1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 1 päivänä maaliskuuta 1971,
moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(71/127/ETY)
(EYVL L 68, 22.3.1971, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Komission direktiivi 79/795/ETY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1979 L 239 1 22.9.1979
Muutettu:
►A1 Tanskan, Irlannin ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistyneen
kuningaskunnan liittymisasiakirja (*)L 73 14 27.3.1972
(mukautettu neuvoston 1 päivänä tammikuuta 1973 tekemällä
päätöksellä)L 2 1 1.1.1973
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 1 päivänä maaliskuuta 1971,
moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä
(71/127/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo, että
tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen
lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa moottoriajo-
neuvojen taustapeileihin,
nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että
jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräys-tensä lisäksi tai niiden sijasta erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen janiiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioidenlainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussaneuvoston direktiivissä 70/156/ETY (
3) säädetty ETY-tyyppihyväk-
syntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien
osalta,
taustapeilejä koskevissa säännöksissä on säädettävä vaatimukset tausta-
peilin asentamista ajoneuvoon koskevien seikkojen ohella myös peilinrakenteelle, ja
yhdenmukaistettu taustapeilien tyyppihyväksyntämenettely mahdol-
listaa sen, että kukin jäsenvaltio voi tarkastaa yhteisten rakenne- jatestausvaatimusten noudattamisen ja ilmoittaa muille jäsenvaltioillehavainnoistaan lähettämällä näille jäljennöksen jokaisesta taustapeili-
tyyppiä varten täytetystä ETY-tyyppihyväksyntätodistuksesta; ETY-
tyyppihyväksyntämerkin laittaminen kaikkiin hyväksytyn tyypin mukai-sesti valmistettuihin taustapeileihin tekee tarpeettomaksi näidenlaitteiden tekniset tarkastukset muissa jäsenvaltioissa,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1. Jäsenvaltion on annettava hyväksyntä sellaiselle taustapeilille,
joka on liitteessä I olevan 2 kohdan vahvistettujen rakennetta ja testejä
koskevien vaatimusten mukainen.
2. Tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvit-
tavat toimenpiteet sen tarkastamiseksi, että tuotantomallit ovathyväksytyn tyypin mukaiset, sikäli kuin se on tarpeen, ja tarvittaessayhteistyössä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaistenkanssa. Tällainen tarkastus suoritetaan pistokokein.
2 artikla
Jäsenvaltion on annettava liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa esitetyn
mallin mukainen ETY-tyyppihyväksyntämerkki valmistajalle tai tämänedustajalle jokaisesta taustapeilityypistä, jolle on annettu 1 artiklanmukaan hyväksyntä.1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 2
(1) EYVL N:o C 160, 18.12.1969, s. 7
(2) EYVL N:o C 48, 16.4.1969, s. 16
(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
▼B
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen sell-
aisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta 1artiklassa tarkoitettujen tyyppihyväksyttyjen taustapeilien ja muiden
peilien välillä.
3 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa kieltää taustapeilien rakenteeseen tai toimintaan
liittyvistä syistä ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustetun taustapeilinmarkkinoille saattamista.
2. Tämä säännös ei kuitenkaan estä jäsenvaltiota toteuttamasta
toimenpiteitä sellaisten ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettujen
taustapeilien osalta, jotka eivät suunnittelultaan ole hyväksytyn proto-tyypin mukaisia.
Kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komis-
siolle toteuttamansa toimenpiteet viipymättä ja perusteltava
päätöksensä. Lisäksi sovelletaan 5 artiklan säännöksiä.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu vastaamattomuus hyväksytyn
tyypin kanssa toteutuu, jos liitteessä I olevassa 2 kohdan vaatimuksiaei ole noudatettu.
4 artikla
Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa
lähetettävä jäljennös jokaisesta hyväksytyn tai evätyn taustapeilityypintyyppihyväksyntätodistuksesta muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille
viranomaisille.
5 artikla
1. Jos ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio toteaa, että useat
samalla tyyppihyväksyntämerkillä varustetut taustapeilit eivät olehyväksytyn tyypin mukaisia, jäsenvaltion on toteutettava tarvittavattoimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyntyypin mukaisia. Tämän jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on
ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille
toteutetuista toimenpiteistä, jotka voivat johtaa ETY-tyyppihyväk-synnän peruuttamiseen. Saatuaan toisen jäsenvaltion toimivaltaisiltaviranomaisilta tiedon vaatimustenmukaisuutta koskevasta puutteestajäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava tarvittavat
toimenpiteet.
2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden
kuluessa ilmoitettava toisilleen ETY-tyyppihyväksynnän peruuttami-sesta ja sen syistä.
3. Jos ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio kiistää vaatimus-
tenmukaisuuden puuttumisen, on kyseisten jäsenvaltioiden pyrittävä
ratkaisemaan erimielisyys. Tästä on ilmoitettava komissiolle ja komis-
sion on tarvittaessa järjestettävä aiheelliset neuvottelut asianratkaisemiseksi.
6 artikla
Kaikki tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä annettujen
säännösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat taustapeilille
annetun tyyppihyväksynnän epäämistä tai peruuttamista taikka sen
markkinoille saattamisen tai käytön kieltämistä, on perusteltava yksi-tyiskohtaisesti. Päätöksestä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle onsamanaikaisesti ilmoitettava jäsenvaltion voimassa olevanlainsäädännön mukaan hänen käytettävissään olevista muutoksenhaku-keinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 3
▼M1
▼B
▼B
7 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa 1 päivästä helmikuuta 1980 alkaen taustapei-
leihin liittyvistä syistä:
a) — evätä moottoriajoneuvotyypiltä ETY-tyyppihyväksyntää tai
kansallista tyyppihyväksyntää, tai kieltäytyä antamasta direk-
tiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan viimeisessä
luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa taikka
— kieltää ajoneuvojen liikkeelle laskemista,
jos tämän ajoneuvotyypin tai tällaisten ajoneuvojen taustapeilit ovat
tämän direktiivin säännösten mukaiset;
b) — evätä taustapeilityypiltä osan ETY-tyyppihyväksyntää tai kansal-
lista tyyppihyväksyntää, jos nämä taustapeilit ovat tämändirektiivin säännösten mukaisia taikka
— kieltää sellaisten taustapeilien markkinoille saattamista, joissa on
tämän direktiivin mukainen osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.
2. Alkaen 1 päivästä lokakuuta 1981 jäsenvaltio:
a) — ei saa antaa direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan viimei-
sessä luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa ajoneuvotyypille,jonka taustapeilit eivät ole tämän direktiivin säännöstenmukaisia,
— saa evätä kansallisen tyyppihyväksynnän ajoneuvotyypiltä, jonka
taustapeilit eivät ole tämän direktiivin säännösten mukaisia,
b) — ei saa antaa osan ETY-tyyppihyväksyntää taustapeilityypille,
joka ei ole tämän direktiivin säännösten mukainen,
— saa evätä osan kansallisen tyyppihyväksynnän taustapeilityypiltä,
joka ei ole tämän direktiivin säännösten mukainen.
3. Alkaen 1 päivästä lokakuuta 1984 jäsenvaltiot:
— saavat kieltää sellaisten ajoneuvojen liikkeelle laskemisen, joiden
taustapeilit eivät ole tämän direktiivin säännösten mukaisia.
— saavat kieltää sellaisten taustapeilien markkinoille saattamisen,
joissa ei ole tämän direktiivin mukaista osan ETY-tyyppihyväk-
syntämerkkiä.
Article 7a
No Member State may refuse or prohibit the sale or registration, entry
into service or use of a vehicle on grounds relating to its rear-view
mirrors if these comply with the requirements laid down in theAnnexes.
8 artikla
Tässä direktiivissä 'ajoneuvolla' tarkoitetaan kaikkia tieliikenteeseen
tarkoitettuja vähintään nelipyöräisiä, korilla varustettuja tai ilman sitäolevia moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli25 km/h, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja, maatalous-traktoreja ja -koneita ja moottorityökoneita.
9 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden I, II ja III vaatimusten mukauttamiseksi
tekniikan kehitykseen annetaan noudattaen moottoriajoneuvojen ja
niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioidenlainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetunneuvoston direktiivin 13 artiklassa säädettyä menettelyä.
10 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direk-tiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 4
▼M1
▼A1
▼B
▼B
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden antamat tässä
direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevat keskeiset kansallisetsäännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.
11 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 5
▼M1
LIITE I
1. MÄÄRITELMÄT
1.1 ’Taustapeilillä’ tarkoitetaan laitteita, lukuun ottamatta monimutkaisia
optisia järjestelmiä kuten periskooppeja, jotka on tarkoitettu anta-
maan selvä näkyvyys ajoneuvon taakse 3.4 kohdassa määritellyn
näkökentän alueella.
1.2 ’Sisäpuolisella taustapeilillä’ tarkoitetaan 1.1 kohdassa tarkoitettua
laitetta, joka voidaan asentaa ajoneuvon matkustajatilaan.
1.3 ’Ulkopuolisella taustapeilillä’ tarkoitetaan 1.1 kohdassa tarkoitettua
laitetta, joka voidaan asentaa ajoneuvon ulkopintaan.
1.4 ’Etukulmataustapeilillä’ tarkoitetaan muuta kuin 1.1 kohdassa tarkoi-
tettua laitetyyppiä, joka voidaan asentaa ajoneuvon sisä- tai
ulkopuolelle, jos se on 2 kohdan määräysten mukainen, lukuun otta-
matta 2.1.1, 2.2 ja 2.3.4 kohtaa.
1.5 ’Taustapeilityypillä’ tarkoitetaan laitteita, joiden ominaisuudet eivät
eroa seuraavilta olennaisilta osin:
1.5.1 mitat ja taustapeilin heijastavan pinnan kaarevuussäde;
1.5.2 taustapeilin suunnittelu, muoto tai materiaali mukaan lukien peilin
kiinnitys runkoon.
1.6 ’Taustapeilin luokalla’ tarkoitetaan kaikkia niitä laitteita, joilla on
yksi tai useampi yhteinen ominaisuus tai toiminto. Sisäpuoliset taus-
tapeilit on luokiteltu luokkaan I. Sisäpuoliset lisätaustapeilit on
luokiteltu luokkaan Is.
Ulkopuoliset taustapeilit on luokiteltu luokkiin II ja III.
Ulkopuoliset lisätaustapeilit on luokiteltu luokkiin IIs ja IIIs.
1.7 ’r:llä’ tarkoitetaan peilin heijastavan pinnan kaarevuussäteiden
keskiarvoa mitattuna tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa 2
kohdassa määriteltyä menetelmää noudattaen.
1.8 ’Pääkaarevuussäteillä heijastavan pinnan yhdessä pisteessä (ri)’
tarkoitetaan lisäyksessä 1 määritellyn laitteen avulla saatavia arvoja,
jotka mitataan 2.2.2.1 kohdassa määritellyn janan b kanssa saman-
suuntaisella peilin keskustan lävistävän heijastavan pinnan kaarella
sekä tämän janan kanssa kohtisuorassa olevalla kaarella.
1.9 ’Kaarevuussäteellä yhdessä heijastavan pinnan pisteessä (rp)’ tarkoi-
tetaan pääkaarevuussäteiden rijar ”iaritmeettista keskiarvoa, joka
on:
rp¼riþrèÞi
2
1.10 ’Heijastavan pinnan keskipisteellä’ tarkoitetaan heijastavan pinnan
näkyvän osan painopistettä.
1.11 ’Taustapeilin olennaisten osien kaarevuussäteellä’ tarkoitetaan
kaaren sädettä ”c”, joka tarkimmin jäljittelee kyseisen osan kaarevaa
muotoa.
1.12 ’Kuljettajan näköpisteellä’ tarkoitetaan kahta, 65 mm:n päässä toisis-
taan olevaa pistettä, jotka ovat 635 mm:n korkeudella kuljettajan
istuimen R-pisteestä, niin kuin se määritellään tämän liitteen liit-
teessä IV. Nämä kaksi pistettä yhdistävä suora viiva on
kohtisuorassa ajoneuvon pystysuoraa pitkittäiskeskitasoa vasten.
Kaksi näköpistettä yhdistävän janan keskiväli on pituusakselin suun-
taisella pystytasolla, jonka on kuljettava ajoneuvon valmistajan
kuljettajalle suunnitteleman istuma-asennon keskeltä.
1.13 ’Laajalla kaksisilmäisellä näkökentällä’ tarkoitetaan kokonaisnäkö-
kenttää, joka saadaan asettamalla päällekkäin vasemman ja oikean
silmän näkökentät (ks. kuva jäljempänä).1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 6
▼M1
1.14 ’Ajoneuvotyypillä taustapeilien osalta’ tarkoitetaan moottoriajoneu-
voja, joiden seuraavat perusominaisuudet ovat samanlaiset:
1.14.1 näkökenttää rajoittavat korin osat;1.14.2 R-pisteen koordinaatit;
1.14.3 taustapeilien vaaditut paikat ja tyypit.
1.15 ’M
1-, M2-, M3-, N1-, N2-jaN3-luokan ajoneuvoilla’ tarkoitetaan
direktiivin 70/156/ETY liitteessä I määriteltyjä ajoneuvoja.
2. TAUSTAPEILIEN OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ
KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
2.1 Yleiset eritelmät
2.1.1 Kaikkien taustapeilien on oltava säädettäviä.2.1.2 Heijastavan pinnan reunat on ympäröitävä pidikkeellä, jonka arvon
”c” on oltava kehän kaikissa pisteissä ja suunnissa vähintään
2,5 mm. Jos heijastava pinta ulottuu pidikkeen ulkopuolelle, on
ulokkeen reunan kaarevuussäteen ”c” oltava vähintään 2,5 mm ja
heijastavan pinnan on työnnyttävä pidikkeen sisään vaakasuuntai-
sella alle 50 N voimalla, joka kohdistuu pidikkeeseen nähden
heijastuspinnan uloimpaan kohtaan ja likimain yhdensuuntaisena
ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa.
2.1.3 Kun peili asennetaan tasaiselle pinnalle, on kaikilla osilla — mukaan
lukien ne osat, jotka jäävät kiinni kannakkeeseen 2.4.2 kohdassa
tarkoitetun testin jälkeen — jotka ovat potentiaalisessa staattisessa
kosketuksessa halkaisijaltaan 165 mm palloon kun kyse on sisäpuo-
lisesta taustapeilistä ja halkaisijaltaan 100 mm palloon kun kyse on
ulkopuolisesta taustapeilistä, oltava vähintään 2,5 mm:n kaare-
vuussäde ”c”.
2.1.3.1 Edellä 2.1.3 kohdassa vahvistetut vaatimukset eivät koske kiinnitys-
reikien tai -syvennysten reunoja, kun kyseisen kiinnitysreiän tai -
syvennyksen halkaisija tai suurin lävistäjä on pienempi kuin 12 mm,
jos ne on pyöristetty.
2.1.4 Kiinnityslaite ajoneuvoon on suunniteltava siten, että säteeltään
50 mm oleva sylinteri, jonka akseli tai yksi akseleista toimii kierto-
tai pyörintäakselina varmistaen taustapeilin taipumisen iskunsuun-
taan, pääsee kulkemaan ainakin osan sen pinnan läpi, johon laite on
kiinnitetty.
2.1.5 Edellä 2.1.2 ja 2.1.3 kohdassa tarkoitettuihin ulkopuolisiin taustapei-
lien osiin, jotka on valmistettu kovuudeltaan korkeintaan 60 Shore
A-astetta olevasta materiaalista, ei asiaa koskevia määräyksiä kuiten-
kaan sovelleta.1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 7
▼M1
2.1.6 Kun sisäpuolisten taustapeilien osien kovuus on alle 50 Shore A-
astetta ja ne on asennettu jäykkään kannakkeeseen, 2.1.2 ja 2.1.3
kohdan vaatimuksia sovelletaan vain kannakkeeseen.
2.2 Mitat
2.2.1 Sisäpuoliset taustapeilit (luokka I)
Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan
alueen sisään voidaan piirtää suorakulmio, jonka yksi sivu on 4 cm
ja toinen sivu ”a” cm, joka lasketaan:
a¼15 cm /C21
1þ1 000
r
2.2.2 Ulkopuoliset taustapeilit (luokat II ja III)
2.2.2.1 Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan
alueen sisään voidaan piirtää:
— suorakulmio, joka on 4 cm korkea ja jonka kannan pituus on ”a”
cm
— suorakulmion korkeuden kanssa yhdensuuntainen jana, jonka
pituus on ”b” cm
2.2.2.2 ”a”:n ja ”b”:n pienimmät arvot saadaan alla olevasta taulukosta:
Taustapeilin
luokkaAjoneuvoluokka,
jolle taustapeilit on
suunniteltuab
II M2,M3,N2jaN3 17
1þ1 000
r20
III M1jaN1 13
1þ1 000
r7
2.3 Heijastava pinta ja heijastuskertoimet
2.3.1 Heijastavan pinnan on oltava joko tasainen tai pallomaisesti kupera.2.3.2 Kaarevuussäteiden väliset erot
2.3.2.1 r
i:n tai r”i:n ja rp:n välinen ero ei missään vertailupisteessä saa olla
yli 0,15 r.
2.3.2.2 Yhdenkään kaarevuussäteen (rp1,rp2jarp3) ja r välinen ero ei saa olla
yli 0,15 r.
2.3.2.3 Kun r on vähintään 3000 mm, arvo 0,15 r, johon viitataan 2.3.2.1 ja
2.3.2.2 kohdassa, korvataan arvolla 0,25 r.
2.3.3 ”r”:n arvon on oltava vähintään:
— 1 800 mm luokan II taustapeilien osalta,
— 1 200 mm luokan I ja III taustapeilien osalta.
2.3.4 Tämän liitteen lisäyksessä 2 esitetyn menetelmän mukaisesti
määritetty tavanomainen heijastuskerroin on oltava vähintään 40 %.
Jos peilillä on kaksi asentoa (”yö” ja ”päivä”), niin ”päivä” -asen-
nossa on kyettävä tunnistaa tieliikenteessä käytettävien merkkien ja
valojen värit. Tavanomaisen heijastuskertoimen on oltava ”yö”-asen-
nossa vähintään 4 %.
2.3.5 Heijastavan pinnan on säilytettävä 2.3.4 kohdassa tarkoitetut ominai-
suudet, vaikka se joutuukin tavanomaisessa käytössä
pitkäaikaisestikin vaikeisiin sääolosuhteisiin.
2.4 Testit
2.4.1 Iskun vaikutus taustapeiliin ja taipumisen vaikutus varteen tai
kannakkeeseen kiinnitettyyn pidikkeeseen on testattava 2.4.2 ja
2.4.3 kohdassa esitetyllä tavalla.
2.4.1.1 Luokan II tai IIs ulkopuolisia taustapeilejä ei tarvitse testata 2.4.2
kohdassa tarkoitetulla tavalla, jos yksikään niiden osista ei1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 8
▼M1
säätöasennosta riippumatta ole alle 2 m:n korkeudella maanpinnasta,
kun ajoneuvo on kuormattu sille suurimpaan teknisesti sallittuun
painoon asti.
Tällaisissa tapauksissa valmistajan on toimitettava selvitys, jossa
vahvistetaan, että taustapeili on asennettava siten, ettei yksikään sen
osa, missään mahdollisessa säätöasennossa, ole alle 2 m:n korkeu-
della maanpinnasta, kun ajoneuvo on kuormattu sille suurimpaan
teknisesti sallittuun painoon asti.
Tätä poikkeusta sovellettaessa varteen on merkittävä pysyvästi
tunnus
 ja siitä on oltava maininta tyyppihyväksyntätodistuk-
sessa.
2.4.2 Iskutesti
2.4.2.1 Testilaitteiden kuvaus2.4.2.1.1 Testilaite koostuu heilurista, joka voi heilua kahden vaakatasossa
suorassa kulmassa toisiinsa nähden olevan akselin ympäri, joista
toinen on kohtisuorassa heilurin vapaata liikerataa vastaavaan tasoon
nähden.
Heilurin päässä on halkaisijaltaan 165 ± 1 mm oleva pallomainen
iskuvasara, joka on päällystetty 5 mm paksuisella kumikerroksella,
jonka kovuus on 50 Shore A -astetta.
Lisäksi käytettävissä on oltava laite, jolla voidaan määrittää suurin
kulma varren ollessa vapaatasolla.
Heilurin runkoon lujasti kiinnitetty tuki pitää kappaleen paikallaan
2.4.2.2.6 kohdassa tarkoitettujen iskutestiä koskevien vaatimusten
mukaisesti.
Jäljempänä kuvassa 1 annetaan testilaitteiden mitat ja erityiset raken-
nevaatimukset.
Kuva 11971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 9
▼M1
2.4.2.1.2 Heilurin iskukeskuksen on sovittava yhteen iskuvasaran pään pallo-
maisen osan keskuksen kanssa. Sen etäisyys ”l” pyörimisakselista
vapaatasolla on 1 m ± 5 mm. Heilurin suhteellinen massa
m0= 6,8 ± 0,05 kg (”m0”:n ja heilurin kokonaismassan ja heilurin
painopisteen ja pyörimisakselin etäisyyden ”d” välinen suhde ilmais-
taan yhtälöllä:
mo¼md
1)
2.4.2.2 Testin kuvaus2.4.2.2.1 Taustapeili kiinnitetään kannakkeeseen, laitteen valmistajan tai, jos
tarkoituksenmukaista, ajoneuvon valmistajan suosittelemalla menet-
telyllä.
2.4.2.2.2 Taustapeilin asentaminen paikoilleen testiä varten2.4.2.2.2.1 Taustapeili on asennettava testilaitteeseen siten, että sen pysty- ja
vaakasuorat akselit ovat samassa asennossa kuin silloin, kun tausta-
peili on hakijan antamien asennusohjeiden mukaisesti ajoneuvoon
asennettuna.
2.4.2.2.2.2 Jos taustapeili on säädettävissä jalustaan nähden, on testiasennon
oltava sellainen, että nivelet toimivat mahdollisimman huonosti
hakijan määrittelemän säätöalueen rajoissa.
2.4.2.2.2.3 Jos taustapeilin etäisyyttä jalustaan voidaan säätää, on jalustan ja
taustapeilin kuoren välinen etäisyys säädettävä mahdollisimman
lyhyeksi.
2.4.2.2.2.4 Jos taustapeili liikkuu pidikkeessään, on se säädettävä siten, että
taustapeilin se yläkulma, joka on kauimmaisena ajoneuvosta, on
uloimmaisimmassa asennossa pidikkeeseen nähden.
2.4.2.2.3 Lukuun ottamatta sisäpuolisten taustapeilien testiä 2 (ks. 2.4.2.2.6.1
kohta), heilurin ollessa pystyasennossa iskuvasaran keskipisteen läpi
kulkevien pysty- ja pitkittäistasojen on kuljettava myös 1.10
kohdassa tarkoitetun heijastuspinnan keskipisteen läpi. Heilurin
heilahduksen pitkittäistason on oltava ajoneuvon pitkittäisen keski-
tason suuntainen.
2.4.2.2.4 Kun 2.4.2.2.1 ja 2.4.2.2.2 kohdan ehtojen mukaisesti säädetyn taus-
tapeilin osat estävät heilurin paluun, iskupistettä on siirrettävä
kohtisuoraan suuntaan kyseisten pyörimis- tai kiertymisakseleita
vastaan.
Iskupistettä ei saa siirtää enempää kuin testin suorittamiseksi on
tarpeen; siirtämistä on rajoitettava seuraavasti:
— joko iskuvasaraa rajoittavan pallon on ainakin sivuttava 2.1.4
kohdassa tarkoitettua sylinteriä,
— tai iskuvasaran kosketuspisteen on oltava vähintään 10 mm
heijastuspinnan reunojen sisäpuolella.
2.4.2.2.5 Testissä iskuvasara päästetään irti 60º kulmasta pystysuoraan nähden
niin, että se iskeytyy taustapeiliin juuri sillä hetkellä, kun heiluri
saavuttaa pystysuoran asennon.
2.4.2.2.6 Isku kohdistetaan taustapeileihin seuraavissa eri olouhteissa:2.4.2.2.6.1 Sisäpuoliset taustapeilit
— Testi 1 — Iskupisteen on oltava 2.4.2.2.3 kohdan mukainen.
Heilurin pään on iskeydyttävä taustapeilin heijastuspinnan
puolelle.
— Testi 2 — Suojakuoren reunassa olevan iskupisteen on oltava
sellainen, että isku muodostaa 45º kulman peilin pinnan kanssa
ja sijaitsee vaakasuorassa tasossa, joka kulkee peilin keskipisteen
kautta. Iskun on osuttava heijastuspinnan puolelle.
2.4.2.2.6.2 Ulkopuoliset taustapeilit
— Testi 1 — Iskupisteen on oltava 2.4.2.2.3 tai 2.4.2.2.4 kohdan
mukainen. Heilurin pään on iskeydyttävä taustapeilin heijastus-
pinnan puolelle.
— Testi 2 — Iskupisteen on oltava 2.4.2.2.3 tai 2.4.2.2.4 kohdan
mukainen. Heilurin pään on iskeydyttävä taustapeilin heijastus-
pinnan taakse.
2.4.3 Varteen kiinnitetyn pidikkeen taivutustesti
2.4.3.1 Testin kuvaus1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 10
▼M1
Pidike asetetaan laitteeseen vaakatasoon siten, että kiinnityksen
säätöosat voidaan kiinnittää kunnolla. Kuoren suurimman mitan
suunnassa säätöosan kiinnityspistettä lähinnä oleva reuna tuetaan
liikkumattomaksi 15 mm leveällä kuoren leveyden kattavalla
esteellä.
Vastakkaiseen reunaan, pidikkeeseen asetetaan edellä kuvatun
kaltainen tuki siten, että siihen voidaan kohdistaa vahvistettu testi-
kuorma (kuva 2).
Tuki, joka on vastapäätä pidikkeen sitä reunaa, johon voima
kohdistuu, voidaan myös lukita paikoilleen kuvassa 2 esitetyn tuke-
misen sijasta.
Esimerkki taustapeilin varsien taivutustestilaitteista
Kuva 2
2.4.3.2 Testikuorma painaa 25 kg. Kuormitetaan yksi minuutti.
2.5 Testien tulokset
2.5.1 Edellä 2.4.2 kohdassa tarkoitetuissa testeissä heilurin on iskun
jälkeen jatkettava heilahdusta siten, että pyörimisakselin ja iskukes-
kuksen yhdistävä suora linja muodostaa vähintään 20º:n kulman
pystysuoraan nähden.
Kulman mittaustarkkuuden on oltava ± 1º.Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta tuulilasiin kiinnitettäviin
taustapeileihin, joihin testin jälkeen sovelletaan 2.5.2 kohdassa
vahvistettuja vaatimuksia.
2.5.2 Jos tuulilasiin kiinnitettävän taustapeilin kiinnike katkeaa 2.4.2
kohdassa tarkoitetussa testissä, saa jäljelle jäävän ulkonema olla
enintään 1 cm jalustasta ja muodon on lisäksi täytettävä 2.1.3
kohdassa vahvistetut vaatimukset.
2.5.3 Peili ei saa särkyä 2.4.2 ja 2.4.3 kohdassa tarkoitettujen testien
aikana. Peili saa kuitenkin särkyä jonkin seuraavista ehdoista
täyttyessä:1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 11
▼M1
2.5.3.1 lasinsirpaleiden on pysyttävä kiinni joko pidikkeen taka-osassa tai
pidikkeeseen lujasti kiinnitetyssä pinnassa; lasin osittainen irtaantu-
minen on sallittua, jos se ei ulotu 2,5 mm enempää halkeaman
kummallekaan puolelle. Heijastavan pinnan iskukohdasta saa irrota
pieniä siruja;
2.5.3.2 peili on valmistettu turvalasista.
2.6 Osan ETY-tyyppihyväksyntäehdot ja merkintä
2.6.1 Osan ETY-tyyppihyväksynnän hakeminen
2.6.1.1 Kaupallisen merkin tai tavaramerkin haltijan tai tämän edustajan on
haettava taustapeilille osan ETY-tyyppihyväksyntää.
2.6.1.2 Jokaisen taustapeilityypin hakemukseen on liitettävä:
2.6.1.2.1 tekninen kuvaus erityisesti sen ajoneuvotyypin (niiden ajoneuvotyyp-
pien) osalta, johon (joihin) peili on tarkoitettu;
2.6.1.2.2 riittävän tarkat piirrokset taustapeilin tunnistamiseksi sekä asennu-
sohjeet; piirroksissa on osoitettava ehdotettu paikka osan ETY-
tyyppityyppihyväksyntämerkille;
2.6.1.2.3 neljä taustapeiliä; kolme testejä varten ja yksi laboratorion säily-
tettäväksi myöhemmin mahdollisesti tarvittavia testejä varten.
Laboratorio voi pyytää lisänäytekappaleita.
2.6.2 Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki
2.6.2.1 Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki muodostuu suorakulmiosta, joka
ympäröi pientä ”e”-kirjainta ja sen jäljessä olevaa osan tyyppihyväk-
synnän antaneen jäsenvaltion tunnuslukua tai -kirjainta (-kirjaimia):
1 Saksa,
2 Ranska,
3 Italia,4 Alankomaat6 Belgia,
11 Yhdistynyt kuningaskunta,
13 Luxemburg,18 Tanska,IRL Irlanti.
Suorakulmion läheisyydessä on oltava myös osan ETY-tyyppihyväk-
syntänumero.
Kyseinen numero koostuu tyypille täytetyssä todistuksessa (ks. liite
II) olevasta osan tyyppihyväksyntänumerosta, jota edeltää kaksi
numeroa ilmoittaen direktiivin 71/127/ETY viimeisemmän
muutoksen järjestysnumeron osan ETY-tyyppihyväksynnän antamis-
päivänä. Muutoksen järjestysnumero ja todistuksesta ilmenevä
tyyppihyväksyntänumero on erotettava tähdellä. Tämän direktiivin
järjestysnumero on 01.
2.6.2.2 Edellä mainittu tyyppihyväksyntämerkki sekä lisätunnus on
merkittävä pysyvällä tavalla taustapeilin kiinteään osaan siten, että
se on selvästi havaittavissa myös peilin asennuksen jälkeen.1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 12
▼M1
Esimerkkejä osan ETY-tyyppihyväksyntämerkeistä (1)
Yllä olevalla osan ETY-tyyppihyväksytämerkillä varustettu kappale on luokan I
peili (sisäpuolinen taustapeili), joka on tyyppihyväksytty Saksassa (e 1) numer-
olla 01 * 1471.1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 13
(1) Kaavion numerot ovat vain esimerkkejä.
▼M1
Yllä olevalla osan ETY-tyyppihyväksytämerkillä varustettu kappale on luokan
IIs peili (ulkopuolinen lisätaustapeili), joka on tyyppihyväksytty Ranskassa
Saksassa (e 2) numerolla 01 * 387.
3. AJONEUVOIHIN ASENTAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET
3.1 Yleistä
3.1.1 Taustapeilit on kiinnitettävä siten, ettei peili liiku niin, että mitattu
näkökenttä huomattavasti muuttuu, tai värähtele siinä määrin, että
kuljettaja ymmärtää väärin peilin heijastaman kuvan.
3.1.1.1 Edellä 3.1.1 kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä
ajoneuvon liikkuessa nopeudella, joka voi olla jopa 80 % ajoneuvon
suurimmasta suunnittelunopeudesta, mutta kuitenkin korkeintaan
150 km/h.
3.1.2 M2-, M3-, N2-jaN3-luokan ajoneuvoihin asennettavien ulkopuolisten
taustapeilien on oltava luokan II peilejä ja M1-jaN1-luokan ajoneu-
voihin luokan II tai III peilejä.
3.2 Lukumäärä ja sijainti
3.2.1 Taustapeilit on sijoitettava siten, että kuljettaja tavanomaisessa ajoa-
sennossa näkee selvästi ajoneuvon taakse.
3.2.2 Kaikki M1-jaN1-luokan ajoneuvot on varustettava sekä sisä- että
ulkopuolisilla taustapeileillä. Jälkimmäinen on asennettava
ajoneuvon vasemmalle puolelle jäsenvaltioissa, joissa on oikeanpuo-
leinen liikenne ja oikealle puolelle jäsenvaltioissa, joissa on
vasemmanpuoleinen liikenne.
3.2.2.1 Jos sisäpuolinen taustapeili ei täytä 3.4.2 kohdassa vahvistettuja
vaatimuksia on ajoneuvoon asennettava ulkopuolinen lisätaustapeili.1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 14
▼M1
Jälkimmäinen on asennettava ajoneuvon oikealle puolelle jäsenval-
tioissa, joissa on oikeanpuoleinen liikenne ja vasemmalle puolelle
jäsenvaltioissa, joissa on vasemmanpuoleinen liikenne.
3.2.2.2 Sisäpuolista taustapeiliä ei vaadita, jos se ei anna näkyvyyttä taak-
sepäin.
3.2.3 Kaikki M2-, M3-, N2-jaN3-luokan ajoneuvot on varustettava
kahdella ulkopuolisella taustapeilillä, yksi ajoneuvon kummallekin
puolelle.
3.2.4 Ulkopuolisten taustapeilien on oltava näkyvissä joko sivuikkunan
läpi tai pyyhkijöiden pyyhkimän tuulilasin osan läpi. Tätä määräystä
ei sovelleta M2-jaM3-luokan ajoneuvon oikeanpuoleisiin ulkopuoli-
siin taustapeileihin jäsenvaltioissa, joissa on oikeanpuoleinen
liikenne sekä vastaavien luokkien ajoneuvon vasemman puoleisiin
ulkopuolisiin taustapeileihin jäsenvaltioissa, joissa on vasemmanpuo-
leinen liikenne.
3.2.5 Jos näkökenttää mitattaessa ajoneuvossa on alusta/ohjaamo -rakenne,
on ajoneuvon valmistajan ilmoitettava korin pienin ja suurin leveys,
jotka tarvittaessa on osoitettava ohjaamo/korirakenteen leveyttä
vastaavilla mallilevyillä. Kaikki testeissä huomioon otetut ajoneuvot
ja peilien muodot on esitettävä tyyppihyväksyntätodistuksessa.
3.2.6 Kaksitasoinen tai kaksoispeili ei ole sallittu, jos molemmat tasot ovat
välttämättömiä näkökenttävaatimusten täyttämiseksi. Jos päälasi
kuitenkin täyttää kaikki luokan II tai III peilejä koskevat vaati-
mukset, se voidaan hyväksyä. Lisälasi otetaan huomioon
määritettäessä korkeutta maan pinnasta ja ulkonevia osia 3.2.10
kohdan mukaisesti. Lisälasin kehyksen on myös oltava 2.1.2
kohdassa eriteltyjen ehtojen mukainen.
3.2.7 Vaadittu kuljettajan puoleinen ulkopuolinen taustapeili on sijoitet-
tava siten, että korkeintaan 55º kulma muodostuu pystysuoran
pituusakselin suuntaisen ajoneuvon keskitason ja pystysuoran peilien
keskipisteen sekä 65 mm pitkän kuljettajan näköpisteet yhdistävän
suoran keskipisteen kautta kulkevan tason väliin.
3.2.8 Taustapeilit eivät saa ulottua ajoneuvon korin ulkopuolelle olennai-
sesti enempää kuin on tarpeen 3.4 kohdassa vahvistettujen
näkökenttää koskevien vaatimusten täyttämiseksi.
3.2.9 Kun ulkopuolisen taustapeilin alin reuna on alle 2 m korkeudella
maanpinnasta ajoneuvon ollessa kuormattuna, tämä taustapeili ei
saa ulottua 0,2 m enempää ilman taustapeilejä mitatun ajoneuvon
kokonaisleveyden yli.
3.2.10 Jollei 3.2.8 ja 3.2.9 kohdan vaatimuksista muuta johdu, taustapeili
voi ylittää ajoneuvon suurimman sallitun leveyden.
3.3 Säätäminen
3.3.1 Kuljettajan on ajoasennostaan kyettävä säätämään sisäpuolista taus-
tapeiliä.
3.3.2 Kuljettajanpuoleinen ulkopuolinen taustapeili on oltava säädettävissä
ajoneuvon sisäpuolelta, oven ollessa kiinni, vaikka ikkuna on auki.
Peili voi kuitenkin olla lukittavissa asentoonsa ulkopuolelta käsin.
3.3.3 Edellä 3.3.2 kohdan vaatimukset eivät koske ulkopuolisia tausta-
peilejä, jotka voidaan kääntämisen jälkeen palauttaa alkuperäiseen
asentoonsa ilman säätöä.
3.4 Näkökentät
3.4.1 Yleistä
Jäljempänä määriteltyjen näkökenttien oltava laajoja kaksisilmäisiä
näkökenttiä siten, että kuljettajan silmät ovat edellä 1.12 kohdassa
määritellyt ”kuljettajan näköpisteet”. Näkökentät määritellään
ajoneuvon ollessa toimintakunnossa direktiivin 70/156/ETY liitteessä
I olevassa 2.6 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja kun etuistuimella on
lisäksi yksi matkustaja, jonka massa on 75 kg ± 1 %. Näkökenttien
on oltava havaittavissa ikkunoiden lävitse, joiden valonsiirtymisker-
roin on vähintään 70 % mitattuna kohtisuoraan ikkunan pintaan
nähden.
3.4.2 Sisäpuolinen taustapeili
Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 20 m
leveän tasaisen vaakasuoran tien alueen, jonka keskikohta on pysty-1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 15
▼M1
suora ajoneuvon pituusakselin suuntainen taso ja joka ulottuu 60 m
ajoneuvon kuljettajan näköpisteistä (kuva 3) taaksepäin horisonttiin
asti.
3.4.2.1 Niskatukien ja sellaisten laitteiden, kuten häikäisysuojien, takalasin
pyyhkimien ja lämmityselementtien sallitaan rajoittavan näkökenttää,
jos nämä laitteet yhdessä eivät rajoita vaadittua näkökenttää
enempää kuin 15 % kun ne on kuvattu pystysuoralle tasolle, joka
on kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden.
3.4.3 Oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen vasemmanpuoleinen ulko-
puolinen taustapeili ja vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen
oikeanpuoleinen ulkopuolinen taustapeili.
3.4.3.1 Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään
2,50 m leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu
oikealla (oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai vasem-
malla (vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tasoon,
joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keski-
tason kanssa ja joka kulkee ajoneuvon uloimman vasemman
puoleisen pisteen (oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai
uloimman oikeanpuoleisen pisteen (vasemmanpuoleisen liikenteen
ajoneuvojen osalta) kautta, ja tämä näkökenttä ulottuu 10 m kuljet-
tajan näköpisteiden takaa horisonttiin (kuva 4).
3.4.4 Oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen oikeanpuoleinen ulkopuo-
linen taustapeili ja vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen
vasemmanpuoleinen taustapeili.
3.4.4.1 Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään
3,50 m leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu
vasemmalla (oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai
oikealla (vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tasoon,
joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keski-
tason kanssa ja joka kulkee ajoneuvon uloimman oikeanpuoleisen
pisteen (oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai uloimman
vasemmanpuoleisen pisteen (vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneu-
vojen osalta) kautta, ja tämä näkökenttä ulottuu 30 m kuljettajan
näköpisteiden takaa horisonttiin.
3.4.4.2 Kuljettajan on lisäksi nähtävä tie 0,75 m leveydeltä 4 m kuljettajan
näköpisteet lävistävän pystytason takana olevasta pisteestä (kuva 4).
3.4.5 Esteet
Edellä mainittujen näkökenttien määrittämisessä ei oteta huomioono-
venkahvojen, äärivalaisimien, suuntavalaisimien, takapuskureiden
äärimittaisiin kärkiin ja korirakenteiden aiheuttamiin näköesteisiin
tai muihin korin rakenteesta johtuviin, maiittujen kaltaisiin esteisiin.
3.4.6 Testausmenettely
Näkökenttä on määriteltävä asettamalla näköpisteiden paikalle tehok-
kaat valon lähteet ja tutkimalla pystysuoralle pinnalle heijastunutta
valoa. Myös muita vastaavia menetelmiä voidaan käyttää.1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 16
▼M11971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 17
▼M1
Lisäys 1
MENETTELY PEILIN HEIJASTUSPINNAN KAAREVUUSSÄTEEN ”r”
MÄÄRITTÄMISEKSI
1. MITTAUKSET
1.1 Laitteet
Käytetään kuvassa 1 esitettyä ”pallon säteen mittauslaitetta”.
1.2 Mittauspisteet
1.2.1 Pääkaarevuussäteet on mitattava kolmesta pisteestä, joiden etäisyys on
mahdollisimman lähellä yhtä kolmasosaa, puolta ja kahta kolmasosaa
peilin keskustan kautta yhdensuuntaisesti janan b kanssa kulkevasta
heijastavan pinnan kaaresta tai peilin keskustan kautta kohtisuoraan janan
b kanssa kulkevasta kaaresta, jos tämä kaari on pidempi.
1.2.2 Kun on mahdotonta suorittaa mittaukset tämän liitteessä I olevassa 1.8
kohdassa tarkoitetuissa suunnissa heijastavan pinnan koosta johtuen, testit
suorittava tutkimuslaitos saa tehdä mittaukset kyseisessä pisteessä toisiaan
kohtisuorassa olevista suunnista, jotka vastaavat mahdollisimman tarkasti
edellä tarkoitettuja suuntia
2. KAAREVUUSSÄTEEN (r) LASKEMINEN
”r”:n arvo lasketaan millimetreinä kaavasta:
r¼rp1þrp2þrp3
3
jossa:
rp1= ensimmäisen mittauspisteen kaarevuussäde
rp2= toisen mittauspisteen kaarevuussäde
rp3= kolmannen mittauspisteen kaarevuussäde1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 18
Kuva I▼M11971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 19
▼M1
Lisäys 2
TESTAUSMENETELMÄ HEIJASTUSKYVYN MÄÄRITTELEMISEKSI
1. MÄÄRITELMÄT
1.1 ”CIE:n standardin mukainen valaiseva aine A (1)”: Kolorimetrinen valaiseva
aine, joka säteilee täysin lämpötilassa T68= 2855,6 K.
1.2 ”CIE:n standardin mukainen valolähde A (1)”: Kaasulla täytetty volframi-
hehkulankainen lamppu, jonka värilämpötila vastaa T68= 2855,6 K.
1.3 ”CIE:n standardin 1931 mukainen havaitsija (1)”: Säteilyanturi, jonka kolor-
imetriset ominaisuudet vastaavat spektrisiä kolmiväriarvoja /C22xx(λ),/C22yy(λ),/C22zz
(λ) (katso taulukko).
1.4 ”CIE:n spektriset kolmiväriarvot (1)”: Tasaenergisen spektrin osien kolmivä-
riarvot CIE (XYZ) -järjestelmässä.
1.5 ”Hämäränäkökyky (1)”: Normaalin silmän näkökyky sen sopeuduttua valon-
tiheyden tasoon, joka on vähintään useita kandeloita neliömetrille.
2. LAITTEET2.1Yleistä
Laitteiden on koostuttava valonlähteestä, testikappaleen kannattimesta,
valoanturin sisältävästä vastaanottoyksiköstä, mittarista (ks. kuva 1) sekä
välineistä, joilla voidaan estää ulkopuolisen valon aiheuttamat vaikutukset.
Vastaanotin voi sisältää valoa kokoavan pallopinnan helpottamaan käyrien
(kuperien) peilien mittaamista.
2.2Valonlähteen ja vastaanottimen spektraalijakauma
Valonlähteen on koostuttava CIE:n standardin mukaisesta lähteestä A sekä
sen yhteydessä olevasta lähivalon sädekimpun muodostavasta optiikasta.
Jännitteen vakaajaa suositellaan käytettäväksi pitämään lampun jännitteen
vakiona laitteiden käytön aikana.
Vastaanottimessa on oltava valonilmaisin, jonka spektrivaste vastaa CIE:n
standardin (1931) mukaisen kolorimetrisen havaitsijan hämärävalontehon
funktiota (ks. taulukko). Mitä tahansa muuta CIE:n standardin valaisevaa
ainetta täysin vastaavaa valaisevan aineen suodatin/anturi -yhdistelmää ja
hämäränäkökykyä voidaan käyttää. Käytettäessä vastaanottimessa pallo-
pintaa, on pallopinnan sisäpinta päällystettävä spektrisesti epäselektiivisellä
mattavalkoisella (helposti leviävä).
2.3Geometriset olosuhteet
Tulevan säteen kulman ( Θ)ja heijastavan pinnan kohtisuoran välisen
kulman on mieluiten oltava 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5º) eikä se saa ylittää
toleranssin ylärajaa (toisin sanoen 0,53 rad tai 30º). Anturin akseleiden on
muodostettava tämän kohtisuoran kanssa yhtä suuri kulma kuin tulevan
säteen kulma ( Θ).Saapuvan valon säteen halkaisijan on oltava testipinnan
kohdalla vähintään 19 mm (0,75 tuumaa). Heijastava säde ei saa olla suur-
empi kuin valoanturin mittaava alue, eikä se saa peittää vähempää kuin 50 %
tällaisesta alueesta, ja sen on peitettävä mahdollisimman samankokoinen
alue kuin laitetta kalibroitaessa.
Käytettäessä vastaanotinosassa kokoavaa pallopintaa, on pallopinnan halkai-
sijan oltava vähintään 127 mm (5 tuumaa). Näytteen ja tulevan säteen
aukkokulmat pallopinnan seinämässä on oltava niin suuria, että ne päästävät
tulevat ja heijastuneet säteet kokonaan lävitse. Valoanturi on sijoitettava
siten, että tuleva tai heijastunut säde ei suoraan kohdistu siihen.
2.4Valonilmaisin-osoitinyksikön sähköiset ominaisuudet
Osoittavaan mittariin menevä valonilmaisimen ulostulo on oltava valo-
herkän alueen intensiteetin lineaarifunktio. Välineissä on oltava nollauksen
ja kalibroinnin mahdollistavat sähköiset tai optiset säädöt. Tällaiset säädöt
eivät saa kuitenkaan vaikuttaa välineiden lineaarisuuteen tai spektrisiin
ominaisuuksiin. Anturi-osoitinyksikön tarkkuuden on oltava ± 2 % mitta-1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 20
(1) Määritelmät ovat CIE:n julkaisusta 50 (45), Kansainvälinen Sähkötekniikan Sanasto,
Ryhmä 45: Valaistus.
▼M1
alueen suurimmasta arvosta tai ± 10 % näytettävästä lukeman arvosta sen
mukaan kumpi arvoista on pienempi.
2.5Näytteen pidike
Mekanismilla on kyettävä sijoittamaan näytekappale siten, että lähteen ja
anturin varsien akselit leikkaavat toisensa heijastuspinnalla. Heijastava pinta
voi olla joko peilinäytteen välissä tai molemmilla puolilla sen mukaan onko
se ensimmäinen pinta, toinen pinta vai ”käännettävä” prisma-tyyppinen
peili.
3. MENETTELY
3.1Suora kalibrointimenetelmä
Suorassa kalibrointimenetelmässä ilmaa käytetään vertailuvakiona. Mene-
telmä soveltuu laitteille, jotka on rakennettu siten, että ne voidaan
kalibroida 100 % pisteessä kääntämällä vastaanotin suoraan valolähteen
akselille (ks. kuva 1).
Joissakin tapauksissa (kuten mitattaessa heikosti heijastavia pintoja) voi tätä
menetelmää käytettäessä olla suotavaa käyttää välittäjänä kalibrointipistettä
(O ja 100 % väliltä). Tällöin optiselle polulle on asetettava tiheyssuodatin,
jonka läpäisykyky tunnetaan, minkä jälkeen mittari kalibroidaan näyttämään
neutraalin tiheyssuodattimen läpäisykyvyn prosenttiarvoa. Suodatin on pois-
tettava ennen heijastuskyvyn mittauksia.
3.2Epäsuora kalibrointimenetelmä
Menetelmä soveltuu laitteille, joiden valonlähteen ja vastaanottimen geome-
tria on vakio. Tällöin edellytetään huolellisesti kalibroitua ja ylläpidettyä
heijastusvakiota. Vertailuvakion on mieluiten oltava tasainen peili, jonka
heijastusarvo on mahdollisimman lähellä näytekappaleiden vastaavia arvoja.
3.3Tasaisen peilin mittaukset
Tasaisten peilien heijastuskyky voidaan mitata joko suoralla tai epäsuoralla
menetelmällä kalibroiduilla laitteilla. Heijastusarvo luetaan suoraan mittar-
ista.
3.4Käyrien (kuperien) peilien mittaukset
Käyrien (kuperien) peilien heijastuskyvyn mittauksessa tarvitaan laitetta,
jonka vastaanotinyksikössä on kokoava pallopinta (ks. kuva 2). Kun laitteen
mittari osoittaa vakiopeilille, jonka heijastuskyky on E %, lukemaa ne,
voidaan peilille, jonka heijastuskyky on tuntematon, laskea heijastuskyky
X % näytön lukeman nxavulla seuraavasta kaavasta:
X¼Enx
ne1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 21
▼M1
Kuva 1. Heijastusmittarin kuva, joka näyttää kahden kalibrointimenetelmän geometrian.
Kuva 2. Heijastusmittari, jonka vastaanottimessa on kokoava pallo.1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 22
▼M1
CIE 1931-standardin mukaisen kolorimetrisen havaitsijan spektriset
kolmiväriarvot (1)
Tämä taulukko on CIE:n julkaisusta 50 (45) (1970)
λ
nm/C22xx(λ) /C22yy(λ) /C22zz(λ)
380 0,001 4 0,000 0 0,006 5
390 0,004 2 0,000 1 0,020 1
400 0,014 3 0,000 4 0,067 9
410 0,043 5 0,001 2 0,207 4
420 0,134 4 0,004 0 0,645 6
430 0,283 9 0,011 6 1,385 6
440 0,348 3 0,023 0 1,747 1
450 0,336 2 0,038 0 1,772 1
460 0,290 8 0,060 0 1,669 2
470 0,195 4 0,091 0 1,287 6
480 0,095 6 0,139 0 0,813 0
490 0,032 0 0,208 0 0,465 2
500 0,004 9 0,323 0 0,272 0
510 0,009 3 0,503 0 0,158 2
520 0,063 3 0,710 0 0,078 2
530 0,165 5 0,862 0 0,042 2
540 0,290 4 0,954 0 0,020 3
550 0,433 4 0,995 0 0,008 7
560 0,594 5 0,995 0 0,003 9
570 0,762 1 0,952 0 0,002 1
580 0,916 3 0,870 0 0,001 7
590 1,062 3 0,757 0 0,001 1
600 1,062 2 0,631 0 0,000 8
610 1.002 6 0,503 0 0,000 3
620 0,854 4 0,381 0 0,000 2
630 0,642 4 0,265 0 0,000 0
640 0,447 9 0,175 0 0,000 0
650 0,283 5 0,107 0 0,000 0
660 0,164 9 0,061 0 0,000 0
670 0,087 4 0,032 0 0,000 0
680 0,046 8 0,017 0 0,000 0
690 0,022 7 0,008 2 0,000 0
700 0,011 4 0,004 1 0,000 0
710 0,005 8 0,002 1 0,000 0
720 0,002 9 0,001 0 0,000 0
730 0,001 4 0,000 5 0,000 0
740 0,000 7 0,000 2 (1) 0,000 0
750 0,000 3 0,000 1 0,000 0
760 0,0002 0,000 1 0,000 0
770 0,000 1 0,000 0 0,000 0
780 0,000 0 0,000 0 0,000 0
(1) Muutettu vuonna 1966 kolmesta kahdeksi.1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 23
(1) Supistettu taulukko. /C22yy(λ)=V( λ) arvot pyöristetään neljäksi desimaaliksi.
▼M1
LIITE II
OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN MALLI
1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 24
▼M1
LIITE III
LIITE AJONEUVON ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEEN TAUSTAPEILIEN
ASENTAMISEN OSALTA
(Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY
4 artiklan 2 kohta ja 10 artikla)
1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 25
▼M1
1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 26
▼M1
LIITE IV
MENETTELY H-PISTEEN MÄÄRITTÄMISEKSI JA R- JA H-
PISTEIDEN SUHTEELLISEN SIJAINNIN TARKASTAMISEKSI
Sovelletaan direktiivin 77/649/ETY liitteen III määräyksiä soveltuvin osin.1971L0127 — FI — 30.07.1979 — 002.001 — 27