2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 30 päivänä toukokuuta 2002,
direktiivin 96/48/EY 6 artiklan 1 kohdan mukaisesta Euroopan laajuisen suurten nopeuksien
rautatiejärjestelmän käyttötoimintaosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä
eritelmästä
(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1951)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2002/734/EY)
(EYVL L 245, 12.9.2002, s. 370)
Oikaistu:
►C1Oikaisu, EYVL L 275, 11.10.2002, s. 11 (2002/734/EY)
▼B
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 30 päivänä toukokuuta 2002,
direktiivin 96/48/EY 6 artiklan 1 kohdan mukaisesta Euroopan
laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän käyttötoimintao-sajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä
(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1951)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2002/734/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjes-
telmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetunneuvoston direktiivin 96/48/EY (
1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1
kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)Direktiivin 96/48/EY 2 artiklan c kohdan mukaan Euroopan
laajuinen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmä on jaettu raken-teellisiin ja toiminnallisiin osajärjestelmiin. Nämä osajärjestelmätesitetään direktiivin liitteessä II.
(2)Direktiivin 5 artiklan 1 kohdan mukaan kutakin osajärjestelmäävarten laaditaan yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE).
(3)Direktiivin 6 artiklan 1 kohdan mukaan yhteinen edustuselin
laatii YTE-suunnitelmat.
(4)Direktiivin 96/48/EY 21 artiklalla perustettu komitea on
nimennyt Euroopan rautatiejärjestelmien yhteentoimivuudenliiton (AEIF) mainitun direktiivin 2 artiklan h kohdassa määritel-
lyksi yhteiseksi edustuselimeksi.
(5)AEIF:lle on annettu toimeksi laatia käyttötoimintaosajärjes-
telmän YTE-suunnitelma direktiivin 6 artiklan 1 kohdan
mukaisesti. Toimeksianto on annettu direktiivin 21 artiklan 2
kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
(6)AEIF on laatinut YTE-suunnitelman sekä kustannushyötyana-lyysin sisältävän alustavan raportin direktiivin 6 artiklan 3
kohdan mukaisesti.
(7)Jäsenvaltioiden edustajat ovat tarkastaneet YTE-suunnitelman
direktiivillä perustetun komitean työn puitteissa alustavanraportin perusteella.
(8)Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluva YTE ei edellytäerityistekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin,kun se on Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjes-telmän yhteentoimivuuden kannalta ehdottomasti tarpeen.
(9)Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluva YTE perustuu sitäkoskevan suunnitelman valmisteluajankohtana parhaisiinkäytettävissä olleisiin asiantuntijatietoihin. Tämän YTE:n muut-taminen tai täydentäminen saattaa olla tarpeen teknisen
kehityksen tai yhteiskunnallisten vaatimusten takia. Tarvittaessa
aloitetaan tarkastusmenettely tai ajan tasalle saattamista koskevamenettely direktiivin 96/48/EY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(10)Joissakin tapauksissa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluva
YTE tarjoaa mahdollisuuden valita erilaisten ratkaisujen välillä,
jolloin voidaan soveltaa lopullisia tai siirtymäkauteen liittyviäyhteentoimivia ratkaisuja, jotka ovat nykytilanteen kanssa yhden-mukaisia. Lisäksi direktiivissä 96/48/EY annetaan erityisettäytäntöönpanoa koskevat säännökset tiettyjä erityistapauksia2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 2
(1) EYVL L 235, 17.9.1996, s. 6.
▼B
varten. Direktiivin 7 artiklassa säädetyissä tilanteissa jäsenval-
tioille on tarjottava mahdollisuus olla soveltamatta tiettyjäteknisiä eritelmiä. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on tarpeellista
varmistaa, että infrastruktuuriluettelo ja liikkuvan kaluston luet-
telo julkaistaan ja saatetaan ajan tasalle vuosittain. Luetteloissailmoitetaan kansallisen infrastruktuurin ja liikkuvan kalustonpääominaisuudet (esimerkiksi perusparametrit) ja niiden vastaa-vuus sovellettavissa YTE:issä määriteltyjen ominaisuuksien
kanssa. Tätä tarkoitusta varten tämän päätöksen soveltamisalaan
kuuluvassa YTE:ssä ilmoitetaan täsmällisesti, mitkä tiedot luette-loiden on sisällettävä.
(11)Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaa YTE:ää sovellet-
taessa on otettava huomioon erityisperusteet, jotka liittyvät
tekniseen ja käyttöä koskevaan yhteensopivuuteen infrastruk-tuurien ja käyttöön otettavan liikkuvan kaluston ja sen verkonvälillä, johon ne on tarkoitusliittää. Näihin yhteens opivuuttakoskeviin vaatimuksiin liittyy moninainen tekninen ja taloudel-
linen analyysi, joka on tehtävä tapauskohtaisesti. Analyysissä on
otettava huomioon:
— erilaisten osajärjestelmien väliset liityntäkohdat, joihin viita-
taan direktiivissä 96/48/EY,
— erilaiset rataluokat ja liikkuvan kaluston luokat, joihin viita-
taan kyseisessä direktiivissä, ja
— nykyisen verkon tekninen ja käyttöympäristö.
(12)Tämän päätöksen säännökset ovat direktiivillä 96/48/EY perus-
tetun komitean lausunnon mukaiset,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Komissio vahvistaa direktiivin 96/48/EY 6 artiklan 1 kohdassa tarkoi-
tetun Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmänkäyttötoimintaosajärjestelmän YTE:n. Kyseinen YTE on tämänpäätöksen liitteenä. Kyseistä YTE:ää sovelletaan täysin direktiivin 96/48/EY liitteessä I määriteltyyn Euroopan laajuisen suurten nopeuksien
rautatiejärjestelmän infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon ottaen
huomioon liitteenä olevan YTE:n 7 luvussa vahvistetut perusteet.
2 artikla
Liitteenä oleva YTE tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua tämän
päätöksen tiedoksi antamisesta.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 3
▼B
LIITE
KÄYTTÖTOIMINTAOSAJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVA YHTEENTOIMIVUUDEN
TEKNINEN ERITELMÄ
SISÄLLYSLUETTELO
1 JOHDANTO .........................................................
1.1 ASIAKIRJAN TEKNINEN ALA . . .......................................
1.2 ASIAKIRJAN MAANTIETEELLINEN ALA . . . ............................
1.3 TÄMÄN YTE:N SISÄLTÖ . .............................................
2 OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ JA SOVELTAMISALA ............
3 OLENNAISET VAATIMUKSET ........................................
3.1 OLENNAISTEN VAATIMUSTEN TÄYTTÄMINEN . . ......................
3.2 OLENNAISIIN VAATIMUKSIIN LIITTYVÄT NÄKÖKULMAT . . . ...........
3.3 ERITYISESTI KÄYTTÖTOIMINTAOSAJÄRJESTELMÄÄN LIITTYVIÄ PIIR-
TEITÄ . . .............................................................
3.3.1 Turvallisuus . . ........................................................
3.3.2 Luotettavuusja käytettävyys .............................................
3.3.3 Terveysnäkökohdat . . . ..................................................
3.3.4 Ympäristönsuojelu . . . ..................................................
3.3.5 Tekninen yhteensopivuus . . . .............................................
3.4 VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTAMINEN .....................
4 KÄYTTÖTOIMINTAOSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS ....................
4.1 KÄYTTÖTOIMINTAOSAJÄRJESTELMÄN PARAMETRIT . .................
4.1.1 Uuden järjestelmän toimintaa koskevat menettelyt ...........................
4.1.2 Dokumentaatio ........................................................
4.1.2.1 Kuljettajan dokumentaatio . . .............................................
4.1.2.2 Junahenkilökuntaa koskeva dokumentaatio . .................................
4.1.3 Turvallisuuteen liittyvissä tehtävissä toimivien junayhtiön kuljettajien ja junahen-
kilökunnan pätevyysvaatimukset . . . .......................................
4.1.3.1 Perusvaatimukset, menettelyt ja kielet .....................................
4.1.3.2 Reittitieto ............................................................
4.1.3.3 Erityiset pätevyysvaatimukset ............................................
4.1.4 Henkilökunnan välinen turvallisuuteen liittyvä viestintä . ......................
4.1.4.1 Viestien luonne ja esitystapa sekä turvallisuuteen liittyvän viestinnän metodologia .
4.1.4.2 Ohjauskeskuksen ja junan kesken käytettävä kieli ............................
4.1.4.3 Junahenkilökunnan kesken ja junahenkilökunnan ja kuljettajan kesken käytettävä
kieli.................................................................
4.1.4.4 Junahenkilökunnan ja matkustajien kesken käytettävä kieli . . . .................
4.1.5 Kuljettajien auttaminen häiriötilanteessa tai kun ilmenee merkittävä liikkuvan
kaluston toimintahäiriö ..................................................
4.1.6 Onnettomuutta tai häiriötilannetta seuraava tutkimus tai kuulustelu . . . ...........
4.1.7 Junan käyttötilan ilmoittaminen infrastruktuurin haltijalle .....................
4.1.8 Toimintasuunnitelmat ja menettelyt merkittäviä häiriötilanteita varten ...........
4.1.9 Ajaminen erityisoloissa (testijunat ja vioittuneet junat) . . ......................
4.1.10 Järjestelmän valvonta turvallisuuden kannalta . . . ............................
4.1.10.1 Vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen . . . .................................
4.1.10.2 Kokemukseen perustuva palaute . . . .......................................2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 4
▼C1
▼C1
4.1.11 Toiminnan laadun valvonta . .............................................
4.1.12 Liikennöinti . . . ........................................................
4.1.12.1 Miehitys .............................................................
4.1.12.2 Matkustajien määrä junassa . .............................................
4.2 LIITYNTÄKOHDAT KÄYTTÖTOIMINTAOSAJÄRJESTELMÄÄN . ...........
4.3 MÄÄRITETYT SUORITUSTASOT .......................................
5 YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT ................................
6 VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN
ARVIOINTI ..........................................................
6.1 YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT . .................................
6.2 KÄYTTÖTOIMINTAOSAJÄRJESTELMÄ .................................
6.2.1 Arviointimenettelyt ja käytettävät moduulit .................................
6.2.2 Moduulien käyttö ......................................................
7 KÄYTTÖTOIMINTA-YTE:N TOTEUTTAMINEN ........................
LIITE A OSAJÄRJESTELMÄÄN OSALLISTUVAN HENKILÖKUNNAN VÄLINEN
TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ VIESTINTÄ ..........................2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 5
▼B
1JOHDANTO
1.1 ASIAKIRJAN TEKNINEN ALA
Tämä YTE koskee käyttötoimintaosajärjestelmää, joka on yksi direk-
tiivin 96/48/EY liitteessä II olevassa 1 kohdassa luetelluista
osajärjestelmistä.
Tämä YTE on yksi niistä kuudesta YTE:stä, jotka yhdessä kattavat
kaikki kahdeksan direktiivissä määriteltyä osajärjestelmää. Ne
käyttäjiä ja ympäristöasioita koskeviin osajärjestelmiin liittyvät
eritelmät, jotka ovat tarpeen Euroopan laajuisen suurten nopeuksien
rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden varmistamiseksi olennaisten
vaatimusten mukaisesti, on esitetty vastaavissa YTE:issä.
Luvussa 2 on lisätietoja käyttötoimintaosajärjestelmästä.
1.2 ASIAKIRJAN MAANTIETEELLINEN ALA
Tämän YTE:n maantieteellinen ala on direktiivin 96/48/EY liitteessä
I kuvattu Euroopan laajuinen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmä.
Asiakirjassa viitataan erityisesti niihin Euroopan laajuisen rautatie-
verkon ratoihin, jotka on kuvattu 23 päivänä heinäkuuta 1996
tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/
96/EY koskien yhteisön suuntaviivoja Euroopan laajuisen liikenne-
verkon kehittämiseksi tai jossain tämän päätöksen 21 artiklan
perusteella tehdyssä päivityksessä.
1.3 TÄMÄN YTE:N SISÄLTÖ
Direktiivin 96/48/EY 5 artiklan 3 kohdan ja liitteessä I olevan 1
kohdan b alakohdan mukaisesti tässä YTE:ssä:
a) määritellään käyttötoimintaosajärjestelmän ja sen liityntäkohtien
olennaiset vaatimukset (3 luku);
b) määritetään kyseisen direktiivin liitteessä II olevassa 3 kohdassa
kuvatut perusparametrit, jotka ovat tarpeen olennaisten vaati-musten täyttämiseksi (4 luku);
c) määritetään ehdot, jotka on täytettävä, jotta seuraaville ratatyy-
peille määritellyt suoritustasot saavutetaan (4 luku):
— tyyppi I: erityisesti suurnopeusjunia varten rakennetut radat,
joilla nopeudet ovat yleensä 250 km/h tai enemmän,
— tyyppi II: erityisesti uusitut suurnopeusjunia varten tarkoitetut
radat, joilla nopeudet ovat luokkaa 200 km/h,
— tyyppi III: erityisesti uusitut suurnopeusjunia varten tarkoi-
tetut radat, joilla on erityispiirteitä maaston, sen
korkeussuhteiden tai kaupunkien asemakaavojen asettamien
vaatimusten seurauksena ja joilla nopeus on sovitettava
tapauskohtaisesti;
d) määritetään toteutusta koskevat määräykset tietyissä tapauksissa
(7 luku);
e) määritetään ne yhteentoimivuuden osatekijät ja liityntäkohdat,
joihin on sovellettava eurooppalaisia normeja, eurooppalaiset
standardit mukaan luettuina, ja jotka ovat tarpeen yhteentoimi-
vuuden saavuttamiseksi Euroopan laajuisessa suurten nopeuksien
rautatiejärjestelmässä samalla, kun täytetään olennaiset vaati-
mukset (5 luku);
f) kerrotaan, mitä neuvoston päätöksessä 93/465/ETY määriteltyjä
moduuleja tai määrättyjä menettelyjä, milloin ne tulevat kysee-
seen, on kussakin käsiteltävässä tapauksessa käytettävä
yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimuksenmukaisuuden tai
käyttöönsoveltuvuuden arvioimisessa sekä osajärjestelmien EY-
tarkastuksessa (6 luku).
2OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ JA SOVELTAMISALA
Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän käyttötoimintaosajär-
jestelmä sisältää kaikki ne tekijät, jotka mahdollistavat rautatietoimintojenjärjestelmän kokonaistoteutuksen ja -toimivuuden sen jälkeen, kun muiden
osajärjestelmien tekniset ja toiminnolliset tekijät on määritetty.
Rautatiejärjestelmän toimintaa säätelevät infrastruktuurin haltijoiden laatimat
säännöt ja määräykset, jotka junayhtiöiden on pantava täytäntöön.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 6
▼B
Toiminnan aloittaminen rautatieverkossa edellyttää pätevää henkilökuntaa, joka
soveltaa määritettyjä menettelyjä yhdenmukaisesti verkon kokonaisturvajärjes-
telmän kanssa.
Järjestelmän toiminnallisen toteutuksen kannalta on erotettava toisistaan seur-
aavat käyttöturvallisuuteen liittyvät päätoiminnot:
— junan kuljettaminen,
— junahenkilökunta,— liikenteenohjaus.
Näiden lisäksi on organisaatioita, jotka vastaavat prosessien, menettelyjen ja
tarvittavan dokumentaation laatimisesta ja päivittämisestä.
Kuhunkin edellä mainittuun toimintoon tarvittava henkilökunta on yksilöitävä ja
lueteltava tarvittavissa asiakirjoissa.
Menettelyt tulee julkaista sääntelyasiakirjassa.
Yhteentoimivuuden saavuttamiseksi asiakirjat tulee laatia siten, että niissä
tarkastellaan pelkästään yhteentoimivuuden tarpeita ja otetaan samalla huomioon
ne inhimilliset tekijät, joita tarvitaan menettelyjen luotettavaan ja tehokkaaseen
soveltamiseen.
Ihanteellinen ratkaisu olisi standardoida tai yhdenmukaistaa kaikkien rautateiden
käyttösäännöt asianomaisilla reiteillä.
Vaikka tähän vaikeasti saavutettavaan ihannetilaan päästäisiinkin, se saattaisi
kuitenkin kumota verkon ”yhtenäisen kokonaisturvallisuuden” ja häiritä siten
muiden junien turvallista kulkua samoilla reiteillä, mikä olisi direktiivin
vastaista.
Sen vuoksi direktiivin olennaisessa vaatimuksessa 2.7.1 esitetty vaatimus verkon
käyttösääntöjen yhtenäistämisestä voi koskea vain asiakirjojen rakenteen yhden-
mukaistamista siten, että esimerkiksi kuljettaja voi noudattaa kunkin
infrastruktuurin haltijan laatimia sääntöjä reitillä turvallisesti ja tehokkaasti.
Kääntäen menettelyt, jotka liittyvät suoraan yhteentoimivassa verkossa toteu-
tetun uuden, yhteisen järjestelmän toimintaan, täytyy standardoida.
Koska henkilökunnan ja erityisesti kuljettajien pätevyys vaikuttaa olennaisesti
korkean turvallisuustason ylläpitämiseen, pätevyydestä on huolehdittava yhtenäi-
sesti, jotta kaikissa mahdollisesti käytettävissä infrastruktuuriverkoissasaavutetaan sama turvallisuustaso.
Lisäksi toimittaessa näiden menettelyjen mukaisesti kaikkien henkilökuntaan
kuuluvien täytyy ymmärtää toisiaan viipymättä myös hätätilanteissa. Tämän
vuoksi täytyy määrittää viestinnässä ja erityisesti kielten käytössä noudatettavat
säännöt.
Käyttöturvallisuus edellyttää myös järjestelmän johdonmukaista tarkkailua
tarkastusten ja kentältä tulevan, kokemukseen perustuvan palautteen avulla.
Soveltamisalaksi voidaan määrittää yhden tai useamman tarjotussa junaliikenne-
palvelussa määritetyn reitin käyttö nimetyllä liikkuvalla kalustolla ja
määritettyjen henkilökunnan jäsenten toimesta.
Kaikki käyttötoimintaosajärjestelmän piirteet, jotka liittyvät Euroopan laajuisen
suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuteen, voidaan ryhmitellä
seuraavien otsikoiden alle:
— menettelyt,
— dokumentaatio,— henkilökunnan pätevyys,— viestintä,— järjestelmän valvonta.
Infrastruktuurin haltija tarkoittaa direktiivin 91/440/ETY 3 ja 7 artiklassa ja
direktiivin 2001/12/EY 1 artiklassa tarkoitettuja laitoksia. Tehtäviä voidaan
jakaa uudelleen muille laitoksille kuin infrastruktuurin haltijoille direktiivin
2001/12/EY mukaisesti, ja tätä uudelleenjakoa koskevat tiedot täytyy mainita
verkkolausunnossa, jonka infrastruktuurin haltijat julkaisevat direktiivin 2001/
14/EY mukaisesti.
3OLENNAISET VAATIMUKSET
3.1 OLENNAISTEN VAATIMUSTEN TÄYTTÄMINEN
Direktiivin 96/48/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan
laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän, osajärjestelmien
ja niiden yhteentoimivuuden osatekijöiden on täytettävä direktiivin
liitteessä III lyhyesti esitetyt olennaiset vaatimukset.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 7
▼B
3.2 OLENNAISIIN VAATIMUKSIIN LIITTYVÄT NÄKÖKULMAT
Olennaiset vaatimukset liittyvät seuraaviin asioihin:
— turvallisuus,
— luotettavuusja käytettävyys ,
— terveysnäkökohdat,
— ympäristönsuojelu,
— tekninen yhteensopivuus.
Direktiivin 96/48/EY mukaan olennaiset vaatimukset voivat koskea
yleisesti koko Euroopan laajuista suurten nopeuksien rautatiejärjes-
telmää tai erityisesti kutakin osajärjestelmää ja sen osatekijöitä.
3.3 ERITYISESTI KÄYTTÖTOIMINTAOSAJÄRJESTELMÄÄN LIIT-
TYVIÄ PIIRTEITÄ
Direktiivin liitteessä III esitettyjen näkökohtien lisäksi käyttötoimin-
taosajärjestelmään liittyvät seuraavassa esitetyt erityispiirteet.
3.3.1 TURVALLISUUS
Direktiivin 96/48/EY liitteen III mukaisesti käyttötoimintaosajärjes-
telmää koskevat seuraavat turvallisuuteen liittyvät olennaiset
vaatimukset.
Olennainen vaatimus 1.1.1:”Turvallisuuden kannalta olennaisten laitteiden, erityisesti junaliiken-
teessä käytettyjen laitteiden suunnittelun, rakentamisen tai
valmistamisen sekä huollon ja valvonnan on taattava sellainen turva-
taso, joka vastaa verkolle vahvistettuja tavoitteita, myös
määritellyissä vaaratilanteissa.”
Tämä olennainen vaatimus ei liity käyttötoimintaosajärjestelmään.
Olennainen vaatimus 1.1.2:
”Pyörien ja kiskojen kosketuksessa vaikuttavien tekijöiden on oltava
sellaisten junankulun vakavuusperusteiden mukaisia, että niillä
taataan turvallinen liikenne sallitulla enimmäisnopeudella.”
Tämä olennainen vaatimus ei liity käyttötoimintaosajärjestelmään.
Olennainen vaatimus 1.1.3:
”Käytettävien laitteiden on kestettävä käyttöaikanaan niille
määritetyt tavanomaiset tai poikkeukselliset rasitukset. Niiden satun-
naisista vioista turvallisuudelle aiheutuvat seuraukset on rajoitettava
asianmukaisilla keinoilla.”
Tämä olennainen vaatimus ei liity käyttötoimintaosajärjestelmään.
Olennainen vaatimus 1.1.4:
”Kiinteät laitteistot ja liikkuva kalusto on suunniteltava ja käytettävät
materiaalit valittava siten, että tulipalon sattuessa voidaan rajoittaa
tulen leviäminen, savunmuodostus ja niiden vaikutukset.”
Tämä olennainen vaatimus ei liity käyttötoimintaosajärjestelmään.
Olennainen vaatimus 1.1.5:
”Laitteet, jotka on tarkoitettu matkustajien käytettäviksi, on suunni-
teltava siten, ettei heille muodostu vaaraa, jos he käyttävät näitä
laitteita muutoin kuin ohjeissa tarkoitetulla tavalla.”
Tämä olennainen vaatimus ei liity käyttötoimintaosajärjestelmään.
Kuitenkin seuraavat turvallisuuteen liittyvät vaatimukset koskevat
käyttötoimintaosajärjestelmää.
Olennainen vaatimus 2.7.1:
”Verkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt ja kuljettajilla sekä
junahenkilökunnalla on oltava riittävä pätevyys, jotta voidaan taata
turvallinen kansainvälinen käyttö.
Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan koulutuksen ja
pätevyyden ja asianomaisten toimijoiden huoltokeskuksissa käyttöö-
nottaman laadunvarmistusjärjestelmän on oltava sellaiset, että
voidaan taata korkea turvataso.”
Tämän olennaisen vaatimuksen ensimmäistä osaa (yhtenäiset
käyttösäännöt ja henkilökunnan pätevyysvaatimukset) tarkastellaan2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 8
▼B
seuraavissa tämän eritelmän alakohdissa, ja se liittyy suurimmaksi
osaksi inhimillisiin tekijöihin:
— samankaltaisissa suoraan uuden järjestelmän toimintaan liitty-
vissä tilanteissa käytettävien menettelyjen yhtenäisyys: 4.1.1
alakohta,
— kuljettajille tarkoitetun dokumentaation laajuuden määrittäminen
ja sen esitystavan yhdenmukaistaminen:
— menettelyjen osalta: 4.1.2.1.1 alakohta,
— aikataulujen osalta: 4.1.2.1.4 alakohta,
— ”menettelykäsikirjan” laatiminen junahenkilökuntaa varten:
4.1.2.2 alakohta,
— radan ja reitillä käytettävien laitteistojen kuvauksen formalisointi
ja yhdenmukaistaminen ja sen prosessin formalisointi, jota
käytetään niiden asiakirjojen laatimiseen ja päivitykseen, joilla
kuljettajalle viestitään etukäteen, ja sen prosessin formalisointi,
jonka avulla kuljettajalle tiedotetaan tosiaikaisesti: 4.1.2.1.2
alakohta,
— turvaviestien, metodologian ja turvallisuuteen liittyvissä eri
ääniviestintätavoissa käytettävän kielen määrityksen formali-
sointi: 4.1.4 kohta,
— sen prosessin formalisointi, jota käytetään järjestelmän tarkasta-
miseen turvallisuuden kannalta: 4.1.10 kohta,
— miehistöjen kokoonpanon tarkastusprosessin formalisointi:
4.1.12.1 kohta,
— matkustajaylikuormatilanteessa noudatettavan menettelyn forma-
lisointi: 4.1.12.3 kohta.
Kuljettajan ja junan miehistön pätevyys varmistetaan:
— formalisoimalla ja yhdenmukaistamalla organisaatio, joka on
perustettu antamaan henkilökunnalle pätevyys menettelyjen ja
kielten osalta: 4.1.3.1 kohta,
— formalisoimalla reitinoppimisprosessi ja reittitiedon ylläpitopro-
sessi: 4.1.3.2 kohta,
— määrittämällä erityiskoulutusohjelma erityispätevyyttä vaativia
tehtäviä varten: 4.1.3.3 kohta.
Liikkuvan kaluston huollosta vastaavaa henkilökuntaa koskevia
koulutus- ja pätevyysvaatimuksia tarkastellaan liikkuvan kaluston
osajärjestelmän eritelmässä.
3.3.2 LUOTETTAVUUS JA KÄYTETTÄVYYS
Olennainen vaatimus 1.2:”Junaliikenteen kiinteiden tai liikkuvien osatekijöiden seuranta ja
huolto on järjestettävä ja toteutettava sekä niiden laajuus
määritettävä siten, että ne toimivat asianmukaisesti säädetyissä
oloissa.”
Tämä olennainen vaatimus ei liity käyttötoimintaosajärjestelmään.
Olennainen vaatimus 2.7.2:”Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan koulutuksen ja
pätevyyden ja asianomaisten toiminnanharjoittajien huoltokeskuk-
sissa käyttöönottaman laadunvarmistusjärjestelmän on oltava
sellainen, että järjestelmälle voidaan taata korkea luotettavuus- ja
käyttötaso.”
Liikkuvan kaluston huollosta vastaavaa henkilökuntaa koskevia
vaatimuksia tarkastellaan liikkuvan kaluston osajärjestelmän
eritelmässä.
3.3.3 TERVEYSNÄKÖKOHDAT
Olennainen vaatimus 1.3.1:
”Sellaisia materiaaleja, jotka voivat käyttötavastaan johtuen vaar-
antaa niiden kanssa kosketuksiin joutuvien ihmisten terveyden, ei
saa käyttää junissa eikä rautateiden infrastruktuureissa.”
Tämä olennainen vaatimus ei liity käyttötoimintaosajärjestelmään.
Olennainen vaatimus 1.3.2:”Materiaalien ja niiden käytön on oltava sellaisia, että voidaan
rajoittaa haitallisten ja vaarallisten savujen tai kaasujen muodostu-
minen, erityisesti tulipaloissa.”
Tämä olennainen vaatimus ei liity käyttötoimintaosajärjestelmään.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 9
▼B
3.3.4 YMPÄRISTÖNSUOJELU
Olennainen vaatimus 1.4.1:”Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rakenta-
misen ja käytön ympäristövaikutukset on arvioitava ja otettava
huomioon voimassa olevien yhteisön säännösten mukaisesti järjes-
telmää suunniteltaessa.”
Tämä olennainen vaatimus ei liity käyttötoimintaosajärjestelmään.
Olennainen vaatimus 1.4.2:
”Junissa ja infrastruktuureissa käytettyjen materiaalien on oltava sell-
aisia, että voidaan välttää ympäristölle haitallisten tai vaarallisten
savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa.”
Tämä olennainen vaatimus ei liity käyttötoimintaosajärjestelmään.
Olennainen vaatimus 1.4.3:”Liikkuva kalusto ja sähkönottojärjestelmä on suunniteltava ja toteu-
tettava siten, että ne sopivat sähkömagneettisilta ominaisuuksiltaan
yhteen sellaisten julkisten tai yksityisten laitteistojen, laitteiden ja
verkkojen kanssa, joihin ne saattavat vaikuttaa.”
Tämä olennainen vaatimus ei liity käyttötoimintaosajärjestelmään.
3.3.5 TEKNINEN YHTEENSOPIVUUS
Olennainen vaatimus 1.5:
”Infrastruktuurien ja kiinteiden laitteistojen teknisten ominaisuuksien
on sovittava yhteen keskenään sekä Euroopan laajuisessa suurten
nopeuksien rautatiejärjestelmässä liikennöivien junien ominaisuuk-
sien kanssa.
Jos näiden vaatimusten noudattaminen osoittautuu vaikeaksi tietyissä
verkon osissa, voidaan turvautua väliaikaisiin ratkaisuihin, joiden on
taattava yhteensopivuus tulevaisuudessa.”
Tämä olennainen vaatimus ei liity käyttötoimintaosajärjestelmään.
Olennainen vaatimus 2.7.3:
”Verkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt ja kuljettajien, juna-
henkilökunnan ja liikenteenohjaajien pätevyyden on oltava
sellainen, että voidaan taata Euroopan laajuisen suurten nopeuksien
rautatiejärjestelmän tehokas käyttö.”
Tämän olennaisen vaatimuksen täyttäminen varmistetaan— yhtenäistämällä samankaltaisissa suoraan uuden järjestelmän
toimintaan liittyvissä tilanteissa käytettävät menettelyt: 4.1.1
alakohta,
— formalisoimalla turvaviestit, metodologia ja turvallisuuteen liitty-
vissä eri ääniviestintätavoissa käytettävän kielen määritys: 4.1.4
kohta,
— auttamalla kuljettajaa häiriötilanteessa: 4.1.5 kohta,
— ilmoittamalla liikenteenohjaajille liikkuvan kaluston käyttötilasta:
4.1.7 kohta,
— formalisoimalla menettelyt ja suunnitelmat, joita noudatetaan
merkittävissä järjestelmän vaaratilanteissa tai häiriötilanteissa:
4.1.8 kohta,
— formalisoimalla järjestelmien yhdenmukaisuus toiminnan laadun
kannalta: 4.1.11 kohta.
3.4 VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTAMINEN
Se, että osajärjestelmä ja sen osatekijät ovat olennaisten vaatimusten
mukaiset, tarkastetaan direktiivissä 96/48/EY esitettyjen vaatimusten
mukaisesti.
4KÄYTTÖTOIMINTAOSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS
Euroopan laajuinen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmä, jota direktiivi 96/48/
EY koskee ja jonka osa käyttötoimintaosajärjestelmä on, on integroitu järjes-
telmä, jonka yhtenäisyys on tarkastettava erityisesti perusparametrien,
liityntäkohtien ja suoritustasojen osalta, jotta varmistettaisiin olennaisten vaati-
musten mukainen järjestelmän yhteentoimivuus.
Perusparametrit ja kunkin yhteentoimivuutta koskevan tekijän määritykset, jotka
kuvaavat käyttötoimintaosajärjestelmää, on esitetty seuraavassa.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 10
▼B
4.1 KÄYTTÖTOIMINTAOSAJÄRJESTELMÄN PARAMETRIT
Mitkään direktiivin 96/48/EY liitteessä II luetellut perusparametrit
eivät liity käyttötoimintaosajärjestelmään.
Muut osajärjestelmään liittyvät parametrit ovat seuraavat.Käyttötoimintaosajärjestelmän on täytettävä kaikki siihen liittyville
seuraaville Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjes-
telmän ratatyypeille määritetyt suoritustasot:
— erityisesti suuria nopeuksia varten rakennetut radat,
— erityisesti suuria nopeuksia varten uusitut radat,— erityisesti suuria nopeuksia varten uusitut radat, joilla on erityis-
piirteitä.
Käyttötoimintaosajärjestelmän tapauksessa jotkin tietyt muut, seuraa-
vassa määritetyt parametrit on täytettävä käytettäessä yhteentoimivia
suurnopeusjunia, mutta ne kaikki eivät erityisesti koske suurta
nopeutta.
Koska kaikkia junia koskevaa tarvemäärittelyä ei ole, vähintään
seuraavat turvallisuuden kannalta olennaiset tekijät on määritettävä.
4.1.1 UUDEN JÄRJESTELMÄN TOIMINTAA KOSKEVAT MENET-
TELYT
Menettelyjen, jotka on tarkoitettu käytettäväksi samankaltaisissa
tilanteissa, jotka liittyvät suoraan yhteentoimivassa eurooppalaisessa
verkossa käytettäväksi tarkoitetun uuden järjestelmän toimintaan,
täytyy olla ainutkertaisia; erityisesti ERTMS/ETCS:n osalta niiden
täytyy olla laadittavan eurooppalaisen normin mukaisia.
4.1.2 DOKUMENTAATIO
4.1.2.1Kuljettajan dokumentaatio
4.1.2.1.1 Menettelyt
Kaikkien kuljettajaa koskevien menettelyjen tulee sisältyä ”Kuljet-
tajan sääntökirja” -nimiseen asiakirjaan tai tietovälineeseen.
Kuljettajan sääntökirjassa on mainittava ajettavia reittejä ja kyseisillä
reiteillä käytettävää liikkuvaa kalustoa koskevat vaatimukset sekä
normaalitilanteita että niitä vaaratilanteita varten, joihin kuljettaja
voi joutua.
Jokainen kuljettajan sääntökirja tulee laatia seuraavassa esitetyn
standardoidun rungon (esitystavan) mukaisesti:
A — Palvelun organisaatio
B — Henkilökohtainen turvallisuusC — Ohjaus, hallinta ja merkinanto
D — Liikkuvan kaluston ajoehdot
E — Junan järjestelmät
F — Junan kuljettaminen
G — Poikkeamat, häiriötilanteet ja onnettomuudet
Sääntökirjan liite 1: Viestintämenettelyjen käsikirja
Sääntökirjan liite 2: Lomakekirja (Book of Forms/ Livret Formu-
laires)
Kuljettajan sääntökirja tulee kirjoittaa jonkin yhteentoimivaan verk-
koon kuuluvan maan kielellä, jonka valitsee junayhtiö yhdessä
liikenteessä käytettävien verkkojen infrastruktuurin haltijoiden
kanssa. Tämä ei koske viestejä ja lomakkeita (forms/formulaires),
jotka ovat infrastruktuurin haltijan kielellä (katso 4.1.4.1 alakohta).
Junayhtiön tulee kirjoittaa kuljettajan sääntökirja, ja sen tulee
sisältää infrastruktuurin haltijoiden toimittamat tiedot.
Kuljettajan sääntökirjan laatimis- ja päivitysprosessiin tulee sisältyä
seuraavat vaiheet:
— infrastruktuurin haltijan tulee lähettää junayhtiölle rajatut
määräykset infrastruktuurin haltijan kielellä,
— junayhtiön tulee laatia alkuperäinen tai päivitetty asiakirja infra-
struktuurin haltijan kielellä,
— infrastruktuurin haltijan tulee tarkastaa itseään koskeva
junayhtiön laatiman asiakirjan osa,2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 11
▼B
— infrastruktuurin haltijan tulee myöntää lupa käyttää itseään
koskevia asiakirjan osia,
— jos junayhtiön valitsema kieli ei ole sama kuin se, jota infrastruk-
tuurin haltija käyttää, asiakirjan käännös täytyy teettää pätevällä
ja yleisesti hyväksytyllä laitoksella, jonka infrastruktuurin haltija
ja junayhtiö valitsevat. Junayhtiön tulee toimittaa käännöksen
yhdenmukaisuutta koskeva todistus. Todistus ei koske viestit ja
lomakkeet sisältävää osaa (katso 4.1.4.1 kohtaa). Junayhtiöllä ja
infrastruktuurin haltijalla on pyynnöstä oikeus osallistua
käännösprosessiin.
4.1.2.1.2 Käytettävien ratojen rata- ja radanvarsilaitteiden kuvaus
4.1.2.1.2.1 Peruselementit
Kaikki elementit, jotka tarvitaan asianomaisen liikkuvan kaluston
käyttöön määritetyillä reiteillä, tulee esittää ”Reittikirja”-nimisessä
asiakirjassa tai tietovälineessä.
Reittikirjan tulee sisältää vähintään seuraavat tiedot:
— yleiset käyttöä koskevat ominaispiirteet:
— merkinantojärjestelmän ja vastaavan ajojärjestelmän tyyppi
(kaksiraiteinen rata, kaksisuuntaisuus, jne.),
— virransyötön tyyppi,— ohjauskeskuksen ja junan välisen radioliikennelaitteiston
tyyppi,
— ylä- ja alamäkien jyrkkyydet:
— jyrkkyysarvot ja erityisen jyrkkien alueiden tarkka määrittä-
minen,
— yksityiskohtainen ratapiirustus:
— radan varren asemien nimet sekä tärkeimmät paikat ja niiden
sijainti,
— kunkin radan ja asianomaisen liikkuvan kaluston nopeusrajoi-
tukset,
— liikenteenohjauksesta vastaavien organisaatioiden nimet,
— käytettävät radiokanavat,— radan kaaviokuvaus.
Reittikirja tulee laatia samalla tavalla kaikille niille infrastruktuur-
eille, joita yksittäisen junayhtiön junat käyttävät.
Reittikirja tulee kirjoittaa jonkin yhteentoimivaan verkkoon kuuluvan
jäsenvaltion kielellä, jonka junayhtiö valitsee.
Junayhtiön tulee kirjoittaa reittikirja käyttäen infrastruktuurin haltijan
toimittamia tietoja.
Junayhtiön tulee määrittää reittikirjan laatimis- ja päivitysprosessit.
Infrastruktuurin haltijan tulee vahvistaa oikeaksi ne asiakirjan
elementit, joista se on vastuussa ja joihin sen kielitaito riittää.
4.1.2.1.2.2 Muutetut elementit
Infrastruktuurin haltijoiden tulee ilmoittaa joko pysyvästi tai tilapäi-
sesti muutetuista elementeistä junayhtiölle; junayhtiön tulee
ryhmitellä nämä muutokset erilliseen asiakirjaan tai tietovälineeseen,
jonka esitystavan tulee olla sama kaikissa niissä infrastruktuureissa,
joita yksittäisen junayhtiön junat käyttävät.
Junayhtiön tulee määrittää tämän asiakirjan tai tietovälineen valmis-
teluprosessi, joka infrastruktuurin haltijan tulee vahvistaa oikeaksi
niiden elementtien osalta, joista se on vastuussa ja joihin sen kieli-
taito riittää.
4.1.2.1.2.3 Tiedottaminen kuljettajalle tosiaikaisesti
Asianomaisten infrastruktuurin haltijoiden tulee määrittää menettely,
jota käytetään tiedotettaessa kuljettajille tosiaikaisesti kaikista reitin
turvallisuusjärjestelyihin tehdyistä muutoksista (prosessin tulee olla
ainutkertainen siellä, missä ERTMS/ETCS on käytössä).
4.1.2.1.3 Liikkuva kalusto
Kaikki liikkuvan kaluston kuljettamista normaaleissa ja vaaratilan-
teissa koskevat tiedot, jotka kuljettajan täytyy tietää, tulee kerätä
”Kuljettajan liikkuvan kaluston kirja” -nimiseen asiakirjaan tai
tietovälineeseen.
Junayhtiön tulee laatia kuljettajan liikkuvan kaluston kirja.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 12
▼B
4.1.2.1.4 Aikataulut
Tiedot, jotka tarvitaan junan normaalia kuljettamista varten, tulee
kerätä yhteen ”Aikataulu”-nimiseen asiakirjaan tai tietovälineeseen
(Timetable Sheet / Fiche Train), joka annetaan kuljettajalle ja jonka
tulee sisältää vähintään seuraavat tiedot:
— pysähdyspaikat ja muut aikapisteet,
— saapumis-/lähtö-/ohitusajat kussakin pisteessä.
Asianomaisen junayhtiön tulee laatia aikatauluasiakirja keräämällä
asianomaisten infrastruktuurin haltijoiden toimittamat aikatiedot.
Junayhtiön tulee formalisoida laatimisprosessi, joka asianomaisen
infrastruktuurin haltijan tulee vahvistaa oikeaksi niiden asiakirjan
elementtien osalta, joista se on vastuussa ja joihin sen kielitaito
riittää.
4.1.2.2Junahenkilökuntaa koskeva dokumentaatio
Kaikki junahenkilökunnalle tarpeelliset menettelyt tulee ryhmitellä
”Junahenkilökunnan sääntökirja” -nimiseen asiakirjaan tai tietoväli-
neeseen.
Junayhtiön tulee laatia junahenkilökunnan sääntökirja, ja sen tulee
sisältää infrastruktuurin haltijoiden toimittamat tiedot.
Infrastruktuurin haltijat voivat pyytää niitä koskevien osien osalta,
että asiakirja laaditaan ja päivitetään saman prosessin mukaisesti,
jota käytetään kuljettajan sääntökirjan yhteydessä (4.1.2.1.1 alakohtaedellä).
Kaikki liikkuvan kaluston käyttöä normaaleissa ja vaaratilanteissa
koskevat asiat, jotka junahenkilökunnan täytyy tietää, tulee kerätä
”Junahenkilökunnan liikkuvan kaluston kirja” -nimiseen asiakirjaan
tai tietovälineeseen.
Junayhtiön tulee kirjoittaa junahenkilökunnan liikkuvan kaluston
kirja.
4.1.3 TURVALLISUUTEEN LIITTYVISSÄ TEHTÄVISSÄ TOIMIVIEN
JUNAYHTIÖN KULJETTAJIEN JA JUNAHENKILÖKUNNAN
PÄTEVYYSVAATIMUKSET
4.1.3.1Perusvaatimukset, menettelyt ja kielet
Turvallisuuteen liittyvissä tehtävissä toimivien kuljettajien ja juna-
henkilökunnan osalta junayhtiön tulee soveltaa
pätevöittämisprosessia, joka muodostuu seuraavista vaiheista ja
osista:
A — Henkilökunnan valinta
— henkilökunnan kokemuksen ja heidän ammatillisten ja
fyysisten ominaisuuksiensa arviointi,
— heidän ammatillisen vieraiden kielten taitonsa tai heidän
kielenoppimiskykynsä arviointi.
B — Ammatillinen alkukoulutus
— koulutusvaatimusten määrittäminen,
— koulutusohjelman resurssit,— opettajien pätevyys.
C — Alkusertifiointi
— sertifiointiohjelman vaatimusten laatiminen,
— luvan myöntäminen sertifioijille,
— pätevyystodistuksen antaminen.
D — Pätevyystason ylläpito ja henkilökunnan seuranta
— uranseurantasuunnitelma,
— terveydenseurantasuunnitelma.
E — Pätevyystason ylläpito ja kertauskoulutus
— koulutustarpeiden arvioinnin periaatteet,
— koulutuksen toteutuksen periaatteet,— koulutuksen arvioinnin periaatteet.
F — Pätevyystason ylläpito ja jatkosertifioinnin ylläpito
— jatkosertifioinnin periaatteet,
— jatkosertifioinnin menettelyjen formalisointi.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 13
▼B
Pätevöittämisprosessi määritetään siten, että siinä otetaan huomioon
asianomaisia infrastruktuureja koskevat säännöt.
Prosessia yksityiskohtaisesti kuvaava asiakirja lähetetään kullekin
asianomaiselle infrastruktuurin haltijalle.
4.1.3.2Reittitieto
Junayhtiön tulee määrittää infrastruktuurin haltijoiden laatimien
sääntöjen perusteella prosessi, jonka avulla liikenteessä käytettäviä
reittejä koskeva tieto hankitaan ja jonka avulla sitä ylläpidetään.
4.1.3.3Erityiset pätevyysvaatimukset
Joissakin infrastruktuurirekisteriin sisältyvissä tapauksissa (esimer-
kiksi kun kyseessä on erikoislaitteita sisältävä tunneli) junayhtiön
tulee asianomaisten infrastruktuurin haltijoiden laatimien sääntöjenperusteella laatia erityinen koulutus- ja tiedonylläpito-ohjelma
kaikkia niitä junahenkilökunnan jäseniä varten, jotka voivat joutua
tekemisiin turvallisuusmenettelyjen kanssa.
4.1.4. HENKILÖKUNNAN VÄLINEN TURVALLISUUTEEN
LIITTYVÄ VIESTINTÄ
4.1.4.1Viestien luonne ja esitystapa sekä turvallisuuteen liittyvän vies-
tinnän metodologia
Junayhtiöiden ja infrastruktuurin haltijoiden sovellettaviksi tarkoi-
tetut periaatteet, jotka koskevat
— viestien luonnetta ja esitystapaa sekä
— viestintämetodologiaa,
määritetään tämän YTE:n liitteessä A.
Näiden periaatteiden soveltamisen helpottamiseksi valmistellut
toiminnalliset elementit määritetään asiakirjoissa, jotka on tarkoitettu
kuljettajien ja liikenteenohjaushenkilökunnan käyttöön.
Kuljettajan sääntökirjassa on liitteitä kuljettajia varten.
— Liite 1: Viestintämenettelyjen käsikirja
— Liite 2: Lomakekirja (Book of Forms/ Livret Formulaires ).
4.1.4.2Ohjauskeskuksenja junan kesken käytettävä kieli
Käytettävän kielen tulee olla sama kuin sen, jota käytetään asiano-
maisessa infrastruktuurissa. Infrastruktuurin haltija päättää, mitä
kieltä käytetään.
Turvallisuustiedon tason tulee olla seuraavanlainen:— Ajotehtävä (kuljettaja)
Kyky lähettää ja ymmärtää tämän YTE:n liitteessä A määritettyjä
viestejä.
Infrastruktuurin haltijan tulee laatia näiden viestien sisältö.
— Junansaattotehtävä (junahenkilökunta)
Kyky lähettää tietoa, joka kuvaa junaa ja sen käyttötilaa henkilök-
unnan osalta sekä hyödylliset toimet matkustajia koskevissa
erityistilanteissa toimimista varten.
Infrastruktuurin haltijan tulee laatia näiden viestien sisältö.
4.1.4.3Junahenkilökunnan kesken ja junahenkilökunnan ja kuljettajan
kesken käytettävä kieli
Käytettävän kielen tulee olla sama kuin sen, jota käytetään jollakin
yhteentoimivan verkon alueella. Sen valitsee junayhtiö.
4.1.4.4Junahenkilökunnanja matkustajien kesken käytettävä kieli
Matkustajien turvallisuuteen ja terveyteen liittyvissä tilanteissa juna-
henkilökunnan ja matkustajien kesken käytettävän kielen tulee olla
jokin jollakin yhteentoimivan verkon alueella käytettävistä kielistä.
Sen valitsee junayhtiö yhteisymmärryksessä infrastruktuurin halti-
joiden kanssa.
Lisäksi infrastruktuurin haltijat voivat laatia erityissääntöjä erikoista-
pauksia varten (esimerkiksi pitkissä tunneleissa ajamista varten) tai
yksittäisten jäsenvaltioiden määräysten mukaisia sääntöjä.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 14
▼B
4.1.5 KULJETTAJIEN AUTTAMINEN HÄIRIÖTILANTEESSA TAI
KUN ILMENEE MERKITTÄVÄ LIIKKUVAN KALUSTON
TOIMINTAHÄIRIÖ
Aina junan ollessa ajossa junayhtiön tulee pitää tavoitettavissa asian-
tuntija, johon kuljettaja voi ottaa suoraan yhteyden tosiaikaisesti
häiriötilanteessa tai kun ilmenee merkittävä liikkuvan kaluston
toimintahäiriö.
4.1.6 ONNETTOMUUTTA TAI HÄIRIÖTILANNETTA SEURAAVA
TUTKIMUS TAI KUULUSTELU
Junayhtiön tulee määrittää yhteisymmärryksessä infrastruktuurin
haltijan kanssa henkilöt, joihin otetaan yhteyttä.
Infrastruktuurin haltijan tulee yhteisymmärryksessä junayhtiön
kanssa laatia onnettomuutta tai häiriötilannetta koskevan tutki-
muksen tai kuulustelun aikataulut.
Mitä tulee vaadittujen turvallisuuteen liittyviä tapahtumia koskevien
tallenteiden säilytykseen, saantiin ja lukemiseen, junayhtiön täytyy
yhteisymmärryksessä infrastruktuurin haltijan kanssa laatia menet-
tely, jotta nämä toimet voidaan tehdä.
4.1.7 JUNAN KÄYTTÖTILAN ILMOITTAMINEN INFRASTRUK-
TUURIN HALTIJALLE
Infrastruktuurin haltijan ja junayhtiön välille tulee määrittää menet-
tely, jonka mukaisesti liikenteenohjauksesta vastaavalle
organisaatiolle raportoidaan mahdollisista liikkuvaan kalustoon
vaikuttavista poikkeamista, joilla on mahdollisia vaikutuksia junan
kulkuun (ennen lähtöä ja matkalla).
4.1.8 TOIMINTASUUNNITELMAT JA MENETTELYT
MERKITTÄVIÄ HÄIRIÖTILANTEITA VARTEN
Infrastruktuurin haltijoiden tulee yhteistyössä junayhtiön kanssa
määrittää toimintasuunnitelmat ja menettelyt seuraavia häiriötilan-
teita varten:
— Onnettomuus
— ihmisten pelastaminen
— Liikkuvan kaluston häiriöt
— matkustajien evakuointi
— vioittuneen kaluston pelastaminen
— Infrastruktuurin häiriöt
— uudelle reitille ohjatun junan ajoehdot.
Junayhtiöiden ja infrastruktuurin haltijoiden tulee ottaa nämä toimin-
tasuunnitelmat ja menettelyt huomioon sääntökirjoissa ja omissa
henkilökunnan koulutusvaatimuksissaan.
Lisäksi, ja jotta infrastruktuurin haltijat pystyisivät määrittämään
ennalta sääntöjen ja määräysten mukaisesti tehtävät toimet häiriöti-
lanteiden luonteen mukaan, junayhtiön tulee toimittaa niille niiden
pyynnöstä luettelo sellaisista liikkuvan kaluston erityisistä toiminta-
häiriöistä, joilla voi olla merkittäviä liikenteellisiä seurauksia.
4.1.9 AJAMINEN ERITYISOLOISSA (TESTIJUNAT JA VIOITTU-
NEET JUNAT)
Junayhtiöiden tulee määrittää erityisehdot, jotka koskevat junien
ajamista liikkuvan kaluston testeissä ja vioittuneen ja sen jälkeenkorjatun kaluston siirtämistä, ja asianomaisten infrastruktuurin halti-
joiden tulee tarkastaa ehdot hyväksymistä varten.
4.1.10 JÄRJESTELMÄN VALVONTA TURVALLISUUDEN
KANNALTA
4.1.10.1Vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen
Yhdenmukaisuus yhteentoimivuutta koskevien vaatimusten kanssa
tulee selvittää erityisesti tarkastusten avulla.
Infrastruktuurin haltijoiden tulee
— tehdä vähintään kerran vuodessa verkkonsa tarkastus, joka
koskee
— sitä, miten junayhtiöt ovat toteuttaneet määräykset,
— junayhtiöiden perustaman valvontajärjestelmän tehokkuutta,
— ilmoittaa junayhtiöille verkossa tehtyjen tarkastusten tuloksista.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 15
▼B
Junayhtiöiden tulee
— tarkastaa vähintään kerran vuodessa niitä koskeva yhteentoimiva
suurnopeusliikennepalvelu,
— ilmoittaa tarkastusten tulokset asianomaisille infrastruktuurin
haltijoille.
4.1.10.2Kokemukseen perustuva palaute
Infrastruktuurin haltijoiden tulee
— luoda prosessi kentältä tulevaa palautetta varten, joka koskee
yhteentoimivan suurnopeusjärjestelmän toimintaa,
— ilmoittaa asianomaisille junayhtiöille niiden alueilla sattuneista
häiriötilanteista ja onnettomuuksista,
— välittää junayhtiöille tutkimuksen tai kuulustelun analyysit ja
johtopäätökset silloin, kun kyseessä on yhtiön henkilökuntaan
kuuluva henkilö.
Junayhtiöiden tulee
— luoda prosessi kentältä tulevaa palautetta varten, joka koskee
yhteentoimivan suurnopeusjärjestelmän toimintaa,
— määräajoin ja tarvittaessa ilmoittaa infrastruktuurin haltijoille
palautteen tuloksista ja alueista, joilla korjaustoimia odotetaan.
4.1.11 TOIMINNAN LAADUN VALVONTA
Junayhtiön ja asianomaisen infrastruktuurin haltijan tulee yhdessä
analysoida mahdollisimman pian tapahtumat, jotka ovat
merkittävästi häirinneet toimintaa.
Junayhtiön ja asianomaisten infrastruktuurin haltijoiden tulee
yhdessä analysoida mahdolliset toistuvat tapahtumat vähintään
kerran vuodessa.
Junayhtiön tulee määrittää nämä prosessit yhteisymmärryksessä
infrastruktuurin haltijoiden kanssa.
4.1.12 LIIKENNÖINTI4.1.12.1Miehitys
Junahenkilökunnan vähimmäismäärän ja heidän pätevyytensä tulee
olla kunkin käytettävän infrastruktuurin junamiehityssääntöjen
mukaisia.
Junayhtiön tulee laatia yhteisymmärryksessä infrastruktuurin haltijan
kanssa menettely ennen junan lähtöä tehtävien tarkastusten määrittä-
miseksi.
4.1.12.2Matkustajien määrä junassa
Kun junayhtiö käyttää suurnopeuksista liikkuvaa kalustoa, joka ei
voi ajaa nimellisnopeudellaan huomattavan matkustajaylikuorman
vuoksi, sen tulee ryhtyä tarvittaviin toimiin varmistaakseen, ettei
sellaista ylikuormitustilannetta tavallisesti koskaan esiintyisi.
Poikkeustapauksissa, joissa tällainen tilanne kuitenkin esiintyy,
junayhtiön tulee ilmoittaa infrastruktuurin haltijalle edellytyksistä,
joilla junaa voidaan siirtää.
Joissakin infrastruktuurirekisteriin sisältyvissä tapauksissa (esimer-
kiksi kun kyseessä on tunneli, jota varten infrastruktuurin haltija on
laatinut evakuointisuunnitelman, jonka mukaisesti matkustajien
täytyy kävellä pitkin junaa), infrastruktuurin haltijan tulee yhdessä
junayhtiön kanssa sopia sallitusta junamatkustajien enim-
mäismäärästä.
Lisäksi edellä mainitussa tapauksessa ja samoista syistä matkatavar-
oita ei sallita käytävillä eikä ovensuissa.
4.2 LIITYNTÄKOHDAT KÄYTTÖTOIMINTAOSAJÄRJESTELMÄÄN
Ei ole.
4.3 MÄÄRITETYT SUORITUSTASOT
Ei ole.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 16
▼B
5YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT
5.1 Direktiivin 96/48/EY 2 artiklan d kohdan mukaan yhteentoimi-
vuuden osatekijät ovat ”sellaisessa osajärjestelmässä olevia tai
siihen tarkoitettuja perusosia, perusosien ryhmiä, osakokonaisuuksia
tai kokonaisuuksia, josta Euroopan laajuisen suurten nopeuksien
rautatieverkon yhteentoimivuus on suoraan tai epäsuorasti riippu-
vainen”.
5.2 Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat niihin liittyvät direktiivin
96/48/EY määräykset.
5.3 Joihinkin yhteentoimivuuden osatekijöihin liittyy eritelmiä, joissa on
määritetty niitä koskevat suoritustasovaatimukset. Niiden vaatimus-
tenmukaisuuden ja/tai käyttöönsoveltuvuuden arviointi tulee tehdä
yleensä yhteentoimivuuden osatekijöiden liityntäkohtien avulla.
Rakenteeseen tai kuvaileviin ominaisuuksiin tulee luottaa vain poik-
keustapauksissa.
Käyttötoimintaosajärjestelmällä ei ole yhteentoimivuuden osate-
kijöitä.
6VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTU-
VUUDEN ARVIOINTI
6.1 YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT
Käyttötoiminnan YTE ei sisällä yhteentoimivuuden osatekijöitä.
6.2 KÄYTTÖTOIMINTAOSAJÄRJESTELMÄ
6.2.1 ARVIOINTIMENETTELYT JA KÄYTETTÄVÄT MODUULIT
Kyseessä olevien parametrien vaatimustenmukaisuuden arviointiin
liittyy kunkin parametrin osalta seuraavien ajettavia reittejä ja
käytettävää liikkuvaa kalustoa koskevien seikkojen tarkastaminen:
— ennen palvelun aloittamista: kaikkien määritettyjen asiakirjojen,
menettelyjen, prosessien tai erikoismääräysten ominaisuudet,
— toiminnan aikana: kaikkien laadunvalvontajärjestelmään liitty-
vien määritettyjen elementtien toteutusja valvonta.
Vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa käytettävät moduulityypit
ovat seuraavat:
— Ennen palvelun aloittamista:
— Kun kyseessä ovat infrastruktuurin haltijaa koskevat suunnit-
teluparametrit, on käytettävä tyyppiä A olevaa moduulia.
— Kun kyseessä ovat junayhtiötä koskevat suunnitteluparame-
trit, on käytettävä tyyppiä A olevaa moduulia yhdessä
lisämääräyksen A1 kanssa seuraavasti:
”junayhtiön valitseman ilmoitetun laitoksen tulee tarkastaa
sitä koskevien suunnitteluparametrien elementtien ominai-
suudet ennen palvelun aloittamista”.
Tähän moduuliin viitataan tunnuksella AE, ja se kuvataan
jäljempänä 6.2.2 kohdassa.
— Toiminnan aikana:
Kun kyseessä ovat laadunvalvontajärjestelmään liittyvät parame-
trien elementit, on käytettävä tyyppiä D olevaa moduulia yhdessä
määräyksen D1 kanssa seuraavasti:
”ilmoitetun laitoksen tai infrastruktuurin haltijan ja junayhtiöiden
valitseman ilmoitetun organisaation tulee arvioida joka toinen
vuosi niiden parametrien elementit, jotka liittyvät laadunvalvon-
tajärjestelmän prosesseihin (laadunvalvontajärjestelmän
soveltaminen, merkitty tunnuksella SQ taulukkoon 6.2.2) ja jotka
koskevat junayhtiötä ja/tai infrastruktuurin haltijaa. Ilmoitettu
laitos valitaan asianomaisen jäsenvaltion laatiman menettelyn
mukaisesti niiden ilmoitettujen laitosten joukosta, joilla on
tarpeellinen osaaminen, yhteisymmärryksessä asianomaisen
jäsenvaltion turvallisuustodistusten myöntäjäksi nimittämän vira-
nomaisen kanssa.”
Tähän moduuliin viitataan tunnuksella DE, ja se kuvataan
jäljempänä 6.2.2 kohdassa.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 17
▼B
6.2.2 MODUULIEN KÄYTTÖ
Seuraavassa taulukossa
— luetellaan arvioitavat parametrit ja kunkin parametrin tarkastet-
tavat elementit ja yksilöidään arvioitavat
laadunvalvontajärjestelmän elementit (merkitty tunnuksella SQ),
— annetaan YTE-viite eri parametreille ja kerrotaan käytettävät
moduulit.
Tämä taulukko muodostaa moduulien käytön perustan.
Arvioitavat parametritKunkin parametrin tarkastettavat
elementitYTE-viiteKäytettävät moduulit
JY IH
Uuden järjestelmän
käyttöä koskeva
menettelyJärjestelmää varten laadi-
tussa eurooppalaisessa
normissa annettujen
määräysten soveltaminen
tätä järjestelmää varten4.1.1 A
Dokumentaatio
Kuljettajan sääntökirja Olemassaolo 4.1.2.1.1 AE A
Rakenne AETekstin kieli AE
Laatimis- ja päivitysprosessi,
mukaan luettuina pätevän ja
yleisesti hyväksytyn
laitoksen valinta ja
käännöksen oikeaksi todista-
minenAE
Reittikirja Olemassaolo 4.1.2.1.2.1 AE
Vähimmäissisältö AE
Junayhtiön käyttämä esitys-
tapaAE
Tekstin kieli AE
Laatimis- ja päivitysprosessi AE A
Muutetut elementit
sisältävä asiakirja tai
tiedostoOlemassaolo 4.1.2.1.2.2 AE
Junayhtiön käyttämä esitys-
tapaAE
Laatimis- ja päivitysprosessi AE A
Menettely, jonka
avulla kuljettajalle
tiedotetaan tosiaikai-
sestiOlemassaolo 4.1.2.1.2.3 AE A
Kuljettajan liikkuvan
kaluston kirjaOlemassaolo 4.1.2.1.3 AE
Aikataulu Olemassaolo 4.1.2.1.4 AE
Vähimmäissisältö AE
Junayhtiön käyttämä esitys-
tapaAE
Tekstin kieli AE
Laatimisprosessi AE A2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 18
▼B
Arvioitavat parametritKunkin parametrin tarkastettavat
elementitYTE-viiteKäytettävät moduulit
JY IH
Junahenkilökunnan
sääntökirjaNäiden asiakirjojen olemas-
saolo4.1.2.2 AE
Asianmukainen laatimis- ja
päivitysprosessiAE A
Junahenkilökunnan
liikkuvan kaluston
kirjaOlemassaolo AE
Kuljettajien ja juna-
henkilökunnan
pätevyys
Prosessi kuljettajien ja
junahenkilökunnan
yleisiä pätevyysvaati-
muksia vartenOlemassaolo 4.1.3.1 AE
Rakenne AE
Prosesseja kuvaavan asia-
kirjan toimittaminen junayh-
tiöstä kullekin
infrastruktuurin haltijalleAE
Reittitiedon hankinta-
ja ylläpitoprosessiOlemassaolo 4.1.3.2 AE A
Koulutus- ja tiedo-
nylläpitoprosessi
erityispätevyyttä
vaativia tehtäviä
vartenErityisohjelman olemassaolo 4.1.3.3 AE A
Turvallisuuden
kannalta olennainen
viestintä
Asiakirjoissa esiin-
tyvät toiminnalliset
elementit ohjauskes-
kuksen ja junan välistä
viestintää varten:
— kuljettajan
käyttöön
(sääntökirjan liit-
teet)
— viestintämenette-
lyjen käsikirja
— lomakekirja— liikenteenohjauk-
sesta vastaavan
henkilökunnan
käyttöönLiitteessä A esitettyjen peri-
aatteiden soveltaminen4.1.4.1 AE A
Ohjauskeskuksen ja
junan kesken
käytettävä kieliMääritys4.1.4.2 AE
Junahenkilökunnan ja
kuljettajan kesken
käytettävä kieliMääritys4.1.4.3 AE
Junahenkilökunnan ja
matkustajien kesken
käytettävät kieletMääritys4.1.4.4 AE A2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 19
▼B
Arvioitavat parametritKunkin parametrin tarkastettavat
elementitYTE-viiteKäytettävät moduulit
JY IH
Kuljettajien auttami-
seksi tarkoitetut toimetOlemassaolo 4.1.5 AE
Toimet tutkimus- ja
kuulustelutarkoituksia
varten sekä tallennet-
tuihin turvallisuustie-
toihin pääsemiseksi ja
niiden lukemiseksiOlemassaolo 4.1.6 AE A
Menettely junan
käyttötilan ilmoittami-
seksi infrastruktuurin
haltijalleOlemassaolo 4.1.7 AE A
Toimintasuunnitelmat
ja menettelyt
merkittäviä häiriöti-
lanteita vartenOlemassaolo 4.1.8 AE A
Sisällyttäminen sääntökir-
joihin ja koulutusvaatimuk-
siinAE A
Toimintahäiriöiden luettelo AE A
Testattavan liikkuvan
kaluston ajoehtoja ja
vioittuneen liikkuvan
kaluston palauttamista
koskevat toimetMääritys4.1.9 AE A
Sisällyttäminen tarkastusoh-
jelmiin
Järjestelmän tarkasta-
minen turvallisuuden
kannalta
Tarkastusprosessi Olemassaolo 4.1.10.1 AE A
Prosessin soveltaminen
toiminnassa (SQ)DE DE
Palaute Olemassaolo 4.1.10.2 AE A
Prosessin soveltaminen
toiminnassa (SQ)DE DE
Järjestelmän tarkasta-
minen toiminnan
laadun kannaltaOlemassaolo 4.1.11 AE A
Prosessin soveltaminen
toiminnassa (SQ)DE DE
Liikennöinti
Junamiehistöjen
kokoonpanoa koskevat
määräyksetJunahenkilökunnan vähim-
mäismäärän ja sen pätevyys-
vaatimusten määritys4.1.12.1 AE A
Menettely junahen-
kilökunnan määrän
tarkistamiseksi ennen
junan lähtöäOlemassaolo AE A2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 20
▼B
Arvioitavat parametritKunkin parametrin tarkastettavat
elementitYTE-viiteKäytettävät moduulit
JY IH
Junan kuormitusastetta
koskevat määräyksetOlemassaolo 4.1.12.2 AE
Varmentaminen osana
tarkastusta
Matkustajien enim-
mäismäärää koskevat
määräykset silloin,
kun on olemassa
evakuointisuunni-
telmatOlemassaolo AE A
Matkatavaroita
koskevat määräyksetOlemassaolo AE
(SQ) Laadunvalvontajärjestelmää koskevat (SQ)-elementit on tarkastettava toiminnan aikana.
Moduulien toteuttamista koskevat seuraavat järjestelyt:
Moduuli A
Tuottajan (infrastruktuurin haltijan) tulee itseään koskevien parame-
trien elementtien osalta:
a) laatia käyttödokumentaatio kyseistä yhteentoimivaa järjestelmää
varten:
— käytettävää liikkuvaa kalustoa ja ajettavaa reittiä koskeva
dokumentaatio,
— kutakin parametria koskeva dokumentaatio: asiakirja,
prosessin nimi, menettely tai erikoismääräykset,
— luettelo sovellettavista eurooppalaisista normeista,
ja arkistoida tämä materiaali ja säilyttää sitä vähintään 10 vuotta,
jotta kansalliset viranomaiset voivat sen tarkastaa;
b) tarkastaa kunkin edellä olevassa luettelossa mainitun parametrin
ja parametrien suunnitteluelementtien osalta, että ne ovat
YTE:ssä määritettyjen ominaisuuksien mukaisia;
c) laatia vaatimustenmukaisuusvakuutus, mukaan luettuna luettelo
tarkastettavista parametreista ja elementeistä (edellisestä taulu-
kosta), ja kullekin niistä osoitus yhdenmukaisuudesta. Tämä
vakuutus tulee arkistoida käyttödokumentaation kanssa.
Moduuli AE
Tuottajan (junayhtiön) tulee itseään koskevien elementtien osalta:
a) laatia käyttödokumentaatio kyseistä yhteentoimivaa järjestelmää
varten:
— käytettävää liikkuvaa kalustoa ja ajettavaa reittiä koskeva
dokumentaatio,
— kutakin parametria koskeva dokumentaatio: asiakirja,
prosessin sanamuoto, menettely tai erikoismääräykset,
— luettelo sovellettavista eurooppalaisista normeista,
ja arkistoida tämä materiaali ja säilyttää sitä vähintään 10 vuotta,
jotta kansalliset viranomaiset voivat sen tarkastaa;
b) valita ilmoitettu laitosja pyytää tarkas tamaan kunkin edellä
olevassa luettelossa mainitun parametrin ja suunnitteluparametrin
elementin osalta, että koko ajettavalla reitillä toimitaan YTE:ssä
määritettyjen ominaisuuksien mukaisesti.
Ilmoitetun laitoksen tulee:
c) tarkastaa kunkin edellä olevassa luettelossa mainitun parametrin
ja suunnitteluparametrin elementin osalta, että ne ovat YTE:ssä
määritettyjen ominaisuuksien mukaisia;
d) ilmoittaa saadut tulokset tarkastuksia pyytäneelle tuottajalle.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 21
▼B
Tuottajan tulee:
e) laatia vaatimustenmukaisuusvakuutus, mukaan luettuna luettelo
tarkastettavista parametreista ja elementeistä (edellisestä taulu-
kosta), ja kullekin niistä osoitus vaatimustenmukaisuudesta.
Tämä vakuutus tulee arkistoida käyttödokumentaation kanssa.
Moduuli DE
Tuottajien (junayhtiön ja infrastruktuurin haltijan, kummankin sitä
itseään koskevalta osalta) tulee:
a) laatia käyttödokumentaatio kyseistä yhteentoimivaa järjestelmää
varten:
— käytettävää liikkuvaa kalustoa ja ajettavaa reittiä koskeva
dokumentaatio,
— laadunvalvontajärjestelmään liittyvä organisaatiota, vastuita ja
valtuuksia koskeva dokumentaatio,
— kutakin käytettävään laadunvalvontajärjestelmään liittyvää
parametria koskeva dokumentaatio:
— prosessien nimet,
— tarkastusten tulokset,— palautetta koskevat elementit,
— kokonaislaadunvalvontajärjestelmää koskevat elementit,
ja arkistoida tämä materiaali ja säilyttää sitä vähintään 10 vuotta,
jotta kansalliset viranomaiset voivat sen tarkastaa;
b) valita ilmoitettu laitos tai organisaatio joka toinen vuosi ja pyytää
sitä arvioimaan niitä koskevien, laadunvalvontajärjestelmään liit-
tyvien parametrien elementit (niiden laadunvalvontajärjestelmän
prosessien soveltaminen, jotka on merkitty tunnuksella SQ edellä
olevaan taulukkoon).
Ilmoitetun laitoksen tai organisaation tulee:
c) arvioida tuottajia (junayhtiötä ja/tai infrastruktuurin haltijaa)
koskevat valvontaprosessit ja laatia kustakin raportti, josta käy
ilmi erityisesti seuraavat tiedot:
— ovatko tuottajat toteuttaneet prosessit suunnitellulla tavalla,
— hallitsevatko tuottajat prosesseja;
d) antaa tämän arvioinnin tulosja s iihen liittyvä raportti raporttia
pyytäneille tuottajille.
Tuottajien (junayhtiön ja infrastruktuurin haltijan, kummankin sitä
itseään koskevalta osalta) tulee:
e) laatia vaatimustenmukaisuusvakuutus, jossa esitetään tämän
arvioinnin tulokset ja siihen liittyvä raportti, ja säilyttää tätä
vakuutusta käyttödokumentaation kanssa.
7KÄYTTÖTOIMINTA-YTE:N TOTEUTTAMINEN
Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän asianomaisessa
osassa harjoitettavan junaliikenteen täytyy olla käyttötoiminta-YTE:n mukainen:
— kun uusi tai parannettu yhteentoimiva infrastruktuuri otetaan käyttöön direk-
tiivin 96/48/EY 14 artiklan mukaisesti,
— kun uusi rajanylitysliikenne aloitetaan,— tai kun kyseessä on tämän YTE:n 1.2 kohdassa mainittu, jo olemassa oleva
infrastruktuuri, vaiheittain ja, jos mahdollista, vuoteen 2005 mennessä.
Kuitenkin jos kyseessä on infrastruktuuri, jossa ajetaan jo olemassa olevilla
junilla, jotka eivät ole direktiivin 96/48/EY mukaisia, tämän YTE:n soveltami-
sesta seuraavat käyttösäännöt voidaan sovittaa paikalliseen tilanteeseen, jotta
säilytettäisiin jo olemassa olevan rautatiejärjestelmän yhteensopivuus ja sen
nykyinen turvallisuustaso. Tällaiset poikkeukset täytyy mainita infrastruktuurire-
kisterissä.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 22
▼B
LIITE A
OSAJÄRJESTELMÄÄN OSALLISTUVAN HENKILÖKUNNAN
VÄLINEN TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ VIESTINTÄ
VIESTIEN LUONNE JA RAKENNE
VIESTINTÄMETODOLOGIA
JOHDANTO
Tässä asiakirjassa määritetään ohjauskeskuksen ja junan sekä junan ja ohjaus-
keskuksen välistä turvallisuuteen liittyvää viestintää koskevat säännöt, joita
sovelletaan niihin tietoihin, joita lähetetään tai vaihdetaan turvallisuuden
kannalta kriittisissä tilanteissa yhteentoimivassa verkossa, ja joiden avulla erityi-
sesti:
— määritetään turvallisuuteen liittyvien viestien luonne ja rakenne,
— määritetään ääniviestintään liittyvä metodologia.
Tämän liitteen pohjalta:
— Infrastruktuurin haltija voi laatia viestit ja lomakekirjat (forms/formulaires).
Nämä elementit osoitetaan junayhtiöille samanaikaisesti kun rajatut säännöt
ja määräykset toimitetaan saataville.
— Infrastruktuurin haltijat ja junayhtiö voivat laatia asiakirjat operaattoreita
varten (lomakekirjat (Book of Forms/ Livret Formulaires )), ohjeet liikentee-
nohjauksesta vastaavaa henkilökuntaa varten ja liitteen 1 kuljettajan
sääntökirjaan (viestintämenettelyjen käsikirja).
1TURVALLISUUTEEN LIITTYVIEN VIESTIEN LUONNE JA RAKENNE
1.1 LUONNE
Kukin infrastruktuurin haltija määrittää turvallisuuteen liittyvät viestit
muodollisesti neljän tyypin mukaan:
— kiireelliset hätäviestit,
— menettelytapaviestit,
— lisäviestit,
— sisällöltään muuttuvat tiedotusviestit.
Näiden viestien lähettämistä koskevat säännöt annetaan 2 osassa (vies-
tintämetodologia).
1.1.1 Kiireelliset hätäviestit
Kiireellisten hätäviestien avulla annetaan toimintaohjeita hätätilan-
teissa.
Väärinymmärtämisen riskin välttämiseksi viesti toistetaan aina.Tärkeimmät viestit, joita voi lähettää, esitetään jäljempänä luokitel-
tuina tarpeen mukaan; lisäksi infrastruktuurin haltija voi tarvittaessa
määrittää muita kiireellisiä hätäviestejä.
Kiireellisten hätäviestien jälkeen voidaan lähettää menettelytapa-
viestejä (katso 1.1.2 alakohtaa).
Kaikki tärkeät kiireelliset hätäviestit on mainittu kuljettajien
sääntökirjan liitteessä 1 (viestintämenettelyjen käsikirja) ja ohjekir-
joissa, jotka on tarkoitettu liikenteenohjauksesta vastaavan
henkilökunnan käyttöön.
1.1.1.1Joko ohjauskeskuksen tai kuljettajan lähettämät viestit
— Kaikki junat täytyy pysäyttää:
Paikkaa tai aluetta koskevat tiedot määritetään tarvittaessa vies-
tissä.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 23
▼B
Tätä viestiä täytyy lisäksi nopeasti täydentää, mikäli mahdollista,
ilmoittamalla syy, tapahtumapaikka ja junan tunnistustieto:
— Jokin tietty juna täytyy pysäyttää:
— Tarvitaan radiohiljaisuus
1.1.1.2Kuljettajan lähettämät viestit
— Radan virransyöttö on katkaistava:
Tätä viestiä täytyy nopeasti täydentää, mikäli mahdollista, ilmoitta-
malla syy, tapahtumapaikka ja junan tunnistustieto:
2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 24
▼B
1.1.2 Menettelytapaviestit
1.1.2.1Viestien luonne
Menettelytapaviestien avulla lähetetään toimintaohjeita, jotka liittyvät
kuljettajan sääntökirjassa esitettyihin tilanteisiin.
Ne sisältävät itse viestin tekstin, joka vastaa tilannetta, ja viestin
tunnistusnumeron.
Jos viesti edellyttää, että vastaanottajan on raportoitava takaisin, myös
raportin teksti annetaan.
Näissä viesteissä käytetään ennalta määritettyä sanamuotoa, jonka
infrastruktuurin haltijat ovat laatineet omalla kielellään, ja viestit
esitetään valmiiksi painetuilla paperilomakkeilla.
1.1.2.2Menettelytapalomakkeet
Menettelytapalomakkeet ovat muodollinen väline menettelytapavies-
tien välittämiseen.
Niiden tarkoituksena on:
— antaa käyttöön yhteinen työasiakirja, jota liikenteenohjauksesta
vastaava henkilökunta ja kuljettajat käyttävät tosiaikaisesti,
— mahdollistaa viestinnän jäljitettävyys.
Nämä lomakkeet tunnistetaan menettelyyn liittyvän ainutkertaisen
koodisanan tai -numeron avulla.
Kukin infrastruktuurin haltija laatii ne omalla kielellään.
1.1.2.3Lomakekirja (Book of Forms / Livret Formulaires)
Koko lomakesarja täytyy kerätä paperisiksi kirjoiksi (lomakekirjoiksi):
— kuljettajalle tarkoitettu lomakekirja, johon on ryhmitelty kaikki ne
lomakkeet, joita eri infrastruktuurin haltijat voivat käyttää missä
tahansa ajettavan reitin osassa. Lomakekirjan tulee muodostaa
kuljettajan sääntökirjan liite 2,
— liikenteenohjauksesta vastaavalle henkilökunnalle tarkoitettu loma-
kekirja, jonka ansiosta he voivat panna käytäntöön kaikki heidän
alueellaan käytettävät menettelyt.
Lomakekirjat ovat kaksiosaisia.Ensimmäinen osa sisältää seuraavat asiat:
— muistutuksen lomakekirjan käytöstä,
— ohjauskeskukselta peräisin olevien menettelytapalomakkeiden
hakemiston,
— kuljettajalta peräisin olevien menettelytapalomakkeiden hake-
miston,
— tilanteiden luettelon, jonka ristiviittaukset osoittavat, mitä menette-
lytapalomaketta tulee käyttää,
— sanaston, jossa on lueteltu tilanteet, joita kukin menettelytapalo-
make koskee,
— viestien tavaamissäännöt (foneettinen aakkosto jne.).
Toinen osa sisältää itse menettelytapalomakkeet.Lomakekirjassa on useita mallilomakkeita, ja siinä tulee käyttää
välilehtiä.
Junayhtiö voi lisätä kuljettajan lomakekirjaan kuhunkin lomakkeeseen
ja tarkasteltaviin tilanteisiin liittyviä selitystekstejä.
1.1.3 Lisäviestit
Lisäviestit ovat tiedotusviestejä, joita kuljettaja käyttää tiedon välittä-
miseen liikenteenohjauksesta vastaavalle henkilökunnalle tai joita
liikenteenohjauksesta vastaava henkilökunta käyttää kertoakseen
kuljettajalle joistakin tietyistä ennustettavissa olevista tilanteista, jotka
liittyvät junan kulkuun tai junan tai infrastruktuurin tekniseen kuntoon.
Infrastruktuurin haltijat määrittelevät tarvittavat lisäviestit, ja ne sisäl-
tyvät kuljettajan sääntökirjan liitteeseen 1 (viestintämenettelyjen
käsikirjaan) ja niihin ohjekirjoihin, jotka on tarkoitettu liikenteenoh-
jauksesta vastaavan henkilökunnan käyttöön.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 25
▼B
1.1.4 Sisällöltään muuttuvat tiedotusviestit
Kuljettajan tulee käyttää näitä viestejä joissakin tilanteissa ilmoittaak-
seen liikenteenohjauksesta vastaavalle henkilökunnalle tilanteista,
jotka ovat harvinaisia tai joita varten ei ole ennalta määritettyjä
viestejä.
Jotta tilanteiden kuvaaminen ja tiedotusviestien muodostaminen olisi
helpompaa, tulee laatia viestimalli, rautatieterminologian sanasto,
käytettävää liikkuvaa kalustoa kuvaava kaavio ja infrastruktuurin lait-
teita (esimerkiksi rataa tai ajojohtimia) kuvaava esitys.
1.1.4.1Viestien mallirakenne
2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 26
▼B
Näitä viestejä voi seurata pyyntö ohjeiden saamiseksi.
Viestien elementit ovat saatavissa sekä junayhtiön valitsemalla kielellä
että asianomaisten infrastruktuurin haltijoiden kielillä.
1.1.4.2Rautatieterminologian sanasto
Junayhtiön tulee laatia rautatieterminologian sanasto kutakin rautatie-
verkkoa varten. Sen on sisällettävä tavallisessa käytössä olevat termit
junayhtiön valitsemalla kielellä ja niiden infrastruktuurin haltijoiden
kielillä, joiden infrastruktuuria käytetään.
Siinä tulee olla kaksi osaa:
— aiheen mukainen termiluettelo,
— aakkosellinen termiluettelo.
1.1.4.3Liikkuvaa kalustoa kuvaava kaavio
Junayhtiön tulee laatia käytettävää liikkuvaa kalustoa kuvaava kaavio,
jossa on lueteltava niiden eri komponenttien nimet, jotka voivat olla
viestinnän kohteena asianomaisten infrastruktuurin haltijoiden kanssa.
Sen on sisällettävä vakiotermien yleiset nimitykset junayhtiön valitse-
malla kielellä ja niiden infrastruktuurin haltijoiden kielillä, joiden
infrastruktuuria käytetään.
1.1.4.4Infrastruktuurin laitteiden (esimerkiksi radan tai ajojohtimien) ominai-
suuksia kuvaava esitys
Junayhtiön tulee laatia ajettavalla reitillä olevien infrastruktuurin lait-
teiden (esimerkiksi radan tai ajojohtimien) ominaisuuksia kuvaava
esitys, josta on käytävä ilmi niiden eri komponenttien nimet, jotka
voivat olla viestinnän kohteena asianomaisten infrastruktuurin halti-
joiden kanssa. Sen on sisällettävä vakiotermien yleiset nimitykset
junayhtiön valitsemalla kielellä ja niiden infrastruktuurin haltijoiden
kielillä, joiden infrastruktuuria käytetään.
2VIESTINTÄMETODOLOGIA
2.1 METODOLOGIAN ELEMENTIT JA SÄÄNNÖT
2.1.1 Menettelyissä käytettävien termien sanasto
2.1.1.1Puheenvuoron siirtomenettely
Termi, jota käytetään siirrettäessä puheenvuoro toiselle osapuolelle:
Kuuntelen
2.1.1.2Viestien vastaanottomenettely
— vastaanotettaessa suora viesti
Termi, jota käytetään vahvistamaan, että lähetetty viesti on vastaa-
notettu:
Vastaanotettu
Termi, jota käytetään, kun viesti pitää toistaa kuuluvuuden ollessa
heikko tai ymmärrettäessä viesti väärin:
Sano uudelleen (+ puhu hitaasti)
— vastaanotettaessa perässä toistettu viesti
Termit, joita käytetään tarkistettaessa, vastaako perässä toistettu
viesti täsmälleen lähetettyä viestiä:
Oikein
vai ei:
Virhe (+ sanon uudelleen)
2.1.1.3Viestiyhteyden katkaisumenettely
— josvies ti on päättynyt
Loppu
— joskatkoson tilapäinen, mutta yhteyttä ei katkais ta2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 27
▼B
Termi, jota käytetään, kun halutaan toisen osapuolen jäävän odot-
tamaan:
Odota
— joskatkoson tilapäinen, mutta yhteyskatkais taan
Termi, jota käytetään kerrottaessa toiselle osapuolelle, että vies-
tiyhteys katkaistaan, mutta viestintää jatketaan myöhemmin:
Soitan uudelleen
2.1.1.4Viestien peruuttamismenettely
Termi, jota käytetään peruuttamaan käynnissä oleva menettely:
Peruuta menettely …Jos viestiä täytyy myöhemmin jatkaa, menettely täytyy toistaa alusta.
2.1.2 Virhe- tai väärinymmärrystilanteessa sovellettavat säännöt
Jotta mahdolliset virheet voitaisiin korjata viestiyhteyden aikana, on
sovellettava seuraavia sääntöjä:
2.1.2.1Virheet
— Virhe lähetyksen aikana
Kun lähettäjä itse huomaa lähetysvirheen, hänen täytyy pyytää
peruutusta lähettämällä seuraava menettelytapaviesti:
Virhe (+ valmistele uusi lomake)…
tai:
Virhe + sanon uudelleenja lähettää sitten alkuperäinen viesti uudelleen.
— Virhe perässä toistamisen aikana
Kun lähettäjä havaitsee virheen, kun viestiä ollaan toistamassa
hänelle, hänen tulee lähettää seuraavat menettelytapaviestit:
Virhe + sanon uudelleenja lähettää alkuperäinen viesti uudelleen.
2.1.2.2Väärinymmärtäminen
Jos jompikumpi osapuolista ymmärtää viestin väärin, hänen täytyy
pyytää toista osapuolta toistamaan viestin käyttämällä seuraavaa
tekstiä:
Sano uudelleen (+ puhu hitaasti)
2.1.3 Sanojen, lukujen, ajan, etäisyyden, nopeuden ja päivämäärän
esityssäännöt
Viestien ymmärtämisen ja ilmaisemisen helpottamiseksi eri tilanteissa
jokainen termi täytyy lausua hitaasti ja oikein, ja sellaiset sanat ja
luvut täytyy tavata, jotka voi helposti ymmärtää väärin. Seuraavia
tavaamissääntöjä tulee soveltaa:
2.1.3.1Sanojen ja kirjainryhmien tavaaminen
Tulee käyttää kansainvälistä foneettista aakkostoa (International
Phonetic Alphabet).
A Alpha
B Bravo
C Charlie
D Delta
E Echo
F Foxtrott
G Golf
H Hotel
I India
J Juliette
K Kilo2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 28
▼B
L Lima
M MikeN NovemberO OscarP PapaQ QuébecR RoméoS SierraT TangoU UniformeV VictorW WhiskyX X-rayY Yankee
Z Zulu
Esimerkki: pisteet A B = pisteet alpha-bravo. Signaali numero KX 835
= signaali Kilo X-Ray kahdeksan kolme viisi.
Junayhtiö voi laatia lisää ääntämisohjeita, jos se katsoo sen tarpeelli-
seksi.
2.1.3.2Lukujen ilmaiseminen
Luvut tulee lausua numero kerrallaan.
0 nolla
1 yksi2 kaksi3 kolme4 neljä5 viisi6 kuusi7 seitsemän
8 kahdeksan
9 yhdeksän
Esimerkki: juna 2183= juna kaksi-yksi-kahdeksan-kolme.
Desimaalien ilmaisemisessa tulee käyttää pilkku-sanaa.
Esimerkki: 12,50= yksi-kaksi-pilkku-viisi-nolla.
2.1.3.3Ajan ilmaiseminen
Aika ilmaistaan paikallisen ajan mukaan samalla tavalla kuin tavalli-
sessa kielenkäytössä.
Esimerkki: kello 10.52 = kymmenen viisikymmentäkaksi.
Tarvittaessa ajan voi lausua numero kerrallaan (kello yksi nolla viisi
kaksi).
2.1.3.4Etäisyyksien ja nopeuksien ilmaiseminen
Etäisyydet tulee ilmaista kilometreinä ja nopeudet kilometreinä
tunnissa. Maileja voi käyttää, jos kyseistä yksikköä käytetään asiano-
maisessa infrastruktuurissa.
2.1.3.5Päivämäärien ilmaiseminen
Päivämäärät tulee ilmaista tavalliseen tapaan.
Esimerkki: 10.joulukuuta.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 29
▼B
2.2 VIESTINNÄN RAKENNE
Turvallisuuteen liittyvissä ääniviesteissä tulee olla periaatteessa kaksi
seuraavaa vaihetta:
— tunnistaminen ja pyyntö ohjeiden saamiseksi,
— itse viestin lähettäminen ja lähetyksen päättäminen.
Ensimmäistä vaihetta voi lyhentää tai sen voi ohittaa kokonaan, jos
kyseessä on kiireellinen hätäviesti.
2.2.1 Tunnistamista ja ohjepyyntöjä koskevat säännöt
Jotta osapuolet pystyisivät tunnistamaan toisensa, määrittämään
toimintatilanteen ja lähettämään menettelyohjeita, tulee soveltaa seu-
raavia sääntöjä:
2.2.1.1Tunnistaminen
Kaikki muut kuin kiireelliset hätäviestit täytyy aloittaa tunnistusvies-
teillä myös lähetyksessä olleen katkon jälkeen.
Eri osapuolten tulee käyttää tähän tarkoitukseen seuraavia viestejä.
— Liikenteenohjauksesta vastaava henkilökunta:
Juna …
… (numero)
Tässä … …kutsuu
… (nimi)
— Kuljettaja:
… kutsuu
… (nimi)Tämä on juna …
… (numero)
Huomautus:
Tunnistamista voi seurata lisätiedotusviesti, jossa annetaan liikentee-
nohjauksesta vastaavalle henkilölle tarpeeksi yksityiskohtaisia tietoja
tilanteesta, jotta hän voi tarkasti valita menettelyn, jota kuljettaja
voidaan vaatia seuraavaksi noudattamaan.
2.2.1.2Pyyntö ohjeiden saamiseksi
Ennen kuin menettelyä voidaan soveltaa, on ensin pyydettävä ohjeita.
Ohjeita pyydettäessä tulee käyttää seuraavia termejä:
Valmistele menettely…
2.2.2 Viestinlähetysmenettelyjä koskevat säännöt
2.2.2.1Kiireelliset hätäviestit
Kiireellisen ja pakottavan luonteensa vuoksi näitä viestejä koskevat
seuraavat seikat:
— Niitä voi lähettää tai vastaanottaa junan kulkiessa.
— Niiden tunnistamisosa voidaan ohittaa.— Ne tulee toistaa.— Niiden jälkeen tulee mahdollisimman pian lähettää lisätietoja.
2.2.2.2Menettelytapaviesti
Jotta lomakekirjaan (Book of Forms / Livret Formulaires) sisältyviä
menettelytapaviestejä voisi lähettää luotettavasti (junan ollessa pysäh-
dyksissä), tulee noudattaa seuraavia sääntöjä:
2.2.2.2.1 Viestin lähettäminen
Lomakkeen voi täydentää ennen viestin lähettämistä, jotta viestin koko
teksti voidaan lähettää kerralla.
2.2.2.2.2 Viestin vastaanottaminen
Viestin vastaanottajan täytyy täyttää lomakekirjasta löytyvä lomake
lähettäjän antamien tietojen perusteella.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 30
▼B
2.2.2.2.3 Toistaminen
Kaikki lomakekirjasta löytyvät ennalta määritetyt rautatieliikenteen
viestit tulee vaatia toistettaviksi perässä. Toistoviestiin tulee sisältyä
lomakkeiden harmaassa kentässä näkyvä viesti, takaisin raportoitava
osa ja mahdolliset lisä- tai täydentävät tiedot.
2.2.2.2.4 Virheettömän toiston kuittaaminen
Jokaista toistoviestiä tulee seurata viestin lähettäjän antama kuittaus
yhtäpitävyydestä tai yhtäpitämättömyydestä.
Oikein
tai
Virhe + sanon uudelleen
ja alkuperäisen viestin uudelleenlähettäminen.
2.2.2.2.5 Kuittaaminen
Jokainen vastaanotettu viesti tulee kuitata positiivisesti tai negatiivi-
sesti seuraavalla tavalla:
Vastaanotettu
tai
Epäselvä, sano uudelleen (+ puhu hitaasti)
2.2.2.2.6 Jäljitettävyysja tarkas taminen
Kaikkien ohjauskeskuksen lähettämien viestien mukana tulee lähettää
ainutkertainen tunnistus- tai lupanumero:
— jos viesti koskee sellaista tointa, jolle kuljettajan on saatava
erityinen lupa (esimerkiksi opasteen ohittaminen vaaratilanteessa):
Lupa …
… (numero)
— kaikissa muissa tapauksissa (esimerkiksi eteneminen varovasti):
Viesti …
… (numero)
2.2.2.2.7 Takaisin raportoiminen
Jokaista sellaista viestiä, johon sisältyy pyyntö ”raportoida takaisin”,
tulee seurata ”raportti”.
2.2.2.3Lisäviestit
Lisäviestejä koskevat seuraavat seikat:
— Niitä tulee edeltää tunnistusmenettely.
— Niiden tulee olla lyhyitä ja täsmällisiä (aina kun mahdollista,
niiden tulee sisältää vain välitettävät tiedot ja tieto siitä, mitä ne
koskevat).
— Ne tulee toistaa perässä, ja toistettu viesti tulee kuitata oikeaksi tai
vääräksi.
— Niitä voi seurata pyyntö ohjeiden tai lisätietojen saamiseksi.
2.2.2.4Ennalta määrittämättömät, sisällöltään muuttuvat tiedotusviestit
Sisällöltään muuttuvia tiedotusviestejä koskevat seuraavat seikat:
— Niitä tulee edeltää tunnistusmenettely.
— Ne tulee valmistella ennen lähettämistä.
— Ne tulee toistaa perässä, ja toistettu viesti tulee kuitata oikeaksi tai
vääräksi.2002D0734 — FI — 12.09.2002 — 000.001 — 31