1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1692/96/EY,
tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996,
yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi
(EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1346/2001/EY, tehty 22
päivänä toukokuuta 2001L 185 1 6.7.2001
Muutettu:
►A1 Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan,
Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasa-vallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallanliittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan
unioni perustuuL 236 33 23.9.2003
Oikaistu:
►C1 Oikaisu, EYVL L 15, 17.1.1997, s. 1 (96/1692/EY)
►C2 Oikaisu, EYVL L 288, 1.11.2001, s. 53 (2001/1346/EY)
▼B
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o
1692/96/EY,
tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996,
yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittä-
miseksi
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityi-sesti sen 129 d artiklan ensimmäisen kohdan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen (
1),
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),
toimivat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä
noudattaen (4),
sekä katsovat, että
1) Euroopan laajuisten verkkojen luominen ja kehittäminen
edistävät osaltaan tärkeiden yhteisön tavoitteiden toteuttamista,joihin kuuluvat muun muassa sisämarkkinoiden moitteeton
toiminta ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujit-
taminen,
2) Euroopan laajuisten liikenneverkkojen luomisella ja kehittämi-sellä koko yhteisön alueella pyritään erityisesti myösvarmistamaan henkilöiden ja tavaroiden kestävä liikkuvuusyhteiskunnan, ympäristön sekä turvallisuuden kannalta parhaissa
mahdollisissa olosuhteissa sekä yhdentämään liikennemuodot
ottaen huomioon niiden tarjoamat suhteelliset edut; Euroopanlaajuinen verkko voi synnyttää uusia työpaikkoja,
3) komission valkoisessa kirjassa yhteisen liikennepolitiikankehittämisestä suositetaan jo olemassa olevan kapasiteetinmahdollisimman tehokasta käyttämistä ja kaikkien eri liikenne-muotojen yhdentämistä Euroopan laajuiseksi sekä tavara- ja
matkustajaliikenteen että yhdistekuljetusten maatie-, rautatie-,
sisävesi-, meri- ja lentoliikenneverkoksi,
4) lyhyen matkan laivaliikennepalvelut voi muun muassa osaltaanvähentää maaliikennereittien kuormitusta,
5) verkkojen yhdentyminen Euroopan tasolla voi kehittyäainoastaan asteittain eri liikennemuotojen yhteenliittämisenpohjalta kuhunkin liikennemuotoon sisältyvien etujen hyödyntä-
miseksi parhaalla mahdollisella tavalla,
6) toissijaisuusperiaatetta noudattaen tapahtuva suuntaa-antava
toiminta yhteisön tasolla on tarpeen näiden tavoitteiden toteutta-miseksi; olisi vahvistettava Euroopan laajuistenliikenneverkkojen alalla suunnitellun yhteisön toiminnanpäälinjat ja painopisteet,
7) on tarpeen yksilöidä kaikki näiden tavoitteiden mukaiset yhteistä
etua koskevat hankkeet, jotka ovat näin vahvistettuja toiminnan
painopisteitä; olisi otettava huomioon ainoastaan taloudellisestielinkelpoiset hankkeet,1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 2
(1) EYVL N:o C 220, 8.8.1994, s. 1 ja EYVL N:o C 97, 20.4.1995, s. 1
(2) EYVL N:o C 397, 31.12.1994, s. 23
(3) EYVL N:o C 210, 14.8.1995, s. 34
(4) Euroopan parlamentin lausunto annettu 18 päivänä toukokuuta 1995 (EYVL
N:o C 151, 19.6.1995, s. 234), neuvoston yhteinen kanta vahvistettu 28päivänä syyskuuta 1995 (EYVL N:o C 331, 8.12.1995, s. 1) ja Euroopan
parlamentin päätös tehty 13 päivänä joulukuuta 1995 (EYVL N:o C 17,
22.1.1996, s. 58); neuvoston päätös tehty 15 päivänä heinäkuuta 1996 ja Eu-
roopan parlamentin päätös tehty 17 päivänä heinäkuuta 1996 (sitä ei ole
vielä julkaistu virallisessa lehdessä)
▼B
(8) jäsenvaltioiden on tarpeen ottaa huomioon ympäristön suojelu
suorittamalla tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden
ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (
1) mukaisia
ympäristövaikutusten arviointeja ja soveltamalla luontotyyppienja luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänätoukokuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/43/ETY (
2)
yhteistä etua koskevia hankkeita toteutettaessa,
9) lupa sellaisia julkisia tai yksityisiä hankkeita varten, joilla voiolla merkittäviä ympäristövaikutuksia, olisi myönnettävä vasta,
kun hankkeiden mahdolliset merkittävät ympäristövaikutukseton ennalta arvioitu noudattaen yhteisön voimassa olevaasäännöstöä,
10) olisi yksilöitävä yhteistä etua koskevat hankkeet, ei ainoastaanmonimuotoliikenteen lähestymistavan mukaiset eri kuljetus-muodot, vaan myös liikenteenohjaus- ja verkon käyttäjäntiedotusjärjestelmät sekä paikantamis- ja navigointijärjestelmät,
11) tämän päätöksen tarkoituksena on muun muassa kyseistenyhteistä etua koskevien hankkeitten yksilöiminen; kyseiset hank-keet yksilöidään liitteessä I ja II sekä tämän päätöksen
artiklaosassa; Essenissä pidetty Eurooppa-neuvoston kokous on
katsonut erityisen tärkeiksi 14 näistä hankkeista,
12) komission olisi esitettävä joka toinen vuosi kertomus tämän
päätöksen täytäntöönpanosta ja joka viides vuosi kertomus suun-
taviivojen uudelleentarkastelun tarpeellisuudesta, ja
13) komission yhteyteen olisi perustettava komitea, jonka tehtävänäon erityisesti avustaa komissiota sen tarkastellessa näiden suun-taviivojen toteuttamista ja kehitystä,
OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 JAKSO
YLEISET PERIAATTEET
1 artikla
Tarkoitus
1. Tällä päätöksellä on tarkoitus vahvistaa Euroopan laajuisen
liikenneverkon toteuttamiseksi suunniteltujen toimien tavoitteita, paino-
pisteitä sekä päälinjoja koskevat suuntaviivat; suuntaviivoissa
yksilöidään yhteistä etua koskevat hankkeet, joiden toteutuksen onosaltaan edistettävä yhteisön laajuisen verkon kehittämistä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut suuntaviivat muodostavat yleisen
viitekehyksen, jolla on tarkoitus edistää Euroopan laajuisen liikenne-verkon yhteenkuuluvuuden, yhteenliittämisen ja yhteentoimivuuden
varmistamiseen tähtääviä, yhteistä etua koskevia jäsenvaltioiden ja
yhteisön toimia samoin kuin tähän verkkoon pääsyä koskevia hank-keita. Nämä hankkeet ovat yhteinen tavoite, jonka toteutus riippuusiitä, miten pitkälle niitä on kehitetty ja onko taloudellisia voimavarojasaatavissa, sanotun kuitenkaan ennakolta ratkaisematta jäsenvaltion tai
yhteisön taloudellista sitoutumista. Näiden suuntaviivojen tarkoituksena
on myös helpottaa yksityisen alan sitoutumista.
3. Asian olennaiset vaatimukset:
— Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteentoimivuus,
— liikenteen telematiikan ja sen liitännäispalvelut,
määritellään erikseen tämän päätöksen ja perustamissopimuksen mukai-
sesti.1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 3
(1) EYVL N:o L 175, 5.7.1985, s. 40
(2) EYVL N:o L 206, 22.7.1992, s. 7
▼B
2 artikla
Tavoitteet
1. Euroopan laajuista liikenneverkkoa kehitetään yhdentämällä
yhteisön tasolla maa-, meri- ja lentoliikenteen infrastruktuuriverkot
vuoteen 2010 mennessä asteittain liitteessä I esitettyjen kaavioiden ja/
tai liitteessä II määrättyjen erittelyjen mukaisesti.
2. Verkon on:
a) taattava alueella, jolla ei ole sisäisiä rajoja, henkilöiden ja tavar-
oiden kestävä liikkuvuus parhaissa mahdollisissa yhteiskunnallisissaja turvallisuusolosuhteissa osallistuen yhteisön etenkin ympäristöä jakilpailua koskevien tavoitteiden toteuttamiseen, sekä myötävaikutet-
tava taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen,
b) tarjottava käyttäjille korkeatasoiset infrastruktuurit hyväksyttävin
taloudellisin ehdoin,
c) otettava mukaan kaikki kuljetusmuodot, niiden tarjoamat suhteelliset
edut huomioon ottaen,
d) mahdollistettava olemassa olevan kapasiteetin mahdollisimman
tehokas käyttö,
e) oltava mahdollisimman yhteentoimiva kuljetusmuotojen sisällä sekä
edistettävä eri kuljetusmuotojen välistä yhteentoimivuutta,
f) oltava taloudellisesti mahdollisimman elinkelpoinen,
g) katettava yhteisön jäsenvaltioiden koko alue siten, että pääsyä ylei-
sesti helpotetaan sekä että saari-, syrjäseutu- ja liikenteellisestieristyksissä olevat alueet kytketään keskusalueisiin ja suuretkaupunkiasutusalueet ja yhteisön alueet yhdistetään toisiinsa ilman
liikenteen pullonkauloja,
h) oltava yhdistettävissä Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA)
valtioiden, Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Välimeren maidenverkkoihin edistämällä samalla näiden eri verkkojen yhteentoimi-
vuutta ja niihin pääsyä sikäli kuin se on yhteisön edun mukaista.
3 artikla
Verkon laajuus
1. Euroopan laajuinen verkko muodostuu liikenteen infrastruktuur-
eista sekä liikenteenohjausjärjestelmistä sekä paikantamis- janavigointijärjestelmistä.
2. Liikenteen infrastruktuurit muodostuvat tieverkoista, rautateistä ja
sisävesiväylistä, kaikista meriliikenteen ja sisävesiliikenteen satamista,lentoasemista ja muista liityntäkohdista.
3. Liikenteenohjausjärjestelmät ja paikantamis- ja navigointijärjes-
telmät käsittävät verkon yhteensopivan toiminnan varmistamiseksi ja
liikenteen tehokkaaksi ohjaamiseksi tarpeelliset tekniset, tietoteknisetja televiestintälaitteistot.
4 artikla
Toiminnan päälinjat
Yhteisön toiminnan päälinjat ovat:
a) verkkosuunnitelmien laatiminen ja niiden tarkistaminen,
b) yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöinti,
c) olemassa olevan verkon muokkaaminen,
d) Förderung der Netzinteroperabilität,
e) kuljetusmuotojen paras mahdollinen yhdistäminen myös sellaisia
liityntäkeskuksia perustamalla, joiden olisi sijaittava rahtia vartenmahdollisuuksien mukaan kaupunkien keskustojen ulkopuolella erikuljetusmuotojen välisen yhteentoimivuuden tehokkuuden mahdol-listamiseksi,1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 4
▼B
f) rahoitusta koskevien toimien johdonmukaisuuden ja niiden toisiaan
täydentävyyden jatkaminen noudattaen kuhunkin rahoitusvälinee-seen sovellettavia sääntöjä,
g) tutkimus- ja kehittämistoiminta,
h) yhteistyö ja aiheellisten sopimusten tekeminen niiden kolmansien
maiden kanssa, joita verkon kehittäminen koskee,
i) jäsenvaltioiden ja kansainvälisten järjestöjen kannustaminen
edistämään yhteisön tavoitteita,
j) asianomaisten osapuolten jatkuvan yhteistyön edistäminen,
k) kaikkien muiden 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttami-
seksi tarpeellisiksi osoittautuvat toimet.
5 artikla
Painopisteet
Toiminnan painopisteet, ottaen huomioon 2 artiklassa luetellut tavoit-
teet, ovat:
a) sellaisten yhteyksien sekä pää- ja liityntäyhteyksien luominen ja
kehittäminen, joiden avulla voidaan poistaa liikenteen pullonkaulat,
saada valmiiksi puuttuvat osuudet ja täydentää pääliikenneväylät,
b) verkkoon pääsyä helpottavien perusrakenteiden luominen ja kehittä-
minen ottaen erityisesti huomioon tarve liittää saarialueet, sisämaanliikenteellisesti eristyksissä olevat alueet ja syrjäseutualueet yhteisön
keskusalueisiin,
c) eri liikennemuotojen paras mahdollinen yhdistäminen ja yhteenso-
vittaminen,
d) ympäristönäkökohtien yhdistäminen verkon toteuttamiseen ja
kehittämiseen,
e) verkon osien yhteentoimivuuden asteittainen toteuttaminen,
f) olemassa olevien infrastruktuurien kapasiteettien ja tehokkuuden
optimointi,
g) liityntäliikenteen solmukohtien ja eri liikennemuotojen uudelleenlas-
taus- ja vaihtokohtien perustaminen ja parantaminen,
h) verkon turvallisuuden ja käyttövarmuuden parantaminen,
i) liikenteenohjaus- ja verkossa olevan liikenteen valvontajärjestelmien
ja käyttäjän tiedotusjärjestelmien kehittäminen ja toteuttamineninfrastruktuurien parasta mahdollista käyttöä varten,
j) Euroopan laajuisen liikenneverkon parempaa suunnittelua ja
parempaa toteuttamista edistävien tutkimusten toteuttaminen.
6 artikla
Kolmansien maiden verkot
Tapauskohtaisesti ja perustamissopimuksen asiaa koskevien menette-
lyjen mukaisesti päätetään, edistääkö yhteisö yhteistä etua koskeviahankkeita sekä verkkojen liitäntää ja yhteentoimivuutta kolmansienmaiden verkkojen ja Euroopan laajuisen verkon välisen yhteensopi-
vuuden varmistamiseksi.
7 artikla
Yhteistä etua koskevat hankkeet
1. Yhteistä etua koskevilla hankkeilla tarkoitetaan erityisesti kilpai-
lukysymysten osalta, hankkeita, jotka:
— toteuttavat 2 artiklassa lueteltuja tavoitteita,
— koskevat 3 artiklassa tarkoitettua verkkoa,— kuuluvat 5 artiklassa lueteltuihin painopisteisiin ja
— ovat erittelyjen perusteella taloudellisesti elinkelpoisia ottaen
huomioon sosiaalis-taloudelliset kustannukset ja edut.1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 5
▼B
2. Hankkeessa on oltava kyse 9—17artiklassa esitetystä verkon
osasta, ja hankkeen on erityisesti
— kohdistuttava yhteyksiin, jotka yksilöidään liitteen I kartoissa ja/tai
— oltava liitteen II erittelyjen ja perusteiden mukaisia.
3. Jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarpeellisiksi katsomansa toimenpi-
teet 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen periaatteiden mukaisesti.
8 artikla
Ympäristönsuojelu
1. Jäsenvaltioiden on otettava hankkeiden kehittämisessä ja toteutta-
misessa huomioon ympäristönsuojelu toteuttamalla arviointejatoteutettavien yhteistä etua koskevien hankkeiden ympäristövaikutuk-
sista neuvoston direktiivin 85/337/ETY mukaisesti ja soveltamalla
neuvoston direktiiviä 92/43/ETY.
2. Komissio:
a) kehittää sopivia analysointimenetelmiä ympäristövaikutusten strate-
giseksi arvioimiseksi koko verkon osalta,
b) kehittää sopivia kaikki liikennemuodot kattavien liikennekäytävien
analysointimenetelmiä tämän vaikuttamatta kuitenkaan itse liikenne-käytävien määrittämiseen. Liikennekäytävien käsitteen
kehittämisessä olisi otettava huomioon tarve yhdistää kaikki jäsen-
valtiot ja alueet Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon ja erityisestitarve yhdistää saarialueet, liikenteellisesti eristyksissä olevat alueetja syrjäiset alueet yhteisön keskusalueisiin.
Komissio ottaa kyseisten töiden tulokset huomioon tarpeen mukaan 21
artiklassa tarkoitetussa suuntaviivoja koskevassa kertomuksessaantoteuttaakseen 2 artiklassa esitetyt tavoitteet.
2 JAKSO
TIEVERKKO
9 artikla
Ominaispiirteet
1. Euroopan laajuinen tieverkko koostuu olemassa olevista, uusista
tai kehitettävistä moottoriteistä ja korkeatasoisista teistä:
— joilla on tärkeä merkitys pitkän matkan liikenteessä, tai
— jotka mahdollistavat verkossa yksilöidyillä liikennereiteillä suurim-
pien kaupunkikeskusten ohikulkuliikenteen, tai
— joilla varmistetaan liityntä muihin liikennemuotoihin, tai— joiden avulla sisämaan liikenteellisesti eristyksissä olevat alueet tai
syrjäseutualueet voidaan liittää yhteisön keskusalueisiin.
2. Verkko takaa käyttäjille korkean, yhtenäisen ja jatkuvan luonteen
omaavan palvelun, mukavuuden ja turvallisuuden tason.
3. Verkko käsittää liikenteenohjauksen ja käyttäjäinformaation infra-
struktuurin ja tukeutuu liikenteenohjausjärjestelmien aktiiviseenyhteistoimintaan Euroopan sekä kansallisella ja alueellisella tasolla.
3 JAKSO
RAUTATIEVERKKO
10 artikla
Ominaispiirteet
1. Rautatieverkko muodostuu suurnopeusverkoista ja perinteisestä
rautatieliikenteen verkosta.1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 6
▼B
2. Suurnopeusverkot muodostuvat:
— erityisesti suurnopeuksia varten rakennetuista, nykyisellä tai uudella
tekniikalla yleensä 250 kilometrin tai sitä suurempia tuntinopeuksiavarten varustetuista radoista,
— erityisesti suurnopeuksia varten parannetuista, noin 200 kilometrin
tuntinopeuksia varten varustetuista radoista,
— korkeuserojen, pinnanmuodostuksen tai kaupunkiympäristön vuoksi
luonteeltaan erikoisista, suurnopeuksia varten erityisesti paranne-tuista radoista, joilla nopeus on sovitettava tilanteen mukaan.
Tämä verkko muodostuu liitteessä I esitetyistä suurnopeusradoista tai
suurnopeuksia varten parannetuista radoista.
3. Perinteinen rautatieverkko muodostuu perinteisen rautatieliiken-
teen radoista mukaan lukien 14 artiklassa tarkoitetut yhdistettyjenkuljetusten rataosuudet.
4. Verkko:
— on tärkeä tekijä pitkän matkan tavara- ja henkilöliikenteessä,
— on tärkeä tekijä pitkän matkan yhdistetyissä kuljetuksissa,
— mahdollistaa liittymisen muiden liikennemuotojen verkkoihin ja
pääsyn alueellisiin tai paikallisiin rautatieverkkoihin.
5. Jatkuvuutensa ja yhteentoimivuutensa asteittaisen toteuttamisen
ansiosta verkko tarjoaa käyttäjille korkean laatu- ja turvallisuustason,etenkin teknisen yhdenmukaistamisen sekä yhdenmukaistetun ohjaus-ja valvontajärjestelmän avulla.
4 JAKSO
SISÄVESILIIKENTEEN VERKKO JA SISÄVESISATAMAT
11 artikla
Ominaispiirteet
1. Euroopan laajuinen sisävesiliikenneverkko muodostuu joista ja
kanavista sekä erilaisista liittymäkohdista ja haarautumista, jotkayhdistävät joet ja kanavat. Verkko mahdollistaa erityisesti yhteydetteollisuusalueiden ja merkittävien taajamien välillä sekä niidenyhteydet satamiin.
2. Verkon väylien on teknisiltä ominaisuuksiltaan vastattava
vähintään kokoluokkaa IV, joka mahdollistaa 80—85 metriä pitkän ja9,5 metriä leveän aluksen tai työntökytkyeen läpikulun. Jos verkkoanykyaikaistetaan tai jos luodaan verkkoon yhdistetty uusi väylä,teknisten vaatimusten olisi vastattava vähintään luokkaa IV ja
myöhemmin olisi oltava mahdollista saavuttaa luokka Va/Vb sekä
mahdollistaa yhdistelmäkuljetuksissa käytettävien alusten läpikulkutyydyttävällä tavalla. Luokka Va mahdollistaa 110 metriä pitkän ja11,4 metriä leveän laivan tai työntökytkyeen läpikulun, ja luokka Vbmahdollistaa 172—185 metriä pitkän ja 11,4 metriä leveän työntökyt-
kyeen läpikulun.
3. Sisävesisatamat ovat verkon osa, erityisesti tämän artiklan 2
kohdassa ja 14 artiklassa tarkoitettujen vesiväylien ja muiden liikenne-muotojen välisinä liityntäkohtina.
3a. Sisävesisatamien verkkoon kuuluvat satamat, jotka
a) ovat avoimia kaupalliselle liikenteelle;
b) sijaitsevat sisävesiväylien verkossa liitteessä I olevan 4 jakson
mukaisesti;
c) on yhdistetty muihin liitteessä I esitettyihin Euroopan laajuisiin
liikenneväyliin; ja
d) tarjoavat tarvittavan laitteiston intermodaalisten kuljetusten uudel-
leenlastaukseen, tai joiden liikenteen kokonaismäärä on vähintään500 000 tonnia.1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 7
▼M1
▼B
4. Verkkoon kuuluu liikenteenohjauksen infrastruktuuri.
5 JAKSO
MERISATAMAT
12 artikla
Ominaispiirteet
1. Merisatamat mahdollistavat meriliikenteen kehittymisen ja ovat
saarille suuntautuvan meriliikenteen sekä meriliikenteen ja muiden
liikennemuotojen liityntäkohtia. Ne tarjoavat laitteita ja palveluja
liikenteenharjoittajille. Niiden infrastruktuurit tarjoavat palvelujayhteisön sisäiselle sekä sen ja kolmansien maiden väliselle matkustaja-ja tavaraliikenteelle, mukaan lukien lauttapalvelut sekä lyhyen ja pitkänmatkan laivaliikennepalvelut, rannikkoliikenne mukaan luettuna.
2. Verkkoon kuuluvat merisatamat kuuluvat A-, B- tai C-luokkaan,
jotka määritellään seuraavasti:
A. kansainvälisesti merkittävät merisatamat; satamat, joiden vuosit-
taisen liikenteen kokonaismäärä on vähintään 1,5 miljoonaa tonniatai 200 000 matkustajaa ja joista on yhteys Euroopan laajuisenliikenneverkon maaliikenneosiin, paitsi jos tämä on mahdotonta, ja
joilla näin ollen on keskeinen merkitys kansainvälisten merikulje-
tusten ohjaamisessa.
B. yhteisön tasolla merkittävät merisatamat, jotka eivät kuulu A-luok-
kaan; näiden satamien vuosittaisen liikenteen kokonaismäärä onvähintään 0,5 miljoonaa tonnia tai 100 000–199 999 matkustajaa,ja niistä on yhteys Euroopan laajuisen liikenneverkon maaliikenneo-siin, paitsi jos tämä on mahdotonta, ja niissä on lyhyen matkan
merikuljetuksissa tarvittava uudelleenlastauslaitteisto.
C. alueelliset satamat; nämä satamat eivät täytä A- ja B-luokan ehtoja,
mutta ne sijaitsevat saaristoalueilla taikka syrjäisillä tai erittäinsyrjäisillä alueilla ja luovat meriliikenneyhteyden näiden alueidenvälille tai näiden alueiden ja yhteisön keskusalueiden välille.
A-luokkaan kuuluvat merisatamat esitetään liitteessä I olevan 5 jakson
ohjeellisissa kartoissa, jotka perustuvat uusimpiin satamatietoihin.
3. Yhteistä etua koskevien ja Euroopan laajuiseen merisatamaverk-
koon kuuluviin satamiin liittyvien merisatamahankkeiden on täytettävä7 artiklassa lueteltujen arviointiperusteiden lisäksi liitteessä II olevatperusteet ja erittelyt.
6 JAKSO
LENTOASEMAT
13 artikla
Ominaispiirteet
1. Euroopan laajuinen lentoasemaverkko koostuu yhteisön alueella
sijaitsevista ja kaupallisen lentoliikenteen käytettävissä olevista liit-
teessä II mainittujen erittelyjen mukaisista lentoasemista. Nämälentoasemat määritellään eri tavoin niiden hoitaman liikenteen määränja tyypin mukaan ja niiden tehtävien mukaan, jotka niillä on verkossa.Lentoasemat mahdollistavat lentoliikenneyhteyksien kehittämisen jalentoliikenteen liittämisen muihin liikennemuotoihin.
2. Kansainväliset ja yhteisön yhteyslentoasemat muodostavat Euroo-
pan laajuisen lentoasemaverkon ytimen. Yhteydet yhteisön ja muun
maailman välillä hoidetaan suurimmaksi osaksi kansainvälisten yhtey-
slentoasemien avulla. Yhteisön yhteyslentoasemat huolehtivatetupäässä yhteyksistä yhteisössä, yhteisön ulkopuolisten yhteyksienmuodostaessa toistaiseksi vähäisen osan niiden toiminnasta. Alueellisetja yhdysliikenteen lentoasemat helpottavat pääsyä verkon keskeisiinosiin tai edistävät syrjäseutujen liikenneyhteyksiä.1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 8
▼M1
▼B
▼B
7 JAKSO
YHDISTETTYJEN KULJETUSTEN VERKKO
14 artikla
Ominaispiirteet
Euroopan laajuinen yhdistettyjen kuljetusten verkko käsittää:
— yhdistettyihin kuljetuksiin sopivat rautatie- ja sisävesiliikenneyh-
teydet sekä meriliikenneyhteydet, jotka yhdessä mahdollisten
yhteyksien alussa ja/tai lopussa sijaitsevien mahdollisimmanlyhyiden tieosuuksien kanssa mahdollistavat pitkänmatkan tavaralii-kenteen,
— intermodaaliterminaalit, joissa on rautatie-, sisävesi-, meri- ja tielii-
kenteen uudelleenlastaukseen käytettävät laitteet,
— väliaikaisesti niihin voidaan sisällyttää myös asianmukainen
pyörillä liikkuva kalusto silloin kun vielä mukauttamattoman infra-struktuurin ominaisuudet sitä edellyttävät.
8 JAKSO
MERILIIKENTEEN OHJAUS- JA TIEDOTUSVERKKO
15 artikla
Ominaispiirteet
Euroopan laajuinen meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusverkko käsittää:
— rannikko- tai satamaliikenteen ohjausjärjestelmät,
— alusten paikantamisjärjestelmät,
— vaarallisia tai ympäristöä pilaavia tavaroita kuljettavien alusten
raportointijärjestelmät,
— viestintäjärjestelmät merihädässä olevia ja merenkulun turvallisuutta
varten,
meriliikenteen turvallisuuden ja tehokkuuden sekä ympäristönsuojelun
korkean tason varmistamiseksi yhteisön jäsenvaltioiden merialueilla.
9 JAKSO
LENTOLIIKENTEEN OHJAUSVERKKO
16 artikla
Ominaispiirteet
Euroopan laajuinen lentoliikenteen ohjausverkko koostuu yleisilmai-
lulle varatusta ilmatilasta, lentoväylistä ja navigoinnin apulaitteista,
liikennevirtojen suunnittelu- ja ohjausjärjestelmistä ja lennonjohtojär-jestelmästä (lennonjohtokeskukset, valvonta- jailmailuviestipalvelumenetelmät), jotka ovat välttämättömiä lentoliiken-teen turvallista ja tehokasta sujumista varten Euroopan ilmatilassa.
10 JAKSO
PAIKANTAMIS- JA NAVIGOINTIVERKKO
17 artikla
Ominaispiirteet
Euroopan laajuiseen paikantamis- ja navigointiverkkoon kuuluvat satel-
liittipaikantamis- ja navigointijärjestelmät sekä uudessa Euroopanlaajuisessa radionavigointisuunnitelmassa määriteltävät järjestelmät.Nämä järjestelmät tarjoavat kaikkien liikennemuotojen käytettävissäolevan luotettavan ja tehokkaan paikantamis- ja navigointipalvelun.1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 9
▼M1
▼B
▼B
11 JAKSO
YLEISET MÄÄRÄYKSET
18 artikla
Tietojenvaihtokomitea ja kertomus
1. Jäsenvaltiot toimittavat säännöllisesti komissiolle ne kansalliset
suunnitelmat ja ohjelmat, joita ne ovat laatineet Euroopan laajuisenliikenneverkon kehittämiseksi, erityisesti tässä päätöksessä yksilöityjen
yhteistä etua koskevien hankkeiden osalta.
2. Komission yhteyteen perustetaan Euroopan laajuista liikenne-
verkkoa käsittelevä komitea, jäljempänä ’komitea’, joka muodostuujäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edus-taja. Komitea vaihtaa tietoja jäsenvaltioiden toimittamista
suunnitelmista ja ohjelmista ja voi käsitellä kaikkia Euroopan laajuisen
liikenneverkon kehittämiseen liittyviä kysymyksiä.
3. Komissio laatii joka toinen vuosi kertomuksen Euroopan parla-
mentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueidenkomitealle tässä päätöksessä esitettyjen suuntaviivojen toteuttamisesta.
Komitea avustaa komissiota 2 kohdassa tarkoitetun kertomuksen
laadinnassa.
19 artikla
Erityishankkeet
Liitteessä III on esitetty viitteellisesti ne liitteissä I ja II ja muissa
tämän päätöksen säännöksissä yksilöidyt hankkeet, jotka vuonna 1994Essenissä ja vuonna 1996 Dublinissa kokoontuneet Eurooppa-neuvostot
katsoivat erityisen tärkeiksi.
20 artikla
Monimuotokuljetus ja liikenteen ohjaus
Liitteissä I ja II mainittujen yhteistä etua koskevien hankkeiden osalta
on aiheellista kiinnittää erityistä huomiota verkon valmistumisenkannalta niihin, jotka koskevat monimuotokuljetusta ja liikenteenohjauksen uusia tekniikoita.
21 artikla
Suuntaviivojen tarkistaminen
1. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka viides
vuosi tämän päätöksen voimaantulon jälkeen ja ensimmäisen kerran 1päivään heinäkuuta 1999 mennessä kertomuksen, josta käy ilmi onkonäitä suuntaviivoja mukautettava taloudellisen kehityksen ja liikenteenalan teknologian, erityisesti rautatieliikenteen, kehityksen mukaisesti.
Komissiota avustaa tämän kertomuksen laadinnassa 18 artiklassa
tarkoitettu komitea.
2. Komissio tekee tarvittaessa 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen
vuoksi aiheellisiksi katsomiaan ehdotuksia.
22 artikla
Kumoaminen
Kumotaan kuulemismenettelyn ja liikenteen infrastruktuurikomitean
perustamisesta 20 päivänä helmikuuta 1978 tehty neuvoston päätös 78/174/ETY (
1).1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 10
(1) EYVL N:o L 54, 25.2.1978, s. 16▼M1
▼B
▼B
23 artikla
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se
julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
24 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 11
▼B
LIITE I
VERKOSTOKAAVIOT KARTTAPIIRROKSINEEN (*)
2 jakso: Tieverkko
2.0 Eurooppa
2.1 Belgia2.2 Tšekin tasavalta
2.3 Tanska
2.4 Saksa2.5 Viro
2.6 Kreikka
2.7 Espanja2.8 Ranska
2.9 Irlanti
2.10 Italia2.11 Kypros
2.12 Latvia
2.13 Liettua
2.14 Luxemburg
2.15 Unkari2.16 Malta
2.17 Alankomaat
2.18 Itävalta2.19 Puola
2.20 Portugali
2.21 Slovenia2.22 Slovakia
2.23 Suomi
2.24 Ruotsi2.25 Yhdistynyt kuningaskunta
3 jakso: Rautatieverkko
3.0 Eurooppa
3.1 Belgia
3.2 Tšekin tasavalta
3.3 Tanska
3.4 Saksa3.5 Viro
3.6 Kreikka
3.7 Espanja3.8 Ranska
3.9 Irlanti
3.10 Italia3.11 Latvia
3.12 Liettua
3.13 Luxemburg3.14 Unkari
3.15 Alankomaat
3.16 Itävalta1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 12
(*) Kartat viittaavat tekstissä ja/tai liitteessä II tarkoitettuihin vastaaviin jaksoihin.▼A1
▼A1
3.17 Puola
3.18 Portugali
3.19 Slovenia
3.20 Slovakia
3.21 Suomi3.22 Ruotsi
3.23 Yhdistynyt kuningaskunta
4 jakso: Sisävesiliikenneverkko ja sisävesisatamat
4.0 Eurooppa
4.1 A.
B.
4.24.34.44.54.6 Tšekin tasavalta4.7 Liettua4.8 Unkari4.9 Puola4.10 Slovakia
5 jakso: Merisatamat - A-luokka
5.0 Eurooppa
5.1 Itämeri
5.2 Pohjanmeri
5.3 Atlantti5.4 Välimeri - länsiosa
5.5 Välimeri - itäosa
5.6 Kypros
5.7 Malta
6 jakso: Lentoasemat
6.0 Eurooppa
6.1 Belgia/Tanska/Saksa Luxemburg/Alankomaat/Itävalta
6.2 Tšekin tasavalta
6.3 Viro6.4 Kreikka
6.5 Espanja/Portugali
6.6 Ranska6.7 Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta
6.8 Italia
6.9 Kypros
6.10 Latvia
6.11 Liettua6.12 Unkari
6.13 Malta
6.14 Puola
6.15 Slovenia
6.16 Slovakia6.17 Suomi/Ruotsi1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 13
▼A1
7 jakso: Yhdistettyjen kuljetusten verkko
7.1 A. Rautatiet
B. Rautatiet (suuressa mittakaavassa)
7.2 Sisävesiliikenneväylät
Huom. Termi ”suunniteltu” karttojen selityksissä käsittää kaikki yhteistä etua
koskevan infrastruktuurihankkeen välivaiheet alustavista tutkimuksista
rakentamiseen.1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 14
▼B
▼B
2 JAKSO
TIEVERKKO1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 15
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 16
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 17
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 18
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 19
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 20
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 21
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 22
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 23
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 24
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 25
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 26
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 27
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 28
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 29
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 30
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 31
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 32
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 33
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 34
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 35
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 36
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 37
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 38
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 39
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 40
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 41
▼B
3 JAKSO
RAUTATIEVERKKO1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 42
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 43
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 44
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 45
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 46
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 47
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 48
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 49
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 50
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 51
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 52
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 53
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 54
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 55
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 56
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 57
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 58
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 59
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 60
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 61
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 62
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 63
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 64
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 65
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 66
▼M1
4 JAKSO
SISÄVESIVÄYLÄVERKKO JA SISÄVESISATAMAT1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 67
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 68
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 69
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 70
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 71
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 72
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 73
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 74
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 75
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 76
▼M1
5 JAKSO
MERISATAMAT – A-LUOKKA1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 77
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 78
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 79
▼A11996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 80
▼A11996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 81
▼A11996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 82
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 83
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 84
▼B
6 JAKSO
LENTOASEMAT1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 85
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 86
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 87
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 88
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 89
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 90
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 91
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 92
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 93
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 94
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 95
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 96
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 97
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 98
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 99
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 100
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 101
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 102
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 103
▼B
7 JAKSO
YHDISTETTYJEN KULJETUSTEN VERKKO1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 104
▼A1
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 105
▼B
7.I-B
1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 106
▼M1
▼B
LIITE II
YHTEISTÄ ETUA KOSKEVIEN HANKKEIDEN PERUSTEET JA
TEKNISET ERITTELYT (*)
2 jakso: Tieverkko
3 jakso: Rautatieverkko
4 jakso: Sisävesiliikenteen verkko ja sisävesisatamat
5 jakso: Merisatamat
6 jakso: Lentoasemat7 jakso: Yhdistettyjen kuljetusten verkko
8 jakso: Meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusverkko
9 jakso: Lentoliikenteen ohjausverkko
10 jakso: Paikantamis- ja navigointiverkko
2 jakso
Tieverkko
Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä
etua koskevina kaikkia sellaisia näihin yhteyksiin liittyviä infrastruktuurihank-
keita, jotka koskevat:
A. verkon kehittämistä, erityisesti:
— moottoriteiden leventämistä tai korkealaatuisten maanteiden kehittämistä,
— kaupunkien ja kaupunkimaisten asutuskeskusten ohitusteiden rakenta-
mista tai niiden parantamista,
— kansallisten verkkojen yhteentoimivuuden parantamista;
B. liikenteenohjausjärjestelmien ja käyttäjien informaatiojärjestelmien kehittä-
mistä, erityisesti:
— telematiikkainfrastruktuurien käyttöönottoa liikennetietojen keräämistä
varten,
— liikenteen informaatio- ja valvontakeskusten kehittämistä, mukaan lukien
eri maiden liikenneinformaatiokeskusten tietojen vaihto,
— maantieliikenteen tiedotuspalvelujen, erityisesti RDS-TMC:n (
1) käyttöö-
nottoa,
— telematiikkainfrastruktuurien teknistä yhteentoimivuutta.
3 jakso
Rautatieverkko
Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä
etua koskevina kaikkia sellaisia näihin yhteyksiin liittyviä infrastruktuurihank-
keita, jotka koskevat:
— Euroopan laajuisten rautatiejärjestelmien yhteentoimivuutta,
— verkkojen liittämistä yhteen muiden liikennemuotojen kanssa.
4 jakso
Sisävesiliikenteen verkko ja sisävesisatamat
Sisävesisatamat
Yhteistä etua koskeviin hankkeisiin voivat kuulua vain infrastruktuurit, jotka
ovat ketään syrjimättä kaikkien käytettävissä.
Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin ja sisävesisatamiin liittyvien hankkeiden
lisäksi pidetään yhteistä etua koskevina kaikkia sellaisia infrastruktuurihank-
keita, jotka kuuluvat yhteen tai useampaan seuraavista luokista:
1) pääsy vesiväylältä satamaan;
2) satama-alueen sisäinen satamainfrastruktuuri;1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 107
(*) Nämä perusteet ja tekniset erittelyt viittaavat artiklaosassa ja/tai liitteessä I tarkoitet-
tuihin vastaaviin jaksoihin.
(1) Radiotaajuuksia käyttävä maantieliikenteen digitaalinen viestijärjestelmä, jonka avulla
yleinen viestivirta voidaan sovittaa yksittäisten tienkäyttäjien tarpeisiin.▼M1
▼M1
3) muu satama-alueen sisäinen liikenneinfrastruktuuri;
4) muu sataman ja Euroopan laajuisen liikenneverkon eri osien välinen liiken-
neinfrastruktuuri.
Yhteistä etua koskevana pidetään hanketta, joka koskee seuraavia töitä: yleisen,
kaikille käyttäjille avoimen kuljetusjärjestelmän kaikkien osien rakentaminen ja
kunnossapito satamissa sekä yhteydet kansallisiin ja kansainvälisiin liikenne-
verkkoihin; näihin töihin kuuluvat erityisesti kunnallistekniikan rakentaminen ja
kunnossapito satamatoimintaan liittyvään liiketoimintaan käytettävillä alueilla,
maantie- ja rautatieyhteyksien rakentaminen ja kunnossapito, sataman sisääntu-
loväylien ja muiden sataman vesialueiden rakentaminen ja kunnossapito,
ruoppaustyöt mukaan lukien, sataman ja sen sisääntuloväylien navigointitukijär-
jestelmien, liikenteen ohjausjärjestelmien sekä viestintä- ja tietojärjestelmien
rakentaminen ja kunnossapito.
Liikenteenohjaus
Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia sellaisia infrastruktuurihankkeita, jotka
koskevat erityisesti:
— alusten, erityisesti vaarallisia tai ympäristöä pilaavia tavaroita kuljettavien
alusten merkinanto- ja luotsausjärjestelmää,
— hätäviestintäjärjestelmiä ja sisävesiliikenteen turvallisuusjärjestelmiä.
5 jakso
Merisatamat
1.Verkkoon kuuluvia merisatamia koskeville yhteistä etua koskeville hank-
keille asetettavat yhteiset edellytykset
Yhteistä etua koskeviin hankkeisiin voivat kuulua vain infrastruktuurit, jotka
ovat ketään syrjimättä kaikkien käytettävissä.
Yhteistä etua koskevana pidetään hanketta, joka koskee seuraavia töitä:
yleisen, kaikille käyttäjille avoimen kuljetusjärjestelmän kaikkien osien
rakentaminen ja kunnossapito satamissa sekä yhteydet kansallisiin ja
kansainvälisiin liikenneverkkoihin; näihin töihin kuuluvat erityisesti kunnal-
listekniikan rakentaminen ja kunnossapito satamatoimintaan liittyvään
liiketoimintaan käytettävillä alueilla, maantie- ja rautatieyhteyksien rakenta-
minen ja kunnossapito, sataman sisääntuloväylien ja muiden sataman
vesialueiden rakentaminen ja kunnossapito, ruoppaustyöt mukaan lukien,
sataman ja sen sisääntuloväylien navigointitukijärjestelmien, liikenteen
ohjausjärjestelmien sekä viestintä- ja tietojärjestelmien rakentaminen ja
kunnossapito.
2.Merisatamaverkostoon liittyvät yhteistä etua koskevien hankkeiden
määrittelyt
Yhteistä etua koskeviksi hankkeiksi katsotaan hankkeet, joilla on seuraavat
määrittelyt:
Hankkeen määrittely Satamien luokittelu
ILyhyen matkan merikuljetusten edistä-
minen
Lyhyen matkan merikuljetusten ja meri-sisäve-
sikuljetusten kehittämiseen tarvittava infra-
struktuuriHankkeet, jotka liittyvät A-luokkaan kuuluviin
satamiin
IISatamiin pääsy
Pääsy satamiin mereltä tai sisävesiväylältä Hankkeet, jotka liittyvät A- ja B-luokkaan
kuuluviin satamiin
Pysyvä pääsymahdollisuus Itämeren satamiin,
jotka sijaitsevat 60 pohjoisen leveysasteen
tuntumassa ja siitä pohjoiseen, mukaan lukien
talviaikaan suoritettavan jäänmurron pääoma-
kustannuksetHankkeet, jotka liittyvät A-, B- ja C-luokkaan
kuuluviin satamiin
Takamaayhteyden luominen tai parantaminen
yhdistämällä satama Euroopan laajuisen liiken-
neverkon eri osiin rautatie-, maantie- ja vesi-
väyläyhteyksilläHankkeet, jotka liittyvät A-luokkaan kuuluviin
satamiin1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 108
▼B
▼M1
▼M1
Hankkeen määrittely Satamien luokittelu
Olemassa olevan takamaayhteyden kehittä-
minen yhdistämällä satama Euroopan laajuisen
liikenneverkon eri osiin rautatie-, maantie- ja
vesiväyläyhteyksilläHankkeet, jotka liittyvät A- ja B-luokkaan
kuuluviin satamiin
III Satama-alueen sisäinen satamainfrastruk-
tuuri
Satamainfrastruktuurin kehittäminen intermo-
daalisen tehokkuuden lisäämiseksiHankkeet, jotka liittyvät A- ja B-luokkaan
kuuluviin satamiin
Satamainfrastruktuurin parantaminen erityisesti
saarien, syrjäseutujen ja kaikkein syrjäisimpien
alueiden satamissaHankkeet, jotka liittyvät C-luokkaan kuuluviin
satamiin
Ohjaus- ja tietojärjestelmien kuten elektronisen
tietojenvaihtojärjestelmän (EDI:n) tai muita
yhteensopivia tekniikoita hyödyntävien
älykkäiden henkilö- ja rahtiliikenteen ohjausjär-
jestelmien kehittäminen ja asentaminenHankkeet, jotka liittyvät A-, B- ja C-luokkaan
kuuluviin satamiin
Jätteen vastaanottolaitteistojen kehittäminen
satamissaHankkeet, jotka liittyvät A-, B- ja C-luokkaan
kuuluviin satamiin
6 jakso
Lentoasemat
I. Yhteistä etua koskevien lentoasemien valintaperusteet
Yhteistä etua koskevien lentoasemien on täytettävä joillekin seuraavista
lentoasemakategorioista asetetut vaatimukset:
1. Kansainväliset yhteyslentoasemat käsittävät:
— kaikki lentoasemat tai lentoasemajärjestelmät (1), joiden:
— vuosittainen matkustajamäärä on vähintään 5 miljoonaa vähen-
nettynä 10 prosentilla, tai
— vuosittainen ansiolentojen määrä on vähintään 100 000, tai
— vuosittainen rahtimäärä on vähintään 150 000 tonnia, tai
— vuosittainen yhteisön ulkopuolisten matkustajien määrä on
vähintään 1 miljoonaa,
tai
— kaikki vanhan kansainvälisen yhteyslentoaseman tilalle rakennetut
uudet lentoasemat, jos vanhaa lentoasemaa ei voi enää laajentaa.
2. Yhteisön yhteyslentoasemat käsittävät:
— kaikki lentoasemat tai lentoasemajärjestelmät, joiden:
— vuosittainen matkustajamäärä on 1 miljoonan vähennettynä
10 prosentilla ja 4 499 999:n välillä, tai
— vuosittainen rahtimäärä on 50 000 tonnin ja 149 999 tonnin välillä,
tai
— vuosittainen matkustajien määrä on 500 000:n ja 899 999:n välillä
ja vähintään 30 prosenttia liikenteestä on muuta kuin kansallista,
tai
— vuosittainen matkustajien määrä on 300 000:n ja 899 999:n välillä,
ja liikenne tapahtuu Euroopan mantereen ulkopuolella yli 500 kilo-
metrin päässä lähimmästä kansainvälisestä yhteyslentoasemasta,
tai
— kaikki yhteisön alueella sijaitsevan vanhan yhteyslentoaseman tilalle
rakennetut uudet lentoasemat, jos vanhaa lentoasemaa ei voi enää
laajentaa.
3. Alueelliset yhteyslentoasemat ja yhdysliikennettä hoitavat lentoasemat
käsittävät kaikki lentoasemat, joilla:
— vuosittainen matkustajamäärä on 500 000:n ja 899 999:n välillä ja alle
30 prosenttia liikenteestä on muuta kuin kansallista, tai1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 109
(1) Lentoasemajärjestelmät: EYVL N:o L 240, 24.8.1992, s. 14.▼B
▼B
— vuosittainen matkustajamäärä on 250 000:n vähennettynä 10 prosentilla
ja 499 999:n välillä, tai
— vuosittainen rahtimäärä on 10 000:n ja 49 999 tonnin välillä, tai— jotka sijaitsevat johonkin jäsenvaltioon kuuluvalla saarella, tai— jotka sijaitsevat yhteisöön kuuluvalla liikenteellisesti eristetyllä
alueella ja tarjoavat kaupallisia palveluja lentokoneilla, joiden suurin
sallittu lentoonlähtömassa on vähintään 10 tonnia.
Lentoaseman katsotaan sijaitsevan liikenteellisesti eristetyllä alueella, jos
se sijaitsee yli 100 kilometrin säteellä lähimmästä kansainvälisestä tai
yhteisön yhteyslentoasemasta. Tämä etäisyys voi poikkeustapauksessa
olla 75 kilometriä, jos liikenteessä on todellisia vaikeuksia maaston
korkeuserojen tai maaliikenteen infrastruktuurien huonon kunnon takia.
II. Lentoasemaverkostoon liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden
erittelyt
Seuraavien erittelyjen mukaisia hankkeita, pidetään yhteistä etua koskevina:
Hankkeen erittelyErityisesti kyseeseen tulevat lentoasema-
tyypit (*)
I.Olemassa olevan lentoasemakapasiteetin optimointi
Toiminta 1 — Olemassa olevan kapasiteetin optimointi
lento-, matkustaja- ja rahtimäärien osalta, mukaan lukien
lentoasemiin kuuluvat navigointilaitteistotKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
Alueellinen lentoasema ja yhdyslen-
toasema
Toiminta 2 — Lentoasemien lentoturvallisuuden ja turva-
toimien parantaminenKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
Alueellinen lentoasema ja yhdyslen-
toasema
Toiminta 3 — Sisämarkkinoiden toteuttamisen ja erityi-
sesti henkilöiden vapaata liikkumista unionissa koskevien
toimenpiteiden johdosta välttämättömien olemassa
olevien infrastruktuurien mukauttaminenKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
Alueellinen lentoasema ja yhdyslen-
toasema
II. Uuden lentoasemakapasiteetin kehittäminen
Toiminta 4 — Sellaisten infrastruktuurien ja laitteistojen
kehittäminen, jotka vaikuttavat lentoasemakapasiteettiin
lento-, matkustaja- ja rahtimäärien osalta, mukaan lukien
lentoasemiin kuuluvat navigointilaitteistotKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
Toiminta 5 — Uuden lentoaseman rakentaminen sellaisen
olemassa olevan lentoaseman tai lentoasemajärjestelmän
korvaamiseksi, jota ei sen sijaintipaikalla enää voida
laajentaaKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
III. Suojan parantaminen lentoaseman toiminnasta aiheutuvien häiriöiden osalta
Toiminta 6 — Ympäristöystävällisyyden parantaminen
melun ja lentoasemien jätevesien käsittelyn osaltaKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
IV. Lentoasemien tuloväylien parantaminen tai kehittäminen
Toiminta 7 — Parannetaan tai kehitetään lentoasemien ja
niiden tuloväyläinfrastruktuurien välisiä liittymiäKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
Toiminta 8 — Parannetaan tai kehitetään yhteyksiä
muihin liikenneverkkoihin ja erityisesti raideliikenne-
verkkoihinKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
(*) Tämä taulukko ei sulje pois mahdollisuutta laajentaa kyseisiä toimia muihin lentoasemiin tietyissä poikkeuk-
sellisissa, hyvin perustelluissa tapauksissa.1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 110
▼B
7 jakso
Yhdistettyjen kuljetusten verkko
Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä
etua koskevina näihin yhteyksiin liittyviä hankkeita, jotka koskevat:
— rautatie- tai sisävesiliikenneinfrastruktuurien rakentamista tai kehittämistä,
jotta eri liikennemuotojen välisten lastinkuormausyksikköjen kuljetus olisi
teknisesti mahdollista ja taloudellisesti kannattavaa,
— eri maaliikennemuotojen välisten lastinsiirtokeskusten rakentamista tai
kehittämistä, mukaan lukien lastinsiirtolaitteiden asentaminen terminaaliin
sekä niihin liittyvä infrastruktuuri,
— satama-alueiden kehittämistä siten, että voidaan kehittää tai parantaa yhdis-
tettyjä kuljetuksia meriliikenteen sekä rautatie-, sisävesi- tai tieliikenteen
välillä,
— rautatiekalustoa, joka on erityisesti mukautettu yhdistelmäliikenteeseen, kun
infrastruktuurien ominaispiirteet niin edellyttävät erityisesti ottaen huomioon
tamän infrastruktuurin mahdollisen parantamisen kustannukset ja sillä
varauksella, että tällaisen kaluston käyttö liittyy kyseiseen infrastruktuuriin
ja että asianomaiset toimijat voivat hyötyä siitä tasavertaisesti.
8 jakso
Meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusverkko
Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia sellaisia hankkeita,
— jotka liittyvät yhteisön merenkulun turvallisuuspolitiikkaan
tai
— jotka on tarkoitettu merenkulun turvallisuutta koskevien kansainvälisten
yleissopimusten ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) päätöslausel-
mien täytäntöönpanoa varten ja jotka koskevat:
— yhteisönsisäisen järjestelmän käyttöönottoa, jolla välitetään ilmoituksia
yhteisön satamiin saapuville tai sen satamista lähteville aluksille tai
yhteisön rannikoiden edustalla liikennöiville aluksille elektronisen tieto-
jenvaihtojärjestelmän välityksellä, mukaan lukien tiedonsiirto alusten ja
maalla sijaitsevien laitosten välillä tutkavastaajien välityksellä; huomiota
kiinnitetään erityisesti elektronisiin tietojenvaihtojärjestelmiin (EDI),
joihin kuuluu yhteensopivat liitännät,
— maaliikenteen radionavigointikanavien (LORAN-C) kehittämistä ja para-
ntamista,
— meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusjärjestelmien (STM) kehittämistä tai
parantamista, jotka koskevat rannikko- ja satamaliikennettä ja niiden
yhtymäkohtia, pyrittäessä varmempaan ja tehokkaampaan meriliikenteenvalvontaan ja ohjaukseen erityisesti satamien yhtymisvyöhykkeillä sekä
vilkasliikenteisillä ja ympäristövaikutusten suhteen kestokyvyltään
heikoilla vyöhykkeillä,
— paremman liikenteenohjauksen mahdollistavien välineiden kehittämistä:
meriliikenteen kulkua ja merivahinkoja koskevat tietokannat, EPTO
(European Permanent Traffic Observatory), liikenteen lisääntymisen
analysointivälineen kehittäminen,
— infrastruktuurien ja laitteiden kehittämistä merihädässä olevien alusten ja
merenkulun turvallisuuden maailmanlaajuisen järjestelmän (GMDSS)
toteuttamisen edistämiseksi,
— telemaattisten tietojenvaihtojärjestelmien vahvistamista satamavaltion
harjoittaman alusvalvonnan puitteissa.
9 jakso
Lentoliikenteen ohjausverkko
Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia järjestelmän kapasiteetin lisäämisen ja
sen parhaan mahdollisen käytön mahdollistavia hankkeita, jotka myötävaikut-
tavat erilaisten kansallisten osatekijöiden tarjoamien keinojen ja menettelyjen
yhdenmukaistamiseen ja yhdistämiseen ja jotka noudattavat Kansainvälisen
siviili-ilmailujärjestön (ICAO) ja toimivaltaisten eurooppalaisten elinten määrit-
telemiä sovellettavia standardeja, ottaen huomioon erityisesti Euroopan
lennonvalvontakeskuksen (Eurocontrol) asiaa koskevat selvitykset.
Nämä hankkeet koskevat:
— eri käyttäjien parempaa ilmatilan käyttöä sekä yhtenäisen ja tehokkaan reit-
tijärjestelmän käyttöönottoa koskevia tutkimuksia,1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 111
▼M1
▼B
▼B
— lentoliikenteen suunnittelua ja ohjausta siten, että tarjonta ja kysyntä kohtai-
sivat paremmin ja käytettävissä olevan lennonjohtokapasiteetin käyttö
optimoitaisiin,
— tarpeellisia tutkimuksia ja selvityksiä, jotta keinoja ja menettelyjä yhdenmu-
kaistettaisiin siten, että palvelujen tarjoajat integroitaisiin ottaen huomioon
erityisesti Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) toimintalinjat,
— järjestelmän tuottavuuden parantamista erityisesti tietokoneavusteisen
lennonjohdon ja mahdollisten vaaratilanteiden havaitsemis- ja ratkaisujärjes-
telmien avulla,
— lennonjohdon tarvitsemien ilmailuviestipalvelu-, navigointi- ja valvontame-
netelmien käyttöönoton edistämistä, mukaan lukien uuden teknologian,
erityisesti satelliittien ja digitaalisten tietoyhteyksien käyttöönoton edistä-
minen, jos se mahdollistaa yhteisten eurooppalaisten määrittelyjen
noudattamisen.
10 jakso
Paikantamis- ja navigointiverkko
Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia sellaisia hankkeita, jotka koskevat
tulevan eurooppalaisen radionavigointijärjestelmän osien tai sellaisen maailman-
laajuisen satelliittipaikantamis- ja navigointijärjestelmän käyttöönottoa, johon
kuuluu:
— tietojenkäsittely- ja valvontajärjestelmän käsittävä valvontakeskus,
— maa-asemaverkko navigointia varten,— satelliiteista koostuva maapalloa kiertävä osa, jonka avulla lähetetään navi-
gointisignaaleja,
— valvonta-asemien verkko.1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 112
▼B
LIITE III
LUETTELO VUONNA 1994 ESSENISSÄ JA VUONNA 1996 DUBLINISSA
KOKOONTUNEIDEN EUROOPPA-NEUVOSTOJEN HYVÄKSYMISTÄ
NELJÄSTÄTOISTA HANKKEESTA
1. Suurnopeusjuna/yhdistetty kuljetus — pohjoinen—etelä
Nürnberg—Erfurt—Halle/Leipzig—BerliiniBrennerin rata: Verona—München
2. Suurnopeusjuna (Pariisi)—Bryssel—Köln—Amsterdam—Lontoo
Belgia: Ranskan ja Belgian raja—Bryssel—Liège—Belgian ja Saksan liitto-
tasavallan raja
Bryssel—Belgian ja Alankomaiden raja
Yhdistynyt kuningaskunta: Lontoo—pääsy Englannin kanaalin alittavaan
tunneliin
Alankomaat: Belgian ja Alankomaiden raja—Rotterdam—Amsterdam
Saksan liittotasavalta: (Aachen) G 27 Köln—Rein/Main
3. Suurnopeusjuna — etelä
Madrid—Barcelona—Perpignan—Montpellier
Madrid—Vitoria—Dax
4. Suurnopeusjuna — itä
Pariisi—Metz—Strasbourg—Appenweier—(Karlsruhe), jonka osa Metz—-
Saarbrücken—Mannheim ja Metz—Luxemburg
5. Perinteinen rautatie/yhdistetty kuljetus: Betuwen linja
Rotterdam—Alankomaiden ja Saksan liittotasavallan raja—(Rein/Ruhr)
6. Suurnopeusjuna/yhdistetty kuljetus Ranska/Italia
Lyon—Torino
Torino—Milano—Venetsia—Trieste
7. Kreikan moottoritiet: Patra: Rio-Antirio, Patras—Ateena—Thessalonike—-
Promation (Kreikan ja Bulgarian raja) ja Via Egnatia
Igoumenitsa—Thessalonike—Alexandropoulis—Ormenio (Kreikan ja
Bulgarian raja)—Kipi (Kreikan ja Turkin raja)
8. Portugalin ja Espanjan sekä muun Euroopan välinen multimodaalinen
yhteys järjestämällä rautatie-, maantie-, meri- ja lentokuljetusyhteyksiä seur-
aavilla Iberian niemimaan liikennekäytävillä:
— Galicia (Coruña) / Portugali (Lissabon)
— Irún/Portugali (Valladolid-Lissabon)— Lounaiskäytävä (Lissabon/Sevilla)
9. Perinteinen rautatieyhteys Cork—Dublin—Belfast—Larne—Stranraer
10. Malpensan lentokenttä (Milano)
11. Kiinteä rautatie/maantieyhteys Tanskan ja Ruotsin välillä (Juutinrauman
kiinteä yhteys), johon sisältyy liittymät maantie-, rautatie- ja lentokuljetuk-
siin
12. Pohjoismaiden kolmio (rautatie/maantie)
13. Maantieyhteys Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta/Benelux-maat
14. Atlantin rannikon päälinja (rautatie)1996D1692 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 113
▼M1
▼B
▼M1
▼B