1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EHTY, ETY, EURATOM) N:o 1860/76,
annettu 29 päivänä kesäkuuta 1976,
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön henkilöstöä koskevista palvelussuhteen ehdoista
(EYVL L 214, 6.8.1976, s. 24)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 1238/80, annettu 13
päivänä toukokuuta 1980L 127 4 22.5.1980
►M2 Neuvoston asetus (EHTY, ETY, EURATOM) N:o 510/82, annettu 22
päivänä helmikuuta 1982L 64 15 8.3.1982
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EHTY, ETY, EURATOM) N:o 1860/76,
annettu 29 päivänä kesäkuuta 1976,
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön henkilöstöä koske-
vista palvelussuhteen ehdoista
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön luomi-sesta 26 päivänä toukokuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY)N:o 1365/75 (
1) ja erityisesti sen 17 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäneuvoston tehtävänä on komission ehdotuksesta päättää säätiön
henkilöstöä koskevista säännöksistä,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I OSASTO
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
1. Palvelussuhteen ehtoja sovelletaan:
— säätiön johtajaan ja apulaisjohtajaan,
— säätiön työntekijään, ja— säätiön paikalliseen työntekijään.
2. Näissä palvelussuhteen ehdoissa säätiön työntekijällä tarkoitetaan
henkilöä, joka on otettu palvelukseen säätiön talousarvioon liitetyssä
henkilöstökehyksessä tarkoitettuihin tehtäviin.
3. Näissä palvelussuhteen ehdoissa ’paikallisella työntekijällä’
tarkoitetaan paikallisen käytännön mukaisesti sellaiseen työhön tai sell-aisiin tehtäviin otettua työntekijää, jonka tehtävistä ei säädetä säätiöntalousarvioon liitetetyssä henkilöstökehyksessä ja jonka palkka makse-taan talousarviossa tätä varten varatusta kokonaismäärärahasta.
4. Johtaja, jonka Euroopan yhteisöjen komissio nimittää, otetaan
säätiön talousarvioon liitettyyn henkilöstön määrää kuvaavaan tauluk-
koon sisällytettyyn tehtävään hoitamaan asetuksen (ETY) N:o 1365/75
9 artiklassa säädettyjä tehtäviä.
Apulaisjohtaja, jonka Euroopan yhteisöjen komissio nimittää, otetaan
säätiön talousarvioon liitettyyn henkilöstökehyksessä olevaan määrääkuvaavaan taulukkoon sisällytettyyn tehtävään avustamaan johtajaa jatoimimaan johtajan sijasta tämän ollessa poissa tai estynyt.
5. Johtaja on toimivaltainen tekemään 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen
työntekijöiden palvelussopimukset.
Säätiön johtokunnan puheenjohtajalla on toimivalta allekirjoittaa
johtajan ja apulaisjohtajan palvelussopimukset.
II OSASTO
SÄÄTIÖN TYÖNTEKIJÄT
1 LUKU
2 artikla
Työntekijä voidaan ottaa palvelukseen määräajaksi tai toistaiseksi.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 2
(1) EYVL N:o L 139, 30.5.1975, s. 1
▼B
Määräaikainen palvelussopimus voidaan tehdä enintään viideksi
vuodeksi ja se voidaan uudistaa.
3 artikla
Työntekijä voidaan ottaa ainoastaan säätiön talousarvioon liitetyssä
henkilöstökehyksessä tarkoitettuihin avoimiin tehtäviin tässä osastossasäädettyjen edellytysten mukaisesti. Kustakin sellaisesta avoimestatehtävästä, joka on päätetty täyttää, on ilmoitettava asianmukaisestihenkilöstökehyksessä. Johtokunta vahvistaa ilmoittamista koskevat
yksityiskohtaiset säännöt.
4 artikla
Työntekijät jaetaan neljään ura-alueeseen, jotka jaetaan edelleen palk-
kaluokkiin, heille kuuluvien tehtävien mukaisesti.
Työntekijät ryhmitellään heidän pätevyytensä ja kokemuksensa
mukaan.
Vastaavuus vakiotehtävien ja palkkaluokkien välillä on vahvistettu
seuraavassa taulukossa:
Uraalue Palkkaluokka Tehtävänimike
A A 5 Johtava hallintovirkamies
A6/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150HallintovirkamiesA7
A 8 Avustava hallintovirkamies
B 1 Johtava hallintoavustaja
B B 3 Avustaja
B 5 Apulaisavustaja
C/C144/C147/C147/C147/C145/C147/C147/C147/C146C1Johtava sihteeri
Johtava toimistovirkailija
C2/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Sihteeri/pika- ja konekirjoittaja
Toimistovirkailija C3
/C144/C147/C147/C147/C145/C147/C147/C147/C146C5Konekirjoittaja
Apulaisvirkailija
D D 2 Ammattitaitoinen työntekijä
D 4 Kouluttamaton työntekijä
Johtokunta vahvistaa yhteisymmärryksessä Euroopan yhteisöjen komis-
sion kanssa tämän taulukon perusteella toimenkuvat ja kuhunkintehtävänimikkeeseen sisältyvät velvollisuudet.
5 artikla
Työntekijän palvelussopimuksessa on täsmennettävä tämän palkka-
luokka ja taso, joiden mukaisesti tämä on otettu palvelukseen.
Palvelukseen otettu työntekijä luokitellaan palkkaluokkansa ensimmäi-
selle tasolle. Asianomaisen koulutuksen ja erityisen
ammattikokemuksen ottamiseksi huomioon johtaja voi kuitenkin
myöntää tälle palvelusvuosiin perustuvan lisän tässä palkkaluokassa;tämä lisä voi olla enintään 48 kuukautta.
Palvelussopimukseen on liitettävä lisäsopimus, kun työntekijä osoite-
taan korkeampaa palkkaluokkaa vastaavaan tehtävään kuin se tehtävä,jota varten tämä on otettu palvelukseen.
6 artikla
1. Perustetaan henkilöstökomitea, joka hoitaa näissä palvelussuhteen
ehdoissa säädettyjä tehtäviä.
2. Johtokunta määrää liitteen I mukaisesti tämän toimielimen
kokoonpanosta ja toimintaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 3
▼B
3. Henkilöstökomitea edustaa henkilöstön etuja säätiössä sekä takaa
säätiön ja henkilöstön välisen jatkuvan yhteydenpidon. Sen tehtävänäon edistää yksikköjen sujuvaa toimintaa tarjoamalla henkilöstölle
mahdollisuuden esittää ja ilmaista mielipiteitä.
Komitea ilmoittaa johtajalle kaikki näiden palvelussuhteen ehtojen
tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät yleisluonteiset ongelmat. Komiteaa
voidaan kuulla kaikista tämänluonteisista ongelmista.
Komitea tekee johtajalle henkilöstön järjestäytymistä ja toimintaa
koskevia ehdotuksia sekä henkilöstön työoloja tai yleisiä elinolosuhteita
koskevia parannusehdotuksia.
4. Sellaisella työntekijällä, jonka palvelussopimus on tehty vähintään
vuodeksi tai toistaiseksi, on äänioikeus ja oikeus asettua ehdokkaaksihenkilöstökomitean jäseniä valittaessa.
Työntekijälle, jonka palvelussopimus on tehty vuotta lyhyemmäksi
ajaksija joka on ollut tehtävässään vähi ntään kuusikuukautta, onmyös äänioikeus.
2 LUKU
Oikeudet ja velvollisuudet
7 artikla
Työntekijän on hoidettava tehtävänsä ja toimittava muutoinkin yksino-
maan säätiön edun mukaisesti; työntekijä ei saa pyytää eikä ottaavastaan ohjeita miltään säätiön ulkopuoliselta hallitukselta, viranomai-selta, järjestöltä taihenki löltä.
Työntekijä ei saa ilman johtajan lupaa ottaa vastaan miltään säätiön
ulkopuoliselta hallitukselta tai muulta taholta minkäänlaista kunniano-soitusta, kunniamerkkiä, etua, lahjaa tai palkkaa, ellei se liity kyseisen
työntekijän toimintaan ennen säätiön palvelukseen tuloa tai toimintaan
asevelvollisuutta tai kansalaisvelvollisuutta varten myönnetyn lomanaikana.
8 artikla
Työntekijän on pidättäydyttävä kaikesta sellaisesta toiminnasta ja
erityisesti sellaisista julkisuudessa lausutuista mielipiteistä, jotka saat-
tavat vaikuttaa heidän tehtävänsä arvostukseen.
Työntekijä ei saa harjoittaa palkallista eikä palkatonta ulkopuolista
tehtävää.
9 artikla
Työntekijän on tehtävä ilmoitus johtajalle silloin, kun hänen puolisonsa
harjoittaa ammatillista ansiotoimintaa.
Jos osoittautuu, että tämä tehtävä on ristiriidassa työntekijän tehtävän
kanssa ja jos hän ei voi ilmoittaa vastaavansa tämän tehtävän päättymi-sestä tietyssä määräajassa, johtaja päättää, jatkaako työntekijätehtävissään.
10 artikla
Jos työntekijä tehtäviään hoitaessaan joutuu päättämään asiasta, jonka
käsittelyyn tai ratkaisuun liittyy hänen riippumattomuutensa kanssa
ristiriidassa oleva luonteeltaan henkilökohtainen etu, hänen on ilmoitet-tava asiasta johtajalle.
11 artikla
Kansanedustuslaitoksen vaaleissa ehdokkaana olevan työntekijän on
anottava palkatonta lomaa ajaksi, joka on enintään kolme kuukautta.
Jos työntekijä tulee valituksi, johtajan on arvioitava hänen asemansa.
Kyseisen tehtävän tärkeyden ja siihen liittyvien sen haltijalle asetet-tujen velvoitteiden mukaan johtaja päättää, jatkaako työntekijä1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 4
▼B
palveluksessa tai onko hänen anottava palkatonta lomaa. Jälkimmäi-
sessä tapauksessa tämän loman pituus on sama kuin työntekijäntoimikausi edustajana.
12 artikla
Työntekijän on tehtäviensä päätyttyä noudatettava kunniallisuutta ja
pidättyvyyttä tiettyjä tehtäviä tai etuuksia vastaanottaessaan.
13 artikla
Työntekijän on noudatettava äärimmäistä pidättyvyyttä, kun on kyse
seikoista ja tiedoista, joita hän saa tietoonsa tehtäviään hoitaessaan;
hän ei saa antaa tiedoksi sivullisille minkäänlaisia tietoja asiakirjastatai seikasta, joka ei vielä ole julkistettu. Hänen on noudatettavakyseistä velvoitetta myös tehtäviensä päätyttyä.
Työntekijä ei saa yksinään eikä yhteistoiminnassa muiden kanssa julk-
aista tai saattaa julkaistavaksi mitään säätiön tehtäviin liittyvää
aineistoa ilman johtajan lupaa. Lupa voidaan evätä ainoastaan, jos
suunniteltu julkaisu on luonteeltaan sellainen, että se vaarantaa säätiönetuja.
14 artikla
Säätiöllä on kaikki oikeudet työntekijän tehtäviä hoitaessaan tuotta-
maan työhön.
15 artikla
Työntekijä ei saa oikeudessa millään perusteella tuoda ilman johtajan
lupaa esiin tehtäviään hoitaessaan tekemiään havaintoja. Lupa voidaanolla myöntämättä ainoastaan, jos säätiön etu vaatii sitä ja josmyöntämättä jättäminen ei ole omiaan aiheuttamaan kyseiselle työnte-
kijälle rikosoikeudellisia seuraamuksia. Työntekijän on noudatettava
tätä velvoitetta myös tehtäviensä päätyttyä.
Edellistä kohtaa ei sovelleta säätiön sellaiseen työntekijään tai entiseen
työntekijään, joka on todistajana Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessasäätiön työntekijää tai entistä työntekijää koskevassa asiassa.
16 artikla
Työntekijän on asuttava joko asemapaikassaan tai siitä enintään sell-
aisen välimatkan päässä, joka ei haittaa hänen tehtäviensä hoitamista.
17 artikla
Työntekijän on asemastaan riippumatta avustettava esimiehiään ja
annettava heille neuvoja; työntekijä vastaa hänelle osoitettujen tehtä-vien täytäntöönpanosta.
Yksikön toiminnasta vastuussa oleva työntekijä on esimiehilleen
vastuussa hänelle uskotun toimivallan käytöstä sekä antamiensa
määräysten täytäntöönpanosta. Hänen alaistensa oma vastuu ei miltäänosin vapauta häntä hänen omasta vastuustaan.
Jos työntekijä pitää saamaansa määräystä sääntöjen vastaisena tai 4jos
hän arvioi, että määräyksen täytäntöönpano voi aiheuttaa vakavia hait-toja, hänen on ilmoitettava mielipiteensä tarvittaessa kirjallisesti
esimiehellensä. Jos esimies vahvistaa määräyksen kirjallisesti, työnte-
kijän on pantava se täytäntöön, jollei tämä määräys ei ole rikoslain►
M1tai sovellettavien turvallisuusmääräysten ◄vastainen.
18 artikla
Työntekijää voidaan vaatia korvaamaan kokonaan tai osittain säätiön
kärsimä vahinko, joka on aiheutunut tehtävien hoidossa tai tehtävienhoidon yhteydessä tapahtuneesta vakavasta virheestä.
Johtaja tekee perustellun päätöksen ottaen huomioon kurinpitomenet-
telyä koskevat säännökset.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 5
▼B
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on täysi harkintatavalta ratkaista
tätä säännöstä koskevat riidat.
19 artikla
Työntekijöiden erioikeudet ja vapaudet myönnetään yksinomaan
säätiön etujen mukaisesti. Jollei Euroopan yhteisöjen erioikeuksia javapauksia koskevassa pöytäkirjasta muuta johdu, asianomaiset eivätvapaudu yksityisten velvoitteidensa täyttämisestä eivätkä voimassaolevien lakien ja järjestyssääntöjen noudattamisesta.
20 artikla
Säätiö avustaa työntekijää erityisesti oikeudenkäynnissä sellaisia
henkilöitä vastaan, jotka ovat syyllistyneet sellaisten uhkausten esittä-
miseen taikka sellaisiin loukkaaviin tai herjaaviin tekoihin taiilmauksiin tai ilkivaltaan, joiden kohteeksi työntekijä tai hänen omai-suutensa taikka hänen perheenjäsenensä tai heidän omaisuutensajoutuvat kyseisen työntekijän aseman ja tehtävien vuoksi.
Säätiö korvaa työntekijän tämän vuoksi kärsimän vahingon siltä osin,
kuin tämä ei ole itse tahallisesti tai törkeän huolimattomuuden seurauk-sena aiheuttanut näitä vahinkoja eikä ole saanut korvausta vahingonaiheuttajalta.
Säätiö edistää kaikkea työntekijän ammatillista täydennyskoulutusta
siltä osin kuin se on yksikköjen moitteetonta toimintaa koskevan vaati-
muksen ja työntekijän omien etujen mukaista.
Työntekijä, jolle säätiön johtaja on antanut tehtäväksi antaa opetusta
osana kolmannessa alakohdassa tarkoitettua ammatillista täydennyskou-lutusta, voi saada korvauksen liitteessä IV a olevassa 9 a artiklan
toisessa kohdassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
21 artikla
Työntekijöillä on yhdistymisvapaus; he voivat muun muassa kuulua
ammattiyhdistyksiin tai -järjestöihin.
22 artikla
Työntekijä voi esittää johtajalle hakemuksia.
Kustakin näiden palvelussuhteen ehtojen mukaisesti tehdystä yksittäi-
sestä päätöksestä on viipymättä ilmoitettava kirjallisesti työntekijälle,jota asia koskee. Kielteiset päätökset on perusteltava.
Työntekijän hallinnollista asemaa koskevat yksittäiset päätökset on
viipymättä asetettava julkisesti esille säätiön tiloihin.
3 LUKU
Palvelukseen ottamista koskevat vaatimukset
23 artikla
1. Tavoitteena työntekijöiden valinnassa on oltava, että säätiön
palvelukseen saadaan mahdollisimman kyvykkäitä, tehokkaita ja riippu-
mattomia Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioiden kansalaisia
maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta.
Työntekijät valitaan ilman rotuun, uskontoon tai sukupuoleen perus-
tuvaa syrjintää.
Mitään toimia ei varata minkään nimenomaisen jäsenvaltion kansalai-
sille.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 6
▼M1
▼B
▼B
2. Vaatimuksena työntekijän palvelukseen ottamiselle on, että asian-
omainen:
a) on jonkin Euroopan yhteisöjen jäsenvaltion kansalainen, jollei johto-
kunta poikkeuksellisesti myönnä tästä poikkeusta, ja että hänellä onkyseisen valtion kansalaisoikeudet.
b) täyttää kaikki asevelvollisuutta koskevassa lainsäädännössä hänelle
asetetut velvollisuudet.
c) voi osoittaa täyttävänsä ne hyvää mainetta koskevat edellytykset,
joita kyseisten tehtävien hoitaminen edellyttää,
d) täyttää ne fyysistä kykyä koskevat edellytykset, joita kyseisten
tehtävien hoitaminen edellyttää,
e) esittää näyttöä siitä, että hänellä on jonkin Euroopan yhteisöjen
kielen perusteellinen taito ja jonkin toisen yhteisöjen kielen sell-ainen tyydyttävä taito kuin hänen tehtäviensä suorittamiseksi on
tarpeen.
24 artikla
Ennen työntekijän palvelukseenottamista säätiön määräämä lääkäri
suorittaa hänelle lääkärintarkastuksen sen varmistamiseksi, että hän
täyttää 23 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetut edellytykset.
25 artikla
Työntekijää voidaan vaatia suorittamaan harjoittelu, joka voi olla
enintään kuusi kuukautta.
Jos työntekijä ei osoita riittävää ammattikelpoisuutta harjoittelun
aikana, hänen palvelusaikansa päättyy harjoittelun päättyessä. Tässätapauksessa työntekijälle maksetaan korvauksena kolmannes hänenperuspalkastaan kultakin harjoittelukuukaudelta.
Kun työntekijä on estynyt koeaikanaan hoitamasta tehtäviään sairauden
tai onnettomuuden vuoksi vähintään kuukauden ajan, viranomainen,jolla on toimivaltuudet tehdä palvelukseen ottoa koskeva sopimus, voipidentää harjoittelua vastaavalla ajalla.
4 LUKU
Työolot
26 artikla
Palveluksessa olevien työntekijöiden on oltava jatkuvasti säätiön
käytettävissä.
Tavanomaisen työviikon pituus on kuitenkin enintään 42 tuntia
viikossa, ja se tehdään johtajan vahvistaman aikataulun mukaisesti.
27 artikla
Työntekijän saa velvoittaa ylityöhön ainoastaan hätätapauksessa tai
työn poikkeuksellisen lisääntymisen vuoksi; yötyö ja sunnuntaisin taiyleisinä vapaapäivinä voidaan sallia vain johtajan vahvistaman menet-telyn mukaisesti. Työntekijälle asetettu ylityötuntien kokonaismäärä saa
olla enintään 150 tuntia kuuden kuukauden aikana.
A- ja B-ura-alueisiin kuuluvien työntekijöiden tekemät ylityötunnit
eivät oikeuta korvauksiin tai palkan lisään.
Liitteessä II vahvistettujen edellytysten mukaisesti C- ja D-ura-alueisiin
kuuluvilla työntekijöillä on oikeus tekemiensä ylityötuntien osaltavapaa-ajan korvaukseen tai palkan lisään, jos yksikön toiminnan vuoksivapaa-aikaa ei ole mahdollista antaa sitä kuukautta seuraavankuukauden kuluessa, jolloin ylityö on tehty.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 7
▼M1
▼B
▼B
28 artikla
Työntekijällä on kalenterivuosittain oikeus vähintään 24 ja enintään 30
työpäivän pituiseen vuosilomaan niiden sääntöjen mukaisesti, jotkajohtokunta yhteisymmärryksessä Euroopan yhteisöjen komission kanssa
laatii kuultuaan henkilöstökomiteaa.
Vuosiloman lisäksi työntekijälle voidaan poikkeustapauksissa myöntää
anomuksesta erityisistä lomaa. Näitä lomia koskevat yksityiskohtaisetsäännöt on vahvistettu liitteessä III.
29 artikla
Raskaana olevilla naisilla on lääkärintodistuksen perusteella 28 artik-
lassa säädetystä lomasta riippumatta oikeus lomaan, joka alkaa kuusiviikkoa ennen todistuksessa ilmoitettua laskettua synnytysaikaa japäättyy►
M1kymmenen viikkoa ◄synnytyksen jälkeen; tämän
loman vähimmäispituus on ►M1kuusitoista viikkoa ◄.
30 artikla
1. Työntekijällä, joka esittää todistuksen sellaisesta sairaudesta tai
onnettomuudesta, joka estää häntä hoitamasta tehtäviään, on ilman eri
toimenpiteitä oikeus saada palkallista sairaslomaa.
Kyseisen henkilön on ilmoitettava säätiölle mahdollisimman pian
työkyvyttömyydestään ja ilmoitettava senhetkinen osoitteensa. Hänen
on esitettävä poissaolonsa neljännestä päivästä alkaen lääkärintodistus.Hänen on osallistuttava pyydettäessä kaikkiin säätiön järjestämiinlääkärintarkastuksiin.
Kun 12 kuukauden aikana kyseisen henkilön enintään 3 päivän pituiset
sairaudesta aiheutuvat poissaolot ovat yhteensä yli 12 päivää, johtaja
tekee päätöksen säätiön nimeämän lääkärin lausunnon perusteella otet-
tuaan huomioon kyseisen henkilön nimeämän lääkärin lausunnon.
Palkallinen sairasloma voi kestää enintään työntekijän palveluksessao-
loajan mutta vähimmäispituutena on yksi kuukausi. Tämä loma ei voijatkua kyseisen henkilön työsopimuksen päättymisen jälkeen.
Edellä mainittujen jaksojen päätyttyä työntekijälle, jonka palvelussopi-
musta ei ole irtisanottu siitä huolimatta, että hän ei voi vielä hoitaatehtäviään, myönnetään palkatonta lomaa.
Kuitenkin työntekijä, joka on sairastunut ammattitautiin tai jolle on
aiheutunut tapaturma tehtäviään hoitaessaan, saa edelleen palkkaa
vähentämättömänä koko työkyvyttömyytensä ajalta, jos hän eisaa 41c artiklassa säädettyä työkyvyttömyyseläkettä.
2. Työntekijän on osallistuttava vuosittain terveystarkastukseen,
jonka suorittaa joko säätiön nimeämä tai työntekijän itsensä valitsemalääkäri.
Jälkimmäisessä tapauksessa säätiö maksaa lääkärinpalkkioista enintään
johtokunnan vahvistaman enimmäismäärän.
31 artikla
Sairaus- ja onnettomuustapauksia lukuun ottamatta työntekijä ei voi
olla poissa työpaikaltaan ilman esimiehensä ennalta antamaa lupaa.
Kaikki asianmukaisesti todetut sääntöjenvastaiset poissaolot vähen-
netään kyseisen henkilön vuosilomasta, edellä sanotun kuitenkaanrajoittamatta kurinpitoseuraamuksia koskevien säännösten mahdollistasoveltamista. Vuosiloman tultua käytetyksi kokonaan työntekijämenettää palkkansa vastaavalta ajalta.
Jos työntekijä haluaa viettää sairaslomansa asemapaikan ulkopuolella,
hänen on saatava tähän ennalta johtajan lupa.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 8
▼M2
▼B
▼B
32 artikla
Johtokunta vahvistaa sovittuaan asiasta Euroopan yhteisöjen komission
kanssa luettelon yleisistä vapaapäivistä kuultuaan henkilöstöä.
33 artikla
Työntekijälle voidaan myöntää poikkeustapauksissa hänen omasta
pyynnöstään palkatonta lomaa pakottavista henkilökohtaisista syistä.Johtaja päättää tämän loman pituudesta, joka voi olla enintään neljä-sosa kyseisen henkilön palveluksessaoloajasta ja enintään kolme
kuukautta.
Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua loman pituutta ei oteta huomioon
35 artiklan 2 kohdan säännöksiä sovellettaessa.
34 artikla
Asevoimien palvelukseen uudelleen kutsutulle työntekijälle annetaan
lomaa ja maksetaan koko palkka hänen palvelusaikaansa vastaavalta
ajalta ja enintään kolmelta kuukaudelta. Tämän määräajan päättyessätyöntekijä saa korvausta asevoimien palveluksessaoloajalta ja enintäänkolmanneksen peruspalkastaan ajalta, jonka kesto on enintään puolethänen palvelusajastaan. Tämän uuden määräajan päätyttyä työntekijällemyönnetään palkatonta lomaa.
Ensimmäisessä kohdassa säädetyistä maksuista vähennetään kuitenkin
kyseiselle henkilölle vastaavana aikana maksetut armeijan päivärahat.
5 LUKU
Palkka ja kulukorvaukset
35 artikla
Työntekijällä on oikeus palkkaluokkansa ja tasonsa perusteella oikeu-
tettuun palkkaan liitteessä IV vahvistetuin edellytyksin.
Työntekijä, joka on kahden vuoden ajan kuulunut samaan palkkaluok-
kansa tasoon, siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraavaan
palkkaluokkansa tasoon.
36 artikla
Jos työntekijä kuolee, hänen jälkeenjääneelle puolisolleen tai huolletta-
vana oleville lapsilleen maksetaan vainajan kokonaispalkka kolmelta
kuolemaa seuraavalta kuukaudelta.
Eläkkeensaajan kuollessa sovelletaan ensimmäistä alakohtaa vainaja-
neläkkeen osalta.
37 artikla
Työntekijällä on liitteessä IV vahvistetuin edellytyksin oikeus hänelle
tehtävien aloittamisesta tai palveluksen päättymisestä aiheutuneidenkulujen korvauksiin sekä niiden kulujen korvauksiin, jotka ovat aiheu-tuneet hänelle hänen hoitaessaan tehtäviään tai tehtävien hoidonyhteydessä.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 9
▼M2
▼B
▼B
6 LUKU
Sosiaaliturva ja eläkkeet
Jakso A
Sairauden ja tapaturman varalta otettavat vakuutukset, sosiaali-
luonteiset lisät
38 artikla
1. Liitteessä V olevassa 1 artiklassa viitatuissa säännöksissä
määriteltyjen edellytysten mukaisesti ja enintään 80 prosenttiin astiaiheutuneista kuluista työntekijä, hänen puolisonsa, lapsensa ja muutliitteessä V olevassa 7 artiklassa tarkoitetut hänen huollettavanaan
olevat henkilöt ovat työntekijän työssäolokauden aikana ja hänen saira-
slomiensa aikana vakuutettuja sairausriskien varalta. Kuitenkin 80prosenttia korotetaan 100 prosentiksi tuberkuloosin, lapsihalvauksen,syövän, mielenterveydellisen sairauden tai muun Euroopan yhteisöjenkomission vastaavalla tavalla vakavaksi tunnustaman sairauden osalta.
Vakuutetun on itse maksettava kyseisen vakuutuksen turvaamiseksi
kolmannes tarpeellisesta maksusta kuitenkin niin, että hänen osuutensa
voi olla enintään 2 prosenttia hänen peruspalkastaan, ja säätiön on
maksettava jäljelle jäävät kaksikolmasosaa.
Kuitenkin jos 24 artiklassa tarkoitetussa lääkärintarkastuksessa ilmenee,
että sillä, jota asia koskee, on sairaus tai vamma, johtaja voi päättää,että kyseisestä sairaudesta tai vammasta aiheutuvien seurausten kulujaei oteta huomioon ensimmäisessä alakohdassa säädettyjen kulujenkorvaamisessa.
2. Jos työntekijä osoittaa, että hän ei voi saada suojaa muusta sosiaa-
liturvajärjestelmästä, hän saa suojaa edelleen 1 kohdassa säädetystä
sairauskulujen korvausjärjestelmästä enintään 60 päivän ajan siitä, kun
hänen sopimuksensa on päättynyt tai sen kauden ajan, jonka aikanahänelle on sattunut vakava ja pitkäaikainen sairaus, jonka hän onsaanut palveluksessa ollessaan, eikä hänen tarvitse maksaa itse osuut-taan.
3. Työntekijään, joka on ollut säätiön palveluksessa siihen asti kun
hän täyttää 60 vuotta, taityökyvyttömyyseläkkeen saajaan sovelletaan
sen jälkeen, kun hänen palvelussuhteensa on päättynyt, 1 kohdanmääräyksiä. Osuusmaksun määrä lasketaan eläkkeen perusteella.
Samoja määräyksiä sovelletaan jälkeenjääneen eläkkeen saajaan, joka
saa eläkkeen sellaisen työntekijän kuoltua, joka oli varsinaisessa palve-luksessa tai joka oli ollut säätiön palveluksessa 60-vuotiaaksi asti, taityökyvyttömyyseläkkeen saajaan. Osuusmaksun määrä lasketaan
eläkkeen perusteella.
4. Edellä 1 kohdassa säädettyjä määräyksiä sovelletaan seuraaviin
henkilöihin edellyttäen, että he eivät voi saada suojaa muusta julkisesta
sairausvakuutusjärjestelmästä:
— vanhuuseläkettä saava entinen työntekijä, jonka palvelussuhde
säätiössä on päättynyt ennen kuin hän täytti 60 vuotta, ja
— jälkeenjääneen eläkkeen saaja, joka saa eläkkeen sellaisen entisen
työntekijän kuoltua, joka on päättänyt palveluksessaolon säätiössäennen kuin hän täytti 60 vuotta.
Osuusmaksu lasketaan entisen työntekijän eläkkeen perusteella ja edun-
saaja maksaa siitä puolet.
Kuitenkin orvoneläkkeen saajaan sovelletaan 1 kohdan määräyksiä vain
tämän hakemuksesta. Maksu lasketaan orvoneläkkeen perusteella.
5. Jos niiden kulujen määrä, joita ei korvata, on kahdentoista
kuukauden aikana enemmän kuin puolet työntekijän kuukausittaisestaperuspalkasta taimaksetusta eläkkeestä, sääti ön johtaja myöntääerityiskorvauksen maksutoimiston annettua myönteisen lausunnonottaen huomioon asianomaisen perheolot liitteessä V olevassa 1 artik-lassa viitattujen säännösten mukaisesti.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 10
▼M2
▼M2
6. Edunsaajan on ilmoitettava korvaukset, joita hän voi vaatia muun
pakollisen sairausvakuutuksen nojalla itselleen tai hänen vakuutuksensakattamien henkilöiden osalta.
Jos niiden korvausten kokonaismäärä, jotka hän voisi saada, ylittää 1
kohdassa tarkoitettujen korvausten määrän, erotus vähennetään 1kohdan mukaan korvattavasta määrästä lukuun ottamatta sellaisen yksi-tyisen lisäsairausvakuutuksen perusteella saatuja korvauksia, jonkatarkoituksena on kattaa ne kulut, joita ei korvata 1 kohdan mukaan.
38 a artikla
1. Niissä säännöksissä määritellyin edellytyksin, joihin viitataan liit-
teessä V olevassa 2 artiklassa, työntekijä on tehtäviensä hoidon jasairaslomiensa aikana vakuutettu ammattitauti- ja tapaturmariskienvaralta. Hänen on maksettava enintään 0,1 prosenttia peruspalkastaanyksityiselämän riskien kattamiseksi.
Kyseisissä säännöksissä täsmennetään ne riskit, jotka eivät kuulu järjes-
telmän piiriin.
2. Taattuja etuuksia ovat seuraavat:
a) kuolemantapauksessa:
Jäljempänä luetelluille henkilöille suoritettava maksu, joka on koko-
naissummana viisinkertainen verrattuna vainajan vuosittaiseenperuspalkkaan, joka lasketaan onnettomuutta edeltäviltä kahdelta-toista kuukaudelta saatujen kuukausipalkkojen perusteella:
— kuolleen työntekijän puolisolle ja lapsille työntekijään sovellet-
tavan perintöoikeuden mukaisesti; puolisolle maksettavanmäärän on kuitenkin oltava vähintään 25 prosenttia kokonais-summasta,
— jollei edellisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja henkilöitä ole,
muille jälkeläisille työntekijään sovellettavan perintöoikeuden
mukaisesti,
— jollei kahdessa edellisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja
henkilöitä ole, muille jälkeläisille työntekijään sovellettavan
perintölainsäädännön mukaisesti, ja
— jollei kolmessa edellisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja
henkilöitä ole olemassa, säätiölle,
b) tapauksissa, joissa on kyse pysyvästä täydellisestä työkyvyttö-
myydestä:
Työntekijälle suoritettava maksu, joka on kokonaisuudessaan viisin-
kertainen hänen vuosittaisen peruspalkkansa määrä, laskettuna
tapaturmaa edeltäviltä kahdeltatoista kuukaudelta saatujen kuukausi-
palkkojen perusteella.
c) tapauksissa, joissa on kyse pysyvästä osittaisesta työkyvyttö-
myydestä:
Työntekijälle suoritettava maksu, joka on osa b alakohdassa tarkoi-
tetusta korvauksesta, joka lasketaan liitteessä V olevassa 2 artiklassaviitatuissa säännöksissä vahvistetun asteikon perusteella.
Kyseisissä säännöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti
edellä tarkoitetut maksut voidaan korvata elinkorolla.
Edellä luetellut maksut voidaan yhdistää eläkejärjestelmässä tarkoi-
tettuihin maksuihin.
3. Liitteessä V olevassa 2 artiklassa viitatuissa säännöksissä vahvis-
tettujen edellytysten mukaisesti korvataan lisäksi lääkärin-, lääke-,
sairaala-, leikkaus-, proteesi-, röntgen-, hieronta- ja ortopediset kulut
sekä yksityissairaala- ja kuljetuskulut, samoin kuin vastaavat onnetto-muudesta tai ammattisairaudesta aiheutuvat tarpeelliset kulut.
Kyseinen korvaus maksetaan kuitenkin ainoastaan, jos työntekijälle 38
artiklan mukaan maksettavat korvaukset eivät täysin kata aiheutuneitakuluja.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 11
▼B
39 artikla
1. Työntekijän saadessa lapsen maksetaan henkilölle, joka tosiasial-
lisesti huolehtii tästä lapsesta, 8 000 Belgian frangin suuruinen lisä.
Sama lisä maksetaan työntekijälle, joka ottaa lapseksi alle viisivuotiaan
lapsen, joka on liitteessä IV olevassa 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu
hänen huollettavanaan oleva lapsi.
Tämä määrä vastaa Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien
henkilöstösääntöjen 74 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua määrää ja semukautetaan ilman eri toimenpiteitä henkilöstösääntöjä muutettaessa.
2. Edellä 1 kohdassa säädetty lisä maksetaan myös siinä tapauk-
sessa, että vähintään seitsemän kuukautta kestänyt raskaus keskeytyy.
3. Synnytyslisän saajan on ilmoitettava samalle lapselle muualta
saadut samanluontoiset lisät; nämä lisät vähennetään edellä mainitustalisästä. Jos sekä isä että äiti ovat säätiön työntekijöitä, lisä maksetaanainoastaan kerran.
40 artikla
Jos työntekijä kuolee, säätiö maksaa vainajan kuljetuksesta kotimaahan
aiheutuvat kulut.
40 a artikla
1. Työntekijän tai hänen oikeudenomistajiensa oikeudet oikeuden-
käynnissä työntekijän kuoleman aiheuttaneesta onnettomuudesta
vastuussa olevia ulkopuolisia vastaan siirtyvät suoraan säätiölle niissä
rajoissa, joissa sille aiheutuu velvollisuuksia 40 artiklan perusteella.
2. Työntekijän tai hänen oikeudenomistajiensa oikeudet oikeuden-
käynnissä niitä ulkopuolisia vastaan, jotka ovat vastuussa työntekijäntai hänen lukuunsa vakuutettujen henkilöiden kuolemaan tai loukkaan-tumiseen johtaneesta onnettomuudesta, siirtyvät suoraan yhteisöille
niissä rajoissa, joissa niille aiheutuu velvollisuuksia 38 ja 38 a artiklan
perusteella.
41 artikla
Lahjoitus tai laina voidaan myöntää taikka ennakkoa voidaan maksaa
sellaiselle työntekijälle, joka on erityisen vaikeassa asemassa esimer-kiksi vakavan tai pitkällisen sairauden taikka perhesyiden vuoksi.
Näitä säännöksiä sovelletaan vastaavasti entiseen työntekijään palvelus-
sopimuksen päättymisen jälkeen, kun työntekijä on kykenemätöntyöskentelemään palvelusaikana alkaneen vakavan tai pitkällisen sair-
auden taikka sattuneen tapaturman vuoksi ja kun hän todistaa, että hän
ei kuulu muuhun sosiaaliturvajärjestelmään.
Jakso B
Eläkejärjestelmä ja eroraha
41 a artikla
Työntekijällä, joka on ollut palveluksessa vähintään kymmenen vuotta,
on oikeus vanhuuseläkkeeseen. Hänellä on kuitenkin oikeus tähäneläkkeeseen palveluksessaoloajan pituudesta riippumatta, jos hän onyli60-vuoti as.
Vanhuuseläkkeen enimmäismäärä on 70 prosenttia sen viimeisen palk-
kaluokan peruspalkan mukaisesti, jossa työntekijä oli vähintään vuodenajan. Kyseisen vanhuuseläkkeen enimmäismäärän saa se työntekijä,1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 12
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M2
▼B
▼M2
▼M2
joka on ollut palveluksessa 35 palvelusvuotta liitteessä VI olevan 3
artiklan mukaisesti laskettuna. Jos kyseisiä palvelusvuosia on alle 35vuotta, edellä olevaa enimmäismäärää vähennetään samassa suhteessa.
Jos työntekijällä on oikeus vanhuuseläkkeeseen, hänen eläkeoikeuk-
siaan vähennetään suhteessa liitteessä VI olevan 37 artiklan mukaan
suoritettujen maksujen määrään.
Vanhuuseläkkeen on oltava vähintään 4 prosenttia liitteessä VI olevassa
5 artiklassa tarkoitetusta vähimmäistoimeentulosta kultakin kyseisessäliitteessä olevan 3 artiklan mukaisesti kertyneeltä palvelusvuodelta.
Vanhuuseläkkeen saa täyttäessään 60 vuotta.Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuina palvelusvuosina pidetään
myös niitä vuosia, jolloin työntekijä on ollut palveluksessa 1 artiklan2 kohdassa tarkoitetussa asemassa, mukaan lukien … edeltävät vuodet,jos työntekijä on edelleen säätiön palveluksessa kyseisessä asemassakyseisenä päivänä.
41 b artikla
Liitteessä VI olevassa III luvussa olevien edellytysten mukaisesti
työntekijällä on oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen, jos hänestä tuleepysyvästi täysin työkyvytön, minkä vuoksi hänen on erottava säätiön
palveluksesta.
Jos työkyvyttömyys on aiheutunut tehtäviä hoidettaessa sattuneesta
tapaturmasta, tehtävien hoitoon liittyneestä tapaturmasta, ammattitau-
dista, yleisen edun vuoksi suoritetusta uhrautuvasta teosta tai siitä, ettävirkamies on vaarantanut henkensä ihmishengen pelastamiseksi, työky-vyttömyyseläke on 70 prosenttia työntekijän viimeisestä peruspalkasta.
Jos työkyvyttömyys on aiheutunut muusta syystä, työntekijän viimeisen
peruspalkan mukaan laskettava työkyvyttömyyseläke on sen vanhuu-seläkkeen suuruinen, johon työntekijällä olisi ollut oikeus täytettyään
65 vuotta, jos hän olisi ollut palveluksessa kyseiseen ikään asti.
Työkyvyttömyyseläkkeen on oltava vähintään 120 prosenttia vähim-
mäistoimeentulosta, sellaisena kuin se määritellään liitteessä VI
olevassa 5 artiklassa.
Jos työkyvyttömyys on työntekijän tahallisesti aiheuttama, johtaja voi
päättää, että se, jota asia koskee, saa ainoastaan liitteessä VI olevassa11 artiklassa tarkoitetun erorahan.
41 c artikla
Liitteessä VI olevassa IV luvussa olevien edellytysten mukaisesti
työntekijän leskellä tai entisen työntekijän leskellä on oikeusjälkeenjääneen eläkkeeseen.
Jälkeenjääneen eläkkeen kuukausittainen määrä, jonka palveluksessa
kuolleen tai asevelvollisuuden suorittamista varten otetun loman aikanakuolleen työntekijän leski saa, on 35 prosenttia työntekijän saamastaviimeisestä kuukausittaisesta peruspalkasta ja sen on oltava vähintään
liitteessä VI olevassa 5 artiklassa määritellyn vähimmäistoimeentulon
suuruinen.
41 d artikla
1. Jos työntekijä taikka vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saaja
kuolee jättämättä jälkeensä puolisoa, jolla olisi oikeus jälkeenjääneen
eläkkeeseen, liitteessä IV olevassa 7 artiklassa tarkoitetuilla hänen
huollettavanaan olevilla lapsilla on oikeus orvoneläkkeeseen liitteessäVI olevassa 20 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.
2. Sama oikeus on lapsilla, jotka täyttävät edellä mainitut edelly-
tykset, jos jälkeenjääneen eläkettä saava puoliso kuolee tai meneeuudelleen naimisiin, sellaisena kuin jälkeenjääneen eläkkeestäsäädetään 41 c artiklassa.
3. Jos työntekijä, vanhuuseläkkeen saaja tai työkyvyttömyyseläkkeen
saaja on kuollut, eivätkä 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyty, liit-1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 13
▼M2
teessä IV olevassa 7 artiklassa tarkoitetuilla vainajan huollettavina
olevilla lapsilla on oikeus orvoneläkkeeseen liitteessä VI olevassa 20artiklassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti. Kuitenkin kyseisen
eläkkeen määrä on puolet kyseisen artiklan määräysten perusteella
saatavasta määrästä.
4. Jos työntekijän puoliso, joka itse ei ole työntekijä, on kuollut, liit-
teessä IV olevassa 7 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä edellämainitun huollettavina olevilla lapsilla on oikeus orvoneläkkeeseen,joka on kunkin lapsen osalta kaksinkertainen huollettavana olevaa lastakoskevaan lisään verrattuna.
41 e artikla
Sellaisen vanhuuseläkkeen saajalla, joka maksetaan 60 vuoden iässä tai
myöhemmin, työkyvyttömyyseläkkeen saajalla tai jälkeenjääneeneläkkeen saajalla on oikeus liitteessä IV olevassa 6, 7, ja 8 artiklassatarkoitettuihin perhelisiin. Perhelisä lasketaan edunsaajan eläkkeenperusteella.
Kuitenkin huollettavana olevaa lasta koskeva lisä, joka maksetaan
leskeneläkkeen saajalle, on kaksinkertainen liitteessä IV olevassa 7artiklassa määrättyyn lisään verrattuna.
Orvoneläkkeen saajalla on oikeus koulutuslisään liitteessä IV olevassa
8 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.
41 f artikla
Edellä 41 b—e artiklassa säädettyjen etuuksien ja takuiden maksa-
minen keskeytetään, jos työntekijän palvelukseen ottamiseen liittyväpalkkaus keskeytetään tilapäisesti säätiön henkilöstöä koskevien palve-lussuhteen ehtojen mukaisesti.
41 g artikla
Eläkkeet lasketaan sen palkka-asteikon perusteella, joka on voimassa
sen kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen, jolloin oikeus eläkkee-
seen alkaa.
Eläkkeisiin sovelletaan korjauskerrointa, joka on suurempi, yhtä suuri
tai pienempi kuin 100 prosenttia eläkkeensaajan kotipaikkavaltion elin-tasosta riippuen; kyseiset kertoimet ovat samat kuin ne, jotka Euroopanyhteisöjen neuvosto vahvistaa Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovel-lettavien henkilöstösääntöjen 64 artiklan ja 65 artiklan 2 kohdanperusteella.
Eläkkeisiin sovelletaan samoja mukautuksia kuin Euroopan yhteisöjen
neuvosto päättää näiden yhteisöjen virkamiesten eläkkeiden osalta.
Eläkkeet maksetaan jonakin liitteessä VI olevassa 38 artiklassa tarkoi-
tettuna valuuttana Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavienhenkilöstösääntöjen 63 artiklassa tarkoitettujen valuuttakurssien mukai-
sesti.
41 h artikla
Työntekijät vastaavat kolmasosasta eläkejärjestelmän rahoituksesta.
Kunkin työntekijän maksuosuus on 6,75 prosenttia hänen peruspalkas-taan lukuun ottamatta liitteessä IV olevassa 3 artiklassa tarkoitettujakorjauskertoimia. Kyseinen määrä vähennetään kuukausittain asiano-
maisen henkilön palkasta, ja se kirjataan tuloksi Euroopan yhteisön
yleisen tulo- ja menoarvion osastoon ”komissio”.
Kun on kyse tästä eläkejärjestelmästä johtuvien etuuksien maksami-
sesta, säätiön johtaja antaa toimivallan sellaisellehallintoviranomaiselle, jonka tehtävänä on eläkkeiden jakaminen jamaksu Euroopan yhteisöjen komission entisille virkamiehille. Varatnäiden etuuksien maksuun otetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä tulo-ja menoarviosta.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 14
▼B
7 LUKU
Aiheettomasti maksettujen summien palauttaminen
42 artikla
Työntekijälle aiheettomasti maksetut summat on palautettava, jos
vastaanottaja on ollut tietoinen maksun säännönvastaisuudesta tai jossen aiheettomuus on ollut niin ilmeinen, ettei hän ole voinut olla siitätietoinen.
8 LUKU
Muutoksenhakukeinot
43 artikla
1. Kukin näissä palvelussuhteen ehdoissa tarkoitettu henkilö voi
pyytää johtajalta itseään koskevaa päätöstä. Johtaja ilmoittaa kyseisellehenkilölle perustellun päätöksensä neljän kuukauden kuluessa pyynnön
esittämisestä. Jos pyyntöön ei ole vastattu tämän määräajan päättyessä,
sitä, että päätöstä ei ole tehty, pidetään hiljaisena hylkäyspäätöksenä,josta voi tehdä 2 kohdassa tarkoitetun valituksen.
2. Kukin näissä palvelussuhteen ehdoissa tarkoitettu henkilö voi
vaatia muutosta oikeuttaan loukkaavaan säädökseen valittamalla johto-
kunnalle joko johtajan päätöksestä tai siitä, että tämä ei ole toteuttanut
jotakin palvelussuhteen ehdoissa tarkoitettua toimenpidettä. Valitus ontehtävä kolmen kuukauden kuluessa. Aika lasketaan alkavaksi:
— päätöksen antamisesta tiedoksi kyseiselle henkilölle ja joka tapauk-
sessa viimeistään siitä päivästä, jona tämä on saanut tiedon siitä, joskyse on yksittäisestä päätöksestä; jos yksittäinen päätös onkuitenkin luonteeltaan sellainen, että se koskee muuta henkilöäkuin sitä, jolle se on osoitettu, tämä määräaika alkaa kyseisenhenkilön osalta siitä päivästä, jona tämä on saanut tiedon
päätöksestä, ja viimeistään sen julkistamispäivästä, ja
— vastaukselle asetetun määräajan päättymispäivästä, jos oikaisu
koskee 1 kohdassa tarkoitettua hiljaista hylkäyspäätöstä.
Johtokunta ilmoittaa kyseiselle henkilölle perustellun päätöksensä
neljän kuukauden kuluessa valituksen esittämispäivästä. Jos valitukseeneiole vastattu tämän määräajan päättyessä, si tä, että päätöstä eiole
tehty, pidetään hiljaisena hylkäyspäätöksenä, josta voi tehdä 44 artik-
lassa tarkoitetun valituksen.
3. Työntekijöiden on esitettävä pyyntönsä tai valituksensa ensin
lähimmälle esimiehelleen, jollei valitus koske esimiestä; tässä tapauk-sessa pyyntö tai valitus voidaan esittää suoraan tämän ylemmälle
esimiehelle.
44 artikla
1. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen ratkaisemaan
säätiön ja näissä palvelussuhteen ehdoissa tarkoitetun henkilön välisetriidat, jotka koskevat kyseisen henkilön oikeuksia 43 artiklan 2
kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Taloudellisissa riidoissa
tuomioistuimella on täysi harkintavalta.
2. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle tehty valitus otetaan
käsiteltäväksi vain, jos
— asiasta on aiemmin valitettu johtokunnalle 43 artiklan 2 kohdan
mukaisesti ja siinä säädetyssä määräajassa tai
— valitus on hylätty nimenomaisella päätöksellä tai hiljaisella
päätöksellä.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu valitus on esitettävä kolmen
kuukauden kuluessa. Aika lasketaan:
— valitusta koskevan päätöksen tiedoksiantamisesta tai
— vastausajan päättymispäivästä, jos valitus koskee 43 artiklan 2
kohdan mukaisen valituksen hiljaista hylkäämispäätöstä; jos1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 15
▼B
kuitenkin tehdään nimenomainen hylkäyspäätös hiljaisen hylkä-
yspäätöksen jälkeen, mutta ennen valitusajan päättymistä,valitusajan katsotaan alkaneen uudelleen.
4. Poiketen 2 kohdan säännöksistä asianomainen voi välittömästi
esitettyään johtokunnalle 43 artiklan 2 kohdan mukaisesti oikaisuvaati-muksen saattaa asian yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi, joshakemukseen liitetään pyyntö joko kiistanalaisen toimen täytäntöön-panon lykkäämiseksi tai välitoimien aloittamisen lykkäämiseksi.
Tällöin pääkanteen käsittelyä yhteisön tuomioistuimessa lykätään,
kunnes on saatu nimenomainen päätös tai hiljainen päätös valituksenhylkäämisestä.
5. Tässä artiklassa tarkoitettujen valitusten käsittelyyn ja päätöksen-
tekoon sovelletaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vahvistamaatyöjärjestystä.
9 LUKU
Palvelussuhteen päättyminen
45 artikla
Palvelussuhde päättyy työntekijän kuollessa ja lisäksi:1. määräaikainen sopimus päättyy:
a) sopimuksessa määrättynä päivänä,
b) sopimuksessa määrätyn irtisanomisajan päättyessä, jos sopimuk-
seen sisältyy määräys, jonka mukaisesti työntekijällä tai säätiölläon oikeus irtisanoa sopimus ennen sen päättymistä. Tämä irtisa-nomisaika voi olla enintään kolme kuukautta, tai
c) sen kuukauden lopussa, jona työntekijä täyttää 65 vuotta.
Jos säätiö irtisanoo työsopimuksen, työntekijällä on oikeus tehtävien
päättymisen ja sopimuksen päättymispäivän väliseltä jaksolta
korvaukseen, joka vastaa kolmasosaa hänen peruspalkastaan;
2. toistaiseksi tehty sopimus päättyy:
a) sopimuksessa määrätyn irtisanomisajan päättyessä; tämän irtisa-
nomisajan on oltava vähintään kaksi päivää kunkin kokonaisen
palveluskuukauden osalta, vähintään 15 päivää ja enintään kolme
kuukautta. Irtisanomisaika ei kuitenkaan voi alkaa äitiys- tai sair-ausloman aikana jos kyseinen loma on enintään kolme kuukautta.Toisaalta irtisanomisaika keskeytyy näiden lomien ajaksi edellämainituin rajoituksin, tai
b) sen kuukauden lopussa, jolloin työntekijä täyttää 65 vuotta.
46 artikla
Määräaikaisen ja toistaiseksi tehdyn palvelussopimuksen osalta:1. säätiön on irtisanottava sopimus ilman irtisanomisaikaa, jos
työntekijä kutsutaan puolustusvoimien palvelukseen,
2. säätiö voi irtisanoa palvelussopimuksen ilman irtisanomisaikaa:
a) edellä 25 artiklan toisessa kohdassa säädettyjen edellytysten
mukaisesti koeajan päättyessä,
b) siinä tapauksessa, että työntekijä valitaan julkiseen tehtävään ja
jos johtaja katsoo, että tämän työntekijän luottamustoimi onristiriidassa hänen tavanomaisten tehtäviensä hoidon kanssasäätiössä, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklansoveltamista,
c) jos työntekijä ei enää täytä 23 artiklan 2 kohdan a ja d alakoh-
dassa säädettyjä vaatimuksia, ja
d) jos työntekijä ei voi enää hoitaa tehtäviään 30 artiklassa tarkoi-
tetun palkallisen sairasloman jälkeen. Tässä tapauksessatyöntekijälle maksetaan hänen peruspalkkaansa vastaava korvausja perhelisä kahdelta päivältä kunkin kokonaisen palveluskuu-kauden osalta.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 16
▼B
47 artikla
1. Työsuhde voidaan kurinpitosyistä irtisanoa ilman irtisanomisaikaa
työntekijän syyllistyessä velvollisuuksiensa tahalliseen tai huolimatto-muudesta johtuvaan vakavaan laiminlyöntiin. Johtaja tekee perustellunpäätöksensä asiasta sen jälkeen, kun kyseiselle henkilölle on annettu
tilaisuus esittää selityksensä.
2. Tässä tapauksessa johtaja voi tehdä päätöksen liitteessä IV
säädetyn uudelleenasettautumiskorvauksen pidättämisestä kokonaan tai
osittain►
M2sekä voi myös päättää rajoittaa liitteessä VI olevassa
11 artiklassa määrättyä lisää 41 h artiklassa säädetyn maksun korvaa-miseen, jota korotetaan yhdistetyllä 3,5 prosentin korolla vuosittain ◄.
48 artikla
1. Säätiön on irtisanottava työntekijän palvelussuhde ilman irtisano-
misaikaa silloin, kun johtaja toteaa, että
a) kyseinen henkilö on palvelukseen otettaessa tahallisesti antanut
vääriä tietoja joko ammattitaidostaan tai 23 artiklan 2 kohdassasäädettyjen edellytysten täyttämisestä, ja
b) nämä annetut väärät tiedot ovat olleet ratkaisevia kyseisestä
henkilöä palvelukseen otettaessa.
2. Tässä tapauksessa johtaja ilmoittaa palvelussuhteen päättyneeksi
kuultuaan kyseistä työntekijää. Työntekijän on päätettävä tehtävänsä
välittömästi. Edellä olevan 47 artiklan 2 kohdan säännöksiä sovelle-
taan.
III OSASTO
PAIKALLISET TYÖNTEKIJÄT
49 artikla
Jollei tässä luvussa toisin säädetä, johtokunta päättää yhteisymmärryk-
sessä Euroopan yhteisöjen komission kanssa paikallisten työntekijöidenpalvelussuhteen ehdoista erityisesti, kun on kyse:
a) palvelukseenottamistavasta ja sopimuksen päättymisestä,
b) lomista ja
c) palkasta,
siinä paikassa voimassa olevien säännösten ja käytännön perusteella,
jossa paikallinen työntekijä hoitaa tehtäviään.
50 artikla
Säätiö vastaa työnantajan sosiaaliturvamaksuista siinä paikassa
voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti, jossa kyseinen paikallinentyöntekijä hoitaa tehtäviään.
51 artikla
Säätiön ja paikallisen työntekijän väliset riidat ratkaisee siinä paikassa
voimassa olevan lainsäädännön mukaan toimivaltainen tuomioistuin,jossa kyseinen paikallinen työntekijä hoitaa tehtäviään.
52 artikla
Paikallisella työntekijällä, jonka palvelussopimus on tehty vuotta
pidemmäksi ajaksi tai toistaiseksi, on oikeus äänestää ja oikeus asettua
ehdokkaaksi henkilöstökomitean jäseniä valittaessa. Lisäksi paikalli-sella työntekijällä, jonka palvelussopimus on tehty vuottalyhyemmäksi ajaksi on myös äänioikeus, jos hän on ollut säätiön palve-luksessa vähintään kuusi kuukautta.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 17
▼B
IV OSASTO
JOHTAJA JA APULAISJOHTAJA
53 artikla
1. Johtokunta päättää johtajaan ja apulaisjohtajaan sovellettavista
säännöksistä, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 54 artiklan sovel-tamista.
2. Johtajan apuna toimii apulaisjohtaja; johtajan ollessa poissa tai
estynyt hänen sijallaan toimii apulaisjohtaja.
54 artikla
Oikeuksia ja velvollisuuksia koskevia 3, 7, 8, 10, 12, 13, 15, 16, 18, 19,
20 ja 21 artiklan säännöksiä sekä muutoksenhakukeinoja koskevia 43 ja
44 artiklan säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin johtajaan ja apulais-johtajaan.
V OSASTO
ERIOIKEUDET JA VAPAUDET
55 artikla
Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan
12—16 artiklaa sovelletaan säätiön työntekijöihin sekä johtajaan jaapulaisjohtajaan.
Pöytäkirjan 12 artiklan a kohdan määräykset koskevat paikallisia
työntekijöitä.
VI OSASTO
VEROTUS
56 artikla
Euroopan yhteisöille suoritettavaan veroon sovellettavien ehtojen ja
menettelyjen vahvistamisesta 29 päivänä helmikuuta 1968 annettuaneuvoston asetusta (EHTY, ETY, EURATOM) N:o 260/68 (
1) sovelle-
taan vastaavasti säätiön työntekijöihin sekä johtajaan ja
apulaisjohtajaan.
Säätiö kantaa veron ennakkopidätyksenä. Kannetut verot merkitään
tuloiksi Euroopan yhteisöjen talousarvioon.
VII OSASTO
LOPPUSÄÄNNÖKSET
57 artikla
Johtokunta vahvistaa näiden palvelussuhteen ehtojen yleiset täytäntöön-
panoa koskevat säännökset sovittuaan asiasta Euroopan yhteisöjenkomission kanssa, johtajan esityksestä ja kuultuaan henkilöstökomiteaa.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 18
(1) EYVL N:o L 56, 4.3.1968, s. 8
▼M2
LIITE I
HENKILÖSTÖKOMITEAN JA TYÖKYVYTTÖMYYSASIOITA
HOITAVAN KOMITEAN KOKOONPANO JA NIIDEN TOIMINTAA
KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT
I LUKU
Henkilöstökomitea
1 artikla
Henkilöstökomiteassa on varsinaisia jäseniä ja mahdollisia varajäseniä, joiden
toimikausi on kaksi vuotta. Kuitenkin säätiö voi päättää vahvistaa lyhyemmän
toimikauden, jonka on kuitenkin oltava vähintään vuoden pituinen.
Henkilöstökomitean vaalin edellytykset vahvistaa kyseisessä asemapaikassa
palveluksessa olevien työntekijöiden yleiskokous. Vaalit toimitetaan salaisina.
Henkilöstökomitean kokoonpanon on oltava sellainen, että siinä varmistetaan
kaikkien työntekijäryhmien edustus.
Vaalit ovat lailliset, kun kaksi kolmasosaa äänioikeutetuista työntekijöistä osal-
listuu niihin. Jos tämä määräedellytys ei täyty, toisen kierroksen vaalit ovat
lailliset, jos enemmistö kyseisistä äänioikeutetuista osallistuu niihin.
Henkilöstökomitean jäsenten ja säätiön perustamaan toimielimeen nimettyjen
työntekijöiden tehtäviä pidetään osana heidän tavanomaista työtään. Asianomai-
selle ei saa aiheutua haittaa näiden tehtävien hoitamisesta.”
II LUKU
Työkyvyttömyysasioita hoitava komitea
2 artikla
Työkyvyttömyyttä käsittelevässä komiteassa on kolme lääkäriä, joista ensim-
mäisen lääkärin nimeää säätiö, toisen lääkärin nimeää se työntekijä, jota asia
koskee, ja kolmas lääkäri nimetään näiden kahden nimetyn lääkärin yhteisellä
sopimuksella.
Jos asianomainen työntekijä ei nimeä lääkäriä, sen määrää viran puolesta Euroo-
pan yhteisöjen tuomioistuimen presidentti.
Jos kolmannen lääkärin nimeämisestä ei päästä sopimukseen kahden kuukauden
kuluessa toisen lääkärin nimeämisestä, kolmannen lääkärin nimeää Euroopan
yhteisöjen tuomioistuimen presidentti jonkin osapuolen hakemuksesta.
3 artikla
Säätiö maksaa työkyvyttömyysasioita hoitavan komitean työstä aiheutuvat kulut.
Jos sen työntekijän, jota asia koskee, nimeämän lääkärin kotipaikka on muu kuin
kyseisen työntekijän asemapaikka, kyseisen työntekijän on maksettava ylimää-
räiset lääkärinkulut, jotka aiheutuvat kyseisestä nimeämisestä, lukuun ottamatta
ensimmäisen luokan matkakuluja, jotka säätiö korvaa.
4 artikla
Työntekijä voi toimittaa työkyvyttömyysasioita hoitavalle komitealle kaikki
kertomukset tai todistukset, jotka hän on saanut hoitavalta lääkäriltään tai
muulta lääketieteen harjoittajalta, jota hän on mahdollisesti kuullut.
Komitean johtopäätökset annetaan tiedoksi säätiölle ja sille, jota asia koskee.Komitea käsittelee asioita luottamuksellisesti.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 19
▼B
LIITE II
VAPAA-AIKANA JA RAHANA MAKSETTAVA YLITYÖKORVAUS
1 artikla
Palvelussuhteen ehtojen 27 artiklassa vahvistetuissa rajoissa C- ja D-ura-aluei-
siin kuuluvilla työntekijöillä on oikeus korvaukseen joko vapaa-aikana tai
rahana jäljempänä määrättyjen edellytysten mukaisesti:
a) jokainen ylityötunti korvataan ►M1puolellatoista tunnilla vapaa-aikaa ◄;
jos ylityö suoritetaan klo 22.00 ja 7.00 välillä tai sunnuntaina taikka yleisenä
vapaapäivänä, yksi ylityötunti korvataan kuitenkin ►M1kahdella tunnilla
vapaa-aikaa ◄; myönnettäessä vapaa-aikaa on otettava huomioon yksikön
tarpeet ja asianomaisen omat toivomukset,
b) jos yksikön tarpeet eivät salli suorittaa kyseistä korvausta vapaa-aikana
ennen kuin sitä kuukautta seurannut kuukausi, jona ylityö suoritettiin, on
päättynyt, johtaja voi antaa luvan, että korvaamatta olevat ylityötunnit korva-
taan rahana, joka on ►M10,56 prosenttia ◄ kuukausittaisesta
peruspalkasta a kohdassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti kultakin
ylityötunnilta, ja
c) korvauksen saamiseksi rahana tai vapaa-aikana edellytetään, että ylityö on
jatkunut yli 30 minuuttia.
2 artikla
Aikaa, joka tarvitaan komennuspaikkaan matkustamiseen, ei voida pitää tässä
liitteessä tarkoitettuna ylityöaikana. Tavanomaisten työtuntien määrän ylittävät
työtunnit komennuspaikassa voidaan johtajan päätöksellä korvata vapaa-aikana
taimahdolli sestirahana.
3 artikla
Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 artiklassa määrätään, tiettyjen C- ja D-ura-alueisiin
kuuluvien työntekijöiden tekemistä ylityötunneista voidaan maksaa erityisissä
olosuhteissa kiinteämääräinen korvaus, jonka määrän ja myöntämistä koskevat
yksityiskohtaiset säännöt vahvistaa johtokunta henkilöstökomitean annettua
lausuntonsa.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 20
▼B
LIITE III
LOMIA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT
1j a k s o
VUOSILOMA
1 artikla
Sinä vuonna, jona työntekijä otetaan säätiön palvelukseen tai jona hän eroaa
säätiön palveluksesta, hänellä on oikeus saada vuosilomaa kaksi arkipäivää
kultakin täydeltä palveluskuukaudelta, kaksi arkipäivää kultakin sellaiselta
vajaalta palveluskuukaudelta, jonka aikana hän ollut työssä yli 15 päivää, ja
yksi arkipäivä kultakin palveluskuukaudelta, jonka aikana hän ollut työssä
enintään 15 päivää.
2 artikla
Vuosiloma voidaan pitää yhtäjaksoisesti tai useampana osana työntekijän toivo-
musten ja säätiön toiminnan vaatimusten mukaan. Ainakin yhden yhtäjaksoisen
lomajakson täytyy kuitenkin olla kahden viikon pituinen. Uusille työntekijöille
myönnetään vuosilomaa vasta palvelussuhteen jatkuttua kolmen kuukauden
ajan; he voivat saada lomaa aikaisemminkin aiheellisesti perustelluissa poik-
keustapauksissa.
3 artikla
Jos työntekijä sairastuu vuosilomallaan tavalla, joka estäisi häntä hoitamasta
tehtäviään, jos hän olisi ollut palveluksessa, vuosilomaa pidennetään lääkärinto-
distuksessa aiheellisesti perustellun työkyvyttömyyden ajan.
4 artikla
Jos työntekijä ei ole säätiöstä riippumattomista syistä käyttänyt koko vuosilo-
maansa ennen kyseisen kalenterivuoden loppua, seuraavaksi vuodeksi
siirrettävä loma voi olla enintään 12 päivää.
Jos työntekijä ei ole tehtävien hoidon päättyessä käyttänyt kaikkea vuosilo-
maansa, hänelle maksetaan lomakorvauksena yksikolmaskymmenesosa hänen
senhetkisestä kuukausipalkastaan kultakin käyttämättömältä lomapäivältä.
Jos tehtävien hoidon päättävä työntekijä on pitänyt enemmän vuosilomaa kuin
mihin hänen palveluksessaolonsa hänen erotessaan oikeuttaa, hänen palkastaan
pidätetään edellisessä kohdassa säädetyllä tavalla laskettu määrä.
5 artikla
Jos työntekijä kutsutaan palvelukseen yksikön toiminnan niin vaatiessa vuosilo-
mansa aikana tai hänen lomansa peruutetaan, tästä aiheutuvat kulut korvataan
asianmukaisia tositteita vastaan hänelle ja matkustusaika korvataan uutena
lomana.
2j a k s o
ERITYISET LOMAT
6 artikla
Vuosiloman lisäksi työntekijälle voidaan pyynnöstä myöntää erityistä lomaa.
Jäljempänä tarkoitetuissa tapauksissa myönnetään kyseinen loma seuraavasti:
— työntekijän avioliitto: neljä päivää,
— työntekijän kotipaikan vaihto: enintään kaksi päivää,— puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää,— puolison kuolema: neljä päivää,— vanhemman tai isovanhemman vakava sairaus: enintään kaksi päivää,— vanhemman tai isovanhemman kuolema: kaksi päivää,— lapsen syntymä tai avioliitto: kaksi päivää,— lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää, ja— lapsen kuolema: neljä päivää.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 21
▼B
3j a k s o
MATKUSTUSAIKA
7 artikla
Edellä 1 jaksossa säädettyä lomaa pidennetään matkustusajalla, joka lasketaan
lomapaikan ja asemapaikan välisen rautatiematkan mukaan seuraavasti:
— 50—250 km: yksi päivä edestakaista matkaa varten,
— 251—600 km: kaksi päivää edestakaista matkaa varten,
— 601—900 km: kolme päivää edestakaista matkaa varten,
— 901—1 400 km: neljä päivää edestakaista matkaa varten,— 1401—2 000 km: viisi päivää edestakaista matkaa varten,— yli 2 000 km: kuusi päivää edestakaista matkaa varten.
Edellä olevasta voidaan poikkeustapauksessa poiketa sen pyynnöstä, jota asia
koskee, jos esitetään näyttöä siitä, että edestakaista matkaa ei voi suorittaa laske-
tussa ajassa.
Tässä artiklassa lomapaikalla vuosiloman yhteydessä tarkoitetaan kyseisen
työntekijän kotipaikkaa.
Edellä olevia määräyksiä sovelletaan työntekijöihin, joiden asema- ja kotipaikka
sijaitsevat Euroopassa. Jos asema- ja/taikotipaikka sijaitsee tai sijaitsevat Euroo-
pan ulkopuolella, matkustusaika vahvistetaan erityisellä päätöksellä ottaen
huomioon asianomaisen erityistarpeet.
Kun on kyse 2 jaksossa tarkoitetuista erityisistä lomista, matkustusaika vahviste-
taan erityisellä päätöksellä ottaen huomioon asianomaisen erityistarpeet.
Kun työntekijään sovelletaan liitteessä IV olevan 15 artiklan 2 kohdan
kolmannen alakohdan määräyksiä, matkaan kulunut aika, joka perustuu koti-
paikan ja asemapaikan välillä rautateitse kuljettavaan etäisyyteen määritetään
seuraavasti:
— enintään 900 kilometriä: päivä meno-paluumatkaan, ja
— yli 900 kilometriä: kaksi päivää meno-paluumatkaan.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 22
▼M1
▼B
LIITE IV
PALKKA JA KULUKORVAUKSET
1j a k s o
YLEISET MÄÄRÄYKSET
1 artikla
Palkka käsittää peruspalkan, perhelisät ja muut korvaukset.
2 artikla
Työntekijöiden palkka ilmaistaan Belgian frangeina. Palkka maksetaan sen
valtion valuuttana, jossa työntekijä hoitaa tehtäviään.
Palkka, joka maksetaan muuna valuuttana kuin Belgian frangeina lasketaan sen
valuuttakurssin perusteella, jota sovelletaan palkkaan Euroopan yhteisöjen virka-
miehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 63 artiklan mukaan.
3 artikla
Belgian frangeina ilmaistuun työntekijän palkkaan, josta on tehty näissä palve-
lussuhteen ehdoissa tai niiden soveltamista koskevissa määräyksissä tarkoitetut
pakolliset vähennykset, sovelletaan korjauskerrointa, joka on erilaisten asema-
paikkojen elinkustannusten mukaisesti suurempi, pienempi tai yhtä suuri kuin
100 prosenttia.
Korjauskertoimet vastaavat Euroopan yhteisöjen neuvoston Euroopan yhteisöjen
virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 64 ja 65 artiklan 2 kohdan
nojalla vahvistamia korjauskertoimia.
4 artikla
Kunkin palkkaluokan ja tason kuukausittainen peruspalkka vahvistetaan seur-
aavan taulukon mukaisesti:
TasotPalkkaluokat
12345678
A 5 52 068 55 348 58 628 61 908 65 188 68 468 71 748 75 028
A 6 44 538 47 120 49 702 52 284 54 866 57 448 60 030 62 612
A 7 37 926 39 969 42 012 44 055 46 098 48 141 50 184 52 227
A 8 33 193 34 644 36 095 37 546 38 997 40 448 41 899 43 350
B 1 44 538 47 120 49 702 52 284 54 866 57 448 60 030 62 612
B 3 31 528 33 141 34 754 36 367 37 980 39 593 41 206 42 819
B 5 23 675 24 805 25 935 27 065 28 195 29 325 30 455 31 585
C 1 27 443 28 679 29 915 31 151 32 387 33 623 34 856 36 095
C 2 23 460 24 590 25 720 26 850 27 980 29 110 30 240 31 370
C 3 21 687 22 655 23 623 24 591 25 559 26 527 27 495 28 463
C 5 17 492 18 353 19 214 20 075 20 936 21 797 22 658 23 519
D 2 18 140 19 054 19 968 20 882 21 796 22 710 23 624 24 538
D 4 15 558 16 310 17 062 17 814 18 566 19 318 20 070 20 822
5 artikla
Palkkoihin tehdään samat mukautukset kuin ne, joista Euroopan yhteisöjen
neuvosto on päättänyt näiden yhteisöjen virkamiehien palkkojen osalta.
►M1 ◄1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 23
▼M1
▼B
▼B
2j a k s o
PERHELISÄT
6 artikla
1. Kotitalouslisä on 5 prosenttia työntekijän peruspalkasta ja sen on oltava
vähintään 1 276 Belgian frangia.
2. Kotitalouslisään on oikeus:
a) naimisissa olevalla työntekijällä,
b) työntekijällä, joka on leski, eronnut, virallisessa asumuserossa tai naimaton
taijolla on huollettavanaan yksitaiuseampi7 arti klan 2 ja 3 kohdassa
tarkoitettu huollettavana oleva lapsi,
c) johtajan perustellulla erityisellä päätöksellä, joka on tehty asianmukaisten
todisteiden perusteella, työntekijällä, joka ei täytä a ja b alakohdassa tarkoi-
tettuja edellytyksiä mutta joka kuitenkin on tosiasiallisesti vastuussa
huollettavina olevista henkilöistä.
3. Jos työntekijän puoliso harjoittaa palkallista toimintaa, josta hän saa
vuosittaista tuloa ennen veronpidätystä yli ►M1ura-alueen C 3 kolmannella
tasolla olevan työntekijän kuukausittaisen peruspalkan, johon sovelletaan sen
valtion osalta vahvistettua korjauskerrointa, jossa puoliso harjoittaa ammatillista
toimintaa ◄, työntekijällä ei ole oikeutta kotitalouslisään ilman johtajan
erityistä päätöstä. Kuitenkin kotitalouslisän saa, jos avioparilla on huollettava-
naan yksitaiuseampilapsi .
4. Jos molemmat puolisot ovat säätiön palveluksessa ja heillä on 1, 2 ja 3
kohdan nojalla oikeus kotitalouslisään, lisä maksetaan ainoastaan sille puolisolle,
jonka peruspalkka on korkeampi.
7 artikla
1. Työntekijälle, jolla on huollettavanaan vähintään yksi lapsi, maksetaan 2 ja
3 kohdan mukaisesti 1 983 Belgian frangin suuruinen lisä kuukaudessa kutakin
huollettavaa lasta kohden.
2. Huollettavana olevaksi lapseksi katsotaan työntekijän tai hänen puolisonsa
lapsi, avioliiton ulkopuolella syntynyt lapsi tai lapseksi otettu lapsi, kun
työntekijä huolehtii siitä tosiasiallisesti.
Mitä edellä säädetään, sovelletaan myös lapseksi otettavaan lapseen, jonka
lapseksiottamismenettely on aloitettu.
3. Lisä myönnetään:
a) ilman eri toimenpiteitä alle 18-vuotiaalle lapselle,
b) kyseisen työntekijän perustellusta hakemuksesta 18—26-vuotiaalle lapselle,
joka käy koulua tai on ammatillisessa koulutuksessa.
4. Jos työntekijä on lain mukaan velvollinen huolehtimaan henkilöstä, jonka
huoltaminen aiheuttaa huomattavia kustannuksia, tällaiseen henkilöön voidaan
poikkeustapauksessa johtajan perustelluin ja asianmukaisiin selvityksiin perus-
tuvin erillispäätöksin soveltaa samoja määräyksiä kuin huollettavaan lapseen.
5. Jos lapsion vakavan sai rauden taityökyvyttömyyden vuoksiestynyt hank-
kimasta toimeentuloaan, lisää maksetaan koko sairauden tai työkyvyttömyyden
kestoajan hänen iästään riippumatta.
6. Työntekijän huollettavana olevasta lapsesta maksetaan vain yksi tässä
artiklassa tarkoitettu lisä siinäkin tapauksessa, että työntekijän puoliso on jonkin
Euroopan yhteisöjen toimielimen palveluksessa.
8 artikla
Työntekijälle maksetaan hänen suorittamiensa todellisten koulutuskustannusten
suuruinen koululisä, joka on enintään 1 772 Belgian frangia kuukaudessa
jokaista 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua huollettavana olevaa lasta kohden,
joka saa säännöllistä täysipäiväistä opetusta jossakin oppilaitoksessa.
Oikeus tähän lisään alkaa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka aikana
lapsi aloittaa peruskoulun, ja päättyy sen kuukauden lopussa, jonka aikana lapsi
täyttää 26 vuotta.
Edellä ensimmäisessä kohdassa mainittu enimmäismäärä maksetaan kaksinker-
taisena:
— työntekijälle, jonka asemapaikan etäisyys Eurooppa-koulusta tai hänen
omalla kielellään toimivasta koulusta on vähintään 50 kilometrin, jos lapsi1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 24
▼B
tosiasiallisesti käy vähintään 50 kilometri etäisyydellä asemapaikasta sijait-
sevaa koulua;
— työntekijä, jonka asemapaikka on vähintään 50 kilometrin päässä:
— joko Eurooppa-koulusta,
— tai koulusta, jossa annetaan opetusta lapsen äidinkielellä, ja jota lapsi käy
painavin perustein osoitettavissa olevien opetuksellisten syiden vuoksi.
9 artikla
1. Työntekijän, jolle maksetaan tässä jaksossa tarkoitettuja perhelisiä, on
ilmoitettava hänelle muista lähteistä maksetut vastaavanlaiset lisät; viimeksi
mainitut vähennetään 6, 7 ja 8 artiklan mukaan maksetuista lisistä.
2. Huollettavana olevaa lasta koskeva lisä voidaan maksaa kaksinkertaisena
johtajan perustelluin erityispäätöksin, jos lääkärintodistuksin osoitetaan lapsen
liikunta- tai kehitysvammaisuus, joka aiheuttaa työntekijälle huomattavia kustan-
nuksia.
J a k s o2a
LUENTOPALKKIO
9 a artikla
Työntekijä, jolle säätiön johtaja on antanut tehtäväksi antaa opetusta osana
palvelussuhteen ehtojen 20 artiklan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua amma-
tillista täydennyskoulutusta, voi saada korvauksen, joka on 0,45 prosenttia
kuukausittaisesta peruspalkasta kultakin tavanomaisten työtuntien ulkopuolella
annetulta opetustunnilta.
Korvaus maksetaan joltakin opetusta seuraavalta kuukaudelta saatavan palkan
yhteydessä.
3j a k s o
ULKOMAANKORVAUS
10 artikla
►M11.◄ Ulkomaankorvaus, joka on 16 prosenttia peruspalkan sekä koti-
talouslisän ja asianomaiselle huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän
yhteismäärästä, maksetaan:
a) työntekijälle, jos
— hän ei ole eikä ole koskaan ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella
►M1 ◄hänen asemapaikkansa sijaitsee, tai jos
— hän kuusi kuukautta ennen säätiön palvelukseen tuloa päättyneen viisi-
vuotiskauden aikana ei ole vakituisesti asunut tai harjoittanut
pääasiallista ammattitoimintaansa kyseisen valtion alueella Euroopassa.
Tätä määräystä sovellettaessa ei oteta huomioon toisen valtion tai
kansainvälisen järjestön lukuun tehdystä työstä aiheutuneita vaikeuksia;
b) työntekijälle, vaikka hän on tai on ollut sen valtion kansalainen, jonka
alueella asemapaikka sijaitsee, jos hän palvelukseentulopäivää edeltäneiden
kymmenen vuoden aikana on vakituisesti asunut kyseisen valtion Euroopassa
olevan alueen ulkopuolella syistä, jotka eivät liity jonkin valtion tai
kansainvälisen järjestön lukuun tehtyyn työhön.
Ulkomaankorvauksen vähimmäismäärä on 3 543 Belgian frangia kuukau-
dessa.
2. Työntekijällä, jolla ei ole koskaan ollut sen jäsenvaltion kansalaisuutta,
jossa hänen asemapaikkansa on, ja joka ei täytä 1 kohdassa säädettyjä edelly-
tyksiä, on oikeus erityiseen ulkomaankorvaukseen, joka on neljännes
ulkomaankorvauksesta.
3. Edellä 1 ja 2 kohdan soveltamiseksi työntekijä, joka on avioliiton kautta
ilman eri toimenpiteitä saanut sen jäsenvaltion kansalaisuuden, jossa hänen
asemapaikkansa on, ilman, että hänellä olisi mahdollisuus luopua siitä, rinnaste-
taan 1 kohdan a alakohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun henkilöön.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 25
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
4j a k s o
KULUKORVAUKSET
A.Asettautumiskorvaus ja uudelleenasettautumiskorvaus
11 artikla
1. Työntekijälle, joka on otettu palvelukseen vähintään vuoden määräajaksi
taijonka johtaja katsoo otetun palvelukseen vastaavaksiajaksipalvelussopi -
muksen ollessa voimassa toistaiseksi,maksetaan 2 kohdassa määrättyä
asettautumiskorvausta arvioidun palvelusajan mukaan seuraavasti:
— vähintään vuosi, mutta alle kaksi
vuotta:kolmannes/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C1502 kohdan a
alakohdassa
määrätystä
korvauksesta— vähintään kaksi, mutta alle kolme
vuotta:kaksikolman-
nesta
— vähintään kolme vuotta: kolmannes
2. a) Työntekijälle, joka on oikeutettu ulkomaankorvaukseen tai osoittaa joutu-
neensa vaihtamaan asuinpaikkaa täyttääkseen palvelussuhteen ehtojen 16
artiklan vaatimukset, maksetaan asettautumiskorvauksena kahden
kuukauden peruspalkkaa vastaava määrä, jos hän on oikeutettu kotitalous-
lisään, ja yhden kuukauden peruspalkkaa vastaava määrä, jos hän ei saa
kotitalouslisää.
Jos molemmat aviopuolisot ovat säätiön palveluksessa ja oikeutettuja aset-
tautumiskorvaukseen, korvaus maksetaan vain sille puolisoista, jolla on
suurempipalkka.
Asettautumiskorvaukseen sovelletaan kyseisen työntekijän asemapaikalle
vahvistettua korjauskerrointa.
b) Samansuuruinen asettautumiskorvaus maksetaan työntekijälle, joka siir-
retään uuteen asemapaikkaan ja joutuu siksi vaihtamaan asuinpaikkaa
täyttääkseen palvelussuhteen ehtojen 16 artiklan vaatimukset.
c) Asettautumiskorvauksen määrä perustuu työntekijän siviilisäätyyn ja palk-
kaan joko palvelukseentulohetkellä tai harjoittelun päättyessä taikka sinä
päivänä, jona siirto uuteen asemapaikkaan tapahtuu.
Asettautumiskorvauksen maksamisen edellytyksenä on, että asianomainen
työntekijä ja kotitalouslisään oikeutettu työntekijä perheineen on asettunut
asumaan asemapaikkaan.
d) Jos kotitalouslisään oikeutettu työntekijä ei perheineen asetu asumaan
asemapaikkaan, hänelle maksetaan vain puolet siitä korvauksesta, johon
hän muutoin olisi oikeutettu; toinen puoli korvauksesta maksetaan, kun
hänen perheensä asettuu asumaan asemapaikkaan, jos 16 artiklan 4
kohdan määräaikoja noudatetaan. Jos työntekijä siirretään hänen perh-
eensä asuinpaikkakunnalle ennen kuin perhe on asettunut asumaan hänen
asemapaikkaansa, hänellä ei tästä syystä ole oikeutta asettautumiskorvauk-
seen.
e) Työntekijän, jolle on maksettu asettautumiskorvaus ja joka omasta tahdos-
taan eroaa säätiön palveluksesta kahden vuoden kuluessa tehtäviensä
aloittamisesta, on erotessaan maksettava takaisin kahdesta vuodesta
jäljellä olevaa osaa suhteellisesti vastaava osa asettautumiskorvauksesta.
f) Työntekijän, jolle maksetaan asettautumiskorvaus, on ilmoitettava hänelle
muista lähteistä maksetut vastaavanlaiset korvaukset, jotka vähennetään
tässä artiklassa tarkoitetusta korvauksesta.
12 artikla
1. Edellä olevan 11 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttävä työntekijä on
palvelussuhteen päättyessä oikeutettu uudelleenasettautumiskorvaukseen, joka
määrältään vastaa kahden kuukauden peruspalkkaa, jos työntekijä on oikeutettu
kotitalouslisään, ja yhden kuukauden peruspalkkaa, jos työntekijällä ei ole
oikeutta kotitalouslisään; uudelleenasettautumiskorvauksen edellytyksenä on,
että palvelussuhde on kestänyt neljä vuotta ja että asianomainen ei saa vastaavaa
korvausta uudessa asemapaikassa.
Jos molemmat aviopuolisot ovat säätiön palveluksessa ja oikeutettuja uudellee-
nasettautumiskorvaukseen, kyseinen korvaus maksetaan vain sille puolisoista,
jolla on suurempiperuspalkka.
Työntekijälle, jonka palvelussuhde on kestänyt yli vuoden mutta ei neljää
vuotta, maksetaan uudelleenasettautumiskorvausta palvelusajan kokonaisia
vuosia suhteellisesti vastaava osa.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 26
▼B
Palkattomia lomia ei oteta huomioon tätä aikaa laskettaessa.
Uudelleenasettautumiskorvaukseen sovelletaan työntekijän viimeisen asema-
paikan korjauskerrointa.
2. Työntekijän kuollessa uudelleenasettautumiskorvaus maksetaan hänen
leskelleen tai, jollei leskeä ole, hänen 7 artiklassa tarkoitetuille huollettavina
oleville lapsille, riippumatta siitä, täyttyykö 1 kohdan vaatimus palvelussuhteen
pituudesta.
3. Uudelleenasettautumiskorvaus lasketaan työntekijän siviilisäädyn ja palkan
perusteella palvelussuhteen päättymispäivänä.
4. Uudelleenasettautumiskorvauksen saamiseksi on esitettävä selvitys siitä,
että työntekijä perheineen tai kuolleen työntekijän perhe on asettautunut uudel-
leen vähintään 70 kilometrin etäisyydellä asianomaisen aikaisemmasta
asemapaikasta sijaitsevaan paikkaan.
Työntekijän tai kuolleen työntekijän perheen on asettauduttava uuteen paikkaan
kolmen vuoden kuluessa asianomaisen palvelussuhteen päättymisestä.
Työntekijän oikeudenomistajalta ei evätä uudelleenasettautumiskorvausta main-
itun määräajan ylittymisen perusteella, jos tämä osoittaa olleensa tietämätön
edellä olevista määräyksistä.
13 artikla
Edellä 11 artiklassa tarkoitetun asettautumiskorvauksen ja 12 artiklassa tarkoi-
tetun uudelleenasettautumiskorvauksen vähimmäismäärä on kuitenkin:
— 5 000 Belgian frangia kotitalouslisään oikeutetulle työntekijälle,
— 3 000 Belgian frangia työntekijälle, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään.
B.Matkakulut
14 artikla
1. Työntekijällä on oikeus omien matkakulujensa sekä puolisonsa ja samassa
taloudessa elävien hänen huollettavanaan olevien henkilöiden matkakulujen
korvaukseen:
a) palvelussuhteen alkaessa, jolloin korvaus koskee matkaa palvelukseenottopai-
kasta asemapaikkaan;
b) palvelussuhteen päättyessä, jolloin korvaus koskee matkaa asemapaikasta 3
kohdassa määritellylle kotipaikalle.
Työntekijän kuoltua hänen leskellään ja huollettavina olevilla henkilöillä on
oikeus matkakulujen korvaukseen samoin edellytyksin.
Matkakuluihin luetaan myös paikanvarauksesta, matka-tavaran kuljetuksesta ja
tarvittaessa välttämättömästä hotellimajoituksesta aiheutuneet kulut.
2. Korvauksen laskentaperusteena on:
— lyhyin ja kustannuksiltaan huokein rautatiematka asemapaikan ja palveluk-
seenotto- tai kotipaikan välillä;
— A- ja B-ura-alueisiin kuuluvien työntekijöiden osalta I matkaluokka ja
muiden työntekijöiden osalta II luokka;
— jos matkasta vähintään 6 tuntia tapahtuu yöllä klo 22.00 ja 7.00 välillä,
enintään turistiluokan hintainen makuu- tai lepovaunupaikka, jolloin onesitettävä asiaa koskeva lippu.
Jos käytetään muuta kuin edellä mainittua kulkuneuvoa, korvaus lasketaan rauta-
tiematkan ja asianomaisen matkaluokan mukaan lukuun ottamatta
makuuvaunupaikkaa. Ellei korvauksen laskeminen tällä perusteella ole mahdol-
lista, johtaja päättää erikseen korvausperusteista.
3. Työntekijän kotipaikka määritetään hänen tullessaan säätiön palvelukseen,
jolloin otetaan huomioon palvelukseenottopaikka tai hänen pääasiallinen oleske-
lupaikkansa. Tällä tavoin määritettyä kotipaikkaa voidaan johtajan
erillispäätöksellä muuttaa palvelussuhteen aikana tai sen päättyessä. Palvelus-
suhteen aikana tällainen päätös voidaan kuitenkin tehdä vain
poikkeustapauksessa ja työntekijän esitettyä asiasta asianmukaiset selvitykset.
Tällaisella päätöksellä ei kuitenkaan saa määrittää asianomaisen pääasialliseksi
oleskelupaikaksi Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioiden ulkopuolella tai Euroopan
talousyhteisön perustamissopimuksen liitteessä IV lueteltujen maiden ja alueiden
ulkopuolella sijaitsevaa paikkaa.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 27
▼B
15 artikla
1. Työntekijä on oikeutettu korvaukseen, joka määrältään vastaa hänen omia
matkakulujaan toimipaikasta 14 artiklassa tarkoitettuun kotipaikkaan, ja jos
hänelle maksetaan kotitalouslisää, korvaukseen myös hänen puolisonsa ja 7
artiklassa tarkoitettujen huollettavina olevien henkilöiden matkakuluista seuraa-
vasti:
— kerran kalenterivuodessa, jos asema- ja kotipaikan välisen rautatiematkan
pituus on vähintään 50 kilometriä mutta alle 725 kilometriä,
— kahdesti kalenterivuodessa, jos asema- ja kotipaikan välisen rautatiematkan
pituus on vähintään 725 kilometriä;
välimatka lasketaan tällöin 14 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla.Jos molemmat aviopuolisot ovat säätiön palveluksessa, kummallakin on oikeus
saada edellä olevien määräysten mukainen kiinteämääräinen korvaus omista
matkakuluistaan ja heidän huollettavinaan olevien henkilöiden matkakuluista;
kutakin huollettavana olevaa henkilöä kohden korvaus maksetaan vain kerran.
Huollettavina olevien lasten matkakulut korvataan vanhempien pyynnön mukai-
sesti jommankumman vanhemman kotipaikan mukaan.
Jos työntekijä menee naimisiin kuluvan vuoden aikana ja saa siten oikeuden
kotitalouslisään, hänen puolisonsa matkakuluista korvataan osa, joka suhteelli-
sesti vastaa aikaa hääpäivästä vuoden loppuun.
Jos korvausten laskentaperuste muuttuu maksupäivän jälkeen perhesuhteiden
muutoksen vuoksi, työntekijä ei ole velvollinen palauttamaan jo maksettuja
korvauksia.
Laskentaperusteena 4—10-vuotiaiden lasten matkakulujen osalta on puolet
normaalihinnasta; kuluja laskettaessa lapsen katsotaan täyttäneen neljä tai
kymmenen vuotta kyseisen vuoden tammikuun 1 päivänä.
2. Kiinteämääräinen korvaus perustuu A- ja B-ura-alueisiin kuuluvien työnte-
kijöiden osalta meno-paluulippuun rautateiden ensimmäisessä luokassa ja
muiden työntekijöiden osalta menopaluulippuun toisessa luokassa.
Kuitenkin jos meno-paluumatka on vähintään 800 kilometriä, maksu suoritetaan
C- ja D-ura-alueiden muuhun henkilöstöön kuuluville ensimmäisen luokan
hinnan perusteella.
Kun asemapaikan ja kotipaikan välinen matka rautateitse on vähintään 500 kilo-
metriä ja jos tavanomaiseen matkaan kuluu meren ylitys, sillä, jota asia koskee,
on matkalipun esitettyään oikeus lentokulujen korvaukseen luksus- tai ensim-
mäistä luokkaa seuraavan alemman luokan mukaisesti.
Ellei korvauksen laskeminen tällä perusteella ole mahdollista, johtaja vahvistaa
yksityiskohtaiset säännöt erityisellä päätöksellä.
3. Jos työntekijän palvelussuhde päättyy kalenterivuoden aikana muusta
syystä kuin kuolemantapauksen vuoksi tai jos hänelle on myönnetty osaksi
vuotta palkatonta lomaa ja hän on vuoden aikana palveluksessa alle yhdeksän
kuukautta, hänellä on oikeus saada 1 kohdassa tarkoitetusta korvauksesta vain
se osa, joka suhteellisesti vastaa hänen työssäoloaikaansa kyseisenä vuonna.
4. Edellä olevia määräyksiä sovelletaan työntekijään, jonka asemapaikka ja
kotipaikka sijaitsevat Euroopassa. Työntekijällä, jonka asemapaikka ja/tai koti-
paikka sijaitsevat Euroopan ulkopuolella, on oikeus asianmukaiset asiakirjat
esitettyään saada kerran kalenterivuodessa korvaus kuluista, jotka aiheutuvat
matkasta kotipaikkaan, tai matkasta muuhun paikkaan, jolloin kulut eivät saa
ylittää kotipaikkaan suuntautuvan matkan kuluja.
5. Työntekijä on oikeutettu tässä artiklassa tarkoitettuihin korvauksiin vasta
oltuaan säätiön palveluksessa vähintään yhdeksän kuukautta.
C.Muuttokulut
16 artikla
1. Työntekijä, joka on otettu palvelukseen vähintään vuoden määräajaksi tai
jonka johtaja katsoo otetun palvelukseen vastaavaksiajaksipalvelussopi muksen
ollessa voimassa toistaiseksi, on oikeutettu jäljempänä säädetyin edellytyksin
muuttokulujen korvaukseen.
2. Kalusteiden ja henkilökohtaisten tavaroiden kuljetuksesta aiheutuneet kulut
mukaan lukien vakuutukset tavanomaisten vahinkojen (rikkoutuminen, varkaus,
tulipalo) varalta korvataan työntekijälle, joka joutuu vaihtamaan asuinpaikkaa
täyttääkseen palvelussuhteen ehtojen 16 artiklan vaatimukset ja joka ei ole
saanut näistä kuluista korvausta muualta. Korvaus ei saa ylittää ennalta hyväk-1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 28
▼M1
▼B
▼B
sytyn kustannusarvion määrää. Säätiön asianomaiselle osastolle on esitettävä
vähintään kaksi kustannusarviota. Jos säätiö pitää arvioita liian korkeina, se voi
valita muun kuljetusliikkeen. Tällöin työntekijän saaman korvauksen määrä
voidaan rajoittaa tämän liikkeen kustannusarvioon.
3. Palvelussuhteen päättyessä taityönteki jän kuollessa korvataan kulut, jotka
aiheutuvat muutosta asemapaikasta kotipaikkaan.
Jos kuollut työntekijä oli naimaton, kulut korvataan hänen oikeudenomistajil-
leen.
4. Muuton on tapahduttava vuoden kuluessa työntekijän koeajan päättymi-
sestä.
Palvelussuhteen päättyessä muuton on tapahduttava kolmen vuoden kuluessa 12
artiklan 4 kohdan toisen alakohdan määräysten mukaisesti.
Edellä mainittujen määräaikojen jälkeen syntyviä muuttokuluja korvataan vain
poikkeustapauksessa ja johtajan erityisellä päätöksellä.
D.Päiväraha
17 artikla
1. Työntekijä, joka osoittaa joutuvansa vaihtamaan asuinpaikkaa täyttääkseen
palvelussuhteen ehtojen 16 artiklan vaatimukset, on 2 kohdassa säädetyltä ajalta
oikeutettu päivärahaan seuraavasti:
Työntekijä, jolla on oikeus kotitalous-
lisäänTyöntekijä, jolla ei ole oikeutta kotita-
louslisään
1—15 päivästä16 päivästä
alkaen1—15 päivältä 16 päivästä alkaen
Belgian frangia päivältä
Ura-alueet A ja B 775 350 525 275
Ura-alueet C ja D 700 325 450 225
Jos molemmat aviopuolisot ovat säätiön palveluksessa ja oikeutettuja päivära-
haan, kahta ensimmäistä saraketta sovelletaan vain siihen heistä, jolla on
suurempi peruspalkka. Toiseen puolisoon sovelletaan kahta jälkimmäistä sara-
ketta.
Edellä oleva taulukko noudattaa sitä taulukkoa, jonka Euroopan yhteisöjen
neuvosto laatii, kun palkkataso on yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien
henkilöstösääntöjen 65 artiklan mukaisesti uudelleen harkittavana.
2. Aika, jolta päivärahaa maksetaan, määräytyy seuraavasti:
a) jos työntekijä ei ole oikeutettu kotitalouslisään, päiväraha-aika on 120
päivää;
b) päiväraha-aika on 180 päivää, jos työntekijä on oikeutettu kotitalouslisään,
tai jos hänet velvoitetaan kuuden kuukauden harjoitteluun, päiväraha-aika
on harjoitteluaika lisättynä yhdellä kuukaudella.
Jos molemmat aviopuolisot ovat säätiön palveluksessa ja oikeutettuja päivära-
haan, b alakohdan säännöksiä päiväraha-ajan pituudesta sovelletaan vain siihen
heistä, jolla on suurempi peruspalkka. Toiseen puolisoista sovelletaan a
alakohdan säännöksiä.
Päivärahaa ei missään tapauksessa myönnetä sen päivän jälkeiseltä ajalta, jona
työntekijä muuttaa täyttääkseen palvelussuhteen ehtojen 16 artiklan vaatimukset.
3. Edellä 1 kohdassa säädetystä päivärahasta maksetaan vain puolet siltä
ajalta, jolloin työntekijä saa 18 artiklassa tarkoitettua työmatkapäivärahaa.
E.Työmatkakulut
18 artikla
1. Työntekijä, joka on työmatkalla ja jolla on asianmukainen matkamääräys,
on oikeutettu työmatkaan liittyvien kulujen korvaukseen ja päivärahaan
jäljempänä määrättyjen edellytysten mukaisesti.
2. Työmatkamääräyksestä ilmenevän matkan todennäköisen keston perus-
teella lasketaan mahdollisen päivärahaennakon määrä, jonka asianomainen voi
saada. Ellei asiassa ole tehty erityistä päätöstä ennakkoa ei makseta, jos arvioitu1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 29
▼B
matka-aika on enintään 24 tuntia ja matkan kohteena olevassa maassa on
käytössä sama valuutta kuin asianomaisen asemapaikassa.
19 artikla
1. Työmatkalla olevien työntekijöiden matkakuluina korvataan rautatiematka
lyhintä reittiä käyttäen ensimmäisessä luokassa A- ja B-ura-alueisiin kuuluville
ja toisessa luokassa muille työntekijöille.
Jos edestakaisen matkan pituus on vähintään 800 km, C- ja D-ura-alueisiin
kuuluvat työntekijät ovat oikeutettuja edellä mainittujen kulujen korvaukseen
ensimmäisen luokan rautatiematkan mukaan.
Edestakaisen matkan pituuden ollessa alle 800 km C- ja D-ura-alueisiin kuuluva
työntekijä, joka matkustaa yhdessä johtokunnan jäsenen, johtajan tai muun
ensimmäisessä luokassa matkustavan työntekijän kanssa, on johtajan päätöksellä
oikeutettu korvaukseen ensimmäisen luokan rautatiematkan mukaan.
Matkakuluihin luetaan myös:
— paikkaliput ja välttämättömän matkatavaran kuljetus;
— erikoispikajunan lisämaksu (korvauksen saamiseksi mahdollinen erityislippu
esitettävä);
— lisämaksu makuupaikasta (korvauksen saamiseksi makuupaikkalippu
esitettävä), jos matkasta vähintään kuusi tuntia tapahtuu yöllä klo 22.00 ja
7.00 välillä,
— kahden hengen makuuvaunussa;
— jolleijunassa ole tällai sta makuuvaunuosastoa, korvaus maksetaan johtajan
suostumuksella seuraavan tätä ylemmän hyttiluokan mukaan tai yhden
hengen hytin mukaan, jos muuta luokkaa ei ole käytettävissä.
2. Työntekijöille voidaan antaa lupa lentomatkaan. Tällöin on korvauksen
saamiseksi esitettävä lentoliput ensimmäistä luokkaa lähinnä seuraavassa
►M1luksus- tai ◄alemmassa luokassa.
Työntekijä, joka matkustaa työmatkalla johtokunnan jäsenen tai johtajan kanssa,
on lentoliput esittäessään johtajan päätöksellä oikeutettu korvaukseen saman
matkaluokan mukaan kuin kyseinen johtokunnan jäsen tai johtaja.
Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen liitteessä
VII olevassa 12 artiklan 2 kohdan 2 alakohdassa määrättyjen edellytysten
mukaisesti erityisen rasittavissa olosuhteissa matkustava työntekijä on matka-
liput esittäessään johtajan päätöksellä oikeutettu matkakulujen korvaukseen
käyttämänsä matkaluokan mukaan.
Johtajan erityisellä päätöksellä työntekijöille voidaan antaa lupa ottaa matkata-
varaa ylimaksutta kuljetettavan määrän.
3. Merimatkan matkaluokasta päättää kussakin tapauksessa johtaja. Meritse
matkustaville työntekijöille maksetaan 20 artiklassa tarkoitetun päivärahan
sijasta 225 Belgian frangin määräinen korvaus kutakin 24 matkatuntia kohden.
4. Työntekijälle voidaan antaa lupa oman auton käyttöön tietyllä työmatkalla,
jollei tämä pidennä työmatkaan käytettävää aikaa.
Tällaisessa tapauksessa matkakulut korvataan kiinteämääräisesti 1 kohdassa
säädettyjen edellytysten mukaan.
Säännöllisesti työmatkoilla erikoisolosuhteissa matkustavalle työntekijälle
johtaja voi kuitenkin päättää myöntää kilometrikorvauksen rautatiematkakor-
vauksen sijasta, jos joukkoliikennevälineiden käyttö ja matkakustannusten
korvaus tavanomaisella tavalla on selvästi epäedullista.
Oman auton käyttöön oikeutettu työntekijä vastaa kaikista autolleen tai kolman-
nelle osapuolelle aiheutuvista vahingoista; hänellä on oltava vastuuvakuutus,
jonka määrän riittävyyden johtaja arvioi.
20 artikla
1. a) Työmatkalla olevalle työntekijälle maksetaan päivärahaa seuraavasti:
I
Ura-alueet A ja BII
Ura-alueet C ja D
1 320 BEF 1 220 BEF
b) Jos työmatkan kohde sijaitsee Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioiden Euroo-
passa olevien alueiden ulkopuolella, johtaja voi päättää jonkin muun
päiväraha-asteikon soveltamisesta.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 30
▼B
2. Sarakkeissa I ja II mainituista päivärahamääristä vähennetään vastaavasti
330 ja 315 Belgian frangia jokaista sellaista 4 kohdan mukaisesti laskettua
työmatkapäivää kohden, jona työntekijä on maksanut säätiön korvattavia makuu-
paikkakuluja.
3. Samat vähennykset tehdään silloin, kun työntekijän ei ole tarvinnut yöpyä
asemapaikan ulkopuolella.
4. Jollei2 ja 3 kohdasta muuta johdu, työmatkapäi väraha lasketaan seuraa-
vien sääntöjen mukaan:
a) Jos matka kestää enintään 24 tuntia,
— enintään 6 tunnin matka-ajalta korvataan todelliset kulut päivärahan
neljäsosan määrään saakka;
— 6 tuntia ylittävältä mutta enintään 12 tunnin matka-ajalta maksetaan
puolet päivärahasta;
— 12 tuntia ylittävältä mutta enintään 24 tunnin matkaajalta maksetaan koko
päiväraha;
b) Jos matka kestää yli24 tunti a,
— kultakin täydeltä 24 tunnin jaksolta maksetaan koko päiväraha;
— täydet jaksot ylittävältä enintään 6 tunnin jaksolta ei makseta päivärahaa;— täydet jaksot ylittävältä vähintään 6 ja enintään 12 tunnin jaksolta makse-
taan puolet päivärahasta;
— täydet jaksot ylittävältä vähintään 12 tunnin jaksolta maksetaan koko
päiväraha.
5. Matkapäivärahan edellytetään kattavan kaikki matkasta aiheutuvat kulut
mukaan lukien paikallisliikennemaksut matkakohteessa, mutta lukuun ottamatta
jäljempänä tarkoitettuja kuluja, jotka korvataan asianmukaisten asiakirjojen
esittämistä vastaan:
a) työhön liittyvät sähke- ja puhelukulut kauko- ja ulkomaanpuheluista;
b) 21 artiklassa tarkoitetut edustuskulut;
c) välttämättömät poikkeukselliset kulut, jotka työntekijä on saamiensa nimeno-
maisten ohjeiden mukaan tai ylivoimaisen esteen sattuessa ja säätiön edun
mukaan toimien työmatkalla maksanut ja jotka päivärahaan verrattuna ovat
suhteettoman korkeat.
6. Päivärahan määrää voidaan vähentää yhdellä neljäsosalla, jos työmatkan
arvioidaan kestävän vähintään neljä viikkoa ja asianomaiselle on ilmoitettu
tästä ennen matkalle lähtöä.
Päivärahan vähentämisestä voidaan päättää työmatkan aikanakin; tällöin päätös
tulee voimaan aikaisintaan kahdeksan päivän kuluttua siitä kun se on annettu
asianomaiselle tiedoksi, jos matka-aikaa on jäljellä vähintään neljä viikkoa
tiedoksiantohetkestä alkaen.
7. Jos jokin Euroopan yhteisöjen toimielin tai kansallinen taikka kansainvä-
linen toimielin tai järjestö tarjoaa työntekijälle aterian tai majoituksen, hänen
on ilmoitettava tästä.
Asianomaisen päivärahasta vähennetään tällöin 200 Belgian frangia kutakin
tarjottua ateriaa kohden, ja sarakkeissa I ja II mainitusta päivärahasta vähen-netään vastaavasti 450 ja 420 Belgianfrangia kutakin majoituspäivää kohden.
Jos jokin Euroopan yhteisöjen toimielin tai kansallinen taikka kansainvälinen
toimielin tai järjestö tarjoaa työntekijälle kaikki ateriat ja majoituksen, hänelle
maksetaan edellä tarkoitetun työmatkapäivärahan sijasta 225 Belgian frangin
suuruinen summa kultakin 24 tunnin jaksolta.
8. Edellä 1, 2 ja 7 kohdassa esitettyjä määriä korotetaan 10 prosenttia, jos
matkakohde on Pariisi, 5 prosenttia, jos matkakohde on Bryssel, Luxemburg tai
Strasbourg, ja 10 prosenttia, jos työntekijän ura-alue on C tai D ja matkakoh-
teena on Strasbourg.
F.Kulujen kiinteämääräinen korvaus
21 artikla
Jos työntekijät nimenomaisten ohjeiden mukaan toimiessaan satunnaisesti
maksavat työhön liittyviä edustuskuluja, edustusrahan määrästä päätetään
kussakin tapauksessa asianmukaisten asiakirjojen perusteella ja johtajan vahvis-
tamin edellytyksin.
22 artikla
Jos asemapaikan asuntotilanne on tunnetusti erityisen vaikea, työntekijälle
voidaan maksaa asumiskorvaus.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 31
▼B
Luettelon paikoista, joita asumiskorvaus voi koskea, laatii ja korvauksen enim-
mäismäärästä sekä myöntämisedellytyksistä päättää Euroopan yhteisöjen
neuvosto soveltaen näiden yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien
henkilöstösääntöjen 65 artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä.
23 artikla
Jos asemapaikan liikenneolot ovat tunnetusti erityisen vaikeat ja matkakulut
korkeat, koska asuinalue sijaitsee kaukana asemapaikasta, työntekijälle voidaan
maksaa matka-avustusta.
Luettelon paikoista, joita matka-avustus voi koskea, laatii ja avustuksen enim-
mäismäärästä sekä myöntämisehdoista päättää Euroopan yhteisöjen neuvosto
soveltaen näiden yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 65
artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä.
5j a k s o
24 artikla
Edellä►M14 jaksossa tarkoitetut määrät ◄mukautetaan ilman eri toimenpi-
teitä aina kun Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien
henkilöstösääntöjen sisältämiä vastaavia määriä mukautetaan.
6j a k s o
MAKSETTAVANA OLEVIEN MÄÄRIEN MAKSAMINEN
25 artikla
1. Työntekijän palkka kultakin kuukaudelta maksetaan sen 15 päivänä. Palk-
kasumma pyöristetään ylöspäin seuraavaan täyteen Belgian frangiin.
2. Jos palkka eikoske kokonai sta kuukautta, palkkasumma jaetaan 30:llä, ja
a) jos palkallisia päiviä on enintään viisitoista, maksetaan yksi kolmaskymme-
nesosa kultakin päivältä;
b) jos palkallisia päiviä on yli viisitoista, maksettavien kolmaskymmenesosien
määrä saadaan vähentämällä 30:stä palkattomien päivien lukumäärä.
3. Jos oikeus perhelisiin ja ulkomaankorvaukseen syntyy palvelukseentulon
jälkeen, työntekijälle maksetaan nämä lisät ja korvaukset sen kuukauden alusta
alkaen, jonka aikana mainittu oikeus on syntynyt. Oikeuden lakatessa työnte-
kijälle maksetaan mainitut lisät ja korvaukset sen kuukauden viimeiseen
päivään asti, jonka aikana oikeus päättyy.
26 artikla
Palkka maksetaan kullekin työntekijälle siinä paikassa ja sen maan valuuttana,
jossa hän hoitaa tehtäviään.
Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen liitteessä
VII olevan 17 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 32
▼M2
LIITE V
SAIRAUS-, ONNETTOMUUS- TAI AMMATTITAUTIVAKUUTUS
1 artikla
1. Euroopan yhteisöjen toimielimille yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän
piiriin kuuluvat:
— säätiön työntekijät,
— henkilöt, jotka täyttävät säätiön henkilöstöä koskevien palvelussuhteen
ehtojen 38 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt edellytykset.
2. Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavaa sairausvakuutussäännöstöä
sovelletaan 1 kohdassa tarkoitettuihin henkilöihin ja heidän oikeudenomista-
jiinsa.
2 artikla
Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavaa tapaturman ja ammattitautien
varalta otettavia vakuutuksia koskevaa säännöstöä sovelletaan säätiön työnteki-
jöihin.
Kun on kyse niiden oikeuksien, jotka voivat johtua kyseisestä sääntelystä, suor-
ittamisesta työntekijälle, joka on joutunut tapaturman uhriksi tai jolla on
ammattitauti, tai hänen oikeudenomistajilleen, säätiön johtaja antaa toimivallan
sille hallintoviranomaiselle, jonka tehtäviin kuuluu kyseisten oikeuksien suoritta-
minen Euroopan yhteisöjen komission virkamiehelle sattuneen tapaturman tai
ammattitaudin osalta.
Euroopan yhteisöt takaavat tässä säännöstössä säädettyjen etuuksien maksamisen
säätiön työntekijöille ja heidän oikeudenomistajilleen.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 33
▼M2
LIITE VI
ELÄKEJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET
SÄÄNNÖT
I LUKU
YLEISET MÄÄRÄYKSET
1 artikla
Jos työntekijälle ennen tehtävien hoidon aloittamista tehdyssä lääkärintarkastuk-
sessa ilmenee, että hän on sairas tai hänellä on vamma, johtaja voi päättää
kyseisen sairauden tai vamman seurausten osalta, että työkyvyttömyyttä tai
kuolemaa koskevia etuuksia ei myönnetä ennen kuin viisi vuotta on kulunut
siitä, kun työntekijä aloitti tehtävien hoidon säätiön palveluksessa.
II LUKU
VANHUUSELÄKE JA ERORAHA
1j a k s o
Vanhuuseläke
2 artikla
Vanhuuseläke maksetaan työntekijän suorittamien palvelusvuosien koko-
naismäärän perusteella. Jokainen vuosi, joka on otettu huomioon 3 artiklassa
vahvistettujen edellytysten mukaisesti, oikeuttaa yhteen palvelusvuoteen ja
kukin kokonainen kuukausi kahdestoistaosaan vuodesta.
Palvelusvuosien enimmäismäärä, joka voidaan ottaa huomioon laskettaessa
oikeutta vanhuuseläkkeeseen, on 35 palvelusvuotta.
3 artikla
Palvelusvuosien laskemiseksi 2 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetussa
merkityksessä otetaan huomioon:
a) palveluksessaolo työntekijänä … alkaen, sekä asevelvollisuuden suorittami-
seen ennen kyseistä päivämäärää käytetty aika edellyttäen, että työntekijä
on maksanut säädetyt eläkemaksut kyseiseltä kaudelta,
b) kausi, jonka perusteella eläke vahvistetaan 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti
edellyttäen, että kyseisessä artiklassa tarkoitetut käyvän arvon tai kiinteämää-
räisen takaisinostoarvon mukaiset maksut on suoritettu.
4 artikla
Työntekijä, joka sen jälkeen, kun hän on eronnut säätiön palveluksesta, on siir-
retty takaisin säätiön palvelukseen, saa uudet eläkeoikeudet.
Hän voi pyytää, että koko hänen palveluksessaoloaikansa säätiössä otetaan
huomioon vanhuuseläkettä laskettaessa edellyttäen, että hän maksaa takaisin ne
määrät, jotka hänelle on mahdollisesti maksettu 11 artiklan mukaan tai jotka hän
olisi saanut vanhuuseläkkeenä, ja tätä kokonaismäärää korotetaan yhdistetyillä
koroilla 3,5 prosenttia vuodessa.
Jos vanhuuseläkettä saava työntekijä ei maksa takaisin toisessa alakohdassa
säädettyjä summia, määrä, joka kokonaisuutena vastaa hänen vanhuuseläkkeensä
käypää arvoa sinä päivänä, jolloin kyseisen eläkkeen maksaminen päättyi,
maksetaan hänelle korotettuna 3,5 prosentin vuotuisilla yhdistetyillä koroilla
vanhuuseläkkeen muodossa, jonka maksaminen siirretään siihen ikään, jolloin
hän päättää tehtävänsä.
5 artikla
Vähimmäistoimeentulo, joka otetaan huomioon laskettaessa etuuksia, vastaa
palkkaluokassa D 4 ensimmäisellä tasolla olevan työntekijän peruspalkkaa.
6 artikla
Vanhuuseläkkeen käyvän arvon on oltava vähintään sen määrän suuruinen,
jonka työntekijä olisi saanut, jos häneen olisi sovellettu 11 artiklaa.
Jos sellaisen vanhuuseläkkeen käypä arvo, joka on maksettu edellä olevien
määräysten mukaisesti, on pienempi kuin kyseinen määrä, työntekijä saa1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 34
▼M2
vanhuuseläkkeen, jonka käypä arvo on yhtä suuri kuin ensimmäisessä kohdassa
säädetty määrä.
7 artikla
Vanhuuseläkkeen käyvällä arvolla tarkoitetaan työntekijälle kertyvien etuuksien
kokonaisarvoa, joka lasketaan Euroopan yhteisöjen budjettivallan haltijanvahvistamien 32 artiklassa tarkoitettujen viimeisten kuolleisuustaulukoiden
mukaisesti ja 3,5 prosentin vuotuisen koron perusteella.
8 artikla
Työntekijä, joka päättää tehtävänsä ennen kuin hän täyttää 60 vuotta, voi pyytää,
että hän saa vanhuuseläkkeensä:
— joko siirrettynä sen kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, joka seuraa
sitä kuukautta, jonka aikana hän täyttää 60 vuotta,
— tai välittömästi, jos hän on täyttänyt vähintään 50 vuotta. Tässä tapauksessa
vanhuuseläkettä vähennetään sen, jota asia koskee, iän perusteella siitä
hetkestä alkaen, jolloin hän saa eläkkeensä, jäljempänä olevan asteikon
mukaisesti:
Varhaiseläkkeen ja 60-vuotiaana saatavan eläkkeen välinen suhde
Varhaiseläkeikä Korjauskerroin
50 0,50678
51 0,53834
52 0,57266
53 0,61009
54 0,65099
55 0,69582
56 0,74508
57 0,79936
58 0,85937
59 0,92593
9 artikla
Oikeus vanhuuseläkkeeseen tulee voimaan sen kalenterikuukauden ensim-
mäisenä päivänä, joka seuraa sitä kuukautta, jonka aikana työntekijälle
myönnetään joko ilman eri toimenpiteitä tai hakemuksesta kyseinen eläke.
10 artikla
1. Työntekijällä, joka eroaa palveluksesta siirtyäkseen sellaisen kansallisen
hallintoelimen tai järjestön taikka kansainvälisen toimielimen tai järjestön palve-
lukseen, joka on tehnyt sopimuksen säätiön kanssa, on oikeus siirtää kyseisen
hallintoelimen tai järjestön eläkekassaan vanhuuseläkeoikeuksiaan vastaava
käypä arvo.
2. Työntekijällä, joka tulee säätiön palvelukseen erottuaan hallintoelimen
taikka kansallisen tai kansainvälisen järjestön taikka yrityksen palveluksesta, on
oikeus palvelussuhteen ehtojen 25 artiklassa säädetyn koeajan päätyttyä pyytää,
että säätiölle maksetaan:
— joko niiden vanhuuseläkeoikeuksien käypä arvo, jotka hän on saanut olles-
saan kansallisen hallintoelimen taikka kansainvälisen järjestön tai yrityksen
palveluksessa,
— tai kiinteämääräinen takaisinostoarvo, jonka kyseisen hallintoelimen,
järjestön tai yrityksen eläkekassan olisi maksettava hänelle hänen erotessaan
sen palveluksesta.
Vastaavassa tapauksessa eläkkeiden maksamisesta vastuussa oleva toimival-
tainen viranomainen määrittää, ottaen huomioon asianomaisen alkuperäisen
palkkaluokan ja tason, niiden palvelusvuosien lukumäärän, jotka voidaan ottaa
huomioon tämän eläkejärjestelmän mukaan, takaisinostoarvon käyvän arvon tai
kiinteämääräisen arvon perusteella.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu valintamahdollisuus koskee myös
työntekijää, joka on aloittanut tehtäviensä hoidon ennen …, niiden eläkeoikeuk-
sien osalta, jotka vastaavat säätiössä palveluksessa ennen kyseistä päivämäärää.
Palvelusvuodet, jotka voidaan ottaa huomioon näiden oikeuksien mukaan,
määritetään kuitenkin sen palkkaluokan ja tason mukaisesti, joka kyseisellä
henkilöllä oli … päivänä.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 35
▼M2
2j a k s o
Eroraha
11 artikla
1. Alle 60-vuotiaalla työntekijällä, jonka palvelussuhde päättyy lopullisesti
muusta syystä kuin kuoleman tai työkyvyttömyyden vuoksi ja joka ei voi saada
vanhuuseläkettä tai jota 10 artiklan 1 kohdan määräykset eivät koske, on oikeus
erotessaan saada:
a) se määrä, joka on pidätetty hänen peruspalkastaan eläkkeen keräämiseksi,
korotetuna kertyneillä koroilla 3,5 prosenttia vuodessa,
b) edellyttäen, että hänen palvelukseenottosopimustaan ei ollut purettu palvelus-
suhteen ehtojen 47 artiklan mukaisesti, eroraha, joka määritetään suhteessa
tosiasiallisesti suoritettuun palvelukseen ja joka lasketaan kultakin palveluk-
sessaolovuodelta hänen puolentoista kuukauden ajalta ennen pidätyksiä
saamansa viimeisen peruspalkan perusteella. Sovellettaessa 10 artiklan 2
kohtaa tosiasialliseksi palveluksessaoloksi katsotaan myös aikaisemmin suor-
itettu palvelusaika 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti huomioon otettujen
palveluvuosien osalta, ja
c) kokonaismäärä, joka on maksettu säätiölle 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti,
siltä osin kuin kyseinen määrä vastaa … edeltäviä kausia, ja kolmannes tästä
määrästä kyseistä päivää seuraavilta kausilta, ja kyseisiä määriä korotetaan
yhdistetyillä koroilla 3,5 prosenttia vuodessa.
2. Edellä 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettu lisä vähennetään 37
artiklan mukaisesti suoritettujen maksujen määrästä.
III LUKU
TYÖKYVYTTÖMYYSELÄKE
12 artikla
Jollei 1 artiklasta muuta johdu, alle 65-vuotiaalla työntekijällä, joka sen kauden
aikana, jolloin hän saa eläkeoikeuksia, on liitteessä I tarkoitetun työkyvyttö-
myyskomitean toteamana tullut pysyvästi täysin työkyvyttömäksi ja jonka on
tämän vuoksi erottava säätiön palveluksesta, on oikeus tämän työkyvyttömyydenajan palvelussuhteen ehtojen 41 b artiklassa tarkoitettuun työkyvyttömyyseläk-
keeseen.
Työkyvyttömyyseläkettä ei voida maksaa samanaikaisesti vanhuuseläkkeen
kanssa.
13 artikla
Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen tulee voimaan sitä päivää seuraavana
päivänä, jolloin kyseisen työntekijän palvelussopimus päättyy palvelussuhteen
ehtojen 45 ja 46 artiklan mukaisesti.
14 artikla
Johtaja voi vaatia milloin tahansa näyttöä siitä, että työkyvyttömyyseläkkeen
saaja täyttää vielä tämän eläkkeen saamiseksi vaaditut edellytykset. Jos työky-
vyttömyys asioita hoitava komitea toteaa, että kyseiset edellytykset eivät enää
täyty, oikeus eläkkeeseen päättyy.
Jos asianomaista ei ole otettu takaisin säätiön palvelukseen, hän saa 11 artiklassa
tarkoitetun lisän, joka lasketaan tosiasiallisesti suoritetun palveluksessaoloajan
perusteella.
15 artikla
Kun työkyvyttömyyseläkettä saava työntekijä tulee uudelleen säätiön palveluk-
seen, se kausi, jonka aikana hän on saanut työkyvyttömyyseläkettä, otetaan
huomioon hänen vanhuuseläkettänsä laskettaessa ilman, että hänen olisi makset-
tava maksuosuuksia takaisin.
IV LUKU
JÄLKEENJÄÄNEEN ELÄKE
16 artikla
Sellaisen työntekijän leski, joka on kuollut palveluksessa ollessaan tai asevelvol-
lisuuden suorittamista varten myönnetyn loman aikana, saa, jos hän on ollut
vähintään vuoden ajan tämän puolisona ja jollei 1 ja 21 artiklasta muuta johdu,1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 36
▼M2
leskeneläkkeen, joka on 35 prosenttia työntekijän saamasta viimeisestä kuukau-
sittaisesta peruspalkasta ja vähintään 5 artiklassa määritellyn
vähimmäistoimeentulon suuruinen.
Ensimmäisessä kohdassa säädettyä avioliiton solmimisajankohtaa koskevaa edel-
lytystä ei sovelleta, jos työntekijällä on aiemmasta avioliitosta yksi tai useampi
lapsi ja jos leski huolehtii tai on huolehtinut kyseisten lasten toimeentulosta, tai
jos työntekijän kuolema johtuu tehtävien hoidon yhteydessä saadusta vammasta
tai sairaudesta, taikka tapaturmasta.
17 artikla
Entisen työntekijän vanhuuseläkettä saavalla leskellä on oikeus, jos hän on ollut
tämän puolisona vähintään vuoden ajan siitä, kun se, jota asia koskee, on
päättänyt tehtävien hoidon säätiön palveluksessa ja jollei 21 artiklasta muuta
johdu, jälkeenjääneen eläkkeesen, joka on 60 prosenttia siitä vanhuuseläkkeestä,
jonka hänen puolisonsa sai kuolinpäivänään. Jälkeenjääneen eläkkeen vähim-
mäismäärä on 35 prosenttia työntekijän viimeisestä kuukausittaisesta
peruspalkasta ja vähintään vähimmäistoimeentulon suuruinen, sellaisena kuin se
on määriteltynä 5 artiklassa; jälkeenjääneen eläkkeen määrä ei voi kuitenkaan
olla suurempi kuin se vanhuuseläke, jonka hänen puolisonsa sai kuolin-
päivänään.
Ensimmäisessä kohdassa säädettyä avioliiton solmimisajankohtaa koskevaa edel-
lytystä ei sovelleta, jos työntekijällä on yksi tai useampi lapsi sellaisesta
avioliitosta, joka on solmittu ennen kuin hänen puolisonsa palvelussuhde oli
päättynyt ja jos leski huolehtii tai on huolehtinut kyseisten lasten toimeentulosta.
18 artikla
Sellaisen entisen työntekijän leskellä, joka on päättänyt tehtävien hoidon ennen
kuin hän oli täyttänyt 60 vuotta ja joka oli pyytänyt, että hänen eläkeoikeutensa
alkavat sen kalenterikuukauden ensimmäisenä päivänä, jona hän täyttää 60
vuotta, on oikeus, jos hän on ollut tämän puolisona vähintään vuoden ajan
siitä, kun asianomaisen palvelussuhde säätiön palveluksessa oli päättynyt ja
jollei 21 artiklasta muuta johdu, leskeneläkkeeseen, joka on 60 prosenttia
vanhuuseläkkeestä, jonka hänen puolisonsa olisi saanut täytettyään 60 vuotta.
Leskeneläkkeen vähimmäismäärä on 35 prosenttia työntekijän viimeisestä
kuukausittaisesta peruspalkasta; leskeneläkkeen määrä voi olla kuitenkin
enintään sen vanhuuseläkkeen suuruinen, johon työntekijällä olisi oikeus
täyttäessään 60 vuotta.
Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä avioliiton solmimisajankohtaa koskevaa
edellytystä ei sovelleta, jos työntekijällä on yksi tai useampi lapsi sellaisesta
avioliitosta, joka on solmittu ennen kuin hänen palvelussuhteensa on päättynyt
ja jos leski huolehtii tai on huolehtinut kyseisten lasten toimeentulosta.
19 artikla
Edellä 17 ja 18 artiklassa säädettyä avioliiton solmimisajankohtaa koskevaa
edellytystä ei sovelleta, jos avioliitto, vaikka se on solmittu työntekijän palvelus-
suhteen päätyttyä, on kestänyt alle viisi vuotta.
20 artikla
1. Palvelussuhteen ehtojen 41 d artiklan 1 kohdassa säädetty orvoneläke
vahvistetaan ensimmäisen orvon osalta kahdeksaksi kymmenesosaksi
jälkeenjääneen eläkkeestä, johon työntekijän leskellä olisi ollut oikeus, ottamatta
huomioon tämän liitteen 25 artiklassa määrättyjä vähennyksiä.
Eläkkeen on oltava vähintään 5 artiklassa määritellyn vähimmäistoimeentulon
suuruinen, jollei 21 artiklasta muuta johdu.
2. Näin laskettua eläkettä korotetaan toisesta lapsesta alkaen kunkin huollet-
tavana olevan lapsen osalta määrällä, joka on huollettavana olevaa lasta
koskevan lisän kaksinkertainen määrä.
3. Eläkkeen ja 2 kohdassa tarkoitettujen lisien kokonaismäärä jaetaan saman-
suuruisiin osiin oikeudenomistajina olevien orpojen kesken.
21 artikla
Jos on olemassa leski ja orpoja edellisestä avioliitosta sekä muita oikeudenomis-
tajia, kokonaiseläke, joka lasketaan samalla tavalla kuin sellaisen lesken eläke,
jolla on huollettavia, jaetaan eri henkilöiden kesken niiden eläkkeiden suhteessa,
jotka olisi maksettu erikseen eri henkilöryhmille.
Jos on olemassa orpoja eri avioliitoista, kokonaiseläke, joka on laskettu ikään
kuin orvot olisivat samasta avioliitosta, jaetaan eri henkilöiden kesken niiden
eläkkeiden suhteessa, jotka olisi myönnetty erikseen eri ryhmille.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 37
▼M2
Edellä tarkoitetun jakoperusteen laskemiseksi jommankumman puolison edelli-
sestä avioliitosta ja liitteessä IV olevassa 7 artiklassa tarkoitetut huollettavana
olevat lapset katsotaan työntekijän kanssa solmitusta avioliitosta oleviksi
lapsiksi.
Toisessa kohdassa tarkoitetussa tapauksessa liitteessä IV olevassa 7 artiklan 4
kohdassa tarkoitetut huollettavana olevat vanhemmat tai isovanhemmat rinnaste-
taan huollettavana oleviksi lapsiksi ja jakoperusteen laskemiseksi heidät luetaan
jälkeläisten ryhmään.
22 artikla
Eläke, joka maksetaan 16 artiklan perusteella, voidaan myöntää palvelussuhteen
ehtojen 41 i artiklassa tarkoitetun viranomaisen erityisellä päätöksellä palveluk-
sessa ollessaan kuolleen naispuolisen työntekijän leskelle, jos leski esittää
näyttöä siitä, että hänellä ei ole omia varoja ja että hänellä vaimonsa kuolinhet-
kellä olivakava vamma taisai raus, jonka vuoksihänen on mahdotonta koskaan
harjoittaa ansioita tuottavaa toimintaa.
Palvelussuhteen ehtojen 41 e artiklaa sovelletaan soveltuvin osin.Kyseisen eläkkeen maksaminen päättyy, jos jälkeenjäänyt puoliso menee uudel-
leen naimisiin.
23 artikla
Kuolleen työntekijän tässä luvussa määritellyillä oikeudenomistajilla on lisäksi
oikeus 11 artiklassa tarkoitettuun lisään.
Jos työntekijä kuolee jättämättä jälkeensä henkilöitä, joilla olisi oikeus
jälkeenjääneen eläkkeeseen, perillisillä on oikeus 11 artiklassa säädettyyn lisään.
Kyseinen lisä vähennetään kuitenkin 37 artiklan mukaan suoritettujen maksujen
määrästä.
24 artikla
Oikeus jälkeenjääneen eläkkeeseen tulee voimaan työntekijän kuolemaa seur-
aavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Kuitenkin jos työntekijän tai
eläkkeensaajan kuolema oikeuttaa palvelussuhteen ehtojen 36 artiklassa säädet-
tyyn maksuun, kyseinen oikeus tulee voimaan vasta kuolemaa seuraavan
neljännen kuukauden ensimmäisenä päivänä.
Oikeus jälkeenjääneen eläkkeeseen päättyy sen kalenterikuukauden lopussa, jona
kyseisen edun saaja kuolee tai jonka kuluessa hän lakkaa täyttämästä kyseisen
eläkkeen saamiselle asetettuja edellytyksiä.
25 artikla
Jos kuolleen työntekijän ja hänen puolisonsa ikäero vähennettynä heidän avio-
liittonsa pituudella on yli kymmenen vuotta, edellä olevien säännösten
mukaisesti laskettua jälkeenjääneen eläkettä vähennetään kultakin ikäeroa
koskevalta täydeltä vuodelta seuraavasti:
— 1 prosentti10—20 vuodelta,
— 2 prosenttia 20—alle 25 vuodelta,
— 3 prosenttia 25—alle 30 vuodelta,— 4 prosenttia 30—alle 35 vuodelta, ja
— 5 prosenttia 35 vuodeltta ja sen ylittäviltä vuosilta.
26 artikla
Leski, joka menee uudelleen naimisiin, menettää oikeutensa jälkeenjääneen
eläkkeeseen. Hän saa välittömästi maksun, joka on kokonaisuudessaan hänen
jälkeenjääneen eläkkeensä vuotuinen määrä kaksinkertaisena edellyttäen, että
palvelussuhteen 41 iarti klan 2 kohtaa eisovelleta.
27 artikla
Työntekijän eronneella vaimolla on työntekijän kuollessa oikeus tässä luvussa
määriteltyyn jälkeenjääneen eläkkeeseen edellyttäen, että avioeroa ei ole avioer-
opäätöksessä luettu yksinomaan vaimon syyksi. Eronnut vaimo menettää
kyseisen oikeuden, jos hän menee uudelleen naimisiin ennen kuin hänen entinen
puolisonsa on kuollut. Häneen sovelletaan 26 artiklan säännöksiä, jos hän menee
uudelleen naimisiin entisen puolisonsa kuoleman jälkeen.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 38
▼M2
28 artikla
Jos eronnut ja uudelleen naimisiin mennyt työntekijä jättää kuollessaan
jälkeensä lesken, jolla on oikeus jälkeenjääneen eläkkeeseen, kyseinen eläke
jaetaan kunkin avioliiton pituuden suhteessa eronneen vaimon, joka ei ole
mennyt uudelleen naimisiin, ja lesken välillä, jos avioeroa ei ole avioeropäätök-
sessä luettu yksinomaan eronneen vaimon syyksi. Eronneelle vaimolle, joka ei
ole mennyt uudelleen naimisiin, maksettava määrä voi kuitenkin olla enintään
sen elatusavun suuruinen, joka hänelle myönnettiin avioeropäätöksessä.
Jos joku edunsaajista kieltäytyy etuudesta tai kuolee, muiden osuuksia korote-
taan tämän osuudella, jollei kyseinen eläkeoikeus siirry orvoille
palvelussuhteen ehtojen 41 iarti klan 2 kohdan mukaan.
Edellä 25 artiklassa säädettyjä kutakin ikäeroa koskevia vähennyksiä sovelletaan
erikseen eläkkeisiin tässä artiklassa säädetyn jakoperusteen mukaisesti.
29 artikla
Jos eronnut vaimo menettää eläkeoikeutensa 35 artiklaa sovellettaessa, kokonai-
seläke maksetaan leskelle edellyttäen, että palvelussuhteen ehtojen 41 d artiklan
2 kohtaa eisovelleta.
V LUKU
ELÄKEJÄRJESTELMÄN RAHOITUS
30 artikla
Kaikista maksettavista palkoista pidätetään palvelussuhteen ehtojen 41 a—h
artiklassa säädetty ja tässä liitteessä määrätty eläkemaksu.
31 artikla
Sääntöjen mukaisesti suoritettuja maksuja ei voida vaatia uudelleen maksetta-
viksi. Sääntöjen vastaisesti suoritetut maksut eivät oikeuta mihinkään
eläkeoikeuteen; ne maksetaan takaisin koroitta asianomaisen tai hänen oikeude-
nomistajiensa pyynnöstä.
32 artikla
Tässä liitteessä tarkoitetut käypien arvojen laskemiseksi käytettävät kuolleisuus-
ja työkyvyttömyystaulukot sekä arvioitua palkkojen vaihtelua koskevat taulukot
ovat ne, jotka Euroopan yhteisöjen budjettivallanhaltijat ovat hyväksyneet Eu-
roopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen liitteessä VIII
olevan 39 artiklan mukaisesti.
VI LUKU
TYÖNTEKIJÖIDEN OIKEUKSIEN SUORITTAMINEN
33 artikla
Erorahaa, vanhuus- taityökyvyttömyyseläkettä tai kka jälkeenjääneen eläkettä
koskevien oikeuksien suorittaminen kuuluu palvelussuhteen ehtojen 41 i artik-
lassa tarkoitetulle hallintoviranomaiselle, jolle säätiön johtaja on siirtänyt
toimivallan tätä varten. Kyseinen viranomainen antaa tiedoksi työntekijälle tai
hänen oikeudenomistajilleen sekä säätiölle kyseistä suoritusta koskevan yksityis-
kohtaisen erittelyn samanaikaisesti näiden oikeuksien myöntämistä koskevan
päätöksen kanssa.
Vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä ei voida yhdistää säätiön tai jonkin Euroo-
pan yhteisöjen toimielimen maksettavana olevaan palkkaan.
Vanhuus- taityökyvyttömyyseläkkeen tai kka jälkeenjääneen eläkkeen myöntä-
minen ei luo oikeutta ulkomaankorvaukseen.
34 artikla
Eläkkeitä voidaan tarkistaa milloin tahansa kaikenlaisten virheiden tai puutteel-
lisuuksien vuoksi.
Ne voidaan muuttaa tai peruuttaa, jos ne on myönnetty palvelussuhteen ehdoissa
tai tässä liitteessä olevien edellytysten vastaisesti.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 39
▼M2
35 artikla
Kuolleen työntekijän oikeudenomistajat, jotka eivät ole pyytäneet eläkeoikeuk-
siensa suorittamista kuolinpäivää seuraavan vuoden aikana, menettävät
oikeutensa, jolleivät he osoita, että kyseessä oli ylivoimainen este.
36 artikla
Työntekijän tai hänen oikeudenomistajiensa, joilla on oikeus saada tässä
eläkejärjestelmässä säädettyjä etuuksia, on esitettävä kirjallista näyttöä, jota
voidaan vaatia, ja ilmoitettava palvelussuhteen ehtojen 41 i artiklassa tarkoite-
tulle hallintoviranomaiselle kaikista tekijöistä, jotka saattavat vaikuttaa heidän
oikeuksiinsa.
37 artikla
Euroopan yhteisöjen komission vahvistamien edellytysten mukaisesti työntekijä
voi pyytää, että säätiö suorittaa ne maksut, jotka ovat tarpeen nänen eläkeoi-
keuksiensa laatimiseksi tai niiden ylläpitämiseksi hänen kotivaltiossaan.
Nämä maksut voivat olla enintään 13,5 prosenttia hänen peruspalkastaan ja ne
maksetaan säätiön talousarviosta.
VII LUKU
ETUUKSIEN MAKSAMINEN
38 artikla
Eläkejärjestelmässä tarkoitetut etuudet maksetaan kuukausittain ja eräpäivinä.
Euroopan yhteisöjen komissio maksaa kyseiset etuudet Euroopan yhteisöjen
yleisestä talousarviosta.
Etuudet voidaan maksaa asianomaisten valinnan mukaisesti joko sen valtion
valuuttana, josta he ovat peräisin, tai sen maan valuuttana, jossa heidän asuin-
paikkansa on taikka jossa säätiön kotipaikka on; valinta on voimassa vähintään
kaksivuotta.
Jollei se valtio, josta asianomainen on peräisin eikä asuinpaikan valtio ole
mikään Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioista, etuudet maksetaan sen maan valuut-
tana, jossa säätiön kotipaikka on.
39 artikla
Määrät, jotka työntekijä on velkaa säätiölle sinä päivänä, jona sillä, jolla on
oikeus johonkin eläkejärjestelmässä säädettyyn etuuteen, vähennetään työnte-
kijälle tai hänen oikeudenomistajilleen maksettavien etuuksien määrästä.
Vähennys voidaan jakaa useille kuukausille.
40 artikla
Jos ulkopuolinen on vastuussa työntekijän vammasta tai kuolemasta, siirtyvät
työntekijän tai hänen oikeudenomistajiensa oikeudet oikeudenkäynnissä
vastuussa olevia ulkopuolisia vastaan suoraan yhteisöille niissä rajoissa, joissa
niille aiheutuu velvollisuuksia eläkejärjestelmän perusteella.1976R1860 — FI — 09.03.1982 — 003.001 — 40