02012R1230 — FI — 27.07.2017 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1230/2012, annettu 12 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 täytäntöönpanosta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massojen ja mittojen tyyppihyväksyntävaatimusten osalta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 353 21.12.2012, s. 31)

Muutettu:









▼B

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1230/2012,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2012,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 täytäntöönpanosta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massojen ja mittojen tyyppihyväksyntävaatimusten osalta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1. Tässä asetuksessa vahvistetaan vaatimukset, joita sovelletaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen EY-tyyppihyväksyntään siltä osin kuin on kyse niiden massoista ja mitoista.

2. Tätä asetusta sovelletaan M-, N- ja O-luokkien keskeneräisiin, valmiisiin ja valmistuneisiin ajoneuvoihin.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan direktiivissä 2007/46/EY ja asetuksessa (EY) N:o 661/2009 vahvistettujen määritelmien lisäksi seuraavia määritelmiä:

1) ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevassa B osassa määriteltyä ajoneuvojoukkoa.

2) ’Vakiovarusteilla’ tarkoitetaan ajoneuvon peruskokoonpanoa, johon sisältyvät kaikki direktiivin 2007/46/EY liitteessä IV ja XI mainituissa säädöksissä vaaditut ominaisuudet sekä ominaisuudet, jotka asennetaan ilman kokoonpanoa tai varustetasoa koskevia lisävaatimuksia.

3) ’Lisävarusteilla’ tarkoitetaan kaikkia niitä ominaisuuksia, jotka eivät kuulu vakiovarusteisiin, jotka asennetaan ajoneuvoon valmistajan vastuulla ja jotka asiakas voi tilata.

4) ’Ajokuntoisen ajoneuvon massalla’ tarkoitetaan

a) moottoriajoneuvon osalta

valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan luettuina kuljettajan, polttoaineen (säiliöt vähintään 90-prosenttisesti täytettyinä) ja nesteiden massat sekä korin, ohjaamon, kytkentälaitteiden, varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on asennettu

b) perävaunun osalta

valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan luettuina nesteiden massat sekä korin, lisäkytkentälaitteiden, varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on asennettu.

▼M1

5) ’Lisävarusteiden massalla’ tarkoitetaan niiden lisävarusteiden yhdistelmien suurinta massaa, jotka voidaan asentaa ajoneuvoon vakiovarusteiden lisäksi valmistajan erittelyjen mukaisesti.

▼B

6) ’Ajoneuvon todellisella massalla’ tarkoitetaan ajokuntoisen ajoneuvon massaa lisättynä yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen lisävarusteiden massalla.

7) ’Suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla’(M) tarkoitetaan ajoneuvolle määritettyä suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin; perävaunun tai puoliperävaunun suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaan sisältyy staattinen massa, joka välittyy vetävään ajoneuvoon, kun ajoneuvot on kytketty toisiinsa.

8) ’Suurimmalla teknisesti sallitulla yhdistelmän kokonaismassalla’(MC) tarkoitetaan moottoriajoneuvon ja yhden tai useamman perävaunun yhdistelmälle määritettyä suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin, tai vetävän ajoneuvon ja puoliperävaunun yhdistelmälle määritettyä suurinta massaa.

9) ’Suurimmalla teknisesti sallitulla hinattavalla massalla’(TM) tarkoitetaan vetävän ajoneuvon hinattavana olevan yhden tai useamman perävaunun suurinta massaa, joka on vetävään ajoneuvoon kytketyn perävaunun akselin tai akseliryhmän pyörien välityksellä maahan kohdistuva kokonaiskuormitus.

10) ’Akselilla’ tarkoitetaan pyörimisakselia, joka on yhteinen kahdelle tai useammalle pyörälle, joka voi olla vetävä tai vapaasti pyörivä ja joka voi koostua useammasta segmentistä, jotka sijaitsevat samalla tasolla kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskilinjaan nähden.

11) ’Akseliryhmällä’ tarkoitetaan sellaisten akseleiden joukkoa, joiden välinen etäisyys on jokin direktiivin 96/53/EY liitteessä I tarkoitetuista etäisyyksistä d ja jotka toimivat jousituksen erityisrakenteen vuoksi toisistaan riippuvaisesti.

12) ’Yksittäisakselilla’ tarkoitetaan akselia, jota ei voida pitää osana akseliryhmää.

13) ’Suurimmalla teknisesti sallitulla akselimassalla’ (m) tarkoitetaan akselilla olevien pyörien kautta maahan välittyvää suurinta sallittua staattista pystysuuntaista kuormitusta vastaavaa massaa, joka perustuu akselin ja ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin.

14) ’Suurimmalla teknisesti sallitulla akseliryhmän massalla’ (μ) tarkoitetaan akseliryhmällä olevien pyörien kautta maahan välittyvää suurinta sallittua staattista pystysuuntaista kuormitusta vastaavaa massaa, joka perustuu akseliryhmän ja ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin.

15) ’Kytkentälaitteella’ tarkoitetaan asiakirjan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 55 – Ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkinosien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset ( 1 ) kohdissa 2.1–2.6 määriteltyä mekaanista laitetta ja sen osia sekä asiakirjan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 102 – Yhdenmukaiset hyväksymisvaatimukset, jotka koskevat I. lyhytkytkentälaitteita, II. ajoneuvoja hyväksytyn lyhytkytkentälaitetyypin asentamisen osalta ( 2 ) kohdassa 2.1.1 määriteltyä lyhytkytkentälaitetta.

16) ’Kytkentäkohdalla’ tarkoitetaan vedettävään ajoneuvoon kiinnitetyn kytkentälaiteen ja vetävään ajoneuvoon kiinnitetyn kytkentälaitteen välisen kytkennän keskikohtaa.

17) ’Kytkentälaitteen massalla’ tarkoitetaan kytkentälaiteen omaa massaa sekä niiden osien massaa, jotka tarvitaan sen kiinnittämiseksi ajoneuvoon.

18) ’Suurimmalla teknisesti sallitulla massalla kytkentäkohdassa’ tarkoitetaan

a) vetävän ajoneuvon osalta massaa, joka vastaa kytkentälaitteen ja vetävän ajoneuvon rakenteeseen perustuvaa, vetävän ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuvaa suurinta sallittua staattista pystysuoraa kuormitusta (S- tai U-arvo);

b) puoliperävaunun, keskiakseliperävaunun ja nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun osalta massaa, joka vastaa perävaunusta vetävään ajoneuvoon kytkentäkohdassa välittyvää, kytkentälaitteen ja perävaunun rakenteeseen perustuvaa suurinta sallittua staattista pystysuoraa kuormitusta (S- tai U-arvo).

19) ’Matkustajien massalla’ tarkoitetaan ajoneuvoluokan mukaista laskennallista massaa kerrottuna istumapaikkojen määrällä sekä mahdollisten miehistön istumapaikkojen ja seisomapaikkojen määrällä kuljettajaa lukuun ottamatta.

20) ’Kuljettajan massalla’ tarkoitetaan laskennallista 75 kg:n massaa, joka sijaitsee kuljettajan istuimen vertailupisteessä.

21) ’Hyötymassalla’ tarkoitetaan suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan ja ajokuntoisen ajoneuvon, matkustajien ja lisävarusteiden yhteenlasketun massan välistä erotusta.

22) ’Pituudella’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdissa 6.1.1, 6.1.2 ja 6.1.3 määriteltyä mittaa; tätä määritelmää sovelletaan myös kahdesta tai useammasta osasta koostuviin nivelajoneuvoihin.

23) ’Leveydellä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.2 määriteltyä mittaa.

24) ’Korkeudella’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.3 määriteltyä mittaa.

25) ’Akselivälillä’ tarkoitetaan

a) standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.4.1 määriteltyä mittaa;

b) yhdellä akselilla varustetun keskiakseliperävaunun osalta kytkentälaitteen pystysuuntaisen keskilinjan ja akselin keskipisteen välistä vaakaetäisyyttä;

c) useammalla kuin yhdellä akselilla varustetun keskiakseliperävaunun osalta kytkentälaitteen pystyakselin ja ensimmäisen akselin keskipisteen välistä vaakaetäisyyttä.

26) ’Akselien välisellä etäisyydellä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.4 tarkoitettua kahden peräkkäisen akselin välistä etäisyyttä. Kun ajoneuvossa on kaksi akselia, tai kun kyseessä on puoliperävaunu, varsinainen perävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu, standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.4.2 tarkoitetulla akselien välisellä etäisyydellä tarkoitetaan 25 kohdan mukaista ’akseliväliä’.

27) ’Raideleveydellä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.5 määriteltyä mittaa.

28) ’Vetopöydän etäisyydellä akseliston painopisteestä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.19.2 tarkoitettua etäisyyttä, kun otetaan huomioon kyseisen standardin kohdassa 6.19 tarkoitettu huomautus.

29) ’Puoliperävaunun etuosan asennussäteellä’ tarkoitetaan vetotapin keskiön ja puoliperävaunun etuosan minkä tahansa pisteen välistä vaakaetäisyyttä.

30) ’Etuylityksellä’ tarkoitetaan ensimmäisen akselin tai puoliperävaunun vetotapin keskiön kautta kulkevan pystytason ja ajoneuvon etumaisen pisteen välistä vaakaetäisyyttä.

31) ’Takaylityksellä’ tarkoitetaan viimeisen taka-akselin kautta kulkevan pystytason ja ajoneuvon takimmaisen pisteen välistä vaakaetäisyyttä; jos ajoneuvo on varustettu kytkentälaitteella, jota ei voida irrottaa, ajoneuvon takimmainen piste on kytkentäkohta.

32) ’Kuormatilan pituudella’ tarkoitetaan etäisyyttä kuormatilan etumaisesta sisäpuolisesta pisteestä kuormatilan takimmaiseen sisäpuoliseen pisteeseen mitattuna vaakasuoraan ajoneuvon pitkittäistasossa.

33) ’Pyyhkäisyetäisyydellä ajoneuvon takana’ tarkoitetaan niiden ääripisteiden etäisyyttä, jotka ajoneuvon takapää saavuttaa, kun ajoneuvo kääntyy tämän asetuksen liitteessä I olevan B osan 7 kohdassa tai C osan 6 kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

34) ’Akselinnostolaitteella’ tarkoitetaan ajoneuvoon asennettua laitetta, jolla akselin pyörät voidaan nostaa irti maasta ja laskea ne maahan.

35) ’Nostettavalla akselilla’ tarkoitetaan akselia, jota voidaan nostaa normaaliasennostaan ja laskea takaisin akselinnostolaitteella.

36) ’Kuormitettavalla akselilla’ tarkoitetaan akselia, johon kohdistuvaa kuormitusta voidaan muuttaa nostamatta akselia akselinnostolaitteen avulla.

37) ’Ilmajousituksella’ tarkoitetaan jousitusjärjestelmää, jossa vähintään 75 prosenttia jousivaikutuksesta aiheutuu ilmajousituksesta.

38) ’Linja-auton alaluokalla’ tarkoitetaan E-säännön nro 107, Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 107 – M2- tai M3- luokan ajoneuvojen yleisen rakenteen hyväksymistä koskevat yhdenmukaiset vaatimukset ( 3 ), kohdissa 2.1.1 ja 2.1.2 määriteltyä ajoneuvojen joukkoa.

39) ’Nivelajoneuvolla’ tarkoitetaan E-säännön nro 107 kohdassa 2.1.3 määriteltyä luokan M2 tai M3 ajoneuvoa.

40) ’Jakamattomalla kuormalla’ tarkoitetaan kuormaa, jota ei voida tiekuljetuksessa jakaa kahteen tai useampaan kuormaan aiheuttamatta tarpeettomia kustannuksia tai vahingonvaaraa ja jota sen massan tai mittojen takia ei voida kuljettaa ajoneuvolla, jonka massa ja mitat ovat jäsenvaltiossa voimassa olevien suurimpien hyväksyttyjen massojen ja mittojen mukaiset.

3 artikla

Valmistajia koskevat velvoitteet

1. Valmistajan on ajoneuvotyypin kunkin version osalta ilmoitettava seuraavat massat riippumatta siitä, mikä on ajoneuvon valmistusaste:

a) suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

b) yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

c) suurin teknisesti sallittu hinattava massa;

d) suurin teknisesti sallittu akselimassa tai suurin teknisesti sallittu akseliryhmän massa;

e) suurimmat teknisesti sallitut massat kytkentäkohdassa tai -kohdissa, kun otetaan huomioon ajoneuvoon asennettujen tai mahdollisesti asennettavien kytkentälaitteiden tekniset ominaisuudet.

2. Määrittäessään 1 kohdassa tarkoitettuja massoja valmistajan on otettava huomioon parhaat tekniset käytänteet ja paras tekninen tietämys erityisesti materiaalien väsymisestä aiheutuvien mekaanisten vikojen välttämiseksi ja tieinfrastruktuurin vaurioitumisen ehkäisemiseksi.

3. Määrittäessään 1 kohdassa tarkoitettuja massoja valmistajan on otettava huomioon ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus.

Jos valmistaja on varustanut ajoneuvon nopeudenrajoittimella, suurimpana rakenteellisena nopeutena pidetään nopeudenrajoittimen sallimaa todellista nopeutta.

4. Määrittäessään 1 kohdassa tarkoitettuja massoja valmistaja ei saa asettaa ajoneuvon käytölle muita rajoituksia kuin ne, jotka koskevat renkaan kantavuutta, jota voidaan säätää nopeuden mukaan rakenteellisesti, mikä sallitaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) säännössä nro 54 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää ( 4 ) sekä komission asetuksen (EU) N:o 458/2011 ( 5 ) liitteessä II olevassa 5 kohdassa.

5. Lisävalmistusvaihetta edellyttävien keskeneräisten ajoneuvojen, kuten alusta-ohjaamorakenteisten ajoneuvojen, osalta valmistajan on toimitettava seuraavien vaiheiden valmistajille kaikki tarpeelliset tiedot, jotka tarvitaan tämän asetuksen vaatimusten noudattamista varten.

Ensimmäisen alakohdan soveltamista varten valmistajan on ilmoitettava kuormituksen kokonaismäärää vastaavan massan painopisteen sijainti.

6. Luokkien M2, M3, N2 ja N3 keskeneräiset ajoneuvot, joita ei ole varustettu korilla, on suunniteltava siten, että seuraavien vaiheiden valmistajat kykenevät täyttämään liitteessä I olevan B osan 7 ja 8 kohdan ja C osan 6 ja 7 kohdan vaatimukset.

4 artikla

Ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää sen massojen ja mittojen osalta koskevat säännökset

1. Valmistajan on itse tai edustajansa välityksellä toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää sen massojen ja mittojen osalta.

2. Hakemus on laadittava liitteessä V olevassa A osassa esitetyn ilmoituslomakemallin mukaisesti.

3. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle massan jakautumista koskevia laskelmia varten kunkin kyseiseen ajoneuvotyyppiin kuuluvan, liitteen V asianomaisten kohtien mukaisten arvojen mukaan määräytyvän teknisen konfiguraation osalta tiedot, joiden perusteella voidaan määrittää seuraavat massat:

a) suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

b) suurin teknisesti sallittu akselimassa tai akseliryhmän massa;

c) suurin teknisesti sallittu hinattava massa;

d) suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa tai -kohdissa;

e) yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

Tiedot on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla taulukkona tai muussa soveltuvassa muodossa.

4. Jos lisävarusteet vaikuttavat merkittävästi ajoneuvon massoihin ja mittoihin, valmistajan on toimitettava tekniselle tarkastuslaitokselle tiedot ajoneuvoon mahdollisesti asennettavien lisävarusteiden geometrisen painopisteen sijainnista akseleiden suhteen.

5. Jos lisävaruste koostuu useasta osasta, jotka sijaitsevat eri kohdissa ajoneuvoa, valmistaja voi poikkeuksena 4 kohdan säännöksistä toimittaa tekniselle tarkastuslaitokselle vain tiedot lisävarusteiden massan jakautumisesta akseleille.

6. Akseliryhmän osalta valmistajan on ilmoitettava akseliryhmään kohdistuvan kokonaismassan jakautumisesta eri akseleille.

Valmistajan on mahdollisuuksien mukaan esitettävä jakautumisen ilmaisevat kaavat tai kaaviokuvat.

7. Jos hyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos katsoo sen tarpeelliseksi, valmistajan on asetettava saataville hyväksyttäväksi haettua tyyppiä edustava ajoneuvo tarkastusta varten.

8. Ajoneuvon valmistaja voi esittää tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemuksen jousituksen ilmajousitusta vastaavaksi tunnustamista varten.

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on tunnustettava jousitus ilmajousitusta vastaavaksi, jos liitteessä III vahvistetut vaatimukset täyttyvät.

Kun tekninen tutkimuslaitos on tunnustanut vastaavuuden, sen on annettava testausraportti. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on liitettävä testausraportti ja jousituksen tekninen kuvaus EY-tyyppihyväksyntätodistukseen.

9. Jos tämän asetuksen liitteissä I–IV vahvistetut vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä tyyppihyväksyntä direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII vahvistetun numerointijärjestelmän mukaisesti.

Jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

10. Edellä olevan 9 kohdan soveltamista varten tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka on laadittu liitteessä V olevassa B osassa annetun mallin mukaan.

11. Liitteen I lisäyksessä 2 tarkoitettuja sallittuja poikkeuksia sovelletaan direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi.

5 artikla

Suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä ja käytössä

1. Kansallisten viranomaisten on tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksyttyjen ajoneuvojen rekisteröintiä ja käyttöönottoa varten määritettävä ajoneuvotyypin kutakin varianttia ja versiota varten kaikki seuraavat massat, jotka ovat sallittuja kansallisessa tai kansainvälisessä liikenteessä direktiivin 96/53/EY mukaisesti.

a) suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu kokonaismassa;

b) suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu akselimassa;

c) suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu akseliryhmän massa;

d) suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu hinattava massa;

e) suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu yhdistelmän massa.

Kansallisten viranomaisten on vahvistettava menettely ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen rekisteröinnissä/käytössä sallittujen suurimpien massojen määrittämistä varten. Viranomaisten on nimettävä kyseisten massojen määrittämisestä vastaava toimivaltainen viranomainen sekä eriteltävä tiedot, jotka kyseiselle toimivaltaiselle viranomaiselle on toimitettava.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti määritetyt rekisteröinnissä/käytössä sallitut suurimmat massat eivät saa ylittää 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja suurimpia massoja.

3. Toimivaltaisen viranomaisen on kuultava valmistajaa massojen jakautumisesta akseleille tai akseliryhmille, jotta voidaan varmistaa ajoneuvon järjestelmien, varsinkin jarru- ja ohjausjärjestelmien, asianmukainen toiminta.

4. Rekisteröinnissä/käytössä sallittuja suurimpia massoja määritettäessä kansallisten viranomaisten on varmistettava, että direktiivin 2007/46/EY liitteissä IV ja XI lueteltujen säädösten vaatimukset täyttyvät edelleen.

5. Jos kansalliset viranomaiset katsovat, että tätä asetusta lukuun ottamatta jonkin direktiivin 2007/46/EY liitteissä IV ja XI mainitun säädöksen vaatimukset eivät enää täyty, niiden on vaadittava, että kyseisen säädöksen mukaisen tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen tekee uudet testit ja myöntää uuden tyyppihyväksynnän tai tapauksen mukaan hyväksynnän laajennuksen.

6 artikla

Poikkeukset

1. EY-tyyppihyväksyntä voidaan myöntää jakamattoman kuorman kuljettamiseen tarkoitetuille ajoneuvoille, joiden mitat ylittävät tässä asetuksessa vahvistetut arvot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 96/53/EY 4 artiklan 3 kohdan säännösten soveltamista. Tyyppihyväksyntätodistuksessa ja vaatimustenmukaisuustodistuksessa on tällöin selvästi ilmoitettava, että ajoneuvo on tarkoitettu ainoastaan jakamattomien kuormien kuljettamiseen.

2. Jäsenvaltiot voivat direktiivin 2007/46/EY 23 ja 24 artiklan mukaisesti myöntää hyväksyntöjä ajoneuvoille, joiden mitat ylittävät tämän asetuksen liitteessä I olevan B, C ja D osan 1.1 kohdassa vahvistetut suurimmat sallitut mitat.

Direktiivin 2007/46/EY 23 artiklan mukaisesti myönnettyihin tyyppihyväksyntöihin sovelletaan kyseisen direktiivin liitteessä XII olevan A osan 3 kohdassa vahvistettuja määrällisiä rajoituksia.

7 artikla

Siirtymäsäännökset

1. Kansallisten viranomaisten on sallittava sellaisten ajoneuvojen myynti ja käyttöönotto, jotka on tyyppihyväksytty ennen asetuksen (EY) N:o 661/2009 13 artiklan 2 kohdassa mainittua päivämäärää, ja edelleen myönnettävä laajennuksia direktiivin 92/21/ETY ja 97/27/EY mukaisesti annetuille hyväksynnöille.

2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, direktiivin 97/27/EY 7 artiklan mukaisesti myönnettyjen EY-tyyppihyväksyntöjen voimassaolo päättyy asetuksen (EY) N:o 661/2009 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna päivänä.

Direktiivin 2007/46/EY 27 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot voivat valmistajan pyynnöstä rekisteröidä sarjan viimeisiä ajoneuvoja ja sallia niiden myynnin tai käyttöönoton, vaikka niiden EY-tyyppihyväksyntä ei ole enää voimassa.

3. Valmistajien on 10 päivästä tammikuuta 2014 alkaen toimitettava tämän asetuksen mukaisia vaatimustenmukaisuustodistuksia.

Valmistajien on 9 päivään tammikuuta 2014 saakka ilmoitettava ajoneuvon todellinen massa vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 52, paitsi jos se on ilmoitettu jossakin muussa vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa.

8 artikla

Muutokset direktiiviin 2007/46/EY

Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liitteet I, III, IX ja XVI tämän asetuksen liitteen VI mukaisesti.

Korvataan direktiivin 2007/46/EY liite XII tämän asetuksen liitteellä VII.

9 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan uusiin ajoneuvotyyppeihin joille myönnetään tyyppihyväksyntä 1 päivänä marraskuuta 2012 tai sen jälkeen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITELUETTELO

Liite I A OSA : Luokkien M1 ja N1 ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset B OSA : Luokkien M2 ja M3 ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset C OSA : Luokkien N2 ja N3 ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset D OSA : Luokan O ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset. Lisäys 1 Luettelo laitteista ja varusteista, joita ei tarvitse ottaa huomioon ulkomittoja määritettäessä Lisäys 2 Tyyppihyväksynnässä ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa sallittavat poikkeamat Lisäys 3 Kääntyvyysvaatimuksiin liittyvät kuvat

Liite II Maastoautojen nousukyky

Liite III Edellytykset ilmajousitusta vastaavalle jousitukselle

Liite IV Nostettavien tai kuormitettavien akselien asentamista ajoneuvoon koskevat tekniset vaatimukset

Liite V A OSA : Ilmoituslomake B OSA : EY-tyyppihyväksyntätodistus

Liite VI Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteisiin I, III, IX ja XVI

Liite VII Direktiivin 2007/46/EY liite XII









LIITE I

TEKNISET VAATIMUKSET

A OSA

Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot

1. Suurimmat sallitut mitat

1.1 Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:

1.1.1 Pituus: 12,00 m.

1.1.2 Leveys:

M1 : 2,55 m;

N1 : 2,55 m;

N1 : 2,60 m, kun kyseessä on ajoneuvo, jossa on direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan C osan lisäyksessä 2 tarkoitettu lämpöeristetty kori, jonka seinän paksuus on vähintään 45 mm.

1.1.3 Korkeus: 4,00 m.

1.2 Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen.

1.3 Pituutta, leveyttä ja korkeutta määritettäessä jätetään ottamatta huomioon vain ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan tämän liitteen lisäyksessä 1.

2. Massan jakaantuminen

2.1 Akseleiden suurimpien teknisesti sallittujen massojen summa ei saa olla pienempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

2.2 Ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa ei saa olla pienempi kuin seuraavien massojen summa: ajokuntoisen ajoneuvon massa, matkustajien massa, lisävarusteiden massa ja kytkentälaitteen massa, jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan.

2.3 Kun ajoneuvo on kuormattu suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa, millekään akselille kohdistuva massa ei saa ylittää kyseisen akselin suurinta teknisesti sallittua akselimassaa.

2.4 Kun ajoneuvo on kuormattu suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa, etuakselille kohdistuvan massan on kaikissa olosuhteissa oltava vähintään 30 prosenttia ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta. 2.4.1 Kun ajoneuvo on kuormattu suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaan plus suurimpaan teknisesti sallittuun massaan kytkentäkohdassa, etuakselille kohdistuvan massan on kaikissa olosuhteissa oltava vähintään 20 prosenttia ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta.

2.5 Jos ajoneuvo on varustettu irrotettavilla istuimilla, mittojen tarkastus on suoritettava niin, että enimmäismäärä istuimia on asennettuna paikoilleen.

2.6 Edellä 2.2, 2.3 ja 2.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava niin, että a) istuimet on säädetty 2.6.1 kohdan mukaisesti; b) matkustajien massa, hyötymassa ja lisävarusteiden massa jakaantuu 2.6.2–2.6.4.2.3 kohdan vaatimusten mukaisesti. 2.6.1 Istuinten säädöt 2.6.1.1 Säädettävien istuinten on oltava takimmaisessa asennossaan. 2.6.1.2. Jos istuimessa on muita säätömahdollisuuksia (korkeus, kulma, selkänoja jne.), asennon on oltava ajoneuvon valmistajan määrittelemä. 2.6.1.3. Jousitettujen istuinten on oltava lukittuina valmistajan määrittelemään asentoon. 2.6.2 Matkustajien massan jakaantuminen 2.6.2.1 Kutakin matkustajaa edustaa 75 kilon massa. 2.6.2.2 Kunkin matkustajan massan on sijaittava istuimen vertailupisteessä (eli istuimen R-pisteessä). 2.6.2.3 Erikoiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon osalta 2.6.2.2 kohdan vaatimusta sovelletaan soveltuvin osin (esimerkiksi kun on kyseessä ambulanssi ja paareilla makaavan loukkaantuneen henkilön massa). 2.6.3 Lisävarusteiden massan jakaantuminen 2.6.3.1 Lisävarusteiden massan on jakaannuttava valmistajan eritelmien mukaisesti. 2.6.4 Hyötymassan jakaantuminen 2.6.4.1 Luokan M1 ajoneuvot 2.6.4.1.1 Luokan M1 ajoneuvojen osalta hyötymassan on jakaannuttava valmistajan eritelmien mukaisesti teknisen tutkimuslaitoksen hyväksymällä tavalla. 2.6.4.1.2 Matkailuauton hyötymassan on oltava vähintään jossa n on matkustajien enimmäismäärä kuljettaja mukaan luettuna ja L on ajoneuvon kokonaispituus metreinä. 2.6.4.2 Luokan N1 ajoneuvot 2.6.4.2.1 Ajoneuvoissa, joissa on kori, hyötymassan on jakaannuttava tasaisesti kuorma-alustalla. 2.6.4.2.2 Sellaisia ajoneuvoja varten, joissa ei ole koria (esim. alusta-ohjaamo), valmistajan on ilmoitettava hyötykuorman ja tavaroiden sijoittamiseen tarkoitettujen varusteiden (esim. korin, säiliöiden jne.) yhteisen painopisteen sijainnin sallitut äärikohdat (esimerkki: 0,50–1,30 m ensimmäisen taka-akselin etupuolella). 2.6.4.2.3 Niitä ajoneuvoja varten, jotka on tarkoitus varustaa vetopöytäkytkimellä, valmistajan on ilmoitettava vetopöydän vähimmäis- ja enimmäisetäisyys akseliston painopisteestä.

2.7 Lisävaatimukset ajoneuvoille, joilla voidaan vetää perävaunua 2.7.1 Edellä 2.2, 2.3 ja 2.4 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia sovelletaan niin, että otetaan huomioon kytkentälaitteen massa sekä suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa. 2.7.2 Taka-akselille tai -akseleille kohdistuva suurin teknisesti sallittu massa voidaan ylittää enintään 15 prosentilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2.4 kohdan vaatimusten soveltamista. 2.7.2.1 Kun taka-akselille tai -akseleille kohdistuva suurin teknisesti sallittu massa ylitetään enintään 15 prosentilla, sovelletaan komission asetuksen (EU) N:o 458/2011 ( 6 ) liitteessä II olevan 5.2 kohdan vaatimuksia. 2.7.2.2 Jäsenvaltioissa, joissa tieliikennelaki sen sallii, valmistaja voi soveltuvassa asiakirjassa, kuten omistajan käsikirjassa tai huoltokirjassa, ilmoittaa, että ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa voidaan ylittää enintään 10 prosentilla tai 100 kilolla sen mukaan kumpi arvo on alhaisempi. Tätä poikkeusta sovelletaan vain perävaunun vetämiseen 2.7.2.1 kohdassa määritellyissä olosuhteissa ja sillä edellytyksellä, että ajonopeus on rajoitettu enintään 100 kilometriin tunnissa.

3. Hinattava massa ja massa kytkentäkohdassa

3.1 Suurimpaan teknisesti sallittuun hinattavaan massaan sovelletaan seuraavia vaatimuksia: 3.1.1 Perävaunu, jossa on käyttöjarrujärjestelmä 3.1.1.1 Ajoneuvon suurin sallittu hinattava massa on pienin seuraavista arvoista: a) suurin teknisesti sallittu hinattava massa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja kytkentälaitteen lujuuteen; b) vetävän ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa; c) 1,5 kertaa vetävän ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa, kun kyseessä on direktiivin 2007/46/EY liitteessä II tarkoitettu maastoajoneuvo. 3.1.1.2 Suurin teknisesti sallittu hinattava massa saa kuitenkin olla enintään 3 500 kg. 3.1.2 Perävaunu, jossa ei ole käyttöjarrujärjestelmää 3.1.2.1 Sallittu hinattava massa on pienin seuraavista arvoista: a) suurin teknisesti sallittu hinattava massa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja kytkentälaitteen lujuuteen; b) puolet ajokuntoisen vetävän ajoneuvon massasta. 3.1.2.2 Suurin teknisesti sallittu hinattava massa saa kuitenkin olla enintään 750 kg.

3.2 Suurimman teknisesti sallitun massan kytkentäkohdassa on oltava vähintään 4 prosenttia suurimmasta sallitusta hinattavasta massasta ja vähintään 25 kg.

3.3 Valmistajan on omistajan käsikirjassa määriteltävä suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa, kytkentälaitteen asennuspisteet vetävässä ajoneuvossa sekä kytkentäkohdan suurin sallittu takaylitys.

3.4 Suurinta teknisesti sallittua hinattavaa massaa ei määritetä matkustajien lukumäärän mukaan.

4. Yhdistelmän massa

Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa (MC) ei saa olla suurempi kuin suurin teknisesti sallittu kokonaismassa (M) plus suurin teknisesti sallittu hinattava massa (TM).

5. Mäestälähtökyky

5.1 Vetävän ajoneuvon on kyettävä saamaan ajoneuvoyhdistelmä liikkeelle viisi kertaa viiden minuutin aikana ylämäkeen, jonka kaltevuus on vähintään 12 prosenttia.

5.2 Edellä 5.1 kohdassa tarkoitetun testin suorittamista varten vetävä ajoneuvo ja perävaunu on kuormattava niin, että niiden yhteenlaskettu massa on yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

B OSA

Luokan M2 ja M3 ajoneuvot:

1. Suurimmat sallitut mitat

1.1 Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:

1.1.1 Pituus

a) ajoneuvo, jossa on kaksi akselia ja yksi osa: 13,50 m

b) ajoneuvo, jossa on kolme tai useampia akseleita ja yksi osa: 15,00 m

c) nivelajoneuvo: 18,75 m

1.1.2 Leveys: 2,55 m

1.1.3 Korkeus: 4,00 m

1.2 Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen.

1.3 Pituutta, leveyttä ja korkeutta määritettäessä jätetään ottamatta huomioon vain ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan tämän liitteen lisäyksessä 1.

2. Korilla varustettujen ajoneuvojen massan jakaantuminen

2.1 Laskentamenetelmä

Merkinnät

M suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

TM suurin teknisesti sallittu hinattava massa;

MC yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

mi yksittäisen akselin i suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

mc suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa;

μj akseliryhmän j suurin teknisesti sallittu massa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

2.1.1 On tehtävä soveltuvat laskelmat sen varmistamiseksi, että jokainen tyyppiä edustava tekninen konfiguraatio täyttää jäljempänä esitetyt vaatimukset.

2.1.2 Ajoneuvoille, joissa on kuormitettavia akseleita, seuraavat laskelmat on tehtävä akselien jousituksen ollessa kuormitettuna normaalia käyttötilannetta vastaavasti.

2.2 Yleiset vaatimukset

2.2.1 Yksittäisten akselien suurimpien teknisesti sallittujen akselimassojen ja akseliryhmien suurimpien sallittujen massojen summa ei saa olla pienempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

2.2.2 Seuraavien massojen summa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: ajokuntoisen ajoneuvon massa, lisävarusteiden massa, matkustajien massa, 2.2.3 kohdassa tarkoitetut massat WP ja B, kytkentälaitteen massa, jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan sekä suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa.

2.2.3 Kuorman jakaantuminen 2.2.3.1 Merkinnät P istumapaikkojen määrä, pois luettuna kuljettajan ja miehistön jäsenten paikat; Q yhden matkustajan massa, kg; Qc yhden miehistön jäsenen massa, kg; S1 seisoville matkustajille varattu ala, m2; SP valmistajan ilmoittama seisovien matkustajien määrä; Ssp yhdelle seisovalle matkustajalle osoitettu ala, m2; WP pyörätuolipaikkojen määrä kerrottuna 250 kg:lla, joka edustaa pyörätuolin ja sen käyttäjän massaa; V matkatavaratilojen kokonaistilavuus mukaan luettuina tavaratilat, telineet ja suksiboksit, m3; B valmistajan ilmoittama suurin sallittu matkatavaroiden massa, mukaan luettuna suurin sallittu mahdollisessa suksiboksissa kuljetettava massa (B’). 2.2.3.2 Istuvien matkustajien massojen Q ja Qc on sijaittava istuinten vertailupisteissä (eli istuinten R-pisteissä); 2.2.3.3 Seisovien matkustajien määrällä SP kerrotun massan Q on jakaannuttava tasaisesti seisoville matkustajille varatulla alueella S1. 2.2.3.4 Massan WP on mahdollisuuksien mukaan jakaannuttava tasaisesti kullekin pyörätuolipaikalle. 2.2.3.5 Massan B (kg) on jakaannuttava tasaisesti matkatavaratiloihin. 2.2.3.6 Massan B’ on sijaittava suksiboksin painopisteessä. 2.2.3.7 Suurimman teknisesti sallitun massan kytkentäkohdassa on sijaittava kytkentäkohdassa, jonka takaylityksen valmistaja ilmoittaa. 2.2.3.8 Arvot Q ja Ssp



Ajoneuvon alaluokka Q (kg) Ssp (m2) Alaluokat I ja A 68 0,125 m2 Alaluokka II 71 0,15 m2 Alaluokat III ja B 71 Ei sovelleta Kunkin miehistön jäsenen massa on 75 kg. 2.2.3.9 Seisovien matkustajien määrä ei saa ylittää arvoa S1/Ssp, jossa Ssp on yhdelle seisovalle matkustajalle 2.2.3.8 kohdan taulukossa vahvistettu ala. 2.2.3.10 Matkatavaran suurimman sallitun massan on oltava vähintään:

2.2.4 Laskelmat 2.2.4.1 Edellä 2.2.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttyminen on todennettava sisätilojen kaikkien järjestelyvaihtoehtojen osalta. 2.2.4.2 Edellä 2.2.3 kohdassa määritellyissä olosuhteissa kullekin yksittäiselle akselille ja akseliryhmälle kohdistuva massa ei saa olla suurempi kuin kyseisen akselin tai akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa tai akseliryhmän massa. 2.2.4.3 Jos ajoneuvon istumapaikkojen määrä on vaihdeltavissa, siinä on tila seisovia matkustaja varten (S1) ja se on varustettu pyörätuolien kuljettamista varten, kohtien 2.2.2 ja 2.2.4.2 vaatimusten täyttyminen on todennettava soveltuvin osin kaikissa seuraavissa tilanteissa: a) matkustajien käytössä ovat kaikki mahdolliset istumapaikat, jäljelle jäävä seisomapaikoille varattu alue (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti, mikäli se saavutetaan) ja, jos tilaa on, jäljelle jäävät pyörätuolipaikat; b) matkustajien käytössä ovat kaikki mahdolliset seisomapaikat (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti), jäljelle jäävät istumapaikat ja, jos tilaa on, jäljelle jäävät pyörätuolipaikat; c) matkustajien käytössä ovat kaikki mahdolliset pyörätuolipaikat, jäljelle jäävä seisomapaikoille varattu alue (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti, mikäli se saavutetaan) ja, jos tilaa on, jäljelle jäävät istumapaikat.

2.2.5 Kun ajoneuvo on kuormattuna 2.2.2 kohdassa määritellyllä tavalla, ohjaaville etuakseleille kohdistuvaa kuormaa vastaavan massan on oltava vähintään 20 prosenttia suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta M.

2.2.6. Kun ajoneuvo on tarkoitus tyyppihyväksyä useampaan kuin yhteen alaluokkaan, 2 kohdan vaatimuksia sovelletaan kuhunkin alaluokkaan.

3. Vetokyky

3.1 Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa plus suurin teknisesti sallittu hinattava massa.

3.2 Suurin teknisesti sallittu hinattava massa saa olla enintään 3 500 kg.

4. Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa

4.1 Suurimman teknisesti sallitun massan kytkentäkohdassa on oltava vähintään 4 prosenttia suurimmasta teknisesti sallitusta hinattavasta massasta tai 25 kg sen mukaan, kumpi on suurempi.

4.2 Valmistajan on omistajan käsikirjassa vahvistettava edellytykset kytkentälaitteen kiinnittämiselle moottoriajoneuvoon.

4.2.1 Tarvittaessa 4.2 kohdassa tarkoitettuihin edellytyksiin on sisällytettävä vetävän ajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa, kytkentälaitteen suurin sallittu massa, kytkentälaiteen kiinnityskohdat sekä kytkentälaitteen suurin sallittu takaylitys.

5. Mäestälähtökyky

5.1 Perävaunua vetämään suunnitellun ajoneuvon, on kyettävä lähtemään liikkeelle ylämäkeen, jonka kaltevuus on vähintään 12 prosenttia, viisi kertaa viiden minuutin aikana.

5.2 Edellä 5.1 kohdassa tarkoitetun testin suorittamista varten vetävä ajoneuvo ja perävaunu on kuormattava niin, että niiden yhteenlaskettu massa on yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

6. Moottorin teho

6.1 Moottorin antotehon on oltava vähintään 5 kW jokaista yhdistelmän tai, jos kyseessä on ajoneuvo, jota ei ole tarkoitettu vetämään perävaunua, perävaunuun kytkemättömän ajoneuvon suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan tonnia kohden.

6.2 Moottorin teho on mitattava neuvoston direktiivin 80/1269/ETY ( 7 ) tai E-säännön nro 85 ( 8 ) mukaisesti.

7. Kääntyvyys

7.1 Ajoneuvon on kyettävä kääntymään kumpaankin suuntaan tämän liitteen lisäyksen 3 kuvassa 1 esitetyn 360 asteen liikeradan koko alueella niin, että mikään ajoneuvon uloimmista pisteistä ei joudu ympyrän ulomman kehän ulkopuolelle eikä sisemmän kehän sisäpuolelle.

7.1.1 Testi on tehtävä sekä ajoneuvon ollessa kuormaamattomana (eli massaltaan ajokuntoisena) että sen ollessa kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa.

7.1.2 Edellä olevaa 7.1 kohtaa sovellettaessa ei oteta huomioon tämän liitteen lisäyksessä 1 tarkoitettuja ajoneuvon leveyden ylittäviä osia.

7.2 Kuormitettavalla akselilla varustetun ajoneuvon osalta 7.1 kohdan vaatimusta sovelletaan myös silloin, kun kuormitettava akseli on käytössä.

7.3 Edellä olevan 7.1 kohdan vaatimusten täyttyminen todennetaan seuraavasti:

7.3.1 Ajoneuvo kääntyy sellaisen kehämäisen alueen sisällä, jota rajaavat kaksi samankeskeistä ympyrää, joiden säteet ovat 5,30 m ja 12,50 m.

7.3.2 Moottoriajoneuvon etuosan ulointa kohtaa kuljetetaan ulomman ympyrän kehää pitkin (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 1).

8. Pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana

8.1 Ajoneuvo, jossa on yksi osa

8.1.1 Ajoneuvo on testattava 8.1.2 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti.

8.1.2 Testausmenetelmä Ajoneuvon ollessa paikallaan määritetään ympyrästä ulospäin olevalle ajoneuvon kyljelle pystysuora tangenttitaso piirtämällä maahan viiva. Ajoneuvo käännetään suoralta tulolinjalta kuvassa 1 esitetylle kehämäiselle alueelle siten, että sen etupyörät on käännetty niin, että ajoneuvon uloin piste seuraa ulomman ympyrän kehää (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 2a).

8.1.3 Ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen.

8.1.4 Pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana saa olla enintään 0,60 m.

8.2 Kaksi- tai useampiosaiset ajoneuvot

8.2.1 Kaksi- tai useampiosaisiin ajoneuvoihin sovelletaan 8.1 kohdan vaatimuksia soveltuvin osin. Tällöin jäykät osat linjataan tason mukaisesti tämän liitteen lisäyksessä 3 olevassa kuvassa 2b esitetyllä tavalla.

C OSA

Luokkien N2 ja N3 ajoneuvot:

1. Suurimmat sallitut mitat

1.1 Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:

1.1.1 Pituus: 12,00 m.

1.1.2 Leveys:

a) 2,55 m, kaikki ajoneuvot;

b) 2,60 m, kun kyseessä on ajoneuvo, jossa on direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 2 tarkoitettu lämpöeristetty kori, jonka seinän paksuus on vähintään 45 mm.

1.1.3 Korkeus: 4,00 m.

1.2 Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen.

1.3 Pituutta, leveyttä ja korkeutta määritettäessä jätetään ottamatta huomioon vain ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan tämän liitteen lisäyksessä 1.

2. Korilla varustettujen ajoneuvojen massan jakaantuminen

2.1 Laskentamenetelmä

Merkinnät

M suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

TM suurin teknisesti sallittu hinattava massa;

MC yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

mi yksittäisen akselin i suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

mc suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa;

μj akseliryhmän j suurin teknisesti sallittu massa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

2.1.1 On tehtävä soveltuvat laskelmat sen varmistamiseksi, että jokainen tyyppiä edustava tekninen konfiguraatio täyttää 2.2 ja 2.3 kohdassa esitetyt vaatimukset.

2.1.2 Ajoneuvoille, joissa on kuormitettavia akseleita, 2.2 ja 2.3 kohdassa vaadittavat laskelmat on tehtävä kuormitettavien akselien jousituksen ollessa kuormitettuna normaalia ajokuntoa vastaavasti.

2.1.3 Ajoneuvoille, joissa on nostettavia akseleita, 2.2 ja 2.3 kohdassa vaadittavat laskelmat on tehtävä akselien ollessa ala-asennossa.

2.2 Yleiset vaatimukset

2.2.1 Yksittäisten akselien suurimpien teknisesti sallittujen akselimassojen ja akseliryhmien suurimpien sallittujen massojen summa ei saa olla pienempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

2.2.2 Minkään akseliryhmän j akselien suurimpien teknisesti sallittujen akselimassojen summa ei saa olla pienempi kuin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu massa.

Tämän lisäksi mikään massoista mi ei saa olla pienempi kuin se kyseisen akseliryhmän massanjakaumaan perustuva osa massasta μi, joka kohdistuu akseliin i.

2.3 Erityisvaatimukset

2.3.1 Seuraavien massojen summa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: ajokuntoisen ajoneuvon massa, lisävarusteiden massa, matkustajien massa, kytkentälaitteen massa, jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan, sekä suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa.

2.3.2 Kun ajoneuvo on kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa, akselille i kohdistuva massa ei saa olla suurempi kuin kyseiselle akselille kohdistuva massa mi, ja akseliryhmälle j kohdistuva massa ei saa olla suurempi kuin massa μj.

2.3.3 Edellä 2.3.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä seuraavissa kuormaustilanteissa:

2.3.3.1 Tasainen hyötymassan jakaantuminen:

Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus matkustajien massa sijoittuneena istuinten vertailupisteisiin plus kytkentälaitteen massa (jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan) plus suurin sallittu massa kytkentäkohdassa plus hyötymassa jakaantuneena tasaisesti kuormatilaan.

2.3.3.2 Epätasainen hyötymassan jakaantuminen:

Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus matkustajien massa sijoittuneena istuinten vertailupisteisiin plus kytkentälaitteen massa (jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan) plus suurin sallittu massa kytkentäkohdassa plus hyötymassa jakaantuneena valmistajan eritelmien mukaisesti.

Tätä varten valmistajan on ilmoitettava hyötykuorman ja/tai korin ja/tai varusteiden tai sisustusosien painopisteen ääriasennot (esimerkiksi seuraavasti: 0,50–1,30 m ensimmäisen taka-akselin etupuolella).

2.3.3.3 Tasaisen ja epätasaisen jakaantumisen yhdistelmä:

Kohtien 2.3.3.1 ja 2.3.3.2 vaatimusten on täytyttävä samanaikaisesti.

Esimerkki: Kippilavakuorma-auto (jakaantunut kuorma) varustettuna erillisellä nosturilla (paikallinen kuorma).

2.3.3.4 Vetopöydän kautta siirtyvä massa (puoliperävaunun vetoyksikkö):

Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus matkustajien massa sijoittuneena istuinten vertailupisteisiin plus kytkentälaitteen massa (jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan) plus suurin sallittu massa vetopöydän kytkentäkohdassa valmistajan eritelmien mukaisesti (vetopöydän vähimmäis- ja enimmäisetäisyys akseliston painopisteestä).

2.3.3.5 Edellä olevan 2.3.3.1 kohdan vaatimusten on täytyttävä aina, kun ajoneuvossa on tasainen kuormatila.

2.3.4 Kun ajoneuvon massa on sen suurin teknisesti sallittu kokonaismassa plus kytkinlaitteen massa, jos se ei sisälly massaan ajokunnossa, plus suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa siten, että saavutetaan suurin sallittu taka-akseliryhmän massa (μ) tai suurin sallittu taka-akselin akselimassa (m), etumaisten ohjaavien akselien massan on oltava vähintään 20 prosenttia ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta.

2.3.5 Kun on kyse erikoiskäyttöön tarkoitetuista luokkien N2 ja N3 ajoneuvoista, teknisen tutkimuslaitoksen on tarkastettava 2 kohdan vaatimusten täyttyminen valmistajan kanssa sovittavalla tavalla niin, että otetaan huomioon ajoneuvon erikoisrakenne (esimerkiksi ajoneuvonosturit).

3. Vetokyky

3.1 Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa plus suurin teknisesti sallittu hinattava massa.

4. Mäestälähtökyky ja nousukyky

4.1 Perävaunua vetämään suunnitellun moottoriajoneuvon, joka on kuormitettu suurimpaan teknisesti sallittuun yhdistelmän kokonaismassaan, on kyettävä lähtemään liikkeelle ylämäkeen, jonka kaltevuus on vähintään 12 prosenttia, viisi kertaa viiden minuutin aikana.

4.2 Maastoajoneuvojen nousukyky on testattava liitteessä II esitettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti.

4.2.1 Lisäksi sovelletaan direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 1 olevan 5 kohdan vaatimuksia.

5. Moottorin teho

5.1 Ajoneuvon moottorin antotehon on oltava vähintään 5 kW yhdistelmän suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan tonnia kohti.

5.1.1 Kun kyseessä on vetoauto tai puoliperävaunun vetoyksikkö, joka on tarkoitettu jakamattoman kuorman kuljettamiseen, moottorin tehon on oltava vähintään 2 kW yhdistelmän suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan tonnia kohti.

5.2 Moottorin teho on mitattava direktiivin 80/1269/ETY tai E-säännön nro 85 mukaisesti.

6. Kääntyvyys

6.1 Ajoneuvon on kyettävä kääntymään kumpaankin suuntaan tämän liitteen lisäyksen 3 kuvassa 1 esitetyn 360 asteen liikeradan koko alueella niin, että mikään ajoneuvon uloimmista pisteistä ei joudu ympyrän ulomman kehän ulkopuolelle eikä sisemmän kehän sisäpuolelle.

6.1.1 Testi on tehtävä sekä ajoneuvon ollessa kuormaamattomana (eli massaltaan ajokuntoisena) että sen ollessa kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa.

6.1.2 Edellä olevan 6.1 kohdan säännöksiä sovellettaessa ei oteta huomioon tämän liitteen lisäyksessä 1 tarkoitettuja ajoneuvon leveyden ylittäviä osia.

6.2 Jos ajoneuvossa on akselinnostolaitteet, 6.1 kohdan vaatimuksia sovelletaan myös silloin, kun nostoakselit ovat yläasennossa ja kun kuormitettavat akselit ovat käytössä.

6.3 Edellä olevan 6.1 kohdan vaatimusten täyttyminen todennetaan seuraavasti:

6.3.1 Ajoneuvo kääntyy sellaisen alueen sisällä, jota rajaavat kaksi samankeskeistä ympyrää, joiden säteet ovat 5,30 m ja 12,50 m.

6.3.2 Moottoriajoneuvon etuosan ulointa kohtaa kuljetetaan ulomman ympyrän kehää pitkin (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 1).

7. Suurin pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana

7.1 Ajoneuvo on testattava 7.1.1 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti. 7.1.1 Testausmenetelmä 7.1.1.2 Ajoneuvon on oltava paikallaan niin, että sen ohjaavat etupyörät ovat siten suunnattuina, että jos ajoneuvo liikkuisi, sen uloin piste seuraisi kaarta, jonka säde on 12,50 m. Ympyrästä ulospäin suuntautuvalle ajoneuvon kyljelle määritetään pystysuora tangenttitaso piirtämällä maahan viiva. Ajoneuvoa siirretään eteenpäin niin, että sen etuosan uloin piste seuraa ulointa kaarta, jonka säde on 12,50 m.

7.2 Pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana saa olla enintään (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 3): a) 0,80 m; b) 1,00 m, jos ajoneuvossa on akselinnostolaite ja akseli on nostettu irti maasta; c) 1,00 m, jos takimmainen akseli on ohjaava akseli.

D OSA

Luokan O ajoneuvot

1. Suurimmat sallitut mitat

1.1 Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:

1.1.1 Pituus

a) Perävaunu: 12,00 m vetoaisa mukaan luettuna;

b) Puoliperävaunu: 12,00 m plus etuylitys.

1.1.2 Leveys

a) 2,55 m, kaikki ajoneuvot;

b) 2,60 m, kun kyseessä on ajoneuvo, jossa on direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 2 tarkoitettu lämpöeristetty kori, jonka seinän paksuus on vähintään 45 mm.

1.1.3 Korkeus: 4,00 m.

1.1.4 Puoliperävaunun etuasennussäde: 2,04 m.

1.2 Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen.

1.3 Pituus, leveys ja etuasennussäde on mitattava niin, että E-säännön nro 55 liitteessä 7 olevan 1.2.1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu lastaustaso tai viitepinta on vaakasuorassa.

Säädettävien vetoaisojen on oltava vaakasuorassa ja ajoneuvon keskilinjan suuntaisia. Ne on asetettava pisimpään vaakasuoraan asentoonsa.

1.4 Edellä 1.1 kohdassa tarkoitettuja mittoja määritettäessä jätetään ottamatta huomioon vain ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan tämän liitteen lisäyksessä 1.

2. Korilla varustettujen ajoneuvojen massan jakaantuminen

2.1 Laskentamenetelmä

Merkinnät

M suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

m0 suurin teknisesti sallittu massa etukytkentäkohdassa;

mi akselin i suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

mc suurin teknisesti sallittu massa takakytkentäkohdassa;

μj akseliryhmän j suurin teknisesti sallittu massa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään.

2.1.1 On tehtävä soveltuvat laskelmat sen varmistamiseksi, että jokainen tyyppiä edustava tekninen konfiguraatio täyttää 2.2 ja 2.3 kohdassa esitetyt vaatimukset.

2.1.2 Ajoneuvoille, joissa on kuormitettavia akseleita, 2.2 ja 2.3 kohdassa vaadittavat laskelmat on tehtävä kuormitettavien akselien jousituksen ollessa kuormitettuna normaalia ajokuntoa vastaavasti.

2.1.3 Ajoneuvoille, joissa on nostettavia akseleita, 2.2 ja 2.3 kohdassa vaadittavat laskelmat on tehtävä akselien ollessa ala-asennossa.

2.2 Yleiset vaatimukset

2.2.1 Seuraavien massojen summa ei saa olla pienempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: suurin teknisesti sallittu massa etukytkentäkohdassa, yksittäisten akselien tai akseliryhmien suurin teknisesti sallittu massa, suurin teknisesti sallittu massa takakytkentäkohdassa.

2.2.2 Mihinkään akseliryhmään j kuuluvien kaikkien akselimassojen mi summa ei saa olla pienempi kuin massa μj. Tämän lisäksi mikään massoista mi ei saa olla pienempi kuin se kyseisen akseliryhmän massanjakaumaan perustuva osa massasta μi, joka kohdistuu akseliin i.

2.3 Erityisvaatimukset

2.3.1 Seuraavien massojen summa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: ajokuntoisen ajoneuvon massa, lisävarusteiden massa, suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa.

2.3.2 Kun ajoneuvo on kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa, yksittäiselle akselille i kohdistuva massa ei saa olla suurempi kuin mikään seuraavista: kyseiselle akselille kohdistuva massa mi, akseliryhmälle kohdistuva massa μj, suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa m0.

2.3.3 Edellä 2.3.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä seuraavissa kuormaustilanteissa: 2.3.3.1 Tasainen hyötymassan jakaantuminen: Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus hyötymassa jakaantuneena tasaisesti kuormatilaan. 2.3.3.2 Epätasainen hyötymassan jakaantuminen: Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus hyötymassa jakaantuneena valmistajan erittelyjen mukaisesti. Tätä varten valmistajan on ilmoitettava hyötykuorman ja/tai korin ja/tai varusteiden tai sisustusosien painopisteen ääriasennot (esimerkiksi seuraavasti: 0,50–1,30 m ensimmäisen taka-akselin etupuolella). 2.3.3.3 Tasaisen ja epätasaisen jakaantumisen yhdistelmä: Kohtien 2.3.3.1 ja 2.3.3.2 vaatimusten on täytyttävä samanaikaisesti. 2.3.3.4 Edellä olevan 2.3.3.1 kohdan vaatimusten on täytyttävä aina, kun ajoneuvossa on tasainen kuormatila.

2.3.4 Matkailuperävaunuja koskevat erityisvaatimukset 2.3.4.1 Hyötymassan (PM) on oltava vähintään jossa n on vuodepaikkojen enimmäismäärä ja L on korin kokonaispituus sellaisena kuin se on määritelty standardin ISO 7237:1981 kohdassa 6.1.2.

3. Kääntyvyysvaatimukset

3.1 Perävaunujen ja puoliperävaunujen on oltava rakenteeltaan sellaisia, että perävaunun ja vetävän ajoneuvon yhdistelmä kykenee kääntymään kumpaankin suuntaan sellaisen 360 asteen liikeradan koko alueella, joka muodostuu ulommasta ympyrästä, jonka säde on 12,50 m ja sisemmästä ympyrästä, jonka säde on 5,30 m niin, että mikään vetävän ajoneuvon uloimmista pisteistä ei joudu ulomman ympyrän kehän ulkopuolelle eikä mikään perävaunun ulommista pisteistä sisemmän ympyrän kehän sisäpuolelle.

3.2 Puoliperävaunun katsotaan olevan 3.1 kohdan vaatimuksen mukainen, jos vertailuakseliväli (RWB) täyttää seuraavat vaatimukset:

jossa:

RWB on vetotapin keskiviivan etäisyys ei-ohjaavien akseleiden keskilinjasta;

W on puoliperävaunun leveys.

3.3 Jos yhdessä tai useammassa ei-ohjaavassa akselissa on akselinnostolaite, akseliväleistä – akseli(t) ala- tai yläasennossa – otetaan huomioon se, joka on pitempi.









Lisäys 1

Luettelo laitteista ja varusteista, joita ei tarvitse ottaa huomioon ulkomittoja määritettäessä

1. Ellei jäljempänä olevissa taulukoissa esitetyistä lisärajoituksista muuta johdu, taulukoissa I, II ja III lueteltuja laitteita ja varusteita ei tarvitse ottaa huomioon ulkomittoja määritettäessä, jos seuraavat vaatimukset täyttyvät:

a) Jos eteen on kiinnitetty useita laitteita, niiden yhteenlaskettu ulkonema on enintään 250 mm.

b) Ajoneuvon pituutta lisäävien laitteiden ja varusteiden kokonaisulkonema on enintään 750 mm.

c) taustapeilejä lukuun ottamatta ajoneuvon leveyttä lisäävien laitteiden ja varusteiden kokonaisulkonema on enintään 100 mm.

2. Edellä olevan 1 kohdan a ja b alakohdassa esitettyjä vaatimuksia ei sovelleta epäsuoran näkemän tarjoaviin laitteisiin.







Taulukko I Ajoneuvon pituus Laite tai varuste Ajoneuvoluokka M1 M2 M3 N1 N2 N3 O1 O2 O3 O4 1. E-säännön nro 46 (1) kohdassa 2.1 tarkoitetut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet x x x x x x x x x x 2. Pyyhin- ja pesulaitteet x x x x x x 3. Ulkopuoliset häikäisysuojat — — — — x x — — — — 4. Etusuojajärjestelmä, joka on tyyppihyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2009 (2) mukaisesti x x 5. Astinlaudat ja kädensijat — x x x x x x x x x 6. Kytkentälaite (jos irrotettava) x x x x x x — — — — 7. Perävaunun takana oleva lisäkytkentälaite (jos irrotettava) — — — — — — x x x x 8. Polkupyöräteline (jos irrotettava tai sisäänvedettävä) x x — — — — — — 9. Kuljetusasennossa olevat nostolavat, luiskat ja vastaavanlaiset laitteistot, joiden ulkonema on enintään 300 mm, edellyttäen että ajoneuvon kuormauskapasiteetti ei kasva x x x x x x x x x x 10. Näkemistä ja havaitsemista parantavat laitteet, mukaan luettuina tutkat — x x — x x x x x x 11. Joustavat puskurit ja vastaavat varusteet — — — — x x x x x x 12. Tullisinetit ja niiden suojaukset — — — x x x x x x x 13. Kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus — — — x x x x x x x 14. Vaihtokuormatilan pitkittäisrajoittimet — — — — x x x x x x 15. Sähkökäyttöisten ajoneuvojen virroitintangot — — x — — — — — — — 16. Etu- ja takamerkintäkilvet — x x — x x x x x X 17. E-säännön nro 48 (3) kohdassa 2 tarkoitetut valinnaiset valaisimet x x x x x x x x x x 18. Ilmanvastuksen pienentämiseen tarkoitetut sisäänvedettävät laitteet, jos niiden ulkonema ajoneuvon suurimmasta pituudesta takana on enintään 500 mm ja jos ne eivät lisää kuormatilan pituutta Edellä tarkoitettujen laitteiden on oltava rakenteeltaan sellaisia, että ne voidaan ajoneuvon ollessa paikoillaan vetää sisään niin, että ajoneuvon suurin sallittu pituus ei ylity ja että ne eivät haittaa ajoneuvon käyttöä intermodaalisessa kuljetuksessa — x x — x x — — x x (1) EUVL L 177, 10.7.2010, s. 211. (2) EUVL L 35, 4.2.2009, s. 1. (3) EUVL L 135, 23.5.2008, s. 1.







Taulukko II Ajoneuvon kaluston leveys Laite tai varuste Ajoneuvoluokka M1 M2 M3 N1 N2 N3 O1 O2 O3 O4 1. E-säännön nro 46 kohdassa 2.1 tarkoitetut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet x x x x x x x x x x 2. Renkaan kylkien pullistuma renkaan ja tienpinnan kosketuskohdassa x x x x x x x x x x 3. Renkaan rikkoutumisen ilmaisimet — — x x x x x x x x 4. Rengaspaineen ilmaisimet — — x x x x x x x x 5. Sivuvalaisimet x x x x x x x x x x 6. Valaistusvarusteet 6.1. Äärivalaisimet x x x x x x x x x x 6.2. Sivuheijastimet x x x x x x x x x x 6.3. Suuntavalaisimet x x x x x x x x x x 6.4. Takavalaisimet — — — — x x x x x x 6.5. Käyttöovien valaisimet — x x — — — — — — — 7. Ajoasennossa olevat rampit, nostolavat ja vastaavanlaiset laitteistot edellyttäen, että ne ulkonevat 10 mm ajoneuvon sivusta ja että ramppien eteenpäin tai taaksepäin suuntautuvat kulmat on pyöristetty vähintään 5 mm säteeseen; reunojen on oltava pyöristetty vähintään 2,5 mm säteeseen — x x — x x x x x x 8. Sisään vedettävissä olevat, linja-autojen ohjausjärjestelmissä käytettävät sivuohjauslaitteet, kun ne eivät ole sisään vedettyinä — — x — — — — — — — 9. Käytössä olevat sisäänvedettävät portaat, kun ajoneuvo on paikoillaan x x x x x x x x x x 10. Näkemistä ja havaitsemista parantavat laitteet, mukaan luettuina tutkat — x x x x x x x x 11. Ilmanvastuksen pienentämiseen tarkoitetut sisäänvedettävät varusteet, jos niiden ulkonema ajoneuvon suurimmasta leveydestä molemmilla sivuilla on enintään 50 mm ja jos ne eivät lisää kuormattavuutta. Edellä tarkoitettujen laitteiden on oltava rakenteeltaan sellaisia, että ne voidaan ajoneuvon ollessa paikoillaan vetää sisään niin, että ajoneuvon suurin sallittu leveys ei ylity ja että ne eivät haittaa ajoneuvon käyttöä intermodaalisessa kuljetuksessa. Kun laitteet ja varusteet ovat käytössä, ajoneuvon leveys saa olla enintään 2 650 mm. — — — x x x x x x x 12. Tullisinetit ja niiden suojaukset — — — x x x x x x x 13. Kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus, jos niiden ulkonema on enintään 20 mm, kun ne ovat enintään 2 m:n korkeudella maasta, ja enintään 50 mm, kun ne ovat yli 2 m:n korkeudella maasta. Reunojen on oltava pyöristetty vähintään 2,5 mm säteeseen — — — x x x x x x x 14. Komission asetuksessa (EU) N:o 109/2011 (1) tarkoitettujen roiskeenestojärjestelmien ulkonevat joustavat osat — — — — x x — — x x 15. Joustavat lokasuojat, jotka eivät kuulu 14 kohdan soveltamisalaan — x x x x x x x x x 16. Lumiketjut x x x x x x x x x x 17. Ajoneuvonkuljetusajoneuvon suojakaiteet. Koskee vain ajoneuvoja, jotka on suunniteltu ja valmistettu vähintään kahden muun ajoneuvon kuljettamista varten ja joissa suojakaiteet ovat yli 2 m:n mutta enintään 3,70 m:n korkeudella maasta ja ulkonevat enintään 50 mm ajoneuvon uloimmasta sivusta. Ajoneuvon leveys saa olla enintään 2 650 mm. — — — — x x — — x x (1) EYVL L 34, 9.2.2011, s. 2.







Taulukko III Ajoneuvon korkeus M1 M2 M3 N1 N2 N3 O1 O2 O3 O4 1. Radio- tai navigointilaitteiden antennit x x x x x x x x x x 2. Virroittimet tai virroitintangot yläasennossaan — — x — — — — — — —









Lisäys 2

Tyyppihyväksynnässä ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa sallittavat poikkeamat

1. Mitat

1.1 Kokonaispituus, -leveys ja -korkeus on mitattava tämän liitteen A–D osassa olevan 1.2 kohdan mukaisesti.

1.2 Sillä edellytyksellä, että tämän liitteen A–D osassa olevan 1.1 kohdassa vahvistettuja raja-arvoja ei ylitetä, todelliset mitat voivat poiketa valmistajan ilmoittamista enintään 3 prosentilla.

2. Ajokuntoisen ajoneuvon massa ja todellinen massa

2.1 Ajokuntoisen ajoneuvon massa tarkastetaan punnitsemalla ajoneuvon todellinen massa ja vähentämällä siitä asennettujen lisävarusteiden massa. Punnituksessa käytettävän vaa’an on oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/23/EY ( 9 ) vaatimusten mukainen.

2.2 Edellä olevan 2.1 kohdan vaatimusten mukaisesti määritetty ajokuntoisen ajoneuvon massa saa poiketa direktiivin 2007/46/EY liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa tai liitteessä III olevan I osan A tai B kohdassa tai vaatimustenmukaisuustodistuksen asianomaisessa kohdassa ilmoitetusta nimellisarvosta seuraavasti:

a) Poikkeama ilmoitetusta arvosta ylös- tai alaspäin saa olla 3 prosenttia, kun kyseessä on luokan M, N tai O ajoneuvo, erikoiskäyttöön tarkoitettuja ajoneuvoja lukuun ottamatta.

b) Poikkeama ilmoitetusta arvosta ylös- tai alaspäin saa olla 5 prosenttia, kun kyseessä on erikoiskäyttöön tarkoitettu ajoneuvo.

c) Direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa poikkeama ilmoitetusta arvosta ylös- tai alaspäin saa olla 5 prosenttia.









Lisäys 3

Kääntyvyysvaatimuksiin liittyvät kuvat

Kuva 1

Kääntöympyrä ,



Kuva 2

Luokkien M2 ja M3 ajoneuvoihin sovellettava ajomenetelmä







Kuva 2a:

Pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana (muut kuin nivelajoneuvot)





Kuva 2b:

Pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana (nivelajoneuvot)







Kuva 3

Luokkien N2 ja N3 ajoneuvoihin sovellettava liikkumaton testausmenetelmä









LIITE II

MAASTOAUTOJEN NOUSUKYKY

1. Yleistä

1.1 Tässä liitteessä vahvistetaan ajoneuvojen nousukykyä koskevat tekniset vaatimukset, joiden perusteella ajoneuvot voidaan luokitella maastoautoiksi direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A osan 4 kohdan mukaisesti.

1.2 Tekninen tutkimuslaitos varmistaa, onko valmista tai täydennettyä ajoneuvoa tai puoliperävaunun vetoyksikköä pidettävä direktiivin 2007/46/EY liitteen II vaatimusten mukaisena maastoajoneuvona.

1.3 Keskeneräisille ajoneuvoille tämä varmistus tehdään vain valmistajan pyynnöstä.

2. Testausolosuhteet

2.1 Ajoneuvon testauskunto

2.1.1 Ajoneuvo on asetettava valmistajan suosittelemaan testauskuntoon ja siihen on asennettava direktiivin 2007/46/EY liitteessä I tarkoitetut laitteet.

2.1.2 Jarrujen, kytkimen (tai vastaavan), moottorin ja vaihteiston asetukset on asetettava valmistajan suositusten mukaisesti maastokäyttöä varten.

2.1.3 Renkaiden on oltava maastokäyttöön suositeltuja. Renkaiden urien syvyyden on oltava vähintään 90 % uuden renkaan urien syvyydestä. Rengaspaine on säädettävä renkaanvalmistajan suosittelemaan arvoon.

2.1.4 Ajoneuvo on kuormattava suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa siten, että massan jakaantuminen on samassa suhteessa kuin valmistajan ilmoittama enimmäismassan jakaantuminen akseleille.

Esimerkiksi 7,5 tonnin ajoneuvo, jonka enimmäismassa etuakselilla on 4 tonnia ja taka-akselilla 6 tonnia, on testattava 3 tonnin massalla (40 %) etuakselilla ja 4,5 tonnin massalla (60 %) taka-akselilla.

2.2 Testiradan olosuhteet

2.2.1 Testiradan pinnan on oltava asfalttia tai betonia ja kuiva.

2.2.2 Kaltevuuden on oltava jatkuvasti 25 % toleranssilla + 3 % (θ = 14 astetta).

2.2.3 Valmistajan suostumuksella testi voidaan tehdä tasolla, jonka kaltevuus on suurempi kuin 25 %. Testi on tehtävä enimmäismassoilla, joita on pienennetty suhteessa testiolosuhteisiin.

Tällaiset olosuhteet on ilmoitettava.

2.2.4 Testiradan pinnalla on oltava hyvä kitkakerroin.

Pinnan luistamattomuusindeksi (Skid Resistance Index, SRI) on mitattava standardin ”CEN/TS 13036–2: 2010 Road and airfield surface characteristics – Test methods – Part 2: Assessment of the skid resistance of a road pavement surface by use of dynamic measuring systems” mukaisesti.

SRI:n keskiarvo on ilmoitettava.

3. Testimenettely

3.1 Ajoneuvo on ensin asetettava vaakasuoralle pinnalle.

3.2 Vetotapa on asettava maastokäyttöön. Valittujen vaihteiden on mahdollistettava tasainen nopeus.

3.3 Direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 1 olevien 4 ja 5 kohdan vaatimuksia sovelletaan.









LIITE III

EDELLYTYKSET JOUSITUKSEN ILMAJOUSITUSVASTAAVUUDELLE

1. Tässä liitteessä vahvistetaan tekniset edellytykset, jotka koskevat ajoneuvon vetoakseleiden jousituksen vastaavuutta ilmajousituksen kanssa.

2. Jousitusjärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset, jotta se tunnustetaan ilmajousitusta vastaavaksi: 2.1 Vetävän akselin tai akseliryhmän yläpuolella olevan jousitetun massan vapaan matalataajuisen pystysuoran transienttivärähtelyn aikana mitatun taajuuden ja vaimennuksen on oltava 2.3–2.6 kohdassa määrättyjen raja-arvojen mukainen, kun jousitukseen kohdistuu suurin mahdollinen kuorma. 2.2 Jokainen akseli on varustettava hydraulisin iskunvaimentimin. Akseliryhmässä vaimentimien on sijaittava siten, että ne minimoivat akseliryhmän värähtelyn. 2.3 Jousituksen keskimääräisen vaimennussuhteen Dm on oltava suurempi kuin 20 prosenttia jousituksen kriittisestä vaimennuksesta jousituksen normaalitilassa hydraulisten iskunvaimentimien ollessa paikallaan ja toiminnassa. 2.4 Jousituksen vaimennussuhde Dr kaikkien hydraulisten iskunvaimentimien ollessa poistettuina tai toimimattomina saa olla enintään 50 prosenttia Dm:stä. 2.5 Vetävän akselin tai akseliryhmän yläpuolella olevan jousitetun massan vapaan pystysuoran transienttivärähtelyn taajuus saa olla enintään 2,0 Hz. 2.6 Testausmenettelyistä taajuuden ja vaimennuksen mittaamiseksi määrätään 3 kohdassa.

3. Testimenettely 3.1 Taajuus ja vaimennus 3.1.1 Jousitetun massan vapaa värähtely saadaan seuraavasta kaavasta: jossa M on jousitettu massa (kg) Z on jousitetun massan pystysuora siirtymä (m) C on kokonaisvaimennuksen kerroin (N.s/m) ja K on tienpinnan ja jousitetun massan välinen vertikaalinen kokonaisjousivakio. 3.1.2 Jousitetun massan värähtelytaajuus (’F’, yksikkönä Hz) saadaan seuraavasta kaavasta: 3.1.3 Vaimennus on kriittinen kun C = Co jossa Vaimennussuhde kriittisen vaimennuksen murto-osana on C/Co 3.1.4 Jousitetun massan vapaan transienttivärähtelyn aikana massan pystysuora liike seuraa vaimennettua sinimuotoista käyrää (kuva 2). Taajuus voidaan arvioida mittaamalla kaikkiin havaittavissa oleviin värähtelyjaksoihin kuluva aika. Vaimennus voidaan arvioida mittaamalla peräkkäisten samansuuntaisten värähtelyhuippujen korkeus. 3.1.5 Jos ensimmäisen ja toisen värähtelyjakson huippuamplitudit ovat A1 ja A2, vaimennussuhde D saadaan seuraavasta kaavasta: ln on amplitudien suhteen luonnollinen logaritmi. 3.2 Testimenettely Jotta voitaisiin kokeellisesti todeta vaimennussuhde Dm ja ilman hydraulisia iskunvaimentimia määritetty vaimennussuhde Dr sekä jousituksen värähtelytaajuus F, kuormitettua ajoneuvoa on joko a) ajettava alhaisella nopeudella (5 km/h ± 1 km/h) 80 millimetriä korkean askelman yli, jonka profiili esitetään kuvassa 1. Taajuuden ja vaimennuksen analysointiin tarvittava transienttivärähtely syntyy, kun vetävän akselin pyörät ovat ylittäneet askelman; b) vedettävä alas alustastaan niin, että vetävän akselin kuorma on 1,5 kertaa akselille sallittu suurin staattinen arvo. Alhaalla pidetty ajoneuvo päästetään äkkiä irti ja tuloksena oleva värähtely analysoidaan; c) nostettava alustastaan niin, että jousitettu massa kohoaa 80 millimetriä vetävän akselin yläpuolelle. Ylhäällä pidetty ajoneuvo pudotetaan äkkiä, ja tuloksena oleva värähtely analysoidaan; d) testattava muilla menetelmillä, sikäli kuin valmistaja on vakuuttavasti osoittanut tutkimuslaitokselle, että menettelyt ovat tässä mainittuja vastaavia. 3.3 Ajoneuvon testilaitteisto ja kuormitusolosuhteet 3.3.1 Ajoneuvo on varustettava pystysuoran siirtymän mittauslaitteella, joka sijoitetaan vetävän akselin ja alustan väliin suoraan vetävän akselin yläpuolelle. Mittalaitteen piirroksesta voidaan mitata ensimmäisen ja toisen puristushuipun välinen aika vaimennuksen määrittämiseksi. Kun on kyse kahdella vetävällä akselilla varustetuista akseliryhmistä, pystysuoraa siirtymää mittaavat anturit olisi sijoitettava kunkin vetävän akselin ja välittömästi sen yläpuolella sijaitsevan alustan väliin. 3.3.2 Renkaat on täytettävä valmistajan suosittelemaan soveltuvaan ilmanpaineeseen. 3.3.3 Testi jousituksen vastaavuuden varmistamiseksi tehdään suurimmalla akselille tai akseliryhmälle teknisesti sallitulla massalla ja vastaavuuden oletetaan olevan voimassa kaikilla tätä pienemmillä massoilla. Kuva 1 Jousituskokeen a skelma Kuva 2 Vaimennetun liikkeen käy









LIITE IV

NOSTETTAVIEN TAI KUORMITETTAVIEN AKSELIEN ASENTAMISTA AJONEUVOON KOSKEVAT TEKNISET VAATIMUKSET

1. Jos ajoneuvoon on asennettu yksi tai useampia nostettavia tai kuormattavia akseleita, on varmistettava, että tavanomaisissa ajo-olosuhteissa ei ylitetä rekisteröinnissä/käytössä sallittua yksittäisten akselien tai akseliryhmien massaa. Tätä varten nostettavan tai kuormitettavan akselin on automaattisesti laskeuduttava maahan tai kuormituttava, jos akseliryhmän lähimmät akselit tai moottoriajoneuvon etuakselit on kuormitettu niiden suurimpiin rekisteröinnissä/käytössä sallittuihin massoihin.

Jos nostettava akseli on yläasennossa, on varmistettava, että ohjaavien akseleiden massa on edelleen riittävä ajoneuvon turvallisen ajamisen varmistamiseksi kaikissa olosuhteissa. Tätä varten ajoneuvon valmistajan on keskeneräisten ajoneuvojen osalta täsmennettävä ohjaavien akseleiden vähimmäismassa.

2. Ajoneuvoihin asennetut akselinnostolaitteet sekä niiden käyttöjärjestelmät on suunniteltava ja asennettava siten, ettei niitä voi käyttää väärin tai asiattomasti.

3. Ajoneuvojen liikkeellelähtöä liukkaalla alustalla ja niiden kääntyvyyden parantamista koskevat vaatimukset

3.1 Poiketen 1 kohdan vaatimuksista ja moottoriajoneuvojen tai ajoneuvoyhdistelmien liikkeellelähdön helpottamiseksi liukkaalla alustalla ja renkaiden vedon parantamiseksi tällaisilla pinnoilla sekä ajoneuvojen kääntyvyyden parantamiseksi voidaan moottoriajoneuvon tai puoliperävaunun nostettavaa tai kuormitettavaa akselia manipuloida akselinnostolaitteella moottoriajoneuvon vetävään akseliin kohdistuvan massan suurentamiseksi tai pienentämiseksi seuraavin edellytyksin:

a) ajoneuvon kuhunkin akseliin kohdistuvaa kuormaa vastaava massa on enintään 30 prosenttia suurempi kuin jäsenvaltiossa voimassa oleva suurin hyväksytty kyseisen akselin massa sillä edellytyksellä, että se ei ylitä valmistajan tätä erityistarkoitusta varten ilmoittamaa arvoa;

b) etuakseliin kohdistuvaa jäännöskuormaa vastaava massa on suurempi kuin nolla (toisin sanoen kun on kyseessä kuormitettava taka-akseli pitkällä takaylityksellä, ajoneuvo ei saa nousta pystyyn);

c) nostettavia tai kuormitettavia akseleita voidaan manipuloida vain erityisellä hallintalaitteella;

d) kun ajoneuvo on lähtenyt liikkeelle ja ennen kuin se on saavuttanut nopeuden 30 km/h, akseleiden on laskeuduttava automaattisesti uudelleen maahan tai ne on kuormitettava uudelleen.









LIITE V

OSA A

ILMOITUSLOMAKE

KÄYTETTÄVÄ MALLI

Ilmoituslomake N:o … moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen EY-tyyppihyväksynnästä ajoneuvon massojen ja mittojen osalta.

Seuraavat tiedot on toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava asianmukaisessa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

0. YLEISTÄ

0.1 Merkki (valmistajan kauppanimi): …

0.2 Tyyppi: … 0.2.1 Kaupalliset nimet (jos saatavissa): …

0.4 Ajoneuvoluokka ( 10 ): …

0.5 Valmistajan toiminimi ja osoite: …

0.8 Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: …

0.9 Valmistajan (mahdollisen) edustajan nimi ja osoite: …

1. AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET

1.1 Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta: …

1.2 Koko ajoneuvon mittapiirustus: …

1.3 Akselien ja pyörien määrä: … 1.3.1 Paripyörillä varustettujen akselien määrä ja sijainti: … 1.3.2 Ohjaavien akseleiden määrä ja sijainti: … 1.3.3 Vetävät akselit (määrä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin): …

1.4 Alusta (jos on) (yleispiirustus): …

1.7 Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) ( 11 ): …

1.9 Täsmennetään, onko vetoajoneuvo tarkoitettu puoliperävaunujen vai muiden perävaunujen vetämiseen ja onko kyseessä puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: …

1.10 Täsmennetään, onko ajoneuvot suunniteltu erityisesti lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen: …

2. MASSAT JA MITAT ( 13 ) ( 14 ) ( 15 )

(kg, mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen)

2.1 Akselivälit (täysin kuormitettuna) ( 16 ): … 2.1.1 Kaksiakseliset ajoneuvot: … 2.1.2 Kolmi- tai useampiakseliset ajoneuvot 2.1.2.1 Peräkkäisten akselien akseliväli etummaisesta takimmaiseen: … 2.1.2.2 Kokonaisakseliväli: …

2.2 Vetopöytä 2.2.1 Puoliperävaunujen osalta 2.2.1.1 Puoliperävaunun vetotapin akselin ja puoliperävaunun takimmaisen kohdan välinen etäisyys: … 2.2.1.2 Puoliperävaunun vetotapin akselin ja puoliperävaunun minkä tahansa edessä olevan kohdan välinen enimmäisetäisyys: … 2.2.1.3 Puoliperävaunun vertailuakseliväli (kuten asetuksen (EU) N:o 1230/2012 liitteessä I olevan D osan 3.2 kohdassa edellytetään: … 2.2.2 Puoliperävaunun vetoautojen osalta 2.2.2.1 Vetopöydän etäisyys akseliston painopisteestä (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys; keskeneräisen ajoneuvon osalta ilmoitetaan sallitut arvot) ( 17 ): …

2.3 Akselien raidevälit ja -leveydet 2.3.1 Kunkin ohjaavan akselin raideväli ( 18 ): … 2.3.2 Kaikkien muiden akseleiden raideväli (18) : …

2.4 Ajoneuvon mittojen vaihteluväli (äärimitat) 2.4.1 Alustat ilman koria 2.4.1.1 Pituus ( 19 ): … 2.4.1.1.1 Suurin sallittu pituus: … 2.4.1.1.2 Pienin sallittu pituus: … 2.4.1.1.3 Perävaunun vetoaisan suurin sallittu pituus ( 20 ): … 2.4.1.2 Leveys ( 21 ): … 2.4.1.2.1 Suurin sallittu leveys: … 2.4.1.2.2 Pienin sallittu leveys: … 2.4.1.3 Korkeus ( 22 ) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): … 2.4.1.4 Etuylitys ( 23 ): … 2.4.1.4.1 Lähestymiskulma ( 24 ) ( 25 ): … astetta. 2.4.1.5 Takaylitys ( 26 ): … 2.4.1.5.1 Jättökulma ( 27 ) (25) : … astetta. 2.4.1.5.2 Kytkentäkohdan pienin ja suurin sallittu ylitys ( 28 ): … 2.4.1.6 Maavara (sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 1 olevassa 3.1.1 ja 3.2.1 kohdassa) 2.4.1.6.1 Akselien välillä: … 2.4.1.6.2 Etuakselien kohdalla: … 2.4.1.6.3 Taka-akselien kohdalla: … 2.4.1.8 Korin ja/tai sisustusosien ja/tai varusteiden ja/tai (vähimmäis- ja enimmäis-) hyötymassan painopisteen sijainti: … 2.4.2 Alusta, jossa on kori 2.4.2.1 Pituus (19) : … 2.4.2.1.1 Kuormausalueen pituus: … 2.4.2.2 Leveys (21) : … 2.4.2.2.1 Seinien paksuus (lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen suunniteltujen ajoneuvojen osalta): … 2.4.2.3 Korkeus (22) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): … 2.4.2.4 Etuylitys (23) : … 2.4.2.4.1 Lähestymiskulma (24) (25) : … astetta. 2.4.2.5 Takaylitys (26) : … 2.4.2.5.1 Jättökulma (27) (25) : … astetta. 2.4.2.5.2 Kytkentäkohdan pienin ja suurin sallittu ylitys (28) : … 2.4.2.6 Maavara (sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 1 olevassa 3.1.1 ja 3.2.1 kohdassa) (25) 2.4.2.6.1 Akselien välillä: … 2.4.2.6.2 Etuakselien kohdalla: … 2.4.2.6.3 Taka-akselien kohdalla: … 2.4.2.8 Hyötymassan painopisteiden sijainti (kun on kyse epätasaisesti jakautuneesta kuormasta): … 2.4.3 Ilman alustaa hyväksytyn korin osalta (luokkien M2 ja M3 ajoneuvot) 2.4.3.1 Pituus (19) : … 2.4.3.2 Leveys (21) : … 2.4.3.3 Korkeus (22) suunniteltujen alustatyyppien osalta (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): …

2.5 Keskeneräisten ajoneuvojen osalta ohjaavien akseleiden vähimmäismassa: …

2.6 Ajokuntoisen ajoneuvon massa ( 29 ) a) kunkin variantin pienin ja suurin arvo: … 2.6.1 Tämän massan jakaantuminen akseleille ja puoliperävaunun, keskiakseliperävaunun tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: … a) kunkin variantin pienin ja suurin arvo: … 2.6.2 Lisävarusteiden massa (ks. asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan määritelmä 5): …

2.8 Suurin teknisesti sallittu kokonaismassa ( 30 ): … 2.8.1 Tämän massan jakaantuminen akseleille ja puoliperävaunun, keskiakseliperävaunun tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: …

2.9 Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa: …

2.10 Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa: …

2.11 Vetoajoneuvon suurin teknisesti sallittu hinattava massa: kun kyseessä on: 2.11.1 Varsinainen perävaunu: … 2.11.2 Puoliperävaunu: … 2.11.3 Keskiakseliperävaunu: … 2.11.4 Nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: … 2.11.4.1 Kytkentäylityksen ( 31 ) ja akselivälin suurin suhde: … 2.11.4.2 Suurin V-arvo: … kN. 2.11.5 Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … 2.11.6 Jarruttoman perävaunun enimmäismassa: …

2.12 Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa: 2.12.1 vetoajoneuvo: … 2.12.2 puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: … 2.12.3 Suurin sallittu kytkentälaitteen massa (jos valmistaja ei asenna kytkentälaitetta): …

2.16 Suurimmat rekisteröinnissä/käytössä sallitut massat (valinnainen) 2.16.1 Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu kokonaismassa ( 32 ): … 2.16.2 Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa (32) … 2.16.3 Kunkin akseliryhmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa (32) : … 2.16.4 Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu hinattava massa (32) : … 2.16.5 Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa (32) : …

3. MOOTTORI ( 33 )

3.1 Moottorin valmistaja: …

3.2 Polttomoottori 3.2.1.8 Suurin nettoteho ( 34 ): … kW pyörintänopeudella … min–1 (valmistajan ilmoittama arvo) Huom. tämän asetuksen soveltamista varten voidaan viitata moottorin, jonka teho on pienin.

3.3 Sähkömoottori: 3.3.1.1 Suurin tuntiteho: … kW

3.4 Moottori tai moottorien yhdistelmä 3.4.1 Sähkökäyttöinen hybridiajoneuvo: kyllä/ei ( 36 ) 3.4.5.4 Enimmäisteho: … kW

4. VOIMANSIIRTO ( 37 )

4.1 Piirustus voimansiirrosta (25) : …

5. AKSELIT

5.1 Kuvaus kustakin akselista: …

5.2 Merkki: …

5.3 Tyyppi: …

5.4 Nostettavien akseleiden sijainti: …

5.5 Kuormitettavien akseleiden sijainti: …

6. PYÖRÄNTUENTA

6.1 Piirustus pyöräntuentajärjestelyistä: …

6.2 Pyörän, kunkin akselin tai akseliryhmän tuennan tyyppi ja rakenne: … 6.2.3 Vetoakseleilla ilmajousitus: kyllä/ei (36) 6.2.3.1 Vetoakseleilla ilmajousitusta vastaava jousitus: kyllä/ei (36) 6.2.3.2 Jousitetun massan värähtelyn taajuus ja vaimennus: … 6.2.4 Muiden kuin vetoakseleiden ilmajousitus: kyllä/ei (36) 6.2.4.1 Muiden kuin vetoakseleiden ilmajousitusta vastaava jousitus: kyllä/ei (36) 6.2.4.2 Jousitetun massan värähtelyn taajuus ja vaimennus: …

6.3 Massan jakaantuminen akseleille, jotka ovat osa akseliryhmää (tarvittaessa esitetään soveltuva kuva): …

6.6 Renkaat ja pyörät 6.6.1 Rengas-pyöräyhdistelmät ( 38 ): a) renkaista ilmoitetaan i) kokomerkintä: … ii) kantavuusluku: … iii) nopeusluokkatunnus: … 6.6.1.1 Akselit 6.6.1.1.1 Akseli 1: … 6.6.1.1.2 Akseli 2: … jne.

9. KORI

9.1 Korin tyyppi ilmoitetaan liitteessä II olevassa C osassa vahvistetuin koodein: … 9.10.3 Istuimet 9.10.3.1 Istumapaikkojen määrä ( 39 ): … 9.10.3.1.1 Sijainti ja järjestely: … 9.10.3.5 R-pisteen koordinaatit tai piirustus ( 40 ) 9.10.3.5.1 Kuljettajan istuin: … 9.10.3.5.2 Kaikki muut istumapaikat: …

9.25 Ilmanvastuksen pienentämiseen tarkoitetut laitteet 9.25.1 Laitteen piirustus ja kuvaus:

11. VETOAJONEUVOJEN JA PERÄVAUNUJEN TAI PUOLIPERÄVAUNUJEN VÄLISET KYTKENNÄT

11.1 Asennettujen tai asennettavien kytkentälaitteiden luokka ja tyyppi: …

11.2 Asennettujen kytkentälaitteiden ominaisuudet D, U, S ja V taikka asennettavien kytkentälaitteiden vähimmäisominaisuudet D, U, S ja V: … daN

13. LINJA-AUTOJA KOSKEVAT ERITYISMÄÄRÄYKSET

13.1 Ajoneuvoalaluokka: alaluokka I, alaluokka II, alaluokka III, alaluokka A, alaluokka B (36)

13.2 Matkustajille varattu ala (m2)

13.2.1 Kokonaisala (S0): …

13.2.4 Seisovia matkustajia varten (S1): …

13.3 Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat):

13.3.1 Kokonaismäärä (N): …

13.4 Istuvien matkustajien lukumäärä

13.4.1 Kokonaismäärä (A): …

13.4.4 Pyörätuolipaikkojen lukumäärä luokkien M2 ja M3 ajoneuvoissa: …

13.7 Matkatavaratilojen koko (m3): …

13.12 Mittapiirustus, josta käy ilmi sisätilojen järjestely istumapaikkojen, seisoville matkustajille varatun alueen, pyörätuolimatkustajien, matkatavaratilojen, myös mahdollisten telineiden ja suksiboksien, osalta.

Selitykset

(b) Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

( g3 ) — kohta 6.20.

( g14 ) — kohta 6.9.

(l) Tämä luku on pyöristettävä lähimpään millimetrin kymmenesosaan.

(o) Määritetään neuvoston direktiivin 80/1268/ETY vaatimusten mukaisesti. ( 42 ).

B OSA

EY-tyyppihyväksyntätodistus

MALLI

Koko: A4 (210 × 297 mm)

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

Tyyppihyväksyntäviranomaisen leima

Ilmoitus ajoneuvotyypin







— EY-tyyppihyväksynnästä (1) sen massojen ja mittojen osalta — EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1) — EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1) — EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1)

asetuksen (EY) N:o …/… mukaisesti

EY-tyyppihyväksyntänumero:

Laajentamisen syy:

I JAKSO

0.1 Merkki (valmistajan kauppanimi):

0.2 Tyyppi: 0.2.1 Kaupalliset nimet (jos saatavissa):

0.4 Ajoneuvoluokka (2):

0.5 Valmistajan toiminimi ja osoite:

0.8 Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet:

0.9 Valmistajan mahdollisen edustajan nimi ja osoite

II JAKSO

1. Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäys

2. Testien suorittamisesta vastaava tekninen tutkimuslaitos:

3. Testausselosteen päiväys:Testausselosteen päiväys:

4. Testausselosteen numero:

5. Mahdolliset huomautukset:

6. Paikka:

7. Päiväys:

8. Allekirjoitus:

Liitteet : 1) Hyväksyntäasiakirjat (kaikilla sivuilla on oltava tyyppihyväksyntäviranomaisen leima) 2) Testausseloste 3) Niiden ajoneuvojen osalta, joihin on asennettu ilmajousitusta vastaavaksi tunnustettu jousitusjärjestelmä, jousitusjärjestelmän testausseloste ja tekninen kuvaus.









Lisäys

EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro …

Huomautukset

1. Ajoneuvo on tyyppihyväksytty tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti (eli ajoneuvon uloimmat mitat ylittävät liitteen I osassa A, B, C tai D mainitut enimmäismitat): … kyllä/ei ( 43 )

2. Ajoneuvoon on asennettu ilmajousitus: … kyllä/ei (43)

3. Ajoneuvoon on asennettu ilmajousitusta vastaavaksi tunnustettu jousitusjärjestelmä: … kyllä/ei (43)

4. Ajoneuvo täyttää maastoajoneuvoa koskevat vaatimukset: … kyllä/ei (43)

Selitys:

(2) Liitteessä II olevan A osan mukaisesti.









LIITE VI

Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteisiin I, III, IX ja XVI

Muutetaan direktiivi 2007/46/EY seuraavasti:

1) Muutetaan liite I seuraavasti:

a) Korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

”0.5 Valmistajan toiminimi ja osoite: …”

b) Korvataan 1.9 kohta seuraavasti:

”1.9 Ilmoitettava, onko vetoajoneuvo tarkoitettu puoliperävaunujen vai muiden perävaunujen vetämiseen ja onko kyseessä puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: …”

c) Lisätään 1.10 kohta seuraavasti:

”1.10 Ilmoitettava, onko ajoneuvo suunniteltu erityisesti lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen: …”

d) Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2. MASSAT JA MITAT(f) (g) (7)

(kg ja mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen)”

e) Korvataan 2.1.1.1, 2.1.1.1.1 ja 2.1.1.1.2 kohta seuraavasti:

”2.1.2 Kolmi- tai useampiakseliset ajoneuvot

2.1.2.1 Peräkkäisten akselien akseliväli etummaisesta takimmaiseen: …

2.1.2.2 Kokonaisakseliväli: …”

f) Korvataan 2.5 ja 2.5.1 kohta seuraavasti:

”2.5 Keskeneräisten ajoneuvojen osalta ohjaavien akseleiden vähimmäismassa: …”

g) Korvataan 2.6. ja 2.6.1. kohta seuraavasti:

”2.6 Ajokuntoisen ajoneuvon massa (h)

a) kunkin variantin suurin ja pienin arvo: …

b) kunkin version massa (matriisi on esitettävä): …

2.6.1 Tämän massan jakaantuminen akseleille ja puoliperävaunun, keskiakseliperävaunun tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: … a) kunkin variantin suurin ja pienin arvo: … b) kunkin version massa (matriisi on esitettävä) …”

h) Lisätään 2.6.2 kohta seuraavasti:

”2.6.2 Lisävarusteiden massa (ks. asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan 5 kohdassa annettu määritelmä) ( *1 ): …

i) Korvataan 2.10 kohta seuraavasti:

”2.10 Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu massa: …”

j) Korvataan 2.11 kohta seuraavasti:

”2.11 Suurin teknisesti sallittu vetoajoneuvon hinattava massa:

kun kyseessä on:”

k) Korvataan 2.11.4 kohta seuraavasti:

”2.11.4 Nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: …”

l) Korvataan 2.11.5 kohta seuraavasti:

”2.11.5 Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (3): …”

m) Korvataan 2.12, 2.12.1 ja 2.12.2 kohta seuraavasti:

”2.12 Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa:

2.12.1 vetoajoneuvo: …

2.12.2 puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: …”

n) Korvataan 2.16–2.16.5 kohta seuraavasti:

”2.16 Suurimmat rekisteröinnissä ja käytössä sallitut massat (valinnainen)

2.16.1 Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu kokonaismassa: …

2.16.2 Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa: …

2.16.3 Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akseliryhmää kohti: …

2.16.4 Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu hinattava massa: …

2.16.5 Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa: …”

o) Lisätään 13.12 kohta seuraavasti:

”13.12 Mittapiirustus, josta käy ilmi sisätilojen järjestely istumapaikkojen, seisoville matkustajille varatun alueen, pyörätuolimatkustajien ja matkatavaratilojen, myös mahdollisten telineiden ja suksiboksien, osalta.”

p) Muutetaan selittävät huomautukset seuraavasti:

i) Lisätään huomautus (7) seuraavasti:

”(7) Ilmoitetaan valinnaiset varusteet, jotka vaikuttavat ajoneuvon mittoihin.”

ii) Korvataan huomautus (h) seuraavasti:

”(h) Kuljettajan massaksi arvioidaan 75 kg.

Nestettä sisältävät järjestelmät (lukuun ottamatta jätevesijärjestelmiä, jotka on jätettävä tyhjiksi) täytetään 100-prosenttisesti valmistajan eritelmien mukaisesti.

Edellä 2.6 kohdan b alakohdassa ja 2.6.1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja tietoja ei tarvitse toimittaa ajoneuvoluokista N2, N3, M2, M3, O3 ja O4.”

2) Muutetaan liitteessä III oleva I osa seuraavasti:

a) Muutetaan A jakso seuraavasti:

i) Korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

”0.5 Valmistajan toiminimi ja osoite: …”

ii) Lisätään 1.9 ja 1.10 kohta seuraavasti:

”1.9 Ilmoitetaan, onko vetoajoneuvo tarkoitettu puoliperävaunujen vai muiden perävaunujen vetämiseen ja onko kyseessä puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: …

1.10 Ilmoitetaan, onko ajoneuvo suunniteltu erityisesti lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen: …”

iii) Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2. MASSAT JA MITAT(f) (g) (7)

(kg ja mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen)”

iv) Lisätään 2.5 kohta seuraavasti:

”2.5 Keskeneräisten ajoneuvojen osalta ohjaavien akseleiden vähimmäismassa: …”

v) Korvataan 2.6 ja 2.6.1 kohta seuraavasti:

”2.6 Ajokuntoisen ajoneuvon massa (h)

a) kunkin variantin suurin ja pienin arvo: …

b) kunkin version massa (matriisi on esitettävä) …

2.6.1 Tämän massan jakaantuminen akseleille ja puoliperävaunun, nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: a) kunkin variantin suurin ja pienin arvo: … b) kunkin version massa (matriisi on esitettävä) …”

vi) Lisätään 2.6.2 kohta seuraavasti:

”2.6.2 Lisävarusteiden massa (ks. asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan 5 kohdan määritelmä): …”

vii) Korvataan 2.10 kohta seuraavasti:

”2.10 Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu massa: …”

viii) Korvataan 2.11 kohta seuraavasti:

”2.11 Suurin teknisesti sallittu vetoajoneuvon hinattava massa:

kun kyseessä on:”

ix) Korvataan 2.11.4 kohta seuraavasti:

”2.11.4 Nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: …”

x) Korvataan 2.11.5 kohta seuraavasti:

”2.11.5 Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (3): …”

xi) Korvataan 2.12, 2.12.1 ja 2.12.2 kohta seuraavasti:

”2.12 Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa:

2.12.1 vetoajoneuvo: …

2.12.2 puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: …”

xii) Korvataan 2.16–2.16.5 kohta seuraavasti:

”2.16 Suurimmat rekisteröinnissä ja käytössä sallitut massat (valinnainen)

2.16.1 Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kuormitettuna: …

2.16.2 Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa: …

2.16.3 Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akseliryhmää kohti: …

2.16.4 Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu hinattava massa: …

2.16.5 Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa: …”

b) Muutetaan B jakso seuraavasti:

i) Korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

”0.5 Valmistajan toiminimi ja osoite: …”

ii) Lisätään 1.9 ja 1.10 kohta seuraavasti:

”1.9 Ilmoitetaan, onko vetoajoneuvo tarkoitettu puoliperävaunujen vai muiden perävaunujen vetämiseen ja onko kyseessä puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: …

1.10 Ilmoitetaan, onko ajoneuvo suunniteltu erityisesti lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen: …”

iii) Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2. MASSAT JA MITAT(f) (g) (7)

(kg ja mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen)”

iv) Korvataan 2.6 ja 2.6.1 kohta seuraavasti:

”2.6 Ajokuntoisen ajoneuvon massa (h)

a) kunkin variantin suurin ja pienin arvo: …

b) kunkin version massa (matriisi on esitettävä) …

2.6.1 Tämän massan jakaantuminen akseleille ja puoliperävaunun, nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: … a) kunkin variantin suurin ja pienin arvo: … b) kunkin version massa (matriisi on esitettävä) …”

v) Lisätään 2.6.2 kohta seuraavasti:

”2.6.2 Lisävarusteiden massa (ks. asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan 5 kohdan määritelmä): …”

vi) Korvataan 2.10 kohta seuraavasti:

”2.10 Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu massa: …”

vii) Korvataan 2.12 ja 2.12.2 kohta seuraavasti:

”2.12 Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa:

2.12.2 puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: …”

viii) Korvataan 2.16–2.16.3 kohta seuraavasti:

”2.16 Suurimmat rekisteröinnissä ja käytössä sallitut massat (valinnainen)

2.16.1 Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu kokonaismassa: …

2.16.2 Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa: …

2.16.3 Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akseliryhmää kohti: …”

ix) Poistetaan 2.16.5 kohta.

3) Muutetaan liite IX seuraavasti:

a) Kohdassa ”Malli A1 – sivu 1 – Valmiit ajoneuvot – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

”0.5 Valmistajan toiminimi ja osoite: …”

b) Kohdassa ”Malli A2 – sivu 1 – Valmiit ajoneuvot, jotka tyyppihyväksytään pienissä sarjoissa – [Vuosi] – [Juokseva numero] – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

”0.5 Valmistajan toiminimi ja osoite: …”

c) Kohdassa ”Malli B – sivu 1 – Valmistuneet ajoneuvot – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

”0.5 Valmistajan toiminimi ja osoite: …”

d) Kohdassa ”Malli C1 – sivu 1 – Keskeneräiset ajoneuvot – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

”0.5 Valmistajan toiminimi ja osoite: …”

e) Kohdassa ”Malli C2 – sivu 1 – Keskeneräiset ajoneuvot, jotka tyyppihyväksytään pienissä sarjoissa – [Vuosi] – [Juokseva numero] – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

”0.5 Valmistajan toiminimi ja osoite: …”

f) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M1 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

”13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: …kg”

g) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M1 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

”13.2 Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

h) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

”13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: …kg”

i) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

”13.2 Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

j) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M3 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

”13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: …kg”

k) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M3 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

”13.2 Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

l) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N1 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

”13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: …kg”

m) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N1 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

”13.2 Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

n) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

”13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: …kg”

o) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

”13.2 Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

p) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N3 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

”13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: …kg”

q) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N3 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

”13.2 Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

r) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O1 ja O2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

”13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: …kg”

s) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O1 ja O2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

”13.2 Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

t) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O3 ja O4 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

”13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: …kg”

u) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M1 (keskeneräiset ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

”13.2 Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

v) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M1 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

”14. Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

w) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M2 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

”14. Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

x) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M3 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

”14. Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

y) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N1 (keskeneräiset ajoneuvot)” lisätään 13 kohta seuraavasti:

”13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: …kg”

z) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N1 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

”14. Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

aa) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N2 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

”14 Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

ab) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N3 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

”14. Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

ac) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O1 ja O2 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

”14 Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

ad) Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O3 ja O4 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

”14 Ajoneuvon todellinen massa: …kg”

ae) Poistetaan huomautus (f) kohdasta ”Selittävät huomautukset liitteeseen IX”

4) Muutetaan liite XVI seuraavasti:

a) Lisätään säädösluetteloon kohta 44 seuraavasti:

”44 Asetus (EU) N:o 1230/2012”

b) Lisätään 44 kohta lisäykseen 2 seuraavasti:







Säädöksen numero Liite ja kohta Erityisedellytykset ”44 Asetus (EU) N:o 1230/2012 liitteessä I olevan B osan 7 ja 8 kohta a) Kääntyvyysvaatimusten täyttymisen tarkistus, myös sellaisten ajoneuvojen osalta, joihin on asennettu nostettavia tai kuormattavia akseleita liitteessä I olevan C osan 6 ja 7 kohta b) Suurimman pyyhkäisyetäisyyden mittaaminen ajoneuvon takana.”









LIITE VII









”LIITE XII

PIENTEN SARJOJEN JA SARJAN VIIMEISTEN AJONEUVOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄT

A. PIENTEN SARJOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄT

1. Euroopan unionissa vuosittain 22 artiklan mukaisesti rekisteröitävien, myytävien tai käyttöön otettavien samantyyppisten ajoneuvojen yksikkömäärä ei saa ylittää seuraavia ajoneuvoluokkakohtaisia enimmäismääriä:







Luokka Yksikkömäärä M1 1 000 M2, M3 0 N1 0 N2, N3 0 O1, O2 0 O3, O4 0

2. Yhdessä jäsenvaltiossa vuosittain 23 artiklan mukaisesti rekisteröitävien, myytävien tai käyttöön otettavien samantyyppisten ajoneuvojen yksikkömäärän määrittää kyseinen jäsenvaltio, mutta se ei saa ylittää seuraavia ajoneuvoluokkakohtaisia enimmäismääriä:







Luokka Yksikkömäärä M1 75 M2, M3 250 N1 500 N2, N3 250 O1, O2 500 O3, O4 250

3. Yhdessä jäsenvaltiossa vuosittain asetuksen (EU) N:o 1230/2012 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti rekisteröitävien, myytävien tai käyttöön otettavien samantyyppisten ajoneuvojen yksikkömäärän määrittää kyseinen jäsenvaltio, mutta se ei saa ylittää seuraavia ajoneuvoluokkakohtaisia enimmäismääriä:







Luokka Yksikkömäärä M2, M3 1 000 N2, N3 1 200 O3, O4 2 000

B. SARJAN VIIMEISTEN AJONEUVOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄT

Sarjan viimeisiin ajoneuvoihin sovellettavan menettelyn mukaisesti kussakin jäsenvaltiossa käyttöönotettavien valmiiden ja valmistuneiden ajoneuvojen enimmäismäärää rajoitetaan toisella seuraavista keinoista jäsenvaltion valinnan mukaan:

1. yhtä tai useampaa tyyppiä edustavien ajoneuvojen suurin lukumäärä saa olla luokan M1 osalta enintään 10 prosenttia ja kunkin muun luokan osalta enintään 30 prosenttia edellisenä vuonna kyseisessä jäsenvaltiossa käyttöönotettujen kaikkia asianomaisia tyyppejä edustavien ajoneuvojen lukumäärästä.

Jos luokan M1 osalta 10 prosenttia tai kunkin muun luokan osalta 30 prosenttia on vähemmän kuin 100 ajoneuvoa, jäsenvaltio saa sallia enintään 100 ajoneuvon käyttöönoton,

2. mitä tahansa yhtä tyyppiä edustavien ajoneuvojen määrä rajoitetaan niihin, joille myönnettiin valmistuspäivänä tai sen jälkeen vaatimustenmukaisuustodistus, joka oli voimassa vähintään kolme kuukautta todistuksen myöntämispäivästä, mutta jonka voimassaolo päättyi säädöksen voimaantulon myötä.”





( g1 )

( g2 )

( g4 )

( g5 )

( g6 )

( g7 )

( g8 )

( g9 )

( g10 )

( g11 )

( g12 )