2006R0884 — FI — 29.06.2007 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:









▼B

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 884/2006

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2006

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä julkisena varastointina toteutettavien interventiotoimenpiteiden Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) myönnettävän rahoituksen ja jäsenvaltioiden maksajavirastojen hoitaman julkisen varastoinnin toimien kirjanpidon osalta







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon interventioiden rahoittamista Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta koskevista yleisistä säännöistä 2 päivänä elokuuta 1978 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1883/78 ( 1 ) ja erityisesti sen 9 artiklan, ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 ( 2 ) ja erityisesti sen 42 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Yhteisö rahoittaa asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaiset maatalousmarkkinoiden sääntelemiseksi tehtävät interventiotoimenpiteet alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä säädetyin edellytyksin. Julkisena varastointina toteutettavien interventiotoimenpiteiden osalta asetuksen (ETY) N:o 1883/78 4 artiklassa säädetään, että yhteisön rahoittama määrä määritetään maksajavirastojen laatimien vuotuisten tilinpäätösten perusteella. Mainitussa asetuksessa määritellään myös tilinpäätöstä koskevat säännöt ja edellytykset. Koska Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosasto on korvattu asetuksella (EY) N:o 1290/2005 perustetulla Euroopan maatalouden tukirahastolla (maataloustukirahasto), on syytä säätää vastaavista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä. (2) Julkisena varastointina toteutettavat interventiotoimenpiteet voidaan rahoittaa vain, jos jäsenvaltioiden nimeämät hyväksytyt maksajavirastot ovat toteuttaneet niitä koskevat menot asetuksen (EY) N:o 1290/2005 10 artiklan mukaisesti. Erityisesti interventiotoimenpiteiden hallinnointiin tai valvontaan liittyvien tehtävien, tukien maksamista lukuun ottamatta, täytäntöönpano voidaan kuitenkin siirtää toiselle organisaatiolle mainitun asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. Nämä tehtävät on myös voitava antaa useamman maksajaviraston hoidettaviksi. Lisäksi olisi säädettävä, että tiettyjen julkista varastointia koskevien toimenpiteiden hallinnointi voidaan antaa ulkopuolisten julkisten tai yksityisten elinten tehtäväksi maksajaviraston vastuulla. Tämän vuoksi on aiheellista määritellä maksajavirastojen yleinen vastuu, täsmentää niiden velvollisuudet ja määritellä millä edellytyksillä ja minkä hallintoa koskevien sääntöjen mukaisesti tiettyjen julkista varastointia koskevien toimenpiteiden toteuttaminen voidaan siirtää ulkopuolisille julkisille tai yksityisille elimille. Viimeksi mainitussa tapauksessa olisi myös säädettävä, että kyseisten elinten on toimittava sopimusten mukaisesti tässä asetuksessa määriteltyjä velvoitteita ja yleisiä periaatteita noudattaen. (3) Julkisena varastointina toteutettavien interventiotoimenpiteiden menot voivat olla luonteeltaan erilaisia. Sen vuoksi on tarpeen täsmentää kunkin toimenpideluokan osalta yhteisön rahoitusta saavat menot ja erityisesti edellytykset näiden menojen korvaamiseksi vahvistamalla niiden tukikelpoisuusedellytykset sekä laskentamenetelmä. Tässä yhteydessä olisi erityisesti täsmennettävä, hyväksytäänkö kyseiset menot maksajavirastojen tosiasiallisesti toteamien seikkojen vai komission määrittämien kiinteiden määrien perusteella. (4) Jotta euroalueen ulkopuoliset maat voisivat vahvistaa menonsa ja kustannuksensa sekä kansallisena valuuttana että euroina yhtenäisin edellytyksin, on tarpeen säätää julkisen varastoinnin toimien kirjanpitoon merkitsemistä ja sovellettavaa valuuttakurssia koskevista edellytyksistä. (5) Julkisen varastoinnin menoihin myönnettävän yhteisön rahoituksen määrän määrittämiseksi olisi kyseessä olevien toimenpiteiden moninaisuuden ja yhdenmukaisten määräytymisperusteiden puuttumisen vuoksi vahvistettava yhtenäinen määräytymisperuste maksajavirastojen pitämien tilien perusteella. Maksajavirastojen toteamat meno- ja tuloerät on kirjattava näihin tileihin debet- ja vastaavasti kreditpuolelle. (6) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maksajavirastojen kirjanpidon ja meno- ja tuloilmoitusten sekä menojen korvaamista koskevien edellytysten osalta maataloustukirahaston ja maaseuturahaston yhteydessä 21 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o [883/2006] ( 3 ) 6 artiklan mukaisesti julkisen varastoinnin menoja vastaavan korvauksen saamiseksi maksajavirastojen on menoilmoituksessaan ilmoitettava sitä kuukautta, jona julkisen varastoinnin toimet on toteutettu, seuraavan kuukauden aikana kirjanpitoon viedyt arvot ja määrät. Tämän menettelyn asianmukaisen toteutumisen varmistamiseksi olisi määriteltävä kustannusten ja menojen laskemiseen tarvittavien tietojen komissiolle toimittamista koskevat edellytykset. (7) Julkisten interventiovarastojen kirjanpidon avulla on voitava määritellä paitsi yhteisön rahoituksen määrä myös interventioon otettujen tuotteiden varastojen tilanne. Tätä varten olisi säädettävä, että maksajavirastot pitävät erikseen varastokirjanpitoa ja rahoituskirjanpitoa, jotka sisältävät varastojen seurantaan sekä julkisen varastoinnin interventiotoimenpiteistä aiheutuvien menojen ja tulojen rahoitushallinnointiin tarvittavat tiedot. (8) Maksajavirastojen pitämä määriin, arvoihin ja tiettyihin keskiarvoihin liittyvät tiedot sisältävä kirjanpito on pakollista. Eräitä toimia tai menoja ei tiettyjen olosuhteiden vuoksi kuitenkaan pitäisi kirjata, tai ne olisi kirjattava erityisiä sääntöjä noudattaen. Erilaisten menettelyjen välttämiseksi ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi nämä tapaukset ja olosuhteet sekä niiden kirjaamista koskevat säännöt olisi määriteltävä. (9) Julkisen varastoinnin interventiotoimenpiteisiin liittyviä menoja ja tuloja koskevien tietojen kirjanpitopäivä on sidoksissa tapahtumien luonteeseen, ja se voidaan vahvistaa sovellettavassa alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä. Tässä yhteydessä olisi vahvistettava yleinen sääntö, jonka mukaan kyseiset tiedot kirjataan interventiotoimenpiteistä johtuvan materiaalitoiminnon toteuttamispäivänä, sekä huomioon otettavat erityistapaukset. (10) Maksajavirastojen on niille kuuluvan yleisen vastuun mukaisesti huolehdittava interventiojärjestelmässä olevien tuotteiden varastoinnin säännöllisestä ja jaksoittaisesta valvonnasta. Jotta varmistetaan tämän vaatimuksen yhdenmukainen soveltaminen kaikissa maksajavirastoissa, olisi säädettävä valvonnan ja inventaarien toteuttamisen määräajoista ja yleisistä periaatteista. (11) Julkisen varastoinnin toimien arvonmääritys on niin ikään sidoksissa kyseisten toimien luonteeseen, ja se voidaan tehdä sovellettavan alakohtaisen maatalouslainsäädännön mukaisesti. Tämän vuoksi olisi vahvistettava yleinen sääntö, jonka mukaan ostojen ja myyntien arvo vastaa materiaalitoimintojen osalta suoritettavien tai saatavien maksujen summaa, sekä huomioon otettavat erityissäännöt tai erityistapaukset. (12) Olisi vahvistettava julkisen varastoinnin interventiotoimenpiteiden osalta vaadittujen asiakirjojen muoto ja sisältö sekä edellytykset ja yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden on toimitettava nämä asiakirjat ja säilytettävä niitä. Jotta varmistetaan johdonmukaisuus muilla yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta saavilla aloilla vahvistettujen sääntöjen kanssa, tässä asetuksessa säädetyt tiedonannot ja tiedonvälitys on toteutettava asetuksen (EY) N:o 883/2006 18 artiklassa määriteltyjen edellytysten ja yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. (13) Tämän asetuksen mukaisesti toteutetut toimenpiteet korvaavat säännökset, jotka on annettu seuraavissa asetuksissa: ostoista, varastoinnista ja myynnistä koostuvien interventioiden rahoituskulujen laskennassa sovellettavista korkokannoista ja menetelmästä 12 päivänä helmikuuta 1988 annettu komission asetus (ETY) N:o 411/88 ( 4 ), maataloustuotteiden julkisesta varastoinnista aiheutuvien materiaalia koskevien toimien rahoituksessa käytettävistä kiinteistä määristä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annettu komission asetus (ETY) N:o 1643/89 ( 5 ), neuvoston asetuksen (ETY) N:o 822/87 37 artiklan 2 kohdan soveltamisesta aiheutuvien ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta rahoitettavien menojen määrittämisessä huomioon otettavista tekijöistä 8 päivänä syyskuuta 1989 annettu komission asetus (ETY) N:o 2734/89 ( 6 ), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston tilinpäätöksessä julkisena varastointina toteutettavien interventiotoimenpiteiden rahoituksen osalta huomioon otettavista tekijöistä 27 päivänä marraskuuta 1990 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3492/90 ( 7 ), interventioelimien suorittamaan maataloustuotteiden ostoon, varastointiin ja myyntiin johtavia interventiotoimenpiteitä koskevista kirjanpitosäännöistä 12 päivänä joulukuuta 1990 annettu komission asetus (ETY) N:o 3597/90 ( 8 ), maataloustuotteiden määrällisten hävikkien hyväksytyistä poikkeamista julkisessa interventiovarastoinnissa 22 päivänä tammikuuta 1991 annettu komission asetus (ETY) N:o 147/91 ( 9 ) ja julkiseen interventiovarastoon sijoitettujen maataloustuotteiden määrien arviointia ja valvontaa koskevista säännöistä 8 päivänä marraskuuta 1996 annettu komission asetus (EY) N:o 2148/96 ( 10 ). (14) Tämän vuoksi olisi kumottava asetukset (ETY) N:o 411/88, (ETY) N:o 1643/89, (ETY) N:o 2734/89, (ETY) N:o 3492/90, (ETY) N:o 3597/90, (ETY) N:o 147/91 ja (EY) N:o 2148/96. (15) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalousrahastojen komitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 LUKU

JULKISENA VARASTOINTINA TOTEUTETTAVAT INTERVENTIOTOIMENPITEET

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa määritellään edellytykset ja säännöt, joita sovelletaan julkisena varastointina toteutettaviin interventiotoimenpiteisiin liittyvien menojen rahoitukseen Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto), asetuksen (EY) N:o 1290/2005 6 artiklassa tarkoitettujen maksajavirastojen toteuttamaan näitä toimenpiteitä vastaavien toimien hallinnointiin ja valvontaan, maataloustukirahaston vastaavien menojen ja tulojen kirjanpitoon sekä niihin liittyvien tietojen ja asiakirjojen toimittamiseen komissiolle.

2 artikla

Maksajaviraston vastuu ja velvollisuudet

1. Maksajavirastojen on huolehdittava ja otettava vastuu julkisen varastoinnin interventiotoimenpiteiden hallinnoinnista ja valvonnasta liitteessä I ja tapauksen mukaan alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä vahvistetuin edellytyksin erityisesti mainitussa liitteessä vahvistettujen valvonnan vähimmäisprosenttiosuuksien mukaisesti.

Maksajavirastot voivat siirtää näitä tehtäviä koskevaa toimivaltaansa komission asetuksen (EY) N:o 885/2006 ( 11 ) liitteessä I olevan 1 kohdan C alakohdassa vahvistetut hyväksyntäedellytykset täyttäville interventioelimille tai toimia muiden maksajavirastojen välityksellä.

2. Rajoittamatta maksajavirastojen tai interventioelinten julkista varastointia koskevaa kokonaisvastuuta ne voivat:

a) antaa tiettyjen julkisen varastoinnin toimenpiteiden hallinnoinnin luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, jotka huolehtivat interventioon otettujen maataloustuotteiden varastoinnista, jäljempänä ’varastonpitäjät’. Hallinnointitehtävien siirto edellyttää liitteessä II määriteltyihin velvoitteisiin ja yleisiin periaatteisiin perustuvan varastointisopimuksen tekemistä;

b) valtuuttaa luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt suorittamaan tiettyjä alakohtaisessa lainsäädännössä säädettyjä erityisiä tehtäviä.

3. Maksajavirastolla on julkisen varastoinnin alalla seuraavat velvollisuudet:

a) varasto- ja rahoituskirjanpidon pitäminen jokaisesta julkisen varastoinnin interventiotoimenpiteen kohteena olevasta tuotteesta 1 päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 30 päivän syyskuuta välisenä aikana, jäljempänä ’tilikausi’, toteuttamiensa toimien perusteella;

b) luettelon ylläpitäminen niistä varastonpitäjistä, joiden kanssa ne ovat tehneet julkista varastointia koskevan sopimuksen. Luettelossa on oltava viittaukset, joista käy ilmi kaikkien varastointipaikkojen täsmällinen yksilöinti, kuten kapasiteetti, varastosuojien, kylmätilojen tai siilojen numerot, kartat ja kaaviot;

c) julkiseen varastointiin käytettävien sopimusmallien sekä varastonpitäjien toteuttamaa tuotteiden haltuunottoa, varastointia ja varastosta poistamista sekä varastonpitäjien vastuuta koskevien sääntöjen pitäminen komission saatavilla;

d) sellaisen keskitetyn ja atk-pohjaisen varastokirjanpidon toteuttaminen, joka käsittää kaikki varastointipaikat, kaikki tuotteet, eri tuotteiden kaikki määrät ja laadut ja jossa täsmennetään kunkin tuotteen osalta paino (tarvittaessa netto- ja bruttopainot) tai tilavuus;

e) kaikkien interventiotuotteiden varastointia, säilyttämistä, kuljetusta tai siirtoa koskevien toimien toteuttaminen yhteisön ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ostajien tai toimien toteuttamiseen osallistuvien muiden maksajavirastojen tai valtuutettujen henkilöiden omaa vastuuta;

f) tarkastusten suorittaminen interventiotuotteiden varastointipaikoilla. Nämä tarkastukset on suoritettava epäsäännöllisin väliajoin ja ennalta ilmoittamatta. Ennakkoilmoitus voidaan kuitenkin antaa mahdollisimman lyhyellä varoitusajalla edellyttäen, että tarkastuksen tarkoitus ei vaarannu. Ilmoituksen saa asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta antaa enintään 24 tuntia ennen tarkastusta.

g) vuosi-inventaarin toteuttaminen 8 artiklassa vahvistetuin edellytyksin.

Jos yhden tai useamman tuotteen julkisen varastoinnin kirjanpito on jäsenvaltiossa annettu useamman maksajaviraston hoidettavaksi, jäsenvaltion on konsolidoitava a ja d alakohdassa tarkoitetut varastokirjanpito ja rahoituskirjanpito ennen tietojen toimittamista komissiolle.

4. Maksajavirastojen on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen:

a) yhteisön interventiotoimenpiteiden kohteena olevien tuotteiden asianmukaisen säilytyksen. Niiden on varmistettava varastoitujen tuotteiden laatu vähintään kerran vuodessa;

b) interventiovarastojen koskemattomuuden.

5. Maksajavirastojen on ilmoitettava komissiolle viipymättä:

a) tapauksista, joissa tuotteen varastoinnin pitkittyminen saattaisi aiheuttaa sen laadun heikentymistä;

b) luonnonmullistuksista johtuvista tuotteiden hävikeistä tai laadun heikentymisestä.

Jos komission tietoon tulee jokin ensimmäisen alakohdan a tai b alakohdassa tarkoitettu tilanne, se tekee tarvittavat päätökset:

a) mainitussa a alakohdassa tarkoitettujen tilanteiden osalta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 ( 12 ) 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai tapauksen mukaan muiden yhteisistä markkinajärjestelyistä annettujen asetusten vastaavassa artiklassa;

b) mainitussa b alakohdassa tarkoitettujen tilanteiden osalta asetuksen (EY) N:o 1290/2005 41 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

6. Maksajavirastot vastaavat yhteisön interventiotoimenpiteen kohteena olevien tuotteiden huonosta säilytyksestä johtuvista taloudellisista seurauksista erityisesti jos varastointimenetelmät ovat olleet soveltumattomat. Maksajavirastojen taloudellinen vastuu on sitova, riippumatta siitä, mihin toimenpiteisiin varastonpitäjää vastaan ryhdytään, jos ne eivät noudata sitoumuksiaan tai velvollisuuksiaan.

7. Maksajaviraston on pidettävä pysyvästi komission edustajien tai komission valtuuttamien henkilöiden saatavilla sähköisesti toimitettuina tai maksajaviraston toimipaikassa julkisen varastoinnin tilit sekä kaikki interventioon liittyvät laaditut tai vastaanotetut tiedostot, asiakirjat ja sopimukset.

8. Maksajavirastojen on toimitettava:

a) komissiolle sen pyynnöstä 7 kohdassa tarkoitetut asiakirjat ja tiedot sekä interventiotoimenpiteiden soveltamiseksi ja hallinnoimiseksi annetut täydentävät kansalliset hallinnolliset säännökset ja määräykset;

b) asetuksen (EY) N:o 883/2006 4 artiklan 1 kohdassa säädettyjä määräaikoja noudattaen julkista varastointia koskevat tiedot tämän asetuksen liitteessä III olevien mallien mukaisesti.

3 artikla

Julkisena varastointina toteutettavat interventiotoimenpiteet

Julkisena varastointina toteutettavia interventiotoimenpiteitä ovat maataloustuotteiden osto-, varastointi-, kuljetus- ja varastostasiirtotoimet sekä myynti- ja muu varastosta poistaminen sovellettavassa alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä ja tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin.

4 artikla

Julkisen varastoinnin toimista johtuvien interventiomenojen rahoitus

1. Edellä 3 artiklassa tarkoitettujen julkisen varastoinnin toimien osalta rahoitetaan maataloustukirahastosta interventiomenoina seuraavat menot, ellei vastaavia menoja ole vahvistettu sovellettavassa alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä:

a) jäsenvaltioiden tuotteiden ostoon osoittamiin varoihin liittyvät rahoituskustannukset liitteessä IV vahvistettujen laskentasääntöjen mukaisesti;

b) liitteessä V tarkoitetut tuotteiden ostoon, myyntiin tai muuhun siirtämiseen (tuotteiden julkiseen varastoon vienti, varastointi ja varastosta poistaminen) liittyvien materiaalitoimintojen menot yhteisössä sovellettavien yhdenmukaisten, liitteessä VI vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti laskettujen kiinteiden määrien perusteella;

c) sellaisten materiaalitoimintojen menot, jotka eivät välttämättä liity tuotteiden ostoon, myyntiin tai muuhun siirtämiseen, kiinteiden tai muuttuvien määrien perusteella komission kyseisiä tuotteita koskevassa maatalouden alakohtaisessa lainsäädännössä ja liitteessä VII vahvistamien säännösten mukaisesti;

d) varastoitujen tuotteiden arvonaleneminen liitteessä VIII määriteltyjen yksityiskohtaisten laskentasääntöjen mukaisesti;

e) tuotteiden kirjanpitoarvon ja myyntihinnan väliset tai muista tekijöistä johtuvat erot (voitot ja tappiot).

2. Euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden osalta tämän artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut menot, jotka lasketaan euroina vahvistettujen määrien perusteella, sekä menot tai tulot, jotka suoritetaan kansallisena valuuttana tämän asetuksen mukaisesti, muunnetaan tapauksen mukaan kansalliseksi valuutaksi tai euroiksi Euroopan keskuspankin ennen sitä tilikautta, jona tapahtumat on merkitty maksajaviraston tileihin, vahvistaman viimeisen valuuttakurssin perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen liitteissä tai maatalouslainsäädännössä ja erityisesti komission asetuksen (EY) N:o 2808/98 ( 13 ) 3 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 1 kohdassa säädettyjen sääntöjen ja määräysperusteiden soveltamista. Kyseistä valuuttakurssia sovelletaan myös tämän asetuksen 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen erityistapausten kirjaamiseen.

Asetuksen (EY) N:o 883/2006 2 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut jäsenvaltiot soveltavat tilikauden 2007 osalta kuitenkin tämän asetuksen 13 artiklassa tarkoitettuja valuuttakursseja.







2 LUKU

JULKISEN VARASTOINNIN TAPAHTUMIEN KIRJANPITO

5 artikla

Maksajavirastojen pitämän julkisia varastoja koskevan kirjanpidon sisältö

1. Edellä 2 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetyn varastokirjanpidon on sisällettävä erillisinä seuraavat tiedot:

a) todetut tuotteiden määrät varastoon vietäessä ja sieltä poistettaessa, riippumatta siitä, siirretäänkö tavaroita fyysisesti vai ei;

b) määrät, jotka on käytetty neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3730/87 ( 14 ) säädetyn, yhteisön vähävaraisimmille henkilöille tarkoitetun ilmaisjakelun yhteydessä ja kirjattu komission asetuksen (ETY) N:o 3149/92 ( 15 ) 5 artiklan säännösten mukaisesti, toiseen jäsenvaltioon siirretyt määrät erikseen merkittyinä;

c) määrät, joista otetaan näytteitä, ostajan ottamat näytteet erikseen merkittyinä;

d) määrät, joiden osalta vuosi-inventaarin tai interventioonoton jälkeen tehtävän tarkastuksen yhteydessä tehdyn silmämääräisen tarkastuksen perusteella todetaan, ettei niitä ole mahdollista pakata uudelleen, ja jotka myydään suoramyynnillä;

e) tunnistettavasta tai tunnistamattomasta syystä aiheutuneet hävikkimäärät, säädettyjen poikkeamarajojen mukaiset määrät mukaan luettuina;

f) määrät, joiden laatu on heikentynyt;

g) ylijäämämäärät;

h) poikkeamarajat ylittävät hävikkimäärät;

i) varastoon viedyt määrät, joiden osalta osoittautuu, etteivät ne täytä asetettuja vaatimuksia, minkä vuoksi haltuunotto evätään;

j) kunkin kuukauden tai tilikauden lopussa varastossa olevat ja seuraavalle kuukaudelle tai tilikaudelle siirrettävät nettomäärät.

2. Edellä 2 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin rahoitustileihin on kirjattava:

a) tämän artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen määrien arvo, ostettujen määrien ja myytyjen määrien arvo erikseen kirjattuina;

b) tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun ilmaisjakelun yhteydessä käytettyjen tai kirjattujen määrien kirjanpitoarvo;

c) 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut rahoituskustannukset;

d) 4 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut materiaalitoimintoihin liittyvät menot;

e) 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetuista arvonalenemisista johtuvat rahamäärät;

f) muilta kuin 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta myyjiltä, ostajilta ja varastonpitäjiltä perityt tai takaisin perityt rahamäärät;

g) vuosi-inventaarin tai tuotteiden interventiovarastoihin haltuunoton jälkeen suoritettavien tarkastusten yhteydessä toteutettavasta suoramyynnistä saatu rahamäärä;

h) tuotteiden varastosta poistamisesta johtuvat tappiot ja voitot tämän kohdan e alakohdassa tarkoitetut arvonalenemiset huomioon ottaen;

i) muut debet- ja kredit-erät, erityisesti tämän artiklan 1 kohdan c–g alakohdassa tarkoitettuja tuotemääriä vastaavat;

j) kirjanpitoarvo tapauksen mukaan tonnia tai hehtolitraa kohden.

6 artikla

Kirjaaminen

1. Edellä 5 artiklassa tarkoitetut tiedot on kirjattava maksajaviraston tosiasiallisesti toteamista tuotteiden määristä, arvoista, rahamääristä ja keskiarvoista, tai komission vahvistamien kiinteiden määrien perusteella lasketuista arvoista tai rahamääristä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen kirjaamisten ja laskelmien suorittamisessa on sovellettava seuraavia sääntöjä:

a) sellaisiin määriin liittyvät varastostapoistokustannukset, joiden osalta on todettu hävikkejä tai laadun heikkenemistä liitteissä X ja XII vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, kirjataan vain tosiasiallisesti myytyjen ja varastosta poistettujen määrien osalta;

b) jäsenvaltioiden välisten siirtojen yhteydessä todettuja puuttuvia määriä ei katsota varastoon otetuiksi määriksi määräpaikkana olevassa jäsenvaltiossa eikä niihin sovelleta kiinteämääräisiä varastoonottokustannuksia;

c) kuljetukseen tai siirtoon liittyvät kiinteämääräiset varastoonotto- ja varastostapoistokustannukset kirjataan, jos näitä kustannuksia ei yhteisön sääntelyn mukaan katsota kuljetuskustannuksiin sisältyviksi;

d) jollei yhteisön sääntelyssä toisin säädetä, laadultaan heikentyneiden tuotteiden myynnistä saatuja määriä sekä muita tässä yhteydessä saatuja määriä ei viedä maataloustukirahaston kirjanpitoon;

e) mahdolliset todetut ylijäämämäärät kirjataan negatiivisena vientinä varastotilin ja varastonmuutostilin puuttuviin määriin. Nämä määrät otetaan huomioon poikkeamarajan ylittävien määrien määrittämisessä;

f) muut kuin ostajan ottamat näytteet kirjataan liitteessä XII olevan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

3. Sellaisista komission tekemistä oikaisuista, jotka koskevat 5 artiklassa tarkoitettuja kuluvan tilikauden tietoja, annetaan tieto maatalousrahastojen komitealle. Niistä voidaan ilmoittaa jäsenvaltioille kuukausittaisen maksupäätöksen, tai jos tällaista päätöstä ei tehdä, tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen yhteydessä. Maksajavirastot kirjaavat ne mainitussa päätöksessä säädettyjen edellytysten mukaisesti.

7 artikla

Menojen ja tulojen sekä tuotteiden siirtojen kirjaamispäivät

1. Meno- ja tuloerät on kirjattava interventiotoimenpiteestä johtuvan materiaalitoiminnon toteutumispäivänä.

Seuraavissa tapauksissa kirjaamispäivä on kuitenkin:

a) valkoisen sokerin ja raakasokerin osalta komission asetuksen (EY) N:o 1262/2001 ( 16 ) 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun varastointisopimuksen voimaantulopäivä, kun on kyse niistä määristä, jotka on otettu haltuun tarjoajan ja maksajaviraston välisellä ennen varastojen siirtoa tehdyllä varastointisopimuksella;

b) 5 artiklan 2 kohdan f ja g alakohdassa tarkoitettujen perittyjen tai takaisinperittyjen määrien osalta niiden perimispäivä;

c) materiaalitoimintoihin liittyvien kustannusten osalta niiden tosiasiallinen maksupäivä, jos kustannukset eivät sisälly kiinteisiin määriin.

2. Tuotteiden fyysisiin siirtoihin ja varastojen hallinnointiin liittyvät eri erät on kirjattava interventiotoimenpiteestä johtuvan materiaalitoiminnon toteutumispäivänä.

Seuraavissa tapauksissa kirjaamispäivä on kuitenkin:

a) kyseisen tuotteen yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen mukaisesti niiden määrien osalta, jotka otetaan julkiseen varastoon ilman varastointipaikan muutosta, päivä, jona maksajavirasto ottaa tuotteen haltuunsa;

b) puuttuvien määrien tai laadultaan heikentyneiden määrien sekä ylijäämämäärien osalta kyseisten seikkojen toteamispäivä;

c) varastossa jäljellä olevien tuotteiden suoramyynnin osalta tuotteen tosiasiallinen varastostapoistopäivä, jos tuotteita ei vuosi-inventaarin tai interventioonoton jälkeen tehtävän tarkastuksen yhteydessä tehdyn silmämääräisen tarkastuksen jälkeen enää ole mahdollista pakata uudelleen;

d) mahdollisten poikkeamarajan ylittävien hävikkien osalta tilikauden päättymispäivä.

8 artikla

Inventaari

1. Maksajavirastojen on laadittava kunkin tilikauden aikana inventaari kustakin yhteisön interventiotoimenpiteiden kohteena olleesta tuotteesta.

Maksajavirastojen on verrattava inventaarin tuloksia kirjanpitotietoihin. Varmentamisten yhteydessä todetut määrien erot ja havaituista laadun muutoksista johtuvat rahamäärät on kirjattava 9 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti.

2. Tavanomaisista varastointitoimista johtuviin puuttuviin määriin sovelletaan liitteessä XI vahvistettuja poikkeamarajoja, ja näiden määrien on vastattava kirjanpitotiedoista johdetun inventaarin mukaisten teoreettisten varastojen ja 1 kohdassa säädetyn inventaarin perusteella vahvistettujen tosiasiallisten varastojen tai tosiasiallisten varastojen loppumisen jälkeen jäljelle jäävän kirjanpidollisen varaston välistä erotusta.







3 LUKU

KIRJANPIDOLLINEN ARVONMÄÄRITYS

9 artikla

Julkiseen varastointiin liittyvien toimien arvonmääritys

1. Ostojen ja myyntien arvon on vastattava materiaalitoimintojen osalta suoritettujen (tai suoritettavien) maksujen tai saatujen (tai saatavien) maksujen summaa, jollei tässä artiklassa tarkoitetuista säännöksistä muuta johdu ja edellyttäen, että noudatetaan seuraavien liitteiden säännöksiä:

a) tislaustuotteiden osalta (pakollisesta tislauksesta saatu alkoholi) liite IX;

b) puuttuvien määrien osalta liite X;

c) laadultaan heikentyneiden tai tuhoutuneiden tuotteiden osalta liite XII;

d) sellaisten varastoon otettujen tuotteiden osalta, joiden haltuunotto on evätty, liite XIII.

2. Interventiohinnalla varastoon ostettujen tuotemäärien arvonmääritys on suoritettava siten, että otetaan huomioon interventiohintaan tuotteen ostohetkellä alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä säädetyin edellytyksin sovellettavat mahdolliset korotukset, hyvitykset, alennukset, prosenttimäärät ja kertoimet.

Liitteessä X ja liitteessä XII olevan 2 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen tapausten ja tilanteiden osalta korotuksia, hyvityksiä, alennuksia, prosenttimääriä ja kertoimia ei kuitenkaan oteta huomioon.

3. Edellä 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen materiaalitoimintojen osalta yhteisön sääntelyn mukaisesti tuotteiden ostohetkellä maksetut tai perityt kustannukset kirjataan tileihin ostohinnasta erillisinä teknisiin kustannuksiin liittyvinä menoina tai tuloina.

4. Edellä 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa rahoitustileissä tilikauden lopussa varastossa olevat ja seuraavalle tilikaudelle siirrettävät määrät arvioidaan niiden keskimääräisen kirjanpitoarvon perusteella (tilikaudelta seuraavalle siirrettävä arvo); tämä arvo määritellään tilikauden viimeisen kuukauden kuukausitilin perusteella.

5. Varastoon otetut määrät, joiden osalta osoittautuu myöhemmin, että ne eivät täytä varastoinnille säädettyjä vaatimuksia, kirjataan varastostapoistohetkellä niiden ostohinnalla tapahtuvana myyntinä.

Jos liitteessä X olevan b kohdan soveltamisedellytykset täyttyvät tuotteen fyysisen varastosta siirtämisen hetkellä, komissiota on kuultava ennen tavaran siirtämistä.

6. Jos tilillä on kreditsaldo, se vähennetään kuluvan tilikauden menoista.

7. Jos kiinteitä määriä, maksumääräaikoja, korkoprosentteja tai muita laskentatekijöitä muutetaan kuukauden ensimmäisen päivän jälkeen, uusia tekijöitä sovelletaan seuraavan kuukauden materiaalitoiminnoista alkaen.







4 LUKU

RAHOITETTAVAT MÄÄRÄT JA MENO- JA TULOILMOITUKSET

10 artikla

Rahoitettava määrä

1. Edellä 3 artiklassa tarkoitettujen interventiotoimenpiteiden osalta rahoitettava määrä määritetään maksajaviraston 2 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti pitämien tilien perusteella; näihin tileihin on kirjattava 5 artiklassa tarkoitetut meno- ja tuloerät debet- ja vastaavasti kreditpuolelle ottaen tarvittaessa huomioon alakohtaisessa maatalouslainsäädännössä vahvistettujen menojen määrä.

2. Maksajaviraston on toimitettava komissiolle kuukausittain ja vuosittain sähköisesti julkisen varastoinnin menojen rahoittamiseen tarvittavat tiedot sekä julkisen varastoinnin menojen ja tulojen perusteena olevat tilit taulukkomuodossa (e.FAUDIT-taulukot) tämän asetuksen liitteessä III olevan mallin mukaisesti asetuksen (EY) N:o 883/2006 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja asetuksen (EY) N:o 883/2006 7 artiklan 2 kohdassa vahvistetuissa määräajoissa.

11 artikla

Meno- ja tuloilmoitukset

1. Maataloustukirahastosta saatava rahoitus kattaa maksajaviraston toimittamien tietojen perusteella laskettujen, interventiotoimenpiteistä mahdollisesti saaduilla tuloilla vähennettyjen ja komission käyttöön ottamalla tietojärjestelmällä validoitujen ja maksajaviraston asetuksen (EY) N:o 883/2006 6 artiklan mukaisesti laatimaan menoilmoitukseen sisältyvien menojen määrää.

2. Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen väärinkäytösten tai laiminlyöntien vuoksi takaisin perityt määrät sekä myyjiltä, ostajilta ja varastonpitäjiltä perityt tai takaisin perityt, asetuksen (EY) N:o 883/2006 12 artiklassa määriteltyjen perusteiden mukaiset määrät on ilmoitettava maataloustukirahastolle mainitun asetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.







5 LUKU

TIEDONVAIHTO JA ASIAKIRJAT

12 artikla

Tiedonvälitysjärjestelmät

Tässä asetuksessa säädettyihin tiedonantoihin ja tiedonvälitykseen ja liitteessä III olevien mallien mukaisten asiakirjojen määrittelyyn käytetään suojattuja sähköisiä tiedonvälitysjärjestelmiä asetuksen (EY) N:o 883/2006 18 artiklassa määriteltyjen edellytysten ja yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.







6 LUKU

SIIRTYMÄTOIMENPITEET JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

13 artikla

Siirtymätoimenpiteet

1. Euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden osalta tilikaudelta 2006 tilikaudelle 2007 siirrettyjen nettomäärien arvo, josta vähennetään tilikauden 2006 lopussa suoritettava toinen arvonalennus, muunnetaan euroiksi Euroopan keskuspankin ennen tilikautta 2007 vahvistaman viimeisen valuuttakurssin perusteella.

2. Jos euroalueen ulkopuolinen jäsenvaltio käyttää tilikauden 2007 kirjanpidossaan edelleen kansallista valuuttaa, sovelletaan asetuksen (EY) N:o 883/2006] 2 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti kyseisen tilikauden aikana ja sen päättymiseen saakka seuraavia valuuttakursseja:

a) Euroopan keskuspankin ennen tilikautta 2007 vahvistama viimeisin valuuttakurssi, jota sovelletaan seuraavien määrien kansalliseksi valuutaksi muuntamisessa: — tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuihin menoihin liittyvät kiinteät määrät; — tämän asetuksen liitteessä X olevassa a alakohdassa tarkoitettu varastoinnin ja jalostuksen poikkeamarajat ylittävien puuttuvien määrien arvo; — tämän asetuksen liitteessä XII olevan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu vahingon seurauksena huonontuneiden tai tuhoutuneiden määrien arvo; — muiden näytteiden kuin tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettujen ostajien ottamien näytteiden arvo; — tämän asetuksen liitteessä XIII olevassa 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut sellaisiin määriin, joiden haltuunotto evätään, liittyvät kiinteät määrät,

b) Euroopan keskuspankin ennen tilikauden 2007 kunkin vuosineljänneksen ensimmäistä päivää vahvistama viimeisin valuuttakurssi, jota sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2006 alkaen seuraavien määrien kansalliseksi valuutaksi muuntamisessa: — tämän asetuksen liitteessä X olevassa a alakohdassa tarkoitettu varkauksien vuoksi tai muista tunnistettavista syistä puuttuvien määrien arvo; — tämän asetuksen liitteessä X olevassa c alakohdassa tarkoitettu tuotteiden siirron tai kuljetuksen johdosta puuttuvien määrien arvo; — tämän asetuksen liitteessä XII olevan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu soveltumattomien varastointiolosuhteiden vuoksi huonontuneiden tai tuhoutuneiden määrien arvo.

c) Euroopan keskuspankin ennen tilikautta 2008 vahvistama viimeisin valuuttakurssi, jota sovelletaan tilikaudelta 2007 tilikaudelle 2008 siirrettävien nettomäärien arvon, josta vähennetään tilikauden 2007 lopussa suoritettava toinen arvonalennus, euroiksi muuntamisessa.

14 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetukset (ETY) N:o 411/88, (ETY) N:o 1643/89, (ETY) N:o 2734/89, (ETY) N:o 3492/90, (ETY) N:o 3597/90, (ETY) N:o 147/91 ja (EY) N:o 2148/96 1 päivästä lokakuuta 2006.

Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä XVI olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

15 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITTEIDEN TAULUKKO

LIITE I MAKSAJAVIRASTOJEN VELVOLLISUUDET JA FYYSISTEN TARKASTUSTEN MENETTELYT (2 artiklan 3 kohta) LIITE II VARASTONPITÄJÄN TEHTÄVIIN LIITTYVÄT JA MAKSAJAVIRASTON JA VARASTONPITÄJÄN VÄLISEEN VARASTOINTISOPIMUKSEEN SISÄLLYTETTÄVÄT VELVOLLISUUDET JA YLEISET PERIAATTEET (2 artiklan 2 kohta) LIITE III JÄSENVALTIOIDEN 10 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAISESTI 12 ARTIKLASSA TARKOITETTUA TIETOJÄRJESTELMÄÄ KÄYTTÄEN TOIMITTAMAT TIEDOT(e.faudit-taulukot) LIITE IV RAHOITUSKUSTANNUSTEN LASKEMINEN (4 artiklan 1 kohdan a alakohta) + LISÄYS (viitekorkokannat) LIITE V MATERIAALITOIMINNOT, JOIDEN KUSTANNUKSET SISÄLTYVÄT KIINTEISIIN MÄÄRIIN (4 artiklan 1 kohdan b alakohta) LIITE VI YHTEISÖSSÄ SOVELLETTAVAT YHDENMUKAISET KIINTEÄT MÄÄRÄT (4 artiklan 1 kohdan b alakohta) LIITE VII TIETTYIHIN TUOTTEISIIN LIITTYVIEN MENOJEN JA TULOJEN OSALTA HUOMIOON OTETTAVAT ERITYISET TEKIJÄT LIITE VIII VARASTOSSA OLEVIEN TUOTTEIDEN ARVONALENTAMINEN (4 artiklan 1 kohdan d alakohta) LIITE IX TISLAUKSESTA SAATUJEN TUOTTEIDEN ARVONMÄÄRITYS (PAKOLLISESTA TISLAUKSESTA SAATU ALKOHOLI) LIITE X PUUTTUVIEN MÄÄRIEN ARVONMÄÄRITYS LIITE XI POIKKEAMARAJAT LIITE XII LAADULTAAN HUONONTUNEIDEN TAI TUHOUTUNEIDEN TUOTTEIDEN ARVONMÄÄRITYS LIITE XIII SELLAISTEN VARASTOON OTETTUJEN TUOTTEIDEN, JOIDEN HALTUUNOTTO EVÄTÄÄN, KIRJAAMISTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT LIITE XIV VARASTONPITÄJÄN MAKSAJAVIRASTOLLE TEKEMÄN KUUKAUSITTAISEN ILMOITUKSEN MALLI LIITE XV VARASTONPITÄJÄN MAKSAJAVIRASTOLLE TEKEMÄN VUOSITTAISEN ILMOITUKSEN MALLI LIITE XVI VASTAAVUUSTAULUKKO









LIITE I

MAKSAJAVIRASTOJEN VELVOLLISUUDET JA FYYSISTEN TARKASTUSTEN MENETTELYT (2 artiklan 3 kohta)

A. MAKSAJAVIRASTOJEN VELVOLLISUUDET

I. Tarkastukset

1. Taajuus ja edustavuus

Jokainen varastointipaikka on tarkastettava vähintään kerran vuodessa B kohdan säännösten mukaisesti, ja tarkastuksen on koskettava erityisesti:

— julkiseen varastointiin liittyvien tietojen keräämismenettelyä,

— varastonpitäjän paikalla säilyttämien kirjanpitotietojen ja maksajavirastoille toimitettujen tietojen yhdenmukaisuutta;

— varastonpitäjän kirjanpitotiedoissa mainittujen ja varastonpitäjän toimittamien kuukausittaisten selvitysten perustana olleiden, silmämääräisesti tai epäilyksen- taikka kiistanalaisissa tapauksissa punnitsemalla tai mittaamalla arvioitujen määrien fyysistä varastossaoloa;

— varastoitujen tuotteiden virheetöntä, kunnollista ja myyntikelpoista laatua.

Fyysinen varastossaolo todetaan riittävän edustavalla, vähintään B kohdassa mainittuihin prosenttiosuuksiin kohdistuvalla fyysisellä tarkastuksella, jonka perusteella voidaan päätellä kaikkien varastokirjanpitoon merkittyjen määrien todellinen varastossaolo.

Laaduntarkastus suoritetaan silmämääräisesti, hajuaistin perusteella ja/tai aistinvaraisesti sekä kyseenalaisissa tapauksissa tarkemmin analyysein.

2. Lisätarkastukset

Jos fyysisen tarkastuksen yhteydessä havaitaan poikkeamia, on tarkastettava ylimääräinen prosenttiosuus varastoituja määriä samaa menetelmää käyttäen. Tarkastuksessa voidaan tarvittaessa punnita kaikki erään kuuluvat tai varastoon varastoidut ja tarkastuksen kohteena olevat tuotteet.

II. Tarkastuspöytäkirja

1. Maksajaviraston sisäisen tarkastuksen yksikkö tai maksajaviraston valtuuttama yksikkö laatii pöytäkirjan jokaisesta suoritetusta varastotarkastuksesta tai fyysisestä tarkastuksesta.

2. Pöytäkirjassa on oltava vähintään seuraavat tiedot: a) varastonpitäjän nimi, tarkastetun varaston osoite ja tarkastettujen erien tunnistetiedot; b) tarkastuksen aloittamispäivä ja kellonaika sekä lopettamispäivä ja kellonaika; c) paikka, jossa tarkastus toteutettiin, sekä kuvaileva yhteenveto varastointi- ja pakkausolosuhteista sekä varastoon pääsystä; d) tarkastuksen toteuttamisesta vastaavien henkilöiden täydelliset henkilötiedot, heidän asemansa ja toimivaltuutensa; e) toteutetut tarkastustoimet ja määrien arvioinnissa käytetyt menettelyt, kuten mittausmenetelmät, tehdyt laskelmat ja väliaikaiset ja lopulliset tulokset sekä niistä tehdyt päätelmät; f) jokaisen varastoon varastoidun erän tai laadun osalta maksajaviraston kirjoihin merkitty määrä ja varaston kirjoihin merkitty määrä sekä mahdolliset eroavuudet näihin molempiin kirjoihin merkittyjen määrien välillä; g) jokaisen fyysisesti tarkastetun erän tai laadun osalta f alakohdassa tarkoitetut tiedot sekä paikalla todettu määrä ja mahdolliset ristiriitaisuudet; erän tai laadun numero, kuormalavat, laatikot, siilot, sammiot tai muut käytettävät säiliöt, laatu, paino (tarvittaessa netto- ja bruttopaino) tai tilavuus; h) varastonpitäjän tekemät ilmoitukset, jos esiintyy eroavuuksia tai ristiriitaisuuksia; i) tarkastuspöytäkirjan laatimispaikka ja -päivämäärä sekä sen laatijan ja varastonpitäjän tai tämän edustajan allekirjoitus; j) poikkeamista johtuvan mahdollisen laajennetun tarkastuksen osalta tällaisen tarkastuksen kohteena olleiden varastoitujen tavaroiden prosenttimäärä, havaitut eroavuudet ja annetut selitykset.

3. Pöytäkirjat toimitetaan viipymättä maksajaviraston tilinpidosta vastaavan yksikön johtajalle. Maksajaviraston kirjanpito oikaistaan viipymättä pöytäkirjan vastaanottamisen jälkeen todettujen erovaisuuksien tai ristiriitaisuuksien mukaisesti.

4. Pöytäkirjoja säilytetään maksajaviraston toimipaikassa, ja niiden on oltava komission henkilöstön sekä sen valtuuttamien henkilöiden käytettävissä.

5. Maksajaviraston on laadittava yhteenvetoasiakirja, josta käy ilmi: — suoritetut tarkastukset siten, että fyysiset tarkastukset (inventaarin tarkastus) erotetaan omaksi ryhmäkseen, — tarkastetut määrät, — kuukausittaisiin ja vuosittaisiin selvityksiin nähden havaitut poikkeamat ja niiden syyt. Tarkastetut määrät ja havaitut poikkeamat merkitään kunkin kyseessä olevan tuotteen osalta painona tai tilavuutena ja prosenttiosuutena hallussa olevista kokonaismääristä. Yhteenvetoasiakirjassa on mainittava erikseen varastossa olevien tuotteiden laadun varmistamiseksi tehdyt tarkastukset. Yhteenvetoasiakirja toimitetaan komissiolle samaan aikaan asetuksen (EY) N:o 1290/2005 8 artiklan 1 kohdan c alakohdan iii alakohdassa säädetyn tilinpäätöksen kanssa. Yhteenvetoasiakirja laaditaan ja toimitetaan komissiolle ensimmäisen kerran tilikaudelta 2006.

B. EDELLÄ A KOHDASSA SÄÄDETTYJEN TARKASTUSTEN OSANA SUORITETTAVIEN FYYSISTEN TARKASTUSTEN MENETTELY KULLAKIN YHTEISEN MAATALOUSPOLITIIKAN ALALLA

I. Voi

1. Tarkastuksen kohteeksi valittavien erien on vastattava vähintään viittä prosenttia julkisessa interventiossa varastoidusta kokonaismäärästä. Tarkastettavien erien valinta tapahtuu ennen käyntiä varastossa ja perustuu maksajaviraston kirjanpidollisiin tietoihin, mutta siitä ei saa ilmoittaa varastonpitäjälle.

2. Valittujen erien olemassaolo ja erien koostumus tarkastetaan paikalla seuraavin toimenpitein: — erien tarkastusnumeroiden ja laatikoiden tunnistaminen osto- tai sisääntulomerkintöjen perusteella, — kuormalavojen (yksi kymmenestä) ja laatikoiden (yksi kuormalavaa kohden) punnitus, — yhden laatikon sisällön silmämääräinen tarkastaminen (yksi kuormalava viidestä), — pakkauksen kunto.

3. Tarkastuspöytäkirjassa on oltava kuvaus fyysisesti tarkastetuista eristä ja todetuista virheistä.

II. Rasvaton maitojauhe

1. Tarkastuksen kohteeksi valittavien erien on vastattava vähintään viittä prosenttia julkisessa interventiossa varastoidusta kokonaismäärästä. Tarkastettavien erien valinta tapahtuu ennen käyntiä varastossa ja perustuu maksajaviraston kirjanpidollisiin tietoihin, mutta siitä ei saa ilmoittaa varastonpitäjälle.

2. Valittujen erien olemassaolo ja erien koostumus tarkastetaan paikalla seuraavin toimenpitein: — erien tarkastusnumeroiden ja säkkien tunnistaminen osto- tai sisääntulomerkintöjen perusteella, — kuormalavojen (yksi kymmenestä) ja säkkien (yksi kymmenestä) punnitus, — yhden säkin sisällön silmämääräinen tarkastaminen (yksi kuormalava viidestä), — pakkauksen kunto.

3. Tarkastuspöytäkirjassa on oltava kuvaus fyysisesti tarkastetuista eristä ja todetuista virheistä.

III. Viljat

1. Fyysisen tarkastuksen menettely

a) Tarkastukseen valittavien siilojen tai varastotilojen on vastattava vähintään viittä prosenttia julkisessa interventiossa varastoidun viljan kokonaismäärästä. Valintaa on valmisteltava maksajaviraston varastokirjanpitotietojen perusteella, mutta siitä ei saa ilmoittaa varastonpitäjälle.

b) Fyysinen tarkastus käsittää seuraavat toimet: — viljojen tai riisin olemassaolon tarkastaminen valituissa siiloissa ja varastotiloissa, — viljojen tai riisin tunnistustietojen tarkastus, — varastointiolosuhteiden tarkastus ja tuotteiden laadun varmistus viljojen osalta asetuksen (EY) N:o 824/2000 Komission asetus ( 17 ) 10 artiklan 2 kohdassa ja riisin osalta asetuksen (EY) N:o 708/1998 Komission asetus ( 18 ) 11 säädetyin edellytyksin, — varastointipaikan ja viljojen tai riisin tunnistustietojen vertaaminen varastokirjanpidon tietoihin, — varastoitujen määrien arviointi sellaista menettelyä noudattaen, jonka maksajavirasto on hyväksynyt ennalta ja jota koskeva kuvaus on talletettava kyseisen maksajaviraston toimipaikkaan.

c) Kussakin varastointipaikassa on oltava käytettävissä varaston pohjapiirros sekä kunkin siilon tai varastotilan mittausasiakirja. Viljat tai riisit on varastoitava kussakin varastossa siten, että niiden tilavuus voidaan todeta.

2. Menettely poikkeamia havaittaessa

Tuotteiden tilavuuden todentamisessa sallitaan poikkeama.

Liitteessä II olevassa II kohdassa vahvistettuja sääntöjä sovelletaan, kun varastoidun tuotteen fyysisessä tarkastuksessa todettu paino varastoitaessa siiloihin ja tasovarastoon poikkeaa kirjanpitoon merkitystä painosta viljan osalta vähintään 5 prosenttia ja riisin osalta vähintään 6 prosenttia.

Viljavarastoon varastoitujen viljojen tai riisin osalta voidaan ottaa huomioon varastoon saapumisen yhteydessä punnitut määrät niille suoritetun määräarvion sijaan, silloin kun tämä ei ole riittävän täsmällinen ja kun näiden kahden arvon välinen poikkeama ei ole liian suuri.

Maksajavirasto soveltaa tätä vaihtoehtoa omalla vastuullaan, kun se on tapauskohtaisesti arvioitujen olosuhteiden mukaan perusteltua. Se tekee siitä merkinnän tarkastuspöytäkirjaan seuraavan ohjeellisen mallin mukaisesti:

(ohjeellinen)

VILJAT – VARASTOTARKASTUS







Tuote: Varastonpitäjä: Varasto: Siilon numero: Päivämäärä: Eränumero Kirjanpidon mukainen määrä:







A. Varastot siilovarastoissa Siilon numero Teknisen eritelmän mukainen tilavuus m3 (A) Todettu vapaa tilavuus m3 (B) Varastoitujen viljojen tilavuus m3 (A – B) Todettu ominaispaino kg/hl = 100 Viljojen tai riisin paino Yhteensä (A): …







B. Varastot tasovarastoissa Osaston nro Osaston nro Osaston nro Pinta-ala:… … m2 … m 3 … m2 … m 3 … m2 … m 3 Korkeus:… m … m … m … m Korjaukset: … … m3 … m3 … m3 Tilavuus:… … m3 … m3 … m3 Ominaispaino:… … kg/hl … kg/hl … kg/hl Kokonaispaino:… … tonnia … tonnia … tonnia Yhteensä (B): … Kokonaispaino viljavarastossa: … Ero kirjanpidon mukaiseen painoon verrattuna: … Prosenttiyksikköinä: … …, paikka ja päiväys … Maksajaviraston tarkastaja: … (leima ja allekirjoitus)

IV. Alkoholi

1. Tarkastukseen valittavien sammioiden on vastattava vähintään viittä prosenttia julkisessa interventiossa varastoidusta kokonaismäärästä. Valintaa on valmisteltava ennen varastossa käyntiä maksajaviraston kirjanpidollisten tietojen perusteella, mutta siitä ei saa ilmoittaa varastonpitäjälle.

2. Tullisinettien tarkastaminen, mikäli kansallisissa säännöissä määrätään niistä.

3. Sammioiden olemassaolon ja sisällön tarkastaminen paikalla seuraavin toimenpitein: — sammioiden yksilöinti niiden numeron ja alkoholityypin perusteella, — sammioiden yksilöinnin vertaaminen varaston materiaalikirjanpidon tietoihin sekä maksajaviraston kirjoihin merkittyihin tietoihin, — alkoholin olemassaolon, alkoholityypin sekä sammioissa olevan alkoholin määrän aistinvarainen tarkastaminen, — muiden sammioiden silmämääräiseen tarkastukseen perustuva varastointiolojen tarkastaminen.

4. Tarkastuspöytäkirjassa on oltava kuvaus fyysisesti tarkastetuista sammioista ja todetuista virheistä.

V. Naudanliha

1. Tarkastuksen kohteeksi valittavien erien on vastattava vähintään viittä prosenttia julkisessa interventiossa varastoidusta kokonaismäärästä. Tarkastettavien erien valinta tapahtuu ennen käyntiä varastossa ja perustuu maksajaviraston kirjanpidollisiin tietoihin, mutta siitä ei saa ilmoittaa varastonpitäjälle.

2. Valittujen erien olemassaolo ja erien koostumus tarkastetaan luuttomaksi leikatun lihan osalta paikalla seuraavin toimenpitein: — erien ja kuormalavojen yksilöinti ja laatikoiden määrän tarkastaminen, — kuormalavojen tai säiliöiden painon tarkastus, joka käsittää 10 prosenttia kuormalavoista tai konteista, — laatikoiden painon tarkastus, joka käsittää 10 prosenttia kunkin punnitun kuormalavan laatikoista, — kyseisten laatikoiden sisällön silmämääräinen tarkastus sekä laatikon pakkauksen kunnon tarkastaminen. Kuormalavojen valinnassa on otettava huomioon varastoitujen palojen eri lajit.

3. Fyysisesti tarkastettujen erien ja todettujen virheiden kuvaus on sisällytettävä tarkastuspöytäkirjaan.

VI Pakkaamaton Sokeri ( 19 )

1. Sokerin julkisten varastojen fyysinen tarkastusmenettely markkinointivuodesta 2006/2007 alkaen a) Tarkastukseen valittavien siilojen ja varastotilojen on vastattava vähintään viittä prosenttia julkisessa interventiossa varastoidun pakkaamattoman sokerin kokonaismäärästä. Valintaa on valmisteltava maksajaviraston varastokirjanpitotietojen perusteella, mutta siitä ei saa ilmoittaa varastonpitäjälle. b) Fyysinen tarkastus käsittää seuraavat toimet: — pakkaamattoman sokerin olemassaolon tarkastaminen valituissa siiloissa tai varastotiloissa, — varastonpitäjän ja maksajaviraston kirjanpidollisten tietojen vertailu, — pakkaamattoman sokerin tunnistustietojen tarkastus, — varastointiolosuhteiden tarkastaminen sekä varastointipaikan ja pakkaamattoman sokerin tunnistustietojen vertaaminen varaston kirjanpidollisiin tietoihin, — varastoitujen määrien arviointi sellaista menettelyä noudattaen, jonka maksajavirasto on hyväksynyt ennalta ja jota koskeva yksityiskohtainen kuvaus on talletettava kyseisen maksajaviraston toimipaikkaan. c) Kussakin varastointipaikassa on oltava käytettävissä varaston pohjapiirros sekä kunkin siilon tai varastotilan mittausasiakirja. Pakkaamaton sokeri on varastoitava siten, että sen tilavuus voidaan tarkastaa.

2. Sokerin julkisten varastojen fyysinen tarkastusmenettely markkinointivuosista 2004/2005 ja 2005/2006 alkaen a) Siinä tapauksessa, että 1 kohdassa kuvatut inventointimenettelyt eivät ole mahdollisia, maksajaviraston on virallisesti sinetöitävä siilon/varastointipaikan kaikki sisään- ja uloskäynnit. Maksajaviraston on tarkastettava sinetit kuukausittain sen varmistamiseksi, että sinetit ovat säilyneet ehjinä. Näistä tarkastuksista on laadittava yksityiskohtainen kertomus. Pääsy varastoihin ei ole sallittu ilman maksajaviraston tarkastajan läsnäoloa. Jäsenvaltion on varmistettava, että sinetöintimenettelyn avulla voidaan taata varastoitujen interventiotuotteiden koskemattomuus. b) Vähintään kerran vuodessa on myös tehtävä tarkastus, jossa todetaan varastointiolosuhteet ja tuotteen asianmukainen säilyvyys.

3. Menettely poikkeamia havaittaessa Tuotteen tilavuuden todentamisessa sallitaan tietty poikkeama. Liitettä II sovelletaan, jos varastoidun tuotteen fyysisessä tarkastuksessa (tilavuuden mittaus) todettu paino poikkeaa vähintään viisi prosenttia kirjanpitoon merkitystä painosta varastoitaessa pakkaamatonta sokeria siiloihin tai lattiavarastoihin. Siiloon tai varastoon varastoidun pakkaamattoman sokerin osalta voidaan tilavuusarvion asemesta ottaa huomioon varastoon saapumisen yhteydessä punnitut määrät, jos ensiksi mainittu ei ole riittävän täsmällinen ja jos näiden kahden arvon välinen poikkeama ei ole liian suuri. Maksajavirasto soveltaa kolmannessa alakohdassa tarkoitettua vaihtoehtoa omalla vastuullaan, kun se on tapauskohtaisesti arvioitujen olosuhteiden mukaan perusteltua. Se tekee siitä merkinnän pöytäkirjaan.

VII Pakattu Sokeri ( 20 )

1. Sokerin julkisten varastojen fyysinen tarkastusmenettely markkinointivuodesta 2006/2007 alkaen a) Tarkastuksen kohteeksi valittavien erien on vastattava vähintään viittä prosenttia julkisessa interventiossa varastoidusta määrästä. Tarkastettavien erien valinta tapahtuu ennen käyntiä varastossa ja perustuu maksajaviraston kirjanpidollisiin tietoihin, mutta siitä ei saa ilmoittaa varastonpitäjälle. b) Valittujen erien olemassaolon ja koostumuksen tarkastaminen paikalla: — erien tarkastusnumeroiden ja säkkien tunnistaminen osto- tai sisääntulomerkintöjen perusteella, — varastonpitäjän ja maksajaviraston kirjanpidollisten tietojen vertailu, — pakkauksen kunto. 50 kilogramman säkkeihin pakattu sokeri: — kuormalavojen (yksi kahdestakymmenestä) ja säkkien punnitus (yksi punnittua kuormalavaa kohti), — yhden säkin sisällön silmämääräinen tarkastaminen (yksi säkki kymmentä punnittua kuormalavaa kohti). Suuriin säkkeihin pakattu sokeri: — säkkien punnitus (yksi kahdestakymmenestä), — säkin sisällön silmämääräinen tarkastaminen (yksi kahdestakymmenestä). c) Tarkastuspöytäkirjassa on oltava kuvaus fyysisesti tarkastetuista eristä ja todetuista virheistä.

2. Sokerin julkisten varastojen fyysinen tarkastusmenettely markkinointivuosista 2004/2005 ja 2005/2006 alkaen a) Siinä tapauksessa, että 1 kohdassa kuvatut inventointimenettelyt eivät ole mahdollisia, maksajaviraston on virallisesti sinetöitävä varastointipaikan kaikki sisään- ja uloskäynnit. Maksajaviraston on tarkastettava sinetit kuukausittain sen varmistamiseksi, että sinetit ovat säilyneet ehjinä. Näistä tarkastuksista on laadittava yksityiskohtainen kertomus. Pääsy varastoihin ei ole sallittu ilman maksajaviraston tarkastajan läsnäoloa. Jäsenvaltion on varmistettava, että sinetöintimenettelyn avulla voidaan taata varastoitujen interventiotuotteiden koskemattomuus. b) Vähintään kerran vuodessa on myös tehtävä tarkastus, jossa todetaan varastointiolosuhteet ja tuotteen asianmukainen säilyvyys.









LIITE II

VARASTONPITÄJÄN TEHTÄVIIN LIITTYVÄT JA MAKSAJAVIRASTON JA VARASTONPITÄJÄN VÄLISEEN VARASTOINTISOPIMUKSEEN SISÄLLYTETTÄVÄT VELVOLLISUUDET JA YLEISET PERIAATTEET (2 artiklan 2 kohta)

Varastonpitäjä vastaa yhteisön interventiotoimenpiteiden kohteena olevien tuotteiden asianmukaisesta säilyttämisestä. Varastonpitäjä vastaa tuotteiden huonosta säilyttämisestä johtuvista taloudellisista seurauksista.

I. Tuotteiden laatu

Jos interventiotuotteiden laatu heikkenee huonojen tai soveltumattomien varastointiolosuhteiden vuoksi, varastonpitäjä vastaa tästä aiheutuneista tappioista, ja ne kirjataan julkisen varastoinnin tileille varastointiolosuhteista johtuvasta tuotteen huononemisesta aiheutuneina tappioina (taulukon 53 rivi 900.001).

II. Puuttuvat määrät

1. Varastonpitäjä vastaa kaikista varastossa olevien määrien ja varastoselvityksissä maksajavirastolle toimitettujen tietojen välillä havaituista eroavaisuuksista.

2. Jos puuttuvat määrät ylittävät 8 artiklan 2 kohdan ja liitteessä I olevan B kohdan III kohdan 2 kohdan ja liitteen XI tai maatalouden alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti sovellettavan rajan tai sovellettavat rajat, ne lasketaan kokonaisuudessaan tunnistamattomaksi hävikiksi varastonpitäjälle. Jos varastonpitäjä kiistää puuttuvat määrät, hän voi vaatia tuotteen punnitsemista tai mittaamista, jolloin tästä aiheutuneet kustannukset ovat hänen vastuullaan, paitsi jos ilmenee, että ilmoitetut määrät ovat tosiasiallisesti varastossa tai että poikkeama ei ylitä sovellettavaa rajaa taikka sovellettavia rajoja, jolloin maksajavirasto vastaa punnituksesta tai mittauksesta aiheutuvista kustannuksista. Liitteessä I olevan B kohdan III kohdan 2 kohdassa ja B kohdan VI kohdan 3 kohdassa säädettyjä poikkeamarajoja sovelletaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen poikkeamarajojen soveltamista.

III. Todistusasiakirjat sekä kuukausittaiset ja vuosittaiset ilmoitukset

1. Todistusasiakirjat ja kuukausittainen ilmoitus

a. Varastonpitäjän on pidettävä hallussaan tilinpäätösten perustana olevien tuotteiden varastoonottoa, varastossaoloa ja varastostapoistoa koskevat asiakirjat, ja näissä asiakirjoissa on oltava vähintään seuraavat tiedot: — varastointipaikka (tarvittaessa varastopaikan tai sammion tunnistustiedot), — edelliseltä kuukaudelta siirretty määrä, — varastoonotto- ja varastostapoistokirjaukset kunkin erän osalta, — jakson lopussa olevat varastot.

Näiden asiakirjojen on mahdollistettava sillä hetkellä varastossa olevien määrien varma tunnistaminen, mukaan lukien erityisesti sellaiset sovitut ostot ja myynnit, joita vastaavaa varastoonotto- ja varastostapoistokirjausta ei ole vielä suoritettu.

b. Varastonpitäjän on toimitettava vähintään kerran kuukaudessa maksajavirastolle tuotteiden varastoonottoa, varastossaoloa ja varastostapoistoa koskevat asiakirjat kuukausittaista varastoselvitystä varten. Asiakirjojen on oltava maksajavirastojen hallussa ennen sitä seuraavan kuukauden, jota niiden tiedot koskevat, 10:ttä päivää.

c. Kuukausittaisen varastoselvityksen malli on liitteessä XIV. Maksajaviraston on toimitettava varastoselvityksen malli sähköisesti varastonpitäjille.

2. Vuosittainen ilmoitus

a. Varastonpitäjän on laadittava vuosittainen varastoselvitys 1 kohdassa tarkoitettujen kuukausittaisten selvitysten perusteella. Tämä selvitys toimitetaan maksajavirastolle viimeistään tilikauden päättymistä seuraavan lokakuun 15 päivänä.

b. Vuosittaisessa varastoselvityksessä on oltava jokaista tuotetta ja varastointipaikkaa koskeva yksityiskohtainen yhteenveto varastoiduista määristä, ja siitä on käytävä ilmi kunkin tuotteen osalta varastossa olevat määrät, eränumerot (viljoja lukuun ottamatta), varastoonoton vuosi (alkoholia lukuun ottamatta) sekä selitys mahdollisesti havaituista poikkeamista.

c. Vuosittaisen varastoselvityksen malli on liitteessä XV. Maksajaviraston on toimitettava varastoselvityksen malli sähköisesti varastonpitäjille.

IV. Atk-pohjainen varastokirjanpito ja tietojen saatavuus

Maksajaviraston ja varastonpitäjän välisessä julkista varastointia koskevassa sopimuksessa on oltava määräykset, joilla varmistetaan yhteisön sääntelyn noudattaminen.

Sopimuksessa on oltava erityisesti seuraavia seikkoja koskevat määräykset:

— interventiovarastojen atk-pohjaisen varastokirjanpidon pitäminen,

— tietojen suora ja välitön saatavuus jatkuvan inventoinnin perusteella,

— varastonpitäjän hallussa olevien kaikkien tuotteiden varastoonottoa, varastossaoloa ja varastostapoistoa koskevien asiakirjojen sekä tämän asetuksen mukaisesti laadittujen tilinpitoasiakirjojen ja pöytäkirjojen jatkuva saatavuus,

— maksajaviraston ja komission henkilöstön sekä näiden asianmukaisesti valtuuttamien henkilöjen oikeus saada tutkia kyseisiä asiakirjoja koska tahansa.

V. Maksajavirastoille toimitettavien asiakirjojen muoto ja sisältö

Edellä III kohdan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen muoto ja sisältö määritellään asetuksen (EY) N:o 883/2006 18 artiklassa vahvistettujen edellytysten ja yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.

VI. Asiakirjojen säilyttäminen

Varastonpitäjän on säilytettävä kaikkiin julkisen varastoinnin toimiin liittyvät todistusasiakirjat asetuksen (EY) N:o 885/2006 9 artiklan mukaisesti vaaditun ajan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskevien kansallisten säännösten tai määräysten soveltamista.









LIITE III

JÄSENVALTIOIDEN 12 ARTIKLASSA TARKOITETTUA TIEDONVÄLITYSJÄRJESTELMÄÄ KÄYTTÄEN TOIMITTAMAT TIEDOT

E-FAUDITIN INFORMAATIOTAULUKOT ( 21 )

(artikla 2 §8 b), artikla 10 §2 ja artikla 12)

1 Kuukausittainen ja vuosittainen myyntitappion ja arvonalennuksen laskenta

2 Hintaerot ja muut tekijät

3 Teknisten kustannusten laskenta

4 Rahoituskustannusten laskenta

8 Julkisen varaston varastotilanne ja varastosiirrot

9 Luuttomaksi leikkaamisesta (naudanliha) aiheutuvan sietorajan ylittävän tappion laskenta

13 Tavaroiden hylkäämisestä aiheutuneiden kustannusten korvaaminen (tekniset kulut) — asetus (EY) N:o …/2006 (liite XIII 1a ja 1b)

14 Tavaroiden hylkäämisestä aiheutuneiden kustannusten korvaaminen (rahoituskulut) — asetus (EY) N:o …/2006 (liite XIII 1c ja artikla 9 §5)

28 Perustelut muista jäsenvaltioista tuleville siirroille

52 Yhteenvetotaulukko kirjanpitoon merkittävien kuukausittaisten määrien laskentaa varten

53 Menekin erittely

54 Yhteisön vähävaraisimmille henkilöille elintarvikkeiden luovuttamisesta aiheutuneiden tappioiden kuukausittainen laskenta (asetus (ETY) N:o 3730/87) (muut tuotteet kuin naudanliha)

55 Naudanliha — yhteisön vähävaraisimmille henkilöille elintarvikkeiden luovuttamisesta aiheutuneiden tappioiden kuukausittainen laskenta (asetus (ETY) N:o 3730/87)

56 Elintarvikkeiden luovuttamisesta korvauksetta aiheutuneiden tappioiden kuukausittainen laskenta

99 Tilikauden alkuun siirrettävän arvon määrittäminen







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia







Taulukko 1 Kuukausittainen ja vuosittainen myyntitappion ja arvonalennuksen laskenta Euroa — tonnia Rivinumero Laskusääntö tai viittaus Kuvaus Määrät (t. tai hl.) Yksikkösumma Arvot Sarake a b c d e 001 T99/010 ja 050 Edelliseltä tilivuodelta keskimääräisellä kirjanpitoarvolla siirretyt määrät 0,000 — 0,00 002 — Ylimääräinen arvonalennus Budjettikohta: — — 0,00 003 = 001e–002e Varastomäärien kokonaisarvo varainhoitovuoden alussa — — 0,00 004 — Jakson aikana ostettujen tuotteiden määrät ja arvot — — — 005 = 004e × kerroin Arvonalennus oston yhteydessä (liite VIII §1) — — 0,00 006 T28/910 Siirroista vastaanotetut määrät edellisen kuukauden loppuun mennessä 0,000 — — 008 T28/910 Siirtojen jälkeen kirjattava arvo — — 0,00 009 = 001c + 004c + 006c Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt, ostetut ja siirroista vastaanotetut määrät 0,000 — — 010 = 003e + 004e – 005e + 008e Yhteensä kirjanpitoarvo — — 0,00 011 = 010e/009c Keskimääräinen kirjanpitoarvo — 0,00 — 020 T53/997 Varastostaottojen tulot09/2004 loppuun (mukaan lukien tunnistamattomista syistä johtuva hävikki) 0,000 — — 021 T53/999 Varastostaottojen suhteellinen tuotto … loppuun (mukaanlukien hävikit joitten syytä ei tunneta) — — 0,00 025 = 009c – 020c Määrät … lopussa 0,000 — — 031 = 011d Jakso 12 Viimeisen kuukauden keskimäärinen kirjanpitoarvo, siirretään seuraavalle tilivuodelle. — 0,00 — 034 = 025c × 031d Siirrettävien määrien teoreettinen arvo — — 0,00 050 — Täydentävä poisto (liite VIII § 3 ja 4) Budjettitili: — — 0,00







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia







Taulukko 2 Hintaerot ja muut tekijät Euroa — tonnia Rivinumero Laskentasääntö tai viittaus muihin tauluihin Kuvaus Määrät (t. tai hl.) Yksikköhinta Muuntokurssi Kerroin tai % Arvot Sarake a b c d e f g VASTAAVAA 001 Taulu 001 — Rivi 9 Siirretyt tai hankitut määrät 0,000 — — — — 002 Taulu 001 — Rivi 10 Siirrettyjen tai hankittujen määrien arvo — — — — 0,00 003 — Muut vastaavaa erät — — — — — 004 — KOKONAISVASTAAVA — — — — 0,00 VASTATTAVA 005 Taulu 53 — Rivi 993 Varastosta otot ja niitten arvo, mukaanlukien vahingot ja hävikit joitten syyt tunnetaan 0,000 — — — 0,00 006 = 1c – 5c – 9c Hävikit, joitten syitä ei tunneta 0,000 — — — — 007 = 1c × % raja Toleranssirajat: maksimitoleranssi 0,000 — — 0,050 — 008 = 6c – 7c Toleranssirajojen ylittävät määrät ja niitten arvot 0,000 0,000 1,000000 1,050 0,00 009 Taulu 001 — Rivit 025 ja 034 Jatkoon siirrettävät määrät ja niitten arvo 0,000 — — — 0,00 010 — Takaisinperityt summat ja pidätetyt vakuudet — — — — — 011 Taulut 016, 017 Kustannusten ja sakkojen korvaukset — — — — — 012 Taulu 028 — Rivi 990 Siirroista vastaanotettujen määrien arvo — — — — 0,00 013 Taulu 053 tai 007 — Rivi 998 Siirtojen jäsenmaitten välillä yhteydessä kirjattu hävikki — — — — 0,00 014 Taulu 009 — Rivi 600 Jalostuksen rajat ylittävä hävikki — — — — 0,00 015 — Muut vastattavaa erät — — — — — 016 — KOKONAISVASTATTAVA — — — — 0,00 017 = 4g – 16g VASTAAVA/VASTATTAVA TASE — — — — 0,00







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia







Taulukko 3 Teknisten kustannusten laskenta Euroa — tonnia Rivinumero Kuvaus Mistä (pp/kk/vvvv) Mihin (pp/kk/vvvv) Määrät (t. tai hl.) Yksikköhinta Euroissa Muuntokurssi Arvo kansallisessa valuutassa a b c d e f g h = e×f×g A. Standardisummat 010 Varastoonottokustannukset kun tavara liikkuu fyysisesti (T08/c+h) — — — — — — 010.001 — — — 0,000 0,00 1,000000 0,00 030 Varastoonottokustannukset kun tavara ei liiku fyysisesti (T08/d) — — — — — — 030.001 — — — 0,000 0,00 1,000000 0,00 050 Varastostakustannukset kun tavara liikkuu fyysisesti (T08/e) — — — — — — 050.001 — — — 0,000 0,00 1,000000 0,00 070 Varastostakustannukset kun tavara ei liiku fyysisesti (T08/f) — — — — — — 070.001 — — — 0,000 0,00 1,000000 0,00 090 Varastointikustannukset — — — — — — 090.001 — — — 0,000 0,00 1,000000 0,00 130 Denaturointi- tai värjäyskustannukset (vain lisäkustannus) — — — — — — 130.001 — — — — — 1,000000 0,00 160 Etiketöinti ja merkintäkustannukset (vain lisäkustannukset) — — — — — — 160.001 — — — — 0,00 1,000000 0,00 180 Varastostapoiston ja varastoon palautuksen kustannukset — — — — — — 180.001 — — — — 0,00 1,000000 0,00 500 Kuljetuskustannukset standardihintaan — — — — — — 560 Hylättyjen määrien teknisten kustannusten korvaus (T13/100)×(–1) — — — — — 0,00 B. Vakiosummaan kuulumattomat kustannukset 600.1 Todelliset ensisijaiset kuljetuskustannukset ostossa — positiiviset — — — — — — 600.2 Todelliset ensisijaiset kuljetuskustannukset ostossa — negatiiviset — — — — — — 601.1 Kuljetuskustannukset — Vienti — positiivinen — — — — — — 601.2 Kuljetuskustannukset — Vienti — negatiivinen — — — — — — 602.1 Kuljetuskustannukset — Siirrot jäsenmaihin — positiivinen — — — — — — 602.2 Kuljetuskustannukset — Siirrot jäsenmaihin — negatiivinen — — — — — — 603.1 Intervention jälkeiset siirtokustannukset — positiivinen — — — — — — 603.2 Intervention jälkeiset siirtokustannukset — negatiivinen — — — — — — 610.1 Jalostuskustannukset — positiivinen — — — — — — 610.2 Jalostuskustannukset — negatiivinen — — — — — — 620.1 Muut kustannukset — positiivinen — — — — — — 620.2 Muut kustannukset — negatiivinen — — — — — — 999 TEKNISET KUSTANNUKSET YHTEENSÄ — — — — — 0,00







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia







Taulukko 4 Rahoituskustannusten laskenta Euroa — tonnia Rivinumero Jakso Kokonaisvarastot joka kuun alussa Kokonaisvarastot joka kuun lopussa Keskimääräinen varasto Ostot jaksolla Vähennykset maksuviiveitten johdosta Keskimääräinen edeltävä negatiivinen varasto Laskennassa käytettävä keskimääräinen varasto Keskimääräinen kirjanpitoarvo Korko % Rahoituskustannukset Mistä (kk/vvvv) Mihin (kk/vvvv) Sarake a1 a2 b c d e f g h i i1 j 001.001 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,00 2,300 0,00 100 VÄLISUMMA RAHOITUSKUSTANNUKSET 0,00 105 Hylkäyksien aiheuttamat vähennykset (rivi 050, taulu 014) 0,00 110 Myytyjen tuotteiden pidennetyn maksunjälkeisen varastostaottoajan aiheuttamat vähennykset [liite IV (III) §1] 0,00 120 Myytyjen tuotteiden pidennetyn maksunjälkeisen varastostaottoajan aiheuttamat lisäykset [liite IV (III) §2] 0,00 130 RAHOITUSKUSTANNUKSET YHTEENSÄ 0,00







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia







Taulukko 8 Julkisen varaston varastotilanne ja varastosiirrot Tonnia Rivinumero Kuukausi Vuosi (kk/vvvv) Varasto jokaisen kuukauden alussa VARASTOONOTOT VARASTOSTAOTOT Siirrot jaksoittain (Vastaanotetut määrät) Varasto jokaisen kuun lopussa siirrot mukaanlaskettuina Varasto jokaisen kuun lopussa ilman siirtoja Varastoonotto jossa tavara liikkuu fyysisesti Varastoonotto jossa tavara ei liiku fyysisesti Varastostaotot joisa tavara liikkuu fyysisesti + näytteet Varastostaotot joisa tavara ei liiku fyysisesti Vaje (hävikki oli syy tunnettu tai ei, varkaus, vahingot jne.) + määräajan jälkeiset viljojen (lokakuuhun 1991) ja riisin varastostaotot Sarake a b c d e f g h i = b+c+d–e–f–g+h j = b+c+d–e–f–g 1 0,000 0,000 0,000 2 0,000 0,000 0,000 0,000 3 0,000 0,000 0,000 0,000 4 0,000 0,000 0,000 0,000 5 0,000 0,000 0,000 0,000 6 0,000 0,000 0,000 0,000 7 0,000 0,000 0,000 0,000 8 0,000 0,000 0,000 0,000 9 0,000 0,000 0,000 0,000 10 0,000 0,000 0,000 0,000 11 0,000 0,000 0,000 0,000 12 0,000 0,000 0,000 0,000 99 Yhteensä 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia







Taulukko 9 Luuttomaksi leikkaamisesta (naudanliha) aiheutuvan sietorajan ylittävän tappion laskenta Euroa — tonnia Rivinumero Jaksot Luunpoistoon tai jalostukseen lähetetyt määrät (Nettopaino) (1) Tuotetut määrät (Nettopaino) (1) Kerroin tai % Interventiohinta Muuntokurssi EMOTR:lle korvattava summa Sarake a b c d e f g 100 Edellisenä vuonna varastoon otetut ja tänä vuonna jalostetut määrät — — — — — — 200 Tilinhoitovuonna varastoon otetut ja jalostetut määrät — — — — — — 300 Yhteensä varastoon otetut ja tuotetut määrät = 100 + 200 0,000 0,000 — — — — 400 Vähimmäistuotos kuvattu = 300 sar (b) × { 1 – 400 sar (d) } — 0,000 1,00 — — — 500 Vähimmäissaannon ylittävä hävikki = 300 — 400 — 0,000 — — — — 600 EMOTR:lle korvattavat summat = T009/500/C (jos negatiivinen) × T009/600/d × T009/600/e × T009/600/f — — 1,00 0,00 1,000000 0,00 700 Varastoon otetut määrät joista jalostus ei ole valmis tilinhoitovuoden lopussa (luuton naudanliha) — — — — — — (1) Määrät ilmaistaan tonneissa ja esitetään kolmen desimaalin tarkkuudella.







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia







Taulukko 13 Tavaroiden hylkäämisestä aiheutuneiden kustannusten korvaaminen (tekniset kulut) – (liite XIII 1a ja 1b) Euroa — tonnia A. VARASTOON — JA VARASTOSTAOTTOKUSTANNUKSET Rivinumero Varastostaoton kuukausi/vuosi (kk/vvvv) Hylätty määrä t Koodit 1 tai 2 tai 3 tai 4 (1) Varastostaottokuussa sovellettavat vakiosummat Standardisummiin sovellettava muuntokurssi Arvot Sarake a b c d e f = b×d×e 001.001 1,000000 0,00 050 Välisumma — 0,000 — — — 0,00 B. VARASTOINTIKUSTANNUKSET Rivinumero Varastostaoton kuukausi/vuosi (kk/vvvv) Varastointikuukausia Hylätyt tonnit Varastostaottokuussa kelpoiset vakiosummat Standardimääriin sovellettava yksikköhinta Arvot 051.001 0,00 1,000000 0,00 099 Välisumma — — 0,000 — — 0,00 100 YHTEENSÄ (=> T03/560) 0,00 (1) Koodi:







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia







Taulukko 14 Tavaroiden hylkäämisestä aiheutuneiden kustannusten korvaaminen (rahoituskulut) – (liite XIII 1c ja artikla 9§5) Euroa — tonnia 1. RAHOITUSKUSTANNUKSET Rivinumero Varastostaoton kuukausi ja vuosi (kk/vvvv) Hylätyt määrät Varastointikuukausien määrä Maksuviive kuukausia varastoonotossa Laskennassa huomioon otettava kuukausien määrä Siirretty keskimääräinen kirjanpitoarvo Rahoituksen yksikkökustannus (%) Arvot Sarake a b c d e = c–d f g h = b×e×f×(g/12) 001.001 0 0 0,000 050 Välisumma 0,000 (=> T04/105) 0,00 2. OSTON ARVOT (ilman arvonalennusta) Rivinumero Hylätyt määrät Ostoarvo/t Kokonaisarvo 051.001 0,00 200 Välisumma 0,000 (=> T53/950) 0,00







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia







Taulukko 28 Perustelut muista jäsenvaltioista tuleville siirroille Euroa — tonnia Rivinumero Kuukausi ja Vuosi Alkuperämaa Asetus (EY) Vastaanotetut määrät jakson lopussa Hinta Muuntokurssi Arvot Sarake a b c d e f g — SIIRROT EDELTÄVÄN TILIVUODEN VIIMEISELLÄ KUULLA 001.001 0,00 1,000000 0,00 — SIIRROT TÄNÄ TILIVUONNA 002.001 0,00 1,000000 0,00 — SIIRROT TÄLLÄ JAKSOLLA 003.001 0,00 1,000000 0,00 910 Yhteensä ilman tätä jaksoa — — (=> T01/006) 0,00 — (=> T01/008) 0,00 990 Yhteensä ilman 001 — — (=> T02/012) 0,00 — (=> T52/040) 0,00 Tätä taulua ei tule täyttää Ilmaisjakelun tapauksessa







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia







Taulukko 52 Yhteenvetotaulukko kirjanpitoon merkittävien kuukausittaisten määrien laskentaa varten Euroa — tonnia Rivinumero KUVAUS Tekniset kustannukset Rahoituskustannukset Muut kustannukset Arvonalennus oston yhteydessä Sarake a b c d e 020 6 Artiklan 3 kohdan mukaiset korjaukset – päätös 0 0 0 0 030 Fyysisten toimenpiteiden menot … – … 0,00 0,00 0,00 0,00 052 Siirrosta vastaanotettujen määrien arvo – ilmaisjakelu (T54,55/390f) — — — — 053 Siirrettyjen määrien negatiivinen arvo (T99/065) — — 0,00 — 400 … saakka kirjattavat määrät yhteensä 0,00 0,00 0,00 0,00 410 Edellisen kuukauden loppuun saakka kirjatut määrät 420 … kirjattavat määrät 0,00 0,00 0,00 0,00







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia







Taulukko 53 Menekin erittely Euroa — tonnia Rivinumero Kuvaus Päivämäärä (kk/vvvv) As. Alkuperämaa Määrämaa Määrät (t. tai hl.) Kerroin. Interventiohinta Muuntokurssi Arvo kansallisessa valuutassa Sarake a b c d e f g h i j = f×g×h×i 001.001 Normaali luovutus — — — — — — — — — 201.001 Erityistoimet — — — — — — — — — 400 Elintarvikeapu — — — — — — — — — 500 Tarjouksen tekijöitten ottamat näytteet — — — — — — — — — 501.001 Näytteet (muut) — — — — — 0,00 0,00 1,000000 0,00 502 Myynti yhteisymmärrysmenettelyllä (Art. 5 § 2g, 7 § 2c) — — — — — — — — — 851 Ilmaisjakelu — — — — — — — — — 860 Ilmaistoimitukset yhteensä — — — — — — — — — 900.001 Laadun huononeminen varastointiolosuhteitten johdosta — — — — — 0,00 0,00 1,000000 0,00 910.001 Laadun huononeminen liian pitkän varastointiajan johdosta — — — — — — — — — 920.001 Luonnononnettomuudet. — — — — — — — — — 930.001 Hävikit, joiden syyt tunnetaan — — — — — 0,00 0,00 1,000000 0,00 940.001 Vahingot — — — — — 0,00 0,00 1,000000 0,00 950 Laaduntarkastuksen jälkeen hylätyt määrät (T14/200) — — — — 0,000 — — — 0,00 991.001 Siirrot muihin jäsenvaltioihin ilmaisjakelua varten — — — — — 0 0 — 0,00 992.001 Siirrot muihin jäsenvaltioihin Muut siirrot — — — — — 0 0 — 0,00 993 Välisumma 001 — 992 T02/005c,e — — — — 0,000 — — — 0,00 996.001 Hävikit, joitten syitä ei tunneta — — — — — 0,00 0,00 1,000000 0,00 997 Välisumma 993 + 996 (määrät) — — — — 0,000 — — — — 998.001 Siirroista johtuneet hävikit (Ilmaisjakelu tai siirto jäsenmaiden välillä) T02/013 — — — — — 0,00 0,00 1,000000 0,00 999 YHTEENSÄ (vain arvo) — T01/021e — — — — — — — — 0,00







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia

Taulukko 54

Yhteisön vähävaraisimmille henkilöille elintarvikkeiden luovuttamisesta aiheutuneiden tappioiden kuukausittainen laskenta (asetus (ETY) N:o 3730/87) (muut tuotteet kuin naudanliha)







Euroa — tonnia Jäsenvaltion varastosta: Varainhoitovuoden suunnitelma:







Rivinumero Kuvaus Päivämäärä Varastostaotot (tonnia) Interventiohinta Muuntokurssi Varastosta otettujen määrien arvo Sarake a b c d e f = c×d×e 002 6 Artiklan 3 kohdan mukaiset korjaukset – päätös — — — — — 030.001 — — — — — 0,00 300 Yhteensä (030): — — — — 0,00 310 Muut vähennettävät — — — — — 320 Muut lisättävät — — — — — 330 Pidätetyt vakuudet — — — — — 390 Yhteensä (300 + 310 + 320 + 330): — — — — 0,00 400 Varastostaotot yhteensä ja kirjattavat määrät … saakka (001 + 002 + 390): — — — — 0,00 410 Edellisen kuukauden loppuun saakka kirjattu määrä … — — — — 0,00 420 (400 – 410) … kirjattavat määrät — — — — 0,00







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia

Taulukko 55

Naudanliha

Yhteisön vähävaraisimmille henkilöille elintarvikkeiden luovuttamisesta aiheutuneiden tappioiden kuukausittainen laskenta (asetus (ETY) N:o 3730/87)







Euroa — tonnia Jäsenvaltion varastosta: Varainhoitovuoden suunnitelma:







Rivinumero Kuvaus Päivämäärä Varastostaotot (tonnia) Kerroin Interventiohinta Muuntokurssi Varastosta otettujen määrien arvo Sarake a b c d e f g = c×d×e×f 002 6 Artiklan 3 kohdan mukaiset korjaukset – päätös — — — — — — 030.010 Naudanliha AV — — — — — — — — — — 0,35 0,00 1,000000 0,00 030.020 Naudanliha AR — — — — — — — — — — 0,50 0,00 1,000000 0,00 300 Yhteensä (030): — 0,000 — — — 0,00







Rivinumero Kuvaus Päivämäärä Mistä…/…Mihin Varastostaotot (tonnia) Interventiohinta Vaihtokurssi Varastosta otettujen määrien arvo Sarake a b c d e f 310 Muut vähennettävät — — — — — 320 Muut lisättävät — — — — — 330 Pidätetyt vakuudet — — — — — 390 Yhteensä (300 + 310 + 320 + 330): — — — — 0,00 400 Varastostaotot yhteensä ja kirjattavat määrät … saakka (001 + 002 + 390): — 0,000 — — 0,00 410 Edellisen kuukauden loppuun saakka kirjattu määrä … — — — — 0,00 420 (400 – 410) … kirjattavat määrät — — — — 0,00







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia

Taulukko 56

Elintarvikkeiden luovuttamisesta korvauksetta aiheutuneiden tappioiden kuukausittainen laskenta







Euroa — tonnia Määräpaikka: Asetus: Jäsenvaltion varastosta: Varainhoitovuoden suunnitelma:







Rivinumero Kuvaus Päivämäärä Varastostaotot (tonnia) Interventiohinta Muuntokurssi Varastosta otettujen määrien arvo Sarake a b c d e f = 2×d×e 2 6 Artiklan 3 kohdan mukaiset korjaukset — päätös — — — — — 030.001 — 0,00 1,000000 0,00 300 Yhteensä 30–200 — 0,000 — — 0,00







Rivinumero Kuvaus Päivämäärä Mistä …/ …Mihin Varastostaotot (tonnia) Interventiohinta Muuntokurssi Varastosta otettujen määrien arvo Sarake a b c d e f 310 Muut vähennettävät — — — — — 320 Muut lisättävät — — — — — 330 Pidätetyt vakuudet — — — — — 390 Yhteensä (300 + 310 + 320 + 330): — — — — 0,00 400 Varastostaotot yhteensä ja kirjattavat määrät … saakka (001 + 002 + 390) — 0,000 — — 0,00 410 Edellisen kuukauden loppuun saakka kirjatut määrät … — — — — 0,00 420 (400 – 410) … kirjattavat määrät — — — — 0,00







Jäsenvaltio Varainhoitovuosi Maksimitoleranssin kanssa X Tuote TOIMENPITEET JAKSOLLA KUNI Ilman maksimitoleranssia







Taulukko 99 Tilikauden alkuun siirrettävän arvon määrittäminen Euroa — tonnia Rivinumero Laskentasääntö tai viittaus muihin tauluihin Kuvaus Määrät (t. tai hl.) Arvot Sarake a b c d 010 T01/025c Edeltävä Tilivuosi Varastomäärät edellisen varainhoitovuoden lopussa (=> T01/001) 0,000 — 020 T01/031d Edeltävä Tilivuosi Keskimääräinen kirjanpitoarvo (Selvitys 10.marraskuuta — edellinen varainhoitovuosi, EUR) — — 030 = 010c × 020d Tälle varainhoitovuodelle siirrettyjen määrien laskennallinen arvo (EUR) 0,00 040 — Ylimääräinen arvonalennus (liite VIII §3 ja 4) (EUR) 0,00 050 — Tälle tilivuodelle siirrettyjen määrien arvo (EUR) 0,00 055 — Tälle varainhoitovuodelle siirrettyjen määrien arvo (EUR) => T01/001 0,00 057 — Siirretty keskimääräinen kirjanpitoarvo (EUR) => T14/001f — 060 — Tälle varainhoitovuodelle siirrettävien määrien negatiivinen arvo (EUR) 0,00 065 — Tälle varainhoitovuodelle siirrettävien määrien negatiivinen arvo (EUR) => T52/053 0,00









LIITE IV

RAHOITUSKUSTANNUSTEN LASKEMINEN

(4 artiklan 1 kohdan a alakohta)

I. Sovellettavat korkokannat

1. Komissio vahvistaa jäsenvaltioiden interventiotuotteiden ostoon käyttämiin varoihin liittyvien ja maataloustukiosastosta rahoitettavien rahoituskustannusten laskemiseksi yhteisössä yhdenmukaisesti sovellettavan korkokannan kunkin tilikauden alussa. Yhdenmukainen korkokanta vastaa tämän kohdan 2 alakohdassa säädetyn jäsenvaltioiden tiedonannon toimittamista edeltävien kuuden kuukauden aikana todettujen kolmen kuukauden Euribor-korkojen, jotka painotetaan yhdellä kolmasosalla, ja kahdentoista kuukauden Euribor-korkojen, jotka painotetaan kahdella kolmasosalla, keskiarvoa.

2. Tilikaudella sovellettavien korkokantojen määrittämiseksi jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän pyynnöstä pyyntöä edeltävän kuuden kuukauden viiteaikana toteutunut keskimääräinen korkokantansa. Jos jäsenvaltion ilmoittama korkokanta on suurempi kuin yhteisölle viitekaudeksi vahvistettu yhdenmukainen korkokanta, sovelletaan yhdenmukaista korkokantaa. Jos jäsenvaltion ilmoittama korkokanta on pienempi kuin yhteisölle viitekaudeksi määritetty yhdenmukainen korkokanta, kyseiselle jäsenvaltiolle vahvistetaan ilmoitetun suuruinen korkokanta. Jos jäsenvaltio ei tee tiedonantoa, sovellettava korkokanta on komission vahvistama yhdenmukainen korkokanta. Jos komissio kuitenkin toteaa, että kyseisen jäsenvaltion ilmoittamien korkokantojen taso on yhteisön yhdenmukaista korkokantaa alhaisempi, komissio vahvistaa korkokannan tämän jäsenvaltion osalta kyseiselle alhaisemmalle tasolle. Korkokantojen taso määritetään tämän liitteen lisäyksessä olevien ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun viitekauden viitekorkokantojen, joihin lisätään yksi prosenttiyksikkö, keskiarvon perusteella. Jos kyseiset viitekorkokannat eivät ole käytettävissä koko viitejaksolta, käytetään kyseiseltä viitejaksolta käytettävissä olevia korkokantoja.

II. Rahoituskustannusten laskeminen

1. Rahoituskustannukset jaetaan komission vahvistamien korkokantojen voimassaoloaikojen mukaan I kohdassa säädettyjen sääntöjen mukaisesti.

2. Asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut rahoituskustannukset lasketaan soveltamalla jäsenvaltion korkokantaa interventiotoimenpiteen kohteena olleen tuotteen keskimääräiseen arvoon tonnilta ja kertomalla näin saatu luku tilikauden keskimääräisellä varastolla.

3. Edellä 2 kohdan soveltamiseksi sovelletaan seuraavia määritelmiä: — tuotteen keskimääräinen arvo tonnilta lasketaan jakamalla tilikauden ensimmäisenä päivänä varastossa olevien tuotteiden ja tilikauden aikana ostettujen tuotteiden arvojen summa tilikauden ensimmäisenä päivänä varastossa olevien määrien ja tilikauden aikana ostettujen määrien summalla; — tilikauden keskimääräinen varasto lasketaan jakamalla kunkin kuukauden alkuvarastojen ja loppuvarastojen summa tilikauden kuukausien kahdella kerrotulla lukumäärällä.

4. Jos kyse on tuotteesta, jonka arvonalentamiskerroin vahvistetaan liitteessä VIII olevan 1 kohdan mukaisesti, tilikauden aikana ostettujen tuotteiden arvo lasketaan vähentämällä ostohinnasta mainitulla kertoimella saatu arvonalentamisen määrä.

5. Jos kyse on tuotteesta, jonka osalta toinen arvonalentaminen määritetään liitteessä VIII olevan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, keskimääräinen varasto vahvistetaan ennen kunkin sellaisen arvonalentamisen voimaantuloa, joka otetaan huomioon keskimääräisessä arvossa.

6. Kun yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevassa sääntelyssä säädetään, että maksajaviraston ostamaa tuotetta ei voida maksaa ennen kuin haltuun ottamisesta on kulunut vähintään kuukausi, lasketusta keskimääräisestä varastosta vähennetään seuraavasta laskelmasta saatava määrä: jossa Q = tilikauden aikana ostetut määrät N = maksamiselle asetetun vähimmäisajan kuukausien määrä Sääntelyssä ilmoitettu vähimmäisaika on tässä laskelmassa katsottava maksumääräajaksi. Kuukauden katsotaan koostuvan kolmestakymmenestä päivästä. Jokainen kuukauden osa, joka on pituudeltaan yli viisitoista päivää, katsotaan kokonaiseksi kuukaudeksi. Mikäli keskimääräisen varaston laskelma on ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vähennyksen suorittamisen jälkeen tilikauden lopussa lopputulokseltaan negatiivinen, se vähennetään seuraavan tilikauden osalta lasketusta keskimääräisestä varastosta.

III. Maksajaviraston soveltamat erityiset säännökset

1. Jos maksajaviraston suorittaman myynnin osalta yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevassa sääntelyssä tai kyseessä olevaa myyntiä varten julkaistussa tarjouskilpailuilmoituksessa vahvistetaan mahdollinen määräaika tuotteen siirtämiselle ostajan osuuden maksamisen jälkeen ja jos kyseinen määräaika on kolmeakymmentä päivää pidempi, II kohdan säännösten mukaisesti lasketuista rahoituskustannuksista vähennetään maksajaviraston tileissä seuraavasta laskelmasta saatava määrä: jossa V = ostajan maksama määrä J = maksun vastaanottamisen ja tuotteen siirtämisen välisten päivien lukumäärä, josta on vähennetty kolmekymmentä päivää i = tilikaudella sovellettava korkokanta.

2. Jos tosiasiallinen maksumääräaika maataloustuotteiden siirtämisen jälkeen ylittää kolmekymmentä päivää maksajaviraston yhteisön erityisten asetusten mukaisesti suorittamien maataloustuotteiden myynnin osalta, II kohdan säännösten mukaisesti laskettuihin rahoituskustannuksiin lisätään maksajavirastojen tileissä määrä, joka saadaan soveltamalla seuraavaa kaavaa: jossa M = määrä, joka ostajan on maksettava D = tuotteen siirtämisen ja maksun vastaanottamisen välisenä aikana kuluneiden päivien lukumäärä, josta on vähennetty kolmekymmentä päivää i = tilikaudella sovellettava korkokanta.

3. Edellä 1 ja 2 kohdassa säädetyt rahoituskustannukset tilikauden lopussa on merkittävä kyseisen tilikauden kirjanpitoon sille määrälle päiviä, jotka on otettava huomioon kyseiseen päivämäärään saakka, ja jäljelle jäävä osuus on merkittävä seuraavalle tilikaudelle.

▼M1









Lisäys

Viitekorkokannat (liitteessä IV tarkoitetut)

1. Bulgaria Kolmen kuukauden Sofia interbank borrowing offered rate (SOFIBOR)

2. Tšekki Kolmen kuukauden Prague interbank borrowing offered rate (PRIBOR)

3. Tanska Kolmen kuukauden Copenhagen interbank borrowing offered rate (CIBOR)

4. Viro Kolmen kuukauden Tallinn interbank borrowing offered rate (TALIBOR)

5. Kypros Kolmen kuukauden Nicosia interbank borrowing offered rate (NIBOR)

6. Latvia Kolmen kuukauden Riga interbank borrowing offered rate (RIGIBOR)

7. Liettua Kolmen kuukauden Vilnius interbank borrowing offered rate (VILIBOR)

8. Unkari Kolmen kuukauden Budapest interbank borrowing offered rate (BUBOR)

9. Malta Kolmen kuukauden Malta interbank borrowing offered rate (MIBOR)

10. Puola Kolmen kuukauden Warsaw interbank borrowing offered rate (WIBOR)

11. Romania Kolmen kuukauden Bucharest interbank borrowing offered rate (BUBOR)

12. Slovenia Kolmen kuukauden Slovenian Interbank borrowing offered rate (SITIBOR)

13. Slovakia Kolmen kuukauden Bratislava interbank borrowing offered rate (BRIBOR)

14. Ruotsi Kolmen kuukauden Stockholm interbank borrowing offered rate (STIBOR)

15. Yhdistynyt kuningaskunta Kolmen kuukauden London interbank borrowing offered rate (LIBOR)

16. Muut jäsenvaltiot Kolmen kuukauden Euro interbank borrowing offered rate (EURIBOR)

▼B









LIITE V

MATERIAALITOIMINNOT, JOIDEN KUSTANNUKSET SISÄLTYVÄT KIINTEISIIN MÄÄRIIN

(4 artiklan 1 kohdan b alakohta)

VILJA- JA RIISIALA

I. KIINTEÄ MÄÄRÄ VARASTOON SIIRTÄMISEEN

a) Viljan siirrot kuljetusvälineestä varastopaikkaan (siilo tai osasto) saapumisen yhteydessä – ensimmäinen siirtäminen;

b) punnitus;

c) näytteiden otto/analysointi/laadun toteaminen.

II. KIINTEÄ MÄÄRÄ VARASTOINTIIN

a) Tilojen vuokra sopimukseen perustuvaan hintaan;

b) vakuutuskulut (elleivät sisälly a kohtaan);

c) tuholaistentorjuntatoimenpiteet (elleivät sisälly a kohtaan);

d) vuosi-inventaari (ellei sisälly a kohtaan);

e) mahdollinen tuuletus (ellei sisälly a kohtaan).

III. KIINTEÄ MÄÄRÄ VARASTOJEN PURKAMISEEN

a) Viljan punnitus;

b) näytteiden otto/laadun analysointi (mikäli intervention vastuulla);

c) viljan siirtäminen varastosta ja kuormaus ensimmäiseen kuljetusvälineeseen.

SOKERIALA

I. KIINTEÄ MÄÄRÄ VARASTOON SIIRTÄMISEEN

a) Sokerin siirrot kuljetusvälineestä varastopaikkaan (siilo tai osasto) saapumisen yhteydessä – ensimmäinen siirtäminen;

b) punnitus;

c) näytteiden otto/analysointi/laadun toteaminen;

d) sokerin pakkaaminen säkkeihin (mikäli näin tapahtuu).

II. KIINTEÄ LISÄMÄÄRÄ KULJETUKSEEN

a) Matkaluokituksen mukainen rahti.

III. KIINTEÄ MÄÄRÄ VARASTOINTIIN

a) Tilojen vuokra sopimukseen perustuvaan hintaan;

b) vakuutuskulut (elleivät sisälly a kohtaan);

c) loistentorjuntatoimenpiteet (elleivät sisälly a kohtaan);

d) vuosi-inventaari (ellei sisälly a kohtaan).

IV. KIINTEÄ MÄÄRÄ VARASTOJEN PURKAMISEEN

a) Punnitus;

b) näytteiden otto/laadun analysointi (mikäli intervention vastuulla);

c) sokerin siirtäminen varastosta ja kuormaus ensimmäiseen kuljetusvälineeseen.

NAUDANLIHA-ALA

I. HALTUUNOTTO, LUUTTOMAKSI LEIKKAAMINEN JA VARASTOON SIIRTÄMINEN (LUUTON LIHA)

a) Luullisen lihan laadun tarkastus;

b) luullisen lihan punnitus;

c) käsittely;

d) luuttomaksi leikkaamista koskevan sopimuksen hinta, joka sisältää: — ensimmäisen jäähdytyksen, — kuljetuksen interventiokeskuksesta leikkaamoon (mikäli myyjä ei toimita tavaraa leikkaamoon), — luuttomaksi leikkaamisen, viimeistelyn, punnituksen, pakkaamisen ja pikajäädytyksen, — palojen väliaikaisen varastoinnin; kuormauksen, kuljetuksen ja siirtämisen uudelleen interventiokeskuksen kylmävarastoon, — kulut pakkausmateriaaleista: polyeteenisäkit, kartongit, puuvillasukat, — luiden, rasvapalojen ja muiden leikkaamoihin jätettyjen leikkuujätteiden arvon (tulot vähennettävä kustannuksista).

II. VARASTOINTI

a) Tilojen vuokra sopimukseen perustuvaan hintaan;

b) vakuutuskulut (elleivät sisälly a kohtaan);

c) lämpötilan valvonta (ellei sisälly a kohtaan);

d) vuosi-inventaari (ellei sisälly a kohtaan).

III. VARASTOJEN PURKAMINEN

a) Punnitus;

b) laadun tarkastus (mikäli intervention vastuulla);

c) naudanlihan siirrot kylmävarastosta varastolaiturille.

MAITOTUOTEALA: VOI

I. HALTUUNOTTO JA VARASTOON SIIRTÄMINEN

a) Voin siirrot kuljetusvälineestä varastopaikkaan saapumisen yhteydessä;

b) punnitus ja kollien tunnistaminen;

c) näytteiden otto/laadun tarkastus;

d) kylmävarastoon siirtäminen ja jäädyttäminen;

e) toinen näytteiden ottaminen/laadun tarkastus koeajan päättyessä.

II. VARASTOINTI

a) Tilojen vuokra sopimukseen perustuvaan hintaan;

b) vakuutuskulut (elleivät sisälly a kohtaan);

c) lämpötilan valvonta (ellei sisälly a kohtaan);

d) vuosi-inventaari (ellei sisälly a kohtaan).

III. VARASTOJEN PURKAMINEN

a) Punnitus, kollien tunnistaminen;

b) voin siirrot kylmävarastosta varastolaiturille, jos kuljetusväline on kontti, tai kuormaus varastolaiturille, jos kuljetusväline on kuorma-auto tai junavaunu.

IV. ETIKETÖINTI TAI ERITYISMERKINNÄT

Jos tällainen merkitseminen on pakollista tuotteiden myynnistä annetun asetuksen (EY) N:o […] perusteella.

MAITOTUOTEALA: RASVATON MAITOJAUHE

I. HALTUUNOTTO JA VARASTOON SIIRTÄMINEN

a) Maitojauheen siirrot kuljetusvälineestä varastopaikkaan saapumisen yhteydessä;

b) punnitus;

c) näytteiden otto/laadun tarkastus;

d) merkinnän ja pakkauksen tarkastaminen.

II. VARASTOINTI

a) Tilojen vuokra sopimukseen perustuvaan hintaan;

b) vakuutuskulut (elleivät sisälly a kohtaan);

c) lämpötilan valvonta (ellei sisälly a kohtaan);

d) vuosi-inventaari (ellei sisälly a kohtaan).

III. VARASTOJEN PURKAMINEN

a) Punnitus;

b) näytteiden otto/tavaran tarkastus (mikäli intervention vastuulla);

c) maitojauheen siirrot varastolaiturille ja kuormaus, lukuun ottamatta ahtausta, kuljetusvälineeseen, jos kuljetusväline on kuorma-auto tai junavaunu; maitojauheen siirrot varastolaiturille, jos kyseessä on muu kuljetusväline, erityisesti kontti.

IV. ERITYISMERKINNÄT

Pakkaussäkkien erityismerkintä, kun myynti suoritetaan maitojauheen tarjouskilpailuna erityiskäyttöä varten.

ALKOHOLIALA (ASETUS (EY) N:o 1493/1999)

I. HALTUUNOTTO JA VARASTOON SIIRTÄMINEN

a) Määrän varmistus/tarkastus;

b) näytteiden otto/laadun tarkastus;

c) säiliöön siirtäminen (ellei ostettu ilman alkoholin siirtoa).

II. VARASTOINTI

a) Säiliöiden sopimukseen perustuva hinta tai vuokra;

b) vakuutuskulut (elleivät sisälly a kohtaan);

c) lämpötilan valvonta (ellei sisälly a kohtaan);

d) vuosi-inventaari (ellei sisälly a kohtaan).

III. VARASTOJEN PURKAMINEN

a) Määrän tarkastaminen;

b) näytteiden otto/laadun analysointi (mikäli intervention vastuulla);

c) kuormaus ostajan kuljetusvälineeseen tai säiliöön.









LIITE VI

YHTEISÖSSÄ SOVELLETTAVAT YHDENMUKAISET KIINTEÄT MÄÄRÄT

(4 artiklan 1 kohdan b alakohta)

I. Sovellettavat kiinteät määrät

▼M1

1. Yhteisössä sovellettavat yhdenmukaiset kiinteät määrät vahvistetaan tuotekohtaisesti vuoden n 1 päivästä lokakuuta alkavalla ja seuraavan vuoden 30 päivänä huhtikuuta päättyvällä viitekaudella todettujen alhaisimpien tosiasiallisten kustannusten perusteella. Varainhoitovuoden 2008 osalta Bulgarian ja Romanian viitekausi alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 30 päivänä huhtikuuta 2007.

▼B

2. ”Tosiasiallisina kustannuksina” pidetään liitteessä V tarkoitettujen materiaalitoimintojen tosiasiallisia kustannuksia, kun nämä toiminnot on toteutettu viitekaudella joko yksittäisen laskutuksen tai asianomaisten allekirjoittaman sopimuksen perusteella. Jos tuotteesta on viitekaudella olemassa varastoja mutta ei varastoonottoja tai varastostapoistoja, voidaan kyseisen tuotteen osalta käyttää myös varastointisopimuksessa olevien kustannusten viitteitä.

3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 10 päivänä toukokuuta liitteessä V tarkoitettuihin toimiin liittyvät viitekaudella aiheutuneet tosiasialliset kustannukset. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kiinteät määrät vahvistetaan euroina viitekaudella vähintään neljässä jäsenvaltiossa, joiden tosiasialliset kustannukset ovat tietyn materiaalitoiminnon osalta alhaisimmat, todettujen tosiasiallisten kustannusten painotetun keskiarvon perusteella, jos nämä vastaavat vähintään 33:a prosenttia kaikista kyseessä olevan tuotteen viitekaudella varastoiduista määristä. Muussa tapauksessa muiden jäsenvaltioiden tosiasialliset kustannukset sisällytetään painotukseen, kunnes 33 prosentin osuus saavutetaan.

4. Jos jonkin tuotteen osalta vähemmän kuin neljä jäsenvaltiota toteuttaa julkista varastointia, kyseisen tuotteen kiinteät määrät vahvistetaan kyseisissä jäsenvaltioissa todettujen tosiasiallisten kustannusten perusteella.

5. Jos jäsenvaltion ilmoittamat varastossa olevan tuotteen tosiasialliset kustannukset, jotka otetaan huomioon 3 kohdassa tarkoitetussa laskelmassa, ylittävät kaksinkertaisesti muiden jäsenvaltioiden ilmoittamien kustannusten aritmeettisen keskiarvon, nämä kustannukset vahvistetaan keskiarvon tasolle.

6. Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetussa laskelmassa huomioon otettavat tosiasialliset kustannukset painotetaan valittujen jäsenvaltioiden varastoimien määrien mukaan.

7. Euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden ilmoittamat tosiasialliset kustannukset muunnetaan euroiksi kyseisten jäsenvaltioiden 1 kohdassa tarkoitetulla viitekaudella todetun keskimääräisen valuuttakurssin perusteella.

II. Erityiset säännökset

1. Kiinteisiin määriin voidaan sisällyttää varastostapoiston menojen korotus, jos jäsenvaltio ilmoittaa luopuvansa 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun vastaavan poikkeamarajan soveltamisesta koko tilikauden ja tuotteen koko varaston osalta, ja takaa määrän. Tämä ilmoitus on osoitettava komissiolle ja toimitettava sille ennen kyseisen tilikauden ensimmäistä kuukausittaista menoilmoitusta, tai jos kyseessä olevaa tuotetta ei ole interventiovarastossa tilikauden alussa, viimeistään kyseisen tuotteen ensimmäistä interventioonottoa seuraavan kuukauden aikana. Ensimmäisessä alakohdassa säädetty korotus lasketaan kertomalla kyseisen tuotteen interventiohinta sille 8 artiklan 2 kohdassa säädetyllä poikkeamarajalla.

2. Naudanlihaa lukuun ottamatta kaikkien varastossa olevien tuotteiden osalta varastointipaikkoihin viemisen ja sieltä poistamisen menoja varten vahvistettuja kiinteitä määriä vähennetään, jos kyseisiä tuotteiden määriä ei fyysisesti siirretä. Komissio laskee tämän vähennyksen suhteellisesti edellisen tilikauden osalta tekemässään päätöksessä vahvistettujen kiinteiden määrien vähennyksen perusteella.

3. Komissio voi säilyttää tietylle tuotteelle aiemmin vahvistetut kiinteät määrät, jos julkista varastointia ei ole toteutettu tai jos sitä ei toteuteta kuluvan tilikauden aikana.









LIITE VII

TIETTYIHIN TUOTTEISIIN LIITTYVIEN MENOJEN JA TULOJEN OSALTA HUOMIOON OTETTAVAT ERITYISET TEKIJÄT

I. VILJAT

Kuivaus

Sellaisesta kuivauksesta, jolla pyritään laskemaan viljan kosteusprosentti vakiolaadulle vahvistettua tasoa alemmaksi, johtuvat ylimääräiset kustannukset otetaan huomioon 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisena materiaalitoimintona, jos tämän toimen tarpeellisuus on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

Kuivauksesta aiheutuvia hävikkejä ei oteta huomioon säilyttämiseen liittyvän poikkeamarajan laskennassa.

II. VIININVALMISTUKSESTA PERÄISIN OLEVA ETYYLIALKOHOLI

1. Ostettujen määrien arvo Asetuksen 9 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi alkoholin ostojen osalta tislaajalle myönnettävää tukea vastaava määrä vähennetään ostohinnasta ja kirjataan tislausta varten varattuun talousarvion alamomenttiin. Alkoholin ostoarvo, josta on vähennetty tukea vastaava määrä, kirjataan kyseisellä kaudella haltuunotetun ostetun alkoholin määriä ja arvoja varten varattuun talousarvion alamomenttiin (taulukon 1 rivi 004). Vähennettävä tuki on toimitetun alkoholin laadun perusteella sovellettava tuki.

2. Liitteen X ja liitteessä XII olevan 2 kohdan a ja c alakohdan soveltamiseksi huomioon otettava hinta on interventiohinnan sijaan tislaajalle maksettava hinta, josta vähennetään 1 kohdassa tarkoitettua tukea vastaava määrä.

III. NAUDANLIHA

Liitteen X ja liitteessä XII olevan 2 kohdan a ja c alakohdan soveltamiseksi huomioon otettava perushinta on luuttomaksi leikatun naudanlihan osalta interventiohinta, joka kerrotaan 1,47:llä.









LIITE VIII

VARASTOSSA OLEVIEN TUOTTEIDEN ARVONALENTAMINEN

(4 Artiklan 1 Kohdan d Alakohta)

1. Jos julkisessa interventiossa varastoitujen tuotteiden myyntihintaa koskevat ennakkoarviot ovat jonkin tuotteen osalta sen ostohintaa alhaisempia, tuotetta ostettaessa sovelletaan arvonalentamisprosenttia (”k kerroin”). Arvonalentamisprosentti vahvistetaan kunkin tuotteen osalta tilikauden alussa.

2. Arvonalentamisprosentti vastaa enintään kyseisen tuotteen ostohinnan ja ennakoidun myyntihinnan välistä erotusta.

3. Komissio voi oston yhteydessä rajoittaa arvonalentamisen osaan 2 kohdan mukaisesti lasketusta prosenttimäärästä. Tämän osan on oltava vähintään 70 prosenttia 1 kohdan säännösten mukaisesti päätetystä arvonalentamisesta. Tässä tapauksessa komissio alentaa arvoa toisen kerran tilikauden lopussa 5 kohdassa tarkoitetun menetelmän mukaisesti.

4. Kun arvoa alennetaan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetulla tavalla, komissio vahvistaa arvon alentamisen kokonaismäärät tuote- ja jäsenvaltiokohtaisesti ennen kunkin vuoden 20 päivää lokakuuta. Tällöin varastossa olevien tuotteiden arvioitua myyntihintaa verrataan tilikaudelta seuraavalle siirrettävään arvoon, joka arvioidaan tuote- ja jäsenvaltiokohtaisesti. Arvonalentamisen tuote- ja jäsenvaltiokohtaiset kokonaismäärät vastaavat arvioitujen siirrettävien arvojen ja arvioitujen myyntihintojen, jotka kerrotaan tilikauden lopussa varastossa olevilla arvioiduilla määrillä, välisiä erotuksia.

5. Julkisessa varastossa olevien määrien sekä 6 artiklan 1 kohdan mukaisten tuote- ja jäsenvaltiokohtaisesti siirrettävien arvojen arviot perustuvat jäsenvaltioiden komissiolle viimeistään vuoden n+1 7 päivänä syyskuuta lähettämiin tiedonantoihin, jotka koskevat saman vuoden 30 päivänä syyskuuta varastossa olevia tuotteita ja joissa on oltava seuraavat tiedot: — vuoden n 1. päivän lokakuuta ja vuoden n+1 31. päivän elokuuta välisenä aikana ostetut määrät; — vuoden n+1 31. päivänä elokuuta varastossa olevat määrät; — vuoden n+1 31. päivänä elokuuta varastossa olevien tuotteiden arvo euroina; — vuoden n+1 30. päivänä syyskuuta varastossa olevien määrien arviot; — vuoden n+1 1. päivän ja 30. päivän syyskuuta välisenä aikana ostettujen määrien arviot; — vuoden n+1 1. päivän ja 30. päivän syyskuuta välisenä aikana ostettujen määrien arvioitu arvo euroina.

6. Euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden kansallisena valuuttana ilmoittamat arvot muunnetaan tilikauden lopussa tehtävää arvonalentamista varten euroiksi käyttämällä tilikauden lopussa tehtävän arvonalentamisen kokonaismäärien laskennassa sovellettavia kursseja.

7. Komissio ilmoittaa arvonalentamisen tuotekohtaiset kokonaismäärät asianomaisille jäsenvaltioille, jotta nämä voivat sisällyttää ne kuluvan tilikauden osalta maataloustukirahastolle tehtävään viimeiseen kuukausittaiseen menoilmoitukseen.









LIITE IX

TISLAUKSESTA SAATUJEN TUOTTEIDEN ARVONMÄÄRITYS (PAKOLLISESTA TISLAUKSESTA SAATU ALKOHOLI)

Asetuksen (ETY) N:o 822/87 35 ja 36 artiklassa tarkoitettujen tislaustuotteiden myynnistä aiheutuvat kustannukset, jotka otetaan huomioon maataloustukirahastossa, ovat yhtä suuret kuin kyseisten alkoholien ostojen arvot, joista on vähennetty:

a) alkoholien myynnistä saadut tulot;

b) poikkeamarajan ylittävien määrällisten hävikkien vasta-arvo;

c) varkauksien vuoksi tai muista tunnistettavista syistä aiheutuneiden hävikkien vasta-arvo;

d) varastointiolosuhteiden vuoksi laadultaan huonontuneiden määrien vasta-arvo;

e) tuhoutuneiden määrien vasta-arvo;

f) yhteisön sääntelyn mukaisesti saadut vakuudet;

g) muut mahdolliset tulot.









LIITE X

PUUTTUVIEN MÄÄRIEN ARVONMÄÄRITYS

Puuttuvien määrien arvo lasketaan seuraavasti, jollei liitteen VII erityisistä säännöksistä muuta johdu:

a) Jos tuotteiden varastointia tai jalostusta koskevat poikkeamarajat ylittyvät tai jos määriä on todettu hävinneen varkauksien vuoksi tai muista tunnistettavista syistä, puuttuvien määrien arvo lasketaan kertomalla kyseiset määrät kuluvan tilikauden ensimmäisenä päivänä kuhunkin tuotteeseen sovellettavalla interventiohinnalla, jota korotetaan viisi prosenttia. Alkoholin osalta interventiohinta korvataan tislaajalle maksettavalla hinnal