1977L0096 — FI — 07.07.1981 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI
annettu 21 päivänä joulukuuta 1976
kolmansista maista tuotavan siansukuisista kotieläimistä peräisin olevan tuoreen lihan trikiinitut-
kimuksesta
(77/96/ETY)
(EYVL L 26, 31.1.1977, s. 67)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston direktiivi 81/476/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1981 L 186 20 8.7.1981
Muutettu:
►A1 Kreikan liittymisasiakirja L 291 17 19.11.1979
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI
annettu 21 päivänä joulukuuta 1976
kolmansista maista tuotavan siansukuisista kotieläimistä peräisin
olevan tuoreen lihan trikiinitutkimuksesta
(77/96/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon terveyttä ja eläinten terveyttä koskevista ongelmista
nautaeläinten ja sikojen sekä tuoreen lihan tuonnissa kolmansistamaista annetun direktiivin 72/462/ETY (
1), sellaisena kuin se on
viimeksi muutettuna direktiivillä 75/379/ETY (2), ja erityisesti sen 21
artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettädirektiivin 72/462/ETY 21 artiklassa neuvosto säätää menetelmästä ja
yksityiskohtaisista säännöistä, jotka ovat tarpeen trikiinien havaitsemi-seksi tuoreesta sianlihasta,
direktiivin 72/462/ETY soveltamisella ei ole tarkoitettua vaikutusta niin
kauan kuin jäsenvaltioiden välillä on eroja, jotka liittyvät takuisiin,joita vaaditaan trikiinien havaitsemiseksi kolmansista maista tuotavastatuoreesta lihasta; tämän vuoksi on tarpeen säätää tätä koskevista
yhteisön järjestelyistä,
kuluttajien terveyden suojaamiseksi on tarpeen, että tuore sianliha tutki-
taan järjestelmällisesti tehokkaiksi tunnustetuin menetelmin trikiinejäsisältävän lihan poistamiseksi,
tutkimus, joka tehdään viejämaana toimivassa kolmannessa maassa, on
tehtävä teurastamossa, joka täyttää tietyt vaatimukset ja jossa on erityi-sesti sopivilla laitteilla varustettu tutkimuslaboratorio,
tutkittujen lihanäytteiden erottamiseksi tutkimattomista on tarpeen
säätää erityisen merkin kiinnittämisestä tutkittuun lihaan tuloksen
ollessa negatiivinen,
olisi käytettävä menettelyä, jolla aloitetaan komission ja jäsenvaltioiden
kiinteä ja tehokas yhteistyö ja jonka avulla voidaan arvioida, kuinkasuositeltavaa on antaa kolmansien maiden laitosten suorittaa tämätutkimus tai käsitellä tutkittua lihaa; kyseisellä menettelyllä olisi myössaatettava erityisesti tutkimusmenetelmiin liittyvät tekniset määräykset,tutkimuslaboratorioita koskevat vaatimukset ja tutkitun lihan merkitse-
mismenettely teknisen kehityksen ja saatujen kokemusten mukaiselle
tasolle, ja
on suotavaa sallia jäsenvaltioiden päästää maahan tuoretta lihaa, jota ei
viejämaana toimivassa kolmannessa maassa ole tutkittu trikiinienvaralta, jos tämä liha on kylmäkäsitelty joko viejämaana toimivassakolmannessa maassa tai määrämaana olevassa jäsenvaltiossa, millä
varmistetaan, että siinä mahdollisesti olevat trikiinit tulevat vaaratto-
miksi; tämä käsittely on kuitenkin tehtävä tiettyjen, tarkoinmääriteltyjen menettelyjen mukaisesti ja tietyt edellytykset täyttävissälaitoksissa,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tässä direktiivissä sovelletaan direktiivissä 72/462/ETY annettuja
määritelmiä.1977L0096 — FI — 07.07.1981 — 002.001 — 2
(1) EYVL N:o L 302, 31.12.1972, s. 28
(2) EYVL N:o L 172, 3.7.1975, s. 17
▼B
Lisäksi:
a) ’tuoreella lihalla’ tarkoitetaan kotieläimenä pidetyn sian tuoretta
lihaa;
b) ’tutkimuksella’ tarkoitetaan tutkimusta, jolla todetaan trikiinien
esiintyminen tuoreessa lihassa.
2 artikla
1. Jotta kolmansista maista peräisin oleva luurankolihaksia (poikki-
juovaisia lihaksia) sisältävä liha voitaisiin hyväksyä yhteisön sisäiseen
kauppaan, liha on tarkastettava virkaeläinlääkärin valvonnassa javastuulla.
2. Tutkimus on tehtävä jonkin liitteessä I määrätyn menetelmän
mukaisesti koko ruholle, tai jos se ei ole mahdollista, kullekinyhteisöön tuotavalle puoliruholle, neljännesruholle tai palalle.
3. Tutkimus on tehtävä viejämaassa sijaitsevassa, direktiivin 72/462/
ETY 4 artiklan mukaisesti hyväksytyssä teurastamossa, jolla on tämän
direktiivin 4 artiklan mukainen lupa tehdä tämä tutkimus.
4. Tutkimus on tehtävä ennen direktiivin 72/462/ETY liitteessä B
olevassa X luvussa määrätyn terveysmerkinnän tekemistä.
5. Jos tutkimusta ei voida tehdä viejämaassa, määrämaana oleva
jäsenvaltio voi sallia tuoreen lihan tuonnin, jos tutkimus tehdään senalueella direktiivin 72/462/ETY 24 artiklan 2 kohdassa säädetynterveystarkastuksen aikana kyseisen direktiivin 27 artiklan 1 kohdan balakohdassa tarkoitetussa tarkastuspisteessä.
6. a) Jos tutkimuksen tulos on negatiivinen, tuore liha on välittömästi
tutkimuksen jälkeen merkittävä liitteen III mukaisesti.
b) Merkittäessä leimasinvärillä on käytettävä direktiivin 72/462/
ETY 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua väriainetta.
3 artikla
1. Edellä olevasta 2 artiklasta poiketen tuoreen lihan määrämaana
oleva jäsenvaltio voi vapauttaa tietyistä kolmansista maista tai näidenmaiden tietyistä osista tuotavan tuoreen lihan tutkimuksista, jos lihaon kylmäkäsitelty liitteen IV vaatimusten mukaisesti.
2. Tämä käsittely on tehtävä viejämaana toimivassa kolmannessa
maassa sijaitsevassa 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa laitoksessa.
Viejämaana toimivassa kolmannessa maassa tehtävästä kylmäkäsitte-
lystä on saatava virkaeläinlääkärin vakuutus lihan mukana seuraavaan
direktiivin 72/462/ETY 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun terveysto-
distukseen.
3. Jos käsittelyä ei ole tehty viejämaana toimivassa kolmannessa
maassa, se on tehtävä 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa tarkastuspis-teessä.
Jäsenvaltiossa tehtävästä kylmäkäsittelystä on saatava virkae-
läinlääkärin vakuutus lihan mukana seuraaviin direktiivin 72/462/ETY25 artiklassa tarkoitettuihin todistuksiin.
4 artikla
1. Teurastamolle myönnettävästä tutkimusluvasta ja leikkaamolle
myönnettävästä tutkittua tuoretta lihaa koskevasta leikkaamis- tai luut-tomaksi leikkaamisluvasta taikka laitokselle myönnettävästä luvasta
tehdä 3 artiklassa tarkoitettu kylmäkäsittely päätetään 9 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen. Direktiivin 72/462/ETY 4 artiklanvaatimusten lisäksi otetaan huomioon tämän direktiivin noudattamisestaannettavat takuut sekä teurastamoiden osalta:
a) tutkimusta varten tarvittavien tilojen ja laitteiden olemassaolo;
b) tutkimuksen suorittamisesta vastaavan henkilöstön pätevyys.1977L0096 — FI — 07.07.1981 — 002.001 — 3
▼B
Lupa myönnetään teurastamolle ja leikkaamolle vasta, kun kyseisen
kolmannen maan toimivaltaiset viranomaiset ovat virallisesti tunnusta-neet, että teurastamo ja leikkaamo täyttävät 5 artiklassa ja liitteessä III
asetetut vaatimukset, ja teurastamoiden osalta lisäksi, että niissä on liit-
teessä II olevan I luvun vaatimukset täyttävä laboratorio, joka on myösliitteen II muiden lukujen ja liitteen I vaatimusten mukainen.
Lupa kylmäkäsittelyyn myönnetään laitokselle vasta, kun kyseisen
kolmannen maan toimivaltaiset viranomaiset ovat virallisesti tunnusta-neet, että laitos täyttää liitteessä IV asetetut vaatimukset.
2. Direktiivin 72/462/ETY 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa
yhdessä tai useammassa luettelossa niiden laitosten nimet, jotka on
hyväksytty 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, varustetaan erityisellä
merkinnällä.
5 artikla
1. Edellä olevan 4 artiklan mukaisesti hyväksytyissä teurastamoissa
siat, joiden liha on tarkoitettu yhteisöön, on teurastettava erillisissätiloissa, tai niiden puuttuessa eri aikoina kuin siat, joiden lihaa ei oletarkoitettu yhteisöön, jollei tällaisten sikojen lihaa tutkita samaa menet-telyä noudattaen.
2. Yhteisöön tarkoitetun lihan, jonka tutkimustulos on negatiivinen,
leikkaaminen ja luuttomaksi leikkaaminen on tehtävä 4 artiklan mukai-
sessa leikkaamossa.
Näissä leikkaamoissa tällaisen lihan leikkaaminen ja luuttomaksi leik-
kaaminen on tehtävä erillisissä tiloissa tai niiden puuttuessa eriaikoina kuin lihan, jota ei ole tarkoitettu yhteisöön, jollei tällaista lihaatutkita samaa menettelyä noudattaen.
6 artikla
Direktiivin 72/462/ETY 5 artiklassa säädettyjen kolmansissa maissa
tehtävien tarkastusten tarkoituksena on myös todeta, noudatetaankotätä direktiiviä.
7 artikla
Jäsenvaltioiden on laadittava ja toimitettava komissiolle luettelo 2
artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista tarkastuspisteistä, joissa
— tutkimus,
— 3 artiklassa tarkoitettu kylmäkäsittely
voidaan tehdä.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että näissä pisteissä on kyseisiin
toimiin tarvittavat välineet.
8 artikla
Neuvosto päättää komission ehdotuksesta ennen 1 päivää tammikuuta
1979 liitteessä I määrättyihin menetelmiin tehtävistä lisäyksistä.
9 artikla
1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian
saattaa 15 päivänä lokakuuta 1968 annetulla neuvoston päätökselläperustetun pysyvän eläinlääkintäkomitean (jäljempänä ’komitea’)
käsiteltäväksi sen puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion
pyynnöstä viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden äänet painotetaan komiteassa perustamissopi-
muksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja eiosallistu äänestykseen.
3. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista
toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa toimenpiteistä määräajassa,jonka puheenjohtaja voi asettaa tarkasteltavan asian kiireellisyyden1977L0096 — FI — 07.07.1981 — 002.001 — 4
▼B
mukaan. Lausunnot annetaan ►A1neljänkymmenenviiden ◄äänen
enemmistöllä.
4. Komissio vahvistaa toimenpiteet ja soveltaa niitä välittömästi, jos
ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos toimenpiteet eivät ole komi-
tean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekeeviipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä.
Neuvosto päättää toimenpiteistä määräenemmistöllä.Jos neuvosto ei ole päättänyt toimenpiteistä kolmen kuukauden
kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissiovahvistaa ehdotetut toimenpiteet ja soveltaa niitä välittömästi, jolleineuvosto ole yksinkertaisella enemmistöllä hylännyt näitä toimenpi-
teitä.
11 artikla
Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edel-
lyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaanviimeistään 1 päivänä tammikuuta 1979. Niiden on ilmoitettava tästä
komissiolle viipymättä.
12 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1977L0096 — FI — 07.07.1981 — 002.001 — 5
▼M1
▼B
▼B
LIITE I
TRIKIINITUTKIMUSMENETELMÄT
I. TRIKINOSKOOPPITUTKIMUS
a)Laitteisto
50-kertaisesti ja 80-100-kertaisesti suurentava hehkulampputrikinos-
kooppi.
Kahdesta toisiaan vasten painettavasta lasilevystä koostuva puristuslasi,
jonka toinen lasi on jaettu yhtä suuriin ruutuihin, pienet käyrät sakset,
pienet atulat, veitsi näytteiden leikkaamista varten, pieniä numeroituja
astioita näytteiden erillään säilyttämistä varten, pipetti, lasillinen etikka-
happoa ja lasillinen kaliumhydroksidiliuosta kalkkeutumien poistoa ja
kuivuneen lihan pehmentämistä varten.
b)Näytteenotto
Kokonaisista ruhoista otetaan vähintään yksi hasselpähkinän kokoinen
näyte molempien palleapilareiden lihas- ja jänneosan yhtymäkohdasta.
Jos palleapilareita on ainoastaan yksi, otetaan siitä kahden hasselpäh-
kinän kokoinen näyte. Molempien palleapilareiden puuttuessa otetaan
kaksi noin hasselpähkinän kokoista näytettä kyljen tai rintalastan puolei-
sesta pallean osasta taikka kieli-, purema- tai vatsalihaksista.
Lihapaloista otetaan mahdollisuuksien mukaan kolme hasselpähkinän
kokoista vähärasvaista luurankolihasnäytettä eri kohdista mahdollisuuk-
sien mukaan läheltä luita tai jänteitä.
c)Suoritus
Jos molemmat palleapilarit ovat tallella, trikiinitutkijan on leikattava
kustakin edellä mainitusta koko ruhosta otetusta näytteestä seitsemän
kauranjyvän kokoista palasta, yhteensä 14; jos ainoastaan toinen pallea-
pilari on tallella, 14 palaa eri kohdista ja mahdollisuuksien mukaan lihas-
ja jänneosan yhtymäkohdasta; hänen on sitten puristettava ne lasilevyjen
väliin siten, että normaalia painettua tekstiä voidaan selvästi lukea
preparaatin läpi. Jos tutkittavan näytteen liha on kuivaa ja vanhaa,
preparaatteja on ennen puristusta pehmennettävä 10-20 minuuttia seok-
sessa, jossa on yksi osa kaliumhydroksidiliuosta ja noin kaksi osaa vettä.
Jos kokonaisten ruhojen ollessa kyseessä näytteet joudutaan ottamaan
pallean kyljen tai rintalastan puoleisesta osasta taikka kieli-, purema- tai
vatsalihaksista, kustakin näytteestä on leikattava 14 kauranjyvän kokoista
palaa, ts. yhteensä 28.
Trikiinitutkijan on leikattava kustakin lihapaloista otetusta näytteestä
neljä kauranjyvän kokoista palaa, yhteensä 12.
Trikinoskooppitutkimus on tehtävä siten, että jokainen preparaatti tutki-
taan hitaasti ja huolellisesti. Jos trikinoskooppitutkimuksessa havaitaan
epäilyttäviä alueita, joiden luonnetta ei voida täysin varmistaa edes triki-
noskoopin voimakkaimmalla suurennuksella, ne on tarkastettava
mikroskoopilla.
Mikroskooppitutkimus on tehtävä siten, että kutakin preparaattia tutki-
taan hitaasti ja huolellisesti 30-40-kertaisella suurennuksella.
Jos tuloksesta ei saada varmuutta, tutkimusta on jatkettava lisänäytteitä
ja -preparaatteja käyttäen sekä tarvittaessa voimakkaampien suuren-
nusten avulla kunnes saadaan toivottu varmuus tuloksesta.Trikinoskooppitutkimuksen on kestettävä vähintään kolme minuuttia.
Trikinoskooppitutkimuksen on kestettävä vähintään kuusi minuuttia, kun
on kyse korvaavista näytteistä, jotka on otettu pallean kylki- tai rintao-
sasta taikka kieli-, purema- tai vatsalihaksista.
Tutkimusta varten määrätty vähimmäisaika ei sisällä näytteiden ottoon ja
preparaattien tekoon tarvittavaa aikaa.
Yleissäännön mukaan trikiinitutkijan ei pitäisi tarkastaa yli 840 palaa
päivässä, mutta poikkeuksellisesti tutkija voi tarkastaa enintään 1 050
palaa.1977L0096 — FI — 07.07.1981 — 002.001 — 6
▼B
II. DIGESTIOMENETELMÄ
a)Laitteisto ja aineet
— veitsi näytteiden ottoa varten,
— pieniä kannellisia, numeroituja astioita näytteiden säilytystä varten
tarvittaessa tutkimuksen uusimiseen asti,
— inkubaattori,— 2-3 litran lasisuppilo ja statiivi, kuminen yhdysletku, puristin yhdy-
sletkun sulkemista varten,
— muovisiivilä (halkaisija noin 18 cm ja silmäkoko noin 1 mm),
— harsokangasta,— pieni umpinainen kartioputki,— lasiastia,
— lihamylly,
— stereomikroskooppi,— ruuansulatusneste, joka koostuu seuraavista:
10 g pepsiiniä (1 200 E/g), 5 ml HCl (vähintään 37 %), lisätään vesi-
johtovettä niin, että saadaan litra nestettä.
b)Näytteenotto
1. Kokonaisista ruhoista otetaan vähintään 20 g:n näyte palleapilarista
lihas- ja jänneosien yhtymäkohdasta. Palleapilareiden puuttuessa
otetaan saman suuruinen näyte kyljen tai rintalastan puoleisesta
pallean osasta taikka kieli-, purema- tai vatsalihaksista.
2. Lihapaloista otetaan vähintään 20 g:n vähärasvainen luurankolihas-
näyte mahdollisuuksien mukaan läheltä luita tai jänteitä.
c)Menetelmä
Kymmenestä siasta otetun yhdistetyn näytteen tutkimista varten valmis-
tetaan 10 g näytettä kustakin yksittäisestä 20 g:n näytteestä. Loput 10 g
säilytetään yksittäisille näytteille tehtäviä lisätutkimuksia varten, jos ne
ovat tarpeen.
Yhdistetään 10 näytettä, jotka kukin painavat 10 g, yhdeksi näytteeksi;
se jauhetaan lihamyllyssä (reikien läpimitta 2 mm) ja pannaan sullomatta
siivilään, joka on peitetty harsokankaalla. Siivilä sijoitetaan suppiloon,
joka on yhdistetty kumiletkulla pieneen umpinaiseen kartioputkeen;
suppilo täytetään reunalta ruuansulatusnesteellä kunnes määritettävä
aines on täysin peittynyt. Määritettävän aineksen ja ruuansulatusnesteenmääräsuhteen on oltava noin 1:20-1:30.
Kun näytettä on inkuboitu 18-20 tuntia 37-39 ºC:n lämpötilassa, pieni
kartioputki irrotetaan. Sakan yläpuolinen neste poistetaan varovastiputkesta, minkä jälkeen putken pohjalla oleva sakka huuhdellaan huolel-
lisesti astiassa. Sakka tutkitaan trikiinien havaitsemiseksi
stereomikroskoopilla 20-40-kertaisella suurennuksella.
Jos yhdistetyn näytteen tutkimustulos on positiivinen tai epävarma,
jäljellä olevat yksittäiset näytteet tutkitaan yksitellen sen jälkeen, kun
niihin on jokaisesta siasta lisätty 20 g:n pala, tai lihapalojen ollessa
kyseessä, kun kuhunkin näytteeseen on lisätty 20 g:n pala b kohdan
mukaisesti.
III. YHDISTETTYJEN NÄYTTEIDEN DIGESTIOMENETELMÄ
a)Laitteisto ja reagenssit
— veitsi ja atulat näytteiden ottoa varten,
— lihamylly, jonka reikien läpimitta on 2-3 mm,— 3 l:n erlenmeyerpullo, jossa on kumi- tai vanutulppa,— 2 000 ml:n kartiomainen erotussuppilo,
— tavallinen statiivi, jossa on noin 28 cm:n pituinen A-jalusta ja noin
80 cm:n varsi,
— rengas, jonka halkaisija on 10-11 cm ja joka voidaan kiinnittää statii-
viin,
— tasaleukainen puristin (23 × 40 mm), joka voidaan kiinnittää statii-
viin kaksoismuhvilla,
— Endecott-siivilä N:o 80 (silmäkoko 177), ulkohalkaisija 11 cm,
verkko messinkiä tai ruostumatonta terästä,
— muovisuppilo, jonka sisähalkaisija on vähintään 12 cm,1977L0096 — FI — 07.07.1981 — 002.001 — 7
▼B
— normaalilampulla varustettu tavallinen dissektiomikroskooppi (40-
kertainen suurennus) tai tavallinen kaksiokulaarinen mikroskooppi
(40-kertainen suurennus),
— trikinoskooppi, jossa on vaakatasopöytä puristuslasia varten,
— trikinoskooppia käytettäessä: toukkien laskukammio, jonka ulko-
muoto on sama kuin puristuslasin ja tilavuus noin 60-65 cm3.
Toukkien laskukammio voi olla seuraavanlainen:
Kammion pohjana on 23 cm pitkä lasilevy, jonka paksuus on sama
kuin tavallisen puristuslasin yhden levyn. Leveys on kuitenkin
hieman pienempi, esim. 4,5 cm, jotta pohjalevyn molemmille pitkille
sivuille voidaan kiinnittää 2 mm paksu, 1,8 cm korkea ja 17,5 cm
pitkä lasilevy.
Kammio on päistään suljettu kahdella lasilevyllä, jotka on kiinnitetty
suoraan pohjalevylle ja joiden pituus on 5 cm, korkeus 1 cm ja
paksuus 2 mm. Kammion korkeus sisäpuolelta mitattuna on näin
ollen noin 1 cm.
Levyt liimataan yhteen tavallisella lasiliimalla. Noin 2,8 cm pohja-
levyn molemmista päistä jätetään vapaaksi kammion suojaamiseksi
ja jotta täytettyä kammiota olisi helppo käsitellä.
Kammion kokonaistilavuus on noin 60-65 cm3.
— mikroskooppia käytettäessä tarvitaan petrimaljoja, joiden läpimitta on
9 cm,
— merkitsin, jolla petrimaljan pohjaan merkitään 1 cm2:n tarkastusruu-
dutus,
— useita 10 litran jäteastioita, joita käytetään positiivisten erien saastut-
taman laitteiston käsittelemiseksi formaliinilla ja saastuneen
ruuansulatusnesteen keräämiseen,
— väkevöityä (37 %) suolahappoa,— Merck-pepsiinijauhetta (30 000 yksikköä/g) tai vahvuudeltaan
tunnettua muun valmistajan pepsiiniä,
— yksi tai kaksi tarjotinta, joille mahtuu 100 noin 2 g:n painoista liha-
näytettä.
b)Näytteenotto
1. Kokonaisista ruhoista otetaan noin 2 g:n näyte palleapilareiden lihas-
ja jänneosan yhtymäkohdasta. Palleapilareiden puuttuessa otetaan
saman kokoinen näyte kyljen tai rintalastan puoleisesta pallean osasta
taikka kieli-, purema- tai vatsalihaksista.
2. Lihapaloista otetaan noin 2 g:n vähärasvainen luurankolihasnäyte
mahdollisuuksien mukaan läheltä luita tai jänteitä.
c)Menetelmä
Sioista otetuista 100 yksittäisestä näytteestä otetaan jokaisesta noin 1 g
näytettä. Yhdistetty näyte ajetaan kerran lihamyllyn läpi.
Jauhettu liha pannaan 3 l:n erlenmeyerpulloon samoin kuin 7 g pepsiiniä,
noin 2 l vesijohtovettä, joka on lämmitetty noin 37-40 ºC:n lämpötilaan,
sekä 25 ml väkevöityä suolahappoa. Seosta on ravistettava, jotta pepsiini
liukenee.
Liuoksen pH on noin 1,5-2.— Sulatusta varten erlenmeyerpulloa on inkuboitava 37 ºC:n lämmössä
noin neljä tuntia. Pulloa on ravisteltava säännöllisesti inkuboinnin
aikana, esim. kerran tai kaksi tunnissa.
— Sulanut liuos siivilöidään 2 litran kartiomaiseen erotussuppiloon, ja
sen annetaan seistä statiivissa vähintään yksi tunti.
— Suppilosta lasketaan noin 45 cm
3liuosta, ja se jaetaan kolmeen petri-
maljaan, joiden pohjiin merkitään 1 cm2:n ruudut, 15 ml kuhunkin
maljaan.
— Kutakin petrimaljaa tarkastellaan huolellisesti mikroskoopin avulla
(noin 40-kertainen suurennus) trikiinitoukkien havaitsemiseksi.
— Kun käytetään toukkien laskukammiota, 45 cm3liuosta jaetaan tasai-
sesti kahteen toukkien laskukammioon, joita tarkastellaan
trikinoskoopissa.
— Toukat esiintyvät sakkautumissa tunnistettavina organismeina, ja kun
vesi on haaleaa, voidaan usein havaita kierteen kiinni- ja aukikierty-
misliikkeitä.
Jos muodostunut sakka ei ole riittävän läpinäkyvä, se on selvitettävä
huuhtelemalla. Lopullinen 45 ml:n näyte kaadetaan koeputkeen, ja sen1977L0096 — FI — 07.07.1981 — 002.001 — 8
▼B
annetaan seistä 15 minuuttia. Sakan yläpuolinen neste poistetaan varo-
vasti imemällä, ja sakka sekoitetaan noin 45 ml:aan vesijohtovettä.
Seoksen annetaan seistä vielä 15 minuuttia, minkä jälkeen sakan yläpuo-
linen neste poistetaan jälleen varovasti imemällä, sakka huuhdellaan
varovasti petrimaljassa noin 20 ml:lla vesijohtovettä ja tutkitaan.
Jos yhdistetyn näytteen tutkimustulos on positiivinen tai epävarma,
jäljellä olevat yksittäiset näytteet tutkitaan yksitellen sen jälkeen, kun
niihin on jokaisesta siasta lisätty 20 g:n pala, tai lihapalojen ollessa
kyseessä, kun kuhunkin näytteeseen on lisätty 20 g:n pala b kohdan
mukaisesti.1977L0096 — FI — 07.07.1981 — 002.001 — 9
▼B
LIITE II
I LUKU
TRIKIINILABORATORIOITA KOSKEVAT EDELLYTYKSET
1. Trikiinilaboratorioiden on sijaittava sikateurastamojen yhteydessä, ja jos
laitoksella ei vielä ole sellaisia tiloja, jotka täyttävät direktiivin kolmansille
maille asettamat muut vaatimukset, niissä on oltava ainakin:
a) lukittava tila, joka on riittävästi varustettu näytteiden valmistelua varten;
sen seinien on oltava sileät, ja niillä on oltava vaalea, pestävä pinnoite tai
maali vähintään kahden metrin korkeuteen. Kutakin käytettyä tutkimus-
menetelmää varten on oltava valmisteluhuone;
b) riittävästi varustettu lukittava tutkimushuone trikinoskopiaa ja mikrosko-
piaa varten;
c) riittävät tuuletuslaitteet ja tarvittaessa ilmastointilaitteet, jotka varmis-
tavat, että huoneen lämpötila ei ylitä +25 ºC;
d) riittävä luonnollinen tai keinovalaistus, joka ei vääristä värejä; suoraa
auringonvaloa on vältettävä;
e) valmisteluhuoneessa riittävät välineet käsien pesua ja desinfiointia varten;
f) laitteet tutkimushuoneen pimentämistä varten;
g) mahdollisesti kylmätilat lihanäytteiden säilytystä varten;h) tutkimusvälineiden (esim. näyteastioiden, puristuslasiten, veitsien ja
saksien) puhdistusta ja desinfiointia varten pesuhuone, jossa on:
— vedenpitävä, lahoamaton lattianpäällyste, joka on helppo puhdistaa ja
desinfioida,
— tasaiset seinät, joilla on vähintään kahden metrin korkeuteen vaalea,
pestävä pinnoite tai maali,
i) pukeutumis-, pesu- ja oleskelutilat sekä huuhdeltavat käymälät;
j) pesualtaat, joihin tulee kuuma ja kylmä juokseva, juomakelpoinen vesi ja
joiden läheisyydessä on puhdistus- ja desinfiointiaineita sekä kertakäyt-
töisiä käsipyyhkeitä;
k) ilmatiiviillä kansilla varustetut vesitiiviit, korroosionkestävät astiat, jotka
on tarkoitettu näytejäänteiden keräämiseen tutkimusten jälkeen ja jotka
on suunniteltu siten, että valtuuttamattomat henkilöt eivät pääse käsiksi
niiden sisältöön;
l) riittävästi kuumaa ja kylmää juomakelpoista vettä;
m) jäteveden poistojärjestelmä, joka täyttää teurastamoiden hyväksymisedel-
lytykset;
n) asianmukaiset järjestelyt tuhoeläinten (hyönteisten, jyrsijöiden jne.) torju-
mista varten.
II LUKU
TRIKIINILABORATORIOIDEN HENKILÖSTÖÄ, TILOJA, LAITTEITA
JA VÄLINEITÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET
2. Laboratorion henkilöstöltä, tiloilta, laitteilta ja välineiltä on aina vaadittava
ehdotonta puhtautta:
a) henkilöstön on erityisesti käytettävä puhtaita työvaatteita ja pestävä
kätensä useita kertoja työpäivän aikana ja jokaisen tauon jälkeen;
b) trikiinilaboratorioon ei saa päästää eläimiä;
c) käytetyt laitteet ja välineet on pidettävä puhtaina ja hyvässä kunnossa; ne
on puhdistettava ja desinfioitava huolellisesti useita kertoja työpäivän
aikana ja työpäivän päätteeksi.
3. Kaikkiin tarkoituksiin on käytettävä juomakelpoista vettä.4. Näytteitä ottavan henkilöstön terveydentilan suhteen sovelletaan direktiivin
72/462/ETY liitteessä B olevan IV luvun 11 ja 12 kohdan määräyksiä.
5. Tutkimusta varten tarvittavat lihanäytteet on otettava välittömästi teuras-
tuksen jälkeen ja tutkittava viipymättä teurastamon trikiinilaboratoriossa.
Näitä tutkimuksia ei saa suorittaa muualla kuin siinä teurastamossa, jossa
eläimet on teurastettu.
6. Väsymyksen ja sen seurausten välttämiseksi tutkimushenkilöstön on saatava
pitää lyhyitä taukoja työpäivän aikana.1977L0096 — FI — 07.07.1981 — 002.001 — 10
▼B
III LUKU
TRIKINOSKOOPPEJA KOSKEVAT VAATIMUKSET
Trikinoskooppien rakenteen ja mallin on täytettävä seuraavat vähimmäisvaati-
mukset:
1. Helppokäyttöisyys.2. Suuri valovoima:
— tarkkoja tuloksia on voitava saavuttaa huoneessa, joka ei ole täysin
pimeä,
— valolähteenä on käytettävä 100 W:n (12 V) projisointilamppua.
3. Riittävä suurennus:
— normaali työskentelysuurennus: 50-kertainen suurennus,
— 80-100-kertainen suurennus, jolla voidaan tarkemmin arvioida kohteet,
joita ei normaalilla työskentelysuurennuksella voida selvästi tunnistaa.
4. Erotustarkkuus:
— kuvan on oltava selvä, terävä ja väreiltään selkeä kaikilla suurennuksilla.
5. Kytkinmekanismi:
— suurennusta muutettaessa kuvan kirkkauden on säädyttävä automaatti-
sesti.
6. Kontrastin lisäys:
— kokoojalinssissä on oltava säätöhimmennin, jonka avulla kontrastia
voidaan lisätä epäselvien tapausten lähempää tarkastelua varten,
— säätöhimmentimen on oltava helppokäyttöinen (esim. säätövipu trikinos-
koopin tasopöydällä).
7. Helppo tarkennus:
— pikatarkennus säätörenkaasta,
— hienotarkennus säätövivusta.
8. Jännitteen säätö:
— jotta kirkkautta voidaan säätää tarpeen mukaan.
9. Puristuslasin yksisuuntainen liike:
— automaattisen estomekanismin on varmistettava, että puristuslasi siirtyy
ainoastaan yhteen suuntaan, jotta estetään sen tahaton paikaltaan siirty-
minen.
10. Esteetön näkyvyys projisointitasolle.
11. Projisointitaso:
— läpimitta vähintään 54 cm,
— hyvä heijastuskyky,— kestävä,— voidaan purkaa,— helppo puhdistaa.1977L0096 — FI — 07.07.1981 — 002.001 — 11
▼B
LIITE III
TRIKIINIEN VARALTA TUTKITUN LIHAN MERKITSEMINEN
1. Terveysmerkintä on tehtävä virkaeläinlääkärin vastuulla. Tätä varten hänen
on pidettävä hallussaan ja säilytettävä:
— merkintään tarkoitetut välineet, jotka hän saa luovuttaa avustavalle
henkilöstölle ainoastaan merkinnän ajankohtana ja siihen vaadittavaksi
ajaksi,
— 5 kohdassa tarkoitetut merkit. Oikea määrä näitä merkkejä annetaan avus-
tajille silloin, kun niitä on määrä käyttää.
2. Merkinnän on oltava pyöreä ja sen halkaisijan 2,5 cm. Merkinnässä on oltava
seuraavat tiedot täysin luettavin kirjaimin:
— keskellä iso kirjain ”T”, jonka sakarat ovat 1 cm pitkät ja 0,2 cm leveät,
— kirjaimen ”T” alla jokin seuraavista kirjainlyhenteistä: CEE, EEG, EWG,
EØF, EEC ►A1tai EOK ◄. Kirjainten on oltava 0,4 cm korkeita.
3. Merkintä tehdään ruhoihin reisien sisäpuolelle leimasinvärillä tai polttolei-
maamalla 2 kohdan mukaisesti.
4. Päät on merkittävä leimasinvärillä tai polttoleimaamalla merkinnällä, joka
täyttää 2 kohdan vaatimukset.
Neuvoston direktiivin 72/462/ETY liitteessä B olevan X luvun 43 kohdan
nojalla terveysmerkinnästä vapautetut palat lukuun ottamatta paloja, jotka
otetaan leikkaamoissa näiden määräysten mukaisesti merkityistä ruhoista, on
merkittävä 2 kohdan mukaisesti ennen terveysmerkinnän kiinnittämistä, jos
niissä ei ole leimaa.
Edellä mainitun 43 kohdan 2 alakohdassa säädetyn päällysmerkinnän on
täytettävä jäljempänä 6 kohdassa määrätyt edellytykset.
5. Merkintä voidaan tehdä myös pyöreällä levyllä. Tämän kuhunkin palaan tai
kuhunkin ruhoon kiinnitettävän levyn on oltava sellainen, ettei sitä voida
käyttää uudelleen, sen on oltava lujasta materiaalista ja täytettävä kaikki
hygieniavaatimukset. Levyssä on oltava seuraavat tiedot täysin luettavin
kirjaimin:
— keskellä iso kirjain ”T”,
— kirjaimen ”T” alla jokin seuraavista kirjainlyhenteistä: CEE, EEG, EWG,
EØF, EEC ►A1tai EOK ◄. Kirjainten on oltava 0,2 cm korkeita.
6. Edellä 4 kohdassa mainitun direktiivin liitteessä B olevan X luvun 44
kohdassa määrätyssä etiketissä on terveysmerkinnän lisäksi oltava selvästi
luettava merkintä, joka on samannäköinen kuin 2 kohdassa määrätty
merkintä.1977L0096 — FI — 07.07.1981 — 002.001 — 12
▼B
LIITE IV
LIHAN KYLMÄKÄSITTELY
1. Jäädytettynä tuotu liha on säilytettävä jäädytettynä.
2. Jäähdytystilojen teknisten laitteiden ja energialähteen on oltava sellaiset, että
6 kohdassa tarkoitettu lämpötila saavutetaan erittäin nopeasti ja että se säilyy
kaikissa huoneen ja lihan osissa.
3. Eristepakkaukset olisi poistettava ennen jäädytystä, ellei ole kyse lihasta, joka
on jo kauttaaltaan saavuttanut 6 kohdassa tarkoitetun lämpötilan, kun se
tuodaan jäähdytystiloihin.
4. Eri lähetyserät on pidettävä jäähdytystiloissa erillään ja lukituissa tiloissa.
5. Kunkin erän jäähdytystiloihin tuonnin on kirjattava päivämäärä ja kellonaika.
6. Jäähdytystilojen lämpötila ei saa olla korkeampi kuin −25 ºC; se on mitattava
kalibroiduilla lämpösähköisillä välineillä, ja mittaustulosten rekisteröinnin on
oltava jatkuvaa. Sitä ei saa mitata suoraan kylmän ilman virrasta. Välineitä
on säilytettävä lukituissa tiloissa. Tulostaulukoiden on sisällettävä maahan-
tuonnin yhteydessä laaditun lihantarkastusrekisterin vastaavat lukemat sekä
pakastuksen alkamis- ja päättymispäivä ja -aika, ja niitä on säilytettävä yksi
vuosi laatimisen jälkeen.
7. Lihaa, jonka halkaisija tai paksuus on enintään 25 cm, on jäädytettävä
vähintään 240 tuntia yhtäjaksoisesti, ja lihaa, jonka halkaisija tai paksuus on
25-50 cm, on jäädytettävä vähintään 480 tuntia yhtäjaksoisesti. Jäädytyskäsit-
telyä ei saa käyttää lihaan, jonka halkaisija tai paksuus on suurempi.
Jäädytysaika lasketaan hetkestä, jona jäähdytystiloissa saavutetaan 6
kohdassa tarkoitettu lämpötila.1977L0096 — FI — 07.07.1981 — 002.001 — 13