1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B KOMISSION ASETUS (ETY) N:o 1538/91,
annettu 5 päivänä kesäkuuta 1991,
siipikarjanlihan kaupan pitämisen vaatimuksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1906/90
soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä
(EYVL L 143, 7.6.1991, s. 11)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission asetus (ETY) N:o 2988/91, annettu 11 päivänä lokakuuta 1991 L 284 26 12.10.1991
►M2Komission asetus (ETY) N:o 315/92, annettu 10 päivänä helmikuuta 1992 L 34 23 11.2.1992
►M3Komission asetus (ETY) N:o 1980/92, annettu 16 päivänä heinäkuuta
1992L 198 31 17.7.1992
►M4Komission asetus (ETY) N:o 2891/93, annettu 21 päivänä lokakuuta 1993 L 263 12 22.10.1993
►M5Komission asetus (EY) N:o 1026/94, annettu 2 päivänä toukokuuta 1994 L 112 32 3.5.1994
►M6Komission asetus (EY) N:o 3239/94, annettu 21 päivänä joulukuuta 1994 L 338 48 28.12.1994
►M7Komission asetus (EY) N:o 2390/95, annettu 11 päivänä lokakuuta 1995 L 244 60 12.10.1995
►M8Komission asetus (EY) N:o 205/96, annettu 2 päivänä helmikuuta 1996 L 27 6 3.2.1996
►M9Komission asetus (EY) N:o 1000/96, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1996 L 134 9 5.6.1996
►M10 muutettu komission asetuksella (EY) No 2067/96, annettu 29 päivänä
lokakuuta 1996L 277 11 30.10.1996
►M11Komission asetus (EY) N:o 1072/2000, annettu 19 päivänä toukokuuta
2000L 119 21 20.5.2000
Oikaistu:
►C1Oikaisu, EYVL L 36, 7.2.2001, s. 12 (1538/91)
Huom. Tämä konsolidoitu versio viittaa Euroopan laskentayksikköön ja/tai ecuun. Nämä viittaukset tulee ymmärtää 1 päivästä
tammikuuta 1999 lähtien viittauksena euroon — neuvoston asetus (ETY) N:o 3308/80 (EYVL L 345, 20.12.1980, s. 1) janeuvoston asetus (EY) N:o 1103/97 (EYVL L 162, 19.6.1997, s. 1).
▼B
KOMISSION ASETUS (ETY) N:o 1538/91,
annettu 5 päivänä kesäkuuta 1991,
siipikarjanlihan kaupan pitämisen vaatimuksista annetun neuvoston
asetuksen (ETY) N:o 1906/90 soveltamista koskevista yksityiskoh-
taisista säännöistä
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon siipikarjanlihan kaupan pitämisen vaatimuksista 26
päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1906/90(
1) ja erityisesti sen 9 artiklan,
sekä katsoo, että
asetuksessa (ETY) N:o 1906/90 säädetään siipikarjanlihan kaupan
pitämisen vaatimuksista, joiden soveltaminen edellyttää sellaistensäännösten antamista, jotka koskevat erityisesti edellä mainitunasetuksen soveltamisalaan kuuluvien siipikarjanlihan ruhojen, niiden
osien ja muiden eläimenosien määrittelyä, luokittelua rakenteen,
ulkonäön ja painon mukaan, esillepanoa, kyseisten tuotteiden myynti-nimikkeen merkitsemistä, jäähdytysmenetelmiä ja siipikarjantuotantotapaa ilmaisevia vapaaehtoisia mainintoja, tietyn tyyppisensiipikarjanlihan säilytys- ja kuljetusolosuhteita ja säännöllistä valvontaa,
jolla varmistetaan kyseisten säännösten yhdenmukainen soveltaminen
yhteisössä,
siipikarjan kaupan pitäminen rakenteeseen ja ulkonäköön perustuvina
ryhminä edellyttää, että määritellään ruhon laji, ikä ja esillepano sekäpalojen anatominen rakenne ja sisältö; ”Foie gras” -nimiselle tuotteelle
on laadittava täsmälliset kaupan pitämisen vähimmäisvaatimukset,
koska sen korkean hinnan vuoksi voi esiintyä väärinkäytöksiä,
näitä vaatimuksia ei tarvitse soveltaa tiettyihin tuotteisiin tai esillepa-
noihin, joilla on ainoastaan paikallinen tai muuten rajoitettu merkitys;tällaisten tuotteiden myyntinimikkeet eivät kuitenkaan saa johtaa
kuluttajaa harhaan niin, että tämä sekoittaa nämä tuotteet tuotteisiin,
joihin sovelletaan mainittuja vaatimuksia; näitä vaatimuksia onsovellettava myös täydentäviin kuvaileviin ilmaisuihin, joita käytetäänmäärittelemään kyseisten tuotteiden nimityksiä,
säilytys- ja käsittelylämpötilalla on erittäin suuri merkitys korkeiden
laatuvaatimusten ylläpitämiselle; tämän vuoksi jäähdytetylle siipikar-
janlihalle on syytä säätää vähimmäissäilytyslämpötila,
tämän asetuksen säännöksiä ja erityisesti sen valvontaa ja noudattamista
koskevia säännöksiä on sovellettava yhdenmukaisesti koko yhteisönalueella; näitä tarkoituksia varten annettavien yksityiskohtaisten
sääntöjen on myös oltava yhdenmukaiset; tämän vuoksi on syytä laatia
yhteiset säännöt näytteenottomenettelyjen ja poikkeamien osalta,
kuluttajalle on annettava riittävästi yksiselitteistä ja puolueetonta tietoa
kaupan pidettävistä tuotteista, ja tuotteiden vapaa liikkuvuus yhteisössä
on taattava, minkä vuoksi olisi varmistettava, että siipikarjanlihan
kaupan pitämisen vaatimuksissa otetaan mahdollisimman paljonhuomioon tiettyjen tuotteiden pakkaamista valmispakkauksiin painontai tilavuuden mukaan koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentä-misestä 20 päivänä tammikuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/211/ETY(
2), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 78/891/
ETY(3), säännökset,
merkinnöissä sallittuja vapaaehtoisia mainintoja ovat jäähdytysmene-
telmää tai siipikarjan tuotantotapaa koskevat maininnat; kuluttajansuojaamiseksi tuotantotavan merkitsemisen edellytyksenä on oltavatäsmällisten hoito-olosuhteita ja teurasiän tai ruokintakauden ja tiettyjen1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 2
(1) EYVL N:o L 173, 6.7.1990, s. 1
(2) EYVL N:o L 46, 21.2.1976, s. 1
(3) EYVL N:o L 311, 4.11.1978, s. 21
▼B
rehun aineosien määrän ilmoittamisen määrällisiä raja-arvoja koskevien
vaatimusten noudattaminen,
komission on suotavaa valvoa pysyvästi näiden säännösten mukaisesti
annettujen kansallisten säännösten sopusointuisuutta yhteisön oikeuden
kanssa, kaupan pitämisen vaatimukset mukaan lukien; on erityisestisyytä säätää sellaisten yritysten rekisteröinnistä ja määräaikaisistatarkastuksista, jotka saavat käyttää tiettyjä siipikarjan tuotantotapojatarkoittavia ilmaisuja; kyseiset yritykset olisi tämän vuoksi velvoitettavapitämään yksityiskohtaista kirjanpitoa tätä tarkoitusta varten,
näiden tarkastusten erityisen luonteen vuoksi jäsenvaltion toimivaltaiset
viranomaiset voivat antaa ne pätevien ja asianmukaisesti kelpuutettujen
ja hyväksyttyjen riippumattomien toimielinten tehtäväksi, sanotunkuitenkaan rajoittamatta aiheellista valvontaa ja suojatoimenpiteitä,
kolmansien maiden toimijat voivat haluta käyttää jäähdytysmenetelmää
ja siipikarjan tuotantotapaa koskevia vapaaehtoisia mainintoja; tätävarten on syytä antaa tarvittavat komission laatimaan luetteloon merkityt
säännökset, jollei kyseisen kolmannen maan toimivaltaisen virano-
maisen antamasta kelpuutuksesta muuta johdu, ja
tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siipikarjanlihan ja munien
hallintokomitean lausunnon mukaiset,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Asetuksen (ETY) N:o 1906/90 1 artiklan 2 kohdassa mainitut tuotteet
määritellään seuraavasti.
1.Siipikarjan ruhot
a) KANAT (Gallus domesticus)
— kananpoika, broileri: lintu, jonka rintalastan kärki on taipuisa
(luutumaton),
— kukko, kana, keittokana: lintu, jonka rintalastan kärki on
jäykkä (luutunut),
— salvukukko: nuori kukko, joka on kirurgisesti kastroitu ennen
sukukypsyysikää ja teurastettu aikaisintaan 140 päivän iässä;salvamisen jälkeen salvukukoilla on täytynyt olla vähintään 77päivän pituinen lihottamiskausi,
— nuorikanan- tai kukonpoika: lintu, jonka ruhon paino on
vähemmän kuin 650 grammaa (ilman sivutuotteita, päätä ja
jalkoja); 651-750 gramman painoisia lintuja voidaan nimittää
”poikasiksi”, jos teurastusikä ei ylitä 28 päivää. Jäsenvaltiotvoivat soveltaa 11 artiklan säännöksiä tämän teurastusiäntarkistamiseen,
b) KALKKUNAT (Meleagris gallopavo dom.)
— (nuori) kalkkuna: lintu, jonka rintalastan kärki on taipuisa
(luutumaton),
— kalkkuna: lintu, jonka rintalastan kärki on jäykkä (luutunut);
c) ANKAT JA SORSAT (Anas platyrhynchos dom.,cairina
muschata) , myskisorsa-ankat (edellisten risteytys)
— (nuori) ankka tai ankanpoikanen, (nuori) myskisorsa, (nuori)
myskisorsa-ankka: lintu, jonka rintalastan kärki on taipuisa(luutumaton),
— ankka, myskisorsa, myskisorsa-ankka: lintu, jonka rintalastan
kärki on jäykkä (luutunut),1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 3
▼M9
▼M4
▼B
▼M4
▼B
d) HANHET (Anser anser dom.)
— (nuori) hanhi tai hanhen poikanen: lintu, jonka rintalastan
kärki on taipuisa (luutumaton). Ruhoa peittävä rasvakerros onohut tai kohtalaisen ohut; nuoren hanhen rasvan väri voi ollaerikoisravinnon mukainen,
— hanhi: lintu, jonka rintalastan kärki on jäykkä (luutunut);
kohtalaisen paksu tai paksu rasvakerros peittää ruhoa joka
puolelta;
e) HELMIKANAT (Numida meleagris domesticus)
— (nuori) helmikana: lintu, jonka rintalastan kärki on taipuisa
(luutumaton),
— helmikana: lintu, jonka rintalastan kärki on jäykkä (luutunut).
Tässä asetuksessa edellä mainittujen ilmaisujen eri sukupuolta
ilmaisevia rinnakkaismuotoja pidetään kyseisiä ilmaisuja vastaavina.
2.Siipikarjan palat
a) Puolikas: ruhon puolikas, joka on saatu leikkaamalla ruho
pitkittäissuunnassa rintalastan ja selkärangan läpi;
b) Neljännes: taka- tai etuneljännes, joka on saatu leikkaamalla
puolikas poikittaissuunnassa,
c) Erottamattomat takaneljännekset: kummatkin takaneljännekset ja
niitä yhdistävä osa selkää, joko peränipukan kanssa tai ilman;
d) Rintapala: Rintalasta ja sen molemmanpuoliset kylkiluut, tai
niiden osa, ja niitä ympäröivä lihaksisto. Rintapala voi koostuajoko molemmista tai toisesta rintapuoliskosta;
e) Koipi-reisipala: reisi-, sääri- ja pohjeluu yhdessä niitä
ympäröivän lihaksiston kanssa. Molemmat leikkausviillot ontehtävä nivelestä;
f) Koipi-reisipala, jossa on kiinni osa selkää: viimeksi mainitun
paino ei saa olla suurempi kuin 25 prosenttia palan painosta,
g) Reisi: reisiluu yhdessä sitä ympäröivän lihaksiston kanssa.
Molemmat leikkausviillot on tehtävä nivelestä;
h) Koipi: sääri- ja pohjeluu yhdessä niitä ympäröivän lihaksiston
kanssa. Molemmat leikkausviillot on tehtävä nivelestä;
i) Siipi: olka-, kyynär- ja värttinäluu yhdessä niitä ympäröivän
lihaksiston kanssa. Siiven kärki siihen kuuluvine kämmenluineenvoidaan tarvittaessa poistaa. Kalkkunan siiven olkaluu tai kyynär-ja värttinäluut niitä ympäröivine lihaksineen voivat olla erikseen.
Leikkausviillot on tehtävä nivelestä;
j) Erottamattomat siivet: molemmat siivet ja niitä yhdistävä osa
selkää, viimeksi mainitun paino ei saa olla suurempi kuin 45
prosenttia koko palan painosta;
k) Rintafilee: luuton eli ilman rintalastaa ja kylkiluita oleva
rintalihaksisto, joko molemmat puolet yhdessä tai erikseen.
Kalkkunan rintafilee saa käsittää ainoastaan syvän pektoraalili-
haksen;
l) Rintafilee solisluun kanssa: rintafilee ilman nahkaa solisluun ja
rintalastan rustoisen osan kanssa, solisluun ja ruston paino ei saa
olla suurempi kuin 3 prosenttia palan painosta.
m) Rintaliha (”magret, maigret”): tämän artiklan 3 kohdassa tarkoi-
tettu ankan ja hanhen rintafilee, joka sisältää nahan ja rintalihastapeittävän ihonalaisen rasvan, ilman syvää rintalihasta.
n) Luuton kalkkunan koipi-reisiliha: luuton kalkkunan reisi ja/tai
luuton koipi, eli ilman reisi-, sääri- ja pohjeluuta, kokonainen,kuutioiksi leikattu tai suikaleiksi leikattu.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 4
▼M4
▼B
▼M4
▼B
▼M4
▼M11
▼M4
Edellä e, g ja h alakohdassa lueteltujen tuotteiden osalta virkkeen osa
”leikkausviillot tulee tehdä nivelestä” tarkoittaa, että leikkausviilloton tehtävä niveliä rajoittavien kahden viivan välistä liitteessä I aolevan graafisen esityksen mukaisesti.
Tuotteissa, jotka on lueteltu e, g ja h alakohdassa, leikkausviillot saa
tehdä läheltä niveltä 31 päivään joulukuuta 1991.
Tuotteet, jotka on lueteltu d - k alakohdassa, saavat olla joko ilman
nahkaa tai nahan kanssa. Jos d - j alakohdassa mainitut tuotteet ovatilman nahkaa, tai jos mainittu k alakohdassa mainitussa tuotteessa onnahka, siitä on mainittava tuotteen merkinnöissä neuvoston direk-tiivin 79/112/ETY(
1) 1 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.
3.Rasvainen maksa (”Foie gras”)
Hanhen tai ankkalajien cairinamuschata taic.m.×Anasplatyrachos
maksa, kun lintuja on ruokittu niin, että tuloksena on maksasolujenrasvoittuminen ja maksan liikakasvu.
Linnuista, joista tällaiset maksat poistetaan, on veri laskettava
täydellisesti, ja maksojen on oltava väriltään tasaiset.
Maksojen on oltava seuraavan painoiset:
— ankkojen maksan nettopainon on oltava vähintään 300 grammaa,
— hanhien maksan nettopainon on oltava vähintään 400 grammaa.
1 a artikla
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
”kaupan pitämisellä” tavaran hallussa pitämistä tai esille panemista
myyntiä varten, myyntiin asettamista, myyntiä ja toimittamista tai mitätahansa muuta kaupan pitämisen muotoa,
”erällä” saman lajin, tyypin ja luokan samalla tavoin valmistettua,
samasta teurastamosta tai leikkaamosta tulevaa ja samaan paikkaansijoitettua siipikarjanlihaa, joka on tarkastettava. Jäljempänä olevien 8
artiklan ja liitteiden V ja VI tavoitteita varten erään sisältyy ainoastaan
samaan nimellispainoluokkaan kuuluvia valmispakkauksia.
2 artikla
1. Siipikarjan ruhojen kaupan pitäminen tämän asetuksen säännösten
mukaisesti edellyttää niiden esillepanoa myyntiä varten seuraavissamuodoissa:
— osittain suolistettuina (”effilé”, ”roped”),
— muiden eläimenosien kanssa,
— ilman muita eläimenosia.
Voidaan lisätä sana ”suolistettuina”.
2. Osittain suolistetut ruhot ovat ruhoja, joista ei ole poistettu
sydäntä, maksaa, keuhkoja, lihasmahaa, kupua ja munuaisia.
3. Jos eläimen päätä ei poisteta, henkitorvi, ruokatorvi ja kupu saavat
jäädä ruhoon.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 5
(1) EYVL N:o L 33, 8.3.1979, s. 1▼B
▼M7
▼B
▼M4
▼B
▼M7
▼B
▼M4
▼B
4. Muihin eläimenosiin kuuluvat ainoastaan seuraavat elimet:
Sydän, kaula, lihasmaha ja maksa sekä kaikki muut sellaiset elimet, joita
pidetään syötäväksi kelpaavina sillä markkina-alueella, jonka kuluttajille
tuote on tarkoitettu. Maksoista on poistettava sappirakko, lihasmahasta
on poistettava sarveiskalvo ja lihasmahan sisältö. Sydän saa olla jokoilman sydänpussia tai sen kanssa. Jos kaula on kiinni ruhossa, sitä eipidetä muuna eläimenosana.
Jos jokin näistä neljästä elimestä ei tavallisesti sisälly kaupan
pidettävään ruhoon, sen puuttumisesta on mainittava pakkausmer-
kinnässä.
3 artikla
1. Tässä asetuksessa tarkoitettuja tuotteita saa myydä direktiivin 79/
112/ETY 3 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan mukaisesti 1 artiklassamainituilla nimikkeillä sekä liitteessä I esitetyillä vastaavilla muidenyhteisön kielten ilmaisuilla, joita on täydennettävä viittaamalla
— kokonaisten ruhojen osalta johonkin 2 artiklan 1 kohdassa main-
ittuun esillepanoon,
— siipikarjan palojen osalta kyseiseen lajiin.
2. Edellä 1 artiklan 1 ja 2 alakohdassa mainittuja nimikkeitä voidaan
täydentää muilla ilmaisuilla, jos ne eivät johda kuluttajaa merkittävästiharhaan eikä niitä erityisesti sekoiteta 1 artiklan 1 ja 2 alakohdassa
mainittuihin muihin tuotteisiin tai 10 artiklassa säädettyihin main-
intoihin.
4 artikla
Muita kuin 1 artiklassa määriteltyjä tuotteita voidaan pitää kaupan
yhteisössä ainoastaan sellaisilla nimikkeillä, jotka eivät johda kuluttajaamerkittävästi harhaan niin, että ne voidaan sekoittaa 1 artiklassa
tarkoitettuihin tuotteisiin tai 10 artiklassa säädettyihin mainintoihin.
5 artikla
Seuraavia lisäsäännöksiä sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 1906/90 2
artiklan 6 kohdassa määriteltyyn jäädytettyyn siipikarjanlihaan.
Tässä asetuksessa tarkoitetun jäädytetyn siipikarjanlihan lämpötilan on
oltava vakaa ja pysyttävä tuotteen kaikissa kohdissa −12 ºC:na taialhaisempana, jolloin kuitenkin sallitaan lyhytaikainen enintään 3 ºC:n
lämpötilan nousu. Tämä tuotteen lämpötilan poikkeama hyvän säilytys-
ja jakelutavan mukaisesti tapahtuvassa paikallisessa jakelussa javähittäismyyntipaikan lihatiskissä.
6 artikla
1. Tässä asetuksessa tarkoitettujen siipikarjan ruhojen ja palojen on
täytettävä seuraavat vähimmäisvaatimukset, jotta ne voidaan luokitellaA- tai B-luokkaan. Niiden on oltava:
— kokonaisia, esillepano huomioon ottaen,
— puhtaita, vailla vieraita aineita, likaa ja verta,— vailla vieraita hajuja,— vailla näkyviä veritahroja, jolloin kuitenkin pienet, tuskin havaittavat
tahrat sallitaan,
— vailla esiin työntyviä katkenneita luita,— vailla suuria ruhjeita.
Tuoreessa siipikarjanlihassa ei saa olla jälkiä aikaisemmasta jäätymi-
sestä.
2. Siipikarjan ruhojen ja palojen on lisäksi täytettävä seuraavat
vaatimukset, jotta ne voidaan luokitella A-luokkaan:
— rakenteen on oltava hyvä. Lihan on oltava täyteläistä; rinnan on
oltava hyvin kehittynyt, leveä, pitkä ja lihainen, ja jalkojen on oltavalihaiset. Kananpoikien, nuorien ankkojen tai ankanpoikien jakalkkunoiden rinnan, selän ja reisien on oltava ohuen, tasaisen1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 6
▼B
rasvakerroksen peittämät. Kukoilla, kanoilla, ankoilla ja nuorilla
hanhilla sallitaan paksumpi rasvakerros. Hanhien koko ruhon onoltava kohtalaisen tai paksun rasvakerroksen peittämät,
— rinnassa, jaloissa, selässä, jalkojen nivelten alueella ja siivenkärjissä
sallitaan muutama pieni höyhen, höyhentuppi (sulan tuppi) tai karva(rihmamainen sulka). Kukoilla, keittokanoilla, ankoilla, kalkkunoilla
ja hanhilla sallitaan muutama höyhen myös ruhon muissa osissa,
— pieni määrä vaurioita, ruhjeita ja värjääntymistä sallitaan, jos ne ovat
vähäisiä ja lieviä, ja jollei niitä esiinny rinnassa tai jaloissa.Siivenkärki saa puuttua. Siivenkärkien ja höyhenjuurituppien lievä
punoituss allitaan,
— pakastetussa tai syväjäädytetyssä siipikarjassa ei saa olla merkkejä
jääpoltteesta (
1), paitsi jos ne ovat satunnaisia, vähäisiä ja lieviä
eivätkä esiinny rinnassa tai jaloissa.
7 artikla
1. Päätökset, jotka johtuvat 1, 2 ja 6 artiklan noudattamatta
jättämisestä, voivat koskea ainoastaan tämän artiklan säännösten
mukaisesti tarkastettua kokonaista erää.
3. Seuraavan suuruinen näyte otetaan satunnaisesti kustakin 1artiklassa mainitusta tuotteesta jokaisesta teurastamossa, leikkaamossataikka tukku- tai vähittäismyyntivarastossa tarkastettavasta erästä, tai
kun kyseessä on tuonti kolmansista maista, tulliselvityksen yhteydessä:
Erän koko Näytteiden määräVirheellisten yksiköiden sallittu lukumäärä
Yhteensä1 artiklan 1 (*) ja 3
kohdan ja 6 artiklan
1 kohdan osalta
1234
100 - 500 30 5 2
501 - 3 200 50 7 3
>3 200 80 10 4
(*) Sallittu poikkeama kunkin lajin osalta, eikä eri lajien välillä.
4. Tarkastettaessa A-luokkaan kuuluvaa siipikarjanlihaerää sovelle-
taan 3 kohdan taulukon sarakkeessa 3 tarkoitettua kokonaispoikkeamaa.Nämä virheelliset yksiköt voivat käsittää rintafileen ollessa kyseessämyös fileitä, jotka sisältävät enintään 2 prosenttia rustoa (rintalastantaipuisa kärki).
Niiden virheellisten yksikköjen lukumäärä, jotka eivät ole 1 artiklan 1 ja
3 kohdan ja 6 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisia, ei kuitenkaan saaolla suurempi kuin 3 kohdassa olevan taulukon sarakkeessa 4 ilmoitetutluvut.
Edellä olevan 1 artiklan 3 kohdan osalta mitään virheellistä yksikköä ei
sallita, ellei sen paino ole vähintään 240 grammaa ankanmaksan osalta
tai vähintään 385 grammaa hanhenmaksan osalta.
5. Tarkastettaessa B-luokkaan kuuluvaa siipikarjanlihaerää saa
virheellisten yksiköiden määrä olla kaksinkertainen.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 7
(1) Jääpolte: (laatua heikentävässä mielessä) paikallinen palautumaton ihon ja/tai
lihan kuivuminen, joka voi ilmetä seuraanvanlaisina muutoksina:
— alkuperäisen värin muuttuminen (yleensä väri vaalenee) tai
— maun tai hajun muuttuminen (mauton tai eltaantunut) tai
— koostumuksen muuttuminen (kuiva, sienimäinen).▼M4
▼B
▼M4
▼B
6. Jos tarkastettavaa erää ei hyväksytä, valvovan toimielimen on
kiellettävä sen kaupan pitäminen, tai jos erä tuodaan kolmansista maista,sen maahantuonti, kunnes osoitetaan, että se on saatettu vastaamaan 1 ja
6 artiklan säännöksiä.
8 artikla
1. Direktiivin 76/211/ETY 2 artiklan mukaisesti valmiiksi pakattu
jäädytetty tai pakastettu siipikarjanliha voidaan asetuksen (ETY) N:o1906/90 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti luokitella painoluokittain.
Valmispakkaukset voivat olla:
— valmispakkauksia, joissa on yksi siipikarjan ruho,
tai
— valmispakkauksia, jotka sisältävät yhden tai useampia 1 artiklassa
määriteltyjä samaan tyyppiin ja lajiin kuuluvan siipikarjan paloja.
2. Kaikissa valmispakkauksissa on oltava merkintä ”nimellispaino”
tuotteen painosta, joka pakkauksissa on oltava 3 ja 4 kohdan säännöstenmukaisesti.
3. Jäädytetyn tai pakastetun siipikarjanlihan valmispakkaukset
voidaan luokitella nimellispainon perusteella seuraavasti:
— ruhot:
— < 1 100 grammaa: luokat 50 gramman välein (1 050-1 000-950 ja
niin edelleen),
— 1 100- < 2400 grammaa: luokat 100 gramman välein (1 100-
1 200-1 300 ja niin edelleen),
—≥2 400 grammaa: luokat 200 gramman välein (2 400-2 600-
2 800 ja niin edelleen),
— palat:
— < 1 100 grammaa: luokat 50 gramman välein (1 050-1 000-950 ja
niin edelleen),
—≥1 100 grammaa: luokat 100 gramman välein (1 100-1 200-
1 300 ja niin edelleen).
4. Edellä 1 kohdassa mainitut valmispakkaukset on valmistettava
niin, että ne täyttävät seuraavat vaatimukset:
— tosiasiallinen sisältö ei saa olla keskimäärin pienempi kuin
nimellispaino,
— niiden valmispakkausten osuuden, joiden negatiivinen virhe on
suurempi kuin 9 kohdassa säädetty suurin sallittu negatiivinen virhe,
on oltava riittävän pieni, jotta valmispakkauserä täyttää 10 kohdassamääriteltyjen tarkastusten vaatimukset,
— valmispakkauksia, joiden negatiivinen virhe on suurempi kuin kaksi
kertaa 9 kohdassa säädetty suurin sallittu negatiivinen virhe, ei saapitää kaupan.
Tässä asetuksessa sovelletaan direktiivin 76/211/ETY liitteessä I
vahvistettuja nimellispainon, tosiasiallisen sisällön ja negatiivisen
virheen määritelmiä.
5. Jäädytetyn tai pakastetun siipikarjanlihan pakkaajan tai maahan-
tuojan vastuuseen ja toimivaltaisen viranomaisen suorittamiintarkastuksiin sovelletaan direktiivin 76/211/ETY liitteessä I olevaa 4,5 ja 6 kohdan säännöksiä soveltuvin osin.
6. Valmispakkaukset tarkistetaan otantamenettelyä käyttäen kahdessa
osassa:
— näytteen jokaisen valmispakkauksen tosiasiallinen sisältö tarkaste-
taan,
— näytteen valmispakkausten tosiasiallisen sisällön keskiarvo tarkaste-
taan.
Valmispakkauserää pidetään hyväksyttävänä, jos molempien tarkas-
tusten tulokset täyttävät 10 ja 11 kohdassa määritellythyväksymisperusteet.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 8
▼M3
▼M3
7. Erän muodostavat kaikki ne valmispakkaukset, joilla on sama
nimellispaino, ja jotka ovat samaa mallia ja samaa tuotantoa ja jotka onpakattu samassa paikassa ja tarkoitettu tarkastettaviksi.
Erän kokoa rajoittavat seuraavat säännöt:
— kun valmispakkaukset tarkastetaan pakkauslinjan lopussa, erän koko
on sama kuin pakkauslinjan enimmäisteho tunnissa, ilman eräkokoonliittyviä rajoituksia,
— muissa tapauksissa eräkoko on rajoitettava 10 000 valmispakkauk-
seen.
8. Seuraavan suuruinen näyte otetaan satunnaisesti jokaisesta tarkas-
tettavasta erästä:
Erän koko Näytteiden määrä
100-500 30
501-3 200 50
> 3 200 80
Vähemmän kuin 100 valmispakkausta käsittäville erille suoritetaan
direktiivin 76/211/ETY liitteen II mukainen ainetta rikkomaton testaus,silloin kun sen suorittamista pidetään aiheellisena, tutkimalla erä 100-prosenttisesti.
9. Valmispakattujen yksittäisten ruhojen kohdalla sallitaan seuraavat
negatiiviset virheet:
grammoina
NimellispainoSallittu negatiivinen virhe
Ruhot Palat
< vähemmän kuin 1 100 25 25
1 100- < 2 400 50 50
2 400 ja enemmän 100
10. Tarkastettaessa näytteen jokaisen valmispakkauksen todellinen
sisältö lasketaan sallittu vähimmäissisältö vähentämällä valmispak-kauksen nimellispainosta sitä vastaava suurin sallittu negatiivinen virhe.
Ne näytteeseen kuuluvat valmispakkaukset, joiden tosiasiallinen sisältö
on pienempi kuin sallittu vähimmäissisältö, ovat virheellisiä.
Tarkastettua valmispakkauserää pidetään hyväksyttävänä, jos virheel-
listen näytteiden määrä näytteessä on pienempi tai sama kuinseuraavassa taulukossa esitetty hyväksymisraja; erä hylätään, josvirheellisten näytteiden määrä on sama tai suurempi kuin hylkäämisraja.
Näytteiden määräVirheellisten näytteiden määrä
Hyväksymisraja Hylkäämisraja
30 2 3
50 3 4
80 5 6
11. Tarkastettaessa tosiasiallisen sisällön keskiarvoa valmispak-
kauserää pidetään hyväksyttävänä, jos näytteeseen kuuluvienvalmispakkausten keskimääräinen tosiasiallinen sisältö on suurempikuin alla esitetyt hyväksymisrajat:1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 9
▼M3
Näytteiden määräKeskimääräinen tosiasiallisen sisällön
hyväksymisraja
30 /C22xx≥Qn − 0,503 s
50 /C22xx≥Qn − 0,379 s
80 /C22xx≥Qn − 0,295 s
/C22xx = valmispakkausten keskimääräinen tosiasiallinen sisältö
Qn = valmispakkauksen nimellispaino
s = erän valmispakkausten tosiasiallisen sisällön standardipoik-
keama
Standardipoikkeama lasketaan kuten direktiivin 76/211/ETY liitteessä II
olevassa 2.3.2.2 kohdassa esitetään.
12. Niin kauan kuin direktiivin 80/181/ETY säännökset sallivat
lisämerkintöjen käytön, tässä artiklassa tarkoitettujen pakkaustennimellispainon merkintään voidaan liittää lisämerkintä.
13. Edellä 2-12 kohdan säännösten soveltamisen sijaan toimijat
voivat 31 päivään joulukuuta 1994 pitää Yhdistyneessä kuningaskun-nassa kaupan tässä artiklassa tarkoitettuja valmispakkauksia, joissanimellispaino on voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti ilmaistubrittiläisillä mittayksiköillä.
Muista jäsenvaltioista lähtöisin olevan ja edellä olevan alakohdan
säännösten mukaisen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan saapuvan siipi-
karjanlihan osalta tarkastukset tehdään sattumanvaraisesti eikä niitätehdä rajalla.
9 artikla
Jäljempänä määriteltävien jäähdytysmenetelmien käyttöä koskevia
merkintöjä ja niitä vastaavia tämän asetuksen liitteessä II lueteltuja
ilmaisuja yhteisön muilla kielillä voidaan käyttää direktiivin 79/112/ETY 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa pakkausmerkin-nöissä:
— ilmajäähdytys: siipikarjan ruhojen jäähdyttäminen kylmällä
ilmalla,
— haihdutusjäähdytys: siipikarjan ruhojen jäähdytys kylmällä ilmalla
ja jaksoittaisella vesisumulla tai hienojakoisellavesisuihkulla,
— vesijäähdytys: siipikarjan ruhojen jäähdyttäminen vesialtaissa
tai vesi- ja jääaltaissa vastavirtamenetelmällä,joka määritellään direktiivin 71/118/ETY(
1)
liitteessä I olevan V luvun 28 a ja 28 b
alakohdassa.
10 artikla
1. Ilmoitettaessa tuotantotapaa, orgaanista ja biologista tuotantoa
lukuun ottamatta, mitään muita kuin jäljempänä esitettyjä ilmaisuja janiitä vastaavia liitteessä III lueteltuja ilmaisuja yhteisön muilla kielillä ei
saa käyttää direktiivin 79/112/ETY 1 artiklan 3 kohdan a alakohdan
mukaisissa merkinnöissä (niitä voidaan lisäksi käyttää ainoastaan, jostämän asetuksen liitteessä IV määritellyt edellytykset täytetään).
a) ”Ruokittu rehulla, joka sisältää …prosenttia …”;
b) ”Laajaperäinen sisäkasvatus”;
c) ”Vapaa laidun”;1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 10
(1) EYVL N:o L 55, 8.3.1971, s. 23▼B
▼M4
▼B
▼B
d) ”Vapaa laidun - perinteinen kasvatustapa”;
e) ”Vapaa laidun - täydellinen liikkumavapaus”.
Näitä ilmaisuja voidaan täydentää kunkin siipikarjan tuotantotavan
erityispiirteitä koskevilla merkinnöillä.
2. Lintujen teurasikää tai kasvatusaikaa koskeva merkintä sallitaan
ainoastaan käytettäessä jotakin 1 kohdassa tarkoitetuista termeistä jaliitteen IV b, c tai d alakohdassa ilmoitetun vähimmäisiän osalta. Tätäsäännöstä ei kuitenkaan sovelleta 1 artiklan 1 kohdan a alakohdanneljännessä luetelmakohdassa tarkoitettuihin eläimiin.
3. Näitä säännöksiä sovelletaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
sellaisten kansallisten teknisten toimenpiteiden soveltamista, jotka ovatlaajempia kuin liitteessä IV mainitut vähimmäisvaatimukset ja jotkakoskevat ainoastaan kyseisen jäsenvaltion tuottajia, jos kyseiset
toimenpiteet ovat sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa ja siipikar-
janlihan kaupan pitämisen yhteisten vaatimusten mukaiset.
4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut kansalliset toimenpiteet on toimi-
tettava tiedoksi komissiolle.
5. Jäsenvaltioiden on toimitettava aina komission pyynnöstä kaikkia
tässä artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä koskevat tarvittavat tiedot sen
arvioimiseksi, ovatko ne sopusoinnussa yhteisön oikeuden ja siipikar-janlihan kaupan pitämisen yhteisten vaatimusten kanssa.
11 artikla
1. Teurastamot, jotka saavat käyttää 10 artiklassa mainittuja ilmai-
suja, on hyväksyttävä erityisellä menettelyllä. Niiden on kirjattava
erikseen kunkin siipikarjan tuotantototavan (SIC! tuotantotavan) osalta:
— jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tarkastuksen jälkeen rekis-
teröitävien siipikarjan tuottajien nimet ja osoitteet,
— kunkin tuottajan jokaisen tuotantokierroksen lintujen lukumäärä, jos
edellä mainittu viranomainen niin vaatii.
2. Edellä mainittuja tuottajia valvotaan säännöllisesti. Näiden on
pidettävä kunkin tuotantotavan osalta ajan tasalla olevaa luetteloalintujen lukumääristä, myytyjen lintujen määristä ja ostajien nimistä.
3. Säännöllisiä 10 ja 11 artiklan säännösten noudattamisen tarkas-
tuksia on suoritettava
— tilalla: vähintään kerran kunkin tuotantokierroksen aikana,
— rehutehtaalla: vähintään yksi tarkastusmääritys vuodessa kutakin
käytettävää rehuseosta kohti ja joka tapauksessa kerran vuodessa,
— teurastamossa: vähintään neljä kertaa vuodessa,— hautomossa: vähintään kerran vuodessa, kun kyseessä on 10 artiklan
1 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitettu siipikarjan tuotantotapa.
4. Jokaisen jäsenvaltion on toimitettava 1 päivään heinäkuuta 1991
mennessä muille jäsenvaltioille ja komissiolle 1 kohdan mukaisesti
hyväksyttyjen rekisteröityjen teurastamojen luettelo, jossa on oltavateurastamon nimi, osoite ja sille annettu numero. Kaikki luetteloontehtävät muutokset on toimitettava kunkin vuosineljänneksen alussatiedoksi muille jäsenvaltioille ja komissiolle.
12 artikla
Kun kyseessä on siipikarjan tuotantotapaa koskevien, asetuksen (ETY)
N:o 1906/90 5 artiklan 6 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujenmerkintöjen valvonta, jäsenvaltioiden nimeämien toimielinten ontäytettävä 26 päivänä kesäkuuta 1989 annetussa eurooppalaisessastandardissa N:o EN/45011 asetetut vaatimukset ja oltava kyseisenjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen hyväksymiä ja valvomia.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 11
▼M4
▼B
▼B
13 artikla
Kolmansista maista tuotu siipikarjanliha saa olla merkitty yhdellä tai
useammalla vapaaehtoisella 9 ja 10 artiklassa säädetyllä merkinnällä, jossen mukana on alkuperämaan toimivaltaisen viranomaisen antama
todistus siitä, että kyseinen tuote on tämän asetuksen asiaa koskevien
säännösten mukainen.
Kolmannen maan pyynnöstä komissio laatii luettelon edellä mainituista
viranomaisista.
14 artikla
Tässä asetuksessa säädetyt tuotteiden nimet ja muut ilmaisut on
merkittävä:
— myynnissä lopulliselle kuluttajalle: kielellä, jota ostaja helposti
ymmärtää direktiivin 79/112/ETY 14 artiklan mukaisesti siinäjäsenvaltiossa jossa tämä kaupan pitäminen tapahtuu; tämä säännösei estä tekemästä näitä mainintoja usealla kielellä,
— kaikissa muissa tapauksissa: yhdellä tai usealla yhteisön kielellä.
14 a artikla
1. Rajoittamatta 6 ja 10 kohdan säännösten soveltamista, kaupan tai
ammatillisen toiminnan kohteena olevia jäädytettyjä tai pakastettujakananpoikia voidaan pitää kaupan yhteisön sisällä ainoastaan, josvesipitoisuus ei ylitä liitteessä V (valutuskoe) tai liitteessä VI(kemiallinen koe) tarkoitettujen analyysimenetelmien avulla todettuja
välttämättömiä teknisiä arvoja.
2. Kunkin jäsenvaltion nimittämien toimivaltaisten viranomaisten on
valvottava, että teurastamot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet 1kohdan säännösten noudattamiseksi ja erityisesti:
— että otetaan näytteitä veden imeytymisen jäähdytettäessä ja
jäädytetyn ja pakastetun kananpojan vesipitoisuuden tarkistamiseksi,
— että tarkistusten tulokset kirjataan ja säilytetään yhden vuoden ajan,— että kukin erä merkitään sillä tavoin, että sen tuottamispäivä voidaan
tarkistaa; mainitun erän merkin on esiinnyttävä tuotantorekisterissä.
3. Veden imeytyminen on tarkistettava säännöllisesti liitteessä VII
annettujen ohjeiden mukaisesti tai liitteessä V annettujen ohjeiden
mukaisesti teurastamoissa vähintään kerran ►
M11kahdeksan ◄
tunnin mittaisen työjakson aikana.
Kun näissä tarkistuksissa ilmenee, että imeytyvän veden määrä on tässä
asetuksessa sallittua kokonaisvesipitoisuutta suurempi, ottaen huomioonniissä siipikarjan ruhojen valmistusvaiheissa tapahtuvan veden imeyty-minen, joita tarkastus ei koske, ja joka tapauksessa kun vedenimeytyminen on liitteessä VII olevassa 9 kohdassa tai liitteessä V
olevassa 7 kohdassa tarkoitettuja arvoja suurempi, teurastamojen on
välittömästi toteutettava valmistusjärjestelmän kannalta välttämättömättekniset toimenpiteet.
4. Kaikissa 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa
ja joka tapauksessa vähintään ►
M8joka toinen kuukausi ◄1
kohdassa tarkoitetut jäädytettyjen ja pakastettujen kananpoikien vesipi-toisuuden tarkistukset suoritetaan toimivaltaisten viranomaisten toimesta
tai niiden valvonnassa pistokokein kunkin valmistuslaitoksen osalta
liitteessä V tai VI annettujen ohjeiden mukaisesti jäsenvaltion valinnanmukaan. Näitä tarkastuksia ei tule suorittaa niille ruhoille, joiden osaltaesitetään toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä todiste siitä, että ne ontarkoitettu yksinomaan vientiin.
5. Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut tarkastukset suoritetaan kunkin
jäsenvaltion tätä tarkoitusta varten nimittämien toimivaltaisten virano-
maisten toimesta tai niiden vastuulla. Toimivaltaiset viranomaiset voivaterityistapauksissa tiukentaa 3 kohdan säännöksiä ja erityisesti liitteessäVI olevien 1 ja 9 kohdan sekä 4 kohdan ohjeita tietyn teurastamon osaltasilloin, kun se osoittautuu tarpeelliseksi tässä asetuksessa sallitunkokonaisvesipitoisuuden noudattamiseksi.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 12
▼M4
▼M8
Niiden on joka tapauksessa, jos jäädytettyjen tai syväjäädytettyjen
kanojen erä ei ole tämän asetuksen mukainen, jatkettava kokeidentekemistä 4 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten vähimmäistiheydellä
siihen asti, kunnes kolme peräkkäistä liitteen V tai VI mukaista
tarkastusta, jotka on tehtävä kolmen eri tuotantopäivän aikana neljänviikon kuluessa kerätyille näytteille, on antanut negatiivisen tuloksen.Kyseisen teurastamon on maksettava näiden tarkastusten kustannukset.
6. Jos 4 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten tulokset ylittävät sallitut
rajat, erää pidetään tämän asetuksen vastaisena. Tässä tapauksessakyseinen teurastamo voi kuitenkin pyytää vastakkaisen analyysintoteuttamista jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen valitseman
menetelmän mukaisesti.
7. Jos, tarvittaessa vastakkaisen analyysin jälkeen, kyseistä erää
pidetään tämän asetuksen säännösten vastaisena, toimivaltainen virano-
mainen toteuttaa aiheelliset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on
mahdollistaa mainitun erän kaupan pitäminen yhteisössä sellaisenaansillä edellytyksellä, että kyseisten ruhojen yksittäispakkaukset sekäryhmäpakkaukset varustetaan teurastamossa toimivaltaisen virano-maisen valvonnassa nauhalla tai etiketillä, jossa on vähintään yksiseuraavista merkinnöistä punaisin isoin kirjaimin:
”Contenido en agua superior al limite CEE”
”Vandindhold overstiger EØF-Normen””Wassergehalt über dem EWG-Höchstwert””Περιεκτικότητα σε νερό ανώτερη του ορίου ΕΟΚ ”
”Water content exceedsEEC limit”
”Teneur en eau supérieure à la limite CEE””Tenore d'acqua superiore al limite CEE””Watergehalte hoger dan het EEG-maximum””Teor de água superior ao limite CEE”
”Vesipitoisuus ylittää ETY-normin”
”Vattenhalten överstiger den halt som är tillåten inom EEG”.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu erä pidetään toimivaltaisen
viranomaisen valvonnassa, kunnes se käsitellään tämän kohdan
säännösten mukaisesti tai jollei asiasta toisin säädetä. Jos toimivaltai-selle viranomaiselle todistetaan, että ensimmäisessä alakohdassatarkoitettu erä on tarkoitettu vientiin, toimivaltainen viranomainentoteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet sen estämiseksi, ettei kyseistäerää pidetä kaupan yhteisössä. Ensimmäisessä alakohdassa ilmoitetut
maininnat on sijoitettava näkyvään paikkaan siten, että ne ovat selvästi
nähtävissä, helposti luettavissa ja häviämättömiä. Muu merkintä taikuvio ei saa millään tavalla peittää, merkitä tai katkaista niitä.Yksittäispakkauksissa kirjainten on oltava vähintään yhden senttimetrinja ryhmäpakkauksissa kahden senttimetrin korkuisia.
8. Määräpaikkana oleva jäsenvaltio voi silloin, kun on vakavaa syytä
epäillä säännönvastaisuuksia, tarkastaa jäädytetyt tai pakastetut kanan-pojat tasapuolisin pistokokein sen tarkistamiseksi, että erä vastaa tässä
artiklassa säädettyjä edellytyksiä.
9. Edellä 8 artiklassa tarkoitetut tarkastukset on suoritettava tavaran
määräpaikassa tai muussa aiheellisessa paikassa sillä edellytyksellä, että
jälkimmäisessä tapauksessa tavaroiden kuljetus häiriintyy mahdolli-
simman vähän, että valittu paikka ei sijaitse rajalla ja että tavaratvoidaan toimittaa tavanomaisesti määräpaikkaansa, kun tarvittava näyteon otettu. Kyseisiä tuotteita ei kuitenkaan voida myydä lopullisellekuluttajalle ennen kuin tarkastuksen tulos on saatavilla.
Nämä tarkastukset on suoritettava mahdollisimman nopeasti siten, ettei
tuotteiden markkinoille saattaminen aiheettomasti viivästy ja etteiaiheudu viivytyksiä, jotka saattaisivat vaikuttaa niiden laatuun.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 13
▼M4
▼M6
▼M4
▼M4
Näiden tarkastusten tulokset ja kaikki myöhemmät päätökset sekä niiden
perusteet on ilmoitettava viimeistään kahden työpäivän kuluttuanäytteiden otosta lähettäjälle, vastaanottajalle tai näiden edustajalle.
Määräpaikkana olevan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tekemät
päätökset ja niiden perusteet on ilmoitettava lähettäjäjäsenvaltiontoimivaltaiselle viranomaiselle.
Jos lähettäjä tai tämän edustaja niin vaatii, mainitut päätökset ja niiden
perusteet on toimitettava tälle tiedoksi kirjallisina, samoin kuin tiedotmääräpaikkana olevassa jäsenvaltiossa voimassa olevan lainsäädännönmukaan tämän käytettävissä olevat muutoksenhakukeinot sekä sovellet-tavat menettelyt ja määräajat.
10. Jos 8 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten tulos ylittää sallitut
poikkeamat, kyseisen erän hallussapitäjä voi vaatia vastakkaisenanalyysin suorittamista valitsemansa menetelmän mukaisesti yhdessä
liitteessä VIII luetelluista vertailulaboratorioista tai muussa toimival-
taisten viranomaisten tätä tarkoitusta varten hyväksymässälaboratoriossa. Tästä vastakkaisesta analyysistä aiheutuvista kustannuk-sista vastaa erän hallussapitäjä. Vertailulaboratorioiden tehtävät jatoimivaltuudet täsmennetään liitteessä IX.
11. Jos 8 ja 9 kohdan säännösten mukaisesti suoritetun tarkastuksen
ja tarvittaessa vastakkaisen analyysin jälkeen näyttää ilmeiseltä, ettäjäädytetyt tai pakastetut kananpojat eivät ole tämän artiklan säännösten
mukaisia, määräpaikkana olevan jäsenvaltion toimivaltaisen virano-
maisen on sovellettava 7 kohdassa ilmoitettuja menettelyjä.
12. Edellä 10 ja 11 kohdassa säädetyissä tapauksissa määräpaikkana
olevan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on välittömästi otettava
yhteyttä lähettäjäjäsenvaltion toimivaltaisiin viranomaisiin. Näiden ontoteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet ja ilmoitettava ensiksimainitun jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle suoritettujentarkastusten luonne, tehdyt päätökset ja niiden perusteet.
Kun 8 ja 10 kohdassa säädetyissä tarkastuksissa ilmenee toistuvasti
poikkeavuuksia tai kun nämä tarkastukset on lähettäjäjäsenvaltionmukaan suoritettu riittämättömin perustein, kyseisten jäsenvaltioiden
toimivaltaisten viranomaisten on annettava asiasta tieto komissiolle.
Siinä määrin kuin tämän asetuksen yhdenmukaisen soveltamisen
varmistamiseksi on tarpeen tai määräpaikkana olevan jäsenvaltion
toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä ja ottaen huomioon todettujen
rikkomusten luonne, komissio voi:
— lähettää asiantuntijoita kyseiseen laitokseen ja suorittaa tarkastuksia
itse paikalla yhteistyössä kansallisten toimivaltaisten viranomaistenkanssa, tai
— pyytää lähettäjänä toimivan jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista
tehostamaan näytteiden ottoa kyseisen laitoksen tuotannosta jatarvittaessa soveltamaan asetuksen (ETY) N:o 1906/90 10 artiklanmukaisia seuraamuksia.
Komissio antaa jäsenvaltioille tiedon päätöksistään. Niiden jäsenval-
tioiden, joiden alueella tarkastus tehdään, on annettava asiantuntijoillekaikki näiden tehtäviensä suorittamisessa tarvitsema apu.
Komission päätöksiä odotettaessa lähettäjäjäsenvaltion on määräpaik-
kana olevan jäsenvaltion pyynnöstä tehostettava kyseisestä laitoksestalähtöisin olevien tuotteiden tarkastuksia.
Toteutettaessa näitä toimenpiteitä jonkin laitoksen osalta ilmenevien
toistuvien poikkeavuuksien säännönmukaistamiseksi komissio laittaakaikki kolmannen alakohdan luetelmakohtien soveltamisesta aiheutuvat
kustannukset kyseisen laitoksen tiliin.
12 a) Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava
viipymättä vastaavalle kansalliselle vertailulaboratoriolle heidän teke-mien tai heidän vastuullaan tehtyjen tarkastusten tuloksista.
Kansallisten vertailulaboratorioiden on toimitettava nämä tiedot joka
kuudes kuukausi yhteisön vertailulaboratoriolle, jotta nämä voivatsuorittaa tarkemman arvioinnin ja käydä lähempää keskustelua kansal-1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 14
▼M8
▼M8
listen vertailulaboratorioiden kanssa näistä tiedoista vähintään kerran
vuodessa. Havainnot on esitettävä hallintokomitealle lausuntoa vartenasetuksen (ETY) N:o 2777/75 18 artiklan mukaisesti.
13. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä tässä artiklassa säädettyjä
tarkastuksia kaikissa kaupan pitämisen vaiheissa koskevat käytännöntoimenpiteet, myös kolmansien maiden tuonnin tarkastamista koskevattoimenpiteet, jotka toteutetaan liitteiden V ja VI mukaisen tulliselvi-tyksen yhteydessä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä toimenpiteistä
toisille jäsenvaltioille ja komissiolle ennen 1 päivää syyskuuta 2000.
Kaikista merkittävistä muutoksista on ilmoitettava viipymättä muillejäsenvaltioille ja komissiolle.
14. Yhteisö antaa yhteisön vertailulaboratoriolle ”Het Spelderholt”,
Centre for Poultry Research and Information Services, Beekbergen,Alankomaat, rahoitustukea, jonka suuruus on enintään 75 000 ecua,
kolmen vuoden ajaksi liitteessä IX olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen
tehtävien suorittamista varten.
Rahoitustuki maksetaan vertailulaboratoriolle Euroopan yhteisön
puolesta toimivan komission ja tämän laboratorion välillä tehtävän
sopimuksen ehtojen mukaisesti.
Maatalouden pääosaston pääjohtaja valtuutetaan allekirjoittamaan
sopimus komission puolesta.
14bartikla
1. Seuraavia kaupan tai ammatillisen toiminnan kohteena olevia
tuoreita, jäädytettyjä tai pakastettuja siipikarjanlihan paloja voidaanpitää kaupan yhteisön sisällä ainoastaan, jos vesipitoisuus ei ylitäliitteessä VI a (kemiallinen koe) tarkoitettujen analyysimenetelmienavulla todettuja teknisesti välttämättömiä arvoja:
a) kanan rintafilee myös solisluun kanssa, ilman nahkaa;
b) kananrinta, nahan kanssa;
c) kanan reidet, koivet, koipi-reisipalat, koipi-reisipalat, joissa on kiinni
osa selkää, koipi-reisipalojen neljännekset, nahan kanssa;
d) kalkkunan rintafilee, ilman nahkaa;
e) kalkkunanrinta, nahan kanssa;
f) kalkkunan reidet, koivet, koipi-reisipalat, nahan kanssa;
g) kalkkunan luuton koipi-reisiliha, ilman nahkaa.
2. Kunkin jäsenvaltion nimeämän toimivaltaisen viranomaisen on
varmistettava, että teurastamot ja leikkaamot, jotka voivat sijaitateurastamon yhteydessä, toteuttavat tarvittavat toimenpiteet 1 kohdansäännösten noudattamiseksi ja erityisesti, että
— imeytynyt vesi tarkastetaan säännöllisesti 14 a artiklan 3 kohdan
mukaisesti myös 1 kohdassa lueteltujen tuoreiden, jäädytettyjen taipakastettujen palojen tuotantoon tarkoitettujen kanan- ja kalkkunan-
ruhojen osalta. Tällaiset tarkastukset on tehtävä vähintään kerran
yhtä kahdeksan tunnin työjaksoa kohti. Liitteessä VII olevassa 9kohdassa vahvistettuja raja-arvoja sovelletaan myös kalkkunanru-hoihin.
— tarkastusten tulokset kirjataan ja säilytetään yhden vuoden ajan,
— jokainen erä merkitään siten, että käsittelypäivä voidaan tunnistaa;
kyseisen erämerkin on oltava myös tuotantoluettelossa.
3. Kaikista siipikarjanlihan paloja tuottavista leikkaamoista tulleiden
jäädytettyjen tai pakastettujen palojen 1 kohdassa tarkoitettu vesipitoi-
suus on tarkastettava vähintään kolmen kuukauden välein liitteen VI a
mukaisesti näytteitä ottamalla. Kyseisiä tarkastuksia ei tehdä sellaistensiipikarjanlihan palojen osalta, josta voidaan toimittaa toimivaltaistaviranomaista tyydyttävällä tavalla todiste, että se on tarkoitettuyksinomaan vientiin.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 15
▼M11
▼M5
▼M11
▼M11
Kun leikkaamo on tehnyt testejä tietyssä leikkaamossa vuoden ajan
tyydyttävästi, testejä tarvitsee tehdä vain kuuden kuukauden välein. Josliitteessä VI a säädettyjä perusteita ei tämän jälkeen noudateta, testejä on
jälleen tehtävä ainakin kolmen kuukauden välein vähintään kahden
vuoden ajan ennen kuin pidennettyä testiväliä voidaan soveltaauudelleen.
4. Asetuksen 14 a artiklan 5—13 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin 1
kohdassa mainittuihin siipikarjanlihan paloihin.
15 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 20 päivänä kesäkuuta 1991.Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 1991.Sen 8 artiklaa sovelletaan 1 päivästä maaliskuuta 1992 kolmansista
maista lähtöisin olevan tuonnin osalta.
Toimijat saavat kuitenkin ►
M231 päivään maaliskuuta 1992 ◄
käyttää tässä asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden osalta pakkauksia,joiden merkinnöistä on säädetty ennen tämän asetuksen voimaantuloasovellettavassa yhteisön tai kansallisessa lainsäädännössä. Tällaisessatapauksessa kyseisiä tuotteita saa pitää kaupan 31 päivään joulukuuta1992.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 16
▼M1
LIITE I
1 ARTIKLAN 1 KOHTA - KOKONAISTEN SIIPIKARJAN RUHOJEN NIMET
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
1. Chicken, broiler Poulet (de
chair)Hähnchen,
►M6
Masthuhn ◄Kylling, slagte-
kyllingPollo (de carne) Κοτόπουλο
Πετεινοί και
κότες
(κρεατοπαραγ-
ωγής)Pollo, ”Broiler” Kuiken, braad-
kuikenFrango ►M6Broile-
ri◄►M6Kyckling,
Slaktkyckling
(broiler)◄
2. Cock, hen,
casserole, or
boiling fowlCoq, poule (à
bouillir)Suppenhuhn Hane, høne,
suppehøneGallo, gallina Πετεινοί και
κότες (για
βράσιµο)Gallo, gallina
Pollame da
brodoHaan, hen,
soep- of
stoofkipGalo, galinha ►M6Kukko,
kana◄►M6Tupp,
höna, gryt- eller
kokhöna ◄
3. Capon Chapon Kapaun Kapun Capón Καπόνια Cappone Kapoen Capão, ►M6Cha-
pon (syöttö-
kukko)◄►M6Kapun◄
4. Poussin,
CoqueletPoussin,
coqueletStubenküken Poussin,
CoqueletPolluelo Νεοσσός,
πετεινάριGalletto Piepkuiken franguitos ►M6Kanan-
poika, kukon-
poika◄►M6Poussin,
Coquelet ◄
1. (Young) turkey Dindonneau,
(jeune) dinde(Junge) Pute,
(Junger)
Truthahn(Mini) kalkun Pavo (joven) ( Νεαροί)
γάλοι και
γαλοπούλες(Giovane)
Tacchino(Jonge)
KalkoenPeru ►M6(Nuori)
kalkkuna ◄►M6(Ung)
kalkon◄
2. Turkey Dinde (à
bouillir)Pute, Truthahn Avlskalkun Pavo Γάλοι και
γαλοπούλεςTacchino/a Kalkoen Peru adulto ►M6Kalk-
kuna◄►M6Kalkon◄
1. (Young) duck,
duckling,
(Young)
Muscovy duck
(Young)
Mulard duck(Jeune) canard,
caneton,
(Jeune) canard
de barbarie
(jeune) canard
mulardFrühmastente,
Jungente,
(Junge) Barbar-
ieente (1)
(Junge) Mular-
dente(Ung) and
(Ung) berber-
ieand
(Ung) mular-
dandPato (joven o
andino), pato de
Berbería
(joven), Pato
cruzado (joven)(Νεαρές)
πάπιες ή
παπάκια,
(νεαρές)
πάπιες
βαρβαρίας,
(νεαρές)
πάπιες mulard(Giovane)
Anatra
(Giovane)
Anatra muta
(Giovane)
Anatra
”mulard”Eend
Barbarijse eend
”Mulard”-eendPato adulto,
patoadulto
Barbary, Pato
adulto Mulard►M6(Nuori)
ankka, (Nuori)
myskiankka ◄►M6(Ung)
anka, ankunge,
(ung) mular-
dand (ung)
myskand ◄
2. Duck, Muscovy
duck, Mulard
duckCanard, caneton
canard de
barbarie canard
mulardFrühmastente
Barbarieente (1)
Mulard-enteAnd
Berberieand
MulardandPato, pato de
Berberia Pato
cruzadoΠάπιες,
πάπιες
βαρβαρίας
πάπιες mulardAnatra
Anatra muta
Anatra
”mulard”Eend
Barbarijse eend
”Mulard”-eendPato adulto,
pato adulto
Barbary, pato
adultoMulard►M6Ankka,
myskiankka ◄►M6Anka,
mulardand,
myskand ◄▼M41991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 17
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
1. (Young) goose,
gosling(Jeune) oie ou
oisonFrühmastgans,
(Junge) gans,
►M6Jung-
mastgans ◄(Ung) gåsOca (joven),
ansarón(Νεαρές)
χήνες ή
χηνάκια(Giovane) oca (Jonge) gansGans o ►M6(Nuori)
hanhi◄►M6(Ung) gås,
gåsunge◄
2. Goose Oie Gans Avlsgås Oca Χήνες Oca GansGans o adulto ►M6Hanhi◄► M6Gås◄
1. (Young) guinea
fowl(Jeune) pintade
Pintadeau(Junges) Perl-
huhn(Ung) perle-
hønePintada (joven) ( Νεαρές)
φραγκόκοτες(Giovane)
faraona(Jonge) parel-
hoenPintada ►M6(Nuori)
helmikana ◄►M6(Ung)
pärlhöna ◄
2. Guinea fowl Pintade Perlhuhn Avlsperlehøne Pintada Φραγκόκοτες Faraona Parelhoen Pintada adulta ►M6Helmi-
kana◄►M6Pärlhö-
na◄
(1) Termiä ”Flugente” voidaan käyttää 31 päivään joulukuuta 1995.▼M41991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 18
1 ARTIKLAN 2 KOHTA - SIIPIKARJAN OSISTA KÄYTETTÄVÄT NIMET
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
a) Half Demi ou moitié Hälfte oder
halbesHalvt Medio Μισά Metà Helft Metade ►M6Puoli-
kas◄►M6Halva◄
b) Quarter Quart (Vorder-,
Hinter-) ViertelKvart Cuarto Τεταρτηµόριο Quarto Kwart Quarto ►M6Neljän-
nes◄►M6Kvart◄
c) Unseparated leg
quartersQuartspos tér-
ieursnon
séparésHinterviertel
am StückSammenhæn-
gende
lårstykkerCuartostras eros
unidosΑδιαχώριστα
τεταρτηµόρια
ποδιώνCosciotto Niet-gescheiden
achterkwartenQuartosde coxa
não separados►M6Taka-
neljännes ◄►M6Bakdel-
spart◄
d) Breast Poitrine, blanc
ou filet sur osBrust, halbe
Brust, halbierte
BrustBryst Pechuga Στήθος Petto con osso Borst Peito ►M6Rinta◄► M6Bröst◄
e) Leg Cuisse Schenkel,
KeuleHelt lår Muslo y
contramusloΠόδι Coscia Hele poot, hele
dijPerna inteira ►M6Koipi-
reisi◄►M6Klubba◄
f) Chicken leg
with a portion
of the backCuisse de
poulet avec une
portion du dosHähnchen-
schenkel mit
Rückenstück,
►M6Hühner-
keule mit
Rückenstück ◄Kyllingelår med
en del af ryggenCuarto trasero
de polloΠόδι από
κοτόπουλο µε
ένα κοµµάτι
της ράχηςCoscetta Poot/dij met
rugdeel (bout)Perna inteira de
frango com
uma porção do
dorso►M6Koipi-
reisi, jossa
selkäosa◄►M6Kyck-
lingklubba
med del av
ryggben◄
g) Thigh Haut de cuisse Oberschenkel,
OberkeuleOverlår Contramuslo Μηρός
(µπούτι)Sovraccoscia Bovenpoot,
bovendijCoxa ►M6Reisi◄► M6Lår◄
h) Drumstick Pilon Unterschenkel,
UnterkeuleUnderlår Muslo Κνήµη Fuso Onderpoot,
onderdij
(Drumstick)Perna ►M6Koipi◄► M6Ben◄
i) Wing Aile Flügel Vinge Ala Φτερούγα Ala Vleugel Asa ►M6Siipi◄► M6Vinge◄
j) Unseparated
wingsAilesnon
séparésBeide Flügel,
ungetrenntSammenhæn-
gende vingerAlasunidas Αδιαχώριστες
φτερούγεςAli non sepa-
rateNiet-gescheiden
vleugelsAsas não separ-
adas►M6Siivet
kiinni toisis-
saan◄►M6Samman-
hängande vin-
gar◄▼M41991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 19
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
k) Breast fillet Filet de
poitrine, blanc,
filet, noixBrustfilet, Filet
ausder Brus t,
►M6Filet◄Brystfilet Filete de
pechugaΦιλέτο
στήθουςFiletto, fesa
(tacchino)Borstfilet Carne de peito ►M6Rinta-
file'◄►M6Bröst-
filé◄
l) Breast fillet
with wishboneFilet de poitrine
avec claviculeBrustfilet mit
SchlüsselbeinBrystfilet med
ønskebenFilete de
pechuga con
clavículaΦιλέτο
στήθους µε
κλειδοκόκαλοPetto (con
forcella), fesa
(con forcella)Borstfilet met
vorkbeenCarne de peito
com fúrcula►M6Rintafilé
solisluineen ◄►M6Bröst-
filé med nyck-
elben◄
m) Magret, maigret Magret, maigret Magret,
MaigretMagret, maigret Magret, maigret Maigret, magret Magret, maigret Magret Magret,
maigret►M6Magret,
maigret◄►M6Magret,
maigret◄▼M41991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 20
▼M4
LIITE 1 a
Leikkausviilto, joka erottaa reiden selästä
— lonkkanivelen rajalta
Leikkausviilto, joka erottaa reiden koivesta
— polvinivelen rajalta
1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 21
LIITE II
9 ARTIKLA — JÄÄHDYTYSMENETELMÄT
E F D DK ESP GR I NL PT ►M6FIN◄► M6SE◄
1. Air chilling Refroidissement
à l'airLuftkühlung Luftkøling Refrigeración
por aireΨύξη µε αέρα Raffreddamento
ad ariaLuchtkoeling Refrigeração
por ventilação►M6Ilmajääh-
dytys◄►M6Luft-
kylning◄
2. Air spray chil-
lingRefroidissement
par aspersion
ventiléeLuft-Sprühküh-
lungLuftspraykøling Refrigeración
por aspersión
ventiladaΨύξη µε
ψεκασµόRaffreddamento
per aspersione e
ventilazioneLucht-sproei-
koelingRefrigeração
por aspersão e
ventilação►M6Ilma-
sprayjääh-
dytys◄►M6Evapor-
ativ kylning ◄
3. Immersion chil-
lingRefroidissement
par immersionGegenstrom-
TauchkühlungNeddypnings-
kølingRefrigeración
por immersiónΨύξη µε
βύθισηRaffreddamento
per immersioneDompelkoeling Refrigeração
por imersão►M6Vesijääh-
dytys◄►M6Vatten-
kylning◄▼B1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 22
LIITE III
10 ARTIKLAN 1 KOHTA — SIIPIKARJAN TUOTANTOTAVAT
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
a) Fed with … %
of …
Oatsfed goos eAlimenté avec
… % de …
Oie nourrie à
l'avoineMast mit … %
…
HafermastgansFodret med …
%…
Havrefodret gåsAlimentado con
…%
Oca engordada
con avenaΈχει τραφεί
µε…% …
Χήνα που
παχαίνεται µε
βρώµηAlimentato con
il … % di …
Oca ingrassata
con avenaGevoed met …
%…
Met haver
vetgemeste
gansAlimentado
com … % de…
Ganso engor-
dado com aveia►M6Ruokittu
…
% … Kauralla
ruokittu han-
hi◄►M6Utfodrad
med … % …
Havreutfodrad
gås◄
b) Extensive
indoor
(barnreared)Élevé à l'intér-
ieur: système
extensifExtensive
BodenhaltungExtensivt stal-
dopdræt
(skrabe…)Sistema exten-
sivo en galli-
neroΕκτατικής
εκτροφήςEstensivo al
copertoScharrel …
binnenge-
houdenProdução
extensiva em
interior►M6Laaja-
peräinen
sisäkasvatus ◄►M6Extensivt
uppfödd
inomhus ◄
c) Free range Sortant à
l'extérieurAuslaufhaltung Fritgående Gallinero con
salida libreΕλεύθερης
βοσκήςAll'aperto Scharrel … met
uitloopProdução em
semiliberdade►M6Ulkoi-
lumahdolli-
suus◄►M6Tillgång
till utomhusvis-
telse◄
d) Traditional free
rangeFermier-élevé
en plein airBäuerliche
AuslaufhaltungFrilands… Granja al aire
libre►C1Πτηνο-
τροφείο παρα-
δοσιακά
ελεύθερης
βοσκής◄Rurale all'a-
pertoBoerenscharrel
… met uitloop
Hoeve … met
uitloopProdução ao ar
livre►M6Ulkoilu-
vapaus◄►M6Traditio-
nell utomhusvis-
telse◄
e) Free-range —
total freedomFermier-élevé
en libertéBäuerliche
FreilandhaltungFrilands…
opdrættet i fuld
frihedGranja de cría
en libertadΠτηνοτροφείο
απεριόριστης
τροφήςRurale in libertà Boerenscharrel
… met vrije
uitloop
Hoeve … met
vrije uitloopProdução em
liberdade►M6Vapaa
kasvatus ◄►M6Uppfödd i
full frihet ◄▼M41991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 23
▼M4
LIITE IV
a)Rehu:
Jäljempänä mainittujen rehujen ainesosien merkintä sallitaan seuraavilla
edellytyksillä:
— viljakasvit, jos niiden pitoisuus on vähintään 65 painoprosenttia
rehuseoksessa, jota annetaan suurimman osan kasvatuskautta ja joka saasisältää enintään 15 prosenttia viljan sivutuotteita. Jos kuitenkin erityisesti
mainitaan tietty viljalaji, sen pitoisuuden käytetyssä rehuseoksessa on
oltava vähintään 35 prosenttia ja vähintään 50 prosenttia maissin osalta,
— palkokasvit ja vihannekset, jos niiden pitoisuus on vähintään 5
painoprosenttia rehuseoksessa, jota annetaan suurimman osan kasvatus-
kautta,
— maitotuotteet, jos niiden pitoisuus on vähintään 5 painoprosenttia
rehuseoksessa, jota annetaan loppuruokinnan aikana.
Ilmaisua ”kauralla ruokittu hanhi” saa kuitenkin käyttää silloin, kun hanhille
kolmen viikon loppuvaiheen aikana annettu rehu sisältää vähintään 500
grammaa kauraa vuorokaudessa.
b)”Laajaperäinen sisäkasvatus”:
Tätä ilmaisua saa käyttää ainoastaan:
— joseläintiheyslattianeliömetriä kohti ei ylitä s euraavia lukuja:
— kananpojat: 12 lintua, yhteensä enintään 25 elopainokiloa,
— ankat, helmikanat, kalkkunat: 25 elopainokiloa,— hanhet: 15 elopainokiloa,
— jos linnut ovat teurastettaessa seuraavan ikäisiä:
— kananpojat: 56 vrk tai vanhempia,
— kalkkunat: 70 vrk tai vanhempia,— hanhet: 112 vrk tai vanhempia,— Pekingin ankat: 49 vrk tai vanhempia,
— myskisorsat: naaraat 70 vrk tai vanhempia,urokset 84 vrk tai
vanhempia,
— naaraspuoliset myskisorsa-ankat: 65 vrk tai vanhempia— helmikanat: 82 vrk tai vanhempia,
— nuoret hanhet (hanhenpojat): 60 vuorokautta tai vanhempia.
c)”Vapaa laidun”:
Tätä ilmaisua saa käyttää ainoastaan:
— jos rakennuksen eläintiheys ja teurasikä eivät ylitä edellä b kohdassa
esitettyjä rajoja, paitsi kananpoikien osalta, joita saa pitää enintään 13
kappaletta, kuitenkin enintään 27,5 elopainokiloa neliömetriä kohti, ja
salvukukkojen osalta, joiden kohdalla eläintiheys ei saa ylittää 7,5
kappaletta eikä 27,5 elopainokiloa neliömetriä kohti,
— jos linnuilla on ollut vähintään puolet elinajastaan mahdollisuus päästä
jatkuvasti päivisin ulos alueelle, jonka suurin osa on kasvillisuuden
peittämä ja jonka pinta-ala on vähintään:
—1m
2kananpoikaa tai helmikanaa kohti,
— 2 neliömetriä (SIC! m2) ankkaa tai salvukukkoa kohti,
—4m2kalkkunaa tai hanhea kohti,
— helmikanoilla ulkolaiduntaminen voidaan korvata häkillä, jonka lattia-
pinta-alan on oltava vähintään rakennuksen lattiapinta-alan suuruinen ja
korkeuden vähintään 2 metriä. Jokaiselle linnulle on oltava vähintään 10
senttimetriä kokonaisorsitilaa (rakennus ja häkki),
— jos kasvatuskauden aikana annettu rehuseos sisältää vähintään 70
prosenttia viljaa,
— jos rakennuksessa on ulosmenoluukut, joiden yhteenlaskettu pituus on
vähintään 4 metriä sataa rakennuksen pinta-alan neliömetriä kohti.
d)”Vapaa laidun - perinteinen kasvatustapa”:
Tätä ilmaisua saa käyttää ainostaan:
— jos eläintiheys sisätiloissa neliömetriä kohti ei ylitä seuraavia lukuja:
— kananpojat: 12 kappaletta, kuitenkin yhteensä enintään 25 elopaino-
kiloa. Siirrettävissä rakennuksissa, joiden lattiapinta-ala on enintään
150 m2, ja jotka pidetään avoinna myös öisin, saadaan eläintiheys1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 24
▼M11
▼M4
▼M9
▼M4
▼M4
nostaa 20 kappaleeseen, kuitenkin niin, että elopaino on enintään 40
kiloa neliömetriä kohti,
— salvukukot: 6,25 kappaletta (91 vrk:n ikään 12), kuitenkin yhteensä
enintään 35 elopainokiloa,
— myskisorsat ja Pekingin ankat: 8 urosta, kuitenkin yhteensä enintään
35 elopainokiloa tai 10 naarasta, kuitenkin yhteensä enintään 25
elopainokiloa,
— myskisorsa-ankat: 8 kappaletta, kuitenkin yhteensä enintään 35
elopainokiloa,
— helmikanat: 13 kappaletta, kuitenkin yhteensä enintään 23 elopaino-
kiloa,
— kalkkunat: 6,25 kappaletta (7 viikon ikään 10), kuitenkin yhteensä
enintään 35 elopainokiloa,
— hanhet: 5 kappaletta (6 viikon ikään 10), 3 kappaletta kolmen
viimeisen kasvatusviikon aikana, jos se tapahtuu suljetussa tilassa,
kuitenkin yhteensä enintään 30 elopainokiloa,
— jos yksittäisen tuotantoyksikön siipikarjarakennusten kokonaiskäyttö-
pinta-ala ei ylitä 1 600 m2:ä,
— jos kussakin siipikarjarakennuksessa on enintään:
— 4 800 kananpoikaa,
— 5 200 helmikanaa,— 4 000 naaraspuolista myskisorsaa tai Pekingin ankkaa, 3 200 uros-
puolista myskisorsaa tai Pekingin ankkaa tai 3 200 myskisorsa-
ankkaa,
— 2 500 salvukukkoa, hanhea ja kalkkunaa,
— jos rakennuksessa on ulosmenoluukut, joiden yhteenlaskettu pituus on
vähintään 4 metriä sataa rakennuksen pinta-alan neliömetriä kohti,
— jos linnuilla on jatkuvasti vapaa pääsy päivisin ulos laitumelle, kun ne
ovat vähintään seuraavan ikäisiä:
— kananpojat ja salvukukot 6 viikkoa,
— ankat, hanhet, helmikanat ja kalkkunat 8 viikkoa,
— jos suurinta osaa laitumesta peittää kasvillisuus ja laidunpinta-ala on
vähintään:
—2m
2kananpoikaa, myskisorsaa, Pekingin ankkaa tai helmikanaa
kohti,
—3m2myskisorsa-ankkaa kohti,
—4m2salvukukkoa kohti 92 vrk:n iästä (2 m291 vrk:n ikään),
—6m2kalkkunaa kohti,
—1 0m2hanhea kohti.
Helmikanoilla ulkolaiduntaminen voidaan korvata häkillä, jonka lattia-
pinta-alan on oltava vähintään kaksi kertaa niin suuri kuin rakennuksen
lattiapinta-ala ja korkeuden vähintään 2 metriä. Jokaisella linnulla on
oltava vähintään 10 senttimetriä kokonaisorsitilaa (rakennus ja häkki),
— kasvatettavien lintujen on oltava hitaasti kasvavaa tyyppiä,
— kasvatuskautena annettavan rehuseoksen on sisällettävä vähintään 70
prosenttia viljaa,
— teurasiän on oltava vähintään:
— 81 vuorokautta kananpojilla,
— 150 vuorokautta salvukukoilla,— 49 vuorokautta Pekingin ankoilla,
— 70 vuorokautta myskisorsanaarailla,
— 84 vuorokautta myskisorsauroksilla,
— 92 vuorokautta myskisorsa-ankoilla,
— 94 vuorokautta helmikanoilla,— 140 vuorokautta kalkkunoilla ja paistiksi kasvatettavilla hanhilla,
— 95 vuorokautta hanhilla, jotka on tarkoitettu hanhenmaksan (”foie
gras”) ja rintalihan (”magret”) tuotantoon,
— 60 vuorokautta nuorilla hanhilla (hanhenpojilla).
— loppuvaihe suljetussa tilassa ei saa ylittää
— yli 90 vuorokauden ikäisten kananpoikien osalta: 15:tä vuorokautta,
— 4 viikkoa salvukukoilla1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 25
▼M11
▼M4
▼M9
▼M4
— yli 70 vuorokauden ikäisten, hanhenmaksan (”foie gras”) ja rintalihan
(”magret”) tuotantoon tarkoitettujen hanhien ja myskisorsa-ankkojen
osalta: 4:ää viikkoa.
e)”Vapaa laidun - täydellinen liikkumavapaus”
Käytettäessä tätä ilmaisua on d kohdassa esitettyjen edellytysten lisäksi
linnuilla oltava jatkuvasti vapaa pääsy päivisin ulos laitumelle, jonka alaa ei
saa rajoittaa.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 26
▼M4
LIITE V
SULATETTAESSA TAPAHTUVAN VESIHÄVIÖN MÄÄRITYS
(Valutuskoe)
1.Tarkoitus ja soveltamisala
Tätä menetelmää käytetään jäädytettyjen tai pakastettujen kananpoikien
sulatuksen yhteydessä syntyvän vesimäärän määritykseen. Jos valutuksesta
syntyvä vesimäärä prosenttiosuutena ruhon painosta ilmaistuna, kaikki
pakkauksessa olevat syötävät sivutuotteet mukaan lukien, on suurempi kuin
7 kohdassa vahvistettu raja-arvo, ruhoon katsotaan imeytyneen liikaa vettä
käsittelyn aikana.
Tätä menetelmää ei sovelleta polyfosfaateilla tai muilla vedenpidätyskykyä
lisäävillä aineilla käsiteltyyn siipikarjaan. Tällaisilla aineilla käsiteltyyn
siipikarjaan sovelletaan liitteessä VI olevaa analyysimenetelmää.
2.Määritelmä
Tämän menetelmän avulla määritetty vesimäärä ilmaistaan valuneen veden
prosenttiosuutena painosta; tämä prosenttiosuus lasketaan suhteessa
jäädytetyn tai pakastetun ruhon kokonaispainoon, syötävät sivutuotteet
mukaan lukien.
3.Periaate
Jäädytetty tai pakastettu ruho, tarvittaessa syötävät sivutuotteet mukaan
lukien, sulatetaan valvotuissa olosuhteissa, joissa on mahdollista laskea
valuneen veden paino.
4.Välineistö
4.1 Vaaka, jolla pystytään punnitsemaan viiteen kilogrammaan saakka
vähintään yhden gramman tarkkuudella.
4.2 Muovipusseja, jotka ovat riittävän suuria ruhoa varten ja joissa on varma
kiinnitysmekanismi.
4.3 Termostaattisäätöinen vesiallas, joka on varustettu siten, että ruhoja
voidaan pitää 5.5 ja 5.6 kohdassa ilmoitetulla tavalla ja joka voi sisältää
vähintään 8-kertaisena tarkastettavaa siipikarjamäärää vastaavan
vesimäärän ja jossa tämä vesi voidaan pitää 42±2 ºC:n lämpötilassa.
4.4 Suodatinpaperia tai muita imupaperipyyhkeitä.5.Menettely
5.1 Otetaan tarkastettavasta siipikarjamäärästä sattumanvaraisesti 20 ruhoa.
Odotettaessa 5.2-5.11 kohdassa kuvatun kokeen suorittamista ne säilytetään
enintään −18 ºC:n lämpötilassa.
5.2 Pyyhitään pakkauksen ulkopinta siihen kiinnittyneen jään ja veden
poistamiseksi. Punnitaan pakkaus ja sen sisältö pyöristäen lähimpään
grammaan; tällä tavoin saadaan M
0.
5.3 Irrotetaan ruho sekä tarvittaessa sen kanssa myytävät syötäväksi kelpaavat
sivutuotteet ulommasta pakkauksesta. Pakkaus kuivataan ja punnitaan
pyöristäen paino lähimpään grammaan; tällä tavoin saadaan M1.
5.4 Lasketaan jäädytettyjen ruhon ja sivutuotteiden paino vähentämällä M1M0:sta.
5.5 Asetetaan ruho, syötävät sivutuotteet mukaan lukien, kestävään ja
vedenpitävään muovipussiin siten, että vatsaontelo on pussin suljetun
alaosan suuntaan. Pussin on oltava riittävän pitkä, jotta se voidaan
kiinnittää tukevasti vesialtaassa, mutta se ei saa olla liian suuri, jotta ruhon
pystysuora asento ei pääsisi muuttumaan.
5.6 Upotetaan ruhon ja syötävät sivutuotteet sisältävä pussin osa vesialtaaseen
jättäen pussi auki siten, että mahdollisimman paljon ilmaa pääsee ulos.
Pussi pidetään pystysuorassa asennossa tarvittaessa tukitankojen tai
painojen avulla, jotta vesi ei pääse sen sisään. Pussit eivät saa koskettaa
toisiaan.
5.7 Jätetään pussi vesihauteeseen tasaiseen 42±2 ºC:n lämpötilaan liikuttaen
sitä ja/tai sekoittaen vettä jatkuvasti, kunnes ruhon termisen keskuksen
(sijaitsee suolistetuilla kananpojilla rintalihaksen syvimmässä osassa lähellä
rintalastaa, ja suolistamattomilla kananpojilla sisäelinten keskellä)
lämpötila, kahdelta sattumanvaraisesti valitulta eläimeltä mitattuna,
saavuttaa vähintään ±4 ºC:n lämpötilan. Ruhoja ei tulisi pitää vedessä
kauemmin kuin +4 ºC:n lämpötilan saavuttamiseksi on tarpeen. Tarvittava
upotusaika −18 ºC:ssa varastoiduille ruhoille on suunnilleen:1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 27
▼M4
Painoluokka
(g)Ruhon ja sivutuotteiden paino
(g)Suositeltava aika minuutteina
Kananpojat
ilman sivu-
tuotteitaKananpojat
sivutuot-
teineen
< 800 < 825 77 92
850 825 — 874 82 97
900 875 — 924 85 100
950 925 — 974 88 103
1 000 975 — 1 024 92 107
1 050 1 025 — 1 074 95 110
1 100 1 050 — 1 149 98 113
1 200 1 150 — 1 249 105 120
1 300 1 250 — 1 349 111 126
1 400 1 350 — 1 449 118 133
Yli 1 400 gramman osalta aikaa lisätään 7 minuutilla kokonaista tai vajaata
sataa grammaa kohti.
Jos ruhojen lämpötila ei ole +4 ºC upotusajan jälkeen, sulatusta on
jatkettava kunnes ruhojen terminen keskus saavuttaa tämän lämpötilan.
5.8 Otetaan pussi sisältöineen vesialtaasta; pussin pohja puhkaistaan siten, että
sulatuksesta syntynyt vesi pääsee virtaamaan ulos. Pussia ja sen sisältöä
valutetaan yhden tunnin ajan +18 ja +25 celsiusasteen välisessä
huoneenlämmössä.
5.9 Nostetaan sulanut ruho pussista ja poistetaan mahdolliset teurastuksen
sivutuotteet sisältävä pakkaus vatsaontelosta. Kuivataan ruhon sisä- ja
ulkopuoli suodatinpaperilla tai paperipyyhkeillä. Puhkaistaan sivutuotteet
sisältävä pakkaus ja veden valuttua ulos kuivataan pakkaus ja sulaneet
sivutuotteet mahdollisimman hyvin.
5.10 Määritetään sulaneen ruhon, teurastuksen sivutuotteiden ja niiden
pakkauksen yhteispaino pyöristäen lähimpään grammaan; tällä tavoin
saadaan M2.
5.11 Määritetään teurastuksen sivutuotteet sisältäneen pakkauksen paino
pyöristäen lähimpään grammaan; tällä tavoin saadaan M3.
6.Tuloksen laskeminen
Sulatuksesta syntyvä vesimäärä prosenttiosuutena jäädytetyn tai pakastetun
ruhon (teurastuksen sivutuotteet mukaan lukien) painosta ilmaistuna
saadaan seuraavaa kaavaa soveltaen:
M0/C0M1/C0M2
M0/C0M1/C0M2/C2100
7.Tuloksen arviointi
Jos sulatuksesta syntyvä keskimääräinen vesimäärä on 20 ruhon suuruisen
näytteen osalta jäljempänä vahvistettuja prosenttiosuuksia suurempi,
käsittelyn aikana imeytyneen veden määrän katsotaan ylittävän raja-arvon.
Nämä osuudet ovat:
— ilmajäähdytyksessä: 1,5 %,
— haihdutusjäähdytyksessä: 3,3 %,— vesijäähdytyksessä: 5,1 %.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 28
▼M4
LIITE VI
KANANPOIKIEN KOKONAISVESIPITOISUUDEN MÄÄRITYS
(Kemiallinen koe)
1.Tavoite ja soveltamisala
Tätä menetelmää käytetään jäädytettyjen tai pakastettujen kananpoikien
kokonaisvesipitoisuuden määrittämiseen. Se käsittää näiden lintujen homo-
genoiduista ruhoista otettujen näytteiden vesi- ja valkuaispitoisuuksien
määrittämisen. Tällä tavoin määritettyä kokonaisvesipitoisuutta verrataan
6.4 kohdassa esitettyjen kaavojen mukaisesti laskettuun raja-arvoon sen
määrittämiseksi, onko veden imeytyminen käsittelyn aikana ollut liiallista.
Jos määrityksen suorittava henkilö epäilee ruhossa olevan aineita, jotka
saattaisivat vaikuttaa arviointiin, tämän on toteutettava tarvittavat varotoi-
menpiteet.
2.Määritelmät
”Ruho”: siipikarjan ruho luineen ja rustoineen sekä mahdollisesti lisättyine
syötävine sivutuotteineen.
”Sivutuotteet”: sydän, maksa, kivipiira ja kaula.
3.Periaate
Vesi- ja valkuaispitoisuudet määritetään ISO (International Organization for
Standardization) -standardeissa kuvattujen menetelmien tai muiden
neuvoston hyväksymien analyysimenetelmien mukaisesti.
Ruhon kokonaisvesipitoisuuden yläraja määritetään ruhon valkuaispitoi-
suuden perusteella, joka saattaa olla yhteydessä fysiologisen nesteen
pitoisuuteen.
4.Välineistö ja reagenssit
4.1 Ruhojen ja niiden pakkausten punnitsemiseen tarkoitettu vaaka, jonka
tarkkuuson vähintään yks i gramma.
4.2 Lihakirves tai -saha ruhon leikkaamiseen lihamyllyyn sopiviksi paloiksi.4.3 Lihamylly ja suuritehoinen sekoitin, joiden avulla on mahdollista homo-
genisoida jäädytetyt tai pakastetut kokonaiset siipikarjan palat.
Huomautus: Mitään tiettyä lihamyllyä ei suositella. Sen on oltava riittävän
tehokas pakastetun lihan ja luiden jauhamiseen homogee-
nisten näytteiden saamiseksi, jotka vastaavat 4 millimetrin
rei'illä varustetun levyn sisältävän lihamyllyn avulla saatavia
näytteitä.
4.4 ISO 1442-standardin mukaisesti tehtävään vesipitoisuuden määritykseen
tässä menetelmässä määritelty välineistö.
4.5 ISO 937-standardin mukaiseen proteiinipitoisuuden määritykseen tässä
menetelmässä määritelty välineistö.
5.Menettely
5.1 Otetaan tarkastettavasta siipikarjamäärästä sattumanvaraisesti seitsemän
ruhoa ja säilytetään ne jäädytettyinä odotettaessa 5.2-5.6 kohdassa
tarkoitetun analyysin aloittamista.
Analyysi voidaan joko tehdä erikseen kunkin ruhon osalta tai analysoida
seitsemästä ruhosta koostuva näyte.
5.2 Kokeen valmistelu aloitetaan ruhojen pakastimesta poistamista seuraavan
tunnin aikana.
5.3 a) Pyyhitään pakkauksen ulkopinta siihen kiinnittyneen jään ja veden
poistamiseksi. Kukin ruho punnitaan ja poistetaan pakkauksestaan. Kun
ruho on leikattu pieniksi paloiksi, sivutuotteita ympäröivä pakkausmater-
iaali poistetaan mahdollisimman tarkasti. Määritetään ruhon
kokonaispaino mukaan lukien sivutuotteet ja ruhossa oleva jää mutta ei
poistetun pakkausmateriaalin paino pyöristäen lähimpään grammaan,
jolloin saadaan arvo P
1.
b) Koostenäytteen analyysissä määritetään seitsemän 5.3 a kohdan mukai-
sesti valmistetun ruhon yhteispaino, jolloin saadaan arvo P7.
5.4 a) Koko ruho, jonka paino antaa arvon P1, jauhetaan 4.3 kohdan mukaisesti
määritellyssä lihamyllyssä (ja tarvittaessa sekoitetaan sekoittimen avulla)
homogeenisen tuotteen aikaansaamiseksi, josta voidaan ottaa edustava
näyte kunkin ruhon osalta.
b) Koostenäytteen analyysissä jauhetaan kaikki seitsemän ruhoa, joiden
paino antaa arvon P7, 4.3 kohdan mukaisesti määritellyssä lihamyllyssä1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 29
▼M4
(ja tarvittaessa sekoitetaan sekoittimen avulla) homogeenisen tuotteen
aikaansaamiseksi, josta voidaan ottaa kaksi edustavaa näytettä seitsemän
ruhon osalta. Nämä kaksi näytettä analysoidaan 5.5 ja 5.6 kohdassa
kuvatulla tavalla.
5.5 Otetaan näyte homogenisoidusta materiaalista ja määritetään välittömästi
vesipitoisuus ISO 1442 -standardissa kuvatun menetelmän mukaisesti,
jolloin saadaan vesipitoisuus (a %).
5.6 Otetaan myös näyte homogenisoidusta materiaalista ja määritetään
välittömästi typpipitoisuus ISO 937 -standardissa kuvatun menetelmän
mukaisesti. Tämä typpipitoisuus muunnetaan raakavalkuaispitoisuudeksi
(b %) kertomalla se kertoimella 6,25.
6.Tulosten laskeminen
6.1 a) Kunkin ruhon sisältämän veden paino (W) grammoina ilmaistuna
saadaan kaavalla aP1100. Määritetään seitsemän tutkitun ruhon veden
painot (W7) ja valkuaisen painot (RP7) yhteensä.
b) Koostenäytteen analyysissä määritetään kahden tutkitun näytteen
keskimääräinen vesipitoisuus (a %) ja keskimääräinen valkuaispitoisuus
(b %). Seitsemän ruhon veden paino (W) grammoina ilmaistuna saadaan
kaavalla aP7100 ja valkuaisen paino (RP7) kaavalla bP7/100.
6.2 Määritetään keskimääräinen veden paino (WA) ja keskimääräinen valkuaisen
paino (RPA) jakamalla W7ja RP7seitsemällä.
6.3 Tämän menetelmän avulla määritetty fysiologisen veden teoreettinen
pitoisuus grammoina ilmaistuna voidaan laskea seuraavaa kaavaa soveltaen:
— kananpojille: 3,53 × RPA+2 3
6.4 a) Ilmajäähdytys
Jos valmistuksen yhteydessä imeytyneen veden väistämätön tekninen
vähimmäismäärä on 2 prosenttia(1), kokonaisvesipitoisuuden sallittu
yläraja (WG) grammoina ilmaistuna ja tämän menetelmän avulla
määritettynä (mukaan lukien luotettavuusväli), saadaan seuraavaa kaavaa
soveltaen:
— kananpojille: WG= 3,65 x RPA+4 2
b) Haihdutusjäähdytys
Jos valmistuksen yhteydessä imeytyneen veden väistämätön tekninen
vähimmäismäärä on 4,5 prosenttia (1), kokonaisvesipitoisuuden sallittu
yläraja (WG) grammoina ilmaistuna ja tämän menetelmän avulla
määritettynä (mukaan lukien luotettavuusväli), saadaan seuraavaa kaavaa
soveltaen:
— kananpojille: WG= 3,79 x RPA+4 2
c) Vesijäähdytys
Jos valmistuksen yhteydessä imeytyneen veden väistämätön tekninen
vähimmäismäärä on 7 prosenttia (1), kokonaisvesipitoisuuden sallittu
yläraja (WG) grammoina ilmaistuna ja tämän menetelmän avulla
määritettynä (mukaan lukien luotettavuusväli), saadaan seuraavaa kaavaa
soveltaen:
— kananpojille: WG= 3,93 x RPA+4 2
6.5 Jos seitsemän ruhon vesipitoisuuden keskimääräinen arvo (WA), sellaisena
kuin se on määritetty 6.2 kohdassa, ei ole suurempi kuin 6.4 kohdassa
määrätyt rajat (WG), tarkastettavaa siipikarjamäärää pidetään säännösten
mukaisena.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 30
(1) Ruhon perusteella laskettuna, lukuun ottamatta ulkopuolelta imeytynyttä vettä.
▼M11
LIITE VI a
SIIPIKARJANLIHAN PALOJEN KOKONAISVESIPITOISUUDEN
MÄÄRITYS
(Kemiallinen koe)
1.Tavoite ja soveltamisala
Tätä menetelmää käytetään tiettyjen siipikarjanlihan palojen kokonaisvesipi-
toisuuden määrittämiseen. Se käsittää homogenoiduista siipikarjanlihan
paloista otettujen näytteiden vesi- ja valkuaispitoisuuksien määrittämisen.
Tällä tavoin määritettyä kokonaisvesipitoisuutta verrataan 6.4 kohdassa
esitettyjen kaavojen mukaisesti laskettuun raja-arvoon sen määrittämiseksi,
onko käsittelyn aikana imeytynyt ylimääräistä vettä. Jos määrityksen
suorittava henkilö epäilee paloissa olevan aineita, jotka saattaisivat vaikuttaa
arviointiin, tämän on toteutettava tarvittavat varotoimenpiteet.
2.Määritelmät ja näytteenotto
Asetuksen 14 b artiklassa tarkoitettuihin siipikarjanlihan paloihin sovelletaan 1
artiklan 2 kohdassa annettuja määritelmiä. Näytteen kokojen olisi oltava
vähintään seuraavat:
Kananrinta, kanan rintafilee: puolet (luuttomasta) rinnasta,
Kalkkunanrinta, kalkkunan rintafilee ja luuton koipi-reisiliha: noin 100
gramman suuruiset näytteet,
Muut palat: 1 artiklan 2 kohdan määritelmän mukaiset.
Jos kyseessä on jäädytetty tai pakastettu irtotavara (palat, joita ei ole pakattu
yksittäin), suuret kimput, joista näytteet otetaan, voidaan pitää 0 ºC:n
lämpötilassa, kunnes yksittäiset palat voidaan erottaa.
3.Periaate
Vesi- ja valkuaispitoisuudet määritetään ISO (International Organization for
Standardization) -standardeissa kuvattujen menetelmien tai muiden neuvoston
hyväksymien analyysimenetelmien mukaisesti.
Siipikarjanlihan palojen suurin sallittu kokonaisvesipitoisuus määritetään
palojen valkuaispitoisuuden perusteella, joka saattaa olla yhteydessä fysiologi-seen vesipitoisuuteen.
4.Välineistö ja reagenssit
4.1 Palojen ja niiden pakkausten punnitsemiseen tarkoitettu vaaka, jonka
tarkkuuson parempi kuin ± 1 g.
4.2 Lihakirves tai -saha palojen leikkaamiseen lihamyllyyn sopiviksi paloiksi.4.3 Suuritehoinen lihamylly ja sekoitin, joiden avulla on mahdollista
homogenisoida siipikarjanlihan palat tai niiden osat.
Huomautus: Mitään tiettyä lihamyllyä ei suositella. Sen on oltava
riittävän tehokasjäädytetyn ja pakas tetun lihan ja luiden
jauhamiseen sellaisten homogeenisten näytteiden saami-
seksi, jotka vastaavat 4 millimetrin rei'illä varustetun levyn
sisältävän lihamyllyn avulla saatavia näytteitä.
4.4 ISO 1442 -standardin mukaisesti tehtävään vesipitoisuuden määritykseen
tässä menetelmässä määritelty välineistö.
4.5 ISO 937 -standardin mukaisesti tehtävään valkuaispitoisuuden määrityk-
seen tässä menetelmässä määritelty välineistö.
5.Menetelmä
5.1 Otetaan tarkastettavien siipikarjalihan palojen määrästä sattumanvaraisesti
viisi palaa ja säilytetään ne tapauskohtaisesti jäädytettyinä tai jäähdy-
tettyinä odoteltaessa 5.2—5.6 kohdassa tarkoitetun analyysin aloittamista.
Edellä olevassa 2 kohdassa tarkoitetusta jäädytetystä tai pakastetusta
irtotavarakimpusta otetut näytteet voidaan pitää 0 ºC:n lämpötilassa
analyysin aloittamiseen asti.
Analyysi voidaan joko tehdä erikseen kunkin viiden palan osalta tai
viidestä palasta koostuvan näytteen osalta.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 31
▼M11
5.2 Kokeen valmistelu aloitetaan palojen pakastimesta tai jääkaapista
poistamista seuraavan tunnin aikana.
5.3 a) Pyyhitään kimpun ulkopinta siihen kiinnittyneen jään ja veden
poistamiseksi. Kukin pala punnitaan ja poistetaan mahdollisesta
kääreestä. Sen jälkeen, kun liha on paloiteltu pienemmiksi paloiksi,
määritetään siipikarjanlihan palojen paino vähentäen mahdollisen
kääreen paino ja pyöristäen lähimpään grammaan, jolloin saadaan
arvo P1.
b) Koostenäytteen analyysissä määritetään viiden 5.3 kohdan a alakohdan
mukaisesti valmistetun palan yhteispaino, jolloin saadaan arvo P5.
5.4 a) Koko pala, jonka paino antaa arvon P1, jauhetaan 4.3 kohdassa
määritellyssä lihamyllyssä (ja tarvittaessa myös sekoitetaan sekoit-
timen avulla) homogeenisen tuotteen aikaansaamiseksi, josta voidaan
ottaa edustava näyte kunkin palan osalta.
b) Koostenäytteen analyysissä jauhetaan kaikki viisi palaa, joiden paino
antaa arvon P5,, 4.3 kohdassa määritellyssä lihamyllyssä (ja tarvittaessa
sekoitetaan sekoittimen avulla) homogeenisen tuotteen aikaansaami-
seksi, josta voidaan ottaa kaksi edustavaa näytettä viiden palan osalta.
Nämä kaksi näytettä analysoidaan 5.5 ja 5.6 kohdassa kuvatulla tavalla.
5.5 Otetaan näyte homogenisoidusta materiaalista ja määritetään välittömästi
vesipitoisuus ISO 1442 -standardissa kuvatun menetelmän mukaisesti,
jolloin saadaan vesipitoisuus (a %).
5.6 Otetaan myös näyte homogenisoidusta materiaalista ja määritetään
välittömästi typpipitoisuus ISO 937 -standardissa kuvatun menetelmän
mukaisesti. Tämä typpipitoisuus muunnetaan raakavalkuaispitoisuudeksi
(b %) kertomalla se kertoimella 6,25.
6.Tulosten laskeminen
6.1 a) Kunkin palan sisältämän veden paino (W) grammoina ilmaistuna
saadaan kaavalla aP1/100 ja valkuaisen paino (RP) grammoina
ilmaistuna kaavalla bP1/100.
Määritetään viiden tutkitun palan veden painot (W5) ja valkuaisen
painot (RP5) yhteensä.
b) Koostenäytteen analyysissä määritetään kahden tutkitun näytteen
keskimääräinen vesipitoisuus (a %) ja keskimääräinen valkuaispitoi-
suus (b %). Viiden palan sisältämän veden paino (W5) grammoina
ilmaistuna saadaan kaavalla aP5/100 ja valkuaisen paino (RP5)
grammoina ilmaistuna kaavalla bP5/100.
6.2 Lasketaan keskimääräinen veden paino (WA) jakamalla W5viidellä ja
keskimääräinen valkuaisen paino (RPA) jakamalla RP5viidellä.
6.3 Tämän menetelmän avulla määritetty keskimääräinen fysiologinen W/RP-
osuus voidaan laskea seuraavaa kaavaa soveltaen:
— kanan rintafilee: 3,19 ± 0,12
— kanan koipi-reisipalat ja koipi-reisipalojen neljännekset: 3,78 ± 0,19— kalkkunan rintafilee: 3,05 ± 0,15— kalkkunan koipi-reisipalat: 3,58 ± 0,15
— kalkkunan luuton koipi-reisiliha: 3,65 ± 0,17.
6.4 Jos valmistuksen yhteydessä imeytyneen veden teknisesti väistämätön
vähimmäismäärä on 2, 4 tai 6 prosenttia(
1), tuotetyypistä ja käytetystä
jäähdytysmenetelmästä riippuen, tämän menetelmän avulla määritelty
suurin sallittu W/RP-osuus saadaan seuraavaa kaavaa soveltaen:
ilmajäähdy-
tettypuhallinpatter-
ijäähdytettyuppojäähdy-
tetty
kanan rintafilee, ilman nahkaa 3,40 3,40 3,40
kananrinta, nahan kanssa 3,40 3,50 3,60kanan reisi, koipi, koipi-reisipala, koipi-reisi-
pala, jossa on kiinni osa selkää,
takaneljännekset, nahan kanssa4,05 4,15 4,301991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 32
(1) Palan perusteella laskettuna lukuun ottamatta ulkopuolelta imeytynyttä vettä. Kun
kyseessä on filee (ilman nahkaa) ja kalkkunan luuton koipi-reisiliha, prosenttiosuus on 2
prosenttia kunkin jäähdytysmenetelmän osalta.
▼M11
ilmajäähdy-
tettypuhallinpatter-
ijäähdytettyuppojäähdy-
tetty
kalkkunan rintafilee, ilman nahkaa 3,40 3,40 3,40
kalkkunanrinta, nahan kanssa 3,40 3,50 3,60
kalkkunan reisi, koipi, koipi-reisipala, nahan
kanssa3,80 3,90 4,05
kalkkunan luuton koipi-reisiliha, ilman
nahkaa3,95 3,95 3,95
Josviiden palan kes kimääräinen WA/RPA-osuus, sellaisena kuin se on
laskettuna 6.2 kohdassa annettujen arvojen perusteella, ei ylitä 6.4
kohdassa annettua osuutta, tarkastettua siipikarjanlihan palojen määrää
pidetään vaatimusten mukaisena.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 33
▼M4
LIITE VII
Veden imeytymisen tarkistaminen tuotantolaitoksessa
(Teurastamokoe)
1. Vähintään kerran kahdeksan tunnin mittaisen työjakson aikana:
otetaan sattumanvaraisesti suolistuslinjalta 25 ruhoa välittömästi niiden
täydellisen suolistuksen jälkeen ja ennen ensimmäistä pesua.
2. Tarvittaessa leikataan kaula jättäen kaulan nahka kiinni ruhoon.
3. Tunnusmerkitään kukin ruho yksitellen. Punnitaan kukin ruho ja kirjataan
paino pyöristettynä lähimpään grammaan.
4. Palautetaan tarkastuksen kohteena olevat ruhot suolistuslinjalle, jotta ne
menevät normaalisti pesuun, jäähdytykseen, valutukseen jne.
5. Otetaan merkityt ruhot uudelleen valutuslinjan lopussa, jotta niitä ei valuteta
pidempään kuin sitä siipikarjaerää, josta näyte on lähtöisin.
6. Näyte koostuu 20:stä ensimmäisenä poimitusta ruhosta. Nämä punnitaan
uudelleen. Niiden lähimpään grammaan pyöristetty paino ilmoitetaan
ensimmäisessä punnituksessa todetun painon rinnalla. Koe on mitätön, jos
vähemmän kuin 20 tunnusmerkittyä ruhoa poimitaan.
7. Poistetaan näytteeseen kuuluvien ruhojen tunnusmerkit ja pakataan ruhot
tavanomaisesti.
8. Määritetään veden imeytymisprosentti vähentämällä 20:n ennen pesua
testatun ruhon kokonaispaino näiden samojen ruhojen kokonaispainosta
pesun, jäähdytyksen ja valutuksen jälkeen, jakamalla erotus alkuperäisellä
painolla ja kertomalla se sadalla.
8a. Edellä 1—8 kohdassa kuvatun manuaalisen punnituksen asemesta voidaan
käyttää automaattisia punnituslinjoja veden imeytymisprosentin määrittämi-
seksi samaa ruhomäärää käyttäen ja samoja periaatteita noudattaen
edellyttäen, että toimivaltainen viranomainen on automaattisen punnitus-
linjan ennalta tähän tarkoitukseen hyväksynyt.
9. Tulos ei saa olla suurempi kuin seuraavat ruhon alkuperäisen painon
prosenttiosuudet eikä muu luku, joka mahdollistaa ulkopuolisen veden
suurimman sallitun kokonaispitoisuuden noudattamisen:
— ilmajäähdytys: 0 %,
— haihdutusjäähdytys: 2 %,— vesijäähdytys: 4,5 %.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 34
▼M11
▼M4
▼M11
▼M4
▼M4
LIITE VIII
VERTAILULABORATORIOIDEN LUETTELO
Yhteisön vertailulaboratorio
ID/Lelystad
Postbus 65
Edelhertweg 15
8200 AB .LelystadAlankomaat
Kansalliset vertailulaboratoriot
Belgia
Faculteit Diergeneeskunde
Vakgroep ”Diergeneeskundig toezicht op eetwaren”
Universiteit Gent
Salisburylaan 133B-9820 Merelbeke
Tanska
VeterinærdirektoratetsLaboratorium
Howitzvej 13
DK-2000 Frederiksberg
Saksa
Bundesanstalt für Fleischforschung
Institut für Fleischherzeugung und Vermarktung
EC-Baumanstra βe2 0
D-95326 Kulmbach
Kreikka
Ministry of Agriculture
Veterinary Laboratory of Patra
15, Notara Street
GR-264 42 Patra
Espanja
Centro de Alimentacion Nacional
(Instituto de Salud Carlos III)Ctra de Majadahonda a Pozuelo Km 2E-28220 Madrid
RanskaUnité ”hygiène et qualité desproduitsavicoles ”
Laboratoire central de recherchesavicoleset porcines
Centre national d'étudesvétérinaireset alimentairesBeaucemaine - Boite postale 53F-22400 Ploufragan
IrlantiDairy Science Laboratory
Department of Agriculture, Food and Forestry
Model Farm Road
Cork
Italia
Ispettorato Centrale Repressione Frodi
Via Jacopo Cavedone n. 29I-41100 Modena
Luxembourg
Laboratoire national de santé
42, rue du Laboratoire
L-1911 Luxembourg1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 35
▼M11
▼M4
▼M11
▼M4
▼M11
▼M4
▼M11
▼M4
▼M11
Alankomaat
ID/Lelystad
Postbus 65
Edelhertweg 15
8200 AB Lelystad
Itävalta
Bundesamt und Forschungszentrum für Landwirtschaft
Spargelfeldstr. 191
A-1220 Wien
Portugali
I.Q. A. Instituto de Qualidade Alimentar
Av. Conde Valbona, 98
P-1000 Lisboa
Suomi:
Eläinlääkintä- ja elintarvikelaitos(EELA)
Hämeentie 57, PL 368
FIN-00231 Helsinki
Ruotsi:
Statens livsnedelsverk
Box 622
S-75126 Uppsala
Yhdistynyt kuningaskunta
CSL Food Science Laboratory
Sand Hutton
York
Y04 1LZ1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 36
▼M4
▼M6
▼M11
▼M4
LIITE IX
Yhteisön vertailulaboratorion toimivaltuudet ja tehtävät
1. Liitteessä VIII tarkoitetun yhteisön vertailulaboratorion tehtävänä on:
— toimittaa kansallisille vertailulaboratorioille tietoja siipikarjanlihan vesipi-
toisuutta koskevista analyysimenetelmistä ja vertailukokeista,
— koordinoida ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen menetelmien
soveltamista kansallisissa vertailulaboratorioissa erityisesti järjestämällä
vertailukokeita,
— koordinoida uusien analyysimenetelmien tutkimusta ja antaa siitä tietoa
kansallisille vertailulaboratorioille,
— antaa komission yksiköille teknistä ja tieteellistä apua erityisesti silloin,
kun jäsenvaltioiden välillä on kiistaa määritysten tuloksista.
2. Yhteisön vertailulaboratorion on varmistettava seuraavien toimintaedellytysten
ylläpito:
— pätevä henkilökunta, jolla on riittävä tietämys vesipitoisuuden valvonnassa
sovellettavista menetelmistä,
— tarvittavat välineet ja aineet 1 kohdassa määrättyjen tehtävien suorittami-
seen,
— riittävä hallinnollinen perusrakenne,— varmuus siitä, että sen henkilökunta ottaa huomioon tiettyjen kysymysten,
tulosten tai tietojen luottamuksellisuuden,
— riittävä tietämys kansainvälisistä vaatimuksista ja käytännöistä.
Kansallisten vertailulaboratorioiden tehtävät
Liitteessä VIII tarkoitettujen kansallisten vertailulaboratorioiden tehtävänä on:
— koordinoida siipikarjanlihan vesipitoisuuden analyyseistä vastaavien kansal-
listen laboratorioiden toimintaa,
— avustaa jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista siipikarjanlihan vesipitoi-
suuden valvontajärjestelmän järjestämisessä,
— järjestää vertailukokeita ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen eri
kansallisten laboratorioiden välillä,
— jakaa yhteisön vertailulaboratorion toimittamaa tietoa jäsenvaltion toimival-
taiselle viranomaiselle ja ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetuille
kansallisille laboratorioille,
— toimia yhteistyössä yhteisön vertailulaboratorion kanssa.1991R1538 — FI — 01.09.2000 — 003.001 — 37