Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"B NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 302/93,
annettu 8 päivänä helmikuuta 1993,
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen perustamisesta
(EYVL L 36, 12.2.1993, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
"M1 Neuvoston asetus (EY) N:o 3294/94 annettu 22 päivänä joulukuuta
1994 L 341 7 30.12.1994
"M2 Neuvoston asetus (EY) N:o 2220/2000 annettu 28 päivänä syyskuuta
2000 L 253 1 7.10.20001993R0302 — FI — 07.10.2000 — 002.001 — 1
NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 302/93,
annettu 8 päivänä helmikuuta 1993,
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen
perustamisesta
EUROOP AN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti
sen 235 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo, että
Dublinin kokouksessaan 25 ja 26 päivänä kesäkuuta 1990 Eurooppa-neuvos-
to:
— on vahvistanut ”Suuntaviivat Euroopan huumausaineiden vastaista
toimintaa koskevaksi suunnitelmaksi”, jotka Euroopan huumausaineidenvastainen komitea (CELAD) on antanut sen käsiteltäväksi, ja erityisestisuosituksen, ”että asiantuntijat suorittaisivat tutkimuksen nykyisistä
tietolähteistä, niiden luotettavuudesta ja hyödyllisyydestä sekä huumaus-
aineiden seurantakeskuksen (Drug Monitoring Centre) tarpeellisuudestaja mahdollisesta toimintakentästä ja sen perustamisen rahoituksellisistaseurauksista sillä edellytyksellä, että kyseisen seurantakeskuksen tehtä-
viin kuuluvat sekä sosiaaliset ja terveydelliset näkökohdat että muut
huumausaineisiin liittyvät näkökohdat, kauppa ja rangaistukset mukaanlukien”,
— on korostanut, että jokaisen jäsenvaltion velvollisuus on kehittää sopiva
ohjelma huumausaineiden kysynnän vähentämiseksi ja esittänyt, ettäjokaisen jäsenvaltion tehokkaat toimet, sekä niitä tukevat kahdentoistajäsenvaltion ja yhteisön yhteiset toimet, olisi asetettava yhdeksi
ensisijaisista tavoitteista seuraavien vuosien aikana,
on otettava huomioon kyseisen seurantakeskuksen ja Euroopan huumaus-
aineiden vastaista toimintaa koskevan suunnitelman toteutettavuutta koskevantutkimuksen päätelmät, jotka on annettu Rooman Eurooppa-neuvoston
käsiteltäväksi 13 ja 14 päivänä joulukuuta 1990,
Eurooppa-neuvosto on Luxemburgin kokouksessaan 28 ja 29 päivänä
kesäkuuta 1991 ”hyväksynyt Euroopan huumausaineiden seurantakeskuksen
perustamisen sillä edel lytyksellä, että sen toteuttamisen tosiasia llisista
järjestelyistä, kuten sen koosta, hallinnollisesta rakenteesta ja tietojenkäsit-telyn järjestämisestä, on vielä keskusteltava, ja määrännyt CELADin jatka-maan ja saattamaan nopeasti päätökseen tähän vaadittavan työn, yhteis-
toiminnassa komission ja muiden toimivaltaisten poliittisten toimielinten
kanssa”,
Maastrichtin kokouksessaan 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1991 Eurooppa-
neuvosto ”kehotti yhteisön toimielimiä tekemään kaikkensa, jotta Euroopan
huumausaineiden seurantakeskuksen perustamissäädös voitaisiin hyväksyä 30päivään kesäkuuta 1992 mennessä”,
yhteisö on päätöksellä 90/611/ETY (
4) tehnyt Yhdistyneiden Kansakuntien
yleissopimuksen huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta
kauppaa vastaan, jäljempänä ”Wienin yleissopimus”, ja tallettanut mainitunyleissopimuksen 27 artiklaa koskevan toimivaltajulistuksen (
5),
neuvosto on antanut asetuksen (ETY) N:o 3677/90 (6) Wienin yleissopimuk-
sen 12 artiklassa määrätyn tiettyjen aineiden kaupan valvontajärjestelmäntäytäntöönpanosta yhteisössä,!B
(1) EYVL N:o C 43, 18.2.1992, s. 2
(2) EYVL N:o C 150, 15.6.1992, s. 54
(3) EYVL N:o C 223, 31.8.1992, s. 26
(4) EYVL N:o L 326, 24.11.1990, s. 56
(5) EYVL N:o L 326, 24.11.1990, s. 57
(6) EYVL N:o L 357, 20.12.1990, s. 1. Asetus muutettuna asetuksella (ETY) N:o
900/92 (EYVL N:o L 96, 10.4.1992, s. 1).1993R0302 — FI — 07.10.2000 — 002.001 — 2
neuvosto on 10 päivänä kesäkuuta 1991 antanut direktiivin 91/308/ETY
rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä (1), jolla
pyritään ehkäisemään erityisesti huumausaineiden kauppaa,
puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja huumausaineiden ja
niiden väärinkäytön ilmiöstä ja niiden seurauksista tarvitaan eurooppalaisellatasolla yhteisön ja jäsenvaltioiden auttamiseksi kokonaiskuvan muodos-tamisessa ja näin vahvistetaan suorittujen toimien vaikutusta niiden
toteuttaessa toimenpiteitä tai määritellessä huumeiden vastaista toimintaa,
kukin toimivaltaansa kuuluvilla aloilla,
huumausaineilmiöön liittyy monia monimutkaisia, läheisesti yhteen kietou-
tuneita näkökohtia, joita on vaikea erottaa toisistaan; tämän vuoksi seur-
antakeskukselle olisi annettava tehtäväksi huolehtia kokonaisvaltaisestatiedotuksesta, joka osaltaan auttaa yhteisöä ja sen jäsenvaltioita muodos-tamaan kokonaiskuvan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön ilmiöstä;
tämä tiedotustehtävä ei rajoita toimivallan jakamista yhteisön ja sen
jäsenvaltioiden välillä huumausaineiden tarjontaa ja kysyntää koskevanlainsäädännön osalta,
seurantakeskuksen työn järjestäminen ja työmenetelmät on mukautettava
tavoiteltavien tulosten puolueettomaan luonteeseen, nimittäin huumaus-ainetiedon lähteiden ja tutkimusmenetelmien vertailukelpoisuuteen jayhteensopivuuteen,
seurantakeskuksen keräämät tiedot koskevat ensisijaisia aloja, joiden sisältö,
laajuus ja täytäntöönpanon yksityiskohtaiset säännöt olisi määriteltävä,
kolmen ensimmäisen vuoden aikana kiinnitetään erityistä huomiota kysyntään
ja kysynnän vähentämiseen,
huumausaineiden väärinkäytön terveydellisiä vaikutuksia koskevasta euroop-
palaisesta tietoverkosta (
2) 16 päivänä toukokuuta 1989 antamassaan päätös-
lauselmassa neuvosto ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden terveys-
ministerit kehottavat komissiota tekemään mahdollisia aloitteita huumaus-aineiden väärinkäytön terveydellisiä vaikutuksia koskevasta eurooppalaisesta
tietoverkosta,
on otettava käyttöön huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskeva
eurooppalainen tietoverkko, jonka toiminnan yhteensovittamisesta ja johta-misesta yhteisön tasolla huolehtii seurantakeskus,
on otettava huomioon Euroopan neuvoston yleissopimus 108 yksilöiden
suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä (1981),
on jo olemassa kansallisia, eurooppalaisia ja kansainvälisiä järjestöjä ja
toimielimiä, jotka toimittavat tämänkaltaisia tietoja ja on tärkeää, ettäseurantakeskus voisi hoitaa tehtäviään läheisessä yhteistyössä niiden kanssa,
seurantakeskuksen on oltava oikeushenkilö,
on varmistettava, että seurantakeskus hoitaa sille annetun tiedotustehtävän ja
tätä tarkoitusta varten toimivalta annetaan yhteisön tuomioistuimelle,
olisi suotavaa säätää mahdollisuudesta avata seurantakeskus kolmansille
maille, jotka yhteisön ja jäsenvaltioiden tavoin pitävät seurantakeskuksentavoitteiden toteutumista tärkeänä, kyseisten maiden ja yhteisön välillätehtävien sopimusten mukaisesti,
tämä asetus voitaisiin tarvittaessa mukauttaa kolmen vuoden kuluttua,
päätöksen tekemiseksi seurantakeskuksen tehtävien mahdollisesta laajenta-misesta, erityisesti yhteisön toimivallan kehityksen perusteella, ja
perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän asetuksen hyväksy-
miseen tarvittavista valtuuksista kuin 235 artikla,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Tavoite
1. Tässä asetuksessa perustetaan Euroopan huumausaineiden ja niiden
väärinkäytön seurantakeskus (EDMC), jäljempänä ”seurantakeskus”.!B
(1) EYVL N:o L 166, 28.6.1991, s. 77
(2) EYVL N:o C 185, 22.7.1989, s. 11993R0302 — FI — 07.10.2000 — 002.001 — 3
2. Seurantakeskuksen tavoitteena on toimittaa yhteisölle ja sen jäsenvalti-
oille, 4 artiklassa tarkoitetuilta aloilta, puolueettomia, luotettavia javertailukelpoisia tietoja eurooppalaisella tasolla huumausaineiden ja niidenväärinkäytön ilmiöstä ja niiden seurauksista.
3. Käsiteltyjen tai tuotettujen, tilastollisten, asiakirjoihin perustuvien ja
teknisten tietojen tarkoituksena on osaltaan auttaa yhteisöä ja jäsenvaltioita
muodostamaan kokonaiskuva huumausaineiden ja niiden väärinkäytönilmiöstä niiden toteuttaessa toimenpiteitä tai määritellessä huumeidenvastaista toimintaa, kukin toimivaltaansa kuuluvilla aloilla.
4. Seurantakeskus ei voi toteuttaa toimenpiteitä, jotka miltään osin liittyvät
muuhun kuin tiedottamisen ja tietojen käsittelyn alaan, sanotun kuitenkaanrajoittamatta 2 artiklan D kohdan 14 alakohdan soveltamista.
5. Seurantakeskus ei kerää tietoja, joita voidaan käyttää henkilöiden tai
pienten henkilöryhmien tunnistamiseen. Se pidättäytyy antamasta todellisia ja
nimeltä mainittuja tapauksia koskevia tietoja.
2 artikla
Tehtävät
Edellä 1 artiklassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi seurantakeskus
hoitaa seuraavia tehtäviä toimialoillaan.
A.Olemassa olevien tietojen kerääminen ja määritys
1) Se kerää, pitää kirjaa ja määrittää jäsenvaltioiden tiedoksi antamia
sekä yhteisöltä, kansallisilta yksityisiltä tietolähteiltä ja toimivaltai-silta kansainvälisiltä järjestöiltä saatavia tietoja, tutkimusten tulok-
sena saatavat tiedot mukaan lukien.
2) Se suorittaa selvityksiä, valmistelevia tutkimuksia ja toteutettavuus-
tutkimuksia sekä omiin tehtäviinsä tarvittavia kokeiluhankkeita; sejärjestää asiantuntijoiden kokouksia ja asettaa tarvittaessa tilapäisiätyöryhmiä tähän tarkoitukseen; se varustaa ja tarjoaa käyttöön
avoimen tieteellisen lähdeaineistokokoelman ja edistää tiedotus-
toimintaa.
3) Se tarjoaa organisatorisen ja teknisen järjestelmän, joka kykenee
toimittamaan tietoja samankaltaisista tai toisiaan täydentävistäohjelmista tai toimista jäsenvaltioissa.
4) Se muodostaa ja sovittaa yhteen, neuvotellen ja yhteistyössä
jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja järjestöjen kanssa,
5 artiklassa tarkoitetun verkon.
5) Se edistää tietojenvaihtoa päättäjien, tutkijoiden, asiantuntijoiden ja
toimijoiden välillä, jotka osallistuvat huumeiden vastaiseen toimin-taan hallitustenvälisissä järjestöissä tai kansalaisjärjestöissä.
B.Tietojen vertailumenetelmien parantaminen
6) Se huolehtii tietojen paremmasta vertailukelpoisuudesta, puolueet-
tomuudesta ja luotettavuudesta eurooppalaisella tasolla laatimallaosoittimia ja yhteisiä vaatimuksia, jotka eivät ole sitovia, mutta
joiden noudattamista seurantakeskus voi suositella yhtenäisempien
mittausmenetelmien käyttämiseksi jäsenvaltioissa ja yhteisössä.
7) Se edistää ja jäsentää laadullisten ja määrällisten tietojen vaihtoa
(tietokanta).
C.Tietojen levittäminen
8) Se tuo yhteisön, jäsenvaltioiden ja toim ivaltaisten järjestöjen
saataville tuottamansa tiedot.
9) Se huolehtii jokaisen jäsenvaltion ja itse yhteisön sekä tarvittaessa
kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen suorittaman työn
laajasta levittämisestä.
10) Se huolehtii luotettavien muiden kuin luottamuksellisten tietojen
laajasta levittämisestä; keräämiensä tietojen perusteella se julkaisee
vuosikertomuksen huumausaineilmiön tilasta.!B
!M2
!B1993R0302 — FI — 07.10.2000 — 002.001 — 4
D.Yhteistyö eurooppalaisten ja kansainvälisten toimielinten ja järjestöjen
sekä kolmansien maiden kanssa
11) Se edistää osaltaan kansallisten ja yhteisön toimien parempaa
yhteensovittamista omilla toimialoillaan.
12) Se edistää jäsenvaltioista kerättyjen tai yhteisöstä tulevien huumaus-
aineita ja niiden väärinkäyttöä koskevien tietojen sisällyttämistä
kansainvälisiin huumausaineiden valvonta- ja tarkastusohjelmiin,erityisesti niihin, joita Yhdistyneet Kansakunnat ja sen erityiselimetovat ottaneet käyttöön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvalti-
oiden Yhdistyneiden Kansakuntien huumausaineita koskevien yleis-
sopimusten mukaisia velvoitteita tietojen toimittamisen alalla.
13) Se toimii aktiivisesti yhteistyössä 12 artiklassa tarkoitettujen toimi-
elinten kanssa.
14) Se voi Euroopan yhteisöjen komission pyynnöstä siirtää osaamistaan
hakijamaissa ja Phare-ohjelman kohdemaissa sekä avustaa raken-
teellisten yhteyksien perustamisessa ja vahvistamisessa Reitox-ver-
kostoon sekä kansallisten yhteyspisteiden perustamisessa ja vakiin-nuttamisessa.
3 artikla
Työmenetelmä
1. Seurantakeskus suorittaa tehtävänsä asteittain kolmi- ja yksivuotisissa
toimintasuunnitelmissa asetettujen tavoitteiden ja käytettävissä olevienkeinojen mukaisesti.
2. Toimissaan seurantakeskus pitää työn päällekkäisyyden välttämiseksi
lukua muiden olemassa tai perusteilla olevien toimielinten ja elinten,
erityisesti Euroopan poliisiviraston (Europol), jo suorittamista toimista japyrkii vahvistamaan niiden vaikutusta.
4 artikla
Ensisijaiset toimialat
Seurantakeskuksen tavoitteet ja tehtävät, sellaisina kuin ne on määritelty 1 ja
2 artiklassa, pannaan täytäntöön liitteessä esitetyn toimialojen tärkeysjärjes-tyksen perusteella.
5 artikla
Huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskeva eurooppalainen tieto-
verkko (REITOX)
1. Seurantakeskuksella on käytettävissään tietoverkko, joka muodostaa
tietojen ja asiakirjojen keräämisen ja vaihdon perusrakenteen ja on nimeltään
”Huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskeva eurooppalainen tietoverk-
ko” (REITOX); mainittu tietoverkko käyttää hyväkseen, muun muassa,erillistä tietojenkäsittelyjärjestelmää, joka yhdistää kansalliset huumaus-ainetietoverkot, jäsenvaltioissa olevat alan erityiskeskukset ja seurantakes-
kuksen kanssa yhteistyössä toimivien kansainvälisten tai eurooppalaisten
järjestöjen ja toimielinten tietojärjestelmät.
2. REITOXin ottamiseksi käyttöön mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti
jäsenvaltioiden on kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantu-
losta ilmoitettava seurantakeskukselle niiden kansallisten tietoverkkojen
tärkeimmät osat, tarvittaessa kansalliset seurantakeskukset mukaan lukien, 4artiklassa tarkoitetuilla toimialoilla, ja nimettävä ne erityiskeskukset, jotkaniiden mielestä voisivat osallistua hyödyllisellä tavalla seurantakeskuksen
toimintaan.
3. Erityiskeskukset nimetään, sen jäsenvaltion suostumuksella, jonka
alueella kyseiset keskukset sijaitsevat, 8 artiklan 2 kohdan toisessaalakohdassa tarkoitetulla hallintoneuvoston jäsenten yksimielisellä päätöksel-
lä ajaksi, joka ei saa olla pidempi kuin 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen
monivuotisten toimintasuunnitelmien kesto. Kyseinen nimeäminen voidaanuusia.!B
!M2
!B1993R0302 — FI — 07.10.2000 — 002.001 — 5
4. Seurantakeskus voi, sen jäsenvaltion suostumuksella, jonka alueella
kyseiset keskukset sijaitsevat, sitoutua sopimussuhteeseen, erityisesti alihan-kintasuhteeseen, 3 kohdassa tarkoitettujen, hallitusten tai yksityisten erityis-keskusten kanssa sellaisten tehtävien suorittamiseksi, jotka se saattaisi haluta
antaa niille. Se voi lisäksi, kunkin jäsenvaltion suostumuksella, tehdä
tilapäisiä, erityisiä tehtäviä koskevia sopimuksia REITOXiin kuulumattomientoimielinten kanssa.
5. Erityisten tehtävien antamisesta erityiskeskuksille on mainittava seur-
antakeskuksen 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa monivuotisessa suunnitel-massa.
6 artikla
Tietojen suojaaminen ja luottamuksellisuus
1. Jos seurantakeskukselle toimitetaan tämän asetuksen nojalla ja kansallis-
en lainsäädännön mukaisesti myös henkilötietoja, joita ei voida käyttääluonnollisen henkilön tunnistamiseen, kyseisiä tietoja voidaan käyttää
ainoastaan ilmoitettuun tarkoitukseen ja sen yksikön määräämin edellytyksin,
joka ne toimittaa. Tätä säännöstä sovelletaan soveltuvin osin seurantakes-kuksen jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille tai kansainvälisillejärjestöille tai muille eurooppalaisille toimielimille toimittamiin henkilötie-
toihin.
2. Seurantakeskukselle toimitetut tai sen toimittamat huumausaineita ja
niiden väärinkäyttöä koskevat tiedot voidaan julkistaa, jos noudatetaan
yhteisön ja kansallisia määräyksiä tietojen levittämisestä ja luottamuksellisuu-
desta. Henkilötietoja ei saa julkistaa eikä saattaa yleisön saataville.
3. Jäsenvaltiot tai erityiskeskukset eivät ole velvollisia toimittamaan niiden
kansallisessa lainsäädännössä luottamuksellisiksi luokiteltuja tietoja.
7 artikla
Oikeuskelpoisuus
Seurantakeskus on oikeushenkilö. Sillä on kaikissa jäsenvaltioissa laajin
oikeushenkilöillä kyseisten valtioiden lainsäädännön mukaan oleva oikeus-
kelpoisuus; se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa kiinteää ja irtaintaomaisuutta ja toimia osapuolena oikeudenkäynneissä.
8 artikla
Hallintoneuvosto
1. Seurantakeskuksella on hallintoneuvosto, joka muodostuu yhdestä
kunkin jäsenvaltion edustajasta, kahdesta komission edustajasta ja kahdestatieteenharjoittajasta, joilla on huumausainealan erityisasiantuntemus ja jotka
Euroopan parlamentti nimeää heidän kyseisen alan erityisasiantuntemuksensa
perusteella.
Jokaisen hallintoneuvoston jäsenen apuna tai sijaisena voi toimia varajäsen;
varsinaisen jäsenen poissaollessa varajäsen voi käyttää tämän äänioikeutta.
Hallintoneuvosto voi ottaa äänioikeutta vailla oleviksi tarkkailijoiksi kan-sainvälisten järjestöjen edustajia, joiden kanssa seurantakeskus toimii yhteis-
työssä 12 artiklan mukaisesti.
2. Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan kol-
meksi vuodeksi; toimikausi voidaan uusia kerran. Puheenjohtaja osallistuu
äänestykseen. Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni.
Hallintoneuvoston päätökset tehdään kahden kolmasosan enemmistöllä
jäsenten äänistä, lukuun ottamatta 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja
tapauksia, joihin vaaditaan jäsenten yksimielinen päätös, ja tämän artiklan 3
kohdassa tarkoitettuja tapauksia.
Hallintoneuvosto vahvistaa työjärjestyksensä.
Hallintoneuvosto kokoontuu vähintään kerran vuodessa.
3. Hallintoneuvosto hyväksyy kolmivuotisen toimintasuunnitelman seur-
antakeskuksen johtajan esityksen perusteella tiedekomiteaa kuultuaan ja
komission ja neuvoston annettua lausunnon. Ensimmäinen kolmivuotis-ohjelma hyväksytään yksimielisesti yhdeksän kuukauden kuluessa tämän!B1993R0302 — FI — 07.10.2000 — 002.001 — 6
asetuksen voimaantulosta. Hallintoneuvosto päättää kolmen neljäsosan
enemmistöllä jäsenten äänistä, onko seuraavat kolmivuotissuunnitelmathyväksyttävä tämän artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetylläenemmistöllä vai yksimielisesti.
4. Kolmivuotisen toimintasuunnitelman yhteydessä hallintoneuvosto hyväk-
syy vuosittain seurantakeskuksen vuotuisen toimintasuunnitelman johtajanesityksen perusteella tiedekomiteaa kuultuaan ja komission annettua lausun-non. Kyseistä ohjelmaa voidaan muuttaa vuoden aikana samaa menettelyä
noudattaen.
5. Viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä tammikuuta hallintoneuvosto
hyväksyy yleisen vuosikertomuksen seurantakeskuksen toiminnasta. Johtajaantaa sen tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja
jäsenvaltioille.
9 artikla
Johtaja
1. Seurantakeskus toimii johtajan alaisuudessa, jonka hallintoneuvosto
nimittää komission ehdotuksesta viisivuotiskaudeksi, joka voidaan uusia.
Hän vastaa:
— hallintoneuvoston hyväksymien päätösten ja ohjelmien valmistelusta ja
täytäntöönpanosta,
— seurantakeskuksen päivittäisestä hallinnosta,— toimintasuunnitelmien valmistelusta,
— tulo- ja menoarvion valmistelusta ja talousarvion toteuttamisesta,
— tässä asetuksessa tarkoitettujen kertomusten valmistelusta ja julkaisemi-
sesta,
— kaikista henkilöstöasioista,— 1 ja 2 artiklassa määriteltyjen tehtävien toteuttamisesta.2. Johtaja antaa hallinnostaan hallintoneuvostolle selvityksen ja osallistuu
sen kokouksiin.
3. Johtaja on seurantakeskuksen laillinen edustaja.
10 artikla
Tiedekomitea
1. Hallintoneuvostoa ja johtajaa avustaa tiedekomitea, joka antaa lausun-
tonsa tässä asetuksessa säädetyissä tapauksissa kaikista seurantakeskuksentoimintaa koskevista tieteellisistä kysymyksistä, jotka hallintoneuvosto taijohtaja sille esittää.
Tiedekomitean lausunnot julkaistaan.
2. Tiedekomitea muodostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta.
Hallintoneuvosto voi nimetä enintään kuusi muuta jäsentä heidän erityis-asiantuntemuksensa huomioon ottaen.
3. Tiedekomitean toimikausi on kolme vuotta. Toimikausi voidaan uusia.4. Tiedekomitea valitsee puheenjohtajansa kolmeksi vuodeksi.
5. Tiedekomitea kokoontuu puheenjohtajan kutsusta vähintään kerran
vuodessa.
11 artikla
Talousarvio
1. Kullekin kalenterivuotta vastaavalle varainhoitovuodelle laaditaan kaikis-
ta keskuksen tuloista ja menoista arviot, ja ne otetaan seurantakeskuksen
talousarvioon.!B1993R0302 — FI — 07.10.2000 — 002.001 — 7
2. Johtaja laatii seuraavan varainhoitovuoden alustava talousarvioesitys
viimeistään kunkin vuoden 15 päivänä helmikuuta. Alustava talousarvioesityskattaa hallinnosta johtuvat menot ja seuraavan varainhoitovuoden toiminta-suunnitelman. Johtaja antaa alustavan talousarvioesityksen ja siihen liitetyn
henkilöstön määrää kuvaavan taulukon hallintoneuvoston käsiteltäväksi.
3. Talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.4. Seurantakeskuksen tuloihin kuuluvat Euroopan yhteisöjen yleisen talous-
arvion erityiseen budjettikohtaan (pääluokka ”Komissio”) otettu yhteisönavustus ja tarjotuista palveluista suoritetut maksut, sekä 12 ja 13 artiklassatarkoitettujen toisaalta järjestöjen ja toimielinten, toisaalta kolmansien
maiden antama mahdollinen rahallinen tuki, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
muita tuloja.
5. Seurantakeskuksen menoihin kuuluvat erityisesti:— henkilöstön palkat, hallinto- ja perusrakennemenot, toimintakustannuk-
set, ja
— REITOXiin kuuluville kansallisille tietoverkoille annetusta tuesta johtu-
vat menot ja erityiskeskusten kanssa tehdyistä sopimuksista johtuvat
menot.
6. Hallintoneuvosto vahvistaa talousarvioesityksen ja toimittaa sen komis-
siolle, joka sen perusteella laatii vastaavat arviot Euroopan yhteisöjen yleisen
talousarvion alustavassa talousarvioesityksessä, jonka se toimittaa neuvostolleperustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti.
7. Hallintoneuvosto vahvistaa seurantakeskuksen lopullisen talousarvion
ennen varainhoitovuoden alkua ja mukauttaa sitä tarvittaessa seurantakes-
kuksen saamaan yhteisön avustukseen ja muihin tuloihin.
8. Johtaja toteuttaa talousarviota.9. Seurantakeskuksen maksusitoumusten ja menojen maksamisen valvonta
sekä sen tulojen toteamisen ja perimisen valvonta kuuluu komissionvarainhoidon valvojalle.
10. Viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä maaliskuuta johtaja antaa
komissiolle, hallintoneuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle seurantakes-
kuksen kaikkien tulojen ja menojen tilit edelliseltä varainhoitovuodelta.
Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa ne perustamissopimuksen 206 a artiklan
mukaisesti.
11. Hallintoneuvosto myöntää johtajalle talousarvion toteuttamista koskevan
vastuuvapauden.
12. Tilintarkastustuomioistuimen annettua lausunnon hallintoneuvosto antaa
sisäiset rahoitussäännöt, joissa täsmennetään erityisesti seurantakeskuksen
talousarvion laatimista ja toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
12 artikla
Yhteistyö muiden järjestöjen ja toimielinten kanssa
Seurantakeskus pyrkii aktiivisesti yhteistyöhön kansainvälisten järjestöjen ja
muiden, erityisesti eurooppalaisten, hallitustenvälisten toimielinten tai
yksityisten toimielinten kanssa, joilla on huumausainealan asiantuntemusta,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteyksiä, joista komissio voi huolehtiaperustamissopimuksen 229 artiklan mukaisesti.
13 artikla
Avaaminen kolmansille maille
1. Seurantakeskus avataan kolmansille maille, jotka yhteisön ja jäsenvalti-
oiden tavoin pitävät seurantakeskuksen tavoitteita ja työtä tärkeänä, kyseisten
maiden ja yhteisön välillä perustamissopimuksen 235 artiklan nojallatehtävien sopimusten mukaisesti.!B
!M1
!B1993R0302 — FI — 07.10.2000 — 002.001 — 8
2. Hallintoneuvosto voi päättää kolmansien maiden ehdottamien asiantun-
tijoiden osallistumisesta 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin tilapäisiintyöryhmiin sillä varauksella, että asianomaiset sitoutuvat noudattamaan 6artiklassa säädettyjä sääntöjä.
14 artikla
Erioikeudet ja vapaudet
Pöytäkirjaa Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista sovelletaan
seurantakeskukseen.
15 artikla
Henkilöstösäännöt
Seurantakeskuksen henkilöstöön kuuluvat ovat Euroopan yhteisöjen virka-
miehiä ja muuta henkilöstöä koskevien asetusten ja sääntöjen alaisia.
Seurantakeskus käyttää henkilöstönsä suhteen nimittävälle viranomaiselle
annettuja valtuuksia.
Hallintoneuvosto antaa yksimielisesti komission kanssa aiheelliset yksityis-
kohtaiset soveltamissäännöt.
16 artikla
Vastuu
1. Sopimussuhteeseen perustuva seurantakeskuksen vastuu määräytyy
sopimukseen sovellettavan lain mukaan. Yhteisön tuomioistuimella ontoimivalta ratkaista asia seurantakeskuksen tekemässä sopimuksessa olevanvälityslausekkeen nojalla.
2. Sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun perusteella seurantakeskus korvaa
sen itsensä tai henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttaman vahingon
jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti.Yhteisön tuomioistuimella on toimivalta ratkaista tällaisten vahinkojenkorvausta koskevat riidat.
3. Henkilöstöön kuuluvien henkilökohtaisesta vastuusta seurantakeskusta
kohtaan määrätään seurantakeskuksen henkilöstöön sovellettavissa säännök-
sissä.
17 artikla
Yhteisön tuomioistuimen toimivalta
Yhteisön tuomioistuimella on toimivalta ratkaista seurantakeskusta vastaan
nostetut kanteet perustamissopimuksen 173 artiklassa säädetyin edellytyksin.
18 artikla
Kertomus
Kolmantena vuonna tämän asetuksen voimaantulosta komissio toimittaa
Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen seurantakeskuksen työstä,
johon liitetään tarvittaessa sen tehtävien mukauttamista tai laajentamista
koskevia ehdotuksia, erityisesti yhteisön toimivallan kehityksen perusteella.
19 artikla
V oimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun
toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet päätöksen seurantakeskuksen koti-
paikasta.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan
kaikissa jäsenvaltioissa.!B1993R0302 — FI — 07.10.2000 — 002.001 — 9
LIITE
A. Seurantakeskuksen työssä otetaan huomioon yhteisön ja sen jäsenvaltioiden
huumausainealaa koskeva toimivalta, sellaisena kuin se on määritelty perus-tamissopimuksessa.
Seurantakeskuksen kokoamat tiedot koskevat seuraavia ensisijaisia aloja:
1) huumausaineiden kysyntä ja kysynnän vähentäminen,
2) kansalliset ja yhteisön strategiat ja politiikat (erityisesti politiikat, toiminta-
suunnitelmat, lait, kansainväliset, kahdenväliset ja yhteisön toimet jasopimukset),
3) kansainvälinen yhteistyö ja tarjonnan geopolitiikka (erityisesti yhteistyöoh-
jelmat, tuottavia maita ja kauttakuljetusmaita koskevat tiedot),
4) huumausaineiden, psykotrooppisten aineiden ja huumausaineiden valmistuk-
sessa käytettävien aineiden kaupan valvonta, sellaisena kuin siitä on säädettyasiaa koskevissa, olemassa tai tekeillä olevissa kansainvälisissä yleissopi-muksissa ja yhteisön säädöksissä (
1),
5) huumausaineilmiön seuraukset niitä tuottaville, kuluttaville ja kauttakuljetus-
maille, perustamissopimukseen sisältyvillä aloilla, mukaan lukien rahanpesu,sellaisena kuin siitä on säädetty asiaa koskevissa, olemassa tai tekeilläolevissa yhteisön säädöksissä (
2).
B. Komissio antaa seurantakeskuksen käyttöön ja sen levitettäväksi toimivaltansa
perusteella hallussaan olevia tietoja ja tilastotietoja.
C. Kolmen ensimmäisen vuoden aikana kiinnitetään erityistä huomiota kysyntään ja
kysynnän vähentämiseen.!B
(1) — Tällä hetkellä voimassa olevien asiaa koskevien kansainvälisten yleis-
sopimusten osalta tarkoitetaan erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien yleis-sopimuksia siltä osin kuin yhteisö on tai voisi liittyä niiden osapuoleksi.
— Tällä hetkellä voimassa olevien asiaa koskevien yhteisön säädösten osalta
tarkoitetaan erityisesti toimenpiteistä tiettyjen aineiden kulkeutumisenestämiseksi huumausaineiden tai psykotrooppisten aineiden laittomaanvalmistukseen 13 päivänä joulukuuta 1990 annettua neuvoston asetusta
(ETY) N:o 3677/90.
— Tämä koskee ainoastaan tietoja, jotka jäsenvaltiot ovat velvollisia toimitta-
maan komissiolle olemassa tai tekeillä olevan yhteisön lainsäädännön
perusteella.
(
2) — Tällä hetkellä voimassa olevien asiaa koskevien yhteisön säädösten osalta
rahanpesua koskeva säädös on rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiinkäyttämisen estämisestä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annettu neuvostondirektiivi.
— Tämä koskee ainoastaan tietoja, jotka jäsenvaltiot ovat velvollisia toimitta-
maan komissiolle olemassa tai tekeillä olevan yhteisön lainsäädännönperusteella.1993R0302 — FI — 07.10.2000 — 002.001 — 10