1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 26 päivänä toukokuuta 1986,
kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen
varalta asennetuista suojarakenteista
(86/298/ETY)
(EYVL L 186, 8.7.1986, s. 26)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston direktiivi 89/682/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989 L 398 29 30.12.1989
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 26 päivänä toukokuuta 1986,
kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktor-
eiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista
(86/298/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo, ettäpyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden tyyppihyväk-
syntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 4päivänä maaliskuuta 1974 annetussa neuvoston direktiivissä 74/150/ETY (
4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Espanjan ja Portu-
galin liittymisasiakirjalla, säädetään, että tarvittavat säännökset ETY-
tyyppihyväksyntämenettelyn soveltamiseksi traktorin yksittäisten osien
tai ominaisuuksien osalta olisi säädettävä erityisdirektiiveissä; kaatu-misen varalta asennettuihin suojarakenteisiin ja niiden traktoreihinkiinnityksiin liittyvät säännökset säädettiin direktiiveissä 77/536/ETY (
5) ja 79/622/ETY (6), sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina
Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjalla; näissä kahdessa direktii-
vissä käsitellään tässä järjestyksessä dynaamisia ja staattisiatestausmenettelyjä, joista valmistaja voi nykyisin käyttää kumpaatahansa, ja ne koskevat standarditraktoreita, eli traktoreita, joidensuurin maavara on 1 000 mm, joissa yhden vetoakselin kiinteä taisäädettävä raideleveys on vähintään 1 150 mm ja jotka painavat 1,5-
4,5 tonnia, kun kyseessä ovat ”dynaamisia testejä” käsittelevässä direk-
tiivissä tarkoitetut traktorit, ja vähintään 800 kg, kun kyseessä ovat”staattisia testejä” käsittelevässä direktiivissä tarkoitetut traktorit,
tässä direktiivissä tarkoitettujen traktoreiden suurin maavara on
600 mm, molempien akseleiden pienin raideleveys vähemmän kuin1 150 mm ja massa yli 600 kg; näihin erityistarkoituksiin käytettäviintraktoreihin kaatumisen varalta asennetut suojarakenteet voidaan saattaa
muiden, direktiivissä 77/536/ETY ja 79/622/ETY säädettyjen yksityis-
kohtaisempien tai niiden kanssa vaihtoehtoisten säännösten alaisiksi,
tekniset vaatimukset, jotka tällaisten ”kapearaiteisten” traktoreiden on
kansallisen lainsäädännön mukaisesti täytettävä, koskevat muun muassakaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita ja niiden kiinnitystätraktoriin; nämä vaatimukset ovat erilaisia jäsenvaltioissa; sen vuoksion tarpeen, että kaikki jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko
voimassa olevien säännöstensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti jotta
ETY-tyyppihyväksyntämenettelyä, josta säädetään direktiivissä 74/150/ETY, voitaisiin soveltaa kaikkiin traktorityyppeihin,
tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat kaatumisen varalta asen-
netut suojarakenteet, jotka ovat tyypiltään takaosaan asennettujaturvakaaria, -kehyksiä tai -ohjaamoja, joissa on vapaa tila, jonka ylärajaon 900 mm istuimen vertailupisteen yläpuolella, jotta kuljettajan suoje-
lemiseksi jää riittävän suuri alue tai esteetön tila; sellaisista kaatumisen
varalta asennetuista suojarakenteista, joissa on kaksi kuljettajan eteenpystytettyä pilaria, annetaan toinen erityisdirektiivi,1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o C 123, 9.5.1983, s. 1
(2) EYVL N:o C 307, 14.11.1983, s. 103
(3) EYVL N:o C 286, 24.10.1983, s. 2
(4) EYVL N:o L 84, 28.3.1974, s. 10
(5) EYVL N:o L 220, 29.8.1977, s. 1
(6) EYVL N:o L 179, 17.7.1979, s. 1
▼B
yhdenmukaistettu osan tyyppihyväksyntämenettely kaatumisen varalta
asennettuja suojarakenteita ja niiden traktoriin kiinnitystä vartenmahdollistaa sen, että kukin jäsenvaltio voi tarkastaa yhteisten
rakennus- ja testausvaatimusten noudattamisen ja ilmoittaa muille
jäsenvaltioille havainnoistaan lähettämällä niille jäljennöksen kutakinkaatumisen varalta asennettua suojarakennetyyppiä ja sen traktoriinkiinnitystä varten täytetystä osan tyyppihyväksyntätodistuksesta; osanETY-tyyppihyväksyntämerkin kiinnittäminen kaikkiin hyväksytyn
tyypin mukaisesti valmistettuihin rakenteisiin tekee tarpeettomaksi
näiden rakenteiden tekniset tarkastukset muissa jäsenvaltioissa; muitakaatumisen varalta asennetun suojarakenteen osia ja ominaisuuksiakoskevat yhteiset vaatimukset, erityisesti laitteiden, jotka estävät vieri-misen jatkumista, jos traktori kaatuu, ja matkustajien suojelemisenosalta, annetaan myöhemmin,
yhdenmukaistettujen vaatimusten pääasiallisena tarkoituksena on
turvallisuuden varmistaminen liikenteessä ja työssä koko yhteisössä;
tämän vuoksi on tarpeen tässä direktiivissä tarkoitettujen traktoreidenosalta ottaa käyttöön velvoite asentaa niihin suojarakenteet kaatumisenvaralta, ja
traktoreihin liittyvien kansallisten säännösten lähentäminen edellyttää,
että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorittamattarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tätä direktiiviä sovelletaan direktiivin 74/150/ETY 1 artiklassa
määriteltyihin traktoreihin, joilla on seuraavat ominaisuudet:
— maavara enintään 600 mm mitattuna etu- tai taka-akselin alimpien
kohtien alta tasauspyörästö huomioon ottaen,
— niiden akseleiden, joihin on asennettu leveimmät renkaat, kiinteä tai
säädettävä pienin raideleveys vähemmän kuin 1 150 mm; koska senakselin, jolle on asennettu leveimmät renkaat, oletetaan olevansäädetty suurimmalle 1 150 mm:n raideleveydelle, toista akselia onvoitava säätää siten, että kapeimpien renkaiden ulkoreunat eivätulotu kauemmas kuin sillä akselilla olevien renkaiden ulkoreunat,
jolla on leveimmät renkaat. Kun kumpikin akseli on varustettu
samankokoisilla pyörillä ja renkailla, kummankin akselin kiinteäntai säädettävän raideleveyden on oltava vähemmän kuin 1 150 mm,
— yli 600 kg:n massa, joka vastaa traktorin omapainoa kuten direk-
tiivin 74/150/ETY liitteessä I olevassa 2.4 kohdassa määritellään,mukaan lukien tätä direktiiviä noudattaen asennettu suojarakennekaatumisen varalta ja suurinta valmistajan suosittelemaa kokoaolevat renkaat.
2 artikla
1. Jäsenvaltion on annettava osan ETY-tyyppihyväksyntä kaikille
kaatumisen varalta asennetuille suojarakennetyypeille ja niiden kiinni-
tykselle traktoriin, jotka täyttävät liitteissä I — IV vahvistetut
rakenne- ja testausvaatimukset.
2. Osan ETY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutet-
tava tarvittavat toimenpiteet, jos se on tarpeen ja tarvittaessayhteistyössä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaistenkanssa sen valvomiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypinmukaisia. Tämä tarkastus suoritetaan pistokokein.
3 artikla
Jäsenvaltioiden on kunkin kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen
ja sen traktoriin kiinnityksen osalta, jonka ne hyväksyvät 2 artiklanmukaisesti, annettava traktorin tai kaatumisen varalta asennetun suojar-1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 3
▼M1
▼B
▼B
akenteen valmistajalle tai tämän edustajalle liitteessä VI esitetyn mallin
mukainen osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen sell-
aisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta 2
artiklan mukaisesti osan tyyppihyväksynnän saaneiden kaatumisenvaralta asennettujen suojarakenteiden ja muiden laitteiden välillä.
4 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa kieltää saattamasta markkinoille kaatumisen
varalta asennettuja suojarakenteita tai niiden kiinnitystä traktoreihin,joihin ne on tarkoitettu, niiden rakenteeseen liittyvistä syistä, jos niissäon osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.
2. Jäsenvaltio voi kuitenkin kieltää saattamasta sellaisia kaatumisen
varalta asennettuja suojarakenteita markkinoille, joissa on osan ETY-
tyyppihyväksyntämerkki, mutta jotka toistuvasti poikkeavat hyväksy-tystä tyypistä.
Kyseisen valtion on välittömästi ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja
komissiolle toteutetuista toimenpiteistä, ja niiden on perusteltavapäätöksensä.
5 artikla
Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa
lähetettävä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille
jäljennös jokaisesta kaatumisen varalta asennettujen suojarakennetyyp-pien osalta täytetyistä liitteessä VII esitetyn mukaisista osantyyppihyväksyntätodistuslomakkeesta, jonka perusteella ne ovat jokoantaneet osan tyyppihyväksyntätodistuksen tai evänneet sen.
6 artikla
1. Jos osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen antanut jäsenvaltio
havaitsee, että useat kaatumisen varalta asennetut suojarakenteet ja
niiden kiinnitykset traktoreihin, joissa on sama osan ETY-tyyppihyväk-
syntämerkki, eivät ole sen hyväksymän tyypin mukaisia, sen ontoteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotanto-mallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Kyseisen valtiontoimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioidentoimivaltaisille viranomaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka saat-
tavat tarvittaessa, kun kyseessä on vakava ja toistuva poikkeavuus,
johtaa osan ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseen. Kyseisten virano-maisten on toteutettava samanlaiset toimenpiteet, jos toisen jäsenvaltiontoimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat, ettei traktori ole hyväksytyntyypin mukainen.
2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden
kuluessa ilmoitettava toisilleen osan ETY-tyyppihyväksynnän peruutta-
misesta ja tämän toimenpiteen perusteista.
7 artikla
Kaikki tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen säännösten
nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat kaatumisen varalta asennettujensuojarakenteiden ja niiden traktoreihin kiinnitysten osan tyyppihyväk-synnän epäämistä tai peruuttamista, tai niiden markkinoillesaattamisen tai käytön kieltämistä, on perusteltava yksityiskohtaisesti.
Tällaisista päätöksistä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle on samanai-
kaisesti annettava tieto jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännönmukaisesti hänen käytettävissään olevista muutoksenhakukeinoista jamääräajoista muutoksenhaulle.
8 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä traktorilta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansal-
lista tyyppihyväksyntää kaatumisen varalta asennettuihinsuojarakenteisiin tai niiden traktoriin kiinnitykseen liittyvistä syistä,1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 4
▼B
jos näissä on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja jos liitteessä VIII
luetellut vaatimukset täyttyvät.
9 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä tai kieltää traktoreiden myyntiä, rekisteröintiä,
laskemista liikkeelle tai käyttöä kaatumisen varalta asennettuun suojar-
akenteeseen tai sen traktoriin kiinnitykseen liittyvistä syistä, jos näissä
on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja jos liitteessä VIII esitetytvaatimukset täyttyvät.
10 artikla
Tämä direktiivi eivät vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen päättää perusta-
missopimusta noudattaen vaatimuksista, joita ne pitävät tarpeellisinatyöntekijöiden suojelemisen varmistamiseksi heidän käyttäessäänkyseisiä traktoreita, edellyttäen, ettei tämä merkitse suojarakenteidenmuuttamista tämän direktiivin eritelmien osalta.
11 artikla
1. Kaikki 1 artiklassa tarkoitetut traktorit on ETY-tyyppihyväk-
synnän yhteydessä varustettava suojarakenteella kaatumisen varalta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun rakenteen on oltava tämän direk-
tiivin tai direktiivien 77/536/ETY tai 79/622/ETY liitteissä I — IVlueteltujen vaatimusten mukainen, kun suojarakenteessa ei ole kahtakuljettajan istuimen eteen pystytettyä pilaria.
12 artikla
Tarvittavat muutokset tämän direktiivin liitteiden mukauttamiseksi
tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 74/150/ETY 13 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen.
13 artikla
Neuvosto antaa 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi anta-
misesta komission ehdotuksesta perustamissopimuksen määräysten
perusteella direktiivin, jolla täydennetään tätä direktiiviä dynaamisissa
testeissä käytettävien iskutestien lisäämistä koskevilla säännöksillä.
14 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 24 kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta (
1). Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä
tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännöksettoimitetaan kirjallisina komissiolle.
15 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 5
(1) Tämä direktiivi on annettu tiedoksi jäsenvaltioille 2 päivänä kesäkuuta 1986.
▼B
LUETTELO LIITTEISTÄ
LIITE I Edellytykset osan ETY-tyyppihyväksynnälle
LIITE II Edellytykset suojarakenteiden ja niiden traktoreihin kiinnityksen
lujuuden testaukselle
LIITE III Testausmenettelyt
A. Dynaamiset testit
B. Staattiset testit
LIITE IV Kuvat
LIITE V Suojarakenteen sekä sen traktoriin kiinnityksen lujuuden osalta
tehtyihin osan ETY- tyyppihyväksyntätesteihin liittyvän selosteen
malli
LIITE VI MerkitLIITE VII Osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuslomakkeen malli
LIITE VIII Edellytykset ETY-tyyppihyväksynnälle
LIITE IX Malli traktorityypin ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen liitteeksi
suojarakenteiden sekä niiden traktoriin kiinnityksen lujuuden
osalta1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 6
▼B
LIITE I
EDELLYTYKSET ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄLLE
1 MÄÄRITELMÄ
1.1 ”Kaatumisen varalta asennetulla suojarakenteella kuljettajaa varten”,
jäljempänä ’suojarakenne’ tarkoitetaan traktorin rakennetta, jonka
pääasiallinen tarkoitus on välttää tai rajoittaa kuljettajalle traktorin
tavanomaisessa käytössä tapahtuvasta kaatumisesta aiheutuvaa
vaaraa.
1.2 Edellä 1.1 kohdassa tarkoitetuille rakenteille on tunnusomaista, että
ne liitteissä II ja III määrätyissä testeissä osoittavat, että niiden
sisään jää riittävän suuri esteetön tila kuljettajan suojelemiseksi.
2 YLEISTÄ
2.1 Jokainen suojarakenne ja sen kiinnitys traktoriin on suunniteltava ja
rakennettava siten, että 1.1 kohdassa esitetty pääasiallinen tavoite
toteutuu.
2.2 Tämä edellytys katsotaan täytetyksi, kun liitteiden II ja III vaati-
mukset täyttyvät.
3 HAKEMUS OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN
3.1 Traktorin valmistajan tai suojarakenteen valmistajan tai näiden edus-
tajien on tehtävä osan ETY-tyyppihyväksyntähakemus
suojarakenteen lujuuden ja sen traktoriin kiinnityksen lujuuden
osalta.
3.2 Osan ETY-tyyppihyväksyntähakemuksen mukana on oltava seur-
aavat asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:
— joko piirustukseen merkityssä mittakaavassa oleva tai tärkeimmät
mitat esittävä piirros suojarakenteesta kokonaisuudessaan. Tässä
piirroksessa on erityisesti kuvattava asennusosien yksityiskohdat,
— valokuvat sivulta ja takaa, joissa näkyvät kiinnityksen yksityis-
kohdat,
— lyhyt kuvaus suojarakenteesta mukaan lukien rakennetyyppi,
asennuksen tekotapa ja tarvittaessa valssauspäällystyksen yksi-
tyiskohdat, sisään- ja ulospääsytavat, sisäpehmusteiden
yksityiskohdat ja vierimisen jatkumista estävät ominaisuudet
sekä lämmityksen ja tuuletuksen yksityiskohdat,
— rakenneosissa käytettyjen materiaalien yksityiskohdat mukaan
lukien kannattimet ja kiinnityspultit (ks. liite V).
3.3 Osan tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavalle tarkastus-
laitokselle luovutetaan sitä traktorityyppiä edustava traktori, johon
hyväksyttävä suojarakenne on tarkoitettu. Tämä traktori on oltava
varustettu kyseisellä suojarakenteella.
3.4 Osan ETY-tyyppihyväksynnän haltija voi vaatia sen laajentamista
koskemaan muitakin traktorityyppejä. Alkuperäisen osan ETY-tyyp-
pihyväksynnän antanut toimivaltainen viranomainen antaa
laajennuksen, jos hyväksytty suojarakenne ja traktorityyppi(tyypit),
jota varten laajennusta haetaan, täyttää seuraavat edellytykset:
— ilman painolastia olevan traktorin liitteessä II olevan 1.4
alakohdan mukaisesti määritelty massa ei ylitä testissä käytettyä
vertailumassaa 5 %:ia enempää,
— akseliväli tai hitausmomentti suhteessa taka-akseliin ei ole suur-
empi kuin vertailuakseliväli tai -hitausmomentti,
— kiinnitysmenetelmä ja traktorin osat, joihin kiinnitys kohdistuu,
ovat samanlaiset,
— sellaiset osat, kuten lokasuojat ja konepellit, jotka saattavat tukea
suojarakennetta, ovat yhtä lujia ja sijaitsevat samassa kohdassa
suojarakenteeseen nähden,
— istuimen ja ohjauspyörän kriittiset mitat ja sijainti suojarakentee-
seen nähden sekä sellaisten jäykkinä pidettyjen kohtien, jotka
otetaan huomioon varmistettaessa, että vapaa tila onsuojattu,
sijainti suojarakenteeseen nähden ovat sellaisia, että rakenne
suojaa vapaata tilaa vielä sen jälkeen, kun sen muoto on muut-
tunut suoritetuissa eri testeissä.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 7
▼B
4 MERKINNÄT
4.1 Jokaisessa hyväksytyn tyypin mukaisessa suojarakenteessa on oltava
seuraavat merkinnät:
4.1.1 tavaramerkki tai kaupallinen merkki,
4.1.2 liitteessä VI olevan mallin mukainen osan tyyppihyväksyntämerkki,4.1.3 suojarakenteen sarjanumero,4.1.4 traktorin/traktoreiden merkki ja tyyppi/tyypit, joihin suojarakenne on
tarkoitettu.
4.2 Kaikkien näiden tietojen on oltava näkyvissä pienessä laatassa.
4.3 Näiden merkintöjen on oltava näkyvällä, helposti luettavalla ja
pysyvällä tavalla tehtyjä.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 8
▼B
LIITE II
EDELLYTYKSET SUOJARAKENTEIDEN JA NIIDEN TRAKTOREIHIN
KIINNITYKSEN LUJUUDEN TESTAUKSELLE
1 YLEISTÄ
1.1 Testien tarkoitus
Erityistä laitetta käyttämällä tehdyt testit on tarkoitettu jäljittelemään
sellaisia kuormia, jotka kohdistuvat suojarakenteeseen traktorin
kaatuessa. Näiden liitteessä III kuvattujen testien avulla voidaan
tehdä havaintoja suojarakenteen ja sen traktoriin kiinnittävien
kannattimien lujuudesta sekä niistä traktorin osista, jotka siirtävät
testivoimaa.
1.2 Testausmenettely
Testit voidaan suorittaa dynaamisen (ks. liitteessä II oleva A osa ja
liitteessä III oleva A osa) tai staattisen menettelyn (ks. liitteessä II
oleva B osa ja liitteessä III oleva B osa) mukaisesti valmistajan
valinnan mukaan.
Nämä kaksi menetelmää vastaavat toisiaan.
1.3 Testin valmisteluja koskevat yleiset säännöt
1.3.1 Suojarakenteen on oltava sarjatuotannon eritelmien mukainen. Se
kiinnitetään valmistajan suosittelemalla kiinnitysmenetelmällä
johonkin sellaiseen traktoriin, jota varten se on suunniteltu.
Staattisen testauksen lujuustestiin ei vaadita kokonaista traktoria;
suojarakenteen ja niiden traktorin osien, joihin se kiinnitetään, on
kuitenkin edustettava toiminta-asennusta, jäljempänä ’asennelma’.
1.3.2 Traktoriin on lujuustestejä varten asennettava kaikki sarjatuotannon
rakenneosat, jotka saattavat vaikuttaa suojarakenteen lujuuteen tai
jotka saattavat olla tarpeen lujuustestissä.
Osat, jotka saattavat aiheuttaa vaaraa vapaassa tilassa, on myös asen-
nettava traktoriin, jotta voitaisiin todentaa, onko 3.1 ja 3.2 kohdan
vaatimukset täytetty.
Kaikki traktorin tai suojarakenteen rakenneosat, mukaan lukien
sääsuojaus, on toimitettava tai määriteltävä piirroksissa.
1.3.3 Kaikki irrotettavat ikkunat, ovet, paneelit ja muut kuin rakenteeseen
kuuluvat kiinnittimet on poistettava lujuustestejä varten, jotta ne
eivät lisäisi suojarakenteen lujuutta.
1.3.4 Raideleveys
Raideleveys säädetään siten, että renkaat tukevat suojarakennetta
mahdollisimman vähän lujuustestien aikana. Jos nämä testit suorite-
taan staattisen menettelyn mukaisesti, pyörät voidaan poistaa.
1.4 Traktorin vertailumassa
Vertailumassan mt, jota käytetään kaavassa (ks. liitteessä III oleva A
ja B osa) heiluripainon putouskorkeuden, kuormitusenergioiden ja
puristusvoimien laskemiseen, on oltava vähintään neuvoston direk-
tiivin 74/150/ETY liitteessä I olevassa 2.4 kohdassa määritelty
(ilman ”lisävarusteita” mutta jäähdytysneste, öljyt, polttoaine,
työkalut ja kuljettaja mukaan lukien) lisättynä suojarakenteella ja
vähennettynä 75 kg:lla. Mukaan ei lueta valinnaisia etu- tai takapai-
noja, rengaspainoja, asennettuja työkaluja, asennettuja välineitä tai
erityisosia.
2 TESTIT
2.1 Testisarja
Testisarja on seuraavanlainen, lukuun ottamatta dynaamisia ja staat-
tisia lisätestejä (liitteessä III oleva A ja B osa):
2.1.1 Rakenteen takaosaan suuntautuva isku (dynaamiset testit) tai työntö
(staattiset testit) (ks. liitteessä III olevan A ja B osan 1.1 kohta)1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 9
▼B
2.1.2 Takaosan puristus (dynaamiset tai staattiset testit) (ks. liitteessä III
olevan A ja B osan 1.4 kohta)
2.1.3 Rakenteen etuosaan suuntautuva isku (dynaamiset testit) tai työntö
(staattiset testit) (ks. liitteessä III olevan A ja B osan 1.2 kohta)
2.1.4 Rakenteen sivulle suuntautuva isku (dynaamiset testit) tai työntö
(staattiset testit) (ks. liitteessä III olevan A ja B osan 1.3 kohta)
2.1.5 Rakenteen etuosan puristus (dynaamiset tai staattiset testit) (ks. liit-
teessä III olevan A ja B osan 1.5 kohta)
2.2 Yleiset määräykset
2.2.1 Jos jokin kiinnityslaitteen osa liikkuu tai särkyy testin aikana, testi
aloitetaan uudelleen alusta.
2.2.2 Testien aikana ei traktoriin tai suojarakenteeseen saa tehdä
korjauksia tai säätöjä.
2.2.3 Traktorin vaihteiston on oltava vapaa-asennossa ja jarrujen pois
käytöstä koko testin ajan.
2.2.4 Jos traktorissa on jousitusjärjestelmä traktorin korin ja pyörien
välillä, se lukitaan testien ajaksi.
2.2.5 Sivun, johon ensimmäinen rakenteen takaosaan suuntautuva isku
(dynaamisissa testeissä) tai ensimmäinen rakenteen takaosaan suun-
tautuva työntö (staattisissa testeissä) kohdistetaan, on oltava se sivu,
johon isku- tai työntösarjojen kohdistaminen tapahtuu testauksen
suorittavien viranomaisten mielestä rakenteen kannalta epäsuotuisim-
missa oloissa. Sivulle suuntautuva isku tai työntö ja taakse
suuntautuva isku tai työntö kohdistetaan suojarakenteen pitkittäisen
keskitason eri puolille. Etuosaan suuntautuva isku tai työntö kohdis-
tetaan samalle puolelle suojarakenteen pitkittäistä keskitasoa kuin
sivulle suuntautuva isku tai työntö.
2.3 Sallitut poikkeamat
2.3.1 Lineaariset mitat: ± 3 mm.
Paitsi: — renkaiden taipuma: ± 1 mm,
— rakenteen taipuma vaakatyönnön aikana: ± 1 mm,— heiluripainon putouskorkeus kummassakin mittauk-
sessa: ± 1 mm.
2.3.2 Massat: ± 1 %.2.3.3 Voimat: ± 2 %.2.3.4 Kulmat: ± 2º.
3 HYVÄKSYMISEN EDELLYTYKSET
3.1 Osan ETY-tyyppihyväksyntää varten luovutetun suojarakenteen
katsotaan täyttävän lujuusvaatimukset, jos se testeissä täyttää seur-aavat edellytykset:
3.1.1 Siinä ei saa dynaamisen testin minkään osatestin jälkeen olla liit-
teessä III olevassa A osan 3.1 kohdassa esitetyn mukaisia repeämiä
tai halkeamia.
Jos dynaamisen testin aikana syntyy merkittäviä repeämiä tai halk-
eamia, on suoritettava III liitteen A osan 1.6 kohdan määritelmän
mukainen lisäiskutesti tai lisäpuristustesti välittömästi repeämien tai
halkeamien syntymisen aiheuttaneen testin jälkeen.
3.1.2 Voiman on staattisessa testauksessa oltava suurempi kuin 0,8 F
maxsilloin kun tarvittava energia saavutetaan kussakin vahvistetussa
vaakatyöntötestissä tai ylikuormitustestissä (ks. liitteen IV kuvat 10
a, 10 b ja 10 c).
3.1.3 Jos staattisen testin aikana syntyy puristusvoiman kohdistamisen
seurauksena halkeamia tai repeämiä, voidaan suorittaa liitteessä III
olevan B osan 1.7 kohdassa määritelty lisäpuristustesti välittömästi
halkeamien tai repeämien syntymisen aiheuttaneen puristustestin
jälkeen.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 10
▼M1
▼B
▼B
3.1.4 Lisähalkeamat tai repeämät tai suojarakenteen työntyminen vapaa-
seen tilaan tai suojarakenteen suojaaman alueen ulkopuolelle
jääminen ovat sallittuja ylikuormitustestissä.
3.1.5 Mikään suojarakenteen osa ei saa testeissä työntyä liitteessä III
olevan A ja B osan 2 kohdassa määriteltyyn vapaaseen tilaan
ylikuormitustestiä lukuun ottamatta.
3.1.6 Mikään vapaan tilan osa ei saa testeissä olla suojarakenteen
suojaaman alueen ulkopuolella liitteen III A ja B osassa olevassa
3.2.2 kohdan mukaisesti ylikuormitustestiä lukuun ottamatta.
3.1.7 Suojarakenne ei saa testeissä rajoittaa istuinrakennetta millään
tavoin.
3.1.8 Liitteessä III olevan A ja B osan 3.3 kohdan mukaisesti mitatun
kimmoisen taipuman on oltava vähemmän kuin 250 mm.
3.2 Traktorissa ei saa olla lisälaitteita, jotka aiheuttaisivat vaaraa kuljet-
tajalle. Ei saa olla ulkonevaa osaa eikä lisälaitetta, joka saattaisi
vahingoittaa kuljettajaa traktorin kaatuessa, taikka osaa tai lisälai-
tetta, johon hän saattaisi juuttua kiinni esimerkiksi säärestään tai
jalastaan rakenteen taipumien vuoksi.
4 TESTAUSSELOSTE
4.1 Testausseloste liitetään liitteessä VII tarkoitettuun osan ETY-tyyppi-
hyväksyntätodistukseen. Selosteen on oltava liitteessä V esitetyn
mukainen. Selosteessa on oltava:
4.1.1 yleinen kuvaus suojarakenteen muodosta ja rakenteesta (1/20 mitta-
kaavalla tehdyillä yleisillä piirroksilla ja 1/25 mittakaavalla tehdyillä
piirroksilla kiinnityksen yksityiskohdista) mukaan lukien materiaalit
ja välineet, traktorin ulkomitat kun suojarakenne on asennettu siihen,
tärkeimmät sisämitat sekä tavanomaisten sisään- ja ulospääsyteiden
ja hätäpoistumisteiden yksityiskohdat ja niiden sijainti, ja tarvittaessa
lämmitys- ja tuuletusjärjestelmän yksityiskohdat,
4.1.2 yksityiskohtaiset tiedot erityislaitteista, kuten traktorin vierimisen
jatkumista estävät laitteet,
4.1.3 lyhyt kuvaus mahdollisesta sisäpuolen pehmustuksesta,4.1.4 selvitys asennetun tuulilasin ja lasien tyypistä.4.2 Selosteessa on yksilöitävä selvästi testeissä käytetty traktori (merkki,
tyyppi, tuotenimi jne.) ja muut traktorit, joihin suojarakenne on
tarkoitettu.
4.3 Jos osan ETY-tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan muita trak-
torityyppejä, selosteessa on viitattava tarkasti alkuperäisen osan
ETY-tyyppihyväksynnän selosteeseen, ja siinä on osoitettava tarkasti
liitteessä I olevassa 3.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten täytty-
minen.
A.LAITTEET JA VÄLINEET DYNAAMISIA TESTEJÄ VARTEN
1 HEILURIPAINO
1.1 Heiluripaino ripustetaan kahdella ketjulla tai vaijerilla vähintään 6 m
maanpinnan yläpuolella sijaitsevista saranakohdista. On oltava
mahdollista säätää ripustetun painon korkeutta sekä painon ja sitä
kannattavien ketjujen tai vaijerien välistä kulmaa erikseen.
1.2 Massan on oltava 2 000 ± 20 kg lukuun ottamatta ketjujen tai
vaijerien massaa, joka saa olla enintään 100 kg. Iskupinnan sivujen
pituuden on oltava 680 ± 20 mm (ks. liitteen IV kuva 4). Paino
täytetään siten, että sen painopisteen sijainti on muuttumaton ja
osuu yhteen parallelipipedin geometrisen keskipisteen kanssa.
1.3 Parallelipipedi yhdistetään järjestelmään, joka vetää sen takaisin
pikairrotusmekanismilla, joka on suunniteltu siten ja sijaitsee sellai-
sessa kohdassa, että heiluripaino voidaan vapauttaa ilman että
parallelipipedi heilahtaa huomattavasti.
2 HEILURIN TUET
Heilurin saranakohdat on kiinnitettävä tiukasti, jotta niiden siirty-
minen johonkin suuntaan ei ole 1 %:a enempää putouskorkeudesta.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 11
▼B
3 KIINNITYSKÖYDET
3.1 Traktori kiinnitetään maahan kiinnitys- ja kiristyslaitteilla, joiden
kiskot on tiukasti kiinnitetty joustamattomaan alustaan. Kiskojen on
sijaittava sopivan kaukana toisistaan, jottatraktori voidaan köyttää
kiinni liitteen IV kuvien 5, 6 ja 7 mukaisesti. Traktorin pyörien ja
käytettyjen akselin kannattimien on jokaisessa testissä oltava jousta-
mattoman alustan päällä.
3.2 Traktori köytetään kiinni kiskoihin vaijerilla, joka on pyöreää, sisäo-
saltaan säikeistä punottua, rakenteeltaan 6 × 19 ISO -standardin 2408
mukaista ja jonka nimellisläpimitta on 13 mm. Metallisäikeiden
äärimmäisen vetokestävyyden on oltava 1 770 MPa.
3.3 Niveltraktorin keskinivel on tuettava ja köytettävä kiinni sopivalla
tavalla kaikkia testejä varten. Sivulta tulevia iskutestejä varten nivel
tuetaan lisäksi iskun vastakkaiselta sivulta. Etu- ja takapyörien ei
tarvitse olla samassa linjassa, jos se helpottaa sopivien vaijerien kiin-
nittämistä.
4 PYÖRIEN TUKI JA PALKKI
4.1 Pyörien tukena käytetään sivulta tulevissa iskutesteissä noin 150 mm
neliömitaltaan olevaa havupuupalkkia (ks. liitteen IV kuvat 5, 6 ja
7).
4.2 Havupuupalkki kiinnitetään lattiaan sivulta tulevissa iskutesteissä
pönkittämään iskun vastakkaisella sivulla sijaitsevan pyörän kehää
kuten IV liitteen kuvassa 7 esitetyllä tavalla.
5 NIVELTRAKTOREIDEN TUET JA KÖYDET
5.1 Niveltraktoreita varten käytetään lisätukia ja -köysiä.
Niiden tarkoituksena on varmistaa, että se osa traktorista, johon
suojarakenne on asennettu, on yhtä jäykkä kuin jäykän traktorin
vastaava osa.
5.2 Isku- ja puristustestejä varten liitteessä III olevassa A osassa luetel-
laan täydentäviä yksityiskohtia.
6 RENGASPAINEET JA TAIPUMA
6.1 Traktorin renkaat eivät saa olla nestepainolastatut, ja ne täytetään
traktorin valmistajan peltotyötä varten suosittelemiin paineisiin.
6.2 Kiinnitykset kiristetään jokaisesta erityistapauksessa siten, että
renkaat joutuvat ennen kiristystä sellaisen taipuman kohteeksi, joka
vastaa 12 % renkaan seinämän korkeudesta (maanpinnan ja vanteen
alimman kohdan välimatka).
7 PURISTUSLAITE
Liitteen IV kuvassa 8 kuvatun laitteen on pystyttävä kohdistamaan
alaspäin suuntautuva voima suojarakenteeseen murrosnivelillä
taakkaa käyttävään mekanismiin yhdistetyn noin 250 mm leveän
jäykän palkin kautta. Sopivat akselin kannattimet on järjestettävä,
jotta traktorin renkaat eivät kannata puristusvoimaa.
8 MITTAUSLAITE
8.1 Liitteen IV kuvassa 9 kuvattu laite kimmoisen taipuman mittaami-
seksi (suurimman hetkellisen taipuman ja pysyvän taipuman ero).
8.2 Laite, jolla tarkastetaan, että suojarakenne ei ole työntynyt vapaaseen
tilaan ja vapaa tila on pysynyt rakenteen suojaamassa tilassa testin
aikana (ks. liitteessä III olevan A osan 3.2.2 kohta).
B.LAITTEET JA VÄLINEET STAATTISIA TESTEJÄ VARTEN
1 STAATTISEN TESTIN LAITTEISTO
1.1 Rakenteeseen on voitava tämän laitteen avulla kohdistaa vaakasuora
taakka tai työntö.
1.2 On huolehdittava taakan jakaantumisesta tasaisesti kohtisuoraan
kuormitussuuntaan nähden ja pitkin palkkia, jonka pituus on tasan
jokin 50:n kerrannainen 250—700 mm:n välillä.
Jäykän palkin pystysuoran pinna on oltava 150 mm.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 12
▼B
Suojarakenteeseen yhteydessä olevien palkin reunojen on oltava
kaarevat ja niiden suurimman säteen on oltava 50 mm.
1.3 Pehmustetta on voitava säätää mihin tahansa kulmaan voiman suun-
taan nähden, jotta voitaisiin seurata rakenteen taakkaa kannattavan
pinnan kulmapoikkeamia rakenteen taipuessa.
1.4 Voiman suunta (taipuma vaaka- ja pystytasosta)
— testin alussa joutokäyntikuormituksella: ± 2º,
— testin aikana kuormitettuna: 10º vaakatason yläpuolella ja 20º sen
alapuolella. Nämä vaihtelut on pidettävä mahdollisimman
pieninä.
1.5 Taipumisnopeuden on oltava hidas (vähemmän kuin 5 mm/s), jotta
taakan voidaan koko ajan katsoa olevan ”staattinen”.
2 LAITE, JOLLA MITATAAN RAKENTEEN ABSORBOIMA
ENERGIA
2.1 ”Voima vastaan taipuma” -käyrä piirretään rakenteen absorboiman
energian määrittämiseksi. Voimaa ja taipumaa ei tarvitse mitata
pisteessä, jossa taakka kohdistetaan rakenteeseen; ”voima” ja
”taipuma” mitataan kuitenkin samanaikaisesti ja lineaarisesti.
2.2 Taipuman mittausten aloittamiskohta valitaan siten, että vain raken-
teen absorboima energia tai tiettyjen traktorin osien taipuma otetaan
huomioon. Taipuman absorboimaa energiaa tai kiinnityksen liuku-
mista ei oteta huomioon.
3 TRAKTORIN KIINNITYSTAPA MAAHAN
3.1 Traktori kiinnitetään maahan kiinnitys- ja kiristyslaitteilla, joiden
kiskot on tiukasti kiinnitetty joustamattomaan alustaan. Kiskojen on
sijaittava sopivan kaukana toisistaan, jotta traktori voidaan köyttää
kiinni. Traktorin pyörien ja käytettyjen akselin kannattimien on
jokaisessa testissä oltava joustamattoman alustan päällä.
3.2 Traktori kiinnitetään kiskoihin jollakin sopivalla keinolla (levyillä,
kiiloilla, vaijereilla, taljoilla jne.) siten, ettei se pääse liikkumaan
testien aikana. Tämä vaatimus tarkastetaan taakkoja kohdistettaessa
tavallisten pituuksien mittaamiseen käytettävien laitteiden avulla.
Jos traktori liikkuu, koko testi toistetaan, ellei ”voima vastaan
taipuma” -käyrän piirtämisessä käytettyä taipumien mittausjärjes-
telmää ole yhdistetty traktoriin.
4 PURISTUSLAITE
4.1 Liitteen IV kuvassa 8 kuvatun laitteen on pystyttävä kohdistamaan
alaspäin suuntautuva voima suojarakenteeseen murrosnivelillä
taakkaa käyttävään mekanismiin yhdistetyn noin 250 mm leveän
jäykän palkin kautta. Sopivat akselin kannattimet on järjestettävä,
jotta traktorin renkaat eivät kannata puristusvoimaa.
5 MUUT MITTAUSLAITTEET
5.1 Liitteen IV kuvassa 9 kuvattu laite kimmoisen taipuman mittaami-
seksi (suurimman hetkellisen taipuman ja pysyvän taipuman ero).
5.2 Laite, jolla tarkastetaan, että suojarakenne ei ole tunkeutunut vapaa-
seen tilaan ja vapaa tila on pysynyt rakenteen suojaamassa tilassa
testin aikana (ks. liitteessä III olevan B osan 3.2.2 kohta).
C.TUNNUKSET
mt(kg) = traktorin vertailumassa liitteessä II olevan 1.4 kohdan
määritelmän mukaisesti
H (mm) = heiluripainon putouskorkeusH′(mm) = heiluripainon putouskorkeus lisätesteissä
L (mm) = traktorin vertailuakseliväliI (kg m
2) = traktorin vertailuhitausmomentti suhteessa takapyörien keskilin-
jaan, näiden pyörien massasta huolimatta
D (mm) = rakenteen taipuma iskukohdassa (dynaamiset testit) tai kuormitus-
pisteessä ja kuormituksen suuntaisesti (staattiset testit)
D′(mm) = laskettua tarvittavaa energiaa vastaava rakenteen taipuma
F (N) = staattinen kuormitusvoima1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 13
▼B
Fmax(N) = suurin kuormituksen aikana esiintyvä staattinen kuormitusvoima,
lukuun ottamatta ylikuormitusta
F′(N) = laskettua tarvittavaa energiaa vastaava voima
F - D = voima/taipuma -kaavio
Eis(J) = sivuttaistyönnön aikana absorboituva energia
Eil(J) = pituussuuntaisen työnnön aikana absorboituva energia
Fv(N) = pystysuora puristusvoima1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 14
▼B
LIITE III
TESTAUSMENETTELY
A.Dynaamiset testit
1 ISKU- JA PURISTUSTESTIT
1.1 Taakse kohdistuva isku
1.1.1 Traktori on sijoitettava suhteessa heiluripainoon siten, että paino
iskee suojarakenteeseen, kun painon iskupinta ja kannattavat ketjut
tai vaijerit ovat pystytasoon nähden kulmassa, joka vastaa mt/100 ja
on enintään 20º, jollei suojarakenteen kulma pystytasoon nähden ole
kosketuspisteessä taipuman aikana suurempi. Tässä tapauksessa
painon iskupinta säädetään lisäkannattimen avulla sellaiseksi, että se
on yhdensuuntainen suojarakenteen kanssa osumapisteessä suur-
imman taipuman hetkellä, kun kannattavat ketjut tai vaijerit ovat
edellä määritellyssä kulmassa.
Painon ripustuskorkeus on säädettävä, ja toteutettava tarvittavat
toimenpiteet, joilla estetään painoa kääntymästä kosketuspisteen
ympäri.
Osumapisteen on oltava se osa suojarakenteesta, joka todennäköisesti
osuu ensimmäisenä maahan taaksepäin suuntautuvassa kaatumison-
nettomuudessa, yleensä yläreuna. Painon painopiste sijaitsee yhden
kuudesosan suojarakenteen yläosan leveydestä traktorin keskitason
suuntaisesta suojarakenteen äärimmäistä ulkoreunaa koskettavasta
pystytasosta sisäänpäin.
Jos suojarakenne on tässä kohdassa kaareva tai ulkoneva, on
lisättävä kiiloja, joiden avulla isku voidaan kohdistaa siihen vahvis-
tamatta rakennetta.
1.1.2 Traktori on köytettävä kiinni maahan neljällä vaijerilla, yksi
kummankin akselin kummassakin päässä järjestettynä liitteen IV
kuvan 5 mukaisesti. Edessä ja takana olevien kiinnityskohtien on
sijaittava sellaisella etäisyydellä, että vaijerit muodostavat maahan
nähden alle 30º kulman. Takaosan kiinnitykset on lisäksi järjes-
tettävä siten, että kahden vaijerin yhtymispiste sijaitsee
vaakatasossa, jossa painon painopiste liikkuu.
Vaijerit on kiristettävä siten, että renkaat joutuvat liitteessä II olevan
A osan 6.2 kohdassa vahvistettujen taipumien kohteeksi.
Kun vaijerit on kiristetty, kiilapalkki on sijoitettava etupyörien eteen
tiukasti niitä vasten ja kiinnitettävä sen jälkeen maahan.
1.1.3 Jos traktori on niveltraktori, nivelkohta on lisäksi tuettava neliömital-
taan 100 mm:n puupalkilla ja köytettävä lujasti kiinni maahan.
1.1.4 Heiluripaino on vedettävä takaisin niin, että sen painopisteen
korkeus osumapisteestä saadaan jommasta kummasta seuraavista
kaavoista:
H¼2;165/C210/C08mtL2tai H ¼5;73/C210/C02I:
Paino on sitten vapautettava ja annettava sen iskeytyä suojarakentee-
seen.
1.2 Eteen kohdistuva isku
1.2.1 Traktori on sijoitettava suhteessa heiluripainoon siten, että paino
iskee suojarakenteeseen, kun painon iskupinta ja kannattavat ketjut
tai vaijerit ovat pystytasoon nähden kulmassa, joka vastaa mt/100 ja
on enintään 20º, jollei suojarakenteen kulma pystytasoon nähden ole
kosketuspisteessä taipuman aikana suurempi. Tässä tapauksessa
painon iskupinta säädetään lisäkannattimen avulla sellaiseksi, että se
on yhdensuuntainen suojarakenteen kanssa osumapisteessä suur-
imman taipuman hetkellä, kun kannattavat ketjut ovat edellä
määritellyssä kulmassa.
Heiluripainon ripustuskorkeus on säädettävä, ja toteutettava tarvit-
tavat toimenpiteet, joilla estetään painoa kääntymästä
kosketuspisteen ympäri.
Osumapisteen on oltava se osa suojarakenteesta, joka todennäköisesti
osuu ensimmäisenä maahan, jos traktori kaatuisi sivulle liikkuessaan1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 15
▼B
eteenpäin, yleensä yläreuna. Painon painopistesijaitsee yhden kuude-
sosan verran suojarakenteen yläosan leveydestä mitattuna traktorin
keskitason suuntaisesta suojarakenteen äärimmäistä ulkoreunaa
koskettavasta pystytasosta sisäänpäin.
Jos suojarakenne on tässä kohdassa kaareva tai ulkoneva, on
lisättävä kiiloja, joiden avulla isku voidaan kohdistaa siihen vahvis-
tamatta rakennetta.
1.2.2 Traktori on köytettävä kiinni maahan neljällä vaijerilla, yksi
kummankin akselin kummassakin päässä liitteen IV kuvan 6 mukai-
sesti. Edessä ja takana olevien kiinnityskohtien on sijaittava
sellaisella etäisyydellä, että vaijerit muodostavat maahan nähden
alle 30º kulman. Takaosan kiinnitykset on lisäksi järjestettävä siten,
että kahden vaijerin yhtymispiste sijaitsee vaakatasossa, jossa painon
painopiste liikkuu.
Vaijerit on kiristettävä siten, että renkaat joutuvat liitteessä II olevan
A osan 6.2 kohdassa vahvistettujen taipumien kohteeksi.
Kun vaijerit on kiristetty, kiilapalkki on sijoitettava etupyörien eteen
tiukasti niitä vasten ja kiinnitettävä sen jälkeen maahan.
1.2.3 Jos traktori on niveltraktori, nivelkohta on tuettava lisäksi neliömital-
taan 100 mm:n puupalkilla ja köytettävä lujasti kiinni maahan.
1.2.4 Heiluripaino on vedettävä takaisin niin, että sen painopisteen
korkeus osumapisteestä saadaan jommasta kummasta seuraavista
kaavoista, joka valitaan testattujen traktoreiden vertailumassan
mukaisesti:
H = 25 + 0,07 mt, kun traktoreiden vertailumassa on pienempi kuin
2 000 kiloa,
H = 125 + 0,02 mt, kun traktoreiden vertailumassa on suurempi kuin
2 000 kiloa.
Paino on sitten vapautettava ja annettava sen iskeytyä suojarakentee-
seen.
1.3 Sivulle kohdistuva isku
1.3.1 Traktori on sijoitettava suhteessa heiluripainoon siten, että paino
iskee suojarakenteeseen, kun painon iskupinta ja kannattavat ketjut
tai vaijerit ovat pystysuorassa, jollei suojarakenne muodosta koske-
tuspisteessä taipuman aikana kulmaa pystytasoon nähden. Tässä
tapauksessa painon iskupinta on säädettävä lisäkannattimen avulla
sellaiseksi, että se on yhdensuuntainen suojarakenteen kanssa osuma-
pisteessä suurimman taipuman hetkellä, kun kannattavat ketjut tai
vaijerit ovat pystysuorassa iskuhetkellä.
Painon ripustuskorkeus on säädettävä, ja toteutettava tarvittavat
toimenpiteet, joilla estetään painoa kääntymästä kosketuspisteen
ympäri.
Osumapisteen on oltava se osa suojarakenteesta, joka todennäköisesti
osuu ensimmäisenä maahan sivulle suuntautuvassa kaatumisonnetto-
muudessa, yleensä yläreuna. Jollei ole varmaa, että jokin tämän
reunan toinen osa osuisi maahan ensin, osumapisteen on oltava
tasossa, joka on suorassa kulmassa traktorin keskitasoon nähden ja
kulkee 200 mm pitkittäisen säätövaran keskikohdassa sijaitsevan
istuimen vertailupisteen editse.
1.3.2 Traktoreiden pyörät on köytettävä kiinni maahan vaijereilla, jotka
kulkevat etu- ja taka-akseleiden vastaavien päiden yli, siltä sivulta,
johon isku aiotaan kohdistaa. Vaijerit on kiristettävä niin, että sillä
sivulla, johon isku aiotaan kohdistaa, sijaitsevissa renkaissa on liit-
teessä II olevan A osan 6.2 kohdassa vahvistetut taipuma-arvot.
Kun vaijerit on kiristetty, kiilapalkin on oltava sijoitettuna maahan,
työnnetään tiukasti renkaita vasten vastakkaiselta sivulta kuin mihin
isku aiotaan kohdistaa, ja kiinnitetään sen jälkeen maahan.
Tuki on sen jälkeen sijoitettava iskua vastapäätä sijaitsevan pyörän
vannetta vasten, työnnetään tiiviisti pyörän vannetta vasten liitteen
IV kuvan 7 mukaisesti ja kiinnitettävä alustaansa.
Tuen pituus on valittava niin, että kun se on asennossaan vannetta
vasten, se muodostaa 30 ± 3º:n kulman vaakatasoon nähden. Sen
pituuden on lisäksi, jos mahdollista, oltava 20—25 kertaa sen
paksuus ja sen leveyden on oltava kahdesta kolmeen kertaa sen1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 16
▼B
paksuus. Tukien on oltava kummastakin päästään muotoiltuja kuten
liitteessä IV olevassa kuvassa 7 yksityiskohtaisesti kuvataan.
1.3.3 Jos traktori on niveltraktori, nivelkohta on lisäksi tuettava neliömital-
taan 100 mm:n puupalkilla ja sitä tuettava takapyörää vasten sivulta
1.3.2 kohdassa esitetyn kaltaisella laitteella. Nivelkohta on kiinni-
tettävä sen jälkeen tiukasti maahan.
1.3.4 Heiluripaino on vedettävä takaisin niin, että sen painopisteen
korkeus osumapisteestä saadaan jommasta kummasta seuraavista
kaavoista, joka valitaan testattujen traktoreiden vertailumassan
mukaisesti:
H = 25 + 0,20 mt, kun traktoreiden vertailumassa on pienempi kuin
2 000 kiloa,
H = 125 + 0,15 mt, kun traktoreiden vertailumassa on enemmän kuin
2 000 kiloa.
Paino on sitten vapautettava ja annettava sen iskeytyä suojarakentee-
seen.
1.4 Takaosan puristus
Palkki on asetettava takaosan ylimmän rakenneosan (ylimpien raken-
neosien) päälle ja puristusvoimien resultanttivoiman on sijaittava
traktorin keskitasolla.
On käytettävä voimaa Fv=2 0mt.
Kun suojarakenteen katon takaosa ei kannata täyttä puristusvoimaa,
voiman on annettava vaikuttaa, kunnes katto taipuu suojarakenteen
yläosan ja sen traktorin takaosan osan, joka pystyy traktorin
kaatuessa kannattamaan traktorin massan, yhdistävän tason suuntai-
seksi.
Voima on sitten poistettava ja traktori tai puristusvoima asetettava
uudelleen siten, että palkki on sen suojarakenteen kohdan yläpuo-
lella, joka silloin kannattaisi traktoria sen kaatuessa kokonaan.
Tämän jälkeen käytetään voimaa Fv.
Sitä kohdistetaan vähintään viiden sekunnin ajan visuaalisesti todet-
tavissa olevan taipuman lakkaamisen jälkeen.
1.5 Etuosan puristus
Palkki on asetettava etuosan ylimmän rakenneosan (ylimpien raken-
neosien) päälle ja puristusvoimien resultanttivoiman on sijaittava
traktorin keskitasolla.
On käytettävä voimaa Fv=2 0mt.
Kun suojarakenteen katon etuosa ei kannata täyttä puristusvoimaa,
voima on pantava vaikuttamaan, kunnes katto taipuu suojarakenteen
yläosan ja sen traktorin etuosan osan, joka pystyy traktorin kaatuessa
kannattamaan traktorin massan, yhdistävän tason suuntaiseksi.
Voima on sen jälkeen poistettava ja traktori tai puristusvoima asete-
taan uudelleen siten, että palkki on sen suojarakenteen kohdan
yläpuolella, joka silloin kannattaisi traktoria sen kaatuessa kokonaan.
Tämän jälkeen käytetään voimaa Fv.
Sitä kohdistetaan vähintään viiden sekunnin ajan visuaalisesti todet-
tavissa olevan taipuman lakkaamisen jälkeen.
1.6 Lisätestit
1.6.1 Jos iskutestin aikana syntyy halkeamia tai repeämiä, joita ei voida
pitää merkityksettöminä, suoritetaan toinen samanlainen testi, mutta
käyttämällä putouskorkeutta:
H0¼H
10/C212þ4a
1þ2a
välittömästi repeämien tai halkeamien syntymisen aiheuttaneen isku-
testin jälkeen, kun ”a” on pysyvän taipuman suhde kimmoiseen
taipumaan (a = Dp/De) mitattuna osumapisteessä.
Toisesta iskusta johtuva pysyvä lisätaipuma saa olla enintään 30 %
ensimmäisestä iskusta aiheutuneesta pysyvästä taipumasta.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 17
▼M1
▼M1
Jotta pystyttäisiin suorittamaan lisätesti, on tarpeen mitata
kimmoinen taipuma kaikkien iskutestien aikana.
1.6.2 Jos puristustestin aikana syntyy merkittäviä repeämiä tai halkeamia,
suoritetaan välittömästi repeämät tai halkeamat aiheuttaneen puris-
tustestin jälkeen toinen samanlainen puristustesti, mutta käyttämällä
1,2 Fv vastaavaa voimaa.
2 VAPAA TILA
2.1 Vapaa tila esitetään liitteen IV kuvissa 1, 2 a, 2 b, 2 c, 2 d ja 2 e.
Tila määritellään ”pystysuoran vertailutason” perusteella, joka on
yleensä pituussuunnassa traktoriin nähden ja kulkee istuimen vertai-
lupisteen ja ohjauspyörän keskikohdan kautta. Vertailutason on
pystyttävä liikkumaan vaakasuoraan istuimen ja ohjauspyörän kanssa
iskujen aikana, mutta pysymään kohtisuorassa traktorin tai suojara-
kenteen lattiaan nähden, jos se on kiinnitetty joustavasti.
2.2 Tilaa rajoittavat seuraavat tasot, kun traktori on vaakasuoralla
pinnalla, ja, säädettävä ohjauspyörä on asennossa missä sitä tavalli-
sesti istuimella istuen ajettaessa käytetään:
2.2.1 vaakataso A1B1B2A2, joka sijaitsee 900 mm istuimen vertailupisteen
yläpuolella.
2.2.2 Kalteva taso H1H2G2G1, joka on kohtisuorassa pystysuoraan vertailu-
tasoon nähden ja jolla on 900 mm suoraan istuimen vertailupisteenyläpuolella sijaitseva piste ja istuimen selkänojan takimmaisin piste.
2.2.3 Sylinterimäinen pinta A
1A2H2H1, joka on kohtisuorassa vertailuta-
soon nähden, jonka säde on 120 mm ja joka sivuaa edellä 2.2.1 ja
2.2.2 kohdassa määriteltyjä tasoja.
2.2.4 Sylinterimäinen pinta B1C1C2B2, joka on kohtisuorassa vertailutasoon
nähden, jonka säde on 900 mm ja joka ulottuu 400 mm eteenpäin
edellä 2.2.1 kohdassa määritellystä tasosta, jota se sivuaa seuraten
150 mm istuimen vertailupisteestä eteenpäin sijaitsevaa vaakalinjaa.
2.2.5 Kalteva taso C1D1D2C2, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden
ja joka ylittää edellä 2.2.4 kohdassa määritellyn pinnan ja kulkee
40 mm ohjauspyörän ulkoreunasta sijaitsevan pisteen kautta.
2.2.6 Pystytaso D1K1E1E2K2D2, joka on kohtisuorassa vertailutasoon
nähden ja kulkee 40 mm ohjauspyörän ulkoreunan editse.
2.2.7 Istuimen vertailupisteen kautta kulkeva vaakataso E1F1P1N1N2P2F2E2.
2.2.8 Kaareva pinta G1L1M1N1N2M2L2G2, joka on kohtisuorassa vertailuta-
soon nähden ja yhteydessä istuimen selkänojan takaosaan.
2.2.9 Kaksi pystytasoa K1I1F1E1ja K2I2F2E2, jotka ovat yhdensuuntaisia
vertailutason kanssa ja sijaitsevat 250 mm:n päässä siitä tämän tason
kummallakin puolella ja rajoittuvat yläosaan 300 mm istuimen
vertailupisteen kautta kulkevan vaakatason yläpuolella.
2.2.10 Kaksi kaltevaa ja yhdensuuntaista tasoa A1B1C1D1K1I1L1G1H1ja
A2B2C2D2K2I2L2G2H2, jotka alkavat edellä 2.2.9 kohdassa määritel-
tyjen tasojen yläreunasta ja yhtyvät edellä 2.2.1 kohdassa
määriteltyyn vaakatasoon vähintään 100 mm:n päässä vertailutasosta
sillä puolella, johon isku kohdistuu.
2.2.11 Kaksi pystytasoa Q1P1N1M1ja Q2P2N2M2, jotka ovat yhdensuuntaisia
vertailutason kanssa ja sijaitsevat 200 mm:n päässä siitä tämän tason
kummallakin puolella ja rajoittuvat yläosaan 300 mm istuimen
vertailupisteen kautta kulkevan vaakatason yläpuolella.
2.2.12 Kaksi pystytason osaa I1Q1P1F1ja I2Q2P2F2, jotka ovat kohtisuorassa
vertailutasoon nähden ja kulkevat 350 mm istuimen vertailupisteen
editse.
2.2.13 Kaksi vaakatason osaa I1Q1M1L1ja I2Q2M2L2, jotka kulkevat 300 mm
istuimen vertailupisteen yläpuolella.
2.3 Istuimen sijainti ja istuimen vertailupiste
2.3.1 Istuimen vertailupiste
2.3.1.1 Vertailupiste on osoitettava käyttäen liitteen IV kuvissa 3 ja 3 b
esitettyä laitetta. Laite muodostuu istuinkaukalon levystä ja1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 18
▼B
▼B
selkänojan levyistä. Alempi selkänojan levy liitetään lonkkien A ja
lantion B kohdalta, ja liitoksen B on korkeutta voidaan säädellä.
2.3.1.2 Vertailupiste määritellään istuimen pituussuuntaisella keskiviivalla
sijaitsevaksi pisteeksi, jossa alemman selkänojan tangentiaalitaso ja
vaakataso leikkaavat. Tämä vaakataso leikkaa istuinkaukalon
alemman pinnan 150 mm edellä mainitun tangentin edessä.
2.3.1.3 Laite asetetaan istuimelle. Sitä kuormitetaan sitten 550 N:n voimalla
pisteessä, joka sijaitsee 50 mm liitoksen A edessä, ja kahta
selkänojan levyn osaa painetaan kevyesti tangentin suuntaisesti
selkänojaa vasten.
2.3.1.4 Jos ei ole mahdollista määrittää selkänojan kunkin alueen tarkkaa
tangenttia (lantioalueen ylä- ja alapuolella), on meneteltävä seuraa-
vasti:
2.3.1.4.1 kun alemman alueen tarkka tangentti ei ole mahdollinen, selkänojan
levyn alempaa osaa painetaan selkänojaa vasten pystysuoraan,
2.3.1.4.2 kun ylemmän alueen tarkka tangentti ei ole mahdollinen: liitos B
kiinnitetään 230 mm:n korkeudelle istuinkaukalon alemman pinnan
yläpuolelle, jos selkänojan levyn alempi osa on pystysuora. Kahta
selkänojan levyn osaa painetaan sitten kevyesti selkänojaa vasten.
2.3.2 Istuimen asento ja säätö istuimen vertailupisteen määrittämiseksi
2.3.2.1 Kun istuimen asento on säädettävissä, istuin on asetettava ylimpään
taka-asentoonsa.
2.3.2.2 Kun selkänojan ja istuinkaukalon kaltevuus on säädettävissä, nämä
on asetettava siten, että vertailupiste on ylimmässä taka-asennossaan.
2.3.2.3 Kun istuimessa on jousitus, se on lukittava säätövaran keskikohtaan,
ellei se ole istuimen valmistajan selvästi antamien ohjeiden vastaista.
3 SUORITETTAVAT MITTAUKSET3.1 Murtumat ja halkeamat
Kunkin testin jälkeen tutkitaan kaikki traktorin rakenneosat, liitokset
ja kiinnitysjärjestelmät visuaalisesti murtumien tai halkeamien
löytämiseksi, mutta pieniä halkeamia merkityksettömissä osissa ei
oteta huomioon.
Heiluripainon reunojen aiheuttamia repeämiä ei oteta huomioon.
3.2 Vapaa tila
3.2.1 Kunkin testin aikana on suoritettava tutkimus, jotta nähdään, onko
jokin suojarakenteen osa työntynyt tässä liitteessä olevassa 2
kohdassa määriteltyyn kuljettajan istuimen ympärillä olevaan vapaa-
seen tilaan.
3.2.2 Lisäksi on suoritettava tutkimus, jonka avulla määritetään, onko
jokin vapaan tilan osa suojarakenteen suojaaman alueen ulkopuo-
lella. Tätä tarkoitusta varten sen katsotaan olevan kaatumisen
varalta asennetun suojarakenteen suojaaman alueen ulkopuolella, jos
jokin sen osa olisi joutunut kosketuksiin maanpinnan kanssa, jos
traktori olisi kaatunut siihen suuntaan, josta isku tuli. Tätä tarkoitusta
varten etu- ja takarenkaiden ja raidevälin säätöjen katsotaan olevan
pienimmät valmistajan ilmoittamat.
3.3 Kimmoinen taipuma (sivulta tulevassa iskussa)
Kimmoinen taipuma mitataan 900 mm istuimen vertailupisteen
yläpuolelta osumapisteen kautta kulkevassa pystytasossa. Tässä
mittauksessa käytetään liitteen IV kuvassa 9 esitettyä laitetta.
3.4 Pysyvä taipuma
Suojarakenteen pysyvä taipuma kirjataan viimeisen puristustestin
jälkeen. Tätä tarkoitusta varten on kirjattava ennen testin alkua
suojarakenteen tärkeimpien rakenneosien sijainti suhteessa istuimen
vertailupisteeseen.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 19
▼B
B.Staattiset testit
1 TYÖNTÖ- JA PURISTUSTESTIT
1.1 Takaosaan kohdistuva työntö
1.1.1 Taakka kohdistetaan vaakasuorassa, pystytasossa yhdensuuntaisesti
traktorin keskiviivan kanssa.
Taakan kohdistuspiste on se osa suojarakenteesta, joka todennäköi-
sesti osuisi maahan ensimmäisenä taaksepäin suuntautuvassa
kaatumisonnettomuudessa, yleensä yläreuna. Se pystytaso, johon
taakka kohdistetaan, sijaitsee yhden kolmasosan verran suojaraken-
teen yläosan leveydestä keskiviivasta mitattuna.
Jos rakenne on kaareva tai ulkoneva tässä kohdassa, on lisättävä
kiiloja, joiden avulla isku voidaan kohdistaa siihen vahvistamatta
rakennetta.
1.1.2 Liitteessä II olevassa 1.3.1 kohdassa määritelty asennelma köytetään
kiinni maahan kuten liitteessä II olevan B osan 3 kohdassa esitetään.
1.1.3 Suojarakenteen testin aikana absorboiman energian on oltava
vähintään
Eil¼2;165/C210/C07mtL2tai E il¼0;574/C2I:
1.2 Etuosaan kohdistuva työntö
1.2.1 Taakka kohdistetaan vaakasuorassa traktorin keskitason suuntaisessa
pystytasossa.
Taakan kohdistuspiste on se osa suojarakenteesta, joka todennäköi-
sesti osuisi maahan ensimmäisenä, jos traktori kaatuisi sivulle
liikkuessaan eteenpäin, eli yleensä yläreuna. Taakan kohdistuspiste
sijaitsee yhden kuudesosan verran suojarakenteen yläosan leveydestä
mitattuna traktorin keskitason suuntaisesta suojarakenteen
äärimmäistä ulkoreunaa koskettavasta pystytasosta sisäänpäin.
Jos rakenne on kaareva tai ulkoneva tässä kohdassa, on lisättävä
kiiloja, joiden avulla isku voidaan kohdistaa siihen vahvistamatta
rakennetta.
1.2.2 Liitteessä II olevassa 1.3.1 kohdassa määritelty asennelma kiinni-
tetään maahan, kuten liitteessä II olevan B osan 3 kohdassa
esitetään.
1.2.3 Suojarakenteen testin aikana absorboiman energian on oltava
vähintään
Eil¼500þ0;5m t
1.3 Sivulta tuleva työntö
1.3.1 Taakka kohdistetaan vaakasuorassa traktorin keskitasoon nähden
kohtisuorassa pystytasossa, joka kulkee 200 mm pitkittäisen
säätövaran keskikohdassa sijaitsevan istuimen vertailupisteen editse.
Taakan kohdistuspiste on se osa suojarakenteesta, joka todennäköi-
sesti osuisi maahan ensimmäisenä sivulle suuntautuvassa
kaatumisonnettomuudessa, yleensä yläreuna.
1.3.2 Liitteessä II olevassa 1.3.1 kohdassa määritelty asennelma köytetään
kiinni maahan kuten liitteessä II olevan B osan 3 kohdassa esitetään.
1.3.3 Suojarakenteen testin aikana absorboiman energian on oltava
vähintään
Eis¼1;75 m t
1.4 Puristus takaa
Kaikki määräykset ovat samat kuin liitteessä III olevan A osan 1.4
kohdassa esitetyt.
1.5 Puristus edestä
Kaikki määräykset ovat samat kuin liitteessä III olevan A osan 1.5
kohdassa esitetyt.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 20
▼B
1.6 Ylikuormitustesti
1.6.1 Ylikuormitustesti on suoritettava, jos voima vähenee enemmän kuin
3 %:a saavutetun taipuman viimeisten 5 %:n aikana, kun rakenne
absorboi tarvittavan energian (ks. liitteen IV kuva 10 b).
1.6.2 Ylikuormitustestiin kuuluu vaakakuormituksen asteittainen
lisääminen 5 %:n lisäyksin alkuperäisestä energiantarpeesta enintään
20 %:iin lisättyä energiaa (ks. liitteen IV kuva 10 c).
1.6.2.1 Ylikuormitustesti on tyydyttävä, jos voima vähenee vähemmän kuin
3 % kutakin 5 %:n lisäystä kohti kunkin tarvittavan energian 5, 10
tai 15 %:n lisäyksen jälkeen ja pysyy suurempana kuin 0,8 Fmax.
1.6.2.2 Ylikuormitustesti on tyydyttävä, jos voima on yli 0,8 Fmaxsen jälkeen
kun rakenne on absorboinut 20 % lisätystä energiasta.
1.6.2.3 Ylikuormitustestin aikana sallitaan lisähalkeamat tai -repeämät tai
työntyminen vapaaseen tilaan tai vapaan tilan suojatta jättäminen
kimmoisen muodonmuutoksen takia. Rakenne ei saa kuitenkaan
taakan poistamisen jälkeen työntyä vapaaseen tilaan, jonka on oltava
täysin suojattu.
1.7 Puristustesti
Jos puristustestin aikana syntyy halkeamia tai repeämiä, joita ei
voida pitää merkityksettöminä, suoritetaan välittömästi halkeamat
tai repeämät aiheuttaneen puristustestin jälkeen toinen samanlainen
puristustesti käyttäen 1,2 Fvvoimaa.
2 VAPAA TILA
Vapaa tila on sama kuin edellä liitteessä III olevan A osan 2
kohdassa esitetty korvaamalla ainoastaan 2.2.10 kohdan viimeisellä
rivillä sana ”isku” sanalla ”taakka”.
3 SUORITETTAVAT MITTAUKSET3.1 Murtumat ja halkeamat
Kunkin testin jälkeen tutkitaan kaikki rakenneosat, liitokset ja kiinni-
tysjärjestelmät visuaalisesti murtumien tai halkeamien löytämiseksi,
mutta pieniä halkeamia merkityksettömissä osissa ei oteta huomioon.
3.2 Vapaa tila
3.2.1 Kunkin testin aikana on suoritettava tutkimus, jotta nähdään, onko
jokin suojarakenteen osa työntynyt edellä 2 kohdassa määriteltyyn
vapaaseen tilaan.
3.2.2 Lisäksi on suoritettava tutkimus, jonka avulla määritetään, onko
jokin vapaan tilan osa suojarakenteen suojaaman alueen ulkopuo-
lella. Tätä tarkoitusta varten sen katsotaan olevan kaatumisen
varalta asennetun suojarakenteen suojaaman alueen ulkopuolella, jos
jokin sen osa olisi joutunut kosketuksiin maanpinnan kanssa, jos
traktori olisi kaatunut siihen suuntaan, josta isku tuli. Tätä tarkoitusta
varten etu- ja takarenkaiden ja raidevälin säätöjen katsotaan olevan
pienimmät valmistajan ilmoittamat.
3.3 Kimmoinen taipuma (sivuttaisiskun alaisena)
Kimmoinen taipuma mitataan 900 mm vertailupisteen yläpuolella,
pystysuunnassa taakan kohdistamiskohtaan. Tässä mittauksessa
voidaan käyttää mitä tahansa liitteen IV kuvassa 9 esitetyn laitteen
kaltaista laitetta.
3.4 Pysyvä taipuma
Suojarakenteen pysyvä taipuma kirjataan testien jälkeen. Tätä tarkoi-
tusta varten on kirjattava ennen testin alkua suojarakenteen
tärkeimpien rakenneosien sijainti suhteessa istuimen vertailupistee-
seen.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 21
▼B
LIITE IV
KUVAT
Kuva 1
Vapaa tila — 3/4 takaperspektiivikuva1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 22
▼B
Kuva 2 a
Vapaa tila — poikkileikkaus vertailutasosta1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 23
▼B
Kuva 2 b
Vapaa tila — sivukuva
Kuva 2 c
Vapaa tila — takakuva
VAPAA TILA
Kuva 2 d
Vapaa tila — kuva päältä
Kuva 2 e
Vapaan tilan alempi osa — 3/4 takakuva1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 24
▼B
Kuva 3 a
Istuimen vertailupisteen määrittämisessä tarvittava laite1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 25
▼B
Kuva 3 b
Istuimen vertailupisteen määritysmenetelmä1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 26
▼B
Kuva 4
Heiluripaino ja sen ripustusketjut tai -vaijerit1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 27
▼B
Kuva 5
Taakse suuntautuva isku
Huomautus:
Suojarakenteen esitetty rakenne on tarkoitettu ainoastaan asian selventämistä ja ohjemittojen antamista
varten. Siinä ei esitetä suunnittelua koskevia vaatimuksia.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 28
▼B
Kuva 6
Eteen suuntautuva isku
Huomautus:
Suojarakenteen esitetty rakenne on tarkoitettu ainoastaan asian selventämistä ja ohjemittojen antamista
varten. Siinä ei esitetä suunnittelua koskevia vaatimuksia.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 29
Kuva 7
Sivulta tuleva isku
Huomautus:
Suojarakenteen esitetty rakenne on tarkoitettu ainoastaan asian selventämistä ja ohjemittojen antamista
varten. Siinä ei esitetä suunnittelua koskevia vaatimuksia.▼B1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 30
▼B
Kuva 8
Puristustesti
Huomautus:
Kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen esitetty rakenne on tarkoitettu ainoastaan asian selventä-
mistä ja ohjemittojen antamista varten. Siinä ei esitetä suunnittelua koskevia vaatimuksia.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 31
▼B
Kuva 9
Esimerkki kimmoisen taipuman mittaamisessa tarvittavasta laitteesta1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 32
▼B
Kuva 10 a
Voima/taipuma -käyrä
Ylikuormitustestiä ei tarvita1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 33
▼B
Kuva 10 b
Voima/taipuma -käyrä
Ylikuormitustesti tarvitaan1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 34
▼B
Kuva 10 c
Voima/taipuma -käyrä
Ylikuormitustestiä jatketaan1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 35
▼B
LIITE V
MALLI
SUOJARAKENTEEN (TAKAOSAAN ASENNETTU TURVAKAARI, -KEHYS TAI -
OHJAAMO) LUJUUDEN SEKÄ SEN TRAKTORIIN KIINNITYKSEN LUJUUDEN OSALTA
TEHDYN OSAN ETYTYYPPIHYVÄKSYNTÄTESTIN SELOSTE
1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 36
▼B
1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 37
▼B
►(1)M11986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 38
▼B
LIITE VI
MERKIT
Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkin muodostavat:
— suorakulmio, jonka sisällä on pieni ”e”-kirjain ja sen jäljessä osan tyyppi-
hyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnuskirjain, -kirjaimet tai -numero:
1 Saksa,
2 Ranska,3 Italia,
4 Alankomaat,
6 Belgia,9 Espanja
11 Yhdistynyt kuningaskunta,
13 Luxemburg,18 Tanska,
IRL Irlanti,
EL Kreikka,
P Portugali.
— suorakulmion läheisyyteen sijoitettava ETY-tyyppihyväksyntänumero, joka
vastaa suojarakennetyypin ja sen traktoriin kiinnityksen lujuuden osalta
annetun osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen numeroa,
— kirjaimet V tai SV, riippuen siitä suoritettiinko dynaaminen (V) vai staat-
tinen (SV) testi, sekä numero 1, joka osoittaa, että kyseessä on tässä
direktiivissä tarkoitettu suojarakenne.
Esimerkki osan ETY-tyyppihyväksyntämerkistä
Selitys:
Edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettu suojarakenne on
takaosaan asennetun turvakaaren, -kehyksen tai -ohjaamon rakenne, jolle on
suoritettu dynaaminen testi, joka on tarkoitettu kapearaiteiseen traktoriin (V1)
ja jolle annettiin osan ETY-tyyppihyväksyntä Ranskassa (e 2) numerolla 431.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 39
▼B
LIITE VII
OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUSLOMAKKEEN MALLI
1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 40
▼B
LIITE VIII
EDELLYTYKSET ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄLLE
1 Traktorin valmistajan tai tämän edustajan on tehtävä hakemus trak-
torin ETY-tyyppihyväksyntää varten suojarakenteen lujuuden ja sen
traktoriin kiinnityksen lujuuden osalta.
2 Hyväksyttävää traktorityyppiä edustava traktori, johon asianmukai-
sesti hyväksytty suojarakenne ja sen kiinnitysosat on asennettu,
luovutetaan tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavalle
tarkastuslaitokselle.
3 Tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavan tarkastuslaitoksen
on tarkastettava, onko hyväksytty suojarakennetyyppi tarkoitettu
asennettavaksi siihen traktorityyppiin, jota varten tyyppihyväksyntää
haetaan. Sen on erityisesti varmistettava, että suojarakenteen kiin-
nitys vastaa sitä, joka testattiin osan ETY-tyyppihyväksynnän
antamisen yhteydessä.
4 ETY-tyyppihyväksynnän haltija voi pyytää sen laajentamista koske-
maan muitakin suojarakennetyyppejä.
5 Toimivaltaiset viranomaiset antavat tällaisen laajennuksen seuraavin
edellytyksin:
5.1 uuden suojarakennetyypin ja sen kiinnityksen traktoriin on täytynyt
saada osan ETY-tyyppihyväksyntä;
5.2 uusi suojarakennetyyppi on suunniteltu asennettavaksi traktorityyp-
piin, jota varten ETY-tyyppihyväksynnän laajennusta haetaan;
5.3 suojarakenteen kiinnitys traktoriin vastaa sitä, joka on testattu osan
ETY-tyyppihyväksynnän antamisen yhteydessä.
6 Liitteessä IX olevan mallin mukainen todistus liitetään ETY-tyyppi-
hyväksyntätodistukseen kunkin annetun tai evätyn
tyyppihyväksynnän tai tyyppihyväksynnän laajentamisen osalta.
7 Jos traktorityypin ETY-tyyppihyväksyntähakemus esitetään samanai-
kaisesti siihen asennettavaksi tarkoitetun suojarakennetyypin osan
ETY-tyyppihyväksyntähakemuksen kanssa, 2 ja 3 kohdassa
määrättyjä tarkastuksia ei tehdä.1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 41
▼B
LIITE IX
MALLI
1986L0298 — FI — 04.01.1990 — 001.001 — 42