2001R1639 — FI — 17.09.2004 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:









▼B

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1639/2001,

annettu 25 päivänä heinäkuuta 2001,

yhteisön kalastusalan tietojenkeruun vähimmäisohjelmista ja laajoista ohjelmista ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1543/2000 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön puitteista yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamista varten tarvittavien tietojen keruulle ja hallinnalle 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1543/2000 ( 1 ) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan ja 8 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksessa (EY) N:o 1543/2000 vahvistetaan yhteisön puitteet sellaisten tietojen keruulle ja hallinnalle, joita tarvitaan kalavarojen ja kalastusalan tilan arviointia varten. Tässä tarkoituksessa siinä säädetään, että jäsenvaltioiden olisi laadittava kansalliset ohjelmat kalastusalan tietojen keruuta ja hallintoa varten yhteisön ohjelmien mukaisesti. (2) Tämän vuoksi on tarpeen laatia yhteisön vähimmäisohjelma, joka kattaa tieteellisiä arviointeja varten ehdottoman tarpeelliset tiedot, ja laatia yhteisön laaja ohjelma, johon kuuluu lisäksi tietoja, joiden avulla tieteelliset arvioinnit paranevat merkittävästi. (3) Ohjelmiin tarvittavat tiedot olisi kerättävä arviointimoduulien muodossa, jotka kattavat kalastuskapasiteetin ja pyyntiponnistuksen, saaliit ja alan taloudellisen tilanteen. (4) Jäsenvaltioiden tieteellisiä arviointeja varten laatimien tietojenkeruuohjelmien tulisi olla yhteensopivia yhteisen kalastuspolitiikan muiden osa-alueiden hallintoa varten kerättyjen tietojen kanssa ja jäsenvaltioiden yhteisön tilasto-ohjelmaa varten keräämien tietojen kanssa. (5) Olisi säädettävä tietojen siirtoa ja saatavuutta koskevista säännöistä, myös luottamuksellisuuden osalta, sekä yhteisön ohjelmien teknisiä muutoksia ja poikkeuksia koskevista säännöistä. Olisi myös laadittava kansallisten ohjelmien seurantaa koskevat menettelyt. (6) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastuksen ja vesiviljelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Asiasisältö

Perustetaan asetuksen (EY) N:o 1543/2000 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhteisön vähimmäisohjelma ja laaja ohjelma siten kuin liitteessä säädetään.

Tässä asetuksessa säädetään myös jäsenvaltioiden kansallisissa ohjelmissa kerättäviä tietoja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

1. ’laivastonosalla’fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja pyydysten käytöltään mahdollisimman samanlaisten alusten ryhmää, joka on muodostettu neljänteen monivuotiseen ohjausohjelmaan (MOO IV) sisältyvästä laivaston osittamisesta;

2. ’kaupallisella kalastuslaivastolla’neuvoston asetuksen (EY) N:o 3690/93 ( 2 ) mukaisesti rekisteröityjä ja lisenssin saaneita aluksia tai aluksia, jotka ovat muulla tavalla saaneet luvan kalastaa kalavarojen taloudellisessa hyödyntämistarkoituksessa, mistä jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot yhteisön kalastusalusrekisteriin komission asetuksen (EY) N:o 2090/98 ( 3 ) mukaisesti;

3. ’virkistys- ja urheilukalastuksella’kaikkea kalastustoimintaa, jota ei harjoiteta taloudellisessa kalastustarkoituksessa;

4. ’perustiedoilla’yksittäisiin aluksiin, luonnollisiin tai oikeushenkilöihin tai yksittäisiin näytteisiin liittyviä tietoja;

5. ’tosiasiallisella pyyntiteholla’alusten arvioitua pyyntitehoa verrattuna näiden alusten pyytämiin saaliisiin;

6. ’nimellisellä pyyntiteholla’fysikaalisena ominaisuutena (koneteho tai vetoisuus) tai niiden yhdistelmänä ilmaistua pyyntitehoa;

7. ’pyyntiponnistuksella’aluksen pyyntitehon ja sen kalastustoiminnan keston tuloa, ja alusryhmän osalta kaikkien kyseisten alusten pyyntiponnistusten summaa;

8. ’menetelmätyypillä’tietyn tyyppisen pyydyksen käyttöä tai yhden tai useamman johonkin pyydysryhmään kuuluvan pyydyksen käyttöä;

9. ’maantieteellis-ajallisella jaottelulla’jonkin ajanjakson ja maantieteellisiin osa-alueisiin jaottelun yhdistelmää;

10. ’perusteellisella näytteenotolla’populaation tutkimusta tilastollisessa mielessä jonkin tekijän osalta, jos kaikki kyseiseen populaatioon kuuluvat yksilöt tosiasiallisesti mitataan;

11. ’jalostusteollisuudella’kalojen, äyriäisten ja nilviäisten valmistamiseen ja säilöntään osallistuvaa teollisuutta sekä kalaa, äyriäisiä tai nilviäisiä sisältävien tuotteiden valmistukseen osallistuvaa teollisuutta;

12. ’jalostusteollisuuden alalla’jalostusteollisuuden osaa, joka määritellään sen harjoittaman jalostustyypin perusteella (jäädytys, suolaus/kuivaus, savustus, purkittaminen, valmisateriat jne.) sekä kyseisten lajiryhmien markkinointikanavien perusteella (pohjakalalajit ja syvänmeren lajit, Thunnidae-lajit, muut pelagiset lajit kuin Thunnidae, muut kalalajit, äyriäiset, pääjalkaiset, simpukat, muut nilviäiset, muut);

13. ’yhdistellyillä tiedoilla’yhdisteltyjä tietoja siten kuin asetuksen (EY) N:o 1543/2000 2 artiklan b kohdassa säädetään;

14. ’toiminnallisella yksiköllä’tilastoruutujen toiminnallista ryhmää, joka vastaa maantieteellisesti eristetyn biologisen kannan tai biologisten kantaryhmien levinneisyysaluetta, siten kuin lisäyksessä II esitetään;

15. ’saaliilla’tosiasiallisesti pyydettyjen kalojen kokonaiselopainoa eli bruttosaalista;

16. ’puretuilla saaliilla’purettujen saaliiden kokonaiselopainoa eli nimellissaalista;

17. ’poisheitetyillä saaliilla’pyynnin yhteydessä tai pian sen jälkeen poisheitettyjen alamittaisten, myyntikelvottomien tai muuten ei-toivottujen kalojen kokonaiselopainoa.

3 artikla

Kansallisia ohjelmia koskevat vaatimukset

Jäsenvaltioiden laatimiin kansallisiin ohjelmiin, joissa otetaan huomioon liitteessä säädetyt yhteisön ohjelmat, olisi kuuluttava erityisesti:

a) yhteydet yhteisön ohjelmiin siten, että suunnitellut toimet täsmennetään aloittain ja ohjelmiin viitaten;

b) analyyttisten selostusten osatekijät aloittain ja ohjelmittain sekä lisäyksen I tason 2 maantieteellisen alueen mukaisesti;

▼M1

c) jos kyseessä on näytteenotto, yksityiskohtainen kuvaus toteutetuista strategioista ja käytetyistä tilastollisista arvioista tarkkuustason sekä kustannusten ja tarkkuuden välisen suhteen määrittelemiseksi; kuvauksessa on oltava myös arviot arvioitujen parametrien tarkkuustasoista; arviot on sisällytettävä loppuraporttiin muodossa, jonka komissio vahvistaa STECF:ää kuultuaan;

▼B

d) tekijät, joiden avulla voidaan osoittaa jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ja tehtävien jako;

▼M1

e) jos kyseessä on näytteenotto, kansallisissa ohjelmissa vahvistetuilla menettelyillä on huolehdittava, että vaadittavien näytteiden kerääjinä toimivat asianmukaisesti valtuutetut tarkkailijat ja että kalastusalusten päälliköt päästävät nämä tarkkailijat alukselle ja tekevät heidän kanssaan yhteistyötä neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 ( 4 ) 22 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

▼M1 —————

▼B

4 artikla

Kansallisten ohjelmien esittäminen

Jäsenvaltioiden on toimitettava asetuksen (EY) N:o 1543/2000 6 artiklassa tarkoitettu kansallinen ohjelmansa elektronisessa muodossa komissiolle viimeistään joka vuoden 31 päivänä toukokuuta.

5 artikla

Tietojen toimittaminen kansainvälisille järjestöille

1. Jäsenvaltiot voivat siirtää tässä asetuksessa tarkoitetut tiedot toimivaltaisille kansainvälisille järjestöille kyseisten järjestöjen erityissääntöjen mukaisesti.

2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisesta ja annettava pyynnöstä komission käyttöön atk-muodossa oleva jäljennös niistä.

6 artikla

Komission ja jäsenvaltioiden välinen koordinaatio

1. Komissio tarkastelee kansallisia ohjelmia ja tarkistaa, että tässä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä noudatetaan.

Jos komission kansallisen ohjelman tarkastelussa ilmenee, että jokin ohjelma ei täytä näitä edellytyksiä, komissio ilmoittaa siitä välittömästi kyseiselle jäsenvaltiolle ja ehdottaa ohjelmaan muutoksia. Sen jälkeen kyseinen jäsenvaltio voi toimittaa muunnetun kansallisen ohjelman.

2. Jäsenvaltioiden on toimitettava viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2003 ja sen jälkeen ohjelman soveltamisen ajan joka vuoden 31 päivään toukokuuta mennessä tekninen toimintakertomus, jossa selvitetään yksityiskohtaisesti vähimmäisohjelman ja laajan ohjelman laatimishetkellä asetettujen tavoitteiden täyttymisen tilanne.

3. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä tämän asetuksen täytäntöönpanosta vastaava viranomainen, jäljempänä ’kansallinen yhteystaho’.

4. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava 31 päivään toukokuuta 2001 mennessä sen kansallisen yhteystahon tarkemmat yhteystiedot komissiolle ja muille jäsenvaltioille.

5. Kansallisen yhteystahon on annettava säännöllisesti komissiolle tieto kansallisen ohjelman edistymisestä.

7 artikla

Yhteisön ohjelmien noudattamatta jättäminen

Jos komissio toteaa, että jokin jäsenvaltio ei täytä yhteisön ohjelmien moduuleissa säädettyjä velvoitteita ja että kyseinen jäsenvaltio saa yhteisön taloudellista tukea näihin moduuleihin, sen on ilmoitettava tästä kyseiselle jäsenvaltiolle, jonka on tehtävä hallinnollinen tutkimus.

Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle tämän tutkimuksen edistymisestä ja sen tuloksista ja lähetettävä viipymättä tutkimuksen jälkeen laaditun kertomuksen jäljennös, josta ilmenevät päätekijät, joihin se perustuu.

Komissio voi päättää periä takaisin aiheettomasti maksetut summat korkoineen kyseiseltä ajalta.

8 artikla

Tekniset muutokset ja poikkeukset

1. Komissio voi sallia liitteessä olevan G jakson 1 kohdan iii alakohdassa tarkoitetut tutkimusten muutokset tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (jäljempänä 'STEFC') lausunnon perusteella.

2. Komissio voi STEFC:n ohjeiden mukaisesti ja asetuksen (EY) N:o 1543/2000 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen päättää poikkeuksista liitteessä olevan H ja I jakson velvoitteisiin.

9 artikla

Perustietojen ja yhdisteltyjen tietojen hallinnointi

1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta tämän asetuksen mukaisesti kerättyjä perustietoja käsitellään luottamuksellisesti.

2. Perustiedot on säilytettävä tehtävien hoitamiseen tarvittavan ajanjakson ajan ja vähintään viisi vuotta.

3. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että yhteisön ohjelmaan kuuluvat yhdistellyt tiedot viedään atk-pohjaisiin tietokantoihin, joihin komissiolla ja kansallisilla yhteystahoilla on pääsy 10 ja 11 artiklan mukaisesti.

4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetuissa yhdistellyissä tiedoissa ei saa olla mitään tietoja, joiden avulla olisi mahdollista tunnistaa yksittäisiä aluksia tai luonnollisia taikka oikeushenkilöitä.

5. Jäsenvaltioiden on varmistettava omassa tietokonejärjestelmässään tietojen käsittelyn turvallisuus erityisesti silloin, kun käsittely edellyttää siirtoa verkossa.

6. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat tekniset toimenpiteet tietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta hävittämiseltä, vahingossa tapahtuvalta häviämiseltä, vahingoittumiselta, jakelulta, luvattomalta käytöltä ja sopimattomalta käsittelyltä.

10 artikla

Komission pääsy tietoihin

1. Jos komissio haluaa käyttää tämän asetuksen perusteella kerättyjä yhdisteltyjä tietoja, sen on ilmoitettava kyseiselle jäsenvaltiolle, mistä tiedoista on kyse.

2. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet näiden tietojen etäkäytön mahdollistamiseksi tai niiden kopioimiseksi enintään kahdenkymmenen päivän ajanjakson kuluessa.

3. Jos jäsenvaltio ei ole sellaisessa asemassa, että se voisi täyttää komission tietoihin pääsyä koskevan pyynnön, sen on välittömästi annettava siitä tieto komissiolle ja esitettävä syyt.

4. Kun komissio tekee jäsenvaltion tiedoista atk-tiedoston, tiedostoa ei saa säilyttää kahtakymmentä arkipäivää kauemmin siitä päivästä, jolloin tietoja pyydettiin, ja sen vuoksi tiedosto on hävitettävä, ellei kyseinen jäsenvaltio ole antanut säilyttämiseen selvää kirjallista suostumusta.

11 artikla

Jäsenvaltioiden pääsy tietoihin

1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen muiden jäsenvaltioiden kansallisten yhteystahojen pääsyä yhdistellyt tiedot sisältävään atk-pohjaiseen tietokantaan.

2. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille tiedoksi syyt, jotka oikeuttavat keskeyttämään pääsyn tämän asetuksen mukaisiin tietoihin.

3. Jos kansallinen yhteystaho haluaa päästä jonkin toisen jäsenvaltion pitämiin tietoihin, sen on lähetettävä pyyntö näihin tietoihin pääsystä vastuussa olevalle kansalliselle yhteystaholle. Tämän kansallisen yhteystahon on vastattava pyyntöön kymmenen työpäivän kuluessa pyynnön esittämisestä, ja sen on annettava syyt mahdolliseen kieltäytymiseen.

4. Jäsenvaltioiden on tehtävä sopimuksia tai sovittava tietokoneelle pääsyyn liittyvistä IT-protokollista tietokantoihin pääsyn helpottamiseksi. Niiden on ilmoitettava tästä viipymättä komissiolle. Tietokantoihin pääsyn kustannuksista vastaa sitä pyytävä kansallinen yhteystaho.

12 artikla

Luottamuksellisuus

STEFC:n jäsenillä ja sen järjestämien kokousten osanottajilla ei ole lupaa jäljentää osittain eikä kokonaan tietoja kokouksen ulkopuolella käytettäviksi.

13 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE

I LUKU

Sisältö ja menetelmät

A. Yhteisön ohjelmien sisältö

1. Asetuksen (EY) N:o 1543/2000 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun yhteisön vähimmäisohjelmaan kuuluu seuraavat osat: a) Panosten arviointi -moduuli: kalastuskapasiteetti ja pyyntiponnistus. b) Saaliiden ja aluksesta purettujen saaliiden arviointi ja näytteenotto -moduuli. c) Alan taloudellisen tilanteen arviointi -moduuli.

2. Asetuksen (EY) N:o 1543/20005 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun laajaan yhteisön ohjelmaan kuuluu edellä 1 kohdassa tarkoitetut moduulit ja jokaisessa moduulissa erikseen täsmennetyt lisätiedot.

3. Jokaisen moduulin osalta seurattavat tekijät, jaottelutasot ja saavutettavat tarkkuustasot täsmennetään vähimmäisohjelmassa. Niiden laajojen ohjelmien osalta, joiden tarkkuustasoja ei ole vahvistettu, jäsenvaltioiden on ilmoitettava kansallisessa ohjelmassaan tarkkuustasot, joihin se pyrkii, sekä käytettäviin arviointimenettelyihin liittyvä kustannus-tarkkuussuhde.

B. Tarkkuustasot ja näytteenoton intensiteetti

1. Silloin kun ei ole mahdollista määritellä näytteenotto-ohjelmien tarkkuustasona tai näytekokona ilmaistuja määrällisiä tavoitteita, järjestetään tilastollisessa mielessä pilottitutkimuksia. Tällaisten pilottitutkimusten avulla on arvioitava ongelman merkitys ja niiden avulla olisi myös voitava selvittää, ovatko yksityiskohtaisemmat tutkimukset tarpeen myöhemmin, ja tällaisten yksityiskohtaisten tutkimusten kustannustehokkuussuhde.

2. Silloin kun määrälliset tavoitteet voidaan määritellä, ne voidaan täsmentää joko suoraan näytteiden kokoina tai näytteiden tiheytenä tai määrittelemällä saavutettavat tarkkuus- ja luotettavuustasot.

3. Silloin kun viitataan näytteen kokoon tai näytetiheyteen tilastollisesti määritellyssä populaatiossa, näytteenottosuunnitelman on oltava teholtaan ainakin yksinkertaista näytteenottoa vastaava. Näytteenottosuunnitelmat on kuvattava kansallisissa ohjelmissa.

4. Viitattaessa tarkkuus- tai luotettavuustasoon on tehtävä seuraava ero: a) Taso 1: taso, jolla on mahdollista arvioida parametri ± 25 prosentin tarkkuudella 95 prosentin luotettavuustasolla. b) Taso 2: taso, jolla on mahdollista arvioida parametri ± 10 prosentin tarkkuudella 95 prosentin luotettavuustasolla. c) Taso 3: taso, jolla on mahdollista arvioida parametri ± 5 prosentin tarkkuudella 95 prosentin luotettavuustasolla.

▼M1

5. Sellaisten kantojen osalta, joihin sovelletaan neuvoston asetuksen mukaista elvytyssuunnitelmaa, laajan ohjelman näytteenottovaatimukset tulevat pakollisiksi myös vähimmäisohjelmassa asetuksen antamista seuraavaksi vuodeksi ja elvytyssuunnitelman soveltamisajaksi. Sama koskee tutkimuksia, joiden pääkohteena olevaan kantaan sovelletaan elvytyssuunnitelmaa.

▼B

II LUKU

PANOSTEN ARVIOINTI -MODUULI: KALASTUSKAPASITEETTI JA PYYNTIPONNISTUS

C. Kalastuskapasiteettia koskevien tietojen keruu

1. Vähimmäisohjelmassa tiedot kerätään, jotta voidaan vahvistaa jokaisen myöhemmin määritettävän laivastonosan osalta siihen kuuluvien alusten lukumäärä ja a kohdassa määriteltyjen parametrien keskimääräinen arvo alusta kohti. a) Parametrit: Kerättäviin tietoihin on kuuluttava kaikki neljännen monivuotisen ohjausohjelman (MOO IV) soveltamisalaan kuuluvat alukset: — vetoisuus (bruttovetoisuus), — pääkoneen tosiasiallisesti tuottama jatkuva enimmäisteho, tarvittaessa tehonalennuksen jälkeen, ilmaistuna kilowatteina siten kuin neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2930/86 ( 5 ) määritellään, — aluksen ikä rungon iän perusteella laskettuna. b) Jaottelutasot: — tiedot on kerättävä siten, että liitteessä III määritellyt laivastonosat voidaan yksilöidä, — tiedot on saatettava ajan tasalle vuosittain. c) Tarkkuustasot: Asetuksessa (EY) N:o 2090/98 säädetyt tiedot on kerättävä täydellisinä. Muun tyyppisten 1 kohdan a alakohdassa mainittujen tietojen osalta näytteenotto-ohjelmat voidaan laatia siten, että arviot voivat saavuttaa tason 3 tarkkuuden, siten kuin B jaksossa säädetään.

2. Laaja ohjelma a) Täydentäviä parametrejä ovat: — pääkoneen jatkuva enimmäisteho ennen tehon alentamista, — taljojen ja vinssien käyttämien sivukoneiden kokonaisenimmäisteho kokonaispituudeltaan yli 12-metristen alusten osalta, — eri pyyntimenetelmiin kuuluvien standardipyydysten ominaisuudet, niiden mitat ja vakuutusarvo mukaan luettuina, — eri tyyppisiin pyyntimenetelmiin kuuluvien pyydysten keskimääräinen lukumäärä alusta kohti. b) Jaottelutasot: — tarkasteltavat laivastonosat on määritelty liitteessä IV, — tarkasteltavat pyyntimenetelmien tyypit on myös määritelty liitteessä IV.

D. Pyyntiponnistukseen liittyvien tietojen keruu

1. Vähimmäisohjelman tasolla tiedot on kerättävä seuraavasti: a) Parametrit: i) Polttoaineen kulutus ( 6 ). ii) Pyyntiponnistukset menetelmätyyppien mukaisesti: ne mitataan tietyn alueen ja tietyn ajanjakson kalastuspäivien painotettuna summana: — jokainen päivä painotetaan aluksen nimelliseen pyyntitehoon liittyvällä mittayksiköllä; nämä yksiköt määritellään liitteessä V, — merelläolopäiväksi katsotaan kalenteripäivä, jos sinä päivänä on harjoitettu ainakin kerran kalastustoimintaa tai jos sinä päivänä mereen on jätetty passiivinen pyydys, — päivä merkitään käytetyksi sillä alueella, jossa ensimmäisen kerran sinä päivänä harjoitettiin kalastustoimintaa. Passiivisten pyydysten osalta, jos alus ei harjoittanut kalastustoimintaa sellaisena päivänä, jolloin ainakin yksi (passiivinen) pyydys oli meressä, tämä päivä merkitään käytetyksi alueella, jossa tällä kalastusmatkalla viimeksi laskettiin pyydys. iii) Erityiset pyyntiponnistukset: liittyvät erityisesti kiinnostaviin kantoihin. Ne määritellään pyyntiponnistukseksi menetelmän mukaan, mutta huomioon otetaan vain ne päivät, jolloin lisäyksessä VI mainittujen kantojen aluksella pidetyt saaliit ylittävät siinä lisäyksessä tarkoitetut kynnysarvot. — Erityiskantojen osalta voidaan käyttää liitteessä V määriteltyjen lisäksi täydentäviä mittayksiköitä edellyttäen, että ne ovat näiden kantojen arvioinnissa mukana olevien alueellisten kalastusjärjestöjen ohjeiden mukaisia. b) Jaottelutasot: i) Polttoaineen kulutuksen osalta tilavuutena ja kustannuksina ilmaistut tiedot on kerättävä siten, että jokaisessa lisäyksessä III määritellyssä laivastonosassa on mahdollista arvioida aluskohtaisesti vuosittainen polttoaineen keskikulutus ( 7 ). ii) Menetelmäkohtaisen pyyntiponnistuksen määrittelemiseksi tiedot on kerättävä lisäyksessä VIII määriteltyjen menetelmätyyppien mukaisesti neljännesvuosittain lisäyksessä I määritellyn maantieteellisen jaottelun 3 tason mukaisesti. Kokonaispyyntiponnistuksen lisäksi jokaisen lisäyksessä III määritellyn laivastonosan osuus on yksilöitävä (pyyntiponnistus menetelmittäin ja laivastonosittain) (7) . iii) Erityisten pyyntiponnistusten tasolla tiedot on kerättävä samalla tavalla kuin menetelmäkohtaisten pyyntiponnistusten osalta: erottamalla lisäyksessä VIII täsmennettyjen pyyntimenetelmien tyypit neljännesvuosittain lisäyksessä I määritellyn maantieteellisen jaottelun 3 tason mukaisesti. c) Tarkkuustasot: Komission asetuksen (ETY) N:o 2807/83 ( 8 ) (joka on annettu jäsenvaltioiden kalansaalistietojen kirjaamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä) säännösten mukaiset tiedot on kerättävä täydellisinä. Silloin kun muut tiedot ovat tarpeen, ne kerätään sellaisten näytteenottomenetelmien mukaisesti, joiden avulla on mahdollista määritellä arvioidut keskiarvot laivastonosittain, polttoaineen kulutusta koskevat tasoa 2 olevat tiedot, tarkkuustasoa 2 olevat pyyntiponnistusta koskevat tiedot menetelmittäin, tarkkuustasoa 1 olevat erityistä pyyntiponnistusta koskevat tiedot, ja esitutkimuksia voidaan suorittaa koskien passiivisten pyydysten pyyntiponnistusta.

2. Laaja ohjelma a) Täydentävät parametrit: Edellä 1 kohdan a alakohdan ii ja iii luetelmakohdassa tarkoitettujen menetelmän mukaisten pyyntiponnistusten ja erityispyyntiponnistusten osalta: — voidaan käyttää muitakin kuin lisäyksessä V määriteltyjä mittayksiköitä edellyttäen, että ne on esitetty yksityiskohtaisesti ja perusteltu kansallisissa ohjelmissa, — erityispyyntiponnistuksen määrittelyssä voidaan ottaa huomioon muitakin kantoja ja/tai kynnysarvoja kuin lisäyksessä VI määritellyt, — lisäksi muiden pyydysten kuin sulkupyydysten, mertojen ja paunettien osalta pyyntiponnistus voidaan mitata toimintakerroittain. Tällaisissa tapauksissa perusyksiköt viittaavat kalastustoimintakertoihin eivätkä kalastuspäiviin. Jokainen toimintakerta vastaa tällöin määritellyn pyyntiponnistuksen mukaista panosta lisäyksessä IX määriteltyjen sääntöjen mukaisesti. Muitakin kuin lisäyksessä mainittuja sääntöjä voidaan käyttää, kunhan ne on täydellisesti kuvattu ja perusteltu. — Sulkupyydysten, mertojen ja paunettien pyyntiponnistusta koskevat tiedot voidaan kerätä meressä olevien pyydysten lukumääränä kerrottuna ajalla (jokaisen pyydyksen meressäolopäivien lukumäärä vuosittain). b) Jaottelutasot: i) Polttoaineen kulutusta koskevia tietoja voidaan kerätä tavalla, jonka avulla on mahdollista arvioida jokaisessa lisäyksessä IV määritellyssä laivastonosassa aluskohtaisesti neljännesvuosittainen polttoaineen keskikulutus. ii) Menetelmän mukaisen pyyntiponnistuksen ja erityispyyntiponnistuksen osalta: — pyyntiponnistustiedot voidaan yksilöidä lisäyksessä X tarkoitettujen pyyntimenetelmätyyppien mukaisesti; yksityiskohtaisempaa luokittelua voidaan käyttää, kunhan sen hyödyllisyys kuvataan ja perustellaan kansallisessa ohjelmassa, — laivastonosittaiset pyyntiponnistustiedot voidaan kerätä lisäyksessä IV esitettyjen laivastonosien mukaisesti, — pyyntiponnistustiedot voidaan kerätä kuukausittain ja käyttää lisäyksessä I olevaa tason 4 maantieteellistä jaottelua. Lisäyksessä VII mainittujen kantojen osalta erityispyyntiponnistusta koskevat tiedot voidaan kerätä käyttäen siinä lisäyksessä täsmennettyä syvyysluokittelua.

III LUKU

SAALIIDEN JA ALUKSESTA PURETTUJEN SAALIIDEN ARVIOINTI -MODUULI

E. Saaliisiin ja purettuihin saaliisiin liittyvien tietojen keruu

1. Vähimmäisohjelman tasolla tiedot on kerättävä seuraavasti: a) Parametrit: — Tietojen keruun avulla on oltava mahdollista arvioida: — — kaikkien kantojen kaupalliset puretut saaliit, — lisäyksessä XII mainittujen kantojen osalta kokonaissaaliit, puretut saaliit ja poisheitetyt saaliit, ja — lisäyksessä XI mainittujen kantojen merestä saadut virkistys- ja urheilukalastussaaliit. — Jäsenvaltioiden on kuvattava käyttämänsä muuntokertoimet. b) Jaottelutasot: — Jokaisen jäsenvaltion on toimitettava arvio kaupallisista kokonaissaaliista lajeittain siten, että saaliiden maantieteellinen alkuperä on eroteltu lisäyksessä I olevan 2 tason maantieteellisen jaottelun mukaisesti. Jos useamman lajin ryhmittäminen kuitenkin vaikuttaa asianmukaisemmalta, komissio voi myöntää jäsenvaltiolle poikkeuksen, edellyttäen että se on täysin perusteltu. — Lisäyksessä XII mainittujen kantojen osalta kaupalliset puretut saaliit jaotellaan siten kuin siinä lisäyksessä esitetään. — Jokaisen lisäyksessä III mainitun laivastonosan painon ja arvon mukaan jaotellut puretut saaliit on yksilöitävä lajeittain, neljännesvuosittain ja saaliiden maantieteellisen alkuperän osalta, lisäyksessä I ( 9 ) olevan tason 2 maantieteellisen jaottelun mukaisesti. — Lisäyksessä XII mainittujen kantojen poisheitettyjä saaliita seurataan sen arvioimiseksi, mikä on painona ilmaistujen vuosittaisten saaliiden keskimäärä kolmen vuoden ajanjaksolla. Tämä tehdään lisäyksessä III määriteltyjen menetelmätyyppien mukaisesti, paitsi jos lisäyksessä XII täsmennetään jokin toinen jaottelusääntö. — Lisäyksessä XI mainitun virkistys- ja urheilukalastuksen osalta on tehtävä B jaksossa määritelty pilottitutkimus, jossa otetaan huomioon samassa lisäyksessä täsmennetty jaottelutaso. c) Tarkkuustaso: — Kaupallisten purettujen saaliiden arviointi on tehtävä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 ( 10 ) ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 ( 11 ) mukaisesti kerättyjen täydellisten tietojen perusteella. Niiden tietojen osalta, joita nämä asetukset eivät kata, se tehdään näytteenotolla ja tilastollisin menetelmin siten, että TAC- ja kiintiöasetusten alaisten kantojen arvioissa saavutetaan tason 3 tarkkuus, kantojen, joihin ei sovelleta lisäyksessä XII lueteltuja TACeja ja kiintiöitä, tason 2 tarkkuus ja muissa tapauksissa tason 1 tarkkuus. — Lisäyksessä XII mainittujen kantojen poisheitettyjen saaliiden vuosittaisiin arvioihin liittyvissä tiedoissa on saavutettava tason 1 tarkkuus. Jos jäsenvaltiot eivät pysty saavuttamaan tätä tarkkuustasoa tai saavuttavat sen vain kohtuuttomin kustannuksin, ne voivat saada komissiolta luvan poikkeukseen tarkkuustason tai näytteenottotiheyden alentamiseksi taikka pilottitutkimuksen tekemiseksi edellyttäen, että tämän pyynnön mukana on täydelliset asiakirjat. — Muiden kuin lisäyksessä XII mainittujen kantojen poisheitettyjen määrien vuosittainen arvio on tehtävä pilottitutkimuksilla. Näiden tutkimusten päätelmät on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2003. — Lisäyksessä XI mainitun virkistys- ja urheilukalastuksen saaliiden on oltava mukana pilottitutkimuksessa. Näiden tutkimusten päätelmät on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2003. d) Asetuksen (ETY) N:o 2847/93 säännösten mukaisesti jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kaiken oleellisen tiedon kirjaamisen varmistamiseksi mainitun asetuksen 9 artiklan mukaisesti. Lisäksi jäsenvaltioiden on tarvittaessa tehtävä yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden kanssa saadakseen lippunsa alla purjehtivien alusten purettuja saaliita koskevat kattavat tiedot.

2. Laaja ohjelma a) Täydentävät parametrit: — lisäyksessä XIII mainittujen kantojen puretut saaliit, — muiden kuin lisäyksessä XI mainittujen kantojen virkistys- ja urheilukalastuksen saaliit, — lohen osalta Itämeren ja Pohjanmeren jokisuulahdissa, järvissä ja joissa saadut saaliit. b) Jaottelutaso: — Lisäyksessä XII mainittujen kantojen kaupallisia purettuja saaliita koskevat tiedot voidaan jaotella tässä lisäyksessä laajalle ohjelmalle määriteltyjen säännösten mukaisesti. Täydentävä maantieteellinen jaottelu voidaan tehdä syvyyden tai jonkin muun kriteerin perusteella, kunhan tämä jaottelu on D jakson 2 kohdan b alakohdan ii alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukainen ja sen hyödyllisyys perustellaan vastaavassa kansallisessa ohjelmassa. — Lisäyksessä XIII mainittuja kantoja koskevia tietoja voidaan kerätä neljännesvuosiperusteisesti ja eritellä ne lisäyksessä III määriteltyjen menetelmätyyppien mukaisesti ja lisäyksen I mukaisen 3 tason maantieteellisten alueiden mukaisesti. Lisäyksessä VII mainittujen kantojen osalta tiedot voidaan eritellä edelleen tässä lisäyksessä määriteltyjen syvyysasteikoiden mukaisesti. — Saalistiedot voidaan kerätä laivastonosittain siten kuin lisäyksessä IV tai X määritellään. — Poisheitettyjä saaliita koskevat tiedot voidaan kerätä laajassa ohjelmassa: — — Neljännesvuosittain niiden kantojen osalta, joiden kohdalla lisäyksessä XII mainitaan vähimmäisohjelman mukainen poisheitettyjen saaliiden vuosittainen arviointi, lisäyksessä III esitettyjen menetelmätyyppien mukaisesti ja lisäyksessä I esitetyn maantieteellisen tason 3 mukaisesti. — Vuosittain niiden kantojen osalta, joiden kohdalla lisäyksessä XII ei mainita vähimmäisohjelman mukaista poisheitettyjen saaliiden arviointia, mahdollisesti lisäyksessä III olevien menetelmätyyppien mukaisesti, ilman maantieteellistä jaottelua. — Vuosittain jaottelematta lisäyksessä XIII mainittuja kantoja.

▼M1

F. Pyyntiponnistusyksikkökohtaisia saaliita ja/tai erityisten kaupallisten laivastojen tosiasiallista pyyntiponnistusta koskevien tietojen keruu

Vaadittavat sarjat:

1. Vähimmäisohjelman tasolla tietoihin on sisällyttävä saaliita ja pyyntiponnistusta koskevat tietosarjat ainoastaan seuraavien osalta: — laivastot, joita on käytetty milloin tahansa vuodesta 1995 alkaen kalakantojen analyyttisissä tai tuotantomalleihin perustuvissa arvioinnissa, — kannat, joita ei ole arvioitu mutta joissa CPUE-tietosarjat ovat olleet ainoa tapa arvioida kantojen runsauden muutoksia milloin tahansa vuodesta 1995 alkaen, — kalastukset, joihin sovelletaan alueellisten kalastusjärjestöjen vaatimuksia. Kantojen määritelmien on vastattava alueellisten kalastusjärjestöjen käyttämiä, ja näytteenottostrategioihin on sisällyttävä vähintään vastaavat ositteet. Jäsenvaltioiden on toimitettava perusteellinen kuvaus siitä, miten kunkin kannan runsausindeksi on laskettu.

2. Laajan ohjelman tasolla saaliita ja pyyntiponnistusta koskevat tietosarjat seuraavien osalta: — laivastot, joita ei ole vielä käytetty kantojen arvioinnissa mutta joiden osalta kantojen arvioinnin toteuttaminen on odotettavissa tulevaisuudessa, esimerkiksi Välimeren alue ja syvänmeren kalavarat, — laivastot, joita koskeva tietojen keruu on aloitettu viime vuosina, kunnes näitä tietosarjoja aletaan käyttää kantojen arvioinnissa (tällaiset tietosarjat voidaan siirtää vähimmäisohjelmiin ainoastaan, jos niitä käytetään kantojen arviointimenettelyissä), — laivastot, joiden osalta CPUE-tietosarjoja kerätään mutta tietoja käytetään nykyisellään ainoastaan biologisiin tarkoituksiin (pituus- ja ikäjakauma, sukukypsyystiedot). Kantojen määritelmien on noudatettava alueellisten kalastusjärjestöjen käyttämiä, ja näytteenottostrategioihin on sisällyttävä vähintään vastaavat ositteet. Jäsenvaltioiden on toimitettava perusteellinen kuvaus siitä, miten kunkin kannan runsausindeksi on laskettu.

▼B

G. Kantojen tieteellisten arviointitutkimusten hyväksyttävyys

1. Vähimmäisohjelmataso: i) Kaikkien lisäyksessä XIV olevien painopistettä 1 olevien tutkimusten on oltava mukana. ii) Jäsenvaltioiden on kansallisissa ohjelmissaan varmistettava jatkuvuus aikaisempiin seurantasuunnitelmiin. iii) Rajoittamatta i ja ii kohdan soveltamista jäsenvaltiot voivat ehdottaa muutosta pyyntiponnistuksen seuranta- tai näytteenottosuunnitelmaan edellyttäen, että se ei vaikuta kielteisesti tulosten laatuun.

2. Laajalla ohjelmatasolla kaikki painopistettä 2 olevat tutkimukset ovat hyväksyttäviä.

H. Saaliiden biologinen näytteenotto: koostumus iän ja pituuden mukaan

1. Vähimmäisohjelman tasolla tiedot on kerättävä seuraavasti: a) Parametrit: Lisäyksessä XV pakollisiksi määriteltyjen kantojen puretuista saaliista on otettava biologiset näytteet saaliiden pituus- ja tarvittaessa ikäjakauman arvioimiseksi. b) Jaottelu- ja tarkkuustasot: i) kantoihin, joihin sovelletaan elvytyssuunnitelmaa, jäsenvaltioiden on sovellettava näytteenottostrategiaa, jonka purettujen saaliiden pituus- ja tarvittaessa ikäjakaumaa koskeva tarkkuustaso on 2; ii) muihin kantoihin jäsenvaltioiden on sovellettava näytteenottostrategiaa, jonka purettujen saaliiden pituus- ja tarvittaessa ikäjakaumaa koskeva tarkkuustaso on 1. Jos tätä ei kuitenkaan pystytä saavuttamaan, jäsenvaltiot voivat soveltaa vaihtoehtoisia menetelmiä, joiden jaottelutasot määritellään lisäyksessä XV. c) Näytteenotto-ohjelman täytäntöönpano — Jäsenvaltio, jonka alueella saaliit puretaan, on vastuussa näytteenotto-ohjelmien laatimisesta tässä artiklassa määriteltyjen vaatimusten mukaisesti. Tarvittaessa jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä kolmannen maan viranomaisten kanssa kolmannen maan lipun alla purjehtivien alusten purettujen saaliiden biologisen näytteenoton toteuttamiseksi. — Asetuksen (ETY) N:o 2847/93 mukaisesti jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet lippunsa alla purjehtivien alusten toimintaa koskevien tietojen keräämisen varmistamiseksi riippumatta siitä, missä saaliit puretaan aluksesta. d) Näytteenottosääntöjä koskevat poikkeukset — Pituudet — 1) Jäsenvaltion kansallisesta ohjelmasta voidaan jättää pois sellaisten kantojen purettujen saaliiden luokittelu pituuden mukaan, joiden TACit ja kiintiöt on määritelty, seuraavien edellytysten mukaisesti: i) Kyseisen kiintiön on oltava alle 5 prosenttia yhteisön TAC-osuudesta tai keskimäärin vähemmän kuin 100 tonnia kolmen edeltävän vuoden aikana. ii) Kaikkien sellaisten jäsenvaltioiden kiintiöiden summien, joiden osuus on alle 5 prosenttia, on oltava alle 15 prosenttia yhteisön TAC-osuudesta. Jos i kohdassa esitetty edellytys täyttyy, mutta ii kohdassa esitetty edellytys ei, kyseiset jäsenvaltiot voivat laatia koordinoidun ohjelman pannakseen puretuille kokonaissaaliilleen täytäntöön lisäyksessä XV kuvatun näytteenottosuunnitelman tai jonkin muun näytteenottosuunnitelman, jolla saavutetaan sama tarkkuus. Tarvittaessa kansallista ohjelmaa voidaan mukauttaa jokaisen vuoden 31 päivään tammikuuta asti jäsenvaltioiden kiintiöiden vaihtojen huomioon ottamiseksi. 2) Kantoihin, joiden osalta TACeja ja kiintiöitä ei ole määritelty ja jotka sijaitsevat muualla kuin Välimeren alueella, sovelletaan samoja sääntöjä edellisen kolmen vuoden purettujen keskisaaliiden perusteella ja viitaten kannan yhteisön purettuihin kokonaissaaliisiin. ▼M1 3) Välimeren kantojen osalta Välimeren jäsenvaltioiden painona ilmaistuihin purettuihin saaliisiin, jotka vastaavat vähempää kuin 10:tä prosenttia kyseisen lajin Välimeren alueelta pyydetystä EU:n kokonaissaaliista tai vähempää kuin 200:aa tonnia, sovelletaan poikkeusta. Tätä poikkeusta ei sovelleta tonnikalaan. ▼B — Iät — 1) Jäsenvaltion kansallisesta ohjelmasta voidaan jättää pois sellaisten kantojen purettujen saaliiden luokittelu iän mukaan, joiden TACit ja kiintiöt on määritelty, seuraavien edellytysten mukaisesti: i) Kyseisen kiintiön on oltava alle 10 prosenttia yhteisön TAC-osuudesta tai keskimäärin vähemmän kuin 200 tonnia kolmen edeltävän vuoden aikana. ii) Kaikkien sellaisten jäsenvaltioiden kiintiöiden summien, joiden osuus on alle 10 prosenttia, on oltava alle 25 prosenttia yhteisön TAC-osuudesta. Jos i kohdassa esitetty edellytys täyttyy, mutta ii kohdassa esitetty edellytys ei, kyseiset jäsenvaltiot voivat laatia koordinoidun ohjelman pannakseen puretuille kokonaissaaliilleen täytäntöön lisäyksessä XV kuvatun näytteenottosuunnitelman tai jonkin muun näytteenottosuunnitelman, jolla saavutetaan sama tarkkuus. Tarvittaessa kansallista ohjelmaa voidaan mukauttaa jokaisen vuoden 31 päivään tammikuuta asti jäsenvaltioiden kiintiöiden vaihtojen huomioon ottamiseksi. 2) Kantoihin, joiden osalta TACeja ja kiintiöitä ei ole määritelty ja jotka sijaitsevat muualla kuin Välimeren alueella, sovelletaan samoja sääntöjä edellisen kolmen vuoden purettujen keskisaaliiden perusteella ja viitaten kannan yhteisön purettuihin kokonaissaaliisiin. ▼M1 3) Välimeren kantojen osalta Välimeren jäsenvaltioiden painona ilmaistuihin purettuihin saaliisiin, jotka vastaavat vähempää kuin 10:tä prosenttia kyseisen lajin Välimeren alueelta pyydetystä EU:n kokonaissaaliista tai vähempää kuin 200:aa tonnia, sovelletaan poikkeusta. Tätä poikkeusta ei sovelleta tonnikalaan. ▼B 4) Aina kun se on mahdollista, kaupallisista saaliista olisi luettava ikä. Jos näin ei tehdä, jäsenvaltioiden olisi mainittava se kansallisessa ohjelmassaan. — Muut — Jos jäsenvaltioiden välisellä yhteistyöllä voidaan varmistaa, että a kohdassa tarkoitettujen parametrien kokonaisarviolla voidaan saavuttaa tarvittava tarkkuustaso, jokaisen jäsenvaltion ei tarvitse erikseen varmistaa, että sen omia tietoja on tarpeeksi tämän tarkkuustason saavuttamiseksi. e) Poisheitetyt saaliit: Poisheitetyistä saaliista on tehtävä vuosittain arvio pituusjakaumasta pyyntimenetelmittäin, kun: — poisheitettyjä saaliita koskevia tietoja käytetään kantojenarviointityöryhmissä, — poisheitetyt saaliit ovat yli 10 prosenttia painona ilmaistuista kokonaissaaliista tai yli 20 prosenttia lukumääränä ilmaistuista saaliista niiden kantojen osalta, joista on kerättävä vuosittain poisheitettyjä saaliita koskevat tiedot lisäyksen XII mukaisesti. Kaupallisten saaliiden näytteenottointensiteetti on määritelty lisäyksessä XV. Silloin kun poisheitettyjä saaliita esiintyy sellaisissa pituusluokissa, joita ei ole puretuissa saaliissa, ikä on luettava lisäyksessä XV esitettyjen sääntöjen mukaisesti. Jos jäsenvaltiot eivät pysty saavuttamaan tätä tarkkuustasoa tai saavuttavat sen vain kohtuuttomin kustannuksin, ne voivat saada komissiolta luvan poikkeukseen edellyttäen, että pyynnön mukana on täydelliset asiakirjat. f) Virkistys- ja urheilukalastus Lisäyksessä XI lueteltujen kantojen osalta jäsenvaltioiden on laadittava pilottihankkeita, joissa noudatetaan tässä lisäyksessä määriteltyä jaottelutasoa. Näiden tutkimusten avulla saadaan vahvistettua tulevaisuudessa tarvittavat tarkkuustasot. Näiden tutkimusten päätelmät on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2003.

▼M1

2. Laaja ohjelma a) Täydentävät parametrit: Lisäyksessä XV valinnaisiksi määriteltyjen kantojen puretuista saaliista on otettava biologiset näytteet saaliiden pituus- ja tarvittaessa ikäjakauman arvioimiseksi. b) Jaottelu- ja tarkkuustasot: Jäsenvaltioiden on sovellettava näytteenottostrategiaa, jonka saaliiden pituus- ja tarvittaessa ikäjakaumaa koskeva tarkkuustaso on 1. Jos tätä ei kuitenkaan pystytä saavuttamaan, jäsenvaltiot voivat soveltaa vaihtoehtoisia menetelmiä, joiden jaottelutasot määritellään lisäyksessä XV. c) Poisheitetyt saaliit: Näytteenotto-ohjelma poisheitettyjen saaliiden vuosittaisen pituusjakauman arvioimiseksi lisäyksessä XV määriteltyjen valinnaisten kantojen osalta.

▼B

I. Muu biologinen näytteenotto

1. Vähimmäisohjelman tasolla tiedot on kerättävä seuraavasti: a) Parametrit i) Kasvukäyrät pituuden ja painon mukaan, iän/pituuden ja sukukypsyyden suhde sekä iän/pituuden ja hedelmällisyyden suhde on toimitettava kaikkien lisäyksessä XVI lueteltujen kantojen osalta, myös niiden kantojen osalta, joihin ei sovelleta saaliiden iän mukaisen koostumuksen vuosittaista arviointia. ii) Seuraavien kantojen purettujen saaliiden biologinen näytteenotto-ohjelma on toteutettava eri kantojen osuuksien arvioimiseksi: silli Skagerrakissa, Kattegatissa ja itäisellä Pohjanmerellä erikseen, Itämeren luonnonvarainen ja viljelty lohi, eri rauskulajit alueilla IV ja VIId. iii) Jäsenvaltioiden olisi toteutettava näytteenottosuunnitelma sukupuolijakauman määrittämiseksi kaupallisissa saaliissaan. Jos tämä tehtävä on mahdoton, voidaan käyttää tieteellisten tutkimusten yhteydessä saatuja näytteitä. b) Jaottelutaso Edellä a kohdan i alakohdassa tarkoitetuille parametreille: — Määritelmät annetaan kannoittain lisäyksessä XVI määritellyn aikajakauman mukaisesti. Biologisten parametrien arvioinnissa käytettävien olemassaolevien tietojen validiteetti on tarkistettava kolmesta kuuteen vuoden välein siten kuin lisäyksessä XVI määritellään. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa ajantasaistettava nämä parametrit. — Meriravun (Nephrops), grönlanninpallaksen, pohjankatkarapujen (Pandalus borealis), punakampelan, kielikampelan ja kummeliturskan kasvukäyrät ja sukukypsyyskertymäfunktiot laaditaan erikseen uroksille ja naaraille. Edellä a kohdan ii alakohdassa tarkoitetuille parametreille: Tiedot olisi toimitettava neljännesvuosittain ja lisäyksessä IV kuvattujen pyyntimenetelmien mukaisesti. c) Tarkkuustasot i) Kasvukäyrille: — sellaisten kantojen osalta, joiden yksittäisten kalojen ikä voidaan lukea, keskipainot ja -pituudet ikäluokittain on arvioitava tasoa 3 olevalla tarkkuudella sellaiseen ikään asti, että vastaavan ikäiset kumuloidut puretut saaliit edustavat vähintään 95:tä prosenttia kyseisen kannan kansallisesti puretuista saaliista, — sellaisten kantojen osalta, joiden kalojen ikää ei voida lukea, mutta joiden kasvukäyrä voidaan arvioida, keskipainot ja -pituudet ikäluokittain on arvioitava tasoa 2 olevalla tarkkuudella sellaiseen ikään asti, että vastaavan ikäiset kumuloidut puretut saaliit edustavat vähintään 90:tä prosenttia kyseisen kannan kansallisesti puretuista saaliista. ii) Sukukypsyyden, hedelmällisyyden ja sukupuolijakauman osalta voidaan valita, viitataanko ikään vai pituuteen edellyttäen, että jäsenvaltiot, joiden on toteutettava vastaava biologinen näytteenotto, ovat sopineet seuraavaa: — sukukypsyyden ja hedelmällisyyden osalta, ikä- ja/tai pituusluokan, jonka rajat vastaavat 20:ta ja 90:tä prosenttia sukukypsistä kaloista, sisällä on saavutettava tasoa 3 oleva tarkkuus, — sukupuolijakauman osalta on saavutettava tasoa 3 oleva tarkkuus sellaiseen ikään asti, että vastaavan ikäiset kumuloidut puretut saaliit edustavat vähintään 95:tä prosenttia kyseisen kannan kansallisesti puretuista saaliista. iii) Edellä olevan a kohdan ii alakohdassa tarkoitettujen saaliiden kannat ja lajikoostumus on arvioitava tasoa 1 olevalla tarkkuudella. d) Poikkeukset: 1) Jäsenvaltion kansallisesta ohjelmasta voidaan jättää pois sellaisten kantojen biologisten parametrien arviointi, joiden TACit ja kiintiöt on määritelty, seuraavien edellytysten mukaisesti: i) Kyseisen kiintiön on oltava alle 10 prosenttia yhteisön TAC-osuudesta tai keskimäärin vähemmän kuin 200 tonnia kolmen edeltävän vuoden aikana. ii) Kaikkien sellaisten jäsenvaltioiden kiintiöiden summien, joiden osuus on alle 5 prosenttia, on oltava alle 20 prosenttia yhteisön TAC-osuudesta. Tarvittaessa kansallista ohjelmaa voidaan mukauttaa jokaisen vuoden 1 päivään helmikuuta asti jäsenvaltioiden kiintiöiden vaihtojen huomioon ottamiseksi. 2. Kantoihin, joiden osalta TACeja ja kiintiöitä ei ole määritelty, sovelletaan samoja sääntöjä edellisen kolmen vuoden purettujen keskisaaliiden perusteella ja viitaten kannan yhteisön purettuihin kokonaissaaliisiin. Jos jäsenvaltioiden välisellä yhteistyöllä voidaan varmistaa, että a kohdan i alakohdassa tarkoitettujen parametrien kokonaisarviolla voidaan saavuttaa tarvittava tarkkuustaso, jokaisen jäsenvaltion ei tarvitse erikseen varmistaa, että sen omia tietoja on tarpeeksi tämän tarkkuustason saavuttamiseksi.

2. Laajalla ohjelmatasolla: Täydentävät parametrit: — lisäyksessä XVI lueteltujen kantojen osalta vuosittainen päivittäminen ja erittely sukupuolen mukaan ovat tukikelpoisia, — sellaisten kantojen osalta, joita ei ole lueteltu lisäyksessä XVI, mutta jotka on lueteltu lisäyksessä XV ja joiden pituutta koskevat tiedot on kerätty, kasvua, sukukypsyyttä ja sukupuolijakaumaa koskevat tiedot ovat tukikelpoisia kolmen vuoden välein, — lisäyksessä XIII lueteltujen lajien kasvu- ja sukukypsyyskäyrät ovat tukikelpoisia, mutta tietoja ei päivitetä useammin kuin joka kolmas vuosi, — lisäyksessä XII tai XIII mainittujen lajiryhmien osalta saaliiden näytteenotto-ohjelmat lajikoostumuksen selvittämiseksi ovat tukikelpoisia joka kolmas vuosi.

IV LUKU

ALAN TALOUDELLISEN TILANTEEN ARVIOINTI -MODUULI

J. Taloudellisten tietojen keruu alusryhmittäin

1. Vähimmäisohjelman tasolla tiedot on kerättävä seuraavasti: a) Parametrit: — tiedot on kerättävä kaikista lisäyksessä XVII mainituista parametreistä lisäyksessä III esitetyn laivastonosiin jaottelun mukaisesti, — investoinnit on mitattava varojen kokonaismäärän arvioimiseksi, leasing-vuokrattujen laitteiden pääoma-arvo mukaan luettuna. On suosittava vakuutettua arvoa. Jos vakuutetun arvon määrittäminen osoittautuu liian vaikeaksi, aluksen korvausarvo voidaan määritellä oletusarvona. Tällaisessa tapauksessa tämä korvaustarve on esitettävä kansallisessa ohjelmassa, — tuotantokustannuksissa työvoimakustannusten on katettava kaikki työnantajan maksamat maksut, sosiaaliturva-, sairausvakuutus- ja eläkemaksut sekä muut niihin liittyvät verot mukaan luettuina. b) Jaottelutasot: — Kaikki parametrit arvioidaan jokaisen alusryhmän osalta siten kuin lisäyksessä III täsmennetään. — Asetuksen (EY) N:o 1543/2000 liitteen IV säännösten mukaisesti hintoja koskevat tiedot kerätään vuosittain, Välimeren laivastoja koskevat tiedot erikseen, ja saaliit jaotellaan lisäyksessä I olevanssa 3 tasossa esitettyjen maantieteellisten alueitten mukaisesti. c) Tarkkuustasot: Kaikkien parametrien osalta ja kaikkien laivastonosien osalta on saavutettava tason 1 tarkkuus.

2. Laaja ohjelmataso a) Täydentävät parametrit: Laaja ohjelma kattaa kaikki lisäyksessä XVIII määritellyt tiedot. b) Jaottelutasot: Edellä 1 kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettu alusryhmien jaottelu voidaan toteuttaa lisäyksessä IV määritellyllä tasolla ja ottaen huomioon lisäyksessä I olevan tason 2 alueellinen erittely.

K. Jalostusteollisuutta koskevien tietojen keruu

1. Vähimmäisohjelman tasolla: Jäsenvaltioiden olisi tehtävä pilottitutkimuksia lisäyksessä XIX lueteltujen parametrien alakohtaisen vuosittaisen arvon määrittämiseksi. Näissä pilottitutkimuksissa on vertailtava eri tiedonkeruumenetelmien kustannustehokkuussuhdetta, näytteenottosuunnitelmat mukaan luettuina. Näiden tutkimusten päätelmät on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2003.

2. Laaja ohjelmataso a) Täydentävät parametrit: Tietojen keruu- ja hallintotoimien avulla tulisi olla mahdollista: i) arvioida alan ja/tai rannikkoalueilla (tilastollisen alueluokituksen NUTS 3 -alueilla) sijaitsevien yritysten kokonaisherkkyyttä suhteessa TACien ja kiintiöiden ja/tai muiden kalavarojen säilyttämiseen liittyvien toimenpiteiden alaisten kantojen saaliisiin tai suhteessa yhteisön vesien ulkopuolelta tuleviin saaliisiin; ii) arvioida YKP:n vuoksi toteutettavien toimenpiteiden vaikutuksia jalostusteollisuuteen, sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset mukaan luettuina; näistä toimenpiteistä säädetään asetuksessa (ETY) N:o 3759/92 ( 12 ), asetuksessa (EY) N:o 2792/1999 ( 13 ) ja syrjäisimmillä alueilla kalastus- ja vesiviljelyalalla toteutettavissa erityistoimenpiteissä (kaukaisten alueiden ja saarialueiden erityismahdollisuuksia koskeva ohjelma, POSEI).

b) Jaottelutasot

Alan yritysten analyysissä voidaan ottaa huomioon näiden yritysten perustaminen eri NUTS 3 -alueilla, niin rannikko- kuin muillakin alueilla.









Luettelo lisäyksistä

Lisäys I: Alueellisten kalastusjärjestöjen maantieteellinen jaottelu Lisäys II: Toiminnalliset yksiköt (TY) ja tilastoruudut Lisäys III (C jakso): Alusten perusjaottelu laivastonosiin (VO) Lisäys IV (C jakso): Alusten yksityiskohtainen jaottelu kapasiteeteittain (LO) Lisäys V (D jakso): Pyyntitehoyksiköt pyyntimenetelmätyypeittäin Lisäys VI (D jakso): Tiettyyn pyyntiponnistukseen liittyvät kannat (VO) Lisäys VII (D jakso): Kohdelajit ja -syvyydet (LO) Lisäys VIII (D jakso): Pyyntiponnistustietojen väliaikainen luokittelujärjestelmä (VO) Lisäys IX (D jakso): Pyyntiponnistuksen määrittely suhteessa kalastustoimintaan (LO) Lisäys X (D jakso): Pyyntimenetelmien yksityiskohtainen luokittelujärjestelmä (LO) Lisäys XI (E jakso): Luettelo virkistyskalastuksen kohdekannoista (VO) Lisäys XII (E jakso): Luettelo kannoista, joiden aluksesta purkamisia ja poisheitettyjä saaliita seurataan (VO) Lisäys XIII: Luettelo Laajan ohjelman valinnaisista lajeista Lisäys XIV (G jakso): Luettelo tutkimuksista (VO, LO) Lisäys XV (H jakso): Ikä ja pituus -näytteenottosuunnitelma (VO, LO) Lisäys XVI (I jakso): Muita biologisia näytteitä Lisäys XVII (J jakso): Taloudelliset tiedot laivastonosittain, siten kuin lisäyksessä III määritellään (VO) Lisäys XVIII (J jakso): Taloudelliseen perusarviointiin tarvittavat tiedot laivastonosittain (LO) Lisäys XIX (K jakso): Kalastusta ja jalostusta koskevat taloudelliset tiedot (alat) (VO)

▼M1









Lisäys I







Alueellisten kalastusjärjestöjen maantieteellinen jaottelu ICES NAFO ICCAT GFCM CCAMLR IOTC Muu Taso 1 Alue Alue FAO-alue Alue Esim. 37 Välimeri ja Mustameri Alue Esim. 48 FAO-alue FAO-alue Taso 2 Suuralue Esim. IV Pohjanmeri Suuralue Esim. 21.2 Labradorinmeri FAO-suuralue Suuralue Esim. 37.1 Läntinen Välimeri Suuralue Esim. 48.1 Antarktis FAO-suuralue FAO-suuralue Taso 3 Osa-alue Esim. IV c Osa-alue Esim. 21.2 H Osa-alue 5° × 5° Osa-alue Esim. 37.1.2 Lioninlahti Osa-alue 5° × 5° Osa-alue 5° × 5° Osa-alue 5° × 5° Taso 4 Ruutu 30′ × 1° Ruutu Ruutu 1° × 1° Osa-alue Ruutu 1° × 1° Ruutu 1° × 1° Ruutu 1° × 1°









Lisäys II







Toiminnalliset yksiköt (TY) ja tilastoruudut (Nephrops norvegicus) TY N:o Nimitys ICES-alue Tilastoruudut 3 Skagerrak IIIa 47G0-G1; 46F9-G1; 45F8-G1; 44F7-G0; 43F8-F9 4 Kattegat IIIa 44G1-G2; 42-43G0-G2; 41G1-G2 5 Botney Gut – Silver Pit IVb, c 36-37 F1-F4; 35F2-F3 6 Farn Deeps IVb 38-40 E8-E9; 37E9 7 Fladen Ground IVa 44-49 E9-F1; 45-46E8 8 Firth of Forth IVb 40-41E7; 41E6 9 Moray Firth IVa 44-45 E6-E7; 44E8 10 Noup IVa 47E6 11 North Minch VIa 44-46 E3-E4 12 South Minch VIa 41-43 E2-E4 13 Clyde VIa 39-40 E4-E5 14 Itäinen Irlanninmeri VIIa 35-38E6; 38E5 15 Läntinen Irlanninmeri VIIa 36E3; 35-37 E4-E5; 38E4 16 Porcupinematalikko VIIc, k 31-36 D5-D6; 32-35 D7-D8 17 Aranmatalikko VIIb 34-35 D9-E0 18 Irlannin luoteisrannikko VIIb 37D9-E1; 36D9 19 Irlannin lounais- ja kaakkoisrannikko VIIg, j 31-33 D9-E0; 31E1; 32E1-E2; 33E2-E3 20 Koillinen Labadie, Baltimore ja Galley VIIg, j 28-30 E1; 28-31 E2; 30-32 E3; 31 E4 21 Jones ja Cockburn VIIg, h, j 22 Smalls VIIg 23 Pohjoinen Biskajanlahti VIIIa 22-24 E6-E7; 23-24E5 24 Eteläinen Biskajanlahti VIIIb 20-21 E7-E8; 19E8 25 Pohjoinen Galicia VIIIc 15E0-E1; 16E1 26 Läntinen Galicia IXa 13-14 E0-E1 27 Pohjoinen Portugali (Espichelinniem. pohj.) IXa 6-12E0; 9-12E1 28 Lounainen Portugali (Alentejo) IXa 3-5 E0-E1 29 Eteläinen Portugali (Algarve) IXa 2E0-E2 30 Cádizin lahti IXa 2-3 E2-E3 31 Kantabrianmeri VIIIc 16E4-E7 32 Norjan hauta IVa 44-52 F2-F6; 43F5-F7 33 Hornin särkän edusta IVb 39-41E4; 39-41E5









Lisäys III (C jakso)







Alusten perusjaottelu laivastonosiin (VO) Aluksen pituus < 12 m 12 ≤ 24 m 24 ≤ 40 m ≥ 40 m Pyyntimenetelmän tyyppi Liikkuvat pyydykset Puomitroolit Pohjatroolit ja pohjanuotat Pelagiset troolit ja kurenuotat Pohjaharat Monitoimi Muut (täsmennettävä) Passiiviset pyydykset Koukkupyydykset (1) Ajoverkot ja seisovat verkot Merrat ja sulkupyydykset Monitoimi Muut (täsmennettävä) Monitoimipyydykset Liikkuvien ja passiivisten pyydysten yhdistelmät Alukset, joilla ei ole lisenssiä (1) Tähän laivastonosaan luetaan kaikki passiiviset pyydykset. Huom. 1: Jos pyydysluokkaan kuuluu alle 10 alusta, solu voidaan yhdistää kansallisessa ohjelmassa määriteltävään viereiseen pituusluokkaan. Huom. 2: Jos alus käyttää tiettyä pyyntimenetelmää enemmän kuin 50 prosenttia ajastaan, se luetaan vastaavaan laivastonosaan. Huom. 3: Pituus määritellään suurimpana kokonaispituutena (Length Over All, LOA).









Lisäys IV (C jakso)







Alusten yksityiskohtainen jaottelu kapasiteeteittain (LO) Aluksen pituus < 10 m 10 ≤ 12 m 12 ≤ 18 m 18 ≤ 24 m 24 ≤ 40 m ≥ 40 m Pyyntimenetelmän tyyppi Liikkuvat pyydykset Puomitroolit Pohjanmeri ≤ 221 kW Pohjanmeri > 221 kW Muu kuin Pohjanmeri Pohjatroolit ja pohjanuotat Pohjatroolit Ankkuroidut ja vedettävät kierrenuotat Monitoimi Pelagiset troolit ja kierrenuotat Pelagiset troolit Pelagiset nuotat ja kurenuotat Monitoimi Pohjaharat Liikkuvat monitoimipyydykset Muut (täsmennettävä) Passiiviset pyydykset Koukkupyydykset Pitkätsiimat Muut koukkupyydykset Ajoverkot ja seisovat verkot Merrat ja sulkupyydykset Passiiviset monitoimipyydykset Muut (täsmennettävä) Monitoimipyydykset Liikkuvien ja passiivisten pyydysten yhdistelmät Alukset, joilla ei ole lisenssiä









Lisäys V (D jakso)







Kalastuskapasiteettiyksiköt pyyntimenetelmätyypeittäin Pyyntimenetelmä Kalastuskapasiteettiyksiköt Vedettävät pyydykset kW ja GT Seisovat pyydykset kW ja GT Monitoimialukset kW ja GT









Lisäys VI (D jakso)







Tiettyyn pyyntiponnistukseen liittyvät kannat Laji ja alue Kynnys () Kynnys () Lohi (Itämeri) 30 % 5 % Turska (kaikki alueet paitsi Välimeri) 30 % 5 % Kolja (kaikki alueet paitsi Välimeri) 30 % 5 % Seiti (kaikki alueet paitsi Välimeri) 30 % 5 % Valkoturska (kaikki alueet paitsi Välimeri) 30 % 5 % Punakampela (kaikki alueet paitsi Välimeri) 30 % 5 % Kielikampela (kaikki alueet paitsi Välimeri) 10 % 5 % Kielikampela (Välimeri) 30 % 5 % Merirapu (kaikki alueet) 30 % 5 % Kummeliturska (kaikki alueet) 30 % 5 % Sardelli (kaikki alueet) 30 % 5 % Sardiini (kaikki alueet) 50 % 5 % Makrilli (kaikki alueet paitsi Välimeri) 50 % 10 % Piikkimakrilli (kaikki alueet paitsi Välimeri) 50 % 10 % Miekkakala (kaikki alueet) 30 % 5 % Tonnikala (kaikki alueet) 30 % 5 % Isosilmätonnikala (kaikki alueet) 30 % 5 % Valkotonnikala (kaikki alueet) 30 % 5 % Keltaevätonnikala (kaikki alueet) 30 % 5 % Silli/silakka (kaikki alueet paitsi Välimeri) 50 % 10 % Kilohaili (kaikki alueet paitsi Välimeri) 50 % 10 % Tuulenkala (kaikki alueet paitsi Välimeri) 70 % Harmaaturska (kaikki alueet paitsi Välimeri) 70 % Ankerias (kaikki alueet) 30 % (1) Kalastuspäivänä arvioidaan kohdelajina olleen yksi tietty laji, jos tämän lajin osuus päivän kokonaissaaliista on suurempi kuin kynnys 1. (2) Kalastuspäivän katsotaan vaikuttavan merkittävästi tiettyyn lajiin, jos tämän lajin prosenttiosuus päivän kokonaissaaliista on suurempi kuin kynnys 2.

▼B









Lisäys VII (D jakso)

Kohdelajit ja -syvyydet (LO)







Kanta Alue Kynnysarvo Turska NAFO 30 % Lestikala Kaikki alueet 30 % Grönlanninpallas Kaikki alueet 30 % Punasimput Kaikki alueet 30 % Pandalus spp. Kaikki alueet 30 % Pagellus bogaraveo ICES 30 % Aphanopus carbo ICES 30 % Argentina silus ICES 30 % Beryx spp. ICES 30 % Coryphaenoides rupestris ICES 30 % Hoplostethus atlanticus ICES 30 % Molva dypterygia ICES 30 % Molva molva ICES 30 % Syvyysasteikko: 0-200 m, 201-500 m, 501-1 000 m, > 1 000 m.









Lisäys VIII (D jakso)

Pyyntiponnistustietojen väliaikainen luokittelujärjestelmä (VO)









Lisäys IX (D jakso)

Pyyntiponnistuksen määrittely suhteessa kalastustoimintaan (LO)







Pyydystyyppi Muuttuja Troolit Troolin vetokerran kesto × kW Nuotat Nostojen lukumäärä Verkot Verkkojen lukumärä × pituus × merelläoloaika Pitkätsiimat Koukkujen lukumäärä × merelläoloaika Merrat, sulkupyydykset ja paunetit Lukumäärä × vuosittainen merelläoloaika









Lisäys X (D jakso)

Pyyntimenetelmien yksityiskohtainen luokittelujärjestelmä

I) Liikkuvat pyydykset

a) Puomitroolarit

1. Koneteho < 221 kW, Pohjanmerellä toimivat alukset i) silmäkoko: < 32 mm, 80-109 mm, ≥ 110 mm

2. Koneteho ≥ 221 kW, Pohjanmerellä toimivat alukset i) silmäkoko: 80-109 mm, ≥ 110 mm

3. Muualla kuin Pohjanmerellä toimivat troolarit i) silmäkoko: < 32 mm, 80-109 mm, ≥ 110 mm

b) Pohjatroolarit ja pohjanuotta-alukset

1. Pohjatroolarit

i) yksittäistroolari, paritroolari, muu monirikitrooli, nelipaneelinen trooli, korkeasuinen trooli

ii) silmäkoko: < 32 mm, 32-54 mm, 55-69 mm, 70-79 mm, 80-109 mm, ≥ 110 mm

iii) i) ja ii) voidaan yhdistää

2. Kierrenuotta-alukset

i) silmäkoko: < 32 mm, 32-54 mm, 55-69 mm, 70-79 mm, 80-109 mm, ≥ 110 mm

3. Vedettävät kierrenuotat

i) silmäkoko: < 32 mm, 32-54 mm, 55-69 mm, 70-79 mm, 80-109 mm, ≥ 110 mm

c) Pelagiset troolit ja kierrenuotta-alukset

1. Pelagiset troolit

i) troolari, paritroolari

ii) silmäkoko: Trooli: < 32 mm, 32-54 mm, 55-69 mm, 70-79 mm, 80-109 mm, ≥ 110 mm (Atlantti ja Pohjanmeri); < 32 mm, 32-90 mm, 91-105 mm, 106-119 mm, ≥ 120 mm (Itämeri); 14-49 mm, 50-99 mm, 100-119 mm, ≥ 120 mm (Välimeri)

2. Pelagiset nuotat ja kierrenuotat

i) joissa kalojen lajittelulaite (FAD)

ii) joissa ei FAD:ia

d) Harat

i) hydrauliset harat

ii) muut harat

II. Passiiviset pyydykset

a) Kiinteät pyydykset ja siimat

1. Kiinteät verkot

i) yksinkertaiset riimuverkot

ii) kaksinkertaiset riimuverkot

iii) tavalliset verkot

iv) alaluokittelu silmäkoon mukaan myös sallittu: 10-99 mm, 100-119 mm, ≥ 120 mm (Atlantti ja Pohjanmeri); < 105 mm, 105-119 mm, ≥ 120 mm (Itämeri)

2. Pitkätsiimat

i) pintasiimat

ii) pohjasiimat

iii) välivesisiimat

3. Muut koukkupyydykset

i) vedettävät uistinsiimat

ii) vapapyydys, elävä syötti

iii) vapapyydys, ei elävää syöttiä

b) Ajoverkot

i) silmäkoot Itämerellä: ≤ 30 mm, ≥ 150 mm

ii) silmäkoot Välimerellä: ≤ 150 mm, 151-299 mm, ≥ 300 mm

c) Merrat ja sulkupyydykset

i) kalamerrat, myös rysät ja paunetit

ii) äyriäismerrat, jotka on mahdollisesti jaettu alaluokkiin kohdelajeittain.

▼M1









Lisäys XI (E jakso)

Luettelo virkistyskalastuksen kohdekannoista (VO)

1) Lohi (Itämeren ja Pohjanmeren merivedet): Saalistiedot kerätty painona ja lukumääränä luokiteltuna seuraavasti: — lisäyksessä 1 olevan tason 2 maantieteellisten alueiden mukaisesti.

2) Tonnikala (kaikki alueet): Saalistiedot kerätty painona ja lukumääränä luokiteltuna seuraavasti: — vuosittain, — lisäyksessä 1 olevan tason 2 maantieteellisten alueiden mukaisesti. — erottelemalla alle ja yli 10-kiloisten kalojen saaliit.

3) Turska alueilla III, IV, V, VI ja VII: Saalistiedot kerätty painona: — lisäyksessä 1 olevan tason 2 maantieteellisten alueiden mukaisesti.

Näiden tutkimusten päätelmät on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2007.









Lisäys XII (E jakso)







Luettelo kannoista, joiden purettuja ja poisheitettyjä saaliita seurataan (VO) Laji Alue/kanta Osite Pois heitetyt saaliit Laaja ohjelma Vähimmäisohjelma Laaja ohjelma ICES-alue I, II Lasiankerias Anguilla anguilla I, II Q2 M1 Kelta-ankerias Anguilla anguilla I, II Q2 M1 Hopea-ankerias Anguilla anguilla I, II Q2 M1 Atlantin-Skandinavian silli Clupea harengus IIa, V Q2 M2 Y Turska Gadus morhua I, II Q2 M2 Y Kolja Melanogrammus aeglefinus I, II Q2 M2 Y Mustakitaturska Micromesistius poutassou I–IX, XII, XIV Q2 M1 T Pohjankatkarapu Pandalus borealis I, II Y2 Q2 T Seiti Pollachius virens I, II Q2 M2 Y Punasimput Sebastes spp. I, II Y3 Q2 T Piikkimakrilli Trachurus trachurus IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde Q2 M1 T Pohjanmeri (Skagerrak), ICES-alue IIIa (pohjoinen) Tuulenkalat Ammodytidae IIIa N Q2 M1 T Lasiankerias Anguilla anguilla IIIa N Q2 M1 Kelta-ankerias Anguilla anguilla IIIa N Q2 M1 Hopea-ankerias Anguilla anguilla IIIa N Q2 M1 Silli/silakka Clupea harengus IV, VIId, IIIa/22–24, IIIa Q2 M1 Y Turska Gadus morhua IV, VIId, IIIa Q2 M2 Y Kolja Melanogrammus aeglefinus IV, IIIa Q2 M1 Y Kummeliturska Merluccius merluccius IIIa, IV, VI, VII, VIIIab Q2 M1 Y Mustakitaturska Micromesistius poutassou I–IX, XII, XIV Q2 M1 T Keisarihummeri Nephrops norvegicus Toiminnallinen yksikkö Q0 M0 Y Pohjankatkarapu Pandalus borealis IIIa, IVa itä R2 Q1 T Punakampela Pleuronectes platessa IIIa Q2 M1 Y Seiti Pollachius virens IV, IIIa, VI Q2 M1 Y Makrilli Scomber scombrus IIIa, IVbc, VIId Q2 M1 T Kielikampela Solea solea IIIa R2 Q1 Y Kilohaili Sprattus sprattus IIIa Q2 M1 T Harmaaturska Trisopterus esmarki IV, IIIa Q2 M1 T ICES-alue III, sis. Itämeren (ei Skagerrakia) Lasiankerias Anguilla anguilla Kaikki alueet Q2 M1 Kelta-ankerias Anguilla anguilla Kaikki alueet Q2 M1 Hopea-ankerias Anguilla anguilla Kaikki alueet Q2 M1 Silli/silakka Clupea harengus 22–24/25–29, 32/30/31/Riianlahti Q2 M1 T Turska Gadus morhua IIIa S/22–24, 3d/25–32 Q2 M2 Y Kummeliturska Merluccius merluccius IIIa, IV, VI, VII, VIIIab Q2 M1 Y Mustakitaturska Micromesistius poutassou I–IX, XII, XIV Q2 M1 T Keisarihummeri Nephrops norvegicus Toiminnallinen yksikkö Q0 M0 Y Kampela Platichthys flesus IIIa–d Q2 M1 T Punakampela Pleuronectes platessa IIIa Q2 M1 Y Lohi Salmo salar IIIb–d, 22–31/32 R2 Q1 T Meritaimen Salmo trutta IIIb–d R2 Q2 T Kielikampela Solea solea IIIa R2 Q1 Y Kilohaili Sprattus sprattus IIIa S/IIIb–d Q2 M1 T Pohjanmeri & itäinen Kanaali, ICES-alueet IV, VIId Tuulenkalat Ammodytidae IV Q1 M1 T Lasiankerias Anguilla anguilla IV, VIId Q2 M1 Kelta-ankerias Anguilla anguilla IV, VIId Q2 M1 Hopea-ankerias Anguilla anguilla IV, VIId Q2 M1 Hopeakuoreet Argentina spp. IV Z2 R2 T Silli/silakka Clupea harengus IV, VIId, IIIa Q2 M1 Y Katkarapu Crangon crangon IV, VIId Q1 M1 T Meribassi Dicentrarchus labrax IV, VIId Y3 Q3 T Turska Gadus morhua IV, VIId, IIIa Q2 M1 Y Lasikampelalaji Lepidorhombus boscii IV, VIId Y2 Q2 T Lasikampela Lepidorhombus whiffiagonis IV, VIId Y2 Q2 T Merikrottilaji Lophius budegassa IV, VIId Y2 Q2 T Merikrotti Lophius piscatorius IV, VI Y2 Q2 T Kolja Melanogrammus aeglefinus IV, IIIa Q2 M1 Y Valkoturska Merlangius merlangus IV, VIId Q2 M1 Y Kummeliturska Merluccius merluccius IIIa, IV, VI, VII, VIIIab Q2 M2 Y Mustakitaturska Micromesistius poutassou I–IX, XII, XIV Q2 M1 T Pikkupääkampela Microstomus kitt IV, VIId Z2 R2 T Pikkumullo Mullus barbatus IV, VIId Z2 Q2 T Keltajuovamullo Mullus surmuletus IV, VIId Z2 Q2 T Keisarihummeri Nephrops norvegicus Toiminnallinen yksikkö Q0 M0 Y Pohjankatkarapu Pandalus borealis IIIa, IVa itä/IVa R2 Q1 T Punakampela Pleuronectes platessa IV/VIId Q2 M1 Y Seiti Pollachius virens IV, IIIa, VI Q2 M1 Y Piikkikampela Psetta maxima IV, VIId Q2 M1 T Okarausku Raja clavata IV, VIId Z2 R2 T Kynsirausku Raja radiata IV, VIId Z2 R2 T Marmorirausku Raja naevus IV, VIId Z2 R2 T Pisterausku Raja montagui IV, VIId Z2 R2 T Muut rauskut Rajidae IV, VIId Z2 R2 T Makrilli Scomber scombrus IIIa, IVbc, VIId Q2 M1 T Silokampela Scopthalmus rhombus IV, VIId Q2 M1 T Kielikampela Solea solea IV/VIId Q2 M1 Y Kilohaili Sprattus sprattus IV Q1 M1 T Piikkimakrillit Trachurus spp. IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/IIIa, IVbc, VIId Z2 R2 T Harmaaturska Trisopterus esmarki IV Q1 M1 Y Koillis-Atlantti ja läntinen Kanaali – ICES-alueet V, VI, VII (ei d), VIII, IX, X, XII, XIV Lasiankerias Anguilla anguilla Kaikki alueet Q2 M1 Kelta-ankerias Anguilla anguilla Kaikki alueet Q2 M1 Hopea-ankerias Anguilla anguilla Kaikki alueet Q2 M1 Huotrakalat Aphanopus spp. IXa, X Q2 Q3 T Hopeakuoreet Argentina spp. Kaikki alueet Z2 R2 T Limapäät Beryx spp. X R2 Q2 T Taskurapu Cancer pagurus Kaikki alueet Z2 Y2 T Piikkihailaji Centrophorus granulosus Kaikki alueet Y2 M4 T Piikkihailaji Centrophorus squamosus Kaikki alueet Y2 M4 T Syvännepiikkihai Centroscymnus coelolepis Kaikki alueet Y2 M4 T Silli/silakka Clupea harengus VIa/VIa N/VIA S, VIIbc/VIIa/VIIj Q2 M1 Y Meriankerias Conger conger X R2 Q2 T Lestikala Coryphaenoides rupestris Kaikki alueet Y2 Q2 T Meribassi Dicentrarchus labrax Kaikki alueet, paitsi IX Y2 Q2 T Sardelli Engraulis encrasicolus VIII Q2 M1 T Sardelli Engraulis encrasicolus IXa (vain Cádiz) Q2 M2 T Turska Gadus morhua Vb, VI, XII, XIV Y2 Q2 Y Turska Gadus morhua Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIb–k/VIII Q2 M2 T Sinisuusimppu Helicolenus dactylopterus IXa, X Q2 M2 T Hummeri Homarus gammarus Kaikki alueet Z2 Y2 T Keltaroussi Hoplostethus atlanticus Kaikki alueet Z2 Y2 T Lasikampelalaji Lepidorhombus boscii VIIIc, IXa Q2 M2 T Lasikampela Lepidorhombus whiffiagonis VI/VII, VIIIabd Q2 M2 Y Lasikampela Lepidorhombus whiffiagonis VIIIc, IXa Q2 M2 T Kalmari Loligo vulgaris VIIIc, IXa Y2 Q2 T Merikrottilaji Lophius budegassa IV, VI/VIIe–k, VIIIabd/VIIIc, IXa Q2 M2 T Merikrotti Lophius piscatorius IV, VI/VIIb–k, VIIIabd/VIIIc, IXa Q2 M2 T Kolja Melanogrammus aeglefinus Va/Vb, VI, XII, XIV Y2 Q2 Y Kolja Melanogrammus aeglefinus VIa/VIb/VIIa/VIIb–k Q2 M2 Y Valkoturska Merlangius merlangus Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k Q2 M2 Y Valkoturska Merlangius merlangus VIII/IX, X Y2 Q2 T Kummeliturska Merluccius merluccius IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa Q2 M2 Y Mustakitaturska Micromesistius poutassou I–IX, XII, XIV Q2 M1 T Tylppäpyrstömolva Molva dypterygia X R2 Q2 T Molva Molva molva Kaikki alueet Y2 Q2 T Keltajuovamullo Mullus surmuletus Kaikki alueet Z2 Y2 T Keisarihummeri Nephrops norvegicus Toiminnallinen yksikkö Q0 M0 Y Meritursas Octopus vulgaris VIIIc, IXa Y2 Q2 T Katkarapulaji Parapenaeus longirostris IXa Y2 Q2 T Luikeroturska Phycis phycis X Q2 M2 T Punakampela Pleuronectes platessa VIIa/VIIe/VIIfg Q2 M2 Y Seiti Pollachius virens Va/Vb/IV, IIIa, VI Q2 M2 T Seiti Pollachius virens VII, VIII, IX, X Y2 Q2 T Hylkyahven Polyprion americanus X Y2 Q2 T Pilkkurausku Raja brachyura Kaikki alueet Y2 Q2 T Okarausku Raja clavata Kaikki alueet Y2 Q2 T Pisterausku Raja montagui Kaikki alueet Y2 Q2 T Marmorirausku Raja naevus Kaikki alueet Y2 Q2 T Muut rauskut Rajidae Kaikki alueet Y2 Q2 T Grönlanninpallas Reinhardtius hippoglossoides V, VI, XII, XIV Y2 Q2 T Sardiini Sardina pilchardus VIIIabd/VIIIc, IXa Q2 M1 T Japaninmakrilli Scomber japonicus VIII, IX Y2 R2 T Makrilli Scomber scombrus II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX/VIIIc, IXa Q2 M1 T Punasimput Sebastes spp. V, VI, XII, XIV Q2 M2 T Seepia Sepia officinalis VIIIc, IXa Y2 Q2 T Kielikampela Solea solea VIIa/VIIe/VIIfg/VIIIab Q2 M2 T Kielikampela Solea solea VIIbc/VIIhk/IXa Y2 Q2 T Hammasahvenet Sparidae VIIIc, IXa, X Y2 Q2 T Piikkimakrillilaji Trachurus picturatus X Q2 M2 T Piikkimakrilli Trachurus trachurus IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/VIIIc, IXa/X Q2 M1 T Partaturska Trisopterus luscus VIIIc, IXa Y2 Q2 T Välimeri Lasiankerias Anguilla anguilla Kaikki alueet Q2 M1 Kelta-ankerias Anguilla anguilla Kaikki alueet Q2 M1 Hopea-ankerias Anguilla anguilla Kaikki alueet Q2 M1 Katkarapulaji Aristeomorpha foliacea 1.3, 2.2, 3.1 Q6 M6 T Katkarapulaji Aristeus antennatus 1.1, 1.3, 2.2, 3.1 Q6 M6 T Boga Boops boops 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 Y6 Q6 T Dolfiini Coryphaena hippurus Kaikki alueet Y6 Q6 Dolfiini Coryphaena equiselis Kaikki alueet Z6 R6 Meribassi Dicentrarchus labrax 1, 2 Y6 Q6 T Pikkumyskitursas Eledone cirrosa Kaikki alueet Y6 Q6 T Myskitursas Eledone moschata Kaikki alueet Y6 Q6 T Sardelli Engraulis encrasicolus Kaikki alueet Q6 M6 T Kyhmykurnusimppu Eutrigla gurnardus 1.3, 2.2, 3.1 Y6 Q6 T Kalmarit Illex spp., Todarodes spp. 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 Q6 M6 T Purjekalat Istiophoridae Kaikki alueet Q5 Q4 T Kalmari Loligo vulgaris 1.3, 2.2, 3.1 Y6 Q6 T Merikrotti Lophius budegassa 1.1, 1.3, 2.2, 3.1 Q6 M6 T Merikrotti Lophius piscatorius 1.1, 1.3, 2.2, 3.1 Q6 M6 T Kummeliturska Merluccius merluccius Kaikki alueet Q6 M6 T Juovakeltit Mugilidae 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 Q6 M6 T Pikkumullo Mullus barbatus Kaikki alueet Q6 M6 T Keltajuovamullo Mullus surmuletus Kaikki alueet Q6 M6 T Keisarihummeri Nephrops norvegicus 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 Q6 M6 T Meritursas Octopus vulgaris Kaikki alueet Q6 M6 T Pagelli Pagellus erythrinus 1.1, 1.2, 2.1, 2.2, 3.1 Y6 Q6 T Katkarapulaji Parapenaeus longirostris 1.1, 1.3, 2.2, 3.1 Q6 M6 T Katkarapulaji Penaeus kerathurus 3.1 Y6 Q6 T Okarausku Raja clavata 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 Y6 Q6 T Peilirausku Raja miraletus 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 Y6 Q6 T Sarda Sarda sarda Kaikki alueet Q5 Q4 T Sardiini Sardina pilchardus Kaikki alueet Q6 M6 T Makrillit Scomber spp. 1.3, 2.2, 3.1 Y6 Q6 T Hait Selachii Kaikki alueet Q5 Q4 T Seepia Sepia officinalis 1.3, 2.1, 3.1 Q6 M6 T Kielikampela Solea vulgaris 1.2, 2.1, 3.1 Y6 Q6 T Kultaotsa-ahven Sparus aurata 1.2, 3.1 Y6 Q6 T Pikarellit Spicara spp. 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 Y6 Q6 T Sirkkaäyriäinen Squilla mantis 1.3, 2.1, 2.2 Q6 M6 T Valkotonnikala Thunnus alalunga Kaikki alueet Q5 Q4 T Tonnikala Thunnus thynnus Kaikki alueet Q5 Q4 T Välimeren piikkimakrilli Trachurus mediterraneus 1.1, 1.3, 3.1 Y6 Q6 T Piikkimakrilli Trachurus trachurus 1.1, 1.3, 3.1 Y6 Q6 T Isokurnusimppu Trigla lucerna 1.3, 2.2, 3.1 Y6 Q6 T Venussimpukat Veneridae 2.1, 2.2 Q6 M6 T Miekkakala Xiphias gladius Kaikki alueet Q5 Q4 T NAFO-alueet Turska Gadus morhua 2J3KL Y2 Q2 Y Turska Gadus morhua 3M Y2 Q2 Y Turska Gadus morhua 3NO Y2 Q2 Y Turska Gadus morhua 3Ps Y2 Q2 T Turska Gadus morhua SA 1 Y2 Q2 Y Mustaeväkampela Glyptocephalus cynoglossus 3NO Y2 Q2 T Liejukampela Hippoglossoides platessoides 3LNO Y2 Q2 T Liejukampela Hippoglossoides platessoides 3M Y2 Q2 T Ruostekampela Limanda ferruginea 3LNO Y2 Q2 T Lestikalat Macrouridae SA 2 + 3 Y2 Q2 T Pandalus-katkaravut Pandalus spp. 3M Q2 M2 Y Rauskut Raja spp. SA 3 Y2 Q2 T Grönlanninpallas Reinhardtius hippoglossoides 3KLMNO Y2 Q2 Y Grönlanninpallas Reinhardtius hippoglossoides SA 1 Y2 Q2 T Punasimput Sebastes spp. 3M Y2 Q2 Y Punasimput Sebastes spp. 3LN Y2 Q2 Y Punasimput Sebastes spp. 3O Y2 Q2 Y Punasimput Sebastes spp. SA 1 Y2 Q2 Y Laajasti vaeltavat lajit, Atlantti, Intian valtameri, Tyynimeri Auksidit Auxis spp. Y M4 Y Tunniina Euthynnus alleteratus Y M4 Y Purjekalat Istiophoridae Y M4 Y Makrillihai Isurus oxyrinchus Y M4 T Boniitti Katsuwonus pelamis M5 M4 T Sillihai Lamna nasus Y M4 T Sinihai Prionace glauca Y M4 T Sarda Sarda sarda Y M4 Y Hait Squalidae Y M4 Y Valkotonnikala Thunnus alalunga M5 M4 T Keltaevätonnikala Thunnus albacares M5 M4 Y Isosilmätonnikala Thunnus obesus M5 M4 Y Tonnikala Thunnus thynnus M5 M4 T Miekkakala Xiphias gladius M5 M4 T CECAF FAO 34 Mustahuotrakala Aphanopus carbo Madeira Q2 M2 T Kummeliturskat Merluccius spp. Atlantti EY Q6 M6 T Meritursas Octopus vulgaris Atlantti EY Q4 M4 T Katkarapulaji Parapeneus longirostris Atlantti EY Q2 M2 T Katkarapulaji Penaeus notialis Atlantti EY Q3 M3 T Sardiini Sardina pilchardus Atlantti EY Q5 M5 T Japaninmakrilli Scomber japonicus Madeira Q2 M2 T Piikkimakrillit Trachurus spp. Madeira Q2 M2 T WECAF Punanapsija Lutjanus purpureus Ranskan Guyanan talousvyöhyke Y6 Q7 T Penaeus-katkaravut Penaeus subtilis Ranskan Guyanan talousvyöhyke M6 M7 T









Lisäys XIII







Luettelo laajan ohjelman valinnaisista lajeista Laji Alue/kanta Osite ICES-alue I, II Grönlanninpallas Reinhardtius hippoglossoides I, II Y3 Pohjanmeri (Skagerrak), ICES-alue IIIa (pohjoinen) Hietakampela Limanda limanda IIIa N R2 Valkoturska Merlangius merlangus IIIa N R2 Hait Squalidae IIIa N Z3 ICES-alue III, sis. Itämeren (ei Skagerrakia) Siika Coregonus lavaretus IIId R2 Hauki Esox lucius IIId R2 Hietakampela Limanda limanda IIIa S, IIIb–d R2 Kolja Melanogrammus aeglefinus IIIa S R2 Valkoturska Merlangius merlangus IIIa S R2 Ahven Perca fluviatilis IIId R2 Punakampela Pleuronectes platessa IIIb–d R2 Seiti Pollachius virens IIIa S R2 Piikkikampela Psetta maxima IIIb–d R2 Kuha Stizostedion lucioperca IIId R2 Pohjanmeri ja itäinen Kanaali, ICES-alueet IV, VIId Merikissat Anarhichas spp. IV Z3 Keila Brosme brosme IV, IIIa Z3 Mustaeväkampela Glyptocephalus cynoglossus IV Z3 Sinisuusimppu Helicolenus dactylopterus IV Z3 Hietakampela Limanda limanda IV, VIId Z2 Isolestikala Macrourus berglax IV, IIIa Z3 Tylppäpyrstömolva Molva dypterygia IV, IIIa Z3 Molva Molva molva IV, IIIa Z3 Kampasimpukka Pecten maximus VIId Z2 Luikeroturska Phycis phycis IV Z3 Grönlanninpallas Reinhardtius hippoglossoides IV Z3 Lohi Salmo salar IV Z0 Punasimput Sebastes spp. IV Z3 Syvänmeren hait Selachii IV Z3 Pienet hait Selachii IV, VIId Z3 Piikkihai Squalus acanthias IV, VIId Z3 Koillis-Atlantti ja läntinen Kanaali, ICES-alueet V, VI, VII (ei d), VIII, IX, X, XII, XIV Huotrakalat Aphanopus spp. Kaikki alueet, paitsi IXa, X Z2 Kotkakala Argyrosoma regius Kaikki alueet Z2 Limapäät Beryx spp. Kaikki alueet, paitsi X Z2 Kuningaskotilot Busycon spp. Kaikki alueet Y2 Meriankerias Conger conger Kaikki alueet, paitsi X Y2 Meribassi Dicentrarchus labrax IX Y2 Mustaeväkampela Glyptocephalus cynoglossus VI, VII Y2 Sinisuusimppu Helicolenus dactylopterus Kaikki alueet, paitsi IXa, X Z2 Kalmari Loligo vulgaris Kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa Y2 Villakuore Mallotus villosus XIV Y2 Kielikampela Microchirus variegatus Kaikki alueet Y2 Pikkupääkampela Microstomus kitt Kaikki alueet Z2 Tylppäpyrstömolva Molva dypterygia Kaikki alueet, paitsi X Y2 Meritursas Octopus vulgaris Kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa Z2 Pandalus-katkaravut Pandalus spp. Kaikki alueet Z2 Luikeroturska Phycis phycis Kaikki alueet, paitsi X Z2 Punakampela Pleuronectes platessa VIIbc/VIIhk/VIII, IX, X Y2 Lyyraturska Pollachius pollachius Kaikki alueet Y2 Lohi Salmo salar Kaikki alueet Z0 Seepia Sepia officinalis Kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa Z2 Veitsisimpukat Solen spp. Kaikki alueet Z2 Hammasahvenet Sparidae Kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa, X Z2 Piikkihai Squalus acanthias Kaikki alueet Y2 Välimeren piikkimakrilli Trachurus mediterraneus VIIIc, IXa Y2 Partaturskat Trisopterus spp. Kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa Z2 Muut syvänmeren lajit Muut syvänmeren lajit Kaikki alueet Z2 Välimeri Mustakitaturska Micromesistius poutassou 1.1, 3.1 Y6 NAFO-alueet Pandalus-katkaravut Pandalus spp. 3LN Y2 CECAF FAO 34 Sardelli Engraulis encrasicolus Y7 Hopeahuotrakala Lepidopus caudatus Mauritania Y7 Kalmari Loligo vulgaris Atlantti EY Y7 Sarda Sarda sarda Mauritania Q7 Kultasardiini Sardinella aurita Mauritania, Atlantti EY Y7 Pilkkapyrstösardiini Sardinella maderensis Mauritania, Atlantti EY Y7 Japaninmakrilli Scomber japonicus Mauritania Y7 Seepia Sepia hierredda Atlantti EY Y7 Eväkalat Sparidae, Serranidae, Haemulidae Atlantti EY Y7 Piikkimakrilli Trachurus trachurus Mauritania Y7 Piikkimakrillilaji Trachurus trecae Mauritania Y7 Huotrakalat Trichiuridae Y7 CCAMLR FAO 58 Makrillijääkala Champsocephalus gunnari Kerguelen Y6 Hammasjääahven Dissostichus eleginoides Kerguelen Y6 Lestikalat Macrouridae Kerguelen, Crozet Y6 Jääahvenlaji Notothenia squamifrons Kerguelen Y6 Rauskut Raja spp. Kerguelen, Crozet Y6 Lounais-Atlantti FAO 41 Hammasjääahven Dissostichus eleginoides Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta Y7 Punarihmanilkka Genypterus blacodes Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta Y7 Lyhyteväinen kalmari Illex argentinus Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta Q7 Patagoniankalmari Loligo gahi Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta Q7 Lestikalat Macrourus spp. Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta Y7 Patagonianhoki Macruronus magellanicus Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta Y7 Etelänkummeliturska Merluccius australis Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta Y7 Argentiinankummeliturska Merluccius hubbsi Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta Q7 Turskalaji Micromesistius australis Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta Y7 Antarktiset ahvenet Notothenia spp., Patagonotothen spp. Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta Y7 Turskalaji Salilota australis Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta Y7 Angola FAO 47 Katkarapulaji Aristeus varidens Angola Q7 Katkarapulaji Parapenaeus longirostris Angola Q7 Penaeus-katkaravut Penaeus spp. Angola Q7









Lisäys XIV (G jakso)







Luettelo tutkimuksista (VO, LO) Tutkimuksen nimi Alue Ajanjakso Päätavoitteet (lajit jne.) Tutkimusponnistus Painopiste Päiviä Nostokertoja ICES-alue III, sis. Itämeren BITS 1./4. vuosineljännes IIIaS, IIIb–d 1. ja 4. vuosineljännes Turska- ja muut pohjakalalajit 129–157 510 1 IBTS 1./3. vuosineljännes IIIa 1. ja 3. vuosineljännes Kolja, turska, seiti, silli/silakka, kilohaili, valkoturska, makrilli, harmaaturska 22–26 95 1 Sillin/silakan kaikuluotaintutkimus IIIa ja IIIb–d 3. ja 4. vuosineljännes Silli/silakka, kilohaili 60–74 180 1 Kilohailin kaikuluotaintutkimus IIIc–d 2. vuosineljännes Kilohaili 32–39 85 1 Sillin/silakan poikastutkimus IIIc 2. vuosineljännes Sillin/silakan poikaset 54–66 400 2 Saksan kampelakalatutkimus IIIc 3. vuosineljännes Kampela 24–30 20 2 Pohjanmeri, itäinen Kanaali ja alue II IBTS 1. vuosineljännes IV, IIIa 1. vuosineljännes Kolja, turska, seiti, silli, kilohaili, valkoturska, makrilli, harmaaturska 117–143 360 1 Atlantin-Skandinavian sillin tutkimus IIa Toukokuu Silli, mustakitaturska 27–33 90 + seuranta 1 IBTS 3. vuosineljännes IV, IIIa 3. vuosineljännes Kolja, turska, seiti, silli/silakka, kilohaili, valkoturska, makrilli, harmaaturska 117–143 360 1 Pohjanmeren sillin kaikuluotaintutkimus IV, IIIa Heinäkuu Silli, kilohaili 68–83 150 + seuranta 1 BTS (puomitroolitutkimus) IVb, IVc, VIId 3. vuosineljännes Punakampela, kielikampela 50–62 280 1 Kielikampelan verkkotutkimus IVb, IVc 3. vuosineljännes Kielikampela, punakampela 14–17 60 1 Nuorten pohjakalojen tutkimus Pohjanmeren rannikot 3. ja 4. vuosineljännes Punakampela, kielikampela, hietakatkarapu 117–143 1 000 1 Sillin poikastutkimus IV, VIId 1. ja 4. vuosineljännes Sillin ja kilohailin poikaset 37–45 390 2 Grönlanninpallastutkimus IIb vedenalaiset rinteet Lokakuu vuodesta 1997 lähtien Grönlanninpallas 27–33 120 krt 300–750 metrin syvyydestä 2 Meriravun videokameratutkimus IVa, IVb 1. ja 4. vuosineljännes Merirapu 17–21 90 2 Kanaalin pohjakalatutkimus VIId 4. vuosineljännes Valkoturska, turska, partaturska, punakampela, punakurnusimppu, meriruutana, pikkumullo 27–33 100 2 Saksan turskatutkimus Deutsche Bucht 1. ja 4. vuosineljännes Turska, valkoturska, punakampela ja hietakampela 14–18 70 2 Makrillin mätitutkimus IV Touko-heinäkuu (joka 3. vuosi) Makrillin mädintuotanto 14 130 1 Koillis-Atlantti ja läntinen Kanaali Läntinen IBTS 4. vuosineljännes VIa, VII, VIII, IXa Loka-marraskuu Pohjakalatutkimus (turskansukuiset ja pelagiset), runsausindeksit 149–182 580 1 ISBCBTS VIIa, f, g Syyskuu Kielikampela, punakampela 22–26 120 1 Makrillin/piikkimakrillin mätitutkimukset VIa, VII, VIII, IXa Tammi-heinäkuu (joka 3. vuosi) Makrillin/piikkimakrillin mädintuotanto 252–308 1 750 plankton- /50 pohjatrooli 1 Kutevan/esikutevan sillin kaikuluotaintutkimus VIa, VIIa, g Heinä-, syys-, marras-, maalis-, tammikuu Silli, kilohaili 126–154 Kaikuluotainseuranta 1 Sardiinin, sardellin ja makrillin kaikuluotaintutkimus VIII + IX Maalis-, huhti-, toukokuu Sardiinin, sardellin, makrillin ja piikkimakrillin runsausindeksit 77–95 140 1 BIOMAN VIII Toukokuu Sardellin kutevan kannan biomassa (DEP) 18–22 600/20 pelagista nostokertaa 1 Punasimppututkimus Irmingerinmeri Kesäkuu (joka 2. vuosi) Punasimppujen määrät ja ikä 24–30 20 1 Sardine DEPM VIIIc, IXa Kevät (VIII), talvi (IX), joka 3. vuosi Sardiinin kutevan kannan biomassa ja CUFESin käyttö arvioiden parantamiseksi 108–132 1 200 1 WCBTS VIIe Lokakuu Kielikampela, punakampela, merikrotti, pikkupääkampela 7–9 55 1 Mustakitaturskatutkimus VI, VII Maalis-huhtikuu Mustakitaturska 40 80 1 RESSGASC VIIIa, b Touko- ja lokakuu Kummeliturskan ja kielikampelan runsausindeksit ja pois heitetyt määrät 22–26 70 2 Meriravun videokameratutkimus VIa Merirapu (kololaskenta) 28–34 200 2 Mädintuotannon tutkimus VIIa Tammi-toukokuu (joka 5. vuosi) Mädintuotanto (pohjakalat) 58–70 800 2 DARD pohjakalat VIIa Maaliskuu Pohjakalatutkimus (turskansukuiset ja pelagiset) 9–11 45 2 DARD sillinpoikaset VIIa Marraskuu Poikasindeksit: silli 5–6 60 2 DARD MIK-verkko VIIa Touko-/kesäkuu Pelagisten poikasten indeksit: turskansukuiset 5–6 45 2 DARD merirapu VIIa Huhti- ja elokuu Levinneisyys ja biologia: meriravut 14–18 80 2 Nuorten punakampeloiden tutkimus VIIa Toukokuu Nuoret punakampelat 6–8 25 2 Merirapu VIIa Kesäkuu Merirapujen ekologia 6–8 25 2 Turskan merkitseminen VIIa, b, VIa-b Maaliskuu Turska 9–11 30 2 Mäti- ja poikastutkimus VI Huhtikuu Pohjakalat (turskansukuiset) 25–31 70 2 ARSA IXa Maaliskuu Pohjakalalajien runsausindeksit 15–19 50 2 Sardiinien kaikuluotaintutkimus (SAR) IXa Marraskuu Runsausindeksit, rekrytointi 23–29 40 2 Merirapu IXa Kesäkuu Meriravun runsausindeksit ja rekrytointi 15–19 60 2 Pohjakalatutkimus kesällä IXa Heinä-/elokuu Kummeliturskan, piikkimakrillin ja makrillin määrät 23–28 65 2 Syvänmeren kalojen tutkimus IXa Elo-/syyskuu Syvänmeren kalojen runsausindeksit 41–50 130 2 ARQDAÇO X Huhti-/toukokuu Sinisuusimpun, luikeroturskan, limapäiden, meriankeriaan ja hammasahventen määrät 41–50 35 2 DEEP X 4. vuosineljännes Levinneisyys ja määrät 27–33 25 2 PELAGICOS X 3. vuosineljännes Tonnikalan ja haiden levinneisyys ja määrät 27–33 25 2 Grönlannin pohjakalatutkimus ICES XIV, NAFO SA1 Syys-/lokakuu Kohdelaji turskan ja muiden lajien levinneisyys, määrät, biomassa ja rekrytointi 42–52 70 krt 400 metriin asti 2 IBTS (WCGFS) VIIe–k, VIIIa Maaliskuu Pohjakalatutkimus (turskansukuiset ja pelagiset) 27–33 80 2 Skotlannin länsirannikko, nuorten kalojen tutkimus VIa, VIIa Maaliskuu Turskansukuiset, silli, makrilli 19–23 60 2 Rockall-tutkimus VIb Syyskuu (joka 2. vuosi) Kolja 12–14 40 2 Syvänmeren tutkimus VIa Syyskuu (joka 2. vuosi) Syvänmerenlajien määrät 14 35 2 Porcupinen pohjakalatutkimus VIIb, c, j, k 3. vuosineljännes Kummeliturska, merikrotti, lasikampela 30 90 2 Välimeri MEDITS 37(1, 2, 3.1) 2. vuosineljännes 30 lajia 320–391 1 100 1 PELMED 37(2) Kesä-heinäkuu Sardiini, sardelli (runsausindeksit) 23–28 15 2 GRUND 37(1, 2) 10 kohdelajin biologiset tiedot 81–99 1 080 2 ANCHOVY 37(3.1) Sardellien määrän arviointi 11–13 110 2 ECOMED 37(1) Marras-joulukuu Sardiini, sardelli (runsausindeksit) 27–33 55 2 SARDINE 37(3.1, 2.2) Sardiinien määrän arviointi 27–33 110 2 NAFO-alue Flemish Capin pohjakalatutkimus 3M Heinäkuu alkaen 1988 Turska, liejukampela, punasimppu, grönlanninpallas, isolestikala, katkarapu 30–36 120 krt 750 metriin asti 1 3NO pohjakalatutkimus 3NO Huhti-/toukokuu 1995 alkaen Ruostekampela, liejukampela, turska, punasimppu, grönlanninpallas, isolestikala 27–33 120 krt 1 250 metriin asti 2 Intian valtameri, Atlantti, Välimeri Tonnikalojen merkitseminen (vain arviointitarkoituksessa) Intian valtameri, Atlantti ja Välimeri Isosilmätonnikala, tonnikala, miekkakala 1 Tonnikalojen merkitseminen (vain arviointitarkoituksessa) Intian valtameri, Atlantti ja Välimeri Keltaevätonnikala, boniitti, valkotonnikala 2









Lisäys XV (H jakso)







Ikä-pituus näytteenottosuunnitelma (VO, LO) Laji Alue/kanta P/V Pituus Ikä ICES-alue I, II Ankerias Anguilla anguilla I, II P A2 A2 Atlantin-Skandinavian silli Clupea harengus IIa, V P F3 F4 Turska Gadus morhua I, II P D3 E4 Kolja Melanogrammus aeglefinus I, II P D3 E4 Mustakitaturska Micromesistius poutassou I–IX, XII, XIV P F3 F3 Pohjankatkarapu Pandalus borealis I, II P D2 N/A Seiti Pollachius virens I, II P D2 E3 Grönlanninpallas Reinhardtius hippoglossoides I, II V F3 F3 Punasimput Sebastes spp. I, II P E2 E2 Piikkimakrilli Trachurus trachurus IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde P F3 F4 Pohjanmeri (Skagerrak) ICES-alue IIIa (pohjoinen) Tuulenkalat Ammodytidae IIIa N P F3 F3 Ankerias Anguilla anguilla IIIa N P A2 A2 Silli/silakka Clupea harengus IV, VIId, IIIa / 22–24, IIIa P F2 F2 Turska Gadus morhua IV, VIId, IIIa P C3 C4 Hietakampela Limanda limanda IIIa N V C3 C3 Kolja Melanogrammus aeglefinus IV, IIIa P C3 C3 Valkoturska Merlangius merlangus IIIa N V C3 C3 Kummeliturska Merluccius merluccius IIIa, IV, VI, VII, VIIIab P C3 C3 Mustakitaturska Micromesistius poutassou I–IX, XII, XIV P F3 F3 Keisarihummeri Nephrops norvegicus Toiminnallinen yksikkö P C1 E1 Pandalus-katkaravut Pandalus borealis IIIa, IVa itä P C0 E1 Punakampela Pleuronectes platessa IIIa P C3 C3 Seiti Pollachius virens IV, IIIa, VI P C3 C3 Makrilli Scomber scombrus IIIa, IVbc, VIId P E3 E3 Kielikampela Solea solea IIIa P B3 B3 Kilohaili Sprattus sprattus IIIa P F2 F2 Hait Squalidae IIIa N V C4 E1 Harmaaturska Trisopterus esmarki IV, IIIa P F3 F3 ICES-alue III (ei Skagerrak), sis. Itämeren Ankerias Anguilla anguilla IIIa (ei a N) P A2 A2 Silakka Clupea harengus 22–24 / 25–29, 32 / 30 / 31 / Riianlahti P F2 F2 Siika Coregonus lavaretus IIId V C3 C3 Hauki Esox lucius IIId V C3 C3 Turska Gadus morhua IIIa S P C3 C3 Turska Gadus morhua IIIb–d P D3 D4 Hietakampela Limanda limanda IIIa S, IIIb–d V D3 D3 Kolja Melanogrammus aeglefinus IIIa S V C3 C3 Valkoturska Merlangius merlangus IIIa S V C3 C3 Kummeliturska Merluccius merluccius IIIa, IV, VI, VII, VIIIab P C3 C3 Mustakitaturska Micromesistius poutassou I–IX, XII, XIV P F3 F3 Keisarihummeri Nephrops norvegicus Toiminnallinen yksikkö P C1 E1 Ahven Perca fluviatilis IIId V C3 C3 Kampela Platichtys flesus IIIb–d P C3 C3 Punakampela Pleuronectes platessa IIIa S P C3 C3 Punakampela Pleuronectes platessa IIIb–d V D3 D3 Seiti Pollachius virens IIIa S V C3 C3 Piikkikampela Psetta maxima IIIb–d V C3 C3 Lohi Salmo salar IIIb–d, 22–31 / 32 P C3 C3 Meritaimen Salmo trutta IIIb–d P C3 C3 Kielikampela Solea solea IIIa P B3 B3 Kilohaili Sprattus sprattus IIIa S P F2 F3 Kilohaili Sprattus sprattus IIIb–d P G2 G3 Kuha Stizostedion lucioperca IIId V C3 C3 Pohjanmeri & itäinen Kanaali ICES-alueet IV, VIId Tuulenkalat Ammodytidae IV P G3 G3 Ankerias Anguilla anguilla IV, VIId P A2 A2 Merikissat Anarhichas spp. IV V C4 C4 Hopeakuoreet Argentina spp. IV P F1 F2 Keila Brosme brosme IV, IIIa V C4 C4 Silli Clupea harengus IV, VIId, IIIa P F3 F4 Katkarapu Crangon crangon IV, VIId P E2 E1 Meribassi Dicentrarchus labrax IV, VIId P D3 D3 Turska Gadus morhua IV, VIId, IIIa P D3 D4 Mustaeväkampela Glyptocephalus cynoglossus IV V C4 C4 Sinisuusimppu Helicolenus dactylopterus IV V C4 C4 Lasikampelalaji Lepidorhombus boscii IV, VIId P E3 E4 Lasikampela Lepidorhombus whiffiagonis IV, VIId P E3 E4 Hietakampela Limanda limanda IV, VIId V C4 C4 Merikrottilaji Lophius budegassa IV, VIId P D4 D4 Merikrotti Lophius piscatorius IV, VI P D4 D4 Isolestikala Macrourus berglax IV, IIIa V C4 C4 Kolja Melanogrammus aeglefinus IV, IIIa P D3 D4 Valkoturska Merlangius merlangus IV, VIId P E4 D4 Kummeliturska Merluccius merluccius IIIa, IV, VI, VII, VIIIab P C4 C4 Mustakitaturska Micromesistius poutassou I–IX, XII, XIV P F3 F3 Pikkupääkampela Microstomus kitt IV, VIId P D4 D4 Tylppäpyrstömolva Molva dypterygia IV, IIIa V C4 C4 Molva Molva molva IV, IIIa V C4 C4 Pikkumullo Mullus barbatus IV, VIId P D3 D3 Keltajuovamullo Mullus surmuletus IV, VIId P D3 D3 Keisarihummeri Nephrops norvegicus Toiminnallinen yksikkö P B0 E1 Pohjankatkarapu Pandalus borealis IIIa, IVa itä /IVa P E2 E1 Kampasimpukka Pecten maximus VIId P D3 E1 Luikeroturska Phycis phycis IV V C4 C4 Punakampela Pleuronectes platessa IV P E3 E4 Punakampela Pleuronectes platessa VIId P C1 C3 Seiti Pollachius virens IV, IIIa, VI P D3 D4 Piikkikampela Psetta maxima IV, VIId P D4 D4 Okarausku Raja clavata IV, VIId P E4 E1 Pisterausku Raja montagui IV, VIId P E4 E1 Marmorirausku Raja naevus IV, VIId P E4 E1 Kynsirausku Raja radiata IV, VIId P E4 E1 Muut rauskut Rajidae IV, VIId P E4 E1 Grönlanninpallas Reinhardtius hippoglossoides IV V C4 C4 Lohi Salmo salar IV V C4 C4 Makrilli Scomber scombrus IIIa, IVbc, VIId P F3 F4 Silokampela Scophthalmus rhombus IV, VIId P D4 D4 Punasimput Sebastes spp. IV V C4 C4 Syvänmeren hait Selachii IV V C4 E1 Pienet hait Selachii IV, VIId V C4 E1 Kielikampela Solea solea IV P D3 D4 Kielikampela Solea solea VIId P C1 C3 Kilohaili Sprattus sprattus IV/VIIde P G3 G3 Piikkihai Squalus acanthias IV, VIId V C4 E1 Piikkimakrillit Trachurus spp. IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/IIIa, IVbc, VIId P F2 F4 Harmaaturska Trisopterus esmarki IV P G3 G3 Koillis-Atlantti ja läntinen Kanaali, ICES-alueet V, VI, VII (ei d), VIII, IX, X, XII ja XIV Ankerias Anguilla anguilla Kaikki alueet P A2 A2 Huotrakalat Aphanopus spp. Kaikki alueet, paitsi IXa, X V F3 F3 Huotrakalat Aphanopus spp. IXa, X P B2 B4 Hopeakuoreet Argentina spp. Kaikki alueet P F1 F2 Kotkakala Argyrosoma regius Kaikki alueet V F3 F3 Limapäät Beryx spp. Kaikki alueet, paitsi X V F3 F3 Limapäät Beryx spp. X P A3 A4 Kuningaskotilot Busycon spp. Kaikki alueet V F3 F3 Isotaskurapu Cancer pagurus Kaikki alueet P D3 E1 Piikkihailaji Centrophorus granulosus Kaikki alueet P B4 E1 Piikkihailaji Centrophorus squamosus Kaikki alueet P B4 E1 Syvännepiikkihai Centroscymnus coelolepis Kaikki alueet P B4 E1 Silli Clupea harengus VIa/VIaN/VIaS, VIIbc/VIIa/VIIj P F3 F4 Meriankerias Conger conger Kaikki alueet, paitsi X V F3 F4 Meriankerias Conger conger X P B4 B4 Lestikala Coryphaenoides rupestris Kaikki alueet P F3 C2 Meribassi Dicentrarchus labrax Kaikki alueet, paitsi IX P D3 E4 Meribassi Dicentrarchus labrax IX V F3 F4 Sardelli Engraulis encrasicolus IXa (vain Cádiz) P E2 F3 Sardelli Engraulis encrasicolus VIII P D3 E4 Turska Gadus morhua Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k P D3 E4 Mustaeväkampela Glyptocephalus cynoglossus VI, VII V F3 F3 Sinisuusimppu Helicolenus dactylopterus Kaikki alueet, paitsi IXa, X V F3 F2 Sinisuusimppu Helicolenus dactylopterus IXa, X P B3 B4 Hummeri Homarus gammarus Kaikki alueet P F3 E1 Keltaroussi Hoplostethus atlanticus Kaikki alueet P F3 F3 Lasikampelalaji Lepidorhombus boscii VIIIc, IXa P C3 E3 Lasikampela Lepidorhombus whiffiagonis VII, VIIIabd/VIIIc, IXa P C3 E3 Kalmari Loligo vulgaris Kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa V F3 E1 Kalmari Loligo vulgaris VIIIc, IXa P B2 E1 Merikrottilaji Lophius budegassa IV, VI/ VIIb–k, VIIIabd P C3 D4 Merikrottilaji Lophius budegassa VIIIc, IXa P B3 E3 Merikrotti Lophius piscatorious IV, VI/ VIIb–k, VIIIabd P C3 D4 Merikrotti Lophius piscatorious VIIIc, IXa P B3 E3 Villakuore Mallotus villosus XIV V F3 F3 Kolja Melanogrammus aeglefinus Va/Vb P F4 F4 Kolja Melanogrammus aeglefinus VIa/VIb/VIIa/VIIb–k P E4 E3 Valkoturska Merlangius merlangus VIII/IX, X P F3 F4 Valkoturska Merlangius merlangus Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k P C3 E3 Kummeliturska Merluccius merluccius IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa P C3 E3 Kielikampelalaji Microchirus variegatus Kaikki alueet V F3 F3 Mustakitaturska Micromesistius poutassou I–IX, XII, XIV P F3 F4 Pikkupääkampela Microstomus kitt Kaikki alueet V F3 F3 Tylppäpyrstömolva Molva dypterygia Kaikki alueet, paitsi X V F3 F4 Tylppäpyrstömolva Molva dypterygia X P A4 A4 Molva Molva molva Kaikki alueet P F3 F4 Keltajuovamullo Mullus surmuletus Kaikki alueet P F3 F3 Keisarihummeri Nephrops norvegicus VI Toiminnallinen yksikkö P B0 E1 Keisarihummeri Nephrops norvegicus VII Toiminnallinen yksikkö P B1 E1 Keisarihummeri Nephrops norvegicus VIII, IX Toiminnallinen yksikkö P A1 E1 Meritursas Octopus vulgaris Kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa V F3 E1 Meritursas Octopus vulgaris VIIIc, IXa P B3 E1 Pandalus-katkaravut Pandalus spp. Kaikki alueet V F3 E1 Katkarapulaji Parapenaeus longirostris IXa P B1 E1 Luikeroturska Phycis phycis Kaikki alueet, paitsi X V F3 F3 Luikeroturska Phycis phycis X P B3 B4 Punakampela Pleuronectes platessa VIIa/VIIe/VIIfg P B1 B3 Punakampela Pleuronectes platessa VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X V F3 F4 Lyyraturska Pollachius pollachius Kaikki alueet V F3 F4 Seiti Pollachius virens Va/Vb/IV, IIIa, VI P C3 E3 Seiti Pollachius virens VII, VIII P F3 F4 Hylkyahven Polyprion americanus X P A4 A4 Pilkkurausku Raja brachyura Kaikki alueet P F4 E1 Okarausku Raja clavata Kaikki alueet P F4 E1 Pisterausku Raja montagui Kaikki alueet P F4 E1 Marmorirausku Raja naevus Kaikki alueet P E4 E1 Muut rauskut Rajidae Kaikki alueet P F4 E1 Grönlanninpallas Reinhardtius hippoglossoides V, XIV/VI P A2 E3 Lohi Salmo salar Kaikki alueet V F3 F3 Sardiini Sardina pilchardus VIIIabd/VIIIc, IXa P C3 E3 Japaninmakrilli Scomber japonicus VIII, IX P D3 F4 Makrilli Scomber scombrus II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX (paitsi VIIIc, IXa) P F3 F4 Makrilli Scomber scombrus VIIIc, IXa P D4 D4 Punasimput Sebastes spp. V, VI, XII, XIV P C2 E3 Seepia Sepia officinalis Kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa V F3 E1 Seepia Sepia officinalis VIIIc, IXa P B3 E1 Kielikampela Solea solea VIIa/VIIfg P B1 B3 Kielikampela Solea solea VIIbc/VIIhjk/IXa P F3 F4 Kielikampela Solea solea VIIe P C3 D4 Kielikampela Solea solea VIIIab P B1 C3 Veitsisimpukat Solen spp. Kaikki alueet V F3 E1 Hammasahvenet Sparidae Kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa, X V F3 F3 Hammasahvenet Sparidae VIIIc, IXa, X P B3 B4 Piikkihai Squalus acanthias Kaikki alueet V F3 E1 Välimeren piikkimakrilli Trachurus mediterraneus VIII, IX V F3 F4 Piikkimakrillilaji Trachurus picturatus X P B3 C4 Piikkimakrilli Trachurus trachurus IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/X P F3 F4 Piikkimakrilli Trachurus trachurus VIIIc, IXa P D3 E2 Partaturska Trisopterus luscus VIIIc, IXa P B4 B4 Partaturskat Trisopterus spp. Kaikki alueet, paitsi VIIIc, IXa V F3 F3 Muut syvänmeren lajit Muut syvänmeren lajit Kaikki alueet V F3 F3 Välimeri Ankerias Anguilla anguilla Kaikki alueet P A2 A2 Katkarapulaji Aristeomorpha foliacea 1.3, 2.2, 3.1 P B3 E1 Katkarapulaji Aristeus antennatus 1.1, 1.3, 2.2, 3.1 P B3 E1 Boga Boops boops 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 P E3 E4 Dolfiini Coryphaena hippurus Kaikki alueet P B3 B3 Dolfiini Coryphaena equiselis Kaikki alueet P B3 B3 Meribassi Dicentrarchus labrax 1.2 P E3 E3 Pikkumyskitursas Eledone cirrosa 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 P E4 E1 Myskitursas Eledone moschata 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 P E4 E1 Sardelli Engraulis encrasicolus Kaikki alueet P D3 E4 Kyhmykurnusimppu Eutrigla gurnardus 1.3, 2.2, 3.1 P D3 D3 Kalmarit Illex spp., Todarodes spp. 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 P D3 E1 Purjekalat Istiophoridae Kaikki alueet P D2 D2 Kalmari Loligo vulgaris 1.3, 2.2, 3.1 P D3 E1 Merikrottilaji Lophius budegassa 1.1, 1.3, 2.2, 3.1 P C2 D4 Merikrotti Lophius piscatorius 1.1, 1.3, 2.2, 3.1 P C2 D4 Kummeliturska Merluccius merluccius Kaikki alueet P C3 D4 Mustakitaturska Micromesistius poutassou 1.1, 3.1 V D3 D3 Juovakeltit Mugilidae 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 P D3 D3 Pikkumullo Mullus barbatus Kaikki alueet P C3 D4 Keltajuovamullo Mullus surmuletus Kaikki alueet P C3 D4 Keisarihummeri Nephrops norvegicus 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 P B3 E1 Meritursas Octopus vulgaris Kaikki alueet P E4 E1 Pagelli Pagellus erythrinus 1.1, 1.2, 2.1, 2.2, 3.1 P D3 E4 Katkarapulaji Parapenaeus longirostris 1.1, 1.3, 2.2, 3.1 P C3 E1 Katkarapulaji Penaeus kerathurus 3.1 P E3 E1 Okarausku Raja clavata 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 P D3 E1 Peilirausku Raja miraletus 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 P D3 E1 Sarda Sarda sarda Kaikki alueet P E4 E4 Sardiini Sardina pilchardus Kaikki alueet P D3 E4 Makrillit Scomber spp. 1.3, 2.2, 3.1 P E4 E4 Seepia Sepia officinalis 1.3, 2.1, 3.1 P E3 E1 Hait Selachii Kaikki alueet P D2 E1 Kielikampela Solea vulgaris 1.2, 2.1, 3.1 P E3 E3 Kultaotsa-ahven Sparus aurata 1.2, 3.1 P E3 E3 Pikarellit Spicara spp. 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 P E3 E3 Sirkkaäyriäinen Squilla mantis 1.3, 2.1, 2.2 P E4 E1 Valkotonnikala Thunnus alalunga Kaikki alueet P C2 C2 Tonnikala Thunnus thynnus Kaikki alueet P C2 C2 Välimeren piikkimakrilli Trachurus mediterraneus 1.1, 1.3, 3.1 P E3 E4 Piikkimakrilli Trachurus trachurus 1.1, 1.3, 3.1 P E3 E4 Isokurnusimppu Trigla lucerna 1.3, 2.2, 3.1 P D3 D3 Venussimpukat Veneridae 2.1, 2.2 P F3 EI Miekkakala Xiphias gladius Kaikki alueet P C2 C2 NAFO-alueet Turska Gadus morhua 2J 3KL P A2 E3 Turska Gadus morhua 3M P A2 E3 Turska Gadus morhua 3NO P A2 E3 Turska Gadus morhua 3Ps P F4 F4 Turska Gadus morhua SA 1 P F4 F4 Mustaeväkampela Glyptocephalus cynoglossus 3NO P A2 A2 Liejukampela Hippoglossoides platessoides 3LNO P A2 E3 Liejukampela Hippoglossoides platessoides 3M P A2 E3 Ruostekampela Limanda ferruginea 3LNO P A2 A2 Lestikalat Macrouridae SA 2 + 3 P A2 E3 Pandalus-katkaravut Pandalus spp. 3LN V F3 E1 Pandalus-katkaravut Pandalus spp. 3M P D2 E1 Rauskut Raja spp. SA 3 P D2 E1 Grönlanninpallas Reinhardtius hippoglossoides 3KLMNO P A2 E3 Grönlanninpallas Reinhardtius hippoglossoides SA 1 P A2 E3 Punasimput Sebastes spp. 3LN P A2 A2 Punasimput Sebastes spp. 3M P A2 F3 Punasimput Sebastes spp. 3O P C2 C2 Punasimput Sebastes spp. SA 1 P A2 A2 Laajasti vaeltavat lajit, Atlantti, Intian valtameri, Tyynimeri Auksidit Auxis spp. P E4 Tunniina Euthynnus alleteratus P E4 Purjekalat Istiophoridae P D2 Makrillihai Isurus oxyrinchus P A4 Boniitti Katsuwonus pelamis P C2 Sillihai Lamna nasus P A4 Sinihai Prionace glauca P A4 Sarda Sarda sarda P E4 Hait Squalidae P D2 Valkotonnikala Thunnus alalunga P C2 Keltaevätonnikala Thunnus albacares P C2 Isosilmätonnikala Thunnus obesus P C2 Tonnikala Thunnus thynnus P C2 Miekkakala Xiphias gladius P C2 CECAF FAO 34 Mustahuotrakala Aphanopus carbo Madeira P D3 Sardelli Engraulis encrasicolus V E3 Hopeahuotrakala Lepidopus caudatus Mauritania V D2 Kalmari Loligo vulgaris Atlantti EY V D2 Kummeliturskat Merluccius spp. Atlantti EY P C2 Meritursas Octopus vulgaris Atlantti EY P C2 Katkarapulaji Parapenaeus longirostris Atlantti EY P C2 Katkarapulaji Penaeus notialis Atlantti EY P C2 Sarda Sarda sarda Mauritania V F2 Sardiini Sardina pilchardus Atlantti EY P E3 Kultasardiini Sardinella aurita Mauritania, Atlantti EY V F3 Pilkkapyrstösardiini Sardinella maderensis Mauritania, Atlantti EY V F3 Japaninmakrilli Scomber japonicus Madeira P D2 Japaninmakrilli Scomber japonicus Mauritania V D2 Seepia Sepia hierredda Atlantti EY V D2 Eväkalat Sparidae, Serranidae, Haemulidae Atlantti EY V D2 Piikkimakrillit Trachurus spp. Madeira P D3 Piikkimakrilli Trachurus trachurus Mauritania V D2 Piikkimakrillilaji Trachurus trecae Mauritania V D2 Huotrakalat Trichiuridae V D2 WECAF Punanapsija Lutjanus purpureus Ranskan Guyanan talousvyöhyke P C2 Penaeus-katkaravut Penaeus subtilis Ranskan Guyanan talousvyöhyke P C2 CCAMLR FAO 58 Makrillijääkala Champsocephalus gunnari Kerguelen V C2 Hammasjääahven Dissostichus eleginoides Kerguelen V C2 D3 Lestikalat Macrouridae Kerguelen Crozet V C2 Jääahvenlaji Notothenia squamifrons Kerguelen V C2 Rauskut Raja spp. Kerguelen Crozet V C2 Lounais-Atlantti FAO 41 Hammasjääahven Dissostichus eleginoides Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta V D2 D2 Punarihmanilkka Genypterus blacodes Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta V D2 D2 Lyhyteväinen kalmari Illex argentinus Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta V D2 E1 Patagoniankalmari Loligo gahi Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta V D2 E1 Lestikalat Macrourus spp. Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta V D2 D2 Patagonianhoki Macruronus magellanicus Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta V D2 D2 Etelänkummeliturska Merluccius australis Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta V D2 D2 Argentiinankummeliturska Merluccius hubbsi Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta V D2 C2 Turskalaji Micromesistius australis Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta V D2 D2 Antarktiset ahvenet Notothenia spp., Patagonotothen spp. Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta V D2 D2 Turskalaji Salilota australis Argentiina/Yhdistynyt kuningaskunta V D2 D2 Angola FAO 47 Katkarapulaji Aristeus varidens Angola V B2 E1 Katkarapulaji Parapenaeus longirostris Angola V B2 E1 Penaeus-katkaravut Penaeus spp. Angola V B2 E1









Lisäys XVI (I jakso)







Muita biologisia näytteitä Laji Alue/kanta Kasvutiedot Sukukypsyystiedot Hedelmällisyys Sukupuolijakauma Pituus Paino Pituus Ikä Pituus Ikä Pituus Ikä ICES-alue I, II Ankerias Anguilla anguilla I, II T T Atlantin-Skandinavian silli Clupea harengus IIa, V T T T T T T Turska Gadus morhua I, II T T T T T T Kolja Melanogrammus aeglefinus I, II T T T T T T Mustakitaturska Micromesistius poutassou I–IX, XII, XIV T T T T T T Pohjankatkarapu Pandalus borealis I, II T T T T Seiti Pollachius virens I, II T T T T T T Punasimput Sebastes spp. (1) I, II T T T T T T Piikkimakrilli Trachurus trachurus IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde T T T T T T Pohjanmeri (Skagerrak), ICES-alue IIIa (pohjoinen) Tuulenkalat Ammodytidae IIIa N T T T T T T Ankerias Anguilla anguilla IIIa N T T Silli/silakka Clupea harengus IV, VIId, IIIa/22–24, IIIa T T T T T T Turska Gadus morhua IV, VIId, IIIa T T T T T T Kolja Melanogrammus aeglefinus IV, IIIa T T T T T T Kummeliturska Merluccius merluccius IIIa, IV, VI, VII, VIIIab T T T T T T Mustakitaturska Micromesistius poutassou I–IX, XII, XIV T T T T T T Keisarihummeri Nephrops norvegicus Toiminnallinen yksikkö S S S T Pohjankatkarapu Pandalus borealis IIIa, IVa itä T T T T Punakampela Pleuronectes platessa IIIa T T T T T T Seiti Pollachius virens IV, IIIa, VI T T T T T T Makrilli Scomber scombrus IIIa, IVbc, VIId T T T T T T Kielikampela Solea solea IIIa T T T T T T Kilohaili Sprattus sprattus IIIa T T T T T T Harmaaturska Trisopterus esmarki IV, IIIa T T T T T T ICES-alue III (ei Skagerrak), sis. Itämeren Ankerias Anguilla anguilla IIIa (ei a N) T T Silli/silakka Clupea harengus 22–24/25–29, 32/30/31/Riianlahti T T T T T T Kampela Platichthys flesus IIIb–d T T T T T T Turska Gadus morhua IIIa S/22–24, 3d/25–32 T T T T T T Keisarihummeri Nephrops norvegicus Toiminnallinen yksikkö S S S T Punakampela Pleuronectes platessa IIIa S T T T T T T Lohi Salmo salar IIIb–d, 22–31/32 T T T T T T Meritaimen Salmo trutta IIIb–d T T T T T T Kielikampela Solea solea IIIa T T T T T T Kilohaili Sprattus sprattus IIIa S/IIIb–d T