1971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 26 päivänä heinäkuuta 1971,
kaasun tilavuusmittareita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(71/318/ETY)
(EYVL L 202, 6.9.1971, s. 21)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission direktiivi 74/331/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1974 L 189 9 12.7.1974
►M2Komission direktiivi 78/365/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1978 L 104 26 18.4.1978
►M3Komission direktiivi 82/623/ETY, annettu 1 päivänä heinäkuuta 1982 L 252 5 27.8.1982
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 26 päivänä heinäkuuta 1971,
kaasun tilavuusmittareita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä
(71/318/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
sekä katsoo, ettäkaasun tilavuusmittarien rakennetta ja tarkastusmenetelmiä koskevat
velvoittavat säännökset ovat eri jäsenvaltioissa erilaiset ja muodostavatsiten tällaisten laitteiden kaupan esteen; sen vuoksi on tarpeen lähentäänäitä säännöksiä, ja
mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin
säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26
päivänä heinäkuuta 1971(
3) annetussa neuvoston direktiivissä säädetään
menettelyistä ETY-tyyppihyväksynnälle ja ETY-ensivakaukselle;kyseisen direktiivin mukaisesti on tarpeen säätää kaasun tilavuusmit-tarien rakennetta ja toimintaa koskevat tekniset vaatimukset,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tätä direktiiviä sovelletaan seuraaviin kaasun tilavuusmittareihin:1. Volumetriset mittarit:
— mittarit, joissa on joustavat seinämät;
— kiertomäntämittarit.
2. Muut kuin volumetriset mittarit:
— turbiinimittarit.
2 artikla
Mittarit, joille voidaan antaa ETY-merkit ja -tunnukset, esitetään tämän
direktiivin liitteessä. Niitä koskee ETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-ensi-vakaus.
3 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä, kieltää tai rajoittaa ETY-tyyppihyväksyntätun-
nuksella ja ETY-ensivakausmerkillä varustetun kaasun tilavuusmittarinsaattamista markkinoille tai ottamista käyttöön.
4 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta, ja niidenon ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.1971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 2
(1) EYVL N:o C 65, 5.6.1970, s. 30
(2) EYVL N:o C 131, 29.10.1970, s. 7
(3) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 1
▼B
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden tässä direktii-
vissä tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansallisetsäännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.
5 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 3
▼B
LIITE
I LUKU
A.TIETTYJEN LIITTEESSÄ KÄYTETTYJEN TERMIEN
MÄÄRITELMÄT
1Kuormitusalue
Kaasumittarin kuormitusalue on rajoitettu suurimmalla tilavuusvirralla Qmaxja
pienimmällä tilavuusvirralla Qmin.
2Volumetrisen mittarin jaksollinen tilavuus
Volumetrisen mittarin jaksollisella tilavuudella tarkoitetaan sitä kaasun tila-
vuutta, joka vastaa mittauslaitteen yhtä toimintajaksoa eli sitä
kokonaisliikettä, jonka lopuksi mittarin liikkuvat osat, lukuun ottamatta
näyttölaitetta ja välipyörästöä, ensimmäistä kertaa palaavat alkuasentoonsa.
Se lasketaan kertomalla testiosan täyttä kierrosta vastaava tilavuus mittauslait-
teen ja osoittimella varustetun laskijan välityssuhteella.
3Käyttöpaine ja peruspaine
3.1Käyttöpaine
Kaasumittarin käyttöpaine on se kaasun paine, joka vastaa mittarin
sisääntulossa olevan kaasun paineen ja ilmanpaineen välistä eroa.
3.2Peruspaine
Kaasumittarin peruspaine pr on se kaasun paine, johon osoitettu kaasun
tilavuus liittyy.
Painemittausyhde peruspaineen mittaamiseksi vahvistetaan III luvussa.
4Painehäviö
Kaasumittarin painehäviöon se kaasun paine, joka vastaa mittarin tulo- ja
lähtöpaineiden erotusta kaasun virtauksen aikana.
5Ulosottovakio
Ulosottovakio on se tilavuusarvo, joka vastaa tämän ulosottolaitteen akselin
täyttä kierrosta; tämä arvo lasketaan kertomalla testiosan täyttä kierrosta
vastaava tilavuus osoittimella varustetun laskijan ja ulosottolaitteen akselin
välityssuhteella.
B.KAASUN TILAVUUSMITTAREITA KOSKEVIA YLEISIÄ
MÄÄRÄYKSIÄ
1Yleistä
1.1 Tämän liitteen I luvussa vahvistetaan yleiset, tämän direktiivin 1 artik-
lassa tarkoitettuja kaasun tilavuusmittareita koskevat määräykset.
1.2 Tämän liitteen II ja III luvussa vahvistetaan kutakin mittaria koskevat
erityiset määräykset.
2Rakenne
2.1Materiaali
Mittarit on valmistettava lujista materiaaleista, joilla on pieni sisäinen
jännitys, jotka muuttuvat ajan kuluessa vähän ja jotka kestävät korroo-
siota ja yleisesti käytettyjen kaasujen ja niiden kondensaattien
syövyttävää vaikutusta.
2.2Mittarien lujuus
Mittarien koteloinnin on oltava suurimmalla käyttöpaineella kaasutiivis.
2.3Suoja väärinkäyttöä vastaan
Mittarit on suunniteltava siten, että väärinkäyttö, jolla voi olla vaiku-
tusta mittaustarkkuuteen, ei ole mahdollista vahingoittamatta
vakausmerkkejä tai suojasinettejä.
2.4Kaasun virtaussuunta
Jos mittarin näyttölaite on tarkoitettu toimimaan vain yhdellä kaasun
virtaussuunnalla, tämä virtaussuunta on osoitettava nuolella.
Nuoli ei ole välttämätön, jos kaasun virtaussuunta on määrätty raken-
teellisesti.1971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 4
▼B
2.5Metrologiset ominaisuudet
Mittarin on pystyttävä toimimaan keskeytymättömästi tilavuusvirralla
QmaxII ja III luvussa vahvistetun ajan ja niin, etteivät mittarin metrolo-
giset ominaisuudet muutu näissä luvuissa määriteltyjä rajoja ylittävällä
tavalla.
3.Lisälaitteet
3.1 Kaasun tilavuusmittarit voidaan varustaa:
a) etukäteismaksulaitteella;
b) pulssinantajilla, joiden ulostulossa on oltava merkintä yhden pulssin
arvosta muodossa:
”1 imp. /wedgeq…m3(tai dm3)” tai
”1 m3/wedgeq… imp.”.
Nämä lisälaitteet asennettuina katsotaan mittariin kuuluviksi osiksi; ne
on liitettävä kaasun tilavuusmittariin ETY-ensivakauksen yhteydessä.
Niiden vaikutuksista mittarien mittausominaisuuksiin ei ole mitään eril-
lisiä vaatimuksia.
3.2 Kaasumittarit voidaan varustaa ulosottoakseleilla, joilla voidaan ajaa
irrotettavia lisälaitteita. Kaasumittarilta vaadittu vääntöasennettujen
lisälaitteiden ajamiseksi ei saa vaikuttaa mittarin näyttämään enempää
kuin II.5.2.1 ja III.5.2.1 kohdissa määritellyt arvot.
3.2.1 Jos mittarissa on vain yksi ulosottoakseli, sitä on kuvattava
merkinnällä sen vakiosta muodossa ”1 tr /wedgeq…m3(tai dm3)”, suur-
immasta sallitusta väännöstä muodossa ”Mmax= … N.mm” sekä
pyörimissuunnasta.
3.2.2 Jos mittarissa on useampia ulosottoakseleita, jokaista niistä on
kuvattava alaindeksillä varustetulla kirjaimella M muodossa ”M1;
M2;…Mn” sekä merkinnällä sen vakiosta muodossa ”1 tr /wedgeq…m3
(tai dm3)” ja pyörimissuunnasta.
Seuraavan kaavan on oltava mittarissa, mieluiten arvokilvessä:k
1M1+k2M2+…+knMn≤A N.mm,
jossa A edustaa suurimman sallitun väännön numeroarvoa akse-
lilla, jolla on suurin vakio, kun vääntökohdistetaan vain tähän
akseliin; tätä akselia kuvataan tunnuksella M1;
ki(i = 1; 2; … n) on seuraavasti määriteltävä numeroarvo:
ki¼C1
Ci;
Mi(i = 1; 2; … n) on tunnuksella Mi kuvatulle akselille kohdis-
tuva vääntö;
Ci(i = 1; 2; … n) on tunnuksella Mi kuvatun akselin vakio.
3.2.3 Ulosottoakselien avoimet päät on sopivalla tavalla suojattava
silloin, kun niitä ei ole kytketty irrotettavaan lisälaitteeseen.
3.2.4 Mittalaitteen ja välipyörästön yhteys ei saa rikkoontua tai
muuttua, jos I.B.3.2.1 ja I.B.3.2.2 kohdan sallittu vääntökohdiste-
taan kolminkertaisena.
4Merkinnät
4.1 Jokaisessa mittarissa on oltava seuraavat merkinnät näyttötaulussa tai
arvokilvessä tai jaettuna näiden kahden välille:
a) ETY-tyyppihyväksyntätunnus;
b) valmistajan tunnus tai toiminimi;
c) mittarin numero ja valmistusvuosi;
d) mittarin kokotunnus: Tämä muodostuu isosta G-kirjaimesta, jota
seuraa II tai III luvun mukainen numero;
e) suurin tilavuusvirta muodossa: Qmax…m3/h;
f) pienin tilavuusvirta muodossa: Qmin…m3/h (tai dm3);1971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 5
▼M2
▼M3
▼M2
▼B
▼M2
▼M2
g) suurin käyttöpaine muodossa: pmax… MPa (tai kPa tai Pa tai bar tai
mbar);
h) volumetrisille mittareille jaksollisen tilavuuden nimellisarvo
muodossa: V … m3(tai dm3);
i) tarvittaessa I.B.3.1 ja I.B.3.2 kohdassa mainitut merkinnät; nämä
merkinnät voidaan tehdä muihin kilpiin tai itse mittariin.
Näiden merkintöjen on oltava selvästi näkyviä, helposti luettavia ja
pysyviä tavallisissa mittarin käyttöolosuhteissa.
4.2 Tyyppihyväksynnän antava metrologinen tarkastuslaitos voi päättää,
missä tapauksissa arvokilpeen on merkittävä kaasun laatu.
4.3 Mittariin voidaan myös merkitä myyntinimitys, erityissarjanumero,
kaasun jakeluyhtiön nimi, eurooppalaisen standardin mukaisuutta osoit-
tava merkki sekä merkintä tehdyistä korjauksista. Muut merkinnät ovat
kiellettyjä, ellei niitä ole nimenomaisesti sallittu.
5Laskija ja testiosa
5.1Laskija
5.1.1 Laskijoiden on oltava rumputyyppisiä; viimeinen osa saa
kuitenkin poiketa tästä säännöstä. Rummut on kalibroitava
kuutiometreissä tai kuutiometrin monikerroissa tai desimaalio-
sissa. Näyttötauluun on merkittävä tunnus ”m3”.
5.1.1.1 Mahdolliset kuutiometrin desimaaliosaa näyttävien
rumpujen on selvästi erotuttava muista rummuista selvästi
erottuvalla desimaalipisteellä.
5.1.1.2 Tapauksissa, joissa viimeinen rumpu näyttää kuutiometrin
monikertoja, näyttötauluun on merkittävä joko:
a) yksi tai useampia kiinteitä nollia sopivalla tavalla
viimeisen rummun jälkeen; tai
b) merkintä ”10”, ”100”, ”1000” jne. Näyttämä on aina
kuutiometreinä.
5.1.2 Laskijassa on oltava riittävästi numeroituja rumpuja, jotta
viimeisen rummun yhdellä yksiköllä voidaan osoittaa 1000 tunnin
toimintajakson aikana suurimmalla tilavuusvirralla virrannut tila-
vuus.
5.2Testiosa
5.2.1 Mittarit on suunniteltava siten, että tarkastukset voidaan suorittaa
riittävällä tarkkuudella. Tätä tarkoitusta varten niissä on oltava
sisäänrakennettu testiyksikkötai järjestelyjä, joiden avulla siir-
rettävä testiyksikkövoidaan niihin kytkeä.
5.2.2 Sisäänrakennettu testiosa voi olla laskimen viimeinen osa yhdessä
seuraavista kahdesta muodosta:
a) jatkuvasti liikkuva asteikolla varustettu rumpu;
b) kiinteällä asteikolla varustetulla osoitinlevyllä kulkeva osoitin
tai kiinteän perusmerkin ohi kulkeva asteikolla varustettu osoi-
tinlevy.
5.2.3 Näillä testiosien asteikoilla askeleen yksikköon merkittävä
selvästi ja yksiselitteisesti m3:nä tai m3:n desimaaliosina; asteikon
alku on merkittävä numerolla nolla.
5.2.3.1 Askeleen on oltava sama koko asteikolla ja askelpituuden
vähintään 1 millimetri.
5.2.3.2 Askelarvon on oltava muotoa 1 × 10n,2×1 0ntai 5 × 10n,
jossa n on positiivinen tai negatiivinen kokonaisluku tai
nolla.
5.2.3.3 Asteikkomerkkien on oltava ohuita ja samanlaisia. Jos
askel on muotoa 1 × 10ntai 2 × 10nm3, kaikkien viiden
kerrannaisia esittävien viivojen ja jos askel on muotoa
5×1 0nm3, kaikkien kahden kerrannaisia esittävien
viivojen on erotuttava suuremman pituutensa ansiosta.
5.2.4►M1Osoittimen tai perusmerkin on oltava riittävän ohut, jotta
lukeminen on varmaa ja helppoa.
Testiosassa voi olla liikuteltava perusmerkki, jonka koko on
riittävä valosähköiseen luentaan. Perusmerkki ei saa peittää1971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 6
▼B
▼B
asteikkoa; se voi olla tarvittaessa numeron 0 tilalla. Se ei saa
häiritä lukemistarkkuutta. ◄
5.3Rumpujen ja osoitinlevyjen halkaisijat
Rumpujen halkaisijoiden on oltava vähintään 16 millimetriä.I B luvun 5.2.2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen asteikkojen halkai-
sijan on oltava vähintään 32 millimetriä.
5.4Laskijan lukeminen
Laskija on suunniteltava siten, että lukemat voidaan asettaa rinnakkain.
5.5Numeroiden siirtyminen
Missä tahansa olevan numeron siirtyminen on tapahduttava, kun
välittömästi alemmalla tasolla oleva numero tekee kierroksensa
viimeistä kymmenesosaa.
5.6Laskijan poistaminen
Mittarit on suunniteltava siten, että laskija voidaan helposti poistaa
tarkastuksen aikana.
6Suurimmat sallitut virheet
6.1 Mittausvirheet esitetään suhteellisina arvoina, prosenteissa, näytetyn
tilavuuden ja todellisesti mittarin läpi kulkeneen tilavuuden erotuksena
jaettuna jälkimmäisellä tilavuudella.
6.2 Virheet liittyvät perustiheydeltään 1,2 kg/m
3ilman tilavuuden mittauk-
seen. Tavallisessa ilmanpaineessa testauslaboratorion ulkoilman voidaan
katsoa täyttävän nämä ehdot.
6.3 Suurimmat sallitut virheet määritellään II ja III luvussa; ne ovat
voimassa hyväksytylle virtaussuunnalle.
7Painehäviö
7.1Suurimmat sallitut arvot
Painehäviön suurimmat sallitut arvot vahvistetaan II ja III luvussa.
8.Vakausmerkkien ja sinettien sijoitus
8.1 Merkkien ja sinettien sijoituksen on oltava sellainen, että yhdellä
merkillä tai sinetillä sinetöidyn osan poistaminen aiheuttaa merkin tai
sinetin vahingoittumisen.
8.2 Jos I.B. 4.1 kohdassa tarkoitetut merkinnät tehdään erilliseen arvo-
kilpeen, joka ei ole mittarin kiinteä osa, yhden merkin tai sinetin,
jonka tarkoituksena on estää sanotun kilven poistaminen, on oltava
sijoitettu niin, että se vahingoittuu, jos arvokilpi poistetaan.
8.3 Vakausmerkeille ja sineteille on varattava paikka:
a) kaikkiin kilpiin, joissa on tämän liitteen vaatimia merkintöjä, lukuun
ottamatta kilpiä, jotka on kiinnitetty kiinteästi;
b) kaikkiin osiin, joita ei muuten voi suojata käsittelyltä, joka
— vaikuttaa mittarin näyttölaitteen näyttämään tai muuttaa
näyttämää;
— muuttaa tai rikkoo mittauslaitteen ja näyttölaitteen kytkennän;— poistaa tai sijoittaa väärin mittarin metrologisesti tärkeät osat;
c) irrotettavien lisälaitteiden liitäntöihin tai I.B. 3.2.3 kohdassa tarkoi-
tettuihin suojalaitteisiin.
9.ETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-ensivakaus
ETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-ensivakaus kaasun tilavuusmittareille suori-
tetaan mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin
yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin mukaisesti.
9.1ETY-tyyppihyväksyntä
9.1.1 ETY-tyyppihyväksyntähakemukseen kaasumittareille on liitettävä
seuraavat asiakirjat:
— kuvaus mittarista teknisine ominaisuuksineen ja toimintaper-
iaatteineen,
— perspektiivipiirustus tai valokuva,1971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 7
▼M3
▼M2
▼M2
— osaluettelo ja kuvaus osien materiaalista,
— rakennepiirustus, johon on merkitty osaluettelon osat,
— piirustus oikeassa mittakaavassa,
— vakausmerkkien ja sinettien paikat näyttävä kaavakuva,
— kaavakuva näyttölaitteesta ja virityslaitteesta,
— metrologisesti tärkeistä osista piirustus oikeassa mittakaa-
vassa,
— kaavakuva näyttötaulusta ja merkinnöistä,
— tarvittaessa kaavakuva I.B.3.1 kohdassa mainituista lisälait-
teista,
— tarvittaessa ulosottoakselien (I.B.3.2 kohta) ominaisuudet
kuvaava taulukko,
— luettelo toimitetuista asiakirjoista,
— ilmoitus siitä, että tyypin mukaan valmistetut mittarit täyttävät
turvallisuusvaatimukset ja erityisesti arvokilpiin merkittyä
suurinta käyttöpainetta koskevat.
9.1.2 ETY-tyyppihyväksyntätodistukseen on kuuluttava:
— sen henkilön nimi ja osoite, jolle ETY-tyyppihyväksyntäto-
distus on annettu;
— tyypin nimi ja/tai kaupallinen nimitys;
— tärkeimmät tekniset ja metrologiset ominaisuudet, kuten
esimerkiksi pienin tilavuusvirta, suurin käyttöpaine, yhdyskap-
paleiden sisämittojen nimellisarvot ja volumetrisillä
kaasumittareilla jaksollisen tilavuuden nimellisarvo:
— ETY-tyyppihyväksyntämerkki;
— ETY-tyyppihyväksynnän voimassaoloaika;
— ulosottoakselein varustetuilla mittareilla:
a) jos mittarissa on vain yksi ulosottoakseli, I.B.3.2.1
kohdassa mainitut akselin ominaisuudet:
b) jos mittarissa on kaksi tai useampia ulosottoakseleita
jokaisen akselin ominaisuudet ja I.B.3.2.2 kohdassa main-
ittu kaava;
— Tiedot ETY-tyyppihyväksyntämerkkien, ETY-ensivakaus-
merkkien ja sinettien sijoituksesta tarvittaessa valokuvin tai
piirustuksin;
— luettelo ETY-tyyppihyväksyntätodistusta seuraavista asiakir-
joista;
— mahdolliset erikoishuomautukset.
9.2ETY-ensivakaus
9.2.1 ETY-ensivakaukseen toimitettujen kaasumittarien on oltava
käyttökunnossa. ETY-ensivakaus ei ole minkään I.B. 3.1 ja I.B.
3.2 kohdassa tarkoitetun lisälaitteen toiminnan tai tarkkuuden
tae. Lisälaitteisiin ei saa lukuun ottamatta I.B. 8.3 kohdan c
alakohdan liitäntöjä kiinnittää mitään ETY-vakausmerkkejä eikä
ETY-sinettejä.
10.Vakausmerkit ja sinetit
10.1 Kiinnittäminen
Mittarit, jotka ovat läpäisseet vakauksen:
— varustetaan ETY-ensivakausmerkillä;
— varustetaan sinetein I.B 8.3 kohdassa tarkoitetuissa paikoissa.
10.2 Tarkoitus
ETY-ensivakausmerkkien ja sinettien kiinnittäminen kaasumittariin
todistaa yksinomaan sen, että mittari täyttää tämän direktiivin vaati-
mukset.1971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 8
▼M3
▼B
II LUKU
JOUSTAVILLA SEINÄMILLÄ VARUSTETTUJA KAASUN TILAVUUS-
MITTAREITA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
1.Soveltamisala
Tätä lukua sovelletaan yhdessä I luvun määräysten kanssa sellaisiin kaasu-
mittareihin, joissa kaasun mittaus toteutetaan joustavilla seinämillä
varustetuilla mittakammioilla.
2.Tehoalue ja tunnus
2.1 Seuraavassa taulukossa esitetään sallitut suurimman tilavuusvirran,
pienimmän tilavuusvirran ylärajan ja jaksollisen tilavuuden pienimmän
arvon mittarin tunnusta (G) vastaavat arvot:
GQmax
m3/hQmin
m3/h
(Suurin arvo)V
dm3
(Pienin arvo)
1,6 2,5 0,016 0,7
2,5 4 0,025 1,2
4 6 0,040 2,0
6 10 0,060 3,5
10 16 0,100 6,016 25 0,160 10
25 40 0,250 18
40 65 0,400 30
65 100 0,650 55
100 160 1,000 100
160 250 1,600 200
250 400 2,500 400
400 650 4,000 900
650 1 000 6,500 2 000
2.2 Jos mittarityypin Q
min:n arvo on pienempi kuin tämän luvun 2.1 kohdan
taulukossa esitetty arvo, kyseinen Qmin:n numeroarvo on ilmaistava tämän
taulukon 3 sarakkeen numerolla tai sen kymmenysosalla.
2.3 Mittarit, joiden jaksollinen tilavuus on pienempi kuin tämän luvun 2.1
kohdan taulukossa esitetty arvo, voidaan hyväksyä, jos malli täyttää
tämän luvun 7.2.5 kohdassa esitetyt kestotestivaatimukset.
3.Rakenteen yksityiskohtia
3.1 Yhdelläkään mittarilla ero jaksollisen tilavuuden V lasketun arvon ja
tämän tilavuuden mittarille määritellyn arvon välillä ei saa ylittää 5 %
jälkimmäisestä.
3.2 Mittarit G 1,6:sta G 6:een nämä mukaan lukien voidaan varustaa lait-
teella, joka estää laskimen toiminnan, kun kaasun virtaussuunta ei ole
sallittu.
4.Testiosa
4.1 Mittarien G 1,6:sta G 6:een nämä mukaan lukien testiosa valmistetaan I
luvun 5.2.2 kohdan mukaisesti. Mittarien G 10:stä G 50:een nämä
mukaan lukien testiosa on:
— valmistettu I luvun 5.2.2 kohdan mukaisesti;
— tai on irrotettavissa.
4.2 Jos testiosa on valmistettu I B luvun 5.2.2 kohdan mukaisesti, osan aske-
larvon on täytettävä seuraavan taulukon kunkin tyypin edellyttämät
vaatimukset:
Mittarin tunnusAskeleen
suurin arvoNumerot
G 1,6:sta G 6 :een 0,2 dm31d m3
G10:stäG65:een   2 dm310dm31971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 9
▼B
Mittarin tunnusAskeleen
suurin arvoNumerot
G 100:sta G 650 :een 20 dm3100 dm3
4.3 Mittareilla, joiden testiosa on valmistettu I B luvun 5.2.2 kohdan mukai-
sesti, tyypillinen hajonta 30 perättäisen mittauksen sarjassa
suuruusluokkaa 0,1 Qmaxolevalla tilavuusvirralla ja samoissa olosuhteissa
alempana määritellyllä ilman tilavuudella ei saa ylittää seuraavassa taulu-kossa esitettyjä arvoja:
Mittarin tunnusMitattava
ilmatilavuusSuurin
sallittu
tyypillinen
hajonta
G 1,6:sta G 4 :ään 20 V 0,2 dm3
G 6 10 V 0,2 dm3
G10:stäG65:een10V       2  dm3
G100:staG650:een5V      20  dm3
Mitattava ilmatilavuus voidaan korvata tilavuudella, joka suunnilleen
vastaa testiosan täysiä kierroksia.
5Suurimmat sallitut virheet
5.1Yleiset määräykset5.1.1 Suurimmat sallitut positiiviset ja negatiiviset virheet esitetään seur-
aavassa taulukossa:
Tilavuusvirta QSuurin sallittu virhe
ETY-ensivakauksessa
Qmin≤Q<2Qmin3%
2Qmin≤Q≤Qmin2%
5.1.2 ETY-ensivakauksessa eivät tilavuusvirroilla Q saadut kaikki
virheet, jotka ovat 2 Qmin:n ja Qmax:n välillä, saa ylittää 1 %, jos
ne ovat kaikki samanmerkkisiä.
5.2Erityismääräyksiä
5.2.1 Kun ulosottoakseliin kohdistetaan kaasumittariin merkitty I.B.
3.2.1 ja I.B. 3.2.2 kohdan mukainen suurin vääntö, kaasumittarin
näyttämä tilavuusvirralla Qminei saa vaihdella enempää kuin
1,5 %, ellei II. 6.3.2 kohdassa toisin säädetä.
6Painehäviö
6.1KokonaispainehäviöKokonaispainehäviöilmalla, jonka tiheys on 1,2 kg/m
3ja jonka tilavuus-
virta on Qmax, ei keskimäärin saa ylittää:
Mittarin tunnusSuurin sallittu keskimääräisen koko-
naispainehäviön arvo ETY-ensiva-
kauksessa
N/m2mbaari
G 1,6:sta G 10:een 200 2
G 16:sta G 40:een 300 3
G 65:stä G 650:een 400 41971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 10
▼M1
▼B
▼M2
▼M3
▼B
▼B
6.2Mekaaninen painehäviö
Mekaaninen painehäviöeli se painehäviö , joka syntyy ilmalla, jonka
tiheys on 1,2 kg/m3ja tilavuusvirta Qmin:n ja 2 Qmin:n välillä, ei saa
ylittää:
Mittarin tunnusSuurin sallittu mekaanisen
painehäviön arvo ETY-ensiva-
kauksessa
N/m2mbaari
G 1,6:sta G 40 :een 60 0,6
G 65:stä G 650 :een 100 1,0
Edellä esitetyt arvot liittyvät mekaanisen painehäviön suurimpaan
arvoon.
6.3Erityismääräyksiä
6.3.1 Mittareihin, joiden käyttöpaine ylittää 0,1 MPa (1 baari), sovelle-
taan II.6.2 kohdan määräyksiä mekaanisen painehäviön osalta,
mutta II.6.1 kohdassa mainittua kokonaispainehäviötä ei näille
mittareille oteta huomioon.
6.3.2 Lisälaitteiden asentaminen ei saa nostaa kaasumittarin mekaanista
painehäviötä enempää kuin 20 Pa (0,2 mbaari).
7ETY-tyyppihyväksyntä
7.1 Tyypin näytekappaleen lisäksi hakijan on aluksi asetettava toimivaltaisen
laitoksen käyttöön kahdesta kuuteen tyypin näytekappaleen mukaan
valmistettua näytemittaria.
Lukumäärä on jaettava useampien G-kokojen välille toimivaltaisen
laitoksen vaatimuksesta, jos hakemus koskee useamman erikokoisen
mittarin hyväksyntää.
Jos testien tulokset eivät ole täysin tyydyttäviä, voidaan pyytää vielä
lisää näytemittareita.
7.1.1 Tästä määräyksestä poiketen sallitaan, että nämä näytekappaleet
toimitetaan toimivaltaisen laitoksen käyttöön myöhemmin. Tyyppi-
hyväksyntää koskeva päätös voidaan kuitenkin tehdä vasta kun
kaikki näytteet on kokonaan tarkastettu.
7.1.2 Näytemittarit pysyvät hakijan omaisuutena ja ne on palautettava
hakijalle tyyppihyväksynnän antamisen jälkeen.
7.2Tarkastus
7.2.1 Tyyppikappaleen ja näytemittarien on täytettävä I luvun ja tämän
luvun 2, 3, 4, 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut vaatimukset.
7.2.2 Suurimman ja pienimmän virheen ero koko alueella tilavuusvirran
Q funktiona ei saa ylittää 3 % millään mittarilla.
7.2.3 Tyyppikappaleelle ja näytemittareille tehdään kestotesti. Testi
suoritetaan:
7.2.3.1 Mittareille G 1,6:sta G 10:een nämä mukaan lukien: suur-
immalla teholla ja ilmalla: kuitenkin, jos mittarin
arvokilvessä määritellään mitattava kaasu, on testi koko-
naan tai osittain suoritettava tällä kaasulla.
7.2.3.2 Mittareille G 16:sta G 650:een nämä mukaan lukien:
mahdollisuuksien mukaan suurimmalla teholla ilmalla tai
kaasulla.
7.2.4 Kestotestin pituus mittareille, joiden jaksollinen tilavuus on yhtä
suuri tai suurempi kuin tämän luvun 2.1 kohdan taulukossa esitetyt
arvot:
7.2.4.1 Mittareille G 1,6:sta G 10:een nämä mukaan lukien: 1 000
tuntia. Testi voidaan keskeyttää, mutta se on suoritettava
60 päivässä.
7.2.4.2 Mittareille G 16:sta G 650:een nämä mukaan lukien: niin,
että jokainen mittari mittaa ilma- tai kaasutilavuuden, joka1971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 11
▼M2
▼B
▼B
vastaa 1 000 tunnin toimintaa mittarin suurimmalla teholla;
testi on suoritettava kuudessa kuukaudessa.
7.2.5 Mittareille, joiden jaksollinen tilavuus on tämän luvun 2.1 kohdan
taulukossa esitettyjä arvoja pienempi, kestotestin pituuden on
oltava 2 000 tuntia ja se tehdään suuremmalle määrälle mittareita
kuin tämän luvun 7.1 kohdassa eritellään mittarin kuvauksen ja
yleisominaisuuksien mukaan.
7.2.6 Kestotestin jälkeen mittarien (lukuun ottamatta enintään yhtä, jos
testit on tehty vähintään kolmelle mittarille) on täytettävä seur-
aavat vaatimukset:
a) tilavuusvirta-alueella suurimman ja pienimmän virheen ero tila-
vuusvirran Q funktiona ei saa olla enemmän kuin 4 %
yhdelläkään mittarilla;
b) virheiden arvot eivät saa erota enempää kuin 1,5 % alkuperäi-
sistä vastaavista arvoista; Qmin:lle tätä virhettä sovelletaan vain
vaihteluväleihin negatiivisessa mielessä.
c) mekaaninen painehäviöei saa olla lisääntynyt enempää kuin
20 N/m2(0,2 millibaaria).
7.2.7 Jos mittarissa on yksi tai useampia ulosottoakseleita, vähintään
kolme mittaria jokaista G-kokoa on testattava ilmalla, jonka tiheyson 1,2 kg/m
3(vrt. I.B.6.2 kohta) I.B.3.2.4 sekä II.5.2.1 ja II.6.3.2
kohdan määräysten täyttämiseksi.
Jos mittarissa on useampia akseleita, testi on tehtävä akselilla, joka
antaa huonoimman tuloksen.
Saman G-koon mittareille testissä saatua pienintä vääntöarvoa
käytetään suurimpana sallittuna vääntöarvona.
Jos tyyppi käsittää mittareita eri G-kooissa, vääntötesti on tehtävä
vain pienimmän G-koon mittarille edellyttäen, että sama vääntöon
eritelty myös isommille mittareille ja että jälkimmäisen ulosottoak-
selilla on sama tai suurempi vakio.
7.3Hyväksytyn tyypin muuttaminen
Jos hyväksyntähakemus koskee hyväksytyn tyypin muuttamista, alku-
peräisen tyypin hyväksynyt metrologinen tarkastuslaitos päättää
muutoksen mukaan, sovelletaanko ja missä laajuudessa tämän luvun
7.1, 7.2.3, 7.2.4 ja 7.2.5 kohdan määräyksiä.
8ETY-ensivakaus
8.1Tarkkuustesti
Mittarin katsotaan täyttävän suurimpia sallittuja virheitä koskevat vaati-
mukset, jos nämä vaatimukset täytetään seuraavilla tilavuusvirroilla:
a) tilavuusvirralla Qmin;
b) suurusluokkaa 1/5 Qmaxolevalla tilavuusvirralla;
c) tilavuusvirralla Qmax.
Jos tarkastus suoritetaan toisissa olosuhteissa, on saatava vähintään
samanlainen varmuus kuin mikä saavutetaan mainituilla testeillä.
III LUKU
KIERTOMÄNNILLÄ TAI TURBIINEILLA VARUSTETTUJA KAASUN
TILAVUUSMITTAREITA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
1Soveltamisala
Tätä lukua sovelletaan I luvun määräysten kanssa:
1.1Kiertomäntäkaasumittareihin,
— joissa kaasun mittaus toteutetaan kiertoliikettä tekevillä seinämillä
varustetuilla mittakammioilla.
1.2Turbiinikaasumittareihin,
— joissa akselinsuuntainen kaasun virtaus pyörittää siipipyörää ja siipi-
pyörän kierrosten lukumäärä edustaa läpivirranneen kaasun tilavuutta.1971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 12
▼M1
▼M2
▼B
▼M1
▼B
▼M2
2.Tehoalue
2.1 Kaasumittareille sallitaan vain seuraavat alueet
GQmax(m3/h)Alue
pieni keskikoko suuri
Qmin(m3/h)
16 25 5 2,5 1,3
25 40 8 4 2
40 65 13 6 3
65 100 20 10 5
100 160 32 16 8
160 250 50 25 13
250 400 80 40 20
400 650 130 65 32
650 1 000 200 100 50
1 000 1 600 320 160 80
ja viimeisen viiden rivin kymmenen kerrannaiset.
3Rakenteen yksityiskohdat
3.1Kiertomäntämittarit
3.1.1 Mittareissa on oltava ennen kaasupiiriä ja sen jälkeen kiinteä
painemittausyhde painehäviön mittaamiseksi; ennen kaasupiiriä
mitattu paine on peruspaine.
3.1.2 Mittarit voidaan varustaa käsitoimisella järjestelmällä, jolla
voidaan kääntää mäntiä, jos siten ei voida häiritä mittarin moittee-
tonta toimintaa.
3.1.3 Mittarien G 160 ja sitä suurempien kiertomäntien akselien laakerit
voidaan suunnitella siten, että niihin voidaan päästä käsiksi rikko-
matta suojasinettejä.
3.2Turbiinimittarit
3.2.1 Mittareissa on oltava painemittausyhde, joka mahdollistaa, tarvit-
taessa epäsuorasti, paineen määrittämisen välittömästi ennen
siipipyörää, jotta sitä voidaan käyttää peruspaineena.
3.2.1.1 Jos mittarissa on laite kaasuvirtauksen kuristamiseksi
ennen siipipyörää, mittariin voi liittyä tämän luvun 3.2.1
kohdan painemittausyhteen lisäksi toinen painemittausyhde
ennen kuristusläppää, jolla voidaan määrittää painehäviö
kuristuslaitteessa.
3.3Painemittausyhteet
3.3.1 Painemittausyhteiden reikien halkaisijan on oltava vähintään 3 mm.
Kun kysymyksessä on pitkänomainen painemittausyhde, aukon
leveyden on oltava vähintään 2 mm ja virtauksensuuntaisen poikki-
pinnan vähintään 10 mm2.
3.3.2 Painemittausyhteet on varustettava sulkijoilla, joilla ne saadaan
kaasutiiviiksi.
3.3.3 Peruspaineen painemittausyhde on näkyvällä ja pysyvällä tavalla
merkittävä ”pr” ja toinen painemittausyhde ”p”.
4.Testiosa
4.1 Sovellettaessa I.B.5.2.2 kohdan a ja b alakohtaa testiosan askelarvo ei
saa ylittää seuraavia arvoja:1971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 13
▼B
▼M3
▼B
▼M3
▼M2
▼M2
G 16:sta G 65:een nämä mukaan lukien 0,002 m3
G 100:sta G 650:een nämä mukaan lukien 0,02 m3
G 1000:sta G 6500:aan nämä mukaan lukien 0,2 m3
G 10000 ja yli 2,0 m3
4.2 Asteikon numeroiden väli ei saa ylittää:
G16:staG65:eennämämukaan
lukien0,01m 3
G100:staG650:eennämämukaan
lukien0,1m 3
G1000:staG6500:aannämämukaanlukien1,0m
3
G10000jayli  10,0m 3
5.Suurimmatsallitutvirheet
5.1Yleisiämääräyksiä
5.1.1Suurimmatsallitutvirheet,positiivisetjanegatiiviset,onannettu
seuraavassataulukossa:
Tilavuusvirta QSuurin sallittu virhe ETY-
ensivakauksessa
Qmin≤Q < 0,2 Qmax2%
0,2 Qmax≤Q≤Qmax1%
5.1.2 Virheet eivät saa ylittää puolta suurimmasta sallitusta virheestä, jos
ne kaikki ovat samanmerkkisiä.
5.2Erityismääräykset
5.2.1 Kun ulosottoakseliin kohdistetaan kaasumittariin merkitty I.B.3.2.1
ja I.B.3.2.2 kohdan mukainen suurin vääntö, kaasun tilavuusmit-
tarin näyttämä tilavuusvirralla Qminei saa vaihdella enempää kuin
seuraavassa taulukossa annetut arvot:
QminNäyttämän vaihtelut Qmin:llä
0,05Qmax                 1  %
0,1 Qmax 0,5 %
0,2 Qmax    0,25%
6ETY-tyyppihyväksyntä
6.1 Tyypin näytekappaleen lisäksi hakijan on aluksi asetettava toimivaltaisen
laitoksen käyttöön kahdesta kuuteen tyypin näytekappaleen mukaan
valmistettua näytemittaria.
Lukumäärä on jaettava useampien G-kokojen välille toimivaltaisen
laitoksen vaatimuksesta, jos hakemus koskee useamman erikokoisen
mittarin hyväksyntää.
Jos testien tulokset eivät ole täysin tyydyttäviä, voidaan pyytää vielä
lisänäytteitä.
6.1.1 Tästä määräyksestä poiketen sallitaan, että nämä näytemittarit
toimitetaan toimivaltaisen laitoksen käyttöön myöhemmin. Tyyppi-
hyväksyntää koskevaa päätöstä ei kuitenkaan tehdä ennen kuin
kaikki näytteet on kokonaan tarkastettu.1971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 14
▼B
▼B
6.1.2 Näytemittarit pysyvät hakijan omaisuutena ja ne on palautettava
hakijalle tyyppihyväksynnän antamisen jälkeen.
6.2Tarkastus
6.2.1 Tarkastus käsittää erityisesti virheiden määrittämisen ilmalla, jonka
tiheys on 1,2 kg/m3. Jokaista testitulosta käsitellään erillisenä.
6.2.1.1 Jokaisen mittarin virhekäyrän on pysyttävä ETY-ensiva-
kausta varten annettujen suurimpien sallittujen virheiden
muodostaman alueen sisällä kaikilla tilavuusvirroilla, joille
haetaan hyväksyntää.
6.2.1.2 Yhdelläkään mittarilla ero suurimman ja pienimmän
virheen välillä alueella 0,5 Qmax:n ja Qmax:n välillä ei saa
ylittää 1 %.
6.2.2 Mittareille suoritetaan tämän jälkeen kestotesti ilmalla tai kaasulla.
6.2.2.1 Mittareille tehdään kestotesti mahdollisuuksien mukaan
suurimmalla teholla. Toiminta-ajan on oltava sellainen,
että jokainen mittari mittaa ilma- tai kaasutilavuuden, joka
vastaa 1 000 tunnin toimintaa mittarin suurimmalla teholla
ja niin, ettei testin kokonaisaika ylitä kuutta kuukautta.
6.2.2.2 Tämän kestotestin jälkeen mittarit tarkastetaan jälleen
käyttäen ilmaa, jonka tiheys on 1,2 kg/m3ja samaa vakio-
laitteistoa kuin tämän luvun 6.2.1 kohdassa tarkoitetussa
testissä.
Näissä testiolosuhteissa:
a) yhdelläkään mittarilla (lukuun ottamatta enintään yhtä
poikkeusta) tämän luvun 7.1 kohdassa määritellyillä
tilavuusvirroilla eivät virheet saa erota 1 % enempää
tämän luvun 6.2.1 kohdassa tarkoitetussa testissä ilmen-
neistä virheistä.
b) yhdelläkään mittarilla (lukuun ottamatta enintään yhtä
poikkeusta) ei virhekäyrän suurimman ja pienimmän
arvon ero saa ylittää 1,5 % 0,5 Qmax:n ja Qmax:n
välisellä alueella.
6.2.3 Mittarit ulosottoakselilla
6.2.3.1 Jos mittarissa on yksi tai useampia ulosottoakseleita,
vähintään kolme mittaria jokaista G-kokoa on testattava
ilmalla, jonka tiheys on 1,2 kg/m3(ks. I.B.6.2 kohta)
I.B.3.2.4 ja III.5.2.1 kohdan määräysten täyttämiseksi.
Jos mittarissa on useampia akseleita, testi on tehtävä akse-
lilla, joka antaa huonoimman tuloksen.
Saman G-koon mittareille testissä saatua pienintä
vääntöarvoa käytetään suurimpana sallittuna vääntöarvona.
Jos tyyppi käsittää mittareita eri G-ko'oissa, vääntötesti on
tehtävä vain pienimmän G-koon mittarille edellyttäen, että
sama vääntöon eritelty myö s isommille mittareille ja että
jälkimmäisen ulosottoakselilla on sama tai suurempi vakio.
6.2.3.2 Jos mittareilla on useita Qmin:n arvoja, vain III.6.2.3.1
kohdassa kuvattu testi pienimmälle Qmin:n arvolle on suor-
itettava. Sallitut väännöt muille tilavuusvirta-alueille
voidaan laskea tästä testituloksesta.
Muuttamista muille Qmin:n arvoille hallitsevat seuraavat
säännöt:
a) jos tilavuusvirta on vakio, virheen vaihtelu on verran-
nollinen vääntöön;
b) jos vääntöon vakio, virheen vaihtelu kiertomäntämittar-
eille on kääntäen verrannollinen tilavuusvirtaan ja
turbiinimittareille kääntäen verrannollinen tilavuus-
virran neliöön.1971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 15
▼M2
▼B
7ETY-ensivakaus
7.1Tarkkuustesti
Mittarin katsotaan täyttävän suurimpia sallittuja virheitä koskevat vaati-
mukset, jos nämä vaatimukset täytetään seuraavilla tilavuusvirroilla:
Qmin, 0,10 Qmax(jos tämä arvo on suurempi kuin Qmin), 0,25 Qmax,
0,40 Qmax, 0,70 Qmaxja Qmax.
Jos tarkastus suoritetaan toisissa olosuhteissa, on saatava vähintään
samanlaiset takuut kuin edellä mainituilla testeillä saavutetaan.
7.2 Tämän luvun 7.1 kohdassa esitettyjä arvoja voidaan muuttaa ± 5 %.1971L0318 — FI — 22.07.1982 — 003.001 — 16
▼M3
▼B