1998R1658 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1658/98,
annettu 17 päivänä heinäkuuta 1998,
kehitysmaita koskevilla aloilla toteutettavien toimien yhdessä eurooppalaisten valtioista riippumat-
tomien kehitysyhteistyöjärjestöjen (NGO) kanssa suoritettavasta rahoituksesta
(EYVL L 213, 30.7.1998, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Euroopan Parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1882/2003, annettu
29 päivänä syyskuuta 2003L 284 1 31.10.2003
Huom. Tämä konsolidoitu versio viittaa Euroopan laskentayksikköön ja/tai ecuun. Nämä viittaukset tulee ymmärtää 1 päivästä
tammikuuta 1999 lähtien viittauksena euroon — neuvoston asetus (ETY) N:o 3308/80 (EYVL L 345, 20.12.1980, s. 1)ja neuvoston asetus (EY) N:o 1103/97 (EYVL L 162, 19.6.1997, s. 1).
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1658/98,
annettu 17 päivänä heinäkuuta 1998,
kehitysmaita koskevilla aloilla toteutettavien toimien yhdessä eu-
rooppalaisten valtioista riippumattomienkehitysyhteistyöjärjestöjen (NGO) kanssa suoritettavasta rahoituk-
sesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisestisen 130 w artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (
1),
noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menet-
telyä (2),
sekä katsoo, että
neuvostolle 6 päivänä lokakuuta 1975 antamassaan tiedonannossa
komissio esitti suhteitaan kehitysyhteistyötä tekeviin valtioista riippu-mattomiin järjestöihin (NGO) koskevat suuntaviivansa sekä yleisetarviointiperusteet ja yksityiskohtaiset säännöt kyseisten järjestöjenkehitysyhteistyötoimintaan suunnattujen määrärahojen käytölle,
budjettivallan käyttäjä on vuonna 1976 perustanut budjettiin alamo-
mentin valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa suoritettavaa
yhteistä rahoitusta varten ja on siitä lähtien komission vuosittain esittä-mien määrärahojen käyttöä koskevien kertomusten perusteellajatkuvastinostanut tämän alamomenti n määrärahoja (vuoden 1976 2,5miljoonasta ecusta 174 miljoonaan ecuun vuonna 1995),
neuvosto hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 1977 pidetyssä istunnossaan
komission ehdottamat yleiset arviointiperusteet ja määrärahojen käyttöä
koskevat yksityiskohtaiset säännöt,
valtioista riippumattomien järjestöjen asemasta kehitysyhteistyössä 14
päivänä toukokuuta 1992 antamassaan päätöslauselmassa (
3) Euroopan
parlamentti vahvisti kyseisten järjestöjen erityisen ja korvaamattomanaseman sekä niiden kehitysyhteistyötoimien hyödyllisyyden ja tehok-
kuuden korostaen erityisesti kyseisten järjestöjen erityisasemaa
kehitysmaiden syrjäytyneiden väestönosien hyväksi tehtävässä työssä,tarvetta säilyttää valtioista riippumattomien järjestöjen toiminnan itse-näisyys sekä niiden tärkeätä tehtävää ihmisoikeuksien ja perustasollatapahtuvan demokratisoitumiskehityksen edistämisessä,
yhteistyöstä valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa 27 päivänä
toukokuuta 1991 antamassaan päätöslauselmassa neuvosto korosti
kyseisten järjestöjen itsenäisyyden ja riippumattomuuden merkitystä,tunnusti lisäksi näiden järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä koskevanyhteisön järjestelmän ja samantyyppisen kansallisella tasolla tapahtuvantoiminnan olevan väistämättä toisiaan täydentäviä sekä joustavuuden
tarpeen menettelyissä ja niiden soveltamisessa,
neuvosto pani 18 päivänä marraskuuta 1992 tehdyissä päätelmissään
tyytyväisenä merkille komission yhteisrahoitukseen kuuluvien kehitys-ja koulutushankkeiden valinnassa erityisesti demokratian perusteidenvahvistamiseksi ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi kehitysmaissanoudattamat arviointiperusteet, ja suhtautui erityisen myönteisesti
siihen, että komissio on selkeästi täsmentänyt hankkeen laadun olevan
edelleen tärkein valintaperuste, sekä antoi komissiolle varauksettomantukensa ajattelutavassa, joka on tämän näkemyksen taustalla, ja1998R1658 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 2
(1) EYVL C 251, 27.9.1995, s. 18.
(2) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 15. joulukuuta 1995 (EYVL C 17,
22.1.1996, s. 455), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 7. heinäkuuta
1997 (EYVL C 307, 8.10.1997, s. 1) ja Euroopan parlamentin päätös, tehty
18. joulukuuta 1997 (EYVL C 14, 19.1.1998, s. 14).
(3) EYVL C 150, 15.6.1992, s. 273.
▼B
on tarpeen antaa yhteisrahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt,
joita sovelletaan kehitysmaita koskevilla aloilla tapahtuvien toimienyhteisrahoitukseen eurooppalaisten valtioista riippumattomien
järjestöjen kanssa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Yhteisö rahoittaa yhdessä 3 artiklassa määriteltyjen, euroop-
palaisten valtioista riippumattomien kehitysyhteistyöjärjestöjen (NGO)kanssa kehitysmaiden vähäosaisten väestönosien perustarpeidentyydyttämiseen tarkoitettuja toimia paikan päällä. Etusija annetaantoimia koskeville ehdotuksille, jotka perustuvat kehitysmaissa olevienkumppanien aloitteisiin. Näiden eurooppalaisten valtioista riippumatto-
mien kehitysyhteistyöjärjestöjen ehdottamien ja yhdessä niiden
kehitysmaissa olevien kumppaneiden kanssa toteuttamien toimientavoitteena on köyhyyden torjunta sekä avun kohteena olevien elämänlaadun ja omien kehitysmahdollisuuksien parantaminen.
2. Yhteisö rahoittaa yhdessä 3 artiklassa määriteltyjen, euroop-
palaisten valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa myös Euroopanyleiseen mielipiteeseen kohdistuvaa valistus- ja tiedotustoimintaa kehi-tysmaiden ongelmista sekä näiden maiden ja teollisuusmaiden välisiäsuhteita koskevista ongelmista. Näiden eurooppalaisten valtioista riip-pumattomien järjestöjen ehdottamien toimien tavoitteena on
eurooppalaisen yleisön herättäminen kehitysmaiden väestöön myöntei-
sesti vaikuttavan kehityksen, toimintamallien ja toimien edistämiseksi.
3. Yhteisö osallistuu myös sellaisten toimien rahoitukseen, joiden
tavoitteena on jäsenvaltioissa olevien valtoista riippumattomien
järjestöjen sekä niiden ja yhteisön toimielinten välisen yhteistyön ja
koordinaation vahvistaminen.
2 artikla
1. Edellä 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti kehitysmaissa täytäntöön
pantavat yhdessä rahoitetut toimet koskevat erityisesti maaseudun ja
kaupunkien paikallista kehittämistä sosiaalisella ja taloudellisella alalla,
inhimillisten voimavarojen kehittämistä etenkin koulutustoimin sekäkehitysmaissa olevien paikallisten kumppanien hallintojärjestelmäntukemista.
Toiminnan eri alueilla kiinnitetään, hankkeen laatua koskeva arviointi-
peruste etusijalle asettaen, erityistä huomiota suuntaviivoihin, jotkakoskevat:
— kansalaisyhteiskunnan ja osallistuvan kehityksen lujittamista, ihmi-
soikeuksien ja demokratian edistämistä ja puolustamista,
— naisen asemaa kehitystyössä,— kestävää kehitystä.
Erityistä huomioita kiinnitetään myös:
— uhanalaisten kulttuurien ja erityisesti vaarassa olevien alkuperäis-
kulttuurien puolustamiseen,
— lasten aseman ja oikeuksien suojeluun ja parantamiseen kehitys-
maissa.
2. Edellä 1 artiklan 2 kohdan nojalla kaikissa jäsenvaltioissa
täytäntöönpantava yleisen mielipiteen valistus- ja tiedotustoimintakohdistetaan tarkkaan määriteltyihin ryhmiin selkeästi määritellyin
aihein, toiminnassa nojaudutaan tasapuoliseen analyysiin ja asianmu-
kaiseen aiheiden ja kohderyhmien tuntemukseen ja sillä oneurooppalainen ulottuvuus.
Toimen laatua koskeva arviointiperuste etusijalle asettaen kiinnitetään
erityistä huomiota valistustoimintaan, jossa:
— korostetaan jäsenvaltioiden ja kehitysmaiden keskinäistä riippu-
vuutta,1998R1658 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 3
▼B
— pyritään välittämään pohjoisen ja etelän välistä tasapainoa edistävää
sanomaa,
— rohkaistaan valtioista riippumattomien järjestöjen välistä yhteistoi-
mintaa,
— mahdollistetaan kehitysmaissa olevien kumppanien aktiivinen osal-
listuminen.
3. Edellä 1 artiklan 3 kohdan nojalla täytäntöönpantavat toimet
jäsenvaltioissa olevien valtioista riippumattomien järjestöjen ja yhteisöntoimielinten välisen yhteensovittamisen lujittamiseksi koskevat muunmuassa asianmukaisten tietojenvaihto- ja tiedotusverkostojen kehittä-
misen tukemista.
4. Arvioitaessa, voiko ehdotettu hanke saada yhteisön rahoituso-
suutta, on perusteena pidettävä sen arvioitua vaikutusta kehitykseenkyseisissä yhdessä tai useammassa kehitysmaassa. Huomiota on kiinni-tettävä:
— hankkeen suunnittelussa ennakoituun vaikutuksen jatkuvuuteen,
— tavoitteiden ja toteutusta koskevien indikaattorien selkeään määrit-
telyyn ja niiden seurantaan kaikkien hankkeiden osalta,
— johdonmukaisuuteen muiden hajautettujen toimijoiden kehitysyh-
teistyötoimien kanssa välttäen samalla yhteensopimattomuuttayhteisön muihin yhteistyövälineisiin.
3 artikla
1. Yhteistyökumppanit, jotka voivat saada tämän asetuksen mukaista
yhteistä rahoitusta, ovat valtioista riippumattomia järjestöjä, joiden ontäytettävä seuraavat edellytykset:
— ne on perustettu riippumattomiksi, voittoa tavoittelemattomiksi
järjestöiksi jossain jäsenvaltiossa tämän valtion voimassaolevanlainsäädännön mukaisesti,
— niillä on jossakin jäsenvaltiossa kotipaikka, jonka on toimittava
yhteistä rahoitusta koskevan päätöksenteon pääasiallisena keskuk-sena,
— niiden rahoitusvarojen suurimman osan on oltava eurooppalaista
alkuperää.
2. Arvioitaessa valtioista riippumattoman järjestön pääsyä mukaan
yhteiseen rahoitukseen otetaan huomioon myös seuraavat seikat:
— järjestön kyky herättää eurooppalaisessa yleisössä todellista yhteis-
vastuullisuutta harjoittamansa kehitysyhteistyötoiminnan
edistämiseksi,
— sen kehitysyhteistyölle antama merkitys ja sen hankkima kokemus
alalta,
— sen hallinnolliset ja rahoitukselliset mahdollisuudet,— mahdollisuuksien mukaan sen kyseisen alan ja valtion tuntemus,
— sen mahdollisuudet tukea kehitysmaissa olevien kumppaneiden
ehdottamia kehitystoimia sekä sen samankaltaisiin kehitysmaissa
oleviin järjestöihin luomien yhteyksien luonne ja laajuus.
4 artikla
1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettuja toimia koskeva yhteisön rahoitu-
sosuus, joka tapahtuu joko ulkomaan taikansalli sena valuuttana, voi
koskea:
— investointikustannuksia,
— investointeihin liittyviä toimintakustannuksia, kun samalla huolehdi-
taan siitä, että hankkeet säilyvät ulkopuolisen avun lakattuaelinkelpoisina,
— kaikkia yhdessä rahoitetun toiminnan asianmukaiseen toteuttami-
seen tarvittavia menoja, myös valtioista riippumattomienjärjestöjen tai niiden välisten yhteysverkkojen hallinnollisia menoja.
Jos vaihtokurssin vaihtelu kuitenkin on poikkeuksellisen suuri aiheut-
taen haittaa hankkeiden lopullisille edunsaajille kehitysmaissa,komissio voi asianomaisen valtiosta riippumattoman järjestön1998R1658 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 4
▼B
pyynnöstä toteuttaa aiheelliset toimet tällaisen vaihtelun vaikutusten
poistamiseksi.
2. Valtioista riippumattoman järjestön, jonka kanssa yhteistä rahoi-
tusta koskeva sopimus tehdään, on ilmoitettava kumppaneilleen
yhteisön osallistumisesta toimintaan.
3. Valtioista riippumattoman järjestön on järjestelmällisesti rohkais-
tava kehitysmaissa olevia toimijoita tai kumppaneita, joille lopullinen
hyöty toiminnasta tulee, osallistumaan tähän toimintaan tavaroiden japalveluiden tai rahoitusosuuden muodossa ottaen huomioon kyseistentoimijoiden tai kumppaneiden mahdollisuudet ja kunkin toimen erityi-slaatu.
5 artikla
Tämän asetuksen mukainen yhteisön rahoitusosuus annetaan avustuk-
sina, joita ei peritä takaisin, ja näihin avustuksiin kuuluumikrorahoitushankkeiden käyttövaroja varten annettavat avustukset.
Kun on kyse mikrorahoitushankkeista, jotka rahoitetaan yhdessä eu-
rooppalaisten valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa ja joissa
kehitysmaissa oleva paikallinen kumppani osittain tai kokonaan
muodostaa ja hallinnoi käyttövaroja, lopullisten edunsaajien takaisinmaksamista pienlainoista kertyvä määrä voidaan käyttää uudelleenmuille lopullisille edunsaajille annettaviin uusiin pienlainoihin.
6 artikla
1. Komissio huolehtii tässä asetuksessa tarkoitettujen toimien
yhteisen rahoituksen arvioinnista, siihen liittyvästä päätöksenteosta jasen hoidosta noudattaen talousarviota koskevia ja muita voimassaolevia, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellet-tavan varainhoitoasetuksen mukaisia menettelyjä, ottaen huomioon
valtioista riippumattomien järjestöjen ominaisuudet ja omaleimaisuuden
ja erityisesti niiden näihin toimiin myöntämän rahoitusosuuden.
Päätös jonkin toimen tukemisesta tehdään yleensä kuuden kuukauden
kuluessa tukipyynnön vastaanottamisesta. Jos pyyntö asian arvioinninyhteydessä paljastuu puutteelliseksi, edellä mainitun määräajan katso-taan alkavan siitä, kun vaaditut tiedot on saatu. Jos tehdään kielteinenpäätös, asianomaiselle valtiosta riippumattomalle järjestölle on toimitet-
tava tarkistettavissa olevat perusteet.
2. Kussakin tämän asetuksen perusteella tehdyssä yhteistä rahoitusta
koskevassa sopimuksessa on erityisesti määrättävä, että komissio jatilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa paikan päällä tarkastuksiakomission voimassa olevien säännösten ja määräysten ja erityisesti Eu-roopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavanvarainhoitoasetuksen säännösten perusteella määrittämien tavano-
maisten yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
3. Yhteisön osuus on tavallisesti enintään 50 prosenttia kokonaiskus-
tannuksista tai 75 prosenttia rahoitusosuuksien kokonaismäärästäpoikkeuksellisia tapauksia lukuun ottamatta. Näissäkin tapauksissavaltioista riippumattoman järjestön on osallistuttava hankkeeseensamerkittävällä tavalla ja yhteisön rahoitusosuus voi olla enintään 85prosenttia rahoitusosuuksien kokonaismäärästä.
4. Päätökset, jotka koskevat yhteisön rahoitusosuuden myöntämistä
yli 2 miljoonan ecun suuruisille hankkeille ja ohjelmille (monivuotiset
ohjelmat, konsortiotoimet, yleiskattavat tuet (block grants)), tehdään
►
M18 artiklassa ◄säädetyn menettelyn mukaisesti.
5. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille joka kolmas kuukausi hyväksy-
tyistä yhteisesti rahoitettavista hankkeista ja ohjelmista mainiten niidenkokonaisrahoituksen määrän, laadun, vastaanottajamaan ja kumppanin.Näiden tietojen mukana on oltava liite, jossa ilmoitetaan selvästi nehankkeet tai ohjelmat, joiden suuruus on yli miljoona ecua.1998R1658 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 5
▼B
7 artikla
1. Komissio antaa varainhoitovuoden päättymistä seuraavan vuoden
toisella vuosipuoliskolla Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosi-
kertomuksen, jossa on tietoja rahoitusosuutta saavista valtiosta
riippumattomista järjestöistä, johon sisältyy yhteenveto edellisenvarainhoitovuoden aikana rahoitetuista toimista sekä arvio tämänasetuksen täytäntöönpanosta kyseisen varainhoitovuoden kuluessa sekäyleiset suuntaviivat seuraavaa vuotta varten. Tähän vuosikertomukseensisältyy luettelo yleiskattavia tukia saavista valtioista riippumattomista
järjestöistä, ja seuraavan vuoden kertomuksessa esitetään luettelo
näiden yleiskattavien tukien avulla rahoitetuista hankkeista. Kertomuk-sessa esitetään ulkopuolisten tekemien arvioiden sisältämät päätelmät.
2. Komissio tekee seuraavan vuoden yleisiä suuntaviivoja sekä
yleisten edellytysten tarkistusta koskevat päätökset ►
M18
artiklassa ◄säädetyn menettelyn mukaisesti.
8 artikla
1. Komissiota avustaa komitea.2. Jos tähän artiklaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/
EY (
1) 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun
päätöksen 8 artiklan säännökset.
Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika
vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
11 artikla
Komissio arvioi säännöllisesti yhteisön yhdessä muiden kanssa rahoit-
tamia toimia todetakseen, onko niille asetetut tavoitteet saavutettu ja
antaakseen suuntaviivoja tulevien toimien tehostamiseksi. Komissiotekee 8 artiklassa tarkoitetulle komitealle yhteenvedon toteutetuistaarvioista, jotka komitea voi tarvittaessa tutkia. Jäsenvaltiot saavathalutessaan käyttöönsä arviointikertomukset.
12 artikla
Komissio antaa kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen
parlamentille ja neuvostolle kokonaisarvion yhteisön tämän asetuksenperusteella rahoittamista toimista ja tekee ehdotuksia tämän asetuksen
tulevaisuudesta ja tarvittaessa sen muuttamisesta.
13 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on
julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.1998R1658 — FI — 20.11.2003 — 001.001 — 6
(1) Neuvoston päätös 1999/468/EY, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menette-
lystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä (EYVL L 184,
17.7.1999, s. 23).▼M1
▼B