2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2001/85/EY,
annettu 20 päivänä marraskuuta 2001,
matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan
istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä sekä direktiivien 70/156/ETY ja 97/
27/EY muuttamisesta
(EYVL L 42, 13.2.2002, s. 1)
Oikaistu:
►C1 Oikaisu, EYVL L 125, 21.5.2003, s. 14 (2001/85/EY)
▼B
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI
2001/85/EY,
annettu 20 päivänä marraskuuta 2001,
matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi
enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevistaerityissäännöksistä sekä direktiivien 70/156/ETY ja 97/27/EY muut-
tamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityi-
sesti sen 95 artiklan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menet-
telyä (3) ja ottavat huomioon sovittelukomitean 25 päivänä kesäkuuta
2001 hyväksymän yhteisen tekstin,
sekä katsovat seuraavaa:
(1) Sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla
tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuustaataan. On tärkeää toteuttaa toimenpiteitä tämän päämääränsaavuttamiseksi.
(2) Tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallistenlakien mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa matkustajienkuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmänkuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskeviinerityissäännöksiin.
(3) Nämä vaatimukset ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa.
(4) Kyseisiä ajoneuvoja koskevien teknisten määräysten eroavai-
suuksien vuoksi näitä ajoneuvoja ei ole voitu laskea kaikkialla
markkinoille yhteisössä. Sisämarkkinoiden moitteeton toimintakyseisten ajoneuvojen osalta helpottuisi, jos kaikki jäsenvaltiotvahvistaisivat yhdenmukaistetut vaatimukset kansallistenmääräystensä sijaan.
(5) Tämän vuoksi on tarpeen, että kaikki jäsenvaltiot asettavat samatvaatimukset joko voimassa olevien sääntöjensä lisäksi tai niidensijasta, erityisesti jotta kuhunkin ajoneuvotyyppiin voidaansoveltaa EY-tyyppihyväksyntämenettelyä, josta säädetään moot-
toriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää
koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6päivänä helmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY (
4).
(6) Tämä direktiivi on yksi niistä erityisdirektiiveistä, jotka koskevatdirektiivillä 70/156/ETY perustettua EY-tyyppihyväksyntämenet-telyä.
(7) Liikuntaesteisten pääsyä alaluokan I ja II ajoneuvoihin helpotta-
vien jo tehtyjen parannusten huomioon ottamiseksi olemassa
olevissa ajoneuvoissa on sallittava uusiin ajoneuvoihin verrattunajyrkempi kaltevuus tietyissä käytävän osissa.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 2
(1) EYVL C 17, 20.1.1998, s. 1.
(2) EYVL C 129, 27.4.1998, s. 5.
(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 18. marraskuuta 1998 (EYVL C
379, 7.12.1998, s. 80), vahvistettu 27. lokakuuta 1999 (EYVL C 154,
5.6.2000, s. 47), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 26. syyskuuta 2000
(EYVL C 370, 22.12.2000, s. 1) ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 14.
helmikuuta 2001 (EYVL C 276, 1.10.2001, s. 124), sekä Euroopan parla-mentin päätös, tehty 3. lokakuuta 2001 ja neuvoston päätos, tehty 8.
lokakuuta 2001.
(
4) EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/91/EY
(EYVL L 11, 16.1.1999, s. 25).
▼B
(8) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun
toiminnan tavoitetta, joka on kaupan esteiden välttäminen
yhteisössä soveltamalla EY-tyyppihyväksyntää kyseisiin ajoneu-voihin, vaan se voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden javaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, jotenyhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artik-lassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä
artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä
direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttami-seksi tarpeen.
(9) Eron tekemiseksi olemassa olevien ja uusien ajoneuvojen välilläolisi viitattava neuvoston direktiiviin 75/756/ETY, annettu 27päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen ja niidenperävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennustakoskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (
1).
(10) On suositeltavaa ottaa huomioon nykyiset tekniset vaatimukset,jotka Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissio onvahvistanut säännöllä N:o 36 (”yhdenmukaiset määräykset suur-ikokoisten matkustaja-ajoneuvojen rakenteen hyväksymisestä”),
säännöllä N:o 52 (”yhdenmukaiset määräykset pienikokoisten
joukkoliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen rakenteesta”),säännöllä N:o 66 (”yhdenmukaiset määräykset suurikokoistenmatkustaja-ajoneuvojen korirakenteen lujuuden hyväksymisestä”)ja säännöllä N:o 107 (”yhdenmukaiset määräykset kaksikerrok-sisten suurikokoisten matkustaja-ajoneuvojen rakenteen
hyväksymisestä”), jotka ovat 20 päivänä maaliskuuta 1958
tehdyn moottoriajoneuvojen varusteiden ja osien hyväksymiseh-tojen yhdenmukaistamista ja hyväksymisten vastavuoroistatunnustamista koskevan sopimuksen liitteenä.
(11) Vaikka tämän direktiivin päätavoitteena on taata matkustajienturvallisuus, on myös tarpeen antaa tekniset säännökset liikun-taesteisten henkilöiden pääsystä tässä direktiivissä tarkoitettuihinajoneuvoihin yhteisön liikenne- ja sosiaalipolitiikkojen mukai-
sesti. Pääsyä kyseisiin ajoneuvoihin on pyrittävä kaikin
mahdollisin tavoin parantamaan. Tätä varten liikuntaesteistenpääsy ajoneuvoon voidaan tehdä mahdolliseksi joko tekemälläajoneuvoon tämän direktiivin mukaisia teknisiä ratkaisuja taiyhdistämällä niitä tarkoituksenmukaisiin ajoneuvon ulkopuolisiinrakenteisiin pyörätuolinkäyttäjien ajoneuvoon pääsyn varmista-
miseksi.
(12) Edellä esitetyn perusteella on lisäksi tarpeen muuttaa direktiiviä
70/156/ETY ja tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen
ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista 22 päivänä heinä-
kuuta 1997 annettua Euroopan parlamentin ja neuvostondirektiiviä 97/27/EY (
2).
(13) Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpi-
teistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä
täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (
3) mukaisesti,
OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
— ”ajoneuvolla” M2- tai M3-luokan moottoriajoneuvoa, sellaisena kuin
se määritellään direktiivin 70/156/ETY liitteessä II olevassa Aosassa,2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 3
(1) EYVL L 262, 27.9.1976, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettu komission direktiivillä 97/28/EY (EYVL L 171, 30.6.1997, s. 1).
(2) EYVL L 233, 25.8.1997, s. 1.
(3) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.
▼B
— ”korilla” direktiivin 70/156/ETY 2 artiklassa määriteltyä erillistä
teknistä yksikköä,
— ”ajoneuvoalaluokalla” ajoneuvoa, joka on tämän direktiivin liit-
teessä I esitetyn alaluokan kuvauksen mukainen.
2 artikla
1. Jäsenvaltiot eivät saa 13. elokuuta 2003 alkaen evätä EY-tyyppi-
hyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää:
— ajoneuvolta,
— korilta tai— ajoneuvolta, jonka kori on jo tyyppihyväksytty erillisenä teknisenä
yksikkönä,
tai kieltää taikka estää ajoneuvon myyntiä, rekisteröintiä tai käyttöö-
nottoa tai korin myyntiä, rekisteröintiä tai käyttöönottoa erillisenä
teknisenä yksikkönä sellaisten säännösten perusteella, jotka koskevat
matkustajien kuljetukseen käytettäviä ajoneuvoja, joissa kuljettajanistuimen lisäksi on enemmän kuin kahdeksan istuinta, jos tässä direktii-vissä ja sen liitteissä asetetut vaatimukset täyttyvät.
2. Mitä 1 kohdassa säädetään, sovelletaan myös ennen 13. elokuuta
direktiivin 76/756/ETY mukaisesti hyväksyttyjä alaluokan I ja II mata-
lalattia-ajoneuvoja, joissa voidaan käyttää liitteessä I olevassa 7.7.6.2
kohdassa määriteltyä käytävän 12,5 %:n kaltevuutta.
3. Jollei 4 kohdasta muuta johdu, 13. helmikuuta alkaen jäsenvaltiot
— eivät saa enää myöntää EY-tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypille tai
korityypille erillisenä teknisenä yksikkönä,
— voivat kieltää uusien ajoneuvojen rekisteröinnin, myynnin tai
käyttöönoton tai uusien korien rekisteröinnin, myynnin tai käyttöö-
noton erillisinä teknisinä yksikköinä
sellaisten säännösten perusteella, jotka koskevat matkustajien kuljetuk-
seen käytettäviä ajoneuvoja, joissa kuljettajan istuimen lisäksi onenemmän kuin kahdeksan istuinta, jos tässä direktiivissä ja sen liitteissäasetetut vaatimukset eivät täyty.
4. Jäsenvaltiot voivat 13. helmikuuta alkaen kieltää uusien ajoneu-
vojen rekisteröinnin, myynnin tai käyttöönoton ja uusien korienrekisteröinnin, myynnin tai käyttöönoton erillisinä teknisinä yksikköinä,jotka on tyyppihyväksytty 2 kohdan mukaisesti.
3 artikla
1. Alaluokkaan I kuuluvien ajoneuvojen on oltava liitteessä VII
esitettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti sellaisia, että liikuntaes-teiset ja pyörätuolia käyttävät henkilöt pääsevät niihin.
2. Jäsenvaltiot voivat vapaasti valita sopivimman ratkaisun, jolla
helpotetaan pääsyä muihin kuin alaluokkaan I kuuluviin ajoneuvoihin.Jos kuitenkin muita kuin alaluokan I ajoneuvoja varustetaan liikuntaes-teisille ja/tai pyörätuolia käyttäville henkilöille tarkoitetuilla laitteilla,niiden on oltava liitteessä VII esitettyjen asiaankuuluvien vaatimustenmukaiset.
4 artikla
Muutetaan direktiivi 70/156/ETY seuraavasti:
1. Liitteessä I:
a) lisätään 0.2 kohtaan kohdat seuraavasti:
”
”;2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 4
▼B
b) Lisätään 0.3 kohtaan kohdat seuraavasti:
”
”;
c) Lisätään 0.3.1 kohtaan kohdat seuraavasti:
”
”;
d) Lisätään 2.4.2 kohtaan kohta seuraavasti:
”
”;
e) Lisätään kohta seuraavasti:
”
”;
f) Korvataan 13 kohta seuraavasti:
”
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 5
▼B
”;2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 6
▼B
2. Lisätään liitteessä III olevaan I osaan kohta seuraavasti:
”
”;
3. Liitteessä IV:
a) Korvataan osassa I oleva 52 kohta seuraavasti:
Kohde Direktiivi EYVL Soveltaminen
”52” ”Linja-
autot””…/…/EY” ”L” ”M1”” M2X””M3X””N1”” N2”” N3”” O1”” O2”” O3”” O4”;
b) Lisätään osaan II kohta seuraavasti:
KohdePerussään-
nön
numeroMuutos-
sarjaTäydennys Oikaisu
”52” ”Korira-
kenteen
lujuus
(linja-
autot)””66” ”—” ”1—00” ”—”
5 artikla
Muutetaan direktiivin 97/27/EY liite I seuraavasti:1. Poistetaan 2.1.2.1—2.1.2.1.4 kohdat.
2. Lisätään kohdat seuraavasti:
”2.1.2.1 ’Linja-autolla’ tarkoitetaan direktiivin 2001/85/EY liitteessä
I olevassa 2 kohdassa määriteltyä ajoneuvoa.
2.1.2.2 ’Linja-auton alaluokalla’ tarkoitetaan direktiivin 2001/85/
EY liitteessä I olevissa 2.1.1 ja 2.1.2 kohdassa määriteltyynalaluokkaan kuuluvaa ajoneuvoa.
2.1.2.3 ’Nivellinja-autolla’ tarkoitetaan direktiivin 2001/85/EY liit-
teessä I olevassa 2.1.3 kohdassa määriteltyä ajoneuvoa.
2.1.2.4 ’Kaksikerroksisella linja-autolla’ tarkoitetaan direktiivin
2001/85/EY liitteessä I olevassa 2.1.6 kohdassa määriteltyäajoneuvoa.”2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 7
▼C1
▼C1
3. Numeroidaan entinen 2.1.2.2 kohta uudelleen 2.1.2.5 kohdaksi.
6 artikla
Toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen tämän direktiivin mukauttamiseksi
tekniikan kehitykseen, päätetään 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua
menettelyä noudattaen.
7 artikla
1. Komissiota avustaa direktiivin 70/156/ETY 13 artiklalla perus-
tettu tekniikan kehitykseen mukauttamista käsittelevä komitea,
jäljempänä ’komitea’.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5
ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitunpäätöksen 8 artiklan säännökset.
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika
vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
8 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ennen
13. elokuuta 2003. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direk-
tiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisestijulkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittauksettehdään.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kirjallisina ne
keskeiset kansalliset säännökset, jotka ne antavat tässä direktiivissä
tarkoitetuista kysymyksistä.
9 artikla
Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan
yhteisöjen virallisessa lehdessä .
10 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 8
▼B
▼B
LIITELUETTELO
Liite I: Soveltamisala, määritelmät, ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän hakeminen tai
korin tyyppihyväksynnän hakeminen erillisenä teknisenä yksikkönä, ajoneuvo-
tai korityypin muutokset, tuotannon vaatimustenmukaisuus ja vaatimukset
Lisäys: Staattisen kallistuksensietovaatimuksen määrittäminen lasken-
nallisesti
Liite II: EY-tyyppihyväksyntäasiakirjat
Lisäys 1: Ilmoituslomakkeet
Alalisäys 1: Ajoneuvotyypin ilmoituslomakeAlalisäys 2: Korityypin ilmoituslomake
Alalisäys 3: Ilmoituslomake ajoneuvotyypille, jonka
kori on aiemmin hyväksytty erillisenä
teknisenä yksikkönä
Lisäys 2: EY-tyyppihyväksyntätodistus
Alalisäys 1: Ajoneuvotyypin EY-tyyppihyväksyntä-
todistus
Alalisäys 2: Korityypin EY-tyyppihyväksyntäto-
distus
Alalisäys 3: EY-tyyppihyväksyntätodistus ajoneuvo-
tyypille, jonka kori on aiemmin hyväk-
sytty erillisenä teknisenä yksikkönä
Liite III: Selittävät kaaviot
Liite IV: Korirakenteen lujuus
Lisäys 1: Koko ajoneuvon kaatotestiLisäys 2: Korin osan kaatotesti
Lisäys 3: Korin osan heiluritesti
Alalisäys 1: Kokonaisenergian laskeminen (E
*)
Alalisäys 2: Korirakenteen tärkeimpien energiaa
absorboivien osien jakautumista
koskevat vaatimukset
Lisäys 4: Korirakenteen lujuuden varmistaminen laskennallisesti
Liite V: Ohjeet konekäyttöisten ovien sulkemisvoimien mittaamiseksiLiite VI: Enintään 22 matkustajalle tarkoitettuja ajoneuvoja koskevat erityisvaatimukset
Liite VII: Liikuntaesteisten henkilöiden ajoneuvoon pääsyä helpottavia teknisiä laitteita
koskevat vaatimukset
Liite VIII: Kaksikerroksisia ajoneuvoja koskevat erityisvaatimukset
Lisäys: Käytävät
Liite IX: Erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntä ja erillisenä teknisenä yksikkönä
hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntä.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 9
▼B
LIITE I
SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT, AJONEUVON EY-TYYPPI-
HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN TAI KORIN TYYPPIHYVÄKSYNNÄN
HAKEMINEN ERILLISENÄ TEKNISENÄ YKSIKKÖNÄ, AJONEUVO-
TAI KORITYYPIN MUUTOKSET, TUOTANNON VAATIMUSTENMU-
KAISUUS JA VAATIMUKSET
1. SOVELTAMISALA
1.1 Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin yksikerroksisiin, kaksikerrok-
sisiin, jäykkärunkoisiin tai nivellettyihin M2- tai M3-luokan
ajoneuvoihin, sellaisina kuin ne määritellään neuvoston direktiivin
70/156/ETY liitteessä II olevassa A osassa.
1.2 Tämän direktiivin vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta seuraaviin
ajoneuvoihin:
1.2.1 henkilöiden, esimerkiksi vankien, turvatussa kuljetuksessa
käytettävät ajoneuvot,
1.2.2 erityisesti loukkaantuneiden tai sairaiden kuljettamiseen suunni-
tellut ajoneuvot (ambulanssit),
1.2.3 maastoajoneuvot.1.2.4 erityisesti koululaisten kuljetukseen suunnitellut ajoneuvot, kunnes
tätä direktiiviä on muutettu 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn menet-
telyn mukaisesti.
1.3 Tämän direktiivin vaatimuksia sovelletaan seuraaviin ajoneuvoihin
ainoastaan, jos ne ovat niiden suunnitellun käytön ja toiminnan
mukaisia:
1.3.1 poliisivoimien käyttöön, turvallisuuskuljetuksiin ja asevoimien
käyttöön suunnitellut ajoneuvot,
1.3.2 ajoneuvot, joissa on ainoastaan sen paikallaan ollessa käytettäväksi
tarkoitettuja istuimia ja jotka on suunniteltu kuljettamaan enintään
8 henkilöä (kuljettajan lisäksi) ajoneuvon ollessa liikkeessä.
Esimerkkejä näistä ajoneuvoista ovat kirjastoautot, uskonnollisiin
tilaisuuksiin käytettävät ajoneuvot ja edustustiloina käytettävät
ajoneuvot. Kyseisten ajoneuvojen istuinten, jotka on tarkoitettu
käytettäviksi ajoneuvon ollessa liikkeessä, on oltava selvästi
käyttäjien tunnistettavissa.
2. MÄÄRITELMÄT
Tässä direktiivissä:
2.1 ’Ajoneuvolla’ tarkoitetaan direktiivin 70/156/ETY liitteessä II
olevassa A osassa määriteltyä M
2- tai M3-luokan ajoneuvoa.
2.1.1 Niiden ajoneuvojen osalta, joissa on tilaa kuljettajan lisäksi useam-
malle kuin 22 matkustajalle on kolme ajoneuvoalaluokkaa:
2.1.1.1 ”alaluokka I”: ajoneuvot, joihin on rakennettu alueet seisoville
matkustajille siten, että matkustajien usein toistuva sisään- ja ulos-
käynti on mahdollista;
2.1.1.2 ”alaluokka II”: ajoneuvot, jotka on rakennettu pääasiassa istuvien
matkustajien kuljetukseen ja suunniteltu siten, että seisovien
matkustajien kuljetus käytävällä ja, jos tähän on mahdollisuus,
alueella, jonka koko on enintään kahdelle kaksoisistuimelle varattu
tila, on mahdollista;
2.1.1.3 ”alaluokka III”: ajoneuvot, jotka on rakennettu yksinomaan istu-
vien matkustajien kuljetukseen.
Ajoneuvon voidaan katsoa kuuluvan useampaan kuin yhteen
alaluokkaan. Tällöin se voidaan hyväksyä jokaisessa sitä vastaa-
vassa alaluokassa.
2.1.2 Niiden ajoneuvojen osalta, joissa on tilaa kuljettajan lisäksi
enintään 22 matkustajalle, on kaksi ajoneuvoalaluokkaa:
2.1.2.1 ”alaluokka A”: ajoneuvot, jotka on suunniteltu kuljettamaan
seisovia matkustajia; tähän alaluokkaan kuuluvassa ajoneuvossa
on istuimia, ja se voi olla varustettu seisovia matkustajia varten;2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 10
▼B
2.1.2.2 ”alaluokka B”: ajoneuvot, joita ei ole suunniteltu kuljettamaan
seisovia matkustajia; tähän alaluokkaan kuuluvaa ajoneuvoa ei ole
varustettu seisovia matkustajia varten.
2.1.3 ’Nivelajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka koostuu kahdesta
tai useammasta toisiinsa nivelletystä jäykästä osasta; kunkin osan
matkustamojen on oltava yhteydessä toisiinsa siten, että matkus-
tajat voivat liikkua vapaasti osien välillä; jäykät osat on liitetty
pysyvästi toisiinsa siten, että niiden erottaminen on mahdollista
ainoastaan käyttämällä tavallisesti vain korjaamoilla olevia lait-
teita.
2.1.3.1 ’Kaksikerroksisella nivelajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka
koostuu kahdesta tai useammasta toisiinsa nivelletystä jäykästäosasta; kunkin osan matkustamot ovat yhteydessä toisiinsa ainakin
yhdessä kerroksessa niin, että matkustajat voivat liikkua vapaasti
niiden välillä; jäykät osat on liitetty pysyvästi toisiinsa siten, että
niiden erottaminen on mahdollista ainoastaan käyttämällä tavalli-
sesti vain korjaamoilla olevia laitteita.
2.1.4 ’Matalalattialinja-autolla’ tarkoitetaan alaluokan I, II tai A
ajoneuvoa, jossa vähintään 35 prosenttia seisoville matkustajille
varatusta alueesta (tai nivelajoneuvojen etuosassa tai kaksikerrok-
sisten ajoneuvojen alakerroksessa) muodostaa alueen, jossa ei ole
askelmia ja josta pääsee vähintään yhdelle käyttöovelle.
2.1.5 ’Korilla’ tarkoitetaan direktiivin 70/156/ETY 2 artiklassa
määriteltyä erillistä teknistä yksikköä, joka käsittää ajoneuvon
kaikki sisäiset ja ulkoiset erityisvarusteet.
2.1.6 ’Kaksikerroksisella ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa
matkustajille tarkoitetut tilat on järjestetty ainakin yhdessä osassa
kahteen päällekkäin olevaan tasoon ja jonka ylemmässä kerrok-
sessa ei ole seisoville matkustajille varattua tilaa.
2.2 Tyypin (tyyppien) määritelmä2.2.1 ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät
eroa toisistaan seuraavien seikkojen osalta:
— korin valmistaja
— alustan valmistaja— ajoneuvon käsite (> 22 matkustajaa) tai ( ≤22 matkustajaa)
— korin käsite (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalat-
tiainen)
— korin tyyppi, jos kori on hyväksytty erillisenä teknisenä
yksikkönä.
2.2.2 ’Korityypillä’ tarkoitetaan erillisen teknisen yksikön tyyppihyväk-
synnän yhteydessä sellaisten korien luokkaa, jotka eivät
olennaisesti eroa toisistaan seuraavien seikkojen osalta:
— korin valmistaja
— ajoneuvon käsite (> 22 matkustajaa) tai ( ≤22 matkustajaa)
— korin käsite (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalat-
tiainen)
— täysin varustetun ajoneuvon korin massa 10 prosentin tarkkuu-
della
— ajoneuvotyypit, joihin korityyppi voidaan asentaa.
2.3 ’Ajoneuvon tai erillisen teknisen yksikön hyväksynnällä’ tarkoite-
taan tämän liitteen 2.2 kohdassa määritellyn ajoneuvo- tai
korityypin hyväksyntää ottaen huomioon tässä direktiivissä eritellyt
rakenteelliset piirteet.
2.4 ’Korirakenteella’ tarkoitetaan korin sitä osaa, joka myötävaikuttaa
ajoneuvon lujuuteen ajoneuvon kaatuessa.
2.5 ’Käyttöovella’ tarkoitetaan matkustajien käyttöön tarkoitettua ovea
tavallisissa olosuhteissa ajajan istuessa.
2.6 ’Pariovella’ tarkoitetaan ovea, jonka johdosta ajoneuvossa on kaksi
sisäänkäyntiä tai kahta sisäänkäyntiä vastaava sisäänkäynti.
2.7 ’Liukuovella’ tarkoitetaan ovea, joka voidaan avata tai sulkea
ainoastaan liu'uttamalla sitä yhtä tai useampaa suoraa tai lähes
suoraa kiskoa pitkin.
2.8 ’Hätäovella’ tarkoitetaan ovea, joka on tarkoitettu käytettäväksi
matkustajien uloskäyntinä ainoastaan poikkeuksellisesti ja erityi-
sesti hätätilanteessa.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 11
▼B
2.9 ’Hätäikkunalla’ tarkoitetaan ikkunaa, ei välttämättä lasi-ikkunaa,
joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä
ainoastaan hätätilanteessa.
2.10 ’Kaksi- tai useampiosaisella ikkunalla’ tarkoitetaan hätäikkunaa,
joka silloin, kun sen jakaa kahteen tai useampaan osaan kuvitteel-
lisella pystyviivalla (-viivoilla) tai -taso(i)lla, koostuu kahdesta tai
useammasta osasta, joista jokainen täyttää tavanomaista hätäik-
kunaa koskevat kokoon ja pääsyyn liittyvät vaatimukset.
2.11 ’Hätäluukulla’ tarkoitetaan katossa tai lattiassa olevaa aukkoa, joka
on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien varauloskäyntinä
ainoastaan hätätilanteessa.
2.12 ’Varauloskäynnillä’ tarkoitetaan hätäovea, -ikkunaa tai -luukkua.
2.13 ’Uloskäynnillä’ tarkoitetaan käyttöovea, kerrostenvälistä
portaikkoa tai hätäovea.
2.14 ’Lattialla tai kerroksella’ tarkoitetaan sitä osaa korista, jonka
yläpinta kannattaa seisovia matkustajia, istuvien matkustajien
jalkoja, kuljettajaa ja mahdollisia henkilökunnan jäseniä ja joka
voi kannattaa istuinkiinnityksiä.
2.15 ’Käytävällä’ tarkoitetaan tilaa, jota pitkin matkustajat pääsevät
istuimelta tai istuinriviltä toiselle istuimelle tai istuinriville tai
sisäänkäynnille käyttöovelta tai käyttöovelle, kerrostenväliseltä
portaikolta tai portaikolle sekä seisoville matkustajille varatulta
alueelta tai alueelle; siihen ei kuulu:
2.15.1 kunkin istuimen edessä oleva 300 mm:n tila paitsi siinä tapauk-
sessa, että sivuittain oleva istuin on sijoitettu pyörän kaaren
yläpuolelle, jolloin kyseinen mitta voidaan vähentää 225 mm:iin;
2.15.2 askelmien tai portaikon yläpuolella oleva tila; tai
2.15.3 mikään tila, josta pääsee ainoastaan yhdelle istuimelle tai istuinri-
ville tai kahdelle vastakkain olevalle poikittaisistuimelle tai
istuinriville.
2.16 ’Sisäänkäynnillä’ tarkoitetaan tilaa, joka jatkuu käyttöovelta sisälle
ajoneuvoon ylimmän askelman uloimpaan reunaan (käytävän
reunaan), kerrostenväliseen portaikkoon tai varauloskäynnille
johtavaan portaikkoon. Jos ovella ei ole askelmaa, sisäänkäynniksi
katsotaan tila, joka mitataan 7.7.1 kohdan mukaisesti 300 mm:n
etäisyydelle oven kaksoislevyn sisäpinnan alkuasennosta.
2.17 ’Ohjaamolla’ tarkoitetaan hätätilanteita lukuun ottamatta yksino-
maan kuljettajan käyttöön tarkoitettua tilaa, jossa ovat kuljettajan
istuin, ohjauspyörä, hallintalaitteet, mittarit ja muut ajoneuvon
ajamisessa ja toiminnassa tarvittavat laitteet.
2.18 ’Ajokuntoisen ajoneuvon massalla’ tarkoitetaan direktiivin 97/27/
EY liitteessä I olevassa 2.5 osassa määriteltyä massaa.
2.19 ’Suurimmalla teknisesti sallitulla massalla kuormitettuna (M)’
tarkoitetaan direktiivin 97/27/EY liitteessä I olevassa 2.6 osassa
määriteltyä massaa.
2.20 ’Matkustajalla’ tarkoitetaan henkilöä, joka ei ole kuljettaja eikä
henkilökunnan jäsen.
2.21 ’Liikuntaesteisellä matkustajalla’ tarkoitetaan kaikkia henkilöitä,
joiden on erityisen vaikea käyttää julkisia liikennevälineitä, kuten
vammaisia (aistivammaiset, kehitysvammaiset ja pyörätuolin
käyttäjät mukaan lukien), raajavammaisia, pienikokoisia ihmisiä,
painavien matkatavaroiden kanssa matkustavia, vanhuksia,
raskaana olevia naisia, kärrylaukkua kuljettavia henkilöitä sekä
lapsien kanssa liikkuvia henkilöitä (rattaissa istuvat lapset mukaan
lukien).
2.22 ’Pyörätuolin käyttäjällä’ tarkoitetaan henkilöä, joka sairauden tai
vamman vuoksi käyttää liikkumiseen pyörätuolia.
2.23 ’Henkilökunnan jäsenellä’ tarkoitetaan henkilöä, jonka tehtävänä
on toimia apukuljettajana tai mahdollisena avustajana.
2.24 ’Matkustamolla’ tarkoitetaan matkustajien käyttöön tarkoitettua
tilaa, ei kuitenkaan tilaa, jossa on kiinteitä laitteistoja, kuten
baareja, pienoiskeittiöitä, WC-tiloja tai matkatavara- tai tavarati-
loja.
2.25 ’Konekäyttöisellä käyttöovella’ tarkoitetaan käyttöovea, joka toimii
ainoastaan muulla kuin lihasenergialla ja jonka avaamista ja sulke-2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 12
▼B
mista ohjaa kuljettaja tai henkilökunnan jäsen kauko-ohjauksella,
jos se ei tapahdu automaattisesti.
2.26 ’Automaattisella käyttöovella’ tarkoitetaan konekäyttöistä
käyttöovea, joka voidaan avata (muilla kuin hätätilanteessa
käytettävillä hallintalaitteilla) vasta sen jälkeen, kun matkustaja on
käyttänyt hallintalaitetta ja kuljettaja on aktivoinut hallintalaitteet,
ja joka sulkeutuu tämän jälkeen automaattisesti.
2.27 ’Ajonestolaitteella’ tarkoitetaan automaattista laitetta, joka estää
ajoneuvon liikkeelle lähdön pysähdyksen jälkeen.
2.28 ’Kuljettajan ohjaamalla käyttöovella’ tarkoitetaan käyttöovea,
jonka tavallisesti kuljettaja avaa ja sulkee.
2.29 ’Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetulla istui-
mella’ tarkoitetaan istuinta, jossa on ylimääräistä tilaa
liikuntaesteistä matkustajaa varten ja joka on merkitty tätä tarkoi-
tusta varten.
2.30 ’Ajoneuvoon pääsyä helpottavalla laitteella’ tarkoitetaan laitetta,
jonka avulla helpotetaan pyörätuolin pääsyä ajoneuvoon, esimer-
kiksi hissiä tai ramppia.
2.31 ’Niiausjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla ajoneuvon
koria lasketaan kokonaan tai osittain suhteessa tavanomaiseen
kulkuasentoon.
2.32 ’Hissillä’ tarkoitetaan laitetta tai järjestelmää, jossa on nostosilta,
jota voidaan nostaa tai laskea siten, että matkustajat voivat liikkua
matkustamon lattian ja maanpinnan tai jalkakäytävän välillä.
2.33 ’Rampilla’ tarkoitetaan laitetta, joka yhdistää matkustamon lattian
ja maanpinnan tai jalkakäytävän.
2.34 ’Siirrettävällä rampilla’ tarkoitetaan ramppia, joka voidaan irrottaa
ajoneuvon rakenteesta ja jota kuljettaja tai henkilökunnan jäsen voi
käyttää.
2.35 ’Irrotettavalla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, joka voidaan help-
osti irrottaa ajoneuvosta.
2.36 ”Etuosalla” ja ’takaosalla’ tarkoitetaan ajoneuvon etuosaa ja
takaosaa tavanomaisen kulkusuunnan mukaisesti, ja termit ”edessä
oleva”, ”etummainen”, ”takana oleva” ja ”takimmainen” on
ymmärrettävä vastaavasti.
2.37 ’Kerrostenvälisellä portaikolla’ tarkoitetaan portaikkoa, joka
yhdistää yläkerroksen ja alakerroksen.
2.38 ’Erillisellä osastolla’ tarkoitetaan ajoneuvossa olevaa tilaa, jossa
matkustajat tai henkilökunnan jäsenet voivat olla ajoneuvon ollessa
käytössä ja joka on erillään matkustajien tai henkilökunnan muista
tiloista, paitsi jos tilan väliseinä on sellainen, että matkustajilla on
näköyhteys seuraavaan matkustajatilaan ja jos tila on yhdistetty
muihin tiloihin käytävällä, jossa ei ole ovia.
2.39 ’Varauloskäynnille johtavalla portaikolla’ tarkoitetaan yläkerrok-
sesta lähtevää portaikkoa, joka päättyy hätäovelle.
3. AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN
TAI KORIN EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN
ERILLISENÄ TEKNISENÄ YKSIKKÖNÄ
3.1 Valmistaja tekee direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4 kohdan
nojalla ajoneuvotyyppiä koskevan ajoneuvon EY-tyyppihyväk-
syntähakemuksen, korityyppiä koskevan erillisen teknisen yksikön
EY-tyyppihyväksyntähakemuksen tai sellaista ajoneuvotyyppiä
koskevan ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntähakemuksen, joka on
varustettu erillisenä teknisenä yksikkönä tyyppihyväksytyllä
korilla, ottaen huomioon direktiivin erityissäännökset, jotka
koskevat matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan
istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä
ajoneuvoja.
3.2 Jos EY-tyyppihyväksyntähakemus koskee ajoneuvoa, joka on
valmistettu asentamalla alusta jo tyyppihyväksyttyyn koriin,
valmistajalla tarkoitetaan kokoajaa.
3.3 Ilmoituslomakkeen malli on liitteen II lisäyksen 1
alalisäyksessä 1: ajoneuvotyypin osalta,
alalisäyksessä 2: korityypin osalta,2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 13
▼B
alalisäyksessä 3: erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä
korilla varustetun ajoneuvotyypin osalta.
3.4 Hyväksyttävää tyyppiä edustava ajoneuvo tai kori, johon on asen-
nettu erityisvarusteet, on toimitettava tyyppihyväksyntätesteistä
vastaavalle tutkimuslaitokselle.
4. AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MYÖNTÄMINEN
4.1 Jos soveltuvat vaatimukset täyttyvät, EY-tyyppihyväksyntä
myönnetään direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 3 kohdan nojalla.
4.2 EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli esitetään liitteen II lisäyk-
sessä 2 seuraavasti:
alalisäys 1: ajoneuvotyypin osalta,
alalisäys 2: korityypin osalta,
alalisäys 3: erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla
varustetun ajoneuvotyypin osalta.
4.3 Tyyppihyväksyntänumero annetaan direktiivin 70/156/ETY liitteen
VII mukaisesti jokaiselle hyväksytylle ajoneuvo- tai korityypille.
Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa muulle ajoneuvo-
tai korityypille.
4.4. Merkinnät
4.4.1 Erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyssä korissa on oltava4.4.1.1 korin valmistajan tavaramerkki tai toiminimi4.4.1.2 valmistajan kaupallinen kuvaus4.4.1.3 edellä 4.3 kohdassa eritelty EY-tyyppihyväksyntänumero.4.4.2 Näiden merkkien on oltava helposti luettavia ja pysyviä myös
silloin, kun kori on asennettu ajoneuvoon.
5. TYYPIN JA HYVÄKSYNNÄN MUUTOKSET
5.1 Muutettaessa tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvo-
tai korityyppiä sovelletaan direktiivin 70/156/ETY 5 artiklan
säännöksiä.
6. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
6.1. Toimenpiteet tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi
on toteutettava direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan säännösten
mukaisesti.
7. VAATIMUKSET7.1 Yleistä
7.1.1 Jollei toisin ilmoiteta, kaikki mittaukset on tehtävä ajoneuvon
massan ollessa ajokunnossa, ajoneuvon ollessa pysähtyneenä tasai-
sella ja vaakasuoralla alustalla tavanomaisessa ajokunnossa. Jos
niiausjärjestelmä on asennettu, sen on oltava asennossa, jossa
ajoneuvo on tavanomaisessa ajokorkeudessaan. Jos kyseessä on
korin hyväksyminen erillisenä teknisenä yksikkönä, valmistajan
on ilmoitettava korin asento suhteessa tasaiseen vaakasuoraan alus-
taan.
7.1.2 Vaikka tässä direktiivissä edellytettäisiin, että ajoneuvon jokin
pinta on vaakasuorassa tai tietyssä kulmassa ajoneuvon massan
ollessa ajokunnossa, pinta voi ylittää tämän kaltevuuden tai ollatietyssä kaltevuudessa ajoneuvon massan ollessa ajokunnossa, jos
ajoneuvossa on mekaaninen jousitus, edellyttäen, että tämä
vaatimus täyttyy ajoneuvon ollessa valmistajan ilmoittamassa kuor-
mitustilassa. Jos ajoneuvoon on asennettu niiausjärjestelmä, se ei
saa olla käytössä.
7.2 Matkustajille varattu alue
7.2.1 Matkustajille varattu kokonaispinta-ala S
0lasketaan vähentämällä
ajoneuvon kokonaislattiapinta-alasta
7.2.1.1 ohjaamon pinta-ala,2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 14
▼B
7.2.1.2 askelmien pinta-ala ovilla ja kaikkien muiden enintään 300 mm
syvien askelmien pinta-ala sekä oven ja sen mekanismin toimimi-
seen tarvittava pinta-ala,
7.2.1.3 kaikkien sellaisten osien pinta-ala, joiden yläpuolella pystysuun-
tainen vapaa tila on korkeintaan 1 350 mm lattiasta mitattuna ja
ottamatta huomioon 7.7.8.6.3 ja 7.7.8.6.4 kohdassa määriteltyä
rakenteellista estettä. Alaluokkaan A tai B kuuluvien ajoneuvojen
osalta tämä korkeus voidaan vähentää 1 200 mm:iin,
7.2.1.4 ajoneuvon kaikkien niiden osien pinta-ala, joihin pääsy on matkus-
tajilta estetty 7.9.4 kohdan mukaisesti,
7.2.1.5 kaikkien sellaisten tilojen pinta-ala, jotka on varattu ainoastaan
tavaroiden ja matkatavaroiden kuljettamiseen ja joihin pääsy on
matkustajilta estetty,
7.2.1.6 esteettömäksi työtilaksi varattu pinta-ala tarjoilupisteissä,7.2.1.7 ajoneuvon kaikkien portaikkojen, varauloskäynnille johtavien
portaikkojen, kerrostenvälisten portaikkojen tai askelmien lattia-
pinta-ala.
7.2.2 Seisoville matkustajille varattu pinta-ala S
1lasketaan vähentämällä
pinta-alasta S0
7.2.2.1 lattian kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joiden kaltevuus ylittää
7.7.6 kohdassa määrätyt suurimmat sallitut arvot,
7.2.2.2 kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joihin seisova matkustaja ei
pääse silloin, kun kaikki istuimet, lukuun ottamatta taitettavia
istuimia, ovat käytössä,
7.2.2.3 kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joiden yläpuolella vapaa tila
lattiasta on vähemmän kuin 7.7.5.1 kohdassa määritelty käytävän
korkeus (kädensijoja ei oteta huomioon tässä yhteydessä),
7.2.2.4 pinta-ala eteenpäin siitä poikittaisesta pystytasosta, joka kulkee
kuljettajan istuimen (taaimmassa säätöasennossaan) istuinosan
pinnan keskikohdan poikki,
7.2.2.5 jokaisen istuimen, lukuun ottamatta taitettavia istuimia, edessä
oleva 300 mm:n pinta-ala, paitsi jos sivuttaissuuntainen istuin
sijaitsee pyöränsuojuksen yläpuolella, jolloin tämä mitta voidaan
vähentää 225 mm:iin. Jos istuinten määrä vaihtelee, katso 7.2.4
kohta niiden istuinten osalta, joiden katsotaan olevan käytössä.
7.2.2.6 mikä tahansa pinta, jota ei suljeta pois edellä olevassa
7.2.2.1—7.2.2.5 kohdassa ja johon ei voida sijoittaa 400 mm ×
300 mm:n suuruista suorakulmiota,
7.2.2.7 alaluokan II ajoneuvoissa pinta-ala, jossa ei saa seistä,7.2.2.8 kaksikerroksisissa ajoneuvoissa yläkerroksen koko pinta-ala,7.2.2.9 pyörätuolitilan (-tilojen) pinta-ala, kun kyseisen tilan katsotaan
olevan pyörätuolin käyttäjän (käyttäjien) käytössä, katso 7.2.4
kohta.
7.2.3 Ajoneuvossa on oltava lukumäärä (P) 7.7.8. kohdan vaatimusten
mukaisia istumapaikkoja, taitettavia istuimia lukuun ottamatta. Jos
ajoneuvo kuuluu alaluokkaan I, II tai A, istumapaikkojen
lukumäärän kussakin kerroksessa on oltava vähintään yhtä suuri
kuin kyseisessä kerroksessa matkustajille ja henkilökunnalle (jos
sellaista on) varatun lattia-alan neliömetrien lukumäärä pyöris-
tettynä lähimpään kokonaislukuun; tätä lukumäärää voidaan
vähentää 10 prosentilla alaluokan I ajoneuvojen osalta yläkerrosta
lukuun ottamatta.
7.2.4 Jos ajoneuvon istumapaikkojen lukumäärä voi vaihdella, seisoville
matkustajille varattu alue (S
1) ja 7.3 kohdan säännökset
määritellään soveltuvin osin kaikissa seuraavissa tilanteissa:
7.2.4.1 kaikki mahdolliset istuimet ovat käytössä, jonka jälkeen jäljelle
jäävä seisoville matkustajille varattu alue ja, jos tilaa on jäljellä,
kaikki pyörätuolitilat ovat käytössä;
7.2.4.2 kaikki mahdolliset seisoville matkustajille varatut alueet ovat
käytössä, jonka jälkeen jäljelle jäävät istuville matkustajille varatut
istuimet ja, jos tilaa on jäljellä, kaikki pyörätuolitilat ovat käytössä;
7.2.4.3 kaikki mahdolliset pyörätuolitilat ovat käytössä, jonka jälkeen
jäljelle jäävä seisoville matkustajille varattu alue ja tämän jälkeen
jäljelle jäävät käytettävissä olevat istuimet ovat käytössä.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 15
▼B
7.3 Ajoneuvojen merkitseminen
7.3.1 Ajoneuvon sisäpuolella on oltava selvästi näkyvässä paikassa
etuoven läheisyydessä merkintä, jossa on vähintään 15 mm
korkeilla kirjaimilla tai kuvamerkeillä ja vähintään 25 mm
korkeilla numeroilla
7.3.1.1 ajoneuvossa olevien istumapaikkojen enimmäismäärä,
7.3.1.2 ajoneuvossa olevien seisomapaikkojen, jos sellaisia on, enim-
mäismäärä ja
7.3.1.3 ajoneuvossa olevien pyörätuolipaikkojen, jos sellaisia on, enim-
mäismäärä.
7.3.2 Jos ajoneuvo on suunniteltu siten, että siinä on vaihteleva määrä
istumapaikkoja, seisoville matkustajille varattua tilaa tai kuljetet-
tavia pyörätuoleja, 7.3.1 kohdan vaatimuksia sovelletaan kuhunkin
istumapaikkojen enimmäismäärään ja tarvittaessa sitä vastaavaan
määrään pyörätuoleja ja seisovia matkustajia.
7.3.3 Kuljettajalle varatulla alueella on oltava kuljettajalle selvästi
näkyvässä paikassa tila, johon on merkitty vähintään 10 mm
korkeilla kirjaimilla tai kuvamerkeillä ja vähintään 12 mm
korkeilla numeroilla
7.3.3.1 matkatavaroiden massa, jonka saa kuljettaa silloin, kun ajoneu-
vossa on suurin mahdollinen määrä matkustajia ja henkilökuntaa
ja ajoneuvo ei ylitä suurinta teknisesti sallittua massaa tai minkään
akselin sallittua massaa. Tähän sisältyy matkatavaroiden massa
7.3.3.1.1 matkatavaratiloissa (massa B, direktiivin 97/27/EY liitteessä I
oleva 7.4.3.3.1 kohta),
7.3.3.2 katolla, jos se on varustettu matkatavaroiden kuljettamista varten
(massa BX, direktiivin 97/27/EY liitteessä I oleva 7.4.3.3.1 kohta).
7.4 Vakaustesti
7.4.1 Ajoneuvon vakauden on oltava sellainen, että pistettä, jossa
ajoneuvo kaatuu, ei ylitetä, vaikka alustaa, jolla ajoneuvo kallistet-
taisiin molemmille sivuille vuorotellen 28 asteen kulmaan
vaakatasosta
7.4.2 Edellä mainitussa testissä ajoneuvon massan on oltava ajokunnossa
2.18 kohdassa määritellyllä tavalla, minkä lisäksi:
7.4.2.1 Kullekin matkustajan istuimelle on asetettava kuormitus, joka on
yhtä suuri kuin Q (sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 97/
27/EY liitteessä I olevassa 7.4.3.3.1 kohdassa). Jos ajoneuvo on
tarkoitettu seisoville matkustajille tai jos siinä on henkilökunnan
jäsen, joka ei istu, kuormitusten Q tai niitä vastaavien 75 kg:n
kuormitusten painopiste on jaettava tasaisesti seisovien matkusta-
jien tai henkilökunnan alueelle 875 mm:n korkeudelle. Jos
ajoneuvo on varustettu kuljettamaan matkatavaroita katolla, kiinni-
tetään katolle kyseisiä matkatavaroita vastaava tasaisesti jaettu
massa (BX), joka ei saa olla pienempi kuin valmistajan direktiivin
97/27/EY liitteessä I olevan 7.4.3.3.1 kohdan mukaisesti ilmoit-
tama massa. Muissa matkatavaraosastoissa ei saa olla mitään
matkatavaroita.
7.4.2.2 Jos ajoneuvossa on vaihteleva määrä istumapaikkoja, seisomapaik-
koja tai jos se on suunniteltu kuljettamaan yhtä tai useampia
pyörätuoleja, kaikilla matkustamon alueilla, joilla kyseistä vaih-
telua esiintyy, 7.4.2.1 kohdassa esitettyjen kuormitusten on oltava
suurempia kuin:
niiden istuvien matkustajien massa, jotka voivat olla alueella,
mukaan lukien mahdollisten irrotettavien istuinten massa, tai
niiden seisovien matkustajien massa, jotka voivat olla alueella, tainiiden pyörätuolien ja pyörätuolien käyttäjien massa, jotka voivat
olla alueella, jolloin kukin 250 kg:n kokonaismassa sijoitetaan
500 mm:n korkeudelle lattiasta kunkin pyörätuolitilan keskikoh-
dassa, tai
niiden istuvien matkustajien, seisovien matkustajien ja pyörätuolin
käyttäjien tai näiden yhdistelmien massa, jotka voivat olla alueella.
7.4.3 Kunkin sellaisen askelman korkeus, jota käytetään estämään
ajoneuvon pyörää liukumasta sivuttain kallistustestilaitteessa, saa
olla korkeintaan kaksi kolmasosaa alustan, jolla ajoneuvo on ennen
kuin sitä kallistetaan, ja ajoneuvon pyörän2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 16
▼B
vanteen sen osan välisestä etäisyydestä, joka on lähinnä tätä
alustaa, kun ajoneuvo on kuormitettu 7.4.2 kohdan mukaisesti.
7.4.4 Testin aikana mitkään ajoneuvon osat, joita ei ole tarkoitettu joutu-
maan keskenään kosketukseen tavallisessa käytössä, eivät saa
joutua keskenään kosketukseen eikä millekään osalle saa aiheutua
vahinkoa tai sitä saada siirtää.
7.4.5 Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää laskentamenetelmää osoittamaan,
että ajoneuvo ei kaadu 7.4.1 ja 7.4.2 kohdassa kuvatuissa olosuh-
teissa. Kyseisissä laskelmissa otetaan huomioon seuraavat
parametrit:
7.4.5.1 massat ja mitat
7.4.5.2 painopisteen korkeus7.4.5.3 jousivakio
7.4.5.4 renkaiden pysty- ja vaakakertoimet
7.4.5.5 ilmajousien ilmanpaineen hallintalaitteiden ominaisuudet
7.4.5.6 momenttien keskipisteen sijainti
7.4.5.7 korin vääntöjäykkyys.
Laskentamenetelmä kuvataan tämän liitteen lisäyksessä 1.
7.5 Palontorjunta
7.5.1 Moottoritila
7.5.1.1 Moottoritilassa ei saa käyttää mitään syttyviä äänieristeitä tai
aineita, joihin polttoaine, voiteluaine tai muu palava aine voi
imeytyä, ellei ainetta peitetä tiiviillä levyllä.
7.5.1.2 Varotoimenpiteenä on toteutettava joko moottoritilan asianmu-
kainen järjestely tai valumisaukkojen varaaminen, jotta vältetään
mahdollisimman hyvin polttoaineen, voiteluöljyn tai minkä tahansa
muun palavan aineen kerääntyminen mihinkään moottoritilan
osaan.
7.5.1.3 Lämpöä eristävästä aineesta tehty väliseinä asennetaan moottori-
tilan tai muun lämmönlähteen (kuten laitteen, joka on suunniteltu
keräämään vapautuva energia pitkässä alamäessä, esim. hidastin,
tai korin sisätilojen lämmityslaitteen, ei kuitenkaan lämpimän
veden kierrolla toimivan laitteen) ja ajoneuvon muun osan väliin.
Kaikkien väliseinän yhteydessä käytettävien osien, kuten kiinnik-
keiden liittimien ja tiivisteiden, on oltava tulenkestäviä.
7.5.1.4 Matkustamossa saa olla muulla kuin lämpimällä vedellä toimiva
lämmityslaite, jos se on koteloitu laitteen tuottaman lämpötilan
kestävällä aineella, ei päästä myrkyllistä savua ja on sijoitettu
niin, että yksikään matkustaja ei voi joutua kosketukseen minkään
kuuman pinnan kanssa.
7.5.2 Sähkölaitteet ja johdotus
7.5.2.1 Kaikkien johtojen on oltava hyvin eristettyjä, ja kaikkien johtojen
sekä sähkölaitteiden on kestettävä niitä lämpötila- ja kosteusolo-
suhteita, joille ne ovat alttiina. Moottoritilan osalta on
kiinnitettävä erityistä huomiota niiden sopivuuteen kestää
ympäristön lämpötiloja ja kaikkien todennäköisten epäpuhtauksien
vaikutuksia.
7.5.2.2 Missään virtapiirissä käytetyssä johdossa ei saa olla suurempaa
virtaa kuin on hyväksyttävää kyseiselle johdolle sen asennustavan
ja ympäristön enimmäislämpötilan perusteella.
7.5.2.3 Jokaisessa virtapiirissä, joka antaa virtaa muille laitteiston osille
kuin sytyttimelle, sytytysvirtapiirille (kipinäsytytys), hehkutulpille,
moottorin pysäytyslaitteelle, käynnistysvirtapiirille ja akun maadoi-
tukselle, on oltava joko varoke tai virrankatkaisin. Ne voidaan
kuitenkin suojata tavallisella varokkeella tai tavallisella virrankat-
kaisimella edellyttäen, että sen luokiteltu teho on korkeintaan 16
A.
7.5.2.4 Kaikki johdot on suojattava hyvin, ja niiden on pysyttävä varmasti
paikoillaan siten, että ne eivät voi vaurioitua leikkautumalla, kulu-
malla tai hankautumalla.
7.5.2.5 Jos ajoneuvon yhdessä tai useammassa virtapiirissä jännite on
tehollisarvoltaan suurempi kuin 100 volttia, liitetään kyseisen ener-2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 17
▼B
gianlähteen jokaiseen maadoittamattomaan napaan käsikäyttöinen
kytkin, jonka avulla kaikki tällaiset virtapiirit voidaan erottaa
sähköenergian päälähteestä ja se sijoitetaan ajoneuvon sisälle paik-
kaan, johon kuljettaja ulottuu helposti, mutta edellyttäen että
tällaisella kytkimellä ei voida katkaista virtaa ajoneuvon pakollisia
ulkovalaisimia syöttävistä virtapiireistä. Tätä kohtaa ei sovelleta
korkeajännitteisiin sytytysvirtapiireihin eikä ajoneuvossa olevan
laitteiston osan sisäisiin erillisiin virtapiireihin.
7.5.2.6 Kaikki sähköjohdot on sijoitettava niin, että mikään osa ei joudu
kosketuksiin minkään polttoaineputken eikä pakokaasun poistojär-
jestelmän minkään osan kanssa eikä altistu liialliselle
kuumuudelle, ellei niitä ole varustettu sopivalla erityiseristeellä tai
suojalla, esimerkiksi sähkömagneettisella poistoventtiilillä.
7.5.3 Akut
7.5.3.1 Kaikki akut on kiinnitettävä lujasti helppopääsyiseen paikkaan.7.5.3.2 Akkutila on erotettava matkustamosta ja ohjaamosta, ja sen
tuuletus on johdettava ulkoilmaan.
7.5.3.3 Kennon pinteet on suojattava oikosululta.
7.5.4 Palosammuttimet ja ensiapuvälineet
7.5.4.1 Ajoneuvossa on oltava tilaa yhdelle tai useammalle sammuttimelle,
joista yhden on oltava kuljettajan istuimen lähellä. Alaluokan A tai
B ajoneuvoissa tämän tilan on oltava vähintään 8 dm
3ja alaluokan
I, II tai III ajoneuvoissa vähintään 15 dm3.
7.5.4.2 Yhden tai useamman ensiapupakkauksen sijoittamista varten on
varattava tilaa. Tämän tilan on oltava vähintään 7 dm3, vähimmäis-
mitta ei saa olla alle 80 mm.
7.5.4.3 Palosammuttimet ja ensiapupakkaukset voidaan suojata varkauk-
sien tai ilkivallan varalta (esimerkiksi ajoneuvon sisällä olevaan
lukittavaan kaappiin tai särjettävän lasin taakse) edellyttäen, että
kyseisten esineiden sijainti merkitään selvästi ja että ne saadaan
helposti käyttöön hätätilanteessa.
7.5.5 Materiaalit
Herkästi syttyviä aineita ei saa sijoittaa 100 mm:ä lähemmäksi
pakokaasun poistojärjestelmää tai mitään muuta merkittävää
lämmön lähdettä, ellei ainetta ole tehokkaasti suojattu. Tarvittaessa
on käytettävä suojausta estämään rasvaa tai muita herkästi syttyviä
aineita joutumasta kosketuksiin pakokaasun poistojärjestelmän tai
muiden merkittävien lämmönlähteiden kanssa. Tässä kohdassa
herkästi syttyvällä aineella tarkoitetaan sellaista ainetta, jota ei ole
tarkoitettu kestämään kyseisessä paikassa todennäköisesti ilme-
neviä lämpötiloja.
7.6 Uloskäynnit
7.6.1 Uloskäyntien l ukumäärä
7.6.1.1 Ajoneuvossa on oltava vähintään kaksi ovea, joko kaksi käyttöovea
tai yksi käyttöovi ja yksi hätäovi. Tarvittavien käyttöovien vähim-
mäismäärä on seuraava:
Matkustajien
lukumääräKäyttöovien lukumäärä
Alaluokat I ja
AAlaluokka IIAlaluokat III ja
B
9—45 1 1 1
46—70 2 1 1
71—100 3 2 1
> 100 4 3 1
7.6.1.2 Nivelajoneuvon jokaisessa jäykässä osassa on oltava vähintään
yksi käyttöovi, paitsi että alaluokan I nivelajoneuvon etuosassa on
oltava vähintään kaksi käyttöovea.
7.6.1.3 Tässä tarkoituksessa ulkoisella voimanlähteellä toimivalla hallin-
tajärjestelmällä varustettuja käyttöovia ei saa pitää hätäovina, ellei2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 18
▼B
niitä voida vaivattomasti avata käsin sen jälkeen, kun 7.6.5.1
kohdassa määrätty hallintalaite on tarvittaessa aktivoitu.
7.6.1.4 Uloskäyntien vähimmäismäärän on oltava sellainen, että erillisessä
osastossa olevien uloskäyntien kokonaismäärä on seuraava:
Matkustajien ja henkilökunnan
jäsenten lukumäärä kussakin osas-
tossaUloskäyntien vähimmäismäärä
yhteensä
1—8 2
9—16 3
17—30 4
31—45 5
46—60 6
61—75 7
76—90 8
91—110 9
111—130 10
> 130 11
Hätäluukut voidaan laskea ainoastaan yhdeksi edellä mainituksi
varauloskäynniksi.
7.6.1.5 Nivelajoneuvon jokaista jäykkää osaa pidetään erillisenä ajoneu-
vona määritettäessä uloskäyntien vähimmäismäärä ja sijainti,
7.6.2.4 kohtaa lukuun ottamatta. WC-tiloja tai keittiöitä ei pidetä
erillisinä osastoina määritettäessä varauloskäyntien lukumäärää.
Matkustajien lukumäärä määritetään jokaista jäykkää osaa kohden.
7.6.1.6 Parikäyttöovi lasketaan kahdeksi oveksi ja pari-ikkuna tai useam-
piosainen ikkuna kahdeksi hätäikkunaksi.
7.6.1.7 Jos ohjaamosta ei pääse matkustamoon sellaista käytävää pitkin,
joka täyttää jonkin 7.7.5.1.1 kohdassa kuvatuista edellytyksistä, on
noudatettava seuraavia vaatimuksia:
7.6.1.7.1 Ohjaamossa on oltava kaksi uloskäyntiä, jotka eivät saa olla
samalla sivuseinällä; jos yksi uloskäynneistä on ikkuna, sen on
oltava 7.6.3.1 ja 7.6.8 kohdan hätäikkunaa koskevien vaatimusten
mukainen.
7.6.1.7.2 Kuljettajan vieressä saa olla yksi tai kaksi istuinta ylimääräisiä
henkilöitä varten, jolloin molempien 7.6.1.7.1 kohdassa mainittujen
uloskäyntien on oltava ovia. Kuljettajan ovi hyväksytään kyseisten
istuinten käyttäjien hätäoveksi, edellyttäen että esimerkiksi kuljet-
tajan istuin, ohjauspyörä, moottorikotelo, vaihdetanko ja
käsijarruvipu eivät muodosta liian suurta estettä. Kyseisiä ylimää-
räisiä henkilöitä varten tarkoitettu ovi hyväksytään kuljettajan
hätäoveksi. Osastoon, johon ohjaamo kuuluu, voidaan asentaa
korkeintaan viisi ylimääräistä istuinta, edellyttäen että ylimääräiset
istuimet ja kyseisille istuimille varattu tila ovat kaikkien tämän
direktiivin vaatimusten mukaisia ja että vähintään yksi matkusta-
moon johtava ovi on 7.6.3 kohdan hätäovea koskevien
vaatimusten mukainen.
7.6.1.7.3 Edellä 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa
ohjaamon uloskäyntejä ei lasketa 7.6.1.1 ja 7.6.1.2 kohdan vaati-
musten mukaisiksi oviksi eikä 7.6.1.4 kohdan vaatimusten
mukaisiksi uloskäynneiksi, lukuun ottamatta 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2
kohdassa mainittua tapausta. Kyseisiin uloskäynteihin ei sovelleta
7.6.3—7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 eikä 7.7.7 kohtaa.
7.6.1.8 Jos ohjaamoon ja sen vieressä oleville istuimille pääsee varsinai-
sesta matkustamosta sellaista käytävää pitkin, joka täyttää jonkin
7.7.5.1.1 kohdassa kuvatuista edellytyksistä, ohjaamosta ulos
johtava uloskäynti ei ole välttämätön.
7.6.1.9 Edellä olevan 7.6.1.8 kohdan mukainen kuljettajan ovi tai muu
ohjaamon uloskäynti voidaan laskea matkustajien uloskäynniksi
ainoastaan, jos
7.6.1.9.1 kyseistä uloskäyntiä käytettäessä ei tarvitse ahtautua ohjauspyörän
ja kuljettajan istuimen välistä,2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 19
▼B
7.6.1.9.2 se on 7.6.3.1 kohdan mukaisten hätäovien kokoa koskevien vaati-
musten mukainen.
7.6.1.10 Edellä olevien 7.6.1.8 ja 7.6.1.9 kohdan säännökset eivät estä sitä,
että kuljettajan istuimen ja matkustamon välillä olisi ovi tai muu
este, edellyttäen että kuljettaja voi poistaa kyseisen esteen nopeasti
hätätilanteessa. Tällaisella esteellä suojatussa osastossa olevaa
kuljettajan ovea ei voida laskea matkustajien uloskäynniksi.
7.6.1.11 Hätäovien ja -ikkunoiden lisäksi alaluokkien II, III ja B ajoneu-
voihin on asennettava hätäluukkuja. Niitä voidaan asentaa myös
alaluokkien I ja A ajoneuvoihin. Luukkujen vähimmäismäärä on
seuraava:
Matkustajien lukumäärä Luukkujen lukumäärä
enintään 50 1
yli 50 2
7.6.2 Uloskäyntien sijoittaminen
Enemmän kuin 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen
on oltava jäljempänä esitettyjen vaatimusten mukaiset. Enintään 22
matkustajaa kuljettamaan pystyvät ajoneuvot voivat olla joko
jäljempänä esitettyjen vaatimusten tai liitteessä VI olevan 1.2
kohdan vaatimusten mukaiset.
7.6.2.1 Käyttöovi (-ovet) on sijoitettava sille puolelle ajoneuvoa, joka on
lähimpänä tien vierustaa sen maan liikennesuunnan mukaisesti,
jossa ajoneuvolle on tarkoitus myöntää liikennöintilupa, ja ainakin
yhden ovista on oltava ajoneuvon etuosassa. Tämä ei estä asenta-
masta ajoneuvon takapäätyyn ovea pyörätuolia käyttäviä
matkustajia varten.
7.6.2.2 Kaksi 7.6.1.1 kohdassa tarkoitetuista ovista on erotettava niin, että
etäisyys niiden keskipisteiden kautta kulkevien poikittaisten pysty-
tasojen välillä on vähintään 40 prosenttia matkustajaosaston
kokonaispituudesta. Jos toinen kyseisistä ovista muodostaa osan
pariovea, kyseinen etäisyys mitataan kahden toisistaan kauimpana
olevan oven välillä.
7.6.2.3 Uloskäynnit on sijoitettava siten, että niiden lukumäärä ajoneuvon
kummallakin sivulla on suurin piirtein sama.
Ajoneuvon sillä puolella, joka on kauimpana tien vierustasta sen
maan liikennesuunnan mukaisesti, jossa ajoneuvolle on määrä
myöntää liikennöintilupa, ei saa olla yhtään ovea.
7.6.2.4 Vähintään yksi uloskäynti on sijoitettava joko ajoneuvon etu- tai
takapäätyyn. Alaluokan I ajoneuvoissa ja ajoneuvoissa, joissa
takaosa on pysyvästi erotettu matkustamosta, tämä vaatimus
täyttyy, jos niihin on asennettu hätäluukku.
7.6.2.5 Ajoneuvon samalla puolella olevat uloskäynnit sijoitetaan sopivin
välein ajoneuvon pituudelle.
7.6.2.6 Ajoneuvon takapäädyssä saa olla ovi, jos se ei ole käyttöovi.7.6.2.7 Jos ajoneuvoon on asennettu hätäluukkuja, ne on sijoitettava seur-
aavasti: jos luukkuja on ainoastaan yksi, se sijoitetaan ajoneuvon
keskimmäiseen kolmannekseen; jos luukkuja on kaksi, niiden
välisen etäisyyden on oltava vähintään kaksi metriä mitattuna
ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisesti aukkojen niistä reunoista,
jotka ovat lähimpänä toisiaan.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 20
▼B
7.6.3 Uloskäyntien vähimmäismitat
7.6.3.1 Eri uloskäyntien vähimmäismittojen on oltava seuraavat:
Alaluokka
IAlaluokat
II & IIIHuomautukset
Käyttöovi Ovi-
aukkoKorkeus
(mm)1 800 1 650 —
Leveys
(mm)yksittäinen ovi: 650
pariovi: 1 200Tätä mittaa voidaan pienentää 100
mm:llä, kun mittaus tehdään käden-
sijojen tasolla.
Hätäovi Korkeus
(mm)1 250 —
Leveys
(mm)550
Hätäik-
kunaPinta-ala (mm2) 400 000 Tälle alueelle on mahduttava 500 ×
700 mm:n kokoinen suorakaide.
Ajoneuvon takapäädyssä sijaitseva
hätäikkuna, jos valmistaja ei ole
varustanut ajoneuvoa edellä säädet-
tyjen vähimmäismittojen mukaisella
hätäikkunalla.Hätäikkunan aukkoon on mahduttava 350 mm korkea ja
1 550 mm leveä suorakaide. Suorakaiteen nurkat voidaan
pyöristää enintään 250 mm:n kaarevuussädettä vastaavasti.
Hätäluuk-
kuLuukun
aukkoPinta-ala
(mm2)400 000 Tälle alueelle on mahduttava 500 ×
700 mm:n kokoinen suorakaide.
7.6.3.2 Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetut ajoneuvot
voivat olla joko 7.6.3.1 kohdassa esitettyjen vaatimusten tai liit-
teessä VI olevassa 1.1 kohdassa olevien vaatimusten mukaiset.
7.6.4 Kaikkia käyttöovia koskevat tekniset vaatimukset
7.6.4.1 Jokainen käyttöovi on voitava avata helposti niin ajoneuvon sisä-
kuin ulkopuoleltakin ajoneuvon ollessa paikallaan (mutta ei
välttämättä ajoneuvon liikkuessa). Tämä vaatimus ei kuitenkaan
estä sitä mahdollisuutta, että ovi voidaan lukita ulkopuolelta, edel-
lyttäen että ovi voidaan aina avata sisäpuolelta.
7.6.4.2 Jokaisen ohjauslaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu
käyttöoven avaamiseen ulkopuolelta, on oltava 1 000—1 500
mm:n korkeudella maasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä
ovesta. Alaluokkien I, II ja III ajoneuvoissa jokaisen ohjauslaitteen
tai muun laitteen, joka on tarkoitettu käyttöoven avaamiseen
sisäpuolelta, on oltava 1 000—1 500 mm:n korkeudella lattian tai
ohjauslaitetta lähimpänä olevan askelman yläpinnasta ja enintään
500 mm:n etäisyydellä ovesta. Tätä ei sovelleta ohjaamossa sijait-
seviin ohjauslaitteisiin.
7.6.4.3 Jokainen yksiosainen käsikäyttöinen käyttöovi, joka on saranaovi
tai nivelovi, on saranoitava tai nivellettävä siten, että jos ovi joutuu
kosketuksiin paikallaan olevan kohteen kanssa ajoneuvon liik-
kuessa eteenpäin, se pyrkii sulkeutumaan.
7.6.4.4 Jos käsikäyttöisessä käyttöovessa käytetään jousilukitusta, sen on
oltava kaksivaiheinen.
7.6.4.5 Käyttöoven sisäpuolella ei saa olla mitään laitetta, jonka tarkoituk-
sena on peittää askelmat sisäpuolella oven ollessa suljettuna. Tämä
ei estä sitä, ettei ovisyvennyksessä voisi olla oven ollessa suljet-
tuna oven toimintamekanismia ja muita oven sisäpuolelle
kiinnitettyjä varusteita, jotka eivät ulotu lattialle, jolla matkustajat
voivat seistä. Kyseinen mekanismi ja laitteet eivät saa olla vaaral-
lisia matkustajille.
7.6.4.6 Jos suora näkyvyys ei ole riittävä, on asennettava optisia tai muita
laitteita, jotta kuljettaja pystyy havaitsemaan istuimeltaan matkus-
tajan jokaisen sellaisen sivukäyttöoven välittömässä läheisyydessä
sisä- tai ulkopuolella, joka ei ole automaattinen käyttöovi.
Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetun ajoneuvon
takapäädyssä olevan käyttöoven osalta tämä vaatimus täyttyy, jos2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 21
▼B
kuljettaja pystyy havaitsemaan 1,3 m:n pituisen henkilön, joka
seisoo 1 metrin päässä ajoneuvon takapäädystä.
7.6.4.7 Jokainen ajoneuvon sisäpuolelle avautuva ovi ja sen mekanismi on
rakennettava siten, ettei sen liike vahingoita matkustajia tavalli-
sissa käyttöolosuhteissa. Tarvittaessa on asennettava
asianmukaiset turvalaitteet.
7.6.4.8 Jos käyttöovi sijaitsee WC-tilojen tai muun ajoneuvon sisäpuolella
olevan osaston oven vieressä, käyttöoven tahaton käyttö on
estettävä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos ovi
lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon liikkuessa vähintään 5 km:ntuntinopeudella.
7.6.4.9 Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa
ajoneuvon takapäädyssä sijaitsevien käyttöovien puoliskoja on
voitava avata enintään 115 astetta ja vähintään 85 astetta, ja kun
ne ovat auki, ne on voitava pitää automaattisesti tässä asennossa.
Tämä ei tarkoita, etteikö kyseistä lukkoa voitaisi ohittaa ja ovea
avata kyseistä kulmaa avoimemmaksi silloin, kun se on turvallista,
esimerkiksi jotta peruuttaminen olisi mahdollista korkeaa laituria
vasten.
7.6.5 Konekäyttöisiä käyttöovia koskevat tekniset lisävaati-
mukset
7.6.5.1 Hätätilanteessa jokainen konekäyttöinen käyttöovi on voitava avata
sisäpuolelta ajoneuvon ollessa paikallaan (muttei välttämättä
ajoneuvon liikkuessa) ja ulkopuolelta silloin, kun se ei ole lukittu,
ohjauslaitteilla, jotka voimanlähteen toiminnasta riippumatta
7.6.5.1.1 ohittavat kaikki muut oven ohjauslaitteet,7.6.5.1.2 jos ne ovat ajoneuvojen sisäpuolella, sijoitetaan oveen tai 300
mm:n päähän ovesta vähintään 1 600 mm:n korkeudelle ensimmäi-
sestä askelmasta,
7.6.5.1.3 näkee helposti ja tunnistaa selvästi ovea lähestyttäessä ja oven
edessä seisottaessa ja jotka, jos kyse on tavanomaisten avaamislait-
teiden lisäksi asennetuista ohjauslaitteista, on selkeästi merkitty
hätätilanteissa käytettäviksi,
7.6.5.1.4 ja joita on yksi oven edessä sen välittömässä läheisyydessä seisova
henkilö voi käyttää,
7.6.5.1.5 avaavat oven tai joiden avulla ovi voidaan helposti avata käsin,7.6.5.1.6 voidaan suojata helposti siirrettävällä tai särjettävällä laitteella,
jotta päästään käsiksi hätäohjauslaitteeseen; hätäohjauslaitteen
käytön tai ohjauslaitteen suojakannen poiston on annettava kuljet-
tajalle sekä kuuluva että näkyvä hälytysmerkki, ja
7.6.5.1.7 jos kyse on kuljettajan ohjaamasta ovesta, joka ei ole 7.6.5.6.2
kohdan vaatimusten mukainen, toimivat siten, että kun ohjauslait-
teita on käytetty oven avaamiseksi ja kun ne on palautettu
tavanomaiseen asentoonsa, ovi ei sulkeudu uudestaan, ennen kuin
kuljettaja käyttää sulkemislaitetta.
7.6.5.2 Ajoneuvo voidaan varustaa laitteella, jota kuljettaja käyttää kuljet-
tajan istuimelta ja jolla ajoneuvon ulkopuolella olevat
hätäohjauslaitteet kytketään pois päältä käyttöovien lukitsemiseksi
ulkopuolelta. Tällaisessa tapauksessa ulkopuolella olevien hätäoh-
jauslaitteiden on automaattisesti kytkeydyttävä uudelleen päälle
joko moottorin käynnistyessä tai ennen kuin ajoneuvo saavuttaa
20 km:n tuntinopeuden. Tämän jälkeen hätäohjauslaite ei saa
kytkeytyä automaattisesti pois päältä, vaan se edellyttää kuljettajan
toimenpiteen.
7.6.5.3 Kuljettajan on voitava käyttää jokaista kuljettajan ohjaamaa
käyttöovea istuimeltaan ohjauslaitteilla, jotka jalkakäyttöisiä
ohjauslaitteita lukuun ottamatta on merkitty selvästi.
7.6.5.4 Jokaisen konekäyttöisen käyttöoven, joka ei ole täysin kiinni, on
sytytettävä merkkivalo, jonka kuljettaja näkee selvästi kaikissa
valaistusolosuhteissa istuessaan tavanomaisessa ajoasennossa.
Tämä merkkivalo hälyttää aina, kun oven jäykkä rakenne on täysin
avoimen asennon ja pisteen, joka on 30 mm:n päässä täysin sulje-
tusta asennosta, välillä. Yksi merkkivalo voi käsittää yhden tai
useamman oven. Tällaista merkkivaloa ei kuitenkaan asenneta, jos
etuosan käyttöovi ei täytä 7.6.5.6.1.1 ja 7.6.5.6.1.2 kohdan vaati-
muksia.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 22
▼B
7.6.5.5 Ohjauslaitteiden, joilla kuljettaja avaa ja sulkee konekäyttöisen
käyttöoven, on oltava sellaiset, että kuljettaja pystyy vaihtamaan
oven liikesuunnan missä tahansa sulkeutumis- tai avautumisvai-
heessa.
7.6.5.6 Jokaisen konekäyttöisen käyttöoven rakenteen ja ohjausjärjes-
telmän on oltava sellainen, että ovi ei vahingoita matkustajaa tai
että matkustaja ei jää oven väliin sen sulkeutuessa.
7.6.5.6.1 Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos noudatetaan seuraavia
kahta vaatimusta:
7.6.5.6.1.1 Ensimmäinen vaatimus on, että kun enintään 150 N:n sulkuvoima
vastustaa oven sulkeutumista missä tahansa liitteessä V kuvatussa
mittauspisteessä, oven on avauduttava uudelleen automaattisesti
täysin avoimeksi ja, automaattista käyttöovea lukuun ottamatta,
pysyttävä avoimena, kunnes käytetään sulkemislaitetta. Sulku-
voima voidaan mitata millä tahansa toimivaltaisen viranomaisen
hyväksymällä menetelmällä. Tämän direktiivin liitteessä V anne-
taan suuntaviivat. Enimmäisvoima voi olla suurempi kuin 150 N
lyhyen aikaa, edellyttäen että se ei ole suurempi kuin 300 N.
Uudelleenavautumisjärjestelmä voidaan tarkastaa sellaisen
koesauvan avulla, jossa on 60 mm korkea ja 30 mm leveä osa ja
jonka nurkat on pyöristetty 5 mm:iin.
7.6.5.6.1.2 Toinen vaatimus on, että jos ovet sulkeutuvat matkustajan ranteen
tai sormien ollessa sen välissä:
7.6.5.6.1.2.1 ovi avautuu uudelleen automaattisesti täysin avoimeksi, ja auto-
maattista käyttöovea lukuun ottamatta, pysyy avoimena, kunnes
käytetään sulkemislaitetta, tai
7.6.5.6.1.2.2 matkustaja voi vetää ranteensa tai sormensa helposti pois oven
välistä ilman loukkaantumisvaaraa. Tämä vaatimus voidaan
tarkistaa kädellä tai 7.6.5.6.1.1 kohdassa mainitulla koesauvalla,
jota on kavennettu toisesta päästä 300 mm:n pituudelta 30 mm:n
paksuudesta 5 mm:n paksuiseksi. Sitä ei saa kiillottaa eikä
voidella. Jos sauva jää oven väliin, se on voitava poistaa helposti,
tai
7.6.5.6.1.2.3 ovi pysyy asennossa, joka sallii vapaan kulun koesauvalle, jossa on
60 mm korkea ja 20 mm leveä osa ja jonka nurkat on pyöristetty 5
mm:iin. Tämän asennon on oltava korkeintaan 30 mm:n päässä
täysin suljetusta asennosta.
7.6.5.6.2 Etuosassa olevan käyttöoven osalta 7.6.5.6 kohdan vaatimuksen
katsotaan täyttyvän, jos:
7.6.5.6.2.1 ovi täyttää 7.6.5.6.1.1 ja 7.6.5.6.1.2 kohdan vaatimukset, tai7.6.5.6.2.2 oveen asennetaan pehmeät reunat; ne eivät kuitenkaan saa olla niin
pehmeät, että jos ovet sulkeutuvat 7.6.5.6.1.1 kohdassa mainitun
koesauvan ollessa niiden välissä, ovien jäykkä rakenne pääsee
täysin sulkeutumaan.
7.6.5.7 Silloin kun konekäyttöinen ovi pysyy kiinni ainoastaan jatkuvalla
tehonsyötöllä, ajoneuvossa on oltava merkkivalo, joka ilmoittaa
kuljettajalle kaikista oven voimanlähteen häiriöistä.
7.6.5.8 Jos ajoneuvoon asennetaan liikkeellelähdön estävä laite, se saa
toimia vain enintään 5 km:n tuntinopeudessa, ja sen on oltava
toimintakyvytön tätä suuremmilla nopeuksilla.
7.6.5.9 Jos ajoneuvoon ei ole asennettu liikkeellelähdön estävää laitetta,
kuljettajaa varoittavan äänimerkin on hälytettävä, jos ajoneuvo
lähtee pysähdyksen jälkeen liikkeelle, vaikka konekäyttöinen
käyttöovi ei ole täysin sulkeutunut. Kyseisen äänimerkin on
hälytettävä yli 5 km:n tuntinopeudessa 7.6.5.6.1.2.3 kohdan vaati-
musten mukaisten ovien osalta.
7.6.6 Automaattisia käytt öovia koskevat tekniset lisävaati-
mukset
7.6.6.1 Aukaisulaitteiden aktivointi7.6.6.1.1 Lukuun ottamatta sitä, mitä 7.6.5.1 kohdassa säädetään, ainoastaan
kuljettajan on voitava istuimeltaan kytkeä jokaisen automaattisesti
toimivan käyttöoven aukaisulaitteet päälle ja pois päältä.
7.6.6.1.2 Kytkeminen päälle ja pois päältä voi tapahtua joko suoraan katkai-
sijan avulla tai välillisesti esimerkiksi avaamalla ja sulkemalla
edessä oleva käyttöovi.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 23
▼B
7.6.6.1.3 Kuljettajan suorittama aukaisulaitteiden aktivointi on osoitettava
ajoneuvon sisäpuolella ja, jos ovi on määrä avata ulkopuolelta,
myös ajoneuvon ulkopuolella; osoittimen (esimerkiksi valaistun
painonapin tai valaistun merkin) on oltava kyseisessä ovessa tai
sen vieressä.
7.6.6.1.4 Kun aktivointi tapahtuu suoraan katkaisijan avulla, järjestelmän
toiminnan tila on osoitettava selkeästi kuljettajalle, esimerkiksi
katkaisijan asennon tai merkkivalon tai valaistun katkaisijanavulla. Katkaisija on erityisesti merkittävä ja sijoitettava siten, ettei
sitä voi sekoittaa muihin hallintalaitteisiin.
7.6.6.2 Automaattisten käyttöovien avaaminen
7.6.6.2.1 Kun kuljettaja on aktivoinut avauslaitteet, matkustajien on voitava
avata ovi seuraavasti:
7.6.6.2.1.1 sisäpuolelta esimerkiksi painamalla painonappia tai ohittamalla
valoeste, ja
7.6.6.2.1.2 ulkopuolelta, lukuun ottamatta ainoastaan uloskäyntinä
käytettäväksi tarkoitettua ja sellaiseksi merkittyä ovea, esimerkiksi
painamalla valaistua painonappia, painonappia valaistun merkin
alapuolella tai vastaavaa laitetta, jossa on asianmukaiset ohjeet.
7.6.6.2.2 Edellä 7.6.6.2.1.1 kohdassa mainitun painonapin painaminen ja
7.7.9.1 kohdassa mainitun pysäyttämismerkinantolaitteen käyttä-
minen voivat lähettää merkin, joka tallentuu muistiin ja joka avaa
oven sen jälkeen, kun kuljettaja on aktivoinut aukaisulaitteet.
7.6.6.3 Automaattisten käyttöovien sulkeminen7.6.6.3.1 Kun automaattinen käyttöovi on avattu, sen on sulkeuduttava
uudelleen automaattisesti tietyn ajan kuluttua. Jos matkustaja
nousee ajoneuvoon tai poistuu siitä kyseisenä aikana, turvalaitteen
(esimerkiksi jalan painallus askelmalle, valoeste, yksisuuntainen
portti) on varmistettava, että oven sulkeutuminen viivästyy
riittävästi.
7.6.6.3.2 Jos matkustaja nousee ajoneuvoon tai poistuu siitä silloin, kun ovi
on sulkeutumassa, sulkeutumisen on pysähdyttävä automaattisesti,
ja oven on palattava avoimeen asentoon. Oven liikkeen suunnan-
muutos voidaan aktivoida jollakin 7.6.6.3.1 kohdassa tarkoitetulla
turvalaitteella tai millä muulla tahansa laitteella.
7.6.6.3.3 Matkustajan on voitava avata uudelleen 7.6.6.3.1 kohdan mukai-
sesti automaattisesti sulkeutunut ovi 7.6.6.2 kohdan mukaisesti;
tätä ei sovelleta, jos kuljettaja on kytkenyt aukaisulaitteet pois
päältä.
7.6.6.3.4 Kun kuljettaja on kytkenyt automaattisten käyttöovien aukaisulait-
teet pois päältä, avointen ovien on sulkeuduttava 7.6.6.3.1 ja
7.6.6.3.2 kohdan mukaisesti.
7.6.6.4 Erityiskäyttöön, esimerkiksi lastenvaunujen kanssa liikkuvia
matkustajia, liikuntaesteisiä matkustajia jne. varten, merkittyjen
ovien automaattisen sulkeutumisen estäminen.
7.6.6.4.1 Kuljettajan on voitava estää ovien automaattinen sulkeutuminen
aktivoimalla erityinen ohjauslaite. Matkustajan on myös voitava
suoraan estää ovien automaattinen sulkeutuminen painamalla
erityistä painonappia.
7.6.6.4.2 Ovien automaattisen sulkeutumisen estämisestä on tultava ilmoitus
kuljettajalle esimerkiksi merkkivalolla.
7.6.6.4.3 Kuljettaja voi joka tapauksessa käynnistää ovien automaattisen
sulkeutumisen uudelleen.
7.6.6.4.4 Edellä 7.6.6.3 kohtaa sovelletaan oven myöhempään sulkeutumi-
seen.
7.6.7 Hätäovia koskevat tekniset vaatimukset
7.6.7.1 Hätäovet on voitava avata helposti sekä sisä- että ulkopuolelta
ajoneuvon ollessa paikallaan. Tämä vaatimus ei kuitenkaan estä
mahdollisuutta lukita ovea ulkopuolelta, edellyttäen että ovi
voidaan aina avata sisäpuolelta käyttämällä tavallista aukaisumeka-
nismia.
7.6.7.2 Hätäovet, silloin kun niitä sellaisina käytetään, eivät saa olla kone-
käyttöisiä paitsi, jos ovet sen jälkeen, kun 7.6.5.1 kohdassa kuvattu
ohjauslaite on aktivoitu ja palautettu tavalliseen asentoonsa, eivät
sulkeudu uudelleen ennen kuin kuljettaja käyttää sulkemislaitetta.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 24
▼B
Ne eivät saa myöskään olla liukuovia, paitsi enintään 22 matkus-
tajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa. Näissä
ajoneuvoissa liukuovi, josta on osoitettu, että se voidaan avata
ilman työkaluja etuosan törmäystestin jälkeen direktiivin 74/279/
ETY mukaisesti, voidaan hyväksyä hätäoveksi.
7.6.7.3 Hätäoven avaamiseen ulkopuolelta tarkoitettujen ohjauslaitteiden
tai muiden aukaisulaitteiden on sijaittava 1 000—1 500 mm:n
etäisyydellä maasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta.
Alaluokkiin I, II ja III kuuluvissa ajoneuvoissa hätäoven avaami-
seen sisäpuolelta tarkoitettujen ohjauslaitteiden tai muiden
aukaisulaitteiden on sijaittava 1 000—1 500 mm:n etäisyydellä
lattian tai ohjauslaitetta lähinnä olevan askelman yläpinnasta ja
enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Tätä ei sovelleta kuljet-
tajan alueella sijaitseviin ohjauslaitteisiin.
7.6.7.4 Ajoneuvon sivulle asennetun saranoidun hätäoven saranoiden on
oltava oven etureunassa, ja oven on avauduttava ulospäin. Vasta-
hihnat, ketjut tai muut rajoittavat laitteet sallitaan, jos ne eivät
estä ovea avautumasta vähintään 100 asteen kulmaan ja pysymään
auki tässä kulmassa. Jos hätäoven oviaukkoa pääsee vapaasti
säätämään, 100 asteen vähimmäiskulmaa ei sovelleta.
7.6.7.5 Hätäovien tahaton käyttö on estettävä. Tätä vaatimusta ei kuiten-
kaan sovelleta, jos hätäovi lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon
liikkuessa vähintään 5 km:n tuntinopeudella.
7.6.7.6 Kaikki hätäovet on varustettava äänimerkillä, joka varoittaa kuljet-
tajaa siitä, etteivät ne ole kunnolla sulkeutuneet. Varoittavan
äänimerkin on toimittava oven rivan tai kahvan liikkeen eikä itse
oven liikkeen perusteella.
7.6.8 Hätäik kunoita koskevat tekniset vaatimukset
7.6.8.1 Jokaisen saranoilla varustetun tai työnnettävän hätäikkunan on
avauduttava ulospäin. Työnnettävät ikkunatyypit eivät saa irrota
kokonaan ajoneuvosta niitä käytettäessä. Työnnettävien ikkunoiden
tahaton käyttö on estettävä tehokkaasti.
7.6.8.2 Jokaisen hätäikkunan on oltava:
7.6.8.2.1 joko helposti ja välittömästi käytettävissä ajoneuvon sisä- ja ulko-
puolelta hyväksyttäväksi tunnustetun laitteen avulla,
7.6.8.2.2 tai valmistettu helposti särjettävästä turvalasista. Tällä jälkimmäi-
sellä määräyksellä estetään mahdollisuus käyttää kerroslasista tai
muovista valmistettuja ikkunaruutuja. Jokaisen hätäikkunan viereen
on varattava työväline, jota ajoneuvon sisällä olevat henkilöt
voivat helposti käyttää, varmistamaan, että ikkuna voidaan särkeä.
7.6.8.3 Jokainen hätäikkuna, joka voidaan lukita ulkopuolelta, on raken-
nettava siten, että se voidaan avata ajoneuvon sisäpuolelta milloin
tahansa.
7.6.8.4 Jos hätäikkuna on saranoitu vaakatasossa yläreunastaan, siinä on
oltava asianmukainen laite, jolla se pysyy täysin avoimena.
Jokaisen saranoidun hätäikkunan on toimittava niin, ettei se estä
vapaata kulkua ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelta.
7.6.8.5 Ajoneuvon sivulle asennetun hätäikkunan alareuna saa olla sara-
noidun hätäikkunan osalta enintään 1 200 mm:n mutta vähintään
650 mm:n korkeudella tai särjettävästä lasista tehdyn ikkunan
osalta 500 mm:n korkeudella välittömästi sen alapuolella olevasta
lattiatasosta (lukuun ottamatta kaikkia paikallisia eroja, kuten
pyörän tai vaihteiston suojusta).
Saranoidun hätäikkunan osalta alareunan korkeutta voidaan
kuitenkin laskea 500 mm:n vähimmäiskorkeuteen, jos ikkuna-
aukko on varustettu 650 mm:n korkeudelle ulottuvalla suojalait-
teella, joka estää matkustajia putoamasta ajoneuvosta. Jos ikkuna-
aukko on varustettu suojalaitteella, ikkuna-aukon on suojalaitteen
yläpuolella oltava vähintään hätäikkunalle säädettyä vähimmäis-
kokoa.
7.6.8.6 Jokaiseen saranoituun hätäikkunaan, jota ei selvästi näe kuljettajan
istuimelta, on asennettava äänimerkkilaite, joka varoittaa kuljet-
tajaa, jos ikkuna ei ole täysin sulkeutunut. Kyseisen laitteen on
aktivoiduttava ikkunan lukon liikkeestä eikä itse ikkunan liik-
keestä.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 25
▼B
7.6.9 Hätälu ukkuja koskevat tekniset vaatimukset
7.6.9.1 Kunkin hätäluukun on toimittava siten, että se ei estä vapaata
kulkua sisälle ajoneuvoon tai sieltä ulos.
7.6.9.2 Kattoluukkujen on oltava joko työnnettäviä, saranoituja tai valmis-
tettu helposti särjettävästä turvalasista. Lattialuukkujen on oltava
joko saranoituja tai työnnettäviä, ja ne on varustettava äänimerkin
antavalla varoituslaitteella, joka varoittaa kuljettajaa, jos luukku ei
ole kunnolla suljettu. Lattialuukun lukon eikä luukun liikkeen, on
aktivoitava kyseinen laite. Lattialuukkujen tahaton käyttö on
estettävä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos lattialuukku
lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon liikkuessa vähintään 5 km:n
tuntinopeudella.
7.6.9.3 Työnnettävät mallit eivät saa irrota täysin ajoneuvosta niitä käytet-
täessä, jotta luukusta ei aiheudu vaaraa muille tien käyttäjille.
Työnnettävien luukkujen on toimittava siten, että niiden tahaton
käyttö on estetty tehokkaasti. Työnnettävien lattialuukkujen on
avauduttava ainoastaan sisälle matkustamoon.
7.6.9.4 Saranoitujen hätäluukkujen saranoiden on oltava joko luukun
ajoneuvon etuosan tai sen takaosan puoleisessa reunassa, ja luukun
on avauduttava saranoilla vähintään 100 asteen kulmaan. Saranoi-
tujen lattialuukkujen on avauduttava saranoilla sisälle
matkustamoon.
7.6.9.5 Hätäluukut on voitava helposti avata tai poistaa sisä- ja ulkopuo-
lelta. Tämä vaatimus ei kuitenkaan estä mahdollisuutta lukita
hätäluukkua turvallisuussyistä silloin, kun se on vartioimatta, edel-
lyttäen että hätäluukku voidaan aina avata tai poistaa sisäpuolelta
käyttämällä tavallista aukaisu- tai poistomekanismia. Kun
hätäluukku on helposti särjettävä, luukun viereen on varattava
työväline, jota ajoneuvon sisällä olevat henkilöt voivat helposti
käyttää, varmistamaan, että luukku voidaan särkeä.
7.6.10 Sisäänvedettäviä apuaskelmia koskevat tekniset vaati-
mukset
Jos ajoneuvoon on asennettu sisäänvedettävät apuaskelmat, niiden
on oltava seuraavien vaatimusten mukaiset:
7.6.10.1 Sisäänvedettävien apuaskelmien toiminta voidaan synkronoida
vastaavan käyttöoven tai hätäoven toiminnan kanssa.
7.6.10.2 Kun ovi on kiinni, mikään sisäänvedettävä askelman osa ei saa
ulottua 10 mm kauemmaksi korin reunasta.
7.6.10.3 Kun ovi on auki ja sisäänvedettävä apuaskelma on käytössä, pinta-
alan on oltava tässä liitteessä olevan 7.7.7 kohdan vaatimusten
mukainen.
7.6.10.4 Jos askelma on konekäyttöinen, ei saa olla mahdollista, että
ajoneuvo liikkuu paikaltaan omalla käyttövoimallaan, jos apuas-
kelma on ulkona. Käsikäyttöisen apuaskelman osalta äänimerkin
on kiinnitettävä kuljettajan huomio siihen, että askelma ei ole
täysin sisällä.
7.6.10.5 Konekäyttöistä askelmaa ei voida työntää ulos ajoneuvon ollessa
liikkeessä. Jos apuaskelman ohjauslaite menee epäkuntoon, apuas-
kelman on vetäydyttävä sisään ja pysyttävä tässä asennossa.
Tällainen häiriö tai askelman vaurioituminen tai tukkeutuminen ei
kuitenkaan saa estää askelman yhteydessä olevan oven toimintaa.
7.6.10.6 Matkustajan seistessä konekäyttöisellä sisäänvedettävällä apuaskel-
malla, sen yhteydessä olevaa ovea ei voi sulkea. Tämän
vaatimuksen noudattaminen on tarkastettava asettamalla pientä
lasta edustava 15 kg:n paino askelman keskelle. Tätä vaatimusta
ei sovelleta oveen, joka on suoraan kuljettajan näkökentässä.
7.6.10.7 Sisäänvedettävän apuaskelman liike ei saa aiheuttaa ruumiillista
vahinkoa matkustajille eikä linja-autopysäkillä odottaville henki-löille.
7.6.10.8 Sisäänvedettävien apuaskelmien ajoneuvon etu- tai takaosan
puoleiset kulmat on pyöristettävä vähintään 5 mm:n sädettä vastaa-
vasti; reunat on pyöristettävä vähintään 2,5 mm:n sädettä
vastaavasti.
7.6.10.9 Matkustajaoven ollessa auki sisäänvedettävän askelman on
pysyttävä varmasti ulkona. Kun 136 kg:n massa asetetaan yksit-
täisen apuaskelman keskelle tai 272 kg:n massa kaksoisaskelman2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 26
▼B
keskelle, mikään kohta askelmasta ei saa taipua enempää kuin 10
mm.
7.6.11 Merkinnät
7.6.11.1 Jokainen varauloskäynti on merkittävä ajoneuvon sisä- ja ulkopuo-
lella tekstillä, jossa lukee esimerkiksi:
”Hätäuloskäynti”
”Nödutgång””Emergency exit””Issue de secours””Salida de emergencia””Nødudgang””Notausstieg””Έξοδος κινδύνου ”
”Uscita di sicurezza”
”Nooduitgang”
”Saida de emergência”
ja jota täydennetään tarvittaessa yhdellä neuvoston direktiivin 92/
58/ETY liitteessä II olevassa 3.4 kohdassa esitetyistä tunnusmer-
keistä.
7.6.11.2 Käyttöovien ja kaikkien varauloskäyntien hätätapauksissa
käytettävät hallintalaitteet on merkittävä sellaisiksi ajoneuvon
sisä- ja ulkopuolella joko kuvaavalla tunnusmerkillä tai selkeäsa-
naisella tekstillä.
7.6.11.3 Jokaisen uloskäynnin hätätapauksessa käytettävään hallintalaittee-
seen tai sen läheisyyteen on sijoitettava selkeät käyttöohjeet.
7.6.11.4 Edellä 7.6.11.1—7.6.11.3 kohdan mukaisiksi tarkoitettujen teksti-
merkintöjen kielestä päättävät hyväksyntäviranomaiset, jotka
ottavat huomioon sen maan / ne maat, jo(i)ssa hakijan on tarkoitus
pitää kaupan ajoneuvoa, ja jotka tarvittaessa toimivat yhdessä
kyseisen/kyseisten maan/maiden toimivaltaisten viranomaisten
kanssa. Jos sen/niiden maan/maiden viranomaiset, jo(i)ssa
ajoneuvo on tarkoitus rekisteröidä, muuttavat kielen, tämä muutos
ei edellytä uutta tyyppihyväksyntämenettelyä.
7.7 Sisustaa koskevat järjestelyt
7.7.1 Pääsy käyttöoville (katso liite III, kuva 1)
7.7.1.1 Ajoneuvon siitä sivuseinästä, johon ovi on asennettu, sisälle ulottu-
vassa vapaassa tilassa on voitava kuljettaa vapaasti 20 mm paksua,
400 mm leveää ja lattiasta mitattuna 700 mm korkeaa suorakaiteen
muotoista levyä, jonka päälle on symmetrisesti asetettu toinen 550
mm leveä levy; toisen levyn korkeus on se, mitä kyseessä olevan
ajoneuvoalaluokan osalta määrätään. Kaksoislevyä on pidettävä
oviaukon kanssa samansuuntaisena, kun sitä liikutetaan aloitusa-
sennosta, jossa ajoneuvon sisustaa lähinnä oleva tason pinta
sivuaa aukon ulointa reunaa, asentoon, jossa se koskettaa ensim-
mäistä askelmaa, minkä jälkeen sitä pidetään suorassa kulmassa
sisäänkäyntiä käyttävän henkilön todennäköisten liikkeiden suun-
taan nähden.
7.7.1.2 Ylemmän suorakaiteen muotoisen levyn korkeus määräytyy asiaan-
kuuluvan ajoneuvoalaluokan ja -luokan mukaan jäljempänä
olevassa taulukossa esitetyllä tavalla. Vaihtoehtona voidaan
käyttää 500 mm korkeaa puolisuunnikkaan muotoista osaa, joka
toimii siirtymäkohtana ylemmän ja alemman levyn leveyksien
välillä. Tällöin suorakulmaisen osan ja tämän ylemmän levyn
puolisuunnikkaan muotoisen osan kokonaiskorkeuden on oltava
1 100 mm kaikkien useammalle kuin 22 matkustajalle tarkoitet-
tujen ajoneuvoalaluokkien osalta ja 950 mm kaikkien enintään 22
matkustajalle tarkoitettujen ajoneuvoalaluokkien osalta.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 27
▼B
Ajoneuvo-
alaluokkaYlemmän levyn korkeus (mm)
(Mitta ”A” kuvassa 1)Kokonaiskor-
keusLeveys
Vaihtoeh-
toinen puoli-
suunnikkaan
muotoinen
osa
Alaluokka
A (*)950 950 1 650 550 (**)
Alaluokka
B (*)700 950 1 400
Alaluokka I 1 100 1 100 1 800
Alaluokka II 950 1 100 1 650Alaluokka III 850 1 100 1 550
(*) Korkeintaan 22 matkustajalle tarkoitettujen ajoneuvojen osalta alempaa levyä voidaan siirtää
ylemmän levyn suhteen, jos se tapahtuu samansuuntaisesti.
(**) Ylemmän levyn leveyttä voidaan pienentää 400 mm:iin yläpäässä silloin, kun sen kulmia on
viistottu korkeintaan 30 astetta vaakatasosta.
7.7.1.3 Kun kaksoislevyn keskilinjaa on kuljetettu 300 mm sen aloitusa-
sennosta ja kun se koskettaa askelman pintaa, se on pidettävä
kyseisessä asennossa.
7.7.1.4 Sylinterimäistä mallinetta (katso liite III, kuva 6), jota käytetään
testaamaan käytävän väljyyttä, on liikutettava tämän jälkeen
käytävältä alkaen ajoneuvosta poistuvan henkilön todennäköisen
liikkeen suuntaan, kunnes sen keskilinja on saavuttanut pystytason,
joka käsittää ylimmän askelman yläreunan, tai kunnes mallineen
yläosaa sivuava taso koskettaa kaksoislevyä, sen mukaan kumpi
tapahtuu ensin, ja se on pidettävä kyseisessä asennossa (liite III,
kuva 2).
7.7.1.5 Edellä 7.7.1.4 kohdassa kuvatussa asennossa olevan mallineen ja
7.7.1.3 kohdassa kuvatussa asennossa olevan kaksoislevyn välillä
on oltava vapaa tila, jonka ylä- ja alarajat esitetään liitteen III
kuvassa 2. Tässä vapaassa tilassa on voitava kuljettaa vapaasti
pystysuoraa levyä, jonka muoto ja mitat ovat samat kuin malli-
neella (7.7.5.1 kohta) ja jonka keskiosa ja paksuus ovat
korkeintaan 20 mm. Kyseistä levyä on liikutettava mallineen
sivuasennosta, kunnes sen ulkosivu joutuu kosketukseen kaksoi-
slevyn sisäpuolen kanssa koskettaen askelman yläreunan
määrittämää tasoa tai tasoja sisäänkäyntiä käyttävän henkilön
todennäköisen liikkeen suuntaan (liite III, kuva 2).
7.7.1.6 Kyseistä mallinetta ei saa voida kuljettaa esteettä missään tilassa,
joka ulottuu 300 mm eteen- tai taaksepäin suuntautuvan istuimen
tai 225 mm pyöräkotelon kohdalle sijoitetun istuimen kuormitta-
mattoman istuinosan eteen ja kyseisen istuinosan yläosaan saakka.
7.7.1.7 Kokoontaitettavan istuimen osalta kyseinen tila on määriteltävä
istuimen ollessa käyttöasennossa.
7.7.1.8 Henkilökunnan käyttämä kokoontaitettava istuin voi kuitenkin
estää kulun käyttöovelle silloin, kun se on käyttöasennossa, jos:
7.7.1.8.1 sekä itse ajoneuvossa että EY-tyyppihyväksyntätodistuksessa
(katso liite II, lisäys 2) on selkeästi osoitettu, että istuin on tarkoi-
tettu ainoastaan henkilökunnan käyttöön,
7.7.1.8.2 kun istuinta ei käytetä, se taittuu kokoon automaattisesti kuten on
tarpeen 7.7.1.1 tai 7.7.1.2 ja 7.7.1.3, 7.7.1.4 ja 7.7.1.5 kohdan
vaatimusten täyttämiseksi,
7.7.1.8.3 ovea ei pidetä 7.6.1.4 kohdan mukaisena pakollisena uloskäyntinä,
ja
7.7.1.8.4 istuimen ollessa käyttöasennossa tai kokoontaitetussa asennossa,
sen mikään osa ei saa olla edempänä pystytasoa, joka kulkee
taaimmassa säätöasennossaan olevan kuljettajan istuimen istuin-2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 28
▼B
pinnan keskeltä ajoneuvon vastakkaiselle puolelle asennetun ulko-
puolisen taustapeilin keskelle.
7.7.1.9 Enintään 22 matkustajalle tarkoitettujen ajoneuvojen oviaukkoa ja
sinne johtavaa reittiä pidetään esteettömänä, jos
7.7.1.9.1 ajoneuvon pituusakselin suuntaisesti mitattuna vapaata tilaa on
vähintään 220 mm joka kohdassa ja 550 mm joka kohdassa, joka
on yli 500 mm lattian tai askelmien yläpuolella (liite III, kuva 3),
7.7.1.9.2 kohtisuorassa ajoneuvon pituusakselia vasten mitattuna vapaata
tilaa on vähintään 300 mm joka kohdassa ja 550 mm joka
kohdassa, joka on yli 1 200 mm lattian tai askelmien yläpuolella
tai alle 300 mm katon alapuolella (liite III, kuva 4).
7.7.1.10 Käyttöoven ja hätäoven 7.6.3.1 kohdan mittoja ja 7.7.1.1—7.7.1.7,
7.7.2.1—7.7.2.3, 7.7.5.1 ja 7.7.8.5 kohdan vaatimuksia ei sovelleta
alaluokan B ajoneuvoihin, joiden suurin teknisesti sallittu paino on
korkeintaan 3,5 tonnia ja joissa on korkeintaan 12 matkustajan
istuinta ja joissa jokaiselta istuimelta pääsee esteettä vähintään
kahdelle ovelle.
7.7.1.11 Lattian enimmäiskaltevuus ulos- ja sisäänkäynnin kohdalla saa olla
korkeintaan 5 prosenttia mitattuna vaakasuoralla pinnalla olevassa
ajoneuvossa, jonka massa on ajokunnossa. Niiauslaite ei saa olla
toiminnassa.
7.7.2 Pääsy hätäoville (katso liite III, kuva 5)
Seuraavia vaatimuksia ei sovelleta kuljettajan oviin, joita käytetään
varauloskäynteinä enintään 22 matkustajalle tarkoitetuissa ajoneu-
voissa.
7.7.2.1 Käytävän ja hätäoven aukon välisessä vapaassa tilassa on voitava
kuljettaa vapaasti halkaisijaltaan 300 mm olevaa ja 700 mm
korkeaa pystysuoraa mallinetta, joka kannattaa toista, halkaisijal-
taan 550 mm olevaa pystysuoraa mallinetta, jolloin yhdistelmän
kokonaiskorkeus on 1 400 mm.
Mallineen yläosan halkaisijaa voidaan pienentää 400 mm:iin
silloin, kun sen kulmia on viistottu korkeintaan 30 astetta vaakata-
sosta.
7.7.2.2 Ensimmäisen mallineen alaosan on oltava toisen mallineen ulkor-
eunojen sisällä.
7.7.2.3 Silloin kun kyseisen reitin kohdalle on asennettu kokoontaitettavia
istuimia, vapaan tilan määrittämisen on tapahduttava mallineen
osalta istuimen ollessa käyttöasennossa.
7.7.2.4 Vaihtoehtona kaksoismallineelle voidaan käyttää 7.7.5.1 kohdassa
kuvattua mittausvälinettä (katso liite III, kuva 6).
7.7.3 Pääsy hätäikk unoille
7.7.3.1 Testimittausväline on voitava kuljettaa käytävältä ajoneuvon ulko-
puolelle jokaisen hätäikkunan kautta.
7.7.3.2 Testimittausvälineen liikkeen suunnan on oltava sama kuin mitä
hätätapauksessa ajoneuvosta poistuvan matkustajan liikkeen
suunnan odotettaisiin olevan. Testimittausväline on pidettävä
kohtisuorassa kyseistä liikkeen suuntaa vasten.
7.7.3.3 Testimittausvälineen on oltava 600 × 400 mm:n kokoisen ohuen
levyn muotoinen, jonka kulmia on pyöristetty 200 mm:n säteellä.
Kuitenkin ajoneuvon takaosassa olevan hätäikkunan osalta testimit-
tausväline voi vaihtoehtoisesti olla kooltaan 1 400 mm × 350 mm,
jolloin sen kulmia on pyöristetty 175 mm:n säteellä.
7.7.4 Pääsy hätäluukuille
7.7.4.1 Katossa sijaitsevat hätäluukut7.7.4.1.1 Lukuun ottamatta alaluokan I ajoneuvoja, ainakin yksi hätäluu-
kuista on sijoitettava siten, että nelisivuinen katkaistu pyramidi,
jonka sivukulma on 20 astetta ja korkeus 1 600 mm, koskettaa
istuimen tai vastaavan tuen jotakin osaa. Pyramidin keskiviivan
on oltava pystysuunnassa, ja sen kapeamman osan on kosketettava
hätäluukun aukkoa. Tuet voivat olla taitettavia tai liikutettavia
edellyttäen, että ne voidaan lukita käyttöasentoonsa. Tätä asentoa
käytetään testauksessa.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 29
▼B
7.7.4.1.2 Kun katon rakenteellinen paksuus ylittää 150 mm, pyramidin
kapeamman osan on kosketettava hätäluukun aukkoa katon ulko-
pinnan tasolla.
7.7.4.2 Lattiassa sijaitsevat hätäluukut
Lattiaan asennettujen hätäluukkujen osalta luukusta on päästävä
suoraan ja esteettömästi ajoneuvon ulkopuolelle ja luukku on sijoi-
tettava paikkaan, jossa luukun päällä on käytävän korkeuden
verran vapaata tilaa. Mahdollisten lämmönlähteiden tai liikkuvien
osien on sijaittava kauttaaltaan vähintään 500 mm:n etäisyydellä
luukun aukosta.
Testimittausvälineenä käytetään ohutta, mitoiltaan 600 × 400 mm
olevaa levyä, jonka kulmia on pyöristetty 200 mm:n sädettä
vastaavasti, ja sitä on voitava liikuttaa vaakasuorassa asennossa 1
metrin korkeudelta ajoneuvon lattiasta maahan saakka.
7.7.5 Käytävät (katso liite III, kuva 6)7.7.5.1 Ajoneuvon käytävän on oltava suunniteltu ja rakennettu siten, että
mittausvälinettä, joka koostuu kahdesta sama-akselisesta malli-
neesta, joiden väliin on asetettu käänteisesti katkaistu kartio,
voidaan kuljettaa siinä vapaasti; mittausvälineen mitat ovat seur-
aavat (mm:einä):
Alaluok-
ka IAlaluok-
ka IIAlaluok-
ka IIIAlaluok-
ka AAlaluokk-
aB
Mallineen alaosan halkaisija
”A”450 350 300 350 300
Mallineen alaosan korkeus 900 900 900 900 900
Mallineen yläosan halkaisija
”C”550 550 450 550 450
Mallineen yläosan korkeus ”B” 500 (*) 500 (*) 500 (*) 500 (*) 300
Kokonaiskorkeus ”H” 1 900 (*) 1 900 (*) 1 900 (*) 1 900 (*) 1 500
(*) Mallineen yläosan korkeutta ja näin ollen myös kokonaiskorkeutta voidaan pienentää 100 mm
missä tahansa osassa käytävää taaksepäin:
— poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee 1,5 m taka-akselin keskilinjasta eteenpäin (etummai-
sesta taka-akselista, jos ajoneuvossa on useampi kuin yksi taka-akseli), ja
— poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee käyttöoven takareunassa tai takimmaisimman
käyttöoven takareunassa, jos käyttöovia on enemmän kuin yksi.
Mallineen yläosan halkaisijaa voidaan pienentää 300 mm:iin
yläpäässä silloin, kun sen kulmia on viistottu korkeintaan 30
astetta vaakatasosta.
Mittausväline saa joutua kosketukseen mahdollisesti asennettujen
tukilenkkien tai muiden joustavien kappaleiden kuten turvavyön
osien kanssa ja siirtää niitä.
7.7.5.1.1 Jos istuimen tai istuinrivin edessä ei ole uloskäyntiä:7.7.5.1.1.1 Eteenpäin suunnattujen istuinten osalta 7.7.5.1 kohdassa määritetyn
mallineen etureunan on ulotuttava vähintään siihen asti, missä
poikittainen pystytaso sivuaa etummaisimman istuinrivin istuinten
takaosan etummaisinta kohtaa, ja sen on pysyttävä kyseisessä asen-
nossa. Tältä tasolta on voitava liikuttaa liitteen III kuvassa 7
esitettyä levyä niin, että kun aloitetaan asennosta, jossa se
koskettaa mallinetta, ajoneuvon ulkopuolen suuntaista levyn sivua
siirretään eteenpäin 660 mm.
7.7.5.1.1.2 Sivuttaisten istuinten ollessa kyseessä mallineen etummaisen osan
on ulotuttava vähintään poikittaiselle tasolle, joka kohtaa etum-
maisen istuimen keskustan läpäisevän pystytason (liite III, kuva 7).
7.7.5.1.1.3 Taaksepäin suunnattujen istuinten ollessa kyseessä mallineen etum-
maisen osan on ulotuttava vähintään poikittaiselle tasolle, joka
sivuaa etummaisen rivin tai istuimen istuinosan pintaa (liite III,
kuva 7).
7.7.5.2 Alaluokan I ajoneuvojen osalta mallineen alaosan halkaisijaa
voidaan pienentää 450 mm:stä 400 mm:iin missä tahansa osassa
käytävää taaksepäin:2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 30
▼B
7.7.5.2.1 poikittaisesta pystysuorasta tasosta, joka sijaitsee 1,5 m taka-
akselin keskilinjasta eteenpäin (etummaisesta taka-akselista, jos
ajoneuvossa on useampi kuin yksi taka-akseli), ja
7.7.5.2.2 poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee takimmaisimman
käyttöoven takareunalla.
7.7.5.3 Alaluokan III ajoneuvojen osalta käytävän toisella puolella tai
molemmilla puolilla olevia istuimia voidaan liikuttaa sivuttain,
jolloin on mahdollista kaventaa käytävää siten, että mallineen
alaosan halkaisija on 220 mm, edellyttäen että kussakin istuimessa
on hallintalaite, joka on helposti käytävällä seisovan henkilön ulot-
tuvilla ja jonka toiminta riittää palauttamaan istuimen helposti ja
mikäli mahdollista automaattisesti jopa kuormitettuna asentoon,
joka vastaa 300 mm:n vähimmäisleveyttä.
7.7.5.4 Nivelajoneuvoissa 7.7.5.1 kohdassa määritettyä mittausvälinettä on
voitava kuljettaa esteettä nivelosan läpi. Mikään osa kyseisen osan
pehmeästä eristeestä, palkeitten osat mukaan lukien, ei saa ulottua
käytävälle.
7.7.5.5 Käytäviin voidaan asentaa askelmia. Kyseisten askelmien on oltava
päältä vähintään käytävän levyisiä.
7.7.5.6 Kokoontaitettavia istuimia, joilla matkustajat voisivat istua
käytävällä, ei sallita.
7.7.5.7 Sivuittain liukuvia istuimia, jotka työntyvät käytävälle yhdessä
säätöasennossa, ei sallita lukuun ottamatta alaluokan III ajoneuvoja
ja jollei 7.7.5.3 kohdassa säädetyistä edellytyksistä muuta johdu.
7.7.5.8 Niiden ajoneuvojen osalta, joihin sovelletaan 7.7.1.9 kohtaa,
käytävä ei ole välttämätön, jos kyseisessä kohdassa määrättyjä
sisäänkäyntiä koskevia edellytyksiä noudatetaan.
7.7.5.9 Käytävien ja sisäänkäyntien pintojen on oltava liukumatonta
ainetta.
7.7.6 Käytävän kaltevuus
Käytävän kaltevuus mitattuna kuormaamattomassa vaakasuoralla
pinnalla olevassa ajoneuvossa, jonka niiausjärjestelmä ei ole akti-
voituna, saa olla enintään:
7.7.6.1 8 prosenttia alaluokkien I, II ja A ajoneuvoissa,
7.7.6.2 12,5 prosenttia 2 artiklan 2 kohdassa mainittujen alaluokan I tai II
matalalattia-ajoneuvojen käytävän sisäosan osalta, 2 metriä
kumpaankin suuntaan toisen akselin ja mahdollisen kolmannen
akselin keskilinjasta, yhteensä 2 metrin pituudelta.
7.7.6.3 12,5 prosenttia alaluokkien III ja B ajoneuvoissa, ja
7.7.6.4 5 prosenttia, kun kyseessä on osa tasosta, joka on kohtisuorassa
ajoneuvon symmetriatason pituusakselia vastaan.
7.7.7 Askelmat (katso liite III, kuva 8)
7.7.7.1 Matkustajille tarkoitettujen käyttöovella ja hätäovilla sekä
ajoneuvon sisällä olevien askelmien enimmäis- ja vähimmäiskor-
keuden niiausjärjestelmän ollessa kytkettynä pois päältä sekä
vähimmäissyvyyden on oltava seuraavat:
Alaluokat I & A II, III & B
Ensimmäinenaskelma maan
pinnalta ”D”Enimmäiskorkeus
(mm)340 (
1) 380 (1)(2)(5)
Vähimmäissy-
vyys (mm)300 (*)2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 31
▼B
Alaluokat I & A II, III & B
Muut askelmat
”E”Enimmäiskorkeus
(mm)250 (3) 350 (4)
Vähimmäiskor-
keus (mm)120
Vähimmäissy-
vyys (mm)200
(*) 230 mm enintään 22 matkustajalle tarkoitetuissa ajoneuvoissa.
(1) 700 mm hätäoven ollessa kyseessä.
1 500 mm kaksikerroksisen ajoneuvon yläkerroksessa sijaitsevan hätäoven ollessa kyseessä.
(2) 430 mm niissä ajoneuvoissa, joissa on ainoastaan mekaaninen jousitus.
(3) 300 mm takimmaisen akselin takana olevalla ovella olevien askelmien osalta.
(4) 250 mm korkeintaan 22 matkustajalle tarkoitettujen ajoneuvojen käytävien osalta.
(5) Vähintään yhden käyttöoven osalta; 400 mm muiden käyttöovien osalta.
Huomautus: 1. Parioviaukoissa sisäänkäynnin kummankin puolen askelmat käsitellään erikseen.
2. Liitteessä III olevassa kuvassa 8 olevan mitan E ei tarvitse olla sama jokaisen
askelman kohdalla.
7.7.7.1.1 Siirtymää upotetulta käytävältä istuinalueelle ei pidetä askelmana.
Käytävätason ja istuinalueen lattian välinen pystysuora etäisyys
saa kuitenkin olla enintään 350 mm.
7.7.7.2 Tämän liitteen 7.7.7 kohdassa askelman korkeus on mitattava sen
leveyden keskikohdasta. Lisäksi valmistajien olisi erityisesti otet-
tava huomioon liikuntaesteisten matkustajien pääsy ajoneuvoon
siten, että askelkorkeus pidetään mahdollisimman pienenä.
7.7.7.3 Ensimmäisen askelman korkeus maasta on mitattava ajoneuvon
ollessa tasaisella pinnalla ja sen massan ajokunnossa 2.18 kohdan
mukaisesti ja renkaan varusteiden ja ilmanpaineen ollessa sellaisetkuin valmistaja ne määrittelee 2.19 kohdan mukaisesti ilmoitetun
suurimman teknisesti sallitun massan kuormitettuna (M) osalta.
7.7.7.4 Jos askelmia on useampi kuin yksi, kukin askelma voi ulottua
enintään 100 mm seuraavan askelman pystysuoran projektion
alueelle, ja pystysuoran projektion on jätettävä vähintään 200
mm:n vapaa pinta alempana olevalle askelmatasolle (katso liite
III, kuva 8), ja kaikki askelmien reunat on suunniteltava siten,
että kompastumisen vaara on mahdollisimman pieni ja käyttäen
selvästi erottuvia värejä.
7.7.7.5 Jokaisen askelman leveyden ja muodon on oltava sellainen, että
jäljempänä olevassa taulukossa esitetty suorakaide voidaan asettaa
askelmalle siten, että enintään 5 prosenttia soveltuvasta suorakai-
teesta ulottuu askelman yli. Parioviaukoissa kummankin oviaukon
puoliskon on täytettävä tämä vaatimus.
Matkustajien lukumäärä > 22 ≤22
AlaEnsim-
mäinen
askelma
(mm)400 × 300 400 × 200
Muut
askelmat
(mm)400 × 200 400 × 200
7.7.7.6 Kaikissa askelmissa on oltava liukastumista estävä pinta.
7.7.7.7 Askelman enimmäiskaltevuus mihin tahansa suuntaan ei saa ylittää
5 prosenttia, kun kuormaamaton ajoneuvo seisoo pehmeällä vaaka-
suoralla pinnalla normaalissa matkatilanteessa (erityisesti
huomattava, että niiauslaite ei saa olla kytkettynä).
7.7.8 Matkustajien istuimet ja istuville matkustajille varattu
tila
7.7.8.1 Istuimen vähimmäisleveys.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 32
▼B
7.7.8.1.1 Istuinosan vähimmäisleveyden, (liitteessä III olevassa kuvassa 9
oleva) mitta F, mitattuna pystytasolta, joka kulkee kyseisen istuma-
paikan keskeltä, on oltava seuraava:
Alaluokka I, II, A, B 200 mm
Alaluokka III 225 mm
7.7.8.1.2 Kutakin istumapaikkaa varten tarvittavan tilan vähimmäisleveyden,
(liitteessä III olevassa kuvassa 9 oleva) mitta G, mitattuna kyseisen
istumapaikan keskeltä kulkevalta pystytasolta 270—650 mm:n
korkeudelta kuormittamattomasta istuinosasta, on oltava:
Yksittäiset istuimet: 250 mm
Kahdelle tai useammalle matkustajalle
tarkoitetut yhtenäiset istuinrivit:225 mm
7.7.8.1.3 Ajoneuvoissa, joiden leveys on enintään 2,35 m, kutakin istuma-
paikkaa varten tarvittavan tilan leveyden, mitattuna kyseisen
istumapaikan keskeltä kulkevalta pystytasolta 270—650 mm:n
korkeudelta kuormittamattomasta istuinosasta, on oltava 200 mm
(katso liite III, kuva 9 a). Jos tätä kohtaa noudatetaan, 7.7.8.1.2
kohdan vaatimuksia ei sovelleta.
7.7.8.1.4 Ajoneuvoissa, joiden kuljetuskapasiteetti on enintään 22 matkus-
tajaa, ajoneuvon seinän vieressä olevien istuinten osalta
käytettävissä olevaan tilaan ei kuulu yläosassa oleva kolmionmuo-
toinen ala, jonka leveys on 20 mm ja korkeus 100 mm (katso liite
III, kuva 10). Lisäksi turvavöitä ja niiden kiinnityspisteitä sekä
häikäisysuojaa varten tarvittavia tiloja ei pidetä käytettävissä
olevaan tilaan kuuluvina.
7.7.8.2 Istuinosan vähimmäissyvyys (mitta K, katso liite III, kuva 11)
Istuinosan vähimmäissyvyyden on oltava:
7.7.8.2.1 350 mm alaluokkien I, A ja B ajoneuvoissa, ja7.7.8.2.2 400 mm alaluokkien II ja III ajoneuvoissa.7.7.8.3 Istuinosan korkeus (mitta H, katso liite III, kuva 11)
Kuormittamattoman istuinosan korkeuden suhteessa lattiaan on
oltava sellainen, että etäisyys lattiasta vaakatasoon, joka sivuaa
istuinosan yläpinnan etuosaa, on 400—500 mm: tätä korkeutta
voidaan kuitenkin vähentää pyörän kaarien ja moottoritilan
kohdalla siten, että se on vähintään 350 mm.
7.7.8.4 Istuinten välinen tila (katso liite III, kuva 12)7.7.8.4.1 Samansuuntaisten istuinten osalta istuimen selän etuosan
etäisyyden sen edellä olevan istuimen selän takaosasta (mitta H)
mitattuna vaakatasossa ja kaikissa korkeuksissa istuinosan yläpin-
nasta 620 mm:iin lattiasta, on oltava vähintään:
H
Alaluokka I, A & B 650 mm
Alaluokka II & III 680 mm
7.7.8.4.2 Kaikki mitat on otettava istuinosan ja istuinten selkänojien ollessa
kuormittamattomia pystytasosta, joka kulkee yksittäisen istuma-
paikan keskiviivan kautta.
7.7.8.4.3 Silloin kun poikittain olevat istuimet ovat vastakkain, vähimmäise-
täisyyden toisiaan vastakkain olevien istuinten selkien etupinnan
välillä, mitattuna istuinosan korkeimmista kohdista, on oltava
vähintään 1 300 mm.
7.7.8.4.4 Mittaukset tehdään, kun säädettävien matkustajaistuinten ja kuljet-
tajan istuinten selkänoja ja muut istuinsäädöt ovat valmistajan
määrittelemässä tavanomaisessa käyttöasennossa.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 33
▼B
7.7.8.4.5 Mittaukset tehdään tuolin selkänojaan mahdollisesti asennetun
kokoontaitettavan pöydän ollessa kokoontaitetussa asennossa.
7.7.8.4.6 Kiskoille tai muulle järjestelmälle, jonka avulla liikenteenharjoit-
taja tai käyttäjä voi helposti muunnella ajoneuvon sisätilan
järjestelyä, asennetut istuimet on mitattava valmistajan tyyppi-
hyväksyntähakemuksessa määrittämässä tavanomaisessa
käyttöasennossa.
7.7.8.5 Istuvia matkustajia varten varattu tila (katso liite III, kuva 13).7.7.8.5.1 Jokaisen matkustajan istuimen eteen on varattava vapaa vähim-
mäistila liitteessä III olevan kuvan 13 mukaisesti. Edessä olevan
istuimen selkänoja tai väliseinä, jonka ääriviivat vastaavat suurin
piirtein taivutetun istuimen selkänojaa, voivat ulottua tähän tilaan
7.7.8.4 kohdassa säädetyllä tavalla. Tässä tilassa sallitaan myös
istuimen jalkojen sijainti, jos matkustajan jaloille jää riittävästi
tilaa. Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneu-
voissa sallitaan kojelaudan, tuulilasin, heijastinsuojan, turvavöiden
ja turvavöiden kiinnityspisteiden sijainti kuljettajan istuimen
vieressä olevien istuinten edessä.
7.7.8.5.2 Alaluokissa I ja II on varattava kuitenkin vähintään kaksi ja alaluo-
kassa A vähintään yksi eteen- tai taaksepäin suunnattu istuin, joka
on erityisesti tarkoitettu ja merkitty muille liikuntaesteisille
matkustajille kuin pyörätuolin käyttäjille, linja-auton helppopääsyi-
simpään osaan. Kyseiset istuimet on suunniteltava liikuntaesteisiä
matkustajia varten siten, että niissä on riittävästi tilaa, asianmukai-
sesti muotoillut ja sijoitetut kädensijat istuimelle pääsyn ja siltä
nousemisen helpottamiseksi ja siten, että istuma-asennosta yltää
merkinantolaitteeseen 7.7.9 kohdan mukaisesti.
7.7.8.5.2.1 Kyseisten istuinten on käsitettävä vähintään 110 prosenttia
7.7.8.5.1 kohdassa määritellystä tilasta.
7.7.8.6 Vapaa tila istumapaikkojen yläpuolella7.7.8.6.1 Lukuun ottamatta enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitet-
tujen ajoneuvojen ensimmäisen rivin istuimia, jokaisen
istuinpaikan ja siihen liittyvän jalkatilan yläpuolella on oltava
vapaa tila, jonka korkeus on vähintään 900 mm mitattuna kuormit-
tamattoman istuinosan korkeimmasta kohdasta ja vähintään 1 350
mm mitattuna jalkatilan lattian keskitasolta. 7.7.1.10 kohdan sovel-
tamisalaan kuuluvien ajoneuvojen osalta tätä mittaa voidaan
vähentää 1 200 mm:iin mitattuna lattiasta.
7.7.8.6.2 Tämän vapaan tilan on ulotuttava alueelle, joka määritetään:7.7.8.6.2.1 pitkittäissuuntaisilla pystytasoilla, jotka ovat 200 mm istumapaikan
pystysuoran keskitason molemmin puolin, ja
7.7.8.6.2.2 poikittaisella pystytasolla, joka kulkee istuimen selkänojan takim-
maisen yläpisteen kautta, sekä poikittaisella pystytasolla, joka on
280 mm kuormittamattoman istuinosan etummaisen kohdan
edessä, molemmat mitattuna istumapaikan pystysuoralta keskita-
solta.
7.7.8.6.3 Edellä 7.7.8.6.1 ja 7.7.8.6.2 kohdassa määritellystä vapaasta tilasta
voidaan sulkea pois seuraavat alueet:
7.7.8.6.3.1 uloimpien istuinten yläosassa suorakulmainen alue, jonka korkeus
on 150 mm ja leveys 100 mm (katso liite III, kuva 14),
7.7.8.6.3.2 uloimpien istumapaikkojen yläosassa kolmionmuotoinen alue,
jonka kärki on 650 mm:n korkeudella lattiasta ja jonka kanta on
100 mm leveä (katso liite III, kuva 15),
7.7.8.6.3.3 ulommaisten istuinten jalkatilassa alue, jonka poikkileikkauksen
pinta-ala on enintään 0,02 m
2(0,03 m2alaluokan I matalalattia-
ajoneuvojen osalta) ja suurin leveys enintään 100 mm (150 mm
alaluokan I matalalattia-ajoneuvojen osalta) (katso liite III, kuva
16),
7.7.8.6.3.4 enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetussa ajoneuvossa
korin takanurkkia lähimpänä olevien istumapaikkojen osalta
vapaan tilan ulommainen takareuna, joka osoitetaan piirustuksessa,
voidaan pyöristää enintään 150 mm:n sädettä vastaavasti (katso
liite III, kuva 17).
7.7.8.6.4 Edellä 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 ja 7.7.8.6.3 kohdassa määritettyyn
vapaaseen tilaan sallitaan lisäksi seuraavat rakenteelliset esteet:2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 34
▼B
7.7.8.6.4.1 toisen istuimen selkänojan, tukien ja lisälaitteiden muodostama
rakenteellinen este (esimerkiksi kokoontaitettava pöytä),
7.7.8.6.4.2 enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa
pyörän kaaren muodostama rakenteellinen este edellyttäen, että
toinen seuraavista edellytyksistä täyttyy:
7.7.8.6.4.2.1 rakenteellinen este ei ulotu istumapaikan pystysuoran keskitason
yli (katso liite III, kuva 18) tai
7.7.8.6.4.2.2 istuvan matkustajan jaloille varatun alueen, jonka syvyys on 300
mm, lähintä reunaa siirretään eteenpäin korkeintaan 200 mm kuor-
mittamattoman istuinosan reunasta ja korkeintaan 600 mm
istuimen selkänojan eteen, kun kyseiset mitat otetaan istumapaikan
pystysuoralta keskitasolta (katso liite III, kuva 19). Kun on kyse
kahdesta vastakkain olevasta istuimesta, tätä säännöstä sovelletaan
ainoastaan toiseen istuimista, ja jäljelle jäävän istuvien matkusta-
jien jalkatilan on oltava vähintään 400 mm.
7.7.8.6.4.3 Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa
avonaisten kippi-ikkunoiden ja niiden kiinnityslaitteiden koje-
laudan, tuulilasin, heijastinsuojan, turvavöiden ja turvavöiden
kiinnityspisteiden sekä etuosan kuvun muodostama rakenteellinen
este kuljettajan istuimen vieressä olevien istuinten tilassa.
7.7.9 Yhteydenpito kuljettajan kanssa
7.7.9.1 Alaluokkien I, II ja A ajoneuvoissa matkustajien on voitava antaa
kuljettajalle merkki ajoneuvon pysäyttämiseksi. Kaikkien kyseisten
merkinantolaitteiden käyttölaitteissa on oltava ulkonevat paino-
napit, alaluokkien I ja A ajoneuvoissa enintään 1 200 mm:n
korkeudella lattiasta, ja niiden on oltava väreiltään selvästi erot-
tuvia. Käyttölaitteita on sijoitettava riittävästi ja tasaisesti koko
ajoneuvoon. Käyttölaitteen aktivoituminen on myös osoitettava
matkustajille yhdellä tai useammalla valaistulla merkillä. Merkissä
on oltava esimerkiksi seuraavat sanat:
”pysähtyy”
”stannar”
”bus stopping”
”arrêt demandé”
”parada solicitada”
”standser”
”Bus hält”
”στάση ”
”fermata richiesta”
”bus stopt”
”paragem”
tai muu vastaava teksti ja/tai sopiva kuvamerkki, ja sen on
pysyttävä valaistuna, kunnes käyttöovi avautuu (käyttöovet avau-
tuvat). Nivelajoneuvoissa on oltava kyseinen merkki ajoneuvon
jokaisessa jäykässä osassa. Kaksikerroksisissa ajoneuvoissa niitä
on oltava molemmissa kerroksissa.
7.7.9.2 Yhteydenpito henkilökunnan tilaan. Jos ajoneuvossa on henkilök-
unnalle tarkoitettu tila, josta ei pääse ohjaamoon eikä
matkustamoon, kuljettajan ja kyseisen henkilökunnan tilan välille
on asennettava merkinantolaite.
7.7.10 Kuumien juomien automaatit ja keittovälineet7.7.10.1 Kuumien juomien automaatit ja keittovälineet on asennettava tai
suojattava siten, ettei kenenkään matkustajan päälle läiky kuumaa
ruokaa tai juomaa hätäjarrutuksen tai kaarreajon yhteydessä.
7.7.10.2 Ajoneuvojen, joissa on kuumien juomien automaatteja tai keittovä-
lineitä, kaikissa matkustajaistuimissa on oltava riittävä varustus
kuuman ruoan tai juoman alas laskemista varten ajoneuvon ollessa
liikkeessä.
7.7.11 Ovet ajoneuvon sisätiloissa oleviin osastoihin
Jokaisen WC-tiloihin tai muuhun sisätilassa olevaan osastoon
johtavan oven on täytettävä seuraavat vaatimukset:2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 35
▼B
7.7.11.1 sen on oltava itsestään sulkeutuva, eikä siihen saa asentaa mitään
laitetta pitämään sitä avoimena, jos se voisi avoimena olla matkus-
tajien esteenä hätätilanteessa,
7.7.11.2 se ei saa avoimena peittää mitään kädensijaa, ohjauslaitetta, aukai-
sulaitetta tai pakollista merkintää, joka liittyy käyttöoviin,
hätäoviin, varauloskäynteihin, palosammuttimiin tai ensiapupak-
kauksiin,
7.7.11.3 siinä on oltava laite, jonka avulla ovi voidaan avata osaston ulko-
puolelta hätätilanteessa,
7.7.11.4 sitä ei voi lukita ulkopuolelta, ellei sitä voida aina avata sisäpuo-
lelta.
7.8 Keinovalaistus
7.8.1 Ajoneuvossa on oltava sisätilojen sähkövalaistus, jolla valaistaan:7.8.1.1 kaikki matkustamot, henkilökunnan tilat, WC-tilat ja nivelajo-
neuvon nivelosat,
7.8.1.2 kaikki askelmat,7.8.1.3 pääsy jokaiselle uloskäynnille ja välittömästi käyttöoven (käyttöo-
vien) ympärillä oleva alue,
7.8.1.4 kaikkien uloskäyntien sisäpuolella olevat merkinnät ja hallintalait-
teet,
7.8.1.5 kaikki paikat, joissa on esteitä.
7.8.2 On oltava vähintään kaksi sisäistä valaistusvirtapiiriä, jotka järjes-
tetään siten, että toisen häiriö ei vaikuta toiseen. Virtapiiriä, joka
syöttää ainoastaan sisään- ja uloskäyntien pysyvää valaistusta,
voidaan pitää toisena näistä virtapiireistä.
7.8.3 Kuljettaja on suojattava sisätilojen keinovalaistuksen aiheuttamalta
häikäisyltä ja heijastuksilta.
7.9 Nivelajoneuvojen nivelosa
7.9.1 Nivelosa, joka yhdistää ajoneuvon jäykät osat, on suunniteltava ja
rakennettava siten, että vähintään yksi rotaatioliike vähintään
yhden vaaka- ja vähintään yhden pystyakselin ympäri on mahdol-
linen.
7.9.2 Kun ajokuntoisessa ajomassassaan oleva nivelajoneuvo on paikal-
laan vaakatasossa olevalla pinnalla, ei kummankaan jäykän osan
lattian ja pyörivän alustan tai tämän alustan korvaavan osan lattian
välillä saa olla peittämätöntä aukkoa, jonka leveys on suurempi
kuin:
7.9.2.1 10 mm ajoneuvon kaikkien pyörien ollessa samassa tasossa, tai7.9.2.2 20 mm, kun nivelosan vieressä olevan akselin pyörät ovat 150 mm
korkeammalla pinnalla kuin muiden akselien pyörät.
7.9.3 Jäykkien osien ja pyörivän alustan lattiatasojen välinen ero saa
liitoskohdasta mitattuna olla enintään:
7.9.3.1 20 mm 7.9.2.1 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa, tai7.9.3.2 30 mm 7.9.2.2 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa.7.9.4 Nivelajoneuvoissa on estettävä matkustajien pääsy nivelosan sellai-
seen kohtaan,
7.9.4.1 jossa lattialla on peittämätön aukko, joka ei täytä 7.9.2 kohdan
vaatimuksia,
7.9.4.2 jonka lattia ei pysty kannattamaan matkustajien painoa,7.9.4.3 jossa seinien liike aiheuttaa vaaraa matkustajille.
7.10 Nivelajoneuvon suunnan pitäminen
Kun nivelajoneuvo liikkuu suoraa linjaa pitkin, sen jäykkien osien
pitkittäissuuntaisten keskitasojen on muodostettava yksi yhtenäinen
taso, jossa ei ole taipumia.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 36
▼B
7.11 Kaiteet ja kädensijat
7.11.1 Yleiset vaatimukset7.11.1.1 Kaiteiden ja kädensijojen on oltava riittävän lujia.7.11.1.2 Ne on suunniteltava ja asennettava siten, että ne eivät aiheuta
matkustajille loukkaantumisvaaraa.
7.11.1.3 Kaiteiden ja kädensijojen on oltava sellaisia, että matkustajat
voivat tarttua niihin helposti ja tukevasti. Jokaisessa kaiteessa on
oltava vähintään 100 mm:n pituinen osa, josta saa otteen kädellä.
Osan kaikkien mittojen on oltava vähintään 20 mm ja korkeintaan
45 mm, lukuun ottamatta kaiteita, jotka ovat ovissa ja istuimissa
sekä alaluokkien II, III ja B ajoneuvojen sisäänkäynneissä. Tällai-
sissa tapauksissa sallitaan kaiteet, joiden vähimmäismitta on 15
mm, jos jokin muu mitta on vähintään 25 mm. Kaiteissa ei saa
olla teräviä kulmia.
7.11.1.4 Kaiteen tai kädensijan ja sen viereisen ajoneuvon korin osan tai
seinien välillä on oltava vähintään 40 mm vapaata tilaa. Kuitenkin
kun on kyse ovessa tai istuimessa tai alaluokkien II, III ja B
ajoneuvojen sisäänkäynnissä olevasta kaiteesta, sallitaan 35 mm:n
vähimmäistila.
7.11.1.5 Jokaisen kaiteen, kädensijan tai tangon on oltava väriltään selkeästi
erottuva ja liukumatonta ainetta.
7.11.2 Kaiteet ja kädensijat seisovia matkustajia varten7.11.2.1 Kaiteita ja/tai kädensijoja on oltava riittävä määrä jokaista sellaista
lattiatilan alaa kohti, joka on tarkoitettu seisoville matkustajille
7.2.2 kohdan mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten kiinnipitolenkkejä,
jos niitä on, voidaan pitää kädensijoina, jos ne on kiinnitetty asian-
mukaisesti. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteen III
kuvassa 20 esitetyn testausvälineen liikkuva varsi ulottuu kaikista
mahdollisista testausvälineen kohdista vähintään kahteen kaitee-
seen tai kädensijaan. Testausvälinettä voidaan vapaasti kääntää
sen pystyakselin ympäri.
7.11.2.2 Edellä 7.11.2.1 kohdassa kuvattua menettelyä sovellettaessa
otetaan huomioon ainoastaan ne kaiteet ja kädensijat, jotka ovat
vähintään 800 mm:n ja korkeintaan 1 900 mm:n korkeudella
lattiasta.
7.11.2.3 Jokaisessa paikassa, jossa seisova matkustaja voi olla, vähintään
yhden kaiteen tai kädensijan on oltava enintään 1 500 mm:n
korkeudella kyseisen paikan lattiasta. Tätä ei sovelleta oven vierei-
seen tilaan, jossa avoin ovi tai sen mekanismi estäisi kädensijan
käytön.
7.11.2.4 Alueet, joissa seisovia matkustajia voi olla ja joita ei ole erotettu
istuimilla ajoneuvon sivu- tai takaseinistä, on varustettava seinien
suuntaisilla vaakatasossa olevilla kaiteilla, jotka asennetaan
800—1 500 mm:n korkeudelle lattiasta.
7.11.3 Kaiteet ja kädensijat käyttöovilla7.11.3.1 Oviaukkoihin on asennettava kaiteet ja/tai kädensijat molemmille
puolille. Pariovissa tämä vaatimus voidaan täyttää asentamalla
keskelle yksi tanko tai kaide.
7.11.3.2 Käyttöovilla sijaitsevien kaiteiden ja/tai kädensijojen on oltava
sellaisia, että niissä on kohta, josta käyttöoven lähellä maassa tai
sen jälkeen millä tahansa askelmalla seisova henkilö saa otteen.
Tällaisten kohtien on sijaittava pystytasossa 800—1 100 mm:n
korkeudella maasta tai kunkin askelman pinnasta, ja vaakatasossa:
7.11.3.2.1 sopivassa kohdassa maassa seisovan henkilön kannalta enintään
400 mm ensimmäisen askelman ulkoreunasta sisäänpäin; ja
7.11.3.2.2 sopivassa kohdassa yksittäiseen askelmaan nähden, ei ulospäin
kyseisen askelman ulkoreunasta ja korkeintaan 600 mm sisäänpäin
samasta reunasta.
7.11.4 Kaiteet ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille
tarkoitettuja istuimia varten
7.11.4.1 Edellä 7.7.8.5.2 kohdassa kuvattujen ensisijaisesti liikuntaesteisille
matkustajille tarkoitettujen istuimien ja ajoneuvoon nousemista ja
siitä poistumista varten sopivan käyttöoven välillä on oltava kaide
vaakatasossa 800—900 mm:n korkeudella lattiasta. Kaiteessa saa
olla aukko, jotta kyseisestä kohdasta pääsee pyörätuolitilaan,2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 37
▼B
pyöräkotelon kohdalla olevalle istuimelle, portaikkoon, sisäänkäyn-
nille tai käytävälle. Kaiteessa oleva aukko ei saa olla pidempi kuin
1 050 mm, ja ainakin aukon toisella puolella on oltava pystykaide.
7.12 Askelsyvennysten suojaaminen
Jokaiseen kohtaan, josta istuva matkustaja voisi sinkoutua
eteenpäin askelsyvennykseen äkkijarrutuksen vuoksi, on asennet-
tava suoja. Suojan vähimmäiskorkeuden on oltava 800 mm
matkustajan jalkatilan lattiasta ja sen on ulotuttava ajoneuvon
seinästä sisäänpäin vähintään 100 mm sellaisen istumapaikan
pituussuuntaisen keskiviivan yli, jolta matkustaja voi sinkoutua
eteenpäin, tai sisimmän askelman rintaan sen mukaan, kumpi mitta
on pienempi.
7.13 Matkatavarahyllyt ja ajoneuvossa olevien henkilöiden suojaaminen
Ajoneuvossa olevat henkilöt on suojattava tavaroilta, jotka saat-
tavat pudota matkatavarahyllyiltä jarrutettaessa tai kaarreajossa.
Jos matkatavaratiloja on, ne on suunniteltava siten, että matkata-
varat eivät pääse putoamaan äkkijarrutuksessa.
7.14 Nostoluukut, jos sellaisia on
Jokainen ajoneuvon lattiassa oleva nostoluukku, joka ei ole
hätäluukku, on asennettava ja kiinnitettävä niin, ettei sitä voida
siirtää tai avata ilman työkaluja tai avaimia, eikä nosto- tai kiinni-
tyslaite saa työntyä enempää kuin 8 mm lattiatason yläpuolelle.
Ulokkeiden reunat on pyöristettävä.
7.15 Visuaalinen ajanviete
Matkustajille tarkoitettu visuaalinen ajanviete, esimerkiksi televisio
tai videot, on sijoitettava siten, että ne ovat kuljettajan näkökentän
ulkopuolella, kun hän istuu tavanomaisessa ajoasennossa. Tämä ei
koske sellaista TV-monitoria tai vastaavaa laitetta, jota kuljettaja
käyttää ajoneuvon valvonnassa tai ohjauksessa esimerkiksi tark-
kaillakseen käyttöovia.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 38
▼B
Lisäys
STAATTISEN KALLISTUKSENSIETOVAATIMUKSEN MÄÄRITTÄ-
MINEN LASKENNALLISESTI
1. Testien suorittamisesta vastaavan tutkimuslaitoksen hyväksymällä laskenta-
menetelmällä voidaan osoittaa, että ajoneuvo on liitteessä I olevassa 7.4
kohdassa esitetyn vaatimuksen mukainen.
2. Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos voi vaatia, että ajoneuvon
osille suoritetaan testejä laskennassa tehtyjen olettamusten varmistamiseksi.
3.Laskentavalmistelut
3.1 Ajoneuvo on esitettävä kolmiulotteisen järjestelmän avulla.
3.2 Ajoneuvon korin painopisteen sijainnin sekä ajoneuvon jousituksen ja
renkaiden eri jousivakioiden vuoksi akselit eivät yleensä nouse yhtäaikaa
ajoneuvon yhdellä puolella sivuttaisen kiihdytyksen johdosta. Tämän vuoksi
korin sivuttainen kallistuminen jokaisen akselin yli on varmistettava oletta-
muksella, että toisen akselin (toisten akseleiden) pyörät pysyvät maassa.
3.3 Asioiden yksinkertaistamiseksi oletetaan, että jousittamattomien massojen
painopiste sijaitsee ajoneuvon pituustasossa linjalla, joka kulkee pyörän
rotaatioakselin keskustan kautta. Pyörimisnavan pieni siirtymä, joka johtuu
akselin taipumasta, voidaan jättää huomiotta. Ilmajousituksen säätöä ei
pidä ottaa huomioon.
3.4 Vähintään seuraavat parametrit on otettava huomioon:
Ajoneuvoa koskevat tiedot kuten akseliväli, renkaan kulutuspinnan leveys,
jousitetut/jousittamattomat massat, ajoneuvon painopisteen sijainti, jousto
ja kimmojoustavuus sekä ajoneuvon jousituksen jousivakio, ottaen
huomioon myös epälineaarisuudet, renkaiden vaaka- ja pystyjousivakiot,
korirakenteen vääntöjäykkyyden, akselien pyörimisnavan sijainnin.
4.Laskentamenetelmän paikkansapitävyys
4.1 Laskentamenetelmän paikkansapitävyys on osoitettava tutkimuslaitosta
tyydyttävällä tavalla, esimerkiksi samanlaisella ajoneuvolla tehdyn vertai-
lutestin perusteella.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 39
▼B
LIITE II
EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄASIAKIRJAT
Lisäys 1
Ilmoituslomakkeet
Alalisäys 1
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 40
▼B
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 41
▼B
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 42
▼B
Alalisäys 2
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 43
▼B
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 44
▼B
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 45
▼B
Alalisäys 3
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 46
▼B
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 47
▼B
Lisäys 2
Alalisäys 1
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 48
▼B
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 49
▼B
Lisäys EY-tyyppihyväksyntätodistukseen N:o…
direktiivin …/…/EY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä …/…/EY, mukaisen
ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän osalta
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 50
▼B
Alalisäys 2
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 51
▼B
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 52
▼B
Lisäys EY-tyyppihyväksyntätodistukseen N:o…
direktiivin …/…/EY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä …/…/EY, mukaisen eril-
lisenä teknisenä yksikkönä olevan korin EY-tyyppihyväksynnän osalta
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 53
▼B
Alalisäys 3
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 54
▼B
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 55
▼B
Lisäys EY-tyyppihyväksyntätodistukseen N:o…
direktiivin …/…/EY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä …/…/EY, mukaisen
ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän osalta, jonka kori on aiemmin hyväksytty erillisenä teknisenä
yksikkönä
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 56
▼B
LIITE III
SELITTÄVÄT KAAVIOT
(kaikki mitat millimetreinä)
Kuva 1
Pääsy käyttöoville
(katso liitteessä I oleva 7.7.1 kohta)
vaihtoehto
alaluokat I, II ja III, A = 110 mmalaluokat A ja B, A = 950 mm
Matkustajien lukumäärä ≤22 (1)> 2 2
Alaluokat A B I II III
Mitta A (mm) 950 700 1 100 950 850Kaksoislevyn koko-
naiskorkeus1 650 1 400 1 800 1 650 1 550
(1) Katso liitteessä I olevan 7.7.1.2 kohdan vastaava alaviite.
(*) Katso liitteessä I olevan 7.7.1.2 kohdan vastaava alaviite.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 57
▼B
Kuva 2
Pääsy käyttöoville
(katso liitteessä I oleva 7.7.1.4 kohta)
Kuva 3
Esteettömän ovelle pääsyn määrittely
(katso liitteessä I oleva 7.7.1.9.1 kohta)
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 58
▼B
Kuva 4
Esteettömän ovelle pääsyn määrittely
(katso liitteessä I oleva 7.7.1.9.2 kohta)
Kuva 5
Pääsy hätäoville
(katso liitteessä I oleva 7.7.2 kohta)
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 59
▼B
Kuva 6
Käytävät
(katso liitteessä I oleva 7.7.5 kohta)
Alaluokat A B I II III
Mitat (mm) A 350 300 450 350 300
C 550 450 550 550 450B 500 (*) 300 500 (*) 500 (*) 500 (*)
H 1 900 (*) 1 500 1 900 (*) 1 900 (*) 1 900 (*)
(*) Katso 7.7.5.1 kohdan vastaava alaviite (”*”).2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 60
▼B
Kuva 7
Käytävän rajat edessä
(katso liitteessä I oleva 7.7.5.1.1.1 kohta)
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 61
▼B
Kuva 8
Askelmat matkustajia varten
(katso liitteessä I oleva 7.7.7 kohta)
Korkeus maanpinnasta, kuormittamaton ajoneuvo
Alaluokat I & A II, III & B
Ensimmäinen
askelma maan
pinnalta ”D”Enimmäiskorkeus (mm) 340 (1) 380 (1)(2)(5)
Vähimmäissyvyys (mm) 300 (*)
Muut askelmat ”E”Enimmäiskorkeus (mm) 250 (3) 350 (4)
Vähimmäiskorkeus (mm) 120
Vähimmäissyvyys (mm) 200
(*) 230 mm enintään 22 matkustajalle tarkoitetuissa ajoneuvoissa.
(1) 700 mm hätäoven ollessa kyseessä.
1 500 mm kaksikerroksisen ajoneuvon yläkerroksessa sijaitsevan hätäoven ollessa kyseessä.
(2) 430 mm niissä ajoneuvoissa, joissa on ainoastaan mekaaninen jousitus.
(3) 300 mm takimmaisen akselin takana olevalla ovella olevien askelmien osalta.
(4) 250 mm korkeintaan 22 matkustajalle tarkoitettujen ajoneuvojen käytävien osalta.
(5) Vähintään yhden käyttöoven osalta; 400 mm muiden käyttöovien osalta.
Huomautus: 1. Parioviaukoissa sisäänkäynnin kummankin puolen askelmat
käsitellään erikseen.
2. Liitteessä III olevassa kuvassa 8 olevan mitan E ei tarvitse olla
sama jokaisen askelman kohdalla.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 62
▼B
Kuva 9
Matkustajien istuinten mitat
(katso liitteessä I oleva 7.7.8.1 kohta)
G (mm) min
F (mm) min yhtenäiset istuimet yksittäiset istuimet
200 (*) 225 250
(*) 225 alaluokan III osalta.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 63
▼B
Kuva 9 a
Matkustajien istuinten mitat
(katso liitteessä I oleva 7.7.8.1.3 kohta)
G (mm) min
F (mm) min yhtenäiset istuimet yksittäiset istuimet
200 200 2002001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 64
▼B
Kuva 10
Sallittu rakenteellinen este olkapään korkeudella
Poikittaissuunnassa vähintään käytettävissä oleva tila olkapään korkeudella
ajoneuvon seinän vieressä olevalla istuimella
(katso liitteessä I oleva 7.7.8.1.4 kohta)
G = 225 mm yhtenäisellä istuimella
G = 250 mm yksittäisellä istuimellaG = 200 mm, jos ajoneuvo on alle 2,35 m leveä
Kuva 11
Istuinosan syvyys ja korkeus
(katso liitteessä I olevat 7.7.8.2 ja 7.7.8.3 kohdat)
H = 400—500 mm (*)
K = 350 mm min. (**)2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 65
(*) 350 mm pyöräkotelon ja moottoritilan kohdalla.
(**) 400 mm alaluokkien II ja III ajoneuvoissa.
▼B
Kuva 12
Istuinten välinen tila
(katso liitteessä I oleva 7.7.8.4 kohta)
H
Alaluokat I, A ja B 650 mm
Alaluokka II 680 mm
Kuva 13
Istuvia matkustajia varten varattu tila
(katso liitteessä I oleva 7.7.8.5 kohta)
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 66
▼B
Kuva 14
Sallittu rakenteellinen este istuimen yläpuolella olevassa tilassa
Poikittaissuunnassa pienin mahdollinen vapaa tila ajoneuvon seinän
vieressä olevien istuinpaikkojen yläpuolella
(katso liitteessä I oleva 7.7.8.6.3.1 kohta)
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 67
▼B
Kuva 15
Sallittu rakenteellinen este istumapaikan yläpuolella
(katso liitteessä I oleva 7.7.8.6.3.2 kohta)
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 68
▼B
Kuva 16
Sallittu rakenteellinen este matkustamon jalkatilassa käytettävissä olevassa
tilassa
(katso liitteessä I oleva 7.7.8.6.3.3 kohta)
(*) 150 mm alaluokan I matalalattia-ajoneuvojen osalta.
(**) 0,03 m2alaluokan I matalalattia-ajoneuvojen osalta.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 69
▼B
Kuva 17
Sallittu rakenteellinen este takanurkassa olevien istuinten kohdalla
Näkymä istuimen säädetystä tilasta (kaksi sivuseinän vieressä olevaa
istuinta takana)
(katso liitteessä I oleva 7.7.8.6.3.4 kohta)
Kuva 18
Enintään sivuseinän vieressä olevan istuimen keskilinjalle ulottuvan
pyöräkotelon vaatima tila
(katso liitteessä I oleva 7.7.8.6.4.2.1 kohta)
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 70
▼B
Kuva 19
Sivuseinän vieressä olevan istuimen keskilinjaa pidemmälle ulottuvan
pyöräkotelon vaatima tila
(katso liitteessä I oleva 7.7.8.6.4.2.2 kohta)
Kuva 20
Testauslaite kädensijojen asettelua varten
(katso liitteessä I oleva 7.11.2.1 kohta)
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 71
▼B
Kuva 21
Viitteenä käytettävä pyörätuoli
(katso liitteessä VII oleva 3.6.4 kohta)
Kokonaispituus, l: 1 200 mm
Kokonaisleveys, b: 700 mm
Kokonaiskorkeus, h: 1 090 mm
Huom. :
Kun henkilö istuu pyörätuolissa kokonaispituus kasvaa 50 mm:llä ja korkeus
maasta mitattuna on 1 350 mm.
Kuva 22
Vähintään vaadittava vapaa tila pyörätuolin käyttäjälle pyörätuolille vara-
tussa tilassa
(katso liitteessä VII oleva 3.6.1 kohta)
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 72
▼B
Kuva 23
(katso liitteessä VII oleva 3.4 kohta)
Pyörätuolin käyttäjiä esittävä kuvamerkki (23 a)
Muita liikuntaesteisiä kuin pyörätuolia käyttäviä esittävä kuvamerkki (23 b)
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 73
▼B
LIITE IV
KORIRAKENTEEN LUJUUS
1. Soveltamisala
Tätä liitettä sovelletaan kaikkiin yksikerroksisiin alaluokkien II ja III
ajoneuvoihin.
2. Määritelmät
Tässä liitteessä:
2.1 ’jäljelle jäävällä tilalla’ tarkoitetaan tilaa, jonka on säilyttävä matkustajao-
sastossa jonkin tässä liitteessä kuvatun testin rakenteelle suorittamisen
aikana ja sen jälkeen;
2.2 ’korirakenteella’ tarkoitetaan ajoneuvon rakenteen sitä osaa, joka
myötävaikuttaa ajoneuvon lujuuteen ajoneuvon kaatuessa;
2.3 ’korin osalla’ tarkoitetaan sitä osaa, jossa on vähintään kaksi samanlaista
pystysuoraa ajoneuvon rakenteen osaan tai osiin kuuluvaa pylvästä
molemmilla puolilla;
2.4 ’kokonaisenergialla’ tarkoitetaan energiaa, jonka oletetaan absorboituneen
ajoneuvon koko rakenteeseen. Tämä voidaan määrittää tässä liitteessä
esitetyllä tavalla.
3. Yleiset määritelmät ja vaatimukset
Jos korirakenne on hyväksytty Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan
talouskomission säännön N:o 66 määräysten mukaisesti, sen katsotaan
vastaavan näitä yleisiä määritelmiä ja vaatimuksia.
3.1 Ajoneuvon korirakenteen on oltava riittävän luja sen varmistamiseksi, että
jonkin 4 kohdassa kuvatun testaus- tai laskentamenetelmän rakenteelle
suorittamisen aikana ja jälkeen:
3.1.1 mikään ajoneuvon paikaltaan irronnut osa ei tunkeudu 5 kohdassa
määriteltyyn jäljelle jäävään tilaan, ja
3.1.2 mikään jäljelle jäävän tilan osa ei työnny esiin muodoltaan muuttuneen
rakenteen ulkopuolelle.
3.2 Edellä 3.1 kohdan vaatimukset koskevat ajoneuvoa ja kaikkia sen raken-
teellisia osia, palkkeja ja paneeleita sekä kaikkia esiintyöntyviä kiinteitä
osia kuten muun muassa matkatavaratelineitä ja tuuletuslaitteita. Kuiten-
kaan seinämiä, väliseiniä, tukikaaria tai muita ajoneuvon korirakennetta
vahvistavia palkkeja ja kiinteitä laitteistoja kuten baareja, pienoiskeittiöitä
tai WC-tiloja ei oteta 3.1 kohdassa huomioon.
3.3 Jos kyseessä on nivelajoneuvo, ajoneuvon kaikkien osien on vastattava 3.1
kohdan vaatimuksia.
4. Testausmenetelmät
4.1 Jokainen ajoneuvotyyppi tarkastetaan jonkin jäljempänä luetellun mene-
telmän mukaisesti valmistajan valinnan mukaan tai toimivaltaisen
viranomaisen hyväksymän vaihtoehtoisen menetelmän mukaisesti:
4.1.1 koko ajoneuvon kaatotesti lisäyksessä 1 määritellyn menettelyn mukai-
sesti;
4.1.2 koko ajoneuvoon kuuluvan korin osan tai osien kaatotesti lisäyksen 2
mukaisesti;
4.1.3 korin osan tai osien heiluritesti lisäyksen 3 mukaisesti; tai4.1.4 korirakenteen lujuuden varmistaminen laskennallisesti lisäyksen 4 mukai-
sesti.
4.2 Mikäli 4.1.2, 4.1.3 tai 4.1.4 kohdassa määritellyissä menetelmissä ei
pystytä ottamaan huomioon merkittävää vaihtelua ajoneuvon eri osien
välillä, esimerkiksi katolle asennetun ilmastointijärjestelmän osalta,
lisätestausmenetelmät tai -laskelmat on toimitettava tekniselle yksikölle.
Kyseisten lisätietojen puuttuessa voidaan vaatia, että ajoneuvolle on
tehtävä 4.1.1 kohdassa tarkoitettu testaus.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 74
▼B
5. Jäljelle jäävä tila
5.1 Edellä 2.1 kohdassa jäljelle jäävällä tilalla tarkoitetaan matkustajaosaston
tilaa, joka syntyy, kun kuvassa 1 (a) määriteltyä poikittaista pystytasoa
liikutetaan suorassa linjassa tai suorissa linjoissa niin, että R-piste kuvassa
1 (a) kulkee taimmaisen ulomman istuimen R-pisteestä jokaisen välillä
olevan ulomman istuimen R-pisteen kautta etumaisten ulompien matkus-
tajan istuimien R-pisteeseen.
5.2 Kuvassa 1 (b) näkyvän R-pisteen oletetaan sijaitsevan 500 millimetrin
korkeudella matkustajan jalkojen alla olevasta lattiasta, 300 millimetrin
päässä ajoneuvon kyljen sisäpinnasta ja 100 millimetriä selkänojan edessä
ulompien istuimien keskilinjalla.
6. Testitulosten tulkinta
6.1 Jos testataan korin osia, testien suorittamisesta vastuussa olevan teknisen
yksikön on varmistettava, että ajoneuvo vastaa lisäyksessä 3 olevan alali-
säyksen 2 edellytyksiä, joihin sisältyvät ajoneuvon korirakenteen
tärkeimpien energiaa absorboivien osien jakautumista koskevat vaati-
mukset.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 75
▼B
Kuva 1
Jäljelle jäävä tila
(Kaikki mittasuhteet millimetreinä)
1 (a) Sivusuunnassa
Huomautus: Katso 5.1 kohdan vaatimus.
1 (b) Pituussuunnassa
Ajoneuvon A—A-osa sisempien istuimien keskilinjan pystytasossa
Huomautus: Katso 5.2 kohdan vaatimus.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 76
▼B
Lisäys 1
KOKO AJONEUVON KAATOTESTI
1. Testausolosuhteet
1.1 Vaikka ajoneuvon ei tarvitse olla täysin viimeistelty, sen on edustettava
tuotannossa olevia ajoneuvoja ajokuntoisen ajoneuvon massan osalta,
painopisteen ja massan jakautumisen osalta, sellaisina kuin ne ovat
valmistajan ilmoittamina.
1.2 Jos kuljettajan ja matkustajan istuimet ovat säädettävissä, ne on asetettava
pystyimpään asentoon. Jos istuimien korkeus on säädettävissä, ne onasetettava ylimpään asentoon.
1.3 Ajoneuvon jokaisen oven ja avautuvan ikkunan on oltava suljettu ja
salvattu, mutta ei lukittu. Ikkunat ja lasilla varustetut väliseinät tai ruudut
voivat olla lasilla varustetut tai ilman lasia hakijan valinnan mukaan. Jos
niitä ei ole varustettu lasilla, ajoneuvoon on kohdistettava vastaava paino
vastaavissa kohdissa.
1.4 Renkaat on täytettävä ilmalla ajoneuvon valmistajan määräämään ilman-
paineeseen ja jos ajoneuvossa on ilmajousitus, ilmajousien ilmansaanti on
varmistettava. Mahdollinen automaattinen tasausjärjestelmä on säädettävä
valmistajan määrittelemälle tasolle ajoneuvon ollessa tasaisella, vaaka-
suoralla pinnalla. Iskunvaimentimien on toimittava normaalisti.
1.5 Polttoaine, akkuhappo ja muut tulenarat, räjähdysalttiit tai syövyttävät
aineet voidaan korvata muilla aineilla edellyttäen, että 1.1 kohdan edelly-
tykset täyttyvät.
1.6 Iskualue on valmistettava betonista tai muusta jäykästä materiaalista.
2. Testausmenettely (Ks.kuva 1)
2.1 Ajoneuvo on asetettava lavalle, jotta se voidaan kaataa toiselle kyljelle.
Valmistaja määrää kyseisen kyljen.
2.2 Ajoneuvo on sijoitettava lavalle niin, että lavan ollessa vaakatasossa:2.2.1 pyörintäakseli on samansuuntainen ajoneuvon pituusakselin kanssa,
2.2.2 pyörintäakseli on 0—200 millimetrin päässä kahden tason välisestä pysty-
suorasta askelmasta,
2.2.3 pyörintäakseli on 0—100 millimetrin päässä leveimmän akselin renkaan
sivusta,
2.2.4 pyörintäakseli on 0—100 millimetriä sen vaakasuoran aloitustason alapuo-
lella, jolla renkaat lepäävät, ja
2.2.5 vaakasuoran aloitustason ja vaakasuoran alemman tason, jolla isku
tapahtuu, välisen korkeuseron on oltava vähintään 800 millimetriä.
2.3 Ajoneuvon liikkuminen pituusakselinsa suuntaisesti on estettävä.2.4 Testauslaitteiston on estettävä renkaita liukumasta sivuttain kaatumissuun-
taan sivuseinien avulla.
2.5 Testauslaitteiston on mahdollistettava ajoneuvon akselien samanaikainen
nostaminen.
2.6 Ajoneuvoa on kallistettava ilman keinumista ja liikkumista kunnes se
kaatuu. Kulmanopeus ei saa ylittää 5 astetta sekunnissa (0,087 rad/s).
2.7 Nopeaa valokuvausta, muotoaan muuttavia mallineita tai muita sopivia
keinoja on käytettävä sen määrittämiseksi, että tämän liitteen 3.1 kohdan
vaatimus on täytetty. Tämä on varmistettava vähintään kahdesta kohdasta,
matkustajaosaston etu- ja takaosasta siten, että tekninen yksikkö päättää
tarkoista kohdista. Mallineet on kiinnitettävä sellaisiin rakenteen osiin,
joiden muoto ei olennaisesti muutu.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 77
▼B
Kuva 1
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 78
▼B
Lisäys 2
KORIN OSAN KAATOTESTI
1.Testausolosuhteet
1.1 Korin osan on edustettava kuormittamattoman ajoneuvon osaa.
1.2 Korin osan geometrian, pyörintäakselin ja painopisteen sijainnin pysty- ja
sivusuunnassa on edustettava koko ajoneuvoa.
1.3 Valmistaja määrittelee korin osan massan, joka ilmaistaan prosentteina
ajokuntoisen ajoneuvon massasta.
1.4 Valmistaja määrittelee korin osan absorboiman energian, joka ilmaistaan
prosentteina koko ajoneuvon absorboimasta kokonaisenergiasta.
1.5 Edellä 1.4 kohdassa määritellyn prosenttiosuuden kokonaisenergiasta on
oltava vähintään 1.3 kohdassa määritelty prosenttiosuus ajokuntoisen
ajoneuvon kokonaismassasta.
1.6 Sovelletaan lisäyksessä 1 olevassa 1.6 kohdassa ja lisäyksessä 3 olevassa
2.1—2.6 kohdassa määriteltyjä testausolosuhteita.
2.Testausmenettely
2.1 Testausmenettelyn on oltava sama kuin lisäyksessä 1 määritellyn testausme-
nettelyn paitsi että koko ajoneuvon asemesta käytetään edellä määriteltyä
korin osaa.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 79
▼B
Lisäys 3
KORIN OSAN HEILURITESTI
1.Energiataso ja iskun suunta
1.1 Tiettyyn korin osaan välittyvän energian on oltava jokaiseen kyseisen korin
osaan sisältyvään poikittaiseen tukikaareen valmistajan ilmoituksen mukai-
sesti jaettujen energioiden summa.
1.2 Heilurin on kohdistettava tämän lisäyksen alalisäyksessä 1 määritellystä
energiasta sopiva määrä korin osaan niin, että iskuhetkellä heilurin liike-
suunta on 25 asteen (+0º; -5º) kulmassa korin osan keskimmäiseenpituussuuntaiseen pystytasoon nähden. Ajoneuvon valmistaja määrittelee
kyseiselle alueelle sijoittuvan tarkan kulman.
2.Testausolosuhteet
2.1 On tehtävä riittävä määrä testejä, jotta testin suorittava tekninen yksikkö voi
katsoa tässä liitteen 3.1 kohdassa määritellyn vaatimuksen täyttyneen.
2.2 Testiä varten korin osissa on oltava pylväiden väliin asennettuja normaaliin
rakenteeseen kuuluvia lattian, alustan, kylkien ja katon osia. Mukana on
oltava myös muun muassa matkatavaratelineiden ja tuuletuskanavien osia,
jos niitä on asennettu ajoneuvoon.
2.3 Korin osan jokaisen oven ja avautuvan ikkunan on oltava suljettu ja
salvattu, mutta ei lukittu. Ikkunat ja lasilla varustetut väliseinät tai ruudut
voivat olla lasilla varustetut tai ilman lasia hakijan valinnan mukaan.
2.4 Tarvittaessa istuimet voivat myös olla mukana valmistajan valinnan mukaan
tavanomaisilla paikoillaan korin osan rakenteeseen nähden. Kaikkien palk-
kien ja vahvisteiden väliset normaalikiinnitykset ja -liitokset on oltava
tehty. Jos selkänojat ovat säädettävissä, ne on asetettava pystyimpään asen-
toon ja jos istuimien korkeus on säädettävissä, ne on asetettava ylimpään
asentoon.
2.5 Valmistaja valitsee sen korin osan kyljen, johon isku kohdistuu. Jos testatta-
vaksi vaaditaan useampi kuin yksi korin osa, iskun on kohdistuttava
molempien osien samaan kylkeen.
2.6 Nopeaa valokuvausta, muotoaan muuttavia mallineita tai muita sopivia
keinoja on käytettävä sen määrittämiseksi, että tämän liitteen 3.1 kohdan
vaatimus on täytetty. Mallineet on kiinnitettävä sellaiseen rakenteen osaan,
jonka muoto ei olennaisesti muutu.
2.7 Testattava korin osa on kiinnitettävä lujasti ja varmasti kiinnityskehykseen
ristikannattimilla tai niitä korvaavilla osilla siten, että merkittävää ener-
giamäärää ei absorboidu kannattavaan kehykseen ja sen kiinnittimiin iskun
aikana.
2.8 Heiluri päästetään irti sellaiselta korkeudelta, että se iskeytyy korin osaan
nopeudella 3—8 m/s.
3.Heilurin määritelmä
3.1 Heilurin iskupinta on tehtävä teräksestä tai paksuudeltaan 20 mm ± 5 mm:n
vanerista, ja heilurin massan on oltava tasaisesti jakautunut. Heilurin isku-
pinnan on oltava suorakulmainen ja litteä, leveydeltään vähintään
testattavan korin osan levyinen ja korkeudeltaan vähintään 800 millimetriä.
Sen reunat on pyöristettävä vähintään 15 mm:n kaarevuussäteeseen.
3.2 Heilurin runko on kiinnitettävä lujasti kahteen tukevaan tankoon. Tankojen
akselin on oltava vähintään 3 500 millimetrin päässä heilurin rungongeometrisestä keskipisteestä.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 80
▼B
Alalisäys 1
Kokonaisenergian (E*) laskeminen
Oletukset:
1. Korin poikkileikkaus on muodoltaan suorakulmainen.
2. Jousitusjärjestelmä on lujasti kiinnitetty.
3. Korin osan liike on pelkkä kierto A-pisteen ympäri.
Kokonaisenergian (E*) laskeminen
Jos painopisteen (h) pudotus määritetään graafisin menetelmin, E* voidaan
olettaa saatavan seuraavalla kaavalla:
E* = 0,75 M.g.h (Nm)
Vaihtoehtoisesti E* voidaan laskea kaavalla:
E/C3¼0;75 M :g:ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
W
2/C18/C192
þHs2s
/C0W
2Hﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
H2/C00;82q
þ0;8Hs
H2
43
5NmðÞ
jossa:
M = ajoneuvon massa kuormittamattomana (kg)
g = 9,8 m/s2
W = ajoneuvon kokonaisleveys (m)
Hs= kuormittamattoman ajoneuvon painopisteen korkeus (m)
H = ajoneuvon korkeus (m)2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 81
▼B
Alalisäys 2
Korirakenteen tärkeimpien energiaa absorboivien osien jakautumista
koskevat vaatimukset
1. On tehtävä riittävä määrä testejä, jotta tekninen yksikkö voi katsoa koko
ajoneuvon täyttävän tämän liitteen 3.1 kohdan vaatimukset. Tähän ei
välttämättä tarvita useampia kuin yksi testi.
2. Yhden korin osan testistä saatuihin tietoihin perustuvia laskelmia voidaan
käyttää toisen, jo testatun osan kanssa erilaisen korin osan hyväksyttävyyden
osoittamiseksi, jos kyseisillä osilla on monia samanlaisia rakenteellisia
ominaisuuksia.
3. Valmistaja ilmoittaa ne korirakenteen pylväät, joiden katsotaan vaikuttavan
rakenteen lujuuteen, ja energiamäärän (Ei), jonka jokaisen pylvään tarkoite-
taan absorboivan. Kyseisten ilmoitusten on oltava seuraavien edellytysten
mukaiset:
(1)Xi¼m
i¼lEi>E/C3jossa m on ilmoitettujen pylväiden koko-
naismäärä;
(2)(a)Xi¼n
i¼lEiF/C210;4E/C3jossa n on ajoneuvon painopisteestä
eteenpäin sijaitsevien ilmoitettujen
pylväiden lukumäärä;
(b)Xi¼p
i¼lEiR/C210;4E/C3jossa p on ajoneuvon painopisteestä taak-
sepäin sijaitsevien ilmoitettujen pylväiden
lukumäärä;
(3) LF≥0,4 lf
(4) LR≥0,4 lr
(5)dmax
dmin/C202;5 Tätä sovelletaan ainoastaan silloin, kun
dmaxon suurempi kuin 0,8 kertaa sallittu
enimmäispoikkeama ilman tunkeutumista
jäljelle jäävään tilaan.
jossa
Eion ilmoitettu energiamäärä, jonka korirakenteen i:s pylväs
voi absorboida;
EiFon ilmoitettu energiamäärä, jonka i:s ajoneuvon painopis-
teestä eteenpäin sijaitseva pylväs voi absorboida;
EiRon ilmoitettu energiamäärä, jonka i:s ajoneuvon painopis-
teestä taaksepäin sijaitseva pylväs voi absorboida;
E* on ajoneuvon koko rakenteen absorboima kokonaisenergia;d
maxon minkä tahansa korirakenteen osan iskun suuntaan mitattu
poikkeaman enin määrä sen jälkeen, kun se on absorboinut
oman ilmoitetun iskuenergiansa;
dminon minkä tahansa korirakenteen osan iskun suuntaan ja
samasta paikasta pylväiden välissä kuin dmaxmitattu poik-
keaman vähin määrä sen jälkeen, kun se on absorboinut
oman ilmoitetun iskuenergiansa.
LF¼Xi¼n
i¼lEiFliFðÞ
Xi¼n
i¼lEiF= Ilmoitettujen pylväiden painotettu keskimääräinen
etäisyys ajoneuvon painopisteen edessä.
LR¼Xi¼p
i¼lEiRliRðÞ
Xi¼p
i¼lEiR= Ilmoitettujen pylväiden painotettu keskimääräinen
etäisyys ajoneuvon painopisteen takana.
jossa
liFon painopisteestä eteenpäin sijaitsevan i:nnen pylvään etäisyys
ajoneuvon painopisteestä;2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 82
▼B
liRon painopisteestä taaksepäin sijaitsevan i:nnen pylvään
etäisyys ajoneuvon painopisteestä;
LFon ajoneuvon etuosan etäisyys ajoneuvon painopisteestä;
LRon ajoneuvon takaosan etäisyys ajoneuvon painopisteestä.
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 83
▼B
Lisäys 4
KORIRAKENTEEN LUJUUDEN VARMISTAMINEN LASKENNALLI-
SESTI
1. Korirakenteen tai korirakenteen osien voidaan osoittaa täyttävän tämän liit-
teen 3.1 kohdan vaatimuksen testien suorittamisesta vastuussa olevan
teknisen yksikön hyväksymällä laskentamenetelmällä.
2. Jos rakenne todennäköisesti joutuu alttiiksi käytettyjen materiaalien
kimmorajan ylittäville muodonmuutoksille, laskelmien on jäljiteltävä raken-
teen käyttäytymistä suurien plastisten muodonmuutosten aikana.
3. Testien suorittamisesta vastuussa oleva tekninen yksikkö voi vaatia raken-
teen liitosten tai osien testausta laskennassa tehtyjen päätelmien
varmistamiseksi.
4.Laskennan valmistelut
4.1 Laskelmia ei tulisi aloittaa ennen kuin rakenne on analysoitu ja siitä on
laadittu matemaattinen malli. Tässä määritellään erilliset huomioon otettavat
palkit ja yksilöidään kohdat, joissa plastisia niveliä saattaa muodostua. Palk-
kien mittasuhteet ja käytetyn materiaalin ominaisuudet on ilmoitettava.
Nivelkohdista on tehtävä fysikaaliset testit voima -(kiertomomentti) ja
muodonmuutosominaisuuksien määrittämiseksi muodonmuutosvaiheessa,
koska nämä ovat laskelmien kannalta olennaisia tietoja. Rasitusmäärä sekä
kyseistä rasitusmäärää vastaava dynaaminen myötöraja on määriteltävä. Jos
laskentamenetelmästä ei ilmene milloin merkittävä murtuma syntyy, on
välttämätöntä määrittää kokeellisesti erilliset analyysit tai tarkoituksenmu-
kainen dynaaminen jakautuminen. Kuorman jakautuminen ajoneuvon
pituudelta on ilmoitettava.
4.2 Laskentamenetelmään on sisällyttävä muodonmuutokset materiaalien elasti-
suusrajoille saakka sekä plastisten nivelten muodostumispaikkojen
yksilöiminen ja muiden seuraavien plastisten nivelten muodostuminen, ellei
plastisten nivelten sijaintia ja muodostumista tiedetä aiemmasta kokemuk-
sesta. Menetelmässä on otettava huomioon rakenteen geometriassa
tapahtuvat muutokset ainakin siihen vaiheeseen saakka, kun muodonmuu-
tokset ovat ylittäneet hyväksyttävät rajat. Laskelmien on jäljiteltävä
sellaisen iskun energiaa ja suuntaa, joka tapahtuisi, jos kyseiselle koriraken-
teelle tehtäisiin lisäyksessä 1 määritelty kaatotesti. Laskentamenetelmän
luotettavuus on osoitettava vertaamalla sitä ei välttämättä nyt hyväk-
syttävänä olevalle ajoneuvolle tehtyjen fysikaalisten testien tuloksiin.
5.Korirakenteen osan testit
Kun laskentamenetelmää sovelletaan koko korirakenteen osaan, samat
edellä mainitut koko ajoneuvoa koskevat edellytykset pätevät.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 84
▼B
LIITE V
(katso liitteessä I oleva 7.6.5.6.1.1 kohta)
OHJEET KONEKÄYTTÖISTEN OVIEN SULKEMISVOIMIEN
MITTAAMISEKSI
1. Yleistä
Konekäyttöisen oven sulkeutuminen on dynaaminen prosessi. Kun
liikkuva ovi osuu esteeseen, tuloksena on dynaaminen reaktiovoima,
joka riippuu (ajallisesti) useista tekijöistä (esimerkiksi oven
massasta, kiihdytyksestä, mitoista).
2. Määritelmät
2.1 Sulkemisvoima F(t) on ajan funktio, mitattuna oven sulkeutuvilta
reunoilta (katso jäljempänä 3.2 kohta).
2.2 Huippuvoima FSon sulkemisvoiman suurin arvo.
2.3 Tehokas voima FEon sulkemisvoiman keskiarvo suhteessa pulssin
kestoaikaan:
FE¼1
TZt2
t1FtðÞdt
2.4 Pulssin kestoaika T on t1:n ja t2:
T=t2−t1
jossat
1= herkkyyden kynnys, jossa sulkemisvoima ylittää 50 N;
t2= kynnyksen katoaminen, jossa sulkemisvoimasta tulee alle 50
N.
2.5 Edellä mainittujen parametrien välinen suhde esitetään jäljempänä
olevassa kuvassa 1 (esimerkkinä):
Kuva 1
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 85
▼B
2.6 Sulkuvoima Fcon tehokkaiden voimien aritmeettinen keskiarvo,
mitattuna samasta mittauskohdasta useaan kertaan:
Fc¼Xi¼n
i¼lFEðÞi
n
3. Mittaukset
3.1 Mittausolosuhteet:
3.1.1 Lämpötilaväli: 10—30ºC
3.1.2 Ajoneuvon on oltava vaakasuoralla pinnalla.
3.2 Mittauskohtien on oltava:
3.2.1 Oven tärkeimmiltä sulkeutuvilta reunoilta:
— yksi oven keskellä,
— yksi 150 mm oven alareunan yläpuolella.
3.2.2 Ovien ollessa varustetut sulkeutumisen estävillä laitteilla avaamista
varten: oven toissijaisilla sulkeutuvilla reunoilla kohdassa, jota
pidetään sulkeutumisen kannalta vaarallisimpana.
3.2.3 Jokaisesta mittauskohdasta on tehtävä mittaukset vähintään kolme
kertaa sulkuvoiman määrittämiseksi 2.6 kohdan mukaisesti.
3.3 Sulkemisvoiman signaali on tallennettava alipäästösuotimen avulla,
jonka rajataajuus on 100 Hz. Sekä herkkyyden kynnys että
kynnyksen katoaminen pulssin kestoajan rajoittamiseksi on asetet-
tava 50 N:iin.
3.5 Lukeman poikkeama nimellisarvosta saa olla korkeintaan ± 3
prosenttia.
4. Mittauslaite
4.1 Mittauslaitteen on koostuttava kahdesta osasta: varresta ja mittauso-
sasta, joka on punnituskenno (katso kuva 2).
4.2 Punnituskennolla on oltava seuraavat ominaisuudet:
4.2.1 Sen on koostuttava kahdesta sisäkkäin liukuvasta kotelosta, joiden
ulkomitta on halkaisijaltaan 100 mm ja leveydeltään 115 mm.
Punnituskennon sisälle asennetaan painejousi koteloiden väliin niin,
että punnituskenno voidaan puristaa yhteen, jos käytetään sopivaa
voimaa.
4.2.2 Punnituskennon jäykkyyden on oltava 10 ± 0,2 N/mm. Jousen
suurin jousto on rajoitettava 30 mm:iin niin, että saavutetaan suurin
huippuvoima 300 N.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 86
▼B
Kuva 2
2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 87
▼B
LIITE VI
ENINTÄÄN 22 MATKUSTAJALLE TARKOITETTUJA AJONEUVOJA
KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET
1.1 Uloskäyntien vähimmäismitat
Eri uloskäyntien vähimmäismittojen on oltava seuraavat:
Aukko Mitat Huomautukset
Käyttöovi Sisääntulokorkeus
AlaluokkaKäyttöoven sisääntu-
lokorkeus on mitat-
tava pystysuorana
etäisyytenä oviaukon
keskikohdan ja
alimman askelman
yläpinnan vaakata-sossa olevan projek-
tion pystytasoltaA: 1 650 mm
B: 1 500 mm
Aukon korkeus Käyttöoviaukon
pystykorkeuden on
oltava sellainen, että
liitteessä I olevassa
7.7.1.1 kohdassa
tarkoitettua kaksoi-
slevyä voidaan
kuljettaa siellä
vapaasti. Ylänurkkia
voidaan pienentää
pyöristämällä
korkeintaan 150
mm:n säteellä.
Leveys Alaluokan B ajoneu-
voissa, joissa käyttöo-
viaukon korkeus on
1 400—1 500 mm,
sovelletaan 750 mm:n
vähimmäisleveyttä
yksipuolisissa oviau-
koissa. Kaikissa
ajoneuvoissa jokaisen
käyttöoven leveyttä
voidaan vähentää 100
mm:llä, kun mitat
otetaan kädensijojen
tasolta, ja 250 mm:llä
silloin, kun se on
tarpeen sisään työnty-
vien pyöräkoteloiden
tai automaattisten tai
kauko-ohjattavien
ovien toimintameka-
nismin tai tuulilasin
kaltevuuden vuoksi.Yksipuolinen
ovi: 650 mm
Pariovi: 1 200 mm
Hätäovi Korkeus: 1 250 mm Leveyttä voidaan
vähentää 300 mm
silloin, kun se on
tarpeen sisään työnty-
vien pyöräkoteloiden
vuoksi, jos 550 mm:n
leveyttä noudatetaan
400 mm:n vähim-
mäiskorkeudella
oviaukon alimman
osan yläpuolella.
Ylänurkkia voidaan
pienentää
pyöristämällä
korkeintaan 150
mm:n säteellä.Leveys: 550 mm2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 88
▼B
Aukko Mitat Huomautukset
Hätäik-
kunaAukon ala: 4 000 cm2Tämän alan 5
prosentin mittapoik-
keama on kuitenkin
sallittava tämän direk-
tiivin voimaantulon
jälkeen yhdeksi
vuodeksi myönnettä-
vien tyyppihyväk-
syntöjen osalta. Tälle
alueelle on voitava
piirtää 500 × 700
mm:n suorakulmio.
1.1.1 Ajoneuvon, johon sovelletaan liitteessä I olevaa 7.7.1.9 kohtaa, on
noudatettava liitteen I tai tässä liitteessä olevan 1.1 kohdan 7.6.3.1
kohdan vaatimuksia hätäikkunoiden ja hätäluukkujen osalta sekä
seuraavia vähimmäisvaatimuksia käyttöovien ja hätäovien osalta:
Aukko Mitat Huomautukset
Käyttöovi Aukon korkeus: 1 100 mm Tätä mittaa voidaan
vähentää aukon
nurkissa korkeintaan
150 mm:n säteellä.
Leveys
Yksipuolinen ovi: 650 mm
Pariovi: 1 200 mmTätä mittaa voidaan
vähentää aukon
nurkissa korkeintaan
150 mm:n säteellä.
Leveyttä voidaan
vähentää 100 mm:llä,
kun mitta otetaan
kädensijojen tasolta,
ja 250 mm:llä silloin,
kun se on tarpeen
sisään työntyvien
pyöräkoteloiden tai
automaattisten taikauko-ohjattavien
ovien toimintameka-
nismin tai tuulilasin
kaltevuuden vuoksi.
Hätäovi Korkeus: 1 100 mm
Leveys: 550 mmLeveyttä voidaan
vähentää 300 mm
silloin, kun se on
tarpeen sisään työnty-
vien pyöräkoteloiden
vuoksi, jos 550 mm:n
leveyttä noudatetaan
400 mm:n vähim-
mäiskorkeudella
oviaukon alimman
osan yläpuolella.
Ylänurkkia voidaan
pienentää
pyöristämällä
korkeintaan 150
mm:n säteellä.
1.2 Uloskäyntien sijoittaminen
1.2.1 Käyttöovi (-ovet) on sijoitettava sille puolelle ajoneuvoa, joka on
lähempänä tien vierustaa sen maan liikennesuunnan mukaisesti,
jossa ajoneuvo on tarkoitus rekisteröidä, tai ajoneuvon takapäätyyn.
1.2.2 Uloskäynnit on sijoitettava niin, että ajoneuvon joka sivulla on
vähintään yksi uloskäynti.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 89
▼B
1.2.3 Sekä matkustajille varatun tilan etu- että takaosassa on oltava
vähintään yksi uloskäynti.
1.2.4 Vähintään yhden uloskäynnin on sijaittava joko ajoneuvon takasi-
vulla tai etusivulla, jollei hätäluukkua ole asennettu.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 90
▼B
LIITE VII
LIIKUNTAESTEISTEN MATKUSTAJIEN AJONEUVOON PÄÄSYÄ
HELPOTTAVIA TEKNISIÄ LAITTEITA KOSKEVAT VAATIMUKSET
1. YLEISTÄ
Tämä liite sisältää sellaisiin ajoneuvoihin sovellettavat säännökset,
jotka on suunniteltu siten, että liikuntaesteisten matkustajien ja
pyörätuolin käyttäjien on helppo päästä niihin.
2. SOVELTAMISALA
Näitä vaatimuksia sovelletaan ajoneuvoihin, joihin pääsyä on helpo-
tettu liikuntaesteisiä matkustajia varten.
3. VAATIMUKSET
3.1 Askelmat
Ensimmäisen askelman korkeus maasta vähintään yhden käyttöoven
kohdalla saa olla enintään 250 mm alaluokkien I ja A ajoneuvoissa
ja 320 mm alaluokkien II, III ja B ajoneuvoissa.
Vaihtoehtoisesti alaluokkien I ja A ajoneuvoissa ensimmäisen
askelman korkeus maasta saa olla enintään 270 mm kahdessa oviau-
kossa, yhdessä sisäänkäynnissä ja yhdessä uloskäynnissä.
Niiausjärjestelmä ja/tai sisäänvedettävä askelma voivat olla käytössä.Muiden kuin ensimmäisen askelman korkeus maasta edellä mainitun
(mainittujen) oven (ovien), sisäänkäynnin ja käytävän kohdalla saa
olla enintään 200 mm alaluokkien I ja A ja 250 mm alaluokkien II,
III ja B ajoneuvoissa. Siirtymää upotetulta käytävältä istuinalueelle
ei pidetä askelmana.
3.2 Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetut istuimet
ja varattu tila
3.2.1 Vähimmäismäärä ensisijaisesti vammaisille matkustajille suunnitel-
tuja istuimia, jotka voivat olla kasvot menosuuntaan tai selkä
menosuuntaan, on varattava käyttöoven (-ovien) läheisyyteen sellai-
seen paikkaan, josta ajoneuvoon nouseminen ja siitä poistuminen
sujuvat. Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille varattujen istui-
mien vähimmäismäärä on neljä alaluokassa I, kaksi alaluokassa II
ja III sekä yksi alaluokissa A ja B. Istuinta, joka voidaan taittaa
pois tieltä silloin, kun sitä ei käytetä, ei saa varata ensisijaisesti
liikuntaesteisille tarkoitetuksi istuimeksi. Liitteessä I olevaa
7.7.8.5.2. kohtaa ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka ovat tämän vaati-
muksen mukaiset.
3.2.2 Vähintään yhden ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoi-
tetun istuimen alla tai vieressä on oltava riittävä tila opaskoiraa
varten.
3.2.3 Istuimiin on asennettava käsinojat istumapaikan ja käytävän väliin ja
ne on voitava helposti siirtää pois tieltä siten, että istuimelle on
esteetön pääsy.
Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitettujen istuinten
yhteyteen on asennettava kaiteet tai kädensijat siten, että matkustajan
on helppo tarttua niihin.
3.2.4 Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istuimen
istuintyynyn vähimmäisleveyden on oltava istumapaikan keskipis-
teen läpi kulkevasta pystysuorasta mitattuna 220 mm kummallekin
sivulle tai, jos kyseessä on yhtenäinen istuin, 220 mm istumapaikkaa
kohti kummallekin sivulle.
3.2.5 Kuormittamattoman istuintyynyn korkeuden suhteessa lattiaan on
oltava sellainen, että etäisyys lattiasta istuintyynyn etuosan yläpintaa
sivuavaan vaakasuoraan tasoon on 400—500 mm.
3.2.6 Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitettujen istuma-
paikkojen jalkatilan on jatkuttava istuimesta eteenpäin istuintyynyn
etureunan läpi kulkevasta kohtisuorasta. Lattiatilan kaltevuus ei saa
ylittää mihinkään suuntaan 8:aa prosenttia.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 91
▼B
3.2.7 Kunkin ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istu-
mapaikan vapaan korkeuden on oltava vähintään 1 300 mm
alaluokkien I ja A ajoneuvoissa ja 900 mm alaluokan II ajoneuvoissa
mitattuna kuormittamattoman istuintyynyn korkeimmasta kohdasta.
Tämän vapaan korkeuden on ulotuttava koko istuimen ja siihen
kuuluvan jalkatilan pystysuuntaiselle alueelle. Tähän tilaan ulottuva
selkänoja tai muu esine voidaan sallia edellyttäen, että istuintyynyn
eteen jää vähintään 230 mm:n kohtisuora vapaa tila. Jos ensisijaisesti
liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istuimen edessä on yli 1,2
metrin korkuinen väliseinä, tämän tilan on oltava 300 mm.
3.3 Merkinantolaitteet
3.3.1 Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitettujen istuinten
viereen sekä mahdolliselle pyörätuoleille varatulle alueelle on sijoi-
tettava merkinantolaitteita ja niiden on oltava 700—1 200 mm:n
korkeudella lattiasta.
3.3.2 Matalalattia-alueella sijaitsevien merkinantolaitteiden on oltava
800—1 500 mm:n korkeudella, jos kohdalla ei ole istuimia.
3.3.3 Kaikkia sisäisiä merkinantolaitteita on voitava käyttää kämmenellä,
ja niiden on oltava vär(e)iltään ja sävyltään erottuvia.
3.3.4 Jos ajoneuvo on varustettu rampilla tai hissillä, oven viereen ulko-
puolelle on asennettava kuljettajan kanssa tapahtuvaa yhteydenpitoa
varten merkinantolaite, joka on enintään 1 300 mm:n korkeudella
maasta.
3.4 Kuvamerkit
3.4.1 Pyörätuoleille tarkoitetulla tilalla tai ensisijaisesti liikuntaesteisille
matkustajille tarkoitetulla istuimella varustetuissa ajoneuvoissa on
oltava liitteessä III olevan kuvan 23 a mukaiset ulkopuolelta
nähtävissä olevat kuvamerkit sekä ajoneuvon etuosassa tienreunan
puolella että asiaankuuluvan (asiaankuuluvien) käyttöoven (käyttöo-
vien) vieressä. Sisäpuolelle pyörätuoleille tarkoitetun tilan tai
ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istuimen
viereen on myös sijoitettava asianmukaiset kuvamerkit.
3.5 Lattian kaltevuus
Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetun istuimen tai
pyörätuoleille varatun tilan ja vähintään yhden sisäänkäynnin ja
yhden uloskäynnin tai yhdistetyn sisään- ja uloskäynnin välisen
käytävän, sisäänkäynnin tai lattia-alueen kaltevuus saa olla enintään
8 prosenttia. Kaltevat alueet on päällystettävä liukumisen estävällä
pinnoitteella.
3.6 Pyörätuolien sijoittamista koskevat säännökset
3.6.1 Kutakin matkustajaosastossa pyörätuolin käyttäjälle tarkoitettua
paikkaa varten on oltava erityisalue, jonka leveys on vähintään 750
mm ja pituus vähintään 1 300 mm. Erityisalueen pitkittäistason on
oltava ajoneuvon pitkittäistason suuntainen ja erityisalueen lattia-
pinnan on oltava liukumista estävä.
Jos pyörätuolitila on tarkoitettu eteenpäin suunnatulle pyörätuolille,
edellä olevien selkänojien yläosa voi ulottua pyörätuolitilaan, jos
vapaata tilaa on varattu liitteessä III olevan kuvan 22 mukaisesti.
3.6.2 Ajoneuvossa on oltava vähintään yksi oviaukko, jota pyörätuolin
käyttäjät voivat käyttää. Alaluokan I ajoneuvoissa on vähintään
yhden pyörätuolikäyttöön tarkoitetun oven oltava käyttöovi.
Pyörätuolin käyttäjille tarkoitetussa ovessa on oltava tämän liitteen
3.11.2 kohdan säännösten mukainen ajoneuvoon pääsyä helpottava
laite (niiausjärjestelmä), jonka yhteydessä on oltava myös 3.11.3
kohdan määräysten mukainen laite (hissi) tai 3.11.4 kohdan
määräysten mukainen laite (ramppi).
3.6.3 Pyörätuolikäyttöön tarkoitetun oven, joka ei ole käyttöovi, on oltava
vähintään 1 400 mm korkea. Kaikkien pyörätuolikäyttöön tarkoitet-
tujen ovien leveyden on oltava vähintään 900 mm, josta voidaan
vähentää 100 mm, jos mittaus suoritetaan kädensijojen korkeudelta.
3.6.4 On oltava mahdollista siirtyä ajoneuvon ulkopuolelta vähintään
yhden pyörätuolikäyttöön tarkoitetun oven kautta erityisalueelle (-
alueille) viitepyörätuolilla, jonka mitat on esitetty liitteessä III
olevassa kuvassa 21.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 92
▼B
3.7 Istuimet pyörätuolitilassa
3.7.1 Pyörätuolitilaan voidaan asentaa taitettavia istuimia. Tällaiset
istuimet eivät kuitenkaan saa taitettuina ja silloin, kun niitä ei
käytetä, viedä tilaa pyörätuolitilasta.
3.7.2 Ajoneuvossa saa olla pyörätuolitilaan sijoitettuja irrotettavia istuimia
edellyttäen, että kuljettaja tai henkilökunnan jäsen voi helposti
poistaa tällaiset istuimet.
3.7.3 Jos jonkin istuimen jalkatila tai käytössä olevan taitettavan istuimen
jokin osa vie tilaa pyörätuolitilasta, näihin istuimiin tai niiden
viereen on kiinnitettävä merkki, jossa on seuraava teksti:
”Anna tarvittaessa tilaa pyörätuolin käyttäjälle ”.
3.8 Pyörätuolien vakaus
3.8.1 Pyörätuolin turvajärjestelmä. Vaihtoehtoisesti 3.8.1.1—3.8.1.2.3
kohdassa oleville vaatimuksille pyörätuolin turvajärjestelmä voi olla
3.8.2—3.8.2.11 kohdassa olevien vaatimusten mukainen.
3.8.1.1 Ajoneuvossa, jossa matkustajien istuimia ei täydy varustaa millään
matkustajan turvajärjestelmällä, pyörätuolitila on varustettavaturvajärjestelmällä pyörätuolin vakauden varmistamiseksi.
On tehtävä seuraavien vaatimusten mukainen staattinen koe:
a) itse turvajärjestelmään on kohdistettava 250 daN ± 20 daN:n
voima kutakin pyörätuolia kohti
b) jos turvajärjestelmää ei ole kiinnitetty ajoneuvon lattiaan, voima
on kohdistettava ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan
suuntaan. Jos turvajärjestelmä on kiinnitetty lattiaan, voima on
kohdistettava 45 º ± 10 º:n kulmassa vaakatasoon nähden ja
ajoneuvon etuosan suuntaan
c) voima on pidettävä yllä vähintään 1,5 sekunnin ajan
d) turvajärjestelmän on kestettävä koe. Pysyvä vaurio, mukaan
lukien turvajärjestelmän osittainen rikkoutuminen tai murtu-
minen, ei merkitse kokeen epäonnistumista, jos vaadittua voimaa
on pidetty yllä vaadittu aika. Tarvittaessa lukituslaitetta, joka
mahdollistaa pyörätuolin poistumisen ajoneuvosta, on voitava
käyttää käsin sen jälkeen, kun vetovoima on kytketty pois.
3.8.1.2 Jos matkustajien istuimet on varustettava matkustajan turvajärjes-
telmällä, kukin pyörätuolitila on varustettava turvajärjestelmällä,
jolla voidaan kiinnittää sekä pyörätuoli että sen käyttäjä.
Tämän turvajärjestelmän ja sen kiinnitysten on kestettävä voimat,
jotka vastaavat ajoneuvon matkustajien istuimilta ja matkustajien
turvajärjestelmiltä edellytettäviä voimia.
On tehtävä seuraavien vaatimusten mukainen staattinen koe:
a) seuraavassa mainitut voimat on kohdistettava eteen- ja taak-
sepäin, erikseen ja itse turvajärjestelmään
b) voima on pidettävä yllä vähintään 0,2 sekunnin ajan
c) turvajärjestelmän on kestettävä koe. Pysyvä vaurio, mukaan
lukien turvajärjestelmän osittainen rikkoutuminen tai murtuminen
ei merkitse kokeen epäonnistumista, jos vaadittua voimaa on
pidetty yllä määrätyn ajan. Tarvittaessa lukituslaitetta, joka
mahdollistaa pyörätuolin poistumisen ajoneuvosta, on voitava
käyttää käsin sen jälkeen, kun vetovoima on kytketty pois.
3.8.1.2.1 eteenpäin, kun pyörätuolin ja sen käyttäjän turvajärjestelmä ovat
erilliset
3.8.1.2.1.1 M
2-luokan ajoneuvon osalta
a) jos kyseessä on lantiovyö, 1 110 daN ± 20 daN:n voima. Voima
on kohdistettava pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmään
ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan, jos
turvajärjestelmää ei ole kiinnitetty ajoneuvon lattiaan. Jos
turvajärjestelmä on kiinnitetty ajoneuvon lattiaan, voima on
kohdistettava 45 º ± 10 º:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon
nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan
b) jos kyseessä on kolmipisteturvavyö, vyön lantio-osaan on kohdis-
tettava 675 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja
ajoneuvon etuosan suuntaan ja vyön ylävartalo-osaan on kohdis-
tettava 675 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja
ajoneuvon etuosan suuntaan2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 93
▼B
c) pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 1 715 daN ± 20
daN:n voima 45 º ± 10 º:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon
nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan
d) voimat on pidettävä yllä samanaikaisesti.
3.8.1.2.1.2 M3-luokan ajoneuvon osalta
a) jos kyseessä on lantiovyö, 740 daN ± 20 daN:n voima. Voima on
kohdistettava pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmään ajoneuvon
vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan, jos turvajärjestelmää
ei ole kiinnitetty ajoneuvon lattiaan. Jos turvajärjestelmä on kiin-
nitetty ajoneuvon lattiaan, voima kohdistetaan 45 º ± 10 º:n
kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan
suuntaan
b) jos kyseessä on kolmipisteturvavyö, vyön lantio-osaan on kohdis-
tettava 450 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja
ajoneuvon etuosan suuntaan ja vyön ylävartalo-osaan on kohdis-
tettava 450 daN ± 20 daN:n voima ajoneuvon vaakatasossa ja
ajoneuvon etuosan suuntaan
c) pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 1 130 daN ± 20
daN:n voima 45 º ± 10 º:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon
nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan
d) voimat on pidettävä yllä samanaikaisesti
3.8.1.2.2 eteenpäin, kun pyörätuolin ja pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmä
on yhdistetty
3.8.1.2.2.1 M2-luokan ajoneuvon osalta
a) jos kyseessä on lantiovyö, pyörätuolin käyttäjän turvajärjes-
telmään on kohdistettava 1 110 daN ± 20 daN:n voima 45 º ±
10 º:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon
etuosan suuntaan
b) jos kyseessä on kolmipisteturvavyö, vyön lantio-osaan on kohdis-
tettava 675 daN ± 20 daN:n voima 45 º ± 10 º:n kulmassa
ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan ja
vyön ylävartalo-osaan on kohdistettava 675 daN ± 20 daN:n
voima ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan
c) pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 1 715 daN ± 20
daN:n voima 45 º ± 10 º:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoonnähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan
d) voimat on pidettävä yllä samanaikaisesti.
3.8.1.2.2.2 M
3-luokan ajoneuvon osalta
a) jos kyseessä on lantiovyö, pyörätuolin käyttäjän turvajärjes-
telmään on kohdistettava 740 daN ± 20 daN:n voima 45 º ±
10 º:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon
etuosan suuntaan
b) jos kyseessä on kolmipisteturvavyö, vyön lantio-osaan on kohdis-
tettava 450 daN ± 20 daN:n voima 45 º ± 10 º:n kulmassa
ajoneuvon vaakatasoon nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan ja
vyön ylävartalo-osaan on kohdistettava 450 daN ± 20 daN:n
voima ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan
c) pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 1 130 daN ± 20
daN:n voima 45 º ± 10 º:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon
nähden ja ajoneuvon etuosan suuntaan
d) voimat on pidettävä yllä samanaikaisesti.
3.8.1.2.3 taaksepäin
a) pyörätuolin turvajärjestelmään on kohdistettava 810 daN ± 20
daN:n voima 45 º ± 10 º:n kulmassa ajoneuvon vaakatasoon
nähden ja ajoneuvon takaosan suuntaan.
3.8.2 Vaihtoehtoinen pyörätuolin turvajärjestelmä:3.8.2.1 Pyörätuolille tarkoitettu tila on varustettava pyörätuolin turvajärjes-
telmällä, jota voidaan soveltaa yleisesti pyörätuoleihin ja joka
mahdollistaa pyörätuolin ja pyörätuolin käyttäjän kuljetuksen kasvot
menosuuntaan,
3.8.2.2 pyörätuolille tarkoitettu tila on varustettava pyörätuolin käyttäjän
turvajärjestelmällä, joka koostuu vähintään kahdesta kiinnityskoh-
dasta ja lantion yli kulkevasta turvavyöstä (lantiovyö), joka on
suunniteltu ja koostettu osista, jotka on tarkoitettu toimimaan kuten2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 94
▼B
direktiivin 77/541/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisen
turvavyön osat.
3.8.2.3 Pyörätuolitilaan asennettu turvajärjestelmä on voitava vapauttaa
helposti hätätilanteessa.
3.8.2.4 Pyörätuolin turvajärjestelmän on joko3.8.2.4.1 täytettävä 3.8.2.8 kohdassa kuvatun dynaamisen kokeen vaatimukset
ja sen on oltava lujasti kiinnitetty ajoneuvon kiinnityspisteisiin, jotka
täyttävät 3.8.2.6 kohdassa olevat staattisen kokeen vaatimukset tai
3.8.2.4.2 oltava lujasti kiinnitetty ajoneuvon kiinnityspisteisiin siten, että
turvalaitteen ja kiinnityspisteiden yhdistelmä täyttää 3.8.2.8 kohdan
vaatimukset.
3.8.2.5 Pyörätuolin käyttäjän turvalaitteen on joko
3.8.2.5.1 täytettävä 3.8.2.9 kohdassa kuvatun dynaamisen testin vaatimukset ja
on oltava lujasti kiinnitetty ajoneuvon kiinnityspisteisiin, jotka
täyttävät 3.8.2.6 kohdassa olevat staattisen kokeen vaatimukset tai
3.8.2.5.2 oltava lujasti kiinnitetty ajoneuvon kiinnityspisteisiin siten, että
turvalaitteen ja kiinnityspisteiden yhdistelmä täyttää 3.8.2.9 kohdassa
kuvatun dynaamisen testin vaatimukset, kun se on kiinnitettynä
3.8.2.6.7 kohdan mukaisesti asennettuihin kiinnityspisteisiin.
3.8.2.6 Sekä pyörätuolin turvajärjestelmän että pyörätuolin käyttäjän turva-
laitteen kiinnityspisteiden osalta on tehtävä seuraavien vaatimusten
mukainen staattinen koe:
3.8.2.6.1 jäljempänä 3.8.2.7 kohdassa määritetyt voimat on kohdistettava
käyttäen laitetta, joka jäljittelee pyörätuolin turvajärjestelmän
muotoa ja mittasuhteita
3.8.2.6.2 jäljempänä 3.8.2.7.3 kohdassa määritetyt voimat on kohdistettava
käyttäen laitetta, joka jäljittelee pyörätuolin käyttäjän turvalaitteen
muotoa ja mittasuhteita, ja direktiivin 76/115/ETY liitteessä I
olevassa 5.3.4 kohdassa määritettyä vetolaitetta.
3.8.2.6.3 Edellä 3.8.2.6.1 ja 3.8.2.6.2 kohdassa tarkoitetut voimat on kohdis-
tettava samanaikaisesti eteenpäin ja 10 º ± 5 º:n kulmassa
vaakatason yläpuolella
3.8.2.6.4 edellä 3.8.2.6.1 kohdassa tarkoitetut voimat kohdistetaan taaksepäin
ja 10 º ± 5 º:n kulmassa ylöspäin vaakatasosta
3.8.2.6.5 voimat kohdistetaan mahdollisimman nopeasti pyörätuolitilan keski-
pystyakselin läpi ja
3.8.2.6.6 voima on pidettävä yllä vähintään 0,2 sekunnin ajan
3.8.2.6.7 testi tehdään ajoneuvon rakenteen edustavaan osaan yhdessä sell-
aisten ajoneuvossa olevien varusteiden kanssa, jotka todennäköisesti
osaltaan vaikuttavat rakenteen lujuuteen ja jäykkyyteen.
3.8.2.7 Edellä 3.8.2.6 kohdassa määritetyt voimat ovat:3.8.2.7.1 jos kyseessä ovat M
2-luokan ajoneuvoon asennettuun pyörätuolin
turvajärjestelmään tarkoitetut kiinnityspisteet
3.8.2.7.1.1 ajoneuvon pituustasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan kohdistettu
1 110 daN:n voima vähintään 200 mm:n ja enintään 300 mm:n
korkeudella mitattuna kohtisuoraan pyörätuolitilan lattiasta ja
3.8.2.7.1.2 ajoneuvon pituustasossa ja ajoneuvon takaosan suuntaan kohdistettu
5 500 daN:n voima vähintään 200 mm:n ja enintään 300 mm:n
korkeudella mitattuna kohtisuoraan pyörätuolitilan lattiasta
3.8.2.7.2 jos kyseessä on M3-luokan ajoneuvoon asennettuun pyörätuolin
turvajärjestelmään tarkoitetut kiinnityspisteet
3.8.2.7.2.1 ajoneuvon pituustasossa ja ajoneuvon etuosan suuntaan kohdistettu
740 daN:n voima vähintään 200 mm:n ja enintään 300 mm:n
korkeudella mitattuna kohtisuoraan pyörätuolitilan lattiasta ja
3.8.2.7.2.2 ajoneuvon pituustasossa ja ajoneuvon takaosan suuntaan kohdistettu
370 daN:n voima vähintään 200 mm:n ja enintään 300 mm:n
korkeudella mitattuna kohtisuoraan pyörätuolitilan lattiasta
3.8.2.7.3 jos kyseessä on pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmään tarkoitetut
kiinnityspisteet, voimien on oltava direktiivin 76/115/ETY liitteessä
I olevan 5.4 kohdan vaatimusten mukaiset.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 95
▼B
3.8.2.8 Pyörätuolin turvajärjestelmän osalta on tehtävä dynaaminen koe
seuraavien vaatimusten mukaisesti:
3.8.2.8.1 edustavaan pyörätuolikoevaunuun, jonka massa on 85 kg, on kohdis-
tettava 48—50 km:n tuntivauhdista pysähtymiseen asti
hidastuvuuspulssi, joka
3.8.2.8.1.1 on yli 20 g kulkusuunnan ollessa eteenpäin vähintään 0,015 sekunnin
kumulatiivisen jakson ajan
3.8.2.8.1.2 on yli 15 g kulkusuunnan ollessa eteenpäin vähintään 0,04 sekunnin
kumulatiivisen jakson ajan
3.8.2.8.1.3 kestää yli 0,075 sekuntia
3.8.2.8.1.4 on enintään 28 g eikä kestä yli 0,08 sekuntia
3.8.2.8.1.5 kestää enintään 0,12 sekuntia ja
3.8.2.8.2 edustavaan pyörätuolikoevaunuun, jonka massa on 85 kg, on kohdis-
tettava 48—50 km:n tuntivauhdista pysähtymiseen asti
hidastuvuuspulssi, joka
3.8.2.8.2.1 on yli 5 g kulkusuunnan ollessa taaksepäin vähintään 0,015 sekunnin
kumulatiivisen jakson ajan
3.8.2.8.2.2 on enintään 8 g kulkusuunnan ollessa taaksepäin eikä kestä yli 0,02
sekuntia,
3.8.2.8.3 edellä 3.8.2.8.2 kohdassa olevaa koetta ei sovelleta, jos samoja
turvalaitteita käytetään sekä eteen- että taaksepäin olevassa kulku-
suunnassa tai jos vastaava koe on tehty.
3.8.2.8.4 Edellä olevaa koetta varten pyörätuolin turvajärjestelmä on kiinni-
tettävä joko
3.8.2.8.4.1 kiinnityspisteisiin, jotka on asennettu testilaitteeseen, joka edustaa
sen ajoneuvon kiinnityspisteiden muotoa ja mittasuhteita, johon
turvajärjestelmä on tarkoitettu, tai
3.8.2.8.4.2 kiinnityspisteisiin, jotka ovat osa sen ajoneuvon edustavaa osaa,
johon turvajärjestelmä on tarkoitettu, ja jotka on asennettu 3.8.2.6.7
kohdassa kuvatulla tavalla.
3.8.2.9 Pyörätuolin käyttäjän turvajärjestelmän on täytettävä direktiivin 77/
541/ETY liitteessä I olevassa 2.7.8.4 kohdassa määritellyt koevaati-
mukset tai 3.8.2.8.1 kohdassa olevaa hidastuvuuspulssikoetta
vastaavan kokeen vaatimukset. Direktiivin 77/541/ETY mukaisesti
hyväksytyn turvavyön, jossa on sitä osoittava merkintä, katsotaan
olevan vaatimustenmukainen.
3.8.2.10 Edellä 3.8.2.6, 3.8.2.8 tai 3.8.2.9 oleva koe on katsottava epäonnistu-
neeksi, jos seuraavat vaatimukset eivät täyty:
3.8.2.10.1 mikään järjestelmän osa ei ole pettänyt tai irronnut kiinnityspis-
teestään tai ajoneuvosta kokeen aikana
3.8.2.10.2 mekanismit pyörätuolin ja käyttäjän vapauttamiseksi on voitava
vapauttaa testin päätyttyä
3.8.2.10.3 edellä 3.8.2.8 kohdan kokeessa pyörätuoli ei saa liikkua enempää
kuin 200 mm ajoneuvon pituustasossa kokeen aikana
3.8.2.10.4 mikään järjestelmän osa ei saa testin päätyttyä olla siinä määrin
vaurioitunut, että kyseinen osa voi terävien reunojen tai muiden
ulkonemien vuoksi aiheuttaa loukkaantumisen.
3.8.2.11 Turvajärjestelmän käyttöohjeiden on oltava selkeästi näkyvillä sen
läheisyydessä.
3.8.3 Vaihtoehtoisesti 3.8.1.1 kohdan säännöksille pyörätuolille tarkoitettu
tila on suunniteltava siten, että pyörätuolin käyttäjä matkustaa ilman
turvavöitä selkä menosuuntaan pyörätuoli tukea tai selkänojaa
vasten, seuraavien säännösten mukaisesti:
a) pyörätuolille varatun tilan toisen pitkittäisen sivun on nojattava
vasten ajoneuvon sivua tai ulkoseinää
b) pyörätuolitilan etupuolella on oltava tuki tai selkänoja, joka on
kohtisuorassa ajoneuvon pituusakseliin nähden
c) tuki tai selkänoja on suunniteltava siten, että pyörätuolin pyörät
tai selkänoja nojaavat tukeen tai selkänojaan pyörätuolin kaatu-
misen estämiseksi2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 96
▼B
d) edessä olevan istuinrivin tuen tai selkänojan on pystyttävä
kestämään 250 daN ± 20 daN:n voima kutakin pyörätuolia kohti.
Voima on kohdistettava ajoneuvon vaakatasossa ja ajoneuvon
etuosan suuntaan tuen tai selkänojan keskelle. Voima on
pidettävä yllä vähintään 1,5 sekunnin ajan
e) kaide tai kädensija on asennettava ajoneuvon sivuun tai ulko-
seinään niin, että pyörätuolin käyttäjä voi tarttua siihen helposti
f) sisäänvedettävä kaide (tai muu vastaava laite) on asennettava
pyörätuolitilan vastakkaiselle sivulle pyörätuolin sivuliikkeen
rajoittamiseksi ja jotta pyörätuolin käyttäjä voi tarttua siihen
helposti,
g) erityisalueen lattia on peitettävä liukumatonta ainetta olevalla
päällysteellä,
h) pyörätuolille varatun alueen yhteyteen on asennettava merkki,
jossa on seuraava teksti:
”Tämä paikka on varattu pyörätuolille. Pyörätuoli on sijoitet-
tava selkänoja menosuuntaan päin siten, että se nojaa tukeen
tai selkänojaan ja sen jarrut ovat päällä .”
3.9 Ovien hallintalaitteet
3.9.1 Kaikki ajoneuvon sisä- tai ulkopuolella olevat 3.6 kohdassa tarkoi-
tetun oven lähellä olevat hallintalaitteet saavat olla korkeintaan
1 300 mm:n korkeudella maasta tai lattiasta.
3.10 Valaistus
3.10.1 Ajoneuvo on varustettava riittävällä valaistuksella ajoneuvon
sisätilan ja välittömästi ajoneuvon ulkopuolella olevan alueen valai-
semiseksi, jotta liikuntaesteiset henkilöt voivat nousta ajoneuvoon ja
poistua siitä turvallisesti. Sellaisen valaistuksen, joka todennäköisesti
vaikuttaa kuljettajan näkökykyyn, on toimittava ainoastaan
ajoneuvon ollessa pysähtyneenä.
3.11 Ajoneuvoon pääsyä helpottavia laitteita koskevat säännökset
3.11.1 Yleiset vaatimukset
3.11.1.1 Ajoneuvoon pääsyä helpottavien laitteiden hallintalaitteet on selvästi
merkittävä sellaisiksi. Ajoneuvoon pääsyä helpottavan laitteen ulos-
työntyvästä tai alas lasketusta asennosta on ilmoitettava kuljettajalle
merkkivalolla.
3.11.1.2 Turvalaitteen joutuessa epäkuntoon hissien, ramppien ja niiausjärjes-
telmien on oltava toimintakyvyttömiä, ellei niitä voi käyttää
turvallisesti käsin. Hätätapauksissa käytettävän toimintamekanismin
tyypin ja sijainnin on oltava selvästi merkitty. Hissejä ja ramppeja
on voitava käyttää käsin virran katketessa.
3.11.1.3 Ajoneuvoon pääsyä helpottava laite voi estää pääsyn yhdelle
ajoneuvon käyttö- tai hätäovista, jos seuraavat kaksi edellytystä on
täytetty sekä ajoneuvon sisä- että ulkopuolella:
— ajoneuvoon pääsyä helpottava laite ei peitä oven avaavaa käden-
sijaa tai muuta laitetta
— ajoneuvoon pääsyä helpottava laite voidaan helposti siirtää niin,
että oviaukkoa voidaan käyttää hätätapauksessa.
3.11.2 Niiausjärjestelmä
3.11.2.1 Niiausjärjestelmän käyttämiseksi tarvitaan kytkin.3.11.2.2 Hallintalaite, jolla käynnistetään koko korin tai sen osan laskeminen
tai nostaminen suhteessa tien pintaan, on merkittävä selvästi ja sen
on oltava kuljettajan suorassa hallinnassa.
3.11.2.3 Laskemis- tai nostamisprosessi on voitava pysäyttää ja sen suuntaa
on voitava välittömästi muuttaa hallintalaitteella, jollainen on sekä
kuljettajan ulottuvilla hänen istuessaan ohjaamossa että niiausjärjes-
telmän käyttämiseen tarkoitettujen muiden mahdollisten laitteiden
läheisyydessä.
3.11.2.4 Ajoneuvoon asennettu niiausjärjestelmä ei saa mahdollistaa sitä, että:
ajoneuvoa voitaisiin kuljettaa yli 5 kilometrin tuntinopeudella
ajoneuvon ollessa tavanomaista ajokorkeuttaan alemmassa asen-
nossa, tai2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 97
▼B
ajoneuvoa voitaisiin nostaa tai laskea käyttöoven toiminnan ollessa
jostain syystä estynyt.
3.11.3 Hissi
3.11.3.1 Yleiset säännökset
3.11.3.1.1 Hissejä on voitava käyttää ainoastaan silloin, kun ajoneuvo on täysin
paikallaan. Nostettaessa lavaa ja ennen kuin laskeminen aloitetaan
pyörätuolin pois vierimistä estävän laitteen on käynnistyttävä auto-
maattisesti.
3.11.3.1.2 Hissin lavan on oltava vähintään 800 mm leveä ja vähintään 1200
mm pitkä ja sen pitää pystyä toimimaan kannattaessaan vähintään
300 kg:n massaa.
3.11.3.2 Konekäyttöisiä hissejä koskevat tekniset lisävaatimukset3.11.3.2.1 Hallintalaitteen on oltava suunniteltu niin, että vapautettuna se palaa
automaattisesti pois-asentoon. Kun näin tapahtuu, hissin toiminta
pysähtyy välittömästi ja on voitava aloittaa liike kumpaan tahansa
suuntaan.
3.11.3.2.2 Käyttäjän näkymättömissä olevat alueet, joissa hissin liike saattaa
vangita loukkuun tai murskata kohteita, on suojattava turvalaitteella
(esimerkiksi suunnan muuttavalla mekanismilla).
3.11.3.2.3 Silloin kun jokin kyseisistä turvalaitteista alkaa toimia, hissin
liikkeen on välittömästi pysähdyttävä ja vastakkaiseen suuntaan
kohdistuvan liikkeen alettava.
3.11.3.3 Konekäyttöisten hissien käyttö
3.11.3.3.1 Silloin kun hissi sijaitsee ajoneuvon kuljettajan välittömässä
näkökentässä olevan käyttöoven alueella, kuljettaja voi käyttää hissiä
istuimeltaan.
3.11.3.3.2 Kaikissa muissa tapauksissa hallintalaitteen on oltava hissin vieressä.
Ainoastaan kuljettajan on voitava aktivoida ne ja tehdä ne tehotto-
miksi istuimeltaan.
3.11.3.4 Käsikäyttöinen hissi3.11.3.4.1 Hissin on oltava suunniteltu niin, että se toimii hissin vieressä
olevilla hallintalaitteilla.
3.11.3.4.2 Hissin on oltava suunniteltu niin, ettei sen käyttämiseen tarvita
kohtuutonta voimaa.
3.11.4 Ramppi
3.11.4.1 Yleiset säännökset3.11.4.1.1 Ramppia on voitava käyttää ainoastaan silloin, kun ajoneuvo on
täysin paikallaan.
3.11.4.1.2 Ulkoreunat on pyöristettävä vähintään 2,5 mm:n säteellä. Ulkonurkat
on pyöristettävä vähintään 5 mm:n säteellä.
3.11.4.1.3 Rampin leveyden on oltava vähintään 800 mm. Rampin kaltevuus
saa olla enintään 12 prosenttia rampin ollessa laskettuna tai avattuna
150 mm korkean jalkakäytävän reunalle. Niiausjärjestelmää voidaan
käyttää tämän testaamiseen.
3.11.4.1.4 Käyttövalmis ramppi, jonka pituus on suurempi kuin 1 200 mm, on
varustettava laitteella, joka estää pyörätuolin putoamisen rampilta.
3.11.4.1.5 Ramppia on voitava käyttää turvallisesti 300 kg:n kuormituksella.
3.11.4.2 Toimintatavat3.11.4.2.1 Rampin laskeminen ja takaisinveto voidaan tehdä joko käsin tai
konekäyttöisesti.
3.11.4.3 Konekäyttöisiä ramppeja koskevat tekniset lisävaatimukset3.11.4.3.1 Rampin laskeminen ja takaisinveto on osoitettava vilkkuvilla keltai-
silla valoilla ja äänimerkillä; rampit on voitava tunnistaa niiden
ulkoreunoilla olevien selkeästi näkyvien punaisten ja valkoisten
heijastavien varoitusmerkintöjen avulla.
3.11.4.3.2 Rampin laskemista vaakatasossa on suojattava turvalaitteella.3.11.4.3.3 Silloin kun jokin kyseisistä turvalaitteista alkaa toimia, rampin
liikkeen on välittömästi pysähdyttävä.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 98
▼B
3.11.4.3.4 Rampin vaakasuoran liikkeen on keskeydyttävä silloin, kun se on
kuormitettu 15 kg:n massalla.
3.11.4.4 Konekäyttöisten ramppien käyttö
3.11.4.4.1 Silloin kun ramppi sijaitsee ajoneuvon kuljettajan välittömässä
näkökentässä olevan käyttöoven luona, kuljettaja voi käyttääramppia istuimeltaan.
3.11.4.4.2 Kaikissa muissa tapauksissa hallintalaitteen on oltava rampin
vieressä. Ainoastaan kuljettajan on voitava saattaa laite toimintaan
ja pois toiminnasta istuimeltaan.
3.11.4.5 Käsikäyttöisen rampin käyttö3.11.4.5.1 Rampin on oltava suunniteltu niin, ettei sen käyttämiseen tarvita
kohtuutonta voimaa.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 99
▼B
LIITE VIII
KAKSIKERROKSISIA AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISVAATI-
MUKSET
Tämä liite käsittää kaksikerroksisia ajoneuvoja koskevat vaatimukset niiltä osin
kuin ne eroavat liitteen I perusvaatimuksista. Jäljempänä olevat kohdat ja
alakohdat korvaavat liitteen I vastaavat kohdat ja alakohdat. Ellei jäljempänä
toisin mainita, kaikkia muita liitteen I vaatimuksia on sovellettava kaksikerrok-
sisiin ajoneuvoihin. Kohtien numerointi vastaa liitteen I numerointia.
7.4.2.1 Kullekin yläkerroksessa olevalle matkustajan istuimelle on asetettava
kuormitus, joka on yhtä suuri kuin Q (sellaisena kuin se on määritelty
direktiivin 97/27/EY liitteessä I olevassa 7.4.3.3.1 kohdassa). Jos on
tarkoitus, että ajoneuvossa on henkilökunnan jäsen, joka ei istu,
henkilökunnan jäsentä vastaavan 75 kg:n suuruisen massan painopiste
on asetettava yläkerroksen käytävälle 875 mm:n korkeudelle. Matka-
tavaraosastoissa ei saa olla mitään matkatavaroita.
7.5.5 Palosammuttimet ja ensia puvälineet
7.5.5.1 On varattava tila kahdelle sammuttimelle, joista toinen on lähellä
kuljettajan istuinta ja toinen yläkerroksessa. Tilan on oltava vähintään
15 dm3.
7.6 Uloskäynnit
7.6.1 Uloskäyntien lukumäärä
7.6.1.1 Jokaisessa kaksikerroksisessa ajoneuvossa on oltava alakerroksessa
kaksi ovea (katso myös 7.6.2.2 kohta). Tarvittavien käyttöovien
vähimmäismäärä on seuraava:
Matkustajien
lukumääräKaksikerroksisten ajoneuvojen käyttöovien lukumäärä
Alaluokka I & A Alaluokka IIAlaluokka III &
B
9—45 1 1 1
46—70 2 1 1
71—100 2 2 1
> 100 4 3 1
7.6.1.4 Varauloskäyntien vähimmäismäärän on oltava sellainen, että ulos-
käyntien kokonaismäärä on seuraava, ja jokaisen erillisen kerroksen
ja jokaisen erillisen osaston uloskäyntien määrä määritellään erik-
seen. WC-tiloja ja keittiöitä ei pidetä erillisinä osastoina
määritettäessä varauloskäyntien lukumäärää. Hätäluukut voidaan
laskea ainoastaan yhdeksi edellä mainituksi varauloskäynniksi:
Jokaisessa osastossa tai kerroksessa
kuljetettavien matkustajien ja
miehistön lukumäärä osastoa kohdenVarauloskäyntien pienin mahdol-
linen kokonaismäärä
1—8 2
9—16 3
17—30 4
31—45 5
46—60 661—75 776—90 8
91—110 92001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 100
▼B
Jokaisessa osastossa tai kerroksessa
kuljetettavien matkustajien ja
miehistön lukumäärä osastoa kohdenVarauloskäyntien pienin mahdol-
linen kokonaismäärä
111—130 10
> 130 11
7.6.1.11 Hätäovien ja -ikkunoiden lisäksi alaluokkien II ja III ajoneuvojen
toisen kerroksen katolle on asennettava hätäluukkuja. Niitä voidaan
asentaa myös alaluokan I ajoneuvoihin. Tällaisissa tapauksissa luuk-
kujen vähimmäismäärän on oltava:
Yläkerroksen matkustajien koko-
naismäärä (Aa)Luukkujen lukumäärä
enintään 50 1
enemmän kuin 50 2
7.6.1.12 Jokaista kerrostenvälistä portaikkoa pidetään uloskäyntinä yläkerrok-
sesta.
7.6.1.13 Kaikkien alakerroksen matkustajien on päästävä ulos ajoneuvosta
hätätilanteessa ilman, että heidän on noustava yläkerrokseen.
7.6.1.14 Yläkerroksen käytävän on oltava yhteydessä yhteen tai useampaan
kerrostenväliseen portaikkoon, joka johtaa käyttöoven sisäänkäynnille
tai alakerroksen käytävälle enintään 3 metrin päähän käyttöovesta.
a) Alaluokkien I ja II ajoneuvot on varustettava kahdella kerros-
tenvälisellä tai vähintään yhdellä kerrostenvälisellä portaikolla ja
yhdellä varauloskäynnille johtavalla portaikolla, jos yläkerrok-
sessa kuljetetaan enemmän kuin 50 matkustajaa;
b) Alaluokan III ajoneuvot on varustettava kahdella kerrostenväli-
sellä tai vähintään yhdellä kerrostenvälisellä portaikolla ja
yhdellä varauloskäynnille johtavalla portaikolla, jos yläkerrok-
sessa kuljetetaan enemmän kuin 30 matkustajaa;
7.6.2 Uloskäyntien sijoittaminen7.6.2.2 Kaksi 7.6.1.1 kohdassa tarkoitetuista ovista on erotettava niin, että
etäisyys niiden keskipisteiden kautta kulkevien poikittaisten pystyta-
sojen välillä on vähintään 25 prosenttia ajoneuvon
kokonaispituudesta tai 40 prosenttia alakerroksen matkustajaosaston
kokonaispituudesta; jos ovet ovat ajoneuvon eri puolilla, säännöstä
ei sovelleta. Jos toinen kyseisistä ovista muodostaa osan pariovea,
kyseinen etäisyys mitataan kahden toisistaan kauimpana olevan oven
välillä.
7.6.2.3 Molempien kerrosten uloskäynnit sijoitetaan niin, että niiden
lukumäärä ajoneuvon kummallakin sivulla on suurin piirtein sama.
7.6.2.4 Yläkerroksessa vähintään yksi varauloskäynti on sijoitettava joko
ajoneuvon etu- tai takapäätyyn.
7.6.4 Kaikkia käyttöovia koskevat tekniset vaatimukset7.6.4.6 Jos suora näkyvyys ei riitä, on asennettava optisia tai muita laitteita,
jotta kuljettaja pystyy havaitsemaan istuimeltaan matkustajan muun
kuin automaattisesti toimivan käyttöoven välittömässä läheisyydessä
ajoneuvon ulkopuolella. Alaluokan I ajoneuvojen osalta tätä vaati-
musta sovelletaan myös kaikkien käyttöovien sisäpuolella jakerrostenvälisen portaikon välittömässä läheisyydessä yläkerroksessa.
7.6.7 Hätäovia koskevat tekniset vaatimukset7.6.7.3 Jokaisen hallintalaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu alaker-
roksen hätäoven avaamiseen ulkopuolelta, on oltava 1 000—1 500
mm:n korkeudella maasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta.
Alaluokkien I, II ja III ajoneuvoissa jokaisen hallintalaitteen tai muun
laitteen, joka on tarkoitettu hätäoven avaamiseen sisäpuolelta, on
oltava 1 000—1 500 mm:n korkeudella lattian tai hallintalaitetta
lähimpänä olevan askelman yläpinnasta ja enintään 500 mm:n
etäisyydellä ovesta. Tätä ei sovelleta ohjaamossa sijaitseviin hallinta-
laitteisiin.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 101
▼B
7.7.5 Käytävät (katso kuva 1)
7.7.5.1 Ajoneuvon käytävien on oltava siten suunnitellut ja rakennetut, että
niillä voidaan kuljettaa vapaasti sellaisista kahdesta sama-akselisesta
sylinteristä koostuvaa mittausvälinettä, joiden väliin on asetettu
käänteisesti katkaistu kartio; mittausvälineen mitat ovat seuraavat:
(mm)
Alaluokka I (*) Alaluokka II (*) Alaluokka III (*)
Ylä- (2.)/Ala-
(1.)kerros:2. krs 1. krs 2. krs 1. krs 2. krs 1. krs
Alemman sylinterin
halkaisija450 450 350 350 300 300
Alemman sylinterin
korkeus900 1 020
(900/990)900 1 020
(900/990)900 1 020
(900/990)
Ylemmän sylinterin
halkaisija550 550 550 550 450 450
Ylemmän sylinterin
korkeus500 500 500 500 500 500
Kokonaiskorkeus 1 680 1 800
(1 680/1 770)1 680 1 800
(1 680/1 770)1 680 1 800
(1 680/1 770)
(*) Suluissa olevat mitat koskevat ainoastaan alakerroksen takimmaista osaa ja etuakselin lähistöä (ks.
7.7.5.10 kohta).
Mittausväline voi joutua kosketukseen mahdollisten seisoville
matkustajille tarkoitettujen tukilenkkien kanssa ja siirtää niitä. Sylin-
terin yläosan halkaisija voi olla pienennetty huipustaan 300 mm:iin,
jos sitä on viistottu enintään 30 astetta vaakatasoon nähden (kuva 1).
7.7.5.3 Nivellinja-autoissa 7.7.5.1 kohdassa määritettyä mittausvälinettä on
voitava kuljettaa esteettä molemmissa kerroksissa nivelosan läpi,
jonka läpi matkustajat voivat kulkea. Mikään osa kyseisen osan
pehmeästä eristeestä, palkeiden osat mukaan lukien, ei saa työntyä
käytävälle.
7.7.5.10 Edellä 7.7.5.1 kohdassa tarkoitetun mittausvälineen kokonaiskor-
keutta voidaan pienentää:
— 1 800 mm:stä 1 680 mm:iin missä tahansa osassa alakerroksen
käytävää taaksepäin poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee
1 500 mm taka-akselin keskilinjasta eteenpäin (etummaisesta
taka-akselista, jos ajoneuvossa on useampi kuin yksi taka-akseli)
— 1 800 mm:stä 1 770 mm:iin, jos kyseessä on etuakselista
eteenpäin sijaitseva käyttöovi missä tahansa osassa käytävää
kahden poikittaisen pystytason välissä, jotka sijaitsevat 800 mm
etuakselin keskilinjasta eteen- ja taaksepäin.
7.7.7 Askelmat
7.7.7.1 Enintään 850 mm alakerroksen hätäoven luona ja enintään 1 500 mm
yläkerroksen hätäoven luona.
7.7.8.6 Istumapaikan yläpuolella oleva vapaa tila
7.7.8.6.1 Jokaisen istumapaikan yläpuolella on oltava vapaa tila, jonka korkeus
on vähintään 900 mm mitattuna kuormittamattoman istuinosan
ylimmältä kohdalta. Tämä vapaa tila saa ulottua koko istuinalueen
ja siihen kuuluvan jalkatilan yli pystysuoraan. Yläkerroksessa tämä
vapaa tila voidaan vähentää 850 mm:iin.
7.7.12 Kerrostenvälinen portaikko (katso liite III, kuva 1)7.7.12.1 Kerrostenvälisen portaikon on vähimmäisleveydeltään oltava niin
rakennettu, että se sallii liitteen III kuvassa 1 määritetyn yksipuolista
ovea varten tehdyn mallineen vapaan kulun. Levyä on liikutettava
alakerroksen käytävältä alkaen ylös viimeiselle askelmalle portaikkoa
käyttävän henkilön liikkeen todennäköiseen suuntaan.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 102
▼B
7.7.12.2 Kerrostenvälisten portaikkojen on oltava niin rakennetut, että kun
ajoneuvo jarruttaa voimakkaasti liikkuessaan eteenpäin, matkustajalla
ei ole vaaraa kaatua alas.
Tätä vaatimusta pidetään täytettynä, jos vähintään yksi seuraavista
edellytyksistä täyttyy:
7.7.12.2.1 mikään osa portaikkoa ei laskeudu eteenpäin;
7.7.12.2.2 portaikko on varustettu turvalaitteella tai vastaavalla laitteella;
7.7.12.2.3 portaikon yläpäässä on automaattinen laite, joka estää portaikon
käytön ajoneuvon ollessa liikkeessä; tämän laitteen on oltava helppo-
käyttöinen hätätilanteessa.
7.7.12.3 Käyttämällä 7.7.5.1 kohdassa kuvattua sylinteriä on varmistettava,
että käytäviltä (yläkerros ja alakerros) pääsee portaikkoon riittävän
helposti.
7.11 Kaiteet ja kädensijat
7.11.5 Kerrostenvälisten portaikkojen kaiteet ja kädensijat7.11.5.1 Kaikkien kerrostenvälisten portaikkojen molemmat puolet on varus-
tettava sopivilla kaiteilla tai kädensijoilla. Ne on sijoitettava
800—1 100 mm jokaisen askelman reunan yläpuolelle.
7.11.5.2 Kaiteet ja/tai kädensijat on sijoitettava niin, että henkilö, joka seisoo
ylä- tai alakerroksessa kerrostenvälisen portaikon vieressä tai lähei-
sillä askelmilla, voi tarttua niihin. Tarttumakohtien on sijaittava
pystysuoraan 800—1 100 mm alakerroksen tai jokaisen askelman
pinnan yläpuolella ja:
7.11.5.2.1 alakerroksessa seisovan henkilön kannalta sopivassa kohdassa
korkeintaan 400 mm ensimmäisen askelman ulkoreunalta sisäänpäin,
ja
7.11.5.2.2 tiettyyn askelmaan nähden sopivassa kohdassa ei ulospäin kyseisen
askelman reunalta ja korkeintaan 600 mm sisäänpäin samalta
reunalta.
7.14 Askelsyvennysten ja alttiina olevien istuimien suojaaminen
7.14.2 Kaksikerroksisen ajoneuvon kerrostenvälisen portaikon syvennys on
suojattava yläkerroksessa umpinaisella turvalaitteella, jonka vähim-
mäiskorkeus on 800 mm lattiasta mitattuna. Turvalaitteen alareuna
saa olla korkeintaan 100 mm lattiasta.
7.14.3 Yläkerroksen etummaisilla istuimilla olevien matkustajien edessä
oleva tuulilasi on varustettava pehmustetulla turvalaitteella. Tämän
suojan yläreunan on sijaittava pystysuoraan 800−900 mm matkus-
tajan jalkojen alla olevan lattian yläpuolella.
7.14.4 Portaikon jokaisen askelman etureunan on oltava suljettu.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 103
▼B
Lisäys
Kuva 1
Käytävät
(katso liitteen VIII 7.7.5 kohta)
B (mm) C (mm) D (mm) E (mm) (1) F (mm) (1)
Alaluokka I 550 450 500 1 800
(1 680/1 770)1 020
(900/990)
Alaluokka
II550 350 500 1 800
(1 680/1 770)1 020
(900/990)
Alaluokka
III450 300 (220
sivuttain
liikkuvien
istuinten
ollessa
kyseessä)500 1 800
(1 680/1 770)1 020
(900/990)
(1) Suluissa olevat mitat koskevat ainoastaan yläkerrosta ja/tai alakerroksen takimmaista
osaa ja/tai alakerrosta etuakselin läheisyydessä (ks. 7.7.5.10 kohta).2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 104
▼B
LIITE IX
ERILLISEN TEKNISEN YKSIKÖN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ JA
ERILLISENÄ TEKNISENÄ YKSIKKÖNÄ HYVÄKSYTYLLÄ KORILLA
VARUSTETUN AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
1.Erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntä
1.1 Jotta ajoneuvon korille voitaisiin myöntää tämän direktiivin mukainen EY-
tyyppihyväksyntä erillisenä teknisenä yksikkönä, valmistajan on osoitettava
hyväksyvälle viranomaiselle valmistajan ilmoittamien vaatimusten täytty-
minen. Tämän direktiivin mukaiset muut vaatimukset on täytettävä ja
osoitettava tämän liitteen 2 kohdan mukaisesti.
1.2 Hyväksyntä voidaan myöntää ehdollisesti siten, että valmiin ajoneuvon on
täytettävä tietyt vaatimukset (esimerkiksi oikeanlainen alusta, käyttöä tai
asennusta koskeva rajoitus jne.). Nämä vaatimukset on merkittävä hyväk-
syntätodistukseen.
1.3 Tällaiset vaatimukset on ilmoitettava asianmukaisessa muodossa ajoneuvon
korin ostajalle tai ajoneuvon seuraavan vaiheen valmistajalle.
2.Erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetun
ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntä
2.1 Jotta erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetulle ajoneu-
volle voitaisiin myöntää tämän direktiivin mukainen EY-tyyppihyväksyntä,
valmistajan on osoitettava hyväksyvälle viranomaiselle, että ajoneuvo
täyttää ne tämän direktiivin vaatimukset, joita ei vielä täytetty eikä osoitettu
1 kohdan mukaisessa tyyppihyväksynnässä, jolloin otetaan huomioon keske-
neräiselle ajoneuvolle aiemmin myönnetty tyyppihyväksyntä.
2.2 Edellä 1.2 kohdan mukaisesti asetetut vaatimukset on täytettävä.2001L0085 — FI — 13.02.2002 — 000.001 — 105