1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977,
moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä
(77/541/ETY)
(EYVL L 220, 29.8.1977, s. 95)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston direktiivi 81/576/ETY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1981 L 209 32 29.7.1981
►M2Komission Direktiivi 82/319/ETY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 1982 L 139 17 19.5.1982
►M3Council Directive 87/354/EEC of 25 June 1987 (*) L 192 43 11.7.1987
►M4Komission direktiivi 90/628/ETY, annettu 30 päivänä lokakuuta 1990 L 341 1 6.12.1990
►M5Komission direktiivi 96/36/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1996 L 178 15 17.7.1996
Muutettu:
►A1Kreikan liittymisasiakirja (*) L 291 17 19.11.1979
►A2Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirja L 302 23 15.11.1985
►A3Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirja C 241 21 29.8.1994
(mukautettu neuvoston päätöksellä 95/1/EY, Euratom, EHTY) L 1 1 1.1.1995
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977,
moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(77/541/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen
lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa turvavöihin jaturvajärjestelmiin,
nämä tekniset vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on
tarpeen, että jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa
olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta moottor-
iajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevanjäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY(
3) säädetty ETY-
tyyppihyväksyntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvo-tyyppien osalta,
yhteisistä vaatimuksista matkustajatilan sisäosille, hallintalaitteiden
sijoittelulle, katolle, selkänojille ja istuimien takaosille säädetään direk-
tiivillä 74/60/ETY(
4); sisävarusteita koskevista vaatimuksista, jotka
liittyvät ohjausmekanismin toimintaan törmäystilanteessa, säädetäändirektiivillä 74/297/ETY(
5); istuimien ja niiden kiinnityspisteiden
kestävyyttä koskevista vaatimuksista säädetään direktiivillä 74/408/ETY(
6); turvavöiden kiinnityspisteitä koskevista vaatimuksista
säädetään direktiivillä 76/115/ETY(7); muut sisävarusteita, erityisesti
niskatukia ja hallintalaitteiden kuvatunnuksia, koskevat vaatimukset
annetaan myöhemmin,
turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevat säännökset sisältävät suunnitte-
luvaatimusten ohella myös turvavöiden ja turvajärjestelmien asennustamoottoriajoneuvoihin koskevia vaatimuksia,
yhdenmukaistettu turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskeva osan tyyppi-
hyväksyntämenettely mahdollistaa sen, että kukin jäsenvaltio voitarkastaa yhteisten suunnittelu- ja testivaatimusten noudattamisen jailmoittaa muille jäsenvaltioille havainnoistaan lähettämällä näillejäljennöksen kutakin turvavyön- tai turvajärjestelmäntyyppiä varten
täytetystä osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksesta; osan ETY-tyyppi-
hyväksyntämerkin laittaminen kaikkiin hyväksytyn tyypin mukaisestivalmistettuihin turvavöihin ja turvajärjestelmiin tekee tarpeettomaksinäiden turvavöiden ja turvajärjestelmien tekniset tarkastukset muissajäsenvaltioissa,
yhdenmukaisten vaatimusten päätavoitteena on edistää liikenneturvalli-
suutta; sen vuoksi turvavöiden ja turvajärjestelmien asentaminen tässädirektiivissä tarkoitettuihin ajoneuvoihin olisi tehtävä pakolliseksi, ja1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 2
(1) EYVL N:o C 76, 7.4.1975, s. 37
(2) EYVL N:o C 263, 17.11.1975, s. 37
(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
(4) EYVL N:o L 38, 11.2.1974, s. 2
(5) EYVL N:o L 165, 20.6.1974, s. 16
(6) EYVL N:o L 221, 12.8.1974, s. 1
(7) EYVL N:o L 24, 30.1.1976, s. 6
▼B
moottoriajoneuvoja koskevan kansallisen lainsäädännön lähentäminen
edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorit-tamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1. Jäsenvaltion on annettava osan ETY-tyyppihyväksyntä kaikille
kolmipiste- tai lantioturvavyön ja turvajärjestelmän tyypeille, jotkatäyttävät liitteessä I olevan 2 kohdan ja liitteissä IV-XIV määrätytsuunnittelu- ja testivaatimukset.
2. Osan tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava
vaaditut toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovat
hyväksytyn tyypin mukaisia ja oltava tarvittaessa yhteistyössä muidenjäsenvaltioiden viranomaisten kanssa.
3. Edellä 2 kohdan täytäntöön panemiseksi riittää se, että jäsenvaltio
varmistaa vähintään liitteessä I olevassa 2.8.1 kohdassa tarkoitettujen
laadunvalvontamenettelyjen soveltamisen.
Jos jäsenvaltio tai sen valtuuttamat laboratoriot kuitenkin suorittavat
tarkastuksia, on käytettyjen menetelmien oltava sellaisia, että niidenantamat tulokset ovat vähintään yhtä luotettavia kuin ensimmäisessä
alakohdassa tarkoitetuin menettelyin saadut tulokset. Erityisesti liit-
teessä I olevassa 2.8.2 kohdassa määrätty menettely ontarkoituksenmukainen menetelmä.
2 artikla
Jäsenvaltioiden on annettava kunkin 1 artiklan nojalla hyväksytyn
turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin valmistajalle►
M5 ◄liitteessä III esitettyjen mallien mukainen osan
ETY-tyyppihyväksyntämerkki.
Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet estääk-
seen sellaisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaasekaannusta 1 artiklan mukaisesti tyyppihyväksyttyjen turvavöiden taiturvajärjestelmien ja muiden laitteiden välillä.
3 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa kieltää saattamasta markkinoille turvavöitä tai
turvajärjestelmiä niiden suunnitteluun tai toimintamenetelmään liitty-vistä syistä, jos niissä on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.
2. Jäsenvaltio voi kuitenkin kieltää saattamasta markkinoille
turvavöitä ja turvajärjestelmiä, joissa on osan ETY-tyyppihyväksyntä-merkki, mutta jotka toistuvasti poikkeavat hyväksytystä tyypistä.
Kyseisen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava muille jäsenvaltioille
ja komissiolle toteutetuista toimenpiteistä ja perusteltava päätöksensä.
4 artikla
Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava toisilleen
direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 6 kohdassa esitettyä menettelyänoudattaen jokaisesta turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin osalta laadi-tusta, joko annetusta, evätystä tai peruutetusta ETY-tyyppihyväksyntätodistuksesta.
5 artikla
1. Jos osan ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio toteaa, että
useat turvavyöt tai turvajärjestelmät, joissa on sama osan ETY-tyyppi-hyväksyntämerkki, eivät ole sen hyväksymän tyypin mukaisia, sen ontoteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotanto-mallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Kyseisen valtiontoimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 3
▼M5
▼B
▼B
toimivaltaisille viranomaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka voivat,
jos turvavyöt tai turvajärjestelmät toistuvasti poikkeavat hyväksytyistätyypeistä, johtaa ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseen. Kyseisten
viranomaisten on toteutettava vastaavat toimenpiteet, jos toisen jäsen-
valtion toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat, että turvavyöt jaturvajärjestelmät poikkeavat hyväksytyistä tyypeistä.
2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava
kuukauden kuluessa toisilleen osan ETY-tyyppihyväksynnän peruutta-misesta ja tämän toimenpiteen perusteista.
3. Jos osan ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio kiistää sille
ilmoitetun vaatimuksenmukaisuutta koskevan puutteen, kyseisten jäsen-
valtioiden on yritettävä ratkaista riita. Tästä on ilmoitettavakomissiolle, joka tarvittaessa järjestää tarvittavia neuvotteluja riidanratkaisemiseksi.
6 artikla
Kaikkien tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen
säännösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat turvavöiden taiturvajärjestelmien osan ETY-tyyppihyväksynnän eväämistä tai peruut-
tamista taikka niiden markkinoille saattamisen kieltämistä, on
perusteltava yksityiskohtaisesti. Päätöksestä on ilmoitettava asianosai-selle, jolle on samanaikaisesti annettava tieto jäsenvaltion voimassaolevan lainsäädännön mukaan hänen käytettävissään olevista muutok-senhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.
7 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansal-
lista tyyppihyväksyntää siihen asennettuihin turvavöihin tai
turvajärjestelmiin liittyvistä syistä, jos turvavöissä ja turvajärjestelmissä
on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja ne on asennettu liitteessä Iolevassa 3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
8 artikla
Jäsenvaltio ei saa estää tai kieltää ajoneuvon myyntiä, rekisteröintiä,
liikkeelle laskemista tai käyttöä turvavöihin tai turvajärjestelmiin liitty-vistä syistä, jos turvavöissä ja turvajärjestelmissä on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja ne on asennettu liitteessä I olevassa 3
kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
9 artikla
Tässä direktiivissä ’ajoneuvolla’ tarkoitetaan kaikkia direktiivin 70/156/
ETY►
M5liitteessä II A ◄määriteltyjä tieliikenteeseen tarkoitettuja,
vähintään nelipyöräisiä M- ja N-luokan moottoriajoneuvoja, joidensuurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h.
10 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen
annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen.
11 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direk-tiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä
tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännöksettoimitetaan kirjallisina komissiolle.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 4
▼M1
▼B
▼B
12 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 5
▼M5
LIITELUETTELO
LIITE I: Soveltamisala, määritelmät, osan EY-tyyppihyväksyntä, asennus-
vaatimukset
LIITE II: Tyyppihyväksyntäasiakirjat
Lisäys 1 Ilmoituslomake (osa)
Lisäys 2 Ilmoituslomake (ajoneuvo)
Lisäys 3 Tyyppihyväksyntätodistus (osa)
Lisäys 4 Tyyppihyväksyntätodistus (ajoneuvo)
LIITE III: Osan EY-tyyppihyväksyntämerkit
LIITE IV: Esimerkki kelausmekanismin kestävyystestissä käytettävästä lait-
teesta
LIITE V: Esimerkki törmäyksessä lukkiutuvien kelauslaitteiden lukituksen
testissä käytettävästä laitteesta
LIITE VI: Esimerkki kelauslaitteiden pölynkestävyystestissä käytettävästä
laitteesta
LIITE VII: Kuvaus vaunusta, istuimesta, kiinnityspisteistä ja pysäytyslait-
teesta
LIITE VIII: Kuvausnukes ta
LIITE IX: Kuvaus vaunun hidastuvuutta kuvaavasta käyrästä ajan funktionaLIITE X: Käyttöohjeet
LIITE XI: Kahden vyölukon testi
LIITE XII: Kulumis- ja mikrosiirtymätestitLIITE XIII: Syöpymistesti
LIITE XIV: Testien suoritusjärjestys
LIITE XV: Turvavöiden asennus turvavyö- ja kelauslaitetyypeittäinLIITE XVI: Tuotannon vaatimustenmukaisuus1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 6
▼B
LIITE I
SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT, OSAN ETY-TYYPPIHYVÄK-
SYNTÄ, ASENNUSVAATIMUKSET
0. SOVELTAMISALA
Tätä direktiiviä sovelletaan turvavöihin ja kiinnitysjärjestelmiin,
jotka on suunniteltu asennettaviksi 9 artiklan määritelmän mukaisiin
ajoneuvoihin ja jotka on tarkoitettu eteenpäin tai taaksepäin suunna-
tuilla istuimilla istuvien täysikasvuisten henkilöiden
henkilökohtaiseen käyttöön, esimerkiksi yhdelle hengelle tarkoitet-
tuina erillisinä varusteina.
1. MÄÄRITELMÄT
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
1.1 ”turvavyöllä (istuinvyö, vyö)” vyönauha-asennelmaa, johon kuuluu
vyölukko sekä säätö- ja kiinnityslaitteet ja joka asennetaan kiinteästi
moottoriajoneuvoon ja jonka tarkoituksena on vähentää vyön
käyttäjän vahingoittumisen vaaraa rajoittamalla tämän liikkuvuutta
ajoneuvossa törmäyksessä tai äkillisessä jarrutuksessa. Tällaista
asennelmaa kutsutaan yleensä ”asennelmaksi” ja ilmaisuun katso-
taan kuuluvaksi myös energianvaimennin tai nauhan kelauslaite;
1.1.1 ”lantiovyöllä” kehon etupuolelta lantioseudun yli kulkevaa vyötä;
1.1.2 ”olkavyöllä” lonkan sivulta vastakkaiselle olkapäälle viistosti rinta-
kehän yli kulkevaa vyötä;
1.1.3 ”kolmipistevyöllä” olennaisesti lantionauhasta ja olkanauhasta koos-
tuvaa yhdistelmää;
1.1.4 ”valjasvyöllä” asennelmaa, johon kuuluu lantiovyö ja olkanauhat;
1.2 ”vyötyypillä” vöitä, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennai-
silta osin, kuten:
1.2.1 jäykät osat (vyölukko, kiinnityslaitteet, kelauslaite jne.),
1.2.2 vyönauhojen materiaali, kudos, mitat ja väri,1.2.3 asennelman geometria;
1.3 ”vyönauhalla” joustavaa osaa, joka on suunniteltu pitämään kehoa
paikallaan ja siirtämään kuormitusta vyön kiinnityspisteisiin;
1.4 ”vyölukolla” nopeasti avattavaa laitetta, jonka ansiosta vyö pitää
käyttäjää paikallaan; ►
M4Vyölukko voi käsittää säätölaitteen,
lukuun ottamatta valjasvyön solkea; ◄
1.5 ”vyön säätölaitteella” laitetta, jonka avulla vyö voidaan säätää
käyttäjän koon ja istuimen asennon mukaan. ►M2Säätölaite saa
olla yhdistettynä vyölukkoon, kelauslaitteeseen tai muuhun
turvavyön osaan; ◄
1.6 ”kiinnityslaitteilla” asennelman osia, joilla vyö voidaan kiinnittää
kiinnityspisteisiin, mukaan lukien tarvittavat turvaosat;
1.7 ”energianvaimentimella” laitetta, joka on suunniteltu yksin tai
yhdessä vyönauhan kanssa ottamaan vastaan energiaa ja joka on
osa asennelmaa;
1.8 ”kelauslaitteella” turvavyöhön kuuluvaa laitetta, joka käsittää
vyönauhan kokonaisuudessaan tai vyönauhan osan;
1.8.1 ”ei-lukittuvalla kelauslaitteella” (tyyppi 1) kelauslaitetta, josta nauha
kelataan ulos täyteen pituuteen pienellä ulkoisella voimalla ja josta
ei voida säätää uloskelatun nauhan pituutta;
1.8.2 ”käsikäyttöisesti avattavalla kelauslaitteella” (tyyppi 2) kelauslai-
tetta, jonka lukitsin on avattava käsikäyttöisesti nauhan
kelaamiseksi halutun pituiseksi ja jonka lukitsin lukittuu automaatti-
sesti käsikäyttöisen avaamisen päätyttyä,
1.8.3 ”automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella” (tyyppi 3) kelauslai-
tetta, joka sallii nauhan kelautumisen ulos täyteen pituuteen ja1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 7
▼M5
▼B
▼M2
▼B
▼B
josta uloskelattu nauha automaattisesti mukautuu henkilön kehon
mukaan, kun vyölukko kiinnitetään. Nauhaa ei tämän jälkeen saada
kelattua enempää avaamatta lukitusta;
1.8.4 ”törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella” (tyyppi 4) kelauslaitetta,
joka tavanomaisissa ajo-olosuhteissa ei rajoita turvavyön käyttäjän
liikkumisvapautta. Se on varustettu nauhan pituuden säätölaitteella,
joka automaattisesti säätää nauhan pituuden käyttäjän kehon
mukaan, sekä lukitusmekanismilla, joka toimii:
1.8.4.1 ajoneuvon jarrutuksessa (yksinkertainen lukittumistapa),
1.8.4.2 ajoneuvon jarrutuksen, nauhan liikkumisen tai muiden automaat-
tisten toimintojen yhteisvaikutuksesta (monitoiminen
lukittumistapa);
1.8.5 ’törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella, jossa on suurempi vaste-
kynnys’ (tyyppi 4N) tarkoitetaan 1.8.4 kohdassa määritettyä
kelauslaitetta kuitenkin niin, että se erityisominaisuuksiltaan
soveltuu käytettäväksi M2-, M3-, N1-, N2-j aN3-luokan ajoneu-
voissa(1);
1.8.6 ”vyön korkeuden säätölaitteella” laitetta, jolla turvavyön olkanauhan
korkeutta voidaan säätää käyttäjän ja auton istuimen mukaan.
Tällaista laitetta voidaan pitää turvavyön osana tai turvavyön kiinni-
tyslaitteen osana;
1.9 ”vyön kiinnityspisteillä” ajoneuvon tai istuimen rakenteen osia tai
muita ajoneuvon osia, joihin turvavyöt kiinnitetään;
1.10 ”ajoneuvotyypillä” turvavöiden ja turvajärjestelmien osalta moottor-
ikäyttöistä ajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa
toisistaan sellaisilta olennaisilta osin kuin ajoneuvon rakenneosien,
istuimien rakenneosien tai muiden rakenneosien, joihin turvavyöt ja
turvajärjestelmät on kiinnitetty, mitat, muodot tai materiaalit;
1.11 ”turvajärjestelmällä” järjestelmää, joka käsittää ajoneuvon rakentee-
seen asianmukaisella tavalla kiinnitetyn istuimen ja turvavyön,
jonka kiinnityspisteistä vähintään yksi sijaitsee istuimen rakenteessa;
1.12 ”istuimella” yhden aikuisen istuttavaa ajoneuvon rakenteeseen
sisään-rakennettua tai irrallista rakennetta verhoiluineen. Ilmaisu
käsittää sekä erillisen istuimen että yhdelle henkilölle tarkoitetun
yhdistelmäistuimen osan;
1.12.1 ”matkustajan etuistuimella” istuinta, jossa istuimen ”etummainen H-
piste” on kuljettajan R-pisteen kautta kulkevalla pystysuoralla
poikittaistasolla tai sen edessä;
1.13 ”istuinryhmällä” yhden tai useamman aikuisen istuttavaa joko
yhdistelmäistuinta tai erillisiä, vierekkäisiä istuimia (jotka on sijoi-
tettu esimerkiksi siten, että yhden istuimen etukiinnityspisteet ovat
linjassa toisen istuimen etu- tai takakiinnityspisteiden kanssa tai
toisen istuimen kiinnityspisteiden välissä);
1.14 ”yhdistelmäistuimella” vähintään kahden aikuisen istuttavaksi
tarkoitettua rakennetta verhoiluineen;
1.15 ”säätöjärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osa
voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella
voidaan erityisesti:
1.15.1 säätää istuimen asentoa pituussuunnassa,1.15.2 säätää istuimen asentoa pystysuunnassa,1.15.3 säätää istuimen asentoa istuinkulman osalta;
1.16 ”istuimen kiinnityspisteellä” järjestelmää, jolla istuin on kiinnitetty
ajoneuvon rakenteeseen, mukaan lukien asiaankuuluvat osat
ajoneuvon rakenteessa;1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 8
(1) ”Ajoneuvoluokat määritellään direktiivin 70/156/ETY liitteen I mukaisesti (EYVL N:o
L 42, 23.2.1970)”.▼M5
▼M2
▼M4
▼B
▼M4
▼B
▼B
1.17 ”istuintyypillä” istuimia, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olen-
naisilta osin, kuten:
1.17.1 istuimen rakenne, muoto, mitat ja materiaalit,
1.17.2 säätöjärjestelmien ja kaikkien lukitusjärjestelmien tyypit ja mitat,
1.17.3 istuimessa sijaitsevien vyön kiinnityspisteiden, istuimien kiinnity-
spisteiden ja asiaan vaikuttavien ajoneuvon rakenneosien tyypit ja
mitat;
1.18 ”siirtojärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen
osaa voidaan portaattomasti siirtää pituussuunnassa, tai istuimen
osien välisiä kulmia muuttaa matkustajien ajoneuvoon nousemisen
helpottamiseksi;
1.19 ”lukitusjärjestelmällä” laitetta, jolla varmistetaan, että istuin ja sen
osat voidaan pysyttää käyttöasennoissa;
1.20 ”upotettu lukon aukaisupainike”: lukko ei saa avautua, kun upotus-
kohtaa painetaan pallolla, jonka läpimitta on 40 mm;
1.21 ”upottamaton lukon aukaisupainike”: lukon on avauduttava kun
upotuskohtaa painetaan pallolla, jonka läpimitta on 40 mm;
1.22 ”esikuormittajalla” turvavyön lisänä tai sen osana olevaa laitetta,
joka kiristää vyönauhaa vyönauhan löysyyden vähentämiseksi
törmäystilanteessa;
1.23 ”vertailualueella” tilaa kahden pystysuoran poikittaistason välissä,
400 mm:n päässä toisistaan ja symmetrisessä suhteessa H-pisteeseen
sekä määriteltyinä direktiivin 74/60/ETY liitteessä II kuvaillun lait-
teen liikkeellä pystysuorasta vaakasuoraan. Laite sijoitetaan
kyseisen liitteen määritelmän mukaisesti, ja sen enimmäispituudeksi
asetetaan 840 mm;
1.24 ”ilmatyynyasennuksella” moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa
turvavöitä ja turvajärjestelmiä täydennetään asennettua laitetta eli
järjestelmää, joka ajoneuvoon vaikuttavassa kovassa törmäyksessä
automaattisesti levittää taipuisan rakenteen, jonka tarkoituksena on
laitteen sisällä olevaa kaasua yhteen puristamalla rajoittaa
ajoneuvon käyttäjän kehon osan tai osien vakavaa kosketusta
matkustajatilan sisäisen osan kanssa;
1.25 ”matkustajan ilmatyynyllä” ilmatyynyasennusta, jonka tarkoituksena
on suojata muilla kuin kuljettajan istuimella istuvaa matkustajaa tai
matkustajia etutörmäystilanteessa;
1.26 ”lasten turvajärjestelmällä” osista koostuvaa kokoonpanoa, johon
voi kuulua yhdistelmä nauhoja tai taipuisia osia sekä lukitseva solki,
säätölaitteita, kiinnittimiä ja joissakin tapauksissa täydentävä tuoli
ja/tai törmäyssuoja, jonka voi kiinnittää moottorikäyttöiseen ajoneu-
voon. Järjestelmä on myös suunniteltu pienentämään käyttäjän
loukkaantumisriskiä törmäystilanteessa tai ajoneuvon äkillisessä
jarrutustilanteessa rajoittamalla käyttäjän kehon liikkuvuutta;
1.27 ”taaksepäin suunnatulla” ajoneuvon tavanomaisesta kulkusuunnasta
vastakkaiseen suuntaan suunnattua.
2. OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
2.1 Osan ETY-tyyppihyväksynnän hakeminen
2.1.1 Valmistajan on haettava turvavyötyypille direktiivin 70/156/ETY 3
artiklan 4 kohdan mukaista ETY-tyyppihyväksyntää.
Valmistaja tai sellaisen ajoneuvon valmistajan, johon turvajärjes-
telmä on tarkoitettu, on haettava turvajärjestelmälle direktiivin 70/
156/ETY 3 artiklan 4 kohdan mukaista ETY-tyyppihyväksyntää.
2.1.2 Ilmoituslomakkeen malli on liitteen II lisäyksessä 1. Seuraavat
näytteet on toimitettava tyyppihyväksyntätestin suorittavalle tekni-
selle tutkimuslaitokselle:1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 9
▼M2
▼M4
▼M5
▼B
▼M5
▼M5
►M52.1.2.1◄viisi näytekappaletta vyötyypistä; ja
►M52.1.2.2◄kymmenen metriä jokaista vyönauhatyyppiä, jota kyseisessä
vyötyypissä käytetään;
►M52.1.2.3◄osan hyväksyntätestejä suorittavalla tutkimuslaitoksella on
oikeuspyytää lis ää näytekappaleita.
2.1.3 Tyyppihyväksyntää turvajärjestelmälle hakevan on toimitettava
turvajärjestelmän hyväksyntätestejä suorittavalle tutkimuslaitokselle
kaksi näytekappaletta. Näihin saa kuulua kaksi 2.1.2.1 kohdassa
tarkoitettua vyön näytekappaletta ja valmistajan valinnan mukaan
joko sitä tyyppiä oleva ajoneuvo, jolle hyväksyntää haetaan, tai
tällaisen ajoneuvon se osa tai ne osat, jotka tutkimuslaitos katsoo
tarpeellisiksi;
2.1.4 Toimivaltaisen viranomaisen on ennen tyyppihyväksynnän anta-
mista tarkastettava, että tuotannon vaatimustenmukaisuuden
tarkastamista koskevia tehokkaita tarkastuksia varten on olemassa
hyväksyttävät järjestelyt.
2.2 Merkinnät
Osan ETY-tyyppihyväksyntää varten 2.1 kohdan mukaisesti toimite-
tuissa vyötyyppien tai turvajärjestelmien näytekappaleissa on oltava
valmistajan nimi, tavaramerkki tai kaupallinen merkki selvästi ja
pysyvästi merkittynä.
2.3 Yleiset eritelmät
2.3.1 Jokaisen 2.1 kohdan mukaisesti toimitetun näytekappaleen on
täytettävä 2.3-2.7 kohdassa esitetyt eritelmät.
2.3.2 Vyön tai turvajärjestelmän on oltava siten suunniteltu ja rakennettu,
että se oikein asennettuna ja käytettynä toimii hyväksyttävällä
tavalla onnettomuuden sattuessa vähentäen ruumiillisen vahingon
vaaraa.
2.4 Jäykät osat
2.4.1 Yleistä
2.4.1.1 Turvavyön jäykissä osissa, kuten vyölukoissa, säätölaitteissa, kiinni-
tyslaitteissa ja vastaavissa laitteissa, ei saa olla vyönauhan kulumista
tai murtumista aiheuttavia teräviä reunoja.
2.4.1.2 Kaikki syöpymiselle alttiina olevat asennelman osat on sopivalla
tavalla suojattava syöpymistä vastaan. Jäljempänä 2.7.2 kohdan
mukaisesti suoritetun syöpymistestin jälkeen suoritetussa, asiantun-
tijan toimeenpanemassa tarkastuksessa ei laitteesta saa löytyäpaljaalla silmällä havaittavia merkkejä vaurioista, jotka voivat
heikentää laitteen toimintaa, eikä merkkejä merkittävästä syöpymi-
sestä.
2.4.1.3 Energiaa vaimentavat, kuormitusta vastaanottavat ja sitä siirtävät
jäykät osat eivät saa olla hauraita.
2.4.1.4 Turvavyön jäykkien osien ja muoviosien on oltava siten sijoitettuja
ja asennettuja, että ne eivät voi moottorikäyttöisen ajoneuvon tava-
nomaisessa käytössä juuttua kiinni ajoneuvon liukuvan istuimen alle
tai ajoneuvon oveen. Jos jokin osa ei täytä tätä vaatimusta, sille on
suoritettava 2.7.6.4 kohdassa määritelty kylmähauraustesti. Jos
jäykkien osien muoviosissa on testin jälkeen silmin havaittavia
murtumia, nämä muoviosat on poistettava, ja jäljellä olevien
jäykkien osien turvallisuuden säilyminen on testattava. Jos turvavyö
osoittautuu edellä tarkoitetuilta osin turvalliseksi, tai silmin havait-
tavia murtumia ei ole, on tarkastettava uudestaan, täyttääkö
turvavyö 2.4.2, 2.4.3 ja 2.6 kohdan vaatimukset.
2.4.1.5 Polyamidi 6:n vettä hylkivillä ominaisuuksilla varustettujen aineiden
käyttö on kielletty kaikissa mekaanisissa osissa, joiden toimintaan
kyseisellä ilmiöllä todennäköisesti on kielteinen vaikutus.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 10
▼M2
▼M5
▼M4
▼B
▼M5
▼B
2.4.2 Vyölukko
2.4.2.1 Lukon on oltava siten suunniteltu, että virheellisen käytön mahdolli-
suus on estetty. Tämä merkitsee erityisesti, että lukon jääminen
osittain lukittuneeseen asentoon ei saa olla mahdollista. Lukon avaa-
mismenettelyn on oltava selkeä. ►M4Käyttäjän kehon kanssa
mahdollisesti kosketuksiin joutuvien lukon osien poikkipinta-alan
on oltava vähintään 20 cm2ja leveyden vähintään 46 mm mitattuna
enintään 2,5 mm:n etäisyydellä kosketuspinnasta olevalla tasolla.
Valjasvyön solkien osalta jälkimmäinen vaatimus katsotaan täyte-
tyksi, jos lukon ja käyttäjän kehon välinen kosketusalue on 20-
40 cm2.◄
2.4.2.2 Lukon on myös kuormittamattomana pysyttävä lukittuna asennos-
taan riippumatta. Lukitusei s aa aueta 1 daN:a pienemmällä
voimalla.
Lukon on oltava siten suunniteltu, että sen käyttö on yksinkertaista
ja se lukittuu vaivatta. Lukitus on voitava avata kuormittamallalukkoa 2.7.9.2 kohdassa määritetyllä kuormalla.
Lukko on voitava avata joko painiketta tai vastaavaa laitetta paina-
malla.►
M2Kuormitettavalla pinnalla on oltava seuraavat mitat,
kun painike on vapautusasennossa ja kun se on projisoituna tasolle,
joka on kohtisuorassa painikkeen alkuperäiseen liikesuuntaan
nähden:◄
— umpirakenteisilla laitteilla vähintään 4,5 cm2, jolloin leveyden
on oltava vähintään 15 mm;
— avorakenteisilla laitteilla vähintään 2,5 cm2, jolloin leveyden on
oltava vähintään 10 mm.
Tämän pinnan on oltava väriltään punainen. Mikään muu lukon osa
ei saa olla tämän värinen.
2.4.2.3 Lukon on kestettävä jatkuvaa käyttöä ja ennen 2.7.8 kohdassa
tarkoitettua dynaamista testiä lukolle on suoritettava 5 000 aukaisua
ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. ►M4Valjasvyön
lukkojen osalta tämä testi voidaan suorittaa käyttämättä kaikkia
kielekkeitä. ◄
2.4.2.4 Lukon on 2.7.6.3 kohdan mukaisesti testattaessa toimittava tavano-
maisella tavalla.
2.4.2.5 Lukon avaamiseen 2.7.9 kohdassa tarkoitetussa testissä tarvittava
voima ei saa olla yli 6 daN.
2.4.2.6 Lukon lujuus on testattava 2.7.6.1 kohdan mukaisesti ja tarvittaessa
2.7.6.5 kohdan mukaisesti. Lukko ei saa murtua, havaittavasti
vääntyä tai irrota, kun sitä kuormitetaan edellä tarkoitetulla
voimalla.
2.4.2.7 Jos lukkoon kuuluu kahdelle asennelmalle yhteinen osa, ja jos
yhden asennelman vyölukkoa voidaan käyttää sekä sen että toisen
asennelman vastakappaleen kanssa, molemmille asennelmatavoille
on suoritettava 2.7.8 ja 2.7.9 kohdassa tarkoitetut lujuus- ja aukaisu-
testit.
2.4.3 Vyön säätölaite
2.4.3.1 Kaksi näytekappaletta jokaisesta vyön säätölaitteesta on testattava
2.7.4 kohdan vaatimusten mukaisesti. Nauhan liukuma saa kummas-
sakin säätölaitteen näytekappaleessa olla enintään 25 mm ja nauhan
yhteenlaskettu siirtymä vyön kaikissa säätölaitteissa saa olla
enintään 40 mm.
2.4.3.2 Kaikkien säätölaitteiden lujuus on testattava 2.7.6.1 kohdan mukai-
sesti. Säätölaitteet eivät saa murtua tai irrota, kun niitä kuormitetaan
edellä tarkoitetulla kuormalla.
2.4.3.3 Kun testi suoritetaan 2.7.6.6 kohdan mukaisesti, ei käsikäyttöisten
laitteiden käyttämiseksi tarvittava voima saa olla yli 5 daN.
2.4.4 Kiinnityslaitteet ja vyön korkeuden säätölaitteet
Kiinnityslaitteiden lujuus on testattava 2.7.6.1 ja 2.7.6.2 kohdassa
vahvistetulla tavalla. Varsinaisten korkeuden säätölaitteiden lujuus
on testattava tämän direktiivin 2.7.6.2 kohdassa kuvatulla tavalla,1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 11
▼M2
▼B
▼M4
▼M4
jollei niitä ole testattu ajoneuvossa turvavöiden kiinnityspisteitä
koskevan muutetun direktiivin 76/115/ETY mukaisesti. Nämä osat
eivät saa murtua tai irrota, kun niitä kuormitetaan direktiivissä
vahvistetulla kuormalla.
2.4.5 Kelauslaitteet
Kelauslaitteiden on täytettävä jäljempänä eritellyt vaatimukset,
2.7.6.1 ja 2.7.6.2 kohdassa tarkoitetut lujuustestit mukaan lukien.
2.4.5.1 Automaattisesti lukittuvat kelauslaitteet2.4.5.1.1 Automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä
vyönauha saa liikkua kelauslaitteen kahden peräkkäisen lukitus-
kohdan välillä enintään 30 mm. Käyttäjän nojautuessa taaksepäin
on vyön joko pysyttävä alkuperäisessä asennossaan tai palauduttava
automaattisesti alkuperäiseen asentoon, kun turvavyön käyttäjä
nojautuu jälleen eteenpäin.
2.4.5.1.2 Vyönauhan kelautumisvoiman on lantiovöihin tarkoitetuissa kelaus-
laitteissa oltava vähintään 0,7 daN:a, kun kelausvoima mitataan
2.7.7.4 kohdassa tarkoitetuin tavoin nuken ja kelauslaitteen väliltä
vyönauhan vapaassa osassa. Vyönauhan kelautumisvoiman on olka-
vöihin tarkoitetuissa kelauslaitteissa oltava vähintään 0,2 daN:a ja
enintään 0,7 daN:a edellä tarkoitetulla tavalla mitattuna. Jos
vyönauha kulkee yksi- tai kaksiosaisen nauhanohjaimen kautta,
kelautumisvoima mitataan nuken ja ohjaimen tai taljan väliltä
vyönauhan vapaassa osassa. Jos asennelmaan kuuluu automaattisesti
tai käsikäyttöisesti käytettävä laite, joka estää nauhaa kelautumasta
täysin sisään, kyseisen laitteen on oltava pois käytöstä kelautumis-
voimaa arvioitaessa.
2.4.5.1.3 Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelaus-
laitteeseen toistuvasti 2.7.7.1 kohdassa kuvaillun menetelmän
mukaisesti, kunnes on tehty 5 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän
jälkeen kelauslaitteelle suoritetaan 2.7.2 kohdassa tarkoitettu syöpy-
mistesti ja 2.7.7.3 kohdassa tarkoitettu pölynkestävyystesti. Kun
sitten suoritetaan uusi 5 000:n ulos- ja sisäänkelauksen sarja, kelaus-
laitteen on edelleen täytettävä 2.4.5.1.1 ja 2.4.5.1.2 kohdan
vaatimukset. Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelaus-
laitteen on toimittava asianmukaisesti ja sen on kelattava nauhaa
tehokkaasti.
2.4.5.2 Törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet2.4.5.2.1 Törmäyksessä lukittuvan kelauslaitteen on täytettävä, 2.7.7.2 kohdan
mukaisesti testattaessa seuraavat vaatimukset:
2.4.5.2.1.1 tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden lukituksen on lukituttava, kun
ajoneuvon hidastuvuus saavuttaa arvon 0,45 g, ja tyyppiä 4N
olevien kelauslaitteiden lukituksen on lukituttava, kun ajoneuvon
hidastavuus saavuttaa arvon 0,85 g;
2.4.5.2.1.2 tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden lukitus ei saa lukittua, kun
vyönauhan kiihtyvyyson vähemmän kuin 0,8 g, ja tyyppiä 4N
olevien kelauslaitteiden lukitus ei saa lukittua, kun vyönauhan kiih-
tyvyyson vähemmän kuin 1,0 g;
2.4.5.2.1.3 lukitus ei myöskään saa lukittua, kun anturia on kallistettu enintään
12º johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta;
2.4.5.2.1.4 tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden lukituksen on lukituttava, kun
anturia on kallistettu vähintään 27º johonkin suuntaan valmistajan
ilmoittamasta asennusasennosta ja tyyppiä 4N olevien kelauslait-
teiden lukituksen on lukituttava, kun anturia on kallistettu
vähintään 40º johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennu-
sasennosta;
2.4.5.2.1.5 jos kelauslaitteen toiminta riippuu ulkoisesta signaalista tai
voimanlähteestä, kelauslaitteen on lukituttava automaattisesti myös
silloin, kun yhteys ulkoiseen signaaliin tai voimanlähteeseen ei
toimi.►
M5Tämän vaatimuksen ei kuitenkaan tarvitse täyttyä, jos
kyseessä on monitoimisen lukittumistavan kelauslaite edellyttäen,
että yksi lukittumistapa riippuu ulkoisesta signaalista tai voimanläh-
teestä ja että kuljettaja saa tiedon häiriöstä signaalin tai
voimanlähteen toiminnassa optisesti ja/tai akustisesti. ◄1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 12
▼B
▼M2
▼M5
Kun kyseessä on yksinkertainen lukittumistapa 1.8.4.1 kohdan
mukaisesti, ainoastaan ajoneuvon jarrutusta koskevat eritelmät ovat
voimassa.
2.4.5.2.2 Testattaessa 2.7.7.2 kohdan mukaisesti törmäyksessä lukittuvan
kelauslaitteen lukittumista, joka perustuu monitoimiseen lukittumis-
tapaan, muun muassa vyönauhan liikkumiseen, kelauslaitteen on
täytettävä eritellyt vaatimukset ja lisäksi lukituttava, kun vyönauhan
kiihtyvyys on vähintään 2,0 G vyönauhan uloskelaussuuntaan mitat-
tuna.
2.4.5.2.3 Jokaisessa 2.4.5.2.1 ja 2.4.5.2.2 kohdassa tarkoitetussa testissä
vyönauhan liike saa ennen kelauslaitteen lukkiutumista olla enintään
50 mm:ä mitattuna 2.7.7.2.1 kohdassa eritellystä pituudesta. Kelaus-
laitteen katsotaan täyttävän 2.4.5.2.1.2 kohdan vaatimukset, jos
kelauslaite ei 2.4.5.2.1.2 kohdassa annetuilla vyönauhan kiihty-
vyyden arvoilla lukkiudu ennen kuin vähintään 50 mm nauhaa on
kelautunut ulos kelauslaitteesta, 2.7.7.2.1 kohdassa määrätystä
pituudesta alkaen.
2.4.5.2.4 Jos kelauslaite muodostaa osan lantiovyöstä kelautumisvoiman on
oltava vähintään 0,7 daN:a, kun kelausvoima mitataan 2.7.7.4
kohdassa tarkoitetuin tavoin nuken ja kelauslaitteen väliltä
vyönauhan vapaassa osassa. Nauhan kelautumisvoiman on olka-
vöihin tarkoitetuissa kelauslaitteissa oltava vähintään 0,2 daN:a ja
enintään 0,7 daN:a edellä tarkoitetulla tavalla mitattuna. Josnauha
kulkee yksitai kaksiosaisen nauhanohjaimen kautta, kelautumis-
voima mitataan nuken ja ohjaimen väliltä vyönauhan vapaassa
osassa. Jos vyöhön kuuluu automaattisesti tai käsikäyttöisesti
käytettävä laite, joka estää nauhaa kelautumasta täysin sisään,
kyseinen laite ei saa olla käytössä kelautumisvoimaa arvioitaessa:
2.4.5.2.5 Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelaus-
laitteeseen toistuvasti 2.7.7.1 kohdassa kuvaillun menetelmän
mukaisesti, kunnes on tehty 40 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän
jälkeen kelauslaitteelle suoritetaan 2.7.2 kohdassa tarkoitettu syöpy-
mistesti ja 2.7.7.3 kohdassa tarkoitettu pölynkestävyystesti. Kun
sitten suoritetaan uusi 5 000:n ulos- ja sisäänkelauksen sarja, kelaus-
laitteen on edelleen täytettävä 2.4.5.2.1, 2.4.5.2.2, 2.4.5.2.3 ja
2.4.5.2.4 kohdan vaatimukset. Kaikkien edellä tarkoitettujen testien
jälkeen kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja sen on kelat-
tava nauhaa tehokkaasti.
2.4.6 Esikuormituslaite
2.4.6.1 Jäljempänä 2.7.2 kohdan mukaisesti suoritetun korroosiotestin
jälkeen esikuormituslaitteen (mukaan lukien laitteeseen alkuperäi-
sillä pistokkeilla kiinnitetty törmäysanturi kuitenkin ilman
pistokkeiden läpi kulkevaa virtaa) on toimittava tavanomaisesti.
2.4.6.2 On tarkastettava, että laitteen tahattomasti tapahtunut toiminta ei
aiheuta käyttäjälle ruumiillisen vamman vaaraa.
2.4.6.3 Pyroteknisten esikuormituslaitteiden osalta:
2.4.6.3.1 Käsittelyn jälkeen, joka on suoritettu 2.7.10.2 kohdan mukaisesti,
esikuormituslaite ei saa olla käynnistynyt lämpötilan vaikutuksesta
ja laitteen on toimittava tavanomaisesti.
2.4.6.3.2 On toteutettava varotoimenpiteet, jotta laitteista purkautuvat kuumat
kaasut eivät sytytä laitteen vieressä olevia helposti syttyviä materi-
aaleja.
2.5 Vyönauhat
2.5.1 Yleistä
2.5.1.1 Vyönauhojen on oltava ominaisuuksiltaan sellaiset, että niistä
käyttäjän keholle aiheutuva kuormitusjakautuu mahdollis imman
tasaisesti koko nauhan leveydelle ja että ne eivät kuormitettaessa-
kaan kierry. Nauhan on pystyttävä vaimentamaan ja ottamaan
vastaan energiaa.
2.5.1.2 Nauhan leveyden on oltava vähintään 46 mm, kun sitä kuormitetaan
980 daN voimalla. Leveys mitataan 2.7.5 kohdassa tarkoitetussa
vetomurtotestissä vetokonetta pysäyttämättä.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 13
▼B
▼M4
▼B
▼B
2.5.2 Lujuus ilmastointikäsittelyn jälkeen
Kun kahta vyönauhan näytekappaletta on käsitelty 2.7.3.1 kohdan
mukaisesti, vyönauhan 2.7.5 kohdassa tarkoitetuin tavoin määritetyn
murtokuormituksen on oltava vähintään 1470 daN. Kahden näyte-
kappaleen murtokuormitusten välinen ero saa olla enintään 10 %
suuremmasta mitatusta murtokuormituksesta.
2.5.3 Lujuus erityisen ilmastointikäsittelyn jälkeen
Jollakin 2.7.3 kohdassa tarkoitetulla tavalla (lukuun ottamatta
2.7.3.1 kohtaa) käsitellyn kahden vyönauhan näytekappaleeseen
kohdistuvan murtokuormituksen on oltava vähintään 75 % kuormi-
tusten 2.5.2 kohdassa tarkoitetussa testissä mitatusta keskiarvosta ja
vähintään 1470 daN. Tutkimuslaitos voi jättää suorittamatta yhden
tai useamman edellä tarkoitetuista testeistä, jos se katsoo vyönau-
hassa käytetyn nauhamateriaalin tai muiden tietojen perusteella
nämä testit tarpeettomiksi.
2.6 Asennelma tai turvajärjestelmä
2.6.1 Dynaamisen testauksen vaatimukset
2.6.1.1 Asennelmalle tai turvajärjestelmälle on suoritettava 2.7.8 kohdassa
tarkoitettu dynaaminen testi.
2.6.1.2 Dynaaminen testi suoritetaan kahdelle aikaisemmin kuormittamatto-
malle asennelmalle, lukuun ottamatta turvajärjestelmiin kuuluvia
asennelmia, jolloin dynaaminen testi suoritetaan yhteen istuin-
ryhmään kuuluville aikaisemmin kuormittamille turvajärjestelmille.
Testattavien vöiden lukkojen on täytettävä 2.4.2.3 kohdan vaati-
mukset. ►M4Kun on kyse kelauslaitteella varustetuista
turvavöistä, kelauslaitteelle on tehtävä 2.7.7.3 kohdassa vahvistettu
pölynkestävyystesti; kun on kyse pyroteknisiä toimintamenetelmiä
käyttävällä esikuormituslaitteella varustetuista turvavöistä tai
turvajärjestelmistä, laite on käsiteltävä 2.7.10.2 kohdassa määrätyllä
tavalla;◄
2.6.1.2.1 sen jälkeen, kun turvavöille on suoritettu 2.7.2 kohdassa määritelty
syöpymistesti, turvavöiden lukoille on suoritettava uudelleen 500
aukaisua ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa;
2.6.1.2.2 kelauslaitteilla varustettujen turvavöiden kelauslaitteille on oltava
suoritettu 2.4.5.1 ja 2.4.5.2 kohdassa tarkoitetut testit. Jos kelauslait-
teelle on kuitenkin jo suoritettu 2.6.1.2.1 kohdassa tarkoitettu
syöpymistesti, tätä testiä ei tarvitse toistaa.
2.6.1.2.3 Kun on kyse vyöstä, joka on tarkoitettu käytettäväksi edellä 1.8.6
kohdassa määritellyn korkeudensäätölaitteen kanssa, testi on suori-
tettava siten, että laite on säädetty testauksesta vastuussa olevan
tutkimuslaitoksen valitsemaan vähiten suotuisaan asentoon/vähiten
suotuisiin asentoihin. Jos korkeudensäätölaitteeseen kuitenkin
sisältyy kiinnityspiste direktiivin 76/115/ETY sallimalla tavalla,
testejä suorittava tutkimuslaitos voi halutessaan soveltaa jäljempänä
2.7.8.1 kohdan määräyksiä.
2.6.1.2.4 Kun on kyse esikuormituslaitteella varustetusta turvavyöstä, toinen
dynaaminen testi on suoritettava niin, että laite on käytössä, ja
toinen niin, että laite ei ole käytössä.
Ensimmäisessä tapauksessa:
2.6.1.2.4.1. edellä 2.6.1.3.2 kohdassa eritellyt vähimmäissiirtymät voidaan testin
aikana alentaa puoleen;
2.6.1.2.4.2. testin jälkeen 2.7.10.1 kohdassa ilmoitetulla tavalla mitattu voima
saa olla enintään 100 daN.
2.6.1.3 Testin aikana seuraavien vaatimusten on täytyttävä:
2.6.1.3.1 mikään osa henkilön suojaamiseen käytettävästä asennelmasta tai
turvajärjestelmästä ei saa rikkoutua eikä lukko tai lukitus- tai
säätölaite avautua lukituksestaan; ja
2.6.1.3.2 lantiovyöllä kiinnitetty nukke saa siirtyä eteenpäin 80—200 mm
lantion tasolta mitattuna. ►M4Valjasvyön osalta lantiota varten
säädetty vähimmäissiirtymä voidaan alentaa puoleen. ◄Muuntyyp-
pisillä vöillä kiinnitetty nukke saa siirtyä eteenpäin 80—200 mm1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 14
▼M2
▼M4
▼M2
▼M2
lantion tasolta ja 100—300 mm rinnan tasolta mitattuna. Nämä siir-
tymät mitataan liitteen VIII kuvassa 6 esitetyistä mittauspisteistä.
►M22.6.1.4◄Turvajärjestelmän osalta:
►M22.6.1.4.1 ◄nuken rintakehän vertailupisteen siirtymä saa olla suurempi
kuin 2.6.1.2.2 kohdassa eritelty, jos voidaan joko laskemalla tai
uuden testin avulla osoittaa, ettei nuken keho tai nuken pää kosketa
dynaamisessa testissä miltään osin nuken edessä olevia ajoneuvon
jäykkiä osia, lukuun ottamatta rintakehän koskettamista ohjauslait-
teeseen, jos ohjauslaite täyttää direktiivin 74/297/ETY vaatimukset
ja jollei kosketusta synny 24 km/h suuremmilla nopeuksilla. Tätä
arviointia varten istuimen on oltava 2.7.8.1.5 kohdassa määritellyssä
asennossa;
2.6.1.4.2 ajoneuvoissa, joissa käytetään edellä tarkoitettuja laitteita, on dynaa-
misen testin jälkeen kyettävä käyttämään käsikäyttöisesti säätö- tai
lukituslaitteita, jotka mahdollistavat kaikilla istuimilla matkustavien
pääsyn ajoneuvosta ulos.
2.6.1.5 Turvajärjestelmien ollessa kysymyksessä siirtymät voivat poikkeuk-
sellisesti olla suurempia kuin 2.6.1.3.2 kohdassa eritellään, jos
istuimeen kiinnitettyyn ylempään kiinnityspisteeseen sovelletaan
direktiivin 76/115/ETY liitteessä I olevassa 5.5.4 kohdassa
määrättyä poikkeusta. Yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä turvajärjes-
telmästä on liitettävä liitteen II lisäyksissä 3 ja 4 tarkoitetun
tyyppihyväksyntätodistuksen lisäyksen liitteeseen.
2.6.2 Lujuus kulutusmenettelyn jälkeen
2.6.2.1 Molempien 2.7.3.6 kohdan mukaisesti käsitellyn näytekappaleen
murtokuormitus on arvioitava 2.5.2 ja 2.7.6 kohdan mukaisesti.
Murtokuormituksen on oltava vähintään 75 % kulumattomista
nauhoista testeissä mitattujen murtokuormitusten keskimääräisestä
arvosta ja vähintään testattaville osille vahvistettu vähimmäiskuor-
mitus. Kahden näytekappaleen murtokuormitusten eron on oltavaa
enintään 20 % suuremmasta mitatusta murtokuormituksesta.
►M2Tyyppien 1 ja 2 menettelyissä suoritetaan vetomurtolujuuden
testi ainostaan vyönauhanäytteillä (2.7.5 kohta). Tyypin 3 menette-
lyissä suoritetaan vetomurtolujuuden testi vyönauhalla ja siihen
kuuluvilla jäykillä osilla (2.7.6 kohta). ◄
2.6.2.2 Ne laitteet, joita kulutusmenettely koskee, ja noudatettavat menet-
telyt esitetään seuraavassa taulukossa. Jokaisessa menettelyssä on
käytettävä uutta näytekappaletta.
Tyyppi 1
menettelyTyyppi 2
menettelyTyyppi 3
menettely
Kiinnityslaite — — x
Yksi- tai kaksiosainen
nauhanohjain—x—
Vyön lukkopää — x x
Säätölaite x ►M2—◄ x
Nauhaan ommellut osat — — x
2.7 Testit
2.7.1 Osan ETY-tyyppihyväksyntää varten toimitettavien vyö- tai turvajär-
jestelmätyppien näytekappaleiden käyttö (ks. liite XIV)
2.7.1.1 Vyölukon tarkastusta, vyölukon kylmänkestävyystestiä, tarvittaessa
2.7.6.4 kohdassa tarkoitettua kylmänkestävyystestiä, vyölukon kestä-
vyystestiä, vyön syöpymistestiä, kelauslaitteen toimintatestejä ja
dynaamisen testin jälkeen suoritettavaa vyölukon aukaisutestiä
varten tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Toista näistä
näytekappaleista käytetään vyön tai turvajärjestelmän tarkastukseen.
2.7.1.2 Vyölukon tarkastusta ja lujuustestejä sekä kiinnityslaitteiden kiinni-
tyksen, vyön säätölaitteiden ja tarvittaessa kelauslaitteiden
tarkastusta varten tarvitaan yksi turvavyö tai turvajärjestelmä.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 15
▼B
▼M2
▼M5
▼B
▼M2
▼M2
2.7.1.3 Vyölukon tarkastusta sekä mikrosiirtymä- ja kulumistestejä varten
tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Vyön säätölaitteen
toimintaa koskeva testiin suoritetaan toisella näistä näytekappaleista.
2.7.1.4 ►M2Vyönauhanäytettä on käytettävä vyönauhan vetomurtolu-
juuden testauksessa. Osa tätä näytekappaletta on säilytettävä niin
kauan kuin osan ETY-tyyppihyväksyntä on voimassa. ◄
2.7.2 Syöpymistesti
2.7.2.1 Täydellinen turvavyöasennelma sijoitetaan liitteessä XIII vahvistet-
tuun testikammioon. Jos asennelmassa on kelauslaite, vyönauha on
kelattava ulos täyteen pituuteensa vähennettynä 300 ± 3 mm. Testin
on jatkuttava yhtäjaksoisesti 50 tunnin ajan, niitä lyhyitä taukoja
lukuun ottamatta, jotka saattavat olla tarpeen muun muassa suola-
liuoksen tarkastamiseksi ja lisäämiseksi.
2.7.2.2 Testin lopuksi asennelma on pestävä varovasti tai upotettava varo-
vasti puhtaaseen juoksevaan veteen, jonka lämpötila ei saa olla
enemmän kuin 38 ºC, mahdollisten suolakeräytymien poistamiseksi,
minkä jälkeen turvavyön annetaan kuivua huoneenlämmössä 24
tunnin ajan ennen 2.4.1.2 kohdassa tarkoitetun tarkastuksen suoritta-
mista.
2.7.3 Vyönauhojen käsittely vetomurtolujuustestiä varten
Edellä►M52.1.2.2◄kohdassa tarkoitetut vyönauhasta leikatut
näytekappaleet käsitellään seuraavasti:
2.7.3.1 H uoneilmastokäsittely
Vyönauhaa on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka
lämpötila on 20 ºC ± 5 ºC ja suhteellinen kosteus 65 ± 5 %. Jos
testiä ei suoriteta välittömästi käsittelyn jälkeen, näyte on säily-
tettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testiin asti. Murtokuormitus
on mitattava viiden minuutin kuluessa huoneilmakäsittelyn tai
vyönauhojen säiliöstä poistamisen jälkeen.
2.7.3.2 Valokäsittely2.7.3.2.1 ►
M2Sovelletaan suositusta ISO/R 105-B 02-1978. ◄Vyönauha
on altistettava valolle niin kauan, että saavutetaan Standard Blue
Dye N:o 7 -standardin mukainen haalistuminen, joka vastaa luokkaa
4 harmaa-asteikolla.
2.7.3.2.2 Vyönauhaa pidetään tämän jälkeen vähintään 24 tunnin ajan 20 ± 5
ºC ilman lämpötilassa ja 65 ± 5 % suhteellisessa kosteudessa. Jollei
testiä voida suorittaa välittömästi käsittelyn jälkeen, näytekappale
on säilytettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testin alkuun asti.
Vyönauhan vetomurtolujuus on mitattava viiden minuutin kuluessa
huoneilmakäsittelyn tai vyönauhojensäiliöstä poistamisen jälkeen.
2.7.3.3 Kylmäkäsittely
2.7.3.3.1 Vyönauhaa on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka
lämpötila on 20 ºC ± 5 ºC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %.
2.7.3.3.2 Tämän jälkeen nauha asetetaan 90 minuutin ajaksi tasaiselle alus-
talle kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on −30 ºC ± 5 ºC. Sen
jälkeen se taitetaan ja taitekohdan päälle asetetaan 2 kg:n paino,
joka on jäähdytetty −30 ºC ± 5 ºC lämpötilaan. Vyönauhaa pidetään
30 minuutin ajan samassa kylmäkaapissa, minkä jälkeen paino pois-
tetaan ja murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä,
kun vyönauhat on poistettu kaapista.
2.7.3.4 Lämpökäsittely2.7.3.4.1 Vyönauhaa on pidettävä kolmen tunnin ajan kaapissa, jonka ilman
lämpötila on 60 ºC ± 5 ºC ja jonka suhteellinen kosteus 65 ± 5 %.
2.7.3.4.2 Murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun
vyönauha on poistettu kaapista.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 16
▼B
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
2.7.3.5 Vesikäsittely
2.7.3.5.1 Vyönauhaa on pidettävä kolmen tunnin ajan täysin upotettuna tislat-
tuun veteen, jonka lämpötila on 20 ºC ± 5 ºC ja johon on lisätty
hieman kostutusainetta. Kostutusaineena voidaan käyttää mitä
tahansa testattavalle kuidulle sopivaa ainetta.
2.7.3.5.2 Murtokuormitus mitataan kymmenen minuutin kuluessa siitä, kun
vyönauha on otettu poisvedes tä.
2.7.3.6 Kulutuskäsittely
2.7.3.6.1 Kulutuskäsittely on suoritettava jokaiselle laitteelle, jossa vyönauha
on kosketuksissa turvavyön jäykkään osaan. Tyyppi 1 kulutustestiä
(2.7.3.6.4.1 kohta) ei kuitenkaan tarvitse suorittaa vyön säätölait-
teelle, jolle tehty mikrosiirtymätesti (2.7.4 kohta) osoittaa, että
vyönauhan liukuma on vähemmän kuin puolet määrätystä arvosta.
Testilaite on säädettävä niin, että vyönauhan asento kosketuspintaan
nähden pysyy likimain muuttumattomana.
2.7.3.6.2 Ennen kulutusta näytekappaleita on pidettävä vähintään 24 tunnin
ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 ºC ± 5 ºC ja jonka suhteel-
linen kosteus on 65 ± 5 %. Testauksen aikana huoneilman
lämpötilan on oltava 15 ºC - 30 ºC.
2.7.3.6.3 Seuraavassa taulukossa on annettu kutakin kulutusmenettelyä
koskevat vaatimukset:
Kuormitus
daNTaajuusHzKelausmää-
räSiirtymä
mm
Tyyppi 1
menettely2,5 0,5 5 000 300 ± 20
Tyyppi 2
menettely0,5 0,5 45 000 300 ± 20
Tyyppi 3
menettely (1)0-5 0,5 45 000 —
(1) Ks. 2.7.3.6.4.3 kohta
Taulukon viidennessä sarakkeessa annettu siirtymä tarkoittaa
vyönauhan edestakaisten liikkeiden matkaa.
2.7.3.6.4 Erityiset olosuhteet kulutusmenettelyille
2.7.3.6.4.1 Tyyppi 1 menettely: vyöt, joissa nauha liukuu säätölaitteen läpi.
Vyönauhan yhteen osuuteen kohdistetaan keskeytyksetön 2,5 daN:n
pystysuora kuormitus.
Nauhan toiseen vaakatasossa olevaan osuuteen kohdistetaan edesta-
kainen liike.
Säätölaite on sijoitettava niin, että nauhan vaakatasossa oleva osuus
pysyy kuormitettuna (ks. liitteessä XII oleva kuva 1).
2.7.3.6.4.2 Tyyppi 2 menettely: kun vyönauha muuttaa kerran suuntaa kulkies-
saan jäykän osan läpi.
Molempien vyönauhojen päiden on muodostettava toistensa suhteen
liitteen XII kuvassa 2 esitetyt kulmat.
Vyönauhaa on kuormitettava keskeytyksettä 0,5 daN:lla. Jos
vyönauha muuttaa useammin kuin kerran suuntaa kulkiessaan
jäykän osan läpi, 0,5 daN kuormitusta voidaan lisätä, kunnes
vyönauha liikkuu vaaditut 300 mm Ha jäykän osan läpi.
2.7.3.6.4.3 Tyyppi 3 menettely: kun vyönauha on kiinnitetty jäykkään osaan
ompelemalla tai vastaavalla tavalla.
Nauhan edestakaisin kulkeman kokonaissiirtymän on oltava 300 ±
20 mm ja nauhaa on kuormitettava 5 daN voimalla ainoastaan 100
± 20 mm siirtymää vastaavan puolijakson ajan (ks. liitteessä XII
oleva kuva 3).1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 17
▼M2
▼B
▼B
2.7.4 Mikrosiirtymätesti (ks. liitteessä XII oleva kuva 3)
2.7.4.1 Laitteita tai osia, joille suoritetaan mikrosiirtymätesti, on pidettävä
ennen testiä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila
on 20 ºC ± 5 ºC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %.
Testi suoritetaan 15 ºC - 30 ºC lämpötilassa.
2.7.4.2 Säätölaitteen vapaan osan on osoitettava testauspenkissä ylös- tai
alaspäin vastaavin tavoin kuten ajoneuvossa.
2.7.4.3 Vyönauhan alapäähän kiinnitetään paino, joka kuormittaa
vyönauhaa 5 daN:n voimalla.
Vyönauhan toista päätä liikutetaan edestakaisin 300 ± 20 mm
matkalla (ks. kuva).
2.7.4.4 Josvyöhön kuuluu varanauhana käytettävä vyönauha, jonka pää on
vapaana, varanauhaa ei saa missään tapauksessa kiinnittää kuormi-
tettavaan vyönauhan osaan.
2.7.4.5 Vyönauha tarkastetaan löysänä testauspenkissä, sen on laskeudut-
tava säätölaitteesta koverasti vastaavalla tavalla kuin se laskeutuu
ajoneuvossa.
Testauspenkissä käytetty 5 daN:n kuorma on ohjattava pystysuoraan
niin, ettei kuorma heilahtele eikä vyö pääse kiertymään.
Kiinnityslaite on kiinnitettävä 5 daN:n kuormaan vastaavalla tavalla
kuin ajoneuvossa.
2.7.4.6 Ennen kuin testi aloitetaan, vyölle on suoritettava 20:n edestakaisen
liikkeen sarja niin, että itsekiristyvä järjestelmä asettuu asianmukai-
sesti.
2.7.4.7 Suoritetaan 1 000 edestakaista liikettä 0,5 sekunnin välein heilah-
dusmatkan ollessa yhteensä 300 ± 20 mm. Vyönauhaa
kuormitetaan 5 daN kuormalla ainoastaan se ajanjakso, joka kuluu
100 ± 20 mm siirtymään puolijaksoa kohti.
2.7.5 Vyönauhan vetomurtolujuustesti (staattinen testi)
2.7.5.1 Testi suoritetaan joka kerta kahdelle uudelle riittävän pitkälle
vyönauhan näytekappaleelle, jotka on käsitelty jonkin 2.7.3 kohdan
määräysten mukaisesti.
2.7.5.2 Kukin nauha kiinnitetään vetokoneeseen liittimillä. Liittimien on
oltava suunniteltu siten, etteivät ne aiheuta murtumia nauhan koske-
tuskohdassa tai tätä kohtaa lähellä. Vetonopeuden on oltava noin
100 mm/min. Liittimien välissä olevan nauhan vapaan pituuden on
ennen testin alkua oltava 200 ± 40 mm.
2.7.5.3 Vyönauhan leveysmitataan pys äyttämättä vetokonetta, kun 980
daN:n kuormituson s aavutettu.
2.7.5.4 Kuormitusta lisätään tämän jälkeen, kunnes vyönauha murtuu, ja
murtokuormituskirjataan.
2.7.5.5 Jos vyönauha luistaa tai murtuu kosketuskohdassa liittimeen tai 10
mm etäisyydellä liittimestä, testiä pidetään mitättömänä, ja uusi testi
on suoritettava uudella näytekappaleella.
2.7.6 Jäykkiä osia sisältävien vyön osien staattinen testi
2.7.6.1 Lukko ja vyönauhan säätölaite kiinnitetään vetomurtotestauskonee-
seen tavanomaisilla kiinnityslaitteillaan ja niitä kuormitetaan 980
daN:lla. ►M4Kun on kyse valjasvöistä, lukko on kiinnitettävä
testauslaitteistoon lukkoon kiinnitetyillä nauhoilla ja kielekkeellä
tai lukon geometriseen keskipisteeseen nähden suurin piirtein
symmetrisesti sijaitsevalla kahdella kielekkeellä. ◄Joslukko tai
säätölaite kuuluu kiinnityslaitteeseen tai kolmipistevyön yhteiseen
osaan, lukko tai säätölaite on testattava kiinnityslaitteen kanssa
2.7.6.2 kohdassa tarkoitetuin tavoin, ei kuitenkaan silloin kun
kelauslaitteessa on vyönauhan yläkiinnityspisteessä oleva nauhanoh-
jain. Tällöin testikuormituksen on oltava 980 daN ja kelauslaitteessa
lukitushetkellä jäljellä olevan vyönauhan pituuden on oltava
mahdollisimman lähellä 450 mm.
2.7.6.2 ►M4Kiinnityslaitteet ja mahdolliset vyön korkeudensäätölaitteet
on testattava siten, että ◄kuormituksen on oltava 1470 daN:a ja
ottaen huomioon 2.7.8.1 kohdan toisen virkkeen määräykset, niissä
kaikkein epäedullisimmissa olosuhteissa, jotka voivat esiintyä1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 18
▼M2
▼B
▼B
ajoneuvossa, kun turvavyö on asennettu siihen oikealla tavalla.
Kelauslaitteet on testattava niin, että ►M4nauha on kokonaan
uloskelattuna. ◄
2.7.6.3 Kaksi asennelman näytekappaletta asetetaan kahden tunnin ajaksi
kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on − 10 ± 1 ºC. Välittömästi
kaapista poistamisen jälkeen lukon vastakappaleet on kiinnitettävä
toisiinsa käsin.
2.7.6.4 Kaksi täydellisen turvavyöasennelman näytekappaletta asetetaan
kahden tunnin ajaksi kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on − 10
ºC ± 1 ºC. Jäykät osat ja muoviosat asetetaan tämän jälkeen vuorol-
laan tasaiselle teräsalustalle (joka on ollut näytekappaleiden kanssa
kylmäkaapissa), joka on sijoitettu vähintään 100 kg painoisen
kappaleen vaakasuoralle pinnalle; kylmäkaapista poistamisen
jälkeen 30 sekunnin kuluessa annetaan 18 kg painoisen 2.7teräskap-
paleen pudota vapaasti 300 mm korkeudelta kyseisen osan päälle.
Teräskappaleen törmäyspinnan on oltava kovuudeltaan vähintään
45 HRC ja muodoltaan kupera, ja lisäksi pinnan poikittaissäteen on
oltava 10 mm ja pitkittäissäteen 150 mm. Toinen näytekappale
testataan niin, että kuperan kappaleen akseli on linjassa vyönauhan
kanssa, ja toinen näytekappale testataan niin, että sen akseli on 90º
kulmassa vyönauhaan nähden.
2.7.6.5 Vyölukkoja, joissa on kahteen turvavyöhön kuuluvia yhteisiä osia,
on kuormitettava jäljitellen olosuhteita, joissa ajoneuvon istuimet
on säädetty keskiasentoonsa. Kuormitus on suunnattava 2.7.8.1
kohdan mukaisesti. Kumpaakin vyönauhaa kuormitetaan samanai-
kaisesti 1470 daN:lla. Tätä testiä varten sopivan laitteen kuvaus
esitetään liitteessä XI.
2.7.6.6 Käsikäyttöisiä säätölaitteita testattaessa, vyönauhaa on vedettävä
tasaisesti laitteen läpi noin 100 mm/s nopeudella, ottaen huomioon
tavanomaiset käyttöolosuhteet, ja testissä mitataan suurin esiintyvä
voima, kun vyönauha on liikkunut 25 mm, pyöristettynä lähimpään
0,1 daN:iin. Testi on suoritettava vyönauhan molempiin kulkusuun-
tiin, säätölaitteen läpi. Ennen mittausta vyönauhalle on suoritettava
10 edestakaista liikettä.
2.7.7 Kelauslaitteiden lisätestit
2.7.7.1 Kelausmekanismin kestävyys2.7.7.1.1 Vyönauhaa kelataan edestakaisin niin monta kertaa, kuin vaaditaan
siten, että kelausten yhteen laskettu lukumäärä on enintään 30 kertaa
minuutissa. Törmäyksessä lukkiutuvissa kelauslaitteissa joka viiden-
nellä uloskelauskerralla lukitsin aktivoidaan niin, että laite
lukkiutuu. Lukituksen on tapahduttava yhtä monta kertaa viidellä
eri nauhan pituudella nimittäin, kun kelauslaitteessa on vyönauhaa
jäljellä 90, 80, 75, 70 ja 65 % vyönauhan kokonaispituudesta. Jos
vyönauhan pituusylittää 900 mm, edellä mainitut pros enttiluvut on
sovitettava viimeiseen 900 mm osuuteen kelauslaitteeseen kelatusta
vyönauhasta.
2.7.7.1.2 Liitteessä IV esitetään 2.7.7.1.1 kohdassa tarkoitettuja testejä varten
sopiva laite.
2.7.7.2 Törmäyksessä lukkiutuvien kelauslaitteiden lukitus2.7.7.2.1 Kelauslaitteen lukitus testataan, kun kelauslaitteessa on jäljellä
vyönauhaa 300 ± 3 mm.
2.7.7.2.1.1 Vyönauhan liikkeeseen perustuvan kelauslaitteen lukituksen on
kelauduttava siihen suuntaan kuin se tavanomaisesti kelautuu
kelauslaitteen ollessa ajoneuvoon asennettuna.
2.7.7.2.1.2 Ajoneuvon hidastuvuuteen reagoivien kelauslaitteiden toimintaa
testattaessa, testi tehdään edellä tarkoitetulla tavalla molempiin
suuntiin kahden toisiinsa nähden kohtisuoran akselin suuntaisesti ja
niin, että edellä tarkoitetut akselit ovat vaakatasossa, jos kelauslaite
asennetaan ajoneuvoon turvavyön valmistajan ilmoittamalla tavalla.
Hyväksyntätestit suorittava tekninen tutkimuslaitos valitsee toisen
testaussuunnan niin, että olosuhteet ovat lukitusmekanismin
toiminnan kannalta mahdollisimman epäedulliset.
2.7.7.2.2 Edellä 2.7.7.2.1 kohdassa eriteltyihin testeihin sopivat laitteet
esitetään liitteessä V. ►
M4Tällainen testauslaite on suunniteltava
siten, että vaadittu kiihtyvyys saavutetaan viimeistään silloin, kun
kelauslaitteesta on kelautunut nauhaa ulos 5 mm, ja että nauha1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 19
▼M2
▼B
▼B
palautuu, kun kiihtyvyyden kasvun keskiarvo on vähintään 25 g/s ja
enintään 150 g/s. ◄
2.7.7.2.3 Edellä 2.4.5.2.1.3 ja 2.4.5.2.1.4 kohdan vaatimusten testauksessa
kelauslaite asennetaan vaakasuorassa olevaan pöytään ja pöytää
kallistetaan enintään 2º sekunnissa, kunnes lukitsin toimii. Testi
toistetaan kaikkiin suuntiin sen varmistamiseksi, että vaatimukset
on täytetty.
2.7.7.3 Pölynkestävyys
2.7.7.3.1 Kelauslaite sijoitetaan testikammioon, kuten liitteessä VI esitetään
ja suhteellisen asennon on oltava sama kuin kelauslaitteen ollessa
asennettuna ajoneuvoon. Testikammiossa on oltava 2.7.7.3.2 kohdan
vaatimukset täyttävä määrä pölyä. Testin aikana vyönauhaa on
oltava kelattuna ulos kelauslaitteesta 500 mm, ja vyönauha pidetään
uloskelattuna, ottaen kuitenkin huomioon, että vyönauhalle on suor-
itettava yhden tai kahden minuutin kuluessa jokaisen pölyn
puhalluksen jälkeen 10 täydellistä kelausta.
Pölyä puhalletaan viiden tunnin ajan joka 20 minuutti, viisi sekuntia
kuivalla ja öljyttömällä paineilmalla, läpimitaltaan 1,5 ± 0,1 mm
aukosta paineella 5,5 × 105± 0,5 × 105Pa.
2.7.7.3.2 Edellä 2.7.7.3.1 kohdassa tarkoitetussa testissä käytettävän pölyn on
sisällettävä noin 1 kg kuivaa kvartsia. Hiukkaskoon jakauman on
oltava seuraava:
a) 150 µm aukon läpi, 104 µm langan läpimitta: 99-100 %;
b) 105 µm aukon läpi, 64 µm langan läpimitta: 76-86 %;
c) 75 µm aukon läpi, 52 µm langan läpimitta: 60-70 %.
2.7.7.4 Kelautumisvoima
2.7.7.4.1 ►M2Kelautumisvoima on mitattava ◄siten, että asennelma on
kiinnitettynä samalla tavoin nukkeen kuin 2.7.8 kohdassa
määrätyssä dynaamisessa testissä. Vyönauhan vetämisvoima mita-
taan mahdollisimman läheltä vyönauhan nukkeen kosketuskohtia
(mutta juuri ja juuri erillään siitä) ►M2, kun vyönauhaa kelataan
sisään noin 0,6 metrin minuuttinopeudella. ◄
2.7.8 Turvavyöasennelman tai turvajärjestelmän dynaaminen testi
2.7.8.1 Asennelma asennetaan liitteessä VII määriteltyyn vaunuun, joka on
varustettu istuimella ja kiinnityslaitteilla. Jos turvavyö kuitenkin on
tarkoitettu erityisajoneuvoon tai erityisiin ajoneuvotyyppeihin,
nuken ja kiinnityspisteiden välisen etäisyyden määrittää testit suorit-
tava tutkimuslaitos joko turvavyön asennusohjeiden tai ajoneuvon
valmistajan toimittamien tietojen perusteella.
Jos ajoneuvotyypille on suoritettu dynaaminen testi, sitä ei tässä
tapauksessa tarvitse toistaa muille ajoneuvotyypeille, jos kukin kiin-
nityspiste on alle 50 mm:n etäisyydellä testatun vyön vastaavasta
kiinnityspisteestä. Valmistajat voivat vaihtoehtoisesti määrätä testa-
usta varten hypoteettisen kiinnityspisteen, jotta testi kattaisi
mahdollisimman suuren määrän todellisia kiinnityspisteitä. Jos vyö
on varustettu edellä 1.8.6 kohdassa määritellyllä vyön korkeu-
densäätölaitteella, laitteen asennon ja sen kiinnitystavan on oltava
sama kuin ajoneuvon suunnitelmassa.
2.7.8.1.1 ►M4Jos on kyse sellaisilla esikuormituslaitteilla varustetusta
turvavyöstä tai turvajärjestelmästä, joka koostuu muista kuin itse
turvavyöasennelmaan sisältyvistä osista, turvavyöasennelma ja
mahdollisesti tarvittavat ajoneuvon lisäosat on yhdessä kiinnitettävä
testausalustalle jäljempänä määrätyllä tavalla (2.7.8.1.2-2.7.8.1.6
kohta).
Jos näitä laitteita ei voida testata testausvaunulla, valmistaja voi
vaihtoehtoisesti osoittaa, että laite vastaa tämän direktiivin vaati-
muksia, käyttämällä perinteistä edestä kohdistuvaa törmäystä
koskevaa testiä nopeudella 50 km/h noudattaen ISO:n menettelyä
3560 (1975/11/01 — maantieajoneuvot-edestä tapahtuva törmäys
kiinteään esteeseen —testausmenetelmä). ◄
Jos turvavyö kuuluu osana asennelmaan, jolle haetaan turvajärjes-
telmänä osan tyyppihyväksyntää, tämä turvavyö on kiinnitettävä
siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavanomaisesti kiinni-1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 20
▼M2
▼B
▼M4
▼M2
▼M2
tetään, ja tämä osa on kiinnitettävä testivaunuun jäljempänä
määrätyllä tavalla.
2.7.8.1.2 Ajoneuvo on kiinnitettävä testin ajaksi siten, ettei istuimien tai
turvavöiden kiinnityspisteiden lujuus vahvistu eikä rakenteen tava-
nomainen muodonmuutosvähene.
Testissä ei saa olla sellaisia ajoneuvon etuosan osia, jotka nuken
eteenpäin suuntautuvaa liikettä rajoittamalla jalkoja lukuun otta-
matta voivat vähentää turvajärjestelmän kuormitusta testin aikana.
Poistetut rakenneosat saadaan korvata niiden lujuutta vastaavilla
osilla, jos ne eivät estä nuken eteenpäin suuntautuvaa liikettä.
2.7.8.1.3 Kiinnityslaitetta pidetään tyydyttävänä, jos sillä ei ole vaikutusta
alueella, joka käsittää rakenteen koko leveyden, ja jos ajoneuvo tai
rakenne on tuettu tai kiinnitetty liikkumattomaksi etupuolelta
vähintään 500 mm etäisyydeltä testattavan turvajärjestelmän kiinni-
tyspisteistä. Rakenne on kiinnityspisteiden takaa kiinnitettävä siten,että se täyttää 2.7.8.1.2 kohdan vaatimukset.
2.7.8.1.4 Istuimet on säädettävä ja sijoitettava siihen ajo- tai käyttöasentoon,
jota hyväksyntätestit suorittava tutkimuslaitos pitää nuken sijainnin
kannalta kaikkein epäedullisimpana lujuusolosuhteena. Istuimienasennot on ilmoitettava selosteessa. ►
M2Jos istuimen selkänojaa
voidaan säätää, se on lukittava valmistajan ohjeiden mukaisesti tai,
tällaisten tietojen puuttuessa, lukittava siten, että M1-j aN1-luokan
ajoneuvoissa selkänojan tehollinen kulma on mahdollisimman
lähellä 25º kulmaa ja muihin luokkiin kuuluvissa ajoneuvoissa
mahdollisimman lähellä 15º kulmaa. ◄
2.7.8.1.5 Edellä ►M22.6.1.4.1 ◄kohdassa tarkoitettujen vaatimusten
arvioimiseksi istuimen on oltava nuken mitoille sopivassa, kaikkein
etummaisimmassa ajo- tai käyttöasennossa.
2.7.8.1.6 Kaikki samaan ryhmään kuuluvat istuimet on testattava samanaikai-
sesti.
2.7.8.2 Liitteessä VIII esitetty nukke kiinnitetään asennelmalla. Nuken selän
ja istuimen selkänojan väliin asetetaan 25 mm paksu lauta. Vyö
kiinnitetään lujasti nuken ympärille. Levy poistetaan ja nukke sijoi-
tetaan siten, että sen selkä lepää koko pituudeltaan istuimen
selkänojaa vasten.
2.7.8.3 Vyönauhoissa on oltava riittävästi luistamisvaraa; niiden vapaiden
päiden on ulotuttava riittävän pitkälle säätölaitteeseen nähden.
2.7.8.4 Vaunua on kuljetettava niin, että se törmäyshetkellä kulkee ilman
työntövoimaa 50 ± 1 km/h nopeudella ja niin, että nukke pysyy
paikallaan. Vaunun pysähtymismatkan on oltava 400 ± 50 mm.
Vaunun on pysyttävä vaakasuorassa koko hidastuksen ajan. Vaunun
hidastamiseen on käytettävä liitteessä VII tarkoitettua laitetta tai
muuta vastaavat tulokset antavaa laitetta. Laitteen on täytettävä liit-
teessä IX esitetyt toimintavaatimukset.
2.7.8.5 Vaunun nopeus välittömästi ennen törmäystä ja nuken suurin eteen-
päinsiirtymä mitataan.
2.7.8.6 Törmäyksen jälkeen asennelma tai turvajärjestelmä ja sen jäykät
osat tarkastetaan silmämääräisesti vyölukkoa avaamatta ja toiminta-
virheet ja vauriot määritetään. Turvajärjestelmistä tarkastetaan testin
jälkeen lisäksi se, onko vaunuun kiinnitettyihin ajoneuvon rakenteen
osiin syntynyt pysyviä muodonmuutoksia. Kaikki tällaiset muodon-
muutokset on otettava huomioon ►M22.6.1.4.1 ◄kohdassa
tarkoitettuja laskelmia suoritettaessa.
2.7.9 Vyölukon aukaisutesti
2.7.9.1 Tähän testiin käytetään 2.7.8 kohdassa tarkoitetut dynaamiset testit
läpäisseitä asennelmia.
2.7.9.2 Vyö on irrotettava testivaunusta lukkoa avaamatta. Lukkoon on
kohdistettava suora 30 daN vetokuormitus. ►M4Lukkoa kuormite-
taan siihen kiinnitettyjä vyönauhoja vetämällä, niin että kaikkia
nauhoja kuormitetaan voimalla 60/n daN; ”n” on lukkoon sen lukit-
tuna ollessa kiinnitetty) en nauhojen lukumäärä, jonka
vähimmäisarvoksi vahvistetaan 2. ◄Kuormituson kohdis tettava
400 ± 20 mm/min nopeudella lukon avauspainikkeen geometriseen
keskipisteeseen, kiinteää akselia pitkin painikkeen alkuliikkeen1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 21
▼B
▼M2
▼B
▼M2
▼M2
suunnassa. Aukaisuvoiman mittauksessa lukon on oltava kiinnitetty
jäykkään alustaan. Jäljempänä tarkoitettu kuormitus ei saa olla suur-
empi kuin 2.4.2.5 kohdassa määrätty raja-arvo. Testiasennelman
kosketuspisteen on oltava muodoltaan pallomainen ja säteeltään 2,5
± 0,1 mm. Sen on oltava pinnaltaan kiillotettua metallia.
►M22.7.9.3◄Lukkolaitteen avaamiseen tarvittava voima mitataan ja
lukossa mahdollisesti ilmenevät viat kirjataan.
►M22.7.9.4◄Lukon aukaisutestin jälkeen 2.7.8 kohdassa tarkoitettuun
testiin käytetyt asennelman tai turvajärjestelmän osat tarkastetaan
ja dynaamisessa testissä aiheutuneet vauriot merkitään selosteeseen.
2.7.10 Esikuormituslaitteilla varustettujen turvavöiden lisätestit
2.7.10.1 Esikuormituksen voima on mitattava alle neljän sekunnin kuluessa,
törmäyksen jälkeen nuken ja esikuormituslaitteen tai mahdollisen
nauhanohjaimen välissä olevalta nauhan vapaalta osalta mahdolli-
simman lähellä nuken kosketuspistettä sen jälkeen, kun nukke on
tarvittaessa palautettu alkuperäiseen istuma-asentoonsa.
2.7.10.2 Käsittely
Esikuormituslaite saadaan irrottaa testattavasta turvavyöstä ja sitä
saadaan pitää 24 tunnin ajan lämpötilassa 60 ± 5 ºC. Sen jälkeen
lämpötila nostetaan kahden tunnin ajaksi lämpötilaan 100 ± 5 ºC.
Tämän jälkeen sitä pidetään 24 tunnin ajan lämpötilassa −30 ± 5 ºC.
Kun laite on poistettu käsittelystä, sen annetaan lämmetä
ympäröivään lämpötilaan.
Jos se on irrotettu, se kiinnitetään uudelleen turvavyöhön.
►M42.7.11◄Testausseloste
Testausselosteeseen on merkittävä 2.7 kohdassa tarkoitetuissa
testeissä saadut tulokset ja lisäksi on erityisesti ilmoitettava vaunun
nopeus, nuken suurin siirtymä eteenpäin, vyölukon asento ja kaikki
ilmenneet vauriot ja toimintavirheet. Jollei liitteen VII kiinnityspis-
teitä koskevia vaatimuksia ole 2.7.8.1 kohdassa tarkoitetuin tavoin
noudatettu, testausselosteessa on ilmoitettava asennelman tai
turvajärjestelmän asennustapa sekä olennaiset kulmat ja mitat.
Selosteessa on myös mainittava testin aikana ilmennyt lukon
vääntyminen tai murtuminen.
Turvajärjestelmän osalta on ilmoitettava lisäksi ajoneuvorakenteen
kiinnitysmenetelmä testivaunuun, istuimien asennot ja selkänojien
kaltevuuskulmat. ►M5Josnuken s iirtymä eteenpäin on ylittänyt
2.6.1.3.2 kohdassa määrätyt arvot, selostuksessa on mainittava,
ovatko 2.6.1.4.1 kohdan vaatimukset täyttyneet. ◄
2.8 Tuotannon vaatimustenmukaisuus
2.8.1 Tämän direktiivin mukaisesti hyväksytty turvavyö tai turvajärjes-
telmä on valmistettava siten, että se vastaa tyyppihyväksyntää
täyttämällä edellä olevat 2.3, 2.4, 2.5, 2.6, ja 2.7 kohdan vaati-
mukset.
2.8.2 Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan tarkastaa,
että 2.8.1 kohdan edellytykset on täytetty.
2.8.3 Yleissääntönä on, että toimenpiteet tuotannon vaatimustenmukai-
suuden varmistamiseksi on toteutettava direktiivin 70/156/ETY 10
artiklan säännösten mukaisesti.
2.8.3.1 Suoritettavien testien ja testaustiheyden erityisehdoista määrätään
tämän direktiivin liitteessä XVI.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 22
▼B
▼M4
▼B
▼M4
▼M5
▼B
2.9 Ohjeet
Jokaisen turvavyön mukaan on liitettävä liitteessä X tarkoitetut
ohjeet.
3 AJONEUVOON ASENNUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET
3.1 Ajoneuvon varusteet (1)
3.1.1 Lukuun ottamatta kokoontaitettavia istuimia (sellaisina kuin ne on
määritelty direktiivissä 76/115/ETY) ja vain paikallaan olevassa
ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettuja istuimia kaikissa 9 artiklassa
tarkoitettujen M- ja N-luokkien ajoneuvojen istuimissa (lukuun otta-
matta niitä M2-j aM3-luokan ajoneuvoja, jotka on suunniteltu sekä
kaupunkikäyttöön että seisoville matkustajille) on oltava tämän
direktiivin vaatimusten mukaiset turvavyöt tai turvajärjestelmät.
3.1.2 Kutakin istuinta varten asennettavaksi vaadittujen turvavyötyyppien
tai turvajärjestelmätyyppien on oltava liitteessä XV vahvistetut
[joiden kanssa ei saa käyttää lukkiutumattomia kelauslaitteita (1.8.1
kohta) eikä käsin avattavia kelauslaitteita (1.8.2 kohta)]. Kaikilla
istuimilla, joihin liitteessä XV eritel lään tyyppi B lantiovyöt, salli-
taan tyyppi Br3 lantiovyöt, paitsi siinä tapauksessa, jos ne
käytettäessä kelautuvat takaisin siinä määrin, että ne aiheuttavat
mukavuuden huomattavan vähenemisen tavanomaisen lukituksen
jälkeen.
3.1.3 Liitteessä XV osoitettujen ja tunnuksella ø merkittyjen M1-luokan
ajoneuvojen uloimmilla istuimilla - muilla kuin etuistuimilla -
►M5sallitaan tyyppiä Br4m olevat lantiovyöt ◄, josis tuimen ja
ajoneuvon lähimmän sivuseinän välillä on käytävä, jonka tarkoituk-
sena on sallia matkustajien pääsy ajoneuvon muihin osiin. Istuimen
ja sivuseinän välistä tilaa pidetään käytävänä, jos etäisyys tuosta
sivuseinästä kaikkien ovien ollessa suljettuna kyseisen istuimen
keskilinjan kautta kulkevaan - R-pisteen asennossa ja ajoneuvon
pitkittäiseen keskitasoon nähden kohtisuoraan - pystysuoraan pitkit-
täistasoon on yli 500 mm.
3.1.4 Josturvavöitä ei vaadita, voidaan valmis tajan valinnan mukaan
käyttää mitä tahansa tämän direktiivin vaatimuksia vastaavaa
turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppiä. Liitteessä XV sallituista
tyypeistä tyypin A vöitä voidaan käyttää lantiovyön asemesta nii
istuimia varten, joihin liitteessä XV eritelään lantiovyö.
3.1.5 Kelauslaitteellisissa kolmipistevöissä ainakin yhden kelauslaitteen
on vaikutettava olkanauhaan.
3.1.6 Muissa kuin M1-luokan ajoneuvoissa voidaan sallia tyyppiä 4N
oleva törmäyksessä lukittuva kelauslaite (1.8.5 kohta) tyypin 4
kelauslaitteen asemesta (1.8.4 kohta), jos testejä suorittavalle tutki-
muslaitokselle on tyydyttävällä tavalla osoitettu, että ajoneuvon
varustaminen tyyppi 4 kelauslaitteella ei olisi käytännöllistä.
3.1.7 Liitteessä XV esitetyillä ja tunnuksella * merkityillä uloimmilla ja
keskimmäisillä etuistuimilla riihää tuossa liitteessä eritelty
lantiovyön tyyppi, jos tuulilasi sijaitsee direktiivin 74/60/ETY liit-
teessä II määritellyn vertailualueen ulkopuolella.
Kun on kyse turvavöistä, tuulilasia pidetään vertailualueen osana,
kun sen ja direktiivin 74/60/ETY liitteessä II tarkoitetun mene-
telmän mukaisen testauslaitteiston välille voi syntyä staattinen
kosketus.
3.1.8 Kaikille liitteessä XV tarkoitetuille ja tunnuksella # merkityille
istuimille on asennettava liitteessä XV eritellyn tyyppinen lantiovyö,
kun on kyse 3.1.9 kohdassa määritellystä ”suojattomasta istui-
mesta”.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 23
(1) 3.1 kohdan vaatimusten lisäksi jäsenvaltiot voivat kansallisen lainsäädännön mukaisesti
hyväksyä ajoneuvotyyppeihin muita tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia
turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppejä▼M2
▼M4
▼M5
▼M4
▼M4
3.1.9 ’Suojattomalla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jonka edessä ei ole
”suojaavaa seinämää” jäljempänä määritellyssä tilassa:
— kahden vaakatason välissä, joista toinen kulkee H-pisteen kautta
ja toinen 400 mm sen yläpuolella;
— kahden H-pisteen suhteen symmetrisen ja toisistaan 400 mm:n
etäisyydellä olevan pystysuoran pitkittäistason välissä;
— H-pisteestä 1,30 m:n etäisyydellä olevan pystysuoran poikittais-
tason takana.
Tässä vaatimuksessa ’suojaavalla seinämällä’ tarkoitetaan sellaista
sopivan lujuista ja riittävän yhtenäistä pintaa, että jos 165 mm halk-
aisijaltaan oleva pallo projisoidaan geometrisesti minkä tahansa
edellä määritellyssä tilassa olevan pisteen kautta ja pallon keskipis-
teen kautta kulkevaan pitkittäiseen vaakasuoraan suuntaan,
suojaavassa seinämässä ei missään kohdassa ole aukkoa, jonka
kautta pallon geometrinen projektio voisi kulkea.
Istuinta pidetään ”suojattomana istuimena” jos edellä määritellyssä
tilassa olevien suojaavien seinämien yhteispinta-ala on alle 800 cm2.
3.1.10 Jokaiselle liitteessä XV tarkoitetulle
 -merkillä merkitylle istui-
melle on asennettava liitteessä XV eriteltyä tyyppiä olevat
kolmipistevyöt, ellei jokin seuraavista edellytyksistä täyty:
— suoraan edessä on direktiivin 74/408/ETY liitteen III lisäyksessä
1 olevan 3.5 kohdan mukainen istuin tai muita ajoneuvon osia,
tai
— yksikään ajoneuvon osa ei sijaitse vertailualueella tai ajoneuvon
liikkuessa voi joutua vertailualueelle, tai
— kyseisellä vertailualueella sijaitsevat ajoneuvon osat vastaavat
direktiivin 74/408/ETY liitteen III lisäyksessä 6 asetettuja ener-
gian absorboimista koskevia vaatimuksia,
jolloin voidaan asentaa liitteessä XV eriteltyä tyyppiä olevat kaksi-
pistevyöt.
3.1.11 Ellei 3.1.12 kohdassa toisin määrätä, jokaisessa ilmatyynyllä varus-
tetussa matkustajan istuimessa on oltava varoitus taaksepäin
suunnatun lasten turvaistuimen käytöstä kyseisellä istuimella.
Selittävää tekstiä mahdollisesti sisältävän kuvatunnuksen muodossa
oleva varoitusmerkki on kiinnitettävä kestävästi ja sijoitettava niin,
että se on helposti näkyvissä kyseiselle istuimelle taaksepäin suun-
nattua lasten turvaistuinta asentamassa olevan henkilön edessä.
Esimerkki mahdollisesta kuvatunnuksesta on esitetty kuvassa 1.
Pysyvän viittauksen tulisi aina olla näkyvissä siltä varalta, että
varoitus ei näy oven ollessa suljettuna.
Kuva 1
Esimerkki kuvatunnuksesta
3.1.12 Edellä 3.1.11 kohdassa esitetyt vaatimukset eivät ole voimassa, jos
ajoneuvoon on asennettu mekanismi, joka automaattisesti tunnistaa
taaksepäin suunnatun lasten turvaistuimen olemassaolon ja1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 24
▼M5
▼M5
varmistaa, että ilmatyyny ei levittäydy lasten turvajärjestelmän
ollessa asennettuna.
3.1.13 Niiden istuimien osalta, jotka ovat käännettävissä tai sijoitettavissa
muihin asentoihin ja joita käytetään kyseisissä asennoissa ajoneuvon
ollessa paikallaan, edellä 3.1.1. kohdan vaatimukset koskevat
ainoastaan niitä asentoja, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen
käyttöön tämän direktiivin mukaisesti ajoneuvon liikkuessa tiellä.
Ilmoituslomakkeeseen on sisällytettävä asiaa koskeva huomautus.
3.2 Yleiset vaatimukset
3.2.1 Turvavyöt ja turvajärjestelmät on kiinnitettävä kiinnityspisteisiin
direktiivin 76/115/ETY mukaisesti.
3.2.2 Turvavöiden ja turvajärjestelmien on oltava siten asennettu, että ne
oikein käytettynä toimivat tyydyttävästi ja vähentävät turvavyön
käyttäjän ruumiillisten vahingoittumisen vaaraa onnettomuustilan-
teessa. Ne on erityisesti asennettava siten, että:
3.2.2.1 turvavyön tai vyöjärjestelmän vyönauhat eivät voi kiertyä vaaralli-
sella tavalla;
3.2.2.2 oikein sijoitetun vyön olkapäältä luisumisen vaaran henkilön
eteenpäin suuntautuvan liikkeen vaikutuksesta on oltava mahdolli-
simman vähäinen;
3.2.2.3 vyönauhan vaurioitumisen vaara, joka syntyy kosketuksesta
ajoneuvon tai istuimen rakenteen teräviin jäykkiin osiin, on erittäin
vähäinen.
3.2.2.4 kutakin istuinta varten asennetun jokaisen turvavyön suunnittelun ja
asennuksen on oltava sellainen, että turvavyö on helposti käytettä-
vissä. Lisäksi jos koko istuin tai istuimen istuinosa ja/tai istuimen
selkänoja voidaan taittaa kokoon ajoneuvon takaosaan pääsemiseksi
tai tavaroiden tai matkatavaroiden kuljettamiseksi, on sen jälkeen,
kun nämä istuimet on taitettu kokoon ja käännetty uudelleen
istuma-asentoon, näille istuimille tarkoitettujen turvavöiden oltava
käytettävissä ja yhden henkilön helposti saatavilla istuimen alta tai
takaa ajoneuvon käyttäjän käsikirjassa olevien ohjeiden mukaisesti,
ilman että tämä henkilö tarvitsisi harjoitusta tai kokemusta.
3.2.2.5 Teknisen tutkimuslaitoksen on varmistettava, että kun lukon kieleke
on lukossa ja kun istuimella ei ole matkustajaa
— vyönauhan mahdollinen löysyys ei estä valmistajan suosittele-
mien lasten turvajärjestelmien asianmukaista asennusta, ja
— kolmipistevöiden ollessa kyseessä vähintään 50 N:n jännite
voidaan saavuttaa vyön lantioalueella vyön olka-alueen ulkoista
jännitettä käyttämällä.
3.3 Erityiset vaatimukset turvavyön tai turvajärjestelmän jäykille
osille
3.3.1 Jäykät osat, kuten vyölukot, säätö- ja kiinnityslaitteet, eivät saa
lisätä turvavyön käyttäjän tai muiden ajoneuvossa olevien vahingoit-
tumisen vaaraa onnettomuustilanteessa.
3.3.2 Vyölukon aukaisulaitteen on oltava helposti havaittavissa ja
turvavyön käyttäjän on siihen helposti ulotuttava, ja aukaisulaite on
oltava siten suunniteltu, ettei se voi aueta tahattomasti tai vahin-
gossa. Lukon on lisäksi oltava siten sijoitettu, että
pelastushenkilöstö vapauttaakseen käyttäjän pääsee siihen helposti
käsiksi vaaratilanteessa.
Vyölukko on oltava siten asennettu, että turvavyön käyttäjä kykenee
avaamaan sen yhdellä yksinkertaisella, yhteen suuntaan tehdyllä,
jommalla kummalla kädellä suoritetulla kädenliikkeellä, kun
vyölukko on kuormittamattomassa tilassa ja kun se on turvavyön
käyttäjän painon kuormittamana. ►M4Kun on kyse uloimpien
etuistuimien turvavöistä tai turvajärjestelmistä ja kun kyse ei ole
valjasvöistä, myös lukon on oltava samalla tavalla lukittavissa ◄.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 25
▼B
▼M2
▼B
▼M4
▼M5
▼B
▼M4
On tarkastettava, että jos lukko joutuu kosketuksiin vyön käyttäjän
kanssa, kosketuspinta täyttää tässä liitteessä olevan 2.4.2.1 johdan
vaatimukset.
3.3.3 Turvavyön on käytössä asetuttava automaattisesti turvavyön
käyttäjän kehon mukaisesti tai oltava siten suunniteltu, että
turvavyön käyttäjä pääsee istuvasta asennosta käsin helposti käsiksi
vyön käsikäyttöiseen säätölaitteeseen, joka on miellyttävä ja helppo
käyttää. Turvayötä on voitava kiristää yhdellä kädellä käyttäjälleen
ja ajoneuvon istuimen asentoon nähden sopivaksi.
3.3.4 Kelauslaitteilla varustetut turvavyöt tai turvajärjestelmät on oltava
siten asennetut, että kelauslaitteet toimivat asianmukaisesti ja että
ne kelaavat vyönauhaa tehokkaasti.
4. AJONEUVOTYYPIN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKE-
MINEN TURVAVÖIDEN JA TURVAJÄRJESTELMIEN
ASENTAMISEN OSALTA
4.1 Ajoneuvotyypin ETY-tyyppihyväksyntää turvavöiden ja turvajärjes-
telmien asentamisen osalta hakee ajoneuvon valmistaja direktiivin
70/156/ETY 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
4.2 Ilmoituslomakkeen malli on liitteen II lisäyksessä 2.
4.3 Tyyppihyväksynnän kohteena olevaa ajoneuvotyyppiä vastaava
ajoneuvo on toimitettava tyyppihyväksyntätestejä suorittavalle tekni-
selle tutkimuslaitokselle.
5. ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MYÖNTÄMINEN
5.1 Jos asianmukaiset vaatimukset täyttyvät, myönnetään ETY-tyyppi-
hyväksyntä direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 3 kohdan ja
soveltuvin osin 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
5.2 EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli on:
5.2.1 liitteessä II oleva lisäys 3 edellä 2.1 kohdassa mainitulle hake-
muksille
5.2.2 liitteessä II oleva lisäys 4 edellä 4 kohdassa mainituille hake-
muksille.
5.3 Hyväksyntänumero on annettava kullekin hyväksytylle turvavyö- tai
turvajärjestelmätyypille ja ajoneuvotyypille direktiivin 70/156/ETY
liitteen VII mukaisesti. Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa
numeroa toiselle turvavyö- tai turvajärjestelmätyypille tai ajoneuvo-
tyypille.
6. TYYPPIIN TEHTÄVÄT MUUTOKSET JA MUUTOKSET TYYP-
PIHYVÄKSYNTÄÄN
6.1 Jos tämän direktiivin perusteella hyväksyttyyn ajoneuvo-, turvavyö-
tai turvajärjestelmätyyppiin tehdään muutoksia, sovelletaan direk-
tiivin 70/156/ETY 5 artiklan määräyksiä.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 26
▼B
▼M5
▼M5
LIITE II
TYYPPIHYVÄKSYNTÄASIAKIRJA1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 27
▼M5
Lisäys 1
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 28
▼M5
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 29
▼M5
Lisäys 2
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 30
▼M5
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 31
▼M5
Lisäys 3
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 32
▼M5
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 33
▼M5
Lisäys 4
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 34
▼M5
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 35
▼B
LIITE III
OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKI
1. YLEISTÄ
1.1 Jokaisessa tämän direktiivin mukaisesti tyyppihyväksytyssä turva-
vyössä tai turvajärjestelmässä on oltava osan ETY-
tyyppihyväksyntämerkki.
Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki koostuu:
1.1.1 suorakulmiosta, joka ympäröi pientä ”e”-kirjainta ja sitä seuraavaa
osan ETY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnuskirjaimia
tai -numeroa eli:
1 Saksa
2 Ranska3 Italia4 Alankomaat6 Belgia
9 Espanja
11 Yhdistynyt kuningaskunta
13 Luxemburg18 Tanska►
M3EL◄Kreikka
IRL Irlanti
21 Portugali
12 Itävalta
17 Suomi5 Ruotsi
1.1.2 Suorakulmion läheisyyteen sijoitetusta ”perustyyppihyväksyntänumer-
osta”, joka sisältyy direktiivin 70/156/ETY liitteessä VII tarkoitetun
tyyppihyväksyntänumeron 4 osaan ja jota edeltää direktiiviin 77/541/
ETY osan ETY-tyyppihyväksynnän myöntämispäivään mennessä
tehdyn viimeisimmän merkittävän teknisen muutoksen sarjanumeron
ilmoittavat kaksi numeroa. Tässä direktiivissä sarjanumero on 04.
1.1.3 seuraava kuvatunnus/kuvatunnukset, jotka on sijoitettu edellä tarkoi-
tetun suorakaiteen yläpuolelle, seuraavasti:
1.1.3.1 kolmipistevyön osalta ”A”-kirjain, lantiovyön osalta ”B”-kirjain ja
erityisen vyötyypin osalta ”S”-kirjain.
1.1.3.2 Edellä 1.1.3.1 kohdassa kuvailtuja kuvatunnuksia täydennetään seuraa-
villa merkeillä:
1.1.3.2.1 ”e”-kirjain, kun vyöhön on asennettu energianvaimennin;
1.1.3.2.2 ”r”-kirjain, kun vyöhön on asennettu kelauslaite, ja jonka jälkeen
merkitään liitteessä I olevan 1.8 kohdan mukaisesti käytetyn kelaus-
laitteen tyypin numero sekä ”m”-kirjain, jos käytetty kelauslaite on
törmäyksessä lukkiutuva kelauslaite, jossa on monitoiminen lukkiutu-
mistapa;
1.1.3.2.3 ”p”-kirjain, kun kyse on esikuormituslaitteella varustetusta turva-
vyöstä.
1.1.3.3 ”Z”-kirjain edeltää 1.1.3.1 kohdassa tarkoitettuja tunnuksia, kun
turvavyö on osa turvajärjestelmää.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 36
▼A2
▼M4
▼A2
▼M4
▼A3
▼M5
▼B
▼M4
▼B
▼M2
1.1.4 Turvavöihin, joissa on tyyppi 4N kelauslaite, on lisäksi merkittävä
tunnus, joka muodostuu suorakulmiosta, jossa M1-luokan ajoneuvon
päälle on tehty risti sen osoittamiseksi, että tämäntyyppisen kelauslait-
teen käyttö on kielletty M1-luokan ajoneuvoissa.
1.2 Edellä 1.1 kohdassa kuvailtujen yksityiskohtien on oltava selvästi luet-
tavissa ja pysyvästi merkittyjä, ja ne on annettava joko lipukkeella tai
merkittävä suoraan laitteeseen. Lipukkeen tai merkinnän on oltava
kulutusta kestävä.
2. KAAVIOKUVIA OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKEISTÄ
2.1
Vyö, jossa on edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, on
energianvaimentimella (e) varustettu kolmipistevyö (”A”), joka on
tyyppihyväksytty Alankomaissa (e 4) ►M5tämän direktiivin (04)
mukaisesti perustyyppihyväksyntänumerolla 2439 ◄.
►(1)M2
►(2)M5
2.2
Vyö, jossa on edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, on
monitoimisesti lukkiutuva kelauslaitetyypillä 4 varustettu lantiovyö
(”B”), joka on tyyppihyväksytty Alankomaissa (e 4) ►M5tämän
direktiivin (04) mukaisesti perustyyppihyväksyntänumerolla 2439 ◄.
►(1)M2
►(2)M51977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 37
▼B
▼B
2.3
Vyö, jossa on edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, on
energianvaimentimella (e) varustettu erityinen vyötyyppi (”S”), joka
on osa turvajärjestelmää (”Z”) ja joka on tyyppihyväksytty Alanko-
maissa (e 4) ►M5tämän direktiivin (04) mukaisesti
perustyyppihyväksyntänumerolla 2439 ◄.
►(1)M2
►(2)M5
2.4.
Vyö, jossa on edellä esitetty osan tyyppihyväksyntämerkki on monitoi-
misesti (”m”) lukkiutuva kelauslaitetyypillä 4N (”r4N”) varustettu
kolmipistevyö (”A”), jolle on Alankomaissa (”e4”) annettu osan
ETY-tyyppihyväksyntä ►M5tämän direktiivin (04) mukaisesti perus-
tyyppihyväksyntänumerolla 2439 ◄. Tätä vyötä ei saa käyttää M1-
luokan ajoneuvoissa.
►(1)M5
Huomautus:
Perustyyppihyväksyntänumero ja kuvatunnus (kuvatunnukset) on
sijoitettava suorakulmion läheisyyteen.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 38
▼M2
▼B
▼M5
▼B
LIITE IV
ESIMERKKI KELAUSMEKANISMIN KESTÄVYYSTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 39
▼B
LIITE V
ESIMERKKI TÖRMÄYKSESSÄ LUKKIUTUVIEN KELAUSLAIT-
TEIDEN LUKITUKSEN TESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA
Sopiva laite, joka esitetään jäljempänä kuvassa, koostuu moottorikäyttöisestä
epäkeskopyörästä, johon kytketty varsi on yhdistetty vaijereilla pieneen radalle
sijoitettuun vaunuun. Kyseisessä varressa on ’menetetyn liikkeen’laite, joka
vaimentaa liikkeen, joskela lukittuu ennen kuin varren liike on päättynyt.
Epäkeskopyörä ja moottorin pyörimisnopeus ovat siten suunniteltuja, ettävaadittu kiihtyvyys saavutetaan, kun kiihtyvyyttä lisätään liitteessä I olevassa
2.7.7.2.2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja liikkeen on ylitettävä vyönauhan
suurin sallittu liike ennen lukittumistaan.
Vaunussa on kääntyvä alusta, johon kelauslaite voidaan asentaa vaunun liike-
suuntaan nähden eri asentoihin.
Testattaessa sellaista kelauslaitetta, jossa kelauslaitteen lukkiutuminen perustuu
nauhan liikkeeseen, kelauslaite asennetaan kiinteään pitimeen ja vyönauha kiin-
nitetään vaunuun.
Edellä tarkoitettuja testejä suoritettaessa kaikki valmistajan tai tämän edustajan
toimittamat pitimet yms. on sisällytettävä testiasennukseen, jotta se jäljittelisi
mahdollisimman tarkoin ajoneuvoon tarkoitettua asennusta.
Valmistajan tai tämän edustajan on toimitettava kaikki lisäpitimet yms., jotka
tarvitaan, jotta asennus vastaisi ajoneuvossa käytettävää asennustapaa.
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 40
▼B
LIITE VI
ESIMERKKI PÖLYNKESTÄVYYSTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 41
▼M2
▼B
LIITE VII
KUVAUS VAUNUSTA, ISTUIMESTA, KIINNITYSPISTEISTÄ JA PYSÄY-
TYSLAITTEESTA
1. VAUNU
Turvavöiden testaamiseen käytettävän pelkällä istuimella varustetun vaunun
on oltava massaltaan 400 kg ± 20 kg. Turvajärjestelmien testeissä vaunun
on oltava, ajoneuvon rakenteeseen kiinnitettynä, massaltaan 800 kg. Vaunun
ja ajoneuvorakenteen kokonaismassaa voidaan kuitenkin tarvittaessa lisätä
200 kg lisäyksin. Kokonaismassa ei kuitenkaan saa erota nimellisarvosta
enempää kuin ± 40 kg.
2. ISTUIN
►M2Lukuun ottamatta turvajärjestelmille suoritettavia testejä, istuimen on
oltava tukevarakenteinen ja pinnaltaan sileä. ◄Istuimen rakenteessa on
noudatettava jäljempänä kuvassa 1 esitettyjä yksityiskohtia ja varmistettava,
ettei mikään metalliosista kosketa turvavyötä.
3. KIINNITYSPISTEET
Kiinnityspisteiden sijainnin on oltava kuvan 1 mukainen. Kiinnityspisteitä
vastaavat ympäröidyt merkit osoittavat paikat, joihin vyön päät kiinnitetään
vaunussa tai mahdollisessa kuormituksen siirtolaitteessa. Vyön tavanomaiset
kiinnityspisteet ovat A, B ja K, jos vyönauhan pituus mitattuna lukon
yläreunasta nauhanpitimessä olevasta reiästä vyönauhan tuessa on enintään
250 mm. Muussa tapauksessa on käytettävä pisteitä A1ja B1. Kiinnityspis-
teet on asennettava jäykkään alustaan. Yläkiinnityspiste saa siirtyä enintään
0,2 mm pituussuuntaan, kun siihen kohdistetaan 98 daN kuormitus tähän
suuntaan. Vaunun on oltava rakenteeltaan sellainen, etteivät osat, joihin
kiinnityspisteet on kiinnitetty, muuta pysyvästi muotoaan testin aikana.
►M4Kiinnityspisteiden sijainnin toleranssi on sellainen, että kunkin kiin-
nityspisteen on oltava enintään 50 mm:n etäisyydellä kuvassa 1 olevasta sitä
vastaavasta A-, B- ja K-pisteestä tai A1-, B1- ja K-pisteestä. ◄
Jos kelauslaitetta varten tarvitaan neljäs kiinnityspiste, sen on:
— sijaittava pystyssä pisteen K kautta kulkevalla pituussuuntaisella tasolla,
— oltava rakenteeltaan sellainen, että kelauslaite voi kallistua valmistajan
ilmoittamaan kulmaan,
— sijaittava K keskipisteenä piirretyn, säteeltään KB1= 790 mm ympyrän
kaarella, jos nauhan pituus nauhan ohjaimesta kelauslaitteen nauha-
aukkoon on vähintään 540 mm, tai muussa tapauksessa K keskipisteenä
piirretyn, säteeltään 350 mm ympyrän kaarella.
3.1 Kun kyse on tämän direktiivin 1.8.6 kohdassa määritellystä vyön korkeu-
densäätölaitteella varustetusta vyöstä, tämä laite on kiinnitettävä joko
jäykkään kehykseen tai ajoneuvon siihen osaan, johon se tavanomaisesti
kiinnitetään, ja tämä on kiinnitettävä lujasti testivaunuun.
4. PYSÄYTYSLAITE
Tämä laite koostuu kahdesta samanlaisesta ja samansuuntaisesti asennetusta
vaimentimesta, lukuun ottamatta turvajärjestelmien testejä, jolloin on
käytettävä neljää vaimenninta vaunun nimellismassan ollessa tällöin 800
kg. Tarvittaessa on jokaista 200 kg:n nimellismassan lisäystä kohden
käytettävä yhtä lisävaimenninta.
Jokaiseen vaimentimeen kuuluu:
— teräsputkesta valmistettu ulkokuori;
— polyuretaaninen energiaa vaimentava putki;
— oliivinmuotoinen kiillotettu teräsnuppi, joka tunkeutuu vaimentimen
sisään;
— akseli ja törmäyslevy.
Tämän vaimentimen eri osien mitat esitetään kuvissa 2, 3 ja 4. Vaimentavan
materiaalin ominaisuudet esitetään jäljempänä taulukossa. Välittömästi
ennen jokaista testiä putkia on säilytettävä käyttämättöminä vähintään 12
tuntia 15—25 ºC lämpötilassa. Pysäytyslaitteen lämpötilan turvavöiden ja
turvajärjestelmien dynaamisten testien aikana on oltava sama kuin kalibroin-
titestissä, sallittu toleranssi on ± 2 ºC.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 42
▼M2
▼M4
▼B
▼M2
▼M2
Pysäytyslaitetta koskevat vaatimukset esitetään liitteessä IX. On hyväk-
syttävää käyttää myös muunlaista laitetta, joka antaa vastaavat tulokset.
VAIMENTAVAN MATERIAALIN OMINAISUUDET
(ASTM D 735 -menetelmä, ellei toisin ilmoiteta)
Shore A -kovuus: 95 ± 2—20 ± 5 ºC:ssa
Murtolujuus: Ro≥343 daN/cm2
Vähimmäisvenymä: Ao≥400 %
Moduuli-
t:100 % venymä: ≥108 daN/cm2
300 % venymä: ≥235 daN/cm2
Kylmähauraus(ASTM D 736-menetelmä):
viisi tuntia −55 ºC:ssa
Puristuspainauma (menetelmä B):
22 tuntia 70 ºC:ssa ≤45 %
Tiheys 25 ºC:ssa: 1,05-1,10
Vanhentumisreaktio ilmassa (ASTM D 573 -menetelmä):
70 tuntia 100 ºC:ssa — ShoreA -kovuus: enimmäisvaihtelu ± 3
— katkeamislujuus: vähennys < 10 % Ro
— venymä: vähennys< 10 % Ao
— massa: vähennys < 1 %
Upotusöljyyn (ASTM menetelmä N:o 1 öljy):
70 tuntia 100 ºC:ssa — ShoreA -kovuus: enimmäisvaihtelu ± 4
— katkeamislujuus: vähennys < 15 % Ro
— venymä: vähennys< 10 % Ao
— tilavuus: paisuminen < 5 %
Upotusöljyyn (ASTM menetelmä N:o 3 öljy):
70 tuntia 100 ºC:ssa — katkeamislujuus: vähennys < 15 % Ro
— venymä: vähennys< 15 % Ao
— tilavuus: paisuminen < 20 %
— Upotustis lattuun veteen:
yksi viikko 70 ºC:ssa — katkeamislujuus: vähennys < 35 % Ro
— venymä: lisäys < 20 % Ao1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 43
▼B
▼M2
▼B
▼M4
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 44
▼B
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 45
▼B
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 46
▼B
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 47
▼B
LIITE VIII
KUVAUS NUKESTA
1. NUKEN VAATIMUKSET
1.1 Yleistä
Nuken tärkeimmät ominaisuudet ilmoitetaan kuvissa ja taulukoissa seuraa-
vasti:
Kuva 1: sivukuva päästä, kaulasta ja kehosta;
Kuva 2: pää, kaula ja keho edestä kuvattuna;Kuva 3: sivukuva lonkasta, reisistä ja sääristä;
Kuva 4: lonkka, reidet ja sääret edestä kuvattuna;
Kuva 5: päämitat;Kuva 6: nukke istuma-asennossa, esittäen:
— painopisteen sijainnin,
— pisteet, joista nuken siirtymä mitataan,— olkakorkeuden;
Taulukko
1nuken osien viitteet, nimet, materiaalit ja päämitat.
Taulukko
2pään, kaulan, kehon, reiden ja säären massa.
1.2 Kuvaus nukesta
1.2.1Säären rakenne (ks. kuva 3 ja 4)
Sääri on kolmiosainen, ja käsittää:— kantalevyn (30),
— sääriputken (29),
— polviputken (26).
Polviputkessa on kaksi uloketta, jotka rajoittavat säären liikettä reiden
suhteen.
Sääri voi kiertyä taaksepäin noin 120º suorasta asennosta.
1.2.2Reiden rakenne (ks. kuva 3 ja 4)
Reisi on kolmiosainen, ja käsittää:— polviputken (22),
— reisitangon (21),
— lonkkaputken (20).
Polven liikettä rajoittaa kaksi polviputken (22) lovea, jotka kytkeytyvät
sääressä oleviin ulokkeisiin.
1.2.3Kehon rakenne (ks. kuva 1 ja 2)
Keho käsittää:
— lonkkaputken (2),
— rullaketjun (4),— kylkiluut (6) ja (7),
— rintalastan (8),
— ketjun kiinnittimet (3, ja osin 7, ja 8).
1.2.4Kaula(ks. kuva 1 ja 2)
Kaula koostuu seitsemästä polyuretaanilevystä (9). Kaulan jäykkyyttä
voidaan säätää ketjukiristimellä.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 48
▼B
1.2.5Pää(ks. kuva 1 ja 2)
Polyuretaaninen pää (15) on ontto; polyuretaani on vahvistettu teräsvan-
teilla (17). Kaulan jäykkyyden säätöön käytettävä ketjukiristin koostuu
polyamidikappaleesta (10), putkimaisesta välikappaleesta (11) ja kiristino-
sasta (12 ja 13). Pää kiertyy ensimmäisen ja toisen kaulanikaman
liittymäkohdasta (kannattajanikaman ja kiertonikaman välinen liitos), jossa
on säätölaite (14 ja 18), välikappale (16) ja polyamidikappale (10).
1.2.6Polviliitos (ks. kuva 4)
Sääret ja reidet on yhdistetty toisiinsa putkella (27) ja kiristimellä (28).
1.2.7Lonkkaliitos (ks. kuva 4)
Lonkka ja keho on yhdistetty toisiinsa putkella (23), kitkalevyillä (24) ja
kiristimellä (25).
1.2.8Polyuretaani
Tyyppi: PU 123 CH- yhdiste
Kovuus: 50-60 ShoreA.
1.2.9Nuken pukeminen
Nukke puetaan erityispukuun.
2. MASSAN KORJAUS
Nuken massanjakauma kalibroidaan kuudella 1 kg:n painolla, jotka kiinni-
tetään lonkkaliitokseen. Kuusi muuta 1 kg polyuretaanipainoa voidaan
kiinnittää kehon takaosaan.
3. PEHMUSTE
Nuken rintakehän ja puvun väliin sijoitetaan pehmuste. Pehmusteen on
koostuttava polyuretaanivaahdosta ja sen on oltava seuraavien vaatimusten
mukainen:
— kovuus: 7-10 Shore A
— paksuus: 25 ± 5 mm
Pehmuste on voitava vaihtaa.
4. LIITOSTEN SÄÄTÖ4.1 Yleistä
Jokaisen liitoksen kitka on eriteltävä ja tarkastettava, jotta tulos voidaan
toistaa.
4.2 Polviliitos
Kiristetään polviliitos.Asetetaan reisi ja sääri pystysuoraan.
Kierretään säärtä 30º.
Löysätään kiristintä vähitellen, kunnes sääri alkaa oieta omasta painostaan.Lukitaan kiristin tähän asentoon.
4.3 Lonkkaliitokset
Lisätään lonkkaliitosten jäykkyyttä.
Asetetaan reidet vaakasuoraan ja keho pystysuoraan.Kallistetaan kehoa eteenpäin niin, että se muodostaa reisien kanssa 60º
kulman.
Löysätään kiristintä vähitellen, kunnes keho alkaa kaatua omasta painos-
taan.
Lukitaan kiristin tähän asentoon.
4.4 Kannattajanikaman ja kiertonikaman välinen liitos
Säädetään kannattajanikaman ja kiertonikaman välistä liitosta niin, että se
juuri ja juuri vastustaa omaa painoaan eteen- ja taaksepäin.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 49
▼B
4.5 Kaula
Kaulan jäykkyys voidaan säätää ketjunkiristimellä (13).
Kaulan säätämisen jälkeen kiristimen yläosan on siirryttävä 40-60 mm,
kun sitä kuormitetaan vaakasuoraan 10 daN:lla.
TAULUKKO 1
Numero NimitysMateriaali Mitat
1 Keho Polyuretaani —
2 Lonkkaputki Teräs76 × 70 × 100 mm
3 Ketjun kiinnittimet Teräs25 × 10 × 70 mm
4 Rullaketju Teräs3/4 mm
5 Olkataso Polyuretaani —
6 Kylkiluut (taivutettu osa) Teräs 30 × 30 × 3 × 250 mm
7 Kylkiluut Rei'itetty teräslevy 400 × 85 × 1,5 mm
8 Rintalasta Rei'itetty teräslevy 250 × 90 × 1,5 mm
9 Levyt (6) Polyuretaani Ø 90 × 20 mm
Ø 80 × 20 mm
Ø 75 × 20 mm
Ø 70 × 20 mm
Ø 65 × 20 mm
Ø 60 × 20 mm
10 Kappale Polyamidi 60 × 60 × 25 mm
11 Putkimainen välikappale Teräs40 × 2 × 50 mm
12 Kiristyspultti Teräs M 16 × 90 mm
13 Kiristysmutteri Teräs M 16
14 Kannattaja/kiertonikama-
liitoksen kiristinTeräsØ 12 × 130 mm (M 12)
15 Pää Polyuretaani —
16 Putkimainen välikappale TeräsØ 18 × 13 × 17 mm17 Vahvistuslevy Teräs 30 × 3 × 500 mm
18 Kiristysmutteri Teräs M 12
19 Reidet Polyuretaani —
20 Lonkkaputki Teräs76 × 70 × 80 mm
21 Reiden tanko Teräs30 × 440 mm
22 Polven putki Teräs52 × 46 × 40 mm
23 Lonkan liitosputki Teräs 70 × 64 × 250 mm
24 Kitkalevyt (4) Teräs160 × 75 × 1 mm
25 Kiristinasennelma Teräs M 12 × 320 mm levyt ja
mutterit
26 Polviputki Teräs52 × 46 × 160 mm
27 Polven liitosputki Teräs 44 × 39 × 190 mm
28 Kiristinlevy Teräs Ø 70 × 4 mm
29 Sääriputki Teräs50 × 50 × 2 × 460 mm
30 Kantalevy Teräs100 × 170 × 3 mm
31 Kehon kalibrointipainot
(6)Polyuretaani 1 kg kukin
32 Pehmuste Polyuretaanivaahtomuovi 350 × 250 × 25 mm
33 Puku Puuvilla ja polyamidi-
nauhat—1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 50
▼B
Numero NimitysMateriaali Mitat
34 Lonkkaliitoksen kalibroin-
tipainot (6)Teräs1 kg kukin
TAULUKKO 2
Nuken osat Massa kg:na
Pää + kaula 4,6 ± 0,3
Keho ja kädet 40,3 ± 1,0
Reidet 16,2 ± 0,5
Sääri + jalkaterä 9,0 ± 0,5
Kokonaismassa mukaan lukien kalibrointipainot 74,5 ± 1,01977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 51
▼B
Kuva 11977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 52
▼B
Kuva 21977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 53
▼B
Kuva 3
 Kuva 41977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 54
▼B
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 55
▼M2
Kuva 6
nukke liitteen VII kuvan 1 mukaisessa istuma-asennossa
G = painopiste.T = kehon siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla).
P = lantion siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla).1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 56
▼B
LIITE IX
KUVAUS VAUNUN HIDASTUVUUTTA KUVAAVASTA KÄYRÄSTÄ
AJAN FUNKTIONA
(Käyrä pysäytyslaitteiden testausta varten)
Vaunun hidastuvuuskäyrä laskettuna 455 kg ± 20 kg:n hitausmassana turva-
vöiden testausta varten ja 910 ± 40 kg:n hitausmassana turvajärjestelmien
testausta varten vaunun ja ajoneuvorakenteen nimellismassan ollessa 800 kg,
kun vaunun ja ajoneuvorakenteen on pysyttävä edellä varjostettuna esitetyllä
alueella. Tarvittaessa vaunun ja siihen kiinnitetyn ajoneuvorakenteen nimellis-
massaa saadaan lisätä 200 kg:n lisäyksin, jolloin jokaista massan lisäystä
kohden lisätään 28 kg:n hitausmassa. Vaunun ja ajoneuvon kokonaismassa tai
hitausmassat eivät saa erota kalibrointitesteissä käytettävistä nimellisarvoistaenempää kuin ± 40 kg. ►
M2(1)◄► M2Pysähtymismatka pysäytyslaitteen
kalibroinnin aikana on oltava 400 ± 20 mm ja vaunun nopeuden 50 ± 1 km/
h.◄
Molemmissa edellä tarkoitetuissa tapauksissa mittauslaitteen vasteen on oltava
60 Hz:iin saakka tasaisesti nouseva ja rajataajuuden 100 Hz. Anturiasennuksesta
johtuvat mekaaniset resonanssit eivät saa vääristää lukemia. Mittauslaitteen
sijoituksessa on kiinnitettävä erityistä huomiota kaapeleiden pituuden ja
lämpötilan vaikutukseen taajuusvasteeseen(2).1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 57
(1) Nämä vaatimukset ovat ISO R 6478/1980 suosituksen mukaisia.
(2) Nämä vaatimukset ovat SAE:n suosituksen J 211a mukaisia. Ne korvataan myöhemmin
viittauksella valmisteilla olevaan ISO:n standardiin.
▼B
LIITE X
OHJEET
Jokaisen turvavyön mukana on oltava liitteenä ohjeet, jotka sisältävät jäljempänä
mainitut seikat ja ne annetaan sen jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla
kielillä, jossa turvavyö saatetaan myytäväksi:
1. Asennusohjeet (joita ei vaadita, jos valmistaja toimittaa ajoneuvon turvavyöt
valmiiksi ajoneuvoon asennettuina), joista on käytävä selville: ajoneuvo-
tyypit, joihin asennelma on tarkoitettu, vöiden oikea kiinnitysmenetelmä
sekä varoitus nauhojen suojaamiseksi hankautumiselta.
2. Käyttöohjeet (saavat sisältyä ajoneuvon käyttöohjekirjaan, jos valmistaja
toimittaa ajoneuvon turvavyöt valmiiksi ajoneuvoon asennettuina), joiden
avulla turvavyön käyttäjä saa suurimman mahdollisen hyödyn turvavyöstä.
Ohjeissa olisi ilmoitettava:
a) vyön käyttämisen tärkeys kaikilla matkoilla;
b) vyön oikea käyttötapa sekä erityisesti:
— vyölukon oikea sijainti,
— tarve pitää vyö tiukalla käytön aikana,
— vyönauhojen oikea asento ja siihen, etteivät vyöt saa olla kiertyneinä,
— vyön olevan tarkoitettu ainoastaan yhden henkilön käytettäväksi ja
ettei sitä saa kiinnittää aikuisen sylissä istuvan lapsen ympärille;
c) vyölukon aukaisu- ja sulkemismenetelmä;
d) vyön säätömenetelmä;
e) asennelman kelauslaitteiden käyttömenetelmä ja niiden lukituksen tarkas-
tusmenetelmä;
f) vyön suositeltu puhdistusmenetelmä ja sen kokoaminen puhdistuksen
jälkeen, kun se on tarpeen;
g) tarvetta vaihtaa turvavyö, jos vyötä on käytetty vakavassa onnettomuu-
dessa tai vyö on muuten kulunut tai vaurioitunut ►M4tai josturvavyö
on varustettu esikuormituslaitteella, kun jälkimmäinen on toiminut ◄;
h) vyön muuttamisen tai muuntamisen millään tavoin, koska muutokset
voivat vaikuttaa vyön tehokkuuteen; ja erityisesti, mitä osia vyöstä
voidaan purkaa ja miten ne asennetaan oikealla tavalla takaisin vyöhön;
i) vyö on tarkoitettu aikuisille;j) vyön säilytys, kun se ei ole käytössä.
3. Tyyppi 4N kelauslaitteilla varustettujen turvavöiden asennusohjeisiin ja
pakkauksiin on merkittävä, ettei tällainen vyö sovellu käytettäväksi henki-
löautoissa, joissa on kuljettajan istuin mukaan lukien enintään 9 istuinta.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 58
▼M2
▼B
LIITE XI
KAHDEN VYÖLUKON TESTI
(Pääpiirteet ovat liitteessä I olevassa 2.7.6.5 kohdassa)
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 59
▼B
LIITE XII
KULUMIS- JA MIKROSIIRTYMÄTESTIT
Kuva 1
Tyyppi 1 testi
Esimerkkejä testijärjestelyistä, jotka vastaavat säätölaitetyyppiä.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 60
▼B
Kuva 2
Tyyppi 2 testi1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 61
▼B
Kuva 3
Tyyppi 3 testi ja mikrosiirtymätesti1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 62
▼B
LIITE XIII
SYÖPYMISTESTI
1. TESTAUSLAITE
1.1 Laitteeseen kuuluu sumukammio, suolaliuossäiliö, tarkoituksenmukaisesti
käsitellyn paineilman syöttö, yksi tai useampi sumutussuutin, tuet näytekap-
paleille, kammion lämmitysmahdollisuus sekä tarvittavat valvontalaitteet.
Laitteen koko ja mitat ovat valittavissa, jos testiolosuhteet täytetään.
1.2 On tärkeää varmistaa, ettei kammion kattoon tai kanteen kerääntynyttä
liuosta pääse tippumaan testinäytteiden päälle,
ja
1.3 ettei testinäytteistä tippunutta liuosta joudu takaisin säiliöön ja sieltä uudel-
leen sumutukseen.
1.4 Laitteessa ei saa olla rakennemateriaaleja, jotka vaikuttavat sumun syöpy-
mistä aiheuttaviin ominaisuuksiin.
2. TESTINÄYTTEIDEN SIJOITUS SUMUKAMMIOON
2.1 Näytekappaleet, kelauslaitteita lukuun ottamatta, on tuettava tai ripustettava
15º-30º kulmaan pystytasosta ja mieluiten kammion läpi syötettävän sumun
vaakatasoisen päävirtauksen suuntaisesti, testattavaan pintaan nähden.
2.2 Kelauslaitteet on tuettava tai ripustettava niin, että kelojen akselit ovat
kohtisuorassa kammion läpi syötettävän sumun vaakatasoiseen päävirtauk-
seen nähden. Kelauslaitteen nauha-aukon on myös oltava suunnattuna
sumun päävirtaussuuntaa kohden.
2.3 Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että sumu leviää esteittä kaikkien
näytekappaleiden päälle.
2.4 Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, ettei suolaliuosta pääse tippu-
maan näytekappaleesta toisen näytekappaleen päälle.
3. SUOLALIUOS
3.1 Suolaliuos valmistetaan liuottamalla 5 ± 1 paino-osaa natriumkloridia 95
osaan tislattua vettä. Natriumkloridissa on oltava mahdollisimman vähän
nikkeliä ja kuparia ja se saa sisältää kuivana enintään 0,1 % natriumjodidia
ja enintään 0,3 % epäpuhtauksia yhteensä.
3.2 Liuoksen on oltava sellaista, että sumutettuna 35 ºC lämpötilassa sen PH-
arvo on 6,5-7,2.
4. ILMAN SYÖTTÖ
Suolaliuosta sumuttaviin suuttimeen tai suuttimiin syötettävä paineilma ei
saa sisältää epäpuhtauksia eikä öljyä ja paineen on oltava 70 kN/m2-170
kN/m2.
5. OLOSUHTEET SUMUKAMMIOSSA
5.1 Kammion altistusalueella lämpötilan on oltava 35 ºC ± 5 ºC. Altistusa-
lueelle on sijoitettava vähintään kaksi puhdasta sumun kerääjää, jotka
estävät testinäytteistä tai muualta tippuvien liuospisaroiden keräytymät.
Kerääjät on sijoitettava lähelle testinäytteitä, yksi mahdollisimman lähelle
sumuttimia ja yksi mahdollisimman kauas niistä. Sumun on oltava sellaista,
että jokaista keräysalueen 80 cm2:n vaakapintaa kohden keräytyy
keskimäärin 1,0-2,0 ml liuosta tunnissa mitattuna vähintään 16 tunnin ajan.
5.2 Suuttimen tai suuttimien on oltava siten suunnattuja tai levyllä ohjattuja,
ettei suihku osu suoraan testinäytteisiin.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 63
▼B
LIITE XIV
TESTIEN SUORITUSJÄRJESTYS
Viitatut kohdatTestiNäytekappaleet
Turvavyö tai
turvajärjestelmä
N:oVyönauha N:o
123451234567891 0 1 1
2.2, 2.3.2,
2.4.1.1, 2.5.1.1Turvavyön ja turvajärjestelmän
tarkastus x
2.4.2.1, 2.4.2.2 Vyölukon tarkastus xxxxx
2.4.2.6, 2.4.2.7,
2.7.6.1, 2.7.6.5Vyölukon lujuustesti x
2.4.3.2, 2.7.6.1 Säätölaitteen lujuustesti (tarvit-
taessa myös kelauslaitteiden) x
2.4.4, 2.7.6.2 Kiinnityslaitteiden lujuustesti
(tarvittaessa myös kelauslaitteiden) x
2.4.2.4, 2.7.6.3 Lukon kylmänkestävyystesti x x2.4.1.4, 2.7.6.4 Jäykkien osien kylmänkestä-
vyyden iskutesti x x
2.4.3.3, 2.7.6.6 Säätöjen helppousx
Vyön tai turvajärjestelmän käsit-
tely/testaus ennen dynaamista
testiä:
2.4.2.3, 2.6.1.2 — lukon kestävyys x x
2.4.1.2, 2.7.2 — jäykkien osien syöpymiskesto x x
— kelauslaitteiden käsittely
2.4.5.1.1,
2.4.5.2.1,
2.4.5.2.2,
2.4.5.2.3,
2.7.7.2— lukituskynnys x x
2.4.5.1.2,
2.4.5.2.4,
2.7.7.4— kelausvoima x x
2.4.5.1.3,
2.4.5.2.5,
2.7.7.1— kestävyys x x
2.4.5.1.3,
2.4.5.2.5, 2.7.2— syöpyminen x x
2.4.5.1.3,
2.4.5.2.5,
2.7.7.3— pöly x x
2.4.5.1.2, 2.7.5 Nauhan leveyden mittausx x
Nauhan lujuus testikäsittelyn
jälkeen:
2.5.2, 2.7.5,
2.7.3.1— käsittely huoneilmassa x x
2.5.3, 2.7.5,
2.7.3.2— valokäsittely x x
2.5.3, 2.7.5,
2.7.3.3.— kylmäkäsittely x x
2.5.3, 2.7.5,
2.7.3.4— lämpökäsittely x x
2.5.3, 2.7.5,
2.7.3.5— vesikäsittely x x1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 64
▼M2
▼M2
Viitatut kohdatTestiNäytekappaleet
Turvavyö tai
turvajärjestelmä
N:oVyönauha N:o
123451234567891 0 1 1
2.4.3.1, 2.7.4 Mikrosiirtymätesti x x
2.6.2, 2.7.3.6 Kulumistesti x x
2.6.1, 2.7.8 Dynaaminen testi x x
2.4.2.5, 2.4.2.7,
2.7.8, 2.7.9Lukon aukaisutesti x x
2.7.1.4 Nauhan osan säilytys x1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 65
▼M5
LIITE XV
1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 66
▼M4
LIITE XV
TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN VALVONTA
1 TESTIT
Turvavöiltä vaaditaan, että niiden osoitetaan vastaavan seuraavien
testien perustana olevia vaatimuksia:
1.1 Törmäyksessä lukittuvien kelauslaitteiden lukkiutumiskynnyksen
ja kestävyyden tarkastus
2.7.7.2kohdan määräysten mukaisesti, asianmukaisessa vähiten edulli-
sessa suunnassa 2.7.2, 2.7.7.1 ja 2.7.7.3 kohdan kestävyystestien
jälkeen, 2.4.5.2.5 kohdassa tarkoitettuna vaatimuksena.
1.2 Automaattisesti lukittuvien kelauslaitteiden kestävyyden tarkastus
2.7.7.1kohdan määräysten mukaisesti, 2.7.2 ja 2.7.7.3 kohdassa tarkoi-
tetuilla testeillä täydennettynä, 2.4.5.1.3 kohdassa tarkoitettuna
vaatimuksena.
1.3 Vyönauhojen lujuustesti käsittelyn jälkeen
2.7.5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, 2.7.3.1—2.7.3.5
kohdan vaatimusten mukaisten käsittelyjen jälkeen.
1.3.1 Vyönauhojen lujuustesti kulutuksen jälkeen
2.7.5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, 2.7.3.6 kohdan
vaatimusten mukaisen käsittelyn jälkeen.
1.4 Mikrosiirtymätesti
2.7.4kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
1.5 Jäykkien osien testi
2.7.6kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
1.6 Turvavyön tai turvajärjestelmän toiminnallisten vaatimusten
tarkastus dynaamisessa testissä
1.6.1 Käsittelyjä sisältävät testit
1.6.1.1 Törmäyksessä lukittuvilla kelauslaitteilla varustetut vyöt tai turvajär-
jestelmät: 2.7.8 ja 2.7.9 kohdassa vahvistettujen vaatimusten
mukaisesti, käyttämällä vyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu 45 000
edestakaista kelausta käsittänyt, 2.7.7.1 kohdassa tarkoitettu kelauslait-
teen kestävyystesti sekä 2.4.2.3, 2.7.2 ja 2.7.7.3 kohdassa määritellyt
testit.
1.6.1.2 Automaattisesti lukittuvilla kelauslaitteilla varustetut vyöt tai turvajär-
jestelmät: 2.7.8 ja 2.7.9 kohdassa vahvistettujen vaatimusten
mukaisesti, käyttämällä turvavyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu
10 000 edestakaista kelausta käsittänyt 2.7.7.1 kohdassa tarkoitettu
kelauslaitteen kestävyystesti sekä myös 2.4.2.3, 2.7.2 ja 2.7.7.3
kohdassa vahvistetut testit.
1.6.1.3 Staattinen vyö: 2.7.8 ja 2.7.9 kohdassa vahvistettujen määräysten
mukaisesti, käyttämällä turvavyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu
2.4.2.3 ja 2.7.2 kohdassa vahvistetut testit.
1.6.2 Testit ilman käsittelyä
2.7.8 ja 2.7.9 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti.
2 TESTIEN TIHEYS JA TULOKSET
2.1 1.1-1.5 kohdassa vahvistettujen vaatimusten testauksen tiheys on tilas-
tollisesti valvottu ja satunnaisotokseen perustuva, jonkin tavallisen
laadunvalvontamenettelyn mukaisesti.
2.1.1 Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet, kaikki asen-
nelmat tarkastetaan lisäksi:
2.1.1.1 joko 2.7.7.2.1 ja 2.7.7.2.2 kohdassa vahvistettujen määräysten mukai-
sesti, 2.7.7.2.1.2 kohdassa tarkoitetussa vähiten edullisessa suunnassa.
Testitulosten on täytettävä 2.4.5.2.1.1 ja 2.4.5.2.3 kohdan vaatimukset.
2.1.1.2 tai 2.7.7.2.3 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti, vähiten
suotuisassa suunnassa. Kallistusnopeus voi kuitenkin olla vahvistettua1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 67
▼M4
nopeutta suurempi, jos se ei vaikuta testituloksiin. Testitulosten on
täytettävä 2.4.5.2.1.4 kohdan vaatimukset.
2.2 Kun kyseessä on vastaavuuden tarkastus tässä liitteessä olevan 1.6
kohdan mukaisessa dynaamisessa testissä, se on suoritettava
jäljempänä tarkoitetulla vähimmäistiheydellä:
2.2.1 Käsittelyjä sisältävät testit
2.2.1.1 Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella varustetut
vyöt ja
— kun päivittäinen tuotanto on enemmän kuin 1 000 vyötä: yhdelle
100 000 tuotetusta vyöstä, vähintään yksi joka toinen viikko,
— kun päivittäinen tuotanto on enintään 1 000 vyötä: yhdelle 10 000
tuotetusta vyöstä, vähintään yksi kerran vuodessa,
lukitusmekanismilajia (1) kohti suoritetaan tämän liitteen 1.6.1.1
kohdassa vahvistettu testi.
2.2.1.2 Kun kyseessä ovat automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varus-
tetut vyöt ja kiinteät vyöt ja
— kun päivittäinen tuotanto on enemmän kuin 1 000 vyötä: yhdelle
100 000 tuotetusta vyöstä, vähintään yksi joka toinen viikko,
— kun päivittäinen tuotanto on enintään 1 000 vyötä: yhdelle 10 000
tuotetusta vyöstä, vähintään yksi kerran vuodessa,
suoritetaan tämän liitteen 1.6.1.2 tai 1.6.1.3. kohdassa vahvistettu testi
vastaavasti.
2.2.2 Testit ilman käsittelyä
2.2.2.1 Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella varustetut
vyöt, tämän liitteen 1.6.2 kohdassa vahvistettu testi suoritetaan seuraa-
ville näytemäärille:
2.2.2.1.1 päivittäinen tuotanto on vähintään 5 000 vyötä: kahdelle 25 000 tuote-
tusta vyöstä, vähintään kerran päivässä lukitusmekanismin lajia kohti;
2.2.2.1.2 päivittäinen tuotanto on alle 5 000 vyötä: yhdelle 5 000 tuotetusta
vyöstä, vähintään kerran vuodessa lukitusmekanismin lajia kohti.
2.2.2.2 Kun kyseessä ovat automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varus-
tetut vyöt ja kiinteät vyöt, tämän liitteen 1.6.2 kohdassa vahvistettu
testi suoritetaan seuraaville näytemäärille:
2.2.2.2.1 kun päivittäinen tuotanto on vähintään 5 000 vyötä: kahdelle 25 000
tuotetusta vyöstä, vähintään kerran päivässä hyväksyttyä tyyppiä kohti;
2.2.2.2.2 kun päivittäinen tuotanto on alle 5 000 vyötä: yhdelle 5 000 tuotetusta
vyöstä, vähintään kerran vuodessa, hyväksyttyä tyyppiä kohti.
2.2.3 Tulokset
Testitulosten on täytettävä liitteessä I olevassa 2.6.1.3.1 kohdassa
vahvistetut vaatimukset.
Nuken siirtymistä eteenpäin voidaan liitteessä I olevan 2.6.1.3.2
kohdan osalta (tai tarvittaessa 2.6.1.4 kohdan osalta) valvoa tämän liit-
teen 1.6.1 kohdan mukaisesti käsittelyn kanssa suoritetun testin aikana
yksinkertaistetulla, sovelletulla menetelmällä.
2.3 Jos testinäyte ei läpäise sille suoritettua erityistä testiä, samoja vaati-
muksia koskevat lisätestit on suoritettava vähintään kolmella muulla
näytteellä. Jos joku näistä ei läpäise dynaamista testiä, hyväksyntäto-
distuksen haltijan tai tämän edustajan on ilmoitettava asiasta
tyyppihyväksynnän antaneelle toimivaltaiselle viranomaiselle ja
samalla ilmoitettava toteutetut toimenpiteet tuotannon vaatimustenmu-
kaisuuden palauttamiseksi.1977L0541 — FI — 06.08.1996 — 008.001 — 68
(1) Tässä liitteessä ’lukitusmekanismin lajilla’ tarkoitetaan kaikkia törmäykessä lukittuvia
kelauslaitteita, joiden mekanismeissa on eroja ainoastaan siltä osin, kuin on kyse
anturin johtokulmasta ajoneuvon vertailuakselijärjestelmään nähden.