1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI
annettu 21 päivänä joulukuuta 1976
kolmansista maista tuotavan siansukuisista kotieläimistä peräisin olevan tuoreen lihan trikiinitut-
kimuksesta
(77/96/ETY)
(EYVL L 26, 31.1.1977, s. 67)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston direktiivi 81/476/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1981 L 186 20 8.7.1981
►M2Neuvoston direktiivi 83/91/ETY, annettu 7 päivänä helmikuuta 1983 L 59 34 5.3.1983
►M3Komission direktiivi 84/319/ETY, annettu 7 päivänä kesäkuuta 1984 L 167 34 27.6.1984
►M4Neuvoston asetus (ETY) N:o 3768/85, annettu 20 päivänä joulukuuta
1985L 362 8 31.12.1985
►M5Komission direktiivi 89/321/ETY, annettu 27 päivänä huhtikuuta 1989 L 133 33 17.5.1989
Muutettu:
►A1Kreikan liittymisasiakirja L 291 17 19.11.1979
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI
annettu 21 päivänä joulukuuta 1976
kolmansista maista tuotavan siansukuisista kotieläimistä peräisin
olevan tuoreen lihan trikiinitutkimuksesta
(77/96/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon terveyttä ja eläinten terveyttä koskevista ongelmista
nautaeläinten ja sikojen sekä tuoreen lihan tuonnissa kolmansistamaista annetun direktiivin 72/462/ETY(
1), sellaisena kuin se on
viimeksi muutettuna direktiivillä 75/379/ETY(2), ja erityisesti sen 21
artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettädirektiivin 72/462/ETY 21 artiklassa neuvosto säätää menetelmästä ja
yksityiskohtaisista säännöistä, jotka ovat tarpeen trikiinien havaitsemi-seksi tuoreesta sianlihasta,
direktiivin 72/462/ETY soveltamisella ei ole tarkoitettua vaikutusta niin
kauan kuin jäsenvaltioiden välillä on eroja, jotka liittyvät takuisiin,joita vaaditaan trikiinien havaitsemiseksi kolmansista maista tuotavastatuoreesta lihasta; tämän vuoksi on tarpeen säätää tätä koskevista
yhteisön järjestelyistä,
kuluttajien terveyden suojaamiseksi on tarpeen, että tuore sianliha tutki-
taan järjestelmällisesti tehokkaiksi tunnustetuin menetelmin trikiinejäsisältävän lihan poistamiseksi,
tutkimus, joka tehdään viejämaana toimivassa kolmannessa maassa, on
tehtävä teurastamossa, joka täyttää tietyt vaatimukset ja jossa on erityi-sesti sopivilla laitteilla varustettu tutkimuslaboratorio,
tutkittujen lihanäytteiden erottamiseksi tutkimattomista on tarpeen
säätää erityisen merkin kiinnittämisestä tutkittuun lihaan tuloksen
ollessa negatiivinen,
olisi käytettävä menettelyä, jolla aloitetaan komission ja jäsenvaltioiden
kiinteä ja tehokasyhteis työ ja jonka avulla voidaan arvioida, kuinkasuositeltavaa on antaa kolmansien maiden laitosten suorittaa tämätutkimus tai käsitellä tutkittua lihaa; kyseisellä menettelyllä olisi myössaatettava erityisesti tutkimusmenetelmiin liittyvät tekniset määräykset,tutkimuslaboratorioita koskevat vaatimukset ja tutkitun lihan merkitse-
mismenettely teknisen kehityksen ja saatujen kokemusten mukaiselle
tasolle, ja
on suotavaa sallia jäsenvaltioiden päästää maahan tuoretta lihaa, jota ei
viejämaana toimivassa kolmannessa maassa ole tutkittu trikiinienvaralta, jos tämä liha on kylmäkäsitelty joko viejämaana toimivassakolmannessa maassa tai määrämaana olevassa jäsenvaltiossa, millä
varmistetaan, että siinä mahdollisesti olevat trikiinit tulevat vaaratto-
miksi; tämä käsittely on kuitenkin tehtävä tiettyjen, tarkoinmääriteltyjen menettelyjen mukaisesti ja tietyt edellytykset täyttävissälaitoksissa,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tässä direktiivissä sovelletaan direktiivissä 72/462/ETY annettuja
määritelmiä.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 2
(1) EYVL N:o L 302, 31.12.1972, s. 28
(2) EYVL N:o L 172, 3.7.1975, s. 17
▼B
Lisäksi:
a) ’tuoreella lihalla’ tarkoitetaan kotieläimenä pidetyn sian tuoretta
lihaa;
b) ’tutkimuksella’ tarkoitetaan tutkimusta, jolla todetaan trikiinien
esiintyminen tuoreessa lihassa.
2 artikla
1. Jotta kolmansista maista peräisin oleva luurankolihaksia (poikki-
juovaisia lihaksia) sisältävä liha voitaisiin hyväksyä yhteisön sisäiseen
kauppaan, liha on tarkastettava virkaeläinlääkärin valvonnassa javastuulla.
2. Tutkimus on tehtävä jonkin liitteessä I määrätyn menetelmän
mukaisesti koko ruholle, tai jos se ei ole mahdollista, kullekinyhteisöön tuotavalle puoliruholle, neljännesruholle tai palalle.
3. Tutkimus on tehtävä viejämaassa sijaitsevassa, direktiivin 72/462/
ETY 4 artiklan mukaisesti hyväksytyssä teurastamossa, jolla on tämän
direktiivin 4 artiklan mukainen lupa tehdä tämä tutkimus.
4. Tutkimus on tehtävä ennen direktiivin 72/462/ETY liitteessä B
olevassa X luvussa määrätyn terveysmerkinnän tekemistä.
5. Jos tutkimusta ei voida tehdä viejämaassa, määrämaana oleva
jäsenvaltio voi sallia tuoreen lihan tuonnin, jos tutkimus tehdään senalueella direktiivin 72/462/ETY 24 artiklan 2 kohdassa säädetynterveystarkastuksen aikana kyseisen direktiivin 27 artiklan 1 kohdan balakohdassa tarkoitetussa tarkastuspisteessä.
6. a) Jos tutkimuksen tulos on negatiivinen, tuore liha on välittömästi
tutkimuksen jälkeen merkittävä liitteen III mukaisesti.
b) Merkittäessä leimasinvärillä on käytettävä direktiivin 72/462/
ETY 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua väriainetta.
3 artikla
1. Edellä olevasta 2 artiklasta poiketen tuoreen lihan määrämaana
oleva jäsenvaltio voi vapauttaa tietyistä kolmansista maista tai näidenmaiden tietyistä osista tuotavan tuoreen lihan tutkimuksista, jos lihaon kylmäkäsitelty liitteen IV vaatimusten mukaisesti.
2. Tämä käsittely on tehtävä viejämaana toimivassa kolmannessa
maassa sijaitsevassa 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa laitoksessa.
Viejämaana toimivassa kolmannessa maassa tehtävästä kylmäkäsitte-
lystä on saatava virkaeläinlääkärin vakuutus lihan mukana seuraavaan
direktiivin 72/462/ETY 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun terveysto-
distukseen.
3. Jos käsittelyä ei ole tehty viejämaana toimivassa kolmannessa
maassa, se on tehtävä 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa tarkastuspis-teessä.
Jäsenvaltiossa tehtävästä kylmäkäsittelystä on saatava virkae-
läinlääkärin vakuutuslihan mukana s euraaviin direktiivin 72/462/ETY25 artiklassa tarkoitettuihin todistuksiin.
4 artikla
1. Teurastamolle myönnettävästä tutkimusluvasta ja leikkaamolle
myönnettävästä tutkittua tuoretta lihaa koskevasta leikkaamis- tai luut-tomaksi leikkaamisluvasta taikka laitokselle myönnettävästä luvasta
tehdä 3 artiklassa tarkoitettu kylmäkäsittely päätetään 9 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen. Direktiivin 72/462/ETY 4 artiklanvaatimusten lisäksi otetaan huomioon tämän direktiivin noudattamisestaannettavat takuut sekä teurastamoiden osalta:
a) tutkimusta varten tarvittavien tilojen ja laitteiden olemassaolo;
b) tutkimuksen suorittamisesta vastaavan henkilöstön pätevyys.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 3
▼B
Lupa myönnetään teurastamolle ja leikkaamolle vasta, kun kyseisen
kolmannen maan toimivaltaiset viranomaiset ovat virallisesti tunnusta-neet, että teurastamo ja leikkaamo täyttävät 5 artiklassa ja liitteessä III
asetetut vaatimukset, ja teurastamoiden osalta lisäksi, että niissä on liit-
teessä II olevan I luvun vaatimukset täyttävä laboratorio, joka on myösliitteen II muiden lukujen ja liitteen I vaatimusten mukainen.
Lupa kylmäkäsittelyyn myönnetään laitokselle vasta, kun kyseisen
kolmannen maan toimivaltaiset viranomaiset ovat virallisesti tunnusta-neet, että laitos täyttää liitteessä IV asetetut vaatimukset.
2. Direktiivin 72/462/ETY 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa
yhdessä tai useammassa luettelossa niiden laitosten nimet, jotka onhyväksytty 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, varustetaan erityisellämerkinnällä.
5 artikla
1. Edellä olevan 4 artiklan mukaisesti hyväksytyissä teurastamoissa
siat, joiden liha on tarkoitettu yhteisöön, on teurastettava erillisissätiloissa, tai niiden puuttuessa eri aikoina kuin siat, joiden lihaa ei oletarkoitettu yhteisöön, jollei tällaisten sikojen lihaa tutkita samaa menet-telyä noudattaen.
2. Yhteisöön tarkoitetun lihan, jonka tutkimustulos on negatiivinen,
leikkaaminen ja luuttomaksi leikkaaminen on tehtävä 4 artiklan mukai-
sessa leikkaamossa.
Näissä leikkaamoissa tällaisen lihan leikkaaminen ja luuttomaksi leik-
kaaminen on tehtävä erillisissä tiloissa tai niiden puuttuessa eri
aikoina kuin lihan, jota ei ole tarkoitettu yhteisöön, jollei tällaista lihaatutkita samaa menettelyä noudattaen.
6 artikla
Direktiivin 72/462/ETY 5 artiklassa säädettyjen kolmansissa maissa
tehtävien tarkastusten tarkoituksena on myös todeta, noudatetaanko
tätä direktiiviä.
7 artikla
Jäsenvaltioiden on laadittava ja toimitettava komissiolle luettelo 2
artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista tarkastuspisteistä, joissa
— tutkimus,
— 3 artiklassa tarkoitettu kylmäkäsittely
voidaan tehdä.
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että näissä pisteissä on kyseisiin
toimiin tarvittavat välineet.
8 artikla
Teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi voidaan 9 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen päättää tämän direktiivin liitteitäkoskevista mukautuksista tai täydennyksistä; tätä varten tehdyilläpäätöksillä on varmistettava nykyisten terveystakeiden tason säilyttä-minen.
9 artikla
1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian
saattaa 15 päivänä lokakuuta 1968 annetulla neuvoston päätökselläperustetun pysyvän eläinlääkintäkomitean (jäljempänä ’komitea’)käsiteltäväksi sen puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jäsenvaltionpyynnöstä viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden äänet painotetaan komiteassa perustamissopi-
muksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja eiosallistu äänestykseen.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 4
▼M2
▼B
▼B
3. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista
toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa toimenpiteistä määräajassa,jonka puheenjohtaja voi asettaa tarkasteltavan asian kiireellisyyden
mukaan. Lausunnot annetaan ►
M454◄äänen enemmistöllä.
4. Komissio vahvistaa toimenpiteet ja soveltaa niitä välittömästi, jos
ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos toimenpiteet eivät ole komi-tean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekeeviipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä.
Neuvosto päättää toimenpiteistä määräenemmistöllä.Jos neuvosto ei ole päättänyt toimenpiteistä kolmen kuukauden
kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio
vahvistaa ehdotetut toimenpiteet ja soveltaa niitä välittömästi, jollei
neuvosto ole yksinkertaisella enemmistöllä hylännyt näitä toimenpi-teitä.
11 artikla
Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edel-
lyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan
viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1979. Niiden on ilmoitettava tästäkomissiolle viipymättä.
12 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 5
▼M1
▼B
▼B
LIITE I
TRIKIINITUTKIMUSMENETELMÄT
I. TRIKINOSKOOPPITUTKIMUS
a)Laitteisto
50-kertaisesti ja 80-100-kertaisesti suurentava hehkulampputrikinos-
kooppi.
Kahdesta toisiaan vasten painettavasta lasilevystä koostuva puristuslasi,
jonka toinen lasi on jaettu yhtä suuriin ruutuihin, pienet käyrät sakset,
pienet atulat, veitsi näytteiden leikkaamista varten, pieniä numeroituja
astioita näytteiden erillään säilyttämistä varten, pipetti, lasillinen etikka-
happoa ja lasillinen kaliumhydroksidiliuosta kalkkeutumien poistoa ja
kuivuneen lihan pehmentämistä varten.
b)Näytteenotto
Kokonaisista ruhoista otetaan vähintään yksi hasselpähkinän kokoinen
näyte molempien palleapilareiden lihas- ja jänneosan yhtymäkohdasta.
Jos palleapilareita on ainoastaan yksi, otetaan siitä kahden hasselpäh-
kinän kokoinen näyte. Molempien palleapilareiden puuttuessa otetaan
kaksi noin hasselpähkinän kokoista näytettä kyljen tai rintalastan puolei-
sesta pallean osasta taikka kieli-, purema- tai vatsalihaksista.
Lihapaloista otetaan mahdollisuuksien mukaan kolme hasselpähkinän
kokoista vähärasvaista luurankolihasnäytettä eri kohdista mahdollisuuk-
sien mukaan läheltä luita tai jänteitä.
c)Suoritus
Josmolemmat palleapilarit ovat tallella, trikiinitutkijan on leikattava
kustakin edellä mainitusta koko ruhosta otetusta näytteestä seitsemän
kauranjyvän kokoista palasta, yhteensä 14; jos ainoastaan toinen pallea-
pilari on tallella, 14 palaa eri kohdista ja mahdollisuuksien mukaan
lihas- ja jänneosan yhtymäkohdasta; hänen on sitten puristettava ne lasi-
levyjen väliin siten, että normaalia painettua tekstiä voidaan selvästi
lukea preparaatin läpi. Jostutkittavan näytteen liha on kuivaa ja vanhaa,
preparaatteja on ennen puristusta pehmennettävä 10-20 minuuttia seok-
sessa, jossa on yksi osa kaliumhydroksidiliuosta ja noin kaksi osaa vettä.
Jos kokonaisten ruhojen ollessa kyseessä näytteet joudutaan ottamaan
pallean kyljen tai rintalastan puoleisesta osasta taikka kieli-, purema-
tai vatsalihaksista, kustakin näytteestä on leikattava 14 kauranjyvän
kokoista palaa, ts. yhteensä 28.
Trikiinitutkijan on leikattava kustakin lihapaloista otetusta näytteestä
neljä kauranjyvän kokoista palaa, yhteensä 12.
Trikinoskooppitutkimus on tehtävä siten, että jokainen preparaatti tutki-
taan hitaasti ja huolellisesti. Jos trikinoskooppitutkimuksessa havaitaan
epäilyttäviä alueita, joiden luonnetta ei voida täysin varmistaa edes triki-
noskoopin voimakkaimmalla suurennuksella, ne on tarkastettava
mikroskoopilla.
Mikroskooppitutkimus on tehtävä siten, että kutakin preparaattia tutki-
taan hitaasti ja huolellisesti 30-40-kertaisella suurennuksella.
Jos tuloksesta ei saada varmuutta, tutkimusta on jatkettava lisänäytteitä
ja -preparaatteja käyttäen sekä tarvittaessa voimakkaampien suuren-
nusten avulla kunnes saadaan toivottu varmuus tuloksesta.Trikinoskooppitutkimuksen on kestettävä vähintään kolme minuuttia.
Trikinoskooppitutkimuksen on kestettävä vähintään kuusi minuuttia, kun
on kyse korvaavista näytteistä, jotka on otettu pallean kylki- tai rintao-
sasta taikka kieli-, purema- tai vatsalihaksista.
Tutkimusta varten määrätty vähimmäisaika ei sisällä näytteiden ottoon
ja preparaattien tekoon tarvittavaa aikaa.
Yleissäännön mukaan trikiinitutkijan ei pitäisi tarkastaa yli 840 palaa
päivässä, mutta poikkeuksellisesti tutkija voi tarkastaa enintään 1 050
palaa.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 6
▼B
II. DIGESTIOMENETELMÄ
a)Laitteisto ja aineet
— veitsi näytteiden ottoa varten,
— pieniä kannellisia, numeroituja astioita näytteiden säilytystä varten
tarvittaessa tutkimuksen uusimiseen asti,
— inkubaattori,
— 2-3 litran lasisuppilo ja statiivi, kuminen yhdysletku, puristin yhdy-
sletkun sulkemista varten,
— muovisiivilä (halkaisija noin 18 cm ja silmäkoko noin 1 mm),— harsokangasta,
— pieni umpinainen kartioputki,
— lasiastia,— lihamylly,
— sopivalla valolähteellä varustettu stereomikroskooppi (15-40-
kertainen suurennus),
— ruuansulatusneste, joka koostuu seuraavista: 10 g pepsiiniä (80 y/g
FIP: Fédération internationale de pharmacie), 5 ml HCl (vähintään
37 %) lisätään vesijohtovettä niin, että saadaan litra nestettä.
b)Näytteenotto
1. Kokonaisista ruhoista otetaan vähintään 20 g:n näyte palleapilarista
lihas- ja jänneosien yhtymäkohdasta. Palleapilareiden puuttuessa
otetaan saman suuruinen näyte kyljen tai rintalastan puoleisesta
pallean osasta taikka kieli-, purema- tai vatsalihaksista.
2. Lihapaloista otetaan vähintään 20 g:n vähärasvainen luurankolihas-
näyte mahdollisuuksien mukaan läheltä luita tai jänteitä.
c)Menetelmä
Kymmenestä siasta otetun yhdistetyn näytteen tutkimista varten valmis-
tetaan 10 g näytettä kustakin yksittäisestä 20 g:n näytteestä. Loput 10 g
säilytetään yksittäisille näytteille tehtäviä lisätutkimuksia varten, jos ne
ovat tarpeen.
Yhdistetään 10 näytettä, jotka kukin painavat 10 g, yhdeksi näytteeksi;
se jauhetaan lihamyllyssä (reikien läpimitta 2 mm) ja pannaan sullo-
matta siivilään, joka on peitetty harsokankaalla. Siivilä sijoitetaan
suppiloon, joka on yhdistetty kumiletkulla pieneen umpinaiseen kartio-
putkeen; suppilo täytetään reunalta ruuansulatusnesteellä kunnes
määritettävä aines on täysin peittynyt. Määritettävän aineksen ja ruuan-
sulatusnesteen määräsuhteen on oltava noin 1:20-1:30.
Kun näytettä on inkuboitu 18-20 tuntia 37-39 ºC:n lämpötilassa, pieni
kartioputki irrotetaan. Sakan yläpuolinen neste poistetaan varovasti
putkesta, minkä jälkeen putken pohjalla oleva sakka huuhdellaan huolel-
lisesti astiassa. Sakka tutkitaan trikiinien havaitsemiseksi
stereomikroskoopilla 20-40-kertaisella suurennuksella.
Jos yhdistetyn näytteen tutkimustulos on positiivinen tai epävarma,
jäljellä olevat yksittäiset näytteet tutkitaan yksitellen sen jälkeen, kun
niihin on jokaisesta siasta lisätty 20 g:n pala, tai lihapalojen ollessa
kyseessä, kun kuhunkin näytteeseen on lisätty 20 g:n pala b kohdan
mukaisesti.
III YHDISTETTYJEN NÄYTTEIDEN DIGESTIOMENETELMÄ
a)Laitteisto ja reagenssit
— veitsi ja atulat näytteiden ottoa varten,
— lihamylly, jonka reikien läpimitta on 2-3 mm,— 3 litran erlenmeyerpullo, jossa on kumi- tai vanutulppa,— 2 000 ml:n kartiomainen erotussuppilo,— tavallinen statiivi, jossa on noin 28 cm:n pituinen A-jalusta ja noin
80 cm:n varsi,
— rengas, jonka halkaisija on 10-11 cm ja joka voidaan kiinnittää statii-
viin,1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 7
▼M3
▼B
▼M3
▼M3
— tasaleukainen puristin (23 × 40 mm), joka voidaan kiinnittää statii-
viin kaksoiskytkennällä,
— siivilä (silmäkoko 177 mikronia), ulkohalkaisija 11 cm, verkko
messinkiä tai ruostumatonta terästä,
— suppilo, jonka sisähalkaisija on vähintään 12 cm,
— 100 ml:n mittalaseja,
— sopivalla valolähteellä varustettu stereomikroskooppi (15-40-
kertainen suurennus), tai sopivalla valolähteellä varustettu trikinos-
kooppi, jossa on vaakatasopöytä puristuslasia varten,
— trikinoskooppia käytettäessä: toukkien laskukammio, joka voi olla
seuraavanlainen:
toukkien laskukammio on valmistettu 3 mm paksuista akryylilevyistä
seuraavasti:
i) kammion pohjan mitat ovat 180 × 40 mm, ja se on ruudutettu,
ii) sivulevyjen koko on 230 × 20 mm,
iii) päätylevyjen koko on 40 × 20 mm.
Pohja ja päädyt on sijoitettava sivujen väliin, jolloin kammion
molempiin päihin jää pienet kädensijat. Pohjalevyn yläpinnan on
oltava 7-9 mm sivujen ja päätyjen muodostaman kehyksen alareunan
yläpuolella. Osat on kiinnitettävä materiaalille sopivalla liimalla,
— petrimaljoja, joiden halkaisija on 9 cm, ja joiden pohjaan on merkitty
10 × 10 mm:n tarkastusruudutus terävällä esineellä (stereomikros-
kooppia käytettäessä),
— useita 10 litran jäteastioita, joita käytetään positiivisten erien saastut-
taman laitteiston käsittelemiseksi esimerkiksi formaliinilla ja
saastuneen ruuansulatusnesteen keräämiseksi,
— väkevöityä (37 %) suolahappoa,— pepsiiniä, jonka vahvuus on 1:10 000 NF (US National Formulary),
joka vastaa 1:12 500 BP (British Pharmacopoea),
joka vastaa 2 000 FIP (Fédération internationale de pharmacie),
— tarjottimia, joille mahtuu 50 noin 2 g:n painoista näytettä,— vaaka, jonka tarkkuuson 0,1 g.
b)Näytteenotto
1. Kokonaisista ruhoista otetaan noin 2 g:n näyte palleapilareiden lihas-
ja jänneosan yhtymäkohdasta; palleapilareiden puuttuessa otetaan
samankokoinen näyte kyljen tai rintalastan puoleisesta pallean osasta
taikka kieli-, purema- tai vatsalihaksista.
2. Lihapaloista otetaan noin 2 g:n vähärasvainen luurankolihasnäyte
mahdollisuuksien mukaan läheltä luita tai jänteitä.
c)Menetelmä
1. i)Täydet erät (100 näytettä kerrallaan)
Sioista otetuista 100 yksittäisestä näytteestä otetaan jokaisesta
noin 1 g näytettä. Yhdistetty näyte ajetaan kerran lihamyllyn läpi.
Jauhettu liha pannaan 3 l:n erlenmeyerpulloon samoin kuin 7 g
pepsiiniä, noin 2 l vesijohtovettä, joka on lämmitetty noin 40-
41 ºC:n lämpötilaan, sekä 25 ml väkevöityä suolahappoa. Seosta
on ravistettava, jotta pepsiini liukenee.
Liuoksen pH on noin 1,5-2.
— Sulatusta varten erlenmeyerpulloa on inkuboitava 40-41 ºC:n
lämmössä noin neljä tuntia. Pulloa on säännöllisesti ravistel-
tava inkuboinnin aikana vähintään kaksi kertaa tunnissa.
— Sulanut liuos siivilöidään 2 litran kartiomaiseen erotussuppi-
loon ja sen annetaan seistä statiivissa vähintään yksi tunti.
— Suppilosta lasketaan mittalasiin noin 45 ml näytettä, ja se
jaetaan kolmeen petrimaljaan, joiden pohja on ruudutettu,
15 ml kuhunkin maljaan.
— Kutakin petrimaljaa tarkastellaan huolellisesti stereomikros-
koopissa trikiinitoukkien havaitsemiseksi.
— Kun käytetään toukkien laskukammioita, 45 ml näytettä
jaetaan tasaisesti kahteen toukkien laskukammioon, joita
tarkastellaan trikinoskoopissa.
Toukat esiintyvät sakkautumissa tunnistettavina organismeina,
ja kun vesi on haaleaa, voidaan usein havaita kierteen kiinni-
ja aukikiertymisliikkeitä.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 8
▼M3
— Näytteet on tutkittava heti niiden valmistuttua. Tutkimusta ei
missään tapauksessa saa jättää seuraavaan päivään.
Jos näyteliuos on sameaa tai jos sitä ei tutkita 30 minuutin
kuluessa sen valmistumisesta, se on kirkastettava seuraavasti:
Lopullinen 45 ml:n näyte kaadetaan mittalasiin ja sen anne-
taan seistä 10 minuuttia. Tämän jälkeen poistetaan 30 ml
sakan yläpuolista nestettä varovasti imemällä ja 15 ml:n
jäännökseen lisätään vesijohtovettä, kunnes tilavuus on 45 ml.
Seoksen annetaan seistä vielä 10 minuuttia, minkä jälkeen
30 ml sakan yläpuolista nestettä poistetaan jälleen imemällä,
ja loput 15 ml kaadetaan petrimaljaan tai toukkien laskukam-
mioon tutkimusta varten. Mittalasi huuhdellaan 10 ml: lla
vesijohtovettä, ja huuhde lisätään petrimaljassa tai laskukam-
miossa olevaan näytteeseen tutkimusta varten.
ii)Pienemmät kuin 100 näytteen erät
Täyteen 100 näytteen erään voidaan lisätä enintään 15 yksittäistä
näytettä ja tutkia ne yhdessä täyden erän kanssa. Jos tutkitaan
enemmän kuin 15 mutta vähemmän kuin 100 näytettä, ruuansula-
tusnesteen määrää on vähennettävä näytteiden määrän mukaan.
2. Jos yhdistetystä näytteestä saatu tulos on positiivinen tai epävarma,
jokaisesta siasta on otettava 20 g:n lisänäyte b alakohdan mukaisesti.
Viiden sian 20 g:n näytteet on yhdistettävä ja tutkittava edellä
esitetyn menetelmän mukaisesti. Tällä tavoin tutkitaan 20 viiden
sian ryhmän näytteet. Jos trikiinejä todetaan viiden sian ryhmän
yhdistetyssä näytteessä, jokaisesta kyseisen ryhmän siasta on otettava
erillinen 20 g:n näyte, ja kukin niistä on tutkittava erikseen edellä
esitettyä menetelmää käyttäen.
IV MEKAANISESTI AVUSTETTU YHDISTETYN NÄYTTEEN DIGESTIO-
MENETELMÄ/LASKEUTUSMENETTELY
a)Laitteisto ja reagenssit
— veitsi tai sakset näytteiden leikkaamista varten,
— tarjottimia, joihin on merkitty 50 ruutua, joihin kuhunkin mahtuu
noin 2 g:n lihanäyte,
— Stomacher Lab-blender -sekoitin 3 500 malli Thermo,
— Stomacher-sekoittimeen sopivia muovipusseja,
— 2 l:n kartiomainen erotussuppilo, jossa mieluiten teflonhanat,
— renkailla ja kiinnittimillä varustettuja statiiveja,
— siivilöitä, silmäkoko 177 mikronia, ulkohalkaisija 11 cm, verkko
ruostumatonta terästä,
— suppiloita, joiden sisähalkaisija on vähintään 12 cm ja joihin siivilät
sopivat,
— 100 ml:n mittalaseja,
— 25 ml:n pipetti,
— 3 litran lasimaljoja,
— lusikka tai lasisauva lasimaljoissa olevan ruuansulatusnesteen sekoit-
tamista varten,
— muovinen injektioruisku ja imuputki,
— 6 g:n mittalusikka,
— lämpömittari, jonka tarkkuuson ± 0,5 ºC ja mittaus alue 1-100 ºC,
— täristin, esim. sähköparranajokone, jonka pää on irrotettu,
— rele, joka avautuu ja sulkeutuu yhden minuutin välein,
— vaakatasopöydällä varustettu trikinoskooppi tai stereomikroskooppi,
jossa on sopiva valolähde,
— toukkien laskukammio (trikinoskooppia käytettäessä). Toukkien
laskukammio valmistetaan 3 mm paksuista akryylilevyistä seuraa-
vasti:
i) kammion pohjan mitat ovat 180 × 40 mm, ja se on ruudutettu,
ii) sivulevyjen koko on 230 × 20 mm,
iii) päätylevyjen koko on 40 × 20 mm.
Pohja ja päädyt on sijoitettava sivujen väliin, jolloin kammion
molempiin päihin jää pieni kädensija. Pohjalevyn yläpinnan on
oltava 7-9 mm sivujen ja päätyjen muodostaman kehyksen alareunan
yläpuolella. Osat on kiinnitettävä materiaalille sopivalla liimalla,
— petrimaljoja, joiden halkaisija on 9 cm, ja joiden pohjaan on merkitty
10 × 10 mm:n tarkastusruudutus terävällä esineellä (stereomikros-
kooppia käytettäessä),1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 9
▼M3
— 17,5-prosenttista suolahappoa,
— pepsiiniä, jonka vahvuus on: 1:10 000 NF (US National Formulary),
joka vastaa 1:12 500 BP (British Pharmacopoea),joka vastaa 2 000 FIP (Fédération internationale de pharmacie),
— useita 10 litran jäteastioita, joita käytetään positiivisten erien saastut-
taman laitteiston käsittelemiseksi esimerkiksi formaliinilla ja
saastuneen ruuansulatusnesteen keräämiseen,
— vaaka, jonka tarkkuuson 0,1 g.
b)Näytteenotto
1. Kokonaisista ruhoista otetaan noin 2 g:n näyte palleapilareiden lihas-
ja jänneosan yhtymäkohdasta; palleapilareiden puuttuessa otetaan
samankokoinen näyte kyljen tai rintalastan puoleisesta pallean osasta
taikka purema- tai vatsalihaksista.
2. Lihapaloista otetaan noin 2 g:n vähärasvainen luurankolihasnäyte
mahdollisuuksien mukaan läheltä luita tai jänteitä.
c)Menetelmä
1.Sulatus
i)Täydet erät (100 näytettä kerrallaan)
— Stomacher Lab-blender 3 500 -sekoittimeen asennetaan
kaksinkertainen muovipussi, ja lämpötilavalitsin asetetaan 40-
41 ºC:seen.
— 1,5 litraa vettä, joka on lämmitetty 32-35 ºC:n lämpötilaan,
kaadetaan sisempään muovipussiin ja lämmitetään 40-41 ºC:n
lämpötilaan.
— Lisätään 25 ml 17,5-prosenttista suolahappoa muovipussissa
olevaan veteen.
— Lisätään 100 jokaisesta b alakohdan mukaisesta yksittäisestä
näytteestä otettua noin 1 g:n painoista näytettä (lämpötila 25-
30 ºC).
— Lopuksi lisätään 6 g pepsiiniä. Tätä lisäämisjärjestystä olisi
noudatettava tarkasti, jotta pepsiini ei hajoa.
— Stomacherin annetaan hienontaa pussin sisältöä 25 minuuttia.— Muovipussi poistetaan Stomacherista ja ruuansulatusneste
suodatetaan siivilän läpi 3 litran lasimaljaan.
— Muovipussi huuhdellaan noin 100 ml:lla vettä, joka käytetään
sitten siivilän huuhteluun ja lisätään lasimaljassa olevaan
suodatettuun nesteeseen.
Täyteen 100 näytteen erään voidaan lisätä enintään 15 yksit-
täistä näytettä ja tutkia ne yhdessä täyden erän kanssa.
ii)Pienemmät kuin 100 näytteen erät
— Stomacher Lab-blender 3 500 -sekoittimeen asennetaan
kaksinkertainen muovipussi, ja lämpötilavalitsin asetetaan 40-
41 ºC:een.
— Valmistetaan ruuansulatusneste sekoittamalla noin 1,5 litraa
vettä ja 25 ml 17,5-prosenttista suolahappoa. Lisätään 6 g
pepsiiniä ja lämmitetään neste 40-41 ºC:seen. Tätä lisäämisjär-jestystä on noudatettava tarkasti, jotta pepsiini ei hajoa.
— Ruuansulatusnestettä mitataan 15 ml/näytegramma (esim.
30:tä näytettä varten vaadittava määrä on 30 × 15 ml eli
450 ml), ja neste lisätään sisempään muovipussiin yhdessä
jokaisesta yksittäisestä näytteestä b alakohdan mukaisesti
otetun noin 1 g:n painoisen lihanäytteen (lämpötila 25-30 ºC)
kanssa.
— Kaadetaan ulompaan pussiin vettä, jonka lämpötila on noin
41 ºC, kunnes kahden pussin kokonaisnestemäärä on 1,5 litraa.
— Stomacherin annetaan hienontaa pussin sisältöä 25 minuuttia.— Muovipussi poistetaan Stomacherista ja ruuansulatusneste
suodatetaan siivilän läpi 3 litran lasimaljaan.
— Muovipussi huuhdellaan noin 100 ml:lla vettä, joka käytetään
sitten siivilän huuhteluun ja lisätään lasimaljassa olevaan
suodatettuun nesteeseen.
2.Toukkien erottaminen sakkautuksen avulla
— Ruuansulatusnesteeseen lisätään 300-400 g jäälastuja tai -murskaa
kunnes kokonaistilavuus on noin 2 litraa. Ruuansulatusnestettä1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 10
▼M3
sekoitetaan kunnes jää on sulanut. Kun on kyse pienemmistä
eristä (ks. 1 alakohdan ii alakohta), jään määrää on vähennettävä
vastaavasti.
— Jäähtynyt ruuansulatusneste kaadetaan 2 litran erotussuppiloon,
joka on varustettu ylimääräisessä pitimessä olevalla täristimellä.
— Laskeuttamista varten sakkautussuppiloa täristetään jaksoittain 30
minuutin ajan niin, että yhden minuutin täristystä seuraa yhden
minuutin tauko.
— Kun 30 minuuttia on kulunut, 60 ml sakkanäytettä lasketaan
nopeasti 100 ml:n mittalasiin. (Suppilo huuhdellaan pesuliuok-
sella käytön jälkeen.)
— Annetaan 60 ml:n näytteen seistä vähintään 10 minuuttia, minkä
jälkeen sakan yläpuolista nestettä poistetaan imemällä siten, että
mittalasiin jää jäljelle 15 ml:n näyte, joka tutkitaan toukkien
havaitsemiseksi.
— Imemiseen käytetään muoviletkulla varustettua kertakäyt-
töruiskua.
Letkun pituuden tulisi olla sellainen, että mittalasiin jää 15 ml,
kun ruiskun pää lepää mittalasin reunalla.
— Loput 15 ml kaadetaan toukkien laskukammioon tai kahteen
petrimaljaan ja tutkitaan trikinoskoopilla tai stereomikroskoopilla.
— Näytteet on tutkittava heti niiden valmistuttua. Tutkimusta ei
missään tapauksessa saa jättää seuraavaan päivään.
Jos näyteliuos on sameaa, tai jos sitä ei tutkita 30 minuutin
kuluessa sen valmistumisesta, se on kirkastettava seuraavasti:
Lopullinen 60 ml:n näyte kaadetaan mittalasiin ja sen annetaan
seistä 10 minuuttia. Tämän jälkeen poistetaan sakan yläpuolista
nestettä 45 ml imemällä ja 15 ml:n jäännökseen lisätään vesijoh-
tovettä, kunnes tilavuus on 45 ml. Seoksen annetaan seistä vielä
10 minuuttia, minkä jälkeen poistetaan sakan yläpuolista nestettä
30 ml imemällä, ja loput 15 ml kaadetaan petrimaljaan tai touk-
kien laskukammioon tutkimusta varten. Mittalasi huuhdellaan
10 ml:lla vesijohtovettä, ja huuhde lisätään petrimaljassa tai
laskukammiossa olevaan näytteeseen tutkimusta varten.
3. Jos yhdistetystä näytteestä saatu tulos on positiivinen tai epävarma,
jokaisesta siasta on otettava 20 g:n lisänäyte b alakohdan mukaisesti.
Viiden sian 20 g:n näytteet on yhdistettävä ja tutkittava edellä
esitetyn menetelmän mukaisesti. Tällä tavoin tutkitaan 20 viiden
sian ryhmän näytteet. Jos trikiinejä todetaan viiden sian ryhmän
yhdistetyssä näytteessä, jokaisesta kyseisen ryhmän siasta on otettava
erillinen 20 g:n näyte, ja kukin niistä on tutkittava erikseen edellä
esitettyä menetelmää käyttäen.
V MEKAANISESTI AVUSTETTU YHDISTETYN NÄYTTEEN DIGESTIO-
MENETELMÄ/SUODATINERISTYSMENETTELY
a)Laitteisto ja reagenssit
Samat kuin IV kohdan a alakohdassa; lisäksi tarvitaan:
— 1 litran Gelman-suppilo suodatinpidikkeineen (pidikkeen halkaisija
45 mm),
— suodatinlevyjä, jotka koostuvat seuraavista:
pyöreä, ruostumattomasta teräksestä valmistettu verkko, jonka silmä-
koko on 35 mikronia (levyn halkaisija: 45 mm),
kaksi 1 mm:n paksuisesta kumista valmistettua rengasta (ulkohalkai-
sija: 45 mm, sisähalkaisija: 38 mm),
pyöreä verkko pannaan kahden kumirenkaan väliin ja kiinnitetään
niihin näille kahdelle materiaalille sopivalla kaksikomponenttilii-
malla,
— 3 l:n erlenmeyerpullo, jossa on sivuputki imemistä varten,— suodatinpumppu,
— muovipusseja, joiden tilavuus on vähintään 80 ml,
— muovipussien saumausvälineet,— ”rennilaasi” -entsyymiä, vahvuus 1:150 000 Soxhlet-yksikköä
grammaa kohti.
b)Näytteenotto
Katso IV kohdan b alakohdan menetelmä.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 11
▼M3
c)Menetelmä
1.Sulatus
i)Täydet erät (100 näytettä kerrallaan)
Katso IV kohdan c alakohdan 1 alakohdan i alakohdan mene-
telmä.
ii)Pienemmät kuin 100 näytteen erät
Katso IV kohdan c alakohdan 1 alakohdan ii alakohdan mene-
telmä.
2.Toukkien eristäminen suodatuksen avulla
— Ruuansulatusnesteeseen lisätään 300-400 g jäälastuja tai
-murskaa), kunnes kokonaistilavuus on noin 2 litraa. Pienempiä
eriä varten jään määrää on vähennettävä vastaavasti.
— Ruuansulatusnestettä sekoitetaan kunnes jää on sulanut.
Jäähtyneen ruuansulatusnesteen annetaan seistä vähintään kolme
minuuttia, jotta toukat ehtivät kiertyä.
— Suodatinpidikkeellä ja suodatinlevyllä varustettu Gelman-suppilo
asennetaan suodatinpumppuun yhdistettyyn erlenmeyerpulloon.
— Ruuansulatusneste kaadetaan Gelman-suppiloon ja suodatetaan.
Suodatuksen loppua kohti sulatusnesteen valumista suodattimen
läpi voidaan avustaa suodatinpumpun imulla. Imu lopetetaan
ennen suodattimen kuivumista, ts. kun suppilossa on jäljellä 2-
5 ml nestettä.
— Kun kaikki ruuansulatusneste on suodatettu, suodatinlevy irrote-
taan ja pannaan 80 ml:n muovipussiin, johon lisätään 15-20 ml
rennilaasiliuosta. Liuos valmistetaan lisäämällä 2 g rennilaasia
100 ml:aan vesijohtovettä.
— Muovipussi saumataan kahdesti ja pannaan Stomacheriin sisä- ja
ulkopussin väliin.
— Stomacherin annetaan käydä kolme minuuttia esim. käsiteltäessä
täyttä tai vajaata erää.
— Kolmen minuutin kuluttua muovipussi suodattimineen ja rennilaa-
siliuoksineen poistetaan Stomacherista ja avataan saksilla.
Nestesisältö kaadetaan toukkien laskukammioon tai petrimaljaan.
Pussi huuhdellaan 5-10 ml:lla vettä, ja huuhde lisätään sitten
toukkien laskukammioon trikinoskooppitutkimusta varten tai
petrimaljaan stereomikroskooppitutkimusta varten.
— Näytteet on tutkittava heti niiden valmistuttua. Tutkimusta ei
missään tapauksessa saa jättää seuraavaan päivään.
Huomautus
Ainoastaan täysin puhtaita suodatinlevyjä saa käyttää. Likaisten
levyjen ei saa antaa kuivua.
Suodatinlevyt voidaan puhdistaa jättämällä ne rennilaasiliuokseen
yöksi. Ennen käyttöä ne on pestävä puhtaalla rennilaasiliuoksella
Stomacherin avulla.
3. Jos yhdistetystä näytteestä saatu tulos on positiivinen tai epävarma,
jokaisesta siasta on otettava 20 g:n lisänäyte b alakohdan mukaisesti.
Viiden sian 20 g:n näytteet on yhdistettävä ja tutkittava edellä
esitetyn menetelmän mukaisesti. Tällä tavoin tutkitaan 20 viiden
sian ryhmän näytteet. Jos trikiinejä todetaan viiden sian ryhmän
yhdistetyssä näytteessä, jokaisesta kyseisen ryhmän siasta on otettava
erillinen 20 g:n näyte, ja kukin niistä on tutkittava erikseen edellä
esitettyä menetelmää käyttäen.
VI MAGNEETTISEKOITINMENETELMÄ YHDISTETTYJEN NÄYT-
TEIDEN DIGESTIOTA VARTEN
a)Laitteisto ja reagenssit
— veitsi ja atulat näytteiden leikkaamista varten,
— tarjottimia, joihin on merkitty 50 ruutua, joihin kuhunkin mahtuu
noin 2 g:n lihanäyte,
— vihannesmylly (”moulinette”),— magneettisekoitin, jossa on termostaattiohjattu lämpölevy ja
teflonpäällysteinen, noin 5 cm:n pituinen magneettisauva,
— 2 l:n kartiomaisia erotussuppiloita,
— renkailla ja kiinnittimillä varustettuja statiiveja,
— siivilöitä, silmäkoko 177 mikronia, ulkohalkaisija 11 cm, verkko
ruostumatonta terästä,1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 12
▼M3
— suppiloita, joiden sisähalkaisija on vähintään 12 cm ja joihin siivilät
sopivat,
— 3 litran lasimalja,
— noin 50 ml:n mittalaseja tai sentrifugiputkia,
— vaakatasopöydällä varustettu trikinoskooppi tai stereomikroskooppi,
jossa sopiva valolähde,
— toukkien laskukammio (trikinoskooppia käytettäessä). Toukkien
laskukammio valmistetaan 3 mm paksuista akryylilevyistä seuraa-
vasti:
i) kammion pohjan mitat ovat 180 × 40 mm, ja se on ruudutettu,
ii) sivulevyjen koko on 230 × 20 mm,
iii) päätylevyjen koko on 40 × 20 mm.
Pohja ja päädyt on sijoitettava sivujen väliin, jolloin molempiin
päihin jää pieni kädensija. Pohjalevyn yläpinnan on oltava 7-9 mm
sivujen ja päätyjen muodostaman kehyksen alareunan yläpuolella.
Osat on kiinnitettävä materiaalille sopivalla liimalla,
— petrimaljoja, joiden halkaisija on 9 cm, ja joiden pohjaan on merkitty
10 × 10 mm:n tarkastusruudutus terävällä esineellä (stereomikros-
kooppia käytettäessä),
— alumiinifoliota,
— 25-prosenttista suolahappoa,
— pepsiiniä, jonka vahvuus on: 1:10 000 NF (US National Formulary),
joka vastaa 1:12 500 BP (British Pharmacopoea),joka vastaa 2 000 FIP (Fédération internationale de pharmacie),
— vesijohtovettä, joka on lämmitetty 46-48 ºC:n lämpötilaan,
— useita 10 litran jäteastioita, joita käytetään positiivisten erien saastut-
taman laitteiston käsittelemiseksi esimerkiksi formaliinilla ja
saastuneen ruuansulatusnesteen keräämiseen,
— vaaka, jonka tarkkuuson 0,1 g.
b)Näytteenotto
1. Kokonaisista ruhoista otetaan noin 2 g:n näyte palleapilareista lihas-
ja jänneosan yhtymäkohdasta: palleapilareiden puuttuessa otetaan
samankokoinen näyte kyljen tai rintalastan puoleisesta pallean osasta
taikka purema- tai vatsalihaksista.
2. Lihapaloista otetaan noin 2 g:n vähärasvainen luurankolihasnäyte
mahdollisuuksien mukaan läheltä luita tai jänteitä.
c)Menetelmä
1. i)Täydet erät (100 näytettä kerrallaan)
— Hienonnetaan 100 jokaisesta b alakohdan mukaisesti otetusta
yksittäisestä näytteestä otettua noin 1 g:n painoista näytettä
vihannesmyllyssä. Laitetta käytetään 3-4 kertaa noin sekunnin
ajan kerrallaan.
— Hienonnettu liha pannaan 3 litran lasimaljaan ja sen päälle
sirotellaan 10 g pepsiiniä. Lasimaljaan kaadetaan 2 litraa vesi-
johtovettä, joka on lämmitetty 46-48 ºC:n lämpötilaan, sekä
16 ml suolahappoa.
— Vihannesmyllyn teräkappale upotetaan useita kertoja ruuansu-
latusnesteeseen, jotta siihen mahdollisesti tarttunut liha irtoaa.
— Magneettisauva pannaan lasimaljaan, joka peitetään alumiini-
foliolla.
— Lasimalja pannaan magneettisekoittimen esilämmitetylle
lämpölevylle, ja sekoitin käynnistetään. Ennen sekoittimen
käynnistämistä magneettisekoitin olisi säädettävä siten, että se
ylläpitää tasaisen 44-47 ºC:n lämpötilan koko sekoituksen
ajan. Sekoituksen aikana ruuansulatusnesteen olisi pyörittävä
sellaisella nopeudella, että seoksen keskelle syntyy syvä
pyörre nesteen kuitenkaan roiskumatta.
— Ruuansulatusnestettä sekoitetaan 30 minuuttia, minkä jälkeen
sekoitin sammutetaan ja ruuansulatusneste kaadetaan suodat-
timen läpi laskeutussuppiloon.
— Ruuansulatusnesteen annetaan seistä suppilossa 30 minuuttia.
— Lasketaan 30 minuutin kuluttua 40 ml:n ruuansulatusneste-
näyte nopeasti mittalasiin tai sentrifugiputkeen.
— Annetaan 40 ml:n näytteen seistä 10 minuuttia, minkä jälkeen
poistetaan sakan yläpuolista nestettä 30 ml imemällä, jolloin
jäljelle jää 10 ml.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 13
▼M3
— Jäljellä oleva 10 ml:n sakkanäyte kaadetaan toukkien lasku-
kammioon tai petrimaljaan.
— Mittalasi tai sentrifugiputki huuhdellaan sitten noin 10 ml:lla
vesijohtovettä, joka lisätään toukkien laskukammiossa tai
petrimaljassa olevaan näytteeseen. Tämän jälkeen näyte tutki-
taan trikinoskoopilla tai stereomikroskoopilla.
— Näytteet on tutkittava heti niiden valmistuttua. Tutkimusta ei
missään tapauksessa saa jättää seuraavaan päivään.
Jos näytteitä ei tutkita 30 minuutin kuluessa niiden valmistu-
misesta, ne on kirkastettava seuraavasti: Lopullinen 40 ml:n
näyte kaadetaan mittalasiin ja sen annetaan seistä 10
minuuttia. Tämän jälkeen sakan yläpuolista nestettä poistetaan
30 ml, jolloin jäljelle jää 10 ml. Tähän lisätään vesijohtovettä,
kunnes tilavuus on 40 ml. Seoksen annetaan seistä vielä 10
minuuttia, minkä jälkeen sakan yläpuolista nestettä poistetaan
30 ml imemällä, jolloin jäljelle jää 10 ml petrimaljassa tai
toukkien laskukammiossa tapahtuvaa tutkimusta varten. Mitta-
lasi huuhdellaan 10 ml:lla vesijohtovettä, ja huuhde lisätään
petrimaljassa tai laskukammiossa olevaan näytteeseen tutki-
musta varten.
Jos näyte todetaan tutkimuksen yhteydessä sameaksi, näyte
kaadetaan mittalasiin ja lisätään vesijohtovettä, kunnes tila-
vuus on 40 ml. Tämän jälkeen toistetaan edellä esitetty
menettely.
ii)Pienemmät kuin 100 näytteen erät
Täyteen 100 näytteen kokonaiserään voidaan tarvittaessa lisätä
enintään 15 kpl 1 g:n näytteitä, jotka voidaan tutkia yhdessä
näiden näytteiden kanssa c alakohdan 1 alakohdan i alakohdan
mukaisesti. Yli 15 näytteen erä on tutkittava omana eränään. Jos
erässä on enintään 50 näytettä, ruuansulatusnesteen määrä voidaan
vähentää 1 litraan.
2. Jos yhdistetystä näytteestä saatu tulos on positiivinen tai epävarma,
jokaisesta siasta on otettava 20 g:n lisänäyte b alakohdan mukaisesti.
Viiden sian 20 g:n näytteet on yhdistettävä ja tutkittava edellä
esitetyn menetelmän mukaisesti. Tällä tavoin tutkitaan 20 viiden
sian ryhmän näytteet. Jos trikiinejä todetaan viiden sian ryhmän
yhdistetyssä näytteessä, jokaisesta kyseisen ryhmän siasta on otettava
erillinen 20 g:n näyte, ja kukin niistä on tutkittava erikseen edellä
esitettyä menetelmää käyttäen.
VII AUTOMAATTINEN DIGESTIOMENETELMÄ ENINTÄÄN 35
GRAMMAN PAINOISIA YHDISTETTYJÄ NÄYTTEITÄ VARTEN
a)Laitteisto ja reagenssit
— veitsi tai sakset näytteiden leikkaamista varten,
— tarjottimia, joihin on merkitty 50 ruutua, joihin kuhunkin mahtuu
noin 2 g:n lihanäyte,
— Trichomatic 35 -sekoitin, jossa on suodatinlaite,— 8,5 ± 0,5 -painoprosenttista suolahappoliuosta,— läpinäkyviä polykarbonaattikalvosuodattimia, joiden läpimitta on
50 mm ja huokosten koko 14 mikronia,
— pepsiiniä, jonka vahvuus on 1: 10 000 NF (US National Formulary)
vastaa 1: 12 500 BP (British Pharmacopoea)vastaa 2 000 FIP (Fédération Internationale de pharmacie),
— vaaka, jonka tarkkuuson 0,1 gramma,— atulat, joissa on litteä kärki,
— mikroskoopin objektilaseja, joiden leveys on vähintään 5 cm tai
petrimaljoja, joiden läpimitta on vähintään 6 cm ja joiden pohjiin
on merkitty terävällä esineellä 10 × 10 mm:n ruudutus,
— (stereo)mikroskooppi, jossa on läpäisevä valo (15-60-kertaisesti suur-
entava) tai trikinoskooppi, jossa on vaakatasopöytä,
— astia nestemäisten jätteiden keräämistä varten,— useita 10 litran jäteastioita, joita käytetään positiivisten erien saastut-
taman laitteiston puhdistuksessa esimerkiksi formaliinilla ja
saastuneen ruuansulatusnesteen keräämiseen.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 14
▼M5
▼M5
b)Näytteenotto
1 Kokonaisista ruhoista otetaan noin 2 gramman näyte palleapilareiden
lihas- ja jänneosan yhtymäkohdasta. Palleapilareiden puuttuessa
otetaan samankokoinen näyte kyljen tai rintalastan puoleisesta pallean
osasta taikka purema- tai vatsalihaksista.
2 Lihapaloista otetaan noin 2 gramman vähärasvainen luurankolihas-
näyte mahdollisuuksien mukaan läheltä luita tai jänteitä.
c)Menetelmä
1Sulatus
— Aseta suodatinlaitteella varustettu sekoitin paikalleen, liitä tyhjen-
nysputki ja johda se jäteastiaan.
— Kun sekoitin käynnistetään, lämpeneminen alkaa.
— Avaa ja sulje reaktiokammion alapuolella oleva pohjaventtiili
ennen aloittamista.
— Lisää tämän jälkeen enintään 35 noin 1 gramman painoista
kustakin yksittäisestä b kohdan mukaisesta näytteestä otettua
näytettä (25-30 ºC:n lämpötilassa). Varmista, että suurimmat
jänteiden palat on poistettu, sillä ne saattavat tarttua kalvosuodat-
timeen.
— Kaada sekoittimeen yhdistettyyn astiaan vettä (noin 400 ml).
— Kaada noin 30 ml suolahappoliuosta (8,5 %) astiaan, jossa ruuan-
sulatusneste on.
— Aseta kalvosuodatin karkean suodattimen alle suodatinlaitteeseen.
— Lisää lopuksi 5 gramman pepsiiniä. Tätä lisäämisjärjestystä on
noudatettava tarkasti, jotta pepsiini ei hajoa.
— Sulje reaktiokammion ja ruuansulatusnestettä sisältävän astian
kannet.
— Valitse sulatusaika: lyhyt sulatusaika (5 minuuttia) tavanomaisessa
teurastusiässä teurastettujen sikojen ollessa kyseessä ja pidempi
sulatusaika (8 minuuttia) muiden näytteiden ollessa kyseessä.
— Automaattinen erottuminen alkaa, kun sekoittimen käynnistys-
nappia painetaan ja sulatus suodatuksineen etenee automaattisesti.
— Ohjelma päättyy 10-13 minuutin kuluttua, ja laite pysähtyy auto-
maattisesti.
— Avaa reaktiokammion kansi sen jälkeen, kun olet tarkastanut, että
kammio on tyhjentynyt. Jos kammiossa on vaahtoa tai ruuansula-
tusnesteen jäämiä, toista menettely 4 alakohdan mukaisesti.
2Toukkien talteenotto
— Irrota suodattimenpidin ja siirrä kalvosuodatin objektilasille tai
petrimaljaan.
— Tutki kalvosuodatin mikroskoopilla tai trikinoskoopilla.
3Laitteiden puhdistaminen
— Jos tulos on positiivinen, täytä sekoittimen reaktiokammio kahteen
kolmannekseen asti kiehuvalla vedellä. Kaada tavallista vesijohto-
vettä yhdistävään astiaan, kunnes alemman tason anturi peittyy.
Käynnistä automaattinen puhdistusohjelma. Puhdista suodattimen-
pidin ja muut laitteet esimerkiksi formaliinilla.
— Täytä sekoittimen nesteastia päivän töiden jälkeen vedellä ja
käynnistä normaaliohjelma.
4Menetelmä, jota käytetään kun sulaminen on epätäydellinen eikä
suodatusta voida sen vuoksi suorittaa
Kun sekoittimen automaattiohjelma on aloitettu 1 alakohdan mukai-
sesti, avaa reaktiokammion kansi ja tarkista, onko kammiossa jäljellä
vaahtoa tai nestettä. Jos sitä on, toimi seuraavasti:
— Sulje reaktiokammion alapuolella oleva pohjaventtiili.
— Irrota suodattimenpidin ja siirrä kalvosuodatin objektilasille tai
petrimaljaan.
— Vaihda suodattimenpitimeen uusi kalvosuodatin ja aseta suodatti-
menpidin paikalleen.
— Kaada vettä sekoittimen astiaan, jossa on ruuansulatusnestettä,
kunnesalemman tas on anturi peittyy.
— Käynnistä automaattinen puhdistusohjelma.
— Kun puhdistusohjelma on päättynyt, avaa reaktiokammion kansi ja
tarkista, onko sinne jäänyt nestettä.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 15
▼M5
— Jos kammio on tyhjä, irrota suodattimenpidin ja siirrä kalvosuo-
datin atuloilla objektilasille tai petrimaljaan.
— Nämä kaksi kalvosuodatinta tutkitaan 2 alakohdan mukaisesti. Jos
suodattimia ei voida tutkia, toista koko sulatusohjelma käyttäen
pidempää sulatusaikaa 1 alakohdan mukaisesti.
5 Jos yhdistetystä näytteestä saatu tulos on positiivinen tai epävarma,
olisi kustakin siasta otettava 20 gramman lisänäyte b alakohdan
mukaisesti. Nämä näytteet tutkitaan kukin erikseen edellä mainitun
menetelmän mukaisesti.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 16
▼B
LIITE II
I LUKU
TRIKIINILABORATORIOITA KOSKEVAT EDELLYTYKSET
1. Trikiinilaboratorioiden on sijaittava sikateurastamojen yhteydessä, ja jos
laitoksella ei vielä ole sellaisia tiloja, jotka täyttävät direktiivin kolmansille
maille asettamat muut vaatimukset, niissä on oltava ainakin:
a) lukittava tila, joka on riittävästi varustettu näytteiden valmistelua varten;
sen seinien on oltava sileät, ja niillä on oltava vaalea, pestävä pinnoite tai
maali vähintään kahden metrin korkeuteen. Kutakin käytettyä tutkimus-
menetelmää varten on oltava valmisteluhuone;
b) riittävästi varustettu lukittava tutkimushuone, jonka on oltava pimen-
nettävä, jostutkimustehdään trikinos koopilla;
c) riittävät tuuletuslaitteet ja tarvittaessa ilmastointilaitteet, jotka varmis-
tavat, että huoneen lämpötila ei ylitä +25 ºC;
d) riittävä luonnollinen tai keinovalaistus, joka ei vääristä värejä; suoraa
auringonvaloa on vältettävä;
e) valmisteluhuoneessa riittävät välineet käsien pesua ja desinfiointia varten;
►M3f)◄mahdollisesti kylmätilat lihanäytteiden säilytystä varten;
g) tutkimusvälineiden (esim. näyteastiat, puristuslasit, veitset ja sakset)
puhdistusta ja desinfiointia varten pesuhuone, jossa on:
— vedenpitävä lattiapinnoite, joka on lahoamaton sekä helppo puhdistaa
ja desinfioida,
— sileät seinät, joilla on vähintään kahden metrin korkeuteen pestävä,
vaalea pinnoite tai maali.
Tätä määräystä ei tarvitse soveltaa, kun käytetään liitteessä I olevassa
II, III, IV, V tai VI kohdassa esitettyä menetelmää ja kun laboratoriot
on varustettu suurella, sopivasti viemäröidyllä pesualtaalla;
►M3h)◄pukeutumis-, pesu- ja oleskelutilat sekä huuhdeltavat käymälät;
►M3i)◄pesualtaat, joihin tulee kuuma ja kylmä juokseva, juomakel-
poinen vesi ja joiden läheisyydessä on puhdistus- ja desinfiointiaineita
sekä kertakäyttöisiä käsipyyhkeitä;
►M3j)◄ilmatiiviillä kansilla varustetut vesitiiviit, korroosionkestävät
astiat, jotka on tarkoitettu näytejäänteiden keräämiseen tutkimusten
jälkeen ja jotka on suunniteltu siten, että valtuuttamattomat henkilöt
eivät pääse käsiksi niiden sisältöön;
►M3k)◄riittävästi kuumaa ja kylmää juomakelpoista vettä;
►M3l)◄jäteveden poistojärjestelmä, joka täyttää teurastamoiden hyväk-
symisedellytykset;
►M3m)◄asianmukaiset järjestelyt tuhoeläinten (hyönteisten, jyrsijöiden
jne.) torjumista varten.
II LUKU
TRIKIINILABORATORIOIDEN HENKILÖSTÖÄ, TILOJA, LAITTEITA
JA VÄLINEITÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET
2. Laboratorion henkilöstöltä, tiloilta, laitteilta ja välineiltä on aina vaadittava
ehdotonta puhtautta:
a) henkilöstön on erityisesti käytettävä puhtaita työvaatteita ja pestävä
kätensä useita kertoja työpäivän aikana ja jokaisen tauon jälkeen;
b) trikiinilaboratorioon ei saa päästää eläimiä;
c) käytetyt laitteet ja välineet on pidettävä puhtaina ja hyvässä kunnossa; ne
on puhdistettava ja desinfioitava huolellisesti useita kertoja työpäivän
aikana ja työpäivän päätteeksi.
3. Kaikkiin tarkoituksiin on käytettävä juomakelpoista vettä.4. Näytteitä ottavan henkilöstön terveydentilan suhteen sovelletaan direktiivin
72/462/ETY liitteessä B olevan IV luvun 11 ja 12 kohdan määräyksiä.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 17
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼B
5. Tutkimusta varten tarvittavat lihanäytteet on otettava välittömästi teuras-
tuksen jälkeen ja tutkittava viipymättä teurastamon trikiinilaboratoriossa.
Näitä tutkimuksia ei saa suorittaa muualla kuin siinä teurastamossa, jossa
eläimet on teurastettu.
6. Väsymyksen ja sen seurausten välttämiseksi tutkimushenkilöstön on saatava
pitää lyhyitä taukoja työpäivän aikana.
III LUKU
TRIKINOSKOOPPEJA KOSKEVAT VAATIMUKSET
Trikinoskooppien rakenteen ja mallin on täytettävä seuraavat vähimmäisvaati-
mukset:
1. Helppokäyttöisyys.2. Suuri valovoima:
— tarkkoja tuloksia on voitava saavuttaa huoneessa, joka ei ole täysin
pimeä,
— valolähteenä on käytettävä 100 W:n (12 V) projisointilamppua.
3. Riittävä suurennus:
— normaali työskentelysuurennus: 50-kertainen suurennus,
— 80-100-kertainen suurennus, jolla voidaan tarkemmin arvioida kohteet,
joita ei normaalilla työskentelysuurennuksella voida selvästi tunnistaa.
4. Erotustarkkuus:
— kuvan on oltava selvä, terävä ja väreiltään selkeä kaikilla suurennuksilla.
5. Kytkinmekanismi:
— suurennusta muutettaessa kuvan kirkkauden on säädyttävä automaatti-
sesti.
6. Kontrastin lisäys:
— kokoojalinssissä on oltava säätöhimmennin, jonka avulla kontrastia
voidaan lisätä epäselvien tapausten lähempää tarkastelua varten,
— säätöhimmentimen on oltava helppokäyttöinen (esim. säätövipu trikinos-
koopin tasopöydällä).
7. Helppo tarkennus:
— pikatarkennus säätörenkaasta,
— hienotarkennus säätövivusta.
8. Jännitteen säätö:
— jotta kirkkautta voidaan säätää tarpeen mukaan.
9. Puristuslasin yksisuuntainen liike:
— automaattisen estomekanismin on varmistettava, että puristuslasi siirtyy
ainoastaan yhteen suuntaan, jotta estetään sen tahaton paikaltaan siirty-
minen.
10. Esteetön näkyvyys projisointitasolle.
11. Projisointitaso:
— läpimitta vähintään 54 cm,
— hyvä heijastuskyky,
— kestävä,
— voidaan purkaa,— helppo puhdistaa.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 18
▼B
LIITE III
TRIKIINIEN VARALTA TUTKITUN LIHAN MERKITSEMINEN
1. Terveysmerkintä on tehtävä virkaeläinlääkärin vastuulla. Tätä varten hänen
on pidettävä hallussaan ja säilytettävä:
— merkintään tarkoitetut välineet, jotka hän saa luovuttaa avustavalle
henkilöstölle ainoastaan merkinnän ajankohtana ja siihen vaadittavaksi
ajaksi,
— 5 kohdassa tarkoitetut merkit. Oikea määrä näitä merkkejä annetaan avus-
tajille silloin, kun niitä on määrä käyttää.
2. Merkinnän on oltava pyöreä ja sen halkaisijan 2,5 cm. Merkinnässä on oltava
seuraavat tiedot täysin luettavin kirjaimin:
— keskellä iso kirjain ”T”, jonka sakarat ovat 1 cm pitkät ja 0,2 cm leveät,
— kirjaimen ”T” alla jokin seuraavista kirjainlyhenteistä: CEE, EEG, EWG,
EØF, EEC ►A1tai EOK ◄. Kirjainten on oltava 0,4 cm korkeita.
3. Merkintä tehdään ruhoihin reisien sisäpuolelle leimasinvärillä tai polttolei-
maamalla 2 kohdan mukaisesti.
4. Päät on merkittävä leimasinvärillä tai polttoleimaamalla merkinnällä, joka
täyttää 2 kohdan vaatimukset.
Neuvoston direktiivin 72/462/ETY liitteessä B olevan X luvun 43 kohdan
nojalla terveysmerkinnästä vapautetut palat lukuun ottamatta paloja, jotka
otetaan leikkaamoissa näiden määräysten mukaisesti merkityistä ruhoista, on
merkittävä 2 kohdan mukaisesti ennen terveysmerkinnän kiinnittämistä, jos
niissä ei ole leimaa.
Edellä mainitun 43 kohdan 2 alakohdassa säädetyn päällysmerkinnän on
täytettävä jäljempänä 6 kohdassa määrätyt edellytykset.
5. Merkintä voidaan tehdä myöspyöreällä levyllä. Tämän kuhunkin palaan tai
kuhunkin ruhoon kiinnitettävän levyn on oltava sellainen, ettei sitä voida
käyttää uudelleen, sen on oltava lujasta materiaalista ja täytettävä kaikki
hygieniavaatimukset. Levyssä on oltava seuraavat tiedot täysin luettavin
kirjaimin:
— keskellä iso kirjain ”T”,
— kirjaimen ”T” alla jokin seuraavista kirjainlyhenteistä: CEE, EEG, EWG,
EØF, EEC ►A1tai EOK ◄. Kirjainten on oltava 0,2 cm korkeita.
6. Edellä 4 kohdassa mainitun direktiivin liitteessä B olevan X luvun 44
kohdassa määrätyssä etiketissä on terveysmerkinnän lisäksi oltava selvästi
luettava merkintä, joka on samannäköinen kuin 2 kohdassa määrätty
merkintä.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 19
▼B
LIITE IV
LIHAN KYLMÄKÄSITTELY
1. Jäädytettynä tuotu liha on säilytettävä jäädytettynä.
2. Jäähdytystilojen teknisten laitteiden ja energialähteen on oltava sellaiset, että
6 kohdassa tarkoitettu lämpötila saavutetaan erittäin nopeasti ja että se säilyy
kaikissa huoneen ja lihan osissa.
3. Eristepakkaukset olisi poistettava ennen jäädytystä, ellei ole kyse lihasta, joka
on jo kauttaaltaan saavuttanut 6 kohdassa tarkoitetun lämpötilan, kun se
tuodaan jäähdytystiloihin.
4. Eri lähetyserät on pidettävä jäähdytystiloissa erillään ja lukituissa tiloissa.
5. Kunkin erän jäähdytystiloihin tuonnin on kirjattava päivämäärä ja kellonaika.
6. Jäähdytystilojen lämpötila ei saa olla korkeampi kuin −25 ºC; se on mitattava
kalibroiduilla lämpösähköisillä välineillä, ja mittaustulosten rekisteröinnin on
oltava jatkuvaa. Sitä ei saa mitata suoraan kylmän ilman virrasta. Välineitä
on säilytettävä lukituissa tiloissa. Tulostaulukoiden on sisällettävä maahan-
tuonnin yhteydessä laaditun lihantarkastusrekisterin vastaavat lukemat sekä
pakastuksen alkamis- ja päättymispäivä ja -aika, ja niitä on säilytettävä yksi
vuosi laatimisen jälkeen.
7. Lihaa, jonka halkaisija tai paksuus on enintään 25 cm, on jäädytettävä
vähintään 240 tuntia yhtäjaksoisesti, ja lihaa, jonka halkaisija tai paksuus on
25-50 cm, on jäädytettävä vähintään 480 tuntia yhtäjaksoisesti. Jäädytyskäsit-
telyä ei saa käyttää lihaan, jonka halkaisija tai paksuus on suurempi.
Jäädytysaika lasketaan hetkestä, jona jäähdytystiloissa saavutetaan 6
kohdassa tarkoitettu lämpötila.1977L0096 — FI — 28.04.1989 — 006.001 — 20