02012D0838 — FI — 29.12.2012 — 000.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION PÄÄTÖS, annettu 18 päivänä joulukuuta 2012, säännöistä, joita soveltaen voidaan todentaa yhdenmukaisesti osallistujien olemassaolo ja oikeudellinen asema sekä niiden toiminnalliset ja taloudelliset edellytykset sellaisten epäsuorien toimien yhteydessä, joita tuetaan avustuksilla Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta ja Euroopan atomienergiayhteisön seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2012/838/EU, Euratom) (EUVL L 359 29.12.2012, s. 45)





Oikaisu









▼B

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2012,

säännöistä, joita soveltaen voidaan todentaa yhdenmukaisesti osallistujien olemassaolo ja oikeudellinen asema sekä niiden toiminnalliset ja taloudelliset edellytykset sellaisten epäsuorien toimien yhteydessä, joita tuetaan avustuksilla Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta ja Euroopan atomienergiayhteisön seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/838/EU, Euratom)







1 artikla

Säännöt, joita soveltaen voidaan todentaa yhdenmukaisesti osallistujien olemassaolo ja oikeudellinen asema sekä niiden toiminnalliset ja taloudelliset edellytykset sellaisten epäsuorien toimien yhteydessä, joita tuetaan avustuksilla päätöksen N:o 1982/2006/EY, päätöksen 2006/970/Euratom ( 1 ) ja neuvoston päätöksen 2012/93/Euratom nojalla, esitetään tämän päätöksen liitteessä.

2 artikla

Kumotaan päätös K(2007) 2466. Viittauksia kumottuun päätökseen pidetään viittauksina tähän päätökseen.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.









LIITE

SISÄLLYS Esipuhe Tarkoitus 1. Oikeudellisen olemassaolon ja oikeudellisen aseman/luokan todentaminen 1.1 Periaatteet 1.1.1 Tietojen luottamuksellisuus ja suojaaminen 1.1.2 Oikeudellinen olemassaolo 1.1.3 Osallistumissääntöjen mukainen oikeudellinen asema (oikeussubjektien luokat) 1.1.3.1 Määritelmät 1.1.4 Pyydetyt tiedot ja asiakirjat 1.1.5 Oikeudellisen olemassaolon ja oikeudellisen aseman/luokan voimaantulopäivä 1.2 Oikeudellisen olemassaolon ja oikeudellisen aseman/luokan todentaminen 1.2.1 Puutteellisia, ristiriitaisia tai virheellisiä ilmoituksia ja/tai tausta-asiakirjoja koskevat säännökset 1.2.2 Tiedot validoinnin lopputuloksesta ja validoidusta ”Osallistujan tunnistuskoodista” (PIC-koodi) 1.2.3 Vakuutus avustuksen valmistelulomakkeeseen sisältyvien perustietojen oikeellisuudesta 1.2.4 Oikeussubjektin nimeämä edustaja (LEAR) 1.2.5 Validointien muutokset 1.2.5.1 Validointien muuttaminen alkuperäisen validoinnin virheen vuoksi 1.2.5.2 Validointien muuttaminen oikeudellista olemassaoloa ja oikeudellista asemaa/luokkaa koskevan muutoksen vuoksi 1.2.5.3 Välillisten kustannusten laskentamenetelmän (Indirect Cost Method, ICM) muutokset 1.2.6 Validointeja koskeva hallinnollinen muutoksenhaku 1.2.7 Validointilautakunta 2. Toimintaedellytysten todentaminen 2.1 Periaatteet 2.2 Toteutus 2.2.1 Ehdotusvaihe 2.2.2 Neuvotteluvaihe 3. Taloudellisten toimintaedellytysten todentaminen: soveltamissäännöt 3.1 Periaatteet 3.2 Yleiset perusteet suppean rahoitusanalyysin tekemiselle 3.3 Oikeussubjektien luokat, jotka kuuluvat taloudellisten toimintaedellytysten todentamisen piiriin (tai on vapautettu siitä) 3.4 Pyydetyt tiedot ja asiakirjat 3.4.1 Oikeushenkilöt 3.4.2 Luonnolliset henkilöt 3.4.3 Muita huomautuksia 3.5 Taloudellisia toimintaedellytyksiä koskeva tarkastus 3.5.1 Tarkoitus 3.5.2 Käytetyt tunnusluvut ja merkityksellinen arvo 3.5.3 Kynnysarvot 3.5.4 Luonnollisia henkilöitä koskeva erityistapaus 3.5.4.1 Käytetyt tunnusluvut 3.5.4.2 Kynnysarvot 3.6 Yhteisrahoitusedellytysten tarkastus 3.6.1 Tarkoitus 3.6.2 Käytetyt tunnusluvut ja merkityksellinen arvo 3.6.3 Kynnysarvot 3.6.4 Luonnollisia henkilöitä koskeva erityistapaus 3.6.4.1 Käytetyt tunnusluvut 3.6.4.2 Kynnysarvot 4. Taloudellisten toimintaedellytysten todentaminen: analyysin (tarkastusten) johtopäätös ja mahdolliset toteutettavat toimet 4.1 Suppean analyysin tulosten arviointi 4.2 Toteutettavat toimet, jos tulos on ”heikko” (weak) 4.2.1 Perusteellisempi taloudellinen analyysi 4.2.1.1 Oikeushenkilöt 4.2.1.2 Luonnolliset henkilöt 4.2.2 Suojatoimet 4.3 Lisäsuojatoimet, seuraamukset mukaan luettuina

ESIPUHE

Seitsemännen puiteohjelman osallistumissäännöissä ( 2 ) (jäljempänä ’osallistumissäännöt’) säädetään seuraavaa: ”Komissio laatii ja julkaisee säännöt, joita soveltaen voidaan todentaa yhdenmukaisesti epäsuorien toimien osallistujien olemassaolo ja oikeudellinen asema sekä niiden taloudelliset toimintaedellytykset. Komissio ei toista tällaista todentamista, ellei kyseisen osallistujan tilanteessa tapahdu muutoksia.” ( 3 )

Tässä asiakirjassa määritellään kyseiset säännöt. Se perustuu osallistumissääntöihin sekä varainhoitoasetukseen ( 4 ) (VHA) ja sen soveltamissääntöihin ( 5 ) sisältyviin sääntelyvaatimuksiin. Komissio on hyväksynyt asiakirjan 13. kesäkuuta 2007, ja sitä on sovellettu 1. tammikuuta 2007 alkaen kaikkiin seitsemännen puiteohjelman epäsuoriin toimiin.

Nämä säännöt koskevat kaikkia EY:n tai Euratomin avustussopimuksen muodossa toteutettavia seitsemännen puiteohjelman epäsuoria toimia. Seitsemännen puiteohjelman epäsuorien toimien toteuttamisesta vastaavat yksiköt (tutkimuksen pääosasto ja elimet, joille näitä tehtäviä on siirretty) soveltavat sääntöjä, kunnes uusi versio tästä asiakirjasta tulee voimaan.

Uudemmissa versioissa esitetään asiakirjaan tehdyt muutokset ja vertailu aiempaan versioon tai aiempiin versioihin, jotta muutokset/päivitykset voidaan havaita ja jotta helpotetaan asiakirjan ymmärtämistä.

Sääntöjen selventämiseksi niihin on tähänastisen kokemuksen perusteella tehty seuraavat merkittävät muutokset:

— Asiakirjan 1 osassa ”Oikeudellisen olemassaolon ja oikeudellisen aseman/luokan todentaminen” on ajantasaistettu seuraavia: — — oikeudellisten asemien/luokkien määritelmät, — pyydettyjä asiakirjoja ja voimaantulopäivää koskevat säännökset, — puutteellisia, ristiriitaisia tai virheellisiä ilmoituksia ja/tai tausta-asiakirjoja koskevat säännökset, — oikeussubjektin nimeämää edustajaa (Legal Entity Appointed Representative, jäljempänä LEAR) koskevat säännökset, — validointien muuttamista ja muutoksenhakua koskevat säännökset, — validointilautakuntaa koskevat säännökset.

— Taloudellisten toimintaedellytysten todentamista käsitteleviä 3 ja 4 osaa on muutettu seuraavasti: — — 3.4 kohtaa ”Pyydetyt tiedot ja asiakirjat” on täydennetty erityistapauksilla. — Kohtia, joissa käsitellään taloudellisia toimintaedellytyksiä kuvaavia suhteita (3.5.3 ja 4.2.1 kohta), on täydennetty määrittelemällä poikkeustapauksia. — 4.2.2 kohtaa ”Suojatoimet” on muutettu.

Lisäksi on tehty seuraavat toimitukselliset muutokset:

— 1 ja 3 osaa on ajantasaistettu viittaamalla validointiyksiköihin ( 6 ), jotka vastaavat osallistujien oikeudellisen olemassaolon, oikeudellisen aseman/luokan ja taloudellisten tietojen todenmukaisuuden todentamisesta ja tekevät suppean taloudellisen analyysin.

— Viittaukset keskitettyyn rekisteröintipalveluun (Unique Registration Facility) on korvattu viittauksilla komission tutkimuspuiteohjelmien osallistujaportaaliin (Research Participant Portal).

— Lisäksi tehtiin toimituksellisia muutoksia, jotka olivat tarpeen toimeenpanovirastojen ja muiden seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavien elinten itsemääräämisoikeuden huomioon ottamiseksi (viittaukset komission yksiköihin on korvattu viittauksilla ”seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaaviin yksiköihin” siltä osin kuin kyseisiä tehtäviä hoitavat komission yksiköt ja muut elimet, joille kyseisiä tehtäviä on siirretty).

— Asiakirjan tekstiä on yhdenmukaistettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kanssa.

TARKOITUS

Tässä asiakirjassa käsitellään sääntöjä, joita soveltaen voidaan todentaa yhdenmukaisesti seitsemänteen puiteohjelmaan osallistuvan

— oikeudellinen olemassaolo

— asema puiteohjelmassa

— toimintaedellytykset ja

— taloudelliset toimintaedellytykset.

Tarkoituksena on varmistaa epäsuoran toimen toteutus (odotettujen tavoitteiden ja tulosten saavuttaminen) ja unionin taloudellisten etujen suojaaminen.

Komission lähestymistapa perustuu jäljempänä esitettäviin perusperiaatteisiin, jotka on laadittu kaikkien tutkimusasioista vastaavien pääosastojen edustajista koostuvan työryhmän kokouksissa ja joiden taustalla on vahva tahto yksinkertaistaa ja järkeistää järjestelmää:

— Hakijoilta/osallistujilta pyydetään vain tietoja, joita edellytetään osallistumissäännöissä ja/tai varainhoitoasetuksessa ja/tai sen soveltamissäännöissä tai keskeisten tilastojen laatimiseksi (komission vuosittainen toimintakertomus – ks. SEUT 190 artikla).

— Komission tutkimuspuiteohjelmien osallistujaportaali (http://ec.europa.eu/research/participants/portal) helpottaa oikeussubjektien osallistumista ehdotusten esittämiseen puiteohjelmassa. Osallistujaportaalia käyttämällä oikeussubjektien tarvitsee toimittaa perustietonsa ja viralliset asiakirjat ainoastaan kerran. Niillä on kuitenkin velvoite ilmoittaa samoin osallistujaportaalin kautta validointiyksiköille mahdollisista muutoksista.

— Jokaisen validoidun oikeussubjektin on nimettävä yksi henkilö eli oikeussubjektin nimeämä edustaja (Legal Entity Appointed Representative, LEAR), jolla on valtuudet hallinnoida verkossa oikeussubjektin oikeudellisia ja taloudellisia tietoja osallistujaportaalin kautta.

— Ehdotusvaiheessa pyydettyjä tietoja ei pyydetä uudelleen neuvottelujen aikana, tai tietoja, jotka on esimerkiksi todennettava avustussopimuksen tekovaiheessa, ei pyydetä ehdotusvaiheessa, ellei ole ilmeistä, etteivät toimitetut tiedot ole enää ajantasaisia todentamisajankohtana ( 7 ).

— Todentaminen perustuu mahdollisimman pitkälti hakijoiden/osallistujien omiin ilmoituksiin ja itse suorittamaan todentamiseen. Niiden mahdollistamiseksi komissio varmistaa, että hakijoilla/osallistujilla on saatavilla selkeitä tietoja/ohjeita ja kaikki tarvitsemansa välineet (jotta ne voivat esimerkiksi itse arvioida taloudellisia toimintaedellytyksiään). Tällaisten välineiden tuottamat tulokset ovat ohjeellisia eivätkä sitovia. Ne eivät vaikuta seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavien yksiköiden muodollisen taloudellisten toimintaedellytysten tarkastuksen tuloksiin. Sääntöjenvastaisuudet ja/tai väärien tietojen antaminen voivat johtaa taloudellisten tai hallinnollisten seuraamusten määräämiseen siten, että hakijat/osallistujat suljetaan avustusten ulkopuolelle.

— Vaikka oikeudellinen ja toiminnallinen todentaminen on tehtävä kunkin oikeussubjektin osalta, kaikki oikeussubjektit eivät kuulu taloudellisia toimintaedellytyksiä koskevan todentamisen piiriin. Tämän asiakirjan 3.3 kohdassa, johon sisältyy ”Taloudellisten toimintaedellytysten todentamista koskeva päätöksentekokaavio”, tarkastellaan yksityiskohtaisesti edellytyksiä, jotka johtavat oikeussubjektin taloudellisten toimintaedellytysten todentamiseen.

— Osallistujien takuurahaston käyttöönoton vuoksi osallistujilta ei pyydetä eikä niiltä vaadita erillisiä rahoitustakuita tai -vakuuksia, kuten tietylle osallistujalle maksettavan ennakkomaksun pienentäminen, varainhoitotili, sulkutili ja vakuudet. Seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavat yksiköt suorittavat kuitenkin jälkikäteen tehtäviä tarkastuksia, jotta varmistetaan seitsemännen puiteohjelman epäsuorien toimien hyvä toteutus ja suojellaan osallistujien ja unionin taloudellisia etuja.

1. OIKEUDELLISEN OLEMASSAOLON JA OIKEUDELLISEN ASEMAN/LUOKAN TODENTAMINEN

1.1 Periaatteet

1.1.1 Tietojen luottamuksellisuus ja suojaaminen

Kaikkia validointiyksiköille toimitettuja oikeudelliseen ja taloudelliseen todentamiseen liittyviä tietoja ja asiakirjoja käsitellään luottamuksellisina ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 ( 8 ) mukaisesti. Kaikkia tietoja käsitellään avoimuus-, suhteellisuus-, puolueettomuus- ja laillisuusperiaatteen mukaisesti.

1.1.2 Oikeudellinen olemassaolo

Osallistumissääntöjen 4 artiklan mukaan avustus voidaan myöntää vain olemassa olevalle oikeussubjektille, joka

— on toimittanut hakukelpoisen ehdotuksen käyttämällä komission määrittelemää menettelyä ja

— joka ei ole jossakin varainhoitoasetuksen 93 artiklan 1 kohdassa, 94 artiklassa ja 96 artiklan 2 kohdan a alakohdassa luetelluista tilanteista.

Osallistumissääntöjen 2 artiklan 1 kohdan mukaan oikeussubjektilla tarkoitetaan mitä tahansa luonnollista henkilöä tai sijoittautumispaikkansa kansallisen oikeuden taikka unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden nojalla muodostettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja täyttää velvoitteita.

1.1.3 Osallistumissääntöjen mukainen oikeudellinen asema (oikeussubjektien luokat)

Osallistumissäännöissä (ja tietyissä tapauksissa työohjelmassa ja ehdotuspyynnöissä) viitataan oikeussubjektien eri luokkiin. Niiden erot perustuvat lähinnä oikeussubjektin oikeudelliseen asemaan ja/tai ominaispiirteisiin.

Oikeussubjektien luokan (luokkien), johon (joihin) oikeussubjekti kuuluu, mukaisesti sillä voi olla erilaisia oikeuksia ja velvoitteita ( 9 ), jotka liittyvät erityisesti seuraaviin:

— oikeuksiin osallistujalle myönnettävän EU:n rahoitustuen osalta (mukaan lukien rahoituksen enimmäismäärä),

— siihen, onko oikeussubjektin taloudellisten toimintaedellytysten tarkastaminen pakollista,

— siihen, voiko toimivaltainen viranomainen vahvistaa tilinpäätöstä (tilinpäätöksiä) koskevan lausunnon ( 10 ),

— taloudelliseen vastuuseen epäsuoran toimen toteutuksessa (ks. osallistujien takuurahaston yksityiskohtaiset säännöt).

Määriteltävien oikeussubjektien pääluokat ovat seuraavat ( 11 ):







Luonnollinen henkilö (1) Oikeushenkilö Julkisyhteisö Voitto Voittoa tavoittelematon julkisyhteisö Voittoa tavoitteleva julkisyhteisö Kansainvälinen järjestö Euroopan etua edistävä Muu Keski- tai korkea-asteen oppilaitos Tutkimusorganisaatio Yritys pk-yritys muu kuin pk-yritys (1) Luonnollinen henkilö voi olla mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36) tarkoitettu yritys, esim. jos kyseessä on itsenäinen ammatinharjoittaja, jolla on arvonlisäverotunniste.

Tietyissä rahoitusjärjestelyissä ja/tai ehdotuspyynnöissä käyttöön otettujen kelpoisuuskriteerien todentaminen on myös osa luokittelua ( 12 ).

Yleissääntönä on, että jos oikeussubjekti voidaan luokitella eri luokkiin, validointiyksiköt ottavat huomioon luokan, joka on kaikkein edullisin kyseisen oikeussubjektin kannalta oikeuksien ja/tai velvoitteiden osalta ( 13 ).

Vaikka osallistuja menettäisi asemansa voittoa tavoittelemattomana julkisyhteisönä, keski- tai korkea-asteen oppilaitoksena, tutkimusorganisaationa tai pk-yrityksenä, se säilyttäisi tähän asemaan liittyvät edut koko allekirjoitettujen avustussopimusten voimassaoloajan (ellei voida osoittaa, että myönnetty asema/luokka perustui annettuihin vääriin tietoihin tai että tietoja on manipuloitu tahallisesti yksinomaisena tarkoituksena saada puiteohjelmasta myönnettävä avustus). Osallistujien on kuitenkin ilmoitettava validointiyksiköille tällaisesta muutoksesta. Jos osallistuja allekirjoittaa toisen avustussopimuksen sen jälkeen, kun se on menettänyt asianomaisen aseman, se ei ole oikeutettu kyseiseen asemaan.

1.1.3.1 Määritelmät

1) ’Julkisyhteisöllä’ tarkoitetaan EY-osallistumissääntöjen 2 artiklan 13 kohdan ja Euratom-osallistumissääntöjen 2 artiklan 12 kohdan mukaan oikeussubjektia, joka on määritetty julkisyhteisöksi kansallisessa julkisoikeudessa, sekä kansainvälisiä järjestöjä. ’Kansallisessa julkisoikeudessa julkisyhteisöksi määrittelyllä’ tarkoitetaan, että

1) yhteisö on rekisteröity julkisyhteisönä virallisessa perustamiskirjassa tai tunnustettu julkisyhteisöksi kansallisessa julkisoikeudessa ja

2) sitä säännellään julkisoikeudessa.

Julkisyhteisöt voivat kuitenkin toimia joissakin tai useimmissa toiminnoissaan yksityisoikeuden nojalla ja kuulua sen soveltamisalaan. Yksityisoikeuden mukaisesti perustettua, julkisen palvelun tehtäviä hoitavaa oikeussubjektia ei pidetä osallistumissäännöissä tarkoitettuna julkisyhteisönä.

2) ’Voittoa tavoittelemattomalla julkisyhteisöllä’ (osallistumissääntöjen 32 artiklan 5 kohta ja 33 artiklan 1 kohta) tarkoitetaan oikeussubjektia, joka täyttää sekä ”julkisyhteisön” että ”voittoa tavoittelemattoman organisaation” edellytykset.

3) ’Voittoa tavoittelemattomalla organisaatiolla’ tarkoitetaan oikeussubjektia, joka on oikeudellisen muotonsa perusteella voittoa tavoittelematon ja/tai jolla on lakisääteinen tai sääntömääräinen velvoite olla jakamatta voittoa osakkailleen tai yksittäisille jäsenilleen. Organisaation hallintoneuvoston, osakkaiden, jäsenten tai edustajien päätöksiä voittojen jakamisesta ei pidetä riittävänä osoituksena oikeussubjektin voittoa tavoittelemattomasta luonteesta.

4) ’Tutkimusorganisaatiolla’ tarkoitetaan EY-osallistumissääntöjen 2 artiklan 7 kohdan ja Euratom-osallistumissääntöjen 2 artiklan 7 kohdan mukaan oikeussubjektia, joka on määritetty voittoa tavoittelemattomaksi organisaatioksi, jonka yhtenä päätavoitteena on tutkimuksen tekeminen tai teknologian kehittäminen. Siihen sovelletaan edellä 3 kohdassa esitettyä ”voittoa tavoittelemattoman organisaation” määritelmää. Pelkkää muiden yksiköiden tutkimustoiminnan rahoittamista, tietämyksen levittämistä ja tutkimustoiminnan edistämistä tai koordinointia ei pidetä tässä määritelmässä tarkoitettuna tutkimustoimintana.

5) ’Keski- tai korkea-asteen oppilaitoksella’ tarkoitetaan oikeussubjektia, joka on tunnustettu keski- tai korkea-asteen oppilaitokseksi kansallisessa koulutusjärjestelmässä ja joka voi olla joko julkinen tai yksityinen elin.

6) ’Pk-yrityksillä’ tarkoitetaan EY-osallistumissääntöjen 2 artiklan 14 kohdan ja Euratom-osallistumissääntöjen 2 artiklan 13 kohdan mukaan suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettuja mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä ( 14 ).

a) suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevan 1 artiklan mukaan yrityksiksi katsotaan niiden oikeudellisesta muodosta riippumatta kaikki yksiköt, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa. Yrityksiksi katsotaan erityisesti yksiköt, jotka harjoittavat käsiteollista toimintaa tai muuta toimintaa yksin tai perheen voimin, henkilöyhtiöt taikka taloudellista toimintaa säännöllisesti harjoittavat yhdistykset.

b) suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevan 2 artiklan 1 kohdan mukaan mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) luokka koostuu yrityksistä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää (ilmaistuna suosituksen 5 artiklassa määriteltyinä vuosityöyksiköinä) ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa.

c) Suosituksessa 2003/361/EY esitettyjen lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:

i) Oikeussubjektin katsotaan harjoittavan taloudellista toimintaa, jos ilmenee, että se osallistuu mihin tahansa kaupankäyntiin tai toimintaan, jota harjoitetaan korvausta tai rahallista vastiketta vastaan tietyllä markkina-alueella. Taloudellista toimintaa on yleisesti ottaen kaikki toiminta, joka koostuu tavaroiden tai palvelujen tarjoamisesta tietyllä markkina-alueella.

ii) Taloudellisena toimintana ei pidetä

1) toimintaa, joihin ei liity jonkintyyppistä rahallista vastiketta, tai

2) toimintaa, jolle ei ole tiettyjä/suoria markkinoita, tai

3) toimintaa, josta saatavat tulot eivät ole erillisiä sen jäsenten tai osakkaiden henkilökohtaisista tuloista.

d) ►C1 Sellaisten pk-yritysten kohdalla, jotka eivät ole riippumattomia (suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevan 3 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut omistusyhteysyritykset ja sidosyritykset) eli jotka ovat toisten yritysten (”omistusketjussa ylempänä olevien yritysten”) omistuksessa tai hallinnassa tai jotka omistavat tai hallitsevat muita yrityksiä (”omistusketjussa alempana olevia yrityksiä”), käytetään suosituksen 2003/361/EY 6 artiklan 2–4 kohdan mukaisesti omistusketjussa ylempänä ja alempana olevien yritysten tietoja sen määrittämiseen, täyttääkö yritys pk-yrityksen kriteerit. ◄

e) Suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevan 4 artiklan 2 kohdan mukaan pk-yrityksen asema menetetään vasta, jos suosituksen 2 artiklassa mainitut kynnysarvot ylitetään kahtena peräkkäisenä tilivuotena. Tätä sääntöä ei sovelleta, jos pk-yritys on sulautunut suurempaan yritysryhmään tai siirtynyt sen omistukseen, jolloin pk-yritys menettää asemansa heti liiketoimen ajankohdasta alkaen.

Näin ollen hakijoita, joiden validointi pk-yritykseksi on evätty sen perusteella, että ne ovat ylittäneet suosituksen 2003/361/EY 2 artiklassa mainitut kynnysarvot edellisenä tilivuotena, koskeva validointipäätös kumotaan, jos ne osoittavat, etteivät kynnysarvot ylittyneet sitä edeltävänä tilivuotena. Tätä ei sovelleta, jos pk-yritys on ylittänyt kynnysarvot sulautuman tai yritysoston seurauksena.

1.1.4 Pyydetyt tiedot ja asiakirjat

Hakijat toimittavat validointimenettelyssä tausta-asiakirjoja (paitsi jos ne on toimitettu jo aiemmin eikä muutoksia ole sen jälkeen tapahtunut), jotka määräytyvät hakijan oikeudellisen muodon mukaan ja joista on käytävä ilmi seuraavat asiat:

1) virallinen nimi

2) oikeudellinen muoto, jos hakija on oikeushenkilö

3) virallinen osoite; tämä on oletusarvoisesti oikeushenkilöiden tapauksessa kotipaikan osoite tai luonnollisten henkilöiden tapauksessa asuinpaikan osoite.

Asiakirjat voidaan toimittaa kaikilla EU:n virallisilla kielillä. Validointiyksiköiden työn helpottamiseksi hakijoita voidaan pyytää toimittamaan vapaa käännös asiakirjoista. Muilla kuin EU:n virallisilla kielillä ( 15 ) toimitettuja asiakirjoja ei välttämättä oteta vastaan, jos niiden liitteenä ei ole valtuutetun elimen tai virallisen kääntäjän tekemää virallista ja oikeudellisesti pätevää käännöstä. Tausta-asiakirjat eivät saa olla yli 6 kuukautta vanhoja.

Oikeussubjektien on toimitettava erityisesti jäljempänä luetellut tausta-asiakirjat. Asiakirjasta voidaan toimittaa sähköinen versio.

a) Allekirjoitettu oikeushenkilölomake ( 16 ).

b) Luonnolliset henkilöt:

i) hyvälaatuinen jäljennös henkilöllisyystodistuksesta tai passista

ii) tarvittaessa virallinen todistus arvonlisäverovelvollisuudesta.

c) Julkisyhteisöt:

iii) jäljennös yhteisön perustamispäätöksestä tai -säädöksestä tai edellä mainitun asiakirjan puuttuessa muu kansallisten viranomaisten antama virallinen todistus yhteisön perustamisesta;

iv) tarvittaessa virallinen todistus arvonlisäverovelvollisuudesta. Jos oikeussubjekti ei ole alv-velvollinen, validointiyksiköt voivat pyytää näyttöä alv-vapautuksesta.

d) Muut oikeussubjektit:

v) jäljennös virallisesta asiakirjasta (kuten virallisesta lehdestä, yritysrekisteriotteesta), josta käy ilmi yrityksen nimi, kotipaikan osoite sekä kansallinen yritys- ja yhteisötunnus tai, rekisteröintimaasta riippuen, jäljennös muusta hyväksyttävästä virallisesta asiakirjasta;

vi) jäljennös arvonlisäverovelvollisuutta koskevasta asiakirjasta, jos tällainen on käytössä ja jos alv-tunnusta ei ole ilmoitettu edellä tarkoitetussa virallisessa asiakirjassa. Jos oikeussubjekti ei ole alv-velvollinen, pyydetään esittämään näyttöä alv-vapautuksesta.

e) Pk-yritykset:

vii) tase ja tuloslaskelma viimeiseltä tilikaudelta;

viii) ►C1 tuloslaskelman liitteet, joista ilmenevät omistusketjussa alempana ja ylempänä olevat yritykset, jos ne eivät käy ilmi taseesta; ◄

ix) ilmoitus henkilöstömäärästä, ilmaistuna suosituksen 2003/361/EY 5 artiklassa määriteltyinä vuosityöyksiköinä;

x) ►C1 tase ja tuloslaskelma liitteineen viimeksi hyväksytyltä tilikaudelta sekä omistusketjussa ylempänä ja alempana olevien yritysten henkilöstömäärä, ilmaistuna suosituksen 2003/361/EY 5 artiklassa määriteltyinä vuosityöyksiköinä; ◄

xi) suosituksen 2003/361/EY 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kun kyseessä on sellainen vastikään perustettu yritys, jonka tilejä ei ole vielä päätetty, hyväksytään ilmoitus, johon sisältyy tilikauden kuluessa tehty luotettava arvio;

xii) ilmoitus hyväksytään näyttönä siitä, että huolimatta liikevaihdon puuttumisesta yritys harjoittaa taloudellista toimintaa, joka koostuu investoinneista ja niiden todennäköisestä odotetusta tuotosta;

xiii) edellä mainitut tausta-asiakirjat voidaan korvata sen jäsenvaltion, jossa oikeussubjektilla on virallinen osoite tai asuinpaikka, viranomaisen tai toimivaltaisen elimen antamalla virallisella todistuksella siitä, että yritys on suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettu pk-yritys. Vaadittujen tausta-asiakirjojen korvaamiseen ei kuitenkaan hyväksytä valaehtoista tai virallista vakuutusta, jonka hakija antaa koti- tai alkuperämaansa oikeus- tai hallintoviranomaiselle, notaarille tai virkamiehelle.

1.1.5 Oikeudellisen olemassaolon ja oikeudellisen aseman/luokan voimaantulopäivä

1) Ajankohta, jona komissio katsoo oikeussubjektin olemassaolon ja oikeudellisen aseman/luokan tulleen voimaan (voimaantulopäivä), on ajankohta, jona oikeussubjektin perussääntö tai perustamiskirja tulee voimaan. Kyseinen ajankohta on ensisijaisuusjärjestyksessä jokin seuraavista:

1) valtion viralliseen rekisteriin (esim. kaupparekisteriin) rekisteröimisen ajankohta

2) kansallisessa virallisessa lehdessä julkaisemisen ajankohta

3) perussäännön tai perustamiskirjan tuomioistuimen rekisteriin kirjaamisen ajankohta

4) osapuolten allekirjoittamisen ajankohta.

2) Jos perussääntöä tai perustamiskirjaa ei ole, oikeussubjektin katsotaan olleen olemassa oletusajankohdasta lähtien.

3) Pk-yrityksen aseman voimaantulopäivä on sen tilikauden tilinpäätösajankohta, johon pk-yrityksen aseman arviointi perustuu suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevan 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti (ks. edellä 1.1.3.1 kohdan 6 kohdan e alakohta). Kun kyseessä on sellainen vastikään perustettu yritys, jonka tilejä ei ole vielä päätetty, voimaantulopäivä on niiden perustamisajankohta.

1.2 Oikeudellisen olemassaolon ja oikeudellisen aseman/luokan todentaminen

Kaikkien oikeussubjektien on rekisteröitävä hallinnolliset ja oikeudelliset perustietonsa (kuten organisaation virallinen nimi, osoite jne.) osallistujaportaalin verkkoliittymässä. Rekisteröinti tarvitsee tehdä vain kerran. Päällekkäisten rekisteröintien välttämiseksi ensimmäisen rekisteröinnin yhteydessä annettua ’Osallistujan tunnistuskoodia’ (Participant Identification Code, jäljempänä myös ’PIC-koodi’) käytetään oikeussubjektin osallistuessa myöhemmin puiteohjelmaan ( 17 ).

Oikeussubjektit, joilla ei ole itsenäistä oikeushenkilöllisyyttä, osallistuvat käyttämällä samaa PIC-koodia kuin oikeussubjekti, josta ne ovat riippuvaisia. Seuraavat oikeussubjektit voidaan kuitenkin hyväksyä erillisiksi oikeussubjekteiksi, ja niille voidaan antaa erillinen PIC-koodi:

1) ministeriöt tai muut toimeenpanoyksiköt, jotka ovat osa – valtion tai liittovaltion – keskushallintoa ja joilla on suora yhteys hallitukseen virallisesti julkistetun valtion organisaation perusteella;

2) kansainvälisten järjestöjen, (muun muassa) soveltamissääntöjen 43 artiklan 2 kohdassa mainitut mukaan lukien, perustamat erityisvirastot;

3) Yhteinen tutkimuskeskus ja sen valtuuskunnat.

Ehdotusten toimittamisvaiheessa ei pyydetä tausta-asiakirjoja, eivätkä seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavat yksiköt todenna tietoja.

Oikeussubjekteilla on oltava PIC-koodi, joka on rekisteröity ja validoitu komission tietokannassa, ennen kuin avustussopimus voidaan allekirjoittaa. Tätä varten validointiyksiköiden on todennettava oikeussubjektin oikeudellinen olemassaolo ja oikeudellinen asema/luokka oikeussubjektin toimittamien tietojen ja tausta-asiakirjojen perusteella, ellei tätä ole tehty aiemmin ( 18 ). Oikeudellinen olemassaolo todennetaan ja oikeudellinen asema/luokka myönnetään sen jälkeen, kun oikeussubjekti on rekisteröitynyt itse. Ne tehdään vain, jos oikeussubjektin oikeudelliset perustiedot (virallinen nimi, oikeudellinen muoto ja virallinen osoite) on ilmoitettu selkeästi ja vaaditut tausta-asiakirjat tukevat tietoja, edellyttäen ettei yksikään niistä ole selvästi virheellinen, epätarkka tai lukukelvoton.

Samaa menettelyä käytetään ja samoja asiakirjoja pyydetään, kun kyseessä ovat epäsuoraan toimeen myöhemmin liittyvät oikeussubjektit tai muutokset, joita osallistujan oikeushenkilöllisyydessä tapahtuu kyseisen epäsuoran toimen toteutuksen aikana. Tällaisten muutoksen seurauksena oikeussubjekti on validoitava uudelleen, mikä alkaa oikeussubjektin rekisteröitymisellä osallistujaportaaliin.

Oikeudellisen olemassaolon ja oikeudellisen aseman/luokan osoittavat tausta-asiakirjat toimitetaan validointiyksiköille osallistujaportaalin verkkoliittymän kautta tai sähköpostilla ( 19 ) seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavien yksiköiden pyynnössä ja/tai neuvotteluissa asettamassa määräajassa.

Sellaisten rekisteröitymisten tapauksessa, joita ei ole tehty pyynnöstä, validointiyksiköt määrittävät selvennyksiä ja tausta-asiakirjoja pyytäessään määräajan, jonka kuluessa hakijan on vastattava. Jos hakija ei toimita, selvennä tai täydennä tausta-asiakirjoja asetetussa määräajassa, validointiyksiköt varaavat oikeuden jättää rekisteröitymiset huomiotta mahdolliset erityiset ja perustellut olosuhteet huomioon ottaen.

Validointiyksiköt todentavat hakijan oikeudellisen olemassaolon lisäksi myös sen, onko oikeussubjekti jo rekisteröity osallistujaportaaliin tai johonkin muuhun Euroopan komission keskustietokantaan, joka sisältää samat merkitykselliset tiedot, ja ottavat nämä tiedot huomioon ( 20 ).

Kun hakijan oikeudellinen olemassaolo on määritetty, validointiyksiköt todentavat tausta-asiakirjojen perusteella sen seitsemännen puiteohjelman mukaisen oikeudellisen aseman ja määrittävät luokan, johon kukin seitsemännen puiteohjelman epäsuoraan toimeen osallistuva oikeussubjekti kuuluu.

Todennettuaan oikeussubjektin oikeudellisen olemassaolon ja oikeudellisen aseman/luokan validointiyksiköt todentavat ja kirjaavat hakijan ilmoittaman välillisten kustannusten laskentamenetelmän.

1.2.1 Puutteellisia, ristiriitaisia tai virheellisiä ilmoituksia ja/tai tausta-asiakirjoja koskevat säännökset

1) Kaiken näytön on oltava todenmukaista ja vilpittömässä mielessä toimitettua. Validointiyksiköt voivat turvautua selventämisessä kaikkiin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.

a) Jos havainnot eivät tue hakijan ilmoitusta;

b) jos hakijan esittämä näyttö on lukukelvotonta, puutteellista tai moniselitteistä;

c) jos on viitteitä puutteellisista tai virheellisistä ilmoituksista tai muista sääntöjenvastaisuuksista;

validointiyksiköt ilmoittavat asiasta hakijalle ja pyytävät tätä selventämään tai täydentämään toimitettuja asiakirjoja kohtuullisessa määräajassa.

2) Seuraavissa tapauksissa eli

a) jos hakija ei toimita pyydettyjä tietoja;

b) jos hakija antaa vääriä tietoja toimittaessaan pyydetyt tiedot;

c) jos tausta-asiakirjat ovat kelpaamattomia tai vanhentuneita;

d) jos hakijan ilmoituksen ja tausta-asiakirjojen välillä on selvä ristiriita;

validointiyksiköt toimivat seuraavasti:

i) jos kyse on laillisen olemassaolon todistamisesta, kyseisen oikeussubjektin validointi evätään;

ii) jos kyse on oikeudellisen aseman/luokan myöntämisestä, oikeussubjekti validoidaan toimitettujen asiakirjojen eikä hakijan ilmoituksen perusteella.

3) Jos validointi evätään tai hakijan itse ilmoittama oikeudellinen asema/luokka evätään, validointiyksiköt ilmoittavat hakijalle tämän perusteet ja oikeudelliset seuraukset.

4) Sääntöjenvastaisuuksien ja/tai virheellisten ilmoitusten tapauksessa validointiyksiköt ilmoittavat asiasta tulojen ja menojen hyväksyjälle ja tarvittaessa Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF).

Sääntöjenvastaisuudet ja/tai virheelliset ilmoitukset voivat johtaa taloudellisten tai hallinnollisten seuraamusten määräämiseen siten, että hakijat/osallistujat suljetaan avustusten ulkopuolelle, kuten varainhoitoasetuksen 96 artiklassa säädetään.

1.2.2 Tiedot validoinnin lopputuloksesta ja validoidusta ”Osallistujan tunnistuskoodista” (PIC-koodi)

Validointiyksiköt ilmoittavat asianmukaisesti hakijoille oikeudellisen olemassaolon todentamisen lopputuloksesta ja myönnetystä oikeudellisesta asemasta/luokasta.

Kukin validoitu oikeussubjekti saa ainutkertaisen validoidun 9-numeroisen rekisteröintinumeron, osallistujan tunnistuskoodin (Participant Identification Code), jota käytetään aina, kun oikeussubjekti osallistuu myöhemmin seitsemännen puiteohjelman ehdotuksiin.

1.2.3 Vakuutus avustuksen valmistelulomakkeeseen sisältyvien perustietojen oikeellisuudesta

Neuvottelujen aikana oikeussubjektin osallistujaportaalissa rekisteröimät hallinnolliset ja oikeudelliset perustiedot ladataan automaattisesti avustusten valmistelulomakkeisiin (Grant agreement Preparation Form, GPF).

Organisaation oikeudellinen edustaja on henkilö, jolla on valtuudet tehdä sitoumuksia organisaation puolesta ja allekirjoittaa avustussopimus. Hänen on:

a) todennettava, että GPF-lomakkeessa hänen organisaatiostaan annetut hallinnolliset ja oikeudelliset perustiedot ovat oikein, ja ellei näin ole, pyytää niiden korjaamista osallistujaportaalin kautta;

b) annettava valaehtoinen vakuutus, että kaikki GPF-lomakkeessa organisaatiosta annetut tiedot ovat täydellisiä, tarkkoja ja oikeita ja ettei organisaatio ole jossakin varainhoitoasetuksen 93 artiklan 1 kohdassa, 94 artiklassa ja 96 artiklan 2 kohdan a alakohdassa luetelluista tilanteista, sekä vahvistettava tämä allekirjoituksellaan. Seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavat yksiköt voivat pyytää tässä kohdassa mainittuja oikeushenkilöiden oikeudellisia edustajia koskevia tausta-asiakirjoja.

1.2.4 Oikeussubjektin nimeämä edustaja (LEAR)

Oikeussubjektin validoinnin jälkeen oikeudellinen edustaja nimeää oikeussubjektin nimeämän edustajan (Legal Entity Appointed Representative, LEAR), joka on validointiyksiköiden hyväksymä virallinen yhteyshenkilö ja jolla on valtuudet pyytää validointitietojen muuttamista asianomaisten tausta-asiakirjojen perusteella. Tätä tarkoitusta varten oikeudellinen edustaja lähettää allekirjoitetun ja leimatun LEARin nimeämislomakkeen (Lear Appointment Form) – joko tavallisessa postissa tai sähköpostissa – validointiyksiköille. LEARin nimeäminen on pakollista. LEARiksi nimeäminen on hallinnollinen tehtävä, joka voi olla erillinen oikeussubjektin oikeudellisen edustajan tehtävään nähden, joskaan sitä ei edellytetä.

Keskustietokantaan rekisteröimisen jälkeen LEARista tulee virallinen yhteyshenkilö validointiyksiköille kaikissa kysymyksissä, jotka liittyvät oikeudellisiin ja taloudellisiin tietoihin ja oikeussubjektin asemaan/luokkaan seitsemännessä puiteohjelmassa. LEARilla on käyttöoikeudet osallistujaportaalin tätä tarkoitusta varten luotuun verkkotyökaluun, ja hänen on pidettävä oikeussubjektin validoidut tiedot ajan tasalla. Hän ilmoittaa validointiyksiköille kaikista oikeussubjektin oikeudellisissa tiedoissa tai oikeudellisessa asemassa/luokassa tapahtuneista muutoksista viipymättä muutoksen jälkeen. Hän myös toimittaa pyynnöstä taloudellisia tietoja oikeussubjektista.

Jos oikeudellisissa tiedoissa tai oikeudellisessa asemassa/luokassa tapahtuu tällaisia muutoksia, LEAR pyytää muuttamaan aiempaa validointia oikeudellisten ja/tai taloudellisten tausta-asiakirjojen perusteella.

1.2.5 Validointien muutokset

Pyynnöt aiemman validoinnin muuttamisesta hyväksytään vain, jos LEAR esittää ne. Jos LEARia ei ole vielä nimetty, nimeämisprosessin on päätyttävä ennen kuin muutospyynnön käsittely voi alkaa.

1.2.5.1 Validointien muuttaminen alkuperäisen validoinnin virheen vuoksi

Tällaiset muutokset rekisteröidään taannehtivasti siten, että voimaantulopäivä on alkuperäisen validoinnin ajankohta.

Tällaisissa tapauksissa voidaan kuitenkin tarvittaessa toteuttaa muita suojatoimia, kuten 4.2.2 kohdassa lueteltuja. Kun muutos koskee validointiyksiköiden tekemää virhettä, seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavan toimivaltaisen yksikön tulojen ja menojen hyväksyjä voi poistaa taannehtivan vaikutuksen, jos se on perusteltu asianmukaisesti ja vastaa moitteettoman varainhoidon periaatetta ja suhteellisuusperiaatetta.

1.2.5.2 Validointien muuttaminen oikeudellista olemassaoloa ja oikeudellista asemaa/luokkaa koskevan muutoksen vuoksi

Validointiyksiköt kirjaavat oikeussubjektin oikeudellista olemassaoloa tai oikeudellista asemaa/luokkaa koskevan muutoksen voimaantulopäivän, joka määräytyy sen ajankohdan perusteella, jona asiakirja, johon muutos perustuu, tulee voimaan, ellei kyseisen asiakirjan ehdoissa määrätä muusta ajankohdasta. Pk-yritysten kohdalla aseman muutoksen voimaantulopäivä on sen tilikauden päättymispäivä, johon aseman muuttuminen perustuu, ja se määräytyy edellä 1.1.3.1 kohdan 6 alakohdan e alakohdassa esitettyjen sääntöjen mukaisesti.

1.2.5.3 Välillisten kustannusten laskentamenetelmän (Indirect Cost Method, ICM) muutokset

Validointiyksiköt tutkivat muutokset, jotka koskevat hakijan malliavustussopimuksen II.15 kohdan sääntöjen mukaisesti ilmoittamaa välillisten kustannusten laskentamenetelmää.

Välillisiä kustannuksia ovat kaikki tukikelpoiset kustannukset, joita osallistuja ei pysty osoittamaan suoraan hankkeeseen liittyviksi mutta jotka voidaan osallistujan kirjanpitojärjestelmää käyttäen yksilöidä ja perustella aiheutuneiksi suoraan hankkeen tukikelpoisten välittömien kustannusten yhteydessä. Ne voidaan määrittää malliavustussopimuksen II.15 kohdan 2 alakohdassa esitetyillä menetelmillä ( 21 ).

ICM-menetelmän muutoksissa voidaan erottaa seuraavat tilanteet ( 22 ):

ICM-menetelmän muuttamispyynnöt on perusteltava asianmukaisesti joko osallistujan oikeudellisen aseman tai kirjanpitojärjestelmän muuttumisella tai virheellä, joka on tehty neuvoteltaessa ensimmäisestä hankkeesta, johon asianomainen oikeussubjekti osallistuu.

Pyytäessään ICM-menetelmän muuttamista osallistuja vakuuttaa lukeneensa ja hyväksyneensä säännöt, jotka koskevat ICM-menetelmän valintaa (malliavustussopimuksen II.15 kohta).

1) Muutokset osallistujan oikeudellisessa asemassa

Jos osallistujan oikeudellisen aseman muutos johtaa siihen, että osallistuja voidaan luokitella voittoa tavoittelemattomaksi julkisyhteisöksi, keski- tai korkea-asteen oppilaitokseksi, tutkimusorganisaatioksi tai pk-yritykseksi, osallistuja voi pyytää 60 prosentin kiinteän osuuden soveltamista tuleviin hankkeisiin, jos se täyttää muut malliavustussopimuksessa tämän osuuden soveltamiselle asetetut edellytykset ( 23 ).

ICM-menetelmän muutoksen voimaantulopäivä on sama kuin edellä 1.2.5.2 kohdassa määritetty oikeudellisen aseman/luokan muutoksen voimaantulopäivä.

ICM-menetelmän muutoksen voimaantulopäivää sovelletaan vain tuleviin hankkeisiin, eikä se näin ollen vaikuta meneillään oleviin hankkeisiin.

2) Muutokset osallistujan kirjanpitojärjestelmässä: a) Jos kirjanpitojärjestelmässä tapahtuu muutoksia, LEAR ilmoittaa validointiyksiköille ICM-menetelmän muuttamista koskevassa pyynnössään osallistujaportaalin kautta ajankohdan, jona muutos tulee voimaan. Validointiyksiköiden rekisteröimä voimaantulopäivä on LEARin ilmoittama ajankohta, jos seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavat yksiköt sen hyväksyvät. b) Jos osallistuja oli alun perin valinnut kiinteän osuuden ja päättänyt myöhemmin käyttää todellisiin välillisiin kustannuksiin perustuvaa menetelmää osallistuessaan myöhemmin ohjelmaan, muutosta ei tarvitse näyttää toteen. c) ICM-menetelmän muutoksen voimaantulopäivää sovelletaan vain tuleviin hankkeisiin, eikä se siten vaikuta meneillään oleviin hankkeisiin. Jos osallistujat eivät kirjanpitojärjestelmänsä muutosten vuoksi pysty enää määrittämään todellisia välillisiä kustannuksia, ICM-menetelmän muutoksen voimaantulopäivää sovelletaan meneillään oleviin hankkeisiin.

3) Jos ensimmäistä hanketta, johon oikeussubjekti osallistuu, koskevissa neuvotteluissa on tehty virhe ICM-menetelmän osalta ja jos seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavat yksiköt ovat hyväksyneet tällaisen virheen korjaamisen, ICM-menetelmän muutoksen voimaantulopäivä on sama kuin oikeussubjektin alkuperäisen validoinnin ajankohta, ja sitä voidaan soveltaa meneillään oleviin hankkeisiin.

1.2.6 Validointeja koskeva hallinnollinen muutoksenhaku

1) Ennen muutoksenhakupyynnön esittämistä hakija pyytää vahvistusta validoinnin tulokselle.

2) Kyseisen oikeussubjektin LEAR voi esittää validoinnin muutoksenhakupyynnön ( 24 ) kirjallisesti suoraan toimivaltaiselle validointiyksikölle. Muita muodollisuuksia ei tässä yhteydessä vaadita.

Sellaisen osapuolen, jota validointi ei koske, esittämät muutoksenhakupyynnöt hylätään.

3) Validointiyksiköt ilmoittavat vastaanottaneensa muutoksenhakupyynnön. Ne ilmoittavat osapuolelle asianmukaisesti päätöksestään. Jos pyyntö hylätään, se on perusteltava.

Validoinnin muutoksenhakupyyntö ei keskeytä validointia, joka on voimassa sen kumoamiseen saakka. Tämä hallinnollinen muutoksenhakumenettely ei vaikuta hakijan oikeuksiin saattaa asia Euroopan oikeusasiamiehen tai Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi.

1.2.7 Validointilautakunta

Seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavat Euroopan komission pääosastot ja toimeenpanovirastot perustavat koordinointia varten yksiköiden välisen lautakunnan (josta käytetään nimitystä validointilautakunta) ja lähettävät siihen edustajansa. Validointiyksiköt osallistuvat validointilautakunnan työhön ilman äänioikeutta ja vastaavat validointilautakunnan puheenjohtajan valvonnassa toimivan sihteeristön työstä. Komissio laatii koordinointimenettelyjä varten menettelytapasäännöt, yhteiset käytännöt mukaan lukien.

Jos hakija esittää toimivaltaisille validointiyksiköille muutoksenhakupyynnön edellä olevan 1.2.6 kohdan mukaisesti, yksiköt välittävät pyynnön validointilautakunnalle. Validointilautakunta tarkastelee oikeussubjektien validointitapauksia ja tekee niitä koskevat päätökset. Validointilautakunnalla ei ole valtuuksia käsitellä tapauksia, jotka liittyvät taloudellisten toimintaedellytysten todentamiseen.

2. TOIMINTAEDELLYTYSTEN TODENTAMINEN

2.1 Periaatteet

Kuten varainhoitoasetuksen 115 artiklassa ja sen soveltamissääntöjen 176 artiklassa todetaan, hakijan toimintaedellytyksiä ja taloudellisia toimintaedellytyksiä on arvioitava, jotta voidaan varmistaa hakijan valmiudet toteuttaa ehdottamansa toiminta tai toimintasuunnitelma.

Toimintaedellytykset on erotettava taloudellisista toimintaedellytyksistä, jotka todennetaan erikseen (ks. jäljempänä).

Käsitteellä ”toimintaedellytykset” viitataan ammatillisiin (esimerkiksi teknisiin, tieteellisiin, teknologisiin, johtamiseen liittyviin ja hallinnollisiin ( 25 )) taitoihin, pätevyyteen, välineisiin ja/tai tietämykseen, joita tarvitaan tavoitteiden ja odotettujen tulosten saavuttamiseksi.

Koska useista oikeussubjekteista koostuvat konsortiot toteuttavat useimmat seitsemännen puiteohjelman epäsuorista toimista, erotetaan kaksi toimintaedellytysten tasoa:

— konsortion toimintaedellytykset

— kunkin hakijan toimintaedellytykset.

Todentamisen tarkoituksena on siten arvioida, onko hakijoilla (yhdessä tai erikseen) nyt tai vaaditun ajan kuluttua epäsuoran toimen toteuttamiseen tarvittava ammatillinen osaaminen ja pätevyys.

Jos luonnollinen henkilö toimii koordinaattorina, on kiinnitettävä erityistä huomiota hänen toimintaedellytystensä arviointiin.

2.2 Toteutus

2.2.1 Ehdotusvaihe

Riippumattomat ulkopuoliset arvioijat tarkastelevat konsortion toimintaedellytyksiä ehdotusvaiheessa ( 26 ), kun ne arvioivat toteutusta koskevan arviointiperusteen täyttymistä.

Jotta riippumattomat ulkopuoliset arvioijat voivat hoitaa tätä tehtävää, hakijoiden on toimitettava ehdotuksessaan muun muassa seuraavat: hakijakohtaisesti lyhyt kuvaus organisaatiosta sekä työstä vastaavien henkilöstön jäsenten suppea profiili (ks. Guide for Applicants), konsortion osalta hakijoiden on kuvattava, miten ne yhdessä muodostavat konsortion, joka pystyy saavuttamaan hankkeen tavoitteet (ks. Guide for Applicants).

Kynnysarvon ylittävä pistemäärä merkitsee riippumattomien ulkopuolisten arvioijien myönteistä arviota.

Riippumattomat ulkopuoliset arvioijat esittävät huomautuksia seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaaville yksiköille (ks. arvioinnin yhteenvetoraportti) kaikista oikeussubjekteista, joilla ei heidän mukaansa ole riittäviä tai riittävästi osoitettuja toimintaedellytyksiä suoriutua suunnitelluista tehtävistä.

2.2.2 Neuvotteluvaihe

Yleissääntönä on, että seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavat yksiköt noudattavat toimintaedellytyksiä koskevia riippumattomien ulkopuolisten arvioijien suosituksia – mukaan lukien mahdollisuus evätä hakijan osallistuminen sen puutteellisten toimintaedellytysten vuoksi, vaikka arvio ehdotuksesta olisikin myönteinen. Jos seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavat yksiköt ovat tietoisia mahdollisista lisätiedoista, jotka voivat vaikuttaa riippumattomien ulkopuolisten arvioijien päätökseen, yksiköt voivat päättää olla myöntämättä oikeussubjektille ja/tai ehdotukselle EU:n rahoitustukea vankkojen ja hyvin perusteltujen perusteiden pohjalta. Tällaisia lisätietoja voidaan saada eri lähteistä, kuten aiempien tarkastusten havainnoista, aiempien (tai meneillään olevien) hankkeiden hallinnoinnista ja ulkopuolisista tietokannoista.

Kukin hakija antaa seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaaville yksiköille valaehtoisen vakuutuksen, että sillä on tai että se hankkii vaaditussa ajassa tarvittavat resurssit asianomaisen seitsemännen puiteohjelman epäsuoran toimen toteuttamiseen. Tämä vakuutus sisältyy GPF-lomakkeeseen, ja sen allekirjoittaa henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa avustussopimus ja tehdä oikeudellisia sitoumuksia organisaation puolesta. Jos hakijalla ei ole omia toimintaresursseja toimen toteuttamiseen, sen olisi kuvattava, miten se aikoo täyttää velvoitteensa. Jos tehtäviä on tarkoitus hoitaa alihankintana tai hankkeeseen osallistuu muita kolmansia osapuolia, tästä on keskusteltava ja sovittava neuvotteluissa, ja se on kuvattava selkeästi avustussopimuksen liitteessä I.

Siinä tapauksessa, että oikeussubjekti liittyy konsortioon epäsuoraa toimea koskevien neuvottelujen tai sen toteutuksen aikana, sen toimintaedellytysten arviointi perustuu samoihin periaatteisiin.

3. TALOUDELLISTEN TOIMINTAEDELLYTYSTEN TODENTAMINEN: SOVELTAMISSÄÄNNÖT

3.1 Periaatteet

Ehdotetun toimen toteuttamiseen tarvittavien taloudellisten toimintaedellytysten todentaminen on olennainen osa neuvotteluvaihetta, ja se on saatava päätökseen ennen avustussopimuksen allekirjoittamista.

Jäljempänä olevissa säännöissä määritetään vähimmäisvaatimukset taloudellisille tarkastuksille, jotka tulojen ja menojen hyväksyjien on tehtävä osallistumissääntöjen 16 artiklan 4 kohdan ja soveltamissääntöjen 173 ja 176 artiklan mukaisesti.

Se, onko hakijalla taloudelliset toimintaedellytykset toimen toteuttamiseen, todennetaan lähinnä neljässä vaiheessa:

— Ensimmäisessä vaiheessa yksilöidään osallistumissääntöjen, varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen mukaisesti (ks. 3.3 kohta) oikeussubjektit, joiden taloudellisten toimintaedellytysten todentaminen on pakollista.

— Toisessa vaiheessa kyseiset oikeussubjektit toimittavat taloudelliset tietonsa ja tausta-asiakirjat viimeksi päättyneeltä tilikaudelta – elleivät ne ole jo saatavilla – (ks. 3.4 kohta), minkä jälkeen validointiyksiköt todentavat tiedot.

— Kolmannessa vaiheessa validointiyksiköt tekevät edellä esitetyn perusteella suppean taloudellisen analyysin viimeksi päättyneestä tilikaudesta. Tämä analyysi koostuu seuraavista: — — taloudellisten toimintaedellytysten tarkastus (ks. 3.5 kohta) — oman pääoman tarkastus (ks. 3.5 kohta) — yhteisrahoitusedellytysten tarkastus ja taloudellinen riski (tarvittaessa) (ks. 3.6 kohta).

— Neljännessä vaiheessa tulojen ja menojen hyväksyjä toteuttaa edellä esitetyn perusteella asianmukaiset toimet, joihin kuuluu tarvittaessa myös perusteellisempi taloudellinen analyysi (ks. 4 kohta).

Samaa menettelyä ja jäljempänä kuvattavia asiakirjoja käytetään/pyydetään sellaisten oikeussubjektien tapauksessa, jotka liittyvät epäsuoraan toimeen neuvotteluvaiheessa tai toimen toteutusvaiheessa.

3.2 Yleiset perusteet suppean rahoitusanalyysin tekemiselle

Kun otetaan huomioon niiden hakijoiden huomattava määrä, joiden taloudellisia toimintaedellytyksiä on analysoitava, kohtuuttomien viivytysten välttämiseksi tehdään suppea taloudellisten toimintaedellytysten tarkastus. Jos oikeussubjektin taloudellisia toimintaedellytyksiä koskevan suppean tarkastuksen ( 27 ) tulos on kuitenkin ”heikko” (weak), on tehtävä perusteellisempi taloudellinen analyysi ( 28 ) ( 29 ).

3.3 Oikeussubjektien luokat, jotka kuuluvat taloudellisten toimintaedellytysten todentamisen piiriin (tai jotka on vapautettu siitä)

Varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen (176 artiklan 4 kohdan) mukaan seuraavat oikeussubjektien luokat eivät kuulu taloudellisten toimintaedellytysten todentamisen piiriin:

— luonnolliset henkilöt, joille on myönnetty apuraha

— julkisoikeudelliset yhteisöt

— soveltamissääntöjen 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kansainväliset järjestöt: — — hallituksenvälisillä sopimuksilla perustetut kansainväliset julkisoikeudelliset järjestöt sekä niiden perustamat erityisjärjestöt — Punaisen Ristin kansainvälinen komitea (ICRC) — Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto — Euroopan investointipankki ja Euroopan investointirahasto.

Lisäksi osallistujien takuurahaston sisällyttämisestä osallistumissääntöihin seuraa, että

— osallistumissääntöjen 38 artiklan (5 ja 6 kohdan) mukaisesti seuraavat oikeussubjektien luokat eivät kuulu taloudellisten toimintaedellytysten todentamisen piiriin: — — oikeussubjektit, joiden osallistumisen epäsuoraan toimeen jäsenvaltio tai assosioitunut maa takaa — keski- tai korkea-asteen oppilaitokset.

— Lisäksi osallistumissääntöjen 38 artiklan 6 kohdan mukaan mihin tahansa muuhun luokkaan kuuluvat oikeussubjektit, jotka hakevat enintään 500 000 euron suuruista unionin rahoitustukea seitsemännen puiteohjelman epäsuoraan toimeen, eivät kuulu taloudellisten toimintaedellytysten todentamisen piiriin, paitsi jos — — oikeussubjekti on epäsuoran toimen koordinaattori eikä kuulu mihinkään edellä mainituista luokista, ja/tai — poikkeuksellisissa olosuhteissa, joissa seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavien yksikköjen jo käytettävissä olevien tietojen perusteella on perusteltua epäillä hakijan taloudellisia toimintaedellytyksiä (esimerkiksi jos oikeussubjektista on tehty vakavaa hallinnollista virhettä tai petosta koskevia havaintoja, jos oikeussubjektia vastaan käydään oikeutta vakavasta hallinnollisesta virheestä tai petoksesta tai jos komissio on antanut oikeussubjektia koskevan takavarikkomääräyksen tai tietyn summan ylittävän perintämääräyksen, jonka maksaminen on viivästynyt huomattavasti); tai — komission, tilintarkastustuomioistuimen tai niiden asianmukaisesti valtuuttamien edustajien viimeisten kahden vuoden aikana tekemässä tilintarkastuksessa on tehty oikeussubjektista sen taloudellisia toimintaedellytyksiä koskevia merkittäviä havaintoja.

Kaikkien muiden seitsemännen puiteohjelman epäsuoraan toimeen osallistuvien oikeussubjektien kohdalla taloudellisten toimintaedellytysten todentaminen on pakollista.

Seuraavalla sivulla esitetään päätöksentekokaavio, joka kuvaa taloudellisten toimintaedellytysten todentamisen piiriin kuuluvien oikeussubjektien luokkien määrittämistä.

Taloudellisten toimintaedellytysten todentamisen päätöksentekokaavio

3.4 Pyydetyt tiedot ja asiakirjat

Osallistumissääntöjen mukaisesti käsitettä ”oikeussubjekti” käytetään sekä oikeushenkilöistä että luonnollisista henkilöistä.

3.4.1 Oikeushenkilöt

Neuvotteluvaiheessa ja osallistumissääntöjen mukaisesti:

— Jokainen oikeussubjekti, joka kuuluu taloudellisten toimintaedellytysten todentamisen piiriin, toimittaa validointiyksiköille viimeksi päättyneeltä tilikaudelta seuraavat tiedot: — — tase — tuloslaskelma — lakisääteinen tilintarkastuskertomus taseesta ja tuloslaskelmasta, jos sellainen on käytettävissä. Jos lakisääteiset kertomukset ovat saatavilla, muuta tilintarkastuskertomusta ei vaadita ( 30 ).

— Jokaisen oikeussubjektin, joka kuuluu taloudellisten toimintaedellytysten todentamisen piiriin, on laadittava validointiyksiköiden edellyttämä yhteenveto viimeisestä saatavilla olevasta taseesta ja tuloslaskelmasta erityisessä muodossa, josta käytetään nimitystä ”yksinkertaistettu tilinpäätös” (Simplified accounts) (osallistujaportaalin kautta tai muulla tavoin).

— Jokaisen oikeussubjektin, joka kuuluu taloudellisten toimintaedellytysten todentamisen piiriin ja joka hakee arviolta yli 500 000 euron suuruista unionin rahoitustukea, on toimitettava validointiyksiköille täydellinen tilintarkastuskertomus, jossa vahvistetaan tilit viimeiseltä saatavilla olevalta tilikaudelta ( 31 ). Sen voi laatia vain pätevä ulkoinen tilintarkastaja.

Yleissääntönä on, ettei tässä yhteydessä pitäisi käyttää tulevaisuutta koskevia taloudellisia tietoja, paitsi sellaisten ”nuorten” oikeussubjektien (kuten uusyritysten) kohdalla, joiden tilejä ei ole vielä päätetty. Näiltä oikeussubjekteilta (erityisesti ”nuorilta” pk-yrityksiltä) vaaditaan liiketoimintasuunnitelma tai vastaava asiakirja (asiakirjoja) yrityksen tulevasta toiminnasta.

Taloudellisten toimintaedellytysten tarkastamisessa hyväksytään vain validoitavaa oikeussubjektia koskevat konsolidoimattomat tilinpäätökset, vaikka oikeussubjektilla olisikin omistusyhteysyrityksiä tai sidosyrityksiä.

▼C1

Jos oikeussubjekti, yritysryhmän emoyhtiön ominaisuudessa (omistusketjussa ylempänä oleva yritys), on vapautettu kansallisessa lainsäädännössään velvollisuudesta julkaista konsolidoimaton tuloslaskelma, validointiyksiköt voivat vaatia yhteenvetoa konsolidoimattomasta tuloslaskelmasta erityisessä muodossa (”yksinkertaistettu tilinpäätös”).

▼B

►C1 Jos oikeussubjekti, emoyhtiön tytäryhtiön ominaisuudessa (omistusketjussa alempana olevat hakijasidosyritykset), on vapautettu kansallisessa lainsäädännössään lakisääteisestä tilintarkastuksesta ja saatavilla on vain konsolidoitu tilinpäätös, validointiyksiköt voivat pyytää vain yhteenvedon konsolidoimattomasta taseesta ja tuloslaskelmasta erityisessä muodossa (”yksinkertaistettu tilinpäätös”) sekä sen tueksi jäljennöksen emoyhtiön virallisesta konsolidoidusta tilinpäätöksestä ja sitä koskevista tilintarkastuskertomuksista. ◄ Jos tällainen oikeussubjekti kuitenkin hakee yli 500 000 euron suuruista unionin rahoitustukea, sen on toimitettava täydellinen tilintarkastuskertomus, jossa vahvistetaan tytäryhtiön konsolidoimaton tilinpäätös viimeiseltä saatavilla olevalta tilikaudelta.

3.4.2 Luonnolliset henkilöt

Vaikka tilanteet, joissa luonnollinen henkilö

— hakee arviolta yli 500 000 euron suuruista unionin rahoitustukea ja/tai

— on koordinaattori,

ovatkin teoreettisia, nämä mahdollisuudet on otettava huomioon osallistumissääntöjen 38 artiklan 6 kohdan noudattamiseksi.

Neuvotteluvaiheessa sekä osallistumissääntöjen ja varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen mukaisesti jokaisen luonnollisen henkilön, joka kuuluu taloudellisten toimintaedellytysten todentamisen piiriin, on toimitettava validointiyksiköille seuraavat:

— viimeisin tuloveroilmoitus

— todennettu ilmoitus vaihtuvasta omaisuudesta ( 32 )

— tyhjentävä luettelo (päivämäärineen ja lukuineen) veloista, jotka on jaoteltu lyhytaikaisiin velkoihin (enintään vuosi) ja keskipitkän tai pitkän aikavälin velkoihin (yli vuosi), sellaisina kuin velkojat ovat ne todentaneet

— 3.4.1 kohdassa kuvattu tilintarkastuskertomus, jos henkilö hakee arviolta yli 500 000 euron suuruista unionin rahoitustukea.

3.4.3 Muita huomautuksia

”Yksinkertaistettuun tilinpäätökseen” sisältyvät todennetut tiedot tallennetaan komission keskustietokantaan, ja ne ovat kunkin oikeussubjektin LEARin käytettävissä osallistujaportaalin kautta.

Taloudelliset tiedot on toimitettava neuvottelujen alkaessa, ja joissain tapauksissa voidaan vaatia lisätietoja myös hankkeen toteutusaikana ( 33 ).

Asianomaisen tulojen ja menojen hyväksyjän päätöksestä riippuen oikeussubjekti, joka ei toimita pyydettyjä tietoja ja asiakirjoja määräajassa, ei voi osallistua kyseiseen seitsemännen puiteohjelman epäsuoraan toimeen.

3.5 Taloudellisia toimintaedellytyksiä koskeva tarkastus

3.5.1 Tarkoitus

Omatakseen taloudelliset toimintaedellytykset oikeussubjektin on oltava

— maksuvalmis: sen on pystyttävä kattamaan lyhytaikaiset sitoumuksensa,

— maksukykyinen: sen on pystyttävä kattamaan keskipitkän ja pitkän aikavälin sitoumuksensa,

— kannattava ( 34 ): sen on tuotettava voittoa tai pystyttävä rahoittamaan oma toimintansa (omarahoituskyky).

Taloudellisessa analyysissa onkin arvioitava oikeussubjektin maksuvalmiutta, taloudellista itsenäisyyttä, kannattavuutta ja maksukykyä.

Validointiyksiköt tarjoavat hakijoille käyttäjäystävällisen sähköisen välineen, jonka avulla ne voivat tarkastaa taloudelliset toimintaedellytyksensä omaan käyttöönsä ( 35 ).

Seuraavia talouden tunnuslukuja, merkityksellistä arvoa (noteworthy value) ja kynnysarvoja sovelletaan oikeushenkilöihin. Luonnollisiin henkilöihin sovelletaan erityiskriteerejä (ks. 3.5.4 kohta).

3.5.2 Käytetyt tunnusluvut ja merkityksellinen arvo

Suppeat taloudelliset toimintaedellytykset perustuvat kolmeen talouden tunnuslukuun, jotka määritellään seuraavasti:







Tarkoitus Indikaattorit Tunnusluvut Suppea analyysi Maksuvalmius Quick ratio — Kannattavuus Kannattavuus (1): — Maksukyky Maksukyky — (*1)

Omaa pääomaa kuvaava arvo (equity flag)

Lisäksi täydentävänä tietona (flag) käytetään omaan pääomaan perustuvaa merkityksellistä arvoa. Omaa pääomaa kuvaavaa arvoa pidetään positiivisena (positive), jos kokonaisvelka / oma pääoma -indikaattori (Total debt / Equity) on yhtä suuri tai suurempi kuin 0 ja yhtä suuri tai pienempi kuin 10 (jossa

3.5.3 Kynnysarvot

Kustakin edellä mainitusta tunnusluvusta saatujen tulosten perusteella määritetään seuraavat arvot:







Tarkoitus Indikaattorit Heikko Tyydyttävä Hyvä 0 1 2 Maksuvalmius Quick ratio i < 0,5 0,5 < i < 1 i > 1 Kannattavuus Kannattavuus (1): i < 0,05 0,05 < i < 0,15 i > 0,15 Maksukyky Maksukyky i > 6,00 or < 0 6,00 > i > 4,00 i < 4,00 and > 0

Seuraavia sääntöjä sovelletaan erityistapauksissa, joissa tunnusluku on negatiivinen tai nimittäjä tai osoittaja on nolla:

Maksuvalmius (Liquidity): — Jos (Vaihtuvat vastaavat – Vaihto-omaisuus – Saamiset yhden vuoden jälkeen) (Current assets – Stocks – Debtors after one year) ≤ 0, tulos on 0, jolloin maksuvalmius arvioidaan heikoksi (weak). Arvo (Vaihtuvat vastaavat – Vaihto-omaisuus – Saamiset yhden vuoden jälkeen) ei voi olla negatiivinen. — Jos lyhytaikaiset velat (pankkivelat ja muut velat) = 0 ja edellä esitetty (Vaihtuvat vastaavat – Vaihto-omaisuus – Saamiset yhden vuoden jälkeen) ei ole nolla, tulos on 2, jolloin maksukyky arvioidaan hyväksi (good).

Kannattavuus (Profitability) (1) ( 36 ): — Jos bruttoliikevoitto (GOP) ≤ 0, tulos on 0, jolloin kannattavuus arvioidaan heikoksi. — Jos liikevaihto = 0, laskennassa käytetään toiminnallista tulosta (Operating income). — Jos toiminnallinen tulos = 0 tai on negatiivinen, tulos on 0, jolloin kannattavuus arvioidaan heikoksi. — Liikevaihto ei voi olla negatiivinen.

Maksukyky (Solvency): — Jos oma pääoma = 0, tulos on -1, jolloin maksukyky arvioidaan heikoksi kaikissa tapauksissa. — Jos kokonaisvelka = 0 ja oma pääoma on positiivinen, tulos on 0, jolloin kannattavuus arvioidaan hyväksi. — Jos kokonaisvelka = 0 ja oma pääoma on negatiivinen, tulos on -1, jolloin maksukyky arvioidaan heikoksi. — Omaa pääomaa kuvaavan arvon laskenta perustuu samoihin periaatteisiin, mutta sitä pidetään positiivisena, jos kokonaisvelka / oma pääoma -indikaattori (Total debt / Equity) on yhtä suuri tai suurempi kuin 0 ja yhtä suuri tai pienempi kuin 10.

3.5.4 Luonnollisia henkilöitä koskeva erityistapaus

Luonnollisten henkilöiden osalta taloudellisia toimintaedellytyksiä arvioidaan seuraavasti:

3.5.4.1 Käytetyt tunnusluvut

Taloudelliset toimintaedellytykset määräytyvät kahden talouden tunnusluvun perusteella seuraavasti:







Tarkoitus Indikaattorit Tunnusluvut Maksuvalmius Quick ratio Maksukyky Maksukyky (*1) sellaisina kuin ne ilmenevät omaisuutta koskevasta ilmoituksesta (*2) sellaisina kuin ne ilmenevät tuloveroilmoituksesta (*3) lainanantajien vahvistamassa velkojen luettelossa mainittu

3.5.4.2 Kynnysarvot

Kustakin edellä mainitusta tunnusluvusta saatujen tulosten perusteella määritetään seuraavat arvot:







Tarkoitus Indikaattorit Heikko Tyydyttävä Hyvä 0 1,5 3 Maksuvalmius Quick ratio i < 2 2 ≤ i ≤ 3 i > 3 Maksukyky Maksukyky i > 1 1 ≥ i ≥ 0,5 i < 0,5

3.6 Yhteisrahoitusedellytysten tarkastus

3.6.1 Tarkoitus

Tarkastuksen tarkoituksena on arvioida hakijan yhteisrahoitusedellytyksiä.

Tämä tarkastus tehdään vain, jos tilinpäätöksestä on laadittu tilintarkastuskertomus ( 37 ) (eli vain sellaisten oikeussubjektien kohdalla, jotka hakevat arviolta yli 500 000 euron suuruista unionin rahoitustukea seitsemännen puiteohjelman epäsuoraan toimeen) ja kertomuksessa on myös esitetty yhteisrahoitusedellytyksistä vakavia varaumia, jotka tulojen ja menojen hyväksyjä on tunnustanut.

Hakijan yhteisrahoitusedellytyksiä ei arvioida pelkästään asianomaisen seitsemännen puiteohjelman epäsuoran toimen perusteella vaan ainakin myös kaikkien sellaisten unionin tukemien meneillään olevien epäsuorien toimien perusteella, joihin on haettu yhteisrahoitusta ja jotka ovat tulojen ja menojen hyväksyjän tiedossa. Tässä yhteydessä tulojen ja menojen hyväksyjä voi pyytää hakijalta luetteloa hankkeista, joita rahoitetaan EU:n talousarviosta ja joihin se osallistuu ( 38 ). Tätä tarkastusta ei kuitenkaan tehdä hakijoille, jotka ovat oikeutettuja saamaan EU:n rahoitustukena jopa 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksistaan.

Seuraavia tunnuslukuja, merkityksellistä arvoa ja kynnysarvoja sovelletaan oikeushenkilöihin. Luonnollisiin henkilöihin sovelletaan erityiskriteerejä (ks. 3.6.4 kohta).

3.6.2 Käytetyt tunnusluvut ja merkityksellinen arvo

Yhteisrahoitusedellytysten tarkastus perustuu talouden tunnuslukuihin seuraavasti:

Yhteisrahoitusedellytyksiä kuvaavat indikaattorit:







Tarkoitus Indikaattorit Tunnusluvut Yhteisrahoitusedellytykset

p : meneillään oleva hanke, johon oikeussubjekti osallistuu

Durationprojectp : hankkeen p kokonaiskesto vuosina

EligibleCostp : osallistujan tukikelpoiset kustannukset yhteensä hankkeessa p

EU contributionp : osallistujalle myönnetty EU:n rahoitustuki yhteensä hankkeessa p

DaysLeftp : hankkeen p jäljellä olevien päivien lukumäärä

Cash flow :

Tässä laskennassa ei ole otettu huomioon päättyneitä hankkeita ja hankkeita, joissa EU:n rahoitustuki = hankkeen tukikelpoiset kustannukset.

Taloudellista riskiä kuvaava arvo:

Lisäksi, ja vain koordinaattorien osalta, täydentävänä tietona (flag) käytetään merkityksellistä arvoa, joka perustuu hankkeen ennakkomaksun kokonaismäärään ja koordinaattorien liikevaihtoon. Taloudellista riskiä kuvaavaa arvoa pidetään positiivisena, jos hankkeen ennakkomaksun kokonaismäärä / liikevaihto -indikaattori (project total pre-financing / turnover) on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,5. (Jos liikevaihto on 0, laskennassa käytetään toiminnallista tulosta.)

3.6.3 Kynnysarvot

Kustakin edellä mainitusta tunnusluvusta saatujen tulosten perusteella määritetään seuraavat arvot:







Tarkoitus Indikaattorit Heikko Hyvä 0 1 Yhteisrahoitusedellytykset Cash Flow Indicator (kassavirtaindikaattori) < 1 > = 1 Net Operating Profit Indicator (nettoliikevoittoindikaattori) < 1 > = 1

Jos kokonaispistemäärä on alle 1, yhteisrahoitusedellytyksiä pidetään heikkoina (weak).

3.6.4 Luonnollisia henkilöitä koskeva erityistapaus

Luonnollisten henkilöiden osalta yhteisrahoitusedellytyksiä arvioidaan seuraavasti:

3.6.4.1 Käytetyt tunnusluvut







Tarkoitus Indikaattorit Tunnusluvut Yhteisrahoitusedellytykset Lyhyt aikaväli Keskipitkä/pitkä aikaväli (*1) sellaisina kuin ne ilmenevät omaisuutta koskevasta ilmoituksesta (*2) sellaisina kuin ne ilmenevät tuloveroilmoituksesta (*3) CP: osallistujan kaikkien EU:n alueella toteutettavien hankkeiden kustannukset ja EU:n rahoitustuki.

3.6.4.2 Kynnysarvot

Kustakin edellä mainitusta tunnusluvusta saatujen tulosten perusteella määritetään seuraavat arvot:







Tarkoitus Indikaattorit Heikko Hyvä 0 1 Yhteisrahoitusedellytykset Lyhyt aikaväli < 1 > = 1 Keskipitkä/pitkä aikaväli < 1 > = 1

4. TALOUDELLISTEN TOIMINTAEDELLYTYSTEN TODENTAMINEN: ANALYYSIN (TARKASTUSTEN) JOHTOPÄÄTÖS JA MAHDOLLISET TOTEUTETTAVAT TOIMET

4.1 Suppean analyysin tulosten arviointi

Suppean taloudellisen arvioinnin tuloksena saadaan hakijan taloudellisia toimintaedellytyksiä kuvaava kokonaistulos, joka voi olla ”hyvä” (good), ”tyydyttävä” (acceptable) tai ”heikko” (weak) edellä mainittujen tunnuslukujen perusteella.

Yleissääntönä on, että oikeussubjektin, joka kuuluu taloudellisten toimintaedellytysten todentamisen piiriin ja joka saa suppeassa analyysissa vähintään 3 pistettä sen taloudellisia toimintaedellytyksiä koskevan tarkastuksen tulokseksi, taloudellisia toimintaedellytyksiä pidetään ”positiivisina” ( 39 ), ellei se ole jossakin (tai joissakin) jäljempänä mainituista tilanteista.







Suppea analyysi Heikko Tyydyttävä Hyvä Taloudellisia toimintaedellytyksiä koskevan tarkastuksen tulos 0–2 3 4–6

Edellä mainituista tuloksista huolimatta oikeussubjektin taloudellisia toimintaedellytyksiä pidetään joka tapauksessa ”heikkoina” ja niistä tehdään siksi perusteellisempi analyysi, jos

— tilintarkastuskertomuksessa (ks. 3.4 kohta) on esitetty vakava varauma (ei pelkästään yhteisrahoitusedellytyksistä),

— omaa pääomaa kuvaavan arvon (3.5.2 kohta) ja/tai yhteisrahoitusedellytysten tarkastuksen ja/tai taloudellista riskiä kuvaavan arvon (3.6 kohta) (jos merkityksellinen) tulos (tulokset) on (ovat) ”heikko”,

— komission (OLAF ( 40 ) mukaan lukien), tilintarkastustuomioistuimen tai niiden asianmukaisesti valtuuttamien edustajien viimeisten kahden vuoden aikana tekemässä tilintarkastuksessa on tehty oikeussubjektista sen taloudellisia toimintaedellytyksiä koskevia merkittäviä havaintoja (ks. 3.3 kohta).

Jos oikeussubjekti on saanut suppeassa analyysissa ”positiivisen” tuloksen mutta oikeussubjektista on tehty vakavaa hallinnollista virhettä tai petosta koskevia havaintoja, oikeussubjektia vastaan käydään oikeutta vakavasta hallinnollisesta virheestä tai petoksesta tai komissio on antanut oikeussubjektia koskevan takavarikkomääräyksen tai tietyn summan ylittävän perintämääräyksen, jonka maksaminen on viivästynyt huomattavasti, sen taloudellisia toimintaedellytyksiä pidetään ”heikkoina” mutta siitä ei tehdä perusteellisempaa taloudellista analyysia. Tällaisen oikeussubjektin kohdalla asiasta vastaavan tulojen ja menojen hyväksyjän on harkittava 4.2.2 kohdassa määriteltyjä suojatoimia.

4.2 Toteutettavat toimet, jos tulos on ”heikko” (weak)

Jos taloudellisten toimintaedellytysten suppean tarkastuksen tulos on ”heikko”, asiasta vastaavan tulojen ja menojen hyväksyjän on ensinnäkin tehtävä perusteellisempi taloudellinen analyysi (ks. 4.2.1 kohta).

Jos tämän perusteellisemman analyysin tulosten perusteella hakijan taloudelliset toimintaedellytykset

— ovat ”tyydyttävät” tai ”hyvät”, hakija voi osallistua epäsuoraan toimeen, eikä muita toimia ole tarpeen toteuttaa,

— ovat ”heikot”, asiasta vastaavan tulojen ja menojen hyväksyjän on harkittava 4.2.2 kohdassa määriteltyjä suojatoimia,

— ovat ”riittämättömät” (insufficient) ( 41 ) (ks. 4.2.1 kohta), hakija ei voi osallistua epäsuoraan toimeen, paitsi jos tulojen ja menojen hyväksyjä esittää oman riskinarviointinsa perusteella asianmukaisesti perustellut syyt.

Muissa tapauksissa (taloudelliset toimintaedellytykset ovat ”positiiviset” mutta yhteisrahoitusedellytysten tarkastuksen, omaa pääomaa kuvaavan arvon ja taloudellista riskiä kuvaavan arvon tulos on ”heikko”; tilintarkastuskertomuksessa on esitetty vakavia varaumia; viimeisten kahden vuoden aikana tehdyssä tilintarkastuksessa on tehty oikeussubjektista sen taloudellisia toimintaedellytyksiä koskevia merkittäviä havaintoja) asiasta vastaavan tulojen ja menojen hyväksyjän on harkittava 4.2.2 kohdassa määriteltyjä suojatoimia.

4.2.1 Perusteellisempi taloudellinen analyysi

4.2.1.1 Oikeushenkilöt

Tämä perusteellisempi taloudellinen analyysi koostuu oikeussubjektin taloudellisten toimintaedellytysten laaja-alaisemmasta analysoinnista.

Siinä käytetään seuraavia viittä tunnuslukua:







Tarkoitus Indikaattorit Tunnusluvut Tarkempi analyysi Maksuvalmius Quick ratio — Taloudellinen itsenäisyys Bruttoliikevoiton tunnusluku — Kannattavuus Kannattavuus (1): — Kannattavuus (2): — Maksukyky Maksukyky — (*1) Korjaus: Bruttoliikevoiton tunnusluku (Gross Operating Profit Ratio) lasketaan seuraavasti: Interest paid/GOP.

Kustakin edellä mainitusta tunnusluvusta saatujen tulosten perusteella määritetään seuraavat arvot:







Tarkoitus Indikaattorit Heikko & riittämätön Tyydyttävä Hyvä 0 1 2 Maksuvalmius Quick ratio i < 0,5 0,5 ≤ i ≤ 1 i > 1 Taloudellinen itsenäisyys Bruttoliikevoiton tunnusluku i > 0,40 or < 0 0,40 ≥ i ≥ 0,30 0 ≤ i > 0,30 Kannattavuus Kannattavuus (1): i < 0,05 0,05 ≤ i ≤ 0,15 i > 0,15 Kannattavuus (2): i < 0,02 0,02 ≤ i ≤ 0,04 i > 0,04 Maksukyky Maksukyky i > 6,00 or < 0 6,00 ≥ i ≥ 4,00 0 ≤ i > 4,00

Poikkeukset:

Seuraavia sääntöjä sovelletaan erityistapauksiin, joissa tunnuslukuun sisältyvä nimittäjä tai osoittaja on nolla:

Taloudellinen itsenäisyys (Financial Autonomy): — Jos GOP ≤ 0, tulos on -1, jolloin taloudellinen itsenäisyys arvioidaan heikoksi. — Maksettu korko (Interest paid) ei voi olla negatiivinen.

Kannattavuus (Profitability) (2): — Jos NOP = 0, tulos on 0, jolloin kannattavuus arvioidaan heikoksi. — Jos liikevaihto = 0, laskennassa käytetään toiminnallista tulosta. — Jos toiminnallinen tulos = 0 tai negatiivinen, tulos on 0, jolloin kannattavuus arvioidaan heikoksi. — Liikevaihto ei voi olla negatiivinen.

Oikeussubjektin, joka kuuluu taloudellisten toimintaedellytysten todentamisen piiriin ja joka saa perusteellisemmassa taloudellisessa analyysissa vähintään 4 pistettä sen taloudellisia toimintaedellytyksiä koskevan tarkastuksen tulokseksi, taloudellisia toimintaedellytyksiä pidetään ”positiivisina” ( 42 ), ellei se ole jossakin (tai joissakin) 4.1 kohdassa mainituista tilanteista.







Perusteellisempi analyysi Riittämätön Heikko Tyydyttävä Hyvä Taloudellisten toimintaedellytysten tarkastuksen tulos 0 1–3 4–5 6–10

4.2.1.2 Luonnolliset henkilöt

Luonnollisista henkilöistä ei tehdä perusteellisempaa taloudellista analyysia.

Jos suppeassa taloudellisessa analyysissa on kuitenkin ilmennyt, että

— joko quick-ratio-tunnusluku (maksuvalmius) on pienempi kuin 1,5

— tai maksukykyä kuvaava tunnusluku on suurempi kuin 1,2,

taloudellisia toimintaedellytyksiä pidetään ”riittämättöminä” (insufficient), eikä hakija voi näin ollen osallistua epäsuoraan toimeen, paitsi jos tulojen ja menojen hyväksyjä esittää oman riskinarviointinsa perusteella asianmukaisesti perustellut syyt.

4.2.2 Suojatoimet

Osallistumissääntöjen 38 artiklan 7 kohdan mukaisesti takuurahasto katsotaan varainhoitoasetuksen mukaiseksi riittäväksi takuuksi. Näin ollen osallistujilta ei saa pyytää eikä vaatia lisätakuita eikä -vakuuksia (esimerkiksi ennakkomaksun pienentäminen, varainhoitotilit, sulkutilit, pankin/rahoituslaitoksen/emoyhtiön antamat takuut).

Edellisestä kappaleesta poiketen, jos suojatoimien soveltamista pidetään tarpeellisena, voidaan toteuttaa yksi tai useita jäljempänä lueteltuja suojatoimia:

— Luonnollinen henkilö ei voi olla epäsuoran toimen koordinaattori.

— Seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavat yksiköt eivät hyväksy koordinaattoriksi oikeushenkilöä, jonka taloudelliset toimintaedellytykset on arvioitu ”heikoiksi” (weak) 4.2.1 kohdassa kuvattuihin viiteen tunnuslukuun (maksuvalmius, taloudellinen itsenäisyys, kannattavuus 1, kannattavuus 2 ja maksukyky) perustuvan perusteellisemman analyysin perusteella ( 43 ) ( 44 ). Tämä oikeussubjekti voi kuitenkin osallistua epäsuoraan toimeen.

— Minkä tahansa oikeussubjektin tapauksessa, ellei asianomaisessa avustussopimuksessa muuta määrätä, seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavat yksiköt varaavat oikeuden toimittaa järjestelmällisesti kyseisen seitsemännen puiteohjelman epäsuoran toimen toteutuksen aikana tilintarkastuksen, johon voi liittyä tarvittaessa tekninen tarkastus ja jonka suorittavat seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavat yksiköt (OLAF mukaan lukien) tai niiden asianmukaisesti valtuuttamat edustajat tai tilintarkastustuomioistuin, jos — — sen taloudellisia toimintaedellytyksiä pidetään ”heikkoina” perusteellisemman analyysin perusteella tai — sen yhteisrahoitusedellytysten tarkastuksen tulos on ”heikko” (jos merkityksellinen) tai — omaa pääomaa kuvaavan arvon tai taloudellista riskiä kuvaavan arvon tulos on ”heikko” tai — tilintarkastuskertomuksessa on esitetty vakavia varaumia — komission (OLAF mukaan lukien), tilintarkastustuomioistuimen tai niiden asianmukaisesti valtuuttamien edustajien viimeisten kahden vuoden aikana tekemässä tilintarkastuksessa on tehty oikeussubjektista sen taloudellisia toimintaedellytyksiä koskevia merkittäviä havaintoja tai — oikeussubjektista on tehty vakavaa hallinnollista virhettä tai petosta koskevia havaintoja, oikeussubjektia vastaan käydään oikeutta vakavasta hallinnollisesta virheestä tai petoksesta tai komissio on antanut oikeussubjektia koskevan takavarikkomääräyksen tai tietyn summan ylittävän perintämääräyksen, jonka maksaminen on viivästynyt huomattavasti.

— Oikeussubjektia, jonka taloudelliset toimintaedellytykset on arvioitu ”heikoiksi”, seurataan tehostetusti hankkeen toteutuksen aikana (esimerkiksi seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavien yksikköjen ja/tai riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden tekemillä asianmukaisilla lisätarkastuksilla, myös paikan päällä tehtävillä tarkastuksilla). Tulojen ja menojen hyväksyjä voi päättää estää ”heikkoa” oikeussubjektia toimimasta epäsuoran toimen koordinaattorina.

Seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanosta vastaavat yksiköt ilmoittavat viipymättä

— konsortion koordinaattorille, että ehdotuksessa mukana oleva(t) oikeussubjekti(t) ei(vät) voi osallistua seitsemännen puiteohjelman epäsuoraan toimeen, koska sen (niiden) taloudelliset toimintaedellytykset ovat riittämättömät. Koordinaattori ilmoittaa asiasta konsortiolle,

— seitsemännen puiteohjelman epäsuoran toimen asianomaiselle hakijalle (hakijoille) sen (niiden) taloudellisten toimintaedellytysten todentamisen tuloksista ja seurauksista, erityisesti mahdollisista tarvittavista suojatoimista, jos sen (niiden) taloudelliset toimintaedellytykset on arvioitu ”heikoiksi”. Konsortio ei kuitenkaan voi sulkea tätä hakijaa (näitä hakijoita) ulkopuolelle pelkästään tästä syystä.

4.3 Lisäsuojatoimet, seuraamukset mukaan luettuina

Sen vaatimuksen lujittamiseksi, että ehdotuksia toimittavat vain vakaat konsortiot, joilla on tehokkaat ja tarkoituksenmukaiset hallinnointimekanismit ja sisäiset tarkastukset, unioni ei turvaudu pelkästään määrien takaisinperimiseen osallistujien takuurahastosta varmistaakseen taloudellisten etujensa suojaamisen.

Edellä mainittujen toimien, jotka koskevat hakijoiden oikeudellisen olemassaolon, oikeudellisen aseman/luokan, toimintaedellytysten ja taloudellisten toimintaedellytysten todentamista, lisäksi toteutetaan tarvittaessa varainhoitoasetuksen, sen soveltamissääntöjen ja seitsemännen puiteohjelman malliavustussopimuksen ( 45 ) mukaisesti seuraavat toimet:

— sopimusvelvoitteensa täyttämättä jättäneille osallistujille osoitetut määräykset maksaa saatava takuurahastoon pannaan täytäntöön kaikissa tapauksissa ja kaikin keinoin, joista säädetään unionin taloudellisten etujen suojaamisesta annetuissa asetuksissa. Lisäksi allekirjoittaessaan avustussopimuksen tai liittyessään siihen osallistuja hyväksyy, että määrä, jonka sen on maksettava unionille, osoitetaan takuurahastoon,

— varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen mukaisesti seuraamukset – myös kaikkien EU:n avustusten ulkopuolelle sulkeminen useiksi vuosiksi – pannaan täytäntöön, ja seitsemännen puiteohjelman malliavustussopimukseen sisältyy asianmukaisia taloudellisia ja hallinnollisia seuraamuksia (erityisesti sopimuksen II.24 ja II.25 kohta).