. Ajoneuvo H 
2.5.3.1.1.1. Syklin energiantarve: … J 
2.5.3.1.1.2. Ajovastuskertoimet  
2.5.3.1.1.2.1. f  0 , N: … 
2.5.3.1.1.2.2. f  1 , N/(km/h): … 
2.5.3.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
CO  2 -päästöt (g/km)  Testi Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
Keskia- 
rvo 
Lopulliset arvot M  CO2,p,H  / M  CO2,c,H  
2.5.3.1.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
2.5.3.1.2.1. Syklin energiantarve: … J 
2.5.3.1.2.2. Ajovastuskertoimet  
2.5.3.1.2.2.1. f  0 , N: … 
2.5.3.1.2.2.2. f  1 , N/(km/h): … 
2.5.3.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
CO  2 -päästöt (g/km)  Testi Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
Keskia- 
rvo 
Lopulliset arvot M  CO2,p,L  / M  CO2,c,L  
2.5.3.1.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan)  
2.5.3.1.3.1. Syklin energiantarve: … J 
2.5.3.1.3.2. Ajovastuskertoimet  
2.5.3.1.3.2.1. f  0 , N: …  
2.5.3.1.3.2.2. f  1 , N/(km/h): …  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 90  
2.5.3.1.3.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
CO  2 -päästöt (g/km)  Testi Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
Keskiar­
vo 
M CO2,p,M  / M  CO2,c,M  
2.5.3.2. Varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massa  
Ajoneuvo H  
CO  2 -päästöt (g/km) Testi Yhdistetty  
M CO2,CD  1 
2 
3 
Keskiarvo 
Lopullinen arvo M  CO2,CD,H  
Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
CO  2 -päästöt (g/km) Testi Yhdistetty  
M CO2,CD  1 
2 
3 
Keskiarvo 
Lopullinen arvo M  CO2,CD,L  
Ajoneuvo M (tapauksen mukaan)  
CO  2 -päästöt (g/km) Testi Yhdistetty  
M CO2,CD  1 
2 
3 
Keskiarvo 
Lopullinen arvo M  CO2,CD,M  
▼B 
2.5.3.3. CO  2 -päästöjen massa (painotettu, yhdistetty): (  17 ) 
Ajoneuvo H: M CO2,weighted  … g/km 
Ajoneuvo Low (tapauksen mukaan) M CO2,weighted  … g/km  
Ajoneuvo M (keskitason konfiguraatio) (tapauksen mukaan): 
M CO2,weighted  … g/km  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 91  
2.5.3.3.1. Suurimmat ja pienimmät CO  2 -arvot interpolointiperheessä  
▼B 
2.5.3.4. Polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä  
Ajoneuvo H  
Polttoaineenkulutus [l/100km]  Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
Lopulliset arvot FC  p,H / FC c,H 
Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
Polttoaineenkulutus [l/100km]  Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
Lopulliset arvot FC  p,L / FC c,L 
Ajoneuvo M (tapauksen mukaan)  
Polttoaineenkulutus [l/100km]  Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
Lopulliset arvot FC  p,M /  FC c,M 
▼M3 
2.5.3.5. Polttoaineenkulutus varausta purettaessa  
Ajoneuvo H  
Polttoaineenkulutus (l/100km)  Yhdistetty  
Lopullinen arvo FC  CD,H 
Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
Polttoaineenkulutus (l/100km)  Yhdistetty  
Lopullinen arvo FC  CD,L 
Ajoneuvo M (tapauksen mukaan)  
Polttoaineenkulutus (l/100km)  Yhdistetty  
Lopullinen arvo FC  CD,M 
▼B 
2.5.3.6. Polttoaineenkulutus (painotettu, yhdistetty): (  17 ) 
Ajoneuvo H: FC  weighted  … l/100 km 
Ajoneuvo Low (tapauksen mukaan) FC weighted  … l/100 km  
Ajoneuvo M (keskitason konfiguraatio) (tapauksen mukaan): 
FC weighted  … l/100 km  
2.5.3.7. Toimintasäteet:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 92  
2.5.3.7.1. Sähkökäyttöinen toimintasäde AER  
AER (km) Testi  Kaupunkiajo Yhdistetty  
AER-arvot 1 
2 
3 
Keskiarvo 
Lopulliset AER-arvot  
▼B 
2.5.3.7.2. Vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde EAER  
EAER (km) Kaupunkiajo Yhdistetty  
EAER-arvot 
2.5.3.7.3. Todellinen varausta purkava toimintasäde R CDA 
R CDA (km) Yhdistetty  
R CDA -arvot  
▼M3 
2.5.3.7.4. Varausta purkava toimintasäde R  CDC 
R CDC (km) Testi Yhdistetty  
R CDC -arvot 1 
2 
3 
Keskiarvo 
Lopulliset R  CDC -arvot  
▼B 
2.5.3.8. Sähkönkulutus 
2.5.3.8.1. Sähkönkulutus EC  
EC [Wh/km]  Hidas Keskino­
pea Nopea Moottor itie Kaupunkiajo Yhdistetty  
Sähkönkulutusarvot  
▼M3 
2.5.3.8.2. Käyttötekijällä (UF) painotettu varausta purkava sähkönkulutus 
EC AC,CD  (yhdistetty)  
EC AC,CD  (Wh/km) Testi Yhdistetty  
EC AC,CD  -arvot 1 
2 
3 
Keskiarvo 
Lopulliset EC  AC,CD  -arvot  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 93  
2.5.3.8.3. Käyttötekijällä (UF) painotettu sähkönkulutus EC  AC, weighted  (yh­
distetty)  
EC AC,weighted  (Wh/km) Testi Yhdistetty  
EC AC,weighted  -arvot 1 
2 
3 
Keskiarvo 
Lopulliset EC  AC,weighted  -arvot 
Toistetaan 2.5.3 kohta perusajoneuvon tapauksessa.  
2.5.4. Polttokennoajoneuvot (FCV)  
Polttoaineenkulutus (kg/100 km)  Yhdistetty  
Lopulliset arvot FC  c 
Toistetaan 2.5.4 kohta perusajoneuvon tapauksessa.  
2.5.5. Polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käytettävä 
laite: kyllä / ei sovelleta  
▼B 
2.6. Ekoinnovaatioiden testitulokset (  18 ) ( 19 ) 
Ekoinnovaatioi ­
den testitulok ­
set (  20 ) Ekoin­
novaa­
tion ko- 
odi (  21 ) Tyyppi 
1- / 
tyyppi I 
-syk- 
li (  22 ) 1. Ver­
rokkiajo­
neuvon 
CO  2 - 
päästöt 
(g/km)  2. Ekoin­
novaatio­
ajoneuvo n 
CO  2 -pääs­
töt (g/km)  3. Verrok­
kiajoneu­
von CO  2 - 
päästöt 
tyyppi 1 
-testisyklin 
aikana. (  23 ) 4. Ekoin­
novaatio­
ajoneuvon 
CO  2 -pääs­
töt tyyppi 
1 -testisyk­
lin aikana  5. Käyttöt ekijä 
(UF) eli tekn iikan 
käytön ajallinen 
osuus normaa ­
leissa käyttöol o­
suhteissa CO  2 -pääs­
töjen vä­
hentymi­
nen 
((1 - 2) - (3 
- 4)) * 5  
xxx/201x 
CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä, NEDC [g/km] (  24 ) 
CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä, NEDC [g/km] (  25 ) ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 94  
2.6.1. Ekoinnovaation yleinen koodi:  ( 26 ): … 
3. AJONEUVON KORJAAMISEEN TARVITTAVAT TIEDOT  
3.1. Verkkosivusto, jolta on saatavissa ajoneuvon korjaamiseen ja huol ­
tamiseen tarvittavia tietoja: …  
3.1.1. Päivämäärä, josta lähtien se on käytettävissä (6 kuukauden kuluessa 
tyyppihyväksynnän päivämäärästä): …  
3.2. Edellä 3.1 kohdassa tarkoitettujen verkkosivustojen saatavuuden eh ­
dot (eli käytön kesto ja tunti-, päivä-, kuukausi-, vuosi- ja toimikoh ­
tainen käyttöhinta): …  
3.3. Muoto, jossa edellä 3.1 kohdassa tarkoitetulla verkkosivustolla tar ­
jotaan ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavia tietoja: …  
3.4. Valmistajan todistus ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvit ­
tavien tietojen saatavuudesta: …  
4. TEHON MITTAUS 
Polttomoottorin suurin nettoteho sekä sähköisen ajolaitteen nettoteho 
ja 30 minuutin enimmäisteho  
4.1. Polttomoottorin nettoteho 
4.1.1. Moottorin pyörimisnopeus [rpm] ... 
4.1.2. Mitattu polttoaineenvirtaus [g/h] … 
4.1.3. Mitattu vääntömomentti [Nm] … 
4.1.4. Mitattu teho [kW] … 
4.1.5. Ilmanpaine [kPa] …  
4.1.6. Vesihöyryn paine [kPa] …  
4.1.7. Imuilman lämpötila [K] … 
4.1.8. Tehon korjauskerroin, jos sovelletaan … 
4.1.9. Korjattu teho [kW] … 
4.1.10. Apulaitteiden teho [kW] … 
4.1.11. Nettoteho [kW] …  
4.1.12. Nettovääntömomentti [Nm] …  
4.1.13. Korjattu polttoaineen ominaiskulutus [g/kWh] … 
4.2. Sähköiset ajolaitteet: 
4.2.1. Ilmoitetut tiedot  
4.2.2. Suurin nettoteho: ... kW pyörimisnopeudella …rpm  
4.2.3. Suurin nettovääntömomentti: ... Nm pyörimisnopeudella …rpm  
4.2.4. Suurin nettovääntömomentti moottorin pyörimisnopeudella nolla: … 
Nm 
4.2.5. 30 minuutin suurin teho: …… kW  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 95  
4.2.6. Sähköisen ajolaitteen olennaiset ominaisuudet  
4.2.7. Testaustasajännite: … V  
4.2.8. Toimintaperiaate: …  
4.2.9. Jäähdytysjärjestelmä:  
4.2.10. Moottori: neste/ilma ( 1 ) 
4.2.11. Muunnin: neste/ilma (  1 ) 
5. HUOMAUTUKSET: …  
Selittävät huomautukset  
( 1 ) Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos sovel ­
tuvia vaihtoehtoja on useampia).  
( 2 ) EUVL L 171, 29.6.2007, s. 1. 
( 3 ) EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1. 
( 4 ) Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa 
tarkoitetun ajoneuvon, komponentin tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne 
on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).  
( 5 ) Sellaisena kuin se on määritelty liitteessä II olevassa A jaksossa.  
▼M3 
( 5a ) Direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 18 kohdan määritelmän mukaisesti.  
▼B 
( 6 ) Direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 39 kohdan määritelmän mukaisesti.  
( 7 ) Renkaan tyyppi E-säännön nro 117 mukaisesti.  
( 8 ) Tapauksen mukaan. 
( 9 ) Pyöristetään kahden desimaalin tarkkuuteen.  
( 10 ) Pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen.  
( 11 ) Ei sovelleta.  
( 12 ) Keskiarvoa varten lasketaan yhteen THC- and NOx-päästöjen keskiarvot (M.Ki).  
( 13 ) Pyöristetään yhden desimaalin verran tarkemmin kuin raja-arvoa.  
( 14 ) Ilmoitetaan sovellettava menettely.  
( 15 ) Kipinäsytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot.  
( 16 ) Puristussytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot.  
( 17 ) Mitattuna yhdistetyssä syklissä. 
( 18 ) Taulukko toistetaan kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta.  
( 19 ) Taulukkoa laajennetaan tarvittaessa siten, että kullekin ekoinnovaatiolle varataan oma 
rivi. 
( 20 ) Ekoinnovaation hyväksymisestä annetun komission päätöksen numero.  
( 21 ) Vahvistettu ekoinnovaation hyväksymisestä annetussa komission päätöksessä.  
( 22 ) Sovellettava tyyppi 1 -sykli: liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83.  
( 23 ) Jos tyyppi 1 -testisyklin sijaan sovelletaan mallintamismenetelmää, arvoksi on merkit ­
tävä mallintamismenetelmällä saatu arvo.  
( 24 ) E-säännön nro 83 mukaisessa tyyppi I -testissä yksittäisille ekoinnovaatioille saatujen 
päästövähennysten summa.  
( 25 ) Tämän asetuksen liitteen XXI lisäyksen 4 mukaisessa tyyppi 1 -testissä yksittäisille 
ekoinnovaatioille saatujen päästövähennysten summa.  
( 26 ) Ekoinnovaatioiden yleinen koodi koostuu seuraavista tekijöistä, jotka erotetaan toisis ­
taan tyhjällä välillä: 
— direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII määritellyn hyväksyntäviranomaisen koodi 
— yksilöllinen koodi kullekin ekoinnovaatiolle, jolla ajoneuvo on varustettu, ilmoite ­
taan komission hyväksymispäätösten mukaisessa aikajärjestyksessä. 
(Esimerkiksi yleisen koodin kolmelle ekoinnovaatiolle, jotka on hyväksytty kronologi ­
sessa järjestyksessä numeroilla 10, 15 ja 16 ja jotka on asennettu saksalaisen tyyppi ­
hyväksyntäviranomaisen sertifioimaan ajoneuvoon, pitäisi olla ”e1 10 15 16”).  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 96  
Tyyppihyväksyntätodistuksen liitteen lisäys  
Siirtymäaika (korrelaatiotulos)  
(Siirtymäsäännös):  
▼M3 
1. CO  2 -päästöt määritetty täytäntöönpanoasetusten (EU) 2017/1152 ja 
2017/1153 liitteessä I olevan 3.2 kohdan mukaisesti  
▼B 
1.1 CO2MPAS-simulaattorin versio 
1.2. Ajoneuvo H 
1.2.1. CO  2 -päästöjen massa (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta)  
CO  2 -päästöt [g/km]  Kaupunkiajo Maantieajo Yhdistetty  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
1.3.1. CO  2 -päästöjen massa (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta)  
CO  2 -päästöt [g/km]  Kaupunkiajo Maantieajo Yhdistetty  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. CO  2 -päästötestitulokset (tapauksen mukaan)  
2.1. Ajoneuvo H  
▼M3 
2.1.1. CO  2 -päästöjen massa (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) täys ­
polttomoottoriajoneuvojen ja NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa  
CO  2 -päästöt (g/km)  Kaupunkiajo Maantieajo Yhdistetty  
M CO2,NEDC_H,test  
2.1.2. OVC-ajoneuvojen testien tulokset  
2.1.2.1. OVC-HEV-ajoneuvojen CO  2 -päästöjen massa  
CO  2 -päästöt (g/km)  Yhdistetty  
M CO2,NEDC_H,test,condition A  
M CO2,NEDC_H,test,condition B  
M CO2,NEDC_H,test,weighted  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 97  
2.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
▼M3 
2.2.1. CO  2 -päästöjen massa (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) täys ­
polttomoottoriajoneuvojen ja NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa  
CO  2 -päästöt (g/km)  Kaupunkiajo Maantieajo Yhdistetty  
M CO2,NEDC_L,test  
2.2.2. OVC-ajoneuvojen testien tulokset  
2.2.2.1. OVC-HEV-ajoneuvojen CO  2 -päästöjen massa  
CO  2 -päästöt (g/km)  Yhdistetty  
M CO2,NEDC_L,test,condition A  
M CO2,NEDC_L,test,condition B  
M CO2,NEDC_L,test,weighted  
3. Poikkeama- ja tarkastuskertoimet (määritetty täytäntöönpanoasetusten 
(EU) 2017/1152 ja (EU) 2017/1153 liitteessä I olevan 3.2.8 kohdan 
mukaisesti). 
Poikkeamakerroin (tapauksen mukaan)  
Tarkastuskerroin (tapauksen mukaan)  1 tai 0 
Täydellisen korrelaatiotiedoston hash-tunniste (mää ­
ritetty asetuksen (EU) 2017/1152 ja (EU) 2017/1153 
liitteessä I olevan 3.1.1.2 kohdan mukaisesti)  
4. Lopulliset CO  2 -päästö- ja polttoaineenkulutusarvot (NEDC)  
4.1. Lopulliset NEDC-arvot (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) täys ­
polttomoottoriajoneuvojen ja NOVC-HEV-ajoneuvojen osalta  
Kaupunkiajo Maantieajo  Yhdistetty  
CO  2 -päästöt (g/km)  M  CO2,NEDC_L, final  
M CO2,NEDC_H, final  
Polttoaineenkulutus (l/ 
100 km) FC NEDC_L, final  
FC NEDC_H, final  
4.2 Lopulliset NEDC-arvot (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) 
OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 98  
4.2.1. CO  2 -päästöt (g/km): ks. 2.1.2.1 ja 2.2.2.1 kohta  
4.2.2. Sähköenergiankulutus (Wh/km): ks. 2.1.2.2 ja 2.2.2.2 kohta  
4.2.3. Polttoaineenkulutus (l/100km)  
Polttoaineenkulutus (l/100 km)  Yhdistetty  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 99  
Lisäys 5 
Ajoneuvon OBD-järjestelmään liittyvät tiedot  
1. Ajoneuvon valmistajan on toimitettava tässä lisäyksessä esitetyt tiedot, jotta 
OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivien varaosien sekä vianmääritykseen 
käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistus on mahdollista.  
2. Seuraavat tiedot on toimitettava pyynnöstä ja syrjimättömällä tavalla kom ­
ponenttien, vianmääritykseen käytettävien välineiden tai testilaitteiden val ­
mistajien saataville:  
2.1. Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä käytettyjen esivakauttavien 
syklien tyypin ja lukumäärän kuvaus.  
2.2. Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä OBD-järjestelmän valvo­
man komponentin osalta käytetyn OBD-järjestelmän demonstraatiosyklin 
tyypin kuvaus. 
2.3. Kattava asiakirja, jossa kuvataan kaikki ne komponentit, joita tarkkaillaan 
anturilla vianmääritykseen ja vianilmaisimen aktivoitumiseen liittyvän jär ­
jestelmän yhteydessä (ajosyklien kiinteä lukumäärä tai tilastollinen mene ­
telmä), mukaan luettuna anturilla tarkkailtujen merkityksellisten toissijaisten 
parametrien luettelo kunkin OBD-järjestelmällä valvotun komponentin osal ­
ta. Luettelo kaikista OBD-järjestelmän niistä tulostuskoodeista ja niiden 
tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna), jotka koskevat päästöihin 
liittyviä ja päästöihin liittymättömiä yksittäisiä käyttövoimajärjestelmän 
komponentteja, kun komponentin valvontaa käytetään vianilmaisimen akti ­
voitumisen määrittämiseen. Erityisesti palveluissa $05 (testiarvot ID 
$21–FF) ja $06 annetuista tiedoista on esitettävä tyhjentävä selitys. Jos 
kyse on ajoneuvotyypeistä, jotka käyttävät tietoyhteyttä standardin ISO 
157654 ”Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) 
– Part 4: Requirements for emissions-related systems” mukaisesti, palve­
lussa $06 (testiarvot ID $00–FF) annetuista tiedoista on annettava tyhjen­
tävä selitys jokaisen tuetun OBD-valvonta-ID:n osalta.  
Nämä tiedot voidaan antaa taulukon muodossa seuraavasti:  
Komponentti Vika ­
koodi Valvontastra ­
tegia Vianmääri ­
tysperusteet Vianilmaisi ­
men aktivoi ­
tumisperus­
teet Toissijaiset 
parametrit  Esivakautus Demonst raatiotes ti 
Katalyytti  P0420 Happian­
turien 1 ja 
2 signaalit Anturien 1 
ja 2 sig­
naalien 
erotus  3. sykli  Moottorin 
pyörimis­
nopeus, 
moottorin 
kuormitus, 
A/F-moo­
di, kata ­
lysaattorin 
lämpötila  Esim. kaksi tyyppi 
1 -sykliä (sellai ­
sena kuin se on 
kuvattu asetuksen 
(EY) N:o 692/ 
2008 liitteessä III 
tai asetuksen 
(EU) 2017/1151 
liitteessä XXI)  Esim. tyyppi 1 
-sykli (sellaisena 
kuin se on ku­
vattu asetuksen 
(EY) N:o 692/ 
2008 liitteessä 
III tai asetuksen 
(EU) 2017/1151 
liitteessä XXI)  
3. VIANMÄÄRITYSTYÖKALUJEN VALMISTAMISEEN TARVITTAVAT 
TIEDOT  
Jotta usean merkin korjaajien olisi helpompi hankkia yleisiä vianmääritys ­
työkaluja, ajoneuvojen valmistajien on saatettava 3.1–3.3 kohdassa tarkoi­
tetut tiedot saataville korjaamiseen tarvittavat tiedot esittävän verkkosivus ­
tonsa kautta. Tietoihin sisältyvät kaikki vianmääritystyökalujen toiminnot ja  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 100  
kaikki linkit korjaamiseen tarvittaviin tietoihin ja vianetsintää koskeviin 
ohjeisiin. Tietojen käytöstä voidaan periä kohtuullinen maksu.  
3.1. Yhteyskäytäntöä koskevat tiedot  
Seuraavat tiedot on esitettävä ajoneuvon merkin, mallin ja variantin mukaan 
tai muun toimivan määritelmän, kuten ajoneuvon tunnistenumeron tai ajo ­
neuvon ja järjestelmän tunnisteen mukaan:  
a) mahdolliset yhteyskäytäntöä koskevat lisätiedot, jotka tarvitaan täydel ­
liseen vianmääritykseen liitteessä XI olevassa 4 kohdassa asetettujen 
vaatimusten lisäksi, mukaan lukien yhteyskäytäntötiedot, jotka liittyvät 
laitteistoihin tai ohjelmistoihin, parametrien tunnisteisiin, siirtotoimintoi ­
hin, vikamuistien vaatimuksiin tai virhetilanteisiin  
b) yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten hankitaan ja tulkitaan kaikkia virhe ­
koodeja, jotka eivät vastaa liitteessä XI olevassa 4 kohdassa asetettuja 
vaatimuksia  
c) luettelo kaikista saatavilla olevista muuttuvien tietojen parametreista 
mukaan luettuina tiedot mittakaavan muuttamisesta ja tietojen saatavuu ­
desta 
d) luettelo kaikista saatavilla olevista toiminnallisista testeistä mukaan lu ­
ettuna laitteiden aktivointi tai ohjaus sekä testien toteuttaminen  
e) yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten hankitaan tietoa komponenteista ja 
tilasta, aikaleimoista, käsiteltävänä olevista vikakoodeista ja tallenne ­
tuista tilatiedoista  
f) opetusparametrien asetusten, vaihtoehtoisten koodien ja varaosien ase ­
tusten sekä asiakkaiden mieltymysten mukaisten asetusten palauttami ­
nen 
g) ECU-yksikön ja varianttien koodit  
h) yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten huoltovalojen asetukset palautetaan  
i) vianmääritysliittimen sijainti ja liittimen tiedot  
j) moottorin koodin tunniste.  
3.2. OBD-järjestelmällä valvottavien komponenttien testaus ja vianmääritys 
Seuraavat tiedot on esitettävä:  
a) kuvaus testeistä, joilla varmistetaan järjestelmän toiminta komponentin 
tai johdotuksen tasolla  
b) testausmenetelmä mukaan luettuina testin parametrit ja komponenttien 
tiedot  
c) liittimiä koskevat tiedot mukaan luettuina pienimmät ja suurimmat läh ­
tö- ja tuloarvot sekä ajo- ja kuormitusarvot  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 101  
d) tietyissä käyttöolosuhteissa odotettavat arvot joutokäynti mukaan luet ­
tuna 
e) komponentin lepo- ja toimintatilan sähköarvot  
f) kaikkia edellä esitettyjä tilanteita koskevat vikatyypin arvot  
g) vikatyyppien vianmääritysjaksot mukaan luettuina vikapuut ja ohjattu 
eliminointi vianmäärityksessä.  
3.3. Korjaamiseen tarvittavat tiedot  
Seuraavat tiedot on esitettävä:  
a) ECU-yksikön ja komponenttien käyttöönotto (vaihto-osien asentamisen 
yhteydessä)  
b) uusien tai korvaavien elektronisten valvontayksiköiden käyttöönotto tar ­
vittaessa (uudelleen-)ohjelmointitekniikoiden avulla.  ▼B
02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 102  
Lisäys 6 
EY-tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmä  
1. EY-tyyppihyväksyntänumeron, joka on annettu 6 artiklan 1 kohdan mukai ­
sesti, osa 3 koostuu EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan täytäntöönpano ­
säädöksen tai viimeisimmän muutossäädöksen numerosta. Tämän numeron 
jäljessä on yksi tai useampi merkki, joka vastaa eri ajoneuvoluokkia taulu ­
kon 1 mukaisesti.  
▼M2 
Taulukko 1  
Kir­
jain­
tun­
nus Päästöstan­
dardi OBD-st an­
dardi Ajoneuvon luokka 
ja alaluok ka Moottori  Täytäntöönpa ­
nopäi vä: uudet 
tyypit  Täytäntöönpa ­
nopäivä: uu ­
det ajoneuvo t Viimeinen re ­
kisteröintipäi ­
vä 
AA Euro 6c Euro 6–1  M, N1 ala­
luokka I PI, CI 31.8.2018 
BA Euro 6b Euro 6–1  M, N1 ala­
luokka I PI, CI 31.8.2018 
AB Euro 6c Euro 6–1  N1 alaluokka II  PI, CI 31.8.2019 
BB Euro 6b Euro 6–1  N1 alaluokka II  PI, CI 31.8.2019 
AC Euro 6c Euro 6–1  N1 ala­
luokka III, N2 PI, CI 31.8.2019 
BC Euro 6b Euro 6–1  N1 ala­
luokka III, N2 PI, CI 31.8.2019 
AD Euro 6c Euro 6–2  M, N1 ala­
luokka I PI, CI 1.9.2018 31.8.2019 
AE Euro 6c- 
EVAP Euro 6–2  N1 alaluokka II  PI, CI 1.9.2019 31.8.2020 
AF Euro 6c- 
EVAP Euro 6–2  N1 ala­
luokka III, N2 PI, CI 1.9.2019 31.8.2020  
▼M3 
AG Euro 6d- 
TEMP Euro 6-2 M, N1 ala­
luokka I PI, CI 1.9.2017 (  1 ) 31.8.2019 
BG Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP Euro 6-2 M, N1 ala­
luokka I PI, CI 31.8.2019 
CG Euro 6d- 
TEMP-ISC Euro 6-2 M, N1 ala­
luokka I PI, CI 1.1.2019 31.8.2019 
DG Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC  Euro 6-2 M, N1 ala­
luokka I PI, CI 1.9.2019 1.9.2019 31.12.2020 
AH Euro 6d- 
TEMP Euro 6-2 N1, alaluokka II  PI, CI 1.9.2018 (  1 ) 31.8.2019  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 103  
Kir­
jain­
tun­
nus Päästöstan­
dardi OBD-st an­
dardi Ajoneuvon luokka 
ja alaluok ka Moottori  Täytäntöönpa ­
nopäi vä: uudet 
tyypit  Täytäntöönpa ­
nopäivä: uu ­
det ajoneuvo t Viimeinen re ­
kisteröintipäi ­
vä 
▼C3 
BH Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP Euro 6-2 N1, alaluokka II  PI, CI 31.8.2020  
▼M3 
CH Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC Euro 6-2 N1, alaluokka II  PI, CI 1.9.2019 1.9.2020 31.12.2021 
AI Euro 6d- 
TEMP Euro 6-2 N1, alaluokka 
III, N2 PI, CI 1.9.2018 (  1 ) 31.8.2019  
▼C3 
BI Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP Euro 6-2 N1, alaluokka 
III, N2 PI, CI 31.8.2020  
▼M3 
CI Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC Euro 6-2 N1, alaluokka 
III, N2 PI, CI 1.9.2019 1.9.2020 31.12.2021 
AJ Euro 6d Euro 6-2 M, N1 ala­
luokka I PI, CI 31.8.2019 
AK Euro 6d Euro 6-2 N1, alaluokka II  PI, CI 31.8.2020 
AL Euro 6d Euro 6-2 N1, alaluokka 
III, N2 PI, CI 31.8.2020 
AM Euro 6d-ISC Euro 6-2 M, N1 ala­
luokka I PI, CI 31.12.2020 
AN Euro 6d-ISC Euro 6-2 N1, alaluokka II  PI, CI 31.12.2021 
AO Euro 6d-ISC Euro 6-2 N1, alaluokka 
III, N2 PI, CI 31.12.2021 
AP Euro 6d- 
ISC-FCM Euro 6-2 M, N1 ala­
luokka I PI, CI 1.1.2020 1.1.2021 
AQ Euro 6d- 
ISC-FCM Euro 6-2 N1, alaluokka II  PI, CI 1.1.2021 1.1.2022 
AR Euro 6d- 
ISC-FCM Euro 6-2 N1, alaluokka 
III, N2 PI, CI 1.1.2021 1.1.2022  
▼M2 
AX —  —  Kaikki ajoneu ­
vot Akkukäyttöinen täys ­
sähkömoottori  
AY —  —  Kaikki ajoneu ­
vot Polttokenno  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 104  
Kir­
jain­
tun­
nus Päästöstan­
dardi OBD-st an­
dardi  Ajon euvon luokka 
ja alaluokka  Moottori  Täytäntöönpa ­
nopäivä: uudet 
tyypi t Täytäntöönpa ­
nopäivä: uu ­
det ajoneuvo t Viimeinen re ­
kisteröintipäi ­
vä 
AZ —  —  Kaikki ajoneu ­
vot, joiden 
osalta käytetään 
todistuksia liit ­
teessä I olevan 
2.1.1 kohdan 
mukaisesti  PI, CI  
( 1 ) Tätä rajoitusta ei sovelleta, jos ajoneuvo tyyppihyväksyttiin asetuksen (EY) N:o 715/2007 ja sen täytäntöönpanosäädösten 
vaatimusten mukaisesti luokan M sekä luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen tapauksessa ennen 1 päivää syyskuuta 2017 tai 
luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvojen tapauksessa ennen 1 päivää syyskuuta 2018 15 artiklan 4 kohdan 
viimeisen alakohdan mukaisesti.  
Selitykset:  
Euro 6–1 -OBD-standardi  = täydet Euro 6 -OBD-vaatimukset, kuitenkin alustavat OBD-kynnysarvot liitteessä XI olevan 2.3.4 
kohdan määritelmän mukaisesti ja osittain väljennetty käytönaikainen tehokkuussuhde (IUPR). 
Euro 6–2 -OBD-standardi  = täydet Euro 6 -OBD-vaatimukset ja lopulliset OBD-kynnysarvot liitteessä XI olevan 2.3.3 kohdan 
määritelmän mukaisesti. 
Euro 6b –päästöstandardi  = Euro 6 -päästövaatimukset, myös tarkistettu menetelmä hiukkasten mittaamiseen, hiukkasmäärän 
standardit (alustavat arvot suoraruiskutteisella puristussytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja varten). 
Euro 6c –päästöstandardi  = NOx:n RDE-testaus ainoastaan seurantaan (NTE-päästörajoja ei sovelleta), muutoin täydet Euro 6 
-pakokaasupäästövaatimukset (myös hiukkasmäärän RDE-testaus). 
Euro 6c-EVAP –päästöstandardi  = NOx:n RDE-testaus ainoastaan seurantaan (NTE-päästörajoja ei sovelleta), muutoin täydet Euro 
6 -pakokaasupäästövaatimukset (myös hiukkasmäärän RDE-testaus), tarkistettu haihtumispäästöjen testausmenettely. 
Euro 6d-TEMP –päästöstandardi  = NOx:n RDE-testaus väliaikaisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, muutoin 
täydet Euro 6 -pakokaasupäästövaatimukset (myös hiukkasmäärän RDE-testaus).  
▼M3 
Euro 6d-TEMP-ISC –päästöstandardi  = RDE-testaus väliaikaisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, täydet Euro 6 
-pakokaasupäästövaatimukset (myös hiukkasmäärän RDE-testaus) ja uusi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menette ­ 
ly. 
Euro 6d-TEMP-EVAP-ISC –päästöstandardi  = NOx:n RDE-testaus väliaikaisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, 
täydet Euro 6 -pakokaasupäästövaatimukset (myös hiukkasmäärän RDE-testaus), 48 tunnin haihtumispäästöjen testausmenettely ja 
uusi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely.  
▼M2 
Euro 6d-TEMP-EVAP –päästöstandardi  = NOx:n RDE-testaus väliaikaisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, 
muutoin täydet Euro 6 -pakokaasupäästövaatimukset (myös hiukkasmäärän RDE-testaus), tarkistettu haihtumispäästöjen 
testausmenettely. 
Euro 6d-TEMP-EVAP –päästöstandardi  = NOx:n RDE-testaus lopullisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, muutoin 
täydet Euro 6 -pakokaasupäästövaatimukset, tarkistettu haihtumispäästöjen testausmenettely.  
▼M3 
Euro 6d-ISC  = RDE testaus lopullisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, täydet Euro 6 -pakokaasupäästövaatimukset, 
48 tunnin haihtumispäästöjen testausmenettely ja uusi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely. 
Euro 6d-ISC-FCM  = RDE testaus lopullisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, täydet Euro 6 -pakokaasupäästövaa- 
timukset, 48 tunnin haihtumispäästöjen testausmenettely, polttoaineen- ja/tai sähköenergiankulutuksen seurantaan käytettävät la itteet 
ja uusi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely.  
▼B 
2. ESIMERKKEJÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUSTEN NUMEROISTA  
2.1 Seuraavassa on esimerkki Euro 6 -standardia vastaavan kevyen henkilöajo ­
neuvon hyväksynnästä Euro 6d -päästöstandardin ja Euro 6-2 -OBD-stan ­
dardin mukaisesti, mistä osoituksena on taulukon 1 mukainen kirjainmer ­
kintä AJ. Hyväksyntä on myönnetty Luxemburgissa, jonka tunniste on e13. 
Hyväksyntä on myönnetty perusasetuksen (EY) N:o 715/2007 ja sen täy ­
täntöönpanoasetuksen (EU) 2016/xxx mukaisesti, jota ei ole muutettu. Kyse 
on 17:nnestä tällaisesta hyväksynnästä ilman laajennuksia, joten hyväksyn ­
tätodistuksen numeron neljäs osa on 0017 ja viides osa 00.  
e13 Ü 715 =2007 Ü xxx =2016AJ Ü 0017 Ü 00  ▼M2
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 105  
2.2 Toisessa esimerkissä kyse on Euro 6 -standardia vastaavan, luokan N  1 ala­
luokan II kevyen henkilöajoneuvon hyväksynnästä Euro 6d-TEMP -päästös ­
tandardin ja Euro 6-2 -OBD-standardin mukaisesti, mistä osoituksena on 
taulukon 1 mukainen kirjainmerkintä AH. Hyväksyntä on myönnetty Roma ­
niassa, jonka tunniste on e19. Hyväksyntä on myönnetty perusasetuksen 
(EY) N:o 715/2007 ja sen täytäntöönpanosäädösten mukaisesti sellaisina 
kuin ne on viimeksi muutettu asetuksella (EU) 2018/xyz. Kyse on ensim ­
mäisestä tällaisesta hyväksynnästä ilman laajennuksia, joten hyväksyntäto ­
distuksen numeron neljäs osa on 0001 ja viides osa 00.  
e19 Ü 715 =2007 Ü xyz =2018AH Ü 0001 Ü 00  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 106  
Lisäys 7
  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 107  
Lisäys 8 a 
Testausselosteet 
Testausselosteen antaa tutkimuslaitos, joka vastaa testien suorittamisesta tämän 
asetuksen mukaisesti.  
I OSA  
Tyyppi 1 -testin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään seuraavat 
tiedot.  
SELOSTEEN numero 
HAKIJA  
Valmistaja 
AIHE …  
Ajovastusperheen tunnukset  :  
Interpolointiperheen tunnukset  :  
Testauksen kohde 
Merkki :  
Interpo­
lointiper­
heen tun­
niste : 
PÄÄTELMÄ Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaa­
timusten mukainen.  
PAIKKA,  PP/KK/VVVV  
Yleiset huomautukset:  
Jos vaihtoehtoja (viittauksia) on useita, testausselosteessa kuvataan testattu vaih ­
toehto. 
Jos vaihtoehtoja ei ole useita, riittää yksi viittaus ilmoituslomakkeessa testin 
alussa. 
Tutkimuslaitokset voivat vapaasti merkitä lisätietoja.  
(a) koskee kipinäsytytysmoottoria.  
(b) koskee puristussytytysmoottoria.  
1. TESTATTUJEN AJONEUVOJEN KUVAUS: HIGH (H), LOW (L) 
JA M (TAPAUKSEN MUKAAN)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 108  
1.1. Yleistä  
Ajoneuvojen numerot  :  Prototyypin numero ja valmistenumero  
Luokka :  
Kori :  
Vetävät pyörät  :  
1.1.1. Voimalaite  
Voimalaite  :  täyspolttomoottori, hybridi, sähkö tai polttokenno  
1.1.2. POLTTOMOOTTORI (tapauksen mukaan)  
Jos polttomoottoreita on useita, kohta toistetaan. 
Merkki  :  
Tyyppi  :  
Toimintaperiaate  :  kaksitahti/nelitahti  
Sylinterien lukumäärä ja järjestely  :  
Moottorin iskutilavuus (cm  3 ) :  
Moottorin joutokäyntinopeus (rpm)  :  +  
Moottorin suuri joutokäyntinopeus (rpm) 
(a) : +  
Moottorin nimellisteho  :  kW no­
peu­
della  rpm 
Suurin nettovääntömomentti  :  Nm no­
peu­
della  rpm 
Moottorin voiteluaine  :  merkki ja tyyppi  
Jäähdytysjärjestelmä  :  Tyyppi: ilma/vesi/öljy  
Eristys :  materiaali, määrä, sijainti, tilavuus ja paino  
1.1.3. TESTIPOLTTOAINE tyyppi 1 -testissä (tapauksen mukaan) 
Jos testipolttoaineita on useita, kohta toistetaan. 
Merkki  :  
Tyyppi  :  bensiini E10 – dieselöljy B7 – nestekaasu – maakaasu – …  
Tiheys 15 °C:ssa :  
Rikkipitoisuus  :  Ainoastaan dieselöljy B7 ja bensiini E10  
: 
Erän numero  :  
Willanin kertoimet (polttomoottorit) CO  2 - 
päästöille (g CO  2 /MJ) : ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 109  
1.1.4. POLTTOAINEENSYÖTTÖJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan) 
Jos polttoaineensyöttöjärjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Suoraruiskutus  :  kyllä/ei tai kuvaus  
Ajoneuvon polttoainetyyppi  :  yksi polttoaine / kaksi polttoainetta / flex-fuel  
Ohjausyksikkö 
Osan tiedot  :  sama kuin ilmoituslomakkeessa  
Testattu ohjelmisto  :  luettu lukulaitteella (esimerkiksi)  
Ilmanvirtausmittari  :  
Kaasunsäätimen runko  :  
Paineanturi  :  
Ruiskutuspumppu :  
Ruiskutussuuttimet  :  
1.1.5. IMUJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)  
Jos imujärjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Ahdin  :  kyllä/ei 
merkki ja tyyppi (1)  
Välijäähdytin  :  kyllä/ei 
tyyppi (ilma/ilma, ilma/vesi) (1) 
Ilmansuodatin (elementti) (1)  :  merkki ja tyyppi  
Imuäänenvaimennin (1)  :  merkki ja tyyppi  
1.1.6. PAKOJÄRJESTELMÄ JA HAIHTUMISPÄÄSTÖJEN RAJOITUSJÄR ­
JESTELMÄ (tapauksen mukaan)  
Jos järjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Ensimmäinen katalysaattori  :  merkki ja viite (1) 
periaate: kolmitie / hapetus / NO  x -loukku / NO  x -varastoin­
tijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys...  
Toinen katalysaattori  :  merkki ja viite (1) 
periaate: kolmitie / hapetus / NO  x -loukku / NO  x -varastoin­
tijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys...  
Hiukkasloukku :  on / ei / ei sovellettavissa 
katalysoitu: kyllä/ei 
merkki ja viite (1)  
Happianturien tiedot ja sijainti  :  ennen katalysaattoria / katalysaattorin jälkeen  
Ilmansyöttö  :  on / ei / ei sovellettavissa  
Veden ruiskutus :  on / ei / ei sovellettavissa  
Pakokaasun takaisinkierrätys  :  on / ei / ei sovellettavissa 
jäähdytetty/jäähdyttämätön 
suuri/pieni paine  
Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä  :  on / ei / ei sovellettavissa  
NO  x -anturien tiedot ja sijainti  :  Ennen/jälkeen  
Yleiskuvaus (1) :  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 110  
1.1.7. LÄMMÖNVARAIN (tapauksen mukaan)  
Jos lämmönvaraimia on useita, kohta toistetaan. 
Lämmönvarain  :  kyllä/ei  
Lämpökapasiteetti (varastoitu entalpia J)  :  
Aika lämmön luovutukseen (s)  :  
1.1.8. VOIMANSIIRTO (tapauksen mukaan)  
Jos voimansiirtojärjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Vaihdelaatikko  :  käsivalintainen/automaattinen/portaaton  
Vaihteenvaihtomenetelmä  
Ensisijainen ajotila (*) :  kyllä/ei 
normaali/ajo/taloudellinen/…  
Paras ajotila CO  2 -päästöjen ja polt ­
toaineenkulutuksen kannalta (ta ­
pauksen mukaan)  : 
Huonoin ajotila CO  2 -päästöjen ja 
polttoaineenkulutuksen kannalta (ta ­
pauksen mukaan)  : 
Ajotila, jossa sähköenergiankulutus on 
suurin (tapauksen mukaan)  : 
Ohjausyksikkö  :  
Vaihdelaatikon voiteluaine  :  merkki ja tyyppi  
Renkaat  
Merkki :  
Tyyppi :  
Mitat (edessä/takana)  :  
Dynaaminen vierimissäde (m) :  
Rengaspaine (kPa)  :  
(*) OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa ilmoitetaan sekä varausta ylläpitävien että varausta purkavien käyttöolosuhteiden 
osalta.  
Välityssuhteet (R.T.), ensisijaiset välityssuhteet (R.P.) ja (ajoneuvon 
nopeus (km/h)) / moottorin pyörimisnopeus (1 000 rpm)) (V  1000 ) 
vaihteiston kunkin välityssuhteen (R.B.) osalta 
R.B. R.P. R.T. V  1000 
1. 1/1 
2. 1/1 
3. 1/1 
4. 1/1 
5. 1/1 
… ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 111  
1.1.9. SÄHKÖKONE (tapauksen mukaan) 
Jos sähkökoneita on useita, kohta toistetaan. 
Merkki :  
Tyyppi :  
Huipputeho (kW) :  
1.1.10.  AJO-REESS-JÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)  
Jos ajo-REESS-järjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Merkki  :  
Tyyppi  :  
Kapasiteetti (Ah)  :  
Nimellisjännite (V)  :  
1.1.11. POLTTOKENNO (tapauksen mukaan)  
Jos polttokennoja on useita, kohta toistetaan. 
Merkki :  
Tyyppi  :  
Suurin teho (kW)  :  
Nimellisjännite (V)  :  
1.1.12. TEHOELEKTRONIIKKA (tapauksen mukaan)  
Tehoelektroniikkajärjestelmiä voi olla useita (käyttövoimanmuunnin, 
pienjännitejärjestelmä tai laturi) 
Merkki :  
Tyyppi :  
Teho (kW) :  
1.2. H-ajoneuvon kuvaus  
1.2.1. MASSA  
H-ajoneuvon testimassa (kg) :  
1.2.2. AJOVASTUSPARAMETRIT  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Syklin energiantarve (J)  :  
Ajovastustestin selosteen viite  :  
Ajovastusperheen tunniste  :  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 112  
1.2.3. SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT 
Sykli (supistamaton)  :  Luokka 1 / 2 / 3a / 3b 
Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneu ­
von massan suhde (PMR) (W/kg) : (tapauksen mukaan)  
Mittauksen aikana käytetty nopeuden ­
rajoitusmenettely  : kyllä/ei  
Ajoneuvon suurin nopeus (km/h)  :  
Supistaminen (tapauksen mukaan)  :  kyllä/ei  
Supistustekijä fdsc  :  
Syklin ajomatka (m) :  
Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennet ­
tyä testausmenetelmää)  : tapauksen mukaan  
1.2.4. VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN)  
Vaihteenvaihdon laskennassa käytettävä 
versio (ilmoitetaan sovellettava asetuksen (EU) 2017/1151 muu­
tos) 
Vaihteenvaihto  :  Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöriste­
tään neljän desimaalin tarkkuuteen  
nmin drive  
Ykkösvaihde  :  … rpm 
Ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle  :  … rpm 
Kakkosvaihteelta pysähdyksiin  :  … rpm 
Kakkosvaihde :  … rpm 
Kolmosvaihde ja suuremmat vaihteet  :  … rpm 
Vaihdetta 1 ei käytetä  :  kyllä/ei  
n_95_high kaikille vaihteille  :  … rpm  
n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen no­
peuden vaiheissa (n_min_drive_up)  : … rpm 
n_min_drive_set hidastusvaiheissa 
(nmin_drive_down) : … rpm 
t_start_phase  :  …s  
n_min_drive_start  :  … rpm 
N_min_drive_up_start  :  … rpm 
ASM-marginaalin käyttö:  :  kyllä/ei  
ASM-arvot :  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 113  
1.3. L-ajoneuvon kuvaus (tapauksen mukaan)  
1.3.1. MASSA 
L-ajoneuvon testimassa (kg)  :  
1.3.2. AJOVASTUSPARAMETRIT  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Syklin energiantarve (J)  :  
Δ(C D × A  f ) LH (m 2 ) :  
Ajovastustestin selosteen viite  :  
Ajovastusperheen tunniste  :  
1.3.3. SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT  
Sykli (supistamaton)  :  Luokka 1 / 2 / 3a / 3b 
Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneu­
von massan suhde (PMR) (W/kg) : (tapauksen mukaan)  
Mittauksen aikana käytetty nopeuden ­
rajoitusmenettely  : kyllä/ei  
Ajoneuvon suurin nopeus  :  
Supistaminen (tapauksen mukaan)  :  kyllä/ei  
Supistustekijä fdsc  :  
Syklin ajomatka (m)  :  
Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennet ­
tyä testausmenetelmää)  : tapauksen mukaan  
1.3.4. VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN)  
Vaihteenvaihto  :  Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöriste­
tään neljän desimaalin tarkkuuteen  
1.4. M-ajoneuvon kuvaus (tapauksen mukaan)  
1.4.1.  Massa 
L-ajoneuvon testimassa (kg) :  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 114  
1.4.2. AJOVASTUSPARAMETRIT  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Syklin energiantarve (J)  :  
Δ(C D × A  f ) LH (m 2 ) :  
Ajovastustestin selosteen viite  :  
Ajovastusperheen tunniste  :  
1.4.3. SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT  
Sykli (supistamaton)  :  Luokka 1 / 2 / 3a / 3b 
Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneu ­
von massan suhde (PMR) (W/kg) : (tapauksen mukaan)  
Mittauksen aikana käytetty nopeuden ­
rajoitusmenettely  : kyllä/ei  
Ajoneuvon suurin nopeus :  
Supistaminen (tapauksen mukaan)  :  kyllä/ei  
Supistustekijä fdsc  :  
Syklin ajomatka (m) :  
Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennet ­
tyä testausmenetelmää)  : tapauksen mukaan  
1.4.4. VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN)  
Vaihteenvaihto  :  Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöriste­
tään neljän desimaalin tarkkuuteen  
2. TESTITULOKSET  
2.1. Tyyppi 1 -testi 
Alustadynamometrin asetusten säätömene ­
telmä  : Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyk ­
lillä 
Dynamometri kaksi-/nelipyörävedolla  :  2WD/4WD 
Pyörikö ei-vetävä akseli kaksipyörävedos ­
sa? : kyllä/ei/tarpeeton  
Toiminta alustadynamometrillä  kyllä/ei  
Vapaarullaustila  :  kyllä/ei  
Lisävakauttaminen  :  kyllä/ei 
kuvaus 
Huononemiskertoimet  :  kiinteät/testatut  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 115  
2.1.1. Ajoneuvo H 
Testien päivämäärä  :  (päivä/kuukausi/vuosi)  
Testipaikka  :  Alustadynamometri, sijainti, maa  
Jäähdytystuulettimen matalamman reunan kor ­
keus maasta (cm)  : 
Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa 
(jos muutettu valmistajan pyynnöstä)  : ajoneuvon keskilinjalla / …  
Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm)  :  
IWR: inertiaalisen työn suhde (%) :  x,x  
RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo 
(km/h) : x,xx 
Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta  : Täyssähköajoneuvo ennen lopetuskriteeriä 
tai 
kaasupoljin pohjassa  
2.1.1.1. Epäpuhtauspäästöt (tapauksen mukaan)  
2.1.1.1.1. Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti la ­
dattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen epä ­
puhtauspäästöt varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä  
Seuraavat kohdat toistetaan kunkin kuljettajan valittavissa olevan 
testatun ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauk ­
sen mukaan).  
Testi 1  
Epäpuhtaudet  CO THC (a) NMHC (a) NO  x THC + 
NO  x (b) Hiukkaset Hiukkas­
määrä 
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km) (mg/km) (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Mitatut arvot  
Regenerointitekijät (Ki) (2), 
summaavat  
Regenerointitekijät (Ki) (2), 
kertovat  
Huononemiskertoimet (DF), 
summaavat  
Huononemiskertoimet (DF), ker­
tovat 
Lopulliset arvot  
Raja-arvot  
(2) Ks. Ki-perhettä koskevat selosteet.  :  
Tyyppi 1- / tyyppi I -testi suoritettu Ki:n määrittämi ­
seksi : Liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83 (  2 ) 
Regenerointiperheen tunnus:  :  
( 2 ) Ilmoitetaan tapauksen mukaan  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 116  
Testi 2 (tapauksen mukaan): perustana CO  2 (d CO2 1 ) / perustana 
epäpuhtaudet (90 % raja-arvoista) / perustana molemmat  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Testi 3 (tapauksen mukaan): perustana CO  2 (d CO2 2 ) 
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
2.1.1.1.2. Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen epäpuhtauspäästöt 
varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä 
Testi 1 
Epäpuhtauspäästöjen raja-arvoja on noudatettava ja seuraava kohta 
on toistettava kunkin testisyklin osalta.  
Epäpuhtaudet  CO THC (a) NMHC 
(a) NO  x THC + 
NO  x (b) Hiukkaset Hiukkasmää­
rä 
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km) (#.10  11 /km) 
Mitatut yksittäisen syklin 
arvot 
Raja-arvon mukaiset yksit ­
täisen syklin arvot  
Testi 2 (tapauksen mukaan): perustana CO  2 (d CO2 1 ) / perustana 
epäpuhtaudet (90 % raja-arvoista) / perustana molemmat 
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Testi 3 (tapauksen mukaan): perustana CO  2 (d CO2 2 ) 
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
2.1.1.1.3. KÄYTTÖTEKIJÄPAINOTETUT ULKOPUOLELTA LADATTA ­
VIEN HYBRIDISÄHKÖAJONEUVOJEN EPÄPUHTAUSPÄÄS ­
TÖT  
Epäpuhtaudet  CO THC (a) NMHC 
(a) NO  x THC + 
NO  x (b) Hiukkaset Hiukkasmää ­
rä 
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (#.10  11 /km) 
Lasketut arvot  
2.1.1.2. CO  2 -päästöt (tapauksen mukaan)  
2.1.1.2.1. Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti la ­
dattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen 
CO  2 -päästöt varausta ylläpidettäessä tehtävässä tyyppi 1 -testissä  
Seuraavat kohdat toistetaan kunkin testatun kuljettajan valittavissa 
olevan ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauk ­
sen mukaan).  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 117  
Testi 1  
CO  2 -päästöt Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
Mitattu arvo M  CO2,p,1  — 
Nopeus- ja matkakorjattu arvo M CO2,p,1b /  
M CO2,c,2  
RCB-korjauskerroin: (5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Regenerointitekijät (Ki), 
summaavat  
Regenerointitekijät (Ki), 
kertovat  
M CO2,c,4  — 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
ATCT-korjaus (FCF) (4) 
Väliaikaiset arvot  M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Ilmoitettu arvo —  —  —  —  
d CO2 1 * ilmoitettu arvo  —  —  —  —  
(4) FCF: perheen korjauskerroin, jolla tehdään korjaus edustavien alueellisten lämpötilaolojen (ATCT) 
perusteella  
Ks. perhettä koskevat FCF-selosteet  :  
ATCT-perheen tunnus: :  
(5) täyspolttomoottoriajoneuvojen osalta asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 2 
tarkoitettu korjaus ja hybridisähköajoneuvojen osalta asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliit ­
teen 8 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus (K  CO2 ). 
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Testi 3  (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Päätelmät  
CO  2 -päästöt (g/km)  Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
Keskiarvo M  CO2,p,6  / M  CO2,c,6  
Tasaus M  CO2,p,7  / M  CO2,c,7  
Lopulliset arvot M  CO2,p,H  / M  CO2,c,H  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 118  
Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen tuotannon vaa ­
timustenmukaisuuteen liittyvät tiedot  
Yhdistetty  
CO  2 -päästöt (g/km) 
M CO2,CS,COP  
AF CO2,CS  
2.1.1.2.2. Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen CO  2 -päästöt vara ­
usta purkavassa tyyppi 1 -testissä  
Testi 1:  
CO  2 -päästöjen massa (g/km) Yhdistetty  
Laskettu arvo M  CO2,CD  
Ilmoitettu arvo  
d CO2 1 
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Testi 3  (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Päätelmät  
CO  2 -päästöjen massa (g/km) Yhdistetty  
Keskiarvo M  CO2,CD  
Lopullinen arvo M CO2,CD  
2.1.1.2.4. KÄYTTÖTEKIJÄPAINOTETTU ULKOPUOLELTA LADATTA ­
VIEN HYBRIDISÄHKÖAJONEUVOJEN CO  2 -PÄÄSTÖJEN 
MASSA  
CO  2 -päästöjen massa (g/km) Yhdistetty  
Laskettu arvo M  CO2,weighted  
2.1.1.3 POLTTOAINEENKULUTUS (TAPAUKSEN MUKAAN)  
2.1.1.3.1. Pelkällä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien 
sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen polttoaineen ­
kulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä  
Seuraavat kohdat toistetaan kunkin kuljettajan valittavissa olevan 
testatun ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauk ­
sen mukaan).  
Polttoaineenkulutus (l/100km)  Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
Lopulliset arvot FC  p,H / FC  c,H ( 6 ) 
( 6 ) Laskettu tasatuista CO  2 -arvoista  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 119  
A- Asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettu ajoneuvojen sisäinen poltto ­
aineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seuranta  
a. Tietojen saatavuus  
Liitteessä XXII olevassa 3 kohdassa luetellut parametrit ovat saa ­
tavissa: kyllä / ei sovelleta  
b. Tarkkuus (tapauksen mukaan) 
Fuel_Consumed  WLTP  (litraa) (  8 ) Ajoneuvo H – testi 1 x,xxx 
Ajoneuvo H – testi 2 (tapauksen mukaan)  x,xxx  
Ajoneuvo H – testi 3 (tapauksen mukaan)  x,xxx  
Ajoneuvo L – testi 1 (tapauksen mukaan)  x,xxx 
Ajoneuvo L – testi 2 (tapauksen mukaan)  x,xxx 
Ajoneuvo L – testi 3 (tapauksen mukaan)  x,xxx 
Yhteensä x,xxx 
Fuel_Consumed  OBFCM  (litraa) (  8 ) Ajoneuvo H – testi 1 x,xx 
Ajoneuvo H – testi 2 (tapauksen mukaan)  x,xx  
Ajoneuvo H – testi 3 (tapauksen mukaan)  x,xx  
Ajoneuvo L – testi 1 (tapauksen mukaan)  x,xx 
Ajoneuvo L – testi 2 (tapauksen mukaan)  x,xx 
Ajoneuvo L – testi 3 (tapauksen mukaan)  x,xx 
Yhteensä x,xx 
Tarkkuus (  8 ) x,xxx  
( 8 ) liitteen XXII mukaisesti.  
2.1.1.3.2. Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen polttoaineenkulu ­
tus varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä  
Testi 1:  
Polttoaineenkulutus (l/100km)  Yhdistetty  
Laskettu arvo FC  CD 
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Testi 3  (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 120  
Päätelmät  
Polttoaineenkulutus (l/100km)  Yhdistetty  
Keskiarvo FC  CD 
Lopullinen arvo FC  CD 
2.1.1.3.3. Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen käyttötekijäpaino ­
tettu polttoaineenkulutus  
Polttoaineenkulutus (l/100km)  Yhdistetty  
Laskettu arvo FC  weighted  
2.1.1.3.4. Vain sisäisesti ladattavien polttokennohybridiajoneuvojen poltto ­
aineenkulutus varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä  
Seuraavat kohdat toistetaan kunkin kuljettajan valittavissa olevan 
testatun ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauk ­
sen mukaan).  
Polttoaineenkulutus (kg/100 km)  Yhdistetty  
Mitatut arvot  
RCB-korjauskerroin  
Lopulliset arvot FC  c 
2.1.1.4. TOIMINTASÄTEET (TAPAUKSEN MUKAAN)  
2.1.1.4.1. Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen toimintasäteet (ta­
pauksen mukaan) 
2.1.1.4.1.1. Sähkökäyttöinen toimintasäde (AER)  
Testi 1  
AER (km) Kaupunkiajo Yhdistetty  
Mitatut/lasketut AER-arvot  
Ilmoitettu arvo —  
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Testi 3  (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Päätelmät  
AER (km) Kaupunkiajo Yhdistetty  
AER-keskiarvo (tapauksen mukaan)  
Lopulliset AER-arvot  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 121  
2.1.1.4.1.2. Vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde (EAER)  
EAER (km)  Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie Kaupunkia ­
jo Yhdi stetty  
Lopulliset EAER-arvot  
2.1.1.4.1.3. Todellinen toimintasäde varausta purettaessa  
R CDA (km) Yhdistetty  
Lopullinen R  CDA -arvo 
2.1.1.4.1.4. Toimintasäde varausta purkavassa syklissä  
Testi 1  
R CDC (km) Yhdistetty  
Lopullinen R  CDC -arvo 
Siirtymäsyklin indeksinumero  
Vahvistussyklin REEC-arvo (%) 
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Testi 3  (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
2.1.1.4.2. Täyssähköajoneuvojen toimintasäteet – sähkökäyttöinen toimintasäde 
(PER) (tapauksen mukaan)  
Testi 1  
PER (km) Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Kaupunkia­
jo Yhdi stetty  
Lasketut PER-arvot  
Ilmoitettu arvo —  —  —  —  —  
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Testi 3  (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Päätelmät  
PER (km) Kaupunkiajo Yhdistetty  
PER-keskiarvo 
Lopulliset PER-arvot  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 122  
2.1.1.5. SÄHKÖNKULUTUS (TAPAUKSEN MUKAAN)  
2.1.1.5.1. Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen sähkönkulutus (ta­
pauksen mukaan) 
2.1.1.5.1.1. Sähkönkulutus (EC)  
EC (Wh/km) Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Kaupunkia­
jo Yhdi stetty  
Lopulliset EC-arvot  
2.1.1.5.1.2. Käyttötekijäpainotettu varausta purkava sähkönkulutus  
Testi 1  
EC AC,CD  (Wh/km) Yhdistetty  
Laskettu arvo EC  AC,CD  
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Testi 3  (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Päätelmät (tapauksen mukaan)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Yhdistetty  
Keskiarvo EC  AC,CD  
Lopullinen arvo  
2.1.1.5.1.3. Käyttötekijäpainotettu sähkönkulutus  
Testi 1  
EC AC,weighted  (Wh/km) Yhdistetty  
Laskettu arvo EC  AC,weighted  
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Testi 3  (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Päätelmät (tapauksen mukaan)  
EC AC,weighted  (Wh/km) Yhdistetty  
Keskiarvo EC  AC,weighted  
Lopullinen arvo  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 123  
2.1.1.5.1.4. Tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät tiedot  
Yhdistetty  
Sähkönkulutus (Wh/km) EC  DC,CD,COP  
AF EC,AC,CD  
2.1.1.5.2. Täyssähköajoneuvojen sähkönkulutus (tapauksen mukaan)  
Testi 1  
EC (Wh/km) Kaupunkiajo Yhdistetty  
Lasketut EC-arvot  
Ilmoitettu arvo —  
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
Testi 3 (tapauksen mukaan)  
Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.  
EC (Wh/km)  Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie Kaupunkia­
jo Yhdi stetty  
EC-keskiarvo 
Lopulliset EC-arvot 
Tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät tiedot  
Yhdistetty  
Sähkönkulutus (Wh/km) EC  DC,COP  
AF EC 
2.1.2. AJONEUVO L (TAPAUKSEN MUKAAN) 
Toistetaan 2.1.1 kohta.  
2.1.3. AJONEUVO M (TAPAUKSEN MUKAAN)  
Toistetaan 2.1.1 kohta.  
2.1.4. LOPULLISET KRITEERIPÄÄSTÖJEN ARVOT (TAPAUKSEN MU­
KAAN)  
Epäpuhtaudet  CO THC (a) NMH C (­
a) NO  x THC + 
NO  x (b) Hiukkasmas ­
sa Hiukkasmää ­
rä 
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (#.10  11 /km) 
Suurimmat arvot (  3 ) 
( 3 ) kunkin epäpuhtauden osalta ajoneuvojen H, L (tapauksen mukaan) ja M (tapauksen mukaan) kaikista testituloksista  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 124  
2.2. Tyyppi 2 -testi 
Mukaan luettuina katsastusta varten tarvittavat päästötiedot  
Testi  CO (til.-%) Lambda-ar ­
vo (  x ) Moottor in pyörimisnopeus 
(rpm)  Öljyn lämpötila (°C) 
Joutokäynti  —  
Joutokäynti suurella no ­
peudella  
( x ) Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia).  
2.3. Tyyppi 3 -testi 
Kampikammiokaasupäästöt ilmakehään: ei ole  
2.4. Tyyppi 4 -testi  
Perheen tunnus  :  
Ks. selosteet :  
2.5. Tyyppi 5 -testi  
Perheen tunnus  :  
Ks. perhettä koskevat kestävyysselosteet  :  
Tyyppi 1- / tyyppi I -testi kriittisten pääs ­
töjen testaamiseksi  : Liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83 (  3 ) 
( 3 ) Ilmoitetaan tapauksen mukaan.  
2.6. RDE-testi 
RDE-perheen numero :  MSxxxx 
Ks. perhettä koskevat selosteet  :  
2.7. Tyyppi 6 -testi  
Perheen tunnus  
Testien päivämäärä  :  (päivä/kuukausi/vuosi)  
Testipaikka  :  
Alustadynamometrin asetusten säätömene ­
telmä  : vapaa rullaus (ajovastustiedot)  
Inertiamassa (kg)  :  
Jos poikkeaa tyyppi 1 -testin ajoneuvosta  : 
Renkaat  :  
Merkki  :  
Tyyppi  :  
Mitat (edessä/takana)  :  
Dynaaminen vierimissäde (m) :  
Rengaspaine (kPa)  :  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 125  
Epäpuhtaudet  CO 
(g/km) HC 
(g/km)  
Testi 1  
2 
3 
Keskiarvo 
Raja-arvo  
2.8. Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä  
Perheen tunnus  :  
Ks. perhettä koskevat selosteet  :  
2.9. Savuntiheystesti (b) 
2.9.1.  Vakionopeustestit  
Ks. perhettä koskevat selosteet  :  
2.9.2. Ryntäystesti  
Mitattu absorptioarvo (m  –1 ) :  
Korjattu absorptioarvo (m  –1 ) :  
2.10. Moottorin teho 
Ks. selosteet tai hyväksyntänu ­
mero : 
2.11. Lämpötilatiedot ajoneuvosta H (VH)  
Ajoneuvon jäähdyttäminen huo ­
noimman tapauksen mukaisesti:  : kyllä/ei (  7 ) 
ATCT-perhe, joka koostuu yh ­
destä interpolointiperheestä  : kyllä/ei ( 7 ) 
Moottorin jäähdytysnesteen 
lämpötila seisonnan lopussa 
(°C) : 
Seisonta-alueen keskilämpö ­
tila viimeisten 3 tunnin ajalta 
(°C) : 
Moottorin jäähdytysnesteen 
loppulämpötilan ja seisonta- 
alueen viimeisten 3 tunnin 
keskilämpötilan erotus 
Δ T_ATCT  (°C) : 
Vähimmäisseisonta-aika t  so­
ak_ATCT  (s) : ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 126  
Lämpötila-anturin sijainti  :  
Mitattu moottorin lämpötila  :  öljy/jäähdytysneste  
( 7 ) Jos kyllä, kuutta viimeistä riviä ei sovelleta.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 127  
Testausselosteen liitteet  
(ei koske ATCT-testiä eikä täyssähköajoneuvoja)  
1. Kaikki korrelaatiovälineen syöttötiedot, jotka luetellaan asetusten (EU) 
2017/1152 ja 2017/1153 (”korrelaatioasetukset”) liitteessä I olevassa 2.4 
kohdassa, 
ja 
syöttötiedoston tunniste: …  
2. Täytäntöönpanoasetusten (EU) 2017/1152 ja 2017/1153 liitteessä I ole ­
vassa 3.1.1.2 kohdassa tarkoitettu täydellinen korrelaatiotiedosto:  
3. Täyspolttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvot  
NEDC-korrelaation tulokset  Ajoneuvo H Ajoneuvo L  
NEDC-testin ilmoitettu CO  2 -arvo xxx,xx xxx,xx 
CO  2 MPAS-simulaattorin antama CO  2 -tulos (mukaan luettuna Ki)  xxx,xx xxx,xx 
CO  2 -tulos kaksoistestistä tai noppatestistä (mukaan luettuna Ki)  xxx,xx xxx,xx 
Hash-numero 
Noppaan perustuva päätös  
Poikkeamakerroin (arvo tai ei sovellettavissa)  
Tarkastuskerroin (0 / 1 / ei sovellettavissa)  
Ilmoitettu arvo, vahvistettu CO  2 MPAS-testillä / kaksoistestillä  
CO  2 MPAS-simulaattorin antama CO  2 -tulos (pois 
luettuna Ki)  kaupunkiajo  
maantieajo  
yhdistetty  
Fyysisten mittausten tulokset  
Testien päivämäärä  Testi 1 pp/kk/vvvv  pp/kk/vvvv  
Testi 2  
Testi 3 
Yhdistetyt CO  2 -päästöt  Testi 1 kaupunkiajo  xxx,xxx xxx,xxx 
maantieajo  xxx,xxx xxx,xxx 
yhdistetty  xxx,xxx xxx,xxx 
Testi 2 kaupunkiajo  
maantieajo  
yhdistetty  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 128  
NEDC-korrelaation tulokset  Ajoneuvo H Ajoneuvo L  
Testi 3 kaupunkiajo  
maantieajo  
yhdistetty  
Ki CO  2 1,xxxx 
Yhdistetyt CO  2 -päästöt mukaan 
luettuna Ki  Keskiarvo yhdistetty  
Vertailu suhteessa ilmoitettuun arvoon (ilmoitettu –keskiarvo) / il ­
moitettu (%)  
Ajovastusarvot testauksessa 
f 0 (N) x,x x,x 
f 1 (N/(km/h)) x,xxx x,xxx 
f 2 (N/(km/h)  2 ) x,xxxxx x,xxxxx 
inertialuokka (kg)  
Lopulliset tulokset  
NEDC: CO  2 [g/km] kaupunkiajo  xxx,xx xxx,xx 
maantieajo  xxx,xx xxx,xx 
yhdistetty  xxx,xx xxx,xx 
NEDC: polttoaineenkulutus FC [l/100km]  kaupunkiajo x,xxx x,xxx 
maantieajo  x,xxx x,xxx 
yhdistetty  x,xxx x,xxx 
4. OVC-HEV-ajoneuvojen testitulokset  
4.1. Ajoneuvo H 
4.1.1. OVC-HEV-ajoneuvojen CO  2 -päästöjen massa  
CO  2 -päästöt (g/km)  Yhdistetty 
(Ki mukaan luettuna)  
Ki CO  2 1,xxxx 
M CO2,NEDC_H,test,condition A  
M CO2,NEDC_H,test,condition B  
M CO2,NEDC_H,test,weighted  
4.1.2. OVC-HEV-ajoneuvojen sähköenergiankulutus  
Sähköenergiankulutus (Wh/km)  Yhdistetty  
EC NEDC_H,test,condition A  
EC NEDC_H,test,condition B  
EC NEDC_H,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 129  
4.1.3. Polttoaineenkulutus (l/100km)  
Polttoaineenkulutus (l/100 km)  Yhdistetty  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  
4.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
4.2.1. OVC-HEV-ajoneuvojen CO  2 -päästöjen massa  
CO  2 -päästöt (g/km)  Yhdistetty 
(Ki muka an luettuna ) 
Ki CO  2 1,xxxx 
M CO2,NEDC_L,test,condition A  
M CO2,NEDC_L,test,condition B  
M CO2,NEDC_L,test,weighted  
4.2.2. OVC-HEV-ajoneuvojen sähköenergiankulutus  
Sähköenergiankulutus (Wh/km)  Yhdistetty  
EC NEDC_L,test,condition A  
EC NEDC_L,test,condition B  
EC NEDC_L,test,weighted  
4.2.3. Polttoaineenkulutus (l/100km)  
Polttoaineenkulutus 
(l/100 km) Yhdistetty  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 130  
II OSA 
ATCT -testin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään seuraavat tiedot.  
Selosteen numero 
HAKIJA 
Valmistaja 
AIHE …  
Ajovastusperheen tunnukset  :  
Interpolointiperheen tunnukset :  
ATCT-tunnukset  :  
Testauksen kohde 
Merkki :  
Interpolointi ­
perheen tun ­
niste : 
PÄÄTELMÄ Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaa­
timusten mukainen.  
PAIKKA,  PP/KK/VVVV  
Yleiset huomautukset:  
Jos vaihtoehtoja (viittauksia) on useita, testausselosteessa kuvataan testattu vaih ­
toehto. 
Jos vaihtoehtoja ei ole useita, riittää yksi viittaus ilmoituslomakkeessa testin 
alussa. 
Tutkimuslaitokset voivat vapaasti merkitä lisätietoja.  
(a) koskee kipinäsytytysmoottoria.  
(b) koskee puristussytytysmoottoria.  
1. TESTATUN AJONEUVON KUVAUS  
1.1. YLEISTÄ 
Ajoneuvojen numerot  :  Prototyypin numero ja valmistenumero  
Luokka :  
Istuinten lukumäärä kuljettaja mukaan lu ­
ettuna  : 
Kori :  
Vetävät pyörät  :  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 131  
1.1.1. Voimalaite 
Voimalaite  :  täyspolttomoottori, hybridi, sähkö tai polttokenno  
1.1.2. POLTTOMOOTTORI (tapauksen mukaan)  
Jos polttomoottoreita on useita, kohta toistetaan. 
Merkki  :  
Tyyppi :  
Toimintaperiaate  :  kaksitahti/nelitahti  
Sylinterien lukumäärä ja järjestely  :  …  
Moottorin iskutilavuus (cm  3 ) :  
Moottorin joutokäyntinopeus (rpm)  :  ±  
Moottorin suuri joutokäyntinopeus (rpm) 
(a) : ±  
Moottorin nimellisteho  :  kW nopeu­
della  rpm 
Suurin nettovääntömomentti  :  Nm nopeu­
della  rpm 
Moottorin voiteluaine  :  merkki ja tyyppi  
Jäähdytysjärjestelmä  :  Tyyppi: ilma/vesi/öljy  
Eristys :  materiaali, määrä, sijainti, tilavuus ja paino  
1.1.3. TESTIPOLTTOAINE tyyppi 1 -testissä (tapauksen mukaan)  
Jos testipolttoaineita on useita, kohta toistetaan. 
Merkki  :  
Tyyppi :  bensiini E10 – dieselöljy B7 – nestekaasu – maakaasu – …  
Tiheys 15 °C:ssa :  
Rikkipitoisuus  :  Ainoastaan dieselöljy B7 ja bensiini E10  
Liite IX  :  
Erän numero  :  
Willanin kertoimet (polttomoottorit) CO  2 - 
päästöille (g CO  2 /MJ) : ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 132  
1.1.4. POLTTOAINEENSYÖTTÖJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan) 
Jos polttoaineensyöttöjärjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Suoraruiskutus  :  kyllä/ei tai kuvaus  
Ajoneuvon polttoainetyyppi  :  yksi polttoaine / kaksi polttoainetta / flex-fuel  
Ohjausyksikkö 
Osan tiedot  :  sama kuin ilmoituslomakkeessa  
Testattu ohjelmisto  :  luettu lukulaitteella (esimerkiksi)  
Ilmanvirtausmittari  :  
Kaasunsäätimen runko  :  
Paineanturi  :  
Ruiskutuspumppu :  
Ruiskutussuuttimet  :  
1.1.5. IMUJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)  
Jos imujärjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Ahdin  :  kyllä/ei 
merkki ja tyyppi (1) 
Välijäähdytin  :  kyllä/ei 
tyyppi (ilma/ilma, ilma/vesi) (1)  
Ilmansuodatin (elementti) (1)  :  merkki ja tyyppi  
Imuäänenvaimennin (1)  :  merkki ja tyyppi  
1.1.6. PAKOJÄRJESTELMÄ JA HAIHTUMISPÄÄSTÖJEN RAJOITUSJÄR ­
JESTELMÄ (tapauksen mukaan)  
Jos järjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Ensimmäinen katalysaattori  :  merkki ja viite (1) 
periaate: kolmitie / hapetus / NO  x -loukku / NO  x -varastointijär ­
jestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys …  
Toinen katalysaattori  :  merkki ja viite (1) 
periaate: kolmitie / hapetus / NO  x -loukku / NO  x -varastointijär ­
jestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys …  
Hiukkasloukku :  on / ei / ei sovellettavissa 
katalysoitu: kyllä/ei 
merkki ja viite (1)  
Happianturien tiedot ja sijainti  :  ennen katalysaattoria / katalysaattorin jälkeen  
Ilmansyöttö  :  on / ei / ei sovellettavissa  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 133  
Pakokaasun takaisinkierrätys  :  on / ei / ei sovellettavissa 
jäähdytetty/jäähdyttämätön 
suuri/pieni paine  
Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä  :  on / ei / ei sovellettavissa  
NO  x -anturien tiedot ja sijainti  :  Ennen/jälkeen  
Yleiskuvaus (1) :  
1.1.7. LÄMMÖNVARAIN (tapauksen mukaan)  
Jos lämmönvaraimia on useita, kohta toistetaan. 
Lämmönvarain  :  kyllä/ei  
Lämpökapasiteetti (varastoitu entalpia J) :  
Aika lämmön luovutukseen (s)  :  
1.1.8. VOIMANSIIRTO (tapauksen mukaan)  
Jos voimansiirtojärjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Vaihdelaatikko  :  käsivalintainen/automaattinen/portaaton  
Vaihteenvaihtomenetelmä  
Ensisijainen ajotila  :  kyllä/ei 
normaali/ajo/taloudellinen/ … 
Paras ajotila CO  2 -päästöjen ja poltto ­
aineenkulutuksen kannalta (tapauksen 
mukaan) : 
Huonoin ajotila CO  2 -päästöjen ja 
polttoaineenkulutuksen kannalta (ta ­
pauksen mukaan)  : 
Ohjausyksikkö :  
Vaihdelaatikon voiteluaine  :  merkki ja tyyppi  
Renkaat  
Merkki :  
Tyyppi :  
Mitat (edessä/takana)  :  
Dynaaminen vierimissäde (m) :  
Rengaspaine (kPa)  :  
Välityssuhteet (R.T.), ensisijaiset välityssuhteet (R.P.) ja (ajoneuvon no ­
peus (km/h)) / moottorin pyörimisnopeus (1 000 rpm)) (V  1000 ) vaihteiston 
kunkin välityssuhteen (R.B.) osalta  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 134  
R.B. R.P. R.T. V  1000 
1. 1/1 
2. 1/1 
3. 1/1 
4. 1/1 
5. 1/1 
… 
1.1.9. SÄHKÖKONE (tapauksen mukaan)  
Jos sähkökoneita on useita, kohta toistetaan. 
Merkki  :  
Tyyppi :  
Huipputeho (kW) :  
1.1.10. AJO-REESS-JÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)  
Jos ajo-REESS-järjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Merkki :  
Tyyppi :  
Kapasiteetti (Ah)  :  
Nimellisjännite (V)  :  
1.1.11. TEHOELEKTRONIIKKA (tapauksen mukaan)  
Tehoelektroniikkajärjestelmiä voi olla useita (käyttövoimanmuunnin, pien­
jännitejärjestelmä tai laturi) 
Merkki :  
Tyyppi :  
Teho (kW) :  
1.2. AJONEUVON KUVAUS  
1.2.1. MASSA 
H-ajoneuvon testimassa (kg)  :  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 135  
1.2.2. AJOVASTUSPARAMETRIT 
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  
Syklin energiantarve (J)  :  
Ajovastustestin selosteen viite  :  
Ajovastusperheen tunniste  :  
1.2.3. SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT 
Sykli (supistamaton)  :  Luokka 1 / 2 / 3a / 3b 
Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneu­
von massan suhde (PMR) (W/kg)  : (tapauksen mukaan)  
Mittauksen aikana käytetty nopeuden ­
rajoitusmenettely  : kyllä/ei  
Ajoneuvon suurin nopeus (km/h)  :  
Supistaminen (tapauksen mukaan)  :  kyllä/ei  
Supistustekijä fdsc  :  
Syklin ajomatka (m)  :  
Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennet ­
tyä testausmenetelmää)  : tapauksen mukaan  
1.2.4. VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN) 
Vaihteenvaihdon laskennassa käytettävä 
versio  (ilmoitetaan sovellettava asetuksen (EU) 2017/1151 muutos)  
Vaihteenvaihto  :  Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään 
neljän desimaalin tarkkuuteen  
nmin drive  
Ykkösvaihde  :  … rpm 
Ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle  :  … rpm 
Kakkosvaihteelta pysähdyksiin  :  … rpm 
Kakkosvaihde :  … rpm 
Kolmosvaihde ja suuremmat vaihteet  :  … rpm 
Vaihdetta 1 ei käytetä  :  kyllä/ei  
n_95_high kaikille vaihteille  :  … rpm  
n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen no­
peuden vaiheissa (n_min_drive_up)  : … rpm  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 136  
n_min_drive_set hidastusvaiheissa 
(nmin_drive_down)  : … rpm 
t_start_phase  :  … s 
n_min_drive_start  :  … rpm 
n_min_drive_up_start  :  … rpm 
ASM-marginaalin käyttö:  :  kyllä/ei  
ASM-arvot :  
2. TESTITULOKSET 
Alustadynamometrin asetusten säätömene ­
telmä  : Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä  
Dynamometri kaksi-/nelipyörävedolla  :  2WD/4WD 
Pyörikö ei-vetävä akseli kaksipyörävedos ­
sa? : kyllä/ei/tarpeeton  
Toiminta alustadynamometrillä  kyllä/ei  
Vapaarullaustila  :  kyllä/ei  
2.1 TESTI LÄMPÖTILASSA 14 °C 
Testien päivämäärä  :  (päivä/kuukausi/vuosi)  
Testipaikka  :  
Jäähdytystuulettimen matalamman reunan kor ­
keus maasta (cm)  : 
Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa 
(jos muutettu valmistajan pyynnöstä)  : ajoneuvon keskilinjalla / …  
Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm)  :  
IWR: inertiaalisen työn suhde (%) :  x,x  
RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo 
(km/h)  : x,xx 
Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta  : kaasupoljin pohjassa  
2.1.1. Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladatta ­
vien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen epäpuhtaus ­
päästöt varausta ylläpidettäessä  
Epäpuhtaudet  CO THC (a) NMHC (a) NO  x THC + 
NO  x (b) Hiukkaset Hiukkas­
määrä  
(mg/km ) (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km) (#.10  11 /km) 
Mitatut arvot  
Raja-arvot  
2.1.2. Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladatta ­
vien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen CO  2 -päästöt 
varausta ylläpidettäessä tehtävissä testeissä  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 137  
CO  2 -päästöt (g/km)  Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie Yhdistetty  
Mitattu arvo M  CO2,p,1  — 
Mitattu nopeus- ja matkakorjattu arvo M  CO2,p,1b  
/ M  CO2,c,2  
RCB-korjauskerroin (  2 ) 
M CO2,p,3  / M  CO2,c,3  
( 2 ) tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus polttomoottorilla varustettujen ajoneuvojen 
osalta, CO  2 hybridisähköajoneuvojen osalta  
2.2 TESTI LÄMPÖTILASSA 23 °C 
Annetaan tiedot tai viitataan tyyppi 1 -testin selosteeseen 
Testien päivämäärä  :  (päivä/kuukausi/vuosi)  
Testipaikka  :  
Jäähdytystuulettimen matalamman reunan kor ­
keus maasta (cm)  : 
Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa 
(jos muutettu valmistajan pyynnöstä)  : ajoneuvon keskilinjalla / …  
Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm)  :  
IWR: inertiaalisen työn suhde (%) :  x,x  
RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo 
(km/h)  : x,xx 
Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta  : kaasupoljin pohjassa  
2.2.1. Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladatta ­
vien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen epäpuhtaus ­
päästöt varausta ylläpidettäessä  
Epäpuhtaudet CO THC (a) NMHC (a) NO  x THC + 
NO  x (b) Hiukkaset Hiukkas­
määrä  
(mg/km ) (mg/km)  (mg/km) (mg/km)  (mg/km)  (mg/km) (#.10  11 /km) 
Lopulliset arvot  
Raja-arvot  
2.2.2. Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladatta ­
vien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen CO  2 -päästöt 
varausta ylläpidettäessä tehtävissä testeissä  
CO  2 -päästöt (g/km)  Hidas Keskinopea Nopea Moottoritie  Yhdistetty  
Mitattu arvo M  CO2,p,1  — 
Mitattu nopeus- ja matkakorjattu arvo M CO2,p,1b  / 
M CO2,c,2  
RCB-korjauskerroin (  2 ) 
M CO2,p,3  / M  CO2,c,3  
( 2 ) täyspolttomoottoriajoneuvojen osalta tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus ja hybridi ­ 
sähköajoneuvojen osalta asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 8 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus (K  CO2 ). ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 138  
2.3 PÄÄTELMÄT  
CO  2 -päästöt (g/km)  Yhdistetty  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tyyppi 1 (23 °C) M  CO2,23°  
Perheen korjauskerroin (FCF)  
2.4. VERTAILUAJONEUVON LÄMPÖTILATIEDOT LÄMPÖTILASSA 
23 °C TEHDYN TESTIN JÄLKEEN 
Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauk ­
sen mukaisesti:  : kyllä/ei (  3 ) 
ATCT-perhe, joka koostuu yhdestä interpolointi ­
perheestä  : kyllä/ei ( 3 ) 
Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila seison ­
nan lopussa (°C)  : 
Seisonta-alueen keskilämpötila viimeisten 
3 tunnin ajalta (°C)  : 
Moottorin jäähdytysnesteen loppulämpötilan 
ja seisonta-alueen viimeisten 3 tunnin keski­
lämpötilan erotus Δ T_ATCT  (°C) : 
Vähimmäisseisonta-aika t  soak_ATCT  (s) :  
Lämpötila-anturin sijainti  :  
Mitattu moottorin lämpötila  :  öljy/jäähdytysneste  
( 3 ) Jos kyllä, kuutta viimeistä riviä ei sovelleta.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 139  
Lisäys 8 b 
Ajovastustestin seloste 
Ajovastuksen määrittämistestin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään 
seuraavat tiedot.  
Selosteen numero 
HAKIJA 
Valmistaja 
AIHE Ajoneuvon ajovastuksen / … määrittäminen  
Ajovastusperheen tunnukset  :  
Testauksen kohde 
Merkki :  
Tyyppi :  
PÄÄTELMÄ Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaa­
timusten mukainen.  
PAIKKA,  PP/KK/VVVV  
1. KOHTEENA OLEVAT AJONEUVOT 
Merkit  :  
Tyypit  :  
Kauppanimi  :  
Suurin nopeus (km/h) :  
Vetävät akselit  :  
2. TESTATTUJEN AJONEUVOJEN KUVAUS  
Jos interpolointia ei tehdä, kuvataan (energiantarpeeltaan) huonoimman 
tapauksen ajoneuvo.  
2.1. Tuulitunnelimenetelmä 
Yhdistettynä  :  hihna-/alustadynamometriin  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 140  
2.1.1 Yleistä  
Tuulitunneli  Dynamometri 
H R L R H R L R 
Merkki 
Tyyppi 
Versio 
Syklin energiantarve WLTC-syklin 
kokonaisen luokan 3 syklin ajalta (kJ) 
Poikkeama tuotantosarjaan nähden  —  —  
Ajokilometrit  —  —  
Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa: 
Merkki :  
Tyyppi  :  
Versio  :  
Syklin energiantarve kokonaisen 
WLTC-syklin ajalta (kJ)  : 
Poikkeama tuotantosarjaan nähden  : 
Ajokilometrit  :  
2.1.2 Massat  
Dynamometri 
H R L R 
Testimassa (kg) 
Keskimääräinen massa m  av (kg) 
Arvo m  r (kg/akseli)  
Luokan M ajoneuvo: 
ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etu­
akselilla (%)  
Luokan N ajoneuvo: 
painon jakautuminen (kg tai %) 
Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa: 
Testimassa (kg)  :  
Keskimääräinen massa m av (kg) :  (keskiarvo ennen testiä ja testin 
jälkeen)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 141  
Suurin teknisesti sallittu kuormi ­
tettu massa  : 
Lisävarusteiden massan arvioitu 
aritmeettinen keskiarvo  : 
Luokan M ajoneuvo: 
ajokuntoisen ajoneuvon massan 
osuus etuakselilla (%) : 
Luokan N ajoneuvo: 
painon jakautuminen (kg tai %) : 
2.1.3 Renkaat  
Tuulitunneli  Dynamometri 
H R L R H R L R 
Kokomerkintä  
Merkki 
Tyyppi 
Vierintävastus  
Edessä (kg/t) —  —  
Takana (kg/t)  —  —  
Rengaspaine  
Edessä (kPa) —  —  
Takana (kPa)  —  —  
Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa: 
Kokomerkintä  
Merkki :  
Tyyppi  :  
Vierintävastus  
Edessä (kg/t)  :  
Takana (kg/t)  :  
Rengaspaine  
Edessä (kPa) :  
Takana (kPa)  :  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 142  
2.1.4. Kori  
Tuulitunneli  
H R L R 
Tyyppi AA/AB/AC/ 
AD/AE/AF 
BA/BB/BC/ 
BD 
Versio 
Aerodynaamiset laitteet  
Liikuteltavat aerodynaamiset korinosat  kyllä/ei, lue ­
tellaan ta ­
pauksen mu ­
kaan  
Asennettujen aerodynaamisten lisävarus­
teiden luettelo  
Delta (C  D × A  f ) LH verrattuna arvoon H  R 
(m 2 ) — 
Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa: 
Korin muodon kuvaus  :  Neliömäinen (jos kokonaiselle 
ajoneuvolle ei voida määrittää 
edustavaa korinmuotoa)  
Otsapinta-ala A  fr (m 2 ) :  
2.2 TIELLÄ 
2.2.1. Yleistä  
H R L R 
Merkki 
Tyyppi 
Versio 
Syklin energiantarve WLTC-syklin koko ­
naisen luokan 3 syklin ajalta (kJ)  
Poikkeama tuotantosarjaan nähden  
Ajokilometrit  
Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa: 
Merkki :  
Tyyppi :  
Versio  :  
Syklin energiantarve kokonaisen 
WLTC-syklin ajalta (kJ)  : 
Poikkeama tuotantosarjaan nähden  : 
Ajokilometrit  :  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 143  
2.2.2 Massat  
H R L R 
Testimassa (kg) 
Keskimääräinen massa m  av (kg) 
Arvo m  r (kg/akseli)  
Luokan M ajoneuvo: 
ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etu­
akselilla (%)  
Luokan N ajoneuvo: 
painon jakautuminen (kg tai %) 
Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa: 
Testimassa (kg) :  
Keskimääräinen massa m av (kg) :  (keskiarvo ennen testiä ja testin 
jälkeen)  
Suurin teknisesti sallittu kuormi ­
tettu massa  : 
Lisävarusteiden massan arvioitu 
aritmeettinen keskiarvo  : 
Luokan M ajoneuvo: 
ajokuntoisen ajoneuvon massan 
osuus etuakselilla (%)  
Luokan N ajoneuvo: 
painon jakautuminen (kg tai %) 
2.2.3 Renkaat  
H R L R 
Kokomerkintä  
Merkki 
Tyyppi 
Vierintävastus  
Edessä (kg/t) 
Takana (kg/t)  
Rengaspaine  
Edessä (kPa) 
Takana (kPa)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 144  
Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa: 
Kokomerkintä  :  
Merkki :  
Tyyppi :  
Vierintävastus  
Edessä (kg/t) :  
Takana (kg/t)  :  
Rengaspaine  
Edessä (kPa) :  
Takana (kPa)  :  
2.2.4. Kori  
H R L R 
Tyyppi AA/AB/AC/ 
AD/AE/AF 
BA/BB/BC/ 
BD 
Versio 
Aerodynaamiset laitteet  
Liikuteltavat aerodynaamiset korinosat  kyllä/ei, luetel ­
laan tapauksen 
mukaan  
Asennettujen aerodynaamisten lisävarus­
teiden luettelo  
Delta (C  D × A  f ) LH verrattuna arvoon H  R 
(m 2 ) — 
Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa: 
Korin muodon kuvaus  :  Neliömäinen (jos kokonaiselle 
ajoneuvolle ei voida määrittää 
edustavaa korinmuotoa)  
Otsapinta-ala A  fr (m 2 ) :  
2.3. VOIMALAITE 
2.3.1. Ajoneuvo H 
Moottorin tunnus :  
Voimansiirron tyyppi  :  käsivalintainen, automaattinen, portaaton  
Voimansiirron malli 
(valmistajan tunnukset)  : (vääntömomenttiarvo ja kytkinten lukumäärä à kirja ­
taan ilmoituslomakkeeseen)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 145  
Katetut voimansiirron mallit 
(valmistajan tunnukset)  : 
Moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuvon no ­
peudella (N/V-suhde)  : Vaihde Välityssuhde N/V-suhde  
1. 1/.. 
2. 1.. 
3. 1/.. 
4. 1/.. 
5. 1/.. 
6. 1/.. 
.. 
.. 
Vapaa-asennossa (N) kytketyt sähkökoneet  :  (ei sähkökonetta tai ei vapaarullaustilaa)  
Sähkökoneiden tyyppi ja lukumäärä  :  rakennetyyppi: asynkroninen/synkroninen … 
Jäähdytysaineen tyyppi  :  ilma, neste, …  
2.3.2. Ajoneuvo L 
Toistetaan 2.3.1 kohta ajoneuvon L tiedoilla.  
2.4. TESTITULOKSET 
2.4.1. Ajoneuvo H 
Testien päivämäärät  :  pp/kk/vvvv (tuulitunneli) 
pp/kk/vvvv (dynamometri) 
tai 
pp/kk/vvvv (tiellä)  
TIELLÄ  
Testausmenetelmä  :  vapaa rullaus 
tai vääntömomenttimittarimenetelmä  
Testauspaikka (nimi, sijainti, testa ­
usradan tunnistetiedot)  : 
Vapaarullaustila  :  kyllä/ei  
Pyörien suuntaus  :  Aurauskulma ja pyörän kallistuma  
Suurin vertailunopeus (km/h)  :  
Tuulenmittaus  :  paikallaan 
tai ajoneuvossa: tuulennopeuden vaikutus (C D × A), korjattu vai ei? 
Katkojen lukumäärä  :  
Tuuli :  keskiarvo, huiput ja suunta suhteessa testiradan suuntaan  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 146  
Ilmanpaine  :  
Lämpötila (keskiarvo)  :  
Tuulikorjaus  :  kyllä/ei  
Rengaspaineen säätäminen  :  kyllä/ei  
Raakatulokset  :  Vääntömomenttimenetelmä: 
c 0 = 
c 1 = 
c 2 = 
Vapaa rullaus: 
f 0 
f 1 
f 2 
Lopulliset tulokset  Vääntömomenttimenetelmä: 
c 0 = 
c 1 = 
c 2 = 
ja 
f 0 = 
f 1 = 
f 2 = 
Vapaa rullaus: 
f 0 = 
f 1 = 
f 2 = 
Tai 
TUULITUNNELIMENETELMÄ  
Testauspaikka (nimi, sijainti, dyna ­
mometrin tunnistetiedot)  : 
Testauspaikan luokitus  :  Selosteen viitetiedot ja päiväys  
Dynamometri  
Dynamometrin tyyppi  :  hihna-/alustadynamometri  
Menetelmä  :  vakiintuneet nopeudet tai hidastus  
Lämmitys  :  lämmitys dynamometrilla tai ajoneuvoa ajamalla  
Kuormituskäyrän korjaus :  (alustadynamometrille tapauksen mukaan)  
Alustadynamometrin asetusten 
säätömenetelmä  : Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä  
Mitattu ilmanvastuskerroin kerrot­
tuna otsapinta-alalla  : Nopeus (km/h) C  D × A (m  2 ) 
… …  
… …  
Tulos :  f  0 = 
f 1 = 
f 2 = ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 147  
Tai 
AJOVASTUSMATRIISI TIELLÄ  
Testausmenetelmä  :  vapaa rullaus 
tai vääntömomenttimittarimenetelmä  
Testauspaikka (nimi, sijainti, testa ­
usradan tunnistetiedot)  : 
Vapaarullaustila  :  kyllä/ei  
Pyörien suuntaus  :  Aurauskulma ja pyörän kallistuma  
Suurin vertailunopeus (km/h)  :  
Tuulenmittaus  :  paikallaan 
tai ajoneuvossa: tuulennopeuden vaikutus (C D × A), korjattu vai ei? 
Katkojen lukumäärä  :  
Tuuli :  keskiarvo, huiput ja suunta suhteessa testiradan suuntaan  
Ilmanpaine  :  
Lämpötila (keskiarvo)  :  
Tuulikorjaus  :  kyllä/ei  
Rengaspaineen säätäminen  :  kyllä/ei  
Raakatulokset  :  Vääntömomenttimenetelmä: 
c 0r = 
c 1r = 
c 2r = 
Vapaa rullaus: 
f 0r = 
f 1r = 
f 2r = 
Lopulliset tulokset  Vääntömomenttimenetelmä: 
c 0r = 
c 1r = 
c 2r = 
ja 
f 0r (laskettu ajoneuvolle H  M ) = 
f 2r (laskettu ajoneuvolle H  M ) = 
f 0r (laskettu ajoneuvolle L  M ) = 
f 2r (laskettu ajoneuvolle L  M ) = 
Vapaa rullaus: 
f 0r (laskettu ajoneuvolle H  M ) = 
f 2r (laskettu ajoneuvolle H  M ) = 
f 0r (laskettu ajoneuvolle L  M ) = 
f 2r (laskettu ajoneuvolle L  M ) = ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 148  
Tai 
AJOVASTUSMATRIISI-TUULITUNNELIMEN ETELMÄ  
Testauspaikka (nimi, sijainti, dyna ­
mometrin tunnistetiedot)  : 
Testauspaikan luokitus  :  Selosteen viitetiedot ja päiväys  
Dynamometri  
Dynamometrin tyyppi  :  hihna-/alustadynamometri  
Menetelmä  :  vakiintuneet nopeudet tai hidastus  
Lämmitys  :  lämmitys dynamometrilla tai ajoneuvoa ajamalla  
Kuormituskäyrän korjaus :  (alustadynamometrille tapauksen mukaan)  
Alustadynamometrin asetusten 
säätömenetelmä  : Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä  
Mitattu ilmanvastuskerroin kerrot­
tuna otsapinta-alalla  : Nopeus (km/h) C  D × A (m  2 ) 
… …  
… …  
Tulos :  f  0r = 
f 1r = 
f 2r = 
f 0r (laskettu ajoneuvolle H  M ) = 
f 2r (laskettu ajoneuvolle H  M ) = 
f 0r (laskettu ajoneuvolle L  M ) = 
f 2r (laskettu ajoneuvolle L  M ) = 
2.4.2. Ajoneuvo L  
Toistetaan 2.4.1 kohta ajoneuvon L tiedoilla.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 149  
Lisäys 8 c 
Testauskaavakkeen malli 
Testauskaavakkeeseen merkitään kirjatut tiedot, joita ei ole esitetty muissa testa ­
usselosteissa. 
Tutkimuslaitoksen tai valmistajan on säilytettävä testauskaavakkeet vähintään 
kymmenen vuoden ajan.  
Testauskaavakkeissa on tapauksen mukaan esitettävä vähintään seuraavat tiedot.  
Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteestä 4  
Säädettävän pyöränsuuntauksen parametrit  :  
Kertoimet c  0 , c 1 ja c  2 , :  c  0 = 
c 1 = 
c 2 = 
Alustadynamometrilla mitatut vapaa rullaus -ajat  :  Vertailunopeus (km/h) Vapaan rullauksen aika (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Renkaiden luistamisen estämiseksi voidaan käyttää 
lisäpainoja  : paino (kg) 
ajoneuvolla/ajoneuvossa  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 150  
Rullausajat vapaa rullaus -menettelyn suorittamisen 
jälkeen  : Vertailunopeus (km/h) Vapaan rullauksen aika (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteestä 5 
NO  x -muuntimen tehokkuus 
Osoitetut pitoisuudet (a), (b), (c) ja (d) sekä pitoisuus, 
kun NO  x -analysaattori on NO-tilassa, jolloin kalib ­
rointikaasu ei kulje muuntimen läpi  : (a) = 
(b) = 
(c) = 
(d) = 
Pitoisuus NO-tilassa = 
Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteestä 6 
Ajoneuvon todellinen ajomatka  :  
Käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvo ­
jen osalta ajoneuvo, joka ei kykene seuraamaan syk ­
lin kulkua: 
poikkeamat ajosyklistä  : 
Ajosuoriteindeksit:  
Lasketaan seuraavat indeksit standardin SAE J2951 
(tarkistus tammikuulta 2014) mukaisesti:  : 
: 
IWR: inertiaalisen työn suhde  :  
RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo  : 
: 
: 
Hiukkasnäytesuodattimen punnitseminen  
Suodatin ennen testiä  :  
Suodatin testin jälkeen  :  
Vertailusuodatin  :  
Kunkin mitatun yhdisteen pitoisuus mittalaitteen ta­
saantumisen jälkeen  : ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 151  
Regenerointitekijän määrittäminen  
Jaksojen lukumäärä D kahden sellaisen WLTC-syklin 
välissä, joissa tapahtuu regenerointi  : 
Niiden jaksojen lukumäärä n, joiden aikana päästö ­
mittauksia tehdään  : 
Päästöjen massan mittaaminen M ′ sij kullekin yhdis­
teelle i kussakin syklissä j  : 
Regenerointitekijän määrittäminen 
Täydellistä regenerointia varten mitattujen sovelletta ­
vien testisyklien lukumäärä d  : 
Regenerointitekijän määrittäminen  
Msi :  
Mpi :  
Ki :  
Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteestä 6 a  
ATCT 
Testihuoneen ilman lämpötila ja kosteus mitattuna 
ajoneuvon tuulettimen ulostulosta vähimmäistaajuu ­
della 0,1 Hz  : Lämpötilan asetusarvo = T  reg 
Todellinen lämpötila-arvo 
± 3 °C testin alussa 
± 5 °C testin aikana  
Seisonta-alueen lämpötila jatkuvasti mitattuna vähim ­
mäistaajuudella 0,033 Hz  : Lämpötilan asetusarvo = T  reg 
Todellinen lämpötila-arvo 
± 3 °C testin alussa 
± 5 °C testin aikana  
Siirtoon esivakautuksesta seisonta-alueelle kulunut ai­
ka : ≤ 10 minuuttia  
Aika tyyppi 1 -testin päättymisestä jäähdytykseen  :  ≤ 10 minuuttia  
Mitattu seisonta-aika kirjataan kaikkiin asianomaisiin 
testauskaavakkeisiin  : aika loppulämpötilan mittauksesta lämpötilassa 23 °C suo ­
ritetun tyyppi 1 -testin päättymiseen  
Tiedot asetuksen (EU) 2017/1151 liitteestä VI 
Lämpötilan vuorokausivaihtelutesti 
Ympäristön lämpötila kahden vuorokausivaihtelusyk ­
lin aikana (kirjataan vähintään minuutin välein)  : 
Hiilisäiliön puhallushäviökuormitus 
Ympäristön lämpötila ensimmäisen 11-tuntisen profii ­
lin aikana (kirjataan vähintään 10 minuutin välein)  : ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 152  
Lisäys 8 d 
Haihtumispäästötestin seloste 
Haihtumispäästötestin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään seuraa ­
vat tiedot.  
Selosteen numero 
HAKIJA 
Valmistaja 
AIHE …  
Haihtumispäästöperheen tunnus  :  
Testauksen kohde 
Merkki :  
PÄÄTELMÄ Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaa­
timusten mukainen.  
PAIKKA,  PP/KK/VVVV  
Tutkimuslaitokset voivat vapaasti merkitä lisätietoja.  
1. TESTATUN AJONEUVON H KUVAUS 
Ajoneuvojen numerot  :  Prototyypin numero ja valmiste ­
numero 
Luokka :  
1.1. Voimalaite 
Voimalaite  :  polttomoottori, hybridi, sähkö 
tai polttokenno  
1.2. Polttomoottori  
Jos polttomoottoreita on useita, kohta toistetaan.  
Merkki  :  
Tyyppi :  
Toimintaperiaate  :  kaksitahti/nelitahti  
Sylinterien lukumäärä ja järjestely  :  
Moottorin iskutilavuus (cm  3 ) :  
Ahdin :  kyllä/ei  
Suoraruiskutus :  kyllä/ei tai kuvaus  
Ajoneuvon polttoainetyyppi  :  yksi polttoaine / kaksi polttoainetta / flex-fuel  
Moottorin voiteluaine  :  Malli ja tyyppi 
Jäähdytysjärjestelmä  :  Tyyppi: ilma/vesi/öljy  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 153  
1.4. Polttoainejärjestelmä  
Ruiskutuspumppu :  
Ruiskutussuuttimet  :  
Polttoainesäiliö  
Kerrokset :  yksikerroksinen/monikerroksinen  
Polttoainesäiliön materiaali  :  metalli / …  
Polttoainejärjestelmän muissa osissa käy ­
tetty materiaali  : …  
Suljettu  :  kyllä/ei  
Polttoainesäiliön nimellistilavuus  :  
Hiilisäiliö  
Malli ja tyyppi  :  
Aktiivihiilen tyyppi  :  
Hiilen määrä (l)  :  
Hiilen massa (g) :  
Ilmoitettu butaanikapasiteetti BWC (g) :  xx,x  
2. TESTITULOKSET  
2.1. Hiilisäiliöiden vanhentaminen vanhentamispenkissä  
Testien päivämäärä  :  (päivä/kuukausi/vuosi)  
Testipaikka  :  
Hiilisäiliön vanhentamistestin seloste  :  
Täyttöaste  :  
Polttoaineen eritelmät  
Merkki :  
Tiheys lämpötilassa 15 °C (kg/m  3 ) :  
Etanolipitoisuus (%)  :  
Erän numero  :  
2.2. Läpäisevyyskertoimen (PF) määrittäminen  
Testien päivämäärä  :  (päivä/kuukausi/vuosi)  
Testipaikka  :  
Läpäisevyyskerrointa koskeva testausselos ­
te : 
viikolla 3 mitatut hiilivetypäästöt, HC  3W 
(mg/24 h) : xxx 
viikolla 20 mitatut hiilivetypäästöt, HC  20W 
(mg/24 h) : xxx 
Läpäisevyyskerroin PF (mg/24 h)  :  xxx  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 154  
Monikerroksiset tai metalliset säiliöt 
Vaihtoehtoinen läpäisevyyskerroin PF (mg/ 
24 h) : kyllä/ei  
2.3. Haihtumistesti 
Testien päivämäärä  :  (päivä/kuukausi/vuosi)  
Testipaikka  :  
Alustadynamometrin asetusten säätömene ­
telmä  : Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä  
Toiminta alustadynamometrillä  kyllä/ei  
Vapaarullaustila  :  kyllä/ei  
2.3.1. Massa 
H-ajoneuvon testimassa (kg) :  
2.3.2. Ajovastusparametrit  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
2.3.3. Sykli ja vaihteenvaihtokohta (tapauksen mukaan)  
Sykli (supistamaton)  :  Luokka 1 / 2 / 3  
Vaihteenvaihto  :  Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään 
neljän desimaalin tarkkuuteen  
2.3.4.  Ajoneuvo 
Testattu ajoneuvo  :  Ajoneuvo VH tai kuvaus 
Ajokilometrit  :  
Ikä (viikkoa)  :  
2.3.5. Testausmenetelmä ja testin tulokset  
Testausmenetelmä  :  Jatkuva (suljetut polttoainesäiliöjärjestelmät) / Jatkuva (ei-sulje ­
tut polttoainesäiliöjärjestelmät) Itsenäinen (suljetut polttoainesäi ­
liöjärjestelmät)  
Seisontajaksojen kuvaus (aika ja lämpötila)  : 
Puhallushäviökuormitus (g)  :  xx,x (tapauksen mukaan)  
Haihtumistesti  Kuumahaihtuma M HS Ensimmäinen 24-tunti ­
nen vuorokausivaihtelu, 
M D1 Toinen 24-tuntinen vuo ­
rokausivaihtelu, M  D2 
Keskilämpötila (°C)  —  —  
Haihtumispäästöt (g/testi)  x,xxx x,xxx x,xxx 
Lopullinen tulos, M  HS + M  D1 + M  D2 + 
(2xPF) (g/testi) x,xx 
Raja-arvo (g/testi)  2,0  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 155  
LIITE II  
▼M3 
A OSA  
▼B 
KÄYTÖNAIKAINEN VAATIMUSTENMUKAISUUS  
1. JOHDANTO  
▼M3 
1.1. Tätä osaa sovelletaan luokan M ja luokan N  1 alaluokan I ajoneuvoihin, 
jotka perustuvat tyyppeihin, jotka on hyväksytty 31 päivään joulukuuta 
2018 mennessä ja rekisteröity 31 päivään elokuuta 2019 mennessä, sekä 
luokan N  1 alaluokkien II ja III ja luokan N  2 ajoneuvoihin, jotka perustuvat 
tyyppeihin, jotka on hyväksytty 31 päivään elokuuta 2019 mennessä ja 
rekisteröity 31 päivään elokuuta 2020 mennessä.  
▼B 
2. VAATIMUKSET 
Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset ovat seuraa ­
vissa kohdissa esitetyin poikkeuksin ne, jotka vahvistetaan E-säännössä nro 
83 olevassa 9 kohdassa ja säännön lisäyksissä 3, 4 ja 5.  
2.1. E-säännössä 83 olevalla 9.2.1 kohdalla tarkoitetaan seuraavaa:  
Hyväksyntäviranomainen tarkastaa ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimus­
tenmukaisuuden valmistajalla olevien asiaa koskevien tietojen perusteella 
käyttäen samoja menettelyjä kuin ne, jotka määritellään tuotannon vaa ­
timustenmukaisuuden tarkastamiseen direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan 1 
ja 2 kohdassa sekä mainitun direktiivin liitteessä X olevassa 1 ja 2 koh ­
dassa. Jos hyväksyntäviranomainen saa tietoja muilta hyväksyntäviran ­
omaisilla tai jäsenvaltioiden suorittamista tarkkailutesteistä, valmistajan laa ­
timaa käytönaikaista seurantaa koskevaa raporttia on täydennettävä näillä 
tiedoilla.  
2.2. Muutetaan E-säännössä nro 83 oleva 9.3.5.2 kohta lisäämällä siihen uusi 
alakohta seuraavasti:  
”… 
Ajoneuvot, joita valmistetaan pieninä sarjoina, joissa tuotanto OBD-per ­
hettä kohti on alle 1 000 ajoneuvoa, vapautetaan IUPR-vähimmäisvaa ­
timuksista ja vaatimuksesta osoittaa niiden täyttyminen hyväksyntäviran ­
omaiselle.”  
2.3. Viittauksia sopimuspuoliin on pidettävä viittauksina jäsenvaltioihin.  
2.4. Korvataan E-säännön nro 83 lisäyksessä 3 oleva 2.6 kohta seuraavasti:  
Ajoneuvon on oltava tämän säännön mukaisesti tyyppihyväksyttyä ajoneu­
votyyppiä, jolla on direktiivin 2007/46/EY mukainen vaatimustenmukai ­
suustodistus. Ajoneuvon on oltava rekisteröity ja käytössä unionissa.  
2.5. E-säännön nro 83 lisäyksessä 3 olevan 2.2 kohdan viittausta vuoden 1958 
sopimukseen on pidettävä viittauksena direktiiviin 2007/49/EY.  
2.6. Korvataan E-säännön nro 83 lisäyksessä 3 oleva 2.6 kohta seuraavasti:  
Ajoneuvon polttoainesäiliöstä otetun polttoainenäytteen lyijy- ja rikkipitoi ­
suuden on noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 
2009/30/EY (  1 ) asetettuja sovellettavia standardeja, eikä väärän poltto ­
aineen käytöstä saa olla näyttöä. Tarkastuksia voidaan tehdä pakokaasusta.  
2.7. E-säännön nro 83 lisäyksessä 3 olevan 4.1 kohdan viittausta ”liitteen 4a 
mukaisiin päästötesteihin” on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liit ­
teen XXI mukaisesti tehtyihin päästötesteihin.  ▼B 
( 1 ) EUVL L 140, 5.6.2009, s. 88.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 156  
2.8. E-säännön nro 83 lisäyksessä 3 olevan 4.1 kohdan viittausta ”liitteen 4a 
kohtaan 6.3” on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteen XXI ala ­
liitteessä 6 olevaan 1.2.6 kohtaan.  
2.9. E-säännön nro 83 lisäyksessä 3 olevan 4.4 kohdan viittausta vuoden 1958 
sopimukseen on pidettävä viittauksena direktiivin 2007/49/EY 13 artiklan 1 
tai 2 kohtaan.  
▼M3 
2.10. E-säännön nro 83 lisäyksessä 4 olevan 3.2.1 ja 4.2 kohdan ja alaviitteiden 
1 ja 2 viittausta ”kohdan 5.3.1.4 taulukossa 1 esitettyihin raja-arvoihin” on 
pidettävä viittauksena asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevaan 
taulukkoon 2.  
B OSA 
UUSI KÄYTÖNAIKAISTA VAATIMUSTENMUKAISUUTTA KOSKEVA 
MENETELMÄ  
1. Johdanto  
Tätä osaa sovelletaan luokan M ja luokan N  1 alaluokan I ajoneuvoihin, 
jotka perustuvat tyyppeihin, jotka on hyväksytty 1 päivän tammikuuta 
2019 jälkeen, ja kaikkiin 1 päivän syyskuuta 2019 jälkeen rekisteröityi ­
hin ajoneuvoihin sekä luokan N  1 alaluokkien II ja III ja luokan N  2 ajo­
neuvoihin, jotka perustuvat tyyppeihin, jotka on hyväksytty 1 päivän 
syyskuuta 2019 jälkeen ja rekisteröity 1 päivän syyskuuta 2020 jälkeen.  
Siinä vahvistetaan käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat vaa­
timukset, joiden mukaisesti tarkastetaan, noudatetaanko pakokaasupääs ­
töjä (myös matalassa lämpötilassa) ja haihtumispäästöjä koskevia päästör ­
ajoja ajoneuvon tavanomaisen käyttöiän aikana viiden vuoden ikään tai 
100 000 ajokilometriin saakka sen mukaan, kumpi edellytys täyttyy ai ­
kaisemmin.  
2. Prosessin kuvaus 
Kuva B.1  
Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn 
kuvaus (GTAA tarkoittaa hyväksynnän myöntänyttä 
tyyppihyväksyntäviranomaista ja OEM valmistajaa)
  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 157  
3. Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen määritelmä  
Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe koostuu seuraa ­
vista ajoneuvoista:  
(a) pakokaasupäästöjen osalta (tyyppi 1- ja tyyppi 6 -testi) PEMS-testi ­
perheeseen kuuluvat ajoneuvot liitteen III A lisäyksessä 7 kuvatusti  
(b) haihtumispäästöjen osalta (tyyppi 4 -testi) haihtumispäästöperheeseen 
kuuluvat ajoneuvot liitteessä VI olevassa 5.5 kohdassa kuvatusti.  
4. Tietojen kerääminen ja alustava riskinarviointi  
Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen kerää kaikki 
mahdollisiin päästövaatimusten vastaisuuksiin liittyvät tiedot, joilla on 
merkitystä päätettäessä tiettynä vuotena testattavista käytönaikaista vaa ­
timustenmukaisuutta koskevista perheistä. Hyväksynnän myöntäneen 
tyyppihyväksyntäviranomaisen on otettava huomioon erityisesti tiedot 
ajoneuvotyypeistä, joiden päästöt ovat suuret todellisissa ajo-olosuhteissa. 
Tiedot on hankittava asianmukaisilla menetelmillä, jollaisia voivat olla 
etäseuranta, ajoneuvon sisäiset yksinkertaistetut päästöjenmittausjärjestel ­
mät (SEMS) ja kannettavilla päästöjenmittausjärjestelmillä (PEMS) teh ­
tävä testaus. Tällaisessa testauksessa havaittujen päästöylitysten määrää ja 
merkittävyyttä voidaan käyttää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden 
testauksen priorisoinnissa. 
Osana käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen toimitetta ­
via tietoja kunkin valmistajan on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle 
tyyppihyväksyntäviranomaiselle päästöihin liittyvistä takuuvaateista ja 
mahdollisista huollon yhteydessä tehdyistä päästöihin liittyvistä takuukor ­
jauksista käyttämällä muotoa, josta hyväksynnän myöntänyt tyyppihy ­
väksyntäviranomainen ja valmistaja ovat tyyppihyväksynnän yhteydessä 
sopineet. Tiedoissa on yksilöitävä päästöihin liittyvien komponenttien ja 
järjestelmien vikojen esiintymistiheys ja luonne käytönaikaista vaatimus ­
tenmukaisuutta koskevien perheiden mukaan jaoteltuna. Raportit on an ­
nettava vähintään kerran vuodessa kutakin käytönaikaista vaatimustenmu ­
kaisuutta koskevan perheen osalta sen ajan, jona käytönaikaista vaatimus ­
tenmukaisuutta koskevia tarkastuksia on 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti 
tehtävä.  
Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on ensimmäi ­
sessä ja toisessa kappaleessa tarkoitettujen tietojen pohjalta arvioitava 
alustavasti riski sille, että käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva 
perhe ei noudattaisi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia 
sääntöjä, ja tehtävä sen perusteella päätös testattavista perheistä ja siitä, 
mitkä testit käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien säännösten 
mukaan tehdään. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomai ­
nen voi lisäksi valita satunnaisotoksella käytönaikaista vaatimustenmu ­
kaisuutta koskevia perheitä testattavaksi.  
5. Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus  
Valmistajan on tehtävä pakokaasupäästöihin liittyvä käytönaikaisen vaa­
timustenmukainen testaus, joka sisältää vähintään tyyppi 1 -testin, kai ­
kille käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeville perheille. Valmis ­
taja voi lisäksi tehdä RDE-, tyyppi 4- ja tyyppi 6 -testit kaikille käytön ­
aikaista vaatimustenmukaisuutta koskeville perheille tai osalle niistä. Val ­
mistajan on toimitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntävi ­
ranomaiselle kaikki käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen 
tulokset käyttämällä 5.9 kohdassa kuvattua käytönaikaisen vaatimusten ­
mukaisuuden sähköistä alustaa.  
Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarkastet ­
tava vuosittain 5.4 kohdassa vahvistettu asianmukainen määrä käytön ­
aikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia perheitä. Hyväksynnän myön ­
täneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on kirjattava kaikki käytönaikaisen 
vaatimustenmukaisuuden testauksen tulokset 5.9 kohdassa kuvatulle käy ­
tönaikaisen vaatimustenmukaisuuden sähköiselle alustalle.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 158  
Akkreditoidut laboratoriot tai tutkimuslaitokset voivat tehdä vuosittain 
tarkastuksia mille tahansa määrälle käytönaikaista vaatimustenmukai ­
suutta koskevia perheitä. Akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslai ­
tosten on toimitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviran ­
omaiselle kaikki käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tu ­
lokset käyttämällä 5.9 kohdassa kuvattua käytönaikaisen vaatimustenmu ­
kaisuuden sähköistä alustaa.  
5.1. Testauksen laadun varmistaminen  
Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia tekevät tarkastuse ­
limet ja laboratoriot, jotka eivät ole nimettyjä tutkimuslaitoksia, on akk ­
reditoitava käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevaa menettelyä 
varten standardin EN ISO/IEC 17020:2012 mukaisesti. Käytönaikaisen 
vaatimustenmukaisuuden testejä tekevät laboratoriot, jotka eivät ole di ­
rektiivin 2007/46 41 artiklassa tarkoitettuja nimettyjä tutkimuslaitoksia, 
saavat tehdä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia vain 
jos ne on akkreditoitu standardin EN ISO/IEC 17020:2012 mukaisesti.  
Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on vuosittain 
auditoitava valmistajan tekemät käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden 
tarkastukset. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi 
auditoida myös akkreditoitujen laboratorioiden ja tutkimuslaitosten teke ­
mät käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastukset. Auditoinnin 
on perustuttava valmistajien, akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimus ­
laitosten toimittamiin tietoihin, joihin on sisällyttävä vähintään lisäyksen 
3 mukainen yksityiskohtainen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden 
raportti. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi 
vaatia valmistajilta, akkreditoiduilta laboratorioilta tai tutkimuslaitoksilta 
lisätietoja.  
5.2. Akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslaitosten tekemien testien tu ­
losten julkistaminen  
Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava 
tiettyä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevaa perhettä koskevat 
vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulokset ja korjaavat toimenpiteet 
heti niiden tultua saataville tiedoksi akkreditoiduille laboratorioille tai 
tutkimuslaitoksille, jotka ovat toimittaneet kyseistä perhettä koskevat tes ­
titulokset.  
Testien tulokset, mukaan luettuina yksityiskohtaiset tiedot kaikista testa ­
tuista ajoneuvoista, voidaan saattaa julkisiksi sen jälkeen, kun hyväksyn ­
nän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen on julkaissut vuosikerto ­
muksensa tai yksittäisen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan 
menettelyn tulokset tai kun tilastollinen menettely (ks. 5.10 kohta) on 
päätetty ilman tulosta. Jos käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tes ­
tien tulokset julkaistaan, on siinä yhteydessä viitattava siihen hyväksyn ­
nän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vuosikertomukseen, jo ­
hon tulokset sisältyvät.  
5.3. Testityypit  
Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus testataan vain lisäyksen 1 mukai­
sesti valittujen ajoneuvojen osalta.  
Tyyppi 1 -testillä tehtävä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus 
on suoritettava liitteen XXI mukaisesti.  
RDE-testeillä tehtävä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus on 
suoritettava liitteen III A mukaisesti, tyyppi 4 -testit on tehtävä tämän 
liitteen lisäyksen 2 mukaisesti, ja tyyppi 6 -testit on tehtävä liitteen VIII 
mukaisesti.  
5.4. Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tiheys ja laajuus  
Valmistajan tietylle käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevalle 
perheelle tekemän kahden käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tar ­
kastuksen aloittamisajankohtien välinen aika saa olla enintään 24 kuu ­
kautta.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 159  
Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen tekemän käy ­
tönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tiheyden on perustuttava 
standardin ISO 31000:2018 Riskienhallinta. Periaatteet ja ohjeet  mukai­
siin riskinarviointimenetelmiin, joihin on sisällyttävä 4 kohdan mukaisesti 
tehdyn alustavan arvioinnin tulokset.  
Hyväksynnän myöntäneiden tyyppihyväksyntäviranomaisten on 1 päivästä 
tammikuuta 2020 lähtien tehtävä tyyppi 1- ja RDE-testit vähintään 5 
prosentille käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevista perheistä 
valmistajaa kohti vuodessa tai ainakin kahdelle käytönaikaista vaatimus ­
tenmukaisuutta koskevalle perheelle vuodessa, jos perheiden määrä sen 
sallii. Vaatimusta, jonka mukaan vuosittain on testattava vähintään 5 pro ­
senttia tai vähintään kaksi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koske ­
vista perheistä valmistajaa kohti, ei sovelleta pieniin valmistajiin. Hyväk ­
synnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että 
käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat perheet ja yksittäisten 
perheiden ajoneuvojen ikäjakauma katetaan mahdollisimman laajasti, 
jotta voidaan varmistaa vaatimustenmukaisuus 8 artiklan 3 kohtaan näh ­
den. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on saatet ­
tava tilastollinen menettely päätökseen 12 kuukauden kuluessa kunkin 
sellaisen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta, 
jonka tapauksessa menettely on käynnistetty.  
Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksessa käytettävien tyyppi 
4- tai tyyppi 6 -testien suorittamistiheydelle ei ole vähimmäisvaatimuksia.  
5.5. Rahoitus hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen teke­
mää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testausta varten  
Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistetta ­
va, että käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamisen kustannuk ­
sien kattamiseen on käytettävissä riittävät resurssit. Kustannukset on ka ­
tettava maksuilla, jotka hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviran ­
omainen voi periä valmistajilta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansal ­
lisen lainsäädännön soveltamista. Näillä maksuilla on katettava kustan ­
nukset käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeistä, jotka tehdään 
vähintään 5 prosentille tai vähintään kahdelle käytönaikaista vaatimusten ­
mukaisuutta koskevista perheistä valmistajaa kohti vuodessa.  
5.6. Testaussuunnitelma  
Kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen tekee käy­
tönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi RDE-testejä, sen on 
laadittava testaussuunnitelma. Suunnitelman mukaisesti on testattava käy ­
tönaikainen vaatimustenmukaisuus monissa erilaisissa liitteen III A mu ­
kaisissa testausolosuhteissa. 
5.7. Ajoneuvojen valinta käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaukseen  
Kerättyjen tietojen on oltava riittävän kattavat sen varmistamiseksi, että 
käytönaikainen vaatimustenmukaisuus voidaan arvioida asianmukaisesti 
huolletuista ja käytetyistä ajoneuvoista. Päätettäessä, voidaanko ajoneuvo 
valita käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamiseen, on käytet ­
tävä lisäyksessä 1 olevia taulukoita. Kun ajoneuvoja testataan lisäyksessä 
1 olevien taulukoiden perusteella, voidaan jotkin ajoneuvot katsoa vial ­
lisiksi ja jättää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen ulko ­
puolelle, jos on näyttöä siitä, että päästöjenrajoitusjärjestelmän osat ovat 
vioittuneet.  
Samaa ajoneuvoa voidaan käyttää useamman kuin yhden testityypin 
(tyyppi 1, RDE, tyyppi 4, tyyppi 6) suorittamiseen ja testausselosteiden 
laatimiseen. Tilastollisessa menettelyssä otetaan kuitenkin huomioon vain 
ensimmäinen kunkin testityypin mukainen pätevä testi.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 160  
5.7.1. Yleiset vaatimukset  
Ajoneuvon on kuuluttava 3 kohdassa kuvattuun käytönaikaista vaatimus ­
tenmukaisuutta koskevaan perheeseen ja täytettävä lisäyksessä 1 olevassa 
taulukossa esitettyjen testien vaatimukset. Sen on oltava rekisteröity unio ­
nissa, ja sillä on täytynyt ajaa unionin alueella vähintään 90 prosenttia 
ajosta. Päästötestaus voidaan tehdä toisella maantieteellisellä alueella 
kuin se, jossa ajoneuvot on valittu.  
Valittujen ajoneuvojen mukana on seurattava huoltokirja, josta käy ilmi, 
että ajoneuvoa on huollettu asianmukaisesti ja että huollot on tehty val ­
mistajan suositusten mukaisesti ja siten, että päästöihin liittyvien osien 
korvaamiseen on käytetty ainoastaan alkuperäisosia.  
Jos ajoneuvossa on merkkejä väärinkäytöstä, virheellisestä käytöstä, joka 
voi vaikuttaa sen päästötehokkuuteen, luvattomasta muuttamisesta taikka 
käytön vaarallisuuteen mahdollisesti johtavista seikoista, se on jätettävä 
käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn ulkopuolel ­
le. 
Ajoneuvon aerodynamiikkaan ei saa olla tehty sellaisia muutoksia, joita 
ei voida poistaa ennen testausta.  
Ajoneuvo jätetään käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan me­
nettelyn ulkopuolelle, jos sen sisäiseen tietokoneeseen tallennetut tiedot 
osoittavat, että ajoneuvoa on käytetty vikakoodin näyttämisen jälkeen 
eikä sitä ole korjattu valmistajan ohjeiden mukaisesti.  
Ajoneuvo jätetään käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan me­
nettelyn ulkopuolelle, jos sen polttoainesäiliössä oleva polttoaine ei vas ­
taa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/70/EY (  1 ) mainit­
tuja sovellettavia standardeja tai jos olemassa on näyttöä tai kirjattuja 
tietoja siitä, että siihen on tankattu vääräntyyppistä polttoainetta.  
5.7.2. Ajoneuvon tarkastaminen ja huoltaminen  
Testattavaksi hyväksytyt ajoneuvot on tarkastettava vikojen varalta ja 
niille on tehtävä tarvittavat tavanomaiset huoltotoimenpiteet lisäyksen 1 
mukaisesti ennen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testiä tai sen 
aloittamisen jälkeen.  
On tehtävä seuraavat tarkastukset: tehdään OBD-järjestelmän tarkastukset 
(ennen testiä tai sen jälkeen), tarkastetaan silmämääräisesti, palaako jokin 
toimintahäiriön merkkivalo, tarkastetaan ilmansuodatin, kaikki ajohihnat, 
kaikkien nesteiden taso, jäähdyttimen ja polttoainesäiliön tulpat, kaikki 
tyhjöletkut ja polttoainejärjestelmän letkut, pakokaasujen jälkikäsittelyjär ­
jestelmän sähköjohdot, sytytys, polttoaineensyöttö sekä pilaantumista ra ­
joittavan laitteen komponentit säätövirheiden ja/tai luvattoman muuttami ­
sen varalta.  
Jos ajoneuvolle on määrä tehdä määräaikaishuolto 800 ajokilometrin 
kuluessa, huolto tehdään.  
Tuulilasinpesuneste poistetaan ennen tyyppi 4 -testiä ja korvataan kuu ­
malla vedellä.  
Polttoaineesta otetaan näyte, jota säilytetään liitteen III A vaatimusten 
mukaisesti, jotta sitä voidaan hylätyn testin jälkeen analysoida tarkem ­
min. ▼M3 
( 1 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/70/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 
1998, bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta ja neuvoston direktiivin 93/12/ETY 
muuttamisesta (EYVL L 350, 28.12.1998, s. 58).
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 161  
Kaikki viat on kirjattava. Jos vika on pilaantumista rajoittavissa laitteissa, 
ajoneuvo todetaan vialliseksi eikä sitä testata enempää. Vika on kuitenkin 
otettava huomioon tehtäessä 6.1 kohdan mukaista vaatimustenmukaisuu ­
den arviointia.  
5.8. Otoksen koko 
Kun valmistajat soveltavat 5.10 kohdassa esitettyä tilastollista menettelyä 
tyyppi 1 -testiin, näyte-erien määrän on perustuttava käytönaikaista vaa ­
timustenmukaisuutta koskevan perheen ajoneuvojen vuosimyyntimäärään 
unionissa seuraavassa taulukossa esitetyllä tavalla:  
Taulukko B.1  
Näyte-erien määrä testattaessa käytönaikaista 
vaatimustenmukaisuutta tyyppi 1 -testeillä  
Ajoneuvojen kalenterivuosikohtaiset rekisteröinnit 
EU:ssa näytteenottokaudella  Näyte-er ien määrä 
(tyyppi 1 -testit)  
enintään 100 000 1  
100 001–200 000  2  
yli 200 000 3  
Kussakin näyte-erässä on oltava riittävästi ajoneuvotyyppejä, jotta voi­
daan varmistaa, että perheen kokonaismyyntimäärästä katetaan vähintään 
20 prosenttia. Kun ajoneuvoperheestä on testattava enemmän kuin yksi 
näyte-erä, ajoneuvojen käyttöolosuhteiden on oltava toisessa ja kolman ­
nessa näyte-erässä erilaiset kuin ensimmäisessä näyte-erässä.  
5.9. Sähköisen alustan käyttö käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koske ­
vassa menettelyssä ja testauksessa tarvittavien tietojen saatavuus  
Komissio perustaa sähköisen alustan, jolla helpotetaan valmistajien, akk ­
reditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslaitosten ja tiedonvaihtoa hyväk ­
synnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa ja tuetaan hyl ­
käävän tai hyväksytyn päätöksen tekemistä näyte-erästä.  
Valmistajan on täytettävä 5 artiklan 12 kohdassa tarkoitettu testauksen 
avoimuutta koskeva asiakirjapaketti lisäyksen 5 taulukoissa 1 ja 2 ja 
tämän kohdan taulukossa esitetyssä muodossa ja toimitettava se tyyppi ­
hyväksyntäviranomaiselle, joka myöntää tyyppihyväksynnän päästöjen 
osalta. Lisäyksen 5 taulukkoa 2 käytetään saman perheen ajoneuvojen 
valitsemiseen testattavaksi, ja yhdessä taulukon 1 kanssa sen on tarjottava 
riittävästi tietoja testattavaksi otettavista ajoneuvoista.  
Kun ensimmäisessä kappaleessa tarkoitettu sähköinen alusta on otettu 
käyttöön, tyyppihyväksynnän päästöjen osalta myöntävän tyyppihyväk ­
syntäviranomaisen on ladattava lisäyksen 5 taulukoiden 1 ja 2 tiedot 
alustalle viiden työpäivän kuluessa niiden vastaanottamisesta.  
Kaikki lisäyksen 5 taulukoissa 1 ja 2 olevat tiedot on saatettava yleisesti 
saataville sähköisessä muodossa ja maksutta.  
Testauksen avoimuutta koskevaan asiakirjapakettiin on sisällytettävä seu ­
raavat tiedot, jotka valmistajan on toimitettava maksutta viiden työpäivän 
kuluessa siitä, kun akkreditoitu laboratorio tai tutkimuslaitos niitä pyytää.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 162  
Tunnus  Syöte Kuvaus  
1. Erityinen menettely ajoneuvojen muuntamiseksi 
(nelipyörävedosta kaksipyörävetoon) dynamo ­
metritestausta varten, mikäli käytettävissä  Määritelty liitteen XXI alaliitteessä 6 olevassa 
2.4.2.4 kohdassa  
2. Dynamometrin toimintatilaa koskevat ohjeet, 
mikäli käytettävissä  Dynamometrin toimintatilan säätäminen kuten 
tyyppihyväksyntätesteissä  
3. Tyyppihyväksyntätesteissä käytetty vapaa rul ­
laus -tila  Jos ajoneuvossa on vapaa rullaus -tila, ohjeet ti­
lan aktivoimiseksi  
4. Menettely akun varauksen purkamista varten 
(OVC-HEV- ja täyssähköajoneuvot) Valmistajan menettely akun varauksen purka ­
mista varten OVC-HEV-ajoneuvon valmistelemi ­
seksi varausta ylläpitäviin testeihin ja menettely 
täyssähköajoneuvon akun lataamista varten  
5. Kaikkien apulaitteiden kytkeminen pois toimin ­
nasta Jos käytetty tyyppihyväksynnässä  
5.10. Tilastollinen menettely  
5.10.1. Yleistä 
Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa on käytettävä 
tilastollista menetelmää, jossa noudatetaan attribuuttitarkastuksessa käyte ­
tyn sekvenssiotannan yleisiä periaatteita. Otoksen pienin koko hyväksyt ­
tävää tulosta varten on kolme ajoneuvoa ja suurin kumulatiivinen otos ­
koko kymmenen ajoneuvoa tyyppi 1- ja RDE-testeissä.  
Tyyppi 4- ja tyyppi 6 -testeissä voidaan käyttää yksinkertaistettua mene ­
telmää, jossa otoksen koko on kolme ajoneuvoa ja testi katsotaan otoksen 
osalta hylätyksi, jos kaikki kolme ajoneuvoa hylätään, ja hyväksytyksi, 
jos kaikki kolme ajoneuvoa hyväksytään. Jos testissä kolmesta ajoneu ­
vosta kaksi hyväksytään tai hylätään, tyyppihyväksyntäviranomainen voi 
päättää tehdä lisätestejä tai siirtyä arvioimaan vaatimustenmukaisuuden 
6.1 kohdan mukaisesti.  
Testituloksia ei saa kertoa huononemiskertoimilla.  
Kun kyse on ajoneuvoista, joiden osalta on direktiivin 2007/46/EY liit ­
teessä IX kuvatun vaatimustenmukaisuustodistuksen 48.2 kohdassa ilmoi ­
tettu suurimmat RDE-arvot, jotka ovat pienempiä kuin asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 liitteessä I vahvistetut päästörajat, vaatimustenmukaisuu ­
den tarkastamisessa on tarkasteltava sekä ilmoitettua suurinta RDE-arvoa, 
jota on korotettu liitteessä III A olevassa 2.1.1 kohdassa vahvistetulla 
marginaalilla, että kyseisessä liitteessä olevassa 2.1 kohdassa vahvistettua 
enimmäisarvoa. Jos otoksen osalta todetaan, että se ei vastaa ilmoitettuja 
suurimpia RDE-arvoja, joita on korotettu sovellettavalla mittausepävar ­
muusmarginaalilla, mutta että se on enimmäisarvon suhteen hyväksyttä ­
vä, hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on vaadit ­
tava valmistajaa toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 163  
Ennen ensimmäisen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testin teke ­
mistä valmistajan, akkreditoidun laboratorion tai tutkimuslaitoksen, jäl ­
jempänä ’osapuoli’, on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihy ­
väksyntäviranomaiselle aikomuksestaan testata jonkin ajoneuvoperheen 
käytönaikainen vaatimustenmukaisuus. Ilmoituksen saatuaan hyväksyn ­
nän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on aloitettava uusi tilas ­
tollinen menettely, jolla voidaan prosessoida kyseiselle osapuolelle tai 
osapuolten ryhmälle tulokset kaikista seuraavien parametrien merkityk ­
sellisestä yhdistelmästä: ajoneuvoperhe, päästötestin tyyppi ja epäpuhta ­
us. Näiden parametrien kunkin merkityksellisen yhdistelmän osalta on 
käynnistettävä erillinen tilastollinen menettely.  
Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on sisällytet­
tävä kuhunkin tilastolliseen menettelyyn vain ne tulokset, jotka asian ­
omainen osapuoli on toimittanut. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihy ­
väksyntäviranomaisen on pidettävä kirjaa tehtyjen testien lukumäärästä, 
hylättyjen ja hyväksyttyjen testien lukumäärästä ja muista tilastollisen 
menettelyn tueksi tarvittavista tiedoista.  
Vaikka tietyn testityyppi-ajoneuvoperheyhdistelmän osalta voidaan käyn­
nistää samaan aikaan useampia tilastollisia menettelyjä, osapuoli saa toi ­
mittaa testituloksia vain yhteen tiettyä testityyppi-ajoneuvoperheyhdistel ­
mää koskevaan käynnissä olevaan tilastolliseen menettelyyn. Kukin testi 
ilmoitetaan vain kerran, ja kaikki testit (pätevät, mitättömät, hylätyt tai 
hyväksytyt jne.) on ilmoitettava.  
Kukin käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvä tilastollinen me­
nettely on pidettävä käynnissä, kunnes päästään tulokseen eli tilastolli ­
sessa menettelyssä tehdään otoksen osalta hyväksyvä tai hylkäävä päätös 
5.10.5 kohdan mukaisesti. Jos tulokseen ei kuitenkaan päästä 12 kuu ­
kauden kuluessa tilastollisen menettelyn käynnistämisestä, hyväksynnän 
myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on päätettävä kyseinen tilas ­
tollinen menettely, ellei se päätä saattaa kyseiseen tilastolliseen menette ­
lyyn liittyvän testauksen päätökseen seuraavien kuuden kuukauden aika ­
na. 
5.10.2. Käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvien tulosten yhdistämi ­
nen 
Kahden tai useamman akkreditoidun laboratorion tai tutkimuslaitoksen 
toimittamat tulokset voidaan koota samaan tilastolliseen menettelyyn. 
Testitulosten yhdistämiseen tarvitaan kirjallinen suostumus kaikilta tulos ­
kokoelmaan testituloksia toimittavilta asianomaisilta osapuolilta, ja lisäksi 
asiasta on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntävi ­
ranomaiselle ennen testauksen aloittamista. Yksi testituloksia yhdistävistä 
osapuolista nimetään toimimaan kokoelman vetäjänä ja vastaamaan tie ­
tojen ilmoittamisesta hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviran ­
omaiselle ja tämän kanssa käytävästä yhteydenpidosta.  
5.10.3. Yksittäisen testin hyväksytty, hylätty tai mitätön tulos  
Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden päästötesti on katsottava ”hy ­
väksytyksi ” yhden tai useamman epäpuhtauden osalta, jos päästötulos 
on pienempi tai yhtä suuri kuin kyseiselle tyypille asetuksen (EY) N:o 
715/2007 liitteessä I vahvistettu päästöraja.  
Päästötesti on katsottava ”hylätyksi” yhden tai useamman epäpuhtauden 
osalta, jos päästötulos on suurempi kuin asianomainen kyseiselle tyypille 
vahvistettu päästöraja. Jokainen hylätty testitulos kasvattaa f-lukua 
(ks. 5.10.5 kohta) yhdellä (1) kyseisen tilastollisen menettelyn osalta.  
Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden päästötesti on katsottava ”mität ­
tömäksi”, jos se ei täytä 5.3 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia. Mitättö ­
mät testitulokset on jätettävä pois tilastollisesta menettelystä.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 164  
Kaikkien käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testien tulokset on toi ­
mitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle 
kymmenen työpäivän kuluessa kunkin testin suorittamisesta. Testitulok ­
siin on liitettävä kattava testausseloste testien päättyessä. Tulokset voi ­
daan sisällyttää otokseen niiden suorittamisjärjestyksessä.  
Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on sisällytet­
tävä kaikki pätevät testitulokset asianomaiseen käynnissä olevaan tilas ­
tolliseen menettelyyn, kunnes saadaan tulos ”otos hylätty” tai ”otos hy ­
väksytty” 5.10.5 kohdan mukaisesti. 
5.10.4. Poikkeavien arvojen käsittely  
Jos otoksen tilastollisessa menettelyssä esiintyy poikkeavia tuloksia, otos 
saatetaan hylätä jäljempänä kuvattujen menettelyjen mukaisesti:  
Poikkeavat arvot ryhmitellään keskitasoisiksi tai äärimmäisiksi.  
Päästötestin tulosta pidetään keskitasoisena poikkeavana arvona, jos se 
on yhtä suuri kuin sovellettava päästöraja kerrottuna 1,3:lla tai suurempi. 
Jos otoksessa on kaksi tällaista poikkeavaa arvoa, otos hylätään.  
Päästötestin tulosta pidetään äärimmäisenä poikkeavana arvona, jos se on 
yhtä suuri kuin sovellettava päästöraja kerrottuna 2,5:llä tai suurempi. Jos 
otoksessa on yksikin tällainen poikkeava arvo, otos hylätään. Tällöin 
ilmoitetaan ajoneuvon rekisteritunnus valmistajalle ja hyväksynnän 
myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tästä mahdollisuudesta 
on ilmoitettava ajoneuvojen omistajille ennen testaamista.  
5.10.5. Otoksesta tehtävä hyväksyvä tai hylkäävä päätös  
Päätettäessä otoksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä ”p” on hyväksyt ­
tyjen ja ”f” hylättyjen tulosten lukumäärä. Jokainen hyväksytty testitulos 
kasvattaa p-lukua yhdellä (1) ja jokainen hylätty testitulos f-lukua yhdellä 
(1) kyseisen käynnissä olevan tilastollisen menettelyn osalta.  
Kun pätevät testitulokset on sisällytetty käynnissä olevaan tilastolliseen 
menettelyyn, tyyppihyväksyntäviranomaisen on toteutettava seuraavat toi ­
menpiteet:  
— Päivitetään kyseistä menettelyä koskeva kumulatiivinen otoskoko n, 
jotta se vastaa tilastolliseen menettelyyn sisällytettyjen pätevien pääs ­
tötestien kokonaismäärää.  
— Kun tulokset on arvioitu, päivitetään hyväksyttyjen tulosten luku ­
määrä p ja hylättyjen tulosten lukumäärä f.  
— Lasketaan otoksessa olevien äärimmäisten ja keskitasoisten poikkea ­
vien arvojen lukumäärä 5.10.4 kohdan mukaisesti.  
— Selvitetään, voidaanko tehdä päätös jäljempänä kuvatulla menettelyl ­
lä. 
Päätös riippuu kumulatiivisesta otoskoosta n, hyväksyttyjen tulosten lu ­
kumäärästä p ja hylättyjen tulosten lukumäärästä f sekä otoksessa olevien 
äärimmäisten ja/tai keskitasoisten poikkeavien arvojen lukumäärästä. 
Tehdessään päätöstä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan 
otoksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä hyväksynnän myöntäneen 
tyyppihyväksyntäviranomaisen on käytettävä kuvassa B.2 esitettyä pää ­
töskaaviota, kun kyse on 1 päivästä tammikuuta 2020 alkaen hyväksyt ­
tyihin tyyppeihin perustuvista ajoneuvoista, ja kuvassa B.2.a esitettyä  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 165  
päätöskaaviota, kun kyse on 31 päivänä joulukuuta 2019 tai aikaisemmin 
hyväksyttyihin tyyppeihin perustuvista ajoneuvoista. Kaavioissa ilmoite ­
taan tehtävä päätös kumulatiivisen otoskoon n ja hylättyjen tulosten lu ­
kumäärän f mukaan.  
Ajoneuvoperheen, päästötestityypin ja epäpuhtauden tietyn yhdistelmän 
osalta voidaan tilastollisessa menettelyssä tehdä kaksi eri päätöstä:  
”Otos hyväksytään”, kun soveltuvasta kuvassa B.2 tai kuvassa B.2.a 
esitetystä päätöskaaviosta saadaan tulokseksi ”HYVÄKSYTTY” asian ­
omaisen kumulatiivisen otoskoon n ja hylättyjen tulosten lukumäärän f 
mukaan. 
”Otos hylätään”, kun tietyn kumulatiivisen otoskoon n osalta täyttyy 
ainakin yksi seuraavista edellytyksistä:  
— Soveltuvasta kuvassa B.2 tai kuvassa B.2.a esitetystä päätöskaaviosta 
saadaan tulokseksi ”HYLÄTTY” asianomaisen kumulatiivisen otos ­
koon n ja hylättyjen tulosten lukumäärän f mukaan.  
— Otoksessa on kaksi keskitasoista poikkeavaa arvoa. 
— Otoksessa on yksi äärimmäinen poikkeava arvo. 
Jos päätöstä ei voida tehdä, tilastollinen menettely pidetään käynnissä ja 
siihen sisällytetään lisää tuloksia, kunnes päätös voidaan tehdä tai me ­
nettely päätetään 5.10.1 kohdan mukaisesti.  
Kuva B.2 
Päätöskaavio tilastollisessa menettelyssä, joka koskee 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien hyväksyttyihin 
tyyppeihin perustuvia ajoneuvoja
 Hylättyjen tulosten lukumäärä f 10 HYLÄTTY 
9 HYLÄTTY HYLÄTTY 
8 HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY 
7 HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY 
6 HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY 
5 HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ HYVÄK­
SYTTY 
4 HYLÄTTY HYLÄTTY EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ HYVÄK­
SYTTY 
3 HYLÄTTY HYLÄTTY EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY 
2 EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY 
1 EI PÄÄ­
TÖSTÄ HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY 
0 HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY 
3 4  5  6  7  8  9  10 
Kumulatiivinen otoskoko n ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 166  
Kuva B.2.a 
Päätöskaavio tilastollisessa menettelyssä, joka koskee 31 päivänä joulukuuta 2019 tai aiemmin 
hyväksyttyihin tyyppeihin perustuvia ajoneuvoja
 Hylättyjen tulosten lukumäärä f 10 HYLÄTTY 
9 HYLÄTTY HYLÄTTY 
8 HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY 
7 HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY 
6 HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY 
5 HYLÄTTY EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ HYVÄK­
SYTTY 
4 EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY 
3 EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY 
2 EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ EI PÄÄ­
TÖSTÄ HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY 
1 EI PÄÄ­
TÖSTÄ HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY 
0 HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY HYVÄK­
SYTTY 
3 4  5  6  7  8  9  10 
Kumulatiivinen otoskoko n 
5.10.6. Valmistuneiden ajoneuvojen ja erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen 
käytönaikainen vaatimustenmukaisuus  
Perusajoneuvon valmistajan on määritettävä sallitut arvot taulukossa B.3 
luetelluille parametreille. Kunkin perheen osalta sallitut parametrien arvot 
on kirjattava päästöjä koskevan tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkee ­
seen (ks. liitteen I lisäys 3) ja lisäyksessä 5 tarkoitettuun avoimuusluet ­
teloon 1 (rivit 45–48). Toisen vaiheen valmistaja saa käyttää perusajo ­
neuvon päästöarvoja vain siinä tapauksessa, että valmistuneen ajoneuvon 
parametrien arvot pysyvät sallituissa rajoissa. Jokaisen valmistuneen ajo ­
neuvon parametrien arvot on kirjattava ajoneuvon vaatimustenmukaisuus ­
todistukseen. 
Taulukko B.3  
Parametrien sallitut arvot monivaiheisesti tyyppihyväksytyille 
ajoneuvoille ja erikoiskäyttöön tarkoitetuille ajoneuvoille, kun 
käytetään perusajoneuvon päästöjä koskevaa tyyppihyväksyntää  
Parametrien arvot:  Sallittujen arvojen vaihtelu ­
väli: 
Lopullisen ajoneuvon massa ajokunnossa 
(kg) 
Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm  2 ) 
Vierintävastus (kg/t)  
Etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta- 
ala (cm  2 ) 
Jos testataan valmistunutta tai erikoiskäyttöön tarkoitettua ajoneuvoa ja 
testin tulos alittaa sovellettavan päästörajan, ajoneuvo katsotaan käytön ­
aikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta hyväksytyksi 
sovellettaessa 5.10.3 kohtaa.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 167  
Jos valmistuneen tai erikoiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon testitulos ylit ­
tää sovellettavan päästörajan enintään 1,3-kertaisesti, testaajan on tutkit ­
tava, onko ajoneuvo taulukossa B.3 esitettyjen arvojen mukainen. Poik ­
keamiset näistä arvoista on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyp ­
pihyväksyntäviranomaiselle. Jos ajoneuvo ei ole näiden arvojen mukai ­
nen, hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on tutkit ­
tava poikkeamisen syyt ja kohdistettava valmistuneen tai erikoiskäyttöön 
tarkoitetun ajoneuvon valmistajaan vaatimustenmukaisuuden palauttami ­
seksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuna tyyppihyväksynnän pe ­
ruuttaminen. Jos ajoneuvo on taulukossa B.3 esitettyjen arvojen mukai ­
nen, se on varustettava käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koske ­
vassa perheessä erityistä huomiota edellyttävällä merkinnällä 6.1 kohdan 
soveltamiseksi.  
Jos testin tulos on enemmän kuin 1,3 kertaa sovellettavien päästörajojen 
suuruinen, tulosta on pidettävä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta 
koskevan perheen osalta hylättynä 6.1 kohdan soveltamiseksi. Tulosta 
ei kuitenkaan pidetä asianomaisen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta 
koskevan perheen osalta poikkeavana arvona. Jos valmistunut tai erikois ­
käyttöön tarkoitettu ajoneuvo ei ole taulukossa B.3 esitettyjen arvojen 
mukainen, asiasta on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihy ­
väksyntäviranomaiselle, jonka on tutkittava poikkeamisen syyt ja kohdis ­
tettava valmistuneen tai erikoiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon valmista ­
jaan vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi tarvittavat toimenpiteet, 
mukaan luettuna tyyppihyväksynnän peruuttaminen.  
6. Vaatimustenmukaisuuden arviointi  
6.1. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on kymmenen 
päivän kuluessa 5.10.5 kohdassa tarkoitetulle otokselle tehdyn käytön ­
aikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen päättymisestä aloitettava 
valmistajan kanssa yksityiskohtaiset tutkimukset, jotta se voi päättää, 
onko käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe (tai sen 
osa) käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien sääntöjen mukai ­
nen ja vaaditaanko korjaavia toimenpiteitä. Kun kyse on monivaiheisesti 
tyyppihyväksytyistä tai erikoiskäyttöön tarkoitetuista ajoneuvoista, hy ­
väksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on aloitettava yk ­
sityiskohtaiset tutkimukset myös siinä tapauksessa, että vähintään kol ­
messa viallisessa ajoneuvossa on sama vika tai samassa käytönaikaista 
vaatimustenmukaisuutta koskevassa perheessä on viisi erityismerkinnällä 
varustettua ajoneuvoa, kuten 5.10.6 kohdassa säädetään.  
6.2. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistetta ­
va, että vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kustannuksien kattamiseen 
on käytettävissä riittävät resurssit. Kustannukset on katettava maksuilla, 
jotka hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi periä 
valmistajilta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen lainsäädännön 
soveltamista. Näillä maksuilla on katettava kustannukset kaikista testeistä 
tai tarkastuksista, joita tarvitaan vaatimuksenmukaisuuden arvioinnin te ­
kemiseen.  
6.3. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi valmistajan 
pyynnöstä ulottaa tutkimukset koskemaan myös sellaisia saman valmis ­
tajan valmistamia käytössä olevia ajoneuvoja, jotka kuuluvat muihin käy ­
tönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeviin perheisiin ja joissa toden ­
näköisesti esiintyy samoja vikoja.  
6.4. Yksityiskohtainen tutkimus saa kestää enintään 60 työpäivää siitä, kun 
hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen on tutkimuksen 
aloittanut. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi 
tehdä lisää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testejä, joilla on 
määrä selvittää, miksi ajoneuvot eivät ole läpäisseet alkuperäisiä käytön ­
aikaisen vaatimustenmukaisuuden testejä. Lisätestit on tehtävä samanlai ­
sissa olosuhteissa kuin alkuperäiset, hylätyt käytönaikaisen vaatimusten ­
mukaisuuden testit.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 168  
Valmistajan on hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen 
pyynnöstä toimitettava lisätietoja, joista käyvät ilmi etenkin vikojen to ­
dennäköinen syy, ne perheen osat, joissa vikoja saattaa esiintyä, se voiko 
niitä esiintyä muissakin perheissä tai tapauksen mukaan syy siihen, että 
se vika, joka aiheutti hylkäämisen alkuperäisissä käytönaikaisen vaa ­
timustenmukaisuuden testeissä, ei liity käytönaikaiseen vaatimustenmu ­
kaisuuteen. Valmistajalle on annettava tilaisuus osoittaa, että käytönaikai ­
seen vaatimustenmukaisuuteen liittyviä säännöksiä on noudatettu.  
6.5. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on 6.3 koh­
dassa vahvistetussa määräajassa tehtävä päätös yksityiskohtaisten tutki ­
musten kohteena olleen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan 
perheen vaatimustenmukaisuudesta ja tarpeesta soveltaa siihen korjaavia 
toimenpiteitä sekä annettava päätös tiedoksi valmistajalle.  
7. Korjaavat toimenpiteet  
7.1. Valmistajan on laadittava suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi ja toi ­
mitettava se hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle 
45 työpäivän kuluessa 6.4 kohdassa tarkoitetusta tiedoksiannosta. Mää ­
räaikaa voidaan jatkaa enintään 30 työpäivällä, jos valmistaja osoittaa 
hyväksynnän myöntävälle tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että vaa ­
timustenvastaisuuden tutkimiseen tarvitaan lisää aikaa.  
7.2. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vaatimiin kor­
jaaviin toimenpiteisiin on sisällyttävä komponenteille ja ajoneuvoille teh ­
tävät hyväksyttävästi suunnitellut ja perustellusti tarpeelliset testit, joilla 
voidaan osoittaa korjaavien toimenpiteiden tuloksellisuus ja kestävyys.  
7.3. Valmistajan on annettava korjaavia toimenpiteitä koskevalle suunnitel ­
malle sen yksiselitteisesti yksilöivä nimi tai numero. Korjaavia toimen ­
piteitä koskevan suunnitelman on sisällettävä ainakin seuraavat tiedot:  
a. Kuvaus kustakin korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan 
sisältyvästä ajoneuvotyypistä.  
b. Kuvaus muuntamisista, mukautuksista, korjauksista, säädöistä ja 
muista muutoksista, jotka ajoneuvoihin tehdään niiden saattamiseksi 
vaatimustenmukaisiksi, mukaan luettuna lyhyt tiivistelmä tiedoista ja 
teknisistä tutkimuksista, jotka tukevat valmistajan päätöstä valita ky ­
seiset korjaavat toimenpiteet.  
c. Kuvaus tavasta, jolla valmistaja tiedottaa ajoneuvojen omistajille 
suunnitelluista korjaavista toimenpiteistä.  
d. Kuvaus oikeasta huollosta ja käytöstä, jonka valmistaja mahdollisesti 
vahvistaa edellytykseksi korjausten tekemiselle korjaavia toimenpi ­
teitä koskevan suunnitelman puitteissa, sekä selvitys syystä tällaisen 
edellytyksen asettamiseen.  
e. Kuvaus menettelystä, jota ajoneuvon omistajan on noudatettava saa ­
dakseen vaatimustenvastaisuuden korjautetuksi. Kuvauksessa on mai ­
nittava ajankohta, jonka jälkeen korjaavat toimenpiteet on toteutetta ­
va, arvio korjaamon työhönsä tarvitsemasta ajasta ja tieto siitä, missä 
korjaus voidaan tehdä.  
f. Näyte ajoneuvon omistajalle toimitetuista tiedoista.  
g. Lyhyt kuvaus järjestelmästä, jota valmistaja käyttää varmistaakseen, 
että korjaavia toimenpiteitä varten on riittävästi komponentteja tai 
järjestelmiä. On ilmoitettava, milloin komponentteja, ohjelmistoja 
tai järjestelmiä on saatavilla riittävästi korjausmenettelyn aloittamisek ­
si. ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 169  
h. Kappale kaikista ohjeista, jotka toimitetaan korjaukset suorittaville 
korjaamoille.  
i. Kuvaus ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden vaikutuksesta kunkin 
korjaavien toimenpiteiden suunnitelmaan kuuluvan ajoneuvotyypin 
päästöihin, polttoaineenkulutukseen, ajettavuuteen ja turvallisuuteen 
sekä näitä päätelmiä tukevat tiedot ja tekniset selvitykset.  
j. Jos korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyy käy ­
tössä olevien ajoneuvojen korjaaminen, on hyväksynnän myöntä ­
neelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle toimitettava tieto menetelmäs ­
tä, jota käytetään tehtyjen korjausten merkitsemiseen. Jos käytetään 
tarraa, on siitä toimitettava näytekappale.  
Sovellettaessa d alakohtaa valmistaja ei saa asettaa sellaisia huoltoa tai 
käyttöä koskevia edellytyksiä, joiden ei voida osoittaa liittyvän vaatimus ­
tenvastaisuuteen ja korjaaviin toimenpiteisiin.  
7.4. Korjaukset on tehtävä ripeästi kohtuullisessa ajassa siitä, kun valmistaja 
saa ajoneuvon korjattavaksi. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyn ­
täviranomaisen on 15 työpäivän kuluessa korjaavia toimenpiteitä koske ­
van suunnitelman vastaanottamisesta hyväksyttävä suunnitelma tai vaa ­
dittava uusi suunnitelma 7.5 kohdan mukaisesti.  
7.5. Jos hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen ei hyväksy 
korjaavia toimenpiteitä koskevaa suunnitelmaa, valmistajan on laadittava 
uusi suunnitelma ja toimitettava se hyväksynnän myöntäneelle tyyppihy ­
väksyntäviranomaiselle 20 työpäivän kuluessa siitä, kun hyväksynnän 
myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen päätös on annettu tiedoksi.  
7.6. Jos hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen ei hyväksy 
valmistajan toimittamaa toista korjaavia toimenpiteitä koskevaa suunnitel ­
maa, sen on toteutettava direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan mukaisesti 
vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi kaikki aiheelliset toimenpiteet, 
mukaan luettuna tarvittaessa tyyppihyväksynnän peruuttaminen.  
7.7. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava 
päätöksensä tiedoksi kaikille jäsenvaltioille 5 työpäivän kuluessa.  
7.8. Korjaavia toimenpiteitä on sovellettava kaikkiin käytönaikaista vaatimus ­
tenmukaisuutta koskevan perheen (tai muiden perheiden, jotka valmistaja 
on yksilöinyt 6.2 kohdan mukaisesti) ajoneuvoihin, joissa todennäköisesti 
esiintyy sama vika. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviran ­
omaisen on päätettävä, onko tyyppihyväksyntää tarpeen muuttaa.  
7.9. Valmistaja vastaa korjaavia toimenpiteitä koskevan hyväksytyn suunni ­
telman täytäntöönpanosta kaikissa jäsenvaltioissa, ja sen on pidettävä 
kirjaa jokaisesta markkinoilta poistetusta tai korjattavaksi kutsutusta ja 
korjatusta ajoneuvosta samoin kuin korjaukset tehneestä korjaamosta.  
7.10. Valmistajan on säilytettävä jäljennös kohteena olevien ajoneuvojen omis ­
tajien kanssa käymästään yhteydenpidosta, joka liittyy korjaavia toimen ­
piteitä koskevaan suunnitelmaan. Valmistajan on lisäksi pidettävä kirjaa 
takaisinvetomenettelystä, mukaan luettuina kohteena olevien ajoneuvojen 
kokonaismäärä jäsenvaltioittain ja jo takaisin vedettyjen ajoneuvojen ko ­
konaismäärä jäsenvaltioittain, sekä selitys mahdollisista viivästyksistä 
korjaavien toimenpiteiden toteuttamisessa. Valmistajan on toimitettava 
takaisinvetomenettelyä koskeva kirjanpito hyväksynnän myöntäneelle 
tyyppihyväksyntäviranomaiselle, kunkin jäsenvaltion tyyppihyväksyntävi ­
ranomaisille ja komissiolle kahden kuukauden välein.  
7.11. Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että 
korjaavia toimenpiteitä koskeva hyväksytty suunnitelma toteutetaan kah ­
den vuoden kuluessa vähintään 90 prosentille niiden alueella rekisteröi ­
dyistä kohteena olevista ajoneuvoista.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 170  
7.12. Korjaus ja muutos tai uuden varusteen asentaminen on kirjattava ajo ­
neuvon omistajalle annettavaan todistukseen, jossa on mainittava korja ­
usmenettelyn numero.  
8. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vuosikertomus  
Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on asetettava 
viimeistään 31 päivänä maaliskuuta kunakin vuonna saataville julkiselle 
verkkosivustolle kertomus, jossa esitetään kaikkien edellisenä vuonna 
päätökseen saatettujen käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liitty ­
vien tutkimusten tulokset. Kertomuksen on oltava saatavilla maksutta ja 
ilman että käyttäjän täytyy paljastaa henkilöllisyytensä tai kirjautua si ­
vustolle. Jos osa edellisen vuoden käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuu ­
teen liittyvistä tutkimuksista on vielä käynnissä, niistä on raportoitava 
heti niiden valmistuttua. Kertomuksessa on esitettävä vähintään lisäyk ­
sessä 4 luetellut seikat.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 171  
Lisäys 1 
Ajoneuvojen valintaa ja ajoneuvojen hylkäävää päätöstä koskevat perusteet  
Ajoneuvojen valinta käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden päästötesteihin  
Luottamuksellinen 
Päiväys:  x 
Tarkastajan nimi: x 
Testauspaikka:  x 
Rekisteröintimaa (vain EU:ssa): x 
x = Poissulkemis­
peruste  X = Tarkastettu ja 
ilmoitettu  Ajoneuvon ominaisuudet  
Rekisteritunnus:  x x  
Ajokilometrit: 
Ajoneuvolla on oltava ajettu vähintään 15 000 km (haihtu ­
mispäästötestejä varten 30 000 km) ja enintään 
100 000 km. x 
Ensirekisteröintipäivä: 
Ajoneuvon on oltava vähintään 6 kuukauden (haihtumis ­
päästötestejä varten 12 kuukauden) ja enintään 5 vuoden 
ikäinen.  x 
Valmistenumero (VIN): x 
Päästöluokka ja -tunnus:  x 
Rekisteröintimaa:  
Ajoneuvon on oltava rekisteröity EU:ssa.  x x  
Malli:  x 
Moottorin tunnus: x 
Moottorin tilavuus (l): x 
Moottorin teho (kW): x 
Vaihdelaatikon tyyppi (automaattinen/käsivalintainen): x 
Vetävä akseli (etupyöräveto/nelipyöräveto/takapyöräve­
to): x 
Rengaskoko (edessä ja takana, jos erilaiset):  x 
Kuuluuko ajoneuvo takaisinveto- tai korjausmenette­
lyyn? 
Jos kyllä: Mihin menettelyyn? Onko menettelyyn kuu­
luvat korjaukset jo tehty? 
Korjausten on oltava tehty.  x x  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 172  
Ajoneuvon omistajan haastattelu  
(Omistajalta kysytään vain pääkysymykset, eikä hänellä 
saa olla tietoa vastaustensa vaikutuksista.)  
Omistajan nimi (vain akkreditoidun tarkastuselimen 
taikka laboratorion/tutkimuslaitoksen tietoon)  x 
Yhteystiedot (osoite/puhelinnumero) (vain akkreditoi­
dun tarkastuselimen taikka laboratorion/tutkimuslai­
toksen tietoon) x 
Kuinka monta omistajaa ajoneuvolla on ollut?  x 
Onko matkamittari epäkunnossa?  
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.  x 
Onko ajoneuvoa käytetty johonkin seuraavista?  
Esittelytiloissa esiteltynä autona?  x 
Taksina?  x 
Jakeluajoneuvona?  x 
Kilpailuissa tai moottoriurheilussa?  x 
Vuokra-autona?  x 
Onko ajoneuvolla kuljetettu raskasta kuormaa, jonka 
paino ylittää valmistajan ohjeet? 
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.  x 
Onko ajoneuvon moottoriin tai itse ajoneuvoon tehty 
suuria korjauksia? x 
Onko ajoneuvon moottoriin tai itse ajoneuvoon tehty 
korjauksia ilman lupaa? 
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.  x 
Onko ajoneuvon tehoa nostettu/säädetty?  
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.  x 
Onko päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmän ja/tai poltto ­
ainejärjestelmän osia vaihdettu? Käytettiinkö tällöin al ­
kuperäisosia? Jos alkuperäisosia ei ole käytetty, ajoneu ­
voa ei voida valita testaukseen.  x x  
Onko jokin päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmän osa 
poistettu pysyvästi?  
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.  x 
Onko asennettu luvattomia laitteita (ureanruiskutuksen 
ohitin, emulaattori tms.)? 
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.  x ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 173  
Onko ajoneuvo ollut osallisena vakavassa onnettomuu ­
dessa? Toimittakaa luettelo vaurioista ja jälkeenpäin 
tehdyistä korjauksista.  x 
Onko autoa käytetty vääräntyyppisellä polttoaineella 
(eli bensiinillä dieselin sijasta)? Onko autoa käytetty 
EU-laatuvaatimukset täyttävällä polttoaineella, jota ei 
ole kaupallisesti saatavana (mustan pörssin tai sekoite­
tulla polttoaineella)? 
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.  x 
Onko ajoneuvossa tai sen lähellä käytetty viimeksi ku­
luneen kuukauden aikana ilmanraikastetta, kojelaudan ­
hoitosuihketta (cockpit spray), jarrujenpuhdistusainetta 
tai muuta vastaavaa, joka aiheuttaa runsaasti hiilivety­
päästöjä? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumis ­
päästötestaukseen.  x 
Onko ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelle läikkynyt bensii­
niä viimeksi kuluneiden kolmen kuukauden aikana?  
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötesta ­
ukseen. x 
Onko ajoneuvossa tupakoitu viimeksi kuluneiden 12 
kuukauden aikana?  
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötesta ­
ukseen. x 
Onko autoon kiinnitetty tarroja tai sen hoitoon käytetty 
ruostesuoja-ainetta, alustansuoja-ainetta tai muita mah ­
dollisia haihtuvien yhdisteiden lähteitä? 
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötesta ­
ukseen. x 
Onko auto maalattu uudelleen? 
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötesta ­
ukseen. x 
Missä käytätte ajoneuvoanne useimmiten?  
Moottoritieajon %-osuus  x 
Maantieajon %-osuus x 
Kaupunkiajon %-osuus x 
Oletteko ajanut ajoneuvolla yli 10 prosenttia ajosta 
muussa kuin EU:n jäsenvaltiossa?  
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.  x —  
Missä maassa ajoneuvoon on tankattu polttoainetta 
kahdella viime kerralla?  
Jos ajoneuvo on tankattu kahdella viime kerralla muualla 
kuin maassa, jossa sovelletaan EU:n polttoainenormeja, 
sitä ei voida valita testaukseen.  x 
Onko polttoaineeseen lisätty muuta kuin valmistajan 
hyväksymää lisäainetta? 
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.  x 
Onko ajoneuvoa huollettu ja käytetty valmistajan oh­
jeiden mukaisesti? 
Jos ei, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.  x ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 174  
Täydellinen huolto- ja korjaushistoria kutsukorjauksi­
neen 
Jos täydellisiä asiakirjoja ei voida antaa, ajoneuvoa ei 
voida valita testaukseen.  x 
Ajoneuvon tarkastaminen ja huoltaminen  x = Poissulkemisperuste / 
F = viallinen ajoneuvo  X = Tarkastettu ja 
ilmoitettu  
1 Polttoainesäiliön täyttötaso (täysi/tyhjä)  
Onko polttoaineen vähäisyydestä varoittava merk­
kivalo syttynyt?  Jos on, lisätään polttoainetta en ­
nen testiä.  x 
2 Palaako kojelaudassa merkkivaloja, jotka il­
moittavat ajoneuvon tai sen pakokaasujen jäl ­
kikäsittelyjärjestelmän toimintahäiriöstä, jota 
ei voida korjata tavanomaisilla huoltotoimen ­
piteillä? (Toimintahäiriön merkkivalo, mootto ­
rin huollon merkkivalo tms.) 
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.  x 
3 Syttyykö SCR-merkkivalo, kun moottori on 
käynnistetty? 
Jos kyllä, lisätään AdBlueta tai tehdään korjaus 
ennen ajoneuvon käyttämistä testeissä.  x 
4 Pakojärjestelmän silmämääräinen tarkastus 
Tarkastetaan, onko pakosarjan ja pakoputken 
pään välissä vuotoja. Tarkastus ja dokumentointi 
(ja valokuvaus).  
Jos havaitaan vaurioita tai vuotoja, ajoneuvo to ­
detaan vialliseksi . F 
5 Pakokaasuun vaikuttavat komponentit  
Tarkastetaan ja dokumentoidaan (ja valokuva­
taan) kaikki päästöjen kannalta merkitykselliset 
komponentit vaurioiden varalta.  
Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan  vialli­
seksi . F 
6 Haihtumispäästöjärjestelmä 
Paineistetaan polttoainejärjestelmä (hiilisäiliön 
puolelta), tehdään vuototestaus vakaassa ympäris­
tön lämpötilassa ja testaus FID-analysaattorilla 
(”sniff test”) ajoneuvon ympärillä ja ajoneuvon 
sisällä. Jos FID-analysaattoritesti hylätään, ajo ­
neuvo todetaan  vialliseksi . F 
7 Polttoainenäyte  
Otetaan polttoainenäyte polttoainesäiliöstä.  x ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 175  
8 Ilmansuodatin ja öljynsuodatin  
Tarkastetaan suodattimet kontaminaation ja vauri ­
oiden varalta ja vaihdetaan ne, jos niissä on vau ­
rioita tai voimakasta kontaminaatiota tai jos seu ­
raavaan suositeltuun vaihtoon on alle 800 km.  x 
9 Tuulilasinpesuneste (vain haihtumispäästötes ­
tauksessa)  
Poistetaan tuulilasinpesuneste ja täytetään säiliö 
kuumalla vedellä.  x 
10 Pyörät (edessä ja takana) 
Tarkastetaan, pyörivätkö pyörät vapaasti vai es­
tääkö jarru niiden pyörimisen.  
Jos eivät, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.  x 
11 Renkaat (vain haihtumispäästötestauksessa)  
Poistetaan vararengas ja vaihdetaan renkaat va ­
kautuneisiin, jos vaihdosta on alle 15 000 km. 
Käytetään ainoastaan kesärenkaita tai kaikkiin 
vuodenaikoihin sopivia renkaita.  x 
12 Ajohihnat ja jäähdyttimen kansi  
Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialli­
seksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan.  F 
13 Nestetasojen tarkastus  
Tarkastetaan suurimmat ja pienimmät nestetasot 
(moottoriöljy, jäähdytysneste) ja lisätään nestettä, 
jos taso on alle alarajan.  x 
14 Täyttöaukon kansi (vain haihtumispäästötesta ­
uksessa)  
Tarkastetaan, ettei täyttöaukon kannessa olevassa 
ylitäyttöviivassa ole lainkaan jäämiä, tai huuhdel ­
laan letku kuumalla vedellä.  x 
15 Tyhjöputket ja sähköjohdot  
Tarkastetaan kaikkien kunto.  Jos havaitaan vau­
rio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoi ­
daan ja valokuvataan.  F 
16 Ruiskutusventtiilit ja kaapelointi 
Tarkastetaan kaikki kaapelit ja polttoaineputket.  
Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialli ­
seksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan.  F 
17 Sytytyskaapeli (bensiini) 
Tarkastetaan sytytystulpat, kaapelit jne. Vaihde­
taan vaurioituneet.  x ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 176  
18 EGR-järjestelmä ja katalysaattori, hiukkas­
suodatin 
Tarkastetaan kaikki kaapelit, johtimet ja anturit.  
Jos on tehty luvattomia muutoksia, ajoneuvoa ei 
voida valita testaukseen. 
Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialli ­
seksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan.  x/F 
19 Kunnon turvallisuus 
Tarkastetaan, että renkaat, ajoneuvon kori sekä 
sähkö- ja jarrujärjestelmät ovat turvallisessa kun ­
nossa testausta varten ja tieliikennesääntöjen mu ­
kaisia. 
Jos ei, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.  x 
20 Puoliperävaunu 
Onko puoliperävaunun kytkemistä varten käytet­
tävissä tarvittavat sähkökaapelit?  x 
21 Aerodynamiikkaan vaikuttavat muutokset  
Tarkastetaan, että ajoneuvon aerodynamiikkaa ei 
ole muutettu jälkimarkkinoilta saatavilla asennuk ­
silla, joita ei voi poistaa (suksiboksit, kattokiskot, 
spoilerit jne.) ja että aerodynamiikkaan vaikutta ­
via vakiokomponentteja ei ole poistettu (etu ­
ilmanohjaimet, diffuusorit, spoilerit jne.).  
Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. 
Dokumentoidaan ja valokuvataan.  x 
22 Tarkastetaan, onko seuraava määräaikaishu ­
olto ajoitettu alle 800 ajokilometrin päähän. 
Jos on, tehdään huolto.  x 
23 Kaikki tarkastukset, joihin tarvitaan OBD-kyt­
kentöjä, tehdään ennen testausta ja/tai sen jäl ­
keen  
24 Voimalaitteen ohjausmoduulin kalibroinnin 
osanumero ja tarkistussumma  x 
25 OBD-diagnostiikka (ennen päästötestiä tai sen 
jälkeen)  
Luetaan vikakoodit ja tulostetaan virheloki.  x 
26 OBD-huoltotilan 09 haku (ennen päästötestiä 
tai sen jälkeen) 
Luetaan huoltotila 09. Kirjataan tiedot.  x 
27 OBD-tila 7 (ennen päästötestiä tai sen jälkeen) 
Luetaan huoltotila 07. Kirjataan tiedot.  
Huomautukset seuraavista: komponenttien korjaaminen tai vaihtaminen, osanumerot  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 177  
Lisäys 2 
Säännöt tyyppi 4 -testien suorittamiseen käytönaikaista 
vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn aikana  
Käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät tyyppi 4 -testit on tehtävä 
liitteen VI (tai tapauksen mukaan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteen VI) 
mukaisesti seuraavin poikkeuksin:  
— Tyyppi 4 -testillä testattavien ajoneuvojen on oltava vähintään 12 kuukauden 
ikäisiä.  
— Hiilisäiliön katsotaan olevan käytössä vanhentunut, joten sitä ei vanhenneta 
koepenkissä. 
— Hiilisäiliö täytetään ajoneuvon ulkopuolella liitteessä VI kuvatulla menette ­
lyllä, minkä jälkeen se irrotetaan ja asennetaan ajoneuvoon valmistajan anta ­
mien korjausohjeiden mukaisesti. Tehdään FID-analysaattoritesti (”sniff test”, 
tulosten oltava alle 100 ppm lämpötilassa 20 °C) mahdollisimman läheltä hii ­
lisäiliötä ennen täyttöä ja sen jälkeen, jotta voidaan varmistaa, että säiliö on 
asennettu oikein.  
— Polttoainesäiliön katsotaan olevan käytössä vanhentunut, joten tyyppi 4 -testin 
tuloksen laskemisessa ei käytetä läpäisevyyskerrointa.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 178  
Lisäys 3 
Yksityiskohtainen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden raportti  
Yksityiskohtaisessa käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden raportissa on annet­
tava seuraavat tiedot:  
1. valmistajan nimi ja osoite  
2. testauksesta vastaavan laboratorion nimi, osoite, puhelin- ja faksinumerot ja 
sähköpostiosoite 
3. testaussuunnitelmaan kuuluvien ajoneuvojen mallinimet  
4. tapauksen mukaan luettelo valmistajan tietojen kattamista ajoneuvotyypeistä, 
ts. pakokaasupäästöjen osalta käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva 
perhe 
5. perheeseen kuuluviin ajoneuvotyyppeihin sovellettavien tyyppihyväksyntien 
numerot, mukaan luettuna tapauksen mukaan kaikkien laajennusten numerot 
sekä kaikkien sellaisten korjaavien toimenpiteiden numerot, joissa ajoneu ­
volle tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo 
kutsutaan korjattavaksi (suuret muutokset)  
6. tiedot valmistajan ilmoittamien tietojen kattamien ajoneuvojen tyyppihyväk ­
syntien laajentamisista ja korjaavista toimenpiteistä, joissa ajoneuvolle teh ­
dään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan 
korjattavaksi (jos hyväksyntäviranomainen pyytää näitä tietoja)  
7. ajanjakso, jolta tiedot on kerätty  
8. tarkasteltu ajoneuvojen valmistuskausi (esim. kalenterivuonna 2017 valmis ­
tetut ajoneuvot)  
9. käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettely, mukaan luet­
tuina seuraavat:  
i) ajoneuvojen hankintamenettely  
ii) ajoneuvojen valinta- ja hylkäysperusteet (mukaan luettuina vastaukset 
lisäyksessä 1 olevaan taulukkoon ja valokuvat)  
iii) ohjelmassa käytetyt testityypit ja -menettelyt  
iv) hyväksymis- ja hylkäysperusteet ajoneuvoperheelle  
v) maantieteelliset alueet, joilta valmistaja on kerännyt tietoja  
vi) otoksen koko ja käytetty otantasuunnitelma  
10. käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely, mukaan luettuina 
seuraavat:  
i) tunnistetiedot ohjelmaan sisältyvistä ajoneuvoista (testatuista tai testaa ­
mattomista); tunnistetietoihin on sisällytettävä lisäyksessä 1 oleva tau ­
lukko 
ii) testitiedot pakokaasupäästöjen osalta:  
— testipolttoaineen eritelmät (esim. testin vertailupolttoaine tai kaupal ­
linen polttoaine)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 179  
— testausolosuhteet (lämpötila, kosteus, dynamometrin inertiapaino)  
— dynamometrin asetukset (esim. ajovastus, tehoasetus)  
— testitulokset sekä hyväksytyn ja hylätyn tuloksen laskeminen  
iii) testitiedot haihtumispäästöjen osalta:  
— testipolttoaineen eritelmät (esim. testin vertailupolttoaine tai kaupal ­
linen polttoaine)  
— testausolosuhteet (lämpötila, kosteus, dynamometrin inertiapaino)  
— dynamometrin asetukset (esim. ajovastus, tehoasetus)  
— testitulokset sekä hyväksytyn ja hylätyn tuloksen laskeminen.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 180  
Lisäys 4 
Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vuosikertomuksen 
malli 
OTSIKKO  
A. Yleiskatsaus ja keskeiset päätelmät  
B. Valmistajan edellisenä vuotena toteuttamat käytönaikaiseen vaatimustenmu ­
kaisuuteen liittyvät toimet:  
1) Valmistajan tekemä tiedonkeruu  
2) Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuna suun ­
nittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset)  
C. Akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslaitosten edellisenä vuonna tote ­
uttamat käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimet  
3) Tietojen kerääminen ja riskinarviointi  
4) Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuna suun ­
nittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset)  
D. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen edellisenä vuotena 
toteuttamat käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimet:  
5) Tietojen kerääminen ja riskinarviointi  
6) Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuna suun ­
nittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset)  
7) Yksityiskohtaiset tutkimukset  
8) Korjaavat toimenpiteet  
E. Arvio käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä korjaavista toi ­
menpiteistä odotetuista vuotuisista päästövähennyksistä  
F. Saadut kokemukset (myös käytettyjen laitteiden toiminnasta)  
G. Raportti muista, mitättömistä testeistä  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 181  
Lisäys 5 
Avoimuus 
Taulukko 1 
Avoimuusluettelo 1  
Tunnus Syöte Tietojen tyyppi  Yksikkö Kuvaus  
1 Asetuksen (EU) 2017/1151 
mukainen tyyppihyväksyntänu ­
mero Teksti  —  Määritelmä: liite I, lisäys 4  
2 Interpolointiperheen tunnus  Teksti  —  Määritelmä: liite XXI, 5.6 kohta, yleiset 
vaatimukset  
3 PEMS-perheen tunnus Teksti —  Määritelmä: liite III A, lisäys 7, 5.2 kohta  
4 Ki-perheen tunnus Teksti —  Määritelmä: liite XXI, 5.9 kohta  
5 ATCT-perheen tunnus Teksti —  Määritelmä: liite XXI, alaliite 6 a  
6 Haihtumispäästöperheen tunnus  Teksti  —  Määritelmä: liite VI  
7 Ajoneuvon H ajovastusperheen 
tunnus Teksti —  Määritelmä: liite XXI, 5.7 kohta  
7a Ajoneuvon H ajovastusperheen 
tunnus (tapauksen mukaan)  Teksti —  Määritelmä: liite XXI, 5.7 kohta  
8 Ajoneuvon H testimassa  Luku kg WLTP-testimassa, määritelmä: liite XXI, 
3.2.25 kohta 
8a Ajoneuvon L testimassa (ta­
pauksen mukaan) Luku kg WLTP-testimassa, määritelmä: liite XXI, 
3.2.25 kohta 
9 Ajoneuvon H kerroin F0 Luku N  Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, 
alaliite 4  
9a Ajoneuvon L kerroin F0 (ta­
pauksen mukaan) Luku N  Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, 
alaliite 4  
10 Ajoneuvon H kerroin F1 Luku N/km/h Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, 
alaliite 4  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 182  
Tunnus  Syöte Tietojen tyyppi  Yksikkö Kuvaus  
10a Ajoneuvon L kerroin F1 (ta ­
pauksen mukaan) Luku N/km/h Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, 
alaliite 4  
11 Ajoneuvon H kerroin F2 Luku N/(km/h)  2 Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, 
alaliite 4  
11a Ajoneuvon L kerroin F2 (ta ­
pauksen mukaan) Luku N/(km/h)  2 Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, 
alaliite 4  
12a Polttomoottori- ja NOVC-ajo ­
neuvojen CO  2 -päästöjen massa, 
ajoneuvo H Luku g/km WLTP-CO  2 -päästöt (hidas, keskinopea, no ­
pea ja moottoritievaihe, yhdistetyt) lasket ­
tuna seuraavista: 
— Polttomoottoriajoneuvot: liite XXI, 
alaliite 7, taulukko A7/1, vaihe 9 
— NOVC-ajoneuvot: liite XXI, alaliite 8, 
taulukko A8/5, vaihe 8  
12aa Polttomoottori- ja NOVC-ajo ­
neuvojen CO  2 -päästöjen massa, 
ajoneuvo L (tapauksen mu ­
kaan) Luku g/km WLTP-CO  2 -päästöt (hidas, keskinopea, no ­
pea ja moottoritievaihe, yhdistetyt) lasket ­
tuna seuraavista: 
— Polttomoottoriajoneuvot: liite XXI, 
alaliite 7, taulukko A7/1, vaihe 9 
— NOVC-ajoneuvot: liite XXI, alaliite 8, 
taulukko A8/5, vaihe 8  
12b OVC-ajoneuvojen CO  2 -päästö­
jen massa, ajoneuvo H  Luku g/km WLTP-CO  2 -päästöt varausta ylläpidettä ­
essä (hidas, keskinopea, nopea ja moottori ­
tievaihe, yhdistetyt), laskentaperusta: liite 
XXI, alaliite 8, taulukko A8/5, vaihe 8 
WLTP-CO  2 -päästöt varausta purettaessa 
(yhdistetyt) ja WLTP-CO  2 -päästöt (paino ­
tetut, yhdistetyt), laskentaperusta: liite 
XXI, alaliite 8, taulukko A8/8, vaihe 10  
12ba OVC-ajoneuvojen CO  2 -päästö­
jen massa, ajoneuvo L (ta ­
pauksen mukaan) Luku g/km WLTP-CO  2 -päästöt varausta ylläpidettä ­
essä (hidas, keskinopea, nopea ja moottori ­
tievaihe, yhdistetyt), laskentaperusta: liite 
XXI, alaliite 8, taulukko A8/5, vaihe 8 
WLTP-CO  2 -päästöt varausta purettaessa 
(yhdistetyt) ja WLTP-CO  2 -päästöt (paino ­
tetut, yhdistetyt), laskentaperusta: liite 
XXI, alaliite 8, taulukko A8/8, vaihe 10  
13 Perheen ajoneuvon vetävät 
pyörät Teksti  edessä, takana, 
neliveto  Liite I, lisäys 4, liitteen 1.7 kohta  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 183  
Tunnus  Syöte Tietojen tyyppi  Yksikkö Kuvaus  
14 Alustadynamometrin konfigu ­
raatio tyyppihyväksyntätestissä  Teksti  yksi- tai kaksi­
akselinen  Määritelmä: liite XXI, alaliite 6, 2.4.2.4 ja 
2.4.2.5 kohta 
15 Ajoneuvon H ilmoitettu Vmax  Luku km/h Ajoneuvon suurin nopeus, määritelmä: 
liite XXI, 3.7.2 kohta  
15a Ajoneuvon L ilmoitettu Vmax 
(tapauksen mukaan)  Luku km/h Ajoneuvon suurin nopeus, määritelmä: 
liite XXI, 3.7.2 kohta  
16 Suurin nettoteho moottorin 
pyörimisnopeudella  Luku … kW/… rpm Määritelmä: liite XXI, alaliite 2  
17 Ajoneuvon H massa ajokun­
nossa Luku kg Ajokuntoisen ajoneuvon massa, määritel ­
mä: liite XXI, 3.2.5 kohta  
17a Ajoneuvon L massa ajokun ­
nossa (tapauksen mukaan) Luku kg Ajokuntoisen ajoneuvon massa, määritel ­
mä: liite XXI, 3.2.5 kohta  
18 Tyyppihyväksyntätestauksessa 
(täyspolttomoottoriajoneuvot) 
tai varausta ylläpitävässä tes ­
tissä käytetyt kuljettajan valit ­
tavissa olevat ajotilat (NOVC- 
HEV, OVC-HEV, NOVC- 
FCHV)  Erilaiset 
muodot 
mahdollisia 
(teksti, ku ­
vat jne.)  — Jos ensisijaista kuljettajan valittavissa ole ­
vaa ajotilaa ei ole, kuvataan kaikki testeissä 
käytetyt ajotilat  
19 Tyyppihyväksyntätestauksessa 
varausta purkavassa testissä 
käytetyt kuljettajan valittavissa 
olevat ajotilat (OVC-HEV)  Erilaiset 
muodot 
mahdollisia 
(teksti, ku ­
vat jne.)  — Jos ensisijaista kuljettajan valittavissa ole ­
vaa ajotilaa ei ole, kuvataan kaikki testeissä 
käytetyt ajotilat  
20 Moottorin joutokäyntinopeus  Luku rpm Määritelmä: liite XXI, alaliite 2  
21 Vaihteiden määrä  Luku —  Määritelmä: liite XXI, alaliite 2  
22 Välityssuhteet  Taulukkoar­
vot — Vaihteiston sisäiset välityssuhteet, vetopyö ­
rästön välityssuhteet, kokonaisvälityssuh ­
teet ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 184  
Tunnus  Syöte Tietojen tyyppi  Yksikkö Kuvaus  
23 Testiajoneuvon rengaskoko 
edessä/takana  Kirjaimet/ 
numero — Tyyppihyväksynnässä käytetty  
24 Polttomoottoriajoneuvojen täy ­
den kuormituksen tehokäyrä  Taulukkoar ­
vot rpm v. kW Täyden kuormituksen tehokäyrä moottorin 
pyörimisnopeudesta n  idle nopeuteen n  rated 
tai n  max tai n  dv (n gvmax  ) × v  max sen mukaan, 
mikä on suurin  
25 Lisäturvamarginaali  Vektori %  Määritelmä: liite XXI, alaliite 2  
26 Nopeus n_min_drive Luku 
Taulukko 
(pysähdyk­
sistä vaih­
teelle 1, 
vaihteelta 2 
vaihteelle 3, 
…) rpm Määritelmä: liite XXI, alaliite 2  
27 Syklin tarkistussumma, ajoneu ­
vot L ja H Luku  —  Erilainen ajoneuvoille L ja H. Tarkastetaan 
käytetyn syklin oikeellisuus. Merkitään 
vain, jos sykli on muu kuin 3b. 
28 Vaihteenvaihto, keskimääräinen 
vaihde, ajoneuvo H  Luku —  Eri vaihteenvaihtolaskelmien validoimisek ­
si. 
29 ATCT-perheen korjauskerroin  Luku —  Määritelmä: liite XXI, alaliite 6 a, 3.8.1 
kohta Useita polttoaineita käyttävien ajo­
neuvojen tapauksessa yksi arvo polttoai ­
netta kohti.  
30a Summaavat Ki-kertoimet  Taulukkoar­
vot — Määritellään taulukossa arvo kutakin epä ­
puhtautta ja CO  2 :ta kohti (g/km, mg/km, 
…). Jätetään tyhjäksi, jos annetaan kertovat 
Ki-kertoimet.  
30b Kertovat Ki-kertoimet  Taulukkoar ­
vot — Määritellään taulukossa arvo kutakin epä ­
puhtautta ja CO  2 :ta kohti. Jätetään tyhjäksi, 
jos annetaan summaavat Ki-kertoimet.  
31a Summaavat huononemiskertoi ­
met (DF) Taulukkoar ­
vot — Määritellään taulukossa arvo kutakin epä ­
puhtautta kohti (g/km, mg/km, … ). Jäte­
tään tyhjäksi, jos annetaan kertovat DF- 
kertoimet.  
31b Kertovat huononemiskertoimet 
(DF) Taulukkoar ­
vot — Määritellään taulukossa arvo kutakin epä ­
puhtautta kohti. Jätetään tyhjäksi, jos anne ­
taan summaavat DF-kertoimet.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 185  
Tunnus  Syöte Tietojen tyyppi  Yksikkö Kuvaus  
32 Akun jännite kaikkien REESS- 
järjestelmien osalta  Luvut V  Määritelmä polttomoottoriajoneuvojen 
osalta liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 
2 ja HEV-, täyssähkö- ja FCHV-ajoneuvo­
jen osalta liitteen XXI alaliitteen 8 lisäyk ­
sessä 2 (DIN EN 60050-482)  
33 Korjauskerroin K Luku (g/km)/(Wh/ 
km) NOVC- ja OVC-HEV-ajoneuvojen CO  2 - 
päästöjen korjaaminen, määritelmä liitteen 
XXI alaliitteessä 8 vaihekohtainen tai yh ­
distetty  
34a Ajoneuvon H sähköenergian­
kulutus Luku Wh/km  OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa 
EC AC , weighted  (yhdistetty) ja täyssähköajo ­
neuvojen tapauksessa sähkönkulutus (yh ­
distetty), määritelmä liitteen XXI alaliit ­
teessä 8  
34b Ajoneuvon L sähköenergian ­
kulutus (tapauksen mukaan)  Luku Wh/km  OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa 
EC AC , weighted  (yhdistetty) ja täyssähköajo ­
neuvojen tapauksessa sähkönkulutus (yh ­
distetty), määritelmä liitteen XXI alaliit ­
teessä 8  
35a Ajoneuvon H sähkökäyttöinen 
toimintasäde  Luku km OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa EAER 
(yhdistetty) ja täyssähköajoneuvojen ta ­
pauksessa sähkökäyttöinen toimintasäde 
PER (yhdistetty), määritelmä liitteen XXI 
alaliitteessä 8  
35b Ajoneuvon L sähkökäyttöinen 
toimintasäde (tapauksen mu­
kaan) Luku km  OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa EAER 
(yhdistetty) ja täyssähköajoneuvojen ta ­
pauksessa sähkökäyttöinen toimintasäde 
PER (yhdistetty), määritelmä liitteen XXI 
alaliitteessä 8  
36a Ajoneuvon H sähkökäyttöinen 
toimintasäde kaupunkiajossa  Luku km OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa EA ­
ER city ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa 
PER  city , määritelmä liitteen XXI alaliit ­
teessä 8 
36b Ajoneuvon L sähkökäyttöinen 
toimintasäde kaupunkiajossa 
(tapauksen mukaan)  Luku km OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa EA ­
ER city ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa 
PER  city , määritelmä liitteen XXI alaliit ­
teessä 8 
37a Ajoneuvon H ajosyklin luokka  Teksti —  Tällä selvitetään, mitä ajosykliä (luokka 1/ 
2/3a/3b) on käytetty yksittäisen ajoneuvon 
syklikohtaisen energiantarpeen laskemi ­
seen. ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 186  
Tunnus  Syöte Tietojen tyyppi  Yksikkö Kuvaus  
37b Ajoneuvon L ajosyklin luokka 
(tapauksen mukaan)  Teksti —  Tällä selvitetään, mitä ajosykliä (luokka 1/ 
2/3a/3b) on käytetty yksittäisen ajoneuvon 
syklikohtaisen energiantarpeen laskemi ­
seen.  
38a Ajoneuvon H pienennyskerroin 
f_dsc Luku —  Tällä selvitetään, tarvitaanko pienennystä 
ja onko sitä käytetty yksittäisen ajoneuvon 
syklikohtaisen energiantarpeen laskemi ­
seen.  
38b Ajoneuvon L ilmoitettu pie ­
nennyskerroin f_dsc (tapauksen 
mukaan)  Luku —  Tällä selvitetään, tarvitaanko pienennystä 
ja onko sitä käytetty yksittäisen ajoneuvon 
syklikohtaisen energiantarpeen laskemi ­
seen.  
39a Ajoneuvon H rajattu nopeus kyllä/ei  km/h Tällä selvitetään, tarvitaanko nopeuden ra ­
jaamista ja pitääkö sitä käyttää yksittäisen 
ajoneuvon syklikohtaisen energiantarpeen 
laskemiseen.  
39b Ajoneuvon L rajattu nopeus 
(tapauksen mukaan)  kyllä/ei  km/h Tällä selvitetään, tarvitaanko nopeuden ra ­
jaamista ja pitääkö sitä käyttää yksittäisen 
ajoneuvon syklikohtaisen energiantarpeen 
laskemiseen.  
40a Ajoneuvon H suurin teknisesti 
sallittu massa kuormitettuna  Luku kg  
40b Ajoneuvon L (tapauksen mu ­
kaan) suurin teknisesti sallittu 
massa kuormitettuna  Luku  kg  
41 Suoraruiskutus kyllä/ei  —  
42 Regeneraation tunnistaminen  Teksti —  Ajoneuvon valmistajan kuvaus siitä, miten 
tunnistetaan regeneraation tapahtuminen 
testin aikana  
43 Regeneraation saattaminen 
päätökseen  Teksti  —  Kuvaus menettelystä, jolla regeneraatio 
saatetaan päätökseen  
44 Painon jakautuminen  Vektori —  Ajoneuvon painon jakautuminen akseleille 
prosentteina  
Monivaiheisesti hyväksytyt tai erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot  
45 Lopullisen ajoneuvon sallittu 
massa ajokunnossa (kg) kg Vaihteluväli  
46 Lopullisen ajoneuvon sallittu 
otsapinta-ala  cm 2 Vaihteluväli  
47 Sallittu vierintävastus  kg/t Vaihteluväli  
48 Sallittu etusäleikön ilmantulon 
projisoitu otsapinta-ala  cm 2 Vaihteluväli  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 187  
Taulukko 2 
Avoimuusluettelo 2 
Avoimuusluettelo 2 koostuu kahdesta datajoukosta, jotka perustuvat taulukoissa 3 
ja 4 olevissa kentissä ilmoitettuihin tietoihin.  
Taulukko 3 
Avoimuusluettelon 2 datajoukko 1  
Kenttä  Tietojen tyyppi  Kuvaus  
ID1 Luku Datajoukon 1 yksilöllinen rivitunniste avoimuusluettelossa 2 
TVV Teksti Ajoneuvon tyypin, variantin ja version yksilöllinen tunniste 
(avainkenttä datajoukossa 1) 
IF ID Teksti Interpolointiperheen tunnus  
RL ID  Teksti Ajovastusperheen tunnus 
Make Teksti Valmistajan toiminimi  
Commercial name  Teksti  TVV:n kauppanimi  
Category Teksti  Ajoneuvoluokka 
Bodywork Teksti Korityyppi 
Taulukko 4 
Avoimuusluettelon 2 datajoukko 2  
Kenttä  Tietojen tyyppi  Kuvaus  
ID2 Luku Datajoukon 2 yksilöllinen rivitunniste avoimuusluettelossa 2 
IF ID Teksti  Interpolointiperheen yksilöllinen tunnus (avainkenttä datajou­
kossa 2) 
WVTA Number Teksti Koko ajoneuvon tyyppihyväksynnän tunniste  
Emissions TA Number Teksti  Päästöjä koskevan tyyppihyväksynnän tunniste  
PEMS ID  Teksti PEMS-perheen tunnus 
EF ID Teksti Haihtumispäästöperheen tunnus  
ATCT ID Teksti ATCT-perheen tunnus  
Ki ID Teksti  Ki-perheen tunnus 
Durability ID Teksti  Kestävyysperheen tunnus 
Fuel Teksti Ajoneuvon polttoainetyyppi  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 188  
Kenttä  Tietojen tyyppi  Kuvaus  
Dual Fuel Kyllä/Ei  Voiko ajoneuvo käyttää useampaa kuin yhtä polttoainetta  
Engine Capacity  Luku Moottorin iskutilavuus (cm  3 ) 
Rated Engine Power Luku Moottorin nimellisteho (kW/rpm)  
Transmission type  Teksti Ajoneuvon voimansiirron tyyppi  
Powered axles Teksti Vetävien akselien määrä ja sijainti  
Electric machine  Teksti Sähkökoneiden määrä ja tyyppi  
Maximum net power  Luku Sähkökoneen suurin nettoteho  
HEV Category  Teksti  Hybridisähköajoneuvon luokka  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 189  
LIITE III  
Varattu  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 190  
LIITE III A 
TODELLISISSA AJO-OLOSUHTEISSA SYNTYVIEN PÄÄSTÖJEN 
TODENTAMINEN  
1. JOHDANTO, MÄÄRITELMÄT JA LYHENTEET  
1.1. Johdanto 
Tässä liitteessä kuvaillaan menettely, jolla todennetaan kevyiden hen­
kilö- ja hyötyajoneuvojen todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvät päästöt 
(RDE-päästöt).  
1.2. Määritelmät  
1.2.1. ”Tarkkuudella ” tarkoitetaan mitatun tai lasketun arvon poikkeamaa 
jäljitettävästä vertailuarvosta.  
1.2.2. ”A nalysaattorilla ” tarkoitetaan mittauslaitetta, joka ei ole ajoneuvon 
osa vaan joka on asennettu määrittämään kaasu- tai hiukkasmaisten 
epäpuhtauksien pitoisuuden tai määrän.  
1.2.3. Lineaarisen regression ”a kselin leikkauspisteellä ” tarkoitetaan seuraa­
vasti laskettavaa arvoa  a 0 : 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
jossa 
a 1 on regressiolinjan kulmakerroin  
x on vertailuparametrin keskiarvo  
y on todennettavan parametrin keskiarvo  
1.2.4. ”K alibroinnilla ” tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin, anturin tai 
signaalin vasteen asettamista siten, että tulos on yhden tai useamman 
vertailusignaalin mukainen.  
1.2.5. ”D eterminaatiokertoimella ” tarkoitetaan seuraavasti laskettavaa 
arvoa  r 2 : 
r 2 ¼ 1 Ä P n 
i¼1 ½y i Ä a  0 Ä ða 1 Ü x  i Þâ 2 
P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
jossa 
a 0 on lineaarisen regressiolinjan akselin leikkauspiste  
a 1 on lineaarisen regressiolinjan kulmakerroin  
x i on mitattu vertailuarvo  
y i on todennettavan parametrin mitattu arvo  
y on todennettavan parametrin keskiarvo  
n on arvojen lukumäärä  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 191  
1.2.6. ”K orrelaatiokertoimella ” tarkoitetaan seuraavasti laskettavaa arvoa  r: 
r ¼ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜðy i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
jossa 
x i on mitattu vertailuarvo  
y i on todennettavan parametrin mitattu arvo  
x on vertailuarvon keskiarvo  
y on todennettavan parametrin keskiarvo  
n on arvojen lukumäärä  
1.2.7. ”V iiveellä ” tarkoitetaan aikaa kaasuvirtauksen kytkemisestä ( t 0 ) siihen, 
että vaste on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta ( t 10 ). 
1.2.8. ”M oottorinohjausyksikön (ECU) signaaleilla tai tiedoilla ” tarkoitetaan 
ajoneuvon tietoja ja signaaleja, jotka kirjataan ajoneuvon verkosta 
käyttäen lisäyksessä 1 olevassa 3.4.5 kohdassa määriteltyjä protokol ­
lia. 
1.2.9. ” Moottorinohjausyksiköllä ” tarkoitetaan elektronista yksikköä, joka 
ohjaa eri toimilaitteita voimansiirron optimaalisen toiminnan varmis ­
tamiseksi.  
1.2.10. ” Päästöillä ” eli ”k omponenteilla ”, ”p ilaavilla komponenteilla ” tai 
”epäpuhtauspäästöillä ” tarkoitetaan pakokaasun säänneltyjä kaasumai ­
sia tai hiukkasmaisia aineosia.  
1.2.11. ”P akokaasulla ” tarkoitetaan pakoaukosta tai pakoputkesta pääseviä 
kaikkia kaasumaisia ja hiukkasmaisia komponentteja, jotka syntyvät 
polttoaineen palamisesta ajoneuvon polttomoottorissa.  
▼M1 
1.2.12. ” Pakokaasupäästöillä ” tarkoitetaan pakokaasussa olevia kaasumaisten, 
kiinteiden ja nestemäisten yhdisteiden päästöjä.  
▼B 
1.2.13. ”K oko asteikolla ” tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin tai antu ­
rin valmistajan ilmoituksen mukaista koko asteikkoa. Jos mittauksissa 
käytetään analysaattorin, virtausmittarin tai anturin osa-asteikkoa, 
koko asteikolla tarkoitetaan suurinta lukemaa.  
1.2.14. Tietyn hiilivetylajin ”h iilivetyvastekertoimella ” tarkoitetaan FID-ana­
lysaattorin lukeman ja vertailukaasusylinterissä olevan tarkasteltavan 
hiilivetylajin pitoisuuden suhdetta yksikkönä ppmC  1 . 
1.2.15. ”M erkittävillä kunnossapitotoimenpiteillä ” tarkoitetaan analysaattorin, 
virtausmittarin tai anturin säätämistä, korjaamista tai vaihtamista, joka 
voi vaikuttaa mittaustarkkuuteen.  
▼M3 
1.2.16. ” Kohinalla ” tarkoitetaan arvoa, joka lasketaan kymmenestä standardi ­
poikkeamasta, jotka on saatu tasaisella mittaustaajuudella, joka on 1,0 
hertsin kerrannainen, 30 sekunnin aikana mitatuista nollavasteista, 
kertomalla niiden neliöllinen keskiarvo kahdella.  
▼B 
1.2.17. ”M uilla hiilivedyillä kuin metaanilla (NMHC) ” tarkoitetaan hiilivety ­
jen kokonaismäärää (THC) ilman metaania (CH  4 ). ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 192  
1.2.18. ” Hiukkasmäärällä ” (particle number, PN) tarkoitetaan ajoneuvon pa ­
koputkesta pääsevien kiinteiden hiukkasten määrää, joka määritetään 
liitteessä XII kuvatuilla laimennus-, näytteenotto- ja mittausmenetel ­
millä.  
▼B 
1.2.19. ”Toistotarkkuudella ” tarkoitetaan arvoa, joka on 2,5 kertaa jäljitettä ­
vissä olevan vertailuarvon kymmenen peräkkäisen vasteen standardi ­
poikkeama.  
1.2.20. ”Lukemalla ” tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin, anturin tai 
ajoneuvon päästömittauksessa käytettävän muun laitteen antamaa nu ­
meerista arvoa.  
1.2.21. ” Vasteajalla ” (t 90 ) tarkoitetaan viiveen ja nousuajan summaa.  
1.2.22. ”N ousuajalla ” tarkoitetaan aikaa, joka on 10 ja 90 prosenttia lopulli ­
sesta lukemasta olevien vasteiden välillä ( t 90 –t 10 ). 
1.2.23. ”N eliöllisellä keskiarvolla ” (x rms ) tarkoitetaan arvojen neliöiden arit ­
meettisen keskiarvon neliöjuurta määriteltynä seuraavasti:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x  2 
2 þ … þ x  2 
n Þ r 
jossa 
x on mitattu tai laskettu arvo 
n on arvojen lukumäärä  
1.2.24. ”A nturilla” tarkoitetaan mittauslaitetta, joka ei ole ajoneuvon osa vaan 
joka on asennettu määrittämään muita parametreja kuin kaasu- tai 
hiukkasmaisten epäpuhtauksien pitoisuus tai määrä ja pakokaasun 
massavirta.  
▼M1 
1.2.25. ” Kohdistamisella ” tarkoitetaan mittauslaitteen säätämistä niin, että se 
antaa asianmukaisen vasteen kalibrointistandardiin, joka on 
75–100 prosenttia laitteen mittausalueen tai odotetun käyttöalueen 
enimmäisarvosta.  
▼B 
1.2.26. ”V ertailuvasteella ” tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailusignaa ­
liin vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana.  
1.2.27. ”V ertailuvasteen poikkeamalla ” tarkoitetaan vertailusignaaliin saadun 
keskimääräisen vasteen eroa verrattuna todelliseen vertailusignaaliin, 
joka mitataan ennalta määritettynä ajanjaksona sen jälkeen, kun ana ­
lysaattori, virtausmittari tai anturi on säädetty tarkasti.  
1.2.28. Lineaarisen regression ” kulmakertoimella ” tarkoitetaan seuraavasti las ­
kettavaa arvoa  a 1 : 
a 1 ¼ P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ð x i Ä xÞ P n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
jossa  
x on vertailuparametrin keskiarvo  
y on todennettavan parametrin keskiarvo  
x i on vertailuparametrin todellinen arvo  ▼M1
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 193  
y i on todennettavan parametrin todellinen arvo  
n on arvojen lukumäärä  
1.2.29. ”Estimaatin keskivirhe ” (SEE) lasketaan seuraavasti:  
SEE ¼  1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
jossa 
ý on todennettavan parametrin estimoitu arvo 
y i on todennettavan parametrin todellinen arvo  
x max on vertailuparametrin suurin todellinen arvo  
n on arvojen lukumäärä  
1.2.30. ”H iilivetyjen kokonaismäärällä ” (THC) tarkoitetaan kaikkien liekki- 
ionisaatioilmaisimella (FID) mitattavissa olevien haihtuvien aineiden 
summaa.  
1.2.31. ”Jäljitettävällä ” tarkoitetaan sitä, että mittaus tai lukema voidaan yh ­
distää katkeamattoman vertailuketjun kautta tunnettuun ja yleisesti 
sovittuun standardiin.  
1.2.32. ” Muunnosajalla ” tarkoitetaan aikaa, joka kuluu pitoisuuden tai virran 
muutoksesta vertailupisteessä ( t 0 ) järjestelmän vasteeseen, joka on 
50 prosenttia lopullisesta lukemasta ( t 50 ). 
1.2.33. ”A nalysaattorin tyypillä ” tarkoitetaan saman valmistajan valmistamien 
analysaattorien ryhmää, jossa sovelletaan identtistä periaatetta yhden 
tietyn kaasumaisen komponentin pitoisuuden tai hiukkasmäärän mää ­
rittämiseen.  
1.2.34. ” Pakokaasun massavirtamittarin tyypillä ” tarkoitetaan saman valmis ­
tajan valmistamien pakokaasun massavirtamittarien ryhmää, jossa mit ­
tareilla on sama putken sisähalkaisija ja identtinen toimintaperiaate 
pakokaasun massavirran määrittämiseen.  
1.2.35. ” Validoinnilla ” tarkoitetaan prosessia, jolla arvioidaan kannettavan 
päästöjenmittausjärjestelmän asennuksen ja toiminnan asianmukai ­
suutta sekä niiden pakokaasun massavirran mittausten täsmällisyyttä, 
jotka on saatu yhdestä tai useammasta ei-jäljitettävästä pakokaasun 
massavirtamittarista tai laskettu anturien tai ECU:n antamista signaa ­
leista.  
1.2.36. ” Todentamisella ” tarkoitetaan sen arvioimista, vastaako analysaattorin, 
virtausmittarin, anturin tai signaalin antama mitattu tai laskettu tulos 
vertailusignaalia yhden tai useamman ennalta määrätyn hyväksymis ­
kynnyksen rajoissa. 
1.2.37. ” Nollasäädöllä ” tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin tai anturin 
kalibrointia siten, että se antaa tarkan vasteen nollasignaaliin.  
1.2.38. ” Nollavasteella ” tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollasignaaliin 
vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana.  
1.2.39. ”N ollavasteen poikkeamalla ” tarkoitetaan nollasignaaliin saadun kes ­
kimääräisen vasteen eroa verrattuna todelliseen nollasignaaliin, joka 
mitataan ennalta määritettynä ajanjaksona sen jälkeen, kun analysaat ­
torille, virtausmittarille tai anturille on tehty tarkka nollasäätö.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 194  
1.2.40. ” Ulkopuolelta ladattavalla hybridisähköajoneuvolla ” (OVC-HEV) tar­
koitetaan hybridisähköajoneuvoa, joka voidaan ladata ulkoisesta läh ­
teestä.  
1.2.41. ” Vain sisäisesti ladattavalla hybridisähköajoneuvolla ” (NOVC-HEV) 
tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa on vähintään kaksi erilaista energian ­
muunninta ja vähintään kaksi erilaista energianvarastointijärjestelmää, 
joita käytetään ajoneuvon käyttövoiman tuottamiseen ja joita ei voi 
ladata ulkoisesta lähteestä.  
▼B 
1.3. Lyhenteet 
Lyhenteillä tarkoitetaan yleisesti lyhennettyjä termejä sekä yksikössä 
että monikossa.  
CH  4 — metaani  
CLD — kemiluminisenssianalysaattori (che­
miluminescent detector)  
CO — hiilimonoksidi  
CO  2 — hiilidioksidi  
CVS — vakiotilavuuskerääjä (constant vo­
lume sampler)  
DCT — kaksoiskytkinvaihteisto (dual clutch 
transmission)  
ECU — moottorinohjausyksikkö (engine 
control unit)  
EFM — pakokaasun massavirtamittari (exha­
ust mass flow meter) 
FID — liekki-ionisaatioilmaisin (flame ioni­
sation detector)  
FS — koko alue (full scale)  
GPS — satelliittipaikannusjärjestelmä (global 
positioning system)  
H 2 O — vesi 
HC — hiilivedyt (hydrocarbons)  
HCLD — lämmitettävä kemiluminisenssi-ilmai ­
sin (heated chemiluminescent detec ­
tor) 
HEV — hybridisähköajoneuvo (hybrid elect­
ric vehicle)  
ICE — polttomoottori (internal combustion 
engine)  
ID — tunnistenumero tai -koodi  
nestekaasu — nestekaasu (liquid petroleum gas) 
MAW — liikkuva keskiarvon määritysjakso 
(moving average window)  
max — suurin arvo 
N 2 — typpi 
NDIR — ei-dispersoiva infrapuna-analysaattori 
(non-dispersive infrared analyser)  
NDUV — ei-dispersoiva ultraviolettianalysaat ­
tori (non-dispersive ultraviolet analy ­
ser) 
NEDC — uusi eurooppalainen ajosykli (new 
European driving cycle)  
NG — maakaasu (natural gas) ▼M1
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 195  
NMC — metaanierotin (non-methane cutter)  
NMC-FID — metaanierotin ja liekki-ionisaatio ­
ilmaisin  
NMHC — muut hiilivedyt kuin metaani (non- 
methane hydrocarbons)  
NO — typpimonoksidi 
nro — numero, lukumäärä  
NO  2 — typpidioksidi  
NO  x — typen oksidit 
NTE — enimmäisarvo (NTE-arvo, not-to-ex­
ceed) 
O 2 — happi 
OBD — ajoneuvon sisäinen valvontajärjes ­
telmä (on-board diagnostics)  
PEMS — kannettava päästöjenmittausjärjes ­
telmä (portable emissions measure ­
ment system)  
PHEV — ladattava hybridisähköajoneuvo 
(plug-in hybrid electric vehicle)  
Hiukkasmäärä (PN) — hiukkasmäärä (particle number)  
RDE — todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvät 
päästöt (real driving emissions)  
RPA — suhteellinen positiivinen kiihtyvyys 
(relative positive acceleration)  
SCR — selektiivinen katalyyttinen pelkistys 
(selective catalytic reduction)  
SEE — estimaatin keskivirhe (standard error 
of estimate)  
THC — hiilivedyt yhteensä (total hydrocar­
bons)  
UNECE — Yhdistyneiden Kansakuntien Euroo­
pan talouskomissio  
VIN — ajoneuvon valmistusnumero (vehicle 
identification number)  
WLTC — kansainvälinen yhdenmukaistettu ke­
vyiden hyötyajoneuvojen testimenet ­
tely (Worldwide harmonized light ve ­
hicles test cycle)  
WWH-OBD — kansainvälinen yhdenmukaistettu si­
säinen valvontajärjestelmä (World ­
wide harmonized on-board-diagnos ­
tics) 
2. YLEISET VAATIMUKSET 
2.1. Päästöjen enimmäisarvot  
Asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti tyyppihyväksytyn ajoneu ­
von tavanomaisen käyttöiän aikana sen päästöt, jotka on määritetty 
tässä liitteessä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ja jotka syntyvät 
missä tahansa mahdollisessa tämän liitteen vaatimusten mukaisesti 
suoritetussa RDE-testissä, eivät saa ylittää seuraavia epäpuhtauskoh ­
taisia enimmäisarvoja (NTE-arvoja):  
▼M3 
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü EUROÄ6 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 196  
jossa EURO-6 on asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 
vahvistettu sovellettava Euro 6 -päästöraja.  
2.1.1. Lopulliset vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut  
Epäpuhtauden vaatimustenmukaisuuden tunnusluku  CF  pollutant  mää­
ritetään seuraavasti:  
Epäpuhtaus Typen oksidien 
massa (NO  x ) Hiukkasmäärä 
(PN) Hiilimonoksidi n 
(CO) massa ( 1 ) Kaikkien hiilivetyjen 
(THC) massa Hiilivetyjen ja typen 
oksidien yhteenlas ­
kettu massa (THC + 
NO  x ) 
CF pollutant  ►M3 1 + mar­
ginNO  x ,margin 
NO  x = 0,43. ◄ ►M1 1 + 
margin PN, 
margin 
PN = 0,5. ◄ — —  —  
( 1 ) CO-päästöt on mitattava ja kirjattava RDE-testeissä. 
Tässä ”m argin ” on parametri, jolla otetaan huomioon PEMS-laitteiden myötä syntyvät uudet mittausepävarmuudet. Sitä 
tarkastellaan vuosittain uudelleen ja tarkistetaan, kun PEMS-menettelyn laatu paranee tai tekniikka kehittyy.  
►M1 Tässä ”margin PN” on parametri, jolla otetaan huomioon hiukkasmäärään liittyvien PEMS-PN-laitteiden myötä 
syntyvät uudet mittausepävarmuudet. Sitä tarkastellaan vuosittain uudelleen ja tarkistetaan, kun PEMS-PN-menettelyn 
laatu paranee tai tekniikka kehittyy. ◄ 
2.1.2. Väliaikaiset vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut  
Poiketen siitä, mitä 2.1.1 kohdassa säädetään, voidaan viiden vuoden 
ja neljän kuukauden ajan asetuksen (EY) N:o 715/200710 artiklan 4 ja 
5 kohdassa annetuista päivämääristä ja valmistajan pyynnöstä soveltaa 
seuraavia väliaikaisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja:  
Epäpuhtaus Typen oksidien 
massa (NO  x ) Hiukkasmäärä 
(PN)  Hiilimonoks idin 
(CO) massa (  1 ) Kaikkien hiilivetyjen 
(THC) massa  Hiilivetyjen ja typen 
oksidien yhteenlaskettu 
massa (THC + NO  x ) 
CF pollutant  2,1 ►M1 1 + 
margin PN, 
margin PN = 
0,5. ◄ — —  —  
( 1 ) CO-päästöt on mitattava ja kirjattava RDE-testeissä.  
►M1 Tässä ”margin PN” on parametri, jolla otetaan huomioon hiukkasmäärään liittyvien PEMS-PN-laitteiden myötä 
syntyvät uudet mittausepävarmuudet. Sitä tarkastellaan vuosittain uudelleen ja tarkistetaan, kun PEMS-PN-menettelyn 
laatu paranee tai tekniikka kehittyy. ◄ 
Väliaikaisten vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen soveltaminen on 
kirjattava ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistukseen.  
▼M3 
Tämän poikkeuksen mukaisten tyyppihyväksyntien tapauksessa ei il ­
moiteta suurinta RDE-arvoa.  
2.1.3. Valmistajan on vahvistettava 2.1 kohdan noudattaminen täyttämällä 
lisäyksessä 9 esitetty todistus. Vaatimustenmukaisuus tarkastetaan käy ­
tönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 197  
2.2. Tässä liitteessä edellytetyt tyyppihyväksynnän yhteydessä ja ajoneu ­
von käyttöajan kuluessa tehtävät RDE-testit muodostavat olettaman 
2.1 kohdassa vahvistetun vaatimuksen noudattamisesta. Vaatimusten ­
mukaisuusolettama voidaan arvioida uudelleen uusilla RDE-testeillä.  
2.3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ajoneuvot voidaan testata 
PEMS-järjestelmällä yleisillä teillä niiden oman lainsäädännön mukai ­
silla menettelyillä noudattaen paikallista tieliikennelainsäädäntöä ja 
turvallisuusvaatimuksia.  
2.4. Valmistajien on varmistettava, että riippumaton osapuoli voi testata 
ajoneuvot PEMS-järjestelmällä yleisillä teillä, esimerkiksi antamalla 
käyttöön sopivat sovittimet pakoputkia varten, myöntämällä ECU-sig ­
naalien käyttömahdollisuuden ja tekemällä tarvittavat hallinnolliset 
järjestelyt.  ►M1 ►C1 Jos PEMS-testiä ei vaadita tässä asetuksessa, 
valmistaja voi veloittaa asetuksen (EY) N:o 715/2007 7 artiklan 1 
kohdassa säädettyä vastaavan kohtuullisen maksun. ◄ ◄ 
3. SUORITETTAVA RDE-TESTI  
▼M2 
3.1. Asetuksen 3 artiklan 11 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuihin 
PEMS-testeihin sovelletaan seuraavia vaatimuksia.  
▼M3 
3.1.0. Edellä olevan 2.1 kohdan vaatimusten on täytyttävä kaupunkiajo- 
osuudella ja koko PEMS-ajomatkalla, jolloin testattavan ajoneuvon 
päästöt on laskettava lisäysten 4 ja 6 mukaisesti ja niiden on aina 
pysyttävä pienempinä tai yhtä suurina kuin NTE-raja 
(M RDE,k  ≤ NTE  pollutant  ). 
_______  
▼B 
3.1.1. Tyyppihyväksyntää varten pakokaasun massavirta on määritettävä 
mittauslaitteilla, jotka toimivat ajoneuvosta riippumatta. Näiltä osin 
ei saa käyttää ajoneuvon ECU-tietoja. Kun kyse ei ole tyyppihyväk ­
synnästä, pakokaasun massavirta voidaan määrittää vaihtoehtoisilla 
menetelmillä lisäyksessä 2 olevan 7.2 kohdan mukaisesti.  
▼M3 
3.1.2. Jos hyväksyntäviranomainen ei tyyppihyväksyntätestien aikana ole 
tyytyväinen lisäysten 1 ja 4 mukaisesti suoritetussa PEMS-testissä 
tehdyn tietojen laadun tarkastuksen ja validoinnin tuloksiin, hyväksyn ­
täviranomainen voi katsoa, että testi on mitätön. Tässä tapauksessa 
hyväksyntäviranomaisen on kirjattava testitulokset ja testin mitätöimi ­
sen perusteet.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 198  
3.1.3. Raportointi ja RDE-tyyppihyväksyntätestiä koskevien tietojen levittä ­
minen  
▼B 
3.1.3.1. Hyväksyntäviranomaisen saataville on toimitettava valmistajan lisäyk ­
sen 8 mukaisesti laatima tekninen raportti.  
▼M1 
3.1.3.2. Valmistajan on varmistettava, että 3.1.3.2.1 kohdassa luetellut tiedot 
asetetaan maksutta saataville julkiselle verkkosivulle ilman, että käyt ­
täjän täytyy paljastaa henkilöllisyytensä tai kirjautua sivustolle. Val ­
mistajan on annettava komissiolle ja tyyppihyväksyntäviranomaisille 
ajantasaiset tiedot verkkosivuston sijainnista.  
▼M3 
3.1.3.2.1. Verkkosivustolla on voitava tehdä tietokannasta jokerihakuja, jotka 
perustuvat yhteen tai useampaan seuraavista kriteereistä:  
merkki, tyyppi, variantti, versio, kauppanimi tai tyyppihyväksyntänu ­
mero sellaisina kuin ne ovat direktiivin 2007/46/EY liitteen IX mu ­
kaisessa vaatimustenmukaisuustodistuksessa.  
Kaikista ajoneuvoista on voitava hakea seuraavassa kuvatut tiedot:  
— Ajoneuvon PEMS-perheen tunnus liitteen II lisäyksessä 5 olevassa 
taulukossa 1 vahvistetun avoimuusluettelon 1 kohdan 3 mukaises ­
ti; 
— ilmoitetut suurimmat RDE-arvot sellaisina kuin ne on kirjattu di ­
rektiivin 2007/46/EY liitteessä IX kuvatun vaatimustenmukaisuus ­
todistuksen 48.2 kohtaan.  
▼M1 
_______  
▼B 
3.1.3.3. Valmistajan on pyynnöstä asetettava 3.1.3.1 kohdassa tarkoitettu tek ­
ninen raportti kaikkien asianomaisten osapuolten saataville maksutta 
30 päivän kuluessa.  
3.1.3.4. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on pyynnöstä asetettava 3.1.3.1 ja 
3.1.3.2 kohdassa luetellut tiedot saataville 30 päivän kuluessa pyyn ­
nön vastaanottamisesta. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi periä siitä 
kohtuullisen ja oikeasuhteisen maksun, joka ei saa kysyjää, jolla on 
asiassa oikeutettu intressi, luopumaan tietojen pyytämisestä ja joka ei 
ylitä pyydettyjen tietojen saataville asettamisesta viranomaiselle koi ­
tuvia sisäisiä kustannuksia.  
4. YLEISET VAATIMUKSET  
4.1. RDE-päästöominaisuudet on osoitettava testaamalla ajoneuvoja tielii ­
kenteessä niin, että ajotapa, olosuhteet ja hyötykuorma vastaavat ta ­
vanomaista ajoa. RDE-testauksen on vastattava ajoneuvon käyttöä 
todellisilla ajoreiteillä tavanomaisella kuormituksella.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 199  
4.2. Valmistajan on tyyppihyväksyntää varten osoitettava hyväksyntäviran ­
omaiselle, että valitut ajoneuvot, ajotavat, olosuhteet ja hyötykuormat 
ovat kyseisen PEMS-testiperheen osalta edustavia. Olosuhteiden so ­
veltuvuus RDE-testaukseen on määritettävä 5.1 ja 5.2 kohdassa vah ­
vistettujen hyötykuormaa ja ympäristöolosuhteita koskevien vaatimus ­
ten perusteella.  
▼M1 
4.3. Hyväksyntäviranomaisen on esitettävä testiajomatka, joka koostuu 
kaupunki-, maantie- ja moottoritieajosta ja vastaa 6 kohdan vaatimuk ­
sia. Ajomatkan rakennetta varten kaupunki-, maantie- ja moottoritieo ­
suudet on valittava topografisen kartan perusteella. Ajomatkan kau ­
punkiosuus olisi ajettava kaupunkiväylillä, joiden nopeusrajoitus on 
60 km/h tai pienempi. Jos ajomatkan kaupunkiosuudella on lyhyehkön 
ajan ajettava teillä, joiden nopeusrajoitus on suurempi kuin 60 km/h, 
ajonopeudet saavat olla enintään 60 km/h.  
▼B 
4.4. Jos ECU-tietojen kerääminen vaikuttaa ajoneuvon päästöihin tai suo ­
rituskykyyn, koko sitä PEMS-testiperhettä, johon ajoneuvo kuuluu 
lisäyksessä 7 olevan määritelmän mukaisesti, on pidettävä vaatimusten 
vastaisena. Tällaista toimintoa on pidettävä asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 3 artiklan 10 kohdassa määriteltynä ”estolaitteena”.  
▼M3 
4.5. Jotta voidaan arvioida myös kuumakäynnistyksen jälkeen ajetun ajo ­
matkan aikaiset päästöt, on tietty määrä ajoneuvoja lisäyksessä 8 ole ­
vassa 4.2.7 kohdassa määriteltyä PEMS-testiperhettä kohti testattava 
ilman ajoneuvolle 5.3 kohdan mukaisesti tehtyä esivakautusta mutta 
moottori lämpimänä ja siten, että moottorin jäähdytysnesteen ja/tai 
moottoriöljyn lämpötila on yli 70 °C.  
4.6. Tyyppihyväksynnän aikana tehtyjen RDE-testien osalta tyyppihyväk ­
syntäviranomainen voi tarkastaa, että testijärjestely ja käytetyt laitteet 
täyttävät lisäysten 1 ja 2 vaatimukset, tutkimalla ne suoraan tai ana ­
lysoimalla tueksi toimitettua näyttöä (esim. valokuvia tai kirjanpitoa).  
4.7. Kun kyse on ohjelmistotyökalusta, jota käytetään ajomatkan pätevyy ­
den tarkastamiseen ja päästöjen laskemiseen lisäyksissä 4, 5, 6, 7 a ja 
7 b vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, välineen toimittajan tai 
tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarkastettava välineen vaatimusten ­
mukaisuus. Jos tällainen ohjelmistotyökalu on sisällytetty PEMS-lait ­
teeseen, validoinnista on toimitettava todisteet laitteen mukana.  
▼B 
5. RAJAEHDOT  
5.1. Ajoneuvon hyötykuorma ja testausmassa  
5.1.1. Ajoneuvon perushyötykuormaan luetaan kuljettaja, testin mahdollinen 
todistaja ja testauslaitteet kiinnitys- ja tehonsyöttölaitteet mukaan lu ­
ettuina.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 200  
5.1.2. Testausta varten voidaan lisätä keinotekoista hyötykuormaa, kunhan 
perus- ja keinotekoisen hyötykuorman kokonaismassa on enintään 
90 prosenttia komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 (*) 2 artiklan 
19 kohdassa määritellyn ”matkustajien massan” ja saman asetuksen 
2 artiklan 21 kohdassa määritellyn ”hyötymassan” summasta.  
___________  
(*) Komission asetus (EU) N:o 1230/2012, annettu 12 päivänä jou ­
lukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 661/2009 täytäntöönpanosta moottoriajoneuvojen ja niiden 
perävaunujen massojen ja mittojen tyyppihyväksyntävaatimusten 
osalta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 
2007/46/EY muuttamisesta (EUVL L 353, 21.12.2012, s. 31).  
5.2. Ympäristöolosuhteet  
▼M1 
5.2.1. Testit on suoritettava ympäristöolosuhteissa, jotka täyttävät tässä koh ­
dassa vahvistetut vaatimukset. Ympäristöolosuhteita pidetään ”laajem ­
pina”, jos vähintään yhtä lämpötilaa ja korkeutta merenpinnasta kos ­
kevaa olosuhdetta laajennetaan. Laajempia lämpötilaa ja korkeutta 
merenpinnasta koskevia olosuhteita koskevaa korjauskerrointa sovel ­
letaan vain kerran. Jos testin osa tai koko testi suoritetaan muissa kuin 
tavanomaisissa tai laajemmissa olosuhteissa, testi hylätään.  
▼B 
5.2.2. Tavanomaiset korkeutta merenpinnasta koskevat olosuhteet: korkeus 
merenpinnasta pienempi tai yhtä suuri kuin 700 metriä.  
5.2.3. Laajemmat korkeutta merenpinnasta koskevat olosuhteet: korkeus me ­
renpinnasta yli 700 metriä ja pienempi tai yhtä suuri kuin 1300 metriä.  
▼M1 
5.2.4. Tavanomaiset lämpötilaolosuhteet: suurempi tai yhtä suuri kuin 
273,15 K (0 °C) ja pienempi tai yhtä suuri kuin 303,15 K (30 °C).  
5.2.5. Laajemmat lämpötilaolosuhteet: suurempi tai yhtä suuri kuin 266,15 K 
(– 7 °C) ja pienempi kuin 273,15 K (0 °C) tai suurempi kuin 303,15 
K (30 °C) ja pienempi tai yhtä suuri kuin 308,15 K (35 °C).  
5.2.6. Poiketen siitä, mitä 5.2.4 ja 5.2.5 kohdassa säädetään, tavanomaisten 
olosuhteiden pienemmän lämpötilan on oltava suurempi tai yhtä suuri 
kuin 276,15 K (3 °C) ja laajempien olosuhteiden pienemmän lämpö ­
tilan suurempi tai yhtä suuri kuin 271,15 K (– 2 °C) siitä lähtien, kun 
2.1 kohdassa määriteltyjä sitovia NTE-päästörajoja aletaan soveltaa, 
siihen asti, kun asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 ja 5 
kohdassa annetuista päivämääristä on kulunut viisi vuotta ja neljä 
kuukautta.  
5.3. Ajoneuvon esivakauttaminen kylmäkäynnistystestausta varten  
Ajoneuvoa esivakautetaan ennen RDE-testausta seuraavasti:  
Ajetaan ajoneuvoa vähintään 30 minuuttia, pysäköidään se ovet ja 
konepelti suljettuina, ja pidetään sitä moottori sammutettuna 
5.2.2–5.2.6 kohdan mukaisissa tavanomaisissa tai laajemmissa lämpö ­
tilaa ja korkeutta merenpinnasta koskevissa olosuhteissa 6–56 tunnin 
ajan. On vältettävä ajoneuvon altistumista äärimmäisille ympäristöo ­
losuhteille (sakea lumipyry, myrsky, raesade) ja liialliselle pölylle. 
Ennen testin alkua ajoneuvo ja laitteet on tarkastettava vaurioiden ja 
toimintahäiriöihin viittaavien varoitussignaalien varalta.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 201  
5.4. Dynaamiset olosuhteet  
Dynaamisiin olosuhteisiin luetaan tien pystykaltevuuden, vastatuulen 
ja ajodynamiikan (kiihdytykset, hidastukset) sekä apujärjestelmien vai ­
kutukset testiajoneuvon energiankulutukseen ja päästöihin. Dynaamis ­
ten olosuhteiden normaalisuus on todennettava testin loppuun saatta ­
misen jälkeen käyttämällä kirjattuja PEMS-tietoja. Todentaminen on 
tehtävä kahdessa vaiheessa:  
▼M3 
5.4.1. Ajodynamiikan liiallisuus tai riittämättömyys ajomatkan aikana on 
tarkastettava lisäyksessä 7 a kuvatuilla menetelmillä.  
5.4.2. Jos ajomatkaa pidetään 5.4.1 kohdan mukaisten todennusten perus ­
teella pätevänä, on käytettävä lisäyksissä 5, 7 a ja 7 b vahvistettuja 
testausolosuhteiden normaalisuuden todentamismenetelmiä.  
▼B 
5.5. Ajoneuvon kunto ja käyttö  
▼M3 
5.5.1. Ilmastointijärjestelmää tai muita apulaitteita on käytettävä tavalla, joka 
vastaa sitä, miten niitä on tarkoitus tavallisesti käyttää todellisessa 
tieliikenteessä. Käyttö on dokumentoitava. Ajoneuvon ikkunoiden on 
oltava suljettuina ilmastointia tai lämmityslaitetta käytettäessä.  
▼M1 
5.5.2. Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustetut ajoneuvot  
5.5.2.1. ’Jaksoittaisesti regeneroituvilla järjestelmillä’ tarkoitetaan liitteessä 
XXI olevan 3.8.1 kohdan määritelmän mukaisia järjestelmiä.  
▼M3 
5.5.2.2. Kaikki tulokset on korjattava K  i -kertoimilla tai K  i -tekijöillä, jotka on 
määritetty liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 1 esitetyillä menette ­
lyillä jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustetun ajoneu ­
votyypin tyyppihyväksyntää varten. K  i -kerrointa tai K  i -tekijää sovel ­
letaan lopputuloksiin lisäyksen 6 mukaisesti tehdyn arvioinnin jälkeen.  
5.5.2.3. Jos päästöt eivät täytä 3.1.0 kohdan vaatimuksia, on regeneraation 
tapahtuminen todennettava. Regeneraation todentamisessa voidaan 
käyttää perustana asiantuntija-arviota, jossa tarkastellaan useiden sig ­
naalien korrelaatiota. Näitä voivat olla pakokaasun lämpötilasta, hiuk ­
kasmäärästä, CO  2 :sta ja O  2 :sta tehdyt mittaukset yhdistettyinä ajoneu ­
von nopeuteen ja kiihtyvyyteen. Jos ajoneuvo on varustettu liitteen II 
lisäyksessä 5 olevassa taulukossa 1 vahvistetussa avoimuusluettelossa 
1 ilmoitetulla regeneraation tunnistamisella, regeneraation tapahtumi ­
nen on määritettävä sen avulla. Valmistajan on ilmoitettava liitteen II 
lisäyksessä 5 olevassa taulukossa 1 vahvistetussa avoimuusluettelossa 
1 myös menettely, jota tarvitaan regeneraation saattamiseksi päätök ­
seen. Valmistaja voi antaa ohjeita siihen, miten regeneraation tapah ­
tuminen tunnistetaan siinä tapauksessa, että signaali ei ole saatavilla.  
Jos testin aikana tapahtui regeneraatio, on tarkastettava, täyttävätkö 
tulokset, joihin ei ole sovellettu K  i -kerrointa tai K  i -tekijöitä, 3.1.0 
kohdan vaatimukset. Jos tuloksena saadut päästöt eivät täytä kyseisiä 
vaatimuksia, testi on mitätöitävä ja toistettava kerran. Ennen toisen 
testin aloittamista on varmistettava, että regeneraatio on saatettu pää ­
tökseen ja että on tehty vähintään 1 tunnin mittainen vakautusa ­
jo. Toista testiä pidetään pätevänä, vaikka sen aikana tapahtuisi rege ­
neraatio.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 202  
5.5.2.4. Regeneraation tapahtuminen voidaan todentaa 5.5.2.3 kohdan mukai ­
sesti, vaikka ajoneuvo täyttäisikin 3.1.0 kohdan vaatimukset. Jos re ­
generointitapahtuma voidaan osoittaa, lopulliset tulokset esitetään 
tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella soveltamatta K  i -ker­
rointa tai K  i -tekijöitä.  
_______  
5.5.3. OVC-HEV-ajoneuvot voidaan testata missä tahansa valittavissa ole ­
vassa ajotilassa, myös akkua lataavassa tilassa.  
5.5.4. Ajoneuvon aerodynaamisiin ominaisuuksiin vaikuttavia muutoksia ei 
sallita PEMS-järjestelmän asentamista lukuun ottamatta.  
5.5.5. Testiajoneuvoja ei saa ajaa siten, että pyrittäisiin hyväksyttyyn tai 
hylättyyn testiin äärimmäisillä ajotavoilla, jotka eivät edusta tavan ­
omaisia käyttöolosuhteita. Ajotavan tavanomaisuus voidaan tarvitta ­
essa todentaa hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomai ­
sen tekemällä tai teettämällä asiantuntija-arvioilla, joissa tarkastellaan 
useiden signaalien korrelaatiota. Näitä voivat olla pakokaasun virtauk ­
sesta ja lämpötilasta, CO  2 :sta, O  2 :sta jne. tehdyt mittaukset yhdessä 
ajoneuvon nopeuden, kiihtyvyyden ja GPS-tietojen ja mahdollisesti 
muidenkin ajoneuvoon liittyvien parametrien, kuten moottorin pyöri ­
misnopeuden, vaihteen, kaasupolkimen asennon jne. kanssa.  
5.5.6. Ajoneuvon on oltava hyvässä mekaanisessa kunnossa, sen on oltava 
sisäänajettu ja sillä on oltava ajettu vähintään 3 000 km ennen testiä. 
RDE-testauksessa käytetyn ajoneuvon ajokilometrimäärä ja ikä on 
kirjattava.  
▼B 
6. AJOMATKAA KOSKEVAT VAATIMUKSET  
6.1. Kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet luokitellaan 6.3–6.5 koh­
dan mukaisesti hetkellisen nopeuden mukaan ja ilmoitetaan prosent ­
teina kokonaisajomatkasta.  
▼M3 
6.2. Ajomatka on aina aloitettava kaupunkiajolla, jota seuraa maantieajo ja 
moottoritieajo 6.6 kohdassa määriteltyjen osuuksien mukaisesti. Kau ­
punki-, maantie- ja moottoritieosuudet on ajettava peräkkäin 6.12 koh ­
dan mukaisesti, mutta niihin voi kuulua myös matka, joka alkaa ja 
päättyy samassa kohdassa. Maantieosuuksiin voi sisältyä lyhyitä kau ­
punkiosuuksia kaupunkialueiden läpiajon yhteydessä. Moottoritiejak ­
soihin voi sisältyä lyhyitä kaupunki- tai maantieosuuksia, kun esimer ­
kiksi kuljetaan tietullin tai tietyöalueen läpi.  
▼B 
6.3. Kaupunkiajossa ajoneuvon nopeus on enintään 60 km/h.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 203  
6.4. Maantieajossa ajoneuvon nopeus on yli 60 km/h ja enintään 90 km/h. 
Kun kyse on luokan N2 ajoneuvoista, jotka on varustettu direktiivin 
92/6/ETY mukaisesti laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden ar ­
voon 90 km/h, ajoneuvon nopeus on maantieajossa yli 60 km/h ja 
enintään 80 km/h.  
6.5. Moottoritieajossa ajoneuvon nopeus on yli 90 km/h. Kun kyse on 
luokan N2 ajoneuvoista, jotka on varustettu direktiivin 92/6/ETY mu ­
kaisesti laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h, 
ajoneuvon nopeus on moottoritieajossa yli 80 km/h.  
▼B 
6.6. Ajomatkasta on oltava noin 34 prosenttia kaupunkiajoa, 33 prosenttia 
maantieajoa ja 33 prosenttia moottoritieajoa 6.3–6.5 kohdassa täsmen ­
nettyjen nopeuksien mukaisesti. Tässä yhteydessä ’noin’ tarkoittaa 
±10 prosenttiyksikön poikkeamaa täsmennetyistä prosenttiosuuksista. 
Kaupunkiosuuden on kuitenkin oltava aina vähintään 29 prosenttia 
kokonaisajomatkasta.  
6.7. Ajoneuvon nopeus ei saa tavallisesti olla yli 145 km/h. Enimmäisno ­
peus voi olla 15 km/h suurempi enintään 3 prosentin aikana mootto ­
ritieajon kestosta. Paikalliset nopeusrajoitukset pätevät PEMS-testin 
aikana rajoittamatta muita oikeudellisia seurauksia. Paikallisten nope ­
usrajoitusten rikkominen ei itsessään mitätöi PEMS-testin tuloksia.  
▼M1 
6.8. Kaupunkiajo-osuudella keskinopeuden (pysähdykset mukaan luettui ­
na) olisi oltava 15–40 km/h. Pysähdysten eli jaksojen, jolloin ajoneu ­
von nopeus on alle 1 km/h, osuuden kaupunkiosuuden kestosta on 
oltava 6–30 prosenttia. Kaupunkiosuudella voi olla useita vähintään 
10 sekunnin mittaisia pysähdyksiä. Yksittäisten pysähdysten kesto 
saa kuitenkin olla enintään 300 perättäistä sekuntia; muussa tapauk ­
sessa ajomatka mitätöidään.  
6.9. Moottoritieosuudella nopeuksien on katettava asianmukaisesti nopeu ­
det 90:stä km/h vähintään 110:een km/h. Ajoneuvon nopeuden on 
oltava yli 100 km/h vähintään 5 minuutin ajan.  
Kun kyse on luokan M2 ajoneuvoista, jotka on varustettu direktiivin 
92/6/ETY mukaisesti laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden ar ­
voon 100 km/h, nopeuksien on moottoritieosuudella katettava asian ­
mukaisesti nopeudet välillä 90–110 km/h. Ajoneuvon nopeuden on 
oltava yli 90 km/h vähintään 5 minuutin ajan.  
Kun kyse on luokan N2 ajoneuvoista, jotka on varustettu direktiivin 
92/6/ETY mukaisesti laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden ar ­
voon 90 km/h, nopeuksien on moottoritieosuudella katettava asian ­
mukaisesti nopeudet välillä 80–90 km/h. Ajoneuvon nopeuden on ol ­
tava yli 80 km/h vähintään 5 minuutin ajan.  
▼B 
6.10. Ajomatkan keston on oltava 90–120 minuuttia.  ▼M1
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 204  
6.11. Lähtö- ja lopetuspaikan korkeusero merenpinnasta saa olla enintään 
100 metriä. Lisäksi suhteellisen kumulatiivisen positiivisen korkeus ­
muutoksen on oltava koko ajomatkalla ja 4.3 kohdan mukaisesti mää ­
ritetyllä ajomatkan kaupunkiosuudella alle 1 200 m / 100 km lisäyksen 
7 b mukaisesti määritettynä.  
▼B 
6.12. Kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksien vähimmäispituus on 
16 km.  
▼M1 
6.13. Keskinopeuden (pysähdykset mukaan luettuina) on lisäyksessä 4 ole ­
vassa 4 kohdassa määritellyllä kylmäkäynnistysjaksolla oltava 
15–40 km/h. Suurin nopeus kylmäkäynnistysjaksolla saa olla enintään 
60 km/h.  
▼B 
7. TOIMINTAAN LIITTYVÄT VAATIMUKSET  
7.1. Ajomatka on valittava niin, että testaus on keskeytymätön, tietoja 
kirjataan jatkuvasti ja 6.10 kohdassa tarkoitettu testin vähimmäiskesto 
saavutetaan.  
7.2. PEMS-järjestelmän tarvitsema sähköteho on otettava ulkoisesta tehon ­
lähteestä eikä lähteestä, joka saa energiansa testiajoneuvon moottorista 
suoraan tai epäsuorasti.  
7.3. PEMS-laitteet on asennettava siten, että vaikutukset ajoneuvon pääs ­
töihin tai suorituskykyyn tai molempiin jäävät mahdollisimman pie ­
niksi. On huolehdittava siitä, että asennettujen laitteiden massa on 
mahdollisimman pieni ja että testiajoneuvon aerodynaamiset ominai ­
suudet muuttuvat mahdollisimman vähän. Ajoneuvon hyötykuorman 
on oltava 5.1 kohdan mukainen.  
7.4. RDE-testit on suoritettava työpäivinä siten kuin ne on määritelty unio ­
nille neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom) N:o 1182/71. (*)  
___________  
(*) Neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1182/71, annettu 3 päivänä 
kesäkuuta 1971, määräaikoihin, päivämääriin ja määräpäiviin so ­
vellettavista säännöistä (EYVL L 124, 8.6.1971, s. 1).  
7.5. RDE-testit on suoritettava päällystetyillä teillä ja kaduilla (esim. maas ­
toajoa ei sallita).  
▼M3 
7.6. Kun testi aloitetaan lisäyksessä 1 olevan 5.1 kohdan mukaisesti, ajo ­
neuvon on lähdettävä liikkeelle 15 sekunnin kuluessa. Ajoneuvo saa 
olla pysähdyksissä lisäyksessä 4 olevassa 4 kohdassa määritellyn kyl ­
mäkäynnistysjakson koko aikana mahdollisimman lyhyen aikaa ja yh ­
teensä enintään 90 sekuntia. Jos moottori sammuu testin aikana, se 
voidaan käynnistää uudelleen, mutta näytteenottoa ei saa keskeyttää. 
Jos moottori pysähtyy testin aikana, näytteenottoa ei saa keskeyttää.  
▼B 
8. VOITELUÖLJY, POLTTOAINE JA REAGENSSI  
8.1. RDE-testeissä käytetyn polttoaineen, voiteluaineen ja (tapauksen mu ­
kaan) reagenssin on oltava niiden eritelmien mukaista, jotka valmistaja 
on antanut kuluttajalle ajoneuvon käyttöä varten.  ▼M1
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 205  
8.2. Jos RDE-testi hylätään, on polttoaineesta, voiteluaineesta ja (tapauk ­
sen mukaan) reagenssista otettava näytteet, joita säilytetään vähintään 
1 vuoden ajan olosuhteissa, joilla varmistetaan näytteiden säilyminen 
ennallaan. Analysoinnin jälkeen näytteet voidaan hävittää.  
▼B 
9. PÄÄSTÖJEN JA TESTIAJON ARVIOINTI  
9.1. Testi on tehtävä tämän liitteen lisäyksen 1 mukaisesti.  
▼M3 
9.2. Ajomatkan pätevyys on varmennettava seuraavalla kolmivaiheisella 
menettelyllä:  
VAIHE A: Ajomatka vastaa 4–8 kohdassa vahvistettuja yleisiä vaa ­
timuksia, reunaehtoja, ajomatkaan ja toimintaan liittyvä vaatimuksia 
sekä voiteluöljyn, polttoaineen ja reagenssien eritelmiä.  
VAIHE B: Ajomatka täyttää lisäyksissä 7 a ja 7 b vahvistetut vaa ­
timukset.  
VAIHE C: Ajomatka täyttää lisäyksessä 5 vahvistetut vaatimukset.  
Menettelyn vaiheet kuvataan tarkemmin kuvassa 1. 
Kuva 1.  
Ajomatkan pätevyyden todentaminen
  
Jos yksikin näistä vaatimuksista ei täyty, ajomatkaa pidetään pätemät ­
tömänä.  
▼B 
9.3. Eri ajomatkojen tietoja ei saa yhdistää, eikä yksittäisen ajomatkan 
tietoja saa muuttaa tai poistaa. Poikkeuksena ovat 6.8 kohdassa ku ­
vattuja pitkiä pysähdyksiä koskevat säännökset.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 206  
9.4. Kun ajomatka on validoitu 9.2 kohdan mukaisesti, lasketaan päästö ­
tulokset käyttämällä lisäyksissä 4 ja 6 vahvistettuja menetelmiä. Pääs ­
tölaskelmat tehdään testin alkamisen (lisäyksessä 1 oleva 5.1 kohta) ja 
päättymisen (lisäyksessä 1 oleva 5.3 kohta) välillä.  
▼B 
9.5. Jos ympäristöolosuhteet muuttuvat joksikin ajaksi 5.2 kohdan mukai ­
sesti laajemmiksi, kyseiseltä jaksolta lisäyksen 4 mukaisesti lasketut 
päästöt on jaettava arvolla 1,6 ennen kuin arvioidaan, ovatko ne tämän 
liitteen vaatimusten mukaiset. Tämä ei koske hiilidioksidipäästöjä.  
▼M3 
9.6. Lisäyksessä 4 olevassa 4 kohdassa määritellyn kylmäkäynnistyksen 
aikana syntyvät kaasumaisten epäpuhtauksien päästöt ja päästöjen 
hiukkasmäärä on sisällytettävä lisäysten 4, 5 ja 6 mukaiseen tavan ­
omaiseen arviointiin. Jos ajoneuvoa vakautettiin kolmen tunnin ajan 
ennen testiä keskilämpötilassa, joka vastaa 5.2 kohdan mukaisia laa ­
jempia olosuhteita, kylmäkäynnistysjakson aikana kerättyihin tietoihin 
sovelletaan 9.5 kohdan säännöksiä, vaikka olosuhteet testiä suoritetta ­
essa eivät vastaisikaan laajempia olosuhteita.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 207  
Lisäys 1 
Menettely ajoneuvojen päästöjen testaamiseksi kannettavilla 
päästöjenmittausjärjestelmillä (PEMS)  
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä kuvaillaan testausmenettely, jolla määritetään kevyiden 
henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöt käyttämällä kannettavaa päästöjen ­
mittausjärjestelmää.  
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
≤ — pienempi tai yhtä suuri  
# — numero, lukumäärä  
#/m  3 — lukumäärä kuutiometrissä  
% — prosenttia  
°C — celsiusaste  
g — gramma  
g/s — grammaa sekunnissa  
h — tunti 
Hz — hertsi 
K — kelvin  
kg — kilogramma  
kg/s — kilogrammaa sekunnissa  
km — kilometri  
km/h — kilometriä tunnissa  
kPa — kilopascal  
kPa/min — kilopascalia minuutissa  
l — litra 
l/min — litraa minuutissa  
m — metri  
m 3 — kuutiometri  
mg — milligramma  
min — minuutti  
p e — paine tyhjennettynä [kPa]  
q vs — järjestelmän tilavuusvirta [l/min]  
ppm — miljoonasosa  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 208  
ppmC  1 — hiiliekvivalentin miljoonasosa  
rpm — kierrosta minuutissa  
s — sekunti 
V s — järjestelmän tilavuus [l]  
3. YLEISET VAATIMUKSET 
3.1. PEMS  
Testi on suoritettava PEMS-järjestelmällä, joka koostuu 3.1.1–3.1.5 koh­
dassa määritellyistä komponenteista. Tarvittaessa voidaan tehdä kytkentä 
ajoneuvon ECU-yksikköön, jotta voidaan määrittää asiaankuuluvat 3.2 
kohdassa määritellyt moottorin ja ajoneuvon parametrit.  
3.1.1. Analysaattorit, joilla määritetään epäpuhtauksien pitoisuudet pakokaasus ­
sa. 
3.1.2. Yksi tai useampi instrumentti tai anturi, jolla mitataan tai määritetään 
pakokaasun massavirta.  
3.1.3. Satelliittipaikannusjärjestelmä, jolla määritetään ajoneuvon sijainti, kor ­
keus merenpinnasta ja nopeus.  
3.1.4. Tarvittaessa anturit ja muut laitteet, jotka eivät ole ajoneuvon osa, esi ­
merkiksi ympäristön lämpötilan, suhteellisen kosteuden, ilmanpaineen ja 
ajoneuvon nopeuden mittaamiseen.  
3.1.5. Ajoneuvosta riippumaton energianlähde PEMS-järjestelmää varten.  
3.2. Testiparametrit  
▼M3 
Tämän lisäyksen taulukossa 1 esitetyt testiparametrit on kirjattava tasai ­
sella 1,0 hertsin tai suuremmalla taajuudella ja kirjattava ja raportoitava 
lisäyksen 8 vaatimusten mukaisesti 1,0 hertsin taajuudella. Jos saatavilla 
on ECU-parametreja, ne voidaan ottaa selvästi suuremmalla taajuudella, 
mutta kirjaamistaajuuden on oltava 1,0 hertsiä. PEMS-järjestelmän analys ­
aattorien, virtausmittarien ja anturien on oltava lisäyksissä 2 ja 3 vahvis ­
tettujen vaatimusten mukaisia.  
▼B 
Taulukko 1 
Testiparametrit  
Parametri  Suositeltava yksikkö  Lähde ( 8 ) 
▼M1 
THC-pitoisuus (  1 ), ( 4 ) ppm C 1 Analysaattori  
CH  4 -pitoisuus (  1 ), ( 4 ) ppm C 1 Analysaattori  
NMHC-pitoisuus (  1 ), ( 4 ) ppm C 1 Analysaattori (  6 ) 
▼B 
CO-pitoisuus (  1 ), ( 4 ) ppm Analysaattori  
CO  2 -pitoisuus (  1 ) ppm Analysaattori  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 209  
Parametri  Suositeltava yksikkö  Lähde ( 8 ) 
NO  x -pitoisuus (  1 ), ( 4 ) ppm Analysaattori ( 7 ) 
Hiukkasmäärä (  4 ) #/m  3 Analysaattori  
Pakokaasun massavirta  kg/s Pakokaasun virtausmittari – jokin lisäyk­
sessä 2 olevassa 7 kohdassa kuvatuista me­
netelmistä  
Ilmankosteus  %  Anturi 
Ympäristön lämpötila  K  Anturi 
Ilmanpaine  kPa Anturi 
Ajoneuvon nopeus km/h Anturi, GPS tai ECU ( 3 ) 
Ajoneuvon leveysaste  astetta  GPS 
Ajoneuvon pituusaste  astetta  GPS 
Ajoneuvon korkeus merenpinnasta (  5 ), ( 9 ) m  GPS tai anturi 
Pakokaasun lämpötila (  5 ) K  Anturi 
Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila (  5 ) K  Anturi tai ECU  
Moottorin pyörimisnopeus (  5 ) rpm Anturi tai ECU  
Moottorin vääntömomentti (  5 ) Nm Anturi tai ECU  
Vääntömomentti vetävällä akselilla (  5 ) Nm Vannevääntömomenttimittari  
Polkimen asento (  5 ) %  Anturi tai ECU  
Moottorin polttoainevirta (  2 ) g/s Anturi tai ECU  
Moottorin imuilmavirta (  2 ) g/s Anturi tai ECU  
Vikatila (  5 ) —  ECU 
Imuilmavirran lämpötila  K  Anturi tai ECU  
Regenerointitila (  5 ) —  ECU 
Moottoriöljyn lämpötila (  5 ) K  Anturi tai ECU  
Käytetty vaihde (  5 ) #  ECU 
Suositeltava vaihde (esim. vaihtamisopas ­
tin) (  5 ) # ECU 
Muut ajoneuvon tiedot ( 5 ) ei täsmennetty  ECU  
( 1 ) Mitataan kosteana tai korjataan lisäyksessä 4 olevan 8.1 kohdan mukaisesti. 
( 2 ) Määritetään vain, jos pakokaasun massavirran laskemiseen käytetään epäsuoria menetelmiä lisäyksessä 4 olevan 10.2 ja 10.3 
kohdan mukaisesti. 
( 3 ) Menetelmä valitaan 4.7 kohdan mukaisesti. 
( 4 ) Parametri on pakollinen vain, jos liitteessä III A olevassa 2.1 kohdassa vaaditaan mittausta. 
( 5 ) Määritetään vain, jos on tarpeen todentaa ajoneuvon tila ja käyttöolosuhteet. 
( 6 ) Voidaan laskea THC- ja CH  4 -pitoisuuksista lisäyksessä 4 olevan 9.2 kohdan mukaisesti. 
( 7 ) Voidaan laskea mitatuista NO- ja NO  2 -pitoisuuksista. 
( 8 ) Voidaan käyttää useita parametrilähteitä. 
( 9 ) Lähteeksi suositellaan ilmanpaineanturia.  
3.3. Ajoneuvon esivalmistelut  
Ajoneuvoa valmisteltaessa on tehtävä testiajoneuvon teknisen toiminnan 
yleinen tarkastus.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 210  
3.4. PEMS-järjestelmän asennus  
▼M1 
3.4.1. Yleistä  
PEMS-järjestelmän asentamisessa on noudatettava järjestelmän valmista ­
jan ohjeita ja paikallisia työterveys- ja työturvallisuusmääräyksiä. PEMS- 
järjestelmä olisi asennettava siten, että minimoidaan testinaikaiset sähkö ­
magneettiset häiriöt sekä altistuminen iskuille, tärinälle, pölylle ja lämpö ­
tilanvaihteluille. PEMS-järjestelmä on asennettava ja sitä on käytettävä 
siten, että se on tiivis ja että lämpöhäviöt ovat mahdollisimman pienet. 
PEMS-järjestelmän asentaminen ja käyttö eivät saa muuttaa pakokaasun 
ominaisuuksia eivätkä kohtuuttomasti lisätä pakoputken pituutta. Hiukkas ­
ten syntymisen välttämiseksi liittimien on oltava termisesti stabiileja testin 
aikana odotettavissa pakokaasun lämpötiloissa. Ajoneuvon pakoaukon ja 
yhdysputken liitännässä ei suositella elastomeeriliittimien käyttöä. Jos 
elastomeeriliittimiä käytetään, ne eivät saa olla kosketuksissa pakokaa ­
suun, jottei moottorin suurella kuormituksella synny artefakteja.  
▼M3 
3.4.2. Sallittu vastapaine  
PEMS-järjestelmän näytteenottimien asennus ja toiminta eivät saa koh­
tuuttomasti lisätä painetta pakoaukossa siten, että se voisi vaikuttaa mit ­
tausten edustavuuteen. Sen vuoksi on suositeltavaa asentaa samalle tasolle 
vain yksi näytteenotin. Jos se on teknisesti toteutettavissa, näytteenoton 
helpottamiseen tai pakokaasun massavirtamittarin liittämiseen käytettävien 
jatkeiden poikkipinta-alan on oltava sama tai suurempi kuin pakoputken.  
3.4.3. Pakokaasun massavirtamittari  
Jos käytetään pakokaasun massavirtamittaria, se on kiinnitettävä ajoneu­
von pakoputkiin mittarin valmistajan suositusten mukaisesti. Mittarin mit ­
tausalueen on vastattava testin aikana odotetun pakokaasun massavirran 
vaihtelualuetta. Mittari on hyvä valita niin, että testin aikana odotettu 
suurin virta kattaa vähintään 75 prosenttia mittarin koko asteikosta. Pako ­
kaasun massavirtamittarin ja mahdollisten pakoputkisovittimien tai -liitti ­
mien asentaminen ei saa haitata moottorin tai pakokaasujen jälkikäsitte ­
lyjärjestelmän toimintaa. Virtausanturin molemmille puolille on sijoitet ­
tava suoraa putkea mitalle, joka on vähintään neljä kertaa putken halkai ­
sija tai 150 mm sen mukaan, kumpi on suurempi. Jos testataan monisy ­
linteristä moottoria, jossa on haarautuva pakosarja, suositellaan, että pa ­
kokaasun massavirtamittari sijoitetaan virtaussuunnassa pakosarjojen yh ­
distymiskohdan alapuolelle ja että putkien halkaisijaa suurennetaan siten, 
että näytteenotossa käytettävä poikkipinta-ala on vastaava tai suurempi. 
Jos tämä ei ole mahdollista, pakokaasuvirta voidaan mitata useilla mas ­
savirtamittareilla. Koska pakoputkikonfiguraatioita, mittoja ja pakokaasun 
massavirran arvoja on runsaasti erilaisia, voidaan tarvita hyvän teknisen 
käytännön mukaisia kompromisseja pakokaasun massavirtamittareita va ­
littaessa ja asennettaessa. On sallittua asentaa pakokaasun massavirtamit ­
tari, jonka halkaisija on pienempi kuin pakoaukon tai useiden aukkojen 
projisoitu otsapinta-ala yhteensä, jos mittaustarkkuus paranee eikä toimen ­
pide haittaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintaa 3.4.2 koh ­
dassa kuvatun mukaisesti. Pakokaasun massavirtamittarin asennus on 
hyvä dokumentoida valokuvilla.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 211  
3.4.4. Satelliittipaikannusjärjestelmä (GPS)  
GPS-järjestelmän antenni olisi asennettava mahdollisimman korkealle, 
jotta satelliittisignaalin vastaanotto olisi hyvä. Asennettu GPS-antenni 
saa häiritä ajoneuvon toimintaa mahdollisimman vähän.  
3.4.5. Liitäntä moottorinohjausyksikköön  
Taulukossa 1 luetellut asiaankuuluvat ajoneuvon ja moottorin parametrit 
voidaan haluttaessa kirjata moottorinohjausyksikköön tai ajoneuvon verk ­
koon liitetyllä tietojenkeruulaitteella standardin (esim. ISO 15031-5 tai 
SAE J1979, OBD-II, EOBD tai WWH-OBD) mukaisesti. Valmistajien 
on soveltuvissa tapauksissa ilmoitettava parametrien nimitykset tarvitta ­
vien parametrien yksilöimiseksi.  
3.4.6. Anturit ja apulaitteet  
Ajoneuvoon on asennettava nopeusantureita, lämpöantureita, termopareja 
tai muu ajoneuvosta erillinen mittalaite, joilla mitataan tarkasteltava para ­
metri edustavalla, luotettavalla ja tarkalla tavalla aiheuttamatta turhia häi ­
riöitä ajoneuvon sekä muiden analysaattorien, virtausmittarien, anturien ja 
signaalien toimintaan. Anturien ja apulaitteiden virransyöttö on järjestet ­
tävä ajoneuvosta erillisenä. Ajoneuvon ohjaamon ulkopuolisten PEMS- 
järjestelmän komponenttien kiinnittimien ja asennusosien turvallisuuteen 
liittyvän valaistuksen virranlähteenä voidaan käyttää ajoneuvon akkua.  
▼M1 
3.5. Päästönäytteiden ottaminen 
Päästönäytteenoton on oltava edustavaa, ja se on tehtävä kohdista, joissa 
pakokaasu on hyvin sekoittunutta ja joissa ympäröivän ilman vaikutus 
näytteenottopaikan jälkipuolella on mahdollisimman pieni. Tapauksen 
mukaan päästönäytteet on otettava pakokaasun massavirtamittarin jälki ­
puolelta vähintään 150 mm:n päässä virtamittausanturista. Näytteenottimet 
on asennettava vähintään 200 mm:n tai kolme kertaa pakoputken sisähal ­
kaisijan mitan päähän ennen paikkaa, jossa pakokaasu poistuu PEMS- 
järjestelmästä ympäristöön, sen mukaan, kumpi mitta on suurempi. Jos 
PEMS-järjestelmä syöttää pakoputkeen virtausta, sen on tapahduttava vir ­
taussuunnassa näytteenottimen jälkeen siten, ettei se vaikuta moottoria 
käytettäessä pakokaasun ominaisuuksiin näytteenottopaikoissa. Jos näyt ­
teenottolinjan pituutta muutetaan, järjestelmän siirtoajat on tarkistettava ja 
tarvittaessa korjattava.  
Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakokaasunäyte 
on otettava pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen. Jos testataan 
ajoneuvoa, jossa on haarautuva pakosarja, näytteenottimen imuaukko on 
sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylin ­
terien keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimer ­
kiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat pakosarjat, on näyttee ­
notin sijoitettava virtaussuunnassa pakosarjojen yhdistymiskohdan alapuo ­
lelle. Jos tämä ei ole teknisesti mahdollista, näytteenotto voidaan tyyppi ­
hyväksyntäviranomaisen suostumuksella tehdä useasta kohdasta, jossa pa ­
kokaasu on hyvin sekoittunutta. Näytteenottimien määrän ja sijainnin on 
tällöin vastattava mahdollisimman hyvin pakokaasun massavirtamittarien 
määrää ja sijaintia. Jos pakokaasuvirrat poikkeavat toisistaan, on harkit ­
tava suhteellista tai usealla analysaattorilla tehtävää näytteenottoa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 212  
Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakokaasunäyte 
on otettava pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen. Jos testataan 
ajoneuvoa, jossa on haarautuva pakosarja, näytteenottimen imuaukko on 
sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylin ­
terien keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimer ­
kiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat pakosarjat, on näyttee ­
notin sijoitettava virtaussuunnassa pakosarjojen yhdistymiskohdan alapuo ­
lelle. Jos tämä ei ole teknisesti mahdollista, näytteenotto voidaan tehdä 
useammasta kohdasta, jossa pakokaasu on hyvin sekoittunutta. Näyttee ­
nottimien määrän ja sijainnin on tällöin vastattava mahdollisimman hyvin 
pakokaasun massavirtamittarien määrää ja sijaintia. Jos pakokaasuvirrat 
poikkeavat toisistaan, on harkittava suhteellista tai usealla analysaattorilla 
tehtävää näytteenottoa.  
▼M1 
Hiilivetyjen mittauksissa näytteenottolinja on lämmitettävä lämpötilaan 
463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Kun mitataan muita kaasumaisia komponent ­
teja jäähdyttimellä varustettuna tai ilman sitä, näytteenottolinjan lämpöti ­
lan on oltava vähintään 333 K (60 °C), jotta vältetään tiivistyminen ja 
varmistetaan eri kaasujen asianmukainen penetraatioteho. Matalapaineis ­
ten näytteenottojärjestelmien lämpötilaa voidaan laskea vastaamaan mata ­
lampaa painetta, kunhan järjestelmä takaa 95 prosentin penetraatiotehon 
kaikkien säänneltyjen kaasumaisten epäpuhtauksien osalta. Kun hiukkas ­
näytteenotto tapahtuu pakoputkessa ilman laimennusta, näytteenottolinja 
on lämmitettävä raakapakokaasun näytteenottopaikasta laimennuspaikkaan 
tai hiukkasanturin sijaintipaikkaan saakka vähintään lämpötilaan 373 K 
(100 °C). Näytteen viipymisajan hiukkasnäytteenottolinjassa on oltava alle 
3 sekuntia ensimmäisen laimennuksen alkamiseen tai hiukkasanturiin saa ­
pumiseen saakka.  
Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- tai lai ­
mennetun pakokaasun kanssa kosketuksiin joutuvat osat pakoputkesta 
hiukkasanturiin on suunniteltava siten, että hiukkasten kerääntyminen on 
mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmistettava antistaattisesta 
materiaalista, jotta estetään sähköstaattiset vaikutukset.  
▼B 
4. TESTIÄ EDELTÄVÄT MENETTELYT  
4.1. PEMS-järjestelmän vuototesti 
Kun PEMS-järjestelmän asennus on saatu päätökseen, on tehtävä vuotot­
arkastus vähintään kerran kutakin PEMS-ajoneuvoasennusta kohti PEMS- 
järjestelmän valmistajan ohjeiden mukaisesti tai seuraavasti: Näytteenotin 
irrotetaan pakojärjestelmästä ja pakojärjestelmän pää tukitaan. Käynniste ­
tään analysaattorin pumppu. Alkuvakiointijakson jälkeen kaikissa virtaus ­
mittareissa lukemana on oltava noin nolla, kun vuotoa ei ole. Muussa 
tapauksessa näytteenottolinjat on tarkistettava ja vika korjattava.  
Tyhjiöpuolen suurin sallittu vuotomäärä on 0,5 prosenttia järjestelmän 
tarkastettavan osan käytönaikaisesta virtauksesta. Käytönaikaisten virtaus ­
ten arvioimiseen voidaan käyttää analysaattorin ja ohituksen virtoja.  
Vaihtoehtoisesti järjestelmä voidaan tyhjentää vähintään 20 kPa:n tyhjiö ­
paineeseen (80 kPa:n absoluuttiseen paineeseen). Alustavan stabilointiajan 
jälkeen järjestelmän paineennousu  Δp (kPa/min) saa olla enintään 
Δp ¼ p e 
V s Ü q  vs Ü 0:005 ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 213  
Vaihtoehtoisesti tehdään näytteenottolinjan alussa pitoisuudenmuutos siir ­
tymällä nollakaasusta vertailukaasuun siten, että paineolot pysyvät sa ­
moina kuin järjestelmän normaalikäytössä. Jos oikein kalibroidun analys ­
aattorin lukema on riittävän pitkän ajan kuluttua enintään 99 prosenttia 
syötetystä pitoisuudesta, kyse on vuoto-ongelmasta, joka on korjattava.  
▼M1 
4.2. PEMS-järjestelmän käynnistys ja vakauttaminen 
PEMS-järjestelmä on käynnistettävä, lämmitettävä ja vakautettava valmis­
tajan ohjeiden mukaisesti, kunnes keskeiset toimintaparametrit, kuten pai ­
neet, lämpötilat ja virtaukset, saavuttavat käyttöarvonsa ennen testin aloit ­
tamista. Asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi PEMS-järjestelmä voi ­
daan pitää kytkettynä toimintaan tai lämmittää ja vakaannuttaa ajoneuvon 
vakauttamisen aikana. Järjestelmässä ei saa esiintyä virheitä, eikä se saa 
antaa kriittisiä varoituksia.  
4.3. Näytteenottojärjestelmän valmistelu  
Näytteenottimesta ja näytteenottolinjoista koostuva näytteenottojärjestelmä 
on valmisteltava testiä varten PEMS-järjestelmän valmistajan ohjeiden 
mukaisesti. On varmistettava, että näytteenottojärjestelmä on puhdas 
eikä siihen ole tiivistynyt kosteutta.  
▼B 
4.4. Pakokaasun massavirtamittarin (EFM) valmistelu 
Pakokaasun massavirran mittaamiseen käytettävä mittari on puhdistettava 
ja valmisteltava käyttöä varten mittarin valmistajan ohjeiden mukaisesti. 
Menettelyllä on tarkoitus tapauksen mukaan poistaa kondensoituneet ai ­
neet ja saostumat linjoista ja paineenmittausaukoista.  
4.5. Kaasumaisten päästöjen mittaamiseen käytettävien analysaattorien 
tarkastaminen ja kalibrointi  
Analysaattorien nolla- ja vertailukaasukalibroinnit tehdään käyttäen kalib ­
rointikaasuja, jotka ovat lisäyksessä 2 olevan 5 kohdan vaatimusten mu ­
kaisia. Kalibrointikaasut valitaan niin, että ne vastaavat RDE-testin aikana 
odotettavissa olevia epäpuhtauspitoisuuksia. Analysaattorin poikkeaman 
minimoimiseksi on hyvä tehdä analysaattorien nolla- ja vertailukaasuka ­
libroinnit ympäristön lämpötilassa, joka vastaa mahdollisimman tarkasti 
lämpötilaa, jossa testauslaitteet ovat RDE-ajomatkan aikana.  
▼M3 
4.6. Hiukkaspäästöjen mittaamiseen käytettävän analysaattorin tarkastaminen  
Analysaattorin nollataso kirjataan ottamalla HEPA-suodatetusta ympäröi ­
västä ilmasta näyte sopivasta näytteenottopaikasta, joka on tavallisesti 
näytteenottolinjan imuaukko. Signaali kirjataan tasaisella taajuudella, 
joka on 1,0 hertsin kerrannainen, ja keskiarvotetaan 2 minuutin ajalle. 
Lopullisen pitoisuuden on oltava valmistajan eritelmien rajoissa mutta 
enintään 5 000 hiukkasta kuutiosenttimetrissä.  
▼B 
4.7. Ajoneuvon nopeuden määrittäminen  
Ajoneuvon nopeus on määritettävä vähintään yhdellä seuraavista mene ­
telmistä:  
(a) GPS. Jos ajoneuvon nopeus määritetään GPS:llä, on tarkastettava 
kokonaisajomatka suhteessa jollakin toisella menetelmällä saatuihin 
mittauksiin lisäyksessä 4 olevan 7 kohdan mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 214  
(b) Anturi (esim. optinen tai mikroaaltoanturi). Jos ajoneuvon nopeus 
määritetään anturilla, nopeusmittausten on vastattava lisäyksessä 2 
olevan 8 kohdan vaatimuksia tai vaihtoehtoisesti verrataan anturin 
määrittämää kokonaisajomatkaa vertailumatkaan, joka on saatu digi ­
taalisesta tieverkkokartasta tai topografisesta kartasta. Anturilla mää ­
ritetty kokonaisajomatka saa poiketa vertailumatkasta enintään 4 pro ­
senttia.  
(c) Moottorinohjausyksikkö (ECU). Jos ajoneuvon nopeus määritetään 
moottorinohjausyksiköllä, kokonaisajomatka on validoitava lisäyk ­
sessä 3 olevan 3 kohdan mukaisesti ja yksikön nopeussignaali sää ­
dettävä tarvittaessa siten, että lisäyksessä 3 olevan 3.3 kohdan vaa ­
timukset täyttyvät. Vaihtoehtoisesti verrataan ECU-yksikön määrittä ­
mää kokonaisajomatkaa vertailumatkaan, joka on saatu digitaalisesta 
tieverkkokartasta tai topografisesta kartasta. ECU-yksiköllä määritetty 
kokonaisajomatka saa poiketa vertailumatkasta enintään 4 prosenttia.  
4.8. PEMS-järjestelmän asetusten tarkastaminen  
Varmistetaan, että liitännät kaikkiin antureihin ja tapauksen mukaan ECU- 
yksikköön on tehty oikein. Jos tarkoitus on saada tietoja moottorin para ­
metreista, on varmistettava, että ECU antaa oikeat arvot (esim. moottorin 
nopeus on nolla [rpm], kun polttomoottori on sammutettuna ja virta-avain 
väliasennossa).  ►M1 PEMS-järjestelmän on toimittava ilman virheitä ja 
kriittisiä varoituksia. ◄ 
5. PÄÄSTÖTESTI  
▼M3 
5.1. Testin alkaminen 
Testi alkaa (ks. kuva App.1.1), kun 
— polttomoottori käynnistetään ensimmäistä kertaa  
— tai polttomoottori sammutettuna käynnistyvä OVC-HEV-ajoneuvo tai 
NOVC-HEV-ajoneuvo liikkuu ensimmäistä kertaa yli 1 km/h:n nopeu ­
della.  
Näytteenotto, mittaaminen ja parametrien kirjaaminen on aloitettava en ­
nen testin alkamista. Ennen testin alkamista on vahvistettava, että tieto ­
jenkeruulaite kirjaa kaikki tarvittavat parametrit.  
Ajallisen kohdistamisen helpottamiseksi suositellaan, että kohdistettavat 
parametrit kirjataan joko yhdessä tietojenkirjauslaitteessa tai käyttämällä 
synkronoitua aikaleimaa.  
Kuva App.1.1: 
Testin alkaminen
  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 215  
5.2. Testi  
Näytteenoton, mittaamisen ja parametrien kirjaamisen on jatkuttava ajo ­
neuvon koko ajotestin ajan. Moottori voidaan pysäyttää ja käynnistää, 
mutta päästönäytteiden ottamista ja parametrien kirjaamista on jatkettava. 
Kaikki PEMS-järjestelmän virhetoimintaan viittaavat varoitussignaalit on 
dokumentoitava ja todennettava. Jos testin aikana ilmenee virhesignaaleja, 
testi mitätöidään. Parametrien kirjaamisessa on päästävä tietojen yli 99- 
prosenttiseen kattavuuteen. Mittaukset ja tietojen kirjaaminen voidaan 
keskeyttää alle 1 prosentin ajaksi ajomatkan kokonaiskestosta mutta enin ­
tään 30 sekunnin keskeytymättömäksi jaksoksi ainoastaan siinä tapauk ­
sessa, että signaali menetetään tahattomasti tai PEMS-järjestelmää on 
huollettava. PEMS-järjestelmä voi kirjata keskeytykset suoraan, mutta 
kirjattuun parametriin ei saa sisällyttää keskeytyksiä tietojen esikäsittelyn, 
vaihdon tai jälkikäsittelyn kautta. Jos tehdään automaattinen nollaus, se 
on tehtävä käyttäen jäljitettävissä olevaa nollastandardia, joka on saman ­
lainen kuin analysaattorin nollaamisen yhteydessä käytetty. On erittäin 
suositeltavaa käynnistää PEMS-järjestelmän huolto ajoneuvon nopeuden 
ollessa nolla.  
▼M3 
5.3. Testin päättyminen 
Testi päättyy (ks. kuva App.1.2), kun ajoneuvo on kulkenut koko ajo ­
matkan ja  
— polttomoottori sammutetaan  
tai 
— kun OVC-HEV-ajoneuvo tai NOVC-HEV-ajoneuvo saavuttaa testin 
lopun polttomoottori sammutettuna, ajoneuvo pysähtyy ja sen nopeus 
on enintään 1 km/h.  
On vältettävä moottorin pitkittynyttä joutokäyntiä ajomatkan täyttymisen 
jälkeen. Tietojen kirjaamista jatketaan, kunnes näytteenottojärjestelmien 
vasteajat ovat kuluneet umpeen. Jos ajoneuvo on varustettu regeneraation 
havaitsemisesta ilmoittavalla signaalilla (ks. liitteen II lisäyksessä 5 olevan 
avoimuusluettelon 1 rivi 42), OBD-tarkastus on tehtävä ja dokumentoi ­
tava välittömästi tietojen kirjaamisen jälkeen ennen ajon jatkamista.  
Kuva App.1.2: 
Testin päättyminen
  
▼B 
6. TESTAUKSEN JÄLKEINEN MENETTELY 
6.1. Kaasumaisten päästöjen mittaamiseen käytettävän analysaattorin tar­
kastaminen  
Kaasumaisten komponenttien analysaattorien nolla- ja vertailuarvot tar ­
kastetaan käyttämällä samanlaisia kalibrointikaasuja kuin 4.5 kohdassa 
analysaattorin nolla- ja vertailuvasteen poikkeaman arvioimiseksi verrat ­
tuna testiä edeltävään kalibrointiin. Analysaattori voidaan nollata ennen  ▼M1
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 216  
vertailuvasteen poikkeaman varmentamista, jos nollapoikkeaman on to ­
dettu olevan sallittujen arvojen rajoissa. Testin jälkeinen poikkeaman tar ­
kastus on tehtävä mahdollisimman pian testin jälkeen ja ennen kuin 
PEMS-järjestelmä tai yksittäiset analysaattorit tai anturit on kytketty 
pois päältä tai ei-toiminnalliseen tilaan. Ennen testiä ja testin jälkeen 
saatujen tulosten on oltava taulukossa 2 täsmennettyjen vaatimusten mu ­
kaisia.  
Taulukko 2  
Analysaattorin sallittu poikkeama PEMS-testin aikana  
▼M1 
Epäpuhtaus  Nollavasteen absoluuttinen poikkeama  Vertailuvasteen absoluuttinen poikkeama (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm testiä kohti  ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 2 000 ppm testiä kohti sen 
mukaan, kumpi on suurempi 
CO ≤ 75 ppm testiä kohti  ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 75 ppm testiä kohti sen mu ­
kaan, kumpi on suurempi  
NO  x ≤ 5 ppm testiä kohti  ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 5 ppm testiä kohti sen mukaan, 
kumpi on suurempi  
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 testiä kohti  ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppm C 1 testiä kohti sen 
mukaan, kumpi on suurempi 
THC ≤ 10 ppm C  1 testiä kohti  ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppm C 1 testiä kohti sen 
mukaan, kumpi on suurempi  
( 1 ) Jos nollapoikkeama on sallituissa rajoissa, analysaattori voidaan nollata ennen vertailuvasteen todentamista.  
▼B 
Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen nolla- ja vertailuvasteen poik ­
keamien ero on sallittua suurempi, kaikki tulokset on mitätöitävä ja testi 
on toistettava.  
▼M1 
6.2. Hiukkaspäästöjen mittaamiseen käytettävän analysaattorin tarkasta­
minen 
Analysaattorin nollataso kirjataan 4.6 kohdan mukaisesti.  
▼M3 
6.3. Ajonaikaisten mittausten tarkastaminen 
Vertailukaasun, jota käytettiin analysaattorien kalibrointiin testin alussa 
4.5 kohdan mukaisesti, on oltava pitoisuudeltaan sellainen, että se kattaa 
vähintään 90 prosenttia pitoisuusarvoista, jotka on saatu 99 prosentista 
päästötestin validien osien aikana tehdyistä mittauksista. Arvioinnissa 
käytettyjen mittausten kokonaismäärästä 1 prosentti saa ylittää käytetyn 
vertailukaasupitoisuuden enintään kertoimella 2. Jos nämä vaatimukset 
eivät täyty, testi on mitätöitävä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 217  
Lisäys 2 
PEMS-järjestelmän komponenttien ja signaalien eritelmät ja kalibrointi  
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä esitetään PEMS-järjestelmän komponenttien ja signaa­
lien eritelmät ja kalibrointi.  
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
> — suurempi kuin 
≥ — suurempi tai yhtä suuri kuin 
% — prosenttia  
≤ — pienempi tai yhtä suuri kuin 
A — laimentamaton CO  2 -pitoisuus [%] 
a 0 — lineaarisen regressiolinjan leikkauspiste 
y-akselilla  
a 1 — lineaarisen regressiolinjan kulmakerroin  
B — laimennettu CO  2 -pitoisuus [%] 
C — laimennettu NO-pitoisuus (ppm)  
c — analysaattorin vaste happi-interferens ­
sitestissä 
c FS,b — vaiheen b mukainen HC-pitoisuus koko 
asteikolla [ppmC  1 ] 
c FS,d — vaiheen d mukainen HC-pitoisuus koko 
asteikolla [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — HC-pitoisuus, kun CH  4 tai C  2 H 6 virtaa 
NMC:n läpi [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — HC-pitoisuus, kun CH  4 tai C  2 H 6 ohit­
taa NMC:n [ppmC  1 ] 
c m,b — vaiheessa b mitattu HC-pitoisuus 
[ppmC  1 ] 
c m,d — vaiheessa d mitattu HC-pitoisuus 
[ppmC  1 ] 
c ref,b — HC:n vertailupitoisuus vaiheessa b 
[ppmC  1 ] 
c ref,d — HC:n vertailupitoisuus vaiheessa d 
[ppmC  1 ] 
°C — celsiusaste  
D — laimentamaton NO-pitoisuus [ppm]  
D e — odotettavissa oleva laimennettu NO-pi ­
toisuus [ppm]  
E — absoluuttinen käyttöpaine [kPa]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 218  
E CO2 — prosentuaalinen CO  2 -vaimennus  
▼M1 
E(d  p ) — PEMS-PN-analysaattorin hyötysuhde  
▼B 
E E — etaanihyötysuhde  
E H2O — prosentuaalinen vesivaimennus  
E M — metaanihyötysuhde  
E O2 — happi-interferenssi  
F — veden lämpötila [K] 
G — kyllästymisvesihöyryn paine [kPa]  
g — gramma  
gH 2 O/kg — grammaa vettä kilogrammaa kohti  
h — tunti 
H — vesihöyrypitoisuus [%] 
H m — suurin vesihöyrypitoisuus [%] 
Hz — hertsi 
K — kelvin 
kg — kilogramma  
km/h — kilometriä tunnissa  
kPa — kilopascal  
max — suurin arvo 
NO  X,dry — vakiintuneiden NO  x -lukemien koste ­
uskorjattu keskipitoisuus  
NO  X,m — vakiintuneiden NO  x -lukemien keskipi ­
toisuus 
NO  X,ref — vakiintuneiden NO  x -lukemien vertailu ­
keskipitoisuus 
ppm — miljoonasosa  
ppmC  1 — hiiliekvivalentin miljoonasosa  
r 2 — determinaatiokerroin  
s — sekunti 
t 0 — kaasuvirtauksen kytkentäajankohta [s]  
t 10 — ajankohta, jolloin vaste on 10 % lopul ­
lisesta lukemasta  
t 50 — ajankohta, jolloin vaste on 50 % lopul ­
lisesta lukemasta  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 219  
t 90 — ajankohta, jolloin vaste on 90 % lopul ­
lisesta lukemasta  
tbd — vahvistetaan myöhemmin  
x — vertailuarvon riippumaton muuttuja  
χ min — pienin arvo 
y — mitatun arvon riippuva muuttuja  
3. LINEAARISUUDEN TODENTAMINEN  
3.1. Yleistä  
►M1 Analysaattorien, virtausmittarien, anturien ja signaalien tarkkuuden 
ja lineaarisuuden on oltava jäljitettävissä kansainvälisiin tai kansallisiin 
standardeihin. ◄ Sellaiset anturit tai signaalit, jotka eivät ole suoraan 
jäljitettävissä – esimerkiksi yksinkertaistetut virtausmittarit – on kalibroi ­
tava vaihtoehtoisesti käyttäen laboratorion alustadynamometria, joka on 
kalibroitu kansainvälisen tai kansallisen standardin mukaiseksi.  
3.2. Lineaarisuusvaatimukset 
Kaikkien analysaattorien, virtausmittarien ja anturien on täytettävä taulu ­
kossa 1 esitetyt lineaarisuusvaatimukset. Jos ilmavirran, polttoainevirran, 
ilma-polttoainesuhteen tai pakokaasun massavirran arvo saadaan ECU- 
yksiköstä, lasketun pakokaasun massavirran on täytettävä taulukossa 1 
esitetyt lineaarisuusvaatimukset.  
Taulukko 1  
Mittausparametrien ja -järjestelmien lineaarisuusvaatimukset  
▼M1 
Mittausparametri tai -laite  j χ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a  0 j Kulmakerroin 
a 1 Keskivirhe SEE Determinaatioker ­
roin r  2 
Polttoainevirta (  1 ) ≤ 1 % max 0,98 –1,02  ≤ 2 % ≥ 0,990  
Ilmavirta (  1 ) ≤ 1 % max 0,98 –1,02  ≤ 2 % ≥ 0,990  
Pakokaasun massavirta  ≤ 2 % max 0,97 –1,03  ≤ 3 % ≥ 0,990  
Kaasuanalysaattorit  ≤ 0,5 % max 0,99 –1,01  ≤ 1 % ≥ 0,998  
Vääntömomentti (  2 ) ≤ 1 % max 0,98 –1,02  ≤ 2 % ≥ 0,990  
Hiukkasmääräanalysaattorit (  3 ) ≤ 5 % max 0,85–1,15 ( 4 ) ≤ 10 % ≥ 0,950  
( 1 ) Valinnainen pakokaasun massavirran määrittämiseksi. 
( 2 ) Valinnainen parametri. 
( 3 ) Lineaarisuustarkastus on varmennettava 6.2 kohdan määritelmän mukaisilla nokimaisilla hiukkasilla. 
( 4 ) Päivitetään virheen etenemistä ja jäljitettävyyttä kuvaavien taulukkojen perusteella.  
3.3 Lineaarisuuden todentamisvälit 
Todennetaan 3.2 kohdan mukaiset lineaarisuusvaatimukset:  
a) kaikkien kaasuanalysaattorien osalta vähintään kahdentoista kuukau ­
den välein tai aina silloin, kun järjestelmää on korjattu tai komponent ­
teja vaihdettu tai muutettu tavalla, joka voi vaikuttaa kalibrointiin  
b) muiden merkityksellisten laitteiden, kuten hiukkasmääräanalysaattori ­
en, pakokaasun massavirtamittarien ja jäljitettävästi kalibroitujen ana ­
lysaattorien osalta, jos niiden havaitaan vaurioituneen, sisäisen tarkas ­
tuksen menettelyjen tai laitteen valmistajan vaatimusten mukaisesti 
mutta kuitenkin enintään vuotta ennen varsinaista testiä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 220  
Kun kyse on antureista tai ECU-signaaleista, jotka eivät ole suoraan 
jäljitettävissä, 3.2 kohdan mukaisten lineaarisuusvaatimusten täyttyminen 
on tarkastettava kerran kunkin PEMS-ajoneuvokokoonpanon osalta käyt ­
täen jäljitettävästi kalibroitua mittalaitetta alustadynamometrillä.  
▼B 
3.4. Lineaarisuuden todentamismenettely 
3.4.1. Yleiset vaatimukset  
Käytettävät analysaattorit, laitteet ja anturit on saatettava tavanomaiseen 
toimintakuntoonsa valmistajan suositusten mukaisesti. Analysaattoreita, 
laitteita ja antureita on käytettävä niille määritetyssä lämpötilassa, pai ­
neessa ja virrassa.  
3.4.2. Yleinen menettely  
Lineaarisuus on todennettava kaikilla tavanomaisilla käyttöalueilla seuraa ­
vien vaiheiden mukaisesti:  
a) Analysaattori, virtausmittari tai anturi nollataan syöttämällä siihen nol ­
lasignaalia. Kaasuanalysaattorien tapauksessa analysaattorin aukkoon 
syötetään puhdistettua synteettistä ilmaa tai typpeä käyttäen mahdol ­
lisimman suoraa ja lyhyttä kaasuvirtaa.  
b) Analysaattori, virtausmittari tai anturi säädetään syöttämällä siihen 
vertailusignaalia. Kaasuanalysaattorien tapauksessa analysaattorin auk ­
koon syötetään sopivaa vertailukaasua käyttäen mahdollisimman suo ­
raa ja lyhyttä kaasuvirtaa.  
c) Nollausmenettely (a) toistetaan.  
d) Todennetaan lineaarisuus syöttämällä vähintään kymmentä likimäärin 
tasavälistä ja validia vertailuarvoa (myös nolla). Komponenttien pitoi ­
suuteen, pakokaasun massavirtaan tai muuhun merkitykselliseen para ­
metriin liittyvät vertailuarvot on valittava siten, että ne vastaavat pääs ­
tötestissä odotettujen arvojen vaihteluväliä. Pakokaasun massavirran 
mittauksissa voidaan lineaarisuuden todentamisessa jättää pois vertai ­
luarvot, jotka ovat alle 5 prosenttia suurimmasta kalibrointiarvosta.  
e) Kaasuanalysaattorien tapauksessa analysaattorin aukkoon syötetään 
tunnettuja kaasupitoisuuksia 5 kohdan mukaisesti. Signaalin vakiintu ­
miseen on annettava riittävästi aikaa.  
▼M3 
f) Arvioitavat arvot ja tarvittaessa vertailuarvot on kirjattava tasaisella 
taajuudella, joka on 1,0 hertsin kerrannainen, 30 sekunnin ajan.  
▼B 
g) 30 sekunnin jakson aritmeettisen keskiarvon pohjalta lasketaan pie ­
nimmän neliösumman lineaarisen regression parametrit yhtälöllä, jolla 
on seuraava muoto:  
y ¼ a  1 x þ a  0 
jossa 
y on mittausjärjestelmän todellinen arvo 
a 1 on regressiolinjan kulmakerroin  
x on vertailuarvo  
a 0 on regressiolinjan y-leikkaus.  ▼M1
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 221  
Lasketaan kunkin mittausparametrin ja -järjestelmän osalta arvon  y 
arvolle x asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) ja determinaatiokerroin 
(r 2 ). 
h) Lineaarisen regression parametrien on täytettävä taulukon 1 vaatimuk ­
set. 
3.4.3. Alustadynamometrillä tehtyä lineaarisuuden todentamista koskevat vaa ­
timukset 
Ei-jäljitettävissä olevat virtausmittarit, anturit tai ECU-signaalit, joita ei 
voida suoraan kalibroida jäljitettävissä olevien standardien mukaisiksi, on 
kalibroitava alustadynamometrillä. Menettelyssä on noudatettava mahdol ­
lisimman pitkälti E-säännön nro 83 liitettä 4 a. Kalibroitava laite tai anturi 
on tarvittaessa asennettava testiajoneuvoon, ja sitä on käytettävä lisäyksen 
1 vaatimusten mukaisesti. Kalibrointimenettelyssä on mahdollisuuksien 
mukaan noudatettava 3.4.2 kohdan vaatimuksia. On valittava vähintään 
10 sopivaa vertailuarvoa sen varmistamiseksi, että vähintään 90 prosenttia 
RDE-testissä odotetusta suurimmasta arvosta katetaan.  
Jos kalibroidaan pakokaasuvirran määrittämiseen käytettävä virtausmittari, 
anturi tai ECU-signaali, joka ei ole suoraan jäljitettävissä, on ajoneuvon 
pakoputkeen kiinnitettävä jäljitettävästi kalibroitu pakokaasuvirran vertai ­
lumittari tai vakiotilavuuskeräin (CVS). On varmistettava, että pakokaasun 
massavirtamittari mittaa ajoneuvon pakokaasun tarkasti lisäyksessä 1 ole ­
van 3.4.3 kohdan mukaisesti. Ajoneuvoa on käytettävä tasaisella kaasulla, 
samalla vaihteella ja alustadynamometrin tasaisella kuormituksella.  
4. KAASUMAISTEN KOMPONENTTIEN MITTAAMISEEN KÄYTET ­
TÄVÄT ANALYSAATTORIT  
4.1. Sallitut analysaattorityypit  
4.1.1.  Vakioanalysaattorit  
Kaasumaiset komponentit on mitattava E-säännön nro 83, muutossarja 07, 
liitteen 4 a lisäyksessä 3 olevassa 1.3.1–1.3.5 kohdassa määritellyillä ana ­
lysaattoreilla. Jos NDUV-analysaattorilla tehdään sekä NO- että NO  2 -mit­
taukset, NO  2 -/NO-muunninta ei tarvita.  
4.1.2. Vaihtoehtoiset analysaattorit  
Analysaattoreita, jotka eivät ole 4.1.1 kohdan vaatimusten mukaisia, voi ­
daan käyttää, kunhan ne täyttävät 4.2 kohdan vaatimukset. Valmistajan on 
varmistettava, että vaihtoehtoisella analysaattorilla päästään vastaavaan tai 
parempaan mittaustarkkuuteen kuin vakioanalysaattorilla epäpuhtauksien 
ja oheiskaasujen pitoisuuksilla, joita voidaan odottaa, kun ajoneuvoja 
käytetään sallituilla polttoaineilla pätevän RDE-testin tavanomaisissa ja 
laajemmissa olosuhteissa tämän liitteen 5, 6 ja 7 kohdan mukaisesti. 
Valmistajan on pyynnöstä toimitettava kirjallisesti täydentäviä tietoja, 
joilla osoitetaan, että vaihtoehtoisen analysaattorin mittaustarkkuus vastaa 
jatkuvasti ja luotettavasti vakioanalysaattorien mittaustarkkuutta. Täyden ­
tävien tietojen on sisällettävä seuraavat:  
a) kuvaus vaihtoehtoisen analysaattorin teoreettisesta perustasta ja tekni ­
sistä komponenteista  
▼M3 
b) osoitus sen vastaavuudesta verrattuna vastaavaan 4.1.1 kohdassa mää ­
riteltyyn vakioanalysaattoriin koko odotetulla epäpuhtauspitoisuusalu ­
eella ympäristön olosuhteissa, jotka määritellään tämän asetuksen liit ­
teessä XXI kuvatussa tyyppihyväksyntätestissä sekä lisäyksessä 3 ole ­
vassa 3 kohdassa kuvatussa validointitestissä, joka tehdään kipinä- ja 
puristussytytysmoottorilla varustetuille ajoneuvoille. Analysaattorin 
valmistajan on osoitettava vastaavuus lisäyksessä 3 olevassa 3.3. koh ­
dassa esitettyjen toleranssien rajoissa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 222  
c) osoitus sen vastaavuudesta verrattuna vastaavaan 4.1.1 kohdassa mää ­
riteltyyn vakioanalysaattoriin siltä osin kuin kyse on ilmanpaineen 
vaikutuksesta analysaattorin mittaustarkkuuteen. Osoittamistestissä on 
määritettävä vaste vertailukaasuun, jonka pitoisuus on analysaattorin 
mittausalueella, ja tarkastettava siten ilmanpaineen vaikutus tämän liit ­
teen 5.2 kohdassa määritellyissä korkeutta merenpinnasta koskevissa 
tavanomaisissa ja laajemmissa olosuhteissa. Testi voidaan tehdä kor ­
keutta merenpinnasta simuloivassa testauskammiossa.  
d) osoitus sen vastaavuudesta verrattuna vastaavaan 4.1.1 kohdassa mää ­
riteltyyn vakioanalysaattoriin vähintään kolmessa tämän liitteen vaa ­
timukset täyttävässä ajotestissä  
▼M3 
e) osoitus siitä, ettei tärinän, kiihdytysten ja ympäristön lämpötilan vai ­
kutus analysaattorin lukemaan ylitä 4.2.4 kohdassa analysaattoreille 
vahvistettuja meluvaatimuksia.  
▼B 
Hyväksyntäviranomaiset voivat pyytää lisätietoja vastaavuuden tueksi tai 
evätä hyväksynnän, jos mittaukset osoittavat, ettei vaihtoehtoinen analys ­
aattori vastaa vakioanalysaattoria.  
4.2. Analysaattoria koskevat vaatimukset  
4.2.1.  Yleistä 
Kullekin analysaattorille 3 kohdassa määriteltyjen lineaarisuusvaatimusten 
lisäksi analysaattorin valmistajan on osoitettava, että analysaattorityypit 
ovat 4.2.2–4.2.8 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia. Analys ­
aattorin mittausalueen ja vasteajan on oltava sellaiset, että pakokaasun 
komponenttien pitoisuudet voidaan mitata sovellettavassa päästöstandar ­
dissa vaaditulla tarkkuudella muuttuva- ja vakiotilaisissa olosuhteissa. 
Analysaattorien herkkyys iskuille, tärinälle, vanhenemiselle, lämpötila- 
ja ilmanpainevaihteluille ja sähkömagneettisille häiriöille sekä muille ajo ­
neuvon ja analysaattorin toimintaan liittyville vaikutuksille on pidettävä 
mahdollisimman vähäisenä.  
4.2.2. Tarkkuus 
Tarkkuudella tarkoitetaan analysaattorin lukeman poikkeamaa vertailu­
arvosta, ja se saa olla enintään 2 prosenttia lukemasta tai 0,3 prosenttia 
koko asteikosta sen mukaan, kumpi arvoista on suurempi.  
4.2.3. Toistotarkkuus  
Toistotarkkuudella tarkoitetaan arvoa, joka on 2,5 kertaa kalibrointi- tai 
vertailukaasun kymmenen peräkkäisen vasteen standardipoikkeama. Se 
saa olla enintään 1 prosentti pitoisuudesta koko asteikolla, kun mittaus ­
alue on vähintään 155 ppm (tai ppmC  1 ), ja enintään 2 prosenttia pitoisuu ­
desta koko asteikolla, kun mittausalue on pienempi kuin 155 ppm (tai 
ppmC  1 ). 
▼M3 
4.2.4. Kohina  
Kohina saa olla enintään 2 prosenttia koko asteikosta. Analysaattori on 
kaikkien kymmenen mittausjakson välissä altistettava 30 sekunniksi sopi ­
valle vertailukaasulle. Ennen kutakin näytteenottojaksoa ja ennen kutakin 
säätöjaksoa on varattava riittävästi aikaa analysaattorin ja näytteenottolin ­
jojen tyhjentämiseen.  
▼B 
4.2.5. Nollavasteen poikkeama  
Nollavasteella tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollakaasuun vähintään 
30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana, ja sen poikkeaman on täytettävä 
taulukossa 2 esitetyt vaatimukset.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 223  
4.2.6. Vertailuvasteen poikkeama  
Vertailuvasteella tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailukaasuun vä­
hintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana, ja sen poikkeaman on 
täytettävä taulukossa 2 esitetyt vaatimukset.  
Taulukko 2  
Kaasumaisten komponenttien mittaamiseen laboratorio-olosuhteissa käytettyjen analysaattorien sallittu 
nolla- ja vertailuvasteen poikkeama  
▼M1 
Epäpuhtaus  Nollavasteen absoluuttinen poikkeama  Vertailuvasteen absoluuttinen poikkeama  
CO  2 ≤ 1 000 ppm 4 tunnin aikana ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 1 000 ppm 4 tunnin aikana 
sen mukaan, kumpi on suurempi  
CO ≤ 50 ppm 4 tunnin aikana ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 50 ppm 4 tunnin aikana sen 
mukaan, kumpi on suurempi 
Hiukkasmäärä 
(PN) 5 000 hiukkasta kuutiosenttimetrissä 4 
tunnin aikana  Valmistajan ohjeiden mukaisesti  
NO  x ≤ 5 ppm 4 tunnin aikana  ≤ 2 % lukemasta tai 5 ppm 4 tunnin aikana sen mu ­
kaan, kumpi on suurempi  
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppm C  1 4 tunnin aikana 
sen mukaan, kumpi on suurempi  
THC ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppm C  1 4 tunnin aikana 
sen mukaan, kumpi on suurempi  
▼B 
4.2.7. Nousuaika 
Nousuaika on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien 
vasteiden välinen aika ( t 90 –t 10 , ks. 4.4 kohta). Nousuaika saa olla enintään 
3 sekuntia. 
4.2.8. Kaasun kuivaaminen  
Pakokaasut voidaan mitata märkinä tai kuivina. Jos käytetään kaasunkui ­
vauslaitetta, sen vaikutuksen mitattavien kaasujen koostumukseen on ol ­
tava mahdollisimman pieni. Kemiallista kuivaamista ei sallita.  
4.3. Lisävaatimukset 
4.3.1. Yleistä 
Jäljempänä 4.3.2–4.3.5 kohdassa asetetaan lisävaatimukset, jotka koskevat 
yksittäisten analysaattorityyppien suorituskykyä ja joita sovelletaan vain 
tapauksissa, joissa tarkasteltavaa analysaattoria käytetään RDE-päästömit ­
tauksiin.  
4.3.2. NO  x -muuntimien hyötysuhdetesti  
Jos käytetään NO  x -muunninta esimerkiksi NO  2 :n muuntamiseen NO:ksi 
kemiluminisenssianalysaattorilla tehtävää analyysia varten, muuntimen 
hyötysuhde on testattava soveltamalla E-säännön nro 83, muutossarja 
07, liitteen 4 a lisäyksessä 3 olevan 2.4 kohdan vaatimuksia. NO  x -muun­
timen hyötysuhde on tarkistettava enintään kuukautta ennen päästötestiä.  
4.3.3. Liekki-ionisaatioilmaisimen (FID) säätäminen  
a) Ilmaisimen vasteen optimointi  
Jos mitataan hiilivetyjä, FID-analysaattori on säädettävä valmistajan 
määrittämin aikavälein E-säännön nro 83, muutossarja 07, liitteen 4 a  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 224  
lisäyksessä 3 olevan 2.3.1 kohdan mukaisesti. Yleisimmän mittausalu ­
een vasteen optimointiin on käytettävä vertailukaasuna propaania il ­
massa tai typessä.  
b) Hiilivetyvastekertoimet  
Jos mitataan hiilivetyjä, FID-analysaattorin hiilivetyvastekerroin on 
todennettava E-säännön nro 83, muutossarja 07, liitteen 4 a lisäyksessä 
3 olevan 2.3.3 kohdan mukaisesti käyttäen vertailukaasuna propaania 
ilmassa tai typessä ja nollakaasuna puhdistettua synteettistä ilmaa tai 
typpeä. 
c) Happi-interferenssitesti  
FID-analysaattorin käyttöönoton ja merkittävien kunnossapitotoimen ­
piteiden yhteydessä on tehtävä happi-interferenssitesti. Valitaan sellai ­
nen mittausalue, jolla happi-interferenssitestikaasut osuvat ylempään 
50 prosenttiin. Uunin lämpötila on säädettävä testiä varten vaatimusten 
mukaiseksi. Happi-interferenssitestikaasujen määritelmät annetaan 5.3 
kohdassa. 
Noudatetaan seuraavaa menettelyä:  
i) Analysaattori nollataan.  
ii) Analysaattori säädetään kipinäsytytysmoottorien tapauksessa 0- 
prosenttisella happiseoksella ja puristussytytysmoottorien tapauk ­
sessa 21-prosenttisella happiseoksella.  
iii) Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli 
0,5 prosenttia koko asteikosta, toistetaan vaiheet i ja ii.  
iv) Syötetään 5- ja 10-prosenttista happi-interferenssitestikaasua.  
v) Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli 1 pro ­
senttia koko asteikosta, testi toistetaan.  
vi) Lasketaan kunkin vaiheen iv happi-interferenssitestikaasun happi- 
interferenssi  E O2 seuraavasti:  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100  
jossa analysaattorin vaste on  
c ¼ ðc ref;d Ü c  FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
jossa  
c ref,b on HC:n vertailupitoisuus vaiheessa ii [ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 225  
c ref,d on HC:n vertailupitoisuus vaiheessa iv [ppmC  1 ] 
c FS,b on vaiheen ii mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla 
[ppmC  1 ] 
c FS,d on vaiheen iv mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla 
[ppmC  1 ] 
c m,b on vaiheessa ii mitattu HC-pitoisuus [ppmC  1 ] 
c m,d on vaiheessa iv mitattu HC-pitoisuus [ppmC  1 ] 
vii) Happi-interferenssin  E O2 on oltava vähemmän kuin ± 1,5 prosent ­
tia kaikkien vaadittujen happi-interferenssitestikaasujen 
osalta. 
viii) Jos happi-interferenssi  E O2 on suurempi kuin ± 1,5 prosenttia, 
tilannetta voidaan korjata säätämällä ilmavirtausta asteittain val ­
mistajan suosittelemaa arvoa, polttoaineen virtausta ja näytteen 
virtausta suuremmaksi ja pienemmäksi.  
ix) Toistetaan happi-interferenssitesti jokaisen uuden asetuksen 
osalta.  
4.3.4. Metaanierottimen (NMC) muunnostehokkuus  
Jos analysoidaan hiilivetyjä, voidaan käyttää metaanierotinta poistamaan 
kaasunäytteestä muut hiilivedyt kuin metaani hapettamalla kaikki hiilive ­
dyt metaania lukuun ottamatta. Ihanteellisesti metaanin muunnos on 
0 prosenttia ja muiden hiilivetyjen muunnos etaanina 100 prosenttia. 
NMHC:n mittaamiseksi tarkasti nämä kaksi tehokkuutta on määritettävä 
ja niitä on käytettävä NMHC-päästöjen laskemiseksi (ks. lisäyksessä 4 
oleva 9.2 kohta). Metaanimuunnostehokkuutta ei tarvitse määrittää, jos 
NMC-FID kalibroidaan lisäyksessä 4 olevassa 9.2 kohdassa esitetyllä 
menetelmällä b ajamalla metaani-ilmakalibrointikaasua NMC:n läpi.  
a) Metaanimuunnoksen tehokkuus  
Ohjataan metaanikalibrointikaasua FID-analysaattorin läpi ohittamalla 
NMC ja ohittamatta sitä. Kirjataan saadut kaksi pitoisuutta. Metaanih ­
yötysuhde määritetään seuraavasti:  
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
jossa 
c HC(w/NMC)  on HC-pitoisuus, kun CH  4 virtaa NMC:n läpi [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  on HC-pitoisuus, kun CH  4 ohittaa NMC:n [ppmC  1 ] 
b) Etaanimuunnoksen tehokkuus  
Ohjataan etaanikalibrointikaasua FID-analysaattorin läpi ohittamalla 
NMC ja ohittamatta sitä. Kirjataan saadut kaksi pitoisuutta. Etaanih ­
yötysuhde määritetään seuraavasti:  
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
jossa  
c HC(w/NMC)  on HC-pitoisuus, kun C  2 H 6 virtaa NMC:n läpi [ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 226  
c HC(w/o NMC)  on HC-pitoisuus, kun C  2 H 6 ohittaa NMC:n [ppmC  1 ] 
4.3.5. Interferenssit 
a) Yleistä  
Muut kaasut kuin ne, joita analysoidaan, voivat vaikuttaa analysaatto ­
rin lukemaan. Analysaattorin valmistajan on tehtävä ennen analysaat ­
torin markkinoille saattamista tarkastus, jossa selvitetään interferenssit 
ja analysaattorin virheetön toiminta, vähintään kerran kullekin b–f 
kohdassa tarkoitetulle analysaattorityypille.  
b) CO-analysaattorin interferenssitarkastus  
Vesi ja CO  2 voivat häiritä CO-analysaattorin mittauksia. Tämän 
vuoksi on huoneenlämpöisen veden läpi kuplitettava CO  2 -vertailukaa ­
sua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia testauksessa käytettävän 
CO-analysaattorin suurimman alueen koko asteikosta, ja kirjattava ana ­
lysaattorin vaste. Analysaattorin vaste saa olla enintään 2 prosenttia 
tavanomaisessa ajotestissä odotetusta CO-keskipitoisuudesta tai 
± 50 ppm sen mukaan, kumpi on suurempi. Veden ja hiilidioksidin 
interferenssin tarkastukset voidaan tehdä erillisinä. Jos interferenssit ­
arkastuksessa käytetyt H  2 O- ja CO  2 -tasot ovat suuremmat kuin testissä 
odotetut enimmäistasot, kutakin havaittua interferenssiarvoa on pienen ­
nettävä kertomalla se suurimman testissä odotetun pitoisuuden ja tar ­
kastuksessa käytetyn todellisen pitoisuuden suhteella. H  2 O-pitoisuuk­
sille, jotka ovat pienempiä kuin testissä odotettu enimmäispitoisuus, 
voidaan tehdä erillisiä interferenssitarkastuksia, mutta havaittua H  2 O- 
interferenssiä on suurennettava kertomalla se suurimman testissä od ­
otetun H  2 O-pitoisuuden ja tarkastuksen aikana käytetyn todellisen pi ­
toisuuden suhteella. Näiden kahden suhteutetun interferenssiarvon 
summan on oltava tässä kohdassa annetun toleranssin mukainen.  
c) NO  x -analysaattorin vaimennustarkistukset  
CLD- ja HCLD-analysaattoreihin vaikuttavat kaksi kaasua ovat CO  2 ja 
vesihöyry. Näitä kaasuja koskeva vaimennus riippuu kaasujen pitoi ­
suuksista. On tehtävä testi, jolla määritetään vaimennus suurimmilla 
testin aikana odotetuilla pitoisuuksilla. Jos CLD- ja HCLD-analysaat ­
torissa käytetään vaimennuksen kompensaatioalgoritmeja, joissa hyö ­
dynnetään H  2 O- tai CO  2 -mittalaitetta tai molempia, vaimennus on 
arvioitava näiden laitteiden ollessa toiminnassa ja kompensaatioalgo ­
ritmeja soveltaen.  
i) CO  2 -vaimennuksen tarkastus  
Ohjataan NDIR-analysaattorin läpi CO  2 -vertailukaasua, jonka pi ­
toisuus on 80–100 prosenttia suurimmasta mittausalueesta. Kirja ­
taan CO  2 -arvo A. Laimennetaan CO  2 -vertailukaasua noin 50 pro ­
senttia NO-vertailukaasulla ja ohjataan se NDIR-analysaattorin ja 
CLD- tai HCLD-analysaattorin läpi. Kirjataan CO  2 -arvo B ja NO- 
arvo C. Katkaistaan CO  2 -virtaus ja ohjataan CLD- tai HCLD-ana ­
lysaattorin läpi pelkästään NO-vertailukaasua. Kirjataan NO-arvo 
D. Lasketaan prosentuaalinen vaimennus seuraavasti:  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ð D Ü BÞ Î B 
Ü 100  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 227  
jossa 
A on NDIR-analysaattorilla mitattu laimentamaton CO  2 -pitoisuus 
[%] 
B on NDIR-analysaattorilla mitattu laimennettu CO  2 -pitoisuus 
[%] 
C on CLD- tai HCLD-analysaattorilla mitattu laimennettu NO- 
pitoisuus [ppm] 
D on CLD- tai HCLD-analysaattorilla mitattu laimentamaton 
NO-pitoisuus [ppm] 
CO  2 - ja NO-vertailukaasujen arvojen laimentamiseksi ja määrän 
määrittämiseksi voidaan hyväksyntäviranomaisen suostumuksella 
käyttää myös muita menetelmiä, esimerkiksi dynaamista sekoitus ­
ta. 
ii) Veden vaimennuksen tarkastus  
Tarkastus koskee vain märän kaasun pitoisuusmittauksia. Veden 
vaimennuksen laskemisessa laimennetaan NO-vertailukaasua vesi ­
höyryllä ja skaalataan kaasuseoksen vesihöyrypitoisuus päästötes ­
tissä odotettuihin pitoisuuksiin. CLD- tai HCLD-analysaattorin 
läpi ohjataan NO-vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 pro ­
senttia tavanomaisen mittausalueen koko asteikosta. Kirjataan NO- 
arvo D . Kuplitetaan NO-vertailukaasua huoneenlämpöisen veden 
läpi ja ohjataan se CLD- tai HCLD-analysaattorin läpi. Kirjataan 
NO-arvo C . Määritetään ja kirjataan analysaattorin absoluuttinen 
käyttöpaine E ja veden lämpötila F. Määritetään seoksen kyllästy ­
mishöyrynpaine  G, joka vastaa kuplaveden lämpötilaa  F. Laske­
taan kaasuseoksen vesihöyrypitoisuus  H [%] seuraavasti:  
▼C2 
H ¼ G 
E Ü 100 
▼B 
Kirjataan laimennetun NO-vesihöyryvertailukaasun odotettu pitoi ­
suus D  e , joka lasketaan seuraavasti: 
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
Kirjataan dieselmoottorin pakokaasun suurin testissä odotettava 
vesihöyrypitoisuus H  m (%), joka arvioidaan olettaen polttoaineen 
vety-hiilisuhteeksi 1,8:1 pakokaasun suurimmasta CO  2 -pitoisuu­
desta A seuraavasti:  
H m ¼ 0,9 Ü A  
Lasketaan prosentuaalinen veden vaimennus seuraavasti: 
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Þ Ü ð  H m 
H Î 
Þ Ü 100  
jossa  
D e on oletettu laimennetun NO:n pitoisuus [ppm]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 228  
C on mitattu laimennetun NO:n pitoisuus [ppm]  
H m on vesihöyryn suurin pitoisuus [%] 
H on vesihöyryn todellinen pitoisuus [%] 
iii) Suurin sallittu vaimennus  
CO  2 :n ja veden yhdistetty vaimennus saa olla enintään 2 prosenttia 
koko asteikosta.  
d) NDUV-analysaattorien vaimennustarkastus  
Hiilivedyt ja vesi voivat aiheuttaa positiivista interferenssiä NDUV- 
analysaattorissa antamalla vasteen, joka on samanlainen kuin NO  x :lla. 
NDUV-analysaattorin valmistajan on todennettava seuraavalla menet ­
telyllä, että vaimennusvaikutukset ovat vähäiset:  
i) Analysaattori ja jäähdytin säädetään valmistajan käyttöohjeiden 
mukaisesti. Niiden suorituskyky säädetään optimaaliseksi.  
ii) Analysaattorille tehdään nolla- ja vertailukaasukalibroinnit pääs ­
tötestissä odotetuilla pitoisuuksilla.  
iii) Valitaan NO  2 -kalibrointikaasu, joka vastaa mahdollisimman hy ­
vin suurinta päästötestissä odotettua NO  2 -pitoisuutta.  
iv) NO  2 -kalibrointikaasun on ylivuodettava kaasunäytejärjestelmän 
näytteenottimella, kunnes analysaattorin NO  x -vaste on vakiintu ­
nut. 
v) Lasketaan ja kirjataan 30 sekunnin aikana mitattujen vakiintunei ­
den NO  x -lukemien keskipitoisuus NO  X,ref . 
vi) Katkaistaan NO  2 -kalibrointikaasun virtaus ja kyllästetään näyt ­
teenottojärjestelmä aiheuttamalla ylivuoto kastepistegeneraattorin 
ulostulossa, kun kastepiste on säädetty arvoon 50 °C. Otetaan 
näytteitä kastepistegeneraattorin tuotoksesta näytteenottojärjestel ­
män ja jäähdyttimen kautta vähintään 10 minuutin ajan, kunnes 
jäähdyttimen voidaan odottaa poistavan vettä tasaisesti.  
vii) Kun vaihe iv on saatettu päätökseen, aiheutetaan näytteenottojär ­
jestelmään ylivuoto NO  2 -kalibrointikaasulla, jota käytetään 
NO  X,ref -arvon määrittämiseen, kunnes NO  X -kokonaisvaste on va­
kiintunut.  
viii) Lasketaan ja kirjataan 30 sekunnin aikana mitattujen vakiintunei ­
den NO  x -lukemien keskipitoisuus NO  X,m . 
ix) Korjataan arvo NO  X,m arvoksi NO  X,dry jäähdyttimen läpi virran ­
neen jäännösvesihöyryn perusteella jäähdyttimen ulostulolämpö ­
tilassa ja -paineessa.  
Lasketun arvon NO  X,dry on oltava vähintään 95 prosenttia arvosta 
NO  X,ref . ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 229  
e) Näytteenkuivain  
Näytteenkuivaimella poistetaan vettä, joka muutoin aiheuttaisi NO  x - 
mittaukseen interferenssiä. Kuivien CLD-analysaattorien tapauksessa 
on osoitettava, että näytteenkuivain pitää suurimmalla oletetulla vesi ­
höyryn pitoisuudella  H m CLD:n kosteuden tasolla ≤ 5 g vettä/kg kui ­
vaa ilmaa (tai noin 0,8 prosenttia H  2 O:ta), mikä vastaa 100-prosenttista 
suhteellista kosteutta lämpötilassa 3,9 °C ja paineessa 101,3 kPa tai 
noin 25-prosenttista suhteellista kosteutta lämpötilassa 25 °C ja pai ­
neessa 101,3 kPa. Tämä voidaan osoittaa mittaamalla lämpötila termi ­
sen näytteenkuivaimen ulostuloaukolla tai mittaamalla kosteus pistees ­
sä, joka on virtaussuunnassa välittömästi ennen CLD:tä. CLD-pako ­
kaasun kosteus voidaan mitata myös siten, että ainoa CLD:hen joh ­
dettu virtaus tulee näytteenkuivaimesta.  
f) Näytteenkuivaimen NO  2 -läpäisy  
Nestemäinen vesi, jota jää väärin suunniteltuun näytteenkuivaimeen, 
voi aiheuttaa NO  2 :n poistumisen näytteestä. Jos näytteenkuivainta käy ­
tetään yhdessä NDUV-analysaattorin kanssa ja ilman sitä edeltävää 
NO  2 /NO-muunninta, näytteestä voi poistua NO  2 :ta ennen NO  X -mitta­
usta. Näytteenkuivaimen on mahdollistettava se, että pystytään mittaa ­
maan vähintään 95 prosenttia NO  2 :sta kaasussa, joka on kyllästetty 
vesihöyryllä ja jossa NO  2 -pitoisuus on suurin päästötestauksen aikana 
odotetusta pitoisuudesta.  
4.4. Analyysijärjestelmän vasteajan tarkastaminen  
Vasteaikaa tarkastettaessa analyysijärjestelmän asetusten on oltava täsmäl ­
leen samat kuin päästötestissä (ts. paine, virtaukset, analysaattorien suo ­
datinasetukset ja kaikki muut vasteaikaan vaikuttavat parametrit). Vaste ­
aika määritetään tekemällä suora kaasukytkentä näytteenottimen imuauk ­
koon. Kaasukytkennän on tapahduttava alle 0,1 sekunnissa. Testissä käy ­
tettävien kaasujen on aiheutettava pitoisuudenmuutos, joka on vähintään 
60 prosenttia analysaattorin täydestä asteikosta.  
Kunkin yksittäisen kaasukomponentin pitoisuus on kirjattava. Viive on 
aika kaasukytkennästä ( t 0 ) siihen, että vaste on 10 prosenttia lopullisesta 
lukemasta ( t 10 ). Nousuaika on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta 
lukemasta olevien vasteiden välinen aika ( t 90 –t 10 ). Järjestelmän vasteaika 
(t 90 ) koostuu viiveestä mittausanturiin ja anturin nousuajasta.  
Analysaattori- ja pakovirtasignaalien aikojen yhdenmukaistamista varten 
muunnosajaksi määritellään aika muutoksesta ( t 0 ) siihen, että vaste on 
50 prosenttia lopullisesta lukemasta ( t 50 ). 
Järjestelmän vasteajan on oltava ≤ 12 sekuntia ja nousuajan ≤ 3 sekuntia 
kaikkien käytettyjen komponenttien ja vaihtelualueiden osalta. Jos 
NMHC:n mittaamiseen käytetään NMC:tä, järjestelmän vasteaika voi 
olla yli 12 sekuntia.  
5. KAASUT  
▼M3 
5.1. RDE-testeissä käytettävät kalibrointi- ja vertailukaasut 
5.1.1. Yleistä  
Kalibrointi- ja vertailukaasujen enimmäissäilytysaikoja on noudatettava. 
Puhtaiden ja sekoitettujen kalibrointi- ja vertailukaasujen on oltava tämän 
asetuksen liitteen XXI alaliitteessä 5 esitettyjen eritelmien mukaisia.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 230  
5.1.2. NO  2 -kalibrointikaasu  
Lisäksi voidaan käyttää NO  2 -kalibrointikaasua. NO  2 -kalibrointikaasun pi ­
toisuuden on oltava kahden prosentin sisällä ilmoitetusta pitoisuusarvosta. 
NO  2 -kalibrointikaasun sisältämän NO:n määrä ei saa olla yli 5 prosenttia 
NO  2 -pitoisuudesta.  
5.1.3. Monikomponenttiset seokset  
Käyttää saa vain sellaisia monikomponenttisia seoksia, jotka täyttävät 
5.1.1 kohdan vaatimukset. Seokset voivat koostua kahdesta tai useam ­
masta komponentista. Monikomponenttisiin seoksiin, jotka sisältävät 
sekä NO:ta että NO  2 :ta, ei sovelleta 5.1.1 ja 5.1.2 kohdassa vahvistettua 
NO  2 :n epäpuhtausvaatimusta.  
▼B 
5.2. Kaasunjakajat 
Kalibrointi- ja vertailukaasujen saamiseen voidaan käyttää kaasunjakajia 
eli tarkkuussekoittimia, joissa käytetään puhdistettua N  2 :ta tai synteettistä 
ilmaa. Kaasunjakajan tarkkuuden on oltava sellainen, että sekoitettujen 
kalibrointikaasujen pitoisuudet voidaan määrittää ± 2 prosentin tarkkuu ­
della. Tarkastus suoritetaan 15 ja 50 prosentin välillä täydestä asteikosta 
kunkin sellaisen kalibroinnin osalta, jossa käytetään kaasunjakajaa. Jos 
ensimmäinen tarkastus epäonnistuu, voidaan suorittaa lisätarkastus jollain 
toisella kalibrointikaasulla.  
Kaasunjakaja voidaan tarkastaa myös laitteella, joka on luonteeltaan line ­
aarinen, esimerkiksi käyttämällä NO-kaasua ja CLD-analysaattoria. Lait ­
teen vertailuarvo asetetaan suoraan laitteeseen liitetyllä vertailukaasulla. 
Kaasunjakaja on tarkastettava tavallisesti käytetyillä asetuksilla, ja nimel ­
lisarvoa on verrattava mittalaittella mitattuun pitoisuuteen. Ero saa kussa ­
kin kohdassa olla enintään ± 1 prosenttia nimellispitoisuudesta.  
5.3. Happi-interferenssitarkastuskaasut 
Happi-interferenssitarkastuskaasut koostuvat propaanin, hapen ja typen 
seoksesta, ja niiden propaanipitoisuuden on oltava 350 ± 75 ppmC  1 . Pitoi­
suus määritetään gravimetrisillä menetelmillä, dynaamisella sekoittami ­
sella tai kaikkien hiilivetyjen ja epäpuhtauksien kromatografisella analyy ­
silla. Happi-interferenssitarkastuskaasujen happipitoisuuden on oltava tau ­
lukossa 3 lueteltujen vaatimusten mukainen. Happi-interferenssitarkastus ­
kaasun loppuosan on oltava puhdistettua typpeä.  
Taulukko 3 
Happi-interferenssitarkastuskaasut  
Moottorityyppi  
Puristussytytys Kipinäsytytys  
O 2 -pitoisuus 21 ± 1 %  10 ± 1 % 
10 ± 1 %  5 ± 1 % 
5 ± 1 %  0,5 ± 1 % 
▼M1 
6. HIUKKASPÄÄSTÖJEN (KIINTEIDEN) MITTAAMISEEN KÄYTET ­
TÄVÄT ANALYSAATTORIT  
▼B 
Tässä jaksossa määritellään hiukkaspäästöjen (lukumäärä) mittaamiseen 
käytettävien analysaattorien tulevat vaatimukset, joita sovelletaan, kun 
mittauksesta tulee pakollinen.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 231  
6.1. Yleistä 
Hiukkasmääräanalysaattori koostuu esivakautusyksiköstä ja hiukkasantu ­
rista, jonka laskentahyötysuhde on 50 prosenttia noin 23 nm:n koosta 
lähtien. Hiukkasanturi saa esivakauttaa myös aerosolin. Analysaattorien 
herkkyys iskuille, tärinälle, vanhenemiselle, lämpötila- ja ilmanpainevaih ­
teluille ja sähkömagneettisille häiriöille sekä muille ajoneuvon ja analys ­
aattorin toimintaan liittyville vaikutuksille on pidettävä mahdollisimman 
vähäisenä. Laitteen valmistajan on ilmoitettava tämä selvästi tukimateriaa ­
lissaan. Hiukkasmääräanalysaattoria saa käyttää vain sen valmistajan il ­
moittamien toimintaparametrien rajoissa.  
Kuva 1  
Esimerkki hiukkasmääräanalysaattorin kokoonpanosta. Valinnaiset 
osat esitetään katkoviivoilla. EFM = pakokaasun massavirtausmittari, 
d = sisähalkaisija, PND = hiukkasmäärälaimennin
  
Hiukkasmääräanalysaattori yhdistetään näytteenottopisteeseen näytteenot ­
timella, joka ottaa näytteen pakoputken keskiviivalta. Kuten lisäyksessä 1 
olevassa 3.5 kohdassa esitetään, on siinä tapauksessa, että hiukkasnäyt ­
teenotto tapahtuu pakoputkessa ilman laimennusta, näytteenottolinja läm ­
mitettävä hiukkasmääräanalysaattorin ensimmäiseen laimennuspisteeseen 
tai analysaattorin hiukkasanturin sijaintipaikkaan saakka vähintään lämpö ­
tilaan 373 K (100 °C). Näytteen viipymisajan näytteenottolinjassa on ol ­
tava alle 3 sekuntia.  
Kaikki pakokaasunäytteen kanssa kosketuksissa olevat osat on aina pidet ­
tävä lämpötilassa, jolla vältetään kaikkien yhdisteiden kondensoituminen 
laitteeseen. Tämä voidaan toteuttaa esimerkiksi lämmittämällä korkeam ­
massa lämpötilassa ja laimentamalla näyte tai hapettamalla (puoli)haihtu ­
vat lajit.  
Hiukkasmääräanalysaattorissa on oltava lämmitetty osuus, jonka seinämän 
lämpötila on vähintään 573 K. Yksikön on pidettävä lämmitetyt vaiheet 
vakaassa nimelliskäyttölämpötilassa ± 10 K:n tarkkuudella ja ilmoitettava, 
onko lämmitettyjen vaiheiden käyttölämpötila oikea. Matalammat lämpö ­
tilat hyväksytään, kunhan haihtuvien hiukkasten poiston hyötysuhde täyt ­
tää 6.4 kohdan vaatimukset.  ▼M1
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 232  
Paine-, lämpötila- ja muiden anturien on valvottava laitteen asianmukaista 
toimintaa käytön aikana ja annettava vian ilmetessä varoitus tai viesti.  
Hiukkasmääräanalysaattorin viiveaika saa olla enintään 5 sekuntia.  
Hiukkasmääräanalysaattorin (ja/tai hiukkasanturin) nousuaika saa olla 
enintään 3,5 sekuntia.  
Hiukkaspitoisuusmittaukset on ilmoitettava normalisoituina olosuhteisiin 
273 K ja 101,3 kPa. Paine ja/tai lämpötila anturin syöttöaukon kohdalla 
on tarvittaessa mitattava ja ilmoitettava hiukkaspitoisuuden normalisointia 
varten. 
Hiukkasmääräanalysaattorijärjestelmiä, jotka täyttävät E-sääntöjen nro 83 
tai 49 tai GTR-säännön nro 15 kalibrointivaatimukset, pidetään automaat ­
tisesti tämän liitteen kalibrointivaatimusten mukaisina.  
6.2. Hyötysuhdevaatimukset 
Koko hiukkasmääräanalysaattorijärjestelmän näytteenottolinja mukaan lu ­
ettuna on täytettävä taulukossa 3 a esitetyt hyötysuhdevaatimukset.  
Taulukko 3 a 
Hiukkasmääräanalysaattorijärjestelmään (näytteenottolinja mukaan luettuna) sovellettavat 
hyötysuhdevaatimukset  
d p [nm] Alle 23 23 30 50 70 100 200  
E(d  p ) PN-analysaat- 
tori Vahvistetaan 
myöhemmin  0,2–0,6 0,3 –1,2 0,6–1,3 0,7–1,3 0,7–1,3 0,5–2,0 
Hyötysuhde E(d  p ) on hiukkasmääräanalysaattorijärjestelmän lukemien 
suhde vertailukondensaatiohiukkaslaskurin (CPC) (d  50 % = 10 nm tai pie ­
nempi, lineaarisuus tarkastettu, kalibroitu elektrometrillä) lukemiin tai 
elektrometrillä tehtyjen hiukkasmääräpitoisuusmittausten tuloksiin, jotka 
on saatu tekemällä mittaukset rinnakkaisessa monodisperssissa aerosolis ­
sa, jonka liikkuvuuteen perustuva halkaisija on d  p , ja jotka on normali ­
soitu samoihin lämpötila- ja paineolosuhteisiin.  
Hyötysuhdevaatimuksia joudutaan mukauttamaan, jotta voidaan varmis ­
taa, että hiukkasmääräanalysaattorien hyötysuhde pysyy vakaana suh ­
teessa marginaalihiukkaspitoisuuteen. Materiaalin tulisi olla termisesti sta ­
biilia ja nokimaista (esim. kipinäpurkauskäsiteltyä grafiittia tai diffuusio ­
liekkikäsiteltyä nokea termaalisesti esikäsiteltynä). Jos hyötysuhdekäyrä 
määritetään toisenlaisella aerosolilla (esim. NaCl), on laadittava ja toimi ­
tettava kaavio, jossa esitetään korrelaatio suhteessa nokimaisen aerosolin 
käyrään ja testissä käytettyjen kahden aerosolin perusteella saatujen hyö ­
tysuhteiden vertailu. Laskentahyötysuhteiden erot on otettava huomioon 
mukauttamalla kaavioon perustuvia mitattuja hyötysuhteita, jotta saadaan 
nokimaista aerosolia koskeva hyötysuhde. On hyvä tehdä ja dokumen ­
toida korjaus moninkertaisesti varautuneiden hiukkasten suhteen, mutta 
niiden osuus saa olla enintään 10 prosenttia. Nämä hyötysuhteet liittyvät 
näytteenottolinjassa oleviin hiukkasmääräanalysaattoreihin. Hiukkasmää ­
räanalysaattori voidaan kalibroida myös osissa (ts. esivakautusyksikkö ja 
hiukkasanturi erikseen), kunhan voidaan osoittaa, että hiukkasanturi ja 
näytteenottolinja yhdessä täyttävät taulukon 3 a vaatimukset. Anturista 
mitatun signaalin on oltava yli 2 kertaa havaitsemisraja (jolla tässä tar ­
koitetaan nollatasoa plus kolme standardipoikkeamaa).  ▼M1
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 233  
6.3. Lineaarisuusvaatimukset 
Hiukkasmääräanalysaattorien ja näytteenottolinjan on yhdessä täytettävä 
lisäyksessä 2 olevan 3.2 kohdan vaatimukset käytettäessä monodispersseja 
tai polydispersseja nokimaisia hiukkasia. Hiukkaskoon (liikkuvuuteen pe ­
rustuva halkaisija tai laskennan mediaanihalkaisija) olisi oltava suurempi 
kuin 45 nm. Vertailulaitteena on käytettävä elektrometriä tai kondensaa ­
tiohiukkaslaskuria (CPC), jonka arvo d  50 = 10 nm tai pienempi ja jonka 
lineaarisuus on tarkastettu. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää E-säännön 
nro 83 mukaista hiukkasmääräjärjestelmää.  
Hiukkasmääräanalysaattorin ja vertailulaitteen erojen kaikissa tarkaste­
tuissa pisteissä (paitsi nollapisteessä) on oltava enintään 15 prosenttia nii ­
den keskiarvosta. On tarkastettava vähintään 5 tasavälein sijoitettua pis ­
tettä (ja nollapiste). Suurin tarkastuksessa saatu pitoisuus on hiukkasmää ­
räanalysaattorin suurin sallittu pitoisuus.  
Jos hiukkasmääräanalysaattori kalibroidaan osissa, voidaan tarkastaa vain 
hiukkasanturin lineaarisuus, mutta hyötysuhteet muissa osissa ja näytteen ­
ottolinjassa on otettava huomioon kulmakerrointa laskettaessa.  
6.4. Haihtuvien hiukkasten poiston hyötysuhde  
Järjestelmän on poistettava vähintään 30 nm:n tetrakontaanihiukkaset 
(CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) yli 99-prosenttisesti, kun syöttöpitoisuus on vähintään 
10 000 hiukkasta kuutiosenttimetrissä pienimmällä laimennusasetuksella.  
Järjestelmän on lisäksi poistettava yli 99-prosenttisesti polydisperssi al ­
kaani (dekaani tai korkeampi) tai nk. emery oil, kun laskennan mediaa ­
nihalkaisija on yli 50 nm ja massa yli 1 mg/m  3 . 
Haihtuvien hiukkasten poiston hyötysuhde tetrakontaanilla ja/tai polydis ­
perssillä alkaanilla tai öljyllä on osoitettava vain kerran laiteperheen osal ­
ta. Laitteen valmistajan on kuitenkin määrättävä sellainen huolto- tai 
vaihtoväli, jolla varmistetaan, että poistohyötysuhde ei laske alle teknisten 
vaatimusten. Jollei tällaisia tietoja toimiteta, kunkin laitteen haihtuvien 
hiukkasten poiston hyötysuhde on tarkastettava vuosittain.  
▼B 
7. PAKOKAASUN MASSAVIRRAN MITTAAMISEEN KÄYTETTÄVÄT 
INSTRUMENTIT 
7.1. Yleistä 
Pakokaasun massavirran mittaamiseen käytettävien instrumenttien, antu­
rien tai signaalien mittausalueen ja vasteajan on oltava sellaiset, että pa ­
kokaasun massavirta voidaan mitata vaaditulla tarkkuudella muuttuva- ja 
vakiotilaisissa olosuhteissa. Instrumenttien, anturien ja signaalien herk ­
kyys iskuille, tärinälle, vanhenemiselle, lämpötilavaihteluille, ilmanpai ­
neelle ja sähkömagneettisille häiriöille sekä muille ajoneuvon ja analys ­
aattorin toimintaan liittyville vaikutuksille on pidettävä sellaisina, että 
lisävirheiden mahdollisuus minimoidaan.  
7.2. Instrumentteja koskevat vaatimukset  
Pakokaasun massavirta määritetään käyttäen suoraa mittausmenetelmää 
jollakin seuraavista instrumenteista:  
(a) Pitot-putkeen perustuvat virtauslaitteet  
(b) paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin (ks. tarkemmin ISO 5167)  
(c) yliäänivirtausmittari  
(d) pyörrevanavirtausmittari.  ▼M1
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 234  
Kunkin yksittäisen pakokaasun massavirtamittarin on täytettävä 3 koh ­
dassa asetetut lineaarisuusvaatimukset. Instrumentin valmistajan on lisäksi 
osoitettava kunkin pakokaasun massavirtamittarin osalta, että mittari täyt ­
tää 7.2.3–7.2.9 kohdan vaatimukset.  
Pakokaasun massavirta voidaan laskea jäljitettävästi kalibroiduista antu ­
reista saatujen ilma- ja polttoainevirtamittausten perusteella, jos anturit 
täyttävät 3 kohdan lineaarisuusvaatimukset ja 8 kohdan toistotarkkuusvaa ­
timukset ja jos tulokseksi saatu pakokaasun massavirta validoidaan lisä ­
yksessä 3 olevan 4 kohdan mukaisesti.  
Pakokaasun massavirran määrittämiseen voidaan lisäksi käyttää menetel­
miä, jotka perustuvat ei-suoraan jäljitettävissä oleviin instrumentteihin ja 
signaaleihin, kuten yksinkertaistettuihin pakokaasun massavirtamittareihin 
tai ECU-signaaleihin, jos tulokseksi saatu pakokaasun massavirta täyttää 3 
kohdan lineaarisuusvaatimukset ja se validoidaan lisäyksessä 3 olevan 4 
kohdan mukaisesti.  
7.2.1. Kalibrointi- ja todentamisstandardit  
Pakokaasun massavirtamittarien mittaustarkkuus on todennettava ilmalla 
tai pakokaasulla käyttämällä jäljitettävissä olevaa standardia, kuten kalib ­
roitua pakokaasun massavirtamittaria tai täysvirtalaimennustunnelia.  
7.2.2. Todentamisvälit  
Pakokaasun massavirtamittarien vaatimustenmukaisuus suhteessa 7.2.3 ja 
7.2.9 kohtaan on todennettava aikaisintaan vuosi ennen varsinaista testiä.  
▼M3 
7.2.3. Tarkkuus  
Pakokaasun massavirtamittarin tarkkuudella tarkoitetaan mittarin lukeman 
poikkeamaa vertailuvirtausarvosta, ja se saa olla enintään ± 3 prosenttia 
lukemasta, 0,5 prosenttia täydestä asteikosta tai ± 1,0 prosenttia siitä 
enimmäisvirtauksesta, jolla mittari on kalibroitu, sen mukaan, mikä ar ­
voista on suurin.  
▼B 
7.2.4. Toistotarkkuus  
Toistotarkkuudella tarkoitetaan arvoa, joka on 2,5 kertaa annetun nimel ­
lisvirtauksen kymmenen peräkkäisen vasteen standardipoikkeama suunnil ­
leen kalibrointialueen keskellä. Se saa olla enintään ± 1 prosenttia siitä 
enimmäisvirtauksesta, jolla pakokaasun massavirtamittari on kalibroitu.  
▼M3 
7.2.5. Kohina  
Kohina saa olla enintään 2 prosenttia suurimmasta kalibroidusta virtaus ­
arvosta. Pakokaasun massavirtamittari on kaikkien kymmenen mittausjak ­
son välissä altistettava 30 sekunniksi suurimmalle kalibroidulle virtauk ­
selle. 
▼B 
7.2.6. Nollavasteen poikkeama  
Nollavasteen poikkeamalla tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollakaa ­
suun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana. Nollavasteen 
poikkeama voidaan todentaa ilmoitetun primaarisignaalin, esimerkiksi pai ­
neen, perusteella. Primaarisignaalien poikkeaman 4 tunnin aikana on ol ­
tava pienempi kuin ± 2 prosenttia primaarisignaalin suurimmasta arvosta, 
joka on kirjattu pakokaasun massavirtamittarin kalibrointivirtauksella.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 235  
7.2.7. Vertailuvasteen poikkeama  
Vertailuvasteen poikkeamalla tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertai ­
lukaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana. Vertailu ­
vasteen poikkeama voidaan todentaa ilmoitetun primaarisignaalin, esimer ­
kiksi paineen, perusteella. Primaarisignaalien poikkeaman 4 tunnin aikana 
on oltava pienempi kuin ± 2 prosenttia primaarisignaalin suurimmasta 
arvosta, joka on kirjattu pakokaasun massavirtamittarin kalibrointivirtauk ­
sella.  
7.2.8. Nousuaika 
Pakokaasuvirran mittauslaitteiden ja menetelmien nousuajan olisi vastattava 
mahdollisimman hyvin 4.2.7 kohdassa täsmennettyä kaasuanalysaattorien 
vasteaikaa. Nousuaika ei kuitenkaan saa olla pitempi kuin 1 sekunti.  
7.2.9. Vasteajan tarkastus 
Pakokaasun massavirtamittarien vasteaika on määritettävä soveltamalla 
samoja parametreja kuin päästötestissä (paine, virrat, suodatinasetukset 
ja kaikki muut vasteaikaan vaikuttavat muuttujat). Vasteaika määritetään 
tekemällä suora kaasukytkentä pakokaasun massavirtamittarin tuloauk ­
koon. Kaasuvirtaus on kytkettävä mahdollisimman pian ja erittäin mielel ­
lään alle 0,1 sekunnissa. Testissä käytettävän kaasuvirran on aiheutettava 
virtausmuutos, joka on vähintään 60 prosenttia pakokaasun massavirtamit ­
tarin täydestä asteikosta. Kaasuvirta kirjataan. Viiveellä tarkoitetaan aikaa 
kaasuvirtauksen kytkemisestä ( t 0 ) siihen, että vaste on 10 prosenttia lopul ­
lisesta lukemasta ( t 10 ). Nousuaika on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopul­
lisesta lukemasta olevien vasteiden välinen aika ( t 90 –t 10 ). Vasteajalla ( t 90 ) 
tarkoitetaan viiveen ja nousuajan summaa. Pakokaasun massavirtamittarin 
vasteajan ( t 90 ) on oltava ≤ 3 sekuntia ja nousuajan ( t 90 –t 10 ) ≤ 1 sekunti 
7.2.8 kohdan mukaisesti.  
8. ANTURIT JA APULAITTEET  
Anturi tai apulaite, jota käytetään esimerkiksi lämpötilan, ilmanpaineen, 
ilmankosteuden, ajoneuvon nopeuden, polttoainevirran tai imuilmavirran 
määrittämiseen, ei saa muuttaa ajoneuvon moottorin ja pakokaasujen jäl ­
kikäsittelyjärjestelmän toimintaa tai vaikuttaa siihen kohtuuttomasti. An ­
turien ja apulaitteiden tarkkuuden on täytettävä taulukon 4 vaatimukset. 
Taulukon 4 vaatimusten noudattaminen on osoitettava instrumentin val ­
mistajan määrittämin aikavälein taikka sisäisten tarkastusmenettelyjen tai 
standardin ISO 9000 vaatimusten mukaisesti.  
Taulukko 4 
Mittausparametrien tarkkuusvaatimukset  
Mittausparametri  Tarkkuus  
Polttoainevirta (  1 ) ± 1 % lukemasta ( 3 ) 
Ilmavirta (  1 ) ± 2 % lukemasta  
Ajoneuvon nopeus (  2 ) ± 1,0 km/h (absoluuttinen arvo)  
Lämpötilat ≤ 600 K ± 2 K (absoluuttinen arvo)  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 236  
Mittausparametri  Tarkkuus  
Lämpötilat > 600 K ± 0,4 % lukemasta kelvineinä  
Ilmanpaine  ± 0,2 kPa (absoluuttinen arvo)  
Suhteellinen kosteus  ± 5 % (absoluuttinen arvo)  
Absoluuttinen kosteus ± 10 % lukemasta tai 1 g H 2 O/kg kui­
vaa ilmaa sen mukaan, kumpi on suu ­
rempi  
( 1 ) Valinnainen pakokaasun massavirran määrittämiseksi. 
( 2 ) Vaatimus koskee vain nopeusanturia. Jos sellaisten parametrien kuin kiihtyvyy ­ 
den, nopeuden ja positiivisen kiihtyvyyden tulon tai suhteellisen positiivisen 
kiihtyvyyden (RPA) määrittämisessä käytetään ajoneuvon nopeutta, nopeussig ­ 
naalin tarkkuuden on oltava 0,1 prosenttia nopeuden ollessa yli 3 km/h ja näyt ­ 
teenottotaajuuden 1 Hz. Tarkkuusvaatimus voidaan täyttää käyttämällä pyörän 
pyörimisnopeusanturin signaalia. 
( 3 ) Tarkkuuden on oltava 0,02 prosenttia lukemasta, jos lasketaan ilmavirta ja pa ­ 
kokaasun massavirta polttoainevirrasta lisäyksessä 4 olevan 10 kohdan mukai ­ 
sesti. ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 237  
Lisäys 3 
PEMS-järjestelmän ja ei-jäljitettävän pakokaasun massavirran validointi 
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä kuvaillaan vaatimukset, joiden mukaisesti validoidaan 
muuttuvissa olosuhteissa PEMS-järjestelmän toiminta sekä sen pakokaa ­
sun massavirran arvon täsmällisyys, joka on saatu ei-jäljitettävästä pako ­
kaasun massavirtamittarista tai laskettu ECU-signaaleista.  
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
% — prosenttia  
#/km — lukumäärä kilometriä kohti  
a 0 — regressiolinjan y -leikkaus  
a 1 — regressiolinjan kulmakerroin  
g/km — grammaa kilometriä kohti  
Hz — hertsi 
km — kilometri  
m — metri  
mg/km — milligrammaa kilometriä kohti  
r 2 — determinaatiokerroin  
x — vertailusignaalin todellinen arvo 
y — validoitavan signaalin todellinen arvo 
3. PEMS-JÄRJESTELMÄN VALIDOINTIMENETTELY  
3.1. PEMS-järjestelmän validointitiheys  
On suositeltavaa, että asennettu PEMS-järjestelmä validoidaan kerran kus­
sakin PEMS-ajoneuvoyhdistelmässä ennen RDE-testiä tai testin jälkeen.  
3.2. PEMS-järjestelmän validointimenettely  
3.2.1. PEMS-järjestelmän asentaminen  
PEMS-järjestelmä on asennettava ja valmisteltava lisäyksen 1 vaatimusten 
mukaisesti. PEMS-järjestelmän asennusta ei saa muuttaa validoinnin ja 
RDE-testin välisenä aikana.  
▼M3 
3.2.2. Testausolosuhteet  
Validointitesti tehdään alustadynamometrillä mahdollisuuksien mukaan 
tyyppihyväksyntäolosuhteissa tämän säännön liitteen XXI vaatimusten 
mukaisesti. On suositeltavaa syöttää PEMS-järjestelmän validointitestin 
aikana ottama pakokaasuvirta takaisin CVS-keräimeen. Jos se ei ole mah ­
dollista, CVS:n antamat tulokset on korjattava poistetun pakokaasun mas ­
san osalta. Jos pakokaasun massavirta validoidaan pakokaasun massavir ­
tamittarilla, on suositeltavaa verrata massavirtamittauksia anturista tai 
ECU-yksiköstä saatuihin tietoihin.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 238  
3.2.3. Tietojen analysointi  
Laboratoriolaitteilla mitatut ajomatkakohtaiset kokonaispäästöt [g/km] las ­
ketaan liitteen XXI alaliitteen 7 mukaisesti. PEMS-järjestelmällä mitatut 
päästöt lasketaan lisäyksessä 4 olevan 9 kohdan mukaisesti. Ne lasketaan 
yhteen, jolloin tulokseksi saadaan epäpuhtauspäästöjen kokonaismassa 
[g], ja jaetaan sitten alustadynamometristä saadulla testausmatkalla [km]. 
PEMS-järjestelmällä ja vertailulaboratoriojärjestelmällä määritettyä epä ­
puhtauksien ajomatkakohtaista kokonaismassaa [g/km] verrataan ja arvi ­
oidaan suhteessa 3.3 kohdan vaatimuksiin. Validoitaessa NO  X -päästömit ­
tauksia tehdään kosteuskorjaus tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 7 
mukaisesti.  
▼B 
3.3. PEMS-järjestelmän validoinnissa sallitut toleranssit  
PEMS-järjestelmän validoinnin tulosten on täytettävä taulukossa 1 annetut 
vaatimukset. Jos jokin sallittu toleranssivaatimus ei täyty, on ryhdyttävä 
korjaaviin toimiin ja toistettava PEMS-järjestelmän validointi.  
▼M1 
Taulukko 1 
Sallitut toleranssit  
Parametri [yksikkö]  Sallittu absoluuttinen toleranssi  
Matka [km] (  1 ) 250 m laboratoriossa saadusta vertailuarvos ­
ta 
THC (  2 ) [mg/km] 15 mg/km tai 15 % laboratoriossa saadusta 
vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suu­
rempi  
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km tai 15 % laboratoriossa saadusta 
vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suu­
rempi 
NMHC (  2 ) [mg/km]  20 mg/km tai 20 % laboratoriossa saadusta 
vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suu­
rempi 
PN (  2 ) [#/km] 1•10  11 hiukkasta/km tai 50 % laboratoriossa 
saadusta vertailuarvosta (  3 ), sen mukaan, 
kumpi on suurempi 
CO (  2 ) [mg/km] 150 mg/km tai 15 % laboratoriossa saadusta 
vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suu­
rempi  
CO  2 [g/km] 10 g/km tai 10 % laboratoriossa saadusta 
vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suu­
rempi  
NO  x ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km tai 15 % laboratoriossa saadusta 
vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suu­
rempi  
( 1 ) Sovelletaan vain, jos ajoneuvon nopeus määritetään ECU-yksiköllä. Sallitun 
toleranssin noudattamiseksi voidaan mukauttaa ECU-yksikön antamia ajoneu ­ 
von nopeusmittauksia validointitestin tulosten perusteella. 
( 2 ) Parametri on pakollinen vain, jos tämän liitteen 2.1 kohdassa vaaditaan mitta ­ 
usta. 
( 3 ) Hiukkasmittausohjelmassa (PMP) käytettävä järjestelmä.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 239  
4. VALIDOINTIMENETELMÄ PAKOKAASUN MASSAVIRRALLE, 
JOKA ON MÄÄRITETTY EI-JÄLJITETTÄVILLÄ INSTRUMEN ­
TEILLA JA ANTUREILLA  
▼M3 
4.1. Validointitiheys 
Sen lisäksi, että lisäyksessä 2 olevan 3 kohdan lineaarisuusvaatimukset 
täyttyvät vakaissa olosuhteissa, ei-jäljitettävän pakokaasun massavirtamit ­
tarin lineaarisuus tai ei-jäljitettävistä antureista tai ECU-signaaleista las ­
kettu pakokaasun massavirta on validoitava muuttuvissa olosuhteissa kun ­
kin testiajoneuvon osalta suhteessa kalibroituun pakokaasun massavirta ­
mittariin tai CVS-järjestelmään.  
4.2. Validointimenettely  
Validointi tehdään alustadynamometrillä mahdollisuuksien mukaan tyyp ­
pihyväksyntäolosuhteissa. Vertailukohtana käytetään jäljitettävästi kalib ­
roitua virtausmittaria. Ympäristön lämpötila voidaan valita tämän liitteen 
5.2 kohdassa annetulta alueelta. Pakokaasun massavirtamittarin asennuk ­
sessa ja testin suorittamisessa on noudatettava tämän liitteen lisäyksessä 1 
olevan 3.4.3 kohdan vaatimusta.  
▼B 
4.3. Vaatimukset 
Taulukossa 2 annetut lineaarisuusvaatimukset on täytettävä. Jos jokin 
sallittu toleranssivaatimus ei täyty, on ryhdyttävä korjaaviin toimiin ja 
toistettava validointi.  
Taulukko 2 
Lasketun ja mitatun pakokaasun massavirran lineaarisuusvaatimukset  
Mittausparametri tai -järjestelmä  a  0 Kulmakerroin a  1 Keskivirhe 
SEE Determinaatiokerroin 
r 2 
Pakokaasun massavirta  0,0 ± 3,0 kg/h 1,00 ± 0,075 ≤ 10 % max  ≥ 0,90  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 240  
Lisäys 4  
Päästöjen määrittäminen  
▼M3 
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jolla määritetään hetkellinen mas ­
sapäästö [g/s] ja hiukkasmäärä [#/s], joita käytetään sen jälkeen tehtävässä 
testiajomatkan arvioinnissa ja lopullisen päästötuloksen laskemisessa lisä ­
yksessä 6 kuvatulla tavalla.  
▼B 
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
% — prosenttia  
< — pienempi kuin 
#/s — lukumäärä sekuntia kohti  
α — vedyn moolisuhde (H/C)  
β — hiilen moolisuhde (C/C)  
γ — rikin moolisuhde (S/C)  
δ — typen moolisuhde (N/C)  
Δt t,i — analysaattorin muunnosaika t [s]  
Δt t,m — pakokaasun massavirtamittarin muunnosaika t [s]  
ε — hapen moolisuhde (O/C)  
ρ e — pakokaasun tiheys  
ρ gas — pakokaasun kaasukomponentin (gas) tiheys  
λ — ilman ylimäärä  
λ i — hetkellinen ilman ylimäärä  
A/F  st — stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde [kg/kg]  
°C — celsiusaste  
c CH4 — metaanipitoisuus  
c CO — kuiva CO-pitoisuus [%] 
c CO2 — kuiva CO  2 -pitoisuus [%] 
c dry — epäpuhtauden kuivapitoisuus (ppm tai tilavuuspro ­
senttia)  
c gas,i — pakokaasun kaasukomponentin (gas) hetkellinen pi ­
toisuus [ppm] 
c HCw — märkä HC-pitoisuus [ppm]  
c HC(w/NMC)  — HC-pitoisuus, kun CH  4 tai C  2 H 6 kulkee NMC:n läpi 
[ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 241  
c HC(w/oNMC)  — HC-pitoisuus, kun CH  4 tai C  2 H 6 ohittaa NMC:n 
[ppmC  1 ] 
c i,c — komponentin i  aikakorjattu pitoisuus [ppm]  
c i,r — komponentin i  pitoisuus [ppm] pakokaasussa  
c NMHC  — muiden hiilivetyjen kuin metaanin pitoisuus  
c wet — epäpuhtauden märkäpitoisuus [ppm tai tilavuuspro ­
senttia]  
E E — etaanihyötysuhde 
E M — metaanihyötysuhde  
g — gramma  
g/s — grammaa sekunnissa  
H a — imuilman kosteus [grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa]  
i — mittauksen numero  
kg — kilogramma  
kg/h — kilogrammaa tunnissa  
kg/s — kilogrammaa sekunnissa  
k w — kuiva-märkäkorjauskerroin  
m — metri  
m gas,i — pakokaasun kaasukomponentin (gas) massa [g/s] 
q maw,i — hetkellinen imuilman massavirta [kg/s]  
q m,c — aikakorjattu pakokaasun massavirta [kg/s]  
q mew,i — hetkellinen pakokaasun massavirta [kg/s]  
q mf,i — hetkellinen polttoaineen massavirta [kg/s]  
q m,r — raakapakokaasun massavirta [kg/s]  
r — korrelaatiokerroin  
r 2 — determinaatiokerroin  
r h — hiilivetyvastekerroin  
rpm — kierrosta minuutissa  
s — sekunti  
u gas — pakokaasun kaasukomponentin (gas) arvo  u ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 242  
3. PARAMETRIEN AIKAKORJAUS  
Kirjatut komponenttien pitoisuudet, pakokaasun massavirta, ajoneuvon 
nopeus ja muut ajoneuvoa koskevat tiedot on aikakorjattava, jotta ajo ­
matkakohtaiset päästöt voidaan laskea täsmällisesti. Aikakorjauksen hel ­
pottamiseksi on joko kirjattava ajallisesti yhdenmukaistettavat tiedot yk ­
sittäiseen tietojenkirjauslaitteeseen tai käytettävä synkronoitua aikaleimaa 
lisäyksessä 1 olevan 5.1 kohdan mukaisesti. Parametrien aikakorjaus ja 
ajallinen yhdenmukaistaminen on tehtävä 3.1–3.3 kohdassa kuvatussa 
järjestyksessä. 
3.1. Komponenttien pitoisuuksien aikakorjaus  
Kaikkien komponenttien kirjatut pitoisuudet aikakorjataan taaksepäin vas ­
taavien analysaattorien muunnosaikojen mukaisesti. Analysaattorien 
muunnosaika määritetään lisäyksessä 2 olevan 4.4 kohdan mukaisesti:  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c  i;r ðtÞ 
jossa 
c i,c on komponentin i aikakorjattu pitoisuus ajan  t funktiona 
c i,r on komponentin i raakapitoisuus ajan  t funktiona 
Δt t,i on komponenttia i mittaavan analysaattorin muunnosaika t  
3.2. Pakokaasun massavirran aikakorjaus  
▼M3 
Pakokaasun massavirtamittarilla mitattu pakokaasun massavirta aikakorja ­
taan taaksepäin massavirtamittarin muunnosajan mukaisesti. Massavirta ­
mittarin muunnosaika määritetään lisäyksessä 2 olevan 4.4 kohdan mu ­
kaisesti:  
▼B 
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q  m;r ðtÞ 
jossa 
q m,c on aikakorjattu pakokaasun massavirta ajan t funktiona  
q m,r on raakapakokaasun massavirta ajan t funktiona  
Δt t,m on pakokaasun massavirtamittarin muunnosaika t.  
Jos pakokaasun massavirta määritetään ECU-yksikön tiedoilla tai anturil ­
la, on otettava huomioon lisämuunnosaika, joka saadaan vertaamalla toi ­
siinsa laskettua pakokaasun massavirtaa ja lisäyksessä 3 olevan 4 kohdan 
mukaisesti mitattua pakokaasun massavirtaa.  
3.3. Ajoneuvon tietojen ajallinen yhdenmukaistaminen  
Muut anturista tai ECU-yksiköstä saadut tiedot on yhdenmukaistettava 
ajallisesti vertaamalla niitä sopiviin päästötietoihin (esimerkiksi kompo ­
nenttien pitoisuuksiin).  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 243  
3.3.1. Eri lähteistä saatu ajoneuvon nopeus  
Ajoneuvon nopeuden ja pakokaasun massavirran ajalliseksi yhdenmukais ­
tamiseksi on ensin saatava yksi pätevä nopeusarvo. Jos ajoneuvon nopeus 
saadaan useasta lähteestä (esimerkiksi GPS:stä, anturista tai ECU:sta), 
nopeusarvot on yhdenmukaistettava ajallisesti vertaamalla niitä toisiinsa.  
3.3.2. Ajoneuvon nopeus ja pakokaasun massavirta  
Ajoneuvon nopeus on yhdenmukaistettava ajallisesti pakokaasun massa ­
virran kanssa vertaamalla toisiinsa pakokaasun massavirtaa ja ajoneuvon 
nopeuden ja positiivisen kiihdytyksen tuloa.  
3.3.3. Muut signaalit  
Hitaasti pienellä vaihteluvälillä muuttuvien arvojen, kuten ympäristön 
lämpötilan, ajallinen yhdenmukaistaminen voidaan jättää tekemättä.  
▼M3 
4. KYLMÄKÄYNNISTYS  
Kylmäkäynnistysjakso alkaa RDE-testeissä testin alkamisesta ja päättyy, 
kun ajoneuvo on käynyt 5 minuuttia. Jos jäähdytysaineen lämpötila mää ­
ritetään, kylmäkäynnistysjakso päättyy, kun jäähdytysaineen lämpötila on 
ensimmäisen kerran vähintään 70 °C mutta kuitenkin viimeistään 5 mi ­
nuuttia testin alkamisen jälkeen.  
▼M1 
5. PÄÄSTÖMITTAUKSET POLTTOMOOTTORIN OLLESSA PYSÄY ­
TETTYNÄ  
Kaikki hetkelliset päästöjen tai pakokaasuvirran mittaukset, jotka saadaan 
polttomoottorin ollessa kytkettynä pois toiminnasta, on kirjattava. Kirjatut 
arvot on myöhemmin erillisessä vaiheessa nollattava tietojen jälkikäsitte ­
lyssä. Polttomoottorin katsotaan olevan kytkettynä pois toiminnasta, kun 
kaksi seuraavista perusteista täyttyy: moottorin kirjattu pyörimisnopeus on 
alle 50 rpm, mitattu pakokaasun massavirta on alle 3 kg/h, mitattu pako ­
kaasun massavirta laskee alle 15 prosenttiin tyypillisestä joutokäynnillä 
saadusta vakaasta massavirrasta.  
▼B 
6. AJONEUVON KORKEUTTA MERENPINNASTA KOSKEVA JOH ­
DONMUKAISUUSTARKASTUS  
Jos on perusteltu syy uskoa, että ajomatka on toteutettu korkeammalla 
merenpinnasta kuin tämän liitteen 5.2 kohdassa täsmennetään, tai jos 
korkeus merenpinnasta on mitattu pelkästään GPS:llä, on tarkastettava 
GPS:n korkeustietojen johdonmukaisuus ja korjattava tiedot tarvittaessa. 
Tietojen johdonmukaisuus tarkastetaan vertaamalla GPS:stä saatuja leve ­
ys- ja pituuspiiri- sekä korkeustietoja korkeuteen, joka ilmoitetaan digitaa ­
lisessa maastomallissa tai sopivan mittakaavan topografisessa kartassa. Jos 
mittaukset poikkeavat topografisessa kartassa ilmoitetusta korkeudesta yli 
40 metriä, ne on korjattava manuaalisesti ja merkittävä.  
7. GPS:STÄ SAATUA AJONEUVON NOPEUTTA KOSKEVA JOHDON ­
MUKAISUUSTARKASTUS  
GPS:n määrittämän ajoneuvon nopeuden johdonmukaisuus on tarkastet ­
tava laskemalla kokonaisajomatka ja vertaamalla sitä vertailumittauksiin, 
jotka on saatu joko anturista, validoidusta ECU:sta taikka digitaalisesta 
tieverkkokartasta tai topografisesta kartasta. GPS-tiedoissa olevat ilmeiset  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 244  
virheet on korjattava esimerkiksi lokipaikannusanturilla ennen johdonmu ­
kaisuustarkastusta. Alkuperäiset korjaamattomat tiedot sisältävä tiedosto 
on säilytettävä ja korjatut tiedot merkittävä. Korjattujen tietojen kattama 
aika saa olla enintään 120 sekuntia keskeytyksettä tai yhteensä 300 se ­
kuntia. Korjatuista GPS-tiedoista laskettu kokonaisajomatka saa poiketa 
vertailumatkasta enintään 4 prosenttia. Jos GPS-tiedot eivät täytä näitä 
vaatimuksia eikä muuta luotettavaa nopeustietolähdettä ole käytettävissä, 
testitulokset mitätöidään.  
8. PÄÄSTÖJEN KORJAAMINEN  
8.1. Kuiva-märkäkorjaus 
Jos päästöt mitataan kuivana, mitatut pitoisuudet on muutettava märkäpi ­
toisuuksiksi seuraavasti:  
jossa 
c wet ¼ k  w Ü c  dry 
c wet on epäpuhtauden märkäpitoisuus [ppm tai tilavuusprosenttia]  
c dry on epäpuhtauden kuivapitoisuus [ppm tai tilavuusprosenttia]  
k w on kuiva-märkäkorjauskerroin.  
Lasketaan arvo  k w seuraavalla yhtälöllä:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ð c co 2 þ c  co Þ Ä k  w1 Î 
Ü 1,008  
jossa 
k w1 ¼ 1,608 Ü H  a 
1 000 þ ð 1,608 Ü H  a Þ 
jossa 
H a on imuilman kosteus [grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa]  
c CO2 on kuiva CO  2 -pitoisuus [%] 
c CO on kuiva CO-pitoisuus [%] 
α on vedyn moolisuhde.  
8.2. NO  x -arvon korjaaminen ympäristön kosteuden ja lämpötilan mukai ­
sesti 
NO  x -päästöarvoa ei korjata ympäristön lämpötilan ja kosteuden mukaises ­
ti. 
▼M3 
8.3. Negatiivisten päästötulosten korjaaminen 
Negatiivisia välituloksia ei korjata. Negatiivisten lopullisten tulosten ar ­
voksi asetetaan nolla.  
8.4. Korjaus laajempien olosuhteiden ottamiseksi huomioon 
Tämän lisäyksen mukaisesti lasketut sekunnittaiset päästöt voidaan jakaa 
1,6:lla ainoastaan 9.5 ja 9.6 kohdan mukaisissa tapauksissa.  
Korjauskerrointa 1,6 sovelletaan vain kerran. Korjauskerrointa 1,6 sovel ­
letaan epäpuhtauspäästöihin mutta ei CO  2 -päästöihin.  
▼B 
9. HETKELLISTEN PAKOKAASUN KAASUMAISTEN KOMPONENT ­
TIEN MÄÄRITTÄMINEN  
9.1. Johdanto  
Raakapakokaasun komponentit mitataan lisäyksessä 2 kuvailluilla mitta ­
us- ja näytteenottoanalysaattoreilla. Komponenttien raakapitoisuudet mita ­
taan lisäyksen 1 mukaisesti. Tiedot aikakorjataan ja yhdenmukaistetaan 
ajallisesti 3 kohdan mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 245  
9.2. NMHC- ja CH  4 -pitoisuuksien laskeminen 
Kun metaanimittaus tehdään NMC-FID-analysaattorilla, NMHC-pitoisuu ­
den laskeminen riippuu nolla- ja vertailusäädössä käytettävästä kalibroin ­
tikaasusta ja -menetelmästä. Jos THC-mittauksiin käytetään FID-analys ­
aattoria ilman NMC:tä, FID kalibroidaan propaanilla ja ilmalla tai propaa ­
nilla ja typellä tavalliseen tapaan. Jos FID kalibroidaan sarjassa NMC:n 
kanssa, voidaan soveltaa seuraavia menetelmiä:  
a) propaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu ohittaa NMC:n  
b) metaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu kulkee NMC:n läpi.  
On erittäin suositeltavaa kalibroida metaani-FID NMC:n läpi kulkevalla 
metaani-ilmaseoksella.  
Menetelmässä a lasketaan CH  4 - ja NMHC-pitoisuus seuraavasti:  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  M Þ Ä c  HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E  M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c  HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  E Þ 
r h Ü ðE E Ä E  M Þ 
Menetelmässä b lasketaan CH  4 - ja NMHC-pitoisuus seuraavasti: 
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r  h Ü ð1 Ä E  M Þ Ä c  HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  E Þ 
r h ÜðE E Ä E  M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  M Þ Ä c  HCðw=NMCÞ Ü r  h Ü ð1 Ä E  M Þ 
ðE E Ä E  M Þ 
jossa 
c HC(w/oNMC)  on HC-pitoisuus, kun CH  4 tai C  2 H 6 ohittaa NMC:n 
[ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  on HC-pitoisuus, kun CH  4 tai C  2 H 6 kulkee NMC:n läpi 
[ppmC  1 ] 
r h on lisäyksessä 2 olevan 4.3.3 kohdan b alakohdassa mää ­
ritetty hiilivetyvastekerroin  
E M on lisäyksessä 2 olevan 4.4.3 kohdan a alakohdassa mää ­
ritetty metaanihyötysuhde  
E E on lisäyksessä 2 olevan 4.3.4 kohdan b alakohdassa mää ­
ritetty etaanihyötysuhde.  
Jos metaani-FID kalibroidaan erottimella (menetelmä b), lisäyksessä 2 
olevan 4.3.4 kohdan a alakohdassa määritetty metaanihyötysuhde on nol ­
la. NMHC:n massan laskemisessa käytetyn tiheyden on oltava sama kuin 
kaikkien hiilivetyjen tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 
101,325 kPa, ja se on riippuvainen polttoaineesta.  
10. PAKOKAASUN MASSAVIRRAN MÄÄRITTÄMINEN  
10.1.  Johdanto  
Hetkellisten massapäästöjen laskeminen 11 ja 12 kohdan mukaisesti edel ­
lyttää pakokaasun massavirran määrittämistä. Pakokaasun massavirta on  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 246  
määritettävä käyttäen jotakin lisäyksessä 2 olevassa 7.2 kohdassa esitettyä 
suoraa mittausmenetelmää. Pakokaasun massavirta voidaan vaihtoehtoi ­
sesti laskea 10.2–10.4 kohdassa kuvatulla tavalla.  
10.2. Laskentamenetelmä, jossa käytetään ilman massavirtaa ja poltto­
aineen massavirtaa 
Hetkellinen pakokaasun massavirta voidaan laskea ilman ja polttoaineen 
massavirroista seuraavasti:  
q mew ;i ¼ q  maw ;i þ q  mf;i 
jossa 
q mew,i on hetkellinen pakokaasun massavirta [kg/s]  
q maw,i on hetkellinen imuilman massavirta [kg/s]  
q mf,i on hetkellinen polttoaineen massavirta [kg/s].  
Jos ilman massavirta ja polttoaineen massavirta tai pakokaasun massavirta 
määritetään ECU:n antamasta lukemasta, pakokaasun lasketun hetkellisen 
massavirran on täytettävä pakokaasun massavirralle lisäyksessä 2 olevassa 
3 kohdassa vahvistetut lineaarisuusvaatimukset ja lisäyksessä 3 olevassa 
4.3 kohdassa vahvistetut validointivaatimukset.  
10.3. Laskentamenetelmä, jossa käytetään ilman massavirtaa ja ilman ja 
polttoaineen suhdetta  
Hetkellinen pakokaasun massavirta voidaan laskea ilman massavirrasta ja 
ilman ja polttoaineen suhteesta seuraavasti:  
q mew ;i ¼ q  maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
jossa 
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä  c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c  HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä  2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ  c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c  CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c  CO Ü 10 Ä4 þ c  HCw Ü 10 Ä4 Þ 
jossa 
q maw,i on hetkellinen imuilman massavirta [kg/s]  
A/F  st on stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde [kg/kg]  
λ i on hetkellinen ilman ylimäärä  
c CO2 on kuiva CO  2 -pitoisuus [%] 
c CO on kuiva CO-pitoisuus [ppm]  
c HCw on märkä HC-pitoisuus [ppm]  
α on vedyn moolisuhde (H/C)  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 247  
β on hiilen moolisuhde (C/C)  
γ on rikin moolisuhde (S/C)  
δ on typen moolisuhde (N/C)  
ε on hapen moolisuhde (O/C)  
Kertoimet viittaavat polttoaineeseen, jonka koostumus on C  β H α O ε N δ S γ . 
Hiilipohjaisissa polttoaineissa  β=1. HC-päästöjen pitoisuus on tyypillisesti 
pieni, ja se voidaan jättää huomiotta laskettaessa arvoa  λ i . 
Jos ilman massavirta ja ilman ja polttoaineen suhde määritetään ECU:n 
antamasta lukemasta, pakokaasun lasketun hetkellisen massavirran on 
täytettävä pakokaasun massavirralle lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa 
vahvistetut lineaarisuusvaatimukset ja lisäyksessä 3 olevassa 4.3 kohdassa 
vahvistetut validointivaatimukset.  
10.4. Laskentamenetelmä, jossa käytetään polttoaineen massavirtaa ja il­
man ja polttoaineen suhdetta 
Hetkellinen pakokaasun massavirta voidaan laskea polttoainevirrasta ja 
ilman ja polttoaineen suhteesta (laskennassa käytetään arvoja A/F  st ja λ i 
10.3 kohdan mukaisesti) seuraavasti:  
q mew ;i ¼ q  mf;i Ü ð1 þ A =F st Ü λ i Þ 
Pakokaasun lasketun hetkellisen massavirran on täytettävä pakokaasun 
massavirralle lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa vahvistetut lineaarisuus ­
vaatimukset ja lisäyksessä 3 olevassa 4.3 kohdassa vahvistetut validoin ­
tivaatimukset.  
11. KAASUMAISTEN KOMPONENTTIEN HETKELLISTEN MASSA­
PÄÄSTÖJEN LASKEMINEN  
Hetkelliset massapäästöt [g/s] määritetään kertomalla tarkasteltavan epä ­
puhtauden hetkellinen pitoisuus [ppm] hetkellisellä pakokaasun massavir ­
ralla [kg/s] – molemmat korjattuina ja yhdenmukaistettuina muunnosajan 
kanssa – ja vastaavalla taulukossa 1 annetulla arvolla  u. Jos mittaukset 
tehdään kuivapohjalta, komponenttien hetkellisiin pitoisuusarvoihin on 
tehtävä 8.1 kohdan mukainen kuiva-märkäkorjaus ennen muita laskelmia. 
Kaikkiin seuraaviin tietojen evaluointeihin on sisällytettävä mahdolliset 
negatiiviset hetkelliset päästöarvot. Parametrien arvot on otettava huomi ­
oon laskettaessa hetkellisiä päästöjä [g/s], jotka on saatu analysaattorista, 
virtausmittarista, anturista tai ECU:sta. Sovelletaan seuraavaa yhtälöä:  
jossa 
m gas;i ¼ u  gas · c gas;i · q mew ;i 
m gas,i on pakokaasun kaasukomponentin (gas) massa [g/s]  
u gas on pakokaasun kaasukomponentin (gas) tiheyden ja pakokaasun 
kokonaistiheyden suhde taulukossa 1 luetellun mukaisesti  
c gas,i on pakokaasun kaasukomponentin (gas) mitattu pitoisuus [ppm]  
q mew,i on mitattu pakokaasun massavirta [kg/s]  
gas on vastaava komponentti  
i on mittauksen numero  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 248  
Taulukko 1 
Raakapakokaasun  u-arvot, jotka kuvaavat pakokaasun komponentin tai epäpuhtauden  i [kg/m  3 ] ja 
pakokaasun tiheyksien [kg/m  3 ] suhdetta (  6 ) 
Polttoaine  ρ e [kg/m  3 ] Komponentti tai epäpuhtaus i 
NO  x CO HC CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053 1,250 (  1 ) 1,9636 1,4277 0,716  
u gas ( 2 ), ( 6 ) 
Diesel (B7) 1,2943 0,001586 0,000966 0,000482 0,001517 0,001103 0,000553 
Etanoli (ED95)  1,2768 0,001609 0,000980 0,000780 0,001539 0,001119 0,000561 
CNG (  3 ) 1,2661 0,001621 0,000987 0,000528 (  4 ) 0,001551 0,001128 0,000565 
Propaani 1,2805 0,001603 0,000976 0,000512 0,001533 0,001115 0,000559 
Butaani  1,2832 0,001600 0,000974 0,000505 0,001530 0,001113 0,000558 
LPG (  5 ) 1,2811 0,001602 0,000976 0,000510 0,001533 0,001115 0,000559 
Bensiini (E10)  1,2931 0,001587 0,000966 0,000499 0,001518 0,001104 0,000553 
Etanoli (E85)  1,2797 0,001604 0,000977 0,000730 0,001534 0,001116 0,000559  
( 1 ) polttoaineen mukaisesti 
( 2 ) kun λ = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa 
( 3 ) u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 66–76 %, H = 22–25 %, N = 0–12 % 
( 4 ) NMHC:n perustana CH  2,93 (THC:n osalta käytetään CH  4 :n u  gas -kerrointa) 
( 5 ) u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C  3 = 70–90 %, C  4 = 10–30 % 
( 6 ) u  gas on yksikötön parametri.  u gas -arvoissa yksiköt on muunnettu, jotta hetkelliset päästöt saadaan oikeina mittayksikk- 
öinä [g/s].  
▼M1 
12. PÄÄSTÖJEN HETKELLISTEN HIUKKASMÄÄRIEN LASKEMINEN  
Päästöjen hetkelliset hiukkasmäärät [hiukkasia/s] määritetään kertomalla 
tarkasteltavan epäpuhtauden hetkellinen pitoisuus [hiukkasia/cm  3 ] hetkel­
lisellä pakokaasun massavirralla [kg/s] – molemmat korjattuina ja yhden ­
mukaistettuina muunnosajan kanssa. Kaikkiin seuraaviin tietojen eva ­
luointeihin on tapauksen mukaan sisällytettävä negatiiviset päästöarvot. 
Hetkellisten päästöjen laskemisessa on otettava huomioon kaikki välitu ­
losten merkitykselliset numerot. Sovelletaan seuraavaa yhtälöä:  
PN; i ¼ c  PN;i q mew;i=ρ e 
jossa 
PN,i on hiukkasmäärävirta [hiukkasia/s]  
c PN,i on mitattu hiukkaspitoisuus [#/m  3 ] normalisoituna lämpötilassa 
0 °C 
q mew,i on mitattu pakokaasun massavirta [kg/s]  
ρ e on pakokaasun tiheys [kg/m  3 ] lämpötilassa 0 °C (ks. taulukko 1).  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 249  
13. TIETOJEN RAPORTOINTI JA VAIHTO  
Mittausjärjestelmien ja tietojenarviointiohjelmiston välinen tietojenvaihto 
on toteutettava lisäyksessä 8 olevassa 2 kohdassa määriteltyä standardoi ­
tua raportointitiedostoa käyttäen. Tietojen esikäsittely (esimerkiksi 3 koh ­
dan mukainen aikakorjaus tai GPS:n antaman ajoneuvon nopeussignaalin 
korjaaminen 7 kohdan mukaisesti) on tehtävä mittausjärjestelmien valvon ­
taohjelmistolla ja saatettava päätökseen ennen tietojenraportointitiedoston 
luomista. Jos tiedot korjataan tai niitä käsitellään ennen niiden kirjaamista 
raportointitiedostoon, alkuperäiset raakatiedot on säilytettävä laadunvar ­
mistamista ja -valvontaa varten. Välituloksia ei saa pyöristää.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 250  
Lisäys 5 
Koko ajomatkan dynaamisten olosuhteiden todentaminen liikkuvaan 
keskiarvon määritysjaksoon perustuvalla menetelmällä 
1. Johdanto 
Koko ajomatkan dynaamiset olosuhteet todennetaan liikkuvaan keski­
arvon määritysjaksoon perustuvalla menetelmällä. Testi jakautuu osiin 
(määritysjaksoihin, ”windows”), ja niitä seuraavan analyysin tarkoituksena 
on määrittää, onko ajomatka pätevä RDE-tarkoituksiin. Määritysjaksojen 
”normaalisuus” määritetään vertaamalla niiden ajomatkakohtaisia CO  2 - 
päästöjä vertailukäyrään, joka on saatu WLTP-menetelmän mukaisesti 
mitatuista ajoneuvon CO  2 -päästöistä.  
2. Symbolit, parametrit ja yksiköt  
Indeksi (i) tarkoittaa aika-askelta.  
Indeksi (j) tarkoittaa määritysjaksoa.  
Indeksi (k) tarkoittaa luokkaa (t = koko matka, u = kaupunkiajo, r = 
maantieajo, m = moottoritieajo) tai CO  2 -ominaiskäyrää (characteristic cur ­
ve, cc). 
Δ – muutos 
≥ – suurempi tai yhtä suuri  
# – luku tai määrä 
% – prosenttia  
≤ – pienempi tai yhtä suuri  
a 1 , b 1 – CO  2 -ominaiskäyrän kertoimet  
a 2 , b 2 – CO  2 -ominaiskäyrän kertoimet  
M CO  2 – CO  2 -massa [g]  
M CO  2;j – CO  2 -massa määritysjaksolla j [g]  
t i – kokonaisaika aika-askeleessa i [s]  
t t – testin kesto [s] 
v i – ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h]  
v j – ajoneuvon keskinopeus määritysjaksolla j [km/h]  
tol 1H – ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrän ylempi toleranssi [%]  
tol 1L – ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrän alempi toleranssi [%]  
3. Liikkuvat keskiarvon määritysjaksot  
3.1. Keskiarvon määritysjakson määritteleminen  
Lisäyksen 4 mukaisesti lasketut hetkelliset päästöt on otettava huomioon 
käyttäen liikkuvan keskiarvon määritysjakson menetelmää, joka perustuu 
CO  2 -massan vertailuarvoon.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 251  
Laskennan periaate on seuraava: Ajomatkakohtaisia RDE-mitattuja CO  2 - 
massapäästöjä ei lasketa koko tietosarjalle, vaan sen osille, joiden pituus 
määritetään niin, että ne vastaavat samaa osuutta WLTP-syklin ajalta 
mitatusta ajoneuvon päästämästä CO  2 -massasta. Liikkuvan määritysjakson 
laskenta suoritetaan käyttäen aikalisäystä Δt, joka vastaa tietojen näytteen ­
ottotiheyttä. Näitä tietosarjojen osia, joita käytetään laskettaessa ajoneu ­
von ajonaikaisia CO  2 -päästöjä ja ajoneuvon keskinopeutta, nimitetään 
jäljempänä olevissa kohdissa keskiarvon määritysjaksoiksi.  
Tässä kohdassa kuvattu laskenta aloitetaan ensimmäisestä kohdasta 
(eteenpäin).  
Seuraavia tietoja ei oteta huomioon CO  2 -massan, ajomatkan ja ajoneuvon 
keskinopeuden laskennassa keskiarvon määritysjaksoilla:  
— instrumenttien määräaikaisen todentamisen aikana ja/tai nollavasteen 
poikkeaman todentamisen jälkeen saadut tiedot  
— ajoneuvon maanopeus, joka on pienempi kuin 1 km/h.  
Laskenta aloitetaan, kun ajoneuvon maanopeus on suurempi tai yhtä suuri 
kuin 1 km/h, ja siihen sisältyvät ajotapahtumat, joiden aikana ei esiinny 
CO  2 -päästöjä ja joissa ajoneuvon maanopeus on suurempi tai yhtä suuri 
kuin 1 km/h. 
Massapäästöt  M  CO  2;j lasketaan integroimalla hetkelliset päästöt [g/s], 
jotka on määritetty tämän liitteen lisäyksessä 4 esitetyllä tavalla.  
Kuva 1: 
Ajoneuvon nopeus ajan funktiona – Keskiarvotetut päästöt ajan 
funktiona ensimmäisestä keskiarvon määritysjaksosta alkaen
  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 252  
Kuva 2: 
CO  2 -massan määrittäminen keskiarvon määritysjaksojen perusteella
  
Keskiarvon määritysjakson kesto ( t 2,j – t 1,j ), kun j on jakson järjestysnu ­
mero, määritetään seuraavasti:  
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã M  CO  2;ref 
jossa  
M CO  2 ðt i;j Þ on CO  2 -massa mitattuna testin aloittamisen ja ajankohdan  t i,j 
välillä [g]  
M CO  2;ref on puolet CO  2 -massasta, jonka ajoneuvo päästää tämän asetuk ­
sen liitteen XXI alaliitteen 6 mukaisesti tehdyn WLTP-testin aikana.  
Tyyppihyväksynnän yhteydessä CO  2 -vertailuarvo otetaan yksittäisen ajo ­
neuvon tyyppihyväksyntätestauksessa suoritetusta WLTP-testistä.  
Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testausta varten CO  2 -massan 
vertailuarvo otetaan liitteen II lisäyksessä 5 olevan avoimuusluettelon 1 
kohdasta 12 interpoloimalla arvo ajoneuvon H ja ajoneuvon L (tapauksen 
mukaan) välillä liitteen XXI alaliitteessä 7 määritellyllä tavalla ja käyttäen 
liitteen IX mukaisesta yksittäisen ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodis ­
tuksesta saatuja testimassan ja ajovastuskertoimien (f0, f1 ja f2) arvoja. 
OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa arvo otetaan varausta ylläpitävässä 
tilassa tehdystä WLTP-testistä.  
t 2 , j on valittava niin, että  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref Ï M  CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ 
jossa Δt on näytteenottojakso.  
Määritysjaksojen CO  2 -massat  M  CO  2;j lasketaan integroimalla hetkelliset 
päästöt, jotka on laskettu tämän liitteen lisäyksessä 4 esitetyllä tavalla.  
3.2. Määritysjaksojen parametrien laskenta  
Kullekin 3.1 kohdan mukaisesti määritetylle määritysjaksolle lasketaan 
seuraavat:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 253  
— ajomatkakohtaiset CO  2 -päästöt  M CO  2;d;j 
— ajoneuvon keskinopeus  v j . 
4. Määritysjaksojen arviointi 
4.1. Johdanto 
Testiajoneuvon dynaamiset vertailuolosuhteet määritetään tyyppihyväksyn ­
nän yhteydessä tyyppi 1 -testissä määritetyistä ajoneuvon CO  2 -päästöistä 
keskinopeuden funktiona; tätä kutsutaan ”ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyräksi”. 
Ajoneuvon ajomatkakohtaisten CO  2 -päästöjen määrittämiseksi ajoneuvo 
testataan WLTP-syklillä tämän asetuksen liitteen XXI mukaisesti.  
4.2. CO  2 -ominaiskäyrän vertailupisteet  
Ajomatkakohtaiset CO  2 -päästöt, jotka otetaan huomioon ominaiskäyrän 
määrittämiseksi tämän kappaleen mukaisesti, otetaan liitteen II lisäyksessä 
5 olevan avoimuusluettelon 1 kohdasta 12 interpoloimalla arvo ajoneuvon 
H ja ajoneuvon L (tapauksen mukaan) välillä liitteen XXI alaliitteessä 7 
määritellyllä tavalla ja käyttäen liitteen IX mukaisesta yksittäisen ajoneu ­
von vaatimustenmukaisuustodistuksesta saatuja testimassan ja ajovastus ­
kertoimien (f0, f1 ja f2) arvoja. OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa arvo 
otetaan varausta ylläpitävässä tilassa tehdystä WLTP-testistä.  
Tyyppihyväksynnän yhteydessä arvot otetaan yksittäisen ajoneuvon tyyp ­
pihyväksyntätestauksessa suoritetusta WLTP-testistä.  
Ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrän määrittämisen edellyttämät vertailupisteet  
P 1 , P 2 ja P  3 vahvistetaan seuraavasti:  
4.2.1. Piste P  1 
v P1 = 18,882 km/h (keskinopeus WLTP-syklin pienen nopeuden vaihees ­
sa) 
M CO  2;d;P 1 = ajoneuvon CO  2 -päästöt WLTP-syklin pienen nopeuden vai ­
heessa [g/km] 
4.2.2. Piste P  2 
v P2 = 56,664 km/h (keskinopeus WLTP-syklin suuren nopeuden vaihees ­
sa) 
M CO  2;d;P 2 = ajoneuvon CO  2 -päästöt WLTP-syklin suuren nopeuden vai ­
heessa [g/km] 
4.2.3. Piste P  3 
v P3 = 91,997 km/h(keskinopeus WLTP-syklin erittäin suuren nopeuden 
vaiheessa)  
M CO  2;d;P 3 = ajoneuvon CO  2 -päästöt WLTP-syklin erittäin suuren nopeu ­
den vaiheessa [g/km] 
4.3. CO  2 -ominaiskäyrän määrittäminen  
Käyttäen 4.2 kohdassa määritettyjä vertailupisteitä ominaiskäyrän CO  2 - 
päästöt lasketaan keskinopeuden funktiona kahden lineaarisen jakson 
(P 1 , P  2 ) ja ( P 2 , P  3 ) avulla. Jakso ( P 2 , P  3 ) on enintään 145 km/h ajo ­
neuvon nopeutta kuvaavalla akselilla. Ominaiskäyrä määritetään seuraa ­
villa yhtälöillä:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 254  
Jakso ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a  1 v þ b  1 
jossa : a 1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M  CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
ja: b 1 ¼ M  CO  2;d;P 1 Ä a  1 v P1 
Jakso ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a  2 v þ b  2 
jossa : a 2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M  CO  2;d;P 2 Þ=ðv P3 Ä v P2 Þ 
ja: b 2 ¼ M  CO  2;d;P 2 Ä a  2 v P2 
Kuva 3 
Ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrä ja toleranssit polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvoille
  
Kuva 4  
Ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrä ja toleranssit OVC-HEV-ajoneuvoille
  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 255  
4.4. Kaupunki-, maantie- ja moottoritieajon määritysjaksot  
4.4.1. Kaupunkiajon määritysjaksot  
Kaupunkiajon määritysjaksoilla ajoneuvojen keskinopeudet  v j ovat pie­
nempiä kuin 45 km/h.  
4.4.2. Maantieajon määritysjaksot  
Maantieajon määritysjaksoilla ajoneuvojen keskinopeudet  v j ovat suurem ­
pia tai yhtä suuria kuin 45 km/h ja pienempiä kuin 80 km/h.  
Kun kyse on luokan N  2 ajoneuvoista, jotka on varustettu direktiivin 
92/6/ETY mukaisesti laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 
90 km/h, ajoneuvon keskinopeudet  v j ovat maantieajojaksoilla pienempiä 
kuin 70 km/h.  
4.4.3. Moottoritieajon määritysjaksot  
Moottoritieajon määritysjaksoilla ajoneuvojen keskinopeudet  v j ovat suu­
rempia tai yhtä suuria kuin 80 km/h ja pienempiä kuin 145 km/h.  
Kun kyse on luokan N  2 ajoneuvoista, jotka on varustettu direktiivin 
92/6/ETY mukaisesti laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 
90 km/h, ajoneuvon keskinopeudet  v j ovat moottoritieajojaksoilla suurem ­
pia tai yhtä suuria kuin 70 km/h ja pienempiä kuin 90 km/h.  
Kuva 5 
Ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrä: kaupunki-, maantie- ja 
moottoritieajon määritelmät (kuvassa polttomoottori- ja NOVC- 
HEV-ajoneuvojen osalta) lukuun ottamatta luokan N  2 ajoneuvoja, 
jotka on varustettu direktiivin 92/6/ETY mukaisesti laitteella, joka 
rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h
  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 256  
Kuva 6 
Ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrä: kaupunki-, maantie- ja 
moottoritieajon määritelmät (kuvassa OVC-HEV-ajoneuvojen 
osalta) lukuun ottamatta luokan N  2 ajoneuvoja, jotka on varustettu 
direktiivin 92/6/ETY mukaisesti laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon 
nopeuden arvoon 90 km/h
  
4.5. Ajomatkan pätevyyden todentaminen  
4.5.1. Ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrän toleranssit 
Ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrän ylempi toleranssi on  tol  1H = 45 % kau­
punkiajon ja  tol  1H = 40 % maantie- ja moottoritieajon osalta.  
Ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrän alempi toleranssi on  tol  1L = 25 % poltto­
moottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen ja  tol  1L = 100 % OVC-HEV-ajo­
neuvojen osalta.  
4.5.2. Testin pätevyyden todentaminen  
Testi katsotaan päteväksi, kun vähintään 50 prosenttia kaupunki-, maan ­
tie- ja moottoritieajon määritysjaksoista on CO  2 -ominaiskäyrälle määritet ­
tyjen toleranssien rajoissa.  
Kun kyse on NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvoista ja 50 prosentin 
vähimmäisvaatimus ylemmän toleranssin  tol  1H ja alemman toleranssin  
tol 1L välillä ei täyty, ylempää toleranssia  tol  1H voidaan nostaa vaiheittain 
1 prosenttiyksiköllä kerrallaan, kunnes 50 prosentin tavoite on saavutettu. 
Tätä menettelyä käytettäessä  tol  1H ei saa olla yli 50 prosenttia.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 257  
Lisäys 6 
LOPULLISTEN RDE-PÄÄSTÖTULOSTEN LASKEMINEN  
1. Symbolit, parametrit ja yksiköt  
Indeksi (k) tarkoittaa luokkaa (t = koko matka, u = kaupunkiajo, 1–2 = 
WLTP-syklin ensimmäiset kaksi vaihetta)  
IC k on RDE-ajomatkan se osuus, jolla OVC-HEV-ajoneuvo 
käyttää polttomoottoria  
d ICE,k on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV-ajo ­
neuvon polttomoottori on käynnissä  
d EV,k on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV-ajo ­
neuvon polttomoottori on sammutettuna  
M RDE,k  on ajomatkakohtaisten RDE-mitattujen kaasumaisten epä ­
puhtauksien lopullinen massa [mg/km] tai hiukkasten lu ­
kumäärä [#/km]  
m RDE,k  on ajomatkakohtaisten kaasumaisten epäpuhtauksien 
massa [mg/km] tai hiukkasten lukumäärä [#/km] koko 
RDE-ajomatkalla ennen tämän lisäyksen mukaista korja ­
usta 
M CO  2 RDE ;k on RDE-ajomatkan aikana päästetyn hiilidioksidin ajomat ­
kakohtainen massa [g/km]  
M CO  2 WLTC ;k on WLTC-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatka ­
kohtainen massa [g/km]  
M CO  2 WLTC  C S;k on WLTC-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatka ­
kohtainen massa [g/km], kun kyse on varausta ylläpitä ­
vässä tilassa testatusta OVC-HEV-ajoneuvosta  
r k on RDE-testissä ja WLTP-testissä mitattujen CO  2 -päästö­
jen suhde 
RF k on RDE-ajomatkalle laskettu tulosten arviointitekijä  
RF L1 on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funk ­
tion ensimmäinen parametri  
RF L2 on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funk ­
tion toinen parametri  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 258  
2. Lopullisten RDE-päästötulosten laskeminen 
2.1. Johdanto 
Ajomatkan pätevyys todennetaan liitteessä III A olevan 9.2 kohdan mu ­
kaisesti. Pätevien ajomatkojen lopulliset RDE-tulokset lasketaan poltto ­
moottori-, NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen osalta seuraavasti:  
Koko RDE-ajomatka ja RDE-ajomatkan kaupunkiajo-osuus (k = t = koko 
matka, k = u = kaupunkiajo):  
M RDE,k  = m  RDE,k  · RF  k 
Tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion parametrien  
RF L1 ja RF  L2 arvot ovat seuraavat:  
— valmistajan pyynnöstä ja ainoastaan ennen 1 päivää tammikuuta 2020 
myönnettyjen tyyppihyväksyntien tapauksessa:  
RF L1 = 1,20 ja RF  L2 = 1,25 
kaikissa muissa tapauksissa:  
RF L1 = 1,30 ja RF  L2 = 1,50 
RDE-tulosten arviointitekijät  RF  k (k = t = koko matka, k = u = 
kaupunkiajo) määritetään funktioista, jotka esitetään 2.2 kohdassa 
polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen ja 2.3 kohdassa OVC- 
HEV-ajoneuvojen osalta. Komissio tarkastelee arviointitekijöitä uudel ­
leen, ja niitä tarkistetaan tekniikan kehityksen perusteella. Menetel ­
mästä esitetään graafinen kuvaus kuvassa App 6.1, ja käytetyt mate ­
maattiset kaavat löytyvät taulukosta App 6.1.  
Kuva App 6.1 
Tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävä funktio
  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 259  
Taulukko App 6.1 
Tulosten arviointitekijöiden laskeminen  
Kun tulosten arviointitekijä  RF  k on jossa  
r k ≤ RF  L1 RF k = 1 
RF L1 < r  k ≤ RF  L2 RF k = a  1 r k + b  1 a 1 ¼ RF L2 Ä 1 
½RF L2 ðRF L1 Ä RF  L2 Þâ 
b 1 = 1 – a  1 RF L1 
r k > RF  L2 RF k ¼ 1 
r k 
2.2. RDE-tulosten arviointitekijä polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvoille  
RDE-tulosten arviointitekijän arvo riippuu RDE-testin aikana mitattujen 
ajomatkakohtaisten CO  2 -päästöjen ja tämän asetuksen liitteen XXI ala ­
liitteen 6 mukaisesti tehdyssä WLTP-testissä mitattujen ajoneuvon ajo ­
matkakohtaisten CO  2 -päästöjen suhteesta  r k . Jälkimmäinen arvo otetaan 
liitteen II lisäyksessä 5 olevan avoimuusluettelon 1 kohdasta 12 interpo ­
loimalla se ajoneuvon H ja ajoneuvon L (tapauksen mukaan) välillä liit ­
teen XXI alaliitteessä 7 määritellyllä tavalla ja käyttäen liitteen IX mu ­
kaisesta yksittäisen ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistuksesta saatuja 
testimassan ja ajovastuskertoimien (f0, f1 ja f2) arvoja. Kaupunkiajopääs ­
töjen osalta tarkastellaan WLTP-ajosyklin seuraavia vaiheita:  
a) polttomoottoriajoneuvojen tapauksessa WLTP-syklin kaksi ensim­
mäistä vaihetta eli pienen ja keskinopean nopeuden vaiheet  
b) NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa koko WLTP-ajosykli.  
r k ¼ M CO  2;RDE ;k 
M CO  2;WLTP ;k 
2.3. RDE-tulosten arviointitekijä OVC-HEV-ajoneuvoille  
RDE-tulosten arviointitekijän arvo riippuu RDE-testin aikana mitattujen 
ajomatkakohtaisten CO  2 -päästöjen ja tämän asetuksen liitteen XXI ala ­
liitteen 6 mukaisesti varausta ylläpitävässä tilassa tehdyssä WLTP-testissä 
mitattujen ajoneuvon ajomatkakohtaisten CO  2 -päästöjen suhteesta  r k . Jäl­
kimmäinen arvo otetaan liitteen II lisäyksessä 5 olevan avoimuusluettelon 
1 kohdasta 12 interpoloimalla se ajoneuvon H ja ajoneuvon L (tapauksen 
mukaan) välillä liitteen XXI alaliitteessä 7 määritellyllä tavalla ja käyttäen 
liitteen IX mukaisesta yksittäisen ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodis ­
tuksesta saatuja testimassan ja ajovastuskertoimien (f  0 , f 1 ja f  2 ) arvoja. 
Suhde r  k korjataan suhteella, joka edustaa polttomoottorin käyttöä RDE- 
ajomatkalla ja WLTP-testissä, joka tehdään varausta ylläpitävässä tilassa. 
Komissio tarkastelee seuraavaa kaavaa uudelleen, ja sitä tarkistetaan tek ­
niikan kehityksen perusteella.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 260  
Kaupunkiajo tai koko ajomatka:  
r k ¼ M CO  2;RDE ;k 
M CO  2;WLTP ;k Ä CS ;t · 0,85 
IC k 
jossa IC  k on polttomoottoria käyttäen ajettu kaupunkiajo-osuus tai koko 
ajomatka jaettuna kaupunkiajo-osuuden tai koko ajomatkan kokonaispi ­
tuudella:  
IC k ¼ d ICE;k 
d ICE;k þ d  EV;k 
Polttomoottorin käyttö määritetään lisäyksessä 4 olevan 5 kohdan mukai ­
sesti. ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 261  
Lisäys 7  
Ajoneuvojen valitseminen PEMS-testaukseen ensimmäisessä 
tyyppihyväksynnässä  
▼M3 
1. JOHDANTO  
PEMS-testejä ei niiden erityispiirteiden vuoksi tarvitse tehdä kaikille 
ajoneuvotyypeille päästöjen sekä korjaus- ja huoltotietojen osalta (mää ­
ritelmä tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa), jäljempänä ’ajoneuvon 
päästötyyppi’. Ajoneuvon valmistaja voi koota useita ajoneuvon päästö ­
tyyppejä ja useita ajoneuvoja, joiden direktiivin 2007/46/EY liitteessä IX 
olevan I osan mukaiset ilmoitetut suurimmat RDE-arvot ovat erilaiset, 3 
kohdan vaatimusten mukaisesti PEMS-testiperheeksi, joka on validoitava 
4 kohdan vaatimusten mukaisesti.  
▼B 
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
N — ajoneuvon päästötyyppien määrä  
NT — ajoneuvon päästötyyppien vähimmäismäärä  
PMR  H — kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen suurin tehon 
ja massan suhde 
PMR  L — kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen pienin tehon 
ja massan suhde  
V_eng_max — kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen suurin moot ­
toritilavuus  
▼M1 
3. PEMS-TESTIPERHEEN MUODOSTAMINEN  
PEMS-testiperheeseen kuuluvien valmiiden ajoneuvojen päästöominai ­
suudet ovat samat. PEMS-testiperheeseen voidaan sisällyttää ajoneuvon 
päästötyyppejä vain siinä tapauksessa, että PEMS-testiperheeseen kuu ­
luvat valmiit ajoneuvot ovat identtisiä 3.1 ja 3.2 kohdassa esitettyjen 
ominaisuuksiensa osalta.  
3.1. Hallinnolliset kriteerit  
3.1.1. Hyväksyntäviranomainen, joka myöntää tyyppihyväksynnän päästöjen 
osalta asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti.  
3.1.2. Valmistaja, jolle on myönnetty tyyppihyväksyntä päästöjen osalta ase ­
tuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti.  
▼B 
3.2. Tekniset kriteerit  
3.2.1. Käyttövoimatyyppi (esim. polttomoottori, hybridisähköajoneuvo, ladat­
tava hybridisähköajoneuvo)  
3.2.2. Polttoainetyypit (esim. bensiini, dieselöljy, nestekaasu, maakaasu). Kak ­
si- tai monipolttoaineajoneuvot voidaan sijoittaa samaan ryhmään mui ­
den sellaisten ajoneuvojen kanssa, joiden kanssa niillä on yksi yhteinen 
polttoaine.  
3.2.3. Palamisprosessi (esim. kaksitahtinen, nelitahtinen)  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 262  
3.2.4. Sylinterimäärä  
3.2.5. Sylinterilohkon muoto (esim. rivimoottori, V-moottori, tähtimoottori, 
vastaiskumoottori)  
3.2.6. Moottorin tilavuus  
Ajoneuvon valmistajan on määritettävä arvo V_eng_max (eli kaikkien 
PEMS-testiperheen ajoneuvojen suurin moottoritilavuus). PEMS-testiper ­
heen ajoneuvojen moottoritilavuus saa poiketa arvosta V_eng_max enin ­
tään – 22 prosenttia, jos V_eng_max ≥ 1 500 cm  3 , ja enintään – 32 pro ­
senttia, jos V_eng_max < 1 500 cm  3 . 
3.2.7. Polttoaineensyöttömenetelmä (esim. epäsuora, suora tai yhdistetty ruis ­
kutus) 
3.2.8. Jäähdytysjärjestelmä (esim. ilma, vesi, öljy)  
3.2.9. Moottorin kaasunvaihto, kuten vapaasti hengittävä tai ahdettu ja ahtimen 
tyyppi (esim. ulkoinen käyttövoima, yksittäinen tai rinnakkaisahdin, 
muuttuvageometrinen ahdin)  
3.2.10. Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän komponenttien tyypit ja järjestys 
(esim. kolmitiekatalysaattori, hapetuskatalysaattori, LNT, SCR, LNC, 
hiukkasloukku) 
3.2.11. Pakokaasujen takaisinkierrätys (on/ei, sisäinen/ulkoinen, jäähdytet­
ty/jäähdyttämätön, matalapaine/korkeapaine)  
3.3. PEMS-testiperheen laajentaminen  
PEMS-testiperhettä voidaan laajentaa lisäämällä siihen uusia ajoneuvon 
päästötyyppejä. Myös laajennetun PEMS-testiperheen ja sen validoinnin 
on täytettävä 3 ja 4 kohdan vaatimukset. Tällöin voidaan erityisesti 
edellyttää lisäajoneuvojen PEMS-testaamista, jotta laajennettu PEMS-tes ­
tiperhe voidaan validoida 4 kohdan mukaisesti.  
3.4. Vaihtoehtoinen PEMS-testiperhe 
Vaihtoehtona 3.1–3.2 kohdan soveltamiselle ajoneuvon valmistaja voi 
määritellä PEMS-testiperheen, joka on identtinen yksittäisen ajoneuvon 
päästötyypin kanssa. Tällöin ei sovelleta 4.1.2 kohdan vaatimusta 
PEMS-testiperheen validoimiseksi.  
4. PEMS-TESTIPERHEEN VALIDOINTI  
4.1. PEMS-testiperheen validointiin sovellettavat yleiset vaatimukset  
4.1.1. Ajoneuvon valmistaja esittää hyväksyntäviranomaiselle PEMS-testiper ­
heeseen kuuluvan edustavan ajoneuvon. Tutkimuslaitos tekee edustavalle 
ajoneuvolle PEMS-testin sen osoittamiseksi, että ajoneuvo täyttää tämän 
liitteen vaatimukset.  
4.1.2. Hyväksyntäviranomainen valitsee tämän lisäyksen 4.2 kohdan vaatimus ­
ten mukaisesti lisäajoneuvot, joille tutkimuslaitos tekee PEMS-testin sen 
osoittamiseksi, että valitut ajoneuvot täyttävät tämän liitteen vaatimukset. 
Tekniset kriteerit lisäajoneuvon valitsemiseksi tämän lisäyksen 4.2 koh ­
dan mukaisesti kirjataan testitulosten yhteyteen.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 263  
4.1.3. Hyväksyntäviranomaisen suostumuksella PEMS-testin voi tehdä myös 
toinen toimija tutkimuslaitoksen valvonnassa, kunhan tutkimuslaitos te ­
kee vähintään tämän lisäyksen 4.2.2 ja 4.2.6 kohdassa vaaditut ajoneu ­
vojen testit ja yhteensä vähintään 50 prosenttia tässä lisäyksessä PEMS- 
testiperheen validoimiseen vaadituista PEMS-testeistä. Tällöin tutkimus ­
laitos vastaa kaikkien tämän liitteen vaatimusten mukaisesti tehtävien 
PEMS-testien asianmukaisesta suorittamisesta.  
4.1.4. Tietyn ajoneuvon PEMS-testituloksia voidaan käyttää muiden PEMS- 
testiperheiden validoimiseen tämän lisäyksen vaatimusten mukaisesti, 
kun seuraavat edellytykset täyttyvät:  
— Sama viranomainen hyväksyy kaikki validoitavien PEMS-testiperhei ­
den ajoneuvot asetuksen (EY) N:o 715/2007 vaatimusten mukaisesti 
ja sallii kyseisen ajoneuvon PEMS-testitulosten käytön eri PEMS- 
testiperheiden validoimiseen.  
— Kussakin validoitavassa PEMS-testiperheessä on ajoneuvon päästö ­
tyyppi, jota kyseinen tietty ajoneuvo vastaa.  
Kunkin validoinnin osalta sovellettavat vastuut kuuluvat asianomaisen 
perheen ajoneuvojen valmistajalle riippumatta siitä, oliko tämä valmis ­
taja osallisena asianomaisen ajoneuvon päästötyypin PEMS-testauksessa.  
4.2. Ajoneuvojen valinta PEMS-testaukseen validoitaessa PEMS-testiper­
hettä 
Valittaessa PEMS-testiperheestä ajoneuvoja olisi varmistettava, että 
PEMS-testissä katetaan seuraavassa lueteltavat epäpuhtauspäästöjen kan ­
nalta merkitykselliset tekniset ominaisuudet. Yksi testattavaksi valittu 
ajoneuvo voi edustaa eri teknisiä ominaisuuksia. Ajoneuvot valitaan 
PEMS-testiperheen validointia varten tehtävää PEMS-testausta varten 
seuraavasti:  
4.2.1. PEMS-testaukseen valitaan kunkin polttoaineyhdistelmän (esim. bensii ­
ni-nestekaasu, bensiini-maakaasu tai pelkkä bensiini) osalta, jolla jokin 
PEMS-testiperheen ajoneuvoista voi toimia, vähintään yksi kyseisellä 
polttoaineyhdistelmällä toimiva ajoneuvo.  
4.2.2. Valmistajan on määritettävä arvo PMR  H (PEMS-testiperheen kaikkien 
ajoneuvojen suurin tehon ja massan suhde) ja arvo PMR  L (PEMS-testi­
perheen kaikkien ajoneuvojen pienin tehon ja massan suhde). Tehon ja 
massan suhde vastaa tässä tämän asetuksen liitteen I lisäyksessä 3 ole ­
vassa 3.2.1.8 kohdassa tarkoitetun polttomoottorin suurimman nettotehon 
ja asetuksen (EY) N:o 715/2007 3 artiklan 3 kohdassa määritellyn ver ­
tailumassan suhdetta. Testattavaksi valitaan PEMS-testiperheestä ainakin 
yksi ajoneuvokonfiguraatio, joka edustaa täsmennettyä arvoa PMR  H , ja 
yksi ajoneuvokonfiguraatio, joka vastaa täsmennettyä arvoa PMR  L . Jos 
ajoneuvon tehon ja massan suhde poikkeaa enintään 5 prosenttia täsmen ­
netystä arvosta PMR  H tai PMR  L , ajoneuvoa pidetään arvoa edustavana.  
4.2.3. Testattavaksi valitaan ainakin yksi ajoneuvo kutakin PEMS-testiperheen 
ajoneuvoon asennettua voimansiirtotyyppiä (esim. käsivalintainen, auto ­
maattinen tai DCT-vaihteisto) kohti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 264  
4.2.4. Testattavaksi valitaan ainakin yksi nelipyörävetoinen ajoneuvo, jos 
PEMS-testiperheessä on sellaisia ajoneuvoja.  
4.2.5. Testataan ainakin yksi edustava ajoneuvo kutakin PEMS-perheeseen 
kuuluvaa moottoritilavuutta kohti.  
▼M3 _______  
▼M1 
4.2.7. Ainakin yhdelle PEMS-perheen ajoneuvolle on tehtävä kuumakäynnis ­
tystesti.  
4.2.8 Sen estämättä, mitä 4.2.1 –4.2.6 kohdassa säädetään, testattavaksi vali ­
taan ainakin seuraava määrä PEMS-testiperheen ajoneuvon päästötyyp ­
pejä:  
Ajoneuvon päästötyyppien luku ­
määrä N PEMS-testiperheessä Kylmäkäynnistys-PEMS-testausta varten valittujen 
ajoneuvo n pääs tötyyppien vähimmäismäärä NT  Kuumakäynnistys-PEMS-testausta 
varten valittujen ajoneuvon pääs ­
tötyyppien vähimmäismäärä NT  
1 1  1 ( 2 ) 
2–4 2  1  
5–7 3  1  
8–10  4  1  
11–49 NT = 3 + 0,1 × N ( 1 ) 2  
yli 49 NT = 0,15 × N (  1 ) 3  
( 1 ) NT pyöristetään seuraavaksi suurempaan kokonaislukuun. 
( 2 ) ►M3 Jos PEMS-testiperheessä on vain yksi ajoneuvon päästötyyppi, tyyppihyväksyntäviranomainen päättää, tehdäänkö 
ajoneuvolle kuuma- vai kylmäkäynnistystesti. ◄ 
▼B 
5. RAPORTOINTI 
5.1. Ajoneuvon valmistaja laatii PEMS-testiperheestä täyden kuvauksen, joka 
sisältää etenkin 3.2 kohdassa tarkoitetut tekniset kriteerit, ja toimittaa sen 
asiasta vastaavalle hyväksyntäviranomaiselle.  
5.2. Valmistaja antaa PEMS-testiperheelle yksilöllisen tunnistenumeron, 
jonka muoto on  MS-OEM-X-Y , ja ilmoittaa sen hyväksyntäviranomaisel ­
le. MS on EY-tyyppihyväksynnän myöntävän jäsenvaltion tunnusnume ­
ro, (  1 ) OEM valmistajan 3-merkkinen tunnus,  X alkuperäisen PEMS-tes ­
tiperheen ilmoittava järjestysnumero ja  Y laajennusten järjestysnumero 
(joka alkaa numerosta 0, kun PEMS-testiperhettä ei ole vielä laajennet ­
tu). 
▼M3 
5.3. Hyväksyntäviranomaisen ja ajoneuvon valmistajan on pidettävä yllä luet ­
teloa PEMS-testiperheeseen kuuluvista ajoneuvojen päästötyypeistä 
päästöjä koskevien tyyppihyväksyntänumeroiden perusteella. Lisäksi il ­
moitetaan kunkin päästötyypin osalta kaikki vastaavat ajoneuvon tyyp ­
pihyväksyntänumeroiden, tyyppien, varianttien ja versioiden yhdistelmät 
ajoneuvon EY-vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 0.2 määritel ­
lyn mukaisesti.  ▼B 
( 1 ) 1 Saksa, 2 Ranska, 3 Italia, 4 Alankomaat, 5 Ruotsi, 6 Belgia, 7 Unkari, 8 Tšekki, 9 
Espanja, 11 Yhdistynyt kuningaskunta, 12 Itävalta, 13 Luxemburg, 17 Suomi, 18 Tans ­
ka, 19 Romania, 20 Puola, 21 Portugali, 23 Kreikka, 24 Irlanti, 25 Kroatia, 26 Slovenia, 
27 Slovakia, 29 Viro, 32 Latvia, 34 Bulgaria, 36 Liettua, 49 Kypros, 50 Malta.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 265  
5.4. Hyväksyntäviranomaisen ja ajoneuvon valmistajan on pidettävä yllä luet ­
teloa niistä ajoneuvon päästötyypeistä, jotka on valittu PEMS-testauk ­
seen PEMS-testiperheen validoimiseksi 4 kohdan mukaisesti. Luettelossa 
on lisäksi annettava tarvittavat tiedot siitä, miten 4.2 kohdan valintakri ­
teerit on otettu huomioon. Luettelossa on ilmoitettava myös, onko tiet ­
tyyn PEMS-testiin sovellettu 4.1.3 kohdan säännöksiä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 266  
Lisäys 7 a 
Ajomatkan dynaamisten olosuhteiden todentaminen  
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä kuvaillaan laskentamenetelmät, joilla todennetaan ajo ­
matkan dynaamiset olosuhteet määrittämällä ajodynamiikan liiallisuus tai 
puuttuminen kaupunki-, maantie- ja moottoritieajossa.  
▼B 
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
RPA suhteellinen positiivinen kiihtyvyys  
Δ — muutos 
> — suurempi kuin 
≥ — suurempi tai yhtä suuri kuin 
% — prosenttia  
< — pienempi kuin 
≤ — pienempi tai yhtä suuri kuin 
a — kiihtyvyys [m/s  2 ] 
a i — kiihtyvyys aika-askeleessa i [m/s  2 ] 
a pos — positiivinen kiihtyvyys suurempi kuin 0,1 m/s  2 
[m/s  2 ] 
a pos,i,k  — positiivinen kiihtyvyys suurempi kuin 0,1 m/s  2 ai­
ka-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maan ­
tie- ja moottoritieosuudet [m/s  2 ] 
a res — kiihtyvyyden resoluutio [m/s  2 ] 
d i — matka aika-askeleessa i [m]  
d i,k — matka aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki- 
, maantie- ja moottoritieosuudet [m]  
indeksi (i) — diskreetti aika-askel  
indeksi (j) — diskreetti aika-askel positiivisen kiihtyvyyden tie ­
dostoissa 
indeksi (k) — viittaa asianomaiseen luokkaan (t = yhteensä, u = 
kaupunkiajo, r = maantieajo, m = moottoritieajo)  
M k — otosten lukumäärä kaupunki-, maantie- ja mootto ­
ritieosuuksilla, kun positiivinen kiihtyvyys on suu ­
rempi kuin 0,1 m/s  2 
N k — otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja 
moottoritieosuuksilla ja koko ajomatkalla  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 267  
RPA  k — suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, 
maantie- ja moottoritieosuuksilla [m/s  2 tai 
kWs/(kg*km)] 
t k — kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksien ja 
koko ajomatkan kesto [s]  
T4253H — yhdistetyn datan tasain  
ν — ajoneuvon nopeus [km/h]  
ν i — ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i 
[km/h] 
ν i,k — ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i ot ­
taen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoriti ­
eosuudet [km/h] 
ðν · aÞ i — ajoneuvon todellinen nopeus kiihtyvyyttä kohti ai ­
ka-askeleessa i [m  2 /s 3 tai W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — ajoneuvon todellinen nopeus arvoa 0,1 m/s  2 suu­
rempaa positiivista kiihtyvyyttä kohti aika-aske ­
leessa j ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja 
moottoritieosuudet [m  2 /s 3 tai W/kg] 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — ajoneuvon nopeuden ja arvoa 0,1 m/s  2 suuremman 
positiivisen kiihtyvyyden tulon 95. persentiili ot ­
taen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoriti ­
eosuudet [m  2 /s 3 tai W/kg]  
ν k — ajoneuvon keskimääräinen nopeus kaupunki-, 
maantie- ja moottoritieosuuksilla [km/h]  
3. AJOMATKAA KOSKEVAT INDIKAATTORIT  
3.1. Laskelmat  
▼M3 
3.1.1. Tietojen esikäsittely  
Dynaamiset parametrit, kuten kiihtyvyys, (v · a pos ) tai RPA, määritetään 
nopeussignaalilla, jonka tarkkuus on 0,1 prosenttia nopeuden ollessa yli 
3 km/h, näytteenottotaajuudella 1 Hz. Tarkkuusvaatimus täyttyy yleisesti 
pyörän (pyörimis)nopeusanturin antamilla ajomatkan suhteen kalibroi ­
duilla signaaleilla. Muutoin kiihtyvyys määritetään tarkkuudella 
0,01 m/s  2 ja näytteenottotaajuudella 1 Hz. Tässä tapauksessa paramet ­
rissa ( v · a pos ) käytettävän erillisen nopeussignaalin tarkkuuden on oltava 
vähintään 0,1 km/h.  
Täsmällinen nopeuskäyrä toimii perustana 3.1.2 ja 3.1.3 kohdassa kuva ­
tuille lisälaskelmille ja jaottelulle (binning).  
▼B 
3.1.2. Laskenta parametreille matka, kiihtyvyys ja  ν · a 
Tehdään seuraavat laskelmat koko aikaperusteiselle nopeuskäyrälle 
(1 Hz:n resoluutio) sekunnista 1 sekuntiin t t (viimeinen sekunti).  
Lasketaan matkan lisäys otosta kohti seuraavasti:  
▼C2 
d i ¼ v i 
3,6; i ¼ 1 to N  t ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 268  
jossa 
d i on matka aika-askeleessa i [m]  
ν i on ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h]  
N t on otosten kokonaismäärä.  
Lasketaan kiihtyvyys seuraavasti:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v  iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 to N  t 
jossa 
a i on kiihtyvyys aika-askeleessa i [m/s  2 ]. Jos i  = 1:  v iÄ1 ¼ 0, jos  
i ¼ N  t : v iþ1 ¼ 0. 
Lasketaan ajoneuvon nopeuden ja kiihtyvyyden tulo seuraavasti: 
ðv · aÞ i ¼ v  i · a i=3,6; i ¼ 1 to N  t 
jossa 
ðν · aÞ i on ajoneuvon todellisen nopeuden ja kiihtyvyyden tulo aika- 
askeleessa i [m  2 /s 3 tai W/kg]  
▼M3 
3.1.3. Tulosten jaottelu (binning)  
Kun arvot a  i ja (v · a)  i on laskettu, asetetaan arvot v  i , d i , a i ja (v · a)  i 
nousevaan järjestykseen ajoneuvon nopeuden mukaan.  
Kaikki tiedostot, joissa v  i ≤ 60 km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”kau ­
punkiajo”, kaikki tiedostot, joissa 60 km/h < v  i ≤ 90 km/h, kuuluvat 
nopeusluokkaan ”maantieajo”, ja kaikki tiedostot, joissa v  i > 90 km/h 
kuuluvat nopeusluokkaan ”moottoritieajo”. 
Kun kyse on luokan N  2 ajoneuvoista, jotka on varustettu laitteella, joka 
rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h, kaikki tiedostot, joissa v  i 
≤ 60 km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”kaupunkiajo”, kaikki tiedostot, 
joissa 60 km/h < v  i ≤ 80km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”maantieajo”, 
ja kaikki tiedostot, joissa v  i > 80 km/h kuuluvat nopeusluokkaan ”moot ­
toritieajo”.  
Tiedostojen, joissa kiihtyvyysarvo a  i > 0,1 m/s  2 , määrän on oltava suu ­
rempi tai yhtä suuri kuin 100 kaikissa nopeusluokissa.  
Lasketaan kussakin nopeusluokassa ajoneuvon keskimääräinen nopeus  
v k seuraavasti:  
v k ¼ ð P 
i v i;k Þ=N k , i = 1 to N  k , k = u, r, m  
jossa  
N k on otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuk ­
silla. 
▼B 
3.1.4. Arvon  v · a posÄ ½95â laskeminen nopeusluokittain  
Lasketaan arvojen  v · a pos 95. persentiili seuraavasti:  
Asetetaan arvot ðv · aÞ i;k kussakin nopeusluokassa nousevaan järjestyk ­
seen kaikille tiedostoille, joissa  a i;k> 0,1 m =s 2 a i;k ã 0,1 m =s 2 , ja 
määritetään näiden otosten kokonaismäärä  M k . ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 269  
Asetetaan persentiiliarvot arvoille  ðv · a pos Þ i;k , joissa  a i;k ã 0,1 m =s 2 , 
seuraavasti:  
Pienin arvo  v · a pos saa persentiilin 1/M  k , toiseksi pienin persentiilin 
2/M k , kolmanneksi pienin persentiilin 3/ M k ja suurin persentiilin  
M k=M k ¼ 100% : 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â on arvo ðv · a pos Þ j;k , jolloin  j=M k ¼ 95% . Jos  
j=M k ¼ 95% : ei toteudu, lasketaan arvo  ðv · a pos Þ k Ä ½95â lineaarisella 
interpoloinnilla perättäisistä otoksista j ja j+1, jolloin  j=M k< 95%  ja 
ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Lasketaan suhteellinen positiivinen kiihtyvyys nopeusluokittain seuraa­
vasti: 
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
jossa 
RPA  k on suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, maantie- ja 
moottoritieosuuksilla [m/s  2 tai kWs/(kg*km)]  
Δ t on aikaero 1 sekunti  
M k on otosten määrä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla, 
kun kiihtyvyys on positiivinen  
N k on otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieo ­
suuksilla. 
4. AJOMATKAN PÄTEVYYDEN TODENTAMINEN  
4.1.1.  Arvon  v Ü a  posÄ ½95â todentaminen nopeusluokittain (v [km/h])  
Jos v k Ï 74,6 km =h 
ja 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ 
toteutuu, ajomatka on pätemätön.  
Jos v k> 74,6 km =h ja ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742 · v k þ 18,966Þ toteu­
tuu, ajomatka on pätemätön.  
▼M3 
Valmistajan pyynnöstä ja vain sellaisten luokan N  1 tai N  2 ajoneuvojen 
tapauksessa, joiden tehon ja massan suhde on pienempi tai yhtä suuri 
kuin 44 W/kg:  
Jos v k Ï 74,6 km =h 
ja 
ðv · a pos Þ k _½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ 
toteutuu, ajomatka on pätemätön.  
Jos v k> 74,6 km =h ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 270  
ja 
ðv · a pos Þ k _½95â> ðÄ 0,097 · v k þ 31,635Þ 
toteutuu, ajomatka on pätemätön.  
Tehon ja massan suhteen laskemisessa on käytettävä seuraavia arvoja:  
— massa, joka vastaa ajoneuvon todellista testimassaa mukaan luettuina 
kuljettaja ja PEMS-laitteisto [kg]  
— valmistajan ilmoittama moottorin suurin nimellisteho [W].  
4.1.2. RPA:n todentaminen nopeusluokittain  
Jos v k Ï 94,05 km =h ja RPA  k< ðÄ 0,0016 · v k þ 0,1755Þ toteutuu, 
ajomatka on pätemätön.  
Jos v k> 94,05 km =h ja RPA  k < 0,025 toteutuu, ajomatka on pätemä ­
tön. ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 271  
Lisäys 7 b 
Menettely PEMS-ajomatkan kumulatiivisen positiivisen korkeuseron 
määrittämiseksi  
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jolla määritetään PEMS-ajomat ­
kan kumulatiivinen positiivinen korkeusero.  
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
d(0) — matka ajomatkan alussa [m] 
d — kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m] 
d 0 — kuljettu matka mittaukseen välittömästi ennen vastaa ­
vaa reittipistettä  d [m] 
d 1 — kuljettu matka mittaukseen välittömästi vastaavan 
reittipisteen  d jälkeen [m]  
d a — vertailureittipiste kohdassa  d(0) [m] 
d e — kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipis ­
teessä [m]  
d i — hetkellinen matka [m]  
d tot — kokonaistestimatka [m]  
h(0) — ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta ajomatkan 
alussa tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaat ­
teellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan ylä ­
puolella]  
h(t) — ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t 
tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen 
todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]  
h(d) — ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta reittipis­
teessä d  [m merenpinnan yläpuolella]  
h(t-1) — ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 
tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen 
todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]  
h corr (0) — korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi 
ennen vastaavaa reittipistettä  d [m merenpinnan ylä ­
puolella]  
h corr (1) — korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi 
vastaavan reittipisteen  d jälkeen [m merenpinnan ylä ­
puolella]  
h corr (t) — korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus meren ­
pinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 272  
h corr (t-1) — korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus meren ­
pinnasta pisteessä t-1 [m merenpinnan yläpuolella]  
h GPS, i — GPS:llä mitattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus 
merenpinnasta [m merenpinnan yläpuolella]  
h GPS (t) — GPS:llä mitattu ajoneuvon sijaintikorkeus merenpin ­
nasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]  
h int (d) — interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkastelta ­
vassa reittipisteessä  d [m merenpinnan yläpuolella]  
h int,sm,1  (d) — tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta 
ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reit ­
tipisteessä  d [m merenpinnan yläpuolella]  
h map (t) — topografiseen karttaan perustuva ajoneuvon sijainti ­
korkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan 
yläpuolella]  
Hz — hertsiä  
km/h — kilometriä tunnissa  
m — metriä  
road  grade,1  (d) — tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa 
reittipisteessä  d ensimmäisen tasoituksen jälkeen 
[m/m] 
road  grade,2  (d) — tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa 
reittipisteessä  d toisen tasoituksen jälkeen [m/m]  
sin — trigonometrinen sinifunktio  
t — testin alusta kulunut aika [s] 
t 0 — kulunut aika mittauskohdassa välittömästi ennen vas ­
taavaa reittipistettä  d [s] 
v i — ajoneuvon hetkellinen nopeus [km/h]  
v(t) — ajoneuvon nopeus kohdassa t [km/h]  
3. YLEISET VAATIMUKSET 
RDE-ajomatkan kumulatiivinen positiivinen korkeusero määritetään kol ­
men parametrin perusteella: ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus meren ­
pinnasta h  GPS,i [m merenpinnan yläpuolella] mitattuna GPS:llä, ajoneuvon 
hetkellinen nopeus  v i [km/h] kirjattuna taajuudella 1 Hz ja vastaava aika  t 
[s] testin alusta mitattuna.  
4. KUMULATIIVISEN POSITIIVISEN KORKEUSERON LASKEMINEN  
4.1. Yleistä  
RDE-ajomatkan kumulatiivinen positiivinen korkeusero lasketaan kolmiv ­
aiheisesti: i) tehdään tietojen laatuun liittyvä seulonta ja periaatteellinen 
todentaminen, ii) korjataan tieto ajoneuvon hetkellisestä sijaintikorkeu ­
desta merenpinnasta ja iii) lasketaan kumulatiivinen positiivinen korkeu ­
sero. ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 273  
4.2. Tietojen laatuun liittyvä seulonta ja periaatteellinen todentaminen 
Tarkastetaan ajoneuvon hetkellistä nopeutta koskevien tietojen täydelli­
syys. Puuttuvien tietojen tapauksessa voidaan suorittaa korjaus, jos puut ­
teet ovat lisäyksessä 4 olevassa 7 kohdassa vahvistettujen vaatimusten 
rajoissa. Muussa tapauksessa testitulokset mitätöidään. Tarkastetaan het ­
kellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevien tietojen täydellisyys. 
Täydennetään tietoaukot interpoloimalla. Tarkistetaan interpoloitujen tie ­
tojen oikeellisuus topografisen kartan avulla. Interpoloidut tiedot on suo ­
siteltavaa korjata, jos seuraava ehto toteutuu:  
jh GPS ðtÞ Ä h  map ðtÞj> 40 m 
Korjataan korkeustiedot, jotta seuraava ehto toteutuu:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
jossa 
h(t) — ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen 
laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen 
jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]  
h GPS (t) — GPS:llä mitattu ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pis ­
teessä t [m merenpinnan yläpuolella]  
h map (t) — topografiseen karttaan perustuva ajoneuvon sijaintikorkeus 
merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]  
4.3. Ajoneuvon hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevien tie­
tojen korjaaminen 
Määritetään sijaintikorkeus merenpinnasta  h(0) matkan alussa kohdassa  
d(0) GPS:llä, ja tarkistetaan sen oikeellisuus topografisen kartan tietojen 
perusteella. Poikkeama saa olla enintään 40 m. Korjataan hetkellistä si ­
jaintikorkeutta merenpinnasta koskevat tiedot  h(t) , jos seuraava ehto to ­
teutuu: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin 45°Þ 
Korjataan korkeustiedot, jotta seuraava ehto toteutuu:  
h corr ðtÞ ¼ h  corr ðt Ä 1Þ 
jossa 
h(t) — ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tieto ­
jen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todenta ­
misen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]  
h(t-1) — ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 tie ­
tojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen toden ­
tamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]  
v(t) — ajoneuvon nopeus kohdassa t [km/h]  
h corr (t) — korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpin ­
nasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]  
h corr (t-1) — korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpin ­
nasta pisteessä t-1 [m merenpinnan yläpuolella]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 274  
Kun korjaus on saatu päätökseen, laaditaan pätevä korkeustiedosto. Tätä 
tiedostoa käytetään kumulatiivisen positiivisen korkeuseron laskemiseen 
13.4 kohdassa kuvatusti. 
4.4. Kumulatiivisen positiivisen korkeuseron lopullinen laskeminen  
4.4.1. Yhtenäisen spatiaalisen resoluution vahvistaminen  
Määritetään ajomatkalla ajettu kokonaismatka  d tot [m] hetkellisten matko ­
jen d  i summana. Määritetään hetkellinen matka  d i seuraavasti:  
d i ¼ v i 
3,6 
jossa 
d i — hetkellinen matka [m]  
v i — ajoneuvon hetkellinen nopeus [km/h] 
Lasketaan kumulatiivinen korkeusero 1 m:n spatiaalisella resoluutiolla 
saaduista tiedoista aloittaen ensimmäisestä, ajomatkan alussa  d(0) tehdystä 
mittauksesta. Resoluutiolla 1 m saadut tietopisteet eli reittipisteet määrit ­
tävät ominaisuudet ovat matka-arvo d (esim. 0, 1, 2, 3 m…) ja sitä 
vastaava korkeus merenpinnasta  h(d) [m merenpinnan yläpuolella].  
Lasketaan kunkin tarkasteltavan reittipisteen  d sijaintikorkeus merenpin ­
nasta interpoloimalla hetkellisestä korkeudesta merenpinnasta  h corr (t) seu­
raavasti:  
h int ðdÞ ¼ h  corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h  corr ð0Þ 
d 1 Ä d  0 Ü ðd Ä d  0 Þ 
jossa 
h int (d) — interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa 
reittipisteessä  d [m merenpinnan yläpuolella]  
h corr (0) — korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi ennen 
vastaavaa reittipistettä  d [m merenpinnan yläpuolella]  
h corr (1) — korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi vastaa ­
van reittipisteen  d jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]  
d — kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä  d [m] 
d 0 — kuljettu matka mittaukseen välittömästi ennen vastaavaa 
reittipistettä  d [m] 
d 1 — kuljettu matka mittaukseen välittömästi vastaavan reittipis ­
teen d jälkeen [m]  
4.4.2. Tietojen lisätasoitus  
Tasoitetaan kullekin tarkasteltavalle reittipisteelle saatu korkeus merenpin ­
nasta -tieto kaksivaiheisella menettelyllä, jossa  d a on ensimmäinen ja  d e 
viimeinen piste (kuva 1). Tehdään ensimmäinen tasoitus seuraavasti:  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h  int ðd a Þ 
ðd þ 200 mÞ for d Ï 200 m ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 275  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h  int ðd Ä 200 mÞ 
ðd þ 200 mÞ Ä ð d Ä 200 mÞ for 200 m< d< ðd e Ä 200 mÞ 
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h  int ðd Ä 200 mÞ 
d e Ä ðd Ä 200 mÞ for d ã ð d e Ä 200 mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h  int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade ;1 ðdÞ; d ¼ d  a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h  int ðd a Þ þ road  grade ;1 ðd a Þ 
jossa 
road  grade,1  (d) — tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reit ­
tipisteessä ensimmäisen tasoituksen jälkeen [m/m]  
h int (d) — interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkastelta ­
vassa reittipisteessä  d [m merenpinnan yläpuolella]  
h int,sm,1  (d) — tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta 
ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reit ­
tipisteessä  d [m merenpinnan yläpuolella]  
d — kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m] 
d a — vertailureittipiste, kun matka on 0 metriä [m]  
d e — kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipis ­
teessä [m]  
Tehdään toinen tasoitus seuraavasti:  
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h  int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h  int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ð d Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h  int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ð d e Ä 200mÞ 
jossa 
road  grade,2  (d) — tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reit ­
tipisteessä toisen tasoituksen jälkeen [m/m]  
h int,sm,1  (d) — tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta 
ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reit ­
tipisteessä  d [m merenpinnan yläpuolella]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 276  
d — kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m] 
d a — vertailureittipiste, kun matka on 0 metriä [m]  
d e — kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipis ­
teessä [m]  
Kuva 1 
Menettely interpoloitujen korkeussignaalien tasoittamiseksi
  
▼M3 
4.4.3. Lopullisen tuloksen laskeminen  
Lasketaan koko ajomatkan positiivinen kumulatiivinen korkeusero integ­
roimalla kaikki positiiviset interpoloidut ja tasoitetut tien pystykaltevuus ­
arvot road  grade,2  (d). Tulos on hyvä normalisoida testin kokonaismatkalla  
d tot ja ilmaista metreinä kumulatiivista korkeuseroa sataa kilometriä kohti.  
Lasketaan sitten ajomatkan kaupunkiosuuden positiivinen kumulatiivinen 
korkeusero käyttämällä perustana ajoneuvon nopeutta kussakin tarkastel ­
tavassa reittipisteessä:  
v w = 1 / (t  w,i – t w,i – 1  ) · 60  2 / 1 000 
jossa 
v w – ajoneuvon nopeus reittipisteessä [km/h]  
Kaikki tiedostot, joissa v  w ≤ 60 km/h kuuluvat ajomatkan kaupunkiosuu ­
teen. 
Integroidaan kaikki positiiviset interpoloidut ja tasoitetut tien pystykalte ­
vuusarvot, jotka vastaavat kaupunkiajon tiedostoja.  
Integroidaan kaupunkiajon tiedostoja vastaavien 1 metrin reittipisteiden 
lukumäärä ja jaetaan se 1 000:lla, jotta saadaan kaupunkiajoa vastaava 
testimatka  d urban [km].  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 277  
Lasketaan ajomatkan kaupunkiosuuden positiivinen kumulatiivinen kor ­
keusero jakamalla kaupunkiosuuden positiivinen korkeusero kaupunkiajoa 
vastaavalla testimatkalla. Arvo ilmoitetaan muodossa korkeusero metreinä 
sataa ajokilometriä kohti.  
▼B 
5. NUMEERINEN ESIMERKKI  
Taulukoissa 1 ja 2 esitetään vaiheet, joilla lasketaan positiivinen korkeu ­
sero käyttäen perustana PEMS-järjestelmän kanssa tehdyn maantietestin 
aikana kirjattuja tietoja. Selkeyden vuoksi tässä esitetään vain otos, jossa 
arvot ovat 800 m ja 160 s.  
5.1. Tietojen laatuun liittyvä seulonta ja periaatteellinen todentaminen  
Tietojen laatuun liittyvä seulonta ja periaatteellinen todentaminen on kak ­
sivaiheinen. Ensin tarkastetaan ajoneuvon nopeutta koskevien tietojen 
täydellisyys. Tässä otoksessa ei ole ajoneuvon nopeuteen liittyviä tieto ­
aukkoja (ks. taulukko 1). Seuraavaksi tarkastetaan sijaintikorkeus meren ­
pinnasta -tietojen täydellisyys. Otoksessa puuttuvat sekunteihin 2 ja 3 
liittyvät korkeustiedot. Täydennetään aukot interpoloimalla GPS-signaali. 
Lisäksi todennetaan GPS:n korkeustiedot topografisen kartan avulla. To ­
dennus sisältää korkeusarvon h(0) matkan alussa. Korjataan sekunteihin 
112–114 liittyvät korkeustiedot topografisen kartan perusteella, jotta seu­
raava ehto toteutuu:  
h GPS ðtÞ Ä h  map ðtÞ< Ä40m 
Tietojen todennuksen tuloksena saadaan viidennen sarakkeen tiedot  h(t). 
5.2. Ajoneuvon hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevien tie­
tojen korjaaminen 
Seuraavassa vaiheessa korjataan sekuntien 1–4, 111–112 ja 159–160 kor­
keustiedot  h(t) käyttämällä sekuntien 0, 110 ja 158 korkeusarvoja, koska 
näiden aikavälien sijaintikorkeus merenpinnasta -tietoihin sovelletaan seu ­
raavaa ehtoa: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin 45°Þ 
Tietojen korjauksen tuloksena saadaan kuudennen sarakkeen tiedot  
h corr (t). Korkeustietojen varmentamisen ja korjaamisen vaikutukset kuva ­
taan kuvassa 2. 
5.3. Kumulatiivisen positiivisen korkeuseron laskeminen  
5.3.1. Yhtenäisen spatiaalisen resoluution vahvistaminen  
Lasketaan hetkellinen matka  d i jakamalla ajoneuvon hetkellinen nopeus 
(km/h) tekijällä 3,6 (taulukon 1 sarake 7). Laskemalla korkeustiedot uu ­
delleen 1 m:n yhtenäisen spatiaalisen resoluution saamiseksi saadaan reit ­
tipisteet  d (taulukon 2 sarake 1) ja niitä vastaavat korkeusarvot  h int (d) 
(taulukon 2 sarake 7). Lasketaan kunkin reittipisteen  d sijaintikorkeus 
merenpinnasta interpoloimalla mitatusta hetkellisestä korkeudesta meren ­
pinnasta h  corr seuraavasti:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ  120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000 
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ  132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 278  
5.3.2. Tietojen lisätasoitus  
Taulukossa 2 ensimmäinen reittipiste  d a = 0 m ja viimeinen reittipiste  
d e = 799 m. Tasoitetaan kunkin tarkasteltavan reittipisteen sijaintikorkeus 
merenpinnasta -tieto kaksivaiheisella menettelyllä. Ensimmäinen tasoitus:  
road  grade ;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h  int ð0Þ 
ð0 þ 200 mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
valittu tasoituksen osoittamiseksi, kund d ≤ 200m 
road  grade ;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h  int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð 120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288  
valittu tasoituksen osoittamiseksi, kund 200m < d < (599m) 
road  grade ;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h  int ð520Þ 
799 Ä ð 520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
valittu tasoituksen osoittamiseksi, kund d ≥ (599m) 
Lasketaan tasoitettu ja interpoloitu korkeusarvo seuraavasti:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h  int ð0Þ þ road  grade ;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h  int;sm;1 ð798Þ þ road  grade ;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Toinen tasoitus:  
road  grade ;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h  int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
valittu tasoituksen osoittamiseksi, kund d ≤ 200m 
road  grade ;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h  int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð 120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
valittu tasoituksen osoittamiseksi, kund 200m < d < (599) 
road  grade ;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h  int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð 520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
valittu tasoituksen osoittamiseksi, kund d ≥ (599m)  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 279  
5.3.3. Lopullisen tuloksen laskeminen  
Lasketaan ajomatkan positiivinen kumulatiivinen korkeusero integroimalla 
kaikki positiiviset interpoloidut ja tasoitetut tien pystykaltevuusarvot eli 
taulukon 2 sarakkeessa  road  grade,2  (d) olevat arvot. Koko tiedostoa tarkas ­
teltaessa ajomatkan kokonaispituus oli  d tot ¼ 139,7km  ja kaikki positii ­
viset interpoloidut ja tasoitetut tien pystykaltevuusarvot 516 m. Positii ­
viseksi kumulatiiviseksi korkeuseroksi saatiin näin 516*100/139,7 = 
370 m/100 km. 
Taulukko 1 
Ajoneuvon hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevien tietojen korjaaminen  
Aika 
t [s] v(t) 
[km/h] h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Kumul. d 
[m] 
0 0,00 122,7 129,0 122,7 122,7 0,0 0,0 
1 0,00 122,8 129,0 122,8 122,7 0,0 0,0 
2 0,00 –  129,1 123,6 122,7 0,0 0,0 
3 0,00 –  129,2 124,3 122,7 0,0 0,0 
4 0,00 125,1 129,0 125,1 122,7 0,0 0,0 
… …  …  …  …  …  …  …  
18 0,00 120,2 129,4 120,2 120,2 0,0 0,0 
19 0,32 120,2 129,4 120,2 120,2 0,1 0,1 
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31 120,9 132,7 120,9 120,9 6,8 117,9 
38 28,18 121,2 133,0 121,2 121,2 7,8 125,7 
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52 121,4 131,9 121,4 121,4 3,8 193,4 
47 38,48 120,7 131,5 120,7 120,7 10,7 204,1 
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67 119,8  125,2 119,8 119,8 11,9 308,4 
57 41,70 119,7 124,8 119,7 119,7 11,6 320,0 
… …  …  …  …  …  …  …  
110 10,95 125,2 132,2 125,2 125,2 3,0 509,0 
111 11,75 100,8 132,3 100,8 125,2 3,3 512,2 
112 13,52 0,0 132,4 132,4 125,2 3,8 516,0 
113 14,01 0,0 132,5 132,5 132,5 3,9 519,9 
114 13,36 24,30 132,6 132,6 132,6 3,7 523,6 
… …  …  …  …  …  …  
149 39,93 123,6 129,6 123,6 123,6 11,1 719,2 
150 39,61 123,4 129,5 123,4 123,4 11,0 730,2 
… …  …  …  …  …  …  
157 14,81 121,3 126,1 121,3 121,3 4,1 792,1 
158 14,19 121,2 126,2 121,2 121,2 3,9 796,1 
159 10,00 128,5 126,1 128,5 121,2 2,8 798,8 
160 4,10 130,6 126,0 130,6 121,2 1,2 800,0  
— tarkoittaa tietoaukkoja.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 280  
Taulukko 2 
Tien kaltevuusarvon laskeminen  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m] h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18 0,0 0,1 120,3 120,4 120,3 0,0035 120,3 – 0,0015 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37 117,9 125,7 120,9 121,2 121,0 – 0,0019 120,2 0,0035 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46 193,4 204,1 121,4 120,7 121,0 – 0,0040 120,0 0,0051 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56 308,4 320,0 119,8 119,7 119,7 0,0288 121,4 0,0088 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113 519,9 523,6 132,5 132,6 132,5 0,0097 123,7 0,0037 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149 719,2 730,2 123,6 123,4 123,6 – 0,0405 122,9 – 0,0086 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158 796,1  798,8 121,2 121,2 121,2 – 0,0219 121,3 – 0,0151 
799 159 798,8 800.0 121,2 121,2 121,2 – 0,0220 121,3 – 0,0152 
Kuva 2  
Tietojen todentamisen ja korjaamisen vaikutus – GPS:llä mitattu korkeusprofiili, 
topografisesta kartasta saatu korkeusprofiili, tietojen laatuun liittyvän seulonnan ja 
periaatteellisen todentamisen jälkeen saatu korkeusprofiili  h(t) sekä taulukossa 1 
lueteltujen tietojen korjaaminen
  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 281  
Kuva 3  
Vertailu: korjattu korkeusprofiili h  corr (t) sekä tasoitettu ja interpoloitu korkeus 
h int,sm,1
  
Taulukko 2  
Positiivisen korkeuseron laskeminen  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m] h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18 0,0 0,1 120,3 120,4 120,3 0,0035 120,3 – 0,0015 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37 117,9 125,7 120,9 121,2 121,0 – 0,0019 120,2 0,0035 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46 193,4 204,1 121,4 120,7 121,0 – 0,0040 120,0 0,0051 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56 308,4 320,0 119,8 119,7 119,7 0,0288 121,4 0,0088 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113 519,9 523,6 132,5 132,6 132,5 0,0097 123,7 0,0037 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149 719,2 730,2 123,6 123,4 123,6 – 0,0405 122,9 – 0,0086 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158 796,1 798,8  121,2 121,2 121,2 – 0,0219 121,3 – 0,0151 
799 159 798,8 800,0 121,2 121,2 121,2 – 0,0220 121,3 – 0,0152  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 282  
_______  
▼B 
Lisäys 8  
Tietojen vaihtoa ja raportointia koskevat vaatimukset  
▼M3 
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä kuvaillaan vaatimukset, joita sovelletaan mittausjärjes ­
telmän ja tietojenarviointiohjelmiston väliseen tiedonvaihtoon sekä väliv ­
aiheen ja lopullisten RDE-tulosten raportointiin ja vaihtoihin tietojen ar ­
vioinnin valmistuttua.  
Pakollisia ja vapaaehtoisia parametreja koskevien tietojen vaihtoon ja 
raportointiin sovelletaan lisäyksessä 1 olevan 3.2 kohdan vaatimuksia. 
Tekninen raportti koostuu viidestä osasta:  
i) 4.1 kohdassa kuvattu tietojenvaihtotiedosto  
ii) 4.2.1 kohdassa kuvattu raportointitiedosto nro 1  
iii) 4.2.2 kohdassa kuvattu raportointitiedosto nro 2  
iv) 4.3 kohdassa kuvattu ajoneuvon ja moottorin kuvaus  
v) 4.4 kohdassa kuvattu PEMS-laitteiston asennusta esittävä kuvamateri ­
aali. 
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
a 1 – CO  2 -ominaiskäyrän kerroin  
b 1 – CO  2 -ominaiskäyrän kerroin  
a 2 – CO  2 -ominaiskäyrän kerroin  
b 2 – CO  2 -ominaiskäyrän kerroin  
tol 1– – alempi primaaritoleranssi  
tol 1+ – ylempi primaaritoleranssi  
(v · a pos )95  k – ajoneuvon todellisen nopeuden ja arvoa 0,1 m/s  2 
suuremman positiivisen kiihtyvyyden tulon 95. per ­
sentiili ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja 
moottoritieajo [m  2 /s 3 tai W/kg]  
RPA  k – suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, 
maantie- ja moottoritieajossa [m/s  2 tai kWs/(kg*km)]  
IC k on RDE-ajomatkan se osuus, jolla OVC-HEV-ajo ­
neuvo käyttää polttomoottoria  
d ICE,k on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV- 
ajoneuvon polttomoottori on käynnissä  
d EV,k on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV- 
ajoneuvon polttomoottori on sammutettuna  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 283  
M CO  2;RDE ;k on RDE-ajomatkan aikana päästetyn hiilidioksidin 
ajomatkakohtainen massa [g/km]  
M CO  2;WLTP; k on WLTP-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajo ­
matkakohtainen massa [g/km]  
M CO  2;WLTP  C S;k on WLTP-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajo ­
matkakohtainen massa [g/km], kun kyse on varausta 
ylläpitävässä tilassa testatusta OVC-HEV-ajoneu ­
vosta 
r k on RDE-testissä ja WLTP-testissä mitattujen CO  2 - 
päästöjen suhde 
RF k on RDE-ajomatkalle laskettu tulosten arviointitekijä  
RF L1 on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän 
funktion ensimmäinen parametri  
RF L2 on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän 
funktion toinen parametri  
▼B 
3. TIETOJEN VAIHDON JA RAPORTOINNIN MUOTO  
▼M3 
3.1. Yleistä  
Päästöarvoja ja muita merkityksellisiä parametreja koskevassa tiedonvaih ­
dossa ja raportoinnissa on käytettävä CSV-muotoista tiedostoa. Paramet ­
rien arvot erotetaan toisistaan pilkulla (ASCII-koodi #h2C). Alaparamet ­
rien arvot erotetaan toisistaan kaksoispisteellä (ASCII-koodi #h3B). Nu ­
meeristen arvojen desimaalierottimena käytetään pistettä (ASCII-koodi 
#h2E). Rivit päätetään rivinvaihtoon (ASCII-koodi #h0D #h0A). Tuhat ­
erotinta ei käytetä.  
▼B 
3.2. Tietojenvaihto  
Mittausjärjestelmien ja tietojenarviointiohjelmiston välinen tietojenvaihto 
on toteutettava käyttämällä standardoitua raportointitiedostoa, joka sisältää 
vähimmäisvaatimusten mukaiset pakolliset ja vapaaehtoiset parametrit. 
Tietojenvaihtotiedoston rakenne on seuraava: Ensimmäiset 195 riviä va ­
rataan ylätunnisteelle, jossa annetaan tapauskohtaiset tiedot esimerkiksi 
testiolosuhteista sekä PEMS-laitteiden yksilöinnistä ja kalibroinnista (tau ­
lukko 1). Riveillä 198–200 ilmoitetaan parametrien nimitykset ja yksiköt. 
Rivi 201 ja sitä seuraavat rivit muodostavat tietojenvaihtotiedoston varsi ­
naisen osan ja sisältävät parametrien arvot (taulukko 2). Tietojenvaihto ­
tiedoston varsinaisessa osassa on oltava tietorivejä vähintään määrä, joka 
vastaa testin kestoa sekunneissa kerrottuna kirjaustaajuudella hertseinä.  
▼M3 
3.3. Välitulokset ja lopulliset tulokset  
Alustavat parametrit välituloksista on kirjattava taulukossa 3 esitettyä 
rakennetta noudattaen. Taulukon 3 tiedot on saatava ennen kuin sovelle ­
taan lisäyksissä 5 ja 6 vahvistettuja tietojen arviointiin ja päästöjen las ­
kemiseen käytettäviä menetelmiä.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 284  
Ajoneuvon valmistaja kirjaa käytettävissä olevat tietojenarviointimenetel ­
mien tulokset erillisiin tiedostoihin. Lisäyksessä 5 kuvatulla menetelmällä 
tehdyn tietojen analysoinnin ja lisäyksessä 6 kuvattujen päästölaskelmien 
tulokset ilmoitetaan taulukoiden 4, 5 ja 6 mukaisesti. Tietojenraportointi ­
tiedoston ylätunnisteessa on kolme osaa. Ensimmäiset 95 riviä on varattu 
tietojenarviointimenetelmän asetuksia koskeville tiedoille. Riveillä 
101–195 ilmoitetaan tietojenarviointimenetelmän tulokset. Riveillä 
201–490 ilmoitetaan lopulliset päästötulokset. Rivi 501 ja sitä seuraavat 
rivit muodostavat tietojenraportointitiedoston varsinaisen osan ja sisältävät 
tietojenarvioinnin yksityiskohtaiset tulokset.  
▼B 
4. TEKNISET RAPORTOINTITAULUKOT  
▼M3 
4.1. Tietojenvaihto 
Taulukon 1 vasemmassa sarakkeessa annetaan ilmoitettava parametri 
(muoto ja sisältö vakio). Taulukon 1 keskimmäisessä sarakkeessa anne ­
taan kuvaus ja/tai yksikkö (muoto ja sisältö vakio). Jos parametri voidaan 
kuvata keskimmäisessä sarakkeessa annetussa vaihtoehtoluettelossa ole ­
valla kuvauksella, parametri on kuvattava luettelossa annettujen nimikkei ­
den mukaisesti (esimerkiksi tietojenvaihtotiedoston rivillä 19 olisi käsiva ­
lintaisella vaihteistolla varustettu ajoneuvo kuvattava ilmaisulla ”käsiva ­
lintainen” eikä ilmaisulla ”manuaalinen” tai ”man” tai muulla tavalla). 
Todelliset tiedot kirjataan taulukon 1 oikeanpuoleiseen sarakkeeseen. Tau ­
lukkoihin on lisätty esimerkkitietoja, jotka osoittavat, miten ilmoitettava 
sisältö on niihin kirjattava. Sarakkeiden ja rivien (myös tyhjien) järjestystä 
on noudatettava.  
Taulukko 1 
Tietojenvaihtotiedoston ylätunniste  
TESTIN TUNNISTE [koodi] TEST_01_Veh01  
Testauspäivä  [pp.kk.vvvv] 13.10.2016 
Testiä valvonut organisaatio  [organisaation nimi]  Esimerkki  
Testauspaikka  [paikkakunta (maa)]  Ispra (Italia)  
Testin teettänyt organisaatio  [organisaation nimi]  Esimerkki  
Ajoneuvon kuljettaja  [tutkimuslaitos / laboratorio / alkuperäinen 
laitevalmistaja]  VELA (JRC)  
Ajoneuvon tyyppi [ajoneuvon kauppanimi]  Kauppanimi  
Ajoneuvon valmistaja  [nimi] Esimerkki 
Ajoneuvon vuosimalli  [vuosi] 2017 
Ajoneuvon tunniste  [VIN-koodi standardin ISO 3779:2009 mu­
kaisesti] ZA1JRC2U912345678  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 285  
TESTIN TUNNISTE  [koodi] TEST_01_Veh01  
Matkamittarin lukema testin 
alussa [km] 5 252 
Matkamittarin lukema testin lo ­
pussa [km]  5 341 
Ajoneuvoluokka [direktiivin 70/156/ETY liitteessä II mää­
ritelty luokka]  M1 
Tyyppihyväksynnän mukainen 
päästöraja  [Euro X] Euro 6c 
Sytytystyyppi [kipinäsytytys/puristussytytys]  Kipinäsytytys 
Moottorin nimellisteho  [kW] 85 
Suurin vääntömomentti  [Nm] 190 
Moottorin iskutilavuus  [cm  3 ] 1 197 
Vaihteisto  [käsivalintainen, automaattinen, portaaton]  Portaaton 
Vaihteiden määrä eteenpäin  [#] 6  
Polttoainetyyppi. Jos flex-fuel, 
ilmoitetaan testissä käytetty polt­
toaine.  [bensiini/diesel/nestekaasu/maakaasu/biome ­
taani/etanoli/biodiesel]  Diesel 
Voiteluaine  [tuotteen nimi]  5W30  
Rengaskoko edessä ja takana  [leveys.korkeus.vanteen halkaisija / leve­
ys.korkeus.vanteen halkaisija]  195.55.20/195.55.20 
Rengaspaine etu- ja taka-akselil ­
la [bar/bar]  2.5/2.6 
Ajovastusparametrit  [F  0 /F 1 /F 2 ] 60.1/0.704/0.03122 
Tyyppihyväksyntätestisykli  [NEDC/WLTC] WLTC 
Tyyppihyväksynnän CO  2 -pääs­
töt [g/km] 139,1 
CO  2 -päästöt WLTC-tilassa pieni  [g/km] 155,1 
CO  2 -päästöt WLTC-tilassa kes ­
kisuuri [g/km] 124,5 
CO  2 -päästöt WLTC-tilassa suuri  [g/km] 133,8 
CO  2 -päästöt WLTC-tilassa erit ­
täin suuri [g/km] 146,2  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 286  
TESTIN TUNNISTE  [koodi] TEST_01_Veh01  
Ajoneuvon testimassa (  1 ) [kg] 1 743,1 
PEMS-järjestelmän valmistaja  [nimi]  VALMISTAJA 01 
PEMS-järjestelmän tyyppi  [PEMS-järjestelmän kauppanimi]  PEMS X56 
PEMS-järjestelmän sarjanumero  [numero] C9658 
PEMS-järjestelmän tehonlähde  [akkutyyppi Li-ioni/Ni-Fe/Mg-ioni]  Li-ioni 
Kaasuanalysaattorin valmistaja  [nimi] VALMISTAJA 22 
Kaasuanalysaattorin tyyppi  [tyyppi] IR 
Kaasuanalysaattorin sarjanumero  [numero] 556 
Käyttövoimatyyppi  [polttomoottori/NOVC-HEV/OVC-HEV] Polttomoottori  
Sähkömoottorin teho  [kW; 0 jos ajoneuvossa vain polttomoottori]  0 
Moottorin tila testin alussa  [kylmä/lämmin]  Kylmä  
Ajotila (veto)  [kaksipyöräveto/nelipyöräveto]  Kaksipyöräveto  
Keinotekoinen hyötykuorma  [poikkeama hyötykuormasta, %]  28 
Käytetty polttoaine  [vertailu / kaupan oleva / EN228]  Kaupan oleva  
Renkaan kulutuspinnan urasy­
vyys [mm]  5  
Ajoneuvon ikä  [kuukautta]  26 
Polttoaineensyöttöjärjestelmä  [suoraruiskutus / epäsuora ruiskutus / suora ja 
epäsuora ruiskutus] Suoraruiskutus 
Korityyppi [sedan/viistoperä/farmari/coupé/avoauto/kuor ­
ma-auto/pakettiauto]  Sedan 
CO  2 -päästöt latausta ylläpidettä ­
essä (OVC-HEV-ajoneuvot) [g/km] —  
Pakokaasun massavirtamittarin 
valmistaja (  3 ) [nimi]  EFM-valmistaja 2 
Pakokaasun massavirtamittarin 
anturin tyyppi ( 3 ) [toimintaperiaate]  Pitot 
Pakokaasun massavirtamittarin 
sarjanumero (  3 ) [numero] 556 
Pakokaasun massavirran lähde  [massavirtamittari/ECU/anturi]  Massavirtamittari  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 287  
TESTIN TUNNISTE  [koodi] TEST_01_Veh01  
Ilmanpaineanturi  [tyyppi/valmistaja]  Pietsosähköresistori/AAA 
Testauspäivä  [pp.kk.vvvv] 13.10.2016 
Testiä edeltävän menettelyn 
aloittamisaika  [h:min] 15:25 
Ajomatkan aloittamisaika  [h:min]  15:42  
Testiä seuraavan menettelyn 
aloittamisaika  [h:min]  17:28  
Testiä edeltävän menettelyn lo ­
pettamisaika  [h:min]  15:32 
Ajomatkan lopettamisaika  [h:min]  17:25  
Testiä seuraavan menettelyn lo ­
pettamisaika  [h:min]  17:38  
Suurin seisotuslämpötila  [K]  291,2 
Pienin seisotuslämpötila  [K] 290,7 
Seisotus kokonaan tai osittain 
laajemmissa lämpötilaoloissa  [kyllä/ei]  Ei  
Polttomoottoriajotila (jos on) [normaali/urheilullinen/taloudellinen]  Taloudellinen  
Lataushybridin ajotila  [varausta ylläpitävä / varausta purkava / ak­
kua lataava / kevyt käyttö]  
Oliko jokin aktiivinen turvajär ­
jestelmä pois käytöstä testin ai­
kana? [ei/ESP/ABS/AEB] Ei 
Käynnistys-pysäytysjärjestelmä 
aktiivinen  [kyllä / ei / ei järjestelmää]  ei järjestelmää  
Ilmastointi  [pois päältä / päällä]  Pois päältä  
Aikakorjaus: THC  [s]  
Aikakorjaus: CH  4 [s] 
Aikakorjaus: NMHC [s] 
Aikakorjaus: O  2 [s] – 2 ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 288  
TESTIN TUNNISTE  [koodi] TEST_01_Veh01  
Aikakorjaus: PN [s] 3,1 
Aikakorjaus: CO [s] 2,1 
Aikakorjaus: CO  2 [s] 2,1 
Aikakorjaus: NO [s] – 1,1 
Aikakorjaus: NO  2 [s] – 1,1 
Aikakorjaus: pakokaasun massa ­
virta [s] 3,2  
THC-vertailuarvo  [ppm]  
CH  4 -vertailuarvo  [ppm] 
NMHC-vertailuarvo [ppm] 
O 2 -vertailuarvo  [%] 
PN-vertailuarvo  [#] 
CO-vertailuarvo  [ppm] 18 000 
CO  2 -vertailuarvo  [%] 15 
NO-vertailuarvo  [ppm] 4 000 
NO  2 -vertailuarvo  [ppm] 550 
( 4 ) 
( 4 ) 
THC:n nollavaste ennen testiä  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 289  
TESTIN TUNNISTE  [koodi] TEST_01_Veh01  
CH  4 :n nollavaste ennen testiä  [ppm] 
NMHC:n nollavaste ennen testiä  [ppm]  
O 2 :n nollavaste ennen testiä  [%] 
PN:n nollavaste ennen testiä  [#] 
CO:n nollavaste ennen testiä  [ppm]  0  
CO  2 :n nollavaste ennen testiä  [%] 0  
NO:n nollavaste ennen testiä  [ppm] 0,03  
NO  2 :n nollavaste ennen testiä  [ppm] – 0,06 
THC:n vertailuvaste ennen testiä  [ppm] 
CH  4 :n vertailuvaste ennen testiä  [ppm] 
NMHC:n vertailuvaste ennen 
testiä  [ppm] 
O 2 :n vertailuvaste ennen testiä  [%] 
PN:n vertailuvaste ennen testiä  [#] 
CO:n vertailuvaste ennen testiä  [ppm]  18 008 
CO  2 :n vertailuvaste ennen testiä  [%] 14,8 
NO:n vertailuvaste ennen testiä  [ppm] 4 000 
NO  2 :n vertailuvaste ennen testiä  [ppm] 549  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 290  
TESTIN TUNNISTE  [koodi] TEST_01_Veh01  
THC:n nollavaste testin jälkeen  [ppm] 
CH  4 :n nollavaste testin jälkeen  [ppm] 
NMHC:n nollavaste testin jäl ­
keen  [ppm]  
O 2 :n nollavaste testin jälkeen  [%] 
PN:n nollavaste testin jälkeen  [#] 
CO:n nollavaste testin jälkeen  [ppm]  0  
CO  2 :n nollavaste testin jälkeen  [%] 0  
NO:n nollavaste testin jälkeen  [ppm]  0,11  
NO  2 :n nollavaste testin jälkeen  [ppm] 0,12 
THC:n vertailuvaste testin jäl ­
keen  [ppm]  
CH  4 :n vertailuvaste testin jäl ­
keen [ppm] 
NMHC:n vertailuvaste testin jäl ­
keen  [ppm]  
O 2 :n vertailuvaste testin jälkeen  [%] 
PN:n vertailuvaste testin jälkeen  [#]  
CO:n vertailuvaste testin jälkeen  [ppm]  18 010 
CO  2 :n vertailuvaste testin jäl ­
keen [%] 14,55 
NO:n vertailuvaste testin jälkeen  [ppm]  4 505 
NO  2 :n vertailuvaste testin jäl ­
keen [ppm] 544  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 291  
TESTIN TUNNISTE  [koodi] TEST_01_Veh01  
PEMS-validoinnin tulokset – 
THC [mg/km] 
PEMS-validoinnin tulokset – 
CH  4 [mg/km] 
PEMS-validoinnin tulokset – 
NMHC [mg/km]  
PEMS-validoinnin tulokset – PN  [#/km]  
PEMS-validoinnin tulokset – 
CO [mg/km]  56,0  
PEMS-validoinnin tulokset – 
CO  2 [g/km] 2,2 
PEMS-validoinnin tulokset – 
NO  x [mg/km]  11,5 
PEMS-validoinnin tulokset – 
THC [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]  
PEMS-validoinnin tulokset – 
CH  4 [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]  
PEMS-validoinnin tulokset – 
NMHC [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]  
PEMS-validoinnin tulokset – PN [% PMP-järjestelmän tuloksista]  
PEMS-validoinnin tulokset – 
CO [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]  2,0  
PEMS-validoinnin tulokset – 
CO  2 [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]  3,5 
PEMS-validoinnin tulokset – 
NO  x [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]  4,2 
PEMS-validoinnin tulokset – 
NO [mg/km]  
PEMS-validoinnin tulokset – 
NO  2 [mg/km]  
PEMS-validoinnin tulokset – 
NO [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]  
PEMS-validoinnin tulokset – 
NO  2 [% laboratoriossa saadusta vertailuarvosta]  
NO  x -marginaali  [arvo] 0,43 
PN-marginaali  [arvo] 0,5  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 292  
TESTIN TUNNISTE  [koodi] TEST_01_Veh01  
CO-marginaali  [arvo] 
Käytetty K  i [ei/summaava/kertova]  Ei 
K i -kerroin/K  i -tekijä  [arvo] 
( 5 ) 
( 1 ) Ajoneuvon massa tietestissä mukaan luettuna kuljettajan ja PEMS-järjestelmän kaikkien komponenttien massa, myös mah ­ 
dollinen keinotekoinen hyötykuorma. 
( 2 ) Analysaattorien valmistajat ja sarjanumerot, jos käytetään useita analysaattoreita. 
( 3 ) Pakollinen, jos pakokaasun massavirta määritetään massavirtamittarilla. 
( 4 ) Varattu mahdollisesti tarvittaville lisätiedoille. 
( 5 ) Testin luonnehtimista ja merkintöjä varten voidaan lisätä parametreja.  
Tietojenvaihtotiedoston varsinainen osa koostuu kolmirivisestä ylätunnis ­
teesta, joka vastaa rivejä 198, 199 ja 200 (siirretty taulukosta 2), ja ajo ­
matkan aikana kirjatuista todellisista arvoista, jotka lisätään rivistä 201 
lähtien tietojen loppuun asti. Taulukon 2 vasen sarake vastaa tietojenvaih ­
totiedoston riviä 198 (vakiomuotoinen). Taulukon 2 keskimmäinen sarake 
vastaa tietojenvaihtotiedoston riviä 199 (vakiomuotoinen). Taulukon 2 
oikea sarake vastaa tietojenvaihtotiedoston riviä 200 (vakiomuotoinen).  
Taulukko 2 
Tietojenvaihtotiedoston varsinainen osa. Taulukon rivit ja sarakkeet siirretään tietojenvaihtotiedoston 
varsinaiseen osaan. 
Aika Matka [s] 
Ajoneuvon nopeus ( 1 ) Anturi [km/h] 
Ajoneuvon nopeus (  1 ) GPS [km/h] 
Ajoneuvon nopeus (  1 ) ECU [km/h] 
Leveyspiiri  GPS [aste:minuutti:sekunti]  
Pituuspiiri  GPS [aste:minuutti:sekunti]  
Korkeus merenpinnasta ( 1 ) GPS [m] 
Korkeus merenpinnasta (  1 ) Anturi [m] 
Ilmanpaine  Anturi [kPa] 
Ympäristön lämpötila  Anturi [K] 
Ilmankosteus Anturi [g/kg] 
THC-pitoisuus Analysaattori  [ppm] 
CH  4 -pitoisuus Analysaattori  [ppm] 
NMHC-pitoisuus Analysaattori [ppm] 
CO-pitoisuus Analysaattori  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 293  
CO  2 -pitoisuus  Analysaattori  [ppm] 
NO  x -pitoisuus Analysaattori  [ppm] 
NO-pitoisuus Analysaattori [ppm] 
NO  2 -pitoisuus Analysaattori  [ppm] 
O 2 -pitoisuus Analysaattori  [ppm] 
Hiukkasmäärä  Analysaattori  [#/m  3 ] 
Pakokaasun massavirta  Massavirtamittari  [kg/s] 
Pakokaasun lämpötila massavirtamitta ­
rissa Massavirtamittari  [K]  
Pakokaasun massavirta  Anturi  [kg/s] 
Pakokaasun massavirta  ECU [kg/s] 
THC:n massa Analysaattori  [g/s] 
CH  4 :n massa Analysaattori  [g/s] 
NMHC:n massa Analysaattori [g/s] 
CO:n massa  Analysaattori  [g/s] 
CO  2 :n massa Analysaattori  [g/s] 
NO  x :n massa Analysaattori  [g/s] 
NO:n massa Analysaattori  [g/s] 
NO  2 :n massa Analysaattori  [g/s] 
O 2 :n massa Analysaattori  [g/s] 
Hiukkasmäärä  Analysaattori  [#/s] 
Kaasunmittaus aktiivinen  PEMS [aktiivinen (1), ei-aktiivinen (0), virhe 
(> 1)] 
Moottorin pyörimisnopeus  ECU [rpm] 
Moottorin vääntömomentti  ECU [Nm] 
Vääntömomentti vetävällä akselilla  Anturi [Nm]  
Pyörän pyörimisnopeus  Anturi [rad/s] 
Polttoaineen virtaus  ECU [g/s] 
Moottorin polttoainevirta  ECU [g/s] 
Moottorin imuilmavirta  ECU [g/s] 
Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila  ECU [K]  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 294  
Moottoriöljyn lämpötila  ECU [K] 
Regenerointitila  ECU —  
Polkimen asento  ECU [%] 
Ajoneuvon tila  ECU [virhe (1), normaali (0)] 
Vääntömomenttiprosentti  ECU [%] 
Kitkamomenttiprosentti  ECU [%] 
Varaustila  ECU [%] 
Suhteellinen ilmankosteus  Anturi [%] 
( 2 ) 
( 1 ) Määritetään ainakin yhdellä menetelmällä. 
( 2 ) Ajoneuvon kuntoa ja testiolosuhteita voidaan luonnehtia lisäparametreilla.  
Taulukon 3 vasemmassa sarakkeessa annetaan ilmoitettava parametri (va ­
kiomuotoinen). Taulukon 3 keskimmäisessä sarakkeessa annetaan kuvaus 
ja/tai yksikkö (vakiomuotoinen). Jos parametri voidaan kuvata keskim ­
mäisessä sarakkeessa annetussa vaihtoehtoluettelossa olevalla kuvauksella, 
parametri on kuvattava luettelossa annettujen nimikkeiden mukaisesti. 
Todelliset tiedot kirjataan taulukon 3 oikeanpuoleiseen sarakkeeseen. Tau ­
lukkoon on lisätty esimerkkitietoja, jotka osoittavat, miten ilmoitettava 
sisältö on niihin kirjattava. Sarakkeiden ja rivien järjestystä on noudatet ­
tava. 
4.2. Välitulokset ja lopulliset tulokset  
4.2.1. Välitulokset  
Taulukko 3 
Raportointitiedosto nro 1 – Alustavat parametrit välituloksista 
Koko ajomatka  [km] 90,9 
Koko ajomatkan kesto  [h:min:s] 01:37:03 
Pysähdysjaksojen kokonaiskesto  [min:s]  09:02 
Ajomatkan keskinopeus  [km/h] 56,2 
Ajomatkan suurin nopeus [km/h] 142,8 
Keskimääräiset THC-päästöt  [ppm] 
Keskimääräiset CH  4 -päästöt  [ppm] 
Keskimääräiset NMHC-päästöt  [ppm] 
Keskimääräiset CO-päästöt  [ppm] 15,6 
Keskimääräiset CO  2 -päästöt  [ppm] 119 969,1 
Keskimääräiset NO  x -päästöt  [ppm] 6,3  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 295  
Keskimääräinen hiukkasmäärä  [#/m  3 ] 
Keskimääräinen pakokaasun massavirta  [kg/s] 0,010  
Pakokaasun keskimääräinen lämpötila  [K] 368,6  
Pakokaasun suurin lämpötila  [K] 486,7  
Kumulatiivinen THC-massa  [g]  
Kumulatiivinen CH  4 -massa [g] 
Kumulatiivinen NMHC-massa  [g] 
Kumulatiivinen CO-massa  [g] 0,69 
Kumulatiivinen CO  2 -massa [g] 12 029,53 
Kumulatiivinen NO  x -massa [g] 0,71 
Kumulatiivinen hiukkasmäärä  [#] 
Koko ajomatkan THC-päästöt  [mg/km]  
Koko ajomatkan CH  4 -päästöt [mg/km]  
Koko ajomatkan NMHC-päästöt  [mg/km] 
Koko ajomatkan CO-päästöt  [mg/km] 7,68  
Koko ajomatkan CO  2 -päästöt [g/km] 132,39 
Koko ajomatkan NO  x -päästöt [mg/km]  7,98 
Koko ajomatkan hiukkaspäästöt  [#/km] 
Kaupunkiajo-osuuden pituus  [km]  34,7 
Kaupunkiajo-osuuden kesto [h:min:s] 01:01:42 
Pysähdysten kesto kaupunkiajo-osuudella  [min:s] 09:02  
Keskinopeus kaupunkiajo-osuudella  [km/h]  33.8 
Suurin nopeus kaupunkiajo-osuudella  [km/h]  59,9  
Keskimääräinen THC-pitoisuus kaupunkiajossa  [ppm] 
Keskimääräinen CH  4 -pitoisuus kaupunkiajossa  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 296  
Keskimääräinen NMHC-pitoisuus kaupunkiajossa  [ppm] 
Keskimääräinen CO-pitoisuus kaupunkiajossa  [ppm] 23,8 
Keskimääräinen CO  2 -pitoisuus kaupunkiajossa  [ppm] 115 968,4 
Keskimääräinen NO  x -pitoisuus kaupunkiajossa [ppm] 7,5 
Keskimääräinen hiukkasmäärä kaupunkiajossa  [#/m  3 ] 
Keskimääräinen pakokaasun massavirta kaupunkiajossa  [kg/s]  0,007  
Pakokaasun keskimääräinen lämpötila kaupunkiajossa  [K]  348,6  
Pakokaasun suurin lämpötila kaupunkiajossa  [K] 435,4  
Kumulatiivinen THC-massa kaupunkiajossa  [g] 
Kumulatiivinen CH  4 -massa kaupunkiajossa  [g] 
Kumulatiivinen NMHC-massa kaupunkiajossa  [g] 
Kumulatiivinen CO-massa kaupunkiajossa  [g]  0,64  
Kumulatiivinen CO  2 -massa kaupunkiajossa  [g] 5 241,29 
Kumulatiivinen NO  x -massa kaupunkiajossa  [g] 0,45 
Kumulatiivinen hiukkasmäärä kaupunkiajossa  [#] 
THC-päästöt kaupunkiajossa  [mg/km]  
CH  4 -päästöt kaupunkiajossa  [mg/km]  
NMHC-päästöt kaupunkiajossa [mg/km]  
CO-päästöt kaupunkiajossa [mg/km]  18,54 
CO  2 -päästöt kaupunkiajossa  [g/km] 150,64 
NO  x -päästöt kaupunkiajossa  [mg/km]  13,18 
Hiukkasmäärä kaupunkiajossa  [#/km] 
Maantieajo-osuuden pituus  [km] 30,0  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 297  
Maantieajo-osuuden kesto  [h:min:s]  00:22:28 
Pysähdysten kesto maantieajo-osuudella  [min:s] 00:00 
Keskinopeus maantieajo-osuudella  [km/h]  80,2 
Suurin nopeus maantieajo-osuudella  [km/h]  89,8  
Keskimääräinen THC-pitoisuus maantieajossa  [ppm] 
Keskimääräinen CH  4 -pitoisuus maantieajossa  [ppm] 
Keskimääräinen NMHC-pitoisuus maantieajossa  [ppm] 
Keskimääräinen CO-pitoisuus maantieajossa  [ppm] 0,8  
Keskimääräinen CO  2 -pitoisuus maantieajossa  [ppm] 126 868,9 
Keskimääräinen NO  x -pitoisuus maantieajossa  [ppm] 4,8 
Keskimääräinen hiukkasmäärä maantieajossa  [#/m  3 ] 
Keskimääräinen pakokaasun massavirta maantieajossa  [kg/s]  0,013  
Pakokaasun keskimääräinen lämpötila maantieajossa  [K] 383,8  
Pakokaasun suurin lämpötila maantieajossa  [K]  450,2  
Kumulatiivinen THC-massa maantieajossa  [g] 
Kumulatiivinen CH  4 -massa maantieajossa  [g] 
Kumulatiivinen NMHC-massa maantieajossa  [g] 
Kumulatiivinen CO-massa maantieajossa  [g]  0,01  
Kumulatiivinen CO  2 -massa maantieajossa  [g] 3 500,77 
Kumulatiivinen NO  x -massa maantieajossa  [g] 0,17  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 298  
Kumulatiivinen hiukkasmäärä maantieajossa  [#] 
THC-päästöt maantieajossa  [mg/km]  
CH  4 -päästöt maantieajossa  [mg/km] 
NMHC-päästöt maantieajossa  [mg/km] 
CO-päästöt maantieajossa  [mg/km] 0,25 
CO  2 -päästöt maantieajossa  [g/km] 116,44 
NO  x -päästöt maantieajossa  [mg/km]  5,78 
Hiukkasmäärä maantieajossa  [#/km] 
Moottoritieajo-osuuden pituus  [km] 26,1 
Moottoritieajo-osuuden kesto  [h:min:s] 00:12:53 
Pysähdysten kesto moottoritieajo-osuudella  [min:s] 00:00 
Keskinopeus moottoritieajo-osuudella  [km/h]  121,3 
Suurin nopeus moottoritieajo-osuudella  [km/h]  142,8  
Keskimääräinen THC-pitoisuus moottoritieajossa  [ppm] 
Keskimääräinen CH  4 -pitoisuus moottoritieajossa  [ppm] 
Keskimääräinen NMHC-pitoisuus moottoritieajossa  [ppm] 
Keskimääräinen CO-pitoisuus moottoritieajossa  [ppm] 2,45  
Keskimääräinen CO  2 -pitoisuus moottoritieajossa  [ppm] 127 096,5 
Keskimääräinen NO  x -pitoisuus moottoritieajossa  [ppm] 2,48 
Keskimääräinen hiukkasmäärä moottoritieajossa  [#/m  3 ] 
Keskimääräinen pakokaasun massavirta moottoritieajossa  [kg/s]  0,022  
Pakokaasun keskimääräinen lämpötila moottoritieajossa  [K] 437,9  
Pakokaasun suurin lämpötila moottoritieajossa  [K]  486,7  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 299  
Kumulatiivinen THC-massa moottoritieajossa  [g] 
Kumulatiivinen CH  4 -massa moottoritieajossa  [g] 
Kumulatiivinen NMHC-massa moottoritieajossa  [g] 
Kumulatiivinen CO-massa moottoritieajossa  [g]  0,04  
Kumulatiivinen CO  2 -massa moottoritieajossa  [g] 3 287,47 
Kumulatiivinen NO  x -massa moottoritieajossa  [g] 0,09 
Kumulatiivinen hiukkasmäärä moottoritieajossa  [#] 
THC-päästöt moottoritieajossa  [mg/km]  
CH  4 -päästöt moottoritieajossa  [mg/km] 
NMHC-päästöt moottoritieajossa  [mg/km]  
CO-päästöt moottoritieajossa  [mg/km] 1,76 
CO  2 -päästöt moottoritieajossa  [g/km] 126,20 
NO  x -päästöt moottoritieajossa  [mg/km]  3,29 
Hiukkasmäärä moottoritieajossa  [#/km] 
Korkeus merenpinnasta ajomatkan alussa  [m merenpinnan ylä­
puolella]  123,0 
Korkeus merenpinnasta ajomatkan lopussa  [m merenpinnan ylä­
puolella]  154,1 
Ajomatkan kumulatiivinen korkeusero  [m/100 km] 834,1 
Kumulatiivinen korkeusero kaupunkiajo-osuudella  [m/100 km] 760,9 
Kaupunkiajon tiedostot, joissa kiihtyvyysarvot > 0,1 m/s  2 [määrä]  845 
(v.a  pos )95urban [m  2 /s 3 ] 9,03 
RPA  urban [m/s  2 ] 0,18 
Maantieajon tiedostot, joissa kiihtyvyysarvot > 0,1 m/s  2 [määrä]  543  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 300  
(v.a  pos )95rural  [m  2 /s 3 ] 9,60 
RPA  rural [m/s  2 ] 0,07 
Moottoritieajon tiedostot, joissa kiihtyvyysarvot > 0,1 m/s  2 [määrä]  268 
(v.a  pos )95motorway [m  2 /s 3 ] 5,32 
RPA  motorway  [m/s  2 ] 0,03 
Kylmäkäynnistysjakson ajomatka  [km] 2,3 
Kylmäkäynnistysjakson kesto  [h:min:s] 00:05:00 
Pysähdykset kylmäkäynnistysjaksolla  [min:s] 60 
Keskinopeus kylmäkäynnistysjaksolla  [km/h] 28,5 
Suurin nopeus kylmäkäynnistysjaksolla  [km/h] 55,0  
Kaupunkiajomatka polttomoottori käynnissä  [km] 34,8  
Käytetty nopeussignaali  [GPS/ECU/anturi]  GPS 
T4253H-Filter käytössä [kyllä/ei]  ei 
Pisimmän pysähdyksen kesto  [s] 54  
Yli 10 sekunnin pysähdykset kaupunkiajossa  [määrä] 12 
Joutokäynti ensimmäisen käynnistämisen jälkeen  [s] 7  
Osuus moottoritieajosta nopeudella > 145 km/h  [%] 0,1 
Ajomatkan suurin korkeus merenpinnasta  [m] 215 
Suurin ympäristön lämpötila  [K] 293,2 
Pienin ympäristön lämpötila  [K] 285,7 
Ajomatka kokonaan tai osittain laajemmissa korkeusoloissa  [kyllä/ei]  ei 
Ajomatka kokonaan tai osittain laajemmissa lämpötilaoloissa  [kyllä/ei]  ei 
Keskimääräiset NO-päästöt  [ppm] 3,2 
Keskimääräiset NO  2 -päästöt  [ppm] 2,1 
Kumulatiivinen NO-massa  [g] 0,23 
Kumulatiivinen NO  2 -massa [g] 0,09 
Koko ajomatkan NO-päästöt  [mg/km] 5,90 
Koko ajomatkan NO  2 -päästöt [mg/km]  2,01 
Keskimääräinen NO-pitoisuus kaupunkiajossa  [ppm] 7,6  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 301  
Keskimääräinen NO  2 -pitoisuus kaupunkiajossa  [ppm] 1,2 
Kumulatiivinen NO-massa kaupunkiajossa  [g] 0,33 
Kumulatiivinen NO  2 -massa kaupunkiajossa  [g] 0,12 
NO-päästöt kaupunkiajossa [mg/km]  11,12 
NO  2 -päästöt kaupunkiajossa  [mg/km]  2,12 
Keskimääräinen NO-pitoisuus maantieajossa  [ppm] 3,8  
Keskimääräinen NO  2 -pitoisuus maantieajossa  [ppm] 1,8 
Kumulatiivinen NO-massa maantieajossa  [g] 0,33 
Kumulatiivinen NO  2 -massa maantieajossa  [g] 0,12 
NO-päästöt maantieajossa  [mg/km] 11,12 
NO  2 -päästöt maantieajossa  [mg/km]  2,12 
Keskimääräinen NO-pitoisuus moottoritieajossa  [ppm] 2,2  
Keskimääräinen NO  2 -pitoisuus moottoritieajossa  [ppm] 0,4 
Kumulatiivinen NO-massa moottoritieajossa  [g] 0,33 
Kumulatiivinen NO  2 -massa moottoritieajossa  [g] 0,12 
NO-päästöt moottoritieajossa  [mg/km] 11,12 
NO  2 -päästöt moottoritieajossa  [mg/km]  2,21 
TESTIN TUNNISTE [koodi] TEST_01_Veh01 
Testauspäivä  [pp.kk.vvvv] 13.10.2016 
Testiä valvonut organisaatio  [organisaation nimi]  Esimerkki  
( 1 ) 
( 1 ) Ajomatkan lisäominaisuuksia voidaan luonnehtia lisäparametreilla.  
4.2.2. Tietojen arvioinnin tulokset  
Taulukon 4 riveillä 1–497 vasemmassa sarakkeessa annetaan ilmoitettava 
parametri (vakiomuotoinen), keskimmäisessä sarakkeessa annetaan kuvaus 
ja/tai yksikkö (vakiomuotoinen) ja oikeanpuoleiseen sarakkeeseen kirja ­
taan todelliset tiedot. Taulukkoon on lisätty esimerkkitietoja, jotka osoit ­
tavat, miten ilmoitettava sisältö on niihin kirjattava. Sarakkeiden ja rivien 
järjestystä on noudatettava.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 302  
Taulukko 4 
Raportointitiedoston nro 2 ylätunniste – Lisäysten 5 ja 6 mukaisen tietojenarviointimenetelmän laskenta- 
asetukset 
CO  2 -massan vertailuarvo  [g] 1 529,48 
CO  2 -ominaiskäyrän kerroin a  1 — – 1,99 
CO  2 -ominaiskäyrän kerroin b  1 — 238,07 
CO  2 -ominaiskäyrän kerroin a  2 — 0,49 
CO  2 -ominaiskäyrän kerroin b  2 — 97,02 
[varattu]  —  
[varattu]  —  
[varattu]  —  
[varattu]  —  
[varattu]  —  
Laskentaohjelmisto ja versio  —  EMROAD V.5.90 
B5 
Ylempi primaaritoleranssi tol  1 + [%][% kaupunki / % maantie / % moottoritie]  45/40/40 
Alempi primaaritoleranssi tol  1 – [%] 25 
IC(t) [polttomoottorikäytön osuus koko ajomatkasta]  1  
dICE(t) [polttomoottorilla ajetut kilometrit koko ajomatkasta]  88 
dEV(t) [sähköllä ajetut kilometrit koko ajomatkasta]  0  
mCO  2 _WLTP_CS(t) [CO  2 -massa WLTP-syklissä, kun testataan OVC-HEV- 
ajoneuvoa varausta ylläpitävässä tilassa [kg]]  
MCO2_WLTP(t) [ajomatkakohtaiset CO  2 -päästöt WLTP-syklissä [g/km]]  154 
MCO2_WLTP_CS(t) [ajomatkakohtaiset CO  2 -päästöt WLTP-syklissä, kun 
testataan OVC-HEV-ajoneuvoa varausta ylläpitävässä 
tilassa [g/km]] 
MCO2_RDE(t) [ajomatkakohtaisten CO  2 -päästöjen massa koko RDE- 
ajomatkan aikana [g/km]]  122,4  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 303  
MCO2_RDE(u)  [ajomatkakohtaisten CO  2 -päästöjen massa RDE-ajomat ­
kan kaupunkiosuuden aikana [g/km]]  135,8 
r(t) [RDE-testissä ja WLTP-testissä mitattujen CO  2 -päästö­
jen suhde] 1,15 
r OVC-HEV  (t) [OVC-HEV-ajoneuvon koko RDE-testissä ja koko 
WLTP-testissä mitattujen CO  2 -päästöjen suhde] 
RF(t) [koko RDE-ajomatkalle laskettu tulosten arviointitekijä]  1 
RFL1 [tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funk­
tion ensimmäinen parametri]  1,2 
RFL2 [tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funk­
tion toinen parametri]  1,25 
IC(u) [polttomoottorikäytön osuus kaupunkiajo-osuudesta]  1  
dICE(u) [polttomoottorilla ajetut kilometrit kaupunkiajo-osuudel ­
la] 25 
dEV(u) [sähköllä ajetut kilometrit kaupunkiajo-osuudella]  0  
r(u) [RDE-testissä ja WLTP-vaiheissa 1 + 2 kaupunkiosuu­
della mitattujen CO  2 -päästöjen suhde] 1,26 
r OVC-HEV  (u) [OVC-HEV-ajoneuvon RDE-testin kaupunkiosuudella 
ja koko WLTP-testissä mitattujen CO  2 -päästöjen suhde] 
RF(u) [RDE-ajomatkan kaupunkiosuudelle laskettu tulosten 
arviointitekijä]  0,793651 
TESTIN TUNNISTE [koodi] TEST_01_Veh01 
Testauspäivä  [pp.kk.vvvv] 13.10.2016 
Testiä valvonut organisaatio  [organisaation nimi]  Esimerkki  
( 1 ) 
( 1 ) Laskenta-asetusten luonnehtimista varten voidaan lisätä parametreja riville 95 asti.  
Taulukko 5 a alkaa tietojenraportointitiedoston nro 2 riviltä 101. Vasem ­
massa sarakkeessa annetaan ilmoitettava parametri (vakiomuotoinen), kes ­
kimmäisessä sarakkeessa annetaan kuvaus ja/tai yksikkö (vakiomuotoi ­
nen) ja oikeanpuoleiseen sarakkeeseen kirjataan todelliset tiedot. Tauluk ­
koon on lisätty esimerkkitietoja, jotka osoittavat, miten ilmoitettava sisältö 
on niihin kirjattava. Sarakkeiden ja rivien järjestystä on noudatettava.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 304  
Taulukko 5 a 
Raportointitiedoston nro 2 ylätunniste – Lisäyksen 5 mukaisen tietojenarviointimenetelmän tulokset 
Määritysjaksojen lukumäärä  —  4 265 
Kaupunkiajon määritysjaksojen lukumäärä  —  1 551 
Maantieajon määritysjaksojen lukumäärä  —  1 803 
Moottoritieajon määritysjaksojen lukumäärä  —  910  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
Määritysjaksojen lukumäärä alueella tol  1 — 4 219 
Kaupunkiajon määritysjaksojen lukumäärä alueella tol 1 — 1 535 
Maantieajon määritysjaksojen lukumäärä alueella tol  1 — 1 774 
Moottoritieajon määritysjaksojen lukumäärä alueella tol 1 — 910 
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
Kaupunkiajon määritysjaksojen osuus alueella tol  1 [%] 99,0 
Maantieajon määritysjaksojen osuus alueella tol 1 [%] 98,4 
Moottoritieajon määritysjaksojen osuus alueella tol 1 [%] 100,0 
Kaupunkiajon määritysjaksojen osuus alueella tol 1 yli 50 % [1 = kyllä, 0 = ei]  1  
Maantieajon määritysjaksojen osuus alueella tol 1 yli 50 % [1 = kyllä, 0 = ei]  1  
Moottoritieajon määritysjaksojen osuus alueella tol 1 yli 50 % [1 = kyllä, 0 = ei]  1  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 305  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
( 1 ) 
( 1 ) Parametreja voidaan lisätä riville 195 asti.  
Taulukko 5 b alkaa tietojenraportointitiedoston nro 2 riviltä 201. Vasem ­
massa sarakkeessa annetaan ilmoitettava parametri (vakiomuotoinen), kes ­
kimmäisessä sarakkeessa annetaan kuvaus ja/tai yksikkö (vakiomuotoi ­
nen) ja oikeanpuoleiseen sarakkeeseen kirjataan todelliset tiedot. Tauluk ­
koon on lisätty esimerkkitietoja, jotka osoittavat, miten ilmoitettava sisältö 
on niihin kirjattava. Sarakkeiden ja rivien järjestystä on noudatettava.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 306  
Taulukko 5 b 
Raportointitiedoston nro 2 ylätunniste – Lisäyksen 6 mukaiset lopulliset päästötulokset 
Koko ajomatkan THC-päästöt  [mg/km]  
Koko ajomatkan CH  4 -päästöt [mg/km]  
Koko ajomatkan NMHC-päästöt  [mg/km] 
Koko ajomatkan CO-päästöt  [mg/km] 
Koko ajomatkan NO  x -päästöt [mg/km]  6,73 
Koko ajomatkan hiukkaspäästöt  [#/km] 1,15 × 10 11 
Koko ajomatkan CO  2 -päästöt [g/km] 
Koko ajomatkan NO-päästöt  [mg/km] 4,73 
Koko ajomatkan NO  2 -päästöt [mg/km]  2  
THC-päästöt kaupunkiajossa  [mg/km] 
CH  4 -päästöt kaupunkiajossa  [mg/km]  
NMHC-päästöt kaupunkiajossa [mg/km]  
CO-päästöt kaupunkiajossa [mg/km]  
NO  x -päästöt kaupunkiajossa  [mg/km]  8,13 
Hiukkasmäärä kaupunkiajossa  [#/km] 0,85 × 10 11 
CO  2 -päästöt kaupunkiajossa  [g/km] 
NO-päästöt kaupunkiajossa [mg/km]  6,41 
NO  2 -päästöt kaupunkiajossa  [mg/km]  2,5 
( 1 ) 
( 1 ) Parametreja voidaan lisätä.  
Raportointitiedoston nro 2 varsinainen osa koostuu kolmirivisestä ylätun ­
nisteesta, joka vastaa rivejä 498, 499 ja 500 (siirretty taulukosta 6), ja 
lisäyksen 5 mukaisesti lasketuista liikkuvia keskiarvon määritysjaksoja 
kuvaavista todellisista arvoista, jotka lisätään rivistä 501 lähtien tietojen 
loppuun asti. Taulukon 6 vasen sarake vastaa raportointitiedoston nro 2 
riviä 498 (vakiomuotoinen). Taulukon 6 keskimmäinen sarake vastaa ra ­
portointitiedoston nro 2 riviä 499 (vakiomuotoinen). Taulukon 6 oikean ­
puoleinen sarake vastaa raportointitiedoston nro 2 riviä 500 (vakiomuo ­
toinen).  
Taulukko 6 
Raportointitiedoston nro 2 varsinainen osa – Lisäyksen 5 mukaisen tietojenarviointimenetelmän 
yksityiskohtaiset tulokset. Taulukon rivit ja sarakkeet siirretään tietojenraportointitiedoston varsinaiseen 
osaan. 
Määritysjakson alkamisaika  [s] 
Määritysjakson päättymisaika  [s] 
Määritysjakson kesto  [s] 
Määritysjakson pituus  Lähde (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = anturi)  [km]  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 307  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
CO  2 -päästöt määritysjaksolla  [g] 
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
CO  2 -päästöt määritysjaksolla  [g/km] 
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
[varattu]  —  —  
Etäisyys CO  2 -ominaiskäyrästä h_j määritysjaksolla  [%] 
[varattu]  [-] 
Ajoneuvon keskinopeus määritysjaksolla  Lähde (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = anturi)  [km/h]  
( 1 ) 
( 1 ) Määritysjakson ominaisuuksia voidaan luonnehtia lisäparametreilla.  
▼B 
4.3. Ajoneuvon ja moottorin kuvaus  
Valmistajan on toimitettava ajoneuvon ja moottorin kuvaus liitteen I li ­
säyksen 4 mukaisesti.  
▼M3 
4.4. PEMS-laitteiston asennusta esittävä kuvamateriaali  
PEMS-laitteiston asennus jokaiseen testattavaan ajoneuvoon on dokumen ­
toitava kuvamateriaalilla (valokuvilla ja/tai videoilla). Kuvien olisi oltava 
määrältään ja laadultaan sellaisia, että niiden perusteella voidaan tunnistaa 
ajoneuvo ja arvioida, onko PEMS-järjestelmän keskusyksikön, pakokaa ­
sun massavirtamittarin, GPS-antennin ja sääaseman asennus tehty laitteen 
valmistajan suositusten ja PEMS-testauksen yleisten hyvien käytäntöjen 
mukaisesti.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 308  
Lisäys 9 
Valmistajan todistus vaatimustenmukaisuudesta  
Valmistajan todistus siitä, että todellisissa ajo-olosuhteissa syntyviä päästöjä 
koskevat vaatimukset täyttyvät  
(Valmistaja):  
(Valmistajan osoite):  
todistaa, että  
tämän todistuksen liitteessä luetellut ajoneuvotyypit täyttävät asetuksen (EU) N:o 
2017/1151 liitteessä III A olevassa 2.1 kohdassa vahvistetut todellisissa ajo-olo ­
suhteissa syntyviä päästöjä koskevat vaatimukset kaikkien mahdollisten tämän 
liitteen vaatimusten mukaisten RDE-testien osalta.  
Tehty [.......................... (paikka)] 
[.......................... (päivämäärä)]  
..........................................................  
(Valmistajan edustajan leima ja allekirjoitus)  
Liite:  
— Luettelo ajoneuvotyypeistä, joita tämä todistus koskee.  
— Luettelo kunkin ajoneuvotyypin osalta ilmoitetuista suurimmista RDE-arvois ­
ta, jotka ilmaistaan tapauksen mukaan yksikkönä mg/km tai hiukkasmää ­
ränä/km, ilman liitteessä III A olevassa 2.1.1 kohdassa määritettyä marginaa ­
lia. ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 309  
LIITE IV  
TYYPPIHYVÄKSYNNÄN YHTEYDESSÄ KATSASTUSTA VARTEN 
TARVITTAVAT TIEDOT  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 310  
Lisäys 1 
HIILIMONOKSIDIPÄÄSTÖJEN MITTAAMINEN MOOTTORIN 
JOUTOKÄYNTINOPEUKSILLA  
(TYYPPI 2 -TESTI)  
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä lisäyksessä kuvataan tyyppi 2 -testin menettely hiilimonoksidipäästö ­
jen mittaamiseksi (tavallisella ja nopealla) moottorin joutokäyntinopeudella.  
2. YLEISET VAATIMUKSET 
2.1. E-säännössä nro 83 olevassa 5.3.2 ja 5.3.7.1–5.3.7.6 kohdassa määriteltyjä 
yleisiä vaatimuksia sovelletaan 2.2 kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
2.2. E-säännössä nro 83 olevassa 5.3.7.5 kohdassa tarkoitettua taulukkoa on 
pidettävä tämän asetuksen liitteessä I olevan lisäyksen 4 liitteessä olevassa 
2.1 kohdassa esitettynä tyyppi 2 -testin taulukkona.  
3. TEKNISET VAATIMUKSET 
3.1. E-säännön nro 83 liitteessä 5 esitettyjä yleisiä vaatimuksia sovelletaan 3.2 ja 
3.3 kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
3.2. E-säännön nro 83 liitteessä 5 olevan 2.1 kohdan viittausta vertailupolttoai ­
netta koskeviin vaatimuksiin on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liit ­
teessä IX esitettyihin asianmukaisiin vertailupolttoainetta koskeviin vaa ­
timuksiin.  
3.3. E-säännön nro 83 liitteessä 5 olevan 2.2.1 kohdan viittausta tyyppi I -testiin 
on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteessä XXI esitettyyn tyyppi 1 
-testiin.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 311  
Lisäys 2 
SAVUN TIHEYDEN MITTAAMINEN  
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä lisäyksessä kuvataan pakokaasupäästöjen tiheyden mittaamista kos ­
kevat vaatimukset.  
2. KORJATUN ABSORPTIOKERTOIMEN TUNNUS  
2.1. Kaikkiin sellaista tyyppiä oleviin ajoneuvoihin, joihin tätä testiä sovelle ­
taan, on kiinnitettävä korjatun absorptiokertoimen tunnus. Tunnus on 
suorakulmio, joka sisältää hyväksyntähetkellä kiihdytystestissä saavutet ­
tua, korjattua absorptiokerrointa osoittavan lukeman, joka ilmaistaan yk ­
siköinä m  –1 . Testimenetelmä kuvataan 4 kohdassa.  
2.2. Tunnuksen on oltava helposti luettavissa ja pysyvästi merkitty. Se on 
sijoitettava näkyvään ja helppopääsyiseen paikkaan, joka määritetään tar ­
kemmin liitteen I lisäyksessä 4 esitetyn tyyppihyväksyntätodistuksen liit ­
teessä. 
2.3. Kuvassa IV.2.1 on esimerkki tällaisesta tunnuksesta.  
Kuva IV.2.1
  
Yllä olevan tunnuksen mukaan korjattu absorptiokerroin on 1,30 m  –1 . 
3. VAATIMUKSET JA TESTIT  
3.1. E-säännössä nro 24 ( 1 ) olevan III osan 24 kohdassa esitettyjä vaatimuksia 
ja testejä sovelletaan 3.2 kohdassa esitettyä poikkeusta lukuun ottamatta.  
3.2. E-säännössä nro 24 olevan 24.1 kohdan viittausta liitteeseen 2 on pidet ­
tävä viittauksena tämän asetuksen liitteen I lisäykseen 4.  
4. TEKNISET VAATIMUKSET 
4.1. E-säännön nro 24 liitteissä 4, 5, 7, 8, 9 ja 10 esitettyjä teknisiä vaa ­
timuksia sovelletaan 4.2, 4.3 ja 4.4 kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
4.2. Tasaisella moottorin pyörimisnopeudella tehtävä testi täyskuormitus­
käyrällä 
4.2.1. E-säännön nro 24 liitteessä 4 olevan 3.1 kohdan viittauksia liitteeseen 1 
on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteen I lisäykseen 3.  
4.2.2. E-säännön nro 24 liitteessä 4 olevassa 3.2 kohdassa määriteltyä vertail ­
upolttoainetta on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteessä IX mää ­
riteltyyn vertailupolttoaineeseen, joka vastaa niitä päästörajoja, joiden mu ­
kaan ajoneuvon tyyppihyväksyntä suoritetaan.  ▼B 
( 1 ) EUVL L 326, 18.11.2006.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 312  
4.3. Kiihdytystesti 
4.3.1. E-säännön nro 24 liitteessä 5 olevan 2.2 kohdan viittauksia liitteessä 2 
olevaan taulukkoon 2 on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteen I 
lisäyksessä 4 olevassa 2.4.2.1 kohdassa olevaan taulukkoon.  
4.3.2. E-säännön nro 24 liitteessä 5 olevan 2.3 kohdan viittauksia liitteessä 1 
olevaan 7.3 kohtaan on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteen I 
lisäykseen 3.  
4.4 ECE-menetelmä puristussytytysmoottoreiden nettotehon mittaa­
miseksi  
4.4.1. E-säännön nro 24 liitteessä 10 olevan 7 kohdan viittauksia ”tämän liitteen 
lisäykseen” ja E-säännön nro 24 liitteessä 10 olevan 7 ja 8 kohdan viit ­
tauksia ”liitteeseen 1” on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteen I 
lisäykseen 3.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 313  
LIITE V 
KAMPIKAMMIOKAASUPÄÄSTÖJEN TARKASTAMINEN  
(TYYPPI 3 -TESTI) 
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä liitteessä kuvataan kampikammiokaasupäästöjen tarkastamista koske ­
van tyyppi 3 -testin menettely E-säännössä nro 83 olevan 5.3.3 kohdan 
mukaisesti.  
2. YLEISET VAATIMUKSET 
2.1. E-säännön nro 83 liitteessä 6 olevassa 1 ja 2 kohdassa esitettyjä tyyppi 3 
-testin suorittamista koskevia yleisiä vaatimuksia sovelletaan jäljempänä 2.2 
ja 2.3 kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
2.2. E-säännön nro 83 liitteessä 6 olevan 2.1 kohdan viittausta tyyppi I -testiin 
on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteessä XXI esitettyyn tyyppi 1 
-testiin.  
▼M3 
2.3. Käytetään ajoneuvon L (VL) ajovastuskertoimia. Jos ajoneuvoa L ei ole, 
käytetään ajoneuvon H ajovastusta. Ajoneuvot L ja H määritellään liitteen 
XXI alaliitteessä 4 olevassa 4.2.1.1.2 kohdassa. Valmistaja voi vaihtoehtoi ­
sesti käyttää ajovastuksia, jotka on määritetty interpolointiperheeseen kuu ­
luvalle ajoneuvolle E-säännön nro 83 liitteen 4 a lisäyksen 7 määräysten 
mukaisesti.  
▼B 
3. TEKNISET VAATIMUKSET 
3.1. E-säännön nro 83 liitteessä 6 olevassa 3–6 kohdassa esitettyjä teknisiä vaa ­
timuksia sovelletaan jäljempänä 3.2 kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
3.2. E-säännön nro 83 liitteessä 6 olevan 3.2 kohdan viittauksia tyyppi I -testiin 
on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteessä XXI esitettyyn tyyppi 1 
-testiin.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 314  
LIITE VI 
HAIHTUMISPÄÄSTÖJEN MÄÄRITTÄMINEN  
(TYYPPI 4 -TESTI) 
1. Johdanto  
Tässä liitteessä vahvistetaan menetelmä, jonka avulla määritetään kevyi­
den hyötyajoneuvojen haihtumispäästöt toistettavalla ja uusittavalla ta ­
valla siten, että menetelmä edustaa ajoneuvon käyttöä todellisissa olosuh ­
teissa. 
2. Varattu 
3. Määritelmät  
Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:  
3.1. Testilaitteisto  
3.1.1. ’ Tarkkuudella ’ tarkoitetaan mitatun arvon ja kansalliseen standardiin jäl ­
jitettävissä olevan vertailuarvon välistä eroa, joka kuvaa tuloksen täsmäl ­
lisyyttä.  
3.1.2. ’ Kalibroinnilla ’ tarkoitetaan mittausjärjestelmän vasteen asettamista niin, 
että järjestelmän antama tulos on vertailusignaalien mukainen.  
3.2. Sähkökäyttöiset hybridiajoneuvot  
3.2.1. ’ Varausta purkavalla toimintatilalla ’ tarkoitetaan toimintatilaa, jossa 
käyttövoimaenergian varastointijärjestelmään (REESS-järjestelmään) va­
rastoidun energian taso voi vaihdella mutta jossa se ajoneuvoa ajettaessa 
keskimäärin vähenee, kunnes siirrytään varausta ylläpitävään toimintati ­
laan.  
3.2.2. ’ Varausta ylläpitävällä toimintatilalla ’ tarkoitetaan toimintatilaa, jossa 
REESS-järjestelmään varastoidun energian taso voi vaihdella mutta jossa 
varaustaso pysyy ajoneuvoa ajettaessa keskimäärin neutraalina.  
3.2.3. ’ Vain sisäisesti ladattavalla hybridisähköajoneuvolla ’ (NOVC-HEV) tar­
koitetaan hybridisähköajoneuvoa, jota ei voi ladata ulkoisesta lähteestä.  
3.2.4. ’ Ulkopuolelta ladattavalla hybridisähköajoneuvolla ’ (OVC-HEV) tarkoi ­
tetaan hybridisähköajoneuvoa, joka voidaan ladata ulkoisesta lähteestä.  
3.2.5. ’ Hybridisähköajoneuvolla ’ (HEV) tarkoitetaan hybridiajoneuvoa, jossa 
yksi käyttövoimaenergianmuuntimista on sähkökone.  
3.2.6. ’ Hybridiajoneuvolla ’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jonka voimalaitteessa on 
ainakin kaksi eri luokkaan kuuluvaa käyttövoimaenergianmuunninta ja 
ainakin kaksi eri luokkaan kuuluvaa käyttövoimaenergian varastointijär ­
jestelmää.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 315  
3.3. Haihtumispäästöt  
3.3.1. ’ Polttoainesäiliöjärjestelmällä ’ tarkoitetaan polttoaineen varastointiin 
käytettäviä laitteita, joita ovat polttoainesäiliö, polttoaineen täyttölaite, 
täyttöaukon tulppa ja polttoainepumppu, jos se on asennettu polttoaine ­
säiliöön tai siihen kiinni.  
3.3.2. ’ Polttoainejärjestelmällä ’ tarkoitetaan ajoneuvossa polttoainetta varastoi­
via tai kuljettavia komponentteja, joita ovat polttoainesäiliöjärjestelmä, 
kaikki polttoaine- ja höyryputket, mahdolliset muut kuin säiliöön asen ­
netut polttoainepumput ja aktiivihiilisäiliö.  
3.3.3. ’ Butaanikapasiteetilla ’ (BWC) tarkoitetaan butaanimassaa, jonka aktii­
vihiilisäiliö kykenee adsorboimaan.  
3.3.4. ’ BWC300:lla ’ tarkoitetaan butaanikapasiteettia 300 polttoainevanhenta ­
missyklin jälkeen.  
3.3.5. ’ Läpäisevyyskertoimella ’ (PF) tarkoitetaan tekijää, joka määritetään tiet­
tynä aikana syntyvien hiilivetyhäviöiden mukaan ja jota käytetään lopul ­
listen haihtumispäästöjen määrittämiseen.  
3.3.6. ’ Yksikerroksisella ei-metallisella polttoainesäiliöllä ’ tarkoitetaan poltto ­
ainesäiliötä, jonka rakenteessa on ainoastaan yksi ei-metallinen materiaa ­
likerros, mukaan luettuina fluoratut/sulfonoidut materiaalit.  
3.3.7. ’ Monikerroksisella polttoainesäiliöllä ’ tarkoitetaan polttoainesäiliötä, 
jonka rakenteessa on vähintään kahta erilaista kerroksittaista materiaalia, 
joista yksi on hiilivetyjä läpäisemätöntä materiaalia.  
3.3.8. ’ Suljetulla polttoainesäiliöjärjestelmällä ’ tarkoitetaan polttoainesäiliöjär ­
jestelmää, josta ajoneuvon ollessa pysäköitynä ei haihdu polttoainehöy ­
ryjä E-säännön nro 83 liitteen 7 lisäyksessä 2 määritellyssä 24 tunnin 
vuorokausivaihtelutestissä, kun testi tehdään tämän asetuksen liitteessä IX 
olevassa A.1 jaksossa määritetyllä vertailupolttoaineella.  
3.3.9. ’ Haihtumispäästöillä ’ tarkoitetaan tämän asetuksen yhteydessä moottori­
ajoneuvon polttoainejärjestelmästä haihtumalla poistuvia hiilivetyjä ajo ­
neuvon ollessa pysäköitynä ja välittömästi ennen suljetun polttoainesäi ­
liön täyttämistä uudelleen.  
3.3.10. ’ Yhdellä polttoaineella toimivalla kaasuajoneuvolla ’ yhdellä poltto ­
aineella toimivaa ajoneuvoa, joka ensisijaisesti toimii nestekaasulla, maa ­
kaasulla/biometaanilla tai vedyllä mutta jossa voi myös olla bensiinijär ­
jestelmä ainoastaan hätätapauksia ja käynnistystä varten ja jonka bensii ­
nisäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä.  
3.3.11. ’ Paineenlaskun aiheuttamalla puhallushäviöllä ’ tarkoitetaan suljetusta 
polttoainesäiliöjärjestelmästä paineenlaskun yhteydessä ainoastaan järjes­
telmän höyrynvarastointiyksikön kautta vapautuvia hiilivetyjä.  
3.3.12. ’ Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuodolla ’ tarkoitetaan pai ­
neenlaskun aiheuttaman puhallushäviön hiilivetyjä, jotka virtaavat höy ­
rynvarastointiyksikön läpi paineenlaskun aikana.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 316  
3.3.13. ’ Polttoainesäiliön purkautumispaineella ’ tarkoitetaan vähimmäispainetta, 
jossa suljettu polttoainesäiliöjärjestelmä alkaa tuulettua säiliönsisäisen 
paineen takia.  
3.3.14. ’ Apusäiliöllä ’ tarkoitetaan paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön yli­
vuodon mittaamiseen käytettävää hiilisäiliötä.  
3.3.15. ’ 2 gramman ylivuodon ’ katsotaan tapahtuneen, kun aktiivihiilisäiliöstä 
vapautuneiden hiilivetyjen kumulatiivinen määrä on 2 grammaa.  
4. Lyhenteet 
Yleiset lyhenteet 
BWC Butaanikapasiteetti  
PF Läpäisevyyskerroin  
APF Läpäisevyyskertoimen vertailuarvo  
OVC-HEV Ulkopuolelta ladattava hybridisähköajoneuvo  
NOVC-HEV  Vain sisäisesti ladattava hybridisähköajoneuvo  
WLTC Kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälinen testime ­
netelmä  
REESS Ladattava sähköenergiavarastojärjestelmä  
5. Yleiset vaatimukset 
5.1. Ajoneuvo ja sen komponentit, jotka todennäköisesti vaikuttavat haihtu ­
mispäästöihin, on suunniteltava, rakennettava ja koottava niin, että ajo ­
neuvo tavanomaisessa käytössä ja tavanomaisissa olosuhteissa (kosteus, 
sade, lumisade, kuumuus, kylmyys, hiekka, lika, värähtelyt, kuluminen 
jne.) täyttää tämän asetuksen vaatimukset käyttöikänsä ajan.  
5.1.1. Tämä koskee myös haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmissä käytettäviä 
letkuja, liitoksia ja liitäntöjä.  
5.1.2. Suljetulla polttoainesäiliöjärjestelmällä varustetuissa ajoneuvoissa tämän 
on sisällettävä myös järjestelmä, joka juuri ennen polttoainetäydennystä 
purkaa polttoainesäiliön painetta pelkästään höyrynvarastointiyksikön 
kautta, jonka ainoana tehtävänä on varastoida polttoainehöyryä. Sen on 
myös oltava ainoa käytössä oleva tuuletusväylä silloin, kun polttoaine ­
säiliön paine ylittää turvallisen toimintapaineensa.  
5.2. Testiajoneuvo valitaan 5.5.2 kohdan mukaisesti.  
5.3. Ajoneuvon testausolosuhteet  
5.3.1. Päästötesteissä käytettävien voitelu- ja jäähdytysaineiden on tyypiltään ja 
määrältään vastattava niitä eritelmiä, jotka valmistaja antaa ajoneuvon 
tavanomaista käyttöä varten.  
5.3.2. Testeissä on käytettävä liitteessä IX olevassa A.1 jaksossa eritellyn tyyp ­
pistä polttoainetta.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 317  
5.3.3. Kaikkien haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmien on oltava toimintakun ­
nossa. 
5.3.4. Estolaitteiden käyttö on kielletty asetuksen (EY) N:o 715/2007 5 artiklan 
2 kohdan mukaisesti.  
5.4. Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset  
5.4.1. Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset esitetään liit ­
teessä I olevassa 2.3 kohdassa. 
5.5. Haihtumispäästöperhe  
5.5.1. Samaan haihtumispäästöperheeseen voivat kuulua ainoastaan ne ajoneu ­
vot, jotka ovat identtisiä a, c ja d alakohdassa lueteltujen ominaisuuksi ­
ensa osalta, vastaavat teknisesti b alakohdassa lueteltuja ominaisuuksia ja 
ovat e ja f alakohdassa lueteltujen ominaisuuksiensa osalta samanlaisia 
tai – tapauksen mukaan – ilmoitetun toleranssin sisällä.  
a) polttoainesäiliöjärjestelmän materiaali ja rakenne  
b) höyryletkun materiaali, polttoaineputken materiaali ja liitäntätekniikka  
c) suljettu tai ei-suljettu polttoainesäiliöjärjestelmä  
d) polttoainesäiliön paineventtiilin säätö (ilmanimu ja paineen purkami ­
nen) 
e) hiilisäiliön butaanikapasiteetti (BWC300) 10 prosentin välillä suurim ­
masta arvosta (samaa hiilityyppiä olevien hiilisäiliöiden osalta hiilen 
tilavuuden on oltava 10 prosentin sisällä tilavuudesta, jolle BWC300 
on määritetty)  
f) tyhjentymistä ohjaava järjestelmä (esim. venttiilityyppi, tyhjentymisen 
ohjausstrategia).  
5.5.2. Ajoneuvon katsotaan tuottavan huonoimmat haihtumispäästöt ja sitä on 
käytettävä testauksessa, jos sen polttoainesäiliön tilavuuden suhde hii ­
lisäiliön butaanikapasiteettiin on perheen suurin. Ajoneuvon valinnasta 
on sovittava etukäteen hyväksyntäviranomaisen kanssa  
5.5.3. Jos käytetään innovatiivista järjestelmän kalibrointia tai konfigurointia tai 
innovatiivisia haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmään liittyviä laitteita, 
ajoneuvomalli kuuluu eri perheeseen.  
5.5.4. Haihtumispäästöperheen tunniste  
Kullekin 5.5.1 kohdassa määritellylle haihtumispäästöperheelle annetaan 
yksilöllinen tunniste, jonka muoto on seuraava:  
EV-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x 
jossa  
nnnnnnnnnnnnnnn on enintään 15 merkin pituinen jono, jossa saa käyttää 
vain merkkejä 0–9, A–Z ja alaviivaa ”_”.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 318  
WMI (valmistajatunnus) on valmistajan yksilöivä tunnus, joka määritel ­
lään standardissa ISO 3780:2009.  
x arvoksi asetetaan joko 1 tai 0 seuraavien edellytysten mukaisesti:  
a) Hyväksyntäviranomaisen ja WMI-tunnuksen haltijan suostumuksella 
arvoksi asetetaan 1, kun ajoneuvoperhe on määritelty kattamaan seu ­
raavien ajoneuvot:  
i) yksittäinen valmistaja, jolla on yksi WMI-tunnus  
ii) valmistaja, jolla on useita WMI-tunnuksia, kuitenkin vain tapauk ­
sissa, joissa käytetään vain yhtä WMI-tunnusta  
iii) useampi kuin yksi valmistaja, kuitenkin vain tapauksissa, joissa 
käytetään vain yhtä WMI-tunnusta.  
Edellä olevien i, ii ja iii alakohdan mukaisissa tapauksissa perheen 
tunniste koostuu yhdestä yksilöllisestä merkkien n jonosta ja yhdestä 
yksilöllisestä WMI-tunnuksesta, jota seuraa numero 1.  
b) Hyväksyntäviranomaisen suostumuksella arvoksi asetetaan 0, kun ajo ­
neuvoperheen määrittelyperusteet ovat samat kuin vastaavan a alakoh ­
dan mukaisesti määritellyn ajoneuvoperheen määrittelyperusteet mutta 
valmistaja päättää käyttää eri WMI-tunnusta. Tällöin perheen tunniste 
koostuu samasta merkkien n jonosta kuin a alakohdan mukaisesti 
määritellylle ajoneuvoperheelle määritetty jono ja lisäksi yksilöllisestä 
WMI-tunnuksesta, jonka on oltava eri kuin a alakohdan mukaisissa 
tapauksissa käytetty ja jota seuraa numero 0.  
5.6. Hyväksyntäviranomainen ei saa myöntää tyyppihyväksyntää, jos toimite ­
tut tiedot eivät riitä osoittamaan, että haihtumispäästöjä rajoitetaan tehok ­
kaasti ajoneuvon tavanomaisessa käytössä.  
6. Suorituskykyvaatimukset  
6.1. Raja-arvot  
Raja-arvona käytetään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa 
taulukossa 3 esitettyä arvoa.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 319  
Lisäys 1 
Tyyppi 4 -testin menettelyt ja olosuhteet 
1. Johdanto 
Tässä liitteessä kuvataan tyyppi 4 -testissä käytettävä menettely, jolla 
määritetään ajoneuvojen haihtumispäästöt.  
2. Tekniset vaatimukset 
2.1. Menettely sisältää haihtumispäästötestin ja kaksi lisätestiä, joista toi ­
nen koskee hiilisäiliön vanhentamista tämän lisäyksen 5.1 kohdassa 
kuvatulla tavalla ja toinen polttoainesäiliöjärjestelmän läpäisevyyttä 
tämän lisäyksen 5.2 kohdassa kuvatulla tavalla. Haihtumispäästötes ­
tillä (kuva VI.4) määritetään hiilivetyjen haihtumispäästöt, jotka ai ­
heutuvat lämpötilan vuorokausivaihtelusta ja kuumaksi ajetun moot ­
torin ajoneuvoa lämmittävästä vaikutuksesta ajoneuvon ollessa pysä ­
köitynä.  
2.2. Jos polttoainejärjestelmä sisältää useampia kuin yhden hiilisäiliön, 
kaikkia tämän liitteen viittauksia hiilisäiliöihin on sovellettava jokai ­
seen hiilisäiliöön.  
3. Ajoneuvo 
Ajoneuvon on oltava hyvässä mekaanisessa kunnossa, sen on oltava 
sisäänajettu ja sillä on oltava ajettu vähintään 3 000 km ennen testiä. 
Haihtumispäästöjen määrittämistä varten kaikkiin asianmukaisiin tes ­
tausselosteisiin kirjataan sertifioinnissa käytettävän ajoneuvon ajo ­
kilometrimäärä ja ikä. Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmän on ol ­
tava kytkettynä ja toimittava oikein sisäänajojakson aikana. Käyte ­
tään tämän lisäyksen 5.1 kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti 
vanhennettua hiilisäiliötä.  
4. Testilaitteisto  
4.1. Alustadynamometri  
Alustadynamometrin on oltava liitteen XXI alaliitteessä 5 olevassa 2 
kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.  
4.2. Haihtumispäästöjen mittaustila  
Haihtumispäästöjen mittaustilan on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 
7 olevassa 4.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.  
4.3. Analysointijärjestelmät  
Analysointijärjestelmien on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 ole ­
vassa 4.3 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen. Hiilivetyjen 
jatkuva mittaus ei ole pakollista, ellei käytetä tilavuudeltaan muuttu ­
matonta mittaustilaa.  
4.4. Lämpötilalukemien tallennusjärjestelmä  
Lämpötilalukemien tallennuksen on oltava E-säännön nro 83 liit ­
teessä 7 olevassa 4.5 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 320  
4.5. Painelukemien tallennusjärjestelmä  
Painelukemien tallennuksen on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 
olevassa 4.6 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen, mutta pai ­
nelukemien tallennusjärjestelmän tarkkuuden ja erotuskyvyn, jotka 
määritellään E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.6.2 kohdassa, 
on oltava seuraavat:  
a) tarkkuus: ± 0,3 kPa  
b) erotuskyky: 0,025 kPa  
4.6. Tuulettimet  
Tuulettimien on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.7 
kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia, mutta niiden tehon on 
oltava 0,1 – 0,5 m  3 /s eikä 0,1 – 0,5 m  3 /min.  
4.7. Kalibrointikaasut  
Kaasujen on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.8 koh ­
dassa esitettyjen vaatimusten mukaisia.  
4.8. Lisävarusteet  
Lisävarusteiden on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.9 
kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia.  
4.9. Apusäiliö 
Apusäiliön on oltava pääsäiliön kanssa identtinen muttei välttämättä 
vanhennettu. Ajoneuvon hiilisäiliöön johtavan yhdysputken on oltava 
mahdollisimman lyhyt. Apusäiliö on tuuletettava huolellisesti kui ­
valla ilmalla ennen täyttämistä.  
4.10. Hiilisäiliön punnitusvaaka  
Hiilisäiliön punnitusvaa'an tarkkuuden on oltava ±0,02 g.  
5. Menetelmät, joilla hiilisäiliö vanhennetaan vanhentamispenkissä 
ja määritetään läpäisevyyskerroin (PF)  
5.1. Hiilisäiliön vanhentaminen vanhentamispenkissä  
Hiilisäiliö on ennen kuumahaihtumisjaksoa ja lämpötilan vuorokau ­
sivaihtelujaksoa vanhennettava kuvassa VI.1 kuvatulla menettelyllä.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 321  
Kuva VI.1 
Hiilisäiliön vanhentaminen vanhentamispenkissä
  
5.1.1. Vanhentaminen altistamalla lämpötilan vaihtelulle  
Hiilisäiliölle tehdään tarkoitukseen varatussa lämpökammiossa käsit ­
telysyklejä lämpötilassa – 15–60 °C siten, että lämpötila pidetään 30 
minuutin ajan vakiona arvoissa – 15 °C ja 60 °C. Kunkin syklin 
kesto on 210 minuuttia (ks. kuva VI.2).  
Lämpötilan muutoksen on oltava mahdollisimman tarkasti 1 °C mi­
nuutissa. On vältettävä ilmavirran pakotettua ohjaamista hiilisäiliön 
läpi. 
Sykli toistetaan 50 kertaa peräkkäin. Menettely kestää yhteensä 175 
tuntia.  
Kuva VI.2 
Lämpötilavakautussykli
  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 322  
5.1.2. Vanhentaminen altistamalla tärinälle  
Lämpövanhentamisen jälkeen hiilisäiliötä ravistetaan pystysuunnassa 
säiliön ollessa kiinnitettynä ajoneuvoon asentamissuuntaansa siten, 
että G  rms -kokonaisarvo on suurempi kuin 1,5 m/s  2 ja ravistustaajuus 
on 30 ± 10 Hz. Testin kesto on 12 tuntia. 
5.1.3. Vanhentaminen altistamalla polttoainehöyrylle ja BWC300:n mää ­
rittäminen  
5.1.3.1. Vanhentamisessa hiilisäiliö täytetään toistuvasti polttoainehöyryllä ja 
tuuletetaan laboratorion ilmalla.  
5.1.3.1.1. Lämpötila- ja tärinävanhentamisen jälkeen hiilisäiliötä vanhennetaan 
edelleen seoksella, joka sisältää tämän lisäyksen 5.1.3.1.1.1 kohdassa 
määriteltyä, kaupan olevaa polttoainetta ja typpeä tai ilmaa siten, että 
seoksessa on polttoainehöyryä 50 ± 15 tilavuusprosenttia. Polttoaine ­
höyryn täyttönopeuden on oltava 60 ± 20 g/h.  
Hiilisäiliö on täytettävä 2 gramman ylivuotoon saakka. Vaihtoehtoi ­
sesti täytön voidaan katsoa olevan valmis, kun hiilivetypitoisuus 
venttiilinreiässä saavuttaa arvon 3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1. Testissä käytettävän, kaupan olevan polttoaineen on täytettävä samat 
vaatimukset kuin vertailupolttoaineen seuraavien arvojen osalta:  
a) tiheys 15 °C:ssa  
b) höyrynpaine  
c) tislaus (70 °C, 100 °C, 150 °C) 
d) hiilivetyanalyysi (vain olefiinit, aromaattiset yhdisteet ja bentsee ­
ni) 
e) happipitoisuus 
f) etanolipitoisuus.  
5.1.3.1.2. Täytön jälkeen hiilisäiliötä tyhjennetään 5–60 minuutin ajan käyttäen 
25 ± 5 litraa koelaboratorion ilmaa minuutissa hiililitraa kohden, 
kunnes säiliön ilma on vaihtunut 300 kertaa.  
5.1.3.1.3. Tämän lisäyksen 5.1.3.1.1 ja 5.1.3.1.2 kohdassa esitetyt menettelyt 
toistetaan 300 kertaa, minkä jälkeen hiilisäiliö katsotaan vakautetuk ­
si. 
5.1.3.1.4. Menettely, jolla mitataan 5.5 kohdan mukaisen haihtumispäästöper ­
heen butaanikapasiteetti (BWC), koostuu seuraavista:  
a) Vakautettu hiilisäiliö täytetään 2 gramman ylivuotoon saakka ja 
tyhjennetään sen jälkeen vähintään 5 kertaa. Hiilisäiliön täyttämi ­
sessä käytetään seosta, joka sisältää 50 tilavuusprosenttia butaania 
ja 50 tilavuusprosenttia typpeä käyttäen virtausnopeutta 40 gram ­
maa butaania tunnissa.  
b) Tyhjennys tehdään tämän lisäyksen 5.1.3.1.2 kohdan mukaisesti.  
c) Kunkin täyttökerran jälkeen BWC kirjataan kaikkiin asianomai ­
siin testausselosteisiin.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 323  
d) BWC300 lasketaan viiden viimeisimmän BWC:n keskiarvona.  
5.1.3.2. Jos vanhennetun hiilisäiliön toimittaa tavarantoimittaja, valmistajan 
on ilmoitettava siitä hyväksyntäviranomaiselle ennen vanhentamista, 
jotta tämä voi seurata mitä tahansa vanhentamisen vaihetta tavaran ­
toimittajan tiloissa.  
5.1.3.3. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle testausseloste, 
joka sisältää vähintään seuraavat tiedot:  
a) aktiivihiilen tyyppi  
b) täyttöaste  
c) polttoaineen eritelmät.  
5.2. Polttoainesäiliöjärjestelmän läpäisevyyskertoimen (PF) määrittäminen 
(ks. kuva VI.3)  
Kuva VI.3 
Läpäisevyyskertoimen (PF) määrittäminen
  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 324  
5.2.1. Valitaan perhettä edustava polttoainesäiliöjärjestelmä ja kiinnitetään 
se testipenkkiin samaan asentamissuuntaan kuin ajoneuvossa. Poltto ­
ainesäiliö täytetään 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan vertail ­
upolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 2 °C. Sen jälkeen testipenkki 
ja siihen kiinnitetty polttoainesäiliöjärjestelmä sijoitetaan kolmeksi 
viikoksi tilaan, jonka lämpötila pidetään tasolla 40 ± 2 °C.  
5.2.2. Kolmannen viikon lopussa polttoainesäiliö tyhjennetään ja täytetään 
uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan vertailupoltto ­
aineella, jonka lämpötila on 18 ± 2 °C.  
Testipenkki ja siihen kiinnitetty polttoainejärjestelmä siirretään 6–36 
tunnin kuluessa mittaustilaan. Viimeiset kuusi tuntia tästä ajasta ym ­
päristön lämpötilan on oltava 20 ± 2 °C. Ensimmäisten 24 tunnin 
aikana mittaustilassa suoritetaan tämän lisäyksen 6.5.9 kohdassa esi ­
tetty lämpötilan vuorokausivaihtelukäsittely. Polttoainesäiliön sisältä ­
mät polttoainehöyryt on tuuletettava mittaustilan ulkopuolelle, jotta 
voidaan estää se, että polttoainesäiliön huohotuspäästöt laskettaisiin 
läpäisevyyteen. Hiilivetypäästöt mitataan ja kirjataan HC  3W -arvona 
kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
5.2.3. Testipenkki ja siihen kiinnitetty polttoainesäiliöjärjestelmä sijoitetaan 
jäljellä oleviksi 17 viikoksi tilaan, jonka lämpötila pidetään tasolla 
40 ± 2 °C. 
5.2.4. Seitsemännentoista viikon lopussa polttoainesäiliö tyhjennetään ja 
täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan vertail ­
upolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 2 °C.  
Testipenkki ja siihen kiinnitetty polttoainejärjestelmä siirretään 6–36 
tunnin kuluessa mittaustilaan. Viimeiset kuusi tuntia tästä ajasta ym ­
päristön lämpötilan on oltava 20 ± 2 °C. Ensimmäisten 24 tunnin 
aikana mittaustilassa suoritetaan tämän lisäyksen 6.5.9 kohdassa esi ­
tetty lämpötilan vuorokausivaihtelukäsittely. Polttoainesäiliöjärjes ­
telmä on tuuletettava mittaustilan ulkopuolelle, jotta voidaan estää 
se, että polttoainesäiliön huohotuspäästöt laskettaisiin läpäisevyyteen. 
Hiilivetypäästöt mitataan ja kirjataan tässä tapauksessa HC  20W -ar­
vona kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
5.2.5. Läpäisevyyskerroin PF on arvojen HC  20W ja HC  3W erotus grammoi ­
na/24 h kolmen desimaalin tarkkuudella, ja sen laskennassa käyte ­
tään seuraavaa yhtälöä:  
PF = HC  20w – HC  3W 
5.2.6. Jos läpäisevyyskertoimen määrittää tavarantoimittaja, ajoneuvon val ­
mistajan on ilmoitettava siitä hyväksyntäviranomaiselle etukäteen, 
jotta tämä voi seurata määrittämistä tavarantoimittajan tiloissa.  
5.2.7. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle testausseloste, 
joka sisältää vähintään seuraavat:  
a) testatun polttoainesäiliöjärjestelmän täydellinen kuvaus, joka si ­
sältää tiedot testatusta polttoainesäiliötyypistä, siitä, onko ky ­
seessä metallinen, yksikerroksinen ei-metallinen vai monikerrok ­
sinen polttoainesäiliö, sekä polttoainesäiliössä ja polttoainesäiliö ­
järjestelmän muissa osissa käytettyjen materiaalien tyypistä  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 325  
b) viikoittaiset keskilämpötilat, joissa vanhentaminen tehtiin  
c) viikolla 3 mitatut hiilivetypäästöt (HC  3W ) 
d) viikolla 20 mitatut hiilivetypäästöt (HC  20W ) 
e) tulokseksi saatu läpäisevyyskerroin (PF).  
5.2.8. Vaihtoehtona sille, mitä tämän lisäyksen 5.2.1–5.2.7 kohdassa sää­
detään, monikerroksisia tai metallisia polttoainesäiliöitä käyttävä val ­
mistaja voi halutessaan käyttää edellä mainitun täydellisen mittaus ­
menettelyn asemesta seuraavaa läpäisevyyskertoimen vertailuarvoa 
(APF): 
monikerroksisen/metallisen polttoainesäiliön APF = 120 mg/24 h  
Jos valmistaja päättää käyttää läpäisevyyskertoimen vertailuarvoa, 
sen on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle ilmoitus, jossa poltto ­
ainesäiliön tyyppi yksilöidään selvästi, ja ilmoitus käytetyistä mate ­
riaaleista.  
6. Kuumahaihtujan ja lämpötilan vuorokausivaihtelusta aiheutuvan 
haihtuman mittausmenetelmä 
6.1. Ajoneuvon valmistelu  
Ajoneuvo valmistellaan E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.1.1 ja 
5.1.2 kohdan mukaisesti. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviran ­
omaisen hyväksynnällä voidaan muiden kuin polttoainetaustapäästö ­
jen lähteitä (esim. maali, liima, muovi, polttoaine-/höyryputket, ren ­
kaat ja muut kumi- tai polymeerikomponentit) vähentää ennen testa ­
usta tyypillisille ajoneuvojen taustapäästöjen tasolle (esim. lämpökui ­
vaamalla renkaat 50 °C:ssa tai korkeammassa lämpötilassa asianmu ­
kaisen ajan, lämpökuivaamalla ajoneuvo tai poistamalla tuulilasinpe ­
suneste). 
Polttoainesäiliöjärjestelmän osalta ajoneuvon hiilisäiliöt on asennet­
tava siten, että ne sijaitsevat helposti saavutettavissa olevassa pai ­
kassa ja ne voidaan helposti liittää ja irrottaa.  
6.2. Ajotilan valintaan ja vaihtamiseen sovellettavat vaatimukset  
6.2.1. Käsivalintaisella vaihteistolla varustettuihin ajoneuvoihin sovelletaan 
liitteen XXI alaliitteessä 2 vahvistettuja vaihtamista koskevia vaa ­
timuksia.  
6.2.2. Täyspolttomoottoriajoneuvoissa ajotila valitaan liitteen XXI alaliit ­
teen 6 mukaisesti.  
6.2.3. NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvoissa ajotila valitaan liitteen XXI 
alaliitteen 8 lisäyksen 6 mukaisesti.  
6.2.4. Valittu ajotila voi hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä olla eri kuin 
tämän lisäyksen 6.2.2 ja 6.2.3 kohdassa mainittu ajotila.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 326  
6.3. Testausolosuhteet  
Tämän liitteen sisältämät testit on suoritettava käyttäen testausolo ­
suhteita, jotka liittyvät erityisesti interpolointiperheen ajoneuvoon H, 
jonka syklikohtainen energiantarve on suurin kaikkien tarkastelun 
kohteena oleviin haihtumispäästöperheisiin kuuluvien interpolointi ­
perheiden joukossa.  
Vaihtoehtoisesti hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä testissä voidaan 
käyttää mitä tahansa syklikohtaista energiantarvetta edustavaa per ­
heen ajoneuvoa.  
6.4. Testausmenetelmän kulku  
Suljettujen ja ei-suljettujen polttoainesäiliöjärjestelmien testauksessa 
on noudatettava kuvassa VI.4 esitettyä kaaviota.  
Suljetut polttoainesäiliöjärjestelmät testataan käyttäen yhtä annetuista 
kahdesta vaihtoehdosta. Ensimmäisessä vaihtoehdossa ajoneuvo tes ­
tataan yhdellä jatkuvalla menetelmällä. Toisessa vaihtoehdossa, jota 
kutsutaan itsenäiseksi menettelyksi, ajoneuvo testataan kahdella eril ­
lisellä menettelyllä, jolloin dynamometritesti ja lämpötilan vuorokau ­
sivaihtelutesti voidaan toistaa joutumatta toistamaan polttoainesäiliön 
paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuototestiä ja paineen ­
laskun aiheuttaman puhallushäviön mittaamista.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 327  
Kuva VI.4 
Testausmenettelyjä kuvaavat kaaviot
  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 328  
6.5. Ei-suljettujen polttoainesäiliöjärjestelmien jatkuva testausmenettely  
6.5.1. Polttoaineen tyhjennys ja uudelleentäyttö  
Ajoneuvon polttoainesäiliö tyhjennetään. Tyhjennys on suoritettava 
siten, että ajoneuvoon asennettuja haihtumispäästöjen mittauslaitteita 
ei tyhjennetä eikä kuormiteta tavanomaisesta poikkeavasti. Tämä 
voidaan tehdä yleensä irrottamalla polttoainesäiliön täyttöaukon tulp ­
pa. Polttoainesäiliö täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellisti ­
lavuudestaan vertailupolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 2 °C.  
6.5.2. Seisonta 
Viiden minuutin kuluessa polttoaineen tyhjennyksestä ja uudelleen ­
täytöstä ajoneuvoa seisotetaan vähintään 6 tuntia ja enintään 36 tun ­
tia lämpötilassa 23 ± 3 °C.  
6.5.3. Esivakauttamisajo  
Ajoneuvo asetetaan alustadynamometrille ja sillä ajetaan seuraavat 
liitteen XXI alaliitteessä 1 kuvatun syklin vaiheet:  
a) Ryhmän 1 ajoneuvot: hidas, keskinopea, hidas, hidas, keskinopea, 
hidas 
b) Ryhmien 2 ja 3 ajoneuvot: hidas, keskinopea, nopea, keskinopea.  
OVC-HEV-ajoneuvojen osalta esivakautus suoritetaan liitteessä XXI 
olevassa 3.3.6 kohdassa määritellyssä varausta ylläpitävässä toimin ­
tatilassa. Hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä voidaan käyttää mitä 
tahansa muuta ajotilaa.  
6.5.4. Polttoaineen tyhjennys ja uudelleentäyttö  
Tunnin kuluessa esivakauttamisajosta ajoneuvon polttoainesäiliö tyh­
jennetään. Tyhjennys on suoritettava siten, että ajoneuvoon asennet ­
tuja haihtumispäästöjen mittauslaitteita ei tyhjennetä eikä kuormiteta 
tavanomaisesta poikkeavasti. Tämä voidaan tehdä yleensä irrotta ­
malla polttoainesäiliön täyttöaukon tulppa. Polttoainesäiliö täytetään 
uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan testipolttoaineel ­
la, jonka lämpötila on 18 ± 2 °C.  
6.5.5. Seisonta 
Viiden minuutin kuluessa polttoaineen tyhjennyksestä ja uudelleen ­
täytöstä ajoneuvo pysäköidään vähintään 12 tunniksi ja enintään 36 
tunniksi lämpötilan ollessa 23 ± 3 °C.  
Seisonnan aikana suoritetaan 6.5.5.1 ja 6.5.5.2 kohdassa kuvatut 
menettelyt joko siinä järjestyksessä, että 6.5.5.1 kohdan menettely 
suoritetaan ensin ja sen jälkeen 6.5.5.2 kohdan menettely tai päin ­
vastoin. Edellä 6.5.5.1 ja 6.5.5.2 kohdassa kuvatut menettelyt voi ­
daan suorittaa myös samanaikaisesti.  
6.5.5.1. REESS-järjestelmän lataus  
Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen (OVC-HEV) 
REESS-järjestelmän on oltava ladattu täyteen liitteen XXI alaliitteen 
8 lisäyksessä 4 olevassa 2.2.3 kohdassa esitettyjen latausvaatimusten 
mukaisesti  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 329  
6.5.5.2. Hiilisäiliön täyttö  
Tämän lisäyksen 5.1 kohdassa esitetyssä järjestyksessä vanhennettu 
hiilisäiliö täytetään 2 gramman ylivuotoon saakka E-säännön nro 83 
liitteessä 7 olevan 5.1.4 kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti.  
6.5.6. Dynamometritesti 
Testiajoneuvo työnnetään dynamometrille ja sillä ajetaan tämän lisä ­
yksen 6.5.3 kohdan a alakohdassa tai 6.5.3 kohdan b alakohdassa 
mainitut syklit. OVC-HEV-ajoneuvoja on käytettävä latausta pur ­
kavassa toimintatilassa. Sen jälkeen moottori pysäytetään. Tämän 
vaiheen aikana voidaan ottaa pakokaasunäytteitä, ja niiden tuloksia 
voidaan käyttää pakokaasupäästöjä ja polttoaineenkulutusta koske ­
vassa tyyppihyväksynnässä, jos menettely täyttää liitteen XXI ala ­
liitteessä 6 tai 8 esitetyt vaatimukset.  
6.5.7. Kuumahaihtumatesti  
Kuumahaihtumatesti tehdään 7 minuutin kuluessa dynamometrites ­
tistä ja 2 minuutin kuluessa moottorin pysäyttämisestä E-säännön nro 
83 liitteessä 7 olevan 5.5 kohdan mukaisesti. Kuumahaihtumasta 
aiheutuvat haihtumispäästöt lasketaan tämän lisäyksen 7.1 kohdan 
mukaisesti ja kirjataan arvona M  HS kaikkiin asianomaisiin testausse ­
losteisiin.  
6.5.8. Seisonta 
Kuumahaihtumatestin jälkeen testiajoneuvoa seisotetaan vähintään 6 
ja enintään 36 tuntia kuumahaihtumatestin päättymisen ja lämpötilan 
vuorokausivaihtelutestin aloittamisen välissä. Tästä jaksosta vähin ­
tään viimeisten 6 tunnin ajan ajoneuvoa on seisotettava lämpötilassa 
20 ± 2 °C. 
6.5.9. Lämpötilan vuorokausivaihtelutesti  
6.5.9.1. Testiajoneuvon on oltava ympäristön lämpötilassa kahden syklin ajan 
E-säännön nro 83 liitteen 7 lisäyksessä 2 esitetyn, lämpötilan vuoro ­
kausivaihtelutestissä käytetyn lämpötilan muuttumiskaavion mukai ­
sesti. Lämpötila ei millään hetkellä saa poiketa annetuista arvoista 
enempää kuin ± 2 °C. Keskimääräinen lämpötilapoikkeama, joka 
lasketaan käyttäen kaikkien mitattujen lämpötilapoikkeamien itseis ­
arvoja, ei saa olla suurempi kuin ± 1 °C. Ympäristön lämpötila on 
mitattava vähintään kerran minuutissa ja kirjattava kaikkiin asian ­
omaisiin testausselosteisiin. Lämpötilan vaihtelu aloitetaan, kun 
aika T  start = 0 tämän lisäyksen kohdan 6.5.9.6 mukaisesti.  
6.5.9.2. Mittaustilaa on tuuletettava välittömästi ennen testin aloittamista 
usean minuutin ajan, kunnes tausta-arvot ovat vakaat. Mittaustilan 
sekoitustuulettimien on tällöin oltava kytkettyinä.  
6.5.9.3. Testiajoneuvo on tuotava mittaustilaan voimalaite pysäytettynä ja 
ikkunat ja tavaratilat auki. Sekoitustuulettimet on säädettävä siten, 
että ilman virtaus testiajoneuvon polttoainesäiliön alla on jatkuvasti 
vähintään 8 km/h.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 330  
6.5.9.4. Hiilivetyanalysaattori on nollattava ja mittausalue tarkastettava välit ­
tömästi ennen testiä.  
6.5.9.5. Mittaustilan ovet suljetaan ja saatetaan kaasutiiviiksi.  
6.5.9.6. Hiilivetypitoisuus, lämpötila ja ilmanpaine mitataan 10 minuutin ku ­
luessa ovien sulkemisesta ja tiivistämisestä, jotta saadaan alkuluke ­
mat mittaustilan hiilivetypitoisuudesta C  HCi , ilmanpaineesta P  i ja 
lämpötilasta T  i vuorokausivaihtelutestiä varten. Tämä on hetki 
T start = 0. 
6.5.9.7. Hiilivetyanalysaattori nollataan ja mittausalue tarkastetaan välittö ­
mästi ennen kunkin päästönäytteenottojakson päättymistä.  
6.5.9.8. Ensimmäinen näytteenotto päästöistä lopetetaan 24 tunnin ± 6 mi ­
nuutin kuluttua ja toinen näytteenotto 48 tunnin ± 6 minuutin kulut ­
tua tämän lisäyksen 6.5.9.6 kohdassa tarkoitetusta näytteenoton aloit ­
tamisesta. Kulunut aika kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselos ­
teisiin.  
Jokaisen päästönäytteenottojakson lopussa mitataan hiilivetypitoi ­
suus, lämpötila ja ilmanpaine, ja arvoja käytetään laskettaessa läm ­
pötilan vuorokausivaihtelutestin tulokset tämän lisäyksen 7.1 koh ­
dassa esitetyllä yhtälöllä. Ensimmäisestä 24 tunnin jaksosta saadut 
tulokset kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin arvona 
M D1 . Toisesta 24 tunnin jaksosta saadut tulokset kirjataan kaikkiin 
asianomaisiin testausselosteisiin arvona M  D2 . 
6.6. Suljettujen polttoainesäiliöjärjestelmien jatkuva testausmenettely  
6.6.1. Polttoainesäiliön purkautumispaineen ollessa vähintään 30 kPa  
6.6.1.1. Testi tehdään tämän lisäyksen 6.5.1–6.5.3 kohdan mukaisesti.  
6.6.1.2. Polttoaineen tyhjennys ja uudelleentäyttö  
Tunnin kuluessa esivakauttamisajosta ajoneuvon polttoainesäiliö tyh­
jennetään. Tyhjennys on suoritettava siten, että ajoneuvoon asennet ­
tuja haihtumispäästöjen mittauslaitteita ei tyhjennetä eikä kuormiteta 
tavanomaisesta poikkeavasti. Tämä voidaan tehdä yleensä irrotta ­
malla polttoainesäiliön täyttöaukon tulppa, tai muussa tapauksessa 
hiilisäiliö on kytkettävä irti. Polttoainesäiliö täytetään uudelleen 
15 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan vertailupolttoaineella, jonka 
lämpötila on 18 ± 2 °C.  
6.6.1.3. Seisonta 
Viiden minuutin kuluessa polttoaineen tyhjennyksestä ja uudelleen ­
täytöstä ajoneuvoa seisotetaan sen vakauttamiseksi 6–36 tunnin ajan 
lämpötilassa 20 ± 2 °C.  
6.6.1.4. Polttoainesäiliön paineen alentaminen  
Tämän jälkeen polttoainesäiliön paineen annetaan purkautua, jotta 
säiliön sisäistä painetta ei nosteta tavanomaisesta poikkeavasti. 
Tämä voidaan tehdä irrottamalla ajoneuvon polttoainesäiliön täyttö ­
aukon tulppa. Käytetystä paineenalennusmenetelmästä riippumatta 
ajoneuvo on palautettava alkuperäiseen tilaansa yhden minuutin ku ­
luessa.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 331  
6.6.1.5. Hiilisäiliön täyttö ja tyhjennys  
Tämän lisäyksen 5.1 kohdassa esitetyssä järjestyksessä vanhennettu 
hiilisäiliö täytetään 2 gramman ylivuotoon saakka E-säännön nro 83 
liitteessä 7 olevan 5.1.6 kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti, ja 
sen jälkeen se tyhjennetään koelaboratorion ilmalla, jota käytetään 
25 ± 5 litraa minuutissa. Puhdistusilman tilavuus ei saa ylittää 
6.6.1.5.1 kohdassa määritettyä tilavuutta. Täyttö ja tyhjennys voidaan 
tehdä joko a) käyttäen ajoneuvon hiilisäiliötä 20 °C:n tai vaihtoeh ­
toisesti 23 °C:n lämpötilassa tai b) kytkemällä hiilisäiliö irti. Poltto ­
ainesäiliön paine ei saa kummassakaan tapauksessa enää pienentyä.  
6.6.1.5.1. Puhdistusilman enimmäistilavuuden määrittäminen  
Puhdistusilman enimmäismäärä Vol  max määritetään seuraavalla yhtä ­
löllä. Kun kyseessä on OVC-HEV-ajoneuvo, sitä on käytettävä va ­
rausta ylläpitävässä toimintatilassa. Määrittäminen voidaan tehdä 
myös erillisessä testissä tai esivakauttamisajon aikana. 
Vol max ¼ Vol Pcycle Ü Vol tank Ü 0,85 Ü  100 
FC Pcycle 
Dist Pcycle  
jossa 
Vol  Pcycle  on kumulatiivinen puhdistusilman tilavuus litroina, pyöris ­
tettynä lähimpään 0,1 litraan ja mitattuna soveltuvalla lait ­
teella (esim. hiilisäiliön venttiiliin liitetty virtausmittari tai 
vastaava) kylmäkäynnistyksellä aloitetun esivakauttamis ­
ajon aikana, joka kuvataan tässä lisäyksessä 1 olevassa 
6.5.3 kohdassa;  
Vol  tank on valmistajan ilmoittama polttoainesäiliön nimellinen tila ­
vuus litroina;  
FC Pcycle  on polttoaineenkulutus yhden tämän lisäyksen 6.5.3 koh ­
dassa kuvatun yksittäisen tyhjennyssyklin aikana mitattuna 
joko kuuma- tai kylmäkäynnistysolosuhteissa ja ilmaistuna 
litroina sataa kilometriä kohti. OVC-HEV- ja NOVC- 
HEV-ajoneuvojen osalta polttoaineenkulutus lasketaan liit ­
teen XXI alaliitteessä 8 olevan 4.2.1 kohdan mukaisesti;  
Dist  Pcycle  on tämän lisäyksen 6.5.3 kohdassa kuvatun yksittäisen 
tyhjennyssyklin teoreettinen matka lähimmän 0,1 km:n 
tarkkuudella, ilmaistuna kilometreinä.  
6.6.1.6. Hiilisäiliön paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviökuormituksen 
valmistelu  
Hiilisäiliön täytön ja tyhjennyksen jälkeen testiajoneuvo siirretään 
joko SHED-kammioon tai ilmastoituun kammioon. On osoitettava, 
että järjestelmässä ei ole vuotokohtia ja paineistus tehdään tavan ­
omaisella tavalla testin aikana tai erillisessä testissä (esim. ajoneuvon 
pinnalla olevalla ilmanpaineanturilla). Testiajoneuvon on sen jälkeen 
oltava ensimmäiset 11 tuntia ympäristön lämpötilassa E-säännön nro 
83 liitteen 7 lisäyksessä 2 esitetyn, lämpötilan vuorokausivaihtelutes ­
tissä käytetyn lämpötilan muuttumiskaavion mukaisesti. Lämpötila ei  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 332  
millään hetkellä saa poiketa annetuista arvoista enempää kuin ± 2 °C. 
Keskimääräinen lämpötilapoikkeama, joka lasketaan käyttäen kaik ­
kien mitattujen lämpötilapoikkeamien itseisarvoja, ei saa olla suu ­
rempi kuin ± 1 °C. Ympäristön lämpötila on mitattava vähintään 
kerran 10 minuutissa ja kirjattava asianomaisiin testausselosteisiin.  
6.6.1.7. Hiilisäiliön puhallushäviökuormitus  
6.6.1.7.1. Polttoainesäiliön paineen alentaminen ennen uudelleentäyttöä  
Valmistajan on varmistettava, että uudelleentäyttöä ei voi aloittaa, 
ennen kuin suljetun polttoainesäiliöjärjestelmän paine on laskenut 
arvoon, joka on alle 2,5 kPa suurempi kuin ilmanpaine ajoneuvon 
tavanomaisessa käytössä. Valmistajan on hyväksyntäviranomaisen 
pyynnöstä toimitettava yksityiskohtaiset tiedot tai näyttö järjestelmän 
toiminnasta (esim. ajoneuvoon kiinnitetyllä ilmanpaineanturilla). 
Muu tekninen ratkaisu voidaan sallia edellyttäen, että polttoainesäiliö 
voidaan täyttää turvallisesti eikä ilmaan pääse liiallisia päästöjä en ­
nen täyttölaitteen yhdistämistä ajoneuvoon.  
6.6.1.7.2. Kun ympäristön lämpötila on noussut 35 °C:een, polttoainesäiliön 
paineventtiili avataan 15 minuutin kuluessa hiilisäiliön täyttämiseksi. 
Hiilisäiliö voidaan täyttää mittaustilan sisä- tai ulkopuolella. Tämän 
kohdan mukaisesti täytetty hiilisäiliö kytketään irti ja pidetään sei ­
sonta-alueella. Ajoneuvoon on asennettava valehiilisäiliö tehtäessä 
tämän lisäyksen 6.6.1.9–6.6.1.12 kohdan mukainen menettely.  
6.6.1.8. Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuodon mittaaminen  
6.6.1.8.1. Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuoto ajoneuvon hii ­
lisäiliöstä mitataan käyttäen apusäiliötä, joka yhdistetään suoraan ajo ­
neuvon höyrynvarastointiyksikön ulostuloon. Se on punnittava sekä 
ennen tämän lisäyksen 6.6.1.7 kohdassa kuvattua menettelyä että sen 
jälkeen.  
6.6.1.8.2. Vaihtoehtoisesti paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuoto 
ajoneuvon hiilisäiliöstä säiliön paineen alentamisen aikana voidaan 
mitata käyttäen SHED-kammiota.  
Hiilisäiliö suljetaan ja mittaus aloitetaan tämän lisäyksen 6.6.1.6 
kohdan mukaisesti 15 minuutin kuluessa siitä, kun ympäristön läm ­
pötila on noussut 35 °C:een.  
Hiilivetyanalysaattori nollataan ja mittausalue tarkistetaan, ja sen jäl­
keen mitataan hiilivetypitoisuus, lämpötila ja ilmanpaine, jotta saa ­
daan alkulukemat C  HCi , P i ja T  i suljetun polttoainesäiliön paineen ­
laskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuodon määrittämistä varten.  
Mittauksen aikana mittaustilan ilman lämpötilan on oltava vähintään 
25 °C.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 333  
Mittaustilan hiilivetypitoisuus mitataan 60 ± 5 sekunnin kuluttua tä ­
män lisäyksen 6.6.1.7.2 kohdassa kuvatun menettelyn päättymisen 
jälkeen. Myös lämpötila ja ilmapaine on mitattava. Nämä ovat sul ­
jetun polttoainesäiliön paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön 
ylivuodon lopulliset arvot C  HCf , P f ja T  f . 
Suljetun polttoainesäiliön puhallushäviön ylivuoto lasketaan tämän 
lisäyksen 7.1 kohdan mukaisesti ja sisällytetään kaikkiin asianomai ­
siin testausselosteisiin.  
6.6.1.8.3. Apusäiliön paino tai SHED-kammiossa tehdyn mittauksen tulos ei 
saa muuttua enempää kuin ± 0,5 grammaa.  
6.6.1.9. Seisonta 
Puhallushäviökuormituksen päätyttyä ajoneuvoa seisotetaan sen läm­
pötilan vakauttamiseksi 6–36 tunnin ajan lämpötilassa 23 ± 2 °C.  
6.6.1.9.1. REESS-järjestelmän lataus  
Tämän lisäyksen 6.6.1.9 kohdassa kuvatun seisonnan aikana ulko ­
puolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen (OVC-HEV) REESS- 
järjestelmän on oltava ladattu täyteen liitteen XXI alaliitteen 8 lisä ­
yksessä 4 olevassa 2.2.3 kohdassa esitettyjen latausvaatimusten mu ­
kaisesti. 
6.6.1.10. Polttoaineen tyhjennys ja uudelleentäyttö  
Ajoneuvon polttoainesäiliö tyhjennetään ja täytetään uudelleen 40 ± 
2 prosenttiin nimellistilavuudestaan vertailupolttoaineella, jonka läm ­
pötila on 18 ± 2 °C.  
6.6.1.11. Seisonta 
Sen jälkeen ajoneuvo pysäköidään polttoaineen lämpötilan vakautta ­
miseksi vähintään 6 tunniksi ja enintään 36 tunniksi seisonta-alueelle 
lämpötilan ollessa 20 ± 2 °C.  
6.6.1.12. Polttoainesäiliön paineen alentaminen  
Tämän jälkeen polttoainesäiliön paineen annetaan purkautua, jotta 
säiliön sisäistä painetta ei nosteta tavanomaisesta poikkeavasti. 
Tämä voidaan tehdä irrottamalla ajoneuvon polttoainesäiliön täyttö ­
aukon tulppa. Käytetystä paineenalennusmenetelmästä riippumatta 
ajoneuvo on palautettava alkuperäiseen tilaansa yhden minuutin ku ­
luessa. Tämän jälkeen höyrynvarastointiyksikkö kytketään uudelleen.  
6.6.1.13. Noudatetaan tämän lisäyksen 6.5.6 –6.5.9.8 kohdassa kuvattuja me ­
nettelyjä.  
6.6.2. Polttoainesäiliön purkautumispaineen ollessa pienempi kuin 30 kPa  
Testi tehdään tämän lisäyksen 6.6.1.1–6.6.1.13 kohdan mukaisesti. 
Tässä tapauksessa tämän lisäyksen 6.5.9.1 kohdassa kuvattu ympä ­
ristön lämpötila on kuitenkin korvattava tämän lisäyksen taulukossa 
VI.1 esitetyn, lämpötilan vuorokausivaihtelutestissä käytetyn lämpö ­
tilan muuttumiskaavion mukaisesti.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 334  
Taulukko VI.1  
Suljetun polttoainesäiliöjärjestelmän vaihtoehtoinen lämpötilan 
muuttumiskaavio  
Aika (tunteina)  Lämpötila (°C) 
0/24 20,0 
1 20,4 
2 20,8 
3 21,7 
4 23,9 
5 26,1 
6 28,5 
7 31,4 
8 33,8 
9 35,6 
10 37,1 
11 38,0 
12 37,7 
13 36,4 
14 34,2 
15 31,9 
16 29,9 
17 28,2 
18 26,2 
19 24,7 
20 23,5 
21 22,3 
22 21,0 
23 20,2 
6.7. Suljettujen polttoainesäiliöjärjestelmien itsenäinen testausmenettely  
6.7.1  Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön kuormitusmassan mittaa­
minen 
6.7.1.1. Noudatetaan tämän lisäyksen 6.6.1.1 –6.6.1.7.2 kohdassa kuvattuja 
menettelyjä. Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön kuormitus ­
massa määritellään ajoneuvon hiilisäiliön painon erotukseksi punnit ­
taessa hiilisäiliö ennen tämän lisäyksen 6.6.1.6 kohdan soveltamista 
ja tämän lisäyksen 6.6.1.7.2 soveltamisen jälkeen.  
6.7.1.2. Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuoto ajoneuvon hii ­
lisäiliöstä on mitattava tämän lisäyksen 6.6.1.8.1 ja 6.6.1.8.2 kohdan 
mukaisesti, ja mittauksen on täytettävä tämän lisäyksen 6.6.1.8.3 
kohdan vaatimukset.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 335  
6.7.2. Kuumahaihtumaa ja lämpötilan vuorokausivaihtelusta johtuvaa 
haihtumista mittaava testi  
6.7.2.1. Polttoainesäiliön purkautumispaineen ollessa vähintään 30 kPa  
6.7.2.1.1. Testi tehdään tämän lisäyksen 6.5.1–6.5.3 kohdan ja 
6.6.1.9–6.6.1.9.1 kohdan mukaisesti.  
6.7.2.1.2. Hiilisäiliö vanhennetaan tämän lisäyksen 5.1 kohdassa kuvatussa 
järjestyksessä, ja se täytetään ja tyhjennetään tämän lisäyksen 6.6.1.5 
kohdan mukaisesti.  
6.7.2.1.3. Vanhennettu hiilisäiliö täytetään sen jälkeen E-säännön nro 83 liit ­
teessä 7 olevan 5.1.6 kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti, kuor ­
mitusmassaa lukuun ottamatta. Kokonaiskuormitusmassa määritetään 
tämän lisäyksen 6.7.1.1 kohdan mukaisesti. Valmistajan pyynnöstä 
butaanin sijasta voidaan vaihtoehtoisesti käyttää vertailupolttoainetta. 
Hiilisäiliö kytketään irti.  
6.7.2.1.4. Noudatetaan tämän lisäyksen 6.6.1.10 –6.6.1.13 kohdassa kuvattuja 
menettelyjä.  
6.7.2.2. Polttoainesäiliön purkautumispaineen ollessa pienempi kuin 30 kPa  
Testi tehdään tämän lisäyksen 6.7.2.1.1 –6.7.2.1.4 kohdan mukaisesti. 
Tässä tapauksessa tämän lisäyksen 6.5.9.1 kohdassa kuvattua ympä ­
ristön lämpötilaa on kuitenkin muutettava tämän lisäyksen taulukossa 
VI.1 esitetyn, lämpötilan vuorokausivaihtelutestissä käytetyn lämpö ­
tilan muuttumiskaavion mukaisesti.  
7. Haihtumispäästötestin tulosten laskenta  
7.1. Tässä liitteessä kuvattujen haihtumispäästötestien avulla voidaan las ­
kea puhallushäviön ylivuotoa, lämpötilan vuorokausivaihtelua ja 
kuumahaihtumia testattaessa syntyneet hiilivetypäästöt. Näissä tes ­
teissä syntyneet haihtumishäviöt lasketaan käyttäen mittaustilassa 
vallinneita alkuhetken ja loppuhetken hiilivetypitoisuuksia, lämpöti ­
loja ja paineita sekä mittaustilan nettotilavuutta.  
Sovelletaan seuraavaa yhtälöä: 
M HC ¼ k Ü V Ü A 
C HCf Ü P  f 
T f Ä C HCi Ü P  i 
T i ! 
þ M  HC;out Ä M  HC;in 
jossa 
M HC on hiilivedyn massa grammoina  
M HC,out  on tilavuudeltaan muuttumattomasta mittaustilasta lämpö ­
tilan vuorokausivaihtelutestin aikana poistuvien hiilivety ­
jen massa (grammoina)  
M HC,in on tilavuudeltaan muuttumattomaan mittaustilaan lämpö ­
tilan vuorokausivaihtelutestin aikana saapuvien hiilivety ­
jen massa (grammoina)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 336  
C HC on mittaustilassa mitattu hiilivetypitoisuus (ppm-tilavuu ­
tena C  1 -ekvivalenttina)  
V on mittaustilan nettotilavuus korjattuna ajoneuvon tila ­
vuudella ikkunoiden ja tavaratilan ollessa auki (m  3 ). 
Jos ajoneuvon tilavuutta ei ole määritetty, vähennetään 
1,42 kuutiometrin suuruinen tilavuus  
T on ympäristön lämpötila kammiossa (K) 
P on ilmanpaine (kPa)  
H/C on vety-hiilisuhde  
jossa 
H/C:n arvoksi oletetaan 2,33 puhallushäviön ylivuodon mittauk ­
sessa SHED-kammiossa sekä lämpötilan vuorokausivaih ­
telutestissä  
H/C:n arvoksi oletetaan 2,20 kuumahaihtumatestissä  
k on 1,2 × 10 – 4 × (12 + H/C), yksikkönä (g × K/(m  3 × 
kPa)) 
i on lukema testin alussa  
f on lukema testin lopussa.  
7.2. Laskelman (M HS + M  D1 + M  D2 + (2 × PF)) tuloksen on oltava 
pienempi kuin 6.1 kohdassa annettu raja-arvo.  
8. Testausseloste 
Testausselosteessa on oltava ainakin seuraavat tiedot:  
a) seisontajaksojen kuvaus, mukaan luettuna aika ja keskilämpötilat  
b) käytetyn vanhennetun säiliön kuvaus ja viittaus täsmälliseen van ­
hentamisselosteeseen  
c) keskilämpötila kuumahaihtumatestissä  
d) mitattu arvo kuumahaihtumatestissä, HSL  
e) mitattu arvo lämpötilan vuorokausivaihtelutestin ensimmäisenä 
päivänä, DL  1st day  (DL  1. päivä  ) 
f) mitattu arvo lämpötilan vuorokausivaihtelutestin toisena päivänä, 
DL  2nd day  (DL  2. päivä  ) 
g) haihtumispäästötestin lopullinen tulos tämän lisäyksen 7 kohdan 
mukaisesti laskettuna  
h) ilmoitettu järjestelmän polttoainesäiliön purkautumispaine (sulje­
tut polttoainesäiliöjärjestelmät)  
i) puhallushäviökuormitus (käytettäessä tämän lisäyksen 6.7 koh­
dassa kuvattua itsenäistä testausmenettelyä).  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 337  
LIITE VII 
PILAANTUMISTA RAJOITTAVIEN LAITTEIDEN KESTÄVYYDEN 
TARKASTAMINEN  
(TYYPPI 5 -TESTI) 
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä liitteessä kuvataan testit, joilla tarkastetaan pilaantumista rajoittavien 
laitteiden kestävyys.  
2. YLEISET VAATIMUKSET 
2.1. E-säännössä nro 83 olevassa 5.3.6 kohdassa esitettyjä tyyppi 5 -testin 
suorittamista koskevia yleisiä vaatimuksia sovelletaan jäljempänä 2.2 ja 
2.3 kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
2.2. E-säännössä nro 83 olevan 5.3.6.2 taulukon ja 5.3.6.4 kohdassa olevan 
tekstin katsotaan tarkoittavan seuraavaa:  
Moottoriluokka  Annetut huononemiskertoimet  
CO THC  NMHC NO  x HC + NO  x Hiukkas­
massa 
(PM)  Hiukkasmäärä 
(►M3 PN ◄) 
Kipinäsytytysmoottori  1,5 1,3 1,3 1,6 —  1,0 1,0 
Puristussytytysmoottori  Koska puristussytytysmoottoreille ei ole vahvistettu huononemiskertoimia, val ­
mistajat määrittelevät huononemiskertoimet koko ajoneuvon kestävyystestin tai 
koepenkissä tehtävän vanhenemistestin avulla.  
2.3. E-säännössä nro 83 olevan 5.3.6.5 kohdan viittausta 5.3.1 ja 8.2 kohdan 
vaatimuksiin on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteen XXI ja 
liitteessä I olevan 4.2 kohdan vaatimuksiin ajoneuvon koko käyttöiän 
osalta. 
2.4. Ennen kuin asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 vahvis ­
tettuja päästörajoja käytetään sen arvioimiseen, ovatko E-säännössä nro 83 
olevassa 5.3.6.5 kohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttyneet, huononemis ­
kertoimet on laskettava ja niitä on sovellettava siten kuin liitteen XXI 
alaliitteessä 7 olevassa taulukossa A7/1 ja alaliitteessä 8 olevassa taulu ­
kossa A8/5 kuvataan. 
3. TEKNISET VAATIMUKSET  
3.1. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevassa 1–7 kohdassa ja lisäyksissä 1, 2 ja 3 
esitettyjä teknisiä vaatimuksia ja eritelmiä sovelletaan 3.2 ja 3.10 kohdassa 
esitetyin poikkeuksin.  
3.2. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 1.5 kohdan viittausta liitteeseen 2 on 
pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteen I lisäykseen 4.  
3.3. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 1.6 kohdan viittausta taulukossa 1 
asetettuihin päästöjen raja-arvoihin on pidettävä viittauksena asetuksen 
(EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 2 asetettuihin päästöjen 
raja-arvoihin.  
3.4. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 2.3.1.7 kohdan viittauksia tyyppi I 
-testiin on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteessä XXI esitettyyn 
tyyppi 1 -testiin.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 338  
3.5. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 2.3.2.6 kohdan viittauksia tyyppi I 
-testiin on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteessä XXI esitettyyn 
tyyppi 1 -testiin.  
3.6. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 3.1 kohdan viittauksia tyyppi I -tes ­
tiin on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteessä XXI esitettyyn 
tyyppi 1 -testiin.  
3.7. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 7 kohdan ensimmäisen alakohdan 
viittausta 5.3.1.4 kohtaan on pidettävä viittauksena asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 liitteen I taulukkoon 2.  
3.8. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 6.3.1.2 kohdan viittausta liitteen 4 a 
lisäyksessä 7 esitettyihin menetelmiin on pidettävä viittauksena tämän 
asetuksen liitteen XXI alaliitteeseen 4.  
3.9. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 6.3.1.4 kohdan viittausta liitteeseen 
4 a on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteeseen 4.  
▼M3 
3.10. Käytetään ajoneuvon L (VL) ajovastuskertoimia. Jos ajoneuvoa L ei ole 
tai ajoneuvon H kokonaisvastus nopeudessa 80 km/h on suurempi kuin 
ajoneuvon L kokonaisvastus nopeudessa 80 km/h + 5 prosenttia, käytetään 
ajoneuvon H ajovastusta. Ajoneuvot L ja H määritellään liitteen XXI ala ­
liitteessä 4 olevassa 4.2.1.1.2 kohdassa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 339  
LIITE VIII 
KESKIMÄÄRÄISTEN PÄÄSTÖJEN TARKASTAMINEN ALHAISESSA 
YMPÄRISTÖN LÄMPÖTILASSA  
(TYYPPI 6 -TESTI) 
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä liitteessä kuvataan laitteet ja menettelyt, joita tarvitaan tyyppi 6 -testin 
tekemiseen päästöjen tarkastamiseksi alhaisissa lämpötiloissa.  
2. YLEISET VAATIMUKSET 
2.1. E-säännössä nro 83 olevassa 5.3.5 kohdassa esitettyjä tyyppi 5 -testin suo ­
rittamista koskevia yleisiä vaatimuksia sovelletaan jäljempänä 2.2 kohdassa 
esitetyin poikkeuksin.  
2.2. E-säännössä nro 83 olevan 5.3.5.2 kohdan raja-arvot liittyvät asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 4 vahvistettuihin raja-arvoihin.  
3. TEKNISET VAATIMUKSET 
3.1. E-säännön nro 83 liitteessä 8 olevassa 2–6 kohdassa esitettyjä teknisiä vaa ­
timuksia ja eritelmiä sovelletaan jäljempänä 3.2 kohdassa esitetyin poikke ­
uksin.  
3.2. E-säännön nro 83 liitteessä 8 olevan 3.4.1 kohdan viittausta liitteessä 10 
olevaan 2 kohtaan on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteessä IX 
olevaan B osaan.  
▼M3 
3.3. Käytetään ajoneuvon L (VL) ajovastuskertoimia. Jos ajoneuvoa L ei ole, 
käytetään ajoneuvon H ajovastusta. Ajoneuvot L ja H määritellään liitteen 
XXI alaliitteessä 4 olevassa 4.2.1.1.2 kohdassa. Valmistaja voi vaihtoehtoi ­
sesti käyttää ajovastuksia, jotka on määritetty interpolointiperheeseen kuu ­
luvalle ajoneuvolle E-säännön nro 83 liitteen 4 a lisäyksen 7 määräysten 
mukaisesti. Kummassakin tapauksessa dynamometri säädetään ajoneuvon 
toiminnan simuloimiseksi tiellä lämpötilassa – 7 °C. Säätö voi perustua 
lämpötilassa – 7 °C vaikuttavien ajovastusvoimien profiilin määrittämiseen. 
Määritettyä ajovastusta voidaan vaihtoehtoisesti säätää 10 prosenttia lyhyem ­
män vapaa rullaus -ajan mukaan. Tutkimuslaitos voi hyväksyä käytettäväksi 
muita menetelmiä ajovastuksen määrittämiseksi.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 340  
LIITE IX 
VERTAILUPOLTTOAINEIDEN ERITELMÄT  
A. VERTAILUPOLTTOAINEET 
1. Kipinäsytytysmoottorilla varustettujen ajoneuvojen testaamisessa käytet­
tävien polttoaineiden tekniset tiedot 
Tyyppi: bensiini (E10):  
Muuttuja Yksikkö Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä  
Pienin Suurin  
Tutkimusoktaaniluku, RON (  2 ) 95,0 98,0 EN ISO 5164 
Moottorioktaaniluku, MON ( 3 ) 85,0 89,0 EN ISO 5163 
Tiheys 15 °C:ssa kg/m  3 743,0 756,0 EN ISO 12185 
Höyrynpaine (DVPE) kPa 56,0 60,0 EN 13016-1 
Vesipitoisuus til.-%  0,05 EN 12937 
Ulkonäkö lämpötilassa –7 °C  puhdas ja kirkas  
Tislaus:  
– haihtunut 70 °C:ssa  til.-%  34,0  46,0  EN ISO 3405 
– haihtunut 100 °C:ssa  til.-%  54,0 62,0 EN ISO 3405 
– haihtunut 150 °C:ssa  til.-%  86,0 94,0 EN ISO 3405 
– loppukiehumispiste  °C 170 195 EN ISO 3405 
Hiiltojäännös  til.-% —  2,0 EN ISO 3405 
Hiilivetyanalyysi:  
– olefiinit  til.-%  6,0 13,0 EN 22854 
– aromaattiset aineet  til.-% 25,0 32,0  EN 22854 
– bentseeni  til.-% —  1,00 EN 22854 
EN 238 
– tyydyttyneet hiilivedyt  til.-%  ilmoitetaan  EN 22854  
Hiili-vetysuhde  ilmoitetaan  
Hiili-happisuhde  ilmoitetaan  
Induktioaika (  4 ) minuuttia  480 —  EN ISO 7536 
Happipitoisuus (  5 ) massa-% 3,3 3,7 EN 22854 
Hartsi ilman liuotteita 
(hartsipitoisuus) mg/100 ml —  4  EN ISO 6246 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 341  
Muuttuja  Yksikkö Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä  
Pienin Suurin  
Rikkipitoisuus (  6 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 
EN ISO 20884 
Kuparikorroosio 3 h, 50 °C —  luokka 1 EN ISO 2160 
Lyijypitoisuus  mg/l —  5  EN 237 
Fosforipitoisuus (  7 ) mg/l —  1,3 ASTM D 3231  
Etanoli (  8 ) til.-% 9,0 10,0 EN 22854  
( 1 ) Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259, 
”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon 
määrittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama 
on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuit enkin 
pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos on 
tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia. 
( 2 ) Standardin EN 228:2008 mukaisessa lopullisen tuloksen laskennassa on vähennettävä MON- ja RON-arvojen korjauskerroin 0,2. 
( 3 ) Standardin EN 228:2008 mukaisessa lopullisen tuloksen laskennassa on vähennettävä MON- ja RON-arvojen korjauskerroin 0,2. 
( 4 ) Polttoaineessa voi olla hapetuksenestoaineita ja metallinsitojia, joita tavallisesti käytetään stabiloimaan jalostamon poltto ainevir­ 
toja, mutta peseviä/hajottavia lisäaineita tai liuotinöljyjä ei saa lisätä. 
( 5 ) Etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen. Käytettävän etanolin on olta va 
standardin EN 15376 mukaista. 
( 6 ) Tyyppi 1 -testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus ilmoitetaan. 
( 7 ) Vertailupolttoaineeseen ei saa tarkoituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mangaania tai lyijyä. 
( 8 ) Etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen. Käytettävän etanolin on olta va 
standardin EN 15376 mukaista.  
( 2 ) Kaikkien edellä lueteltujen ominaisuuksien osalta on käytettävä vastaavia 
EN/ISO-menetelmiä, kun ne on vahvistettu.  
Tyyppi: etanoli (E85)  
Muuttuja  Yksikkö Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä (  2 ) 
Pienin Suurin  
Tutkimusoktaaniluku, RON  95 —  EN ISO 5164 
Moottorioktaaniluku, MON  85 —  EN ISO 5163 
Tiheys 15 °C:ssa kg/m  3 ilmoitetaan  ISO 3675 
Höyrynpaine kPa 40 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE) 
Rikkipitoisuus (  3 ) ( 4 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 EN 
ISO 20884 
Hapettumisvakaus  minuuttia  360 EN ISO 7536 
Hartsipitoisuus (ilman liuotteita)  mg/100 ml  —  5  EN ISO 6246 
Ulkomuoto. Määritellään ympäristön läm ­
pötilassa tai 15 °C:ssa sen mukaan kumpi 
on korkeampi.  puhdas ja kirkas, ilman näkyviä 
kiinteitä tai jähmeitä epäpuhta ­
uksia  silmämääräinen tar ­
kastus 
Etanoli ja korkeammat alkoholit ( 5 ) til-% 83 85 EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 342  
Muuttuja  Yksikkö Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä (  2 ) 
Pienin Suurin  
Korkeammat alkoholit (C  3 –C 8 ) til-%  —  2  
Metanoli  til-%  0,5 
Bensiini (  6 ) til-%  tasapainosuhde  EN 228 
Fosfori mg/l  0,3 ( 7 ) ASTM D 3231  
Vesipitoisuus til-% 0,3 ASTM D 1064  
Epäorgaanisten kloridien pitoisuus  mg/l  1  ISO 6227 
pHe 6,5 9  ASTM D 6423  
Kuparinauhakorroosio (3 h lämpötilassa 
50 °C)  luokitus  luokka 1 EN ISO 2160 
Happamuus (etikkahappona CH  3 COOH) massa-% —  0,005 ASTM D 1613  
(mg/l) —  40 
Hiili-vetysuhde  ilmoitetaan  
Hiili-happisuhde  ilmoitetaan  
( 1 ) Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259, 
”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon 
määrittämisessä on käytetty 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä 
pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen 
valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suuri n 
raja-arvo. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaa ­ 
timuksia. 
( 2 ) Testimenetelmien tarkkuuteen liittyvien erimielisyyksien ratkaisemisessa ja tulosten tulkinnassa käytetään standardissa EN IS O 
4259 määriteltyjä menettelyjä. 
( 3 ) Rikkipitoisuutta koskevien kansallisten erimielisyyksien ratkaisemisessa käytetään joko standardia EN ISO 20846 tai standardi a 
EN ISO 20884 samalla tavalla kuin standardin EN 228 kansallisessa liitteessä. 
( 4 ) Tyyppi 1 -testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus ilmoitetaan. 
( 5 ) Standardin EN 15376 mukainen etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen.  
( 6 ) Lyijyttömän bensiinin pitoisuus voidaan määritellä siten, että se on 100 miinus prosentteina ilmoitettujen vesi- ja alkoholip itoi­ 
suuksien summa. 
( 7 ) Vertailupolttoaineeseen ei saa tarkoituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mangaania tai lyijyä.  
Tyyppi: nestekaasu  
Muuttuja  Yksikkö Polttoaine A Polttoaine B  Testimenetelmä  
Koostumus: ISO 7941 
C 3 -pitoisuus til.-% 30 ± 2 85 ± 2 
C 4 -pitoisuus til.-% tasapainosuhde  tasapainosuhde  
< C  3 , > C  4 til.-% enintään 2 enintään 2 
Olefiinit  til.-% enintään 12 enintään 15  
Haihdutusjäämä  mg/kg enintään 50  enintään 50  prEN 15470 
Vesi 0 °C:ssa vapaa  vapaa  prEN 15469 
Kokonaisrikkipitoisuus mg/kg enintään 10  enintään 10  ASTM 6667  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 343  
Muuttuja  Yksikkö Polttoaine A Polttoaine B  Testimenetelmä  
Rikkivety  ei ole ei ole ISO 8819 
Kuparinauhakorroosio luokitus luokka 1 luokka 1 ISO 6251 (  1 ) 
Haju luonteenomainen  luonteenomainen  
Moottorin oktaaniluku  vähintään 89 vähintään 89  EN 589, liite B  
( 1 ) Tällä menetelmällä ei välttämättä voida täsmällisesti määritellä, onko näytteessä syövyttäviä aineita, jos näyte sisältää kor roo­ 
sionestoaineita tai muita kemikaaleja, jotka vähentävät näytteen kuparinauhakorroosiota. Tämän vuoksi kyseisten aineiden lisää ­ 
minen ainoastaan testimenetelmän antamaan tulokseen vaikuttamiseksi on kielletty.  
Tyyppi: maakaasu/biometaani  
Ominaisuudet  Yksiköt Perusta Raja-arvot  
Testimenetelmä  
Pienin Suur in 
Vertailupolttoaine G20  
Koostumus: 
Metaani  mooli-% 100 99 100 ISO 6974 
Tasapainosuhde (  1 ) mooli-% —  —  1  ISO 6974 
N 2 mooli-% ISO 6974 
Rikkipitoisuus  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10 ISO 6326-5 
Wobben indeksi (netto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2 47,2 49,2 
Vertailupolttoaine G25  
Koostumus: 
Metaani  mooli-% 86 84 88 ISO 6974 
Tasapainosuhde (  4 ) mooli-% —  —  1  ISO 6974 
N 2 mooli-% 14 12 16 ISO 6974 
Rikkipitoisuus  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10 ISO 6326-5 
Wobben indeksi (netto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4 38,2 40,6  
( 1 ) Inertit (muut kuin N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa. 
( 3 ) Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 273,2 K (0 °C) ja 101,3 kPa. 
( 4 ) Inertit (muut kuin N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa. 
( 6 ) Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 273,2 K (0 °C) ja 101,3 kPa.  
Tyyppi: vety polttomoottoreihin  
Ominaisuudet  Yksiköt Raja-arvot  
Testimenetelmä  
Pienin Suur in 
Vedyn puhtaus mooli-% 98 100 ISO 14687-1 
Hiilivedyt yhteensä  μmol/mol  0  100 ISO 14687-1  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 344  
Ominaisuudet  Yksiköt Raja-arvot  
Testimenete lmä 
Pienin  Suur in 
Vesi (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1 
Happi μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1 
Argon μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1 
Typpi μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1 
Hiilimonoksidi  μmol/mol  0  1  ISO 14687-1 
Rikki μmol/mol  0  2  ISO 14687-1 
Pysyvät hiukkaset ( 6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Ei saa kondensoida. 
( 2 ) Vesi, happi, typpi ja argon yhteensä: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Vesi, happi, typpi ja argon yhteensä: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Vesi, happi, typpi ja argon yhteensä: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Vesi, happi, typpi ja argon yhteensä: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vedyssä ei saa olla pölyä, hiekkaa, likaa, hartseja, öljyjä tai muita aineita sellaisia määriä, että ne aiheuttavat vahinkoa poltto­ 
ainetäydennystä saavan ajoneuvon (moottorin) täyttöasemalaitteille.  
2. Puristussytytysmoottorilla varustettujen ajoneuvojen testaamisessa käy­
tettävien polttoaineiden tekniset tiedot  
Tyyppi: diesel (B7):  
Muuttuja  Yksikkö Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä  
Pienin Suur in 
Setaani-indeksi  46,0 EN ISO 4264 
Setaaniluku (  2 ) 52,0 56,0 EN ISO 5165 
Tiheys 15 °C:ssa kg/m  3 833,0 837,0 EN ISO 12185 
Tislaus:  
– 50 %:n piste  °C  245,0 —  EN ISO 3405 
– 95 %:n piste  °C  345,0 360,0 EN ISO 3405 
– loppukiehumispiste  °C —  370,0 EN ISO 3405 
Leimahduspiste  °C 55 —  EN ISO 2719 
Samepiste  °C —  – 10 EN 23015 
Viskositeetti 40 °C:ssa  mm  2 /s 2,30 3,30 EN ISO 3104 
Polysykliset aromaattiset hiilivedyt  massa-% 2,0  4,0  EN 12916 
Rikkipitoisuus mg/kg —  10,0 EN ISO 20846 
EN ISO 20884 
Kuparikorroosio 3 h, 50 °C —  luokka 1 EN ISO 2160 
Conradson-hiiltojäännös (10 % pohjasta)  massa-%  —  0,20  EN ISO 10370 
Tuhkapitoisuus  massa-% —  0,010 EN ISO 6245  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 345  
Muuttuja  Yksikkö Raja-arvot (  1 ) 
Testimenete lmä 
Pienin Suur in 
Kokonaiskontaminaatio  mg/kg —  24 EN 12662 
Vesipitoisuus mg/kg —  200 EN ISO 12937 
Happoluku mg KOH/g —  0,10 EN ISO 6618 
Voitelevuus (kulumisjäljen halkaisija 
60 °C:ssa suoritetun HFRR-testin jäl­
keen) μm —  400 EN ISO 12156 
Hapettumisvakaus 110 °C:ssa (  3 ) h  20,0 EN 15751 
Rasvahappojen metyyliesterit (FAME) (  4 ) til.-% 6,0 7,0 EN 14078  
( 1 ) Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259, 
”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon 
määrittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama 
on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin 
pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suurin raja-arvo. Jos on tarpe en 
selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia. 
( 2 ) Setaanin vaihteluväli ei ole 4R:n vähimmäisvaihteluväliä koskevan vaatimuksen mukainen. Polttoaineen toimittajan ja käyttäjän  
välisten riitatapausten ratkaisemiseksi voidaan kuitenkin käyttää standardin ISO 4259 ehtoja, jos yksittäisten määritysten sija sta 
tehdään tarvittavan tarkkuuden saavuttamiseksi riittävän suuri määrä uusintamittauksia. 
( 3 ) Vaikka hapettumisvakautta säädellään, säilytysaika on todennäköisesti rajallinen. Säilytysolosuhteista ja säilytysajasta on t arvit­ 
taessa kysyttävä neuvoa tuotteen toimittajalta. 
( 4 ) FAME-pitoisuuden on vastattava standardia EN 14214.  
▼M3 
3. Polttokennoajoneuvojen testaamisessa käytettävien polttoaineiden tekniset 
tiedot 
Tyyppi: vety polttokennoajoneuvoihin  
Ominaisuudet  Yksiköt Raja-arvot  
Testimenetelmä  
Pienin Suurin  
Vetypolttoaineen indeksiluku (  а ) mooli-%  99,97 
Kaasut (muut kuin vety) yhteensä  μmol/mol  300  
Yksittäisten epäpuhtauksien enimmäispitoisuudet  
Vesi (H  2 O) μmol/mol  5  (  e ) 
Hiilivedyt yhteensä (  b ) (metaanipohjaiset)  μmol/mol  2  (  e ) 
Happi (O  2 ) μmol/mol  5  (  e ) 
Helium (He) μmol/mol  300 (  e ) 
Typpi (N  2 ) ja argon (Ar) yhteensä (  b ) μmol/mol  100 (  e ) 
Hiilidioksidi (CO  2 ) μmol/mol  2  (  e ) 
Hiilimonoksidi (CO)  μmol/mol  0,2 (  e ) 
Rikkiyhdisteet yhteensä (  c ) (H  2 S-pohjai­
set) μmol/mol  0,004 (  e ) 
Formaldehydi (HCHO) μmol/mol  0,01 (  e ) 
Muurahaishappo (HCOOH) μmol/mol  0,2 (  e ) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 346  
Ominaisuudet  Yksiköt Raja-arvot  
Testimenetelmä  
Pienin Suur in 
Ammoniakki (NH  3 ) μmol/mol  0,1 (  e ) 
Halogenoidut yhdisteet yhteensä (  d ) 
(halogenoituihin ioneihin perustuvat)  μmol/mol  0,05 (  e ) 
Yhteenlaskettavien ainesosien osalta, kuten hiilivedyt yhteensä ja rikkiyhdisteet yhteensä, ainesosien summan on oltava pienemp i tai 
yhtä suuri kuin hyväksyttävä raja-arvo. 
( а ) Vetypolttoaineen indeksiluku määritetään vähentämällä 100 mooliprosentista tässä taulukossa annettu arvo ”kaasut (muut kuin 
vety) yhteensä”, ilmaistuna mooliprosentteina. 
( b ) Hiilivedyt yhteensä sisältää hapetetut orgaaniset lajit. Hiilivedyt yhteensä mitataan hiiliperusteisesti ( μmolC/mol). Hiilivedyt 
yhteensä saa ylittää arvon 2 μmol/mol ainoastaan metaanin esiintymisen takia, jolloin metaanin, typen ja argonin summa ei 
saa olla suurempi kuin 100 μmol/mol. 
( c ) Rikkiyhdisteisiin yhteensä sisältyvät ainakin H  2 S, COS, CS  2 ja merkaptaanit, joita esiintyy tyypillisesti maakaasussa. 
( d ) Halogenoituihin yhdisteisiin kuuluvat esim. bromivety (HBr), kloorivety (HCl), kloori (Cl  2 ) ja orgaaniset halogeeniyhdisteet 
(R-X). 
( e ) Testimenetelmät on dokumentoitava.  
▼B 
B. VERTAILUPOLTTOAINEET PÄÄSTÖJEN TESTAAMISEEN ALHAI- 
SISSA LÄMPÖTILOISSA – TYYPPI 6 -TESTI  
Tyyppi: bensiini (E10):  
Muuttuja  Yksikkö Raja-arvot (  1 ) 
Testimenete lmä 
Pienin Suur in 
Tutkimusoktaaniluku, RON (  2 ) 95,0 98,0 EN ISO 5164 
Moottorioktaaniluku, MON (  3 ) 85,0 89,0 EN ISO 5163 
Tiheys 15 °C:ssa kg/m  3 743,0 756,0 EN ISO 12185 
Höyrynpaine (DVPE) kPa 56,0 95,0 EN 13016-1 
Vesipitoisuus enintään 0,05 til.-% 
Ulkonäkö lämpötilassa –7 °C: 
puhdas ja kirkas  EN 12937 
Tislaus: 
– haihtunut 70 °C:ssa  til.-%  34,0  46,0  EN ISO 3405 
– haihtunut 100 °C:ssa  til.-%  54,0  62,0 EN ISO 3405 
– haihtunut 150 °C:ssa  til.-%  86,0  94,0 EN ISO 3405 
– loppukiehumispiste  °C 170 195 EN ISO 3405 
Hiiltojäännös  til.-%  —  2,0 EN ISO 3405 
Hiilivetyanalyysi:  
– olefiinit  til.-%  6,0 13,0 EN 22854 
– aromaattiset aineet  til.-%  25,0 32,0  EN 22854 
– bentseeni  til.-%  —  1,00 EN 22854 
EN 238 
– tyydyttyneet hiilivedyt  til.-%  ilmoitetaan  EN 22854  
Hiili-vetysuhde  ilmoitetaan  
Hiili-happisuhde  ilmoitetaan  
Induktioaika (  4 ) minuuttia  480 —  EN ISO 7536 
Happipitoisuus (  5 ) massa-% 3,3 3,7 EN 22854  ▼M3
02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 347  
Muuttuja  Yksikkö Raja-arvot (  1 ) 
Testimenete lmä 
Pienin  Suurin  
Hartsi ilman liuotteita 
(hartsipitoisuus)  mg/100 ml —  4  EN ISO 6246 
Rikkipitoisuus (  6 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 
EN ISO 20884 
Kuparikorroosio 3 h, 50 °C —  luokka 1 EN ISO 2160 
Lyijypitoisuus  mg/l  —  5  EN 237 
Fosforipitoisuus (  7 ) mg/l —  1,3 ASTM D 3231  
Etanoli (  8 ) til.-%  9,0 10,0 EN 22854  
( 1 ) Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259, 
”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon 
määrittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama 
on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin 
pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suurin raja-arvo. Jos on tarpe en 
selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia. 
( 2 ) Standardin EN 228:2008 mukaisessa lopullisen tuloksen laskennassa on vähennettävä MON- ja RON-arvojen korjauskerroin 0,2. 
( 3 ) Standardin EN 228:2008 mukaisessa lopullisen tuloksen laskennassa on vähennettävä MON- ja RON-arvojen korjauskerroin 0,2. 
( 4 ) Polttoaineessa voi olla hapetuksenestoaineita ja metallinsitojia, joita tavallisesti käytetään stabiloimaan jalostamon poltto ainevir­ 
toja, mutta peseviä/hajottavia lisäaineita tai liuotinöljyjä ei saa lisätä. 
( 5 ) Etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen. Käytettävän etanolin on olta va 
standardin EN 15376 mukaista. 
( 6 ) Tyyppi 6 -testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus ilmoitetaan. 
( 7 ) Vertailupolttoaineeseen ei saa tarkoituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mangaania tai lyijyä. 
( 8 ) Etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen. Käytettävän etanolin on olta va 
standardin EN 15376 mukaista.  
( 2 ) Kaikkien edellä lueteltujen ominaisuuksien osalta on käytettävä vastaavia 
EN/ISO-menetelmiä, kun ne on vahvistettu.  
Tyyppi: etanoli (E75)  
Muuttuja  Yksikkö Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä (  2 ) 
Pienin Suurin  
Tutkimusoktaaniluku, RON  95 —  EN ISO 5164 
Moottorioktaaniluku, MON  85 —  EN ISO 5163 
Tiheys 15 °C:ssa kg/m  3 ilmoitetaan  EN ISO 12185 
Höyrynpaine kPa 50 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE) 
Rikkipitoisuus (  3 ) ( 4 ) mg/kg —  10 EN ISO 20846 
EN ISO 20884 
Hapettumisvakaus  minuuttia  360 —  EN ISO 7536 
Hartsipitoisuus (ilman liuotteita)  mg/100 ml —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 348  
Muuttuja  Yksikkö Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä (  2 ) 
Pienin Suurin  
Ulkomuoto määritellään ympäristön läm ­
pötilassa tai 15 °C:ssa sen mukaan kumpi 
on korkeampi.  puhdas ja kirkas, ilman näkyviä 
kiinteitä tai jähmeitä epäpuhtauk ­
sia silmämääräinen tar ­
kastus 
Etanoli ja korkeammat alkoholit ( 5 ) til-%  70 80 EN 1601 
EN 13132 
EN 14517 
Korkeammat alkoholit (C  3 – C  8 ) til-% —  2  
Metanoli  —  0,5 
Bensiini (  6 ) til-%  tasapainosuhde EN 228 
Fosfori mg/l 0,30 ( 7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Vesipitoisuus til-%  —  0,3 ASTM E 1064 
EN 15489 
Epäorgaanisten kloridien pitoisuus  mg/l —  1  ISO 6227 – EN 
15492 
pHe 6,50 9  ASTM D 6423 
EN 15490 
Kuparinauhakorroosio (3 h lämpötilassa 
50 °C) luokitus luokka 1 EN ISO 2160 
Happamuus (etikkahappona CH  3 COOH) massa-% 0,005 ASTM D1613 
EN 15491 
mg/l 40 
Hiili-vetysuhde  ilmoitetaan  
Hiili-happisuhde  ilmoitetaan  
( 1 ) Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259, 
”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”. Vähimmäisarvon mää ­ 
rittämisessä on käytetty 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin. Suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin 
poikkeama on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä menettelystä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan  on 
pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos on 
tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia. 
( 2 ) Testimenetelmien tarkkuuteen liittyvien erimielisyyksien ratkaisemisessa ja tulosten tulkinnassa käytetään standardissa EN IS O 
4259 määriteltyjä menettelyjä. 
( 3 ) Rikkipitoisuutta koskevien kansallisten erimielisyyksien ratkaisemisessa käytetään joko standardia EN ISO 20846 tai standardi a 
EN ISO 20884 samalla tavalla kuin standardin EN 228 kansallisessa liitteessä. 
( 4 ) Tyyppi 6 -testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus ilmoitetaan. 
( 5 ) Standardin EN 15376 mukainen etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen.  
( 6 ) Lyijyttömän bensiinin pitoisuus voidaan määritellä siten, että se on 100 miinus prosentteina ilmoitettujen vesi- ja alkoholip itoi­ 
suuksien summa. 
( 7 ) Vertailupolttoaineeseen ei saa tarkoituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mangaania tai lyijyä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 349  
LIITE X  
Varattu  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 350  
LIITE XI 
MOOTTORIAJONEUVOJEN SISÄINEN VALVONTAJÄRJESTELMÄ 
(OBD-JÄRJESTELMÄ) 
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä liitteessä esitetään moottoriajoneuvojen päästöjen rajoittamiseen 
liittyvien sisäisten valvontajärjestelmien (OBD-järjestelmien) toiminta.  
2. MÄÄRITELMÄT, VAATIMUKSET JA TESTIT  
2.1. Tässä liitteessä sovelletaan E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 2 ja 3 
kohdassa esitettyjä OBD-järjestelmiä koskevia määritelmiä, vaatimuksia 
ja testejä tässä liitteessä vahvistetuin poikkeuksin,  
2.1.1. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 2 kohdan johdantokappaleen kat ­
sotaan tarkoittavan seuraavaa:  
”Seuraavia määritelmiä sovelletaan ainoastaan tässä liitteessä:”  
2.1.2. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 2.10 kohdan katsotaan tarkoittavan 
seuraavaa:  
”’Ajosyklillä ’ tarkoitetaan jaksoa, joka koostuu moottorin ’virta kytketty ­
nä’ -asennosta, käynnistä, jonka aikana mahdollinen vika havaitaan, ja 
moottorin ’virta kytkettynä pois’ -asennosta.”  
2.1.3. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.2.2 kohdan vaatimusten lisäksi 
heikentyminen tai vika voidaan tunnistaa myös ajosyklin ulkopuolella 
(kuten moottorin sammuttamisen jälkeen).  
2.1.4. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.3.1 kohdan katsotaan tarkoit ­
tavan seuraavaa:  
”3.3.3.1. Katalysaattorin toimintatehon heikkeneminen muiden hiilivety­
jen kuin metaanin (NMHC) ja typen oksidien (NO  x ) päästöjen 
osalta. Valmistajat voivat valvoa etummaista katalysaattoria 
erikseen tai yhdessä lähinnä sijaitsevan katalysaattorin (sijaitse ­
vien katalysaattorien) kanssa. Katalysaattorissa tai katalysaatto ­
riyhdistelmässä katsotaan olevan häiriö, jos päästöt ylittävät 
tämän liitteen kohdan 3.3.2 mukaiset NMHC- tai NO  x -päästöt.”  
2.1.5. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.3.1 kohdan viittausta päästöra ­
joihin on pidettävä viittauksena tämän liitteen 2.3 kohdan raja-arvoihin.  
2.1.6. Varattu 
2.1.7. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevia 3.3.4.9. ja 3.3.4.10 kohtaa ei so ­
velleta.  
2.1.8. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevien 3.3.5–3.3.5.2 kohdan katsotaan 
tarkoittavan seuraavaa:  
”3.3.5. Valmistajat voivat osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että 
tiettyjä osia tai järjestelmiä ei tarvitse valvoa, jos niiden rikkou ­
tuessa tai ne poistettaessa päästöt eivät ylitä tämän liitteen koh ­
dan 3.3.2 mukaisia OBD-raja-arvoja.  
3.3.5.1. Seuraavien laitteiden rikkoutumista tai poistamista olisi kuiten ­
kin valvottava (jos poistaminen aiheuttaisi tämän säännön koh ­
dan 5.3.1.4 mukaisesti sovellettavien päästörajojen ylittymisen):  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 351  
a) puristussytytysmoottoreihin erillisenä yksikkönä asennettu 
tai päästöjenrajoituslaitteeseen liitetty hiukkasloukku  
b) puristussytytysmoottoreihin erillisenä yksikkönä asennettu 
tai päästöjenrajoituslaitteeseen liitetty typen oksidien jälkikä ­
sittelyjärjestelmä  
c) puristussytytysmoottoreihin erillisenä yksikkönä asennettu 
tai päästöjenrajoituslaitteeseen liitetty dieselmoottorin hape ­
tuskatalysaattori (DOC).  
3.3.5.2. Tämän liitteen kohdassa 3.3.5.1 tarkoitettuja laitteita on valvot ­
tava myös kaikkien sellaisten vikojen osalta, joiden seurauksena 
olisi soveltuvien OBD-kynnysarvojen ylittyminen.”  
2.1.9. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.8.1 kohdan katsotaan tarkoittavan 
seuraavaa:  
”OBD-järjestelmä voi poistaa vikakoodin, tiedon kuljetusta matkasta ja 
tilatiedot vikahetkellä, jos sama vika ei tallennu uudelleen vähintään 40:n 
moottorin lämmitysjakson aikana tai 40:n sellaisen ajosyklin aikana, 
joissa ajoneuvoa käytetään liitteen 11 lisäyksen 1 kohdan 7.5.1 alakoh ­
dassa a–c vahvistettujen kriteerien mukaisesti.”  
2.1.10. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.9.3.1 kohdan viittauksen stan ­
dardiin ISO DIS 15031-5 katsotaan tarkoittavan seuraavaa:  
”… tämän säännön liitteen 11 lisäyksen 1 kohdan 6.5.3.2 alakohdassa a 
mainitussa standardissa.”  
2.1.11. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3 kohdan vaatimusten lisäksi so ­
velletaan seuraavaa:  
”Moottorin pysäytysstrategioita käyttäviä ajoneuvoja koskevat lisämää ­
räykset  
Ajosykli  
Moottorin käynnistymistä itsenäisesti uudelleen moottorin sammuttami ­
sen jälkeen moottorin ohjausjärjestelmän ohjaamana voidaan pitää uutena 
ajosyklinä tai saman ajosyklin jatkumisena.”  
2.2. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 3.1 ja 3.3.1 kohdassa mainittuja 
tyyppi V -kestävyystestissä tarkoitettua matkaa ja tyyppi V -kestävyys ­
testiä on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteen VII vaatimuksiin.  
2.3. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 3.3.2 kohdassa annettuja valvon ­
tajärjestelmän raja-arvoja on pidettävä viittauksina 2.3.1 ja 2.3.2 koh ­
dassa esitettyihin vaatimuksiin.  
2.3.1. Seuraavassa taulukossa esitetään OBD-järjestelmiä koskevat raja-arvot 
ajoneuvoille, jotka tyyppihyväksytään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liit ­
teen I taulukossa 2 asetettujen Euro 6 -päästöraja-arvojen mukaisesti 
kolme vuotta kyseisen asetuksen 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa esitettyjen 
päivämäärien jälkeen.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 352  
Euro 6 -ajoneuvojen OBD-järjestelmien lopulliset raja-arvot  
Vertailumassa 
(VM) (kg) Hiilimonoks idin 
massa Muid en hiilivetyjen 
kuin metaanin 
massa Type n oksidien 
massa  Hiukkasmas ­
sa (  1 ) Hiuk kasmää­
rä (  2 ) 
Luokka  Alaluok­
ka (CO) 
(mg/km) (NMHC) 
(mg/km ) (NO  x ) 
(mg/km) (PM) 
(mg/km) (PN) 
(#/km) 
PI CI  PI CI PI CI CI PI CI PI  
M —  Kaikki 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12 
N 1 I VM ≤ 1 305 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12 
II 1 305 < VM 
≤ 1 760 3 400  2 200 225 320 110 180 12 12 
III 1 760 < VM 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12 
N 2 — Kaikki 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12  
Selitykset:  PI = (Positive Ignition) kipinäsytytysmoottorit, CI = (Compression Ignition) puristussytytysmoottorit 
( 1 ) Kipinäsytytysmoottoreita koskevia hiukkasmassa- ja hiukkasmäärärajoja sovelletaan vain ajoneuvoihin, joissa on suoraruiskutus moot­ 
tori. 
( 2 ) Hiukkasmäärille voidaan asettaa raja-arvot myöhemmässä vaiheessa.  
2.3.2. Kolmen vuoden ajan asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 ja 5 
kohdassa uusille tyyppihyväksynnille ja uusille ajoneuvoille vahviste ­
tuista päivämääristä sovelletaan seuraavia OBD-raja-arvoja ajoneuvoihin, 
jotka valmistajan valinnan mukaan tyyppihyväksytään asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 esitettyjen Euro 6 -päästörajojen 
mukaisesti:  
Euro 6 -ajoneuvojen OBD-järjestelmien alustavat raja-arvot  
Vertailumassa 
(VM) (kg) Hiilimonoks idin 
massa  Muid en hiilivetyjen 
kuin metaanin 
massa Type n oksidien 
massa  Hiukkasmas ­
sa (  1 ) 
Luokka  Alaluok­
ka (CO) 
(mg/km) (NMHC) 
(mg/km) (NO  x ) 
(mg/km) (PM) 
(mg/km) 
PI CI PI CI PI CI CI PI  
M —  Kaikki 1 900 1 750 170 290 150 180 25 25 
N 1 I VM ≤ 1 305 1 900 1 750 170 290 150 180 25 25 
II 1 305 < VM ≤ 
1 760 3 400 2 200 225 320 190 220 25 25 
III 1 760 < VM 4 300 2 500 270  350 210 280 30 30 
N 2 — Kaikki 4 300 2 500 270 350 210 280 30 30  
Selitykset:  PI = (Positive Ignition) kipinäsytytysmoottorit, CI = (Compression Ignition) puristussytytysmoottorit 
( 1 ) Kipinäsytytysmoottoreita koskevia hiukkasmassarajoja sovelletaan vain ajoneuvoihin, joissa on suoraruiskutusmoot ­ 
tori. 
2.4. 
2.5. Varattu  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 353  
2.6. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 3.3.3.2 kohdassa tarkoitettua 
tyyppi I -testin sykliä on pidettävä samana kuin sitä tyyppi 1 -testin 
sykliä, jota käytettiin vähintään kahdessa peräkkäisessä syklissä E-sään ­
nön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.3.1.2 kohdan mukaisesti 
aiheutettujen sytytyskatkojen jälkeen.  
2.7. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.3.7 kohdan viittausta 3.3.2 
kohdassa vahvistettuihin hiukkaspäästöjen kynnysarvoihin on pidettävä 
viittauksena tämän liitteen 2.3 kohdassa vahvistettuihin hiukkaspäästöjen 
raja-arvoihin.  
2.8. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.3.4 kohdan katsotaan tarkoit ­
tavan seuraavaa:  
”3.3.3.4. Jos OBD-järjestelmä on toiminnassa valitulla polttoaineella, 
muut päästöjenrajoitusjärjestelmän osat tai järjestelmät tai pääs ­
töihin vaikuttavat käyttövoimalaitteen osat tai järjestelmät, jotka 
ovat yhteydessä tietokoneeseen ja joiden vioittuminen voi joh ­
taa tämän liitteen kohdan 3.3.2 mukaisten OBD-päästörajojen 
ylittymiseen.”  
2.9. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.4.4 kohdan katsotaan tarkoit ­
tavan seuraavaa:  
”3.3.4.4. Muut päästöjenrajoitusjärjestelmän osat tai järjestelmät tai pääs ­
töihin vaikuttavat, tietokoneeseen yhteydessä olevat käyttövoi ­
malaitteen osat tai järjestelmät, joiden vioittuminen voi johtaa 
tämän liitteen kohdan 3.3.2 mukaisten OBD-päästörajojen ylit ­
tymiseen. Tällaisia osia tai järjestelmiä ovat esimerkiksi ilma ­
virtauksen massaa ja tilavuutta (sekä lämpötilaa), ahtopainetta 
ja imusarjan painetta valvovat ja säätävät laitteet (sekä anturit, 
jotka mahdollistavat nämä toiminnot).”  
3. OBD-JÄRJESTELMIEN PUUTTEITA KOSKEVAT HALLINNOLLI ­
SET MÄÄRÄYKSET  
3.1. Tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut OBD-järjestelmien 
puutteita koskevat hallinnolliset määräykset ovat seuraavissa kohdissa 
esitetyin poikkeuksin ne, jotka vahvistetaan E-säännön nro 83 liitteessä 
11 olevassa 4 kohdassa. 
3.2. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 4.2.2 kohdan viittausta OBD:n 
raja-arvoihin on pidettävä viittauksena tämän liitteen 2.3 kohdan OBD- 
raja-arvoihin.  
3.3. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevalla 4.6 kohdalla tarkoitetaan seuraa ­
vaa: 
”Hyväksyntäviranomainen ilmoittaa puutteen hyväksymistä koskevasta 
päätöksestään 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.”  
4. OBD-JÄRJESTELMÄÄN LIITTYVIEN TIETOJEN SAATAVUUS  
4.1. OBD-järjestelmään liittyvien tietojen saatavuutta koskevat vaatimukset 
esitetään E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 5 kohdassa. Seuraavassa 
kuvaillaan poikkeukset näihin vaatimuksiin.  
4.2. Viittauksia E-säännön nro 83 liitteen 2 lisäykseen 1 on pidettävä viitta ­
uksina tämän asetuksen liitteen I lisäykseen 5.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 354  
4.3. Viittauksia E-säännön nro 83 liitteessä 1 olevaan 3.2.12.2.7.6 kohtaan on 
pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteen I lisäyksessä 3 olevaan 
3.2.12.2.7.6 kohtaan. 
4.4. Viittauksia sopimuspuoliin on pidettävä viittauksina jäsenvaltioihin.  
4.5. Viittauksia säännön nro 83 mukaisesti myönnettyyn hyväksyntään on 
pidettävä viittauksina tämän asetuksen ja asetuksen (EY) N:o 715/2007 
nojalla myönnettyyn tyyppihyväksyntään.  
4.6. E-tyyppihyväksyntää on pidettävä EY-tyyppihyväksyntänä.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 355  
Lisäys 1 
AJONEUVON SISÄISEN VALVONTAJÄRJESTELMÄN (OBD- 
JÄRJESTELMÄN) TOIMINTA  
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä lisäyksessä kuvataan tämän liitteen 2 kohdan mukainen testimene ­
telmä.  
2. TEKNISET VAATIMUKSET  
2.1. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 1 teknisiä vaatimuksia ja eritelmiä 
sovelletaan seuraavissa kohdissa esitetyin poikkeuksin ja lisävaatimuksin.  
2.2. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 1 viittauksia E-säännön nro 83 
liitteessä 11 olevassa 3.3.2 kohdassa asetettuihin OBD-järjestelmän raja- 
arvoihin on pidettävä viittauksina tämän liitteen 2.3 kohdassa asetettuihin 
raja-arvoihin.  
2.3. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 2.1.3 kohdan viittausta 
tyyppi I -testin sykliin on pidettävä viittauksena asetuksen (EY) 692/2008 
tai tämän asetuksen liitteen XXI mukaiseen tyyppi 1 -testiin sen mukaan, 
kumman valmistaja valitsee kunkin osoitettavan vian osalta.  
2.4. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevassa 3.2 kohdassa mää ­
riteltyjä vertailupolttoaineita on pidettävä tämän asetuksen liitteessä IX 
esitettyjen vertailupolttoaineiden eritelmien mukaisina.  
2.5. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.4.1.1 kohdan katso ­
taan tarkoittavan seuraavaa:  
”6.4.1.1. Kun ajoneuvo on vakautettu tämän lisäyksen kohdan 6.2 mu ­
kaisesti, testiajoneuvolla on ajettava tyyppi I -testi (osat 1 ja 2).  
Vianilmaisin on aktivoitava ennen testin päättymistä kaikissa 
tämän lisäyksen kohdissa 6.4.1.2–6.4.1.5 mainituissa olosuh ­
teissa. Vianilmaisin voidaan aktivoida myös esivakautuksen ai ­
kana. Tutkimuslaitos voi korvata nämä olosuhteet muilla tämän 
lisäyksen kohdan 6.4.1.6 mukaisesti. Tyyppihyväksyntää varten 
simuloitujen virheiden kokonaismäärä ei saa kuitenkaan olla 
suurempi kuin neljä (4).  
Kun testataan kahta polttoainetta käyttävää kaasuajoneuvoa, 
testi on suoritettava molemmilla polttoainetyypeillä käyttäen 
enintään neljää simuloitua virhettä tyyppihyväksyntäviranomai ­
sen valinnan mukaan.”  
2.6. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.5.1.4 kohdan viitta ­
usta liitteeseen 11 on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteeseen 
XI. 
2.7. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 1 kohdan toisen ala ­
kohdan vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavaa:  
”Sähkövikojen osalta (oikosulku / avoin virtapiiri) päästöt voivat ylittää 
3.3.2 kohdan mukaiset päästörajat enemmän kuin 20 prosenttia.”  
2.8. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.5.3 kohdan katsotaan 
tarkoittavan seuraavaa:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 356  
”6.5.3. Päästöjenrajoitusjärjestelmää valvovien järjestelmien on oltava 
seuraavien ISO-standardien ja/tai SAE-spesifikaation mukaisia 
ja järjestelmiin on oltava pääsy standardoidun tietoliikenneyh ­
teyden kautta. Myöhempiä versioita voidaan käyttää, jos asian ­
omainen standardointiorganisaatio on kumonnut ja korvannut 
jonkin seuraavista standardeista.  
6.5.3.1. Ajoneuvon tietokoneen ja ulkopuolisen tietokoneen välisen tie ­
toliikenneyhteyden on oltava seuraavan standardin mukainen:  
a) ISO 15765-4:2011 ’Road vehicles – Diagnostics on Cont­
roller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for 
emission-related systems’, huhtikuu 2016 
6.5.3.2. OBD-järjestelmän kannalta merkityksellisten tietojen välittämi­
nen: 
a) ISO 15031-5 ’ Road vehicles – Communication between 
vehicles and external test equipment for emissions-related 
diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services’, 
elokuu 2015, tai SAE J1979, helmikuu 2017  
b) ISO 15031-4 ’ Road vehicles – Communication between 
vehicle and external test equipment for emissions related 
diagnostics – Part 4: External test equipment’, helmikuu 
2014, tai SAE J1978, 30. huhtikuuta 2002  
c) ISO 15031-3 ’ Road vehicles – Communication between 
vehicle and external test equipment for emissions related 
diagnostics – Part 3: Diagnostic connector and related elect ­
rical circuits: specification and use’, huhtikuu 2016, tai SAE 
J1962, 26. heinäkuuta 2012  
d) ISO 15031-6 ’ Road vehicles – Communication between 
vehicle and external test equipment for emissions related 
diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions’, 
elokuu 2015, tai SAE J2012, 7. maaliskuuta 2013  
e) ISO 27145 ’ Road vehicles – Implementation of World-Wide 
Harmonized On-Board Diagnostics (WWH-OBD)’, 15. elo­
kuuta 2012, sillä rajoituksella, että ainoastaan kohdan 
6.5.3.1 alakohtaa a voidaan käyttää tiedonsiirtoyhteytenä  
f) ISO 14229:2013 ’ Road vehicles – Unified diagnostic servi ­
ces (UDS), sillä rajoituksella, että ainoastaan kohdan 6.5.3.1 
alakohdan a standardia voidaan käyttää tiedonsiirtoyhteyte ­
nä’. 
Edellä olevien alakohtien e ja f standardeja voidaan käyttää 
vaihtoehtoina alakohdan a sijasta vasta 1. tammikuuta 2019 
alkaen.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 357  
6.5.3.3. Testauslaitteiden ja vianmääritystyökalujen, joita tarvitaan 
OBD-järjestelmien kanssa harjoitettavassa tietoliikenteessä, on 
täytettävä tai ylitettävä tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alakoh ­
dassa b mainitussa standardissa esitetyt toiminnalliset vaa ­
timukset.  
6.5.3.4. Vianmääritystä tukevat perustiedot (kohdan 6.5.1 mukaisesti) ja 
kaksisuuntaiset tarkistustiedot on annettava tämän lisäyksen 
kohdan 6.5.3.2 alakohdassa a mainitussa standardissa määritel ­
tyä esitystapaa ja yksiköitä käyttäen, ja niitä on kyettävä luke ­
maan kohdan 6.5.3.2 alakohdassa b mainitussa standardissa 
asetettujen vaatimusten mukaisella lukupäätteellä.  
Ajoneuvon valmistajan on annettava kansalliselle standardoin ­
tielimelle kaikki päästöihin liittyvät yksityiskohtaiset tiedot ku ­
ten parametritunnukset (PID), OBD-valvonta-ID:t tai testi-ID:t, 
joita ei ole täsmennetty tämän säännön kohdan 6.5.3.2 alakoh ­
dassa a mainitussa standardissa mutta jotka liittyvät tähän sään ­
töön. 
6.5.3.5. Valmistajan on yksilöitävä havaittu vika käyttämällä tarkoituk ­
seen soveltuvaa ISO-standardin tai SAE-spesifikaation mu ­
kaista vikakoodia, joka määritellään yhdessä tämän lisäyksen 
kohdan 6.5.3.2 alakohdassa d mainituista päästöihin liittyvän 
järjestelmän vianmäärityskoodeja koskevista standardeista. Jos 
tämä ei ole mahdollista, valmistaja voi käyttää saman standar ­
din mukaisia valmistajan valvomia vianmäärityskoodeja. Vika ­
koodeihin on oltava pääsy vianmääritykseen käytettävillä va ­
kiolaitteilla, jotka täyttävät tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.3 
määräykset.  
Ajoneuvon valmistajan on annettava kansalliselle standardoin ­
tielimelle kaikki päästöihin liittyvät yksityiskohtaiset tiedot ku ­
ten parametritunnukset (PID), OBD-valvonta-ID:t tai testi-ID:t, 
joita ei ole täsmennetty tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alakoh ­
dassa a mainituissa standardeissa mutta jotka liittyvät tähän 
sääntöön. 
6.5.3.6. Ajoneuvon ja lukupäätteen välinen tietoliikennerajapinta on 
standardoitava, ja sen on täytettävä kaikki tämän lisäyksen 
kohdan 6.5.3.2 alakohdassa c mainitun standardin vaatimukset. 
Asennuskohta on valittava hallinnollisen yksikön suostumuk ­
sella siten, että huoltohenkilökunnalla on helppo pääsy siihen 
mutta se on suojattu siten, että asiattomat henkilöt eivät pääse 
siihen käsiksi. 
6.5.3.7. Valmistajan on asetettava moottoriajoneuvojen huoltoon ja kor ­
jaukseen tarpeelliset tekniset tiedot saataville, tarvittaessa mak ­
sua vastaan, jollei tietoja ole suojattu immateriaalioikeuksin tai 
jollei niihin sisälly olennaista ja salaista tietämystä, joka on 
tunnistettavissa asianmukaisella tavalla. Tarpeellisia teknisiä 
tietoja ei saa tällaisessa tapauksessa asiattomasti salata.  
Näitä tietoja on oikeus saada kaikilla, jotka kaupallisesti har ­
joittavat huolto- tai korjaustoimintaa, tiepelastuspalvelua, ajo ­
neuvojen tarkastamista tai testaamista tai vara- ja täydennyso ­
sien tai testaus- ja vianmäärityslaitteiden valmistusta tai myyn ­
tiä.” 
2.9. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.1 kohdan vaatimusten 
lisäksi sovelletaan seuraavaa:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 358  
”Tyyppi I -testiä ei tarvitse tehdä sähkövikojen (oikosulku / avoin virta ­
piiri) osoittamiseksi. Valmistaja voi osoittaa nämä vikatyypit käyttämällä 
ajo-olosuhteita, joissa käytetään kyseistä komponenttia ja joissa valvonta ­
edellytykset täyttyvät. Nämä olosuhteet on kirjattava tyyppihyväksyntä ­
asiakirjoihin.”  
2.10 E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.2.2 kohdan katsotaan 
tarkoittavan seuraavaa:  
”Valmistajan pyynnöstä voidaan käyttää vaihtoehtoisia ja/tai täydentäviä 
esivakautusmenetelmiä.”  
2.11 E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.2 kohdan vaatimusten 
lisäksi sovelletaan seuraavaa:  
”Täydentävien tai vaihtoehtoisten esivakautusmenetelmien käyttö on kir ­
jattava tyyppihyväksyntäasiakirjoihin. ” 
2.12. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.3.1.5 kohdan katso ­
taan tarkoittavan seuraavaa:  
”Haihtumispäästöjen estolaitteen tyhjentymistä ohjaavan elektronisen lait ­
teen irtikytkentä (jos ajoneuvossa on sellainen ja jos se on aktiivinen 
valitulla polttoaineella).”  
2.13. Varattu 
2.14. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.4.2.1 kohdan katso ­
taan tarkoittavan seuraavaa:  
”Kun ajoneuvo on vakautettu tämän lisäyksen kohdan 6.2 mukaisesti, 
testiajoneuvolla on ajettava tyyppi I -testi (osat 1 ja 2).  
Vianilmaisin on aktivoitava ennen testin päättymistä kaikissa kohdissa 
6.4.2.2–6.4.2.5 mainituissa olosuhteissa. Vianilmaisin voidaan aktivoida 
myös esivakautuksen aikana. Tutkimuslaitos voi korvata nämä olosuhteet 
muilla tämän lisäyksen kohdan 6.4.2.5 mukaisesti. Tyyppihyväksyntää 
varten simuloitujen virheiden kokonaismäärä ei saa kuitenkaan olla suu ­
rempi kuin neljä (4).”  
2.15. Liitteessä XXII olevassa 3 kohdassa lueteltujen tietojen on oltava saa ­
tavilla signaaleina sarjaporttiliittimestä, johon viitataan E-säännön nro 83 
liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.5.3.2 kohdan c alakohdassa, mikä on 
tulkittava tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 2.8 kohdan mukaisesti.  
3. KÄYTÖNAIKAINEN TEHOKKUUS  
3.1. Yleiset vaatimukset 
E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 1 teknisiä vaatimuksia ja eritelmiä 
sovelletaan seuraavissa kohdissa esitetyin poikkeuksin ja lisävaatimuksin.  
3.1.1. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevalla 7.1.5 kohdalla tarkoi ­
tetaan seuraavaa:  
Uusien tyyppihyväksyntien ja uusien ajoneuvojen osalta E-säännön nro 
83 liitteessä 11 olevan 3.3.4.7 kohdan mukaisesti vaaditun valvonnan 
IUPR-luvun on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 0,1 kolmen vuoden 
ajan asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa vahvis ­
tetuista päivämääristä.  
3.1.2. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevalla 7.1.7 kohdalla tarkoi ­
tetaan seuraavaa:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 359  
Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle ja pyynnöstä komis ­
siolle, että kaikki valvontalaitteet, joista OBD-järjestelmän on E-säännön 
nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.6 kohdan mukaisesti pidettävä 
kirjaa, täyttävät nämä tilastolliset edellytykset, 18 kuukauden kuluessa 
siitä, kun OBD-perheen ensimmäinen ajoneuvotyyppi, jossa on käytön ­
aikainen tehokkuussuhde, on tuotu markkinoille, ja tämän jälkeen aina 
18 kuukauden välein. Tämän vuoksi niitä OBD-perheitä varten, jotka 
koostuvat yli 1 000 rekisteröinnistä unionissa ja joita koskee näytteenotto 
näytteenottojakson aikana, on käytettävä liitteessä II kuvailtua prosessia, 
sanotun rajoittamatta E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 
7.1.9 kohdan määräysten soveltamista.  
Liitteessä II vahvistettujen vaatimusten lisäksi ja riippumatta liitteessä II 
olevassa 2 kohdassa kuvaillun tarkastuksen tuloksesta hyväksynnän 
myöntäneen viranomaisen on tehtävä ajoneuvojen käytönaikainen vaa ­
timustenmukaisuuden tarkastus liitteen II lisäyksessä 1 kuvailtua käytön ­
aikaista tehokkuussuhdetta varten soveltuvaan määrään sattumanvaraisesti 
määritettyjä tapauksia. Ilmauksella ’soveltuva määrä sattumanvaraisesti 
määritettyjä tapauksia’ tarkoitetaan, että tällä toimenpiteellä on tämän 
liitteen 3 kohdan vaatimusten noudattamatta jättämistä tai tarkastusta 
varten toimitettavia käsiteltyjä, virheellisiä tai epäedustavia tietoja ehkäi ­
sevä vaikutus. Jos mitkään poikkeukselliset olosuhteet eivät vallitse ei ­
vätkä tyyppihyväksyntäviranomaiset voi niitä osoittaa, ajoneuvojen käy ­
tönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen, jota sovelletaan sat ­
tumanvaraisesti 5 prosenttiin tyyppihyväksytyistä OBD-perheistä, katso ­
taan riittäväksi tämän vaatimuksen noudattamista varten. Tätä varten 
tyyppihyväksyntäviranomaiset voivat toteuttaa valmistajan kanssa järjes ­
telyjä tietyn OBD-perheen kaksinkertaisen testaamisen vähentämiseksi, 
kunhan tällaiset järjestelyt eivät vaaranna tyyppihyväksyntäviranomaisen 
itse toteuttaman, ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden 
tarkastamisen vaikutusta, jolla ehkäistään tämän liitteen 3 kohdan vaa ­
timusten noudattamatta jättämistä. Jäsenvaltioiden seurantatestausohjel ­
mien aikana keräämiä tietoja voidaan käyttää ajoneuvojen käytönaikaisen 
vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa. Tyyppihyväksyntäviranomais ­
ten on pyynnöstä ilmoitettava komissiolle ja muille tyyppihyväksyntävi ­
ranomaisille sen tekemiä tarkastuksia ja ajoneuvojen käytönaikaisen vaa ­
timustenmukaisuuden satunnaistestejä koskevat tiedot, myös menetelmä, 
jota on käytetty niiden tapausten valintaan, joissa tehtiin ajoneuvojen 
käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden satunnaistesti.  
3.1.3. Tämän lisäyksen 3.1.2 kohdassa tai E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyk ­
sessä 1 olevassa 7.1.9 kohdassa kuvailluilla testeillä todettu E-säännön 
nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.1.6 kohdan vaatimusten noudat ­
tamatta jättäminen katsotaan rikkomiseksi, jota koskevat asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 13 artiklassa vahvistetut seuraamukset. Tämä viittaus ei 
rajoita tällaisten seuraamusten soveltamista asetuksen (EY) N:o 715/2007 
muiden säännösten tai tämän asetuksen sellaisten säännösten rikkomisiin, 
joissa ei nimenomaan viitata asetuksen (EY) N:o 715/2007 13 artiklaan.  
3.1.4. Korvataan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 oleva 7.6.1 kohta 
seuraavasti:  
”7.6.1. OBD-järjestelmä kirjaa tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alakoh ­
dassa a mainitun standardin vaatimusten mukaisesti sytytyssyk ­
lien laskimen ja yleisnimittäjän tiedot sekä kaikkien seuraavien 
valvontalaitteiden erilliset osoittajat ja nimittäjät, jos ajoneu ­
vossa on tämän liitteen mukaan oltava tällainen valvontalaite:  
a) katalysaattorit (jokaisen ryhmän tiedot kirjataan erikseen)  
b) happi-/pakokaasuanturit, mukaan lukien ylimääräiset happi­
anturit  
(jokaisen anturin tiedot kirjataan erikseen)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 360  
c) haihtumispäästöihin vaikuttava järjestelmä  
d) pakokaasujen kierrätysjärjestelmä  
e) muuttuva venttiilienajoitusjärjestelmä  
f) lisäilmajärjestelmä  
g) hiukkasloukku 
h) typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä (esim. NO  x -adsorbe­
ri, NO  x -reagenssi-/katalysaattorijärjestelmä)  
i) ahtopaineen säätöjärjestelmä.”  
3.1.5. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.6.2 kohdan katsotaan 
tarkoittavan seuraavaa:  
”7.6.2. Sellaisten erityisten komponenttien tai järjestelmien yhteydessä, 
joihin liittyy useita valvontalaitteita, joiden tiedot on tämän 
kohdan nojalla kirjattava, (esim. happianturiryhmään 1 voi kuu ­
lua useita valvontalaitteita anturivastetta tai anturin muita omi ­
naisuuksia varten), OBD-järjestelmä seuraa erikseen kunkin 
valvontalaitteen osoittajia ja nimittäjiä ja kirjaa vain sen val ­
vontalaitteen osoittajan ja nimittäjän, jonka numeerinen suhde ­
luku on pienin. Jos kahdella tai useammalla valvontalaitteella 
on sama suhdeluku, kyseisestä komponentista kirjataan sen val ­
vontalaitteen osoittaja ja nimittäjä, jonka nimittäjä on suurin.”  
3.1.6. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.6.2 kohdan vaatimus ­
ten lisäksi sovelletaan seuraavaa:  
”Komponenttien tai järjestelmien sellaisten valvontalaitteiden osoittajia ja 
nimittäjiä, jotka valvovat jatkuvasti oikosulkuja tai avoimen virtapiirin 
vikoja, ei tarvitse kirjata.  
’Jatkuvasti’ tarkoittaa tässä yhteydessä, että valvonta on koko ajan käy­
tössä ja valvontaan käytetystä signaalista otetaan näyte vähintään kah ­
desti sekunnissa ja että valvontalaite havaitsee kyseisen valvonnan kan ­
nalta merkittävän vian esiintymisen tai puuttumisen 15 sekunnin kulues ­
sa. 
Jos tietokoneen syöttökomponenttia koskeva näytteenottotaajuus valvon ­
tatarkoituksessa on harvempi, komponentin lähettämä signaali voidaan 
sen sijaan arvioida jokaisella näytteenottokerralla.  
Tulostuskomponentin tai -järjestelmän aktivointia ei edellytetä pelkästään 
kyseisen tulostuskomponentin tai -järjestelmän valvontaa varten.”  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 361  
Lisäys 2 
AJONEUVOPERHEEN OLENNAISET PIIRTEET  
Ajoneuvoperheen olennaiset piirteet ovat ne, jotka vahvistetaan E-säännön nro 83 
liitteen 11 lisäyksessä 2.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 362  
LIITE XII  
▼M3 
EKOINNOVAATIOILLA VARUSTETTUJEN AJONEUVOJEN TYYPPI ­
HYVÄKSYNTÄ SEKÄ MONIVAIHEISEEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN 
TAI YKSITTÄISHYVÄKSYNTÄÄN TOIMITETTUJEN AJONEUVOJEN 
HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN JA POLTTOAINEENKULUTUKSEN MÄÄ ­
RITTÄMINEN  
▼B 
1. EKOINNOVAATIOILLA VARUSTETTUJEN AJONEUVOJEN TYYPPI ­
HYVÄKSYNTÄ  
1.1. Asetuksen (EU) N:o 725/2011 11 artiklan 1 kohdan (luokan M1 ajoneuvot) 
ja asetuksen (EU) N:o 427/2014 11 artiklan 1 kohdan (luokan N1 ajoneu ­
vot) mukaan valmistajan, joka haluaa hyötyä keskimääräisten hiilidioksidi ­
päästöjensä vähentymisestä sen myötä, että yksi tai useampi ajoneuvoon 
asennettu ekoinnovaatio on tuottanut hiilidioksidisäästöjä, on haettava hy ­
väksyntäviranomaiselta EY-tyyppihyväksyntätodistusta ekoinnovaatiolla va ­
rustetun ajoneuvon osalta.  
1.2. Hiilidioksidipäästöjen vähentyminen ekoinnovaatiolla varustetussa ajoneu­
vossa on tyyppihyväksyntää varten määritettävä menettelyllä ja testimene ­
telmällä, jotka määritetään ekoinnovaation hyväksymisestä annetussa komis ­
sion päätöksessä, asetuksen (EU) N:o 725/2011 10 artiklan (luokan M1 
ajoneuvot) tai asetuksen (EU) N:o 427/2014 10 artiklan (luokan N1 ajo ­
neuvot) mukaisesti.  
1.3. Testien suorittaminen ekoinnovaatiolla saavutettujen hiilidioksidipäästöjen 
vähentymisen mittaamiseksi on ymmärrettävä siten, että se ei rajoita velvol ­
lisuutta osoittaa, että ekoinnovaatiot noudattavat direktiivissä 2007/46/EY 
säädettyjä teknisiä vaatimuksia, jos sitä on sovellettava.  
▼M3 _______  
2. MONIVAIHEISEEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN TAI YKSITTÄISHY ­
VÄKSYNTÄÄN TOIMITETTUJEN AJONEUVOJEN HIILIDIOKSIDI ­
PÄÄSTÖJEN JA POLTTOAINEENKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMINEN  
2.1. Direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 7 kohdassa määriteltyyn monivaiheiseen 
tyyppihyväksyntään toimitetun ajoneuvon hiilidioksidipäästöjen ja poltto ­
aineenkulutuksen määrityksessä sovelletaan liitteen XXI menettelyjä. Val ­
mistajan valinnan mukaan ja riippumatta ajoneuvon suurimmasta teknisesti 
sallitusta kokonaismassasta voidaan kuitenkin käyttää 2.2–2.6 kohdassa ku­
vattua vaihtoehtoa, jos perusajoneuvo on keskeneräinen.  
2.2. Ajovastusmatriisiperhe, sellaisena kuin se määritellään liitteessä XXI ole ­
vassa 5.8 kohdassa, on muodostettava edustavan monivaiheisesti valmistetun 
ajoneuvon parametrien pohjalta liitteen XXI alaliitteessä 4 olevan 
4.2.1.4 kohdan mukaisesti.  
2.3. Perusajoneuvon valmistajan on laskettava ajovastusmatriisiperheeseen kuu ­
luvien ajoneuvojen H  M ja L  M ajovastuskertoimet liitteen XXI alaliitteessä 4 
olevan 5 kohdan mukaisesti ja määritettävä kummankin ajoneuvon hiilidi ­
oksidipäästöt ja polttoaineenkulutus tyyppi 1 -testissä. Perusajoneuvon val ­
mistajan on asetettava saataville laskentaväline, jolla määritetään valmistu ­
neiden ajoneuvojen parametrien pohjalta lopullinen polttoaineenkulutus ja 
lopulliset hiilidioksidipäästöt siten kuin ne määritetään liitteen XXI alaliit ­
teessä 7.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 363  
2.4. Yksittäisen monivaiheisesti valmistetun ajoneuvon ajovastus ja liikevastus 
lasketaan liitteen XXI alaliitteessä 4 olevan 5.1 kohdan mukaisesti.  
2.5. Viimeisen vaiheen valmistaja laskee lopullisen polttoaineenkulutuksen ja 
lopulliset hiilidioksidipäästöt valmistuneen ajoneuvon parametrien pohjalta 
liitteen XXI alaliitteessä 7 olevan 3.2.4 kohdan mukaisesti käyttäen perus ­
ajoneuvon valmistajan toimittamaa laskentavälinettä.  
2.6. Valmistuneen ajoneuvon valmistajan on sisällytettävä vaatimustenmukai ­
suustodistukseen tiedot valmistuneista ajoneuvoista ja perusajoneuvoista di ­
rektiivin 2007/46/EY liitteen IX mukaisesti.  
2.7. Kun kyseessä ovat ajoneuvon yksittäishyväksyntään toimitetut monivaihei ­
sesti valmistetut ajoneuvot, yksittäishyväksyntätodistukseen on kirjattava 
seuraavat tiedot:  
a) edellä 2.1–2.6 kohdassa esitetyn menetelmän mukaisesti mitatut hiilidi ­
oksidipäästöt  
b) ajokuntoisen valmistuneen ajoneuvon massa  
c) perusajoneuvon tyyppiä, varianttia ja muunnosta vastaava tunnuskoodi  
d) perusajoneuvon tyyppihyväksyntänumero, hyväksynnän laajentamisen 
numero mukaan luettuna  
e) perusajoneuvon valmistajan nimi ja osoite  
f) ajokuntoisen perusajoneuvon massa.  
2.8. Kun kyseessä on monivaiheinen tyyppihyväksyntä tai yksittäishyväksyntä, 
jossa perusajoneuvo on valmis ajoneuvo, jolla on voimassa oleva vaatimus ­
tenmukaisuustodistus, viimeisen vaiheen valmistajan on kuultava perusajo ­
neuvon valmistajaa uuden hiilidioksidiarvon määrittämiseksi CO  2 -interpo­
loinnin mukaisesti käyttäen valmistuneen ajoneuvon asianomaisia tietoja 
tai laskee uuden hiilidioksidiarvon valmistuneen ajoneuvon parametrien pe ­
rusteella liitteen XXI alaliitteessä 7 olevan 3.2.4 kohdassa esitetyllä tavalla 
ja käyttäen perusajoneuvon valmistajan toimittamaa, 2.3 kohdassa tarkoitet ­
tua laskentavälinettä. Jos kyseinen väline ei ole saatavilla tai CO  2 -interpo­
lointi ei ole mahdollista, käytetään perusajoneuvoa edustavan ajoneuvo H:n 
hiilidioksidiarvoa hyväksyntäviranomaisen suostumuksella.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 364  
LIITE XIII 
KORVAAVIEN PILAANTUMISTA RAJOITTAVIEN LAITTEIDEN 
EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ ERILLISINÄ TEKNISINÄ YKSIKKÖINÄ  
1. JOHDANTO  
1.1. Tämä liite sisältää lisävaatimuksia pilaantumista rajoittavien laitteiden 
EY-tyyppihyväksynnälle erillisinä teknisinä yksikköinä.  
2. YLEISET VAATIMUKSET 
2.1. Merkintä  
Alkuperäisissä korvaavissa pilaantumista rajoittavissa laitteissa on ol­
tava ainakin seuraavat tunnistusmerkinnät:  
a) ajoneuvon valmistajan nimi tai tavaramerkki;  
b) alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja 
osanumero, jotka on kirjattu 2.3 kohdassa mainittuihin tietoihin.  
2.2. Asiakirjat 
Alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden mukana 
on toimitettava seuraavat tiedot:  
a) ajoneuvon valmistajan nimi tai tavaramerkki;  
b) alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja 
osanumero, jotka on kirjattu 2.3 kohdassa mainittuihin tietoihin.  
c) luettelo ajoneuvoista, joihin alkuperäinen korvaava pilaantumista 
rajoittava laite soveltuu liitteessä I olevan lisäyksen 4 liitteessä 
olevan 2.3 kohdan mukaisesti, sekä tarvittaessa merkinnät, joista 
käy ilmi, soveltuuko alkuperäinen korvaava pilaantumista rajoit ­
tava laite ajoneuvoihin, joissa on OBD-järjestelmä;  
d) asennusohjeet tarvittaessa.  
Nämä tiedot on esitettävä tuoteluettelossa, jonka ajoneuvon valmistaja 
toimittaa myyntipisteeseen.  
2.3. Ajoneuvon valmistajan on toimitettava tekniselle tutkimuslaitokselle 
ja/tai hyväksyntäviranomaiselle sähköisessä muodossa tarvittavat tie ­
dot, joiden perusteella voidaan yhdistää osanumerot ja tyyppihyväk ­
syntäasiakirjat.  
Näiden tietojen on sisällettävä seuraavat tiedot:  
a) ajoneuvojen merkit ja tyypit,  
b) alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen merkit ja 
tyypit,  
c) alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen osanum ­
erot, ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 365  
d) kyseisten ajoneuvotyyppien tyyppihyväksyntänumero.  
3. ERILLISEN TEKNISEN YKSIKÖN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ ­
MERKINTÄ  
3.1. Jokaisessa korvaavassa pilaantumista rajoittavassa laitteessa, joka on 
tämän asetuksen mukaisesti erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyn 
tyypin mukainen, on oltava EY-tyyppihyväksyntämerkki.  
3.2. Tämä merkki on suorakulmion sisällä oleva e-kirjain, jota seuraa EY- 
tyyppihyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion tunnusnumero tai -kirjai ­
met direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestel ­
män mukaisesti.  
EY-tyyppihyväksyntämerkissä on myös oltava suorakulmion lähellä 
”perushyväksyntänumero”, joka sisältyy direktiivin 2007/46/EY liit ­
teessä VII tarkoitetun tyyppihyväksyntänumeron osaan 4 ja jota edel ­
tävät kaksi numeroa ilmaisevat asetukseen (EY) N:o 715/2007 tai 
tähän asetukseen tehdylle viimeisimmälle huomattavalle tekniselle tar ­
kistukselle annetun järjestysnumeron päivänä, jona erillisen teknisen 
yksikön EY-tyyppihyväksyntä myönnettiin. Tämän asetuksen järjes ­
tysnumero on 00.  
3.3. EY-tyyppihyväksyntämerkki on kiinnitettävä korvaavaan pilaantu­
mista rajoittavaan laitteeseen siten, että se on selvästi luettavissa 
eikä se kulu pois. Sen on, aina kun se on mahdollista, oltava näky ­
vissä, kun korvaava pilaantumista rajoittava laite on asennettu ajo ­
neuvoon. 
3.4. Tämän liitteen lisäyksessä 3 annetaan esimerkki EY-tyyppihyväksyn ­
tämerkistä.  
4. TEKNISET VAATIMUKSET  
4.1. Korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden tyyppihyväksyntään 
sovelletaan E-säännössä nro 103 olevan 5 kohdan vaatimuksia 
4.1.1–4.1.5 kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
4.1.1. E-säännössä nro 103 olevan 5 kohdan viittausta ”testisykliin” on pi ­
dettävä samana tyyppi I- / tyyppi 1 -testinä ja tyyppi I- / tyyppi 1 
-testisyklinä kuin se, jota käytettiin ajoneuvon alkuperäisessä tyyppi ­
hyväksynnässä. 
4.1.2. E-säännössä nro 103 olevassa 5 kohdassa käytetyn termin ”katalys ­
aattori” on ymmärrettävä tarkoittavan pilaantumista rajoittavaa laitetta.  
4.1.3. E-säännössä nro 103 olevassa 5.2.3 kohdassa mainitut säännellyt pi ­
laannuttavat aineet on korvattava kaikilla asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 liitteen I taulukoissa 1 ja 2 määritellyillä epäpuhtauk ­
silla asetuksen (EY) N:o 715/2007 nojalla tyyppihyväksyttyihin ajo ­
neuvoihin asennettavien korvaavien pilaantumista rajoittavien laittei ­
den osalta.  
4.1.4. Asetuksen (EY) N:o 715/2007 nojalla tyyppihyväksyttyihin ajoneu ­
voihin asennettavien korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden 
standardien osalta E-säännössä nro 103 olevassa 5 kohdassa määrite ­
tyillä kestävyysvaatimuksilla ja niihin liittyvillä huononemiskertoi ­
milla viitataan niihin, jotka määritetään tämän asetuksen liitteessä VII.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 366  
4.1.5. E-säännössä nro 103 olevassa 5.5.3 kohdassa esitettyä viittausta tyyp ­
pihyväksyntäilmoituksen lisäykseen 1 on pidettävä viittauksena ajo ­
neuvon OBD-järjestelmään liittyviä tietoja koskevaan EY-tyyppihy ­
väksyntätodistuksen liitteeseen (liitteen I lisäys 5).  
4.2. Jos kipinäsytytysmoottorilla varustetun ajoneuvon NMHC-päästöt uu ­
den alkuperäisen katalysaattorin E-säännössä nro 103 olevan 5.2.1 
kohdan mukaisessa testissä ylittävät ajoneuvon tyyppihyväksynnän 
yhteydessä mitatut arvot, kyseinen ero on lisättävä OBD-järjestelmän 
raja-arvoihin. OBD-järjestelmän raja-arvot esitetään tämän asetuksen 
liitteessä XI olevassa 2.3 kohdassa.  
4.3. Tarkistettuja OBD-järjestelmän raja-arvoja sovelletaan OBD-järjestel ­
män yhteensopivuutta koskevissa testeissä, jotka esitetään E-säännössä 
nro 103 olevassa 5.5–5.5.5 kohdassa. Tämä pätee erityisesti silloin, 
kun sovelletaan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevassa 1 
kohdassa sallittua ylitystä.  
4.4. Korvaavia jaksoittaisesti regeneroituvia järjestelmiä koskevat vaa ­
timukset 
4.4.1. Päästöjä koskevat vaatimukset  
4.4.1.1. Sellaisille 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuille ajoneuvoille, jotka on 
varustettu hyväksyntäpyynnön kohteena olevaa tyyppiä vastaavalla 
korvaavalla jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä, suoritetaan 
E-säännön nro 83 liitteessä 13 olevassa 3 kohdassa kuvaillut testit, 
joissa niiden toimintatehoa verrataan alkuperäisellä jaksoittaisesti re ­
generoituvalla järjestelmällä varustetun ajoneuvon toimintatehoon.  
4.4.1.2. E-säännön nro 83 liitteessä 13 olevan 3 kohdan viittausta ”tyyppi I 
-testiin” ja ”tyyppi I -testisykliin” ja E-säännössä nro 103 olevan 5 
kohdan viittausta ”testisykliin” on pidettävä samana tyyppi I- / tyyppi 
1 -testinä ja tyyppi I- / tyyppi 1 -testisyklinä kuin se, jota käytettiin 
ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä.  
4.4.2. Vertailuperustan määrittäminen  
4.4.2.1. Ajoneuvoon asennetaan uusi alkuperäinen jaksoittaisesti regeneroituva 
järjestelmä. Tämän järjestelmän päästötaso määritetään E-säännön nro 
83 liitteessä 13 olevan 3 kohdan testimenettelyn mukaisesti.  
4.4.2.1.1. E-säännön nro 83 liitteessä 13 olevan 3 kohdan viittausta ”tyyppi I 
-testiin” ja ”tyyppi I -testisykliin” ja E-säännössä nro 103 olevan 5 
kohdan viittausta ”testisykliin” on pidettävä samana tyyppi I- / tyyppi 
1 -testinä ja tyyppi I- / tyyppi 1 -testisyklinä kuin se, jota käytettiin 
ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä.  
4.4.2.2. Hyväksyntäviranomainen saattaa korvaavan osan hyväksynnän hakijan 
pyynnöstä syrjimättömällä tavalla saataville tämän asetuksen liitteen I 
lisäyksessä 3 olevan ilmoituslomakkeen 3.2.12.2.1.11.1 ja 
3.2.12.2.6.4.1 kohdassa tarkoitetut tiedot kunkin testatun ajoneuvon 
osalta.  
4.4.3. Korvaavan jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän pakokaasutesti  
4.4.3.1. Testiajoneuvojen alkuperäinen jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä 
korvataan korvaavalla jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä. 
Tämän järjestelmän päästötaso määritetään E-säännön nro 83 liitteessä 
13 olevan 3 kohdan testimenettelyn mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 367  
4.4.3.1.1. E-säännön nro 83 liitteessä 13 olevan 3 kohdan viittausta ”tyyppi I 
-testiin” ja ”tyyppi I -testisykliin” ja E-säännössä nro 103 olevan 5 
kohdan viittausta ”testisykliin” on pidettävä samana tyyppi I- / tyyppi 
1 -testinä ja tyyppi I- / tyyppi 1 -testisyklinä kuin se, jota käytettiin 
ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä.  
4.4.3.2. Korvaavan jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän D-kertoimen 
määrittelemisessä voidaan käyttää mitä tahansa E-säännön nro 83 liit ­
teessä 13 olevassa 3 kohdassa esitettyä moottorin testipenkkimenetel ­
mää. 
4.4.4. Muut vaatimukset  
Korvaaviin jaksoittaisesti regeneroituviin järjestelmiin sovelletaan E- 
säännössä nro 103 olevan 5.2.3, 5.3, 5.4 ja 5.5 kohdan vaatimuksia. 
Kyseisissä kohdissa katalysaattorin on ymmärrettävä tarkoittavan jak ­
soittaisesti regeneroituvaa järjestelmää. Lisäksi kyseisiin kohtiin tämän 
liitteen 4.1 kohdassa esitettyjä poikkeuksia sovelletaan myös jaksoit ­
taisesti regeneroituviin järjestelmiin.  
5. ASIAKIRJAT  
5.1. Jokaiseen korvaavaan pilaantumista rajoittavaan laitteeseen on merkit ­
tävä selkeästi ja pysyvästi valmistajan nimi tai tavaramerkki sekä seu ­
raavat tiedot:  
a) ajoneuvot (mukaan lukien valmistusvuosi), joihin korvaava pilaan ­
tumista rajoittava laite on hyväksytty asennettavaksi, ja tapauksen 
mukaan merkintä, josta käy ilmi, sopiiko korvaava pilaantumista 
rajoittava laite asennettavaksi sisäisellä valvontajärjestelmällä 
(OBD-järjestelmällä) varustettuun ajoneuvoon,  
b) asennusohjeet tarvittaessa.  
Nämä tiedot on esitettävä tuoteluettelossa, jonka korvaavan pilaantu ­
mista rajoittavan laitteen valmistaja jakaa myyntipisteisiin.  
6. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS  
6.1. Toimenpiteet tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi to­
teutetaan direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan säännösten mukaisesti.  
6.2. Erityissäännökset 
6.2.1. Direktiivin 2007/46/EY liitteessä X olevassa 2.2 kohdassa tarkoite ­
tuilla tarkistuksilla on osoitettava myös tämän asetuksen 2 artiklan 8 
kohdassa määriteltyjen ominaisuuksien mukaisuus.  
6.2.2. Direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi voidaan 
suorittaa tämän liitteen 4.4.1 kohdassa ja E-säännössä nro 103 ole ­
vassa 5.2 kohdassa (päästöjä koskevat vaatimukset) kuvaillut testit. 
Tässä tapauksessa hyväksynnän haltija voi vaihtoehtoisesti pyytää 
saada käyttää vertailun perustana tyyppihyväksyntätestien aikana käy ­
tettyä korvaavaa pilaantumista rajoittavaa laitetta (tai muuta näytettä, 
jonka on osoitettu vastaavan hyväksyttyä tyyppiä) eikä alkuperäistä 
pilaantumista rajoittavaa laitetta. Tutkittavan näytteen avulla mitatut 
päästöarvot saavat keskimäärin ylittää vertailuun käytetyn näytteen 
avulla lasketut keskiarvot enintään 15 prosentilla.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 368  
Lisäys 1 
MALLI 
Ilmoituslomake nro … 
joka liittyy korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden EY- 
tyyppihyväksyntään  
Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on 
liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mit ­
takaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. 
Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.  
Jos järjestelmissä, komponenteissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähkö ­
ohjattuja toimintoja, on toimitettava tiedot niiden ominaisuuksista.  
0. YLEISTÄ 
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): … 
0.2. Tyyppi: … 
0.2.1. Kaupalliset nimet (jos saatavissa): … 
0.5. Valmistajan nimi ja osoite: … 
Valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: … 
0.7. Komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden EY-tyyppihyväksyntä ­
merkinnän sijainti ja kiinnitystapa: …  
0.8. Kokoonpanotehtaiden osoitteet: …  
1. LAITTEEN KUVAUS  
1.1. Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tyyppi: …  
1.2. Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen piirustukset, joissa näkyvät 
erityisesti kaikki tämän asetuksen 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitetut omi ­
naisuudet: …  
1.3. Kuvaus ajoneuvotyypeistä, joihin korvaava pilaantumista rajoittava laite 
on tarkoitettu: …  
1.3.1. Moottorin ja ajoneuvon tyyppejä kuvaavat numerot ja/tai merkit: …  
1.3.2. Onko korvaava pilaantumista rajoittava laite tarkoitettu OBD-järjestelmää 
koskevien vaatimusten mukaiseksi (kyllä/ei) (  1 ) 
1.4. Kuvaus ja piirustukset, joista käy ilmi korvaavan pilaantumista rajoittavan 
laitteen paikka moottorin pakosarjoihin nähden: …  ▼B 
( 1 ) Tarpeeton yliviivataan.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 369  
Lisäys 2 
EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN MALLI  
(Enimmäiskoko: A4 (210 mm × 297 mm))  
EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODIST US 
Viranomaisen leima 
Ilmoitus  
— EY-tyyppihyväksynnästä (  1 ) …. 
— EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (  2 ) …. 
— EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (  3 ) …. 
— EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (  4 ) …. 
komponentin / erillisen teknisen yksikön osalta ( 5 ) 
asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön 
asetuksella (EU) 2017/1151. 
Asetus (EY) N:o 715/2007 tai asetus (EU) 2017/1151, sellaisena kuin se on 
viimeksi muutettuna …  
EY-tyyppihyväksyntänumero: …  
Laajennuksen syy: …  
OSA I 
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): … 
0.2. Tyyppi: … 
0.3. Tyypin tunnisteet, jos ne on merkitty komponenttiin / erilliseen tekniseen 
yksikköön: (  6 ) … 
0.3.1. Merkinnän sijainti: …  
0.5. Valmistajan nimi ja osoite: … 
0.7. Komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden EY-tyyppihyväksyntä ­
merkinnän sijainti ja kiinnitystapa: …  
0.8. Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: … 
0.9. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: …  ▼B 
( 1 ) Tarpeeton yliviivataan. 
( 2 ) Tarpeeton yliviivataan. 
( 3 ) Tarpeeton yliviivataan. 
( 4 ) Tarpeeton yliviivataan. 
( 5 ) Tarpeeton yliviivataan. 
( 6 ) Jos tyypin tunniste sisältää tämän tyyppihyväksyntätodistuksen tarkoittaman ajoneuvon, 
komponentin tai erillisen teknisen yksikön kuvauksen kannalta tarpeettomia merkkejä, ne 
on korvattava asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 370  
OSA II 
1. Lisätietoja  
1.1. Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tyyppi: …  
1.2. Ajoneuvotyypit, joissa pilaantumista rajoittavan laitteen tyyppiä voidaan 
käyttää korvaavana osana: …  
1.3. Ajoneuvotyypit, joissa korvaavaa pilaantumista rajoittavaa laitetta on tes ­
tattu: … 
1.3.1. Onko korvaava pilaantumista rajoittava laite osoittautunut OBD-järjestel ­
mää koskevien vaatimusten mukaiseksi (kyllä/ei) (  1 ): … 
2. Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: … 
3. Testausselosteen päiväys: …  
4. Testausselosteen numero: …  
5. Huomautukset: …  
6. Paikka: … 
7. Päiväys: … 
8. Allekirjoitus: …  
Liitteet:  Hyväksyntäasiakirjat  ▼B 
( 1 ) Tarpeeton yliviivataan.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 371  
Lisäys 3 
Esimerkki EY-tyyppihyväksyntämerkistä  
(ks. tämän liitteen 3.2 kohta)
  
Yllä oleva hyväksyntämerkki, joka on kiinnitetty korvaavan pilaantumista rajoit ­
tavan laitteen komponenttiin, osoittaa, että kyseinen tyyppi on hyväksytty Rans ­
kassa (e 2) tämän asetuksen nojalla. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä 
numeroa (00) ilmaisevat, että osa on hyväksytty tämän asetuksen mukaisesti. 
Seuraavat neljä numeroa (1234) ovat perushyväksyntänumero, jonka hyväksyn ­
täviranomainen on antanut korvaavalle pilaantumista rajoittavalle laitteelle.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 372  
LIITE XIV 
Ajoneuvon OBD-järjestelmän tietojen ja ajoneuvon korjaamiseen ja 
huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuus 
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä liitteessä esitetään ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaa ­
miseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta koskevat tekniset 
vaatimukset.  
2. VAATIMUKSET  
2.1. Verkkosivustojen kautta tarjottavien ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneu ­
von korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen on vastattava 28. tou ­
kokuuta 2003 päivätyssä OASIS-asiakirjassa SC2-D5, Format of Automo ­
tive Repair Information, versio 1.0, (  1 ) sekä 10. tammikuuta 2003 päivätyn 
OASIS-asiakirjan SC1-D2, Autorepair Requirements Specification, versio 
6.1, (  2 ) luvuissa 3.2, 3.5 (paitsi 3.5.2), 3.6, 3.7 ja 3.8 määriteltyjä teknisiä 
eritelmiä, ja niissä on käytettävä vain avoimia teksti- ja kuvaformaatteja, 
joita voidaan katsella ja tulostaa vakiomallisilla valmisohjelmistoilla, jotka 
ovat vapaasti saatavilla, helppoja asentaa ja yhteensopivia yleisesti käytössä 
olevien tietokoneiden käyttöjärjestelmien kanssa. Jos se on mahdollista, me ­
tatietojen asiasanojen on oltava standardin ISO 15031-2 mukaisia. Näiden 
tietojen on oltava saatavilla aina paitsi silloin, kun se on verkkosivuston 
ylläpitosyistä mahdotonta. Tietojen jäljentämisestä tai uudelleenjulkaisemi ­
sesta on neuvoteltava suoraan asianomaisen valmistajan kanssa. Tietoa on 
tarjottava myös koulutusmateriaaliksi, mutta se voidaan antaa muulla tavalla 
kuin verkkosivuston kautta. 
Tiedot kaikista ajoneuvon osista, joilla ajoneuvon valmistaja on varustanut 
ajoneuvon, sellaisena kuin se voidaan tunnistaa ajoneuvon tunnusnumeron 
(VIN) ja mahdollisten lisäperusteiden, kuten akselivälin, moottorin tehon ja 
viimeistelytason tai -vaihtoehtojen avulla, ja jotka voidaan korvata varaosil ­
la, joita ajoneuvon valmistaja tarjoaa valtuuttamilleen korjaamoille tai jäl ­
leenmyyjille taikka kolmansille osapuolille viittaamalla alkuperäiseen osanu ­
meroon, on tarjottava saataville tietokannassa, joka on helposti riippumatto ­
mien toimijoiden saatavilla.  
Tähän tietokantaan on sisällytettävä VIN, alkuperäiset osanumerot, alkupe ­
räiset osien nimet, kelpoisuustiedot (kelpoisuuden alkamis- ja päättymispäi ­
vät), asennustiedot ja tarvittaessa rakennepiirteet.  
Tietokannan sisältöä on säännöllisesti päivitettävä. Näihin päivityksiin on 
sisällytettävä erityisesti kaikki yksittäisiin ajoneuvoihin niiden tuotannon 
jälkeen tehdyt muutokset, jos nämä tiedot ovat valtuutettujen jälleenmyyjien 
saatavilla.  
2.2. Valtuutettujen jälleenmyyjien ja korjaamojen käytössä olevat ajoneuvon tur­
vatekijöihin liittyvät tiedot on saatettava riippumattomien toimijoiden saa ­
taville seuraavien vaatimusten mukaisella turvatekniikalla suojattuna:  
i) tietoja vaihdettaessa on varmistettava luottamuksellisuus, koskematto ­
muus ja suoja uudelleen toistamista vastaan;  
ii) on käytettävä standardia https//ssl-tls (RFC4346);  ▼B 
( 1 ) Saatavissa osoitteesta: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/ 
2412/Draft%20Committee%20Specification.pdf 
( 2 ) Saatavissa osoitteesta: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pdf
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 373  
iii) riippumattomien toimijoiden ja valmistajien välistä vastavuoroista tun ­
nistamista varten on käytettävä standardin ISO 20828 mukaisia tietotur ­
vatodistuksia;  
iv) riippumattoman toimijan yksityinen avain on suojattava suojatulla lait ­
teistolla.  
Edellä 13 artiklan 9 kohdassa perustettu ajoneuvojen tietojen saatavuutta 
käsittelevä foorumi täsmentää näiden vaatimusten täyttymistä koskevat pa ­
rametrit tuoreimman tietämyksen mukaan.  
Riippumattomat toimijat hyväksytään ja heille myönnetään lupa sellaisten 
asiakirjojen perusteella, jotka osoittavat, että he harjoittavat laillista liiketoi ­
mintaa eikä heitä ole tuomittu merkittävistä rikoksista.  
2.3. Valvontayksiköiden uudelleenohjelmointi tehdään standardin ISO 22900 tai 
SAE J2534 vaatimusten mukaisesti tyyppihyväksynnän päivämäärästä riip ­
pumatta. Jotta standardin ISO 22900 tai SAE J2534 mukaisen valmistaja ­
kohtaisen sovelluksen ja ajoneuvon viestintäliittymän (VCI) yhteensopivuus 
voidaan varmentaa, valmistajan on tarjottava joko riippumattomasti laadit ­
tujen VCI:iden validointi tai ne tiedot ja mahdollisesti lainattava erityislait ­
teisto, joita VCI:n valmistaja tarvitsee tehdäkseen tällaisen validoinnin itse. 
Tällaisen validoinnin tai tietojen ja laitteiston maksuihin sovelletaan asetuk ­
sen (EY) N:o 715/2007 7 artiklan 1 kohdan edellytyksiä.  
2.4. Kaikkien päästöihin liittyvien vikakoodien on oltava liitteen XI lisäyksen 1 
mukaisia.  
2.5. Muihin kuin ajoneuvon suojattuihin alueisiin liittyvien ajoneuvon OBD-jär ­
jestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen 
saamiseksi valmistaja saa vaatia riippumattomilta toimijoilta verkkosivustol ­
leen rekisteröitymisen yhteydessä ainoastaan sellaista tietoa, jota se tarvitsee 
tiedoista maksamisen varmistamiseen. Ajoneuvon suojattuihin alueisiin liit ­
tyvien tietojen saamiseksi riippumattoman toimijan on esitettävä standardin 
ISO 20828 mukainen todistus, joka osoittaa hänen henkilöllisyytensä ja 
hänen edustamansa organisaation, ja valmistajan on esitettävä oma standar ­
din ISO 20828 mukainen todistuksensa, joka vahvistaa riippumattomalle 
toimijalle, että hän on menossa haluamansa valmistajan lailliselle sivustolle. 
Molempien osapuolien on pidettävä tällaisista toimista kirjaa, josta ilmene ­
vät ajoneuvot ja niihin tämän kohdan mukaisesti tehdyt muutokset.  
2.6. Jos valmistajan verkkosivustoilla olevien ajoneuvon OBD-järjestelmän ja 
ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen perusteella ei 
voida kunnolla suunnitella ja valmistaa vaihtoehtoisten polttoaineiden jälki ­
asennettavia järjestelmiä, jokaisen, joka haluaa valmistaa tällaisia järjestel ­
miä, on voitava saada liitteen I lisäyksessä 3 olevissa 0, 2, ja 3 kohdassa 
vaaditut tiedot pyytämällä niitä suoraan valmistajalta. Valmistajan verkkosi ­
vustolla on esitettävä selkeästi yhteystiedot tätä varten, ja tiedot on tarjottava 
30 päivän kuluessa. Tällaiset tiedot on annettava vain vaihtoehtoisten poltto ­
aineiden jälkiasennettavista järjestelmistä, joihin sovelletaan E-sääntöä nro 
115 (  1 ), tai tällaisten järjestelmien komponenteista, ja ne on tarjottava vain, 
jos pyynnössä selkeästi tarkennetaan sen ajoneuvon mallin eritelmät, jota  ▼B 
( 1 ) EUVL L 323, 7.11.2014, s. 91.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 374  
varten tietoja pyydetään, ja jos pyynnössä erityisesti vahvistetaan, että tietoja 
tarvitaan E-säännön nro 115 alaisten vaihtoehtoisten polttoaineiden jälki ­
asennettavien järjestelmien tai komponenttien kehittämiseen.  
2.7. Valmistajien on ilmoitettava korjaukseen tarvittavien tietojen verkkosivus ­
toillaan tyyppihyväksyntänumero mallikohtaisesti.  
2.8. Valmistajien on vahvistettava korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavia tie ­
toja koskevien www-sivustojensa käyttöä varten tunti-, päivä-, kuukausi-, 
vuosi- ja toimikohtaiset maksut, jotka ovat kohtuullisia ja oikeasuhteisia.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 375  
Lisäys 1
  
► (1) M3 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 376
  
▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 377  
LIITE XV  
Varattu  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 378  
LIITE XVI 
VAATIMUKSET AJONEUVOILLE, JOIDEN JÄLKIKÄSITTELYJÄR ­
JESTELMÄSSÄ KÄYTETÄÄN REAGENSSIA  
1. Johdanto  
Tässä liitteessä asetetaan vaatimukset ajoneuvoille, joiden jälkikäsittely ­
järjestelmissä käytetään reagenssia päästöjen vähentämiseksi. Kaikki tä ­
män liitteen viittausten ”reagenssisäiliöön” on ymmärrettävä koskevan 
myös muita säiliöitä, joissa reagenssia varastoidaan.  
1.1. Reagenssisäiliön tilavuuden on oltava sellainen, ettei reagenssia tarvitse 
lisätä viidellä täydellä polttoainesäiliöllä ajettavalla keskimääräisellä ajo ­
matkalla edellyttäen, että reagenssisäiliö on helppo täyttää (toisin sanoen 
käyttämättä työkaluja ja irrottamatta verhoilua. Ajoneuvon sisällä olevan 
täyttöaukon kannen avaamisen, joka on tarpeen reagenssin lisäämiseksi, 
ei katsota tarkoittavan verhoilun irrottamista.) Jos reagenssisäiliötä ei 
voida pitää edellä kuvatulla tavalla helposti täytettävänä, sen vähimmäis ­
tilavuuden on ainakin vastattava 15 täydellä polttoainesäiliöllä ajettavaa 
keskimääräistä ajomatkaa. Edellä vahvistettuja reagenssisäiliön vähim ­
mäistilavuutta koskevia vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta, jos valmis ­
taja 3.5 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa päättää käynnistää varoitus ­
järjestelmän siinä vaiheessa, kun ajoneuvolla voidaan kulkea vielä vä ­
hintään 2 400 ajokilometriä, ennen kuin reagenssisäiliö tyhjenee.  
1.2. Tässä liitteessä ”keskimääräinen ajomatka ” on katsottava johdetuksi polt ­
toaineen kulutuksesta tyyppi 1 -testin aikana matkasta, joka ajetaan täy ­
dellä polttoainesäiliöllä, ja reagenssin kulutuksesta tyyppi 1 -testin ai ­
kana matkasta, joka ajetaan täydellä reagenssisäiliöllä.  
2. Reagenssimäärän ilmaisin  
2.1. Ajoneuvon kojelaudassa on oltava erityinen ilmaisin, joka ilmoittaa kul ­
jettajalle, kun reagenssisäiliön taso on 3.5 kohdassa määriteltyjä raja- 
arvoja alempi.  
3. Kuljettajan varoitusjärjestelmä  
3.1. Ajoneuvossa on oltava varoitusjärjestelmä, joka koostuu visuaalisista 
varoituksista, jotka ilmoittavat kuljettajalle, kun reagenssin annostuk ­
sessa havaitaan poikkeavuus eli kun päästöt ovat liian suuret, reagens ­
sitaso on alhainen, reagenssin annostelu keskeytyy tai reagenssi ei vastaa 
valmistajan ohjetta. Varoitusjärjestelmään voi kuulua myös äänihälytin.  
3.2. Varoitusjärjestelmän tehon on voimistuttava sitä mukaa kuin reagens ­
sisäiliö tyhjenee. Sen on huipennuttava ilmoitukseen, jota kuljettaja ei 
voi helposti estää tai jättää huomiotta. Järjestelmää ei saa voida kytkeä 
pois päältä, ennen kuin reagenssia on lisätty.  
3.3. Visuaalisena varoituksena on näytettävä viesti siitä, että reagenssisäiliön 
taso on alhainen. Varoitus ei saa olla sama, jota käytetään OBD-järjes ­
telmää tai muuta moottorin huoltoa varten. Varoituksen on oltava riittä ­
vän selkeä, jotta kuljettaja ymmärtää, että reagenssisäiliön taso on alhai ­
nen (esim. ”urea level low” (ureataso alhainen), ”AdBlue level low” 
(AdBlue-taso alhainen) tai ”reagent low” (reagenssitaso alhainen)).  
3.4. Varoituksen ei tarvitse olla heti jatkuvasti päällä, mutta sen on voimis ­
tuttava siten, että se muuttuu jatkuvaksi, kun reagenssisäiliön taso lähes ­
tyy pistettä, jossa 8 kohdan mukainen kuljettajan toimenpiteitä vaativa 
järjestelmä käynnistyy. Näytettävän varoituksen on oltava yksiselitteinen  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 379  
(esim. ”fill up urea” (täytä ureasäiliö), ”fill up AdBlue” (täytä AdBlue- 
säiliö) tai ”fill up reagent” (täytä reagenssisäiliö)). Jatkuva varoitus voi ­
daan tilapäisesti keskeyttää muilla signaaleilla edellyttäen, että ne esittä ­
vät tärkeitä turvallisuuteen liittyviä viestejä.  
3.5. Varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, kun ajoneuvolla voidaan kulkea 
vielä vähintään 2 400 ajokilometriä, ennen kuin reagenssisäiliö tyhjenee, 
tai valmistajan valinnan mukaan viimeistään, kun reagenssisäiliön taso 
saavuttaa toisen seuraavista:  
a) taso, jonka odotetaan olevan riittävä ajomatkaan, joka on 150 pro ­
senttia keskimääräisestä ajomatkasta täydellä polttoainesäiliöllä tai  
b) 10 prosenttia reagenssisäiliön tilavuudesta  
sen mukaan, kumpi ehto täyttyy aikaisemmin.  
4. Väärän reagenssin tunnistaminen  
4.1. Ajoneuvossa on oltava menetelmä, jolla voidaan todeta, että lisätty rea ­
genssi vastaa valmistajan ilmoittamia ja liitteen I lisäykseen 3 kirjattuja 
ominaisuuksia.  
4.2. Jos säiliössä oleva reagenssi ei täytä valmistajan ilmoittamia vähimmäis ­
vaatimuksia, 3 kohdan mukaisen kuljettajan varoitusjärjestelmän on ak ­
tivoiduttava ja esitettävä asianmukainen varoitus (esim. ”incorrect urea 
detected” (havaittu väärä urea), ”incorrect AdBlue detected” (havaittu 
väärä AdBlue) tai ”incorrect reagent detected” (havaittu väärä reagens ­
si)). Jos reagenssin laatua ei korjata 50 km:n kuluessa varoitusjärjestel ­
män aktivoitumisesta, sovelletaan 8 kohdan mukaisia kuljettajan toimin ­
taa koskevia vaatimuksia.  
5. Reagenssin kulutuksen valvonta  
5.1. Ajoneuvossa on oltava menetelmä, jolla määritetään reagenssin kulutus 
ja annetaan mahdollisuus saada kulutustiedot käyttöön ajoneuvon ulko ­
puolelta.  
5.2. Reagenssin keskimääräinen kulutus ja moottorijärjestelmän vaatima kes ­
kimääräinen reagenssin kulutus on oltava saatavilla standardoidun diag ­
nostiikkaliittimen sarjaportin kautta. Tietojen on oltava saatavilla viimei ­
seltä 2 400 ajokilometriltä.  
5.3. Reagenssin kulutuksen seurantaa varten on seurattava vähintäänkin seu ­
raavia ajoneuvon parametreja:  
a) ajoneuvon sisäisessä säiliössä olevan reagenssin määrä ja  
b) reagenssin virtaus tai reagenssin injektio niin lähellä kuin teknisesti 
mahdollista sitä kohtaa, jossa reagenssi injektoidaan pakokaasujen 
jälkikäsittelyjärjestelmään.  
5.4. Jos keskimääräinen reagenssin kulutus ja moottorijärjestelmän vaatima 
reagenssin kulutus poikkeavat enemmän kuin 50 prosenttia keskiarvosta 
30 minuutin käytön aikana, 3 kohdan mukaisen kuljettajan varoitusjär ­
jestelmän on aktivoiduttava ja esitettävä asianmukainen varoitusviesti 
(esim. ”urea dosing malfunction” (virhe urean annostelussa), ”AdBlue 
dosing malfunction” (virhe AdBluen annostelussa) tai ”reagent dosing 
malfunction” (virhe reagenssin annostelussa)). Jos reagenssin kulutusta 
ei korjata 50 km:n kuluessa varoitusjärjestelmän aktivoitumisesta, sovel ­
letaan 8 kohdan mukaisia kuljettajan toimintaa koskevia vaatimuksia.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 380  
5.5. Jos reagenssin annostelu keskeytyy, 3 kohdan mukaisen kuljettajan va ­
roitusjärjestelmän on aktivoiduttava ja esitettävä asianmukainen varoitus ­
viesti. Jos moottorijärjestelmä käynnistää reagenssin annostelun keskey ­
tyksen siksi, että ajoneuvon käyttöolosuhteet ovat sellaiset, että ajoneu ­
von päästötehokkuus ei edellytä reagenssin annostelua, 3 kohdassa tar ­
koitetun kuljettajan varoitusjärjestelmän ei tarvitse aktivoitua edellyttäen, 
että valmistaja on ilmoittanut selkeästi hyväksyntäviranomaiselle, milloin 
kyseisiä käyttöolosuhteita sovelletaan. Jos reagenssin annostelua ei kor ­
jata 50 km:n kuluessa varoitusjärjestelmän aktivoitumisesta, sovelletaan 
8 kohdan mukaisia kuljettajan toimintaa koskevia vaatimuksia.  
6. Typen oksidien päästöjen seuranta  
6.1. Vaihtoehtona 4 ja 5 kohdassa tarkoitetuille seurantavaatimuksille valmis ­
tajat voivat käyttää suoraan pakokaasuantureita, jotka tunnistavat typen 
oksidien liian suuren määrän pakokaasussa.  
6.2. Valmistajan on osoitettava, että 6.1 kohdassa tarkoitettujen anturien ja 
muiden anturien käyttö ajoneuvossa johtaa siihen, että 3 kohdan mukai ­
nen kuljettajan varoitusjärjestelmä aktivoituu, että asianmukainen varoi ­
tusviesti esitetään (esim. ”emissions too high – check urea” (päästöt liian 
suuret – tarkista urea), ”emissions too high – check AdBlue” (päästöt 
liian suuret – tarkista AdBlue) tai ”emissions too high – check reagent” 
(päästöt liian suuret – tarkista reagenssi)) ja että 8.3 kohdassa tarkoitettu 
kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu, kun 4.2, 5.4 tai 
5.5 kohdan tilanne toteutuu.  
Tätä kohtaa sovellettaessa tällaisten tilanteiden odotetaan ilmenevän, jos 
liitteessä XI olevassa 2.3 kohdan taulukoissa annetut sovellettavat typen 
oksidien OBD-raja-arvot ylittyvät.  
Typen oksidien päästöt testin aikana, jolla osoitetaan näiden vaatimusten 
mukaisuus, saavat olla enintään 20 prosenttia suuremmat kuin OBD-jär ­
jestelmän raja-arvot.  
7. Vikatietojen tallennus  
7.1. Tämän kohdan yhteydessä on tallennettava pyyhkiytymätön parametrin 
tunniste (PID), joka ilmaisee, miksi kuljettajan toimenpiteitä vaativa 
järjestelmä on aktivoitunut ja minkä matkan ajoneuvo on kulkenut jär ­
jestelmän aktivoitumisen aikana. Ajoneuvon on säilytettävä kirjattu PID 
vähintään 800 päivää tai 30 000 km, kun ajoneuvoa käytetään. PID:n on 
oltava saatavilla standardoidun diagnostiikkaliittimen sarjaportin kautta 
yleisellä lukulaitteella liitteen XI lisäyksessä 1 olevan 2.3 kohdan sään ­
nösten mukaisesti. PID:hen tallennetut tiedot on liitettävä ajoneuvon 
kumulatiiviseen käyttöaikaan, jona aktivoituminen on tapahtunut, vähin ­
tään 300 päivän tai 10 000 km:n tarkkuudella.  
7.2. Teknisestä viasta (esim. mekaanisesta tai sähköviasta) johtuviin reagens ­
sin annostelujärjestelmän toimintahäiriöihin sovelletaan myös liitteessä 
XI esitettyjä OBD-järjestelmän vaatimuksia.  
8. Kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä  
8.1. Ajoneuvossa on oltava kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä, jolla 
varmistetaan, että ajoneuvon päästöjenrajoitusjärjestelmä on aina toimin ­
takuntoinen. Kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä on suunnitel ­
tava siten, että ajoneuvoa ei voida käyttää, kun sen reagenssisäiliö on 
tyhjä. 
8.2. Toimenpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava viimeistään, kun 
reagenssin taso säiliössä laskee seuraavalle tasolle:  
a) Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui vähintään 2 400 km ennen kuin rea ­
genssisäiliön odotettiin tyhjenevän, taso, jonka odotetaan riittävän 
ajoneuvon keskimääräiseen ajomatkaan täydellä polttoainesäiliöllä;  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 381  
b) Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui 3.5 kohdan a alakohdassa kuvatulla 
tasolla, taso, jonka odotetaan riittävän 75 prosenttiin ajoneuvon kes ­
kimääräisestä ajomatkasta täydellä polttoainesäiliöllä; tai  
c) Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui 3.5 kohdan b alakohdassa kuvatulla 
tasolla, 5 prosenttia reagenssisäiliön tilavuudesta.  
d) Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui ennen sekä 3.5 kohdan a alakohdas ­
sa että 3.5 kohdan b alakohdassa kuvatun tason saavuttamista mutta 
alle 2 400 km ennen reagenssisäiliön tyhjentymistä, se tämän kohdan 
b tai c alakohdassa kuvatuista tasoista, joka saavutetaan aikaisemmin.  
Käytettäessä 6.1 kohdassa kuvattua vaihtoehtoa järjestelmän on aktivoi ­
duttava, kun 4 tai 5 kohdassa kuvattuja poikkeamia tai 6.2 kohdassa 
esitettyjä NO  x -tasoja esiintyy.  
Tyhjän reagenssisäiliön ja 4, 5 tai 6 kohdassa mainittujen poikkeamien 
havaitsemisen on johdettava 7 kohdan mukaisten vikatietojen tallennus ­
vaatimusten täyttymiseen.  
8.3. Valmistaja valitsee, minkälainen toimenpiteitä vaativa järjestelmä ajo ­
neuvoihin asennetaan. Vaihtoehdot kuvaillaan 8.3.1, 8.3.2, 8.3.3 ja 8.3.4 
kohdassa. 
8.3.1. Järjestelmässä, jossa moottori voidaan käynnistää vain tietty määrä ker ­
toja, käynnistyksiä tai jäljellä olevaa etäisyyttä aletaan laskea sen jäl ­
keen, kun toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut. Ajoneuvon 
ohjausjärjestelmän, kuten käynnistys-pysäytysjärjestelmän, toteuttamia 
käynnistyksiä ei lasketa mukaan.  
8.3.1.1. Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui vähintään 2 400 km ennen kuin rea ­
genssisäiliön odotettiin tyhjenevän tai jos 4 tai 5 kohdassa kuvattuja 
poikkeamia tai 6.2 kohdassa esitettyjä NO  x -tasoja esiintyi, moottorin 
käynnistyminen uudelleen on estettävä välittömästi sen jälkeen, kun ajo ­
neuvo on toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoiduttua kulkenut mat ­
kan, jonka odotetaan vastaavan ajoneuvon keskimääräistä ajomatkaa täy ­
dellä polttoainesäiliöllä.  
8.3.1.2. Jos toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoitui 8.2 kohdan b alakohdassa 
kuvatulla tasolla, moottorin käynnistyminen uudelleen on estettävä vä ­
littömästi sen jälkeen, kun ajoneuvo on toimenpiteitä vaativan järjestel ­
män aktivoiduttua kulkenut 75 prosenttia ajoneuvon keskimääräisestä 
ajomatkasta täydellä polttoainesäiliöllä.  
8.3.1.3. Jos toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoitui 8.2 kohdan c alakohdassa 
kuvatulla tasolla, moottorin käynnistyminen uudelleen on estettävä vä ­
littömästi sen jälkeen, kun ajoneuvo on toimenpiteitä vaativan järjestel ­
män aktivoiduttua kulkenut matkan, jonka odotetaan vastaavan ajoneu ­
von keskimääräistä ajomatkaa reagenssisäiliön tason ollessa 5 prosenttia.  
8.3.1.4. Lisäksi moottorin käynnistyminen uudelleen on estettävä välittömästi sen 
jälkeen, kun reagenssisäiliö on tyhjentynyt, jos tämä tapahtuu ennen 
8.3.1.1, 8.3.1.2 tai 8.3.1.3 kohdassa kuvattuja tilanteita.  
8.3.2. Järjestelmässä, jossa käynnistys estetään polttoainetäydennyksen jälkeen, 
ajoneuvoa ei voida käynnistää polttoainetäydennyksen jälkeen, jos toi ­
menpiteitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 382  
8.3.3. Polttoainesäiliön lukitsemisjärjestelmässä estetään ajoneuvon polttoaine ­
täydennys lukitsemalla polttoaineen täydennysjärjestelmä sen jälkeen, 
kun toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut. Lukitusjärjestel ­
män on oltava sellainen, ettei sitä voida ohittaa.  
8.3.4. Toimintatehon rajoitusjärjestelmässä ajoneuvon nopeutta rajoitetaan sen 
jälkeen, kun toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut. Nopeuden 
rajoittumisen on oltava niin selkeää, että kuljettaja huomaa sen, ja ajo ­
neuvon huippunopeuden on laskettava huomattavasti. Toimintatehoa ra ­
joitetaan asteittain tai moottorin käynnistyksen jälkeen. Hieman ennen 
kuin moottorin käynnistyminen estetään, ajoneuvon nopeus rajoitetaan 
50 kilometriin tunnissa.  
8.3.4.1. Jos varoitusjärjestelmä aktivoitui vähintään 2 400 km ennen kuin rea ­
genssisäiliön odotettiin tyhjenevän tai jos 4 tai 5 kohdassa kuvattuja 
poikkeamia tai 6.2 kohdassa esitettyjä NO  x -tasoja esiintyi, moottorin 
käynnistyminen uudelleen on estettävä välittömästi sen jälkeen, kun ajo ­
neuvo on toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoiduttua kulkenut mat ­
kan, jonka odotetaan vastaavan ajoneuvon keskimääräistä ajomatkaa täy ­
dellä polttoainesäiliöllä.  
8.3.4.2. Jos toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoitui 8.2 kohdan b alakohdassa 
kuvatulla tasolla, moottorin käynnistyminen uudelleen on estettävä vä ­
littömästi sen jälkeen, kun ajoneuvo on toimenpiteitä vaativan järjestel ­
män aktivoiduttua kulkenut 75 prosenttia ajoneuvon keskimääräisestä 
ajomatkasta täydellä polttoainesäiliöllä.  
8.3.4.3. Jos toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoitui 8.2 kohdan c alakohdassa 
kuvatulla tasolla, moottorin käynnistyminen uudelleen on estettävä vä ­
littömästi sen jälkeen, kun ajoneuvo on toimenpiteitä vaativan järjestel ­
män aktivoiduttua kulkenut matkan, jonka odotetaan vastaavan ajoneu ­
von keskimääräistä ajomatkaa reagenssisäiliön tason ollessa 5 prosenttia.  
8.3.4.4. Lisäksi moottorin käynnistyminen uudelleen on estettävä välittömästi sen 
jälkeen, kun reagenssisäiliö on tyhjentynyt, jos tämä tapahtuu ennen 
8.3.4.1, 8.3.4.2 tai 8.3.4.3 kohdassa kuvattuja tilanteita.  
8.4. Kun toimenpiteitä vaativa järjestelmä on estänyt moottorin käynnistymi ­
sen uudelleen, toimenpiteitä vaativa järjestelmä on voitava kytkeä pois 
päältä vain jos 4, 5 ja 6 kohdassa esitetyt poikkeamat on korjattu tai jos 
ajoneuvoon lisätyn reagenssin määrä täyttää vähintään yhden seuraavista 
kriteereistä:  
a) määrän odotetaan riittävän ajomatkaan, joka on 150 prosenttia keski ­
määräisestä ajomatkasta täydellä polttoainesäiliöllä tai  
b) määrä on 10 prosenttia reagenssisäiliön tilavuudesta.  
Kun 7.2 kohdan mukainen OBD-järjestelmään liittyvä vika on korjattu, 
toimenpiteitä vaativa järjestelmä voidaan kytkeä uudelleen päälle OBD- 
järjestelmän sarjaportin kautta (esim. yleisellä lukulaitteella) siten, että 
ajoneuvo voidaan käynnistää itsevalvontaa varten. Ajoneuvo saa toimia 
enintään 50 km:n ajan korjauksen onnistumisen varmistamiseksi. Toi ­
menpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava uudelleen, jos vika 
säilyy tämän varmistamisen jälkeen.  
8.5. Edellä 3 kohdassa tarkoitetun kuljettajan varoitusjärjestelmän on näytet ­
tävä viesti, josta ilmenee selkeästi  
a) jäljellä olevien käynnistysten määrä ja/tai jäljellä oleva ajomatka ja  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 383  
b) ajoneuvon käynnistymisen edellytykset.  
8.6. Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän on kytkeydyttävä pois 
päältä, kun sen aktivoitumisen edellytykset ovat poistuneet. Kuljettajan 
toimenpiteitä vaativa järjestelmä ei saa kytkeytyä automaattisesti pois 
päältä ilman, että sen aktivoitumisen syy on korjattu.  
8.7. Tyyppihyväksyntäviranomaiselle on esitettävä hyväksynnän yhteydessä 
yksityiskohtaiset kirjalliset ohjeet, joissa kuvaillaan kuljettajan toimenpi ­
teitä vaativan järjestelmän toiminnalliset ominaisuudet.  
8.8. Osana tämän asetuksen mukaista tyyppihyväksyntää valmistajan on esi ­
teltävä kuljettajan varoitusjärjestelmän ja toimenpiteitä vaativan järjestel ­
män toiminta.  
9. Tietovaatimukset  
9.1. Valmistajan on tarjottava kaikille uusien ajoneuvojen omistajille selkeää 
kirjallista tietoa päästöjenrajoitusjärjestelmästä. Tiedoissa on ilmoitettava, 
että jos ajoneuvon päästöjenrajoitusjärjestelmä ei toimi kunnolla, kuljet ­
tajan varoitusjärjestelmä kertoo kuljettajalle ongelmasta ja sen seurauk ­
sena kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä estää ajoneuvon käyn ­
nistymisen. 
9.2. Ohjeissa on esitettävä vaatimukset, jotka liittyvät ajoneuvojen asianmu ­
kaiseen käyttöön ja huoltoon ja kuluvien reagenssien käyttöön.  
9.3. Ohjeissa on ilmoitettava, onko ajoneuvon kuljettajan lisättävä kuluvaa 
reagenssia tavanomaisten määräaikaishuoltojen välillä. Niissä on myös 
ilmoitettava, miten ajoneuvon kuljettaja täyttää reagenssisäiliön. Tie ­
doissa on myös esitettävä, kuinka paljon kyseinen ajoneuvotyyppi to ­
dennäköisesti kuluttaa reagenssia ja kuinka usein sitä tulisi lisätä.  
9.4. Ohjeissa on ilmoitettava, että määrityksiä vastaavan reagenssin käyttö ja 
sen lisääminen tarvittaessa on pakollista, jotta ajoneuvo olisi kyseiselle 
ajoneuvotyypille myönnetyn vaatimustenmukaisuustodistuksen mukai ­
nen. 
9.5. Ohjeissa on ilmoitettava, että sellaisen ajoneuvon käyttäminen, joka ei 
kuluta päästöjen vähentämisen edellyttämää reagenssia, saatetaan katsoa 
rikokseksi. 
9.6. Ohjeissa on selitettävä, miten varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimen ­
piteitä vaativat järjestelmät toimivat. Lisäksi on selitettävä, mitä seuraa, 
jos varoitusjärjestelmä jätetään huomiotta eikä reagenssia lisätä.  
10. Jälkikäsittelyjärjestelmän toimintaolosuhteet  
Valmistajien on varmistettava, että päästöjenrajoitusjärjestelmä säilyttää 
päästöjenrajoitustoimintonsa kaikissa olosuhteissa ja erityisesti matalissa 
lämpötiloissa. Niiden on muun muassa toteutettava toimenpiteitä, joilla 
estetään reagenssin jäätyminen, jos ajoneuvo pysäköidään enintään 7 
päiväksi 258 K:n (– 15 °C) lämpötilaan, kun reagenssisäiliö on 50-pro ­
senttisesti täynnä. Jos reagenssi jäätyy, valmistajan on varmistettava, että 
reagenssi sulaa ja on käyttövalmis 20 minuutin kuluessa ajoneuvon 
käynnistämisestä 258 K:n (– 15 °C) lämpötilassa mitattuna reagenssisäi ­
liön sisältä.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 384  
LIITE XVII 
MUUTOKSET ASETUKSEEN (EY) N:o 692/2008  
1. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteen I lisäys 3 seuraavasti:  
a) Muutetaan 3.–3.1.1 kohta seuraavasti: 
”3. KÄYTTÖENERGIANMUUNNIN (k)  
3.1. Käyttöenergianmuuntimien valmistaja:  
3.1.1. Valmistajan merkitsemä koodi (merkittynä käyttöenergianmuunti ­
meen, tai muut tunnistustavat):  ”  
b) Muutetaan 3.2.1.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.1.8. Moottorin nimellisteho (n):  kW 
pyörimisnopeudella  rpm (valmistajan 
ilmoittama arvo)”  
c) Numeroidaan 3.2.2.2 kohta uudelleen 3.2.2.1.1 kohdaksi seuraavasti:  
”3.2.2.1.1. RON-luku, lyijytön:  ”  
d) Muutetaan 3.2.4.2.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.1. Järjestelmän kuvaus (yhteispaineruiskutus / yksikkösuuttimet / 
jakajapumppu jne.):  ”  
e) Muutetaan 3.2.4.2.3 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.3. Ruiskutuspumppu/jakelupumppu”  
f) Muutetaan 3.2.4.2.4 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.4. Moottorin nopeudenrajoitin”  
g) Muutetaan 3.2.4.2.9.3 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.9.3. Järjestelmän kuvaus”  
h) Muutetaan 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.9.3.6. Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai 
toimintaperiaate:  
3.2.4.2.9.3.7. Ilman lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperi ­
aate:  
3.2.4.2.9.3.8. Ilmanpaineanturin merkki ja tyyppi tai toimintape- 
riaate:  ”  
i) Muutetaan 3.2.4.3.4.3 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.3.4.3. Ilmanvirtausanturin merkki ja tyyppi tai toimintape- 
riaate:  ”  
j) Muutetaan 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.3.4.9. Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toi ­
mintaperiaate:  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 385  
3.2.4.3.4.10. Ilman lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaa ­
te: 
3.2.4.3.4.11. Ilmanpaineanturin merkki ja tyyppi tai toimintaperi- 
aate:  ”  
k) Muutetaan 3.2.4.3.5 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.3.5. Ruiskutussuuttimet”  
l) Muutetaan 3.2.12.2–3.2.12.2.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2. Pilaantumista rajoittavat laitteet (jos niitä ei mainita muussa 
kohdassa) 
3.2.12.2.1. Katalysaattori ” 
m) Poistetaan 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 kohta.  
n) Poistetaan 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 kohta ja korvataan seuraavasti:  
”3.2.12.2.2. Anturit  
3.2.12.2.2.1. Happianturi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Merkki:  
3.2.12.2.2.1.2. Sijainti:  
3.2.12.2.2.1.3. Säätöalue:  
3.2.12.2.2.1.4. Tyyppi tai toimintaperiaate:  
3.2.12.2.2.1.5. Yksilöivä osanumero:  ”  
o) Muutetaan 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.4.1. Ominaisuudet (merkki, tyyppi, virtaus, korkea paine / ma ­
tala paine / yhdistetty paine jne.):  
3.2.12.2.4.2. Vesijäähdytteinen järjestelmä (täsmennetään kunkin EGR- 
järjestelmän osalta, esim. korkea paine / matala paine / 
yhdistetty paine): kyllä/ei (  1 )” 
p) Muutetaan 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.5. Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä (vain bensiini- ja 
etanolikäyttöiset moottorit): kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Laitteiden yksityiskohtainen kuvaus:  
3.2.12.2.5.2. Piirustus haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmästä:  
3.2.12.2.5.3. Piirustus hiilisäiliöstä:  
3.2.12.2.5.4. Säiliössä olevan hiilen massa:  g  
3.2.12.2.5.5. Polttonestesäiliön kaavio tilavuus- ja materiaalitietoineen 
(vain bensiini- ja etanolikäyttöiset moottorit):  
3.2.12.2.5.6. Piirustus ja kaavio polttonestesäiliön ja pakojärjestelmän 
välisestä lämpökilvestä:  ”  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 386  
q) Poistetaan 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4 kohta.  
r) Numeroidaan 3.2.12.2.6.5 ja 3.2.12.2.6.6 kohta uudelleen seuraavasti:  
”3.2.12.2.6.4. Hiukkasloukun merkki:  
3.2.12.2.6.5. Yksilöivä osanumero:  ”  
s) Muutetaan 3.2.12.2.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.8. Muu järjestelmä:  ”  
t) Lisätään uusi 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.10. Jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä: (seuraavat tie­
dot kustakin erillisestä yksiköstä)  
3.2.12.2.10.1. Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai 
piirustus  
3.2.12.2.10.2. Tyypin 1 käyttöjaksojen tai vastaavien moottoritesti ­
penkkijaksojen lukumäärä kahden sellaisen jakson vä ­
lissä, joiden aikana regenerointi tapahtuu tyyppi 1 -tes ­
tiä vastaavissa olosuhteissa (etäisyys D asetuksen (EU) 
2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksen 1 ku ­
vassa A6.App1/1 tai E-säännön nro 83 liitteen 13 ku ­
vassa A13/1 (tapauksen mukaan)):  
3.2.12.2.10.2.1. Sovellettava tyyppi 1 -sykli (ilmoitetaan sovellettava 
menettely: liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83):  
3.2.12.2.10.3. Kuvaus menetelmästä, jonka avulla on määritetty jak ­
sojen lukumäärä kahden sellaisen jakson välissä, joi ­
den aikana regenerointi tapahtuu:  
3.2.12.2.10.4. Parametrit, joiden avulla määritetään regeneroinnin ta ­
pahtumiseksi tarvittavan latauksen taso (esim. lämpö ­
tila, paine jne.):  
3.2.12.2.10.5. Kuvaus menetelmästä, jonka avulla järjestelmä lada ­
taan E-säännön nro 83 liitteessä 13 olevassa 3.1 koh ­
dassa kuvatussa testimenettelyssä:  
3.2.12.2.11. Kuluvia reagensseja käyttävät katalysaattorit (seuraavat 
tiedot kustakin erillisestä yksiköstä) kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus: …  
3.2.12.2.11.2. Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: … 
3.2.12.2.11.3. Kansainvälinen standardi: …  
3.2.12.2.11.4. Reagenssin täyttöväli: jatkuva/huolto (tapauksen mu ­
kaan):  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 387  
3.2.12.2.11.5. Reagenssimäärän ilmaisin: (kuvaus ja sijainti)  
3.2.12.2.11.6. Reagenssisäiliö  
3.2.12.2.11.6.1. Tilavuus: …  
3.2.12.2.11.6.2. Lämmitysjärjestelmä: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Kuvaus tai piirustus  
3.2.12.2.11.7. Reagenssinvalvontayksikkö: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Merkki: … 
3.2.12.2.11.7.2. Tyyppi: … 
3.2.12.2.11.8. Reagenssinsuihkutin (merkki, tyyppi ja sijainti): …”  
u) Muutetaan 3.2.15.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.15.1. Tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 661/2009 mu ­
kaisesti (EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1)”  
v) Muutetaan 3.2.16.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.16.1. Tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 661/2009 mu ­
kaisesti (EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1)”  
w) Muutetaan 3.3 kohta seuraavasti:  
”3.3. Sähkökone” 
x) Muutetaan 3.3 kohta seuraavasti:  
”3.3.2. REESS ” 
y) Muutetaan 3.4 kohta seuraavasti:  
”3.4. Käyttövoimaenergiamuuntimien yhdistelmät”  
z) Muutetaan 3.3.4 kohta seuraavasti:  
”3.4.4. Kuvaus energianvarastointilaitteesta: (REESS, kondensaattori, 
vauhtipyörä/laturi) ” 
aa) Muutetaan 3.4.4.5 kohta seuraavasti:  
”3.4.4.5. Energia: .............................. (REESS: jännite ja 2 tunnin Ah- 
teho, kondensaattori: J, ..... )” 
bb) Muutetaan 3.4.5 kohta seuraavasti:  
”3.4.5. Sähkökoneet (kuvataan kukin sähkökonetyyppi erikseen)”  
cc) Muutetaan 3.5 kohta seuraavasti:  
”3.5. Valmistajan ilmoittamat arvot, joiden perusteella arvioidaan hiilidi ­
oksidipäästöt / polttoaineenkulutus / sähkönkulutus / sähkökäyttöi ­
nen toimintasäde, sekä mahdollisten ekoinnovaatioiden yksityiskoh ­
dat (  o )” 
dd) Muutetaan 4.4 kohta seuraavasti:  
”4.4. Kytkimet”  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 388  
ee) Muutetaan 4.6 kohta seuraavasti:  
”4.6. Välityssuhteet  
Vaihde Vaihteiston sisäiset välitys ­
suhte et (moottorin ja vaih­
delaatikon ulostuloakselin 
kierroslukujen suhteet)  Vetopyör ästön välityssuh­
teet (vaihdelaatikon ulostu ­
loakselin ja vetävien pyö ­
rien kierroslukujen suhde) Kokon aisvälityssuhteet  
Suurin CVT:n osalta  
1 
2 
3 
… 
Pienin CVT:n osalta”  
ff) Korvataan 6.6–6.6.3 kohta seuraavasti:  
”6.6. Renkaat ja pyörät  
6.6.1. Rengas-pyöräyhdistelmät  
6.6.1.1. Akselit  
6.6.1.1.1. Akseli 1:  
6.6.1.1.1.1. Renkaan kokomerkintä  
6.6.1.1.2. Akseli 2:  
6.6.1.1.2.1. Renkaan kokomerkintä  
jne. 
6.6.2. Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja  
6.6.2.1. Akseli 1:  
6.6.2.2. Akseli 2:  
jne. 
6.6.3. Ajoneuvon valmistajan suosittelemat rengaspaineet:  kPa”  
gg) Muutetaan 9.1 kohta seuraavasti:  
”9.1. Korityypit ilmoitetaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevassa 
C osassa vahvistetuin koodein:  ”  
2. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteen I lisäyksessä 6 olevassa 
taulukossa 1 rivit ZD–ZL, ZX ja ZY seuraavasti: 
”ZD Euro 6c Euro 6-2 M, N1 ala­
luokka I PI, CI 31.8.2018 
ZE Euro 6c Euro 6-2 M, N1 ala­
luokka II PI, CI 31.8.2019  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 389  
ZF Euro 6c Euro 6-2 N1 alaluokka 
III, N2 PI, CI 31.8.2019 
ZG Euro 6d-TEMP Euro 6-2 M, N1 ala­
luokka I PI, CI 31.8.2018 
ZH Euro 6d-TEMP Euro 6-2 M, N1 ala­
luokka II PI, CI 31.8.2019 
ZI Euro 6d-TEMP Euro 6-2 N1 alaluokka 
III, N2 PI, CI 31.8.2019 
ZJ Euro 6d Euro 6-2 M, N1 ala­
luokka I PI, CI 31.8.2018 
ZK Euro 6d Euro 6-2 M, N1 ala­
luokka II PI, CI 31.8.2019 
ZL Euro 6d Euro 6-2 N1 alaluokka 
III, N2 PI, CI 31.8.2019 
ZX –  –  Kaikki ajoneu ­
vot Akku­
käyttöi­
nen täys­
sähkö­
moottori  1.9.2009 1.1.2011 31.8.2019 
ZY –  –  Kaikki ajoneu ­
vot Akku­
käyttöi­
nen täys­
sähkö­
moottori  1.9.2009 1.1.2011 31.8.2019 
ZZ –  –  Kaikki ajoneu ­
vot, joiden 
osalta käytetään 
todistuksia liit ­
teessä I olevan 
2.1.1 kohdan 
mukaisesti  PI, CI 1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019”  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 390  
LIITE XVIII 
DIREKTIIVIN 2007/46/EY LIITTEITÄ I, II, III, VIII JA IX KOSKEVAT 
ERITYISSÄÄNNÖKSET  
Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteeseen I 
1) Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liite I seuraavasti:  
a) Muutetaan 2.6.1 kohta seuraavasti:  
”2.6.1. Tämän massan jakaantuminen akseleille ja puoliperävaunun, ni ­
velöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun tai keskiak ­
seliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus:  
a) kunkin variantin suurin ja pienin massa:  
b) kunkin version massa (on esitettävä matriisi):  ”  
b) Muutetaan 3.–3.1.1 kohta seuraavasti:  
”3. KÄYTTÖENERGIANMUUNNIN (k)  
3.1. Käyttöenergianmuuntimien valmistaja:  
3.1.1. Valmistajan merkitsemä koodi (merkittynä käyttöenergianmuun ­
timeen, tai muut tunnistustavat):  ”  
c) Muutetaan 3.2.1.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.1.8. Nimellisteho (n): ......... kW pyörimisnopeudella .......... rpm 
(valmistajan ilmoittama arvo)”  
d) Lisätään uusi 3.2.2.1.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.2.1.1. RON-luku, lyijytön:  ”  
e) Muutetaan 3.2.4.2.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.1. Järjestelmän kuvaus (yhteispaineruiskutus / yksikkösuuttimet 
/ jakajapumppu jne.):  ”  
f) Muutetaan 3.2.4.2.3 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.3. Ruiskutuspumppu/jakajapumppu”  
g) Muutetaan 3.2.4.2.4 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.4. Moottorin nopeudenrajoitin”  
h) Muutetaan 3.2.4.2.9.3 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.9.3. Järjestelmän kuvaus”  
i) Lisätään uusi 3.2.4.2.9.3.1.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.9.3.1.1. ECU-yksikön ohjelmistoversio:  ”  
j) Muutetaan 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 kohta seuraavasti:  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 391  
”3.2.4.2.9.3.6. Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai 
toimintaperiaate:  
3.2.4.2.9.3.7. Ilman lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintape ­
riaate:  
3.2.4.2.9.3.8. Ilmanpaineanturin merkki ja tyyppi tai toimintaperi- 
aate:  ”  
k) Lisätään uusi 3.2.4.3.4.1.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.3.4.1.1. ECU-yksikön ohjelmistoversio:  ”  
l) Muutetaan 3.2.4.3.4.3 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.3.4.3. Ilmanvirtausanturin merkki ja tyyppi tai toimintape- 
riaate:  ”  
m) Muutetaan 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.3.4.9. Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai 
toimintaperiaate:  
3.2.4.3.4.10. Ilman lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperi ­
aate:  
3.2.4.3.4.11. Ilmanpaineanturin merkki ja tyyppi tai toimintaper- 
iaate:  ”  
n) Muutetaan 3.2.4.3.5 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.3.5. Ruiskutussuuttimet”  
o) Lisätään uusi 3.2.4.4.2 ja 3.2.4.4.3 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.4.2. Merkit:  
3.2.4.4.3. Tyypit:  ”  
p) Muutetaan 3.2.12.2–3.2.12.2.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2. Pilaantumista rajoittavat laitteet (jos niitä ei mainita muussa 
kohdassa) 
3.2.12.2.1. Katalysaattori”  
q) Poistetaan 3.2.12.2.1.11– 3.2.12.2.1.11.10 kohta ja korvataan seuraavalla 
uudella kohdalla:  
”3.2.12.2.1.11. Tavanomainen käyttölämpötila-alue:  °C”  
r) Poistetaan 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 kohta ja korvataan seuraavasti:  
”3.2.12.2.2. Anturit  
3.2.12.2.2.1. Happianturi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Merkki:  
3.2.12.2.2.1.2. Sijainti:  
3.2.12.2.2.1.3. Säätöalue:  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 392  
3.2.12.2.2.1.4. Tyyppi tai toimintaperiaate:  
3.2.12.2.2.1.5. Yksilöivä osanumero:  
3.2.12.2.2.2. NOx-anturi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Merkki:  
3.2.12.2.2.2.2. Tyyppi:  
3.2.12.2.2.2.3. Sijainti:  
3.2.12.2.2.3. Hiukkasanturi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Merkki:  
3.2.12.2.2.3.2. Tyyppi:  
3.2.12.2.2.3.3. Sijainti:  ”  
s) Muutetaan 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.4.1. Ominaisuudet (merkki, tyyppi, virtaus, korkea paine / 
matala paine / yhdistetty paine jne.):  
3.2.12.2.4.2. Vesijäähdytteinen järjestelmä (täsmennetään kunkin 
EGR-järjestelmän osalta, esim. korkea paine / matala 
paine / yhdistetty paine): kyllä/ei (  1 )” 
t) Muutetaan 3.2.12.2.5– 3.2.12.2.5.6 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.5. Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä (vain bensiini- ja 
etanolikäyttöiset moottorit): kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Laitteiden yksityiskohtainen kuvaus:  
3.2.12.2.5.2. Piirustus haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmästä:  
3.2.12.2.5.3. Piirustus hiilisäiliöstä:  
3.2.12.2.5.4. Säiliössä olevan hiilen massa:  g  
3.2.12.2.5.5. Polttonestesäiliön kaavio tilavuus- ja materiaalitietoineen 
(vain bensiini- ja etanolikäyttöiset moottorit):  
3.2.12.2.5.6. Piirustus ja kaavio polttonestesäiliön ja pakojärjestelmän 
välisestä lämpökilvestä:  ”  
u) Poistetaan 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4 kohta.  
v) Numeroidaan 3.2.12.2.6.5 ja 3.2.12.2.6.6 kohta uudelleen seuraavasti:  
”3.2.12.2.6.4. Hiukkasloukun merkki:  
3.2.12.2.6.5. Yksilöivä osanumero:  ”  
w) Muutetaan 3.2.12.2.7–3.2.12.2.7.0.6 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.7. Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestel ­
mä): kyllä/ei (  1 ): 
3.2.12.2.7.0.1. (Vain Euro VI) Moottoriperheeseen kuuluvien OBD- 
moottoriperheiden lukumäärä  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 393  
3.2.12.2.7.0.2. (Vain Euro VI) Luettelo OBD-moottoriperheistä (sovel ­
tuvin osin)  
3.2.12.2.7.0.3. (Vain Euro VI) Sen OBD-moottoriperheen numero, jo­
hon kantamoottori tai moottori kuuluu:  
3.2.12.2.7.0.4. (Vain Euro VI) Valmistajan viittaukset OBD-järjestel ­
män hyväksyntää varten tarvittaviin OBD-asiakirjoihin, 
joista säädetään asetuksen (EU) N:o 582/2011 5 artiklan 
4 kohdan c alakohdassa ja 9 artiklan 4 kohdassa ja jotka 
eritellään mainitun asetuksen liitteessä X  
3.2.12.2.7.0.5. (Vain Euro VI) Tapauksen mukaan asiakirjat, jotka kos ­
kevat OBD-järjestelmällä varustetun moottorijärjestel ­
män asentamista ajoneuvoon  
3.2.12.2.7.0.6. (Vain Euro VI) Tapauksen mukaan valmistajan viittaus 
asiakirjoihin, jotka liittyvät hyväksytyn moottorin OBD- 
järjestelmän asentamiseen ajoneuvoon”  
x) Korvataan englanninkielisen version 3.2.12.2.7.6.4.1 kohdassa otsikko 
”Low-duty vehicles” otsikolla ”Light-duty vehicles”.  
y) Muutetaan 3.2.12.2.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.8. Muu järjestelmä:  ”  
z) Lisätään 3.2.12.2.8.2.3–3.2.12.2.8.2.5 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.8.2.3. Toimintaa vaativan järjestelmän tyyppi: vain tietty 
käynnistysmäärä / ei käynnistystä polttoainetäydennyk ­
sen jälkeen / polttoainesäiliön lukitus / toimintatehon 
rajoittaminen  
3.2.12.2.8.2.4. Toimintaa vaativan järjestelmän kuvaus  
3.2.12.2.8.2.5. Vastaa ajoneuvon keskimääräistä ajomatkaa täydellä 
polttoainesäiliöllä:  km”  
aa) Lisätään uusi 3.2.12.2.8.4 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.8.4. (Vain Euro VI) Luettelo OBD-moottoriperheistä (sovel ­
tuvin osin):  ”  
bb) Lisätään uusi 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.10. Jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä: (seuraavat 
tiedot kustakin erillisestä yksiköstä)  
3.2.12.2.10.1. Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai 
piirustus  
3.2.12.2.10.2. Tyypin 1 käyttöjaksojen tai vastaavien moottorites ­
tipenkkijaksojen lukumäärä kahden sellaisen jakson 
välissä, joiden aikana regenerointi tapahtuu tyyppi 1 
-testiä vastaavissa olosuhteissa (etäisyys D asetuksen 
(EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksen 
1 kuvassa A6.App1/1 tai E-säännön nro 83 liitteen 
13 kuvassa A13/1 (tapauksen mukaan)):  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 394  
3.2.12.2.10.2.1. Sovellettava tyyppi 1 -sykli (ilmoitetaan sovellettava 
menettely: liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 
83): 
3.2.12.2.10.3. Kuvaus menetelmästä, jonka avulla on määritetty 
jaksojen lukumäärä kahden sellaisen jakson välissä, 
joiden aikana regenerointi tapahtuu:  
3.2.12.2.10.4. Parametrit, joiden avulla määritetään regeneroinnin 
tapahtumiseksi tarvittavan latauksen taso (esim. läm ­
pötila, paine jne.):  
3.2.12.2.10.5. Kuvaus menetelmästä, jonka avulla järjestelmä lada ­
taan E-säännön nro 83 liitteessä 13 olevassa 3.1 
kohdassa kuvatussa testimenettelyssä:  
3.2.12.2.11. Kuluvia reagensseja käyttävät katalysaattorit (seuraa ­
vat tiedot kustakin erillisestä yksiköstä) kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus: …  
3.2.12.2.11.2. Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: … 
3.2.12.2.11.3. Kansainvälinen standardi: …  
3.2.12.2.11.4. Reagenssin täyttöväli: jatkuva/huolto (tapauksen 
mukaan):  
3.2.12.2.11.5. Reagenssimäärän ilmaisin (kuvaus ja sijainti): …  
3.2.12.2.11.6. Reagenssisäiliö  
3.2.12.2.11.6.1. Tilavuus: …  
3.2.12.2.11.6.2. Lämmitysjärjestelmä: kyllä/ei  
3.2.12.2.11.6.2.1. Kuvaus tai piirustus: … 
3.2.12.2.11.7. Reagenssinvalvontayksikkö: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Merkki: … 
3.2.12.2.11.7.2. Tyyppi: … 
3.2.12.2.11.8. Reagenssinsuihkutin (merkki, tyyppi ja sijainti): …”  
cc) Muutetaan 3.2.15.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.15.1. Tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 661/2009 mu ­
kaisesti (EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1):  ”  
dd) Muutetaan 3.2.16.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.16.1. Tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 661/2009 mu ­
kaisesti (EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1):  ”  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 395  
ee) Lisätään uusi 3.2.20–3.2.20.2.4 kohta seuraavasti:  
”3.2.20. Tiedot lämmön varastoinnista  
3.2.20.1. Aktiivinen lämmönvaraaja: kyllä/ei  
3.2.20.1.1. Entalpia: … (J)  
3.2.20.2. Eristysmateriaalit  
3.2.20.2.1. Eristysmateriaali: …  
3.2.20.2.2. Eristyksen tilavuus: …  
3.2.20.2.3. Eristyksen paino: …  
3.2.20.2.4. Eristyksen sijainti: …”  
ff) Muutetaan 3.3 kohta seuraavasti:  
”3.3. Sähkökone ” 
gg) Muutetaan 3.3.2 kohta seuraavasti:  
”3.3.2. REESS ” 
hh) Muutetaan 3.4 kohta seuraavasti:  
”3.4. Käyttövoimaenergiamuuntimien yhdistelmät”  
ii) Muutetaan 3.4.4 kohta seuraavasti:  
”3.4.4. Kuvaus energianvarastointilaitteesta: (REESS, kondensaattori, 
vauhtipyörä/laturi) ” 
jj) Muutetaan 3.4.4.5 kohta seuraavasti:  
”3.4.4.5. Energia: .............................. (REESS: jännite ja 2 tunnin Ah- 
teho, kondensaattori: J,  )”  
kk) Muutetaan 3.4.5 kohta seuraavasti:  
”3.4.5. Sähkökoneet (kuvataan kukin sähkökonetyyppi erikseen)”  
ll) Muutetaan 3.5 kohta seuraavasti:  
”3.5. Valmistajan ilmoittamat arvot, joiden perusteella arvioidaan hiilidi ­
oksidipäästöt / polttoaineenkulutus / sähkönkulutus / sähkökäyttöi ­
nen toimintasäde, sekä mahdollisten ekoinnovaatioiden yksityis ­
kohdat (°)” 
mm) Lisätään 3.5.7–3.5.8.3 kohta seuraavasti:  
”3.5.7. Valmistajan ilmoittamat arvot  
3.5.7.1. Testiajoneuvon parametrit  
3.5.7.1.1. Ajoneuvo H  
3.5.7.1.1.1. Syklin energiantarve: … J  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 396  
3.5.7.1.1.2. Ajovastuskertoimet  
3.5.7.1.1.2.1. f0: … N  
3.5.7.1.1.2.2. f1: ............. N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ............. N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
3.5.7.1.2.1. Syklin energiantarve: … J 
3.5.7.1.2.2. Ajovastuskertoimet  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ............. N  
3.5.7.1.2.2.2. f1: ............. N/(km/h) 
3.5.7.1.2.2.3. f2: ............. N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan) 
3.5.7.1.3.1. Syklin energiantarve: … J 
3.5.7.1.3.2. Ajovastuskertoimet  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ............. N  
3.5.7.1.3.2.2. f1: ............. N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ............. N/(km/h)  2 
3.5.7.2. Yhdistetyt hiilidioksidimassapäästöt  
3.5.7.2.1. Polttomoottorin hiilidioksidimassapäästöt  
3.5.7.2.1.1. Ajoneuvo H: .............................. g/km  
3.5.7.2.1.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ....................... g/km  
3.5.7.2.2. Varausta ylläpidettäessä syntyvät hiilidioksidimassapääs ­
töt – ulkopuolelta ladattavat ja vain sisäisesti ladattavat 
hybridisähköajoneuvot  
3.5.7.2.2.1. Ajoneuvo H: ........................ g/km  
3.5.7.2.2.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ....................... g/km  
3.5.7.2.2.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ....................... g/km 
3.5.7.2.3. Varausta purettaessa syntyvät hiilidioksidimassapäästöt – 
ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot  
3.5.7.2.3.1. Ajoneuvo H: .............................. g/km  
3.5.7.2.3.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ....................... g/km  
3.5.7.2.3.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ....................... g/km  
3.5.7.3. Sähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 397  
3.5.7.3.1. Täyssähköajoneuvon toimintasäde (Pure Electric Range, 
PER) 
3.5.7.3.1.1. Ajoneuvo H: .............................. km 
3.5.7.3.1.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan):  km  
3.5.7.3.2. Sähkökäyttöinen toimintasäde (All Electric Range, AER) 
– ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot  
3.5.7.3.2.1. Ajoneuvo H: .............................. km  
3.5.7.3.2.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan):  km  
3.5.7.3.2.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan):  km  
3.5.7.4. Polttokennohybridiajoneuvojen polttoaineenkulutus vara ­
usta ylläpidettäessä (FCCS)  
3.5.7.4.1. Ajoneuvo H: .................... kg/100 km 
3.5.7.4.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan):  kg/100 km  
3.5.7.4.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan):  kg/100 km  
3.5.7.5. Sähköajoneuvojen sähköenergiankulutus  
3.5.7.5.1. Täyssähköajoneuvojen yhdistetty sähköenergiankulutus 
(ECWLTC)  
3.5.7.5.1.1. Ajoneuvo H: ........................... Wh/km  
3.5.7.5.1.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan):  Wh/km  
3.5.7.5.2. Käyttötekijällä (UF) painotettu varausta purkava sähkön ­
kulutus ECAC,CD (yhdistetty)  
3.5.7.5.2.1. Ajoneuvo H: ........................... Wh/km  
3.5.7.5.2.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan):  Wh/km  
3.5.7.5.2.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): .................... Wh/km  
3.5.8. Asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa (luokan M1 
ajoneuvot) tai asetuksen (EU) N:o 510/2011 12 artiklassa 
(luokan N1 ajoneuvot) tarkoitettu ekoinnovaatiolla va ­
rustettu ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
3.5.8.1. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 5 artiklassa 
(luokan M1 ajoneuvot) tai täytäntöönpanoasetuksen 
(EU) N:o 427/2014 5 artiklassa (luokan N1 ajoneuvot) 
tarkoitetun verrokkiajoneuvon tyyppi/variantti/versio (ta ­
pauksen mukaan): ..................................  
3.5.8.2. Onko ekoinnovaatioiden välillä vuorovaikutusta: kyllä/ 
ei (  1 ) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 398  
3.5.8.3. Ekoinnovaatioiden käyttöön liittyvät päästötiedot (tau ­
lukko toistetaan kunkin testatun vertailupolttoaineen 
osalta) (w1)  
Päätös ekoin­
novaation 
hyväksymi­
sestä (  w2 ) Ekoinno­
vaation 
koodi (  w3 ) 1. Verrok­
kiajoneu­
von CO  2 - 
päästöt (g/ 
km) 2. Ekoin­
novaa tio­
ajoneuvon 
CO  2 -pääs­
töt (g/km)  3. Verrok­
kiajone u­
von CO  2 - 
päästöt 
tyyppi 1 
-testisyklin 
aikana (  w4 ) 4. Ekoin­
novaatio­
ajoneuvon 
CO  2 -pääs­
töt tyyppi 
1 -testisyk­
lin aikana  5. Käyt töte­
kijä (UF) eli 
tekniikan 
käytön osuus 
ajassa mitat ­
tuna normaa ­
leissa käyt ­
töolosuhteis­
sa CO  2 -pääs­
tövähennys 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x 
CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä (g/km)(  w5 )” 
nn) Muutetaan 4.4 kohta seuraavasti:  
”4.4. Kytkimet:  ”  
oo) Lisätään uusi 4.5.1.1–4.5.1.5 kohta seuraavasti:  
”4.5.1.1. Pääasiallinen ajotila: kyllä/ei ( 1 ) 
4.5.1.2. Paras ajotila (ellei pääasiallista ajotilaa): …  
4.5.1.3. Huonoin ajotila (ellei pääasiallista ajotilaa): …  
4.5.1.4. Vääntömomenttiarvo: ............  
4.5.1.5. Kytkimien lukumäärä: ............. ” 
pp) Muutetaan 4.6 kohta seuraavasti:  
”4.6. Välityssuhteet  
Vaihde Vaihteiston sisäiset välitys­
suhte et (moottorin ja vaih­
delaatikon ulostuloakselin 
kierroslukujen suhteet)  Vetopyörästön välityssuh­
teet (vaihdelaati kon ulostu­
loakselin ja vetävien pyö ­
rien kierroslukujen suhde) Kokon aisvälityssuhteet  
Suurin CVT:n osalta 
1 
2 
3 
… 
Pienin CVT:n osalta 
Peruutusvaihde”  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 399  
qq) Korvataan 6.6–6.6.5 kohta seuraavasti:  
”6.6. Renkaat ja pyörät  
6.6.1. Rengas-pyöräyhdistelmät  
6.6.1.1. Akselit  
6.6.1.1.1. Akseli 1: ...........................  
6.6.1.1.1.1. Renkaan kokomerkintä: .............  
6.6.1.1.1.2. Kantavuusluku: ............  
6.6.1.1.1.3. Nopeusluokkamerkki (  r ).............. 
6.6.1.1.1.4. Pyörien vanteen koot: ............  
6.6.1.1.1.5. Keskiösyvyydet: ............ 
6.6.1.1.2. Akseli 2: ...........................  
6.6.1.1.2.1. Renkaan kokomerkintä: .............  
6.6.1.1.2.2. Kantavuusluku: ............  
6.6.1.1.2.3. Nopeusluokkatunnus: ............  
6.6.1.1.2.4. Pyörien vanteen koot: ............  
6.6.1.1.2.5. Keskiösyvyydet: ............ 
jne. 
6.6.1.2. Varapyörä, jos sellainen on: .............  
6.6.2. Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja  
6.6.2.1. Akseli 1: .................................... mm 
6.6.2.2. Akseli 2: .................................... mm 
6.6.2.3. Akseli 3: .................................... mm 
6.6.2.4. Akseli 4: .................................... mm 
jne. 
6.6.3. Ajoneuvon valmistajan suosittelemat rengaspaineet: .......... 
kPa 
6.6.4. Valmistajan suosittelema etu- ja/tai taka-akselin ketju-/ren ­
gas-/pyöräyhdistelmä, joka soveltuu kyseiseen ajoneuvo ­
tyyppiin:  
6.6.5. Lyhyt kuvaus tilapäiseen käyttöön tarkoitetusta varapyörä- 
rengasyhdistelmästä (jos sellainen on):  ”  
rr) Muutetaan 9.1 kohta seuraavasti:  
”9.1. Korityypit ilmoitetaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevassa 
C osassa vahvistetuin koodein:  ”  
ss) Muutetaan 9.9.2.1 kohta seuraavasti:  
”9.9.2.1. Laitteen tyyppi ja kuvaus:  ”  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 400  
Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteeseen II  
2) Muutetaan liite II seuraavasti:  
a) Lisätään liitteessä II olevan B osan 1.3.1 ja 3.3.1 kohdan, joissa mää ­
ritetään luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen versioiden kriteerit, loppuun seu ­
raava teksti:  
”Vaihtoehtona kriteereille h, i ja j on samaan versioon kuuluville ajo ­
neuvoille tehtävä kaikki samat testit, joilla lasketaan niiden CO  2 -päästöt, 
sähköenergiankulutus ja polttoaineenkulutus asetuksen (EU) 2017/1151 
liitteen XXI alaliitteen 6 mukaisesti. ” 
b) Lisätään liitteessä II olevan B osan 3.3.1 kohdan loppuun seuraava teksti:  
”k) onko käytetty asetuksen (EU) N:o 510/2011 (*) 12 artiklassa tarkoitet ­
tua erityistä innovatiivisten teknologioiden kokonaisuutta.  
___________  
(*) EUVL L 145, 31.5.2011, s. 1.” 
Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteeseen III 
3) Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liite III seuraavasti:  
a) Muutetaan 3.–3.1.1 kohta seuraavasti: 
”3. KÄYTTÖENERGIANMUUNNIN (k)  
3.1. Käyttöenergianmuuntimien valmistaja:  
3.1.1. Valmistajan merkitsemä koodi (merkittynä käyttöenergianmuunti ­
meen, tai muut tunnistustavat):  ”  
b) Muutetaan 3.2.1.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.1.8. Nimellisteho (n): ............. kW pyörimisnopeudella ............ 
rpm (valmistajan ilmoittama arvo)”  
c) Muutetaan 3.2.12.2–3.2.12.2.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2. Pilaantumista rajoittavat laitteet (jos niitä ei mainita muussa 
kohdassa) 
3.2.12.2.1. Katalysaattori ” 
d) Poistetaan 3.2.12.2.1.11 kohta.  
e) Poistetaan 3.2.12.2.1.11.6 ja 3.2.12.2.1.11.7 kohta.  
f) Poistetaan 3.2.12.2.2 kohta ja korvataan seuraavalla uudella kohdalla:  
”3.2.12.2.2.1. Happianturi: kyllä/ei (  1 )” 
g) Muutetaan 3.2.12.2.5 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.5. Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä (vain bensiini- ja eta ­
nolikäyttöiset moottorit): kyllä/ei (  1 )” ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 401  
h) Muutetaan 3.2.12.2.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.8. Muu järjestelmä”  
i) Lisätään uusi 3.2.12.2.10 –3.2.12.2.10.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.10. Jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä: (seuraavat tiedot 
kustakin erillisestä yksiköstä)  
3.2.12.2.10.1. Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piiru- 
stus ”  
j) Lisätään uusi 3.2.12.2.11.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.11.1. Tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus:  ”  
k) Muutetaan 3.3 kohta seuraavasti:  
”3.3. Sähkökone” 
l) Muutetaan 3.3.2 kohta seuraavasti:  
”3.3.2. REESS ” 
m) Muutetaan 3.4 kohta seuraavasti:  
”3.4. Käyttövoimaenergiamuuntimien yhdistelmät”  
n) Poistetaan 3.5.4–3.5.5.6 kohta.  
o) Muutetaan 4.6 kohta seuraavasti:  
”4.6. Välityssuhteet  
Vaihde Vaihteiston sisäiset välitys ­
suhte et (moottorin ja vaihde ­
laatikon ulostuloakselin kier ­
roslukujen suhteet) Vetopyöräst ön välityssuhteet 
(vaihdelaatikon ulostulo ak­
selin ja vetävien pyörien 
kierroslukujen suhde) Kokon aisvälityssuhteet  
Suurin CVT:n osalta 
1 
2 
3 
… 
Pienin CVT:n osalta 
Peruutusvaihde”  
p) Muutetaan 6.6.1 kohta seuraavasti:  
”6.6.1. Rengas-pyöräyhdistelmät”  
q) Muutetaan 9.1 kohta seuraavasti:  
”9.1.Korityypit ilmoitetaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevassa C 
osassa vahvistetuin koodein:  ”  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 402  
Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteeseen VIII 
4) Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liite VIII seuraavasti:  
”LIITE VIII 
TESTITULOKSET 
(Tyyppihyväksyntäviranomainen täyttää; liitetään ajoneuvon EY-tyyppihyväk ­
syntätodistukseen.)  
Tiedoista on kaikissa tapauksissa käytävä ilmi, mitä varianttia ja versiota ne 
koskevat. Yhtä versiota varten voi olla enintään yksi tulos. Voidaan kuitenkin 
hyväksyä yhtä versiota koskevien useiden tulosten yhdistelmä, jossa osoite ­
taan huonoin tapaus. Tällöin on ilmoitettava, että tähdellä (*) merkityissä 
kohdissa on annettu ainoastaan huonoimman tapauksen tulokset.  
1. Melutasoa koskevien testien tulokset  
Hyväksyntään sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutos ­
säädöksen numero. Jos kyseessä on säädös, jolla on kaksi tai useampia 
toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe:  
Variantti/versio:  …  …  …  
Liikkuva (dB(A)/E)  …  …  …  
Paikallaan oleva (dB(A)/E)  …  …  …  
Pyörimisnopeus (rpm) …  …  …  
2. Pakokaasupäästöjä koskevien testien tulokset  
2.1. Kevyitä hyötyajoneuvoja koskevan testimenettelyn mukaisesti testattu ­
jen moottoriajoneuvojen päästöt  
Ilmoitetaan hyväksyntään sovellettava viimeisin muutossäädös. Jos ky­
seessä on säädös, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, 
ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: .......................  
Polttoaineet (  1 ) … (diesel, bensiini, nestekaasu, maakaasu, kahdella 
polttoaineella toimiva: bensiini/maakaasu, nestekaasu, maakaasu/bio ­
metaani, flex-fuel: bensiini/etanoli …)  
2.1.1. Tyyppi 1 -testi ( 2 ), ( 3 ) (ajoneuvon päästöt testisyklin aikana kylmä ­
käynnistyksen jälkeen)  
NEDC:n keskiarvot, WLTP:n suurimmat arvot  
Variantti/versio:  …  …  …  
CO (mg/km) …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Ilmoitetaan polttoaineeseen sovellettavat rajoitukset (esim. L-ryhmä tai H-ryhmä maa ­
kaasulle). 
( 2 ) Kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen osalta toistetaan kumpaakin polttoainetta 
koskeva taulukko. 
( 3 ) Kun testi tehdään flex-fuel-ajoneuvoille molempien polttoaineiden osalta asetuksen (EU) 
2017/1151 liitteessä I olevan kuvan I.2.4 mukaisesti, ja sellaisille ajoneuvoille, jotka 
toimivat nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla ja joko kahdella tai yhdellä poltto ­
aineella, taulukko on toistettava testissä käytettyjen eri vertailupolttoaineiden osalta ja 
huonoimmat saavutetut tulokset esitetään lisätaulukossa. Tarvittaessa on osoitettava E- 
säännön nro 83 liitteessä 12 olevan 3.1.4 kohdan mukaisesti, onko tulokset saavutettu 
laskemalla vai mittaamalla.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 403  
NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Hiukkasmassa (PM) 
(mg/km) … …  …  
Hiukkasmäärä (P) (#/km) (  1 ) …  …  …  
Ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävä korjaustesti 
(ATCT)  
ATCT-perhe  Interpolointiperhe  Ajovastusmatriisiperhe  
… …  …  
… …  …  
Perheen korjauskertoimet (FCF)  
ATCT-perhe  FCF  
… …  
… …  
2.1.2. Tyyppi 2 -testi ( 1 ), ( 2 ) (tyyppihyväksynnän yhteydessä katsastusta var ­
ten tarvittavat päästötiedot)  
Tyyppi 2 -testi, joutokäynti: 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO (tilavuus-%)  …  …  …  
Moottorin pyörimisno ­
peus (rpm)  … …  …  
Moottoriöljyn lämpötila 
(°C) … …  …  
Tyyppi 2 -testi, korotettu joutokäynti: 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO (tilavuus-%)  …  …  …  
Lambda-arvo  …  …  …  
Moottorin pyörimisno ­
peus (rpm) … …  …  
Moottoriöljyn lämpötila 
(°C) … …  …  ▼B 
( 1 ) Kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen osalta toistetaan kumpaakin polttoainetta 
koskeva taulukko. 
( 2 ) Kun testi tehdään flex-fuel-ajoneuvoille molempien polttoaineiden osalta asetuksen (EU) 
2017/1151 liitteessä I olevan kuvan I.2.4. mukaisesti, ja sellaisille ajoneuvoille, jotka 
toimivat nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla ja joko kahdella tai yhdellä poltto ­
aineella, taulukko on toistettava testissä käytettyjen eri vertailupolttoaineiden osalta ja 
huonoimmat saavutetut tulokset esitetään lisätaulukossa. Tarvittaessa on osoitettava E- 
säännön nro 83 liitteessä 12 olevan 3.1.4 kohdan mukaisesti, onko tulokset saavutettu 
laskemalla vai mittaamalla.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 404  
2.1.3. Tyyppi 3 -testi (kampikammiokaasujen päästöt): …  
2.1.4. Tyyppi 4 -testi (haihtumispäästöt): … g/testi  
2.1.5. Tyyppi 5 -testi (pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyys):  
— Ajettu matka (km)(esim. 160 000 km): …  
— Huononemiskerroin DF: laskettu/kiinteä ( 1 ) 
— Arvot: 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC …  …  …  
NMHC …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Hiukkasmassa (PM) …  …  …  
Hiukkasmäärä (P) (  1 ) …  …  …  
2.1.6. Tyyppi 6 -testi (keskimääräiset päästöt alhaisessa ympäristön lämpöti ­
lassa): 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO (g/km) …  …  …  
THC (g/km) …  …  …  
2.1.7. Sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä): kyllä/ei ( 2 ) 
2.2. Raskaita hyötyajoneuvoja koskevan testimenettelyn mukaisesti testattu ­
jen moottorien päästöt  
Ilmoitetaan hyväksyntään sovellettava viimeisin muutossäädös. Jos ky­
seessä on säädös, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, 
ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: … …  
Polttoaineet (  3 ) … (diesel, bensiini, nestekaasu, maakaasu, etanoli…)  
2.2.1. ESC-testin tulokset (  4 ), ( 5 ), ( 6 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO (mg/kWh) …  …  …  
THC (mg/kWh) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  ▼B 
( 1 ) Tarpeeton yliviivataan. 
( 2 ) Tarpeeton yliviivataan. 
( 3 ) Ilmoitetaan polttoaineeseen sovellettavat rajoitukset (esim. L-ryhmä tai H-ryhmä maa ­
kaasulle). 
( 4 ) Tapauksen mukaan. 
( 5 ) Euro VI -luokan osalta on tulkittava, että ESC-sykli tarkoittaa WHSC-sykliä ja ETC- 
sykli WHTC-sykliä. 
( 6 ) Jos paineistettua maakaasua ja nestekaasua käyttävät moottorit testataan Euro VI -luo ­
kassa eri vertailupolttoaineilla, kutakin testattua vertailupolttoainetta varten on täytettävä 
oma taulukkonsa.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 405  
Hiukkasmassa (mg/kWh)  …  …  …  
Hiukkasmäärä (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2. ELR-testin tulos (  1 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
Savutusarvo: … m – 1 … …  …  
2.2.3. ETC-testin tulos (  2 ), ( 3 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO (mg/kWh) …  …  …  
THC (mg/kWh) …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Hiukkasmassa (mg/kWh)  …  …  …  
Hiukkasmäärä (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4. Joutokäyntitesti (  4 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO (tilavuus-%) …  …  …  
Lambda-arvo (  1 ) …  …  …  
Moottorin pyörimisnopeus 
(rpm) … …  …  
Moottoriöljyn lämpötila (K)  …  …  …  
2.3. Dieselin savutus  
Ilmoitetaan hyväksyntään sovellettava viimeisin muutossäädös. Jos ky ­
seessä on säädös, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, 
ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe:  
2.3.1. Ryntäystestin tulokset 
Variantti/versio:  …  …  …  
Absorptiokertoimen kor­
jattu arvo (m –1 ) … …  …  
Moottorin normaali jouto­
käyntinopeus … …  …  
Moottorin suurin pyöri ­
misnopeus … …  …  
Öljyn lämpötila (pienin/ 
suurin) … …  …  ▼B 
( 1 ) Tapauksen mukaan. 
( 2 ) Euro VI -luokan osalta on tulkittava, että ESC-sykli tarkoittaa WHSC-sykliä ja ETC- 
sykli WHTC-sykliä. 
( 3 ) Jos paineistettua maakaasua ja nestekaasua käyttävät moottorit testataan Euro VI -luo ­
kassa eri vertailupolttoaineilla, kutakin testattua vertailupolttoainetta varten on täytettävä 
oma taulukkonsa. 
( 4 ) Tapauksen mukaan.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 406  
3. Hiilidioksidipäästöjä, polttoaineen/sähköenergian kulutusta ja säh­
kökäyttöistä toimintasädettä koskevien testien tulokset  
Hyväksyntään sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutos ­
säädöksen numero:  
3.1. Polttomoottorit, mukaan luettuina vain sisäisesti ladattavat hybridi ­
sähköajoneuvot (NOVC) (  1 ) ( 2 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa (kaupunkiajo) (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa (maantieajo) (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa (yhdistetty) (g/km)  …  …  …  
Polttoaineenkulutus (kaupunkiajo) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Polttoaineenkulutus (maantieajo) (l/100 km) ( 2 ) …  …  …  
Polttoaineenkulutus (yhdistetty) (l/100 km) ( 3 ) …  …  …  
( 1 ) Korvataan maakaasukäyttöisten ja vety-maakaasuseoksella toimivien ajoneuvojen osalta yksikkö ’l/100 km’ yksiköllä 
’m 3 /100 km’ ja vedyllä toimivien ajoneuvojen osalta yksiköllä ’kg/100 km’. 
( 2 ) Korvataan maakaasukäyttöisten ja vety-maakaasuseoksella toimivien ajoneuvojen osalta yksikkö ’l/100 km’ yksiköllä 
’m 3 /100 km’ ja vedyllä toimivien ajoneuvojen osalta yksiköllä ’kg/100 km’. 
( 3 ) Korvataan maakaasukäyttöisten ja vety-maakaasuseoksella toimivien ajoneuvojen osalta yksikkö ’l/100 km’ yksiköllä 
’m 3 /100 km’ ja vedyllä toimivien ajoneuvojen osalta yksiköllä ’kg/100 km’. 
Interpolointiperheen tunnus (  1 ) Variantti/versiot  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Interpolointiperheen tunnuksen muoto esitetään moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyöty ­ 
ajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen 
saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan 
parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) 
N:o 1230/2012 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta 1 päivänä kesäkuuta 2017 annetun 
komission asetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä XXI olevassa 5.0 kohdassa (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1). 
Ajovastusmatriisiperheen tunnus (  1 ) Variantti/versiot  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Ajovastusmatriisiperheen tunnuksen muoto esitetään asetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä XXI olevassa 5.0 kohdassa.  ▼B 
( 1 ) Tapauksen mukaan. 
( 2 ) Taulukko toistetaan kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 407  
Tulokset:  Interpolointiperheen tunnus  Ajovastus­
matriisi per­
heen tunnu s 
VH VM (tapauk­
sen muka an) VL (tapauk ­
sen mukaan) Edustava 
ajoneuvo  
CO  2 -päästöjen massa, HIDAS vaihe (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa, KESKINOPEA vaihe (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa, NOPEA vaihe (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa, MOOTTORITIEvaihe (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa (yhdistetty) (g/km)  …  …  …  
Polttoaineenkulutus, HIDAS vaihe (l/100 km m  3 / 
100 km kg/100 km) … …  …  
Polttoaineenkulutus, KESKINOPEA vaihe (l/100 km 
m 3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
Polttoaineenkulutus, NOPEA vaihe (l/100 km m  3 / 
100 km kg/100 km) … …  …  
Polttoaineenkulutus, MOOTTORITIEvaihe (l/100 km 
m 3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
Polttoaineenkulutus (yhdistetty) (l/100 km m 3 /100 km 
kg/100 km) … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (VL:n osalta, jos sovellettavissa VH:hon 
nähden)  … …  …  
Testimassa  …  …  …  
Toistetaan kunkin interpolointi- tai ajovastusmatriisiperheen osalta.  
3.2. Ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC)  ( 1 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa (olosuhteet A, yhdistetty) (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa (olosuhteet B, yhdistetty) (g/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Tapauksen mukaan.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 408  
CO  2 -päästöjen massa (painotettu, yhdistetty) (g/km)  …  …  …  
Polttoaineenkulutus (olosuhteet A, yhdistetty) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Polttoaineenkulutus (edellytys B, yhdistetty) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Polttoaineenkulutus (painotettu, yhdistetty) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Sähköenergian kulutus (olosuhteet A, yhdistetty) (Wh/km)  …  …  …  
Sähköenergian kulutus (olosuhteet B, yhdistetty) (Wh/km)  …  …  …  
Sähköenergian kulutus (painotettu ja yhdistetty) (Wh/km)  …  …  …  
Sähkökäyttöinen toimintasäde (km)  …  …  …  
Interpolointiperheen numero  Variantti/versiot  
… …  
… …  
… …  
Ajovastusmatriisiperheen tunnus  Variantti/versiot  
… …  
… …  
… …  
Tulokset:  Interpolointiperheen tunnus  Ajovastus­
matriisi per­
heen tunnu s 
VH VM (tapauk­
sen muka an) VL (tapauk ­
sen mukaan) Edustava 
ajoneuvo  
Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen mas ­
sa, HIDAS vaihe (g/km) … …  
Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen mas ­
sa, KESKINOPEA vaihe (g/km) … …  
Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen mas ­
sa, NOPEA vaihe (g/km) … …  
Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen mas ­
sa, MOOTTORITIEvaihe (g/km) … …  
Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa 
(yhdistetty) (g/km)  … …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 409  
Tulokset:  Interpolointiperheen tunnus  Ajovastus­
matriisi per­
heen tunnu s 
VH VM (tapauk­
sen muka an) VL (tapauk ­
sen mukaan) Edustava 
ajoneuvo  
Varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massa 
(yhdistetty) (g/km)  
CO  2 -päästöjen massa (painotettu, yhdistetty) (g/km)  
Polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä, HIDAS 
vaihe (l/100 km) … …  
Polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä, KESKI ­
NOPEA vaihe (l/100 km) … …  
Polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä, NOPEA 
vaihe (l/100 km) … …  
Polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä, MOOT ­
TORITIEvaihe (l/100 km) … …  
Polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä (yhdistetty) 
(l/100 km)  … …  
Varausta purettaessa syntyvä polttoaineenkulutus (yh ­
distetty) (l/100 km) … …  
Polttoaineenkulutus (painotettu, yhdistetty) (l/100 km) …  …  
EC AC,weighted  … …  
EAER (yhdistetty)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (VL:n tai VM:n osalta verrattuna VH:hon)  …  …  
Testimassa  …  …  
Edustavan ajoneuvon otsapinta-ala (m  2 ) 
Toistetaan kunkin interpolointiperheen osalta.  
3.3. Täyssähköajoneuvot  ( 1 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
Sähköenergiankulutus (Wh/km)  …  …  …  
Toimintasäde (km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Tapauksen mukaan.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 410  
Interpolointiperheen numero  Variantti/versiot  
… …  
… …  
… …  
Ajovastusmatriisiperheen tunnus  Variantti/versiot  
… …  
… …  
… …  
Tulokset:  Interpolointiperheen tunnus  Ajovastusmat­
riisiperheen 
tunnu s 
VH VL Edustava ajo ­
neuvo  
Sähköenergiankulutus (yhdistetty) (Wh/km)  …  …  
Toimintasäde (yhdistetty) (km)  …  …  
Sähköinen toimintasäde (kaupunkiajo) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (VL:n osalta verrattuna VH:hon)  …  …  
Testimassa  …  …  
Edustavan ajoneuvon otsapinta-ala (m  2 ) 
3.4. Vetypolttokennoajoneuvot  ( 1 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
Polttoaineenkulutus (kg/100 km) …  …  …  
Variantti/versio:  Variantti/versio:  
Polttoaineenkulutus (yhdistetty) (kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Testimassa  …  ▼B 
( 1 ) Tapauksen mukaan.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 411  
3.5. Asetuksen (EU) 2017/1152 mukaiset korrelaatiovälineen tulosraportit  
Toistetaan kunkin interpolointi- tai ajovastusmatriisiperheen osalta:  
Interpolointiperheen tunnus tai ajovastusmatriisiperhe [Alaviite: ’Tyyp ­
pihyväksyntänumero + Interpolointiperheen järjestysnumero’]: …  
Ajoneuvon H raportti: …  
Ajoneuvon L raportti (tapauksen mukaan): … 
Edustava ajoneuvo: …  
4. Ekoinnovaatiolla varustettujen ajoneuvojen testitulokset  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
E-säännön nro 83 mukaisesti (tapauksen mukaan)  
Variantti/versio …  
Päätös 
ekoinno­
vaation hy­
väksymi­
sestä (  1 ) Ekoi nno­
vaation 
koodi (  2 ) Tyyppi 1- / 
tyyppi I 
-sykli 
(NEDC/ 
WLTP) 1. Verrok­
kiajone u­
von CO  2 - 
päästöt (g/ 
km) 2. Ekoin­
novaatio­
ajoneuvon 
CO  2 -pääs­
töt (g/km)  3. Verrok­
kiajone u­
von CO  2 - 
päästöt 
tyyppi 1 
-testisyklin 
aikana (  3 ) 4. Ekoinno­
vaatioa joneu­
von CO  2 -pääs­
töt tyyppi 1 
-testisyklin ai ­
kana (= liit ­
teessä I oleva 
3.5.1.3 kohta)  5. Käyt tö- 
tekijä (UF) 
eli tekniikan 
käytön ajal ­
linen osuus 
normaa - 
leissa käyt ­
töolosuh­
teissa CO  2 -pääs­
töjen vä­
hentyminen 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä, NEDC (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) (  h4 ) Ekoinnovaation hyväksymisestä annetun komission päätöksen numero. 
( 2 ) (  h5 ) Vahvistettu ekoinnovaation hyväksymisestä annetussa komission päätöksessä. 
( 3 ) (  h6 ) Jos tyyppi 1 -testisyklin sijaan sovelletaan mallintamismenetelmää, arvoksi on merkittävä mallintamismenetelmällä 
saatu arvo. 
( 4 ) (  h7 ) E-säännön nro 83 mukaisessa tyyppi I -testissä yksittäisille ekoinnovaatioille saatujen päästövähennysten summa.  
Asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI mukaisesti (tapauksen mu ­
kaan)  
Variantti/versio …  
Päätös 
ekoinno­
vaation hy­
väksymi­
sestä (  1 ) Ekoinno­
vaation 
koodi (  2 ) Tyyppi 1- / 
tyyppi I 
-sykli 
(NEDC/ 
WLTP) 1. Verrok­
kiajone u­
von CO  2 - 
päästöt 
(g/km) 2. Ekoin­
novaatio­
ajoneuvon 
CO  2 -pääs­
töt 
(g/km)  3. Verrok­
kiajone u­
von CO  2 - 
päästöt 
tyyppi 1 
-testisyklin 
aikana (  3 ) 4. Ekoinno­
vaatioa joneu­
von CO  2 -pääs­
töt tyyppi 1 
-testisyklin ai ­
kana 5. Käyttöte­
kijä (UF) eli 
tekniika n 
käytön ajal ­
linen osuus 
normaa­
leissa käyt ­
töolosuh­
teissa  CO  2 -pääs­
töjen vä­
hentyminen 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x …  …  …  …  …  …  …  …  ▼B 
( 1 ) ( h1 ) Taulukko toistetaan kunkin testatun variantin/version osalta. 
( 2 ) ( h2 ) Taulukko toistetaan kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta. 
( 3 ) ( h3 ) Taulukkoa laajennetaan tarvittaessa siten, että kullekin ekoinnovaatiolle varataan 
oma rivi.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 412  
Variantti/versio …  
Päätös 
ekoinno­
vaation hy­
väksymi­
sestä (  1 ) Ekoinno­
vaation 
koodi (  2 ) Tyyppi 1- / 
tyyppi I 
-sykli 
(NEDC/ 
WLTP) 1. Verrok­
kiajone u­
von CO  2 - 
päästöt 
(g/km) 2. Ekoin­
novaatio­
ajoneuvo n 
CO  2 -pääs­
töt 
(g/km)  3. Verrok­
kiajone u­
von CO  2 - 
päästöt 
tyyppi 1 
-testisyklin 
aikana (  3 ) 4. Ekoinno­
vaatioa joneu­
von CO  2 -pääs­
töt tyyppi 1 
-testisyklin ai ­
kana 5. Käyttöte­
kijä (UF) eli 
tekniika n 
käytön ajal ­
linen osuus 
normaa­
leissa käyt ­
töolosuh­
teissa  CO  2 -pääs­
töjen vä­
hentyminen 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä, WLTP (g/km) (  4 ) 
( 1 ) (  h4 ) Ekoinnovaation hyväksymisestä annetun komission päätöksen numero. 
( 2 ) (  h5 ) Vahvistettu ekoinnovaation hyväksymisestä annetussa komission päätöksessä. 
( 3 ) (  h6 ) Jos tyyppi 1 -testisyklin sijaan sovelletaan mallintamismenetelmää, arvoksi on merkittävä mallintamismenetelmällä 
saatu arvo. 
( 4 ) (  h7 ) Asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 4 mukaisessa tyyppi 1 -testissä yksittäisille ekoinnovaatioille 
saatujen CO  2 -päästövähennysten summa  
4.1. Ekoinnovaation yleinen koodi  ( 1 ): 
Selittävät huomautukset  
( h ) Ekoinnovaatiot.  
___________  
( 1 ) (  h8 ) Ekoinnovaatioiden yleinen koodi koostuu seuraavista tekijöistä, jotka 
erotetaan toisistaan tyhjällä välillä: 
— liitteessä VII määritellyn hyväksyntäviranomaisen koodi 
— yksilöllinen koodi kullekin ekoinnovaatiolle, jolla ajoneuvo on 
varustettu, ilmoitetaan komission hyväksymispäätösten mukai ­
sessa aikajärjestyksessä. 
(Esimerkiksi yleisen koodin kolmelle ekoinnovaatiolle, jotka on 
hyväksytty aikajärjestyksessä numeroilla 10, 15 ja 16 ja asennettu 
saksalaisen tyyppihyväksyntäviranomaisen sertifioimaan ajoneu ­
voon, pitäisi olla: e1 10 15 16.)” 
Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteeseen IX  
5) Korvataan direktiivin 2007/46/EY liite IX seuraavasti:  
”LIITE IX 
EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS  
0. TARKOITUS 
Vaatimustenmukaisuustodistus on valmistajan ostajalle antama todistus 
siitä, että hankittu ajoneuvo on sen valmistushetkellä voimassa olevan 
Euroopan unionin lainsäädännön mukainen.  
Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat lisäksi vaatimustenmu ­
kaisuustodistuksen perusteella rekisteröidä ajoneuvoja tarvitsematta pyy ­
tää hakijaa toimittamaan täydentäviä teknisiä tietoja.  
Siksi vaatimustenmukaisuustodistuksessa on esitettävä  
a) ajoneuvon valmistenumero;  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 413  
b) ajoneuvon tarkat tekniset tiedot (mitään arvojen vaihtelualueita ei saa 
mainita).  
1. YLEISKUVAUS  
1.1. Vaatimustenmukaisuustodistuksessa on oltava kaksi osaa:  
a) SIVU 1, jolla esitetään valmistajan ilmoitus vaatimustenmukaisuudes ­
ta. Malli on kaikille ajoneuvoluokille sama;  
b) SIVU 2, jolla esitetään ajoneuvon tärkeimmät tekniset ominaisuudet. 
Sivun malli on ajoneuvoluokkakohtainen.  
1.2. Vaatimustenmukaisuustodistus on toimitettava enintään A4-kokoisena 
(210 × 297 mm) tai enintään A4-kokoon taitettuna.  
1.3. Todistuksen toisessa osassa on käytettävä asianomaisten säädösten mu ­
kaisissa tyyppihyväksyntäasiakirjoissa osoitettuja arvoja ja yksiköitä, sa ­
notun kuitenkaan rajoittamatta 0 kohdan b alakohdan soveltamista. Tuo ­
tannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusten yhteydessä arvot on toden ­
nettava asianomaisissa säädöksissä vahvistettujen menetelmien mukaises ­
ti. Kyseisissä säädöksissä vahvistetut toleranssit on otettava huomioon.  
2. ERITYISSÄÄNNÖKSET  
2.1. Vaatimustenmukaisuustodistuksen malli A (valmis ajoneuvo) koskee ajo ­
neuvoja, joita voidaan käyttää tieliikenteessä ilman mitään muuta hyväk ­
syntävaihetta.  
2.2. Vaatimustenmukaisuustodistuksen malli B (valmistuneet ajoneuvot) kos ­
kee sellaisia ajoneuvoja, joiden hyväksyntään sisältyy jatkovaihe.  
Tämä on tavallista monivaiheisessa hyväksyntämenettelyssä (esimerkiksi 
kun on kyse linja-autosta, jonka toisen vaiheen valmistaja on rakentanut 
ajoneuvovalmistajan tuottamalle alustalle).  
Monivaiheisen prosessin aikana lisätyt ominaisuudet on kuvailtava lyhy­
esti. 
2.3. Vaatimustenmukaisuustodistuksen malli C (keskeneräiset ajoneuvot) kos ­
kee sellaisia ajoneuvoja, joiden hyväksyntä edellyttää lisävaihetta (kuten 
kuorma-autojen alustat).  
Luokkaan N kuuluvien alusta-ohjaamorakenteisten ajoneuvojen vaa­
timustenmukaisuustodistuksen on oltava mallia C, lukuun ottamatta puo ­
liperävaunujen vetoyksiköitä.  
I OSA 
VALMIIT JA VALMISTUNEET AJONEUVOT  
MALLI A1 – SIVU 1 
VALMIIT AJONEUVOT 
EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS  
Sivu 1 
Allekirjoittanut [… ( koko nimi ja asema )] todistaa, että seuraava ajoneuvo:  
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 414  
0.2. Tyyppi: … 
— Variantti (  a ): … 
— Versio (  a ): … 
0.2.1. Kaupallinen nimi: …  
0.4. Ajoneuvoluokka: … 
0.5. Valmistajan toiminimi ja osoite: … 
0.6. Lakisääteisten kilpien sijainti ja kiinnitystapa: …  
Ajoneuvon valmistenumeron sijainti: …  
0.9. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: …  
0.10. Ajoneuvon valmistenumero: …  
vastaa kaikilta osin tyyppiä, joka esitetään … (antamispäivämäärä ) annetussa 
hyväksynnässä … ( tyyppihyväksyntänumero ja laajennuksen numero ), ja 
voidaan rekisteröidä pysyvästi jäsenvaltioissa, joissa on oikeanpuoleinen/va ­
semmanpuoleinen liikenne (  b ) ja joissa nopeusmittarissa käytetään metrijärjes ­
telmän / englantilaisen järjestelmän (  c ) yksikköjä ja matkamittarissa metrijär ­
jestelmän / englantilaisen järjestelmän (  c ) yksikköjä (tapauksen mukaan). (  d ) 
(Paikka) (Päiväys): … (Allekirjoitus): …  
MALLI A2 – SIVU 1 
VALMIIT AJONEUVOT, JOTKA TYYPPIHYVÄKSYTÄÄN PIENINÄ 
SARJOINA  
[Vuosi]  [Juokseva numero] 
EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS  
Sivu 1 
Allekirjoittanut [… ( koko nimi ja asema )] todistaa, että seuraava ajoneuvo:  
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): … 
0.2. Tyyppi: … 
— Variantti ( a ): … 
— Versio (  a ): … 
0.2.1. Kaupallinen nimi: …  
0.4. Ajoneuvoluokka: … 
0.5. Valmistajan toiminimi ja osoite: … 
0.6. Lakisääteisten kilpien sijainti ja kiinnitystapa: …  
Ajoneuvon valmistenumeron sijainti: …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 415  
0.9. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: …  
0.10. Ajoneuvon valmistenumero: …  
vastaa kaikilta osin tyyppiä, joka esitetään … (antamispäivämäärä ) annetussa 
hyväksynnässä … ( tyyppihyväksyntänumero ja laajennuksen numero ), ja 
voidaan rekisteröidä pysyvästi jäsenvaltioissa, joissa on oikeanpuoleinen/va ­
semmanpuoleinen liikenne (  b ) ja joissa nopeusmittarissa käytetään metrijärjes ­
telmän / englantilaisen järjestelmän (  c ) yksikköjä ja matkamittarissa metrijär ­
jestelmän / englantilaisen järjestelmän (  c ) yksikköjä (tapauksen mukaan). (  d ) 
(Paikka) (Päiväys): … (Allekirjoitus): …  
MALLI B – SIVU 1  
VALMISTUNEET AJONEUVOT  
EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS  
Sivu 1 
Allekirjoittanut [… ( koko nimi ja asema )] todistaa, että seuraava ajoneuvo:  
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): … 
0.2. Tyyppi: … 
— Variantti (  a ): … 
— Versio (  a ): … 
0.2.1. Kaupallinen nimi: …  
0.2.2. Useassa vaiheessa valmistettujen ajoneuvojen osalta perusajoneuvon / 
edellistä valmistusvaihetta edustavan ajoneuvon tyyppihyväksyntätie ­
dot (tiedot annetaan kaikista vaiheista):  
— Tyyppi: … 
— Variantti (  a ): … 
— Versio (  a ): … 
Tyyppihyväksyntänumero, laajennusnumero: …  
0.4. Ajoneuvoluokka: …  
0.5. Valmistajan toiminimi ja osoite: … 
0.5.1. Useassa vaiheessa valmistettujen ajoneuvojen osalta perusajoneuvon / 
edellistä valmistusvaihetta edustavan ajoneuvon valmistajan toiminimi 
ja osoite:.. 
0.6. Lakisääteisten kilpien sijainti ja kiinnitystapa: …  
Ajoneuvon valmistenumeron sijainti: …  
0.9. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 416  
0.10. Ajoneuvon valmistenumero: …  
a) on saatettu valmiiksi ja sitä on muutettu (  1 ) seuraavasti: …. ja  
b) vastaa kaikilta osin tyyppiä, joka esitetään …. ( antamispäivämäärä ) 
annetussa hyväksynnässä … ( tyyppihyväksyntänumero ja laajennuksen 
numero ), ja 
c) voidaan rekisteröidä pysyvästi jäsenvaltioissa, joissa on oikeanpuolei ­
nen/vasemmanpuoleinen liikenne (  b ) ja joissa nopeusmittarissa käyte ­
tään metrijärjestelmän / englantilaisen järjestelmän (  c ) yksikköjä ja 
matkamittarissa metrijärjestelmän / englantilaisen järjestelmän (  c ) yk­
sikköjä (tapauksen mukaan). (  d ) 
(Paikka) (Päiväys): … (Allekirjoitus): …  
Liitteet: Vaatimustenmukaisuustodistus kaikkien edeltävien vaiheiden osalta.  
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKKA M1 
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pituus: … mm  
6. Leveys: … mm  
7. Korkeus: … mm  
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg 
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg  
3. … kg jne.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 417  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg 
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg 
19. Suurin teknisesti sallittu pystysuora staattinen massa kytkentäkohdassa: 
… kg 
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei ( 1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvon luokka: OVC-HEV / NOVC-HEV / OVC- 
FCHV / NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: … 
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai 
biometaani / nesteytetty maakaasu / etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) 
/ polttoainevaatimuksiltaan joustava (flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual- 
fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B ( 1 ) 
27. Suurin teho 
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoot ­
tori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
Suurin nopeus 
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30. Akselien raidevälit:  
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä / renkaiden vierintävastusluokka (tapauksen mu ­
kaan) (  h ): … 
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydrauli ­
nen (  1 ) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 418  
Kori 
38. Korityypin koodi (  i ): … 
40. Ajoneuvon väri (  j ): … 
41. Ovien lukumäärä ja järjestely: … 
42. Istuinpaikkojen lukumäärä (kuljettaja mukaan luettuna) (  k ): … 
42.1. Istuimet, jotka on suunniteltu käytettäviksi ainoastaan ajoneuvon ollessa 
paikallaan: …  
42.3. Pyörätuolipaikkojen lukumäärä: …  
Ympäristöominaisuudet  
46. Melutaso  
— Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeu ­
della: … rpm 
— Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka ( l ): Euro …. 
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : … 
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen 
numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi I tai ESC (  1 ) 
CO: … . HC: ….. NO  x : …. HC + NO  x : …. Hiukkaset: …..  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n 
suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
…. Hiukkaset (massa): …  
Hiukkaset (lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 419  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. 
Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -päästöt/polttoaineenkulutus/sähköenergiankulutus (  m ) ( r ): 
1. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja 
(tapauksen mukaan)  
NEDC-arvot CO  2 -päästöt  Polttoaineenkulutus asetuksen (EY) N:o 692/2008 
mukaisessa päästötestauksessa  
Kaupunkiajo (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Maantieajo (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Yhdistetty (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu (  1 ), yhdistetty  … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km  
Poikkeamakerroin (tapauksen 
mukaan) 
Tarkastuskerroin (tapauksen 
mukaan) 1 tai 0 
2. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat 
hybridisähköajoneuvot (OVC) (tapauksen mukaan) 
Sähköenergian kulutus (paino ­
tettu, yhdistetty (  1 )) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km 
3. Ekoinnovaatioilla varustettu ajoneuvo: kyllä/ei ( 1 ) 
3.1. Ekoinnovaatioiden yleinen koodi ( p1 ): … 
3.2. Ekoinnovaatioiden avulla saavutettu CO  2 -päästöjen vähenty ­
minen yhteensä (  p2 ) (toistetaan kunkin testatun vertailupoltto ­
aineen osalta):  
3.2.1. vähentyminen NEDC-testissä: … g/km (tapauksen 
mukaan) 
3.2.2. vähentyminen WLTP-testissä: … g/km (tapauksen mu ­
kaan) 
4. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja, 
asetuksen (EU) 2017/1151 nojalla (tapauksen mukaan)  
WLTP-arvot  CO  2 -päästöt Polttoaineenkulutus  
Hidas (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Keskinopea (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Nopea (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Moottoritienopeus (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 420  
WLTP-arvot  CO  2 -päästöt Polttoaineenkulutus  
Yhdistetty:  … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu, yhdistetty (  1 ) … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
5. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat 
hybridisähköajoneuvot (OVC), asetuksen (EU) 2017/1151 
nojalla (tapauksen mukaan)  
5.1. Täyssähköajoneuvot 
Sähköenergiankulutus  … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km 
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
kaupunkiajossa … km 
5.2 Ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC) 
Sähköenergiankulutus 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
(EAER) … km 
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
kaupunkiajossa (EAER  city ) … km 
Muut tiedot  
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mu ­
kaisesti: …  
52. Huomautuksia (  n ): … 
Täydentävät rengas-pyöräyhdistelmät: tekniset parametrit (ilman viittausta vie ­
rintävastukseen)  
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKKA M2 
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): … 
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 421  
5. Pituus: … mm  
6. Leveys: … mm  
7. Korkeus: … mm  
9. Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: 
… mm 
12. Takaylitys: … mm  
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg 
13.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansal ­
lisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: 
… kg 
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akse ­
lia kohti:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg jne.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 422  
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna 
kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: 
… kg 
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg 
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg 
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei ( 1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvon luokka: OVC-HEV / NOVC-HEV / OVC- 
FCHV / NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: … 
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai 
biometaani / nesteytetty maakaasu / etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) 
/ polttoainevaatimuksiltaan joustava (flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual- 
fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B ( 1 ) 
27. Suurin teho 
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoot ­
tori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 423  
Akselit ja jousitus  
30. Akselien raidevälit:  
1. … mm 
2. … mm  
3. mm, jne.  
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä / renkaiden vierintävastusluokka (tapauksen mu ­
kaan) (  h ): … 
Jarrut 
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydrauli ­
nen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kori 
38. Korityypin koodi (  i ): … 
39. Ajoneuvoalaluokka: alaluokka I / alaluokka II / alaluokka III / ala ­
luokka A / alaluokka B (  1 ) 
41. Ovien lukumäärä ja järjestely: … 
42. Istuinpaikkojen lukumäärä (kuljettaja mukaan luettuna) (  k ): … 
42.1. Istuimet, jotka on suunniteltu käytettäviksi ainoastaan ajoneuvon ollessa 
paikallaan: …  
42.3. Pyörätuolipaikkojen lukumäärä: …  
43. Seisomapaikkojen lukumäärä: … 
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet 
46. Melutaso 
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudel ­
la: … rpm 
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro …. 
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m 2 : … 
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 424  
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen 
numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi I tai ESC (  1 ) 
CO: …. HC: … .. NO  x : …. HC + NO  x : …. Hiukkaset: …..  
Savun tiheys (ELR): … (m –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n 
suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
…. Hiukkaset (massa): …  
Hiukkaset (lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. 
Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -päästöt/polttoaineenkulutus/sähköenergiankulutus (  m ) ( r ): 
1. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja 
(tapauksen mukaan)  
NEDC-arvot CO  2 -päästöt  Polttoaineenkulutus asetuksen (EY) N:o 692/2008 
mukaisessa NEDC-päästötestauksessa  
Kaupunkiajo (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Maantieajo (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Yhdistetty (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu (  1 ), yhdistetty  … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km  
Poikkeamakerroin (tapauksen 
mukaan) 
Tarkastuskerroin (tapauksen 
mukaan) 1 tai 0 
2. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat 
hybridisähköajoneuvot (OVC) (tapauksen mukaan) 
Sähköenergian kulutus (paino ­
tettu, yhdistetty (  1 )) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 425  
3. Ekoinnovaatioilla varustettu ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
3.1. Ekoinnovaatioiden yleinen koodi ( p1 ): … 
3.2. Ekoinnovaatioiden avulla saavutettu CO  2 -päästöjen vähen ­
tyminen yhteensä (  p2 ) (toistetaan kunkin testatun vertail ­
upolttoaineen osalta):  
3.2.1. vähentyminen NEDC-testissä: … g/km (tapauksen mukaan)  
3.2.2. vähentyminen WLTP-testissä: … g/km (tapauksen mukaan)  
4. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja, 
asetuksen (EU) 2017/1151 nojalla (tapauksen mukaan)  
WLTP-arvot CO  2 -päästöt Polttoaineenkulutus  
Hidas (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Keskinopea (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Nopea (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Moottoritienopeus (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Yhdistetty:  … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu, yhdistetty (  1 ) … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
5. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat 
hybridisähköajoneuvot (OVC), asetuksen (EU) 2017/1151 
nojalla (tapauksen mukaan)  
5.1. Täyssähköajoneuvot 
Sähköenergiankulutus  … Wh/km 
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km 
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
kaupunkiajossa … km 
5.2 Ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC) 
Sähköenergiankulutus 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
(EAER) … km 
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
kaupunkiajossa (EAER  city ) … km 
Muut tiedot  
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mu ­
kaisesti: …  
52. Huomautuksia (  n ): … ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 426  
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKKA M3 
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): … 
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5. Pituus: … mm 
6. Leveys: … mm  
7. Korkeus: … mm  
9. Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: 
… mm  
12. Takaylitys: … mm  
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg 
13.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 427  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne. 
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansal ­
lisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: 
… kg 
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akse ­
lia kohti:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg  
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna 
kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg  
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: 
… kg 
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg 
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg 
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei ( 1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: … 
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai 
biometaani / nesteytetty maakaasu / etanoli / biodiesel / vety (  1 ) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 428  
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) 
/ polttoainevaatimuksiltaan joustava (flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual- 
fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B ( 1 ) 
27. Suurin teho 
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoot ­
tori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30.1. Kunkin ohjaavan akselin raideväli: … mm  
30.2. Kaikkien muiden akselien raideväli: … mm  
32. Kuormitettavien akselien sijainti: … 
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): … 
Jarrut 
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydrauli ­
nen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kori 
38. Korityypin koodi (  i ): … 
39. Ajoneuvoalaluokka: alaluokka I / alaluokka II / alaluokka III / ala ­
luokka A / alaluokka B (  1 ) 
41. Ovien lukumäärä ja järjestely: … 
42. Istuinpaikkojen lukumäärä (kuljettaja mukaan luettuna) (  k ): … 
42.1. Istuimet, jotka on suunniteltu käytettäviksi ainoastaan ajoneuvon ollessa 
paikallaan: …  
42.2. Matkustajien istuinpaikkojen lukumäärä: … (alakerros) … (yläkerros) 
(kuljettaja mukaan luettuna)  
42.3. Pyörätuolipaikkojen lukumäärä: …  
43. Seisomapaikkojen lukumäärä: …  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 429  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet 
46. Melutaso 
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudel ­
la: … rpm 
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka ( l ): Euro …. 
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : … 
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h): 
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen 
numero: …  
1.1. Testausmenettely: ESC 
CO: … HC: … NO  x : HC + NO  x … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: WHSC (EURO VI) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
…. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. 
Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
Muut tiedot  
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mu ­
kaisesti: …  
52. Huomautuksia (  n ): … ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 430  
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKKA N1 
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2 
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5. Pituus: … mm 
6. Leveys: … mm  
7. Korkeus: … mm  
8. Vetopöydän etäisyys puoliperävaunun vetoajoneuvon osalta (vähimmäis- 
ja enimmäisetäisyys): … mm  
9. Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: 
… mm 
11. Kuormausalueen pituus: … mm 
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg 
13.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg 
14. Perusajoneuvon massa ajokunnossa: … kg (  1 ) ( q ) 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg  
3. … kg jne.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 431  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg 
18.2. Puoliperävaunu: … kg 
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg 
18.4. Jarruton perävaunu: … kg 
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvon luokka: OVC-HEV / NOVC-HEV / OVC- 
FCHV / NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: … 
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai 
biometaani / nesteytetty maakaasu / etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) 
/ polttoainevaatimuksiltaan joustava (flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual- 
fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B ( 1 ) 
27. Suurin teho 
27.1. Suurin nettoteho ( g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoot ­
tori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30. Akselien raidevälit:  
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 432  
35. Rengas-pyöräyhdistelmä / renkaiden vierintävastusluokka (tapauksen mu ­
kaan) (  h ): … 
Jarrut 
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydrauli ­
nen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kori 
38. Korityypin koodi (  i ): … 
40. Ajoneuvon väri (  j ): … 
41. Ovien lukumäärä ja järjestely: … 
42. Istuinpaikkojen lukumäärä (kuljettaja mukaan luettuna) (  k ): … 
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet 
46. Melutaso 
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudel ­
la: … rpm 
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka ( l ): Euro …. 
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : … 
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen 
numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi 1 tai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : HC + NO  x … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n 
suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
…. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 433  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. 
Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -päästöt/polttoaineenkulutus/sähköenergiankulutus (  m ) ( r ): 
1. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja 
(tapauksen mukaan)  
NEDC-arvot CO  2 -päästöt Polttoaineenkulutus asetuks en (EY) N:o 692/2008 
mukaisessa päästötestauksessa  
Kaupunkiajo (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Maantieajo (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Yhdistetty (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu (  1 ), yhdistetty  … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km  
Poikkeamakerroin (tapauksen 
mukaan) 
2. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat 
hybridisähköajoneuvot (OVC) (tapauksen mukaan) 
Sähköenergian kulutus (paino ­
tettu, yhdistetty (  1 )) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km 
3. Ekoinnovaatioilla varustettu ajoneuvo: kyllä/ei ( 1 ) 
3.1. Ekoinnovaatioiden yleinen koodi ( p1 ): … 
3.2. Ekoinnovaatioiden avulla saavutettu CO  2 -päästöjen vähen ­
tyminen yhteensä (  p2 ) (toistetaan kunkin testatun vertail ­
upolttoaineen osalta):  
3.2.1. Vähentyminen NEDC-testissä: … g/km (tapauksen mukaan)  
3.2.2. Vähentyminen WLTP-testissä: … g/km (tapauksen mukaan)  
4. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja, 
asetuksen (EU) 2017/1151 nojalla  
WLTP-arvot  CO  2 -päästöt Polttoaineenkulutus  
Hidas (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Keskinopea (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Nopea (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Moottoritienopeus (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 434  
WLTP-arvot  CO  2 -päästöt Polttoaineenkulutus  
Yhdistetty:  … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu, yhdistetty (  1 ) … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
5. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat 
hybridisähköajoneuvot (OVC), asetuksen (EU) 2017/1151 
nojalla (tapauksen mukaan)  
5.1. Täyssähköajoneuvot (  1 ) tai (tapauksen mukaan) 
Sähköenergiankulutus:  … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km 
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
kaupunkiajossa … km 
5.2 Ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC) ( 1 ) tai 
(tapauksen mukaan) 
Sähköenergiankulutus 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
(EAER) … km 
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
kaupunkiajossa (EAER  city ) … km 
Muut tiedot  
50. Tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakenne ­
vaatimusten mukaisesti: kyllä/luokat: …/ei (  l ): 
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mu ­
kaisesti: …  
52. Huomautuksia ( n ): … 
Rengasluettelo: tekniset parametrit (ilman viittausta vierintävastukseen)  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKKA N2 
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): … 
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 435  
4.1. Akselien etäisyys: 
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5. Pituus: … mm 
6. Leveys: … mm  
7. Korkeus: … mm  
8. Vetopöydän etäisyys puoliperävaunun vetoajoneuvon osalta (vähimmäis- 
ja enimmäisetäisyys): … mm  
9. Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: 
… mm 
11. Kuormausalueen pituus: … mm 
12. Takaylitys: … mm  
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg 
13.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansal ­
lisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: 
… kg  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 436  
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akse ­
lia kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna 
kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: 
… kg 
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg 
18.2. Puoliperävaunu: … kg 
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg 
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei ( 1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvon luokka: OVC-HEV / NOVC-HEV / OVC- 
FCHV / NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: … 
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai 
biometaani / nesteytetty maakaasu / etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) 
/ polttoainevaatimuksiltaan joustava (flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual- 
fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B ( 1 ) 
27. Suurin teho 
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoot ­
tori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 437  
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
31. Nostettavien akselien sijainti: … 
32. Kuormitettavien akselien sijainti: … 
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä / renkaiden vierintävastusluokka (tapauksen mu ­
kaan) (  h ): … 
Jarrut 
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydrauli ­
nen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kori 
38. Korityypin koodi (  i ): … 
41. Ovien lukumäärä ja järjestely: … 
42. Istuinpaikkojen lukumäärä (kuljettaja mukaan luettuna) (  k ): … 
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet 
46. Melutaso 
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudel ­
la: … rpm 
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka ( l ): Euro …. 
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m 2 : … 
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 438  
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen 
numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi 1 tai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n 
suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
…. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. 
Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -päästöt/polttoaineenkulutus/sähköenergiankulutus (  m ) ( r ): 
1. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja 
(tapauksen mukaan)  
NEDC-arvot CO  2 -päästöt Polttoaineenkulutus asetuks en (EY) N:o 692/2008 
mukaisessa päästötestauksessa  
Kaupunkiajo (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Maantieajo (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Yhdistetty (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu (  1 ), yhdistetty  … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km  
Poikkeamakerroin (tapauksen 
mukaan) 
2. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat 
hybridisähköajoneuvot (OVC) (tapauksen mukaan) 
Sähköenergian kulutus (paino ­
tettu, yhdistetty (  1 )) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km 
3. Ekoinnovaatioilla varustettu ajoneuvo: kyllä/ei ( 1 ) 
3.1. Ekoinnovaatioiden yleinen koodi (  p1 ): … ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 439  
3.2. Ekoinnovaatioiden avulla saavutettu CO  2 -päästöjen vähen ­
tyminen yhteensä (  p2 ) (toistetaan kunkin testatun vertail ­
upolttoaineen osalta):  
3.2.1. Vähentyminen NEDC-testissä: … g/km (tapauksen mukaan)  
3.2.2. Vähentyminen WLTP-testissä: … g/km (tapauksen mukaan)  
4. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja, 
asetuksen (EU) 2017/1151 nojalla  
WLTP-arvot  CO  2 -päästöt  Polttoaineenkulutus  
Hidas (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Keskinopea (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Nopea (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Moottoritienopeus (  1 ): … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Yhdistetty:  … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu, yhdistetty (  1 ) … g/km … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
5. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat 
hybridisähköajoneuvot (OVC), asetuksen (EU) 2017/1151 
nojalla (tapauksen mukaan)  
5.1. Täyssähköajoneuvot (  1 ) tai (tapauksen mukaan) 
Sähköenergiankulutus:  … Wh/km 
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km 
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
kaupunkiajossa  … km 
5.2 Ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC) ( 1 ) tai 
(tapauksen mukaan) 
Sähköenergiankulutus 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
(EAER) … km 
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
kaupunkiajossa (EAER  city ) … km 
Muut tiedot  
50. Tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakenne ­
vaatimusten mukaisesti: kyllä/luokat: …/ei (  l ): 
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mu ­
kaisesti: …  
52. Huomautuksia (  n ): … ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 440  
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKKA N3 
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2 
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): … 
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5. Pituus: … mm 
6. Leveys: … mm  
7. Korkeus: … mm  
8. Vetopöydän etäisyys puoliperävaunun vetoajoneuvon osalta (vähimmäis- 
ja enimmäisetäisyys): … mm  
9. Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: 
… mm 
11. Kuormausalueen pituus: … mm 
12. Takaylitys: … mm  
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg 
13.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 441  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansal ­
lisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: 
… kg 
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akse ­
lia kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna 
kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: 
… kg 
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg 
18.2. Puoliperävaunu: … kg 
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg 
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei ( 1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: … 
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 442  
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai 
biometaani / nesteytetty maakaasu / etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) 
/ polttoainevaatimuksiltaan joustava (flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual- 
fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B ( 1 ) 
27. Suurin teho 
27.1. Suurin nettoteho ( g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoot ­
tori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
31. Nostettavien akselien sijainti: … 
32. Kuormitettavien akselien sijainti: … 
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): … 
Jarrut 
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydrauli ­
nen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kori 
38. Korityypin koodi (  i ): … 
41. Ovien lukumäärä ja järjestely: … 
42. Istuinpaikkojen lukumäärä (kuljettaja mukaan luettuna) (  k ): … 
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet 
46. Melutaso 
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudel ­
la: … rpm 
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro ….  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 443  
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : … 
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen 
numero: …  
1.1. Testausmenettely: ESC 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: WHSC (EURO VI) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
…. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. 
Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
Muut tiedot  
50. Tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakenne ­
vaatimusten mukaisesti: kyllä/luokat: …/ei (  l ): 
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mu ­
kaisesti: …  
52. Huomautuksia ( n ): … 
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKAT O1 JA O2  
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 444  
Päämitat 
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5. Pituus: … mm 
6. Leveys: … mm  
7. Korkeus: … mm  
10. Kytkentälaitteen keskipisteen ja ajoneuvon takareunan välinen etäisyys: 
… mm 
11. Kuormausalueen pituus: … mm 
12. Takaylitys: … mm  
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg 
13.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg  
3. … kg 
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
19. Puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun kytkentäkohtaan kohdistuva 
suurin teknisesti sallittu staattinen massa: … kg  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 445  
Akselit ja jousitus  
30.1. Kunkin ohjaavan akselin raideväli: … mm  
30.2. Kaikkien muiden akselien raideväli: … mm  
31. Nostettavien akselien sijainti: …  
32. Kuormitettavien akselien sijainti: …  
34. Akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): … 
Jarrut 
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydrauli ­
nen (  1 ) 
Kori 
38. Korityypin koodi (  i ): … 
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muut tiedot  
50. Tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakenne ­
vaatimusten mukaisesti: kyllä/luokat: …/ei (  l ): 
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mu ­
kaisesti: …  
52. Huomautuksia (  n ): … 
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKAT O3 JA O4  
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): … 
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5. Pituus: … mm 
6. Leveys: … mm  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 446  
7. Korkeus: … mm 
10. Kytkentälaitteen keskipisteen ja ajoneuvon takareunan välinen etäisyys: 
… mm 
11. Kuormausalueen pituus: … mm 
12. Takaylitys: … mm  
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg 
13.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg jne. 
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne. 
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansal ­
lisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: 
… kg 
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akse ­
lia kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna 
kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg 
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 447  
19. Puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun kytkentäkohtaan kohdistuva 
suurin teknisesti sallittu staattinen massa: … kg  
Suurin nopeus 
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
31. Nostettavien akselien sijainti: … 
32. Kuormitettavien akselien sijainti: … 
34. Akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): … 
Jarrut 
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydrauli ­
nen (  1 ) 
Kori 
38. Korityypin koodi (  i ): … 
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muut tiedot  
50. Tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakenne ­
vaatimusten mukaisesti: kyllä/luokat: …/ei (  l ): 
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mu ­
kaisesti: …  
52. Huomautuksia (  n ): … 
II OSA 
KESKENERÄISET AJONEUVOT  
MALLI C1 – SIVU 1 
KESKENERÄISET AJONEUVOT  
EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS  
Sivu 1 
Allekirjoittanut [… ( koko nimi ja asema )] todistaa, että seuraava ajoneuvo:  
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): … 
0.2. Tyyppi: … 
Variantti (  a ): … 
Versio (  a ): … 
0.2.1. Kaupallinen nimi: …  
0.2.2. Useassa vaiheessa valmistettujen ajoneuvojen osalta perusajoneuvon / 
edellistä valmistusvaihetta edustavan ajoneuvon tyyppihyväksyntätie ­
dot 
(tiedot annetaan kaikista vaiheista):  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 448  
Tyyppi: … 
Variantti (  a ): … 
Versio (  a ): … 
Tyyppihyväksyntänumero, laajennusnumero: …  
0.4. Ajoneuvoluokka: …  
0.5. Valmistajan toiminimi ja osoite: … 
0.5.1. Useassa vaiheessa valmistettujen ajoneuvojen osalta perusajoneuvon / 
edellistä valmistusvaihetta edustavan ajoneuvon valmistajan toiminimi 
ja osoite: …  
0.6. Lakisääteisten kilpien sijainti ja kiinnitystapa: …  
Ajoneuvon valmistenumeron sijainti: …  
0.9. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: …  
0.10. Ajoneuvon valmistenumero: …  
vastaa kaikilta osin tyyppiä, joka esitetään … (antamispäivämäärä ) annetussa 
hyväksynnässä … ( tyyppihyväksyntänumero ja laajennuksen numero ), ja 
ajoneuvoa ei voida rekisteröidä pysyvästi ilman lisähyväksyntiä. 
(Paikka) (Päiväys): … (Allekirjoitus): …  
MALLI C2 – SIVU 1 
KESKENERÄISET AJONEUVOT, JOTKA TYYPPIHYVÄKSYTÄÄN PIENINÄ 
SARJOINA  
[Vuosi] [Juokseva numero] 
EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS  
Sivu 1  
Allekirjoittanut [… (koko nimi ja asema )] todistaa, että seuraava ajoneuvo:  
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): … 
0.2. Tyyppi: … 
Variantti (  a ): … 
Versio (  a ): … 
0.2.1. Kaupallinen nimi: …  
0.4. Ajoneuvoluokka: …  
0.5. Valmistajan toiminimi ja osoite: … 
0.6. Lakisääteisten kilpien sijainti ja kiinnitystapa: …  
Ajoneuvon valmistenumeron sijainti: …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 449  
0.9. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: …  
0.10. Ajoneuvon valmistenumero: …  
vastaa kaikilta osin tyyppiä, joka esitetään … (antamispäivämäärä ) annetussa 
hyväksynnässä … ( tyyppihyväksyntänumero ja laajennuksen numero ), ja 
ajoneuvoa ei voida rekisteröidä pysyvästi ilman lisähyväksyntiä. 
(Paikka) (Päiväys): … (Allekirjoitus): …  
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKKA M1 
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2 
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli ( e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm 
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm 
7.1. Suurin sallittu korkeus: … mm 
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm 
Massat 
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg 
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg 
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 450  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg 
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg 
19. Suurin teknisesti sallittu pystysuora staattinen massa kytkentäkoh- 
dassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: … 
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai 
biometaani / nesteytetty maakaasu / etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) 
/ polttoainevaatimuksiltaan joustava (flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual- 
fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B ( 1 ) 
27. Suurin teho 
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoot ­
tori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 451  
Akselit ja jousitus  
30. Akselien raidevälit:  
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): … 
Jarrut 
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydrauli ­
nen (  1 ) 
Kori 
41. Ovien lukumäärä ja järjestely: … 
42. Istuinpaikkojen lukumäärä (kuljettaja mukaan luettuna) (  k ): … 
Ympäristöominaisuudet 
46. Melutaso 
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudel ­
la: … rpm 
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka ( l ): Euro …. 
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : … 
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen 
numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi 1 tai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n 
suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
…. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 452  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. 
Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -päästöt/polttoaineenkulutus/sähköenergiankulutus (  m ) ( r ): 
1. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja, ase ­
tuksen (EU) 2017/1151 nojalla  
CO  2 -päästöt Polttoaineenkulutus  
Kaupunkiajo:  … g/km … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Maantieajo:  … g/km … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Yhdistetty:  … g/km … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Painotettu, yhdistetty  … g/km … l/100 km  
2. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat hybri ­
disähköajoneuvot (OVC) 
Sähköenergian kulutus (paino ­
tettu, yhdistetty (  1 )) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km 
Muut tiedot  
52. Huomautuksia ( n ): … 
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKKA M2 
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2 
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): … 
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli ( e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm 
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 453  
7.1. Suurin sallittu korkeus: … mm  
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm 
Massat 
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg 
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg 
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne. 
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansal ­
lisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: 
… kg 
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akse ­
lia kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna 
kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg 
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 454  
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: 
… kg 
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg 
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg 
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei ( 1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: … 
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai 
biometaani / nesteytetty maakaasu / etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) 
/ polttoainevaatimuksiltaan joustava (flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual- 
fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B ( 1 ) 
27. Suurin teho 
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoot ­
tori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30. Akselien raidevälit:  
1. … mm 
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 455  
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): … 
Jarrut 
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydrauli ­
nen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45. Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet 
46. Melutaso 
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudel ­
la: … rpm 
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka ( l ): Euro …. 
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : … 
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen 
numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi 1 tai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n 
suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
…. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 456  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. 
Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
Muut tiedot  
52. Huomautuksia ( n ): … 
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKKA M3 
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2 
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): … 
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat 
4. Akseliväli ( e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm 
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm 
7.1. Suurin sallittu korkeus: … mm 
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm 
Massat 
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg 
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg 
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 457  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne. 
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansal ­
lisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: 
… kg 
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akse ­
lia kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna 
kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: 
… kg 
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg 
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg 
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 458  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: … 
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai 
biometaani / nesteytetty maakaasu / etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) 
/ polttoainevaatimuksiltaan joustava (flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual- 
fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B ( 1 ) 
27. Suurin teho 
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoot ­
tori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) () 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30.1. Kunkin ohjaavan akselin raideväli: … mm  
30.2. Kaikkien muiden akselien raideväli: … mm  
32. Kuormitettavien akselien sijainti: … 
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä ( h ): … 
Jarrut 
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydrauli ­
nen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45. Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet  
46. Melutaso  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 459  
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudel ­
la: … rpm 
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro …. 
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : … 
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen 
numero: …  
1.1. Testausmenettely: ESC 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: WHSC (EURO VI) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
…. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. 
Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
Muut tiedot  
52. Huomautuksia (  n ): … 
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKKA N1 
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2 
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 460  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm 
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm 
7.1. Suurin sallittu korkeus: … mm 
8. Vetopöydän etäisyys puoliperävaunun vetoajoneuvon osalta (vähim ­
mäis- ja enimmäisetäisyys): … mm  
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm 
Massat 
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg 
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne. 
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg 
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg jne. 
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg  
18.2. Puoliperävaunu: … kg  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 461  
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg 
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei ( 1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: … 
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai 
biometaani / nesteytetty maakaasu / etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) 
/ polttoainevaatimuksiltaan joustava (flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual- 
fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B ( 1 ) 
27. Suurin teho 
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoot ­
tori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30. Akselien raidevälit:  
1. … mm 
2. … mm 
3. … mm 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): … 
Jarrut 
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydrauli ­
nen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 462  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45. Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet 
46. Melutaso 
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudel ­
la: … rpm 
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka ( l ): Euro …. 
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : … 
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen 
numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi 1 tai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n 
suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
…. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: 
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. 
Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä):  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 463  
49. CO  2 -päästöt/polttoaineenkulutus/sähköenergiankulutus (  m ) ( r ): 
1. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja, 
asetuksen (EU) 2017/1151 nojalla  
CO  2 -päästöt Polttoaineenkulutus  
Kaupunkiajo:  … g/km … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Maantieajo:  … g/km … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Yhdistetty:  … g/km … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Painotettu, yhdistetty  … g/km … l/100 km  
2. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat hyb ­
ridisähköajoneuvot (OVC) 
Sähköenergian kulutus (paino ­
tettu, yhdistetty (  1 )) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km 
3. Ekoinnovaatioilla varustettu ajoneuvo: kyllä/ei ( 1 ) 
3.1. Ekoinnovaatioiden yleinen koodi ( p1 ): … 
3.2. Ekoinnovaatioiden avulla saavutettu CO  2 -päästöjen vähenty ­
minen yhteensä (  p2 ) (toistetaan kunkin testatun vertailupoltto ­
aineen osalta): …  
Muut tiedot  
52. Huomautuksia (  n ): … 
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKKA N2 
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2 
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): … 
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 464  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm 
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm 
8. Vetopöydän etäisyys puoliperävaunun vetoajoneuvon osalta (vähim ­
mäis- ja enimmäisetäisyys): … mm  
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm 
Massat 
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg 
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg 
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansal ­
lisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: 
… kg  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 465  
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akse ­
lia kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna 
kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: 
… kg 
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg 
18.2. Puoliperävaunu: … kg 
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg 
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei ( 1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: … 
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai 
biometaani / nesteytetty maakaasu / etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) 
/ polttoainevaatimuksiltaan joustava (flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual- 
fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B ( 1 ) 
27. Suurin teho  
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoot ­
tori) (  1 ) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 466  
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
31. Nostettavien akselien sijainti: … 
32. Kuormitettavien akselien sijainti: … 
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): … 
Jarrut 
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydrauli ­
nen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45. Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet 
46. Melutaso 
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudel ­
la: … rpm 
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro …. 
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m 2 : … 
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N:  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 467  
47.1.3.1. f1, N/(km/h): 
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen 
numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi 1 tai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n 
suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
…. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: 
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. 
Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
Muut tiedot  
52. Huomautuksia (  n ): … 
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKKA N3 
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2 
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): … 
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm 
2-3: … mm  
3-4: … mm  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 468  
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm  
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm 
8. Vetopöydän etäisyys puoliperävaunun vetoajoneuvon osalta (vähim ­
mäis- ja enimmäisetäisyys): … mm  
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm 
Massat 
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg 
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg 
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg jne. 
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansal ­
lisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: 
… kg 
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akse ­
lia kohti:  
1. … kg 
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 469  
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna 
kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: 
… kg 
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg 
18.2. Puoliperävaunu: … kg 
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg 
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei ( 1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: … 
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai 
biometaani / nesteytetty maakaasu / etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) 
/ polttoainevaatimuksiltaan joustava (flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual- 
fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B ( 1 ) 
27. Suurin teho 
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoot ­
tori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 470  
Akselit ja jousitus  
31. Nostettavien akselien sijainti: … 
32. Kuormitettavien akselien sijainti: … 
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): … 
Jarrut 
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydrauli ­
nen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45. Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet 
46. Melutaso 
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudel ­
la: … rpm 
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka ( l ): Euro …. 
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : … 
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N: 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen 
numero: …  
1.1. Testausmenettely: ESC 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 471  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: WHSC (EURO VI) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
…. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: 
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. 
Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
Muut tiedot  
52. Huomautuksia (  n ): … 
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKAT O1 JA O2  
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
Päämitat  
4. Akseliväli ( e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm 
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm 
7.1. Suurin sallittu korkeus: … mm 
10. Kytkentälaitteen keskipisteen ja ajoneuvon takareunan välinen etäisyys: 
… mm 
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm 
Massat  
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 472  
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg 
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg 
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
19.1. Puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun kytkentäkohtaan kohdistuva 
suurin teknisesti sallittu staattinen massa: … kg  
Suurin nopeus 
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30.1. Kunkin ohjaavan akselin raideväli: … mm  
30.2. Kaikkien muiden akselien raideväli: … mm  
31. Nostettavien akselien sijainti: … 
32. Kuormitettavien akselien sijainti: … 
34. Akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): … 
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45. Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 473  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muut tiedot  
52. Huomautuksia (  n ): … 
SIVU 2 
AJONEUVOLUOKAT O3 JA O4 
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): … 
Päämitat  
4. Akseliväli ( e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm 
2-3: … mm 
3-4: … mm 
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm 
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm 
7.1. Suurin sallittu korkeus: … mm 
10. Kytkentälaitteen keskipisteen ja ajoneuvon takareunan välinen etäisyys: 
… mm 
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm 
Massat 
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg 
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg 
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 474  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg jne. 
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansal ­
lisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: 
… kg 
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akse ­
lia kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna 
kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg 
2. … kg 
3. … kg 
19.1. Puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun kytkentäkohtaan kohdistuva 
suurin teknisesti sallittu staattinen massa: … kg  
Suurin nopeus 
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
31. Nostettavien akselien sijainti: … 
32. Kuormitettavien akselien sijainti: … 
34. Akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): … 
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45. Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: …  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 475  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muut tiedot  
52. Huomautuksia ( n ): … 
Selittävät huomautukset liitteeseen IX  
( 1 ) Tarpeeton yliviivataan.  
( a ) Ilmoitetaan tunnuskoodi.  
( b ) Ilmoitetaan, soveltuuko ajoneuvo käytettäväksi oikean- vai vasemmanpuoleisessa lii ­
kenteessä vai sekä oikean- että vasemmanpuoleisessa liikenteessä.  
( c ) Ilmoitetaan, käytetäänkö asennetussa nopeusmittarissa ja/tai matkamittarissa metrijär ­
jestelmän vai sekä metrijärjestelmän että englantilaisen järjestelmän yksikköjä.  
( d ) Lausunto ei rajoita jäsenvaltion oikeutta vaatia teknisiä muutoksia, jotta ajoneuvo 
voitaisiin rekisteröidä muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon se on tarkoitettu, kun 
liikenteen suunta on vastakkainen.  
( e ) Kun 4 ja 4.1 kohta täytetään, asetuksen (EU) N:o 1230/2012 määritelmiä 25 (akseli ­
väli) ja 26 (akselien välinen etäisyys) on noudatettava.  
— — 
( g ) Hybridisähköajoneuvojen osalta ilmoitetaan molemmat tehot.  
( h ) Lisävarusteet voidaan ilmoittaa Huomautuksia-kohdassa.  
( i ) Koodit on kuvailtu liitteessä II olevassa C kohdassa.  
( j ) Ilmoitetaan ainoastaan perusvärit seuraavasti: valkoinen, keltainen, oranssi, punainen, 
sinipunainen, sininen, vihreä, harmaa, ruskea tai musta.  
( k ) Mukaan ei lueta istuinpaikkoja, jotka on tarkoitettu käytettäväksi vain ajoneuvon ol ­
lessa paikoillaan, eikä pyörätuolipaikkoja. 
Luokkaan M  3 kuuluvien linja-autojen osalta miehistön lukumäärä luetaan mukaan 
matkustajien lukumäärään.  
( l ) Lisätään Euro-luokan numero sekä hyväksynnässä käytettyjä säännöksiä vastaava 
merkki. 
( m ) Toistetaan kunkin mahdollisen polttoaineen osalta. Ajoneuvot, joiden polttoaineena 
voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasumaista polttoainetta mutta joissa bensiinijär ­
jestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä varten ja bensiinille 
tarkoitettuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, katsotaan ainoas ­
taan kaasumaisella polttoaineella toimiviksi ajoneuvoiksi.  
( m1 ) Kun kyseessä ovat Euro VI -dual-fuel-moottorit ja -ajoneuvot, toistetaan soveltuvin 
osin. 
( m2 ) Ilmoitetaan ainoastaan soveltuvien säädösten mukaisesti arvioidut päästöt.  
( n ) Jos ajoneuvo on varustettu 24 GHz:n taajuudella toimivalla lyhyen kantaman tutkalait ­
teella komission päätöksen 2005/50/EY mukaisesti (EUVL L 21, 25.1.2005, s. 15), 
valmistajan on annettava tässä kohdassa seuraava ilmoitus: ’Ajoneuvo on varustettu 
24 GHz:n taajuudella toimivalla lyhyen kantaman tutkalaitteella.’  
( o ) Valmistaja voi täyttää nämä kohdat kansainvälistä tai kansallista liikennettä tai mo ­
lempia varten. 
Kansallisen liikenteen osalta on merkittävä sen maan koodi, jossa ajoneuvo on tarkoi ­
tettu rekisteröitäväksi. Koodin on oltava standardin ISO 3166-1:2006 mukainen. 
Kansainvälisen liikenteen osalta on merkittävä direktiivin numero (esim. 96/53/EY, 
kun kyseessä on neuvoston direktiivi 96/53/EY).  
( p ) Ekoinnovaatiot.  
( p1 ) Ekoinnovaatioiden yleinen koodi koostuu seuraavista tekijöistä, jotka erotetaan toisis ­
taan tyhjällä välillä: 
— liitteessä VII määritellyn hyväksyntäviranomaisen koodi 
— yksilöllinen koodi kullekin ekoinnovaatiolle, jolla ajoneuvo on varustettu, ilmoite ­
taan komission hyväksymispäätösten mukaisessa aikajärjestyksessä. 
(Esimerkiksi yleisen koodin kolmelle ekoinnovaatiolle, jotka on hyväksytty aika ­
järjestyksessä numeroilla 10, 15 ja 16 ja asennettu saksalaisen tyyppihyväksyntä ­
viranomaisen sertifioimaan ajoneuvoon, pitäisi olla: e1 10 15 16.)  
( p2 ) Kullakin yksittäisellä ekoinnovaatiolla saavutettu yhteenlaskettu hiilidioksidipäästöjen 
vähentyminen.  
( q ) Kun kyseessä on asetuksen (EY) N:o 715/2007 soveltamisalaan kuuluva luokan N  1 
valmistunut ajoneuvo.  
( r ) Sovelletaan vain, jos ajoneuvo on hyväksytty asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaises ­
ti. 
( s ) Jos sähkömoottoreita on enemmän kuin yksi, ilmoitetaan kaikkien moottoreiden yh ­
teisvaikutus.”  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 476  
LIITE XIX 
ASETUKSEN (EU) N:o 1230/2012 MUUTTAMINEN  
Muutetaan asetus (EU) N:o 1230/2012 seuraavasti:  
1) Korvataan 2 artiklan 5 kohta seuraavasti:  
”’Lisävarusteiden massalla’ tarkoitetaan niiden lisävarusteiden yhdistelmien 
suurinta massaa, jotka voidaan asentaa ajoneuvoon vakiovarusteiden lisäksi 
valmistajan erittelyjen mukaisesti.”  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 477  
LIITE XX 
SÄHKÖISTEN AJOLAITTEIDEN NETTOTEHON JA 30 MINUUTIN 
ENIMMÄISTEHON MITTAAMINEN  
1. JOHDANTO  
Tässä liitteessä vahvistetaan sähköisten ajolaitteiden moottorin nettotehon, 
nettotehon ja 30 minuutin enimmäistehon mittaamista koskevat vaatimukset.  
2. YLEISET VAATIMUKSET 
2.1 Testien suorittamiseen ja tulosten tulkintaan sovelletaan E-säännössä nro 
85 (  1 ) olevassa 5 kohdassa vahvistettuja yleisiä vaatimuksia tässä liitteessä 
esitetyin poikkeuksin.  
2.2 Testipolttoaine  
E-säännössä nro 85 olevan 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1, ja 5.2.3.4 kohdan 
katsotaan tarkoittavan seuraavaa:  
Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksissa 
polttoaineena on käytettävä tämän asetuksen liitteessä IX määriteltyä asian ­
omaista vertailupolttoainetta.  
2.3 Tehonkorjauskertoimet  
Poiketen siitä, mitä E-säännön nro 85 liitteessä V olevassa 5.1 kohdassa 
määrätään, asennettaessa turboahtimella varustettuun moottoriin valmistajan 
pyynnöstä järjestelmä, jonka avulla voidaan kompensoida ympäristön läm ­
pötilaa ja korkeutta, korjauskertoimen α a tai α d on oltava 1.  ▼B 
( 1 ) EUVL L 326, 24.11.2006, s. 55.
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 478  
LIITE XXI 
TYYPPI 1 -PÄÄSTÖTESTIN TESTAUSMENETELMÄT  
1. JOHDANTO  
Tässä liitteessä kuvataan menettely, jolla määritetään kevyiden hyöty­
ajoneuvojen kaasumaisten yhdisteiden päästöjen, päästöjen hiukkas ­
massan ja hiukkasmäärän, hiilidioksidipäästöjen, polttoaineenkulutuk ­
sen ja sähköenergiankulutuksen taso ja sähköinen toimintasäde.  
2. VARATTU 
3. MÄÄRITELMÄT 
3.1 Testilaitteisto  
3.1.1 ’ Tarkkuudella ’ tarkoitetaan mitatun arvon ja kansalliseen standardiin 
jäljitettävissä olevan vertailuarvon välistä eroa, joka kuvaa tuloksen 
täsmällisyyttä. Ks. kuva 1.  
3.1.2 ’ Kalibroinnilla ’ tarkoitetaan mittausjärjestelmän vasteen asettamista 
niin, että järjestelmän antama tulos on vertailusignaalien mukainen.  
3.1.3 ’ Kalibrointikaasulla ’ tarkoitetaan puhdistettua kaasuseosta, jota käyte­
tään kaasuanalysaattorien kalibroinnissa.  
3.1.4 ’ Kaksinkertaisella laimennusmenetelmällä ’ tarkoitetaan prosessia, jossa 
osa laimennetusta pakokaasuvirtauksesta otetaan erilleen ja siihen se ­
koitetaan soveltuva määrä laimennusilmaa ennen sen johtamista hiuk ­
kasnäytteenottosuodattimeen.  
3.1.5 ’ Täysvirtauslaimennusjärjestelmällä ’ tarkoitetaan ajoneuvon koko pa­
kokaasun jatkuvaa hallittua laimentamista ulkoilmalla käyttäen vakio ­
tilavuuskerääjää (CVS).  
3.1.6 ’ Linearisoinnilla ’ tarkoitetaan matemaattisen suhteen määrittämistä pi­
toisuuden ja järjestelmävasteen välille eri pitoisuuksia tai materiaaleja 
käyttämällä.  
3.1.7 ” Merkittävillä kunnossapitotoimenpiteillä ” komponentin tai moduulin 
säätämistä, korjaamista tai vaihtamista, joka voi vaikuttaa mittaustark ­
kuuteen. 
3.1.8 ’ Muilla hiilivedyillä kuin metaanilla ’ (NMHC) tarkoitetaan hiilivetyjen 
kokonaismäärää (THC) ilman metaania (CH  4 ). 
3.1.9 ’ Toistotarkkuudella ’ tarkoitetaan sitä, missä määrin muuttumattomissa 
olosuhteissa toistetut mittaukset antavat samat tulokset (kuva 1), ja 
tässä liitteessä aina yhtä standardipoikkeamaa.  
3.1.10 ’ Vertailuarvolla ’ tarkoitetaan arvoa, joka on jäljitettävissä kansalliseen 
standardiin. Ks. kuva 1. 
3.1.11 ’ Asetusarvolla ’ tarkoitetaan tavoitearvoa, joka rajoitusjärjestelmällä py ­
ritään saavuttamaan.  
3.1.12 ’ Kohdistamisella ’ tarkoitetaan mittauslaitteen säätämistä niin, että se 
antaa asianmukaisen vasteen kalibrointistandardiin, joka on 
75–100 prosenttia laitteen mittausalueen tai odotetun käyttöalueen 
enimmäisarvosta.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 479  
3.1.13 ’ Hiilivetyjen kokonaismäärällä ’ (THC) tarkoitetaan kaikkien liekki-io ­
nisaatioilmaisimella (FID) mitattavissa olevien haihtuvien aineiden 
summaa. 
3.1.14 ’ Verifioinnilla ’ tarkoitetaan sen arvioimista, ovatko mittausjärjestelmän 
antamat tulokset sovellettavien vertailusignaalien mukaisia yhden tai 
useamman ennalta määritetyn hyväksyntäraja-arvon tarkkuudella.  
3.1.15 ’ Nollakaasulla ’ tarkoitetaan kaasua, joka ei sisällä analyyttejä ja jota 
käytetään analysaattorin nollavasteen asettamiseen.  
▼M3 
3.1.16 ’ Vasteajalla ’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan komponentin 
muutoksesta vertailupisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 90 pro ­
senttia lopullisesta lukemasta (t90), kun vertailupisteeksi on määritelty 
näytteenotin, jolloin mitatun komponentin muutos on vähintään 
60 prosenttia koko asteikosta ja tapahtuu alle 0,1 sekunnissa. Järjestel ­
män vasteaika koostuu järjestelmän viiveestä ja järjestelmän nousua ­
jasta.  
3.1.17 ’ Viiveellä ’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutok ­
sesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 10 prosenttia lo ­
pullisesta lukemasta (t10), kun vertailupisteeksi on määritelty näyttee ­
notin. Kaasumaisten komponenttien osalta tämä on mitatun komponen ­
tin siirtymäaika näytteenottimesta tunnistimeen.  
3.1.18 ’ Nousuajalla ’ tarkoitetaan 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta 
lukemasta olevien vasteiden (t90 – t10) välistä ajallista eroa.  
▼B 
Kuva 1  
Tarkkuuden, toistotarkkuuden ja vertailuarvon määritteleminen
  
3.2 Ajovastus ja dynamometrin säätäminen  
3.2.1 ’ Ilmanvastuksella ’ tarkoitetaan voimaa, joka vastustaa ajoneuvon 
eteenpäin suuntautuvaa liikettä ilman läpi.  
3.2.2 ’ Aerodynaamisella patopisteellä ’ tarkoitetaan ajoneuvon pinnalla ole ­
vaa pistettä, jossa tuulen nopeus on nolla.  
3.2.3 ’ Tuulimittarin peittymisellä ’ tarkoitetaan ajoneuvon läsnäolon vaiku ­
tusta tuulimittarin mittaustoimintoon, kun ilmavirran suhteellinen no ­
peus on eri kuin ajoneuvon nopeus yhdistettynä tuulen nopeuteen 
maanpintaan nähden.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 480  
3.2.4 ’ Rajoitetulla analyysillä ’ tarkoitetaan sitä, että ajoneuvon otsapinta-ala 
ja ilmanvastuskerroin on määritetty toisistaan riippumatta ja että näitä 
arvoja käytetään liikeyhtälössä.  
3.2.5 ’ Ajokuntoisen ajoneuvon massalla ’ tarkoitetaan valmistajan erittelyn 
mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan luet ­
tuina kuljettajan, polttoaineen (säiliöt vähintään 90-prosenttisesti täy ­
tettyinä) ja nesteiden massat sekä korin, ohjaamon, kytkentälaitteiden, 
varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on asennettu.  
3.2.6 ’ Kuljettajan massalla ’ tarkoitetaan laskennallista 75 kg:n massaa, joka 
sijaitsee kuljettajan istuimen vertailupisteessä.  
3.2.7 ’ Ajoneuvon suurimmalla kuormituksella ’ tarkoitetaan suurinta tekni ­
sesti sallittua massaa kuormitettuna, josta vähennetään ajokuntoisen 
ajoneuvon massa, 25 kg ja 3.2.8 kohdassa määritelty lisävarusteiden 
massa. 
3.2.8 ’ Lisävarusteiden massalla ’ tarkoitetaan niiden lisävarusteiden yhdistel ­
mien suurinta massaa, jotka voidaan asentaa ajoneuvoon vakiovarus ­
teiden lisäksi valmistajan erittelyjen mukaisesti.  
3.2.9 ’ Lisävarusteilla ’ tarkoitetaan kaikkia niitä ominaisuuksia, jotka eivät 
kuulu vakiovarusteisiin, jotka asennetaan ajoneuvoon valmistajan vas ­
tuulla ja jotka asiakas voi tilata.  
3.2.10 ’ Ympäristön vertailuolosuhteilla (ajovastusmittausten osalta) ’ tarkoite ­
taan ympäristöolosuhteita, joiden suhteen mittaustulos korjataan:  
a) Ilmanpaine: p 0 = 100 kPa 
b) Ilman lämpötila: T  0 = 20 °C 
c) Kuivan ilman tiheys: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 
d) Tuulen nopeus: 0 m/s. 
3.2.11 ’ Vertailunopeudella ’ tarkoitetaan ajoneuvon nopeutta, jolla ajovastus 
määritetään tai alustadynamometrin kuormitus todennetaan.  
3.2.12 ’ Ajovastuksella ’ tarkoitetaan ajoneuvon eteenpäin suuntautuvaa liikettä 
vastustavaa voimaa, joka mitataan vapaa rullaus -menetelmällä tai me ­
netelmillä, joilla vastaavalla tavalla otetaan huomioon ajolaitteen kit ­
kahäviöt.  
3.2.13 ’ Vierintävastuksella ’ tarkoitetaan ajoneuvon liikettä vastustavia renkai ­
den voimia.  
3.2.14 ’ Liikevastuksella ’ tarkoitetaan ajoneuvon eteenpäin suuntautuvaa lii­
kettä vastustavaa vääntömomenttia, joka mitataan ajoneuvon vetäville 
pyörille asennetuilla vääntömomenttimittareilla.  
3.2.15 ’ Simuloidulla ajovastuksella ’ tarkoitetaan ajoneuvoon alustadynamo ­
metrilla kohdistuvaa ajovastusta, jolla on tarkoitus simuloida ajovas ­
tusta tiellä ja joka koostuu alustadynamometrin kohdistamasta voi ­
masta ja ajoneuvon liikettä vastustavista voimista alustadynamometrilla 
ajettaessa ja joka arvioidaan toisen asteen polynomin kolmen termin 
avulla.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 481  
3.2.16 ’ Simuloidulla liikevastuksella ’ tarkoitetaan ajoneuvoon alustadynamo ­
metrilla kohdistuvaa liikevastusta, jolla on tarkoitus simuloida tiellä 
mitattua liikevastusta ja joka koostuu alustadynamometrin kohdista ­
masta vääntömomentista ja ajoneuvon liikettä vastustavasta vääntömo ­
mentista alustadynamometrilla ajettaessa ja joka arvioidaan toisen as ­
teen polynomin kolmen termin avulla.  
3.2.17 ’ Kiinteällä tuulimittauksella ’ tarkoitetaan tuulen nopeuden ja suunnan 
mittaamista tuulimittarilla, joka sijoitetaan testitien reunaan paikkaan ja 
korkeudelle, jossa tuuliolot ovat edustavimmat.  
3.2.18 ’ Vakiovarusteilla ’ tarkoitetaan ajoneuvon peruskokoonpanoa, johon si ­
sältyvät kaikki direktiivin 2007/46/EY liitteissä IV ja XI mainituissa 
säädöksissä vaaditut ominaisuudet sekä ominaisuudet, jotka asennetaan 
ilman kokoonpanoa tai varustetasoa koskevia lisävaatimuksia.  
▼M2 
3.2.19 ’ Tavoiteajovastuksella’ tarkoitetaan ajovastusta, joka on tarkoitus saa ­
vuttaa alustadynamometrilla.  
▼B 
3.2.20 ’ Tavoiteliikevastuksella ’ tarkoitetaan liikevastusta, joka on tarkoitus 
saavuttaa alustadynamometrilla.  
▼M3 
3.2.21 ’ Ajoneuvon vapaarullaustilalla ’ tarkoitetaan käyttöjärjestelmää, jonka 
avulla voidaan määrittää ajovastus tarkasti ja toistettavasti ja säätää 
dynamometri tarkasti.  
▼B 
3.2.22 ’ Tuulikorjauksella’ tarkoitetaan korjausta, joka tehdään ajovastukseen 
kohdistuvan tuulen vaikutuksen korjaamiseksi ja joka perustuu kiinte ­
ään tai ajoneuvossa tehtävään tuulimittaukseen.  
3.2.23 ’ Suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla ’ tarkoitetaan ajo­
neuvolle määritettyä suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon raken ­
teeseen ja ominaisuuksiin.  
3.2.24 ’ Ajoneuvon todellisella massalla ’ tarkoitetaan ajokuntoisen ajoneuvon 
massaa lisättynä yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen lisävarusteiden 
massalla.  
3.2.25 ’ Ajoneuvon testimassalla ’ tarkoitetaan ajoneuvon todellisen massan, 
25 kg:n ja ajoneuvon kuormitusta edustavan massan summaa.  
3.2.26 ’ Ajoneuvon kuormitusta edustavalla massalla ’ tarkoitetaan x prosentin 
osuutta ajoneuvon suurimmasta kuormituksesta, jolloin x on luokan M 
ajoneuvojen tapauksessa 15 prosenttia ja luokan N ajoneuvojen tapauk ­
sessa 28 prosenttia.  
3.2.27 ’ Suurimmalla teknisesti sallitulla yhdistelmän kokonaismassalla ’ tar­
koitetaan moottoriajoneuvon ja yhden tai useamman perävaunun yh ­
distelmälle määritettyä suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon ra ­
kenteeseen ja ominaisuuksiin, tai vetävän ajoneuvon ja puoliperävau ­
nun yhdistelmälle määritettyä suurinta massaa.  
▼M3 
3.2.28 ’ n/v-suhteella ’ tarkoitetaan moottorin pyörimisnopeutta jaettuna ajo ­
neuvon nopeudella tietyllä vaihteella.  
3.2.29 ’ Yksirullaisella dynamometrilla ’ tarkoitetaan dynamometria, jossa ajo ­
neuvon akselin kukin pyörä on kosketuksissa yhteen rullaan.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 482  
3.2.30 ’ Kaksirullaisella dynamometrilla ’ tarkoitetaan dynamometria, jossa 
ajoneuvon akselin kukin pyörä on kosketuksissa kahteen rullaan.  
3.2.31 ’ Vetävällä akselilla ’ tarkoitetaan ajoneuvon akselia, joka pystyy siirtä­
mään käyttövoimaenergiaa ja/tai ottamaan talteen energiaa riippumatta 
siitä, onko toiminto mahdollinen vain tilapäisesti vai pysyvästi ja/tai 
kuljettajan valittavissa.  
3.2.32 ’ Kaksipyörävetodynamometrilla ’ tarkoitetaan dynamometria, jossa ajo ­
neuvon akseleista vain yhden pyörät ovat kosketuksissa rullaan tai 
rulliin.  
3.2.33 ’ Nelipyörävetodynamometrilla ’ tarkoitetaan dynamometria, jossa ajo ­
neuvon kummankin akselin pyörät ovat kosketuksissa rulliin.  
3.2.34 ’ Kaksipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrilla ’ tarkoitetaan kak ­
sipyörävetodynamometria taikka nelipyörävetodynamometria, joka si ­
muloi inertiaa ja ajovastusta ainoastaan testiajoneuvon vetävällä akse ­
lilla ja jossa ei-vetävän akselin pyörät eivät vaikuta mittaustulokseen 
riippumatta siitä, pyörivätkö ne vai eivät.  
3.2.35 ’ Nelipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrilla ’ tarkoitetaan neli ­
pyörävetodynamometria, joka simuloi inertiaa ja ajovastusta testiajo ­
neuvon kummallakin akselilla.  
3.3 Täyssähkö-, sähköhybridi- ja polttokennoajoneuvot ja kahdella 
polttoaineella toimivat ajoneuvot  
▼B 
3.3.1 ’ Täyssähköisellä toimintasäteellä ’ (all-electric range, AER) tarkoite ­
taan ulkopuolelta ladattavan sähköhybridiajoneuvon kulkemaa koko ­
naismatkaa varausta purkavan testin alusta siihen pisteeseen testin ai ­
kana, jossa polttomoottori alkaa kuluttaa polttoainetta.  
3.3.2 ’ Täyssähköajoneuvon toimintasäteellä ’ (pure electric range, PER) tar ­
koitetaan täyssähköajoneuvon kulkemaa kokonaismatkaa varausta pur ­
kavan testin alusta lopetuskriteerin saavuttamiseen.  
3.3.3 ’ Todellisella varausta purkavalla toimintasäteellä ’ (R  CDA ) tarkoitetaan 
kuljettua matkaa toisiaan seuraavissa WLTC-sykleissä varausta pur ­
kavassa toimintatilassa, kunnes ladattavan sähköenergian varastointijär ­
jestelmän (REESS) varaus on purettu.  
3.3.4. ’ Varausta purkavan syklin toimintasäteellä ’ (R  CDC ) tarkoitetaan kuljet ­
tua matkaa varausta purkavan testin alusta sen syklin päättymiseen, 
joka edeltää lopetuskriteerin täyttävää sykliä tai syklejä, mukaan luet ­
tuna siirtymäsykli, jonka aikana ajoneuvo on voinut toimia sekä vara ­
usta purkavassa että varausta ylläpitävässä toimintatilassa.  
3.3.5 ’ Varausta purkavalla toimintatilalla ’ tarkoitetaan toimintatilaa, jossa 
REESS-järjestelmään varastoidun energian taso voi vaihdella mutta 
jossa se ajoneuvoa ajettaessa keskimäärin vähenee, kunnes siirrytään 
varausta ylläpitävään toimintatilaan.  
3.3.6 ’ Varausta ylläpitävällä toimintatilalla ’ tarkoitetaan toimintatilaa, jossa 
REESS-järjestelmään varastoidun energian taso voi vaihdella mutta 
jossa varaustaso pysyy ajoneuvoa ajettaessa keskimäärin neutraalina.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 483  
3.3.7 ’ Käyttötekijöillä ’ (utility factor) tarkoitetaan suhteita, jotka perustuvat 
ajotilastoihin varausta purkavassa toimintatilassa saavutetun toiminta ­
säteen mukaan ja joilla painotetaan ulkopuolelta ladattavien sähköhyb ­
ridiajoneuvojen varausta purkavassa ja varausta ylläpitävässä toiminta ­
tilassa syntyvät yhdisteiden pakokaasupäästöt, hiilidioksidipäästöt ja 
polttoaineenkulutus.  
3.3.8 ’ Sähkökoneella ’ tarkoitetaan energianmuunninta joka muuntaa sähköe­
nergian mekaaniseksi energiaksi tai päinvastoin.  
3.3.9 ’ Energianmuuntimella ’ tarkoitetaan järjestelmää, josta ulos saatavan 
energian muoto on eri kuin siihen syötetyn energian.  
3.3.9.1 ’ Käyttövoimaenergian muuntimella ’ tarkoitetaan voimalaitteen sisältä ­
mää energianmuunninta, joka ei ole oheislaite ja jonka tuottamaa ener ­
giaa käytetään suoraan tai välillisesti ajoneuvon käyttövoimana.  
3.3.9.2 ’ Käyttövoimaenergian muuntimen luokalla ’ tarkoitetaan i) polttomoot ­
toria, ii) sähkökonetta tai iii) polttokennoa.  
3.3.10 ’ Energianvarastointijärjestelmällä ’ tarkoitetaan järjestelmää, joka va ­
rastoi energiaa ja vapauttaa sitä samassa muodossa kuin syötettäessä.  
3.3.10.1 ’ Käyttövoimaenergian varastointijärjestelmällä ’ tarkoitetaan voimalait ­
teen sisältämää energianvarastointijärjestelmää, joka ei ole oheislaite ja 
jonka tuottamaa energiaa käytetään suoraan tai välillisesti ajoneuvon 
käyttövoimana.  
3.3.10.2 ’ Käyttövoimaenergian varastointijärjestelmän luokalla ’ tarkoitetaan i) 
polttoaineenvarastointijärjestelmää, ii) ladattavaa sähköenergian varas ­
tointijärjestelmää tai iii) ladattavaa mekaanisen energian varastointijär ­
jestelmää.  
3.3.10.3 ’ Energian muodolla ’ tarkoitetaan i) sähköenergiaa, ii) mekaanista ener­
giaa tai iii) kemiallista energiaa (myös polttoaineita).  
3.3.10.4 ’ Polttoaineenvarastointijärjestelmällä ’ tarkoitetaan käyttöenergian va ­
rastointijärjestelmää, joka varastoi kemiallista energiaa nestemäisenä 
tai kaasumaisena polttoaineena.  
3.3.11 ’ Vastaavalla täyssähköisellä toimintasäteellä ’ (EAER) tarkoitetaan sitä 
osuutta todellisesta varausta purkavasta kokonaistoimintasäteestä 
R CDA , jossa käytetään REESS-järjestelmän antamaa sähköä varausta 
purkavan toimintasäteen testin aikana.  
3.3.12 ’ Hybridisähköajoneuvolla ’ (HEV) tarkoitetaan hybridiajoneuvoa, jossa 
yksi käyttövoimaenergian muuntimista on sähkökone.  
3.3.13 ’ Hybridiajoneuvolla ’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jonka voimalaitteessa on 
ainakin kaksi eri luokkaan kuuluvaa käyttövoimaenergian muunninta ja 
ainakin kaksi eri luokkaan kuuluvaa käyttövoimaenergian varastointi ­
järjestelmää.  
3.3.14 ’ Energian nettomuutoksella ’ tarkoitetaan REESS-järjestelmän energian 
muutosta jaettuna testiajoneuvon energiantarpeella syklissä.  
3.3.15 ’ Vain sisäisesti ladattavalla hybridisähköajoneuvolla ’ (NOVC-HEV) 
tarkoitetaan hybridisähköajoneuvoa, jota ei voi ladata ulkoisesta läh ­
teestä.  
3.3.16 ’ Ulkopuolelta ladattavalla hybridisähköajoneuvolla ’ (OVC-HEV) tar­
koitetaan hybridisähköajoneuvoa, joka voidaan ladata ulkoisesta läh ­
teestä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 484  
3.3.17 ’ Täyssähköajoneuvolla ’ (PEV) tarkoitetaan ajoneuvoa, jonka voima ­
laitteessa on käyttövoimaenergian muuntimina pelkästään sähkökoneita 
ja jossa käyttövoimaenergian varastointijärjestelminä on ainoastaan la ­
dattavia sähköenergian varastointijärjestelmiä.  
3.3.18 ’ Polttokennolla ’ tarkoitetaan energianmuunninta, joka muuntaa kemi­
allisen energian (syöttö) sähköenergiaksi (tuotto) tai päinvastoin.  
3.3.19 ’ Polttokennoajoneuvolla ’ (FCV) tarkoitetaan ajoneuvoa, jonka voima­
laitteessa on käyttövoimaenergianmuuntimina ainoastaan polttokennoja 
ja sähkökoneita.  
3.3.20 ’ Polttokennohybridiajoneuvolla ’ (FCHV) tarkoitetaan polttokennoajo ­
neuvoa, jonka voimalaitteessa on käyttövoimaenergian varastointijär ­
jestelminä ainakin yksi polttoaineenvarastointijärjestelmä ja ainakin 
yksi ladattava sähköenergian varastointijärjestelmä.  
▼M3 
3.3.21 ’ Kahdella polttoaineella toimivalla ajoneuvolla ’ tarkoitetaan ajoneu ­
voa, jossa on kaksi erillistä polttoaineen varastointijärjestelmää ja 
joka on suunniteltu toimimaan pääasiassa vain yhdellä polttoaineella 
kerrallaan. Molempien polttoaineiden samanaikainen käyttö kuitenkin 
sallitaan määrän ja keston mukaan rajoitettuna.  
3.3.22 ’ Kahdella polttoaineella toimivalla kaasuajoneuvolla ’ tarkoitetaan kah ­
della polttoaineella toimivaa ajoneuvoa, jonka käyttämät kaksi poltto ­
ainetta ovat bensiini (bensiinitila) ja joko nestekaasu, maakaasu/biome ­
taani tai vety.  
▼B 
3.4 Voimalaite 
3.4.1 ’ Voimalaitteella ’ tarkoitetaan ajoneuvossa olevaa seuraavien kokonai ­
syhdistelmää: käyttövoimaenergian varastointijärjestelmät, käyttövoi ­
maenergian muuntimet, ajolaitteet, jotka tuottavat pyörille mekaanista 
energiaa ajoneuvon käyttövoimaksi, sekä oheislaitteet.  
3.4.2 ’ Apulaitteilla ’ tarkoitetaan energiaa kuluttavia, muuntavia, varastoivia 
tai tuottavia laitteita tai järjestelmiä, jotka on asennettu ajoneuvoon 
muita tarkoituksia kuin ajoneuvon käyttövoiman tuottamista varten ja 
joita ei sen vuoksi pidetä voimalaitteen osana.  
3.4.3 ’ Oheislaitteilla ’ tarkoitetaan energiaa kuluttavia, muuntavia, varastoi­
via tai tuottavia laitteita, joiden energiaa ei käytetä ensisijaisesti ajo ­
neuvon käyttövoiman tuottamista varten, tai muita osia, järjestelmiä tai 
ohjausyksiköitä, jotka ovat voimalaitteen toiminnan kannalta olennai ­
sia. 
3.4.4 ’ Ajolaitteella ’ tarkoitetaan voimalaitteen keskenään kytkettyjä element ­
tejä, joilla siirretään mekaanista energiaa käyttövoimaenergian muun ­
timien ja pyörien välillä.  
3.4.5 ’ Käsivalintaisella vaihteistolla ’ tarkoitetaan vaihteistoa, jossa vaihdetta 
voidaan vaihtaa ainoastaan kuljettajan toimenpiteellä.  
3.5 Yleistä 
3.5.1 ’ Kriteeripäästöillä ’ tarkoitetaan päästöjen sisältämiä yhdisteitä, joille 
asetetaan raja-arvot tässä asetuksessa.  
3.5.2 Varattu 
3.5.3 Varattu 
3.5.4 Varattu 
3.5.5 Varattu 
3.5.6 ’ Syklin energiantarpeella ’ tarkoitetaan laskennallista positiivista ener­
giaa, jonka ajoneuvo vaatii määrätyn syklin ajamiseen.  
3.5.7 Varattu  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 485  
3.5.8 ’ Kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla ’ tarkoitetaan selkeästi mää ­
riteltävää kuljettajan valittavissa olevaa tilaa, joka voi vaikuttaa pääs ­
töihin taikka polttoaineen tai energian kulutukseen.  
▼M3 
3.5.9 ’ Ensisijaisella ajotilalla ’ tarkoitetaan tässä liitteessä yksittäistä kuljet ­
tajan valittavissa olevaa toimintatilaa, joka valitaan aina, kun ajoneuvo 
käynnistetään riippumatta siitä kuljettajan valittavissa olevasta ajotilas ­
ta, joka oli käytössä, kun ajoneuvo edellisen kerran sammutettiin, ja 
joksi ei voida määritellä toista ajotilaa. Sen jälkeen, kun ajoneuvo on 
käynnistetty, ensisijaisesta ajotilasta voidaan siirtyä toiseen kuljettajan 
valittavissa olevaan ajotilaan vain kuljettajan tietoisilla toimilla.  
▼B 
3.5.10 ’ Vertailuolosuhteilla (massapäästöjen laskemisen osalta) ’ tarkoitetaan 
olosuhteita, joihin kaasuntiheydet perustuvat ja jotka ovat 101,325 kPa 
ja 273,15 K (0 °C).  
▼M3 
3.5.11 ’ Pakokaasupäästöillä ’ tarkoitetaan pakoputkesta pääseviä kaasumaisia, 
kiinteitä ja nestemäisiä yhdisteitä.  
▼B 
3.6 Hiukkasmassa/hiukkasmäärä (PM/PN) 
Termiä ”hiukkaset” käytetään tavanomaisesti aineesta, jota luonnehdi ­
taan (mitataan) ilmassa (suspendoitunut aine, particle), ja laskeutu ­
neesta aineesta (particulate).  
3.6.1 ” Hiukkasmäärällä ” (particle number, PN) tarkoitetaan ajoneuvon pa ­
koputkesta pääsevien kiinteiden hiukkasten määrää, joka määritetään 
tässä liitteessä kuvatuilla laimennus-, näytteenotto- ja mittausmenetel ­
millä.  
3.6.2 ” Hiukkasmassalla ” (particulate matter, PM) tarkoitetaan ajoneuvon pa ­
koputkesta pääsevien hiukkasten massaa, joka määritetään tässä liit ­
teessä kuvatuilla laimennus-, näytteenotto- ja mittausmenetelmillä.  
3.7 WLTC  
▼M3 
3.7.1 ” Moottorin nimellisteholla ” (P  rated ) tarkoitetaan moottorin suurinta net ­
totehoa (kW) mitattuna liitteen XX vaatimusten mukaisesti.  
▼B 
3.7.2 ’ Suurimmalla nopeudella ’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa ajoneu ­
von suurinta nopeutta.  
3.8 Menettely  
▼M3 
3.8.1 ’ Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä ’ tarkoitetaan päästöjä 
rajoittavaa järjestelmää (kuten katalysaattoria tai hiukkasloukkua), 
joka on säännöllisesti regeneroitava.  
▼B 
3.9 Ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävä korjaustesti 
(alaliite 6 a)  
3.9.1 ’ Aktiivisella lämmönvaraajalla ’ tarkoitetaan teknologiaa, jolla varastoi ­
daan lämpöä mihin tahansa ajoneuvon laitteeseen, josta sitä vapaute ­
taan voimalaitteen johonkin komponenttiin tietyn ajan kuluessa moot ­
torin käynnistämisestä. Tälle teknologialle on ominaista entalpian va ­
raaminen järjestelmään ja aika, jona lämpöä vapautetaan voimalaitteen 
komponentteihin.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 486  
3.9.2 ’ Eristysmateriaaleilla ’ tarkoitetaan moottoritilassa olevaa materiaalia, 
joka on kiinnitetty moottoriin ja/tai alustaan lämmöneristeeksi ja jonka 
suurin lämmönjohtavuus on 0,1 W/mK.  
4. LYHENTEET 
4.1 Yleiset lyhenteet  
AC vaihtovirta 
CFV kriittisen virtauksen venturi  
CFO kriittisen virtauksen aukko  
CLD kemiluminesenssi-ilmaisin  
CLA kemiluminesenssianalysaattori  
CVS vakiotilavuuskerääjä  
DC tasavirta  
ET höyrystysputki  
▼M3 
Extra High  2 WLTC-menettelyn moottoritienopeusvaihe, 
ryhmä 2  
Extra High  3 WLTC-menettelyn moottoritienopeusvaihe, 
ryhmä 3  
▼B 
FCHV polttokennohybridiajoneuvo  
FID liekki-ionisaatioilmaisin  
FSD täysnäyttämä  
GC kaasukromatografi 
HEPA HEPA-suodatin (suurtehosuodatin)  
HFID lämmitettävä liekki-ionisaatioilmaisin  
▼M3 
High  2 WLTC-menettelyn suuren nopeuden vaihe, 
ryhmä 2 
High  3a WLTC-menettelyn suuren nopeuden vaihe, 
ryhmä 3a  
High  3b WLTC-menettelyn suuren nopeuden vaihe, 
ryhmä 3b  
▼B 
ICE polttomoottori  
LoD toteamisraja  
LoQ määritysraja  
▼M3 
Low  1 WLTC-menettelyn pienen nopeuden vaihe, 
ryhmä 1 
Low  2 WLTC-menettelyn pienen nopeuden vaihe, 
ryhmä 2 
Low  3 WLTC-menettelyn pienen nopeuden vaihe, 
ryhmä 3 
Medium  1 WLTC-menettelyn keskinopea vaihe, ryhmä 1  
Medium  2 WLTC-menettelyn keskinopea vaihe, ryhmä 2  
Medium  3a WLTC-menettelyn keskinopea vaihe, ryhmä 3a  
Medium  3b WLTC-menettelyn keskinopea vaihe, ryhmä 3b  
▼B 
LC nestekromatografia  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 487  
LPG nestekaasu 
NDIR ei-dispersoiva infrapuna(-analysaattori)  
NDUV ei-dispersoiva ultravioletti(analysaattori)  
NG/biomethane Maakaasu/biometaani  
NMC metaanierotin  
NOVC-FCHV vain sisäisesti ladattava polttokennohybridiajo ­
neuvo  
NOVC vain sisäisesti ladattava (ei ladattavissa ulkoisesta 
lähteestä)  
NOVC-HEV vain sisäisesti ladattava hybridisähköajoneuvo  
OVC-HEV ulkopuolelta ladattava hybridisähköajoneuvo  
P a taustasuodattimeen kertynyt hiukkasmassa  
P e näytteenottosuodattimeen kertynyt hiukkasmassa  
PAO polyalfaolefiini  
PCF hiukkasten esiluokituslaite  
PCRF hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin  
PDP syrjäytyspumppu  
PER täyssähköajoneuvon toimintasäde (sähkökäyttöi ­
nen toimintasäde)  
Per cent FS prosenttia koko asteikosta  
PM hiukkaspäästöt (massa) 
PN hiukkasmäärä (hiukkaspäästöt)  
PNC hiukkaslaskuri 
PND  1 ensimmäinen hiukkasmäärälaimennin  
PND  2 toinen hiukkasmäärälaimennin  
PTS hiukkastensiirtojärjestelmä  
PTT hiukkastensiirtoputki  
QCL-IR infrapunakvanttikaskadilaser  
R CDA todellinen toimintasäde varausta purkavassa ti ­
lassa 
RCB REESS-järjestelmän lataustaso  
REESS ladattava sähköenergiavarastojärjestelmä  
▼M3 
RRC Vierintävastuskerroin  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 488  
SSV aliääniventuri  
USFM yliäänivirtausmittari  
VPR haihtuvien hiukkasten poistolaite  
WLTC kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälinen testi­
menetelmä  
4.2 Kemialliset symbolit ja lyhenteet  
C 1 hiili 1 -ekvivalentti hiilivety  
CH  4 metaani  
C 2 H 6 etaani  
C 2 H 5 OH etanoli  
C 3 H 8 propaani 
CO hiilimonoksidi  
CO  2 hiilidioksidi  
DOP dioktyyliftalaatti  
H 2 O vesi 
NH  3 ammoniakki  
NMHC muut hiilivedyt kuin metaani  
NO  x typen oksidit  
NO typpioksidi 
NO  2 typpidioksidi  
N 2 O typpioksiduuli  
THC hiilivedyt yhteensä  
5. YLEISET VAATIMUKSET  
▼M3 
5.0 Kullekin 5.6–5.9 kohdassa määritellylle ajoneuvoperheelle annetaan 
yksilöllinen tunniste, jonka muoto on seuraava:  
FT-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x 
jossa 
FT on perheen tyypin tunniste:  
— IP = interpolointiperhe 5.6 kohdan määritelmän mukaisesti  
— RL = ajovastusperhe 5.7 kohdan määritelmän mukaisesti  
— RM = ajovastusmatriisiperhe 5.8 kohdan määritelmän mukaisesti  
— PR = jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän (K  i ) mukainen 
perhe 5.9 kohdan määritelmän mukaisesti  
— AT = ATCT-perhe alaliitteessä 6 a olevan 2 kohdan määritelmän 
mukaisesti.  
nnnnnnnnnnnnnnn on enintään 15 merkin pituinen jono, jossa saa 
käyttää vain merkkejä 0–9, A–Z ja alaviivaa ”_”.  
WMI (valmistajatunnus) on valmistajan yksilöivä tunnus, joka mää ­
ritellään standardissa ISO 3780:2009. 
x arvoksi asetetaan joko 1 tai 0 seuraavien edellytysten mukaisesti:  
a) Hyväksyntäviranomaisen ja WMI-tunnuksen haltijan suostumuk ­
sella arvoksi asetetaan 1, kun ajoneuvoperhe on määritelty katta ­
maan seuraavien ajoneuvot:  
i) yksittäinen valmistaja, jolla on yksi WMI-tunnus  
ii) valmistaja, jolla on useita WMI-tunnuksia, kuitenkin vain ta ­
pauksissa, joissa käytetään vain yhtä WMI-tunnusta  
iii) useampi kuin yksi valmistaja, kuitenkin vain tapauksissa, joissa 
käytetään vain yhtä WMI-tunnusta.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 489  
Edellä olevien i, ii ja iii alakohdan mukaisissa tapauksissa perheen 
tunniste koostuu yhdestä yksilöllisestä merkkien n jonosta ja yh ­
destä yksilöllisestä WMI-tunnuksesta, jota seuraa numero 1.  
b) Hyväksyntäviranomaisen suostumuksella arvoksi asetetaan 0, kun 
ajoneuvoperheen määrittelyperusteet ovat samat kuin vastaavan a 
alakohdan mukaisesti määritellyn ajoneuvoperheenmäärittelyperus ­
teet mutta valmistaja päättää käyttää eri WMI-tunnusta. Tällöin 
perheen tunniste koostuu samasta merkkien n jonosta kuin a ala ­
kohdan mukaisesti määritellylle ajoneuvoperheelle määritetty jono 
ja lisäksi yksilöllisestä WMI-tunnuksesta, jonka on oltava eri kuin a 
alakohdan mukaisissa tapauksissa käytetty ja jota seuraa numero 0.  
▼B 
5.1 Ajoneuvo ja sen komponentit, jotka todennäköisesti vaikuttavat kaa ­
sumaisten yhdisteiden ja hiukkasten päästöihin (hiukkasmassa ja hiuk ­
kasmäärä), on suunniteltava, rakennettava ja koottava niin, että ajo ­
neuvo tavanomaisessa käytössä ja tavanomaisissa olosuhteissa (koste ­
us, sade, lumisade, kuumuus, kylmyys, hiekka, lika, värähtelyt, kulu ­
minen jne.) täyttää tämän liitteen vaatimukset käyttöikänsä ajan.  
▼M3 
Tämä koskee myös päästöjenrajoitusjärjestelmissä käytettävien letku ­
jen, liitosten ja liitäntöjen suojausta.  
_______  
▼B 
5.2 Testiajoneuvon on oltava edustava hyväksynnän piiriin tarkoitetun tuo ­
tantosarjan päästöihin liittyvien komponenttien ja toiminnallisuuden 
suhteen. Valmistaja ja hyväksyntäviranomainen päättävät yhdessä, 
mikä ajoneuvon testimalli on edustava.  
5.3 Ajoneuvon testausolosuhteet  
5.3.1 Päästötesteissä käytettävien voitelu- ja jäähdytysaineiden on tyypiltään 
ja määrältään vastattava niitä eritelmiä, jotka valmistaja antaa ajoneu ­
von tavanomaista käyttöä varten.  
5.3.2 Päästötesteissä on käytettävä liitteessä IX eritellyn tyyppistä polttoai ­
netta.  
5.3.3 Kaikkien päästöjenrajoitusjärjestelmien on oltava toimintakunnossa.  
5.3.4 Estolaitteiden käyttö on kielletty asetuksen (EY) N:o 715/2007 5 artik ­
lan 2 kohdan mukaisesti.  
5.3.5 Moottori on suunniteltava niin, että kampikammiopäästöt vältetään.  
▼M3 
5.6 Päästötesteissä on käytettävä tämän liitteen alaliitteessä 6 olevassa 
2.4.5 kohdassa määriteltyjä renkaita.  
▼B 
5.4 Bensiinisäiliön täyttöaukot 
5.4.1 Noudattaen, mitä 5.4.2 kohdassa säädetään, bensiini- tai etanolisäiliön 
täyttöaukko on suunniteltava siten, ettei säiliötä voida täyttää täyttö ­
pistoolilla, jonka suuttimen ulkohalkaisija on 23,6 mm tai suurempi.  
5.4.2 Edellä olevaa 5.4.1 kohtaa ei sovelleta ajoneuvoon, joka täyttää seu ­
raavat kaksi ehtoa:  
a) ajoneuvo on suunniteltu ja valmistettu siten, ettei lyijyä sisältävän 
polttoaineen käytöstä ole haittaa millekään kaasumaisia päästöjä 
rajoittavalle laitteelle, ja  ▼M3
02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 490  
b) ajoneuvoon on näkyvästi ja pysyvästi merkitty helposti luettava 
tunnus, joka määritellään standardissa ISO 2575:2010 ”Road vehic ­
les – Symbols for controls, indicators and tell-tales”, paikkaan, joka 
on bensiinisäiliötä täyttävän henkilön välittömästi nähtävissä. Lisä ­
merkinnät sallitaan.  
▼M3 
5.5 Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset  
Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset esitetään liit ­
teessä I olevassa 2.3 kohdassa.  
_______  
▼B 
5.6 Interpolointiperhe  
▼M3 
5.6.1 Täyspolttomoottoriajoneuvojen interpolointiperhe  
5.6.1.1 Ajoneuvot voivat kuulua samaan interpolointiperheeseen kaikissa seu ­
raavissa tapauksissa ja niiden yhdistelmissä:  
a) ne kuuluvat eri ajoneuvoryhmiin, jotka kuvataan alaliitteessä 1 ole ­
vassa 2 kohdassa 
b) niiden alaliitteessä 1 olevassa 8 kohdassa kuvatut pienennykset ovat 
eritasoiset  
c) niiden alaliitteessä 1 olevassa 9 kohdassa kuvatut rajatut nopeudet 
ovat erisuuruiset. 
5.6.1.2 Samaan interpolointiperheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat 
seuraavien ajoneuvon, voimalaitteen ja voimansiirron ominaisuuksien 
suhteen identtisiä:  
a) polttomoottorin tyyppi: polttoaineen tyyppi (tai tyypit flex-fuel-ajo ­
neuvojen ja kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen tapauk ­
sessa), palamisprosessi, moottorin iskutilavuus, ominaisuudet täy ­
dellä kuormalla, moottoriteknologia ja latausjärjestelmä sekä muut 
moottorin osajärjestelmät tai ominaisuudet, joilla on merkityksel ­
listä vaikutusta CO  2 -päästöjen massaan WLTP:n mukaisissa olo ­
suhteissa 
b) voimalaitteen kaikkien CO  2 -päästöjen massaan vaikuttavien kom ­
ponenttien toimintastrategia  
c) voimansiirron tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaa ­
ton) ja malli (esim. vääntömomenttiarvo, vaihteiden lukumäärä, 
kytkinten lukumäärä)  
d) n/v-suhteet (moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuvon nopeu ­
della). Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos kaikkien asianomais ­
ten välityssuhteiden osalta ero yleisemmin asennetun voimansiirto ­
tyypin n/v-suhteisiin nähden on enintään 8 prosenttia.  
e) vetävien akselien lukumäärä  
f) ATCT-perhe (vertailupolttoainekohtaisesti flex-fuel-ajoneuvojen ja 
kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen tapauksessa)  
g) pyörien lukumäärä akselia kohti.  
5.6.1.3 Jos käytetään vaihtoehtoista parametria, jollaisia ovat esimerkiksi ala ­
liitteessä 2 olevan 2 kohdan k alakohdassa esitetty n  min_drive  ja ala­
liitteessä 2 olevassa 3.4 kohdassa määritelty ASM-marginaali, paramet ­
rin on oltava interpolointiperheessä sama.  
▼B 
5.6.2 Vain sisäisesti ladattavien (NOVC) ja ulkopuolelta ladattavien (OVC) 
sähköhybridiajoneuvojen interpolointiperhe  
Samaan interpolointiperheeseen voi kuulua vain sellaisia NOVC- ja 
OVC-sähköhybridiajoneuvoja, jotka täyttävät 5.6.1 kohdan vaatimuk ­
set ja ovat lisäksi seuraavien ominaisuuksien suhteen identtisiä:  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 491  
a) sähkökoneiden tyyppi ja lukumäärä (rakenteen tyyppi (asynkroni ­
nen/synkroninen jne.), jäähdytysaineen tyyppi (ilma, neste) ja muut 
ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta CO  2 -päästöjen 
massaan ja sähköenergiankulutukseen WLTP:n mukaisissa olosuh ­
teissa  
b) ajo-REESS-järjestelmän tyyppi (malli, kapasiteetti, nimellisjännite, 
nimellisteho, jäähdytysaineen tyyppi (ilma, neste))  
▼M3 
c) sähkökoneen ja ajo-REESS-järjestelmän välisen, ajo-REESS-järjes ­
telmän ja pienjännitetehonlähteen välisen sekä latauspistokkeen ja 
ajo-REESS-järjestelmän välisen sähköenergianmuuntimen tyyppi ja 
muut ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta CO  2 -pääs­
töjen massaan ja sähköenergiankulutukseen WLTP:n mukaisissa 
olosuhteissa.  
▼B 
d) Varausta purkavien syklien määrä testin alusta siirtymäsykliin siir ­
tymäsykli mukaan luettuna saa poiketa enintään yhdellä syklillä.  
5.6.3 Täyssähköajoneuvojen interpolointiperhe  
Samaan interpolointiperheeseen voi kuulua vain täyssähköajoneuvoja, 
jotka ovat seuraavien sähköisen voimalaitteen ja voimansiirron ominai ­
suuksien suhteen identtisiä:  
a) sähkökoneiden tyyppi ja lukumäärä (rakenteen tyyppi (asynkroni ­
nen/synkroninen jne.), jäähdytysaineen tyyppi (ilma, neste) ja muut 
ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta sähköenergian ­
kulutukseen ja sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen WLTP:n mukai ­
sissa olosuhteissa 
b) ajo-REESS-järjestelmän tyyppi (malli, kapasiteetti, nimellisjännite, 
nimellisteho, jäähdytysaineen tyyppi (ilma, neste))  
c) voimansiirron tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaa ­
ton) ja malli (esim. vääntömomenttiarvo, vaihteiden lukumäärä, 
kytkinten lukumäärä)  
d) vetävien akselien lukumäärä  
▼M3 
e) sähkökoneen ja ajo-REESS-järjestelmän välisen, ajo-REESS-järjes ­
telmän ja pienjännitetehonlähteen välisen sekä latauspistokkeen ja 
ajo-REESS-järjestelmän välisen sähköenergianmuuntimen tyyppi ja 
muut ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta sähköener ­
giankulutukseen ja sähköiseen toimintasäteeseen WLTP:n mukai ­
sissa olosuhteissa.  
▼B 
f) voimalaitteen kaikkien sähköenergiankulutukseen vaikuttavien 
komponenttien toimintastrategia  
▼M3 
g) n/v-suhteet (moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuvon nopeu ­
della). Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos kaikkien asianomais ­
ten välityssuhteiden osalta ero yleisemmin asennetun voimansiirto ­
tyypin ja -mallin n/v-suhteisiin nähden on enintään 8 prosenttia.  
▼B 
5.7 Ajovastusperhe 
Samaan ajovastusperheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat 
seuraavien ominaisuuksien suhteen identtisiä:  
a) Voimansiirron tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaa ­
ton) ja malli (esim. vääntömomenttiarvo, vaihteiden lukumäärä, 
kytkinten lukumäärä). Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviran ­
omaisen suostumuksella perheeseen voidaan sisällyttää voimansiir ­
to, jonka tehohäviöt ovat pienemmät.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 492  
b) n/v-suhteet (moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuvon nopeu ­
della). Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos kaikkien asianomaisten 
välityssuhteiden osalta ero yleisemmin asennetun voimansiirtotyy ­
pin välityssuhteisiin nähden on enintään 25 prosenttia.  
c) vetävien akselien lukumäärä  
▼M3 
d) pyörien lukumäärä akselia kohti.  
Jos ainakin yksi sähkökone on kytkettynä vaihteiston vapaa-asen ­
nossa eikä ajoneuvoa ole varustettu ajoneuvon vapaarullaustilalla 
(alaliitteessä 4 oleva 4.2.1.8.5 kohta), jossa sähkökone ei vaikuta 
ajovastukseen, sovelletaan 5.6.2 kohdan a alakohdan ja 5.6.3 koh ­
dan a alakohdan perusteita.  
Jos ajoneuvo poikkeaa muilta ominaisuuksiltaan kuin massaltaan, 
vierintävastukseltaan ja aerodynamiikaltaan siten, että erolla on 
merkityksellistä vaikutusta ajovastukseen, ajoneuvoa ei pidetä per ­
heen jäsenenä, ellei hyväksyntäviranomainen sitä hyväksy.  
5.8 Ajovastusmatriisiperhe 
Ajovastusmatriisiperhettä voidaan soveltaa ajoneuvoihin, joiden suurin 
suunniteltu teknisesti sallittu kokonaismassa on ≥ 3 000 kg. 
Ajovastusmatriisiperhettä voidaan soveltaa myös ajoneuvoihin, jotka 
on toimitettu monivaiheiseen tyyppihyväksyntään, tai monivaiheisesti 
tyyppihyväksyttäviin ajoneuvoihin, jotka on toimitettu yksittäishyväk ­
syntään. 
Tällöin sovelletaan liitteessä XII olevan 2 kohdan säännöksiä.  
Samaan ajovastusmatriisiperheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka 
ovat seuraavien ominaisuuksien suhteen identtisiä:  
a) vaihteiston tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaaton)  
b) vetävien akselien lukumäärä  
c) pyörien lukumäärä akselia kohti.  
5.9 Jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän (K i ) mukainen perhe 
Samaan jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän mukaiseen perhee­
seen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat seuraavien ajoneuvon, 
voimalaitteen ja voimansiirron ominaisuuksien suhteen identtisiä:  
a) polttomoottorin tyyppi: polttoaineen tyyppi, palamisprosessi  
b) jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä (eli katalysaattori, hiukkas ­
loukku) 
i) rakenne (eli kotelointi, käytettävä jalometalli, käytettävä subst ­
raatti, kennotiheys)  
ii) tyyppi ja toimintaperiaate  
iii) tilavuus (± 10 prosenttia)  
iv) sijainti (lämpötila ± 100 °C toiseksi suurimmalla vertailunopeu ­
della).  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 493  
c) perheen kunkin ajoneuvon testimassan on oltava pienempi tai yhtä 
suuri kuin K  i -demonstroinnissa käytettävän ajoneuvon testimassa 
lisättynä 250 kg:lla.  
_______  
▼B 
6. SUORITUSKYKYVAATIMUKSET  
▼M3 
6.1 Raja-arvot  
Päästöjen raja-arvoina käytetään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liit ­
teessä I olevassa taulukossa 2 esitettyjä arvoja.  
▼B 
6.2 Testaus 
Testaus on tehtävä seuraavien mukaisesti:  
a) WLTC-syklit alaliitteessä 1 kuvatun mukaisesti  
b) vaihteen valinta ja vaihtamiskohdan määrittäminen alaliitteessä 2 
kuvatun mukaisesti  
c) soveltuva polttoaine tämän asetuksen liitteessä IX kuvatun mukai ­
sesti 
d) ajovastus ja dynamometrin asetukset alaliitteessä 4 kuvatun mukai ­
sesti 
e) testilaitteet alaliitteessä 5 kuvatun mukaisesti  
f) testausmenetelmät alaliitteissä 6 ja 8 kuvatun mukaisesti  
g) laskentamenetelmät alaliitteissä 7 ja 8 kuvatun mukaisesti.  ▼M3
02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 494  
Alaliite 1  
Kansainvälinen yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettely 
(WLTC)  
▼M3 
1. Yleiset vaatimukset 
Ajettavan syklin määräävät testiajoneuvon nimellistehon suhde sen 
massaan ajokuntoisena miinus 75 kg (W/kg) ja sen suurin nopeus 
v max . 
Tämän alaliitteen vaatimuksista johtuvaa sykliä nimitetään liitteen 
muissa osissa ”sovellettavaksi sykliksi”. 
2. Ajoneuvojen luokitus  
2.1. Ryhmän 1 ajoneuvojen tehon ja ajokuntoisen massan miinus 75 kg 
suhde P  mr ≤ 22 W/kg. 
2.2. Ryhmän 2 ajoneuvojen tehon ja ajokuntoisen massan miinus 75 kg 
suhde > 22 ja ≤ 34 W/kg.  
2.3. Ryhmän 3 ajoneuvojen tehon ja ajokuntoisen massan miinus 75 kg 
suhde > 34 W/kg. 
2.3.1. Ryhmän 3 ajoneuvot jaetaan kahteen alaryhmään suurimman nopeu ­
tensa v  max mukaan. 
2.3.1.1. Ryhmän 3a ajoneuvot: v  max < 120 km/h. 
2.3.1.2. Ryhmän 3b ajoneuvot: v  max ≥ 120 km/h. 
2.3.2. Kaikkia alaliitteen 8 mukaisesti testattavia ajoneuvoja pidetään ryh ­
män 3 ajoneuvoina.  
3. Testisyklit  
3.1. Ryhmän 1 sykli 
3.1.1. Ryhmän 1 kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low  1 ), kes­
kinopeasta vaiheesta (Medium  1 ) ja toisesta hitaasta vaiheesta (Low  1 ). 
3.1.2. Vaihe Low  1 kuvataan kuvassa A1/1 ja taulukossa A1/1.  
3.1.3. Vaihe Medium  1 kuvataan kuvassa A1/2 ja taulukossa A1/2. 
3.2. Ryhmän 2 sykli 
3.2.1. Ryhmän 2 kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low  2 ), kes­
kinopeasta vaiheesta (Medium  2 ), nopeasta vaiheesta (High  2 ) ja moot­
toritievaiheesta (Extra High  2 ). 
3.2.2. Vaihe Low  2 kuvataan kuvassa A1/3 ja taulukossa A1/3.  
3.2.3. Vaihe Medium  2 kuvataan kuvassa A1/4 ja taulukossa A1/4. 
3.2.4. Vaihe High  2 kuvataan kuvassa A1/5 ja taulukossa A1/5.  
3.2.5. Vaihe Extra High  2 kuvataan kuvassa A1/6 ja taulukossa A1/6.  
3.3. Ryhmän 3 sykli  
Ryhmän 3 syklit jaetaan kahteen alaryhmään ryhmän 3 ajoneuvojen 
jaottelun mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 495  
3.3.1. Ryhmän 3a sykli 
3.3.1.1. Kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low  3 ), keskinopeasta 
vaiheesta (Medium  3a ), nopeasta vaiheesta (High  3a ) ja moottoritiev ­
aiheesta (Extra High  3 ). 
3.3.1.2. Vaihe Low  3 kuvataan kuvassa A1/7 ja taulukossa A1/7.  
3.3.1.3. Vaihe Medium  3a kuvataan kuvassa A1/8 ja taulukossa A1/8.  
3.3.1.4. Vaihe High  3a kuvataan kuvassa A1/10 ja taulukossa A1/10.  
3.3.1.5. Vaihe Extra High  3 kuvataan kuvassa A1/12 ja taulukossa A1/12.  
3.3.2. Ryhmän 3b sykli  
3.3.2.1. Kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low  3 ), keskinopeasta 
vaiheesta (Medium  3b ), nopeasta vaiheesta (High  3b ) ja moottoritiev ­
aiheesta (Extra High  3 ). 
3.3.2.2. Vaihe Low  3 kuvataan kuvassa A1/7 ja taulukossa A1/7.  
3.3.2.3. Vaihe Medium  3b kuvataan kuvassa A1/9 ja taulukossa A1/9.  
3.3.2.4. Vaihe High  3b kuvataan kuvassa A1/11 ja taulukossa A1/11.  
3.3.2.5. Vaihe Extra High  3 kuvataan kuvassa A1/12 ja taulukossa A1/12.  
3.4. Kaikkien vaiheiden kesto  
3.4.1. Kaikkien hitaiden vaiheiden kesto on 589 sekuntia.  
3.4.2. Kaikkien keskinopeiden vaiheiden kesto on 433 sekuntia. 
3.4.3. Kaikkien nopeiden vaiheiden kesto on 455 sekuntia.  
3.4.4. Kaikkien moottoritievaiheiden kesto on 323 sekuntia.  
3.5. WLTC-kaupunkiajosyklit  
Ulkopuolelta ladattavat sähköhybridiajoneuvot ja täyssähköajoneuvot 
testataan asianomaisilla ryhmän 3a ja ryhmän 3b WLTC-sykleillä ja 
WLTC-kaupunkiajosykleillä (ks. alaliite 8).  
WLTC-kaupunkiajosykli koostuu vain hitaasta ja keskinopeasta vai­
heesta.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 496  
4. ►M3 WLTC, ryhmän 1 sykli ◄ 
Kuva A1/1  
▼M3 
WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Low  1 
▼B
 
Kuva A1/2  
▼M3 
WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Medium  1 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 497  
Taulukko A1/1  
▼M3 
WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Low  1 
▼B 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
0 0,0 
1 0,0 
2 0,0 
3 0,0 
4 0,0 
5 0,0 
6 0,0 
7 0,0 
8 0,0 
9 0,0 
10 0,0 
11 0,0 
12 0,2 
13 3,1 
14 5,7 
15 8,0 
16 10,1 
17 12,0 
18 13,8 
19 15,4 
20 16,7 
21 17,7 
22 18,3 
23 18,8 
24 18,9 
25 18,4 
26 16,9 
27 14,3 
28 10,8 
29 7,1 
30 4,0 
31 0,0 
32 0,0 
33 0,0 
34 0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
35 1,5 
36 3,8 
37 5,6 
38 7,5 
39 9,2 
40 10,8 
41 12,4 
42 13,8 
43 15,2 
44 16,3 
45 17,3 
46 18,0 
47 18,8 
48 19,5 
49 20,2 
50 20,9 
51 21,7 
52 22,4 
53 23,1 
54 23,7 
55 24,4 
56 25,1 
57 25,4 
58 25,2 
59 23,4 
60 21,8 
61 19,7 
62 17,3 
63 14,7 
64 12,0 
65 9,4 
66 5,6 
67 3,1 
68 0,0 
69 0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
70 0,0 
71 0,0 
72 0,0 
73 0,0 
74 0,0 
75 0,0 
76 0,0 
77 0,0 
78 0,0 
79 0,0 
80 0,0 
81 0,0 
82 0,0 
83 0,0 
84 0,0 
85 0,0 
86 0,0 
87 0,0 
88 0,0 
89 0,0 
90 0,0 
91 0,0 
92 0,0 
93 0,0 
94 0,0 
95 0,0 
96 0,0 
97 0,0 
98 0,0 
99 0,0 
100 0,0 
101 0,0 
102 0,0 
103 0,0 
104 0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
105 0,0 
106 0,0 
107 0,0 
108 0,7 
109 1,1 
110 1,9 
111 2,5 
112 3,5 
113 4,7 
114 6,1 
115 7,5 
116 9,4 
117 11,0 
118 12,9 
119 14,5 
120 16,4 
121 18,0 
122 20,0 
123 21,5 
124 23,5 
125 25,0 
126 26,8 
127 28,2 
128 30,0 
129 31,4 
130 32,5 
131 33,2 
132 33,4 
133 33,7 
134 33,9 
135 34,2 
136 34,4 
137 34,7 
138 34,9 
139 35,2  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 498  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
140 35,4 
141 35,7 
142 35,9 
143 36,6 
144 37,5 
145 38,4 
146 39,3 
147 40,0 
148 40,6 
149 41,1 
150 41,4 
151 41,6 
152 41,8 
153 41,8 
154 41,9 
155 41,9 
156 42,0 
157 42,0 
158 42,2 
159 42,3 
160 42,6 
161 43,0 
162 43,3 
163 43,7 
164 44,0 
165 44,3 
166 44,5 
167 44,6 
168 44,6 
169 44,5 
170 44,4 
171 44,3 
172 44,2 
173 44,1 
174 44,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
175 43,9 
176 43,8 
177 43,7 
178 43,6 
179 43,5 
180 43,4 
181 43,3 
182 43,1 
183 42,9 
184 42,7 
185 42,5 
186 42,3 
187 42,2 
188 42,2 
189 42,2 
190 42,3 
191 42,4 
192 42,5 
193 42,7 
194 42,9 
195 43,1 
196 43,2 
197 43,3 
198 43,4 
199 43,4 
200 43,2 
201 42,9 
202 42,6 
203 42,2 
204 41,9 
205 41,5 
206 41,0 
207 40,5 
208 39,9 
209 39,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
210 38,7 
211 38,1 
212 37,5 
213 36,9 
214 36,3 
215 35,7 
216 35,1 
217 34,5 
218 33,9 
219 33,6 
220 33,5 
221 33,6 
222 33,9 
223 34,3 
224 34,7 
225 35,1 
226 35,5 
227 35,9 
228 36,4 
229 36,9 
230 37,4 
231 37,9 
232 38,3 
233 38,7 
234 39,1 
235 39,3 
236 39,5 
237 39,7 
238 39,9 
239 40,0 
240 40,1 
241 40,2 
242 40,3 
243 40,4 
244 40,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
245 40,5 
246 40,4 
247 40,3 
248 40,2 
249 40,1 
250 39,7 
251 38,8 
252 37,4 
253 35,6 
254 33,4 
255 31,2 
256 29,1 
257 27,6 
258 26,6 
259 26,2 
260 26,3 
261 26,7 
262 27,5 
263 28,4 
264 29,4 
265 30,4 
266 31,2 
267 31,9 
268 32,5 
269 33,0 
270 33,4 
271 33,8 
272 34,1 
273 34,3 
274 34,3 
275 33,9 
276 33,3 
277 32,6 
278 31,8 
279 30,7  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 499  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
280 29,6 
281 28,6 
282 27,8 
283 27,0 
284 26,4 
285 25,8 
286 25,3 
287 24,9 
288 24,5 
289 24,2 
290 24,0 
291 23,8 
292 23,6 
293 23,5 
294 23,4 
295 23,3 
296 23,3 
297 23,2 
298 23,1 
299 23,0 
300 22,8 
301 22,5 
302 22,1 
303 21,7 
304 21,1 
305 20,4 
306 19,5 
307 18,5 
308 17,6 
309 16,6 
310 15,7 
311 14,9 
312 14,3 
313 14,1 
314 14,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
315 13,9 
316 13,8 
317 13,7 
318 13,6 
319 13,5 
320 13,4 
321 13,3 
322 13,2 
323 13,2 
324 13,2 
325 13,4 
326 13,5 
327 13,7 
328 13,8 
329 14,0 
330 14,1 
331 14,3 
332 14,4 
333 14,4 
334 14,4 
335 14,3 
336 14,3 
337 14,0 
338 13,0 
339 11,4 
340 10,2 
341 8,0 
342 7,0 
343 6,0 
344 5,5 
345 5,0 
346 4,5 
347 4,0 
348 3,5 
349 3,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
350 2,5 
351 2,0 
352 1,5 
353 1,0 
354 0,5 
355 0,0 
356 0,0 
357 0,0 
358 0,0 
359 0,0 
360 0,0 
361 2,2 
362 4,5 
363 6,6 
364 8,6 
365 10,6 
366 12,5 
367 14,4 
368 16,3 
369 17,9 
370 19,1 
371 19,9 
372 20,3 
373 20,5 
374 20,7 
375 21,0 
376 21,6 
377 22,6 
378 23,7 
379 24,8 
380 25,7 
381 26,2 
382 26,4 
383 26,4 
384 26,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
385 26,5 
386 26,6 
387 26,8 
388 26,9 
389 27,2 
390 27,5 
391 28,0 
392 28,8 
393 29,9 
394 31,0 
395 31,9 
396 32,5 
397 32,6 
398 32,4 
399 32,0 
400 31,3 
401 30,3 
402 28,0 
403 27,0 
404 24,0 
405 22,5 
406 19,0 
407 17,5 
408 14,0 
409 12,5 
410 9,0 
411 7,5 
412 4,0 
413 2,9 
414 0,0 
415 0,0 
416 0,0 
417 0,0 
418 0,0 
419 0,0  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 500  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
420 0,0 
421 0,0 
422 0,0 
423 0,0 
424 0,0 
425 0,0 
426 0,0 
427 0,0 
428 0,0 
429 0,0 
430 0,0 
431 0,0 
432 0,0 
433 0,0 
434 0,0 
435 0,0 
436 0,0 
437 0,0 
438 0,0 
439 0,0 
440 0,0 
441 0,0 
442 0,0 
443 0,0 
444 0,0 
445 0,0 
446 0,0 
447 0,0 
448 0,0 
449 0,0 
450 0,0 
451 0,0 
452 0,0 
453 0,0 
454 0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
455 0,0 
456 0,0 
457 0,0 
458 0,0 
459 0,0 
460 0,0 
461 0,0 
462 0,0 
463 0,0 
464 0,0 
465 0,0 
466 0,0 
467 0,0 
468 0,0 
469 0,0 
470 0,0 
471 0,0 
472 0,0 
473 0,0 
474 0,0 
475 0,0 
476 0,0 
477 0,0 
478 0,0 
479 0,0 
480 0,0 
481 1,6 
482 3,1 
483 4,6 
484 6,1 
485 7,8 
486 9,5 
487 11,3 
488 13,2 
489 15,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
490 16,8 
491 18,4 
492 20,1 
493 21,6 
494 23,1 
495 24,6 
496 26,0 
497 27,5 
498 29,0 
499 30,6 
500 32,1 
501 33,7 
502 35,3 
503 36,8 
504 38,1 
505 39,3 
506 40,4 
507 41,2 
508 41,9 
509 42,6 
510 43,3 
511 44,0 
512 44,6 
513 45,3 
514 45,5 
515 45,5 
516 45,2 
517 44,7 
518 44,2 
519 43,6 
520 43,1 
521 42,8 
522 42,7 
523 42,8 
524 43,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
525 43,9 
526 44,6 
527 45,4 
528 46,3 
529 47,2 
530 47,8 
531 48,2 
532 48,5 
533 48,7 
534 48,9 
535 49,1 
536 49,1 
537 49,0 
538 48,8 
539 48,6 
540 48,5 
541 48,4 
542 48,3 
543 48,2 
544 48,1 
545 47,5 
546 46,7 
547 45,7 
548 44,6 
549 42,9 
550 40,8 
551 38,2 
552 35,3 
553 31,8 
554 28,7 
555 25,8 
556 22,9 
557 20,2 
558 17,3 
559 15,0  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 501  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
560 12,3 
561 10,3 
562 7,8 
563 6,5 
564 4,4 
565 3,2 
566 1,2  Aika (s) Nopeus (km/h)  
567 0,0 
568 0,0 
569 0,0 
570 0,0 
571 0,0 
572 0,0 
573 0,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
574 0,0 
575 0,0 
576 0,0 
577 0,0 
578 0,0 
579 0,0 
580 0,0 
581 0,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
582 0,0 
583 0,0 
584 0,0 
585 0,0 
586 0,0 
587 0,0 
588 0,0 
589 0,0  
Taulukko A1/2  
▼M3 
WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Medium  1 
▼B 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
590 0,0 
591 0,0 
592 0,0 
593 0,0 
594 0,0 
595 0,0 
596 0,0 
597 0,0 
598 0,0 
599 0,0 
600 0,6 
601 1,9 
602 2,7 
603 5,2 
604 7,0 
605 9,6 
606 11,4 
607 14,1 
608 15,8 
609 18,2 
610 19,7 
611 21,8 
612 23,2 
613 24,7  Aika (s) Nopeus (km/h)  
614 25,8 
615 26,7 
616 27,2 
617 27,7 
618 28,1 
619 28,4 
620 28,7 
621 29,0 
622 29,2 
623 29,4 
624 29,4 
625 29,3 
626 28,9 
627 28,5 
628 28,1 
629 27,6 
630 26,9 
631 26,0 
632 24,6 
633 22,8 
634 21,0 
635 19,5 
636 18,6 
637 18,4  Aika (s) Nopeus (km/h)  
638 19,0 
639 20,1 
640 21,5 
641 23,1 
642 24,9 
643 26,4 
644 27,9 
645 29,2 
646 30,4 
647 31,6 
648 32,8 
649 34,0 
650 35,1 
651 36,3 
652 37,4 
653 38,6 
654 39,6 
655 40,6 
656 41,6 
657 42,4 
658 43,0 
659 43,6 
660 44,0 
661 44,4  Aika (s) Nopeus (km/h)  
662 44,8 
663 45,2 
664 45,6 
665 46,0 
666 46,5 
667 47,0 
668 47,5 
669 48,0 
670 48,6 
671 49,1 
672 49,7 
673 50,2 
674 50,8 
675 51,3 
676 51,8 
677 52,3 
678 52,9 
679 53,4 
680 54,0 
681 54,5 
682 55,1 
683 55,6 
684 56,2 
685 56,7 
686 57,3  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 502  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
687 57,9 
688 58,4 
689 58,8 
690 58,9 
691 58,4 
692 58,1 
693 57,6 
694 56,9 
695 56,3 
696 55,7 
697 55,3 
698 55,0 
699 54,7 
700 54,5 
701 54,4 
702 54,3 
703 54,2 
704 54,1 
705 53,8 
706 53,5 
707 53,0 
708 52,6 
709 52,2 
710 51,9 
711 51,7 
712 51,7 
713 51,8 
714 52,0 
715 52,3 
716 52,6 
717 52,9 
718 53,1 
719 53,2 
720 53,3 
721 53,3 
722 53,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
723 53,5 
724 53,7 
725 54,0 
726 54,4 
727 54,9 
728 55,6 
729 56,3 
730 57,1 
731 57,9 
732 58,8 
733 59,6 
734 60,3 
735 60,9 
736 61,3 
737 61,7 
738 61,8 
739 61,8 
740 61,6 
741 61,2 
742 60,8 
743 60,4 
744 59,9 
745 59,4 
746 58,9 
747 58,6 
748 58,2 
749 57,9 
750 57,7 
751 57,5 
752 57,2 
753 57,0 
754 56,8 
755 56,6 
756 56,6 
757 56,7 
758 57,1 
759 57,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
760 58,2 
761 59,0 
762 59,8 
763 60,6 
764 61,4 
765 62,2 
766 62,9 
767 63,5 
768 64,2 
769 64,4 
770 64,4 
771 64,0 
772 63,5 
773 62,9 
774 62,4 
775 62,0 
776 61,6 
777 61,4 
778 61,2 
779 61,0 
780 60,7 
781 60,2 
782 59,6 
783 58,9 
784 58,1 
785 57,2 
786 56,3 
787 55,3 
788 54,4 
789 53,4 
790 52,4 
791 51,4 
792 50,4 
793 49,4 
794 48,5 
795 47,5 
796 46,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
797 45,4 
798 44,3 
799 43,1 
800 42,0 
801 40,8 
802 39,7 
803 38,8 
804 38,1 
805 37,4 
806 37,1 
807 36,9 
808 37,0 
809 37,5 
810 37,8 
811 38,2 
812 38,6 
813 39,1 
814 39,6 
815 40,1 
816 40,7 
817 41,3 
818 41,9 
819 42,7 
820 43,4 
821 44,2 
822 45,0 
823 45,9 
824 46,8 
825 47,7 
826 48,7 
827 49,7 
828 50,6 
829 51,6 
830 52,5 
831 53,3 
832 54,1 
833 54,7  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 503  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
834 55,3 
835 55,7 
836 56,1 
837 56,4 
838 56,7 
839 57,1 
840 57,5 
841 58,0 
842 58,7 
843 59,3 
844 60,0 
845 60,6 
846 61,3 
847 61,5 
848 61,5 
849 61,4 
850 61,2 
851 60,5 
852 60,0 
853 59,5 
854 58,9 
855 58,4 
856 57,9 
857 57,5 
858 57,1 
859 56,7 
860 56,4 
861 56,1 
862 55,8 
863 55,5 
864 55,3 
865 55,0 
866 54,7 
867 54,4 
868 54,2 
869 54,0 
870 53,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
871 53,7 
872 53,6 
873 53,5 
874 53,4 
875 53,3 
876 53,2 
877 53,1 
878 53,0 
879 53,0 
880 53,0 
881 53,0 
882 53,0 
883 53,0 
884 52,8 
885 52,5 
886 51,9 
887 51,1 
888 50,2 
889 49,2 
890 48,2 
891 47,3 
892 46,4 
893 45,6 
894 45,0 
895 44,3 
896 43,8 
897 43,3 
898 42,8 
899 42,4 
900 42,0 
901 41,6 
902 41,1 
903 40,3 
904 39,5 
905 38,6 
906 37,7 
907 36,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
908 36,2 
909 36,0 
910 36,2 
911 37,0 
912 38,0 
913 39,0 
914 39,7 
915 40,2 
916 40,7 
917 41,2 
918 41,7 
919 42,2 
920 42,7 
921 43,2 
922 43,6 
923 44,0 
924 44,2 
925 44,4 
926 44,5 
927 44,6 
928 44,7 
929 44,6 
930 44,5 
931 44,4 
932 44,2 
933 44,1 
934 43,7 
935 43,3 
936 42,8 
937 42,3 
938 41,6 
939 40,7 
940 39,8 
941 38,8 
942 37,8 
943 36,9 
944 36,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
945 35,5 
946 35,0 
947 34,7 
948 34,4 
949 34,1 
950 33,9 
951 33,6 
952 33,3 
953 33,0 
954 32,7 
955 32,3 
956 31,9 
957 31,5 
958 31,0 
959 30,6 
960 30,2 
961 29,7 
962 29,1 
963 28,4 
964 27,6 
965 26,8 
966 26,0 
967 25,1 
968 24,2 
969 23,3 
970 22,4 
971 21,5 
972 20,6 
973 19,7 
974 18,8 
975 17,7 
976 16,4 
977 14,9 
978 13,2 
979 11,3 
980 9,4 
981 7,5  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 504  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
982 5,6 
983 3,7 
984 1,9 
985 1,0 
986 0,0 
987 0,0 
988 0,0 
989 0,0 
990 0,0 
991 0,0 
992 0,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
993 0,0 
994 0,0 
995 0,0 
996 0,0 
997 0,0 
998 0,0 
999 0,0 
1000 0,0 
1001 0,0 
1002 0,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1003 0,0 
1004 0,0 
1005 0,0 
1006 0,0 
1007 0,0 
1008 0,0 
1009 0,0 
1010 0,0 
1011 0,0 
1012 0,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1013 0,0 
1014 0,0 
1015 0,0 
1016 0,0 
1017 0,0 
1018 0,0 
1019 0,0 
1020 0,0 
1021 0,0 
1022 0,0  
5. ►M3 WLTC, ryhmän 2 sykli ◄ 
Kuva A1/3  
▼M3 
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Low  2 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 505  
Kuva A1/4  
▼M3 
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Medium  2 
▼B
 
Kuva A1/5  
▼M3 
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe High  2 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 506  
Kuva A1/6  
▼M3 
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Extra High  2 
▼B
 
Taulukko A1/3  
▼M3 
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Low  2 
▼B 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
0 0,0 
1 0,0 
2 0,0 
3 0,0 
4 0,0 
5 0,0 
6 0,0 
7 0,0 
8 0,0 
9 0,0 
10 0,0 
11 0,0 
12 0,0 
13 1,2 
14 2,6 
15 4,9 
16 7,3 
17 9,4 
18 11,4  Aika (s) Nopeus (km/h)  
19 12,7 
20 13,3 
21 13,4 
22 13,3 
23 13,1 
24 12,5 
25 11,1 
26 8,9 
27 6,2 
28 3,8 
29 1,8 
30 0,0 
31 0,0 
32 0,0 
33 0,0 
34 1,5 
35 2,8 
36 3,6 
37 4,5  Aika (s) Nopeus (km/h)  
38 5,3 
39 6,0 
40 6,6 
41 7,3 
42 7,9 
43 8,6 
44 9,3 
45 10 
46 10,8 
47 11,6 
48 12,4 
49 13,2 
50 14,2 
51 14,8 
52 14,7 
53 14,4 
54 14,1 
55 13,6 
56 13,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
57 12,4 
58 11,8 
59 11,2 
60 10,6 
61 9,9 
62 9,0 
63 8,2 
64 7,0 
65 4,8 
66 2,3 
67 0,0 
68 0,0 
69 0,0 
70 0,0 
71 0,0 
72 0,0 
73 0,0 
74 0,0 
75 0,0  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 507  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
76 0,0 
77 0,0 
78 0,0 
79 0,0 
80 0,0 
81 0,0 
82 0,0 
83 0,0 
84 0,0 
85 0,0 
86 0,0 
87 0,0 
88 0,0 
89 0,0 
90 0,0 
91 0,0 
92 0,0 
93 0,0 
94 0,0 
95 0,0 
96 0,0 
97 0,0 
98 0,0 
99 0,0 
100 0,0 
101 0,0 
102 0,0 
103 0,0 
104 0,0 
105 0,0 
106 0,0 
107 0,8 
108 1,4 
109 2,3 
110 3,5 
111 4,7 
112 5,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
113 7,4 
114 9,2 
115 11,7 
116 13,5 
117 15,0 
118 16,2 
119 16,8 
120 17,5 
121 18,8 
122 20,3 
123 22,0 
124 23,6 
125 24,8 
126 25,6 
127 26,3 
128 27,2 
129 28,3 
130 29,6 
131 30,9 
132 32,2 
133 33,4 
134 35,1 
135 37,2 
136 38,7 
137 39,0 
138 40,1 
139 40,4 
140 39,7 
141 36,8 
142 35,1 
143 32,2 
144 31,1 
145 30,8 
146 29,7 
147 29,4 
148 29,0 
149 28,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
150 26,0 
151 23,4 
152 20,7 
153 17,4 
154 15,2 
155 13,5 
156 13,0 
157 12,4 
158 12,3 
159 12,2 
160 12,3 
161 12,4 
162 12,5 
163 12,7 
164 12,8 
165 13,2 
166 14,3 
167 16,5 
168 19,4 
169 21,7 
170 23,1 
171 23,5 
172 24,2 
173 24,8 
174 25,4 
175 25,8 
176 26,5 
177 27,2 
178 28,3 
179 29,9 
180 32,4 
181 35,1 
182 37,5 
183 39,2 
184 40,5 
185 41,4 
186 42,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
187 42,5 
188 43,2 
189 44,4 
190 45,9 
191 47,6 
192 49,0 
193 50,0 
194 50,2 
195 50,1 
196 49,8 
197 49,4 
198 48,9 
199 48,5 
200 48,3 
201 48,2 
202 47,9 
203 47,1 
204 45,5 
205 43,2 
206 40,6 
207 38,5 
208 36,9 
209 35,9 
210 35,3 
211 34,8 
212 34,5 
213 34,2 
214 34,0 
215 33,8 
216 33,6 
217 33,5 
218 33,5 
219 33,4 
220 33,3 
221 33,3 
222 33,2 
223 33,1  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 508  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
224 33,0 
225 32,9 
226 32,8 
227 32,7 
228 32,5 
229 32,3 
230 31,8 
231 31,4 
232 30,9 
233 30,6 
234 30,6 
235 30,7 
236 32,0 
237 33,5 
238 35,8 
239 37,6 
240 38,8 
241 39,6 
242 40,1 
243 40,9 
244 41,8 
245 43,3 
246 44,7 
247 46,4 
248 47,9 
249 49,6 
250 49,6 
251 48,8 
252 48,0 
253 47,5 
254 47,1 
255 46,9 
256 45,8 
257 45,8 
258 45,8 
259 45,9 
260 46,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
261 46,4 
262 46,6 
263 46,8 
264 47,0 
265 47,3 
266 47,5 
267 47,9 
268 48,3 
269 48,3 
270 48,2 
271 48,0 
272 47,7 
273 47,2 
274 46,5 
275 45,2 
276 43,7 
277 42,0 
278 40,4 
279 39,0 
280 37,7 
281 36,4 
282 35,2 
283 34,3 
284 33,8 
285 33,3 
286 32,5 
287 30,9 
288 28,6 
289 25,9 
290 23,1 
291 20,1 
292 17,3 
293 15,1 
294 13,7 
295 13,4 
296 13,9 
297 15,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
298 16,3 
299 17,4 
300 18,2 
301 18,6 
302 19,0 
303 19,4 
304 19,8 
305 20,1 
306 20,5 
307 20,2 
308 18,6 
309 16,5 
310 14,4 
311 13,4 
312 12,9 
313 12,7 
314 12,4 
315 12,4 
316 12,8 
317 14,1 
318 16,2 
319 18,8 
320 21,9 
321 25,0 
322 28,4 
323 31,3 
324 34,0 
325 34,6 
326 33,9 
327 31,9 
328 30,0 
329 29,0 
330 27,9 
331 27,1 
332 26,4 
333 25,9 
334 25,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
335 25,0 
336 24,6 
337 23,9 
338 23,0 
339 21,8 
340 20,7 
341 19,6 
342 18,7 
343 18,1 
344 17,5 
345 16,7 
346 15,4 
347 13,6 
348 11,2 
349 8,6 
350 6,0 
351 3,1 
352 1,2 
353 0,0 
354 0,0 
355 0,0 
356 0,0 
357 0,0 
358 0,0 
359 0,0 
360 1,4 
361 3,2 
362 5,6 
363 8,1 
364 10,3 
365 12,1 
366 12,6 
367 13,6 
368 14,5 
369 15,6 
370 16,8 
371 18,2  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 509  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
372 19,6 
373 20,9 
374 22,3 
375 23,8 
376 25,4 
377 27,0 
378 28,6 
379 30,2 
380 31,2 
381 31,2 
382 30,7 
383 29,5 
384 28,6 
385 27,7 
386 26,9 
387 26,1 
388 25,4 
389 24,6 
390 23,6 
391 22,6 
392 21,7 
393 20,7 
394 19,8 
395 18,8 
396 17,7 
397 16,6 
398 15,6 
399 14,8 
400 14,3 
401 13,8 
402 13,4 
403 13,1 
404 12,8 
405 12,3 
406 11,6 
407 10,5 
408 9,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
409 7,2 
410 5,2 
411 2,9 
412 1,2 
413 0,0 
414 0,0 
415 0,0 
416 0,0 
417 0,0 
418 0,0 
419 0,0 
420 0,0 
421 0,0 
422 0,0 
423 0,0 
424 0,0 
425 0,0 
426 0,0 
427 0,0 
428 0,0 
429 0,0 
430 0,0 
431 0,0 
432 0,0 
433 0,0 
434 0,0 
435 0,0 
436 0,0 
437 0,0 
438 0,0 
439 0,0 
440 0,0 
441 0,0 
442 0,0 
443 0,0 
444 0,0 
445 0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
446 0,0 
447 0,0 
448 0,0 
449 0,0 
450 0,0 
451 0,0 
452 0,0 
453 0,0 
454 0,0 
455 0,0 
456 0,0 
457 0,0 
458 0,0 
459 0,0 
460 0,0 
461 0,0 
462 0,0 
463 0,0 
464 0,0 
465 0,0 
466 0,0 
467 0,0 
468 0,0 
469 0,0 
470 0,0 
471 0,0 
472 0,0 
473 0,0 
474 0,0 
475 0,0 
476 0,0 
477 0,0 
478 0,0 
479 0,0 
480 0,0 
481 1,4 
482 2,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
483 5,2 
484 7,9 
485 10,3 
486 12,7 
487 15,0 
488 17,4 
489 19,7 
490 21,9 
491 24,1 
492 26,2 
493 28,1 
494 29,7 
495 31,3 
496 33,0 
497 34,7 
498 36,3 
499 38,1 
500 39,4 
501 40,4 
502 41,2 
503 42,1 
504 43,2 
505 44,3 
506 45,7 
507 45,4 
508 44,5 
509 42,5 
510 39,5 
511 36,5 
512 33,5 
513 30,4 
514 27,0 
515 23,6 
516 21,0 
517 19,5 
518 17,6 
519 16,1  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 510  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
520 14,5 
521 13,5 
522 13,7 
523 16,0 
524 18,1 
525 20,8 
526 21,5 
527 22,5 
528 23,4 
529 24,5 
530 25,6 
531 26,0 
532 26,5 
533 26,9 
534 27,3 
535 27,9 
536 30,3 
537 33,2  Aika (s) Nopeus (km/h)  
538 35,4 
539 38,0 
540 40,1 
541 42,7 
542 44,5 
543 46,3 
544 47,6 
545 48,8 
546 49,7 
547 50,6 
548 51,4 
549 51,4 
550 50,2 
551 47,1 
552 44,5 
553 41,5 
554 38,5 
555 35,5  Aika (s) Nopeus (km/h)  
556 32,5 
557 29,5 
558 26,5 
559 23,5 
560 20,4 
561 17,5 
562 14,5 
563 11,5 
564 8,5 
565 5,6 
566 2,6 
567 0,0 
568 0,0 
569 0,0 
570 0,0 
571 0,0 
572 0,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
573 0,0 
574 0,0 
575 0,0 
576 0,0 
577 0,0 
578 0,0 
579 0,0 
580 0,0 
581 0,0 
582 0,0 
583 0,0 
584 0,0 
585 0,0 
586 0,0 
587 0,0 
588 0,0 
589 0,0  
Taulukko A1/4  
▼M3 
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Medium  2 
▼B 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
590 0,0 
591 0,0 
592 0,0 
593 0,0 
594 0,0 
595 0,0 
596 0,0 
597 0,0 
598 0,0 
599 0,0 
600 0,0 
601 1,6 
602 3,6 
603 6,3 
604 9,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
605 11,8 
606 14,2 
607 16,6 
608 18,5 
609 20,8 
610 23,4 
611 26,9 
612 30,3 
613 32,8 
614 34,1 
615 34,2 
616 33,6 
617 32,1 
618 30,0 
619 27,5  Aika (s) Nopeus (km/h)  
620 25,1 
621 22,8 
622 20,5 
623 17,9 
624 15,1 
625 13,4 
626 12,8 
627 13,7 
628 16,0 
629 18,1 
630 20,8 
631 23,7 
632 26,5 
633 29,3 
634 32,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
635 34,5 
636 36,8 
637 38,6 
638 39,8 
639 40,6 
640 41,1 
641 41,9 
642 42,8 
643 44,3 
644 45,7 
645 47,4 
646 48,9 
647 50,6 
648 52,0 
649 53,7  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 511  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
650 55,0 
651 56,8 
652 58,0 
653 59,8 
654 61,1 
655 62,4 
656 63,0 
657 63,5 
658 63,0 
659 62,0 
660 60,4 
661 58,6 
662 56,7 
663 55,0 
664 53,7 
665 52,7 
666 51,9 
667 51,4 
668 51,0 
669 50,7 
670 50,6 
671 50,8 
672 51,2 
673 51,7 
674 52,3 
675 53,1 
676 53,8 
677 54,5 
678 55,1 
679 55,9 
680 56,5 
681 57,1 
682 57,8 
683 58,5 
684 59,3 
685 60,2 
686 61,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
687 62,4 
688 63,4 
689 64,4 
690 65,4 
691 66,3 
692 67,2 
693 68,0 
694 68,8 
695 69,5 
696 70,1 
697 70,6 
698 71,0 
699 71,6 
700 72,2 
701 72,8 
702 73,5 
703 74,1 
704 74,3 
705 74,3 
706 73,7 
707 71,9 
708 70,5 
709 68,9 
710 67,4 
711 66,0 
712 64,7 
713 63,7 
714 62,9 
715 62,2 
716 61,7 
717 61,2 
718 60,7 
719 60,3 
720 59,9 
721 59,6 
722 59,3 
723 59,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
724 58,6 
725 58,0 
726 57,5 
727 56,9 
728 56,3 
729 55,9 
730 55,6 
731 55,3 
732 55,1 
733 54,8 
734 54,6 
735 54,5 
736 54,3 
737 53,9 
738 53,4 
739 52,6 
740 51,5 
741 50,2 
742 48,7 
743 47,0 
744 45,1 
745 43,0 
746 40,6 
747 38,1 
748 35,4 
749 32,7 
750 30,0 
751 27,5 
752 25,3 
753 23,4 
754 22,0 
755 20,8 
756 19,8 
757 18,9 
758 18,0 
759 17,0 
760 16,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
761 15,5 
762 14,4 
763 14,9 
764 15,9 
765 17,1 
766 18,3 
767 19,4 
768 20,4 
769 21,2 
770 21,9 
771 22,7 
772 23,4 
773 24,2 
774 24,3 
775 24,2 
776 24,1 
777 23,8 
778 23,0 
779 22,6 
780 21,7 
781 21,3 
782 20,3 
783 19,1 
784 18,1 
785 16,9 
786 16,0 
787 14,8 
788 14,5 
789 13,7 
790 13,5 
791 12,9 
792 12,7 
793 12,5 
794 12,5 
795 12,6 
796 13,0 
797 13,6  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 512  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
798 14,6 
799 15,7 
800 17,1 
801 18,7 
802 20,2 
803 21,9 
804 23,6 
805 25,4 
806 27,1 
807 28,9 
808 30,4 
809 32,0 
810 33,4 
811 35,0 
812 36,4 
813 38,1 
814 39,7 
815 41,6 
816 43,3 
817 45,1 
818 46,9 
819 48,7 
820 50,5 
821 52,4 
822 54,1 
823 55,7 
824 56,8 
825 57,9 
826 59,0 
827 59,9 
828 60,7 
829 61,4 
830 62,0 
831 62,5 
832 62,9 
833 63,2 
834 63,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
835 63,7 
836 64,0 
837 64,4 
838 64,9 
839 65,5 
840 66,2 
841 67,0 
842 67,8 
843 68,6 
844 69,4 
845 70,1 
846 70,9 
847 71,7 
848 72,5 
849 73,2 
850 73,8 
851 74,4 
852 74,7 
853 74,7 
854 74,6 
855 74,2 
856 73,5 
857 72,6 
858 71,8 
859 71,0 
860 70,1 
861 69,4 
862 68,9 
863 68,4 
864 67,9 
865 67,1 
866 65,8 
867 63,9 
868 61,4 
869 58,4 
870 55,4 
871 52,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
872 50,0 
873 48,3 
874 47,3 
875 46,8 
876 46,9 
877 47,1 
878 47,5 
879 47,8 
880 48,3 
881 48,8 
882 49,5 
883 50,2 
884 50,8 
885 51,4 
886 51,8 
887 51,9 
888 51,7 
889 51,2 
890 50,4 
891 49,2 
892 47,7 
893 46,3 
894 45,1 
895 44,2 
896 43,7 
897 43,4 
898 43,1 
899 42,5 
900 41,8 
901 41,1 
902 40,3 
903 39,7 
904 39,3 
905 39,2 
906 39,3 
907 39,6 
908 40,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
909 40,7 
910 41,4 
911 42,2 
912 43,1 
913 44,1 
914 44,9 
915 45,6 
916 46,4 
917 47,0 
918 47,8 
919 48,3 
920 48,9 
921 49,4 
922 49,8 
923 49,6 
924 49,3 
925 49,0 
926 48,5 
927 48,0 
928 47,5 
929 47,0 
930 46,9 
931 46,8 
932 46,8 
933 46,8 
934 46,9 
935 46,9 
936 46,9 
937 46,9 
938 46,9 
939 46,8 
940 46,6 
941 46,4 
942 46,0 
943 45,5 
944 45,0 
945 44,5  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 513  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
946 44,2 
947 43,9 
948 43,7 
949 43,6 
950 43,6 
951 43,5 
952 43,5 
953 43,4 
954 43,3 
955 43,1 
956 42,9 
957 42,7 
958 42,5 
959 42,4 
960 42,2 
961 42,1 
962 42,0 
963 41,8 
964 41,7 
965 41,5  Aika (s) Nopeus (km/h)  
966 41,3 
967 41,1 
968 40,8 
969 40,3 
970 39,6 
971 38,5 
972 37,0 
973 35,1 
974 33,0 
975 30,6 
976 27,9 
977 25,1 
978 22,0 
979 18,8 
980 15,5 
981 12,3 
982 8,8 
983 6,0 
984 3,6  Aika (s) Nopeus (km/h)  
985 1,6 
986 0,0 
987 0,0 
988 0,0 
989 0,0 
990 0,0 
991 0,0 
992 0,0 
993 0,0 
994 0,0 
995 0,0 
996 0,0 
997 0,0 
998 0,0 
999 0,0 
1000 0,0 
1001 0,0 
1002 0,0 
1003 0,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1004 0,0 
1005 0,0 
1006 0,0 
1007 0,0 
1008 0,0 
1009  0,0 
1010 0,0 
1011 0,0 
1012 0,0 
1013 0,0 
1014 0,0 
1015 0,0 
1016 0,0 
1017 0,0 
1018 0,0 
1019 0,0 
1020 0,0 
1021 0,0 
1022 0,0  
Taulukko A1/5  
▼M3 
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe High  2 
▼B 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1023 0,0 
1024 0,0 
1025 0,0 
1026 0,0 
1027 1,1 
1028 3,0 
1029 5,7 
1030 8,4 
1031 11,1 
1032 14,0 
1033 17,0 
1034 20,1 
1035 22,7  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1036 23,6 
1037 24,5 
1038 24,8 
1039 25,1 
1040 25,3 
1041 25,5 
1042 25,7 
1043 25,8 
1044 25,9 
1045 26,0 
1046 26,1 
1047 26,3 
1048 26,5  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1049 26,8 
1050 27,1 
1051 27,5 
1052 28,0 
1053 28,6 
1054 29,3 
1055 30,4 
1056 31,8 
1057 33,7 
1058 35,8 
1059 37,8 
1060 39,5 
1061 40,8  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1062 41,8 
1063 42,4 
1064 43,0 
1065 43,4 
1066 44,0 
1067 44,4 
1068 45,0 
1069 45,4 
1070 46,0 
1071 46,4 
1072 47,0 
1073 47,4 
1074 48,0  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 514  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1075 48,4 
1076 49,0 
1077 49,4 
1078 50,0 
1079 50,4 
1080 50,8 
1081 51,1 
1082 51,3 
1083 51,3 
1084 51,3 
1085 51,3 
1086 51,3 
1087 51,3 
1088 51,3 
1089 51,4 
1090 51,6 
1091 51,8 
1092 52,1 
1093 52,3 
1094 52,6 
1095 52,8 
1096 52,9 
1097 53,0 
1098 53,0 
1099 53,0 
1100 53,1 
1101 53,2 
1102 53,3 
1103 53,4 
1104 53,5 
1105 53,7 
1106 55,0 
1107 56,8 
1108 58,8 
1109 60,9 
1110 63,0 
1111 65,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1112 66,9 
1113 68,6 
1114 70,1 
1115 71,5 
1116 72,8 
1117 73,9 
1118 74,9 
1119 75,7 
1120 76,4 
1121 77,1 
1122 77,6 
1123 78,0 
1124 78,2 
1125 78,4 
1126 78,5 
1127 78,5 
1128 78,6 
1129 78,7 
1130 78,9 
1131 79,1 
1132 79,4 
1133 79,8 
1134 80,1 
1135 80,5 
1136 80,8 
1137 81,0 
1138 81,2 
1139 81,3 
1140  81,2 
1141 81,0 
1142 80,6 
1143 80,0 
1144 79,1 
1145 78,0 
1146 76,8 
1147 75,5 
1148 74,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1149 72,9 
1150 71,9 
1151 71,2 
1152 70,9 
1153 71,0 
1154 71,5 
1155 72,3 
1156 73,2 
1157 74,1 
1158 74,9 
1159 75,4 
1160 75,5 
1161 75,2 
1162 74,5 
1163 73,3 
1164 71,7 
1165 69,9 
1166 67,9 
1167 65,7 
1168 63,5 
1169 61,2 
1170 59,0 
1171 56,8 
1172 54,7 
1173 52,7 
1174 50,9 
1175 49,4 
1176 48,1 
1177 47,1 
1178 46,5 
1179 46,3 
1180 46,5 
1181 47,2 
1182 48,3 
1183 49,7 
1184 51,3 
1185 53,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1186 54,9 
1187 56,7 
1188 58,6 
1189 60,2 
1190 61,6 
1191 62,2 
1192 62,5 
1193 62,8 
1194 62,9 
1195 63,0 
1196 63,0 
1197 63,1 
1198 63,2 
1199 63,3 
1200 63,5 
1201 63,7 
1202 63,9 
1203 64,1 
1204 64,3 
1205  66,1 
1206 67,9 
1207 69,7 
1208 71,4 
1209 73,1 
1210 74,7 
1211 76,2 
1212 77,5 
1213 78,6 
1214 79,7 
1215 80,6 
1216 81,5 
1217 82,2 
1218 83,0 
1219 83,7 
1220 84,4 
1221 84,9 
1222 85,1  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 515  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1223 85,2 
1224 84,9 
1225 84,4 
1226 83,6 
1227 82,7 
1228 81,5 
1229 80,1 
1230 78,7 
1231 77,4 
1232 76,2 
1233 75,4 
1234 74,8 
1235 74,3 
1236 73,8 
1237 73,2 
1238 72,4 
1239 71,6 
1240 70,8 
1241 69,9 
1242 67,9 
1243 65,7 
1244 63,5 
1245 61,2 
1246 59,0 
1247 56,8 
1248 54,7 
1249 52,7 
1250 50,9 
1251 49,4 
1252 48,1 
1253 47,1 
1254 46,5 
1255 46,3 
1256 45,1 
1257 43,0 
1258 40,6 
1259 38,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1260 35,4 
1261 32,7 
1262 30,0 
1263 29,9 
1264 30,0 
1265 30,2 
1266 30,4 
1267 30,6 
1268 31,6 
1269 33,0 
1270 33,9 
1271 34,8 
1272 35,7 
1273 36,6 
1274 37,5 
1275 38,4 
1276 39,3 
1277 40,2 
1278 40,8 
1279 41,7 
1280 42,4 
1281 43,1 
1282 43,6 
1283 44,2 
1284 44,8 
1285 45,5 
1286 46,3 
1287 47,2 
1288  48,1 
1289 49,1 
1290 50,0 
1291 51,0 
1292 51,9 
1293 52,7 
1294 53,7 
1295 55,0 
1296 56,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1297 58,8 
1298 60,9 
1299 63,0 
1300 65,0 
1301 66,9 
1302 68,6 
1303 70,1 
1304 71,0 
1305 71,8 
1306 72,8 
1307 72,9 
1308 73,0 
1309 72,3 
1310 71,9 
1311 71,3 
1312 70,9 
1313 70,5 
1314 70,0 
1315 69,6 
1316 69,2 
1317 68,8 
1318 68,4 
1319 67,9 
1320 67,5 
1321 67,2 
1322 66,8 
1323 65,6 
1324 63,3 
1325 60,2 
1326 56,2 
1327 52,2 
1328 48,4 
1329 45,0 
1330 41,6 
1331 38,6 
1332 36,4 
1333 34,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1334 34,2 
1335 34,7 
1336 36,3 
1337 38,5 
1338 41,0 
1339 43,7 
1340 46,5 
1341 49,1 
1342 51,6 
1343 53,9 
1344 56,0 
1345 57,9 
1346 59,7 
1347 61,2 
1348 62,5 
1349 63,5 
1350 64,3 
1351 65,3 
1352 66,3 
1353  67,3 
1354 68,3 
1355 69,3 
1356 70,3 
1357 70,8 
1358 70,8 
1359 70,8 
1360 70,9 
1361 70,9 
1362 70,9 
1363 70,9 
1364 71,0 
1365 71,0 
1366 71,1 
1367 71,2 
1368 71,3 
1369 71,4 
1370 71,5  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 516  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1371 71,7 
1372 71,8 
1373 71,9 
1374 71,9 
1375 71,9 
1376 71,9 
1377 71,9 
1378 71,9 
1379 71,9 
1380 72,0 
1381 72,1 
1382 72,4 
1383 72,7 
1384 73,1 
1385 73,4 
1386 73,8 
1387 74,0 
1388 74,1 
1389 74,0 
1390 73,0 
1391 72,0 
1392 71,0 
1393 70,0 
1394 69,0 
1395 68,0 
1396 67,7 
1397 66,7  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1398 66,6 
1399 66,7 
1400 66,8 
1401 66,9 
1402 66,9 
1403 66,9 
1404 66,9 
1405 66,9 
1406 66,9 
1407 66,9 
1408 67,0 
1409 67,1 
1410 67,3 
1411 67,5 
1412 67,8 
1413 68,2 
1414 68,6 
1415 69,0 
1416 69,3 
1417 69,3 
1418 69,2 
1419 68,8 
1420 68,2 
1421 67,6 
1422 67,4 
1423 67,2 
1424 66,9  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1425 66,3 
1426 65,4 
1427 64,0 
1428 62,4 
1429 60,6 
1430 58,6 
1431 56,7 
1432 54,8 
1433 53,0 
1434 51,3 
1435  49,6 
1436 47,8 
1437 45,5 
1438 42,8 
1439 39,8 
1440 36,5 
1441 33,0 
1442 29,5 
1443 25,8 
1444 22,1 
1445 18,6 
1446 15,3 
1447 12,4 
1448 9,6 
1449 6,6 
1450 3,8 
1451 1,6  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1452 0,0 
1453 0,0 
1454 0,0 
1455 0,0 
1456 0,0 
1457 0,0 
1458 0,0 
1459 0,0 
1460 0,0 
1461 0,0 
1462 0,0 
1463 0,0 
1464 0,0 
1465 0,0 
1466 0,0 
1467 0,0 
1468 0,0 
1469 0,0 
1470 0,0 
1471 0,0 
1472 0,0 
1473 0,0 
1474 0,0 
1475 0,0 
1476 0,0 
1477 0,0  
Taulukko A1/6  
▼M3 
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Extra High  2 
▼B 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1478 0,0 
1479 1,1 
1480 2,3 
1481 4,6 
1482 6,5 
1483 8,9  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1484 10,9 
1485 13,5 
1486 15,2 
1487 17,6 
1488 19,3 
1489 21,4  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1490 23,0 
1491 25,0 
1492 26,5 
1493 28,4 
1494 29,8 
1495 31,7  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1496 33,7 
1497 35,8 
1498 38,1 
1499 40,5 
1500 42,2 
1501 43,5  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 517  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1502 44,5 
1503 45,2 
1504 45,8 
1505 46,6 
1506 47,4 
1507 48,5 
1508 49,7 
1509 51,3 
1510 52,9 
1511 54,3 
1512 55,6 
1513 56,8 
1514 57,9 
1515 58,9 
1516 59,7 
1517 60,3 
1518 60,7 
1519 60,9 
1520 61,0 
1521 61,1 
1522 61,4 
1523 61,8 
1524 62,5 
1525 63,4 
1526 64,5 
1527 65,7 
1528 66,9 
1529 68,1 
1530 69,1 
1531 70,0 
1532 70,9 
1533 71,8 
1534 72,6 
1535 73,4 
1536 74,0 
1537 74,7 
1538 75,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1539 75,7 
1540 76,4 
1541 77,2 
1542 78,2 
1543 78,9 
1544 79,9 
1545 81,1 
1546 82,4 
1547 83,7 
1548 85,4 
1549 87,0 
1550 88,3 
1551 89,5 
1552 90,5 
1553 91,3 
1554 92,2 
1555 93,0 
1556 93,8 
1557 94,6 
1558 95,3 
1559 95,9 
1560 96,6 
1561 97,4 
1562 98,1 
1563 98,7 
1564 99,5 
1565 100,3 
1566 101,1 
1567  101,9 
1568 102,8 
1569 103,8 
1570 105,0 
1571 106,1 
1572 107,4 
1573 108,7 
1574 109,9 
1575 111,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1576 112,3 
1577 113,4 
1578 114,4 
1579 115,3 
1580 116,1 
1581 116,8 
1582 117,4 
1583 117,7 
1584 118,2 
1585 118,1 
1586 117,7 
1587 117,0 
1588 116,1 
1589 115,2 
1590 114,4 
1591 113,6 
1592 113,0 
1593 112,6 
1594 112,2 
1595 111,9 
1596 111,6 
1597 111,2 
1598 110,7 
1599 110,1 
1600 109,3 
1601 108,4 
1602 107,4 
1603 106,7 
1604 106,3 
1605 106,2 
1606 106,4 
1607 107,0 
1608 107,5 
1609 107,9 
1610 108,4 
1611 108,9 
1612 109,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1613 110,2 
1614 110,9 
1615 111,6 
1616 112,2 
1617 112,8 
1618 113,3 
1619 113,7 
1620 114,1 
1621 114,4 
1622 114,6 
1623 114,7 
1624 114,7 
1625 114,7 
1626 114,6 
1627 114,5 
1628 114,5 
1629 114,5 
1630 114,7 
1631 115,0 
1632  115,6 
1633 116,4 
1634 117,3 
1635 118,2 
1636 118,8 
1637 119,3 
1638 119,6 
1639 119,7 
1640 119,5 
1641 119,3 
1642 119,2 
1643 119,0 
1644 118,8 
1645 118,8 
1646 118,8 
1647 118,8 
1648 118,8 
1649 118,9  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 518  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1650 119,0 
1651 119,0 
1652 119,1 
1653 119,2 
1654 119,4 
1655 119,6 
1656 119,9 
1657 120,1 
1658 120,3 
1659 120,4 
1660 120,5 
1661 120,5 
1662 120,5 
1663 120,5 
1664 120,4 
1665 120,3 
1666 120,1 
1667 119,9 
1668 119,6 
1669 119,5 
1670 119,4 
1671 119,3 
1672 119,3 
1673 119,4 
1674 119,5 
1675 119,5 
1676 119,6 
1677 119,6 
1678 119,6 
1679 119,4 
1680 119,3 
1681 119,0 
1682 118,8 
1683 118,7 
1684 118,8 
1685 119,0 
1686 119,2 
1687 119,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1688 120,0 
1689 120,3 
1690 120,5 
1691 120,7 
1692 120,9 
1693 121,0 
1694 121,1 
1695 121,2 
1696 121,3 
1697 121,4 
1698 121,5 
1699 121,5 
1700 121,5 
1701 121,4 
1702 121,3 
1703 121,1 
1704 120,9 
1705 120,6 
1706 120,4 
1707 120,2 
1708 120,1 
1709 119,9 
1710 119,8 
1711 119,8 
1712 119,9 
1713 120,0 
1714 120,2 
1715  120,4 
1716 120,8 
1717 121,1 
1718 121,6 
1719 121,8 
1720 122,1 
1721 122,4 
1722 122,7 
1723 122,8 
1724 123,1 
1725 123,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1726 122,8 
1727 122,3 
1728 121,3 
1729 119,9 
1730 118,1 
1731 115,9 
1732 113,5 
1733 111,1 
1734 108,6 
1735 106,2 
1736 104,0 
1737 101,1 
1738 98,3 
1739 95,7 
1740 93,5 
1741 91,5 
1742 90,7 
1743 90,4 
1744 90,2 
1745 90,2 
1746 90,1 
1747 90,0 
1748 89,8 
1749 89,6 
1750 89,4 
1751 89,2 
1752 88,9 
1753 88,5 
1754 88,1 
1755 87,6 
1756 87,1 
1757 86,6 
1758 86,1 
1759 85,5 
1760 85,0 
1761 84,4 
1762 83,8  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1763 83,2 
1764 82,6 
1765 81,9 
1766 81,1 
1767 80,0 
1768 78,7 
1769 76,9 
1770 74,6 
1771 72,0 
1772 69,0 
1773 65,6 
1774 62,1 
1775 58,5 
1776 54,7 
1777 50,9 
1778 47,3 
1779 43,8 
1780  40,4 
1781 37,4 
1782 34,3 
1783 31,3 
1784 28,3 
1785 25,2 
1786 22,0 
1787 18,9 
1788 16,1 
1789 13,4 
1790 11,1 
1791 8,9 
1792 6,9 
1793 4,9 
1794 2,8 
1795 0,0 
1796 0,0 
1797 0,0 
1798 0,0 
1799 0,0 
1800 0,0  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 519  
6. ►M3 WLTC, ryhmän 3 sykli ◄ 
Kuva A1/7  
▼M3 
WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Low  3 
▼B
 
Kuva A1/8  
▼M3 
WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe Medium  3a 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 520  
Kuva A1/9  
▼M3 
WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe Medium  3b 
▼B
 
Kuva A1/10  
▼M3 
WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe High  3a 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 521  
Kuva A1/11  
▼M3 
WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe High  3b 
▼B
 
Kuva A1/12  
▼M3 
WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Extra High  3 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 522  
Taulukko A1/7  
▼M3 
WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Low  3 
▼B 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
0 0,0 
1 0,0 
2 0,0 
3 0,0 
4 0,0 
5 0,0 
6 0,0 
7 0,0 
8 0,0 
9 0,0 
10 0,0 
11 0,0 
12 0,2 
13 1,7 
14 5,4 
15 9,9 
16 13,1 
17 16,9 
18 21,7 
19 26,0 
20 27,5 
21 28,1 
22 28,3 
23 28,8 
24 29,1 
25 30,8 
26 31,9 
27 34,1 
28 36,6 
29 39,1 
30 41,3 
31 42,5 
32 43,3 
33 43,9 
34 44,4 
35 44,5  Aika (s) Nopeus (km/h)  
36 44,2 
37 42,7 
38 39,9 
39 37,0 
40 34,6 
41 32,3 
42 29,0 
43 25,1 
44 22,2 
45 20,9 
46 20,4 
47 19,5 
48 18,4 
49 17,8 
50 17,8 
51 17,4 
52 15,7 
53 13,1 
54 12,1 
55 12,0 
56 12,0 
57 12,0 
58 12,3 
59 12,6 
60 14,7 
61 15,3 
62 15,9 
63 16,2 
64 17,1 
65 17,8 
66 18,1 
67 18,4 
68 20,3 
69 23,2 
70 26,5 
71 29,8  Aika (s) Nopeus (km/h)  
72 32,6 
73 34,4 
74 35,5 
75 36,4 
76 37,4 
77 38,5 
78 39,3 
79 39,5 
80 39,0 
81 38,5 
82 37,3 
83 37,0 
84 36,7 
85 35,9 
86 35,3 
87 34,6 
88 34,2 
89 31,9 
90 27,3 
91 22,0 
92 17,0 
93 14,2 
94 12,0 
95 9,1 
96 5,8 
97 3,6 
98 2,2 
99 0,0 
100 0,0 
101 0,0 
102 0,0 
103 0,0 
104 0,0 
105 0,0 
106 0,0 
107 0,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
108 0,0 
109 0,0 
110 0,0 
111 0,0 
112 0,0 
113 0,0 
114 0,0 
115 0,0 
116 0,0 
117 0,0 
118 0,0 
119 0,0 
120 0,0 
121 0,0 
122 0,0 
123 0,0 
124 0,0 
125 0,0 
126 0,0 
127 0,0 
128 0,0 
129 0,0 
130 0,0 
131 0,0 
132 0,0 
133 0,0 
134 0,0 
135 0,0 
136 0,0 
137 0,0 
138 0,2 
139 1,9 
140 6,1 
141 11,7 
142 16,4 
143 18,9  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 523  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
144 19,9 
145 20,8 
146 22,8 
147 25,4 
148 27,7 
149 29,2 
150 29,8 
151 29,4 
152 27,2 
153 22,6 
154 17,3 
155 13,3 
156 12,0 
157 12,6 
158 14,1 
159 17,2 
160 20,1 
161 23,4 
162 25,5 
163 27,6 
164 29,5 
165 31,1 
166 32,1 
167 33,2 
168 35,2 
169 37,2 
170 38,0 
171 37,4 
172 35,1 
173 31,0 
174 27,1 
175 25,3 
176 25,1 
177 25,9 
178 27,8 
179 29,2 
180 29,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
181 29,5 
182 29,2 
183 28,3 
184 26,1 
185 23,6 
186 21,0 
187 18,9 
188 17,1 
189 15,7 
190 14,5 
191 13,7 
192 12,9 
193 12,5 
194 12,2 
195 12,0 
196 12,0 
197 12,0 
198 12,0 
199 12,5 
200 13,0 
201 14,0 
202 15,0 
203 16,5 
204 19,0 
205 21,2 
206 23,8 
207 26,9 
208 29,6 
209 32,0 
210 35,2 
211 37,5 
212 39,2 
213 40,5 
214 41,6 
215 43,1 
216 45,0 
217 47,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
218 49,0 
219 50,6 
220 51,8 
221 52,7 
222 53,1 
223 53,5 
224 53,8 
225 54,2 
226 54,8 
227 55,3 
228 55,8 
229 56,2 
230 56,5 
231 56,5 
232 56,2 
233 54,9 
234 52,9 
235 51,0 
236 49,8 
237 49,2 
238 48,4 
239 46,9 
240 44,3 
241 41,5 
242 39,5 
243 37,0 
244 34,6 
245 32,3 
246 29,0 
247 25,1 
248 22,2 
249 20,9 
250 20,4 
251 19,5 
252 18,4 
253 17,8 
254 17,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
255 17,4 
256 15,7 
257 14,5 
258 15,4 
259 17,9 
260 20,6 
261 23,2 
262 25,7 
263 28,7 
264 32,5 
265 36,1 
266 39,0 
267 40,8 
268 42,9 
269 44,4 
270 45,9 
271 46,0 
272 45,6 
273 45,3 
274 43,7 
275 40,8 
276 38,0 
277 34,4 
278 30,9 
279 25,5 
280 21,4 
281 20,2 
282 22,9 
283 26,6 
284 30,2 
285 34,1 
286 37,4 
287 40,7 
288 44,0 
289 47,3 
290 49,2 
291 49,8  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 524  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
292 49,2 
293 48,1 
294 47,3 
295 46,8 
296 46,7 
297 46,8 
298 47,1 
299 47,3 
300 47,3 
301 47,1 
302 46,6 
303 45,8 
304 44,8 
305 43,3 
306 41,8 
307 40,8 
308 40,3 
309 40,1 
310 39,7 
311 39,2 
312 38,5 
313 37,4 
314 36,0 
315 34,4 
316 33,0 
317 31,7 
318 30,0 
319 28,0 
320 26,1 
321 25,6 
322 24,9 
323 24,9 
324 24,3 
325 23,9 
326 23,9 
327 23,6 
328 23,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
329 20,5 
330 17,5 
331 16,9 
332 16,7 
333 15,9 
334 15,6 
335 15,0 
336 14,5 
337 14,3 
338 14,5 
339 15,4 
340 17,8 
341 21,1 
342 24,1 
343 25,0 
344 25,3 
345 25,5 
346 26,4 
347 26,6 
348 27,1 
349 27,7 
350 28,1 
351 28,2 
352 28,1 
353 28,0 
354 27,9 
355 27,9 
356 28,1 
357 28,2 
358 28,0 
359 26,9 
360 25,0 
361 23,2 
362 21,9 
363 21,1 
364 20,7 
365 20,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
366 20,8 
367 21,2 
368 22,1 
369 23,5 
370 24,3 
371 24,5 
372 23,8 
373 21,3 
374 17,7 
375 14,4 
376 11,9 
377 10,2 
378 8,9 
379 8,0 
380 7,2 
381 6,1 
382 4,9 
383 3,7 
384 2,3 
385 0,9 
386 0,0 
387 0,0 
388 0,0 
389 0,0 
390 0,0 
391 0,0 
392 0,5 
393 2,1 
394 4,8 
395 8,3 
396 12,3 
397 16,6 
398 20,9 
399 24,2 
400 25,6 
401 25,6 
402 24,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
403 23,3 
404 21,6 
405 20,2 
406 18,7 
407 17,0 
408 15,3 
409 14,2 
410 13,9 
411 14,0 
412 14,2 
413 14,5 
414 14,9 
415 15,9 
416 17,4 
417 18,7 
418 19,1 
419 18,8 
420 17,6 
421 16,6 
422 16,2 
423 16,4 
424 17,2 
425 19,1 
426 22,6 
427 27,4 
428 31,6 
429 33,4 
430 33,5 
431 32,8 
432 31,9 
433 31,3 
434 31,1 
435 30,6 
436 29,2 
437 26,7 
438 23,0 
439 18,2  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 525  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
440 12,9 
441 7,7 
442 3,8 
443 1,3 
444 0,2 
445 0,0 
446 0,0 
447 0,0 
448 0,0 
449 0,0 
450 0,0 
451 0,0 
452 0,0 
453 0,0 
454 0,0 
455 0,0 
456 0,0 
457 0,0 
458 0,0 
459 0,0 
460 0,0 
461 0,0 
462 0,0 
463 0,0 
464 0,0 
465 0,0 
466 0,0 
467 0,0 
468 0,0 
469 0,0 
470 0,0 
471 0,0 
472 0,0 
473 0,0 
474 0,0 
475 0,0 
476 0,0 
477 0,0 
478 0,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
479 0,0 
480 0,0 
481 0,0 
482 0,0 
483 0,0 
484 0,0 
485 0,0 
486 0,0 
487 0,0 
488 0,0 
489 0,0 
490 0,0 
491 0,0 
492 0,0 
493 0,0 
494 0,0 
495 0,0 
496 0,0 
497 0,0 
498 0,0 
499 0,0 
500 0,0 
501 0,0 
502 0,0 
503 0,0 
504 0,0 
505 0,0 
506 0,0 
507 0,0 
508 0,0 
509 0,0 
510 0,0 
511 0,0 
512 0,5 
513 2,5 
514 6,6 
515 11,8 
516 16,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
517 20,5 
518 21,9 
519 21,9 
520 21,3 
521 20,3 
522 19,2 
523 17,8 
524 15,5 
525 11,9 
526 7,6 
527 4,0 
528 2,0 
529 1,0 
530 0,0 
531 0,0 
532 0,0 
533 0,2 
534 1,2 
535 3,2 
536 5,2 
537 8,2 
538 13 
539 18,8 
540 23,1 
541 24,5 
542 24,5 
543 24,3 
544 23,6 
545 22,3 
546 20,1 
547 18,5 
548 17,2 
549 16,3 
550 15,4 
551 14,7 
552 14,3 
553 13,7 
554 13,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
555 13,1 
556 13,1 
557 13,3 
558 13,8 
559 14,5 
560 16,5 
561 17,0 
562 17,0 
563 17,0 
564 15,4 
565 10,1 
566 4,8 
567 0,0 
568 0,0 
569 0,0 
570 0,0 
571 0,0 
572 0,0 
573 0,0 
574 0,0 
575 0,0 
576 0,0 
577 0,0 
578 0,0 
579 0,0 
580 0,0 
581 0,0 
582 0,0 
583 0,0 
584 0,0 
585 0,0 
586 0,0 
587 0,0 
588 0,0 
589 0,0  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 526  
Taulukko A1/8  
▼M3 
WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe Medium  3a 
▼B 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
590 0,0 
591 0,0 
592 0,0 
593 0,0 
594 0,0 
595 0,0 
596 0,0 
597 0,0 
598 0,0 
599 0,0 
600 0,0 
601 1,0 
602 2,1 
603 5,2 
604 9,2 
605 13,5 
606 18,1 
607 22,3 
608 26,0 
609 29,3 
610 32,8 
611 36,0 
612 39,2 
613 42,5 
614 45,7 
615 48,2 
616 48,4 
617 48,2 
618 47,8 
619 47,0 
620 45,9 
621 44,9 
622 44,4 
623 44,3 
624 44,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
625 45,1 
626 45,7 
627 46,0 
628 46,0 
629 46,0 
630 46,1 
631 46,7 
632 47,7 
633 48,9 
634 50,3 
635 51,6 
636 52,6 
637 53,0 
638 53,0 
639 52,9 
640 52,7 
641 52,6 
642 53,1 
643 54,3 
644 55,2 
645 55,5 
646 55,9 
647 56,3 
648 56,7 
649 56,9 
650 56,8 
651 56,0 
652 54,2 
653 52,1 
654 50,1 
655 47,2 
656 43,2 
657 39,2 
658 36,5 
659 34,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
660 31,0 
661 26,0 
662 20,7 
663 15,4 
664 13,1 
665 12,0 
666 12,5 
667 14,0 
668 19,0 
669 23,2 
670 28,0 
671 32,0 
672 34,0 
673 36,0 
674 38,0 
675 40,0 
676 40,3 
677 40,5 
678 39,0 
679 35,7 
680 31,8 
681 27,1 
682 22,8 
683 21,1 
684 18,9 
685 18,9 
686 21,3 
687 23,9 
688 25,9 
689 28,4 
690 30,3 
691 30,9 
692 31,1 
693 31,8 
694 32,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
695 33,2 
696 32,4 
697 28,3 
698 25,8 
699 23,1 
700 21,8 
701 21,2 
702 21,0 
703 21,0 
704 20,9 
705 19,9 
706 17,9 
707 15,1 
708 12,8 
709 12,0 
710 13,2 
711 17,1 
712 21,1 
713 21,8 
714 21,2 
715 18,5 
716 13,9 
717 12,0 
718 12,0 
719 13,0 
720 16,3 
721 20,5 
722 23,9 
723 26,0 
724 28,0 
725 31,5 
726 33,4 
727 36,0 
728 37,8 
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 527  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
730 41,6 
731 41,9 
732 42,0 
733 42,2 
734 42,4 
735 42,7 
736 43,1 
737 43,7 
738 44,0 
739 44,1 
740 45,3 
741 46,4 
742 47,2 
743 47,3 
744 47,4 
745 47,4 
746 47,5 
747 47,9 
748 48,6 
749 49,4 
750 49,8 
751 49,8 
752 49,7 
753 49,3 
754 48,5 
755 47,6 
756 46,3 
757 43,7 
758 39,3 
759 34,1 
760 29,0 
761 23,7 
762 18,4 
763 14,3 
764 12,0 
765 12,8 
766 16,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
767 20,4 
768 24,0 
769 29,0 
770 32,2 
771 36,8 
772 39,4 
773 43,2 
774 45,8 
775 49,2 
776 51,4 
777 54,2 
778 56,0 
779 58,3 
780 59,8 
781 61,7 
782 62,7 
783 63,3 
784 63,6 
785 64,0 
786 64,7 
787 65,2 
788 65,3 
789 65,3 
790 65,4 
791 65,7 
792 66,0 
793 65,6 
794 63,5 
795 59,7 
796 54,6 
797 49,3 
798 44,9 
799 42,3 
800 41,4 
801 41,3 
802 43,0 
803 45,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
804 46,5 
805 48,3 
806 49,5 
807 51,2 
808 52,2 
809 51,6 
810 49,7 
811 47,4 
812 43,7 
813 39,7 
814 35,5 
815 31,1 
816 26,3 
817 21,9 
818 18,0 
819 17,0 
820 18,0 
821 21,4 
822 24,8 
823 27,9 
824 30,8 
825 33,0 
826 35,1 
827 37,1 
828 38,9 
829 41,4 
830 44,0 
831 46,3 
832 47,7 
833 48,2 
834 48,7 
835 49,3 
836 49,8 
837 50,2 
838 50,9 
839 51,8 
840 52,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
841 53,3 
842 54,5 
843 55,7 
844 56,5 
845 56,8 
846 57,0 
847 57,2 
848 57,7 
849 58,7 
850 60,1 
851 61,1 
852 61,7 
853 62,3 
854 62,9 
855 63,3 
856 63,4 
857 63,5 
858 63,9 
859 64,4 
860 65,0 
861 65,6 
862 66,6 
863 67,4 
864 68,2 
865 69,1 
866 70,0 
867 70,8 
868 71,5 
869 72,4 
870 73,0 
871 73,7 
872 74,4 
873 74,9 
874 75,3 
875 75,6 
876 75,8 
877 76,6  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 528  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
878 76,5 
879 76,2 
880 75,8 
881 75,4 
882 74,8 
883 73,9 
884 72,7 
885 71,3 
886 70,4 
887 70,0 
888 70,0 
889 69,0 
890 68,0 
891 67,3 
892 66,2 
893 64,8 
894 63,6 
895 62,6 
896 62,1 
897 61,9 
898 61,9 
899 61,8 
900 61,5 
901 60,9 
902 59,7 
903 54,6 
904 49,3 
905 44,9 
906 42,3 
907 41,4 
908 41,3 
909 42,1 
910 44,7 
911 46,0 
912 48,8 
913 50,1 
914 51,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
915 54,1 
916 55,2 
917 56,2 
918 56,1 
919 56,1 
920 56,5 
921 57,5 
922 59,2 
923 60,7 
924 61,8 
925 62,3 
926 62,7 
927 62,0 
928 61,3 
929 60,9 
930 60,5 
931 60,2 
932 59,8 
933 59,4 
934 58,6 
935 57,5 
936 56,6 
937 56,0 
938 55,5 
939 55,0 
940 54,4 
941 54,1 
942 54,0 
943 53,9 
944 53,9 
945 54,0 
946 54,2 
947 55,0 
948 55,8 
949 56,2 
950 56,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
951 55,1 
952 52,7 
953 48,4 
954 43,1 
955 37,8 
956 32,5 
957 27,2 
958 25,1 
959 27,0 
960 29,8 
961 33,8 
962 37,0 
963 40,7 
964 43,0 
965 45,6 
966 46,9 
967 47,0 
968 46,9 
969 46,5 
970 45,8 
971 44,3 
972 41,3 
973 36,5 
974 31,7 
975 27,0 
976 24,7 
977 19,3 
978 16,0 
979 13,2 
980 10,7 
981 8,8 
982 7,2 
983 5,5 
984 3,2 
985 1,1 
986 0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
987 0,0 
988 0,0 
989 0,0 
990 0,0 
991 0,0 
992 0,0 
993 0,0 
994 0,0 
995 0,0 
996 0,0 
997 0,0 
998 0,0 
999 0,0 
1000 0,0 
1001 0,0 
1002 0,0 
1003 0,0 
1004 0,0 
1005 0,0 
1006 0,0 
1007 0,0 
1008  0,0 
1009 0,0 
1010 0,0 
1011 0,0 
1012 0,0 
1013 0,0 
1014 0,0 
1015 0,0 
1016 0,0 
1017 0,0 
1018 0,0 
1019 0,0 
1020 0,0 
1021 0,0 
1022 0,0  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 529  
Taulukko A1/9  
▼M3 
WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe Medium  3b 
▼B 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
590 0,0 
591 0,0 
592 0,0 
593 0,0 
594 0,0 
595 0,0 
596 0,0 
597 0,0 
598 0,0 
599 0,0 
600 0,0 
601 1,0 
602 2,1 
603 4,8 
604 9,1 
605 14,2 
606 19,8 
607 25,5 
608 30,5 
609 34,8 
610 38,8 
611 42,9 
612 46,4 
613 48,3 
614 48,7 
615 48,5 
616 48,4 
617 48,2 
618 47,8 
619 47,0 
620 45,9 
621 44,9 
622 44,4 
623 44,3 
624 44,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
625 45,1 
626 45,7 
627 46,0 
628 46,0 
629 46,0 
630 46,1 
631 46,7 
632 47,7 
633 48,9 
634 50,3 
635 51,6 
636 52,6 
637 53,0 
638 53,0 
639 52,9 
640 52,7 
641 52,6 
642 53,1 
643 54,3 
644 55,2 
645 55,5 
646 55,9 
647 56,3 
648 56,7 
649 56,9 
650 56,8 
651 56,0 
652 54,2 
653 52,1 
654 50,1 
655 47,2 
656 43,2 
657 39,2 
658 36,5 
659 34,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
660 31,0 
661 26,0 
662 20,7 
663 15,4 
664 13,1 
665 12,0 
666 12,5 
667 14,0 
668 19,0 
669 23,2 
670 28,0 
671 32,0 
672 34,0 
673 36,0 
674 38,0 
675 40,0 
676 40,3 
677 40,5 
678 39,0 
679 35,7 
680 31,8 
681 27,1 
682 22,8 
683 21,1 
684 18,9 
685 18,9 
686 21,3 
687 23,9 
688 25,9 
689 28,4 
690 30,3 
691 30,9 
692 31,1 
693 31,8 
694 32,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
695 33,2 
696 32,4 
697 28,3 
698 25,8 
699 23,1 
700 21,8 
701 21,2 
702 21,0 
703 21,0 
704 20,9 
705 19,9 
706 17,9 
707 15,1 
708 12,8 
709 12,0 
710 13,2 
711 17,1 
712 21,1 
713 21,8 
714 21,2 
715 18,5 
716 13,9 
717 12,0 
718 12,0 
719 13,0 
720 16,0 
721 18,5 
722 20,6 
723 22,5 
724 24,0 
725 26,6 
726 29,9 
727 34,8 
728 37,8 
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 530  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
730 41,6 
731 41,9 
732 42,0 
733 42,2 
734 42,4 
735 42,7 
736 43,1 
737 43,7 
738 44,0 
739 44,1 
740 45,3 
741 46,4 
742 47,2 
743 47,3 
744 47,4 
745 47,4 
746 47,5 
747 47,9 
748 48,6 
749 49,4 
750 49,8 
751 49,8 
752 49,7 
753 49,3 
754 48,5 
755 47,6 
756 46,3 
757 43,7 
758 39,3 
759 34,1 
760 29,0 
761 23,7 
762 18,4 
763 14,3 
764 12,0 
765 12,8 
766 16,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
767 19,1 
768 22,4 
769 25,6 
770 30,1 
771 35,3 
772 39,9 
773 44,5 
774 47,5 
775 50,9 
776 54,1 
777 56,3 
778 58,1 
779 59,8 
780 61,1 
781 62,1 
782 62,8 
783 63,3 
784 63,6 
785 64,0 
786 64,7 
787 65,2 
788 65,3 
789 65,3 
790 65,4 
791 65,7 
792 66,0 
793 65,6 
794 63,5 
795 59,7 
796 54,6 
797 49,3 
798 44,9 
799 42,3 
800 41,4 
801 41,3 
802 42,1 
803 44,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
804 48,4 
805 51,4 
806 52,7 
807 53,0 
808 52,5 
809 51,3 
810 49,7 
811 47,4 
812 43,7 
813 39,7 
814 35,5 
815 31,1 
816 26,3 
817 21,9 
818 18,0 
819 17,0 
820 18,0 
821 21,4 
822 24,8 
823 27,9 
824 30,8 
825 33,0 
826 35,1 
827 37,1 
828 38,9 
829 41,4 
830 44,0 
831 46,3 
832 47,7 
833 48,2 
834 48,7 
835 49,3 
836 49,8 
837 50,2 
838 50,9 
839 51,8 
840 52,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
841 53,3 
842 54,5 
843 55,7 
844 56,5 
845 56,8 
846 57,0 
847 57,2 
848 57,7 
849 58,7 
850 60,1 
851 61,1 
852 61,7 
853 62,3 
854 62,9 
855 63,3 
856 63,4 
857 63,5 
858 64,5 
859 65,8 
860 66,8 
861 67,4 
862 68,8 
863 71,1 
864 72,3 
865 72,8 
866 73,4 
867 74,6 
868 76,0 
869 76,6 
870 76,5 
871 76,2 
872 75,8 
873 75,4 
874 74,8 
875 73,9 
876 72,7 
877 71,3  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 531  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
878 70,4 
879 70,0 
880 70,0 
881 69,0 
882 68,0 
883 68,0 
884 68,0 
885 68,1 
886 68,4 
887 68,6 
888 68,7 
889 68,5 
890 68,1 
891 67,3 
892 66,2 
893 64,8 
894 63,6 
895 62,6 
896 62,1 
897 61,9 
898 61,9 
899 61,8 
900 61,5 
901 60,9 
902 59,7 
903 54,6 
904 49,3 
905 44,9 
906 42,3 
907 41,4 
908 41,3 
909 42,1 
910 44,7 
911 48,4 
912 51,4 
913 52,7 
914 54,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
915 57,0 
916 58,1 
917 59,2 
918 59,0 
919 59,1 
920 59,5 
921 60,5 
922 62,3 
923 63,9 
924 65,1 
925 64,1 
926 62,7 
927 62,0 
928 61,3 
929 60,9 
930 60,5 
931 60,2 
932 59,8 
933 59,4 
934 58,6 
935 57,5 
936 56,6 
937 56,0 
938 55,5 
939 55,0 
940 54,4 
941 54,1 
942 54,0 
943 53,9 
944 53,9 
945 54,0 
946 54,2 
947 55,0 
948 55,8 
949 56,2 
950 56,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
951 55,1 
952 52,7 
953 48,4 
954 43,1 
955 37,8 
956 32,5 
957 27,2 
958 25,1 
959 26,0 
960 29,3 
961 34,6 
962 40,4 
963 45,3 
964 49,0 
965 51,1 
966 52,1 
967 52,2 
968 52,1 
969 51,7 
970 50,9 
971 49,2 
972 45,9 
973 40,6 
974 35,3 
975 30,0 
976 24,7 
977 19,3 
978 16,0 
979 13,2 
980 10,7 
981 8,8 
982 7,2 
983 5,5 
984 3,2 
985 1,1 
986 0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
987 0,0 
988 0,0 
989 0,0 
990 0,0 
991 0,0 
992 0,0 
993 0,0 
994 0,0 
995 0,0 
996 0,0 
997 0,0 
998 0,0 
999 0,0 
1000 0,0 
1001 0,0 
1002 0,0 
1003 0,0 
1004 0,0 
1005 0,0 
1006 0,0 
1007 0,0 
1008  0,0 
1009 0,0 
1010 0,0 
1011 0,0 
1012 0,0 
1013 0,0 
1014 0,0 
1015 0,0 
1016 0,0 
1017 0,0 
1018 0,0 
1019 0,0 
1020 0,0 
1021 0,0 
1022 0,0  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 532  
Taulukko A1/10  
▼M3 
WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe High  3a 
▼B 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1023 0,0 
1024 0,0 
1025 0,0 
1026 0,0 
1027 0,8 
1028 3,6 
1029 8,6 
1030 14,6 
1031 20,0 
1032 24,4 
1033 28,2 
1034 31,7 
1035 35,0 
1036 37,6 
1037 39,7 
1038 41,5 
1039 43,6 
1040 46,0 
1041 48,4 
1042 50,5 
1043 51,9 
1044 52,6 
1045 52,8 
1046 52,9 
1047 53,1 
1048 53,3 
1049 53,1 
1050 52,3 
1051 50,7 
1052 48,8 
1053 46,5 
1054 43,8 
1055 40,3 
1056 36,0 
1057 30,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1058 25,4 
1059 21,0 
1060 16,7 
1061 13,4 
1062 12,0 
1063 12,1 
1064 12,8 
1065 15,6 
1066 19,9 
1067 23,4 
1068 24,6 
1069 27,0 
1070 29,0 
1071 32,0 
1072 34,8 
1073 37,7 
1074 40,8 
1075 43,2 
1076 46,0 
1077 48,0 
1078 50,7 
1079 52,0 
1080 54,5 
1081 55,9 
1082 57,4 
1083 58,1 
1084 58,4 
1085 58,8 
1086 58,8 
1087 58,6 
1088  58,7 
1089 58,8 
1090 58,8 
1091 58,8 
1092 59,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1093 60,1 
1094 61,7 
1095 63,0 
1096 63,7 
1097 63,9 
1098 63,5 
1099 62,3 
1100 60,3 
1101 58,9 
1102 58,4 
1103 58,8 
1104 60,2 
1105 62,3 
1106 63,9 
1107 64,5 
1108 64,4 
1109 63,5 
1110 62,0 
1111 61,2 
1112 61,3 
1113 61,7 
1114 62,0 
1115 64,6 
1116 66,0 
1117 66,2 
1118 65,8 
1119 64,7 
1120 63,6 
1121 62,9 
1122 62,4 
1123 61,7 
1124 60,1 
1125 57,3 
1126 55,8 
1127 50,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1128 45,2 
1129 40,1 
1130 36,2 
1131 32,9 
1132 29,8 
1133 26,6 
1134 23,0 
1135 19,4 
1136 16,3 
1137 14,6 
1138 14,2 
1139 14,3 
1140 14,6 
1141 15,1 
1142 16,4 
1143 19,1 
1144 22,5 
1145 24,4 
1146 24,8 
1147 22,7 
1148 17,4 
1149 13,8 
1150 12,0 
1151 12,0 
1152 12,0 
1153  13,9 
1154 17,7 
1155 22,8 
1156 27,3 
1157 31,2 
1158 35,2 
1159 39,4 
1160 42,5 
1161 45,4 
1162 48,2  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 533  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1163 50,3 
1164 52,6 
1165 54,5 
1166 56,6 
1167 58,3 
1168 60,0 
1169 61,5 
1170 63,1 
1171 64,3 
1172 65,7 
1173 67,1 
1174 68,3 
1175 69,7 
1176 70,6 
1177 71,6 
1178 72,6 
1179 73,5 
1180 74,2 
1181 74,9 
1182 75,6 
1183 76,3 
1184 77,1 
1185 77,9 
1186 78,5 
1187 79,0 
1188 79,7 
1189 80,3 
1190 81,0 
1191 81,6 
1192 82,4 
1193 82,9 
1194 83,4 
1195 83,8 
1196 84,2 
1197 84,7 
1198 85,2 
1199 85,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1200 86,3 
1201 86,8 
1202 87,4 
1203 88,0 
1204 88,3 
1205 88,7 
1206 89,0 
1207 89,3 
1208 89,8 
1209 90,2 
1210 90,6 
1211 91,0 
1212 91,3 
1213 91,6 
1214 91,9 
1215 92,2 
1216 92,8 
1217 93,1 
1218 93,3 
1219 93,5 
1220 93,7 
1221 93,9 
1222 94,0 
1223 94,1 
1224 94,3 
1225 94,4 
1226 94,6 
1227 94,7 
1228  94,8 
1229 95,0 
1230 95,1 
1231 95,3 
1232 95,4 
1233 95,6 
1234 95,7 
1235 95,8 
1236 96,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1237 96,1 
1238 96,3 
1239 96,4 
1240 96,6 
1241 96,8 
1242 97,0 
1243 97,2 
1244 97,3 
1245 97,4 
1246 97,4 
1247 97,4 
1248 97,4 
1249 97,3 
1250 97,3 
1251 97,3 
1252 97,3 
1253 97,2 
1254 97,1 
1255 97,0 
1256 96,9 
1257 96,7 
1258 96,4 
1259 96,1 
1260 95,7 
1261 95,5 
1262 95,3 
1263 95,2 
1264 95,0 
1265 94,9 
1266 94,7 
1267 94,5 
1268 94,4 
1269 94,4 
1270 94,3 
1271 94,3 
1272 94,1 
1273 93,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1274 93,4 
1275 92,8 
1276 92,0 
1277 91,3 
1278 90,6 
1279 90,0 
1280 89,3 
1281 88,7 
1282 88,1 
1283 87,4 
1284 86,7 
1285 86,0 
1286 85,3 
1287 84,7 
1288 84,1 
1289 83,5 
1290 82,9 
1291 82,3 
1292 81,7 
1293  81,1 
1294 80,5 
1295 79,9 
1296 79,4 
1297 79,1 
1298 78,8 
1299 78,5 
1300 78,2 
1301 77,9 
1302 77,6 
1303 77,3 
1304 77,0 
1305 76,7 
1306 76,0 
1307 76,0 
1308 76,0 
1309 75,9 
1310 76,0  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 534  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1311 76,0 
1312 76,1 
1313 76,3 
1314 76,5 
1315 76,6 
1316 76,8 
1317 77,1 
1318 77,1 
1319 77,2 
1320 77,2 
1321 77,6 
1322 78,0 
1323 78,4 
1324 78,8 
1325 79,2 
1326 80,3 
1327 80,8 
1328 81,0 
1329 81,0 
1330 81,0 
1331 81,0 
1332 81,0 
1333 80,9 
1334 80,6 
1335 80,3 
1336 80,0 
1337 79,9 
1338 79,8 
1339 79,8 
1340 79,8 
1341 79,9 
1342 80,0 
1343 80,4 
1344 80,8 
1345 81,2 
1346 81,5 
1347 81,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1348 81,6 
1349 81,4 
1350 80,7 
1351 79,6 
1352 78,2 
1353 76,8 
1354 75,3 
1355 73,8 
1356 72,1 
1357 70,2 
1358 68,2 
1359 66,1 
1360 63,8 
1361 61,6 
1362 60,2 
1363 59,8 
1364 60,4 
1365 61,8 
1366 62,6 
1367 62,7 
1368 61,9 
1369 60,0 
1370 58,4 
1371 57,8 
1372 57,8 
1373 57,8 
1374 57,3 
1375 56,2 
1376  54,3 
1377 50,8 
1378 45,5 
1379 40,2 
1380 34,9 
1381 29,6 
1382 28,7 
1383 29,3 
1384 30,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1385 31,7 
1386 32,9 
1387 35,0 
1388 38,0 
1389 40,5 
1390 42,7 
1391 45,8 
1392 47,5 
1393 48,9 
1394 49,4 
1395 49,4 
1396 49,2 
1397 48,7 
1398 47,9 
1399 46,9 
1400 45,6 
1401 44,2 
1402 42,7 
1403 40,7 
1404 37,1 
1405 33,9 
1406 30,6 
1407 28,6 
1408 27,3 
1409 27,2 
1410 27,5 
1411 27,4 
1412 27,1 
1413 26,7 
1414 26,8 
1415 28,2 
1416 31,1 
1417 34,8 
1418 38,4 
1419 40,9 
1420 41,7 
1421 40,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1422 38,3 
1423 35,3 
1424 34,3 
1425 34,6 
1426 36,3 
1427 39,5 
1428 41,8 
1429 42,5 
1430 41,9 
1431 40,1 
1432 36,6 
1433 31,3 
1434 26,0 
1435 20,6 
1436 19,1 
1437 19,7 
1438 21,1 
1439 22,0 
1440 22,1 
1441  21,4 
1442 19,6 
1443 18,3 
1444 18,0 
1445 18,3 
1446 18,5 
1447 17,9 
1448 15,0 
1449 9,9 
1450 4,6 
1451 1,2 
1452 0,0 
1453 0,0 
1454 0,0 
1455 0,0 
1456 0,0 
1457 0,0 
1458 0,0  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 535  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1459 0,0 
1460 0,0 
1461 0,0 
1462 0,0 
1463 0,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1464 0,0 
1465 0,0 
1466 0,0 
1467 0,0 
1468 0,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1469 0,0 
1470 0,0 
1471 0,0 
1472 0,0 
1473 0,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1474 0,0 
1475 0,0 
1476 0,0 
1477 0,0  
Taulukko A1/11  
▼M3 
WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe High  3b 
▼B 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1023 0,0 
1024 0,0 
1025 0,0 
1026 0,0 
1027 0,8 
1028 3,6 
1029 8,6 
1030 14,6 
1031 20,0 
1032 24,4 
1033 28,2 
1034 31,7 
1035 35,0 
1036 37,6 
1037 39,7 
1038 41,5 
1039 43,6 
1040 46,0 
1041 48,4 
1042 50,5 
1043 51,9 
1044 52,6 
1045 52,8 
1046 52,9 
1047 53,1 
1048 53,3 
1049 53,1 
1050 52,3  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1051 50,7 
1052 48,8 
1053 46,5 
1054 43,8 
1055 40,3 
1056 36,0 
1057 30,7 
1058 25,4 
1059 21,0 
1060 16,7 
1061 13,4 
1062 12,0 
1063 12,1 
1064 12,8 
1065 15,6 
1066 19,9 
1067 23,4 
1068 24,6 
1069 25,2 
1070 26,4 
1071 28,8 
1072 31,8 
1073 35,3 
1074 39,5 
1075 44,5 
1076 49,3 
1077 53,3 
1078 56,4  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1079 58,9 
1080 61,2 
1081 62,6 
1082 63,0 
1083 62,5 
1084 60,9 
1085 59,3 
1086 58,6 
1087  58,6 
1088 58,7 
1089 58,8 
1090 58,8 
1091 58,8 
1092 59,1 
1093 60,1 
1094 61,7 
1095 63,0 
1096 63,7 
1097 63,9 
1098 63,5 
1099 62,3 
1100 60,3 
1101 58,9 
1102 58,4 
1103 58,8 
1104 60,2 
1105 62,3 
1106 63,9  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1107 64,5 
1108 64,4 
1109 63,5 
1110 62,0 
1111 61,2 
1112 61,3 
1113 62,6 
1114 65,3 
1115 68,0 
1116 69,4 
1117 69,7 
1118 69,3 
1119 68,1 
1120 66,9 
1121 66,2 
1122 65,7 
1123 64,9 
1124 63,2 
1125 60,3 
1126 55,8 
1127 50,5 
1128 45,2 
1129 40,1 
1130 36,2 
1131 32,9 
1132 29,8 
1133 26,6 
1134 23,0  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 536  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1135 19,4 
1136 16,3 
1137 14,6 
1138 14,2 
1139 14,3 
1140 14,6 
1141 15,1 
1142 16,4 
1143 19,1 
1144 22,5 
1145 24,4 
1146 24,8 
1147 22,7 
1148 17,4 
1149 13,8 
1150 12,0 
1151 12,0 
1152 12,0 
1153 13,9 
1154 17,7 
1155 22,8 
1156 27,3 
1157 31,2 
1158 35,2 
1159 39,4 
1160 42,5 
1161 45,4 
1162 48,2 
1163 50,3 
1164 52,6 
1165 54,5 
1166 56,6 
1167 58,3 
1168 60,0 
1169 61,5 
1170 63,1 
1171 64,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1172 65,7 
1173 67,1 
1174 68,3 
1175 69,7 
1176 70,6 
1177 71,6 
1178 72,6 
1179 73,5 
1180 74,2 
1181 74,9 
1182 75,6 
1183 76,3 
1184 77,1 
1185 77,9 
1186 78,5 
1187 79,0 
1188 79,7 
1189 80,3 
1190 81,0 
1191 81,6 
1192 82,4 
1193 82,9 
1194 83,4 
1195 83,8 
1196 84,2 
1197 84,7 
1198 85,2 
1199 85,6 
1200  86,3 
1201 86,8 
1202 87,4 
1203 88,0 
1204 88,3 
1205 88,7 
1206 89,0 
1207 89,3 
1208 89,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1209 90,2 
1210 90,6 
1211 91,0 
1212 91,3 
1213 91,6 
1214 91,9 
1215 92,2 
1216 92,8 
1217 93,1 
1218 93,3 
1219 93,5 
1220 93,7 
1221 93,9 
1222 94,0 
1223 94,1 
1224 94,3 
1225 94,4 
1226 94,6 
1227 94,7 
1228 94,8 
1229 95,0 
1230 95,1 
1231 95,3 
1232 95,4 
1233 95,6 
1234 95,7 
1235 95,8 
1236 96,0 
1237 96,1 
1238 96,3 
1239 96,4 
1240 96,6 
1241 96,8 
1242 97,0 
1243 97,2 
1244 97,3 
1245 97,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1246 97,4 
1247 97,4 
1248 97,4 
1249 97,3 
1250 97,3 
1251 97,3 
1252 97,3 
1253 97,2 
1254 97,1 
1255 97,0 
1256 96,9 
1257 96,7 
1258 96,4 
1259 96,1 
1260 95,7 
1261 95,5 
1262 95,3 
1263 95,2 
1264 95,0 
1265  94,9 
1266 94,7 
1267 94,5 
1268 94,4 
1269 94,4 
1270 94,3 
1271 94,3 
1272 94,1 
1273 93,9 
1274 93,4 
1275 92,8 
1276 92,0 
1277 91,3 
1278 90,6 
1279 90,0 
1280 89,3 
1281 88,7 
1282 88,1  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 537  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1283 87,4 
1284 86,7 
1285 86,0 
1286 85,3 
1287 84,7 
1288 84,1 
1289 83,5 
1290 82,9 
1291 82,3 
1292 81,7 
1293 81,1 
1294 80,5 
1295 79,9 
1296 79,4 
1297 79,1 
1298 78,8 
1299 78,5 
1300 78,2 
1301 77,9 
1302 77,6 
1303 77,3 
1304 77,0 
1305 76,7 
1306 76,0 
1307 76,0 
1308 76,0 
1309 75,9 
1310 75,9 
1311 75,8 
1312 75,7 
1313 75,5 
1314 75,2 
1315 75,0 
1316 74,7 
1317 74,1 
1318 73,7 
1319 73,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1320 73,5 
1321 74,0 
1322 74,9 
1323 76,1 
1324 77,7 
1325 79,2 
1326 80,3 
1327 80,8 
1328 81,0 
1329 81,0 
1330 81,0 
1331 81,0 
1332 81,0 
1333 80,9 
1334 80,6 
1335 80,3 
1336 80,0 
1337 79,9 
1338 79,8 
1339 79,8 
1340 79,8 
1341 79,9 
1342 80,0 
1343 80,4 
1344 80,8 
1345 81,2 
1346 81,5 
1347 81,6 
1348  81,6 
1349 81,4 
1350 80,7 
1351 79,6 
1352 78,2 
1353 76,8 
1354 75,3 
1355 73,8 
1356 72,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1357 70,2 
1358 68,2 
1359 66,1 
1360 63,8 
1361 61,6 
1362 60,2 
1363 59,8 
1364 60,4 
1365 61,8 
1366 62,6 
1367 62,7 
1368 61,9 
1369 60,0 
1370 58,4 
1371 57,8 
1372 57,8 
1373 57,8 
1374 57,3 
1375 56,2 
1376 54,3 
1377 50,8 
1378 45,5 
1379 40,2 
1380 34,9 
1381 29,6 
1382 27,3 
1383 29,3 
1384 32,9 
1385 35,6 
1386 36,7 
1387 37,6 
1388 39,4 
1389 42,5 
1390 46,5 
1391 50,2 
1392 52,8 
1393 54,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1394 54,9 
1395 54,9 
1396 54,7 
1397 54,1 
1398 53,2 
1399 52,1 
1400 50,7 
1401 49,1 
1402 47,4 
1403 45,2 
1404 41,8 
1405 36,5 
1406 31,2 
1407 27,6 
1408 26,9 
1409 27,3 
1410 27,5 
1411 27,4 
1412 27,1 
1413  26,7 
1414 26,8 
1415 28,2 
1416 31,1 
1417 34,8 
1418 38,4 
1419 40,9 
1420 41,7 
1421 40,9 
1422 38,3 
1423 35,3 
1424 34,3 
1425 34,6 
1426 36,3 
1427 39,5 
1428 41,8 
1429 42,5 
1430 41,9  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 538  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1431 40,1 
1432 36,6 
1433 31,3 
1434 26,0 
1435 20,6 
1436 19,1 
1437 19,7 
1438 21,1 
1439 22,0 
1440 22,1 
1441 21,4 
1442 19,6  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1443 18,3 
1444 18,0 
1445 18,3 
1446 18,5 
1447 17,9 
1448 15,0 
1449 9,9 
1450 4,6 
1451 1,2 
1452 0,0 
1453 0,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1454 0,0 
1455 0,0 
1456 0,0 
1457 0,0 
1458 0,0 
1459 0,0 
1460 0,0 
1461 0,0 
1462 0,0 
1463 0,0 
1464 0,0 
1465 0,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1466 0,0 
1467 0,0 
1468 0,0 
1469 0,0 
1470 0,0 
1471 0,0 
1472 0,0 
1473 0,0 
1474 0,0 
1475 0,0 
1476 0,0 
1477 0,0  
Taulukko A1/12  
▼M3 
WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Extra High  3 
▼B 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1478 0,0 
1479 2,2 
1480 4,4 
1481 6,3 
1482 7,9 
1483 9,2 
1484 10,4 
1485 11,5 
1486 12,9 
1487 14,7 
1488 17,0 
1489 19,8 
1490 23,1 
1491 26,7 
1492 30,5 
1493 34,1 
1494 37,5 
1495 40,6 
1496 43,3 
1497 45,7 
1498 47,7  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1499 49,3 
1500 50,5 
1501 51,3 
1502 52,1 
1503 52,7 
1504 53,4 
1505 54,0 
1506 54,5 
1507 55,0 
1508 55,6 
1509 56,3 
1510 57,2 
1511 58,5 
1512 60,2 
1513 62,3 
1514 64,7 
1515 67,1 
1516 69,2 
1517 70,7 
1518 71,9 
1519 72,7  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1520 73,4 
1521 73,8 
1522 74,1 
1523 74,0 
1524 73,6 
1525 72,5 
1526 70,8 
1527 68,6 
1528 66,2 
1529 64,0 
1530 62,2 
1531 60,9 
1532 60,2 
1533 60,0 
1534 60,4 
1535 61,4 
1536 63,2 
1537 65,6 
1538 68,4 
1539 71,6 
1540 74,9  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1541  78,4 
1542 81,8 
1543 84,9 
1544 87,4 
1545 89,0 
1546 90,0 
1547 90,6 
1548 91,0 
1549 91,5 
1550 92,0 
1551 92,7 
1552 93,4 
1553 94,2 
1554 94,9 
1555 95,7 
1556 96,6 
1557 97,7 
1558 98,9 
1559 100,4 
1560 102,0 
1561 103,6  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 539  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1562 105,2 
1563 106,8 
1564 108,5 
1565 110,2 
1566 111,9 
1567 113,7 
1568 115,3 
1569 116,8 
1570 118,2 
1571 119,5 
1572 120,7 
1573 121,8 
1574 122,6 
1575 123,2 
1576 123,6 
1577 123,7 
1578 123,6 
1579 123,3 
1580 123,0 
1581 122,5 
1582 122,1 
1583 121,5 
1584 120,8 
1585 120,0 
1586 119,1 
1587 118,1 
1588 117,1 
1589 116,2 
1590 115,5 
1591 114,9 
1592 114,5 
1593 114,1 
1594 113,9 
1595 113,7 
1596 113,3 
1597 112,9 
1598 112,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1599 111,4 
1600 110,5 
1601 109,5 
1602 108,5 
1603 107,7 
1604 107,1 
1605 106,6 
1606 106,4 
1607 106,2 
1608 106,2 
1609 106,2 
1610 106,4 
1611 106,5 
1612 106,8 
1613 107,2 
1614 107,8 
1615 108,5 
1616 109,4 
1617 110,5 
1618 111,7 
1619 113,0 
1620 114,1 
1621 115,1 
1622 115,9 
1623 116,5 
1624 116,7 
1625 116,6 
1626 116,2 
1627  115,2 
1628 113,8 
1629 112,0 
1630 110,1 
1631 108,3 
1632 107,0 
1633 106,1 
1634 105,8 
1635 105,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1636 105,7 
1637 105,6 
1638 105,3 
1639 104,9 
1640 104,4 
1641 104,0 
1642 103,8 
1643 103,9 
1644 104,4 
1645 105,1 
1646 106,1 
1647 107,2 
1648 108,5 
1649 109,9 
1650 111,3 
1651 112,7 
1652 113,9 
1653 115,0 
1654 116,0 
1655 116,8 
1656 117,6 
1657 118,4 
1658 119,2 
1659 120,0 
1660 120,8 
1661 121,6 
1662 122,3 
1663 123,1 
1664 123,8 
1665 124,4 
1666 125,0 
1667 125,4 
1668 125,8 
1669 126,1 
1670 126,4 
1671 126,6 
1672 126,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1673 126,8 
1674 126,9 
1675 126,9 
1676 126,9 
1677 126,8 
1678 126,6 
1679 126,3 
1680 126,0 
1681 125,7 
1682 125,6 
1683 125,6 
1684 125,8 
1685 126,2 
1686 126,6 
1687 127,0 
1688 127,4 
1689 127,6 
1690 127,8 
1691 127,9 
1692  128,0 
1693 128,1 
1694 128,2 
1695 128,3 
1696 128,4 
1697 128,5 
1698 128,6 
1699 128,6 
1700 128,5 
1701 128,3 
1702 128,1 
1703 127,9 
1704 127,6 
1705 127,4 
1706 127,2 
1707 127,0 
1708 126,9 
1709 126,8  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 540  
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1710 126,7 
1711 126,8 
1712 126,9 
1713 127,1 
1714 127,4 
1715 127,7 
1716 128,1 
1717 128,5 
1718 129,0 
1719 129,5 
1720 130,1 
1721 130,6 
1722 131,0 
1723 131,2 
1724 131,3 
1725 131,2 
1726 130,7 
1727 129,8 
1728 128,4 
1729 126,5 
1730 124,1 
1731 121,6 
1732 119,0  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1733 116,5 
1734 114,1 
1735 111,8 
1736 109,5 
1737 107,1 
1738 104,8 
1739 102,5 
1740 100,4 
1741 98,6 
1742 97,2 
1743 95,9 
1744 94,8 
1745 93,8 
1746 92,8 
1747 91,8 
1748 91,0 
1749 90,2 
1750 89,6 
1751 89,1 
1752 88,6 
1753 88,1 
1754 87,6  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1755 87,1 
1756 86,6 
1757 86,1 
1758 85,5 
1759 85,0 
1760 84,4 
1761 83,8 
1762 83,2 
1763 82,6 
1764 82,0 
1765 81,3 
1766 80,4 
1767 79,1 
1768 77,4 
1769 75,1 
1770 72,3 
1771 69,1 
1772 65,9 
1773 62,7 
1774  59,7 
1775 57,0 
1776 54,6 
1777 52,2  Aika (s) Nopeus (km/h)  
1778 49,7 
1779 46,8 
1780 43,5 
1781 39,9 
1782 36,4 
1783 33,2 
1784 30,5 
1785 28,3 
1786 26,3 
1787 24,4 
1788 22,5 
1789 20,5 
1790 18,2 
1791 15,5 
1792 12,3 
1793 8,7 
1794 5,2 
1795 0,0 
1796 0,0 
1797 0,0 
1798 0,0 
1799 0,0 
1800 0,0 
7. Syklin määrittäminen  
Jotta voidaan vahvistaa, että on valittu oikea sykliversio tai että tes ­
tauspenkkijärjestelmässä toteutettiin oikea sykli, käytetään taulukossa 
A1/13 lueteltuja syklivaihekohtaisten ja koko sykliä koskevien ajo ­
neuvon nopeusarvojen tarkistussummia.  
▼M3 
Taulukko A1/13  
1 Hz:n tarkistussummat  
Syklin ryhmä  Syklin vaihe  Ajoneuvon 1 Hz: n tavo i­
tenopeuksien tarkistus ­
summa  
Ryhmä 1 Hidas 11 988,4 
Keskinopea 17 162,8 
Hidas 11 988,4 
Yhteensä 41 139,6  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 541  
Syklin ryhmä  Syklin vaihe  Ajoneuvon 1 Hz:n tavo i­
tenopeuksien tarkistus ­
summa  
Ryhmä 2 Hidas 11 162,2 
Keskinopea 17 054,3 
Nopea 24 450,6 
Moottoritie  28 869,8 
Yhteensä 81 536,9 
Ryhmä 3a Hidas 11 140,3 
Keskinopea 16 995,7 
Nopea 25 646,0 
Moottoritie  29 714,9 
Yhteensä 83 496,9 
Ryhmä 3b Hidas 11 140,3 
Keskinopea 17 121,2 
Nopea 25 782,2 
Moottoritie  29 714,9 
Yhteensä 83 758,6  
▼B 
8. Syklin muuntaminen  
Tämän alaliitteen 8 kohtaa ei sovelleta ulkopuolelta ladattaviin sähkö ­
hybridiajoneuvoihin (OVC-HEV), vain sisäisesti ladattaviin sähköhyb ­
ridiajoneuvoihin (NOVC-HEV) ja vain sisäisesti ladattaviin polttoken ­
nohybridiajoneuvoihin (NOVC-FCHV).  
8.1 Yleiset huomautukset  
▼M3 _______  
▼B 
Ajoneuvojen, joiden tehon ja massan suhde on ryhmien 1 ja 2 tai 
ryhmien 2 ja 3 ajoneuvojen arvojen rajamailla, tai erittäin pienitehois ­
ten ryhmän 1 ajoneuvojen tapauksessa voi esiintyä ajettavuusongel ­
mia. 
Koska nämä ongelmat liittyvät lähinnä sellaisiin syklivaiheisiin, joissa 
ajoneuvon nopeus on suuri ja kiihdytykset voimakkaita, eivätkä niin ­
kään syklin suurimpaan nopeuteen, ajettavuutta parannetaan pienen ­
nysmenettelyllä.  
8.2 Tässä kohdassa kuvataan menettely, jolla muunnetaan syklin profiilia 
pienennysmenettelyllä (downscaling).  
8.2.1. Pienennysmenettely, ryhmän 1 ajoneuvot  
Kuvassa A1/14 esitetään esimerkkinä pienennetty keskinopea vaihe, 
jota sovelletaan ryhmän 1 ajoneuvojen WLTC-menettelyssä.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 542  
Kuva A1/14  
WLTC-menettelyn pienennetty keskinopea vaihe ryhmän 1 ajoneuvoille
  
Ryhmän 1 syklissä pienennetty vaihe alkaa sekunnista 651 ja päättyy 
sekuntiin 906. Tänä aikana lasketaan alkuperäistä sykliä vastaava kiih ­
dytys seuraavasta yhtälöstä: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v  i 
3,6 
jossa 
v i on ajoneuvon nopeus (km/h) 
i on aika sekunnista 651 sekuntiin 906.  
Pienennystä sovelletaan ensin aikana sekunnista 651 sekuntiin 848. 
Lasketaan sitten pienennetty nopeuskäyrä seuraavasta yhtälöstä: 
v dsc iþ1 ¼ v  dsc i þ a  orig  i Ü ð1 Ä f  dsc Þ Ü 3,6 
jossa i = 651 to 847.  
Jos i = 651,  v dsc  i ¼ v  orig  i 
Jotta saavutettaisiin ajoneuvon alkuperäinen nopeus sekuntina 907, 
lasketaan hidastukselle korjauskerroin seuraavasta yhtälöstä: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
jossa 36,7 km/h on ajoneuvon alkuperäinen nopeus sekuntina 907.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 543  
Lasketaan sitten pienennetty ajoneuvon nopeus sekunnista 849 sekun ­
tiin 906 seuraavasta yhtälöstä: 
v dsc i ¼ v  dsc iÄ1 þ a  orig  iÄ1 Ü f  corr_dec Ü 3,6  
Jos i = 849 to 906.  
▼M3 
8.2.2. Pienennysmenettely, ryhmän 2 ajoneuvot  
Koska ajettavuusongelmat liittyvät yksinomaan ryhmien 2 ja 3 syklien 
moottoritievaiheisiin, pienennystä sovelletaan niihin moottoritiev ­
aiheen osuuksiin, joissa ajettavuusongelmia odotetaan esiintyvän 
(ks. kuvat A1/15 ja A1/16).  
▼B 
Kuva A1/15  
WLTC-menettelyn pienennetty moottoritievaihe ryhmän 2 ajoneuvoille
  
Ryhmän 2 syklissä pienennetty vaihe alkaa sekunnista 1520 ja päättyy 
sekuntiin 1742. Tänä aikana lasketaan alkuperäistä sykliä vastaava 
kiihdytys seuraavasta yhtälöstä: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v  i 
3,6 
jossa 
v i on ajoneuvon nopeus (km/h) 
i on aika sekunnista 1520 sekuntiin 1742.  
Pienennystä sovelletaan ensin aikana sekunnista 1520 sekuntiin 1725. 
Sekunti 1725 on aika, jolloin moottoritievaiheen suurin nopeus saa ­
vutetaan. Lasketaan sitten pienennetty nopeuskäyrä seuraavasta yhtä ­
löstä: 
v dsc iþ1 ¼ v  dsc i þ a  orig  i Ü ð1 Ä f  dsc Þ Ü 3,6  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 544  
Jos i = 1520 to 1724. 
Jos i = 1520,  v dsc  i ¼ v  orig  i 
Jotta saavutettaisiin ajoneuvon alkuperäinen nopeus sekuntina 1743, 
lasketaan hidastukselle korjauskerroin seuraavasta yhtälöstä: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
jossa 90,4 km/h on ajoneuvon alkuperäinen nopeus sekuntina 1743.  
Lasketaan sitten pienennetty ajoneuvon nopeus sekunnista 1726 se ­
kuntiin 1742 seuraavasta yhtälöstä: 
v dsc i ¼ v  dsc iÄ1 þ a  orig  iÄ1 Ü f  corr_dec Ü 3,6 
Jos i = 1726 to 1742.  
8.2.3. Pienennysmenettely, ryhmän 3 ajoneuvot  
▼M3 
Kuvassa A1/16 esitetään esimerkki pienennetystä moottoritievaiheesta, 
jota sovelletaan ryhmän 3 ajoneuvojen WLTC-menettelyssä.  
▼B 
Kuva A1/16  
WLTC-menettelyn pienennetty moottoritievaihe ryhmän 3 ajoneuvoille
  
Ryhmän 3 syklissä pienennetty vaihe alkaa sekunnista 1533 ja päättyy 
sekuntiin 1762. Tänä aikana lasketaan alkuperäistä sykliä vastaava 
kiihdytys seuraavasta yhtälöstä: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v  i 
3,6 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 545  
jossa 
v i on ajoneuvon nopeus (km/h) 
i on aika sekunnista 1533 sekuntiin 1762.  
Pienennystä sovelletaan ensin aikana sekunnista 1533 sekuntiin 1724. 
Sekunti 1724 on aika, jolloin moottoritievaiheen suurin nopeus saa ­
vutetaan. Lasketaan sitten pienennetty nopeuskäyrä seuraavasta yhtä ­
löstä: 
v dsc iþ1 ¼ v  dsc i þ a  orig  i Ü ð1 Ä f  dsc Þ Ü 3,6 
Jos i = 1533 to 1723.  
Jos i = 1533,  v dsc  i ¼ v  orig  i 
Jotta saavutettaisiin ajoneuvon alkuperäinen nopeus sekuntina 1763, 
lasketaan hidastukselle korjauskerroin seuraavasta yhtälöstä: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
jossa 82,6 km/h on ajoneuvon alkuperäinen nopeus sekuntina 1763.  
Lasketaan sitten pienennetty ajoneuvon nopeus sekunnista 1725 se ­
kuntiin 1762 seuraavasta yhtälöstä: 
v dsc i ¼ v  dsc iÄ1 þ a  orig  iÄ1 Ü f  corr_dec Ü 3,6 
Jos i = 1725 to 1762.  
8.3. Pienennyskertoimen määrittäminen  
Pienennyskerroin f  dsc , määritetään suurimman tarvittavan tehon niissä 
syklin vaiheissa, joissa pienennystä on määrä soveltaa, r  max , ja ajo­
neuvon nimellistehon P  rated välisen suhteen funktiona.  
Suurin tarvittava teho P  req,max,i  (kW) määräytyy ajan i ja ajetussa 
syklissä sitä vastaavan ajoneuvon nopeuden v  i perusteella, ja se las ­
ketaan seuraavasta yhtälöstä: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v  i Þ þ ð f 1 Ü v  2 
i Þ þ ð f 2 Ü v  3 
i Þ þ ð 1,03 Ü TM Ü v  i Ü a  i Þ Ì 
3 600  
jossa 
▼M3 
f 0 , f 1 , f 2 ovat sovellettavat ajovastuskertoimet (N, N/(km/h) ja 
N/(km/h)  2 ) 
TM on sovellettava testimassa (kg) 
v i on nopeus aikana i (km/h)  
a i on kiihtyvyys aikana i (km/h  2 ). ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 546  
Syklin aika i, jona tarvittava teho on suurin tai tehoarvot ovat lähellä 
suurinta tehoa, on sekunti 764 ryhmän 1, sekunti 1 574 ryhmän 2 ja 
sekunti 1 566 ryhmän 3 syklien osalta.  
▼B 
Vastaavat ajoneuvon nopeusarvot v  i , ja kiihdytysarvot a  i , ovat seuraa ­
vat: 
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 ryhmän 1 tapauksessa  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 ryhmän 2 tapauksessa  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 ryhmän 3 tapauksessa.  
r max lasketaan käyttäen seuraavaa yhtälöä: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Pienennyskerroin f  dsc , lasketaan käyttäen seuraavia yhtälöitä:  
jos r max< r  0 , f dsc ¼ 0 
eikä pienennystä sovelleta.  
Jos r max ã r  0 , f dsc ¼ a  1 Ü r  max þ b  1 
Laskennassa käytettävät parametrit/kertoimet r  0 , a 1 ja b  1 , ovat seuraa­
vat: 
Ryhmä 1 r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665 
Ryhmä 2 r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525. 
Ryhmä 3 r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510. 
Tuloksena saatava arvo f  dsc pyöristetään kolmen desimaalin tarkkuu ­
teen, ja sitä sovelletaan vain, jos se on suurempi kuin 0,010.  
Kaikissa asianomaisissa testausselosteissa on esitettävä seuraavat tie ­
dot: 
a) f  dsc 
b) v  max 
c) ajettu matka (m).  
Matka lasketaan v  i :n (km/h) summana jaettuna tekijällä 3,6 koko 
syklin ajalta.  
8.4 Lisävaatimukset  
Testimassan ja ajovastuskertoimien suhteen erilaisten ajoneuvokonfi ­
guraatioiden osalta pienennystä sovelletaan konfiguraatiokohtaisesti.  
Jos ajoneuvon suurin nopeus on pienennyksen jälkeen pienempi kuin 
syklin suurin nopeus, sovelletaan tämän alaliitteen 9 kohdassa kuvat ­
tua menettelyä sovellettavaan sykliin.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 547  
Jos ajoneuvo ei pysty noudattamaan sovellettavan syklin nopeuskäy ­
rää toleranssin rajoissa sen suurimpaa nopeutta pienemmillä nopeuk ­
silla, ajoneuvoa ajetaan näiden jaksojen ajan kaasunsäädin täysin ak ­
tivoituna. Tällaisten jaksojen aikana sallitaan poikkeamat nopeuskäy ­
rästä.  
9. Syklin muuttaminen, kun ajoneuvon suurin nopeus on pienempi kuin 
tämän alaliitteen edellisissä kohdissa määrätty syklin suurin nopeus  
▼M3 
9.1 Yleiset huomautukset  
Tätä kohtaa sovelletaan ajoneuvoihin, jotka teknisesti pystyvät nou ­
dattamaan tämän alaliitteen 1 kohdassa esitetyn sovellettavan syklin 
(perussykli) nopeuskäyrää suurinta nopeuttaan pienemmillä nopeuk ­
silla mutta joiden suurin nopeus on muista syistä rajoitettu pienem ­
mäksi kuin syklin suurin nopeus. Tätä sovellettavaa sykliä nimitetään 
”perussykliksi” ja käytetään rajatun nopeuden syklin määrittämiseen.  
Jos sovelletaan 8.2 mukaista pienennystä, perussyklinä käytetään pie­
nennettyä sykliä.  
Perussyklin suurin nopeus on v  max,cycle  . 
Ajoneuvon suurinta nopeutta nimitetään sen rajatuksi nopeudeksi v  cap . 
Jos 3.3.2 kohdassa määriteltyyn ryhmän 3b ajoneuvoon sovelletaan 
rajattua nopeutta v  cap , perussyklinä käytetään ryhmän 3b sykliä. Näin 
tehdään, vaikka v  cap olisi pienempi kuin 120 km/h.  
Silloin kun rajattua nopeutta v  cap sovelletaan, perussykliä on muutet ­
tava 9.2 kohdassa kuvatulla tavalla, jotta rajatun nopeuden syklissä 
saavutetaan sama matka kuin perussyklissä.  
▼B 
9.2 Laskennan vaiheet  
9.2.1. Syklin vaiheiden matkaeron määrittäminen  
Muodostetaan väliaikainen rajatun nopeuden sykli korvaamalla kaikki 
ajoneuvon otosnopeudet v  i , joissa v  i > v  cap arvolla v  cap . 
▼M3 
9.2.1.1 Jos v  cap < v  max,medium  , lasketaan perussyklin keskinopeiden vaiheiden 
matka d  base,medium  ja väliaikaisen rajatun nopeuden syklin matka 
d cap,medium  kummallekin syklille seuraavalla yhtälöllä:  
d medium ¼ X Í ðv i þ v  iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t  iÄ1 Þ Î 
, kun i = 591 – 1 022  
jossa 
v max,medium  on ajoneuvon suurin nopeus keskinopeassa vaiheessa. Ar ­
vot luetellaan taulukossa A1/2 ryhmän 1 syklille, taulukossa A1/4 
ryhmän 2 syklille, taulukossa A1/8 ryhmän 3a syklille ja taulukossa 
A1/9 ryhmän 3b syklille.  
9.2.1.2 Jos v cap < v  max,high  , lasketaan perussyklin nopeiden vaiheiden matkat 
d base,high  ja väliaikaisen rajatun nopeuden syklin matka d  cap,high  kum­
mallekin syklille seuraavalla yhtälöllä:  
d high ¼ X Í ðv i þ v  iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ Î 
, kun i = 1 024 – 1 477  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 548  
v max,high  on ajoneuvon suurin nopeus nopeassa vaiheessa. Arvot lue­
tellaan taulukossa A1/5 ryhmän 2 sykleille, taulukossa A1/10 ryhmän 
3a sykleille ja taulukossa A1/11 ryhmän 3b sykleille.  
▼B 
9.2.1.3 Perussyklin moottoritievaiheen matka d  base,exhigh  ja väliaikaisen raja ­
tun nopeuden syklin matka d  cap,exhigh  lasketaan soveltamalla kumman ­
kin syklin moottoritievaiheeseen seuraavaa yhtälöä:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v  iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; kun i ¼ 1 479–1 800 Þ 
9.2.2. Niiden ajanjaksojen määrittäminen, jotka lisätään väliaikaiseen rajatun 
nopeuden sykliin matkaerojen kompensoimiseksi  
▼M3 
Jotta voidaan kompensoida perussyklin ja väliaikaisen rajatun nopeu ­
den syklin matkaero, lisätään väliaikaiseen rajatun nopeuden sykliin 
vastaavat ajanjaksot, joissa v  i = v  cap , 9.2.2.1–9.2.2.3 kohdassa kuva­
tulla tavalla.  
▼B 
9.2.2.1 Keskinopeaan vaiheeseen lisättävä ajanjakso  
Jos v  cap < v  max , medium  , lasketaan väliaikaisen rajatun nopeuden syklin 
keskinopeaan vaiheeseen lisättävä ajanjakso seuraavalla yhtälöllä: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d  cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6  
Väliaikaisen rajatun nopeuden syklin keskinopeaan vaiheeseen lisättä ­
vien ajanjaksojen määrä n  add,medium  (v i = v  cap ) on Δt medium  , joka pyö­
ristetään lähimpään kokonaislukuun (esim. 1,4 on pyöristettynä 1 ja 
1,5 pyöristettynä 2).  
9.2.2.2 Moottoritievaiheeseen lisättävä ajanjakso  
Jos v  cap < v  max , high , lasketaan väliaikaisen rajatun nopeuden syklin 
nopeaan vaiheeseen lisättävä ajanjakso seuraavalla yhtälöllä: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d  cap;high Þ 
v cap Ü 3,6  
Väliaikaisen rajatun nopeuden syklin nopeaan vaiheeseen lisättävien 
ajanjaksojen määrä n  add,high  (v i = v  cap ) on Δt high , joka pyöristetään 
lähimpään kokonaislukuun.  
9.2.2.3 Lasketaan väliaikaisen rajatun nopeuden syklin moottoritievaiheeseen 
lisättävä ajanjakso seuraavalla yhtälöllä: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d  cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6  
Väliaikaisen rajatun nopeuden syklin moottoritievaiheeseen lisättävien 
ajanjaksojen määrä n  add,exhigh  (v i = v  cap ) on Δt exhigh  , joka pyöristetään 
lähimpään kokonaislukuun.  
9.2.3. Lopullisen rajatun nopeuden syklin muodostaminen  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 549  
9.2.3.1 ►M3 Ryhmän 1 sykli ◄ 
Lopullisen rajatun nopeuden syklin ensimmäinen osa muodostuu ajo ­
neuvon nopeuskäyrästä väliaikaisessa rajatun nopeuden syklissä vii ­
meiseen keskinopeaan vaiheeseen, jossa v = v  cap . Tämän otoksen aika 
on t  medium  . 
Lisätään sen jälkeen n  add,medium  kappaletta otoksia, joissa v  i = v  cap , 
jolloin viimeisen otoksen aika on (t  medium  + n  add,medium  ). 
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin keskinopean 
vaiheen loppuosa, joka on sama kuin perussyklin vastaava osa, jolloin 
viimeisen otoksen aika on (1022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2 ►M3 Ryhmien 2 ja 3 syklit ◄ 
9.2.3.2.1 v  cap < v  max , medium  
Lopullisen rajatun nopeuden syklin ensimmäinen osa muodostuu ajo ­
neuvon nopeuskäyrästä väliaikaisessa rajatun nopeuden syklissä vii ­
meiseen keskinopeaan vaiheeseen, jossa v = v  cap . Tämän otoksen aika 
on t  medium  . 
Lisätään sen jälkeen n  add,medium  kappaletta otoksia, joissa v  i = v  cap , 
jolloin viimeisen otoksen aika on (t  medium  + n  add,medium  ). 
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin keskinopean 
vaiheen loppuosa, joka on sama kuin perussyklin vastaava osa, jolloin 
viimeisen otoksen aika on (1022 + n  add,medium  ). 
Seuraavaksi lisätään rajatun nopeuden syklin nopean vaiheen ensim ­
mäinen osa, joka ulottuu viimeiseen nopean vaiheen otokseen, jossa v 
= v  cap . Tämän väliaikaiseen rajatun nopeuden sykliin kuuluvan otok ­
sen aika on t  high , joten tämän otoksen aika lopullisessa rajatun nopeu ­
den syklissä on (t  high + n  add,medium  ). 
Lisätään sen jälkeen n  add,high  kappaletta otoksia, joissa v  i = v  cap , jol­
loin viimeisen otoksen aika on (t  high + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin nopean vai­
heen loppuosa, joka on sama kuin perussyklin vastaava osa, jolloin 
viimeisen otoksen aika on (1477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Seuraavaksi lisätään rajatun nopeuden syklin moottoritievaiheen en­
simmäinen osa, joka ulottuu viimeiseen moottoritievaiheen otokseen, 
jossa v = v  cap . Tämän väliaikaiseen rajatun nopeuden sykliin kuuluvan 
otoksen aika on t  exhigh  , joten tämän otoksen aika lopullisessa rajatun 
nopeuden syklissä on (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Lisätään sen jälkeen n  add,exhigh  kappaletta otoksia, joissa v  i = v  cap , 
jolloin viimeisen otoksen aika on (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  + 
n add,exhigh  ). 
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin moottoriti ­
evaiheen loppuosa, joka on sama kuin perussyklin vastaava osa, jol ­
loin viimeisen otoksen aika on (1800 + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,ex­
high ). ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 550  
Lopullisen rajatun nopeuden syklin kesto on sama kuin perussyklin 
kesto lukuun ottamatta eroja, jotka johtuvat arvojen n  add,medium  , 
n add,high  ja n  add,exhigh  pyöristämisestä.  
9.2.3.2.2 ►M3 v  max, medium  ≤ v  cap < v  max, high  ◄ 
Lopullisen rajatun nopeuden syklin ensimmäinen osa ulottuu ajoneu ­
von nopeuskäyrästä väliaikaisessa rajatun nopeuden syklissä viimei ­
seen nopean vaiheen otokseen, jossa v = v  cap . Tämän otoksen aika on 
t high . 
Lisätään sen jälkeen n  add,high  kappaletta otoksia, joissa v  i = v  cap , jol­
loin viimeisen otoksen aika on (t  high + n  add,high  ). 
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin nopean vai­
heen loppuosa, joka on sama kuin perussyklin vastaava osa, jolloin 
viimeisen otoksen aika on (1477 + n  add,high  ). 
Seuraavaksi lisätään rajatun nopeuden syklin moottoritievaiheen en­
simmäinen osa, joka ulottuu viimeiseen moottoritievaiheen otokseen, 
jossa v = v  cap . Tämän väliaikaiseen rajatun nopeuden sykliin kuuluvan 
otoksen aika on t  exhigh  , joten tämän otoksen aika lopullisessa rajatun 
nopeuden syklissä on (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Lisätään sen jälkeen n  add,exhigh  kappaletta otoksia, joissa v  i = v  cap , 
jolloin viimeisen otoksen aika on (t  exhigh  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin moottoriti ­
evaiheen loppuosa, joka on sama kuin perussyklin vastaava osa, jol ­
loin viimeisen otoksen aika on (1800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Lopullisen rajatun nopeuden syklin kesto on sama kuin perussyklin 
kesto lukuun ottamatta eroja, jotka johtuvat arvojen n  add,high  ja 
n add,exhigh  pyöristämisestä.  
9.2.3.2.3 ►M3 v  max, high  ≤ v  cap < v  max, exhigh  ◄ 
Lopullisen rajatun nopeuden syklin ensimmäinen osa ulottuu ajoneu ­
von nopeuskäyrästä väliaikaisessa rajatun nopeuden syklissä viimei ­
seen moottoritievaiheen otokseen, jossa v = v  cap . Tämän otoksen aika 
on t  exhigh  . 
Lisätään sen jälkeen n  add,exhigh  kappaletta otoksia, joissa v  i = v  cap , 
jolloin viimeisen otoksen aika on (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin moottoriti ­
evaiheen loppuosa, joka on sama kuin perussyklin vastaava osa, jol ­
loin viimeisen otoksen aika on (1800 + n  add,exhigh  ). 
Lopullisen rajatun nopeuden syklin kesto on sama kuin perussyklin 
kesto lukuun ottamatta eroja, jotka johtuvat arvon n  add,exhigh  pyöristä­
misestä.  
▼M3 
10. Syklien osoittaminen ajoneuvoille  
10.1. Tietyn ryhmän ajoneuvo on testattava saman ryhmän syklillä: ryhmän 
1 ajoneuvot ryhmän 1 syklillä, ryhmän 2 ajoneuvot ryhmän 2 syklillä, 
ryhmän 3a ajoneuvot ryhmän 3a syklillä ja ryhmän 3b ajoneuvot 
ryhmän 3b syklillä. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen 
suostumuksella ajoneuvo voidaan testata myös numeroltaan suurem ­
man ryhmän syklillä, jolloin esimerkiksi ryhmän 2 ajoneuvo voidaan 
testata ryhmän 3 syklillä. Tällöin on noudatettava ryhmien 3a ja 3b 
eroja ja sykliä voidaan pienentää 8–8.4 kohdan mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 551  
Alaliite 2  
Käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen vaihteenvalinnan ja 
vaihtamispisteen määrittäminen  
1. Yleistä 
1.1. Tässä alaliitteessä kuvattuja vaihteenvaihtamismenetelmiä sovelletaan ajo ­
neuvoihin, jotka on varustettu käsivalintaisella vaihteistolla.  
1.2. Määrätyt vaihteet ja vaihtamispisteet perustuvat niiden voimien tasapainoon, 
joita vaaditaan ajovastuksen voittamiseen ja kiihdytykseen ja joita moottori 
tuottaa kaikilla mahdollisilla vaihteilla tietyssä syklin vaiheessa.  
1.3. Käytettävien vaihteiden määrittämiseksi tehtävät laskelmat perustuvat moot ­
torin pyörimisnopeuksiin ja täyden kuormituksen tehokäyriin moottorin 
pyörimisnopeuden suhteen.  
1.4. Aluevaihteistolla (dual range eli hidas ja nopea) varustettujen ajoneuvojen 
tapauksessa vaihteenkäytön määrittämisessä otetaan huomioon vain tavan ­
omaiseen maantiekäyttöön tarkoitettu toiminta-alue.  
1.5. Kytkimen käyttöä koskevia vaatimuksia ei sovelleta, jos kytkin toimii auto ­
maattisesti ilman, että kuljettajan täytyy kytkeä tai vapauttaa se.  
1.6. Tätä alaliitettä ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka testataan alaliitteen 8 mukai ­
sesti. 
2. Vaaditut tiedot ja esilaskelmat  
Kun sykli ajetaan alustadynamometrilla, käytettävien vaihteiden määrittämi ­
seen vaaditaan seuraavat tiedot ja laskelmat:  
a) P  rated , valmistajan ilmoittama moottorin suurin nimellisteho (kW)  
b) n  rated , valmistajan ilmoittama moottorin nimellispyörimisnopeus, jolla 
moottori kehittää suurimman tehonsa (rpm)  
c) n  idle , joutokäyntinopeus (rpm)  
n idle mitataan vähintään 1 minuutin ajalta vähintään 1 Hz:n mittaustaa ­
juudella, kun moottori käy lämpimänä, vaihteenvalitsin on vapaa-asen ­
nossa ja kytkin on kytkettynä. Lämpötilaa sekä oheis- ja apulaitteita 
koskevat vaatimukset ovat samat kuin alaliitteessä 6 kuvataan tyyppi 
1 -testin osalta.  
Tässä alaliitteessä käytettävä arvo on mittausjaksolta laskettu aritmeet ­
tinen keskiarvo, joka pyöristetään lähimpään 10 rpm:ään.  
d) ng, eteenpäinajovaihteiden määrä.  
Tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetun toiminta-alueen eteenpäin ­
ajovaihteet numeroidaan laskevassa järjestyksessä moottorin pyörimis ­
nopeuden (rpm) ja ajoneuvon nopeuden (km/h) suhteen mukaan. 
Vaihde 1 on vaihde, jossa suhde on suurin, vaihde ng se, jossa suhde 
on pienin. ng on eteenpäinajovaihteiden määrä.  
e) (n/v)  i , suhde, joka saadaan jakamalla moottorin pyörimisnopeus n ajo ­
neuvon nopeudella v kunkin vaihteen i osalta vaihteesta i vaihteeseen 
ng max (rpm/(km/h). (n/v)  i lasketaan käyttämällä alaliitteessä 7 olevassa 8 
kohdassa annettuja yhtälöitä.  
f) f  0 , f  1 , f  2 , testaukseen valitut ajovastuskertoimet (N, N/(km/h) ja 
N/(km/h)  2 ) ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 552  
g) n  max 
n max1 = n  95_high  , moottorin pienin pyörimisnopeus, jolla saavutetaan 
95 prosenttia nimellistehosta (rpm).  
Jos arvoa n  95_high  ei voida määrittää, koska moottorin pyörimisnopeus 
on rajoitettu pienemmäksi kuin n  lim kaikkien vaihteiden osalta ja vas ­
taava täyden kuormituksen teho on suurempi kuin 95 prosenttia nimel ­
listehosta, arvoksi n  95_high  otetaan n  lim . 
n max2 = (n/v)(ng  max ) × v  max,cycle  
n max3 = (n/v)(ng  max ) × v  max,vehicle  
jossa 
ng vmax määritellään 2 kohdan i alakohdassa  
v max,cycle  on ajoneuvon nopeuskäyrän suurin nopeus alaliitteen 1 
mukaisesti (km/h)  
v max,vehicle  on ajoneuvon suurin nopeus 2 kohdan i alakohdan 
mukaisesti (km/h)  
(n/v)(ng  vmax ) on suhde, joka saadaan jakamalla moottorin pyörimis ­
nopeus n ajoneuvon nopeudella v vaihteella ng  vmax 
(rpm/(km/h))  
n max on suurin arvoista n  max1 , n max2 ja n  max3 (rpm). 
h) P  wot (n), täyden kuormituksen tehokäyrä moottorin pyörimisnopeusalu ­
eella  
Tehokäyrän on koostuttava riittävästä määrästä tietosarjoja (n, P wot ), 
jotta perättäisten tietosarjojen väliset välipisteet voidaan laskea lineaa ­
risella interpoloinnilla. Lineaarisen interpoloinnin poikkeama liitteen 
XX mukaisesta täyden kuormituksen tehokäyrästä saa olla enintään 
2 prosenttia. Ensimmäisen tietosarjan arvoksi otetaan n  min_drive_set  (ks. k 
alakohdan 3 alakohta) tai pienempi. Viimeisen tietosarjan arvoksi ote ­
taan n  max tai suurempi moottorin pyörimisnopeus. Tietosarjojen välien 
ei tarvitse olla tasaisia, mutta kaikki tietosarjat on ilmoitettava.  
Tietosarjat ja arvot P  rated ja n  rated otetaan valmistajan ilmoittamasta teho ­
käyrästä.  
Täyden kuormituksen teho liitteen XX soveltamisalaan kuulumattomilla 
moottorin pyörimisnopeuksilla määritetään liitteessä XX kuvatulla me ­
netelmällä.  
i) Arvojen ng  vmax ja v  max määrittäminen  
ng vmax eli vaihde, jolla ajoneuvon suurin nopeus saavutetaan, määrite ­
tään seuraavasti:  
Jos v  max (ng) ≥ v  max (ng – 1) ja v  max (ng – 1) ≥ v  max (ng – 2), 
ng vmax = ng ja v  max = v  max (ng). 
Jos v  max (ng) < v  max (ng – 1) ja v  max (ng – 1) ≥ v  max (ng – 2), 
ng vmax = ng – 1 ja v  max = v  max (ng – 1),  
muussa tapauksessa ng  vmax = ng – 2 ja v  max = v  max (ng – 2)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 553  
jossa 
v max (ng) on ajoneuvon nopeus, jolla vaadittu ajovastusteho on 
sama kuin käytettävissä oleva teho P  wot vaihteella ng 
(ks. kuva A2/1a). 
v max (ng – 1) on ajoneuvon nopeus, jolla vaadittu ajovastusteho on 
sama kuin käytettävissä oleva teho P  wot seuraavaksi 
pienemmällä vaihteella (vaihde ng – 1) (ks. kuva 
A2/1b). 
v max (ng – 2) on ajoneuvon nopeus, jolla vaadittu ajovastusteho 
on sama kuin käytettävissä oleva teho P  wot vaihteella 
ng – 2. 
Arvojen v  max ja ng  vmax määrittämisessä käytetään ajoneuvon nopeus ­
arvoja, jotka pyöristetään yhden desimaalin tarkkuuteen.  
Vaadittava ajovastusteho (kW) lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
P required ¼ f 0 Ü v þ f  1 Ü v  2 þ f  2 Ü v  3 
3 600  
jossa 
v on edellä määritetty ajoneuvon nopeus (km/h).  
Käytettävissä oleva teho ajoneuvon nopeudella v max vaihteella ng tai 
ng-1 voidaan määrittää täyden kuormituksen tehokäyrästä P  wot (n) seu­
raavilla yhtälöillä:  
n ng = (n/v)  ng × v  max (ng) 
n ng – 1  = (n/v)  ng – 1  × v  max (ng – 1) 
n ng – 2  = (n/v)  ng – 2  × v  max (ng – 2) 
ja supistamalla täyden kuormituksen tehokäyrän tehoarvot 10 prosentil ­
la. 
Edellä kuvattua menetelmää sovelletaan tarvittaessa myös pienempiin 
vaihteisiin, esim. ng – 3, ng – 4 jne.  
Jos moottorin suurin pyörimisnopeus n ajoneuvon suurimman nopeuden 
rajoittamiseksi rajoitettu arvoon n  lim , joka on pienempi kuin moottorin 
pyörimisnopeus, joka vastaa ajovastustehokäyrän ja käytettävissä olevan 
tehon käyrän leikkauspistettä,  
ng vmax = ng  max ja v  max = n  lim / (n/v)(ng  max ). ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 554  
Kuva A2/1a 
Esimerkki, jossa ng  max on suurin vaihde
  
Kuva A2/1b  
Esimerkki, jossa ng  max on toiseksi suurin vaihde
  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 555  
j) Ryömintävaihteen huomiotta jättäminen  
Vaihde 1 voidaan jättää huomiotta valmistajan pyynnöstä, jos kaikki 
seuraavat ehdot toteutuvat:  
(1) Ajoneuvoperhe on hyväksytty vetämään perävaunua.  
(2) (n/v)  1 × (v  max / n 95_high  ) > 6,74 
(3) (n/v)  2 × (v  max / n 95_high  ) > 3,85 
(4) Ajoneuvo, jonka massa m t on määritetty seuraavan yhtälön mukai ­
sesti, pystyy lähtemään liikkeelle pysähdyksistä 4 sekunnin kuluessa 
vähintään 12 prosentin ylämäkeen viisi erillistä kertaa 5 minuutin 
kuluessa. 
m t = m  r0 + 25 kg + (MC – m  r0 – 25 kg) × 0,28 
(edellä olevassa yhtälössä käytetään kerrointa 0,28, kun kyse on 
luokan N ajoneuvoista, joiden kokonaismassa on enintään 3,5 ton ­
nia, ja luokan M ajoneuvojen tapauksessa se korvataan kertoimella 
0,15) 
jossa 
v max on ajoneuvon suurin nopeus 2 kohdan i alakohdan 
mukaisesti. Edellä olevan 3 ja 4 kohdan ehtojen ta ­
pauksessa käytetään vain sitä arvoa v  max , joka saa­
daan vaaditun ajovastustehokäyrän ja asianomaisen 
vaihteen käytettävissä olevan tehon käyrän leikkaus ­
pisteestä. Arvoa v  max , joka on tulosta moottorin pyö ­
rimisnopeuden rajoittamisesta siten, että käyrät eivät 
voi leikata toisiaan, ei saa käyttää.  
n/v(ng  vmax ) on suhde, joka saadaan jakamalla moottorin pyöri ­
misnopeus n ajoneuvon nopeudella v vaihteella 
ng vmax (rpm/(km/h))  
m r0 on massa ajokunnossa (kg) 
MC on yhdistelmän kokonaismassa (ajoneuvon kokonais­
massa + perävaunun suurin massa) (kg).  
Tässä tapauksessa ei käytetä vaihdetta 1 ajettaessa sykli alustadyna ­
mometrilla. Vaihteet numeroidaan uudelleen siten, että kakkos ­
vaihde on vaihde 1.  
k) Arvon n  min_drive  määrittäminen  
n min_drive  on moottorin pienin pyörimisnopeus ajoneuvon ollessa liik ­
keessä (rpm) 
(1) Kun n  gear = 1, n  min_drive  = n  idle 
(2) Kun n  gear = 2, 
i) vaihto ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle:  
n min_drive  = 1,15 ×n  idle , 
ii) hidastus pysähdyksiin:  
n min_drive  = n  idle . 
iii) kaikki muut ajo-olosuhteet:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . 
(3) Kun n  gear > 2, n  min_drive  määritetään seuraavasti:  
n min_drive  = n  idle + 0 125 ×( n  rated – n  idle ). 
Tästä arvosta käytetään nimitystä n  min_drive_set  . ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 556  
Arvon n  min_drive  lopullinen tulos pyöristetään lähimpään kokonaislu ­
kuun. Esimerkki : 1 199,5 pyöristetään arvoksi 1 200 ja 1 199,4 arvoksi 
1 199. 
Kun n  gear > 2, voidaan valmistajan pyynnöstä käyttää suurempia arvoja 
kuin n  min_drive_set  . Tällöin valmistaja voi määrittää yhden arvon kiihdy ­
tys-/vakionopeusvaiheille (n  min_drive_up  ) ja eri arvon hidastusvaiheille 
(n min_drive_down  ). 
Otokset, joissa kiihtyvyys ≥ -0,1389 m/s  2 , luetaan kiihdytys-/vakionope ­
usvaiheisiin.  
Alkuvaiheessa (t  start_phase  ) valmistaja voi lisäksi antaa vaihdetta n  gear > 2 
koskeville arvoille n  min_drive  ja/tai n  min_drive_up  edellä määritettyjä arvoja 
suuremmat arvot (n  min_drive_start  ja/tai n  min_drive_up_start  ). 
Alkuvaiheen määrittelee valmistaja, mutta se ei saa olla pitempi kuin 
syklin pienen nopeuden vaihe, ja sen on päätyttävä pysähdysvaiheeseen 
siten, että n  min_drive  ei muutu lyhyellä ajomatkalla.  
Kaikkien yksittäin valittujen arvojen n  min_drive  on oltava suurempia tai 
yhtä suuria kuin n  min_drive_set  mutta enintään (2 × n  min_drive_set  ). 
Kaikki yksittäin valitut arvot n  min_drive  ja t  start_phase  on sisällytettävä 
kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
Edellä olevan 2 kohdan h alakohdan mukaisen täyden kuormituksen 
tehokäyrän alarajana saa käyttää vain arvoa n  min_drive_set  . 
l) TM, ajoneuvon testimassa (kg).  
3. Laskelmat, jotka koskevat vaadittua tehoa, moottorin pyörimisnopeuksia, 
käytettävissä olevaa tehoa ja mahdollista käytettävää vaihdetta  
3.1. Vaaditun tehon laskeminen  
Lasketaan syklin kulun kultakin sekunnilta j teho, jota vaaditaan ajovastuk ­
sen voittamiseen ja kiihdytykseen, seuraavalla yhtälöllä: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v  j þ f  1 Ü v  2 
j þ f  2 Ü v  3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a  j Ü v  j Ü TM 
3 600  
jossa 
P required,j  on vaadittu teho sekuntina j (kW)  
a j on ajoneuvon kiihtyvyys sekuntina j (m/s  2 ) laskettuna seuraa ­
vasti:  
a j ¼ ðv jþ1 Ä v  j Þ 
3,6 Ü ð t jþ1 Ä t j Þ ; 
kr on tekijä, jolla otetaan huomioon ajolaitteen inertiavastukset 
kiihdytyksen aikana ja jonka arvoksi otetaan 1,03.  
3.2. Moottorin pyörimisnopeuden määrittäminen  
Kunkin nopeuden v  j < 1 km/h osalta oletetaan, että ajoneuvo on paikoillaan, 
ja otetaan moottorin pyörimisnopeudeksi n  idle . Asetetaan vaihteenvalitsin 
vapaa-asentoon ja kytketään kytkin. Kuitenkin 1 sekunti ennen kiihdyttämi ­
sen aloittamista paikaltaan valitaan ykkösvaihde kytkin vapautettuna.  
Lasketaan ajetun syklin kunkin nopeuden v  j ≥ 1 km/h ja kunkin vaihteen i 
osalta (i = 1 – ng  max ) moottorin pyörimisnopeus n  i,j seuraavalla yhtälöllä:  
n i,j = (n/v)  i × v  j 
Laskennassa käytetään liukulukuja, eikä tuloksia pyöristetä.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 557  
3.3. Mahdollisten vaihteiden valinta moottorin pyörimisnopeuden suhteen  
Nopeuskäyrän mukaiseen ajoon nopeudella v j voidaan valita seuraavat vaih ­
teet: 
a) kaikki vaihteet i < ng vmax , joilla n  min_drive  ≤ n  i,j ≤ n  max1 
b) kaikki vaihteet i ≥ ng  vmax , joilla n  min_drive  ≤ n  i,j ≤ n  max2 
c) vaihde 1, jos n  1,j < n  min_drive  . 
Jos a  j < 0 ja n  i,j ≤ n  idle , arvoksi n  i,j otetaan n  idle ja vapautetaan kytkin.  
Jos a  j ≥ 0 ja n  i,j < max(1,15 × n  idle ; moottorin pienin pyörimisnopeus 
käyrältä P  wot (n)), asetetaan tekijän n  i,j arvoksi suurin arvo 1,15 × n  idle tai 
(n/v)  i x v  j ja kytkin tilaan ”määrittelemätön”.  
”Määrittelemättömällä” tilalla tarkoitetaan mitä tahansa kytkimen tilaa irti 
kytketyn ja kytketyn välillä yksittäisen moottorin ja vaihteiston rakenteen 
mukaan. Moottorin todellinen pyörimisnopeus voi tällöin poiketa lasketusta 
pyörimisnopeudesta.  
3.4. Käytettävissä olevan tehon laskeminen  
Lasketaan kullakin mahdollisella vaihteella i ja ajettavan syklin ajoneuvon 
nopeusarvolla v  i käytettävissä oleva teho seuraavalla yhtälöllä:  
P available_i,j  = P  wot (n i,j ) × (1 – (SM + ASM))  
jossa 
P rated on nimellisteho (kW)  
P wot on nopeudella n  i,j käytettävissä oleva teho täysin kuormitettuna 
täyden kuormituksen tehokäyrästä  
SM on turvamarginaali, jolla otetaan huomioon paikallaan olevan ajo ­
neuvon täyden kuormituksen tehokäyrän ja siirtymäolosuhteissa 
käytettävissä olevan tehon ero. SM:n arvoksi otetaan 10 prosenttia.  
ASM on toinen tehon turvamarginaali, jota voidaan soveltaa valmistajan 
pyynnöstä. 
Valmistajan on pyynnöstä toimitettava ASEM-arvot (pienennys wot-tehosta 
prosentteina) yhdessä P  wot (n)-tietosarjoista, kuten taulukossa A2/1 annetussa 
esimerkissä kuvataan. Tietosarjojen välisten välipisteiden osalta käytetään 
lineaarista interpolointia. ASM:n arvo rajoitetaan 50 prosenttiin.  
ASM:n käyttö edellyttää hyväksyntäviranomaisen suostumusta.  
Taulukko A2/1  
n P  wot 
SM prosenttia ASM prosent­
tia P available  
rpm kW kW  
700 6,3 10,0 20,0 4,4 
1 000 15,7 10,0 20,0 11,0 
1 500 32,3 10,0 15,0 24,2 
1 800 56,6 10,0 10,0 45,3 
1 900 59,7 10,0 5,0 50,8 
2 000 62,9 10,0 0,0 56,6 
3 000 94,3 10,0 0,0 84,9  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 558  
n P  wot 
SM prosenttia ASM prosent­
tia P available  
rpm kW kW  
4 000 125,7 10,0 0,0 113,2 
5 000 157,2 10,0 0,0 141,5 
5 700 179,2 10,0 0,0 161,3 
5 800 180,1 10,0 0,0 162,1 
6 000 174,7 10,0 0,0 157,3 
6 200 169,0 10,0 0,0 152,1 
6 400 164,3 10,0 0,0 147,8 
6 600 156,4 10,0 0,0 140,8 
3.5. Mahdollisten vaihteiden määrittäminen  
Mahdolliset vaihteet määritetään seuraavien ehtojen perusteella:  
a) edellä olevan 3.3 kohdan ehdot täyttyvät, ja  
b) kun n  gear = 2, jos P  available_i,j  ≥ P  required,j  . 
Ajettavan syklin kunakin sekuntina j käytettävä vaihde on suurin lopullinen 
mahdollinen vaihde i  max . Lähdettäessä liikkeelle paikoiltaan käytetään vain 
ykkösvaihdetta.  
Pienin lopullinen mahdollinen vaihde on i  min . 
4. Vaihteidenkäytön korjaamiseen ja/tai muuttamiseen sovellettavat lisävaa ­
timukset  
Tarkastetaan ensimmäinen vaihteenvalinta ja muutetaan sitä, jotta vältetään 
liian tiheät vaihteenvaihdot ja varmistetaan ajettavuus ja käytännön toteu ­
tettavuus.  
Kiihdytysvaihe on yli 2 sekunnin jakso, jolloin ajoneuvon nopeus on ≥ 
1 km/h ja ajoneuvon nopeus kasvaa monotonisesti. Hidastusvaihe on yli 2 
sekunnin jakso, jolloin ajoneuvon nopeus on ≥ 1 km/h ja ajoneuvon nopeus 
pienenee monotonisesti.  
Korjaukset ja/tai muutokset on tehtävä seuraavien vaatimusten mukaisesti:  
a) Jos seuraavaksi suurempaa vaihdetta (n + 1) tarvitaan vain 1 sekunnin 
ajan ja edeltävä ja seuraava vaihde ovat sama (n) tai toinen niistä on 
seuraavaksi pienempi (n – 1), vaihde (n + 1) korjataan vaihteeksi n.  
Esimerkkejä:  
vaihdesarja i – 1, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla  
i – 1, i – 1, i – 1  
vaihdesarja i – 1, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla  
i – 1, i – 1, i – 2  
vaihdesarja i – 2, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla  
i – 2, i – 1, i – 1  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 559  
Kiihdytyksen aikana ajoneuvon nopeuksilla ≥ 1 km/h käytettäviä vaih ­
teita on käytettävä vähintään 2 sekunnin ajan (ts. vaihdesarja 1, 2, 3, 3, 
3, 3, 3 korvataan sarjalla 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Tätä vaatimusta ei sovelleta 
vaihdettaessa vaihteita pienemmälle kiihdytysvaiheessa. Tällaiset pie ­
nemmälle vaihtamiset on oikaistava 4 kohdan b alakohdan mukaisesti. 
Vaihteita ei saa jättää väliin kiihdytysvaiheissa.  
Vaihdetta saa kuitenkin vaihtaa kaksi askelta suuremmalle siirryttäessä 
kiihdytysvaiheesta tasaisen nopeuden vaiheeseen, jos tasaisen nopeuden 
vaihde kestää yli 5 sekuntia.  
b) Jos vaihdetta on kiihdytysvaiheessa vaihdettava pienemmälle, vaihteen ­
vaihdossa tarvittava pienempi vaihde kirjataan (i  DS ). Korjauksen aloit­
uskohta on joko viimeinen vaihteen i  DS määrittämistä edeltävä sekunti 
tai kiihdytysvaiheen aloituskohta, jos vaihde on kaikkina sitä edeltävinä 
ajanjaksoina ollut suurempi kuin i  DS . Tämän jälkeen tehdään seuraava 
tarkastus. 
Aloitetaan tarkastelu kiihdytysvaiheen lopusta ja määritetään viimeinen 
sitä edeltävä sellainen 10 sekunnin määritysjakso, jossa vaihdetta i  DS on 
käytetty vähintään 2 perättäisen sekunnin tai 2 tai useamman yksittäisen 
sekunnin ajan. Korjausmenettelyn lopettamiskohta on vaihteen i  DS vii­
meinen käyttökohta kyseisellä määritysjaksolla. Korjausjakson alun ja 
lopun välillä kaikki vaaditut vaihdetta i  DS suuremmat vaihteet korjataan 
siten, että vaadittu vaihde on i  DS . 
Korjausjakson lopusta kiihdytysvaiheen loppuun poistetaan kaikki vain 
yhden sekunnin mittaiset vaihteenpienennykset, jos pienennys on yksi 
askel pienemmäksi. Jos vaihde vaihdettiin kaksi askelta pienemmäksi, 
kaikki vaihdetta i  DS vastaavat tai sitä suuremmat vaaditut vaihteet vaih ­
teen i  DS viimeiseen käyttöön saakka korjataan vaihteeksi (i  DS + 1). 
Tämä lopullinen korjaus tehdään myös kiihdytysvaiheen alusta sen lop ­
puun, jos ei ole havaittu sellaista 10 sekunnin määritysjaksoa, jossa 
vaihdetta i  DS on käytetty vähintään 2 perättäisen sekunnin tai 2 tai 
useamman yksittäisen sekunnin ajan.  
Esimerkkejä:  
i) Jos alun perin laskettu vaihteenkäyttö on  
2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4,  3, 4, 4, 4, 4], 4, 4,  3, 4, 4, 4,  
vaihteenkäyttö korjataan sarjaksi  
2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 4, 4, 4.  
ii) Jos alun perin laskettu vaihteenkäyttö on  
2, 2, 3, [3, 4, 4,  3, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4, 4,  3, 4,  
vaihteenkäyttö korjataan sarjaksi  
2, 2, 3, 3, 3, 3,  3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4,  4, 4.  
iii) Jos alun perin laskettu vaihteenkäyttö on  
2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4,  3, 3, 4,  
vaihteenkäyttö korjataan sarjaksi  
2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 3, 4.  
Ensimmäiset 10 sekunnin määritysjaksot on esimerkeissä sijoitettu haka ­
sulkeisiin.  
Alleviivatut vaihteet (esim.  3) osoittavat ne tapaukset, joissa edeltävää 
vaihdetta voidaan joutua korjaamaan.  
Korjausta ei tehdä vaihteelle 1.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 560  
c) Jos vaihdetta i käytetään 1–5 sekunnin jakson ajan ja jaksoa ennen 
käytettiin yhtä askelta pienempää vaihdetta ja jakson jälkeen yhtä tai 
kahta askelta pienempää vaihdetta kuin kyseisellä jaksolla tai jaksoa 
edeltävä vaihde on kaksi askelta pienempi ja jaksoa seuraava vaihde 
yhtä askelta pienempi kuin kyseisellä jaksolla, jakson vaihde korjataan 
suurimmaksi ennen jaksoa ja sen jälkeen käytetyksi vaihteeksi.  
Esimerkkejä:  
i) vaihdesarja i – 1, i, i – 1korvataan vaihdesarjalla  
i – 1, i – 1, i – 1 
vaihdesarja i – 1, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla  
i – 1, i – 1, i – 2 
vaihdesarja i – 2, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla  
i – 2, i – 1, i – 1 
ii) vaihdesarja i – 1, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1  
vaihdesarja i – 1, i, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 2 
vaihdesarja i–2, i, i, i –1 korvataan vaihdesarjalla  
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1  
iii) vaihdesarja i – 1, i, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1  
vaihdesarja i – 1, i, i, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2  
vaihdesarja i – 2, i, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla  
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1  
iv) vaihdesarja i – 1, i, i, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1  
vaihdesarja i – 1, i, i, i, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2  
vaihdesarja i–2, i, i, i, i, i–1 korvataan vaihdesarjalla  
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1  
v) vaihdesarja i-1, i, i, i, i, i, i-1korvataan vaihdesarjalla  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1  
vaihdesarja i – 1, i, i, i, i, i, i – 2 korvataan vaihdesarjalla  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2  
vaihdesarja i – 2, i, i, i, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla  
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
Kaikissa tapauksissa i – v ehdon i – 1 ≥ i min on toteuduttava.  
d) Siirryttäessä kiihdytysvaiheesta tai tasaisen nopeuden vaiheesta hidastus ­
vaiheeseen vaihdetta ei saa vaihtaa suuremmalle, jos kiihdytysvaihetta 
seuraavassa vaiheessa käytetään pienempää vaihdetta kuin suuremmaksi 
vaihdettu vaihde.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 561  
Esimerkki: 
Jos v  i ≤ v  i + 1 ja v  i + 2 < v  i + 1 ja vaihde i = 4 ja vaihde (i + 1 = 5) ja 
vaihde (i + 2 = 5), asetetaan vaihde (i + 1) ja vaihde (i + 2) vaihteeksi 4, 
jos kiihdytysvaihetta seuraavassa vaiheessa käytettävä vaihde on 4 tai 
pienempi. Vaihteeksi asetetaan 4 myös kaikissa kiihdytysvaiheen seuraa ­
vissa syklipisteissä, jossa vaihde on 5. Jos kiihdytysvaiheen jälkeen 
käytetään vaihdetta 5, vaihde vaihdetaan suuremmalle.  
Jos vaihde vaihdetaan siirtymävaiheen ja ensimmäisen kiihdytysvaiheen 
aikana kahta askelta suuremmalle, vaihde vaihdetaan yhtä suuremmalle.  
Kiihdytysvaiheessa vaihdetta ei vaihdeta suuremmalle.  
e) Hidastusvaiheessa käytetään vaihteita, joilla n gear > 2, kunhan moottorin 
pyörimisnopeus ei laske alle arvon n  min_drive  . 
Hidastusvaiheessa käytetään kakkosvaihdetta sykliin sisältyvän lyhyen 
matkan ajan (ei lyhyen ajomatkan lopussa) kunhan moottorin pyörimis ­
nopeus ei laske alle arvon (0,9 × n  idle ). 
Jos moottorin pyörimisnopeus laskee alle arvon n  idle , kytkin vapautetaan.  
Jos hidastusvaihe on lyhyen ajomatkan viimeinen osa ennen pysähdys­
vaihetta, käytetään kakkosvaihdetta, kunhan moottorin pyörimisnopeus 
ei laske alle arvon n  idle . 
f) Jos kiihdytysvaiheen aikana kahden 3 sekunnin mittaisen tai pitemmän 
vaihdesarjan välillä vaihdetta käytetään vain 1 sekunti, se korvataan 
vaihteella 0 ja kytkin vapautetaan.  
Jos kiihdytysvaiheen aikana kahden 3 sekunnin mittaisen tai pitemmän 
vaihdesarjan välillä vaihdetta käytetään 2 sekuntia, se korvataan ensim ­
mäisen sekunnin ajaksi vaihteella 0 ja toisen sekunnin ajaksi sillä vaih ­
teella, joka seuraa kyseistä 2 sekunnin jaksoa. Kytkin vapautetaan en ­
simmäisen sekunnin ajaksi.  
Esimerkki:  Vaihdesarja 5, 4, 4, 2 korvataan sarjalla 5, 0, 2, 2.  
Tätä vaatimusta sovelletaan vain silloin, kun 2 sekunnin jaksoa seuraava 
vaihde on suurempi kuin 0. 
Jos toisiaan seuraa useita 1 tai 2 sekunnin mittaisia vaihteenkäyttöjak ­
soja, tehdään korjaukset seuraavasti:  
Vaihdesarja i, i, i, i – 1, i – 1, i – 2 tai i, i, i, i – 1, i – 2, i – 2 muutetaan 
vaihdesarjaksi i, i, i, 0, i – 2, i – 2.  
Vaihdesarja i, i, i, i – 1, i – 2, i – 3 tai i, i, i, i – 2, i – 2, i – 3 tai muu 
mahdollinen yhdistelmä muutetaan vaihdesarjaksi i, i, i, 0, i – 3, i – 3.  
Muutos tehdään myös vaihdesarjoihin, joissa kiihtyvyys on ≥ 0 ensim­
mäisten 2 sekunnin aikana ja < 0 kolmannen sekunnin aikana tai joissa 
kiihtyvyys on ≥ 0 viimeisten 2 sekunnin aikana.  
Epätavallisten vaihtamisten tapauksessa toisiaan seuraavat 1 tai 2 sekun ­
nin mittaiset vaihdesarjat voivat kestää enimmillään 7 sekuntia. Tällai ­
sissa tapauksissa on edellä kuvattua korjausta täydennettävä seuraavilla 
toisen vaiheen korjausvaatimuksilla:  
Vaihdesarja j, 0, i, i, i – 1, k, jossa j > (i + 1) ja k ≤ (i – 1), muutetaan 
vaihdesarjaksi j, 0, i – 1, i – 1, i – 1, k, jos vaihde (i – 1) on yhtä tai 
kahta askelta pienempi kuin i  max tämän sarjan sekuntina 3 (yhtä pie ­
nempi vaihteen 0 jälkeen).  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 562  
Jos vaihde (i – 1) on enemmän kuin kaksi askelta pienempi kuin i  max 
tämän sarjan sekuntina 3, vaihdesarja j, 0, i, i, i – 1, k, jossa j > (i + 1) 
ja k ≤ (i – 1) vaihdetaan vaihdesarjaksi j, 0, 0, k, k, k.  
Vaihdesarja j, 0, i, i, i – 2, k, jossa j > (i + 1) ja k ≤ (i – 2), muutetaan 
vaihdesarjaksi j, 0, i – 2, i – 2, i – 2, k, jos vaihde (i – 2) on yhtä tai 
kahta askelta pienempi kuin i  max tämän sarjan sekuntina 3 (yhtä pie ­
nempi vaihteen 0 jälkeen).  
Jos vaihde (i – 2) on enemmän kuin kaksi askelta pienempi kuin i  max 
tämän sarjan sekuntina 3, vaihdesarja j, 0, i, i, i – 2, k, jossa j > (i + 1) 
ja k ≤ (i – 2) vaihdetaan vaihdesarjaksi j, 0, 0, k, k, k.  
Kaikissa tässä alakohdassa mainituissa tapauksissa vapautetaan kytkin 
(vaihde 0) 1 sekunniksi, jotta vältetään liian suuri moottorin pyörimis ­
nopeus tämän sekunnin aikana. Jos tämä ei ole ongelma ja jos valmistaja 
sitä pyytää, voidaan käyttää vaihteen 0 asemesta suoraan seuraavan se ­
kunnin aikaista pienempää vaihdetta vaihteen vaihtamiseksi enintään 3 
askelta pienemmäksi. Tämän vaihtoehdon käyttö on kirjattava.  
Jos hidastusvaihe on lyhyen matkan viimeinen osa ennen pysähdysvai ­
hetta ja viimeistä ennen pysähdysvaihetta käytettyä vaihdetta > 0 käyte ­
tään vain enintään 2 sekuntia, käytetään sen sijaan vaihdetta 0 ja asete ­
taan vaihteenvalitsin vapaa-asentoon ja kytketään kytkin.  
Esimerkkejä:  Pysähdysvaihetta edeltävien 5 sekunnin aikana käytetty 
vaihdesarja 4, 0, 2, 2, 0 korvataan vaihdesarjalla 4, 0, 0, 0, 0. Pysäh ­
dysvaihetta edeltävien 4 sekunnin aikana käytetty vaihdesarja 4, 3, 3, 0 
korvataan vaihdesarjalla 4, 0, 0, 0.  
Näiden hidastusjaksojen aikana vaihdetta ei saa vaihtaa alaspäin ykkös ­
vaihteelle.  
5. Edellä olevan 4 kohdan a–f alakohtaa sovelletaan järjestyksessä, ja kussakin 
tapauksessa huomioon otetaan koko sykli. Koska 4 kohdan a–f alakohdan 
muutokset voivat johtaa uusiin vaihteenkäyttösarjoihin, uudet sarjat on tar ­
kastettava kolmeen kertaan, ja niitä on tarvittaessa muutettava.  
Laskelman oikeellisuuden arvioimiseksi lasketaan nopeudella v ≥ 1 km/h 
keskimäärin käytetty vaihde, pyöristetään se neljän desimaalin tarkkuuteen 
ja sisällytetään se kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 563  
Alaliite 3  
Varattu  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 564  
Alaliite 4  
Ajovastus ja dynamometrin säätäminen  
1. Soveltamisala  
Tässä alaliitteessä kuvataan menettely, jolla määritetään testiajoneu ­
von ajovastus ja sen siirtäminen alustadynamometriin.  
2. Termit ja määritelmät  
2.1. Varattu  
2.2. Vertailunopeuspisteet alkavat arvosta 20 km/h ja jatkuvat 10 km/h:n 
välein, ja suurin vertailunopeus määräytyy seuraavien säännösten 
perusteella:  
a) Suurin vertailunopeuspiste on 130 km/h tai sovellettavan testi ­
syklin suurinta nopeutta välittömästi suurempi vertailunopeuspis ­
te, jos arvo on pienempi kuin 130 km/h. Jos sovellettavassa tes ­
tisyklissä on vähemmän kuin 4 vaihetta (hidas, keskinopea, no ­
pea ja moottoritie), voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyn ­
täviranomaisen suostumuksella nostaa suurimmaksi vertailuno ­
peudeksi vertailunopeuspiste, joka on välittömästi suurempi 
kuin seuraavan nopeamman vaiheen suurin nopeus mutta enin ­
tään 130 km/h. Tässä tapauksessa ajovastus määritetään ja alus ­
tadynamometri säädetään samoja vertailunopeuspisteitä käyttä ­
mällä.  
b) Jos sykliin sovellettava vertailunopeuspiste plus 14 km/h on suu ­
rempi tai yhtä suuri kuin ajoneuvon suurin nopeus v  max , tämä 
vertailunopeuspiste jätetään pois rullaustestistä ja alustadynamo ­
metrin säätämisestä. Ajoneuvon suurimmaksi vertailunopeuspis ­
teeksi otetaan seuraavaksi pienempi vertailunopeuspiste.  
2.3. Ellei toisin vaadita, syklin energiantarve lasketaan alaliitteessä 7 
olevan 5 kohdan mukaisesti sovellettavan ajosyklin tavoitenopeus ­
käyrältä.  
▼M3 
2.4. f  0 , f 1 , f 2 ovat ajovastusyhtälön F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 ajovas­
tuskertoimet, jotka määritetään tämän alaliitteen mukaisesti.  
f 0 on vakioajovastuskerroin, joka pyöristetään yhden desimaalin 
tarkkuuteen (N)  
f 1 on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin, joka pyöristetään kol ­
men desimaalin tarkkuuteen (N/(km/h))  
f 2 on toisen asteen ajovastuskerroin, joka pyöristetään viiden desi ­
maalin tarkkuuteen (N(km/h)  2 ). 
Ellei toisin mainita, ajovastuskertoimet lasketaan pienimmän neliö­
summan regressiolla vertailunopeuspisteistä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 565  
2.5. Pyörimismassa 
2.5.1. Tekijän m  r määrittäminen  
m r on kaikkien pyörien ja pyörien mukana pyörivien ajoneuvon 
komponenttien ekvivalentti tehollinen massa maantieajossa vaihde 
vapaalla (kg). m  r mitataan tai lasketaan käyttämällä hyväksyntävi ­
ranomaisen hyväksymää soveltuvaa tekniikkaa. Tekijän m  r arvoksi 
voidaan vaihtoehtoisesti arvioida 3 prosenttia ajokuntoisen massan ja 
25 kg:n summasta. 
2.5.2. Pyörimismassan soveltaminen ajovastukseen  
Rullausajat siirretään voimiin ja päinvastoin ottaen huomioon sovel ­
lettava testimassa lisättynä massalla m  r . Tämä koskee sekä tiellä että 
alustadynamometrillä tehtäviä mittauksia.  
2.5.3. Pyörimismassan soveltaminen inertia-asetuksiin  
▼M3 
Jos ajoneuvoa testataan nelipyörävetotilassa käytettävällä dynamo ­
metrilla, alustadynamometrin ekvivalentti-inertiamassan arvoksi ase ­
tetaan sovellettava testimassa.  
▼B 
Muussa tapauksessa alustadynamometrin ekvivalentti-inertiamassan 
arvoksi asetetaan testimassa, johon lisätään niiden pyörien ekviva ­
lentti tehollinen massa, jotka eivät vaikuta mittaustuloksiin, tai 
50 prosenttia massan m  r arvosta.  
▼M3 
2.6. Testimassan asettamisessa käytetään lisämassoja, joilla painon ja ­
kautuminen ajoneuvossa saadaan suunnilleen samaksi kuin massal ­
taan ajokuntoisessa ajoneuvossa. Kun kyse on luokan N ajoneu ­
voista tai luokan N ajoneuvoihin perustuvista henkilöajoneuvoista, 
lisämassat on sijoitettava edustavalla tavalla, mikä on pyynnöstä 
perusteltava hyväksyntäviranomaiselle. Painon jakautuminen ajoneu ­
vossa on sisällytettävä kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin, ja 
sitä on käytettävä mahdollisissa myöhemmin tehtävissä ajovastuksen 
määritystesteissä.  
3. Yleiset vaatimukset  
Valmistaja vastaa ajovastuskertoimien oikeellisuudesta ja huolehtii 
siitä kaikkien ajovastusperheeseen kuuluvien tuotantoajoneuvojen 
osalta. Ajovastuksen määrittämis-, simulointi- ja laskentamenetel ­
missä ei saa soveltaa toleransseja, jotka johtaisivat tuotantoajoneu ­
vojen ajovastuksen aliarvioimiseen. Yksittäisen ajoneuvon ajovas ­
tuskertoimien oikeellisuus on hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä 
osoitettava.  
3.1. Mittausten yleinen tarkkuus, toistotarkkuus, erotuskyky ja taajuus  
Yleisen mittaustarkkuuden on oltava seuraava:  
a) Ajoneuvon nopeuden tarkkuus: ± 0,2 km/h mittaustaajuuden ol ­
lessa vähintään 10 Hz  
b) Aika: tarkkuus vähintään ± 10 ms, toistotarkkuus ja erotuskyky 
10 ms  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 566  
c) Pyörän vääntömomentin tarkkuus: ± 6 Nm tai ± 0,5 prosenttia 
suurimmasta mitatusta kokonaisvääntömomentista sen mukaan, 
kumpi on suurempi, koko ajoneuvon osalta, mittaustaajuus vä ­
hintään 10 Hz  
d) Tuulen nopeuden tarkkuus: ± 0,3 m/s mittaustaajuuden ollessa 
vähintään 1 Hz  
e) Tuulen suunnan tarkkuus: ± 3° mittaustaajuuden ollessa vähin ­
tään 1 Hz 
f) Ilman lämpötilan tarkkuus: ± 1 °C mittaustaajuuden ollessa vä ­
hintään 0,1 Hz  
g) Ilmanpaineen tarkkuus: ± 0,3 kPa mittaustaajuuden ollessa vä ­
hintään 0,1 Hz  
h) Ajoneuvon massa mitattuna samalla vaa'alla ennen testiä ja sen 
jälkeen: ± 10 kg (± 20 kg kun ajoneuvon massa on yli 4 000 kg)  
i) Rengaspaineen tarkkuus: ± 5 kPa 
j) Pyörän pyörimisnopeuden tarkkuus: ± 0,05 s  – 1 tai 1 prosentti 
sen mukaan, kumpi on suurempi.  
▼B 
3.2. Tuulitunneliin sovellettavat kriteerit  
3.2.1. Tuulen nopeus 
Tuulen nopeuden vaihtelun on mittauksen aikana oltava enintään 
± 2 km/h mitattuna testausalueen keskeltä. Tuulen mahdollisen no ­
peuden on oltava vähintään 140 km/h.  
3.2.2. Ilman lämpötila  
Ilman lämpötilan vaihtelun on mittauksen aikana oltava enintään 
± 3 °C mitattuna testausalueen keskeltä. Lämmön jakautumisen 
vaihtelun suuttimen ulostulossa on oltava enintään ± 3 °C.  
3.2.3. Pyörteisyys 
Pyörteisyyden intensiteetti Tu suuttimen koko ulostulolle asetetussa 
tasaisessa 3 × 3 -ruudukossa saa olla enintään 1 prosentti. Ks. kuva 
A4/1. 
Kuva A4/1  
Pyörteisyyden intensiteetti
  
Tu ¼  u′ 
U ∞ 
jossa  
Tu on pyörteisyyden intensiteetti  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 567  
u′ on pyörrevirtauksen nopeuden vaihtelu (m/s)  
U ∞ on vapaan virtauksen nopeus (m/s). 
3.2.4. Kiinteä kuriste (solid blockage ratio)  
Ajoneuvon aiheuttama kuriste ε sb , joka ilmaistaan seuraavasta yhtä ­
löstä laskettavana ajoneuvon otsapinta-alan ja suuttimen ulostulon 
pinta-alan osamääränä, saa olla enintään 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle 
jossa 
ε sb on ajoneuvon aiheuttama kuriste  
A f on ajoneuvon otsapinta-ala (m  2 ) 
A nozzle  on suuttimen ulostulon pinta-ala (m  2 ). 
▼M3 
3.2.5. Pyörien pyöriminen  
Jotta pyörien aiheuttama aerodynaaminen vaikutus voidaan määrittää 
asianmukaisesti, testiajoneuvon pyörien on pyörittävä nopeudella, 
jonka tuloksena ajoneuvon nopeuden poikkeama tuulen nopeudesta 
on enintään ± 3 km/h.  
3.2.6. Liikkuva hihna  
Jotta voidaan simuloida fluidin virtausta testiajoneuvon alustalla, 
tuulitunnelissa on oltava liikkuva hihna, joka ulottuu ajoneuvon 
keulasta sen perään. Liikkuvan hihnan nopeus saa poiketa tuulen 
nopeudesta enintään ± 3 km/h.  
3.2.7. Fluidin virtauskulma  
Pituuskallistuskulman α ja suhteellisen tuulen kulman β (Y- ja Z- 
tasolla) keskipoikkeama suuttimen ulostulon kohdalla saa yhdek ­
sässä suuttimen alueelle tasaisesti sijoitetussa pisteessä olla enintään 
1°. 
▼B 
3.2.8. Ilmanpaine  
Kokonaispaineen keskihajonnan suuttimen ulostulon kohdalla on 
yhdeksässä suuttimen alueelle tasaisesti sijoitetussa pisteessä oltava 
yhtä suuri tai pienempi kuin 0,02. 
σ Í ΔР t 
q Î 
Ï 0,02  
jossa  
σ on painesuhteen  ð ΔP t 
q Þ; 
ΔP t on kokonaispaineen vaihtelu mittauspisteiden välillä (N/m  2 ) 
q on dynaaminen paine (N/m  2 ). 
Painekertoimen cp absoluuttinen ero etäisyydellä 3 metriä tyhjän 
testauslohkon tasapainokeskipisteestä eteen- ja taaksepäin ja suutti ­
men ulostulon keskipisteen korkeudella saa olla enintään ± 0,02.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 568  
jcp x¼þ3m Ä cp  x¼Ä3m j Ï 0,02  
jossa 
cp on painekerroin.  
3.2.9. Rajakerroksen paksuus 
Tuulen nopeuden on kohdassa x = 0 (tasapainokeskipiste) oltava 
vähintään 99 prosenttia sisään tulevan virtauksen nopeudesta 
30 mm tuulitunnelin lattian yläpuolella. 
δ 99 ðx ¼ 0mÞ Ï 30 mm 
jossa 
δ 99 on se etäisyys kohtisuorassa tienpintaan, jossa saavutetaan 
99 prosenttia vapaan virtauksen nopeudesta (rajakerroksen paksuus).  
3.2.10. Kiinnitysjärjestelmän aiheuttama kuriste  
Kiinnitysjärjestelmä ei saa olla kiinnitettynä ajoneuvon etupuolelle. 
Kiinnitysjärjestelmästä johtuva ajoneuvon otsapinta-alan kuriste ε restr 
saa olla enintään 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
jossa 
ε restr on kiinnitysjärjestelmän aiheuttama suhteellinen kuriste  
A restr on kiinnitysjärjestelmän otsapinta-ala projisoituna suuttimen 
etupinnalle (m  2 ) 
A f on ajoneuvon otsapinta-ala (m  2 ). 
3.2.11. Tasapainon mittaustarkkuus x-akselin suunnassa  
Tuloksena olevan voiman epätarkkuus x-akselin suunnassa saa olla 
enintään ± 5 N. Mitatun voiman resoluution toleranssi on ± 3 N.  
▼M3 
3.2.12. Mittausten toistotarkkuus  
Mitatun voiman toistotarkkuuden toleranssi on ± 3 N.  
▼B 
4. Ajovastuksen mittaaminen tiellä  
4.1. Tietestiä koskevat vaatimukset  
4.1.1. Ympäristöolosuhteet tietestissä  
▼M3 
4.1.1.1. Sallitut tuuliolot  
Ajovastuksen määrittämisessä sallitut tuuliolot kuvataan 4.1.1.1.1 ja 
4.1.1.1.2 kohdassa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 569  
Jotta voidaan määrittää käytettävän tuulimittauksen tyyppi, määrite ­
tään tuulennopeuden aritmeettinen keskiarvo jatkuvalla tuulennope ­
usmittauksella, jossa käytetään tunnustettua meteorologista laitetta, 
joka sijoitetaan testitien varteen sellaiseen paikkaan ja sellaiselle 
korkeudelle, jossa tuuliolot ovat edustavimmat.  
Jos testejä ei voida suorittaa vastakkaisiin suuntiin samalla testiradan 
osuudella (esim. soikealla testiradalla, jossa toinen ajosuunta on 
pakollinen), mitataan tuulen nopeus ja suunta kaikilla testiradan 
osuuksilla. Käytettävän tuulimittauksen tyypin määrittää tässä ta ­
pauksessa suurempi tuulennopeuden aritmeettinen keskiarvo. Pie ­
nempi tuulennopeuden aritmeettinen keskiarvo taas ratkaisee sen, 
voidaanko tuulikorjaus jättää tekemättä.  
4.1.1.1.1. Sallitut tuuliolot kiinteässä tuulimittauksessa  
Kiinteää tuulimittausta saa käyttää vain silloin, kun tuulennopeuden 
keskiarvo 5 sekunnin ajalta on alle 5 m/s ja huippuarvot alle 8 m/s 
alle 2 sekunnin ajalta. Lisäksi tuulennopeuden keskimääräisen vaa ­
kasuoran vektoriosan testaustiehen nähden on kullakin pätevällä ajo ­
kerralla oltava pienempi kuin 2 m/s. Ajokerrat, jotka eivät täytä 
edellä vahvistettuja perusteita, jätetään pois analyysista. Mahdolliset 
tuulikorjaukset lasketaan 4.5.3 kohdan mukaisesti. Tuulikorjaus voi ­
daan jättää tekemättä, jos tuulennopeuden pienin aritmeettinen kes ­
kiarvo on 2 m/s tai pienempi.  
4.1.1.1.2. Sallitut tuuliolot ajoneuvossa tehtävässä tuulimittauksessa  
Ajoneuvossa tehtävässä tuulimittauksessa on käytettävä 4.3.2 koh ­
dassa kuvatun mukaista mittauslaitetta. Tuulennopeuden aritmeetti ­
sen keskiarvon kullakin pätevällä ajokerralla on koko testitiellä ol ­
tava alle 7 m/s ja yli 2 sekunnin huippuarvojen alle 10 m/s. Lisäksi 
tuulennopeuden keskimääräisen vaakasuoran vektoriosan tiehen näh ­
den on kullakin pätevällä ajokerralla oltava pienempi kuin 
4 m/s. Ajokerrat, jotka eivät täytä edellä vahvistettuja perusteita, 
jätetään pois analyysista.  
▼B 
4.1.1.2. Ilman lämpötila  
Ilman lämpötilan olisi oltava alueella 5–35 °C.  
Jos rullaustestin aikana mitatun suurimman ja pienimmän lämpötilan 
ero on yli 5 °C, tehdään kullekin testiajolle erikseen lämpötilakor ­
jaus käyttämällä kyseisen ajokerran ilmanlämpötilan aritmeettista 
keskiarvoa.  
Tällöin määritetään ajovastuskertoimien f  0 , f 1 ja f  2 arvot ja korjataan 
ne kunkin yksittäisen ajokerran osalta. Kertoimien f  0 , f 1 ja f  2 lopul­
lisina arvoina käytetään yksittäin korjattujen kertoimien f  0 , f 1 ja f  2 
aritmeettisia keskiarvoja.  
Valmistaja voi valita rullaustestien lämpötilan alueelta 1–5 °C.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 570  
4.1.2. Testaustie  
Tien pinnan on oltava vaakasuora, tasainen, puhdas ja kuiva, eikä 
sillä saa olla esteitä tai tuuliesteitä, jotka voivat haitata ajovastuksen 
mittausta. Pinnan rakenteen ja koostumuksen on edustettava nyky ­
aikaisia kaupunkiväylien ja moottoriteiden pintoja. Testaustien pit ­
kittäiskaltevuus saa olla enintään ± 1 prosenttia. Paikallinen kalte ­
vuus 3 metrin etäisyydellä toisistaan olevien pisteiden välillä saa 
poiketa tästä pitkittäiskaltevuudesta enintään ± 0,5 prosenttia. Jos 
testejä ei voida suorittaa vastakkaisiin suuntiin samalla testiradan 
osuudella (esim. soikealla testiradalla, jossa toinen ajosuunta on 
pakollinen), testiradan samansuuntaisten osuuksien pitkittäiskalte ­
vuuksien summan on oltava nollasta 0,1 prosentin nousuun. Testa ­
ustien kallistuma saa olla enintään 1,5 prosenttia.  
4.2. Valmistelu  
4.2.1. Testiajoneuvo  
Kunkin testiajoneuvon on vastattava kaikilta komponenteiltaan tuo ­
tantosarjaa. Jos ajoneuvo poikkeaa tuotantoajoneuvosta, siitä on an ­
nettava täysi kuvaus kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.  
▼M3 
4.2.1.1. Testiajoneuvon valintaa koskevat vaatimukset  
4.2.1.1.1. Ilman interpolointimenetelmän käyttöä  
Valitaan perheestä (ks. tämän liitteen 5.6 ja 5.7 kohta) testiajoneuvo 
(ajoneuvo H), jonka ajovastuksen kannalta merkitykselliset ominai ­
suudet (ts. massa, ilmanvastus ja renkaiden vierintävastus) yhdessä 
tuottavat suurimman energiantarpeen syklissä.  
Jos yhden interpolointiperheen erilaisten pyörien aerodynaamista 
vaikutusta ei tunneta, valintaperusteena käytetään suurinta odotetta ­
vissa olevaa ilmanvastusta. Ilmanvastuksen voidaan odottaa olevan 
suurin pääsääntöisesti sellaisissa pyörissä, joiden a) leveys on suu ­
rin, b) halkaisija on suurin ja c) rakenne on avoimin (tässä tärkeys ­
järjestyksessä). 
Pyörän valintaa ennen on sovellettava syklin suurimman energi ­
antarpeen vaatimusta.  
4.2.1.1.2. Interpolointimenetelmän käyttö  
Valmistajan pyynnöstä voidaan käyttää interpolointimenetelmää.  
Tällöin valitaan kaksi testiajoneuvoa perheestä, joka täyttää sovel ­
lettavan perhettä koskevan vaatimuksen.  
Testiajoneuvoksi H valitaan ajoneuvo, joka tuottaa valinnassa suu ­
remman ja mieluiten suurimman syklikohtaisen energiantarpeen, ja 
testiajoneuvoksi L ajoneuvo, joka tuottaa valinnassa pienemmän ja 
mieluiten pienimmän syklikohtaisen energiantarpeen.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 571  
Sekä testiajoneuvo H että testiajoneuvo L varustetaan identtisesti 
kaikilla niillä lisävarusteilla ja/tai korimuodoilla, jotka valitaan sel ­
laisiksi, joita ei oteta huomioon interpolointimenetelmää sovelletta ­
essa, siten että nämä lisävarusteet yhdessä tuottavat ajovastuksen 
kannalta merkityksellisten ominaisuuksiensa (ts. massan, ilmanvas ­
tuksen ja renkaiden vierintävastuksen) vuoksi syklin suurimman 
energiantarpeen.  
Jos yksittäiset ajoneuvot voidaan varustaa täydellä vakiopyörien ja 
-renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengassarjalla (merkitty kolmella 
vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman pyö ­
riä, lisäpyöriä/-renkaita ei pidetä lisävarusteina.  
Ajoneuvojen H ja L välisten ohjeellisten erojen olisi ajovastuksen 
kannalta merkityksellisten ominaisuuksien osalta oltava vähintään 
seuraavat:  
i) massa: vähintään 30 kg 
ii) vierintävastus: vähintään 1,0 kg/t 
iii) ilmanvastus C D × A: vähintään 0,05 m  2 . 
Jotta ajoneuvojen H ja L ero olisi riittävä tietyn ajovastuksen kan ­
nalta merkityksellisen ominaisuuden osalta, valmistaja voi keinote ­
koisesti huonontaa ajoneuvoa H esimerkiksi käyttämällä suurempaa 
testimassaa.  
4.2.1.2. Perheitä koskevat vaatimukset  
4.2.1.2.1. Vaatimukset interpolointiperheen soveltamiselle ilman interpolointi ­
menetelmää  
Interpolointiperheen määrittämisperusteet annetaan tämän liitteen 5.6 
kohdassa.  
4.2.1.2.2. Vaatimukset interpolointiperheen soveltamiselle interpolointimene ­
telmää käyttäen ovat seuraavat:  
a) Tämän liitteen 5.6 kohdassa lueteltujen interpolointiperhettä kos ­
kevien perusteiden on täytyttävä.  
b) Alaliitteessä 6 olevassa 2.3.1 ja 2.3.2 kohdassa vahvistettujen 
vaatimusten on täytyttävä.  
c) On tehtävä alaliitteessä 7 olevassa 3.2.3.2 kohdassa esitetyt las ­
kelmat.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 572  
4.2.1.2.3. Ajovastusperheen soveltamista koskevat vaatimukset  
4.2.1.2.3.1. Valmistajan pyynnöstä ja tämän liitteen 5.7 kohdan perusteiden 
täyttyessä lasketaan interpolointiperheeseen kuuluvien ajoneuvojen 
H ja L ajovastusarvot. 
4.2.1.2.3.2. Edellä 4.2.1.1.2 kohdassa määriteltyjä testiajoneuvoja H ja L nimi ­
tetään ajovastusperheen yhteydessä ajoneuvoiksi H  R ja L  R . 
4.2.1.2.3.3. Alaliitteessä 6 olevassa 2.3.1 ja 2.3.2 kohdassa vahvistettujen inter ­
polointiperheeseen liittyvien vaatimusten täyttämisen lisäksi on ajo ­
vastusperheen ajoneuvojen H  R ja H  L syklikohtaisen energiantarpeen 
eron oltava vähintään 4 prosenttia ja enintään 35 prosenttia, kun 
perustana on ajoneuvon H  R energiantarve kokonaisessa ryhmän 3 
WLTC-syklissä. 
Jos ajovastusperheessä on useita voimansiirtoja, käytetään ajovas ­
tuksen määrittämisessä voimansiirtoa, jossa tehohäviöt ovat suurim ­
mat. 
4.2.1.2.3.4. Jos kitkaeron aiheuttavan ajoneuvovaihtoehdon ajovastusero mää ­
ritetään 6.8 kohdan mukaisesti, on tehtävä uusi ajovastusperhelaskel ­
ma, joka sisältää uuden ajovastusperheen ajoneuvon L ja ajoneuvon 
H ajovastuserot. 
f 0,N = f 0,R + f 0,Delta  
f 1,N = f 1,R + f 1,Delta  
f 2,N = f 2,R + f 2,Delta  
jossa 
N tarkoittaa uuden ajovastusperheen ajovastuskertoimia  
R tarkoittaa vertailuajovastusperheen ajovastuskertoimia  
Delta tarkoittaa 6.8.1 kohdan mukaisesti määritettyjä ajovastusero ­
kertoimia.  
4.2.1.3. Testiajoneuvon valintaa ja perhettä koskevien vaatimusten sallitut 
yhdistelmät  
Taulukossa A4/1 esitetään 4.2.1.1 ja 4.2.1.2 kohdassa kuvattujen 
testiajoneuvon valintaa ja perhettä koskevien vaatimusten sallitut 
yhdistelmät.  
Taulukko A4/1  
Testiajoneuvon valintaa ja perhettä koskevien vaatimusten sallitut yhdistelmät  
Täytettävät vaatimukset  1) Ilman interpo ­
lointimenetelmää  2) Interpolointime ­
netelmä ilman ajo ­
vastusperhettä  3) Sove lletaan ajo ­
vastusperhettä  4) Interpolointimene ­
telmä yhtä tai useampaa 
ajovast usperhettä käyt ­
täen 
Ajovastustestiajoneuvo  4.2.1.1.1 kohta 4.2.1.1.2 kohta 4.2.1.1.2 kohta —  
Perhe 4.2.1.2.1 kohta 4.2.1.2.2 kohta 4.2.1.2.3 kohta 4.2.1.2.2 kohta  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 573  
Täytettävät vaatimukset  1) Ilman interpo ­
lointimenetelmää  2) Interpolointime ­
netelmä ilman ajo­
vastusperhettä  3) Sove lletaan ajo ­
vastusperhettä  4) Interpolointimene ­
telmä yhtä tai useampaa 
ajovast usperhettä käyt ­
täen 
Lisäksi —  —  —  Sovelletaan saraketta 
3 ’Sovelletaan ajo ­
vastusperhettä’ ja 
4.2.1.3.1 kohtaa.  
4.2.1.3.1. Interpolointiperheen ajovastusten johtaminen ajovastusperheestä  
Ajoneuvojen H  R ja/tai L  R ajovastukset määritetään tämän alaliitteen 
mukaisesti.  
Ajovastusperheeseen kuuluvan interpolointiperheen ajoneuvon H (ja 
L) ajovastus lasketaan alaliitteessä 7 olevan 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4 
kohdan mukaisesti  
a) käyttämällä yhtälöissä syötetietoina ajoneuvojen H ja L asemesta 
ajoneuvoja H  R ja L  R 
b) käyttämällä yksittäistä ajoneuvoa koskevina syötetietoina interpo ­
lointiperheen ajoneuvon H (tai L) ajovastusparametreja (testimas ­
sa, Δ(C D ×A f ) verrattuna ajoneuvoon L  R ja renkaiden vierintä ­
vastus) 
c) toistamalla tämä laskelma kaikkien ajovastusperheeseen kuu ­
luvien interpolointiperheiden kullekin ajoneuvolle H ja L.  
Ajovastusinterpolointi tehdään vain niille ajovastuksen kannalta 
merkityksellisille ominaisuuksille, joiden havaittiin olevan erilaiset 
testiajoneuvoissa L  R ja H  R . Muiden ajovastuksen kannalta merkityk ­
sellisten ominaisuuksien osalta sovelletaan ajoneuvon H  R arvoja.  
Interpolointiperheen ajoneuvot H ja L voidaan johtaa eri ajovastus ­
perheistä. Jos näiden ajovastusperheiden ero johtuu eromenetelmän 
(”delta-menetelmä”) soveltamisesta, toimitaan 4.2.1.2.3.4 kohdan 
mukaisesti.  
_______  
▼B 
4.2.1.4. Ajovastusmatriisiperheen soveltaminen  
Ajovastuksen määrittämisessä käytetään ajoneuvoa, joka täyttää tä­
män liitteen 5.8 kohdan kriteerit eli joka  
a) edustaa ajovastusmatriisiperheeseen sisällytettäväksi tarkoitettua 
valmiiden ajoneuvojen suunniteltua sarjaa siltä osin kuin kyse 
on heikoimmaksi arvioidusta arvosta C  D ja korin muodosta ja  
b) edustaa ajovastusmatriisiperheeseen sisällytettäväksi tarkoitettua 
valmiiden ajoneuvojen suunniteltua sarjaa siltä osin kuin kyse 
on lisävarusteiden massan arvioidusta keskiarvosta.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 574  
Jos valmiille ajoneuvolle ei voida määritellä edustavaa korin muo ­
toa, testiajoneuvo varustetaan nelikulmion muotoisella laatikolla, 
jonka kulmat on pyöristetty enintään 25 mm:n säteeseen ja jonka 
leveys vastaa ajovastusmatriisiperheeseen kuuluvien ajoneuvojen 
suurinta leveyttä ja korkeus on testiajoneuvon kokonaiskorkeus 
3,0 ± 0,1 m laatikko mukaan luettuna.  
Valmistaja ja hyväksyntäviranomainen päättävät yhdessä, mikä ajo­
neuvon testimalli on edustava.  
Määritetään sekä ajoneuvon H  M että L  M parametrit testimassa, ren ­
kaiden vierintävastus ja otsapinta-ala siten, että ajoneuvo H  M tuottaa 
suurimman ja ajoneuvo L  M pienimmän syklikohtaisen energiantar ­
peen ajovastusmatriisiperheessä. Valmistaja ja hyväksyntäviranomai ­
nen sopivat yhdessä ajoneuvojen H  M ja L  M ajoneuvoparametreista.  
Lasketaan kaikkien ajovastusmatriisiperheeseen kuuluvien yksittäis­
ten ajoneuvojen, myös ajoneuvojen H  M ja L  M , ajovastus tämän ala ­
liitteen 5.1 kohdan mukaisesti.  
4.2.1.5. Liikuteltavat aerodynaamiset korinosat  
Testiajoneuvojen liikuteltavien aerodynaamisten korinosien on ajo ­
vastusta määritettäessä toimittava niin kuin niiden on määrä toimia 
WLTP-menetelmän tyyppi 1 -testin olosuhteissa (testilämpötila, ajo ­
neuvon nopeus- ja kiihdytysalue, moottorin kuormitus jne.)  
Kaikkia ajoneuvon järjestelmiä, jotka muuttavat ajoneuvon ilman ­
vastusta dynaamisesti (esim. ajoneuvon korkeuden säätö), pidetään 
liikuteltavina aerodynaamisina korinosina. Mikäli tuleviin ajoneuvoi ­
hin asennetaan liikuteltavia aerodynaamisia elementtejä tai lisävarus ­
teita, joiden vaikutus ilmanvastukseen oikeuttaa lisävaatimukset, ote ­
taan käyttöön uusia asianmukaisia vaatimuksia.  
4.2.1.6. Punnitus 
Valittu ajoneuvo punnitaan testikuljettajineen ja varusteineen ennen 
ajovastuksen määrittämismenettelyä ja sen jälkeen, jotta voidaan 
määrittää massan aritmeettinen keskiarvo m  av . Ajoneuvon massan 
on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin ajoneuvon H tai ajoneuvon 
L testimassa ajovastuksen määrittämismenettelyn alussa.  
4.2.1.7. Testiajoneuvon konfiguraatio  
Testiajoneuvon konfiguraatio on sisällytettävä kaikkiin asianomai ­
siin testausselosteisiin, ja sitä on käytettävä mahdollisissa myöhem ­
min tehtävissä rullaustesteissä.  
4.2.1.8. Testiajoneuvon kunto  
4.2.1.8.1. Sisäänajo  
Ajoneuvolle on tehtävä ennen sille tehtävää testiä vähintään 
10 000 km:n mutta enintään 80 000 km:n sisäänajo.  
▼M3 
Valmistajan pyynnöstä voidaan käyttää ajoneuvoa, jolla on ajettu 
vähintään 3 000 km.  
_______  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 575  
4.2.1.8.2. Valmistajan eritelmät  
Ajoneuvon on vastattava valmistajan suunnitteleman tuotantoajoneu ­
von eritelmiä, jotka koskevat rengaspaineita (tämän alaliitteen 
4.2.2.3 kohta), pyöränsuuntausta (tämän alaliitteen 4.2.1.8.3 kohta), 
maavaraa, ajoneuvon korkeutta, ajolaitteen ja pyörien laakerien voi ­
teluaineita ja jarrujen säätöä epäedustavan laahauksen välttämiseksi.  
4.2.1.8.3. Pyörien suuntaus 
Pyörien aurauskulma ja kallistuma on säädettävä suurimpaan poik ­
keamaansa ajoneuvon pituusakselista valmistajan määrittelemällä 
säätöalueella. Jos valmistaja määrää arvot ajoneuvon pyörien aura ­
uskulmalle ja suuntaukselle, käytetään näitä arvoja. Valmistajan 
pyynnöstä voidaan käyttää arvoja, joissa poikkeama pituusakselista 
on suurempi kuin määrätyissä arvoissa. Määrättyjä arvoja on käy ­
tettävä vertailuarvoina kaikissa kunnossapitotoimissa ajoneuvon 
käyttöiän aikana.  
Muut pyörien suuntaukseen liittyvät säädettävät parametrit (kuten 
olkatapin kallistuma) on asetettava valmistajan suosittelemiin arvoi ­
hin. Jollei suositeltuja arvoja ole, ne on asetettava valmistajan mää ­
rittelemän vaihtelualueen aritmeettiseen keskiarvoon.  
Nämä säädettävät parametrit ja asetusarvot on sisällytettävä kaikkiin 
asianomaisiin testausselosteisiin.  
4.2.1.8.4. Suljetut luukut ja vastaavat  
Moottoritilan kansi, tavaratilan kansi, käsisäätöiset liikkuvat paneelit 
ja kaikki ikkunat on pidettävä suljettuina ajovastusta määritettäessä.  
▼M3 
4.2.1.8.5. Ajoneuvon vapaarullaustila  
Jos dynamometrin asetuksia ei ei-toistettavissa olevien voimien 
vuoksi voida määrittää 8.1.3 tai 8.2.3 kohdassa esitettyjen kriteerien 
mukaisesti, ajoneuvo on varustettava vapaarullaustilalla. Ajoneuvon 
vapaarullaustila edellyttää hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää, ja 
sen käytöstä on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausselosteis ­
sa. 
Jos ajoneuvo on varustettu vapaarullaustilalla, tila on kytkettävä 
käyttöön sekä ajovastusta määritettäessä että alustadynamometrillä.  
_______  
▼B 
4.2.2. Renkaat  
▼M3 
4.2.2.1. Renkaiden vierintävastus  
Renkaiden vierintävastukset mitataan E-säännön nro 117, muutos ­
sarja 02, liitteen 6 mukaisesti. Vierintävastuskertoimet linjataan ja 
luokitellaan asetuksessa (EY) N:o 1222/2009 esitettyjen vierintävas ­
tusluokkien mukaisesti. (ks. taulukko A4/2).  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 576  
Taulukko A4/2  
Luokkien C1, C2 ja C3 renkaiden energiatehokkuusluokat vierintävastuskertoimien (RRC) mukaan 
ja näiden energiatehokkuusluokkien osalta interpoloinnissa käytettävät RRC-arvot (kg/tonnia)  
Energiatehokkuuslu­
okka Interpoloinnissa luokan C1 
renkaiden osalta käytettävä 
RCC-arvo Interpoloinnissa luoka n C2 
renkaiden osalta käytettävä 
RCC-arvo  Interpoloinnis sa luokan C3 
renkaiden osal ta käytettävä 
RCC-arvo  
A RRC = 5,9 RRC = 4,9 RRC = 3,5 
B RRC = 7,1 RRC = 6,1 RRC = 4,5 
C RRC = 8,4 RRC = 7,4 RRC = 5,5 
D Tyhjä  Tyhjä RRC = 6,5 
E RRC = 9,8 RRC = 8,6 RRC = 7,5 
F RRC = 11,3 RRC = 9,9 RRC = 8,5 
G RRC = 12,9 RRC = 11,2 Tyhjä  
Jos interpolointimenetelmää sovelletaan vierintävastukseen, alaliit­
teessä 7 olevan 3.2.3.2 kohdan mukaisissa laskelmissa käytetään 
laskennan syötetietoina testiajoneuvoihin L ja H asennettujen ren ­
kaiden todellisia vierintävastusarvoja. Interpolointiperheen yksittäi ­
sen ajoneuvon tapauksessa käytetään asennettujen renkaiden ener ­
giatehokkuusluokan vierintävastuskerrointa.  
Jos yksittäiset ajoneuvot voidaan varustaa täydellä vakiopyörien ja 
-renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengassarjalla (merkitty kolmella 
vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman pyö ­
riä, lisäpyöriä/-renkaita ei pidetä lisävarusteina.  
▼B 
4.2.2.2. Renkaan kunto  
Testissä käytettäviä renkaita koskevat vaatimukset:  
a) Renkaiden ikä saa olla enintään 2 vuotta valmistuspäivästä.  
b) Renkaille ei ole saanut tehdä muuta erityistä käsittelyä (esim. 
kuumennus tai keinotekoinen vanhentaminen) kuin kulutuspin ­
nan alkuperäisen muodon mukainen hionta.  
c) Renkaat on sisäänajettava tiellä vähintään 200 km:n matkan en ­
nen ajovastuksen määrittämistä.  
d) Renkaiden kulutuspinnan syvyyden on ennen testiä oltava tasai ­
sesti 100–80 prosenttia kulutuspinnan alkuperäisestä syvyydestä 
renkaan koko kulutuspinnan leveydeltä.  
▼M3 
Kulutuspinnan syvyyden mittaamisen jälkeinen ajomatka saa olla 
enintään 500 km. Jos ajomatka on pitempi kuin 500 km, kulutuspin ­
nan syvyys mitataan uudelleen.  
_______  
▼B 
4.2.2.3. Rengaspaine  
Etu- ja takarenkaat täytetään arvoon, joka vastaa sen rengaspaine ­
alueen alarajaa, jonka ajoneuvon valmistaja on määritellyt asian ­
omaisella akselilla olevalle valitulle renkaalle rullaustestimassalla.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 577  
4.2.2.3.1. Rengaspaineen tarkistaminen  
Jos ympäristön lämpötilan ja seisontalämpötilan ero on yli 5 °C, 
rengaspaineet tarkistetaan seuraavasti:  
a) Renkaita seisotetaan yli tunnin ajan paineessa, joka on 10 pro ­
senttia suurempi kuin tavoitepaine.  
b) Rengaspaine lasketaan ennen testiä tämän alaliitteen 4.2.2.3 koh ­
dassa esitettyyn paineeseen, jolle tehdään seisonta-alueen lämpö ­
tilan ja ympäristön lämpötilan eron huomioon ottamiseksi tarkis ­
tus 0,8 kPa/1 °C seuraavan yhtälön mukaisesti:  
Δp t ¼ 0,8 Ü ð T soak Ä T  amb Þ 
jossa 
ΔP t on rengaspaineen tarkistus, jonka arvo lisätään tämän ala ­
liitteen 4.2.2.3 kohdassa määriteltyyn rengaspaineeseen 
(kPa) 
0,8 on paineentarkistustekijä (kPa/°C)  
T soak on renkaan seisonta-alueen lämpötila (°C)  
T amb on ympäristön lämpötila (°C).  
c) Ennen paineen tarkistamista ja ajoneuvon lämmittämistä renkaat 
suojataan ulkoisilta lämmönlähteiltä, myös auringolta.  
4.2.3. Mittauslaitteet  
Mittauslaitteet on asennettava niin, että minimoidaan niiden vaikutus 
ajoneuvon aerodynaamisiin ominaisuuksiin.  
Jos asennetun laitteen vaikutuksen arvoon (C D × A  f ) odotetaan ole ­
van suurempi kuin 0,015 m  2 , ajoneuvolle tehdään mittaus laitteen 
kanssa ja ilman sitä tuulitunnelissa, joka täyttää tämän alaliitteen 3.2 
kohdan kriteerit. Vastaava erotus vähennetään arvosta f  2 . Valmista ­
jan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan 
näin määritettyä arvoa käyttää samanlaisiin ajoneuvoihin, joissa lait ­
teiden vaikutuksen oletetaan olevan sama.  
4.2.4. Ajoneuvon lämmittäminen  
4.2.4.1. Tiellä  
Lämmitys tehdään pelkästään ajoneuvoa ajamalla.  
4.2.4.1.1. Ennen lämmittämistä ajoneuvoa hidastetaan kytkin vapautettuna tai 
automaattivaihteisto vapaa-asennossa jarruttamalla sitä maltillisesti 
nopeudesta 80 km/h nopeuteen 20 km/h 5–10 sekunnin aikana. Tä ­
män jarrutuksen jälkeen jarrujärjestelmää ei saa enää käyttää eikä 
säätää manuaalisesti.  
Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella 
jarruja voidaan käyttää myös lämmittämisen jälkeen samalla hidas ­
tuvuudella kuin tässä kohdassa kuvataan ja silloinkin vain kun se on 
tarpeen.  
4.2.4.1.2. Lämmittäminen ja vakauttaminen  
▼M3 
Kaikkia ajoneuvoja on ajettava nopeudella, joka vastaa 90:ää pro ­
senttia sovellettavan WLTC-syklin suurimmasta nopeudesta. Ajo ­
neuvoa lämmitetään vähintään 20 minuuttia, kunnes olosuhteet 
ovat vakiintuneet.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 578  
Taulukko A4/3  
Varattu  
▼B 
Ajoneuvon ryhmä  Sovellettava WLTC-sykli  90 % suurim­
masta nopeudesta  Seuraavaksi nopeamp i vaihe  
Ryhmä 1 Hidas  1 + Keskinopea  1 58 km/h –  
Ryhmä 2 Hidas  2 + Keskinopea  2 + Nopea  2 + 
Moottoritie  2 111 km/h –  
Hidas  2 + Keskinopea  2 + Nopea  2 77 km/h Moottoritie (111 km/h)  
Ryhmä 3 Hidas  3 + Keskinopea  3 + Nopea  3 + 
Moottoritie  3 118 km/h –  
Hidas  3 + Keskinopea  3 + Nopea  3 88 km/h Moottoritie (118 km/h)  
4.2.4.1.3. Vakaan tilan kriteeri  
Ks. tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohta.  
4.3. Ajovastuksen mittaaminen ja laskeminen rullausmenetelmällä  
Ajovastus mitataan käyttämällä joko kiinteää tuulimittausta (tämän 
alaliitteen 4.3.1 kohta) tai ajoneuvossa tehtävää tuulimittausta (tä ­
män alaliitteen 4.3.2 kohta).  
4.3.1. Rullausmenetelmä kiinteällä tuulimittauksella  
▼M3 
4.3.1.1. Ajovastuskäyrän määrittämisessä käytettävien vertailunopeuksien 
valinta  
Ajovastuksen määrittämisessä käytettävät vertailunopeudet valitaan 
2.2 kohdan mukaisesti.  
Testin aikana mitataan kulunut aika ja ajoneuvon nopeus vähintään 
10 Hz:n taajuudella.  
▼B 
4.3.1.2. Tietojen kerääminen  
Testin aikana mitataan kulunut aika ja ajoneuvon nopeus vähintään 
5 Hz:n taajuudella.  
4.3.1.3. Ajoneuvon rullausmenetelmä  
4.3.1.3.1. Sen jälkeen, kun ajoneuvo on lämmitetty tämän alaliitteen 4.2.4 
kohdassa kuvatulla menettelyllä, ja välittömästi ennen kutakin tes ­
tissä tehtävää mittausta ajoneuvoa kiihdytetään 10–15 km/h suurinta 
vertailunopeutta suurempaan nopeuteen ja ajetaan tällä nopeudella 
enintään 1 minuutin ajan. Välittömästi sen jälkeen aloitetaan vapaa 
rullaus.  
4.3.1.3.2. Vapaan rullauksen aikana vaihteiston on oltava vapaa-asennossa. 
Ohjauspyörän liikkeitä on vältettävä niin pitkälle kuin mahdollista, 
eikä ajoneuvon jarruja saa käyttää.  
▼M3 
4.3.1.3.3. Testi toistetaan, kunnes rullausmenetelmästä saadut tulokset täyttä ­
vät 4.3.1.4.2 kohdassa asetetut tilastollisen tarkkuuden vaatimukset.  
4.3.1.3.4. Vaikka jokainen rullaus on suositeltavaa tehdä ilman katkoja, katkot 
ovat sallittuja, jos tietoja ei voida kerätä yhdellä ajokerralla kaikkien 
vertailunopeuspisteiden osalta. Katkoja sisältävissä mittausajoissa 
sovelletaan seuraavia lisävaatimuksia:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 579  
a) On huolehdittava siitä, että ajoneuvon tila pysyy mahdollisim ­
man vakaana kussakin katkokohdassa.  
b) Ainakin yhden nopeuspisteen on oltava päällekkäinen suurem ­
man nopeusalueen vapaan rullauksen kanssa.  
c) Kunkin päällekkäisen nopeuspisteen osalta edellytetään, että pie ­
nemmän nopeusalueen vapaan rullauksen keskimääräinen voima 
ei poikkea suuremman nopeusalueen vapaan rullauksen keski ­
määräisestä voimasta enempää kuin ±10 N tai ±5 prosenttia sen 
mukaan, kumpi arvoista on suurempi. 
d) Jos radan pituus ei riitä tämän kappaleen vaatimuksen b täyttä ­
miseen, lisätään yksi nopeuspiste, joka toimii päällekkäisenä no ­
peuspisteenä.  
4.3.1.4. Vapaarullausajan mittaaminen  
4.3.1.4.1. Mitataan vertailunopeutta v  j vastaava rullausaika, joka on ajoneuvon 
hidastumiseen nopeudesta (v  j + 5 km/h) nopeuteen (v  j – 5 km/h) 
kuluva aika.  
4.3.1.4.2. Mittaukset tehdään vastakkaisiin suuntiin, kunnes on saatu vähintään 
kaksi mittaustulosparia, jotka täyttävät seuraavan yhtälön määrittele ­
män tilastollisen tarkkuuden p  j : 
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃ n p Ü Δt pj Ï 0,030  
jossa 
p j on vertailunopeudella v  j tehtyjen mittausten tilastol ­
linen tarkkuus  
n on mittaustulosparien lukumäärä  
Δt pj on rullausajan harmoninen keskiarvo vertailunopeu ­
della v  j sekunteina saatuna seuraavasta yhtälöstä: 
Δt pj ¼ n P n 
i¼1 1 
Δt ji 
jossa  
Δt ji on mittaustulosparin i nopeudella v  j mitatun rullau ­
sajan harmoninen keskiarvo sekunteina saatuna seu ­
raavasta yhtälöstä: 
Δt ji ¼ 2 Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
jossa  
Δt jai ja Δt jbi ovat mittauksen i vertailunopeudella v  j tehdyn mitta ­
uksen rullausajat sekunteina suunnissa a ja b  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 580  
σ j on standardipoikkeama sekunteina määritettynä seu ­
raavasti: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h on taulukossa A4/4 annettu kerroin.  
Taulukko A4/4  
Kerroin h arvon n funktiona  
n h  n  h  
3 4,3 17 2,1 
4 3,2 18 2,1 
5 2,8 19 2,1 
6 2,6 20 2,1 
7 2,5 21 2,1 
8 2,4 22 2,1 
9 2,3 23 2,1 
10 2,3 24 2,1 
11 2,2 25 2,1 
12 2,2 26 2,1 
13 2,2 27 2,1 
14 2,2 28 2,1 
15 2,2 29 2,0 
16 2,1 30 2,0 
4.3.1.4.3. Jos yhteen suuntaan tehtävän mittauksen aikana ilmenee ajovastus ­
testiin selvästi vaikuttava ulkoinen tekijä tai kuljettajan toimenpide, 
kyseinen mittaus ja vastakkaiseen suuntaan tehty vastaava mittaus 
hylätään. Kaikki hylätyt tiedot ja hylkäämisen syy kirjataan. Hylät ­
tyjen mittaustulosparien lukumäärä saa olla enintään 1/3 tulosparien 
kokonaismäärästä. Arvioidaan niiden mittaustulosparien suurin luku ­
määrä, jotka edelleen täyttävät 4.3.1.4.2 kohdassa asetetut tilastol ­
lista tarkkuutta koskevat vaatimukset. Jos parit hylätään, ne on jä ­
tettävä pois arvioinneista alkaen parista, joka poikkeaa keskiarvosta 
eniten.  
4.3.1.4.4. Seuraavalla yhtälöllä lasketaan ajovastuksen aritmeettinen keskiarvo, 
kun käytetään suuntakohtaisten rullausaikojen harmonista keski ­
arvoa. 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m  r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
jossa  
Δt j on suuntakohtaisten rullausaikamittaustulosten v  j har­
moninen keskiarvo sekunteina saatuna seuraavasta yh ­
tälöstä: 
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 581  
jossa  
Δt ja ja Δt jb ovat vertailunopeutta v  j vastaavat suuntiin a ja b mi ­
tattujen rullausaikojen aritmeettiset keskiarvot sekun ­
teina saatuna seuraavista kahdesta yhtälöstä: 
Δq ja ¼ n P n 
i¼1 1 
t jai 
ja 
Δn jb ¼ n P n 
i¼1 1 
t jbi: 
jossa 
m av on ennen ajovastuksen määrittämistä ja sen päätyttyä 
mitattujen testiajoneuvon massojen aritmeettinen kes ­
kiarvo (kg) 
m r on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen 
massa 2.5.1 kohdan mukaisesti.  
Ajovastusyhtälön kertoimet f  0 , f 1 ja f  2 , lasketaan pienimmän neliö ­
summan regressiolla.  
Jos testattava ajoneuvo on ajovastusmatriisiperhettä edustava ajoneu ­
vo, asetetaan kertoimen f  1 arvo nollaan ja lasketaan kertoimet f  0 ja 
f 2 uudelleen pienimmän neliösumman regressiolla.  
▼B 
4.3.2. Rullausmenetelmä ajoneuvossa tehtävällä tuulimittauksella  
Ajoneuvo lämmitetään ja vakautetaan tämän alaliitteen 4.2.4 kohdan 
mukaisesti.  
4.3.2.1. Ajoneuvossa tehtävässä tuulimittauksessa käytettävät lisälaitteet  
Ajoneuvossa oleva tuulimittari ja laitteisto kalibroidaan käyttämällä 
niitä testiajoneuvossa, jos kalibrointi tapahtuu testiä varten tehtävän 
lämmittämisen aikana.  
4.3.2.1.1. Mitataan suhteellinen tuulennopeus vähintään taajuudella 1 Hz ja 
tarkkuudella 0,3 m/s. Tuulimittarin kalibroinnissa on otettava huo ­
mioon ajoneuvon aiheuttama kuriste.  
4.3.2.1.2. Tuulen suunnan on oltava suhteessa ajoneuvon etenemissuuntaan. 
Suhteellinen tuulen suunta (virtaussuunta, yaw) mitataan 1 asteen 
resoluutiolla ja 3 asteen tarkkuudella. Laitteen kuollut alue saa 
olla enintään 10 astetta, ja se on suunnattava ajoneuvon takaosaa 
kohti. 
4.3.2.1.3. Tuulimittari kalibroidaan ennen rullaustestiä tuulen nopeuden ja vir ­
taussuuntapoikkeaman suhteen standardin ISO 10521-1:2006(E) liit ­
teen A mukaisesti.  
4.3.2.1.4. Tuulimittarin aiheuttaman kuristevaikutuksen minimoimiseksi teh ­
dään sen suhteen korjaus standardin ISO 10521-1:2006(E) liitteen 
A mukaisessa kalibrointimenettelyssä.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 582  
4.3.2.2. Ajovastuskäyrän määrittämisessä käytettävän ajoneuvon nopeusalu ­
een valinta  
Testiajoneuvon nopeusalue valitaan tämän alaliitteen 2.2 kohdan 
mukaisesti.  
▼M3 
4.3.2.3. Tietojen kerääminen  
Menettelyn aikana mitataan kulunut aika, ajoneuvon nopeus ja il ­
mavirran liikenopeus (nopeus ja suunta) suhteessa ajoneuvoon vä ­
hintään 5 Hz:n taajuudella. Ympäristön lämpötila synkronoidaan ja 
mitataan vähintään 0,1 Hz:n taajuudella.  
▼B 
4.3.2.4. Ajoneuvon rullausmenetelmä  
Mittaukset tehdään vastakkaisiin suuntiin, kunnes on suoritettu vä ­
hintään kymmenen peräkkäistä mittausta (viisi kumpaankin suun ­
taan). Jos ajoneuvossa olevalla tuulimittarilla tehtävän testin olosuh ­
teet eivät toteudu yksittäisessä mittauksessa, kyseinen mittaus ja 
vastakkaiseen suuntaan tehty vastaava mittaus hylätään. Lopulliseen 
analyysiin sisällytetään kaikki validit mittausparit siten, että rullaus ­
mittauspareja on vähintään viisi. Tilastollisen validoinnin kriteerit 
kuvataan tämän alaliitteen 4.3.2.6.10 kohdassa.  
Tuulimittari asennetaan paikkaan, jossa sen vaikutus ajoneuvon 
käyttöominaisuuksiin on mahdollisimman pieni.  
Tuulimittarin asennusvaihtoehdot:  
a) Käytetään vartta, joka sijoitetaan noin 2 metriä ajoneuvon etum ­
maisen aerodynaamisen patopisteen etupuolelle.  
b) Tuulimittari sijoitetaan ajoneuvon katolle sen keskilinjalle. Jos 
mahdollista, tuulimittari asennetaan enintään 30 cm:n päähän tuu ­
lilasin yläreunasta.  
c) Tuulimittari sijoitetaan ajoneuvon moottoritilan kannelle sen kes ­
kilinjalle ajoneuvon keulan ja tuulilasin alareunan välisen etäi ­
syyden keskipisteeseen.  
Tuulimittari on kaikissa tapauksissa asennettava tienpinnan suuntai ­
sesti. Jos käytetään asennuspaikkaa b tai c, rullaustuloksia on mu ­
kautettava analyyttisesti siten, että tuulimittarin aiheuttama lisä ­
ilmanvastus otetaan huomioon. Mukautus tehdään testaamalla rullat ­
tavaa ajoneuvoa tuulitunnelissa sekä siten, että tuulimittari on asen ­
nettu samaan paikkaan kuin testiradalla, että ilman tuulimittaria. 
Näin saatujen arvojen erotus on suhteellisen ilmanvastuskertoimen 
C D ja otsapinta-alan tulo, jota käytetään rullaustestitulosten korjaa ­
misessa. 
4.3.2.4.1. Sen jälkeen, kun ajoneuvo on lämmitetty tämän alaliitteen 4.2.4 
kohdassa kuvatulla menettelyllä, ja välittömästi ennen kutakin tes ­
tissä tehtävää mittausta ajoneuvoa kiihdytetään 10–15 km/h suurinta 
vertailunopeutta suurempaan nopeuteen ja ajetaan tällä nopeudella 
enintään 1 minuutin ajan. Välittömästi sen jälkeen aloitetaan vapaa 
rullaus.  
4.3.2.4.2. Vapaan rullauksen aikana vaihteiston on oltava vapaa-asennossa. 
Ohjauspyörän liikkeitä on vältettävä niin pitkälle kuin mahdollista, 
eikä ajoneuvon jarruja saa käyttää.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 583  
4.3.2.4.3. Vaikka jokainen rullaus on suositeltavaa tehdä ilman katkoja, katkot 
ovat sallittuja, jos tietoja ei voida kerätä yhdellä ajokerralla kaikkien 
vertailunopeuspisteiden osalta. Katkoja sisältävissä mittausajoissa 
sovelletaan seuraavia lisävaatimuksia:  
a) On huolehdittava siitä, että ajoneuvon tila pysyy mahdollisim ­
man vakaana kussakin katkokohdassa.  
b) Ainakin yhden nopeuspisteen on oltava päällekkäinen suurem ­
man nopeusalueen vapaan rullauksen kanssa.  
c) Kunkin päällekkäisen nopeuspisteen osalta edellytetään, että pie ­
nemmän nopeusalueen vapaan rullauksen keskimääräinen voima 
ei poikkea suuremman nopeusalueen vapaan rullauksen keski ­
määräisestä voimasta enempää kuin ± 10 N tai ± 5 prosenttia 
sen mukaan, kumpi arvoista on suurempi.  
d) Jos radan pituus ei riitä b alakohdan vaatimuksen täyttämiseen, 
lisätään yksi nopeuspiste, joka toimii päällekkäisenä nopeuspis ­
teenä.  
▼B 
4.3.2.5. Liikeyhtälön määrittäminen  
▼M3 
Ajoneuvoon asennetun tuulimittarin liikeyhtälöissä käytetyt symbolit 
luetellaan taulukossa A4/5.  
Taulukko A4/5  
▼B 
Ajoneuvoon asennetun tuulimittarin liikeyhtälöissä käytetyt symbolit  
Symboli  Yksikkö Kuvaus  
A f m 2 ajoneuvon otsapinta-ala  
a 0 … a  n astetta  -1 ilmanvastuskertoimet suhteellisen tuulen kulman funk ­
tiona 
A m N mekaanisen vastuksen kerroin  
B m N/(km/h) mekaanisen vastuksen kerroin  
C m N/(km/h)  2 mekaanisen vastuksen kerroin  
C D (Y) ilmanvastuskerroin suhteellisen tuulen kulmassa Y 
D N  vastus 
D aero N ilmanvastus  
D f N etuakselin vastus (ml. voimansiirto)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 584  
Symboli  Yksikkö Kuvaus  
D grav N gravitaatiovastus  
D mech N mekaaninen vastus  
D r N taka-akselin vastus (ml. voimansiirto)  
D tyre N renkaiden vierintävastus  
(dh/ds) —  radan ajosuuntaisen kaltevuuden sini (+ merkitsee nou­
sua) 
(dv/dt) m/s  2 kiihdytys 
g m/s  2 gravitaatiovakio  
m av kg testiajoneuvon massan aritmeettinen keskiarvo ennen 
ajovastuksen määrittämistä ja sen jälkeen  
▼M3 
m e kg ajoneuvon tehollinen inertia pyörivät komponentit mu­
kaan luettuina  
▼B 
ρ kg/m  3 ilman tiheys  
t s  aika  
T K  lämpötila  
v km/h ajoneuvon nopeus 
v r km/h suhteellinen tuulennopeus  
Y aste suhteellisen tuulen kulma ajoneuvon etenemissuuntaan 
nähden  
▼M3 
4.3.2.5.1. Yleinen muoto  
Liikeyhtälön yleinen muoto on seuraava:  
Ä m  e Í d v 
d t Î 
¼ D  mech þ D  aero þ D  grav 
jossa 
D mech = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero ¼ Í 1 
2 Î 
ρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav ¼ m Ü g Ü Í dh 
ds Î 
Jos testiradan kaltevuus on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,1 prosent ­
tia sen koko pituudelta, tekijän D  grav arvoksi voidaan antaa nolla.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 585  
4.3.2.5.2. Mekaanisen vastuksen mallintaminen  
Mekaaninen vastus koostuu erillisistä tekijöistä, jotka edustavat kit ­
kahäviöitä renkailla (D  tyre ) sekä etu- ja taka-akselilla (D  f ja D  r , 
voimansiirtohäviöt mukaan luettuina). Mekaaninen vastus mallinne ­
taan kolmitermiseksi polynomiksi ajoneuvon nopeuden v funktiona 
seuraavan yhtälön mukaisesti: 
D mech ¼ A  m þ B  m v þ C  m v 2 
jossa 
A m , B m ja C  m määritetään data-analyysissa pienimmän neliösumman 
menetelmällä. Nämä vakiot edustavat ajolaitteen ja renkaiden vas ­
tusta yhteensä.  
Jos testattava ajoneuvo on ajovastusmatriisiperhettä edustava ajoneu ­
vo, asetetaan kertoimen B  m arvo nollaan ja lasketaan kertoimet A  m 
ja C  m uudelleen pienimmän neliösumman regressiolla.  
4.3.2.5.3. Ilmanvastuksen mallintaminen  
Ilmanvastuskerroin C  D (Y) mallinnetaan nelitermiseksi polynomiksi 
suhteellisen tuulen kulman Y funktiona seuraavan yhtälön mukai ­
sesti: 
C D ðYÞ ¼ a  0 þ a  1 Y þ a  2 Y 2 þ a  3 Y 3 þ a  4 Y 4 
a 0 – a  4 ovat vakiokertoimia, joiden arvot määritetään data-analyy ­
sissa.  
Ilmanvastus määritetään muodostamalla vastuskertoimen, ajoneuvon 
otsapinta-alan A  f ja suhteellisen tuulennopeuden kombinaatio 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A  f Ü v  2 
r Ü C  D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A  f Ü v  2 
r ða 0 þ a  1 Y þ a  2 Y 2 þ a  3 Y 3 þ a  4 Y 4 Þ 
4.3.2.5.4. Lopullinen liikeyhtälö  
Liikeyhtälö saa substituution kautta lopullisen muotonsa:  
▼M3 
Ä m  e Ê dv 
dt Ì 
¼ A  m þ B  m v þ C  m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A  f Ü v  2 
r ða 0 þ a  1 Y þ a  2 Y 2 þ a  3 Y 3 þ a  4 Y 4 Þ þ Ê 
m Ü g Ü dh 
ds Ì 
▼B 
4.3.2.6. Tietoaineiston supistaminen  
Muodostetaan kolmiterminen yhtälö, joka kuvaa ajovastusvoimaa 
nopeuden funktiona, F = A + Bv + Cv  2 , korjattuna ympäristön 
normaalilämpötilaan ja -paineeseen, tyynessä ilmassa. Analyysissa 
käytettävä menetelmä kuvataan tämän alaliitteen 
4.3.2.6.1–4.3.2.6.10 kohdassa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 586  
4.3.2.6.1. Kalibrointikertoimien määrittäminen  
Ellei aikaisemmin määritetty, määritetään kalibrointikertoimet, joilla 
suhteellinen tuulennopeus ja suhteellisen tuulen kulma korjataan ajo ­
neuvon aiheuttaman kuristeen suhteen. Kirjataan testausmenetelmän 
lämmitysvaiheessa mitattu ajoneuvon nopeus v, suhteellinen tuulen ­
nopeus v  r ja suhteellisen tuulen kulma Y. Suoritetaan parittaiset 
testiajot suuntaa vaihtaen testiradalla tasaisella 80 km:n/h nopeudella 
ja määritetään kultakin ajokerralta aritmeettiset keskiarvot tekijöille 
v, v  r ja Y. Valitaan kalibrointikertoimet, jolla minimoidaan virhei ­
den kokonaismäärä vasta- ja sivutuulessa kaikilla ajokerroilla, ts. 
arvojen (head  i – head  i+1 ) 2 jne. summa. Tällöin tarkoitetaan termeillä 
head  i ja head  i+1 tuulen nopeutta ja tuulen suuntaa parittaisissa tes ­
tiajoissa, jotka on suoritettu vastakkaisiin suuntiin ajoneuvon läm ­
mittämisen/vakauttamisen aikana ennen testausta.  
4.3.2.6.2. Sekunnittaisten havaintojen johtaminen  
Määritetään rullausajojen aikana kerätyistä tiedoista arvot termeille 
v, Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v r 2 ja Y soveltamalla tämän alaliitteen 4.3.2.1.3 ja 
4.3.2.1.4 kohdan mukaisesti saatuja kalibrointikertoimia. Sovitetaan 
otokset 1 Hz:n taajuuteen suodattamalla tiedot.  
▼M3 
4.3.2.6.3. Alustava analyysi  
Analysoidaan kerralla kaikki tietopisteet lineaarisella pienimmän ne ­
liösumman regressiolla, jotta voidaan määrittää A  m , B m , C m , a 0 , a 1 , 
a 2 , a 3 ja a  4 , kun m  e , Ê dh 
ds Ì 
, Ê dv 
dt Ì 
, v, v  r , ja ρ tunnetaan.  
▼B 
4.3.2.6.4. Poikkeavat arvot  
Lasketaan ennustettu voima  m e Ê dv 
dt Ì 
ja sovelletaan sitä saatuihin 
tietopisteisiin. Merkitään tietopisteet, jotka poikkeavat kohtuutto ­
masti (esim. yli kolmen standardipoikkeaman verran).  
4.3.2.6.5. Tietojen suodattaminen (vapaaehtoista)  
Tiedot voidaan suodattaa soveltuvilla tekniikoilla, minkä jälkeen 
jäljelle jäävät tietopisteet on oikaistava.  
4.3.2.6.6. Tietojen eliminoiminen  
Kerätyt tietopisteet, joissa suhteellisen tuulen kulma poikkeaa yli 
± 20 astetta ajoneuvon etenemissuunnasta, on merkittävä erikseen. 
Myös sellaiset tietopisteet on merkittävä erikseen, joissa suhteellisen 
tuulen nopeus on alle +5 km/h (jotta voidaan välttää olosuhteet, 
joissa myötätuulen nopeus on suurempi kuin ajoneuvon nopeus). 
Tietojen analysoinnissa on käsiteltävä vain sellaisia ajoneuvon no ­
peuksia, jotka sijoittuvat tämän alaliitteen 4.3.2.2 kohdan mukaisesti 
valitulle nopeusalueelle.  
▼M3 
4.3.2.6.7. Lopullinen tietojen analysointi  
Kaikki tiedot, joita ei ole erikseen merkitty, analysoidaan 
lineaarisella regressiolla. Kun tunnetaan m  e , Ê dh 
ds Ì 
, Ê dv 
dt Ì 
, v, v  r , ja ρ, 
määritetään A  m , B m , C m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 ja a  4 . ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 587  
4.3.2.6.8. Rajoitettu analyysi (vapaaehtoinen)  
Ajoneuvon ilmanvastuksen ja mekaanisen vastuksen erottamiseksi 
selvemmin toisistaan voidaan tehdä rajoitettu analyysi, jossa käyte ­
tään kiinteitä ajoneuvon otsapinta-alan A  f ja ilmanvastuskertoimen 
C D arvoja, jos ne on jo aikaisemmin määritetty.  
4.3.2.6.9. Korjaus vertailuolosuhteiden suhteen  
Liikeyhtälöt on korjattava tämän alaliitteen 4.5 kohdassa esitettyjen 
vertailuolosuhteiden suhteen.  
4.3.2.6.10. Ajoneuvossa tehtävään tuulimittaukseen sovellettavat tilastolliset kri ­
teerit  
Yhden rullausajoparin jättäminen pois laskelmista saa muuttaa kul ­
lakin rullausvertailunopeudella v  j laskettua ajovastusta vain konver ­
genssivaatimusta vähemmän kaikkien arvojeni jaj osalta: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
n Ä 1 p 
jossa 
ΔF i (v j ) on kaikki rullausajot huomioon ottaen lasketun ajovastuk ­
sen ja rullausajopari i huomiotta jättäen lasketun ajovas ­
tuksen erotus (N) 
F(v  j ) on kaikki rullausajot huomioon ottaen laskettu ajovastus (N)  
v j on vertailunopeus (km/h)  
n on rullausajoparien lukumäärä, johon sisältyvät kaikki va ­
lidit parit.  
Jos konvergenssivaatimus ei täyty, analyysista poistetaan ajopareja 
aloittaen parista, jossa lasketun ajovastuksen muutos on suurin, kun ­
nes konvergenssivaatimus täyttyy. Lopullisessa ajovastuksen mää ­
rittämisessä on kuitenkin käytettävä vähintään 5:tä validia paria.  
4.4. Liikevastuksen mittaaminen ja laskeminen vääntömomenttimittaria 
käyttäen  
Rullausmenetelmien vaihtoehtona voidaan käyttää myös vääntömo ­
menttimittarimenetelmää, jossa liikevastus määritetään mittaamalla 
pyörän vääntömomentti vetävillä pyörillä vertailunopeuspisteissä vä ­
hintään 5 sekunnin jaksoina.  
▼M3 
4.4.1. Vääntömomenttimittarin asentaminen  
Kunkin vetävän pyörän navan ja vanteen väliin asennetaan vääntö­
momenttimittari, jolla mitataan vääntömomentti, jota tarvitaan ajo ­
neuvon nopeuden pitämiseen tasaisena.  
Vääntömomenttimittari on kalibroitava säännöllisesti vähintään ker­
ran vuodessa siten, että arvot ovat jäljitettävissä kansallisiin tai kan ­
sainvälisiin standardeihin, jotta tarkkuus- ja toistotarkkuusvaatimuk ­
set täyttyvät.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 588  
4.4.2. Menettely ja näytteenotto  
4.4.2.1. Liikevastuskäyrän määrittämisessä käytettävien vertailunopeuksien 
valinta  
Liikevastuksen määrittämisessä käytettävät vertailunopeuspisteet va­
litaan tämän alaliitteen 2.2 kohdan mukaisesti.  
Vertailunopeudet mitataan laskevassa järjestyksessä. Mittausten vä­
lissä voi valmistajan pyynnöstä olla vakautusjaksoja, joiden aikana 
nopeus ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin seuraava vertailunope ­
us. 
4.4.2.2. Tietojen kerääminen  
Tietosarjat, jotka koostuvat todellisesta nopeudesta v ji , todellisesta 
vääntömomentista C  ji ja ajasta vähintään 5 sekunnin jaksolta, on 
mitattava kultakin nopeudelta v  j vähintään 10 Hz:n mittaustaajuudel ­
la. Yhden aikajakson aikana yhdellä vertailunopeudella v  j kerättyjä 
tietosarjoja pidetään yhtenä mittauksena.  
4.4.2.3. Ajoneuvolle vääntömomenttimittarilla tehtävät mittaukset  
Ennen vääntömomenttimittarilla tehtäviä testimittauksia ajoneuvo 
lämmitetään tämän alaliitteen 4.2.4 kohdan mukaisesti.  
Testissä tehtävän mittauksen aikana on vältettävä ohjauspyörän liik ­
keitä niin pitkälle kuin mahdollista, eikä ajoneuvon jarruja saa käyt ­
tää. 
Testi toistetaan, kunnes saadut liikevastustiedot täyttävät tämän ala­
liitteen 4.4.3.2 kohdassa asetetut mittaustarkkuusvaatimukset.  
Vaikka jokainen testiajo on suositeltavaa tehdä ilman katkoja, katkot 
ovat sallittuja, jos tietoja ei voida kerätä yhdellä ajokerralla kaikkien 
vertailunopeuspisteiden osalta. Katkoja sisältävissä mittausajoissa on 
huolehdittava siitä, että ajoneuvon tila pysyy mahdollisimman va ­
kaana kussakin katkokohdassa.  
4.4.2.4. Nopeuden poikkeama  
Tehtäessä mittausta yksittäisessä vertailunopeuspisteessä on nopeu ­
den poikkeaman nopeuden aritmeettisesta keskiarvosta 
v ji -v jm laskettuna tämän alaliitteen 4.4.3 kohdan mukaisesti sijoitut ­
tava ►M3 taulukossa A4/6 ◄ annettujen arvojen sisään.  
Nopeuden aritmeettinen keskiarvo v  jm kaikissa vertailunopeuspis ­
teissä saa lisäksi poiketa vertailunopeudesta v  j enintään ± 1 km/h 
tai 2 prosenttia vertailunopeudesta v  j sen mukaan, kumpi on suu ­
rempi.  
▼M3 
Taulukko A4/6  
▼B 
Nopeuden poikkeama  
Aikajakso (s) Nopeuden poikkeama (km/h)  
5–10  ± 0,2 
10–15  ± 0,4 
15–20  ± 0,6 
20–25  ± 0,8 
25–30  ± 1,0 
≥30 ± 1,2 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 589  
4.4.2.5. Ilman lämpötila  
Testit on tehtävä lämpötilaoloissa, jotka määritellään tämän alaliit ­
teen 4.1.1.2 kohdassa. 
4.4.3. Nopeuden ja vääntömomentin aritmeettisen keskiarvon laskeminen  
4.4.3.1. Laskentamenetelmä  
Lasketaan kustakin mittauksesta nopeuden aritmeettinen keskiarvo 
v jm (km/h) ja vääntömomentin aritmeettinen keskiarvo C  jm (Nm) 
tämän alaliitteen 4.4.2.2 kohdan mukaisesti kerätyistä tietosarjoista 
seuraavilla yhtälöillä: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v ji 
ja 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C  js 
jossa 
v ji on ajoneuvon todellinen nopeus tietosarjassa i vertailunopeu ­
della j (km/h)  
k on tietosarjojen lukumäärä yksittäisessä mittauksessa  
C ji on todellinen vääntömomentti tietosarjassa i (Nm)  
C js on nopeudenvaihtelua kompensoiva termi (Nm) seuraavasta yh ­
tälöstä: 
C js ¼ ðm st þ m  r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P k 
i¼1 C ji saa olla enintään 0,05, ja se voidaan jättää huomiotta, jos 
α j on enintään ± 0,005 m/s  2 
m st on testiajoneuvon massa mittausten alussa mitattuna välittö ­
mästi ennen lämmitysmenettelyä eikä missään tapauksessa ai ­
kaisemmin (kg)  
m r on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa tä ­
män alaliitteen 2.5.1 kohdan mukaisesti (kg)  
r j on renkaan dynaaminen säde määritettynä vertailupisteessä 
80 km/h tai ajoneuvon suurimmassa vertailunopeuspisteessä, 
jos tämä nopeus on pienempi kuin 80 km/h; määritellään seu ­
raavalla yhtälöllä: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 590  
jossa 
n on vetävän pyörän renkaan pyörintätaajuus s  -1 
α j on kiihtyvyyden aritmeettinen keskiarvo (m/s  2 ) laskettuna seu ­
raavasta yhtälöstä: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P k 
i¼1 t i v ji Ä P k 
i¼1 t i P k 
i¼1 v ji 
k Ü P k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P k 
i¼1 t i â 2 
jossa 
t i on aika, jolloin tietosarja i otettiin (s).  
4.4.3.2. Mittaustarkkuus  
Tehdään mittauksia vastakkaisiin suuntiin, kunnes on saatu kullakin 
vertailunopeudella v  i vähintään kolme mittaustulosparia, joissa  C j 
täyttää seuraavasta yhtälöstä saadun tarkkuusvaatimuksen ρ j : 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03 
jossa 
n on mittausparien lukumäärä tekijän C jm osalta  
C j on liikevastus nopeudella v  j (Nm) yhtälöstä  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
jossa  
C jmi on vääntömomentin aritmeettinen keskiarvo nopeudella v  j teh­
dyssä mittausparissa i (Nm) yhtälöstä 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C  jmbi Þ 
jossa 
C jmai ja C  jmbi ovat vääntömomentin aritmeettiset keskiarvot nopeu ­
della v  j tehdyssä mittausparissa i määritettynä tämän alaliitteen 
4.4.3.1 kohdan mukaisesti kummassakin suunnassa a ja b (Nm)  
s on standardipoikkeama (Nm) laskettuna seuraavasta yhtälöstä: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
▼M3 
h on kerroin n:n funktiona tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohdan tau ­
lukon A4/4 mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 591  
4.4.4. Liikevastuskäyrän määrittäminen  
▼M3 
Lasketaan ajoneuvon nopeuden aritmeettinen keskiarvo ja vääntö ­
momentin aritmeettinen keskiarvo kussakin vertailunopeuspisteessä 
seuraavista yhtälöistä:  
▼B 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v  jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C  jmb Þ 
Sovitetaan tuloksena saatu liikevastuksen aritmeettisen keskiarvon 
regressiokäyrä kaikkiin tietopareihin (v  jm , C  jm ) kaikilla tämän ala ­
liitteen 4.4.2.1 kohdassa kuvatuilla vertailunopeuksilla, jotta voidaan 
määrittää kertoimet c  0 , c 1 ja c  2. 
Kertoimet c  0 , c 1 ja c  2 ja alustadynamometrilla mitatut rullausajat (ks. 
tämän alaliitteen 8.2.4 kohta) sisällytetään kaikkiin asianomaisiin 
testauskaavakkeisiin.  
Jos testattava ajoneuvo on ajovastusmatriisiperhettä edustava ajoneu ­
vo, asetetaan kertoimen c  1 arvo nollaan ja lasketaan kertoimet c  0 ja 
c 2 uudelleen pienimmän neliösumman regressiolla.  
4.5. Vertailuolosuhteiden ja mittalaitteiden mukaiset korjaukset  
4.5.1. Ilmanvastuskorjauskerroin  
Ilmanvastuskorjauskerroin K  2 lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100kPa 
P 
jossa 
T on kaikkien yksittäisten ajokertojen ilmanlämpötilan aritmeetti ­
nen keskiarvo (K) 
P on ilmanpaineen aritmeettinen keskiarvo (kPa).  
4.5.2. Vierintävastuskorjauskerroin  
Vierintävastuskorjauskerroin K  0 (kelvin  -1 , K  -1 ) voidaan määrittää 
empiiristen tietojen perusteella, jolloin sille täytyy saada hyväksyn ­
täviranomaisen myöntämä hyväksyntä tietyn ajoneuvo- ja rengastes ­
tin osalta, tai sen voidaan olettaa olevan seuraava: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. Tuulikorjaus  
4.5.3.1. Tuulikorjaus kiinteää tuulimittausta käytettäessä  
▼M3 
4.5.3.1.1. Testitien myötäisesti puhaltavan tuulen absoluuttinen nopeus on kor ­
jattava vähentämällä se ero, jota ei voida kompensoida suuntaa 
vaihtaen tehdyillä testiajoilla, 4.3.1.4.4 kohdan mukaisesti määrite ­
tystä kertoimesta f  0 tai 4.4.4 kohdan mukaisesti määritetystä kertoi ­
mesta c  0 . ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 592  
4.5.3.1.2. Rullausmenetelmään sovellettava tuulivastuskorjaustekijä w  1 tai 
vääntömomenttimittarimenetelmään sovellettava tuulivastuskorjaus ­
tekijä w  2 lasketaan seuraavista yhtälöistä:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f  2 Ü v  2 
w 
tai w  2 ¼ 3,6  2 Ü c  2 Ü v  2 
w 
jossa 
w 1 on rullausmenetelmään sovellettava tuulivastuskorjaustekijä (N)  
f 2 on tämän alaliitteen 4.3.1.4.4 kohdassa määritetty aerodynaa ­
misen termin kerroin  
v w on vastakkaisiin suuntiin testissä mitatun testitien myötäisesti 
puhaltavan tuulen nopeuksien pienempi aritmeettinen keskiarvo 
(m/s) 
w 2 on vääntömomenttimittarimenetelmään sovellettava tuulivastus ­
korjaustekijä (Nm)  
c 2 on tämän alaliitteen 4.4.4 kohdassa määritetty vääntömoment ­
timittarimenetelmään sovellettava aerodynaamisen termin ker ­
roin. 
4.5.3.2. Tuulikorjaus ajoneuvossa tapahtuvaa tuulimittausta käytettäessä  
Jos rullausmenetelmän perustana on ajoneuvossa tapahtuva tuulimit ­
taus, asetetaan 4.5.3.1.2 kohdassa olevissa yhtälöissä tekijöiden w  1 
ja w  2 arvoksi nolla, koska tuulikorjaus tehdään jo tämän alaliitteen 
4.3.2 kohdan mukaisesti.  
4.5.4. Testimassan korjauskerroin  
Testiajoneuvon testimassaa koskeva korjauskerroin K  1 määritetään 
seuraavasta yhtälöstä: 
K 1 ¼ f  0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
jossa 
f 0 on vakiotermi (N)  
TM on testiajoneuvon testimassa (kg)  
▼M3 
m av on ennen ajovastuksen määrittämistä ja sen päätyttyä mitattu ­
jen testiajoneuvon massojen aritmeettinen keskiarvo (kg).  
▼B 
4.5.5. Ajovastuskäyrän korjaaminen  
4.5.5.1. Tämän alaliitteen 4.3.1.4.4 kohdassa määritetty käyrä korjataan ver ­
tailuolosuhteisiin seuraavasti: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w  1 Ä K  1 Þ þ f  1 vÞ Ü ð 1 þ K  0 ðT Ä 20ÞÞ þ K  2 f 2 v 2 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 593  
jossa 
F* on korjattu ajovastus (N) 
f 0 on vakiotermi (N)  
▼M3 
f 1 on ensimmäisen asteen termin kerroin (N/(km/h))  
f 2 on toisen asteen termin kerroin (N/(km/h)  2 ) 
▼B 
K 0 on tämän alaliitteen 4.5.2 kohdassa määritetty vierintävastus ­
korjauskerroin 
K 1 on tämän alaliitteen 4.5.4 kohdassa määritetty testimassan kor ­
jauskerroin 
K 2 on tämän alaliitteen 4.5.1 kohdassa määritetty ilmanvastuskor ­
jauskerroin 
T on ympäristön lämpötilan aritmeettinen keskiarvo ( °C)  
v on ajoneuvon nopeus (km/h)  
w 1 on tämän alaliitteen 4.5.3 kohdassa määritetty tuulivastuskorja ­
ustekijä.  
Laskelman ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) tulosta käytetään 
tavoiteajovastuskertoimena A  t laskettaessa tämän alaliitteen 8.1 koh ­
dassa kuvattua alustadynamometrin kuormitusasetusta.  
Laskelman (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) tulosta käytetään tavoiteajo ­
vastuskertoimena B  t laskettaessa tämän alaliitteen 8.1 kohdassa ku ­
vattua alustadynamometrin kuormitusasetusta.  
Laskelman (K  2 × f 2 ) tulosta käytetään tavoiteajovastuskertoimena C  t 
laskettaessa tämän alaliitteen 8.1 kohdassa kuvattua alustadynamo ­
metrin kuormitusasetusta.  
4.5.5.2. Korjataan tämän alaliitteen 4.4.4 kohdassa määritetty käyrä vertai ­
luolosuhteiden ja asennettujen mittauslaitteiden suhteen seuraavalla 
menettelyllä.  
4.5.5.2.1. Korjaus vertailuolosuhteiden suhteen 
C ä ¼ ððc 0 Ä w  2 Ä K  1 Þ þ c  1 vÞ Ü ð 1 þ K  0 ðT Ä 20ÞÞ þ K  2 c 2 v 2 
jossa 
C* on korjattu liikevastus (Nm)  
c 0 on tämän alaliitteen 4.4.4 kohdassa määritetty vakiotermi (Nm)  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 594  
c 1 on 4.4.4 kohdassa määritetty ensimmäisen asteen termin ker ­
roin (Nm/(km/h))  
c 2 on 4.4.4 kohdassa määritetty toisen asteen termin kerroin 
(Nm/(km/h)  2 ) 
▼B 
K 0 on tämän alaliitteen 4.5.2 kohdassa määritetty vierintävastus ­
korjauskerroin 
K 1 on tämän alaliitteen 4.5.4 kohdassa määritetty testimassan kor ­
jauskerroin 
K 2 on tämän alaliitteen 4.5.1 kohdassa määritetty ilmanvastuskor ­
jauskerroin 
v on ajoneuvon nopeus (km/h)  
T on ympäristön lämpötilan aritmeettinen keskiarvo ( °C)  
w 2 on tämän alaliitteen 4.5.3 kohdassa määritetty tuulivastuskor ­
jaustekijä.  
4.5.5.2.2. Korjaus asennettujen vääntömomenttimittarien suhteen  
Jos liikevastus määritetään vääntömomenttimittarilla, sen arvo on 
korjattava ajoneuvon ulkopuolelle asennettujen vääntömomenttimit ­
tauslaitteiden ajoneuvon aerodynaamisiin ominaisuuksiin aiheutta ­
mien vaikutusten suhteen.  
Liikevastuskerroin c  2 korjataan seuraavan yhtälön mukaisesti: 
c 2corr ¼ K  2 Ü c  2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A  f ÞÞ=ðC D 0 Ü A  f 0 ÞÞ 
jossa 
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ on ilmanvastuskerroin kerrottuna ajoneuvon otsapinta- 
alalla vääntömomenttimittauslaite asennettuna, mitattuna 
tämän alaliitteen 3.2 kohdan kriteerien mukaisessa tuu ­
litunnelissa (m  2 ) 
C D × A  f on ilmanvastuskerroin kerrottuna ajoneuvon otsapinta- 
alalla ilman vääntömomenttimittauslaitetta, mitattuna tä ­
män alaliitteen 3.2 kohdan kriteerien mukaisessa tuu ­
litunnelissa (m  2 ). 
4.5.5.2.3. Tavoiteliikevastuskertoimet  
Laskelman ((f  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) tulosta käytetään 
tavoiteliikevastuskertoimena a  t laskettaessa tämän alaliitteen 8.2 
kohdassa kuvattua alustadynamometrin kuormitusasetusta.  
Laskelman (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) tulosta käytetään tavoitelii ­
kevastuskertoimena b  t laskettaessa tämän alaliitteen 8.2 kohdassa 
kuvattua alustadynamometrin kuormitusasetusta.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 595  
Laskelman (c  2corr × r) tulosta käytetään tavoiteliikevastuskertoimena 
c t laskettaessa tämän alaliitteen 8.2 kohdassa kuvattua alustadyna ­
mometrin kuormitusasetusta.  
5. Ajovastuksen tai liikevastuksen laskeminen ajoneuvon parametrien 
perusteella  
5.1. Ajoneuvojen ajovastuksen tai liikevastuksen laskeminen ajovastus ­
matriisiperheen edustavan ajoneuvon perusteella  
Jos edustavan ajoneuvon ajovastus määritetään tämän alaliitteen 4.3 
kohdassa kuvatulla menetelmällä, yksittäisen ajoneuvon ajovastus 
lasketaan tämän alaliitteen 5.1.1 kohdan mukaisesti.  
Jos edustavan ajoneuvon ajovastus määritetään tämän alaliitteen 4.4 
kohdassa kuvatulla menetelmällä, yksittäisen ajoneuvon ajovastus 
lasketaan tämän alaliitteen 5.1.2 kohdan mukaisesti.  
5.1.1. Ajovastusmatriisiperheen ajoneuvojen ajovastuksen laskemisessa 
käytetään tämän alaliitteen 4.2.1.4 kohdassa kuvattuja ajoneuvon 
parametreja ja tämän alaliitteen 4.3 kohdassa määritettyjä edustavan 
testiajoneuvon ajovastuskertoimia.  
▼M3 
5.1.1.1. Yksittäisen ajoneuvon ajovastusvoima lasketaan seuraavasta yhtälös ­
tä: 
F c ¼ f  0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ð f 2 Ü v  2 Þ 
jossa 
F c on laskettu ajovastusvoima ajoneuvon nopeuden funktiona (N)  
f 0 on vakioajovastuskerroin (N) määriteltynä seuraavasta yhtälös ­
tä: 
f 0 ¼ Max ÊÊ 
0,05 Ü f  0r þ 0,95 Ü Ê 
f 0r Ü TM =TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌ 
; 
Ê 
0,2 Ü f  0r þ 0,8 Ü Ê 
f 0r Ü TM =TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌÌ 
f 0r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon vakioajovas ­
tuskerroin (N) 
f 1 on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin, jonka arvoksi asete ­
taan nolla  
f 2 on toisen asteen ajovastuskerroin (N(km/h)  2 ) määritettynä seu ­
raavasta yhtälöstä:  
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f  2r þ 0,95 Ü f  2r Ü A  f=A fr Þ; ð0,2 Ü f  2r þ 0,8 Ü f  2r Ü A  f=A fr ÞÞ 
f 2r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon toisen asteen 
ajovastuskerroin (N/(km/h)  2 ) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 596  
v on ajoneuvon nopeus (km/h) 
TM on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon todellinen 
testimassa (kg)  
TM  r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon testimassa 
(kg) 
A f on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon otsapinta-ala 
(m 2 ) 
A fr on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon otsapinta-ala 
(m 2 ) 
RR on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon renkaiden 
vierintävastus (kg/tonni)  
RR  r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon renkaiden 
vierintävastus (kg/tonni)  
Yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen renkaiden vierintävastukseksi 
RR asetetaan soveltuvalle renkaan energiatehokkuusluokalle taulu ­
kossa A4/2 annettu arvo. 
Jos etu- ja taka-akselin renkaiden energiatehokkuusluokka-arvot 
ovat erilaiset, käytetään alaliitteessä 7 olevassa 3.2.3.2.2.2 kohdassa 
annetusta yhtälöstä laskettua painotettua keskiarvoa.  
Jos testiajoneuvoihin L ja H on asennettu samat renkaat, interpo ­
lointimenetelmässä käytettäväksi arvoksi RR  ind asetetaan arvo RR  H . 
▼B 
5.1.2. Ajovastusmatriisiperheen ajoneuvojen liikevastuksen laskemisessa 
käytetään tämän alaliitteen 4.2.1.4 kohdassa kuvattuja ajoneuvon 
parametreja ja tämän alaliitteen 4.4 kohdassa määritettyjä edustavan 
testiajoneuvon liikevastuskertoimia.  
▼M3 
5.1.2.1. Yksittäisen ajoneuvon liikevastus lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
C c = c  0 + c  1 × v + c  2 × v  2 
jossa 
C c on laskettu liikevastus ajoneuvon nopeuden funktiona (Nm)  
c 0 on vakioliikevastuskerroin (N) määritettynä seuraavasta yhtä ­
löstä: 
c 0 ¼ r′=1,02 Ü Max ÊÊ 
0,05 Ü 1,02 Ü c  0r=r′ þ 0,95 Ü Ê 
1,02 Ü c  0r=r′ Ü TM =TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌ 
; 
Ê 
0,2 Ü 1,02 Ü c  0r=r′ þ 0,8 Ü Ê 
1,02 Ü c  0r=r′ Ü TM =TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌÌ 
c 0r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon vakiolii ­
kevastuskerroin (Nm)  
c 1 on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin (Nm/(km/h), jonka 
arvoksi asetetaan nolla  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 597  
c 2 on toisen asteen liikevastuskerroin (Nm/(km/h)  2 ) määritettynä 
seuraavasta yhtälöstä:  
c 2 = r′/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c  2r /r′ + 0,95 × 1,02 × c  2r /r′ × A  f / A fr ); (0,2 × 1,02 × c  2r /r′ + 0,8 × 
1,02 × c  2r /r′ × A  f / A  fr )) 
c 2r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon toisen as ­
teen liikevastuskerroin (N/(km/h)  2 ) 
v on ajoneuvon nopeus (km/h)  
TM on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon todellinen 
testimassa (kg)  
TM  r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon testimassa 
(kg) 
A f on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon otsapinta- 
ala (m  2 ) 
A fr on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon otsapinta- 
ala (m  2 ) 
RR on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon renkaiden 
vierintävastus (kg/tonni)  
RR  r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon renkaiden 
vierintävastus (kg/tonni)  
r' on renkaan dynaaminen säde alustadynamometrillä nopeu ­
dessa 80 km/h (m)  
1,02 on likiarvokerroin, jolla kompensoidaan ajolaitteen häviöt.  
▼B 
5.2. Oletusarvoisen ajovastuksen laskeminen ajoneuvon parametrien pe ­
rusteella  
5.2.1. Vaihtoehtona ajovastuksen määrittämiselle rullaus- tai vääntömo ­
menttimittarimenetelmällä voidaan laskea oletusarvoinen ajovastus.  
Ajoneuvon parametreihin perustuvassa oletusarvoisen ajovastuksen 
laskemisessa on käytettävä useita parametreja, kuten ajoneuvon tes ­
timassaa, leveyttä ja korkeutta. Oletusarvoinen ajovastus F  c laske­
taan vertailunopeuspisteissä.  
5.2.2. Oletusarvoinen ajovastusvoima lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
F c ¼ f  0 þ f  1 Ü v þ f  2 Ü v  2 
jossa  
F c on laskettu oletusarvoinen ajovastusvoima ajoneuvon no ­
peuden funktiona (N)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 598  
f 0 on vakioajovastuskerroin (N) määritettynä seuraavasta yhtä ­
löstä: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM;  
▼M3 
f 1 on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin (N/(km/h), jonka 
arvoksi asetetaan nolla  
f 2 on toisen asteen ajovastuskerroin (N/(km/h)  2 ) määritettynä 
seuraavasta yhtälöstä: 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð 0,0170 Ü leveys Ü korkeus Þ; 
▼B 
v on ajoneuvon nopeus (km/h)  
TM on testimassa (kg)  
width on ajoneuvon leveys sellaisena kuin se on määriteltynä stan ­
dardin ISO 612:1978 kohdassa 6.2 (m) 
height on ajoneuvon korkeus sellaisena kuin se on määriteltynä 
standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.3 (m) 
6. Tuulitunnelimenetelmä  
Tuulitunnelimenetelmässä ajovastuksen mittaamiseen käytetään tuu ­
litunnelin ja alustadynamometrin taikka tuulitunnelin ja hihnadyna ­
mometrin yhdistelmää. Testipenkit voivat olla erillisiä tai toisiinsa 
yhdistettyjä.  
6.1. Mittausmenetelmä  
6.1.1. Ajovastus määritetään  
a) laskemalla yhteen tuulitunnelissa mitatut ja hihnadynamometrillä 
mitatut ajovastusvoimat tai  
b) laskemalla yhteen tuulitunnelissa mitatut ja alustadynamometrillä 
mitatut ajovastusvoimat.  
6.1.2. Ilmanvastus mitataan tuulitunnelissa.  
6.1.3. Vierintävastus ja ajolaitteen häviöt mitataan hihna- tai alustadyna ­
mometrillä, ja mittaukset tehdään samanaikaisesti etu- ja taka-akse ­
lilla. 
6.2. Testauslaitteistojen hyväksyttäminen hyväksyntäviranomaisella  
Tuulitunnelimenetelmän antamia tuloksia verrataan rullausmenetel ­
mällä saatuihin tuloksiin testauslaitteistojen pätevyyden osoittami­
seksi. Ne on sisällytettävä kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
6.2.1. Hyväksyntäviranomainen valitsee kolme ajoneuvoa. Ajoneuvojen on 
katettava ne erilaiset ajoneuvot (esim. koon ja painon suhteen), joita 
testauslaitteistoilla on tarkoitus mitata.  
6.2.2. Tehdään kaikille kolmelle ajoneuvolle kaksi erillistä rullaustestiä 
tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti. Määritetään tuloksena saa ­
tavat ajovastuskertoimet f  0 , f 1 ja f  2 kyseisen kohdan mukaisesti ja 
korjataan ne tämän alaliitteen 4.5.5 kohdan mukaisesti. Testiajoneu ­
von rullaustestituloksena pidetään sille tehdystä kahdesta erillisestä  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 599  
rullaustestistä saatujen ajovastuskertoimien aritmeettista keskiarvoa. 
Jos laitteistojen hyväksyntäkriteerien täyttymiseksi tarvitaan enem ­
män kuin kaksi rullaustestiä, lasketaan keskiarvo kaikista valideista 
testeistä.  
6.2.3. Tehdään samoille kolmelle ajoneuvolle, jotka valittiin tämän alaliit ­
teen 6.2.1 kohdan mukaisesti, tuulitunnelimittaukset samoissa olo ­
suhteissa ja määritetään tuloksena saatavat ajovastuskertoimet f  0 , f 1 
ja f  2 . 
Jos valmistaja päättää käyttää tuulitunnelimenetelmässä yhtä tai use ­
ampaa käytettävissä olevaa vaihtoehtoista menettelyä (esivakautus 
6.5.2.1 kohdan mukaisesti, menettely 6.5.2.2 ja 6.5.2.3 kohdan mu ­
kaisesti ja dynamometrin säätäminen 6.5.2.3.3 kohdan mukaisesti), 
kyseisiä menettelyjä on käytettävä myös laitteistojen hyväksynnässä.  
6.2.4. Hyväksyntäkriteerit  
Käytettävä laitteisto tai laitteistojen yhdistelmä hyväksytään, jos mo­
lemmat seuraavista kriteereistä täyttyvät:  
(a) Syklin energian ero ε k tuulitunneli- ja rullausmenetelmässä saa 
olla enintään ± 0,05 kunkin kolmen ajoneuvon k osalta lasket ­
tuna seuraavasta yhtälöstä:  
ε k ¼ E k;WTM 
E k;coastdown Ä 1 
jossa 
ε k on syklin energian ero ajoneuvolle k tehdyssä täy ­
dellisessä ryhmän 3 WLTC-syklissä tuulitunneli- ja 
rullausmenetelmissä (%)  
E k,WTM  on syklin energia ajoneuvolle k tehdyssä täydelli ­
sessä ryhmän 3 WLTC-syklissä laskettuna ajovas ­
tuksella, joka on saatu tuulitunnelimenetelmästä 
alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti lasket ­
tuna (J) 
E k,coastdown  on syklin energia ajoneuvolle k tehdyssä täydelli ­
sessä ryhmän 3 WLTC-syklissä laskettuna ajovas ­
tuksella, joka on saatu rullausmenetelmästä alaliit ­
teessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti laskettuna (J)  
(b) Kyseisten kolmen eron aritmeettinen keskiarvo  x saa olla enin ­
tään ± 0,02.  
x ¼ j  ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
▼M3 
Hyväksyntäviranomaisen on kirjattava hyväksyntä, mukaan lu ­
ettuina mittaustiedot ja asianomaiset laitteistot.  
▼B 
Laitteistoa saa käyttää ajovastuksen määrittämiseen enintään 
kahden vuoden ajan hyväksynnän myöntämisestä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 600  
Kaikki rulla-alustadynamometrin tai hihnadynamometrin ja tuulitun ­
nelin yhdistelmät on hyväksyttävä erikseen.  
6.3. Ajoneuvon valmistelu ja lämpötila  
Ajoneuvo vakautetaan ja valmistellaan tämän alaliitteen 4.2.1 ja 
4.2.2 kohdan mukaisesti. Tämä koskee sekä hihna- tai rulla-alusta ­
dynamometrillä että tuulitunnelissa tehtäviä mittauksia.  
Jos sovelletaan 6.5.2.1 kohdassa kuvattua vaihtoehtoista lämmitys­
menettelyä, tavoitetestimassan säätö, ajoneuvon punnitus ja mittaus 
tehdään ilman kuljettajaa.  
Hihna- tai alustadynamometritestitilojen lämpötilan asetusarvo on 
20 °C vaihteluvälillä ± 3 °C. Valmistajan pyynnöstä asetusarvo voi 
olla myös 23 °C vaihteluvälillä ± 3 °C.  
6.4. Tuulitunnelimenettely  
6.4.1. Tuulitunneliin sovellettavat kriteerit  
▼M3 
Tuulitunnelin rakenteen, testausmenetelmien ja korjausten on tuotet ­
tava arvo (C  D × A  f ), joka edustaa arvoa (C  D × A  f ) tieolosuhteissa ja 
jonka toistotarkkuus on 0,015 m  2 . 
▼B 
Tämän alaliitteen 3.2 kohdassa lueteltujen tuulitunneliin sovelletta ­
vien kriteerien on täytyttävä kaikkien arvojen (C  D × A  f ) mittausten 
yhteydessä seuraavin mukautuksin:  
a) Tämän alaliitteen 3.2.4 kohdassa kuvatun kiinteän kuristeen on 
oltava pienempi kuin 25 prosenttia.  
b) Renkaaseen kosketuksissa olevan hihnan pinnan on oltava vähin ­
tään 20 prosenttia pitempi kuin renkaan kosketusalue ja vähin ­
tään yhtä leveä kuin kyseinen kosketusalue.  
c) Tämän alaliitteen 3.2.8 kohdassa kuvatun kokonaisilmanpaineen 
standardipoikkeaman suuttimen ulostulon kohdalla on oltava pie ­
nempi kuin 1 prosenttia.  
d) Tämän alaliitteen 3.2.10 kohdassa kuvatun kiinnitysjärjestelmän 
aiheuttaman kuristeen on oltava pienempi kuin 3 prosenttia.  
6.4.2. Tuulitunnelimittaukset  
Ajoneuvon on oltava tämän alaliitteen 6.3 kohdassa kuvatussa kun ­
nossa.  
▼M3 
Ajoneuvo sijoitetaan tunnelin pitkittäiskeskilinjan suuntaisesti enim ­
mäistoleranssilla ± 10 mm.  
Ajoneuvo sijoitetaan niin, että suhteellisen tuulen kulma on 0° to ­
leranssin ollessa ± 0,1°.  
▼B 
Mitataan ilmanvastus vähintään 60 sekunnin ajalta vähimmäistaajuu ­
della 5 Hz. Vastus voidaan vaihtoehtoisesti mitata myös vähimmäis ­
taajuudella 1 Hz vähintään 300 perättäisestä mittausnäytteestä. Tu ­
lokseksi otetaan vastuksen aritmeettinen keskiarvo.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 601  
Jos ajoneuvossa on liikuteltavia aerodynaamisia korinosia, sovelle ­
taan tämän alaliitteen 4.2.1.5 kohtaa. Jos liikuteltavat osat säätyvät 
nopeuden mukaan, mitataan tuulitunnelissa niiden kaikki soveltuvat 
asennot. Hyväksyntäviranomaiselle on toimitettava näyttöä, joka 
osoittaa vertailunopeuden, liikuteltavan osan asennon ja vastaavan 
arvon (C  D × A  f ) suhteen. 
6.5. Hihnatestipenkki tuulitunnelimittauksissa  
6.5.1. Hihnatestipenkkiä koskevat kriteerit  
6.5.1.1. Hihnatestipenkin kuvaus  
Pyörien on pyörittävä hihnoilla, jotka eivät muuta pyörien vierintäo ­
minaisuuksia maantieajoon verrattuna. X-akselin suuntaan mitattui ­
hin voimiin on luettava myös ajolaitteen kitkavoimat.  
6.5.1.2. Ajoneuvon kiinnitysjärjestelmä  
Dynamometri varustetaan keskityslaitteella, joka suuntaa ajoneuvon 
toleranssilla ± 0,5 astetta z-akselin ympärillä. Kiinnitysjärjestelmän 
on pidettävä vetävä pyörä keskitetyssä asennossa ajovastuksen mää ­
rittämiseksi tehtävien rullausajojen ajan seuraavissa rajoissa:  
6.5.1.2.1. Sivuttaisasento (y-akseli)  
Ajoneuvon on pysyttävä suunnattuna y-akselin suuntaan, ja sivut ­
taisliikkeet on minimoitava.  
6.5.1.2.2. Asento edessä ja takana (x-akseli)  
Molempien pyöränakselien on sijaittava ± 10 mm:n etäisyydellä hih ­
nan sivuttaiskeskilinjoista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän 
alaliitteen 6.5.1.2.1 kohdan vaatimuksen soveltamista.  
6.5.1.2.3. Pystysuuntainen voima  
Kiinnitysjärjestelmä on suunniteltava siten, ettei se kohdista vetäviin 
pyöriin pystysuuntaista voimaa.  
6.5.1.3. Mitattujen voimien tarkkuus  
Mitataan vain pyörien kääntämiseen tarvittava reaktiovoima. Tulok ­
siin ei saa sisällyttää ulkoisia voimia (esim. tuulettimen ilmavirran ja 
ajoneuvon kiinnikkeiden voimia, hihnan aerodynaamisia reaktiovoi ­
mia, dynamometrin häviöitä).  
X-akselin suuntaisen voiman mittaustarkkuuden on oltava ± 5 N.  
6.5.1.4. Hihnan nopeuden säätäminen  
Hihnan nopeutta on säädettävä tarkkuudella ± 0,1 km/h.  
6.5.1.5. Hihnan pinta  
Hihnan pinnan on oltava puhdas ja kuiva, eikä siinä saa olla ylimää ­
räistä materiaalia, joka voisi aiheuttaa renkaiden luistamista.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 602  
6.5.1.6. Jäähdyttäminen  
Ajoneuvoa kohti puhalletaan nopeudeltaan vaihteleva ilmavirta. Il ­
mavirran lineaarisen nopeuden asetusarvon puhaltimen ulostulossa 
on oltava sama kuin vastaava dynamometrin nopeus suuremmilla 
mittausnopeuksilla kuin 5 km/h. Ilmavirran lineaarisen nopeuden 
puhaltimen ulostulossa on oltava ±5 km/h tai ±10 prosenttia vastaa ­
vasta mittausnopeudesta sen mukaan, kumpi on suurempi.  
▼B 
6.5.2. Mittaus hihnalla  
Mittaus voidaan tehdä tämän alaliitteen 6.5.2.2 tai 6.5.2.3 kohdan 
mukaisesti.  
6.5.2.1. Esivakautus  
Ajoneuvo esivakautetaan dynamometrilla tämän alaliitteen 
4.2.4.1.1 –4.2.4.1.3 kohdan mukaisesti.  
Esivakautuksessa käytettävä dynamometrin kuormitus F  d on seuraa­
va: 
F d ¼ a  d þ b  d Ü v þ c  d Ü v  2 
jossa 
a d = 0 
b d = 0; 
c d = ðC D Ü A  f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6 2 
Dynamometrin ekvivalentti-inertia on sama kuin testimassa.  
Kuormituksen säätämisessä käytettävä ilmanvastus otetaan tämän 
alaliitteen 6.7.2 kohdasta, ja sitä voidaan käyttää suoraan syötearvo ­
na. Muussa tapauksessa käytetään tämän kohdan mukaisia arvoja a  d , 
b d , ja c  d . 
Vaihtoehtona tämän alaliitteen 4.2.4.1.2 kohdalle lämmitys voidaan 
valmistajan pyynnöstä tehdä ajamalla ajoneuvoa hihnalla.  
Tällöin lämmittämisessä käytettävän nopeuden on oltava 110 pro­
senttia sovellettavan WLTC-syklin suurimmasta nopeudesta ja läm ­
mittämisen on kestettävä yli 1 200 sekuntia, kunnes 200 sekunnin 
aikana mitatun voiman muutos on alle 5 N.  
6.5.2.2. Mittaaminen vakautuneilla nopeuksilla  
6.5.2.2.1. Testissä on edettävä suurimmasta pienimpään vertailunopeuspistee ­
seen. 
6.5.2.2.2. Heti edeltävässä nopeuspisteessä tehdyn mittauksen jälkeen hidaste ­
taan vuorossa olevasta vertailunopeuspisteestä seuraavaan sovellet ­
tavaan vertailunopeuspisteeseen siten, että hidastuvuus on tasaisesti 
noin 1 m/s  2 . 
6.5.2.2.3. Vakautetaan vertailunopeus vähintään 4 ja enintään 10 sekunnin 
ajaksi. Mittalaitteen on varmistettava, että mitattavan voiman sig ­
naali on tämän jälkeen vakaa.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 603  
6.5.2.2.4. Mitataan voima kullakin vertailunopeudella ainakin 6 sekunnin ajan 
siten, että ajoneuvon nopeus on tasainen. Tuloksena oleva voima 
kyseisessä vertailunopeuspisteessä F  jDyno  on mittauksen aikana mi ­
tatun voiman aritmeettinen keskiarvo.  
Toistetaan tämän alaliitteen 6.5.2.2.2 –6.5.2.2.4 kohdan vaiheet kai ­
killa vertailunopeuksilla.  
6.5.2.3. Mittaus hidastusta käyttäen  
6.5.2.3.1. Suoritetaan esivakautus ja dynamometrin säätäminen tämän alaliit ­
teen 6.5.2.1 kohdan mukaisesti. Ajetaan ajoneuvoa ennen kutakin 
rullausjaksoa suurimmalla vertailunopeudella taikka vaihtoehtoisen 
lämmitysmenettelyn tapauksessa nopeudella, joka on 110 prosenttia 
suurimmasta vertailunopeudesta, vähintään 1 minuutin ajan. Kiihdy ­
tetään ajoneuvo sen jälkeen nopeuteen, joka on vähintään 10 km/h 
suurempi kuin suurin vertailunopeus, ja aloitetaan vapaa rullaus 
välittömästi.  
6.5.2.3.2. ►M3 Tehdään mittaus tämän alaliitteen 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 kohdan 
mukaisesti. Jos rullausta ei voi tehdä vastakkaisiin suuntiin, arvon 
Δt ji laskemiseen ei sovelleta tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohdassa 
käytettyä yhtälöä. Lopetetaan mittaus kahden hidastuksen jälkeen, 
jos kummankin kussakin vertailunopeuspisteessä tehdyn rullausajon 
voima vaihtelee enintään ± 10 N. Muussa tapauksessa tehdään vä ­
hintään kolme rullausajoa tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohdassa esi ­
tettyjen kriteerien mukaisesti. ◄ 
6.5.2.3.3. Lasketaan voima f  jDyno kullakin vertailunopeudella v  j poistamalla 
simuloitu aerodynaaminen voima:  
f jDyno ¼ f  jDecel Ä c  d Ü v  2 
j 
jossa 
f jDecel  on tämän alaliitteen 4.3.1.4.4 kohdassa arvon F  j laskemiseen 
esitetyn yhtälön mukaisesti määritetty voima vertailunopeus ­
pisteessä j (N) 
c d on tämän alaliitteen 6.5.2.1 kohdassa määritelty dynamomet ­
riin sovellettava kerroin N/(km/h)  2 . 
Valmistajan pyynnöstä voidaan vaihtoehtoisesti asettaa tekijän c d 
arvoksi nolla rullauksen ajaksi ja arvon f  jDyno laskemista varten.  
6.5.2.4. Mittausolosuhteet  
Ajoneuvon on oltava tämän alaliitteen 4.3.1.3.2 kohdassa kuvatussa 
kunnossa.  
▼M3 _______  
▼B 
6.5.3. Hihnamenetelmällä saatu mittaustulos  
Hihnadynamometrillä saatua tulos f  jDyno on arvo f  j tämän alaliitteen 
6.7 kohdan mukaisissa lisälaskelmissa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 604  
6.6. Alustadynamometri tuulitunnelimittauksissa  
6.6.1. Kriteerit  
Alaliitteessä 5 olevassa 1 ja 2 kohdassa esitettyjen kuvausten lisäksi 
sovelletaan tämän alaliitteen 6.6.1.1–6.6.1.6 kohdassa kuvattuja kri ­
teereitä.  
▼M3 
6.6.1.1. Alustadynamometrin kuvaus  
Etu- ja taka-akseli varustetaan yksittäisellä rullalla, jonka halkaisija 
on vähintään 1,2 metriä.  
▼B 
6.6.1.2. Ajoneuvon kiinnitysjärjestelmä  
Dynamometri varustetaan ajoneuvon suuntaavalla keskityslaitteella. 
Kiinnitysjärjestelmän on pidettävä vetävä pyörä keskitetyssä asen ­
nossa ajovastuksen määrittämiseksi tehtävien rullausajojen ajan seu ­
raavissa suositelluissa rajoissa:  
6.6.1.2.1. Ajoneuvon sijainti  
Testattava ajoneuvo sijoitetaan alustadynamometrin rullalle tämän 
alaliitteen 7.3.3 kohdan mukaisesti.  
6.6.1.2.2. Pystysuuntainen voima  
Kiinnitysjärjestelmän on täytettävä tämän alaliitteen 6.5.1.2.3 koh­
dan vaatimukset.  
6.6.1.3. Mitattujen voimien tarkkuus  
Mitattujen voimien tarkkuuden on oltava tämän alaliitteen 6.5.1.3 
kohdan mukainen lukuun ottamatta x-akselin suuntaista voimaa, 
joka mitataan alaliitteessä 5 olevassa 2.4.1 kohdassa esitetyllä tark ­
kuudella.  
6.6.1.4. Dynamometrin nopeuden säätäminen  
Rullan nopeutta on säädettävä tarkkuudella ± 0,2 km/h.  
▼M3 
6.6.1.5. Rullan pinta  
Rullan pinnan on oltava puhdas ja kuiva, eikä siinä saa olla ylimää ­
räistä materiaalia, joka voisi aiheuttaa renkaiden luistamista.  
▼B 
6.6.1.6. Jäähdyttäminen  
Tuulettimen on oltava tämän alaliitteen 6.5.1.6 kohdan mukainen.  
6.6.2. Mittaus dynamometrillä  
Mittaus tehdään tämän alaliitteen 6.5.2 mukaisesti.  
▼M3 
6.6.3. Alustadynamometrillä mitattujen voimien korjaaminen tasaista pin ­
taa vastaaviksi  
Alustadynamometrillä mitatut voimat korjataan maantieajoa (tasai ­
nen pinta) vastaavaan vertailuarvoon, jolloin tulokseksi saadaan f  j . ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 605  
f j ¼ f  jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f  jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
jossa 
c1 on renkaan vierintävastusta vastaava voiman f  jDyno osuus 
c2 on alustadynamometrille ominainen säteen korjauskerroin  
f jDyno on 6.5.2.3.3 kohdassa kullekin vertailunopeudelle j laskettu 
voima (N) 
R Wheel  on puolet renkaan nimellisestä mitoitushalkaisijasta (m)  
R Dyno on alustadynamometrin rullan säde (m).  
Valmistaja ja hyväksyntäviranomainen sopivat käytettävistä teki ­
jöistä c1 ja c2 käyttäen perustana valmistajan toimittamaa korrelaa ­
tiotestinäyttöä, joka kattaa ne renkaiden ominaisuudet, joita alusta ­
dynamometrillä on tarkoitus testata.  
Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavaa varovaisen arvon antavaa 
yhtälöä: 
f j ¼ f  jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
Arvon c2 on oltava 0,2. Arvoksi asetetaan kuitenkin 2,0, jos käy ­
tetään ajovastuseromenetelmää (ks. 6.8 kohta) ja 6.8.1 kohdan mu ­
kaisesti laskettu ajovastusero on negatiivinen.  
▼B 
6.7. Laskelmat  
6.7.1. Hihna- ja alustadynamometrin antamien tulosten korjaaminen  
Tämän alaliitteen 6.5 ja 6.6 kohdassa määritetyt mitatut voimat on 
korjattava vertailuolosuhteisiin seuraavalla yhtälöllä: 
F Dj ¼ ðf j Ä K  1 Þ Ü ð 1 þ K  0 ðT Ä 293ÞÞ 
jossa 
F Dj on hihna- tai alustadynamometrillä vertailunopeudella j mitattu 
korjattu vastus (N) 
f j on vertailunopeudella j mitattu voima (N)  
K 0 on tämän alaliitteen 4.5.2 kohdassa määritelty vierintävastuksen 
korjauskerroin (K  -1 ) 
K 1 on tämän alaliitteen 4.5.4 kohdassa määritetty testimassan kor ­
jauskerroin (N)  
T on lämpötilan aritmeettinen keskiarvo testikammiossa mittauk ­
sen aikana (K).  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 606  
6.7.2. Aerodynaamisen voiman laskeminen  
Ilmanvastus lasketaan seuraavalla yhtälöllä. Jos ajoneuvo on varus ­
tettu nopeuden mukaan säätyvillä liikuteltavilla korinosilla, vastaavia 
arvoja (C  D × A  f ) sovelletaan asianomaisiin vertailunopeuspisteisiin. 
F Aj ¼ ðC D Ü A  f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6 2 
jossa 
F Aj on tuulitunnelissa vertailunopeudella j mitattu ilmanvas ­
tus (N) 
(C D × A  f ) j on ilmanvastuskertoimen ja otsapinta-alan tulo tietyssä 
vertailunopeuspisteessä j tapauksen mukaan (m  2 ) 
ρ 0 on tämän liitteen 3.2.10 kohdassa määritelty kuivan 
ilman tiheys (kg/m  3 ) 
v j on vertailunopeus j (km/h).  
6.7.3. Ajovastusarvojen laskeminen  
Lasketaan kokonaisajovastus tämän alaliitteen 6.7.1 ja 6.7.2 kohdan 
tulosten summana seuraavalla yhtälöllä: 
F ä 
j ¼ F  Dj þ F  Aj 
kaikkien soveltuvien vertailupisteiden j osalta (N)  
Lasketaan kaikkien laskettujen arvojen F * 
j osalta ajovastusyhtälön 
kertoimet f  0 , f 1 ja f  2 pienimmän neliösumman regressiolla ja käyte ­
tään niitä tavoitekertoimina tämän alaliitteen 8.1.1 kohdan mukai ­
sissa laskelmissa.  
Jos tuulitunnelissa testattavat ajoneuvot ovat ajovastusmatriisiper ­
hettä edustavia ajoneuvoja, asetetaan kertoimen f  1 arvo nollaan ja 
lasketaan kertoimet f  0 ja f  2 uudelleen pienimmän neliösumman reg ­
ressiolla.  
▼M3 
6.8. Ajovastuseromenetelmä  
Jotta interpolointimenetelmää käytettäessä voidaan ottaa mukaan 
vaihtoehdot, jotka eivät sisälly ajovastuksen interpolointiin (aerody ­
namiikka, vierintävastus ja massa), voidaan mitata ajoneuvon kitkan 
muutos ajovastuseromenetelmällä (esim. jarrujärjestelmien väliset 
kitkaerot). Toimitaan seuraavasti:  
a) Mitataan vertailuajoneuvon R kitka.  
b) Mitataan sen ajoneuvon (ajoneuvo N) kitka, johon sisältyvä vaih ­
toehto aiheuttaa kitkaeron.  
c) Lasketaan ero 6.8.1 kohdan mukaisesti.  
Mittaukset tehdään hihnadynamometrillä 6.5 kohdan mukaisesti tai 
alustadynamometrillä 6.6 kohdan mukaisesti, ja tulokset (lukuun 
ottamatta aerodynaamista voimaa) korjataan 6.7.1 kohdan mukaisilla 
laskelmilla.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 607  
Menetelmää saa käyttää vain siinä tapauksessa, että seuraava peruste 
täyttyy:  
1 
n X  n 
j¼1 ðF Dj;R Ä F  Dj;N Þ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Ï 25N  
jossa 
F Dj,R on hihna- tai alustadynamometrillä vertailunopeudella j mi ­
tattu ja 6.7.1 kohdan mukaisilla laskelmilla korjattu ajoneu ­
von R vastus (N) 
F Dj,N on hihna- tai alustadynamometrillä vertailunopeudella j mi ­
tattu ja 6.7.1 kohdan mukaisilla laskelmilla korjattu ajoneu ­
von N vastus (N) 
n on nopeuspisteiden kokonaismäärä.  
Tätä vaihtoehtoista ajovastuksen määrittämismenetelmää saa käyttää 
vain siinä tapauksessa, että ajoneuvojen R ja N ilmanvastus on sama 
ja mitattu ero kattaa asianmukaisesti ajoneuvon energiankulutukseen 
kohdistuvan vaikutuksen kokonaisuudessaan. Menetelmää ei saa so ­
veltaa, jos ajoneuvon N absoluuttisen ajovastuksen kokonaistark ­
kuus vaarantuu millään tavalla.  
6.8.1. Hihna- ja alustadynamometrin erokertoimien määrittäminen  
Ajovastusero lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
F Dj,Delta  = F  Dj,N – F  Dj,R 
jossa 
F Dj,Delta  on vertailunopeudella j mitattu ajovastusero (N)  
F Dj,N on hihna- tai alustadynamometrillä vertailunopeudella j 
mitattu ja 6.7.1 kohdan mukaisilla laskelmilla korjattu 
ajoneuvon N vastus (N) 
F Dj,R on hihna- tai alustadynamometrillä vertailunopeudella j 
mitattu ja 6.7.1 kohdan mukaisilla laskelmilla korjattu 
vertailuajoneuvon R vastus (N).  
Kaikkien laskettujen arvojen F  Dj,Delta  osalta lasketaan ajovastusyhtä ­
lön kertoimet f  0,Delta  , f 1,Delta  ja f  2,Delta  pienimmän neliösumman reg ­
ressiolla. 
6.8.2. Ajoneuvon kokonaisajovastuksen määrittäminen  
Jos interpolointimenetelmää (ks. alaliitteessä 7 oleva 3.2.3.2 kohta) 
ei käytetä, ajoneuvon N ajovastusmuutos lasketaan seuraavilla yhtä ­
löillä:  
f 0,N = f 0,R + f 0,Delta  
f 1,N = f 1,R + f 1,Delta  
f 2,N = f 2,R + f 2,Delta  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 608  
jossa 
N tarkoittaa ajoneuvon N ajovastuskertoimia  
R tarkoittaa vertailuajoneuvon R ajovastuskertoimia  
Delta tarkoittaa 6.8.1 kohdan mukaisesti määritettyjä ajovastusero ­
kertoimia.  
▼B 
7. Ajovastuksen siirtäminen alustadynamometriin  
7.1. Alustadynamometritestin valmistelu  
▼M3 
7.1.0. Dynamometrin käyttötilan valitseminen  
Testi tehdään dynamometrin kaksi- tai nelipyörävetotilassa alaliit ­
teessä 6 olevan 2.4.2.4 kohdan mukaisesti.  
▼B 
7.1.1. Laboratorio-olosuhteet  
▼M3 
7.1.1.1. Rullat  
Alustadynamometrin rullien on oltava puhtaita ja kuivia, eikä niissä 
saa olla ylimääräistä materiaalia, joka voisi aiheuttaa renkaiden luis ­
tamista. Dynamometrejä on käytettävä samassa yhteenkytketyssä tai 
-kytkemättömässä tilassa kuin seuraavaksi tehtävässä tyyppi 1 -tes ­
tissä. Alustadynamometrin nopeus mitataan tehoabsorptioyksikköön 
kytketystä rullasta.  
▼B 
7.1.1.1.1. Renkaiden luistaminen  
Renkaiden luistamisen estämiseksi voidaan käyttää lisäpainoja. Val ­
mistajan on säädettävä alustadynamometrin kuorma lisäpainojen 
kanssa. Lisäpainoja on käytettävä sekä kuorman säätämisen että 
päästö- ja polttoaineenkulutustestien aikana. Lisäpainon käytöstä 
on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.  
7.1.1.2. Testitilan lämpötila  
Laboratorion ilman lämpötila säädetään arvoon 23 °C, ja se saa 
vaihdella testin aikana enintään ± 5 °C, ellei mahdollinen seuraa ­
vaksi tehtävä testi muuta edellytä.  
7.2. Alustadynamometrin valmistelu  
7.2.1. Inertiamassan asettaminen  
Asetetaan alustadynamometrin ekvivalentti-inertiamassa tämän ala­
liitteen 2.5.3 kohdan mukaisesti. Jos alustadynamometrin inertia-ase ­
tusta ei voida säätää juuri tähän arvoon, käytetään seuraavaksi suu ­
rempaa inertia-asetusta, joka saa olla enintään 10 kg suurempi.  
7.2.2. Alustadynamometrin lämmitys  
Lämmitetään alustadynamometriä sen valmistajan suositusten mu­
kaisesti tai muutoin sopivalla tavalla siten, että dynamometrin kit ­
kahäviöt voivat tasaantua.  
7.3. Ajoneuvon valmistelu  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 609  
7.3.1. Rengaspaineen tarkistaminen  
Säädetään rengaspaine tyyppi 1 -testin seisontalämpötilassa enintään 
50 prosenttia suuremmaksi kuin sen rengaspainealueen alaraja, jonka 
valmistaja on määritellyt valitulle renkaalle (ks. tämän alaliitteen 
4.2.2.3 kohta). Merkitään arvo kaikkiin asianomaisiin testausselos ­
teisiin.  
▼M3 
7.3.2. Jos dynamometrin asetuksia ei ei-toistettavissa olevien voimien 
vuoksi voida määrittää 8.1.3 kohdassa esitettyjen kriteerien mukai ­
sesti, ajoneuvo on varustettava vapaarullaustilalla. Ajoneuvon vapaa ­
rullaustila edellyttää hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää, ja sen 
käytöstä on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.  
Jos ajoneuvo on varustettu vapaarullaustilalla, tila on kytkettävä 
käyttöön sekä ajovastusta määritettäessä että alustadynamometrillä.  
_______  
7.3.3. Ajoneuvon sijoittaminen dynamometrille  
Testattava ajoneuvo asetetaan alustadynamometrille suoraan eteen­
päin suuntautuvaan asentoon ja kiinnitetään turvallisesti. Jos käyte ­
tään yksirullaista alustadynamometriä, renkaan ja rullan kosketus ­
alueen keskustan etäisyyden rullan yläosasta on oltava ±25 mm tai 
±2 prosenttia rullan halkaisijasta sen mukaan, kumpi on pienempi.  
Jos käytetään vääntömomenttimittarimenetelmää, rengaspainetta sää­
detään siten, että dynaaminen säde on 0,5 prosentin tarkkuudella 
sama kuin dynaaminen säde r  j , joka lasketaan 4.4.3.1 kohdan yhtä ­
löistä vertailunopeuspisteessä 80 km/h. Alustadynamometrin dynaa ­
minen säde lasketaan 4.4.3.1 kohdassa kuvatulla menettelyllä.  
Jos säätöarvo on 7.3.1 kohdassa määritellyn vaihtelualueen ulkopuo ­
lella, vääntömomenttimittarimenetelmää ei käytetä.  
7.3.3.1. [Varattu]  
▼B 
7.3.4. Ajoneuvon lämmittäminen  
▼M3 
7.3.4.1. Ajoneuvoa lämmitetään sovellettavalla WLTC-syklillä.  
▼B 
7.3.4.2. Jos ajoneuvo on jo lämmitetty, ajetaan tämän alaliitteen 7.3.4.1 
kohdassa sovellettu suurimman nopeuden WLTC-vaihe.  
7.3.4.3. Vaihtoehtoinen lämmitysmenettely  
7.3.4.3.1. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella 
voidaan käyttää vaihtoehtoista lämmitysmenettelyä. Hyväksyttyä 
vaihtoehtoista lämmitysmenettelyä voidaan käyttää samaan ajovas ­
tusperheeseen kuuluville ajoneuvoille, ja sen on täytettävä tämän 
alaliitteen 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5 kohdan vaatimukset.  
7.3.4.3.2. Valitaan ainakin yksi ajovastusperhettä edustava ajoneuvo.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 610  
7.3.4.3.3. Vaihtoehtoiselle lämmitysmenettelylle alaliitteessä 7 olevan 5 koh ­
dan mukaisesti korjatuilla ajovastuskertoimilla f  0a , f 1a ja f  2a lasketun 
syklikohtaisen energiantarpeen on oltava yhtä suuri tai suurempi 
kuin kullekin sovellettavalle vaiheelle tavoiteajovastuskertoimilla 
f 0 , f 1 , ja f  2 laskettu syklikohtainen energiantarve.  
Korjatut ajovastuskertoimet f  0a , f 1a and f  2a lasketaan seuraavista 
yhtälöistä:  
f 0a ¼ f  0 þ A  d_alt Ä A  d_WLTC  
f 1a ¼ f  1 þ B  d_alt Ä B  d_WLTC  
f 2a ¼ f  2 þ C  d_alt Ä C  d_WLTC  
jossa 
A d_alt , B d_alt ja C  d_alt ovat vaihtoehtoisen lämmitys ­
menettelyn jälkeiset alustady ­
namometrin asetuskertoimet  
A d_WLTC  , B d_WLTC  ja C  d_WLTC  ovat alustadynamometrin ase ­
tuskertoimet tämän alaliitteen 
7.3.4.1 kohdassa kuvatun 
WLTC-lämmitysmenettelyn ja 
tämän alaliitteen 8 kohdan mu ­
kaisen alustadynamometrin va ­
lidin asetuksen jälkeen.  
7.3.4.3.4. Korjattuja ajovastuskertoimia f  0a , f 1a and f  2a käytetään ainoastaan 
sovellettaessa tämän alaliitteen 7.3.4.3.3 kohtaa. Muissa tarkoituk ­
sissa tavoiteajovastuskertoimina käytetään tavoiteajovastuskertoimia 
f 0 , f 1 ja f  2 . 
7.3.4.3.5. Hyväksyntäviranomaiselle on toimitettava tarkat tiedot menettelystä 
ja sen vastaavuudesta.  
8. Alustadynamometrin kuormitusasetus  
8.1. Alustadynamometrin kuormitusasetuksen säätäminen rullausmenetel ­
mällä  
Menetelmää voidaan soveltaa, kun ajovastuskertoimet f 0 , f 1 ja f  2 on 
määritetty.  
Ajovastusmatriisiperheen tapauksessa menetelmää sovelletaan, kun 
edustavan ajoneuvon ajovastus määritetään tämän alaliitteen 4.3 
kohdassa kuvatulla rullausmenetelmällä. Tavoiteajovastusarvot las ­
ketaan tämän alaliitteen 5.1 kohdassa kuvatulla menetelmällä.  
8.1.1. Kuormituksen alustava asettaminen  
Jos alustadynamometrissä on kertoimen valitsin, dynamometrin te ­
hoabsorptioyksikön säätämisessä käytetään seuraavasta yhtälöstä 
saatavia keinotekoisia alustavia kertoimia A  d , B d ja C  d : ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 611  
F d ¼ A  d þ B  d v þ C  d v 2 
jossa 
F d on alustadynamometrin kuormitusasetus (N)  
v on alustadynamometrin rullan nopeus (km/h).  
Kuormituksen alustavassa asettamisessa suositellaan käytettäväksi 
seuraavia kertoimia:  
a) ►M3 A  d = 0,5 × A  t , B d = 0,2 × B  t , C d = C  t ◄ 
yksiakselisille alustadynamometreille tai  
▼M3 
A d = 0,5 × A  t , B d = 0,2 × B  t , C d = C  t 
▼B 
kaksiakselisille alustadynamometreille, jolloin A  t , B  t ja C  t ovat 
tavoiteajovastuskertoimet  
b) empiiriset arvot, kuten ne, joita käytetään vastaavantyyppisen 
ajoneuvon asetuksissa. 
Jos alustadynamometrissä on polygonaaliasetus, dynamometrin teho ­
absorptioyksikköön asetetaan asianmukaiset kuormitusarvot kullekin 
vertailunopeudelle.  
8.1.2. Vapaa rullaus  
Alustadynamometrillä tehtävässä rullaustestissä noudatetaan tämän 
alaliitteen 8.1.3.4.1 tai 8.1.3.4.2 kohdassa kuvattua menettelyä. Testi 
aloitetaan viimeistään 120 sekunnin kuluttua lämmitysmenettelyn 
päättymisestä. Perättäiset rullausajot aloitetaan välittömästi. Lämmi ­
tysmenettelyn ja iterointimenetelmällä tehtävien rullausten välistä 
aikaa voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen 
suostumuksella pidentää, jotta ajoneuvon asetukset rullausta varten 
ovat oikeat. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle 
näyttöä, jolla perustellaan lisäajan pyytämistä ja jolla osoitetaan, 
ettei lisäaika vaikuta kuormitusparametreihin (esim. jäähdytysaineen 
ja/tai öljyn lämpötila, dynamometriin kohdistuva voima).  
8.1.3. Todentaminen  
8.1.3.1. Lasketaan tavoiteajovastuksen arvo käyttämällä tavoiteajovastusker ­
toimia A  t , B t ja C  t , kullakin vertailunopeudella v  j : 
F tj ¼ A  t þ B  t v j þ C  t v 2 
j 
jossa 
▼M3 
A t , B t ja C  t ovat tavoiteajovastusparametrit  
▼B 
F tj on vertailunopeudella v  j mitattu tavoiteajovastus (N)  
v j on järjestysluvun j vertailunopeus (km/h).  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 612  
8.1.3.2. Mitattu ajovastus lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m  r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
jossa 
F mj on mitattu ajovastus kullakin vertailunopeudella v  j (N) 
TM on ajoneuvon testimassa (kg) 
m r on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa tä ­
män alaliitteen 2.5.1 kohdan mukaisesti (kg)  
Δt j on nopeutta v  j vastaava rullausaika (s).  
8.1.3.3. ►M3 Lasketaan simuloitu ajovastus alustadynamometrillä 4.3.1.4 
kohdassa esitetyllä menetelmällä lukuun ottamatta vastakkaisiin 
suuntiin tehtäviä mittauksia: 
F s ¼ A  s þ B  s Ü v þ C  s Ü v  2 ◄ 
Määritetään simuloitu ajovastus kullekin vertailunopeudelle v  j seu­
raavalla yhtälöllä käyttäen laskettuja arvoja A  s , B s ja C  s : 
F sj ¼ A  s þ B  s Ü v  j þ C  s Ü v  2 
j 
8.1.3.4. Dynamometrin kuormituksen asettamisessa voidaan käyttää kahta eri 
menetelmää. Jos ajoneuvoa kiihdytetään dynamometrillä, käytetään 
tämän alaliitteen 8.1.3.4.1 kohdassa kuvattua menetelmää. Jos ajo ­
neuvoa kiihdytetään sen omalla käyttövoimalla, käytetään tämän 
alaliitteen 8.1.3.4.1 tai 8.1.3.4.2 kohdassa kuvattua menetelmää. Pie ­
nimmän kiihtyvyyden kerrottuna nopeudella on oltava 6 m  2 /s 3 . Jos 
ajoneuvo ei pysty saavuttamaan arvoa 6 m  2 /s 3 , sitä ajetaan kaasun ­
säädin täysin auki.  
8.1.3.4.1. Kiinteiden arvojen menetelmä  
8.1.3.4.1.1. Dynamometrin ohjelmiston on suoritettava yhteensä kolme rullausa ­
joa: Ensimmäisestä rullausajosta lasketaan dynamometrin asetusker ­
toimet toista rullausajoa varten tämän alaliitteen 8.1.4 kohdan mu ­
kaisesti. Ensimmäisen rullausajon jälkeen ohjelmiston on suoritet ­
tava kolme uutta rullausajoa, joissa käytetään joko ensimmäisen 
rullausajon jälkeen määritettyjä kiinteitä dynamometrin asetuskertoi ­
mia tai tämän alaliitteen 8.1.4 kohdan mukaisesti mukautettuja dy ­
namometrin asetuskertoimia.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 613  
8.1.3.4.1.2. Lopulliset dynamometrin asetuskertoimet A, B ja C lasketaan seu ­
raavista yhtälöistä:  
A ¼ A  t Ä P 4 
n¼2 ðA s n Ä A  d n Þ 
3 
B ¼ B  t Ä P 4 
n¼2 ðB s n Ä B  d n Þ 
3 
C ¼ C  t Ä P 4 
n¼2 ðC s n Ä C  d n Þ 
3 
jossa 
▼M3 
A t , B t ja C  t ovat tavoiteajovastusparametrit  
▼B 
A sn , B sn ja C  sn ovat ajon n simuloidut ajovastuskertoimet  
A dn , B dn ja C  dn ovat ajon n dynamometrin asetuskertoimet  
n on rullausajojen järjestysnumero ensimmäinen 
vakautusajo mukaan luettuna.  
▼M3 
8.1.3.4.2. Iterointimenetelmä  
Määritellyillä nopeusalueilla olevien laskettujen voimien vaihteluvä ­
lin on oltava kahden perättäisen rullausajon voimien pienimmän 
neliösumman regression jälkeen ± 10 N verrattuna tavoitearvoihin. 
Muussa tapauksessa on mukautettava alustadynamometrin kuormi ­
tusasetusta 8.1.4 kohdan mukaisesti ja suoritettava sitten lisää rulla ­
usajoja, kunnes vaihteluvälivaatimus täyttyy.  
▼B 
8.1.4. Mukauttaminen  
Alustadynamometrin kuormitusasetus mukautetaan seuraavien yhtä ­
löiden mukaisesti: 
F ä 
dj ¼ F  dj Ä F  j ¼ F  dj Ä F  sj þ F  tj 
¼ ðA d þ B  d v j þ C  d v 2 
j Þ Ä ð A s þ B  s v j þ C  s v 2 
j Þ þ ð A t þ B  t v j þ C  t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A  t Ä A  s Þ þ ð B d þ B  t Ä B  s Þv j þ ðC d þ C  t Ä C  s Þv 2 
j 
jolloin 
A ä 
d ¼ A  d þ A  t Ä A  s 
B ä 
d ¼ B  d þ B  t Ä B  s 
C ä 
d ¼ C  d þ C  t Ä C  s 
jossa 
F dj on alustadynamometrin alustava kuormitusase ­
tus (N)  
F * 
dj on alustadynamometrin mukautettu kuormitus ­
asetus (N)  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 614  
F j on mukauttava ajovastus (F  sj - F tj ) (N) 
F sj on simuloitu ajovastus vertailunopeudella v  j 
(N) 
F tj on tavoiteajovastus vertailunopeudella v  j (N) 
A * 
d , B * 
d ja C  * 
d ovat uudet alustadynamometrin asetuskertoi ­
met. 
▼M3 
8.1.5. Otetaan tekijöiden f  0 , f 1 ja f  2 lopullisiksi arvoiksi A  t , B  t ja C  t ja 
käytetään niitä seuraaviin:  
a) pienennyksen määrittäminen alaliitteessä 1 olevan 8 kohdan mu ­
kaisesti 
b) vaihteenvaihtopisteiden määrittäminen alaliitteen 2 mukaisesti  
c) hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen interpolointi ala­
liitteessä 7 olevan 3.2.3 kohdan mukaisesti  
d) sähkö- ja hybridisähköajoneuvojen tulosten laskeminen alaliit ­
teessä 8 olevan 4 kohdan mukaisesti.  
▼B 
8.2. Alustadynamometrin kuormitusasetuksen asettaminen vääntömo ­
menttimittarimenetelmällä  
Menetelmää voidaan käyttää, kun liikevastus määritetään tämän ala ­
liitteen 4.4 kohdassa kuvatulla vääntömomenttimittarimenetelmällä.  
Ajovastusmatriisiperheen tapauksessa menetelmää sovelletaan, kun 
edustavan ajoneuvon liikevastus määritetään tämän alaliitteen 4.4 
kohdassa kuvatulla vääntömomenttimittarimenetelmällä.  ►M2 Ta­
voiteliikevastusarvot lasketaan tämän alaliitteen 5.1 kohdassa kuva ­
tulla menetelmällä. ◄ 
8.2.1. Kuormituksen alustava asettaminen  
Jos alustadynamometrissä on kertoimen valitsin, dynamometrin te ­
hoabsorptioyksikön säätämisessä käytetään seuraavasta yhtälöstä 
saatavia keinotekoisia alustavia kertoimia A  d , B d ja C  d : 
F d ¼ A  d þ B  d v þ C  d v 2 
jossa 
F d on alustadynamometrin kuormitusasetus (N)  
v on alustadynamometrin rullan nopeus (km/h).  
Kuormituksen alustavassa asettamisessa suositellaan käytettäväksi 
seuraavia kertoimia:  
a) A d ¼ 0,5 Ü  a t 
r′; B  d ¼ 0,2 Ü  b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
yksiakselisille alustadynamometreille tai  
A d ¼ 0,1 Ü  a t 
r′; B  d ¼ 0,2 Ü  b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
kaksiakselisille alustadynamometreille, jolloin  
a t , b t ja c  t ovat tavoiteliikevastuskertoimet ja  
r′ on renkaan dynaaminen säde alustadynamometrillä nopeudella 
80 km/h (m) tai  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 615  
b) empiiriset arvot, kuten ne, joita käytetään vastaavantyyppisen 
ajoneuvon asetuksissa. 
Jos alustadynamometrissä on polygonaaliasetus, dynamometrin teho ­
absorptioyksikköön asetetaan asianmukaiset kuormitusarvot kullekin 
vertailunopeudelle.  
8.2.2. Pyörän vääntömomentin mittaaminen  
Vääntömomentti mitataan alustadynamometrillä tämän alaliitteen 
4.4.2 kohdan mukaisesti. On käytettävä samanlaisia vääntömoment ­
timittareita kuin edeltävässä tietestissä.  
8.2.3. Todentaminen  
8.2.3.1. Määritetään tavoiteliikevastuskäyrä (vääntömomenttikäyrä) tämän 
alaliitteen 4.5.5.2.1 kohdassa olevalla yhtälöllä. Käyrä voidaan mää ­
rittää seuraavasti: 
C ä 
t ¼ a  t þ b  t Ü v  j þ c  t Ü v  2 
j 
8.2.3.2. Lasketaan simuloitu tavoiteliikevastuskäyrä (vääntömomenttikäyrä) 
alustadynamometrillä tämän alaliitteen  ►M3 4.4.3.2 kohdassa ◄ 
kuvatulla menetelmällä ja samassa kohdassa täsmennetyllä mittaus ­
tarkkuudella sekä määrittämällä tavoiteliikevastuskäyrä (vääntömo ­
menttikäyrä) tämän alaliitteen 4.4.4 kohdassa kuvatulla tavalla mu ­
kaan luettuina tämän alaliitteen 4.5 kohdan mukaiset sovellettavat 
korjaukset jättäen kaikissa tapauksissa tekemättä mittaukset vastak ­
kaisiin suuntiin, jolloin saadaan simuloitu liikevastuskäyrä: 
C ä 
s ¼ C  0s þ C  1s Ü v  j þ C  2s Ü v  2 
j 
Simuloidun liikevastuksen (vääntömomentin) on oltava toleranssin 
± 10 N×r’ sisällä tavoiteliikevastuksesta kaikissa vertailunopeuspis ­
teessä, kun r’ on renkaan dynaaminen säde metreinä mitattuna alus ­
tadynamometrillä nopeudella 80 km/h.  
Jo toleranssi jollakin vertailunopeudella ei ole tässä kohdassa kuva ­
tun menetelmän kriteerin mukainen, mukautetaan alustadynamomet ­
rin kuormitusasetusta tämän alaliitteen 8.2.3.3 kohdassa kuvatulla 
menettelyllä.  
▼M3 
8.2.3.3. Mukauttaminen  
Alustadynamometrin kuormitusasetus mukautetaan seuraavan yhtä ­
lön mukaisesti: 
Fä dj ¼ F  dj Ä F ej 
r′ ¼ F  dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ ¼ ðA d þ B  d v j þ C  d v 2 
j Þ Ä ða s þ b  s v j þ c  s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b  t v j þ c  t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a  s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b  s Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c  s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 616  
jolloin 
Aä d ¼ A  d þ a t Ä a  s 
r′ 
Bä d ¼ B  d þ b t Ä b  s 
r′ 
Cä d ¼ C  d þ c t Ä c  s 
r′ 
jossa 
F* dj on alustadynamometrin uusi kuormitusasetus 
(N) 
F ej on mukauttava ajovastus (F  sj – F  tj ) (Nm) 
F sj on simuloitu ajovastus vertailunopeudella v  j 
(Nm) 
F tj on tavoiteajovastus vertailunopeudella v  j (Nm) 
A* d , B*  d ja C*  d ovat uudet alustadynamometrin asetuskertoimet  
r′ on renkaan dynaaminen säde alustadynamomet ­
rillä nopeudella 80 km/h (m) 
Toistetaan 8.2.2 ja 8.2.3 kohta, kunnes 8.2.3.2 kohdan toleranssivaa ­
timus täyttyy.  
▼B 
8.2.3.4. Vetävien akselien massa, renkaiden eritelmät ja alustadynamometrin 
kuormitusasetus on merkittävä kaikkiin asianomaisiin testausselos ­
teisiin, kun tämän alaliitteen 8.2.3.2 kohdan vaatimus täyttyy.  
8.2.4. Liikevastuskertoimien muuntaminen ajovastuskertoimiksi f  0 , f 1 , f 2 
▼M3 
8.2.4.1 Jos ajoneuvo ei rullaa toistettavissa olevalla tavalla eikä 4.2.1.8.5 
kohdan mukaista vapaarullaustilaa voida käyttää, lasketaan ajovas ­
tusyhtälössä käytettävät kertoimet f  0 , f 1 ja f  2 8.2.4.1.1 kohdassa 
olevilla yhtälöillä. Muissa tapauksissa suoritetaan 8.2.4.2–8.2.4.4 
kohdassa kuvattu menettely.  
▼B 
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 617  
jossa 
c 0 , c 1 , c 2 ovat tämän alaliitteen 4.4.4 kohdassa määritetyt lii ­
kevastuskertoimet (Nm, Nm/(km/h), Nm/(km/h)  2 ) 
r on renkaan dynaaminen säde ajoneuvossa, jolla lii ­
kevastus määritettiin (m)  
1,02 on likiarvokerroin, jolla kompensoidaan ajolaitteen hä ­
viöt. 
8.2.4.1.2. Määritettyjä kertoimien f  0 , f 1 ja f  2 arvoja ei käytetä alustadynamo ­
metrin asetuksissa eikä päästö- tai toimintasädetesteissä. Niitä käy ­
tetään vain seuraavissa tapauksissa:  
a) pienennyksen määrittäminen alaliitteessä 1 olevan 8 kohdan mu ­
kaisesti 
b) vaihteenvaihtopisteiden määrittäminen alaliitteen 2 mukaisesti  
c) hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen interpolointi ala ­
liitteessä 7 olevan 3.2.3 kohdan mukaisesti  
▼M3 
d) sähkö- ja hybridisähköajoneuvojen tulosten laskeminen alaliit ­
teessä 8 olevan 4 kohdan mukaisesti.  
▼B 
8.2.4.2. Kun alustadynamometri on säädetty määrätyillä toleransseilla, teh ­
dään ajoneuvolle rullausmenettely alustadynamometrillä tämän ala ­
liitteen 4.3.1.3 kohdan mukaisesti. Rullausajat on esitettävä kaikissa 
asianomaisissa testausselosteissa.  
8.2.4.3. Määritetään ajovastus F  j vertailunopeudella v  j (N) seuraavalla yhtä ­
löllä:  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m  r Þ Ü Δv 
Δt j 
jossa 
F j on ajovastus vertailunopeudella v  j (N) 
TM on ajoneuvon testimassa (kg) 
m r on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa tä ­
män alaliitteen 2.5.1 kohdan mukaisesti (kg)  
Δv = 10 km/h  
Δt j on nopeutta v  j vastaava rullausaika (s).  
8.2.4.4. Määritetään ajovastusyhtälössä käytettävät kertoimet f  0 , f 1 ja f  2 pie­
nimmän neliösumman regressiolla koko vertailunopeusalueella.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 618  
Alaliite 5  
Testauslaitteet ja kalibroinnit  
1. Testipenkkiä koskevat vaatimukset ja asetukset  
1.1. Jäähdytystuuletinta koskevat vaatimukset  
▼M3 
1.1.1. Ajoneuvoon kohdistetaan nopeudeltaan vaihteleva ilmavirtaus. Il ­
mavirran lineaarisen nopeuden asetusarvon puhaltimen ulostulossa 
on oltava sama kuin vastaava rullan nopeus suuremmilla nopeuk ­
silla kuin 5 km/h. Ilmavirran lineaarisen nopeuden puhaltimen 
ulostulossa on oltava ± 5 km/h tai ± 10 prosenttia vastaavasta 
rullan nopeudesta sen mukaan, kumpi on suurempi.  
▼B 
1.1.2. Määritetään edellä mainittu ilmavirran nopeus keskiarvona jou ­
kosta mittauspisteitä, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:  
a) Suorakulmaisilla ulostuloilla varustettujen tuulettimien tapauk­
sessa pisteet sijaitsevat keskellä kutakin suorakulmiota, jotka 
jakavat koko ulostulon yhdeksään alueeseen (eli jakavat ulos ­
tulon vaaka- ja pystysivut kolmeen samankokoiseen osaan). 
Keskialueella ei tehdä mittauksia (kuten kuvassa A5/1 esite ­
tään). 
Kuva A5/1 
Tuuletin, jonka ulostulo on suorakulmainen
  
b) Pyöreät tuulettimien ulostulot jaetaan kahdeksaan samankokoi ­
seen sektoriin pystysuoralla, vaakasuoralla ja kahdella 45 as ­
teen suoralla. Mittauspisteet sijaitsevat kunkin sektorin keski ­
säteellä (22,5°) etäisyydellä, joka vastaa kahta kolmasosaa sä ­
teen kokonaispituudesta (kuten kuvassa A5/2 esitetään).  
Kuva A5/2 
Tuuletin, jonka ulostulo on pyöreä
  
Mittaukset on tehtävä niin, ettei tuulettimen edessä ole ajoneuvoa 
tai muuta estettä. Ilman lineaarisen nopeuden mittauslaite on sijoi ­
tettava 0–20 cm:n päähän ilmasuuttimesta.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 619  
1.1.3. Tuulettimen ulostulolla on oltava seuraavat ominaisuudet:  
a) pinta-ala vähintään 0,3 m 2 ja 
b) leveys/halkaisija vähintään 0,8 m. 
1.1.4. Tuulettimen sijainnin on oltava seuraava:  
a) matalamman reunan korkeus maasta: noin 20 cm  
b) etäisyys ajoneuvon etuosasta: noin 30 cm  
▼M3 
c) suunnilleen ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla.  
1.1.5. Jäähdytystuulettimen korkeutta, sivusuuntaista sijaintia ja etäi­
syyttä ajoneuvosta voidaan valmistajan pyynnöstä muuttaa, jos 
hyväksyntäviranomainen pitää sitä asianmukaisena.  
Jos tuulettimelle määrätty konfiguraatio on epäkäytännöllinen 
suunnittelultaan erityisissä ajoneuvoissa, kuten sellaisissa, jossa 
moottori on asennettu taakse tai joissa on ilmanottoaukot sivuilla, 
tai jos konfiguraation tuottama jäähdytysteho ei ole riittävä edus ­
taakseen kunnolla käytönaikaista toimintaa, voidaan valmistajan 
pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen katsoessa sen olevan asian ­
mukaista muuttaa jäähdytystuulettimen korkeutta, kapasiteettia ja 
pitkittäis- ja sivusuuntaista sijaintia ja käyttää lisää tuulettimia, 
joiden ominaisuudet voivat olla erilaisia (myös vakionopeustuu ­
lettimia).  
1.1.6. Jäähdytystuulettimien sijainti ja kapasiteetti ja hyväksyntäviran ­
omaiselle toimitettujen perusteiden yksityiskohdat on tämän ala ­
liitteen 1.1.5 kohdassa kuvatuissa tapauksissa kirjattava kaikkiin 
asianomaisiin testausselosteisiin. Mahdollisissa myöhemmissä tes ­
teissä on perustelut huomioon ottaen käytettävä samanlaisia sijain ­
teja ja ominaisuuksia, jotta voidaan välttää se, että jäähdytyksen 
ominaisuudet eivät olisi edustavia.  
▼B 
2. Alustadynamometri  
2.1. Yleiset vaatimukset  
2.1.1. Dynamometrin on pystyttävä simuloimaan ajovastusta käyttäen 
kolmea ajovastuskerrointa, joita voidaan säätää kuormituskäyrän 
muodon muuttamiseksi.  
▼M3 
2.1.2. Alustadynamometri voi olla konfiguraatioltaan yksi- tai kaksirul ­
lainen. Kun käytetään kaksirullaisia alustadynamometrejä, rullien 
on oltava kiinteästi liitettyjä tai eturullan on käytettävä suoraan tai 
epäsuorasti inertiamassoja ja tehonabsorptiolaitetta.  
▼B 
2.2. Erityiset vaatimukset  
Seuraavat erityiset vaatimukset liittyvät dynamometrin valmistajan 
eritelmiin.  
2.2.1. Rullan pyörintäpoikkeaman on oltava pienempi kuin 0,25 mm kai ­
kissa mittauspaikoissa.  
2.2.2. Rullan halkaisijan on oltava ± 1,0 mm:n sisällä ilmoitetusta nimel ­
lisarvosta kaikissa mittauspaikoissa.  
2.2.3. Dynamometrissä on oltava ajanmittausjärjestelmä, jota käytetään 
määritettäessä kiihtyvyydet ja mitattaessa ajoneuvon tai dynamo ­
metrin rullausajat. Ajanmittausjärjestelmän tarkkuuden on oltava 
vähintään ± 0,001 prosenttia. Tämä on tarkistettava alkuasennuk ­
sessa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 620  
2.2.4. Dynamometrissä on oltava nopeudenmittausjärjestelmä, jonka 
tarkkuus on vähintään ± 0,080 km/h. Tämä on tarkistettava alku ­
asennuksessa. 
2.2.5. Dynamometrin vasteajan (90 prosentin vaste vetovoiman muutok ­
seen) on oltava pienempi kuin 100 ms vähintään 3 m/s  2 :n hetkel­
lisillä kiihtyvyyksillä. Tämä on tarkistettava alkuasennuksessa ja 
merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.  
2.2.6. Dynamometrin valmistajan on ilmoitettava dynamometrin perusi ­
nertia, jonka on vahvistettava olevan ± 0,5 prosentin sisällä kus ­
takin mitatusta perusinertiasta ja ± 0,2 prosentin sisällä aritmeet ­
tisesta keskiarvosta, joka on johdettu dynaamisesti kokeista, joissa 
kiihtyvyys, hidastuvuus ja voima ovat vakioita.  
▼M3 
2.2.7. Rullan nopeus mitataan vähintään 10 Hz:n taajuudella.  
2.3. Muut erityiset vaatimukset nelipyörävetotilassa käytettäville alus ­
tadynamometreille  
2.3.1. Dynamometrin nelipyörävedon hallintalaite on suunniteltava siten, 
että seuraavat vaatimukset täyttyvät, kun tehdään testi, jossa ajo ­
neuvolla ajetaan WLTC-sykli.  
2.3.1.1. Simuloidaan ajovastusta siten, että voimat jakautuvat nelipyöräve ­
totilassa käytettävällä dynamometrillä samalla tavalla kuin ajetta ­
essa ajoneuvoa sileällä, kuivalla ja tasaisella tienpinnalla.  
▼B 
2.3.1.2. Tämän alaliitteen 2.3.1.2.1 sekä 2.3.1.2.2 tai 2.3.1.2.3 kohdan vaa ­
timusten täyttyminen on tarkastettava alkuasennuksen yhteydessä 
ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen. Etu- ja taka ­
rullan nopeuksien ero arvioidaan suodattamalla vähintään 20 Hz:n 
taajuudella saadut tiedot rullien nopeudesta 1 sekunnin liikkuvan 
keskiarvon suodattimella.  
2.3.1.2.1. Etu- ja takarullan kulkeman matkan eron on oltava pienempi kuin 
0,2 prosenttia WLTC-syklissä ajetusta matkasta. Integroidaan ab ­
soluuttinen luku käytettäväksi ajomatkan kokonaiseron laskemi ­
sessa WLTC-syklin mitalta.  
2.3.1.2.2. Etu- ja takarullan kulkeman matkan eron on oltava pienempi kuin 
0,1 m kaikilla 200 ms:n jaksoilla.  
2.3.1.2.3. Kaikkien rullanopeuksien erojen toleranssi on ± 0,16 km/h.  
2.4. Alustadynamometrin kalibrointi  
▼M3 
2.4.1. Voimanmittausjärjestelmä  
Voima-anturin tarkkuuden on oltava vähintään ± 10 N kaikilla 
mitatuilla askelilla. Tämä on tarkistettava alkuasennuksessa, mer ­
kittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen ja enintään 370 päi ­
vää ennen testausta.  
▼B 
2.4.2. Dynamometrin kalibrointi loishäviöiden suhteen  
Mitataan dynamometrin loishäviöt ja päivitetään ne, jos jokin mi ­
tatuista arvoista eroaa senhetkisestä häviökäyrästä enemmän kuin 
9,0 N. Tämä on tarkistettava alkuasennuksessa, merkittävien kun ­
nossapitotoimenpiteiden jälkeen ja enintään 35 päivää ennen tes ­
tausta.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 621  
2.4.3. Ajovastuksen simuloinnin tarkistaminen ilman ajoneuvoa  
Dynamometrin toiminta on tarkistettava kuormittamattomalla rul­
lauksella alkuasennuksessa, merkittävien kunnossapitotoimenpitei ­
den jälkeen ja enintään 7 päivää ennen testausta. Rullausvoima ­
virheen aritmeettisen keskiarvon on oltava kussakin vertailunope ­
uspisteessä pienempi kuin 10 N tai 2 prosenttia sen mukaan, 
kumpi on suurempi.  
3. Pakokaasunlaimennusjärjestelmä  
3.1. Järjestelmän eritelmä  
3.1.1. Yleiskuvaus 
3.1.1.1. Pakokaasun laimentamisessa on käytettävä täysvirtauslaimennus ­
järjestelmää. Ajoneuvon koko pakokaasua laimennetaan jatkuvasti 
ulkoilmalla valvotuissa olosuhteissa käyttäen vakiotilavuuskerää ­
jää. Siinä voidaan käyttää kriittisen virtauksen venturia (CVF) 
tai useita rinnakkaisia kriittisen virtauksen ventureita, syrjäytys ­
pumppua (PDP), aliääniventuria (SSV) tai yliäänivirtausmittaria 
(UFM). Pakokaasu-laimennusilmaseoksen kokonaistilavuus mita ­
taan, ja siitä otetaan jatkuva suhteellinen näyte analysointia varten. 
Pakokaasun sisältämien yhdisteiden määrät määritetään näytteiden 
pitoisuuksista, jotka korjataan vastaavilla pitoisuuksilla laimennus ­
ilmassa ja testijakson kokonaisvirtauksella.  
3.1.1.2. Pakokaasunlaimennusjärjestelmä koostuu yhdysputkesta, sekoitus­
laitteesta ja laimennustunnelista, laimennusilman säätölaitteesta, 
imulaitteesta ja virtauksenmittauslaitteesta. Laimennustunneliin 
asennetaan näytteenottimet tämän alaliitteen 4.1, 4.2 ja 4.3 kohdan 
mukaisesti.  
3.1.1.3. Tämän alaliitteen 3.1.1.2 kohdassa tarkoitettu sekoituslaite on ku ­
vassa A5/3 kuvatun lainen astia, jossa ajoneuvon pakokaasut ja 
laimennusilma yhdistetään siten, että seos on homogeeninen näyt ­
teenottopaikassa.  
3.2. Yleiset vaatimukset  
3.2.1. Ajoneuvon pakokaasut on laimennettava riittävällä määrällä ulko ­
ilmaa, jotta näytteenotto- ja mittausjärjestelmään ei kondensoidu 
vettä missään testin aikana esiintyvissä olosuhteissa.  
3.2.2. Ilman ja pakokaasujen seoksen on oltava homogeenista näyttee ­
nottimien sijaintipaikoissa (ks. tämän alaliitteen 3.3.3 kohta). 
Näytteenottimien on otettava laimennetusta pakokaasusta edustavia 
näytteitä.  
3.2.3. Järjestelmän on mahdollistettava laimennettujen pakokaasujen ko ­
konaistilavuuden mittaaminen.  
3.2.4. Näytteenottojärjestelmän on oltava kaasutiivis. Säädettävän lai ­
mennuksen näytteenottojärjestelmän suunnittelun ja siihen käytet ­
tyjen materiaalien on oltava sellaisia, etteivät ne vaikuta yhdistei ­
den pitoisuuksiin laimennetuissa pakokaasuissa. Jos jokin järjes ­
telmän komponentti (lämmönvaihdin, sykloniseparaattori, imulaite 
jne.) muuttaa jonkin yhdisteen pitoisuutta pakokaasussa eikä tätä 
järjestelmävikaa voida korjata, on sen yhdisteen näytteenotto suo ­
ritettava ennen kyseistä komponenttia.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 622  
3.2.5. Kaikki laimennusjärjestelmän osien, jotka ovat kosketuksissa 
raa’an tai laimennetun pakokaasun kanssa, on oltava sellaisia, 
että hiukkasten kerääntyminen tai muuttuminen on mahdollisim ­
man vähäistä. Kaikki osat on valmistettava sähköä johtavista ma ­
teriaaleista, jotka eivät reagoi pakokaasun komponenttien kanssa, 
ja maadoitettava sähköisesti sähköstaattisten vaikutusten estämi ­
seksi. 
3.2.6. Jos testattava ajoneuvo on varustettu useampihaaraisella pakoput ­
kella, yhdistävät putket on kytkettävä mahdollisimman lähelle ajo ­
neuvoa haittaamatta niiden toimintaa.  
3.3. Erityiset vaatimukset  
3.3.1. Liitäntä ajoneuvon pakojärjestelmään  
3.3.1.1. Yhdysputken alkupää liitetään pakoputken poistoaukkoon. Yhdys ­
putken loppupää on näytteenottopaikka tai ensimmäinen laimen ­
nuskohta. 
Kun kyse on useampiputkisesta järjestelmästä, jossa kaikki pako­
putket on yhdistetty, yhdysputken alkupäänä pidetään viimeistä 
liitosta, jossa kaikki pakoputket ovat yhdistettyinä. Tässä tapauk ­
sessa pakoputken poistoaukosta yhdysputken alkuun johtava putki 
voi olla eristetty tai lämmitetty taikka eristämätön tai lämmittämä ­
tön. 
3.3.1.2. Ajoneuvon ja laimennusjärjestelmän välisen yhdysputken on ol ­
tava sellainen, että lämpöhäviö jää mahdollisimman pieneksi.  
3.3.1.3. Yhdysputken on täytettävä seuraavat vaatimukset:  
a) Putken on oltava alle 3,6 m pitkä, tai jos se on lämpöeristetty, 
alle 6,1 m pitkä. Sen sisähalkaisija ei saa olla suurempi kuin 
105 mm. Eristävien materiaalien paksuuden on oltava vähin ­
tään 25 mm ja lämmönjohtavuuden enintään 0,1 W/m  –1 K –1 
lämpötilassa 400 °C. Putki voidaan lämmittää kastepistettä kor ­
keampaan lämpötilaan. Tämän voidaan katsoa saavutetun, kun 
putki lämmitetään lämpötilaan 70 °C.  
b) Putki ei saa aiheuttaa staattisen paineen muuttumista yli ± 
0,75 kPa:lla testattavan ajoneuvon pakoputkissa 50 km:n/h no ­
peudessa tai yli ± 1,25 kPa:lla koko testin aikana verrattuna 
niihin staattisiin paineisiin, jotka on kirjattu, kun ajoneuvon 
pakoputkiin ei ole liitetty mitään. Paine on mitattava pakoau ­
kosta tai halkaisijaltaan yhtä suuresta jatkokappaleesta mahdol ­
lisimman läheltä pakoputken päätä. Näytteenottojärjestelmiä, 
joilla voidaan ylläpitää staattisen paineen toleranssi ± 0,25 kPa, 
voidaan käyttää, jos valmistajan kirjallisella pyynnöllä hyväk ­
syntäviranomaiselle perustellaan pienemmän toleranssin tarve.  
c) Mikään yhdysputken komponentti ei saa olla sellaista materiaa ­
lia, joka voi muuttaa pakokaasun kaasumaista tai kiinteää koos ­
tumusta. Jotta vältetään elastomeeriliittimistä peräisin olevien 
hiukkasten syntyminen, käytettävien elastomeerien on oltava 
termisesti mahdollisimman stabiileja, ja niiden altistuminen pa ­
kokaasuille on pidettävä mahdollisimman vähäisenä. Ajoneu ­
von pakoaukon ja yhdysputken liitännässä ei suositella elasto ­
meeriliittimien käyttöä.  
3.3.2. Laimennusilman säätö  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 623  
3.3.2.1. Laimennusilma, jota käytetään pakokaasun ensimmäisessä laimen ­
tamisessa vakiotilavuusnäytteenottotunnelissa (CVS), on johdet ­
tava sellaisen suodattimen läpi, jonka materiaali pystyy vähentä ­
mään kooltaan kaikkein tunkeutuvimpien hiukkasten määrää vä ­
hintään 99,95 prosenttia tai joka vastaa vähintään standardin EN 
1822:2009 luokkaa H13. Se vastaa suurteho- eli HEPA-suodatti ­
mien eritelmiä. Laimennusilma voidaan haluttaessa esipuhdistaa 
puuhiilellä ennen sen johtamista HEPA-suodattimeen. On suositel ­
tavaa sijoittaa lisäksi karkeiden hiukkasten suodatin ennen HEPA- 
suodatinta ja mahdollisesti käytettävän puuhiilipuhdistimen jäl ­
keen.  
3.3.2.2. Laimennusilmasta voidaan valmistajan pyynnöstä ottaa näyte hy ­
vän teknisen käytännön mukaisesti taustahiukkastasojen määrittä ­
miseksi. Ne voidaan sen jälkeen vähentää laimennetusta pakokaa ­
susta mitatuista arvoista.  ►M3 Ks. alaliitteessä 6 oleva 2.1.3 
kohta. ◄ 
3.3.3. Laimennustunneli  
3.3.3.1. On huolehdittava järjestelyistä, joilla ajoneuvon pakokaasut ja lai ­
mennusilma sekoitetaan. Tarvittaessa voidaan käyttää sekoituslai ­
tetta.  
3.3.3.2. Seoksen homogeenisuus missään keräysputken leikkauskohdassa 
ei saa poiketa enemmän kuin ± 2 prosenttia niiden arvojen arit ­
meettisesta keskiarvosta, jotka on saatu vähintään viidestä pistees ­
tä, jotka sijaitsevat tasaisin välein kaasuvirran poikkipinnassa.  
3.3.3.3. Hiukkas- ja hiukkaspäästönäytteiden keräämisessä on käytettävä 
laimennustunnelia, jolla on seuraavat ominaisuudet:  
a) Se koostuu sähköä johtavasta materiaalista valmistetusta suo ­
rasta putkesta, joka on maadoitettu.  
b) Se synnyttää pyörteisen virtauksen (Reynoldsin luku vähintään 
4 000) ja on riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma 
sekoittuvat täydellisesti.  
c) Sen halkaisija on vähintään 200 mm.  
d) Se voidaan eristää ja/tai lämmittää.  
3.3.4. Imulaite  
3.3.4.1. Laitteessa voi olla erilaisia kiinteitä nopeuksia, joilla varmistetaan 
riittävä virtaus veden kondensoitumisen estämiseksi. Tähän pääs ­
tään, kun virtaus on joko  
a) kaksinkertainen verrattuna toimintasyklin kiihdytysten tuotta­
maan suurimpaan pakokaasuvirtaan tai 
b) riittävä varmistamaan, että CO  2 -pitoisuus laimennetun pakokaa ­
sun näytepussissa on pienempi kuin 3 tilavuusprosenttia bensii ­
nin ja dieselöljyn osalta, pienempi kuin 2,2 tilavuusprosenttia 
nestekaasun osalta ja pienempi kuin 1,5 tilavuusprosenttia maa ­
kaasun/biometaanin osalta.  
3.3.4.2. Tämän alaliitteen 3.3.4.1 kohdan vaatimusten noudattaminen ei ole 
välttämättä tarpeen, jos CVS-järjestelmällä estetään kondensoitu ­
minen käyttämällä esimerkiksi seuraavia tekniikoita tai niiden yh ­
distelmiä:  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 624  
a) Vähennetään laimennusilman kosteuspitoisuutta (kosteuden ­
poisto). 
b) Lämmitetään CVS-järjestelmän laimennusilmaa ja kaikkia 
komponentteja laimennetun pakokaasuvirran mittauslaitteeseen 
asti ja haluttaessa pussinäytteenottojärjestelmää ja sen näyte ­
pusseja sekä järjestelmää, jolla mitataan pitoisuudet pusseissa.  
Tällaisissa tapauksissa on perusteltava testissä käytettävä CVS-jär ­
jestelmän virtausnopeus osoittamalla, että vettä ei voi kondensoi ­
tua mihinkään kohtaan CVS-, pussinäytteenotto- tai analyysijärjes ­
telmässä.  
3.3.5. Tilavuuden mittaus ensilaimennusjärjestelmässä  
3.3.5.1. Vakiotilavuuskerääjään otetun laimennetun pakokaasun kokonais­
tilavuuden mittausmenetelmän on oltava sellainen, että mittaus ­
tarkkuus on ± 2 prosenttia kaikissa toimintaolosuhteissa. Jos laite 
ei voi kompensoida pakokaasujen ja laimennusilman seoksen läm ­
pötilan muutoksia mittauspisteessä, on käytettävä lämmönvaih ­
dinta pitämään lämpötila sellaisena, että sen poikkeama annetusta 
käyttölämpötilasta on syrjäytyspumpulla varustetun CVS-järjestel ­
män tapauksessa ±6 °C, kriittisen virtauksen venturilla varustetun 
CVS-järjestelmän tapauksessa ± 11 °C, yliäänivirtausmittarilla va ­
rustetun CVS-järjestelmän tapauksessa ±6 °C ja aliääniventurilla 
varustetun CVS-järjestelmän tapauksessa ± 11 °C.  
3.3.5.2. Tilavuudenmittauslaite voidaan tarvittaessa suojata syklonisepar ­
aattorilla, raskashiukkassuodattimella tms.  
▼M3 
3.3.5.3. Asennetaan lämpötila-anturi välittömästi ennen tilavuuden mittaus ­
laitetta. Lämpötila-anturin tarkkuuden on oltava ± 1 °C ja vastea ­
jan 0,1 sekuntia 62 prosentissa annetusta lämpötilanvaihtelusta 
(arvo mitataan silikoniöljyssä).  
▼B 
3.3.5.4. Paineen poikkeama ilmakehän paineesta mitataan ennen tilavuu ­
den mittauslaitetta ja tarvittaessa sen jälkeen.  
3.3.5.5. Painemittausten tarkkuuden on oltava ± 0,4 kPa testin aikana. Ks. 
taulukko A5/5. 
3.3.6. Suositeltavan järjestelmän kuvaus  
Kuvassa A5/3 esitetään kaavio pakokaasunlaimennusjärjestelmistä, 
jotka täyttävät tämän alaliitteen vaatimukset.  
Suositellaan seuraavien komponenttien käyttöä:  
a) Laimennusilman suodatin, joka voi tarvittaessa olla esilämmi ­
tetty. Suodattimessa on sarjassa seuraavat suodattimet: tulo ­
puolella aktiivihiilisuodatin (valinnainen) ja lähtöpuolella HE ­
PA-suodatin. On suositeltavaa sijoittaa lisäksi karkeiden hiuk ­
kasten suodatin ennen HEPA-suodatinta ja mahdollisesti käy ­
tettävän aktiivihiilisuodattimen jälkeen. Aktiivihiilisuodattimen 
tarkoituksena on vähentää ja stabiloida ulkoisista päästöistä 
peräisin olevia hiilivetypitoisuuksia laimennusilmassa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 625  
b) Yhdysputki, jonka kautta ajoneuvon pakokaasu johdetaan lai ­
mennustunneliin.  
c) Lämmönvaihdin (valinnainen), joka kuvataan tämän alaliitteen 
3.3.5.1 kohdassa. 
d) Sekoituslaite, jossa pakokaasu ja ilma sekoitetaan homogee ­
niseksi seokseksi ja joka voi sijaita lähellä ajoneuvoa, jotta 
yhdysputki voi olla mahdollisimman lyhyt.  
e) Laimennustunneli, josta hiukkasnäytteet otetaan.  
f) Mittausjärjestelmä voidaan tarvittaessa suojata sykloniseparaat ­
torilla, raskashiukkassuodattimella tms.  
g) Imulaite, jonka teho riittää käsittelemään laimennetun pakokaa ­
sun kokonaistilavuuden.  
Piirustusten ehdoton noudattaminen ei ole tarpeen. Lisätietojen 
saamiseksi ja laitejärjestelmän toimintojen yhteensovittamiseen 
voidaan käyttää lisälaitteita, kuten mittareita, venttiilejä, solenoi ­
deja ja kytkimiä.  
Kuva A5/3 
Pakokaasunlaimennusjärjestelmä
  
▼M3 
3.3.6.1. Syrjäytyspumppu (PDP) 
Syrjäytyspumpulla (PDP) varustettu pakokaasun laimennuksen 
täysvirtausjärjestelmä täyttää tämän alaliitteen vaatimukset säätele ­
mällä pumpun läpi kulkevaa kaasuvirtaa vakiolämpötilassa ja -pai ­
neessa. Kokonaistilavuus mitataan laskemalla kalibroidun syrjäy ­
tyspumpun kierrokset. Suhteellinen näyte saadaan ottamalla näyte 
pumpulla, virtausmittarilla ja virtauksen säätöventtiilillä vakiovir ­
tausmäärällä.  
_______  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 626  
3.3.6.2. Kriittisen virtauksen venturi (CFV)  
3.3.6.2.1. Kriittisen virtauksen venturin (CFV) käyttö täysvirtauslaimennus ­
järjestelmässä perustuu kriittisen virtauksen mekaniikan periaattei ­
siin. Laimennuksen ja pakokaasun muuttuvan seoksen virtaus ­
määrä ylläpidetään äänennopeutena, joka on suoraan verrannolli ­
nen kaasun lämpötilan neliöjuureen. Virtausta valvotaan, lasketaan 
ja integroidaan jatkuvasti testin ajan.  
3.3.6.2.2. Laimennustunnelista otettujen kaasunäytteiden suhteellisuus var­
mistetaan käyttämällä lisäksi toista kriittisen virtauksen näytteen ­
ottoventuria. Kun sekä paine että lämpötila ovat yhtä suuret kah ­
dessa venturiputken sisäänmenoaukossa, näytteenottoon ohjatun 
kaasuvirtauksen tilavuus on suhteessa tuotettuun laimennetun pa ­
kokaasuseoksen kokonaistilavuuteen, ja siten tämän alaliitteen vaa ­
timukset täyttyvät.  
3.3.6.2.3. Mittaava kriittisen virtauksen venturiputki (CFV), jolla mitataan 
laimennetun pakokaasun virtaustilavuus.  
3.3.6.3. Aliääniventuri (SSV)  
3.3.6.3.1. Aliääniventurin (SSV) (kuva A5/4) käyttö täysvirtauslaimennusjär ­
jestelmässä perustuu kriittisen virtauksen mekaniikan periaatteisiin. 
Laimennoksen ja pakokaasun muuttuvan seoksen virtausmäärä yl ­
läpidetään aliääninopeutena, joka lasketaan aliääniventurin fyysistä 
mitoista sekä venturin sisääntulosta mitatusta absoluuttisesta läm ­
pötilasta (T) ja paineesta (P) ja venturin kurkusta mitatusta pai ­
neesta. Virtausta valvotaan, lasketaan ja integroidaan jatkuvasti 
testin ajan.  
3.3.6.3.2. Aliääniventurilla mitataan laimennetun pakokaasun virtaustilavuus.  
Kuva A5/4  
Kaavio aliääniventurista (SSV)
  
3.3.6.4. Yliäänivirtausmittari (UFM)  
3.3.6.4.1. Yliäänivirtausmittari mittaa laimennetun pakokaasun nopeutta 
CVS-järjestelmän putkistossa havainnoimalla virtausta yliäänellä 
käyttäen yhtä tai useampaa putkeen kuvan A5/5 mukaisesti asen ­
nettua yliäänilähetin-vastaanotinparia. Virtaavan kaasun nopeus 
määritetään mittaamalla ero ajoissa, jotka kuluvat yliäänisignaalin 
kulkemiseen lähettimestä vastaanottimeen virtaussuunnassa ylös- 
ja alaspäin. Kaasun nopeus muunnetaan vakiotilavuusvirraksi so ­
veltamalla putken halkaisijaan kalibrointikerrointa, jolla tehdään 
reaaliaikakorjaukset laimennetun pakokaasun lämpötilaan ja abso ­
luuttiseen paineeseen,  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 627  
3.3.6.4.2. Järjestelmä koostuu seuraavista komponenteista:  
a) imulaite, jossa on nopeudensäädin, virtausventtiili tai jokin 
muu menetelmä, jolla säädetään CVS-järjestelmän virtausta ja 
pidetään yllä vakiotilavuusvirta vakio-olosuhteissa  
b) yliäänivirtausmittari  
c) lämpötilan (T) ja paineen (P) mittauslaitteet, joita tarvitaan 
virtauksen korjaamiseen  
d) valinnainen lämmönvaihdin, jolla säädellään yliäänivirtausmit ­
tariin tulevan laimennetun pakokaasun lämpötilaa. Jos lämmön ­
vaihdin asennetaan, sen on kyettävä säätämään laimennetun 
pakokaasun lämpötila tämän alaliitteen 3.3.5.1 kohdassa annet ­
tuun arvoon. Välittömästi ennen imulaitetta mitatun ilma-pako ­
kaasuseoksen lämpötilan on koko testin ajan oltava ±6 °C käyt ­
tölämpötilan aritmeettisesta keskiarvosta.  
Kuva A5/5 
Kaavio yliäänivirtausmittarista (UFM)
  
3.3.6.4.3. Yliäänivirtausmittarilla (UFM) varustetun CVS-järjestelmän suun ­
nitteluun ja käyttöön sovelletaan seuraavia vaatimuksia:  
a) Laimennetun pakokaasun nopeuden tuottaman Reynoldsin lu ­
vun on oltava suurempi kuin 4 000, jotta ennen yliäänivirtaus ­
mittaria voidaan pitää yllä tasainen pyörteilevä virta.  
b) Asennetaan yliäänivirtausmittari halkaisijaltaan vakiomittaiseen 
putkeen, jonka pituus on ylävirtaan 10 kertaa sisähalkaisija ja 
alavirtaan 5 kertaa sisähalkaisija.  
▼M3 
c) Asennetaan laimennetun pakokaasun lämpötilaa mittaava läm ­
pötila-anturi (T) välittömästi ennen yliäänivirtausmittaria. An ­
turin tarkkuuden on oltava ± 1 °C ja vasteajan 0,1 sekuntia 62 
prosentissa annetusta lämpötilanvaihtelusta (arvo mitataan sili ­
koniöljyssä).  
▼B 
d) Laimennetun pakokaasun absoluuttinen paine (P) mitataan vä ­
littömästi ennen yliäänivirtausmittaria tarkkuudella ± 0,3 kPa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 628  
e) Jos yliäänivirtausmittarista ylävirtaan ei asenneta lämmönvaih ­
dinta, laimennetun pakokaasun virtaus korjattuna vakio-olosuh ­
teisiin on pidettävä tasaisena koko testin ajan. Tämä voidaan 
toteuttaa imulaitteella, virtausventtiilillä tai muulla 
menetelmällä.  
3.4. CVS-järjestelmän kalibrointi  
3.4.1. Yleiset vaatimukset  
3.4.1.1. CVS-järjestelmä kalibroidaan käyttäen tarkkaa virtausmittaria ja 
kuristinlaitetta taulukossa A5/4 annetuin väliajoin. Virtaus järjes ­
telmän läpi mitataan eri painelukemilla, ja järjestelmän säätöpara ­
metrit mitataan ja suhteutetaan virtauksiin. Virtausmittauslaitteen 
(esim. kalibroitu venturi, laminaarinen virtauselementti (LFE), ka ­
libroitu turbiinimittari) on oltava dynaaminen ja sovelluttava va ­
kiotilavuuskerääjätestissä esiintyvälle suurelle virtausmäärälle.  
►M3 Laitteen tarkkuuden on oltava sertifioitu. ◄ 
3.4.1.2. Seuraavissa kohdissa esitetään PDP-, CFV-, SSV- ja UFM-yksi­
köiden kalibrointimenetelmät käyttäen laminaarista virtausmittaria, 
joka antaa vaaditun tarkkuuden, sekä kalibroinnin pätevyyden ti ­
lastollinen tarkastus.  
3.4.2. Syrjäytyspumpun (PDP) kalibrointi  
3.4.2.1. Seuraava kalibrointimenettely selvittää laitteet, testivarustelun ja 
eri parametrit, jotka mitataan CVS-pumpun virtausmäärän mää ­
ritystä varten. Mitataan kaikki pumppuun liittyvät parametrit yht ­
aikaa niiden parametrien kanssa, jotka liittyvät pumpun kanssa 
sarjaan kytkettyyn virtausmittariin. Laskettu virtaama (mitatussa 
absoluuttisessa paineessa ja lämpötilassa pumpun sisääntulossa, 
m 3 /min) esitetään sitten graafisesti suhteessa korrelaatiofunktioon, 
joka sisältää merkitykselliset pumpun parametrit. Määritetään sen 
jälkeen lineaarinen yhtälö, joka ilmaisee pumpun virtauksen ja 
korrelaatiofunktion suhteen toisiinsa. Jos CVS:n käyttö on moni ­
nopeuksinen, suoritetaan kalibrointi jokaiselle käytettävälle 
alueelle.  
3.4.2.2. Tämä kalibrointimenettely perustuu virtaaman kussakin pisteessä 
ilmaisevien pumpun ja tilavuusmittarin parametrien absoluuttisten 
arvojen mittaamiseen. Seuraavien vaatimusten on täytyttävä, jotta 
varmistetaan kalibrointikäyrän tarkkuus ja oikeellisuus:  
3.4.2.2.1. Pumpun paineet mitataan pumppuun tehdyistä mittausrei’istä eikä 
pumpun imu- ja painepuolen ulkoisista putkista. Paineenmittaus ­
reiät, jotka on tehty pumpun käyttöpäädyn ylä- ja alakeskiöihin, 
antavat todelliset pumpun sisäiset paineet ja siten ilmaisevat abso ­
luuttiset paine-erot.  
3.4.2.2.2. Lämpötila on pidettävä vakaana kalibroinnin aikana. Laminaarinen 
virtausmittari on herkkä tulopuolen lämpötilan vaihteluille, jotka 
aiheuttavat mittauspisteiden hajontaa. Asteittaiset ± 1 °C:n lämpö ­
tilanvaihtelut ovat hyväksyttäviä, jos ne tapahtuvat useita minuut ­
teja kestävän jakson aikana.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 629  
3.4.2.2.3. Kaikkien virtausmittarin ja CVS-pumpun välisten liitosten on ol ­
tava vuotamattomia.  
3.4.2.3. Pakokaasupäästötestin aikana näiden samojen pumppuparametrien 
mittaus antaa käyttäjälle mahdollisuuden laskea virtaama kalib ­
rointiyhtälöstä.  
3.4.2.4. Tämän alaliitteen kuvassa A5/6 annetaan esimerkki kalibrointijär ­
jestelyistä. Muutokset ovat sallittuja, jos hyväksyntäviranomainen 
hyväksyy ne tarkkuudeltaan vastaaviksi. Jos käytetään kuvan A5/6 
mukaista järjestelyä, seuraavat tiedot on selvitettävä annetuissa 
tarkkuusrajoissa:  
Ulkoilman paine (korjattu), P b ± 0,03 kPa  
Ympäristön lämpötila, T  ►M3 ± 0,2 °C ◄ 
ilman lämpötila laminaarivirtauselementissä (LFE) (ETI)  
►M3 ± 0,15 °C ◄ 
alipaine ennen LFE:tä (EPI) ± 0,01 kPa  
paine-ero LFE-kennon yli (EDP) ± 0,0015 kPa 
ilman lämpötila CVS-pumpun imupuolella (PTI)  
►M3 ± 0,2 °C ◄ 
ilman lämpötila CVS-pumpun painepuolella (PTO)  
►M3 ± 0,2 °C ◄ 
alipaine CVS-pumpun imupuolella (PPI) ± 0,22 kPa  
ylipaine CVS-pumpun painepuolella (PPO) ± 0,22 kPa  
pumpun kierrokset testijakson aikana, n ± 1 rpm  
jakson aika (vähintään 250 s) (t) ± 0,1 s 
Kuva A5/6 
Syrjäytyspumpun kalibrointi
  
3.4.2.5. Kun järjestelmä on kytketty kuvan A5/6 mukaisesti, asetetaan sää ­
dettävä kuristin täysin auki ja käytetään CVS-pumppua 20 minuut ­
tia ennen kalibroinnin aloittamista.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 630  
3.4.2.5.1. Säädetään kuristusventtiiliä kiinni sellaisin alipainevälein (noin 
1 kPa), joilla saadaan vähintään kuusi mittauspistettä kokonaiska ­
librointiin. Annetaan järjestelmän tasaantua kolme minuuttia ja 
toistetaan tiedonkeruu.  
3.4.2.5.2. Lasketaan ilman virtaama Q s kussakin testipisteessä vakiokuutio ­
metreiksi minuutissa virtausmittarin tiedoista käyttäen valmistajan 
ilmoittamaa menetelmää.  
3.4.2.5.3. Muutetaan sitten ilman virtaama pumpun virtaamaksi V  0 (m 3 /kier­
ros) pumpun imupuolen absoluuttisessa lämpötilassa ja paineessa.  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
jossa 
V 0 on pumpun virtaama olosuhteissa T  p ja P  p (m 3 /kierros) 
Q s on ilman virtaama olosuhteissa 101,325 kPa ja 273,15 K 
(0 °C) (m  3 /min)  
T p on pumpun imupuolen lämpötila (K)  
P p on pumpun imupuolen absoluuttinen paine (kPa)  
n on pumpun kierrosnopeus (rpm).  
3.4.2.5.4. Jotta kompensoitaisiin pumpun nopeuden ja paineen vaihteluiden 
ja pumpun luiston vaikutus, lasketaan korrelaatiofunktio x  0 pum­
pun nopeudesta (n), paine-erosta pumpun imupuolen ja painepuo ­
len välillä ja pumpun painepuolen absoluuttipaineesta seuraavasta 
yhtälöstä:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
jossa 
x 0 on korrelaatiofunktio  
ΔP p on pumpun imu- ja painepuolen välinen paine-ero (kPa)  
P e (PPO + P  b ) on absoluuttinen käyttöpaine (kPa).  
Muodostetaan lineaarisen neliösumman menetelmällä kalibrointi ­
yhtälöt, joilla on seuraava muoto:  
V 0 ¼ D  0 Ä M Ü x  0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
jossa B ja M ovat suorien kaltevuudet ja A ja D  0 niiden leik ­
kauspisteet.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 631  
3.4.2.6. Moninopeuksinen CVS-järjestelmä on kalibroitava jokaiselle käy ­
tettävälle nopeudelle. Pumpun eri virtausalueille luotujen kalib ­
rointikäyrien on oltava lähes samansuuntaisia, ja leikkauspiste ­
arvojen D  0 on suurennuttava, kun pumpun virtausalue pienenee.  
3.4.2.7. Yhtälöstä laskettujen arvojen on oltava 0,5 prosentin sisällä mita ­
tusta arvosta V  0 . M:n arvot vaihtelevat pumppukohtaisesti. Kalib ­
rointi on tehtävä alkuasennuksessa ja merkittävien kunnossapito ­
toimenpiteiden jälkeen.  
3.4.3. Kriittisen virtauksen venturin (CFV) kalibrointi  
3.4.3.1. Kriittisen virtauksen venturin kalibrointi perustuu kriittisen ventu ­
rin virtausyhtälöön.  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
jossa 
Q s on virtaus (m  3 /min)  
K v on kalibrointikerroin  
P on absoluuttinen paine (kPa)  
T on absoluuttinen lämpötila (K). 
Kaasun virtaus on imupuolen paineen ja lämpötilan funktio.  
Tämän alaliitteen 3.4.3.2–3.4.3.3.3.4 kohdassa kuvatulla kalibroin ­
timenettelyllä määritetään kalibrointikertoimen arvo mitatuilla pai ­
neen, lämpötilan ja virtausmäärän arvoilla.  
3.4.3.2. ►M3 Kriittisen virtauksen venturiputken virtauksen kalibrointia 
varten on tehtävä mittaukset, ja seuraavien arvojen tarkkuuden 
on oltava annetuissa rajoissa: ◄ 
Ulkoilman paine (korjattu), P  b ± 0,03 kPa  
ilman lämpötila LFE:ssä (ETI)  ►M3 ± 0,15 °C ◄ 
alipaine ennen LFE:tä (EPI) ± 0,01 kPa  
paine-ero LFE-kennon yli (EDP) ± 0,0015 kPa 
ilmavirta Q  s ± 0,5 prosenttia 
CFV:n imupuolen alipaine (PPI) ± 0,02 kPa 
lämpötila venturin sisäänmenoaukossa, T  v ►M3 ± 0,2 °C ◄. 
3.4.3.3. Laitteet on asennettava kuvassa A5/7 esitetyllä tavalla ja tarkastet ­
tava vuotojen varalta. Virtausmittauslaitteen ja kriittisen virtauksen 
venturiputken väliset vuodot heikentävät kalibroinnin tarkkuutta 
huomattavasti, joten ne on estettävä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 632  
Kuva A5/7 
Kriittisen paineen venturin (CFV) kalibrointi
  
3.4.3.3.1. Asetetaan säädettävä kuristinläppä auki-asentoon, käynnistetään 
puhallin ja annetaan järjestelmän tasaantua. Kirjataan kaikkien 
laitteiden antamat tiedot.  
3.4.3.3.2. Muutetaan kuristinläpän asentoa ja otetaan venturin kriittisen vir ­
tauksen alueelta vähintään kahdeksan lukemaa.  
3.4.3.3.3. Kalibroinnissa tallennettuja tietoja käytetään seuraavassa laskel ­
massa: 
3.4.3.3.3.1. Lasketaan ilman virtaama Q s kussakin testipisteessä virtausmittarin 
tiedoista käyttäen valmistajan ilmoittamaa menetelmää.  
Lasketaan kalibrointikertoimien arvot kussakin mittauspisteessä:  
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
jossa 
Q s on ilman virtaama olosuhteissa 101,325 kPa ja 273,15 K 
(0 °C) (m  3 /min)  
T v on lämpötila venturin sisääntulossa (K)  
P v on absoluuttinen paine venturin sisääntulossa (kPa).  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 633  
3.4.3.3.3.2. K  v piirretään venturin imupuolen paineen P  v funktiona. Soonisella 
virtauksella K  v :n arvo on lähes vakio. Kun paine pienenee (ali ­
paine kasvaa), venturi ei kurista ja K  v pienenee. Näitä K  v :n arvoja 
ei käytetä myöhemmissä laskelmissa.  
3.4.3.3.3.3. Lasketaan K  v :n aritmeettinen keskiarvo ja standardipoikkeama vä ­
hintään kahdeksalle pisteelle ja kriittiselle alueelle.  
3.4.3.3.3.4. Jos standardipoikkeama on yli 0,3 prosenttia suurempi kuin K  v :n 
aritmeettinen keskiarvo, on tehtävä korjauksia.  
3.4.4. Aliääniventurin (SSV) kalibrointi  
3.4.4.1. Aliääniventurin kalibrointi perustuu aliääniventurin virtausyhtä ­
löön. Kaasun virtaus on tulopaineen ja -lämpötilan sekä aliääni ­
venturin sisääntuloaukon ja kurkun välisen paineenalennuksen 
funktio. 
3.4.4.2. Tietojen analysointi  
3.4.4.2.1. Lasketaan ilman virtaama Q ssv kullakin kuristusasetuksella (vähin ­
tään 16 asetusta) vakiokuutiometreiksi sekunnissa virtausmittarin 
tiedoista käyttäen valmistajan ilmoittamaa menetelmää. Lasketaan 
purkauskerroin C  d kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraa ­
valla yhtälöllä:  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p  p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Í 
r 1,426 
p Ä r  1,718 
p Î 
Ü Í 1 
1 Ä r  4 
D Ü r  1,426 
p ÎØ s 
jossa 
Q SSV on ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K 
(0 °C)) (m  3 /s) 
T on lämpötila venturin sisääntulossa (K) 
d V on aliääniventurin kurkun halkaisija (m)  
r p on aliääniventurin kurkun ja sisääntulon absoluuttisen 
staattisen paineen suhde  1 Ä Δp 
p p ; 
r D on aliääniventurin kurkun halkaisijan d  V ja syöttöputken 
sisähalkaisijan D suhde  
C d on aliääniventurin purkauskerroin  
p p on absoluuttinen paine venturin sisääntulossa (kPa).  
Aliäänivirtauksen alueen määrittämiseksi kuvataan Re aliääniven ­
turin kurkussa mitatun Reynoldsin luvun C  d funktiona. Reynoldsin 
luku aliääniventurin kurkussa lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
Re ¼ A  1 Ü Q SSV 
d V Ü μ ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 634  
jossa  
μ ¼ b Ü T  1:5 
S þ T  
A 1 on 25,55152 SI-yksiköinä,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
; 
Q ssv on ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 
K (0 °C)) (m  3 /s) 
d v on aliääniventurin kurkun halkaisija (m)  
μ on kaasun absoluuttinen tai dynaaminen viskositeetti 
(kg/ms) 
b on1,458 × 10  6 (empiirinen vakio) (kg/ms 
K 0.5 ) 
S on 110,4 (empiirinen vakio) (K). 
3.4.4.2.2. Koska Q  SSV on syöte Re-yhtälössä, laskelmat aloitetaan tekemällä 
alustava olettamus kalibrointiventurin arvoksi Q  SSV tai C  d ja tois­
tamalla laskelma, kunnes Q  SSV konvergoi. Konvergointimenetel ­
män tarkkuuden on oltava vähintään 0,1 %.  
3.4.4.2.3. Saatavalla kalibrointikäyrän sopivuusyhtälöllä laskettujen C d -arvo­
jen on oltava ± 0,5 prosentin sisällä mitatuista C  d -arvoista kussa­
kin kalibrointipisteessä vähintään kuudessatoista pisteessä aliääni ­
virtauksen alueella.  
3.4.5. Yliäänivirtausmittarin (UFM) kalibrointi  
3.4.5.1. Yliäänivirtausmittari kalibroidaan sopivalla vertailuvirtausmittaril ­
la. 
3.4.5.2. Yliäänivirtausmittari kalibroidaan testitilassa käytettävässä CVS- 
konfiguraatiossa (laimennetun pakokaasun putkistot, imulaite), 
joka tarkastetaan vuotojen varalta. Ks. kuva A5/8.  
3.4.5.3. Jos UFM-järjestelmässä ei ole lämmönvaihdinta, asennetaan läm ­
mitin, jolla kalibrointivirta vakautetaan.  
3.4.5.4. Kalibrointi tehdään kunkin käytettävän CVS-virtausasetuksen 
osalta lämpötiloissa huoneenlämpötilasta suurimpaan ajoneuvon 
testaamisen aikana odotettavaan lämpötilaan.  
3.4.5.5. Yliäänivirtausmittarin sähköisten osioiden (lämpötila- ja painean ­
turit T ja P) kalibroinnissa on noudatettava valmistajan suosittele ­
maa menettelyä.  
3.4.5.6. ►M3 Yliäänivirtausmittarin kalibrointia varten on tehtävä mitta ­
ukset, ja seuraavien arvojen tarkkuuden on (jos käytetään laminaa ­
rista virtauselementtiä) oltava annetuissa rajoissa: ◄ 
Ulkoilman paine (korjattu), P  b ± 0,03 kPa  
ilman lämpötila LFE:ssä (ETI)  ►M3 ± 0,15 °C ◄ 
alipaine ennen LFE:tä (EPI) ± 0,01 kPa  
paine-ero LFE-kennon yli (EDP) ± 0,0015 kPa  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 635  
ilmavirta Q  s ± 0,5 prosenttia 
UFM:n imupuolen alipaine P  act ± 0,02 kPa  
lämpötila UFM:n sisäänmenoaukossa T  act ►M3 ± 0,2 °C ◄. 
3.4.5.7. Menettely  
3.4.5.7.1. Laitteet on asennettava kuvassa A5/8 esitetyllä tavalla ja tarkastet ­
tava vuotojen varalta. Virtausmittauslaitteen ja UFM:n väliset vuo ­
dot heikentävät kalibroinnin tarkkuutta huomattavasti.  
Kuva A5/8 
Yliäänivirtausmittarin (UFM) kalibrointi
  
3.4.5.7.2. Käynnistetään imulaite. Säädetään sen nopeus ja/tai virtausventtii ­
lin asento validoinnissa käytettävän virtauksen aikaansaamiseksi ja 
annetaan järjestelmän tasaantua. Kirjataan kaikkien laitteiden an ­
tamat tiedot.  
3.4.5.7.3. Kun kyse on UFM-järjestelmistä, joissa ei ole lämmönvaihdinta, 
nostetaan kalibrointi-ilman lämpötilaa lämmittimellä, annetaan 
lämpötilan tasaantua, ja kirjataan kaikkien laitteiden antamat tie ­
dot. Nostetaan lämpötilaa maltillisin askelin, kunnes laimennettu 
pakokaasu saavuttaa suurimman päästötesteissä odotetun lämpöti ­
lansa. 
3.4.5.7.4. Kytketään sitten lämmitin pois toiminnasta ja säädetään imulait ­
teen nopeus ja/tai virtausventtiilin asento seuraavaan ajoneuvon 
päästötestauksessa käytettävään virtausarvoon. Toistetaan kalib ­
rointimenettely.  
3.4.5.8. Kalibroinnissa tallennettuja tietoja käytetään seuraavissa laskelmis ­
sa. Lasketaan ilman virtaama Q  s kussakin testipisteessä virtausmit ­
tarin tiedoista käyttäen valmistajan ilmoittamaa menetelmää. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
jossa 
Q s on ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s 
Q reference  on kalibrointivirtausmittarin ilman virtaus vakio-olosuh ­
teissa (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 636  
K v on kalibrointikerroin.  
Kun kyse on UFM-järjestelmistä, joissa ei ole lämmönvaihdinta, 
esitetään K  v lämpötilan T  act funktiona.  
Arvon K  v vaihtelu saa olla enintään 0,3 prosenttia kaikkien eri 
lämpötiloissa mitattujen arvojen K  v aritmeettisesta keskiarvosta.  
3.5. Järjestelmän tarkastaminen  
3.5.1. Yleiset vaatimukset  
3.5.1.1. Määritetään CVS-näytteenottojärjestelmän ja analysointijärjestel ­
män kokonaistarkkuus syöttämällä järjestelmään tunnettu massa 
pakokaasun komponenttia ja käyttämällä samalla laitteistoa samoin 
kuin tavanomaisessa testissä ja analysoimalla ja laskemalla sitten 
pakokaasun komponenttien massa alaliitteen 7 yhtälöiden mukai ­
sesti. Tämän alaliitteen 3.5.1.1.1 kohdassa kuvatun kriittisen vir ­
tauksen kuristinta (CFO) käyttävän menetelmän ja tämän alaliit ­
teen 3.5.1.1.2 kohdassa kuvatun gravimetrisen menetelmän tiede ­
tään olevan riittävän tarkkoja.  
Tuodun ja mitatun kaasumäärän suurin sallittu poikkeama on  
►M3 ± 2 prosenttia ◄. 
3.5.1.1.1. Kriittisen virtauksen kuristinta (CFO) käyttävä menetelmä  
Menetelmällä mitataan vakiovirtaus puhdasta kaasua (CO, CO  2 tai 
C 3 H 8 ) käyttäen kriittisen virtauksen kuristinta.  
▼M3 
Syötetään CVS-järjestelmään kalibroidun kriittisen virtauksen ku ­
ristimen kautta tunnettu massa puhdasta hiilimonoksidia, hiilidiok ­
sidia tai propaania. Jos paine sisäänmenossa on riittävän suuri, 
kriittisen virtauksen kuristimen avulla säädetty virtausmäärä q on 
riippumaton kuristimen ulostulopaineesta (kriittinen virtaus). Käy ­
tetään CVS-järjestelmää samoin kuin tavanomaisessa pakokaas ­
upäästötestissä ja varataan riittävästi aikaa analyysiin. Analysoi ­
daan näytepussiin kerätty kaasu tavanomaisilla laitteilla (tämän 
alaliitteen 4.1 kohta) ja verrataan tuloksia tunnettujen kaasunäyt ­
teiden pitoisuuksiin. Jos esiintyy yli 2 prosentin poikkeamia, vir ­
heen syy on määritettävä ja korjattava.  
_______  
▼B 
3.5.1.1.2. Gravimetrinen menetelmä  
Gravimetrisellä menetelmällä punnitaan puhtaan kaasun (CO, 
CO  2 , tai C  3 H 8 ) määrä.  
▼M3 
Punnitaan puhtaalla hiilimonoksidilla, hiilidioksidilla tai propaa ­
nilla täytetty pieni säiliö tarkkuudella ± 0,01 g. Käytetään CVS- 
järjestelmää tavanomaisen pakokaasupäästötestin olosuhteissa ja 
syötetään samalla järjestelmään puhdasta kaasua analyysin tekemi ­
seen riittävän ajan. Määritetään puhtaan kaasun määrä punnitse ­
malla painoero. Analysoidaan näytepussiin kertynyt kaasu pako ­
kaasun analysoinnissa tavanomaisesti käytettävillä laitteilla 4.1 
kohdan mukaisesti. Verrataan tuloksia aiemmin laskettuihin pitoi ­
suuslukuihin. Jos esiintyy yli 2 prosentin poikkeamia, virheen syy 
on määritettävä ja korjattava.  
_______  
▼B 
4. Päästöjenmittauslaitteet  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 637  
4.1. Kaasupäästöjen mittauslaitteet  
4.1.1. Järjestelmän yleiskuvaus  
4.1.1.1. Otetaan jatkuva suhteellinen näyte laimennetuista pakokaasuista ja 
laimennusilmasta analysointia varten.  
4.1.1.2. Määritetään kaasupäästöjen massa suhteellisen näytteen pitoisuuk ­
sista ja testin aikana mitatusta kokonaistilavuudesta. Korjataan 
näytteiden pitoisuudet, jotta otetaan huomioon vastaavat yhdistei ­
den pitoisuudet laimennusilmassa.  
4.1.2. Näytteenottojärjestelmää koskevat vaatimukset  
4.1.2.1. Laimennetuista pakokaasuista otetaan näyte ennen imulaitetta.  
▼M3 
Näyte laimennetuista pakokaasuista voidaan ottaa virtaussuunnassa 
(mahdollisten) vakauttamislaitteiden jälkeen. Tämä ei kuitenkaan 
koske 4.1.3.1 kohtaa (hiilivetynäytteenottojärjestelmä), 4.2 kohtaa 
(hiukkasmassan mittauslaitteet) eikä 4.3 kohtaa (hiukkasmäärän 
mittauslaitteet).  
_______  
▼B 
4.1.2.2. Asetetaan näytteenoton virtaus sellaiseksi, että CVS-järjestelmän 
näytteenottopusseihin virtaa laimennusilmaa ja laimennettua pako ­
kaasua määrä, joka riittää pitoisuuksien mittaamiseen. Se saa olla 
enintään 0,3 prosenttia laimennettujen pakokaasujen virtausmää ­
rästä, ellei laimennetun pakokaasun näytepussin tilavuutta lisätä 
CVS-järjestelmän kokonaistilavuuteen.  
4.1.2.3. Otetaan näyte laimennusilmasta läheltä laimennusilman sisääntuloa 
(suodattimen jälkeen, jos sellainen on asennettu).  
4.1.2.4. Sekoitusalueen pakokaasut eivät saa kontaminoida laimennusilma ­
näytettä.  
4.1.2.5. Laimennusilman näytteenottotaajuuden on oltava verrattavissa lai ­
mennettujen pakokaasujen näytteenottotaajuuteen.  
4.1.2.6. Näytteenottotoimenpiteisiin käytettävien materiaalien on oltava 
sellaisia, etteivät ne muuta päästöyhdisteiden pitoisuutta.  
4.1.2.7. Kiinteiden hiukkasten erottamiseen näytteestä voidaan käyttää suo ­
dattimia.  
4.1.2.8. Pakokaasujen ohjaamiseen käytettävien venttiilien on oltava no ­
peasäätöistä ja nopeatoimista tyyppiä.  
4.1.2.9. Kolmitoimiventtiilien ja näytepussien välissä voidaan käyttää kaa ­
sutiiviitä pikakiinnitteisiä liittimiä, jolloin liittimet tiivistyvät auto ­
maattisesti pussin puolelta. Näytteiden siirtoon analysaattorille voi ­
daan käyttää muita järjestelmiä (esim. kolmitoimisulkuventtiilejä).  
4.1.2.10. Näytteiden varastointi  
4.1.2.10.1. Kaasunäytteet kerätään riittävän suuriin pusseihin, jotta näytevir ­
taus ei esty.  
4.1.2.10.2. Pussin materiaalin on oltava sellaista, ettei se vaikuta itse mitta ­
uksiin eikä kaasunäytteiden kemialliseen koostumukseen (esim. 
laminoitua polyeteeni-polyamidikalvoa tai fluorattuja hiilivetyjä).  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 638  
4.1.3. Näytteenottojärjestelmät  
4.1.3.1. Hiilivetynäytteenottojärjestelmä (lämmitetty liekki-ionisaatioilmai ­
sin, HFID)  
4.1.3.1.1. Hiilivetynäytteenottojärjestelmä koostuu lämmitetystä näytteenotti ­
mesta, näytteenottolinjasta, suodattimesta ja pumpusta. Näyte ote ­
taan virtaussuunnassa ennen lämmönvaihdinta (jos sellainen on 
asennettu). Näytteenotin asennetaan samalle etäisyydelle pakokaa ­
sun sisääntulosta kuin hiukkasnäytteenotin siten, ettei kumpikaan 
häiritse toisen näytteenottoa. Näytteenottimen pienin sisähalkaisija 
on 4 mm. 
4.1.3.1.2. Kaikki lämmitetyt osat pidetään lämmitysjärjestelmän avulla läm ­
pötilassa 190 ± 10 °C. 
4.1.3.1.3. Määritetään mitattujen hiilivetyjen pitoisuuden aritmeettinen keski ­
arvo integroimalla vaiheen tai testin kestoajalla jaetut sekunnittai ­
set tiedot.  
4.1.3.1.4. Lämmitetty näytteenottolinja varustetaan lämmitetyllä suodatti­
mella F  H , joka poistaa vähintään 0,3 μm:n kokoiset hiukkaset 
99-prosenttisesti. Näin poistetaan kiinteät hiukkaset analysointiin 
tarvittavasta jatkuvasta kaasuvirrasta.  
4.1.3.1.5. Näytteenottojärjestelmän vasteaika (putkesta analysaattorin sisään­
menoon) saa olla enintään neljä sekuntia.  
4.1.3.1.6. HFID-laitetta käytetään vakiovirtausjärjestelmällä (lämmönvaih ­
din), jotta saadaan edustava näyte, jollei tehdä kompensointia 
muuttuville CVS-tilavuusvirralle.  
4.1.3.2. NO- tai NO  2 -näytteenottojärjestelmä (tapauksen mukaan)  
4.1.3.2.1. Analysaattoriin syötetään laimennetusta pakokaasusta otettua jat ­
kuvaa näytevirtaa.  
4.1.3.2.2. Määritetään NO:n tai NO  2 :n pitoisuuden aritmeettinen keskiarvo 
integroimalla vaiheen tai testin kestoajalla jaetut sekunnittaiset tie ­
dot. 
4.1.3.2.3. Mitataan NO- tai NO  2 -pitoisuutta jatkuvasti vakiovirtausjärjestel ­
mällä (lämmönvaihdin), jotta saadaan edustava näyte, jollei tehdä 
kompensointia muuttuville CVS-tilavuusvirralle.  
4.1.4. Analysaattorit  
4.1.4.1. Kaasun analysointiin sovellettavat yleiset vaatimukset  
4.1.4.1.1. Analysaattorien on oltava mittausalueeltaan sellaisia, että saavute ­
taan vaadittu tarkkuus pakokaasunäytteen sisältämien yhdisteiden 
pitoisuuksien mittaamisessa.  
4.1.4.1.2. Ellei toisin määrätä, mittausvirhe saa olla enintään ± 2 prosenttia 
(analysaattorin perusvirhe) kalibrointikaasujen todellisista arvoista 
riippumatta.  
4.1.4.1.3. Ympäröivästä ilmasta otettu näyte mitataan samalla analysaatto ­
rilla ja samalla mittausalueella.  
4.1.4.1.4. Ennen analysaattoreita ei saa käyttää kaasunkuivauslaitetta, ellei 
ole osoitettu, ettei sillä ole vaikutusta yhdisteen pitoisuuteen kaa ­
suvirrassa.  
4.1.4.2. Hiilimonoksidin (CO) ja hiilidioksidin (CO  2 ) analysointi  
▼M3 
Analysaattorien on oltava ei-dispersoivaa infrapuna-absorptiotyyp ­
piä (NDIR).  
_______  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 639  
4.1.4.3. Kaikkien polttoaineiden paitsi dieselpolttoaineen hiilivetyjen ana ­
lysointi  
▼M3 
Analysaattorin on oltava liekki-ionisaatiotyyppiä (FID) kalibroi ­
tuna propaanikaasulla, joka ilmaistaan hiiliatomiekvivalenttina 
(C 1 ). 
_______  
▼B 
4.1.4.4. Dieselpolttoaineen ja haluttaessa muiden polttoaineiden hiilivety ­
jen analysointi  
▼M3 
Analysaattorin on oltava liekki-ionisaatiotyyppiä, joka on varus ­
tettu ilmaisimella, venttiileillä, putkistolla jne., jotka lämmitetään 
lämpötilaan 190 ± 10 °C. Se kalibroidaan propaanikaasulla, joka 
ilmaistaan hiiliatomiekvivalenttina (C  1 ). 
_______  
▼B 
4.1.4.5. Metaanin (CH  4 ) analysointi  
▼M3 
Analysaattorin on oltava joko liekki-ionisaatioilmaisimeen (FID) 
yhdistetty kaasukromatografi tai metaanierottimeen yhdistetty liek ­
ki-ionisaatioilmaisin (NMC-FID). Se kalibroidaan metaani- tai pro ­
paanikaasulla, joka ilmaistaan hiiliatomiekvivalenttina (C  1 ). 
_______  
▼B 
4.1.4.6. Typen oksidien (NO  x ) analysointi  
▼M3 
Analysaattorin on oltava joko kemiluminesenssityyppiä (CLA) tai 
ei-dispersoivaa ultraviolettiresonanssiabsorptiotyyppiä (NDUVR).  
_______  
▼B 
4.1.5. Järjestelmän suositeltu kuvaus  
4.1.5.1. Kuvassa A5/9 esitetään kaavio suositellusta kaasumaisten päästö ­
jen näytteenottojärjestelmästä.  
Kuva A5/9 
Kaavio pakokaasun laimentamiseen käytettävästä täysvirtauslaimennusjärjestelmästä
  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 640  
4.1.5.2. Jäljempänä esitetään esimerkkejä järjestelmän komponenteista.  
4.1.5.2.1. Kaksi näytteenotinta, joilla otetaan jatkuvasti näytteitä laimennus ­
ilmasta ja laimennetusta pakokaasun ja ilman seoksesta.  
4.1.5.2.2. Suodatin, jolla poistetaan kiinteät hiukkaset analysoitaviksi kerät ­
tävistä kaasuvirroista.  
4.1.5.2.3. Pumput ja virtaussäädin, jolla taataan tasainen ja yhtenäinen lai­
mennetun kaasun ja laimennusilman näytteiden virtaus testin ai ­
kana näytteenottimista. Kaasunäytteiden virtauksen on oltava sel ­
lainen, että kunkin testin lopussa näytteiden määrä on riittävä 
analysointia varten.  
4.1.5.2.4. Pikatoimiset venttiilit, joilla ohjataan kaasunäytteiden tasainen vir ­
taus näytepusseihin tai ulos.  
4.1.5.2.5. Kaasutiiviit pikalukitusliittimet pikatoimiventtiilien ja näytepussien 
välissä. Liittimen on sulkeuduttava automaattisesti näytepussin 
puolelta. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää muita keinoja näytteiden 
siirtämiseen analysaattorille (esimerkiksi kolmitoimisulkuhanoja).  
4.1.5.2.6. Pussit, joita käytetään laimennetun pakokaasun ja laimennusilman 
näytteiden keräämiseen testien aikana.  
4.1.5.2.7. Kriittisen virtauksen näytteenottoventuri, jolla otetaan suhteellisia 
näytteitä laimennetusta pakokaasusta (vain CFV-SVS).  
4.1.5.3. Muut komponentit, joita tarvitaan hiilivetynäytteiden ottamiseen 
lämmitettyä liekki-ionisaattioilmaisinta (HFID) käyttäen, kuten ku ­
vassa A5/10 esitetään. 
4.1.5.3.1. Lämmitetty näytteenotin, joka sijaitsee laimennustunnelissa sa ­
malla pystytasolla kuin hiukkasmassa- ja hiukkasmääränäytteenot ­
timet.  
4.1.5.3.2. Lämmitetty suodatin, joka sijaitsee virtaussuunnassa näytteenotto ­
paikan jälkeen ja ennen HFID-analysaattoria.  
4.1.5.3.3. Lämmitetyt valintaventtiilit nolla-/kalibrointikaasulähteiden ja 
HFID-analysaattorin välissä.  
4.1.5.3.4. Hetkellisten hiilivetypitoisuuksien integrointi- ja tallennusvälineet.  
4.1.5.3.5. Lämmitetyt näytteenottolinjat ja lämmitetyt komponentit lämmite ­
tystä näytteenottimesta HFID-analysaattoriin.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 641  
Kuva A5/10 
HFID-laitteella varustetun hiilivetynäytteenottojärjestelmän 
komponentit
  
4.2. Hiukkasmassan mittauslaitteet  
4.2.1. Eritelmä  
4.2.1.1. Järjestelmän yleiskuvaus  
4.2.1.1.1. Hiukkasnäytteenottoyksikkö koostuu laimennustunnelissa olevasta 
näytteenottimesta (PSP), hiukkastensiirtoputkesta (PTT), suodatti ­
menpitimistä (FH), pumpuista, virtausmäärän säätimistä ja mittau ­
syksiköistä. Ks. kuvat A5/11, A5/12 ja A5/13. 
4.2.1.1.2. Voidaan käyttää hiukkaskoon esiluokituslaitetta (PCF) (esim. syk ­
lonia tai törmäyselementtiä). Laitetta suositellaan käytettäväksi vir ­
taussuunnassa ennen suodattimenpidintä.  
Kuva A5/11 
Hiukkasnäytteenottimen vaihtoehtoinen konfiguraatiot  10 – t 90
 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 642  
4.2.1.2. Yleiset vaatimukset  
4.2.1.2.1. Näytteenotin, jota käytetään hiukkasten keräämiseen testikaasuvir ­
rasta, sijoitetaan laimennustunneliin siten, että saadaan edustava 
näyte homogeenisesta pakokaasu-ilmaseoksesta. Se sijoitetaan vir ­
taussuunnassa ennen mahdollista lämmönvaihdinta.  
4.2.1.2.2. Hiukkasnäytevirran on oltava oikeassa suhteessa laimennustunne ­
lissa virtaavan laimennetun pakokaasun kokonaisvirtaan siten, että 
toleranssi on ± 5 prosenttia hiukkasnäytevirrasta. Hiukkasnäyttee ­
noton oikeasuhteisuus tarkastetaan järjestelmän käyttöönoton yh ­
teydessä ja hyväksyntäviranomaisen niin vaatiessa.  
4.2.1.2.3. Kerätty laimennettu pakokaasu pidetään lämpötilassa, joka on yli 
20 °C ja alle 52 °C alueella, joka ulottuu hiukkassuodattimen et ­
upinnasta 20 cm ylös- tai alaspäin virtaussuunnassa. Hiukkasnäyt ­
teenottojärjestelmän komponentit voidaan tämän toteuttamiseksi 
lämmittää tai eristää.  
Jos lämpötila 52 °C ylittyy testissä, jossa ei tapahdu jaksoittaista 
regeneraatiota, nostetaan CVS-järjestelmän virtausta tai sovelletaan 
kaksoislaimennusta (olettaen, että CVS-järjestelmän virtaus on jo 
riittävä eli vältetään kondensaatio CVS-järjestelmässä, näytepus ­
seissa tai analyysijärjestelmässä).  
4.2.1.2.4. Hiukkasnäyte kerätään yhdestä suodattimesta, joka on pitimineen 
asennettu kerättävään laimennetun pakokaasun virtaan.  
4.2.1.2.5. Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- ja 
laimennetun pakokaasun kanssa kosketuksiin joutuvat osat pako ­
putkesta suodatintelineeseen on suunniteltava siten, että hiukkasten 
kerääntyminen tai muuttuminen on mahdollisimman vähäistä. 
Kaikki osat on valmistettava sähköä johtavista materiaaleista, jotka 
eivät reagoi pakokaasun komponenttien kanssa, ja maadoitettava 
sähköisesti sähköstaattisten vaikutusten estämiseksi.  
4.2.1.2.6. Jos virtausmäärän muutoksia ei voida kompensoida, on käytettävä 
lämmönvaihdinta ja lämpötilansäädintä tämän alaliitteen 3.3.5.1 tai 
3.3.6.4.2 kohdassa esitetyllä tavalla, jotta varmistetaan, että virta ­
usmäärä järjestelmässä on vakio ja näytteenottomäärä on vastaa ­
vassa suhteessa.  
▼M3 
4.2.1.2.7. Hiukkasmassan mittaamiseen tarvittavat lämpötilat on mitattava 
tarkkuudella ± 1 °C, ja vasteajan (t  90 – t 10 ) on oltava 15 sekuntia 
tai lyhyempi.  
▼B 
4.2.1.2.8. Laimennustunnelista tuleva näytevirta mitataan tarkkuudella, joka 
on ± 2,5 prosenttia lukemasta tai ± 1,5 prosenttia täydestä astei ­
kosta sen mukaan, mikä on pienempi.  
Edellä määritelty CVS-tunnelista tulevan näytevirran mittaustark ­
kuus pätee myös kaksoislaimennusta käytettäessä. Tästä seuraa, 
että toisiolaimennusilman ja suodattimen läpi kulkevan laimenne ­
tun pakokaasun virtausten mittaamisessa ja säätämisessä on nou ­
datettava suurempaa tarkkuutta.  
4.2.1.2.9. Kaikkien hiukkasmassan mittaamiseen tarvittavien datakanavien 
tallennustiheyden on oltava 1 Hz tai nopeampi. Näitä ovat tyy ­
pillisesti seuraavat:  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 643  
a) laimennetun pakokaasun lämpötila hiukkassuodattimessa  
b) näytteenottotaajuus  
c) toisiolaimennusilman virtaus (jos toisiolaimennusta käytetään)  
d) toisiolaimennusilman lämpötila (jos toisiolaimennusta käyte­
tään). 
4.2.1.2.10. Kaksoislaimennusjärjestelmissä laimennustunnelista siirrettävän 
laimennetun pakokaasun tilavuuden V  ep (määritellään alaliitteessä 
7 olevassa 3.3.2 kohdassa) tarkkuutta ei mitata suoraan, vaan se 
määritetään mittaamalla virtausero.  
Niiden virtausmittarien tarkkuuden, joita käytetään mitattaessa ja 
säädettäessä hiukkassuodattimien läpi virtaavaa kaksoislaimennet ­
tua pakokaasua sekä mitattaessa/säädettäessä toisiolaimennusilmaa, 
on oltava riittävä, jotta tilavuusero V  ep täyttää yksinkertaiseen 
laimennukseen sovellettavat tarkkuutta ja näytteenoton suhteelli ­
suutta koskevat vaatimukset.  
Vaatimusta, jonka mukaan pakokaasu ei saa kondensoitua CVS- 
laimennustunnelissa, laimennetun pakokaasun virtausmittausjärjes ­
telmässä, CVS-järjestelmän näytepussikeruussa tai analyysijärjes ­
telmissä, sovelletaan myös kaksoislaimennusjärjestelmiä käytettä ­
essä. 
4.2.1.2.11. Kaikille hiukkasnäytteenotossa ja kaksoislaimennusjärjestelmässä 
käytettäville virtausmittaterille on tehtävä laitteen valmistajan edel ­
lyttämä lineaarisuustarkistus.  
Kuva A5/12  
Hiukkasnäytteenottojärjestelmä
  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 644  
Kuva A5/13 
Hiukkasnäytteenottojärjestelmä kaksoislaimennuksella
  
4.2.1.3. Erityiset vaatimukset  
4.2.1.3.1. Näytteenotin  
4.2.1.3.1.1. Näytteenottimen on pystyttävä tekemään hiukkaskokoluokitus tä ­
män alaliitteen 4.2.1.3.1.4 mukaisesti. Tätä varten on suositeltavaa 
käyttää teräväreunaista päästään avointa näytteenotinta, joka asen ­
netaan osoittamaan suoraan virran suuntaan, sekä esiluokituslai ­
tetta (syklonia, iskuelementtiä tms.). Vaihtoehtoisesti voidaan 
käyttää kuvassa A5/11 esitetyn kaltaista soveltuvaa näytteenotinta, 
jos se pystyy tämän alaliitteen 4.2.1.3.1.4 kohdassa kuvatun mu ­
kaiseen esiluokitukseen.  
4.2.1.3.1.2. Näytteenotin asennetaan vähintään 10 tunnelinhalkaisijan päähän 
myötävirtaan pakokaasun sisääntulosta. Sen sisähalkaisijan on ol ­
tava vähintään 8 mm.  
Jos samalla näytteenottimella otetaan samanaikaisesti useampi 
kuin yksi näyte, näytteenottimesta otettu virtaus on jaettava ident ­
tisiin osavirtauksiin koostumusvirheiden välttämiseksi.  
Jos käytetään useita näytteenottimia, niiden kaikkien on oltava 
teräväreunaisia ja päästään avoimia ja osoitettava suoraan virran 
suuntaan. Näytteenottimet sijoitetaan tasaisin välein laimennustun ­
nelin keskipituusakselin ympärille niin, että niiden keskinäinen 
etäisyys on vähintään 5 cm.  
4.2.1.3.1.3. Etäisyyden näytteenottokärjestä suodattimen kiinnikkeeseen on ol ­
tava vähintään viisi kertaa näytteenottimen halkaisija mutta enin ­
tään 2 000 mm.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 645  
4.2.1.3.1.4. Esiluokituslaite (esimerkiksi sykloni tai törmäyselementti) sijoite ­
taan virtaussuunnassa ennen suodattimenpidintä. Esiluokituslait ­
teen 50 prosentin luokituskoon on oltava 2,5–10 μm tilavuusvir ­
ralla, joka on valittu hiukkasmassanäytteiden ottamiseen. Esiluo ­
kituslaitteen on oltava sellainen, että laitteeseen tulevista 1 μm:n 
hiukkasista vähintään 99 prosenttia pääsee laitteen ulostulosta tila ­
vuusvirralla, joka on valittu hiukkasmassanäytteiden ottamiseen.  
4.2.1.3.2. Hiukkastensiirtoputki (PTT)  
▼M3 
Hiukkastensiirtoputkessa olevien mutkien on oltava tasaisia ja nii ­
den säteen mahdollisimman suuri.  
_______  
▼B 
4.2.1.3.3. Toisiolaimennus  
4.2.1.3.3.1. CVS-järjestelmästä hiukkasmassan mittaamiseksi otettu näyte voi ­
daan haluttaessa laimentaa toisen kerran, kunhan seuraavat vaa ­
timukset täyttyvät:  
4.2.1.3.3.1.1. Toisiolaimennusilma on johdettava sellaisen suodattimen läpi, 
jonka materiaali pystyy vähentämään kooltaan kaikkein tunkeutu ­
vimpien hiukkasten määrää vähintään 99,95 prosenttia tai vähin ­
tään standardin EN 1822:2009 luokkaa H13 vastaavan HEPA-suo ­
dattimen läpi. Laimennusilma voidaan haluttaessa esipuhdistaa 
puuhiilellä ennen sen johtamista HEPA-suodattimeen. On suositel ­
tavaa sijoittaa lisäksi karkeiden hiukkasten suodatin ennen HEPA- 
suodatinta ja mahdollisesti käytettävän puuhiilipuhdistimen jäl ­
keen. 
4.2.1.3.3.1.2. Toisiolaimennusilma olisi syötettävä hiukkastensiirtoputkeen mah­
dollisimman läheltä laimennustunnelista tulevan laimennetun pa ­
kokaasun ulostuloa.  
4.2.1.3.3.1.3. Viipymisajan toisiolaimennusilman syöttöpisteestä suodattimen 
pintaan on oltava vähintään 0,25 sekuntia mutta enintään 5 sekun ­
tia. 
4.2.1.3.3.1.4. Jos kahteen kertaan laimennettu näyte palautetaan CVS-järjestel ­
mään, näytteen palauttamispaikka on valittava siten, ettei se häi ­
ritse muiden näytteiden ottamista CVS-järjestelmästä.  
4.2.1.3.4. Näytepumppu ja virtausmittari  
4.2.1.3.4.1. Näytekaasun virtausmittausyksikkö koostuu pumpuista, kaasuvir­
tauksen säätimistä ja virtausmittareista.  
4.2.1.3.4.2. Virtausmittarissa kulkevan kaasuvirran lämpötila saa vaihdella 
enintään ±3 °C lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:  
a) Näytevirtausmittarissa on reaaliaikainen seuranta ja virtauksen ­
säätö, jonka taajuus on 1 Hz tai tiheämpi.  
b) Kyse on regeneraatiotestistä, joka tehdään jaksottaisesti regene ­
roituvalla jälkikäsittelyjärjestelmällä varustetulle ajoneuvolle.  
Jos tilavuusvirta muuttuu liiaksi suodattimien ylikuormittumisen 
takia, testi mitätöidään. Kun testi uusitaan, on virtausmäärää vä ­
hennettävä.  
4.2.1.3.5. Suodatin ja suodattimenpidin  
4.2.1.3.5.1. Virtaussuunnassa suodattimen jälkeen sijoitetaan venttiili. Venttii ­
lin on avauduttava ja sulkeuduttava 1 sekunnin kuluessa testin 
aloittamisesta ja päättämisestä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 646  
4.2.1.3.5.2. Kaasun nopeus suodattimen pinnalla asetetaan kussakin testissä 
alueelle 20–105 cm/s asettuvaan alkuarvoon ja säädetään testin 
alussa siten, ettei nopeutta 105 cm/s ylitetä, kun laimennusjärjes ­
telmää käytetään näytevirralla, joka on suhteellinen CVS-virtaan 
nähden. 
4.2.1.3.5.3. Suodattimina on käytettävä fluorihiilipinnoitettuja lasikuitusuodat ­
timia tai fluorihiilikalvosuodattimia.  
Kaikkien suodatintyyppien 0,3 μm DOP- (dioktyyliftalaatti) tai 
PAO (polyalfaolefiini) (CS 68649-12-7 tai CS 68037-01-4) -kerä ­
ystehokkuuden on oltava vähintään 99 prosenttia kaasun pintano ­
peudella, joka on vähintään 5,33 cm/s, mitattuna jotakin seuraa ­
vista standardeista noudattaen:  
a) U.S.A. Department of Defense Test Method Standard, MIL- 
STD-282 method 102.8: DOP-Smoke Penetration of Aerosol- 
Filter Element  
b) U.S.A. Department of Defense Test Method Standard, MIL- 
STD-282 method 502.1.1: DOP-Smoke Penetration of Gas- 
Mask Canisters 
c) Institute of Environmental Sciences and Technology, IEST-RP- 
CC021: Testing HEPA and ULPA Filter Media.  
4.2.1.3.5.4. Suodattimenpitimen on oltava sellainen, että virtaus jakautuu ta ­
saisesti suodatusalalle. Suodattimen on oltava pyöreä ja sen suo ­
datusalan vähintään 1 075 mm  2 . 
4.2.2. Punnituskammiota (-huonetta) ja analyysivaakaa koskevat vaa ­
timukset  
4.2.2.1. Punnituskammion olosuhteet  
a) Punnituskammion, jossa hiukkasnäytesuodattimet vakautetaan 
ja punnitaan, lämpötilan on kaikkien suodattimen vakautusten 
ja punnitusten aikana oltava 22 ± 2 °C (22 ± 1 °C, jos mahdol ­
lista). 
b) Kosteuden on oltava sellainen, että kastepiste on alle 10,5 °C ja 
suhteellinen kosteus 45 ± 8 prosenttia.  
c) Punnituskammion lämpötilan ja kosteuden vähäiset poikkeamat 
sallitaan, kunhan niiden kokonaiskesto on enintään 30 minuut ­
tia minkään suodattimen vakautuksen aikana.  
d) Kammio on pidettävä mahdollisimman vapaana epäpuhtauksis ­
ta, jotka voisivat laskeutua hiukkassuodattimille niiden vakau ­
tuksen aikana.  
e) Punnituksen aikana ei sallita poikkeuksia määritellyistä olosuh ­
teista.  
▼M3 
4.2.2.2. Analyysivaa'an lineaarinen vaste  
Suodattimen painon määrittämisessä käytettävän analyysivaa'an on 
täytettävä taulukossa A5/1 esitetyt lineaarisen vasteen kriteerit li ­
neaarista regressiota soveltamalla. Tarkkuuden on näin ollen oltava 
vähintään ± 2 μg ja resoluution vähintään 1 μg (1 numero = 1 μg). 
On testattava vähintään neljä tasavälein valittua vertailupainoa. 
Nolla-arvon on oltava ±1 μg:n sisällä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 647  
Taulukko A5/1  
Analyysivaa'an varmennuskriteerit  
Mittausjärjestelmä  Leikkauspiste 
a0 Kulmak erroin 
a1 Estimaatin kesk ivirhe  Determinaatioke r­
roin r  2 
Hiukkasvaaka ≤ 1 μg 0,99–1,01 ≤ 1 % max ≥ 0,998  
▼B 
4.2.2.3. Staattisen sähkön vaikutusten poistaminen  
Staattisen sähkön vaikutukset on neutraloitava. Tämä voidaan 
tehdä maadoittamalla vaaka asettamalla se antistaattiselle alustalle 
ja neutraloimalla hiukkasnäytesuodattimet ennen punnitusta polo ­
niumneutraloijalla tai vastaavan vaikutuksen aikaan saavalla lait ­
teella. Staattiset vaikutukset voidaan neutraloida myös tasaamalla 
staattinen varaus.  
4.2.2.4. Nostekorjaus 
Näyte- ja vertailusuodatinpunnuksiin on tehtävä korjaus, joka riip­
puu punnuksen nosteesta ilmassa. Nostekorjaus määräytyy näyte ­
suodattimen, ilman ja vaa’an kalibroinnissa käytetyn punnuksen 
tiheyden mukaan, eikä siinä oteta huomioon itse hiukkasten nos ­
tetta.  
Jos suodatinmateriaalin tiheyttä ei tunneta, käytetään seuraavia 
tiheyksiä:  
a) PTFE-pinnoitettu lasikuitusuodatin: 2 300 kg/m  3 
b) PTFE-kalvosuodatin: 2 144 kg/m  3 
c) PTFE-kalvosuodatin, jossa polymetyylipenteenitukirengas: 
920 kg/m  3 . 
Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kalibrointipunnusten 
tiheytenä käytetään arvoa 8 000 kg/m  3 . Jos kalibrointipunnus on 
valmistettu muusta materiaalista, sen tiheys on tunnettava ja sitä 
on käytettävä. On suositeltavaa noudattaa kalibrointipunnuksia 
koskevaa lakisääteisen mittaustoiminnan kansainvälisen järjestön 
OIML:n kansainvälistä suositusta OIML R 111-1 Edition 2004(E) 
(tai vastaava).  
Sovelletaan seuraavaa yhtälöä:  
m f ¼ m  uncorr Ü A 
1 Ä  ρ a 
ρ w 
1 Ä  ρ a 
ρ f ! 
jossa 
Pe f on korjattu hiukkasnäytteen massa (mg)  
Pe uncorr  on korjaamaton hiukkasnäytteen massa (mg)  
ρ a on ilman tiheys (kg/m  3 ) 
ρ w on vaa’an kalibroinnissa käytettävän kalibrointipunnuk ­
sen tiheys (kg/m  3 ) ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 648  
ρ f on hiukkasnäytesuodattimen tiheys (kg/m  3 ). 
Lasketaan ilman tiheys ρ a seuraavasta yhtälöstä:  
ρ a ¼ p b Ü M  mix 
R Ü T  a 
p b on kokonaisilmanpaine (kPa)  
T a on ilman lämpötila vaa’an läheisyydessä (K)  
M mix on ilman moolimassa tasapainoisessa ympäristössä, 
28,836 g mol  –1 
R on molaarinen kaasuvakio, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. Hiukkasmäärän mittauslaitteet  
4.3.1. Eritelmä  
4.3.1.1. Järjestelmän yleiskuvaus  
4.3.1.1.1. Hiukkasnäytteenottojärjestelmässä on näytteenotin tai näytteen­
ottopiste, jonka avulla otetaan näyte laimennusjärjestelmässä ole ­
vasta homogeenisesti sekoittuneesta kaasuvirrasta, haihtuvien 
hiukkasten poistolaite (VPR), joka sijaitsee virtaussuunnassa hiuk ­
kaslaskurin (PNC) yläpuolella, ja soveltuva siirtoputkisto. Ks. 
kuva A5/14. 
4.3.1.1.2. Haihtuvien hiukkasten poistolaitteen syöttöaukon eteen on suosi ­
teltavaa sijoittaa hiukkaskoon esiluokituslaite (esim. sykloni tai 
iskuelementti). Esiluokituslaitteen 50 prosentin luokituskoon on 
oltava 2,5–10 μm tilavuusvirralla, joka on valittu hiukkasnäyttei ­
den ottamiseen. Esiluokituslaitteen on oltava sellainen, että laittee ­
seen tulevista 1 μm:n hiukkasista vähintään 99 prosenttia pääsee 
laitteen ulostulosta tilavuusvirralla, joka on valittu hiukkasnäyttei ­
den ottamiseen.  
Hiukkaskoon esiluokituslaitteen asemesta on hyväksyttävää käyt­
tää esimerkiksi kuvassa A5/11 esitettyä näytteenotinta, joka toimii 
hiukkaskokoluokituslaitteena.  
4.3.1.2. Yleiset vaatimukset  
4.3.1.2.1. Hiukkasnäytteenottopiste sijoitetaan laimennustunnelin sisälle. Jos 
käytetään kaksoislaimennusta, hiukkasnäytteenottopiste sijoitetaan 
ensiölaimennusjärjestelmään.  
4.3.1.2.1.1. Hiukkastensiirtojärjestelmän (PTS) muodostavat yhdessä näyttee­
notin (PSP) ja hiukkastensiirtoputki (PTT). Hiukkastensiirtojärjes ­
telmä siirtää näytteen laimennustunnelista haihtuvien hiukkasten 
poistolaitteen suulle. Hiukkastensiirtojärjestelmän on täytettävä 
seuraavat vaatimukset:  
a) Näytteenotin asennetaan virtaussuunnassa 10–20 tunnelinhal ­
kaisijan verran pakokaasun syöttöaukon jälkeen siten, että se 
osoittaa tunnelin kaasuvirran suuntaa vastaan ja sen akseli on 
sen kärjen kohdalla samansuuntainen laimennustunnelin akselin 
kanssa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 649  
b) Näytteenotin sijoitetaan virtaussuunnassa vakautuslaitteiden 
(esim. lämmönvaihtimen) yläpuolelle.  
c) Näytteenotin sijoitetaan laimennustunneliin siten, että näyte 
otetaan homogeenisesta laimennusilman ja pakokaasun seok ­
sesta. 
4.3.1.2.1.2. Hiukkastensiirtojärjestelmän läpi johdettavan näytekaasun on täy­
tettävä seuraavat vaatimukset:  
a) Täysvirtauslaimennusjärjestelmän tapauksessa virtauksen Rey­
noldsin luku Re on pienempi kuin 1 700.  
b) Kaksoislaimennusjärjestelmän tapauksessa virtauksen Reynold­
sin luku Re on pienempi kuin 1 700 hiukkastensiirtoputkessa 
eli näytteenottimen tai näytteenottopisteen jälkeen.  
c) Viipymisaika hiukkastensiirtojärjestelmässä on enintään 3 se­
kuntia. 
4.3.1.2.1.3. Hyväksyttävinä pidetään myös muita hiukkastensiirtojärjestelmän 
näytteenottokonfiguraatioita, kun voidaan osoittaa vastaava hiuk ­
kasläpäisevyys 30 nm:n hiukkasilla.  
4.3.1.2.1.4. Poistoputkella (OT), jonka kautta laimennettu näyte johdetaan 
haihtuvien hiukkasten poistolaitteesta hiukkaslaskurin syöttöauk ­
koon, on oltava seuraavat ominaisuudet:  
a) Putken sisähalkaisija on vähintään 4 mm.  
b) Näytekaasuvirran viipymisaika on enintään 0,8 sekuntia.  
4.3.1.2.1.5. Hyväksyttävinä pidetään myös muita hiukkastensiirtojärjestelmän 
näytteenottokonfiguraatioita, kun voidaan osoittaa vastaava hiuk ­
kasläpäisevyys 30 nm:n hiukkasilla.  
4.3.1.2.2. Haihtuvien hiukkasten poistolaitteessa on oltava laitteet näytteen 
laimentamista ja haihtuvien hiukkasten poistamista varten.  
4.3.1.2.3. Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- ja 
laimennetun pakokaasun kanssa kosketuksiin joutuvat osat pako ­
putkesta hiukkaslaskuriin on suunniteltava siten, että hiukkasten 
kerääntyminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on val ­
mistettava sähköä johtavista materiaaleista, jotka eivät reagoi pa ­
kokaasun komponenttien kanssa, ja maadoitettava sähköisesti säh ­
köstaattisten vaikutusten estämiseksi.  
4.3.1.2.4. Hiukkasnäytteenottojärjestelmässä on noudatettava hyvää aerosoli­
näytteenottokäytäntöä, jonka mukaan vältetään tiukkoja mutkia ja 
äkillisiä muutoksia poikkileikkauksessa, käytetään sileitä sisäpin ­
toja ja pidetään näytteenottolinja mahdollisimman lyhyenä. Poik ­
kileikkauksessa sallitaan asteittaiset muutokset.  
4.3.1.3. Erityiset vaatimukset  
4.3.1.3.1. Hiukkasnäyte ei saa kulkea pumpun läpi ennen kulkemistaan hiuk ­
kaslaskurin läpi.  
4.3.1.3.2. On suositeltavaa käyttää näytteen esiluokituslaitetta.  
4.3.1.3.3. Näytteen esivakiointiyksikön on täytettävä seuraavat vaatimukset:  ▼B
02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 650  
a) Yksikkö pystyy laimentamaan näytettä yhdessä tai useam ­
massa vaiheessa siten, että saavutetaan hiukkaspitoisuus, joka 
alittaa hiukkaslaskurin yksittäisten hiukkasten laskemistilan 
ylärajan, ja kaasun lämpötila on hiukkaslaskurin syöttöaukon 
kohdalla alle 35 °C.  
b) Yksikön toiminnan alkuvaiheeseen sisältyy lämmitys-laimen ­
nusvaihe, jonka tuloksena näyte saavuttaa vähintään 150 °C:n 
ja enintään 350 ± 10 °C:n lämpötilan ja laimennus on vähin ­
tään 10-kertainen.  
c) Yksikkö pitää lämminvaiheissa nimelliskäyttölämpötilan va ­
kaana siten, että lämpötila on vähintään 150 °C ja enintään 
400 ± 10 °C. 
d) Yksikkö ilmaisee, onko nimelliskäyttölämpötila lämminvai ­
heissa oikea vai ei.  
e) Yksikkö on suunniteltu siten, että kiinteiden hiukkasten läpäi ­
sevyys on vähintään 70 prosenttia hiukkasilla, joiden sähköi ­
seen liikkuvuuteen perustuva halkaisija on 100 nm.  
f) Saavutetaan sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijal ­
taan 30 nm:n ja 50 nm:n hiukkasille hiukkaspitoisuuden vähe ­
nemiskerroin f  r (d i ), joka on enintään 30 prosenttia (30 nm) tai 
20 prosenttia (50 nm) suurempi ja enintään 5 prosenttia pie ­
nempi kuin sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijal ­
taan 100 nm:n hiukkasten vastaava kerroin koko haihtuvien 
hiukkasten poistolaitetta tarkasteltuna.  
Hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin f r (d i ) kunkin hiukkas­
koon osalta lasketaan seuraavasti:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
jossa 
N in (d i ) on hiukkaspitoisuus ennen komponentteja, hiukkas ­
ten halkaisija d  i 
N out (d i ) on hiukkaspitoisuus komponenttien jälkeen, hiuk ­
kasten halkaisija d  i 
d i on hiukkasten sähköiseen liikkuvuuteen perustuva 
halkaisija (30, 50 tai 100 nm).  
N in (d i ) ja N  out (d i ) korjataan samoihin olosuhteisiin.  
Lasketaan hiukkaspitoisuuden aritmeettisen keskiarvon vähe ­
nemiskerroin  f r tietyllä laimennusasetuksella seuraavasti:  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f  r ð50 nmÞ þ f  r ð100 nmÞ 
3 
On suositeltavaa, että haihtuvien hiukkasten poistolaite kalib ­
roidaan ja validoidaan kokonaisena yksikkönä.  
g) Yksikkö on suunniteltu hyvän insinööritavan mukaisesti sen 
varmistamiseksi, että hiukkaspitoisuuden vähenemiskertoimet 
pysyvät vakaina koko testin ajan.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 651  
h) Saadaan 30 nm:n tetrakontaanihiukkasten (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) 
höyrystymisasteeksi yli 99,0 prosenttia, kun syöttöpitoisuus 
on vähintään 10 000 cm  –3 , kuumentamalla tetrakontaania ja 
vähentämällä sen osapaineita.  
4.3.1.3.4. Hiukkaslaskurin on täytettävä seuraavat vaatimukset:  
a) Hiukkaslaskuri toimii täysvirtaustoimintaoloissa.  
b) Hiukkaslaskurin mittaustarkkuus on ± 10 prosenttia alueella, 
joka ulottuu arvosta 1 cm  –3 laitteen yksittäisten hiukkasten 
laskemistilan ylärajaan, ja määritys perustuu standardiin. Ar ­
von 100 cm  –3 alittavilla pitoisuuksilla voidaan vaatia, että las ­
kurin tarkkuus osoitetaan hyvällä tilastollisella luotettavuusta ­
solla käyttämällä pidennetyillä näytteenottoajoilla tehtyjen mit ­
tausten keskiarvoa.  
c) Hiukkaslaskurin resoluutio on vähintään 0,1 hiukkasta kuutio ­
senttimetrissä, kun pitoisuus on alle 100 cm  –3 . 
d) Laitteella saadaan lineaarinen vaste hiukkaspitoisuuksiin koko 
mittausalueella yksittäisten hiukkasten laskemistilassa.  
e) Tietojen ilmoittamistaajuus on vähintään 0,5 Hz.  
f) Laitteen vasteaika t  90 on alle 5 sekuntia mitatulla pitoisuus ­
alueella.  
g) Laitteessa on koinsidenssikorjaustoiminne, jossa korjaus on 
enintään 10 prosenttia. Siinä voidaan käyttää tämän alaliitteen 
5.7.1.3 kohdassa määritettyä sisäistä kalibrointikerrointa, mutta 
laskentahyötysuhteen korjaamiseen tai määrittelemiseen ei saa 
käyttää muita algoritmeja.  
h) Hiukkaskokokohtaiset laskentahyötysuhteet ovat taulukon 
A5/2 mukaiset.  
Taulukko A5/2  
Hiukkaslaskurin laskentahyötysuhde  
Hiukkasten sähköiseen liikkuvuu ­
teen perustuva halkaisija (nm)  Hiukkaslaskurin laskentahyöty ­
suhde (%)  
23± 1 50± 12 
41± 1 > 90 
4.3.1.3.5. Jos hiukkaslaskurissa käytetään käyttönestettä, se on vaihdettava 
laitteen valmistajan ilmoittamin väliajoin.  
4.3.1.3.6. Jos painetta ja/tai lämpötilaa hiukkaslaskurin syöttöaukon kohdalla 
ei pidetä vakiona kohdassa, jossa hiukkaslaskurin virtaa säädetään, 
niiden arvot on mitattava, jotta hiukkasmäärämittaukset voidaan 
korjata vakio-olosuhteisiin.  
4.3.1.3.7. Hiukkastensiirtojärjestelmän, haihtuvien hiukkasten poistolaitteen 
ja poistoputken viipymisajan sekä hiukkaslaskurin vasteajan t  90 
summa saa olla enintään 20 sekuntia.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 652  
4.3.1.4. Suositeltavan järjestelmän kuvaus  
Seuraavassa kohdassa esitetään suositeltava käytäntö hiukkasmää ­
rän mittaamiseen. Järjestelmät, jotka täyttävät tämän alaliitteen 
4.3.1.2 ja 4.3.1.3 kohdassa asetetut suorituskykyvaatimukset, 
ovat kuitenkin hyväksyttäviä.  
Kuva A5/14 
Suositeltava hiukkasnäytteenottojärjestelmä R  f
 
4.3.1.4.1. Näytteenottojärjestelmän kuvaus  
4.3.1.4.1.1. Hiukkasnäytteenottojärjestelmässä on näytteenotin tai näytteen­
ottopiste laimennusjärjestelmässä, hiukkastensiirtoputki (PTT), 
hiukkasten esiluokituslaite (PCF) ja haihtuvien hiukkasten poisto ­
laite (VPR) virtaussuunnassa hiukkaslaskurin (PNC) yläpuolella.  
4.3.1.4.1.2. Haihtuvien hiukkasten poistolaitteessa on oltava laitteet näytteen 
laimentamista (hiukkasmäärälaimentimet PND  1 ja PND  2 ) ja hiuk­
kasten höyrystämistä varten (höyrystysputki ET).  
4.3.1.4.1.3. Näytteenotin tai näytteenottopiste testattavaa kaasuvirtaa varten 
sijoitetaan laimennustunneliin siten, että saadaan edustava näyte 
homogeenisesta pakokaasu-ilmaseoksesta.  
5. Kalibrointivälit ja -menettelyt  
5.1. Kalibrointivälit  
Taulukko A5/3  
Laitteiden kalibrointivälit  
Laitteiden tarkastukset  Suorittamisväli Kriteeri  
Kaasuanalysaattorin linearisointi 
(kalibrointi)  6 kuukauden välein  ± 2 % lukemasta  
Tarkistus asteikon puoliväliin si ­
joittuvalla vertailukaasun pitoi­
suudella  6 kuukauden välein  ± 2 % 
CO-NDIR:CO  2 -/H  2 O-interferens­
si Kuukausittain  -1–3 ppm 
NO  x -muuntimen tarkastus  Kuukausittain > 95 % 
CH  4 -erottimen tarkastus  Vuosittain 98 % etaanista  
FID:n CH  4 -vaste Vuosittain  Ks. tämän alaliitteen 5.4.3 kohta  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 653  
Laitteiden tarkastukset  Suorittamisväli Kriteeri  
FID:n ilma-polttoainevirtaus  Merkittävien kunnossapitotoi ­
menpiteiden yhteydessä  Laitteen valmistajan ohjeiden mu ­
kaisesti  
Laser-infrapunaspektrometrit 
(moduloidut suuriresoluutioiset 
kapeakaistaiset infrapuna-analys ­
aattorit): Interferenssitarkastus  Vuosittain tai merkittävien kun ­
nossapitotoimenpiteiden yhtey ­
dessä  Laitteen valmistajan ohjeiden mu­
kaisesti  
QCL Vuosittain tai merkittävien kun­
nossapitotoimenpiteiden yhtey ­
dessä  Laitteen valmistajan ohjeiden mu­
kaisesti  
Kaasukromatografiamenetelmät  Ks. tämän alaliitteen 7.2 kohta  Ks. tämän alaliitteen 7.2 kohta  
Nestekromatografiamenetelmät  Vuosittain tai merkittävien kun ­
nossapitotoimenpiteiden yhtey ­
dessä Laitteen valmistajan ohjeiden mu­
kaisesti  
Fotoakustiikka  Vuosittain tai merkittävien kun­
nossapitotoimenpiteiden yhtey ­
dessä Laitteen valmistajan ohjeiden mu­
kaisesti  
Mikrovaa’an lineaarisuus  Vuosittain tai merkittävien kun­
nossapitotoimenpiteiden yhtey ­
dessä Ks. tämän alaliitteen 4.2.2.2 koh­
ta 
Hiukkaslaskuri Ks. tämän alaliitteen 5.7.1.1 
kohta Ks. tämän alaliitteen 5.7.1.3 koh­
ta 
Haihtuvien hiukkasten poistolaite  Ks. tämän alaliitteen 5.7.2.1 
kohta Ks. tämän alaliitteen 5.7.2 kohta  
Taulukko A5/4  
Vakiotilavuuskerääjän (CVS) kalibrointivälit  
CVS Suorittamisväli Kriteeri  
CVS-virtaus Kunnossapitotoimenpiteiden jäl­
keen ± 2 % 
Laimennusvirtaus  Vuosittain  ± 2 % 
Lämpötila-anturi  Vuosittain  ± 1 °C 
Paineanturi  Vuosittain ± 0,4 kPa 
Ruiskutuksen tarkastus  Viikoittain  ± 2 % 
Taulukko A5/5  
Ympäristötietojen kalibrointivälit  
Tekijä  Suorittamisväli Kriteeri  
Lämpötila  Vuosittain ± 1 °C 
Kastepiste Vuosittain  ± 5 % suhteellisesta kosteudesta  
Ilmanpaine  Vuosittain ± 0,4 kPa 
Jäähdytystuuletin  Kunnossapitotoimenpiteiden 
jälkeen  Tämän alaliitteen 1.1.1 kohdan 
mukaisesti  
5.2. Analysaattorin kalibrointi  
5.2.1. Analysaattorit on kalibroitava laitteen valmistajan ohjeiden mu ­
kaan tai vähintään taulukossa A5/3 esitetyllä tiheydellä.  
5.2.2. Kukin tavanomaisesti käytetyistä käyttöalueista kalibroidaan seu ­
raavalla menettelyllä:  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 654  
5.2.2.1. Määritetään analysaattorin linearisointikäyrä vähintään viiden ka ­
librointipisteen avulla, jotka ovat mahdollisimman tasaväliset. Pi ­
toisuudeltaan suurimman kalibrointikaasun nimellispitoisuuden on 
oltava vähintään 80 prosenttia täydestä asteikkoarvosta.  
5.2.2.2. Kalibrointiin käytettävät kaasut voidaan saada sekoituslaitteistolla 
laimentamalla ne puhdistetulla typellä (N  2 ) tai puhdistetulla syn ­
teettisellä ilmalla.  
5.2.2.3. Lasketaan linearisointikäyrä pienimmän neliösumman menetelmäl ­
lä. Jos tuloksen polynominen aste on suurempi kuin 3, kalibroin ­
tipisteiden määrän on oltava vähintään yhtä suuri kuin tämä poly ­
nominen aste + 2.  
5.2.2.4. Linearisointikäyrä ei saa poiketa enempää kuin ± 2 prosenttia kun ­
kin kalibrointikaasun nimellisarvosta.  
5.2.2.5. Linearisointikäyrän muodosta ja linearisointipisteistä voidaan tar ­
kastaa, että kalibrointi on oikein suoritettu. Analysaattorin erilaiset 
ominaismuuttujat on ilmoitettava, erityisesti seuraavat:  
a) analysaattori ja kaasun komponentti  
b) mittausalue  
c) linearisonnin päivämäärä.  
5.2.2.6. Jos tutkimuslaitos katsoo, että jokin vaihtoehtoinen teknologia 
(esimerkiksi tietokone, sähköisesti ohjattu aluekytkin ym.) antaa 
vastaavan tarkkuuden, näitä vaihtoehtoja voidaan käyttää.  
5.3. Analysaattorin nolla- ja kalibrointitarkastus  
5.3.1. Kukin tavanomaisesti käytetty toiminta-alue on tarkastettava ennen 
kutakin analyysiä tämän alaliitteen 5.3.1.1 ja 5.3.1.2 kohdan mu ­
kaisesti.  
▼M3 
5.3.1.1. Kalibrointi tarkastetaan käyttämällä nollakaasua ja kalibrointikaa ­
sua alaliitteessä 6 olevan 2.14.2.3 kohdan mukaisesti.  
5.3.1.2. Testauksen jälkeen tehdään uusi tarkastus käyttämällä nollakaasua 
ja samaa kalibrointikaasua alaliitteessä 6 olevan 2.14.2.4 kohdan 
mukaisesti.  
▼B 
5.4. Liekki-ionisaatioilmaisimen (FID) hiilivetyvasteen tarkastus  
5.4.1. Ilmaisimen vasteen optimointi  
Säädetään FID-ilmaisin valmistajan ohjeiden mukaan. Käytetään 
propaania ilmassa yleisimmällä mittausalueella.  
5.4.2. Hiilivetyanalysaattorin kalibrointi  
5.4.2.1. Analysaattori kalibroidaan käyttämällä propaanin ja ilman seosta 
ja puhdistettua synteettistä ilmaa.  
5.4.2.2. Muodostetaan kalibrointikäyrä tämän alaliitteen 5.2.2 kohdassa 
kuvatulla tavalla.  
5.4.3. Eri hiilivetyjen vastetekijät ja suositellut raja-arvot  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 655  
5.4.3.1. Tietyn hiilivetylajin vastetekijä R  f on FID-ilmaisimen C  1 -lukeman 
suhde kaasusylinterin pitoisuuteen, joka ilmaistaan yksikkönä 
ppm C  1 . 
Testikaasun pitoisuuden on oltava tasolla, jolla saadaan vasteeksi 
noin 80 prosenttia täydestä asteikosta käyttöalueella. Pitoisuuden 
on oltava tunnettu ± 2 prosentin tarkkuudella verrattuna tilavuu ­
tena ilmaistuun gravimetriseen vakioon. Lisäksi kaasusylinteriä on 
esivakautettava 24 tuntia lämpötilassa 20–30 °C.  
5.4.3.2. Vastetekijät määritetään, kun analysaattori otetaan käyttöön, ja sen 
jälkeen suurempien määräaikaishuoltojen yhteydessä. Käytettävät 
testikaasut ja suositellut vastetekijät ovat seuraavat:  
propyleeni ja puhdistettu ilma:  0,90 < R  f< 1,10  
tolueeni ja puhdistettu ilma:  0,90 < R  f< 1,10  
Nämä ovat suhteessa propaanin ja puhtaan ilman vastetekijään (R  f ) 
1,00. 
5.5. NO  x -muuntimen tehokkuustesti  
5.5.1. Muuntimien NO  2 -NO-hyötysuhde tarkastetaan otsonaattorin avulla 
käyttäen kuvassa A5/15 olevaa testijärjestelyä ja seuraavaa menet ­
telyä:  
5.5.1.1. Kalibroidaan analysaattori yleisimmällä toiminta-alueella valmista­
jan eritelmien mukaisesti käyttäen nolla- ja kalibrointikaasua 
(jonka NO-pitoisuus on noin 80 prosenttia toiminta-alueesta ja 
kaasuseoksen NO  2 -pitoisuus alle 5 prosenttia NO-pitoisuudesta). 
NO  x -analysaattorin on oltava NO-tilassa siten, että kalibrointi ­
kaasu ei kulje muuntimen läpi. Pitoisuus on esitettävä kaikissa 
asianomaisissa testausselosteissa.  
5.5.1.2. Lisätään kalibrointikaasuvirtaan T-liitoksen kautta jatkuvasti hap ­
pea tai synteettistä ilmaa, kunnes osoitettu pitoisuus on noin 
10 prosenttia vähemmän kuin tämän alaliitteen 5.5.1.1 kohdassa 
saatu kalibrointipitoisuus. Saatu pitoisuus c on esitettävä kaikissa 
asianomaisissa testausselosteissa. Otsonaattori pidetään pois toi ­
minnasta tämän prosessin aikana.  
5.5.1.3. Kytketään sitten otsonaattori tuottamaan riittävästi otsonia, jotta 
NO-pitoisuus laskee 20 prosenttiin (alimmillaan 10 prosenttiin) 
tämän alaliitteen 5.5.1.1 kohdan kalibrointipitoisuudesta. Saatu pi ­
toisuus d on esitettävä kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.  
5.5.1.4. Kytketään sen jälkeen NO  x -analysaattori NO  x -tilaan, jolloin kaa ­
suseos (koostumus NO, NO  2 , O  2 ja N  2 ) kulkee muuntimen läpi. 
Saatu pitoisuus a on esitettävä kaikissa asianomaisissa testausse ­
losteissa.  
5.5.1.5. Kytketään otsonaattori pois toiminnasta. Tämän alaliitteen 5.5.1.2 
kohdassa kuvattu kaasuseos virtaa muuntimen läpi ilmaisimeen. 
Saatu pitoisuus b on esitettävä kaikissa asianomaisissa testausse ­
losteissa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 656  
Kuva A5/15 
NO  x -muuntimen tehokkuustestin järjestely
  
5.5.1.6. Kun otsonaattori on kytketty pois toiminnasta, katkaistaan myös 
hapen tai synteettisen ilman virtaus. Analysaattorin antama NO  2 - 
lukema saa tällöin olla enintään 5 prosenttia tämän alaliitteen 
5.5.1.1 kohdassa annetun arvon yläpuolella.  
5.5.1.7. Lasketaan NO  x -muuntimen prosentuaalinen hyötysuhde käyttä ­
mällä tämän alaliitteen 5.5.1.2–5.5.1.5 kohdassa määritettyjä pitoi ­
suuksia a, b c ja d ja seuraavaa yhtälöä:  
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100  
▼M3 
Muuntimen hyötysuhde ei saa olla pienempi kuin 95 prosenttia. 
Muuntimen hyötysuhde testataan taulukossa A5/3 annetulla tihey ­
dellä. 
_______  
▼B 
5.6. Mikrovaa’an kalibrointi  
▼M3 
Hiukkasnäytesuodattimien punnituksessa käytetyt mikrovaa'at on 
kalibroitava kansallisen tai kansainvälisen standardin mukaisesti. 
Vaa'an on täytettävä tämän alaliitteen 4.2.2.2 kohdassa annetut 
lineaarisuusvaatimukset. Lineaarisuustarkistus on tehtävä vähin ­
tään 12 kuukauden välein tai aina silloin, kun järjestelmää on 
korjattu tai muutettu tavalla, joka voi vaikuttaa kalibrointiin.  
_______  
▼B 
5.7. Hiukkasnäytteenottojärjestelmän kalibrointi ja validointi  
Esimerkkejä kalibrointi-/validointimenetelmistä löytyy osoitteesta  
http://www.une­
ce.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpFCP.html.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 657  
5.7.1. Hiukkaslaskurin kalibrointi  
5.7.1.1. Hyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että hiukkaslaskurille 
on myönnetty standardinmukaisuuden osoittava kalibrointitodistus 
enintään 13 kuukautta ennen päästötestiä. Kalibrointien välillä on 
joko seurattava hiukkaslaskurin laskentahyötysuhteen mahdollista 
heikkenemistä tai vaihdettava laskurin anturilanka rutiininomai ­
sesti kuuden kuukauden välein. Ks. kuvat A5/16 ja A5/17. Hiuk ­
kaslaskurin laskentahyötysuhdetta voidaan seurata vertaamalla sitä 
vertailuhiukkaslaskuriin tai ainakin kahteen muuhun mittaushiuk ­
kaslaskuriin. Jos hiukkaslaskurin antamat hiukkasmäärälukemat 
poikkeavat enintään ± 10 prosenttia vertailuhiukkaslaskurin tai 
kahden tai useamman muun hiukkaslaskurin muodostaman ryh ­
män antamista pitoisuuslukemista, hiukkaslaskuria on pidettävä 
vakaana. Muussa tapauksessa se on huollettava. Jos hiukkaslasku ­
rin hyötysuhdetta seurataan vertaamalla sitä kahteen tai useampaan 
mittaushiukkaslaskuriin, voidaan käyttää omilla hiukkaslaskureil ­
laan varustettuja vertailuajoneuvoja eri testaustiloissa.  
Kuva A5/16 
Hiukkaslaskurin (PNC) perusvuosihuoltoaikataulu
  
Kuva A5/17  
Hiukkaslaskurin pidennetty vuosihuoltoaikataulu (laskurin täyden kalibroinnin viivästyessä)  f r (d)
 
5.7.1.2. Hiukkaslaskuri on lisäksi kalibroitava uudelleen ja sille on myön ­
nettävä uusi kalibrointitodistus kaikkien merkittävien kunnossapi ­
totoimenpiteiden jälkeen.  
5.7.1.3. Kalibrointi on tehtävä kansallisessa tai kansainvälisessä standar ­
dissa määritellyn kalibrointimenetelmän mukaisesti vertaamalla ka ­
libroitavan laskurin vastetta  
a) kalibroidun aerosolielektrometrin vasteeseen, kun samalla ote ­
taan näyte elektrostaattisesti luokitelluista kalibrointihiukkasis ­
ta, tai  
b) toisen, edellä mainitulla menetelmällä suoraan kalibroidun 
hiukkaslaskurin vasteeseen.  
5.7.1.3.1. Tämän alaliitteen 5.7.1.3 kohdan a alakohdan tapauksessa kalib ­
roinnissa käytetään vähintään kuutta standardipitoisuutta, jotka si ­
joitetaan mahdollisimman tasaisesti hiukkaslaskurin mittausal- 
ueelle.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 658  
5.7.1.3.2. Tämän alaliitteen 5.7.1.3 kohdan b alakohdan tapauksessa kalib ­
roinnissa käytetään vähintään kuutta standardipitoisuutta hiukkas ­
laskurin mittausalueella. Vähintään kolmessa pisteessä pitoisuuden 
on oltava alle 1000 cm  –3 , ja muut pitoisuudet on sijoitettava line ­
aarisin välein arvon 1000 cm  –3 ja laitteen yksittäisten hiukkasten 
laskemistilan ylärajan välille.  
5.7.1.3.3. Tämän alaliitteen 5.7.1.3 kohdan a ja b alakohdan tapauksessa 
näihin pisteisiin kuuluu nimellisnollapitoisuuspiste, joka saadaan 
aikaan kiinnittämällä kunkin laitteen syöttöaukkoon HEPA-suoda ­
tin, joka on vähintään standardin EN 1822:2008 mukaista luokkaa 
H13 tai suorituskyvyltään vastaava. Kun kalibroitavaan hiukkas ­
laskuriin ei sovelleta kalibrointikerrointa, mitattujen pitoisuuksien 
on vastattava ± 10 prosentin tarkkuudella kutakin standardikon ­
sentraatiota paitsi nollakohdassa. Muutoin kalibroitava hiukkaslas ­
kuri on hylättävä. Lasketaan ja kirjataan saatujen tietosarjojen li ­
neaarisen regression gradientti. Kalibroitavaan hiukkaslaskuriin so ­
velletaan kalibrointikerrointa, joka vastaa gradientin käänteisarvoa. 
Vasteen lineaarisuus määritetään laskemalla kahden tietosarjan Pe ­
arsonin tulomomenttikorrelaatiokertoimen (r) neliö, jonka on ol ­
tava suurempi tai yhtä suuri kuin 0,97. Sekä gradienttia että arvoa 
R 2 laskettaessa lineaarisen regression on kuljettava nollapisteen 
kautta (nollapitoisuus kummassakin laitteessa).  
5.7.1.4. Kalibroinnissa on lisäksi tarkastettava, täyttääkö hiukkaslaskuri 
tämän alaliitteen 4.3.1.3.4 kohdan h alakohdan vaatimukset säh ­
köiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 23 nm:n hiuk ­
kasten havaitsemistehokkuuden osalta. Laskentahyötysuhdetta ei 
tarvitse tarkastaa 41 nm:n hiukkasten osalta.  
5.7.2. Haihtuvien hiukkasten poistolaitteen kalibrointi/validointi  
5.7.2.1. Kun haihtuvien hiukkasten poistolaite on uusi tai sille tehdään 
merkittäviä kunnossapitotoimenpiteitä, laitteen hiukkaspitoisuuden 
vähenemiskertoimet on kalibroitava koko sen laimennusasetusas ­
teikolta laitteen vakionimelliskäyttölämpötiloissa. Laitteen hiuk ­
kaspitoisuuden vähenemiskertoimen määräaikaisvalidointia varten 
edellytetään pelkästään tarkastusta yhdellä asetuksella, jota tavan ­
omaisesti käytetään hiukkassuodattimella varustetuille ajoneuvoille 
tehtävissä mittauksissa. Hyväksyntäviranomaisen on varmistettava, 
että haihtuvien hiukkasten poistolaite on kalibroitu tai sille on 
myönnetty validointitodistus enintään 6 kuukautta ennen päästö ­
testiä. Jos haihtuvien hiukkasten poistolaite antaa lämpötilan seu ­
rantaan liittyviä varoituksia, validointi voidaan tehdä 13 kuukau ­
den välein.  
On suositeltavaa, että haihtuvien hiukkasten poistolaite kalibroi­
daan ja validoidaan kokonaisena yksikkönä.  
Haihtuvien hiukkasten poistolaitteelle on määriteltävä hiukkaspi ­
toisuuden vähenemiskerroin sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta 
halkaisijaltaan 30 nm:n, 50 nm:n ja 100 nm:n hiukkasten osalta. 
Sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n ja 
50 nm:n hiukkasten osalta hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin 
f r (d) saa olla enintään 30 prosenttia (30 nm) tai 20 prosenttia 
(50 nm) suurempi ja enintään 5 prosenttia pienempi kuin sähköi ­
seen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 100 nm:n hiukkas ­
ten vastaava kerroin. Validoinnin osalta edellytetään, että aritmeet ­
tisen keskiarvon mukainen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin 
vastaa ± 10 prosentin tarkkuudella hiukkaslaskurin ensimmäisessä 
kalibroinnissa määritettyä aritmeettisen keskiarvon mukaista hiuk ­
kaspitoisuuden vähenemiskerrointa  f r . ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 659  
5.7.2.2. Näissä mittauksissa käytettävän testausaerosolin on oltava sellai ­
nen, että se koostuu sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkai ­
sijaltaan 30 nm:n, 50 nm:n ja 100 nm:n kiinteistä hiukkasista ja 
että vähimmäispitoisuus haihtuvien hiukkasten poistolaitteen syöt ­
töaukolla on 5 000 cm  –3 . Validoinnissa voidaan vaihtoehtoisesti 
käyttää myös polydispersiivistä aerosolia, jossa hiukkasten sähköi ­
seen liikkuvuuteen perustuva keskihalkaisija on 50 nm. Testiaero ­
solin on oltava termisesti stabiili haihtuvien hiukkasten poistolait ­
teen käyttölämpötiloissa. Hiukkaspitoisuudet mitataan virtaussuun ­
nassa ennen komponentteja ja niiden jälkeen.  
Hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin f r (d i ) kunkin monodispersii ­
visen hiukkaskoon osalta lasketaan seuraavasti:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
jossa 
N in (d i ) on hiukkaspitoisuus ennen komponentteja, hiukkasten 
halkaisija d  i 
N out (d i ) on hiukkaspitoisuus komponenttien jälkeen, hiukkasten 
halkaisija d  i 
d i on hiukkasten sähköiseen liikkuvuuteen perustuva hal ­
kaisija (30, 50 tai 100 nm). 
N in (d i ) ja N  out (d i ) korjataan samoihin olosuhteisiin.  
Lasketaan hiukkaspitoisuuden aritmeettisen keskiarvon vähenemis ­
kerroin  f r tietyllä laimennusasetuksella seuraavasti:  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f  r ð50nmÞ þ f  r ð100nmÞ 
3 
Kun validoinnissa käytetään polydispersiivistä 50 nm:n hiukkas ­
koon aerosolia, lasketaan hiukkaspitoisuuden aritmeettisen keski ­
arvon vähenemiskerroin  f v validoinnissa käytetyllä laimennusase ­
tuksella seuraavasta yhtälöstä:  
f v ¼ N in 
N out 
jossa 
N in on hiukkaspitoisuus ennen komponentteja  
N out on hiukkaspitoisuus komponenttien jälkeen.  
5.7.2.3. On osoitettava, että haihtuvien hiukkasten poistolaite poistaa säh ­
köiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan vähintään 
30 nm:n tetrakontaanihiukkaset (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) yli 99,0-pro­
senttisesti, kun syöttöpitoisuus on vähintään 10 000 cm  –3 ja laitetta 
käytetään pienimmällä laimennusasetuksella ja valmistajan suosit ­
telemassa käyttölämpötilassa.  
5.7.3. Hiukkasmäärämittausjärjestelmän tarkastusmenettelyt  
▼M3 
Kuukausittaisissa tarkastuksissa on hiukkaslaskuriin syötettävästä 
virrasta saatava mittaustulos, joka vastaa 5 prosentin tarkkuudella 
hiukkaslaskurin nimellisvirtausta tarkastettaessa kalibroidulla virta ­
usmittarilla.  
_______  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 660  
5.8. Sekoituslaitteen tarkkuus  
Jos tämän alaliitteen 5.2 kohdassa määriteltyjen kalibrointien te ­
kemisessä käytetään kaasunjakajaa, sekoituslaitteen tarkkuuden on 
oltava sellainen, että laimennettujen kalibrointikaasujen pitoisuudet 
voidaan määrittää ± 2 prosentin tarkkuudella. Tarkistetaan kalib ­
rointikäyrä tämän alaliitteen 5.3 kohdassa kuvatulla asteikon puo ­
liväliin asettuvalla vertailukaasun pitoisuudella. Kalibrointikaasun, 
jonka pitoisuus on alle 50 prosenttia analysaattorin asteikosta, pi ­
toisuuden on oltava 2 prosentin tarkkuudella sama kuin sen serti ­
fioitu pitoisuus.  
6. Vertailukaasut  
6.1. Puhtaat kaasut  
▼M3 
6.1.1. Kaikki yksikkönä ppm ilmoitetut arvot tarkoittavat miljoonasosaa 
tilavuudessa (vpm).  
▼B 
6.1.2. Kalibrointia ja käyttöä varten on tarvittaessa oltava käytettävissä 
seuraavia puhtaita kaasuja:  
▼M3 
6.1.2.1. Typpi:  
Puhtaus: ≤ 1 ppm C  1 , ≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, 
≤ 0,1 ppm N  2 O, ≤ 0,1 ppm NH  3 
6.1.2.2. Synteettinen ilma:  
Puhtaus: ≤ 1 ppm C  1 , ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , 
≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm NO  2 ; happipitoisuus 18–21 tilavuusp­
rosenttia  
▼B 
6.1.2.3. Happi: 
Puhtaus: > 99,5 tilavuusprosenttia O 2 
6.1.2.4. Vety (ja heliumia tai typpeä sisältävä seos)  
Puhtaus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO  2 ; vetypitoisuus 39–41 tila­
vuusprosenttia  
6.1.2.5. Hiilimonoksidi:  
Puhtaus vähintään 99,5 prosenttia  
6.1.2.6. Propaani:  
Puhtaus vähintään 99,5 prosenttia  
▼M3 
6.2. Kalibrointikaasut  
Kalibrointikaasun todellisen pitoisuuden on oltava ±1 prosentin 
sisällä annetuista arvoista tai jäljempänä esitetyn mukainen. Sen 
on oltava jäljitettävissä kansallisiin tai kansainvälisiin standardei ­
hin. 
Kaasuseoksien, joilla on seuraavat koostumukset, on oltava käy­
tettävissä 6.1.2.1 tai 6.1.2.2 kohdassa annettujen irtotavarakaasujen 
eritelmien mukaisina:  
a) C  3 H 8 synteettisessä ilmassa (ks. 6.1.2.2 kohta)  
b) CO typessä 
c) CO  2 typessä 
d) CH  4 synteettisessä ilmassa  
e) NO typessä (tämän kalibrointikaasun NO  2 -pitoisuus saa olla 
enintään 5 prosenttia NO-pitoisuudesta).  
_______  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 661  
Alaliite 6  
Tyyppi 1 -testin menettelyt ja olosuhteet 
1. Testien kuvaus  
1.1. Tyyppi 1 -testillä varmennetaan kaasumaisten yhdisteiden päästö ­
jen, päästöjen hiukkasmassan ja hiukkasmäärän, hiilidioksidipääs ­
töjen, polttoaineenkulutuksen ja sähköenergiankulutuksen taso ja 
sähkökäyttöinen toimintasäde sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
1.1.1. Testit tehdään tämän alaliitteen 2 kohdassa tai alaliitteessä 8 ole ­
vassa 3 kohdassa kuvatulla menetelmällä täyssähköajoneuvoille, 
hybridisähköajoneuvoille ja paineistettua vetyä käyttäville poltto ­
kennohybridiajoneuvoille. Pakokaasujen ja hiukkaspäästöjen 
(hiukkasmassa ja hiukkasmäärä) näytteenotto ja analysointi teh ­
dään määrätyillä menetelmillä.  
1.2. Testien lukumäärä määritetään kuvan A6/1 kaavion mukaisesti. 
Raja-arvo on vastaavan kriteeripäästön suurin sallittu arvo, joka 
vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa 
taulukossa 2. 
1.2.1. Kuvan A6/1 kaaviota sovelletaan vain koko sovellettavaan WLTP- 
testisykliin, ei sen yksittäisiin vaiheisiin.  
1.2.2. Testin tuloksiksi kirjataan tavoitenopeuden jälkeiset arvot, joihin 
sovelletaan REESS-järjestelmän energianmuutokseen perustuvia 
Ki-, ATCT- ja huononemiskerroinkorjauksia.  
1.2.3. Koko syklin arvojen määrittäminen  
1.2.3.1. Jos jonkin kriteeriepäpuhtauspäästön raja-arvo ylittyy jonkin testin 
aikana, ajoneuvo hylätään.  
1.2.3.2. Kulloisenkin ajoneuvotyypin mukaan valmistajan on ilmoitettava 
tapauksen mukaan koko syklin arvo CO  2 -päästöjen massasta, säh ­
köenergiankulutuksesta, vain sisäisesti ladattavan polttokennohyb ­
ridiajoneuvon (NOVC-FCHV) polttoaineenkulutuksesta sekä PER- 
ja AER-toimintasäteistä taulukon A6/1 mukaisesti.  
1.2.3.3. Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen (OVC-HEV) la­
tausta purkavan toimintatilan sähköenergiankulutuksen osalta il ­
moitettavaa arvoa ei määritetä kuvan A6/1 mukaisesti. Sitä pide ­
tään tyyppihyväksyntäarvona, jos ilmoitettu CO  2 -arvo hyväksytään 
hyväksyntäarvoksi. Muussa tapauksessa tyyppihyväksyntäarvoksi 
otetaan sähköenergiankulutuksen mitattu arvo.  
1.2.3.4. Jos sovellettavan taulukon A6/2 rivin 1 kaikki kriteerit täyttyvät 
ensimmäisen testin jälkeen, kaikki valmistajan ilmoittamat arvot 
hyväksytään tyyppihyväksyntäarvoiksi. Jos jokin sovellettavan 
taulukon A6/2 rivin 1 kriteereistä ei täyty, tehdään samalle ajo ­
neuvolle toinen testi.  
1.2.3.5. Toisen testin jälkeen lasketaan tehtyjen kahden testin tulosten arit ­
meettinen keskiarvo. Jos sovellettavan taulukon A6/2 rivin 2 
kaikki kriteerit täyttyvät tulosten aritmeettisen keskiarvon perus ­
teella, kaikki valmistajan ilmoittamat arvot hyväksytään tyyppihy ­
väksyntäarvoiksi. Jos jokin sovellettavan taulukon A6/2 rivin 2 
kriteereistä ei täyty, tehdään samalle ajoneuvolle kolmas testi.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 662  
1.2.3.6. Kolmannen testin jälkeen lasketaan kaikkien kolmen testin tulos ­
ten aritmeettinen keskiarvo. Kaikkien niiden parametrien osalta, 
jotka täyttävät sovellettavan taulukon A6/2 rivin 3 vastaavan kri ­
teerin, tyyppihyväksyntäarvoksi otetaan ilmoitettu arvo. Niiden pa ­
rametrien osalta, jotka eivät täytä sovellettavan taulukon A6/2 
rivin 3 vastaavaa kriteeriä, tyyppihyväksyntäarvoksi otetaan tulok ­
sen aritmeettinen keskiarvo.  
1.2.3.7. Jos jokin sovellettavan taulukon A6/2 kriteereistä ei täyty ensim ­
mäisen tai toisen testin jälkeen, arvot voidaan valmistajan pyyn ­
nöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella ilmoittaa uudel ­
leen suurempina päästö- tai kulutusarvoina tai sähkökäyttöisen 
toimintasäteen pienempinä arvoina, jotta voidaan pienentää tyyp ­
pihyväksyntää varten vaadittujen testien lukumäärää.  
1.2.3.8. Hyväksyttävien arvojen dCO2  1 , dCO2  2 ja dCO2  3 määrittäminen  
1.2.3.8.1. Sen lisäksi, että sovelletaan 1.1.2.3.8.2 kohdan vaatimusta, käyte ­
tään taulukossa A6/2 esitettyjen, testien lukumäärän määräytymistä 
koskevien kriteerien osalta seuraavia arvoja dCO2  1 , dCO2  2 ja 
dCO2  3 : 
dCO2  1 = 0,990 
dCO2  2 = 0,995 
dCO2  3 = 1,000 
1.2.3.8.2. Jos OVC-HEV-ajoneuvon varausta purkava tyyppi 1 -testi koostuu 
kahdesta tai useammasta sovellettavasta WLTP-testisyklistä ja 
dCO2  x -arvo on pienempi kuin 1,0, korvataan dCO2  x -arvo ar­
volla 1,0. 
1.2.3.9. Jos jokin testitulos tai testitulosten keskiarvo otettiin ja vahvistet ­
tiin tyyppihyväksyntäarvoksi, tätä tulosta nimitetään myöhemmissä 
laskelmissa ”ilmoitetuksi arvoksi”.  
Taulukko A6/1  
Valmistajan ilmoittamiin arvoihin (koko syklin arvot) sovellettavat säännöt (  1 ) 
Ajoneuvon tyyppi M CO2 ( 2 ) 
(g/km) Polttoaineenkulutus 
(FC) 
(kg/100 km) Sähk öenergiankulu ­
tus (  3 ) 
(Wh/km) Toimintasäde pel ­
källä sähköllä 
(AER) / täyssähkö­
ajoneuvo n toiminta ­
säde (PER) (  3 ) 
(km) 
Alaliitteen 6 mukaisesti 
testatut ajoneuvot (pelkkä 
polttomoottori)  M CO2 
Alaliite 7, 3 
kohta — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC  CS 
Alaliite 8, 
4.2.1.2.1 kohta — —  
NOVC-HEV  M  CO2,CS  
Alaliite 8, 4.1.1 
kohta — —  —  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 663  
Ajoneuvon tyyppi  M CO2 ( 2 ) 
(g/km) Polttoaineenkulutus 
(FC) 
(kg/100 km) Sähk öenergiankulu ­
tus (  3 ) 
(Wh/km) Toimintasäde pel ­
källä sähköllä 
(AER) / täyssähkö­
ajoneuvo n toiminta ­
säde (PER) (  3 ) 
(km) 
OVC-HEV CD M  CO2,CD  
Alaliite 8, 4.1.2 
kohta — EC  AC,CD  
Alaliite 8, 4.3.1 
kohta AER 
Alaliite 8, 4.4.1.1 
kohta 
CS M  CO2,CS  
Alaliite 8, 4.1.1 
kohta — —  —  
PEV —  —  EC  WLTC  
Alaliite 8, 
4.3.4.2 kohta PER  WLTC  
Alaliite 8, 4.4.2 
kohta  
( 1 ) Ilmoitettu arvo on arvo, johon on tehty tarvittavat korjaukset (ts. Ki-, ATCT- ja huononemiskerroinkorjaus). 
( 2 ) Pyöristys xxx,xx 
( 3 ) Pyöristys xxx,x  
Kuva A6/1 
Kaavio tyyppi 1 -testien lukumäärän määrittämistä varten
  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 664  
Taulukko A6/2 
Testien lukumäärän määrityskriteerit  
Täyspolttomoottoriajoneuvot, NOVC-HEV-ajoneuvot ja OVC- 
HEV-ajoneuvot varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin osalta.  
Testi  Kriteeri Kriteeriepäpuhtauspäästö  M  CO2 
Rivi 1 Testi 1  Testin 1 tulokset  ≤ asetuksen raja-arvo × 
0,9 ≤ ilmoitettu arvo × 
dCO2  1 
Rivi 2 Testi 2  Testien 1 ja 2 tulosten arit ­
meettinen keskiarvo  ≤ asetuksen raja-arvo × 
1,0 (  1 ) ≤ ilmoitettu arvo × 
dCO2  2 
Rivi 3 Testi 3  Testien 1–3 tulosten aritmeetti­
nen keskiarvo  ≤ asetuksen raja-arvo × 
1,0 (  1 ) ≤ ilmoitettu arvo × 
dCO2  3 
( 1 ) Kunkin testituloksen on oltava asetuksen raja-arvon mukainen.  
OVC-HEV-ajoneuvot varausta purkavan tyyppi 1 -testin osalta.  
Testi Kriteeri Kriteeriepäpuhtaus ­
päästöt M CO2,CD  AER 
Rivi 1 Testi 1  Testin 1 tulokset ≤ asetuksen raja- 
arvo × 0,9 (  1 ) ≤ ilmoitettu arvo × 
dCO2  1 ≥ ilmoitettu 
arvo × 1,0 
Rivi 2 Testi 2  Testien 1 ja 2 tulosten 
aritmeettinen keskiarvo  ≤ asetuksen raja- 
arvo × 1,0 (  2 ) ≤ ilmoitettu arvo × 
dCO2  2 ≥ ilmoitettu 
arvo × 1,0 
Rivi 3 Testi 3  Testien 1–3 tulosten 
aritmeettinen keskiarvo  ≤ asetuksen raja- 
arvo × 1,0 (  2 ) ≤ ilmoitettu arvo × 
dCO2  3 ≥ ilmoitettu 
arvo × 1,0  
( 1 ) OVC-HEV-ajoneuvojen varausta purkavan tyyppi 1 -testin tapauksessa korvataan arvo 0,9 arvolla 1,0 vain silloin, 
kun varausta purkavassa testissä on kaksi tai useampi WLTC-sykliä. 
( 2 ) Kunkin testituloksen on oltava asetuksen raja-arvon mukainen.  
Täyssähköajoneuvot  
Testi  Kriteeri Sähköenergiankulutus PER  
Rivi 1 Testi 1  Testin 1 tulokset  ≤ ilmoitettu arvo × 1,0  ≥ ilmoitettu arvo 
× 1,0 
Rivi 2  Testi 2 Testien 1 ja 2 tulosten arit ­
meettinen keskiarvo  ≤ ilmoitettu arvo × 1,0  ≥ ilmoitettu arvo 
× 1,0 
Rivi 3  Testi 3 Testien 1–3 tulosten aritmeetti­
nen keskiarvo  ≤ ilmoitettu arvo × 1,0  ≥ ilmoitettu arvo 
× 1,0 
NOVC-FCHV-ajoneuvot  
Testi Kriteeri FC  CS 
Rivi 1 Testi 1 Testin 1 tulokset  ≤ ilmoitettu arvo × 1,0  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 665  
Testi  Kriteeri FC  CS 
Rivi 2 Testi 2 Testien 1 ja 2 tulosten aritmeettinen keskiarvo  ≤ ilmoitettu arvo × 1,0  
Rivi 3 Testi 3  Testien 1–3 tulosten aritmeettinen keskiarvo  ≤ ilmoitettu arvo × 1,0  
1.2.4. Vaihekohtaisten arvojen määrittäminen  
1.2.4.1. Vaihekohtainen CO  2 -arvo  
1.2.4.1.1. Kun CO  2 -päästöjen massan koko syklin ilmoitettu arvo on hyväk ­
sytty, kerrotaan testitulosten vaihekohtaisten arvojen aritmeettinen 
keskiarvo (g/km) mukautuskertoimella CO2_AF, jolla kompensoi ­
daan ilmoitetun arvon ja testitulosten ero. Tämä korjattu arvo on 
CO  2 :n tyyppihyväksyntäarvo. 
CO2_AF ¼  ilmoitettu arvo 
vaiheen yhdistetty arvo  
jossa 
Vaiheen yhdistetty arvo  ¼ ðCO2  ave  L Ü D  L Þ þ ð CO2  ave  M Ü D  M Þ þ ð CO2  ave  H Ü D  H Þ þ ð CO2  ave  exH Ü D  exH Þ 
D L þ D  M þ D  H þ D  exH 
jossa  
CO2  ave  L on CO  2 -päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vai ­
heen L (hidas) testituloksista (g/km)  
CO2  ave  M on CO  2 -päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vai ­
heen M (keskinopea) testituloksista (g/km)  
CO2  ave  H on CO  2 -päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vai ­
heen H (nopea) testituloksista (g/km)  
CO2  ave  exH on CO  2 -päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vai ­
heen exH (moottoritie) testituloksista (g/km)  
D L on teoreettinen matka vaiheessa L (km)  
D M on teoreettinen matka vaiheessa M (km)  
D H on teoreettinen matka vaiheessa H (km)  
D exH on teoreettinen matka vaiheessa exH (km).  
1.2.4.1.2. Jos CO  2 -päästöjen massan koko syklin ilmoitettua arvoa ei hyväk ­
sytä, tyyppihyväksynnässä käytettävä vaihekohtainen CO  2 -päästö­
jen massa lasketaan ottamalla aritmeettinen keskiarvo kaikista ky ­
seisen vaiheen testituloksista.  
1.2.4.2. Vaihekohtaiset arvot polttoaineenkulutukselle  
Polttoaineenkulutusarvo lasketaan vaihekohtaisesta CO  2 -päästöjen 
massasta käyttäen tämän alaliitteen 1.2.4.1 kohdan yhtälöitä ja 
päästöjen aritmeettista keskiarvoa.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 666  
1.2.4.3. Vaihekohtaiset arvot sähköenergiankulutukselle sekä PER- ja 
AER-toimintasäteille  
Vaihekohtainen sähköenergiankulutus ja vaihekohtaiset sähkökäyt ­
töiset toimintasäteet lasketaan määrittämällä testituloksien vaihe ­
kohtaisten arvojen aritmeettinen keskiarvo ilman mukautuskerroin ­
ta. 
2. Tyyppi 1 -testin olosuhteet  
2.1. Yleiskuvaus  
2.1.1. Tyyppi 1 -testi muodostuu ennalta määritetyistä vaiheista, jotka 
ovat dynamometrin valmistelu, polttoaineen täyttö, seisonta ja var ­
sinainen käyttö.  
2.1.2. Tyyppi 1 -testissä ajoneuvolla ajetaan alustadynamometrillä inter ­
polointiperheeseen sovellettava WLTC-sykli. Otetaan vakiotila ­
vuuskerääjällä jatkuva suhteellinen näyte laimennetuista pakokaas ­
upäästöistä analysointia varten.  
2.1.3. Mitataan kaikkien niiden yhdisteiden taustapitoisuudet, joiden 
osalta tehdään mittaukset laimennetuista massapäästöistä. Pako ­
kaasupäästöjen testaamisen osalta tämä edellyttää näytteiden otta ­
mista laimennusilmasta ja sen analysoimista.  
2.1.3.1. Taustahiukkasmassan mittaaminen  
2.1.3.1.1. Jos valmistaja pyytää, että päästömittauksista vähennetään joko 
laimennusilman tai laimennustunnelin taustahiukkasmassa, nämä 
taustatasot määritetään tämän alaliitteen 2.1.3.1.1.1–2.1.3.1.1.3 
kohdassa luetelluilla menettelyillä.  
2.1.3.1.1.1. Suurin sallittu taustakorjaus vastaa suodattimelle kertynyttä massaa 
1 mg/km testissä käytetyllä virtausnopeudella.  
2.1.3.1.1.2. Jos taustaosuus on suurempi, vähennetään oletusarvo 1 mg/km.  
2.1.3.1.1.3. Jos tulos on taustaosuuden vähentämisen jälkeen negatiivinen, 
tausta-arvon katsotaan olevan nolla.  
2.1.3.1.2. Laimennusilman taustahiukkasmassa määritetään johtamalla lai­
mennusilmaa taustahiukkassuodattimen läpi. Laimennusilma ote ­
taan kohdasta, joka sijaitsee virtaussuunnassa välittömästi laimen ­
nusilmasuodattimien alapuolella. Taustatasot ( μg/m  3 ) määritetään 
ottamalla liikkuva aritmeettinen keskiarvo vähintään 14 mittauk ­
sesta, joita tehdään vähintään yksi viikossa.  
2.1.3.1.3. Laimennustunnelin taustahiukkasmassa määritetään johtamalla lai­
mennusilmaa taustahiukkassuodattimen läpi. Ilma otetaan samasta 
kohdasta kuin hiukkasnäyte. Jos testissä käytetään toisiolaimen ­
nusta, toisiolaimennusjärjestelmän on oltava käynnissä taustamit ­
tauksia tehtäessä. Yksi mittaus voidaan tehdä testipäivänä joko 
ennen testiä tai sen jälkeen.  
2.1.3.2. Taustahiukkasmäärän määrittäminen  
2.1.3.2.1. Jos valmistaja pyytää taustakorjausta, taustatasot on määritettävä 
seuraavasti:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 667  
2.1.3.2.1.1. Tausta-arvo voidaan joko laskea tai mitata. Suurin sallittu tausta ­
korjaus on suhteutettava hiukkasmäärän mittausjärjestelmän suu ­
rimpaan sallittuun vuotoon (0,5 hiukkasta/cm  3 ) suhteuttamisperus ­
teina todellisessa testissä käytetty hiukkaspitoisuuden vähenemis ­
kerroin PCRF ja CVS-järjestelmän virtaus.  
2.1.3.2.1.2. Hyväksyntäviranomainen tai valmistaja voi pyytää, että laskennal ­
listen arvojen asemesta käytetään todellisia taustamittauksia.  
2.1.3.2.1.3. Jos tulos on taustaosuuden vähentämisen jälkeen negatiivinen, 
hiukkasmäärätuloksen katsotaan olevan nolla.  
2.1.3.2.2. Laimennusilman taustahiukkasmäärä määritetään suodatetusta lai­
mennusilmasta otettavasta näytteestä. Näyte otetaan kohdasta, joka 
sijaitsee virtaussuunnassa välittömästi laimennusilmasuodattimien 
alapuolella ennen hiukkasmittausjärjestelmää. Taustatasot (hiukka ­
sia/m  3 ) määritetään ottamalla liukuva aritmeettinen keskiarvo vä ­
hintään 14 mittauksesta, joita tehdään vähintään yksi viikossa.  
2.1.3.2.3. Laimennusilman taustahiukkasmäärä määritetään suodatetusta lai­
mennusilmasta otettavasta näytteestä. Se otetaan samasta kohdasta 
kuin hiukkasmääränäyte. Jos testissä käytetään toisiolaimennusta, 
toisiolaimennusjärjestelmän on oltava käynnissä taustamittauksia 
tehtäessä. Yksi mittaus voidaan tehdä testipäivänä joko ennen tes ­
tiä tai sen jälkeen käyttämällä todellista testissä käytettyä hiukkas ­
pitoisuuden vähenemiskerrointa PCRF ja CVS-järjestelmän virta ­
usta. 
2.2. Testihuoneen yleiset laitteet  
2.2.1. Mitattavat parametrit  
2.2.1.1. Seuraavat lämpötilat mitataan tarkkuudella ± 1,5 °C:  
a) testihuoneen huoneilman lämpötila  
b) laimennus- ja näytteenottojärjestelmän lämpötilat siten kuin 
edellytetään alaliitteessä 5 määriteltyjä päästönmittausjärjestel ­
miä varten.  
2.2.1.2. Ilmanpaine on voitava mitata ± 0,1 kPa:n tarkkuudella.  
2.2.1.3. Ominaiskosteus H on voitava mitata tarkkuudella ± 1 g H  2 O/kg 
kuivaa ilmaa.  
2.2.2. Testihuone ja seisotustila  
2.2.2.1. Testihuone  
2.2.2.1.1. Testihuoneen lämpötilan asetusarvo on 23 °C. Todellinen arvo saa 
poiketa siitä enintään ± 5 °C. Ilman lämpötila ja kosteus mitataan 
testihuoneen tuulettimen ulostulosta vähimmäistaajuudella 0,1 Hz. 
Lämpötila testin alussa annetaan tämän alaliitteen 2.8.1 kohdassa.  
2.2.2.1.2. Testihuoneen ilman tai moottorin imuilman absoluuttisen kosteu ­
den H on oltava seuraavanlainen:  
5,5 ≤ H ≤ 12,2 (g H  2 O/kg kuivaa ilmaa)  
2.2.2.1.3. Kosteus mitataan jatkuvasti vähimmäistaajuudella 0,1 Hz.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 668  
2.2.2.2. Seisonta-alue  
Testihuoneen lämpötilan asetusarvo on 23 °C. Todellinen arvo saa 
poiketa siitä enintään ± 3 °C viiden minuutin liukuvalla aritmeet ­
tisella keskiarvolla, eikä siinä saa esiintyä systemaattista poikkea ­
maa asetusarvosta. Lämpötila mitataan jatkuvasti vähimmäistaa ­
juudella 0,033 Hz (30 sekunnin välein).  
2.3. Testiajoneuvo  
2.3.1. Yleistä  
Testiajoneuvon on vastattava kaikilta komponenteiltaan tuotanto ­
sarjaa. Jos ajoneuvo poikkeaa tuotantoajoneuvosta, siitä on annet ­
tava täysi kuvaus kaikissa asianomaisissa testausselosteissa. Testi ­
ajoneuvoa valittaessa valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen on 
sovittava ajoneuvomallista, joka edustaa interpolointiperhettä.  
Päästöjen mittaamisessa käytetään testiajoneuvolla H määritettyä 
ajovastusta. Ajovastusmatriisiperheen tapauksessa päästömittauk ­
sissa käytetään alaliitteessä 4 olevan 5.1 kohdan mukaisesti ajo ­
neuvolle H  M laskettua ajovastusta.  
Jos valmistajan pyynnöstä käytetään interpolointimenetelmää 
(ks. alaliitteessä 7 oleva 3.2.3.2 kohta), tehdään päästömittaus 
myös ajoneuvolla L määritetyllä ajovastuksella. Ajoneuvojen H 
ja L testit olisi tehtävä samalla ajoneuvolla ja käyttäen interpoloin ­
tiperheen pienintä n/v-suhdetta (toleranssi ± 1,5 %). Ajovastusmat ­
riisiperheen tapauksessa tehdään päästömittaus myös käyttämällä 
alaliitteessä 4 olevan 5.1 kohdan mukaisesti ajoneuvolle L  M las­
kettua ajovastusta.  
Testiajoneuvojen L ja H ajovastuskertoimet ja testimassa voidaan 
ottaa eri ajovastusperheistä, kunhan näiden ajovastusperheiden vä ­
linen ero johtuu alaliitteessä 4 olevan 6.8 kohdan soveltamisesta ja 
tässä alaliitteessä olevan 2.3.2 kohdan vaatimuksia sovelletaan.  
2.3.2. Hiilidioksidi-interpolointialue  
2.3.2.1. Interpolointia saa käyttää vain seuraavissa tapauksissa:  
a) Alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 9 tuloksena saatu 
testiajoneuvojen L ja H CO  2 -päästöjen ero sovellettavassa syk ­
lissä on vähintään 5 g/km ja enintään 2.3.2.2 kohdassa mää ­
ritelty arvo.  
b) Kun tarkastellaan kaikkia sovellettavan vaiheen arvoja, alaliit ­
teessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 9 tuloksena saatu testi ­
ajoneuvon CO  2 -päästöarvo on suurempi kuin ajoneuvon L.  
Jos nämä vaatimukset eivät täyty, testit voidaan julistaa mitättö ­
miksi ja toistaa hyväksyntäviranomaisen suostumuksella.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 669  
2.3.2.2. Alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 9 tuloksena saatu 
testiajoneuvojen L ja H CO  2 -päästöjen ero sovellettavassa syklissä 
saa olla enintään 20 prosenttia + 5 g/km ajoneuvon H CO  2 -pääs­
töistä. Sen on kuitenkin oltava vähintään 15 g/km ja enintään 
30 g/km. 
Tämä rajoitus ei päde ajovastusmatriisiperheen tapauksessa.  
2.3.2.3. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella 
interpolointisuora voidaan ekstrapoloida tasolle, joka on enintään 
3 g/km suurempi kuin ajoneuvon H CO  2 -päästöt ja/tai pienempi 
kuin ajoneuvon L CO  2 -päästöt. Laajennus on pätevä vain interpo ­
lointialueen 2.3.2.2 kohdassa määritettyjen absoluuttisten rajojen 
puitteissa.  
Ajovastusmatriisiperheen tapauksessa ekstrapolointia ei sallita.  
Jos kaksi tai useampia interpolointiperheitä on tämän liitteen 5.6 
kohdan vaatimusten suhteen identtinen mutta eroaa siinä, että nii ­
den CO  2 -päästöjen kokonaisvaihtelualue on suurempi kuin 2.3.2.2 
kohdassa määritelty suurin sallittu ero, kaikki ominaisuuksiltaan 
(esim. merkki, malli tai lisävarusteet) samanlaiset yksittäiset ajo ­
neuvot kuuluvat vain yhteen näistä interpolointiperheistä.  
2.3.3. Sisäänajo 
Ajoneuvon on oltava hyvässä teknisessä kunnossa. Sen on oltava 
sisäänajettu, ja sillä on oltava ajettu 3 000–15 000 km ennen testiä. 
Moottori, voimansiirto ja ajoneuvo on ajettava sisään valmistajan 
suositusten mukaisesti.  
2.4. Asetukset 
2.4.1. Dynamometrin asetukset säädetään ja tarkastetaan alaliitteen 4 
mukaisesti.  
2.4.2. Dynamometrikäyttö  
2.4.2.1. Apulaitteet on kytkettävä pois toiminnasta tai deaktivoitava dyna ­
mometrikäytön aikana, ellei niiden toimintaa vaadita lakisääteises ­
ti. 
2.4.2.2. Kytketään ajoneuvon mahdollinen dynamometrikäyttötila toimin­
taan valmistajan ohjeiden mukaisesti (esim. käyttämällä ajoneuvon 
ohjauspyörän painikkeita erityisessä järjestyksessä, käyttämällä 
valmistajan korjaamotestilaitetta tai poistamalla varoke).  
Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle luettelo de­
aktivoiduista laitteista ja perustelut niiden deaktivoinnille. Dyna ­
mometrikäyttötila edellyttää hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää, 
ja sen käytöstä on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausse ­
losteissa. 
2.4.2.3. Ajoneuvon dynamometrikäyttötila ei saa aktivoida, muuttaa, vii ­
västyttää tai deaktivoida sellaisen osan toimintaa, joka vaikuttaa 
päästöihin tai polttoaineenkulutukseen testausolosuhteissa. Alusta ­
dynamometrikäyttöön vaikuttavat laitteet on säädettävä niin, että 
ne toimivat asianmukaisesti.  
2.4.2.4. Dynamometrin tyypin valinta testiajoneuvoa varten  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 670  
2.4.2.4.1. Jos testiajoneuvossa on kaksi vetävää akselia ja jos sitä WLTP- 
olosuhteissa käytetään osittain tai pysyvästi niin, että kaksi akselia 
vetää tai ottaa talteen energiaa sovellettavassa syklissä, ajoneuvoa 
on testattava nelipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrillä, 
joka täyttää alaliitteessä 5 olevan 2.2. ja 2.3 kohdan vaatimukset.  
2.4.2.4.2. Jos testiajoneuvoa testataan vain yhdellä vetävällä akselilla, sitä on 
testattava kaksipyörävetotilassa käytettävällä dynamometrillä, joka 
täyttää alaliitteessä 5 olevan 2.2 kohdan vaatimukset.  
Yhdellä vetävällä akselilla varustettua ajoneuvoa voidaan valmis ­
tajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella testata 
nelipyörävetotilassa käytettävällä nelipyörävetodynamometrillä.  
2.4.2.4.3. Jos testiajoneuvoa käytetään kahden vetävän akselin toimiessa 
sellaisissa kuljettajan valittavissa olevissa ajotiloissa, joita ei ole 
tarkoitettu tavanomaiseen päivittäiseen ajoon vaan ainoastaan tiet ­
tyihin erityisiin tarkoituksiin (esim. vuoristoajo- tai huoltotila), tai 
jos kaksiakselinen vetotila aktivoituu vain maastoajossa, ajoneu ­
voa on testattava kaksipyörävetotilassa käytettävällä dynamomet ­
rillä, joka täyttää alaliitteessä 5 olevan 2.2 kohdan vaatimukset.  
2.4.2.4.4. Jos testiajoneuvoa testataan nelipyörävetotilassa käytettävällä neli ­
pyörävetodynamometrillä, voivat ei-vetävän akselin pyörät pyöriä 
testin aikana, kunhan ajoneuvon dynamometrikäyttötila ja vapaa ­
rullaustila mahdollistavat tällaisen käytön.  
Kuva A6/1a 
Mahdolliset testijärjestelyt kaksi- ja nelipyörävetodynamometreillä
  
2.4.2.5. Kaksi- ja nelipyörävetotilassa käytettävien dynamometrien vastaa ­
vuuden osoittaminen  
2.4.2.5.1. Jos ajoneuvoa on testattava nelipyörävetotilassa käytettävällä dy ­
namometrillä, sitä voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntä ­
viranomaisen suostumuksella testata vaihtoehtoisesti myös kaksi ­
pyörävetotilassa käytettävällä alustadynamometrillä, jos seuraavat 
ehdot täyttyvät:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 671  
a. Testiajoneuvo muunnetaan sellaiseksi, että vetäviä akseleita on 
vain yksi. 
b. Valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, että muunnetun 
ajoneuvon CO  2 -päästöt, polttoaineenkulutus ja/tai sähköenergi ­
ankulutus ovat samat tai suuremmat kuin muuntamattoman ajo ­
neuvon, jota testataan nelipyörävetotilassa käytettävällä alusta ­
dynamometrillä.  
c. Testissä varmistetaan käytön turvallisuus (esim. poistamalla va ­
roke tai irrottamalla vetoakseli), ja asiasta annetaan ohjeet dy ­
namometrin käyttötilaa koskevien ohjeiden yhteydessä.  
d. Muunnos tehdään vain alustadynamometrillä testattavalle ajo ­
neuvolle, kun taas ajovastuksen määrittely tehdään muuntamat ­
tomasta ajoneuvosta.  
2.4.2.5.2. Vastaavuuden osoittaminen koskee kaikkia saman ajovastusper ­
heen ajoneuvoja. Vastaavuuden osoittaminen voidaan valmistajan 
pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella ulottaa kos ­
kemaan muitakin ajovastusperheitä, jos toimitetaan näyttöä siitä, 
että testiajoneuvo on valittu huonointa tapausta edustavasta ajo ­
vastusperheestä.  
2.4.2.6. Tiedot siitä, onko ajoneuvoa testattu kaksi- vai nelipyörävetody ­
namometrillä ja onko sitä testattu kaksi- vai nelipyörävetotilassa 
käytettävällä dynamometrillä, on ilmoitettava kaikissa asianomai ­
sissa testausselosteissa. Jos ajoneuvoa on testattu kaksipyöräveto ­
tilassa käytettävällä nelipyörävetodynamometrillä, tiedoista on 
käytävä lisäksi ilmi, pyörivätkö ei-vetävän akselin pyörät.  
2.4.3. Ajoneuvon pakojärjestelmässä ei saa olla vuotoja, jotka vähentäi ­
sivät kerättävää kaasumäärää.  
2.4.4. Voimalaitteen ja ajoneuvon hallintalaitteiden säätöjen ja asetusten 
on oltava valmistajan sarjatuotantoon antamien suositusten mukai ­
set. 
2.4.5. Renkaiden on oltava ajoneuvon valmistajan alkuperäisvarusteeksi 
määrittämää tyyppiä. Rengaspainetta voidaan nostaa enintään 
50 prosenttia alaliitteessä 4 olevassa 4.2.2.3 kohdassa annettua 
painetta suuremmaksi. Samaa rengaspainetta on käytettävä dyna ­
mometrin säätämisessä ja kaikissa myöhemmissä testeissä. Käy ­
tetty rengaspaine on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testaus ­
selosteissa. 
2.4.6. Vertailupolttoaine  
Testauksessa on käytettävä liitteessä IX määriteltyä asianmukaista 
vertailupolttoainetta.  
2.4.7. Testiajoneuvon valmistelu  
2.4.7.1. Ajoneuvon on testin aikana oltava suunnilleen vaakatasossa, jotta 
polttoaineen jakelussa ei ilmenisi mitään tavanomaisesta poikkea ­
vaa. 
2.4.7.2. Valmistajan on tarvittaessa toimitettava tarvittavat lisävarusteet ja 
liittimet, jotta polttoaineen tyhjennyshana saadaan sijoitettua ajo ­
neuvoon asennettujen säiliöiden alimpaan mahdolliseen kohtaan ja 
pakokaasusta voidaan kerätä näytteitä.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 672  
2.4.7.3. Otettaessa hiukkasmassanäyte testissä, jolloin regenerointilaite on 
vakaasti kuormitettuna (ts. ajoneuvo ei käy läpi regenerointia), 
suositellaan, että ajoneuvolla olisi ajettu yli 1/3 ohjelmoitujen re ­
generointien välisestä kilometrimäärästä tai että jaksoittaisesti re ­
generoituvaa laitetta on kuormitettu vastaavasti ajoneuvosta irro ­
tettuna.  
2.5. Alustavat testisyklit  
Valmistajan pyynnöstä voidaan ajaa alustavia testisyklejä, jotta 
voidaan noudattaa nopeuskäyrää sille määrätyissä rajoissa.  
2.6. Testiajoneuvon esivakautus  
2.6.1. Ajoneuvon valmistelu  
2.6.1.1. Polttoainesäiliön täyttäminen  
Täytetään polttoainesäiliöt vaadittavalla testipolttoaineella. Jos 
polttoainesäiliöissä jo oleva polttoaine ei täytä tämän alaliitteen 
2.4.6 kohdan mukaisia eritelmiä, säiliö on tyhjennettävä ennen 
täyttämistä. Haihtumispäästöjä rajoittavaa järjestelmää ei saa tyh ­
jentää eikä kuormittaa tavanomaisesta poikkeavalla tavalla.  
2.6.1.2. REESS-järjestelmien lataus  
Ladataan REESS-järjestelmät ennen esivakautussykliä täyteen va ­
raukseensa. Ennen esivakautusta tehtävä lataus voidaan valmista ­
jan pyynnöstä jättää tekemättä. REESS-järjestelmiä ei saa ladata 
uudelleen ennen virallista testausta.  
2.6.1.3. Rengaspaineet  
Säädetään vetävien pyörien rengaspaineet tämän alaliitteen 2.4.5 
kohdan mukaisesti.  
2.6.1.4. Kaasumaista polttoainetta käyttävät ajoneuvot  
Kipinäsytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, jotka käyttävät polt ­
toaineena nestekaasua tai maakaasua/biometaania tai jotka on va ­
rustettu niin, että ne voivat käyttää polttoaineena sekä bensiiniä 
että nestekaasua tai maakaasua/biometaania, on ensimmäisellä kaa ­
sumaisella vertailupolttoaineella ja toisella kaasumaisella vertail ­
upolttoaineella suoritettavien testien välissä esivakautettava ennen 
toisella vertailupolttoaineella suoritettavaa testiä.  
2.6.2. Testihuone  
2.6.2.1. Lämpötila  
Testihuoneen lämpötilan on esivakautuksen aikana oltava sama 
kuin tyyppi 1 -testille määritelty lämpötila (tämän alaliitteen 
2.2.2.1.1 kohta).  
2.6.2.2. Taustamittaukset  
Jos testaustilassa on mahdollista, että hiukkaspäästöiltään pienen 
ajoneuvon testi voisi kontaminoitua aiemmasta, hiukkaspäästöil ­
tään suurelle ajoneuvolle tehdystä testistä, suositellaan, että näyt ­
teenottolaitteiden esivakauttamista varten tehdään hiukkaspäästöil ­
tään pienellä ajoneuvolla 20 minuuttia kestävä tasaisen nopeuden  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 673  
sykli nopeudella 120 km/h. Näytteenottolaitteiden esivakauttami ­
seksi ajo voi tarvittaessa olla pitempi ja/tai nopeus suurempi. Lai ­
mennustunnelista tehdään taustamittaukset (tapauksen mukaan) 
tunnelin esivakauttamisen jälkeen ja ennen ajoneuvon myöhempää 
testausta.  
2.6.3. Menettely  
2.6.3.1. Sijoitetaan testiajoneuvo joko ajamalla tai työntämällä dynamo ­
metrille ja ajetaan sovellettavat WLTC-syklit. Ajoneuvon ei tar ­
vitse olla kylmä, ja sitä voidaan käyttää dynamometrin kuormituk ­
sen asettamiseen.  
2.6.3.2. Asetetaan dynamometrin kuorma alaliitteessä 4 olevan 7 ja 8 
kohdan mukaisesti. Jos testauksessa käytetään kaksipyörävetoti ­
lassa käytettävää dynamometriä, asetetaan ajovastus käytettäessä 
dynamometriä kaksipyörävetotilassa. Jos testauksessa käytetään 
nelipyörävetotilassa käytettävää dynamometriä, ajovastus asetetaan 
käytettäessä dynamometriä nelipyörävetotilassa.  
2.6.4. Ajoneuvon käyttö  
2.6.4.1. Aloitetaan voimalaitteen käynnistysmenettely tarkoitukseen vara­
tuilla laitteilla valmistajan ohjeiden mukaisesti.  
Ajoneuvosta riippumatonta toimintatilan vaihtamista testin aikana 
ei sallita, ellei toisin määrätä.  
2.6.4.1.1. Jos voimalaitteen käynnistysmenettely ei toteudu eli esimerkiksi 
moottori ei käynnisty odotetulla tavalla tai ajoneuvo antaa käyn ­
nistysvirheilmoituksen, testi hylätään, esivakautustestit toistetaan 
ja tehdään uusi testi.  
2.6.4.1.2. Kun polttoaineena käytetään nestekaasua tai maakaasua/biometaa ­
nia, moottori voidaan käynnistää bensiinillä ja vaihtaa automaatti ­
sesti toimimaan nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla sen 
jälkeen, kun ennalta määritetty aika, jota kuljettaja ei voi muuttaa, 
on kulunut. Aika saa olla enintään 60 sekuntia. 
Lisäksi voidaan käyttää pelkästään bensiiniä tai samanaikaisesti 
bensiiniä ja kaasua kaasukäyttötilassa, kunhan kaasun energianku ­
lutus on suurempi kuin 80 prosenttia tyyppi 1 -testin aikana kulu ­
tetusta kokonaisenergiasta. Prosenttiosuus lasketaan tämän liitteen 
lisäyksessä 3 esitetyllä menetelmällä.  
2.6.4.2. Ensimmäinen sykli alkaa voimalaitteen käynnistyksen alkaessa.  
2.6.4.3. Esivakautuksessa ajetaan sovellettava WLTC-sykli.  
Valmistajan tai hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä voidaan suo­
rittaa lisää WLTC-syklejä, jotta ajoneuvo ja sen hallintajärjestel ­
mät vakautuvat.  
Lisävakauttamisen laajuus kirjataan kaikkiin asianomaisiin testaus ­
selosteisiin.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 674  
2.6.4.4. Kiihdytykset  
Ajetaan ajoneuvoa käyttäen kaasunsäädintä siten, että nopeuskäy ­
rää voidaan noudattaa tarkasti.  
Ajoneuvoa on ajettava tasaisesti noudattaen edustavia vaihteen ­
vaihtonopeuksia ja menettelyjä.  
Käsivalintaisen vaihteiston tapauksessa kaasupoljin vapautetaan 
kunkin vaihteenvaihdon ajaksi ja vaihde vaihdetaan mahdollisim ­
man lyhyessä ajassa.  
Jos ajoneuvo ei pysty seuraamaan nopeuskäyrää, sitä käytetään 
suurimmalla käytettävissä olevalla teholla, kunnes sen nopeus saa ­
vuttaa jälleen tavoitenopeuden.  
2.6.4.5. Hidastus 
Syklin hidastusjaksojen aikana kuljettajan on vapautettava kaasu­
poljin, mutta kytkintä ei saa vapauttaa manuaalisesti ennen ala ­
liitteessä 2 olevan 4 kohdan d, e tai f alakohdassa täsmennettyä 
hetkeä.  
Jos ajoneuvo hidastuu nopeuskäyrässä määrättyä nopeammin, oh­
jataan ajoneuvo kaasunsäätimellä jälleen tarkasti nopeuskäyrälle.  
Jos ajoneuvo hidastuu niin hitaasti, ettei tavoitehidastus toteudu, 
käytetään jarruja siten, että nopeuskäyrää voidaan seurata tarkasti.  
2.6.4.6. Jarrutukset 
Vaiheissa, joissa ajoneuvo on paikallaan tai käy joutokäynnillä, 
käytetään jarruja voimalla, joka estää vetävien pyörien pyörimisen.  
2.6.5. Vaihteiston käyttö  
2.6.5.1. Käsivalintaiset vaihteistot  
2.6.5.1.1. Noudatetaan alaliitteessä 2 annettuja vaihteen vaihtamiseen sovel ­
lettavia vaatimuksia. Alaliitteen 8 mukaisesti testattavia ajoneuvoja 
ajetaan kyseisen alaliitteen 1.5 kohdan mukaisesti.  
2.6.5.1.2. Vaihteen vaihtaminen on aloitettava ja saatettava päätökseen ± 1,0 
sekunnin sisällä määrätystä vaihteenvaihtokohdasta.  
2.6.5.1.3. Kytkin vapautetaan ± 1,0 sekunnin sisällä määrätystä kytkimen ­
käyttökohdasta.  
2.6.5.2. Automaattivaihteistot  
2.6.5.2.1. Valitsinta ei saa ensimmäisen kytkennän jälkeen käyttää enää mis ­
sään vaiheessa testin aikana. Ensimmäinen kytkentä on tehtävä 1 
sekunti ennen ensimmäistä kiihdytystä.  
2.6.5.2.2. Käsivalintaisen tilan sisältävällä automaattivaihteistolla varustettuja 
ajoneuvoja ei saa testata käsivalintaisessa tilassa.  
2.6.6. Kuljettajan valittavissa olevat ajotilat  
2.6.6.1. Ensisijaisella ajotilalla varustetut ajoneuvot testataan ensisijaisessa 
ajotilassa. Ajoneuvo voidaan valmistajan pyynnöstä testata vaihto ­
ehtoisesti kuljettajan valittavissa olevassa ajotilassa, joka on CO  2 - 
päästöjen kannalta huonoin.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 675  
2.6.6.2. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä tä ­
män liitteen 3.5.9 kohdan vaatimukset täyttävästä kuljettajan va ­
littavissa olevasta ajotilasta. Ensisijaista ajotilaa voidaan hyväk ­
syntäviranomaisen suostumuksella käyttää asianomaisen järjestel ­
män tai laitteen ainoana kuljettajan valittavissa olevana ajotilana 
kriteeripäästöjen, CO  2 -päästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrit ­
tämisessä.  
2.6.6.3. Jos ajoneuvossa ei ole ensisijaista ajotilaa tai hyväksyntäviran ­
omainen ei hyväksy esitettyä ajotilaa ensisijaiseksi ajotilaksi, ajo ­
neuvo testataan kriteeripäästöjen, CO  2 -päästöjen ja polttoaineenku ­
lutuksen kannalta parhaana ja huonoimpana pidettävässä kuljetta ­
jan valittavissa olevassa tilassa. Parhaana ja huonoimpana pidettä ­
vät ajotilat määritetään CO  2 -päästöistä ja polttoaineenkulutuksesta 
kaikissa ajotiloissa annetun näytön perusteella. CO  2 -päästöjen ja 
polttoaineenkulutuksen arvoksi otetaan kummassakin ajotilassa 
saatujen testitulosten aritmeettinen keskiarvo. Kummassakin ajo ­
tilassa saadut testitulokset on kirjattava.  
Ajoneuvo voidaan valmistajan pyynnöstä testata vaihtoehtoisesti 
kuljettajan valittavissa olevassa ajotilassa, joka on CO  2 -päästöjen 
kannalta huonoin.  
2.6.6.4. Valmistajan toimittaman teknisen näytön perusteella ja hyväksyn ­
täviranomaisen suostumuksella voidaan jättää huomiotta sellaiset 
kuljettajan valittavissa olevat ajotilat, joiden käyttötarkoitus on 
hyvin erityinen ja rajattu (esim. huolto- ja ryömintätila). Huomi ­
oon on otettava kaikki muut eteenpäinajoon käytettävät kuljettajan 
valittavissa olevat ajotilat, ja kriteeripäästöjä koskevia raja-arvoja 
on noudatettava kaikissa näissä tiloissa.  
2.6.6.5. Tämän alaliitteen 2.6.6.1 –2.6.6.4 kohtaa sovelletaan kaikkiin kul­
jettajan valittavissa olevilla tiloilla varustettuihin ajoneuvon järjes ­
telmiin, myös niihin, jotka eivät liity yksinomaan vaihteistoon.  
2.6.7. Tyyppi 1 -testin mitätöiminen ja syklin saattaminen päätökseen  
Jos moottori sammuu odottamattomasti, esivakautus- tai tyyppi 1 
-testi mitätöidään.  
Moottori sammutetaan syklin päätyttyä. Moottoria ei saa käynnis ­
tää uudelleen ennen sen testin alkua, jota varten ajoneuvo on 
esivakautettu.  
2.6.8. Vaaditut tiedot ja laadunvalvonta  
2.6.8.1. Nopeusmittaus  
Esivakautuksen aikana mitataan nopeus ajan suhteen tai määrite ­
tään se tiedonkeruujärjestelmän tiedoista, joita kerätään vähintään 
1 Hz:n taajuudella, jotta voidaan arvioida todellinen nopeus.  
2.6.8.2. Ajomatka  
Ajoneuvon todellinen ajomatka on esitettävä kaikissa asianomai ­
sissa testauskaavakkeissa kunkin WLTC-vaiheen osalta.  
2.6.8.3. Poikkeamat nopeuskäyrästä  
Ajoneuvoja, jotka eivät pysty saavuttamaan sovellettavassa 
WLTC-syklissä vaadittua kiihtyvyyttä ja suurinta nopeutta, on 
ajettava kaasunsäädin täysin auki, kunnes vaadittu nopeuskäyrä 
saavutetaan uudelleen. Näissä olosuhteissa tapahtuvat poikkeamat 
tavoitenopeuskäyrästä eivät johda testin mitätöintiin. Poikkeamat 
ajosyklistä on esitettävä kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 676  
2.6.8.3.1. Ajoneuvon todellinen nopeus saa poiketa sovellettaville testisyk ­
leille määrätyistä nopeuksista jäljempänä esitettävien toleranssien 
rajoissa. 
Toleranssit eivät saa näkyä kuljettajalle.  
a) yläraja: 2,0 km/h suurempi kuin nopeuskäyrän suurin arvo ± 
1,0 sekunnin sisällä kulloisestakin ajankohdasta  
b) alaraja: 2,0 km/h pienempi kuin nopeuskäyrän pienin arvo ± 
1,0 sekunnin sisällä kulloisestakin ajankohdasta.  
Ks. kuva A6/2.  
Määrättyjä suuremmat nopeusvaihtelut sallitaan, kunhan toleranssit 
eivät ylity yli 1 sekunnin ajan missään tilanteessa.  
Poikkeamia saa esiintyä enintään kymmenen testisykliä kohti.  
2.6.8.3.2. Ajosuoriteindeksit IWR ja RMSSE lasketaan alaliitteessä 7 olevan 
7 kohdan vaatimusten mukaisesti.  
Jos joko IWR:n tai RMSSE:n arvo on hyväksyttävyysalueensa 
ulkopuolella, ajotestiä on pidettävä mitättömänä.  
Kuva A6/2 
Poikkeamat nopeuskäyrästä
  
2.7. Seisonta  
2.7.1. Testiajoneuvoa pidetään esivakautuksen jälkeen ja ennen testausta 
alueella, jonka ympäristöolosuhteet ovat tämän alaliitteen 2.2.2.2 
kohdan mukaiset.  
2.7.2. Ajoneuvoa seisotetaan vähintään 6 ja enintään 36 tuntia mootto ­
ritilan kansi avattuna tai suljettuna. Ajoneuvo voidaan jäähdyttää 
pakotetusti lämpötilan asetusarvoon, ellei menettelyä ajoneuvokoh ­
taisissa vaatimuksissa kielletä. Jos jäähdytystä nopeutetaan tuulet ­
timilla, ne on asetettava niin, että ajolaitteen, moottorin ja pako ­
kaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän maksimaalinen jäähdyttäminen 
tapahtuu tasaisesti.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 677  
2.8. Päästö- ja polttoaineenkulutustesti (tyyppi 1 -testi)  
2.8.1. Testihuoneen lämpötilan on testin alussa oltava 23 ± 3 °C. Mah­
dollisen moottoriöljyn ja jäähdytysaineen lämpötilan on oltava ± 
2 °C asetusarvosta 23 °C. 
2.8.2. Työnnetään testiajoneuvo dynamometrille.  
2.8.2.1. Sijoitetaan ajoneuvon vetävät pyörät dynamometrille käynnistä ­
mättä moottoria.  
2.8.2.2. Säädetään vetävien pyörien renkaiden paineet tämän alaliitteen 
2.4.5 kohdan mukaisesti.  
2.8.2.3. Moottoritilan kannen on oltava kiinni.  
2.8.2.4. Juuri ennen moottorin käynnistämistä liitetään ajoneuvon pakoput ­
kiin pakokaasua johtava yhdysputki.  
2.8.3. Voimalaitteen käynnistäminen ja ajaminen  
2.8.3.1. Aloitetaan voimalaitteen käynnistysmenettely tarkoitukseen vara­
tuilla laitteilla valmistajan ohjeiden mukaisesti.  
2.8.3.2. Ajetaan ajoneuvolla tämän alaliitteen 2.6.4–2.6.7 kohdan mukai ­
sesti alaliitteessä 1 kuvattu sovellettava WLTC-sykli.  
2.8.4. Mitataan REESS-järjestelmän varaustaso kussakin WLTC-vai ­
heessa tämän alaliitteen lisäyksessä 2 määritellyn mukaisesti.  
2.8.5. Mitataan ajoneuvon todellinen nopeus tiheydellä 10 Hz ja laske ­
taan ja kirjataan alaliitteessä 7 olevassa 7 kohdassa kuvatut ajo ­
suoriteindeksit.  
2.8.6. Korjataan CO  2 -päästöt tavoitenopeuden ja ajomatkan suhteen ala ­
liitteessä 6 b määritellyn mukaisesti käyttäen mittaustiheydellä 
10 Hz mitattua ajoneuvon todellista nopeutta ja todellista aikaa.  
2.9. Kaasunäytteenotto  
Kaasunäytteet kerätään pusseihin ja niiden sisältämät yhdisteet 
analysoidaan testin tai testivaiheen päätteeksi. Yhdisteitä voidaan 
analysoida myös jatkuvasti, jolloin tulokset integroidaan koko syk ­
lin ajalta.  
2.9.1. Ennen kutakin testiä on tehtävä seuraavat toimenpiteet:  
2.9.1.1. Liitetään tyhjennetyt ja puhdistetut näytepussit järjestelmiin, joilla 
kerätään näytteet laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta.  
2.9.1.2. Käynnistetään mittauslaitteet laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.  
2.9.1.3. Esilämmitetään tai esijäähdytetään CVS-järjestelmän lämmönvaih ­
din (jos asennettu) testauskäyttölämpötilaansa alaliitteessä 5 ole ­
vassa 3.3.5.1 kohdassa annetuilla toleransseilla.  
2.9.1.4. Lämmitetään tai jäähdytetään sellaisia komponentteja kuin näyt ­
teenottolinjat, suodattimet, jäähdyttimet ja pumput, kunnes saa ­
vutetaan vakiintuneet käyttölämpötilat.  
2.9.1.5. Säädetään CVS-järjestelmän virtaukset alaliitteessä 5 olevan 3.3.4 
kohdan mukaisesti ja näytteenottovirtaukset asianmukaisille tasoil ­
le. 
2.9.1.6. Nollataan elektroniset integrointilaitteet. Ne voidaan nollata uudel ­
leen ennen mitä tahansa syklin vaihetta.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 678  
2.9.1.7. Valitaan kaikille jatkuvatoimisille kaasuanalysaattoreille sopivat 
toiminta-alueet. Niitä voidaan vaihtaa testin aikana vain siinä ta ­
pauksessa, että vaihto tehdään muuttamalla laitteen digitaalisen 
resoluution kalibrointia. Testisyklin aikana ei saa muuttaa analys ­
aattorin analogisten vahvistimien vahvistusarvoja.  
2.9.1.8. Kaikki jatkuvatoimiset kaasuanalysaattorit nollataan ja kalibroi ­
daan alaliitteessä 5 olevan 6 kohdan vaatimukset täyttävillä kaa ­
suilla.  
2.10. Näytteenotto hiukkasmassan määrittämiseksi  
2.10.1. Ennen kutakin testiä on tehtävä tämän alaliitteen 
2.10.1.1–2.10.1.2.2 kohdassa kuvatut toimenpiteet.  
2.10.1.1. Suodattimen valinta  
Koko sovellettavan WLTC-syklin ajan on käytettävä yhtä hiukkas ­
näytesuodatinta ilman varasuodatinta. Syklin alueellisten vaihtelui ­
den ottamiseksi huomioon voidaan käyttää yhtä suodatinta kol ­
messa ensimmäisessä vaiheessa ja toista suodatinta neljännessä 
vaiheessa. 
2.10.1.2. Suodattimen valmistelu  
2.10.1.2.1. Suodatin sijoitetaan vähintään tuntia ennen testiä petrimaljaan, 
joka on suojattu pölykontaminaatiolta mutta jossa ilma voi vaih ­
tua, ja viedään punnituskammioon tai -huoneeseen vakautumaan.  
Vakautuksen jälkeen suodatin punnitaan, ja sen paino kirjataan 
kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin. Tämän jälkeen suoda ­
tin sijoitetaan suljettuun petrimaljaan tai tiiviisti suljettuun suodat ­
timenpitimeen, kunnes sitä tarvitaan testauksessa. Suodatin on 
otettava käyttöön kahdeksan tunnin kuluessa punnituskammiosta 
poistamisesta.  
Suodatin on palautettava tunnin kuluessa testin päättymisestä va­
kautuskammioon, jossa sen annetaan vakautua vähintään tunnin 
ajan ennen punnitusta.  
2.10.1.2.2. Asetetaan hiukkasnäytesuodatin huolellisesti pitimeensä. Suoda­
tinta saa käsitellä vain atuloilla tai pihdeillä. Suodattimen kova ­
kourainen tai hankaava käsittely aiheuttaa virheitä punnituksessa. 
Suodatin-pidinasennelma on sijoitettava näytteenottolinjaan, jonka 
läpi ei kulje virtausta.  
2.10.1.2.3. Mikrovaaka on hyvä tarkastaa kunkin punnituksen alussa enintään 
24 tuntia ennen näytteen punnitsemista punnitsemalla yksi noin 
100 mg:n vertailupunnus. Punnus punnitaan kolme kertaa, ja tu ­
losten aritmeettinen keskiarvo kirjataan kaikkiin asianomaisiin tes ­
tauskaavakkeisiin. Jos punnitustulosten aritmeettinen keskiarvo on 
± 5 μg edellisen punnituksen tuloksesta, punnitusta ja vaakaa pi ­
detään valideina.  
2.11. Näytteenotto hiukkasmäärän määrittämiseksi  
2.11.1. Ennen kutakin testiä on tehtävä tämän alaliitteen 2.11.1.1–2.11.1.2 
kohdassa kuvatut toimenpiteet.  
2.11.1.1. Käynnistetään hiukkasmittauksessa käytettävä laimennusjärjes ­
telmä ja mittauslaitteet ja valmistellaan ne näytteenottoa varten.  
2.11.1.2. Tarkastetaan hiukkasnäytteenottojärjestelmään kuuluvan hiukkas ­
laskurin ja haihtuvien hiukkasten poistolaitteen asianmukainen toi ­
minta tämän alaliitteen 2.11.1.2.1–2.11.1.2.4 kohdassa luetelluilla 
menettelyillä.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 679  
2.11.1.2.1. Vuototestissä, jossa käytetään teholtaan sopivaa suodatinta, joka 
asennetaan koko hiukkasmäärän mittausjärjestelmän (haihtuvien 
hiukkasten poistolaite ja hiukkaslaskuri) syöttöaukkoon, mitatun 
pitoisuuden on oltava pienempi kuin 0,5 hiukkasta kuutiosentti ­
metrissä. 
2.11.1.2.2. Hiukkaslaskurille on tehtävä päivittäin nollatarkastus, jossa käyte ­
tään laskurin syöttöaukkoon asennettua teholtaan sopivaa suoda ­
tinta ja jossa pitoisuudeksi on saatava enintään 0,2 hiukkasta kuu ­
tiosenttimetrissä. Kun suodatin poistetaan, hiukkaslaskurin on 
osoitettava mitatun pitoisuuden nousseen vähintään arvoon 100 
hiukkasta kuutiosenttimetrissä, kun siihen johdetaan ulkoilmaa, 
ja osoitettava arvoksi jälleen enintään 0,2 hiukkasta kuutiosentti ­
metrissä, kun suodatin asennetaan uudelleen paikoilleen.  
2.11.1.2.3. On varmistettava, että mittausjärjestelmä ilmoittaa, että järjestel ­
mään mahdollisesti kuuluva höyrystysputki on saavuttanut oikean 
käyttölämpötilansa.  
2.11.1.2.4. On varmistettava, että mittausjärjestelmä ilmoittaa, että laimennin 
PND  1 on saavuttanut oikean käyttölämpötilansa.  
2.12. Näytteenotto testin aikana  
2.12.1. Käynnistetään laimennusjärjestelmä, näytteenottopumput ja tiedon­
keruujärjestelmä.  
2.12.2. Käynnistetään hiukkasmassa- ja hiukkasmääränäytteenottojärjestel ­
mät. 
2.12.3. Mitataan hiukkasmäärää jatkuvasti. Määritetään pitoisuuden arit ­
meettinen keskiarvo integroimalla analysaattorin signaalit kunkin 
vaiheen ajalta.  
2.12.4. Näytteenotto aloitetaan ennen voimalaitteen käynnistysmenettelyn 
aloittamista tai sitä aloitettaessa ja lopetetaan syklin päättyessä.  
2.12.5. Näytteenottovälineen vaihtaminen  
2.12.5.1. Kaasupäästöt 
Laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta tehtävässä näyt ­
teenotossa siirrytään tarvittaessa käyttämään uutta näytepussiparia 
ajettavan soveltuvan WLTC-syklin kunkin vaiheen päättyessä.  
2.12.5.2. Hiukkaset 
Sovelletaan tämän alaliitteen 2.10.1.1 kohdan vaatimuksia.  
2.12.6. Dynamometrillä ajettu matka on esitettävä kaikissa asianomaisissa 
testauskaavakkeissa kunkin vaiheen osalta.  
2.13. Testin lopettaminen  
2.13.1. Moottori sammutetaan välittömästi testin viimeisen osan päätyttyä.  
2.13.2. Kytketään vakiotilavuuskerääjä CVS tai muu imulaite pois toimin ­
nasta tai irrotetaan pakokaasunsiirtoputki ajoneuvon pakoputkista.  
2.13.3. Ajoneuvo voidaan siirtää pois dynamometriltä.  
2.14. Testauksen jälkeiset menettelyt  
2.14.1. Kaasuanalysaattorin tarkastaminen  
Tarkastetaan jatkuvaan laimennetusta seoksesta tehtyyn mittauk ­
seen käytettävien analysaattorien nolla- ja kalibrointikaasulukemat. 
Testi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ennen testiä ja testin jälkeen 
saatujen tulosten ero on alle 2 prosenttia kalibrointikaasun arvosta.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 680  
2.14.2. Pussien analysointi 
2.14.2.1. Pussien sisältämät pakokaasut ja laimennusilma on analysoitava 
mahdollisimman pian. Pakokaasut on joka tapauksessa analysoi ­
tava 30 minuutin kuluessa syklin vaiheen loppumisesta.  
Pussin sisältämien yhdisteiden osalta on otettava huomioon kaasun 
reaktiivisuusaika.  
2.14.2.2. Heti kun käytännössä mahdollista nollataan ennen kunkin näytteen 
analysointia analysaattorin asetus kunkin yhdisteen osalta sopivalla 
nollakaasulla.  
2.14.2.3. Muodostetaan analysaattorien kalibrointikäyrät käyttämällä kalib­
rointikaasuja, joiden nimellispitoisuudet ovat 70–100 prosenttia 
mittausalueesta.  
2.14.2.4. Tämän jälkeen tarkastetaan uudelleen analysaattorien nollakohdat. 
Jos lukema poikkeaa tämän alaliitteen 2.14.2.2 kohdassa esitetystä 
asteikosta yli 2 prosenttia, menettely uusitaan kyseisen analysaat ­
torin osalta.  
2.14.2.5. Tämän jälkeen näytteet analysoidaan.  
2.14.2.6. Analysoinnin jälkeen tarkastetaan nolla- ja kalibrointikohdat sa ­
moilla kaasuilla. Testi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ero on alle 
2 prosenttia kalibrointikaasun arvosta.  
2.14.2.7. Analysaattorien läpi kulkevien eri kaasujen virtausmäärien ja pai ­
neiden on oltava samat kuin analysaattorien kalibroinnissa.  
2.14.2.8. Kunkin mitatun yhdisteen pitoisuus on kirjattava kaikkiin asian ­
omaisiin testausselosteisiin mittauslaitteen vakautuksen jälkeen.  
2.14.2.9. Kaikkien päästöjen massat ja määrät (tapauksen mukaan) lasketaan 
alaliitteen 7 mukaisesti.  
2.14.2.10. Kalibroinnit ja tarkastukset tehdään joko 
a) ennen kunkin pussiparin analysointia ja sen jälkeen tai  
b) ennen koko testiä ja koko testin jälkeen.  
Tapauksessa b kalibroinnit ja tarkastukset tehdään kaikille analys­
aattoreille kaikilla testissä käytetyillä mittausalueilla.  
Sekä tapauksessa a että tapauksessa b käytetään vastaavien ulko ­
ilma- ja pakokaasupussien analysoinnissa samaa analysaattorin 
mittausaluetta.  
2.14.3. Hiukkasnäytesuodattimen punnitseminen  
2.14.3.1. Hiukkassuodatin palautetaan punnituskammioon viimeistään tun­
nin kuluttua testin päättymisestä. Sitä vakautetaan vähintään tun ­
nin ajan petrimaljassa, joka on suojattu pölykontaminaatiolta mutta 
jossa ilma vaihtuu, minkä jälkeen se punnitaan. Suodattimen brut ­
topaino on kirjattava kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin.  
2.14.3.2. Punnitaan ainakin kaksi käyttämätöntä vertailusuodatinta mieluiten 
samaan aikaan kuin näytesuodattimet mutta joka tapauksessa 8 tun ­
nin kuluessa näytesuodattimien punnitsemisesta. Vertailusuodatti ­
mien on oltava samankokoisia ja samaa materiaalia kuin näyte ­
suodattimet.  
2.14.3.3. Jos jonkin vertailusuodattimen ominaispaino muuttuu yli ± 5 μg 
näytesuodattimien punnitusten välillä, näytesuodatin ja vertailu ­
suodattimet on vakautettava uudelleen punnituskammiossa ja pun ­
nittava uudelleen.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 681  
2.14.3.4. Vertailusuodattimen punnitusten vertailemiseksi vertaillaan sen 
ominaispainoja ja ominaispainojen liukuvaa aritmeettista keski ­
arvoa. Liukuva aritmeettinen keskiarvo lasketaan ominaispainoista, 
jotka on määritetty sen jälkeen, kun vertailusuodattimet vietiin 
punnituskammioon. Keskiarvo lasketaan vähintään yhden mutta 
enintään 15 päivän ajalta.  
2.14.3.5. Näyte- ja vertailusuodattimien vakauttaminen ja punnitseminen 
uudelleen on sallittua, kunnes päästötestissä saatujen kaasujen mit ­
tauksesta on kulunut 80 tuntia. Jos 80 tunnin kuluttua tai sitä 
ennen yli puolet vertailusuodattimista täyttää ± 5 μg:n kriteerin, 
näytesuodattimen punnitusta voidaan pitää validina. Jos 80 tunnin 
kuluttua käytetään kahta vertailusuodatinta, joista toinen ei täytä 
± 5 μg:n kriteeriä, näytesuodattimen punnitusta voidaan pitää va ­
lidina sillä edellytyksellä, että kyseisten kahden vertailusuodatti ­
men ominaisarvojen ja liukuvien keskiarvojen absoluuttisten ero ­
jen summa on enintään 10 μg. 
2.14.3.6. Jos alle puolet vertailusuodattimista täyttää ± 5 μg:n kriteerin, 
näytesuodatin hylätään ja päästötestit uusitaan. Kaikki vertailusuo ­
dattimet on hylättävä ja korvattava 48 tunnin kuluessa. Kaikissa 
muissa tapauksissa vertailusuodattimet korvataan vähintään 30 päi ­
vän välein siten, ettei yhtäkään näytesuodatinta punnita ilman ver ­
tailua sellaiseen vertailusuodattimeen, jota on pidetty punnitus ­
kammiossa vähintään yhden päivän ajan.  
2.14.3.7. Jos alaliitteessä 5 olevassa 4.2.2.1 kohdassa määritellyt punnitus ­
kammion stabiilisuuskriteerit eivät täyty mutta vertailusuodatti ­
mien punnitukset ovat vaatimusten mukaiset, ajoneuvon valmistaja 
voi valita, hyväksyykö hän näytesuodattimien painot vai hylkääkö 
hän testin, korjauttaa punnituskammion säätöjärjestelmän ja suori ­
tuttaa testin uudelleen.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 682  
Alaliite 6 – Lisäys 1  
Päästöjentestausmenettely kaikille jaksoittaisesti regeneroituvilla 
järjestelmillä varustetuille ajoneuvoille  
1. Yleistä  
1.1. Tässä lisäyksessä määritellään ne erityiset vaatimukset, jotka koskevat 
tämän liitteen 3.8.1 kohdassa määritellyllä jaksoittaisesti regeneroituvalla 
järjestelmällä varustettujen ajoneuvojen testaamista.  
1.2. Päästövaatimuksia ei tarvitse soveltaa niiden syklien aikana, jolloin re ­
generointi tapahtuu. Jos jaksoittainen regenerointi tapahtuu vähintään 
kerran tyyppi 1 -testiä kohti ja se on tapahtunut vähintään kerran ajo ­
neuvoa valmisteltaessa tai jos kahden perättäisen jaksoittaisen regeneraa ­
tion välillä on ajettu yli 4 000 km toistetuissa tyyppi 1 -testeissä, erityistä 
testausmenettelyä ei tarvita. Tällöin ei sovelleta tätä lisäystä vaan käy ­
tetään K  i -tekijää 1,0.  
1.3. Tämän lisäyksen säännöksiä sovelletaan pelkästään hiukkasmassamitta ­
uksiin, ei hiukkasmäärämittauksiin.  
1.4. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voi ­
daan jaksoittaisesti regeneroituville laitteille tarkoitettu testi jättää suorit ­
tamatta regeneroituvalle laitteelle, mikäli valmistaja toimittaa tiedot, 
jotka osoittavat, että päästöt eivät niiden jaksojen aikana, jolloin regene ­
rointi tapahtuu, ylitä kyseiseen ajoneuvoluokkaan sovellettavia päästör ­
ajoja. Tällöin käytetään CO  2 -päästöjen ja polttoaineenkulutuksen mittaa ­
misessa K  i -kertoimen kiinteää arvoa 1,05.  
1.5. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voi ­
daan moottoritievaihe jättää pois määritettäessä regenerointikerrointa K  i 
ryhmien 2 ja 3 ajoneuvoille.  
2. Testausmenetelmä  
Testiajoneuvon on voitava estää tai sallia regenerointiprosessi, kunhan 
toimenpiteellä ei ole vaikutusta moottorin alkuperäisiin säätöihin. Rege ­
neroinnin estäminen on sallittua vain regenerointijärjestelmän latauksen 
ja esivakautussyklien aikana. Sitä ei kuitenkaan sallita mitattaessa pääs ­
töjä regenerointijakson aikana. Päästötesti on tehtävä käyttäen muutta ­
matonta valmistajan alkuperäistä ohjausyksikköä. K  i -kertoimen määrittä ­
misen aikana voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen 
suostumuksella käyttää erityistä ”teknistä ohjausyksikköä”, joka ei vai ­
kuta moottorin alkuperäiseen kalibrointiin.  
2.1. Pakokaasupäästöjen mittaaminen kahden regenerointitapahtuman sisältä­
vän WLTC-syklin välissä  
2.1.1. Päästöjen aritmeettinen keskiarvo regenerointijaksojen välissä ja regene ­
rointilaitteen latauksen aikana on määritettävä useamman suunnilleen 
tasaisin väliajoin tehdyn (jos niitä on enemmän kuin kaksi) tyyppi 1 
-testin aritmeettisesta keskiarvosta. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi toi ­
mittaa tiedot, jotka osoittavat, että päästöt pysyvät vakioina (± 15 prosen ­
tin rajoissa) regenerointitapahtuman sisältävien WLTC-syklien välissä. 
Tässä tapauksessa voidaan käyttää tyyppi 1 -testin aikana mitattuja pääs ­
töarvoja. Muussa tapauksessa on mitattava päästöt ainakin kahdesta 
tyyppi 1 -syklistä: yksi mittaus välittömästi regeneroinnin jälkeen (ennen 
uutta latausta) ja toinen mahdollisimman vähän ennen regenerointijak ­
soa. Kaikki päästömittaukset on tehtävä tämän alaliitteen mukaisesti ja 
kaikki laskelmat tämän lisäyksen 3 kohdan mukaisesti.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 683  
2.1.2. Latausprosessi ja kertoimen K  i määritys on tehtävä tyyppi 1 -käyttösyk ­
lin aikana dynamometrillä tai moottoritestipenkissä käyttäen vastaavaa 
testisykliä. Syklejä voidaan ajaa jatkuvasti (ts. ilman, että moottori sam ­
mutetaan syklien välissä). Ajoneuvo voidaan välillä ottaa pois dynamo ­
metriltä, kun joitain testijaksoja on ajettu, ja testiä voidaan jatkaa myö ­
hemmin. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuk ­
sella valmistaja voi laatia vaihtoehtoisen menettelyn ja osoittaa sen vas ­
taavuuden, mukaan luettuina suodattimen lämpötila, järjestelmän lataus 
ja ajomatka. Tämä voidaan tehdä moottoritestipenkissä tai alustadyna ­
mometrillä.  
2.1.3. Syklien lukumäärä D kahden regenerointitapahtuman sisältävän WLTC- 
syklin välissä, niiden jaksojen lukumäärä n, joiden aikana päästömitta ­
uksia tehdään, sekä kullekin yhdisteelle i kunkin jakson j aikana tehtyjen 
massapäästömittausten M ′ sij arvot on kirjattava kaikkiin asianomaisiin 
testauskaavakkeisiin.  
2.2. Päästöjen mittaus regenerointitapahtumien aikana  
2.2.1. Ajoneuvon mahdollinen valmistelu regenerointivaiheen aikana tehtäviä 
päästötestejä varten on tehtävä tämän alaliitteen 2.6 kohdan mukaisia 
esivakautussyklejä tai vastaavia moottoritestipenkkisyklejä käyttäen sen 
mukaan, mikä kuormitusmenettely on tämän lisäyksen 2.1.2 kohdassa 
valittu.  
2.2.2. Tässä liitteessä kuvatut testausolosuhteet ja ajoneuvon testaustila tyyppi 
1 -testiä varten pätevät ennen ensimmäistä hyväksyttävää päästötestiä.  
2.2.3. Regenerointi ei saa tapahtua ajoneuvon valmistelun aikana. Tämä voi ­
daan varmistaa jollakin seuraavista tavoista:  
2.2.3.1. Esivakautussyklien ajaksi voidaan asentaa ”valeregeneraatiojärjestelmä” 
tai vain osa järjestelmästä.  
2.2.3.2. Voidaan myös käyttää muuta valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen 
välillä sovittua menetelmää.  
2.2.4. Tehdään regenerointitapahtuman sisältävä kylmäkäynnistyksen jälkeinen 
pakokaasupäästötesti sovellettavan WLTC-syklin mukaisesti.  
2.2.5. Jos regenerointiin tarvitaan useampi kuin yksi WLTC-sykli, tehdään ne 
kaikki. Regeneroinnin suorittamiseksi tarvittavissa sykleissä voidaan 
käyttää yhtä ja samaa hiukkasnäytesuodatinta.  
Jos WLTC-syklejä on ajettava useita, ne on ajettava välittömästi toisensa 
jälkeen sammuttamatta moottoria, kunnes regenerointiprosessi on saatu 
päätökseen. Jos sykleissä tarvittavien kaasupäästönäytepussien määrä 
ylittää käytettävissä olevien pussien määrän, uusi testi on valmisteltava 
mahdollisimman nopeasti. Moottoria ei tänä aikana sammuteta.  
2.2.6. Regeneroinnin aikaiset eri yhdisteiden päästöarvot M  ri lasketaan tämän 
lisäyksen 3 kohdan mukaisesti. Niiden sovellettavien testisyklien luku ­
määrä d, joiden aikana tehdään mittauksia täydellistä regenerointia var ­
ten, on kirjattava kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
3. Laskelmat  
3.1. Yksittäisen regeneroinnin järjestelmän pakokaasu- ja CO  2 -päästöjen ja 
polttoaineenkulutuksen laskeminen  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 684  
M si ¼ P n 
j¼1 M′ sij 
n kun n ≥ 1 
M ri ¼ P d 
j¼1 M′ rij 
d kun d ≥1 
M pi ¼ M si Ü D þ M  ri Ü d 
D þ d  
jossa kunkin tarkasteltavan yhdisteen i osalta:  
M′ sij on yhdisteen i päästöjen massa testisyklissä j ilman regenerointia 
(g/km) 
M′ rij on yhdisteen i päästöjen massa testisyklissä j regeneroinnin ai ­
kana (g/km) (jos d > 1, ajetaan ensimmäinen WLTC-testi kyl ­
mänä ja seuraavat syklit kuumana)  
M si on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa ilman regeneroin ­
tia (g/km)  
M ri on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa regeneroinnin 
aikana (g/km)  
M pi on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa (g/km)  
n on regenerointitapahtuman sisältävien syklien välillä ajettavien 
niiden testisyklien lukumäärä, joiden aikana tehdään tyyppi 1 
-WLTC-syklin mukaisia päästömittauksia ( ≥ 1) 
d on regenerointia varten vaadittujen täysien sovellettavien testi ­
syklien lukumäärä  
D on kahden regenerointitapahtuman sisältävän syklin välillä suori ­
tettujen täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä.  
Arvon M  p ilaskeminen esitetään graafisesti kuvassa A6. App1/1.  
Kuva A6.App1/1  
Päästötestissä mitatut parametrit regeneraatiotapahtuman 
sisältävien syklien aikana ja niiden välissä (kaavamainen 
esimerkki; syklien D aikana päästöt saattavat lisääntyä tai vähentyä)
  
3.1.1. Regenerointikertoimen K  i arvon laskeminen kullekin tarkasteltavalle yh ­
disteelle i  
Valmistaja voi halutessaan määrittää kunkin yhdisteen osalta erikseen 
joko summaavat tai kertovat tekijät.  
K i – kertova:  K  i ¼ M pi 
M si 
K i – summaava: K  i = M  pi – M  si ▼M3
02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 685  
M si -, M  pi - ja K  i -tulokset ja valmistajan valitsema tekijän tyyppi kirjataan. 
K i -tulos kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin. M  si -, M  pi - ja 
K i -tulokset kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin.  
K i voidaan määrittää sen jälkeen, kun on saatu päätökseen yksittäinen 
regeneraatioprosessi, jossa on tehty mittauksia ennen regenerointitapah ­
tumia, niiden aikana ja niiden jälkeen, kuten kuvassa A6.App1/1 esite ­
tään. 
3.2. Usean jaksoittaisen regeneroinnin järjestelmän pakokaasu- ja CO  2 -pääs­
töjen ja polttoaineenkulutuksen laskeminen  
Lasketaan seuraavat yhdestä tyyppi 1 -syklistä kriteeripäästöjen ja CO  2 - 
päästöjen osalta: Laskelmassa käytettävät CO  2 -päästöt saadaan alaliit ­
teessä 7 olevassa taulukossa A7/1 kuvatun vaiheen 3 tuloksena.  
M sik ¼ P n k 
j¼1 M′ sik ;j 
n k kun n  j  ≥ 1 
M rik ¼ P d k 
j¼1 M′ rik ;j 
d k kun d ≥ 1 
M si ¼ P x 
k¼1 M sik Ü D  k P x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P x 
k¼1 M rik Ü d  k P x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P x 
k¼1 D k þ M  ri Ü P x 
k¼1 d k P x 
k¼1 ðD k þ d  k Þ 
M pi ¼ P x 
k¼1 ðM sik Ü D  k þ M  rik Ü d  k Þ P x 
k¼1 ðD k þ d  k Þ 
K i – kertova:  K  i ¼ M pi 
M si 
K i – summaava: K  i = M  pi – M  si 
jossa 
M si on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapah ­
tumissa k ilman regenerointia (g/km)  
M ri on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapah ­
tumissa k regeneroinnin aikana (g/km)  
M pi on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapah ­
tumissa k (g/km)  
M sik on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa tapahtumassa k 
ilman regenerointia (g/km)  
M rik on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa tapahtumassa k 
regeneroinnin aikana (g/km)  
M′ sik,j on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa tapahtumassa k 
ilman regenerointia mitattuna syklissä j, jossa 1 ≤ j ≤ n  k (g/km) 
M′ rik,j on yhdisteen i päästöjen massa tapahtumassa k regeneroinnin 
aikana (jos j > 1, ajetaan ensimmäinen tyyppi 1 -testi kylmänä 
ja seuraavat syklit kuumana) mitattuna testisyklissä j, kun 1 ≤ j 
≤ d  k (g/km)  
n k on niiden regenerointijakson sisältävien kahden jakson välissä 
ajettujen tapahtuman k sisältävien täysien testisyklien lukumää ­
rä, joiden aikana tehdään päästömittauksia (tyyppi 1 -WTLC- 
syklit tai vastaavat moottoritestipenkkisyklit ( ≥ 2) ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 686  
d k on regenerointia varten vaadittujen tapahtuman k sisältävien 
täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä  
D k on kahden regenerointitapahtuman sisältävän syklin välillä ajet ­
tujen tapahtuman k sisältävien täysien sovellettavien testisyk ­
lien lukumäärä  
x on täysien regenerointitapahtumien lukumäärä.  
Arvon M  pi laskeminen esitetään graafisesti kuvassa A6. App1/2.  
Kuva A6.App1/2  
Päästötestissä mitatut parametrit regeneraatiotapahtuman 
sisältävien syklien aikana ja niiden välissä (kaavamainen 
esimerkki)
  
K i -kertoimen arvo usean jaksoittaisen regeneroinnin järjestelmien osalta 
voidaan laskea vasta, kun kussakin järjestelmässä on tapahtunut tietty 
määrä regenerointeja.  
Kun koko menettely on suoritettu (A:sta B:hen, ks. kuva A6.App1/2), 
tulisi päästä alkuperäisiin lähtöolosuhteisiin A.  
3.3. Ki-kertoimien (kertova tai summaava) arvot pyöristetään neljän desimaa ­
lin tarkkuuteen päästönormin arvon fysikaalisen yksikön perusteella.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 687  
Alaliite 6 – Lisäys 2  
Ladattavan energiavarastojärjestelmän seurannan testausmenetelmä  
1. Yleistä  
Testattaessa vain sisäisesti ladattavia hybridisähköajoneuvoja (NOVC- 
HEV) ja ulkoisesti ladattavia hybridisähköajoneuvoja (OVC-HEV) sovel ­
letaan alaliitteen 8 lisäyksiä 2 ja 3.  
Tässä lisäyksessä määritellään erityiset vaatimukset, jotka koskevat CO  2 - 
päästöjen massan testitulosten korjaamista energiataseen ΔE REESS  funk­
tiona kaikkien REESS-järjestelmien osalta.  
Korjattujen CO  2 -päästöjen massan arvojen on vastattava nollaenergiat ­
asetta (ΔE REESS  = 0), ja ne on laskettava käyttäen korjauskerrointa, jonka 
määrittäminen esitetään jäljempänä.  
2. Mittauslaitteisto ja -välineet  
2.1. Virran mittaaminen  
REESS-järjestelmän varauksen purkautuminen määritellään negatiivisena 
virtana.  
2.1.1. REESS-järjestelmän virrat mitataan testeissä käyttämällä pihtityyppistä tai 
suljettua virta-anturia. Virranmittausjärjestelmän on täytettävä taulukossa 
A8/1 esitetyt vaatimukset. Virta-anturien on kestettävä moottorin käynnis ­
tämisen yhteydessä syntyvät virtapiikit ja mittauspaikan lämpötila.  
Tarkkojen mittausten saamiseksi on ennen testiä tehtävä nollasäätö ja 
demagnetointi laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.  
2.1.2. Virta-anturit kytketään johonkin REESS-järjestelmistä liittämällä ne joh ­
toon, joka on kytketty suoraan REESS-järjestelmään, ja niihin on johdet ­
tava REESS-järjestelmän koko virta.  
Jos johtimet on eristetty, käytetään sopivia menetelmiä, joista on sovittu 
hyväksyntäviranomaisen kanssa.  
Jotta REESS-järjestelmän virtaa voidaan helposti mitata käyttämällä ulkoi ­
sia laitteita, valmistajien olisi hyvä varustaa ajoneuvot soveltuvilla, turval ­
lisilla ja helposti saavutettavilla kytkentäpisteillä. Jos se ei ole mahdollista, 
valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle välineet, joilla virta- 
anturi voidaan kytkeä REESS-järjestelmän johtoihin edellä kuvatulla ta ­
valla.  
2.1.3. Mitattu virta integroidaan ajan suhteen vähintään 20 Hz:n taajuudella, jol ­
loin saadaan Q:n mitattu arvo ampeeritunteina (Ah). Integrointi voidaan 
tehdä virranmittausjärjestelmässä.  
2.2. Ajoneuvon sisäiset tiedot  
2.2.1. REESS-järjestelmän virta voidaan vaihtoehtoisesti määrittää ajoneuvon si ­
säisten tietojen perusteella. Tässä mittausmenetelmässä on ajoneuvosta 
saatava seuraavat tiedot:  
a) integroitu varaustaso viimeisen käynnistyksen jälkeen (Ah)  
b) integroitu ajoneuvon sisäisiin tietoihin perustuva varaustaso, joka on 
laskettu vähintään 5 Hz:n näytteenottotaajuudella  
c) varaustaso, joka on saatu standardissa SAE J1962 kuvatun OBD-liitti ­
men kautta.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 688  
2.2.2. Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että ajoneuvon sisäi ­
set REESS-järjestelmän latausta ja purkamista koskevat tiedot ovat tark ­
koja. 
Valmistaja voi perustaa REESS-järjestelmän valvontaan perustuvan ajo ­
neuvoperheen osoittaakseen, että ajoneuvon sisäiset REESS-järjestelmän 
latausta ja purkamista koskevat tiedot pitävät paikkansa. Tietojen paikkan ­
sapitävyys on osoitettava edustavalla ajoneuvolla.  
Perheen perustamiskriteerit ovat seuraavat:  
a) sama palamisprosessi (kipinäsytytys, puristussytytys, kaksitahtinen, ne ­
litahtinen)  
b) sama lataus- ja/tai talteenottostrategia (ohjelmiston REESS-tietomoduu ­
li) 
c) ajoneuvon sisäisten tietojen saatavuus  
d) sama REESS-tietomoduulin mittaama varaustaso  
e) sama ajoneuvon sisäinen varaustason simulointi.  
2.2.3. Kaikki sellaiset REESS-järjestelmät, jotka eivät vaikuta CO  2 -päästöjen 
massaan, jätetään valvonnan ulkopuolelle.  
3. REESS-järjestelmän energianmuutokseen perustuva korjausmenettely  
3.1. REESS-järjestelmän virran mittaaminen aloitetaan samalla hetkellä kun 
testauskin ja lopetetaan välittömästi, kun ajoneuvolla on ajettu täysi ajo ­
sykli. 
3.2. REESS-järjestelmän energiasisällön ero syklin lopussa verrattuna syklin 
alkuun ilmaistaan virransyöttöjärjestelmästä mitatun sähkötaseen Q avulla. 
Sähkötase määritetään koko ajetulle WLTC-syklille.  
3.3. Syklin eri vaiheiden osalta kirjataan erilliset arvot Q  phase . 
3.4. Koko syklin CO  2 -päästöjen massan korjaaminen korjauskriteerin c funk ­
tiona  
3.4.1. Korjauskriteerin c laskeminen  
Korjauskriteeri c on sähköenergian muutoksen absoluuttisen arvon 
ΔE REESS,j  ja polttoaineen energiasisällön suhde, joka lasketaan seuraavilla 
yhtälöillä: 
c ¼ ΔE REESS ;j 
E fuel Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ 
jossa 
c on korjauskriteeri  
ΔE REESS,j  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos jak ­
solla j määritettynä tämän lisäyksen 4.1 kohdan mukaisesti 
(Wh) 
j on tässä kohdassa koko sovellettava WLTP-testisykli  
E Fuel on polttoaineen energiasisältö laskettuna seuraavalla 
yhtälöllä:  
E fuel = 10 × HV × FC  nb × d 
jossa 
E fuel on kulutetun polttoaineen energiasisältö soveltuvassa 
WLTP-testisyklissä (Wh)  
HV on taulukossa A6.App2/1 annettu lämpöarvo (kWh/l)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 689  
FC nb on tyyppi 1 -testin tasapainottamaton polttoaineenkulutus 
ilman energiatasekorjausta määritettynä alaliitteessä 7 olevan 
6 kohdan mukaisesti käyttäen taulukon A7/1 vaiheessa 2 
laskettuja kriteeri- ja CO  2 -päästöjä (l/100 km)  
d on vastaavassa sovellettavassa WLTP-testisyklissä ajettu 
matka (km)  
10 on kerroin muutettaessa arvo wattitunneiksi.  
3.4.2. Korjaus tehdään, jos ΔE REESS  on negatiivinen (eli REESS-järjestelmän 
varaus purkautuu) ja tämän lisäyksen 3.4.1 kohdan mukaisesti laskettu 
korjauskriteeri c on suurempi kuin vastaava taulukossa A6.App2/2 annettu 
toleranssi. 
3.4.3. Korjausta ei tehdä vaan käytetään korjaamattomia arvoja, jos tämän lisä ­
yksen 3.4.1 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on pienempi kuin 
vastaava taulukossa A6.App2/2 annettu kynnysarvo.  
3.4.4. Korjaus voidaan jättää tekemättä ja korjaamattomia arvoja voidaan käyttää 
seuraavissa tapauksissa:  
a) ΔE REESS  on positiivinen (eli REESS-järjestelmää ladataan) ja tämän 
lisäyksen 3.4.1 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on suu ­
rempi kuin vastaava taulukossa A6.App2/2 annettu kynnysarvo  
b) valmistaja voi osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei muutoksen 
ΔE REESS  ja CO  2 -päästöjen massan eikä muutoksen ΔE REESS  ja poltto­
aineenkulutuksen välillä ole suhdetta.  
Taulukko A6.App2/1  
Polttoaineen energiasisältö  
Polttoaine  Bensiini Diesel  
Etanoli-/biodieselpi ­
toisuus (%) E10 E85 B7 
Lämpöarvo 
(kWh/l) 8,64 6,41 9,79 
Taulukko A6.App2/2  
RCB-korjauskriteerien kynnysarvot  
Sykli hidas + keskinopea  hidas + keskinopea + 
nopea  hidas + keskinopea + 
nopea + moottoritie  
Korjauskriteerin c kynnysarvot  0,015 0,01 0,005 
4. Korjausfunktion soveltaminen  
4.1. Korjausfunktion soveltamiseksi lasketaan kaikkien REESS-järjestelmien 
sähköenergianmuutos ΔT REESS,j  tarkastelujaksolla j perustana mitattu virta 
ja nimellisjännite: 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
jossa  
ΔE REESS,j,i  on REESS-järjestelmän sähköenergianmuutos tarkastelu ­
jaksolla j (Wh)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 690  
ja 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U  REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
jossa 
U REESS  on REESS-järjestelmän nimellisjännite määritettynä standardin 
IEC 60050-482 mukaisesti (V) 
I(t) j,i on REESS-järjestelmän i sähkövirta tarkastelujaksolla j mää ­
ritettynä tämän lisäyksen 2 kohdan mukaisesti (A)  
t 0 on aika tarkastelujakson j alussa (s)  
t end on aika tarkastelujakson j lopussa (s)  
i on tarkasteltavan REESS-järjestelmän järjestysnumero  
n on REESS-järjestelmien kokonaismäärä  
j on tarkastelujakson järjestysnumero; tarkastelujakso voi olla 
mikä tahansa sovellettava syklin vaihe, syklin vaiheiden yhdis ­
telmä tai sovellettava sykli kokonaisuudessaan  
1 
3 600  on kerroin muutettaessa wattisekunnit wattitunneiksi.  
4.2. CO  2 -päästöjen massan (g/km) korjaamiseen käytetään palamisprosessikoh ­
taisia Willans-kertoimia taulukosta A6.App2/3.  
4.3. Korjaus tehdään koko syklille ja sen kaikille vaiheille erikseen ja kirjataan 
kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
4.4. Tässä laskelmassa käytetään kiinteää virransyöttöjärjestelmän generaattorin 
hyötysuhdetta:  
η alternator  = 0,67 – sähkötehon syöttöjärjestelmän REESS-generaattorit  
4.5. Tuloksena saatava tarkastelujaksolla j esiintyvä CO  2 -päästöjen massan ero, 
joka johtuu REESS-järjestelmää lataavan generaattorin kuormituksen vaih ­
telusta, lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
jossa 
ΔM CO2,j on tuloksena saatava CO  2 -päästöjen massan ero jaksolla j 
(g/km) 
ΔE REESS,j  on REESS-järjestelmän sähköenergianmuutos tarkastelu ­
jaksolla j laskettuna tämän lisäyksen 4.1 kohdan mukai ­
sesti (Wh) 
d j on tarkastelujaksolla j ajettu matka (km)  
j on tarkastelujakson järjestysnumero; tarkastelujakso voi 
olla mikä tahansa sovellettava syklin vaihe, syklin vaihei ­
den yhdistelmä tai sovellettava sykli kokonaisuudessaan  
0,0036 on kerroin muutettaessa wattitunnit megajouleiksi  
η alternator  on generaattorin hyötysuhde tämän lisäyksen 4.4 kohdan 
mukaisesti  
Willans  factor on taulukossa A6.App2/3 määritelty palamisprosessikoh ­
tainen Willans-kerroin (gCO  2 /MJ) 
4.5.1. Kunkin vaiheen ja koko syklin CO  2 -arvot korjataan seuraavasti:  
M CO2,p,3  = M  CO2,p,1  – ΔM CO2,j ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 691  
M CO2,c,3  = M  CO2,c,2  – ΔM CO2,j 
jossa 
ΔM CO2,j on tämän alaliitteen 4.5 kohdasta saatu tulos jaksolle j (g/km).  
4.6. CO  2 -päästöjen (g/km) korjaamiseen käytetään Willans-kertoimia taulu ­
kosta A6.App2/3. 
Taulukko A6.App2/3  
Willans-kertoimet  
Vapaasti hengittävä  Paineahdettu  
Kipinäsytytys 
Bensiini (E10)  l/MJ 0,0756 0,0803 
gCO  2 /MJ 174 184 
CNG (G20) m  3 /MJ 0,0719 0,0764 
gCO  2 /MJ 129 137 
LPG l/MJ 0,0950 0,101 
gCO  2 /MJ 155 164 
E85 l/MJ 0,102 0,108 
gCO  2 /MJ 169 179 
Puristussytytys 
Diesel (B7) l/MJ 0,0611 0,0611 
gCO  2 /MJ 161 161  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 692  
Liite 6 – Lisäys 3 
Kaasu-energiasuhteen laskeminen kaasumaisille polttoaineille (nestekaasu ja 
maakaasu / biometaani)  
1. Tyyppi 1 -testisyklin aikana kulutetun kaasumaisen polttoaineen massan 
mittaaminen  
Syklin aikana kulutetun kaasun massa on mitattava polttoaineenpunnitus ­
järjestelmällä, joka pystyy mittaamaan kaasusäiliön painon testin aikana 
seuraavasti:  
a) Testin alussa ja lopussa saatujen lukemien eron tarkkuus on ± 2 pro ­
senttia tai parempi.  
b) Mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin.  
Varotoimenpiteiden on käsitettävä vähintään laitteen huolellinen asen­
taminen instrumentin valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytän ­
nön mukaisesti.  
c) Muita mittausmenetelmiä saa käyttää, jos voidaan osoittaa niiden vas ­
taava tarkkuus. 
2. Kaasu-energiasuhteen laskeminen  
Polttoaineenkulutusarvo on laskettava mittaustulosten perusteella määrite­
tyistä hiilivety-, hiilimonoksidi- ja hiilidioksidipäästöistä olettaen, että tes ­
tin aikana poltetaan ainoastaan kaasumaista polttoainetta.  
Syklin aikana kulutetun energian kaasusuhde määritetään seuraavasta yh ­
tälöstä: 
G gas ¼ A 
M gas Ü cf Ü 10  4 
FC norm Ü dist Ü ρ ! 
jossa 
G gas on kaasu-energiasuhde (%) 
M gas on syklin aikana kulutetun kaasumaisen polttoaineen massa (kg)  
FC norm on polttoaineenkulutus (nestekaasun osalta l/100km, maakaa ­
sun/biometaanin osalta m  3 /100 km) laskettuna alaliitteessä 7 
olevan 6.6 ja 6.7 kohdan mukaisesti  
dist on syklin aikana kirjattu matka (km)  
ρ on kaasun tiheys:  
ρ = 0,654 kg/m  3 maakaasun/biometaanin tapauksessa  
ρ = 0,538 kg/litra nestekaasun tapauksessa  
cf on korjauskerroin, jonka arvoksi oletetaan seuraavat:  
cf = 1, kun kyseessä on nestekaasu tai vertailupolttoaine G20  
cf = 0,78, kun kyseessä on vertailupolttoaine G25  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 693  
Alaliite 6 a  
Ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävä korjaustesti, jolla 
määritetään CO  2 -päästöt edustavissa alueellisissa lämpötilaoloissa 
1. Johdanto 
Tässä alaliitteessä kuvataan täydentävä ympäristön lämpötilan kompen ­
soimiseksi tehtävä korjaustesti (ATCT), jolla määritetään CO  2 -päästöt 
edustavissa alueellisissa lämpötilaoloissa.  
1.1. Polttomoottorilla varustettujen ajoneuvojen ja vain sisäisesti ladattavien 
hybridisähköajoneuvojen (NOVC-HEV) sekä ulkopuolelta ladattavien 
hybridisähköajoneuvojen (OVC-HEV) latausta ylläpitävässä tilassa saa ­
dut CO  2 -päästöarvot on korjattava tämän alaliitteen vaatimusten mukai ­
sesti. Latausta purkavassa testissä saatua CO  2 -arvoa ei tarvitse korjata. 
Sähkökäyttöisen toimintasäteen arvoa ei tarvitse korjata.  
2. Ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävän korjaustestin (ATCT) 
mukainen ajoneuvoperhe  
2.1. Samaan ATCT-perheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat kaik ­
kien seuraavien ominaisuuksien suhteen identtisiä:  
a) voimalaite (polttomoottori, hybridi, polttokenno tai sähköinen)  
b) palamisprosessi (kaksitahtinen, nelitahtinen)  
c) sylinterien lukumäärä ja järjestely  
d) polttoaineensyöttömenetelmä (epäsuora tai suora ruiskutus)  
e) jäähdytysjärjestelmän tyyppi (ilma, vesi, öljy)  
f) moottorin kaasunvaihto (vapaasti hengittävä, ahdettu)  
g) polttoaine, jota varten moottori on suunniteltu (bensiini, diesel, maa ­
kaasu, nestekaasu jne.)  
h) katalysaattori (kolmitiekatalyytti, LNT, SCR, LNC tai muu)  
i) hiukkasloukku (kyllä/ei) ja  
j) pakokaasun takaisinkierrätys (kyllä tai ei, jäähdytetty tai jäähdyttä ­
mätön). 
Ajoneuvojen on oltava samanlaisia myös seuraavien ominaisuuksien 
osalta:  
k) ajoneuvojen sylinteritilavuus saa poiketa enintään 30 prosenttia sylin ­
teritilavuudeltaan pienimmän ajoneuvon arvosta ja  
l) moottoritilan eristyksen materiaalin, määrän ja sijainnin on oltava 
tyypiltään samanlaista. Valmistajien on toimitettava hyväksyntäviran ­
omaiselle näyttöä (esim. CAD-piirustukset) siitä, että asennettavan 
eristysmateriaalin tilavuus ja paino ovat kaikkien perheen ajoneuvo ­
jen osalta suuremmat kuin 90 prosenttia ATCT-testissä mitatun ver ­
tailuajoneuvon arvoista.  
Eristyksen materiaalin ja sijainnin ero voidaan hyväksyä myös yksittäi ­
sessä ATCT-perheessä, jos voidaan osoittaa, että testiajoneuvo edustaa 
moottoritilan eristyksen suhteen huonointa tapausta.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 694  
2.1.1. Mahdollisesti asennettujen aktiivisten lämmönvaraajien tapauksessa sa ­
maan ATCT-perheeseen voidaan lukea vain seuraavat vaatimukset täyt ­
tävät ajoneuvot:  
i) järjestelmään varastoidun entalpian mukaan määräytyvä lämpökapa ­
siteetti on enintään 0–10 prosenttia suurempi kuin testiajoneuvon en ­
talpia ja  
ii) alkuperäinen laitevalmistaja pystyy toimittamaan tutkimuslaitokselle 
näyttöä siitä, että aika, jona lämpöä vapautetaan moottoriperheeseen 
kuuluvan moottorin käynnistyksen yhteydessä, on enintään 0–10 pro ­
senttia lyhyempi kuin testiajoneuvon lämmönvapautusaika.  
2.1.2. Samaan ATCT-perheeseen luetaan vain ajoneuvot, jotka täyttävät tässä 
alaliitteessä 6 a olevan 3.9.4 kohdan kriteerit.  
3. ATCT-menettely  
Tehdään alaliitteessä 6 määritelty tyyppi 1 -testi lukuun ottamatta tässä 
alaliitteessä 6 a olevassa 3.1–3.9 kohdassa esitettyjä vaatimuksia. Tämä 
edellyttää lisäksi sitä, että lasketaan uudelleen vaihteenvaihtopisteet ala ­
liitteen 2 mukaisesti ottaen huomioon tässä alaliitteessä 6 a olevassa 3.4 
kohdassa määritelty erilainen ajovastus ja sovelletaan niitä.  
3.1. ATCT-testin ympäristöolosuhteet  
3.1.1. Lämpötila (T  reg ), jossa ajoneuvoa seisotetaan ja testataan ATCT-menet ­
telyä varten, on 14 °C.  
3.1.2. Seisonta-aika (t  soak_ATCT  ) ATCT-menettelyssä on vähintään 9 tuntia.  
3.2. Testihuone ja seisotustila  
3.2.1. Testihuone  
3.2.1.1. Testihuoneen lämpötilan asetusarvo on sama kuin T  reg . Todellinen läm ­
pötila saa poiketa tästä arvosta enintään ± 3 °C testin alussa ja ± 5 °C 
testin aikana.  
3.2.1.2. Testihuoneen ilman tai moottorin imuilman absoluuttisen kosteuden H 
on oltava seuraavanlainen: 
3,0 ≤ H ≤ 8,1 (g H  2 O/kg kuivaa ilmaa) 
3.2.1.3. Ilman lämpötila ja kosteus mitataan tuulettimen ulostulosta taajuudella 
0,1 Hz. 
3.2.2. Seisonta-alue 
3.2.2.1. Testihuoneen lämpötilan asetusarvo on sama kuin T  reg . Todellinen arvo 
saa poiketa siitä enintään ± 3 °C viiden minuutin liukuvalla aritmeetti ­
sella keskiarvolla, eikä siinä saa esiintyä systemaattista poikkeamaa ase ­
tusarvosta. Lämpötila mitataan jatkuvasti vähimmäistaajuudella 
0,033 Hz. 
3.2.2.2. Lämpötila-anturi on sijoitettava seisonta-alueelle edustavaan paikkaan, 
josta mitataan ajoneuvon ympäristön lämpötila ja jonka tutkimuslaitos 
tarkastaa.  
Anturin on oltava vähintään 10 cm:n etäisyydellä seisonta-alueen seinäs ­
tä, ja se on suojattava suoralta ilmavirralta.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 695  
Seisontahuoneen ilmavirtauksien on ajoneuvon läheisyydessä oltava 
huoneen mittoja edustavan luonnollisen konvektion mukaisia (ei pak ­
otettua konvektiota).  
3.3. Testiajoneuvo  
3.3.1. Testattavan ajoneuvon on edustettava ajoneuvoperhettä, jolle ATCT-tie ­
dot määritetään (tässä alaliitteessä 6 a olevan 2.1 kohdan mukaisesti).  
3.3.2. ATCT-perheestä valitaan sylinteritilavuudeltaan pienin interpolointiperhe 
(ks. tässä alaliitteessä 6 a oleva 2 kohta), ja testiajoneuvon konfiguraa ­
tion on vastattava tämän perheen H-konfiguraatiota.  
3.3.3. Tapauksen mukaan valitaan ATCT-perheestä se ajoneuvo, jonka aktii ­
visen lämmönvaraajan entalpia on pienin ja aktiivisen lämmönvaraajan 
lämmönluovutus hitain.  
3.3.4. Testiajoneuvon on täytettävä alaliitteessä 6 olevassa 2.3 kohdassa ja 
tässä alaliitteessä 6 a olevassa 2.1 kohdassa esitetyt vaatimukset.  
3.4. Asetukset 
3.4.1. Ajovastus ja dynamometri on säädettävä alaliitteessä 4 kuvatun mukai ­
sesti, mukaan luettuna vaatimus, jonka mukaan huoneen lämpötilan on 
oltava 23 °C.  
Jotta voitaisiin ottaa huomioon ilman tiheyden ero lämpötilassa 14 °C 
verrattuna lämpötilaan 20 °C, alustadynamometri on säädettävä alaliit ­
teessä 4 olevassa 7 ja 8 kohdassa esitetyllä tavalla, kuitenkin niin, että 
seuraavasta yhtälöstä saatavaa arvoa f  2_TReg  käytetään tavoitekertoimena 
C t . 
f 2_TReg  = f 2 × (T  ref + 273)/(T  reg + 273) 
jossa 
f 2 on toisen asteen ajovastuskerroin vertailuolosuhteissa (N/(km/h  2 )) 
T ref on tämän liitteen 3.2.10 kohdassa määritelty ajovastuksen vertai ­
lulämpötila (°C)  
T reg on 3.1.1 kohdassa määritelty alueellinen lämpötila (°C).  
Jos käytettävissä on validi alustadynamometrin asetusarvo 23 °C:n testiä 
varten, toisen asteen alustadynamometrikerrointa C  d mukautetaan seuraa ­
van yhtälön mukaisesti:  
C d_Treg  = C  d + (f  2_TReg  – f 2 ) 
3.4.2. ATCT-testi ja siinä käytettävän ajovastuksen asettaminen on tehtävä 
kaksipyörävetodynamometrillä, jos vastaava tyyppi 1 -testi on tehty kak ­
sipyörävetodynamometrillä. Jos vastaava tyyppi 1 -testi on tehty neli ­
pyörävetodynamometrillä, on myös tässä tapauksessa käytettävä nelipyö ­
rävetodynamometriä.  
3.5. Esivakautus 
Esivakautus voidaan valmistajan pyynnöstä tehdä lämpötilassa T reg . 
Moottorin lämpötilan on oltava ± 2 °C asetusarvosta 23 °C tai T  reg sen 
mukaan, mikä lämpötila on valittu esivakautukseen.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 696  
3.5.1. Täyspolttomoottoriajoneuvot esivakautetaan alaliitteessä 6 olevan 2.6 
kohdan mukaisesti.  
3.5.2. NOVC-HEV-ajoneuvot esivakautetaan alaliitteessä 8 olevan 3.3.1.1 koh ­
dan mukaisesti.  
3.5.3. OVC-HEV-ajoneuvot esivakautetaan alaliitteen 8 lisäyksessä 4 olevan 
2.1.1 tai 2.1.2 kohdan mukaisesti.  
3.6. Seisotus 
3.6.1. Ajoneuvoa pidetään esivakautuksen jälkeen ja ennen testausta seisonta- 
alueella, jonka ympäristöolosuhteet ovat tässä alaliitteessä 6 a olevan 
3.2.2 kohdan mukaiset.  
3.6.2. Esivakautuksen päättymisestä lämpötilassa  T reg tapahtuvaan seisotukseen 
asti ajoneuvoa ei saa altistaa lämpötilasta  T reg poikkeavalle lämpötilalle 
pitempään kuin 10 minuuttia.  
3.6.3. Sen jälkeen ajoneuvoa pidetään seisonta-alueella niin kauan, että aika 
esivakautustestin lopusta ATCT-testin alkuun vastaa aikaa t  soak_ATCT  + 
15 minuutin tarkkuudella. Aikaa t  soak_ATCT  voidaan valmistajan pyyn ­
nöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella jatkaa enintään 120 
minuuttia. Tällöin on jatkettua aikaa käytettävä tässä alaliitteessä 6 a 
olevassa 3.9 kohdassa määriteltyyn jäähdyttämiseen.  
3.6.4. Seisonnassa ei saa käyttää jäähdytystuuletinta, ja kaikki korinosat on 
asetettava kuten tavanomaisessa pysäköinnissä. Aika esivakautuksen lo ­
pusta ATCT-testin alkuun on kirjattava.  
3.6.5. Ajoneuvo siirretään seisonta-alueelta testihuoneeseen mahdollisimman 
pian. Ajoneuvoa ei saa altistaa lämpötilasta T  reg poikkeavalle lämpöti ­
lalle pitempään kuin 10 minuuttia.  
3.7. ATCT-testi 
3.7.1. Testisyklinä käytetään alaliitteessä 1 kyseiselle ajoneuvoryhmälle osoi ­
tettua WLTC-sykliä.  
3.7.2. Päästötestien suorittamisessa noudatetaan alaliitteessä 6 täyspolttomoot ­
toriajoneuvojen osalta ja alaliitteessä 8 NOVC-HEV-ajoneuvojen ja 
OVC-HEV-ajoneuvojen varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin osalta esi ­
tettyjä menettelyjä, kuitenkin niin, että testihuoneen ympäristöolosuhtei ­
den on oltava tässä alaliitteessä 6 a olevassa 3.2.1 kohdassa kuvatun 
mukaiset.  
3.7.3. Täyspolttomoottoriajoneuvojen osalta taulukon A7/1 vaiheessa 1 ja 
HEV-ajoneuvojen osalta taulukon A8/5 vaiheessa 2 määritellyt pako ­
kaasupäästöt eivät saa ATCT-testissä ylittää asetuksen (EY) N:o 
715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 2 määriteltyjä testattavaan ajo ­
neuvoon sovellettavia Euro 6 -päästörajoja.  
3.8. Laskeminen ja dokumentointi  
3.8.1. Perheen korjauskerroin  FCF  lasketaan seuraavasti:  
FCF = M  CO2,Treg  / M  CO2,23°  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 697  
jossa 
M CO2,23°  on H-konfiguraation ajoneuvon CO  2 -päästöjen massa kaik ­
kien lämpötilassa 23 °C suoritettujen tyyppi 1 -testien kes ­
kiarvona täyspolttomoottoriajoneuvojen tapauksessa alaliit ­
teessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 3 jälkeen ja OVC- 
HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa taulukon 
A8/5 vaiheen 3 jälkeen, kaikissa tapauksissa ilman lisäkor ­
jauksia (g/km)  
M CO2,Treg  CO  2 -päästöjen massa alueellisessa lämpötilassa suoritetussa 
kokonaisessa WLTC-syklissä täyspolttomoottoriajoneuvo ­
jen tapauksessa alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vai ­
heen 3 jälkeen ja OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen 
tapauksessa taulukon A8/5 vaiheen 3 jälkeen, kaikissa ta ­
pauksissa ilman lisäkorjauksia (g/km). OVC-HEV- ja 
NOVC-HEV-tapauksessa käytetään alaliitteen 8 lisäyksessä 
2 määriteltyä K  CO2 -kerrointa.  
Sekä M  CO2,23°  että M  CO2,Treg  mitataan samasta testiajoneuvosta.  
FCF kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
FCF  pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen.  
3.8.2. ATCT-perheen (ks. tässä alaliitteessä 6 a olevassa 2.3 kohdassa annettu 
määritelmä) kaikkien täyspolttomoottoriajoneuvojen CO  2 -arvot lasketaan 
seuraavista yhtälöistä:  
M CO2,c,5  = M  CO2,c,4  × FCF 
M CO2,p,5  = M  CO2,p,4  × FCF 
jossa 
M CO2,c,4  ja M  CO2,p,4  ovat CO  2 -päästöjen massa koko WLTC-syklissä (c) 
ja syklin vaiheissa (p) saatuina laskelman edellisestä vaiheesta (g/km)  
M CO2,c,5  ja M  CO2,p,5  ovat CO  2 -päästöjen massa koko WLTC-syklissä (c) 
ja syklin vaiheissa (p) ATCT-korjaus mukaan luettuna (g/km). Näitä 
arvoja käytetään mahdollisissa lisäkorjauksissa tai -laskelmissa.  
3.8.3. ATCT-perheen (ks. tässä alaliitteessä 6 a olevassa 2.3 kohdassa annettu 
määritelmä) kaikkien OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen CO  2 -ar­
vot lasketaan seuraavista yhtälöistä:  
M CO2,CS,c,5  = M  CO2,CS,c,4  × FCF 
M CO2,CS,p,5  = M  CO2,CS,p,4  × FCF 
jossa 
M CO2,CS,c,4  and M  CO2,CS,p,4  ovat CO  2 -päästöjen massa koko WLTC-syk ­
lissä (c) ja syklin vaiheissa (p) saatuina laskelman edellisestä vaiheesta 
(g/km) 
M CO2,CS,c,5  and M  CO2,CS,p,5  ovat CO  2 -päästöjen massa koko WLTC-syk ­
lissä (c) ja syklin vaiheissa (p) ATCT-korjaus mukaan luettuna (g/km). 
Näitä arvoja käytetään mahdollisissa lisäkorjauksissa tai -laskelmissa.  
3.8.4. Jos FCF :n arvo on pienempi kuin 1, sen katsotaan olevan 1, kun sovel ­
letaan tämän alaliitteen 4.1 kohdan mukaista huonoimman tapauksen 
menettelyä.  
3.9. Jäähdyttäminen  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 698  
3.9.1. ATCT-perheen vertailuajoneuvona toimivan testiajoneuvon ja kaikkien 
ATCT-perheeseen kuuluvien interpolointiperheiden H-konfiguraation 
ajoneuvojen tapauksessa mitataan moottorin jäähdytysaineen loppuläm ­
pötila, kun ajoneuvolla on ensin ajettu vastaava tyyppi 1 -testi lämpöti ­
lassa 23 °C ja kun ajoneuvoa on sitten seisotettu lämpötilassa 23 °C 
arvoa t  soak_ATCT  vastaava aika +15 minuutin tarkkuudella. Kesto mita ­
taan kyseisen vastaavan tyyppi 1 -testin lopusta.  
3.9.1.1. Jos seisonta-aikaa t  soak_ATCT  jatkettiin vastaavassa ATCT-testissä, sovel ­
letaan samaa seisonta-aikaa + 15 minuutin tarkkuudella.  
3.9.2. Jäähdytys on tehtävä mahdollisimman pian tyyppi 1 -testin loputtua ja 
joka tapauksessa 20 minuutin kuluessa siitä. Mitattu seisonta-aika on 
aika loppulämpötilan mittaamisesta lämpötilassa 23 °C suoritetun tyyppi 
1 -testin päättymiseen. Se kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaa ­
vakkeisiin.  
3.9.3. Seisonta-alueen keskilämpötila viimeisten 3 tunnin ajalta vähennetään 
moottorin jäähdytysaineen loppulämpötilasta, joka on mitattu 3.9.1 koh ­
dassa määritetyn seisonta-ajan lopussa. Saatu arvo on Δ T_ATCT  lähim­
pään kokonaislukuun pyöristettynä.  
3.9.4. Jos saatu arvo Δ T_ATCT  on suurempi tai yhtä suuri kuin vertailuajoneu ­
von arvo Δ T_ATCT  tarkkuudella – 2 °C, kyseisen interpolointiperheen ei 
katsota kuuluvan samaan ATCT-perheeseen.  
3.9.5. ATCT-perheen kaikkien ajoneuvojen jäähdytysaineen lämpötila on mi ­
tattava samasta kohdasta jäähdytysjärjestelmässä. Kohdan on sijaittava 
mahdollisimman lähellä moottoria, jotta jäähdytysaineen lämpötila edus ­
taa moottorin lämpötilaa mahdollisimman hyvin.  
3.9.6. Seisonta-alueen lämpötila mitataan tässä alaliitteessä 6 a olevassa 3.2.2.2 
kohdassa esitetyllä tavalla.  
4. Mittauksessa sallitut vaihtoehdot  
4.1. Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti  
Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voi­
daan tässä alaliitteessä 6 a olevan 3.6 kohdan säännösten asemesta so ­
veltaa tyyppi 1 -testin mukaista jäähdytysmenettelyä. Tällöin toimitaan 
seuraavasti:  
a) Sovelletaan alaliitteessä 6 olevan 2.7.2 kohdan säännöksiä, ja lisäksi 
seisotusajan on oltava vähintään 9 tuntia.  
b) Moottorin lämpötilan on oltava ± 2 °C asetusarvosta T  reg ennen 
ATCT-testin aloittamista. Lämpötila kirjataan kaikkiin asianomaisiin 
testauskaavakkeisiin. Tällöin voidaan kaikkien perheen ajoneuvojen 
osalta olla soveltamatta tässä alaliitteessä 6 a olevassa 3.9 kohdassa 
kuvattua jäähdytysvaatimusta ja moottoritilan eristämistä koskevia 
kriteerejä.  
Vaihtoehtoa ei sallita, jos ajoneuvo on varustettu aktiivisella lämmönva ­
rastointilaitteella.  
Menettelyn soveltaminen kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselostei ­
siin. ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 699  
4.2. ATCT-perhe, joka koostuu yhdestä interpolointiperheestä  
Jos ATCT-perheessä on vain yksi interpolointiperhe, voidaan olla sovel ­
tamatta tässä alaliitteessä 6 a olevassa 3.9 kohdassa kuvattua jäähdytys ­
vaatimusta. Tämä on kirjattava kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
4.3. Vaihtoehtoinen menettely moottorin lämpötilan mittaamiseksi  
Jos jäähdytysnesteen lämpötilaa ei pystytä mittaamaan, voidaan valmis ­
tajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää tässä 
alaliitteessä 6 a olevassa 3.9 kohdassa kuvatun jäähdyttämisen yhtey ­
dessä jäähdytysnesteen lämpötilan asemesta moottoriöljyn lämpötilaa. 
Moottoriöljyn lämpötilaa on tällöin käytettävä kaikkien perheen ajoneu ­
vojen osalta.  
Menettelyn soveltaminen kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselostei ­
siin. ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 700  
Alaliite 6 b  
CO  2 -päästötulosten korjaaminen tavoitenopeuden ja ajomatkan suhteen  
1. Yleistä  
Tässä alaliitteessä 6 b määritellään vaatimukset, jotka koskevat CO  2 -testi­
tulosten korjaamista tavoitenopeuden ja ajomatkan toleranssien suhteen.  
Tätä alaliitettä 6 b sovelletaan ainoastaan täyspolttomoottoriajoneuvoihin.  
2. Ajoneuvon nopeuden mittaaminen  
2.1. Ajoneuvon todellinen/mitattu nopeus v mi (km/h), joka saadaan alustadyna ­
mometrin rullan nopeudesta, mitataan taajuudella 10 Hz yhdessä todellista 
nopeutta vastaavan todellisen ajan kanssa.  
2.2. Alaliitteen 1 taulukoissa A1/1 –A1/12 esitetty aikapisteiden välinen tavoi­
tenopeus v  i (km/h) määritetään lineaarisella interpoloinnilla 10 Hz:n taa ­
juudella.  
3. Korjausmenettely  
3.1. Todellisen/mitatun ja tavoitepyörätehon laskeminen  
Pyöräteho ja pyörillä vaikuttavat voimat tavoite- ja todellisella/mitatulla 
nopeudella lasketaan seuraavista yhtälöistä:  
F i ¼ f  0 þ f 1 Ü ðV i þ V  iÄ1 Þ 
2 þ f 2 Ü ðV i þ V  iÄ1 Þ 2 
4 þ ðTM þ m  r Þ Ü a  i 
P i ¼ F  i Ü ðV i þ V  iÄ1 Þ 
3,6 Ü 2 Ü 0,001 
F mi ¼ f  0 þ f 1 Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 
2 þ f 2 Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 2 
4 þ ðTM þ m  r Þ Ü a  mi 
P mi ¼ F  mi Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 
3,6 Ü 2 Ü 0,001 
a i ¼ ðV i Ä V  iÄ1 Þ 
3,6 Ü ð t i Ä t iÄ1 Þ 
a mi ¼ ðVm  i Ä Vm  iÄ1 Þ 
3,6 Ü ð t i Ä t iÄ1 Þ 
jossa 
F i on tavoitekäyttövoima ajalla (i – 1) – (i) (N)  
F mi on todellinen/mitattu käyttövoima ajalla (i – 1) – (i) (N)  
P i on tavoiteteho ajalla (i – 1) – (i) (kW)  
P mi on todellinen/mitattu teho ajalla (i – 1) – (i) (kW)  
f 0 , f 1 , f 2 ovat ajovastuskertoimet alaliitteestä 4, (N, N/(km/h), N/(km/h)  2 ) 
V i on tavoitenopeus ajankohtana i (km/h)  
Vm  i on todellinen/mitattu nopeus ajankohtana i (km/h)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 701  
TM on ajoneuvon testimassa (kg)  
m r on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa ala ­
liitteessä 4 olevan 2.5.1 kohdan mukaisesti (kg)  
a i on tavoitekiihtyvyys ajalla (i – 1) – (i) (m/s  2 ) 
a mi on todellinen/mitattu kiihtyvyys ajalla (i – 1) – (i) (m/s  2 ) 
t i on aika (s). 
3.2. Seuraavassa vaiheessa lasketaan alustava teho P  OVERRUN,1  seuraavasta yh ­
tälöstä:  
P OVERRUN,1  = – 0,02 × P  RATED  
jossa 
P OVERRUN,1  on alustava ylimenoteho (kW)  
P RATED  on ajoneuvon nimellisteho (kW).  
3.3. Kaikki lasketut arvot P i ja P  mi , jotka ovat pienempiä kuin P  OVERRUN,1  , 
asetetaan arvoon P  OVERRUN,1  , jotta vältetään negatiiviset arvot, joilla ei 
ole merkitystä CO  2 -päästöjen kannalta.  
3.4. Lasketaan arvot  P m,j kaikille WLTC-syklin yksittäisille vaiheille seuraa ­
vasta yhtälöstä:  
P m;j ¼ X  t end 
t 0 P mi=n 
jossa 
P m,j on keskimääräinen todellinen/mitattu teho tarkasteltavassa vaiheessa 
j (kW) 
Pmi on todellinen/mitattu teho ajalla (i – 1) – (i) (kW)  
t 0 on aika tarkasteltavan vaiheen j alussa (s)  
t end on aika tarkasteltavan vaiheen j lopussa (s)  
n on aika-askelten lukumäärä tarkasteltavassa vaiheessa  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero.  
3.5. Sovellettavan WLTC-syklin kunkin vaiheen RCB-korjatut CO  2 -päästöjen 
massat (g/km) saadaan seuraavasta yhtälöstä (yksikkönä g/s):  
M CO2;j ¼ M  CO2;RCB;j Ü d m;j 
t j 
jossa 
M CO2,j on CO  2 -päästöjen keskimääräinen massa jaksolla j (g/s)  
M CO2,RCB,j on alaliitteen 7 taulukon A7/1 vaiheesta 1 saatu tarkastel ­
tavan WLTC-vaiheen j CO  2 -päästöjen massa korjattuna 
alaliitteen 6 lisäyksen 2 mukaisesti siten, että RCB-korjaus 
tehdään ottamatta huomioon korjauskriteeriä c  
d m,j on tarkastelujaksolla j ajettu todellinen matka (km)  
t j on tarkasteltavan vaiheen j kesto (s).  ▼M3
02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 702  
3.6. Seuraavassa vaiheessa nämä WLTC-syklin kunkin vaiheen CO  2 -päästöjen 
massat (g/s) korreloidaan suhteessa tässä alaliitteessä 6 b olevan 3.4 kohdan 
mukaisesti laskettuihin keskimääräisiin arvoihin P  m,j1 . 
Lasketaan tietojen paras yhteensopivuus pienimmän neliösumman lineaa ­
risella regressiolla. Kuvassa A6b/1 on esimerkki tällaisesta regressiolinjasta 
(veline-kuvaaja).  
Kuva A6b/1. 
Esimerkki veline-regressiolinjasta.
  
3.7. Tässä alaliitteessä 6 b olevan 3.6 kohdan mukaisesti laskettu ajoneuvokoh ­
tainen veline-kuvaaja 1 määrittelee tarkasteltavan vaiheen j CO  2 -päästöjen 
korrelaation suhteessa samassa vaiheessa j mitattuun keskimääräiseen pyö ­
rätehoon. Yhtälö saa seuraavan muodon:  
M CO2,j = (k  v,1 × P  m,j1 ) + D  v,1 
jossa 
M CO2,j on CO  2 -päästöjen keskimääräinen massa jaksolla j (g/s)  
P m,j1 on arvon P  OVERRUN,1  avulla laskettu keskimääräinen todelli ­
nen/mitattu teho tarkasteltavassa vaiheessa j (kW)  
k v,1 on veline-kuvaajan 1 kaltevuus (g CO  2 /kWs) 
D v,1 on veline-kuvaajan 1 vakio (g CO  2 /s). 
3.8. Seuraavassa vaiheessa lasketaan toinen teho P  OVERRUN,2  seuraavasta yhtä ­
löstä:  
P OVERRUN,2  = – D  v,1 / k v,1 
jossa 
P OVERRUN,2  on toinen ylimenoteho (kW)  
k v,1 on veline-kuvaajan 1 kaltevuus (g CO  2 /kWs) 
D v,1 on veline-kuvaajan 1 vakio (g CO  2 /s). 
3.9. Kaikki tässä alaliitteessä 6 b olevan 3.1 kohdan mukaisesti lasketut arvot 
P i ja P  mi , jotka ovat pienempiä kuin P  OVERRUN,2  , asetetaan arvoon 
P OVERRUN,2  , jotta vältetään negatiiviset arvot, joilla ei ole merkitystä 
CO  2 -päästöjen kannalta.  
3.10. Lasketaan uudelleen arvot  P m,j2 kullekin WLTC-syklin yksittäiselle jaksolle 
tässä alaliitteessä 6 b olevassa 3.4 kohdassa esitetyillä yhtälöillä.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 703  
3.11. Lasketaan sitten uusi ajoneuvokohtainen veline-kuvaaja 2 käyttäen tässä 
alaliitteessä 6 b olevassa 3.6 kohdassa kuvattua lineaarista regressiota. Ve ­
line-kuvaaja 2 saadaan seuraavasta yhtälöstä:  
M CO2,j = (k  v,2 × P  m,j2 ) + D  v,2 
jossa 
M CO2,j on CO  2 -päästöjen keskimääräinen massa jaksolla j (g/s)  
P m,j2 on arvon P  OVERRUN,2  avulla laskettu keskimääräinen todelli ­
nen/mitattu teho tarkasteltavassa vaiheessa j (kW)  
k v,2 on veline-kuvaajan 2 kaltevuus (g CO  2 /kWs) 
D v,2 on veline-kuvaajan 2 vakio (g CO  2 /s). 
3.12. Seuraavassa vaiheessa lasketaan kullekin WLTC-syklin yksittäiselle vai ­
heelle arvot  P i,j , jotka saadaan tavoitenopeusprofiilista seuraavalla yhtälöl ­
lä: 
P i;j2 ¼ X  t end 
t 0 P i;2=n 
jossa 
P i,j2 on arvon P  OVERRUN,2  avulla laskettu keskimääräinen tavoiteteho 
tarkasteltavassa vaiheessa j (kW)  
P i,2 on arvon P  OVERRUN,2  avulla laskettu tavoiteteho ajalla (i – 1) – (i) 
(kW) 
t 0 on aika tarkasteltavan vaiheen j alussa (s)  
t end on aika tarkasteltavan vaiheen j lopussa (s)  
n on aika-askelten lukumäärä tarkasteltavassa vaiheessa  
j on tarkasteltavan WLTC-vaiheen järjestysnumero.  
3.13. Lasketaan seuraavaksi CO  2 -päästöjen massan muutos jaksolla j (g/s) seu­
raavasta yhtälöstä:  
ΔCO  2,j = k  v,2 × (P i,j2 – P  m,j2 ) 
jossa 
ΔCO  2,j on CO  2 -päästöjen massan muutos jaksolla j (g/s)  
k v,2 on veline-kuvaajan 2 kaltevuus (g CO  2 /kWs) 
P i,j2 on arvon P  OVERRUN,2  avulla laskettu keskimääräinen tavoiteteho 
tarkastelujaksolla j (kW)  
P m,j2 on arvon P  OVERRUN,2  avulla laskettu keskimääräinen todelli ­
nen/mitattu teho tarkastelujaksolla j (kW)  
j on tarkastelujakso j, joka voi olla syklin vaihe tai koko sykli.  
3.14. Lasketaan lopullinen ajomatka- ja nopeuskorjattu CO  2 -päästöjen massa 
jaksolla j seuraavasta yhtälöstä:  
M CO2;j;2b ¼ Í 
ΔCO  2;j þ M  CO2;j;1 Ü d m;j 
t j Î 
Ü t j=d i;j 
jossa 
M CO2,j,2,b on ajomatka- ja nopeuskorjattu CO  2 -päästöjen massa jaksolla 
j (g/km)  
M CO2,j,1 on CO  2 -päästöjen massa jaksolla j (g/km), ks. vaihe 1 ala ­
liitteen 7 taulukossa A7/1  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 704  
ΔCO  2,j on CO  2 -päästöjen massan muutos jaksolla j (g/s)  
t j on tarkastelujakson j kesto (s).  
d m,j on tarkastelujaksolla j ajettu todellinen matka (km)  
d i,j on tarkastelujakson j tavoiteajomatka (km)  
j on tarkastelujakso j, joka voi olla syklin vaihe tai koko sykli.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 705  
Alaliite 7  
Laskelmat 
1. Yleiset vaatimukset  
1.1. Erityisesti hybridiajoneuvoihin, täyssähköajoneuvoihin ja paineis ­
tettua vetyä käyttäviin polttokennoajoneuvoihin sovellettavat las ­
kelmat esitetään alaliitteessä 8.  
▼M3 
Alaliitteessä 8 olevassa 4 kohdassa esitetään testitulosten laskemi ­
sessa sovellettava vaiheittainen menettely.  
▼B 
1.2. Tässä alaliitteessä kuvattuja laskelmia sovelletaan polttomoottorilla 
varustettuihin ajoneuvoihin.  
1.3. Testitulosten pyöristäminen  
1.3.1. Laskelmien välivaiheiden tuloksia ei pyöristetä.  
1.3.2. Lopulliset kriteeripäästöjen tulokset pyöristetään kerralla sovellet ­
tavassa päästöstandardissa ilmoitettuun desimaalitarkkuuteen lisät ­
tynä yhdellä merkitsevällä numerolla.  
1.3.3. NO  x -korjauskerroin KH pyöristetään kahden desimaalin tarkkuu ­
teen.  
1.3.4. Laimennuskerroin DF pyöristetään kahden desimaalin tarkkuuteen.  
1.3.5. Standardeihin liittymättömien tietojen osalta toimitaan hyvän tek ­
nisen käytännön mukaisesti.  
1.3.6. CO  2 - ja polttoaineenkulutustulosten pyöristäminen kuvataan tämän 
alaliitteen 1.4 kohdassa.  
1.4. ►M3 Polttomoottorilla varustettujen ajoneuvojen lopullisten tes ­
titulosten laskemisessa käytettävä vaiheittainen menettely ◄ 
Lasketaan tulokset taulukossa A7/1 esitetyssä järjestyksessä. Kir ­
jataan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt soveltuvat tulokset. Pro ­
sessi-sarakkeessa ilmoitetaan laskelmissa käytettävät kohdat tai 
vaadittavat lisälaskelmat.  
Taulukon yhtälöissä ja tuloksissa käytetään seuraavia symboleita:  
c täysi sovellettava sykli  
p sovellettavan syklin kukin vaihe  
i kaikki sovellettavat kriteeripäästöjen komponentit paitsi CO  2 
CO  2 CO  2 -päästöt.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 706  
Taulukko A7/1  
Lopullisten testitulosten laskeminen  
Lähde Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Alaliite 6  Testin raakatu­
lokset Massapäästöt 
Tämän alaliitteen 3–3.2.2 kohta  M i,p,1 , g/km, 
M CO2,p,1  , g/km. 1 
Tulos vai­
heesta 1  M i,p,1 , g/km, 
M CO2,p,1  , g/km.  Syklin yhdistettyjen arvojen las ­
keminen: 
M i;c;2 ¼ P 
p M i;p;1 Ü d  p P 
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P 
p M CO2;p;1 Ü d  p P 
p d p 
jossa 
M i/CO2,c,2  = päästötulokset koko 
syklissä 
d p = ajomatkat syklin vaiheissa p  M i,c,2 , g/km, 
M CO2,c,2  , g/km. 2 
Tulos vai­
heista 1 ja 2  M CO2,p,1  , g/km, 
M CO2,c,2  , g/km. CO  2 -päästötulosten korjaaminen 
tavoitenopeuden ja ajomatkan 
suhteen 
Alaliite 6 b 
Huom. Koska myös ajomatka 
korjataan, on viittauksia ajomat ­
kaan tästä laskentavaiheesta läh ­
tien pidettävä viittauksina tavoite ­
ajomatkaan.  M CO2,p,2b  , g/km; 
M CO2,c,2b  , g/km. 2 b 
Tulos vai­
heesta 2 b M CO2,p,2b  , g/km; 
M CO2,c,2b  , g/km. RCB-korjaus 
Alaliite 6, lisäys 2  M CO2,p,3  , g/km, 
M CO2,c,3  , g/km. 3 
Tulos vai­
heista 2 ja 3  M i,c,2 , g/km, 
M CO2,c,3  , g/km. Päästöjen testausmenettely kai ­
kille jaksoittaisesti regeneroitu ­
villa järjestelmillä varustetuille 
ajoneuvoille, K  i 
Alaliite 6, lisäys 1 
M i,c,4 = K  i × M  i,c,2 
tai 
M i,c,4 = K  i + M  i,c,2 
ja 
M CO2,c,4  = K  CO2 × M  CO2,c,3  
tai 
M CO2,c,4  = K  CO2 + M  CO2,c,3  
K i :n määrittämisessä käytettävä 
summaava tai kertova tekijä  M i,c,4 , g/km, 
M CO2,c,4  , g/km. 4 a ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 707  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Jos K  i -kerrointa ei sovelleta: 
M i,c,4 = M  i,c,2 
M CO2,c,4  = M  CO2,c,3  
Tulos vai­
heista 3 
ja 4 a  M CO2,p,3  , g/km, 
M CO2,c,3  , g/km, 
M CO2,c,4  , g/km.  Jos K  i -kerrointa sovelletaan, lin ­
jataan vaiheittaiset CO  2 -tulokset 
syklin yhdistettyyn arvoon: 
M CO2,p,4  = M  CO2,p,3  × AF  Ki 
syklin kunkin vaiheen p osalta 
jossa 
AF Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Jos K  i -kerrointa ei sovelleta: 
M CO2,p,4 =  M CO2,p,3  M CO2,p,4  , g/km. 4 b 
Tulos vai­
heesta 4 M i,c,4 , g/km, 
M CO2,c,4  , g/km, 
M CO2,p,4  , g/km. Tehdään ATCT-korjaus alaliit ­
teessä 6 a olevan 3.8.2 kohdan 
mukaisesti. 
Lasketaan huononemiskertoimet 
liitteen VII mukaisesti ja sovelle ­
taan niitä kriteeripäästöjen arvoi ­
hin. M i,c,5 , g/km, 
M CO2,c,5  , g/km, 
M CO2,p,5  , g/km. 5 
Yhden testin 
tulos 
Tulos vai­
heesta 5 Kaikissa testeis ­
sä: 
M i,c,5 , g/km, 
M CO2,c,5  , g/km, 
M CO2,p,5  , g/km. Määritetään testiarvojen keski ­
arvo ja ilmoitettu arvo. 
Alaliite 6, 1.2–1.2.3 kohta M i,c,6 , g/km, 
M CO2,c,6  , g/km, 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , 
g/km. 6 
Tulos vai­
heesta 6  M CO2,c,6  , g/km, 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , 
g/km. Yhdenmukaistetaan vaihekohtai ­
set arvot. 
Alaliite 6, 1.2.4 kohta 
ja 
M CO2,c,7  = M  CO2,c,declared  M CO2,c,7  , g/km, 
M CO2,p,7  , g/km. 7 
Tulos vai­
heista 6 ja 7  M i,c,6 , g/km, 
M CO2,c,7  , g/km, 
M CO2,p,7  , g/km. Lasketaan polttoaineenkulutus. 
Tämän alaliitteen 6 kohta. 
Polttoaineenkulutus lasketaan so ­
veltuvalta sykliltä ja sen vaiheilta 
erikseen. Tällöin 
a) käytetään soveltuvan vaiheen 
tai syklin CO  2 -arvoja 
b) käytetään koko syklin kritee ­
ripäästöjä 
ja 
M i,c,8 = M  i,c,6 
M CO2,c,8  = M  CO2,c,7  
M CO2,p,8  = M  CO2,p,7  FC c,8 , l/100km, 
FC p,8 , l/100km, 
M i,c,8 , g/km, 
M CO2,c,8  , g/km, 
M CO2,p,8  , g/km. 8 
testiajoneu ­
von tulokset 
tyyppi 1 
-testistä  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 708  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Vaihe 8 Kukin H- ja L- 
konfiguraation 
testiajoneuvo: 
M i,c,8 , g/km, 
M CO2,c,8  , g/km, 
M CO2,p,8  , g/km, 
FC c,8 , l/100km, 
FC p,8 , l/100km. Jos H-konfiguraation ajoneuvon 
lisäksi testattiin L-konfiguraation 
ajoneuvo, kriteeripäästötulokseksi 
otetaan suurempi näistä kahdesta 
arvosta ja kirjataan se arvoksi 
M i,c . 
Yhdistettyjen THC- ja NOx-pääs ­
töjen tapauksessa käytetään sum ­
man suurinta arvoa, joka koskee 
joko H- tai L-konfiguraation ajo ­
neuvoa. 
Jos L-konfiguraation ajoneuvoa 
ei testattu, M  i,c = M  i,c,8 
CO  2 :n ja polttoaineenkulutuksen 
(FC) osalta käytetään vaiheessa 
8 saatuja arvoja. CO  2 -arvot pyö­
ristetään kahden ja FC-arvot kol ­
men desimaalin tarkkuuteen.  M i,c , g/km, 
M CO2,c,H  , g/km, 
M CO2,p,H  , g/km, 
FC c,H , l/100 km, 
FC p,H , l/100 km, 
ja jos testattiin L- 
konfiguraation ajo ­
neuvo: 
M CO2,c,L  , g/km, 
M CO2,p,L  , g/km, 
FC c,L , l/100 km, 
FC p,L , l/100 km. 9 
Interpolointi ­
perheen tu­
los 
Lopullinen 
kriteeripääs ­
tötulos 
Vaihe 9 M  CO2,c,H  , g/km, 
M CO2,p,H  , g/km, 
FC c,H , l/100 km, 
FC p,H , l/100 km, 
ja jos testattiin 
L-konfiguraa ­
tion ajoneuvo: 
M CO2,c,L  , g/km, 
M CO2,p,L  , g/km, 
FC c,L , l/100 km, 
FC p,L , l/100 km. Lasketaan interpolointiperheen 
yksittäisten ajoneuvojen poltto ­
aineenkulutus ja CO  2 -päästöt. 
Tämän alaliitteen 3.2.3 kohta 
CO  2 -päästöt ilmaistaan gram ­
moina kilometriä kohti (g/km) 
pyöristettynä lähimpään koko ­
naislukuun. 
Polttoaineenkulutusarvot pyöris ­
tetään yhden desimaalin tarkkuu ­
teen ja ilmaistaan litroina 100 ki ­
lometriä kohti (l/100 km).  M CO2,c,ind  g/km, 
M CO2,p,ind  , g/km, 
FC c,ind l/100 km, 
FC p,ind , l/100 km.  10 
Yksittäisen 
ajoneuvon 
tulos 
Lopullinen 
CO  2 - ja FC- 
tulos 
▼B 
2. Laimennetun pakokaasun tilavuuden määrittäminen  
2.1. Tilavuuden määrittäminen käytettäessä säädettävää laimennuslai ­
tetta, jossa virtaus on vakio tai vaihtuva  
▼M3 
Virtaamaa mitataan jatkuvasti. Mitataan kokonaistilavuus koko 
testin ajalta.  
_______  
▼B 
2.2. Tilavuuden määrittäminen käytettäessä syrjäytyspumpulla varustet ­
tua säädettävää laimennuslaitetta  
2.2.1. Tilavuus lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
V ¼ V  0 Ü N 
jossa  
V on laimennetun kaasun tilavuus (l/testi) (ennen korjausta)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 709  
V 0 on syrjäytyspumpun siirtämän kaasun tilavuus testausolosuh ­
teissa (l/kierros)  
N on kierrosten määrä testiä kohti.  
2.2.1.1. Tilavuuden korjaus vakio-olosuhteisiin  
Korjataan laimennetun kaasun tilavuus vakio-olosuhteisiin seuraa ­
van yhtälön mukaisesti: 
V mix ¼ V Ü K  1 Ü Í P B Ä P  1 
T p Î 
jossa  
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B on ulkoilman paine testihuoneessa (kPa)  
P 1 on syrjäytyspumpun imupuolen alipaine (kPa) ulkoilman 
paineeseen nähden  
T p on syrjäytyspumppuun menevän laimennetun pakokaasun 
lämpötilan aritmeettinen keskiarvo testin aikana (K).  
3. Massapäästöt 
3.1. Yleiset vaatimukset  
3.1.1. Olettaen, että puristusvaikutuksia ei ilmene, kaikkia moottorin 
imu-, palamis-, ja pakoprosessissa esiintyviä kaasuja voidaan pitää 
ihanteellisina Avogadron hypoteesin mukaan.  
3.1.2. Ajoneuvosta testin aikana tulleen kunkin kaasumaisen yhdisteen 
massa M määritetään volumetrisen pitoisuuden ja kyseisen kaasun 
tilavuuden tulona huomioiden seuraavat tiheydet vertailuolosuh ­
teissa 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa:  
Hiilimonoksidi (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
Hiilidioksidi (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
Hiilivedyt:  
bensiinin (E10) (C  1 H 1,93 O 0,033 ) osalta  ρ ¼ 0,646g =l 
dieselöljyn (E10) (C  1 H 1,86 O 0,007 ) osalta  ρ ¼ 0,625g =l 
nestekaasun (C  1 H 2,525 ) osalta  ρ ¼ 0,649g =l 
maakaasun/biometaanin (CH  4 ) osalta  ρ ¼ 0,716g =l 
etanolin (E85) (C  1 H 2,74 O 0,385 ) osalta  ρ ¼ 0,934g =l 
Typen oksidit (NO  x ) ρ ¼ 2,05g =l ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 710  
NMHC:n massan laskemisessa käytetyn tiheyden on oltava sama 
kuin kaikkien hiilivetyjen lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 
101,325 kPa, ja se on riippuvainen polttoaineesta. Propaanin mas ­
san laskemisessa (ks. alaliitteessä 5 oleva 3.5 kohta) käytettävä 
tiheys on 1,967 g/l vakio-olosuhteissa.  
Jos jotakin polttoainetyyppiä ei ole lueteltu tässä kohdassa, kysei ­
sen polttoaineen tiheys lasketaan tämän alaliitteen 3.1.3 kohdassa 
annetusta yhtälöstä.  
3.1.3. Kaikkien hiilivetyjen tiheys lasketaan kunkin vertailupolttoaineen, 
jonka keskimääräinen koostumus on C  X H Y O Z , osalta seuraavasta 
yleisestä yhtälöstä:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
jossa 
ρ THC on kaikkien hiilivetyjen ja muiden hiilivetyjen kuin metaa ­
nin tiheys (g/l)  
MW  C on hiilen moolimassa (12,011 g/mol)  
MW  H on vedyn moolimassa (1,008 g/mol)  
MW  O on hapen moolimassa (15,999 g/mol) 
V M on ihannekaasun moolitilavuus lämpötilassa 273,15 K (0 ° 
C) ja paineessa 101,325 kPa (22,413 l/mol)  
H/C on polttoaineen C  X H Y O Z vety-hiilisuhde  
O/C on polttoaineen C  X H Y O Z happi-hiilisuhde.  
3.2. Massapäästöjen laskeminen  
3.2.1. Kaasumaisten yhdisteiden päästöjen massa lasketaan seuraavilla 
yhtälöillä: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C  i;phase Ü 10 Ä6 
d phase 
jossa 
M i on yhdisteen i päästöjen massa testissä tai vaiheessa (g/km)  
V mix on laimennetun pakokaasun tilavuus testissä tai vaiheessa 
ilmaistuna l/testi tai l/vaihe ja korjattuna vakio-olosuhtei ­
siin (273,15 K ja 101,325 kPa) 
ρ i on yhdisteen i tiheys (g/l) normaalilämpötilassa ja -pai ­
neessa (273,15 K ja 101,325 kPa)  
KH on kosteuskorjauskerroin, jota sovelletaan vain typen oksi ­
dien (NO  2 ja NO  x ) päästöjen massaan testiä tai vaihetta 
kohti ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 711  
C i on yhdisteen i pitoisuus laimennetussa pakokaasussa il ­
maistuna ppm:nä ja korjattuna laimennusilman sisältämällä 
yhdisteen i määrällä  
d on sovellettavassa WLTC-testisyklissä ajettu matka (km)  
n on sovellettavan WLTC-syklin vaiheiden lukumäärä.  
3.2.1.1. Kaasumaisen yhdisteen pitoisuus laimennetussa pakokaasussa kor ­
jataan laimennusilman sisältämällä kaasumaisen yhdisteen mää ­
rällä seuraavasti: 
C i ¼ C  e Ä C  d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
jossa 
C i on kaasumaisen yhdisteen i pitoisuus laimennetussa pako ­
kaasussa korjattuna laimennusilman sisältämällä yhdisteen i 
määrällä (ppm)  
C e on kaasumaisen yhdisteen i mitattu pitoisuus laimennetussa 
pakokaasussa (ppm) 
C d on kaasumaisen yhdisteen i pitoisuus laimennusilmassa 
(ppm) 
DF on laimennuskerroin.  
3.2.1.1.1. Laimennuskerroin DF lasketaan asianomaista polttoainetta koske ­
vasta yhtälöstä:  
DF ¼  13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 bensiini (E10)  
DF ¼  13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 diesel (B7)  
DF ¼  11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 nestekaasu  
DF ¼  9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 maakaasu/biometaani  
DF ¼  12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 etanoli (E85)  
DF ¼  35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 vety 
Vetyä koskevassa yhtälössä  
C H2O on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun ve ­
sipitoisuus tilavuusprosentteina  
C H2O-DA  on laimennusilman vesipitoisuus tilavuusprosentteina  
C H2 on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun ve ­
typitoisuus (ppm).  
Jos jotakin polttoainetyyppiä ei ole lueteltu tässä kohdassa, kysei ­
sen polttoaineen laimennuskerroin lasketaan tämän alaliitteen 
3.2.1.1.2 kohdassa annetuista yhtälöistä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 712  
Jos valmistaja käyttää laimennuskerrointa, joka kattaa useita vai ­
heita, sen on laskettava laimennuskerroin käyttämällä kaasumais ­
ten yhdisteiden keskipitoisuutta asianomaisissa vaiheissa.  
Kaasumaisen yhdisteen keskipitoisuus lasketaan seuraavasta yhtä ­
löstä:  
C i ¼ P n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V  mix;phase Þ P n 
phase¼1 V mix;phase 
jossa 
C i on kaasumaisen yhdisteen keskipitoisuus  
C i,phase  on pitoisuus kussakin vaiheessa 
V mix,phase  on tilavuus V  mix vastaavassa vaiheessa.  
3.2.1.1.2. Laimennuskerroin DF lasketaan kunkin vertailupolttoaineen, jonka 
keskimääräinen koostumus on C  X H Y O Z , osalta seuraavasta ylei ­
sestä yhtälöstä: 
DF ¼  X 
C CO2 þ ðC HC þ C  CO Þ Ü 10 Ä4 
jossa 
X ¼ 100 Ü  x 
x þ  y 
2 þ 3,76ðx þ  y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun CO  2 - 
pitoisuus tilavuusprosentteina  
C HC on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun HC-pi ­
toisuus ppm hiiliekvivalenttina  
C CO on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun CO-pi ­
toisuus (ppm). 
3.2.1.1.3. Metaanin mittaus  
3.2.1.1.3.1. Kun metaanimittaus tehdään kaasukromatografiin yhdistetyllä 
FID-analysaattorilla (GC-FID), NMHC:n arvo lasketaan seuraa ­
vasta yhtälöstä: 
C NMHC ¼ C  THC Ä ðRf CH4 Ü C  CH4 Þ 
jossa 
C NMHC  on laimennetun pakokaasun korjattu NMHC-pitoisuus 
ppm hiiliekvivalenttina  
C THC on laimennetun pakokaasun THC-pitoisuus ppm hii ­
liekvivalenttina ja korjattuna THC:n määrällä laimen ­
nusilmassa  
C CH4 on laimennetun pakokaasun C  CH4 -pitoisuus ppm hii­
liekvivalenttina ja korjattuna CH  4 :n määrällä laimen ­
nusilmassa  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 713  
Rf CH4 on FID:n metaanivastetekijä määritettynä alaliitteessä 5 
olevan 5.4.3.2 kohdan mukaisesti.  
3.2.1.1.3.2. Kun metaanimittaus tehdään NMC-FID-analysaattorilla, NMHC- 
pitoisuuden laskeminen riippuu nolla- ja kalibrointisäädössä käy ­
tettävästä kalibrointikaasusta ja -menetelmästä.  
Jos THC-mittauksiin käytetään FID-analysaattoria ilman NMC:tä, 
FID kalibroidaan propaanilla ja ilmalla tavalliseen tapaan.  
Jos FID kalibroidaan sarjassa NMC:n kanssa, voidaan soveltaa 
seuraavia menetelmiä:  
a) propaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu ohittaa NMC:n  
b) metaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu kulkee NMC:n lä ­
pi. 
On erittäin suositeltavaa kalibroida metaani-FID NMC:n läpi kul ­
kevalla metaani-ilmaseoksella.  
Menetelmässä a lasketaan CH  4 - ja NMHC-pitoisuus seuraavista 
yhtälöistä:  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C  HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  E Þ 
R fCH4 Ü ðE E Ä E  M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  M Þ Ä C  HCðw=NMCÞ 
E E Ä E  M 
Jos R  fCH4 < 1,05, se voidaan jättää pois edellä olevasta C  CH4 - 
yhtälöstä.  
Menetelmässä b lasketaan CH  4 - ja NMHC-pitoisuus seuraavista 
yhtälöistä:  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü R  fCH4 Ü ð1 Ä E  M Þ Ä C  HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  E Þ 
R fCH4 Ü ðE E Ä E  M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E  M Þ Ä C  HCðw=NMCÞ Ü R  fCH4 Ü ð1 Ä E  M Þ 
E E Ä E  M 
jossa 
C HC(w/NMC)  on HC-pitoisuus, kun näytekaasu virtaa NMC:n läpi 
(ppm C) 
C HC(w/oNMC)  on HC-pitoisuus, kun näytekaasu ohittaa NMC:n 
(ppm C) 
R fCH4 on metaanivastetekijä määritettynä alaliitteessä 5 
olevan 5.4.3.2 kohdan mukaisesti  
E M on metaanihyötysuhde määritettynä tämän alaliitteen 
3.2.1.1.3.3.1 kohdan mukaisesti  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 714  
E E on etaanihyötysuhde määritettynä tämän alaliitteen 
3.2.1.1.3.3.2 kohdan mukaisesti.  
Jos R  fCH4 < 1,05, se voidaan jättää pois menetelmän b C  CH4 - ja 
C NMHC  -yhtälöstä.  
▼B 
3.2.1.1.3.3. Metaanierottimen (NMC) muunnostehokkuus  
NMC:tä käytetään muiden hiilivetyjen kuin metaanin poistamiseen 
kaasunäytteestä hapettamalla hiilivedyt metaania lukuun ottamatta. 
Ihanteellisesti metaanin muunnos on 0 prosenttia ja muiden hii ­
livetyjen muunnos etaanina 100 prosenttia. NMHC:n mittaa ­
miseksi tarkasti nämä kaksi tehokkuutta on määritettävä ja niitä 
on käytettävä NMHC-päästöjen laskemiseksi.  
3.2.1.1.3.3.1. Metaanimuunnoksen tehokkuus E  M 
Ohjataan metaani-ilma-kalibrointikaasua FID-analysaattoriin 
NMC:n läpi ja ohittamalla se. Kirjataan molemmat pitoisuudet. 
Määritetään tehokkuus käyttäen seuraavaa yhtälöä: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
jossa 
C HC(w/NMC)  on HC-pitoisuus, kun CH  4 virtaa NMC:n läpi 
(ppm C) 
C HC(w/oNMC)  on HC-pitoisuus, kun CH  4 ohittaa NMC:n (ppm C).  
3.2.1.1.3.3.2. Etaanimuunnoksen tehokkuus E  E 
Ohjataan etaani-ilma-kalibrointikaasua FID-analysaattoriin NMC:n 
läpi ja ohittamalla se. Kirjataan molemmat pitoisuudet. Määrite ­
tään tehokkuus käyttäen seuraavaa yhtälöä: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
jossa 
C HC(w/NMC)  on HC-pitoisuus, kun C  2 H 6 virtaa NMC:n läpi 
(ppm C) 
C HC(w/oNMC)  on HC-pitoisuus, kun C  2 H 6 ohittaa NMC:n (ppm 
C). 
Jos NMC:n etaanimuunnoksen tehokkuus on 0,98 tai suurempi, 
E E :n arvoksi asetetaan seuraavissa laskelmissa 1.  
3.2.1.1.3.4. Jos metaani-FID kalibroidaan erottimella, E  M on 0.  
▼M3 
Tämän alaliitteen 3.2.1.1.3.2 kohdassa (menetelmä b) esitetty 
C CH4 :n laskemiseen käytettävä yhtälö saa seuraavan muodon:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 715  
C CH4 ¼ C  HCðw=NMCÞ 
Tämän alaliitteen 3.2.1.1.3.2 kohdassa (menetelmä b) esitetty 
C NMHC  :n laskemiseen käytettävä yhtälö saa seuraavan muodon: 
C NMHC ¼ C  HCðw=oNMCÞ Ä C  HCðw=NMCÞ Ü r  h 
NMHC:n massan laskemisessa käytetyn tiheyden on oltava sama 
kuin kaikkien hiilivetyjen lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 
101,325 kPa, ja se on riippuvainen polttoaineesta.  
3.2.1.1.4. Pitoisuuden virtaamapainotetun aritmeettisen keskiarvon laskemi­
nen 
Seuraavaa laskentamenetelmää sovelletaan vain sellaisiin CVS-jär­
jestelmiin, joita ei ole varustettu lämmönvaihtimella tai joiden 
lämmönvaihdin ei ole alaliitteessä 5 olevan 3.3.5.1 kohdan mukai ­
nen. 
Jos CVS:n virtaama qvcvs vaihtelee testin aikana enemmän kuin 
±3 prosenttia virtaaman aritmeettisesta keskiarvosta, käytetään kai ­
kissa jatkuvissa laimennetuissa mittauksissa hiukkasmäärä mukaan 
luettuna virtaamapainotettua aritmeettista keskiarvoa: 
C e ¼ P n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
jossa 
C e on pitoisuuden virtaamapainotettu aritmeettinen keski ­
arvo 
qvcvs(i) on CVS:n virtaama ajankohtana  t ¼ i Ü Δt, m  3 /min;  
C(i) on pitoisuus ajankohtana (ppm)  t ¼ i Ü Δt, ppm; 
Δt on näytteenottoväli (s)  
V CVS:n kokonaistilavuus (m  3 ). 
3.2.1.2. NO  x :n kosteuskorjauskertoimen laskeminen  
Kosteuden vaikutuksen korjaamiseksi typen oksideista saatuihin 
tuloksiin sovelletaan seuraavia yhtälöitä: 
KH ¼  1 
1 Ä 0,0329 Ü ð H Ä 10,71Þ 
jossa 
H ¼ 6,211 Ü R  a Ü P  d 
P B Ä P  d Ü R  a Ü 10 Ä2 
ja 
H on ominaiskosteus vesihöyrygrammoina kuivan ilman kilog ­
rammaa kohti  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 716  
R a on ilman suhteellinen kosteus prosentteina  
P d on kylläisen höyryn paine ympäristön lämpötilassa (kPa)  
P B on ilmanpaine testihuoneessa (kPa).  
KH-kerroin lasketaan testisyklin kullekin vaiheelle.  
Ympäristön lämpötila ja suhteellinen kosteus määritellään kunkin 
vaiheen aikana jatkuvalla mittauksella saatujen arvojen aritmeetti ­
sena keskiarvona.  
3.2.2. Puristussytytysmoottorien hiilivetypäästöjen massan määrittäminen  
3.2.2.1. HC-pitoisuuden aritmeettinen keskiarvo, jota käytetään puristussy ­
tytysmoottorien HC-päästöjen massan laskemiseen, lasketaan seu ­
raavasta yhtälöstä:  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1 
jossa 
R t 2 
t 1 C HC dt on lämmitetyn FID:n lukeman integraali testin aikana 
(t 1 –t 2 ) 
C e on laimennetusta pakokaasusta mitattu HC-pitoisuus 
ppm C  i , korvaa C  HC :n kaikissa vastaavissa yhtälöissä.  
3.2.2.1.1. Laimennusilman HC-pitoisuus määritetään laimennusilmapusseis ­
ta. Tehdään tämän alaliitteen 3.2.1.1 kohdan mukainen korjaus.  
3.2.3. Interpolointiperheen yksittäisten ajoneuvojen polttoaineenkulutuk ­
sen ja CO  2 -päästöjen laskeminen  
▼M3 
3.2.3.1. Polttoaineenkulutus ja CO  2 -päästöt käyttämättä interpolointimene ­
telmää (ts. käytetään vain ajoneuvoa H)  
Tämän alaliitteen 3.2.1–3.2.1.1.2 kohdan mukaisesti lasketun CO  2 - 
arvon ja tämän alaliitteen 6 kohdan mukaisesti lasketun poltto ­
aineenkulutuksen katsotaan koskevan kaikkia interpolointiperheen 
yksittäisiä ajoneuvoja, eikä interpolointimenetelmää sovelleta.  
▼B 
3.2.3.2. Polttoaineenkulutus ja CO  2 -päästöt käyttämällä interpolointimene ­
telmää  
Interpolointiperheen kaikkien yksittäisten ajoneuvojen CO  2 -pää- 
stöt ja polttoaineenkulutus voidaan laskea tämän alaliitteen 
3.2.3.2.1–3.2.3.2.5 kohdassa esitetyllä interpolointimenetelmällä.  
3.2.3.2.1. Testiajoneuvojen L ja H polttoaineenkulutus ja CO  2 -päästöt  
Seuraavissa laskelmissa käytettävät testiajoneuvojen L ja H CO  2 - 
päästöjen massat syklissä  M CO  2 ÄL , ja M CO  2 ÄH ja sen vaiheissa p  
M CO  2 ÄL;p ja M CO2ÄH;p , otetaan taulukon A7/1 vaiheesta 9.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 717  
Myös polttoaineenkulutusarvot otetaan taulukon A7/1 vaiheesta 9. 
Niihin viitataan arvoina FC  L,p ja FC  H,p . 
▼M3 
3.2.3.2.2. Yksittäisen ajoneuvon ajovastuksen laskeminen  
Jos interpolointiperhe perustuu yhteen tai useampaan ajovastusper ­
heeseen, yksittäinen ajovastus lasketaan ainoastaan kyseiseen ajo ­
neuvoon sovellettavasta ajovastusperheestä.  
▼B 
3.2.3.2.2.1. Yksittäisen ajoneuvon massa  
Interpolointimenetelmässä käytetään syötetietoina ajoneuvojen H 
ja L testimassoja.  
TM  ind (kg) on yksittäisen ajoneuvon testimassa tämän liitteen 
3.2.25 kohdan mukaisesti.  
Jos testiajoneuvoille L ja H käytetään samaa testimassaa, massaksi 
TM  ind asetetaan interpolointimenetelmässä testiajoneuvon H mas ­
sa. 
▼M3 
3.2.3.2.2.2. Yksittäisen ajoneuvon vierintävastus  
3.2.3.2.2.2.1. Interpolointimenetelmässä käytetään syötetietoina testiajoneuvoi ­
hin L ja H valittujen renkaiden todellisia RRC-arvoja RR  L ja 
RR  H . Ks. alaliitteessä 4 oleva 4.2.2.1 kohta.  
Jos ajoneuvon L tai H etu- ja taka-akselin renkaiden RRC-arvot 
ovat erilaiset, lasketaan vierintävastusten painotettu keskiarvo tä ­
män alaliitteen 3.2.3.2.2.2.3 kohdassa esitetystä yhtälöstä.  
3.2.3.2.2.2.2. Yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen renkaiden vierintävastusker ­
toimen RR  ind arvoksi asetetaan soveltuvalle renkaan energiatehok ­
kuusluokalle alaliitteen 4 taulukossa A4/2 annettu RRC-arvo.  
Jos yksittäiset ajoneuvot voidaan varustaa täydellä vakiopyörien ja 
-renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengassarjalla (merkitty kolmella 
vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman 
pyöriä, lisäpyöriä/-renkaita ei pidetä lisävarusteina.  
Jos etu- ja taka-akselin renkaiden energiatehokkuusluokka-arvot 
ovat erilaiset, käytetään tässä alaliitteessä olevassa 3.2.3.2.2.2.3 
kohdassa annetusta yhtälöstä laskettua painotettua keskiarvoa.  
Jos testiajoneuvoihin L ja H on asennettu samat renkaat tai ren­
kaat, joiden vierintävastuskerroin on sama, interpolointimenetel ­
mässä käytettäväksi arvoksi RR_ind asetetaan arvoRR_H.  
3.2.3.2.2.2.3. Vierintävastusten painotetun keskiarvon laskeminen  
RR  x = (RR  x,FA × mp  x,FA ) + (RR  x,RA × (1 – mp  x,FA )) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 718  
jossa 
x on ajoneuvo L, ajoneuvo H tai yksittäinen 
ajoneuvo. 
RR  L,FA ja RR  H,FA ovat ajoneuvojen L ja H etuakselien ren ­
kaiden todelliset vierintävastuskertoimet 
(kg/tonnia)  
RR  ind,FA  on yksittäisen ajoneuvon etuakselin renkai ­
den vierintävastuskertoimen arvo alaliit ­
teen 4 taulukossa A4/2 annetun soveltuvan 
renkaan energiatehokkuusluokan mukai ­
sesti (kg/tonnia)  
RR  L,RA ja RR  H,RA ovat ajoneuvojen L ja H taka-akselien ren ­
kaiden todelliset vierintävastuskertoimet 
(kg/tonnia)  
RR  ind,RA  on yksittäisen ajoneuvon taka-akselin ren ­
kaiden vierintävastuskertoimen arvo alaliit ­
teen 4 taulukossa A4/2 annetun soveltuvan 
renkaan energiatehokkuusluokan mukai ­
sesti (kg/tonnia)  
mp x,FA on ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus 
etuakselilla.  
Arvoa RR  x ei saa pyöristää tai luokitella renkaan energiatehok ­
kuusluokkiin. 
3.2.3.2.2.3. Yksittäisen ajoneuvon ilmanvastus  
3.2.3.2.2.3.1. Lisävarusteiden aerodynaamisen vaikutuksen määrittäminen  
Mitataan kaikkien ilmanvastukseen vaikuttavien lisävarusteiden ja 
korimuotojen ilmanvastus tuulitunnelissa, joka hyväksyntäviran ­
omaisen varmentamana täyttää alaliitteessä 4 olevan 3.2 kohdan 
vaatimukset.  
3.2.3.2.2.3.2. Lisävarusteiden aerodynaamisen vaikutuksen määrittäminen vaih­
toehtoisella menetelmällä  
Arvon Δ(C D × A  f ) määrittämiseen voidaan valmistajan pyynnöstä 
ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää vaihtoehtoista 
menetelmää (esim. simulointia tai alaliitteessä 4 esitetyistä kritee ­
reistä poikkeavaa tuulitunnelia), kunhan seuraavat vaatimukset 
täyttyvät:  
a) Vaihtoehtoisella menetelmällä on pystyttävä mittaamaan Δ(C D 
× A  f ) tarkkuudella ± 0,015 m  2 , ja jos käytetään simulaatiota, on 
lisäksi laskennallisen virtausdynamiikan (CLD) oltava yksityis ­
kohtaisesti validoitu, jotta todellisten ilmavirtauksien korin ym ­
pärillä – mukaan luettuina virtausnopeudet, -voimat ja -paineet 
– voidaan osoittaa vastaavan validointitestien tuloksia.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 719  
b) Vaihtoehtoista menetelmää saa käyttää vain niihin aerodyna ­
miikkaan vaikuttaviin osiin (esim. pyörät, kori, jäähdytysjärjes ­
telmä), joiden osalta vastaavuus on osoitettu.  
c) Hyväksyntäviranomaiselle on esitettävä näyttö vastaavuudesta 
etukäteen kunkin ajovastusperheen osalta, jos käytetään mate ­
maattista menetelmää, tai neljän vuoden välein, jos käytetään 
mittausmenetelmää. Perustana on joka tapauksessa käytettävä 
tässä liitteessä esitettyjen kriteerien mukaisia tuulitunnelimitta ­
uksia. 
d) Jos jonkin lisävarusteen arvo Δ(C D × A  f ) on yli kaksi kertaa 
niin suuri kuin sen lisävarusteen, josta näyttöä esitettiin, ilman ­
vastusta ei saa määrittää vaihtoehtoisella menetelmällä.  
e) Jos simulointimallia muutetaan, se on validoitava uudelleen.  
3.2.3.2.2.3.3. Yksittäiseen ajoneuvoon kohdistuvan aerodynaamisen vaikutuksen 
soveltaminen  
Δ(C D × A  f ) ind on yksittäiselle ajoneuvolle ja testiajoneuvolle L 
lasketun ilmanvastuskertoimen ja otsapinta-alan tulon ero, joka 
johtuu testiajoneuvoon L nähden erilaisista lisävarusteista ja ko ­
rinmuodoista (m  2 ). 
Nämä ilmanvastuksen erot Δ(C D × A  f ) on määritettävä tarkkuu ­
della ± 0,015 m  2 . 
Δ(C D × A  f ) ind voidaan määrittää seuraavalla yhtälöllä myös lisä ­
varusteiden ja korinmuotojen summalle siten, että tarkkuus on 
edelleen ± 0,015 m  2 : 
ΔðC D Ü A  f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A  f Þ i 
jossa 
C D on ilmanvastuskerroin  
A f on ajoneuvon otsapinta-ala (m  2 ) 
n on ajoneuvon niiden lisävarusteiden määrä, jotka 
ovat erilaiset yksittäisessä ajoneuvossa ja testiajo ­
neuvossa L 
Δ(C D × A  f ) i on ilmanvastuskertoimen ja otsapinta-alan tulon 
ero, joka johtuu ajoneuvon yksilöllisestä ominai ­
suudesta i; se on positiivinen, kun lisävaruste lisää 
ajovastusta testiajoneuvoon L verrattuna, ja päin ­
vastoin (m  2 ). 
Testiajoneuvojen L ja H kaikkien erilaisten arvojen 
Δ(C D × A  f ) i summan on vastattava arvoa Δ(C D × 
A f ) LH . 
3.2.3.2.2.3.4. Testiajoneuvojen H ja L aerodynaamisen kokonaiseron määrittele ­
minen  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 720  
Testiajoneuvojen L ja H ilmanvastuskertoimen ja otsapinta-alan 
tulon kokonaisero on Δ(C D × A  f ) LH (m 2 ). Se on kirjattava kaikkiin 
asianomaisiin testausselosteisiin.  
3.2.3.2.2.3.5. Aerodynaamisten vaikutusten dokumentointi  
Jos sellaisten interpolointiperheeseen kuuluvien ajoneuvojen lisä­
varusteiden ja korinmuotojen ilmanvastuskertoimen ja otsapinta- 
alan tulo Δ(C D × A  f ) kasvaa tai pienenee, jotka  
a) vaikuttavat ajoneuvon ilmanvastukseen ja 
b) sisällytetään interpolointiin,  
kasvu tai pieneneminen (m  2 ) kirjataan kaikkiin asianomaisiin 
testausselosteisiin.  
3.2.3.2.2.3.6. Aerodynaamisia vaikutuksia koskevat lisäsäännökset  
Ajoneuvon H ilmanvastusta sovelletaan koko interpolointiperhee ­
seen ja Δ(C D × A  f ) LH :n arvoksi asetetaan nolla, jos  
a) tuulitunnelissa ei pystytä mittaamaan tarkasti arvoa Δ(C D × A  f ) 
tai 
b) testiajoneuvoissa H ja L ei ole toisistaan poikkeavia ilmanvas­
tukseen vaikuttavia lisävarusteita, jotka sisällytetään interpo ­
lointiin.  
3.2.3.2.2.3.1. Lisävarusteiden aerodynaamisen vaikutuksen määrittäminen  
Mitataan kaikkien ilmanvastukseen vaikuttavien lisävarusteiden ja 
korimuotojen ilmanvastus tuulitunnelissa, joka hyväksyntäviran ­
omaisen varmentamana täyttää alaliitteessä 4 olevan 3.2 kohdan 
vaatimukset. 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f  1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v  2 
▼B 
Sovelletaan pienimmän neliösumman regressiota vertailunopeus ­
pisteisiin ja määritetään siten mukautetut ajovastuskertoimet  f ä 
0;L 
ja f ä 
2;L F L ðvÞ:n laskemiseksi siten, että lineaarisen kertoimen  f ä 
1;L 
arvoksi otetaan f  1,H . Lasketaan interpolointiperheen yksittäisen 
ajoneuvon ajovastuskertoimet f  0,ind , f 1,ind ja f  2,ind seuraavista yhtä ­
löistä: 
f 0;ind ¼ f  0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
Jos ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0 , lasketaan  f 0;ind kuitenkin 
seuraavasta yhtälöstä: 
f 0;ind ¼ f  0;H Ä Δf 0 ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 721  
f 1;ind ¼ f  1;H 
f 2;ind ¼ f  2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A  f â LH Ä Δ½C d Ü A  f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A  f â LH Þ 
Jos ΔðC d Ü A  f ÞLH ¼ 0 , lasketaan  F 2;ind kuitenkin seuraavasta 
yhtälöstä: 
f 2;ind ¼ f  2;H Ä Δf 2 
jossa 
Δf 0 ¼ f  0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f  2;H Ä f ä 
2;L 
Ajovastusmatriisiperheen tapauksessa yksittäisen ajoneuvon ajo ­
vastuskertoimet f  0 , f 1 ja f  2 lasketaan alaliitteessä 4 olevassa 5.1.1 
kohdassa esitetyistä yhtälöistä.  
3.2.3.2.3. Syklin energiantarpeen laskeminen  
Lasketaan soveltuvan WLTC-syklin energiantarve E  k ja kaikkien 
soveltuvan syklin vaiheiden energiantarve E  k,p tämän alaliitteen 5 
kohdassa esitetyllä menettelyllä seuraaville ajovastuskertoimien ja 
massojen sarjoille k:  
k = 1:  f 0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f  1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(testiajoneuvo L)  
k = 2:  f 0 ¼ f  0;H; f 1 ¼ f  1;H; f 2 ¼ f  2;H; m ¼ TM  H 
(testiajoneuvo H)  
k = 3:  f 0 ¼ f  0;ind; f 1 ¼ f  1;H; f 2 ¼ f  2;ind; m ¼ TM  ind 
(interpolointiperheen yksittäinen ajoneuvo)  
▼M3 
Nämä kolme ajovastusten sarjaa voidaan johtaa eri ajovastusper ­
heistä.  
▼B 
3.2.3.2.4. Interpolointiperheen yksittäisen ajoneuvon CO  2 -arvon laskeminen 
interpolointimenetelmällä  
Lasketaan yksittäisen ajoneuvon CO  2 -päästöjen massa (g/km) so ­
veltuvan syklin kussakin vaiheessa p seuraavasta yhtälöstä: 
M CO  2 Äind;p ¼ M  CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E  1;p 
E 2;p Ä E  1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M  CO  2 ÄL;p Þ 
Lasketaan yksittäisen ajoneuvon CO  2 -päästöjen massa (g/km) 
koko syklissä seuraavasta yhtälöstä: 
M CO  2 Äind ¼ M  CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E  1 
E 2 Ä E  1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M  CO  2 ÄL Þ 
▼M3 
Tekijät E  1,p , E 2,p ja E  3,p sekä E  1 , E 2 ja E  3 lasketaan tämän ala ­
liitteen 3.2.3.2.3 kohdan mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 722  
3.2.3.2.5. Interpolointiperheen yksittäisen ajoneuvon polttoaineenkulutuksen 
FC laskeminen interpolointimenetelmällä  
Lasketaan yksittäisen ajoneuvon polttoaineenkulutus (l/100 km) 
soveltuvan syklin kussakin vaiheessa p seuraavasta yhtälöstä:  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E  1;p 
E 2;p Ä E  1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Lasketaan yksittäisen ajoneuvon polttoaineenkulutus (l/100 km) 
koko syklissä seuraavasta yhtälöstä: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E  1 
E 2 Ä E  1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
▼M3 
Tekijät E  1,p , E 2,p ja E  3,p sekä E  1 , E 2 ja E  3 lasketaan tämän ala ­
liitteen 3.2.3.2.3 kohdan mukaisesti.  
3.2.3.2.6. Alkuperäinen laitevalmistaja voi korottaa tämän alaliitteen 
3.2.3.2.4 kohdan mukaisesti määritettyä yksittäisen ajoneuvon 
CO  2 -arvoa. Tällaisissa tapauksissa  
a) korotetaan vaihekohtaisia CO  2 -arvoja suhteella, joka vastaa 
korotettua CO  2 -arvoa jaettuna lasketulla CO  2 -arvolla  
b) korotetaan polttoaineenkulutusarvoja suhteella, joka vastaa kor ­
otettua CO  2 -arvoa jaettuna lasketulla CO  2 -arvolla  
Menettelyllä ei saa kompensoida sellaisten teknisten element ­
tien vaikutuksia, joiden vuoksi ajoneuvo olisi tosiasiassa jätet ­
tävä pois interpolointiperheestä.  
▼B 
3.2.4. Ajovastusmatriisiperheen yksittäisten ajoneuvojen polttoaineenku ­
lutuksen ja CO  2 -päästöjen laskeminen  
Ajovastusmatriisiperheen kaikkien yksittäisten ajoneuvojen CO  2 - 
päästöt ja polttoaineenkulutus lasketaan tämän alaliitteen 
3.2.3.2.3–3.2.3.2.5 kohdassa esitetyllä interpolointimenetelmällä. 
Viittaukset ajoneuvoon L ja/tai H korvataan tapauksen mukaan 
viittauksilla ajoneuvoon L  M ja/tai H  M . 
3.2.4.1. Testiajoneuvojen L  M ja H  M polttoaineenkulutuksen ja CO  2 -pääs­
töjen määrittäminen  
Ajoneuvojen L  M ja H  M CO  2 -päästöt M  CO2 soveltuvan WLTC- 
syklin yksittäisissä vaiheissa p määritetään tämän alaliitteen 3.2.1 
kohdassa esitetyillä laskelmilla, ja niihin viitataan tekijöinä  
M CO  2 –LM ;p ja M  CO  2 –HM ;p . Polttoaineenkulutus soveltuvan 
WLTC-syklin yksittäisissä vaiheissa määritetään tämän alaliitteen 
6 mukaisesti, ja arvoihin viitataan tekijöinä FC  LM,p ja FC  HM,p . ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 723  
3.2.4.1.1. Yksittäisen ajoneuvon ajovastuksen laskeminen  
Ajovastusvoima lasketaan alaliitteessä 4 olevassa 5.1 kohdassa 
kuvatulla menettelyllä.  
3.2.4.1.1.1. Yksittäisen ajoneuvon massa  
Laskennan syötetietoina käytetään alaliitteessä 4 olevan 4.2.1.4 
kohdan mukaisesti valittujen ajoneuvojen H  M ja L  M testimassoja.  
TM  ind (kg) on yksittäisen ajoneuvon testimassa tämän liitteen 
3.2.25 kohdassa olevan testimassan määritelmän mukaisesti.  
Jos testiajoneuvoille L  M ja H  M käytetään samaa testimassaa, mas ­
saksi TM  ind asetetaan ajovastusmatriisiperhemenetelmässä testiajo ­
neuvon H  M massa.  
▼M3 
3.2.4.1.1.2. Yksittäisen ajoneuvon vierintävastus  
3.2.4.1.1.2.1. Laskennan syötetietoina käytetään alaliitteessä 4 olevan 4.2.1.4 
kohdan mukaisesti valittujen ajoneuvojen L  M ja H  M vierintävas ­
tuskertoimien (RRC) arvoja RR  LM ja RR  HM . 
Jos ajoneuvon L  M tai H  M etu- ja taka-akselin renkaiden RRC- 
arvot ovat erilaiset, lasketaan vierintävastusten painotettu keski ­
arvo tämän alaliitteen 3.2.4.1.1.2.3 kohdassa esitetystä yhtälöstä.  
3.2.4.1.1.2.2. Yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen renkaiden vierintävastusker ­
toimen RR  ind arvoksi asetetaan soveltuvalle renkaan energiatehok ­
kuusluokalle alaliitteen 4 taulukossa A4/2 annettu RRC-arvo.  
Jos yksittäiset ajoneuvot voidaan varustaa täydellä vakiopyörien ja 
-renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengassarjalla (merkitty kolmella 
vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman 
pyöriä, lisäpyöriä/-renkaita ei pidetä lisävarusteina.  
Jos etu- ja taka-akselin renkaiden energiatehokkuusluokka-arvot 
ovat erilaiset, käytetään tässä alaliitteessä olevassa 3.2.4.1.1.2.3 
kohdassa annetusta yhtälöstä laskettua painotettua keskiarvoa.  
Jos ajoneuvoille L M ja H  M käytetään samaa vierintävastusta, vie ­
rintävastukseksi RR  ind asetetaan ajovastusmatriisiperhemenetel ­
mässä RR  HM . 
3.2.4.1.1.2.3. Vierintävastusten painotetun keskiarvon laskeminen  
RR  x = (RR  x,FA × mp  x,FA ) + (RR  x,RA × (1 – mp  x,FA )) ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 724  
jossa 
x on ajoneuvo L, ajoneuvo H tai yksit­
täinen ajoneuvo.  
RR  LM,FA  ja RR  HM,FA  ovat ajoneuvojen L ja H etuakselien 
renkaiden todelliset vierintävastusker ­
toimet (kg/tonnia)  
RR  ind,FA  on yksittäisen ajoneuvon etuakselin 
renkaiden vierintävastuskertoimen 
arvo alaliitteen 4 taulukossa A4/2 an ­
netun soveltuvan renkaan energiate ­
hokkuusluokan mukaisesti (kg/tonnia)  
RR  LM,RA  ja RR  HM,RA  ovat ajoneuvojen L ja H taka-akselien 
renkaiden todelliset vierintävastusker ­
toimet (kg/tonnia)  
RR  ind,RA  on yksittäisen ajoneuvon taka-akselin 
renkaiden vierintävastuskertoimen 
arvo alaliitteen 4 taulukossa A4/2 an ­
netun soveltuvan renkaan energiate ­
hokkuusluokan mukaisesti (kg/tonnia)  
mp x,FA on ajokuntoisen ajoneuvon massan 
osuus etuakselilla.  
Arvoa RR  x ei saa pyöristää tai luokitella renkaan energiatehok ­
kuusluokkiin.  
▼B 
3.2.4.1.1.3. Yksittäisen ajoneuvon otsapinta-ala  
Laskennan syötetietoina käytetään alaliitteessä 4 olevan 4.2.1.4 
kohdan mukaisesti valittujen ajoneuvojen L  M ja H  M otsapinta- 
aloja A  fLM ja A  fHM . 
Yksittäisen ajoneuvon otsapinta-ala on A f,ind (m 2 ). 
Jos ajoneuvoille L  M ja H  M käytetään samaa otsapinta-alaa, otsa ­
pinta-alaksi A  f,ind asetetaan ajovastusmatriisiperhemenetelmässä 
ajoneuvon H  M otsapinta-ala.  
3.3. Hiukkasmassa 
3.3.1. Laskelmat  
Hiukkasmassa lasketaan käyttäen seuraavia kahta yhtälöä: 
PM ¼ ðV mix þ V  ep Þ Ü P  e 
V ep Ü d ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 725  
kun pakokaasut poistetaan tunnelista  
ja 
PM ¼  V mix Ü P  e 
V ep Ü d 
kun pakokaasut palautetaan tunneliin  
jossa 
V mix laimennetun pakokaasun tilavuus (ks. tämän alaliitteen 2 
kohta) vakio-olosuhteissa  
V ep on hiukkassuodattimen läpi virtaavan laimennetun pako ­
kaasun tilavuus vakio-olosuhteissa  
P e on yhden tai useamman näytesuodattimen keräämien hiuk ­
kasten massa (mg) 
d on testisyklissä ajettu matka (km).  
3.3.1.1. - 
Jos on tehty laimennusjärjestelmän taustahiukkaspitoisuutta kos ­
keva korjaus, se on määritettävä  ►M3 alaliitteessä 6 olevan 
2.1.3.1 kohdan ◄ mukaisesti. Tässä tapauksessa hiukkasmassa 
(g/km) lasketaan seuraavista yhtälöistä:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix þ V  ep Þ 
d 
kun pakokaasut poistetaan tunnelista  
ja 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
kun pakokaasut palautetaan tunneliin  
jossa 
V ap on taustahiukkassuodattimen läpi virtaavan tunneli-ilman tila ­
vuus vakio-olosuhteissa  
P a on laimennusilmasta tai laimennustunnelin taustailmasta mää ­
ritetty hiukkasmassa määritettynä jollakin  ►M3 alaliitteessä 
6 olevassa 2.1.3.1 kohdassa ◄ kuvatulla menetelmällä  
DF on laimennuskerroin määritettynä tämän alaliitteen 3.2.1.1.1 
kohdan mukaisesti.  
Jos taustakorjaustulosten soveltaminen johtaa negatiiviseen tulok ­
seen, tuloksen katsotaan olevan nolla mg/km.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 726  
3.3.2. Hiukkasmassan määrittäminen kaksoislaimennuksella 
V ep ¼ V  set Ä V  ssd 
jossa 
V ep on hiukkassuodattimen läpi virtaavan laimennetun pakokaa ­
sun tilavuus vakio-olosuhteissa 
V set on hiukkassuodattimien läpi virtaavan kaksoislaimennetun 
pakokaasun tilavuus vakio-olosuhteissa  
V ssd on toisiolaimennusilman tilavuus vakio-olosuhteissa.  
Kun hiukkasmassan mittaamisessa käytettyä toisiolaimennusilmaa 
ei palauteta tunneliin, CVS:n tilavuus lasketaan kuten yksinkertai ­
sessa laimennuksessa eli seuraavasti: 
V mix ¼ V  mix indicated þ V  ep 
jossa  
V mix indicated  on laimennetun pakokaasun tilavuus laimennusjär ­
jestelmässä hiukkasnäytteen ottamisen jälkeen va ­
kio-olosuhteissa.  
▼M3 
4. Hiukkasmäärän määrittäminen  
Hiukkasmäärä lasketaan käyttäen seuraavaa yhtälöä: 
PN ¼  V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C  b Ü f rb Þ Ü 10  3 
d 
jossa 
PN on päästön hiukkasmäärä hiukkasina kilometriä kohti  
V on laimennetun pakokaasun tilavuus testissä litroina testiä 
kohti (kaksoislaimennuksen tapauksessa vain ensiölaimen ­
nuksen jälkeen) ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,15 K 
(0 °C) ja 101,325 kPa) 
k on kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurin mittaus ­
tulokset vertailulaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäi ­
sesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan 
sisäisesti hiukkaslaskurissa, kalibrointikertoimen arvo on 1.  
C s on laimennetusta pakokaasusta mitattu korjattu hiukkaspitoi ­
suus ilmaistuna päästötestissä koko ajosyklin aikana saatuna 
hiukkasten aritmeettisena keskiarvona kuutiosenttimetrissä. 
Jos hiukkaslaskurin antamia volumetrisen keskipitoisuuden 
tuloksia  C ei saada vakio-olosuhteissa (273,15 K (0 °C) ja 
101,325 kPa), pitoisuudet korjataan kyseisiin olosuhteisiin  C s . ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 727  
C b on hyväksyntäviranomaisen suostumuksen mukaan joko lai ­
mennusilman tai laimennustunnelin taustahiukkaspitoisuus 
hiukkasina kuutiosenttimetrissä koinsidenssikorjattuna ja kor ­
jattuna vakio-olosuhteisiin (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa)  
f r on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskihiukkaspitoisuu ­
den vähennyskerroin testissä käytetyllä laimennusasetuksella  
f rb on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskihiukkaspitoisuu ­
den vähennyskerroin taustamittauksessa käytetyllä laimen ­
nusasetuksella  
d on sovellettavassa testisyklissä ajettu matka (km).  
C lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
C ¼ P n 
i¼1 C i 
n 
jossa 
C i on hiukkaslaskurista tehty diskreetti mittaus laimennetun pa ­
kokaasun hiukkaspitoisuudesta (hiukkasia/kuutiosenttimetri) 
koinsidenssikorjattuna  
n on sovellettavan testisyklin aikana tehtyjen diskreettien hiuk ­
kaspitoisuusmittausten kokonaismäärä, joka lasketaan seuraa ­
vasta yhtälöstä:  
n = t × f  
jossa  
t on sovellettavan testisyklin kesto (s) 
f on hiukkaslaskurin tallennustiheys (Hz). 
_______  
▼B 
5. Syklin energiantarpeen laskeminen  
Jollei toisin määrätä, laskelmien perustana käytetään ajallisesti 
diskreeteistä näytteenottopisteistä saatua tavoitenopeuskäyrää.  
Kutakin ajallista näytteenottopistettä pidetään laskelmissa ajanjak­
sona. Jollei toisin määrätä, näiden jaksojen kesto Δt on 1 sekunti.  
Koko syklin tai syklin tietyn osan kokonaisenergiantarve E mää ­
ritetään laskemalla yhteen arvot E  i vastaavalla aikana syklin alusta 
t start syklin loppuun t  end käyttämällä seuraavaa yhtälöä: 
E ¼ X  t end 
t start E i ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 728  
jossa 
E i ¼ F  i Ü d  i jos F  i> 0 
E i ¼ 0 jos F  i Ï 0 
ja 
t start on aika, jona sovellettava testisykli tai sen jakso alkaa (s)  
t end on aika, jona sovellettava testisykli tai sen jakso päättyy (s)  
E i on energiantarve ajalla (i–1)–(i) (Ws)  
F i on käyttövoima ajalla (i–1)–(i) (N)  
d i on ajalla (i–1)–(i) ajettu matka (km) 
F i ¼ f  0 þ f  1 Ü Ê v i þ v  iÄ1 
2 Ì 
þ f  2 Ü ðv i þ v  iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a  i 
jossa  
F i on käyttövoima ajalla (i–1)–(i) (N)  
▼M3 
v i on tavoitenopeus ajankohtana t  i (km/h)  
▼B 
TM on testimassa (kg) 
a i on kiihtyvyys ajalla (i–1)–(i) (m/s  2 ) 
f 0 , f 1 , f 2 ovat testiajoneuvon (TM  L , TM  H tai TM  ind ) ajovastusker­
toimet (N, N/km/h ja N/(km/h)  2 ). 
d i ¼ ðv i þ v  iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
jossa  
d i on ajalla (i–1)–(i) ajettu matka (m)  
▼M3 
v i on tavoitenopeus ajankohtana t  i (km/h)  
▼B 
t i on aika (s). 
a i ¼ v i Ä v  iÄ1 
3,6 Ü ð t i Ä t iÄ1 Þ 
jossa  
a i on kiihtyvyys ajalla (i–1)–(i) (m/s  2 ) 
▼M3 
v i on tavoitenopeus ajankohtana t  i (km/h)  
▼B 
t i on aika (s).  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 729  
6. Polttoaineenkulutuksen laskeminen  
6.1. Polttoaineenkulutuksen laskemisessa tarvittavat polttoaineiden 
ominaisuudet otetaan liitteestä IX.  
6.2. Polttoaineenkulutusarvot lasketaan hiilivetyjen, hiilimonoksidin ja 
hiilidioksidin päästöistä käyttämällä kriteeripäästöjen osalta taulu ­
kon A7/1 vaiheen 6 ja CO  2 -päästöjen osalta taulukon A7/1 vai ­
heen 7 tuloksia.  
▼M3 
6.2.1. Polttoaineenkulutuksen laskemisessa käytetään tämän alaliitteen 
6.12 kohdassa esitettyä yleistä yhtälöä, jossa käytetään vety-hiili- 
ja happi-hiilisuhteita.  
▼B 
6.2.2. Kaikissa tämän alaliitteen 6 kohdan yhtälöissä:  
FC on tietyn polttoaineen kulutus (l/100 km, maakaasun ta ­
pauksessa m  3 /100 km ja vedyn tapauksessa kg/100 km)  
H/C on polttoaineen C  X H Y O Z vety-hiilisuhde  
O/C on polttoaineen C  X H Y O Z happi-hiilisuhde  
MW  C on hiilen moolimassa (12,011 g/mol)  
MW  H on vedyn moolimassa (1,008 g/mol)  
MW  O on hapen moolimassa (15,999 g/mol) 
ρ fuel on testipolttoaineen tiheys (kg/l); kaasumaisten poltto ­
aineiden tapauksessa tiheys lämpötilassa 15 °C  
HC on hiilivetypäästöt (g/km)  
CO on hiilimonoksidipäästöt (g/km)  
CO  2 on hiilidioksidipäästöt (g/km)  
H 2 O on vesipäästöt (g/km) 
H 2 on vetypäästöt (g/km)  
p 1 on kaasun paine polttoainesäiliössä ennen sovellettavaa 
testisykliä (Pa)  
p 2 on kaasun paine polttoainesäiliössä sovellettavan testisyk ­
lin jälkeen (Pa) 
T 1 on kaasun lämpötila polttoainesäiliössä ennen sovelletta ­
vaa testisykliä (K) 
T 2 on kaasun lämpötila polttoainesäiliössä sovellettavan tes ­
tisyklin jälkeen (K)  
Z 1 on kaasumaisen polttoaineen puristuvuuskerroin paineessa 
p 1 ja lämpötilassa T  1 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 730  
Z 2 on kaasumaisen polttoaineen puristuvuuskerroin paineessa 
p 2 ja lämpötilassa T  2 
V kaasupolttoainesäiliön sisätilavuus (m  3 ) 
d on sovellettavan vaiheen tai syklin teoreettinen pituus 
(km). 
6.3. Varattu  
6.4. Varattu  
6.5. Ajoneuvo, jossa on bensiinikäyttöinen kipinäsytytysmoottori (E10) 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. Ajoneuvo, jossa on nestekaasukäyttöinen kipinäsytytysmoottori 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Jos testissä käytetyn polttoaineen koostumus poikkeaa normalisoi ­
dun kulutuksen laskemisessa oletuksena käytettävästä koostumuk ­
sesta, voidaan valmistajan pyynnöstä soveltaa korjauskerrointa cf 
käyttämällä seuraavaa yhtälöä: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð 0,825 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
Mahdollisesti sovellettava korjauskerroin cf määritetään seuraa ­
vasta yhtälöstä: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n  actual 
jossa 
n actual on käytetyn polttoaineen todellinen vety-hiilisuhde.  
6.7. Ajoneuvo, jossa on maakaasu-/biometaanikäyttöinen kipinäsyty ­
tysmoottori 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Varattu 
6.9. Varattu  
6.10. Ajoneuvo, jossa on dieselkäyttöinen puristussytytysmoottori (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 731  
6.11. Ajoneuvo, jossa on etanolikäyttöinen kipinäsytytysmoottori (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð 0,429 Ü COÞ þ ð 0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. Kaikkien testipolttoaineiden kulutus voidaan laskea seuraavasta 
yhtälöstä: 
FC ¼  MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ  MW  C 
MW  CO Ü CO þ  MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Ajoneuvo, jossa on vetykäyttöinen kipinäsytytysmoottori 
FC ¼ 0,024 Ü  V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
▼M3 
Kun kyse on kaasumaista tai nestemäistä vetyä polttoaineenaan 
käyttävistä ajoneuvoista, valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen 
suostumuksella laskea polttoaineenkulutuksen käyttämällä joko 
jäljempänä olevaa polttoaineenkulutusyhtälöä tai standardiproto ­
kollaa (esim. SAE J2572).  
▼B 
FC ¼ 0,1 Ü Ê 
0,1119 Ü H  2 O þ H  2 Ì 
Puristuvuuskerroin Z otetaan seuraavasta taulukosta:  
Taulukko A7/2  
Puristuvuuskerroin Z  
T (K) 
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900  
p (bar) 33 0.859 1.051 1.885 2.648 3.365 4.051 4.712 5.352 5.973 6.576 
53 0.965 0.922 1.416 1.891 2.338 2.765 3.174 3.57 3.954 4.329 
73 0.989 0.991 1.278 1.604 1.923 2.229 2.525 2.810 3.088 3.358 
93 0.997 1.042 1.233 1.470 1.711 1.947 2.177 2.400 2.617 2.829 
113 1.000 1.066 1.213 1.395 1.586 1.776 1.963 2.146 2.324 2.498 
133 1.002 1.076 1.199 1.347 1.504 1.662 1.819 1.973 2.124 2.271 
153 1.003 1.079 1.187 1.312 1.445 1.580 1.715 1.848 1.979 2.107 
173 1.003 1.079 1.176 1.285 1.401 1.518 1.636 1.753 1.868 1.981 
193 1.003 1.077 1.165 1.263 1.365 1.469 1.574 1.678 1.781 1.882 
213 1.003 1.071 1.147 1.228 1.311 1.396 1.482 1.567 1.652 1.735 
233 1.004 1.071 1.148 1.228 1.312 1.397 1.482  1.568 1.652 1.736 
248 1.003 1.069 1.141 1.217 1.296 1.375 1.455 1.535 1.614 1.693  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 732  
T (K) 
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900  
263 1.003 1.066 1.136 1.207 1.281 1.356 1.431 1.506 1.581 1.655 
278 1.003 1.064 1.130 1.198 1.268 1.339 1.409 1.480 1.551 1.621 
293 1.003 1.062 1.125 1.190 1.256 1.323 1.390 1.457 1.524 1.590 
308 1.003 1.060 1.120 1.182 1.245 1.308 1.372 1.436 1.499 1.562 
323 1.003 1.057 1.116 1.175 1.235 1.295 1.356 1.417 1.477 1.537 
338 1.003 1.055 1.111 1.168 1.225 1.283 1.341 1.399 1.457 1.514 
353 1.003 1.054 1.107 1.162 1.217 1.272 1.327 1.383 1.438 1.493  
Jos tarvittavia p:n ja T:n syöttöarvoja ei ole annettu taulukossa, 
puristuvuuskerroin on määritettävä tarvittavia arvoja lähimpien 
taulukossa annettujen puristuvuuskertoimien välisellä lineaarisella 
interpolaatiolla.  
▼M3 
7. Ajosuoriteindeksit  
7.1. Yleinen vaatimus  
Taulukoissa A1/1– A1/12 edellytetty aikapisteiden välinen mää ­
ränopeus määritetään lineaarisella interpoloinnilla 10 Hz:n taajuu ­
della.  
Jos kaasunsäädin on täysin auki, tällaisten käyttöjaksojen aikaisten 
ajosuoriteindeksien laskemisessa käytetään ajoneuvon todellisen 
nopeuden asemesta määränopeutta.  
Täyspolttomoottoriajoneuvojen tapauksessa ajosuoriteindekseihin 
on sisällyttävä kaikki WLTC-syklit ja -vaiheet, jotka on saatettu 
loppuun ennen alaliitteessä 8 olevassa 3.2.4.5 kohdassa määritel ­
lyn lopetuskriteerin täyttymistä.  
7.2. Ajosuoriteindeksien laskeminen  
Lasketaan seuraavat indeksit standardin SAE J2951 (tarkistus tam ­
mikuulta 2014) mukaisesti:  
(a) IWR: inertiaalisen työn suhde (%) 
(b) RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h). 
7.3. Ajosuoriteindeksejä koskevat kriteerit  
Indeksien on tyyppihyväksyntätestissä täytettävä seuraavat kritee­
rit. 
a) IWR:n arvon on oltava alueella – 2,0 – + 4,0 %.  
b) RMSSE:n arvon on oltava pienempi kuin 1,3 km/h.  
8. n/v-suhteiden laskeminen  
n/v-suhteet lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 733  
Ê n 
v Ì 
i ¼ ðr i Ü r  axle Ü 60 000Þ=ðU dyn Ü 3,6Þ 
jossa 
n moottorin pyörimisnopeus (rpm)  
v on ajoneuvon nopeus (km/h)  
r i on välityssuhde vaiheella i  
r axle on akselin välityssuhde  
U dyn on vetävän akselin renkaiden dynaaminen vierintäkehä, 
joka lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
U dyn ¼ 3,05 Ü Í 
2 Í H=W 
100 Î 
Ü W þ ðR Ü 25,4Þ Î 
jossa 
H/W on renkaan profiilisuhde, esimerkiksi merkinnällä 225/45 
R17 varustetun renkaan tapauksessa 45  
W on renkaan leveys (mm), esim. merkinnällä 225/45 R17 
varustetun renkaan tapauksessa 225  
R on renkaan halkaisija (tuumaa), esim. merkinnällä 225/45 
R17 varustetun renkaan tapauksessa 17.  
U dyn pyöristetään kokonaisiksi millimetreiksi.  
Jos etu- ja taka-akselien arvot U  dyn ovat erisuuruiset, sovelletaan 
sen akselin n/v-suhdetta, joka on pääsääntöisesti vetävä. Hyväk ­
syntäviranomaisen on pyynnöstä toimitettava tähän valintaan tar ­
vittavat tiedot.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 734  
Alaliite 8  
Täyssähköajoneuvot, sähköhybridiajoneuvot ja paineistettua vetyä käyttävät 
polttokennohybridiajoneuvot 
1. Yleiset vaatimukset  
Testattaessa vain sisäisesti ladattavia hybridisähköajoneuvoja 
(NOVC-HEV), ulkoisesti ladattavia hybridisähköajoneuvoja (OVC- 
HEV) ja vain sisäisesti ladattavia polttokennohybridiajoneuvoja 
(NOVC-FCHV) korvataan alaliitteen 6 lisäys 2 tämän alaliitteen 
lisäyksillä 2 ja 3.  
Ellei toisin mainita, kaikkia tämän alaliitteen vaatimuksia sovelle ­
taan ajoneuvoihin riippumatta siitä, onko niissä kuljettajan valitta ­
vissa olevia ajotiloja vai ei. Ellei tässä alaliitteessä nimenomaisesti 
toisin mainita, NOVC-HEV-, OVC-HEV- NOVC-FCHV- ja täys­
sähköajoneuvoihin sovelletaan edelleen kaikkia alaliitteessä 6 vah ­
vistettuja vaatimuksia ja menettelyjä.  
▼M3 
1.1. Sähköisten parametrien yksiköt, tarkkuus ja resoluutio  
Mittausten yksiköt, tarkkuus ja resoluutio esitetään taulukossa A8/1.  
Taulukko A8/1  
Mittausten parametrit, yksiköt, tarkkuus ja resoluutio  
Parametri  Yksikkö Tarkkuus Resoluutio  
Sähköenergia (  1 ) Wh ± 1 % 0,001 kWh ( 2 ) 
Sähkövirta A  ± 0,3 % täydestä asteikosta tai 
± 1 % lukemasta (  3 ) ( 4 ) 0,1 A 
Sähkön jännite  V  ± 0,3 % täydestä asteikosta tai 
± 1 % lukemasta (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Laite: staattinen pätöenergiamittari. 
( 2 ) Vaihtovirtawattituntimittari, standardin IEC 62053-21 luokan 1 mukainen tai vastaava. 
( 3 ) Arvoista suurempi. 
( 4 ) Virran integrointitaajuus 20 Hz tai suurempi.  
1.2. Päästö- ja polttoaineenkulutustestaus  
Parametrit, yksiköt ja mittaustarkkuus ovat samat kuin täyspoltto ­
moottoriajoneuvojen tapauksessa vaaditut.  
▼B 
1.3. Lopullisten testitulosten yksiköt ja ilmoitustarkkuus  
Lopullisten tulosten yksiköt ja ilmoitustarkkuus annetaan taulukossa 
A8/2. Tämän alaliitteen 4 kohdassa esitetyissä laskelmissa käytetään 
pyöristämättömiä arvoja.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 735  
Taulukko A8/2  
Lopullisten testitulosten yksiköt ja ilmoitustarkkuus  
Parametri  Yksikkö Lopullisen testituloksen tarkkuus  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), 
EAER  city , R CDA ( 1 ), R  CDC km Pyöristettynä lähimpään kokonais ­
lukuun 
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  HEV-ajoneuvojen ta ­
pauksessa l/100 km Pyöristettynä yhden desimaalin 
tarkkuuteen  
FC CS(,p)  ( 2 ) FCHV-ajoneuvojen tapauksessa kg/100 km Pyöristettynä kahden desimaalin 
tarkkuuteen  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2,weighted  g/km Pyöristettynä lähimpään kokonais ­
lukuun 
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km Pyöristettynä lähimpään kokonais ­
lukuun 
E AC kWh Pyöristettynä yhden desimaalin 
tarkkuuteen  
( 1 ) Ei yksittäisen ajoneuvon parametria. 
( 2 ) (p) on tarkastelujakso, joka voi olla vaihe, vaiheiden yhdistelmä tai koko sykli.  
▼B 
1.4. Ajoneuvojen ryhmittely  
Kaikki OVC-HEV-, NOVC-HEV-, täyssähkö- ja NOVC-FCHV-ajo ­
neuvot luokitellaan ryhmän 3 ajoneuvoiksi. Tyyppi 1 -testissä so ­
vellettava testisykli määritetään tämän alaliitteen 1.4.2 kohdan mu ­
kaisesti tämän alaliitteen 1.4.1 kohdassa kuvatun vastaavan vertai ­
lutestisyklin perusteella.  
1.4.1. Vertailutestisykli  
▼M3 
1.4.1.1. Ryhmän 3 vertailutestisyklit määritellään alaliitteessä 1 olevassa 3.3. 
kohdassa.  
1.4.1.2. Täyssähköajoneuvojen tapauksessa voidaan alaliitteessä 1 olevan 
3.3. kohdan mukaisissa testisykleissä käyttää alaliitteessä 1 olevan 
8.2.3 ja 8.3 kohdan mukaista pienennysmenettelyä korvaamalla ni ­
mellisteho E-säännön nro 85 mukaisella suurimmalla nettoteholla. 
Tässä tapauksessa pienennetty sykli on vertailutestisykli.  
▼B 
1.4.2. Sovellettava testisykli  
1.4.2.1. Sovellettava WLTP-testisykli  
Tyyppi 1 -testausmenettelyssä käytetään sovellettavana WLTP-testi ­
syklinä (WLTC) tämän alaliitteen 1.4.1 kohdan mukaista vertailu ­
testisykliä.  
Jos sovelletaan alaliitteessä 1 olevaa 9 kohtaa tämän alaliitteen 1.4.1 
kohdassa kuvatun vertailutestisyklin perusteella, käytetään tyyppi 1 
-testausmenettelyssä sovellettavana WLTP-testisyklinä (WLTC) tätä 
muunnettua testisykliä.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 736  
1.4.2.2. Sovellettava kaupunkiajon WLTP-testisykli  
Ryhmän 3 kaupunkiajon WLTP-testisykli (WLTC  city ) määritellään 
alaliitteessä 1 olevassa 3.5 kohdassa.  
1.5. Käsivalintaisella vaihteistolla varustetut OVC-HEV-, NOVC-HEV- 
ja täyssähköajoneuvot  
Ajoneuvolla ajetaan teknisen vaihtamisopastimen ohjeiden mukai ­
sesti, jos sellainen on, tai noudattaen valmistajan laatimassa käsikir ­
jassa annettuja ohjeita.  
2. Testiajoneuvon sisäänajo  
Tämän liitteen mukaisesti testattavan ajoneuvon on oltava hyvässä 
teknisessä kunnossa ja ajettu sisään valmistajan suositusten mukai ­
sesti. Jos REESS-järjestelmää käytetään tavanomaista käyttölämpö ­
tila-aluetta korkeammissa lämpötiloissa, käyttäjän on noudatettava 
ajoneuvon valmistajan suosittelemaa menettelyä, jolla järjestelmän 
lämpötila pidetään tavanomaisella käyttölämpötila-alueella. Valmis ­
tajan on toimitettava näyttöä siitä, ettei REESS-järjestelmän läm ­
mönsäätöjärjestelmää ole kytketty pois toiminnasta tai rajoitettu.  
2.1. OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen on oltava ajettu sisään ala ­
liitteessä 6 olevan 2.3.3 kohdan vaatimusten mukaisesti.  
2.2. NOVC-FCHV-ajoneuvoilla on oltava ajettu vähintään 300 km polt ­
tokenno- ja REESS-järjestelmä asennettuna.  
2.3. Täyssähköajoneuvoilla on oltava ajettu vähintään 300 km tai yksi 
täyden varauksen mahdollistama ajomatka sen mukaan, kumpi on 
pitempi.  
2.4. Kaikki sellaiset REESS-järjestelmät, jotka eivät vaikuta CO  2 -pääs­
töjen massaan tai vedynkulutukseen, jätetään valvonnan ulkopuolel ­
le. 
▼B 
3. Testausmenettely  
3.1. Yleiset vaatimukset  
3.1.1. Kaikkiin OVC-HEV-, NOVC-HEV-, täyssähköajoneuvoihin ja 
NOVC-FCHV-ajoneuvoihin sovelletaan tapauksen mukaan seuraa ­
vaa: 
3.1.1.1. Ajoneuvot testataan tämän alaliitteen 1.4.2 kohdassa kuvattujen so ­
vellettavien testisyklien mukaisesti.  
▼M3 
3.1.1.2. Jos ajoneuvo ei pysty noudattamaan sovellettavaa testisykliä alaliit ­
teessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa annettujen nopeuskäyräpoikkea ­
mien mukaisesti, kaasunsäädin säädetään – ellei toisin mainita – 
täysin auki, kunnes ajoneuvo jälleen saavuttaa vaaditun nopeuskäy ­
rän. ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 737  
3.1.1.3. Aloitetaan voimalaitteen käynnistämismenettely tarkoitukseen vara ­
tuilla laitteilla valmistajan ohjeiden mukaisesti.  
3.1.1.4. OVC-HEV-, NOVC-HEV- ja täyssähköajoneuvojen pakokaasupääs­
töjen näytteenotto ja sähköenergiankulutuksen mittaaminen aloite ­
taan kussakin sovellettavassa testisyklissä ennen ajoneuvon käynnis ­
tysmenettelyn aloittamista tai sitä aloitettaessa ja lopetetaan kunkin 
sovellettavan testisyklin päättyessä.  
3.1.1.5. OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen kaasupäästöjen yhdisteet 
analysoidaan kunkin yksittäisen testivaiheen osalta. Analyysiä ei 
tarvitse tehdä vaiheissa, joissa polttomoottori ei käy.  
3.1.1.6. Hiukkasten lukumäärä määritetään kustakin yksittäisestä vaiheesta ja 
hiukkasmassa kustakin sovellettavasta testisyklistä.  
▼M3 
3.1.2. Alaliitteessä 6 olevassa 2.7.2 kohdassa kuvattua pakotettua jäähdyt ­
tämistä sovelletaan vain tämän alaliitteen 3.2 kohdan mukaisesti 
tehtävässä OVC-HEV-ajoneuvon varausta ylläpitävässä tyyppi 1 
-testissä ja tämän alaliitteen 3.3 kohdan mukaisessa NOVC-HEV- 
ajoneuvon testaamisessa.  
▼B 
3.2. OVC-HEV-ajoneuvot 
3.2.1. Ajoneuvot testataan varausta purkavassa (CD) ja varausta ylläpitä ­
vässä toimintatilassa (CS).  
3.2.2. Ajoneuvon testaamisessa voidaan käyttää neljää mahdollista testi ­
sekvenssiä: 
3.2.2.1. Vaihtoehto 1: varausta purkava tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen 
tehtävää varausta ylläpitävää tyyppi 1 -testiä.  
3.2.2.2. Vaihtoehto 2: varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen 
tehtävää varausta purkavaa tyyppi 1 -testiä.  
3.2.2.3. Vaihtoehto 3: varausta purkava tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava va ­
rausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi.  
3.2.2.4. Vaihtoehto 4: varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava 
varausta purkava tyyppi 1 -testi.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 738  
Kuva A8/1 
OVC-HEV-ajoneuvon testauksessa mahdolliset testisekvenssit
  
3.2.3. Kuljettajan valittavissa oleva ajotila asetetaan seuraavissa testisek ­
vensseissä kuvatulla tavalla (vaihtoehdot 1–4).  
3.2.4. Varausta purkava tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen tehtävää varausta 
ylläpitävää tyyppi 1 -testiä (vaihtoehto 1)  
Vaihtoehdon 1 mukainen testisekvenssi, joka kuvataan tämän ala ­
liitteen 3.2.4.1–3.2.4.7 kohdassa, ja vastaava REESS-järjestelmän 
varaustilaprofiili esitetään tämän alaliitteen lisäyksen 1 kuvassa 
A8.App1/1. 
3.2.4.1. Esivakautus 
Ajoneuvo valmistellaan tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.2 
kohdassa kuvatuilla menettelyillä.  
3.2.4.2. Testausolosuhteet  
3.2.4.2.1. Testi tehdään niin, että REESS-järjestelmä on ladattu täyteen tämän 
alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.2.3 kohdassa kuvattujen lataus ­
vaatimusten mukaisesti ja että ajoneuvoa käytetään tämän liitteen 
3.3.5 kohdassa määritellyissä varausta purkavassa toimintatilassa.  
3.2.4.2.2. Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, 
valitaan varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä käytettävä ajotila 
tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 2 kohdan mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 739  
3.2.4.3. Varausta purkava tyyppi 1 -testausmenettely  
3.2.4.3.1. Varausta purkava tyyppi 1 -testausmenettely koostuu perättäisistä 
sykleistä, joita kutakin seuraa enintään 30 minuutin seisotusjakso, 
kunnes saavutetaan varausta ylläpitävä toimintatila.  
3.2.4.3.2. Yksittäisten sovellettavien testisyklien välisen seisotuksen aikana 
kytketään voimalaite pois toiminnasta eikä REESS-järjestelmää la ­
data ulkoisesta sähköenergianlähteestä. Laitteita, joilla mitataan 
kaikkien REESS-järjestelmien sähkövirta ja määritetään kaikkien 
REESS-järjestelmien jännite tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukaises ­
ti, ei kytketä pois toiminnasta testisyklien välissä. Ampeerituntimit ­
tarilla tehtävissä mittauksissa integroinnin on pysyttävä aktiivisena 
koko testin ajan testin päättymiseen saakka.  
Kun ajoneuvo käynnistetään uudelleen seisotuksen jälkeen, sitä käy­
tetään tämän alaliitteen 3.2.4.2.2 kohdan mukaisessa kuljettajan va ­
littavissa olevassa ajotilassa.  
3.2.4.3.3. Poiketen siitä, mitä alaliitteessä 5 olevassa 5.3.1 kohdassa säädetään, 
ja rajoittamatta alaliitteessä 5 olevan 5.3.1.2 kohdan soveltamista 
analysaattorit voidaan kalibroida ja niiden nolla-arvo tarkastaa ennen 
varausta purkavaa tyyppi 1 -testiä ja sen jälkeen.  
3.2.4.4. Varausta purkavan tyyppi 1 -testin päättyminen  
Varausta purkavan tyyppi 1 -testin katsotaan päättyvän, kun tämän 
alaliitteen 3.2.4.5 kohdan mukainen lopetuskriteeri täyttyy ensim ­
mäisen kerran. Sovellettavien WLTP-testisyklien lukumäärä siihen 
sykliin asti, jossa lopetuskriteeri täyttyi ensimmäisen kerran (ja tämä 
sykli mukaan luettuna), on n+1.  
Soveltuvaa WLTP-testisykliä n nimitetään siirtymäsykliksi.  
Soveltuvaa WLTP-testisykliä n+1 nimitetään vahvistussykliksi.  
▼M3 
Jos ajoneuvo ei pysty ylläpitämään varausta koko sovellettavan 
WLTP-testisyklin ajan, varausta purkavan tyyppi 1 -testin katsotaan 
päättyvän, kun ajoneuvon vakiovarusteena olevassa kojetaulussa an ­
netaan ilmoitus ajoneuvon pysäyttämisestä tai kun ajoneuvo poik ­
keaa sille määrätystä nopeuskäyrätoleranssista neljän perättäisen se ­
kunnin ajan tai pitempään. Tällöin vapautetaan kaasunsäädin ja jar ­
rutetaan ajoneuvo pysähdyksiin 60 sekunnin kuluessa.  
▼B 
3.2.4.5. Lopetuskriteeri  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 740  
3.2.4.5.1. On arvioitava, täyttyikö lopetuskriteeri kaikissa ajetuissa WLTP-tes ­
tisykleissä. 
3.2.4.5.2. Varausta purkavan tyyppi 1 -testin lopetuskriteeri täyttyy, kun seu ­
raavasta yhtälöstä laskettu suhteellinen sähköenergianmuutos REEC  i 
on pienempi kuin 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
jossa 
REEC  i on suhteellinen sähköenergianmuutos tarkasteltavassa 
varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovellettavassa testi ­
syklissä i 
ΔE REESS,i  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos 
tarkasteltavassa varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä i 
laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti (Wh)  
E cycle on syklin energiantarve tarkasteltavassa sovellettavassa 
WLTP-testisyklissä laskettuna alaliitteessä 7 olevan 5 
kohdan mukaisesti (Ws)  
i on tarkasteltavan sovellettavan WLTP-testisyklin järjes­
tysnumero  
1 
3 600 on syklin energiantarpeeseen sovellettava Wh-muunnos ­
kerroin.  
3.2.4.6. REESS-järjestelmän lataaminen ja ladatun sähköenergian mittaa ­
minen 
3.2.4.6.1. Kytketään ajoneuvo verkkovirtaan 120 minuutin kuluessa sen sovel ­
lettavan WLTP-testisyklin n+1 jälkeen, jossa varausta purkavan 
tyyppi 1 -testin lopetuskriteeri ensimmäisen kerran täyttyi.  
REESS-järjestelmä on ladattu täyteen, kun tämän alaliitteen lisäyk ­
sessä 4 olevassa 2.2.3.2 kohdassa määritelty varauksen lopettamisk ­
riteeri täyttyy.  
3.2.4.6.2. Verkosta ladattava sähköenergia E  AC ja syöttöaika mitataan verkko ­
virtapistokkeen ja ajoneuvon latauslaitteen väliin sijoitetuilla sähköe ­
nergianmittauslaitteilla. Sähköenergian mittaaminen voidaan lopet ­
taa, kun tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.2.3.2 kohdassa 
määritelty varauksen lopettamiskriteeri täyttyy.  
▼M3 
3.2.4.7. Kaikissa varausta purkavan tyyppi 1 -testin yksittäisissä sovelletta ­
vissa WLTP-testisykleissä on noudatettava alaliitteessä 6 olevassa 
1.2 kohdassa annettuja sovellettavia kriteeripäästöjen raja-arvoja.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 741  
3.2.5. Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen tehtävää vara ­
usta purkavaa tyyppi 1 -testiä (vaihtoehto 2)  
Vaihtoehdon 2 mukainen testisekvenssi, joka kuvataan tämän ala ­
liitteen 3.2.5.1–3.2.5.3.3 kohdassa, ja vastaava REESS-järjestelmän 
varaustilaprofiili esitetään tämän alaliitteen lisäyksen 1 kuvassa 
A8.App1/2. 
3.2.5.1. Esivakautus ja seisotus  
Ajoneuvo valmistellaan tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.1 
kohdassa kuvatuilla menettelyillä.  
3.2.5.2. Testausolosuhteet  
3.2.5.2.1. Testit suoritetaan niin, että ajoneuvoa käytetään tämän liitteen 3.3.6 
kohdassa määritellyssä varausta ylläpitävässä toimintatilassa.  
3.2.5.2.2. Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, 
valitaan varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä käytettävä toimin ­
tatila tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti.  
3.2.5.3. Tyyppi 1 -testausmenettely  
3.2.5.3.1. Ajoneuvot testataan alaliitteessä 6 kuvatun tyyppi 1 -testausmenet ­
telyn mukaisesti.  
3.2.5.3.2. Korjataan tarvittaessa CO  2 -päästöjen massa tämän alaliitteen lisäyk ­
sen 2 mukaisesti.  
▼M3 
3.2.5.3.3. Tämän alaliitteen 3.2.5.3.1 kohdan mukaisessa testissä on noudatet ­
tava alaliitteessä 6 olevassa 1.2 kohdassa annettuja sovellettavia 
kriteeripäästöjen raja-arvoja.  
▼B 
3.2.6. Varausta purkava tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta ylläpitävä 
tyyppi 1 -testi (vaihtoehto 3)  
Vaihtoehdon 3 mukainen testisekvenssi, joka kuvataan tämän ala ­
liitteen 3.2.6.1–3.2.6.3 kohdassa, ja vastaava REESS-järjestelmän 
varaustilaprofiili esitetään tämän alaliitteen lisäyksen 1 kuvassa 
A8.App1/3. 
3.2.6.1. Varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä on noudatettava tämän ala ­
liitteen 3.2.4.1–3.2.4.5 ja 3.2.4.7 kohdassa kuvattua menettelyä.  
3.2.6.2. Sen jälkeen on toimittava tämän alaliitteen 3.2.5.1–3.2.5.3 kohdassa 
kuvatun varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin testausmenettelyn mu ­
kaisesti. Tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevaa 2.1.1–2.1.2 kohtaa ei 
sovelleta.  
3.2.6.3. REESS-järjestelmän lataaminen ja ladatun sähköenergian mittaa ­
minen  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 742  
3.2.6.3.1. Kytketään ajoneuvo verkkovirtaan 120 minuutin kuluessa varausta 
ylläpitävän tyyppi 1 -testin päättymisestä.  
REESS-järjestelmä on ladattu täyteen, kun tämän alaliitteen lisäyk ­
sessä 4 olevassa 2.2.3.2 kohdassa määritelty varauksen lopettamisk ­
riteeri täyttyy.  
3.2.6.3.2. Verkosta ladattava sähköenergia E AC ja syöttöaika mitataan verkko ­
virtapistokkeen ja ajoneuvon latauslaitteen väliin sijoitetuilla energi ­
anmittauslaitteilla. Sähköenergian mittaaminen voidaan lopettaa, kun 
tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.2.3.2 kohdassa määritelty 
varauksen lopettamiskriteeri täyttyy.  
3.2.7. Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta purkava 
tyyppi 1 -testi (vaihtoehto 4)  
Vaihtoehdon 4 mukainen testisekvenssi, joka kuvataan tämän ala ­
liitteen 3.2.7.1–3.2.4.7 kohdassa, ja vastaava REESS-järjestelmän 
varaustilaprofiili esitetään tämän alaliitteen lisäyksen 1 kuvassa 
A8.App1/4. 
3.2.7.1. Varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä on noudatettava tämän ala ­
liitteen 3.2.5.1–3.2.5.3 ja 3.2.6.3.1 kohdassa kuvattua menettelyä.  
3.2.7.2. Sen jälkeen on toimittava tämän alaliitteen 3.2.4.2–3.2.4.7 kohdassa 
kuvatun varausta purkavan tyyppi 1 -testin testausmenettelyn mu ­
kaisesti. 
3.3. NOVC-HEV-ajoneuvot 
Tämän alaliitteen 3.3.1–3.3.3 kohdassa kuvattu testisekvenssi ja vas ­
taava REESS-järjestelmän varaustilaprofiili esitetään tämän alaliit ­
teen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/5.  
3.3.1. Esivakautus ja seisotus  
▼M3 
3.3.1.1. Ajoneuvot esivakautetaan alaliitteessä 6 olevan 2.6 kohdan mukai ­
sesti. 
Alaliitteessä 6 olevassa 2.6 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttä ­
misen lisäksi voidaan ajo-REESS-järjestelmän varaustila asettaa va ­
rausta ylläpitävää testiä varten ennen esivakauttamista valmistajan 
suositusten mukaiseksi, jotta testi voidaan tehdä varausta ylläpitä ­
vässä toimintatilassa.  
3.3.1.2. Ajoneuvoja seisotetaan alaliitteessä 6 olevan 2.7 kohdan mukaisesti.  
▼B 
3.3.2. Testausolosuhteet  
3.3.2.1. Ajoneuvot testataan tämän liitteen 3.3.6 kohdassa määritellyssä va ­
rausta ylläpitävässä toimintatilassa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 743  
3.3.2.2. Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, 
valitaan varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä käytettävä ajotila 
tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti.  
3.3.3. Tyyppi 1 -testausmenettely  
3.3.3.1. Ajoneuvot testataan alaliitteessä 6 kuvatun tyyppi 1 -testausmenet ­
telyn mukaisesti.  
3.3.3.2. Korjataan tarvittaessa CO  2 -päästöjen massa tämän alaliitteen lisäyk ­
sen 2 mukaisesti.  
▼M3 
3.3.3.3. Varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä on noudatettava alaliitteessä 
6 olevassa 1.2 kohdassa annettuja sovellettavia kriteeripäästöjen ra ­
ja-arvoja.  
▼B 
3.4. Täyssähköajoneuvot  
▼M3 
3.4.1. Yleiset vaatimukset  
Sähkökäyttöisen toimintasäteen ja sähköenergiankulutuksen määrit­
tämisessä noudatettava testausmenettely valitaan taulukossa A8/3 
esitetyn testiajoneuvon arvioidun sähkökäyttöisen toimintasäteen 
mukaisesti. Jos käytetään interpolointimenetelmää, sovellettava tes ­
tausmenettely valitaan interpolointiperheeseen kuuluvan ajoneuvon 
H sähkökäyttöisen toimintasäteen perusteella.  
Taulukko A8/3  
Menettelyt sähkökäyttöisen toimintasäteen (PER) ja sähköenergiankulutuksen määrittämiseksi  
Sovellettava testisykli  Arvioitu PER Sovellettava testausmenettely  
Tämän alaliitteen 1.4.2.1 
kohdan mukainen testisykli  Pienempi kuin 3:n sovellettavan 
WLTP-testisyklin pituus  Perättäisten syklien tyyppi 1 -testaus­
menettely (tämän alaliitteen 
3.4.4.1 kohdan mukaisesti) 
Suurempi tai yhtä suuri kuin 3:n 
sovellettavan WLTP-testisyklin pi ­
tuus Lyhennetty tyyppi 1 -testausmenettely 
(tämän alaliitteen 3.4.4.2 kohdan mu­
kaisesti)  
Tämän alaliitteen 1.4.2.2 
kohdan mukainen kaupun­
kisykli  Ei käytettävissä sovellettavassa 
WLTP-testisyklissä  Perättäisten syklien tyyppi 1 -testaus­
menettely (tämän alaliitteen 
3.4.4.1 kohdan mukaisesti)  
Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä arvi ­
oidusta sähkökäyttöisestä toimintasäteestä (PER) ennen testiä. Jos 
käytetään interpolointimenetelmää, sovellettava testausmenettely va ­
litaan interpolointiperheeseen kuuluvan ajoneuvon H arvioidun säh ­
kökäyttöisen toimintasäteen perusteella. Sovelletulla testausmenette ­
lyllä määritetyn PER-arvon on osoitettava, että on sovellettu oikeaa 
testausmenettelyä.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 744  
Tämän alaliitteen 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.1 kohdassa kuvatussa perät ­
täisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyssä sovellettava testisek ­
venssi ja vastaava REESS-järjestelmän varaustilaprofiili esitetään 
tämän alaliitteen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/6.  
Tämän alaliitteen 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.2 kohdassa kuvatussa lyhen ­
netyssä tyyppi 1 -testausmenettelyssä sovellettava testisekvenssi ja 
vastaava REESS-järjestelmän varaustilaprofiili esitetään tämän ala ­
liitteen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/7.  
▼B 
3.4.2. Esivakautus  
Ajoneuvo valmistellaan tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 3 
kohdassa kuvatuilla menettelyillä.  
▼M3 
3.4.3. Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, 
testissä käytettävä ajotila valitaan tämän alaliitteen lisäyksessä 6 
olevan 4 kohdan mukaisesti.  
▼B 
3.4.4. Täyssähköajoneuvoihin sovellettava tyyppi 1 -testausmenettely  
3.4.4.1. Perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettely  
3.4.4.1.1. Nopeuskäyrä ja tauot  
Testi suoritetaan ajamalla perättäisiä sovellettavia testisyklejä, kun ­
nes tämän alaliitteen 3.4.4.1.3 mukainen lopetuskriteeri täyttyy.  
▼M3 
Kuljettaja tai testin suorittaja voivat pitää taukoja vain testisyklien 
välissä. Taukojen kokonaispituus saa olla enintään 10 minuuttia. 
Voimalaite kytketään tauon ajaksi pois päältä.  
▼B 
3.4.4.1.2. REESS-järjestelmän virran ja jännitteen mittaaminen  
Kaikkien REESS-järjestelmien sähkövirta mitataan ja jännite mää ­
ritetään tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukaisesti testin alusta lope ­
tuskriteerin täyttymiseen saakka.  
▼M3 
3.4.4.1.3. Lopetuskriteeri  
Lopetuskriteeri täyttyy, kun ajoneuvon nopeus ylittää alaliitteessä 6 
olevassa 2.6.8.3 kohdassa esitetyn sallitun poikkeaman nopeuskäy ­
rästä neljän perättäisen sekunnin ajan tai pitempään. Tällöin vapau ­
tetaan kaasunsäädin. Ajoneuvo jarrutetaan pysähdyksiin 60 sekunnin 
kuluessa.  
▼B 
3.4.4.2. Lyhennetty tyyppi 1 -testausmenettely  
3.4.4.2.1. Nopeuskäyrä  
Lyhennetty tyyppi 1 -testausmenettely koostuu kahdesta dynaa ­
misesta segmentistä (DS  1 ja DS  2 ) sekä kahdesta tasaisen nopeuden 
segmentistä (CSS  M ja CSS  E ) kuvassa A8/2 esitetyllä tavalla.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 745  
Kuva A8/2  
Lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn nopeuskäyrä
  
▼M3 
Dynaamisia segmenttejä DS  1 ja DS  2 käytetään tarkasteltavan vai ­
heen, sovellettavan WLTP-kaupunkisyklin ja sovellettavan WLTP- 
testisyklin energiantarpeen määrittämiseen.  
▼B 
Tasaisen nopeuden segmenttien CSS  M ja CSS  E tarkoituksena on 
lyhentää testin kestoa purkamalla REESS-järjestelmän varausta no ­
peammin kuin perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyssä.  
▼M3 
3.4.4.2.1.1. Dynaamiset segmentit  
Dynaamiset segmentit DS  1 ja DS  2 koostuvat tämän alaliitteen 
1.4.2.1 kohdan mukaisesta sovellettavasta WLTP- testisyklistä ja 
sitä seuraavasta tämän alaliitteen 1.4.2.2 kohdan mukaisesta sovel ­
lettavasta WLTP-kaupunkitestisyklistä.  
▼B 
3.4.4.2.1.2. Tasaisen nopeuden segmentti  
▼M3 
Segmentit CSS  M ja CSS  E on ajettava samalla tasaisella nopeudella. 
Jos käytetään interpolointimenetelmää, interpolointiperheessä sovel ­
letaan samaa tasaista nopeutta.  
▼B 
a) Nopeutta koskevat vaatimukset  
Nopeuden on oltava tasaisen nopeuden segmenteissä vähintään 
100 km/h. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen 
suostumuksella voidaan tasaisen nopeuden segmentteihin valita 
suurempi tasainen nopeus.  
Kiihdytyksen tasaiseen nopeuteen on oltava tasainen, ja nopeus 
on saavutettava 1 minuutin kuluessa siitä, kun dynaamiset seg ­
mentit päättyvät, ja taulukon A8/4 mukaisen tauon tapauksessa 
siitä, kun voimalaitteen käynnistäminen aloitetaan.  
Jos ajoneuvon suurin nopeus on pienempi kuin tässä kohdassa 
esitettyjen vaatimusten mukainen tasaisen nopeuden segmenttien 
vähimmäisnopeus, tasaisen nopeuden segmenteissä vaadittava 
nopeus on yhtä suuri kuin ajoneuvon suurin nopeus.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 746  
b) Segmenteissä CSS  E ja CSS  M ajettavan matkan määrittäminen  
Tasaisen nopeuden segmentin CSS  E pituus määritetään käyttä ­
mällä perustana prosenttiosuutta tämän alaliitteen 4.4.2.1 kohdan 
mukaisesta käytettävissä olevasta REESS-energiasta UBE  STP . 
Ajo-REESS-järjestelmässä dynaamisen segmentin DS  2 jälkeen 
olevan energian määrän on oltava enintään 10 prosenttia arvosta 
UBE  STP . Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle 
testin jälkeen näyttöä siitä, että tämä vaatimus täyttyy.  
Tasaisen nopeuden segmentin CSS  M pituus voidaan laskea seu­
raavasta yhtälöstä:  
d CSSM ¼ PER  est Ä d  DS1 Ä d  DS2 Ä d  CSSE 
jossa 
PER  est on tarkasteltavan täyssähköajoneuvon arvioitu sähkö ­
käyttöinen toimintasäde (km)  
d DS1 on dynaamisen nopeuden segmentin 1 pituus (km)  
d DS2 on dynaamisen nopeuden segmentin 2 pituus (km)  
d CSSE on tasaisen nopeuden segmentin CSS  E pituus (km). 
3.4.4.2.1.3. Tauot 
Kuljettaja tai testin suorittaja voi pitää taukoja vain tasaisen nopeu ­
den segmenteissä taulukossa A8/4 esitetyn mukaisesti.  
Taulukko A8/4  
Kuljettajan tai testin suorittajan tauot  
▼M3 
Ajettu matka tasaisen nopeu ­
den segmentissä CSS  M (km)  Taukojen enimmäispituus (minuuttia)  
▼B 
Enintään 100  10 
Enintään 150  20 
Enintään 200  30 
Enintään 300  60 
Yli 300 Valmistajan suositusten mukaisesti.  
Huomautus: Voimalaite kytketään tauon ajaksi pois päältä.  
3.4.4.2.2. REESS-järjestelmän virran ja jännitteen mittaaminen  
Kaikkien REESS-järjestelmien sähkövirta ja kaikkien REESS-järjes ­
telmien jännite määritetään tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukaisesti 
testin alusta lopetuskriteerin täyttymiseen saakka.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 747  
3.4.4.2.3. Lopetuskriteeri  
Lopetuskriteeri täyttyy, kun ajoneuvon nopeus ylittää alaliitteessä 6 
olevassa 2.6.8.3 kohdassa esitetyn sallitun poikkeaman nopeuskäy ­
rästä 4 perättäisen sekunnin ajan tai pitempään toisessa tasaisen 
nopeuden segmentissä CSS  E . Tällöin vwapautetaan kaasunsäädin. 
Ajoneuvo jarrutetaan pysähdyksiin 60 sekunnin kuluessa.  
▼B 
3.4.4.3. REESS-järjestelmän lataaminen ja ladatun sähköenergian mittaa ­
minen 
3.4.4.3.1. Kun ajoneuvo on jarrutettu pysähdyksiin tämän alaliitteen 3.4.4.1.3 
kohdan mukaisesti perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyn 
tapauksessa ja tämän alaliitteen 3.4.4.2.3 kohdan mukaisesti lyhen ­
netyn tyyppi 1 -testausmenettelyn tapauksessa, se kytketään verkko ­
virtaan 120 minuutin kuluessa.  
REESS-järjestelmä on ladattu täyteen, kun tämän alaliitteen lisäyk ­
sessä 4 olevassa 2.2.3.2 kohdassa määritelty varauksen lopettamisk ­
riteeri täyttyy.  
3.4.4.3.2. Verkosta ladattava sähköenergia E AC ja syöttöaika mitataan verkko ­
virtapistokkeen ja ajoneuvon latauslaitteen väliin sijoitetuilla energi ­
anmittauslaitteilla. Sähköenergian mittaaminen voidaan lopettaa, kun 
tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.2.3.2 kohdassa määritelty 
varauksen lopettamiskriteeri täyttyy.  
3.5. NOVC-FCHV-ajoneuvot 
Tämän alaliitteen 3.5.1–3.5.3 kohdassa kuvattu testisekvenssi ja vas ­
taava REESS-järjestelmän varaustilaprofiili esitetään tämän alaliit ­
teen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/5. 
3.5.1. Esivakautus ja seisotus  
Ajoneuvot esivakautetaan ja niitä seisotetaan tämän alaliitteen 3.3.1 
kohdan mukaisesti.  
3.5.2. Testausolosuhteet  
3.5.2.1. Ajoneuvot testataan tämän liitteen 3.3.6 kohdassa määritellyssä va ­
rausta ylläpitävässä toimintatilassa.  
3.5.2.2. Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, 
valitaan varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä käytettävä toimin ­
tatila tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti.  
3.5.3. Tyyppi 1 -testausmenettely  
3.5.3.1. Ajoneuvot testataan alaliitteessä 6 kuvatun tyyppi 1 -testausmenet ­
telyn mukaisesti, ja niiden polttoaineenkulutus lasketaan tämän ala ­
liitteen lisäyksen 7 mukaisesti.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 748  
3.5.3.2. Polttoaineenkulutusarvo korjataan tarvittaessa tämän alaliitteen lisä ­
yksen 2 mukaisesti.  
4. Hybridiajoneuvoihin, täyssähköajoneuvoihin ja paineistettua vetyä 
käyttäviin polttokennoajoneuvoihin sovellettavat laskelmat  
4.1. Päästöjen kaasumaisten yhdisteiden, hiukkasmassan ja hiukkasmää ­
rän laskeminen 
4.1.1. OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen päästöjen kaasumaisten yh ­
disteiden massa sekä päästöjen hiukkasmassa ja hiukkasmäärä vara ­
usta ylläpitävässä toimintatilassa  
Lasketaan varausta ylläpidettäessä syntyvien päästöjen hiukkasmassa 
PM  CS alaliitteessä 7 olevan 3.3 kohdan mukaisesti.  
Lasketaan varausta ylläpidettäessä syntyvien päästöjen hiukkasmäärä 
PN CS alaliitteessä 7 olevan 3.3 kohdan mukaisesti.  
4.1.1.1. ►M3 NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen varausta ylläpitä ­
vässä tyyppi 1 -testissä saatujen lopullisten tulosten laskemisessa 
sovellettava vaiheittainen menettely ◄ 
Lasketaan tulokset taulukossa A8/5 esitetyssä järjestyksessä. Kirja ­
taan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt soveltuvat tulokset. Prosessi- 
sarakkeessa ilmoitetaan laskelmissa käytettävät kohdat tai vaaditta ­
vat lisälaskelmat.  
Taulukon yhtälöissä ja tuloksissa käytetään seuraavia symboleita:  
c täysi sovellettava testisykli  
p sovellettavan syklin kukin vaihe  
i sovellettavat kriteeripäästöjen komponentit paitsi CO  2 
CS varausta ylläpitävä  
CO  2 CO  2 -päästöjen massa.  
▼M3 
Taulukko A8/5  
Varausta ylläpidettäessä syntyvien kaasupäästöjen lopullisten arvojen laskeminen  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Alaliite 6  Testin raakatulok ­
set Massapäästöt varausta ylläpidettä ­
essä 
Alaliite 7, 3–3.2.2 kohta  M i,CS,p,1  , g/km, 
M CO2,CS,p,1  , g/km. 1 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 749  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos tä­
män taulu­
kon vai­
heesta 1  M i,CS,p,1  , g/km, 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  Varausta ylläpitävän syklin yhdis ­
tettyjen arvojen laskeminen: 
M i;CS;c;2 ¼ P 
p M i;CS;p;1 Ü d  p P 
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P 
p M CO2;CS;p;1 Ü d  p P 
p d p 
jossa 
M i,CS,c,2  on varausta ylläpidettäessä 
syntyvien päästöjen massa koko 
syklissä 
M CO2,CS,c,2  on varausta ylläpidettä ­
essä syntyvien CO  2 -päästöjen 
massa koko syklissä 
d p on ajomatkat syklin vaiheissa p  M i,CS,c,2  , g/km, 
M CO2,CS,c,2  , g/km. 2 
Tulos tä­
män taulu­
kon vai­
heista 1 
ja 2 M CO2,CS,p,1  , g/km, 
M CO2,CS,c,2  , g/km. REESS-järjestelmän sähköenergi ­
anmuutoksen korjaaminen 
Tämän alaliitteen 4.1.1.2– 4.1.1.5 
kohta  M CO2,CS,p,3  , g/km, 
M CO2,CS,c,3  , g/km. 3 
Tulos tä­
män taulu­
kon vai­
heista 2 
ja 3 M i,CS,c,2  , g/km, 
M CO2,CS,c,3  , g/km. Varausta ylläpidettäessä syntyvien 
päästöjen massan korjaaminen 
kaikkien jaksoittaisesti regeneroitu ­
valla järjestelmällä varustettujen 
ajoneuvojen osalta (K i ) alaliitteen 
6 lisäyksen 1 mukaisesti 
M i,CS,c,4  = K  i × M  i,CS,c,2  
tai 
M i,CS,c,4  = K  i + M  i,CS,c,2  
ja 
M CO2;CS;c;4 ¼ K  CO2;K i Ü M  CO2;CS;c;3 
tai 
M CO2;CS;c;4 ¼ K  CO2;K i þ M  CO2;CS;c;3 
K i :n määrittämisen mukaisesti käy ­
tettävä summaava tai kertova tekijä 
Jos K  i -kerrointa ei sovelleta: 
M i,CS,c,4  = M  i,CS,c,2  
M CO2,CS,c,4  = M  CO2,CS,c,3  M i,CS,c,4  , g/km, 
M CO2,CS,c,4  , g/km. 4 a ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 750  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos tä­
män taulu­
kon vai­
heista 3 
ja 4 a  M CO2,CS,p,3  , g/km, 
M CO2,CS,c,3  , g/km, 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  Jos K  i -kerrointa sovelletaan, linja ­
taan vaiheittaiset CO  2 -tulokset syk­
lin yhdistettyyn arvoon: 
M CO2,CS,p,4  = M  CO2,CS,p,3  × AF  Ki 
syklin kunkin vaiheen p osalta 
jossa 
AF Ki ¼ M CO2;CS;c;4 
M CO2;CS;c;3 
Jos K  i -kerrointa ei sovelleta: 
M CO2,CS,p,4  = M  CO2,CS,p,3  M CO2,CS,p,4  , g/km. 4 b 
Tulos tä­
män taulu­
kon vai­
heesta 4  M i,CS,c,4  , g/km, 
M CO2,CS,p,4  , g/km, 
M CO2,CS,c,4  , g/km, Tehdään ATCT-korjaus alaliitteessä 
6 a olevan 3.8.2 kohdan mukaisesti. 
Lasketaan huononemiskertoimet ja 
sovelletaan niitä liitteen VII mukai ­
sesti. M i,CS,c,5  , g/km, 
M CO2,CS,c,5  , g/km, 
M CO2,CS,p,5  , g/km. 5 
Yhden testin 
tulos 
Tulos tä­
män taulu­
kon vai­
heesta 5  Kaikissa testeissä: 
M i,CS,c,5  , g/km, 
M CO2,CS,c,5  , g/km, 
M CO2,CS,p,5  , g/km. Keskiarvotetaan testiarvot ja ilmoi ­
tetut arvot alaliitteessä 6 olevan 
1.2–1.2.3 kohdan mukaisesti. M i,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,p,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km. 6 
M i,CS testi­
ajoneuvon 
tulokset 
tyyppi 1 
-testistä  
Tulos tä­
män taulu­
kon vai­
heesta 6  M CO2,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,p,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km. Yhdenmukaistetaan vaihekohtaiset 
arvot. 
Alaliite 6, 1.2.4 kohta 
ja 
M CO2,CS,c,7  = M  CO2,CS,c,declared  M CO2,CS,c,7  , g/km, 
M CO2,CS,p,7  , g/km. 7 
M CO2,CS  tes­
tiajoneuvon 
tulokset 
tyyppi 1 
-testistä  
Tulos tä­
män taulu­
kon vai­
heista 6 
ja 7 Kukin H- ja L- 
konfiguraation tes ­
tiajoneuvo: 
M i,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,7  , g/km, 
M CO2,CS,p,7  , g/km. Jos ajoneuvon H lisäksi testattiin 
ajoneuvo L ja tapauksen mukaan 
ajoneuvo M, kriteeripäästötulok ­
seksi otetaan suurempi näistä kah ­
desta tai tapauksen mukaan kol ­
mesta arvosta ja kirjataan se ar ­
voksi M  i,CS,c . 
Yhdistettyjen THC- ja NO  x -päästö­
jen tapauksessa käytetään summan 
suurinta arvoa, joka koskee joko 
ajoneuvoa H tai L tai tapauksen 
mukaan ajoneuvoa M. 
Muussa tapauksessa, jos ajoneuvoa 
L tai tapauksen mukaan ajoneuvoa 
M ei testattu, M  i,CS,c = M  i,CS,c,6  
CO  2 :n osalta käytetään tämän tau ­
lukon vaiheessa 7 saatuja arvoja. 
CO  2 -arvot pyöristetään kahden de ­
simaalin tarkkuuteen.  M i,CS,c , g/km, 
M CO2,CS,c,H  , g/km, 
M CO2,CS,p,H  , g/km, 
ja jos testattiin 
ajoneuvo L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km, 
M CO2,CS,p,L  , g/km, 
ja jos tapauksen 
mukaan testattiin 
ajoneuvo M: 
M CO2,CS,c,M  , g/ 
km, M  CO2,CS,p,M  , 
g/km, 8 
Interpoloin ­
tiperheen tu ­
los 
Lopullinen 
kriteeripääs ­
tötulos  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 751  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos tä­
män taulu­
kon vai­
heesta 8  M CO2,CS,c,H  , g/km, 
M CO2,CS,p,H  , g/km, 
ja jos testattiin 
ajoneuvo L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km, 
M CO2,CS,p,L  , g/km 
ja jos tapauksen 
mukaan testattiin 
ajoneuvo M: 
M CO2,CS,c,M  , g/km, 
M CO2,CS,p,M  , g/km, Lasketaan interpolointiperheen yk ­
sittäisten ajoneuvojen CO  2 -päästö­
jen massa tämän alaliitteen 4.5.4.1 
kohdan mukaisesti. 
Pyöristetään CO  2 -arvot taulukon 
A8/2 mukaisesti.  M CO2,CS,c,ind  , g/ 
km, M  CO2,CS,p,ind  , 
g/km. 9 
Yksittäisen 
ajoneuvon tu­
los 
Lopullinen 
CO  2 - tulos  
▼B 
4.1.1.2. Jos tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 1.1.4 kohdan mukaista 
korjausta ei tehty, käytetään seuraavaa varausta ylläpidettäessä syn ­
tyvien CO  2 -päästöjen massan arvoa:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb 
jossa 
M CO2,CS  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen 
massan arvo varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä 
taulukon A8/5 vaiheen 3 mukaisesti [g/km]  
M CO2,CS,nb  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen 
massan tasapainottamaton arvo varausta ylläpidettäessä 
suoritettavassa tyyppi 1 -testissä ilman energiatasekor ­
jausta taulukon A8/5 vaiheen 2 mukaisesti määritettynä 
[g/km] 
4.1.1.3. Jos tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevassa 1.1.3 kohdassa edelly ­
tetään varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massan kor ­
jaamista tai jos tehtiin tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 1.1.4 
kohdan mukainen korjaus, CO  2 -päästöjen massan korjauskerroin 
määritetään tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 2 kohdan mukai ­
sesti. Korjattu varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen 
massan arvo määritetään seuraavasta yhtälöstä:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb Ä K  CO2 Ü EC  DC;CS 
jossa 
▼M3 
M CO2,CS  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen 
massan arvo varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä 
taulukon A8/5 vaiheen 3 mukaisesti (g/km)  
▼B 
M CO2,CS,nb  on syntyvien CO  2 -päästöjen massan tasapainottamaton 
arvo varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä ilman ener ­
giatasekorjausta taulukon A8/5 vaiheen 2 mukaisesti 
määritettynä [g/km]  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 752  
EC DC,CS  on sähköenergiankulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 
-testissä laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukai ­
sesti [Wh/km] 
K CO2 on tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 2.3.2 kohdan 
mukainen CO  2 -päästöjen massan korjauskerroin 
[(g/km)/(Wh/km)].  
4.1.1.4. Jos vaihekohtaisten CO  2 -päästöjen massan korjauskertoimia ei ole 
määritetty, vaihekohtaisten CO  2 -päästöjen massa lasketaan seuraa ­
vasta yhtälöstä:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K  CO2 Ü EC  DC;CS;p 
jossa 
▼M3 
M CO2,CS,p  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästö­
jen massan arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 -tes ­
tin vaiheessa p taulukon A8/5 vaiheen 3 mukai ­
sesti (g/km)  
M CO2,CS,nb,p  on syntyvien CO  2 -päästöjen massan tasapainotta ­
maton arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin 
vaiheessa p ilman energiatasekorjausta taulukon 
A8/5 vaiheen 1 mukaisesti määritettynä (g/km)  
▼B 
EC DC,CS,p  on sähköenergiankulutus varausta ylläpitävän 
tyyppi 1 -testin vaiheessa p laskettuna tämän ala ­
liitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
K CO2 on tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 2.3.2 
kohdan mukainen CO  2 -päästöjen massan korjaus ­
kerroin [(g/km)/(Wh/km)].  
4.1.1.5. Jos vaihekohtaisten CO  2 -päästöjen massan korjauskertoimet on mää ­
ritetty, vaihekohtaisten CO  2 -päästöjen massa lasketaan seuraavasta 
yhtälöstä:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K  CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
jossa  
M CO2,CS,p  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästö­
jen massan arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 -tes ­
tin vaiheessa p taulukon A8/5 vaiheen 3 mukai ­
sesti [g/km]  
▼M3 
M CO2,CS,nb,p  on syntyvien CO  2 -päästöjen massan tasapainotta ­
maton arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin 
vaiheessa p ilman energiatasekorjausta taulukon 
A8/5 vaiheen 1 mukaisesti määritettynä (g/km)  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 753  
EC DC,CS,p  on sähköenergiankulutus varausta ylläpitävän 
tyyppi 1 -testin vaiheessa p määritettynä tämän 
alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
K CO2,p  on tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 2.3.2.2 
kohdan mukainen CO  2 -päästöjen massan korjaus ­
kerroin [(g/km)/(Wh/km)]  
p on soveltuvan WLTP-testisyklin yksittäisen vai­
heen järjestysnumero.  
4.1.2. OVC-HEV-ajoneuvojen varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästö­
jen massan käyttötekijäpainotettu arvo  
Varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massan käyttötekijä ­
painotettu arvo M  CO2,CD  määritetään seuraavasta yhtälöstä: 
M CO2;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü M  CO2;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
jossa 
M CO2,CD  on varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen mas ­
san käyttötekijäpainotettu arvo [g/km]  
M CO2,CD,j  on alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti mää ­
ritetty CO  2 -päästöjen massa varausta purkavan tyyppi 1 
testin vaiheessa j [g/km]  
UF j on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä 
vaiheessa j  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymä ­
syklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä.  
▼M3 
Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneuvolla L siirty ­
mäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä n  veh_L  . 
Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  H ja 
tapauksen mukaan interpolointiperheen yksittäisellä ajoneuvolla aje ­
tun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  ind on pienempi kuin ajoneu ­
volla L ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero n  veh_L  , laskelmiin si ­
sällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen ajoneuvon 
vahvistussykli. Korjataan sitten vahvistussyklin kunkin vaiheen 
CO  2 -päästöjen massa suhteessa sähköenergiankulutukseen nolla 
EC DC,CD,j  = 0 soveltamalla CO  2 -korjauskerrointa tämän alaliitteen 
lisäyksen 2 mukaisesti.  
▼B 
4.1.3. OVC-HEV-ajoneuvojen päästöjen kaasumaisten yhdisteiden massa 
sekä päästöjen hiukkasmassa ja hiukkasmäärä käyttötekijäpainotet ­
tuina.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 754  
4.1.3.1. Päästöjen kaasumaisten yhdisteiden käyttötekijäpainotettu massa las ­
ketaan seuraavasta yhtälöstä:  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü M  i;CD;j Þ þ ð 1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü M  i;CS 
jossa 
M i,weighted  on päästön yhdisteen i käyttötekijäpainotettu massa 
[g/km] 
i on tarkasteltavan kaasumaisen päästön yhdisteen tunnus  
UF j on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä 
vaiheessa j  
M i,CD,j on alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti mää ­
ritetty kaasumaisen päästöyhdisteen i massa varausta 
purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa j [g/km]  
M i,CS on varausta ylläpidettäessä syntyvän kaasumaisen pääs ­
töyhdisteen massa varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -tes ­
tissä taulukon A8/5 vaiheen 7 mukaisesti [g/km]  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymä ­
syklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä.  
▼M3 
Jos sovelletaan interpolointimenetelmää kun i = CO  2 , k on ajoneu ­
volla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden luku ­
määrä n  veh_L  . 
Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  H ja 
tapauksen mukaan interpolointiperheen yksittäisellä ajoneuvolla aje ­
tun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  ind on pienempi kuin ajoneu ­
volla L ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero n  veh_L  , laskelmiin si ­
sällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen ajoneuvon 
vahvistussykli. Korjataan sitten vahvistussyklin kunkin vaiheen 
CO  2 -päästöjen massa suhteessa sähköenergiankulutukseen nolla 
EC DC,CD,j  = 0 soveltamalla CO  2 -korjauskerrointa tämän alaliitteen 
lisäyksen 2 mukaisesti.  
▼B 
4.1.3.2. Päästöjen käyttötekijäpainotettu hiukkasmäärä lasketaan seuraavasta 
yhtälöstä:  
PN weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü PN  CD;j Þ þ ð 1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü PN  CS 
jossa  
PN weighted  on päästöjen käyttötekijäpainotettu hiukkasmäärä hiuk ­
kasina kilometriä kohti  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 755  
UF j on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä 
vaiheessa j  
PN CD,j on alaliitteessä 7 olevan 4 kohdan mukaisesti määritetty 
päästöjen hiukkasmäärä varausta purkavan tyyppi 1 
-testin vaiheessa j hiukkasina kilometriä kohti  
PN CS on tämän alaliitteen 4.1.1 kohdan mukaisesti määritetty 
päästöjen hiukkasmäärä varausta ylläpitävässä tyyppi 1 
-testissä hiukkasina kilometriä kohti  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymä ­
syklin n loppuun mennessä ajettujen vaiheiden luku ­
määrä.  
4.1.3.3. Päästöjen käyttötekijäpainotettu hiukkasmassa lasketaan seuraavasta 
yhtälöstä:  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF c Ü PM  CD;c Þ þ ð 1 Ä X  n c 
c¼1 UF c Þ Ü PM  CS 
jossa 
PM  weighted  on päästöjen käyttötekijäpainotettu hiukkasmassa 
[mg/km] 
UF c on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä 
syklissä c 
PM  CD,c on alaliitteessä 7 olevan 3.3 kohdan mukaisesti mää ­
ritetty varausta purettaessa syntyvien päästöjen hiukkas ­
massa varausta purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa c 
[mg/km] 
PM  CS on päästöjen hiukkasmassa varausta ylläpitävässä tyyppi 
1 -testissä laskettuna tämän alaliitteen 4.1.1 kohdan mu ­
kaisesti [mg/km]  
c on tarkasteltavan syklin järjestysnumero  
n c on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymä ­
syklin n loppuun mennessä ajettujen sovellettavien 
WLTP-testisyklien lukumäärä.  
4.2. Polttoaineenkulutuksen laskeminen  
4.2.1. OVC-HEV-, NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen poltto­
aineenkulutus varausta ylläpidettäessä  
4.2.1.1. OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen polttoaineenkulutus vara ­
usta ylläpidettäessä lasketaan vaiheittaisella menettelyllä taulukon 
A8/6 mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 756  
Taulukko A8/6  
OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen lopullinen polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos tämän alaliit ­
teen taulukon A8/5 
vaiheista 6 ja 7  M i,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,7  , g/km, 
M CO2,CS,p,7  , g/km, Lasketaan poltto ­
aineenkulutus ala ­
liitteessä 7 olevan 
6 kohdan mukai ­
sesti. 
Polttoaineenkulu ­
tus lasketaan so­
veltuvalta sykliltä 
ja sen vaiheilta 
erikseen. 
Tällöin 
a) käytetään so ­
veltuvan vai ­
heen tai syklin 
CO  2 -arvoja 
b) käytetään koko 
syklin kritee ­
ripäästöjä.  FC CS,c,1  , l/100 km, 
FC CS,p,1  , l/100 km, 1 
testiajoneuvon 
FC CS -tulokset 
tyyppi 1 -testistä  
Tämän taulukon 
vaihe 1  Kukin H- ja L- 
konfiguraation tes ­
tiajoneuvo: 
FC CS,c,1  , l/100 km, 
FC CS,p,1  , l/100 km,  Polttoaineenkulu ­
tuksen osalta käy ­
tetään tämän tau ­
lukon vaiheessa 1 
saatuja arvoja. 
Pyöristetään polt ­
toaineenkulutus ­
arvot kahden de­
simaalin tarkkuu ­
teen.  FC CS,c,H  , l/100 km, 
FC CS,p,H  , l/100 km, 
ja jos testattiin L- 
konfiguraation ajo ­
neuvo 
FC CS,c,L  , l/100 km, 
FC CS,p,L  , l/100 km, 2 
interpolointiper ­
heen tulos 
lopullinen kritee ­
ripäästötulos  
Tämän taulukon 
vaihe 2 FC CS,c,H  , l/100 km, 
FC CS,p,H  , l/100 km, 
ja jos testattiin L- 
konfiguraation ajo ­
neuvo 
FC CS,c,L  , l/100 km, 
FC CS,p,L  , l/100 km, Lasketaan inter ­
polointiperheen 
yksittäisten ajo ­
neuvojen poltto ­
aineenkulutus tä ­
män alaliitteen 
4.5.5.1 kohdan 
mukaisesti. 
Pyöristetään polt ­
toaineenkulutus ­
arvot taulukon 
A8/2 mukaisesti.  FC CS,c,ind  , l/ 
100 km, 
FC CS,p,ind  , l/ 
100 km, 3 
yksittäisen ajoneu ­
von tulos 
lopullinen poltto ­
aineenkulutus  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 757  
4.2.1.2. NOVC-FCHV-ajoneuvojen polttoaineenkulutus varausta ylläpidettä ­
essä 
▼M3 
4.2.1.2.1. NOVC-FCHV-ajoneuvojen varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä 
saatujen lopullisten polttoaineenkulutustulosten laskemisessa sovel ­
lettava vaiheittainen menettely  
▼B 
Lasketaan tulokset taulukossa A8/7 esitetyssä järjestyksessä. Kirja ­
taan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt soveltuvat tulokset. Prosessi- 
sarakkeessa ilmoitetaan laskelmissa käytettävät kohdat tai vaaditta ­
vat lisälaskelmat.  
Taulukon yhtälöissä ja tuloksissa käytetään seuraavia symboleita:  
c: täysi sovellettava testisykli  
p: sovellettavan syklin kukin vaihe  
CS: varausta ylläpitävä  
Taulukko A8/7  
NOVC-FCHV-ajoneuvojen lopullinen polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tämän alaliitteen 
lisäys 7. Tasapainottamaton 
polttoaineenkulu ­
tus varausta yllä­
pidettäessä 
FC CS,nb , kg/ 
100 km Lasketaan poltto ­
aineenkulutus va ­
rausta ylläpidettä ­
essä tämän alaliit­
teen lisäyksessä 7 
olevan 2.2.6 koh ­
dan mukaisesti.  FC CS,c,1  , kg/ 
100 km 1 
Tulos tämän taulu ­
kon vaiheesta 1  FC CS,c,1  , kg/ 
100 km REESS-järjestel ­
män sähköenergi­
anmuutoksen kor ­
jaaminen 
Alaliitteessä 8 
oleva 
4.2.1.2.2 –4.2.1.2.3 
kohta FC CS,c,2  , kg/ 
100 km 2 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 758  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
▼M3 
Tulos tämän taulu ­
kon vaiheesta 2  FC CS,c,2  , kg/ 
100 km. FC CS,c,3  = FC  CS,c,2  FC CS,c,3  , kg/ 
100 km. 3 
Yhden testin tulos  
Tulos tämän taulu ­
kon vaiheesta 3  Kaikissa testeissä: 
FC CS,c,3  , kg/ 
100 km. Keskiarvotetaan 
testiarvot ja ilmoi­
tetut arvot alaliit ­
teessä 6 olevan 
1.2–1.2.3 kohdan 
mukaisesti.  FC CS,c,4  , kg/ 
100 km. 4 
▼B 
Tulos tämän taulu ­
kon vaiheesta 4  FC CS,c,4  , kg/ 
100 km 
FC CS,c,declared  , kg/ 
100 km Yhdenmukaiste ­
taan vaihekohtaiset 
arvot. 
Alaliite 6, 1.1.2.4 
kohta 
ja 
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/ 
100 km 5 
testiajoneuvon 
FC CS -tulokset 
tyyppi 1 -testistä  
4.2.1.2.2. Jos tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 1.1.4 kohdan mukaista 
korjausta ei tehty, käytetään seuraavaa varausta ylläpidettäessä ta ­
pahtuvan polttoaineenkulutuksen arvoa: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
jossa 
FC CS on varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoaineenkulutus 
varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä taulukon A8/7 vai ­
heen 2 mukaisesti [kg/100 km]  
FC CS,nb on varausta ylläpidettäessä tapahtuva tasapainottamaton 
polttoaineenkulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä 
ilman energiatasekorjausta taulukon A8/7 vaiheen 1 mukai ­
sesti määritettynä [kg/100 km].  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 759  
4.2.1.2.3. Jos tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevassa 1.1.3 kohdassa edelly ­
tetään polttoaineenkulutuksen korjaamista tai jos tehtiin tämän ala ­
liitteen lisäyksessä 2 olevan 1.1.4 kohdan mukainen korjaus, poltto ­
aineenkulutuksen korjauskerroin määritetään tämän alaliitteen lisä ­
yksessä 2 olevan 2 kohdan mukaisesti. Korjattu varausta ylläpidet ­
täessä tapahtuva polttoaineenkulutus määritetään seuraavasta yhtä ­
löstä: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K  fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
jossa 
FC CS on varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoaineenkulutus 
varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä taulukon A8/7 
vaiheen 2 mukaisesti [kg/100 km]  
FC CS,nb on tasapainottamaton polttoaineenkulutus varausta yllä ­
pitävässä tyyppi 1 -testissä ilman energiatasekorjausta 
taulukon A8/7 vaiheen 1 mukaisesti määritettynä 
[kg/100 km] 
EC DC,CS  on sähköenergiankulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 
-testissä laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukai ­
sesti [Wh/km] 
K fuel,FCHV  on tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 2.3.1 kohdan 
mukainen polttoaineenkulutuksen korjauskerroin 
[(kg/km)/(Wh/km)].  
4.2.2. OVC-HEV-ajoneuvojen käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus 
varausta purettaessa  
Käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus varausta purettaessa 
FC CD lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
FC CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
jossa 
FC CD on käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus varausta 
purettaessa [l/100 km] 
FC CD,j on polttoaineenkulutus varausta purkavan tyyppi 1 -tes ­
tin vaiheessa j määritettynä alaliitteessä 7 olevan 6 koh ­
dan mukaisesti [l/100 km]  
UF j on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä 
vaiheessa j  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 760  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymä ­
syklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä.  
▼M3 
Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneuvolla L siirty ­
mäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä n  veh_L  . 
Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  H ja 
tapauksen mukaan interpolointiperheen yksittäisellä ajoneuvolla aje ­
tun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  ind on pienempi kuin ajoneu ­
volla L ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero n  veh_L  , laskelmiin si ­
sällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen ajoneuvon 
vahvistussykli. Lasketaan vahvistussyklin kunkin vaiheen poltto ­
aineenkulutus alaliitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti sekä 
koko vahvistussyklin kriteeripäästöt ja sovellettava vaihekohtainen 
CO  2 -arvo, joka korjataan suhteessa sähköenergiankulutukseen nolla 
EC DC,CD,j  = 0 soveltamalla CO  2 -massakorjauskerrointa K  CO2 ) tämän 
alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti.  
▼B 
4.2.3. OVC-HEV-ajoneuvojen käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus  
Käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus varausta purkavassa ja 
varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä lasketaan seuraavasta yhtä ­
löstä: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ þ ð 1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü FC  CS 
jossa 
FC weighted  on käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus [l/100 km]  
UF j on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä 
vaiheessa j  
FC CD,j on polttoaineenkulutus varausta purkavan tyyppi 1 -tes ­
tin vaiheessa j määritettynä alaliitteessä 7 olevan 6 koh ­
dan mukaisesti [l/100 km]  
FC CS on taulukon A8/6 vaiheen 1 mukaisesti määritetty poltto ­
aineenkulutus [l/100 km]  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymä ­
syklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä.  
▼M3 
Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneuvolla L siirty ­
mäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä n  veh_L  . 
Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  H ja 
tapauksen mukaan interpolointiperheen yksittäisellä ajoneuvolla aje ­
tun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  ind on pienempi kuin ajoneu ­
volla L ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero n  veh_L  , laskelmiin si ­
sällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen ajoneuvon 
vahvistussykli.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 761  
Lasketaan vahvistussyklin kunkin vaiheen polttoaineenkulutus ala ­
liitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti sekä koko vahvistussyklin 
kriteeripäästöt ja sovellettava vaihekohtainen CO  2 -arvo, joka korja ­
taan suhteessa sähköenergiankulutukseen nolla EC  DC,CD,j  = 0 sovel­
tamalla CO  2 -massakorjauskerrointa (K  CO2 ) tämän alaliitteen lisäyk ­
sen 2 mukaisesti.  
▼B 
4.3. Sähköenergiankulutuksen laskeminen  
Sähköenergiankulutuksen määrittämiseksi tämän alaliitteen lisäyksen 
3 mukaisesti määritetyn virran ja jännitteen perusteella käytetään 
seuraavia yhtälöitä: 
EC DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
jossa 
EC DC,j on sähköenergiankulutus tarkastelujaksolla j perustana 
REESS-järjestelmän purkautuminen [Wh/km]  
ΔE REESS,j  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos 
tarkastelujaksolla j [Wh]  
d j on tarkastelujaksolla j ajettu matka [km]  
ja 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;i 
jossa 
ΔE REESS,j,i  : on REESS-järjestelmän sähköenergianmuutos tarkaste ­
lujaksolla j (Wh)  
ja 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
jossa 
U(t)  REESS,j,i  on tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukaisesti määritetty 
REESS-järjestelmän i jännite tarkastelujaksolla j [V]  
t 0 on aika tarkastelujakson j alussa [s]  
t end on aika tarkastelujakson j lopussa [s]  
I(t) j,i on tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukaisesti määritetty 
REESS-järjestelmän i sähkövirta tarkastelujaksolla j 
[A] ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 762  
i on tarkasteltavan REESS-järjestelmän järjestysnumero  
n on REESS-järjestelmien kokonaismäärä  
j on tarkastelujakson järjestysnumero; tarkastelujakso voi 
olla mikä tahansa vaiheiden tai jaksojen yhdistelmä  
1 
3600 on kerroin muutettaessa wattisekunnit wattitunneiksi.  
▼M3 
4.3.1. OVC-HEV-ajoneuvojen käyttötekijäpainotettu sähköenergiankulutus 
varausta purettaessa perustana sähköverkosta ladattu sähköenergia  
Käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan pe ­
rustuva sähköenergiankulutus varausta purettaessa lasketaan seuraa ­
vasta yhtälöstä: 
EC AC;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
jossa 
EC AC,CD  on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva 
käyttötekijäpainotettu sähköenergiankulutus varausta 
purettaessa (Wh/km)  
UF j on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä 
vaiheessa j  
EC AC,CD,j  on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva 
sähköenergiankulutus vaiheessa j (Wh/km)  
ja 
EC AC;CD;j ¼ EC  DC;CD;j Ü E AC P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
jossa 
EC DC,CD,j  on REESS-järjestelmän purkautumiseen perustuva säh ­
köenergiankulutus varausta purkavan tyyppi 1 -testin 
vaiheessa j laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mu ­
kaisesti (Wh/km)  
E AC on tämän alaliitteen 3.2.4.6 kohdan mukaisesti mää ­
ritetty sähköverkosta ladattu sähköenergia (Wh)  
ΔE REESS,j  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos 
jaksolla j määritettynä tämän alaliitteen 4.3 kohdan mu ­
kaisesti (Wh)  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymä ­
syklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden lukumäärä.  
Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneu ­
volla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vai ­
heiden lukumäärä n  veh_L  . ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 763  
4.3.2. OVC-HEV-ajoneuvojen käyttötekijäpainotettu sähköenergiankulutus 
perustana sähköverkosta ladattu sähköenergia  
Käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan pe­
rustuva sähköenergiankulutus lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
EC AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
jossa 
EC AC,weighted  on käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun 
sähköenergiaan perustuva sähköenergiankulutus 
[Wh/km] 
UF j on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttöte ­
kijä vaiheessa j  
EC AC,CD,j  on tämän alaliitteen 4.3.1 kohdan mukainen sähkö ­
verkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköe ­
nergiankulutus vaiheessa j [Wh/km]  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
▼M3 
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirty ­
mäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden luku ­
määrä.  
Jos sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneu ­
volla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä n  veh_L  . 
▼B 
4.3.3. OVC-HEV-ajoneuvojen sähköenergiankulutus  
4.3.3.1. Syklikohtaisen sähköenergiankulutuksen määrittäminen  
Sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vastaavaan sähkökäyttöi ­
seen toimintasäteeseen perustuva sähköenergiankulutus lasketaan 
seuraavasta yhtälöstä: 
EC ¼  E AC 
EAER  
jossa 
EC on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vastaavaan 
sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen perustuva sähköenergi ­
ankulutus sovellettavassa WLTP-testisyklissä [Wh/km]  
E AC on tämän alaliitteen 3.2.4.6 kohdan mukaisesti määritetty 
sähköverkosta ladattu sähköenergia [Wh]  
EAER on tämän alaliitteen 4.4.4.1 kohdan mukainen vastaava säh ­
kökäyttöinen toimintasäde [km].  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 764  
4.3.3.2. Vaihekohtaisen sähköenergiankulutuksen määrittäminen  
Sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vastaavaan vaihekohtai ­
seen sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen perustuva vaihekohtainen 
sähköenergiankulutus lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
EC p ¼ E AC 
EAER  p 
jossa 
EC P : on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vastaavaan 
sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen perustuva vaihekohtai ­
nen sähköenergiankulutus [Wh/km]  
E AC : on tämän alaliitteen 3.2.4.6 kohdan mukaisesti määritetty 
sähköverkosta ladattu sähköenergia [Wh]  
EAER  P : on tämän alaliitteen 4.4.4.2 kohdan mukainen vastaava 
vaihekohtainen sähkökäyttöinen toimintasäde [km].  
4.3.4. Täyssähköajoneuvojen sähköenergiankulutus  
▼M3 
4.3.4.1. Tässä kohdassa määritetty sähköenergiankulutus lasketaan vain siinä 
tapauksessa, että ajoneuvo on pystynyt noudattamaan sovellettavaa 
testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa annettujen nope ­
uskäyräpoikkeamien mukaisesti koko tarkasteltavan jakson ajan.  
▼B 
4.3.4.2. Sovellettavan WLTP-testisyklin sähköenergiankulutuksen määrittä ­
minen  
Sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja sähkökäyttöiseen toimin ­
tasäteeseen perustuva sähköenergiankulutus sovellettavassa WLTP- 
testisyklissä lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
EC WLTC ¼ E AC 
PER  WLTC  
jossa 
EC WLTC  on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vastaa ­
vaan sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen perustuva säh ­
köenergiankulutus sovellettavassa WLTP-testisyklissä 
[Wh/km] 
E AC on tämän alaliitteen 3.4.4.3 kohdan mukaisesti mää ­
ritetty sähköverkosta ladattu sähköenergia [Wh]  
PER  WLTC  on sähkökäyttöinen toimintasäde sovellettavassa WLTP- 
testisyklissä laskettuna tämän alaliitteen 4.4.2.1.1 tai 
4.4.2.2.1 kohdan mukaisesti sen mukaan, mitä täyssäh ­
köajoneuvon testausmenettelyä on käytettävä [km].  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 765  
4.3.4.3. Sovellettavan WLTP-kaupunkitestisyklin sähköenergiankulutuksen 
määrittäminen  
Sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja sovellettavan WLTP- 
kaupunkitestisyklin sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen perustuva 
sähköenergiankulutus sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä 
lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
EC city ¼ E AC 
PER  city 
jossa 
EC city on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vastaavaan 
sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen perustuva sähköenergi ­
ankulutus sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä 
[Wh/km] 
E AC on tämän alaliitteen 3.4.4.3 kohdan mukaisesti määritetty 
sähköverkosta ladattu sähköenergia [Wh]  
PER  city on sähkökäyttöinen toimintasäde sovellettavassa WLTP- 
kaupunkitestisyklissä laskettuna tämän alaliitteen 4.4.2.1.1 
tai 4.4.2.2.1 kohdan mukaisesti sen mukaan, mitä täyssäh ­
köajoneuvon testausmenettelyä on käytettävä [km].  
4.3.4.4. Vaihekohtaisen sähköenergiankulutuksen määrittäminen  
Sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vaihekohtaiseen sähkö ­
käyttöiseen toimintasäteeseen perustuva sähköenergiankulutus kus ­
sakin yksittäisessä vaiheessa lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
EC p ¼ E AC 
PER  p 
jossa 
EC p on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vaihekohtai ­
seen sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen perustuva sähköe ­
nergiankulutus kussakin yksittäisessä vaiheessa p [Wh/km]  
E AC on tämän alaliitteen 3.4.4.3 kohdan mukaisesti määritetty 
sähköverkosta ladattu sähköenergia [Wh]  
PER  p on vaihekohtainen sähkökäyttöinen toimintasäde laskettuna 
tämän alaliitteen 4.4.2.1.1 tai 4.4.2.2.1 kohdan mukaisesti 
sen mukaan, mitä täyssähköajoneuvon testausmenettelyä 
käytetään [km].  
4.4. Sähkökäyttöisten toimintasäteiden laskeminen  
4.4.1. OVC-HEV-ajoneuvojen täyssähköiset toimintasäteet AER ja AER  city 
4.4.1.1. Täyssähköinen toimintasäde AER  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 766  
OVC-HEV-ajoneuvojen täyssähköinen toimintasäde AER määrite ­
tään tämän alaliitteen 3.2.4.3 kohdassa kuvatusta varausta pur ­
kavasta tyyppi 1 -testistä osana vaihtoehdon 1 testisekvenssiä, johon 
viitataan tämän alaliitteen 3.2.6.1 kohdassa osana vaihtoehdon 3 
testisekvenssiä, ajamalla tämän alaliitteen 1.4.2.1 kohdan mukainen 
sovellettava WLTP-testisykli. Täyssähköinen toimintasäde AER 
määritellään matkana, joka ajetaan varausta purkavan tyyppi 1 -tes ­
tin alusta siihen hetkeen, jolloin polttomoottori alkaa kuluttaa polt ­
toainetta.  
4.4.1.2. Täyssähköinen kaupunkiajon toimintasäde AER  city 
4.4.1.2.1. OVC-HEV-ajoneuvojen täyssähköinen kaupunkiajon toimintasäde 
AER  city määritetään tämän alaliitteen 3.2.4.3 kohdassa kuvatusta 
varausta purkavasta tyyppi 1 -testistä osana vaihtoehdon 1 testisek ­
venssiä, johon viitataan tämän alaliitteen 3.2.6.1 kohdassa osana 
vaihtoehdon 3 testisekvenssiä, ajamalla tämän alaliitteen 1.4.2.2 
kohdan mukainen sovellettava WLTP-kaupunkitestisykli. Täyssäh ­
köinen kaupunkiajon toimintasäde AER  city määritellään matkana, 
joka ajetaan varausta purkavan tyyppi 1 -testin alusta siihen hetkeen, 
jolloin polttomoottori alkaa kuluttaa polttoainetta.  
4.4.1.2.2. Vaihtoehtona tämän alaliitteen 4.4.1.2.1 kohdan menettelylle täys ­
sähköinen kaupunkiajon toimintasäde AER  city voidaan määrittää tä ­
män alaliitteen 3.2.4.3 kohdassa kuvatusta varausta purkavasta 
tyyppi 1 -testistä ajamalla tämän alaliitteen 1.4.2.1 mukaiset sovel ­
lettavat WLTP-testisyklit. Tällöin jätetään tekemättä sovellettavalla 
WLTP-testisyklillä ajettava varausta purkava tyyppi 1 -testi ja las ­
ketaan täyssähköinen kaupunkiajon toimintasäde AER  city seuraa­
vasta yhtälöstä:  
AER  city ¼ UBE  city 
EC DC;city 
jossa 
UBE  city on käytettävissä oleva REESS-järjestelmän energia, joka 
määritetään tämän alaliitteen 3.2.4.3 kohdassa kuvatun 
varausta purkavan tyyppi 1 -testin alusta ajamalla sovel ­
tuvia WLTP-testisyklejä, kunnes polttomoottori alkaa ku ­
luttaa polttoainetta [Wh]  
EC DC,city  on tämän alaliitteen 3.2.4.3 kohdassa kuvatun varausta 
purkavan tyyppi 1 -testin pelkällä sähköllä ajettavien so ­
vellettavien WLTP-kaupunkitestisyklien painotettu säh ­
köenergiankulutus, joka määritetään ajamalla soveltuvat 
WLTP-testisyklit [Wh/km]  
ja 
▼M3 
UBE  city ¼ X  kþ1 
j¼1 ΔE REESS ;j 
jossa ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 767  
ΔE REESS,j  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos 
vaiheessa j (Wh)  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k + 1 on niiden vaiheiden lukumäärä, jotka ajetaan testin 
alusta siihen ajankohtaan, jolloin polttomoottori alkaa 
kuluttaa polttoainetta  
▼B 
ja 
EC DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC DC;city;j Ü K  city;j 
jossa 
EC DC,city,j  on tämän alaliitteen 3.2.4.3 kohdassa kuvatun varausta 
purkavan tyyppi 1 -testin pelkällä sähköllä ajettavan 
sovellettavan WLTP-kaupunkitestisyklin j sähköenergi ­
ankulutus, joka määritetään ajamalla soveltuvat WLTP- 
testisyklit [Wh/km]  
K city,j on tämän alaliitteen 3.2.4.3 kohdassa kuvatun varausta 
purkavan tyyppi 1 -testin pelkällä sähköllä ajettavan 
sovellettavan WLTP-kaupunkitestisyklin j sähköenergi ­
ankulutus, joka määritetään ajamalla soveltuvat WLTP- 
testisyklit [Wh/km]  
j on tarkasteltavan pelkällä sähköllä ajettavan sovelletta ­
van WLTP-kaupunkitestisyklin järjestysnumero  
n city,pe  on pelkällä sähköllä ajettavien sovellettavien WLTP- 
kaupunkitestisyklien lukumäärä  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
jossa 
ΔE REESS,city,1  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuu ­
tos varausta purkavan tyyppi 1 -testin ensimmäisessä sovellettavassa 
WLTP-kaupunkitestisyklissä [Wh]  
ja 
K city;j ¼ 1 Ä K  city;1 
n city;pe Ä 1 kun j ¼ 2 to n  city;pe · 
▼M3 
4.4.2. Täyssähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde (Pure electric 
range, PER)  
Tässä kohdassa määritetyt toimintasäteet lasketaan vain siinä tapauk ­
sessa, että ajoneuvo on pystynyt noudattamaan sovellettavaa WLTP- 
testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 kohdassa annettujen nope ­
uskäyräpoikkeamien mukaisesti koko tarkasteltavan jakson ajan.  
▼B 
4.4.2.1. Sähkökäyttöisten toimintasäteiden määrittäminen sovellettaessa ly ­
hennettyä tyyppi 1 -testausmenettelyä  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 768  
4.4.2.1.1. Täyssähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde soveltuvassa 
WLTP-testisyklissä PER  WLTC  lasketaan tämän alaliitteen 3.4.4.2 
kohdassa kuvatusta lyhennetystä tyyppi 1 -testistä soveltamalla seu ­
raavia yhtälöitä:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC DC;WLTC  
jossa 
UBE  STP on käytettävissä oleva REESS-järjestelmän energia, 
joka määritetään lyhennetyn tyyppi 1 -testin alusta tä ­
män alaliitteen 3.4.4.2.3 kohdassa määritellyn lope ­
tuskriteerin täyttymiseen asti [Wh]  
EC DC,WLTC  on painotettu sähköenergiankulutus lyhennetyllä me ­
nettelyllä tehtävän tyyppi 1 -testin dynaamisissa seg ­
menteissä DS  1 ja DS  2 sovellettavassa WLTP-testisyk ­
lissä [Wh/km] 
ja 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS 1 þ ΔE REESS ;DS 2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
jossa  
ΔE REESS ;DS 1 on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergian ­
muutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn dy ­
naamisessa segmentissä DS  1 [Wh]  
ΔE REESS ;DS 2 on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergian ­
muutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn dy ­
naamisessa segmentissä DS  2 [Wh]  
ΔE REESS ;CSS  M on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergian ­
muutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn tasai ­
sen nopeuden segmentissä CSS  1 [Wh]  
ΔE REESS ;CSS  E on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergian ­
muutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn tasai ­
sen nopeuden segmentissä CSS  2 [Wh] 
ja 
EC DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K  WLTC ;j 
jossa 
▼M3 
EC DC,WLTC,j  on sähköenergiankulutus lyhennetyn tyyppi 1 -testa ­
usmenettelyn sovellettavan WLTP-testisyklin seg ­
mentissä DS  j laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan 
mukaisesti [Wh/km]  
▼B 
k WLTC,j  on painotuskerroin lyhennetyn tyyppi 1 -testausme ­
nettelyn dynaamisessa segmentissä DS  j sovelletta ­
vassa WLTP-testisyklissä  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 769  
ja 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K  WLTC ;1 
jossa 
K WLTC,j  on painotuskerroin lyhennetyn tyyppi 1 -testausme ­
nettelyn dynaamisessa segmentissä DS  j sovelletta ­
vassa WLTP-testisyklissä  
ΔE REESS,WLTC,1  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergian ­
muutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn dy ­
naamisessa segmentissä DS  1 sovellettavassa 
WLTP-testisyklissä [Wh]  
4.4.2.1.2. Täyssähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde soveltuvassa 
WLTP-kaupunkitestisyklissä PER  city lasketaan tämän alaliitteen 
3.4.4.2 kohdassa kuvatusta lyhennetystä tyyppi 1 -testistä käyttä ­
mällä seuraavia yhtälöitä:  
PER  city ¼ UBE  STP 
EC DC;city 
jossa 
UBE  STP on tämän alaliitteen 4.4.2.1.1 kohdan mukaisesti mää ­
ritetty käytettävissä oleva REESS-järjestelmän energia 
[Wh] 
EC DC,city  on painotettu sähköenergiankulutus lyhennetyllä menet ­
telyllä tehtävän tyyppi 1 -testin dynaamisissa segmen ­
teissä DS  1 ja DS  2 sovellettavassa WLTP-kaupunkitesti ­
syklissä [Wh/km] 
ja 
EC DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC DC;city;j Ü K  city;j 
jossa 
EC DC,city,j  on tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti laskettu säh ­
köenergiankulutus sovellettavassa WLTP-kaupunkitesti ­
syklissä, jolloin lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn 
segmentin DS  1 ensimmäisessä sovellettavassa WLTP- 
kaupunkitestisyklissä j = 1, segmentin DS  1 toisessa so­
vellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä j = 2, segmen ­
tin DS  2 ensimmäisessä sovellettavassa WLTP-kaupunki ­
testisyklissä j = 3 ja segmentin DS  2 toisessa sovelletta ­
vassa WLTP-kaupunkitestisyklissä j = 4 [Wh/km]  
K city,j on painotuskerroin sovellettavassa WLTP-kaupunkitesti ­
syklissä, jolloin segmentin DS  1 ensimmäisessä sovellet ­
tavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä j = 1, segmentin 
DS 1 toisessa sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä 
j = 2, segmentin DS  2 ensimmäisessä sovellettavassa 
WLTP-kaupunkitestisyklissä j = 3 ja segmentin DS  2 toi­
sessa sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä j = 4  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 770  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K  city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
jossa 
ΔE REESS,city,1  on kaikkien REESS-järjestelmien energianmuutos ly ­
hennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn dynaamisen 
segmentin DS  1 ensimmäisessä sovellettavassa 
WLTP-kaupunkitestisyklissä [Wh]  
4.4.2.1.3. Täyssähköajoneuvojen vaihekohtainen sähkökäyttöinen toimintasäde 
PER  p lasketaan tämän alaliitteen 3.4.4.2 kohdassa kuvatusta tyyppi 
1 -testistä käyttämällä seuraavia yhtälöitä:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC DC;p 
jossa 
▼M3 
UBE  STP on tämän alaliitteen 4.4.2.1.1 kohdan mukaisesti mää ­
ritetty käytettävissä oleva REESS-järjestelmän ener ­
gia (Wh)  
▼B 
EC DC,p on painotettu sähköenergiankulutus lyhennetyllä me ­
nettelyllä tehtävän tyyppi 1 -testin dynaamisten seg ­
menttien DS  1 ja DS  2 yksittäisissä vaiheissa [Wh/km]  
Jos vaihe p = hidas tai vaihe p = keskinopea, käytetään seuraavia 
yhtälöitä:  
EC DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC DC;p;j Ü K  p;j 
jossa 
EC DC,p,j  on tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti laskettu 
sähköenergiankulutus vaiheessa p, jolloin lyhennetyn 
tyyppi 1 -testausmenettelyn segmentin DS  1 ensim­
mäisessä vaiheessa p j = 1, segmentin DS  1 toisessa 
vaiheessa p j = 2, segmentin DS  2 ensimmäisessä vai ­
heessa p j = 3 ja segmentin DS  2 toisessa vaiheessa p j 
= 4 [Wh/km]  
K p,j on painotuskerroin vaiheessa p, jolloin segmentin 
DS 1 ensimmäisessä vaiheessa p j = 1, segmentin 
DS 1 toisessa vaiheessa p j = 2, segmentin DS  2 en­
simmäisessä vaiheessa p j = 3 ja segmentin DS  2 
toisessa vaiheessa p j = 4  
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K  p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
jossa  
ΔE REESS,p,1  : on kaikkien REESS-järjestelmien energianmuutos ly ­
hennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn dynaamisen 
segmentin DS  1 ensimmäisessä vaiheessa p [Wh]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 771  
Jos vaihe p = nopea tai vaihe p = moottoritie, käytetään seuraavia 
yhtälöitä:  
EC DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC DC;p;j Ü K  p;j 
jossa 
EC DC,p,j  on sähköenergiankulutus lyhennetyn tyyppi 1 -testausme ­
nettelyn segmentin DS  j vaiheessa p laskettuna tämän ala ­
liitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
k p,j on painotuskerroin lyhennetyllä menettelyllä tehtävän 
tyyppi 1 -testin dynaamisen segmentin DS  j vaiheessa p 
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K  p;1 
jossa 
ΔE REESS,p,1  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos 
lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn dynaamisen 
segmentin DS  1 ensimmäisessä vaiheessa p [Wh]  
4.4.2.2. Sähkökäyttöisten toimintasäteiden määrittäminen sovellettaessa pe­
rättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyä  
4.4.2.2.1. Täyssähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde soveltuvassa 
WLTP-testisyklissä PER  WLTP  lasketaan tämän alaliitteen 3.4.4.1 
kohdassa kuvatusta tyyppi 1 -testistä käyttämällä seuraavia yhtälöitä:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC DC;WLTC  
jossa 
UBE  CCP on käytettävissä oleva REESS-järjestelmän energia, 
joka määritetään perättäisten syklien tyyppi 1 -testaus ­
menettelyn alusta tämän alaliitteen 3.4.4.1.3 kohdassa 
määritellyn lopetuskriteerin täyttymiseen asti [Wh]  
EC DC,WLTC  on sähköenergiankulutus sovellettavassa WLTP-testi ­
syklissä määritettynä perättäisten syklien tyyppi 1 -tes ­
tausmenettelyn kokonaan ajetuista sovellettavista 
WLTP-testisykleistä [Wh/km]  
ja 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔΕ REESS ;j ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 772  
jossa 
ΔE REESS,j  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos 
perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyn vai ­
heessa j [Wh]  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on niiden vaiheiden lukumäärä, jotka ajetaan testin 
alusta sen vaiheen loppuun, jossa polttomoottori alkaa 
kuluttaa polttoainetta  
ja 
EC DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K  WLTC ;j 
jossa 
EC DC,WLTC,j  on sähköenergiankulutus perättäisten syklien tyyppi 1 
-testausmenettelyn sovellettavassa WLTP-testisyklissä 
j laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti 
[Wh/km]  
K WLTC,j  on painotuskerroin perättäisten syklien tyyppi 1 -testin 
sovellettavassa WLTP-testisyklissä j  
j on sovellettavan WLTP-testisyklin järjestysnumero  
n WLTC  on kokonaan ajettujen sovellettavien WLTP-testisyk ­
lien kokonaismäärä  
ja 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K  WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
jossa 
ΔE REESS,WLTC,1  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergian ­
muutos perättäisten syklien tyyppi 1 -testausme ­
nettelyn ensimmäisessä sovellettavassa WLTP-tes ­
tisyklissä [Wh].  
4.4.2.2.2. Täyssähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde WLTP-kau ­
punkitestisyklissä PER  city lasketaan tämän alaliitteen 3.4.4.1 koh ­
dassa kuvatusta lyhennetystä tyyppi 1 -testistä käyttämällä seuraavia 
yhtälöitä:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC DC;city 
jossa  
UBE  CCP on tämän alaliitteen 4.4.2.2.1 kohdan mukaisesti mää ­
ritetty käytettävissä oleva REESS-järjestelmän energia 
[Wh]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 773  
EC DC,city  on sähköenergiankulutus sovellettavassa WLTP-kaupun ­
kitestisyklissä määritettynä perättäisten syklien tyyppi 1 
-testausmenettelyn kokonaan ajetuista sovellettavista 
WLTP-kaupunkitestisykleistä [Wh/km]  
ja 
EC DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC DC;city;jÜ K city;j 
jossa 
EC DC,city,j  on sähköenergiankulutus perättäisten syklien tyyppi 1 
-testausmenettelyn sovellettavassa WLTP-kaupunkites ­
tisyklissä j laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mu ­
kaisesti [Wh/km]  
K city,j on painotuskerroin perättäisten syklien tyyppi 1 -testa ­
usmenettelyn sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyk ­
lissä j 
j on sovellettavan WLTP-kaupunkitestisyklin järjestys­
numero  
n city on kokonaan ajettujen sovellettavien WLTP-kaupunki ­
testisyklien kokonaismäärä  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K  city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
jossa 
ΔE REESS,city,1  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuu ­
tos perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyn 
ensimmäisessä sovellettavassa WLTP-kaupunkitesti ­
syklissä [Wh]. 
4.4.2.2.3. Täyssähköajoneuvojen vaihekohtainen sähkökäyttöinen toimintasäde 
PER  p lasketaan tämän alaliitteen 3.4.4.1 kohdassa kuvatusta tyyppi 
1 -testistä käyttämällä seuraavia yhtälöitä:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC DC;p 
jossa 
UBE  CCP on tämän alaliitteen 4.4.2.2.1 kohdan mukaisesti mää ­
ritetty käytettävissä oleva REESS-järjestelmän energia 
[Wh]  
EC DC,p on sähköenergiankulutus tarkasteltavassa vaiheessa p 
määritettynä perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenet ­
telyn kokonaan ajetuista vaiheista p [Wh/km]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 774  
ja 
EC DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC DC;p;j Ü K  p;j 
jossa 
EC DC,p,j  on sähköenergiankulutus perättäisten syklien tyyppi 1 -tes ­
tausmenettelyn tarkasteltavassa vaiheessa p, kun vaiheen 
järjestysnumero on j, laskettuna tämän alaliitteen 4.3 koh ­
dan mukaisesti [Wh/km]  
k p,j on painotuskerroin perättäisten syklien tyyppi 1 -testaus ­
menettelyn tarkasteltavassa vaiheessa p, kun vaiheen jär ­
jestysnumero on j  
j on tarkasteltavan vaiheen p järjestysnumero  
n p on kokonaan ajettujen WLTC-vaiheiden p kokonaismäärä  
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K  p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
jossa 
ΔE REESS,p,1  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos 
perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyn ensim ­
mäisessä vaiheessa p [Wh]  
4.4.3. OVC-HEV-ajoneuvojen varausta purkavan syklin toimintasäde  
Varausta purkavan syklin toimintasäde R  CDC määritetään tämän ala ­
liitteen 3.2.4.3 kohdassa kuvatusta varausta purkavasta tyyppi 1 
-testistä osana vaihtoehdon 1 testisekvenssiä, johon viitataan tämän 
alaliitteen 3.2.6.1 kohdassa osana vaihtoehdon 3 testisekvenssiä. 
R CDC on matka, joka ajetaan varausta purkavan tyyppi 1 -testin 
alusta tämän alaliitteen 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun.  
4.4.4. OVC-HEV-ajoneuvojen vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde  
4.4.4.1. Vastaavan syklikohtaisen sähkökäyttöisen toimintasäteen määrittä­
minen  
Vastaava syklikohtainen sähkökäyttöinen toimintasäde lasketaan 
seuraavasta yhtälöstä:  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M  CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R  CDC 
jossa  
EAER on vastaava syklikohtainen sähkökäyttöinen toiminta ­
säde [km]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 775  
M CO2,CS  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen 
massa taulukon A8/5 vaiheen 7 mukaisesti [g/km]  
M CO2,CD,avg  on jäljempänä olevan yhtälön mukaisesti määritetty 
varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massan 
aritmeettinen keskiarvo [g/km]  
R CDC on tämän alaliitteen 4.4.2 kohdan mukainen toiminta ­
säde varausta purkavassa syklissä [km]  
ja 
M CO2;CD;avg ¼ P k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d  j Þ 
P k 
j¼1 d j 
jossa 
M CO2,CD,avg  on varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen mas ­
san aritmeettinen keskiarvo [g/km]  
M CO2,CD,j  on alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti mää ­
ritetty CO  2 -päästöjen massa varausta purkavan tyyppi 
1 testin vaiheessa j [g/km]  
dj on varausta purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa j 
ajettu matka [km]  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirty ­
mäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden luku ­
määrä.  
▼M3 
4.4.4.2. Vastaavan vaihekohtaisen ja kaupunkiajon sähkökäyttöisen toimin ­
tasäteen määrittäminen  
Vastaava vaihekohtainen ja kaupunkiajon sähkökäyttöinen toiminta ­
säde lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
EAER  p ¼ Í M CO  2;CS;p Ä M  CO  2;CD;avg;p 
M CO  2;CS;p Î 
Ü P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC DC;CD;p 
where: 
EAER  p on vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde tarkastelta ­
valla jaksolla p (km)  
M CO  2;CS;p on tarkasteltavan jakson p vaihekohtaisten CO  2 -päästö­
jen massa varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä tau ­
lukon A8/5 vaiheen 7 mukaisesti (g/km)  
ΔE REESS,j  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos 
tarkasteltavassa vaiheessa j (Wh)  
EC DC,CD,p  on sähköenergiankulutus tarkasteltavalla jaksolla p pe ­
rustana REESS-järjestelmän purkautuminen (Wh/km)  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 776  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymä ­
syklin n loppuun mennessä ajettujen vaiheiden luku ­
määrä  
ja 
M CO  2;CD;avg;p ¼ P n c 
c¼1 ðM CO  2;CD;p;c Ü d  p;c Þ P n c 
c¼1 d p;c 
jossa  
M CO  2;CD;avg;p on tarkasteltavan jakson p varausta purettaessa synty ­
vien CO  2 -päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo 
(g/km)  
M CO  2;CD;p;c on alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti 
määritetty CO  2 -päästöjen massa varausta purkavan 
tyyppi 1 testin syklin c jaksolla p [g/km]  
d p,c on varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklin c jak ­
solla p ajettu matka [km]  
c on tarkasteltavan sovellettavan WLTP-testisyklin jär­
jestysnumero  
p on sovellettavan WLTP-testisyklin yksittäisen jakson 
järjestysnumero  
n c on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirty ­
mäsyklin n loppuun mennessä ajettujen sovellettavien 
WLTP-testisyklien lukumäärä  
ja 
EC DC;CD;p ¼ P n c 
c¼1 EC DC;CD;p;c Ü d  p;c P n c 
c¼1 d p;c 
jossa 
EC DC,CD,p  on sähköenergiankulutus tarkasteltavalla jaksolla p 
perustana REESS-järjestelmän purkautuminen vara ­
usta purkavassa tyyppi 1 -testissä (Wh/km)  
EC DC,CD,p,c  on tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti määritetty 
sähköenergiankulutus varausta purkavan tyyppi 1 
-testin syklin c tarkasteltavalla jaksolla p perustana 
REESS-järjestelmän purkautuminen (Wh/km)  
d p,c on varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklin c jak ­
solla p ajettu matka (km)  
c on tarkasteltavan sovellettavan WLTP-testisyklin jär­
jestysnumero  
p on sovellettavan WLTP-testisyklin yksittäisen jakson 
järjestysnumero  
n c on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirty ­
mäsyklin n loppuun mennessä ajettujen sovellettavien 
WLTP-testisyklien lukumäärä.  
Tarkasteltavat vaiheet ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritiev ­
aihe sekä kaupunkiajosykli.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 777  
4.4.5. OVC-HEV-ajoneuvojen todellinen sähkökäyttöinen toimintasäde va ­
rausta purkavassa tilassa  
Todellinen sähkökäyttöinen toimintasäde varausta purkavassa tilassa 
lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M  CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M  CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d  n 
jossa 
R CDA on todellinen sähkökäyttöinen toimintasäde pur ­
kavassa tilassa [km]  
M CO2,CS  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästö­
jen massa taulukon A8/5 vaiheen 7 mukaisesti 
[g/km] 
M CO2,n,cycle  on CO  2 -päästöjen massa varausta purkavan tyyppi 
1 -testin soveltuvassa WLTP-testisyklissä n [g/km]  
M CO2,CD,avg,n–1  on CO  2 -päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo 
varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä testin alusta 
sovellettavan WLTP-testisyklin n–1 loppuun 
[g/km] 
d c on varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovelletta ­
vassa WLTP-testisyklissä c ajettu matka [km]  
d n on varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovelletta ­
vassa WLTP-testisyklissä n ajettu matka [km]  
c on tarkasteltavan sovellettavan WLTP-testisyklin 
järjestysnumero  
n on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siir­
tymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen sovellet­
tavien WLTP-testisyklien lukumäärä.  
ja 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d  c Þ P nÄ1 
c¼1 d c 
jossa  
M CO2,CD,avg,n–1  on CO  2 -päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo 
varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä testin alusta 
sovellettavan WLTP-testisyklin n–1 loppuun 
[g/km]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 778  
M CO2,CD,c  on alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti 
määritetty CO  2 -päästöjen massa varausta purkavan 
tyyppi 1 testin sovellettavassa WLTP-testisyklissä 
c [g/km] 
d c on varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovelletta ­
vassa WLTP-testisyklissä c ajettu matka [km]  
c on tarkasteltavan sovellettavan WLTP-testisyklin 
järjestysnumero  
n on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siir­
tymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen sovellet­
tavien WLTP-testisyklien lukumäärä.  
4.5. Yksittäisten ajoneuvojen arvojen interpolointi  
4.5.1. NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen interpolointialue  
▼M3 
Interpolointimenetelmää saa käyttää vain silloin, kun taulukon A8/5 
vaiheen 8 mukaisten varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästö­
jen massan M  CO2,CS  ero L- ja H-testiajoneuvon välillä on vähintään 
5 g/km ja enintään 20 prosenttia + 5 g/km H-ajoneuvon taulukon 
A8/5 vaiheen 8 mukaisten varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 - 
päästöjen massastaM  CO2,CS  , kuitenkin vähintään 15 g/km ja enin ­
tään 20 g/km.  
Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella 
voidaan interpolointimenetelmän soveltamista perheen yksittäisten 
ajoneuvojen arvoihin laajentaa, jos ekstrapolaatio on enintään 
3 g/km suurempi kuin H-ajoneuvon varausta ylläpidettäessä synty ­
vien CO  2 -päästöjen massa ja/tai enintään 3 g/km pienempi kuin L- 
ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa. 
Laajennus on pätevä vain interpolointialueen tässä kohdassa mää ­
ritettyjen absoluuttisten rajojen puitteissa.  
▼B 
Suurinta absoluuttista raja-arvoa, jonka mukaan varausta ylläpidet ­
täessä syntyvien CO  2 -päästöjen massan ero L- ja H-testiajoneuvon 
välillä saa olla enintään 20 g/km tai 20 prosenttia H-ajoneuvon va ­
rausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massasta sen mu ­
kaan, kumpi arvo on pienempi, voidaan korottaa 10 g:lla/km, jos 
testataan M-ajoneuvo. M-ajoneuvo on interpolointiperheeseen kuu ­
luva ajoneuvo, jonka syklikohtainen energiantarve poikkeaa enin ­
tään ± 10 prosenttia L- ja H-ajoneuvon arvojen aritmeettisesta keski ­
arvosta. 
M-ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen mas ­
san lineaarisuus on tarkastettava suhteessa L- ja H-ajoneuvon lineaa ­
risesti interpoloituun varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästö­
jen massaan.  
M-ajoneuvon lineaarisuuskriteerin katsotaan täyttyvän, jos M-ajo ­
neuvolle mitattu varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen 
massa eroaa L- ja H-ajoneuvon lineaarisesti interpoloidusta varausta 
ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massasta alle 1 g/km. Jos  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 779  
ero on suurempi, lineaarisuuskriteerin katsotaan täyttyvän, jos ero on 
3 g/km tai 3 prosenttia M-ajoneuvon interpoloidusta varausta ylläpi ­
dettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massasta sen mukaan, kumpi 
arvo on pienempi.  
▼M3 
Jos lineaarisuuskriteeri täyttyy, interpolointimenetelmää sovelletaan 
kaikkiin L- ja H- ajoneuvon väliin sijoittuviin interpolointiperheen 
ajoneuvoihin.  
▼B 
Jos lineaarisuuskriteeri ei täyty, interpolointiperhe jaetaan kahteen 
osaperheeseen, joista yhteen kuuluvien ajoneuvojen syklikohtainen 
energiantarve sijoittuu L- ja M- ajoneuvon väliin ja toiseen kuu ­
luvien ajoneuvojen syklikohtainen energiantarve M- ja H-ajoneuvon 
väliin.  
▼M3 
Kun kyse on ajoneuvoista, joiden syklikohtainen energiantarve si ­
joittuu L- ja M-ajoneuvon väliin, korvataan kukin H-ajoneuvon pa ­
rametri, jota tarvitaan interpolointimenetelmän soveltamiseen yksit ­
täisten OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen arvoihin, vastaa ­
valla M-ajoneuvon parametrilla.  
Kun kyse on ajoneuvoista, joiden syklikohtainen energiantarve si ­
joittuu M- ja H-ajoneuvon väliin, korvataan kukin L-ajoneuvon pa ­
rametri, jota tarvitaan interpolointimenetelmän soveltamiseen yksit ­
täisten OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen arvoihin, vastaa ­
valla M-ajoneuvon parametrilla.  
▼B 
4.5.2. Vaihekohtaisen energiantarpeen laskeminen  
Interpolointiperheen yksittäisten ajoneuvojen energiantarve E  k,p ja 
ajettu matka d  c,p vaiheessa p lasketaan alaliitteessä 7 olevassa 5 
kohdassa esitetyllä menettelyllä alaliitteessä 7 olevassa 3.2.3.2.3 
kohdan mukaisesti ajovastuskertoimien ja massojen sarjoille k.  
4.5.3. Yksittäisten ajoneuvojen interpolointikertoimien laskeminen K ind,p 
Lasketaan vaihekohtainen interpolointikerroin K  ind,p kullekin tarkas ­
teltavalle vaiheelle p seuraavasta yhtälöstä:  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E  1;p 
E 2;p Ä E  1;p 
jossa 
▼M3 
K ind,p on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin 
vaiheessa p  
E 1,p on L-ajoneuvon energiantarve tarkasteltavassa vaiheessa 
laskettuna alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti (Ws)  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 780  
E 2,p on H-ajoneuvon energiantarve tarkasteltavassa vaiheessa 
laskettuna alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti (Ws)  
E 3,p on yksittäisen ajoneuvon energiantarve tarkasteltavassa vai ­
heessa laskettuna alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukai ­
sesti (Ws)  
p on sovellettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnu ­
mero.  
▼B 
Jos tarkasteltava vaihe p on sovellettava WLTP-testisykli, K  ind,p saa 
nimityksen K  ind . 
4.5.4. Yksittäisten ajoneuvojen CO  2 -päästöjen massan interpolointi  
4.5.4.1. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon tai NOVC-HEV-ajoneuvon vara­
usta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa  
Yksittäisen ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -pääs­
töjen massa lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
M CO2–ind ;CS;p ¼ M  CO2–L ;CS;p þ K  ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M  CO2–L ;CS;p Þ 
jossa 
M CO2–ind,CS,p  on yksittäisen ajoneuvon varausta ylläpidettäessä 
syntyvien CO  2 -päästöjen massa tarkasteltavassa vai ­
heessa p taulukon A8/5 vaiheen 9 mukaisesti [g/km]  
M CO2–L,CS,p  on L-ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien 
CO  2 -päästöjen massa tarkasteltavassa vaiheessa p 
taulukon A8/5 vaiheen 8 mukaisesti [g/km]  
M CO2–H,CS,p  on H-ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien 
CO  2 -päästöjen massa tarkasteltavassa vaiheessa p 
taulukon A8/5 vaiheen 8 mukaisesti [g/km]  
K ind,d on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointi ­
kerroin vaiheessa p  
p on sovellettavan WLTP-testisyklin yksittäisen vai ­
heen järjestysnumero.  
▼M3 
Tarkasteltaviksi otettavat jaksot ovat hidas, keskinopea, nopea ja 
moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-testisykli.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 781  
4.5.4.2. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon varausta purettaessa syntyvien 
CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu arvo  
Yksittäisen ajoneuvon varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen 
massan käyttötekijäpainotettu arvo lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
M CO2–ind ;CD ¼ M  CO2–L ;CD þ K  ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M  CO2–L ;CD Þ 
jossa 
M CO2–ind,CD  on yksittäisen ajoneuvon varausta purettaessa synty ­
vien CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu 
arvo [g/km]  
M CO2–L,CD  on ajoneuvon L varausta purettaessa syntyvien CO  2 - 
päästöjen massan käyttötekijäpainotettu arvo [g/km]  
M CO2–H,CD  on ajoneuvon H varausta purettaessa syntyvien CO  2 - 
päästöjen massan käyttötekijäpainotettu arvo [g/km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointi ­
kerroin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
4.5.4.3. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon CO  2 -päästöjen massan käyttöteki ­
jäpainotettu arvo  
Yksittäisen ajoneuvon CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu 
arvo lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M  CO2–L ;weighted þ K  ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M  CO2–L ;weighted Þ 
jossa 
M CO2–ind,weighted  on yksittäisen ajoneuvon CO  2 -päästöjen massan 
käyttötekijäpainotettu arvo [g/km]  
M CO2–L,weighted  on ajoneuvon L CO  2 -päästöjen massan käyttöteki ­
jäpainotettu arvo [g/km]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 782  
M CO2–H,weighted  on ajoneuvon H CO  2 -päästöjen massan käyttöte ­
kijäpainotettu arvo [g/km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpo ­
lointikerroin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
4.5.5. Yksittäisten ajoneuvojen polttoaineenkulutuksen interpolointi  
4.5.5.1. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon tai NOVC-HEV-ajoneuvon polt­
toaineenkulutus varausta ylläpidettäessä  
Yksittäisen ajoneuvon polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä 
lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K  ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
jossa 
FC ind,CS,p  on yksittäisen ajoneuvon polttoaineenkulutus varausta 
ylläpidettäessä tarkasteltavassa vaiheessa p taulukon 
A8/6 vaiheen 3 mukaisesti [l/100 km]  
FC L,CS,p  on ajoneuvon L polttoaineenkulutus varausta ylläpidet ­
täessä tarkasteltavassa vaiheessa p taulukon A8/6 vai ­
heen 2 mukaisesti [l/100 km]  
FC H,CS,p  on ajoneuvon H polttoaineenkulutus varausta ylläpidet ­
täessä tarkasteltavassa vaiheessa p taulukon A8/6 vai ­
heen 2 mukaisesti [l/100 km]  
K ind,p on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointiker ­
roin vaiheessa p  
p on sovellettavan WLTP-testisyklin yksittäisen vaiheen 
järjestysnumero.  
▼M3 
Tarkasteltaviksi otettavat jaksot ovat hidas, keskinopea, nopea ja 
moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-testisykli.  
▼B 
4.5.5.2. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon käyttötekijäpainotettu poltto ­
aineenkulutus varausta purettaessa  
Yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus va ­
rausta purettaessa lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K  ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 783  
jossa 
FC ind,CD  on yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu poltto ­
aineenkulutus varausta purettaessa [l/100 km]  
FC L,CD on ajoneuvon L käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulu ­
tus varausta purettaessa [l/100 km]  
FC H,CD on ajoneuvon H käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulu ­
tus varausta purettaessa [l/100 km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointiker ­
roin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
4.5.5.3. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon käyttötekijäpainotettu poltto­
aineenkulutus  
Yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus las ­
ketaan seuraavasta yhtälöstä: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K  ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
jossa 
FC ind,weighted  on yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu polt ­
toaineenkulutus [l/100 km]  
FC L,weighted  on ajoneuvon L käyttötekijäpainotettu polttoaineen ­
kulutus [l/100 km]  
FC H,weighted  on ajoneuvon H käyttötekijäpainotettu polttoaineen ­
kulutus [l/100 km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointi ­
kerroin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
4.5.6 Yksittäisten ajoneuvojen sähköenergiankulutuksen interpolointi  
4.5.6.1. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon käyttötekijäpainotettu sähköver­
kosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköenergiankulutus va ­
rausta purettaessa  
Yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladat ­
tuun sähköenergiaan perustuva sähköenergiankulutus varausta puret ­
taessa lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
EC AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K  ind Ü ðEC AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
jossa  
EC AC–ind,CD  on yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu säh ­
köverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva säh ­
köenergiankulutus varausta purettaessa [Wh/km]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 784  
EC AC–L,CD  on ajoneuvon L käyttötekijäpainotettu sähköverkosta 
ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköenergian ­
kulutus varausta purettaessa [Wh/km]  
EC AC–H,CD  on ajoneuvon H käyttötekijäpainotettu sähköverkosta 
ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköenergian ­
kulutus varausta purettaessa [Wh/km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointi ­
kerroin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
4.5.6.2. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon käyttötekijäpainotettu sähköver­
kosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköenergiankulutus  
Yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladat ­
tuun sähköenergiaan perustuva sähköenergiankulutus lasketaan seu ­
raavasta yhtälöstä:  
EC AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K  ind Ü ðEC AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
jossa 
EC AC–ind,weighted  on yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu 
sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva 
sähköenergiankulutus [Wh/km]  
EC AC–L,weighted  on ajoneuvon L käyttötekijäpainotettu sähköver ­
kosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköe ­
nergiankulutus [Wh/km]  
EC AC–H,weighted  on ajoneuvon H käyttötekijäpainotettu sähköver ­
kosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköe ­
nergiankulutus [Wh/km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpo ­
lointikerroin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
4.5.6.3. Yksittäisten OVC-HEV- ja täyssähköajoneuvojen sähköenergianku ­
lutus  
Yksittäisen ajoneuvon sähköenergiankulutus lasketaan OVC-HEV- 
ajoneuvon tapauksessa tämän alaliitteen 4.3.3 kohdan ja täyssähkö ­
ajoneuvojen tapauksessa tämän alaliitteen 4.3.4 kohdan mukaisesti 
seuraavasta yhtälöstä 
EC ind;p ¼ EC  L;p þ K  ind;p Ü ðEC H;p Ä EC  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 785  
jossa 
EC ind,p on yksittäisen ajoneuvon sähköenergiankulutus tarkastelta ­
vassa vaiheessa p [Wh/km]  
EC L,p on ajoneuvon L sähköenergiankulutus tarkasteltavassa vai ­
heessa p [Wh/km]  
EC H,p on ajoneuvon H sähköenergiankulutus tarkasteltavassa vai ­
heessa p [Wh/km]  
K ind,p on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin 
vaiheessa p  
p on sovellettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnu ­
mero.  
▼M3 
Tarkasteltaviksi otettavat jaksot ovat hidas, keskinopea, nopea ja 
moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-kaupunkitestisykli ja so ­
vellettava WLTP-testisykli.  
▼B 
4.5.7 Yksittäisten ajoneuvojen sähkökäyttöisten toimintasäteiden interpo ­
lointi  
4.5.7.1. OVC-HEV-ajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde  
Jos seuraava kriteeri täyttyy:  
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0 ; 1 
jossa 
AER  L : on ajoneuvon L sähkökäyttöinen toimintasäde sovelletta ­
vassa WLTP-testisyklissä [km] 
AER  H : on ajoneuvon H sähkökäyttöinen toimintasäde sovelletta ­
vassa WLTP-testisyklissä [km] 
R CDA,L  : on ajoneuvon L todellinen sähkökäyttöinen toimintasäde 
[km] 
R CDA,H  : on ajoneuvon H todellinen sähkökäyttöinen toimintasäde 
[km], 
yksittäisen ajoneuvon sähkökäyttöinen toimintasäde lasketaan seu ­
raavasta yhtälöstä: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K  ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
jossa  
AER  ind,p on yksittäisen ajoneuvon sähkökäyttöinen toimintasäde 
tarkasteltavassa vaiheessa p [km]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 786  
AER  L,p on ajoneuvon L sähkökäyttöinen toimintasäde tarkastel ­
tavassa vaiheessa p [km]  
AER  H,p on ajoneuvon H sähkökäyttöinen toimintasäde tarkastel ­
tavassa vaiheessa p [km]  
K ind,p on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointiker ­
roin vaiheessa p  
p on sovellettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestys ­
numero. 
Tarkasteltavat jaksot ovat sovellettava WLTP-kaupunkitestisykli ja 
sovellettava WLTP-testisykli.  
Jos tämän kohdan kriteeri ei täyty, sovelletaan ajoneuvolle H mää ­
ritettyä sähkökäyttöistä toimintasädettä kaikkiin interpolointiperheen 
ajoneuvoihin.  
4.5.7.2. Täyssähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde  
Yksittäisen ajoneuvon sähkökäyttöinen toimintasäde lasketaan seu ­
raavasta yhtälöstä: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K  ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
jossa 
PER  ind,p on yksittäisen ajoneuvon sähkökäyttöinen toimintasäde 
tarkasteltavassa vaiheessa p [km]  
PER  L,p on ajoneuvon L sähkökäyttöinen toimintasäde tarkastel ­
tavassa vaiheessa p [km]  
PER  H,p on ajoneuvon H sähkökäyttöinen toimintasäde tarkastel ­
tavassa vaiheessa p [km]  
K ind,p on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointiker ­
roin vaiheessa p  
p on sovellettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestys ­
numero.  
▼M3 
Tarkasteltaviksi otettavat jaksot ovat hidas, keskinopea, nopea ja 
moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-kaupunkitestisykli ja so ­
vellettava WLTP-testisykli.  
▼B 
4.5.7.3. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon vastaava sähkökäyttöinen toimin ­
tasäde  
Yksittäisen ajoneuvon vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde laske ­
taan seuraavasta yhtälöstä: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K  ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 787  
jossa 
EAER  ind,p on yksittäisen ajoneuvon vastaava sähkökäyttöinen toi ­
mintasäde tarkasteltavassa vaiheessa p [km]  
EAER  L,p on ajoneuvon L vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde 
tarkasteltavassa vaiheessa p [km]  
EAER  H,p on ajoneuvon H vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde 
tarkasteltavassa vaiheessa p [km]  
K ind,p on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointi ­
kerroin vaiheessa p  
p on sovellettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjes ­
tysnumero.  
Tarkasteltavat vaiheet ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritiev ­
aihe sekä sovellettava WLTP-kaupunkitestisykli ja sovellettava 
WLTP-testisykli.  
▼M3 
4.6. OVC-HEV-ajoneuvojen lopullisten testitulosten laskemisessa käytet ­
tävä vaiheittainen menettely  
Niiden vaiheittaisten menettelyjen lisäksi, joita käytetään varausta 
ylläpidettäessä syntyvien päästöjen kaasumaisten yhdisteiden lopul ­
listen testitulosten laskemisessa tämän alaliitteen 4.1.1.1 kohdan mu ­
kaisesti ja lopullisen polttoaineenkulutuksen laskemisessa tämän ala ­
liitteen 4.2.1.1 kohdan mukaisesti, esitetään tämän alaliitteen 4.6.1 ja 
4.6.2 kohdassa vaiheittaiset menettelyt, joita käytetään varausta pu ­
rettaessa saatujen lopullisten tulosten sekä varausta ylläpidettäessä ja 
purettaessa saatujen painotettujen lopullisten testitulosten laskemi ­
sessa. 
4.6.1. OVC-HEV-ajoneuvojen varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä saa ­
tujen lopullisten testitulosten laskemisessa sovellettava vaiheittainen 
menettely  
Lasketaan tulokset taulukossa A8/8 esitetyssä järjestyksessä. Kirja­
taan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt soveltuvat tulokset. Prosessi- 
sarakkeessa ilmoitetaan laskelmissa käytettävät kohdat tai vaaditta ­
vat lisälaskelmat.  
Taulukon A8/8 yhtälöissä ja tuloksissa käytetään seuraavia symbo ­
leita:  
c täysi sovellettava testisykli  
p sovellettavan syklin kukin vaihe  
i sovellettavat kriteeripäästöjen komponentit  
CS varausta ylläpitävä  
CO  2 CO  2 -päästöjen massa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 788  
Taulukko A8/8  
Lopullisten varausta purettaessa saatujen tulosten laskeminen  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Alaliite 8  Lopulliset tulokset 
varausta purettaes ­
sa Tämän alaliitteen lisäyksen 3 mu ­
kaisesti mitatut tulokset, laskettu 
ennalta tämän alaliitteen 4.3 koh ­
dan mukaisesti.  ΔE REESS,j  , Wh, d  j , 
km, 1 
Käytettävissä oleva akun energia 
tämän alaliitteen 4.4.1.2.2 kohdan 
mukaisesti.  UBE  city , Wh 
Ladattu sähköenergia tämän alaliit ­
teen 3.2.4.6 kohdan mukaisesti.  E AC , Wh 
Syklin energiantarve alaliitteessä 7 
olevan 5 kohdan mukaisesti.  E cycle , Ws 
CO  2 -päästöjen massa alaliitteessä 7 
olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti.  M CO2,CD,j  , g/km 
Päästöjen kaasumaisen yhdisteen i 
massa alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 
kohdan mukaisesti.  M i,CD,j , g/km 
Hiukkasmäärä alaliitteessä 7 olevan 
4 kohdan mukaisesti.  PN CD,j , hiukkasia/ 
km 
Hiukkasmassa alaliitteessä 7 olevan 
3.3 kohdan mukaisesti.  PM  CD,c , mg/km, 
Sähkökäyttöinen toimintasäde tä ­
män alaliitteen 4.4.1.1 kohdan mu­
kaisesti. AER, km 
Jos on ajettu sovellettava WLTC- 
kaupunkitestisykli: sähkökäyttöinen 
toimintasäde tämän alaliitteen 
4.4.1.2.1 kohdan mukaisesti.  AER  city , km 
Voidaan tarvita CO  2 -päästöjen 
massan korjauskerrointa K  CO2 tä­
män alaliitteen lisäyksen 2 mukai ­
sesti 
Tulos on käytettävissä kaikkien tes ­
tien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos (paitsi K  CO2 ) on käytet ­
tävissä ajoneuvolle H, L ja tapauk ­
sen mukaan M. K CO2 , (g/km)/ 
(Wh/km).  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 789  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos vai­
heesta 1 ΔE REESS,j  , Wh, 
E cycle , Ws. Lasketaan suhteellinen sähköener ­
gianmuutos kussakin syklissä tä ­
män alaliitteen 3.2.4.5.2 kohdan 
mukaisesti. 
Tulos on käytettävissä kaikkien tes ­
tien ja kaikkien sovellettavien 
WLTP-testisyklien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H, L ja tapauksen mukaan M.  REEC  i . 2  
Tulos vai­
heesta 2 REEC  i . Määritetään siirtymä- ja vahvistus ­
sykli tämän alaliitteen 3.2.4.4 koh­
dan mukaisesti. 
Jos yhden ajoneuvon osalta on käy ­
tettävissä useampia kuin yksi vara ­
usta purkava testi, siirtymäsyklin 
järjestysnumeron n  veh on keski­
arvottamista varten oltava kussakin 
testissä sama. n veh , 3  
Määritetään toimintasäde varausta 
purkavassa syklissä tämän alaliit­
teen 4.4.3 kohdan mukaisesti. 
Tulos on käytettävissä kaikkien tes ­
tien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H, L ja tapauksen mukaan 
M. R CDC , km. 
Tulos vai­
heesta 3  n veh , Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, siirtymäsykli määritetään ajo ­
neuvolle H, L ja tapauksen mukaan 
M. 
Tarkastetaan, täyttyykö interpoloin ­
tikriteeri tämän liitteen 5.6.2 koh ­
dan d alakohdan mukaisesti.  n veh,L , 
n veh,H , 
tapauksen mukaan 
n veh,M.  4 
Tulos vai­
heesta 1 M i,CD,j , g/km 
PM  CD,c , mg/km, 
PN CD,j , hiukkasia/ 
km. Lasketaan yhdistetyt arvot pääs ­
töille sykleissä n  veh ja interpoloin ­
nin tapauksessa kunkin ajoneuvon 
sykleissä n  veh,L . 
Tulos on käytettävissä kaikkien tes ­
tien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H, L ja tapauksen mukaan 
M. M i,CD,c  , g/km, 
PM  CD,c , mg/km, 
PN CD,c , hiukkasia/ 
km. 5 ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 790  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos vai­
heesta 5 M i,CD,c  , g/km, 
PM  CD,c , mg/km, 
PN CD,c , hiukkasia/ 
km. Keskiarvotetaan testien päästöt 
kunkin varausta purkavan tyyppi 1 
-testin sovellettavan WLTP-syklin 
osalta ja tarkastetaan alaliitteen 6 
taulukon A6/2 mukaisten raja-arvo ­
jen noudattaminen.  M i,CD,c,ave  , g/km, 
PM  CD,c,ave  , mg/ 
km, 
PN CD,ave  , hiukka­
sia/km.  6 
Tulos vai­
heesta 1 ΔE REESS,j  , Wh, 
d j , km, 
UBE  city , Wh. Jos arvo AER  city johdetaan tyyppi 
1 -testistä ajamalla sovellettavat 
WLTP-testisyklit, arvo lasketaan 
tämän alaliitteen 4.4.1.2.2 kohdan 
mukaisesti. 
Jos testejä on useampia kuin yksi, 
arvon n  city,pe  on oltava sama kai ­
kissa testeissä. 
Tulos käytettävissä kaikkien testien 
osalta. 
Keskiarvotetaan AER  city . 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H, L ja tapauksen mukaan 
M. AER  city , km, 
AER  city,ave  , km. 7 
Tulos vai­
heesta 1  d j , km, Lasketaan vaihe- ja syklikohtaiset 
käyttötekijät (UF). 
Tulos on käytettävissä kaikkien tes ­
tien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H, L ja tapauksen mukaan 
M. UF phase,j  , 
UF cycle,c  . 8 
Tulos vai­
heesta 3 n veh , 
Tulos vai­
heesta 4  n veh,L , 
Tulos vai­
heesta 1  ΔE REESS,j  , Wh, 
d j , km, 
E AC , Wh Lasketaan ladattuun energiaan pe ­
rustuva sähköenergiankulutus tä ­
män alaliitteen 4.3.1 ja 4.3.2 koh ­
dan mukaisesti. 
Interpoloinnin tapauksessa käyte ­
tään syklejä n  veh,L . Koska CO  2 - 
päästöjen massa on tällöin korjatta ­
va, asetetaan sähköenergiankulu ­
tuksen arvoksi vahvistussyklissä ja 
sen vaiheissa nolla. 
Tulos on käytettävissä kaikkien tes ­
tien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H, L ja tapauksen mukaan 
M. EC AC,weighted  , Wh/ 
km, 
EC AC,CD  , Wh/km. 9 
Tulos vai­
heesta 3 n veh , 
Tulos vai­
heesta 4  n veh,L , 
Tulos vai­
heesta 8  UF phase,j  , ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 791  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos vai­
heesta 1 M CO2,CD,j  , g/km 
K CO2 , (g/km)/(Wh/ 
km), 
ΔE REESS,j  , Wh, 
d j , km, Lasketaan CO  2 -päästöjen massa va ­
rausta purettaessa tämän alaliitteen 
4.1.2 kohdan mukaisesti. 
Interpolointimenetelmää sovelletta ­
essa käytetään syklejä n  veh,L . Vah­
vistussykli on korjattava tämän ala ­
liitteen lisäyksen 2 mukaisesti (vrt. 
tämän alaliitteen 4.1.2 kohta). 
Tulos on käytettävissä kaikkien tes ­
tien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H, L ja tapauksen mukaan 
M. M CO2,CD  , g/km 10 
Tulos vai­
heesta 3  n veh , 
Tulos vai­
heesta 4  n veh,L , 
Tulos vai­
heesta 8  UF phase,j  . 
Tulos vai­
heesta 1 M CO2,CD,j  , g/km 
M i,CD,j , g/km 
K CO2 , (g/km)/(Wh/ 
km). Lasketaan polttoaineenkulutus vara ­
usta purettaessa tämän alaliitteen 
4.2.2 kohdan mukaisesti. 
Interpolointimenetelmää sovelletta ­
essa käytetään syklejä n veh,L . Vah­
vistussyklin arvo M  CO2,CD,j  on kor­
jattava tämän alaliitteen lisäyksen 2 
mukaisesti (vrt. tämän alaliitteen 
4.1.2 kohta). Vaihekohtainen polt ­
toaineenkulutus FC  CD,j lasketaan 
alaliitteessä 7 olevan 6 kohdan mu ­
kaisesti käyttämällä korjattua CO  2 - 
päästöjen massaa. 
Tulos on käytettävissä kaikkien tes ­
tien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H, L ja tapauksen mukaan 
M. FC CD,j , l/100 km, 
FC CD , l/100 km.  11 
Tulos vai­
heesta 3 n veh , 
Tulos vai­
heesta 4  n veh,L , 
Tulos vai­
heesta 8  UF phase,j  , 
Tulos vai­
heesta 1 ΔE REESS,j  , Wh, 
d j , km, Lasketaan sähköenergiankulutus 
ensimmäisestä sovellettavasta 
WLTP-testisyklistä. 
Tulos on käytettävissä kaikkien tes ­
tien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H, L ja tapauksen mukaan 
M. EC DC,CD,first  , Wh/ 
km 12 ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 792  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos vai­
heesta 9 EC AC,weighted  , Wh/ 
km, 
EC AC,CD  , Wh/km.  Keskiarvotetaan testit kunkin ajo ­
neuvon osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä kullekin 
ajoneuvolle H, L ja tapauksen mu ­
kaan M. EC AC,weighted,ave  , 
Wh/km, 
EC AC,CD,ave  , Wh/ 
km, 
M CO2,CD,ave  , g/ 
km, 
FC CD,ave  , l/ 
100 km, 
EC DC,CD,first,ave  , 
Wh/km. 13 
Tulos vai­
heesta 10  M CO2,CD  , g/km 
Tulos vai­
heesta 11 FC CD , l/100 km, 
Tulos vai­
heesta 12 EC DC,CD,first  , Wh/ 
km. 
Tulos vai­
heesta 13  EC AC,CD,ave  , Wh/ 
km, 
M CO2,CD,ave  , g/km. Ilmoitetaan kunkin ajoneuvon säh ­
köenergiankulutus ja CO  2 -päästö­
jen massa varausta purettaessa. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä kullekin 
ajoneuvolle H, L ja tapauksen mu ­
kaan M. EC AC,CD,dec  , Wh/ 
km, 
M CO2,CD,dec  , g/ 
km. 14 
Tulos vai­
heesta 12 EC DC,CD,first  , Wh/ 
km, Mukautetaan sähköenergiankulutus 
tuotannon vaatimustenmukaisuus ­
menettelyä varten. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä kullekin 
ajoneuvolle H, L ja tapauksen mu ­
kaan M. EC DC,CD,COP  , Wh/ 
km 15 
Tulos vai­
heesta 13 EC AC,CD,ave  , Wh/ 
km, 
Tulos vai­
heesta 14  EC AC,CD,dec  , Wh/ 
km, 
Tulos vai­
heesta 15  EC DC,CD,COP  , Wh/ 
km Tehdään välipyöristys. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä kullekin 
ajoneuvolle H, L ja tapauksen mu ­
kaan M. EC DC,CD,COP,final  , 
Wh/km, 
EC AC,CD,final  , Wh/ 
km, 
M CO2,CD,final  , g/ 
km, 
EC AC,weighted,final  , 
Wh/km, 
FC CD,final  , l/ 
100 km 16 
Tulos vai­
heesta 14  EC AC,CD,dec  , Wh/ 
km, 
M CO2,CD,dec  , g/km, 
Tulos vai­
heesta 13 EC AC,weighted,ave  , 
Wh/km, 
FC CD,ave  , l/ 
100 km,  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 793  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos vai­
heesta 16 EC DC,CD,COP,final  , 
Wh/km, 
EC AC,CD,final  , Wh/ 
km, 
M CO2,CD,final  , g/ 
km, 
EC AC,weighted,final  , 
Wh/km, 
FC CD,final  , l/ 
100 km Interpoloidaan yksittäisten ajoneu ­
vojen arvot ajoneuvojen L, M ja 
H tietojen perusteella ja tehdään lo ­
pullinen pyöristys. 
Tulos käytettävissä yksittäisten ajo ­
neuvojen osalta.  EC DC,CD,COP,ind  , 
Wh/km, 
EC AC,CD,ind  , Wh/ 
km, 
M CO2,CD,ind  , g/km, 
EC AC,weighted,ind  , 
Wh/km, 
FC CD,ind  , l/100 km 17 
4.6.2. Varausta ylläpidettäessä ja purettaessa saatujen tyyppi 1 -testin lo ­
pullisten painotettujen testitulosten laskemisessa käytettävä vaiheit ­
tainen menetelmä  
Lasketaan tulokset taulukossa A8/9 esitetyssä järjestyksessä. Kirja­
taan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt soveltuvat tulokset. Prosessi- 
sarakkeessa ilmoitetaan laskelmissa käytettävät kohdat tai vaaditta ­
vat lisälaskelmat.  
Taulukkoa sovellettaessa käytetään yhtälöissä ja tuloksissa seuraavia 
symboleita:  
c tarkasteltava jakso on koko sovellettava testisykli  
p tarkasteltava jakso on sovellettava syklin vaihe  
i sovellettava kriteeripäästöjen komponentti (paitsi CO  2 :n 
osalta) 
j tarkasteltavan jakson järjestysnumero  
CS varausta ylläpitävä  
CD varausta purkava  
CO  2 CO  2 -päästöjen massa  
REESS ladattava sähköenergiavarastojärjestelmä  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 794  
Taulukko A8/9  
Varausta purettaessa ja ylläpidettäessä saatujen lopullisten painotettujen arvojen laskeminen  
Lähde Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos vai­
heesta 1, 
tau­
lukko A8/8 M i,CD,j , g/km 
PN CD,j , hiukkasia/ 
km 
PM  CD,c , mg/km, 
M CO2,CD,j  , g/km 
ΔE REESS,j  , Wh, 
d j , km, 
AER, km 
E AC , Wh Tiedot CD- ja CS-jälkikäsittelystä.  M  i,CD,j , g/km 
PN CD,j , hiukkasia/ 
km 
PM  CD,c , mg/km, 
M CO2,CD,j  , g/km 
ΔE REESS,j  , Wh, 
d j , km, 
AER, km 
E AC , Wh 
AER  city,ave  , km, 
n veh , 
R CDC , km, 
n veh,L , 
n veh,H , 
UF phase,j  , 
UF cycle,c  , 
M i,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS  , g/km, 1 
Tulos vai­
heesta 7, 
tau­
lukko A8/8 AER  city,ave  , km, 
Tulos vai­
heesta 3, 
tau­
lukko A8/8 n veh , 
R CDC , km, 
Tulos vai­
heesta 4, 
tau­
lukko A8/8 n veh,L , 
n veh,H , 
Tulos vai­
heesta 8, 
tau­
lukko A8/8 UF phase,j  , 
UF cycle,c  , 
Tulos vai­
heesta 6, 
tau­
lukko A8/5 M i,CS,c,6  , g/km, 
Tulos vai­
heesta 7, 
tau­
lukko A8/5 M CO2,CS  , g/km, 
CD:n tapauksessa tulos on käytet­
tävissä kunkin CD-testin osalta. 
CS:n tapauksessa on käytettävissä 
yksi tulos, koska CS-testitulokset 
keskiarvotetaan.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 795  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Jos käytetään interpolointimenetel- 
mää, tulos (paitsi K  CO2 ) on käytet- 
t ä v i s s ä a j o n e u v o l l e H , L j a 
tapauksen mukaan M. 
K CO2 , 
(g/km)/(Wh/km).  Voidaan tarvita CO  2 -päästöjen 
massan korjauskerrointa K  CO2 tä­
män alaliitteen lisäyksen 2 mukai ­
sesti K CO2 , 
(g/km)/(Wh/km).  
Tulos vai­
heesta 1 M i,CD,j , g/km 
PN CD,j , hiukkasia/ 
km 
PM  CD,c , mg/km, 
n veh , 
n veh,L , 
UF phase,j  , 
UF cycle,c  , 
M i,CS,c,6  , g/km, Lasketaan painotetut päästökompo ­
nenttien (paitsi M  CO2,weighted  ) tulok­
set tämän alaliitteen 4.1.3.1–4.1.3.3 
kohdan mukaisesti. 
Huomautus: 
arvo M  i,CS,c,6  sisältää arvot PN  CS,c 
ja PM  CS,c . 
Tulos on käytettävissä kaikkien 
CD-testien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä kullekin 
ajoneuvolle L, H ja tapauksen mu ­
kaan M. M i,weighted  , g/km, 
PN weighted  , hiuk­
kasia/km, 
PM  weighted  , mg/km  2 
Tulos vai­
heesta 1  M CO2,CD,j  , g/km 
ΔE REESS,j  , Wh, 
d j , km, 
n veh , 
R CDC , km, 
M CO2,CS  , g/km, Lasketaan vastaava sähkökäyttöi ­
nen toimintasäde tämän alaliitteen 
4.4.4.1 ja 4.4.4.2 kohdan mukai ­
sesti ja todellinen toimintasäde va ­
rausta purettaessa tämän alaliitteen 
4.4.5 kohdan mukaisesti. 
Tulos on käytettävissä kaikkien 
CD-testien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä kullekin 
ajoneuvolle L, H ja tapauksen mu ­
kaan M. EAER, km, 
EAER  p , km, 
R CDA , km. 3 
Tulos vai­
heesta 1  AER, km Tulos on käytettävissä kaikkien 
CD-testien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tarkastetaan onko käytettä­
vissä AER-interpolointi ajoneuvo­
jen H, L ja tapauksen mukaan M 
välillä tämän alaliitteen 4.5.7.1 
kohdan mukaisesti. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, kaikkien testien on täytettävä 
kyseinen vaatimus.  AER-interpoloin ­
nin käytettävyys.  4 
Tulos vai­
heesta 3  R CDA , km.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 796  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos vai­
heesta 1  AER, km. Keskiarvotetaan ja ilmoitetaan 
AER. 
Pyöristetään ilmoitettava arvo tau ­
lukossa A6/1 esitetyllä tavalla. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää ja AER-interpoloinnin käytet ­
tävyyttä koskeva kriteeri täyttyy, 
tulos on käytettävissä kullekin ajo ­
neuvolle L, H ja tapauksen mukaan 
M. 
Jos kriteeri ei täyty, sovelletaan 
ajoneuvon H AER-arvoa koko in­
terpolointiperheeseen.  AER  ave , km, 
AER  dec , km. 5 
Tulos vai­
heesta 1  M i,CD,j , g/km 
M CO2,CD,j  , g/km 
n veh , 
n veh,L , 
UF phase,j  , 
M i,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS  , g/km. Lasketaan painotettu CO  2 -päästöjen 
massa ja polttoaineenkulutus tämän 
alaliitteen 4.1.3.1 ja 4.2.3 mukai ­
sesti. 
Tulos on käytettävissä kaikkien 
CD-testien osalta. 
Interpolointimenetelmää sovelletta ­
essa käytetään syklejä n  veh,L . Vah­
vistussyklin arvo M  CO2,CD,j  on kor­
jattava tämän alaliitteen lisäyksen 2 
mukaisesti (vrt. tämän alaliitteen 
4.1.2 kohta). 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä kullekin 
ajoneuvolle L, H ja tapauksen mu ­
kaan M. M CO2,weighted  , g/ 
km, 
FC weighted  , l/ 
100 km 6 
Tulos vai­
heesta 1  E AC , Wh Lasketaan EAER-pohjainen säh ­
köenergiankulutus tämän alaliitteen 
4.3.3.1 ja 4.3.3.2 kohdan mukaises­
ti. 
Tulos on käytettävissä kaikkien 
CD-testien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä kullekin 
ajoneuvolle L, H ja tapauksen mu ­
kaan M. EC, Wh/km, 
EC p , Wh/km  7 
Tulos vai­
heesta 3  EAER, km, 
EAER  p , km,  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 797  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos vai­
heesta 1  AER  city, ave  , km, Tehdään keskiarvotus ja välipyöris ­
tys. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä kullekin 
ajoneuvolle L, H ja tapauksen mu ­
kaan M.  AER  city,final  , km, 
M CO2,weighted,final  , 
g/km, 
FC weighted,final  , l/ 
100 km, 
EC final , Wh/km, 
EC p,final  , Wh/km, 
EAER  final , km, 
EAER  p,final  , km. 8 
Tulos vai­
heesta 6  M CO2,weighted  , g/ 
km, 
FC weighted  , l/ 
100 km 
Tulos vai­
heesta 7 EC, Wh/km, 
EC p , Wh/km  
Tulos vai­
heesta 3 EAER, km, 
EAER  p , km. 
Tulos vai­
heesta 5 AER  ave , km, Interpoloidaan yksittäisten ajoneu ­
vojen arvot ajoneuvoa L, M ja H 
koskevien arvojen perusteella tä ­
män alaliitteen 4.5 kohdan mukai ­
sesti ja tehdään lopullinen pyöris ­
tys. 
Pyöristetään AER  ind taulukossa A8/ 
2 esitetyllä tavalla. 
Tulos käytettävissä yksittäisten ajo ­
neuvojen osalta.  AER  ind , km, 
AER  city,ind  , km, 
M CO2,weighted,ind  , 
g/km, 
FC weighted,ind  , l/ 
100 km, 
EC ind , Wh/km, 
EC p,ind , Wh/km, 
EAER  ind , km, 
EAER  p,ind , km. 9 
Tulos vai­
heesta 8  AER  city,final  , km, 
M CO2,weighted,final  , 
g/km, 
FC weighted,final  , l/ 
100 km, 
EC final , Wh/km, 
EC p,final  , Wh/km, 
EAER  final , km, 
EAER  p,final  , km. 
Tulos vai­
heesta 4 AER-interpoloin ­
nin käytettävyys.  
4.7. Täyssähköajoneuvojen lopullisten testitulosten laskemisessa käytet­
tävä vaiheittainen menettely  
Tulokset lasketaan perättäisten syklien menettelyssä taulukossa 
A8/10 ja lyhennetyssä testausmenettelyssä taulukossa A8/11 esite ­
tyssä järjestyksessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt so ­
veltuvat tulokset. Prosessi-sarakkeessa ilmoitetaan laskelmissa käy ­
tettävät kohdat tai vaadittavat lisälaskelmat.  
4.7.1. Täyssähköajoneuvojen lopullisten testitulosten laskemisessa perät­
täisten syklien menettelyssä sovellettava vaiheittainen menettely  
Taulukkoa sovellettaessa käytetään yhtälöissä ja tuloksissa seuraavia 
symboleita:  
j tarkasteltavan jakson järjestysnumero.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 798  
Taulukko A8/10  
Perättäisten syklien tyyppi 1 -menettelyssä määritettyjen täyssähköajoneuvojen lopullisten tulosten 
laskeminen  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Alaliite 8  Testitulokset  Tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukai ­
sesti mitatut tulokset, laskettu ennalta 
tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukai­
sesti. ΔE REESS,j  , Wh, 
d j , km, 1 
Käytettävissä oleva akun energia tä ­
män alaliitteen 4.4.2.2.1 kohdan mu ­
kaisesti. UBE  CCP , Wh, 
Ladattu sähköenergia tämän alaliit ­
teen 3.4.4.3 kohdan mukaisesti. 
Tulos käytettävissä kaikkien testien 
osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H ja L. E AC , Wh. 
Tulos vai­
heesta 1  ΔE REESS,j  , Wh, 
UBE  CCP , Wh. Määritetään kokonaisuudessaan ajet­
tujen sovellettavien WLTC-vaiheiden 
ja syklien lukumäärä tämän alaliit ­
teen 4.4.2.2 kohdan mukaisesti. 
Tulos käytettävissä kaikkien testien 
osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H ja L. n WLTC  , 
n city , 
n low , 
n med , 
n high , 
n exHigh  . 2 
Tulos vai­
heesta 1 ΔE REESS,j  , Wh, 
UBE  CCP , Wh. Lasketaan painotuskertoimet tämän 
alaliitteen 4.4.2.2 kohdan mukaisesti. 
Tulos käytettävissä kaikkien testien 
osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H ja L. K WLTC,1  
K WLTC,2  
K WLTC,3  
K WLTC,4  
K city,1 
K city,2 
K city,3 
K city,4 
K low,1 
K low,2 
K low,3 
K low,4 
K med,1 
K med,2 
K med,3 
K med,4 
K high,1  
K high,2  
K high,3  
K high,4  
K exHigh,1  
K exHigh,2  
K exHigh,3  3 
Tulos vai­
heesta 2 n WLTC  , 
n city , 
n low , 
n med , 
n high , 
n exHigh  . ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 799  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos vai­
heesta 1 ΔE REESS,j  , Wh, 
d j , km, 
UBE  CCP , Wh. Lasketaan sähköenergiankulutus 
REESS-järjestelmissä tämän alaliit ­
teen 4.4.2.2 kohdan mukaisesti. 
EC DC,COP,1  
Tulos käytettävissä kaikkien testien 
osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H ja L. EC DC,WLTC  , Wh/ 
km, 
EC DC,city  , Wh/km, 
EC DC,low  , Wh/km, 
EC DC,med  , Wh/km, 
EC DC,high  , Wh/ 
km, 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km, 
EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 4 
Tulos vai­
heesta 2 n WLTC  , 
n city , 
n low , 
n med , 
n high , 
n exHigh  . 
Tulos vai­
heesta 3 Kaikki painotus ­
kertoimet  
Tulos vai­
heesta 1  UBE  CCP , Wh, Lasketaan sähkökäyttöinen toiminta ­
säde tämän alaliitteen 4.4.2.2 kohdan 
mukaisesti. 
Tulos käytettävissä kaikkien testien 
osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H ja L. PER  WLTC  , km, 
PER  city , km, 
PER  low , km, 
PER  med , km, 
PER  high , km. 
PER  exHigh  , km. 5 
Tulos vai­
heesta 4 EC DC,WLTC  , Wh/ 
km, 
EC DC,city  , Wh/km, 
EC DC,low  , Wh/km, 
EC DC,med  , Wh/km, 
EC DC,high  , Wh/km, 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km. 
Tulos vai­
heesta 1  E AC , Wh, Lasketaan sähköverkosta ladatun säh ­
köenergian kulutus tämän alaliitteen 
4.3.4 kohdan mukaisesti. 
Tulos käytettävissä kaikkien testien 
osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu­
voille H ja L. EC WLTC  , Wh/km, 
EC city , Wh/km, 
EC low , Wh/km, 
EC med , Wh/km, 
EC high , Wh/km, 
EC exHigh  , Wh/km.  6 
Tulos vai­
heesta 5 PER  WLTC  , km, 
PER  city , km, 
PER  low , km, 
PER  med , km, 
PER  high , km, 
PER  exHigh  , km.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 800  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos vai­
heesta 5 PER  WLTC  , km, 
PER  city , km, 
PER  low , km, 
PER  med , km, 
PER  high , km, 
PER  exHigh  , km, Keskiarvotetaan testit kaikkien syöt ­
töarvojen osalta. 
EC DC,COP,ave  
Ilmoitetaan arvot PER  WLTC,dec  ja 
EC WLTC,dec  arvojen PER  WLTC,ave  ja 
EC WLTC,ave  perusteella. 
Pyöristetään PER  WLTC,dec  ja 
EC WLTC,dec  taulukossa A6/1 esite ­
tyllä tavalla. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H ja L. PER  WLTC,dec  , km, 
PER  WLTC,ave  , km, 
PER  city,ave  , km, 
PER  low,ave  , km, 
PER  med,ave  , km, 
PER  high,ave  , km, 
PER  exHigh,ave  , km 7 
Tulos vai­
heesta 6 EC WLTC  , Wh/km, 
EC city , Wh/km, 
EC low , Wh/km, 
EC med , Wh/km, 
EC high , Wh/km, 
EC exHigh  , Wh/km. EC WLTC,dec  , Wh/ 
km, 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km, 
EC city,ave  , Wh/km, 
EC low,ave  , Wh/km, 
EC med,ave  , Wh/km, 
EC high,ave  , Wh/ 
km, 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km, 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. 
Tulos vai­
heesta 4 EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 
Tulos vai­
heesta 7  EC WLTC,dec  , Wh/ 
km, 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km, 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. Määritetään mukautuskerroin ja so ­
velletaan sitä arvoon EC  DC,COP,ave  . 
Esimerkki: 
AF ¼  EC WLTC ;dec 
EC WLTC ;ave 
EC DC,COP  = EC  DC,COP,ave  × AF 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H ja L.  EC DC,COP  , Wh/ 
km. 8 ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 801  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos vai­
heesta 7 PER  city,ave  , km, 
PER  low,ave  , km, 
PER  med,ave  , km, 
PER  high,ave  , km, 
PER  exHigh,ave  , km Tehdään välipyöristys. 
EC DC,COP,final  
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille H ja L. PER  city,final  , km. 
PER  low,final  , km, 
PER  med,final  , km, 
PER  high,final  , km, 
PER  exHigh,final  , 
km, 9 
EC city,ave  , Wh/km, 
EC low,ave  , Wh/km, 
EC med,ave  , Wh/km, 
EC high,ave  , Wh/km, 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km, EC city,final  , Wh/ 
km, 
EC low,final  , Wh/ 
km, 
EC med,final  , Wh/ 
km, 
EC high,final  , Wh/ 
km, 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km, 
Tulos vai­
heesta 8 EC DC,COP  , Wh/ 
km. EC DC,COP,final  , 
Wh/km.  
Tulos vai­
heesta 7  PER  WLTC,dec  , km, Tehdään interpolointi tämän alaliit ­
teen 4.5 kohdan mukaisesti ja lopul­
linen pyöristys taulukossa A8/2 esite ­
tyllä tavalla. 
EC DC,COP,ind  
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä kaikille 
yksittäisille ajoneuvoille.  PER  WLTC,ind  , km, 
PER  city,ind  , km, 
PER  low,ind  , km, 
PER  med,ind  , km, 
PER  high,ind  , km, 
PER  exHigh,ind  , km, 10 
Tulos vai­
heesta 9 EC WLTC,dec  , Wh/ 
km, 
PER  city,final  , km. 
PER  low,final  , km, 
PER  med,final  , km, 
PER  high,final  , km, 
PER  exHigh,final  , km, 
EC city,final  , Wh/ 
km, 
EC low,final  , Wh/ 
km, 
EC med,final  , Wh/ 
km, 
EC high,final  , Wh/ 
km, 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km, EC WLTC,ind  , Wh/ 
km, 
EC city,ind  , Wh/km, 
EC low,ind  , Wh/km, 
EC med,ind  , Wh/km, 
EC high,ind  , Wh/km, 
EC exHigh,ind  , Wh/ 
km, 
EC DC,COP,final  , 
Wh/km. EC DC,COP,ind  , Wh/ 
km. ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 802  
4.7.2. Täyssähköajoneuvojen lopullisten testitulosten laskemisessa lyhen ­
netyssä testausmenettelyssä sovellettava vaiheittainen menettely  
Taulukkoa sovellettaessa käytetään yhtälöissä ja tuloksissa seuraavia 
symboleita:  
j tarkasteltavan jakson järjestysnumero.  
Taulukko A8/11  
Lyhennetyssä tyyppi 1 -testausmenettelyssä määritettyjen täyssähköajoneuvojen lopullisten tulosten 
laskeminen  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Alaliite 8  Testitulokset  Tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukai ­
sesti mitatut tulokset, laskettu ennalta 
tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukai­
sesti. ΔE REESS,j  , Wh, 
d j , km, 1 
Käytettävissä oleva akun energia tä ­
män alaliitteen 4.4.2.1.1 kohdan mu ­
kaisesti. UBE  STP , Wh, 
Ladattu sähköenergia tämän alaliit ­
teen 3.4.4.3 kohdan mukaisesti. 
Tulos on käytettävissä kaikkien tes ­
tien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille L ja H.  E AC , Wh. 
Tulos vai­
heesta 1  ΔE REESS,j  , Wh, 
UBE  STP , Wh. Lasketaan painotuskertoimet tämän 
alaliitteen 4.4.2.1 kohdan mukaisesti. 
Tulos on käytettävissä kaikkien tes ­
tien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille L ja H.  K WLTC,1  
K WLTC,2  
K city,1 
K city,2 
K city,3 
K city,4 
K low,1 
K low,2 
K low,3 
K low,4 
K med,1 
K med,2 
K med,3 
K med,4 
K high,1  
K high,2  
K exHigh,1  
K exHigh,2  2 ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 803  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos vai­
heesta 1 ΔE REESS,j  , Wh, 
d j , km, 
UBE  STP , Wh. Lasketaan sähköenergiankulutus 
REESS-järjestelmissä tämän alaliit ­
teen 4.4.2.1 kohdan mukaisesti. 
EC DC,COP,1  
Tulos on käytettävissä kaikkien tes ­
tien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille L ja H.  EC DC,WLTC  , Wh/ 
km, 
EC DC,city  , Wh/km, 
EC DC,low  , Wh/km, 
EC DC, med  , Wh/ 
km, 
EC DC,high  , Wh/ 
km, 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km, 
EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 3 
Tulos vai­
heesta 2 Kaikki painotus ­
kertoimet  
Tulos vai­
heesta 1  UBE  STP , Wh, Lasketaan sähkökäyttöinen toiminta ­
säde tämän alaliitteen 4.4.2.1 kohdan 
mukaisesti. 
Tulos on käytettävissä kaikkien tes ­
tien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille L ja H.  PER  WLTC  , km, 
PER  city , km, 
PER  low , km, 
PER  med , km, 
PER  high , km, 
PER  exHigh  , km. 4 
Tulos vai­
heesta 3 EC DC,WLTC  , Wh/ 
km, 
EC DC,city  , Wh/km, 
EC DC,low  , Wh/km, 
EC DC, med  , Wh/ 
km, 
EC DC,high  , Wh/km, 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km. 
Tulos vai­
heesta 1  E AC , Wh Lasketaan sähköverkosta ladatun säh ­
köenergian kulutus tämän alaliitteen 
4.3.4 kohdan mukaisesti. 
Tulos on käytettävissä kaikkien tes ­
tien osalta. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu­
voille L ja H.  EC WLTC  , Wh/km, 
EC city , Wh/km, 
EC low , Wh/km, 
EC med , Wh/km, 
EC high , Wh/km, 
EC exHigh  , Wh/km.  5 
Tulos vai­
heesta 4 PER  WLTC  , km, 
PER  city , km, 
PER  low , km, 
PER  med , km, 
PER  high , km, 
PER  exHigh  , km.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 804  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos vai­
heesta 4 PER  WLTC  , km, 
PER  city , km, 
PER  low , km, 
PER  med , km, 
PER  high , km, 
PER  exHigh  , km, Keskiarvotetaan testit kaikkien syöt ­
töarvojen osalta. 
EC DC,COP,ave  
Ilmoitetaan arvot PER  WLTC,dec  ja 
EC WLTC,dec  arvojen PER  WLTC,ave  ja 
EC WLTC,ave  perusteella. 
Pyöristetään PER  WLTC,dec  ja 
EC WLTC,dec  taulukossa A6/1 esite ­
tyllä tavalla. 
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille L ja H.  PER  WLTC,dec  , km, 
PER  WLTC,ave  , km, 
PER  city,ave  , km, 
PER  low,ave  , km, 
PER  med,ave  , km, 
PER  high,ave  , km, 
PER  exHigh,ave  , km, 
EC WLTC,dec  , Wh/ 
km, 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km, 
EC city,ave  , Wh/km, 
EC low,ave  , Wh/km, 
EC med,ave  , Wh/km, 
EC high,ave  , Wh/ 
km, 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km, 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. 6 
Tulos vai­
heesta 5 EC WLTC  , Wh/km, 
EC city , Wh/km, 
EC low , Wh/km, 
EC med , Wh/km, 
EC high , Wh/km, 
EC exHigh  , Wh/km. 
Tulos vai­
heesta 3 EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 
Tulos vai­
heesta 6  EC WLTC,dec  , Wh/ 
km, 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km, 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. Määritetään mukautuskerroin ja so ­
velletaan sitä arvoon EC  DC,COP,ave  . 
Esimerkki: 
AF ¼  EC WLTC ;dec 
EC WLTC ;ave 
EC DC,COP  = EC  DC,COP,ave  × AF 
Jos käytetään interpolointimenetel- 
mää, tulos on käytettävissä ajoneu- 
voille L ja H.  EC DC,COP  , Wh/ 
km. 7 ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 805  
Lähde  Syöte Prosessi Tulos Vaihe  
Tulos vai­
heesta 6 PER  city,ave  , km, 
PER  low,ave  , km, 
PER  med,ave  , km, 
PER  high,ave  , km, 
PER  exHigh,ave  , km Tehdään välipyöristys. 
EC DC,COP,final  
Jos käytetään interpolointimenetel ­
mää, tulos on käytettävissä ajoneu ­
voille L ja H.  PER  city,final  , km. 
PER  low,final  , km, 
PER  med,final  , km, 
PER  high,final  , km, 
PER  exHigh,final  , 
km, 8 
EC city,ave  , Wh/km, 
EC low,ave  , Wh/km, 
EC med,ave  , Wh/km, 
EC high,ave  , Wh/km, 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km, EC city,final  , Wh/ 
km, 
EC low,final  , Wh/ 
km, 
EC med,final  , Wh/ 
km, 
EC high,final  , Wh/ 
km, 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km, 
Tulos vai­
heesta 7 EC DC,COP  , Wh/ 
km. EC DC,COP,final  , 
Wh/km.  
Tulos vai­
heesta 6  PER  WLTC,dec  , km, 
EC WLTC,dec  , Wh/ 
km, 
PER  city,final  , km. 
PER  low,final  , km, 
PER  med,final  , km, 
PER  high,final  , km, 
PER  exHigh,final  , km, Tehdään interpolointi tämän alaliit ­
teen 4.5 kohdan mukaisesti ja lopul ­
linen pyöristys taulukossa A8/2 esite ­
tyllä tavalla. 
EC DC,COP,ind  
Tulos käytettävissä kaikkien yksit ­
täisten ajoneuvojen osalta.  PER  WLTC,ind  , km, 
PER  city,ind  , km, 
PER  low,ind  , km, 
PER  med,ind  , km, 
PER  high,ind  , km, 
PER  exHigh,ind  , km, 9 
Tulos vai­
heesta 8 EC city,final  , Wh/ 
km, 
EC low,final  , Wh/ 
km, 
EC med,final  , Wh/ 
km, 
EC high,final  , Wh/ 
km, 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km, EC WLTC,ind  , Wh/ 
km, 
EC city,ind  , Wh/km, 
EC low,ind  , Wh/km, 
EC med,ind  , Wh/km, 
EC high,ind  , Wh/km, 
EC exHigh,ind  , Wh/ 
km, 
EC DC,COP,final  , 
Wh/km. EC DC,COP,ind  , Wh/ 
km. ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 806  
Alaliite 8  
Lisäys 1 
REESS-järjestelmän varaustilaprofiili 
1. Testisekvenssit ja REESS-profiilit: OVC-HEV-ajoneuvot, varausta purkava 
ja varausta ylläpitävä testi  
1.1. OVC-HEV-ajoneuvon testisekvenssi vaihtoehdossa 1: 
Varausta purkava tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen tehtävää varausta ylläpi ­
tävää tyyppi 1 -testiä (A8.App1/1)  
Kuva A8.App1/1 
OVC-HEV-ajoneuvot, varausta purkava tyyppi 1 -testi
  
1.2. OVC-HEV-ajoneuvon testisekvenssi vaihtoehdossa 2:  
Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen tehtävää varausta pur ­
kavaa tyyppi 1 -testiä (A8.App1/2)  
Kuva A8.App1/2 
OVC-HEV-ajoneuvot, varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi
  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 807  
1.3. OVC-HEV-ajoneuvon testisekvenssi vaihtoehdossa 3:  
Varausta purkava tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta ylläpitävä tyyppi 1 
-testi (A8.App1/3) 
Kuva A8.App1/3  
OVC-HEV-ajoneuvot, varausta purkava tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta 
ylläpitävä tyyppi 1 -testi
  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 808  
1.4. OVC-HEV-ajoneuvon testisekvenssi vaihtoehdossa 4:  
Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta purkava tyyppi 1 
-testi (kuva A8.App1/4) 
Kuva A8.App1/4  
OVC-HEV-ajoneuvot, varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta 
purkava tyyppi 1 -testi  
▼B
 ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 809  
2. NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen testisekvenssi 
Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi  
Kuva A8.App1/5  
NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvot, varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi
  
3. Täyssähköajoneuvojen testisekvenssit  
3.1. Perättäisten syklien menettely  
Kuva A8.App1/6  
Täyssähköajoneuvojen perättäisten syklien testisekvenssi
  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 810  
3.2. Lyhennetty testausmenettely  
Kuva A8.App1/7  
Täyssähköajoneuvojen lyhennetyn menettelyn testisekvenssi
  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 811  
Alaliite 8  
Lisäys 2 
REESS-järjestelmän energianmuutokseen perustuva korjausmenettely 
Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jolla korvataan varausta ylläpitävässä 
tyyppi 1 -testissä saatu NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen CO  2 -päästöjen 
massa sekä NOVC-FCHV-ajoneuvojen polttoaineenkulutus REESS-järjestelmän 
sähköenergianmuutoksen funktiona.  
1. Yleiset vaatimukset  
1.1. Tämän lisäyksen sovellettavuus  
1.1.1. NOVC-FCHV-ajoneuvojen vaihekohtainen polttoaineenkulutus ja 
NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen vaihekohtaisten CO  2 -päästö­
jen massa on korjattava.  
1.1.2. Jos NOVC-FCHV-ajoneuvojen polttoaineenkulutus tai NOVC-HEV- 
ja OVC-HEV-ajoneuvojen koko syklistä mitattu CO  2 -päästöjen massa 
korjataan tämän lisäyksen 1.1.3 tai 1.1.4 kohdan mukaisesti, lasketaan 
tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti varausta ylläpitävässä tyyppi 
1 -testistä saatava varausta ylläpidettäessä tapahtuva REESS-järjestel ­
män energianmuutos ΔE REESS,CS  . Tämän alaliitteen 4.3 kohdassa käy ­
tettävä tarkasteltava jakso j määritetään varausta ylläpitävän tyyppi 1 
-testin perusteella.  
▼M3 
1.1.3. Korjaus tehdään, jos ΔE REESS,CS  on negatiivinen (ts. REESS-järjestel ­
män varaus purkautuu) ja tämän lisäyksen 1.2 kohdan mukaisesti 
laskettu korjauskriteeri c on suurempi kuin vastaava taulukossa 
A8.App2/1 annettu kynnysarvo.  
1.1.4. Korjaus voidaan jättää tekemättä ja korjaamattomia arvoja voidaan 
käyttää seuraavissa tapauksissa:  
a) ΔE REESS,CS  on positiivinen (ts. REESS-järjestelmää ladataan) ja 
tämän lisäyksen 1.2 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c 
on suurempi kuin vastaava taulukossa A8.App2/1 annettu kynnys ­
arvo. 
b) Tämän lisäyksen 1.2 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c 
on pienempi kuin sovellettava taulukossa A8.App2/1 annettu kyn ­
nysarvo.  
c) Valmistaja voi osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei muutoksen 
Δb REESS,CS  ja varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen 
massan eikä muutoksen Δm REESS,CS  ja polttoaineenkulutuksen vä ­
lillä ole yhteyttä.  
▼B 
1.2. Korjauskriteeri c on REESS-järjestelmän sähköenergian muutoksen 
absoluuttisen arvon ΔE REESS,CS  ja polttoaineen energiasisällön suhde, 
joka lasketaan seuraavasti: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
jossa  
ΔE REESS,CS  on tämän lisäyksen 1.1.2 kohdan mukainen varausta yl ­
läpidettäessä tapahtuva REESS-järjestelmän energian ­
muutos [Wh]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 812  
E fuel,CS  on kulutetun polttoaineen energiasisältö varausta ylläpi ­
dettäessä (Wh). Se lasketaan NOVC-HEV- ja OVC- 
HEV-ajoneuvojen tapauksessa tämän lisäyksen 1.2.1 
kohdan ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen tapauksessa tämän 
lisäyksen 1.2.2 kohdan mukaisesti.  
▼B 
1.2.1. NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen polttoaineen energiapitoisuus 
varausta ylläpidettäessä  
NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen kuluttaman polttoaineen 
energiapitoisuus varausta ylläpidettäessä lasketaan seuraavasta yhtälös ­
tä: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d  CS 
jossa 
E fuel,CS  on kulutetun polttoaineen energiapitoisuus varausta ylläpidet ­
täessä varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin sovellettavassa 
WLTP-testisyklissä [Wh]  
HV on taulukossa A6.App2/1 annettu lämpöarvo [kWh/l] 
FC CS,nb on varausta ylläpidettäessä tapahtuva tasapainottamaton polt ­
toaineenkulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä il ­
man energiatasekorjausta määritettynä alaliitteessä 7 olevan 
6 kohdan mukaisesti käyttäen taulukon A8/5 vaiheen 2 mu ­
kaisia päästöjen kaasumaisten yhdisteiden arvoja [l/100 km].  
d CS on vastaavassa sovellettavassa WLTP-testisyklissä ajettu 
matka [km] 
10 on kerroin muutettaessa arvo wattitunneiksi.  
1.2.2. NOVC-FCHV-ajoneuvojen polttoaineen energiapitoisuus varausta yl­
läpidettäessä  
NOVC-FCHV-ajoneuvojen kuluttaman polttoaineen energiapitoisuus 
varausta ylläpidettäessä lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d  CS 
E fuel,CS  on kulutetun polttoaineen energiapitoisuus varausta ylläpi ­
dettäessä varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin sovellettavassa 
WLTP-testisyklissä [Wh]  
121 on vedyn alempi lämpöarvo [MJ/kg] 
FC CS,nb on varausta ylläpidettäessä tapahtuva tasapainottamaton polt ­
toaineenkulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä il ­
man energiatasekorjausta taulukon A8/7 vaiheen 1 mukai ­
sesti määritettynä [kg/100 km].  
d CS on vastaavassa sovellettavassa WLTP-testisyklissä ajettu 
matka [km]  
1 
0,36 on kerroin muutettaessa arvo wattitunneiksi.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 813  
Taulukko A8.App2/1  
RCB-korjauskriteerien kynnysarvot  
Sovellettava tyyppi 1 -testisykli  Hidas + keskinopea Hidas + keskinopea + no ­
pea Hidas + keskinopea + nopea 
+ moottoritie  
Korjauskriteerin c kynnys­
arvot 0,015 0,01 0,005  
▼B 
2. Korjauskertoimien laskeminen  
2.1. CO  2 -päästöjen massan korjauskerroin K  CO2 , polttoaineenkulutuksen 
korjauskerroin K  fuel,FCHV  sekä valmistajan niin pyytäessä vaihekohtai ­
set korjauskertoimet K  CO2,p  ja K  fuel,FCHV,p  määritetään sovellettavien 
varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testisyklien perusteella.  
Jos NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen CO  2 -päästöjen massan 
korjauskertoimen määrittämiseksi testattiin ajoneuvo H, kerrointa voi ­
daan soveltaa interpolointiperheessä.  
2.2. Korjauskertoimet määritetään varausta ylläpitävistä tyyppi 1 -testeistä 
tämän lisäyksen 3 kohdan mukaisesti. Valmistajan on tehtävä vähin ­
tään viisi testiä.  
Valmistaja voi pyytää, että REESS-järjestelmän varaustila säädetään 
ennen testiä valmistajan suositusten mukaisesti ja tämän lisäyksen 3 
kohdassa kuvatulla tavalla. Tätä menettelyä voidaan käyttää vain sel ­
laisen varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin toteuttamiseksi, jossa ener ­
gianmuutoksen ΔE REESS,CS  etumerkki on vastakkainen, ja menettely 
edellyttää hyväksyntäviranomaisen suostumusta.  
Mittaussarjan on täytettävä seuraavat kriteerit:  
▼M3 
a) Sarjassa on oltava ainakin yksi testi, jossa ΔE REESS,CS,n  ≤ 0, ja 
ainakin yksi testi, jossa ΔE REESS,CS,n  > 0. ΔE REESS,CS,n  on tämän 
alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti testissä n määritettyjen kaikkien 
REESS-järjestelmien sähköenergianmuutosten summa.  
▼B 
b) Suurimman negatiivisen sähköenergianmuutoksen antaneesta tes ­
tistä ja suurimman positiivisen sähköenergianmuutoksen antaneesta 
testistä saatujen arvojen M  CO2,CS  eron on oltava vähintään 5 g/km. 
Tätä vaatimusta ei sovelleta kertoimen K  fuel,FCHV  määrittämiseen.  
Määritettäessä kerrointa K  CO2 voidaan testien vaadittua lukumäärää 
pienentää kolmeen testiin, jos kaikki seuraavat kriteerit täyttyvät 
kriteerien a ja b lisäksi:  
c) Kahdesta perättäisestä testissä tehdystä sähköenergianmuutokseen 
liittyvästä mittauksesta saatujen arvojen M  CO2,CS  ero on enintään 
10 g/km. 
d) Kriteerin b lisäksi edellytetään, että suurimman negatiivisen säh ­
köenergianmuutoksen antaneesta testistä ja suurimman positiivisen 
sähköenergianmuutoksen antaneesta testistä saadut arvot eivät si ­
joitu seuraavasti määritellylle alueelle:  
Ä0,01 Ï  ΔE REESS  
E fuel Ï þ 0,01, ▼M3
02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 814  
jossa  
E fuel on kulutetun polttoaineen energiasisältö laskettuna tämän 
lisäyksen 1.2 kohdan mukaisesti [Wh].  
▼M3 
e) Suurimman negatiivisen sähköenergianmuutoksen antaneesta tes ­
tistä saadun arvon M  CO2,CS  eron suhteessa arvojen keskiarvoon 
ja suurimman negatiivisen sähköenergianmuutoksen antaneesta tes ­
tistä saadun arvon M  CO2,CS  eron suhteessa arvojen keskiarvoon on 
oltava sama. Keskiarvon olisi mieluiten oltava kriteerissä d mää ­
ritellyllä alueella. Jos tämä ei ole mahdollista, hyväksyntäviran ­
omainen päättää, onko testi syytä tehdä uudelleen.  
Ennen kuin valmistajan määrittämiä korjauskertoimia voidaan so ­
veltaa, hyväksyntäviranomaisen on tarkistettava ja hyväksyttävä ne.  
Jos vähintään viiden testin sarja ei täytä kriteeriä a tai b tai kum ­
paakaan niistä, valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomai ­
selle näyttöä siitä, miksi ajoneuvo ei voi täyttää näitä kriteereitä. 
Jos näyttö ei tyydytä hyväksyntäviranomaista, se voi vaatia lisä ­
testien suorittamista. Jos kriteerit eivät lisätestienkään jälkeen täy ­
ty, hyväksyntäviranomainen määrittää mittauksiin perustuvan varo ­
vaisen korjauskertoimen.  
▼B 
2.3. Korjauskertoimien K  fuel,FCHV  ja K  CO2 laskeminen K  CO2 
2.3.1. Polttoaineenkulutuksen korjauskertoimen määrittäminen K  fuel,FCHV  
NOVC-HEV-ajoneuvojen polttoaineenkulutuksen korjauskerroin 
K fuel,FCHV  määritetään ajamalla sarja varausta ylläpitäviä tyyppi 1 
-testejä ja lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
K fuel ;FCHV ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC ;CS ;n Ä EC  DC ;CS ;avg Þ Ü ð FC CS ;nb;n Ä FC  CS ;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC ;CS ;n Ä EC  DC ;CS ;avg Þ 2 
jossa 
K fuel,FCHV  on polttoaineenkulutuksen korjauskerroin [(kg/100 km)/ 
(Wh/km)] 
EC DC,CS,n  on testistä n saatu varausta ylläpidettäessä tapahtuva 
sähköenergiankulutus, joka perustuu REESS-järjestel ­
män varauksen purkautumiseen ja määritetään jäljem ­
pänä olevasta yhtälöstä [Wh/km]  
EC DC,CS,avg  on keskiarvo n  cs testistä saaduista varausta ylläpidettä ­
essä tapahtuvan sähköenergiankulutuksen arvoista, jotka 
perustuvat REESS-järjestelmän varauksen purkautumi ­
seen ja määritetään jäljempänä olevasta yhtälöstä 
[Wh/km]  
FC CS,nb,n  on polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä ilman 
energiatasekorjausta taulukon A8/7 vaiheen 1 mukaisesti 
määritettynä [kg/100 km]  
FC CS,nb,avg  on n  cs testistä saatujen varausta ylläpidettäessä tapahtu ­
van polttoaineenkulutuksen energiatasekorjaamattomien 
arvojen aritmeettinen keskiarvo perustana polttoaineen ­
kulutus ja määritettynä jäljempänä olevasta yhtälöstä 
[kg/100 km]  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 815  
n on tarkasteltavan testin järjestysnumero  
n cs on testien kokonaismäärä  
ja 
EC DC;CS;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 EC DC;CS;n 
ja 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 FC CS;nb;n 
ja 
EC DC;CS;n ¼ ΔΕ REESS ;CS;n 
d CS;n 
jossa 
ΔE REESS,CS,n  on tämän lisäyksen 1.1.2 kohdan mukainen varausta 
ylläpidettäessä tapahtuva REESS-järjestelmän sähköe ­
nergianmuutos testissä n [Wh]  
d CS,n on vastaavassa varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä 
n ajettu matka [km].  
Polttoaineenkulutuksen korjauskerroin pyöristetään neljään merkitse­
vään numeroon. Hyväksyntäviranomainen arvioi polttoaineenkulutuk ­
sen korjauskertoimen tilastollisen merkitsevyyden.  
2.3.1.1. Koko sovellettavan WLTP-testisyklin kattavien testien perusteella 
määritettyä polttoaineenkulutuksen korjauskerrointa voidaan käyttää 
kunkin yksittäisen vaiheen osalta tehtävään korjaukseen.  
2.3.1.2. Kullekin yksittäiselle vaiheelle voidaan valmistajan pyynnöstä ja hy ­
väksyntäviranomaisen suostumuksella määrittää erilliset polttoaineen ­
kulutuksen korjauskertoimet K  fuel,FCHV,p  , sanotun kuitenkaan rajoitta ­
matta tämän lisäyksen 2.2 kohdan vaatimuksia. Tällöin on kunkin 
yksittäisen vaiheen osalta täytettävä samat kriteerit kuin tämän lisäyk ­
sen 2.2 kohdassa esitetään ja sovellettava tämän lisäyksen 2.3.1 koh ­
dassa kuvattua menettelyä kuhunkin yksittäiseen vaiheeseen kunkin 
vaihekohtaisen korjauskertoimen määrittämiseksi.  
2.3.2. CO  2 -päästöjen massan korjauskertoimen K  CO2 määrittäminen  
OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen CO  2 -päästöjen massan kor ­
jauskerroin K  CO2 määritetään ajamalla sarja varausta ylläpitäviä tyyppi 
1 -testejä ja lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
K CO2 ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ð M CO2;CS;nb;n Ä M  CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 816  
jossa 
K CO2 on CO  2 -päästöjen massan korjauskerroin 
[(g/km)/(Wh/km)]  
EC DC,CS,n  on testistä n saatu varausta ylläpidettäessä tapahtuva 
sähköenergiankulutus, joka perustuu REESS-järjestel ­
män varauksen purkautumiseen ja määritetään tämän 
lisäyksen 2.3.1 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
EC DC,CS,avg  on testeistä n  cs saatujen varausta ylläpidettäessä ta ­
pahtuvan sähköenergiankulutusten arvojen aritmeetti ­
nen keskiarvo perustana REESS-järjestelmän varauk ­
sen purkautuminen ja määritettynä tämän lisäyksen 
2.3.1 kohdan mukaisesti [Wh/km] 
M CO2,CS,nb,n  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen 
massa ilman energiatasekorjausta ja taulukon A8/5 
vaiheen 2 mukaisesti määritettynä [g/km]  
M CO2,CS,nb,avg  on testeistä n  cs saatujen varausta ylläpidettäessä syn ­
tyvien CO  2 -päästöjen massan energiatasekorjaamatto ­
mien arvojen aritmeettinen keskiarvo perustana CO  2 - 
päästöjen massa ja määritettynä jäljempänä olevasta 
yhtälöstä [g/km]  
n on tarkasteltavan testin järjestysnumero  
n cs on testien kokonaismäärä  
ja 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
CO  2 -päästöjen massan korjauskerroin pyöristetään neljään merkitse ­
vään numeroon. Hyväksyntäviranomainen arvioi CO  2 -päästöjen mas­
san korjauskertoimen tilastollisen merkitsevyyden.  
2.3.2.1. Koko sovellettavan WLTP-testisyklin kattavien testien perusteella 
määritettyä CO  2 -päästöjen massan korjauskerrointa voidaan käyttää 
kunkin yksittäisen vaiheen osalta tehtävään korjaukseen.  
2.3.2.2. Kullekin yksittäiselle vaiheelle voidaan valmistajan pyynnöstä ja hy ­
väksyntäviranomaisen suostumuksella määrittää erilliset CO  2 -päästö­
jen massan korjauskertoimet K  CO2,p  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 
tämän lisäyksen 2.2 kohdan vaatimuksia. Tällöin on kunkin yksittäi ­
sen vaiheen osalta täytettävä samat kriteerit kuin tämän lisäyksen 2.2 
kohdassa esitetään ja sovellettava tämän lisäyksen 2.3.2 kohdassa 
kuvattua menettelyä kuhunkin yksittäiseen vaiheeseen vaihekohtaisten 
korjauskertoimien määrittämiseksi.  
3. Korjauskertoimien määrittämiseen käytettävä testausmenettely  
3.1. OVC-HEV-ajoneuvot  
OVC-HEV-ajoneuvoille on tehtävä jokin seuraavista kuvan 
A8.App2/1 mukaisista testisekvensseistä, jotta voidaan mitata kaikki 
arvot, joita tarvitaan korjauskertoimien määrittämiseen tämän lisäyk ­
sen 2 kohdan mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 817  
Kuva A8.App2/1 
OVC-HEV-ajoneuvojen testisekvenssit
  
3.1.1. Testisekvenssi – vaihtoehto 1 
3.1.1.1. Esivakautus ja seisotus  
Ajoneuvon esivakautus ja seisotus tehdään tämän alaliitteen lisäyk ­
sessä 4 olevassa 2.1 kohdassa kuvatuilla menettelyillä.  
▼M3 
3.1.1.2. REESS-järjestelmän säätäminen  
Valmistaja voi säätää REESS-järjestelmää ennen tämän lisäyksen 
3.1.1.3 kohdan mukaisen testausmenettelyn aloittamista. Valmistajan 
on toimitettava näyttöä siitä, että tämän lisäyksen 3.1.1.3 kohdan mu ­
kaisen testausmenettelyn aloittamiseen sovellettavat vaatimukset täyt ­
tyvät.  
▼B 
3.1.1.3. Testausmenettely  
3.1.1.3.1. Sovellettavassa WLTP-testisyklissä käytettävä kuljettajan valittavissa 
oleva ajotila valitaan tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan 
mukaisesti.  
3.1.1.3.2. Testissä ajetaan tämän alaliitteen 1.4.2 kohdan mukainen sovellettava 
WLTP-testisykli.  
3.1.1.3.3. Ellei tässä lisäyksessä toisin mainita, ajoneuvo testataan alaliitteessä 6 
kuvatun tyyppi 1 -testausmenettelyn mukaisesti.  
3.1.1.3.4. Jotta saadaan korjauskertoimien määrittämiseen riittävä määrä sovel ­
lettavia WLTP-testisyklejä, testin jälkeen voidaan ajaa tämän lisäyk ­
sen 2.2 kohdan mukaisesti vaadittavia perättäisiä sekvenssejä, joissa 
noudatetaan tämän lisäyksen 3.1.1.1–3.1.1.3 kohtaa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 818  
3.1.2. Testisekvenssi – vaihtoehto 2 
3.1.2.1. Esivakautus 
Testiajoneuvon esivakautus tehdään tämän alaliitteen lisäyksessä 4 
olevassa 2.1.1 tai 2.1.2 kohdassa kuvatuilla menettelyillä.  
3.1.2.2. REESS-järjestelmän säätäminen  
Esivakautuksen jälkeen jätetään tekemättä tämän alaliitteen lisäyksessä 
4 olevan 2.1.3 kohdan mukainen seisottaminen ja pidetään enintään 
60 minuutin mittainen tauko, jonka aikana REESS-järjestelmän sää ­
täminen on sallittua. Ennen kutakin testiä pidetään samanlainen tauko. 
Välittömästi tauon jälkeen sovelletaan tämän lisäyksen 3.1.2.3 kohdan 
vaatimuksia.  
Ennen REESS-järjestelmän säätämistä voidaan valmistajan pyynnöstä 
tehdä ylimääräinen lämmitysmenettely sen varmistamiseksi, että kor ­
jauskertoimen määrittämisessä vallitsevat samanlaiset alkuolosuhteet. 
Jos valmistaja pyytää tällaista lisälämmitystä, testisekvenssissä on kai ­
kissa tapauksissa käytettävä samaa lämmitysmenettelyä.  
3.1.2.3. Testausmenettely  
3.1.2.3.1. Sovellettavassa WLTP-testisyklissä käytettävä kuljettajan valittavissa 
oleva ajotila valitaan tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan 
mukaisesti.  
3.1.2.3.2. Testissä ajetaan tämän alaliitteen 1.4.2 kohdan mukainen sovellettava 
WLTP-testisykli.  
3.1.2.3.3. Ellei tässä lisäyksessä toisin mainita, ajoneuvo testataan alaliitteessä 6 
kuvatun tyyppi 1 -testausmenettelyn mukaisesti.  
3.1.2.3.4. Jotta saadaan korjauskertoimien määrittämiseen riittävä määrä sovel ­
lettavia WLTP-testisyklejä, testin jälkeen voidaan ajaa tämän lisäyk ­
sen 2.2 kohdan mukaisesti vaadittavia perättäisiä sekvenssejä, joissa 
noudatetaan tämän lisäyksen 3.1.2.2–3.1.2.3 kohtaa.  
3.2. NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvot  
NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvoille on tehtävä jokin seuraa ­
vista kuvan A8.App2/2 mukaisista testisekvensseistä, jotta voidaan 
mitata kaikki arvot, joita tarvitaan korjauskertoimien määrittämiseen 
tämän lisäyksen 2 kohdan mukaisesti.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 819  
Kuva A8.App2/2 
NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen testisekvenssit
  
3.2.1. Testisekvenssi – vaihtoehto 1  
3.2.1.1. Esivakautus ja seisotus 
Testiajoneuvo esivakautetaan ja sitä seisotetaan tämän alaliitteen 3.3.1 
kohdan mukaisesti.  
3.2.1.2. REESS-järjestelmän säätäminen  
Valmistaja voi säätää REESS-järjestelmää ennen 3.2.1.3 kohdan mu ­
kaisen testausmenettelyn aloittamista. Valmistajan on toimitettava 
näyttöä siitä, että 3.2.1.3 kohdan mukaisen testausmenettelyn aloitta ­
miseen sovellettavat vaatimukset täyttyvät.  
3.2.1.3. Testausmenettely  
3.2.1.3.1. Kuljettajan valittavissa oleva ajotila valitaan tämän alaliitteen lisäyk ­
sessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti.  
3.2.1.3.2. Testissä ajetaan tämän alaliitteen 1.4.2 kohdan mukainen sovellettava 
WLTP-testisykli.  
3.2.1.3.3. Ellei tässä lisäyksessä toisin mainita, ajoneuvo testataan alaliitteessä 6 
kuvatun varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testausmenettelyn mukaisesti.  
3.2.1.3.4. Jotta saadaan korjauskertoimien määrittämiseen riittävä määrä sovel ­
lettavia WLTP-testisyklejä, testin jälkeen voidaan ajaa tämän lisäyk ­
sen 2.2 kohdan mukaisesti vaadittavia perättäisiä sekvenssejä, joissa 
noudatetaan tämän lisäyksen 3.2.1.1–3.2.1.3 kohtaa.  
3.2.2. Testisekvenssi – vaihtoehto 2 
3.2.2.1. Esivakautus  
Testiajoneuvo esivakautetaan tämän alaliitteen 3.3.1 kohdan mukais- 
esti. ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 820  
3.2.2.2. REESS-järjestelmän säätäminen  
Esivakautuksen jälkeen jätetään tekemättä tämän alaliitteen 3.3.1.2 
kohdan mukainen seisottaminen ja pidetään enintään 60 minuutin 
mittainen tauko, jonka aikana REESS-järjestelmän säätäminen on sal ­
littua. Ennen kutakin testiä pidetään samanlainen tauko. Välittömästi 
tauon jälkeen sovelletaan tämän lisäyksen 3.2.2.3 kohdan vaatimuksia.  
Ennen REESS-järjestelmän säätämistä voidaan valmistajan pyynnöstä 
tehdä ylimääräinen lämmitysmenettely sen varmistamiseksi, että kor ­
jauskertoimen määrittämisessä vallitsevat samanlaiset alkuolosuhteet. 
Jos valmistaja pyytää tällaista lisälämmitystä, testisekvenssissä on kai ­
kissa tapauksissa käytettävä samaa lämmitysmenettelyä.  
3.2.2.3. Testausmenettely  
3.2.2.3.1. Sovellettavassa WLTP-testisyklissä käytettävä kuljettajan valittavissa 
oleva ajotila valitaan tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan 
mukaisesti.  
3.2.2.3.2. Testissä ajetaan tämän alaliitteen 1.4.2 kohdan mukainen sovellettava 
WLTP-testisykli.  
3.2.2.3.3. Ellei tässä lisäyksessä toisin mainita, ajoneuvo testataan alaliitteessä 6 
kuvatun tyyppi 1 -testausmenettelyn mukaisesti.  
3.2.2.3.4. Jotta saadaan korjauskertoimien määrittämiseen riittävä määrä sovel ­
lettavia WLTP-testisyklejä, testin jälkeen voidaan ajaa tämän lisäyk ­
sen 2.2 kohdan mukaisesti vaadittavia perättäisiä sekvenssejä, joissa 
noudatetaan tämän lisäyksen 3.2.2.2–3.2.2.3 kohtaa.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 821  
Alaliite 8  
Lisäys 3 
REESS-järjestelmän virran ja jännitteen määrittäminen – NOVC-HEV-, 
OVC-HEV-, täyssähkö- ja NOVC-FCHV-ajoneuvot  
1. Johdanto 
1.1. Tässä lisäyksessä määritellään menettely ja vaadittavat laitteet, joilla mää ­
ritetään NOVC-HEV-, OVC-HEV-, täyssähkö- ja NOVC-FCHV-ajoneu­
vojen REESS-järjestelmän virta ja jännite.  
1.2. REESS-järjestelmän virran ja jännitteen mittaaminen alkaa samalla het ­
kellä kun testauskin ja päättyy välittömästi, kun ajoneuvolle tehtävä testi 
päättyy.  
1.3. REESS-järjestelmän virta ja jännite määritetään kustakin vaiheesta.  
1.4. Hyväksyntäviranomaiselle on toimitettava luettelo laitteista (mukaan luet ­
tuna laitteen valmistaja, mallinumero, sarjanumero ja viimeisimmät kalib ­
rointipäivät (tapauksen mukaan)), joita valmistaja käyttää REESS-järjes ­
telmän jännitteen ja virran mittaamiseen seuraavien aikana:  
a) tämän alaliitteen 3 kohdan mukainen tyyppi 1 -testi  
b) menettely, jolla määritetään tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaiset 
korjauskertoimet (tapauksen mukaan)  
c) alaliitteessä 6 a kuvattu ATCT-testi.  
2. REESS-järjestelmän virta  
REESS-järjestelmän varauksen purkautumisen katsotaan olevan negatii­
vista virtaa.  
2.1. REESS-järjestelmän virran ulkoinen mittaaminen  
2.1.1. REESS-järjestelmän virrat mitataan testeissä käyttämällä pihtityypistä tai 
suljettua virta-anturia. Virranmittausjärjestelmän on täytettävä tämän ala ­
liitteen taulukossa A8/1 esitetyt vaatimukset. Virta-anturien on kestettävä 
moottorin käynnistämisen yhteydessä syntyvät virtapiikit ja mittauspaikan 
lämpötila.  
▼M3 
Tarkkojen mittausten saamiseksi on ennen testiä tehtävä nollasäätö ja 
demagnetointi laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.  
▼B 
2.1.2. Virta-anturit kytketään johonkin REESS-järjestelmistä liittämällä ne joh ­
toon, joka on kytketty suoraan REESS-järjestelmään, ja niihin on johdet ­
tava REESS-järjestelmän koko virta.  
Jos johtimet on eristetty, käytetään sopivia menetelmiä, joista on sovittu 
hyväksyntäviranomaisen kanssa.  
Jotta REESS-järjestelmän virta voidaan helposti mitata käyttämällä ulkoi ­
sia laitteita, valmistajan olisi varustettava ajoneuvo soveltuvilla, turvalli ­
silla ja helposti saavutettavilla kytkentäpisteillä. Jos se ei ole mahdollista, 
valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle välineet, joilla virta- 
anturi voidaan kytkeä REESS-järjestelmän johtoihin edellä tässä kohdassa 
kuvatulla tavalla.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 822  
2.1.3. Virta-anturin antama tulos otetaan vähintään 20 Hz:n taajuudella. Mitattu 
virta integroidaan ajan suhteen, jolloin saadaan Q:n mitattu arvo ampee ­
ritunteina (Ah). Integrointi voidaan tehdä virranmittausjärjestelmässä.  
2.2. Ajoneuvon sisäiset REESS-järjestelmän virtaa koskevat tiedot  
Vaihtoehtona tämän lisäyksen 2.1 kohdassa esitetylle menettelyllä valmis ­
taja voi käyttää ajoneuvon sisäisiä virranmittaustietoja. Tietojen paikkan ­
sapitävyys on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle.  
3. REESS-järjestelmän jännite  
3.1. REESS-järjestelmän jännitteen ulkoinen mittaaminen  
REESS-järjestelmän jännite on tämän alaliitteen 3 kohdassa kuvattujen 
testien aikana mitattava tämän alaliitteen 1.1 kohdassa esitettyjen laite- 
ja tarkkuusvaatimusten mukaisesti. Jotta hyväksyntäviranomainen voisi 
mitata REESS-järjestelmän jännitteen ulkoisilla mittauslaitteilla, valmista ­
jien on järjestettävä sen käyttöön REESS-järjestelmän jännitteen mittaus ­
pisteet.  
▼M3 
3.2. REESS-järjestelmän nimellisjännite  
NOVC-HEV-, NOVC-FCHV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa 
voidaan tämän lisäyksen 3.1 kohdan mukaisesti mitatun REESS-järjestel ­
män jännitteen asemesta käyttää standardin IEC 60050-482 mukaisesti 
määritettyä REESS-järjestelmän nimellisjännitettä.  
▼B 
3.3. Ajoneuvon sisäiset REESS-järjestelmän jännitettä koskevat tiedot  
Vaihtoehtona tämän lisäyksen 3.1 ja 3.2 kohdassa esitetylle menettelyllä 
valmistaja voi käyttää ajoneuvon sisäisiä jännitteenmittaustietoja. Tietojen 
paikkansapitävyys on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 823  
Alaliite 8  
Lisäys 4 
Täyssähköajoneuvojen ja OVC-HEV-ajoneuvojen esivakautus, seisotus ja 
REESS-järjestelmän lataaminen 
1. Tässä lisäyksessä kuvaillaan REESS-järjestelmän testausmenettely ja 
polttomoottorin esivakautus valmisteltaessa seuraavia:  
a) sähkökäyttöisen toimintasäteen mittaaminen sekä varausta puretta­
essa ja varausta ylläpidettäessä tehtävät mittaukset OVC-HEV-ajo ­
neuvoja testattaessa ja  
b) sähkökäyttöisen toimintasäteen ja sähköenergiankulutuksen mittaa­
minen täyssähköajoneuvoja testattaessa.  
2. OVC-HEV-ajoneuvon esivakautus ja seisotus  
2.1. Esivakautus ja seisotus, kun testausmenettely alkaa varausta ylläpitä ­
vällä testillä  
2.1.1. Polttomoottorin esivakauttamiseksi ajoneuvolla ajetaan vähintään yksi 
sovellettava WLTP-testisykli. Kussakin ajetussa esivakautussyklissä 
määritetään REESS-järjestelmän varaustaso. Esivakautus lopetetaan 
sen sovellettavan WLTP-testisyklin päättyessä, jonka aikana tämän ala ­
liitteen 3.2.4.5 kohdan mukainen lopetuskriteeri täyttyy.  
2.1.2. Vaihtoehtona tämän lisäyksen 2.1.1 kohdalle voidaan REESS-järjestel ­
män varaustila valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suos ­
tumuksella asettaa varausta ylläpitävää tyyppi 1 -testiä varten valmista ­
jan suositusten mukaisesti, jotta testi voidaan tehdä varausta ylläpitä ­
vässä toimintatilassa.  
▼M3 
Tällöin on suoritettava esivakautusmenettely, kuten alaliitteessä 6 ole ­
vassa 2.6 kohdassa kuvattu täyspolttomoottoriajoneuvoihin sovellettava 
menettely.  
2.1.3. Ajoneuvoa seisotetaan alaliitteessä 6 olevan 2.7 kohdan mukaisesti.  
▼B 
2.2. Esivakautus ja seisotus, kun testausmenettely alkaa varausta purkavalla 
testillä  
2.2.1. OVC-HEV-ajoneuvoilla ajetaan vähintään yksi sovellettava WLTP-tes ­
tisykli. Kussakin ajetussa esivakautussyklissä määritetään REESS-järjes ­
telmän varaustaso. Esivakautus lopetetaan sen sovellettavan WLTP-tes ­
tisyklin päättyessä, jonka aikana tämän alaliitteen 3.2.4.5 kohdan mu ­
kainen lopetuskriteeri täyttyy.  
▼M3 
2.2.2. Ajoneuvoa seisotetaan alaliitteessä 6 olevan 2.7 kohdan mukaisesti. 
Tyyppi 1 -testiä varten esivakautetuille ajoneuvoille ei saa tehdä pak ­
otettua jäähdytystä. Seisotuksen aikana REESS-järjestelmä ladataan tä ­
män lisäyksen 2.2.3 kohdassa määritetyllä normaalilla latausmenette- 
lyllä. ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 824  
2.2.3. Normaali latausmenettely  
2.2.3.1. ►M3 REESS-järjestelmä ladataan alaliitteessä 6 olevassa 2.2.2.2 koh ­
dassa määritetyssä ympäristön lämpötilassa joko ◄ 
a) käyttämällä ajoneuvossa olevan latauslaitetta, jos sellainen on asen ­
nettu, tai  
b) käyttämällä valmistajan suosittelemaa ulkoista latauslaitetta normaa ­
lin latausmenettelyn mukaisesti.  
Tämän kohdan mukaisten menettelyjen yhteydessä ei sallita mitään au ­
tomaattisesti tai manuaalisesti käynnistyviä erikoislatauksia, kuten tasa ­
uslatauksia tai huoltolatauksia. Valmistajan on vakuutettava, että testin 
aikana ei ole käytetty mitään erikoislatausta.  
2.2.3.2. Latauksen lopettamiskriteeri  
Latauksen lopettamiskriteeri täyttyy, kun ajoneuvon sisäinen tai ulkoi­
nen laite ilmoittaa, että REESS-järjestelmä on ladattu täyteen.  
3. Täyssähköajoneuvon esivakautus  
3.1. REESS-järjestelmän alkulataus  
REESS-järjestelmän alkulataus koostuu järjestelmän varauksen purkami ­
sesta ja normaalista latausmenettelystä.  
3.1.1. REESS-järjestelmän varauksen purkaminen  
Varaus puretaan valmistajan suositusten mukaisesti. Valmistajan on va­
kuutettava, että REESS-järjestelmän varaus on purettu niin tyhjäksi kuin 
purkamismenettelyllä voidaan tehdä.  
3.1.2. Normaali latausmenettely  
REESS-järjestelmä ladataan tämän liitteen 2.2.3.1 kohdan mukaisesti  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 825  
Alaliite 8 — Lisäys 5  
OVC-HEV-ajoneuvoihin sovellettavat käyttötekijät (UF)  
1. Varattu.  
2. Ajotilastoihin perustuvan UF-käyrän määrittämiseen suositeltava menetelmä 
kuvataan standardissa SAE J2841 (syyskuu 2010, julkaistu maaliskuussa 
2009, tarkistettu syyskuussa 2010). 
3. Jakson j painotukseen käytettävä suhteellinen käyttötekijä UF  j lasketaan seu ­
raavasta yhtälöstä käyttäen taulukossa A8.App5/1 esitettyjä kertoimia:  
UF j ðd j Þ ¼ 1 Ä exp Õ 
Ä Í X  k 
i¼1 C i Ü Ê d j 
d n Ì i ÎØ 
Ä X  jÄ1 
l¼1 UF l 
jossa 
UF j jakson j käyttötekijä  
d j jakson j loppuun mennessä ajettu matka (km)  
C i kerroin numero i (ks. taulukko A8.App5/1) 
d n normalisoitu matka j (ks. taulukko A8.App5/1) (km)  
k termien ja kertoimien määrä eksponenttitekijässä  
j tarkasteltavan jakson numero  
i tarkasteltavan termin tai kertoimen numero 
P jÄ1 
l¼1 UF l laskettujen käyttötekijöiden summa vaiheeseen (j – 1) asti.  
Taulukko A8.App5/1  
Suhteellisten käyttökertoimien määrittämisessä käytettävät parametrit  
Parametri  Arvo  
d n 800 km 
C1 26,25 
C2 – 38,94  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 826  
Parametri  Arvo  
C3 – 631,05 
C4 5 964,83 
C5 – 25 095 
C6 60 380,2 
C7 – 87 517 
C8 75 513,8 
C9 – 35 749 
C10 7 154,94  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 827  
Alaliite 8  
Lisäys 6 
Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta  
1. Yleinen vaatimus  
▼M3 
1.1. Valmistajan on valittava tyyppi 1 -testausmenettelyyn tämän lisäyksen 2–4 
kohdan mukaisesti kuljettajan valittavissa oleva ajotila, jossa ajoneuvo pys ­
tyy noudattamaan asianomaista testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 2.6.8.3 
kohdassa annettujen toleranssien mukaisesti. Tämä koskee kaikkia kuljetta ­
jan valittavissa olevilla tiloilla varustettuja ajoneuvon järjestelmiä, myös 
niitä, jotka eivät liity yksinomaan vaihteistoon.  
1.2. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä seuraavista:  
a) onko asianomaisissa olosuhteissa käytettävissä ensisijainen ajotila  
b) testattavan ajoneuvon suurin nopeus  
sekä tarvittaessa  
c) paras ja huonoin ajotila, jotka määritetään polttoaineenkulutuksesta ja 
tapauksen mukaan CO  2 -päästöjen massasta kaikissa ajotiloissa (ks. alaliit ­
teessä 6 oleva 2.6.6.3 kohta)  
d) ajotila, jossa sähköenergiankulutus on suurin  
e) syklin energiantarve (alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti, kun 
tavoitenopeuden asemesta käytetään todellista nopeutta).  
1.3. Erityisiä kuljettajan valittavissa olevia ajotiloja, kuten vuoristoajo- tai huol ­
totila, joita ei ole tarkoitettu tavanomaiseen päivittäiseen ajoon vaan tiettyi ­
hin erityistarkoituksiin, ei oteta huomioon.  
▼B 
2. Kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla varustetut OVC-HEV-ajoneuvot 
varausta purkavassa toimintatilassa  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, valitaan 
varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä käytettävä ajotila tämän alaliitteen 
lisäyksessä 6 olevan 2 kohdan mukaisesti.  
▼M3 
Kuvassa A8.App6/1 olevassa kaaviossa havainnollistetaan ajotilan valinta 
tämän kohdan mukaisesti.  
▼B 
2.1. Jos käytettävissä on pääajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertai ­
lutestisykliä varausta purkavassa toimintatilassa, valitaan tämä ajotila.  
2.2. Jos käytettävissä ei ole pääajotilaa tai jos pääajotila on sellainen, jossa ajo ­
neuvo ei pysty noudattamaan vertailutestisykliä varausta purkavassa toimin ­
tatilassa, testissä käytettävä ajotila valitaan seuraavien ehtojen mukaisesti:  
a) Jos käytettävissä on vain yksi ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudatta ­
maan vertailutestisykliä varausta purkavassa toimintatilassa, valitaan 
tämä ajotila.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 828  
b) Jos käytettävissä on useita ajotiloja, joissa ajoneuvo pystyy noudattamaan 
vertailutestisykliä varausta purkavassa toimintatilassa, valitaan eniten 
sähköenergiaa kuluttava ajotila.  
2.3. Jos tämän lisäyksen 2.1 ja 2.2 kohdan mukaisesti käytettävissä ei ole ajo ­
tilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutestisykliä, muutetaan ver ­
tailutestisykliä alaliitteessä 1 olevan 9 kohdan mukaisesti ja toimitaan seu ­
raavasti:  
a) Jos käytettävissä on pääajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan 
muutettua vertailutestisykliä varausta purkavassa toimintatilassa, valitaan 
tämä ajotila.  
b) Jos käytettävissä ei ole pääajotilaa vaan sen sijaan muita ajotiloja, joissa 
ajoneuvo pystyy noudattamaan muutettua vertailutestisykliä varausta pur ­
kavassa toimintatilassa, valitaan ajotila, jossa sähköenergiankulutus on 
suurin.  
c) Jos käytettävissä ei ole yhtään ajotilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudatta ­
maan muutettua vertailutestisykliä varausta purkavassa toimintatilassa, 
kartoitetaan ne ajotilat, joissa syklin energiantarve on suurin, ja valitaan 
niistä se, jossa sähköenergiankulutus on suurin.  
▼M3 
Kuva A8.App6/1 
OVC-HEV-ajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta varausta purkavassa toimintatilassa
  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 829  
3. Kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla varustetut OVC-HEV-, NOVC- 
HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvot varausta ylläpitävässä toimintatilassa  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, valitaan 
varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä käytettävä ajotila tämän alaliitteen 
lisäyksessä 6 olevan 2 kohdan mukaisesti.  
▼M3 
Kuvassa A8.App6/2 olevassa kaaviossa havainnollistetaan ajotilan valinta 
tämän kohdan mukaisesti.  
▼B 
3.1. Jos käytettävissä on pääajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertai ­
lutestisykliä varausta ylläpitävässä toimintatilassa, valitaan tämä ajotila.  
3.2. Jos käytettävissä ei ole pääajotilaa tai jos pääajotila on sellainen, jossa ajo ­
neuvo ei pysty noudattamaan vertailutestisykliä varausta ylläpitävässä toi ­
mintatilassa, testissä käytettävä ajotila valitaan seuraavien ehtojen mukaises ­
ti: 
a) Jos käytettävissä on vain yksi ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudatta ­
maan vertailutestisykliä varausta ylläpitävässä toimintatilassa, valitaan 
tämä ajotila.  
b) Jos käytettävissä on useita ajotiloja, joissa ajoneuvo pystyy noudattamaan 
vertailutestisykliä varausta ylläpitävässä toimintatilassa, valmistaja voi 
valita joko huonoimman ajotilan tai sekä parhaimman että huonoimman 
ajotilan ja määrittää saatujen testitulosten aritmeettisen keskiarvon.  
3.3. Jos tämän lisäyksen 3.1 ja 3.2 kohdan mukaisesti käytettävissä ei ole ajo ­
tilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutestisykliä, muutetaan ver ­
tailutestisykliä alaliitteessä 1 olevan 9 kohdan mukaisesti ja toimitaan seu ­
raavasti:  
a) Jos käytettävissä on pääajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan 
muutettua vertailutestisykliä varausta ylläpitävässä toimintatilassa, vali ­
taan tämä ajotila.  
b) Jos käytettävissä ei ole pääajotilaa vaan sen sijaan muita ajotiloja, joissa 
ajoneuvo pystyy noudattamaan muutettua vertailutestisykliä varausta yl ­
läpitävässä toimintatilassa, valitaan näistä huonoin ajotila.  
c) Jos käytettävissä ei ole yhtään ajotilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudatta ­
maan muutettua vertailutestisykliä varausta ylläpitävässä toimintatilassa, 
kartoitetaan ne ajotilat, joissa syklin energiantarve on suurin, ja valitaan 
niistä huonoin.  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 830  
Kuva A8.App6/2 
OVC-HEV-, NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta varausta 
ylläpitävässä toimintatilassa
  
▼B 
4. Kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla varustetut täyssähköajoneuvot  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, valitaan 
testissä käytettävä ajotila seuraavien edellytysten mukaisesti.  
▼M3 
Kuvassa A8.App6/3 olevassa kaaviossa havainnollistetaan ajotilan valinta 
tämän kohdan mukaisesti.  
▼B 
4.1. Jos käytettävissä on pääajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertai ­
lutestisykliä, valitaan tämä ajotila.  
4.2. Jos käytettävissä ei ole pääajotilaa tai jos pääajotila on sellainen, jossa ajo ­
neuvo ei pysty noudattamaan vertailutestisykliä, testissä käytettävä ajotila 
valitaan seuraavien ehtojen mukaisesti:  
a) Jos käytettävissä on vain yksi ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudatta ­
maan vertailutestisykliä, valitaan tämä ajotila.  
b) Jos käytettävissä on useita ajotiloja, joissa ajoneuvo pystyy noudattamaan 
vertailutestisykliä, valitaan eniten energiaa kuluttava ajotila.  
4.3. Jos tämän lisäyksen 4.1 ja 4.2 kohdan mukaisesti käytettävissä ei ole ajo ­
tilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutestisykliä, muutetaan ver ­
tailutestisykliä alaliitteessä 1 olevan 9 kohdan mukaisesti. Tuloksena olevaa 
testisykliä nimitetään sovellettavaksi WLTP-testisykliksi. Toimitaan seuraa ­
vasti:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 831  
a) Jos käytettävissä on pääajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan 
muutettua vertailutestisykliä, valitaan tämä ajotila.  
b) Jos käytettävissä ei ole pääajotilaa vaan sen sijaan muita ajotiloja, joissa 
ajoneuvo pystyy noudattamaan muutettua vertailutestisykliä, valitaan ajo ­
tila, jossa sähköenergiankulutus on suurin.  
c) Jos käytettävissä ei ole yhtään ajotilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudatta ­
maan muutettua vertailutestisykliä, kartoitetaan ne ajotilat, joissa syklin 
energiantarve on suurin, ja valitaan niistä se, jossa sähköenergiankulutus 
on suurin.  
▼M3 
Kuva A8.App6/3 
Täyssähköajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta
  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 832  
Alaliite 8 — Lisäys 7  
Paineistettua vetyä käyttävien polttokennohybridiajoneuvojen 
polttoaineenkulutuksen mittaaminen  
1. Yleiset vaatimukset  
Polttoaineenkulutus mitataan tämän lisäyksen 2 kohdan mukaisella gra ­
vimetrisella menetelmällä.  
Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella polt­
toaineenkulutus voidaan mitata joko paine- tai virtausmenetelmällä. 
Tässä tapauksessa valmistajan on esitettävä teknistä näyttöä siitä, että 
menetelmä antaa vastaavat tulokset. Painemenetelmä ja virtausmene ­
telmä selostetaan standardissa ISO 23828:2013.  
2. Gravimetrinen menetelmä  
Polttoaineenkulutus lasketaan mittaamalla polttoainesäiliön massa ennen 
testiä ja testin jälkeen.  
2.1. Laitteet ja järjestelyt  
2.1.1. Kuvassa A8.App7/1 esitetään esimerkki käytettävistä laitteista. Poltto ­
aineenkulutuksen mittaamiseen käytetään yhtä tai useampaa ajoneuvon 
ulkopuolista polttoainesäiliötä. Ajoneuvon ulkopuoliset säiliöt liitetään 
ajoneuvon polttoaineputkeen ajoneuvoon asennetun polttoainesäiliön ja 
polttokennojärjestelmän väliin.  
2.1.2. Esivakautuksessa voidaan käyttää ajoneuvoon alun perin asennettua säi ­
liötä tai ulkoista vedynlähdettä.  
2.1.3. Täyttöpaine säädetään valmistajan suosittelemaan arvoon.  
2.1.4. Kaasun syöttöpaineen erot putkissa on minimoitava, kun syöttö vaihde ­
taan putkesta toiseen.  
Jos odotettavissa on paine-erosta syntyviä vaikutuksia, valmistajan ja 
hyväksyntäviranomaisen on päätettävä, tarvitaanko korjausta.  
2.1.5. Vaaka 
2.1.5.1. Polttoaineenkulutuksen mittaamiseen käytettävän vaa'an on täytettävä 
taulukossa A8.App7/1 esitetyt vaatimukset.  
Taulukko A8.App7/1  
Analyysivaa'an varmennuskriteerit  
Mittausjärjestelmä  Resoluutio Tarkkuus  
Vaaka Enintään 0,1 g Enintään ± 0,02 ( 1 ) 
( 1 ) Testinaikainen polttoaineenkulutus (REESS-järjestelmän lataustaso = 0) massasta, standardipoikkeama.  
2.1.5.2. Vaaka on kalibroitava laitteen valmistajan ohjeiden mukaan tai vähin ­
tään taulukossa A8.App7/2 esitetyin välein.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 833  
Taulukko A8.App7/2  
Laitteiden kalibrointivälit  
Laitteiden tarkastukset  Suorittamisväli  
Tarkkuus Vuosittain ja merkittävien kunnos­
sapitotoimenpiteiden yhteydessä  
2.1.5.3. Käytössä on oltava sopivat järjestelyt tärinän ja konvektion vaikutusten 
vaimentamiseen. Tällaisia ovat esimerkiksi vaimennusalusta ja tuulisuo ­
ja. 
Kuva A8.App7/1 
Esimerkki käytettävistä laitteista
  
jossa 
1 on esivakautuksessa käytettävä ulkoinen polttoaineenlähde  
2 on paineensäädin  
3 on ajoneuvoon alun perin asennettu polttoainesäiliö  
4 on polttokennojärjestelmä  
5 on vaaka  
6 on yksi tai useampi polttoaineenkulutuksen mittaamiseen käytettävä 
ajoneuvon ulkopuolinen säiliö.  
2.2. Testausmenetelmä  
2.2.1. Mitataan ajoneuvon ulkopuolisen säiliön massa ennen testiä.  
2.2.2. Liitetään ajoneuvon ulkopuolinen säiliö ajoneuvon polttoaineputkeen 
kuvan A8.App7/1 mukaisesti. 
2.2.3. Tehdään testi syöttämällä polttoainetta ajoneuvon ulkopuolisesta säiliös ­
tä. 
2.2.4. Kytketään ajoneuvon ulkopuolinen säiliö irti putkesta.  
2.2.5. Mitataan säiliön massa testin jälkeen.  
2.2.6. Lasketaan tasapainottamaton varausta ylläpidettäessä tapahtuva poltto ­
aineenkulutus FC  CS,nb ennen testiä ja testin jälkeen mitatusta massasta 
käyttämällä seuraavaa yhtälöä:  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 834  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g  2 
d Ü 100  
jossa 
FC CS,nb on testissä mitattu tasapainottamaton varausta ylläpidettäessä 
tapahtuva polttoaineenkulutus (kg/100 km)  
g 1 on säiliön massa testin alussa (kg)  
g 2 on säiliön massa testin lopussa (kg)  
d on testissä ajettu matka (km).  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 835  
Alaliite 9  
Menetelmän vastaavuuden määrittäminen 
1. Yleinen vaatimus  
Hyväksyntäviranomainen voi valmistajan pyynnöstä hyväksyä muita mitta ­
usmenetelmiä, jos ne antavat vastaavat tulokset tämän alaliitteen 1.1 kohdan 
mukaisesti. Ehdotetun menetelmän vastaavuus on osoitettava hyväksyntävi ­
ranomaiselle.  
1.1. Vastaavuudesta päättäminen  
Ehdotetun menetelmän katsotaan olevan vastaava, jos sen tarkkuus ja tois ­
totarkkuus ovat samat tai paremmat kuin vertailumenetelmän.  
1.2. Vastaavuuden määrittäminen  
Menetelmän vastaavuus määritetään ehdotetun ja vertailumenetelmän välillä 
tehdyn korrelaatiotutkimuksen perusteella. Korrelaatiotestaukseen käytettä ­
vien menetelmien on oltava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymiä.  
Ehdotetun ja vertailujärjestelmän tarkkuuden ja toistotarkkuuden määrittämi ­
sen perusperiaatteen on oltava standardin ISO 5725 osan 6 liitteessä 8 
”Comparison of alternative Measurement Methods” annettujen ohjeiden mu ­
kainen. 
1.3. Täytäntöönpanovaatimukset  
Varattu  ▼B
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 836  
LIITE XXII 
Ajoneuvon sisäiseen polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen 
seurantaan käytettävät laitteet 
1. Johdanto 
Tässä liitteessä vahvistetaan määritelmät ja vaatimukset, joita sovelletaan 
ajoneuvon sisäiseen polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seuran ­
taan käytettäviin laitteisiin.  
2. Määritelmät  
2.1 ’Ajoneuvon sisäiseen polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seuran ­
taan käytettävällä laitteella’  (’OBFCM-laite’) tarkoitetaan rakenteeseen 
kuuluvaa ohjelmistoa ja/tai laitetta, joka havainnoi ja käyttää ajoneuvon, 
moottorin, polttoaineen ja/tai sähköenergian parametreja, joiden avulla se 
määrittää ja asettaa saataville vähintään 3 kohdassa säädetyt tiedot ja tal ­
lentaa ajoneuvon sisäisesti sen käyttöikäiset arvot.  
2.2 Tietyn aikana  t määritetyn ja tallennetun suureen  ’käyttöikäisellä ’ arvolla 
tarkoitetaan kyseisen suureen arvoja, jotka ovat kumuloituneet ajoneuvon 
tuotannon valmistumisesta aikaan  t saakka. 
2.3. ’Moottorin polttoainevirtauksella ’ tarkoitetaan moottoriin syötetyn poltto ­
aineen määrää aikayksikköä kohden. Se ei sisällä pilaantumista rajoittavaan 
laitteeseen suoraan syötettyä polttoainetta.  
2.4 ’ Ajoneuvon polttoainevirtauksella ’ tarkoitetaan moottoriin ja pilaantumista 
rajoittavaan laitteeseen suoraan syötetyn polttoaineen määrää aikayksikköä 
kohden. Se ei sisällä polttoaineella käyvän lämmittimen kuluttamaa poltto ­
ainetta.  
2.5 ’ Kulutetun polttoaineen kokonaismäärällä (käyttöikäinen)’  tarkoitetaan 
moottoriin syötetyn polttoaineen lasketun määrän ja pilaantumista rajoitta ­
vaan laitteeseen suoraan syötetyn polttoaineen lasketun määrään kertymää. 
Se ei sisällä polttoaineella käyvän lämmittimen kuluttamaa polttoainetta.  
2.6 ’ Kokonaisajomatkalla (käyttöikäinen) ’ tarkoitetaan ajomatkakertymää, joka 
saadaan samasta tietolähteestä kuin mitä ajoneuvon matkamittari käyttää.  
2.7 ’Sähköverkkoenergialla’  tarkoitetaan OVC-HEV-ajoneuvojen osalta ak ­
kuun virtaavaa sähköenergiaa ajoneuvon ollessa liitettynä ulkoiseen tehon ­
lähteeseen ja moottorin ollessa sammutettuna. Se ei sisällä ulkoisen tehon ­
lähteen ja akun välistä sähköhäviötä.  
2.8 ’Varausta ylläpitävällä tilalla ’ tarkoitetaan OVC-HEV-ajoneuvojen osalta 
ajoneuvon käyttötilaa, jossa REESS-järjestelmän varaustila voi vaihdella 
mutta ajoneuvon ohjausjärjestelmä pyrkii säilyttämään varaustilan keski ­
määrin nykyisellä tasolla.  
2.9 ’Varausta purkavalla tilalla’  tarkoitetaan OVC-HEV-ajoneuvojen osalta 
ajoneuvon käyttötilaa, jossa REESS-järjestelmän nykyinen varaustila on 
korkeampi kuin varausta ylläpitävän tavoitevaraustilan arvo, ja vaikka se 
voi vaihdella, ajoneuvon ohjausjärjestelmä pyrkii purkamaan varaustilaa 
korkeammalta tasolta varausta ylläpitävän toimintatilan arvoon.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 837  
2.10 ’Kuljettajan valittavissa olevalla varausta lisäävällä tilalla’  tarkoitetaan 
OVC-HEV-ajoneuvojen osalta toimintatilaa, jossa kuljettaja on valinnut 
REESS-järjestelmän varaustilaa kasvattavan ajotilan.  
3. Määritettävät, tallennettavat ja saataville asetettavat tiedot  
OBFCM-laitteen on määritettävä vähintään seuraavat parametrit ja tallen ­
nettava ajoneuvon sisäisesti sen käyttöikäiset arvot. Parametrit lasketaan ja 
suhteutetaan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.5.3 kohdan 
6.5.3.2 alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen standardien mukaisesti; tämä 
on ymmärrettävä siten kuin tämän asetuksen liitteen IX lisäyksessä 1 ole ­
vassa 2.8 kohdassa säädetään. 
3.1. Kaikki 4 a artiklassa tarkoitetut ajoneuvot OVC-HEV-ajoneuvoja lukuun 
ottamatta  
a) kulutetun polttoaineen kokonaismäärä (käyttöikäinen) (litraa)  
b) kokonaisajomatka (käyttöikäinen) (kilometriä)  
c) moottorin polttoainevirtaus (grammaa/sekunti)  
d) moottorin polttoainevirtaus (litraa/tunti)  
e) ajoneuvon polttoainevirtaus (grammaa/sekunti)  
f) ajoneuvon nopeus (kilometriä/tunti).  
3.2. OVC-HEV-ajoneuvot:  
a) kulutetun polttoaineen kokonaismäärä (käyttöikäinen) (litraa)  
b) kulutetun polttoaineen kokonaismäärä varausta purkavassa tilassa (käyt ­
töikäinen) (litraa)  
c) kulutetun polttoaineen kokonaismäärä kuljettajan valittavissa olevassa 
varausta lisäävässä tilassa (käyttöikäinen) (litraa)  
d) kokonaisajomatka (käyttöikäinen) (kilometriä)  
e) kokonaisajomatka varausta purkavassa tilassa moottori sammutettuna 
(käyttöikäinen) (kilometriä)  
f) kokonaisajomatka varausta purkavassa tilassa moottori käynnissä (käyt ­
töikäinen) (kilometriä)  
g) kokonaisajomatka kuljettajan valittavissa olevassa varausta lisäävässä 
tilassa (käyttöikäinen) (kilometriä)  
h) moottorin polttoainevirtaus (grammaa/sekunti)  
i) moottorin polttoainevirtaus (litraa/tunti)  
j) ajoneuvon polttoainevirtaus (grammaa/sekunti)  
k) ajoneuvon nopeus (kilometriä/tunti).  
l) akkuun syötetyn sähköverkkoenergian kokonaismäärä (käyttöikäinen) 
(kWh)  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 838  
4. Tarkkuus 
4.1 Valmistajan on 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen osalta varmistettava, että 
OBFCM-laite antaa tarkimmat arvot, jotka moottorinohjausyksikön mitta ­
us- ja laskentajärjestelmällä on mahdollista saada.  
4.2 Sen estämättä, mitä 4.1 kohdassa säädetään, valmistajan on varmistettava, 
että tarkkuus on suurempi kuin – 0,05 ja pienempi kuin 0,05 laskettuna 
kolmen desimaalin tarkkuudella käyttäen seuraavaa kaavaa:  
Tarkkuus ¼  Fuel_Consumed  WLTP Ä Fuel_Consumed  OBFCM  
Fuel_Consumed  WLTP 
jossa 
Fuel_Consumed  WLTP  (litraa) on polttoaineenkulutus määritettynä liit ­
teen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.2 koh ­
dan mukaisesti tehdyssä ensimmäisessä 
testissä, laskettuna kyseisen liitteen ala ­
liitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti, 
käyttäen koko syklin päästötuloksia en ­
nen korjausten soveltamista (alaliitteessä 
7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 2 tulos), 
kerrottuna todellisella ajomatkalla ja ja ­
ettuna 100:lla.  
Fuel_Consumed  OBFCM  (litraa) on polttoaineenkulutus määritettynä sa ­
massa testissä käyttäen OBFCM-laitteen 
antamien parametrin ”kulutetun poltto ­
aineen kokonaismäärä (käyttöikäinen)” 
arvojen erotuksia.  
OVC-HEV-ajoneuvojen osalta on käytettävä varausta ylläpitävää tyyppi 1 
-testiä.  
4.2.1 Jos 4.2 kohdassa vahvistettu tarkkuusvaatimus ei täyty, tarkkuus on lasket ­
tava uudelleen seuraavaksi alaliitteessä 6 olevan 1.2 kohdan mukaisesti 
tehtävien tyyppi 1 -testien osalta 4.2 kohdassa esitetyillä laskentakaavoilla 
ja käyttäen määritettyä kulutetun polttoaineen määrää kumuloituna kaikista 
suoritetuista testeistä. Tarkkuusvaatimuksen katsotaan täyttyneen, kun tark ­
kuus on suurempi kuin -0,05 ja pienempi kuin 0,05.  
4.2.2 Jos 4.2.1 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset eivät täyty tämän kohdan 
mukaisesti suoritettujen testien jälkeen, tarkkuuden määrittämiseksi voidaan 
tehdä ylimääräisiä testejä, mutta testien kokonaismäärä ei saa olla suurempi 
kuin kolme sellaisen ajoneuvon osalta, joka on testattu käyttämättä inter ­
polointimenetelmää (ajoneuvo H), eikä suurempi kuin kuusi sellaisen ajo ­
neuvon osalta, joka on testattu käyttäen interpolointimenetelmää (kolme 
testiä ajoneuvolle H ja kolme ajoneuvolle L). Tarkkuus on laskettava uu ­
delleen seuraavien tyyppi 1 -lisätestien osalta 4.2 kohdassa esitettyjen kaa ­
vojen mukaisesti käyttäen määritettyä kulutetun polttoaineen määrää kumu ­
loituna kaikista suoritetuista testeistä. Tarkkuusvaatimuksen katsotaan täyt ­
tyneen, kun tarkkuus on suurempi kuin – 0,05 ja pienempi kuin 0,05. Jos 
testit on suoritettu pelkästään OBFCM-laitteen tarkkuuden määrittämiseksi, 
lisätestien tuloksia ei saa ottaa huomioon mitään muuta tarkoitusta varten.  ▼M3
 02017R1151 — FI — 01.01.2019 — 002.006 — 839  
5. OBFCM-laitteen antamien tietojen saatavuus 
5.1 Edellä 3 kohdassa täsmennettyjen tietojen on oltava saatavilla standardoi ­
dusti ja rajoittamattomasti OBFCM-laitteesta, jonka on oltava E-säännön 
nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 6.5.3 kohdan 6.5.3.1 alakohdan a 
alakohdassa ja 6.5.3.2 alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen standardien 
mukainen; tämä on ymmärrettävä siten kuin tämän asetuksen liitteen IX 
lisäyksessä 1 olevassa 2.8 kohdassa säädetään.  
5.2. Kun ajoneuvo on otettu käyttöön, käyttöikäisten arvojen laskimien arvot on 
säilytettävä poiketen siitä, mitä 5.1 kohdassa tarkoitetuissa standardeissa 
määrätään asetusten palauttamisesta, ja sen estämättä, mitä 5.3 ja 5.4 koh ­
dassa säädetään asetusten palauttamisesta.  
5.3. Käyttöikäisten arvojen laskimien arvot voidaan nollata ainoastaan niiden 
ajoneuvojen osalta, joiden moottorinohjausyksikön muistityyppi ei kykene 
säilyttämään tietoja virran ollessa katkaistuna. Näiden ajoneuvojen osalta 
arvot voidaan nollata samanaikaisesti ainoastaan akun ollessa irrotettuna 
ajoneuvosta. Velvoitetta, jonka mukaan käyttöikäisten arvojen laskimien 
arvot on säilytettävä, sovelletaan tässä tapauksessa uusiin tyyppihyväksyn ­
tiin viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2022 ja uusiin ajoneuvoihin 1 päi ­
västä tammikuuta 2023.  
5.4. Jos toimintahäiriöt tai moottorinohjausyksikön vaihtaminen vaikuttavat 
käyttöikäisten arvojen laskimien arvoihin, laskimet voidaan nollata saman ­
aikaisesti sen varmistamiseksi, että arvot ovat edelleen täysin synkronoidut.  ▼M3