02018R1672 — FI — 12.11.2018 — 000.002

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.





Oikaistu:









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2018/1672,

annettu 23 päivänä lokakuuta 2018,

unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvonnasta ja asetuksen (EY) N:o 1889/2005 kumoamisesta







1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvontajärjestelmä, joka täydentää direktiivissä (EU) 2015/849 säädettyä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämistä koskevaa lainsäädäntökehystä.

2 artikla

Määritelmät

1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan a) ’käteisvaroilla’: i) valuuttaa, ii) siirtokelpoisia haltijamaksuvälineitä, iii) erittäin likvideinä arvon säilyttäjinä käytettäviä hyödykkeitä, iv) ennalta maksettuja kortteja; b) ’unioniin saapuvalla tai sieltä poistuvalla’ saapumista SEUT 355 artiklan soveltamisalan kuulumattomalta alueelta kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluvalle alueelle tai poistumista mainitun artiklan soveltamisalaan kuuluvalta alueelta; c) ’valuutalla’ seteleitä ja kolikkoja, jotka ovat maksuvälineenä liikkeessä tai jotka ovat olleet maksuvälineenä liikkeessä ja jotka voidaan edelleen vaihtaa rahoituslaitoksissa tai keskuspankeissa maksuvälineenä liikkeessä oleviin seteleihin ja kolikoihin; d) ’siirtokelpoisilla haltijamaksuvälineillä’ muita välineitä kuin valuuttaa, joiden esittäminen antaa niiden haltijoille oikeuden vaatia rahamäärän ilman, että haltijan tarvitsee todistaa henkilöllisyytensä tai oikeutensa kyseiseen määrään. Kyseisiä välineitä ovat: i) matkasekit; ja ii) sekit, velkakirjat tai maksumääräykset, jotka ovat joko haltijakohtaisia, allekirjoitettuja mutta ilman maksunsaajan nimeä, rajoituksetta siirrettyjä, fiktiiviselle maksunsaajalle asetettuja tai muuten sellaisessa muodossa, että niiden omistusoikeus siirtyy luovutuksen yhteydessä; e) ’erittäin likvidinä arvon säilyttäjänä käytettävällä hyödykkeellä’ liitteessä I olevassa 1 kohdassa lueteltua tavaraa, jonka arvon ja määrän välinen suhde on korkea ja joka voidaan helposti muuntaa valuutaksi avoimilla kaupankäyntimarkkinoilla vähäisin transaktiokustannuksin; f) ’ennalta maksetulla kortilla’ liitteessä I olevassa 2 kohdassa lueteltua nimeämätöntä korttia, johon tallennetaan rahallista arvoa tai varallisuutta tai jolla mahdollistetaan tällaisen rahallisen arvon tai varallisuuden käyttö, jota voidaan käyttää maksujen suorittamiseksi, tavaroiden tai palvelujen hankkimiseksi tai valuutan lunastamiseksi, jos tällaista korttia ei ole liitetty pankkitiliin; g) ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ jäsenvaltioiden tulliviranomaisia ja muita viranomaisia, joille jäsenvaltiot ovat antaneet toimivallan soveltaa tätä asetusta; h) ’käteisvarojen kuljettajalla’ kaikkia luonnollisia henkilöitä, jotka saapuvat unioniin tai poistuvat sieltä ja kuljettavat käteisvaroja mukanaan, matkatavaroissaan tai kulkuvälineissään; i) ’erillään kulkevilla käteisvaroilla’ ilman käteisvarojen kuljettajaa olevan lähetyksen osan muodostavia käteisvaroja; j) ’rikollisella toiminnalla’ kaikkia direktiivin (EU) 2015/849 3 artiklan 4 kohdassa lueteltuja toimintoja; k) ’rahanpesun selvittelykeskuksella’ jäsenvaltioon direktiivin (EU) 2015/849 32 artiklan täytäntöön panemiseksi perustettua elintä.

2. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 15 artiklan mukaisesti tämän asetuksen liitteen I muuttamiseksi, jotta otetaan huomioon direktiivin (EU) 2015/849 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa määriteltyjen rahanpesun ja kyseisen direktiivin 1 artiklan 5 kohdassa määritellyn terrorismin rahoituksen uudet kehityssuuntaukset tai rahanpesun tai terrorismin rahoituksen estämisessä sovellettavat parhaimmat käytänteet ja jotta estetään se, että rikolliset käyttävät erittäin likvideinä arvon säilyttäjinä käytettäviä hyödykkeitä ja ennalta maksettuja kortteja tämän asetuksen 3 ja 4 artiklassa säädettyjen velvollisuuksien kiertämiseksi.

3 artikla

Mukana kulkevia käteisvaroja koskeva ilmoitusvelvollisuus

1. Käteisvarojen kuljettajien, joiden mukana on käteisvaroja vähintään 10 000 euron arvosta, on ilmoitettava kyseiset käteisvarat sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jonka kautta he saapuvat unioniin tai poistuvat sieltä, ja asetettava ne kyseisten viranomaisten saataville tarkastusta varten. Käteisvaroja koskevaa ilmoitusvelvollisuutta ei katsota täytetyksi, jos annetut tiedot ovat virheelliset tai puutteelliset tai jos käteisvaroja ei ole asetettu saataville tarkastusta varten.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa on oltava seuraavat tiedot: a) käteisvarojen kuljettaja, mukaan lukien täydellinen nimi, yhteystiedot, myös osoite, sekä syntymäaika ja -paikka, kansalaisuus ja henkilöasiakirjan numero; b) käteisvarojen omistaja, mukaan lukien omistajana olevan luonnollisen henkilön osalta täydellinen nimi, yhteystiedot, myös osoite, sekä syntymäaika ja -paikka, kansalaisuus ja henkilöasiakirjan numero tai omistajana olevan oikeushenkilön osalta täydellinen nimi, yhteystiedot, myös osoite, sekä rekisteröintinumero ja, jos saatavilla, arvonlisäverotunniste; c) jos mahdollista, käteisvarojen aiottu vastaanottaja, mukaan lukien aiottuna vastaanottajana olevan luonnollisen henkilön osalta täydellinen nimi, yhteystiedot, myös osoite, sekä syntymäaika ja -paikka, kansalaisuus ja henkilöasiakirjan numero tai aiottuna vastaanottajana olevan oikeushenkilön osalta täydellinen nimi, yhteystiedot, myös osoite, sekä rekisteröintinumero ja, jos saatavilla, arvonlisäverotunniste; d) käteisvarojen laji ja määrä tai arvo; e) käteisvarojen taloudellinen alkuperä; f) käteisvarojen käyttötarkoitus; g) kulkureitti; ja h) kulkuväline.

3. Tämän artiklan 2 kohdassa luetellut tiedot on annettava kirjallisina tai sähköisesti 16 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua ilmoituslomaketta käyttäen. Ilmoituksen vahvistettu jäljennös toimitetaan pyynnöstä ilmoittajalle.

4 artikla

Erillään kulkevia käteisvaroja koskeva tiedonantovelvollisuus

1. Kun unioniin saapuu tai sieltä poistuu erillään kulkevia käteisvaroja vähintään 10 000 euron arvosta, sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, joiden kautta käteisvarat saapuvat tai poistuvat unionista, voivat vaatia tapauksen mukaan joko käteisvarojen lähettäjää tai vastaanottajaa tai niiden edustajaa antamaan tiedonantoilmoituksen 30 päivän määräajan kuluessa. Toimivaltaiset viranomaiset voivat ottaa käteisvarat haltuun, kunnes lähettäjä tai vastaanottaja tai niiden edustaja antaa tiedonantoilmoituksen. Erillään kulkevia käteisvaroja koskevaa tiedonantovelvollisuutta ei katsota täytetyksi, jos ilmoitusta ei ole annettu ennen määräajan päättymistä, annetut tiedot ovat virheelliset tai puutteelliset tai käteisvaroja ei ole asetettu saataville tarkastusta varten.

2. Tiedonantoilmoituksessa on oltava seuraavat tiedot: a) ilmoituksen antaja, mukaan lukien täydellinen nimi, yhteystiedot, myös osoite, sekä syntymäaika ja -paikka, kansalaisuus ja henkilöasiakirjan numero; b) käteisvarojen omistaja, mukaan lukien omistajana olevan luonnollisen henkilön osalta täydellinen nimi, yhteystiedot, myös osoite, sekä syntymäaika ja -paikka, kansalaisuus ja henkilöasiakirjan numero tai omistajana olevan oikeushenkilön osalta täydellinen nimi, yhteystiedot, myös osoite, sekä rekisteröintinumero ja, jos saatavilla, arvonlisäverotunniste; c) käteisvarojen lähettäjä, mukaan lukien lähettäjänä olevan luonnollisen henkilön osalta täydellinen nimi, yhteystiedot, myös osoite, sekä syntymäaika ja -paikka, kansalaisuus ja henkilöasiakirjan numero tai lähettäjänä olevan oikeushenkilön osalta täydellinen nimi, yhteystiedot, myös osoite, sekä rekisteröintinumero ja, jos saatavilla, arvonlisäverotunniste; d) käteisvarojen vastaanottaja tai aiottu vastaanottaja, mukaan lukien vastaanottajana tai aiottuna vastaanottajana olevan luonnollisen henkilön osalta täydellinen nimi, yhteystiedot, myös osoite, sekä syntymäaika ja -paikka, kansalaisuus ja henkilöasiakirjan numero tai vastaanottajana tai aiottuna vastaanottajana olevan oikeushenkilön osalta täydellinen nimi, yhteystiedot, myös osoite, sekä rekisteröintinumero ja, jos saatavilla, arvonlisäverotunniste; e) käteisvarojen laji ja määrä tai arvo; f) käteisvarojen taloudellinen alkuperä; ja g) käteisvarojen käyttötarkoitus.

3. Tämän artiklan 2 kohdassa luetellut tiedot on annettava kirjallisina tai sähköisesti 16 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua ilmoituslomaketta käyttäen. Tiedonantoilmoituksen vahvistettu jäljennös toimitetaan pyynnöstä ilmoittajalle.

5 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten valtuudet

1. Edellä 3 artiklassa säädetyn mukana kulkevia käteisvaroja koskevan ilmoitusvelvollisuuden noudattamisen varmentamiseksi toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava valtuudet tehdä tarkastuksia luonnollisille henkilöille sekä heidän matkatavaroilleen ja kulkuvälineilleen kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen edellytysten mukaisesti.

2. Edellä 4 artiklassa säädetyn erillään kulkevia käteisvaroja koskevan tiedonantovelvollisuuden täytäntöön panemiseksi toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava valtuudet tehdä tarkastuksia kaikille lähetyksille, säiliöille tai kulkuvälineille, joissa voi olla erillään kulkevia käteisvaroja, kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen edellytysten mukaisesti.

3. Jos 3 artiklan mukaista mukana kulkevia käteisvaroja koskevaa ilmoitusvelvollisuutta tai 4 artiklan mukaista erillään kulkevia käteisvaroja koskevaa tiedonantovelvollisuutta ei ole täytetty, toimivaltaisten viranomaisten on laadittava viran puolesta kirjallinen tai sähköinen ilmoitus, jossa on mahdollisuuksien mukaan oltava soveltuvin osin joko 3 artiklan 2 kohdassa tai 4 artiklan 2 kohdassa luetellut tiedot.

4. Tarkastukset on tehtävä pääasiassa riskianalyysin pohjalta riskien yksilöimiseksi ja arvioimiseksi ja tarvittavien vastatoimenpiteiden kehittämiseksi, ja ne on tehtävä yhteisessä riskinhallintajärjestelmässä 16 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja arviointiperusteita noudattaen ja ottaen huomioon komission ja rahanpesun selvittelykeskusten direktiivin (EU) 2015/849 puitteissa vahvistamat riskiarvioinnit.

5. Toimivaltaiset viranomaiset käyttävät myös niille tällä artiklalla myönnettyjä valtuuksia 6 artiklaa sovellettaessa.

6 artikla

Raja-arvon alittavat määrät, joiden epäillään olevan yhteydessä rikolliseen toimintaan

1. Kun toimivaltaiset viranomaiset havaitsevat käteisvarojen kuljettajan, jolla on mukanaan 3 artiklassa tarkoitetun raja-arvon alittava määrä käteisvaroja, ja että on viitteitä käteisvarojen yhteydestä rikolliseen toimintaan, niiden on tallennettava nämä tiedot ja 3 artiklan 2 kohdassa luetellut tiedot.

2. Kun toimivaltaiset viranomaiset havaitsevat, että 4 artiklassa tarkoitetun raja-arvon alittava määrä erillään kulkevia käteisvaroja saapuu unioniin tai poistuu sieltä ja että on viitteitä käteisvarojen yhteydestä rikolliseen toimintaan, niiden on tallennettava nämä tiedot ja 4 artiklan 2 kohdassa luetellut tiedot.

7 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten suorittama käteisvarojen väliaikainen haltuunotto

1. Toimivaltaiset viranomaiset voivat ottaa käteisvarat väliaikaisesti haltuun hallinnollisella päätöksellä kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä edellytyksiä noudattaen, jos a) 3 artiklassa säädettyä mukana kulkevia käteisvaroja koskevaa ilmoitusvelvollisuutta tai 4 artiklassa säädettyä erillään kulkevia käteisvaroja koskevaa tiedonantovelvollisuutta ei ole täytetty; tai b) on saatu viitteitä käteisvarojen yhteydestä rikolliseen toimintaan riippumatta niiden määrästä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun hallinnolliseen päätökseen on sovellettava tehokasta oikeussuojakeinoa kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä menettelyjä noudattaen. Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava hallinnollisen päätöksen perustelut a) henkilölle, jonka edellytetään antavan ilmoitus 3 artiklan mukaisesti tai tiedonantoilmoitus 4 artiklan mukaisesti; tai b) henkilölle, jonka edellytetään toimittavan tiedot 6 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti.

3. Väliaikaisen haltuunoton kesto on kansallisen lainsäädännön nojalla ehdottomasti rajoitettava sen pituiseksi kuin toimivaltaiset viranomaiset tarvitsevat määrittääkseen, edellyttävätkö tapauksen olosuhteet haltuunoton jatkamista. Väliaikaisen haltuunoton kesto saa olla enintään 30 päivää. Suoritettuaan perusteellisen arvioinnin väliaikaisen haltuunoton jatkamisen tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää jatkaa väliaikaisen haltuunoton kestoa enintään 90 päivään.

Jos käteisvarojen haltuunoton jatkamisesta ei ole tehty päätöstä kyseisen ajan kuluessa tai jos on päätetty, että tapauksen olosuhteet eivät edellytä haltuunoton jatkamista, käteisvarat on viipymättä vapautettava

a) sille henkilölle, jolta käteisvarat oli väliaikaisesti otettu haltuun 3 tai 4 artiklassa tarkoitetuissa tilanteissa; tai

b) sille henkilölle, jolta käteisvarat oli väliaikaisesti otettu haltuun 6 artiklan 1 tai 2 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa.

8 artikla

Tiedotuskampanjat

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että unioniin saapuville tai sieltä poistuville henkilöille tai erillään kulkevia käteisvaroja unionista lähettäville tai erillään kulkevia käteisvaroja unionissa vastaanottaville henkilöille tiedotetaan heidän tämän asetuksen mukaisista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan, ja jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa kehitettävä asiaankuuluvia kyseisille henkilöille tarkoitettuja tiedotusmateriaaleja.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisiin tiedotuskampanjoihin osoitetaan riittävästi rahoitusta.

9 artikla

Tietojen antaminen rahanpesun selvittelykeskukselle

1. Toimivaltaisten viranomaisten on tallennettava 3 tai 4 artiklan, 5 artiklan 3 kohdan tai 6 artiklan nojalla saadut tiedot ja toimitettava ne sen jäsenvaltion rahanpesun selvittelykeskukselle, jossa tiedot on saatu, 16 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen teknisten sääntöjen mukaisesti.

2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseisen jäsenvaltion rahanpesun selvittelykeskus vaihtaa tällaisia tietoja muiden jäsenvaltioiden asiaankuuluvien rahanpesun selvittelykeskusten kanssa direktiivin (EU) 2015/849 53 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

3. Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään 15 työpäivän kuluttua tietojen saantipäivästä.

10 artikla

Tietojenvaihto toimivaltaisten viranomaisten välillä ja komission kanssa

1. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava sähköisesti kaikkien muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille seuraavat tiedot: a) 5 artiklan 3 kohdan mukaiset viran puolesta laaditut ilmoitukset; b) 6 artiklan nojalla saadut tiedot; c) 3 tai 4 artiklan nojalla saadut ilmoitukset, kun on viitteitä käteisvarojen yhteydestä rikolliseen toimintaan; d) anonymisoidut riskitiedot ja riskianalyysin tulokset.

2. Kun on viitteitä käteisvarojen yhteydestä rikolliseen toimintaan, joka voisi vaikuttaa kielteisesti unionin taloudellisiin etuihin, 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava myös komissiolle ja niiden jäsenvaltioiden toimesta, jotka osallistuvat tiiviimpään yhteistyöhön asetuksen (EU) 2017/1939 22 artiklan nojalla, Euroopan syyttäjänvirastolle, kun se on toimivaltainen toimimaan kyseisen asetuksen 22 artiklan nojalla, ja Europolille, kun se on toimivaltainen toimimaan asetuksen (EU) 2016/794 3 artiklan nojalla.

3. Toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tiedot 16 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen teknisten sääntöjen mukaisesti ja 16 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettua lomaketta käyttäen.

4. Edellä 1 kohdan a, b ja c alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään 15 työpäivän kuluttua tietojen saantipäivästä.

5. Edellä 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut tiedot ja tulokset on toimitettava puolivuosittain.

11 artikla

Tietojenvaihto kolmansien maiden kanssa

1. Tätä asetusta sovellettaessa jäsenvaltiot tai komissio voivat toimittaa keskinäisen hallinnollisen avun puitteissa seuraavat tiedot kolmannelle maalle, jos tiedot alun perin saanut toimivaltainen viranomainen antaa tähän kirjallisen luvan ja jos tällainen toimittaminen noudattaa asiaankuuluvaa kansallista lainsäädäntöä ja henkilötietojen luovuttamisesta kolmansiin maihin koskevaa unionin oikeutta: a) 5 artiklan 3 kohdan mukaiset viran puolesta laaditut ilmoitukset; b) 6 artiklan nojalla saadut tiedot; c) 3 tai 4 artiklan nojalla saadut ilmoitukset, kun käteisvarojen yhteydestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen on viitteitä.

2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 kohdan mukaisesta tietojen toimittamisesta.

12 artikla

Salassapitovelvollisuus, luottamuksellisuus ja tietosuoja

1. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava 3 ja 4 artiklan, 5 artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan mukaisesti saatujen tietojen tietosuoja.

2. Kaikkien toimivaltaisten viranomaisten saamien tietojen on kuuluttava salassapitovelvollisuuden piiriin.

13 artikla

Henkilötietojen suojaaminen ja säilytysajat

1. Toimivaltaisten viranomaisten on toimittava 3 ja 4 artiklan, 5 artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan nojalla saamiensa henkilötietojen rekisterinpitäjinä.

2. Tämän asetuksen mukaisen henkilötietojen käsittelyn on tapahduttava ainoastaan rikollisen toiminnan estämiseksi ja torjumiseksi.

3. Vain asianmukaisesti valtuutetulla toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöllä voi olla pääsy 3 ja 4 artiklan, 5 artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan nojalla saatuihin henkilötietoihin, jotka on suojattava riittävällä tavalla luvatonta pääsyä tai toimittamista vastaan. Jollei 9, 10 ja 11 artiklassa toisin säädetä, tietoja ei voi paljastaa tai toimittaa ilman ne alun perin saaneen toimivaltaisen viranomaisen nimenomaista lupaa. Kyseinen lupa ei kuitenkaan ole tarpeen, kun toimivaltaisten viranomaisten on kyseessä olevan jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön nojalla paljastettava tai toimitettava kyseiset tiedot varsinkin oikeudenkäyntien yhteydessä.

4. Toimivaltaisten viranomaisten ja rahanpesun selvittelykeskuksen on säilytettävä 3 ja 4 artiklan, 5 artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan nojalla saadut henkilötiedot viiden vuoden ajan tietojen saantipäivästä. Kyseisen määräajan päätyttyä henkilötiedot on poistettava.

5. Säilyttämisaikaa voidaan jatkaa kerran enintään kolmella lisävuodella, jos a) rahanpesun selvittelykeskus toteaa säilytyksen jatkamisen olevan tarpeen arvioituaan perusteellisesti tällaisen säilytyksen jatkamisen tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta ja todettuaan sen perustelluksi, jotta se voi toteuttaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevat tehtävänsä; tai b) toimivaltaiset viranomaiset toteavat säilytyksen jatkamisen olevan tarpeen arvioituaan perusteellisesti tällaisen säilytyksen jatkamisen tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta ja todettuaan sen perustelluksi, jotta ne voivat suorittaa mukana kulkevia käteisvaroja koskevan ilmoitusvelvollisuuden tai erillään kulkevia käteisvaroja koskevan tiedonantovelvollisuuden tehokasta valvontaa koskevat tehtävänsä.

14 artikla

Seuraamukset

Kunkin jäsenvaltion on otettava käyttöön seuraamukset, joita sovelletaan, jos 3 artiklassa säädettyä mukana kulkevia käteisvaroja koskevaa ilmoitusvelvollisuutta tai 4 artiklassa säädettyä erillään kulkevia käteisvaroja koskevaa tiedonantovelvollisuutta ei ole noudatettu. Tällaisten seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

15 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2. Siirretään komissiolle 2 päivästä joulukuuta 2018 määräämättömäksi ajaksi 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä , tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6. Edellä olevan 2 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

16 artikla

Täytäntöönpanosäädökset

1. Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä toimenpiteet toimivaltaisten viranomaisten tekemien tarkastusten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi seuraavasti: a) 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituslomakkeen ja 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tiedonantolomakkeen mallit; b) 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut yhteisen riskinhallintajärjestelmän arviointiperusteet ja erityisesti riskien arviointiperusteet, standardit ja tarkastusten painopistealueet 10 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla vaihdettujen tietojen, unionin ja kansainvälisen toimintapolitiikan ja parhaiden käytänteiden perusteella; c) asetuksen (EY) N:o 515/97 23 artiklalla perustetun tullitietojärjestelmän kautta tapahtuvan tämän asetuksen 9 artiklan 1 ja 3 kohdan ja 10 artiklan mukaisen tehokkaan tietojenvaihdon tekniset säännöt; d) 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tietojen toimittamislomakkeen malli; ja e) säännöt ja malli, joita jäsenvaltioiden on käytettävä ilmoituksia ja rikkomisia koskevien anonymisoitujen tilastotietojen antamiseksi komissiolle 18 artiklan nojalla.

2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

17 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa käteisvarojen valvontakomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

18 artikla

Tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevien tietojen toimittaminen

1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään 4 päivänä joulukuuta 2021: a) toimivaltaisten viranomaisten luettelo; b) tiedot 14 artiklan nojalla käyttöön otetuista seuraamuksista; c) ilmoituksia, tarkastuksia ja rikkomisia koskevat anonymisoidut tilastotiedot 16 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettua lomaketta käyttäen.

2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mahdollisista myöhemmistä muutoksista 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin viimeistään kuukauden kuluttua kyseisten muutosten voimaantulosta.

Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tiedot on annettava komissiolle vähintään kuuden kuukauden välein.

3. Komissio asettaa 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot ja mahdolliset 2 kohdan nojalla kyseisiin tietoihin myöhemmin tehdyt muutokset kaikkien muiden jäsenvaltioiden saataville.

4. Komissio julkaisee 1 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetut tiedot ja mahdolliset 2 kohdan nojalla kyseisiin tietoihin myöhemmin tehdyt muutokset vuosittain verkkosivustollaan ja tiedottaa käyttäjille selkeästi unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvonnasta.

19 artikla

Arviointi

1. ►C1 ◄ Komissio antaa jäsenvaltioilta säännöllisesti saatujen tietojen perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta viimeistään 3 päivänä kesäkuuta 2024 ja sen jälkeen joka viides vuosi.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa kertomuksessa arvioidaan erityisesti:

a) olisiko muita varoja sisällytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan;

b) onko erillään kulkevia käteisvaroja koskeva tiedonantomenettely tehokas;

c) olisiko erillään kulkevia käteisvaroja koskevaa raja-arvoa tarkistettava;

d) ovatko 9 ja 10 artiklan mukaiset tietovirrat ja erityisesti tullitietojärjestelmän käyttö tehokkaita vai onko olemassa esteitä nopealle ja suoralle yhteensopivien ja vertailukelpoisten tietojen vaihdolle toimivaltaisten viranomaisten välillä ja rahanpesun selvittelykeskusten kanssa; ja

e) ovatko jäsenvaltioiden käyttöön ottamat seuraamukset tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia sekä yhteensopivia Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön kanssa ja onko niillä kaikkialla unionissa vastaava pelotevaikutus tämän asetuksen rikkomisesta.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa on esitettävä mahdollisuuksien mukaan a) jäsenvaltioilta saadut kootut tiedot käteisvaroista, jotka ovat yhteydessä rikolliseen toimintaan, joka vaikuttaa kielteisesti unionin taloudellisiin etuihin; ja b) tiedot kolmansien maiden kanssa toteutettavasta tietojenvaihdosta.

20 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1889/2005 kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 1889/2005.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

21 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 3 päivästä kesäkuuta 2021. Sen 15 artiklaa sovelletaan kuitenkin 2 päivästä joulukuuta 2018.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I

Erittäin likvideinä arvon säilyttäjinä käytettävät hyödykkeet ja ennalta maksetut kortit, joita pidetään käteisvaroina 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii ja iv alakohdan mukaisesti

1. Erittäin likvidit arvon säilyttäjinä käytettävät hyödykkeet:

a) kolikot, joiden kultapitoisuus on vähintään 90 prosenttia; ja

b) arvometalli esim. tankoina, kimpaleina tai harkkoina, joiden kultapitoisuus on vähintään 99,5 prosenttia.

2. Ennalta maksetut kortit: P.M.









LIITE II