1996D1692 — FI — 01.01.2007 — 004.002

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (EYV L 228, 9.9.1996, p.1)

Muutettu:





Muutettu:

A1 L 236 33 23.9.2003





Oikaisu









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1692/96/EY,

tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996,

yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi







EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 129 d artiklan ensimmäisen kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen ( 1 ), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 2 ), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon ( 3 ), toimivat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen ( 4 ), sekä katsovat, että 1) Euroopan laajuisten verkkojen luominen ja kehittäminen edistävät osaltaan tärkeiden yhteisön tavoitteiden toteuttamista, joihin kuuluvat muun muassa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen, 2) Euroopan laajuisten liikenneverkkojen luomisella ja kehittämisellä koko yhteisön alueella pyritään erityisesti myös varmistamaan henkilöiden ja tavaroiden kestävä liikkuvuus yhteiskunnan, ympäristön sekä turvallisuuden kannalta parhaissa mahdollisissa olosuhteissa sekä yhdentämään liikennemuodot ottaen huomioon niiden tarjoamat suhteelliset edut; Euroopan laajuinen verkko voi synnyttää uusia työpaikkoja, 3) komission valkoisessa kirjassa yhteisen liikennepolitiikan kehittämisestä suositetaan jo olemassa olevan kapasiteetin mahdollisimman tehokasta käyttämistä ja kaikkien eri liikennemuotojen yhdentämistä Euroopan laajuiseksi sekä tavara- ja matkustajaliikenteen että yhdistekuljetusten maatie-, rautatie-, sisävesi-, meri- ja lentoliikenneverkoksi, 4) lyhyen matkan laivaliikennepalvelut voi muun muassa osaltaan vähentää maaliikennereittien kuormitusta, 5) verkkojen yhdentyminen Euroopan tasolla voi kehittyä ainoastaan asteittain eri liikennemuotojen yhteenliittämisen pohjalta kuhunkin liikennemuotoon sisältyvien etujen hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla, 6) toissijaisuusperiaatetta noudattaen tapahtuva suuntaa-antava toiminta yhteisön tasolla on tarpeen näiden tavoitteiden toteuttamiseksi; olisi vahvistettava Euroopan laajuisten liikenneverkkojen alalla suunnitellun yhteisön toiminnan päälinjat ja painopisteet, 7) on tarpeen yksilöidä kaikki näiden tavoitteiden mukaiset yhteistä etua koskevat hankkeet, jotka ovat näin vahvistettuja toiminnan painopisteitä; olisi otettava huomioon ainoastaan taloudellisesti elinkelpoiset hankkeet, (8) jäsenvaltioiden on tarpeen ottaa huomioon ympäristön suojelu suorittamalla tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY ( 5 ) mukaisia ympäristövaikutusten arviointeja ja soveltamalla luontotyyppien ja luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/43/ETY ( 6 ) yhteistä etua koskevia hankkeita toteutettaessa, 9) lupa sellaisia julkisia tai yksityisiä hankkeita varten, joilla voi olla merkittäviä ympäristövaikutuksia, olisi myönnettävä vasta, kun hankkeiden mahdolliset merkittävät ympäristövaikutukset on ennalta arvioitu noudattaen yhteisön voimassa olevaa säännöstöä, 10) olisi yksilöitävä yhteistä etua koskevat hankkeet, ei ainoastaan monimuotoliikenteen lähestymistavan mukaiset eri kuljetusmuodot, vaan myös liikenteenohjaus- ja verkon käyttäjän tiedotusjärjestelmät sekä paikantamis- ja navigointijärjestelmät, 11) tämän päätöksen tarkoituksena on muun muassa kyseisten yhteistä etua koskevien hankkeitten yksilöiminen; kyseiset hankkeet yksilöidään liitteessä I ja II sekä tämän päätöksen artiklaosassa; Essenissä pidetty Eurooppa-neuvoston kokous on katsonut erityisen tärkeiksi 14 näistä hankkeista, 12) komission olisi esitettävä joka toinen vuosi kertomus tämän päätöksen täytäntöönpanosta ja joka viides vuosi kertomus suuntaviivojen uudelleentarkastelun tarpeellisuudesta, ja 13) komission yhteyteen olisi perustettava komitea, jonka tehtävänä on erityisesti avustaa komissiota sen tarkastellessa näiden suuntaviivojen toteuttamista ja kehitystä, sekä katsovat, että OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:







1 JAKSO

YLEISET PERIAATTEET

1 artikla

Tarkoitus

1. Tällä päätöksellä on tarkoitus vahvistaa Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamiseksi suunniteltujen toimien tavoitteita, painopisteitä sekä päälinjoja koskevat suuntaviivat; suuntaviivoissa yksilöidään yhteistä etua koskevat hankkeet, joiden toteutuksen on osaltaan edistettävä yhteisön laajuisen verkon kehittämistä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut suuntaviivat muodostavat yleisen viitekehyksen, jolla on tarkoitus edistää Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteenkuuluvuuden, yhteenliittämisen ja yhteentoimivuuden varmistamiseen tähtääviä, yhteistä etua koskevia jäsenvaltioiden ja yhteisön toimia samoin kuin tähän verkkoon pääsyä koskevia hankkeita. Nämä hankkeet ovat yhteinen tavoite, jonka toteutus riippuu siitä, miten pitkälle niitä on kehitetty ja onko taloudellisia voimavaroja saatavissa, sanotun kuitenkaan ennakolta ratkaisematta jäsenvaltion tai yhteisön taloudellista sitoutumista. Näiden suuntaviivojen tarkoituksena on myös helpottaa yksityisen alan sitoutumista.

3. Asian olennaiset vaatimukset:

— Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteentoimivuus,

— liikenteen telematiikan ja sen liitännäispalvelut,

määritellään erikseen tämän päätöksen ja perustamissopimuksen mukaisesti.

2 artikla

Tavoitteet

1. Euroopan laajuista liikenneverkkoa kehitetään yhdentämällä yhteisön tasolla maa-, meri- ja lentoliikenteen infrastruktuuriverkot vuoteen ►M2 ►C4 2020 ◄ ◄ mennessä asteittain liitteessä I esitettyjen kaavioiden ja/tai liitteessä II määrättyjen erittelyjen mukaisesti.

2. Verkon on:

a) taattava alueella, jolla ei ole sisäisiä rajoja, henkilöiden ja tavaroiden kestävä liikkuvuus parhaissa mahdollisissa yhteiskunnallisissa ja turvallisuusolosuhteissa osallistuen yhteisön etenkin ympäristöä ja kilpailua koskevien tavoitteiden toteuttamiseen, sekä myötävaikutettava taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen,

b) tarjottava käyttäjille korkeatasoiset infrastruktuurit hyväksyttävin taloudellisin ehdoin,

c) otettava mukaan kaikki kuljetusmuodot, niiden tarjoamat suhteelliset edut huomioon ottaen,

d) mahdollistettava olemassa olevan kapasiteetin mahdollisimman tehokas käyttö,

e) oltava mahdollisimman yhteentoimiva kuljetusmuotojen sisällä sekä edistettävä eri kuljetusmuotojen välistä yhteentoimivuutta,

f) oltava taloudellisesti mahdollisimman elinkelpoinen,

g) katettava yhteisön jäsenvaltioiden koko alue siten, että pääsyä yleisesti helpotetaan sekä että saari-, syrjäseutu- ja liikenteellisesti eristyksissä olevat alueet kytketään keskusalueisiin ja suuret kaupunkiasutusalueet ja yhteisön alueet yhdistetään toisiinsa ilman liikenteen pullonkauloja,

h) oltava yhdistettävissä Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) valtioiden, Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Välimeren maiden verkkoihin edistämällä samalla näiden eri verkkojen yhteentoimivuutta ja niihin pääsyä sikäli kuin se on yhteisön edun mukaista.

3 artikla

Verkon laajuus

1. Euroopan laajuinen verkko muodostuu liikenteen infrastruktuureista sekä liikenteenohjausjärjestelmistä sekä paikantamis- ja navigointijärjestelmistä.

▼C4

2. Liikenteen infrastruktuurit muodostuvat maantieverkoista, rautatieverkoista, sisävesiväyläverkoista, merten moottoriteistä, meri- ja sisävesisatamista, lentoasemista ja muista liikennemuotokohtaisten verkkojen liittymäkohdista.

▼B

3. Liikenteenohjausjärjestelmät ja paikantamis- ja navigointijärjestelmät käsittävät verkon yhteensopivan toiminnan varmistamiseksi ja liikenteen tehokkaaksi ohjaamiseksi tarpeelliset tekniset, tietotekniset ja televiestintälaitteistot.

4 artikla

Toiminnan päälinjat

Yhteisön toiminnan päälinjat ovat:

a) verkkosuunnitelmien laatiminen ja niiden tarkistaminen,

b) yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöinti,

c) olemassa olevan verkon muokkaaminen,

d) Förderung der Netzinteroperabilität,

e) kuljetusmuotojen paras mahdollinen yhdistäminen myös sellaisia liityntäkeskuksia perustamalla, joiden olisi sijaittava rahtia varten mahdollisuuksien mukaan kaupunkien keskustojen ulkopuolella eri kuljetusmuotojen välisen yhteentoimivuuden tehokkuuden mahdollistamiseksi,

f) rahoitusta koskevien toimien johdonmukaisuuden ja niiden toisiaan täydentävyyden jatkaminen noudattaen kuhunkin rahoitusvälineeseen sovellettavia sääntöjä,

g) tutkimus- ja kehittämistoiminta,

h) yhteistyö ja aiheellisten sopimusten tekeminen niiden kolmansien maiden kanssa, joita verkon kehittäminen koskee,

i) jäsenvaltioiden ja kansainvälisten järjestöjen kannustaminen edistämään yhteisön tavoitteita,

j) asianomaisten osapuolten jatkuvan yhteistyön edistäminen,

k) kaikkien muiden 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeellisiksi osoittautuvat toimet.

▼M2

5 artikla

Painopisteet

Edellä 2 artiklassa vahvistetut tavoitteet ja 4 artiklassa esitetyt toiminnan päälinjat huomioon ottaen toiminnan painopisteet ovat:

a) sellaisten pää- ja liityntäyhteyksien luominen ja kehittäminen, joiden avulla voidaan poistaa liikenteen pullonkauloja, saada valmiiksi puuttuvia osuuksia ja täydentää pääliikenneväyliä, erityisesti niiden rajan ylittäviä osia, ylittää luonnonesteitä ja parantaa pääliikenneväylien yhteentoimivuutta;

b) sellaisten infrastruktuurien luominen ja kehittäminen, joilla edistetään kansallisten verkkojen yhteenliitettävyyttä, jotta voidaan helpottaa saarien tai niitä vastaavien alueiden sekä sisämaan liikenteellisesti eristyksissä olevien alueiden ja syrjäseutualueiden liittämistä yhteisön keskusalueisiin, erityisesti jotta näiden alueiden korkeita kuljetuskustannuksia voidaan alentaa;

c) tarvittavat toimenpiteet yhteentoimivan rautatieverkon vähittäiseksi saavuttamiseksi, mihin sisältyvät myös tavaraliikenteeseen soveltuvat reitit silloin, kun ne ovat toteutettavissa;

d) tarvittavat toimenpiteet pitkän ja lyhyen matkan merenkulun sekä sisävesiliikenteen edistämiseksi;

e) tarvittavat toimenpiteet rautatie- ja lentoliikenteen yhdentämiseksi, erityisesti järjestämällä tarvittaessa rautatieyhteydet lentoasemille, sekä tarvittavat infrastruktuurit ja laitteistot;

f) nykyisen ja uuden infrastruktuurin kapasiteetin ja tehokkuuden optimointi, liikennemuotojen yhteiskäytön edistäminen sekä verkon turvallisuuden ja luotettavuuden parantaminen siten, että rakennetaan ja kehitetään intermodaaliterminaaleja ja pääsy-yhteyksiä niihin ja/tai hyödynnetään älykkäitä järjestelmiä;

g) turvallisuus- ja ympäristönäkökohtien sisällyttäminen Euroopan laajuisen liikenneverkon suunnitteluun ja toteuttamiseen;

h) henkilöiden ja tavaroiden kestävän liikkuvuuden kehittäminen kestävää kehitystä koskevien Euroopan unionin tavoitteiden mukaisesti.

▼B

6 artikla

Kolmansien maiden verkot

Tapauskohtaisesti ja perustamissopimuksen asiaa koskevien menettelyjen mukaisesti päätetään, edistääkö yhteisö yhteistä etua koskevia hankkeita sekä verkkojen liitäntää ja yhteentoimivuutta kolmansien maiden verkkojen ja Euroopan laajuisen verkon välisen yhteensopivuuden varmistamiseksi.

7 artikla

Yhteistä etua koskevat hankkeet

1. Yhteistä etua koskevilla hankkeilla tarkoitetaan erityisesti kilpailukysymysten osalta, hankkeita, jotka:

— toteuttavat 2 artiklassa lueteltuja tavoitteita,

— koskevat 3 artiklassa tarkoitettua verkkoa,

— kuuluvat 5 artiklassa lueteltuihin painopisteisiin ja

— ovat erittelyjen perusteella taloudellisesti elinkelpoisia ottaen huomioon sosiaalis-taloudelliset kustannukset ja edut.

2. Hankkeessa on oltava kyse 9—17artiklassa esitetystä verkon osasta, ja hankkeen on erityisesti

— kohdistuttava yhteyksiin, jotka yksilöidään liitteen I kartoissa ja/tai

— oltava liitteen II erittelyjen ja perusteiden mukaisia.

3. Jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarpeellisiksi katsomansa toimenpiteet 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen periaatteiden mukaisesti.

▼M2

8 artikla

Ympäristönsuojelu

1. Hankkeita suunniteltaessa ja toteutettaessa jäsenvaltioiden on otettava huomioon ympäristönsuojelu huomioon siten, että ne suorittavat yhteistä etua koskeville toteutettaviksi aiotuille hankkeille direktiivin 85/337/ETY mukaisesti toteutettavia ympäristövaikutusten arviointeja sekä soveltamalla luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annettua neuvoston direktiiviä 79/409/ETY ( 7 ) ja direktiiviä 92/43/ETY.

Jäsenvaltioiden on 21 päivästä heinäkuuta 2004 alkaen tehtävä tällaisiin hankkeisiin johtavista suunnitelmista ja ohjelmista, erityisesti jos ne koskevat uusia väyliä tai solmukohtien infrastruktuurin muuta merkittävää kehittämistä, ympäristövaikutusten arvioinnit tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY ( 8 ) mukaisesti. Jäsenvaltioiden on mainitun direktiivin 8 artiklan mukaisesti otettava ympäristöarvioinnin tulokset huomioon kyseisiä suunnitelmia ja ohjelmia valmisteltaessa.

2. Komissio kehittää 21 päivään heinäkuuta 2004 mennessä yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden kanssa sopivia menetelmiä strategisen ympäristöarvioinnin toteuttamiseksi tavoitteenaan varmistaa muun muassa asianmukainen yhteensovittaminen, päällekkäisyyksien välttäminen sekä rajan ylittäviä hankkeita ja liikennekäytäviä koskevien suunnitteluprosessien yksinkertaistaminen ja nopeuttaminen.

Komission on tarvittaessa otettava tämän työskentelyn ja jäsenvaltioiden direktiivin 2001/42/EY mukaisesti suorittaman, erityisiä TEN-hankkeita koskevan ympäristöarvioinnin tulokset huomioon tämän päätöksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti suuntaviivojen toteuttamisesta antamassaan kertomuksessa ja siihen mahdollisesti liittämissään lainsäädäntöehdotuksissa suuntaviivojen muuttamiseksi.

▼B







2 JAKSO

TIEVERKKO

9 artikla

Ominaispiirteet

1. Euroopan laajuinen tieverkko koostuu olemassa olevista, uusista tai kehitettävistä moottoriteistä ja korkeatasoisista teistä:

— joilla on tärkeä merkitys pitkän matkan liikenteessä, tai

— jotka mahdollistavat verkossa yksilöidyillä liikennereiteillä suurimpien kaupunkikeskusten ohikulkuliikenteen, tai

— joilla varmistetaan liityntä muihin liikennemuotoihin, tai

— joiden avulla sisämaan liikenteellisesti eristyksissä olevat alueet tai syrjäseutualueet voidaan liittää yhteisön keskusalueisiin.

2. Verkko takaa käyttäjille korkean, yhtenäisen ja jatkuvan luonteen omaavan palvelun, mukavuuden ja turvallisuuden tason.

▼M2

3. Verkko sisältää myös liikenteenhallintaan, liikennetiedotukseen, onnettomuuksien ja hätätapausten käsittelyyn ja sähköiseen maksujen perimiseen tarkoitetun infrastruktuurin, joka perustuu Euroopan, kansallisen ja alueellisen tason liikenteenhallintajärjestelmien sekä matka- ja liikennetietoa ja lisäarvopalveluita tuottavien palveluntarjoajien aktiiviseen yhteistyöhön. Tällaisella yhteistyöllä varmistetaan niiden sovellusten keskinäinen täydentävyys, joiden kehittämistä edistetään Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja koskevan ohjelman mukaisesti.

▼B







3 JAKSO

RAUTATIEVERKKO

▼M2

10 artikla

Ominaispiirteet

1. Rautatieverkko muodostuu suurnopeusradoista ja tavanomaisista radoista.

2. Nykyistä tai uutta tekniikkaa käyttävä suurnopeusverkko muodostuu:

a) erityisesti suuria nopeuksia varten rakennetuista, yleensä 250 kilometrin tai sitä suurempia tuntinopeuksia varten varustetuista radoista;

b) erityisesti suuria nopeuksia varten parannetuista, noin 200 kilometrin tuntinopeuksia varten varustetuista radoista;

c) erityisesti suuria nopeuksia varten parannetuista radoista tai radoista, jotka on erityisesti rakennettu suuria nopeuksia varten, jotka on liitetty suurnopeusverkkoon ja joilla korkeuserojen, ympäristötekijöiden, pinnanmuodostuksen tai kaupunkisuunnittelua koskevien rajoitteiden vuoksi on erityispiirteitä ja joilla nopeus on siksi sovitettava tilanteen mukaan.

Suurnopeusverkko käsittää liitteessä I esitetyt radat. Nykyistä tekniikkaa käyttäviin suurnopeusratoihin sovellettavat olennaiset vaatimukset ja yhteentoimivuuden tekniset eritelmät määritellään Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY ( 9 ) mukaisesti. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kustakin suurnopeusradasta ja sen teknisistä ominaisuuksista ennen kuin se otetaan käyttöön.

3. Tavanomainen rautatieverkko muodostuu tavanomaiseen rautateiden matkustaja- ja tavaraliikenteeseen tarkoitetuista radoista, joihin kuuluvat myös 14 artiklassa tarkoitetun eurooppalaisen yhdistettyjen kuljetusten verkon rataosuudet, yhteistä etua koskevien meri- ja sisävesisatamien yhteysradat ja kaikkien operaattorien käytettävissä olevat rahtiterminaalit. Tavanomaiseen rautatieverkkoon sovellettavat olennaiset vaatimukset ja yhteentoimivuuden tekniset eritelmät määritellään Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY ( 10 ) mukaisesti.

4. Rautatieverkko sisältää infrastruktuurin ja laitteistot, joiden avulla voidaan yhdistää rautatie-, maantie- sekä tarvittaessa meriliikennepalvelut ja lentoliikennepalvelut. Erityistä huomiota on tältä osin kiinnitettävä alueellisten lentoasemien liittämiseen verkkoon.

5. Rautatieverkon on täytettävä ainakin yksi seuraavista tehtävistä:

a) verkolla on tärkeä merkitys pitkän matkan henkilöliikenteessä;

b) verkosta on tarvittaessa yhteydet lentoasemille;

c) verkko mahdollistaa yhteydet alueellisiin ja paikallisiin rautatieverkkoihin;

d) verkko helpottaa tavaraliikennettä siten, että siinä yksilöidään ja kehitetään tavaraliikenteelle tarkoitettuja valtareittejä tai reittejä, joilla tavarajunilla on etusija;

e) verkolla on tärkeä merkitys yhdistetyissä kuljetuksissa;

f) verkosta on yhteistä etua koskevien satamien kautta yhteydet lyhyen matkan meriliikenneväyliin ja sisävesiliikenneväyliin.

6. Jatkuvuutensa ja yhteentoimivuutensa asteittaisen toteuttamisen ansiosta rautatieverkko tarjoaa käyttäjille korkean laatu- ja turvallisuustason, joka toteutetaan etenkin teknisen yhdenmukaistamisen sekä Euroopan rautatieverkolle suositellun yhdenmukaistetun ERTMS-ohjaus- ja valvontajärjestelmän avulla. Komissio laatii tätä tarkoitusta varten käyttöönottosuunnitelman jäsenvaltioiden kanssa neuvotellen ja sovittaa sen yhteen kansallisten suunnitelmien kanssa.

▼B







4 JAKSO

SISÄVESILIIKENTEEN VERKKO JA SISÄVESISATAMAT

11 artikla

Ominaispiirteet

1. Euroopan laajuinen sisävesiliikenneverkko muodostuu joista ja kanavista sekä erilaisista liittymäkohdista ja haarautumista, jotka yhdistävät joet ja kanavat. Verkko mahdollistaa erityisesti yhteydet teollisuusalueiden ja merkittävien taajamien välillä sekä niiden yhteydet satamiin.

2. Verkon väylien on teknisiltä ominaisuuksiltaan vastattava vähintään kokoluokkaa IV, joka mahdollistaa 80—85 metriä pitkän ja 9,5 metriä leveän aluksen tai työntökytkyeen läpikulun. Jos verkkoa nykyaikaistetaan tai jos luodaan verkkoon yhdistetty uusi väylä, teknisten vaatimusten olisi vastattava vähintään luokkaa IV ja myöhemmin olisi oltava mahdollista saavuttaa luokka Va/Vb sekä mahdollistaa yhdistelmäkuljetuksissa käytettävien alusten läpikulku tyydyttävällä tavalla. Luokka Va mahdollistaa 110 metriä pitkän ja 11,4 metriä leveän laivan tai työntökytkyeen läpikulun, ja luokka Vb mahdollistaa 172—185 metriä pitkän ja 11,4 metriä leveän työntökytkyeen läpikulun.

▼M1

3. Sisävesisatamat ovat verkon osa, erityisesti tämän artiklan 2 kohdassa ja 14 artiklassa tarkoitettujen vesiväylien ja muiden liikennemuotojen välisinä liityntäkohtina.

▼M1

3a. Sisävesisatamien verkkoon kuuluvat satamat, jotka

a) ovat avoimia kaupalliselle liikenteelle;

b) sĳaitsevat sisävesiväylien verkossa liitteessä I olevan 4 jakson mukaisesti;

c) on yhdistetty muihin liitteessä I esitettyihin Euroopan laajuisiin liikenneväyliin; ja

d) tarjoavat tarvittavan laitteiston intermodaalisten kuljetusten uudelleenlastaukseen, tai joiden liikenteen kokonaismäärä on vähintään 500 000 tonnia.

▼M2

3b. Liitteessä I esitetään verkon sisävesisatamat, jotka on varustettu intermodaaliliikenteen uudelleenlastauksessa tarvittavilla laitteistoilla tai joiden kautta kulkee vuosittain tavaraliikennettä vähintään 500 000 tonnia.

▼M2

4. Verkkoon kuuluu myös liikenteenohjauksen infrastruktuuri. Tämä edellyttää erityisesti yhteentoimivan ja älykkään liikenteen ja kuljetusten tietojärjestelmän (River Information Services, RIS) perustamista sisävesiliikenneverkon nykyisen kapasiteetin ja turvallisuuden optimoimiseksi sekä yhteentoimivuuden parantamiseksi muiden liikennemuotojen kanssa.

▼B







5 JAKSO

MERISATAMAT

▼M1

12 artikla

Ominaispiirteet

1. Merisatamat mahdollistavat meriliikenteen kehittymisen ja ovat saarille suuntautuvan meriliikenteen sekä meriliikenteen ja muiden liikennemuotojen liityntäkohtia. Ne tarjoavat laitteita ja palveluja liikenteenharjoittajille. Niiden infrastruktuurit tarjoavat palveluja yhteisön sisäiselle sekä sen ja kolmansien maiden väliselle matkustaja- ja tavaraliikenteelle, mukaan lukien lauttapalvelut sekä lyhyen ja pitkän matkan laivaliikennepalvelut, rannikkoliikenne mukaan luettuna.

2. Verkkoon kuuluvat merisatamat kuuluvat A-, B- tai C-luokkaan, jotka määritellään seuraavasti:

A. kansainvälisesti merkittävät merisatamat; satamat, joiden vuosittaisen liikenteen kokonaismäärä on vähintään 1,5 miljoonaa tonnia tai 200 000 matkustajaa ja joista on yhteys Euroopan laajuisen liikenneverkon maaliikenneosiin, paitsi jos tämä on mahdotonta, ja joilla näin ollen on keskeinen merkitys kansainvälisten merikuljetusten ohjaamisessa.

B. yhteisön tasolla merkittävät merisatamat, jotka eivät kuulu A-luokkaan; näiden satamien vuosittaisen liikenteen kokonaismäärä on vähintään 0,5 miljoonaa tonnia tai 100 000–199 999 matkustajaa, ja niistä on yhteys Euroopan laajuisen liikenneverkon maaliikenneosiin, paitsi jos tämä on mahdotonta, ja niissä on lyhyen matkan merikuljetuksissa tarvittava uudelleenlastauslaitteisto.

C. alueelliset satamat; nämä satamat eivät täytä A- ja B-luokan ehtoja, mutta ne sĳaitsevat saaristoalueilla taikka syrjäisillä tai erittäin syrjäisillä alueilla ja luovat meriliikenneyhteyden näiden alueiden välille tai näiden alueiden ja yhteisön keskusalueiden välille.

A-luokkaan kuuluvat merisatamat esitetään liitteessä I olevan 5 jakson ohjeellisissa kartoissa, jotka perustuvat uusimpiin satamatietoihin.

3. Yhteistä etua koskevien ja Euroopan laajuiseen merisatamaverkkoon kuuluviin satamiin liittyvien merisatamahankkeiden on täytettävä 7 artiklassa lueteltujen arviointiperusteiden lisäksi liitteessä II olevat perusteet ja erittelyt.

▼M2

12 a artikla

Merten moottoritiet

1. Euroopan laajuisella merten moottoritieverkolla pyritään keskittämään tavaravirtoja merikuljetuslogistiikkaan perustuville reiteille siten, että parannetaan nykyisiä tai luodaan uusia elinkelpoisia, säännöllisesti ja tiheästi liikennöityjä meriyhteyksiä jäsenvaltioiden väliseen tavaraliikenteeseen maanteiden ruuhkautumisen vähentämiseksi ja/tai syrjäisten ja saarialueiden sekä -valtioiden yhteyksien parantamiseksi. Tavara- ja henkilöliikenteen yhdistettyjä kuljetuksia ei olisi jätettävä merten moottoriteiden ulkopuolelle silloin, kun tavaraliikenne on niissä hallitseva osa.

2. Euroopan laajuinen merten moottoritieverkko koostuu vähintään kahteen eri satamaan kahdessa eri jäsenvaltiossa liittyvästä laitteistosta ja infrastruktuurista. Laitteistoon ja infrastruktuuriin kuuluu — ainakin yhdessä jäsenvaltiossa — muun muassa sellaisia tekijöitä kuin satamalaitteet, sähköiset logistiikan hallintajärjestelmät, turvallisuus ja turvatoimet, hallinnolliset ja tullimenettelyt sekä infrastruktuuri, jolla taataan suora yhteys maalle ja merelle sekä mahdollisuus ympärivuotiseen merenkulkuun, erityisesti ruoppauslaitteiston käyttö ja jäänmurtajien avulla saavutettava talvimerenkulun mahdollisuus.

3. Liitteessä I määritellyt vesiväylät ja kanavat, jotka yhdistävät kaksi eurooppalaista merten moottoritietä tai niiden kaksi osuutta ja jotka edistävät merkittävästi merireittien lyhentämistä, tehokkuuden lisäämistä ja laivausajoissa säästämistä, muodostavat osan Euroopan laajuisesta merten moottoritieverkosta.

4. Euroopan laajuisen merten moottoritieverkon yhteistä etua koskevien hankkeiden on oltava vähintään kahden jäsenvaltion esittämiä, ja niiden on oltava todellisiin tarpeisiin suunnattuja. Julkinen ja yksityinen sektori osallistuvat yleensä yhdessä ehdotettuihin hankkeisiin siten, että ennen kuin kansallisista talousarvioista myönnettäviä tukia voidaan täydentää tarvittaessa yhteisön tuilla, on toteutettava kilpailumenettely jollain seuraavista tavoista:

a) asianomaisten jäsenvaltioiden yhdessä järjestämällä julkisella ehdotuspyynnöllä, jonka tarkoituksena on uusien yhteyksien perustaminen 12 artiklan 2 kohdassa määritellystä A-luokan satamasta, jonka jäsenvaltiot valitsevat etukäteen kultakin liitteen III mukaisessa hankkeessa nro 21 tarkoitetulta merialueelta;

b) jos satamien sijainti on samanarvoinen, asianomaisten jäsenvaltioiden yhdessä järjestämällä ehdotuspyynnöllä, joka suunnataan yhteenliittymille, joihin kuuluu samanaikaisesti ainakin merenkulkualan yrityksiä ja jollain liitteen III mukaisessa hankkeessa nro 21 tarkoitetuilla merialueilla sijaitsevia satamia.

5. Euroopan laajuiseen merten moottoritieverkkoon kuuluvat yhteistä etua koskevat hankkeet:

— keskittyvät merten moottoritieverkon muodostavaan laitteistoon ja infrastruktuuriin;

— voivat sisältää käynnistämistukea, jos tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetun kilpailumenettelyn tuloksena katsotaan julkisen tuen olevan tarpeen hankkeen taloudellisen toteutettavuuden mahdollistamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista. Käynnistämistukea myönnetään enintään kahdeksi vuodeksi ja ainoastaan asianmukaisesti perusteltuihin pääomakustannuksiin. Tuki ei voi olla suurempi kuin vähimmäismäärä, joka katsotaan tarpeelliseksi kyseisten yhteyksien käynnistämiselle. Tuki ei asianomaisilla markkinoilla saa johtaa yhteistä etua vahingoittavaan kilpailun vääristymiseen;

— voivat käsittää myös toimintoja, jotka tuottavat laajempia etuja ja jotka eivät liity tiettyyn satamaan, kuten jäänmurtamis- ja ruoppaustoimintoihin liittyvien laitteistojen saatavuus sekä tietojärjestelmät, joihin kuuluvat myös liikenteenhallinta- ja sähköiset ilmoitusjärjestelmät.

6. Komissio toimittaa kolmen vuoden kuluessa 18 artiklassa tarkoitetulle komitealle alustavan luettelon yhteistä etua koskevista erityishankkeista, joilla merten moottoriteiden käsite toteutetaan konkreettisesti. Luettelo annetaan tiedoksi myös Euroopan parlamentille.

7. Euroopan laajuiseen merten moottoritieverkkoon kuuluvat yhteistä etua koskevat hankkeet on esitettävä komission hyväksyttäviksi.

▼B







6 JAKSO

LENTOASEMAT

13 artikla

Ominaispiirteet

1. Euroopan laajuinen lentoasemaverkko koostuu yhteisön alueella sijaitsevista ja kaupallisen lentoliikenteen käytettävissä olevista liitteessä II mainittujen erittelyjen mukaisista lentoasemista. Nämä lentoasemat määritellään eri tavoin niiden hoitaman liikenteen määrän ja tyypin mukaan ja niiden tehtävien mukaan, jotka niillä on verkossa. Lentoasemat mahdollistavat lentoliikenneyhteyksien kehittämisen ja lentoliikenteen liittämisen muihin liikennemuotoihin.

2. Kansainväliset ja yhteisön yhteyslentoasemat muodostavat Euroopan laajuisen lentoasemaverkon ytimen. Yhteydet yhteisön ja muun maailman välillä hoidetaan suurimmaksi osaksi kansainvälisten yhteyslentoasemien avulla. Yhteisön yhteyslentoasemat huolehtivat etupäässä yhteyksistä yhteisössä, yhteisön ulkopuolisten yhteyksien muodostaessa toistaiseksi vähäisen osan niiden toiminnasta. Alueelliset ja yhdysliikenteen lentoasemat helpottavat pääsyä verkon keskeisiin osiin tai edistävät syrjäseutujen liikenneyhteyksiä.

▼M2

3. Kansainväliset ja yhteisön yhteyslentoasemat liitetään tarvittaessa asteittain rataverkon suurnopeuksisiin ratoihin. Verkko sisältää infrastruktuurin ja laitteistot, jotka tarvitaan lento- ja rautatieliikennepalvelujen sekä tarvittaessa merikuljetuspalvelujen yhdistämisessä.

▼B







7 JAKSO

YHDISTETTYJEN KULJETUSTEN VERKKO

▼M1

14 artikla

Ominaispiirteet

Euroopan laajuinen yhdistettyjen kuljetusten verkko käsittää:

— yhdistettyihin kuljetuksiin sopivat rautatie- ja sisävesiliikenneyhteydet sekä meriliikenneyhteydet, jotka yhdessä mahdollisten yhteyksien alussa ja/tai lopussa sĳaitsevien mahdollisimman lyhyiden tieosuuksien kanssa mahdollistavat pitkänmatkan tavaraliikenteen,

— intermodaaliterminaalit, joissa on rautatie-, sisävesi-, meri- ja tieliikenteen uudelleenlastaukseen käytettävät laitteet,

— väliaikaisesti niihin voidaan sisällyttää myös asianmukainen pyörillä liikkuva kalusto silloin kun vielä mukauttamattoman infrastruktuurin ominaisuudet sitä edellyttävät.

▼B







8 JAKSO

MERILIIKENTEEN OHJAUS- JA TIEDOTUSVERKKO

15 artikla

Ominaispiirteet

Euroopan laajuinen meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusverkko käsittää:

— rannikko- tai satamaliikenteen ohjausjärjestelmät,

— alusten paikantamisjärjestelmät,

— vaarallisia tai ympäristöä pilaavia tavaroita kuljettavien alusten raportointijärjestelmät,

— viestintäjärjestelmät merihädässä olevia ja merenkulun turvallisuutta varten,

meriliikenteen turvallisuuden ja tehokkuuden sekä ympäristönsuojelun korkean tason varmistamiseksi yhteisön jäsenvaltioiden merialueilla.







9 JAKSO

LENTOLIIKENTEEN OHJAUSVERKKO

16 artikla

Ominaispiirteet

Euroopan laajuinen lentoliikenteen ohjausverkko koostuu yleisilmailulle varatusta ilmatilasta, lentoväylistä ja navigoinnin apulaitteista, liikennevirtojen suunnittelu- ja ohjausjärjestelmistä ja lennonjohtojärjestelmästä (lennonjohtokeskukset, valvonta- ja ilmailuviestipalvelumenetelmät), jotka ovat välttämättömiä lentoliikenteen turvallista ja tehokasta sujumista varten Euroopan ilmatilassa.







10 JAKSO

PAIKANTAMIS- JA NAVIGOINTIVERKKO

17 artikla

Ominaispiirteet

Euroopan laajuiseen paikantamis- ja navigointiverkkoon kuuluvat satelliittipaikantamis- ja navigointijärjestelmät sekä uudessa Euroopan laajuisessa radionavigointisuunnitelmassa määriteltävät järjestelmät. Nämä järjestelmät tarjoavat kaikkien liikennemuotojen käytettävissä olevan luotettavan ja tehokkaan paikantamis- ja navigointipalvelun.

▼M2







10 a JAKSO

JÄSENVALTIOIDEN VÄLINEN YHTEENSOVITTAMINEN

17 a artikla

Eurooppalainen koordinaattori

1. Jotta helpotettaisiin tiettyjen 19 a artiklassa tarkoitettujen Euroopan etua koskeviksi nimettyjen hankkeiden, erityisesti rajan ylittävien hankkeiden tai rajan ylittävien hankeosuuksien toteuttamista yhteensovitetusti, komissio voi yhteisymmärryksessä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa ja Euroopan parlamenttia kuultuaan nimetä eurooppalaisen koordinaattorin. Eurooppalainen koordinaattori toimii komission nimissä ja lukuun. Eurooppalaisen koordinaattorin tehtävä koskee tavallisesti yhtä hanketta, erityisesti rajan ylittävää hanketta, mutta voi tarvittaessa ulottua koskemaan koko pääreittiä. Eurooppalaisen koordinaattorin on laadittava yhdessä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa toimintaansa koskeva työsuunnitelma.

2. Eurooppalaisen koordinaattorin valinnan on perustuttava erityisesti hänen kokemukseensa yhteisön toimielimistä ja hänen tietämykseensä suurten hankkeiden rahoitukseen sekä sosioekonomiseen ja ympäristövaikutusten arviointiin liittyvistä kysymyksistä.

3. Komission päätöksessä eurooppalaisen koordinaattorin nimeämisestä määrätään, miten hänen on hoidettava 5 kohdassa tarkoitetut tehtävänsä.

4. Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimittava yhteistyössä eurooppalaisen koordinaattorin kanssa ja toimitettava hänelle 5 kohdassa tarkoitettujen tehtävien hoitamiseen tarvittavat tiedot.

5. Eurooppalainen koordinaattori:

a) edistää yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa yhteisten hankearviointimenetelmien käyttöä ja neuvoo tarvittaessa hankkeita johtavia tahoja kokonaisrahoituksen hankkimisessa;

b) laatii vuosittain Euroopan parlamentille, komissiolle ja asianomaisille jäsenvaltioille kertomuksen tehtäviinsä kuuluvien hankkeiden edistymisestä, lainsäädännöllisistä muutoksista tai muista seikoista, jotka voivat vaikuttaa hankkeisiin, sekä mahdollisista vaikeuksista ja esteistä, jotka voivat merkittävästi viivästyttää hankkeita liitteessä III esitetyistä päivämääristä;

c) kuulee yhdessä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa alueellisia ja paikallisia viranomaisia, operaattoreita, liikenneverkon käyttäjiä, alue- ja paikallisviranomaisia sekä kansalaisyhteiskunnan edustajia, jotta saataisiin kattavampaa tietoa liikennepalvelujen tarpeesta, investointirahoituksen mahdollisuuksista sekä siitä, minkä tyyppisiä liikennepalveluja on tarjottava, jotta helpotettaisiin tällaisen rahoituksen saamista.

6. Komissio voi pyytää eurooppalaiselta koordinaattorilta lausunnon tutkittaessa koordinaattorin tehtäviin kuuluvia hankkeita tai hankeryhmiä koskevia yhteisölle esitettyjä rahoituspyyntöjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön ja kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen soveltamista.

▼B







11 JAKSO

YLEISET MÄÄRÄYKSET

18 artikla

▼M2

Suuntaviivojen seuranta- ja tietojenvaihtokomitea

1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle yhteenvedot kansallisista suunnitelmista ja ohjelmista, joita ne laativat Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, erityisesti 19 a artiklassa tarkoitettujen Euroopan etua koskeviksi nimettyjen hankkeiden osalta. Kun kansalliset suunnitelmat ja ohjelmat on hyväksytty, jäsenvaltioiden on lähetettävä ne komissiolle tiedoksi.

▼B

2. Komission yhteyteen perustetaan Euroopan laajuista liikenneverkkoa käsittelevä komitea, jäljempänä ’komitea’, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komitea vaihtaa tietoja jäsenvaltioiden toimittamista suunnitelmista ja ohjelmista ja voi käsitellä kaikkia Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseen liittyviä kysymyksiä.

▼M2

3. Komissio antaa joka toinen vuosi Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tämän päätöksen mukaisten suuntaviivojen toteuttamisesta. Edellä 2 kohdan nojalla perustettu komitea avustaa komissiota kertomuksen laatimisessa. Kertomukseen liitetään tarpeen mukaan lainsäädäntöehdotuksia suuntaviivojen muuttamiseksi. Näihin lainsäädäntöehdotuksiin voidaan, jos se on tarpeen, sisällyttää ehdotuksia liitteessä III lueteltujen ensisijaisten hankkeiden luetteloon tehtäviksi muutoksiksi tai sellaisten hankkeiden lisäämiseksi luetteloon, jotka ovat 19 artiklan 1 kohdan mukaisia. Tarkistuksessa otetaan erityisesti huomioon hankkeet, jotka edistävät Euroopan unionin alueellista koheesiota 19 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti.

19 artikla

Ensisijaiset hankkeet

1. Ensisijaiset hankkeet ovat 7 artiklassa tarkoitettuja yhteistä etua koskevia hankkeita, joista voidaan todeta, että

a) niillä pyritään poistamaan liikenteen pullonkaula tai täydentämään puuttuva yhteys jollain Euroopan laajuisen verkon pääväylällä; tällaisia ovat varsinkin hankkeet, jotka ovat rajan ylittäviä, joilla ylitetään luonnonesteitä tai joilla on rajan ylittävä osuus;

b) ne ovat laajuudeltaan sellaiset, että pitkän aikavälin Euroopan tason suunnittelu tuottaa merkittävää lisäarvoa;

c) niiden osoitetaan tarjoavan koko hankkeen tasolla mahdollisia sosioekonomisia nettohyötyjä ja muita sosioekonomisia etuja;

d) ne parantavat merkittävästi tavaroiden ja henkilöiden liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä ja edistävät siten kansallisten verkkojen yhteentoimivuutta;

e) ne parantavat Euroopan unionin alueellista koheesiota liittämällä verkkoihin uusien jäsenvaltioiden verkot ja parantamalla syrjäisten ja saarialueiden yhteyksiä;

f) ne tukevat liikenteen kestävää kehitystä parantamalla turvallisuutta ja vähentämällä liikenteen ympäristöhaittoja erityisesti edistämällä liikenteen siirtymistä rautateille, intermodaaliliikenteeseen sekä sisävesi- ja meriliikenteeseen;

g) jäsenvaltiot, joita hanke koskee, osoittavat sitoutuvansa toteuttamaan selvitykset ja arviointimenettelyt ajoissa, jotta työt valmistuvat ennalta sovittuun ajankohtaan mennessä, kansallisten suunnitelmien tai kyseiseen hankkeeseen liittyvän muun vastaavan asiakirjan pohjalta.

2. Ensisijaiset hankkeet, joihin liittyvien töiden on määrä alkaa ennen vuotta 2010, niihin kuuluvat osuudet sekä 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetut töiden ennalta sovitut valmistumisajankohdat on vahvistettu liitteessä III.

3. Komissio laatii vuoteen 2010 mennessä kertomuksen hankkeiden edistymisestä ja ehdottaa tarvittaessa liitteessä III esitettyjen ensisijaisten hankkeiden luettelon muuttamista 1 kohdan mukaisesti.

▼M2

19 a artikla

Nimeäminen Euroopan etua koskeviksi hankkeiksi

1. Liitteessä III luetellut ensisijaiset hankkeet nimetään Euroopan etua koskeviksi hankkeiksi. Nimeäminen suoritetaan yksinomaan perustamissopimuksessa ja siihen perustuvissa säädöksissä määrättyä menettelyä noudattaen.

2. Rajoittamatta asiaankuuluvien yhteisön rahoitusvälineiden oikeusperustaa:

a) kun jäsenvaltiot esittävät hankkeitaan rahoitettaviksi koheesiorahastosta 16 päivänä toukokuuta 1994 annetun asetuksen (EY) N:o 1164/94 ( 11 ) 10 artiklan mukaisesti, niiden on annettava asianmukainen etusija Euroopan etua koskeviksi nimetyille hankkeille;

b) kun jäsenvaltiot esittävät hankkeitaan rahoitettaviksi Euroopan laajuisille verkoille osoitetuista määrärahoista, Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18 päivänä syyskuuta 1995 annetun asetuksen (EY) N:o 2236/95 ( 12 ) 9 ja 10 artiklan mukaisesti, niiden on annettava asianmukainen etusija Euroopan etua koskeviksi nimetyille hankkeille;

c) komissio rohkaisee jäsenvaltioita rakennerahaston ohjelmatyötä suunnitellessaan kiinnittämään huomiota Euroopan etua koskeviksi hankkeiksi nimettyihin hankkeisiin, erityisesti tavoitteen 1 mukaisilla alueilla, ottaen huomioon yhteisön nykyisten tukikehysten nojalla tehdyt kansalliset liikennesuunnitelmat;

d) komissio huolehtii siitä, että maiden, jotka voivat saada rahoitusta liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä, on esittäessään hankkeitaan rahoitettaviksi tästä välineestä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 1267/1999 ( 13 ) 2 ja 7 artiklan mukaisesti annettava asianmukainen etusija Euroopan etua koskeviksi nimetyille hankkeille.

3. Komissio antaa rahoitustarpeitaan ennakoidessaan asianmukaisen etusijan Euroopan etua koskeviksi nimetyille hankkeille.

4. Mikäli johonkin Euroopan etua koskevaksi nimettyyn hankkeeseen liittyvien töiden aloittaminen viivästyy merkittävästi vuoden 2010 määräajasta, komissio pyytää kyseisiä jäsenvaltioita ilmoittamaan viivästymisen syyt kolmen kuukauden kuluessa. Annetun vastauksen perusteella komissio kuulee kaikkia asianomaisia jäsenvaltioita ratkaistakseen viivästykseen johtaneen ongelman.

Komissio voi 18 artiklan 2 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan ja Euroopan etua koskevaksi nimetyn hankkeen täytäntöönpanon aktiivisen seurannan puitteissa sekä suhteellisuusperiaatetta noudattaen päättää asianmukaisten toimenpiteiden toteuttamisesta. Asianomaisille jäsenvaltioille on annettava mahdollisuus esittää huomioita mainituista toimenpiteistä ennen niiden toteuttamista.

Euroopan parlamentille ilmoitetaan toteutetuista toimenpiteistä välittömästi.

Komissio ottaa näitä toimenpiteitä toteuttaessaan asianmukaisesti huomioon kunkin asianomaisen jäsenvaltion vastuun viivästyksestä ja pidättyy toimenpiteistä, jotka haittaisivat hankkeen toteuttamista jäsenvaltiossa, joka ei ole vastuussa viivästymisestä.

5. Jos jotakin Euroopan etua koskevaksi nimettyä hanketta ei ole merkittäviltä osin saatettu päätökseen kohtuullisen ajan kuluttua liitteessä III esitetystä oletetusta päätökseen saattamisen ajankohdasta ja jos kaikki asianomaiset jäsenvaltiot ovat vastuussa viivästyksestä, komissio tarkastelee hanketta 4 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tarkoituksenaan poistaa 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tarkistusmenettelyllä hankkeelta sen luokituksen Euroopan etua koskevaksi nimetyksi hankkeeksi. Komissio tarkastelee joka tapauksessa hanketta viidentoista vuoden kuluttua siitä, kun hanke on nimetty tässä päätöksessä tarkoitetuksi Euroopan etua koskevaksi hankkeeksi.

6. Viisi vuotta Euroopan etua koskevaksi nimetyn hankkeen tai jonkin sen osuuden päätökseen saamisen jälkeen asianomaisten jäsenvaltioiden on arvioitava sen sosioekonomisia ja ympäristövaikutuksia, myös sen vaikutuksia jäsenvaltioiden kauppaan sekä henkilöiden ja tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen, alueiden väliseen koheesioon ja kestävään kehitykseen. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava arvioinnin tulokset komissiolle.

7. Jos Euroopan etua koskeva hanke sisältää rajan ylittävän osuuden, jota ei teknisesti ja rahoituksellisesti ole mahdollista jakaa, asianomaisten jäsenvaltioiden on sovitettava menettelynsä yhteen hankkeen sosioekonomisten vaikutusten arvioimiseksi ja pyrittävä kaikin käytettävissään olevin keinoin toteuttamaan ylikansallinen selvitys ennen rakennusluvan myöntämistä ja olemassa olevissa puitteissa pysyen.

8. Jäsenvaltiot sovittavat Euroopan etua koskevien hankkeiden muut osuudet yhteen tapauskohtaisesti joko kahden- tai monenvälisesti.

9. Yhteensovitetut toimet tai 7 kohdassa tarkoitetut ylikansalliset selvitykset eivät rajoita yhteisön ympäristönsuojelulainsäädännössä säädettyjen, muun muassa ympäristövaikutusten arviointia koskevien, velvollisuuksien soveltamista. Kyseisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisten yhteensovitettujen toimien tai ylikansallisten selvitysten aloittamisesta ja niiden tuloksista. Komissio sisällyttää nämä tiedot 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun kertomukseen.

19 b artikla

Rajan ylittävät osuudet

Tiettyjen ensisijaisten hankkeiden puitteissa määritetään kahden jäsenvaltion väliset rajan ylittävät osuudet, merten moottoritiet mukaan luettuina, kyseisten jäsenvaltioiden toimesta 18 artiklan 2 kohdalla perustetun komitean määrittelemien ja komissiolle tiedoksi ilmoitettujen perusteiden perusteella. Nämä ovat erityisesti osuuksia, joita ei teknisesti ja rahoituksellisesti ole mahdollista jakaa tai joihin asianomaiset jäsenvaltiot sitoutuvat yhteisesti ja perustavat tätä varten yhteisen rakenteen.

▼M2 —————

▼B

22 artikla

Kumoaminen

Kumotaan kuulemismenettelyn ja liikenteen infrastruktuurikomitean perustamisesta 20 päivänä helmikuuta 1978 tehty neuvoston päätös 78/174/ETY ( 14 ).

23 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

24 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.









LIITE I

VERKOSTOKAAVIOT KARTTAPIIRROKSINEEN ( 15 )

▼M2

2 jakso: Tieverkko

2.0 Eurooppa

2.1 Belgia

2.2 Tanska

2.3 Saksa

2.4 Kreikka

2.5 Espanja

2.6 Ranska

2.7 Irlanti

2.8 Italia

2.9 Luxemburg

2.10 Alankomaat

2.11 Itävalta

2.12 Portugali

2.13 Suomi

2.14 Ruotsi

2.15 Yhdistynyt kuningaskunta

▼M3

2.16. Bulgaria

2.17. Romania

▼C4

3 jakso: Rautatieverkko

3.0 Eurooppa

3.1 Belgia

3.2 Tanska

3.3 Saksa

3.4 Kreikka

3.5 Espanja

3.6 Ranska

3.7 Irlanti

3.8 Italia

3.9 Luxemburg

3.10 Alankomaat

3.11 Itävalta

3.12 Portugali

3.13 Suomi

3.14 Ruotsi

3.15 Yhdistynyt kuningaskunta

▼M3

3.16. Bulgaria

3.17. Romania

▼C4

4 jakso: Sisävesiliikenneverkko ja sisävesisatamat

▼M3

Bulgaria

Romania

▼

5 jakso: Merisatamat - A-luokka

5.0 Eurooppa

5.1 Itämeri

5.2 Pohjanmeri

5.3 Atlantti

5.4 Välimeri - länsiosa

5.5 Välimeri - itäosa

5.6 Kypros

5.7 Malta

▼M3

5.8 Bulgaria

5.9 Romania

▼M2

6 jakso: Lentoasemaverkko

6.0 Eurooppa

6.1 Belgia/Tanska/Saksa/ Luxemburg/Alankomaat/Itävalta

6.2 Kreikka

6.3 Espanja/Portugali

6.4 Ranska

6.5 Irlanti / Yhdistynyt kuningaskunta

6.6 Italia

6.7 Suomi/Ruotsi

▼M3

6.8 Bulgaria

6.9 Romania

▼

7 jakso: Yhdistettyjen kuljetusten verkko

A. Rautatiet B. Rautatiet (suuressa mittakaavassa) 7.1

7.2 Sisävesiliikenneväylät

▼B

Huom.

Termi ”suunniteltu” karttojen selityksissä käsittää kaikki yhteistä etua koskevan infrastruktuurihankkeen välivaiheet alustavista tutkimuksista rakentamiseen.

2 JAKSO

TIEVERKKO

▼C4

▼B

3 JAKSO

RAUTATIEVERKKO

▼C4

▼M1

4 JAKSO

SISÄVESIVÄYLÄVERKKO JA SISÄVESISATAMAT

▼M1

5 JAKSO

MERISATAMAT – A-LUOKKA

▼

►(1) C3

▼B

6 JAKSO

LENTOASEMAT

▼C4

▼B

7 JAKSO

YHDISTETTYJEN KULJETUSTEN VERKKO

▼B

7.I-B

▼M1 —————

▼B









LIITE II

YHTEISTÄ ETUA KOSKEVIEN HANKKEIDEN PERUSTEET JA TEKNISET ERITTELYT ( 16 )

2 jakso : Tieverkko

3 jakso : Rautatieverkko

4 jakso : Sisävesiliikenteen verkko ja sisävesisatamat

5 jakso : Merisatamat

6 jakso : Lentoasemat

7 jakso : Yhdistettyjen kuljetusten verkko

8 jakso : Meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusverkko

9 jakso : Lentoliikenteen ohjausverkko

10 jakso : Paikantamis- ja navigointiverkko

2 jakso

Tieverkko

Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä etua koskevina kaikkia sellaisia näihin yhteyksiin liittyviä infrastruktuurihankkeita, jotka koskevat:

A. verkon kehittämistä, erityisesti: — moottoriteiden leventämistä tai korkealaatuisten maanteiden kehittämistä, — kaupunkien ja kaupunkimaisten asutuskeskusten ohitusteiden rakentamista tai niiden parantamista, — kansallisten verkkojen yhteentoimivuuden parantamista;

B. liikenteenohjausjärjestelmien ja käyttäjien informaatiojärjestelmien kehittämistä, erityisesti: — telematiikkainfrastruktuurien käyttöönottoa liikennetietojen keräämistä varten, — liikenteen informaatio- ja valvontakeskusten kehittämistä, mukaan lukien eri maiden liikenneinformaatiokeskusten tietojen vaihto, — maantieliikenteen tiedotuspalvelujen, erityisesti RDS-TMC:n ( 17 ) käyttöönottoa, — telematiikkainfrastruktuurien teknistä yhteentoimivuutta.

3 jakso

Rautatieverkko

Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä etua koskevina kaikkia sellaisia näihin yhteyksiin liittyviä infrastruktuurihankkeita, jotka koskevat:

— Euroopan laajuisten rautatiejärjestelmien yhteentoimivuutta,

— verkkojen liittämistä yhteen muiden liikennemuotojen kanssa.

4 jakso

Sisävesiliikenteen verkko ja sisävesisatamat

▼M1

Sisävesisatamat

Yhteistä etua koskeviin hankkeisiin voivat kuulua vain infrastruktuurit, jotka ovat ketään syrjimättä kaikkien käytettävissä.

Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin ja sisävesisatamiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä etua koskevina kaikkia sellaisia infrastruktuurihankkeita, jotka kuuluvat yhteen tai useampaan seuraavista luokista:

1) pääsy vesiväylältä satamaan;

2) satama-alueen sisäinen satamainfrastruktuuri;

3) muu satama-alueen sisäinen liikenneinfrastruktuuri;

4) muu sataman ja Euroopan laajuisen liikenneverkon eri osien välinen liikenneinfrastruktuuri.

Yhteistä etua koskevana pidetään hanketta, joka koskee seuraavia töitä: yleisen, kaikille käyttäjille avoimen kuljetusjärjestelmän kaikkien osien rakentaminen ja kunnossapito satamissa sekä yhteydet kansallisiin ja kansainvälisiin liikenneverkkoihin; näihin töihin kuuluvat erityisesti kunnallistekniikan rakentaminen ja kunnossapito satamatoimintaan liittyvään liiketoimintaan käytettävillä alueilla, maantie- ja rautatieyhteyksien rakentaminen ja kunnossapito, sataman sisääntuloväylien ja muiden sataman vesialueiden rakentaminen ja kunnossapito, ruoppaustyöt mukaan lukien, sataman ja sen sisääntuloväylien navigointitukĳärjestelmien, liikenteen ohjausjärjestelmien sekä viestintä- ja tietojärjestelmien rakentaminen ja kunnossapito.

▼B

Liikenteenohjaus

Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia sellaisia infrastruktuurihankkeita, jotka koskevat erityisesti:

— alusten, erityisesti vaarallisia tai ympäristöä pilaavia tavaroita kuljettavien alusten merkinanto- ja luotsausjärjestelmää,

— hätäviestintäjärjestelmiä ja sisävesiliikenteen turvallisuusjärjestelmiä.

▼M1

5 jakso

Merisatamat

1. Verkkoon kuuluvia merisatamia koskeville yhteistä etua koskeville hankkeille asetettavat yhteiset edellytykset

Yhteistä etua koskeviin hankkeisiin voivat kuulua vain infrastruktuurit, jotka ovat ketään syrjimättä kaikkien käytettävissä.

Yhteistä etua koskevana pidetään hanketta, joka koskee seuraavia töitä: yleisen, kaikille käyttäjille avoimen kuljetusjärjestelmän kaikkien osien rakentaminen ja kunnossapito satamissa sekä yhteydet kansallisiin ja kansainvälisiin liikenneverkkoihin; näihin töihin kuuluvat erityisesti kunnallistekniikan rakentaminen ja kunnossapito satamatoimintaan liittyvään liiketoimintaan käytettävillä alueilla, maantie- ja rautatieyhteyksien rakentaminen ja kunnossapito, sataman sisääntuloväylien ja muiden sataman vesialueiden rakentaminen ja kunnossapito, ruoppaustyöt mukaan lukien, sataman ja sen sisääntuloväylien navigointitukĳärjestelmien, liikenteen ohjausjärjestelmien sekä viestintä- ja tietojärjestelmien rakentaminen ja kunnossapito.

2. Merisatamaverkostoon liittyvät yhteistä etua koskevien hankkeiden määrittelyt

Yhteistä etua koskeviksi hankkeiksi katsotaan hankkeet, joilla on seuraavat määrittelyt:







Hankkeen määrittely Satamien luokittelu I Lyhyen matkan merikuljetusten edistäminen Lyhyen matkan merikuljetusten ja meri-sisävesikuljetusten kehittämiseen tarvittava infrastruktuuri Hankkeet, jotka liittyvät A-luokkaan kuuluviin satamiin II Satamiin pääsy Pääsy satamiin mereltä tai sisävesiväylältä Hankkeet, jotka liittyvät A- ja B-luokkaan kuuluviin satamiin Pysyvä pääsymahdollisuus Itämeren satamiin, jotka sĳaitsevat 60 pohjoisen leveysasteen tuntumassa ja siitä pohjoiseen, mukaan lukien talviaikaan suoritettavan jäänmurron pääomakustannukset Hankkeet, jotka liittyvät A-, B- ja C-luokkaan kuuluviin satamiin Takamaayhteyden luominen tai parantaminen yhdistämällä satama Euroopan laajuisen liikenneverkon eri osiin rautatie-, maantie- ja vesiväyläyhteyksillä Hankkeet, jotka liittyvät A-luokkaan kuuluviin satamiin Olemassa olevan takamaayhteyden kehittäminen yhdistämällä satama Euroopan laajuisen liikenneverkon eri osiin rautatie-, maantie- ja vesiväyläyhteyksillä Hankkeet, jotka liittyvät A- ja B-luokkaan kuuluviin satamiin III Satama-alueen sisäinen satamainfrastruktuuri Satamainfrastruktuurin kehittäminen intermodaalisen tehokkuuden lisäämiseksi Hankkeet, jotka liittyvät A- ja B-luokkaan kuuluviin satamiin Satamainfrastruktuurin parantaminen erityisesti saarien, syrjäseutujen ja kaikkein syrjäisimpien alueiden satamissa Hankkeet, jotka liittyvät C-luokkaan kuuluviin satamiin Ohjaus- ja tietojärjestelmien kuten elektronisen tietojenvaihtojärjestelmän (EDI:n) tai muita yhteensopivia tekniikoita hyödyntävien älykkäiden henkilö- ja rahtiliikenteen ohjausjärjestelmien kehittäminen ja asentaminen Hankkeet, jotka liittyvät A-, B- ja C-luokkaan kuuluviin satamiin Jätteen vastaanottolaitteistojen kehittäminen satamissa Hankkeet, jotka liittyvät A-, B- ja C-luokkaan kuuluviin satamiin

▼B

6 jakso

Lentoasemat

I. Yhteistä etua koskevien lentoasemien valintaperusteet

Yhteistä etua koskevien lentoasemien on täytettävä joillekin seuraavista lentoasemakategorioista asetetut vaatimukset:

1. Kansainväliset yhteyslentoasemat käsittävät: — kaikki lentoasemat tai lentoasemajärjestelmät ( 18 ), joiden: — — vuosittainen matkustajamäärä on vähintään 5 miljoonaa vähennettynä 10 prosentilla, tai — vuosittainen ansiolentojen määrä on vähintään 100 000, tai — vuosittainen rahtimäärä on vähintään 150 000 tonnia, tai — vuosittainen yhteisön ulkopuolisten matkustajien määrä on vähintään 1 miljoonaa, — tai — kaikki vanhan kansainvälisen yhteyslentoaseman tilalle rakennetut uudet lentoasemat, jos vanhaa lentoasemaa ei voi enää laajentaa.

2. Yhteisön yhteyslentoasemat käsittävät: — kaikki lentoasemat tai lentoasemajärjestelmät, joiden: — — vuosittainen matkustajamäärä on 1 miljoonan vähennettynä 10 prosentilla ja 4 499 999:n välillä, tai — vuosittainen rahtimäärä on50 000 tonnin ja 149 999 tonnin välillä, tai — vuosittainen matkustajien määrä on 500 000:n ja 899 999:n välillä ja vähintään 30 prosenttia liikenteestä on muuta kuin kansallista, tai — vuosittainen matkustajien määrä on 300 000:n ja 899 999:n välillä, ja liikenne tapahtuu Euroopan mantereen ulkopuolella yli 500 kilometrin päässä lähimmästä kansainvälisestä yhteyslentoasemasta, — tai — kaikki yhteisön alueella sijaitsevan vanhan yhteyslentoaseman tilalle rakennetut uudet lentoasemat, jos vanhaa lentoasemaa ei voi enää laajentaa.

3. Alueelliset yhteyslentoasemat ja yhdysliikennettä hoitavat lentoasemat käsittävät kaikki lentoasemat, joilla: — vuosittainen matkustajamäärä on 500 000:n ja 899 999:n välillä ja alle 30 prosenttia liikenteestä on muuta kuin kansallista, tai — vuosittainen matkustajamäärä on 250 000:n vähennettynä 10 prosentilla ja 499 999:n välillä, tai — vuosittainen rahtimäärä on 10 000:n ja 49 999 tonnin välillä, tai — jotka sijaitsevat johonkin jäsenvaltioon kuuluvalla saarella, tai — jotka sijaitsevat yhteisöön kuuluvalla liikenteellisesti eristetyllä alueella ja tarjoavat kaupallisia palveluja lentokoneilla, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on vähintään 10 tonnia. Lentoaseman katsotaan sijaitsevan liikenteellisesti eristetyllä alueella, jos se sijaitsee yli 100 kilometrin säteellä lähimmästä kansainvälisestä tai yhteisön yhteyslentoasemasta. Tämä etäisyys voi poikkeustapauksessa olla 75 kilometriä, jos liikenteessä on todellisia vaikeuksia maaston korkeuserojen tai maaliikenteen infrastruktuurien huonon kunnon takia.

II. Lentoasemaverkostoon liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden erittelyt

Seuraavien erittelyjen mukaisia hankkeita, pidetään yhteistä etua koskevina:







Hankkeen erittely Erityisesti kyseeseen tulevat lentoasematyypit (1) I. Olemassa olevan lentoasemakapasiteetin optimointi Toiminta 1 — Olemassa olevan kapasiteetin optimointi lento-, matkustaja- ja rahtimäärien osalta, mukaan lukien lentoasemiin kuuluvat navigointilaitteistot Kansainvälinen yhteyslentoasema Yhteisön yhteyslentoasema Alueellinen lentoasema ja yhdyslentoasema Toiminta 2 — Lentoasemien lentoturvallisuuden ja turvatoimien parantaminen Kansainvälinen yhteyslentoasema Yhteisön yhteyslentoasema Alueellinen lentoasema ja yhdyslentoasema Toiminta 3 — Sisämarkkinoiden toteuttamisen ja erityisesti henkilöiden vapaata liikkumista unionissa koskevien toimenpiteiden johdosta välttämättömien olemassa olevien infrastruktuurien mukauttaminen Kansainvälinen yhteyslentoasema Yhteisön yhteyslentoasema Alueellinen lentoasema ja yhdyslentoasema II. Uuden lentoasemakapasiteetin kehittäminen Toiminta 4 — Sellaisten infrastruktuurien ja laitteistojen kehittäminen, jotka vaikuttavat lentoasemakapasiteettiin lento-, matkustaja- ja rahtimäärien osalta, mukaan lukien lentoasemiin kuuluvat navigointilaitteistot Kansainvälinen yhteyslentoasema Yhteisön yhteyslentoasema Toiminta 5 — Uuden lentoaseman rakentaminen sellaisen olemassa olevan lentoaseman tai lentoasemajärjestelmän korvaamiseksi, jota ei sen sijaintipaikalla enää voida laajentaa Kansainvälinen yhteyslentoasema Yhteisön yhteyslentoasema III. Suojan parantaminen lentoaseman toiminnasta aiheutuvien häiriöiden osalta Toiminta 6 — Ympäristöystävällisyyden parantaminen melun ja lentoasemien jätevesien käsittelyn osalta Kansainvälinen yhteyslentoasema Yhteisön yhteyslentoasema IV. Lentoasemien tuloväylien parantaminen tai kehittäminen Toiminta 7 — Parannetaan tai kehitetään lentoasemien ja niiden tuloväyläinfrastruktuurien välisiä liittymiä Kansainvälinen yhteyslentoasema Yhteisön yhteyslentoasema Toiminta 8 — Parannetaan tai kehitetään yhteyksiä muihin liikenneverkkoihin ja erityisesti raideliikenneverkkoihin Kansainvälinen yhteyslentoasema Yhteisön yhteyslentoasema (1) Tämä taulukko ei sulje pois mahdollisuutta laajentaa kyseisiä toimia muihin lentoasemiin tietyissä poikkeuksellisissa, hyvin perustelluissa tapauksissa.

7 jakso

Yhdistettyjen kuljetusten verkko

Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä etua koskevina näihin yhteyksiin liittyviä hankkeita, jotka koskevat:

— rautatie- tai sisävesiliikenneinfrastruktuurien rakentamista tai kehittämistä, jotta eri liikennemuotojen välisten lastinkuormausyksikköjen kuljetus olisi teknisesti mahdollista ja taloudellisesti kannattavaa,

▼M1

— eri maaliikennemuotojen välisten lastinsiirtokeskusten rakentamista tai kehittämistä, mukaan lukien lastinsiirtolaitteiden asentaminen terminaaliin sekä niihin liittyvä infrastruktuuri,

— satama-alueiden kehittämistä siten, että voidaan kehittää tai parantaa yhdistettyjä kuljetuksia meriliikenteen sekä rautatie-, sisävesi- tai tieliikenteen välillä,

▼B

— rautatiekalustoa, joka on erityisesti mukautettu yhdistelmäliikenteeseen, kun infrastruktuurien ominaispiirteet niin edellyttävät erityisesti ottaen huomioon tamän infrastruktuurin mahdollisen parantamisen kustannukset ja sillä varauksella, että tällaisen kaluston käyttö liittyy kyseiseen infrastruktuuriin ja että asianomaiset toimijat voivat hyötyä siitä tasavertaisesti.

8 jakso

Meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusverkko

Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia sellaisia hankkeita,

— jotka liittyvät yhteisön merenkulun turvallisuuspolitiikkaan — tai

— jotka on tarkoitettu merenkulun turvallisuutta koskevien kansainvälisten yleissopimusten ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) päätöslauselmien täytäntöönpanoa varten ja jotka koskevat: — — yhteisönsisäisen järjestelmän käyttöönottoa, jolla välitetään ilmoituksia yhteisön satamiin saapuville tai sen satamista lähteville aluksille tai yhteisön rannikoiden edustalla liikennöiville aluksille elektronisen tietojenvaihtojärjestelmän välityksellä, mukaan lukien tiedonsiirto alusten ja maalla sijaitsevien laitosten välillä tutkavastaajien välityksellä; huomiota kiinnitetään erityisesti elektronisiin tietojenvaihtojärjestelmiin (EDI), joihin kuuluu yhteensopivat liitännät, — maaliikenteen radionavigointikanavien (LORAN-C) kehittämistä ja parantamista, — meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusjärjestelmien (STM) kehittämistä tai parantamista, jotka koskevat rannikko- ja satamaliikennettä ja niiden yhtymäkohtia, pyrittäessä varmempaan ja tehokkaampaan meriliikenteen valvontaan ja ohjaukseen erityisesti satamien yhtymisvyöhykkeillä sekä vilkasliikenteisillä ja ympäristövaikutusten suhteen kestokyvyltään heikoilla vyöhykkeillä, — paremman liikenteenohjauksen mahdollistavien välineiden kehittämistä: meriliikenteen kulkua ja merivahinkoja koskevat tietokannat, EPTO (European Permanent Traffic Observatory), liikenteen lisääntymisen analysointivälineen kehittäminen, — infrastruktuurien ja laitteiden kehittämistä merihädässä olevien alusten ja merenkulun turvallisuuden maailmanlaajuisen järjestelmän (GMDSS) toteuttamisen edistämiseksi, — telemaattisten tietojenvaihtojärjestelmien vahvistamista satamavaltion harjoittaman alusvalvonnan puitteissa.

9 jakso

Lentoliikenteen ohjausverkko

Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia järjestelmän kapasiteetin lisäämisen ja sen parhaan mahdollisen käytön mahdollistavia hankkeita, jotka myötävaikuttavat erilaisten kansallisten osatekijöiden tarjoamien keinojen ja menettelyjen yhdenmukaistamiseen ja yhdistämiseen ja jotka noudattavat Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) ja toimivaltaisten eurooppalaisten elinten määrittelemiä sovellettavia standardeja, ottaen huomioon erityisesti Euroopan lennonvalvontakeskuksen (Eurocontrol) asiaa koskevat selvitykset.

Nämä hankkeet koskevat:

— eri käyttäjien parempaa ilmatilan käyttöä sekä yhtenäisen ja tehokkaan reittijärjestelmän käyttöönottoa koskevia tutkimuksia,

— lentoliikenteen suunnittelua ja ohjausta siten, että tarjonta ja kysyntä kohtaisivat paremmin ja käytettävissä olevan lennonjohtokapasiteetin käyttö optimoitaisiin,

— tarpeellisia tutkimuksia ja selvityksiä, jotta keinoja ja menettelyjä yhdenmukaistettaisiin siten, että palvelujen tarjoajat integroitaisiin ottaen huomioon erityisesti Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) toimintalinjat,

— järjestelmän tuottavuuden parantamista erityisesti tietokoneavusteisen lennonjohdon ja mahdollisten vaaratilanteiden havaitsemis- ja ratkaisujärjestelmien avulla,

— lennonjohdon tarvitsemien ilmailuviestipalvelu-, navigointi- ja valvontamenetelmien käyttöönoton edistämistä, mukaan lukien uuden teknologian, erityisesti satelliittien ja digitaalisten tietoyhteyksien käyttöönoton edistäminen, jos se mahdollistaa yhteisten eurooppalaisten määrittelyjen noudattamisen.

10 jakso

Paikantamis- ja navigointiverkko

Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia sellaisia hankkeita, jotka koskevat tulevan eurooppalaisen radionavigointijärjestelmän osien tai sellaisen maailmanlaajuisen satelliittipaikantamis- ja navigointijärjestelmän käyttöönottoa, johon kuuluu:

— tietojenkäsittely- ja valvontajärjestelmän käsittävä valvontakeskus,

— maa-asemaverkko navigointia varten,

— satelliiteista koostuva maapalloa kiertävä osa, jonka avulla lähetetään navigointisignaaleja,

— valvonta-asemien verkko.

▼M2









LIITE III

ENSISIJAISET HANKKEET, JOITA KOSKEVAT TYÖT ON MÄÄRÄ ALOITTAA ENNEN VUOTTA 2010:

Muutetaan sen sisältö seuraavasti:

1) Rautatiereitti Berliini — Verona/Milano — Bologna — Napoli — Messina — Palermo — Halle/Leipzig — Nürnberg (2015) — Nürnberg — München (2006) — München — Kufstein (2015) — Kufstein — Innsbruck (2009) — Brennerin tunneli (2015), rajan ylittävä osuus — Verona — Napoli (2007) — Milano — Bologna (2006) — Rautatie-/maantiesilta Messinan salmen yli Palermoon (2015)

2) Suurnopeuksinen rautatiereitti Pariisi — Bryssel — Köln — Amsterdam — Lontoo — Kanaalin tunneli — Lontoo (2007) — Bryssel — Liège — Köln (2007) — Bryssel — Rotterdam — Amsterdam (2007) ( 19 )

3) Lounais-Euroopan suurnopeuksinen rautatiereitti — Lissabon/Porto — Madrid (2011) ( 20 ) — Madrid — Barcelona (2005) — Barcelona — Figueras — Perpignan (2008) — Perpignan — Montpellier (2015) — Montpellier — Nîmes (2010) — Madrid — Vitoria — Irún/Hendaye (2010) — Irún/Hendaye — Dax, rajan ylittävä osuus (2010) — Dax — Bordeaux (2020) — Bordeaux — Tours (2015)

4) Itäinen rautatiereitti — Pariisi — Baudrecourt (2007) — Metz — Luxemburg (2007) — Saarbrücken — Mannheim (2007)

5) Betuwen rata (2007)

6) Rautatiereitti Lyon — Trieste — Divača/Koper — Divača — Ljubljana — Budapest — Ukrainan raja ( 21 ) — Lyon — St Jean de Maurienne (2015) — Mont-Cenisin tunneli (2015—2017), rajan ylittävä osuus — Bussoleno — Torino (2011) — Torino — Venetsia (2010) — Venetsia — Etelä-Ronchi — Trieste — Divača (2015) — Koper — Divača — Ljubljana (2015) — Ljubljana — Budapest (2015)

7) Moottoritiereitti Igoumenitsa/Patras — Ateena — Sofia — Budapest — Via Egnatia (2006) — Pathe (2008) — Moottoritie Sofia — Kulata — Kreikan ja Bulgarian raja (2010), rajan ylittävänä osuutena Promahon — Kulata — Moottoritie Nadlac — Sibiu (haara Bukarestin ja Constanțan suuntaan) (2007)

8) Monimuotoliikennereitti Portugali/Espanja — muu Eurooppa ( 22 ) — Rautatie La Coruña — Lissabon — Sines (2010) — Rautatie Lissabon — Valladolid (2010) — Rautatie Lissabon — Faro (2004) — Moottoritie Lissabon — Valladolid (2010) — Moottoritie La Coruña — Lissabon (2003) — Moottoritie Sevilla — Lissabon (valmistui 2001) — Lissabonin uusi lentoasema (2015)

9) Rautatiereitti Cork — Dublin — Belfast — Stranraer ( 23 ) (2001)

10) Malpensa (valmistui 2001) ( 24 )

11) Juutinrauma kiinteä yhteys (valmistui 2000) ( 25 )

12) Pohjoismaiden kolmio, rautatie-/maantiereitti — Maantie- ja rautatiehankkeet Ruotsissa ( 26 ) (2010) — Moottoritie Helsinki — Turku (2010) — Rautatie Kerava — Lahti (2006) — Moottoritie Helsinki — Vaalimaa (2015) — Rautatie Helsinki — Vainikkala (Venäjän raja) (2014)

13) Maantiereitti Irlanti / Yhdistynyt kuningaskunta / Benelux-maat (2010)

14) Atlantin rannikon päärata (2007)

15) Galileo (2008)

16) Tavaraliikenteen rautatiereitti Sines/Algeciras — Madrid — Pariisi — Uusi suuren kapasiteetin omaava rautatiereitti Pyreneiden yli — Rautatielinja Sines — Badajoz (2010) — Rautatielinja Algeciras — Bobadilla (2010)

17) Rautatiereitti Pariisi — Strasbourg — Stuttgart — Wien — Bratislava — Baudrecourt — Strasbourg — Stuttgart (2015), rajan ylittävänä osuutena Kehlin silta — Stuttgart — Ulm (2012) — München — Salzburg (2015), rajan ylittävä osuus — Salzburg — Wien (2012) — Wien-Bratislava (2010), rajan ylittävä osuus

18) Sisävesireitti Rein/Meuse — Main — Tonava ( 27 ) — Rein — Meuse (2019), rajan ylittävänä osuutena Lanayn sulku — Vilshofen — Straubing (2013) — Wien — Bratislava (2015), rajan ylittävä osuus — Palkovicovo — Mohács (2014) — Pullonkaulat Romaniassa ja Bulgariassa (2011)

19) Suurnopeusrataverkon yhteentoimivuus Pyreneiden niemimaalla — Madrid — Andalusia (2010) — Koillinen (2010) — Madrid — Levante ja Välimeri (2010) — Pohjois-/Luoteiskäytävä, myös Vigo — Porto (2010) — Extremadura (2010)

20) Fehmarninsalmen rautatiereitti — Fehmarninsalmen kiinteä rautatie-/maantieyhteys (2014) — Juutinraumasta lähtevä liityntärautatie Tanskassa (2015) — Hampurista lähtevä liityntärautatie Saksassa (2015) — Rautatie Hannover — Hampuri/Bremen (2015)

21) Merten moottoritiet 12 a artiklan mukaisesti määritetyt yhteistä etua koskevat hankkeet, jotka liittyvät seuraaviin merten moottoriteihin: — Itämeren moottoritie (joka yhdistää Itämeren alueen sekä Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltiot, mukaan luettuna Pohjanmeren ja Itämeren välisen kanavan kautta kulkeva reitti) (Kielin kanava) (2010) — Länsi-Euroopan merten moottoritie (joka yhdistää Portugalin ja Espanjan Atlantin kaaren kautta Pohjanmereen ja Irlanninmereen) (2010) — Kaakkois-Euroopan merten moottoritie (joka yhdistää Adrianmeren Joonianmereen ja itäiseen Välimereen yhteyden luomiseksi Kyprokselle) (2010) — Lounais-Euroopan merten moottoritie (läntinen Välimeri), joka yhdistää Espanjan, Ranskan, Italian ja Maltan ja liittyy Kaakkois-Euroopan merten moottoritiehen ( 28 ) (2010)

22) Rautatiereitti Ateena — Sofia — Budapest — Wien — Praha — Nürnberg/Dresden ( 29 ) — Rautatie Kreikan ja Bulgarian raja — Kulata — Sofia — Vidin/Calafat (2015) — Rautatie Curtici-Brasov (kohti Bukarestia ja Constanțaa) (2010) — Rautatie Budapest — Wien (2010), rajan ylittävä osuus — Rautatie Břeclav — Praha — Nürnberg (2010), rajan ylittävä osuus Nürnberg — Praha Rautatiereitti Praha — Linz (2016)

23) Rautatiereitti Gdánsk — Varsova — Brno/Bratislava — Wien ( 30 ) — Rautatie Gdánsk — Varsova — Katowice (2015) — Rautatie Katowice — Břeclav (2010) — Rautatie Katowice — Žilina — Nové Město n.V. (2010)

24) Rautatiereitti Lyon/Genova — Basel — Duisburg — Rotterdam/Antwerpen — Lyon — Mulhouse — Mülheim, ( 31 ) rajan ylittävänä osuutena Mulhouse — Mülheim (2018) — Genova — Milano/Novara — Sveitsin raja (2013) — Basel — Karlsruhe (2015) — Frankfurt — Mannheim (2012) — Duisburg — Emmerich (2009) ( 32 ) — ”Rautateiden Rein”Rheidt — Antwerpen, rajan ylittävä osuus (2010)

25) Moottoritiereitti Gdánsk — Brno/Bratislava — Wien ( 33 ) — Moottoritie Gdánsk — Katowice (2010) — Moottoritie Katowice — Brno/Žilina (2010), rajan ylittävä osuus — Moottoritie Brno — Wien (2009), rajan ylittävä osuus

26) Rautatie-/maantiereitti Irlanti / Yhdistynyt kuningaskunta / Manner-Eurooppa — Maantie-/rautatiereitti, joka yhdistää Dublinin pohjoiseen (Belfast — Larne) ja etelään (Cork) (2010) ( 34 ) — Maantie-/rautatiereitti Hull — Liverpool (2015) — Rautatie Felixstowe — Nuneaton (2011) — Rautatie Crewe — Holyhead (2008)

27) ”Rail Baltica”, rautatiereitti Varsova — Kaunas — Riika — Tallinna — Helsinki — Varsova — Kaunas (2010) — Kaunas — Riika (2014) — Riika — Tallinna (2016)

28) ”Eurocaprail”, rautatiereitti Bryssel — Luxemburg — Strasbourg — Bryssel — Luxemburg — Strasbourg (2012)

29) Joonianmeren/Adrianmeren intermodaalikäytävän rautatiereitti — Kozani — Kalambaka — Igoumenitsa (2012) — Ioannina — Antirio — Rio — Kalamata (2014)

30) Sisävesiväylä Seine — Scheldt Purjehduskelpoisuusparannukset välillä Deulemont — Gent (2012—2014—2016) Compiègne-Cambrai (2012—2014—2016)

Sulkeissa on ilmoitettu töiden etukäteen sovittu päättymisajankohta. Hankkeiden 1—20 ja 30 töiden päätökseen saantia koskeva ajankohta ja osuuksien yksityiskohdat ovat samat kuin korkean tason työryhmän raportissa esitetyt tapauksissa, joissa nämä yksilöitiin.