02017A1207(01) — FI — 05.11.2020 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välinen SOPIMUS niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välisestä yhteydestä (EUVL L 322 7.12.2017, s. 3)

Muutettu:









▼B

Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välinen

SOPIMUS

niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välisestä yhteydestä







EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’unioni’, sekä SVEITSIN VALALIITTO, jäljempänä ’Sveitsi’, jäljempänä ’osapuolet’, jotka OVAT TIETOISIA ilmastonmuutoksen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen ilmastonmuutoksen torjumiseksi tarvittavien kansainvälisten toimien aiheuttamasta maailmanlaajuisesta haasteesta; PANEVAT MERKILLE kansainväliset sitoumukset kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, erityisesti ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja sen Kioton pöytäkirjan; OTTAVAT HUOMIOON, että Sveitsin ja unionin yhteisenä tavoitteena on vähentää merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2020 mennessä ja sen jälkeen; OVAT TIETOISIA siitä, että unionin ja Sveitsin päästökauppajärjestelmien muutokset tulevia päästökauppakausia varten saattavat edellyttää tämän sopimuksen tarkastelua uudelleen, jotta vähintään pidetään ennallaan osapuolten päästöjen vähentämissitoumusten eheys; TIEDOSTAVAT, että päästökauppajärjestelmät ovat tehokas väline kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen kustannustehokkaasti; KATSOVAT, että päästökauppajärjestelmien kytkeminen yhteen järjestelmien välisen päästöoikeuksien kaupan mahdollistamiseksi edistää vakaiden kansainvälisten hiilimarkkinoiden luomista ja vahvistaa edelleen järjestelmänsä yhteen kytkeneiden osapuolten ponnisteluja päästöjen vähentämiseksi; KATSOVAT, että kytkemällä päästökauppajärjestelmät yhteen olisi vältettävä hiilivuoto ja kilpailun vääristyminen yhteen kytkettyjen järjestelmien välillä ja olisi varmistettava yhdistettyjen hiilimarkkinoiden asianmukainen toiminta; OTTAVAT HUOMIOON kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, jäljempänä ’direktiivi 2003/87/EY’, perustetun unionin päästökauppajärjestelmän sekä hiilidioksidia koskevalla Sveitsin lailla ja sen asetuksella perustetun Sveitsin päästökauppajärjestelmän; PALAUTTAVAT MIELIIN, että Norja, Islanti ja Liechtenstein osallistuvat unionin päästökauppajärjestelmään; OTTAVAT HUOMIOON, että tämän sopimuksen ratifioinnin ajankohdasta riippuen järjestelmien välisen yhteyden olisi oltava toiminnassa 1 päivästä tammikuuta 2019 tai 1 päivästä tammikuuta 2020 alkaen tämän kuitenkaan rajoittamatta sitä, että Sveitsi tai unioni soveltavat keskeisiä perusteita aikaisemmin, ja tämän sopimuksen väliaikaista soveltamista; OVAT TIETOISIA siitä, että päästökauppajärjestelmien kytkeminen yhteen edellyttää pääsyä arkaluonteisiin tietoihin sekä niiden vaihtoa osapuolten välillä ja sen vuoksi asianmukaisia turvatoimia; TOTEAVAT, että tämä sopimus ei vaikuta säännöksiin, joilla osapuolet asettavat tavoitteensa sellaisten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle, jotka eivät kuulu niiden päästökauppajärjestelmien soveltamisalaan; TUNNUSTAVAT, että tällä sopimuksella ei rajoiteta Sveitsin ja Ranskan välisiä kahdenvälisiä sopimuksia, jotka liittyvät EuroAirport Basel-Mulhouse-Freiburg -lentoaseman kahdenväliseen asemaan, sellaisena kuin siitä määrätään yleissopimuksella ”Convention franco-suisse du 4 juillet 1949 relative à la construction et à l'exploitation de l'aéroport de Bâle-Mulhouse”, edellyttäen, että kahdenvälisessä sopimuksessa noudatetaan tässä sopimuksessa määritettyjä keskeisiä perusteita ja teknisiä määräyksiä; TUNNUSTAVAT, että tämän sopimuksen määräykset on laadittu ottaen huomioon läheiset yhteydet ja erityinen suhde Sveitsin ja unionin välillä; SUHTAUTUVAT MYÖNTEISESTI Pariisissa 12 päivänä joulukuuta 2015 pidetyssä UNFCCC:n osapuolten 21. konferenssissa saavutettuun sopimukseen ja tiedostavat, että kyseisestä sopimuksesta johtuvia tilinpitokysymyksiä tarkastellaan ajallaan, OVAT SOPINEET SEURAAVASTA:







I LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla

Tavoite

Tällä sopimuksella luodaan yhteys unionin päästökauppajärjestelmän ja Sveitsin päästökauppajärjestelmän välillä.

2 artikla

Keskeiset perusteet

Osapuolten päästökauppajärjestelmien on täytettävä vähintään liitteessä I määrätyt keskeiset perusteet.







II LUKU

TEKNISET MÄÄRÄYKSET

3 artikla

Rekisterit

1. Osapuolten rekisterien on täytettävä liitteessä I olevassa C osassa määrätyt perusteet.

2 Unionin päästökauppajärjestelmän ja Sveitsin päästökauppajärjestelmän välisen yhteyden toteuttamiseksi luodaan suora yhteys unionin rekisterin Euroopan unionin tapahtumalokin (EUTL) ja Sveitsin rekisterin täydentävän tapahtumalokin (SSTL) välillä, mikä mahdollistaa kummassa tahansa osapuolten päästökauppajärjestelmässä myönnettyjen päästöoikeuksien siirron rekisterien välillä.

3. Rekisterien väliseen yhteyteen pätevät muun muassa seuraavat: a) sitä hallinnoi Sveitsin puolesta Sveitsin rekisterinvalvoja ja unionin puolesta unionin keskusvalvoja, b) sitä käytetään kullakin oikeudenkäyttöalueella sovellettavan lainsäädännön mukaisesti, c) sitä tuetaan liiketoimien mahdollistamiseksi automaattisilla prosesseilla, jotka on sisällytetty sekä Sveitsin rekisteriin että unionin rekisteriin, d) se toteutetaan siten, että varmistetaan mahdollisuuksien mukaan yhdenmukainen toimivuus Sveitsin rekisterin ja unionin rekisterin käyttäjille.

4. Sveitsin rekisterinvalvoja, unionin keskusvalvoja tai molemmat valvojat yhdessä voivat väliaikaisesti sulkea rekisterien välisen yhteyden järjestelmän huollon, tietoturvaloukkauksen tai turvallisuusriskin vuoksi sovellettavan Sveitsin ja Euroopan unionin lainsäädännön mukaisesti. Osapuolten on ilmoitettava mahdollisimman varhain järjestelmän huollosta, tietoturvaloukkauksesta tai turvallisuusriskistä johtuvasta rekisterien välisen yhteyden väliaikaisesta sulkemisesta ja pidettävä väliaikainen sulkeminen mahdollisimman lyhyenä.

5. Osapuolten on toimittava viipymättä ja tiiviissä yhteistyössä käyttäen oikeudenkäyttöalueellaan käytettävissä olevia toimenpiteitä petosten torjumiseksi ja yhteen kytkettyjen osapuolten päästökauppajärjestelmien markkinoiden eheyden säilyttämiseksi. Yhteen kytketyn osapuolten päästökauppajärjestelmän yhteydessä Sveitsin rekisterivalvojan, unionin keskusvalvojan ja unionin jäsenvaltioiden kansallisten valvojien on työskenneltävä yhdessä minimoidakseen riskin rekistereihin liittyvästä petoksesta, väärinkäytöstä tai rikollisesta toiminnasta, vastatakseen tällaisiin tapauksiin ja suojellakseen rekisterien välisen yhteyden eheyttä. Valvojien sopimat toimenpiteet petosriskiin, väärinkäytökseen tai rikolliseen toimintaan vastaamiseksi hyväksytään sekakomitean päätöksellä.

6. Sveitsin rekisterivalvojan ja unionin keskusvalvojan on määritettävä yhteiset toiminnalliset menettelyt, jotka liittyvät teknisiin tai muihin seikkoihin, jotka ovat tarpeen järjestelmien yhteen kytkemisen toiminnan sekä kansallisen lainsäädännön painopisteiden huomioon ottamisen kannalta. Valvojien laatimat yhteiset toiminnalliset menettelyt tulevat voimaan, kun sekakomitea on tehnyt päätöksen.

7. Sveitsin rekisterinvalvojan ja unionin keskusvalvojan on laadittava yhteyttä koskevat tekniset standardit (LTS), jotka perustuvat liitteessä II määrättyihin periaatteisiin ja joissa kuvataan yksityiskohtaiset vaatimukset vakaan ja turvallisen yhteyden luomiselle SSTL:n ja EUTL:n välillä. Valvojien laatimat LTS-standardit tulevat voimaan, kun sekakomitea on tehnyt päätöksen.

8. Rekisterien välisen yhteyden täytäntöönpanoa ja toimintaa koskevat ratkaisua edellyttävät kysymykset ratkaistaan kuulemalla nopeasti Sveitsin rekisterivalvojaa ja unionin keskusvalvojaa sekä määritettyjen yhteisten toiminnallisten menettelyjen mukaisesti.

4 artikla

Päästöoikeudet ja kirjanpito

1. Päästöoikeudet, joita voidaan käyttää vaatimusten noudattamiseen yhden osapuolen päästökauppajärjestelmässä, on tunnustettava vaatimusten noudattamista varten toisen osapuolen päästökauppajärjestelmässä.

’Päästöoikeudella’ tarkoitetaan oikeutta päästää ympäristöön yksi hiilidioksidiekvivalenttitonni tiettynä ajanjaksona; päästöoikeus on myönnetty unionin päästökauppajärjestelmässä tai Sveitsin päästökauppajärjestelmässä ja sitä voidaan käyttää vaatimusten täyttämiseen unionin päästökauppajärjestelmässä tai Sveitsin päästökauppajärjestelmässä.

2. Yhdessä päästökauppajärjestelmässä asetettuja tiettyjen päästöoikeuksien käyttöä koskevia olemassaolevia rajoituksia voidaan soveltaa toisessa päästökauppajärjestelmässä.

3. Rekisterinvalvojien ja tilinhaltijoiden on voitava tunnistaa päästökauppajärjestelmä, jossa päästöoikeus on myönnetty ainakin päästöoikeuden sarjanumeron maakoodin perusteella.

4. Kunkin osapuolen on ilmoitettava toiselle osapuolelle vähintään vuosittain hallussaan olevien toisessa päästökauppajärjestelmässä myönnettyjen päästöoikeuksien kokonaismäärä sekä niiden toisessa päästökauppajärjestelmässä myönnettyjen päästöoikeuksien määrä, jotka on palautettu vaatimusten noudattamiseksi tai mitätöity vapaaehtoisesti.

5. Osapuolten on pidettävä kirjaa päästöoikeuksien nettovirroista UNFCCC:ssä hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden ja -sääntöjen mukaisesti, kun ne ovat tulleet voimaan. Tämä mekanismi määritetään tämän sopimuksen liitteessä, joka hyväksytään sekakomitean päätöksellä.

6. Kioton pöytäkirjan toisen velvoitekauden tultua voimaan osapuolten on siirrettävä tai hankittava riittävä määrä sallittuja päästömääräyksiköitä, jotka ovat voimassa Kioton pöytäkirjan toisella velvoitekaudella, sovituin välein, ja jos sopimus irtisanotaan 16 artiklan mukaisesti, laskeakseen päästöoikeuksien nettovirrat osapuolten välillä siinä määrin kuin päästökauppajärjestelmän toiminnanharjoittajat ovat palauttaneet tällaisia päästöoikeuksia vaatimusten noudattamiseksi ja siinä määrin kuin tällaiset päästöoikeudet edustavat Kioton pöytäkirjan liitteeseen A sisällytettyjä päästöjä. Kyseisiä liiketoimia koskeva mekanismi määritetään tämän sopimuksen liitteessä, joka hyväksytään sekakomitean päätöksellä sen jälkeen, kun Kioton pöytäkirjan muutos on tullut voimaan. Kyseinen liite sisältää myös sopimuksen sallittujen päästömääräyksiköiden ensimmäiseen kansainväliseen siirtoon sovellettavasta tuoton osuuden hallinnoinnista.

5 artikla

Huutokauppa

1. Osapuolet voivat myydä päästöoikeuksia ainoastaan huutokaupalla.

2. Kumman tahansa päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvat toiminnanharjoittajat voivat hakea lupaa tehdä tarjous päästöoikeuksien huutokaupoissa. Kumman tahansa päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluville toiminnanharjoittajille on annettava pääsy tällaisiin huutokauppoihin syrjimättömällä tavalla. Huutokauppojen riippumattomuuden varmistamiseksi huutokauppoihin osallistumisen hakumahdollisuus voidaan laajentaa ainoastaan sellaisiin muihin osallistujien luokkiin, joita säännellään jonkin osapuolen lainsäädännöllä tai joille on annettu erityinen lupa osallistua huutokauppoihin.

3. Huutokauppaaminen on suoritettava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä tavalla sekä liitteessä I olevassa D osassa määrättyjen perusteiden mukaisesti.







III LUKU

ILMAILU

6 artikla

Ilmailutoiminnan sisällyttäminen

Osapuolten on sisällytettävä ilmailutoiminta päästökauppajärjestelmiinsä liitteessä I olevassa B osassa määrättyjen keskeisten perusteiden mukaisesti. Ilmailutoiminnan sisällyttämisessä Sveitsin päästökauppajärjestelmään on noudatettava samoja periaatteita kuin unionin päästökauppajärjestelmässä, erityisesti kattavuutta, päästökattoa ja päästöoikeuksien jakoa koskevien sääntöjen osalta.

7 artikla

Tämän sopimuksen tarkasteleminen uudelleen ilmailutoimintaa koskevissa muutostapauksissa

1. Jos unionin päästökauppajärjestelmässä tehdään ilmailutoimintaan liittyviä muutoksia, sekakomitea tarkastelee uudelleen tähän liittyvää liitteessä I olevaa B osaa 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2. Sekakomitea kokoontuu joka tapauksessa vuoden 2018 loppuun mennessä tarkastellakseen uudelleen tämän sopimuksen asiaankuuluvia määräyksiä, jotka koskevat ilmailutoiminnan sisällyttämisen laajuutta, 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti.







IV LUKU

ARKALUONTEISET TIEDOT JA TURVALLISUUS

8 artikla

Arkaluonteiset tiedot

1. ’Arkaluonteisilla tiedoilla’ tarkoitetaan joko suullisessa, visuaalisessa, sähköisessä, magneettisessa tai asiakirjamuodossa olevia tietoja ja aineistoa, mukaan lukien laitteet ja teknologia, joita on toimitettu tai vaihdettu osapuolten välillä tähän sopimukseen liittyen ja i) joiden luvaton ilmitulo voisi aiheuttaa eriasteista vahinkoa tai haittaa Sveitsin, unionin tai yhden tai useamman unionin jäsenvaltion eduille; ii) jotka on suojattava luvattomalta ilmitulolta jonkin osapuolen turvallisuusetujen vuoksi; ja iii) jotka jokin osapuolista on merkinnyt arkaluonteisiksi.

2. Rajoittamatta osapuolten lakien ja asetusten soveltamista kunkin osapuolen on suojattava arkaluonteisia tietoja erityisesti luvattomalta ilmitulolta tai eheyden menetykseltä liitteissä II, III ja IV määrättyjen tietoturvavaatimusten, turvallisuusluokkien ja käsittelyohjeiden mukaisesti. ’Käsittelyyn’ kuuluu arkaluonteisten tietojen tai niihin sisältyvien muiden tietojen luontia, muokkaamista, säilytystä, siirtoa tai tuhoamista.

9 artikla

Turvallisuusluokat

1. Kukin osapuoli on yksin vastuussa julkaisemiensa tietojen merkitsemisestä arkaluonteisiksi sekä julkaisemiensa tietojen turvallisuusluokan alentamisesta tai poistamisesta. Jos molemmat osapuolet yhteisesti julkaisevat arkaluonteisia tietoja, osapuolten on sovittava yhdessä merkitsemisestä ja turvallisuusluokasta sekä turvallisuusluokan alentamisesta tai poistamisesta.

2. Arkaluonteisten tietojen merkintänä on oltava ETS KRIITTINEN, ETS ARKALUONTEINEN tai ETS RAJOITETTU liitteessä III määrättyjen turvallisuusluokkien mukaisesti.

3. Tiedot julkaisevan osapuolen arkaluonteisten tietojen alkuperäisen lähettäjän on alennettava arkaluonteiset tiedot alempaan turvallisuusluokkaan heti, kun ne eivät enää edellytä korkeamman tason suojelua, ja poistettava turvallisuusluokkamerkintä heti, kun tiedot eivät enää edellytä suojaa luvattomalta ilmitulolta tai eheyden menetykseltä.

4. Tiedot julkistavan osapuolen on ilmoitettava vastaanottavalle osapuolelle kaikista uusista arkaluonteisista tiedoista ja niiden turvallisuusluokasta sekä kaikista turvallisuusluokan alentamisista tai turvallisuusluokkamerkinnän poistamisista.

5. Osapuolten on laadittava yhteinen luettelo arkaluonteisista tiedoista ja ylläpidettävä sitä.







V LUKU

LAINSÄÄDÄNNÖN KEHITTYMINEN

10 artikla

Lainsäädännön kehittyminen

1. Tällä sopimuksella ei rajoiteta kummankaan osapuolen oikeutta muuttaa tai antaa tämän sopimuksen kannalta merkityksellistä lainsäädäntöä, mukaan lukien oikeus hyväksyä tiukempia suojatoimenpiteitä.

2. Osapuolen on ilmoitettava toiselle osapuolelle kirjallisesti viipymättä, jos se laatii lainsäädäntöä alalla, joka on merkityksellinen tämän sopimuksen kannalta. Tätä varten sekakomitean on luotava prosessi säännöllistä tietojenvaihtoa ja kuulemista varten.

3. Edellä olevan 2 kohdan mukaisen ilmoituksen jälkeen kumpi tahansa osapuoli voi pyytää tätä koskevaa keskustelua sekakomiteassa 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti erityisesti sen arvioimiseksi, vaikuttaisiko lainsäädäntö suoraan liitteessä I määrättyihin perusteisiin.

4. Kun yksi osapuolista antaa ehdotuksen säädökseksi, joka on merkityksellinen tämän sopimuksen kannalta, siitä on toimitettava kopio toisen osapuolen edustajalle tai edustajille sekakomiteassa.

5. Kun yksi osapuolista antaa säädöksen, joka on merkityksellinen tämän sopimuksen kannalta, siitä on toimitettava kopio toisen osapuolen edustajalle tai edustajille sekakomiteassa.

6. Jos sekakomitea päättelee, että säädös vaikuttaa suoraan liitteessä I määrättyihin perusteisiin, sen on päätettävä vastaavasta muutoksesta asiaa koskevaan liitteen I osaan. Kyseinen päätös on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu sekakomitean käsiteltäväksi.

7. Jos päätöstä liitteen I muuttamisesta ei voida tehdä 6 kohdassa tarkoitetussa määräajassa, sekakomitea tutkii kahdeksan kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu sen käsiteltäväksi, kaikkia muita mahdollisuuksia tämän sopimuksen moitteettoman toiminnan jatkamiseksi, ja tekee kaikki tämän edellyttämät päätökset.

11 artikla

Koordinointi

1. Osapuolten on koordinoitava toimintaansa aloilla, jotka ovat merkityksellisiä tämän sopimuksen kannalta, ja erityisesti liittyen liitteissä määrättyihin perusteisiin, jotta varmistetaan tämän sopimuksen asianmukainen täytäntöönpano ja osapuolten päästökauppajärjestelmien jatkuva eheys sekä vältetään hiilivuoto ja yhteen kytkettyjen päästökauppajärjestelmien välisen kilpailun kohtuuton vääristyminen.

2. Tällainen koordinointi toteutetaan erityisesti virallisen ja epävirallisen tietojen vaihdon tai toimittamisen avulla sekä osapuolen pyynnöstä sekakomiteassa toteutettavien kuulemisten avulla.







VI LUKU

SEKAKOMITEA

12 artikla

Sekakomitean kokoonpano ja toiminta

1. Perustetaan sekakomitea, joka muodostuu osapuolten edustajista.

2. Kumpikin osapuoli voi pyytää kokouksen koolle kutsumista. Sekakomitea kokoontuu 30 päivän kuluessa tällaisesta pyynnöstä.

3. Sekakomitean tässä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa tekemät päätökset ovat voimaan tultuaan osapuolia sitovia, ja osapuolten on toteutettava tarvittavat toimet niiden täytäntöönpanon ja soveltamisen varmistamiseksi.

4. Sekakomitea vahvistaa työjärjestyksensä. Molempien osapuolten on sovittava sekakomitean tekemistä päätöksistä.

5. Sekakomitea voi päättää sellaisten alakomiteoiden tai työryhmien perustamisesta, jotka voivat avustaa sitä sen tehtävien hoitamisessa.

13 artikla

Sekakomitean tehtävät

1. Sekakomitea hallinnoi tätä sopimusta ja varmistaa sen moitteettoman täytäntöönpanon.

2. Sekakomitea voi päättää uuden liitteen hyväksymisestä tähän sopimukseen tai tässä sopimuksessa jo olevan liitteen muuttamisesta.

3. Sekakomitea keskustelee muutoksista, joita jompikumpi osapuolista on ehdottanut tämän sopimuksen artikloihin. Jos sekakomitea kannattaa ehdotusta, se toimittaa ehdotuksen osapuolille hyväksyttäväksi niiden sisäisten menettelyjen mukaisesti.

4. Kun tehdään pyyntö 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sekakomitea keskustelee ehdotetusta lainsäädännöstä ja erityisesti siitä, johtaisiko lainsäädäntö siihen, ettei osapuolen päästökauppajärjestelmä enää täytä liitteissä määrättyjä perusteita.

5. Tämän sopimuksen soveltamisen keskeytyessä tai ennen sopimuksen irtisanomista koskevan ilmoituksen antamista 15 tai 16 artiklan mukaisesti sekakomitea järjestää keskustelun ja pyrkii pääsemään sopimukseen keskeyttämisen lopettamiseksi tai irtisanomisen estämiseksi.

6. Sekakomitea pyrkii ratkaisemaan riidat, jotka osapuolet ovat saattaneet sen ratkaistaviksi, 14 artiklan mukaisesti.

7. Sekakomitea tarkastelee määräajoin uudelleen tätä sopimusta, mikäli jommassakummassa päästökauppajärjestelmässä tapahtuu merkittävää kehitystä, mukaan lukien markkinavalvonta tai uuden päästökauppakauden alkaminen, erityisesti sen varmistamiseksi, ettei yhteys heikennä kummankaan osapuolen kansallisia päästövähennystavoitteita tai niiden hiilimarkkinoiden eheyttä taikka moitteetonta toimintaa.

8. Sekakomitean tehtävät rajoittuvat tässä sopimuksessa määrättyihin tehtäviin.







VII LUKU

RIITOJEN RATKAISEMINEN

14 artikla

Riitojen ratkaiseminen

1. Osapuolten on saatettava niiden väliset tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevat riidat sekakomitean ratkaistaviksi.

2. Jos sekakomitea ei pysty ratkaisemaan riitoja kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu sen käsiteltäväksi, riita saatetaan jommankumman osapuolen pyynnöstä pysyvän välitystuomioistuimen käsiteltäväksi pysyvän välitystuomioistuimen vuoden 2012 sääntöjen mukaisesti.

3. Jos tämän sopimuksen soveltaminen keskeytetään tai tämä sopimus irtisanotaan, riitojen ratkaisumenettelyä sovelletaan edelleen 1 kohdassa tarkoitettuihin riitoihin, jotka ovat syntyneet tämän sopimuksen soveltamisen aikana.







VIII LUKU

KESKEYTTÄMINEN JA IRTISANOMINEN

15 artikla

4 artiklan 1 kohdan soveltamisen keskeyttäminen

1. Osapuoli voi keskeyttää tämän sopimuksen 4 artiklan 1 kohdan soveltamisen seuraavissa olosuhteissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 16 artiklan soveltamista: a) jos se katsoo, että toinen osapuoli ei noudata kokonaan tai osittain 2 artiklassa, 3 artiklan 1 kohdassa, 4 artiklan 1 kohdassa, 5 artiklan 3 kohdassa, 6 artiklassa, 8 artiklan 2 kohdassa, 10 artiklan 2 kohdassa, 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa sekä 18 artiklan 2 kohdassa määrättyjä velvoitteita. b) jos toinen osapuoli ilmoittaa sille kirjallisesti aikomuksestaan kytkeä päästökauppajärjestelmänsä jonkin kolmannen osapuolen päästökauppajärjestelmään 18 artiklan mukaisesti. c) jos toinen osapuoli ilmoittaa sille kirjallisesti aikomuksestaan irtisanoa tämä sopimus 16 artiklan mukaisesti.

2. Osapuolen on ilmoitettava toiselle osapuolelle kirjallisesti päätöksestään keskeyttää tämän sopimuksen 4 artiklan 1 kohdan soveltaminen sekä perustelut keskeyttämiselle. Päätös tämän sopimuksen 4 artiklan 1 kohdan soveltamisen keskeyttämisestä on julkaistava välittömästi sen jälkeen, kun siitä on ilmoitettu toiselle osapuolelle.

3. Tämän sopimuksen 4 artiklan 1 kohdan soveltamisen keskeyttäminen on väliaikainen. Jos 4 artiklan 1 kohdan soveltaminen keskeytetään tämän artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, keskeyttäminen päättyy, kun riita ratkaistaan 14 artiklan mukaisesti. Jos 4 artiklan 1 kohdan soveltaminen keskeytetään tämän artiklan 1 kohdan b alakohdan tai 1 kohdan c alakohdan mukaisesti, keskeytys on väliaikaiselta kestoltaan kolme kuukautta. Osapuoli voi päättää lyhentää tai pidentää keskeytyksen kestoa.

4. Keskeytyksen aikana päästöoikeuksia ei palauteta vaatimusten noudattamiseksi päästökauppajärjestelmässä, josta ne eivät ole peräisin. Kaikki muut liiketoimet ovat edelleen mahdollisia.

5. Jos sekakomiteassa ei ole pyydetty keskustelua 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti lainsäädäntöehdotuksen toimittamisajankohdasta 10 artiklan 6 kohdassa määrättyyn määräaikaan saakka, tai kun tällainen keskustelu on käyty ja sekakomitea on päätellyt, että uusi lainsäädäntö ei suoraan vaikuta perusteisiin, osapuolella ei ole oikeutta keskeyttää 4 artiklan 1 kohdan soveltamista sillä perusteella, että toinen osapuoli ei enää noudata velvoitettaan täyttää liitteessä I määrätyt perusteet.

16 artikla

Irtisanominen

1. Osapuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen milloin tahansa ilmoittamalla toiselle osapuolelle päätöksestään kirjallisesti ja sekakomiteaa kuultuaan. Irtisanominen tulee voimaan kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun ilmoitus on tehty toiselle osapuolelle. Päätös on julkaistava sen jälkeen, kun ilmoitus on tehty toiselle osapuolelle.

2. Jos osapuolen päästökauppajärjestelmää ei jatketa tai se lakkautetaan, tämä sopimus päättyy automaattisesti kyseessä olevan päästökauppajärjestelmän viimeisenä toimintapäivänä.

3. Jos sopimus irtisanotaan, osapuolten on sovittava siitä, miten jatkossa käytetään tietoja ja tallennetaan tiedot, jotka niiden välillä on jo ilmoitettu, lukuun ottamatta tietoja, joita pidetään kussakin rekisterissä. Jos asiasta ei päästä sopimukseen, kummallakin osapuolella on oikeus pyytää ilmoitettujen tietojen poistamista.







IX LUKU

LOPPUMÄÄRÄYKSET

17 artikla

Täytäntöönpano

1. Osapuolten on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, jotta varmistetaan tämän sopimuksen, mukaan lukien sekakomitean päätökset, mukaisten velvoitteiden noudattaminen.

2. Osapuolten on pidättäydyttävä kaikista toimenpiteistä, jotka voivat vaarantaa tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamisen.

18 artikla

Yhteydet kolmansiin osapuoliin

1. Osapuolet voivat neuvotella kolmannen osapuolen kanssa päästökauppajärjestelmiensä kytkemisestä yhteen.

2. Jos osapuoli neuvottelee yhteen kytkemisestä kolmannen osapuolen kanssa, sen on ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle ja tiedotettava sille säännöllisesti neuvottelujen tilasta.

3. Ennen kuin osapuolen ja kolmannen osapuolen päästökauppajärjestelmät kytketään yhteen, toisen osapuolen on päätettävä, hyväksyykö se toisen päästökauppajärjestelmien yhteen kytkemistä koskevan sopimuksen vai irtisanooko se tämän sopimuksen. Jos se hyväksyy toisen päästökauppajärjestelmien yhteen kytkemistä koskevan sopimuksen, 4 artiklan 1 kohdan soveltamisen keskeyttäminen päättyy.

4. Kun kytkeminen yhteen kolmannen osapuolen päästökauppajärjestelmän kanssa tapahtuu, tämän sopimuksen määräyksiä voidaan tarkistaa.

19 artikla

Liitteet

Tämän sopimuksen liitteet ovat sen erottamaton osa.

20 artikla

Kielet

Tämä sopimus on tehty kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen.

21 artikla

Ratifiointi ja voimaantulo

1. Tämä sopimus on voimassa toistaiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 16 artiklan soveltamista.

2. Osapuolten on ratifioitava tai hyväksyttävä tämä sopimus omien sisäisten menettelyjensä mukaisesti.

3. Osapuolten on vaihdettava ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa vasta, kun ne katsovat, että kaikki tässä sopimuksessa määrätyt, yhteen kytkemiseen liittyvät ehdot on täytetty.

4. Tämä sopimus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta sitä vuotta seuraavana vuonna, jona osapuolet ovat vaihtaneet ratifioimis- tai hyväksymiskirjat.

5. Sopimuksen 4 artiklan 6 kohdan voimaantulo edellyttää, että kahdeksannessa osapuolten kokouksessa hyväksytty Kioton pöytäkirjan Dohan muutos (päätös 1/CMP.8; toinen velvoitekausi) on tullut molempien osapuolten osalta voimaan.

22 artikla

Väliaikainen soveltaminen

Ennen tämän sopimuksen voimaantuloa 11–13 artiklaa sovelletaan väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivästä alkaen.

Съставено в Берн на двадесет и трети ноември две хиляди и седемнадесета година.

Hecho en Berna el veintitrés de noviembre del año dos mil diecisiete.

V Bernu dne dvacátého třetího listopadu dva tisíce sedmnáct.

Udfærdiget i Bern, den treogtyvende november to tusind og sytten.

Geschehen zu Bern am dreiundzwanzigsten November zweitausendsiebzehn.

Kahe tuhande seitsmeteistkümnenda aasta novembrikuu kahekümne kolmandal päeval Bernis.

Έγινε στη Βέρνη, στις είκοσι τρεις Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαεπτά.

Done at Bern on the twenty third day of November in the year two thousand and seventeen.

Fait à Berne, le vingt-trois novembre deux mille dix-sept.

Sastavljeno u Bernu dvadeset trećeg studenoga dvije tisuće sedamnaeste.

Fatto a Berna addì ventitré novembre duemiladiciassette.

Bernē, divi tūkstoši septiņpadsmitā gada divdesmit trešajā novembrī.

Sudarytas Berne du tūkstančiai septynioliktų metų lapkričio dvidešimt trečią dieną.

Kelt Bernben, a kétezer-tizenhetedik év november havának huszonharmadik napján.

Magħmul f'Bern fit-tlieta u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u sbatax.

Gedaan te Bern, drieëntwintig november tweeduizend zeventien.

Sporządzono w Bernie w dniu dwudziestego trzeciego listopada dwa tysiące siedemnastego roku.

Feito em Berna aos vinte e três dias do mês de novembro de dois mil e dezassete.

Întocmit la Berna la douăzeci și trei noiembrie două mii șaptesprezece.

V Berne dvadsiateho tretieho novembra dvetisíc sedemnásť.

V Bernu, triindvajsetega novembra dva tisoč sedemnajst.

Tehty Bernissä kahdentenakymmenentenäkolmantena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaseitsemäntoista.

Utfärdat i Bern den tjugotredje november tjugohundrasjutton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Za Švicarsku Konfederaciju

Per la Confederazione Svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā –

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

▼M1

LIITE I

KESKEISET PERUSTEET

A. Kiinteitä laitoksia koskevat keskeiset perusteet

Tämä osa tarkistetaan sopimuksen 13 artiklan 7 kohdan mukaisesti siten, että pyritään säilyttämään EU:n päästökauppajärjestelmän ja Sveitsin päästökauppajärjestelmän tämänhetkinen yhteensopivuus päästökauppakaudella 2021–2030, kuten Sveitsin hallitus on ehdottanut. Sekakomitean on varmistettava, että tämän osan tarkistamisella säilytetään vähintään osapuolten kansallisten päästövähennyssitoumusten luotettavuus sekä niiden hiilimarkkinoiden eheys ja asianmukainen toiminta. Lisäksi on vältettävä hiilivuotoa ja kilpailun vääristymistä yhteen kytkettyjen järjestelmien välillä.







Keskeiset perusteet Unionin päästökauppajärjestelmässä Sveitsin päästökauppajärjestelmässä 1. Päästökauppajärjestelmään osallistumisen pakollisuus Päästökauppajärjestelmään osallistuminen on pakollista laitoksille, jotka harjoittavat jäljempänä lueteltuja toimintoja ja joista aiheutuu jäljempänä mainittuja kasvihuonekaasupäästöjä. Päästökauppajärjestelmään osallistuminen on pakollista laitoksille, jotka harjoittavat jäljempänä lueteltuja toimintoja ja joista aiheutuu jäljempänä mainittuja kasvihuonekaasupäästöjä. 2. Päästökauppajärjestelmän on katettava ainakin kasvihuonekaasut, joista säädetään seuraavissa: — direktiivin 2003/87/EY liite I, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. — hiilidioksidia koskevan asetuksen 40 artiklan 1 kohta ja liite 6, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 3. Päästökauppajärjestelmän on katettava ainakin kasvihuonekaasut, joista säädetään seuraavissa: — direktiivin 2003/87/EY liite II, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. — hiilidioksidia koskevan asetuksen 1 artiklan 1 kohta, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 4. Päästökauppajärjestelmässä on asetettava päästökatto, joka on vähintäänkin yhtä tiukka kuin seuraavissa: — direktiivin 2003/87/EY 9 ja 9 a artikla, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Lineaarinen vähennyskerroin, joka on nyt 1,74 prosenttia vuodessa, nousee 2,2 prosenttiin vuodessa vuodesta 2021 lähtien, ja sitä sovelletaan direktiivin (EU) 2018/410 mukaisesti kaikkiin aloihin, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. — hiilidioksidia koskevan lain 18 artiklan 1 ja 2 kohta — hiilidioksidia koskevan asetuksen 45 artiklan 1 kohta, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Lineaarinen vähennyskerroin on 1,74 prosenttia vuodessa vuoteen 2020 saakka. 5. Markkinavakausmekanismi Euroopan unioni otti vuonna 2015 käyttöön markkinavakausvarannon (päätös (EU) 2015/1814), jonka toimintaa vahvistettiin direktiivillä (EU) 2018/410. — Hiilidioksidia koskevan lain 19 artiklan 5 kohta — hiilidioksidia koskevan asetuksen 48 artikla, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Sveitsin lainsäädäntö antaa mahdollisuuden vähentää huutokaupattavien päästöoikeuksien määriä, jos päästöoikeuksien määrä markkinoilla nousee merkittävästi taloudellisista syistä. Osapuolet tekevät yhteistyötä määrittäessään asianmukaista panosta markkinoiden vakauteen. 6. Markkinavalvonnan tason päästökauppajärjestelmässä on oltava vähintäänkin yhtä tiukka kuin seuraavissa: — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (MIFID II) — liittovaltion laki Sveitsin rahoitusmarkkinoiden valvontaviranomaisesta, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2007 — liittovaltion laki rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurista ja markkinakäyttäytymisestä arvopaperi- ja johdannaiskaupassa, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2015 — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 600/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (MIFIR) — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 596/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, markkinoiden väärinkäytöstä (markkinoiden väärinkäyttöasetus) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/6/EY ja komission direktiivien 2003/124/EY, 2003/125/EY ja 2004/72/EY kumoamisesta (MAR) — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/57/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, markkinoiden väärinkäytöstä määrättävistä rikosoikeudellisista seuraamuksista (markkinoiden väärinkäyttödirektiivi) — liittovaltion laki rahoituslaitoksista, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2018 — liittovaltion laki rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta, annettu 10 päivänä lokakuuta 1997, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Sveitsin asetuksessa rahoitusmarkkinoiden sääntelystä ei määritetä päästöoikeuksien oikeudellista luonnetta. Päästöoikeuksia ei luokitella arvopapereiksi rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurista annetussa laissa, ja sen vuoksi niillä ei voida käydä kauppaa säännellyissä kauppapaikoissa. Koska päästöoikeuksia ei katsota arvopapereiksi, Sveitsissä arvopapereita koskevaa sääntelyä ei sovelleta pörssin ulkopuoliseen kaupankäyntiin jälkimarkkinoilla. — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta (AMLD), sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Johdannaissopimukset katsotaan rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurista annetussa laissa arvopapereiksi. Tämä sisältää myös johdannaiset, joissa päästöoikeudet ovat kohde-etuuksina. Pörssin ulkopuolella kaupatut päästöoikeuksien johdannaiset sekä finanssialan ulkopuolisten että finanssialalla toimivien vastapuolien välillä kuuluvat rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurista annetun lain säännösten soveltamisalaan. 7. Markkinavalvontaa koskeva yhteistyö Osapuolet luovat asianmukaiset yhteistyöjärjestelyt markkinavalvontaa varten. Nämä yhteistyöjärjestelyt koskevat tiedonvaihtoa sekä kummankin osapuolen markkinavalvontajärjestelmästä aiheutuvien velvoitteiden täytäntöönpanoa. Osapuolet tiedottavat sekakomitealle näistä järjestelyistä. 8. Kansainvälisten hyvitysten laadullisen rajojen on oltava vähintään yhtä tiukkoja kuin ne, joista säädetään seuraavissa: — direktiivin 2003/87/EY 11 a ja 11 b artikla — komission asetus (EU) N:o 550/2011, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2011, teollisuuskaasuja käyttävistä hankkeista peräisin olevien kansainvälisten hyvitysten käyttöön sovellettavien tiettyjen rajoitusten määrittelemisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY mukaisesti — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 280/2004/EY ja N:o 406/2009/EY mukaisen unionin rekisterin perustamisesta ja komission asetusten (EU) N:o 920/2010 ja (EU) N:o 1193/2011 kumoamisesta 2 päivänä toukokuuta 2013 annetun komission asetuksen (EU) N:o 389/2013 58 artikla, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. — hiilidioksidia koskevan lain 5 ja 6 artikla — hiilidioksidia koskevan asetuksen 4 artikla, 4 a artiklan 1 kohta ja liite 2, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 9. Kansainvälisten hyvitysten määrällisten rajojen on oltava vähintään yhtä tiukkoja kuin ne, joista säädetään seuraavissa: — direktiivin 2003/87/EY 11 a artikla — komission asetus (EU) N:o 389/2013, annettu 2 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 280/2004/EY ja N:o 406/2009/EY mukaisen unionin rekisterin perustamisesta ja komission asetusten (EU) N:o 920/2010 ja (EU) N:o 1193/2011 kumoamisesta — komission asetus (EU) N:o 1123/2013, annettu 8 päivänä marraskuuta 2013, kansainvälisten päästöhyvitysten käyttöoikeuksien määrittämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY nojalla, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Unionin oikeudessa ei vuodesta 2021 alkaen säädetä oikeudesta käyttää kansainvälisiä hyvityksiä. — hiilidioksidia koskevan lain 16 artiklan 2 kohta — hiilidioksidia koskevan asetuksen 55 b artikla, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Näissä määräyksissä säädetään kansainvälisten hyvitysten käytöstä ainoastaan vuoteen 2020 saakka. 10. Ilmaisjako lasketaan vertailuarvojen ja korjauskertoimien perusteella. Enintään viisi prosenttia päästöoikeuksien määrästä kaudella 2013–2020 asetetaan syrjään uusille osallistujille. Päästöoikeudet, joita ei jaeta maksutta, huutokaupataan tai mitätöidään. Tätä varten päästökauppajärjestelmän on täytettävä vähintään seuraavat ehdot: — direktiivin 2003/87/EY 10, 10 a, 10 b ja 10 c artikla — komission päätös 2011/278/EU, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2011 päästöoikeuksien yhdenmukaistettua maksutta tapahtuvaa jakoa koskevien unionin laajuisten siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan mukaisesti — hiilidioksidia koskevan lain 18 artiklan 3 kohta ja 19 artiklan 2–6 kohta — hiilidioksidia koskevan asetuksen 45 artiklan 2 kohta, 46, 46 a, 46 b, 46 c ja 48 artikla sekä liite 9, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrä ei ylitä laitoksille jaettavien päästöoikeuksien määrää Euroopan unionin päästökauppajärjestelmässä. — komission päätös 2013/448/EU, annettu 5 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 11 artiklan 3 kohdan mukaisista kansallisista täytäntöönpanotoimenpiteistä päästöoikeuksien jakamiseksi maksutta siirtymäaikana — komission päätös (EU) 2017/126, annettu 24 päivänä tammikuuta 2017, päätöksen 2013/448/EU muuttamisesta siltä osin kuin kyse on yhtenäisen monialaisen korjauskertoimen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan mukaisesti (laskelmat monialaisen korjauskertoimen määrittämiseksi unionin päästökauppajärjestelmässä vuosina 2013–2020) — komission päätös 2014/746/EU, annettu 27 päivänä lokakuuta 2014, luettelon laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY nojalla niistä toimialoista ja toimialojen osista, joiden katsotaan olevan alttiita merkittävälle hiilivuodon riskille, vuosiksi 2015–2019 — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/410, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2018, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi (hiilivuotoluettelo 2015–2020) — komission delegoitu asetus (EU) 2019/331, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, päästöoikeuksien yhdenmukaistettua maksutta tapahtuvaa jakoa koskevien unionin laajuisten siirtymäsäännösten määrittämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan mukaisesti — komission delegoitu päätös (EU) 2019/708, annettu 15 päivänä helmikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY täydentämisestä niiden toimialojen ja toimialojen osien määrittämisen osalta, joiden katsotaan olevan alttiita hiilivuodon riskille vuosina 2021–2030 — monialainen korjauskerroin unionin päästökauppajärjestelmässä vuosina 2015–2020 tai 2026–2030, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 11. Päästökauppajärjestelmässä on säädettävä seuraamuksista, joita sovelletaan samoissa olosuhteissa ja samassa laajuudessa, kuin seuraavissa: — direktiivin 2003/87/EY 16 artikla sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. — hiilidioksidia koskevan lain 21 artikla — hiilidioksidia koskevan asetuksen 56 artikla, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 12. Tarkkailun ja raportoinnin on oltava päästökauppajärjestelmässä vähintään yhtä tiukkoja kuin seuraavissa: — direktiivin 2003/87/EY 14 artikla ja liite IV — komission asetus (EU) N:o 601/2012, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailusta ja raportoinnista — komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/2066, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailusta ja raportoinnista sekä komission asetuksen (EU) N:o 601/2012 muuttamisesta sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. — hiilidioksidia koskevan lain 20 artikla — hiilidioksidia koskevan asetuksen 50–53 artikla ja liitteet 16 ja 17, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 13. Todentamisen ja akkreditoinnin on oltava päästökauppajärjestelmässä vähintään yhtä tiukkoja kuin seuraavissa: — direktiivin 2003/87/EY 15 artikla ja liite V — komission asetus (EU) N:o 600/2012, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöraporttien ja tonnikilometriraporttien todentamisesta ja todentajien akkreditoinnista — komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/2067, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta tietojen todentamisesta ja todentajien akkreditoinnista, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. — hiilidioksidia koskevan asetuksen 51–54 artikla, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä.

B. Ilmailua koskevat keskeiset perusteet







Keskeiset perusteet EU:ta varten Sveitsiä varten 1. Päästökauppajärjestelmään osallistumisen pakollisuus Päästökauppajärjestelmään osallistuminen on pakollista ilmailutoiminnalle jäljempänä lueteltujen perusteiden mukaisesti. Päästökauppajärjestelmään osallistuminen on pakollista ilmailutoiminnalle jäljempänä lueteltujen perusteiden mukaisesti. 2. Ilmailutoiminnan ja kasvihuonekaasujen sisällyttäminen järjestelmään sekä lentojen ja niistä aiheutuvien päästöjen osoittaminen lähtevien lentojen periaatteen mukaisesti siten kuin siitä säädetään seuraavissa: — direktiivi 2003/87/EY, sellaisena kuin se on muutettuna 13 päivänä joulukuuta 2017 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/2392, jotta täytäntöönpanosta poiketaan tilapäisesti niistä maista tulevien ja niihin maihin lähtevien lentojen osalta, joiden osalta ei ole päästy direktiivin 2003/87/EY 25 artiklan mukaiseen sopimukseen — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 280/2004/EY ja N:o 406/2009/EY mukaisen unionin rekisterin perustamisesta ja komission asetusten (EU) N:o 920/2010 ja (EU) N:o 1193/2011 kumoamisesta 2 päivänä toukokuuta 2013 annetun komission asetuksen (EU) N:o 389/2013 17, 29, 35 ja 56 artikla ja liite VII, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 1. Soveltamisala Lennot, jotka saapuvat Sveitsin alueella sijaitsevalle lentopaikalle tai lähtevät sellaiselta, lukuun ottamatta lentoja, jotka lähtevät ETA:n alueella sijaitsevalta lentopaikalta. Kaikkia päästökauppajärjestelmän soveltamisalaa koskevia väliaikaisia poikkeuksia, kuten direktiivin 2003/87/EY 28 a artiklassa tarkoitettuja poikkeuksia, voidaan soveltaa Sveitsin päästökauppajärjestelmän osalta unionin päästökauppajärjestelmässä käyttöön otettujen poikkeusten mukaisesti. Ilmailutoiminnan osalta järjestelmä kattaa ainoastaan hiilidioksidipäästöt. Tammikuun 1 päivästä 2020 lennot Euroopan talousalueen (ETA) alueella sijaitsevilta lentopaikoilta Sveitsin alueella sijaitseville lentopaikoille kuuluvat unionin päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan, kun taas Sveitsin alueella sijaitsevilta lentopaikoilta ETA:n alueella sijaitseville lentopaikoille jätetään unionin päästökauppajärjestelmän soveltamisalan ulkopuolelle direktiivin 2003/87/EY 25 a artiklan nojalla. 2. Soveltamisalan rajoitukset Edellä olevassa 1 kohdassa mainittuun yleiseen soveltamisalaan eivät kuulu 1. yksinomaan hallitsevaa monarkkia ja hänen välittömiä perheenjäseniään, valtionpäämiehiä, hallituksen päämiehiä ja ministereitä virallisella vierailulla kuljettavat lennot, jos tämä on mainittu asianmukaisella ilmoituksella lentosuunnitelmassa; 2. sotilas-, tulli- ja poliisilennot; 3. etsintä- ja pelastustoimintaan liittyvät lennot, palonsammutuslennot, humanitaariset avustuslennot ja kiireelliset sairaankuljetuslennot; 4. lennot, jotka on suoritettu yksinomaan 7 päivänä joulukuuta 1944 tehdyn kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteessä 2 määriteltyjen näkölentosääntöjen mukaisesti; 5. lennot, jotka päättyvät ilma-aluksen lähtölentopaikalle ja joiden aikana ei ole tehty suunniteltua välilaskua; 6. yksinomaan lentolupakirjan saamista tai ylläpitoa tai, kun kyseessä on ohjaamomiehistö, kelpuutuksen saamista varten suoritetut koululennot, joiden lentosuunnitelmissa on asianmukainen merkintä tästä edellyttäen, että lentoa ei käytetä matkustajien ja/tai rahdin kuljettamiseen tai ilma-aluksen siirtoon; 7. yksinomaan tieteellistä tutkimusta varten suoritetut lennot; 8. yksinomaan ilma-alusten, ilma-alusten laitteiden tai maalaitteiden tarkastamista, testaamista tai hyväksyntää varten suoritetut lennot; 9. lennot sellaisilla ilma-aluksilla, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on alle 5 700 kg; 10. sellaisten kaupallisten ilma-aluksen käyttäjien lennot, joiden vuosittaiset kokonaispäästöt ovat alle 10 000 tonnia Sveitsin päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvien lentojen osalta tai joilla on alle 243 Sveitsin päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvaa lentoa kolmen peräkkäisen neljän kuukauden jakson aikana, jos käyttäjät eivät kuulu unionin päästökauppajärjestelmään; 11. sellaisten Sveitsin päästökauppajärjestelmään kuuluvien ei-kaupallisten ilma-aluksen käyttäjien lennot, joiden vuosittaiset kokonaispäästöt ovat alle 1 000 tonnia, unionin päästökauppajärjestelmässä sovelletun poikkeuksen mukaisesti, jos käyttäjät eivät kuulu unionin päästökauppajärjestelmään. Näistä soveltamisalan rajoituksista säädetään seuraavissa: — hiilidioksidia koskevan lain 16 a artikla — hiilidioksidia koskevan asetuksen 46 d artikla, 55 artiklan 2 kohta ja liite 13, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 3. Asiaankuuluvien tietojen vaihto ilmailutoiminnan sisällyttämistä koskevien rajoitusten soveltamisesta Osapuolet tekevät yhteistyötä soveltaessaan rajoituksia, jotka koskevat sitä, miten Sveitsin päästökauppajärjestelmään ja unionin päästökauppajärjestelmään kuuluvien kaupallisten ja ei-kaupallisten ilma-alusten käyttäjät sisältyvät järjestelmään, tämän liitteen mukaisesti. Molemmat osapuolet varmistavat erityisesti kaikkien asiaa koskevien tietojen nopean siirtämisen, jotta Sveitsin ja unionin päästökauppajärjestelmään kuuluvat lennot ja ilma-aluksen käyttäjät voidaan tunnistaa asianmukaisesti. 4. Päästökatto (ilma-alusten käyttäjille jaettavien päästöoikeuksien kokonaismäärä) Direktiivin 2003/87/EY 3 c artikla, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Direktiivin 2003/87/EY 3 c artiklan nojalla päästöoikeuksia jaettiin alustavasti seuraavasti: — 15 prosenttia huutokaupattiin — 3 prosenttia siirrettiin erityisvarantoon — 82 prosenttia jaettiin maksutta. Päästöoikeuksien jakoa muutettiin asetuksella (EU) N:o 421/2014, jolla maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää vähennettiin suhteessa palautusvelvollisuuden vähentämiseen (direktiivin 2003/87/EY 28 a artiklan 2 kohta). Asetuksella (EU) 2017/2392, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä, tätä lähestymistapaa jatkettiin vuoteen 2023, ja sen mukaan sovelletaan 2,2 prosentin lineaarista vähennyskerrointa 1 päivästä tammikuuta 2021. Päästökaton on oltava yhtä tiukka kuin unionin päästökauppajärjestelmässä, erityisesti määrän vähentämisen prosenttiosuuden osalta vuosien ja päästökauppakausien välillä. Päästökattoon sisältyvät päästöoikeudet on jaettava seuraavasti: — 15 prosenttia huutokaupataan, — 3 prosenttia siirretään erityisvarantoon, — 82 prosenttia jaetaan maksutta. Tätä jakoa voidaan tarkastella uudelleen tämän sopimuksen 6 ja 7 artiklan mukaisesti. Vuoteen 2020 saakka päästökattoon sisältyvät päästöoikeudet lasketaan alhaalta ylöspäin maksutta jaettavien päästöoikeuksien perusteella edellä mainitun jaon mukaisesti. Mahdolliset väliaikaiset poikkeukset päästökauppajärjestelmän soveltamisalasta edellyttävät vastaavia suhteellisia mukautuksia jaettaviin määriin. Vuodesta 2021 alkaen päästökattoon sisältyvät päästöoikeudet määritetään vuoden 2020 päästökaton perusteella ottaen huomioon mahdollinen prosenttimääräinen vähennys unionin päästökauppajärjestelmän mukaisesti. Tästä säädetään — hiilidioksidia koskevan lain 18 artiklassa — hiilidioksidia koskevan asetuksen 46 e artiklassa ja liitteessä 15, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 5. Päästöoikeuksien jako ilmailutoiminnalle päästöoikeuksien huutokauppaamisen kautta — Direktiivin 2003/87/EY 3 d artikla ja 28 a artiklan 3 kohta, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Sveitsin huutokaupattavat päästöoikeudet huutokauppaa Sveitsin toimivaltainen viranomainen. Sveitsillä on oikeus Sveitsin päästöoikeuksien huutokauppaamisesta saataviin tuloihin. Tästä säädetään — hiilidioksidia koskevan lain 19 a artiklan 2 ja 4 kohdassa — hiilidioksidia koskevan asetuksen 48 artiklassa ja liitteessä 15, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 6 Erityisvaranto tiettyjä ilma-alusten käyttäjiä varten — Direktiivin 2003/87/EY 3 f artikla, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Päästöoikeuksia asetetaan syrjään erityisvarantoon uusia tulijoita ja nopeasti kasvavia ilma-alusten käyttäjiä varten, lukuun ottamatta sitä, että koska viitevuosi Sveitsin ilmailutoimintaa koskevien tietojen hankkimiselle on 2018, Sveitsillä ei ole erityisvarantoa vuoteen 2020 saakka. Tästä erityisvarannosta säädetään — hiilidioksidia koskevan lain 18 artiklan 3 kohdassa — hiilidioksidia koskevan asetuksen 46 e artiklassa ja liitteessä 15, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 7. Vertailuluku päästöoikeuksien jakamiselle maksutta ilma-alusten käyttäjille — Direktiivin 2003/87/EY 3 e artikla, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Vuosittainen vertailuluku on 0,000642186914222035 päästöoikeutta tonnikilometriä kohti. Vertailuluku ei saa olla korkeampi kuin vertailuluku unionin päästökauppajärjestelmässä. Vuoteen 2020 vuosittainen vertailuluku on 0,000642186914222035 päästöoikeutta tonnikilometriä kohti. Tästä vertailuluvusta säädetään — hiilidioksidia koskevan asetuksen 46 f artiklan 1 ja 2 kohdassa ja liitteessä 15, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 8. Päästöoikeuksien jakaminen maksutta ilma-alusten käyttäjille — Direktiivin 2003/87/EY 3 e artikla, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Päästöoikeuksien myöntämiseen tehtävät mukautukset on tehtävä direktiivin 2003/87/EY 25 a artiklan mukaisesti suhteessa vastaaviin raportointia ja päästöoikeuksien palauttamista koskeviin velvoitteisiin, jotka johtuvat siitä, miten Euroopan talousalueen ja Sveitsin väliset lennot tosiasiallisesti sisältyvät unionin päästökauppajärjestelmään. Ilma-alusten käyttäjille maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrä lasketaan kertomalla viitevuonna toteutuneet tonnikilometrit sovellettavalla vertailuluvulla. Tästä maksuttomasta jaosta säädetään — hiilidioksidia koskevan lain 19 a artiklan 3 ja 4 kohdassa — hiilidioksidia koskevan asetuksen 46 f artiklan 1 ja 2 kohdassa ja liitteessä 15, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 9. Kansainvälisten hyvitysten laadullisen rajojen on oltava vähintään yhtä tiukkoja kuin ne, joista säädetään seuraavissa: — direktiivin 2003/87/EY 11 a ja 11 b artikla — komission asetus (EU) N:o 389/2013, annettu 2 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 280/2004/EY ja N:o 406/2009/EY mukaisen unionin rekisterin perustamisesta ja komission asetusten (EU) N:o 920/2010 ja (EU) N:o 1193/2011 kumoamisesta sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. — hiilidioksidia koskevan lain 5 ja 6 artikla — hiilidioksidia koskevan asetuksen 4 artikla, 4 a artiklan 1 kohta ja liite 2, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 10. Kansainvälisten hyvitysten käytön määrälliset rajat — Direktiivin 2003/87/EY 11 a artikla — komission asetus (EU) N:o 389/2013, annettu 2 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 280/2004/EY ja N:o 406/2009/EY mukaisen unionin rekisterin perustamisesta ja komission asetusten (EU) N:o 920/2010 ja (EU) N:o 1193/2011 kumoamisesta — komission asetus (EU) N:o 1123/2013, annettu 8 päivänä marraskuuta 2013, kansainvälisten päästöhyvitysten käyttöoikeuksien määrittämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY nojalla, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Kansainvälisten hyvitysten käyttö on 1,5 prosenttia todennetuista päästöistä vuoteen 2020. Tästä säädetään — hiilidioksidia koskevan asetuksen 55 b artiklassa, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 11. Tonnikilometritietojen hankinta viitevuodelta — Direktiivin 2003/87/EY 3 e artikla, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Rajoittamatta sitä, mitä jäljempänä määrätään, tonnikilometritietojen hankinta on tehtävä samaan aikaan kuin tonnikilometritietojen hankinta unionin päästökauppajärjestelmää varten ja samaa lähestymistapaa käyttäen. Vuoteen 2020 ja noudattaen asetusta ilma-alusten kattamiin matkoihin liittyviä tonnikilometrejä ja tarkkailusuunnitelmien valmisteluja koskevien tietojen hankkimisesta, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä, viitevuosi Sveitsin ilmailutoimintaa koskevien tietojen hankinnalle on 2018. Tästä säädetään — hiilidioksidia koskevan lain 19 a artiklan 3 ja 4 kohdassa — ilma-alusten kattamiin matkoihin liittyviä tonnikilometrejä ja tarkkailusuunnitelmien valmisteluja koskevien tietojen hankkimista koskevassa asetuksessa, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 12. Seuranta ja raportointi — Direktiivin 2003/87/EY 14 artikla ja liite IV — komission asetus (EU) N:o 601/2012, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailusta ja raportoinnista — komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/2066, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailusta ja raportoinnista sekä komission asetuksen (EU) N:o 601/2012 muuttamisesta Tarkkailua ja raportointia koskevien määräysten on oltava yhtä tiukkoja kuin unionin päästökauppajärjestelmässä. Tästä säädetään — hiilidioksidia koskevan lain 20 artiklassa — hiilidioksidia koskevan asetuksen 50–52 artiklassa ja liitteissä 16 ja 17, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. — komission delegoitu asetus (EU) 2019/1603, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY täydentämisestä siltä osin kuin on kyse Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ilmailun päästöjen tarkkailua, raportointia ja todentamista varten hyväksymistä toimenpiteistä maailmanlaajuisen markkinaperusteisen järjestelmän täytäntöön panemiseksi, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 13. Todentaminen ja akkreditointi — Direktiivin 2003/87/EY 15 artikla ja liite V — komission asetus (EU) N:o 600/2012, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöraporttien ja tonnikilometriraporttien todentamisesta ja todentajien akkreditoinnista Todentamista ja akkreditointia koskevien määräysten on oltava yhtä tiukkoja kuin unionin päästökauppajärjestelmässä. Tästä säädetään — hiilidioksidia koskevan asetuksen 52 artiklan 4 ja 5 kohdassa ja liitteessä 18, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. — komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/2067, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta tietojen todentamisesta ja todentajien akkreditoinnista, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 14. Hallinnointi Sovelletaan direktiivin 2003/87/EY 18 a artiklassa säädettyjä perusteita. Tätä varten ja direktiivin 2003/87/EY 25 a artiklan mukaisesti Sveitsi on katsottava hallinnoivaksi jäsenvaltioksi, siltä osin kuin on kyse ilma-alusten käyttäjien hallinnoinnin osoittaminen Sveitsille ja EU:n (ETA:n) jäsenvaltioille. Hiilidioksidia koskevan asetuksen, sellaisena kuin se on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivämääränä, mukaisesti Sveitsi on vastuussa ilma-alusten käyttäjien hallinnoinnista, kun niillä on — Sveitsin myöntämä voimassa oleva liikennelupa, tai — yhteen kytkettyjen päästökauppajärjestelmien piirissä suurimmat arvioidut ilmailun päästöt Sveitsissä. EU:n (ETA:n) jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat direktiivin 2003/87/EY 25 a artiklan mukaisesti vastuussa kaikista niille osoitetuista ilma-alusten käyttäjien hallinnointiin liittyvistä tehtävistä, mukaan lukien tehtävät, jotka liittyvät Sveitsin päästökauppajärjestelmään (esim. sekä EU:n että Sveitsin ilmailutoimintojen todennettujen päästöselvitysten vastaanotto, päästöoikeuksien jako, myöntäminen ja siirto, vaatimusten noudattaminen ja täytäntöönpano). Euroopan komissio sopii kahdenvälisesti Sveitsin toimivaltaisten viranomaisten kanssa asiaa koskevien asiakirjojen ja tietojen luovuttamisesta. Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset ovat vastuussa kaikista Sveitsille osoitetuista ilma-alusten käyttäjien hallinnointiin liittyvistä tehtävistä, mukaan lukien tehtävät, jotka liittyvät unionin päästökauppajärjestelmään (esim. sekä EU:n että Sveitsin ilmailutoimintojen todennettujen päästöselvitysten vastaanotto, päästöoikeuksien jako, myöntäminen ja siirto, vaatimusten noudattaminen ja täytäntöönpano). Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset sopivat kahdenvälisesti Euroopan komission kanssa asiaa koskevien asiakirjojen ja tietojen luovuttamisesta. Euroopan komissio varmistaa erityisesti, että Sveitsin hallinnoimille ilma-alusten käyttäjille siirretään maksutta jaettava EU:n päästöoikeuksien määrä. Kun on kyse kahdenvälisestä sopimuksesta, joka koskee EuroAirport Basel-Mulhouse-Freiburg -lentoasemaa käyttävien lentojen hallinnointia eikä asiaan liity direktiivin 2003/87/EY muutosta, Euroopan komissio helpottaa tarpeen mukaan tämän sopimuksen täytäntöönpanoa sillä edellytyksellä, ettei tämä johda kaksinkertaiseen laskentaan. Erityisesti Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset siirtävät EU:n (ETA:n) jäsenvaltioiden hallinnoimille ilma-alusten käyttäjille maksutta jaettavien Sveitsin päästöoikeuksien määrän. Tästä säädetään — hiilidioksidia koskevan lain 39 artiklan 1 a kohdassa — hiilidioksidia koskevan asetuksen 46 d artiklassa ja liitteessä 14, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 15. Päästöoikeuksien palauttaminen Kun palautettujen päästöoikeuksien määrän perusteella arvioidaan sitä, miten ilma-alusten käyttäjät noudattavat vaatimuksia, EU:n (ETA:n) jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ensin otettava huomioon Sveitsin päästökauppajärjestelmän kattamat päästöt ja käytettävä palautettujen päästöoikeuksien jäljellä oleva määrä unionin päästökauppajärjestelmän kattamia päästöjä varten. Kun palautettujen päästöoikeuksien määrän perusteella arvioidaan sitä, miten ilma-alusten käyttäjät noudattavat vaatimuksia, Sveitsin toimivaltaisten viranomaisten on ensin otettava huomioon unionin päästökauppajärjestelmän kattamat päästöt ja käytettävä palautettujen päästöoikeuksien jäljellä oleva määrä Sveitsin päästökauppajärjestelmän kattamia päästöjä varten. 16. Oikeudellinen täytäntöönpano Osapuolten on pantava päästökauppajärjestelmänsä määräykset täytäntöön niiden ilma-alusten käyttäjien osalta, jotka eivät täytä velvoitteitaan omassa päästökauppajärjestelmässään, riippumatta siitä, hallinnoiko ilma-aluksen käyttäjää EU:n (ETA:n) toimivaltainen viranomainen vai Sveitsin toimivaltainen viranomainen, kun ilma-aluksen käyttäjää hallinnoivan viranomaisen suorittama täytäntöönpano edellyttää lisätoimia. 17. Ilma-alusten käyttäjien hallinnoinnin osoittaminen Direktiivin 2003/87/EY 25 a artiklan mukaisesti ilma-aluksen käyttäjien luettelossa, jonka Euroopan komissio julkaisee direktiivin 2003/87/EY 18 a artiklan 3 kohdan mukaisesti, on määritettävä kutakin ilma-aluksen käyttäjää hallinnoiva valtio, mukaan lukien Sveitsi. ►M2 Ilma-alusten käyttäjiä, joiden hallinnointi on osoitettu Sveitsille ensimmäisen kerran tämän sopimuksen tultua voimaan, hallinnoi Sveitsi osoittamisvuoden 30 päivän huhtikuuta jälkeen ja heti, kun väliaikainen rekisteriyhteys on toiminnassa. ◄ Molemmat osapuolet tekevät yhteistyötä asiaa koskevien asiakirjojen ja tietojen jakamiseksi. Ilma-aluksen käyttäjän hallinnoinnin osoittaminen ei vaikuta siihen, miten kyseisen ilma-aluksen käyttäjä kuuluu päästökauppajärjestelmään (esim. unionin päästökauppajärjestelmään kuuluvalla ilma-aluksen käyttäjällä, jota hallinnoi Sveitsin toimivaltainen viranomainen, on samat velvoitteet unionin päästökauppajärjestelmässä kuin Sveitsin päästökauppajärjestelmässä ja päinvastoin). 18. Täytäntöönpanoa koskevat säännöt Mahdolliset muut yksityiskohtaiset säännöt, joita tarvitaan työn ja yhteistyön järjestämiseksi ilmailutilin haltijoiden palvelupisteessä, laatii ja hyväksyy sekakomitea sen jälkeen, kun tämä sopimus on allekirjoitettu tämän sopimuksen 12, 13 ja 22 artiklan mukaisesti. Näitä yksityiskohtaisia sääntöjä sovelletaan siitä päivästä alkaen, jona tätä sopimusta sovelletaan. 19. Eurocontrolilta saatava apu Tämän sopimuksen ilmailua koskevan osan soveltamiseksi Euroopan komissio sisällyttää Sveitsin niihin valtuuksiin, jotka on annettu Eurocontrolille unionin päästökauppajärjestelmän osalta.

C. Rekistereitä koskevat keskeiset perusteet

Kunkin osapuolen päästökauppajärjestelmän on sisällettävä rekisteri ja tapahtumaloki, joiden on täytettävä seuraavat keskeiset perusteet turvallisuusjärjestelyjen ja -menettelyjen sekä tilien avaamisen ja hallinnoinnin osalta:

Turvallisuusmekanismeja ja -menettelyjä koskevat keskeiset perusteet

Rekisterien ja tapahtumalokien avulla suojataan järjestelmään tallennettujen tietojen luottamuksellisuus, eheys, saatavuus ja aitous. Tätä varten osapuolten on pantava täytäntöön seuraavat turvallisuusmekanismit:







Keskeiset perusteet Tilin käyttöä varten edellytetään kaksitasoista todentamismekanismia kaikilta tilin käyttäjiltä. Tapahtuman varmennusmekanismia tarvitaan liiketoimien käynnistämistä ja hyväksymistä varten. Vahvistuskoodi on lähetettävä käyttäjille kaistan ulkopuolella. Yhden henkilön on käynnistettävä ja toisen henkilön hyväksyttävä (”kahden silmäparin periaate”) kaikki seuraavat toiminnot: — kaikki jonkin valvojan toteuttamat toiminnot, paitsi jos kyseessä on perusteltu poikkeus, joka on määritelty LTS-pyynnössä — kaikki yksiköiden siirrot, paitsi jos toteutetaan vaihtoehtoinen toimenpide, jolla saavutetaan sama turvallisuustaso. Käytössä on oltava ilmoitusjärjestelmä, joka ilmoittaa käyttäjille, kun toteutetaan toimintoja, joissa on mukana niiden tilejä ja niiden hallussa olevia päästöoikeuksia. Siirron käynnistämisen ja sen toteuttamisen välillä on vähintään 24 tunnin viive, jotta kaikki käyttäjät voivat saada tiedot ja keskeyttää laittomaksi epäillyn siirron. Sveitsin valvojan ja unionin keskusvalvojan on toteutettava toimia, joilla tiedotetaan käyttäjille niiden velvollisuuksista niiden järjestelmien turvallisuuteen (esim. tietokone, verkko) ja tietojen käsittelyyn/internetin selaamiseen liittyen. Vuoden 2020 päästöt voidaan kattaa ainoastaan päästöoikeuksilla, jotka on myönnetty kaudella 2013–2020.

Tilien avaamista ja hallinnointia koskevat keskeiset perusteet







Keskeiset perusteet Toiminnanharjoittajan päästöoikeustilin avaaminen Toiminnanharjoittajan tai toimivaltaisen viranomaisen hakemus toiminnanharjoittajan päästöoikeustilin avaamisesta osoitetaan kansalliselle valvojalle (Sveitsin osalta liittovaltion ympäristövirasto FOEN). Hakemuksessa on oltava riittävästi tietoja, joiden avulla voidaan tunnistaa päästökauppajärjestelmään kuuluva laitos, sekä asianmukainen laitoksen tunnus. Ilma-aluksen käyttäjän päästöoikeustilin avaaminen Kullakin Sveitsin päästökauppajärjestelmään ja/tai unionin päästökauppajärjestelmään kuuluvalla ilma-aluksen käyttäjällä on oltava yksi ilma-aluksen käyttäjän päästöoikeustili. Sveitsin toimivaltaisten viranomaisten hallinnoimien ilma-aluksen käyttäjien osalta tällaista tiliä pidetään Sveitsin rekisterissä. Ilma-aluksen käyttäjän tai ilma-aluksen käyttäjän valtuutetun edustajan on osoitettava hakemus kansalliselle valvojalle (Sveitsin osalta FOEN) 30 työpäivän kuluessa ilma-aluksen käyttäjän tarkkailusuunnitelman hyväksymisestä tai sen siirtämisestä EU:n (ETA:n) jäsenvaltiolta Sveitsin viranomaisille. Hakemuksen on sisällettävä hakijan käyttämän, Sveitsin päästökauppajärjestelmään ja/tai unionin päästökauppajärjestelmään kuuluvan ilma-aluksen yksilöllinen koodi tai yksilölliset koodit. Henkilön päästöoikeustilin avaaminen Hakemus henkilön päästöoikeustilin avaamisesta osoitetaan kansalliselle valvojalle (Sveitsin osalta FOEN). Sen on sisällettävä riittävästi tietoja, joiden avulla voidaan tunnistaa tilinhaltija/hakija ja sen on sisällettävä vähintään — luonnollisen henkilön osalta: henkilöasiakirja ja yhteystiedot — oikeushenkilön osalta: — — kopio kaupparekisteristä, tai — oikeushenkilön perustamissäädös ja todiste oikeushenkilön rekisteröinnistä — luonnollisen henkilön rikosrekisteri tai, kun kyseessä on oikeushenkilö, sen johtajien rikosrekisteri Valtuutetut/Tilin edustajat Kullakin tilillä on oltava vähintään yksi valtuutettu/tilin edustaja, jonka nimittää mahdollinen tilinhaltija. Valtuutetut/tilin edustajat käynnistävät tapahtumia ja muita prosesseja tilinhaltijan puolesta. Kun valtuutettu/tilin edustaja nimetään, valtuutetusta/tilin edustajasta on toimitettava seuraavat tiedot: — nimi ja yhteystiedot — henkilöasiakirja — rikosrekisteri. Asiakirjojen tarkastaminen Kopio asiakirjasta, joka toimitetaan näyttönä henkilön päästöoikeustilin avaamista varten tai valtuutetuksi/tilin edustajaksi nimeämistä varten, on todistettava oikeaksi. Kun kyseessä ovat asiakirjat, jotka on myönnetty jäljennöstä pyytävän valtion ulkopuolella, jäljennös on laillistettava. Oikeaksi todistaminen ja tarvittaessa laillistaminen ei saa tapahtua aiemmin kuin kolme kuukautta ennen hakemisajankohtaa. Kieltäytyminen tilin avaamisesta tai päivittämisestä tai valtuutetun/tilin edustajan nimeämisestä Kansallinen valvoja (Sveitsin osalta FOEN) voi kieltäytyä avaamasta tai päivittämästä tiliä tai nimeämästä valtuutettua/tilin edustajaa, mikäli kieltäytyminen on kohtuullinen ja perusteltu. Kieltäytyminen on perusteltava ainakin yhdellä seuraavista perusteista: — toimitetut tiedot ja asiakirjat ovat puutteellisia, vanhentuneita tai muutoin epätarkkoja tai vääriä — mahdollinen edustaja on tutkittavana tai tuomittu edeltävien viiden vuoden aikana päästöoikeuksia tai Kioton yksiköitä koskevasta petoksesta, rahanpesusta, terrorismin rahoittamisesta tai muista vakavista rikoksista, jossa tiliä voidaan käyttää — kansallisessa tai unionin oikeudessa säädetyt perustelut. Tilitietojen säännöllinen tarkistaminen Tilinhaltijoiden on ilmoitettava välittömästi mahdollisista tili- tai käyttäjätietojen muutoksista kansalliselle valvojalle (Sveitsin osalta FOEN) sekä toimitettava oikea-aikaisesti sen kansallisen valvojan edellyttämät tiedot, joka on vastuussa tietojen päivittämisen hyväksymisestä. Kansallisen valvojan on vähintään kerran kolmessa vuodessa tarkistettava, ovatko tiliä koskevat tiedot edelleen kattavia, ajantasaisia, tarkkoja ja totuudenmukaisia ja pyydettävä, että tilinhaltija ilmoittaa tarvittaessa mahdollisista muutoksista. Tilin käytön estäminen Tilin käyttö voidaan estää, jos rekistereitä koskevia tämän sopimuksen 3 artiklan määräyksiä rikotaan tai jos käynnissä on tutkimus kyseisten määräysten mahdollisesta rikkomisesta. Luottamuksellisuus ja tietojen julkistaminen EUTL:ssa tai SSTL:ssa, unionin rekisterissä, Sveitsin rekisterissä ja missä tahansa muussa Kioton pöytäkirjan rekisterissä olevia tietoja, mukaan lukien kaikkien tilien talletukset, kaikki suoritetut tapahtumat, päästöoikeuksien yksilöivät yksikkötunnukset ja tilillä olevien Kioton yksiköiden, joita tapahtuma koskee tai joihin se vaikuttaa, yksikkösarjanumeroiden yksilöivät numeroarvot, on pidettävä luottamuksellisina. Tällaisia luottamuksellisia tietoja voidaan toimittaa asianomaisille julkisyhteisöille niiden pyynnöstä, jos kyseisillä pyynnöillä on oikeutettu tavoite ja ne ovat perusteltuja, tarpeen ja oikeasuhteisia (petosten, rahanpesun, terrorismin rahoituksen, muiden vakavien rikosten, markkinoiden manipuloinnin tai unionin oikeuden tai ETA:n jäsenvaltion tai Sveitsin kansallisen lainsäädännön muiden rikkomisten tutkinnan, selvittämisen, syytetutkinnan, verohallinnon, veronkannon, tilintarkastusten ja rahoitusvalvonnan vuoksi sekä unionin päästökauppajärjestelmän ja Sveitsin päästökauppajärjestelmän asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi.)

D. Huutokauppapaikkoja ja huutokauppatoimia koskevat keskeiset perusteet

Osapuolten päästökauppajärjestelmissä päästöoikeuksien huutokauppoja järjestävien tahojen on noudatettava seuraavia keskeisiä perusteita ja järjestettävä huutokaupat niiden mukaisesti:







Keskeiset perusteet 1. Huutokaupan järjestävä taho on valittava prosessilla, jolla taataan avoimuus, oikeasuhteisuus, tasapuolinen kohtelu, syrjimättömyys ja kilpailu mahdollisten eri huutokauppapaikkojen välillä unionin tai kansallisen julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön perusteella. 2. Huutokaupan järjestävän tahon on oltava hyväksytty tämän toiminnan harjoittamiseen ja sen on huolehdittava tarvittavista suojatoimenpiteistä toiminnassaan; näihin suojatoimenpiteisiin kuuluvat muun muassa järjestelyt, joilla voidaan havaita ja hallita eturistiriitojen mahdolliset haittavaikutukset, havaita ja hallita riskejä, joille markkinat altistuvat, ja lisäksi niihin kuuluvat avoimet ja syrjimättömät säännöt ja menettelyt, joilla varmistetaan hyvän kauppatavan mukainen ja asianmukainen huutokauppa, sekä riittävät taloudelliset resurssit, joilla helpotetaan asianmukaista toimintaa. 3. Huutokauppoihin osallistumisen edellytyksenä on asiakkaiden tuntemisvelvollisuustarkastuksia koskevien riittävien vähimmäisvaatimusten täyttäminen sen varmistamiseksi, että osallistujat eivät vaikuta huutokaupan sujumiseen haitallisesti. 4. Huutokauppaprosessin on oltava ennakoitavissa, erityisesti huutokauppojen ajoituksen ja jaksottamisen sekä huutokaupan kohteeksi tulevien arvioitujen päästöoikeuksien määrien osalta. Huutokauppamenettelyn keskeiset osat, mukaan lukien aikataulu, päivämäärät ja myynnin arvioidut määrät, on julkaistava huutokaupan järjestävän tahon verkkosivuilla vähintään kuukausi ennen huutokaupan alkamista. Kaikista merkittävistä muutoksista on myös ilmoitettava etukäteen niin pian kuin se on käytännössä mahdollista. 5. Päästöoikeuksien huutokauppaaminen suoritetaan siten, että tavoitteena on vaikutusten minimoiminen kunkin osapuolen päästökauppajärjestelmään. Huutokaupasta vastaavan tahon on varmistettava, että huutokauppojen selvityshinnat eivät merkittävästi eroa päästöoikeuksien hinnoista jälkimarkkinoilla huutokauppakauden aikana, koska tämä olisi osoitus puutteista huutokaupoissa. Edellä olevassa lauseessa tarkoitetun poikkeuksen määrittämisessä käytetyt menetelmät olisi ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille, joilla on markkinavalvontatehtäviä. 6. Kaikki huutokauppoja koskevat ei-luottamukselliset tiedot, mukaan lukien kaikki lainsäädäntö, ohjeet ja lomakkeet, on julkaistava avoimella ja läpinäkyvällä tavalla. Kunkin järjestetyn huutokaupan tulokset julkaistaan heti kun se on käytännössä mahdollista, ja niiden on sisällettävä asiaa koskevat ei-luottamukselliset tiedot. Huutokauppojen tuloksia koskevat raportit on julkaistava vähintään vuosittain. 7. Päästöoikeuksien huutokauppoihin sovelletaan riittäviä sääntöjä ja määräyksiä, joilla huutokaupoissa vähennetään riskiä kilpailun vastaisesta toiminnasta, markkinoiden väärinkäytöstä, rahanpesusta ja terrorismin rahoituksesta. Tällaiset säännöt ja menettelyt eivät saa mahdollisuuksien mukaan olla lievempiä kuin ne, joita sovelletaan rahoitusmarkkinoihin osapuolten oikeusjärjestelmissä. Erityisesti huutokaupan järjestävä taho vastaa siitä, että toteutetaan toimenpiteet, menettelyt ja prosessit, joilla varmistetaan huutokauppojen riippumattomuus. Sen on myös seurattava markkinatoimijoiden käyttäytymistä ja ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille kilpailun vastaisesta toiminnasta, markkinoiden väärinkäytöstä, rahanpesusta tai terrorismin rahoituksesta. 8. Toimivaltaisten viranomaisten on valvottava riittävästi huutokauppoja järjestävää tahoa sekä päästöoikeuksien huutokauppaa. Nimetyillä toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava tarvittava oikeuskelpoisuus ja tekniset järjestelyt, jotta ne voivat valvoa — huutokauppapaikkojen organisaatiota ja toimijoiden toimintaa — asiakkaiden puolesta toimivien ammattimaisten välittäjien organisaatiota ja toimintaa — markkinatoimijoiden käyttäytymistä ja liiketoimia, jotta voidaan estää sisäpiirikaupat ja markkinoiden manipulointi — markkinatoimijoiden liiketoimia, jotta voidaan estää rahanpesu ja terrorismin rahoitus. Valvonta ei mahdollisuuksien mukaan saa olla lievempää kuin valvonta rahoitusmarkkinoilla osapuolten oikeusjärjestelmissä.

Sveitsin on pyrittävä hyödyntämään yksityistä tahoa päästöoikeuksiensa huutokauppaamista varten julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti.

Siihen saakka, kun tällaisen tahon kanssa tehdään sopimus, ja edellyttäen, että vuodessa huutokaupattavien päästöoikeuksien määrä on alle kiinteän kynnysarvon, Sveitsi voi edelleen käyttää huutokauppoja varten tämänhetkisiä järjestelyjä eli FOENin järjestämiä huutokauppoja seuraavin edellytyksin:

1. Kynnysarvona on 1 000 000 päästöoikeutta, mukaan lukien ilmailutoimintaa varten huutokaupattavat päästöoikeudet.

2. Edellä olevia keskeisiä perusteita 1–8 sovelletaan, lukuun ottamatta perusteita 1 ja 2, kun taas perusteen 5 viimeistä virkettä ja perusteita 7 ja 8 sovelletaan ainoastaan FOENiin, siinä määrin kuin se on mahdollista.

Edellä olevaa keskeistä perustetta 3 sovelletaan yhdessä seuraavan määräyksen kanssa: lupa tehdä tarjouksia Sveitsin päästöoikeuksista niiden huutokauppajärjestelyjen mukaisesti, jotka olivat voimassa silloin, kun tämä sopimus allekirjoitettiin, taataan ETA:ssa kaikille niille tahoille, joilla on lupa tehdä tarjouksia huutokaupoissa unionissa.

Sveitsi voi valtuuttaa tahoja, jotka järjestävät ETA:ssa pidettäviä huutokauppoja.

LIITE II

YHTEYTTÄ KOSKEVAT TEKNISET STANDARDIT

Jotta yhteys unionin päästökauppajärjestelmän ja Sveitsin päästökauppajärjestelmän välillä saadaan toiminnalliseksi, on toteutettava väliaikainen ratkaisu toukokuuhun 2020 mennessä tai mahdollisimman pian sen jälkeen. Osapuolten on tehtävä yhteistyötä, jotta väliaikainen ratkaisu voidaan korvata pysyvällä rekisteriyhteydellä mahdollisimman pian.

Yhteyttä koskevissa teknisissä standardeissa (LTS) on määritettävä

— tiedonsiirtoyhteyden arkkitehtuuri

— tiedonsiirron turvallisuus

— luettelo toiminnoista (liiketoimet, täsmäytys…)

— verkkopalvelujen määritelmä

— tietojen kirjausta koskevat vaatimukset

— operatiiviset järjestelyt (neuvontapalvelu, tuki)

— tiedonsiirron käyttöönottosuunnitelma ja testausmenettely

— turvallisuuden testausmenettely.

LTS-standardeissa on määritettävä, että valvojien on toteutettava kohtuulliset toimet sen varmistamiseksi, että SSTL ja EUTL ja niiden välinen yhteys on toiminnassa 24 tuntia päivässä ja 7 päivää viikossa ja että SSTL:n ja EUTL:n toiminnan ja niiden välisen yhteyden toimintahäiriöt on pidettävä mahdollisimman vähäisinä.

▼M2

LTS-standardeissa on määritettävä, että tiedonsiirto SSTL:n ja EUTL:n välillä tapahtuu verkkopalveluviestien suojatun vaihdon muodossa seuraavien ( 1 ) tai vastaavien teknologioiden pohjalta:

— SOAP-protokollaa (Simple Object Access Protocol) käyttävät verkkopalvelut

— laitteistoon perustuva virtuaalinen yksityisverkko (VPN)

— XML-merkintäkieli (Extensible Markup Language)

— Digitaalinen allekirjoitus sekä

— NTP-aikaprotokollat (Network Time Protocol).

▼M1

LTS-standardeissa on asetettava turvallisuutta koskevia lisävaatimuksia Sveitsin rekisterille, SSTL:lle, unionin rekisterille ja EUTL:lle, ja nämä on dokumentoitava turvallisuuden hallintasuunnitelmaan. Erityisesti LTS-standardeissa on määritettävä seuraavaa:

— jos on syytä epäillä, että Sveitsin rekisterin, SSTL:n, unionin rekisterin tai EUTL:n tietoturva on vaarantunut, molempien osapuolten on välittömästi ilmoitettava asiasta toisilleen ja keskeytettävä SSTL:n ja EUTL:n välinen yhteys

— tietoturvaloukkauksen tapahtuessa osapuolten on sitouduttava jakamaan välittömästi tiedot keskenään. Siinä määrin kuin tekniset tiedot ovat käytettävissä, häiriötilannetta kuvaava raportti (päiväys, syy, vaikutus, korjaustoimet) lähetetään Sveitsin rekisterinvalvojan ja unionin keskusvalvojan välillä 24 tunnin kuluessa tietoturvaloukkauksesta.

LTS-standardeissa säädetty tietoturvan testausmenettely on saatettava päätökseen ennen kuin SSTL:n ja EUTL:n välinen tiedonsiirtoyhteys luodaan ja aina, kun tarvitaan SSTL:n tai EUTL:n uusi versio.

LTS-standardeissa säädetään kahdesta testausympäristöstä tuotantoympäristön lisäksi: kehityksen testausympäristöstä ja hyväksymisympäristöstä.

Osapuolten on Sveitsin rekisterinvalvojan ja unionin keskusvalvojan kautta osoitettava, että niiden järjestelmistä on suoritettu riippumaton tietoturva-arviointi edeltävän kahdentoista kuukauden aikana LTS-standardeissa säädettyjen tietoturvavaatimusten mukaisesti. Tietoturvatestaus ja erityisesti penetraatiotestaus on suoritettava ohjelmiston kaikista merkittävistä uusista versioista LTS-standardeissa säädettyjen tietoturvavaatimusten mukaisesti. Penetraatiotestausta ei saa suorittaa ohjelmiston kehittäjä tai ohjelmiston kehittäjän alihankkija.

▼B

LIITE III

TURVALLISUUSLUOKAT JA KÄSITTELYOHJEET

Osapuolten on käytettävä seuraavia turvallisuusluokkia, jotta voidaan tunnistaa tämän sopimuksen yhteydessä käsitellyt ja vaihdetut arkaluonteiset tiedot:

— ETS rajoitettu

— ETS arkaluonteinen

— ETS kriittinen

Tiedot, joissa on merkintä ”ETS kriittinen”, ovat arkaluonteisempia kuin tiedot, joissa on merkintä ”ETS arkaluonteinen”, jotka ovat puolestaan arkaluonteisempia kuin tiedot, joissa on merkintä ”ETS rajoitettu”.

Osapuolet sopivat laativansa käsittelyohjeet unionin päästökauppajärjestelmän olemassa olevan tietojen luokituspolitiikan perusteella sekä Sveitsin tietosuoja-asetuksen ja liittovaltion tietosuojalain perusteella. Käsittelyohjeet on toimitettava sekakomitean hyväksyttäviksi. Hyväksymisen jälkeen kaikkia tietoja on käsiteltävä turvallisuusluokituksen mukaisesti käsittelyohjeita noudattaen.

Mikäli osapuolet ovat arvioineet turvallisuusluokan eri tavalla, sovelletaan korkeampaa luokitusta.

Kunkin osapuolen lainsäädännössä on oltava vastaavat keskeiset tietoturvavaatimukset seuraavia käsittelyvaiheita varten ja tässä yhteydessä on otettava huomioon päästökauppajärjestelmän turvallisuusluokat:

— Asiakirjan luominen — Resurssit — Turvallisuusluokka

— Tallennus — Sähköinen asiakirja verkossa — Sähköinen asiakirja paikallisympäristössä — Paperiasiakirja

— Sähköinen siirto — Puhelin ja matkapuhelin — Faksi — Sähköposti — Tiedonsiirto

— Fyysinen siirto — Suullinen — Henkilökohtainen luovutus — Postijärjestelmä

— Käyttö — Käsittely IT-sovelluksilla — Tulostus — Kopiointi — Poistaminen pysyvästä paikasta

— Tiedonhallinta — Luokittelun ja vastaanottajien säännöllinen arviointi — Arkistointi — Poistaminen ja tuhoaminen

LIITE IV

PÄÄSTÖKAUPPAJÄRJESTELMÄN TURVALLISUUSLUOKKIEN MÄÄRITTÄMINEN

A.1- Luottamuksellisuus- ja eheysluokitus

’Luottamuksellisuudella’ tarkoitetaan tietojen tai koko tietojärjestelmän taikka sen osan (kuten algoritmit, ohjelmat ja dokumentaatio) rajattua luonnetta; käyttöoikeudet on rajattu valtuutetuille henkilöille, elimille ja menettelyille.

’Eheydellä’ tarkoitetaan varmuutta siitä, että tietojärjestelmää ja käsiteltyjä tietoja voidaan muuttaa ainoastaan tietoisin ja oikeutetuin toimin ja että järjestelmä tuottaa odotetun tuloksen tarkasti ja täydellisesti.

Kaikkien päästökauppajärjestelmän tietojen osalta, jotka katsotaan arkaluonteisiksi, luottamuksellisuusnäkökohtaa on tarkasteltava sen kannalta, miten näiden tietojen julkistaminen voi vaikuttaa yritystasolla (ja eheysnäkökohtaa on tarkasteltava sen kannalta, miten näiden tietojen tahaton muuttaminen, tuhoaminen osittain tai kokonaan voi vaikuttaa yritystasolla).

Tietojen luottamuksellisuuden taso ja tietojärjestelmän eheyden taso luokitellaan A.2 osaan sisältyviin perusteisiin pohjautuvan arvioinnin perusteella. Kyseiset luokitukset mahdollistavat tietojen yleisen turvallisuusluokan arvioinnin A.3 osassa olevan taulukon avulla.

A.2- Luottamuksellisuus- ja eheysluokitus

A.2.1. ’Matala luokitus’

Matala luokitus on annettava kaikille päästökauppajärjestelmään liittyville tiedoille, joiden paljastuminen asiattomille henkilöille ja/tai eheyden menetys aiheuttaisi osapuolille tai muille elimille kohtuullista vahinkoa, joka todennäköisesti

— vaikuttaisi jossakin määrin poliittisiin tai diplomaattisiin suhteisiin;

— aiheuttaisi negatiivista paikallista julkisuutta osapuolten tai muiden elinten imagolle tai maineelle;

— aiheuttaisi haittaa luonnollisille henkilöille;

— vaikuttaisi henkilöstön motivaatioon tai tuottavuuteen;

— aiheuttaisi rajallista taloudellista menetystä tai mahdollistaisi jossakin määrin luonnollisille henkilöille tai yrityksille epäasianmukaisen voiton tai edun saamisen;

— vaikuttaisi jossakin määrin osapuolten politiikkojen tehokkaaseen laatimiseen tai toteuttamiseen;

— vaikuttaisi jossakin määrin osapuolten ja niiden toimintojen asianmukaiseen hallinnointiin.

A.2.2. ’Keskinkertainen luokitus’

Keskinkertainen luokitus on annettava kaikille päästökauppajärjestelmään liittyville tiedoille, joiden paljastuminen asiattomille henkilöille ja/tai eheyden menetys aiheuttaisi osapuolille tai muille elimille vahinkoa, joka todennäköisesti

— aiheuttaisi haittaa poliittisille tai diplomaattisille suhteille;

— aiheuttaisi haittaa osapuolten tai muiden elinten imagolle tai maineelle;

— aiheuttaisi ahdinkoa luonnollisille henkilöille;

— laskisi henkilöstön motivaatiota/tuottavuutta;

— asettaisi osapuolet tai muut elimet epäedulliseen asemaan muiden kanssa käytävissä kaupallisissa tai poliittisissa neuvotteluissa;

— aiheuttaisi taloudellista menetystä tai mahdollistaisi luonnollisille henkilöille tai yrityksille epäasianmukaisen voiton tai edun saamisen;

— vaikuttaisi rikosten tutkintaan;

— rikkoisi oikeudellisia tai sopimusvelvoitteita tietojen luottamuksellisuudesta;

— vaikuttaisi osapuolten politiikkojen tehokkaaseen laatimiseen tai toteuttamiseen;

— vaikuttaisi osapuolten ja niiden toimintojen asianmukaiseen hallinnointiin.

A.2.3. ’Korkea luokitus’

Korkea luokitus on annettava kaikille päästökauppajärjestelmään liittyville tiedoille, joiden paljastuminen asiattomille henkilöille ja/tai eheyden menetys aiheuttaisi osapuolille tai muille elimille vakavaa ja/tai kohtuutonta vahinkoa, joka todennäköisesti

— vaikuttaisi haitallisesti diplomaattisiin suhteisiin;

— aiheuttaisi huomattavaa ahdinkoa luonnollisille henkilöille;

— vaikeuttaisi osapuolten tai muiden osallistujien voimavarojen toiminnallisen tehokkuuden tai turvallisuuden ylläpitämistä;

— aiheuttaisi taloudellista menetystä tai mahdollistaisi luonnollisille henkilöille tai yrityksille epäasianmukaisen voiton tai edun saamisen;

— rikkoisi asianmukaisia pyrkimyksiä säilyttää kolmansien osapuolten luovuttamat tiedot luottamuksellisina;

— olisi tietojen julkistamista koskevien lakisääteisten rajoitusten vastaista;

— haittaisi rikostutkintaa tai helpottaisi rikoksen tekemistä;

— asettaisi osapuolet huonompaan asemaan muiden kanssa käytävissä kaupallisissa tai poliittisissa neuvotteluissa;

— haittaisi osapuolten politiikkojen tehokasta laatimista tai toteuttamista;

— heikentäisi osapuolten ja niiden toimintojen asianmukaista hallinnointia.

A.3 – Päästökauppajärjestelmän arkaluonteisten tietojen tason arviointi

A.2 osan mukaisen luottamuksellisuus- ja eheysluokituksen perusteella tietojen yleinen turvallisuusluokka määritetään käyttäen seuraavaa taulukkoa:







Luottamuksellisuuden luokittelu Eheyden luokittelu Matala Keskinkertainen Korkea Matala ETS rajoitettu ETS arkaluonteinen (tai ETS rajoitettu (*1)) ETS kriittinen Keskinkertainen ETS arkaluonteinen (tai ETS rajoitettu (*1)) ETS arkaluonteinen (tai ETS kriittinen (*1)) ETS kriittinen Korkea ETS kriittinen ETS kriittinen ETS kriittinen ( *1 ) Mahdolliset vaihtelut arvioidaan tapauskohtaisesti.