01980L0181 — FI — 13.06.2020 — 005.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B NEUVOSTON DIREKTIIVI, annettu 20 päivänä joulukuuta 1979, mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja direktiivin 71/354/ETY kumoamisesta (80/181/ETY) (EUVL L 039 15.2.1980, s. 40)

Muutettu:





Oikaistu:









▼B

NEUVOSTON DIREKTIIVI,

annettu 20 päivänä joulukuuta 1979,

mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja direktiivin 71/354/ETY kumoamisesta

(80/181/ETY)







1 artikla

Viralliset mittayksiköt, joita tässä direktiivissä käytetään määrien ilmaisuun, ovat:

a) yksiköt, jotka luetellaan liitteessä olevassa I luvussa;

▼M4

b) liitteessä olevassa II luvussa luetteloidut vain niissä jäsenvaltioissa, joissa ne oli sallittu 21 päivänä huhtikuuta 1973;

▼M2

c) liitteessä olevassa III luvussa luetteloidut vain niissä jäsenvaltioissa, joissa ne oli sallittu 21 päivänä huhtikuuta 1973, ja näiden valtioiden päättämään päivämäärään saakka. Tämä päivämäärä ei saa olla 31 päivä joulukuuta 1994 jälkeen;

d) liitteessä olevassa IV luvussa luetteloidut vain niissä jäsenvaltioissa, joissa ne oli sallittu 21 päivänä huhtikuuta 1973, ja näiden valtioiden päättämään päivämäärään saakka. Tämä päivämäärä ei saa olla 31 päivä joulukuuta 1999 jälkeen.

▼B

2 artikla

▼M4

a) Edellä olevaan 1 artiklaan perustuvat velvoitteet koskevat käytettäviä mittauslaitteita, tehtäviä mittauksia ja mittayksiköissä ilmaistavia määrän osoituksia.

▼B

b) Tämä direktiivi ei vaikuta ilma-, meri- ja rautatieliikenteessä sellaisten yksikköjen käyttämiseen, jotka on sovittu yhteisöä tai jäsenvaltioita sitovissa kansainvälisissä yleissopimuksissa tai sopimuksissa, ellei niitä ole tehty velvoittaviksi direktiivillä.

3 artikla

1. Tässä direktiivissä ”lisäosoituksella”tarkoitetaan yhtä tai useampaa määrän osoitusta ilmaistuina mittayksiköissä, jotka eivät sisälly liitteen I luvussa seuraaviin määrän osoituksiin tuon luvun yksiköissä ilmaistuina.

▼M4

2. Lisäosoitusten käyttö sallitaan.

▼B

3. Kuitenkin jäsenvaltiot voivat vaatia, että mittauslaitteissa määrä osoitetaan yhdellä virallisella mittayksiköllä.

4. Osoituksen ollessa ilmaistuna luetteloiduissa mittayksiköissä, on I lukua noudatettava ensisijaisesti. Erityisesti osoitukset, jotka on ilmaistu mittayksiköissä, joita ei ole luetteloitu I luvussa, on ilmaistava numeroilla, jotka eivät ole suurempia kuin vastaavan I luvussa luetteloiduissa yksiköissä olevan osoituksen numerot.

▼M2 —————

▼B

4 artikla

Niiden mittayksikköjen käyttö, jotka eivät ole tai eivät ole enää virallisia, sallitaan:

— tuotteissa ja laitteissa, jotka on jo saatettu markkinoille tai otettu käyttöön tämän direktiivin antamispäivänä;

— edellä olevien tuotteiden ja laitteiden komponenttien tai osien täydentämiseen tai korvaamiseen tarvittavien tuotteiden ja laitteiden komponenteissa ja osissa.

Kuitenkin mittauslaitteiden näyttölaitteissa voidaan vaatia virallisia mittayksikköjä käytettäväksi.

5 artikla

Kansainvälistä standardia ISO 2955 ►M2 15 päivältä toukokuuta 1983 ◄ ”Tietojenkäsittely - SI-yksikköjen ja muiden yksikköjen esittäminen rajoitettujen merkistöjen järjestelmissä käytettäväksi” sovelletaan sen 1 kohdan kattamalla alueella.

6 artikla

Kumotaan direktiivi 71/354/ETY 1 päivänä lokakuuta 1981.

▼M2 —————

▼M3

6 a artikla

Tämän direktiivin täytäntöönpanoa ja erityisesti lisämerkintöjä koskevia kysymyksiä tutkitaan edelleen, ja tarvittaessa toteutetaan tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä neuvoston direktiivin 71/316/ETY ( 1 ) 18 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

▼M4

6 b artikla

Komissio valvoo tähän direktiiviin liittyvää markkinoiden kehittymistä ja direktiivin täytäntöönpanoa sisämarkkinoiden ja kansainvälisen kaupan moitteettoman toiminnan kannalta ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen sekä tarvittavat ehdotukset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2019.

▼B

7 artikla

a) Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava ennen 1 päivänä heinäkuuta 1981 tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle. Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä lokakuuta 1981 alkaen.

b) Sen jälkeen kun tämä direktiivi on annettu tiedoksi, jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että luonnokset tässä direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevista laeista, asetuksista ja hallinnollisista määräyksistä, jotka jäsenvaltiot aikovat antaa, toimitetaan komissiolle riittävän ajoissa, jotta se voi esittää huomautuksensa.

8 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.









LIITE

I LUKU

VIRALLISET MITTAYKSIKÖT, JOITA TARKOITETAAN 1 ARTIKLAN a ALAKOHDASSA

1. SI-YKSIKÖT JA NIIDEN KYMMENEN KERRANNAISET JA JAANNAISET

▼M5

1.1. SI-perusyksiköt







Suure Yksikkö Nimi Tunnus Aika sekunti s Pituus metri m Massa kilogramma kg Sähkövirta ampeeri A Termodynaaminen lämpötila kelvin K Ainemäärä mooli mol Valovoima kandela cd

SI-perusyksikköjen määritelmät ovat seuraavat:

Ajan yksikkö

Sekunti, jonka tunnus on s, on ajan SI-yksikkö. Määritelmän perustana on cesium 133 -atomin häiritsemättömän perustilan ylihienorakennesiirtymän taajuuden Δ ν Cs kiinteä lukuarvo 9 192 631 770 , kun yksikkönä on Hz eli s –1 .

Pituuden yksikkö

Metri, jonka tunnus on m, on pituuden SI-yksikkö. Määritelmän perustana on tyhjiössä etenevän valon nopeuden c kiinteä lukuarvo 299 792 458 , kun yksikkönä on m/s ja kun sekunnin määritelmän perustana on Δ ν Cs .

Massan yksikkö

Kilogramma, jonka tunnus on kg, on massan SI-yksikkö. Määritelmän perustana on Planckin vakion h kiinteä lukuarvo 6,626 070 15 × 10 –34 , kun yksikkönä on J s eli kg m 2 s –1 ja kun metrin ja sekunnin määritelmien perustana ovat c ja Δ ν Cs .

Sähkövirran yksikkö

Ampeeri, jonka tunnus on A, on sähkövirran SI-yksikkö. Määritelmän perustana on alkeisvarauksen e kiinteä lukuarvo 1,602 176 634 × 10 –19 , kun yksikkönä on C eli A s ja kun sekunnin määritelmän perustana on Δ ν Cs .

Termodynaamisen lämpötilan yksikkö

Kelvin, jonka tunnus on K, on termodynaamisen lämpötilan SI-yksikkö. Määritelmän perustana on Boltzmannin vakion k kiinteä lukuarvo 1,380 649 × 10 –23 , kun yksikkönä on J K –1 eli kg m 2 s –2 K –1 ja kun kilogramman, metrin ja sekunnin määritelmien perustana ovat h , c ja Δ ν Cs .

Ainemäärän yksikkö

Mooli, jonka tunnus on mol, on ainemäärän SI-yksikkö. Yksi mooli sisältää täsmälleen 6,022 140 76 × 10 23 perusosasta. Tämä luku on Avogadron vakion N A kiinteä lukuarvo, jonka yksikkönä on mol –1 , ja sitä kutsutaan nimityksellä Avogadron luku.

Systeemin ainemäärä, jonka tunnus on n , esittää systeemin määriteltyjen perusosasten lukumäärää. Perusosanen voi olla atomi, molekyyli, ioni, elektroni, muu hiukkanen tai hiukkasten määritelty ryhmä.

Valovoiman yksikkö

Kandela, jonka tunnus on cd, on valovoiman SI-yksikkö tiettyyn suuntaan. Määritelmän perustana on taajuudeltaan 540 × 10 12 Hz olevan yksivärisen säteilyn valotehokkuuden K cd kiinteä lukuarvo 683, kun yksikkönä on lm W –1 eli cd sr W –1 eli cd sr kg –1 m –2 s 3 ja kun kilogramman, metrin ja sekunnin määritelmien perustana ovat h , c ja Δ ν Cs .

1.1.1. Celsiuslämpötilojen ilmaisemiseen käytettävän lämpötilan SI-johdannaisyksikön erityinen nimitys ja tunnus







Suure Yksikkö Nimi Tunnus Celsiuslämpötila celsiusaste °C

Celsiuslämpötila t määritellään kahden termodynaamisen lämpötilan T ja T0 erotuksena t = T – T0 , jossa T0 = 273,15 K. Lämpötilaväli tai -ero voidaan ilmaista joko kelvineinä tai celsiusasteina. Yksiköt celsiusaste ja kelvin ovat yhtä suuret.

▼M4

1.2. SI-johdannaisyksiköt

▼M4 —————

▼M4

1.2.2. SI-johdannaisyksikköjä koskeva yleissääntö

SI-perusyksiköistä johdetut yksiköt ilmaistaan algebrallisesti SI-perusyksikköjen potenssien tulona käyttäen numerokerrointa, joka on yhtä suuri kuin 1.

1.2.3. SI-johdannaisyksiköt, joilla on nimi ja tunnus







Yksikkö Ilmaisu Suure Nimi Tunnus Muissa SI-yksiköissä SI-perus-yksiköissä Tasokulman yksikkö radiaani rad m · m–1 Avaruuskulma steradiaani sr m2 · m–2 Taajuus hertsi Hz s–1 Voima newton N m · kg · s–2 Paine, jännitys pascal Pa N · m–2 m–1 · kg · s–2 Energia, työ joule J N · m m2 · kg · s–2 Teho (1), säteilyvuo watti W J · s–1 m2 · kg · s–3 Sähkövaraus coulombi C s · A Sähköpotentiaali, potentiaali-ero, sähkömotorinen voima voltti V W · A–1 m2 · kg · s–3 · A–1 Resistanssi ohmi Ω V · A–1 m2 · kg · s–3 · A–2 Konduktanssi siemens S A · V–1 m–2 · kg–1 · s3 · A2 Kapasitanssi faradi F C · V–1 m–2 · kg–1 · s4 · A2 Magneettivuo weber Wb V · s m2 · kg · s–2 · A–1 Magneettivuon tiheys tesla T Wb · m–2 kg · s–2 · A–1 Induktanssi henry H Wb · A–1 m2 · kg · s–2 · A–2 Valovirta lumen lm cd · sr cd Valaistusvoimakkuus luksi lx lm · m–2 m–2 · cd (Radionuklidin) aktiivisuus becquerel Bq s–1 Absorboitunut annos, aineeseen siirtynyt ominaisenergia, kerma, absorboitunut annosindeksi gray Gy J · kg–1 m2 · s–2 Ekvivalenttiannos sievert Sv J · kg–1 m2 · s–2 Katalyyttinen aktiivisuus katal kat mol · s–1 (1) Tehon yksikön erityisnimiä: nimi volttiampeeri (tunnus ”VA”), kun sitä käytetään ilmaisemaan vaihtosähkövirran näennäistehoa, ja vari (tunnus ”var”), kun sitä käytetään ilmaisemaan loissähkötehoa. ”Var” ei sisälly CGPM:n päätöksiin.

SI-perusyksiköistä johdetut yksiköt voidaan ilmaista I luvussa luetteloiduilla yksiköillä.

Erityisesti voidaan SI-johdannaisyksiköt ilmaista yllä olevassa taulukossa annetuilla erityisnimillä ja tunnuksilla; esimerkiksi dynaamisen viskositeetin SI-yksikkö voi olla ilmaistuna muodossa m–1 · kg · s–1 tai N · s · m–2 tai Pa · s.

▼B

1.3. Tiettyjen kymmenen kerrannaisten ja jaannaisten merkitsemiseen käytetyt etuliitteet ja niiden tunnukset

▼M3







Kerroin Etuliite Tunnus 1024 jotta Y 1021 setta Z 1018 eksa E 1015 peta P 1012 tera T 109 giga G 106 mega M 103 kilo k 102 hehto h 101 deka da 10-1 desi d 10-2 sentti c 10-3 milli m 10-6 mikro μ 10-9 nano n 10-12 piko p 10-15 femto f 10-18 atto a 10-21 septo z 10-24 jokto y

▼B

Massan yksikön kymmenen kerrannaisten ja jaannaisten nimet ja tunnukset muodostetaan lisäämällä etuliitteet sanaan ”gramma” ja tunnukseen ”g”.

Jos johdannaisyksikkö on ilmaistu murtolukuna, sen kymmenen kerrannaiset ja jaannaiset voidaan merkitä liittämällä etuliite osoittajan tai nimittäjän yksikköihin tai molempiin näihin osiin.

Yhdistettyjä etuliitteitä eli etuliitteitä, jotka on muodostettu yhdistelemällä useampia edellä mainittuja etuliitteitä, ei saa käyttää.

1.4. Erikseen hyväksytyt SI-yksikköjen kymmenen kerrannaisten ja jaannaisten nimet ja tunnukset







Suure Yksikkö Nimi Tunnus Arvo tilavuus litra l tai L (1) 1 l = 1 dm3 = 10-3 m3 massa tonni t 1 t = 1 Mg = 103 kg paine, jännitys baari baari (2) 1 baari = 105 Pa (1) Kahta tunnusta ”l” ja ”L” voidaan käyttää litran yksiköstä. (2) Yksikkö, joka on luetteloitu Kansainvälisen paino- ja mittatoimiston luettelossa (BIPM) väliaikaisesti hyväksyttyjen yksikköjen joukossa.

Huomautus:

Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä ja niiden tunnuksia saa käyttää yhdessä 1.4 kohdassa olevan taulukon yksikköjen ja tunnusten kanssa.

2. YKSIKÖT, JOTKA ON MÄÄRITELTY SI-YKSIKKÖJEN POHJALTA, MUTTA EIVÄT OLE NIIDEN KYMMENEN KERRANNAISIA TAI JAANNAISIA







Suure Yksikkö Nimi Tunnus Arvo Tasokulma kierros* (1) () 1 kierros = 2 π rad graadi* tai gooni* gon* 1 gon = π/200 rad aste ° 1° = π/180 rad kulmaminuutti ′ 1′ = π/10 800 rad kulmasekunti ″ 1″ = π/648 000 rad Aika minuutti min 1 min = 60 s tunti h 1 h = 3 600 s päivä d 1 d = 86 400 s (1) Merkki (*) yksikön nimen tai tunnuksen jälkeen osoittaa, että se ei esiinny CGPM:n, CIPM:n tai BIPM:n tekemissä luetteloissa. Tämä koskee koko liitettä. (2) Ei ole olemassa kansainvälistä tunnusta.

Huomautus:

Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä saa käyttää vain nimien ”graadi” ja ”gooni” ja tunnuksen ”gon” kanssa.

▼M3

3. SI-JÄRJESTELMÄSSÄ KÄYTETYT YKSIKÖT, JOIDEN ARVOT SI-YKSIKKÖINÄ SAADAAN KOKEELLISESTI







Suure Yksikkö Nimi Tunnus Määritelmä Energia Elektronivoltti eV Elektronivoltti on se liike-energia, jonka elektroni saa, kun se siirtyy tyhjiössä yhden voltin potentiaalieron läpi. Massa Atomimassayksikkö u Atomimassayksikkö on yksi kahdestoistaosa nyklidin 12C atomin massasta.

Huom.:

Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä ja niiden tunnuksia voidaan käyttää yhdessä kahden yksikön ja niiden tunnusten kanssa.

▼B

4. YKSIKÖT JA YKSIKKÖJEN NIMET, JOTKA SALLITAAN VAIN ERIKOISALOILLA







Suure Yksikkö Nimi Tunnus Arvo Optisen järjestelmän voimakkuus dioptria* 1 dioptria = 1 m-1 Jalokivien massa metrinen karaatti 1 metrinen karaatti = 2 × 10-4 kg Viljelysmaan ja rakennusmaan pinta-ala aari a 1 a = 102 m2 Tekstiililankojen ja -kuitujen massa pituusyksikköä kohden tex* tex* 1 tex = 10-6 kg·m-1 ▼M1 Verenpaine ja ruumiin muiden nesteiden paine Elohopeamillimetri mm Hg (*) 1 mm Hg = 133,322 Pa Tehollinen poikkileikkauspinta barn b 1 b = 10-28 m2 ▼B

Huomautus:

►M1 Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä ja niiden tunnuksia saa käyttää yhdessä näiden yksikköjen ja niiden tunnusten kanssa lukuun ottamatta elohopeamillimetriä ja sen tunnusta. Kerrannaista 102 a kutsutaan kuitenkin ”hehtaariksi”. ◄

5. YHDISTELMÄYKSIKÖT

Yksikköjen yhdistelmät I luvussa muodostavat yhdistelmäyksikköjä.

▼M2

II LUKU

VIRALLISET MITTAYKSIKÖT, JOITA TARKOITETAAN 1 ARTIKLAN b ALAKOHDASSA JA JOTKA SALLITAAN VAIN ERITYISEEN KÄYTTÖÖN







Käyttöalue Yksikkö Nimi Likiarvo Tunnus Liikennemerkit, etäisyyden ja nopeuden mittaus maili 1 maili = 1 609 m maili jaardi 1 yd = 0,9144 m yd jalka 1 ft = 0,3048 m yd tuuma 1 in = 2,54 × 10-2 m in Tynnyrioluen ja -siiderin anniskelu; maito palautusastioissa pintti 1 pt = 0,5683 × 10-3 m3 pt ▼M4 ————— ▼M2 Kaupat jalometalleilla troy ounce 1 oz tr = 31,10 × 10-3 oz tr

▼M4

Tässä luvussa luetteloituja yksikköjä voidaan yhdistää keskenään tai I luvun yksikköjen kanssa yhdistelmäyksikköjen muodostamiseksi.

▼B

III LUKU

VIRALLISET MITTAYKSIKÖT, JOITA TARKOITETAAN 1 ARTIKLAN c ALAKOHDASSA







SUUREET, YKSIKKÖJEN NIMET, TUNNUKSET JA LIKIARVOT ▼M2 ————— Pituus tuuma 1 in = 2,54 × 10-2 m jalka 1 ft = 0,3048 m ▼M2 ————— ▼B maili 1 maili = 1 609 m jaardi 1 jaardi = 0,9144 m Pinta-ala neliöjalka 1 sq ft = 0,929 × 10-1 m2 eekkeri 1 ac = 4 047 m2 neliöjaardi 1 sq yd = 0,8361 m2 Tilavuus fluid ounce 1 fl oz = 28,41 × 10-6 m3 gill 1 gill = 0,1421 × 10-3 m3 pintti 1 pt = 0,5683 × 10-3 m3 quart 1 qt = 1,137 × 10-3 m3 galloona 1 gal = 4,546 × 10-3 m3 Massa unssi 1 oz = 28,35 × 10-3 kg troy ounce 1 oz tr = 31,10 × 10-3 kg naula 1 lb = 0,4536 kg Energia therm 1 therm = 105,506 × 106 J

1 artiklan c alakohdan mukaan vahvistettavaan päivämäärään saakka III luvussa luetteloituja yksikköjä voidaan yhdistää keskenään tai I luvun yksikköjen kanssa yhdistelmäyksikköjen muodostamiseksi.

▼M2

IV LUKU

LAILLISET MITTAYKSIKÖT, JOIHIN VIITATAAN 1 ARTIKLAN d KOHDASSA JA JOTKA SALLITAAN VAIN ERITYISILLÄ ALOILLA







Käyttöalue Yksikkö Nimi Likiarvo Tunnus Merenkulku fathom 1 fm = 1,829 m fm Olut, siideri, vedet, limonadit ja hedelmämehut palautusastioissa pintti 1 pt = 0,5683 × 10-3 m3 pt fluid ounce 1 fl oz = 28,41 × 10-6 m3 fl. oz Alkoholijuomat gill 1 gill = 0,142 × 10-3 m3 gill Irtotavaran myynti unssi 1 oz = 28,35 × 10-3 kg oz naula 1 lb = 0,4536 kg lb Kaasun jakelu therm 1 therm = 105,506 × 106 J therm

Edellä 1 artiklan d kohdassa mainittuun päivämäärään saakka tässä luvussa luetteloituja yksikköjä voidaan yhdistää keskenään tai I luvun yksikköjen kanssa yhdistelmäyksikköjen muodostamiseksi.