1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 21 päivänä joulukuuta 1977,
moottoriajoneuvojen pyyhin- ja pesinjärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentä-
misestä
(78/318/ETY)
(EYVL L 81, 28.3.1978, s. 49)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission direktiivi 94/68/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1994 L 354 1 31.12.1994
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 21 päivänä joulukuuta 1977,
moottoriajoneuvojen pyyhin- ja pesinjärjestelmiä koskevan jäsen-
valtioiden lainsäädännön lähentämisestä
(78/318/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
sekä katsoo, että
tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen
lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa moottoriajo-neuvoissakäytettäviin pyyhkimiin japesimiin,
nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että
jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräys-tensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen janiiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioidenlainsäädännnön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussaneuvoston direktiivissä 70/156/ETY(
3), sellaisena kuin se on muutettuna
direktiivillä 78/315/ETY(4), säädetty ETY-tyyppihyväksyntämenettely
voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien osalta,
nämä tekniset vaatimukset on suositeltavaa laatia niin, että niillä on
sama tavoite kuin Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomis-
siossa tehtävällä vastaavalla työllä,
näitä vaatimuksia sovelletaan M1-luokan moottoriajoneuvoihin; moot-
toriajoneuvojen kansainvälinen luokitus vahvistetaan direktiivin 70/156/ETY liitteessä I,
moottoriajoneuvoja koskevan jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön
lähentäminen edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimustenmukaisesti suorittamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti, ja
tuulilasin pesulaitteita pidetään jo kaupan sekä erikseen että ajoneuvoon
asennettuina; jos on mahdollista tarkastaa ne ennen ajoneuvoon
asentamista, niiden vapaata liikkuvuutta direktiivin 70/156/ETY 9 aartiklassa tarkoitettuina erillisinä teknisinä yksikköinä voidaan helpottaaulottamalla ETY-tyyppihyväksyntä koskemaan myös tällaisia järjes-telmiä,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tässä direktiivissä ’ajoneuvolla’ tarkoitetaan kaikkia tieliikenteeseen
tarkoitettuja vähintään nelipyöräisiä M1-luokan moottoriajoneuvoja
(►M1määritelty direktiivin 70/156/ETY liitteessä II A ◄), joiden
suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h.1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o C 118, 16.5.1977, s. 33
(2) EYVL N:o C 114, 11.5.1977, s. 8
(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
(4) EYVL N:o L 81, 28.3.1978, s. 1
▼B
2 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai
kansallista tyyppihyväksyntää tuulilasin pesin- ja pyyhinjärjestelmiin
tai tuulilasin pesinjärjestelmään liittyvistä syistä, jos:
— ajoneuvo täyttää ►M1asiaa koskevissa liitteissä ◄tarkoitetut
tuulilasin pesin- ja pyyhinjärjestelmiä koskevat vaatimukset;
— tuulilasin pesinjärjestelmä, joka voidaan katsoa ►M1direktiivin
70/156/ETY 2 artiklassa tarkoitetuksi ◄erilliseksi tekniseksi
yksiköksi, vastaa liitteen I sitä koskevia vaatimuksia;
— ajoneuvossa on tuulilasin pesinjärjestelmä, jolle on annettu tyyppi-
hyväksyntä ►M1direktiivin 70/156/ETY 2 artiklassa
tarkoitettuna ◄erillisenä teknisenä yksikkönä jajokaon a sennettu
liitteessä I olevan 6.2.5 kohdan vaatimusten mukaisesti.
3 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvon rekisteröintiä taikka kieltää sen
myyntiä, liikkeelle laskemista tai käyttöä syistä, jotka liittyvät:
— sen tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmiin, jos kyseiset laitteet
vastaavat ►M1asiaa koskevien liitteiden ◄vaatimuksia;
— sen tuulilasin pesinjärjestelmään, jos sille on annettu tyyppihyväk-
syntä►M1direktiivin 70/156/ETY 2 artiklassa tarkoitettuna ◄
erillisenä teknisenä yksikkönä ja se on asennettu liitteessä I olevassa
6.2.5 kohdan vaatimusten mukaisesti.
2. Jäsenvaltio ei saa estää saattamasta markkinoille sellaista tuulilasin
pesinjärjestelmää, joka voidaan katsoa ►M1direktiivin 70/156/ETY 2
artiklassa tarkoitetuksi ◄erilliseksi tekniseksi yksiköksi, jos se on
sellaisen tyypin mukainen, jolle on annettu 2 artiklan toisen luetelma-kohdan mukainen tyyppihyväksyntä.
4 artikla
Tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava kaikki
tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että se saa tiedon kaikistaliitteessä I olevassa ►
M12.1◄kohdassa tarkoitettujen osien tai
ominaisuuksien muutoksista. Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten
viranomaisten on päätettävä, onko muutetulle ajoneuvotyypille tarpeentehdä uusia testejä ja laatia uusi seloste. Jos nämä testit osoittavat, etteitämän direktiivin vaatimuksia ole noudatettu, muutosta ei saa hyväksyä.
5 artikla
Tarvittavat muutokset ►
M1liitteiden ◄vaatimusten mukauttamiseksi
tekniikan kehitykseen, annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen.
Tätä menettelyä ei kuitenkaan sovelleta muutoksiin, jotka koskevat
muitakuin tuulila sin pesin- japyyhinjärjestelmiä.
6 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämändirektiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolleviipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden antamat tässä
direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevat keskeiset kansallisetsäännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.
7 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 3
▼B
LIITELUETTELO
Liite I: ►M1Soveltamisala, määritelmät, ETY-tyyppihyväksynnän hake-
minen, ETY-tyyppihyväksyntä, eritelmät, testausmenettely,
merkintä, tyyppihyväksyntöjen muutokset, tuotannon
vaatimustenmukaisuus ◄►M1 ◄
Liite II: Menettely H-pisteen ja istuimen selkänojan todellisen kulman
määrittämiseksi, sekä R- jaH-pisteiden suhteellisen sija innin sekä
istuimen selkänojan suunnittelukulman ja todellisen kulman välisen
suhteen vahvistamiseksi ►M1 ◄
Liite III: Menetelmä ajoneuvon päävertailumerkkien ja kolmiulotteisen
vertailujärjestelmän välisten ulottuvuussuhteiden määrittämiseksi
►M1 ◄
Liite IV: Menettely M1-luokan ajoneuvojen tuulilasin näkyvyysalueiden
määrittämiseksi suhteessaV pisteisiin ►M1 ◄
Liite V: Testiseostakoskevaeritelmä tuulila sin pyyhin- japesinjärjestel-
mien testeille ►M1 ◄
Liite VI: ►M1Ilmoituslomake (ajoneuvo) ◄
Liite VII: ►M1Ilmoituslomake (erillinen tekninen yksikkö) ◄
Liite VIII: Tyyppihyväksyntätodistus (Ajoneuvo)
Liite IX: Tyyppihyväksyntätodistus (Erillinen tekninen yksikkö)1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 4
▼M1
▼B
LIITE I
SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT, ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN
HAKEMINEN, ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ, ERITELMÄT, TESTAUS
MENETTELY, MERKINTÄ, TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MUUTOKSET,
TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
1. SOVELTAMISALA
1.1 Tätä direktiiviä sovelletaan M1-luokan ajoneuvoihin kuljettajien 180º
alueelle eteenpäin suuntautuvan näkökentän osalta.
1.1.1 Direktiivin tarkoituksena on varmistaa hyvä näkyvyys huonoissa
sääolosuhteissa määrittelemällä vaatimukset M1-luokan ajoneuvojen
tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmille.
1.1.2 Tämän direktiivin vaatimukset on tarkoitettu sovellettavaksi sellaisiin
M1-luokan ajoneuvoihin, joissa kuljettajan paikka on vasemmalla
puolella. M1-luokan ajoneuvoissa, joissa kuljettajan paikka on oikealla
puolella, näitä vaatimuksia sovelletaan kääntämällä eritellyt kriteerit
tarkoituksenmukaisilta osin päinvastoin.
2. MÄÄRITELMÄT
►M12.1◄Ajoneuvotyyppi tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmien osalta
’Ajoneuvotyypillä tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmien osalta’
tarkoitetaan ajoneuvoja, joiden ominaisuuksissa ei ole seuraavien
olennaisten osien osalta eroja:
►M12.1.1◄ne ulkoiset jasisäiset muodot jajärjestelyt 1 kohda ssa
määritellyllä alueella, jotka voivat vaikuttaa näkyvyyteen;
2.1.2 tuulilasin ja sen kiinnitysten muodot ja mitat, jos ne ovat omiaan
muuttamaan liitteessä IV täsmennettyjä näkyvyysalueita;
►M12.1.3◄tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmien ominaisuudet.
►M12.2◄Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä
’Kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tarkoitetaan pystysuoran
pitkittäistason X-Z, vaakatason X-Y ja pystysuoran poikittaistason Y-
Z muodostamaa vertailujärjestelmää (ks. liitteessä III oleva kuva 2).
Järjestelmää käytetään määriteltäessä tasoilla oleville pisteille
määrättyjen sijotuskohtien suhteellisiaetäisyyksiä janiiden todellisia
sijoituskohtia ajoneuvossa. Menetelmä ajoneuvon sijoittamiseksi
näihin kolmeen tasoon esitetään liitteessä III; kaikki maanpinnan
nollatasoon nähden määrättävät koordinaatit on laskettava ajokunnossa
olevalle ajoneuvolle, sellaisena kuin ne määritellään direktiivin 70/156/
ETY liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa, jossa on lisäksi massaltaan
75 kg ± 1 % matkustaja etuistuimella.
►M12.2.1◄Säädettävällä maavaralla varustetut ajoneuvot on testattava
valmistajan määrittelemissä tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.
►M12.3◄Päävertailumerkit
’Päävertailumerkeillä’ tarkoitetaan ajoneuvon korissa olevia reikiä,
pintoja, merkkejä ja tunnuksia. Valmistajan on ilmoitettava käytetyn
vertailumerkin tyyppi ja kunkin merkin suhteellinen paikka kolmiu-
lotteisen vertailujärjestelmän X-, Y- ja Z-koordinaatein sekä korkeus
oletetusta maanpinnan tasosta. Nämä merkit saavat olla tarkastuspis-
teitä, joita käytetään korin asennuksessa.
►M12.4◄Istuimen ►M1 rintaosan ◄todellinen kulma
(ks. liite II).1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 5
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
►M12.5◄Istuimen ►M1 rintaosan ◄suunnittelukulma
(ks. liite II).
►M12.6◄V-pisteet
’V-pisteillä’ tarkoitetaan pisteitä, joiden sijainti matkustajatilassa on
määritetty pystysuorien pitkittäistasojen avulla, jotka kulkevat etuis-
tuimen uloimmiksi mitoitettujen istumapaikkojen keskipisteiden kautta
suhteessa R-pisteeseen ja istuimen selkänojan suunnittelukulmaan, ja
joita käytetään osoittamaan sitä, että näkökenttää koskevia vaatimuksia
on noudatettu (ks. liite IV).
►M12.7◄R-piste tai istuimen vertailupiste
(ks. liite II).
►M12.8◄H-piste
(ks. liite II).
►M12.9◄Tuulilasin merkitsevät pisteet
’Tuulilasin merkitsevillä pisteillä’ tarkoitetaan pisteitä, jotka sijaitsevat
V-pisteistä tuulilasin ulkopintaan kulkevien suorien ja tuulilasin
leikkauspisteissä.
►M12.10◄Tuulilasin läpinäkyvä alue
’Tuulilasin läpinäkyvällä alueella’ tarkoitetaan sitä aluetta ajoneuvon
tuulilasissa tai muussa lasipinnassa, jonka valonläpäisykyky suorassa
kulmassa pintaan nähden on vähintään 70 %.
►M12.11◄Istuimen vaakasuora säätelyväli
’Istuimen vaakasuoralla säätelyvälillä’ tarkoitetaan ajoneuvon valmis-
tajan suunnittelemien tavanomaisten ajoasentojen säätöväliä kuljettajan
istuimen säätämiseksi X-akselin suunnassa (ks. 2.3 kohta).
►M12.12◄Istuimen laajennettu säätelyväli
’Istuimen laajennetulla säätelyvälillä’ tarkoitetaan ajoneuvon valmis-
tajan suunnittelemien 2.13 kohdassa eritellyt tavanomaiset ajoasennot
ylittävää istuimen säätöä X-akselin suunnassa (ks. 2.3 kohta), jota
käytetään muutettaessa istuimet vuoteiksi tai helpottamaan ajoneuvoon
pääsyä.
►M12.13◄Tuulilasin pyyhinjärjestelmä
’Tuulilasin pyyhinjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka
koostuu tuulilasin ulkopintaa pyyhkivästä laitteesta sekä siihen
liittyvistä järjestelmän käynnistämiseksi ja pysäyttämiseksi tarvittavista
lisälaitteista ja ohjaimista.
►M12.14◄Tuulilasin pyyhkijän alue
’Tuulilasin pyyhkijän alueella’ tarkoitetaan märän tuulilasin ulko-
pinnan sitä aluetta, jonka tuulilasin pyyhkijät pyyhkivät.
►M12.15◄Tuulilasin pesinjärjestelmä
’Tuulilasin pesinjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka koostuu
nestettä varastoivasta ja nestettä tuulilasin ulkopinnalle siirtävästä
laitteesta sekä siihen liittyvistä järjestelmän käynnistämiseksi ja
pysäyttämiseksi tarvittavista säätimistä.
►M12.16◄Tuulilasin pesimen ohjaus
’Tuulilasin pesimen ohjauksella’ tarkoitetaan laitetta tai lisälaitetta,
jolla tuulilasin pesin voidaan käynnistää tai pysäyttää. Käynnistys tai
pysäytys voi olla rinnakkainen tuulilasin pyyhkijän toiminnan kanssa
tai kokonaan riippumaton siitä.
►M12.17◄Tuulilasin pesimen pumppu
’Tuulilasin pesimen pumpulla’ tarkoitetaan laitetta, jolla tuulilasin
pesijän neste siirretään säiliöstä tuulilasin ulkopinnalle.1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 6
▼M1
2.18 Suutin
’Suuttimella’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla tuulilasin pesimen neste
kohdistetaan tuulilasille.
►M12.19◄Tuulilasin pesinjärjestelmän suorituskyky
’Tuulilasin pesinjärjestelmän suorituskyvyllä’ tarkoitetaan tuulilasin
pesinjärjestelmän kykyä siirtää neste tuulilasin kohdealueelle ilman
vuotoja tai pesujärjestelmän letkujen irtoamista tavanomaisen käytön
aikana.
3. ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN3.1 ETY-tyyppihyväksyntähakemus,joka koskeeajoneuvotyypintuuli-
lasin pyyhin- ja pesinjärjestelmiä
3.1.1 Ajoneuvon valmistaja hakee ajoneuvolle sen tuulilasin pyyhin- ja
pesinjärjestelmän osalta ETY-tyyppihyväksynnän direktiivin 70/156/
ETY 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
3.1.2 Ilmoituslomakkeen malli on liitteessä VI.
►M13.1.3◄hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä oleva ajoneuvo on toimitettava
tutkimuslaitokseen tyyppihyväksyntätestejä varten.
3.2 Hakemus ETY-tyyppihyväksynnän saamiseksi tuulilasin pesinlait-
teelle erillisenä teknisenä yksikkönä
3.2.1 Valmistaja hakee ETY-tyyppihyväksynnän tuulilasin pesinlaitteelle
erillisenä teknisenä yksikkönä direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4
kohdan mukaisesti.
3.2.2 Ilmoituslomakkeen malli on liitteessä VII.
3.2.3 Yksi näytekappale hyväksyttävästä järjestelmätyypistä toimitetaan
tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle. Tutkimus-
laitos voi tarvittaessa pyytää lisäkappaletta. Näytekappaleissa on oltava
helposti tunnistettava ja pysyvä merkintä hakijan kaupallisesta
merkistä tai tavaramerkistä ja tyypin tunnuksesta.
4. ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN ANTAMINEN
4.1 ETY-tyyppihyväksyntä annetaan direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 3 ja
4 kohdan mukaisesti, jos asiaa koskevat vaatimukset on täytetty.
4.2 ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli on:
4.2.1 liitteessä VIII edellä 3.1 kohdassa tarkoitettujen hakemusten osalta;
4.2.2 liitteessä IX edellä 3.2 kohdassa tarkoitettujen hakemusten osalta.
4.3 Direktiivin 70/156/ETY liitteen VII määräysten mukainen tyyppi-
hyväksyntänumero annetaan jokaiselle hyväksytylle ajoneuvolle tai
tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmälle. Jäsenvaltio saa antaa saman
numeron ainoastaan yhdelle ajoneuvolle tai tuulilasin pyyhin- ja
pesinjärjestelmälle.1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 7
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
5. ERITELMÄT
5.1 Tuulilasin pyyhinjärjestelmä
5.1.1 Kaikissa ajoneuvoissa on oltava vähintään yksi automaattinen
tuulilasin pyyhinjärjestelmä, joka ajoneuvon moottorin käydessä toimii
ilman kuljettajan toimia, lukuun ottamatta tuulilasin pyyhkimen
käynnistämistä japysäyttämistä.
5.1.2 Tuulilasin pyyhkijän toiminta-alue ei saa jäädä alle 80 % liitteessä IV
olevassa 2.3 kohdassa määritellystä näkyvyysalueesta B.
5.1.2.1 Lisäksi tuulilasin pyyhkijän toiminta-alue ei saa jäädä alle 98 %
liitteessä IV olevassa 2.2 kohdassa määritellystä näkyvyysalueesta A.
5.1.3 Tuulilasin pyyhkijällä on oltava vähintään kaksi pyyhintänopeutta:5.1.3.1 yksi, jonka nopeus on vähintään 45 jaksoa minuutissa (jakso on
tuulilasin pyyhkimen edestakainen liike),
5.1.3.2 yksi, jonka nopeus on vähintään 10, ja enintään 55 jaksoa minuutissa,
5.1.3.3 ero korkeimman ja vähintään yhden alemman pyyhintänopeuden
välillä on oltava vähintään 15 jaksoa minuutissa.
5.1.4 Edellä 5.1.3 kohdassa tarkoitetut nopeudet on saavutettava
6.1.1—6.1.6 ja 6.1.8 kohdissa määrätyllä tavalla.
5.1.5 Jaksottaista tuulilasin pyyhkijän toimintaa voidaan käyttää 5.1.3
kohdassa vahvistettujen vaatimusten täyttämiseen, jos toinen nopeuk-
sista täyttää 5.1.3.1 kohdassa vahvistetut vaatimukset ja toinen
saavutetuista nopeuksista, kun päänopeus on kytketty pois, ei ole alle
10 jaksoa minuutissa.
5.1.6 Kun tuulilasin pyyhkimen toiminta pysäytetään pyyhkimen katkaisi-
jasta, pyyhkimen sulkien on automaattisesti palattava tavanomaiseen
lepoasentoon.
5.1.7 Järjestelmän on kestettävä kiinnitarttuminen vähintään 15 sekunnin
ajan. Automaattisten kierronsuojalaitteiden käyttö on sallittua, jos
mahdollista nollausta varten ei vaadita toimintaa muissa ohjauslait-
teissa kuin tuulilasin pyyhkijän ohjauslaitteessa. Testausmenettely ja
olosuhteet esitetään 6.1.7 kohdassa.
5.1.8 Tuulilasin pyyhkimen toiminta-alueen on täytettävä 5.1.2 kohdan
vähimmäisvaatimukset, kun pyyhkimiä käytetään 5.1.3.2 kohdassa
tarkoitetuilla pyyhintänopeuksilla 6.1.10 kohdassa tarkoitetuissa
olosuhteissa.
5.1.9 Tuulilasin pyyhkimien aerodynaamiset ominaisuudet yhdistettynä
niiden kokoon jamuotoon, sekä niiden tehokkuus on määritettävä
seuraavien vaatimusten mukaisesti:
5.1.9.1 Tuulilasin pyyhinjärjestelmän ollessa sellaisen suhteellisen ilmavirran
alaisena, joka vastaa 80 prosenttia ajoneuvon enimmäisnopeudesta,
muttaei ylitä 160 km/h, täydellä nopeudellatoimivien tuulila sin
pyyhkimien on pyyhittävä edelleen 5.1.2.1 kohdassa määritelty alue
samalla tehokkuudella ja edellytyksin, jotka määritellään 6.1.10.2
kohdassa.
5.1.10 Tuulilasin pyyhkimen varren kiinnityksen on oltava sellainen, että
tuulilasin pyyhin voidaan siirtää paikaltaan, jotta tuulilasi voidaan
puhdistaa myös käsin. ►
M1Tätä vaatimusta ei sovelleta pyyhkimiin,
jotka auton ollessa pysähdyksissä, ovat sellaisella tuulilasin alueella,
joka jää ajoneuvon osien taakse (kuten konepelti, kojelauta jne.) ◄
5.1.11 Tuulilasin pyyhinjärjestelmän on pystyttävä toimimaan kaksi minuuttia
kuivalla tuulilasilla, kun ulkopuolinen lämpötila on −18 ± 3 ºC 6.1.11
kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa.1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 8
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
5.2 Tuulilasin pesinjärjestelmä
5.2.1 Kaikissa ajoneuvoissa on oltava tuulilasin pesinjärjestelmä, joka kestää
järjestelmän päällekytkemisestä 6.2.1 ja6.2.2 kohtien muka isesti
aiheutuvat kuormitukset silloin, kun suuttimet ovat tukkiutuneet.
5.2.2 Tuulilasin pesinjärjestelmän toiminta ei saa heikentyä jäljempänä 6.2.3
ja 6.2.4 kohdassa määrätystä jaksoittaisesta lämpökäsittelystä.
5.2.3 Tuulilasin pesinjärjestelmän on kyettävä toimittamaan riittävä määrä
nestettä puhdistamaan 60 % liitteessä IV olevassa 2.2 kohdassa
määritellystä alueesta tämän liitteen 6.2.5 kohdassa määritellyissä
olosuhteissa.
5.2.4 Nestesäiliön tilavuuden on oltava vähintään yksi litra.
6. TESTAUSMENETTELY6.1 Tuulilasin pyyhinjärjestelmä
6.1.1 Jäljempänä selostetut testit on suoritettava seuraavissa olosuhteissa,
jollei toisin määrätä:
6.1.2 ympäröivä lämpötila ei saa olla alle 10 ºC eikä yli 40 ºC;6.1.3 tuulilasin pitää olla koko ajan märkä;
6.1.4 jos kyseessä on sähköinen tuulilasinpyyhin, on myös seuraavien
vaatimusten täytyttävä:
6.1.4.1 akun on oltava täysin varattu,
6.1.4.2 moottorin on käytävä pyörimisnopeudella, joka on 30 % sen
suurimman tehon antavasta pyörimisnopeudesta,
6.1.4.3 lähivalojen on oltava sytytettyinä,
6.1.4.4 lämmitys- tai tuuletinjärjestelmien, jos sellaiset on asennettu, on
toimittava täydellä sähkönkulutuksella,
6.1.4.5 huurteen- ja sumunpoistojärjestelmien, jos sellaiset on asennettu, on
toimittava täydellä sähkönkulutuksella.
6.1.5 Paineilmalla tai alipaineella toimivien tuulilasin pyyhinjärjestelmien on
kyettävä toimimaan vahvistetuilla pyyhintänopeuksilla moottorin
nopeudesta tai kuormituksesta riippumatta.
6.1.6 Tuulilasin pyyhinjärjestelmien toimintanopeuksien on täytettävä 5.1.3
kohdassa esitetyt vaatimukset sen jälkeen, kun ne ovat edeltäkäsin
toimineet 20 minuuttia märällä pinnalla.
6.1.7 Edellä 5.1.7 kohdassa esitetyt vaatimukset on täytetty, kun tuulilasin
pyyhkijän varsia on pidetty vaakasuorassa asennossa 15 sekuntia sen
jälkeen, kun kytkin on käännetty suurimmalle pyyhkimisnopeudelle.
6.1.8 Tuulilasin ulkopinta on puhdistettava täysin rasvattomaksi metyylialk-
oholilla tai vastaavalla rasvanpoistoaineella. Kuivattamisen jälkeen
sille on levitettävä ammoniakkiliuosta, jonka vahvuus on vähintään
3 %, mutta enintään 10 %. Pinnan annetaan jälleen kuivua, minkä
jälkeen se pyyhitään kuivalla puuvillakankaalla.
6.1.9 Testiseoskerros (ks. liite V) on levitettävä tasaisesti tuulilasin
ulkopinnalle, minkä jälkeen sen annetaan kuivua.
6.1.10 Mitattaessa tuulilasin pyyhinjärjestelmän toiminta-aluetta, josta
määrätään 5.1.2 ja 5.1.2.1 kohdassa, on tuulilasin ulkopinta käsiteltävä
6.1.8 ja 6.1.9 kohdassa tarkoitetulla tavalla tai jollakin muulla
vastaavalla tavalla.
6.1.10.1 Tuulilasin pyyhkijän toiminta-alueen jälki on merkittävä ja sitä on
verrattava 5.1.2 ja 5.1.2.1 kohdassa määriteltyihin näkökentän
alueisiin, jotta varmistutaan siitä, että vaatimukset on täytetty.
6.1.10.2 Kun tuulilasin ulkopinta on käsitelty 6.1.8 ja 6.1.9 kohdassa määrätyllä
tavalla, tuulilasin pesijää voidaan käyttää kaikkiin testeihin.
6.1.11 Edellä 5.1.11 kohdan vaatimukset on täytettävä sen jälkeen, kun
ajoneuvo on ollut −18 ± 3 ºC ulkolämpötilassa vähintään neljä tuntia.
Tuulilasin pyyhinjärjestelmä kytketään toimimaan 6.1.4 kohdassa1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 9
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
määritellyissä olosuhteissa säätämällä kytkin suurimmalle mahdolli-
selle nopeudelle. Pyyhintäaluetta koskevia vaatimuksia ei ole.
6.2 Tuulilasin pesinjärjestelmä
Testausolosuhteet
6.2.1. Testi N:o 1
6.2.1.1 Tuulilasin pesinjärjestelmä on täytettävä kokonaan vedellä ja se on
jätettävä ympäröivään 20 ± 2 ºC lämpötilaan vähintään neljäksi
tunniksi. Kaikki suuttimet on tukittava ja pesulaitteen ohjaus on
kytkettävä päälle kuusi kertaa yhden minuutin aikana vähintään
kolmeksi sekunniksi kerrallaan. Jos järjestelmää käytetään kuljettajan
lihasvoimalla, sallitut voimat ovat alla olevan taulukon mukaiset:
Pumpputyyppi Sallittu voima
käsi 11-13.5 daN
jalka 40-44.5 daN
6.2.1.2 Sähköpumpuilla testausjännitteen on oltava vähintään nimellisjännite,
sitä kuitenkaan ylittämättä enempää kuin kaksi volttia.
6.2.1.3 Tuulilasin pesinjärjestelmän suorituskyvyn on testin jälkeen oltava
2.21 kohdassa määritellyn mukainen.
6.2.2 Testi N:o 2
Tuulilasin pesinjärjestelmä on täytettävä kokonaan vedellä ja se on
jätettävä ympäröivään −18 ± 3 ºC lämpötilaan vähintään neljäksi
tunniksi. Tuulilasin pesimen ohjaus on kytkettävä päälle kuusi kertaa
yhden minuutin aikana vähintään kolmeksi sekunniksi kerrallaan,
käyttämällä 6.2.1 kohdassa tarkoitettuja voimia. Sen jälkeen järjes-
telmä on jätettävä ympäröivään 20 ± 2 ºC lämpötilaan, kunnes jää on
kokonaan sulanut. Tuulilasin pesinjärjestelmän suorituskyky testataan
kytkemällä se päälle 6.2.1 kohdan määräysten mukaisesti.
6.2.3 Testi N:o 3 (Alhaisen lämpötilan testi)
6.2.3.1 Tuulilasin pesinjärjestelmä on täytettävä kokonaan vedellä ja se on
jätettävä ympäröivään −18 ± 3 ºC lämpötilaan vähintään neljäksi
tunniksi, siten että koko järjestelmässä olevan veden massa on jäätynyt.
►M1Sen jälkeen järjestelmä on jätettävä ympäröivään 20 ± 2 ºC
lämpötilaan, kunnes jää on kokonaan sulanut, kuitenkin enintään
neljäksi tunniksi. ◄Tämä jäädyttämis-sulamisjakso toistetaan kuusi
kertaa. Tuulilasin pesinjärjestelmän suorituskyky on tämän jälkeen
testattava kytkemällä se päälle 6.2.1 kohdan määräysten mukaisesti.
6.2.3.2 Tuulilasin pesinjärjestelmä on täytettävä kokonaan matalan lämpötilan
tuulilasinpesunesteellä, joka koostuu 50-prosenttisesta metanolista, tai
vaihtoehtoisesti isopropyylialkoholista ja vedestä, jonka kovuus ei ole
suurempi kuin 205 g/tonni.
6.2.3.2.1 Tuulilasin pesinjärjestelmä on jätettävä ympäröivään −18 ± 3 ºC
lämpötilaan vähintään neljäksi tunniksi. Järjestelmän toiminta on
testattava kytkemällä se päälle 6.2.1 kohdan määräysten mukaisesti.
6.2.4 Testi N:o 4 (Korkean lämpötilan testi)
6.2.4.1 Tuulilasin pesinjärjestelmä on täytettävä kokonaan vedellä ja se on
jätettävä ympäröivään 80 ± 3 ºC lämpötilaan vähintään kahdeksaksi
tunniksi ja sen jälkeen ympäröivään 20 ± 2 ºC lämpötilaan. Kun
lämpötila on vakiintunut, järjestelmän toiminta on testattava
kytkemällä se päälle 6.2.1 kohdan määräysten mukaisesti.
6.2.4.2 Jos osa tuulilasin pesinjärjestelmästä on sijoitettu moottoritilaan,
järjestelmä on täytettävä kokonaan vedellä ja se on jätettävä
ympäröivään 80 ± 3 ºC lämpötilaan vähintään kahdeksaksi tunniksi.
Järjestelmän toiminta on testattava kytkemällä se päälle 6.2.1 kohdan
määräysten mukaisesti.
6.2.4.3 Jos tuulilasin pesinjärjestelmän mikään osa ei ole sijoitettu moottor-
itilaan, järjestelmä on täytettävä kokonaan vedellä, ja se on jätettävä
ympäröivään 60 ± 3 ºC lämpötilaan vähintään kahdeksaksi tunniksi.1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 10
▼B
Järjestelmän toimintakyky on testattava kytkemällä se päälle 6.2.1
kohdan määräysten mukaisesti.
6.2.5 Testi N:o 5 (Tuulilasin pesinjärjestelmän suorittamiskykyä koskeva
testi, josta on määrätty 5.2.3 kohdassa)
6.2.5.1 Tuulilasin pesinjärjestelmä on täytettävä kokonaan vedellä. ►M1Kun
ajoneuvo on paikallaan ja on tyyni ilma, suutin tai suuttimet
kohdistetaan, jos ne ovat kohdistettavissa, kohdealueeseen tuulilasin
ulkopinnalle. ◄Jos järjestelmä saa käyttövoimansa kuljettajan
lihasvoimasta, tarvittava voima ei saa ylittää 6.2.1.1 kohdassa
määrättyjä arvoja. Jos järjestelmä toimii sähköllä 6.1.4 kohdan
vaatimuksien on täytyttävä.
6.2.5.2 Tuulilasin ulkopinta on käsiteltävä, kuten 6.1.8 ja 6.1.9 kohdassa
esitetään.
6.2.5.3 Tuulilasin pesinlaite on tämän jälkeen käynnistettävä valmistajan
ilmoittamalla tavalla niin, että tuulilasin pyyhinjärjestelmä toimii
automaattisesti enimmäisnopeudella 10 jakson ajan ja liitteessä IV
olevassa 2.2 kohdassa tarkoitetun näkyvyysalueen puhdistettu osa
mitataan.
6.3 Kaikki 6.2.1-6.2.4 kohdassa kuvatut testit on tehtävä samalla tuulilasin
pesinjärjestelmällä, jokaon joko kiinnitetty ETY-tyyppihyväksynnän
kohteena olevaan ajoneuvoon tai ei ole kiinnitetty ajoneuvoon siinä
tapauksessa, että ETY-tyyppihyväksyntää on haettu erilliselle tekni-
selle yksikölle.
7 MERKINTÄ
7.1 Jokaisessa tämän direktiivin mukaisesti erilliseksi tekniseksi yksiköksi
tyyppihyväksytyssä tuulilasin pesinjärjestelmässä on oltava ETY-
tyyppihyväksyntämerkki.
7.2 Tämä merkki muodostuu suorakulmion ympäröimästä ”e”-kirjaimesta,
jota seuraa tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnusnumero:
1 Saksa
2 Ranska
3 Italia4 Alankomaat6 Belgia9 Espanja11 Yhdistynyt kuningaskunta
13 Luxemburg
18 Tanska21 Portugali23 KreikkaIRL Irlanti.
Lisäksi suorakulmion läheisyydessä on oltava direktiivin 70/156/ETY
liitteessä VII tarkoitetun numerointijärjestelmän 4 jaksossa määritelty
”perushyväksyntä” numero, jotaedeltää ETY-tyyppihyväksynnän
antamispäivänä viimeisimmälle direktiiviin 78/318/ETY tehdylle
mukautukselle tekniseen kehitykseen annettua järjestysnumeroa
kuvaavat kaksi lukua. Tämän direktiivin järjestysnumero on 00.
7.3 ETY-tyyppihyväksyntämerkki on kiinnitettävä tuulilasinpesuneste-
säiliöön pysyvästi niin että se on helposti luettavissa ajoneuvoon
asennettuna.
7.4 Esimerkki ETY-tyyppihyväksyntämerkistä on lisäyksessä.
8 TYYPIN JA TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MUUTOKSET
8.1 Muutettaessa tämän direktiivin mukaisesti annettua tyyppiä ja
tyyppihyväksyntää sovelletaan direktiivin 70/156/ETY 5 artiklan
säännöksiä.1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 11
▼M1
▼M1
9 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
9.1 Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi tarkoitetut
toimenpiteet toteutetaan direktiivin 70/156/ETY 10 artiklassa säädet-
tyjen säännösten mukaisesti.1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 12
▼M1
Lisäys
ETY-tyyppihyväksyntämerkin malli
Tuulilasin pesinjärjestelmä, jossa on edellä esitetty ETY-tyyppihyväksyntämerkki on hyväksytty
Espanjassa (e 9) perushyväksyntänumerolla 0148 tämän direktiivin perusteella. Tässä käytetyt numerot
ovat ainoastaan esimerkinomaisia.1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 13
▼B
LIITE II
MENETTELY H-PISTEEN JA ISTUIMEN SELKÄNOJAN TODELLISEN
KULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI, SEKÄ R- JA H-PISTEIDEN SUHTEEL-
LISEN SIJAINNIN SEKÄ ISTUIMEN SELKÄNOJAN
SUUNNITTELUKULMAN JA TODELLISEN KULMAN VÄLISEN
SUHTEEN VAHVISTAMISEKSI
On sovellettava neuvoston direktiivin 77/649/ETY liitettä III.1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 14
▼M1
▼B
LIITE III
MENETELMÄ AJONEUVON PÄÄVERTAILUMERKKIEN JA KOLMIU-
LOTTEISEN VERTAILUJÄRJESTELMÄN VÄLISTEN
ULOTTUVUUSSUHTEIDEN MÄÄRITTÄMISEKSI
1. VERTAILUJÄRJESTELMÄN JA AJONEUVON PÄÄVERTAILUMERK-
KIEN VÄLINEN SUHDE
Tyyppihyväksyntää varten toimitetun ajoneuvon ulkoisten ja sisäisten
ominaismittojen vahvistamiseksi tämän direktiivin säännösten mukaisesti,
liitteessä I olevassa 2.3 kohdassa määritellyn kolmiulotteisen vertailujärjes-
telmän koordinaattien, jotka alunperin on määritelty ajoneuvon
suunnitteluvaiheessa, välinen suhde sekä liitteessä I olevassa 2.4 kohdassa
määriteltyjen päävertailumerkkien sijainti on vahvistettava täsmällisesti ja
niin, että valmistajan ajoneuvoa koskevissa piirustuksissa esittämät määrätyt
pisteet voidaan paikallistaa näiden piirustusten mukaisesti valmistetuissa
todellisissa ajoneuvoissa.
2. MENETELMÄ VERTAILUJÄRJESTELMÄN JA VERTAILUMERKKIEN
VÄLISEN SUHTEEN VAHVISTAMISEKSI
Tätä tarkoitusta varten konstruoidaan maanpinnan vertailutaso, jossa on
asteikolla X- ja Y-akselit. Tämän suorittamista koskeva menetelmä esitetään
tämän liitteen kuvassa 3, jolloin vertailutasona on kova, tasainen tasopinta,
jonka päälle ajoneuvo asetetaan, ja jonka pinnalle on tukevasti asetettu kaksi
mitta-asteikkoa; mitta-asteikot pitää olla jaettu millimetreihin, X-X asteikko
on vähintään 8 metriä pitkä jaY-Y a steikko vähintään 4 metriä pitkä.
Molemmat asteikot on asetettava oikeaan kulmaan toisiinsa nähden tämän
liitteen kuvassa 3 esitetyin tavoin. Asteikkojen leikkauspiste on maanpinnan
nollapiste.
3. VERTAILUTASON TARKASTUS
Vertailutason tai testausalueen pienien tasovaihteluiden huomioimiseksi on
tarpeen mitata vaihtelut maanpinnan nollapisteestä sekä X- että Y-asteikkoja
pitkin 250 mm välimatkoin ja kirjata saadut lukemat jotta korjaukset voidaan
tehdä ajoneuvoa tarkastettaessa.
4. TODELLINEN TESTAUSASENTO
Esimerkiksi vähäisten jousituksen korkeuden muutosten huomioimiseksi
ennen lisämittauksien tekemistä on tarpeen, että on olemassa mahdollisuus
saattaa päävertailumerkit oikeisiin koordinaattipaikkoihin suhteessasuunnitte-
luasentoon. Lisäksi on oltava mahdollista suorittaa vähäisiä ajoneuvon
asennon sivuttais- tai pitkittäiskorjauksia, jotta se voidaan asettaa oikein
suhteessaverta ilujärjestelmään.
5. TULOKSET
Kun ajoneuvo on sijoitettu oikein vertailujärjestelmään ja suunnitteluasen-
toon, voidaan suoraan määrätä niiden pisteiden sijainti, jotka ovat
välttämättömiä tutkittaessa näkyvyysolosuhteita eteenpäin. Näitä vaatimuksia
koskevina testausmenetelminä voidaan käyttää teodoliitteja, valonlähteitä ja
varjolaitteita tai muitakin menetelmiä, joiden voidaan osoittaa antavan
vastaavat tulokset.1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 15
▼B
Kuva 1
”V”-pisteiden määrittäminen istuimen selkänojakulman ollessa 25º
1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 16
▼B
Kuva 2
Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä
1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 17
▼B
Kuva 3
Taso työtila
1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 18
▼B
LIITE IV
MENETTELY M1-LUOKAN AJONEUVOJEN TUULILASIN NÄKYVYY-
SALUEIDEN MÄÄRITTÄMISEKSI SUHTEESSA V-PISTEISIIN
1. V-PISTEIDEN SIJAINTI
1.1 V-pisteiden sijainti suhteessa R-pisteeseen ilmoitettuna kolmiulotteisen
vertailujärjestelmän XYZ-koordinaatein ilmenee taulukoista I ja II.
1.2 Taulukossa I osoitetaan peruskoordinaatit istuimen selkänojan 25º:n
suunnittelukulmalle. Koordinaattien positiivinen suunta ilmenee liitteen
III kuvasta 1.
TAULUKKO I
V-piste X Y Z
V168 mm − 5 mm 665 mm
V268 mm − 5 mm 589 mm
1.3Muiden kuin selkänojien 25º suunnittelukulmien korjaukset
1.3.1 Taulukosta II ilmenee jokaiselle V-pisteen X- ja Z-koordinaatille tehtävät
lisäkorjaukset, kun istuimen selkänojan suunnittelukulma ei ole 25º.
Koordinaattien positiivinen suunta ilmenee liitteen III kuvasta 1.
TAULUKKO II
Selkänojan
kulmaºVaakakoordi-
naatit ∆XPystykoordi-
naatit ∆ZSelkänojan
kulmaºVaakakoordi-
naatit ∆XPystykoordi-
naatit ∆Z
5 − 186 mm 28 mm 23 − 18 mm 5 mm
6 − 177 mm 27 mm 24 − 9 mm 3 mm
7 − 167 mm 27 mm 25 0 mm 0 mm
8 − 157 mm 27 mm 26 9 mm − 3 mm9 − 147 mm 26 mm 27 17 mm − 5 mm
10 − 137 mm 25 mm 28 26 mm − 8 mm
11 − 128 mm 24 mm 29 34 mm − 11 mm
12 − 118 mm 23 mm 30 43 mm − 14 mm13 − 109 mm 22 mm 31 51 mm − 18 mm1 4 −9 9m m 2 1m m 3 2 5 9m m −2 1m m1 5 −9 0m m 2 0m m 3 3 6 7m m −2 4m m
1 6 −8 1m m 1 8m m 3 4 7 6m m −2 8m m
1 7 −7 2m m 1 7m m 3 5 8 4m m −3 2m m1 8 −6 2m m 1 5m m 3 6 9 2m m −3 5m m19 − 53 mm 13 mm 37 100 mm − 39 mm
20 − 44 mm 11 mm 38 108 mm − 43 mm
21 − 35 mm 9 mm 39 115 mm − 48 mm22 − 26 mm 7 mm 40 123 mm − 52 mm1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 19
▼B
2. NÄKYVYYSALUEET
2.1 V-pisteistä on määritettävä kaksi näkyvyysaluetta.2.2 Näkyvyysalue A on tuulilasin ulkopuolella oleva alue, jota rajoittavat
seuraavat neljä tasoa V-pisteistä eteenpäin (ks. kuva 1):
—V
1:n jaV2:n kautta kulkeva pystytaso, joka on 13º kulmassa X-akselista
vasempaan,
—V1:n kautta kulkeva Y-akselin suuntainen taso, joka on 3º kulmassa X-
akselista ylöspäin,
—V2:n kautta kulkeva Y-akselin suuntainen taso, joka on 1º kulmassa X-
akselista alaspäin,
—V1:n jaV2:n kautta kulkeva pystytaso, joka on 20º kulmassa X-akselista
oikealle.
2.3 Näkyvyysalue B on tuulilasin ulkopinnalla oleva alue, jonka etäisyys
läpinäkyvän alueen ulkoreunasta on yli 25 mm ja jota rajoittaa seuraavan
neljän tason ja tuulilasin ulkopinnan leikkausura (ks. kuva 2):
—V1:n kautta kulkeva Y-akselin suuntainen taso, joka on 7º kulmassa X-
akselista ylöspäin,
—V2:n kautta kulkeva Y-akselin suuntainen taso, joka on 5º kulmassa X-
akselista alaspäin,
—V1:n jaV2:n kautta kulkeva pystytaso, joka muodostaa 17º kulman X-
akselin kanssa,
— edellisen kanssa suhteessa ajoneuvon pitkittäiseen keskitasoon symme-
trinen taso.1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 20
▼B
Kuva 1
Näkyvyysalue A
1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 21
▼B
Kuva 2
Näkyvyysalue B
1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 22
▼B
LIITE V
TESTISEOSTA KOSKEVA ERITELMÄ TUULILASIN PYYHIN- JA
PESINJÄRJESTELMIEN TESTEILLE
Liitteessä I olevassa 6.1.9 kohdassa tarkoitetun testiseoksen on koostuttava
seuraavista aineista (tilavuudet): 92.5 % vettä (jonka kovuus vähemmän kuin
205 g/tonni höyrytyksen jälkeen), 5 % veteen kyllästettyä suolaa (natrium-kloridi)
liuoksenaja2.5 % pölyä, jonkakoostumus on ilmoitettu ta ulukossaI jaII.
TAULUKKO I
Testauspölyn koostumus
AinesosaMa ssa %
SiO267-69
Fe2O33-5
Al2O315-17
CaO 2-4
MgO 0,5-1,5Alkaaleja 3-5Tuhkaa 2-3
TAULUKKO II
Hiukkasten kokojakauma karkearakeisessa pölyssä
Hiukkaskoko ( µm) Hiukkaskoon jakauma (%)
0-5 12 ± 2
5-10 12 ± 3
10-20 14 ± 320-40 23 ± 340-80 30 ± 3
80-200 9 ± 31978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 23
▼M1
LIITE VI
Ajoneuvon ETY-tyyppihyväksynnästä pyyhin- japesinjärjestelmien osa lta
Ilmoituslomake N:o (…) neuvoston direktiivin 70/156/ETY liitteen 1 mukaisesti
(neuvoston direktiivi 78/318/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
direktiivillä 94/68/EY).
Jäljempänä luetellut tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena ja
tietoihin on liitettävä sisällysluettelo. Piirustukset on toimitettava sopivassa
mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai siihen kokoon
taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.
Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja
toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.
0 YLEISTÄ
0.1 Merkki (valmistajan toiminimi)0.2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus tai kuvaukset0.3 Tyypin tunnistustapa, jos se on merkitty ajoneuvoon (b)0.3.1 Edellä tarkoitetun merkinnän sijainti0.4 Ajoneuvoluokka(c)0.5 Valmistajan nimi ja osoite0.8 Kokoonpanotehtaan/tehtaiden osoite/osoitteet
1 AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET
1.1 Ajoneuvotyypin valokuvat tai piirustukset
2 PAINOT JA MITAT (e) (kg jamm)
2.6 Ajoneuvon paino koreineen ajokunnossa tai alustan paino ohjaa-
moineen, jos valmistaja ei asenna koria (jäähdytysneste, öljyt,
polttoaine, vararengas, työkalut ja kuljettaja mukaan lukien) (o)
(jokaisen version max. ja min.).
3 MOOTTORI (q)
3.2.1.8 Suurin nettoteho (t): (…) Kw (…) rpm/min3.2.5 Sähköjärjestelmä3.2.5.1 Nimellisjännite: (…) V, positiivinen tai negatiivinen maatto(
1
3.2.5.2 Generaattori3.2.5.2.1 Tyyppi3.2.5.2.2 Nimellisteho: (…) VA
4 VOIMANSIIRTO (v)
4.7 Ajoneuvon enimmäisnopeus ja vaihde, jolla se saavutetaan (km/h)
(w)
9 KORI
9.4.1 Riittävän yksityiskohtaiset tiedot tärkeimmistä vertailumerkeistä niin,
että ne voidaan selvästi tunnistaa, sekä niiden sijainti toisiinsa ja R-
pisteeseen nähden
9.5.1 Tuulilasi9.5.1.2 Asennustapa9.5.1.4 Hyväksyntänumero(t)9.6 Tuulilasin pyyhin/pyyhkimet9.6.1 Yksityiskohtainen tekninen kuvaus
9.7 Tuulilasin pesin1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 24
Tässä ilmoituslomakkeessa esitetyt kohtanumerot ja alaviitteet vastaavat direktiivin 70/156/
ETY liitteessä I olevia numeroita ja alaviitteitä.
Tämän direktiivin kannalta merkityksettömät kohdat on jätetty pois.
▼M1
9.7.1 Yksityiskohtainen tekninen kuvaus (valokuvat tai piirustukset liit-
teenä) tai hyväksyntänumero, jos pesin on hyväksytty erillisenä
teknisenä yksikkönä
9.8 Huurteenpoisto jasumunpoisto
9.8.2 Enimmäissähkönkulutus: … Kw9.10 Sisustus
9.10.3 Istuimet
9.10.3.5 R-pisteen koordinaatit tai piirustus(x)9.10.3.5.1 Kuljettajan istuin
9.10.3.6 Suunniteltu selkänojan kulma
9.10.3.6.1 Kuljettajan istuin9.10.3.7 Istuimen säätövara
9.10.3.7.1 Kuljettajan istuin
9.10.5 Matkustamon lämmitysjärjestelmä9.10.5.3 Enimmäissähkönkulutus … Kw1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 25
▼M1
LIITE VII
Ilmoituslomake N:o (…) tuulilasin pesinjärjestelmien ETY-tyyppihyväksynnästä
erillisenä teknisenä yksikkönä (neuvoston direktiivi 78/318/ETY, sellaisena kuin
se on viimeksi muutettunadirektiivillä 94/68/EY).
Jäljempänä luetellut tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena ja
tietoihin on liitettävä sisällysluettelo. Piirustukset on toimitettava sopivassa
mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai siihen kokoon
taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.
Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja
toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.
0 Yleistä
0.1 Merkki (valmistajan toiminimi)
0.2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus tai kuvaukset0.5 Valmistajan nimi ja osoite
0.7 Osien jaerillisten teknisten yksiköiden osa ltaETY-tyyppihyväksyntämerkin
sijainti ja kiinnitystapa
0.8 Kokoonpanotehtaan/tehtaiden osoite/osoitteet
1 LAITTEEN KUVAUS
1.1 Yksityiskohtainen kuvaus (liitteenä valokuvat ja piirustukset), jossa
eritellään ne osat, jotka voidaan asentaa moottoritilaan)
1.2 Mahdolliset käytön rajoitukset ja asennusedellytykset.1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 26
▼M1
LIITE VIII
MALLI
— hyväksyntää(1)
— hyväksynnän laajennusta (1)
— hyväksynnän epäämistä (1)
— hyväksynnän peruuttamista (1)
ajoneuvon/osan/erillisen teknisen yksikön (1) tyypiltä direktiivin 78/318/ETY,
sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/68/EY, mukaisesti.
Hyväksyntänumero
Laajennuksen syy
I jakso
0.1 Merkki (valmistajan toiminimi)
0.2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus
0.3 Tyypin tunnistustapa, jos se on merkitty ajoneuvoon/osaan/erilliseen
tekniseen yksikköön (1)(2)
0.3.1 Edellä tarkoitetun merkinnän sijainti0.4 Ajoneuvoluokka(
3)
0.5 Valmistajan nimi ja osoite
0.7 Osien jaerillisen teknisen yksikön osa ltaETY-tyyppihyväksyntämerkin
sijainti ja kiinnitystapa
0.8 Kokoonpanotehtaan/tehtaiden nimi/nimet ja osoite/osoitteet
II jakso
1 Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäys2 Testit suorittava tutkimuslaitos
3 Testausselosteen päiväys
4 Testausselosteen numero5 Mahdolliset huomautukset: ks. liite
6 Paikka
7 Aika8 Allekirjoitus
9 Liitteenä luettelo toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevista hyväk-
syntäasiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 27
(1) Tarpeeton yliviivataan.
(2) Jos tyypin tunnistustapa sisältää kirjaimia, jotka eivät ole tätä tyyppihyväksyntätodistusta
koskevien ajoneuvojen, osien tai erillisten teknisten yksikön tyypin kuvaamisen kannaltaolennaisia, kyseiset kirjaimet esitetään asiakirja-aineistossa tunnuksella ”?” (esimerkiksiABC??123??).
(
3) sellaisena kuin se on määriteltynä direktiivin 70/156/ETY liitteessä II A.
▼M1
Lisäys
tyyppihyväksyntätodistukseen N:o … direktiivin 78/318/ETY,
sella isenakuin se on muutettunadirektiivillä 94/68/EY, muka isen
ajoneuvon tyyppihyväksynnän osalta
1 Lisätiedot
1.1 Pyyhin, sulkien määrä
1.2 Pesin: — toimintamenetelmä
— hyväksyntämerkki (tarvittaessa)
5 Huomautuksia:1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 28
▼M1
LIITE IX
MALLI
— hyväksyntää(1)
— hyväksynnän laajennusta (1)
— hyväksynnän epäämistä (1)
— hyväksynnän peruuttamista (1)
ajoneuvon/osan/erillisen teknisen yksikön (1) tyypiltä direktiivin 78/318/ETY,
sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/68/EY, mukaisesti
HyväksyntänumeroLaajennuksen syy
I jakso
0.1 Merkki (valmistajan toiminimi)0.2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus
0.3 Tyypin tunnistustapa, jos se on merkitty ajoneuvoon/osaan/erilliseen
tekniseen yksikköön (
1)(2)
0.3.1 Edellä tarkoitetun merkinnän sijainti
0.4 Ajoneuvoluokka(3)
0.5 Valmistajan nimi ja osoite0.7 Osien jaerillisen teknisen yksikön osa ltaETY-tyyppihyväksyntämerkin
sijainti ja kiinnitystapa
0.8 Kokoonpanotehtaan/tehtaiden nimi/nimet ja osoite/osoitteet
II jakso
1 Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäys
2 Testit suorittava tutkimuslaitos3 Testausselosteen päiväys
4 Testausselosteen numero
5 Mahdolliset huomautukset: ks. liite6 Paikka
7 Aika
8 Allekirjoitus9 Liitteenä luettelo toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevista hyväk-
syntä asiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 29
(1) Tarpeeton yliviivataan.
(2) Jos tyypin tunnistustapa sisältää kirjaimia, jotka eivät ole tätä tyyppihyväksyntätodistusta
koskevien ajoneuvojen, osien tai erillisten teknisten yksikön tyypin kuvaamisen kannaltaolennaisia, kyseiset kirjaimet esitetään asiakirja-aineistossa tunnuksella ”?” (esimerkiksiABC??123??).
(
3) sellaisena kuin se on määriteltynä direktiivin 70/156/ETY liitteessä II A.
▼M1
Lisäys
tyyppihyväksyntätodistukseen N:o…, direktiivin 78/318/ETY,
sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 94/68/EY, mukai-
sestatuulila sin pesinjärjestelmän typpihyväksynnästä erillisenä
teknisenä yksikkönä
1 Lisätiedot
1.1 Mahdolliset käytön rajoitukset ja asennusedellytykset
5 Huomautuksia.1978L0318 — FI — 20.01.1995 — 001.001 — 30