1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2223/96,
annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996,
Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä
(EYVLL310,30.11.1996,s.1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvostonasetus(EY)N:o448/98,annettu16päivänähelmikuuta 1998 L58 1 27.2.1998
►M2Komission asetus (EY) N:o 1500/2000, annettu 10 päivänä heinäkuuta
2000L172 3 12.7.2000
►M3Euroopanparlamentinjaneuvostonasetus(EY)N:o2516/2000,annettu7
päivänä marraskuuta 2000L290 1 17.11.2000
►M4Komission asetus (EY) N:o 995/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta
2001L139 3 23.5.2001
►M5Euroopanparlamentinjaneuvostonasetus(EY)N:o2558/2001,annettu3
päivänä joulukuuta 2001L344 1 28.12.2001
►M6Komission asetus (EY) N:o 113/2002, annettu 23 päivänä tammikuuta
2002L21 3 24.1.2002
Huom. Tämä konsolidoituversioviittaa Euroopanlaskentayksikköönja/tai ecuun.Nämäviittaukset tuleeymmärtää 1päivästä
tammikuuta1999lähtienviittauksenaeuroon—neuvostonasetus(ETY)N:o3308/80(EYVLL345,20.12.1980,s.1)janeuvostonasetus(EY)N:o1103/97(EYVLL162,19.6.1997,s.1).
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2223/96,
annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996,
Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä
yhteisössä
EUROOPANUNIONINNEUVOSTO,joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisestisen213artiklan,
ottaa huomioonkomissionehdotuksenasetukseksi,
ottaa huomioonEuroopanparlamentin lausunnon(
1)
ottaa huomioonEuroopanrahapoliittisen instituutin lausunnon(2)
ottaa huomioontalous-jasosiaalikomitean lausunnon(3)
sekäkatsoo,että
1)talous- ja rahaliiton täytöntöönpanoon ja seurantaan tarvitaan
kunkin valtion ja/tai alueen taloudellisen tilanteen rakennetta jakehitystä koskevia vertailukelpoisia, ajanmukaisia ja luotettaviatietoja,
2)komissiononosallistuttava talous-jarahaliiton hallintoon jasenon erityisesti tiedotettava neuvostolle jäsenvaltioiden edistymi-sestä talous- ja rahaliiton toteuttamiseksi asetettujenjäsenvaltioiden velvollisuuksien täyttämisessä,
3)talouden tilinpidot ovat perusväline valtion ja/tai alueen talou-dellisen tilanteen arvioimiseksi, josnelaaditaan yhdenmukaisten
periaatteiden mukaisesti ja niin, että ne ovat tulkittavissa
yksiselitteisesti,
4)komission on käytettävä kansantalouden tilinpidon aggregaattejayhteisön hallinnollisissa laskelmissa ja erityisesti talousarviolas-kelmissa,
5)vuonna 1970 julkaistiin hallinnollinen asiakirja ”Euroopankansantalouden tilinpitöjärjestelmä (EKT), joka kattoi tämänasetuksenalueenjajokaoliEuroopanyhteisöjentilastotoimistonyksin ja omalla vastuullaan laatima; tämä asiakirja oli tulosEuroopan yhteisöjen tilastotoimiston useiden vuosien työstä
yhdessä jäsenvaltioiden kansallisten tilastointilaitosten kanssa
sellaisen kansantalouden tilinpitojärjestelmän laatimiseksi, jokasoveltuisi yhteisön talous- ja sosiaalipolitiikan tarpeisiin; järjes-telmä oli yhteisön versio Yhdistyneiden Kansakuntienkansantalouden tilinpitojärjestelmästä, jota oli siihen saakkakäytetty yhteisössä,
6)vuonna1979julkaistiintoinenpainos(jäljempänä’EKT:ntoinenpainos’)alkuperäistekstin ajanmukaistamiseksi(
4)
7)Yhdistyneiden Kansakuntien tilastokomissio hyväksyi helmi-kuussa 1993 uuden kansantalouden tilinpitojärjestelmän (SNA)varmistaakseen kaikkien Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenval-
tioidentulostenvertailukelpoisuudenmaailmanlaajuisesti,
8)ympäristöä koskevan tilinpidon osalta on syytä ottaa huomioon
komission21päivänäjoulukuuta1994Euroopanparlamentillejaneuvostolle antama tiedonanto ”Euroopan unionin suuntaviivatympäristöindikaattoreiden ja ekologisen ympäristötalouden tilin-pidonosalta”,1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—2
(1) EYVLN:oC287,30.10.1995,s.114
(2) Lausuntoannettu 21.6.1995(sitäei olevielä julkaistu virallisessa lehdessä).
(3) EYVLN:oC133,31.5.1995,s.2
(4) Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä — EKT. Toinen painos.
Euroopanyhteisöjen tilastotoimisto. Luxemburg1979.
▼B
9)yhteisö toimii molempia osapuolia hyödyttävällä tavalla yhteis-
työssä kolmansien maiden ja erityisesti Euroopan talousalueen
(ETA)valtioiden kanssa,
10)talous- ja rahaliiton tarpeita varten on luotava Euroopankansantalouden tilinpitojärjestelmä ja sitä onkäytettävä yhteisönsäädöksissä säädettyjen kansantalouden tilinpidon ja aluetilin-pidonlaatimiseen,
11)komissionontoimitettavamääräpäivinäkäyttäjiensaatavilletälläasetuksella perustetun järjestelmän mukaisesti laadittujen kaik-kien jäsenvaltioiden tilien ja taulukoiden tulokset, erityisesti ne,jotka koskevat taloudellisen lähentymisen seurantaa, sen varmis-tamiseksi, että jäsenvaltioiden talouspolitiikat voidaan sovittaa
yhteenmahdollisimman hyvin,
12)tällä asetuksella perustettava järjestelmä korvaa asteittain kaikki
muut järjestelmät, ja se muodostaa yhteisten standardien,määritelmien, luokittelujen ja tilinpitosäännöstön muodostamanviitekehyksen, joka on tarkoitettu jäsenvaltioiden tilien laatimi-
seen yhteisön tarpeisiin ja jonka avulla jäsenvaltioiden tulokset
saadaan keskenäänvertailukelpoisiksi,
13)kansalaisten on voitava saada tutustua näihin tilastotietoihinavoimuusperiaatteen mukaisesti;
14)tälla asetuksella perustettavan järjestelmän, joka on jäsenval-
tioiden talouden rakenteisiin mukautettu Yhdistyneiden
Kansakuntien SNA:n versio, on noudatettava sen rakennetta,niin että saadaan tärkeimpien kansainvälisten kumppanienlaatimien tietojen kanssavertailukelpoisia tietoja,
15)laatimispäivämäärät onsovitettava tilien ja taulukoiden pääluok-kien mukaan ja ainoastaan yhteisön tarvitsemat olennaiset tiedot
on käsiteltävä tilastollisesti ja toimitettava komissiolle
määräpäivinä,
16)ottaen kuitenkin huomioon kyseenä olevien tilien laajuuden jamerkityksen, yksityiskohtaisuuden tason ja maantieteellisenkattavuuden sekä jäsenvaltioissa vallitsevan tilanteen tilastojen
alalla,tietojentoimittamiseenmyönnetäänpoikkeustapauksissaja
väliaikaisesti lisämääräaikoja niille jäsenvaltioille, joiden onobjektiivisesti katsoen mahdotonta noudattaa tässä asetuksessasäädettyjä määräaikoja,
17)päätös välillisten rahoituspalvelujen (FISIM) jakamisesta olisi
tehtävä myöhemmin,
18)toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sellaisten yhteisten tilastol-
listen standardien luominen, joiden avulla voidaan tuottaavertailukelpoisia tietoja, voidaan toteuttaa tehokkaastiainoastaanyhteisön tasolla, ja standardit pannaan täytäntöön kussakinjäsenvaltiossavirallistentilastojenlaatimisestavastaavienelinten
jalaitosten valvonnassa,
19)on säädettävä tämän asetuksen säännösten mukauttamis- ja ajan
tasalle saattamista koskevasta menettelystä yhteistyössäneuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom(
1) perustetun
tilasto-ohjelmakomitean kanssa; tämä mukauttamismenettely
rajoittuu muutoksiin, jotkaeivät lisääomia varoja,
20)tilasto-ohjelmakomitea ja päätöksellä 91/115/ETY(2) perustettu
raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitea ovat puoltaneetsuunnitelmaa täksiasetukseksi,
21)markkinahintaisen bruttokansantulon (BKTLmh) muodostamisen
yhdenmukaistamisesta 13 päivänä helmikuuta 1989 annetussa
neuvoston direktiivissä 89/130/ETY, Euratom(3) säädetään, että
BKTLmh:n vertailtavuus varmistetaan noudattamalla Euroopan1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—3
(1) EYVLN:oL181,28.6.1989,s.47
(2) EYVLN:oL59,6.3.1991,s.19
(3) EYVLN:oL49,21.2.1989,s.26.Direktiivisellaisenakuinseonmuutettuna
vuoden1994liittymisasiakirjalla.
▼B
kansantalouden tilinpitojärjestelmän kirjanpitoa koskevia
määritelmiä ja sääntöjä, ja arvonlisäverosta kertyvien omienvarojen lopullisesta yhdenmukaisesta kantomenettelystä 29
päivänä toukokuuta 1989 annetussa asetuksessa (ETY, Euratom)
N:o 1553/89(
1) säädetään, että alv:n painotetun keskiarvon
laskemiseksiverollistenliiketoimienjakaumamääritetäänkansal-listen tilinpitojen avulla, jotka on laadittu Euroopankansantalouden tilinpitojärjestelmän mukaisesti, ja että näiden
säädösten osalta, kuten liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn
pöytäkirjansoveltamisesta22päivänämarraskuuta1993annetunneuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93(
2), Euroopan yhteisöjen
omista varoista 31 päivänä lokakuuta 1994 tehdyn neuvostonpäätöksen 94/728/EY, Euratom(
3) ja talousarviota koskevasta
kurinalaisuudesta 31 päivänä lokakuuta 1994 tehdyn neuvoston
päätöksen 94/729/EY(4) yhteydessä, on säädettävä siirtymäkau-
destatällä asetuksella perustettavan järjestelmän soveltamisessa,
ONANTANUTTÄMÄNASETUKSEN:
1 artikla
Tavoitteet
1. Tämän asetuksen tavoitteena on perustaa Euroopan kansanta-
loudentilinpitojärjestelmä 1995,jäljempänä ’EKT-95’,säätämällä:
a) menetelmästä, jokakoskeeyhteisiä standardeja,määritelmiä, nimik-
keistöjäjatilinpidonsääntöjäjajonkatarkoituksenaonmahdollistaa
tilien ja taulukoiden laatiminen vertailukelpoisin perustein yhteisöntarpeisiin ja 3 artiklassa säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjenmukaisten tulostenlaatiminen,
b) siirto-ohjelmasta yhteisön tarpeisiin EKT-95:n mukaan laadittujen
tilien jataulukoiden määräpäiviä noudattaen,
2. Tätä asetusta sovelletaan 7 ja 8 artikla huomioon ottaen kaikkiin
yhteisönsäädöksiin,joissaviitataan EKT:hentai senmääritelmiin.
3. Tämäasetuseivelvoitajäsenvaltioitalaatimaanomiintarpeisiinsa
tarkoitettuja tilejä EKT-95:nmukaan.
2 artikla
Menetelmä
1. Tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu
EKT-95:nlaatimisessa käytettävä menetelmä esitetään liitteessä A.
2. EKT-95:n menetelmää koskevat muutokset, jotka on tarkoitettu
sen sisällön selventämiseen ja parantamiseen, annetaan komissionpäätöksellä 4 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, sillä edelly-tyksellä että niillä ei muuteta peruskäsitteitä, että niiden
täytäntöönpanemiseksieivaaditalisävarojajaetteiniidensoveltaminen
aiheuta omien varojenkasvua.
3. Neuvosto esittää kantansa perustamissopimuksen asiaa koskevien
säännöstenmukaisestiviimeistään31päivänäjoulukuuta1997liitteenAliitteessä I esitetyn välillisten rahoituspalvelujen (FISIM) jakamistakoskevan järjestelmän käyttöönotosta ja päättää tarvittaessa sen
täytäntöönpanon edellyttämistä toimenpiteistä.
3 artikla
Siirto komissiolle
1. Jäsenvaltiot siirtävät komissiolle (Tilastotoimisto) liitteessä B
esitetyt tilit jataulukot kullekin taulukolle säädetyssämääräajassa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—4
(1) EYVLN:oL155,7.6.1989,s.9
(2) EYVLN:oL322,31.12.1993,s.7
(3) EYVLN:oL293,12.11.1994,s.9
(4) EYVLN:oL293,12.11.1994,s.14
▼B
Tietyille jäsenvaltioille liitteen B mukaisesti myönnetyt lisämääräajat
päättyvät viimeistään 1päivänä tammikuuta 2005.
Komissio antaa tilasto-ohjelmakomiteaa kuultuaan neuvostolle kerto-
muksen myönnettyjen lisämääräaikojen soveltamisesta viimeistään 1päivänä heinäkuuta 2003 sen arvioimiseksi, ovatko lisämääräajatedelleen perusteltuja. Tähän kertomukseen liitetään tarvittaessa komis-sionehdotusuusistalisämääräajoistaniillejäsenvaltioille,joilletämäon
tarpeen.
2. Jäsenvaltiot toimittavat liitteen B tulokset, mukaan lukien
jäsenvaltioiden tilastojen salassapitovelvollisuutta koskevanlainsäädännön tai kansallisen käytännön nojalla luottamuksellisiksijulistamat tiedot salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Eu-
roopanyhteisöjentilastotoimistolle 11päivänäkesäkuuta1990annetun
neuvoston asetuksen (Euratom, ETY) N:o 1588/90(
1), säännösten
mukaisesti, jokasäätää tietojen luottamuksellisesta käsittelystä.
Komissio voi 2 artiklan 2 kohdan rajoissa ja 4 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen tehdä päätöksiä jäsenvaltioilta pyydettyjen
tietojen — uudet taulukot, kyseeseen tulevat valtiot ja/tai alueet —
mukautuksista.
4 artikla
1. Komissiotaavustaatilasto-ohjelmakomitea,jäljempänä ’komitea’.
2. Jostähänartiklaanviitataan,sovelletaanpäätöksen1999/468/EY4
ja7artiklassasäädettyämenettelyäottaenhuomioonmainitunpäätöksen8artiklan säännökset.
Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika
vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
5 artikla
Komitean tehtävät
Komitea tutkii kaikki tämän asetuksen soveltamista koskevat kysy-
mykset, jotka sen puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jäsenvaltionpyynnöstäottaa esille.
6 artikla
Yhteistyö muiden komiteoiden kanssa
1. Komissio pyytää kaikista raha-, rahoitus- ja maksutasetilastoko-
miteantoimivaltaan liittyvistäkysymyksistätämänkomiteanlausunnonpäätöksen 91/115/ETY 2artiklan mukaisesti.
2. Komissiotoimittaadirektiivillä89/130/ETY,Euratomperustetulle
bruttokansantulokomitealle kaikki tämän asetuksen täytäntöönpanoakoskevat tiedot, jotka ovattarpeen sentehtävien hoitamiseksi.
7 artikla
Voimaantulon ja ensimmäisen tietojensiirron ajankohta
1. EKT-95:tä sovelletaan ensimmäisen kerran liitteen B mukaisesti
laadittuihin, huhtikuussa1999lähetettäviin tietoihin.
2. Tiedot toimitetaan komissiolle (Tilastotoimisto) liitteessä B
vahvistettujen määräaikojen mukaisesti.
3. Edellä 1 kohdan mukaisesti, ennen EKT-95:n mukaista ensim-
mäistä siirtoa, jäsenvaltiot toimittavat edelleen komissiolle1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—5
(1) EYVL N:o L 151, 15.6.1990, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna
vuoden1994liittymisasiakirjalla.▼M3
▼B
▼B
(Tilastotoimisto) EKT:n toisen painoksen mukaisesti laaditut tilit ja
taulukot.
4. Komissiotarkastaayhdessäkyseisenjäsenvaltionkanssa,ettätätä
asetusta sovelletaan ja antaa tarkastusten tulokset tämän asetuksen 4
artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle tämän kuitenkaan rajoitta-matta yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 88/376/ETY,Euratom,soveltamisesta29päivänätoukokuuta1989annetunneuvostonasetuksen(ETY,Euratom) N:o1552/89(
1)19artiklan säännöksiä.
8 artikla
Siirtymämääräykset
1. Poiketensiitä,mitä1artiklan2kohdassaja7artiklassamäärätään,
talousarviota ja omia varoja varten voimassa oleva direktiivin 89/130/ETY,Euratom1artiklan1kohdanjasiihenviittaavienoikeussäädösten,
erityisesti asetusten (ETY, Euratom) N:o 1552/89 ja N:o 1553/89 sekä
päätösten 94/728/EY, Euratom ja 94/729/EY mukainen Euroopankansantalouden tilinpitojärjestelmä on EKT:n toinen painos niin kauankuinpäätös94/728/EY,Euratomonvoimassa.
2. Asetuksessa (EY) N:o 3605/93 säädettyjen, liiallisia alijäämiä
koskevan menettelyn piiriin kuuluvien ilmoitusten osalta, jotka jäsen-
valtioiden on tehtävä komissiolle, Euroopan kansantalouden
tilinpitojärjestelmä on EKT:n toinen painos 1 päivänä syyskuuta 1999tehtävään ilmoitukseen saakka.
3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetty EKT:n toisen painoksen
soveltaminen varmistetaan mukauttamalla 7 artiklan 1 kohdan mukai-sestikerätyttiedotEKT-95:npohjaltasiten,ettävoidaanottaahuomioonmuutokset, jotka aiheutuvat EKT:n toisen painoksen ja EKT-95:n
välisistä käsite-,määritelmä- tainimikkeistöeroista.
Tämänperiaatteentäytäntöönpanoonesitettäväviimeistäänjoulukuussa
1996direktiivin89/130/ETY,Euratom6artiklassasäädetynmenettelynmukaisesti.
9 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen
jälkeen, kunseonjulkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan
sellaisenaan kaikissajäsenvaltioissa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—6
(1) EYVL N:o L 155, 7.6.1989, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY,Euratom)N:o2729/94(EYVLN:oL 293,12.11.1994,s.5).
▼B
LIITE A
EUROOPAN KANSANTALOUDEN TILINPITOJÄRJESTELMÄ
EKT 1995
SISÄLLYSLUETTELO
LUKU1. YLEISPIIRTEET
EKT:NKÄYTTÖ
Analyysi-japolitiikkakehikkoEKT-käsitteiden kahdeksanominaispiirrettä
EKT1995jaSNA1993
EKT1995jaEKT1970
EKTJÄRJESTELMÄNÄ
Tilastoyksikötja niidenryhmittelyt
Institutionaaliset yksikötjasektorit
Paikalliset toimialayksiköt jatoimialat
Kotimaiset jaulkomaiset talousyksiköt; kokokansantalousja ulkomaat
Virratjavarannot
Virrat
Taloustoimet
Taloustoimien ominaisuudet
VuorovaikutuksetversusyksiköidensisäisettaloustoimetRahataloustoimet versusmuuttaloustoimet
Vastikkeelliset javastikkeettomat taloustoimet
Uudelleen järjestetyt taloustoimet
Kierrätys
JakaminenTaloustoimen pääosapuolten tunnistaminen
Rajatapaukset
Varojenmuutmuutokset
Varojenjavelkojen muutvolyyminmuutokset
Hallussapitovoitot ja -tappiot
Varannot
Tilien jakokonaissuureidenjärjestelmä
Tilinpitosäännöt
Tilipuoliskojen nimitykset
Kaksinkertainen kirjaus/nelinkertainen kirjausArvottaminen
Tuotteita koskevaterityisarvottamiset
Kiinteisiin hintoihin arvottaminen
Kirjausajankohta
Sulattaminen janettoutus
Sulattaminen
Nettoutus
Tilit, tasapainoerät jakokonaissuureet
Tilikokonaisuus1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—7
▼B
Tavaroiden japalveluiden tili
Ulkomaidentili
Tasapainoerät
Kokonaissuureet
Panos-tuotoskehikko
LUKU2. YKSIKÖT JA YKSIKÖIDEN RYHMITTELYT
KANSANTALOUDENRAJAT
INSTITUTIONAALISETYKSIKÖT
INSTITUTIONAALISETSEKTORIT
Yritykset(S.11)
Alasektori: Julkisetyritykset(S.11001)Alasektori: Yksityisetkotimaiset yritykset(S.11002)
Alasektori: Ulkomaalaisomisteiset yritykset(S.11003)
Rahoituslaitokset (S.12)
Alasektori: Keskuspankki(S.121)
Alasektori: Muutrahalaitokset (S.122)Alasektori: Muut rahoituslaitokset kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot
(S.123)
Alasektori:Rahoituksenjavakuutuksenvälitystäavustavatlaitokset(S.124)
Alasektori: Vakuutuslaitokset jaeläkerahastot (S.125)
Julkisyhteisöt(S.13)
Alasektori: Valtionhallinto (S.1311)
Alasektori: Osavaltiohallinto (S.1312)
Alasektori: Paikallishallinto (S.1313)
Alasektori: Sosiaaliturvarahastot (S.1314)
Kotitaloudet (S.14)
Alasektori: Työnantajat jamuutelinkeinonharjoittajat (S.141+S.142)
Alasektori: Palkansaajat (S.143)
Alasektori: Omaisuustulojensaajat (S.1441)Alasektori: Eläkkeensaajat (S.1442)
Alasektori: Muidentulonsiirtojen saajat (S.1443)
Alasektori: Muutkotitaloudet (S.145)
Kotitalouksiapalvelevat voittoatavoittelemattomat yhteisöt (S.15)
Ulkomaat (S.2)Tuottajayksiköiden sektoriluokitus omistajuuden oikeudellisen pääjaottelun
mukaan
PAIKALLISETTOIMIALAYKSIKÖTJATOIMIALAT
Paikalliset toimialayksiköt
Toimiala
TOIMIALOJENLUOKITTELU
HOMOGEENISET TUOTANTOYKSIKÖT JA HOMOGEENISET TUOTAN-
TOHAARAT
Homogeeninentuotantoyksikkö
Homogeeninentuotantohaara
HOMOGEENISTENTUOTANTOHAAROJENLUOKITTELU1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—8
▼B
LUKU3. TUOTETALOUSTOIMET
TUOTANTOJATUOTOS
Pääasialliset, toissijaiset ja aputoiminnot
Tuotos(P.1)
Kirjausajankohta jatuotoksenarvottaminen
VÄLITUOTEKÄYTTÖ(P.2)
Kirjausajankohta javälituotekäytön arvottaminen
KULUTUS(P.3,P.4)
Kulutusmenot(P.3)Todellinen kulutus(P.4)Kulutusmenojen kirjausajankohta jaarvottaminenTodellisen kulutuksenkirjausajankohta jaarvottaminen
PÄÄOMANBRUTTOMUODOSTUS(P.5)
Kiinteänpääoman bruttomuodostus(P.51)Kiinteänpääoman bruttomuodostuksenkirjausajankohta jaarvottaminenVarastojenmuutokset(P.52)Varastojenmuutostenkirjausajankohta jaarvottaminen
Arvoesineidenhankinnat miinusluovutukset(P.53)
TAVAROIDENJAPALVELUIDENTUONTIJAVIENTI(P.6JAP.7)
Tavaroiden tuontijavienti (P.61ja P.71)Palvelujen tuontijavienti(P.62ja P.72)
OLEMASSAOLEVIATAVAROITAKOSKEVATTALOUSTOIMET
LUKU4. JAKOTALOUSTOIMET
PALKANSAAJAKORVAUKSET(D.1)
Palkatjapalkkiot (D.11)
Rahamääräiset palkat ja palkkiotLuontoismuotoiset palkat japalkkiot
Työnantajan sosiaaliturvamaksut (D.12)
Työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.121)Työnantajan laskennalliset sosiaaliturvamaksut (D.122)
TUOTANNONJATUONNINVEROT(D.2)
Tuoteverot (D.21)
Arvonlisäverot(ALV)(D.211)Tuontiverot ja-tullit ilmanALV:a(D.212)
Muuttuoteverot kuinALVjatuontiverot (D.214)
Muuttuotantoverot (D.29)Euroopanunioninlaitoksille maksetut tuotannonjatuonninverot
TUKIPALKKIOT(D.3)
Tuotetukipalkkiot (D.31)
Tuontitukipalkkiot (D.311)Muuttuotetukipalkkiot (D.319)
Muuttuotantotukipalkkiot (D.39)
OMAISUUSTULOT(D.4)
Korot(D.41)
Talletusten, lainojen sekämuiden saamistenja velkojenkorotArvopaperienkorot1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—9
▼B
Vekselien javastaavien lyhytaikaisten instrumenttien korot
Joukkovelkakirjojen jadebentuurien korot
Korkoswapitja korkotermiinisopimukset
Rahoitusliisauksenkorot
Muutkorot
Kirjausajankohta
Yrityksenjakamat tulot(D.42)
Osingot(D.421)
Yrittäjätulon ototyritysmäisistä yhteisöistä (D.422)
Suorienulkomaisten sijoitusten uudelleensijoitetut voitot (D.43)
Vakuutuksenottajien omaisuustulo(D.44)
Maanvuokrat(D.45)(Maan-jamaaperävarojen vuokrat)
Maanvuokrat
Maaperävarojen vuokrat
TULO-,VARALLISUUS-YM.JUOKSEVATVEROT(D.5)
Tuloverot (D.51)
Muutjuoksevat verot(D.59)
SOSIAALITURVAMAKSUTJASOSIAALIETUUDET(D.6)
Sosiaaliturvamaksut (D.61)
Todelliset sosiaaliturvamaksut (D.611)
Laskennalliset sosiaaliturvamaksut (D.612)
Rahamääräiset sosiaalietuudet (D.62)
Rahamääräiset sosiaaliturvaetuudet (D.621)
Yksityisestirahastoidut sosiaalietuudet (D.622)
Rahastoimattomat palkansaajan sosiaalietuudet (D.623)
Rahamääräiset sosiaaliavustukset (D.624)
Luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot(D.63)
Luontoismuotoiset sosiaalietuudet (D.631)
Sosiaaliturvaetuudet, hyvitykset(D.6311)
Muutluontoismuotoiset sosiaaliturvaetuudet (D.6312)
Luontoismuotoiset sosiaaliavustukset (D.6313)
Yksilöllisiä markkinattomia tavaroite ja palveluita vastaavat tulonsiirrot
(D.632)
MUUTTULONSIIRROT(D.7)
Vahinkovakuutusmaksut,netto(D.71)
Vahinkovakuutuskorvaukset(D.72)
Julkisyhteisöjen sisäisettulonsiirrot(D.73)
Tulonsiirrotkansainväliseen yhteistyöhön(D.74)
Muuttulonsiirrot(D.75)
Tulonsiirrot kotitalouksia palveleville voittoa tavoittelemattomille yhtei-
söille(KPVTY)
Kotitalouksien välisettulonsiirrot
Sakotja uhkasakot
Arpajaiset jauhkapeli
Korvaukset
BKTL-pohjainen neljäsomavara
Muut1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—10
▼B
KOTITALOUKSIENELÄKERAHASTO-OSUUDENOIKAISU(D.8)
PÄÄOMANSIIRROT(D.9)
Pääomaverot (D.91)
Investointiavustukset (D.92)
Muutpääomansiirrot (D.99)
LUKU5. RAHOITUSTALOUSTOIMET
RAHOITUSVAATEIDENLUOKITUS
Monetaarinen kultaja erityisetnosto-oikeudet (SDR)(F.1)
Monetaarinen kulta(F.11)Erityiset nosto-oikeudet(SDR)(F.12)
Käteisraha jatalletukset (F.2)
Käteisraha (F.21)Siirtokelpoiset talletukset (F.22)Muuttalletukset (F.29)
Muutarvopaperit kuinosakkeet(F.3)
Muutarvopaperit kuinosakkeet jajohdannaiset (F.33)
Muutlyhytaikaiset arvopaperit kuinosakkeetja johdannaiset (F.331)Muutpitkäaikaiset arvopaperit kuinosakkeet jajohdannaiset (F.332)
Johdannaiset(F.34)
Lainat (F.4)
Lyhytaikaiset lainat (F.41)
Pitkäaikaiset lainat (F.42)
Osakkeetjamuutosuudet(F.5)
Osakkeetjamuutosuudetkuinrahasto-osuudet(F.51)
Noteeratut osakkeet paitsi rahasto-osuudet (F.511) ja noteeraamattomat
osakkeetpaitsirahasto-osuudet (F.512)
Muutosuudet(F.513)
Rahasto-osuudet(F.52)
Vakuutustekninenvastuuvelka (F.6)
Kotitalouksien osuushenkivakuutus-jaeläkerahastoista (F.61)
Kotitalouksien osuushenkivakuutusrahastoista (F.611)Kotitalouksien osuuseläkerahastoista (F.612)
Vakuutusmaksu-jakorvausvastuu(F.62)
Muutsaamiset javelat (F.7)
Kauppaluototjaennakot (F.71)Muutsaamiset javelat kuinkauppaluotot ja ennakot(F.79)
Lisätietoerä: suoratulkomaiset sijoitukset (F.m)
RAHOITUSTALOUSTOIMIENKIRJAUSSÄÄNNÖT
ArvotusKirjaustenajoitusRahoitustaloustoimien laatiminen taseiden muutoksienavulla
Liite 5.1:Yhteysrahanmääriin1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—11
▼B
LUKU6. MUUT VIRRAT
KIINTEÄNPÄÄOMANKULUMINEN(K.1)
VALMISTAMATTOMIENMUIDENKUINRAHOITUSVAROJEN
HANKINNATMIINUSVÄHENNYKSET(K.2)
MUUTVAROJENMUUTOKSET(K.3—K.12)
MUUTVOLYYMINMUUTOKSET(K.3—K.10JAK.12)VALMISTAMATTOMIENVAROJENMUUTTUMINENTALOUDELLISESTI
MERKITTÄVIKSI(K.3)
VALMISTETTUJENVAROJENMUUTTUMIN ENTALOUDELLISESTI
MERKITTÄVIKSI(K.4)
LUONNONVARAISTENBIOLOGISTENVAROJENKASVU(K.5)
VALMISTAMATTOMIENVAROJENTALOUDELLISENARVON
HÄVIÄMINEN(K.6)
KATASTROFIENAIHEUTTAMATMENETYKSET(K.7)KORVAUKSETTOMATHALTUUNOTOT(K.8)MUUALLA LUOKITTELEMATTOMAT MUIDENKUINRAHOITUSVAR-
OJENMUUTVOLYYMINMUUTOKSET(K.9)
MUUALLA LUOKITTELEMATTOMAT RAHOITUSVAROJENJA VELK-
OJENMUUTVOLYYMINMUUTOKSET(K.10)
LUOKITUS-JARAKENNEMUUTOKSET(K.12)
Sektoriluokitus- jarakennemuutokset (K.12.1)Varojenjavelkojen luokitusmuutokset(K.12.2)
NIMELLISETHALLUSSAPITOVOITOT/-TAPPIOT(K.11)
Neutraalit hallussapitovoitot/-tappiot (K.11.1)Reaaliset hallussapitovoitot/-tappiot (K.11.2)
Hallussapitovoitot rahoitusvaratyypeittäin
Käteisraha jatalletukset (AF.2)Lainat (AF.4)jamuutsaamiset javelat (AF.7)Muutarvopaperit kuinosakkeet (AF.3)
Osakkeetjaosuudet(AF.5)
Vakuutustekninenvastuuvelka (AF.6)
Ulkomaanvaluutan määräiset rahoitusvarat
LUKU7. VARALLISUUSTASEET
VAROJENTYYPIT
Muutvalmistetut varatkuinrahoitusvarat (AN.1)Muutvalmistamattomat varatkuinrahoitusvarat (AN.2)Rahoitusvaratja velat (AF.)
TASEENKIRJAUSTENARVOTTAMINEN
Yleisiäarvottamisperiaatteita
MUUTKUINRAHOITUSVARAT(AN.)
Tuotetut varat(AN.1)
Kiinteät varat(AN.11)
Aineelliset kiinteät varat(AN.111)Aineettomat kiinteät varat(AN.112)
Varastot(AN.12)
Arvoesineet(AN.13)
Valmistamattomat varat(AN.2)
Aineelliset valmistamattomat varat(AN.21)1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—12
▼B
Maa(AN.211)
Maaperävarat (AN.212)Muutluonnonvarat (AN.213jaAN.214)
Aineettomat valmistamattomat varat(AN.22)
Rahoitusvaratja velat (AF.)
Monetaarinen kultaja SDR:t(AF.1)Käteisraha jatalletukset (AF.2)
Muutarvopaperit kuinosakkeet (AF.3)
Lainat (AF.4)Osakkeetjamuutosuudet(AF.5)
Vakuutustekninenvastuuvelka (AF.6)
Muutsaamiset javelat (AF.7)
Lisätietoerät
Kestävätkulutustavarat (AN.m)
Suoratsijoitukset (AF.m)
Rahoitustaseet
Liite 7.1:Varojen luokkienmääritelmät
Liite 7.2:Kirjauksetavaustaseesta päätöstaseeseen
LUKU8. TILIEN JA TASAPAINOERIEN KOKONAISUUS
TILIENKOKONAISUUS
Juoksevattilit
Tuotantotili (I)
Tulonjako- jakäyttötilit (II)
Tulojenensijaon tilit (II.1)
Tulonmuodostustili (II.1.1)Ensitulonjakotili (II.1.2)
Yrittäjätulon tili (II.1.2.1)
Muunensitulon jakotili (II.1.2.2)
Tulojenuudelleenjaon tili (II.2)
Luontoismuotoisten tulojenuudelleenjaon tili (II.3)
Tulonkäyttötili (II.4)
Käytettävissä olevan tulonkäyttötili (II.4.1)
Oikaistunkäytettävissä olevantulonkäyttötili (II.4.2)
Varallisuudenmuodostustilit (III)
Pääomatili (III.1)
Säästöstä ja pääomansiirroista johtuvan nettovarallisuuden muutoksen
tili (III.1.1)
Muidenkuinrahoitusvarojen hankintatili (III.1.2)
Rahoitustili (III.2)
Varojenmuidenmuutostentili (III.3)
Varojenvolyyminmuidenmuutostentili (III.3.1)
Uudelleenarvotustili (III.3.2)
Neutraalien hallussapitovoittojen ja-tappioiden tili (III.3.2.1)Reaalisten hallussapitovoittojen ja-tappioiden tili (III.3.2.2)
Varallisuustaseet (IV)
Varallisuudenavaustase (IV.1)1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—13
▼B
Varallisuustaseen muutokset(IV.2)
Varallisuudenpäätöstase (IV.3)
ULKOMAIDENTILIT(V)
Juoksevattilit
Tavaroiden japalveluiden ulkomaan tili (V.I)
Ensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaan tili (V.II)
Varallisuudenmuodostuksenulkomaan tilit (V.III)
Pääomatili (V.III.1)Rahoitustili (V.III.2)Varojenmuidenmuutostentili (V.III.3)
Varallisuustaseet (V.IV)
TAVAROIDENJAPALVELUIDENTILI(0)
KANSANTALOUDENKOOTUTTILITKOKONAISSUUREET
Markkinahintainen bruttokansantuote (BKT)Kokokansantalouden toimintaylijäämä
Kokokansantalouden sekatulo
Kokokansantalouden yrittäjätuloKansantulo(markkinahintaan)Käytettävissä olevakansantuloSäästöVaihtotase
Kokokansantalouden nettoluotonanto (+)tai-luotonotto(−)
Kokokansantalouden nettovarallisuus
MATRIISIESITYS
EKT-tilien matriisiesitysTilinpitomatriisien ominaisuudet
Pelkistetynmatriisimallin soveltaminen erityisanalyyseihin
LUKU9. PANOS-TUOTOSKEHIKKO
TARJONTA-JAKÄYTTÖTAULUKOTTARJONTA- JA KÄYTTÖTAULUKKOJEN YHDISTÄMINEN SEKTORITI-
LEIHIN
SYMMETRISETPANOS-TUOTOSTAULUKOT
LUKU10. HINTA- JA VOLYYMIMITTAIMET
HINTA- JA VOLYYMI-INDEKSIENSOVELTAMISALATILINPITOJÄRJES-
TELMÄSSÄ
Yhtenäinen hinta-javolyymi-indeksijärjestelmäMuidenkokonaissuureidenhinta-javolyymi-indeksit
HINTA-JAVOLYYMI-INDEKSIENMITTAUKSENPÄÄPERIAATTEET
Markkinatuotteiden hintojenja volyymien määritelmä
ErotlaadussajaerothinnassaMarkkinattomia palveluja koskevatperiaatteetArvonlisäystäjaBKT:akoskevatperiaatteet
PERIAATTEIDENSOVELTAMISONGELMIA
Yleinensoveltaminen
Yksittäisiinvirtoihin soveltaminen1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—14
▼B
Tavaroiden jamarkkinapalvelujen virrat
Markkinattomien palvelujen virrat
Tuotteiden jatuonninverotja tuetKiinteänpääoman kuluminenPalkansaajakorvaukset
Valmistettujen kiinteiden varojen kantajavarastot
Kokokansantalouden reaalitulon mittaimet
INDEKSINLASKUKAAVANJAPERUSVUODENVALINTAMAIDENVÄLISETHINTA-JAVOLYYMI-INDEKSIT
LUKU11. VÄESTÖ JA TYÖPANOS
KOKONAISVÄESTÖ
TALOUDELLISESTIAKTIIVINENVÄESTÖTYÖLLISYYS
PalkansaajatItsenäiset yrittäjät
Työllisyysja kotipaikka
TYÖTTÖMYYSTYÖPAIKAT
Työpaikat jakotipaikka
TEHTYJENTYÖTUNTIENKOKONAISMÄÄRÄ
KOKOAIKAVASTAAVUUSTYÖNTEKIJÖIDENTYÖPANOSKIINTEINÄKORVAUKSINA
LUKU12. NELJÄNNESVUOSITILINPITO
LUKU13. ALUETILINPITO
VARSINAINENALUE
YKSIKÖTJAKOTIPAIKKA
ALUEELLISTAMISMENETELMÄTTOIMIALOITTAISETKOKONAISSUUREETKOTITALOUKSIENTILIT
LIITTEET
I.VÄLILLISETRAHOITUSPALVELUT(FISIM)
EKT:nlukuihin tehtävät muutokset,mikäli välilliset rahoituspalvelut (FISIM)kohdennetaan
II.KESTÄVIENTAVAROIDENLEASINGJAOSAMAKSUKAUPPA
Määritelmät
Leasing
KäyttöleasingRahoitusleasingOsamaksukauppa
Käsittely tileillä
KäyttöleasingRahoitusleasingOsamaksukauppa1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—15
▼B
III.VAKUUTUS
JohdantoMääritelmät
Sosiaalivakuutus
Julkishallinnon sosiaaliturvajärjestelmät
Yksityisetrahastoidut sosiaalivakuutusjärjestelmätTyönantajien ylläpitämät rahastoimattomat sosiaalivakuutusjärjestelmät
Muuvakuutus
Henkivakuutus
Vahinkovakuutus
JälleenvakuutusVakuutuksenvälitystä avustavat laitokset
Käsittely tileillä
Sosiaalivakuutus
Julkishallinnon sosiaaliturvajärjestelmätYksityisetrahastoidut sosiaalivakuutusjärjestelmät
Työnantajien ylläpitämät rahastoimattomat sosiaalivakuutusjärjestelmät
Muuvakuutus
HenkivakuutusVahinkovakuutus
Jälleenvakuutus
Vakuutuksenvälitystä avustavat laitokset
Vakuutus: Numeerinen esimerkki
IV.LUOKITUKSETJATILIT
Luokitukset
Institutionaalinen sektoriluokitus (S)Taloustoimien ja muidenvirtojen luokitusTasapainoerien luokitus(B)
Varojenluokitus(A)
Toimialojen (A), tuotteiden (P) ja investointien (kiinteän pääoman muodostuksen) (Pi)
ryhmittely jatunnukset
Yksilöllisenkulutuksenluokituskäyttötarkoituksen mukaan(COICOP)
Julkisyhteisöjen tehtäväluokitus (COFOG)
Tilit
Taulukot
2.1. Sektorit jaalasektorit2.2. Tuottajatyyppi, pääasialliset toiminnot jatehtävät sektorinmukaanluokiteltuna2.3. Tuottajayksiköiden sektoriluokitus omistajuudenoikeudellisen pääjaottelun mukaan
3.1. Institutionaalisten yksiköiden jako markkinatuottajiin, omaa loppukäyttöä varten tuottaviin ja
muihinmarkkinattomiin tuottajiin
3.2. Institutionaalisetyksiköt,paikallisetTAY:tjatuotossekämarkkina-,omaloppukäyttö-jamuu
markkinaton jako
3.3. Paikallistentoimialayksiköiden(TAY)janiidentuotostenmarkkina-,omaloppukäyttö-jamuu
markkinaton jako
3.4. Vientitavaroiden kuljetuksenkäsittely3.5. Tuontitavaroiden kuljetuksenkäsittely5.1. Rahoitustaloustoimien luokitus
8.1. Tilien, tasapainoerien ja pääsuureidenyleiskatsauksellinen esittely1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—16
▼B
8.2. Tili I:Tuotantotili
8.3. Tili II.1.1:Tulonmuodostustili
8.4. Tili II.1.2.:Ensitulonjakotili
8.5. Tilit II.1.2.1:Yrittäjätulo jaII.1.2.2:Muunensitulonjako
8.6. Tili II.2:Tulojen uudelleenjaon tili
8.7. Tili II.3:Luontoismuotoisten tulojenuudelleenjaon tili
8.8. Tili II.4.1:Käytettävissä olevan tulonkäyttötili
8.9. Tili II.4.2:Oikaistunkäytettävissä olevantulonkäyttötili
8.10. Tili III.1.1:Säästöstäja pääomansiirroista johtuvan nettovarallisuuden muutoksentili
8.11. Tili III.1.2:Muidenkuinrahoitusvarojen hankintatili
8.12. Tili III.2:Rahoitustili
8.13. Tili III.3.1:Varojenvolyyminmuidenmuutostentili
8.14. Tili III.3.2:Uudelleenarvostustili
8.15. Tili IV:Varallisuustaseet
8.16. Ulkomaidentilikokonaisuus (ulkomaisten taloustoimien tili)
8.17. Tili 0:Tavara- japalvelutili
8.18. Kansantalouden kootuttilit
8.19. Kokokansantalouden tilien jatasapainoerien kokonaisesitysmatriisimuodossa
8.20. Kaavioesityssosiaalitilinpitomatriisista
8.21. Esimerkki yksityiskohtaisemmasta sosiaalitilinpitomatriisista
8.22. Esimerkki yksityiskohtaisestaalamatriisista: Nettoarvonlisäys (perushintaan)
9.1. Yksinkertaistettu tarjontataulukko
9.2. Yksinkertaistettu käyttötaulukko
9.3. Yksinkertaistettu yhdistetty tarjonta- jakäyttötaulukko
9.4. Yksinkertaistettu symmetrinen panos-tuotostaulukko (tuotekertaa tuote)
9.5. Tarjontataulukko perushintaanmukaanluettuna muunnosostajanhintaiseksi
9.6. Käyttötaulukko ostajanhintaan
9.7. Yksinkertainen kaupanjakuljetuksenlisientaulukko
9.8. Yksinkertainen tuoteveroja miinustukipalkkioita kuvaavataulukko
9.9. Tuonninkäyttötaulukko
9.10. Kotimaisentuotannonkäyttötaulukko perushintaan
9.11. Tarjonta- jakäyttötaulukkojen yhdistäminen sektoritileihin
9.12. Symmetrinen panos-tuotostaulukkoperushintaan (tuotekertaa tuote)
9.13. Kotimaisentuotoksensymmetrinen panos-tuotostaulukko perushintaan(tuotekertaa tuote)
A.I.1. Vaikutukset, jotka aiheutuvat välillisten rahoituspalvelujen kohdentamisesta institutionaalisiin
sektoreihin, mukaanlukienmarkkinattomia tuottajia koskevatmuutokset
A.I.2. Vaikutukset,jotkaaiheutuvatvälillistenrahoituspalvelujenkohdentamisestaainoastaannimelli-
seensektoriin
A.III.1.Julkishallinnon sosiaaliturvajärjestelmät
A.III.2.Yksityisetrahastoidut sosiaalivakuutusjärjestelmät
A.III.3.Työnantajien rahastoimattomat sosiaalivakuutusjärjestelmät
A.III.4.Henkivakuutus
A.III.5.Vahinkovakuutus
A.IV.1.Tili 0:Tavara- japalvelutili
A.IV.2.Kokokansantalouden tilikokonaisuus
A.IV.3.Yritystentilikokonaisuus
A.IV.4.Rahoituslaitosten tilikokonaisuus1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—17
▼B
A.IV.5.Julkisyhteisöjen tilikokonaisuus
A.IV.6.Kotitalouksien tilikokonaisuus
A.IV.7.Kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen tilikokonaisuus1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—18
▼B
LUKU1
YLEISPIIRTEET
1.01. Euroopan kansantalouden tilinpidon ja aluetilinpidon järjestelmä (EKT
1995, tai yksinkertaisesti EKT) on kansainvälisesti yhteensopiva tilinpi-
tokehikko,jokakuvaasystemaattisestijayksityiskohtaisestikokotaloutta
(so.maata,aluettataimaaryhmää),senrakenneosiajasensuhteitamuihin
kokonaistalouksiin.
EKT1995korvaaEuroopankoottujentilienjärjestelmän,jokajulkaistiin
1970(EKT1970;toinenhiemanmuutettupainosilmestyivuonna1978).
EKT 1995 on täysin yhdenmukainen uudistettujen maailmanlaajuisten
kansantalouden tilinpito-ohjeiden kanssa (SNA 1993 tai yksinkertaisesti
SNA; Yhdistyneet kansakunnat, IMF, Euroopan yhteisöjen komissio,
OECD ja Maailman pankki ovat tuottaneet nämä ohjeet yhteisvastuulli-
sesti).EKTkeskittyykuitenkinenemmänEuroopanunionissavallitseviin
olosuhteisiin ja tietotarpeisiin. SNA:n tavoin EKT on yhtenäistetty
monissa muissa sosiaali- ja taloustilastoissa käytettävien käsitteiden ja
luokitusten kanssa. Keskeisiä esimerkkejä ovat työllisyystilastot, teolli-
suustilastotjaulkomaankauppatilastot.EKT:tavoidaansenvuoksikäyttää
Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden sosiaali- ja taloustilastojen
keskeisenäviitekehyksenä.
1.02. EKT-kehikkokoostuukahdestapääasiallisesta taulukkokokonaisuudesta:
a) sektoritilit(1);
b) panos-tuotoskehikko(2)jatoimialoittaiset tilit(1).
Sektoritilit tarjoavat institutionaalisten sektoreiden mukaisen system-
aattisen kuvauksen taloudellisen prosessin eri vaiheista: tuotannosta,
tulonmuodostuksesta, tulonjaosta, tulojen uudelleenjaosta, tulonkäytöstä
sekä rahoitus- ja muun varallisuuden muodostuksesta. Sektoritileihin
sisältyvät myös varallisuustaseet, jotka kuvaavat varojen, velkojen ja
nettovarallisuuden varantoja tilinpitojakson alussaja lopussa.
Panos-tuotoskehikko ja toimialoittaiset tilit kuvaavat yksityiskohtai-
semmin tuotantoprosessia (kustannusrakennetta, tulonmuodostusta ja
työllisyyttä) sekä tavaroiden ja palvelujen virtoja (tuotantoa, tuontia,
vientiä, kulutusta, välituotekäyttöä ja pääoman muodostusta tuoteryh-
mittäin).
EKTsisältääväestönjatyöllisyydenkäsitteet(3).Nämäkäsitteet liittyvät
sekäsektoritileihin että panostuotoskehikkoon.
EKT ei rajoitu vuosittaiseen kansantalouden tilinpitoon, vaan sitä
sovelletaan myösneljännesvuositilinpitoon(4)ja aluetilinpitoon(5).
EKT:N KÄYTTÖ
Analyysi- ja politiikkakehikko
1.03. EKT-kehikkoavoidaan käyttää analysoitaessa jaarvioitaessa:
a) Kansantalouden rakennetta. Keskeisiäkohteita ovat:
1) arvonlisäysja työllisyystoimialoittain;
2) arvonlisäysja työllisyysalueittain;3) tulojenjakautuminen sektoreittain;4) tuontijavientituoteryhmittäin;5) kulutusmenottuoteryhmittäin;
6) kiinteänpääomanmuodostusjakiinteäpääomakantatoimialoittain;
7) rahoitusvarojen, varantojen ja virtojen koostumus vaateittain ja
sektoreittain.
b) Kansantalouden yksittäisiä osiatai piirteitä. Keskeisiäkohteita ovat:
1) pankki-jarahoitustoiminta kansantaloudessa;
2) julkisyhteisöjen rooli;1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—19
(1) Katsolukua8,”Tilienjatasapainoerienkokonaisuus”.
(2) Katsolukua9,”Panos-tuotoskehikko”.
(3) Katsolukua11,”Väestö ja työpanos”.
(4) Katsulukua12,”Neljännesvuositilinpito”.
(5) Katsolukua13,”Aluetilinpito”.
▼B
3) yksittäisen alueen talous (verrattuna kansantalouden kokonaisuu-
teen).
c) Kansantalouden kehitystä ajankohdasta toiseen. Keskeisiä kohteita
ovat:
1) BKT:nkasvunopeudenanalysointi;
2) inflaation analysointi;
3) kotitalouksienmenojenkausivaihteluidenanalysointineljännesvuo-
sitilinpidon perusteella;
4) eri tyyppisten rahoitusinstrumenttien ajankohdasta toiseen muut-
tuvan merkityksen analysointi, esim. optioiden merkityksen
lisääntyminen;
5) kansantalouden toimialoittaisen rakenteen vertailu pitkällä aikavä-
lillä,esim.kolmenkymmenen vuodenaikana.
d) Kansantaloutta suhteessa toisiin kansantalouksiin. Keskeisiä kohteita
ovat:
1) julkisyhteisöjen roolinvertailu Euroopanunioninjäsenmaissa;
2) Euroopan unionin kansantalouksien keskinäisten riippuvuuksien
analysointi;
3) Euroopan unionin viennin koostumuksen ja määränpään analy-
sointi;
4) Euroopan unionin, USA:n ja Japanin BKT:n kasvunopeuksien tai
henkeäkohtilaskettujen käytettävissä olevientulojen vertailu.
1.04. Tämän kehikon mukaisilla luvuilla on suuri merkitys EU:lle ja sen
jäsenvaltioille niiden sosiaali- ja talouspolitiikan muotoilussa ja seur-
annassa.
Lisäksiniillä oneräitä hyvintärkeitä erityiskäyttöjä:
a) Euroopan rahapolitiikan seuranta ja ohjaaminen: Euroopan rahau-
nionin konvergenssi- eli lähentämiskriteerit on määritelty
kansantalouden tilinpidon lukujen perusteella (julkisyhteisöjen
alijäämä, julkisyhteisöjen velkaja BKT),
b) rahallisen tuen myöntäminen EU:n alueille: EU:n rakennerahastojen
menot perustuvat osittain kansantalouden tilinpidon alueellistettuihin
lukuihin,
c) EU:n omien varojen määrittäminen. Viimeksi mainittu riippuu
kansantalouden tilinpidon luvuistakolmella tavalla:
1) EU:n kokonaisvarat määritetään prosenttiosuutena jäsenvaltioiden
bruttokansantulosta (BKTL);
2) EU:n kolmas oma vara on ALV:oon perustuva oma vara.
Kansantalouden tilinpidon tiedot vaikuttavat suuresti jäsenval-
tioiden tämän varan maksuosuuksiin, koska niitä käytetään
perustanalaskettaessa keskimääräistä ALV-kantaa;
3) Jäsenvaltioiden suhteelliset maksuosuudet EU:n neljännen oman
varanosaltaperustuvatniidenbruttokansantuloon.
EKT-käsitteiden kahdeksan ominaispiirrettä
1.05. EKT:n käsitteillä on kahdeksan tärkeää ominaispiirrettä, joilla luodaan
hyvätasapainotietotarpeidenjatiedonsaantimahdollisuuksienvälille.Ne
ovat:
a) kansainvälisesti yhteensopiva;
b) yhtenäinen muiden sosiaali-jataloustilastojen kanssa;
c) yhdenmukainen;
d) operationaalinen;
e) eroaauseimmista hallinnollisista käsitteistä;
f) perusteltu japitkäaikaisesti pysyvä;
g) kohteenataloudellisen prosessinkuvausrahassamitattavin jahelposti
havainnoitavin käsittein;
h) joustava jamonikäyttöinen.
1.06. Käsitteetovatkansainvälisesti yhteensopivia koska:
a) EKT on perusmalli (standardi) EU:n jäsenvaltioiden kansantalouden
tilinpidontietojenantamisestakaikillekansainvälisilleorganisaatioille.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—20
▼B
Ainoastaan kansallisissa julkaisuissa EKT:n tarkka noudattaminen ei
olepakollista.
b) EKT:n käsitteet ovat kaikissa suhteissa yhdenmukaisia SNA:n
maailmanlaajuisten kansantalouden tilinpidon ohjeiden kanssa.
Käsitteiden kansainvälinen yhteensopivuus on ratkaisevan tärkeää eri
maidentilastoja vertailtaessa.
1.07. Käsitteet on yhdenmukaistettu muiden sosiaali- ja taloustilastojen
käsitteiden kanssa,koska:
a) EKT:ssaonmoniakäsitteitäjaluokituksia(esim.NACERev.1),joita
käytetäänmyösmuissaEU:njäsenmaidensosiaali-jataloustilastoissa,
esim. teollisuustilastoissa, ulkomaankauppatilastoissa ja työllisyysti-
lastoissa; käsitteelliset erot on pidetty mahdollisimman vähäisinä.
Lisäksi nämä EU:n käyttämät käsitteet ja luokitukset on yhdenmu-
kaistettu myös Yhdistyneiden kansakuntien käyttämien käsitteiden ja
luokitustenkanssa.
b) SNA:n tavoin myös EKT:n käsitteet on yhdenmukaistettu eräiden
muiden taloustilastojen tärkeimpien kansainvälisten ohjeiden kanssa,erityisesti IMF:n maksutasekäsikirjan (BPM), IMF:n julkisyhteisöjen
rahoitustilastojen (GFS), OECD:n verotilastojen kanssa sekä työlli-
syyttä, työtunteja ja työvoimakustannuksia koskevien ILO:n
päätöslauselmien kanssa.
Tällainenyhdenmukaistaminenmuidensosiaali-jataloustilastojenkanssa
edistää merkittävästi näiden lukujen yhdistämistä ja vertailua. Sen
ansiostavoidaanlaatiaparempiakansantaloudentilinpidonlukuja.Lisäksi
näiden yksittäisten tilastojen sisältämiä tietoja voidaan näin paremmin
suhteuttaa kansantalouden yleistilaston, so. kansantalouden tilinpidon
tietoihin, kuten bruttokansantuotteeseen tai toimialoittaiseen ja sektor-
eittaiseen arvonlisäykseen.
1.08. Tilinpitokehikon identiteetit pitävät yllä taloudellisen prosessin eri osien
(tuotanto, tulonjako, tulonkäyttö, varallisuuden muodostus) kuvaamiseen
käytettyjen käsitteiden yhdenmukaisuutta. Tämän sisäisen yhteensopi-
vuuden ansiosta tilinpitokehikon eri osien tilastoja voidaan
käyttökelpoisellatavallasuhteuttaatoisiinsa.Niinpäesim.voidaanlaskea
seuraavatsuhteet:
a) tuottavuusluvut, kuten arvonlisäys tehtyä työtuntia kohti (tämä tieto
edellyttää yhteensopivuutta arvonlisäyskäsitteen jatehtyjen työtuntien
käsitteen välillä);
b) kansantalouden käytettävissä olevat tulot henkeä kohti (tämä suhde
edellyttää yhteensopivuutta kansantalouden käytettävissä olevien
tulojen javäestönkäsitteiden välillä);
c) kiinteän pääoman muodostus prosenttiosuutena kiinteän pääoman
kannasta (tämä suhde edellyttää yhteensopivuutta näiden varantojen
javirtojen määritelmien kesken);
d) julkinen alijäämä ja julkinen velka prosenttiosuuksina bruttokansan-
tuotteesta (nämä tiedot edellyttävät yhteensopivuutta julkisyhteisöjen
alijäämän, julkisyhteisöjen velanja bruttokansantuotteen välillä).
Tällainen käsitteiden sisäinen yhdenmukaisuus sallii myös eräiden
estimaattienjohtamisenjäännöseränä,esim.säästäminenvoidaanarvioida
käytettävissä olevien tulojenjakulutusmenojen välisenä erotuksena(
1).
1.09. EKT:n käsitteet ovat operationaalisia käsitteitä, koska ne on suunniteltu
ajatellenniidenmittaamista.Käsitteidenoperationaalinenluonneilmenee
useillatavoilla:
a) Jotkuttoiminnottaierätonkuvattavavainsilloin,kunneovatkooltaan
merkittäviä. Tämä liittyy esim. kotitalouksien omaan käyttöön
tapahtuvaantavaroidentuotantoon:kankaidenkutomistajasaviesinei-
denvalmistamistaeitarvitselukeatuotantoon,koskatämäntyyppisten
tuotannonalojen katsotaan olevan merkityksettömiä EU-maissa.
Toisena esimerkkinä voidaan mainita se, että pienet halvat työkalut
jalaitteetluetaankiinteänpääomanmuodostukseksiainoastaansilloin,
kun ostajan menot sellaisiin kestäviin tavaroihin ylittävät 500 ecua
(vuoden1995hinnoissa)yhdelletavaralle(taiostettaessasuuriamääriä
koko ostetulle määrälle); kun nämä menot eivät ylitä tuota kynny-
sarvoa,neluetaan välituotekäytöksi.
b) Joihinkin käsitteisiin liittyy selvä maininta siitä, kuinka niitä voidaan
arvioida. Esimerkiksi määriteltäessä pääoman kulumista viitataan1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—21
(1) Katsulukua8,”Tilienjatasapainoerienkokonaisuus”.
▼B
lineaariseen arvonalennukseen ja kiinteän pääomakannan arvioimi-
sessasuositellaaninvestointikertymämenetelmää.Toisenaesimerkkinä
voidaan mainita omaan käyttöön tapahtuvan tuotannon arvottaminen:
periaatteessa se olisi tehtävä perushintoihin, mutta perushintoja
voidaan tarvittaessa lähentyä laskemalla yhteen erilaiset syntyneet
kustannukset.
c) On tehty eräitä yksinkertaistavia sopimuksia. Esimerkiksi julkisyh-
teisöjen tuottamat kollektiiviset palvelut ovat sopimuksen mukaan
kaikkikulutusmenoja.
d) Käsitteet on yhdenmukaistettu kansantalouden tilinpidon laadinnassa
panostietoina käytettävien sosiaali- ja taloustilastojen käsitteiden
kanssa.
1.10. Toisaalta käsitteitä ei kuitenkaan aina ole helppoa ottaa käyttöön, koska
ne tavallisesti eroavat joissakin suhteissa hallinnollisissa tietolähteissä
käytetyistä käsitteistä. Tällaisia tietolähteitä ovat yritysten kirjanpidon
tiedot, erilaisia veroja koskevat tiedot (ALV, henkilöiden tuloverot,
tuontiverot jne.), sosiaaliturvatiedot sekä valvontaelimiltä saatavat tiedot
rahoitus- ja vakuutustoiminnasta. Nämä hallinnolliset tiedot ovat usein
panostietoinakansantaloudentilinpidonlaadinnassa.Yleensäniitäonsen
vuoksimukautettava EKT:ta vastaaviksi.
EKT:n käsitteet eroavat tavallisesti joissakin suhteissa hallinnollisista
vastineistaan, koska:
a) eri maiden hallinnolliset käsitteet eroavat toisistaan. Sen vuoksi
kansainvälistä yhteensopivuutta ei voida saavuttaa hallinnollisin
käsittein;
b) hallinnolliset käsitteet muuttuvat ajoittain. Sen vuoksi vertailukelpoi-
suuttaajankohdasta toiseeneivoidasaavuttaa hallinnollisin käsittein;
c) käsitteet, joihin hallinnolliset tietolähteet perustuvat, eivät tavallisesti
olekeskenäänyhtenäisiä.Tietojenyhdistelyjavertaileminen,jokaon
kansantalouden tilinpitotietojen kannalta ratkaisevan tärkeää, on
kuitenkin mahdollista vainyhtenäisen käsitejoukonpohjalta;
d) hallinnolliset käsitteet eivät yleensä ole taloudellisen analyysin ja
talouspolitiikan arvioinnin kannaltaoptimaalisia.
Siitähuolimattahallinnollisettietolähteetvastaavatjoskuskansantalouden
tilinpidon jamuidentilastojen tarpeita erittäin hyvin,koska:
a) alunperin tilastollisia tarkoituksia varten suunniteltuja käsitteitä ja
luokituksia voidaan soveltaa myös hallinnollisiin tarkoituksiin, esim.
julkisen sektorinmenolajiluokitus;
b) hallinnollisissa tietolähteissä voidaan nimenomaisesti ottaa huomioon
tilastojen (erilliset) tietotarpeet; tämä koskee esim. Intrastatjärjes-
telmää, jonka avulla tuotetaan tietoja EU:n jäsenmaiden välisistä
tavaratoimituksista.
1.11. EKT:npääkäsitteet ovatperusteltuja japitkäaikaisesti pysyviä,koska
a) neonhyväksyttykansainvälisiksistandardeiksiseuraaviksivuosikym-
meniksi;
b) peräkkäisissä kansantalouden tilinpitoa koskevissa kansainvälisissä
ohjeissauseimmat peruskäsitteet eivät juurikaan olemuuttuneet.
Tämä käsitteellinen jatkuvuus vähentää aikasarjojen uudelleen laskemis-
ja uusien käsitteiden oppimistarvetta. Lisäksi se vähentää käsitteiden
alttiutta joutua kansallisen tai kansainvälisen poliittisen painostuksen
kohteeksi. Näistä syistä kansantalouden tilinpidon tiedot ovat voineet
toimia talouspolitiikan ja taloudellisen analyysin objektiivisena tietopoh-
janavuosikymmenien ajan.
1.12. EKT:n käsitteet keskittyvät kuvaamaan taloudellista prosessia rahassa
ilmaistavin ja helposti havainnoitavin käsittein. Useimmiten varantoja ja
virtoja,jotkaeivätolehelpostihavainnoitaviarahassailmaistunataijoilla
eioleselväärahallista vastinetta, ei oteta huomioon.
Tätä periaatetta ei ole sovellettu tiukasti, koska huomioon olisi otettava
myös yhdenmukaisuuden vaatimus ja erilaiset tietotarpeet. Yhdenmukai-
suus esimerkiksi edellyttää, että julkisen sektorin tuottamienkollektiivistenpalveluiden arvo kirjataan tuotokseksi, koska palkansaaja-
korvausten maksaminen ja julkisen sektorin ostamat erilaiset tavarat ja
palvelut voidaan helposti havainnoida rahassa. Lisäksi taloudellisen
analyysin ja talouspolitiikan kannalta julkisen sektorin tuottamien
kollektiivisten palveluiden kuvaaminen suhteessa muuhun kansantalou-
teen lisää myös kokonaisuutena kansantalouden tilinpidon
käyttökelpoisuutta.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—22
▼B
1.13. EKT:n käsitteiden soveltamisalaa voidaan kuvata tarkastelemalla eräitä
tärkeitä rajauksia:
Seuraavat sisältyvät EKT:n tuotannon rajaukseen (katso kohdat
3.07—3.09):
a) julkisen sektorinyksilöllisten jakollektiivisten palveluiden tuotanto;
b) asuntojen omistajien asumispalveluiden tuotantoomaan käyttöön;
c) tavaroiden tuottaminen omaankulutukseen,esim.maataloustuotteet;
d) rakentaminen omaankäyttöön,myöskotitalouksien rakentaminen;
e) palkatun henkilöstöntuottamat kotitalouspalvelut;
f) kalojen kasvattaminen kalanviljelylaitoksilla;
g) lailla kielletty tuotanto,esim.prostituutioja huumeiden tuotanto;
h) tuotanto, josta saatuja tuloja ei täysin ilmoiteta veroviranomaisille,
esim.tekstiilien salatuotanto.
Seuraavatjäävät tuotantorajan ulkopuolelle
a) kotitalous- ja henkilökohtaiset palvelut, jotka on tuotettu ja kulutettu
saman kotitalouden piirissä, esim. siivous, aterioiden valmistus tai
sairaiden taivanhustenhoito;
b) vapaaehtoiset palvelut, jotka eivät johda tavaroiden tuotantoon, esim.
hoitojasiivousilmanmaksua;
c) kalojen luonnollinen kasvatusavovesillä.
EKT kirjaa yleensä kaikki tuotokset, jotka ovat seurausta tuotantorajan
sisälle luetusta tuotannosta. Tästä säännöstä on kuitenkin olemassa
joitakinerityisiä poikkeuksia:
a) aputoimintojen tuotoksia ei kirjata; kaikki aputoiminnan käyttämät
panokset — aineet, työvoima, kiinteän pääoman kuluminen jne. —
käsitellään sen päätoiminnan tai sivutoiminnan panoksina, jota
aputoiminta tukee;
b) välituotekäyttöä varten samassa paikallisessa toimipaikassa (TAY,
katsomyöskohta1.29.)tuotettujatuotoksiaeikirjata;kuitenkinkaikki
saman institutionaalisen yksikön muita paikallisia toimialayksiköitä
vartentuotetut tuotokset kirjataan tuotokseksi.
EKT:n tilinpitologiikka merkitsee sitä, että jos toimintoja pidetään
tuotantona ja niiden tuotokset on kirjattava, niin silloin niihin liittyvät
tulot, työllisyys, kulutus jne. on myös kirjattava. Esimerkiksi kun
omistusasuntoon liittyvien asumispalveluiden tuotanto omaan käyttöön
kirjataantuotannoksi,onmyöskirjattavasiitäasunnonomistajillekoituvat
tulot ja kulutusmenot. Kun toimintoja ei kirjata tuotannoksi, on tilanne
päinvastainen: saman kotitalouden piirissä tuotetut ja kulutetut
kotitalouspalvelut eivät synnytä tuloja ja kulutusmenoja eikä siihen
EKT:nkäsitteiden mukaanliity työllisyyttä.
EKTsisältää myösmoniaerityissopimuksia, esim.:
a) julkisen sektorintuotoksenarvottaminen;
b) vakuutuspalveluidenjavälillistenrahoituspalveluidentuotoksenarvot-
taminen;
c) kaikkien julkisen sektorin tuottamien kollektiivisten palveluiden
kirjaaminen kulutusmenoiksieikä välituotekäytöksi;
d) välillisten rahoituspalveluiden käytön kirjaaminen nimellisen sektorin
tai nimellisen toimialan välituotekäytöksi.
1.14. EKT:nkäsitteetovatmonikäyttöisiä:EKT:nkäsitteetovatsopiviamoniin
käyttötarkoituksiin, joskin joihinkin käyttötarkoituksiin ne voivat tarvita
täydentämistä (katsomyöskohtaa1.18).
1.15. EKT:n käsitekehikon yksityiskohtaisuus tarjoaa mahdollisuuden jousta-
vaankäyttöön:joitakinkäsitteitä eiolenimenomaisesti esitetty EKT:ssa,
mutta ne voidaan siitä huolimatta helposti johtaa siitä. Esimerkiksi
arvonlisäys tuotantokustannushintaan voidaan johtaa vähentämällä
perushintaisesta arvonlisäyksestä muut tuotantoverot (netto). Toinen
esimerkki on uusien sektoreiden luominen järjestelemällä uudelleen
EKT:ssamääritellyt alasektorit.
1.16. Joustava käyttö on mahdollista myös ottamalla käyttöön lisäkriteereitä,
jotka eivät ole ristiriidassa järjestelmän logiikan kanssa. Esimerkiksi
tällaisiakriteereitäsaattaisivatollatuotantoyksiköidentyöllistenmääräja
kotitalouksien tulojen suuruus. Työllisten osalta voidaan ottaa käyttöön
alaluokitus koulutuksentason,iäntai sukupuolenmukaan.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—23
▼B
1.17. Tällainen joustava käyttö voidaan sisällyttää sosiaalitilinpitomatriisiin
(SAM). SAM on matriisiesitys, jossa käsitellään tarjonta- ja käyttötau-
lujenjasektoritilienvälisiäyhteyksiä(katsomyöskohdat8.133—8.155).
SAM tarjoaa tavallisesti lisätietoja työllisyyden/työttömyyden tasosta ja
rakenteesta jakamalla palkansaajakorvaukset alaryhmiin palkansaajatyy-
peittäin. Tämä alajako soveltuu sekä toimialoittaiseen työvoiman
käyttöön, kuten käyttötaulukoissa esitetään, että työvoiman tarjontaan
sosioekonomisenalaryhmittelynmukaan,kutenkotitaloussektorinalasek-
torien ensitulon jakotilillä esitetään. Tällä tavoin erilaisten
työvoimaryhmien tarjonta jakäyttökuvataan systemaattisesti.
1.18. Eräissä erityistietotarpeissa erillisten satelliittitilien laatiminen on paras
ratkaisu.Sellaisiatapauksia ovatesimerkiksi seuraavat tietotarpeet:
a) matkailun kansantaloudellisen merkityksen analysointi;
b) terveydenhuollon kustannustenja rahoituksenanalysointi;
c) tutkimus- ja kehittämistoiminnan ja inhimillisen pääoman kansanta-
loudellisen merkityksen analysointi;
d) kotitalouksien tulojen ja menojen analysointi mikrotason tulo- ja
menokäsitteiden pohjalta;
e) ympäristönjatalouden välisenvuorovaikutuksenanalysointi;
f) kotitalouksien piirissätapahtuvan tuotantotoiminnan analysointi;
g) hyvinvoinninmuutostenanalysointi;
h) kansantalouden tilinpidon ja liikekirjanpidon välisten eroavuuksien
analysointi ja niidenvaikutusarvopaperimarkkinoihin;
i) verotulojen estimointi.
1.19. Satelliittitilit voivatpalvella sellaisia tietotarpeita seuraavasti:
a) esittämällä asiat tarvittaessa yksityiskohtaisemmin ja jättämällä pois
tarpeettomat yksityiskohdat;
b) laajentamalla tilinpitokehikon sisältöä lisäämällä siihen ei-rahamää-
räisiätietoja, esim.saastumisestajaympäristövaroista;
c) muuttamalla eräitä peruskäsitteitä, esim. laajentamalla pääoman
muodostuksen käsitettä tutkimus- ja kehittämistoiminnan tai koulu-
tusmenojenmäärällä.
1.20. Satelliittitilien tärkeä piirre on se, että periaatteessa kaikki standardike-
hikon peruskäsitteet ja luokitukset säilytetään. Ainoastaan silloin kun
satelliittitilin erityistarkoitus ehdottomasti vaatii muunnosta, tehdään
peruskäsitteisiin muutoksia. Sellaisissa tapauksissa satelliittitiliin tulisi
sisältyä myös taulukko, joka osoittaa satelliittitilin ja standardikehikon
pääsuureiden välisen yhteyden. Tällä tavoin standardikehikko säilyttää
merkityksensä viitekehyksenä, ja samalla myös erityistarpeille annetaan
oikeutusta.
1.21. Standardikehikossa ei kiinnitetä paljon huomiota sellaisiin varantoihin ja
virtoihin, joita ei voida helposti havainnoida rahassa (tai joilla ei ole
selvää rahallista vastinetta). Tavallisesti ei-rahamääräisten tilastojen
laatiminen myös luonnostaan palvelee hyvin sellaisten varantojen ja
virtojenanalysointia, esim.:
a) kotitalouksien piirissä tapahtuvaa tuotantotoimintaa voidaan help-
oimmin kuvata tuntien jakautumisella vaihtoehtoisiin
käyttötarkoituksiin;
b) koulutusta voidaan kuvata koulutuslajeittain, oppilaiden lukumäärän
mukaan, tutkinnon suorittamiseen keskimäärin käytettyjen koulutus-
vuosienmukaan jne.;
c) saastumisen vaikutusta kuvataan parhaiten eliölajin lukumäärässä
tapahtuneiden muutosten, metsän puiden terveyden, jätteiden määrän,
hiilimonoksidin määrän jasäteilyn määränjne.perusteella.
Satelliittitilittarjoavatmahdollisuudenyhdistääsellaisetei-rahamääräisten
yksiköiden tilastot kansantalouden tilinpidon standardikehikkoon. Kytke-
minen on mahdollista käyttämällä näissä ei-rahamääräisissä tilastoissa
niin suuressa määrin kuin mahdollista standardikehikossa käytettyjä
luokituksia, esim. kotitaloustyyppiluokitusta tai toimialaluokitusta. Tällä
tavoin luodaan yhdenmukainen laajennettu kehikko. Tämä kehikko voi
sitten toimia tietopohjana kaikenlaisen standardikehikon ja laajennetun
kehikon muuttujien välisen vuorovaikutuksen analysoinnissa ja arvioin-
nissa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—24
▼B
1.22. Standardikehikko ja senpääsuureet eivät kuvaahyvinvoinninmuutoksia.
Voidaan laatia laajennettuja tilejä, jotka sisältävät myös laskennallisia
rahamääräisiä arvoja,esim.:
a) kotitalous- ja henkilökohtaiset palvelut, jotka on tuotettu ja kulutettu
samankotitalouden piirissä;
b) vapaa-ajassa tapahtuneet muutokset;
c) kaupunkimaisen elämän hyvätjahuonotpuolet;
d) henkilöiden välisen tulonjaon epätasaisuus.
Niissä voidaan myös uudelleen luokitella valitettavien välttämättömyyk-
sien (esim. puolustus) kulutusmenot välituotekäytöksi, toisin sanoen
kielteisesti hyvinvointiin vaikuttaviksi. Samoin tulvien ja muiden
luonnonkatastrofien aiheuttamat vahingot voitaisiin luokitella välituote-
käytöksi,so.(absoluuttisen)hyvinvoinnin vähennykseksi.
Tällä tavoin voitaisiin yrittää hyvin karkean ja hyvin epätäydellisen
hyvinvoinnin muutosten osoittimen rakentamista. Hyvinvoinnilla on
kuitenkin monia ulottuvuuksia, joista useimpia on parempi olla ilmaise-
mattarahassa.Parempiratkaisuhyvinvoinninmittaamiseenonsenvuoksi
käyttää jokaiseen ulottuvuuteen erillisiä osoittimia ja mittausyksiköitä.
Osoittimia voisivat olla esimerkiksi lapsikuolleisuus, odotettavissa oleva
elinikä, aikuisten lukutaito ja kansantulo henkeä kohti. Nämä osoittimet
voidaansisällyttää satelliittitiliin.
1.23. Jotta saataisiin aikaan yhdenmukainen, kansainvälisesti yhteensopiva
kehikko, EKT:ssa ei käytetä hallinnollisia käsitteitä. Erilaisia kansallisia
tarkoituksia varten hallinnollisiin käsitteisiin pohjautuvien tietojen
hankkiminen saattaa kuitenkin olla hyvin hyödyllistä. Esimerkiksi
verotulojen arvioimiseen tarvitaan tilastoja verotettavista tuloista. Nämä
tilastot voidaan tuottaa tekemällä joitakin muutoksia kansantalouden
tilinpidon tilastoihin. Samanlaista lähestymistapaa voitaisiin noudattaa
eräiden kansallisessa talouspolitiikassa käytettyjen käsitteiden suhteen,
esim.:
a) inflaation käsite, jota käytetään eläkkeiden, työttömyyskorvausten tai
virkamiesten palkkojen korotuksiavarten;
b) verojen, sosiaaliturvamaksujen, julkisyhteisöjen ja kollektiivisektorin
käsitteet, joita käytetään keskusteltaessa kollektiivisektorin optimaali-
sestakoosta;
c) ”strategisten”sektoreiden/toimialojenkäsitteet,joitakäytetäänkansal-
lisessatalouspolitiikassa tai EU:ntalouspolitiikassa;
d) ”yritysinvestointien” käsite, jota käytetään kansallisessa talouspolitii-
kassa.
Satelliittitilit tai yksinkertaiset lisätaulukot saattaisivat tyydyttää tällaisia
yleensäerityisesti kansallisia tietotarpeita.
EKT 1995 ja SNA 1993
1.24. EKT (EKT 1995) on täysin yhdenmukainen uudistetun kansantalouden
tilinpitojärjestelmän (SNA 1993) kanssa, joka antaa kansantalouden
tilinpidon ohjeet maailman kaikille maille. Siitä huolimatta EKT 1995:n
jaSNA1993:nvälillä onuseitaeroja:
a) erotesitystavassa,esim.:
1) EKT:ssaoneriluvuttuotanto-,jako-jarahoitustaloustoimista.Sitä
vastoin SNA:ssa nämä taloustoimet on selitetty seitsemässä tilien
mukaan järjestetyssä luvussa, esim. luvut tuotantotilistä, ensitulon
jakotilistä, pääomatilistä jaulkomaiden tilistä.
2) EKTkuvaakäsitettätarjoamallamääritelmänjaluettelonsiitä,mitä
luetaan mukaan ja mitä ei lueta. SNA kuvaa käsitteitä tavallisesti
yleisemmintermeinjapyrkiimyösselittämääntehtyjensopimusten
taustalla olevia perusteita.
3) EKTsisältääluvutmyösaluetilinpidosta janeljännesvuosittaisesta
tilinpidosta.
4) SNAsisältääluvunmyössatelliittitileistä.
b) EKT:n käsitteet ovat useissa tapauksissa selvempiä ja täsmällisempiä
kuinSNA:n,esim:
1) SNAeisisällätarkkojamääritelmiämarkkinatuotannon,tuotannon
omaanloppukäyttöönjamuunmarkkinattomantuotannonvälisistä
eroistainstitutionaalisille yksiköille,paikallisilletoimialayksiköille
tai niiden tuotoksille. Tämä merkitsee sitä, että tuotoksen
arvottamista ja luokittelua sektoreittain ei ole määritelty tässä1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—25
▼B
suhteessariittävän tarkasti.EKT:ssaonsenvuoksiotettukäyttöön
useita lisäselvennöksiä ja eräissä yksittäisissä tapauksissa myös
lisätty kriteeri, että markkinatuottajan myynnin tulisi kattaa
vähintään 50%tuotantokustannuksista (katsotaulukkoaIII.1).
2) EKT määrää konkreettiset kirjausten kynnysarvot, esim. pienten
työkalujen jaapulaitteiden kirjaamiseksi välituotekäyttöön.
3) EKT olettaa, että usean tyyppinen kotitalouksien tavarantuotanto,
kuten esim. kankaan kudonta ja huonekalujen valmistus, ei ole
merkittävää EU:n jäsenmaissa, eikä niitä senvuoksitarvitse lukea
mukaan.
4) EKT viittaa nimenomaisesti erinäisiin EU:n institutionaalisiin
järjestelyihin kuten Intrastat-järjestelmään EU:n sisäisten tavara-
virtojenkirjaamiseksi jajäsenvaltioiden maksuosuuksiinEU:lle.
5) EKT sisältää EU:lle ominaisia luokituksia, esim. CPA tuotteita ja
NACE Rev. 1 toimialoja varten (ominaisia mutta yhdenmukais-
tettuja YK:nvastaavien luokitustenkanssa).
6) EKT sisältää lisäluokituksen kaikkia ulkomaisia taloustoimia
varten: ne pitäisi jakaa EU:ssa kotipaikan omaavien välisiin ja
EU:n ulkopuolella kotipaikan omaavien kanssa tapahtuneisiin
taloustoimiin.
EKT voi olla täsmällisempi kuin SNA, koska EKT:a sovelletaan
pääasiassa EU:n jäsenmaihin. EU:n tietotarpeita varten EKT:n tulisi
myösolla selkeämpi.
EKT 1995 ja EKT 1970
1.25. EKT 1995 eroaa sekä laajuudeltaan että käsitteiltään EKT 1970:sta.
Useimmat näistä eroista vastaavat 1968 SNA:n ja 1993 SNA:n välisiä
eroja.Eräät näistälaajuuteen liittyvistä eroistaovat:
a) varallisuustaseiden mukaanottaminen;
b) varojen muiden muutosten tilien mukaan ottaminen, so. sellaisten
käsitteiden kuin muut volyyminmuutokset, nimelliset hallussapito-
voitotja reaaliset hallussapitovoitot;
c) kotitalouksien alasektoreiden käyttöönotto;
d) uuden”kulutus”-käsitteen käyttöönotto: todellinen kulutus;
e) uuden hinnoilla korjatun ”tulo”-käsitteen käyttöönotto: reaalinen
käytettävissä olevakansantulo;
f) ”ostovoimapariteetit”-käsitteen käyttöönotto.
Eräät tärkeimmistä eroistakäsitteiden välillä ovat:
a) kirjallis-taiteellista työtä (kirjojen kirjoittaminen, musiikin säveltä-
minen) pidetään nyt tuotantona; maksut kirjallis-taiteellisesta työstä
ovatsenvuoksimaksujapalveluista eivätkä omaisuustuloja;
b) vakuutuspalvelujen tuotannon arvottaminen on muuttunut joissakin
suhteissa,esim.vakuutusteknistenvarantojensijoitustuottootetaannyt
myöshuomioonarvotettaessa vahinkovakuutuksentuotantoa;
c) kaupanja kuljetuksenlisienyksityiskohtaisempikäsittely;
d) ketjutuksenkäyttöönotto kiinteiden hintojen laskemiseksi;
e) ”rahoitusleasing”-käsite on otettu käyttöön (SNA 1968 ja EKT 1970
sisälsivät ainoastaan ”käyttöleasing”-käsitteen);
f) mineraalien etsinnästä ja atk-ohjelmista aiheutuneita menoja pidetään
nyt pääoman muodostuksena (sen sijaan, että ne luettaisiin välituote-
käytöksi);
g) pääoman kuluminen pitäisi myös kirjata julkisen sektorin infrastruk-
tuurirakenteista (tiet,ojat jne.);
h) uusien rahoitusinstrumenttien, kuten takaisinostosopimusten, ja sell-
aistenrahoituksenjohdannaisinstrumenttien kuinoptioiden yksilöinti.
On myös eroja, jotka eivät johdu SNA:ssa tapahtuneista muutoksista,
esim.:
a) tarjonta- ja käyttötaulukkojen käyttöön ottaminen (tämä sisältyi jo
1968SNA:han);
b) eräidenrekisteröintikynnystenkäyttöönottaminenjaviittauserinäisiin
institutionaalisiin järjestelyihin EU:ssa(katsokohta1.24);
c) selkeä valinta sen puolesta, että tuotanto arvotetaan perushintoihin
(1970 EKT, 1968 SNA ja 1993 SNA hyväksyvät arvottamisen myös
tuottajahintoihin);1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—26
▼B
d) taloudellisestiaktiivisenväestönjatyöttömyydenkäsitteidenkäyttöön
ottaminen (näitä käsitteitä eiole1968ja1993SNA:ssa).
EKT JÄRJESTELMÄNÄ
1.26. Järjestelmän pääpiirteet ovat:
a) tilastoyksiköt janiidenryhmittelyt
b) virratjavarannot
c) tilien ja kokonaissuureidenjärjestelmä
d) panos-tuotoskehikko.
TILASTOYKSIKÖTJANIIDENRYHMITTELYT(1)
1.27. Järjestelmälleominainenpiirreonkahdentyyppistenyksiköidenkäyttöja
talouden jakaminen kahdella tavalla, jotka ovat aivan erilaisia ja sopivat
erilaisiin analyyttisiin tarkoituksiin.
Tulojen, menojen ja rahoitusvirtojen sekä varallisuustaseiden kuvaami-
seksi järjestelmä ryhmittelee institutionaaliset yksiköt sektoreihin niiden
pääasiallisen toiminnan, käyttäytymisen ja tavoitteiden perusteella.
Tuotantoprosessien kuvausta ja panos-tuotosanalyysiä varten järjestelmä
ryhmittelee paikalliset toimialayksiköt (paikalliset TAY:t) toimialoiksi
niidentoiminnanlajinperusteella.Toiminnalleovatominaistapanoksena
käytetyttuotteet, tuotantoprosessija tuotoksenasyntyvättuotteet.
Institutionaaliset yksiköt ja sektorit
1.28. Institutionaalisetyksikötovattaloudellisiayksiköitä,jotkavoivatomistaa
tavaroita ja varoja, ottaa velkaa ja osallistua taloudelliseen toimintaan ja
suorittaa taloustoimia muiden yksiköiden kanssa täysin oikeuksin.
Järjestelmän tarkoituksia varten institutionaaliset yksiköt ryhmitellään
viiteen toisensa poissulkevaan institutionaaliseen sektoriin, jotka koos-
tuvatseuraavantyyppisistä yksiköistä:
a) yritykset;
b) rahoituslaitokset;
c) julkisyhteisöt;
d) kotitaloudet;
e) kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt.
Nämäviisisektoriamuodostavatyhdessäkokokansantalouden.Jokainen
sektori jakautuu myös alasektoreihin. Järjestelmä tarjoaa kultakin
sektorilta ja haluttaessa myös alasektorilta sekä koko kansantaloudesta
laadittavan täydellisen juoksevien tilien ja varallisuustaseiden kokonai-
suuden.
Paikalliset toimialayksiköt ja toimialat
1.29. Useimmat institutionaaliset yksiköt suorittavat tuottajan ominaisuudes-
saan useammanlaista kuin yhdenlaista toimintaa; teknis-taloudellisten
suhteidenpainottamista vartennetäytyyjakaa toiminnan lajin mukaan.
Paikallisettoimialayksikötontarkoitettutämäntoiminnallisentarkastelun
tarpeen täyttämiseen. Paikallinen TAY ryhmittelee kaikki institutionaa-
lisen yksikön tuottajina toimivat osat, jotka sijaitsevat yhdessä tai
läheisesti sijaitsevissa paikoissa ja jotka vaikuttavat toiminnan harjoitta-
miseenNACERev.1:nluokkatasolla (4-numerotaso).
Periaatteessapaikallisiatoimialayksiköitäonkirjattavaniinmontakuinon
sivutoimintoja; jos kuitenkaan ei ole käytettävissä laskenta-asiakirjoja,
jotkaolisivatvälttämättömiänäidentoimintojenkuvaamiseksi,paikallinen
toimialayksikkö voisisältää yhden-taiuseammanlaista sivutoimintaa.
Kaikkien samaan tai samanlaiseen toiminnan lajiin osallistuvien paikal-
listentoimialayksiköiden ryhmämuodostaatoimialan.
Institutionaalisten yksiköiden ja paikallisten toimialayksiköiden (TAY)
välillä vallitsee hierarkkinen suhde. Institutionaalinen yksikkö sisältää
yhdentaiuseampiapaikallisiatoimialayksiköitä;paikallinenTAYkuuluu
yhteenjavainyhteeninstitutionaaliseen yksikköön.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—27
(1) Katsolukua2,”Yksikötjayksiköidenryhmittelyt”.
▼B
Tuotantoprosessin eritellympää analyysiä varten käytetään tuotannon
analyyttistä yksikköä. Tämä yksikkö, jota ei voida havainnoida (paitsi
ainoastaan yhdentyyppistä tuotetta tuottavan paikallisen TAY:n tapauk-
sessa),onhomogeenisentuotannonyksikkö,jokamääritelmänmukaanei
kata sivutoimintoja. Näiden yksiköiden ryhmät muodostavat homogee-
nisiatoimialoja.
Kotimaiset ja ulkomaiset talousyksiköt; koko kansantalous ja ulkomaat
1.30. Koko kansantalous määritellään kotimaisten talousyksiköiden avulla.
Talousyksikön sanotaan olevan kotimainen jossain maassa silloin, kun
silläontaloudellisenmielenkiinnonkeskustuonmaanalueella—so.kun
se osallistuu pitemmän ajanjakson (yhden vuoden tai kauemmin) tämän
alueen taloudelliseen toimintaan. Edellä käsitellyt institutionaaliset
sektoritovatkotimaisten institutionaalisten talousyksiköidenryhmiä.
Kotimaiset talousyksikötsuorittavat taloustoimia ulkomaisten talousyksi-
köiden kanssa (so. talousyksiköiden, joiden kotipaikka on muissa
kansantalouksissa). Nämä taloustoimet ovat kansantalouden ulkomaisia
taloustoimia, ja ne ryhmitellään ulkomaiden tilille. Ulkomailla on
järjestelmän tilinpitorakenteessa niin ollen samanlainen rooli kuin
institutionaalisella sektorilla, vaikka ulkomaiset talousyksiköt luetaan
mukaan vain, jos ne osallistuvat taloustoimiin kotimaisten institutionaa-
listen yksiköiden kanssa. Sen vuoksi sektoriluokituksen loppuun otetaan
ulkomaita vartenluokitusnimikkeitä koskevaerityiskohta.
Nimellisetkotimaantalousyksiköt,joitakäsitelläänjärjestelmässainstitu-
tionaalisina yksiköinä,määritellään:
a) ulkomaisten talousyksiköiden sellaisiksi osiksi, joiden taloudellisen
mielenkiinnon keskus(so.osallistuvat useimmissa tapauksissa talous-
toimiinvähintäänyhdenvuodenajantaiharjoittavatrakennustoimintaa
alle vuoden, jos tuotos sisältää kiinteän pääoman bruttomuodostusta)
onmaantalousalueella;
b) ulkomaiden talousyksiköiksi maan talousalueella sijaitsevan maan tai
rakennusten omistajina, mutta ainoastaan maahan tai rakennuksiin
vaikuttavien taloustoimien osalta.
VIRRATJAVARANNOT
1.31. Järjestelmään sisältyy kahta eri perustyyppiä olevia tietoja: virta- ja
varantotietoja. Virrat tarkoittavat toimintoja ja tapahtumien vaikutuksia,
jotkatapahtuvattietynajanjaksonkuluessa,kuntaasvarannottarkoittavat
tiettynä ajankohtana vallitsevia tilanteita.
Virrat
1.32. Virratkuvastavat taloudellisen arvonluomista,muuttamista, vaihtamista,
siirtämistä tai lakkaamista. Niihin sisältyy institutionaalisen yksikön
varojen tai velkojen arvossa tapahtuvia muutoksia. Taloudellisia virtoja
on kahta tyyppiä: i) taloustoimia ja ii) muita varojen muutoksia.
Taloustoimia esiintyy kaikilla tileillä ja kaikissa taulukoissa, joissa
esiintyy virtoja, lukuunottamatta varojen volyymin muiden muutosten
tiliäjauudelleenarvotustiliä.Muitavarojenmuutoksiaesiintyyainoastaan
näillä tileillä.
Perustaloustoimia ja muita virtoja on lukemattomasti. Järjestelmä
ryhmittelee ne suhteellisen pieneen määrään niiden luonteenomaisia
tyyppejä.
Taloustoimet
1.33. Taloustoimi on taloudellinen virta, joka on institutionaalisten yksiköiden
välistä yhteisestä sopimuksesta tapahtuvaa vuorovaikutusta tai sellaista
toimintaa institutionaalisen yksikön sisällä, jota on tarpeen käsitellä
taloustoimena, usein sen vuoksi, että yksikkö toimii kahdessa eri
ominaisuudessa. Taloustoimet on tarkoituksenmukaista jakaa neljään
pääryhmään:
a) Tuotetaloustoimet,jotkakuvaavattuotteiden(1)alkuperää(kotimainen
tuotanto tai tuonti) ja käyttöä (välituotekäyttö, kulutus, pääoman
muodostustai vienti);
b) Jakotaloustoimet, jotka kuvaavat, kuinka tuotannosta aiheutunut
arvonlisäys jakautuu työvoiman, pääoman ja julkisyhteisöjen kesken1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—28
(1) Katsolukua3,”Tuotetaloustoimet”.
▼B
sekä tulojen ja varallisuuden uudelleenjakoa (tulo- ja varallisuusverot
jamuuttulonsiirrot)(1),
c) Rahoitustaloustoimet, jotka kuvaavat rahoitusvarojen nettohankintaa
tainettoluotonottoakunkinrahoitusinstrumenttityypin osalta.Sellaiset
taloustoimet esiintyvät usein muiden kuin rahoitustaloustoimien
vastinkirjauksena, mutta ne saattavat esiintyä myös taloustoimina,
joihinsisältyyainoastaan rahoitusinstrumentteja(2),
d) Taloustoimet, jotka eivät sisälly edellä olevaan kolmeen ryhmään:
kiinteän pääoman kuluminen ja valmistamattomien muiden kuin
rahoitusvarojen nettohankinta(3).
Taloustoimien ominaisuudet
Vuorovaikutukset versus yksiköiden sisäiset taloustoimet
1.34. Useimmat taloustoimet ovat kahden tai useamman institutionaalisen
yksikön välisiä vuorovaikutuksia. Järjestelmä kirjaa kuitenkin eräät
institutionaalisten yksiköiden sisäiset toiminnot taloustoimiksi. Näiden
yksiköiden sisäisten taloustoimien kirjaamisen tarkoituksena on saada
analyyttisesti käyttökelpoisempi kuva tuotannosta, loppukäytöistä ja
kustannuksista.
Kiinteänpääomankuluminen,jonkajärjestelmäkirjaakustannukseksi,on
tärkeä yksikön sisäinen taloustoimi. Useimmat muut yksikön sisäiset
taloustoimetovattuotetaloustoimia,joitatyypillisestikirjataansilloin,kun
institutionaaliset yksiköt, jotka toimivat sekä tuottajina että kuluttajina,
päättävätkuluttaaosanitsetuottamastaantuotoksesta.Näintapahtuuusein
kotitalouksissajajulkisyhteisöissä.
1.35. Kaikki itse tuotetut tuotokset, jotka käytetään lopputuotteina saman
institutionaalisen yksikön sisällä, kirjataan. Itse tuotetut tuotokset, jotka
käytetään välituotekäyttönä saman institutionaalisen yksikön sisällä,
kirjataan ainoastaan silloin, kun tuotanto ja välituotekäyttö tapahtuvat
saman institutionaalisen yksikön eri paikallisissa toimialayksiköissä.
Saman paikallisen toimialayksikön sisällä tuotettua ja välituotteeksi
käytettyä tuotostaeikirjata.
Rahataloustoimet versus muut taloustoimet
1.36. Useimmat järjestelmän sisältämät taloustoimet ovat rahallisia talous-
toimia, joissa mukana olevat yksiköt suorittavat tai vastaanottavat
maksuja, tai ottavat velkoja tai saavat varoja ilmaistuna valuuttayksi-
köissä.
Taloustoimet,joihineisisällykäteisvarojenvaihtoataivaluuttayksikköinä
ilmoitettuja varoja tai velkoja, ovat muita kuin rahataloustoimia.
Yksiköiden sisäiset taloustoimet ovat tavallisesti muita kuin rahatalous-
toimia. Muita kuin rahataloustoimia, joihin osallistuu useampi kuin yksi
institutionaalinen yksikkö, esiintyy tuotetaloustoimissa (tuotteiden vaih-
tokauppa), jakotaloustoimissa (luontoiskorvaus, luontoistulonsiirrot jne.)
jamuissataloustoimissa(valmistamattomienmuidenkuinrahoitusvarojen
vaihtokauppa).
Järjestelmä kirjaa kaikki taloustoimet rahassa ilmaistuna. Muille kuin
rahataloustoimillekirjattavatarvotonsenvuoksimitattavaepäsuorastitai
muutoinarvioitava.
Vastikkeelliset ja vastikkeettomat taloustoimet
1.37. Taloustoimet, joihin osallistuu useampi kuin yksi yksikkö ovat joko
”jotain jostakin” tai ”jotain ei mistään” taloustoimia. Edelliset ovat
institutionaalisten yksiköidenvälisiävaihtoja,so.tavaroiden,palveluiden
tai varojen hankintaa vastinetta, esim. rahaa vastaan. Jälkimmäiset ovat
tyypillisestiraha-tailuontoismaksujayhdeltäinstitutionaaliseltayksiköltä
toiselle ilman vastinetta. ”Jotain jostakin” -taloustoimia esiintyy kaikissa
neljässä taloustoimien ryhmässä, kun taas ”jotain ei mistään” -talous-
toimia esiintyy pääasiassa jakotaloustoimissa, esim. verojen,
sosiaaliavustusten tailahjojen muodossa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—29
(1) Katsolukua4,”Jakotaloustoimet”.
(2) Katsolukua5,”Rahoitustaloustoimet”.
(3) Katsolukua6,”Muutvirrat”.
▼B
Uudelleen järjestetyt taloustoimet
1.38. Useimpien taloustoimien käsittely järjestelmässä on suoraviivainen; so.
taloustoimet kirjataan samalla tavoin kuin ne esiintyvät niihin osallistu-
ville institutionaalisille yksiköille. Jotkut taloustoimet kuitenkin
järjestetäänuudelleen,jottaperustanaolevattaloudellisetsuhteettulisivat
selkeämmin esiin. Taloustoimet voidaan järjestellä uudelleen kolmella
tavalla:kierrätys,jakaminenjataloustoimenpääosapuolentunnistaminen.
Kierrätys
1.39. Taloustoimi, joka näyttää siihen osallisena oleville yksiköille tapahtuvan
suoraan yksiköiden A ja C välillä, voidaan kirjata tapahtuneeksi
epäsuorasti kolmannen yksikön B kautta. Näin yksi taloustoimi A:n ja
C:nvälilläkirjataankahtenataloustoimena:A:njaB:nvälisenäjaB:nja
C:nvälisenä. Tässätapauksessataloustoimi kierrätetään.
Tuttu esimerkki kierrätyksestä on työnantajan sosiaaliturvamaksut, jotka
työnantaja maksaa suoraan sosiaalivakuutusrahastoille. Järjestelmä kirjaa
nämä maksut kahtena taloustoimena: i) työnantajat maksavat työnanta-
jansosiaaliturvamaksutpalkansaajilleenjaii)palkansaajatmaksavatsamat
maksut sosiaalivakuutusrahastoille. Kuten kaikissa kierrätyksissä työnan-
tajan sosiaaliturvamaksujen kierrättämisen tarkoituksena on tuoda esiin
taloustoimen takana oleva taloudellinen todellisuus. Tässä tapauksessa
tarkoituksena on osoittaa työnantajan sosiaaliturvamaksujen olevan
palkansaajien hyväksimaksettuja maksuja.
Toinen kierrätyksen tyyppi on taloustoimen kirjaaminen tapahtuvaksi
kahdentaiuseammaninstitutionaalisen yksikönvälillä,vaikkaosallisena
olevienosapuoltenmukaantaloustointaeitapahdulainkaan.Esimerkkinä
on tietyistä vakuutusrahastoista ansaitun omaisuustulon käsittely, kun
vakuutuslaitokset pitävät sen itsellään. Järjestelmä kirjaa tämän omai-
suustulon vakuutuslaitosten maksamiksi vakuutuksenottajille, jotka
maksavat sitten saman summan takaisin vakuutuslaitokselle vakuutus-
maksuntäydennyksinä.
Jakaminen
1.40. Kun taloustoimi, joka mukana olevista osapuolista näyttää yhdeltä
taloustoimelta, kirjataan kahtena tai useampana erikseen luokiteltuna
taloustoimena, tapahtuu taloustoimen jakaminen. Jakaminen ei yleensä
edellytä lisäyksiköidensisällyttämistä taloustoimiin.
Vahinkovakuutusmaksujenmaksaminenontyypillinenjaettutaloustoimi.
Vaikka vakuutuksenottajat ja vakuutuksenantajat pitävät näitä maksuja
yhtenä taloustoimena, järjestelmä jakaa ne kahteen hyvin erilaiseen
taloustoimeen: i) maksuiksi tuotetuista vahinkovakuutuspalveluista ja ii)
vahinkovakuutusmaksuiksi, netto. Kaupan lisien kirjaaminen on toinen
tärkeä esimerkki jakamisesta.
Taloustoimen pääosapuolen tunnistaminen
1.41. Kun yksikkö tekee taloustoimen toisen yksikön puolesta, taloustoimi
kirjataan yksinomaanpääosapuolentileille. Yleensä eipitäisimennä tätä
periaatetta pidemmälle ja yrittää esimerkiksi jakaa veroja tai tukia
lopullisille maksajille tai lopullisille edunsaajille olettamuksien perus-
teella.
Rajatapaukset
1.42. Taloustoimen määritelmässa todetaan, että institutionaalisten yksiköiden
välinenvuorovaikutustapahtuuyhteisestäsopimuksesta.Kuntaloustoimi
tehdään yhteisen sopimuksen perusteella, edellytetään ennakkotietoja ja
institutionaalisten yksiköiden suostumusta. Tämä ei kuitenkaan merkitse
sitä, että kaikki yksiköt välttämättä ryhtyvät taloustoimeen vapaaehtoi-
sesti, koska jotkut taloustoimet ovat lailla määrättyjä. Tämä sopii
pääasiassa eräisiin jakotaloustoimiin, kuten esim. verojen, sakkojen ja
uhkasakkojenmaksut.Varojenkorvauksetontahaltuunottoaeikuitenkaan
pidetä taloustoimena silloinkaan, kunseonlailla määrätty.
Laittomattaloudellisettoiminnotovattaloustoimiaainoastaansilloin,kun
kaikki mukana olevat yksiköt ryhtyvät toimiin vapaaehtoisesti. Täten
laittomien huumeiden tai varastetun omaisuuden ostot, myynnit tai
vaihtokaupat ovattaloustoimia, kuntaasvarkauseiole.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—30
▼B
Varojen muut muutokset
1.43. Varojenmuihinmuutoksiinkirjataanmuutokset,jotkaeivätoleseurausta
taloustoimista(1). Ne ovat joko 1) varojen ja velkojen muita volyymin
muutoksiatai 2)hallussapitovoittoja ja-tappioita.
Varojen ja velkojen muut volyymin muutokset
1.44. Nämämuutoksetvoidaan karkeastijakaa kolmeenpääryhmään:
a) normaali varojen muuttuminen taloudellisesti merkittäväksi tai niiden
taloudellisen arvon häviäminen muutoin kuin taloustoimien seurauk-
sena
b) varojen ja velkojen muutokset, jotka johtuvat poikkeuksellisista,
odottamattomista tapahtumista
c) luokitus-ja rakennemuutokset.
1.45. Esimerkkejä ryhmän a) muutoksista ovat maaperävarojen löytyminen ja
ehtyminen sekä luonnonvaraisten biologisten resurssien luonnollinen
kasvu. Ryhmä b) sisältää luonnon katastrofien, sodan tai vakavien
rikosten(2)aiheuttamiavarojenmuutoksia(tavallisestimenetyksiä).Velan
yksipuolinen mitätöinti ja varojen korvaukseton haltuunotto kuuluvat
myösryhmäänb).Ryhmäänc)sisältyvätmuutokset,jotkaovatseurausta
institutionaalisten yksiköiden tai varojen ja velkojen uudelleen luokitte-
lustaja rakenteen muuttumisesta.
Hallussapitovoitot ja -tappiot
1.46. Hallussapitovoitotja-tappiotjohtuvatvarojenhintojenmuutoksista.Niitä
esiintyykaikenlaisissarahoitus-jareaalivaroissa sekäveloissa.Hallussa-
pitovoitot ja -tappiot syntyvät varojen ja velkojen omistajille pelkästä
varojenjavelkojenhallussapidostajonkinajanjaksonkuluessailman,että
niitä muutetaan millään tavoin.
Hallussapitovoittoja ja -tappioita, jotka mitataan käypiin markkinahin-
toihin, kutsutaan nimellisiksi hallussapitovoitoiksi ja -tappioiksi. Ne
voidaan jakaa neutraaleiksi hallussapitovoitoiksi ja -tappioiksi, jotka
heijastavat yleisen hintatason muutoksia ja reaalisiksi hallussapitovoi-
toiksi ja -tappioiksi, jotka heijastavat muutoksia varojen suhteellisissa
hinnoissa.
Varannot
1.47. Varannot ovat tiettynä ajankohtana hallussapidettyjä varoja ja velkoja.
Varannot kirjataan kunkin tilinpitojakson alussa ja lopussa. Varantoja
esittäviä tilejä kutsutaan varallisuustaseiksi(3).
Myösväestönjatyöllisyydenvarannotkirjataan.Nämävarannotkirjataan
kuitenkintietyn tilinpitojakson keskiarvoina.
Kaikkien järjestelmän sisään kuuluvien varojen varannot kirjataan; so.
sekä rahoitusvarojen ja velkojen että muiden kuin rahoitusvarojen, sekä
valmistettujen että valmistamattomien. Kattavuus rajoittuu kuitenkin
ainoastaan niihin varoihin, joita käytetään taloudellisessa toiminnassa ja
jotka voivat olla omistusoikeuksien alaisena. Näin ollen varantoja ei
kirjata sellaisille varoille kuin inhimillinen pääoma eikä sellaisille
luonnonvaroille, joita ei omisteta.
Rajojensa puitteissa järjestelmä on sekä virtojen että varantojen suhteen
tyhjentävä. Tämä merkitsee sitä, että virtakirjaukset selittävät täysin
kaikkivarantojen muutokset.
TILIENJAKOKONAISSUUREIDENJÄRJESTELMÄ(4)
Tilinpitosäännöt
1.48. Tili on tapa kirjata tietylle talouselämän ilmiölle käyttö ja resurssit tai
varojen ja velkojen muutokset tilinpitojakson aikana tai tuon ajanjakson
alussaja lopussaolemassaolevien varojenjavelkojen varannot.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—31
(1) Katsolukua6,”Muutvirrat”.
(2) Vähäisten rikosten, kuten myymälävarkauksien, seuraukset voidaan kirjata varastojen
muutoksenosaksijatätentaloustoimeksi.
(3) Katsolukua7,”Varallisuustaseet”.
(4) Katsolukua7,”Varallisuustaseet”jalukua8,”Tilienjatasapainoerienkokonaisuus”.
▼B
Tilipuoliskojen nimitykset
1.49. Järjestelmässä käytetään nimitystä ”resurssit” juoksevien tilien oikeasta
puolesta,jossaesiintyvät yksiköntaisektorintaloudellisen arvonmäärää
lisäävät taloustoimet. Tilien vasenta puolta, joka liittyy yksikön tai
sektorin taloudellisen arvon määrää vähentäviin taloustoimiin, kutsutaan
”käytöksi”.
Varallisuuden muodostustilien oikeaa puolta kutsutaan ”velkojen ja
nettovarallisuuden muutoksiksi” ja niiden vasenta puolta kutsutaan
”varojenmuutoksiksi”.
Varallisuustaseissa esitetään ”velat ja nettovarallisuus” (varojen ja
velkojen väliset muutokset) oikealla puolella ja ”varat” vasemmalla
puolella. Kahdenperäkkäisen varallisuustaseen vertailu osoittaa velkojen
janettovarallisuuden muutoksetsekävarojenmuutokset.
Kaksinkertainen kirjaus/nelinkertainen kirjaus
1.50. Yksikön tai sektorin osalta kansantalouden tilinpito perustuu kaksinker-
taisenkirjauksenperiaatteelle. Jokainentaloustoimionkirjattavakahteen
kertaan, kerran resurssina (tai velkojen muutoksena) ja kerran käyttönä
(taivarojenmuutoksena).Resursseinataivelkojenmuutoksinakirjattujen
taloustoimienkokonaissummanonoltavayhtäsuurikuinvarojenkäyttönä
taimuutoksinakirjattujentaloustoimienkokonaissumma,mikänäinollen
antaa varmistuksentilien yhteensopivuudesta.
Käytännössä kuitenkin kansantalouden tilinpito — kaikki yksiköt ja
kaikki sektorit mukaanluettuna — perustuu nelinkertaisen kirjauksen
periaatteelle, koskauseimpiintaloustoimiin liittyy kaksiinstitutionaalista
yksikköä. Taloustoimen kummankin suorittajan on kirjattava jokainen
tämän tyyppinen taloustoimi kahdesti. Esimerkiksi julkisyhteisöjen
yksikön kotitaloudelle rahana maksama sosiaalietuus kirjataan julkisyh-
teisöjen tileillä käyttönä tulonsiirroissa ja varojen negatiivisena
hankintana käteisvaroissa ja talletuksissa; kotitaloussektorin tileillä se
kirjataanresurssinatulonsiirroissajavarojenhankintanakäteisvaroissaja
talletuksissa.
Toisaalta yhden yksikön sisäiset taloustoimet (kuten tuotoksen kulutus
silloin kun sama yksikkö on sen tuottanut) vaativat ainoastaan kaksi
kirjausta,joidenarvotonarvioitava.
Arvottaminen
1.51. Lukuunottamatta eräitä väestöä ja työvoimaa koskevia muuttujia järjes-
telmä esittää kaikki virrat ja varannot rahassa ilmaistuna. Järjestelmä ei
pyrimäärittelemäänvirtojenjavarantojenhyödyllisyyttä.Sensijaanvirrat
javarannotmitataanniidenvaihtoarvonmukaan,toisinsanoensenarvon
mukaan, jolla virrat ja varannot tosiasiassa vaihdetaan tai voitaisiin
vaihtaa rahaan. Markkinahinnat ovat täten EKT:n perussuositus arvotta-
misessa.
1.52. Rahassa mitattujen taloustoimien sekä kassavarojen ja velkojen osalta
tarvittavat arvot ovat suoraansaatavissa. Useimmissa muissatapauksissa
ensisijaisena arvottamismenetelmänä käytetään vastaavien tavaroiden,
palveluiden tai varojen markkinahintoja. Tätä menetelmää käytetään
esim. vaihtokaupassa ja omistusasuntopalveluissa. Kun vastaavien tuot-
teiden hintoja ei ole saatavilla esim. julkisyhteisöjen tuottamien
markkinattomien palvelujen osalta, arvottaminen olisi tehtävä tuotanto-
kustannustenmukaan.Joskumpikaannäistäkahdestamenetelmästäeiole
mahdollinen, virrat ja varannot voidaan arvottaa odotettavissa olevien
tulevien tuottojen diskontattuun nykyarvoon. Tätä viimeksimainittua
menetelmää suositellaan kuitenkin ainoastaan viimeisenä keinona siihen
liittyvän suurenepävarmuuden vuoksi.
1.53. Varannot pitäisi arvottaa sen ajankohdan käypiin hintoihin, jota
varallisuustase kuvaa, eikä varantoihin sisältyvien tavaroiden ja varojen
tuotanto- tai hankinta-ajankohdan hintoihin. Joskus on välttämätöntä
arvottaa varannot niiden hankinta-arvojen tai tuotantokustannusten
arvioituihin jäännösarvoihin.
Tuotteita koskevat erityisarvottamiset (1)
1.54. Kuljetuskustannusten,kaupanlisienjatuoteverojenmiinustuotetukipalk-
kioiden vuoksi tietyn tuotteen tuottaja ja käyttäjä tavallisesti havaitsevat
senarvoneritavalla.Jottapysyttäisiinmahdollisimmanlähellätaloustoi-1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—32
(1) Katsolukua3,”Tuotetaloustoimet”.
▼B
mien tekijöiden näkemyksiä, järjestelmä kirjaa kaikki käytöt ostajan
hintoihin,joihinsisältyvätkuljetuskustannukset,kaupanlisätjatuoteverot
miinus tuotetukipalkkiot, kun taas tuotos kirjataan perushintaan, joihin
nämäosatekijät eivät sisälly.
1.55. Tuotteiden tuonti ja vienti kirjataan arvoon rajalla. Kokonaistuonti ja -
vientiarvotetaanviejäntullirajallataivapaastilaivassa(fob).Ulkomaisiakuljetus- ja vakuutuspalveluja tuojan ja viejän rajojen välillä ei lueta
mukaan tavaroiden arvoon vaan ne kirjataan palveluihin. Koska fob-
arvoja ei ehkä ole mahdollista saada yksityiskohtaisten tuoteluokkien
osalta, yksityiskohtaisissa ulkomaankauppataulukoissa tuonti esitetään
arvotettuna tuojan tullirajalla (cif-arvo). Kaikki kuljetus- ja
vakuutuspalvelut tuojan rajalle sisällytetään tuotujen tavaroiden arvoon.
Silloin kun nämä palvelut ovat kotimaisia palveluja, tehdään tässä
esitystavassayleismaailmallinen fob/cif-korjaus.
Kiinteisiin hintoihin arvottaminen (
1)
1.56. Kiinteisiin hintoihin arvottaminen merkitsee tilinpitojakson virtojen ja
varantojen arvottamista edellisen ajanjakson hintoihin. Kiinteisiin
hintoihin arvottamisen tarkoituksena on jakaa virtojen ja varantojen
arvoissa ajankohdasta toiseen tapahtuneet muutokset hintamuutoksiksi ja
volyymimuutoksiksi. Kiinteähintaisista virroista ja varannoista puhut-
taessakäytetään termiä volyymi.
Monilla virroilla ja varannoilla, esim. tuloilla, ei ole omia hinta- ja
määräulottuvuuksia. Näiden muuttujien ostovoima voidaan kuitenkin
saada deflatoimalla käyvät hinnat sopivalla hintaindeksillä, esim.
kansantalouden lopputuotteiden hintaindeksillä ilman varastojen
muutoksia. Deflatoitujen virtojen ja varantojen sanotaan esiintyvän
reaalisina. Esimerkkinä voidaan mainita reaaliset käytettävissä olevat
tulot.
Kirjausajankohta
1.57. Järjestelmä kirjaa virrat suoriteperusteisena; toisin sanoen, kun taloudel-
listaarvoaluodaan,muutetaantaihävitetään,taikunvaateetjavelvoitteet
syntyvättainiitä muutetaan taimitätöidään.
Täten tuotoskirjataan, kunseontuotettu, eikä silloin,kunostajaonsen
maksanut,javarojenmyyntikirjataan,kunvaratluovutetaan,eikäsilloin,
kunvastaavamaksusuoritetaan.Korkokirjataantilinpitojaksolle,joltase
kertyy,huolimattasiitä,maksetaankosetodellisuudessatuonaajanjaksona
vai ei. Suoriteperusteista kirjausta sovelletaan kaikkiin virtoihin, niin
rahamääräisiin kuin ei rahassa mitattaviin, niin yksikön sisäisiin kuin
yksiköidenvälisiin.
Joissakin tapauksissa on kuitenkin välttämätöntä noudattaa joustavuutta
kirjausajankohdan suhteen. Tämä pätee erityisesti veroihin ja muihin
julkisyhteisöjäkoskeviinvirtoihin,jotkauseinkirjataankassaperusteisena
julkisyhteisöjen tileillä. Joskus on vaikeaa tehdä näiden virtojen tarkkaa
muunnosta kassaperusteisesta suoriteperusteiseksi. Näissä tapauksissa
saattaa sen vuoksi olla vältämätöntä käyttää arviointia. ►M4Mainitun
kirjausajankohdan joustavuuden lisäksi oli välttämätöntä liiallisia
alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvistä käytännön syistä määrittää
oma kirjaustapa julkiselle sektorille maksettaville veroille ja sosiaalitur-
vamaksuille,jottajulkisyhteisöjen(javastinsektorien)nettoluotonantoon/
nettoluotonottooneiotetalukuunverojenjasosiaaliturvamaksujenmääriä,
joidenperiminenonepätodennäköistä.Julkisyhteisöillemaksettavatverot
ja sosiaaliturvamaksut voidaan tilitapahtumisen yleisestä kirjausperiaat-
teesta poiketen kirjata joko vähennettynä todennäköisesti perimättä
jäävällä osalla, tai jos tämä osa sisältyy määrään, sen vaikutus tulisi
poistaa samalla tilinpitokaudella suorittamalla pääomansiirto julkisyh-
teisöjensektorilta muille sektoreille. ◄
Kaikki virrat pitäisi kirjata samana ajankohtana kaikkien asianosaisten
institutionaalisten yksiköiden osalta ja kaikilla asianomaisilla tileillä.
Tämä periaate saattaa tuntua yksinkertaiselta, mutta sentoteuttaminen ei
sitäole.Institutionaalisetyksiköteivätainakäytäsamojatilinpitosääntöjä.
Siinäkin tapauksessa, että ne käyttäisivät, eroja tosiasiallisessa kirjauk-
sessa saattaa esiintyä sellaisista käytännön syistä kuin tiedonvälityksessä
aiheutuneista viipeistä. Sen vuoksi asianosaiset taloustoimien suorittajat
voivat kirjata taloustoimet eri ajankohtina. Nämä eroavuudet on
poistettava oikaisuilla.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—33
(1) Katsolukua10,”Hinta- ja volyymimittaimet”.
▼B
Sulauttaminen ja nettoutus
Sulauttaminen
1.58. Sulauttaminen tarkoittaa yksiköiden välisten taloustoimien eliminointia
sekä käytöstä että resursseista, kun yksiköt liitetään yhteen, sekä
keskinäistenrahoitusvarojen javelkojen eliminointia.
Alasektoreidentaisektoreidenosalta,niihinkuuluvienyksiköidenvälisiä
virtojajavarantoja eiperiaatteesa sulauteta.
Sulautettuja tilejä voidaan kuitenkin laatia täydentävinä esityksinä ja
analyyseinä.Tietyntyyppisissäanalyyseissätiedotnäiden(ala)sektoreiden
taloustoimista muiden sektoreiden kanssa ja vastaava ”ulkoinen” rahoi-
tusasemaontärkeämpi kuinyleisetbruttoluvut.
Sitäpaitsitilitjataulukot,jotkaosoittavatvelkoja/velallissuhteet,antavat
yksityiskohtaisen kuvan talouden rahoituksesta, ja niitä pidetään hyvin
hyödyllisinä niiden kanavien ymmärtämiseksi, joiden kautta rahoitusy-
lijäämät kulkevat lopullisilta luotonantajilta lopullisille luotonsaajille.
Nettoutus
1.59. Yksittäisilläyksiköillätaisektoreillasaattaaollasamanlainentaloustoimi
sekäkäyttönäettäresurssina(esim.nesekämaksavatettäsaavatkorkoa)
jasamanlainen rahoitusinstrumentti sekävaranaettä velkana.
Järjestelmä suosittelee bruttokirjausta, lukuun ottamatta sitä nettoutusas-
tetta, jokasisältyyitseluokituksiin.
Tosiasiassa nettoutus on implisiittisesti mukana taloustoimien eri
ryhmissä, joista huomattavin esimerkki on ”varastojen muutokset”, joka
korostaa analyyttisesti tärkeää kokonaispääoman muodostuksen
näkökohtaa pikemminkin kuin päivittäisten lisäysten ja vähennysten
seurantaa.
Vastaavasti, muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta, rahoitustilille ja
varojen muiden muutosten tilille kirjataan varojen ja velkojen lisäykset
nettoperusteella, mikä tuo esiin tämän tyyppisten virtojen lopulliset
seuraamuksettilinpitojakson lopussa.
Tilit, tasapainoerät ja kokonaissuureet
1.60. Yksiköiden (institutionaaliset yksiköt; paikalliset toimialayksiköt) tai
yksiköistä muodostettujen ryhmien (institutionaaliset sektorit ja laajen-
nuksenaulkomaat;toimialat)erilaisillealatileillekirjataantaloustoimetja
muutvirrat,jotkaliittyvät johonkintiettyyn talouselämän puoleen(esim.
tuotantoon). Sellainen taloustoimien joukko ei yleensä ole tasapainossa;
saatavien ja maksettavien kokonaismäärät tavallisesti poikkeavat toisis-
taan. Sen vuoksi on otettava käyttöön tasapainoerä. Tavallisesti
tasapainoerä on otettava käyttöön myös institutionaalisen yksikön tai
sektorin kokonaisvarojen ja kokonaisvelkojen välillä. Tasapainoerät ovat
sinänsä merkittäviä taloudellisen toimintakyvyn mittareita. Kun ne
lasketaan yhteen koko talouden osalta, niistä muodostuu tärkeitä
kokonaissuureita.
Tilikokonaisuus
1.61. Järjestelmä perustuutoisiinsa kytkeytyvien tilien kokonaisuudelle.
Täydellinen institutionaalisten yksiköiden tai sektoreiden tilien kokonai-
suus koostuu juoksevista tileistä, varallisuuden muodostustileistä ja
varallisuustaseista.
Juoksevat tilit koskevat tuotantoa, tulojen muodostusta, tulonjakoa ja
tulojen uudelleenjakoa ja näiden tulojen käyttöä kulutuksen muodossa.
Varallisuudenmuodostustilitkattavatvarojenjavelkojenmuutoksetsekä
nettovarallisuudenmuutokset(minkätahansainstitutionaalisenyksiköntai
yksikköryhmän varojen ja velkojen välinen ero). Varallisuustaseet
esittävät varojenjavelkojen senhetkiset varannotjanettovarallisuuden.
1.62. Ei ole mahdollista muodostaa täydellistä, paikallista toimialayksikköä
(TAY)koskevaatilienjoukkoa,varallisuustaseetmukaanluettuna,koska
yleensä sellainen yksikkö ei voi omistaa tavaroita tai varoja omissa
nimissääntaisaadatulojataikäyttääniitä.Paikallistentoimialayksiköiden
ja toimialojen tilikokonaisuus supistuu ensimmäisiin juokseviin tileihin,
joidentasapainoerä ontoimintaylijäämä.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—34
▼B
Tavaroiden ja palveluiden tili
1.63. Tavaroiden ja palveluiden tili osoittaa, koko talouden osalta tai
tuoteryhmien osalta, kokonaisresurssit (tuotos ja tuonti) sekä tavaroiden
ja palveluiden käytön (välituotekäyttö, kulutus, varastojen muutokset,
kiinteän pääoman bruttomuodostus, arvoesineiden hankinnat miinus
vähennyksetjavienti).
Ulkomaiden tili
1.64. Ulkomaiden tili kattaa kotimaisten ja ulkomaisten institutionaalisten
yksiköiden väliset taloustoimet sekä niihin liittyvät varojen ja velkojen
varannotsilloin,kunniitä esiintyy.
Koska ulkomaiden tilillä on tilirakenteessa samanlainen tehtävä kuin
institutionaalisella sektorilla, ulkomaiden tili määritetään ulkomaiden
näkökulmasta. Ulkomaiden resurssi on kokonaistalouden käyttöä ja
päinvastoin. Jos tasapainoerä on positiivinen, se merkitsee ulkomaiden
ylijäämää ja kokonaistalouden alijäämää ja päinvastaista tilannetta, jos
tasapainoerä onnegatiivinen.
Tasapainoerät
1.65. Tasapainoerä on tilinpidollinen rakennelma, joka saadaan vähentämällä
tilin yhden puolen kokonaisarvo toisen puolen kokonaisarvosta. Sitä ei
voidamitatamuistakirjauksistariippumattomasti;johdettunakirjauksena
se kuvastaa yleisten tilinpitosääntöjen soveltamista tilin molempien
puolienyksittäisiin kirjauksiin.
Tasapainoerät eivät ole ainoastaan keinoja, jotka on otettu käyttöön sen
varmistamiseksi, ettätilitovattasapainossa.Niihinsisältyypaljontietoa,
ja ne sisältävät eräitä tärkeimpiä tilinpidon eriä, kuten seuraavista
tasapainoerienesimerkeistävoidaannähdä:arvonlisäystoimintaylijäämä,
käytettävissä oleva tulo, säästäminen, nettoluotonanto/nettoluotonotto,
nettovarallisuus.
Kokonaissuureet
1.66. Kokonaissuureetovatkoostuma-arvoja,jotkamittaavat kokonaistalouden
toiminnan tulosta tietyltä näkökannalta katsottuna; esim. tuotos, arvon-
lisäys,käytettävissäolevatulo,kulutus,säästäminen,pääomanmuodostus
jne.Vaikka kokonaissuureidenlaskeminen ei olejärjestelmän ainoa eikä
päätarkoitus, järjestelmä tunnustaa niiden tärkeyden yhteenvetoindikaat-
toreina ja avainsuureina makrotaloudellisissa analyyseissä ja vertailuissa
ajanja paikansuhteen.
Kokonaissuureitavoidaan erottaa kahtaerityyppiä:
a) kokonaissuureet, jotka liittyvät suoraan järjestelmän taloustoimiin,
kuten esim. tavaroiden ja palveluiden tuotanto, todellinen kulutus,
kiinteän pääoman bruttomuodostus,palkansaajakorvaukset jne.
b) kokonaissuureet,jotkaedustavattilien tasapainoeriä, kutenbruttokan-
santuote markkinahintaan (BKT), koko talouden toimintaylijäämä,
kansantulo, kansantalouden käytettävissä oleva tulo, säästäminen,
vaihtotase, kokotalouden nettovarallisuus (kansallisvarallisuus).
1.67. Useiden kansantalouden tilinpidon tietojen käyttökelpoisuutta lisätään
ulottuvuudella, joka saadaan laskemalla tiedot henkeä kohti. BKT:n tai
kansantulon tai kotitalouksien kulutuksen tyyppisissä kokonaissuureissa
tavallisestikäytettynimittäjäonväestön(maassaasuvan)kokonaismäärä.
Kunkotitaloussektorintilejätainiidenosiajaetaanalasektoreittain,tiedot
kuhunkin alasektoriin kuuluvien kotitalouksien ja henkilöiden
lukumäärästä ovatvälttämättömiä(1).
PANOS-TUOTOSKEHIKKO(2)
1.68 Panos-tuotoskehikko koostuu toimialoittaisista tarjonta- ja käyttötaulu-
koista,tarjonta-jakäyttötaulukotsektoritileihinliittävistätaulukoistasekä
symmetrisistä panos-tuotostaulukoista homogeenisten toimialojen (tuote)
mukaan.
1.69. Tarjonta- ja käyttötaulukot ovat matriiseja (rivit tuotteita, sarakkeet
toimialoja),jotkaosoittavat,kuinkatoimialojentuotosjakautuutuotetyy-
peittäinjatavaroidenjapalveluidenkotimainenjatuontitarjontajakautuu
eri välituotekäyttöjen tai loppukäyttöjen kesken, mukaan luettuna vienti.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—35
(1) Katsolukua11,”Väestö ja työpanos”.
(2) Katsolukua9,”Panos-tuotoskehikko”.
▼B
Käyttötaulukosta näkyvät myös toimialoittainen tuotantokustannusten
rakennejatuotannostasyntyneet tulot.
Tarjonta- ja käyttötaulukot ovat kaikkia toimialoittaisia ja (tai) tuotteit-
taisia taulukkoja yhteensovittava kehikko, joka sisältää tiedot
työvoimapanoksista, kiinteän pääoman bruttomuodostuksesta, kiinteiden
varojen varannoista, yksityiskohtaisista hintaindekseistä — ja kuvaavat
täten yksityiskohtaisesti kustannusrakennetta, tulonmuodostusta, työlli-
syyttä,työntuottavuutta, pääomaintensiivisyyttä.
1.70. Tarjonta-jakäyttötaulukkojenyhdistäminensektoritileihinonmahdollista
ristiintaulukoimalla tuotanto, välituotekäyttö ja arvonlisäyksen raken-
neosatsektoreittain ja toimialoittain.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—36
▼B
LUKU2
YKSIKÖT JA YKSIKÖIDEN RYHMITTELYT
2.01. Maan kansantalous muodostuu hyvin suuren yksikköjoukon toiminnan
tuloksista. Nämä yksiköt harjoittavat lukuisia, erilaisia taloustoimia
tuotantoa, rahoitusta, vakuutusta,uudelleenjakoa ja kulutustavarten.
2.02. Kansantaloudentilinpidossakäytetytyksikötjayksiköidenryhmittelyton
määriteltävä lähtien sen taloudellisen analyysin lajista, johon ne on
tarkoitettu, eikä tilastokyselyissä tavallisesti käytettävistä yksikkötyy-
peistä. Jälkimmäiset yksiköt (yritykset, hallintayhtiöt, toimialayksiköt,
paikalliset yksiköt, julkishallinnon yksiköt, voittoa tavoittelemattomat
yhteisöt,kotitaloudetjne.)eivätehkäainaoletyydyttäviäkansantalouden
tilinpidon tarkoituksiin, koska ne perustuvat yleensä perinteisiin oikeu-
dellisiin, hallinnollisiin tai kirjanpidollisiin kriteereihin.
Tilastoviranomaisten pitäisi ottaa huomioon EKT:ssä käytetyt analyy-
siyksiköiden määritelmät sen varmistamiseksi, että tutkimuksissa, joilla
tosiasialliset tiedot kerätään, kaikki EKT:ssä käytetyt tilastojen laadin-
nassatarvittavat tietoelementit otetaan vähitellen käyttöön.
2.03. Järjestelmälleonominaistakolmentyyppistenyksiköidenkäyttöperustuen
kahteen hyvin erilaiseen tapaan jakaa talous osiin. Tuotantoprosessien
analysointia varten on olennaista valita yksiköt, jotka ilmaisevat
teknistaloudellisia suhteita; tuloihin, pääomaan ja rahoitustaloustoimiin
vaikuttavien virtojen analysoimiseksi on olennaista valita yksiköt, jotka
mahdollistavat taloudellisten toimijoiden välisten käyttäytymissuhteiden
tutkimisen.
Mainittuihin kahteen tarkoitukseen sopivat yksiköt — institutionaaliset
yksiköt soveltuen taloudellisen käyttäytymisen analysointiin sekä paikal-
liset toimialayksiköt ja homogeeniset tuotantoyksiköt soveltuen teknis-
taloudellisten suhteiden analysointiin — määritellään jäljempänä tässä
luvussa. Käytännössä nämä kolmea eri tyyppiä olevat yksiköt muodos-
tetaanyhdistämällätaijakamallatilastokyselyidenperusyksiköt,taijoskus
ne saadaan suoraan tilastokyselyistä. Ennen kuin näille EKT:ssä
käytetyille kolmelle yksikkötyypille annetaan tarkat määritelmät, on
välttämätöntä määritellä kansantalouden rajat.
KANSANTALOUDEN RAJAT
2.04. Yksiköt, jotka muodostavat maan kansantalouden ja joiden taloustoimet
kirjataan EKT:oon — olivatpa ne sitten institutionaalisia, paikallisia
toimialayksiköitä tai homogeenisia tuotantoyksiköitä — ovat sellaisia,
joiden taloudellisen mielenkiinnon keskus on tuon maan talousalueella.
Näilläyksiköillä,jotkatunnetaankotimaisinayksiköinä,eivälttämättäole
tuonmaankansalaisuutta,neeivätvälttämättäoleoikeudellisiayksiköitä,
eivätkä ne välttämättä sijaitse tuon maan talousalueella ajankohtana,
jolloin ne suorittavat taloustoimen. Kun kansantalouden rajat on näin
määritelty kotimaisten yksiköiden avulla, on välttämätöntä määritellä
talousalueen jataloudellisen mielenkiinnon keskuksensisältö.
2.05. Termi ”talousalue” tarkoittaa:
a) maantieteellistä julkisen hallinnon hallinnoimaa aluetta, jonka sisällä
henkilöt,tavarat, palvelutja pääomavapaasti liikkuvat
b) kaikkia vapaa-alueita, mukaan luettuna tullivarastot ja tullin valvon-
nassaolevat tehtaat
c) kansallista ilmatilaa, aluevesiä ja kansainvälisillä vesillä sijaitsevaa
mannerjalustaa, jonkahallintaan maalla onyksinoikeus(1)
d) erillisalueita(esim.maantieteelliset alueet,jotkasijaitsevatulkomailla
ja joita maan keskushallintoviranomaiset [suurlähetystöt, konsulaatit,
sotilastukikohdat,tieteellisettutkimusasematjne.]käyttävätvaltioiden
välisten kansainvälisten sopimustenmukaisesti)
e) kansainvälisillä vesillä maan mannerjalustan ulkopuolella sijaitsevia
öljy-,luonnonkaasu-jne.-esiintymiä,joillatyöskentelevilläyksiköillä
onkotipaikkaao.alueella,kutenedellisessäalakohdassaonmääritelty.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—37
(1) Kalastusaluksia, muita aluksia, uivia porauslauttoja ja lentoaluksia kohdellaan EKT:ssä
samallatavoinkuinkaikkeamuutakinliikkuvaakalustoa,olivatpanesittenkotimaisten
yksiköiden omistamia ja/tai liikennöimiä tai ulkomaisten yksiköiden omistamia ja
kotimaisten yksiköiden liikennöimiä. Taloustoimet, joihin sisältyy tämän kaltaisenkaluston omistamista (kiinteän pääoman bruttomuodostus) ja käyttöä (vuokraus,vakuutus jne.), luetaan sen maan kansantalouden piiriin, jossa omistajalla ja/taivastaavasti liikennöijällä on kotipaikka. Rahoitusleasingissä oletetaan tapahtuvan
omistajan muutos.
▼B
2.06. Talousalueeseen eivät sisälly alueen ulkopuoliset erillisalueet (toisin
sanoennemaanomanmaantieteellisen alueenosat,joitamuidenmaiden
keskushallintoviranomaiset, Euroopanunioninlaitoksettaikansainväliset
järjestöt käyttävät valtioiden välisten kansainvälisten sopimusten mukai-
sesti(1).
2.07. Ilmaus ”taloudellisen mielenkiinnon keskus” ilmaisee sen tosiasian, että
talousalueen sisällä sijaitsee jokin paikka, jolla tai josta käsin yksikkö
harjoittaa ja aikoo edelleenkin harjoittaa taloudellisia toimintoja ja
taloustoimia merkittävässä määrin joko määräämättömän tai määrätyn,
mutta pitkän ajanjakson ajan (vuoden tai enemmän). Siitä seuraa, että
yksiköllä, joka harjoittaa sellaisia taloustoimia useiden maiden talousa-
lueilla, katsotaan olevan taloudellisen mielenkiinnon keskus jokaisella
noista alueista. Maan ja rakennusten omistamista talousalueella pidetään
jo sinänsä riittävänä sille, että omistajalla on siellä taloudellisen
mielenkiinnon keskus.
2.08. Näiden määritelmien perusteella yksiköt, joilla katsotaan olevan koti-
paikkakyseisessämaassa,voidaanjakaa seuraavasti:
a) yksiköt, joiden kaikki taloustoimet liittyvät pääasiallisesti tuotantoon,
rahoitukseen, vakuutustoimintaan tai tulojen uudelleen jakamiseen
lukuunottamatta maan ja rakennusten omistamiseen liittyviä talous-
toimia
b) yksiköt, joiden kaikki taloustoimet liittyvät pääasiallisesti kulutuk-
seen(2) lukuunottamatta maan ja rakennusten omistamiseen liittyviä
taloustoimia
c) kaikki yksiköt maan ja rakennusten omistajina lukuunottamatta
yksiköitä,jotkaomistavatvarsinaisenalueenulkopuolisiaerillisalueita,
jotkaovatmuidenvaltioiden talousalueiden osiatai omaaluokkaansa
(suigeneris) olevia valtioita (katso2.06).
2.09. Niistä yksiköistä, joiden kaikki taloustoimet liittyvät pääasiallisesti
tuotantoon, rahoitukseen, vakuutukseen tai tulojen uudelleenjakamiseen
lukuunottamattamaanjarakennustenomistamiseenliittyviätaloustoimia,
voidaanerottaa seuraavatkaksitapausta:
a) toiminta, jota harjoitetaan yksinomaan maan talousalueella: yksiköt,
jotka harjoittavat sellaista toimintaa, ovat kotimaisia yksiköitä
kyseisessämaassa
b) toiminta, jota harjoitetaan vähintään vuoden ajan useampien maiden
talousalueilla: ainoastaan sen osan yksiköstä, jolla on taloudellisen
mielenkiinnon keskus maan talousalueella, katsotaan olevan koti-
mainen yksikkö.Sevoiolla:
1) joko institutionaalinen kotimainen yksikkö (katso 2.12), jonka
vähintään vuoden ajan ulkomailla harjoittamat toiminnat rajataan
ulkopuolelle(3)jakäsitellään erikseen
2) tainimellinenkotimainenyksikkö(katso2.15)sellaisentoiminnan
osalta, jota toisen maan kotimainen yksikkö harjoittaa tuossa
maassavähintään vuodenajan(3).
2.10. Pääasiassakulutukseenkeskittyvistäyksiköistä,paitsijosneovatmaanja
rakennusten omistajia, sellaisten kotitalouksien, joilla on maassa talou-
dellisen mielenkiinnon keskus, katsotaan olevan kotimaisia yksiköitä
siinäkintapauksessa,ettänetoimivatulkomailla lyhyitäajanjaksoja(alle
vuodenajan).Niihinsisältyvät erityisesti seuraavat:
a) rajatyöntekijät, toisin sanoen henkilöt, jotka ylittävät rajan päivittäin
naapurimaassa työskentelyä varten
b) kausityöntekijät, toisin sanoen henkilöt, jotka lähtevät maasta usean
kuukauden mutta alle vuoden pituiseksi ajaksi työskennelläkseen
toisessamaassasektoreilla, joilla ajoittain tarvitaan lisätyövoimaa1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—38
(1) Euroopan unionin laitosten ja kansainvälisten järjestöjen käyttämät alueet muodostavat
täten omaa luokkaansa (sui generis) olevia valtioita. Sellaisten valtioiden ominaispiirre
on,että ainoat, joilla onsielläkotipaikka, ovatinstituutiot itse.
(2) Kulutuseiole ainoa mahdollinen kotitalouksien toiminta. Kotitaloudetvoivat yrittäjinä
osallistua kaikenlaiseen taloudelliseentoimintaan.
(3) Ainoastaan, jos tuollaista toimintaa harjoitetaan alle vuoden ajan, sitä ei tulisi erottaa
tuottajana toimivan institutionaalisen yksikön toiminnoista. Näin voidaan menetellä
myös silloin, kun toiminta, vaikka sitä on harjoitettu vähintään vuoden ajan, on
merkityksetöntä,jaainaasennettaessalaitteitaulkomailla.Muttasellaisellatoisenmaankotimaisellayksiköllä,jokaharjoittaarakennustoimintaamaassavähemmänkuinyhdenvuoden ajan, katsotaan olevan tuossa maassa taloudellisen mielenkiinnon keskus, josrakennustoiminnan tuotanto merkitsee kiinteän pääoman bruttomuodostusta. Sellaista
yksikköätulisi niin ollen kohdella nimellisenä kotimaisena yksikkönä.
▼B
c) matkailijat, potilaat, opiskelijat(1), vierailevat virkamiehet, liike-
miehet, myyntimiehet, taiteilijat ja miehistön jäsenet, jotka
matkustavat ulkomailla
d) paikallisesti rekrytoitu henkilöstö, joka työskentelee ulkomaisten
hallitusten erillisalueilla
e) erillisalueilla päämajaa pitävien Euroopan unionin laitosten ja
kansainvälisten siviili- taisotilasorganisaatioiden henkilöstö
f) erillisalueille sijoitetut maiden hallitusten viralliset siviili- tai sotila-
sedustajat (mukaanluettuna heidänkotitaloutensa)
2.11. Kaikkia talousalueeseen kuuluvaa maata ja/tai rakennuksia omistavia
yksiköitä pidetään sen maan kotimaisina tai nimellisinä yksiköinä (katso
2.15),jossakyseessäolevat maa tairakennuksetsijaitsevat.
INSTITUTIONAALISET YKSIKÖT
2.12.Määritelmä: Institutionaalinen yksikkö on taloudellisen päätöksenteon
perusyksikkö, jolle on ominaista toiminnan yhtenäisyys japääasiallista toimintaansa koskeva itsenäinen päätösvalta.
Kotimaisen yksikön katsotaan olevan institutionaalinen
yksikkö, jos se päättää itsenäisesti pääasiallisesta toimin-
nastaan ja jos sillä on täydellinen kirjanpito tai sen olisi
sekä taloudellisesta että juridisesta näkökulmasta mahdol-
listajamielekästävaadittaessalaatiatäydellinenkirjanpito.
Jottayksiköllävoitaisiinsanoaolevanitsenäinenpäätösvaltapääasiallisen
toimintansa suhteen,sentäytyy:
olla oikeutettu omistamaan tavaroita tai varoja omissa nimissään; se
pystyy näin ollen muuttamaan tavaroiden tai varojen omistusoikeutta
taloustoimilla muidenyksiköidenkanssa,
kyetä tekemään taloudellisia päätöksiä ja harjoittamaan taloudellisia
toimintoja, joista sitä itseään pidetään suoraan vastuussa olevana ja
laillisesti tilivelvollisena,
kyetäottamaanvelkojaomissanimissään,ottamaanmuitavelvoitteitatai
muitasitoumuksiajatekemään sopimuksia.
Jotta yksiköllä voitaisiin sanoa olevan täydellinen kirjanpito, sen täytyy
pitää kirjaa kaikista tilinpitojakson aikana tekemistään taloudellisista ja
rahoitukseenliittyvistätaloustoimistasekälaatiavarojajavelkojakoskeva
tase.
2.13. Seuraavia periaatteita sovelletaan silloin, kun yksiköillä ei selvästi ole
molempia institutionaalisen yksikönominaispiirteitä:
a) kotitalouksilla on aina itsenäinen päätösvalta pääasialliseen toimin-
taansa nähden, joten ne ovat institutionaalisia yksiköitä, vaikka ne
eivät pitäisikään täydellistä kirjanpitoa
b) yksiköt, jotka eivät pidä täydellistä kirjanpitoa ja joiden ei olisi
vaadittaessa mahdollista tai mielekästä pitää täydellistä kirjanpitoa,
liitetäänniihininstitutionaalisiinyksiköihin,joidenkirjanpitoonniiden
osakirjanpito kuuluu
c) yksiköt, joilla ei ole itsenäistä päätösvaltaa pääasiallisen toimintansa
suhteen, vaikka ne pitävätkin täydellistä kirjanpitoa, liitetään niitä
valvoviin yksiköihin
d) institutionaalisen yksikön määritelmää vastaavia yksiköitä käsitellään
sellaisina, vaikkaneeivät julkaisisikaan tilejään
e) yksiköitä,jotkamuodostavatosantuotantoaharjoittavastaryhmästäja
pitävät täydellistä kirjanpitoa, pidetään institutionaalisina yksiköinä
siinäkin tapauksessa, että ne ovat osittain luovuttaneet itsenäistä
päätösvaltaansa ryhmän yleisestä johtamisesta vastaavalle keskusyk-
sikölle (hallintayhtiölle). Hallintayhtiön itsensä katsotaan olevan
valvomistaan yksiköistä erillinen institutionaalinen yksikkö,paitsi jos
kohdanbmääritelmä pätee
f) yritysmäiset yhteisöt pitävät täydellistä kirjanpitoa, muttaniillä eiole
itsenäistäoikeudellistaasemaa.Niidentaloudellinenkäyttäytyminenja
rahoituskäyttäytyminen kuitenkin poikkeaa niiden omistajien toimin-
nasta ja on samanlaista kuin yritysten toiminta. Sen vuoksi niillä
katsotaan olevan itsenäinen päätösvalta, ja niitä pidetään erillisinä
institutionaalisina yksikköinä.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—39
(1) Opiskelijoita pidetään aina kotimaisina riippumatta siitä, kuinka pitkään he opiskelevat
ulkomailla.
▼B
2.14. Hallintayhtiöt ovat institutionaalisia yksiköitä, joiden päätehtävä on
valvoajajohtaa ryhmää tytäryhtiöitä.
2.15. Nimelliset kotimaiset yksikötmääritellään seuraavasti:
a) sellaiset osat ulkomaisista yksiköistä, joilla on taloudellisen mielen-
kiinnon keskus maan talousalueella (tarkoittaa useissa tapauksissa
yksiköitä, jotka harjoittavat taloustoimia vähintään vuoden ajan tai
toteuttavat alle vuoden ajan sellaista rakennustoimintaa, jonka tuotos
onkiinteän pääoman bruttomuodostusta);
b) ulkomaiset yksiköt maan talousalueella sijaitsevien maan tai raken-
nustenomistajina, mutta ainoastaan niiden taloustoimien osalta, jotka
vaikuttavat po.maahan tairakennuksiin.
Nimellisiä kotimaisia yksiköitä pidetään institutionaalisina yksiköinä,
vaikka ne pitäisivätkin ainoastaan osittaista kirjanpitoa, eikä niillä aina
olisiitsenäistä päätösvaltaa.
2.16. Yhteenvetona voidaan todeta seuraavien olevan institutionaalisia
yksiköitä:
a) yksiköt,joilla ontäydellinen kirjanpito jaitsenäinen päätösvalta:
1) yksityisetja julkisetyhtiöt
2) osuuskunnat tai yhtiökumppanuudet, joita pidetään itsenäisinä
oikeushenkilöinä
3) julkiset tuottajat, joita erityislainsäädännön perusteella pidetään
itsenäisinä oikeushenkilöinä
4) voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, joita pidetään itsenäisinä
oikeushenkilöinä
5) julkisenhallinnon toimielimet
b) yksiköt, joilla on täydellinen kirjanpito ja joilla katsotaan olevan
itsenäinen päätösvalta: yritysmäiset yhteisöt (katso2.13.f)
c) yksiköt,jotkaeivätvälttämättäpidätäydellistäkirjanpitoa,muttajoilla
sovitunkäytännönmukaisestikatsotaanolevanitsenäinenpäätösvalta:
1) kotitaloudet
2) nimelliset kotimaiset yksiköt(katso2.15).
INSTITUTIONAALISET SEKTORIT
2.17. Aggregointitarvetulee siitä,ettäyksittäisiäinstitutionaalisia yksiköitäon
mahdotonta tarkastella erillisinä. Ne täytyy yhdistää ryhmiksi, joita
kutsutaan institutionaalisiksi sektoreiksi tai yksinkertaisesti sektoreiksi,
joistajotkutjaetaan alasektoreihin.
EKT:ssäerotetaan seuraavat sektoritjaalasektorit:
Taulukko 2.1 — Sektorit ja alasektorit
Sektorit jaalasektorit JulkisetYksityiset
kotimaisetUlkomaa-
laisomis-
teiset
Yritykset S.11 S.11001 S.11002 S.11003
Rahoituslaitokset S.12
Keskuspankki S.121
Muutrahalaitokset S.122 S.12201 S.12202 S.12203
Muutrahoituslaitoksetkuinvakuu-
tuslaitokset jaeläkerahastot S.123 S.12301 S.12302 S.12303
Rahoituksen ja vakuutuksen
välitystä avustavatlaitokset S.124 S.12401 S.12402 S.12403
Vakuutuslaitokset jaeläkerahastot S.125 S.12501 S.12502 S.12503
Julkisyhteisöt S.13
Valtionhallinto S.1311
Osavaltiohallinto S.1312
Paikallishallinto S.1313
Sosiaaliturvarahastot S.1314
Kotitaloudet S.141996R2223—FI—13.02.2002—006.001—40
▼B
Sektorit jaalasektorit JulkisetYksityiset
kotimaisetUlkomaa-
laisomis-
teiset
Työnantajat ja muut elinkeinon-
harjoittajat S.141+S.142
Palkansaajat S.143
Omaisuustulojensaajat S.1441
Eläkkeensaajat S.1442
Muidentulonsiirtojen saajat S.1443
Muutkotitaloudet S.145
Kotitalouksia palvelevat voittoa
tavoittelemattomat yhteisöt S.15
Ulkomaat S.2
Euroopanunioni S.21
EU:njäsenmaat S.211
EU:nlaitokset S.212
Kolmannet maat ja kansainväliset
järjestöt S.22
2.18. Jokainen sektori ja alasektori ryhmittelee yhteen ne institutionaaliset
yksiköt,joidentaloudellinen toiminta onsamanlaista.
Institutionaaliset yksiköt ryhmitellään sektoreiksi sen mukaan, mitä
tuottajatyyppiä ne ovat sekä pääasiallisen toimintansa ja tehtävänsä
perusteella, joiden katsotaan ilmaisevan niiden taloudellisen käyttäyty-
misenluonteen.Sektorijaetaanalasektoreihintuollesektorilleominaisten
kriteerien perusteella, mikä mahdollistaa yksiköiden taloudellisen
toiminnan tarkemman kuvaamisen.
Sektoreiden ja alasektoreiden tileihin kirjataan kaikki niihin kuuluvien
institutionaalisten yksiköiden sekä pääasialliset toiminnot että sivutoi-
minnot.
Jokaineninstitutionaalinenyksikkökuuluuainoastaanyhteensektoriintai
alasektoriin.
2.19. Kuninstitutionaalisenyksikönpääasiallinentehtäväontuottaatavaroitaja
palveluita, on välttämätöntä — pääteltäessä sektoria, johon se pitäisi
luokitella —ensinnäkineritellä, mihintuottajatyyppiin sekuuluu.
EKT:ssaeritellään kolmetuottajatyyppiä:
a) yksityisetjajulkisetmarkkinatuottajat(katso3.24jaluvun3taulukko
III.1)
b) yksityiset omaan käyttöön tuottavat (katso 3.25 ja luvun 3 taulukko
III.1)
c) yksityiset ja julkiset muut markkinattomat tuottajat (katso 3.26 ja
luvun3taulukkoIII.1).
Institutionaaliset yksiköt, jotka ovat markkinatuottajia, luokitellaan
sektoreihin yritykset (S.11), rahoituslaitokset (S.12) tai kotitaloudet
(S.14).
Institutionaaliset yksiköt, jotka ovat omaan käyttöön tuottavia yksityisiä
tuottajia, luokitellaan kotitaloussektoriin (S.14) yhdessä kotitalouksien
omistamien yhtiöimättömien yritysten kanssa(katso3.30).
Institutionaaliset yksiköt, jotka ovat muita markkinattomia tuottajia,
luokitellaan julkisyhteisöjen sektoriin (S.13) tai kotitalouksia palveleviin
voittoatavoittelemattomiin yhteisöihin(S.15).
2.20. Seuraavassa taulukossa esitetään tuottajatyyppi sekä kullekin sektorille
ominaiset pääasialliset toiminnat jatehtävät:
Taulukko 2.2 — Tuottajatyyppi, pääasialliset toiminnot ja tehtävät sektorin mukaan
luokiteltuna
Sektori Tuottajatyyppi Pääasiallinen toiminta jatehtävä
Yritykset(katso2.21)(S.11)Markkinatuottaja Markkinatavaroiden ja -palveluiden
(paitsi rahoituspalveluiden) tuotanto1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—41
▼B
Sektori Tuottajatyyppi Pääasiallinen toiminta jatehtävä
Rahoituslaitokset (S.12)
(katso2.32)Markkinatuottaja Rahoitusvälitys mukaan luettuna
vakuutustoiminta
Rahoitusta avustavat toiminnot
Julkisyhteisöt(S.13)
(katso2.68)Julkinenmuumarkki-
natontuottajaMuun markkinattoman tuotoksen
tuotanto ja tarjonta kollektiivista ja
yksilöllistä kulutusta varten sekä
kansantulon ja -varallisuuden uudel-
leenjakoon tarkoitetut taloustoimet
Kotitaloudet (S.14)
— kuluttajina Kulutus
— yrittäjinä
(katso2.75)Markkinatuottaja tai
omaankäyttööntuot-
tavayksityinentuottajaMarkkinatuotoksen tuotanto ja tuotos
omaan käyttöön
Kotitalouksiapalvelevat
voittoatavoittelemat-
tomatyhteisöt(katso
2.87)
(S.15)Yksityinenmuumark-
kinatontuottajaMuun markkinattoman tuotoksen
tuotanto ja tarjonta yksilöllistä kulu-
tustavarten
Ulkomaat (S.2) on sellaisten institutionaalisten yksiköiden ryhmä (katso
2.89), jolle vastaavanlaiset tavoitteet ja käyttäytymistyypit eivät ole
ominaisia. Se ryhmittelee yhteen ulkomaiset institutionaaliset yksiköt,
jotka harjoittavat taloustoimia kotimaisten institutionaalisten yksiköiden
kanssa.
YRITYKSET(S.11)
2.21.Määritelmä: Yrityssektori (S.11) käsittää institutionaaliset yksiköt,
joiden jako- ja rahoitustaloustoimet ovat erillään omista-
jiensa taloustoimista ja jotka ovat markkinatuottajia (katso
3.31, 3.32 ja 3.37), joiden pääasiallinen toiminta on
tavaroiden ja palveluiden (paitsi rahoituspalveluiden)
tuotanto(1).
2.22. Yrityssektoriinsisältyvät myösyritysmäiset yhteisöt.
2.23. Nimitys ”yrityssektori” tarkoittaa kaikkia itsenäisinä oikeushenkilöinä
pidettäviä yksiköitä, jotka ovat markkinatuottajia ja joiden pääasiallista
toimintaa ontavaroiden japalveluiden tuotanto.
Yrityssektoriinluetaan seuraavatinstitutionaaliset yksiköt:
a) yksityiset ja julkiset yhtiöt, jotka ovat pääasiallisesti tavaroiden ja
palveluiden (paitsirahoituspalveluiden) tuotantoaharjoittavia markki-
natuottajia
b) osuuskunnatjayhtiökumppanuudet,joitapidetäänitsenäisinäoikeush-
enkilöinäjajotkaovatpääasiallisesti tavaroidenjapalveluiden(paitsi
rahoituspalveluiden) tuotantoa harjoittavia markkinatuottajia
c) julkiset tuottajat, joita erityislainsäädännön perusteella pidetään
itsenäisinä oikeushenkilöinä ja jotka ovat pääasiallisesti tavaroiden ja
palveluiden (paitsirahoituspalveluiden) tuotantoaharjoittavia markki-
natuottajia
d) yrityksiä palvelevat voittoa tavoittelemattomat laitokset tai yhdis-
tykset, joita pidetään itsenäisinä oikeushenkilöinä ja jotka ovat
pääasiallisesti tavaroiden ja palveluiden (paitsi rahoituspalveluiden)
tuotantoa harjoittavia markkinatuottajia(2)
e) markkinatuottajien yhtiöryhmää valvovat hallintayhtiöt (katso 2.26),
jos koko ryhmän vallitseva toiminnan laji — arvonlisäyksen
perusteella mitattuna —ontavaroiden japalveluiden (paitsirahoitus-
palveluiden) tuotanto1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—42
(1) Sovitunkäytännönmukaanmarkkinoitasäätelevätelimet,joidenainoataipääasiallinen
tehtäväonostaa,pitäähallussajamyydämaatalous-jamuitaelintarvikkeita,luokitellaanryhmään S.11(katso2.69alaviite11).
(
2) Mukaan luettuna laitokset, joita rahoitetaan vapaaehtoisin veroluonteisin tuottajilta
kannettavinmaksuinmaksujenkantajienollessayksiköitä,joidenpääasiallinentoiminta
ontarjotapalveluitakorvaukseksi.Näitämaksujapidetäänmarkkinapalveluidenostoina.
▼B
f) yksityiset ja julkiset yritysmäiset yhteisöt, jotka ovat pääasiallisesti
tavaroiden ja palveluiden (paitsi rahoituspalveluiden) tuotantoa
harjoittavia markkinatuottajia.
2.24. Nimitys”yritysmäisetyhteisöt”tarkoittaakaikkiaitsenäistä,oikeudellista
asemaa vailla olevia yksiköitä, jotka ovat pääasiallisesti tavaroiden ja
palveluiden tuotantoa harjoittavia markkinatuottajia ja jotka täyttävät
sellaiset ehdot, että niitä voidaan pitää yritysmäisinä yksikköinä (katso
2.13.f).
Yritysmäisten yhteisöjen tulee pitää täydellistä kirjanpitoa ja netoimivat
yritysten tavoin. Niiden tosiasiallinen suhde omistajaansa on sama kuin
yrityksensuhdeosakkeenomistajiinsa.
Näinollenkotitalouksien,julkisyhteisöjentaivoittoatavoittelemattomien
yhteisöjenomistamat yritysmäiset yhteisötryhmitellään yrityksiinyritys-
sektorissa.
Täydellisen,taseetsisältävänkirjanpidonolemassaoloeioleriittäväehto
sille, että markkinatuottajia voitaisiin pitää yritysmäisinä yhteisöinä. Sen
vuoksi muut kuin kohdan 2.23 alakohtiin a, b, c ja f luetut
yhtiökumppanuudet ja julkiset tuottajat sekä yksityisomistajat — vaikka
niillä olisikin täydellinen kirjanpito — eivät yleensä ole erillisiä
institutionaalisia yksiköitä, koska niillä ei ole itsenäistä päätösvaltaa
omistajina olevien kotitalouksien, voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen
taijulkisyhteisöjen valvoessaniidenhoitamista.
2.25. Yrityssektoriin luetaan myös kaikki nimelliset kotimaiset yksiköt (katso
2.15), joita sopimuksen mukaisesti kohdellaan ikään kuin ne olisivat
yritysmäisiä yhteisöitä.
2.26. Yrityksen valvonta määritellään mahdollisuudeksi päättää yrityksen
yleisestäpolitiikasta valitsemalla tarpeenvaatiessa sopivatjohtajat.
Yksittäinen institutionaalinen yksikkö — toinen yritys tai kotitalous tai
julkisyhteisö — varmistaa yrityksen valvonnan omistamalla yli puolet
äänivaltaisista osakkeista tai muutoin valvomalla yli puolta osakkeeno-
mistajien äänimäärästä. Lisäksi julkisyhteisö varmistaa yrityksen
valvonnan erikoislainsäädännön määräyksillä tai säännöksillä, jotka
antavatjulkisyhteisölleoikeudenpäättääyrityksenpolitiikastatainimittää
johtajat.
Voidakseenvalvoaylipuoltaosakkeenomistajienäänimäärästäinstitutio-
naalisen yksikön itsensä ei tarvitse omistaa äänivaltaisia osakkeita
laisinkaan. Yritys C saattaisi olla toisen yrityksen B tytäryhtiö, jossa
kolmasyritysAomistaa enemmistön äänivaltaisista osakkeista.
Yrityksen C sanotaan olevan yrityksen B tytäryhtiö, kun: joko yhtiö B
valvooylipuoltaosakkeenomistajienäänimäärästäyrityksessäCtaiyritys
B on C:n osakkeenomistajana, jolla on oikeus nimittää tai erottaa
enemmistö C:njohtajista.
2.27. Yrityssektorijakautuukolmeen alasektoriin:
a) julkiset yritykset(S.11001)
b) kotimaiset yksityisetyritykset (S.11002)
c) ulkomaalaisomisteiset yritykset.
Alasektori: Julkiset yritykset (S.11001)
2.28.Määritelmä: Alasektorijulkisetyrityksetkoostuukaikistayrityksistä(pl.
rahoituslaitokset) ja yritysmäisistä yhteisöistä, jotka ovat
julkisyhteisöjen yksiköidenvalvonnan(katso2.26)alaisia.
2.29. Julkisetyritysmäisetyhteisötovatjulkistenyksiköidensuoraanomistamia
yritysmäisiä yhteisöjä.
Alasektori: Yksityiset kotimaiset yritykset (S.11002)
2.30.Määritelmä: Alasektori kotimaiset yksityiset yritykset koostuu kaikista
yrityksistä (pl. rahoituslaitokset), jotka eivät ole julkisyh-
teisöjen tai ulkomaisten institutionaalisten yksiköiden
valvonnanalaisia.Tähänalasektoriinluetaankaikkivoittoa
tavoittelemattomat yhteisöt, jotka kuuluvat yrityssektoriin
(pl.rahoituslaitokset) (katso2.23.d).
Tämäalasektorisisältääyrityksetjayritysmäisetyhteisöt,joissaonsuoria
ulkomaisia sijoituksia (katso 4.65), mutta joita ei ole luokiteltu
alasektoriin ulkomaalaisomisteiset yritykset (S.11003).1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—43
▼B
Alasektori: Ulkomaalaisomisteiset yritykset (S.11003)
2.31.Määritelmä: Alasektori ulkomaalaisomisteiset yritykset (pl. rahoituslai-
tokset) koostuu kaikista yrityksistä ja yritysmäisistä
yhteisöistä, joita valvovat (katso 2.26) ulkomaiset institu-
tionaaliset yksiköt.
Tähänalasektoriin luetaan:
a) kaikkiulkomaisten yritystentytäryritykset:
b) kaikki sellaisten ulkomaisten yritysten valvomat yritykset, jotka eivät
itse ole yrityksiä: esimerkiksi ulkomaisen julkisen yhteisön valvoma
yritys; se sisältää yritykset, joita ryhmä yhdessä toimivia ulkomaisia
yksiköitä valvoo;
c) kaikki sellaisten ulkomaisten yhtiöiden tai yhtiöimättömien tuottajien
haarayritykset tai muut yhtiöimättömät yksiköt, jotka ovat nimellisiä
kotimaisiayksiköitäjajoitakohdellaanyritysmäisinäyhteisöinä(katso
2.25).
RAHOITUSLAITOKSET(S.12)
2.32.Määritelmä: Rahoituslaitossektori (S.12) käsittää kaikki yritykset ja
yritysmäiset yhteisöt, joiden pääasiallista toimintaa on
rahoituksen välitys (rahoituksen välittäjät) ja/tai rahoitusta
avustavat toiminnat (rahoituksen ja vakuutuksen välitystä
avustavat laitokset)(1).
Rahoituksen välitys on toimintaa, jossa institutionaalinen
yksikkö hankkii rahoitusvaroja ja samaan aikaan velk-
aantuu (katso 2.33—2.34) harjoittamalla markkinoilla
rahoitustaloustoimia (katso 2.37—2.38). Rahoituksen
välittäjien varoilla ja veloilla on erilaisia ominaisuuksia,
jotka ilmaisevat, että varoja on muunnettu tai paketoitu
uudelleen maturiteetin, mittakaavan, riskin ja niiden
kaltaisten ominaisuuksien suhteen rahoituksen välityspro-
sessissa.
Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat toiminnat
ovat rahoituksen välitykseen läheisesti liittyvää toimintaa
mutta eivät oleitserahoituksenvälitystä (katso2.39).
2.33. Rahoituksenvälitysprosessinkauttavarojaohjaillaankolmansienosapuo-
lienvälillä,joistatoisellapuolellaonylijäämääjatoisellapuolellavarojen
puutetta. Rahoituksen välitys ei ainoastaan toimi välittäjänä muille
institutionaalisille yksiköille, vaan asettaa itsensä alttiiksi riskeille
hankkimalla rahoitusvaroja jaottamalla velkojaomissanimissään.
2.34. Rahoituksen välitysprosessissa voi esiintyä kaikentyyppisiä velkoja
lukuunottamatta luokkaa muutvelat (AF.7).
Rahoituksenvälitysprosessissaesiintyvät rahoitusvarat voidaan luokitella
mihin tahansa luokkaan lukuun ottamatta luokkaa vakuutustekninen
vastuuvelka (AF.6) mutta mukaan lukien luokan muut rahoitussaamiset
(factoring). Lisäksi rahoituksen välittäjät voivat sijoittaa varansa muihin
kuin rahoitusvaroihin kiinteistöt mukaan lukien. Jotta yritystä voidaan
pitää rahoituksen välittäjänä, sen pitäisi lisäksi ottaa velkaa markkinoilta
ja muuntaa varoja. Sen vuoksi kiinteistöyrityksiä (NACE ryhmä 70) ei
lueta mukaan.
2.35. Vakuutuslaitosten ja eläkerahastojen pääasiallinen toiminta koostuu
riskien yhdistelystä. Näiden laitosten päävelat ovat vakuutusteknisiä
vastuuvelkoja (AF.6). Vastuuvelkojen vastineita ovat vakuutuslaitosten
ja eläkerahastojen suorittamat sijoitukset. Vakuutuslaitokset ja eläker-
ahastottoimivat näinollenrahoituksenvälittäjinä.
2.36. Sijoitusrahastot velkaantuvat pääasiassa osakeannin muodossa (AF.52).
Ne muuttavat nämä varat hankkimalla rahoitusvaroja ja/tai kiinteistöjä.
Sen vuoksi sijoitusrahastot luokitellaan rahoituksen välittäjiin. Kuten
muidenkin yritysten osalta kaikki muutokset niiden varojen ja muiden
velkojen kuin omien osakkeiden arvossa näkyvät niiden omissa varoissa
(katso 7.05). Koska omien varojen määrä normaalisti on yhtä suuri kuinsijoitusrahaston osakkeiden arvo, kaikki muutokset rahaston varoissa ja
veloissaheijastuvat näidenosakkeidenmarkkina-arvoon.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—44
(1) SovitunkäytännönmukaansektoriS.12sisältäähallintayhtiöt,jotkaainoastaanvalvovat
jajohtavatsellaistatytäryhtiöidenryhmää,jonkapääasiallistatoimintaaovatrahoituksenvälittäminen ja/tai rahoituksen välitystä avustavat toiminnat (katso 2.43), ja sellaisetvoittoa tavoittelemattomat yhteisöt, joita pidetään itsenäisinä rahoitusyrityksiä palvele-
vinaoikeushenkilöinä (katso2.44).
▼B
Sijoitusrahastoja,jotkasijoittavatpelkästäänkiinteistöihin,pidetäänmyös
rahoituksenvälittäjinä.
2.37. Rahoituksen välitys rajoittuu yleensä markkinoilla tapahtuviin rahoitus-
taloustoimiin. Toisin sanoen varojen hankinnan ja velkojen oton tulisi
tapahtua suuren yleisön keskuudessa tai määrätyn, suhteellisen suuren
osaryhmän keskuudessa. Jos toiminta rajoittuu pieniin henkilö- tai
perheryhmiin, ei yleensä mitään rahoitusvälitystä tapahdu. Sellaiset
institutionaaliset yksiköt, jotka tarjoavat rahoituspalveluja yhtiöryhmälle,
eivätnimenomaansisällyrahoituksenvälitykseen.Nämäinstitutionaaliset
yksiköt kohdennetaan sektorille sen mukaan mikä on yhtiöryhmän
vallitseva toiminta talousalueella. Jos rahoituspalveluja tarjoava institu-
tionaalinen yksikkö kuitenkin on rahoitusvalvonnan alainen, se
luokitellaan sopimuksenmukaanrahoitusyrityksiin.
2.38. Rahoituksen välityksen yleisessä rajaamisessa markkinoilla tapahtuviin
rahoitustaloustoimiin saattaa esiintyä joitakin poikkeuksia. Esimerkkejä
ovatkunnallisetluotto-jasäästöpankit,jotkatukeutuvatvahvastikunnan
mukanaoloon, tai rahoitusleasingyhtiöt, jotka ovat riippuvaisia yhtiöidenemoryhmästä varoja hankkiessaan tai investoidessaan. Niiden antolai-
nauksentainiidensäästöjenvastaanottamisenpitäisivastaavastikuitenkin
olla mukanaolevasta kunnasta tai emoryhmästä riippumatonta luokitel-
taessaniitä rahoitusvälittäjiksi.
2.39. Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat palvelut koostuvat
aputoiminnoista, joilla rahoitusvaroja ja -velkoja koskevia taloustoimia
pannaan toimeen tai varoja muunnetaan tai uudelleen paketoidaan.
Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset eivät aseta
itseäänriskeillealttiiksihankkimallarahoitusvarojataiottamallavelkoja.
Neainoastaan helpottavat rahoituksenvälitystä.
2.40. Rahoituslaitossektoriin sisältyvät seuraavat institutionaaliset yksiköt
(S.12):
a) yksityisettaijulkisetyritykset,jotkapääasiallisestivälittävätrahoitusta
ja/tai avustavatrahoituksenvälitystä
b) itsenäisinä oikeushenkilöinä pidettävät osuuskunnat ja yhtiökumppa-
nuudet, jotka pääasiallisesti välittävät rahoitusta ja/tai avustavat
rahoituksenvälitystä
c) erityislainsäädännönperusteellaitsenäisinäoikeushenkilöinäpidettävät
julkiset tuottajat, jotka pääasiallisesti välittävät rahoitusta ja/tai
avustavat rahoituksenvälitystä
d) itsenäisinä oikeushenkilöinä pidettävät voittoa tavoittelemattomat
yhteisöt, jotka pääasiallisesti välittävät rahoitusta ja/tai avustavat
rahoituksenvälitystä
e) hallintayhtiöt (katso 2.14), jos tytäryhtiöiden ryhmä koko talousa-
lueella pääasiallisesti välittää rahoitusta ja/tai avustaa rahoituksen
välitystä
f) yhtiöimättömät sijoitusrahastot,jotkakoostuvatosallisryhmänomista-
mista sijoitussalkuista ja joiden hallinnosta huolehtivat yleensä muut
rahoitusyritykset. Nämä rahastot ovat sopimuksen mukaan institutio-
naalisia yksiköitä, jotka ovat erillisiä niitä hallinnoivista
rahoitusyrityksistä;
g) yritysmäiset rahoitusyksiköt:
1) pääasiallisesti rahoitusta välittävillä ja säätelyn ja valvonnan
alaisillayhtiöimättömilläyksiköillä(useimmissatapauksissaluoki-
teltu muiden rahalaitosten alasektoriin tai vakuutuslaitosten ja
eläkerahastojen alasektoriin) katsotaan olevan itsenäinen
päätösvalta ja itsenäinen omistajista riippumaton hallinto. Niiden
taloudellinen ja rahoituskäyttäytyminen on samanlaista kuin
rahoitusyrityksillä. Sen vuoksi niitä kohdellaanerillisinä institutio-
naalisina yksiköinä. Esimerkkeinä voidaan mainita ulkomaisten
rahoitusyritysten sivukonttorit;
2) muita yhtiöimättömiä yksiköitä, jotka pääasiallisesti välittävät
rahoituspalveluja, mutta jotka eivät ole säätelyn ja valvonnan
alaisia, pidetään yritysmäisinä rahoitusyksiköinä vain, jos ne
täyttävät yritysmäistenyksiköidenmäärittelyehdot (katso2.13.f);
3) yhtiöimättömiä yksiköitä, jotka harjoittavat pääasiallisesti rahoi-
tuksen välitystä avustavia toimintoja, pidetään yritysmäisinä
rahoitusyksiköinä vain, jos ne täyttävät yritysmäisten yksiköiden
määrittelyehdot (katso2.13.f).
2.41. Rahoituslaitossektori jakautuuviiteen alasektoriin:
a) Keskuspankki(S.121);1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—45
▼B
b) Muutrahalaitokset (S.122);
c) Muutrahoituslaitoksetkuinvakuutuslaitoksetjaeläkerahastot(S.123);
d) Rahoituksenjavakuutuksenvälitystä avustavat laitokset (S.124);
e) Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125).
Muiden rahalaitosten alasektoria pidetään muiden talletuspankkien
alasektoria vastaavana 1993 SNA:n kohtien 4.88—4.94 määritelmän
mukaisesti. Kun muiden rahalaitosten alasektorin määritelmän (katso
2.48) ajatellaan kattavan ne rahoituksen välittäjät, joiden kautta
keskuspankin rahapolitiikan vaikutukset kanavoidaan talouden muille
yksiköille,muidentalletuspankkienalasektorimääritellään1993SNA:ssa
viittaamalla lavean rahan määritelmiin. Yhdistetyt alasektorit S.121 ja
S.122 vastaavat rahalaitoksia EMI:n (katso 2.49) tilastointimääritelmien
mukaisesti.
2.42. Lukuunottamatta alasektoria S.121, jokainen alasektori voidaan jakaa
edelleen:
a) julkisiin rahoituslaitoksiin;
b) yksityisiinkotimaisiin rahoituslaitoksiin;
c) ulkomaalaisomisteisiin rahoituslaitoksiin.
Tämän alajaottelun kriteerit ovat samat kuin yrityksillä (katso
2.26—2.31).
2.43. Hallintayhtiöt, jotka ainoastaan valvovat ja ohjaavat pääasiallisesti
rahoitusta välittävien ja/tai rahoitusta avustavia palveluja suorittavientytäryhtiöiden ryhmää, luokitellaan alasektoriin muut rahoituslaitokset
kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.123)(
1). Hallintayhtiöt, jotka
itse ovat rahoitusyrityksiä, on kuitenkin luokiteltava alasektoriin rahoi-
tustoiminnanpäälajin mukaan.
2.44. Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, joita pidetään rahoituslaitoksia
palvelevina itsenäisinä oikeushenkilöinä, mutta jotka eivät välitä rahoi-
tusta tai harjoita rahoituksen välitystä avustavia toimintoja, luokitellaan
alasektoriin rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset
(S.124).
Alasektori: Keskuspankki (S.121)
2.45.Määritelmä: Alasektorikeskuspankki(S.121)käsittääkaikkirahoitusyr-
ityksetjayritysmäisetyhteisöt,joidenpääasiallinentehtävä
on laskea liikkeelle rahaa, säilyttää rahan sisäinen ja
ulkoinen arvo ja pitää hallussaan joko kaikkea tai osaa
maankansainvälisistä valuuttavarannoista.
2.46. Seuraavatrahoituksenvälittäjät luokitellaan alasektoriin S.121:
a) kansallinen keskuspankki, myös silloin kun se on osa Euroopan
keskuspankkijärjestelmää;
b) perimmiltään julkista alkuperää olevat keskusrahalaitokset (esim.
laitokset, jotka huolehtivat ulkomaanvaluutan vaihdosta tai rahan
liikkeelle laskemisesta), joilla on täydellinen kirjanpito ja itsenäinenpäätösvalta suhteessa valtionhallintoon. Useimmiten näitä toimintoja
suoritetaan jokovaltionhallinnossa taikeskuspankissa.Näissätapauk-
sissamitään erillisiä institutionaalisia yksiköitäei ole.
2.47. Alasektoriin S.121 ei lueta keskuspankin lisäksi muita sellaisia laitoksia
taielimiä,jotkasäätelevättaivalvovatrahoitusyrityksiätairahoitusmark-
kinoita. Neluokitellaan sektoriinS.124(katso2.58.g)(
2).
Alasektori: Muut rahalaitokset (S.122)
2.48.Määritelmä: Alasektoriin muut rahalaitokset luetaan kaikki muut kuin
keskuspankkialasektoriin luokitellut rahoitusyritykset ja
yritysmäiset yhteisöt, jotka pääasiallisesti välittävät rahoi-
tusta ja joiden tehtävänä on ottaa vastaan talletuksia ja/tai
talletusten läheisiä vastikkeita muilta institutionaalisilta
yksiköiltä kuin rahalaitoksilta ja omaan laskuunsa
myöntää lainoja ja/tai tehdäarvopaperisijoituksia.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—46
(1) Hallintayhtiöiden luokittelu rahoituslaitossektorissa poikkeaa 1993 SNA:n kohdasta
4.100, jotta säilytettäisiin yhtenäisyys EMI:n tilastotarkoituksia varten laadittujenrahalaitoksiajavakuutuslaitoksia koskevienmääritelmien kanssa.
(
2) Tämäpoikkeaa1993SNA:nkohdista4.86ja4101,jottasäilytettäisiinyhdenmukaisuus
EMI:ntilastotarkoituksiavarten laadittujen rahalaitosten määritelmien kanssa.
▼B
2.49. Rahalaitoksiin (RL) luetaan keskuspankki-alasektori (S.121) ja muut
rahalaitokset -alasektori (S.122)janevastaavat EMI:ntilastotarkoituksia
vartenmääriteltyjä rahalaitoksia (katso2.41).
2.50. Rahalaitoksia ei voi kuvata yksinkertaisesti termillä ”pankki”, koska
rahalaitoksiin saatetaan mahdollisesti lukea rahoituslaitoksia, jotka eivät
välttämättä kutsu itseään pankeiksi ja joiden ei sallita joissain maissa
kutsua itseään pankeiksi, kun taas jotkut muut rahoitusyritykset kutsues-
saan itseään pankeiksi eivät itse asiassa ole rahalaitoksia. Yleensä
seuraavatrahoituksenvälittäjät luokitellaan alasektoriin S.122:
a) liikepankit, ”universaaliset” pankit,”yleispankit”;
b) säästöpankit(mukaanluettunakeskinäisetsäästöpankitjasäästöpankki-
jalainayhdistykset);
c) postisiirtolaitokset, postipankit,postisiirtopankit;
d) maaseutuluottopankit, maatalousluottopankit;
e) luotto-osuuspankit, luottoyhdistykset;
f) erikoistuneet pankit (esim. kauppapankit, emissiopankit, yksityiset
pankit).
2.51. Seuraavat rahoituksen välittäjät voidaan myös luokitella alasektoriin
S.122,josniidentehtävänäonottaayleisöltävastaantakaisinmaksettavia
varoja joko talletuksina tai muina vastaavina kuten esim. jatkuvasti
liikkeellelaskettavina joukkovelkakirjoina ja muina niihin verrattavina
arvopapereina. Muutoinnepitäisi luokitella alasektoriin S.123:
a) yritykset,jotkamyöntävätkiinnityksiä(mukaanluettunaasuntosäästö-
pankit,hypoteekkipankit ja kiinnitysluottolaitokset);
b) sijoitusrahastot (ml. investointirahastot ja muut kollektiiviset inves-
tointijärjestelmät, so. kollektiivisijoituksia siirrettäviin arvopapereihin
tekevät yritykset);
c) kunnalliset luottolaitokset.
2.52. AlasektoriinS.122eilueta:
a) hallintayhtiöitä, jotka ainoastaan valvovat ja johtavat pääasiallisesti
muista rahalaitoksista koostuvaa ryhmää, mutta jotka itse eivät ole
muitarahalaitoksia. Neluokitellaan alasektoriin S.123(katso2.43);
b) muita rahalaitoksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat itsenäisinä
oikeushenkilöinä pidetyt yhteisöt, jotka eivät välitä rahoitusta. Ne
luokitellaan alasektoriin S.124(katso2.44).
Alasektori: Muut rahoituslaitokset kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot
(S.123)
2.53.Määritelmä: Alasektorimuutrahoituslaitokset kuinvakuutuslaitoksetja
eläkerahastot(S.123)koostuukaikistarahoitusyrityksistäja
yritysmäisistä yhteisöistä, jotka pääasiallisesti välittävät
rahoitusta ottamalla velkaa muussa muodossakuin valuut-
tana, talletuksina ja/tai talletusten läheisinä vastikkeina
muilta institutionaalisilta yksiköiltä kuin rahalaitoksilta tai
muussamuodossakuinvakuutusteknisinä vastuuvelkoina.
2.54. Alasektori S.123 sisältää eri tyyppisiä rahoituksen välittäjiä, erityisesti
sellaisia,jotkapääasiallisestihoitavatpitkäaikaiseenrahoitukseenliittyviä
tehtäviä. Useimmissa tapauksissa tämä vallitsevin takaisinmaksuaika on
peruste,jollaneerotetaanmuidenrahalaitostenalasektorista.Kunsellaiset
velkamuodot kuin vakuutustekniset vastuuvelat rajataan pois, rajanveto
vakuutuslaitoksiin jaeläkerahastoihin nähdenvoidaantehdä.
2.55. Erityisestiseuraavatrahoitusyrityksetjayritysmäisetyhteisötluokitellaan
alasektoriin S.123elleivät neolerahalaitoksia:
a) rahoitusliisausta välittävät yritykset;
b) osamaksukaupan rahoitusta ja henkilökohtaista tai liikerahoitusta
välittävät yritykset;
c) factoring-rahoitusta välittävät yritykset;
d) arvopaperi- ja johdannaispörssimeklarit (omaan laskuun);
e) erikoistuneet rahoitusyritykset kuten esim. riskiraha- ja kehityspääo-
mayhtiöt, vienti/tuontirahoitusyhtiöt;
f) arvopaperistettujen varojen haltijoiksi perustetut ajoneuvojen rahoitu-
syritykset;
g) rahoituksen välittäjät, jotka vastaanottavat talletuksia ja/tai talletusten
läheisiä vastikkeita ainoastaan rahalaitoksilta;1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—47
▼B
h) hallintayhtiöt, jotka ainoastaan valvovat ja johtavat pääasiallisesti
rahoituksen välitystä ja/tai rahoituksen välitystä avustavia palveluja
tuottavientytäryhtiöidenryhmää,muttajotkaitseeivätolerahoitusyr-
ityksiä(katso2.43).
2.56. AlasektoriS.123eisisälläitsenäisinäjuridisinayksiköinäpidettyjävoittoa
tavoittelemattomia laitoksia, jotka palvelevat muita rahoituksen välittäjiä
paitsivakuutuslaitoksiajaeläkerahastojamuttaeivätvälitärahoitusta.Ne
luokitellaan alasektoriin S.124(katso2.44).
Alasektori: Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S.124)
2.57.Määritelmä: Alasektori rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat
laitokset (S.124) koostuu kaikista rahoitusyrityksistä ja
yritysmäisistä yhteisöistä, jotka pääasiallisesti avustavat
rahoituksen välitystä, toisin sanoen toimintoja, jotka
liittyvät läheisesti rahoituksen välitykseen, mutta jotka
eivät olerahoituksenvälitystä itsessään(katso2.39).
2.58. Erityisestiseuraavatrahoitusyrityksetjayritysmäisetyhteisötluokitellaan
alasektoriin S.124:
a) vakuutusmeklarit, meripelastus- ja haverihallinnon hoitajat, vakuutus-
jaeläkekonsultit jne.;
b) lainameklarit, arvopaperimeklarit, sijoitusneuvojat jne;
c) arvopaperien liikkeellelaskemista hoitavatemissioyhtiöt;
d) yritykset,joidenpääasiallistatoimintaaontaatanimisiirrollavekseleitä
jamuita instrumentteja;
e) yritykset, jotka järjestelevät sellaisia johdannais- tai suojautumisin-
strumentteja kuin esim. swapit, optiot ja futuurit (laskematta niitä
liikkeelle);
f) yritykset,jotkahuolehtivat rahoitusmarkkinoiden infrastruktuurista;
g) rahoituksenvälittäjien jarahoitusmarkkinoiden keskusvalvontavirano-
maiset, josneovaterillisiä institutionaalisia yksiköitä;
h) eläkerahastojen, sijoitusrahastojen jne.hoitajat;
i) yritykset,jotkahoitavat arvopaperipörssiä javakuutuspörssiä;j) itsenäisinä oikeushenkilöinä pidetyt voittoa tavoittelemattomat
yhteisöt, jotka palvelevat rahoitusyrityksiä, mutta eivät itse välitärahoitusta tai tuota rahoituksen välitystä avustavia palveluja (katso
2.44).
2.59. Alasektori S.124 ei sisällä hallintayhtiöitä, jotka ainoastaan valvovat ja
johtavat pääasiallisesti rahoitusta avustavia palveluja harjoittavien
tytäryhtiöiden ryhmää, mutta eivät itse ole rahoituksen ja vakuutuksen
välitystä avustavia laitoksia. Ne luokitellaan alasektoriin S.123 (katso
2.43).
Alasektori: Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)
2.60.Määritelmä: Alasektori vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)
koostuukaikista rahoitusyrityksistä ja yritysmäisistä yhtei-
söistä, jotka pääasiallisesti ovat riskien hallintaan liittyvän
rahoituksenvälittäjiä (katso2.35).
2.61. Hoidetut vakuutussopimukset saattavat koskea yksilöitä ja/tai ryhmiä,
olipa osallistuminen seurausta julkisen vallan määräämästä yleisestä
velvollisuudesta tai ei. Lisäksi sosiaalivakuutussopimukset (katso
4.83—4.91) muodostavat joskus huomattavan osan hoidetuista sopimuk-
sista.
2.62. AlasektoriS.125sisältääsekäomavakuutuslaitoksetettäjälleenvakuutus-
laitokset.
2.63. AlasektoriinS.125eilueta:
a) institutionaalisia yksiköitä, jotka täyttävät molemmat kohdassa 2.74
luetelluista kahdestakriteeristä. Neluokitellaan alasektoriin S.1314;
b) hallintayhtiöitä, jotka ainoastaan valvovat ja johtavat pääasiallisesti
vakuutuslaitoksista ja eläkerahastoista koostuvaa ryhmää, mutta jotka
eivätitseolevakuutuslaitoksiaeivätkäeläkerahastoja.Neluokitellaan
alasektoriin S.123(katso2.43);
c) itsenäisinä oikeushenkilöinä pidettäviä voittoa tavoittelemattomia
laitoksia, jotka palvelevat vakuutuslaitoksia ja eläkerahastoja mutta
eivät itse välitä rahoitusta. Ne luokitellaan alasektoriin S.124 (katso
2.44).1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—48
▼B
2.64. Alasektorivakuutuslaitokset jaeläkerahastot voidaanjakaa seuraavasti:
a) vakuutuslaitokset;
b) (itsenäiset) eläkerahastot.
Itsenäiset eläkerahastot ovat eläkerahastoja, joilla on itsenäinen
päätösvaltajatäydellinenkirjanpito.Neovatsenvuoksiinstitutionaalisia
yksiköitä.Epäitsenäiseteläkerahastoteivätoleinstitutionaalisiayksiköitä
vaanovatosasitäinstitutionaalista yksikköä,jokaperustaane.
2.65. Yksilöitä ja ryhmiä koskevat riskit voivat molemmat sisältyä henki- ja
vahinkovakuutuslaitosten toimintaan. Jotkut vakuutuslaitokset saattavat
rajoittaa tomintansa ainoastaan ryhmäsopimuksiin. Näiden laitosten
sallitaan vakuuttaa kaikkiaryhmiä.
2.66. Eläkerahastojavoidaankuvatalaitoksiksi,jotkavakuuttavatvakuutettujen
henkilöidensosiaalisiinriskeihinjatarpeisiinliittyviäryhmäriskejä(katso
4.84). Tyypillisiä tällaisen toiminnan kohteena olevia ryhmiä ovat
yksittäisen yrityksen tai yritysryhmän palkansaajat, teollisuuden haaran
tai toimialan työntekijät tai saman ammatin omaavat henkilöt. Vakuu-
tussopimukseen sisällytetyt etuudet saattavat olla etuuksia, jotka
maksetaan vakuutetun kuoleman jälkeen leskelle ja lapsille (pääasiassa
palveluksessa tapahtunut kuolema), etuuksia, jotka maksetaan eläkkeelle
siirtymisen jälkeen ja etuuksia, jotka maksetaan vakuutetun tultua
työkyvyttömäksi.
2.67. Eräissä maissa kaikkia tämän tyyppisiä riskejä voidaan vakuuttaa yhtä
hyvin henkivakuutusyhtiöissä kuin eläkerahastoissa. Toisissa maissa
jotkut näistä riskilajeista on vakuutettava henkivakuutusyhtiöissä.
Päinvastoin kuin henkivakuutusyhtiöt eläkerahastot ovat (lain nojalla)rajoitetut määrättyihin palkansaajien jaitsenäisten yrittäjien ryhmiin.
JULKISYHTEISÖT(S.13)
2.68.Määritelmä: Julkisyhteisöjen sektoriin (S.13) luetaan kaikki institutio-
naaliset yksiköt,jotka ovat muita markkinattomia tuottajia
(katso 3.26) ja joiden tuotos on tarkoitettu pääasiallisesti
yksilölliseen tai kollektiiviseen kulutukseen ja rahoitetaan
muihin sektoreihin kuuluvien yksiköiden suorittamin
pakollisinmaksuin,ja/taikaikkipääasiallisestikansantulon
ja -varallisuuden uudelleenjakoa harjoittavat institutionaa-
lisetyksiköt.
2.69. SektoriinS.13luetaan seuraavat institutionaaliset yksiköt:
a) julkisyhteisöjen yksiköt(poislukien julkisiksi tuottajiksi organisoidut
tai erikoislainsäädännön perusteella itsenäisinä oikeudellisina
yksiköinä pidetyt julkiset tuottajat tai yritysmäiset yhteisöt silloin,
kun ne luokitellaan yrityksiin tai rahoituslaitoksiin), jotka hoitavat ja
rahoittavat sellaisia toimintoja, joiden tarkoituksena on pääasiallisesti
markkinattomien yhteisön hyväksi tarkoitettujen tavaroiden ja palve-
luidentuottaminen(
1).
b) itsenäisinä oikeushenkilöinä pidettävät voittoa tavoittelemattomat
yhteisöt, jotka ovat keskushallinnon valvomia ja pääasiallisesti
rahoittamia muitamarkkinattomia tuottajia.
c) itsenäiset eläkerahastot, joskohdan2.74kaksivaatimusta täyttyvät.
2.70. Julkisyhteisöjensektorijakautuu seuraaviin neljään alasektoriin:
a) valtionhallinto (S.1311)
b) osavaltiohallinto (S.1312)
c) paikallishallinto (S.1313)
d) sosiaaliturvarahastot (S.1314).
Alasektori: Valtionhallinto (S.1311)
2.71.Määritelmä: Alasektoriinvaltionhallinto(S.1311)luetaankaikkivaltion
ministeriöt ja keskusvirastot, joiden toimivalta normaalisti
ulottuu koko talousalueelle, ei kuitenkaan sosiaaliturvar-
ahastojen hallintoa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—49
(1) Sovitunkäytännönmukaansellaisetmarkkinoitasäätelevätorganisaatiot,jotkaovatjoko
yksinomaantaipääasiallisestipelkkiätukipalkkioidenjakajia,luokitellaansektorinS.13alasektoriinkeskushallintoS.1311.Neorganisaatiot,jotkayksinomaantaipääasiallisestiostavat, pitävät hallussa ja myyvät maataloustuotteita tai elintarvikkeita, luokitellaan
kuitenkin sektoriinS.11(katso2.21,alaviite 6).
▼B
Alasektoriin S.1311 luetaan ne voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, joita
valtionhallinto valvoo ja pääasiallisesti rahoittaa ja joiden toimivalta
ulottuukokotalousalueelle.
Alasektori: Osavaltiohallinto (S.1312)
2.72.Määritelmä: Alasektoriin osavaltiohallinto (S.1312) luetaan valtion
hallintoelimet, jotka ovat erillisiä institutionaalisia
yksiköitä ja hoitavat joitakin julkisen hallinnon tehtäviä
valtionhallintoa alemmalla, mutta paikallishallintoa
ylemmällä tasolla, ei kuitenkaan sosiaaliturvarahastojen
hallintoa.
Alasektoriin S.1312 luetaan ne voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, joita
osavaltion hallintoelimet valvovat ja pääasiallisesti rahoittavat ja joiden
toimivalta rajoittuu osavaltiohallinnon talousalueelle.
Alasektori: Paikallishallinto (S.1313)
2.73.Määritelmä: Alasektoriin paikallishallinto (S.1313) luetaan ne julkisen
hallinnon elimet, joiden toimivalta ulottuu ainoastaan
talousalueen paikalliseen osaan, ei kuitenkaan sosiaalitur-
varahastojen paikallisia laitoksia.
Alasektoriin S.1313 luetaan ne voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, joita
paikallisetjulkisenhallinnonelimetvalvovatjapääasiallisestirahoittavat
jajoidentoimivalta rajoittuu paikallisten hallintoelinten talousalueille.
Alasektori: Sosiaaliturvarahastot (S.1314)
2.74.Määritelmä: Alasektoriin sosiaaliturvarahastot (S.1314) luetaan kaikki
ne valtionhallinnon, osavaltiohallinnon ja paikallishal-
linnon institutionaaliset yksiköt, joiden pääasiallista
toimintaa onsosiaalisten etuisuuksien tuottaminen ja jotka
täyttävät molemmat seuraavista kahdesta kriteeristä:
a) lain tai asetuksen mukaan tietyt väestöryhmät ovat
velvollisia osallistumaan järjestelmään tai maksamaan
sosiaaliturvamaksuja;
b) julkisyhteisö vastaa — riippumattomasti tehtävästään
valvovanaelimenä taityönantajana —laitoksenhallin-
nosta maksuja ja etuisuuksia koskevissa ratkaisuissa ja
hyväksymisessä(katso4.89);
Yksittäisen henkilön maksamien maksujen ja sen riskin välillä, jonka
alaiseksikyseinenhenkilöjoutuu,ei oletavallisesti suoraayhteyttä.
KOTITALOUDET(S.14)
2.75.Määritelmä: Kotitaloussektori (S.14) kattaa henkilöt tai henkilöryhmät
kuluttajina ja mahdollisesti myös markkinatavaroita ja
rahoitus- ja muita palveluita tuottavina yrittäjinä (markki-
natuottajina), jos jälkimmäisessä tapauksessa vastaavat
toiminnot eivät ole erillisten yritysmäisinä yhteisöinä
käsiteltyjen yksiköiden toimintaa. Kotitaloussektoriin
luetaan myös henkilöt tai henkilöryhmät tavaroiden ja
muiden kuin rahoituspalveluiden tuottajina omaa loppu-
käyttöä varten(katso3.20,3.25ja3.30).
Kotitaloudet voidaan kuluttajina määritellä pieniksi
henkilöryhmiksi, joilla on yhteinen asunto, jotka panevat
yhteen osan tai kaikki tuloistaan ja varallisuudestaan ja
jotka kuluttavat kollektiivisesti tietyn tyyppisiä, pääasiassa
asumiseen ja ruokaan liittyviä tavaroita ja palveluita.
Perheen tai emotionaalisten siteiden olemassaolo
kriteereinä voidaanlisätä.
Näiden yksiköiden pääasialliset varat ovat peräisin palk-
ansaajakorvauksista, omaisuustuloista, muilta sektoreilta
saaduistatulonsiirroista,markkinatuotteiden myyntituloista
tai laskennallisista tuloista tuotoksesta omaan loppukulu-
tukseen.
2.76. Kotitaloussektoriin luetaan:
a) yksilöt tai yksilöryhmät, joiden pääasiallinen tarkoitus on kulutta-
minen;
b) henkilöt, jotka asuvat pysyvästi laitoksissa ja joilla on vähän tai ei
laisinkaan itsenäistä toiminta- tai päätösvaltaa taloudellisissa asioissa
(esim. luostareissa elävien uskonnollisten veljeskuntien jäsenet,1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—50
▼B
pitkäaikaispotilaat sairaaloissa, pitkiä tuomioita kärsivät vangit,
vanhainkodeissapysyvästiasuvatvanhukset).Näitäihmisiäkäsitellään
ikäänkuinhemuodostaisivatyhdessäyhdeninstitutionaalisenyksikön,
toisinsanoenyhdenkotitalouden;
c) yksilöttaiyksilöryhmät,joidenpääasiallinentarkoitusonkuluttaminen
ja jotka tuottavat tavaroita ja palveluita yksinomaan omaan käyttöön.
Ainoastaan kahden tyyppiset omaan kulutukseen tuotetut palvelut
luetaan mukaan järjestelmään: omistusasuntopalvelut ja palkatun
työvoiman tuottamat kotitalouspalvelut;
d) muut kuin yritysmäisinä yhteisöinä pidetyt yksityiset elinkeinonhar-
joittajat ja yhtiökumppanuudet, joilla ei ole itsenäistä oikeudellista
asemaa jajotkaovatmarkkinatuottajia;
e) kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, joilla ei
ole itsenäistä oikeudellista asemaa, tai KPVTY:t, joilla sellainen on,
muttajotkaovatvainvähämerkityksellisiä (katso2.88).
2.77. Kotitaloussektori jakautuukuuteen alasektoriin:
a) työnantajat jamuutelinkeinonharjoittajat (S.141+S.142)
b) palkansaajat (S.143)
c) omaisuustulojen saajat (S.1441)
d) eläkkeensaajat (S.1442)
e) muidentulonsiirtojen saajat (S.1443)
f) muutkotitaloudet (S.145).
2.78. Kotitaloudetjaetaanalasektoreihinkokokotitaloudensaamansuurimman
tulolajin mukaan (työnantajatulot, palkansaajakorvaukset jne). Jos
samassa kotitaloudessa saadaan monenlaisia tuloja tuloryhmää kohti,
luokituksen on perustuttava kotitalouden kokonaistuloihin kussakin
ryhmässä.
Alasektori: Työnantajat ja muut elinkeinonharjoittajat (S.141 + S.142)
2.79.Määritelmä: Alasektori työnantajat ja muut elinkeinonharjoittajat
koostuu sellaisten kotitalouksien ryhmästä, joilla markki-
natavaroiden ja -palvelujen tuotannosta saadut sekatulot
(B.3)ovatsuurintulonlähde kotitaloudelle kokonaisuudes-
saan, vaikka ne eivät aina muodostaisikaan enempää kuin
puolet kotitalouden kokonaistuloista. Näitä tuloja kotita-
loudet saavat yhtiöimättömien kotitalousyritysten
omistajina, joissa yrityksissä voi olla myös palkattua
henkilöstöä.
Alasektori: Palkansaajat (S.143)
2.80.Määritelmä: Alasektori palkansaajat koostuu sellaisten kotitalouksien
ryhmästä, joiden tuloista palkkatulot (D1) on suurin
tulolähde kotitaloudelle kokonaisuudessaan.
Alasektori: Omaisuustulojen saajat (S.1441)
2.81.Määritelmä: Alasektori omaisuustulojen saajat koostuu sellaisten koti-
talouksien ryhmästä, joille omaisuustulot (D4) on suurin
tulolähde kotitaloudelle kokonaisuudessaan.
Alasektori: Eläkkeensaajat (S.1442)
2.82.Määritelmä: Alasektori eläkkeensaajat koostuu sellaisten kotitalouksien
ryhmästä, joille eläkkeet (D4) on suurin tulolähde kotita-
loudelle kokonaisuudessaan.
Eläkkeensaajat ovat kotitalouksia, joille työ- tai muut eläkkeet mukaan-
luettuna aikaisemmilta työnantajilta saatavat eläkkeet ovat suurin
tulolähde.
Alasektori: Muiden tulonsiirtojen saajat S.1443)
2.83.Määritelmä: Alasektori muiden tulonsiirtojen saajat koostuu sellaisten
kotitalouksien ryhmästä, jolle muut tulonsiirrot (D4) on
suurintulolähde kotitaloudelle kokonaisuudessaan.
Muita tulonsiirtoja ovat kaikki muut tulonsiirrot kuin omaisuustulot,
eläkkeet japysyvästilaitoksissaelävien henkilöiden tulot.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—51
▼B
Alasektori: Muut kotitaloudet (S.145)
2.84.Määritelmä: Alasektori muut kotitaloudet koostuu henkilöistä, jotka
elävät pysyvästilaitoksissa.
Henkilöt, jotka elävät pysyvästi laitoksissa, luokitellaan erikseen, koska
suurimman tulolähteen kriteerin perusteella näitä henkilöitä ei ole
mielekästä luokitella mihinkään edellä olevista alasektoreista.
2.85. Jos pääasiallista tulolähdettä kotitaloudelle kokonaisuudessaan ei ole
saatavissa sektorin määrittelemiseksi, toiseksi parhaan tiedon luokittelua
varten muodostavat viitehenkilön tulot. Kotitalouden viitehenkilö on
tavallisestihenkilö,jollaonsuurimmattulot.Josviimeksimainittuatietoa
ei ole saatavissa, voidaan kotitalouksien alasektorin määrittelyyn käyttää
senhenkilöntuloja, jokasanooolevansa viitehenkilö.
2.86. Muut kriteerit voivat kuitenkin olla tarkoituksenmukaisia ja tarpeellisia
erilaisiaanalyysejavartentaipolitiikanteonpohjana,esim.kotitalouksien
luokittelu yrittäjätoiminnan mukaan: maatalouskotitaloudet; muut kuin
maatalouskotitaloudet (teollisuus,palvelut).
KOTITALOUKSIA PALVELEVAT VOITTOA TAVOITTELEMATTOMAT
YHTEISÖT(S.15)
2.87.Määritelmä: Sektori kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat
yhteisöt(KPVTY:t)(S.15)koostuuvoittoatavoittelematto-
mista yhteisöistä, jotka ovat kotitalouksia palvelevia
erillisiä juridisia yksiköitä ja yksityisiä muita markkinat-
tomiatuottajia(katso3.32).Niidenpääasiallisetvaratovat,
satunnaisia myyntituloja lukuunottamatta, kuluttajakotita-
louksiltasaatujakäteis-tailuontoismuotoisiavapaaehtoisia
maksuja, julkisyhteisöjen suorittamia maksuja(1) ja omai-
suustuloja.
2.88. Josnämäyhteisöteivätolekovintärkeitä,niitäeiluetatähänsektoriinja
niidentaloustoimet ovatkotitalouksien taloustoimien joukossa(S.14).
Kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen sektori
sisältää seuraaviin pääryhmiin lukeutuvia yhteisöjä, jotka tarjoavat
markkinattomia tavaroita ja palveluita kotitalouksille:
a) ammattiyhdistykset, ammatilliset ja tieteelliset seurat, kuluttajayhdis-
tykset,poliittisetpuolueet,kirkottaiuskonnollisetyhdyskunnat(myös
julkisen sektorin rahoittamat, mutta ei valvomat), ja sosiaaliset,
kulttuuri- javiihde-sekäurheilukerhot;
b) hyväntekeväisyys-, hätäapu- ja avunantojärjestöt, joita muut institu-
tionaaliset yksiköt rahoittavat vapaaehtoisin käteis- tai
luontoismuotoisintulonsiirroin.
Sektori S.15 sisältää hyväntekeväisyys-, hätäapu- tai avunantoelimet,
jotkapalvelevat ulkomaisia talousyksiköitä, mutta seei sisällä yksiköitä,
joidenjäsenyysoikeuttaaennakoltamäärättyihintavaroihinjapalveluihin.
ULKOMAAT(S.2)
2.89.Määritelmä: Ulkomaat(S.2)onsellaistenyksiköidenryhmä,joillaeiole
mitään luonteenomaisia toimintoja ja varoja; se sisältää
sellaisia ulkomaisia talousyksiköitä(2), jotka harjoittavat
taloustoimia kotimaisten institutionaalisten yksiköiden
kanssa tai joilla on muita taloudellisia yhteyksiä koti-
maisten talousyksiköiden kanssa. Sen tilit antavat
yleiskuvan niistä taloudellisista suhteista, jotka yhdistävät
kansantalouden ulkomaiden kanssa.
2.90. Ulkomaateiolesektori,jossaonpidettävätäydellisiätilejä,vaikkausein
onkin otollista kuvata ulkomaita ikään kuin se olisi sektori. Sektorit
saadaan disaggregoimalla koko kansantalous siten, että saadaan homo-
geenisempia kotimaisten institutionaalisten yksiköiden ryhmiä, joiden
taloudellinen toiminta, tavoitteet ja tehtävät ovat samanlaisia. Tämä ei
päde ulkomaiden sektoriin: sinne kirjataan yritysten ja rahoituslaitosten,
voittoa tavoittelemattomien laitosten, kotitalouksien ja julkisyhteisöjen
taloustoimet ja muut virrat ulkomaisten institutionaalisten yksiköiden
kanssajamuuttaloudellisetsuhteetkotimaistenjaulkomaistenyksiköiden
kesken, esim. kotimaisten yksiköiden vaateet ulkomaisia yksiköitä
kohtaan.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—52
(1) Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, joita julkinen hallinto valvoo ja pääasiallisesti
rahoittaa,luokitellaan julkisyhteisöjensektoriin (katso2.69.b).
(2) Mukaan luetaan EU:nlaitokset jakansainvälisetjärjestöt (katsomyös2.06).
▼B
2.91. Onhuomattava,ettäsääntöön,jonkamukaanulkomaidentileihinsisältyy
ainoastaan kotimaisten institutionaalisten yksiköiden ja ulkomaisten
talousyksiköidenvälisiätaloustoimia,onolemassaseuraavatpoikkeukset:
a) kotimaisen talousyksikön hoitamat tuontitavaroiden kuljetuspalvelut
(vievän maan rajalle saakka) esitetään ulkomaiden tileillä fob
tuonnissa, vaikka kotimaiset talousyksiköt ovat ne tuottaneet (katso
3.144);
b) ulkomaisia varoja koskevat taloustoimet eri sektoreihin kuuluvien
kotimaistentalousyksiköidenvälilläesitetäänulkomaidenyksityiskoh-
taisillarahoitustileillä.Vaikkaneeivätvaikutamaanrahoitusasemaan
ulkomaiden suhteen, ne vaikuttavat yksittäisten sektoreiden rahoitus-
suhteisiinulkomaiden kanssa;
c) maan velkataloustoimet eri maantieteellisiin vyöhykkeisiin kuuluvien
ulkomaisten talousyksiköiden välillä esitetään ulkomaiden tilien
maantieteellisen luokituksen mukaan. Vaikka nämä taloustoimet
eivät vaikuta maan yleiseen velkaan ulkomaiden suhteen, niin ne
vaikuttavat senvelkaanmaailman eriosiakohtaan.
2.92. Ulkomaidensektori(S.2)jakautuuseuraavasti:
a) Euroopanunioni(S.21)
b) EU:njäsenmaat (S.211)
c) EU:nlaitokset (S.212)
d) kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt(S.22)
TUOTTAJAYKSIKÖIDENSEKTORILUOKITUS OMISTAJUUDENOIKEU-
DELLISENPÄÄJAOTTELUNMUKAAN
2.93. Seuraavassayleiskatsauksessajakohdissa2.94.—2.101.esitetäänyhteen-
veto tuottajayksiköiden sektoriluokituksen periaatteista käyttäen
standardikäsitteitä instituutioiden päätyyppien kuvaamisessa.
2.94. Yksityiset ja julkiset yritykset, jotka ovat markkinatuottajia, luokitellaan
seuraavasti:
a) pääasiallisesti tavaroita ja palveluita (paitsi rahoituspalveluja) tuot-
tavat: sektoriS.11yritykset (katso2.23.a)
b) pääasiallisestirahoituksenvälitystäharjoittavatjarahoituksenvälitystä
avustavat: sektoriS.12rahoituslaitokset (katso2.40.aja2.40.f)
2.95. Itsenäisinä juridisina yksiköinä pidettävät osuuskunnat ja yhtiökumppa-
nuudet,jotkaovatmarkkinatuottajia, luokitellaan seuraavasti:
a) pääasiallisesti tavaroita ja palveluita (paitsi rahoituspalveluja) tuot-
tavat: sektoriS.11yritykset (katso2.23.b)
b) pääasiallisestirahoituksenvälitystäharjoittavatjarahoituksenvälitystä
avustavat: sektoriS.12rahoituslaitokset (katso2.40.b).1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—53
Taulukko 2.3 — Tuottajayksiköiden sektoriluokitus
Tuottajatyyppi
OikeudellinenstandardikuvausPääasiallisestitavaroiden japalve-
luiden (paitsi rahoituspalveluiden)
tuotantoa harjoittavat markkina-
tuottajatPääasiallisesti rahoituksenvälitystä
harjoittavat markkinatuottajatMuutmarkkinattomattuottajat
Julkiset tuottajat
(katso3.28)Yksityisettuottajat
(katso3.29)
Yksityisetjajulkisetyritykset S.11Yritykset
(katso2.23.a)S.12Rahoituslaitokset
(katso2.40.aja2.40.f)
Osuuskunnatjayhtiökumppanuudet,jotkaovatitsenäisiäjuridisia
yksiköitäS.11Yritykset
(katso2.23.b)S.12Rahoituslaitokset
(katso2.40.b)
Julkiset tuottajat, jotka erityislainsäädännön perusteella ovat
itsenäisiä juridisia yksiköitäS.11Yritykset
(katso2.23.c)S.12Rahoituslaitokset
(katso2.40.c)
Julkisettuottajat,jotkaeivätole
itsenäisiä juridisia yksiköitäominaisuuksiltaan yritys-
mäisiä yhteisöjäS.11Yritykset
(katso2.23.f)S.12Rahoituslaitokset
(katso2.40.g)
muut S.13Julkisyhteisöt
(katso2.69.a)
Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, jotka ovat itsenäisiä juridisia
yksiköitäS.11Yritykset
(katso2.23.d)S.12Rahoituslaitokset
(katso2.40.d)S.13Julkisyhteisöt
(katso2.69.b)S.15 Kotitalouksia palvelevat
voittoa tavoittelemattomat
yhteisöt(1)(katso2.87)
Yhtiökumppanuudet,jotkaeivät
oleitsenäisiäjuridisia yksiköitä
Yksityisetelinkeinonharjoittajatsellaiset,joillaonyritysmäisiä
piirteitäS.11Yritykset
(katso2.23.f)S.12Rahoituslaitokset
(katso2.40.g)
muut S.14Kotitaloudet
(katso2.75)S.14Kotitaloudet
(katso2.75)
Hallintayhtiöt, joiden valvoman
yritysryhmän pääasiallinen
toimintatyyppi ontavaroiden ja muiden kuin
rahoituspalvelujen tuotantoS.11Yritykset
(katso2.23.e)
rahoituspalvelujen tuotanto S.12Rahoituslaitokset
(katso2.40.e)
(1) Lukuunottamattasellaisia voittoatavoittelemattomia yhteisöjä, joillaonvähäinen merkitys(katso2.88).▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—54
▼B
2.96. Julkiset tuottajat, jotka erityislainsäädännön perusteella ovat itsenäisiä,
juridisia yksiköitä ja jotka ovat markkinatuottajia, luokitellaan seuraa-
vasti:
a) pääasiallisesti tavaroita ja palveluita (paitsi rahoituspalveluita) tuot-
tavat: sektoriS.11yritykset (katso2.23.c)
b) pääasiallisestirahoituksenvälitystäsuorittavatjarahoituksenvälitystä
avustavat: sektoriS.12rahoituslaitokset (katso2.40.c).
2.97. Julkisettuottajat,jotkaeivätoleitsenäisiä,juridisiayksiköitäjajotkaovat
markkinatuottajia, luokitellaan seuraavasti:
a) josneovatyritysmäisiä (katso2.13.f)
(1) pääasiallisesti tavaroita ja palveluita (paitsi rahoituspalveluja)
tuottavat: sektoriS.11yritykset(katso2.23.f)
(2) pääasiallisesti rahoituksen välitystä harjoittavat ja rahoituksen
välitystä avustavat: sektoriS.12rahoituslaitokset (katso2.40.g).
b) jos ne eivät ole yritysmäisiä: sektori S.13, julkisyhteisöt, koska ne
muodostavatkiinteän osanniitä valvovasta yksiköstä(katso2.69.a)
2.98. Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (yhdistykset, säätiöt), jotka ovat
itsenäisiä, juridisia yksiköitä,luokitellaan seuraavasti:
a) pääasiallisestitavaroitajapalveluita(paitsirahoituspalveluja)tuottavat
markkinatuottajat: sektoriS.11yritykset (katso2.23.d)
b) pääasiallisestirahoituksenvälitystäharjoittavatjarahoituksenvälitystä
avustavat: sektoriS.12rahoituslaitokset (katso2.40.d).
c) markkinattomat tuottajat:
(1) sektori S.13, julkisyhteisöt, jos ne ovat julkisia tuottajia, joita
julkisyhteisötvalvovat japääasiallisesti rahoittavat (katso2.69.b)
(2) sektori S.15, kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat
yhteisöt,josneovatyksityisiätuottajia (katso2.87).
2.99. Yksityiset elinkeinonharjoittajat ja yhtiökumppanuudet, jotka eivät ole
itsenäisiä, juridisia yksiköitä ja jotka ovat markkinatuottajia, luokitellaan
seuraavasti:
a) josneovatyritysmäisiä (katso2.13.f)
(1) pääasiallisesti tavaroita ja palveluita (paitsi rahoituspalveluita)
tuottavat: sektoriS.11yritykset(katso2.23.f)
(2) pääasiallisesti rahoituksen välitystä harjoittavat ja rahoituksen
välitystä avustavat: sektoriS.12rahoituslaitokset (katso2.40.g).
b) jos ne eivät ole yritysmäisiä, ne luokitellaan sektoriin S.14,
kotitaloudet (katso2.75).
2.100. Hallintayhtiöt (toisin sanoen yhtiöt, jotka johtavat yritysryhmää) luoki-
tellaan seuraavasti:
a) sektori S.11, yritykset, jos koko yhtiöryhmän, joka on markkinatuot-
taja, pääasiallinen toiminta on tavaroiden ja palveluiden (paitsi
rahoituspalveluiden) tuotanto (katso2.23.e)
b) sektori S.12, rahoituslaitokset, jos koko yhtiöryhmän pääasiallinen
toiminta onrahoituksenvälitys(katso2.40.e).
2.101. Taulukot sivuilla 64—65 kuvaavat kaavion muodossa edellä esitettyjä
erilaisia tapauksia.
PAIKALLISET TOIMIALAYKSIKÖT JA TOIMIALAT
2.102. Käytännössä useimmat tavaroita ja palveluita tuottavat institutionaaliset
yksiköt harjoittavat useampia toimintoja samaan aikaan. Ne saattavat
harjoittaa pääasiallista toimintaa, joitakin sivutoimintoja ja joitakin
aputoimintoja (katso3.10—3.13).
2.103. Toimintaa voidaan sanoa tapahtuvan, kunyhdistetään sellaisia resursseja
kuin laitteet, työvoima, valmistustekniikka, tietoverkot ja tuotteet siten,
että se johtaa tiettyjen tavaroiden ja palveluiden luomiseen. Panoksena
olevat tuotteet (tavarat ja palvelut), tuotantoprosessi ja tuotoksena olevat
tuotteet luonnehtivat toimintaa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—55
▼B
Toiminnat voidaan määrittää viittaamalla NACE Rev. 1:n määrättyyn
tasoon(1).
2.104. Jos yksikkö harjoittaa useampaa kuin yhtä toimintaa, kaikki toiminnot,
jotkaeivätoleaputoimintoja,pannaanjärjestykseenbruttoarvonlisäyksen
mukaan.Syntyneenmerkitsevämmänarvonlisäyksenperusteellapääasial-
linen toiminta ja sivutoiminnat voidaan sitten erotella. Aputoimintoja ei
eritellä siten, että ne muodostaisivat erillisiä kokonaisuuksia, eikä niitä
erotella niiden yksiköiden pääasiallisista tai sivutoiminnoista, joita ne
palvelevat.
2.105. Tuotantoprosessin ja tavaroiden ja palveluiden käytön yhteydessä
esiintyvien virtojen analysoimiseksi, on välttämätöntä valita yksiköitä,
jotka korostavat teknistaloudellisia suhteita. Tämä vaatimus edellyttää,
että yleensä institutionaaliset yksiköt täytyy jakaa pienempiin ja homo-
geenisempiin yksiköihin tuotannon lajin mukaan. Paikalliset
toimialayksiköt on tarkoitettu tämän vaatimuksen täyttämiseen ensim-
mäisenä, muttakäytännönläheisenä operationaalisena ratkaisumallina.
PAIKALLISETTOIMIALAYKSIKÖT
2.106.Määritelmä: Paikallinen toimialayksikkö (paikallinen TAY) on osa
TAY:ä ja vastaa paikallista yksikköä(2). TAY ryhmittelee
kaikki institutionaalisen yksikön osat NACE Rev. 1:n
luokantasolla(4-numerotaso)senmukaan,mitensetoimii
tuottajana jonkin toiminnan aikaansaamiseksi, ja TAY
vastaa yhtä tai useampaa institutionaalisen yksikön oper-
ationaalista alaryhmää. Institutionaalisen yksikön
tietojärjestelmän täytyy kyetä osoittamaan tai laskemaan
jokaiselle paikalliselle TAY:lle ainakin tuotannon arvo,
välituotekäyttö,palkansaajakorvaukset,toimintaylijäämäja
työllisyyssekäkiinteän pääoman bruttomuodostus.
Paikallinen yksikkö on tavaroita ja palveluita tuottava institutionaalinen
yksikkö tai sen osa, joka sijaitsee maantieteellisesti tunnistettavassa
paikassa.
Paikallinen TAY saattaa vastata institutionaalista yksikköä tai sen osaa
tuottajana; toisaalta se ei voi koskaan kuulua kahteen erilliseen
institutionaaliseen yksikköön.
2.107. Jos tavaroita ja palveluita tuottavalla institutionaalisella yksiköllä on
pääasiallista toimintaa ja sen lisäksi yksi tai useampia sivutoimintoja, se
pitäisi jakaa samaan määrään toimialayksiköitä (TAY) ja sivutoiminnot
pitäisi luokitella pääasiallisesta toiminnasta erillisten nimikkeiden alle.
Toisaalta aputoimintoja ei erotella pääasiallisista tai sivutoiminnoista.
MuttaTAY:t,jotkakuuluvattiettyynluokittelujärjestelmännimikkeeseen,
voivattuottaatuotteitakyseisenhomogeenisenryhmänulkopuoleltaniihin
liittyvinä sivutoimintoina, joita saatavissa olevien kirjanpitoasiakirjojen
perusteella ei voida erikseen tunnistaa. Yksi toimialayksikkö voi siis
harjoittaa yhtätaiuseampaa sivutoimintaa.
TOIMIALA
2.108.Määritelmä: Toimiala koostuu ryhmästä paikallisia toimialayksiköitä
(TAY), jotka harjoittavat samaa tai saman tyyppistä
toimintaa. Luokituksen yksityiskohtaisimmalla tasolla
toimiala koostuu kaikista paikallisista toimialayksiköistä,
jotka kuuluvat NACE Rev. 1:n yhteen luokkaan (4-
numerotaso) ja jotka niin ollen harjoittavat samaa NACE
Rev.1:nmäärittelemää toimintaa.
Toimialat sisältävät sekä paikallisia toimialayksiköitä, jotka tuottavat
markkinatavaroita ja -palveluita, että paikallisia toimialayksiköitä, jotka
tuottavat markkinattomia tavaroita ja palveluita. Määritelmän mukaan
toimialakoostuuryhmästäpaikallisiatoimialayksiköitä,jotkaharjoittavat
samanlaista tuotantotoimintaa huolimatta siitä, tuottavatko institutionaa-
liset yksiköt, joihin ne kuuluvat, markkinatuotosta tai markkinatonta
tuotosta.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—56
(1) NACERev.1:Euroopanyhteisöntilastollinentoimialaluokitus,jokaonyhdenmukainen
9päivänä lokakuuta 1990annetun neuvostonasetuksen N:o3037/90kanssa.
(2) Paikallista TAY:äkutsutaan toimipaikaksiSNA:ssajaISICRev.3:ssa.
▼B
2.109. Toimialat voidaan ryhmitellä kolmeen ryhmään:
a) Toimialat, jotka tuottavat markkinatavaroita ja -palveluita (markkina-
toimialat) jatavaroita japalveluita omaanloppukäyttöön(1).
b) Toimialat, jotkatuottavatjulkisyhteisöjenmarkkinattomiatavaroitaja
palveluita: julkisyhteisöjen markkinattomat toimialat.
c) Toimialat, jotka tuottavat kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittele-
mattomien yhteisöjen markkinattomia tavaroita ja palveluita:
kotitalouksiapalvelevienvoittoatavoittelemattomienyhteisöjenmark-
kinattomat toimialat.
TOIMIALOJEN LUOKITTELU
2.110. Paikallisten toimialayksiköiden toimialoittaiseen ryhmittelyyn käytettävä
luokitusonNACERev.1.
HOMOGEENISET TUOTANTOYKSIKÖT JA HOMOGEENISET
TUOTANTOHAARAT
2.111. Paikallinen toimialayksikkö (TAY) vastaa tuotantoprosessien analyysin
vaatimuksia vain likimääräisesti (katso 2.105ja 2.107).Tämänkaltaiseen
analyysiin, toisin sanoen panos-tuotosanalyysiin, sopivin yksikkö on
homogeenisentuotannonyksikkö.
HOMOGEENINENTUOTANTOYKSIKKÖ
2.112.Määritelmä: Homogeenisen tuotantoyksikön erotteleva piirre on yhte-
näinen toiminta, joka tunnistetaan panostensa, tietynlaisen
tuotantoprosessin ja tuotostensa perusteella. Panokset ja
tuotokset muodostavat tuotteet eritellään ei ainoastaan
niiden fyysisten ominaisuuksien, jalostusasteen mukaan
vaanmyöskäytetyntuotantotekniikanmukaan:nevoidaan
yksilöidä viittaamalla tuoteluokitukseen (katso2.118).
2.113. Jos tavaroita ja palveluita tuottava institutionaalinen yksikkö harjoittaa
pääasiallista toimintaa sekä yhtä tai useampaa sivutoimintaa, se jaetaan
samaan määrään homogeenisia tuotantoyksiköitä. Aputoimintoja ei
erotella pääasiallisista tai sivutoiminnoista. Aivan kuten paikallinen
TAY voi homogeeninen tuotantoyksikkö vastata institutionaalista
yksikköä tai sen osaa; toisaalta se ei voi koskaan kuulua kahteen eri
institutionaaliseen yksikköön.
HOMOGEENINENTUOTANTOHAARA
2.114.Määritelmä: Homogeeninen tuotantohaara muodostuu homogeenisen
tuotannonyksiköidenryhmittelystä.Homogeenisentuotan-
tohaaran kattama toimintojen joukko yksilöidään
viittaamalla tuoteluokitukseen. Homogeeninen tuotanto-
haara tuottaa luokituksessa määriteltyjä tavaroita ja
palveluita jaainoastaan niitä.
2.115. Homogeeniset tuotantohaarat ovat taloudellista analyysiä varten suunni-
teltuja yksiköitä. Homogeenisen tuotannon yksiköitä ei voida yleensä
havainnoidasuoraan;tilastokyselyissäkäytetyiltäyksiköiltäkerätyttiedot
täytyyjärjestelläuudelleenhomogeenistentuotantohaarojenmuodostami-
seksi.
2.116. Homogeenisettuotantohaarat voidaan luokitella kolmeen ryhmään:
a) Homogeeniset tuotantohaarat, jotka tuottavat markkinatavaroita ja -
palveluita(markkinatuotantohaarat)sekätavaroitajapalveluitaomaan
loppukäyttöön(2).
b) Homogeeniset tuotantohaarat, jotka tuottavat julkisyhteisöjen markki-
nattomia tavaroita ja palveluita: julkisyhteisöjen markkinattomat
tuotantohaarat.
c) Homogeenisettuotantohaarat,jotkatuottavatkotitalouksiapalvelevien
voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen markkinattomia tavaroita ja
palveluita: voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen markkinattomat
tuotantohaarat.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—57
(1) Palvelut omaan loppukäyttöön koskevat vain omistusasuntojen asumispalveluita ja
palkatun henkilöstöntuottamia kotitalouspalveluita(katso3.21).
(2) Palvelut omaan loppukäyttöön koskevat vain omistusasuntojen asumispalveluita ja
palkatun henkilöstöntuottamia kotitalouspalveluita(katso3.23).
▼B
2.117. Homogeeniset tuotantohaarat, jotka tuottavat markkinatavaroita ja -
palveluita sekä tavaroita ja palveluita omaan loppukäyttöön, koostuvat
kaikista minkä tahansa institutionaalisen sektorin homogeenisen
tuotannon yksiköistä, jotka tuottavat yksinomaan markkinatavaroita ja -
palveluita sekä tavaroita ja palveluita omaan loppukäyttöön. Julkisyh-
teisöjen tai voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen sektoreiden
markkinatavaroiden ja -palveluiden tuotantoa (mukaan luettuna tuotteet
niitä itseään varten) kohdellaan homogeenisina tuotantoyksiköinä ja
luokitellaan sopivaanmarkkinatuotantohaaraan.
Julkisyhteisöjen markkinattomat homogeeniset tuotantohaarat, jotka
tuottavat markkinattomia tavaroita ja palveluita, koostuvat kaikista
markkinattomia tavaroita ja palveluita tuottavista homogeenisista tuotan-
toyksiköistäjulkisyhteisöjen sektorilla.
Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen markki-
nattomat homogeeniset tuotantohaarat koostuvatkaikista markkinattomia
tavaroita ja palveluita tuottavista kotitalouksia palvelevien voittoa
tavoittelemattomien yhteisöjen sektorin homogeenisen tuotannon
yksiköistä.
HOMOGEENISTEN TUOTANTOHAAROJEN LUOKITTELU
2.118. Panos-tuotostaulukoissa käytetty homogeenisten tuotantohaarojen luokit-
telu perustuu toiminnoittaiseen tuoteluokitukseen (CPA)(1). CPA on
tuoteluokitus, jonka elementit rakentuvat toimialoittaista alkuperää
koskevien kriteerien mukaan NACE Rev. 1:n määritellessä toimialoit-
taisenalkuperän.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—58
(1) CPA: Tuoteluokitus, joka on yhdenmukainen 29 päivänä lokakuuta 1993 annetun
neuvostonasetuksen kanssa.
▼B
LUKU3
TUOTETALOUSTOIMET
3.01.Määritelmä: Tuotteita ovat kaikki tavarat ja palvelut, jotka luodaan
tuotantorajojensisällä.Tuotantorajatmääritelläänkohdassa
3.07.
3.02. EKT:ssaerotetaan seuraavat tuotetaloustoimien pääryhmät:
Taloustoimienryhmät Koodi
Tuotos P1
Välituotekäyttö P2
Kulutusmenot P3
Todellinen kulutus P4
Pääomanbruttomuodostus P5
Tavaroiden japalveluiden vienti P6
Tavaroiden japalveluiden tuonti P7
3.03. Tuotetaloustoimet kirjataan seuraaville tileille:
a) tavaroidenjapalveluidentilillätuotosjatuontikirjataanresursseiksija
muuttuotetaloustoimet kirjataan käytöksi
b) tuotantotilillä tuotos kirjataan resursseiksi ja välituotekäyttö kirjataan
käytöksi
c) käytettävissä olevantulontilillä kulutusmenotkirjataan käytöksi
d) todellisenkäytettävissäolevantulontilillätodellinenkulutuskirjataan
käytöksi
e) pääomatilillä pääoman bruttomuodostus kirjataan käytöksi (varojen
muutokseksi)
f) tavaroidenjapalveluidenulkomaisellatilillä,tavaroidenjapalveluiden
tuonti kirjataan resursseiksi,kun taas tavaroiden ja palveluiden vienti
kirjataan käytöksi.
3.04. Tarjontataulukossa tuotosjatuontikirjataan tarjontana. Käyttötaulukossa
välituotekäyttö, pääoman bruttomuodostus, kulutusmenot ja vienti rekis-
teröidäänkäyttönä.Symmetrisessäpanos-tuotostaulukossatuotosjatuonti
kirjataan tarjontana jamuuttuotetaloustoimet käyttönä.
3.05. Tuotteiden tarjonta arvotetaan perushintaan (perushinnat määritellään
kohdassa 3.48). Tuotteiden käyttö arvotetaan ostajan hintaan (ostajan
hinta määritellään kohdassa 3.06). Eräiden tarjonta- ja kysyntätyyppien
osalta käytetään eriytyneempiä arvottamisperiaatteita, esim. tavaroiden
tuonninjavienninosalta.
3.06.Määritelmä: Ostohetkelläostajanhintaonhinta,jonkaostajatosiasiassa
maksaa tuotteista; mukaan luettuna kaikki tuoteverot
miinus tuotetukipalkkiot (mutta poislukien vähennyskel-
poisetverotkutentuotteidenALV);mukaanluettunakaikki
kuljetusmaksut, jotka ostaja maksaa erikseen saadakseen
toimituksenvaadittunaajankohtanajavaadittuunpaikkaan;
kaikkien suurostojen ja sesonkiajan ulkopuolisten ostojen
perusteella normaalihinnoista tai -maksuista myönnettyjen
alennusten vähentämisen jälkeen; pois luettuna korko- ja
palvelumaksut, jotka liittyvät luottojärjestelyihin; pois
luettunakaikkiylimääräisetmaksut,jotkaovataiheutuneet
siitä, että maksuaeiolepystyttysuorittamaan ostohetkellä
määrätyn maksuajan kuluessa.
Joskäyttöaikaeisatuyhteenostoajankanssa,olisitehtäväkorjauksetajan
kulumisestajohtuvienhinnanmuutostenhuomioonottamiseksi(varastojen
hintojen muutosten kanssa symmetrisellä tavalla). Sellaiset muutokset
ovat eriyisen tärkeitä, jos kyseisten tuotteiden hinnat muuttuvat voimak-
kaastivuodenaikana.
TUOTANTO JA TUOTOS
3.07. Tuotannonyleinen
Määritelmä: Tuotanto on institutionaalisen yksikön valvonnassa ja
vastuulla suoritettua toimintaa, jossa institutionaalinen
yksikkö käyttää panoksina työtä, pääomaa sekä tavaroita1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—59
▼B
ja palveluita tavaroiden ja palveluiden tuottamiseksi.
Tuotanto ei kata puhtaasti luonnollisia prosesseja, joihin
ei sisälly ihmisen mukanaoloa tai johtamista, kuten
kalavarojen valvomaton kasvu kansainvälisillä vesillä
(mutta kalanviljely ontuotantoa).
3.08. Tuotantoonsisältyy:
a) kaikkien sellaisten henkilökohtaisten tai kollektiivisten tavaroiden ja
palveluiden tuotanto, joita tarjotaan muille yksiköille kuin niiden
tuottajille (tai jotkaontarkoitettu tarjottavaksi)
b) kaikkien sellaisten tavaroiden omaan käyttöön tapahtuva tuotanto,
jotka niiden tuottaja pitää itsellään omaa kulutusta tai kiinteän
pääoman bruttomuodostusta varten. Omaan käyttöön tapahtuva
tuotantokiinteänpääomanbruttomuodostustavartensisältääsellaisten
kiinteiden varojen tuotannon kuin rakentaminen, ohjelmistojen
kehittäminen ja mineraalien etsintä oman kiinteän pääoman brutto-
muodostustavarten(kiinteänpääomanbruttomuodostuksenkäsitteestä,
katsokohtia3.90—3.117);
Kotitalouksien omaan käyttöön tapahtuva tavaroiden tuotanto liittyy
yleensä:
1) asuntojenrakentamiseen omaan käyttöön;
2) maataloustuotteiden tuotantoon ja varastointiin;
3) maataloustuotteidenjalostukseen,kutenjauhojentuotantoonjauhat-
tamalla, hedelmien säilöntään kuivaamalla ja pullottamalla;
sellaisten meijerituotteiden kuin voin ja juustonsekä oluen, viinin
jaalkoholijuomien valmistamiseen;
4) muiden alkutuotantotuotteiden tuottamiseen, kuten suolan louhin-
taan,turpeennostoonja vedennostoon;
5) muuhun jatkojalostukseen, kuten kankaankudontaan, savenvalan-
taan jahuonekalujen valmistukseen.
Kotitalouksien omaan käyttöön tapahtuva tavarantuotanto pitäisi
kirjata, jos tämän tyyppinen tuotanto on merkittävää, toisin sanoen,
jossenuskotaanolevanmäärällisestitärkeäätämäntavarankokonais-
tarjontaan nähdenmaassa.
EKT:oon luetaan sovitun käytännön mukaan ainoastaan omaan
käyttöön tapahtuva asuinrakennusten rakentaminen ja maataloustuot-
teiden tuotanto, varastointi ja jalostus; kaiken muun kotitalouksien
omaan käyttöön tapahtuvan tavaroiden tuotannon katsotaan olevan
merkityksetöntä EU:nmaille.
c) itseasuttujenomistusasuntojenasumispalvelut omaan käyttöön;
d) palkatun kotitaloushenkilöstön tuottamat kotitalouspalvelut ja
henkilökohtaiset palvelut;
e) vapaaehtoinen toiminta, joka tuottaa tavaroita, esim. asuinraken-
nuksen, kirkon tai muun rakennuksen, on kirjattava tuotantona.
Vapaaehtoinen toiminta, josta ei ole seurauksena tavaroita, esim.
huolenpito jailmainen siivous,rajataan ulkopuolelle;
Kaikkisellainentoimintaluetaanmukaansiinäkintapauksessa,ettäseon
laitonta tai että vero-, sosiaaliturva- tai tilastoviranomaiset eivät ole sitä
rekisteröineet.
3.09. Tuotantoon ei lueta sellaisten kotitalouspalveluiden ja henkilökohtaisten
palveluiden tuotantoa, jotka tuotetaan ja kulutetaan saman kotitalouden
piirissä (lukuun ottamatta palkatun kotitaloushenkilöstön työtä ja
omistusasuntojenpalveluita). Esimerkkeinä voidaan mainita:
a) asuntojen siivous, sisustaminen, kunnostus ja huolto, jos nämä
toiminnat ovattavanomaisia vuokralaiselle;
b) kotitalouksien kestokulutustavaroiden puhtaanapito, huoltojakorjaus;
c) aterioiden valmistusjatarjoilu;
d) lastenhoito, -valmennusja-ohjaus;
e) sairaiden,sairaalloisten ja vanhustenhoito;
f) kotitalouden jäsententai heidäntavaroidensa kuljetus.
PÄÄASIALLISET,TOISSIJAISETJAAPUTOIMINNOT
3.10.Määritelmä: Paikallisen toimialayksikön (TAY) pääasiallista toimintaa
on toiminta, jonka arvonlisäys ylittää kaikkien muiden
saman yksikön sisällä suoritettujen toimintojen arvonli-
säyksen. Pääasiallisen toiminnan luokitus määritellään1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—60
▼B
viittaamalla NACE Rev. 1:een, ensiksi luokituksen
karkeimmalla tasolla ja sitten yksityiskohtaisemmilla
tasoilla.
3.11.Määritelmä: Sivutoimintaa on toiminta, jota harjoitetaan yhden paikal-
lisen TAY:n sisällä pääasiallisen toiminnan lisäksi.
Sivutoiminnan tuotosonsivutuotantoa.
3.12.Määritelmä: Aputoiminnan tuotosta ei ole tarkoitettu käytettäväksi
yrityksen ulkopuolella. Aputoiminta on yrityksen sisällä
harjoitettua tukitoimintaa sellaisten olosuhteiden luomi-
seksi, joiden vallitessa paikallisen TAY:n pääasiallista tai
sivutoimintaa yrityksessä voidaan harjoittaa. Aputoimin-
noille on tyypillistä sellaisten tuotosten tuottaminen, jotka
yleensäovatpanoksinamelkeinkaikentyyppisessätuotan-
totoiminnassa, yhtähyvinpienessäkuinsuuressa.
Aputoiminnatvoivatollaesim.ostoa,myyntiä,markkinointia,kirjanpitoa,
tietojenkäsittelyä, kuljetusta, varastointia, huoltoa, siivousta ja turvalli-
suuspalveluita.Yrityksetvoivatvalita,tekevätköneitseaputoimintojavai
ostavatko sellaiset palvelut markkinoilta erikoistuneilta palveluiden
tuottajilta.
Omaan käyttöön tapahtuvaa pääoman muodostusta ei lueta aputoimin-
toihin.
3.13. Aputoimintoja käsitellään niiden pääasiallisten tai sivutoimintojen
kiinteänä osana,joihinneliittyvät. Näinollen:
a) Aputoiminnan tuotosta ei suoraan tunnisteta ja kirjata erikseen. Siitä
seuraa,ettei myöskääntämän tuotoksenkäyttöä kirjata.
b) Kaikkiaaputoiminnankuluttamiapanoksia—materiaalit,työ,kiinteän
pääoman kuluminen ym. — käsitellään sen tukeman pääasiallisen tai
sivutoiminnan panoksina.
TUOTOS(P.1)
3.14.Määritelmä: Tuotoskoostuutilinpitojakson aikana luoduistatuotteista.
Esimerkkejä mukaanluetuista:
a) yhdenpakallisenTAY:ntoisellesamaaninstitutionaaliseenyksikköön
kuuluvalle paikalliselle TAY:lle tuottamat tavarat japalvelut
b) paikallisen TAY:n tuottamat tavarat, jotka jäävät varastoon sen
ajanjakson lopussa, jona ne on tuotettu, olipa niiden myöhempi
käyttömikätahansa.
Samantilinpitojakson aikana samanpaikallisenTAY:npiirissätuotettuja
jakulutettujatavaroitajapalveluitaeikuitenkaanerikseenyksilöidä.Niitä
ei niin ollen kirjata osaksi tuon paikallisen TAY:n tuotosta tai
välituotekäyttöä.
3.15. Kuninstitutionaaliseen yksikköönkuuluuuseampiakuinyksipaikallinen
TAY, institutionaalisen yksikön tuotos on sen osina olevien paikallisten
TAY:iden tuotosten summa, mukaan luettuna näiden paikallisten
TAY:idenvälillä toimitetut tuotokset.
3.16. EKT:ssaeritellään kolmentyyppisiä tuotoksia:
a) markkinatuotos (P.11);
b) tuotosomaanloppukäyttöön (P.12);
c) muumarkkinaton tuotos(P.13).
Tätä erittelyä sovelletaan myös paikallisiin toimialayksiköihin (TAY) ja
institutionaalisiin yksiköihin:
a) markkinatuottajat;
b) omaanloppukäyttöön tuottajat;
c) muutmarkkinattomat tuottajat.
Erittelymarkkinatuotokseen,tuotokseenomaanloppukäyttöönjamuuhun
markkinattomaan tuotokseen on perustavanlaatuinen, koska se määrää
tuotokseen sovellettavat arvottamisperiaatteet: markkinatuotos, tuotos
omaan loppukäyttöön sekä markkinatuottajien ja omaan loppukäyttöön
tuottavien tuotos yhteensä arvotetaan perushintaan, kun taas muidenmarkkinattomien tuottajien (paikallisten toimialayksiköiden) tuotos
yhteensä arvotetaan kustannusten perusteella. Institutionaalisen yksikön
tuotos yhteensä arvotetaan sen paikallisten toimialayksiköiden tuotosten
summana ja on siten myös riippuvainen erittelystä markkinatuottajiin,
omaan loppukäyttöön tuottaviin ja muihin markkinattomiin tuottajiin1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—61
▼B
(katsokohdat3.54—3.56).Lisäksierittelyäkäytetäänmyösinstitutionaa-
listenyksiköidenluokitteluun sektoreittain (katsokohdat3.27—3.37).
Erot määritellään ylhäältä alaspäin -menettelyllä, toisin sanoen ensin
eritellään institutionaaliset yksiköt, sitten paikalliset toimialayksiköt ja
sitten niiden tuotos. Seurauksena tästä erittelyn täsmällinen merkitys
tuotetasolla (so. markkinatuotoksen, tuotoksen omaan loppukäyttöön ja
muun markkinattoman tuotoksen käsitteiden määritelmät) voidaan
ymmärtää ainoastaan tarkastelemalla myös niiden institutionaalisten
yksiköiden ja paikallisten toimialayksiköiden ominaisuuksia, jotka
tuottavat tuontuotoksen.
Sen jälkeen kun nuo kolme tuotoksen tyyppiä ja kolme tuottajatyyppiä
(kohdat3.17—3.26)onyleisestimääritelty,markkina-,omaloppukäyttö-
jamuumarkkinaton -jakoesitetään ylhäältä alaspäin.
3.17.Määritelmä: Markkinatuotos koostuu tuotoksesta, joka myydään mark-
kinoilla (katso kohta 3.18) tai joka on tarkoitettu
myytäväksi markkinoilla.
3.18. Markkinatuotokseensisältyy:
a) taloudellisesti merkittävään hintaan myydyttuotteet;
b) vaihdetut tuotteet;
c) tuotteet, joita on käytetty luontoismuotoisiin korvauksiin (mukaan
luettunaluontoismuotoisetpalkansaajakorvauksetjaluontoismuotoiset
sekatulot);
d) tuotteet, jotka yksi paikallinen TAY on toimittanut toiselle saman
institutionaalisen yksikön paikalliselle TAY:lle käytettäväksi välituo-
tekäyttönä tai loppukäyttönä;
e) tuotteet, jotka on lisätty valmiiden tavaroiden varastoihin ja keske-
neräisettyöt,jotkaontarkoitettujotainedellämainittuakäyttöävarten
(mukaan luettuna eläin- ja kasvituotteiden luonnollinen kasvu ja
viimeistelemättömät rakenteet, joidenostajaa eitiedetä).
3.19.Määritelmä: EKT:ssa tuotteen taloudellisesti merkittävä hinta
määritellään osittain suhteessa siihen institutionaaliseen
yksikköön ja paikalliseen toimialayksikköön, joka on
tuottanut tuotoksen (katso kohdat 3.27—3.40). Sovitun
käytännön mukaisesti esimerkiksi kotitalouksien omista-
mien yhtiöimättömien yritysten tuotos, joka myydään
muille institutionaalisille yksiköille, myydään taloudelli-
sesti merkittävään hintaan, toisin sanoen sitä on pidettävä
markkinatuotoksena. Eräiden muiden institutionaalisten
yksiköiden tuotos myydään taloudellisesti merkittävään
hintaan vain silloin kun myynnillä katetaan yli 50 %
tuotantokustannuksista.
3.20.Määritelmä: Tuotos omaa loppukäyttöä varten koostuu tavaroista ja
palveluista, jotka sama institutionaalinen yksikkö pitää
itsellään joko omaa loppukulutusta tai kiinteän pääoman
bruttomuodostusta varten.
3.21. Ainoastaan kotitaloussektori voi tuottaa tuotteita omaa loppukulutusta
varten.Tyypillisiä esimerkkejä ovat:
a) maanviljelijöiden itsellään pitämät maataloustuotteet
b) omistusasuntojenasuntopalvelut
c) palkatun henkilöstöntuottamat kotitalouspalvelut.
3.22. Mikä tahansa sektori voi tuottaa tuotteita, joita käytetään oman kiinteän
pääomanbruttomuodostukseen.Esimerkkejä ovat:
a) konepajateollisuuden yritystentuottamat erikoiskonetyökalut;
b) kotitalouksien rakentamat asunnottaiasuntojen laajennukset;
c) omaankäyttööntapahtuvarakentaminen, mukaanluettunakotitalouk-
sienryhmänyhteinenrakentaminen.
3.23.Määritelmä: Muumarkkinatontuotoskattaatuotannon,jokatoimitetaan
muille yksiköille ilmaiseksi tai taloudellisesti merkityk-
settömiin hintoihin.
Muu markkinaton tuotos (P.13) voidaan jakaa kahteen osaan: Maksut
muusta markkinattomasta tuotoksesta (P.131), jotka koostuvat erilaisista
maksuistajaveloituksista,jaMuumarkkinatontuotos,muut(P.132),joka
kattaa maksutta toimitettavan tuotoksen.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—62
▼M2
▼B
3.24.Määritelmä: Markkinatuottajat ovatpaikallisia toimialayksiköitä (TAY)
taiinstitutionaalisiayksiköitä,joidentuotoksestasuurinosa
onmarkkinatuotantoa.
Onhuomattava,ettäjospaikallinenTAYtaiinstitutionaalinenyksikköon
markkinatuottaja, sen päätuotos on määritelmän mukaan markkinatuo-
tosta, koska markkinatuotoksen käsite määritellään sen jälkeen kun on
määritelty, onko tuotoksen tuottanut paikallinen TAY tai institutionaa-
linen yksikkö markkinatuottaja, omaa loppukäyttöä varten tuottava vai
muumarkkinaton tuottaja.
3.25.Määritelmä: Omaanloppukäyttööntuottajatovatpaikallisiatoimialayk-
siköitä (TAY) tai institutionaalisia yksiköitä, joiden
tuotoksesta suurin osa on saman institutionaalisen yksikön
sisällä tapahtuvaa omaaloppukäyttöä varten.
3.26.Määritelmä: Muutmarkkinattomat tuottajat ovat paikallisia toimialayk-
siköitä tai institutionaalisia yksiköitä, joiden tuotoksesta
suurinosatarjotaan ilmaiseksi tai taloudellisesti markityk-
settömiin hintoihin.
Institutionaaliset yksiköt: jako markkinatuottajiin, omaa loppukäyttöä
varten tuottaviin ja muihin markkinattomiin tuottajiin
3.27. Taulukossa 3.1 tarkastellaan institutionaalisten yksiköiden luokittelua
tuottajina markkinatuottajiin, omaa loppukäyttöä varten tuottaviin ja
muihinmarkkinattomiintuottajiin.Myössektoreittaistaluokitteluavarten
esitetään johtopäätökset.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—63
Taulukko 3.1 — Institutionaalisten yksiköiden jako markkinatuottajiin, omaa loppukäyttöä varten tuottaviin ja muihin markkinattomiin tuottajiin
Institutionaalisen yksiköntyyppi Luokittelu
Yksityinenvaijulkinen? Voittoa tavoittelematon yhteisövaiei?Myyntikattaa yli
50%tuotanto-
kustannuksistaTuottajatyyppi Sektori(t)
1. Yksityisettuottajat 1.1 Kotitalouksien omistamat
yhtiöimättömät yritykset (pois
lukien kotitalouksien omistamat
yritysmäiset yhteisöt)1.1 = Markkinatuottaja tai omaa
loppukäyttöä vartentuottavaKotitaloudet
1.2 Muut yksityiset tuottajat
(mukaan lukien kotitalouksien
omistamat yritysmäiset yhteisöt)1.2.1 Yksityiset voittoa tavoitte-
lemattomat yhteisöt1.2.1.1 Kyllä 1.2.1.1=Markkina Yritykset
1.2.1.2 Ei 1.2.1.2=Muumarkkinaton Kotitalouksia palvelevat voittoa
tavoittelemattomat yhteisöt
1.2.2 Muut yksityiset tuottajat,
jotka eivät ole voittoa tavoittele-
mattomia yhteisöjä1.2.2=Markkina Yritykset
2. Julkisettuottajat 2.1 Kyllä 2.1=Markkina Yritykset
2.2 Ei 2.2=Muumarkkinaton Julkisyhteisöt▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—64
▼B
Taulukko osoittaa, että jotta voidaan päätellä, tuleeko institutionaalinen
yksikkö luokitella markkinatuottajaksi, omaa loppukäyttöä varten tuotta-
vaksi tai muuksi markkinattomaksi tuottajaksi, tulee peräkkäin soveltaa
useitaerittelyitä.
3.28. Ensimmäinenerittelyonerittelyyksityisiinjajulkisiintuottajiin.Julkinen
tuottaja ontuottaja, jota julkisyhteisötvalvovat.Silloin,kunonkysymys
kotitalouksia palvelevista voittoa tavoittelemattomista yhteisöistä, julk-
inen tuottaja on sellainen voittoa tavoittelematon yhteisö, jota
julkisyhteisötvalvovatjapääasiallisestirahoittavat.Kaikkimuuttuottajat
ovat yksityisiä tuottajia. Valvonta määritellään mahdollisuudeksi päättää
institutionaalisen yksikön yleisestä (yritys)politiikasta tai toimintaohjel-
mastanimittämällä tarpeenvaatiessasopivatjohtajat.Se,ettäomistaayli
puolet yhtiön osakekannasta on riittävä, mutta ei välttämätön ehto
valvonnalle (katsomyöskohta2.26).
3.29. Kuten taulukko 3.1 osoittaa, yksityisiä tuottajia on kaikilla sektoreilla
lukuun ottamatta julkisyhteisöjen sektoria. Sitä vastoin julkisia tuottajia
on vain yrityssektorilla (yritykst ja rahoituslaitokset) ja julkisyhteisöjen
sektorilla.
3.30. Kotitalouksien omistamat yhtiöimättömät yritykset ovat yksityisten
tuottajien erityisryhmä. Ne ovat aina markkinatuottajia tai omaa
loppukäyttöävartentuottavia.Jälkimmäisettulevatkysymykseenomistu-
sasuntopalvelujentuottamisenyhteydessäsekätuotettaessatavaroitaomaa
loppukäyttöä varten. Kaikki kotitalouksien omistamat yhtiöimättömät
yritykset luokitellaan kotitaloussektoriin. Poikkeuksen muodostavat
ainoastaan kotitalouksien omistamat yritysmäiset yhteisöt. Ne ovat
markkinatuottajia jaluokitellaan yrityksiinjarahoituslaitoksiin.
3.31. Muut yksityiset tuottajat tulee eritellä yksityisiin voittoa tavoittelematto-
miinyhteisöihin jamuihinyksityisiintuottajiin.
Määritelmä: Voittoa tavoittelematon yhteisö määritellään tavaroiden ja
palveluiden tuottamista varten luoduksi oikeudelliseksi tai
sosiaaliseksi kokonaisuudeksi, jonka asema ei oikeuta
niiden toimivan tulojen, voittojen tai muun taloudellisen
hyödyn lähteenä yksiköille, jotka ovat perustaneet nesekä
valvovattairahoittavat niitä.Käytännössäniidentuotanto-
toiminnot tuottavat joko ylijäämää tai alijäämää, mutta
muut institutionaaliset yksiköt eivät voi ottaa haltuunsa
niiden mahdollisesti tuottomaa ylijäämää.
Kaikkimuutyksityisettuottajat,jotkaeivätolevoittoatavoittelemattomia
yhteisöjä, ovat markkinatuottajia. Ne luokitellaan yrityssektoriin ja
rahoituslaitossektoriin.
3.32. Tuottajan tyyppiä ja yksityisen voittoa tavoittelemattoman yhteisön
sektoriamääriteltäessä tulisisoveltaa 50%:nkriteeriä:
a) jos myyntitulot kattavat yli 50 % tuotantokustannuksista, institutio-
naalinenyksikköonmarkkinatuottaja jaluokitellaanyrityssektoriinja
rahoituslaitossektoriin;
b) jos myyntitulot kattavat alle 50 % tuotantokustannuksista, institutio-
naalinen yksikkö on muu markkinaton tuottaja ja luokitellaan
kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen
sektoriin. Mutta muut markkinattomat voittoa tavoittelemattomat
yhteisöt, jotka ovat julkisyhteisöjen valvomia ja pääasiallisesti
rahoittamia, luokitellaan julkisyhteisöjen sektoriin.
3.33. Eriteltäessämarkkinatuottajiajamarkkinattomiatuottajia50%:nkriteerin
perusteella myyntitulot ja tuotantokustannukset määritellään seuraavasti:
a) Myyntitulot kattavat myyntitulot vähennettynä tuoteveroilla ja
lisättynä kaikilla julkisyhteisöjen tai Euroopan unionin laitosten
kaikilletämäntyyppistätoimintaaharjoittavilletuottajillesuorittamilla
ja myöntämillä maksuilla. Toisin sanoen mukaan luetaan kaikki
tuotoksenmäärääntaiarvoonliittyvätmaksut,muttaeimaksuja,joilla
katetaan kokonaistappiota.
Tämä myyntitulojen määritelmä vastaa perushintaisen tuotoksen
määritelmää paitsiettä:
(1) tuotosperushintaanmääritelläänvastasenjälkeenkunonpäätetty,
onko tuotos markkinatuotosta vai muuta markkinatonta tuotosta:
myyntitulojakäytetäänainoastaanmarkkinatuotosta arvotettaessa;
muumarkkinaton tuotosarvotetaan kustannustenperusteella
(2) julkisyhteisöjen suorittamat maksut julkisten yritysten ja yritys-
mäisten yhteisöjen yleisen alijäämän kattamiseksi ovat osaksi tai
kokonaan muita tuotetukipalkkioita kohdan 4.35.c määritelmän
mukaisesti.Siitäseuraa,ettämarkkinatuotosperushintaansisältää1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—65
▼B
myösjulkisyhteisöjen kokonaisalijäämän kattamiseksi suorittamat
maksut.
b) Tuotantokustannukset ovat välituotekäytön, palkansaajakorvausten,
kiinteän pääoman kulumisen ja muiden tuotantoverojen summa. Tätä
kriteeriä käytettäessä muita tuotantotukipalkkioita ei vähennetä.
Myyntitulojen ja tuotantokustannusten käsitteiden yhdenmukaisuuden
varmistamiseksi50%:nkriteeriäkäytettäessätuotantokustannuksiinei
tulisi sisällyttää mitään kustannuksia, jotka liittyvät omaan käyttöön
tarkoitettuun pääomanmuodostukseen.
50%:nkriteeriätulisisoveltaauseampienvuosienajanjaksoatarkastellen:
ainoastaansiinätapauksessa,ettäkriteeripitääpaikkansauseidenvuosien
ajan tai pitää paikkansa kuluvan vuoden osalta ja sen odotetaan pitävän
paikkansa lähitulevaisuudessa, sitä tulisi noudattaa tiukasti. Pienehköt
vaihtelutmyyntitulojenkoossavuodestatoiseeneivätvälttämättäedellytä
institutionaalistenyksiköiden(janiidenpaikallistentoimialayksiköidenja
tuotosten)uudelleen luokittelua.
3.34. Myyntitulot saattavat sisältää erilaisia elementtejä. Esimerkiksi sairaa-
loiden tarjoamissa terveydenhuollon palveluissa myyntitulot voivat
vastata:
työnantajien ostoja, jotka kirjataan heidän työntekijöilleen maksamiksi
luontoismuotoisiksituloiksija näidentyöntekijöiden kulutusmenoiksi;
yksityistenvakuutuslaitosten ostoja;sosiaaliturvarahastojen ja julkisyhteisöjen ostoja, jotka luokitellaan
luontoismuotoisiksisosiaalietuuksiksi;
kotitalouksien ostojajoita ei hyvitetä(kulutusmenot).
Ainoastaan muita tuotantotukipalkkioita ja saatuja lahjoja (esim. hyvän-
tekeväisyydestä) eilueta myyntituloihin.
Samoin yrityksen suorittama kuljetuspalvelujen myynti saattaa vastata
tuottajien välituotekäyttöä, työnantajien tarjoamia luontoismuotoisia
tuloja, julkisyhteisön tarjoamia luontoismuotoisia sosiaalietuuksia ja
kotitalouksien ostojailman korvauksia.
3.35. Yrityksiä palvelevat yksityiset voittoa tavoittelemattomat yhteisöt ovat
erityistapaus. Niitä rahoitetaan tavallisesti niissä osallisena olevien
yritystenryhmänsuorittaminavustuksintaiosuusmaksuin.Osuusmaksuja
eipidetätulonsiirtoinavaanmaksuinaannetuistapalveluista,toisinsanoen
myyntituloina. Nämä voittoa tavoittelemattomat yhteisöt ovatsenvuoksi
markkinatuottajia, ja ne luokitellaan yrityssektoriin ja rahoituslaitossek-
toriin.
3.36. Sovellettaessa 50 %:n kriteeriä yksityisten tai julkisten voittoa tavoitte-
lemattomien yhteisöjen myyntituloihin ja tuotantokustannuksiin voi
eräissä erityistapauksissa olla harhaanjohtavaa lukea myyntituloihin
mukaan kaikki tuotoksen arvoon liittyvät maksut. Tämä voi koskea
esim. yksityisten ja julkisten koulujen tuotoksen rahoitusta: julkisyh-
teisöjenmaksutvoidaankytkeäoppilaidenlukumäärään,muttanevoivat
olla riippuvaisia neuvotteluista julkisyhteisöjen kanssa. Sellaisessa
tapauksessa näitä maksuja ei tule pitää myyntituloina, vaikka niillä on
selvä yhteys tuotoksen volyymiin (oppilaiden lukumäärä). Tämä
merkitsee, että pääasiallisesti tällaisin maksuin rahoitettu koulu on muu
markkinaton tuottaja. Kun koulu on julkinen tuottaja, toisin sanoen, kun
julkisyhteisötpääasiallisestirahoittavatjavalvovatsitä,setulisiluokitella
julkisyhteisöihin. Kun koulu on yksityinen muu markkinaton tuottaja, se
tulisi luokitella kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien
yhteisöjen sektoriin.
3.37. Julkiset tuottajat voivat olla markkinatuottajia tai muita markkinattomia
tuottajia.Jos50%:nkriteerinperusteellainstitutionaalistayksikköätulee
pitää markkinatuottajana, se luokitellaan yrityssektoriin tai rahoituslai-
tossektoriin. 50 %:n kriteerin perusteella myös päätetään, milloin
julkisyhteisöjen yksikköä tulisi pitää julkisyhteisöjen omistamana yritys-
mäisenä yhteisönä: yritysmäinen yhteisö on kysymyksessä ainoastaan
silloin,kunsetäyttää 50%:nkriteerin. Josinstitutionaalinen yksikköon
muu markkinaton tuottaja, se tulisi luokitella julkisyhteisöjen sektoriin.
Erittely voittoa tavoittelemattomiin yhteisöihin ja muihin tuottajiin on
näinollenepäolennainen julkisia tuottajia luokiteltaessa.
Paikalliset toimialayksiköt (TAY) ja niiden tuotokset: jako markkinatuotta-
jiin, omaa loppukäyttöä varten tuottaviin ja muihin markkinattomiin
tuottajiin
3.38. Senjälkeenkunmarkkinatuottajien, omaaloppukäyttöävartentuottavien
ja muiden markkinattomien tuottajien erittelyä on sovellettu institutio-1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—66
▼B
naalisiin yksiköihin tuottajina, erittelyä voidaan soveltaa paikallisiin
toimialayksiköihin (TAY) ja niiden tuotoksiin. Tämä suhde esitetään
taulukossa3.2.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—67
Taulukko 3.2 — Institutionaaliset yksiköt, paikalliset TAY:t ja tuotos sekä markkina-, oma loppukäyttö- ja muu markkinaton -jako
Institutionaalinen yksikköPäätoimintoa harjoittava
paikallinenTAYSivutoimintoja harjoittava(t)
paikallinen(paikalliset)
TAY(t)Paikallisen päätoimintoa
harjoittavan TAY:npäätuotosPaikallisen päätoimintoa
harjoittavanTAY:nsivutuotosSivutoimintoaharjoittavan
paikallisen TAY:npäätuotosSivutoimintoaharjoittavan
paikallisen TAY:nsivutuotos
Markkinatuottaja Markkinatuottaja Markkinatuotos Markkinatuotos
Tuotos omaan loppu-
käyttöön
Markkinatuottaja Markkinatuotos Markkinatuotos
Tuotos omaan loppu-
käyttöön
Omaan loppukäyttöön
tuottavaTuotos omaan loppu-
käyttöönMarkkinatuotos
Omaan loppukäyttööntuottavaOmaan loppukäyttööntuot-
tavaTuotosomaanloppukäyttöön Markkinatuotos
Muumarkkinaton tuottaja Muu markkinaton tuot-
tajaMuumarkkinaton tuotos Markkinatuotos
Tuotos omaa loppu-
käyttöävarten
Muumarkkinaton tuotos
Markkinatuottaja Markkinatuotos Markkinatuotos
Tuotos omaan loppu-
käyttöön
Muu markkinaton tuot-
tajaMuumarkkinaton tuotos Markkinatuotos
Tuotos omaan loppu-
käyttöön
Muumarkkinaton tuotos▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—68
▼B
3.39. Markkinatuottajiksiluettavieninstitutionaalisten yksiköidenpäätoimintoa
harjoittava paikallinen TAY on luonnollisesti myös markkinatuottaja.
Sivutoimintoa harjoittava paikallinen TAY voi olla markkinatuottaja
muttamyöstuottajaomaaloppukäyttöävarten.Sivutoimintoaharjoittava
paikallinenTAYeikuitenkaansovitunkäytännönmukaisestivoiollamuu
markkinaton tuottaja. Tämä merkitsee sitä, että (sivutoimintoa harjoit-
tavat) paikalliset TAY:t yrityssektorissa ja rahoituslaitossektorissa ovat
kaikkimarkkinatuottajia tai omaaloppukäyttöä vartentuottavia.
3.40. Muina markkinattomina tuottajina pidettävien institutionaalisten yksi-
köiden paikallinen TAY, joka harjoittaa päätoimintoa, on myös muu
markkinaton tuottaja. Sivutoimintoa harjoittavat paikalliset TAY:tvoivat
ollamarkkinatuottajiajamuitamarkkinattomiatuottajia.Tämämerkitseesitä, että julkisyhteisöjen sektoriin jakotitalouksia palvelevien voittoa
tavoittelemattomien yhteisöjensektoriinvoisisältyäjoitakin(sivutoimin-
toja harjoittavia) paikallisia toimialayksiköitä (TAY), jotka ovat
markkinatuottajia (vaikka kaikki institutionaaliset yksiköt näissä sektor-
eissa ovat muita markkinattomia tuottajia). Sen päättelemiseksi, onko
sivutoimintoa harjoittava paikallinen TAY markkinatuottaja vai muu
markkinaton tuottaja, tulisisoveltaa 50%:nkriteeriä.
3.41. Sen jälkeen, kun institutionaaliset yksiköt ja niiden paikalliset TAY:t on
luokiteltu markkinatuottajiin, omaan loppukäyttöön tuottaviin ja markki-
nattomiin tuottajiin erittelyä voidaan soveltaa paikallisten
toimialayksiköiden tuotokseen.Tätä suhdetta kuvataantaulukossa3.3.
Taulukko 3.3 — Paikallisten toimialayksiköiden (TAY) ja niiden tuotosten mark-
kina-, oma loppukäyttö- ja muu markkinaton -jako
MarkkinatuottajatOmaan loppu-
käyttööntuottajatMuutmarkkinat-
tomat tuottajatYhteensä
Markkinatuotos X x xMarkkinatuotos
yhteensä
Tuotosomaan
loppukäyttöönxXxTuotosomaan
loppukäyttöön
yhteensä
Muumarkki-
natontuotos00XMuumarkki-
natontuotos
yhteensä
YhteensäMarkkinatuot-
tajien tuotos
yhteensäOmaanloppu-
käyttööntuot-
tavien tuotta-
jien tuotos
yhteensäMuidenmark-
kinattomien
tuottajien
tuotosyhteensäTuotosyhteensä
X=suurituotos; x=pieni tuotos; 0=eituotosta (sovitunkäytännön mukaisesti)
3.42. Sovitun käytännön mukaisesti paikalliset TAY:t markkinatuottajina ja
omaan loppukäyttöön tuottajina eivät voi tuottaa muuta markkinatonta
tuotosta. Niiden tuotos voidaan kirjata näin ollen ainoastaan markkina-
tuotokseksi tai tuotokseksi omaan loppukäyttöön ja arvottaa vastaavasti
(katsokohdat3.46—3.52).
3.43. Paikalliset TAY:t muina markkinattomina tuottajina voivat tarjota
sivutuotoksena markkinatuotoksia ja tuotoksia omaan loppukäyttöön.
Tuotos omaan loppukäyttöön koostuu oman pääoman muodostuksesta.
Markkinatuotoksen olemassaolo pitäisi periaatteessa ratkaista sovelta-
malla50%:nkriteeriäyksittäisiintuotteisiin:markkinatuotostaontuotos,joka myydään hintaan, joka on vähintään 50 % tuontantokustannuksista.
Tilannesaattaaollatällainenesim.silloin,kunjulkisetsairaalatveloittavat
taloudellisesti merkittäviä hintoja joistain palveluistaan. Muita
esimerkkejä ovat julkisten museoiden harjoittama jäljennösten myynti ja
ilmatieteen laitosten sääennusteidenmyynti.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—69
▼B
3.44. Käytännön tilastotyössä saattaa olla vaikeaa tehdä selvää eroa julkisyh-
teisöjenlaitostenjakotitalouksia palvelevien voittoatavoittelemattomien
yhteisöjen paikallisten toimialayksiköiden eri tuotteiden välillä. Tämä
pätee vielä suuremmassa määrin eri tuotteiden tuotantokustannuksiin.
Tällaisessa tapauksessa yksinkertainen ratkaisu on käsitellä kaikkia
muiden markkinattomien tuottajien sivutoiminnastaan (-toiminnoistaan)
saamia tuloja yhden tyyppisestä markkinatuotoksesta saatuina tuloina.
Tämäpäteeesim.museoidentuloihinjulisteidenjakorttienmyynnistä(1).
3.45. Muilla markkinattomilla tuottajilla saattaa olla tuloja myös muun
markkinattomantuotoksensamyynnistätaloudellisestimerkityksettömään
hintaan, esim. museon pääsylipputulot. Nämä tulot liittyvät muuhun
markkinattomaan tuotokseen. Jos kuitenkin näitä molempia tuloja
(pääsylipputuloja ja julisteiden ja korttien myyntituloja) on vaikeaa
erottaa toisistaan, niitä kaikkia voidaan pitää joko markkinatuotoksesta
saatuinatuloinataimuustamarkkinattomastatuotoksestasaatuinatuloina.
Valinnan näiden kahden vaihtoehtoisen kirjauksen välillä tulisi riippua
molempientulotyyppienoletetustasuhteellisestamerkityksestä(lipputulot
verrattuna julisteiden jakorttien myyntituloihin).
KIRJAUSAJANKOHTAJATUOTOKSENARVOTTAMINEN
3.46. Tuotos on kirjattava ja arvotettava silloin, kun tuotantoprosessi tuottaa
sen.
3.47. Koko tuotos on arvotettava perushintaan, mutta erityismenettelytavoista
onsovittuseuraavissatapauksissa:
a) muunmarkkinattoman tuotoksenarvottaminen;
b) muunmarkkinattomantuottajan(paikallinenTAY)tuotoksensumman
arvottaminen;
c) tuotoksen summan arvottaminen institutionaaliselle yksikölle, jonka
paikallinen TAY on muu markkinaton tuottaja, (katso kohdat
3.53—3.56).
3.48.Määritelmä: ►M4Perushinta on hinta, jonka tuottajat saavat ostajalta
tuotettua tavara- tai palveluyksikköä kohti, miinus kaikki
tuosta yksiköstä sen tuotannon tai myynnin seurauksena
maksettavat verot (so. tuoteverot) (katso kohta 4.27), plus
kaikki tuosta yksiköstä sen tuotannon tai myynnin seur-
auksena saatavat tukipalkkiot (so. tuotetukipalkkiot). ◄
Siihen ei lueta tuottajan erikseen laskuttamia kuljetuskus-
tannuksia. Siihen luetaan tuottajan samalla laskulla
laskuttamat kuljetuslisät, myös siinä tapauksessa, että ne
ovaterillisenä eränälaskussa.
3.49. Tuotos omaan käyttöön (P.12) on arvotettava markkinoilla myytävien
samanlaistentuotteidenperushintaan;niinollensellaisestatuotoksestavoi
syntyä nettotoimintaylijäämää tai sekatuloa. Tämä pätee myös omistusa-
suntopalveluihin (katso kohtaa 3.64). Tavallisesti on kuitenkin
välttämätöntä arvottaa omaan käyttöön tapahtuvan rakentamisen tuotos
tuotantokustannustenperusteella.
3.50. Keskeneräisten töiden lisäykset arvotetaan suhteessa valmiin tuotteen
arvioituun käypäänperushintaan.
3.51. Jos keskeneräisenä työnä käsitellyn tuotoksen arvo on arvioitava
etukäteen, sentulisiperustuatosiasiallisesti aiheutuneisiin kustannuksiin,
plus arvioitua toimintaylijäämää tai sekatuloa vastaava lisä tai arvio.
Ennakolliset arviot tulee myöhemmin korvata arvoilla, jotka on saatu
jakamallavalmiidentuotteidentosiasiallinenarvo(kunsesaadaantietää).
Jälkimmäinen onseuraavien erienarvojensumma:
a) myydyttai vaihdetut valmiit tuotteet;
b) valmiidentuotteidenvarastoonkirjaukset,miinusvarastostapoisotot;
c) valmiit tuotteet omaanloppukäyttöön.
3.52. Keskeneräisinä hankittujen rakennusten ja rakenteiden arvo arvioidaan
siihenastistenkustannustenperusteellamukaanluettunatoimintaylijäämää
taisekatuloavastaavalisätaiarvio(tämälisäonseuraustasiitä,ettäarvo
voidaan arvioida samanlaisten rakennusten ja rakenteiden hintojen
perusteella). Ostajan suorittamia vaiheittaisia maksuja (edellyttäen, ettei
mitään ennakkomaksuja tai jäännösmaksuja ole) voidaan käyttää ostajan1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—70
(1) Vaikka nämä tulot eivät ehkä riitä kattamaan 50 % museomyymälän kaikista
kustannuksista, esim. sen vuoksi, että kustannuksiin sisältyvät museomyymälän
henkilöstönpalkansaajakorvaukset.
▼B
kiinteänpääomanbruttomuodostuksenlikimääräiseenarviointiinkussakin
vaiheessa.
Jos omaan käyttöön tapahtuva rakentaminen ei valmistu yhden tilinpito-
jakson aikana, tuotoksen arvo ja vastaava kiinteän pääoman
bruttomuodostus tulee arvioida soveltamalla tarkastelun kohteena olevan
ajanjakson aikana syntynyttä kokonaiskustannusten osaa arvioituun
käypään perushintaan. Jos ei ole mahdollista arvioida valmiin raken-
nelman perushintaa, setäytyy arvottaa senkokonaistuotantokustannusten
mukaan. Jos osa tai koko työpanos saadaan ilmaiseksi, kuten asian laita
voi olla kotitalouksien yhteisessä rakentamisessa, arviotuihin kokonais-
tuotantokustannuksiin liitetään arvio siitä, mitä palkatun työvoiman
kustannukset olisivat olleet käyttäen samanlaisen työvoiman palkkatasoa
kyseiselläpaikkakunnalla taialueella.
3.53. Muun markkinattoman tuottajan (paikallinen TAY) tuotos yhteensä on
arvotettava kokonaistuotantokustannusten mukaan, toisin sanoen seuraa-
vieneriensummanmukaan:
a) välituotekäyttö (P.2);
b) palkansaajakorvaukset (D.1);
c) kiinteän pääoman kuluminen (K.1);
d) muuttuotantoverot (D.29)miinusmuuttuotantotukipalkkiot (D.39).
Muuttuotantotukipalkkiotpitäisivähentää.Pitäisikuitenkinhuomata,että
muita tuotantotukipalkkioita muille markkinattomille tuottajille ei usein-
kaanoletaineovatmäärältään hyvinpieniä (katso4.36).
Korkomaksuja ei sovitun käytännön mukaisesti lueta muun markkinat-
toman tuotannon kustannuksiin (vaikka niitä eräissä tapauksissa voidaan
pitääsuurinatuotantokustannuksina,esim.asuntoyhteisöjentapauksessa).
Muun markkinattoman tuotannon kustannukset eivät myöskään sisällä
muussamarkkinattomassatuotannossakäytettyjenjaomistettujenmuiden
rakennustenkuinasuinrakennusten laskennallisia vuokra-arvoja.
3.54. Institutionaalisenyksiköntuotosyhteensäonsiihenkuuluvienpaikallisten
toimialayksiköiden (TAY) tuotosten summa. Tämä pätee myös sellaisiin
institutionaalisiin yksiköihin,jotkaovatmuita markkinattomia tuottajia.
3.55. Josmuillamarkkinattomilla tuottajilla(paikallisilla toimialayksiköillä) ei
ole markkinatuotosta sivutuotantona, muu markkinaton tuotos on
arvotettavatuotantokustannustenperusteella.Josmuillamarkkinattomilla
tuottajilla on markkinatuotosta sivutuotantona, muu markkinaton tuotos
arvotetaan jäännöseränä, toisinsanoenerotuksenamuunmarkkinattoman
tuottajan kokonaistuotantokustannukset miinus niiden markkinatuotok-
sestasaaduttulot.
3.56. Periaatteessa muiden markkinattomien tuottajien markkinatuotos on
arvotettava perushintaan. Vaikka muulla markkinattomalla paikallisella
TAY:llä saattaa olla myyntituloja, sen tuotos yhteensä, joka kattaa sekä
markkinatuotoksenettämuunmarkkinattomantuotoksen(jamahdollisesti
myöstuotoksen omaan loppukäyttöön) arvotetaan kuitenkin tuotantokus-
tannusten perusteella. Sen markkinatuotoksen arvo määritellään
markkinatuotteista saatujen myyntitulojen perusteella ja sen muun
markkinattoman tuotoksen arvo saadaan jäännöseränä, joka lasketaan
toisaalta tuotoksen summan ja toisaalta sen markkinatuotoksen ja
tuotoksen omaan loppukäyttöön välisenä erona. Myyntitulojen arvo,
jokasaadaantaloudellisestimerkityksettömiinhintoihinmyydyistämuista
markkinattomista tavaroista ja palveluista, jää osaksi sen muun markki-
nattoman tuotoksenarvoa.
3.57. Määrätynlaisten tuotosten osalta tuotoksen kirjausajankohdat ja arvotta-
minen ovat seuraavien, CPA:n pääryhmien mukaisessa järjestyksessä
esitettyjen, selvennystenjapoikkeustenalaisia.
3.58. A. Maa-, riista- ja metsätaloustuotteet;
B.Kalataloustuotteet
Maataloustuotteiden tuotokset pitäisi kirjata ikään kuin niitä tuotettaisiin
jatkuvastikokotuotantoajanjaksonajan(eikäainoastaansadonkorjuuntai
eläinten teurastuksenaikaan).
Kasvavia satoja, pystyssä olevia puita, kalavarantoja tai ravinnoksi
kasvatettavia eläimiä pitäisi käsitellä kuten keskeneräisten töiden
varastoja prosessin aikana ja muuttaa valmiiden tuotteiden varastoiksi,
kunprosessionsuoritettu loppuun.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—71
▼B
3.59. D. Teollisuus;
F.Rakentaminen
Kun rakennuksen tai muun rakenteen rakentamisesta, joka ulottuu
useamman tilinpitojakson ajalle, on tehty etukäteen myyntisopimus,
jokaisen ajanjakson aikana tuotettua tuotosta käsitellään ikään kuin se
myytäisiinostajalletilinpitojaksonlopussa:toisinsanoenostajankiinteän
pääoman muodostuksena pikemminkin kuin keskeneräisenä työnä raken-
tamisessa. Itse asiassa tuotettua tuotosta käsitellään ikään kuin se
myytäisiinostajallevaiheittainjälkimmäisensaadessatuotoksenjuridisen
omistusoikeuden.Kunsopimusedellyttäävaiheittaisiamaksuja,tuotoksen
arvo voidaan usein arvioida likimääräisesti kunkin ajanjakson aikana
suoritettujen vaiheittaisten maksujen arvon perusteella. Jos myyntisopi-
musta ei kuitenkaan ole, kunakin ajanjaksona tuotettu keskeneräinen
tuotoskirjataan keskeneräiseksi työksi.
3.60. G. Tukkukaupan ja vähittäiskaupan palvelut; moottoriajoneuvojen,
henkilökohtaisten ja kotitalousesineiden korjauspalvelut
Tukkukaupanjavähittäiskaupan palvelujentuotosmitataan jälleenmyyn-
tiinostettujen tavaroiden kaupan lisienmukaan.
Määritelmä: Kaupan lisä on jälleenmyyntiä varten ostetun tavaran
todellisen tai laskennallisen hinnan ja sen hinnan välinen
ero, jonka jakelija joutuisi maksamaan tavaran korvaami-
seksimyynti-tai luovutushetkellä.
Hallussapitovoitot ja -tappiot eivät sovitun käytännön mukaisesti sisälly
kaupanlisään.Käytännössätietolähteeteivätehkäkuitenkaanmahdollista
kaikkienhallussapitovoittojen ja-tappioiden erottamista.
3.61. H. Majoitus- ja ravitsemispalvelut
Hotelli-, ravintola- ja kahvilapalveluiden tuotoksen arvoon sisältyy
kulutettujen ruokien,juomien ym.tuotoksenarvo.
3.62. I.Kuljetus-, varastointi- ja tietoliikennepalvelut
Kuljetuspalveluiden tuotos mitataan tavaroiden tai henkilöiden kulje-
tusmäärien arvon mukaan. Paikallisen TAY:n sisällä tapahtuvia
kuljetuksia omaan käyttöön pidetään aputoimintana eikä niitä yksilöidä
jakirjata erikseen.
Varastointipalvelujen tuotos mitataan keskeneräisten töiden lisäyksen
arvolla, joko lisätuotoksena tietyn ajanjakson yli säilyttämällä (esim.
varastointinatoisenpaikallisenTAY:npuolesta)taifyysisenämuutoksena
(esim.viinienkypsyttämisenä).
Matkatoimistopalveluiden tuotos mitataan toimistojen palvelumaksujen
arvona (palkkiot tai provisiot) eikä matkustajien matkatoimistoille
suorittamien täysimääräisten menojen mukaan. Jälkimmäisiin saattaa
sisältyäesim.maksujakolmansienosapuoliensuorittamistakuljetuksista.
Matkanjärjestäjäpalveluiden tuotosta mitataan matkustajien matkanjär-
jestäjälle suorittamien täysimääräisten menojen mukaan.
Matkatoimistopalveluiden ja matkanjärjestäjäpalveluiden välinen ero on
siinä, että matkatoimistopalveluihin sisältyy ainoastaan välitys matkus-
tajan puolesta, kun taas matkanjärjestäjäpalvelut luovat uuden tuotteen,
toisinsanoenmatkajärjestetään,mistäseneriosatekijöidenhinnat(esim.
matka, majoitus ja ajanviete) eivät ole sellaisenaan matkustajan
tunnistettavissa.
3.63. J.Rahoituspalvelut (tähän sisältyvät vakuutus- ja eläkerahastopalvelut)
Rahoituksen välityspalvelujen tuotosta, joista ei peritä mitään nimeno-
maisia maksuja, mitataan sovitun käytännön mukaisesti siten, että
palveluja tarjoavan yksikön saamasta omaisuustulojen summasta vähen-
netään niiden maksamat korot yhteensä, mutta ei oteta mukaan niiden
omien varojen sijoittamisesta saatuja tuloja (koska sellaiset tulot eivät
synny rahoituksen välityksestä), ja mikäli rahoituksen välittäjällä on
toissijaista vakuutustoimintaa, ei oteta mukaan vakuutusteknisen vastuu-
velan sijoittamisesta saatuja tuloja. Hallussapitovoitot ja -tappiot pitäisi
jättää huomioimatta tätä tuotosta mitattaessa, koska järjestelmässä
hallussapitovoittoja ei yleensäkään kirjata tuotantotilille vaan erilliselle
tilille (varojen muiden muutosten tilille). Tämä pätee myös ammatti-
maisten arvopaperikauppiaiden ulkomaan valuutan ja arvopapereiden
hallussapitovoittoihin (vaikka heidän hallussapitovoittonsa saattavat
ylenesä olla positiivisia ja arvopaperikauppiaat itse saattavat pitää niitä
normaalien tulojensa osana). Ulkomaan valuutan ja arvopapereiden1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—72
▼B
kaupanlisät(toisinsanoentavalliset erotarvopaperikauppiaiden ostohin-
tojen ja ostajien ostohintojen välillä) on kuitenkin sisällytettävä
tuotokseen, kuten tukku- ja vähittäiskauppiaidenkin. Vastaavasti saattaa
myösesiintyäongelmia sellaistenkaupanlisienerottamisessa hallussapi-
tovoitoista; nepitäisi selvittää niinhyvinkuinmahdollista.
Keskuspankin tarjoamien rahoituksen välityspalvelujen tuotos pitäisi
mitata samalla tavoin kuin muiden rahoituksen välittäjien palvelujen
tuotos.
Sellaisten rahanlainaajien toimintaa, jotka lainaavat ainoastaan omia
varojaan, eipidetä palvelujen tuotantona.
Rahoituksen välittäjät saattavat tuottaa myös erilaisia rahoitus- ja liike-
elämän palveluita, joista veloitetaan nimenomaiset palkkiot tai provisiot.
Esimerkkeinä voidaan mainita esim. valuutan vaihto ja sijoitusneuvonta,
kiinteistöjenostotaiveroneuvonta.Sellaistenpalvelujentuotosarvotetaan
veloitettujen palkkioiden japrovisioidenperusteella.
Vakuutuspalvelujen tuotos(palvelumaksu) mitataan seuraavasti:
todelliset ansaitutvakuutusmaksutyhteensä
plus vakuutusmaksutäydennykset yhteensä (yhtä suuri kuin
vakuutusteknisen vastuuvelan sijoittamisesta saaduttulot)
miinus erääntyneet korvauksetyhteensä
miinus vakuutusrahastojenjasäästövakuutusrahastojenmuutokset.
Hallussapitovoitot ja -tappiot jätetään huomioimatta vakuutuspalvelujen
tuotosta mitattaessa: niitä ei tule pitää vakuutusteknisen vastuuvelan
sijoittamisesta saatuina tuloina eikä niitä tule pitää vakuutusrahastojen
eikäsäästövakuutusrahastojen muutoksina.
On huomattava, että vakuutustekninen vastuuvelka voidaan sijoittaa
vakuutusyhtiöiden sivutoimintoihin, esim. asuntojen tai toimistojen
vuokralle antoon. Sellaisessa tapauksessa nettotoimintaylijäämä näistä
sivutoiminnoista on vakuutusteknisen vastuuvelan sijoittamisesta saatua
tuloa.
Samallatavoineläkerahastopalvelujen tuotostamitataan seuraavasti:
todelliset eläkemaksut
plus eläkemaksutäydennykset yhteensä(yhtäsuurikuineläker-
ahastojenteknisenvastuuvelansijoittamisestasaaduttulot)
miinus erääntyneet etuudet yhteensä
miinus eläkerahastojen muutokset.
3.64. K. Kiinteistö-, vuokraus- ja liike-elämän palvelut
Omistusasuntopalvelujen tuotos pitäisi arvottaa sen arvioidun vuokra-
arvonmukaan,jonkavuokralainen jotuisimaksamaan samastaasunnosta
ottaen huomioon sellaiset tekijät kuin sijainti, lähipalvelut ym. sekä itse
asunnonkokojalaatu.Asunnoistaerilläänsijaitsevistaautotalleista,joita
omistaja käyttää kulutustarkoitukseen asunnon käytön yhteydessä, on
tehtävä samanlainen laskelma. Autotalleista, joita yksityinen omistaja
käyttää ainoastaan työpaikan lähellä pysäköimistä varten, ei tehdä
laskelmaa. Ulkomailla sijaitsevien omistusasuntojen, esim. loma-asun-
tojen vuokra-arvoa ei pidä kirjata osaksi kotimaista tuotantoa vaan
palvelujen tuonniksi ja vastaava nettotoimintaylijäämä ulkomailta
saaduksiensituloksi.Ulkomaistentalousyksiköidenomistamienasuntojen
osaltaonsuoritettavavastaavatkirjaukset.Osa-aikaisille lomaosakeasun-
noilleosuuspalvelumaksusta olisikirjattava sellaisenaan.
Muiden rakennusten kuin asuinrakennusten kiinteistöpalvelujen tuotos
mitataan erääntyneiden vuokrienarvolla.
Vuokrauspalveluiden (koneiden ja laitteiden ym. vuokralle anto) tuotos
mitataansenvuokranarvolla,jonkavuokraajamaksaavuokralleantajalle.Se erotetaan selvästi rahoitusliisauksesta, joka on kiinteiden varojen
hankinnan rahoitusmenetelmä, toisin sanoen laina vuokralleantajalta
vuokralleottajalle. Rahoitusliisauksessa vuokrat koostuvat (pääasiassa)
takaisinmaksuista ja koronmaksuista ja palveluiden arvo on hyvin pieni
verrattuna maksettuihin kokonaisvuokriin(katsoliitettä liisauksesta).1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—73
▼B
Tutkimus-jakehittämistoimintoja (T&K)vartenolisi,mikälimahdollista
erotettava erillinen paikallinen TAY. Jos se ei ole mahdollista, kaikki
(pääasialliseen toimintaan verrattuna) merkittävän suuruinen T&K-
toiminta olisikirjattava paikallisen TAY:nsivutoiminnaksi.
T&K-palveluiden tuotosmitataan seuraavasti:
a) Erikoistuneiden kaupallisten tutkimuslaboratorioiden tai -laitosten
suorittama T&K arvotetaan myynneistä, sopimuksista, provisioista,
maksuistaym.saatujentulojen mukaantavalliseen tapaan.
b) Saman yrityksen sisällä käytettäväksi tarkoitettu T&K pitäisi periaat-
teessa arvottaa siihen arvioituun perushintaan, joka jouduttaisiin
maksamaan, jos tutkimus tehtäisiin alihankintana kaupallisesti.
Käytännössä on kuitenkin todennäköistä, että se on arvotettava
kokonaistuotantokustannusten perusteella.
c) Julkishallinnon yksiköiden, yliopistojen, voittoa tavoittelemattomien
tutkimuslaitosten ym. T&K on tavallisesti muuta markkinatonta
tuotantoajaarvotetaansitentuotantokustannustenperusteella.Muiden
markkinattomien T&K:ntuottajien T&K:nmyynnistäsaamattuloton
kirjattava sivumarkkinatuotoksesta saaduiksituloiksi.
T&K-menot olisi erotettava koulutus- ja ammatillisen harjaantumiskou-
lutuksen menoista. T&K-menoihin ei sisälly pääasiallisena tai
sivutoimintanatapahtuvastaatk-ohjelmienkehittämisestäsyntyviäkustan-
nuksia.Niidentilinpitokäsittelyonkuitenkinlähessamanlainen;ainoaero
on, että ohjelmia pidetään aineettomina valmistettuina varoina eikä niitä
patentoida.
3.65. L. Julkisen hallinnon ja maanpuolustuksen palvelut, pakolliset
sosiaalivakuutuspalvelut
Julkisen hallinnon palvelut, maanpuolustuspalvelut ja pakolliset
sosiaalivakuutuspalvelut ovat aina muita markkinattomia palveluita ja
netulisinäinollenarvottaa vastaavasti.
3.66. M. Koulutuspalvelut;
N.Terveys- ja sosiaalipalvelut
Koulutus- ja terveyspalveluissa saattaa usein olla välttämätöntä vetää
tarkka raja markkinatuottajien ja muiden markkinattomien tuottajien
välille ja niiden markkinatuotoksen ja muun markkinattoman tuotoksen
välille. Esimerkiksi julkiset laitokset (tai muut laitokset erityisten
avustusten ansiosta) voivat periä eräistä koulutus- ja sairaanhoitomuo-
doista nimelliset maksut, mutta joistakin toisista koulutus- ja
erikoissairaanhoitomuodoista ne voivat periä maksun kaupallisten
taksojen mukaan. Toisena tavallisena esimerkkinä voidaan mainita, että
saman tyyppistä palvelua (esimerkiksi korkean asteen koulutusta)
tarjoavat (tai välittävät) toisaalta julkinen sektori ja toisaalta kaupalliset
laitokset. Tällöin perityissä hinnoissa ja palveluiden laadussa esiintyy
useinsuuriaeroja.
Koulutus- ja terveyspalveluihin ei lueta T&K-toimintoja; terveyspalve-
luihin ei lueta terveydenhoidon koulutusta esim. yliopistollisissa
sairaaloissa.
3.67. O. Muut yhteiskunnalliset ja henkilökohtaiset palvelut
Kirjojen, nauhoitusten, filmien, atk-ohjelmien, kasettien, levyjen ym.
tuotantoonkaksivaiheinen prosessijasitämitataan vastaavasti:
(1) Alkuperäiskappaleiden tuotannosta syntyvää tuotosta — aineetonta
kiinteää varaa—mitataan siitämaksetullahinnalla,jossemyydään,
tai jos sitä ei myydä, samanlaisista alkuperäiskappaleista maksetulla
perushinnalla, niiden tuotantokustannuksilla tai niiden käyttämisestä
tuotannossaodotettujen tulevien tulojen diskontatulla arvolla.
(2) Tämän varan omistaja saattaa käyttää sitä suoraan tai tuottaa siitä
kopioita myöhempinä ajanjaksoina. Josomistaja onantanut lisenssin
muille tuottajille alkuperäiskappaleen käyttämiseksi tuotannossa,
hänen lisensseistä saamansa maksut, provisiot, palkkiot ym. ovat
hänentuotostaanpalveluista.Aineettomanvaranmyyntionkuitenkin
negatiivista kiinteän pääomanmuodostusta.
3.68. P.Yksityiset kotitaloudet, joilla on palkattua henkilöstöä
Palkatun henkilöstön tuottamien kotitalouspalveluiden tuotos — sovitun
käytännön mukaan — arvotetaan palkatun työvoiman korvausten
perusteella; siihen sisältyvät kaikki luontoismuotoiset korvaukset kuten
ruokatai asunto.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—74
▼B
VÄLITUOTEKÄYTTÖ (P.2)
3.69.Määritelmä: Välituotekäyttö koostuu tuotantoprosessissa panoksina
kulutettujen tavaroiden ja palveluiden arvosta, lukuunottamatta kiinteitä varoja,joidenkulutuskirjataan kiinteän
pääoman kulumisena. Tavarat ja palvelut voidaan joko
muuntaa tai käyttää hyväksituotantoprosessissa.
3.70. Välituotekäyttö sisältää seuraavatrajatapaukset:
a) kaikkien aputoimintojen panoksina käytettyjen tavaroiden ja palve-
luiden arvo. Tavallisia esimerkkejä ovat osto, myynti, markkinointi,
kirjanpito, tietojenkäsittely, kuljetus, varastointi, huolto, turvallisuus
ym. Näitä tavaroita ja palveluita ei eroteta paikallisen TAY:n
pääasiallisiin (tai sivu-) toimintoihin kulutetuista tavaroista ja palve-
luista;
b) niiden tavaroiden ja palveluiden arvo,jotkasaadaan saman institutio-
naalisenyksiköntoiseltapaikalliseltaTAY:ltä(vainsiinätapauksessa,
että neovatkohdassa3.69esitetynyleisen määritelmän mukaisia);
c) vuokrattujen kiinteiden varojen käytöstä aiheutuvat kustannukset,
esim.koneiden tai autojenkäyttöliisaus;
d) voittoa tavoittelemattomille elinkeinoelämän yhdistyksille maksetut
jäsenmaksuttai osuusmaksut;
e) erät,joita eipidetä pääoman bruttomuodostuksena,kuten:
— pienet työkalut, jotka ovat halpoja ja joita käytetään suhteellisen
yksinkertaisiintoimintoihin,kutensahat,vasarat,ruuvimeisselitja
muut käsityökalut; pienet kojeet, kuten taskulaskimet. Sovitun
käytännön mukaan EKT:ssa kaikki sellaisten kestokulutustavar-
oidenmenot,jotkaeivätylitä500:aaecua(vuoden1995hinnoissa)
tavaralta(taisuurinamäärinäostettaessa,kokoostetultamäärältä),
olisikirjattava välituotekäyttönä;
— tuotannossa käytettyjen kiinteiden varojen tavanomainen,
säännöllinen huoltoja korjaus;
— sotilaalliset tuhoamisaseet ja niiden laukaisemiseen tarvittavat
laitteet (mutta ei poliisin tai turvajoukkojen hankkimat keveät
aseet tai panssariajoneuvot, joita pidetään kiinteän pääoman
bruttomuodostuksena);
— tutkimus- ja kehittämispalvelut, henkilöstön koulutus, markkina-
tutkimus ja vastaavat yksikön ulkopuolelta ostetut tai saman
institutionaalisen yksikön erillisen paikallisen TAY:n tarjoamat
toiminnot;
f) maksut valmistamattomien aineettomien varojen kuten patentoitujen
varojen, tavaramerkkien ym. käytöstä (ei kuitenkaan maksuja sell-
aisten omistusoikeuksien ostamisesta; niitä pidetään
valmistamattomien aineettomien varojenhankintana);
g) työnantajan korvaamat työntekijöiden menot tavaroista, jotka ovat
välttämättömiä työnantajien tuotannon kannalta, kuten sopimusvel-
voitteet ostaaomaankäyttöön työkalujatai turvavarusteita;
h) työnantajien menot, jotka ovat heidän omaksi sekä henkilöstön
hyväksi,koskaneovatvälttämättömiätyönantajantuotannonkannalta.
Esimerkkeinä voidaanmainita:
— henkilöstön työtehtävien yhteydessä syntyneiden matka-, ero-,
muutto-jaajanvietekustannusten korvaaminen;
— työpaikan palvelujen järjestäminen.
Laajempi luettelo esitetään palkansaajakorvauksia koskevissa kappa-
leissa(D.1);
i) paikallistentoimialayksiköiden(TAY)maksamatvahinkovakuutuspal-
velumaksut (katso myös liite 3 vakuutuksesta): jotta palvelumaksut
voitaisiin kirjata välituotekäyttönä, maksetut vakuutusmaksut pitäisi
diskontata esim. maksetuilla korvauksilla ja vakuutusrahastojen
nettomuutoksella.Viimeksimainittuvoidaanjakaapaikallisiintoimia-
layksiköihinsuhteessamaksettuihin vakuutusmaksuihin.;
j) ainoastaan koko kansantaloudelle: kaikki kotimaisten tuottajien
tarjoamat välilliset rahoituspalvelut (FISIM).
3.71. Välituotekäyttöön ei lueta:
a) eriä,joita pidetäänpääoman bruttomuodostuksena,kuten:
1) arvoesineet;
2) mineraalien etsintä;1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—75
▼B
3) perusparannukset, jotka menevät huomattavasti pitemmälle kuin
mitä pelkkä kiinteiden varojen hyvässä työkunnossa pitäminen
edellyttää, esim. peruskorjaukset, uudestaanrakentamiset, laajen-
nustyöt;
4) omaankäyttöönostetut taituotetut atk-ohjelmistot;
b) työnantajanmenot,joitapidetäänluontoismuotoisinapalkkoina(katso
4.05);
c) markkina- ja omavaraistuotantoyksiköiden käyttämät julkisyhteisöjen
tuottamat kollektiivipalvelut (joita pidetään julkisyhteisöjen kollektii-
visinakulutusmenoina);
d) samantilinpitojaksonaikanajasamassapaikallisessaTAY:ssätuotetut
jakulutetuttavaratjapalvelut(niitäeimyöskäänkirjatatuotokseksi);
e) maksut julkisyhteisöjen luvista ja maksut, joita pidetään tuotantover-
oina(katsokohdat4.79,4.80).
KIRJAUSAJANKOHTAJAVÄLITUOTEKÄYTÖNARVOTTAMINEN
3.72. Välituotteina käytetyt tuotteet pitäisi kirjata ja arvottaa sillä hetkellä,
jolloin ne joutuvat tuotantoprosessiin. Ne on arvotettava samanlaisten
tavaroiden taipalveluiden senhetkisiin ostajienhintoihin.
3.73. Käytännössätuotantoyksiköteivättavallisestikirjaatarvaroidentodellista
käyttöä tuotantoon suoraan. Ne kirjaavat ostot, jotka on tarkoitettu
käytettäviksi panoksina, ja muutokset sellaisten varastossa pidettyjen
tavaroiden määrissä. Välituotekäyttö on sen vuoksi arvioitava
vähentämällä ostoista panosten varastojen muutokset (katso kohdat
3.120—3.124jälkimmäisten oikeastaarvottamisesta).
KULUTUS (P.3, P.4)
3.74. Kulutuksestakäytetään kahtakäsitettä:
a) kulutusmenot (P.3);
b) todellinen kulutus(P.4).
Kulutusmenot on käsite, joka tarkoittaa sektorin kulutustavara- ja
palvelumenoja. Sitä vastoin todellinen kulutus tarkoittaa sektorin
kulutustavaroiden ja palveluiden hankintaa. Näiden kahden käsitteen
välinen ero on siinä, miten käsitellään tiettyjen julkisyhteisöjen tai
kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen rahoit-
tamia, mutta kotitalouksille luontoismuotoisina sosiaalisina tulonsiirtoina
tarjottuja tavaroita japalveluita.
KULUTUSMENOT(P.3)
3.75.Määritelmä: Kulutusmenot käsittävät kotimaisille institutionaalisille
yksiköille sellaisista tavaroista ja palveluista aiheutuneet
menot, joita käytetään henkilökohtaisten tarpeiden tai
yhteiskunnan jäsenten kollektiivisten tarpeiden suoraan
tyydyttämiseen. Kulutusmenot voidaan käyttää kotimaassa
tai ulkomailla.
3.76. Kotitalouksienkulutusmenot sisältävät seuraavat rajatapaukset:
a) omistusasunnostasaatavat palvelut;
b) luontoismuotoiset tulot,kuten:
1) palkansaajienluontoismuotoisinatuloinasaamattavaratjapalvelut;
2) kotitalouksien omistamien yhteisömäisten yritysten tuotoksena
tuotetut tavarat ja palvelut, jotka kotitalouden jäsenet pidättävät
itsellään kulutusta varten. Esimerkkeinä voidaan mainita elintar-
vikkeet ja muut maataloustuotteet, omistusasunnosta saatavat
asumispalvelutjapalkatunhenkilöstöntuottamatkotitalouspalvelut
(palvelijat, kokit,puutarhurit, autonkuljettajat ym.).
c) tavarat, joita ei pidetä välituotekäyttönä, kuten:
1) raaka-aineet sellaisia asuntojen pieniä korjauksia ja sisustustöitä
varten,joitaasuntojenvuokralaisetjaomistajattyypillisestitekevät;
2) raaka-aineet kestokulutustavaroiden, mukaan luettuna ajoneuvot,
korjaustaja huoltoavarten;
d) tavarat, joita ei pidetä pääoman muodostuksena, erityisesti kestokulu-
tustavarat, joiden käyttö jatkuu usean tilinpitojakson ajan; tähän
sisältyy joidenkin kestotavaroiden omistuksen siirtyminen yritykseltä
kotitaloudelle (katso olemassa olevien tavaroiden taloustoimet, kohta
3.148);1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—76
▼B
e) suoraanveloitetut rahoituspalvelut;
f) vakuutuspalvelut niihin sisältyvän palvelumaksun määrän mukaan
(katsokohta3.63);
g) eläkerahastopalvelut implisiittisen palvelumaksun määrän mukaan
(katsokohta3.63);
h) kotitalouksien maksut lisensseistä, luvista ym., joita pidetään palve-
luidenostoina(katsokohdat4.79,4.80);
i) tuotoksen osto taloudellisesti merkityksettömiin hintoihin, esim.
museonsisäänpääsymaksut(katsokohta3.45).
3.77. Kotitalouksienkulutusmenoihin eivät sisälly:
a) luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot, kuten esim. alkuaan kotita-
loudelle koituneet mutta myöhemmin sosiaaliturvan korvaamat
kustannukset,esim.eräät sairaanhoitomenot;
b) erät, joita pidetään välituotekäyttönä tai pääoman bruttomuodostuk-
sena,kuten
1) yhtiöimättömiä yrityksiä omistavien kotitalouksien menot, jotka
ovat aiheutuneet elinkeinon harjoittamisesta — esim. sellaisista
kestotavaroista kuinajoneuvot,kalusteet tai sähkölaitteet (kiinteän
pääoman bruttomuodostus), ja myös muista kuin kestotavaroista
kutenpolttoaineet (välituotekäyttö);
2) menot, joita asunnon omistajalle aiheutuu asunnon sellaisesta
sisustamisesta, huollosta ja korjauksesta, joita vuokralaiset eivät
tyypillisestitee(joitakäsitelläänvälituotekäyttönäasuntopalvelujen
tuottamisessa);
3) asuntojen ostaminen (käsitellään kiinteän pääoman bruttomuodos-
tuksena);
4) arvoesineistä aiheutuneet menot (käsitellään pääoman bruttomuo-
dostuksena);
c) erät,joitakäsitelläänvalmistamattomienvarojenhankintana,erityisesti
maanostaminen;
d) kaikki ne kotitalouden maksut, joita on pidettävä veroina, sellaiset
kutenajoneuvojen,veneidentailentokoneidenomistusluvatsekämyös
metsästys-,ampuma-ase- taikalastusluvat (katsokohdat4.79,4.80);
e) jäsenmaksut, osuusmaksut ja muut sen kaltaiset maksut, joita
kotitaloudetovatmaksaneetkotitalouksiapalvelevillevoittoatavoitte-
lemattomille yhteisöille, kuten ammattiliitoille, ammatillisille
seuroille, kuluttajayhdistyksille, kirkoille ja yhteiskunnallisille, kult-
tuuri-javiihdealan sekäurheiluseuroille;
f) kotitalouksien vapaaehtoiset rahamääräiset tai luontoismuotoiset
tulonsiirrothyväntekeväisyys-, hätäapu- jaavustusjärjestöille.
3.78. Kotitalouksiapalvelevien voittoatavoittelemattomien yhteisöjenkulutus-
menotsisältävät kaksierillistä ryhmää:
a) Kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen
tuottamien tavaroiden ja palveluiden arvo, joka ei ole pääoman
muodostustaomaankäyttööneikäkotitalouksienjamuidenyksiköiden
menoja.
b) Kotitalouksia palveleville voittoa tavoittelemattomille yhteisöille sell-
aisista palveluista aiheutuneet menot, joita ovat tuottaneet
markkinatuottajat ja jotka on toimitettu — ilman jatkojalostusta —
kotitalouksille kulutettavaksi luontoismuotoisina sosiaalietuuksina.
3.79. Julkisyhteisöjen kulutusmenot (P.3) sisältävät kaksi samankaltaista
menoryhmää kuin kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien
yhteisöjen kulutusmenot:
a) Julkisyhteisöjenitsensätuottamientavaroidenjapalvelujenarvo(P.1),
jokaeiolepääomanmuodostustaomaankäyttöön(vastaakohtaaP.12)
eikä myyntejä —Markkinatuotos(P.11)jamaksut muustamarkkina-
tuotoksesta(P.131);
b) Julkisyhteisöjentekemätsellaistentavaroidenjapalvelujenostot,jotka
ovat markkinatuottajien tuottamia ja jotka on toimitettu — ilman
jatkojalostusta — kotitalouksille luontoismuotoisina sosiaalisina
tulonsiirtoina (D.6311 + D.63121 + D.63131). Tämä merkitsee sitä,
ettäjulkisyhteisötainoastaanmaksavattavaratjapalvelut,jotkamyyjät
toimittavat kotitalouksille.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—77
▼M2
▼B
3.80. Yrityksillä ei ole kulutusmenoja. Niiden ostamat samanlaiset tavarat ja
palvelut,joitakotitaloudet käyttävät kulutukseen,käytetään jokovälituo-
tekäyttönä tai hankitaan henkilöstölle luontoismuotoisina
palkansaajakorvauksina, toisin sanoen ne ovat kotitalouksien laskennal-
lisia kulutusmenoja. Silloinkin kun ne rahoittavat, esim. mainonnan
kautta, henkilökohtaista kulutusta, tätä kulutusta käsitellään välituote-
käyttönä.
TODELLINENKULUTUS(P.4)
3.81.Määritelmä: Todellinen kulutus koostuu tavaroista ja palveluista, joita
kotimaisetinstitutionaalisetyksiköthankkivatinhimillisten
tarpeiden, yksilöllisten tai kollektiivisten, välitöntä
tyydyttämistä varten.
3.82.Määritelmä: Kotitalous hankkii tavarat ja palvelut yksilöllistä kulutusta
varten (”yksilölliset tavarat ja palvelut”) ja käyttää niitä
tuon kotitalouden jäsenten tarpeiden tyydyttämiseen.
Yksilöllisillä tavaroilla ja palveluilla on seuraavat ominai-
suudet:
a) Yksittäisen kotitalouden tai sen jäsenen tavaroiden ja
palveluiden hankintaa sekä myös ajankohtaa, jolloin se
tapahtuu,täytyyollamahdollistahavainnoidajakirjata.
b) Kotitalouden on täytynyt suostua tavaran tai palvelun
hankintaan ja ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin sen
mahdollistamiseksi—esim.olemallaläsnäkoulussatai
klinikalla.
c) Tavarantaipalveluntäytyyollasellainen,ettäkunyksi
kotitalous tai henkilö tai mahdollisesti pieni, rajoitettu
henkilöryhmä on sen hankkinut, se sulkee poismuiden
kotitalouksien tai henkilöiden mahdollisuuden hankkia
kyseinentavara taipalvelu.
3.83.Määritelmä: Kollektiiviset kulutuspalvelut (”kollektiiviset palvelut”)
tarjotaan samanaikaisesti kaikille yhteiskunnan jäsenille
tai kaikille yhteiskunnan tietyn osaryhmän jäsenille, esim.
kaikille tietyllä alueella asuville kotitalouksille. Kollektii-
visilla palveluilla onseuraavat ominaispiirteet:
a) Ne voidaan toimittaa samanaikaisesti yhteiskunnan tai
sen tietyn osaryhmän kaikille jäsenille, esim. tietyn
alueen tai paikkakunnanjäsenille.
b) Sellaisten palveluiden käyttö on tavallisesti passiivista
eikä vaadi kaikkien asiaankuuluvien henkilöiden nime-
nomaista suostumustatai aktiivista osallistumista.
c) Kollektiivisen palvelun hankkiminen yhdelle henkilölle
ei vähennä muille saman yhteiskunnan tai sen osar-
yhmän jäsenille saatavilla olevaa kyseisen palvelun
määrää. Hankinnassaeiolekilpailua.
3.84. Kaikki kotitalouden kulutusmenot ovat yksilöllisiä. Sovitun käytännön
mukaisesti kaikki kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien
yhteisöjen tarjoamat tavarat ja palvelut käsitellään yksilöllisinä.
3.85 Julkisyhteisöjentarjoamien tavaroidenjapalveluiden jakoyksilöllisiinja
kollektiivisiin tavaroihin ja palveluihin tehdään julkisyhteisöjen tehtävä-
luokituksen(COFOG)perusteella.
Julkisyhteisöjen yksiköiden tuottamia kunkin seuraavan nimikkeen alle
luettaviatavaroitajapalveluitapitäisikäsitelläyksilöllistenkulutuspalve-
lujenmenoina:
a) 07.1 Lääkevalmisteet, lääkintälaitteet ja-välineet
07.2 Avohoitopalvelut
07.3 Sairaalapalvelut elilaitoshoito
07.4 Yleisetterveydenhuoltopalvelut
b) 08.1 Virkistys-jaurheilupalvelut
08.2 Kulttuuripalvelut
c) 09.1 Esiasteenja alemman perusasteenkoulutus
09.2 Ylemmänperusasteenja keskiasteen koulutus
09.3 Keskiasteenjälkeinen, ei-korkea-asteen koulutus
09.4 Korkea-asteenkoulutus1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—78
▼M6
▼M6
09.5 Tutkintoonjohtamaton koulutus
09.6 Koulutuksentukipalvelut opiskelijoille
d) 10.1 Sairausjatoimintarajoitteisuus
10.2 Vanhuus10.3 Lesketjamuutedunsaajat10.4 Perheja lapset10.5 Työttömyys10.6 Asuminen
10.7 Sosiaalinensyrjäytyminen, muualla luokittelematon.
Vaihtoehtoisestiyleisetjulkisyhteisöjenyksityisetkulutusmenotvastaavat
COICOP-luokituksen kaksinumerotasoa 14, johon kuuluvat seuraavat
numerotasot:
14.1 Asuminen(vastaa COFOG-luokituksenkolminumerotasoa 10.6)
14.2 Terveydenhuolto (vastaa COFOG-luokituksen kolminumerotasoja
07.1—07.4)
14.3 Virkistys- ja kulttuuripalvelut (vastaa COFOG-luokituksen kolmi-
numerotasoa08.1—08.2)
14.4 Koulutus (vastaa COFOG-luokituksen kolminumerotasoja
09.1—09.6)
14.5 Sosiaaliturva (vastaa COFOG-luokituksen kolminumerotasoja
10.1—10.5ja COFOG-luokituksenkolminumerotasoa 10.7)
Loputjulkisyhteisöjenkulutusmenoistaovatkollektiivisiakulutusmenoja.
Niihinsisältyyerityisesti COFOG-luokituksenmukaan
a) Yleinen julkishallinto (kaksinumerotaso 01)
b) Puolustus(kaksinumerotaso 02)
c) Yleinen järjestysjaturvallisuus(kaksinumerotaso 03)
d) Elinkeinoelämään liittyvät asiat(kaksinumerotaso 04)
e) Ympäristönsuojelu(kaksinumerotaso 05)
f) Asuminenja yhdyskuntapalvelut (kaksinumerotaso 06)
g) Yleinen hallinto, sääntely, yleisten tietojen levittäminen ja tilastot
(kaikkikaksinumerotasot)
h) Tutkimusjakehitys(kaikkikaksinumerotasot).
3.86. Erikäsitteiden väliset välisetsuhteetvoidaanesittää taulukonmuodossa:
Sektori, jolle menot aiheutuvat
JulkisyhteisötKotitalouksia
palvelevat voittoa
tavoittelemattomat
yhteisötKotitaloudetHankinnat
yhteensä
Yksilöllinen
kulutusX
(=Luontois-
muotoiset
sosiaaliset
tulonsiirrot)X
(=Luontois-
muotoiset
sosiaaliset
tulonsiirrot)X Kotitalouksien
todellinen
yksilöllinen
kulutus
Kollektiivinen
kulutusX 0 0 Julkisyhteisöjen
todellinen
kollektiivinen
kulutus
Yhteensä Julkisyh-
teisöjenkulu-
tusmenotKotitalouksia
palvelevien
voittoatavoit-
telemattomien
yhteisöjen
kulutusmenotKotitalouksien
kulutusmenotTodellinen
kulutus=kulutus-
menotyhteeensä1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—79
▼B
▼B
3.87. Kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen kaikki
kulutusmenotovatsovitunkäytännönmukaisestiyksilöllisiä.Siitäseuraa,
että todellinen kulutus yhteensä on yhtä suuri kuin kotitalouksien
todellisen kulutuksenja julkisenhallinnon todellisen kulutuksensumma.
3.88. Sovitunkäytännönmukaisestiulkomaidenkanssaeiesiinnyluontoismuo-
toisia sosiaalisia tulonsiirtoja (vaikka sellaisia rahamääräisiä tulonsiirtoja
onkin). Siitä seuraa, että todellinen kulutus yhteensä on yhtä suuri kuin
kulutusmenotyhteensä.
KULUTUSMENOJENKIRJAUSAJANKOHTAJAARVOTTAMINEN
3.89. Kuten luvassa 1 selostettiin, tavarat ja palvelut pitäisi yleensä kirjata
silloin,kunvelatluodaan,toisinsanoensilloinkunostajallasyntyyvelka
myyjälle.Tämämerkitseesitä,ettätavarastakoituvatmenotonkirjattava
ajankohtana, jolloin sen omistajuus vaihtuu; palvelusta koituvat menot
kirjataan, kunpalvelun toimittaminen onsaatettu loppuun.
3.90. Osamaksulla tai vastaavilla luottojärjestelyillä (ja myös rahoitusliisauk-
sella) hankitusta tavarasta koituvat menot pitäisi kirjata ajankohtana,
jolloin tavara toimitetaan, vaikka tuolla hetkellä ei tapahtuisikaan
omistajan juridistavaihtumista.
3.91. Oma kulutus olisi kirjattava silloin, kun tuotos, joka pidätetään omaa
kulutustavarten, tuotetaan.
3.92. Kotitalouksienkulutusmenotkirjataanostajanhintaan.Seonhinta,jonka
ostaja tosiasiassa maksaa tuotteista ostohetkellä. Yksityiskohtaisempi
määritelmä löytyykohdasta3.06.
3.93. Luontoismuotoisiksi palkansaajakorvauksiksi tarjotut tavarat ja palvelut
arvotetaan perushintaan silloin, kun työnantaja tuottaa ne, ja työnantajan
maksamaan hintaansilloin,kuntyönantaja ostaane.
3.94. Omaakulutustavartenpidetyttavaratjapalvelutarvotetaanperushintaan.
3.95. Julkishallinnon tai kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien
yhteisöjen (KPVTY) kulutusmenot niiden itse tuottamista tuotteista
kirjataan ajankohtana, jolloin ne tuotetaan, mikä on myös toimitusaika
näille julkisyhteisöjen ja kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemat-
tomien yhteisöjen palveluille. Markkinatuottajien kautta hankittujen
tavaroiden ja palveluiden aiheuttamien kulutusmenojen toimitusaika on
niidenkirjausajankohta.
3.96. Julkisyhteisöjen tai kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien
yhteisöjen (KPVTY) kulutusmenot (P.3) ovat yhtä suuret kuin niiden
tuotoksen (P.1) summa, plus kotitalouksille markkinatuottajilta hankit-
tujen tuotteiden kulutusmenot — jotka muodostavat osan
luontoismuotoisista sosiaalisista tulonsiirroista
(D.6311+D.63121+D.63131)—miinusmuidenyksiköidenmaksamat
maksut — markkinatuotos (P.11) ja maksut muusta markkinattomasta
tuotoksesta (P.131) — miinus pääoman muodostus omaan käyttöön
(vastaakohtaaP.12).
TODELLISENKULUTUKSENKIRJAUSAJAN KOHTA JA ARVOTTA-
MINEN
3.97. Institutionaalistenyksiköidenkatsotaanhankkineentavaroitajapalveluita
silloin, kun niistä tulee tavaroiden uusia omistajia tai kun tavaroiden tai
palveluiden toimittaminen niille onsaatupäätökseen.
3.98. Hankinnat — todellinen kulutus — arvotetaan niiden yksiköiden ostajan
hintaan, joille hankinnasta aiheutuu menoja.
Muita luontoismuotoisia tulonsiirtoja kuin luontoismuotoisia sosiaalisia
tulonsiirtoja julkisyhteisöiltä tai voittoa tavoittelemattomilta yhteisöiltä
käsitellään ikään kuin ne olisivat rahamääräisiä tulonsiirtoja. Näin ollen
tavaroiden ja palveluiden arvot kirjataan tosiasiassa niiden institutionaa-
listenyksiköidentai sektoreiden menoina jotkahankkivatne.
3.99. Kulutusmenojen kahden kokonaissuureen, kulutusmenojen ja todellisen
kulutuksen, arvot ovat yhtä suuret. Kotimaisten kotitalouksien luontois-
muotoisina sosiaalisina tulonsiirtoina hankkimat tavarat ja palvelut
arvotetaan täten samoihin hintoihin kuin mihin ne arvotetaan menoja
koskevissakokonaissuureissa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—80
▼M2
▼B
▼B
PÄÄOMAN BRUTTOMUODOSTUS (P.5)
3.100. Pääomanbruttomuodostuskoostuu:
a) kiinteän pääoman bruttomuodostuksesta(P.51);
b) varastojen muutoksista(P.52);
c) arvoesineiden nettohankinnasta (P.53).
3.101. Pääoman bruttomuodostus merkitsee kiinteän pääoman kulumisen koko-
naissummaa. Pääoman nettomuodostukseen päästään vähentämällä
kiinteänpääoman kuluminen pääoman bruttomuodostuksesta.
KIINTEÄNPÄÄOMANBRUTTOMUODOSTUS(P.51)
3.102.Määritelmä: Kiinteän pääoman bruttomuodostus (P.51) koostuu koti-
maisten tuottajien kiinteiden varojen hankinnoista tiettynä
ajanjaksona, vähennettynä luovutuksilla, plus eräistä tuot-
tajan tai institutionaalisen yksikön tuotantotoiminnan
aiheuttamista lisäyksistä valmistamattomien varojen
arvoon. Kiinteät varat ovat tuotantoprosessien tuotoksina
tuotettuja aineellisia tai aineettomia varoja, joita itseään
käytetään toistuvasti tai jatkuvasti tuotantoprosesseissa
pitempään kuinyhdenvuodenajan.
3.103. Kiinteän pääoman bruttomuodostus koostuu sekä positiivisista että
negatiivisista arvoista:
a) positiiviset arvot:
(1) uudettaiolemassaolevat ostetut kiinteät varat;
(2) tuotetut ja tuottajien omaan käyttöön tarkoitetut kiinteät varat
(mukaanluettunaei-valmiidenkiinteidenvarojenomaankäyttöön
tarkoitettu tuotanto);
(3) uudettaiolemassaolevat vaihtokaupalla hankitutkiinteät varat;(4) uudet tai olemassaolevat luontoismuotoisina pääomansiirtoina
saadutkiinteät varat;
(5) käyttäjän rahoitusliisauksella hankkimat uudet tai olemassaolevat
kiinteät varat;
(6) kiinteiden varojen ja olemassaolevien historiallisten muistomerk-
kienperusparannukset;
(7) toistuviatuotteita antavienluonnonvarojen luonnollinen kasvu;
b) negatiiviset arvot (toisin sanoen kiinteiden varojen luovutukset, jotka
onkirjattu negatiivisina hankintoina):
(1) myydytolemassaolevat kiinteät varat;
(2) vaihtokaupassaluovutetut kiinteät varat;(3) luontoismuotoisina pääomansiirtoina luovutetut kiinteät varat.
3.104. Kiinteiden varojenluovutuksiineilueta seuraavia:
a) kiinteän pääoman kuluminen (johon sisältyy ennakoidut normaalit,
satunnaiset vaurioitumiset);
b) poikkeukselliset menetykset, kuten esim. kuivuuden tai muiden
luonnonkatastrofien aiheuttamat (jotka kirjataan muiksi muutoksiksi
varojenmäärässä).
3.105. Kiinteän pääoman bruttomuodostuksessa voidaan erotella seuraavat
tyypit:
a) aineellisten kiinteiden varojen hankinnatmiinusluovutukset:
(1) asunnot;
(2) muutrakennuksetjarakennelmat;
(3) koneet, laitteet jakuljetusvälineet;
(4) kasvatettavat varat(puutja karja);
b) aineettomien kiinteiden varojenhankinnat miinusluovutukset:
(1) mineraalien etsintä;
(2) tietokoneohjelmistot;(3) viihteen, kirjallisuuden jataiteen alkuperäisteokset;(4) muutaineettomat kiinteät varat;1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—81
▼B
c) aineellisten valmistamattomien varojen, erityisesti maahan liittyvien,
perusparannukset (vaikka valmistamattomien varojen hankintaa ei
lueta mukaan);
d) valmistamattomien varojen, kuten maa ja patentoidut varat, omistu-
soikeuden siirtymiseen liittyvät kustannukset (vaikka itse näiden
varojenhankintaa ei lueta mukaan).
3.106. Maanperusparannuksiinluetaan seuraavat:
a) maan valtaaminen mereltä rakentamalla valleja, patoja tai aallonmur-
tajia tätä tarkoitusta varten;
b) metsien, kallioiden ym. raivaus maan ottamiseksi tuotantokäyttöön
ensimmäistä kertaa;
c) soiden kuivatus tai aavikoiden kastelu patoja, ojia ja kastelukanavia
rakentamalla;
d) merten tai jokien tulvimisen tai eroosion estäminen aallonmurtajia,
rantavalleja jasulkuaitauksia rakentamalla.
Nämä toiminnat voivat johtaa huomattavien uusien rakenteiden luomi-
seen, sellaisten kuin rantavallien, sulkuaitauksien ja patojen, mutta niitä
itseään ei käytetä suoraan muiden tavaroiden ja palveluiden tuotantoon
tavalla,jollauseimpiarakenteitakäytetään.Niitärakennetaanlisämaantai
paremman maan hankkimiseksi, ja juuri tuota maata, valmistamatonta
varaa, tarvitaan tuotantoon. Esimerkiksi pato, joka on rakennettu sähkön
tuottamiseksi,palveleeaivaneritarkoitustakuinpato,jokaonrakennettu
meren pitämiseksi loitolla. Ainoastaan jälkimmäisen tyyppinen padon
rakentaminen pitäisiluokitella maanparannukseksi.
3.107. Kiinteänpääomanbruttomuodostussisältääseuraavanlaisiarajatapauksia:
a) kotitalouksien asuntoina käytettyjen asuntolaivojen, asuntoveneiden,
asuntovaunujen,matkailuperävaunujen janiihinliittyvienrakennusten
kutenautotallien hankinnat;
b) armeijan käyttämät rakenteet ja laitteet — samanlaiset, joita
siviilituottajat käyttävät — sellaiset kuin lentokentät, telakat, tiet ja
sairaalat;
c) muiden kuin sotilasyksiköiden käyttämät kevyet aseet ja panssariajo-
neuvot;
d) sellaisen karjakannan muutokset, jota käytetään tuotannossa vuodesta
toiseen, kuten esim. siitoseläimet, lypsykarja, villan takia kasvatetut
lampaat javetojuhdat;
e) sellaisen puuston muutokset, joita viljellään vuodesta toiseen, kuten
esim.hedelmäpuut, viiniköynnökset,kumipuut,palmupuut ym.;
f) sellaiset olemassaolevien kiinteiden varojen parannukset, jotka
ylittävät tavanomaisten huolto-ja korjaustoimenpiteiden vaatimukset;
g) kiinteiden varojen hankintarahoitusliisauksella.
3.108. Kiinteänpääoman bruttomuodostukseen eilueta seuraavia:
a) välituotekäyttöön luettavat taloustoimet, kuten:
(1) pienten tuotantotarkoituksiin käytettyjen työkalujen osto (katso
kohta3.70.e);
(2) tavanomainen huoltojakorjaus;(3) sotilasaseidenja niidentukijärjestelmien osto;
(4) sellaisten kiinteiden varojen osto,joita käytetään käyttöleasingso-
pimuksenmukaisesti(katsomyöskestävientavaroidenliisaustaja
osamaksukauppaa koskevaaliitettä);
b) varastojen muutoksinakirjatut taloustoimet:
(1) teuraseläinten kasvattaminen, mukaanluettuna siipikarja;
(2) puutavaran vuoksikasvatetut puut(keskeneräiset työt);
c) kotitalouksien kulutukseenhankitut koneetjalaitteet (kulutusmenot);
d) kiinteiden varojen hallussapitovoitot ja -tappiot (muut varojen
muutokset);
e) katastrofien aiheuttamat tappiot kiinteissä varoissa (varojen muut
muutokset), esim. kasvatettavien varojen ja karjan tuho taudin
puhkeamisen vuoksi (ja jota vakuutus ei normaalisti kata) tai
epätavallisen tulvimisen aiheuttamat vahingot, tuulivahingot ja
metsäpalot (katsoluku6).1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—82
▼B
3.109. Olemassaolevien kiinteiden varojen parannuksina esiintyvä kiinteän
pääomanbruttomuodostusonluokiteltava samanlaisten uusienkiinteiden
varojenhankintojen kanssasamaanryhmään.
3.110. Aineettomat kiinteät varat koostuvat tyypillisesti uudesta tiedosta,
erikoistiedosta ym.ja niihinsisältyy:
a) mineraalien etsintä, johon sisältyy varsinaisen koeporauksen kustan-
nukset,ilma- jamuutkuvaukset,kuljetuskustannukset ym.;
b) tietokoneohjelmistot ja suuret tietokannat, joita käytetään tuotannossa
kauemmin kuinvuodenajan;
c) kirjallisuuden ja taiteen käsikirjoitusten, kirjallisten tuotteiden
käännösten, mallien, filmien, äänitysten ym.alkuperäiskappaleet.
3.111. Sekäkiinteidenvarojenettävalmistamattomienmuidenkuinrahoitusvar-
ojen omistusoikeuden siirtymisestä uudelle omistajalle aiheutuneet
kustannuksetkoostuvatseuraavista:
a) varojen (uusien tai olemassaolevien) toimittamisesta vaadittuun
paikkaan ja vaadittuna aikana aiheutuneet veloitukset, sellaiset kuin
kuljetusmaksut, asennuskustannukset,pystytyskustannuksetym.;
b) asiantuntijapalkkiottaitoimituspalkkiot,sellaisetkuinmaanmittareille,
insinööreille,juristeilleym.maksetutpalkkiotjakiinteistönvälittäjille,
huutokaupanpitäjille ym.maksetut provisiot;
c) uuden omistajan maksettavat verot varan omistusoikeuden siirtymi-
sestä.
Kaikki nämä kustannukset on kirjattava uuden omistajan kiinteän
pääomanbruttomuodostuksena.Onhuomattava,ettäverojaonkäsiteltävä
välittäjienpalveluistamaksettavinaveroinaeikäostettuavaraakoskevina
veroina.
KIINTEÄNPÄÄOMANBRUTTOMUODOSTUKSENKIRJAUSAJANKOHTA
JAARVOTTAMINEN
3.112. Kiinteän pääoman bruttomuodostus kirjataan, kun kiinteiden varojen
omistus siirtyy institutionaaliselle yksikölle, joka aikoo käyttää niitä
tuotannossa.
Muutostatähänyleiseensääntööntarvitaan silloin,kunonkysymys:
a) rahoitusliisauksesta (omistuksenmuutosonsilloinlaskennallinen);
b) omaankäyttöön tehtävästa kiinteän pääoman muodostuksesta.
Rahoitusliisauksella hankitut varat kirjataan ikään kuin käyttäjästä tulisi
omistaja,kunhänsaatavarathaltuunsa.Omaankäyttööntehtäväpääoman
muodostuskirjataan silloinkunseontuotettu.
3.113. Kiinteän pääoman bruttomuodostus arvotetaan ostajan hintaan mukaan
luettuna asennuskustannukset ja muut omistuksen siirtymiseen liittyvät
kustannukset.Omaankäyttööntuotettaessasearvotetaanvastaavanlaisten
kiinteiden varojen perushintaan (mikä merkitsee nettotoimintaylijäämän
tai sekatulon lisäystä) tai tuotantokustannusten mukaan, jos sellaisia
hintojaeiolesaatavilla.
3.114. Aineettomien kiinteiden varojenhankinnat arvotetaan eritavoin:
a) mineraalien etsintä: varsinaisten koeporausten ja muiden porausten
kustannuksillajakokeidenmahdollistamiseksimaksetuillakustannuk-silla(kutenilma- tai muistakuvauksista);
b) tietokoneohjelmistot:ostajanhintaan,kunneostetaanmarkkinoilta,tai
arvioituun perushintaan (tai tuotantokustannusten mukaan, jos muuta
eiolekäytettävissä), silloinkunnekehitetään talonsisällä.
c) viihteen, kirjallisuuden ja taiteen alkuperäiskappaleet: arvotetaan
myytäessä ostajan maksamaan hintaan, tai jos niitä ei myydä,
vastaavanlaisista alkuperäiskappaleista maksettuun perushintaan,
tuotantokustannusten mukaan tai niiden käytöstä tuotantoon odotetta-
vissaolevientulevien tulojendiskontattuun arvoon.
3.115. Olemassaolevien kiinteiden varojen luovutukset myymällä arvotetaan
omistuksen siirtymisestä myyjälle aiheutuneiden kustannusten vähentä-
misenjälkeiseen (perus)hintaan.
3.116. Omistuksen siirtymisestä aiheutuneet kustannukset voivat koskea sekä
valmistettujavaroja,joihinkuuluvatkiinteätvarat,sekävalmistamattomia
varoja,kutenmaata.
Nämä kustannukset on yhdistetty vamistettujen varojen ostajan hintaan.
Ne on erotettava itse ostoista ja myynneistä maan ja muiden valmista-1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—83
▼B
mattomien varojen osalta ja kirjattava eri nimikkeen alle kiinteän
pääomanbruttomuodostuksen luokituksessa.
VARASTOJENMUUTOKSET(P.52)
3.117.Määritelmä: Varastojen muutoksia mitataan varastojen lisäysten arvon
ja varastojen vähennysten ja tavanomaisen varastossa
pidettyjen tavaroiden hävikinerotuksella.
3.118. Fyysisestä turmeltumisesta tai satunnaisista vaurioista tai näpistelystä
aiheutuviatoistuviahävikkejävoiesiintyäkaikentyyppisissävarastoissa,esim.:
a) raaka-aineiden ja puolivalmisteiden hävikit;
b) keskeneräisten töidenhävikit;
c) viimeisteltyjen tavaroiden hävikit;
d) jälleenmyytävien tavaroiden hävikit(esim.myymälävarkaudet).
3.119. Varastotmuodostuvatseuraavista ryhmistä:
a) raaka-aineet japuolivalmisteet;
Raaka-aineet ja puolivalmisteet koostuvat kaikista varastossa pide-
tyistä tavaroista, joita on tarkoitus käyttää välituotepanoksina
tuotannossa; tähän sisältyvät tavarat, joita julkisyhteisöt pitävät
varastossa. Sellaiset tavarat kuin kulta, timantit ym. luetaan mukaan
silloin, kun ne on tarkoitettu teolliseen käyttöön tai muuhun
tuotantoon.
b) keskeneräiset työt;
Keskeneräiset työt käsittävät tuotetun tuotoksen, joka ei ole vielä
valmis. Se kirjataan tuottajansa varastoihin. Sillä voi olla lukuisia
erilaisia muotoja,esim.:
(1) korjaamattomat sadot;
(2) pystypuuvarastotjaelävä karja;(3) viimeistelemättömätrakenteet(lukuunottamattaetukäteensovitun
myyntisopimuksen perusteella tuotettuja tai omaan käyttöön
tuotettuja, joita käsitellään kiinteän pääoman muodostuksena);
(4) muut viimeistelemättömät kiinteät varat, esim. laivat ja öljynpor-
auslautat;
(5) puolivalmiit tutkimukset oikeudellisia tai konsulttiasiakirjoja
varten;
(6) puolivalmiit filmituotteet;
(7) puolivalmiit tietokoneohjelmat.
Keskeneräiset työt on kirjattava kaikkien niiden tuotantoprosessien
osalta, jotka eivät olepäättyneet tietyn ajanjakson lopussa.Erityisesti
tämä on tärkeää neljännesvuosittaisessa tilinpidossa, esim. maata-
loudensadot,jotkaeivät olevalmiita vuosineljänneksen sisällä.
Keskeneräistentöidenvähennyksettapahtuvatsilloinkuntuotantopro-
sessi on päättynyt. Tuolla hetkellä koko keskeneräinen työ muuttuu
valmiiksi tuotteeksi.
c) valmiit tavarat;
Valmiittavaratvarastojenosanakoostuvatsiitätuotoksesta,jotaniiden
tuottajalla ei ole tarkoitus jalostaa pitemmälle ennen niiden toimitta-
mista (myös silloin kun ne toimitetaan välituotepanoksina muihin
tuotantoprosesseihin).
d) jälleenmyytävät tavarat.
Jälleenmyytävät tavarat ovat tavaroita, jotka on hankittu jälleen-
myytäväksi niidensenhetkisessätilassa.
VARASTOJENMUUTOSTENKIRJAUSAJANKOHTAJAARVOTTAMINEN
3.120. Varastojen muutosten kirjausajankohdan ja arvottamisen pitäisi olla
yhdenmukainen muiden tuotetaloustoimien kirjaamisen ja arvottamisen
kanssa. Tämä pätee erityisesti välituotekäyttöön (esim. raaka-aineet ja
puolivalmisteet), tuotokseen (esim. keskeneräiset työt ja tuotokset
maataloustuotteidenvarastosta)jakiinteänpääomanbruttomuodostukseen
(esim. keskeneräiset työt). Yhdenmukaisuutta vaaditaan myös tilauksen
mukaan suoritettua jalostusta koskeviin virtoihin. Esim. jos tavarat
jalostetaan ulkomailla ja siihen liittyy tavaroiden huomattavia fyysisiä
muutoksia, tavarat on sisällytettävä vientiin (ja myöhemmin tuontiin)
(katso kohta 3.135). Tämä vienti heijastuu samanaikaisina varastojen1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—84
▼B
vähennyksinä ja vastaava tuonti kirjataan myöhemmin varastojen
lisäyksenä(jossitäeivälittömästi käytetä tai myydä).
3.121. Varastojen muutokset pitäisi arvottaa ajankohtana, jolloin ne tulevat
varastoon (sisääntulevien tavaroiden osalta) tai kun ne lähtevät sieltä
(poistuvientavaroiden osalta).
3.122. Käytettyjen hintojen pitäisi olla yhdenmukaisia muiden virtojen kanssa,
mikätarkemmin sanoenmerkitsee, että:
a) tuottajan varastoihin siirrettyjen valmiiden tavaroiden tuotos arvote-
taan ikäänkuinsemyytäisiin tuollahetkellä käypäänperushintaan;
b) keskeneräisten töiden lisäykset arvotetaan suhteessa valmiiden tuot-
teiden arvioituun käypään perushintaan;
c) keskeneräisten töiden vähennykset, kun ne tuotannon päättyessä
poistetaan varastosta, arvotetaan keskeneräisen tuotteen käypään
perushintaan;
d) tavarat, jotka siirretään pois varastoista myytäväksi, arvotetaan
perushintaan;
e) jälleenmyytävät tavarat, jotka tulevat tukkukauppiaiden ja vähittäis-
kauppiaiden ym. varastoihin, arvotetaan kauppiaan maksamaan
todelliseen taiarvioituun ostajanhintaan;
f) jälleenmyytävät tavarat, jotka poistuvat varastoista, arvotetaan sellai-
seen ostajan hintaan, jolla ne voidaan korvata poistamishetkellä (ei
hankintahetken hintaan).
3.123. Fyysisen pilaantumisen aiheuttamat hävikit, satunnaiset vahingot, joita
vakuutuseikorvaa,tainäpistyksetkirjataan jaarvotetaan seuraavasti:
a) aineet ja tarvikkeet: kuten varastosta tosiasiallisesti tuotannossa
käytettäväksi otetutaineet jatarvikkeet (välituotekäyttö);
b) keskeneräiset työt: saman ajanjakson aikana tapahtuneen tuotannon
synnyttämien lisäystenvähennyksenä;
c) valmiit tavarat ja jälleenmyytävät tavarat: käsitellään vähennyksinä
pilaantumattomien tavaroiden käypiinhintoihin.
3.124. Edelliset kohdat ovat kuvanneet kunkin yksittäisen taloustoimen käsit-
teellisesti oikeaa arvottamista varastossa ja sen ulkopuolella — jonka
pitää välttämättä olla yhdenmukainen tuotannon, välituotekäytön ja
loppukäytön arvottamisen kanssa. Käytännössä tätä periaatetta on usein
liian vaikeaa soveltaa jalikiarvomenetelmiä pitäisi käyttää.
a) Kun varastojen volyymin muutokset ovat melko säännönmukaisia,
käytännön menetelmä, joka on lähellä teoreettisen arvottamisen
periaatetta, on kertoa varastojen volyyminmuutos ajanjakson
keskimääräisillä hinnoilla (käyttäjien, tukku- tai vähittäiskauppiaiden
pitämienvarastojenosaltaostajanhinta,tuottajienpitämienvarastojen
osaltaperushinta).
b) Jos kyseessä olevien tavaroiden hinnat pysyvät melko vakaina,
suuretkaan varastojen volyymin vaihtelut eivät ehkä tee mitättömäksi
yksinkertaista likiarvon määrittämistä, toisin sanoen volyymin
muutoksenkertomista keskimääräisellä hinnalla.
c) Jos sekä varastojen volyymi että hinnat muuttuvat huomattavasti
tilinpitojakson aikana, monimutkaisemmat likiarvomenetelmät ovat
tarpeen. Esimerkiksi, neljännesvuosittainen varastojen muutosten
arvottaminen tai ennalta tiedossa olevien tietojen käyttäminen
vaihtelun jakautumisesta tilinpitojaksen aikana (vaihtelut voivat olla
suurimmillaan kalenterivuoden lopussa,sadonkorjuunaikaan jne.).
d) Josarvoistaonsaatavillatietoavainajanjaksonalustajalopusta(esim.
tukku- ja vähittäiskaupassa, joissa usein on monien eri tuotteiden
varastoja),volyyminmuutoksetajanjaksonalunjalopunvälilläpitäisi
myös arvioida. Tämä voidaan tehdä arvioimalla (olettamalla) liike-
vaihtoasteet tuotetyypeittäin.
On huomattava, että hintojen kausivaihtelut voivat osittain heijastaa
laatueroja, esim. loppuunmyyntihinnat tai hedelmien ja vihannesten
sesongin jälkeiset hinnat. Näitä laadun muutoksia pitäisi käsitellä
volyyminmuutoksina.
ARVOESINEIDENHANKINNATMIINUSLUOVUTUKSET(P.53)
3.125.Määritelmä: Arvoesineet ovat tavaroita, joita ei käytetä ensisijaisesti
tuotannossa tai kulutuksessa, jotka eivät pilaannu (fyysi-
sesti) ajan mukana normaaleissa olosuhteissa ja jotka
hankitaan ja joita pidetään pääasiassa arvojen säilyttämi-
seksi.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—85
▼B
3.126. Arvoesineisiinluetaan seuraavantyyppiset tavarat:
a) jalokivetjajalometallit,kutentimantit,ei-monetaarinenkulta,platina,
hopeaym.;
b) antiikki- jamuuttaide-esineet, kutenmaalaukset, veistoksetym.;
c) muutarvoesineet, kutenjalokivistä ja jalometalleista muotoillut korut
jakeräilytavarat.
Tämän tyyppiset tavarat on kirjattava arvoesineiden hankintoina tai
luovutuksina,josonkysymyksessä:
a) (keskus)pankkien ja muiden rahoituslaitosten hankkimasta tai luovut-
tamasta ei-monetaarisesta kullasta, hopeastajne.;
b) sellaisten yritysten arvoesineiden hankkimisesta tai luovuttamisesta,
joiden pääasiallinen tai sivutoiminta ei sisällä tuon tyyppisten
tavaroiden tuotantoa tai kauppaa; näin ollen arvoesineiden hankintaa
tai luovutusta ei lueta näiden yritysten välituotekäytöksi tai kiinteän
pääoman muodostukseksi;
c) kotitalouksien hankkimista tai luovuttamista arvoesineistä; näin ollen
sellaisia hankintoja eilueta kotitalouksien kulutusmenoihin.
EKT:ssamyösseuraavattapauksetkirjataansovitunkäytännönmukaisesti
arvoesineiden hankintoihin tailuovutuksiin:
a) jalokivikauppiaiden jataidekauppiaiden näidentavaroidenhankintaja
luovutus (arvoesineiden yleisen määritelmän mukaisesti jalokivikaup-
piaidenjataidekauppiaidennäidentavaroidenhankinnatpitäisikirjata
varastojen muutoksina);
b) museoiden näiden tavaroiden hankinta ja luovutus (arvoesineiden
yleisenmääritelmänmukaisestimuseoidennäidentavaroidenhankinta
pitäisikirjata kiinteän pääomanmuodostuksena).
Tällä käytännöllä vältetään usein esiintyviä uudelleenluokituksia seur-
aavien kolmen pääoman muodostuksenpääryhmän välillä: arvoesineiden
hankinta miinus luovutus, kiinteän pääoman muodostus ja varastojen
muutos(esim.sellaisiatavaroita koskevissataloustoimissakotitalouksien
jataidekauppiaiden välillä).
3.127. Arvoesineiden tuotanto arvotetaan perushintaan (katso myös kohta 3.67.
alkuperäiskappaleidentuotannosta).Kaikkimuutarvoesineidenhankinnat
arvotetaan niistä maksettuihin ostajan hintaan, mukaan luettuna mahdol-
lisetagenttien palkkiot tai provisiot.Niihin sisältyvät myöskaupan lisät,
jos ne on ostettu kauppiailta. Arvoesineiden luovutukset arvotetaan
myyjien saamaan hintaan agenteille tai muille välittäjille mahdollisesti
maksettujen palkkioiden tai provisioiden vähentämisen jälkeen. Jos
jätetään ottamatta huomioon arvoesineiden tuotanto, hankinnat miinus
luovutukset kotimaisten sektoreiden välillä kumoavat toisensa kokonais-
suureenajättäen jäljelle ainoastaan agenttien tai kauppiaiden lisät.
TAVAROIDEN JA PALVELUIDEN TUONTI JA VIENTI (P.6 JA P.7)
3.128.Määritelmä: Tavaroiden ja palveluiden vienti koostuu tavaroita ja
palveluita koskevista taloustoimista (myynneistä, vaihto-
kaupoista, lahjoista tai avustuksista) kotimaisilta
talousyksiköiltä ulkomaisille talousyksiköille.
3.129.Määritelmä: Tavaroiden ja palveluiden tuonti koostuu tavaroita ja
palveluita koskevista taloustoimista (ostoista, vaihtokau-
poista, lahjoista tai avustuksista) ulkomaisilta
talousyksiköiltä kotimaisille talousyksiköille.
3.130. Tavaroiden japalveluiden tuontiinjavientiin eivät sisällyseuraavat:
a) toimipaikkojen välinenkauppa,toisinsanoen:
(1) kotimaisten talousyksiköiden ulkomaisten haaraliikkeiden toimi-
tukset ulkomaisille talousyksiköille, esim. kotimaisten
talousyksiköiden omistamien/valvomien monikansallisten
yritystenulkomaisten haaraliikkeiden myynnit ulkomailla;
(2) ulkomaisten yritysten kotimaisten haaraliikkeiden toimitukset
kotimaisille talousyksiköille, esim. ulkomaisten monikansallisten
yritystenkotimaisten haaraliikkeiden myynnit;
b) ensitulojen virrat ulkomaille ja ulkomailta, kuten palkansaajakor-
vaukset,korotjatulotsuoristasijoituksista.Tulotsuoristasijoituksista
saattavat sisältää erottamattoman osan erilaisista palveluista, esim.
henkilöstön harjaantumiskoulutuksesta, liikkeenjohdollisista palve-
luistajapatenttien jatavaramerkkien käytöstämaksettuja palkkioita;1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—86
▼B
c) rahoitusvarojen tai valmistamattomien varojen, kuten maan ja
patenttien, myyntitai osto.
3.131. Tavaroiden japalveluiden vientijatuontieritellään seuraavasti:
a) EU:nsisäisettoimitukset;
b) tuontiEU:nulkopuolelta ja vientiEU:nulkopuolelle.
Mukavuussyistä näihin molempiin viitataan tässä nimityksillä tuonti ja
vienti.
TAVAROIDENTUONTIJAVIENTI(P.61JAP.71)
3.132. Tavaroiden tuontia ja vientiä on se, kun kotimaisten ja ulkomaisten
talousyksiköiden välillä tapahtuu muutos tavaroiden omistuksessa (liit-
tyipäsiihensittenvastaavaafyysistätavaroidenliikkumistarajojenylitai
ei).
3.133. Seuraavassa neljässä tapauksessa omistuksen vaihtumisperiaatetta
kuitenkinmuunnetaan tavaroiden tuontiaja vientiä kirjattaessa:
a) rahoitusliisaus: omistuksen vaihtuminen vuokralle antajalta vuokralle
ottajalle on määriteltävä rahoitusliisauksen kohteena olevien tavar-
oidenmukaan;seonkirjattavasilloinkunvuokralleottajasaatavaran
haltuunsa(katsoliitettäliisauksestajakestävientavaroidenosamaksu-
kaupasta);
b) toimitukset haaraliikkeiden välillä (haaraliike tai tytäryhtiö tai
ulkomainen haaraliike): omistuksen vaihtumiseksi on luettava aina
tavaroiden toimittaminen haaraliikkeiden välillä;
c) tavarat, joita merkittävissä määrin jatkojalostetaan tilauksen mukaan
tai korjataan, kirjataan sekä tuonnissa että viennissä, vaikka mitään
omistuksenvaihtumista ei tapahdu;
d) kaupankäynti: tuontia tai vientiä ei kirjata, kun kauppiaat tai
tavaroiden välittäjät ostavat ulkomaisilta talousyksiköiltä ja sitten
jälleenmyyvät ulkomaisille talousyksiköille saman tilinpitojakson
aikana. Samalla tavoin käsitellään ulkomaalaisten talousyksiköidenkaupankäynti.
3.134. Seuraavissa tapauksissa tavaroiden vientiä tapahtuu ilman että tavarat
koskaanylittävät maanrajoja:
a) Kansainvälisillä vesillä toimivien kotimaisten talousyksiköiden tuot-
tamat tavarat myydään suoraan ulkomaisille talousyksiköille
ulkomailla (öljy,maakaasu,kalastustuotteet, meripelastus, jne.).
b) Kuljetuskaluston tai muun liikkuvan kaluston, jota ei ole sidottu
kiinteään paikkaan, ei tarvitse ylittää vientimaan rajaa kotimaiselta
talousyksiköltä ulkomaiselle talousyksikölle tapahtuneen myynnin
seurauksena.
c) Tavarat katoavat tai tuhoutuvat omistajan vaihtumisen jälkeen ennen
kuinneovatylittäneet vientimaan rajan.
Vastaaviatapauksia esiintyy tavaroiden tuonnissa.
3.135. Tavaroiden tuonti ja vienti sisältävät seuraavanlaisia kotimaisten ja
ulkomaisten talousyksiköidenvälisiätaloustoimia:
a) ei-monetaarinen kulta, toisin sanoen kulta, jota ei käytetä rahapoli-
tiikantarkoituksiin;
b) hopeametalli, timantit jamuutjalometallit ja jalokivet;
c) ei kierrossa oleva paperiraha ja kolikot ja liikkeelle laskemattomat
arvopaperit (arvotetut tavarana eikä nimellisarvon mukaan);
d) sähkö,kaasujavesi;
e) karja,jokakuljetetaan rajanyli;
f) pakettiposti;
g) julkisyhteisöjen vienti mukaan luettuna avustuksin ja lainoin rahoi-
tetut tavarat;
h) tavarat,jotkaonsiirrettypuskurivarasto-organisaationomistukseentai
omistuksesta;
i) kotimaisenyrityksenulkomaisilletytärliikkeilleentoimittamattavarat;j) kotimaisten yritysten ulkomaisilta tytärliikkeiltään vastaanottamat
tavarat;
k) salakuljetetut tavarat;1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—87
▼B
l) muut rekisteröimättömät lähetykset, kuten lahjat ja muut alle
määritetyn minimiarvon;
m) tilauksesta ulkomailla jatkojalostetut tavarat silloin kun siihen liittyy
tavaroiden huomattavia fyysisiä muutoksia. Samanlaiset ulkomaisten
talousyksiköidenkotimaassa jalostamat tavarat;
n) ulkomailla korjatut pääomatavarat silloin kun niihin liittyy huomat-
tava määrä ulkomaista jälleenrakennus- tai valmistustyötä.
Samanlaiset kotimaassa ulkomaisten talousyksiköiden nimissä
korjatut tavarat.
3.136. Tavaroiden tuontiin ja vientiin eivät sisälly seuraavat tavarat, jotka siitä
huolimatta saattavat ylittää kansallisen rajan:
a) kauttakulkuliikenteessä maanläpi olevat tavarat;
b) tavarat,jotkaonlähetettymaanomiintoisenmaanrajojensisäpuolella
sijaitseviin edustustoihin, sotilastukikohtiin tai muihin erillisalueisiin
tai niistäpois;
c) kuljetuskalustojamuunlainenliikkuvakalusto,jotkapoistuvatmaasta
väliaikaisesti ilman, että siihen liittyy omistuksen vaihtumista (esim.
rakennuskalusto ulkomailla tapahtuvaa asennusta tai rakentamista
varten);
d) laitteistot ja muut tavarat, jotka lähetetään ulkomaille vähäistä
jalostusta, kunnossapitoa,huoltoa taikorjausta varten;
e) muut tavarat, jotka poistuvat maasta väliaikaisesti ja jotka yleensä
palautetaanvuodensisälläalkuperäisessätilassaanjailmanomistuksen
vaihtumista (esim. tavarat, jotka on lähetetty ulkomaille näyttely- ja
viihdetarkoituksia varten, käyttöliisauksen kohteena olevat tavarat
mukaan luettuna liisaukset useiden vuosien ajaksi, tavarat, jotka
palautetaan, koskaodotettua myyntiä eitapahtunut);
f) tavarat, jotka lähetyksen aikana rajan ylitettyään katoavat tai
tuhoutuvat, ennenkuinomistusoikeusonsiirtynyt.
3.137. Periaatteessa tavaroiden tuonti ja vienti pitäisi kirjata silloin, kun
tavaroidenomistusoikeussiirtyy.Käytännössäomistusoikeudenkatsotaan
siirtyvän hetkellä, jolloin taloustoimen osapuolet kirjaavat sen tilikirjoi-
hinsa tai kirjanpitoonsa. Tämä ei ehkä sovi yhteen sopimusprosessin eri
vaiheiden kanssa,jotkaovat:
a) sitoutumishetki (sopimuspäivä);
b) tavaroiden ja palveluiden hankinta-ajankohta ja maksuvaateen synty-
misajankohta (luovutuspäivä);
c) tuonvaateen arvopäivä (maksupäivä).
3.138. Tavaroiden tuonti ja vienti on arvotettava vapaasti laivassa vientimaan
rajalla (fob.).Tämä arvokoostuuseuraavista:
a) tavaroiden arvoperushintaan;
b) plus kuljetus- ja jakelupalvelut kyseiselle rajan kohdalle mukaanluet-
tuna lastauskustannukset kuljetusalukseen edelleen kuljetusta varten
(silloin kun tarpeen) (katso taulukko 3.4, toinen sarake taulukon
toisessaosassa);
c) plus mahdolliset vientitavaroiden verot miinus tukipalkkiot; EU:n
sisäisten toimitusten osalta tähän sisältyy ALV ja muut verot
tavaroista, jotkamaksetaan vientimaassa.
Tarjonta- ja käyttötaulukoissa sekä symetrisissä panostuotostaulukoissa
tavaroiden tuonti yksittäisten tuoteryhmien osalta on arvotettava eri
tavalla: kustannukset-vakuutus-rahti- (cif)hintaan tuontimaan rajalla.
Määritelmä: Cif-hinta on tavaran hinta tuontimaan rajalle toimitettuna
taipalvelunhintatuontimaanasukkaalletoimitettunaennen
tuontitullien tai muiden tuontiverojen tai kaupan ja
kuljetuksen lisienmaksamista tuontimaassa(1).
3.139. Sijais- tai korvikemittaimet fob-arvolle voivat olla välttämättömiä
tietyissäolosuhteissa,kuten:
a) Tavaroidenvaihtokauppapitäisiarvottaasiihenperushintaan,jokaolisi
saatu,jostavarat olisimyytykäteisellä.
b) Tytäryritysten väliset taloustoimet: yleensä pitäisi käyttää todellisia
siirtoarvoja. Jos ne kuitenkin suuresti eroavat markkinahinnoista, ne1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—88
(1) Mukaanluetuista kaupan ja kuljetuksen lisistä katso myös taulukko 3.5, kolmas sarake
taulukon toisessaosassa.
▼B
tulisi korvata arvioidulla markkinahintojen vastineella, tai ainakin
yksilöidä erikseenanalyyttisiä tarkoituksia varten.
c) Rahoitusliisauksenpuitteissaluovutetuttavarat:tavaratpitäisiarvottaa
vuokranantajanmaksamanostajanhinnanperusteella(eivuokranmak-
sujenkumulatiivisen arvonmukaan).
d) Tavaroiden tuonti, joka arvioidaan tullitietojen perusteella (EU:n
ulkopuolinen kauppa) tai jäsenvaltioiden välisen kaupan Intrastat-
tietojen (EU:n sisäinen kauppa) perusteella. Kumpikaan tietolähteistä
ei sovellu fob-arvottamiseen, ne käyttävät vastaavasti cif-arvoa EU:n
rajalla tai cif-arvoja kansallisella rajalla. Koska fob-arvoja käytetään
ainoastaan kokonaissuureiden tasolla ja cif-arvoja käytetään tuoter-
yhmätasolla, näitä muunnelmia pitäisi käyttää ainoastaan
kokonaissuureiden,tasolla, toisinsanoencif/fob-yhteensovitusta.
e) Tavaroiden tuonti ja vienti, joka arvioidaan tutkimustietojen perus-
teella tai erilaisten tapauskohtaisten tietojen perusteella. Sellaisissa
tapauksissa ainoastaan myynnin kokonaisarvo jaettuna tuotteittain
voidaan tavallisesti saada. Näin ollen arvio perustuu ostajan hintaan
eikä fob-arvoihin.
PALVELUJENTUONTIJAVIENTI(P.62JAP.72)
3.140.Määritelmä: Palveluiden vienti koostuu kaikista palveluista, joita
kotimaiset talousyksiköt tarjoavat ulkomaisille talousyksi-
köille.
3.141.Määritelmä: Palveluiden tuonti koostuu kaikista palveluista, joita
ulkomaiset talousyksiköt tarjoavat kotimaisille talousyksi-
köille.
3.142. Palveluiden vientiin sisältyvätseuraavat rajatapaukset:
a) vientitavaroiden kuljetus vientimaan rajan jälkeen silloin kun
kotimainen kuljetusyhtiö hoitaa kuljetuksen (tapaukset 2 ja 3
taulukossa3.4);
b) tuontitavaroiden kuljetuskotimaisen kuljetusyhtiön toimesta:
(1) vientimaan rajalta saakka silloin, kun tavarat arvotetaan fob-
arvoon, jotta estettäisiin kuljetuksen arvon sisällyttäminen fob-
arvoon(tapaus 3taulukossa3.5);
(2) tuontimaan rajalle saakka silloin kun tavarat arvotetaan cif-
arvoon, jotta cif-arvoon sisältyvä kuljetusarvo hyvitettäisiin
(tapaukset 3ja 2cif-taulukossa 3.5);
c) kotimaisten talousyksiköiden ulkomaisten talousyksiköiden puolesta
hoitama tavaroiden kuljetus, mihin ei sisälly tavaroiden tuontia tai
vientiä(esim.sellaistentavaroidenkuljetus,jotkaeivätpoistumaasta
vientinä taitavaroiden kuljetus kotimaan alueen ulkopuolella);
d) kotimaisten kuljetusyhtiöiden ulkomaisten talousyksiköiden puolesta
hoitama kansainvälinen taikansallinen matkustajien kuljetus;
e) pienehköt jalostus- ja korjaustoimenpiteet ulkomaisten talousyksi-
köidenpuolesta;
f) rakennuspalvelut, kun rakennustyömaan toimistoa ulkomailla ei
käsitellä yritysmäisenä yhteisönä. Tämä pätee rakennusprojekteihin,
jotka kestävät alle vuoden ja joiden tuotos ei ole kiinteän pääoman
bruttomuodostusta(katsokohta2.09.jaerityisestivastaavahuomautus
4);
g) laitteidenasennusulkomaillasilloinkuntyöonluonteeltaanrajoitetun
ajan kestävää;
h) rahoituspalvelut, täsmällisten provisioiden ja palkkioiden määrän
mukaan;
i) vakuutuspalvelut, palvelumaksujen määrän mukaan;
j) ulkomaisten turistien ja liikematkailijoiden menot (luokitellaan
sovitun käytännön mukaisesti palveluiksi; tarjonta- ja käyttötauluk-
kojen sekä symmetristen panos-tuotostaulukkojen tarkoituksia varten
yleinen tuotteiden mukainen luokittelu saattaa kuitenkin olla
välttämätön);
k) ulkomaisten talousyksiköiden menot kotimaisten talousyksiköiden
tarjoamista terveys- ja opetuspalveluista; tähän sisältyvät sekä
kotimaassa että ulkomailla tarjotut palvelut;
l) ulkomaalaisten omistamien loma-asuntojen palvelut (katso kohta
3.64.);
m) patenttioikeus- ja lisenssimaksut, joiden vastaanottaminen liittyy
aineettomien, muiden kuin rahoitusvarojen ja omistusoikeuksien,1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—89
▼B
kutenpatenttien, tekijänoikeuksien, tavaramerkkien, teollisuusproses-
sien, erivapauksienym. käyttövaltuutukseen sekä lisenssisopimusten
puitteissa tuotettujen alkuperäiskappaleiden tai prototyyppien kuten
käsikirjoitusten, maalausten jne.käyttöön.
3.143. Palveluiden tuonnin osalta monet rajatapaukset ovat palveluiden viennin
peilikuvia; sen vuoksi ainoastaan rajoitettu määrä nimenomaisia
selvennöksiäontarpeenpalveluiden tuonninosalta.
3.144. Kuljetuspalveluiden tuontiinsisältyvät seuraavat rajatapaukset:
a) vientitavaroiden kuljetus vientimaan rajalle saakka, silloin kun sen
tarjoaa ulkomainen kuljetusyhtiö, vientitavaroiden fob-arvoon sisäl-
tyvänkuljetusarvonkompensoimiseksi (tapaus4taulukossa3.4);
b) ulkomaisenkuljetusyhtiön suorittama tuontitavaroiden kuljetus
(1) vientimaan rajalta erillisenä kuljetuspalveluna silloin kun tuonti-
tavarat arvotetaan fob-hintaan (tapaukset 4 ja 5 fob taulukossa
3.5);
(2) tuontimaan rajalta erillisenä kuljetuspalveluna silloin kun tuonti-
tavarat arvotetaan cif-hintaan (tässä tapauksessa kuljetuspalvelun
arvo viejä- ja tuontimaan rajojen välillä on jo sisällytetty tavaran
cif-arvoon; tapaus4taulukossa3.5);
c) ulkomaisten talousyksiköiden kotimaisten talousyksiköiden puolesta
hoitama tavaroiden kuljetus, mihin ei sisälly tavaroiden tuontia tai
vientiä (mutta esim. tavaroiden kauttakulkukuljetus tai kuljetus
kotimaan alueen ulkopuolella);
d) ulkomaisten kuljetusyhtiöiden kotimaisten talousyksiköiden puolesta
hoitama kansainvälinen taikansallinen matkustajien kuljetus.
Kuljetuspalveluiden tuontiin ei sisälly vientitavaroiden kuljetusta sen
jälkeen, kun ne ovat ylittäneet vientimaan rajan silloin, kun kuljetuksen
hoitaa ulkomainen kuljetusyhtiö (tapaukset 5 ja 6 taulukossa 3.4).
Tavaroiden vienti arvotetaan fob-hintoihin ja kaikkia sellaisia kuljetus-
palveluja on siten pidettävä ulkomaisten talousyksiköiden välisinä
taloustoimina, toisin sanoen ulkomaisen kuljetusyhtiön ja ulkomaisen
tuojan välisinä. Tämä pätee myös silloin, kun viejä maksaa nämä
kuljetuspalvelut cif-vientisopimusten puitteissa.
3.145. Kotimaisten talousyksiköiden ulkomailta suorittamien suorien ostojen
tuontikattaa kaikkikotimaisten talousyksiköidenulkomailla liikeasioissa
tai henkilökohtaisista syistä matkustaessaan suorittamat tavaroiden ja
palveluiden ostot. Tässä on eriteltävä kaksi ryhmää, koska ne vaativat
erilaista kohtelua:
a) liikematkailijoiden menotovatvälituotekäyttöä;
b) muidenmatkailijoiden menothenkilökohtaisilla matkoillaovatkotita-
louksienkulutusmenoja.
3.146. Palveluiden tuonti ja vienti kirjataan hetkellä, jona ne tehdään, mikä
useimmiten osuu yhteen sen hetken kanssa, jolloin palvelut tuotetaan.
Tuontionarvotettavaostajienhintaanjapalveluidenvientiperushintaan:
Taulukko 3.4 — Vientitavaroiden kuljetuksen käsittely
Taulukon lukuohje: Tämän taulukon ensimmäinen osa osoittaa, että
vientitavaroiden kuljetuksessa on kuusi erilaista mahdollisuutta riippuen
siitä,onkokuljetusyhtiökotimainenvaieijariippuensiitä,missäkuljetus
tapahtuu: kotimaan alueella sijaitsevasta paikasta kansalliselle rajalle,
kansalliselta rajalta tuovan maan rajalle tai tuovan maan rajalta tuovassa
maassa sijaitsevaan paikkaan. Tämän taulukon toisessa osassa kaikkien
näiden kuuden mahdollisuuden osalta osoitetaan, onko ne kirjattava
tavaroiden vientinä, palveluiden vientinä, tavaroiden tuontina vai
palveluiden tuontina.
Kotimaan alue Välissäoleva alue Tuovan maan alue
1. Kotimainen kuljetusyhtiö
⇒2. Kotimainen kuljetu-
syhtiö⇒3. Kotimainen kuljetusyhtiö
⇒
4. Ulkomainen kuljetusyhtiö
⇒5. Ulkomainen kuljetu-
syhtiö⇒6. Ulkomainen kuljetusyhtiö
⇒1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—90
▼B
Tavaroiden vienti
(fob)Palveluiden vientiTavaroiden tuonti
(cif/fob)Palveluidentuonti
1. X — — —
2. — X — —
3. — X — —
4. X — — X
5 . ————6 . ————
Taulukko 3.5 — Tuontitavaroiden kuljetuksen käsittely
Taulukon lukuohje: Tämän taulukon ensimmäinen osa osoittaa, että
tuontitavaroiden kuljetuksessa on kuusi erilaista mahdollisuutta riippuen
siitä,onkokuljetusyhtiökotimainenvaieijariippuensiitä,missäkuljetus
tapahtuu:vievänmaanalueellasijaitsevastapaikastavievänmaanrajalle,
vievänmaanrajaltatuovanmaanrajalletaituovanmaanrajaltatuovassa
maassa sijaitsevaan paikkaan. Tämän taulukon toisessa osassa kaikkien
näiden kuuden mahdollisuuden osalta osoitetaan, onko ne kirjattava
tavaroiden tuontina, palveluiden tuontina, tavaroiden vientinä vai
palveluidenvientinä.Joissakintapauksissa(tapaukset2ja5)tämäkirjaus
riippuutuontitavaroihin sovelletusta arvottamisperiaatteesta.
Kotimaan alue Välissäoleva alue Vievän maan alue
1. Kotimainen kuljetusyhtiö
⇐2. Kotimainen kuljetu-
syhtiö⇐3. Kotimainen kuljetusyhtiö
⇐
4. Ulkomainen kuljetusyhtiö
⇐5. Ulkomainen kuljetu-
syhtiö⇐6. Ulkomainen kuljetusyhtiö
⇐
Tuontitavaroiden
arvottaminenTavaroiden
tuontiPalveluiden
tuontiTavaroiden
vienti (fob)Palveluiden
vienti
1. cif/fob — — — —
2. fob — — — —
cif X — — X
3. cif/fob X — — X
4. cif/fob — X — —
5. fob — X — —
cif X — — —
6. cif/fob X — — —
On huomattava, että siirtyminen tuontitavaroiden arvottamisessa cif-
hinnastafob-hintaan koostuu:
a) cif/fob-siirrosta, toisin sanoen 2-tapauksen cif:stä 2-tapauksen fob:iin
(vähentää kokonaistuontia ja-vientiä);
b) cif/fob-uudelleenluokittelusta, toisin sanoen 5-tapauksen cif:stä 5-
tapauksen fob:iin(eimuuta kokonaistuontia ja-vientiä).
OLEMASSA OLEVIA TAVAROITA KOSKEVAT TALOUSTOIMET
3.147.Määritelmä: Olemassa olevat tavarat ovat tavaroita, joilla on jo ollut
käyttäjä (muukuinvarastot).
3.148. Olemassaoleviintavaroihin sisältyy:
a) olemassa olevat rakennukset ja muut kiinteät pääomatavarat, jotka
tuotantoyksiköt myyvätmuille yksiköille:
(1) uudelleen käytettäväksi sellaisenaan;1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—91
▼B
(2) hävitettäväksitairomutettavaksi;tuloksenaolevistatuotteistatulee
tavallisestiraaka-aineita(esim.romurautaa),jotakäytetäänuusien
tavaroiden tuotantoon (esim.teräksen);
b) arvoesineet, jotkayksikkömyytoiselle yksikölle;
c) olemassaolevat kestokulutustavarat, jotka kotitaloudet tai sotilasvir-
anomaiset myyvät toisille yksiköille:
(1) uudelleen käytettäväksi sellaisenaan;
(2) hajotettavaksi jamuunnettavaksi purkumateriaaliksi;
d) olemassaolevat muut kuin kestävät tavarat (esim. jätepaperi, lumput,
vanhat vaatteet, vanhat pullot ym.), jotka yksikkö myy toiselle
yksikölle joko uudelleen käytettäväksi tai uusien tuotteiden valmista-
misenraaka-aineeksi (palautetut tavarat).
3.149. Olemassa olevien tavaroiden luovutus kirjataan negatiivisena menona
(hankintana) myyjälle japositiivisena menona(hankintana) ostajalle.
3.150. Tästäseuraa:
a) Kun olemassaolevan kiinteän varan tai arvoesineen myynti tapahtuu
kahden kotimaisen tuottajan välillä, kiinteän pääoman bruttomuodos-
tukseen kirjatut positiiviset ja negatiiviset arvot kumoavat toisensa
koko kansantaloudessa lukuun ottamatta omistusoikeuden siirtymisen
aiheuttamia kustannuksia.
b) Kun olemassaoleva liikkumaton kiinteä vara (esim. rakennus)
myydään ulkomaiselle yksikölle, viimeksimainitun katsotaan, sovitun
käytännön mukaan, ostavan rahoitusvaran, toisin sanoen nimellisen
kotimaisen yksikön osuuden. Tämän nimellisen kotimaisen yksikön
katsotaansittenostavankiinteänvaran.Siitäseuraa,ettäkiinteänvaran
myyntija ostotapahtuu kotimaisten talousyksiköidenvälillä.
c) Kun olemassaoleva liikkuva kiinteä vara, kuten laiva tai lentokone,
viedään, mitään positiivista kiinteän pääoman bruttomuodostusta ei
kirjata tapahtuneeksi muuallataloudessamyyjännegatiivisen kiinteän
pääoman bruttomuodostuksenkorvaamiseksi.
d) Eräät kestotavarat, kuten ajoneuvot, voidaan luokitella kiinteiksi
varoiksi tai kestokulutustavaroiksi omistajasta ja käyttötarkoituksesta
riippuen. Näin ollen, jos sellaisen tavaran omistus siirtyy yritykseltä
kotitaloudelle kulutuskäyttöön, yritykselle se kirjataan negatiivisen
kiinteänpääomanbruttomuodostukseksijakotitaloudellepositiiviseksi
kulutusmenoksi. Harvinaisemmassa tapauksessa, jossa sellaisen
tavaran omistus siirtyy kotitaloudelta yritykselle, kotitaloudelle tulisi
kirjata negatiivinen kulutusmeno ja yritykselle positiivinen kiinteän
pääoman bruttomuodostus.
e) Olemassaolevia arvoesineitä koskevat taloustoimet on kirjattava
arvoesineen hankintana (positiivinen pääoman bruttomuodostus)
ostajalle ja arvoesineen luovutuksena (negatiivinen pääoman brutto-
muodostus) myyjälle. Kun on kysymys taloustoimesta ulkomaiden
kanssa, on kirjattava tapahtuneeksi tavaran tuonti tai vienti (katso
kohta3.125.).Kotitaloudenmyydessäarvoesineensitäeiolekirjattava
negatiivisena kulutusmenona.
f) Kunhallitusmyyolemassaoleviasotilaskäytössäoleviakestotavaroita
ulkomaille, se tulisi kirjata tavaroiden vientinä ja julkisyhteisöjen
negatiivisena välituotekäyttönä (jakulutuksena).
3.151. Entiselle omistajalle aiheutuneista myyntikustannuksista (omistuksen
siirtymisestä aiheutuvat kustannukset) on kirjattava hallussapitotappio.
Samanlainen kirjaus on tehtävä sille osalle hänen alkuperäisiä hankinta-
kustannuksiaan,joita eiolekirjattu kiinteän pääoman kulumiseksi.
3.152. Olemassa olevia tavaroita koskevat taloustoimet pitäisi kirjata hetkellä,
jolloin omistusoikeus siirtyy. Käytettävät arvottamisperiaatteet ovat
samoja,joitasovelletaankyseessäolevaatuotettakoskeviintaloustoimiin.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—92
▼B
LUKU4
JAKOTALOUSTOIMET
4.01.Määritelmä: Jakotaloustoimet koostuvat taloustoimista, joiden avulla
tuotannossa syntynyt arvonlisäys jaetaan työvoiman,
pääoman ja julkisyhteisöjen kesken, sekä tulojen ja
varallisuuden uudelleenjakoon liittyvistä taloustoimista.
Tilinpitojärjestelmä erottelee tulonsiirrotjapääomansiirrot, joistajälkim-
mäisten katsotaan olevan säästön ja varallisuuden uudelleenjakoa
pikemminkin kuintulojenuudelleenjakoa.
PALKANSAAJAKORVAUKSET (D.1)
4.02.Määritelmä: Palkansaajakorvaukset (D.1) määritellään työnantajan
työntekijälle maksamiksi rahamääräisiksi tai luontoismuo-
toisiksi kokonaiskorvauksiksi tilinpitojakson aikana
tehdystä työstä.
Palkansaajakorvaukset jaetaan seuraavasti:
a) palkat ja palkkiot(D.11):
— rahamääräiset palkat ja palkkiot
— luontoismuotoiset palkat japalkkiot
b) työnantajan sosiaaliturvamaksut (D.12):
— työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.121)
— työnantajan laskennalliset sosiaaliturvamaksut (D.122).
PALKATJAPALKKIOT(D.11)
Rahamääräiset palkat ja palkkiot
4.03. Rahamääräisiin palkkoihin ja palkkioihin sisältyvät kaikki palkansaajan
maksettavat sosiaaliturvamaksut, tuloverot ym., vaikka työnantaja ne
pidättäisikin ja maksaisi suoraan sosiaaliturvajärjestelmiin, verovirano-
maisille ym.palkansaajan puolesta.
Rahamääräisiinpalkkoihinjapalkkioihinsisältyvätseuraavatkorvaukset:
a) säännöllisinmääräajoin maksettavat peruspalkat ja-palkkiot,
b) ylityöstä, yötyöstä, viikonlopputyöstä, epämukavista tai vaarallisista
työolosuhteista johtuvat korotetutpalkat,
c) elinkustannuskorvaukset,paikallisetkorvauksetjasiirtolaiskorvaukset,
d) tuottavuuteen tai voittoihin perustuvat lisäpalkkiot, joulun ja uuden-
vuodenbonuksetpaitsityöntekijänsosiaalietuudet(katso4.07.c),”13.
ja14.kuukauden”palkka(vuosittainen lisäpalkka),
e) työmatkakorvauksetpaitsityötehtävistäjohtuvatmatkustus-,eroamis-,
muutto- ja ajanvietekustannusten korvaukset tai hyvitykset (katso
4.07.a),
f) lomapalkka virallisista lomapäivistä taivuosilomista,
g) työntekijöille maksetutprovisiot,juomarahat, palvelu-jajohtokunnan
palkkiot,
h) erityisbonukset tai muut poikkeukselliset maksut, jotka liittyvät
yrityksenkannustusjärjestelmän puitteissa saavutettuun työtulokseen,
i) työnantajien työntekijöille säästämisjärjestelmistä maksamat palkat,j) poikkeukselliset maksut yrityksestä lähteville työntekijöille, jos nuo
maksuteivät liity kollektiiviseen sopimukseen,
k) työnantajien työntekijöilleen rahamääräisenä maksamat asumiskor-
vaukset.
Luontoismuotoiset palkat ja palkkiot
4.04.Määritelmä: Luontoismuotoisetpalkatjapalkkiotkoostuvattavaroistaja
palveluista tai muista eduista, jotka työnantaja tarjoaa
ilmaiseksitaialennettuunhintaanjajoitatyöntekijätvoivatkäyttääomallaajallaanjaomanharkintansamukaanomien
tarpeidensataikotitaloutensajäsententarpeidentyydyttämi-
seen. Nämä tavarat tai palvelut tai muut edut eivät ole
välttämättömiä työnantajan tuotantoprosessille. Työnteki-
jöille luontoismuotoiset palkat ja palkkiot ovat lisätuloa:
heidän olisi kuulunut maksaa markkinahinta, jos he itse
olisivat ostaneet vastaavattavarat tai palvelut.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—93
▼B
4.05. Tavallisimpia ovat:
a) ateriatjajuomatmukaanlukienliikematkoillakulutetut(koskaneolisi
hankittu joka tapauksessa) mutta poislukien poikkeuksellisten työolo-
suhteiden vaatimat erikoisateriat ja -juomat. Ilmaisissa tai tuetuissa
työmaaruokaloissa tai lounasseteleillä saadut hinnan alennukset on
luettava mukaanluontoismuotoisiin palkkoihin japalkkioihin
b) sellaisetomaanlaskuuntuotetutjaostetutasumis-taimajoituspalvelut,
joita kaikkityöntekijän kotitalouteen kuuluvatjäsenet voivatkäyttää
c) virkapuvut tai muunlaiset erikoisvaatteet, joita palkansaajat käyttävät
useinsekätyöpaikan ulkopuolella että työssä
d) palkansaajien henkilökohtaiseen käyttöön annettujen ajoneuvojen ja
muidenkestohyödykkeiden tuottamat palvelut
e) työnantajan oman tuotantoprosessin tuotoksena syntyvät tavarat ja
palvelut, kuten esim. rautateiden tai lentoyhtiöiden palkansaajien
ilmainen matkustaminen, ilmaiset hiilet kaivostyöntekijöille tai
ilmainen ruokamaataloustyöntekijöille
f) urheilu-,viihde-tai lomapalvelut palkansaajille ja heidänperheilleen
g) kuljetus työhön ja työstä pois lukuunottamatta työnantajan ajalla
järjestettyä; autojen pysäköinti
h) palkansaajien lastenpäiväkodit
i) työnantajien maksamat maksut työpaikkaneuvostoille ja vastaaville
elimille
j) palkansaajille jaetut ilmaisosakkeet
k) luontoismuotoisiin palkkoihin saattaa sisältyä myös työnantajalle
aiheutuneenkoronarvo,kuntyönantajatjärjestävätlainojapalkansaa-
jille alennetulla tai jopa nollakorolla. Tämä arvo voidaan arvioida
määräksi, jonka palkansaaja joutuisi maksamaan, jos veloitettaisiin
keskimääräisetkiinnitys-(talojaostettaessa)taikulutuslainojen(muita
tavaroita tai palveluita ostettaessa) korot vähennettynä todella
maksetun koron määrällä. Palkansaajan laskennallinen maksu kierrä-
tetään ensitulonjakotilillä takaisintyönantajalle.
4.06. Tavaratjapalveluttaimuutedutpitäisiarvottaaperushintaantyönantajan
tuottamana ja ostajan hintaan työnantajan ostamana (toisin sanoen
hintaan, jonkatyönantaja tosiasiallisesti maksaa).
Kuntavaratjapalvelutannetaanilmaiseksi,luontoismuotoistenpalkkojen
taipalkkioidenkokoarvolasketaankyseistentavaroidenjapalveluidentai
muidenetujenperushintojenmukaan(taityönantajanmaksamaanostajan
hintaansilloin,kunhänostaane).
Kuntavaratjapalvelutannetaan alennettuun hintaan,arvolasketaanyllä
selitetyn laskelman ja palkansaajan maksaman määrän välisenä erotuk-
sena.
4.07. Palkkoihinja palkkioihin eivät sisälly:
a) sellaiset työnantajien kustannukset, jotka koituvat heidän omaksi
edukseen yhtä hyvin kuin heidän henkilöstönsä hyväksi, koska ne
ovatvälttämättömiä työnantajien tuotantoprosessille
(1) palkansaajien saamat hyvitykset tai korvaukset työn yhteydessä
syntyneistä matkustus-, eroamis-, muutto- ja ajanvietekustannuk-
sista
(2) työpaikalla järjestettyjen palvelujen, työn luonteen vaatimien
lääkärintarkastusten, yksinomaan tai pääasiassa työpaikalla pidet-
tyjentyövaatteiden kustannukset
(3) sellaiset työpaikan majoituspalvelut, joita työntekijöiden kotita-
loudeteivät voikäyttää —hytit, asuntolat,kopitjne.
(4) poikkeuksellisten työolosuhteiden edellyttämät erikoisateriat tai -
juomat
(5) palkansaajille maksetut korvaukset työkalujen, laitteiden tai
yksinomaan tai pääasiassa työtä varten tarvittavien erikoisvaat-
teidenostoistataiseosaheidänpalkoistaanjapalkkioistaan,joka
palkansaajien on työsopimusten mukaisesti käytettävä edellä
mainittuihin ostoihin.
Menoja tavaroihin tai palveluihin, jotka työnantajat ovat velvollisia
järjestämään työntekijöilleen, jotta nämä pystyisivät suorittamaan
työnsä,käsitellään työnantajien välituotekäyttönä.
b) niidenpalkkojenjapalkkioidenmäärät,joidenmaksamistatyönantajat
tilapäisesti jatkavat palkansaajilleen sairauden, äitiysloman,
työvamman, työkyvyttömyyden, irtisanomisen jne. aikana. Näitä1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—94
▼B
maksuja käsitellään palkansaajan rahastoimattomina sosiaalietuuksina
(D.623) ja samat summat esitetään työnantajan laskennallisissa
sosiaaliturvamaksuissa (D.122)
c) muut palkansaajan rahastoimattomat sosiaalietuudet, kuten lapsi-,
puoliso-, perhe-, koulutus- tai muut avustukset palkansaajasta riippu-
vaisille henkilöille sekä (muut kuin työn luonteen edellyttämät)
ilmaiset sairaanhoitopalvelut palkansaajille tai heidänperheilleen
d) työnantajan maksettavat palkka- tai palkkioperusteiset verot —
esimerkiksi työvoimaverot. Sellaisia veroja käsitellään muina tuotan-
toveroina.
TYÖNANTAJANSOSIAALITURVAMAKSUT(D.12)
4.08. Palkansaajakorvauksiin on kirjattava saman arvoinen summa kuin
sosiaaliturvamaksut,jotkatyönantajat maksavatvarmistaakseen työnteki-
jöilleen oikeuden sosiaalietuuksiin. Työnantajan sosiaaliturvamaksut
voivatollatodellisia tailaskennallisia.
Työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.121)
4.09.Määritelmä: Työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.121) koos-
tuvat maksuista, joita työnantajat maksavat palkansaajien
hyväksi vakuutuksenantajalle (sosiaaliturvarahastoihin ja
yksityisesti rahastoituihin järjestelmiin). Nämä maksut
kattavat lakisääteiset, sovitun käytännön mukaiset, sopi-
mukseen perustuvat ja vapaaehtoiset vakuutusmaksut
sosiaalisten riskientaitarpeiden varalta (katso4.92.a).
Vaikka työnantajat maksavat työnantajien sosiaaliturvamaksut suoraan
vakuutuksenantajille, niitä pidetään osana palkansaajakorvauksia. Palk-
ansaajien katsotaansittenmaksavan nevakuutuksenantajille.
Työnantajan laskennalliset sosiaaliturvamaksut (D.122)
4.10.Määritelmä: Työnantajan laskennalliset sosiaaliturvamaksut (D.122)
ovat niiden rahastoimattomien sosiaalietuuksien vastine
(miinus mahdolliset palkansaajan sosiaaliturvamaksut),
jotka työnantajat maksavat suoraan työntekijöilleen tai
entisille työntekijöilleen ja muille oikeutetuille henki-
löille(1) ilman vakuutuslaitosta tai itsenäistä eläkerahastoa
ja perustamatta tätä tarkoitusta varten erikoisrahastoa tai
erillistä vararahastoa.
Se tosiasia, että työnantajat maksavat tietyt sosiaalietuudet suoraan eikä
sosiaaliturvarahastojen tai muiden vakuutuksenantajien välityksellä, ei
millään tavoin muuta etuuksien luonnetta sosiaaliturvaetuuksina. Koska
näiden etuuksien kustannukset muodostavat kuitenkin osan työnantajan
työvoimakustannuksista, ne pitäisi myös sisällyttää palkansaajakorvauk-
siin.
4.11. Sektoritileillä suorien sosiaalietuuksien kustannukset ovat ensin käyttönä
tulonmuodostustilillä palkansaajakorvausten osatekijänä ja toisen kerran
käyttönäsosiaalietuuksinatulojenuudelleenjaontilillä.Jälkimmäisentilin
saamiseksi tasapainoon oletetaan, että työntekijöiden kotitaloudet
maksavat takaisin työnantajasektoreille työnantajanlaskennalliset sosiaa-
liturvamaksut, joilla yhdessä mahdollisten palkansaajan
sosiaaliturvamaksujen kanssa rahoitetaan samojen työnantajien heille
järjestämiä suoriasosiaaliturvaetuuksia. Tämä laskennallinen kiertokulku
onsamanlainenkuintyönantajantodellisissasosiaaliturvamaksuissa,jotka
kulkevat kotitalouksien tilien kautta ja jotka katsotaan sitten kotitalouk-
sienvakuutuksenantajille maksamiksi.
Työnantajan laskennallisten sosiaaliturvamaksujen arvottamisessa, jotka
määrältään eivät välttämättä vastaa suoria sosiaalietuuksia, viitataan
nimikkeeseen D.612.
4.12. Palkansaajakorvausten kirjausajankohta:
a) palkat ja palkkiot (D.11) kirjataan sen ajanjakson aikana, jona työ
tehdään. Erityisbonukset tai muut poikkeukselliset maksut, 13.
kuukauden palkka ym., kirjataan kuitenkin silloin, kun ne erääntyvät
maksettaviksi1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—95
(1) Työnantajan laskennallisiin sosiaaliturvamaksuihin sisältyy niiden palkkojen ja palk-
kioiden arvoa vastaava summa, joiden maksamista työnantajat tilapäisesti jatkavattyöntekijöidensä sairauden, äitiysloman, työvamman, työkyvyttömyyden, irtisanomisen
yms.sellaisen yhteydessä,jostuosumma voidaan eritellä.
▼B
b) työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.121) kirjataan sen
ajanjakson aikana, jonatyöontehty
c) työnantajan laskennalliset sosiaaliturvamaksut (D.122):
(1) jotka ovat pakollisten suorien sosiaalietuuksien vastine, kirjataan
senajanjakson aikana, jonatyöontehty
(2) jotka ovat vapaaehtoisten suorien sosiaalietuuksien vastine,
kirjataan hetkellä, jolloin nuoetuudetsuoritetaan.
4.13. Palkansaajakorvaukset saattavat koostua:
a) kotimaisten työnantajien kotimaisille työntekijöille maksamista
korvauksista
b) ulkomaisten työnantajien kotimaisille työntekijöille maksamista
korvauksista
c) kotimaisten työnantajien ulkomaisille työntekijöille maksamista
korvauksista.
Nämäerilaiset erät kirjataan EKT:ssaseuraavasti:
(1) kotimaisten työnantajien kotimaisille ja ulkomaisille työntekijöille
maksamissa korvauksissa ryhmitellään yhteen erät a ja c ja ne
esiintyvät käyttönä niiden sektoreiden ja toimialojen tulonmuodos-
tustilillä, joihintyönantajat kuuluvat
(2) kotimaisten ja ulkomaisten työnantajien kotimaisille työntekijöille
maksamissa korvauksissa ryhmitellään yhteen erät a ja b ja ne
esiintyvät resursseinakotitalouksien ensitulonjakotilillä
(3) erä b, ulkomaisten työnantajien kotimaisille työntekijöille maksamat
korvaukset, esiintyy käyttönä ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan
tilillä
(4) erä c, kotimaisten työnantajien ulkomaisille työntekijöille maksamat
korvaukset,esiintyyresursseinaensitulojenjatulonsiirtojenulkomaan
tilillä.
TUOTANNON JA TUONNIN VEROT (D.2)
4.14.Määritelmä: Tuotannon ja tuonnin verot (D.2) koostuvat pakollisista,
vastikkeettomista, jokorahamääräisistä tai luontoismuotoi-
sista maksuista, joita julkisyhteisöt tai Euroopan unionin
laitokset kantavat tuotannosta ja tavaroiden ja palveluiden
tuonnista, työvoiman käytöstä, maan, rakennusten tai
muiden tuotannossa käytettyjen varojen omistuksesta tai
käytöstä. Nämä verot on maksettava, tuottipa toiminta
voittoa taiei.
4.15. Tuotannonja tuonninverotjakautuvat seuraavasti:
a) tuoteverot (D.21):
(1) arvonlisäverot (ALV)(D.211)
(2) tuontiverot ja-tullit ilmanALV:a(D.212)
— tuontitullit (D.2121)
— muuttuontiverot kuinALVjatuontitullit (D.2122)
(3) muuttuoteverot kuinALVja tuontiverot (D.214)
b) muuttuotantoverot (D.29).
TUOTEVEROT(D.21)
4.16.Määritelmä: Tuoteverot (D.21) ovat veroja, jotka maksetaan jonkin
tuotetun tai vaihdetun tavaran tai palvelun yksikköäkohti.
Vero voi olla määrätty rahasumma tavaran tai palvelun
yksiköltä tai määrältä tai se voidaan laskea arvon mukaan
määrättynä prosenttiosuutena tuotettujen tai vaihdettujen
tavaroiden tai palveluiden yksikköhinnasta tai arvosta.
Yleisenä periaatteena tuotteesta tosiasiassa vahvistetut
verot, huolimatta siitä mikä institutionaalinen yksikkö ne
maksaa, onsisällytettävä tuoteveroihin, ellei niitä nimeno-
maisesti olesisällytetty johonkintoiseennimikkeeseen.
Arvonlisäverot (ALV) (D.211)
4.17.Määritelmä: Arvonlisävero (ALV) on tavaroista ja palveluista makset-
tava vero, jonka yritykset keräävät vaiheittain ja joka
lopulta veloitetaan kokonaisuudessaanlopullisilta ostajilta.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—96
▼B
Tämä nimike, arvonlisäverot (D.211), käsittää julkisyhteisöjen keräämän
arvonlisäveron, jota sovelletaan kotimaisiin ja tuontituotteisiin, sekä
tarpeen mukaan muut vähennyskelpoiset verot, joita sovelletaan saman-
laisten sääntöjen mukaan kuin ALV:a ja joita yksinkertaisuuden vuoksi
tästäeteenpäin kutsutaannimellä ”ALV”.
Tuottajien on maksettava ainoastaan heidän myynteihinsä sisältyvän
ALV:n ja omaan välituotekäyttöön tai kiinteän pääoman bruttomuodos-
tukseensuoritettujen ostojenALV:nvälinen erotus.
ALVkirjataan nettonaseuraavasti:
a) tavaroiden ja palveluiden tuotokset ja tuonti arvotetaan ilman
laskutettua ALV:a
b) tavaroiden ja palveluiden ostot kirjataan vähennyskelvoton ALV
mukaanluettuna. ALV kirjataan ostajien, ei myyjien maksamaksi ja
ainoastaan sellaisten ostajien maksamaksi, jotka eivät pysty sitä
vähentämään. Valtaosa ALV:a kirjataan niin ollen maksetuksi
tilinpitojärjestelmän loppukäytössä pääasiassa kotitalouksien kulutuk-
sessa.Yritykset,jotkaonvapautettuALV:sta,voivatkuitenkinmaksaa
osanALV:sta.
Koko kansantaloudessa ALV on yhtä suuri kuin laskutetun ALV:n
yhteissumman ja vähennyskelpoisen ALV:n yhteissumman erotus (katso
kohta4.27).
Tuontiverot ja -tullit ilman ALV:a (D.212)
4.18.Määritelmä: Tuontiverot ja -tullit ilman ALV:a (D.212) koostuvat
pakollisista julkisyhteisöjen tai Euroopan unionin tuontita-
varoista perimistä maksuista, ALV:a lukuunottamatta,
tavaroidenvapaanliikkuvuudensallimiseksitalousalueella,
sekä maksuista, jotka peritään ulkomaisten talousyksi-
köiden kotimaisille talousyksiköille suorittamista
palveluista.
Näihinmaksuihinsisältyvät:
a) Tuontitullit (D.2121):
nämä koostuvat tulleista tai muista tuontimaksuista, jotka peritään
tullitariffin mukaan tietyn tyyppisistä tavaroista, kun tavarat tulevat
käyttöön niitä hyödyntävänmaantalousalueella.
b) Muuttuoteverot kuinALVja tuontitullit (D.2122):
Tähännimikkeeseen sisältyvät:
(1) tuotujenmaataloustuotteiden verot
(2) tuonnistaperityt rahamääräiset korvaukset(3) valmisteverot ja erikoisverot eräistä tuontituotteista edellyttäen,
että tuotannonhaara itse maksaa sellaisia tulleja ja veroja
samanlaisista kotimaista alkuperää olevistatuotteista
(4) tavara- japalvelutuonnista maksettavat yleisetmyyntiverot
(5) verot ulkomaisten yritysten kotimaisille talousyksiköille talousa-
lueella suorittamista erityispalveluista
(6) eräiden tavaroiden tai palveluiden tuontimonopolin omaavien
julkistenyritysten valtiolle luovutettavat voitot.
Tuontiverot ja -tullit ilman ALV:a, netto lasketaan vähentämällä
tuontitukipalkkiot (D.311) tuontiveroista ja -tulleista ilman ALV:a
(D.212).
Muut tuoteverot kuin ALV ja tuontiverot (D.214)
4.19.Määritelmä: MuuttuoteverotkuinALVjatuontiverot(D.214)koostuvat
tavara- ja palveluveroista, jotka maksetaan noiden tavar-
oiden tai palveluiden tuotannosta, viennistä, myynnistä,
vaihtamisesta, liisauksesta tai toimituksesta, tai käytöstä
omaan kulutukseentaiomanpääomanmuodostukseen.
4.20. Tähännimikkeeseen sisältyväterityisesti:
a) valmisteverot ja kulutusverot (muut kuin tuontiveroihin ja -tulleihin
sisältyvät)
b) leimaverot tiettyjen tuotteiden, kuten alkoholijuomien tai tupakan,
myynnistäsekäoikeudellisista asiakirjoista tai sekeistä1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—97
▼M4
▼B
▼B
c) verotrahoitus-japääomataloustoimista,jotkamaksetaanostettaessatai
myytäessä rahoitus- ja muita kuin rahoitusvaroja, ulkomaanvaluutta
mukaanlukien. Ne maksetaan, kun maan tai muiden varojen omistu-
soikeus siirtyy, paitsi jos on kyse pääomansiirroista (pääasiassa
perinnöistä jalahjoista). Kyseisetverotkatsotaan välittäjien veroiksi
d) autojen rekisteröintiverot
e) viihdeverot
f) arpajais-, uhkapeli- javedonlyöntiverot, paitsivoitoista maksettavat
g) verotvakuutusmaksuista
h) muutveroteräistäpalveluista:hotellittaimajoituspaikat,asumispalve-
lut,ravintolat, kuljetus,tietoliikenne, mainonta
i) yleiset myynti- ja liikevaihtoverot (paitsi arvonlisäverot): näihin
sisältyvät valmistajien tukku- ja vähittäismyyntiverot, ostoverot,
liikevaihtoverot
j) valtiolle tuloutettavat fiskaalisten monopolien voitot, paitsi joidenkin
tavaroiden tai palveluiden tuontimonopolien tapauksessa (sisältyvät
nimikkeeseen D.2122).
Fiskaaliset monopolit ovat julkisia yrityksiä, joille on luovutettu
laillinen tiettyjen tavaroidentai palveluiden tuotanto-taijakelumono-
politulojenhankkimiseksivaltiolle,muttaeijulkisenvallantalous-tai
sosiaalipolitiikanedistämiseksi.Kunjulkiselleyrityksellemyönnetään
monopolioikeudet tarkoituksella osana talous- tai sosiaalipolitiikkaa
tavaroiden ja palveluiden tai tuotantoteknologian erityisluonteesta
johtuen — esimerkiksi yleishyödylliset palvelut, postitoimistot ja
teleliikennepalvelut, rautatiet jne. — yritystä ei pidetä fiskaalisena
monopolina. Yleisenä sääntönä voidaan todeta, että fiskaaliset
monopolitharjoittavattyypillisestisellaistentavaroidenjapalveluiden
tuotantoa, jota voidaan verottaa raskaasti muissa maissa; niillä on
taipumus rajoittua tiettyjen kulutustavaroiden (alkoholijuomat,
tupakka,tulitikut jne.)tai polttoaineiden tuotantoon.
k) vientitullit javiennistä kerätytrahamääräiset korvaukset.
4.21. Tuoteverot,nettosaadaanvähentämällätuotetukipalkkiot(D.31)tuotever-
oista(D.21).
MUUTTUOTANTOVEROT(D.29)
4.22.Määritelmä: Muuttuotantoverot(D.29)koostuvatkaikistaveroista,joita
yritykset maksavat tuotannon harjoittamisesta riippumatta
tuotettujentaimyytyjentavaroidenjapalveluidenmäärästä
tai arvosta.
Niitä voidaan maksaa maasta, kiinteistä varoista tai tuotantoprosessissa
käytetystä työvoimasta tai tietyistä toiminnoista tai taloustoimista.
4.23. Muihintuotantoveroihin (D.29)sisältyvät erityisesti:
a) yritysten (mukaanluettuna asuntojen omistus) tuotantotoiminnassa
hyödyntämänmaan,rakennustentaimuidenrakenteidenomistamisesta
tai käytöstämaksettavat verot
b) verot kiinteiden varojen (ajoneuvot, koneet, laitteet) käytöstä tuotan-
totarkoituksiin, olivatpanuovaratsittenomiataivuokrattuja
c) yrityksenpalkkasummanja työvoiman verot
d) tuotantotoimintaan tarkoitettujen kansainvälisten taloustoimien verot
(matkustaminen ulkomailla, ulkomaiset maksumääräykset tai saman-
laiset taloustoimet ulkomaisten talousyksiköidenkanssa)
e) yritysten maksamat verot elinkeino- tai ammattilupien hankkimisesta,
josnuoluvatmyönnetäänautomaattisesti,kunasianomaisetmaksuton
maksettu. Jos julkisyhteisöt kuitenkin tarkistavat liikehuoneistojen
sopivuudentai turvallisuuden tai käytettyjen laitteiden luotettavuuden
ja turvallisuuden, palkatun henkilöstön ammatillisen pätevyyden tai
tuotettujen tavaroiden tai palveluiden laadun tai standardin ehtona
sellaisenluvanmyöntämiselle,maksujakäsitelläänpalveluidenostona,
elleivät luvista veloitetut summat ole täysin suhteettomia verrattuna
julkisyhteisöjen suorittamien tarkistustenkustannuksiin
f) tuotantotoiminnasta johtuvan saastuttamisen verot. Nämä koostuvat
veroista, joita peritään haitallisten kaasujen, nesteiden tai muiden
vahingollisten aineiden pääsystä tai purkautumisesta ympäristöön. Ne
eivät sisällä maksuja julkisille viranomaisille jätteiden tai haitallisten
aineiden keruusta ja hävittämisestä, jotka ovat yritysten välituote-
käyttöä1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—98
▼B
g) yhtenäistariffijärjestelmästä johtuva ALV:n alikorvaus, jota sovelle-
taan useinmaataloudessa.
4.24. Tähän nimikkeeseen eivät sisälly kotitalouksien verot ajoneuvojen ym.
henkilökohtaisesta käytöstä, vaan ne kirjataan tulo-, varallisuus- ym.
veroihin.
EUROOPAN UNIONIN LAITOKSILLE MAKSETUT TUOTANNON JA
TUONNINVEROT
4.25. Euroopan unionin laitoksille maksettuihin tuotannon ja tuonnin veroihin
sisältyväterityisesti:
a) kotimaisten tuotantoyksiköiden suoraan Euroopan unionin laitoksille
maksamat verot (kaivostoiminnan sekä rautaa ja terästä tuottavien
yritysten EHTY-vero)
b) kansallisten viranomaisten Euroopan unionin laitosten puolesta
keräämät verot,nimittäin:
(1) yhteisen maatalouspolitiikan tulot: maataloustuotteiden tuonnin
verot, viennistä ja tuonnista perityt rahamääräiset korvaukset,
sokerintuotantoverot ja isoglukoosivero, maitoa ja viljatuotteita
koskevatyhteisvastuuverot
(2) tulot kaupasta kolmansien maiden kanssa: Euroopan unionin
yhtenäistariffin (TARIC)perusteella perityt tullit
(3) ALV-tulotkussakinjäsenmaassa.
4.26. Tuotannon ja tuonnin verojen kirjaaminen: tuotannon ja tuonnin verot
kirjataan sellaisten toimintojen, taloustoimien tai muiden tapahtumien
ajankohtana, joistaverojenmaksuvelvoite syntyy.
4.27. Jotkut taloudelliset toiminnat, taloustoimet tai tapahtumat, joiden
verolainsäädännön perusteella pitäisi aiheuttaa kyseisille yksiköille
veronmaksuvelvoite, välttävät kuitenkin pysyvästi veroviranomaisten
huomion. Olisi epärealistista olettaa, että näistä toiminnoista, taloustoi-
mista tai tapahtumista syntyy rahoitusvaroja tai -velkoja velkojen tai
saamisten muodossa. Tästä syystä tilinpitojärjestelmään kirjattavat
summat määräytyvät maksuunpanon mukaan ainoastaan silloin kun ne
on todennettu verotuksessa, ilmoituksilla tai muilla välineillä, joista
veronmaksajan kannalta syntyy velkoja selvien maksuvelvoitteiden
muodossa. Tilinpitojärjestelmä ei ota huomioon puuttuvia veroja, joita
verotuksessaei oletodennettu.
Tileillekirjatutverotvoivatperustuakahteenlähteeseen:verotuksessatai
veroilmoituksilla todennettuihin määriin taikka saatuihinmaksuihin.
a) Josperustanakäytetäänverotuksessatodentamistataiveroilmoituksia,
määrätoikaistaankertoimella,jokaheijastaaverotuksessatodennettuja
ja ilmoitettuja mutta perimättä jääneitä määriä. Vaihtoehtoisesti
voidaan kirjata mainitun oikaisun suuruinen pääomansiirto muille
sektoreille. Kertoimet arvioidaan verotuksessa todennetuista ja ilmoi-
tetuistamuttaperimättäjääneistämääristäsaatujenkokemustenjaniitä
koskeviennykyhetkenodotustenperusteella.Eriverolajeilleonoltava
omatkertoimet.
b) Josperustana käytetään saatuja maksuja, ne tulee jaksottaa siten, että
maksu tuloutetaan verovelvollisuuden synnyttävän toimen ajankoh-
tana. Tämä mukautus voi perustua toimen ja veronmaksun väliseen
keskimääräiseen aikaeroon.
4.28. Kirjattavienverojenkokonaismääräänpitäisisisältyämahdollisetverojen
viivästyskorot ja veroviranomaisten määräämät sakot, ellei niitä voida
kirjata erilleen veroista. Siihen sisältyvät myös sellaiset maksut, jotka
voidaan määrätä maksamattomien verojen keruun tai takaisinperinnän
yhteydessä. Vastaavasti verojen kokonaismäärää vähentävät mahdolliset
julkisyhteisöjen talouspoliittisena toimenpiteenä suorittamat veronhyvi-
tyksetja liikaa maksettujen verojenpalautukset.
4.29. Tilijärjestelmässä tuotannonjatuonninverotesiintyvät:
a) käyttönä kokokansantalouden tulonmuodostustilillä
b) resursseina julkisyhteisöjen ensitulon jakotilillä ja ensitulojen ja
tulonsiirtojen ulkomaan tilillä.
Tuoteverot kirjataan resursseina koko kansantalouden tavaroiden ja
palveluiden tilille. Tämä mahdollistaa sen,että tavaroiden japalveluiden
resurssit—arvotettunailmantuoteveroja—saadaantasapainoonkäytön
kanssa,jokaarvotetaan nämäverotmukaanluettuna.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—99
▼M4
▼B
▼B
Muut tuotantoverot (D.29) esiintyvät käyttönä maksajatoimialojen tai -
sektoreiden tulonmuodostustileillä.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—100
▼B
TUKIPALKKIOT (D.3)
4.30.Määritelmä: Tukipalkkiot(D.3)ovatjuokseviavastikkeettomiamaksuja,
joita julkisyhteisöt tai Euroopan unionin laitokset suor-
ittavat kotimaisille(1) tuottajille tavoitteenaan vaikuttaa
niiden tuotannon tasoon, hintoihin tai tuotannontekijäkor-
vauksiin.
Muut markkinattomat tuottajat voivat saada muita tuotan-
totukipalkkioita ainoastaan, mikäli nuo maksut ovat
riippuvaisia yleisistä sekä markkinatuottajiin että markki-
nattomiin tuottajiin sovellettavista säännöksistä. Sovitun
käytännönmukaisestituotetukipalkkioitaeikirjatamuuhun
markkinattomaan tuotokseen(P.13).
4.31. Euroopan unionin laitosten myöntämät tukipalkkiot kattavat ainoastaan
suoraankotimaisille tuotantoyksiköille tehdyttulonsiirrot.
4.32. Tukipalkkiot luokitellaan seuraavasti:
a) tuotetukipalkkiot (D.31):
(1) tuontitukipalkkiot (D.311)
(2) muuttuotetukipalkkiot (D.319)
b) muuttuotantotukipalkkiot (D.39).
TUOTETUKIPALKKIOT(D.31)
4.33.Määritelmä: Tuotetukipalkkiot (D.31)ovat tukipalkkioita, jotka makse-
taantuotetuntaituoduntavarantaipalvelunyksikköäkohti.
Tukipalkkio voi olla määrätyn suuruinen rahasumma
tavaran tai palvelun määräyksiköltä tai se voidaan laskea
arvon mukaan tiettynä prosenttiosuutena yksikköhinnasta.
Tukipalkkio voidaan laskea myös määrätyn tavoitehinnan
ja todella maksetun markkinahinnan välisenä erotuksena.
Tuotetukipalkkiomaksetaantavallisestisilloinkuntuoteon
tuotettu, myyty tai tuotu. Sovitun käytännön mukaisesti
tuotetukipalkkiot voivat liittyä ainoastaan markkinatuotok-
seen (P.11) tai omaan loppukäyttöön tarkoitettuun
tuotokseen(P.12).
Tuontitukipalkkiot (D.311)
4.34.Määritelmä: Tuontitukipalkkiot (D.311) koostuvat tavaroiden ja palve-
luiden tukipalkkioista, jotka maksetaan, kun tavarat
ylittävät rajan tullakseen käyttöön talousalueella tai kun
palvelut on tarjottu kotimaisille institutionaalisille yksi-
köille. Niihin saattaa sisältyä tappioita, jotka aiheutuvat
sellaisten julkisten kauppaorganisaatioiden tarkoitukselli-
sesta politiikasta, joiden tehtävänä on ostaa tuotteita
ulkomaisiltatalousyksiköiltäjasittenmyydäniitäalempaan
hintaan kotimaisille talousyksiköille.
Muut tuotetukipalkkiot (D.319)
4.35. Muihintuotetukipalkkioihin (D.319)sisältyvät:
a) kotimaassa käytettyjen tuotteiden tukipalkkiot: nämä koostuvat
tukipalkkioista, jotka maksetaan kotimaisille tuottajille sellaisestatuotannosta, jokakäytetään taikulutetaan talousalueen sisällä;
b) sellaistenjulkistenkauppaorganisaatioidentappiot,joidentehtävänäon
ostaa kotimaisten tuottajien tuotteita ja sitten myydä ne halvempaan
hintaan kotimaisille tai ulkomaisille talousyksiköille, jos tappiot ovat
syntyneet hallituksen tarkoituksellisen talous- ja sosiaalipolitiikan
tuloksena;
c) julkisilleyrityksillejayritysmäisilleyhteisöillemyönnetyttukipalkkiot
sellaistentuotantotoiminnanjatkuvientappioidenkorvaamiseksi,jotka
aiheutuvat siitä, että ne joutuvat laskuttamaan keskimääräisiä tuotan-
tokustannuksia alempia hintoja hallituksen tai Euroopan unionin
tarkoituksellisen talous-jasosiaalipolitiikan tuloksena;
d) suorat kotimaisille tuottajille maksetut vientituet silloin, kun tavarat
lähtevät talousalueelta tai palveluita tarjotaan ulkomaisille talousyksi-
köille — lukuunottamatta aikaisemmin maksettujen tuoteverojen1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—101
(1) Euroopan unionin laitokset myöntävät tukipalkkioita kaikille yhteisön kotimaisille
yksiköille.
▼B
palautuksia tullirajalla ja sellaisten verojen peruuntumisia, jotka
tulisivatmaksettaviksi, jostavarat myytäisiintaikäytettäisiin talousa-
lueensisällä.
MUUTTUOTANTOTUKIPALKKIOT(D.39)
4.36.Määritelmä: Muut tuotantotukipalkkiot (D.39) ovat muita kuin tuotetu-
kipalkkioita, joita kotimainen talousyksikkö voi saada
tuotantotoiminnan harjoittamisen johdosta.
Muut markkinattomat tuottajat voivat saada muusta mark-
kinattomasta tuotoksestaan muita tuotantotukipalkkioita
ainoastaan,joskyseisetjulkisyhteisöjensuorittamatmaksut
riippuvat sekä markkina- että markkinattomiin tuottajiin
sovellettavista yleisistäsäädöksistä.
4.37. Tähännimikkeeseen sisältyväterityisesti seuraavat:
a) palkkasummaa tai työvoimaa koskevat tukipalkkiot: nämä koostuvat
tukipalkkioista, joita maksetaan palkka- tai palkkiosummasta tai
työvoimasta tai tietyn tyyppisten henkilöiden, kuten fyysisesti
vammaisten tai pitkäaikaistyöttömien, palkkaamisesta tai yritysten
järjestämistä tai rahoittamista koulutusprojekteista;
b) tukipalkkiot saastumisen vähentämiseksi: nämä koostuvat juoksevista
tukipalkkioista, joiden tarkoituksena on kattaa osittain tai kokonaan
kustannukset lisäprosessoinnista, johon on ryhdytty, jotta saasteiden
pääsyäympäristöönvoitaisiin vähentää tai poistaa;
c) avustukset korkohelpotuksia varten kotimaisille tuotantoyksiköille
silloinkin kun ne on tarkoitettu kannustamaan pääoman muodos-
tusta(1). Itse asiassa nämä ovat tulonsiirtoja, jotka on tarkoitettu
keventämään tuottajien toimintakuluja. Niitä käsitellään tileillä
tukipalkkioina tuottajille, jotka hyötyvät niistä silloinkin kun julk-
isyhteisöt käytännössä maksavat korkoerotuksen suoraan lainan
antavalle luottolaitokselle;
d) yhtenäistariffijärjestelmästä johtuva ALV:n ylikorvaus, jota usein
sovelletaan maataloudessa.
4.38. Seuraaviaei pidetä tukipalkkioina:
a) tulonsiirrot julkisyhteisöiltä kuluttajan ominaisuudessa toimiville
kotitalouksille. Näitä pidetään joko sosiaalietuuksina tai muina
sekalaisina tulonsiirtoina (D.75);
b) tulonsiirrot julkisyhteisöjen eri osien välillä niiden toimiessa markki-
nattomien tavaroiden ja palvelujen tuottajina lukuunottamatta muita
tuotantotukipalkkioita (D.39).Tulonsiirrotesitetään nimikkeessäjulk-
isyhteisöjensisäisettulonsiirrot(D.73);
c) investointiavustukset (D.92);
d) ylimääräisetmaksutsosiaalivakuutusrahastoihinsilloinkunmaksuton
tarkoitettukasvattamaannäidenrahastojenvakuutusrahastoja.Sellaiset
maksutesitetään nimikkeessä muutpääomansiirrot (D.99);
e) julkisyhteisöjen suorittamat tulonsiirrot yrityksille ja yritysmäisille
yhteisöille usean vuoden aikana kasaantuneiden tappioiden kattami-
seen tai sellaisten poikkeuksellisten tappioiden kattamiseen, joita
aiheuttavat tekijät eivätoleyritystenvalvottavissa.Nämäluokitellaan
nimikkeeseen muutpääomansiirrot (D.99);
f) sellaisten velkojen peruutus, joita tuottajayksiköillä on ollut julk-
isyhteisöille (johtuen esimerkiksi julkisen laitoksen lainoista
yritykselle, jolle on usean tilivuoden aikana kasaantunut liiketap-
pioita). Yleensä näitä taloustoimia käsitellään tileillä muina
pääomansiirtoina (D.99)(katso4.165.f);
g) julkisyhteisöjen tai ulkomaiden suorittamat maksut sotatoimien tai
muiden poliittisten tapahtumien tai kansallisten onnettomuuksien
pääomatavaroille aiheuttamien vaurioiden tai menetysten vuoksi
esitetään nimikkeeseen muutpääomansiirrot (D.99);
h) julkisyhteisöjen ostamat yhtiömuotoisten yritysten osakkeet ja muut
osuudet,jotkaesitetään nimikkeeseen osakkeetjaosuudet(AF.5);
i) maksut julkiselta laitokselta, joka on ottanut vastatakseen julkiseen
yritykseen vaikuttavat poikkeavat eläkemaksut. Nämä maksut täytyy
kirjata muihinsekalaisiin tulonsiirtoihin (D.75);1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—102
(1) Kun avustus palvelee kahta tarkoitusta, sekä velan kuoletusta että sitä koskevan koron
maksua ja kun ei ole mahdollista jakaa sitä kahden tekijän kesken, käsitellään koko
avustustainvestointiavustuksena.
▼B
j) julkisyhteisöjen markkinatuottajille suorittamat maksut, joilla korva-
taan kokonaan tai osittain sellaiset tavarat tai palvelut, jotka kyseiset
markkinatuottajat toimittavat kotitalouksille suoraan ja yksilökohtai-
sesti liittyen sosiaalisiin riskeihin tai tarpeisiin (katso 4.84.) ja joihin
kotitalouksilla on lakiin perustuva oikeus. Nämä maksut sisällytetään
julkisyhteisöjen yksilöllisiin kulutusmenoihin (P.31) ja edelleen
luontoismuotoisiin sosiaalietuuksiin (D.631) ja kotitalouksien todelli-
seenyksilölliseen kulutukseen(P.41).
4.39. Kirjausajankohta: tukipalkkiot kirjataan silloin kun tukipalkkion aiheut-
tavataloustoimi taitapahtuma (tuotanto,myynti,tuontijne.)tapahtuu.
Erityistapaukset:
a) tukipalkkiot, jotka koostuvat ostohinnan ja julkisen kauppaliikkeen
veloittaman hinnan erona, kirjataan ajankohtana, jona liike ostaa
tavarat, josajankohdan myyntihinta tunnetaan;
b) tukipalkkiot, jotka on tarkoitettu kattamaan tuotantoyksikölle aiheu-
tunut tappio markkinatoimialalla, kirjataan ajankohtana, jolloin
julkinen laitospäättää kattaa tappion.
4.40. Tilijärjestelmässä tukipalkkiot näkyvät:
a) negatiivisena käyttönä kokokansantalouden tulonmuodostustilillä;
b) negatiivisina resursseina julkisyhteisöjen ensitulon jakotilillä sekä
ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tilillä.
Tuotetukipalkkiotkirjataannegatiivisinaresursseinakokokansantalouden
tavaroidenjapalveluidentilillä.Tämämahdollistaasen,ettätavaroidenja
palveluiden resurssitsaadaantasapainoon käytönkanssa.
Muut tuotantotukipalkkiot (D.39) näkyvät negatiivisena käyttönä saaja-
toimialojen tai -sektoreiden tulonmuodostustilillä.
Monien vaihtokurssien järjestelmän seuraukset tuotannon ja tuonnin
veroille sekä tukipalkkioille: monet valuuttakurssit eivät ole suoraan
sovellettavissa EU:njäsenvaltioissa. Sellaisessajärjestelmässä:
a) implisiittisiätuontiverojakäsitelläänmuinatuontiveroinakuinALVja
tuontitullit (D.2122)
b) implisiittisiä vientiveroja käsitellään muinatuoteveroina kuinALVja
tuontiverot (D.214)
c) implisiittisiä tuontitukipalkkioita käsitellään tuontitukipalkkioina
(D.311)
d) implisiittisiävientitukipalkkioitakäsitelläänmuinatuotetukipalkkioina
(D.319).
OMAISUUSTULOT (D.4)
4.41.Määritelmä: Omaisuustulot (D.4) ovat tuloja, joita rahoitusvarojen tai
aineellisten valmistamattomien varojen omistaja saa
korvaukseksisijoittaessaanvarojataiantaessaanaineellisen
valmistamattoman varan toisen institutionaalisen yksikön
käyttöön.
Omaisuustulotluokitellaan tilinpitojärjestelmässä seuraavalla tavalla:
a) korot(D.41)
b) yritysten jakamat tulot(D.42):
(1) osingot(D.421)
(2) yrittäjätulon ototyritysmäisistä yhteisöistä (D.422)
c) suorienulkomaisten sijoitusten uudelleensijoitetut voitot(D.43)
d) vakuutuksenottajien omaisuustulo(D.44)
e) maanvuokrat (D.45).
KOROT(D.41)
4.42.Määritelmä: Velallisen ja velkojan keskenään sopimien rahoitusinstru-
mentin ehtojen mukainen korko (D.41) on määrä, joka
velallisen on maksettava velkojalle tietyltä ajanjaksolta
pienentämättä velkapääomaa.
4.43. Velkojatlainaavatvarojavelallisille,mikäjohtaayhdentaiuseammanalla
luetellun rahoitusinstrumentin syntyyn.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—103
▼B
Tällaisia omaisuustuloja saavatseuraavien rahoitusvarojen omistajat:
a) talletusten (AF.2)
b) muidenarvopapereiden kuinosakkeiden(AF.3)
c) lainojen (AF.4)
d) muidensaamisten (AF.7).
Talletusten, lainojen sekä muiden saamisten ja velkojen korot
4.44. Näistä rahoitusvaroista ja -veloista saatavat ja maksettavat korot
määräytyvätsoveltamallaasianmukaistakullakinhetkellävoimassaolevaa
korkoprosenttiavelkapääomaan läpi tilinpitojakson
Arvopaperien korot
Vekselien ja vastaavien lyhytaikaisten instrumenttien korot
4.45. Nimellisarvonjaliikkeellelaskuhetkellämaksetunhinnan(so.diskonttaus)
välinen erotus mittaa maksettavaa korkoa vekselin olemassaolon aikana.
Vekselin arvonnousu kertyneen koron vuoksi ei ole hallussapitovoitto,
koska se johtuu velkapääoman noususta eikä varan hinnanmuutoksesta.
Muita vekselin arvon muutoksia käsitellään hallussapitovoittoina/
tappioina.
Joukkovelkakirjojen ja debentuurien korot
4.46. Joukkovelkakirjat ja debentuurit ovat pitkäaikaisia arvopapereita, jotka
antavat haltijalle ehdottoman oikeuden joko kiinteisiin tai sopimuksella
määrättyihin vaihteleviin tuloihin kuponkimaksuin tai määrättyyn
kiinteään rahasummaan määrättynä arvopaperien lunastuspäivänä tai -
päivinä, tainäihinmolempiin.
a) nollakuponkilainat:
Nollakuponkilainoissa ei ole kuponkimaksuja. Lunastushinnan ja
emissiohinnan väliselle erotukselle perustuva korko on jaettava
joukkovelkakirjalainan maturiteettiajalle. Haltija sijoittaa kunakin
vuonna kertyvän koron uudestaan joukkovelkakirjaan. Näin ollen
kertyneen koron arvon suuruiset vastinkirjaukset on kirjattava
rahoitustilille haltijan kannalta joukkovelkakirjojen lisähankintana ja
liikkeellelaskijan tai velallisen kannalta uutena velkakirjojen liikkeel-
lelaskuna (toisin sanoen alkuperäisen joukkovelkakirjalainan
”volyymin” kasvuna).
b) muut joukkovelkakirjalainat mukaanluettuna alihintaiset joukkovelk-
akirjat:
Korollaonkaksiosatekijää:
(1) sen rahatulon määrä, joka saadaan kuponkimaksuista jokaisena
ajanjaksona
(2) lunastushinnan ja emissiohinnan välisestä erosta johtuva kunakin
ajanjaksona kertyvä koron määrä samalla tavalla laskettuna kuin
nollakuponkilainoissa.
c) indeksisidonnaiset arvopaperit:
Kuponkimaksujenmäärätja/taivelkapääomaonsidottuhintaindeksiin.
Asianomaisen indeksin muutoksista johtuvaa velkapääoman arvonmuutosta tietyn tilinpitojakson alun ja lopun välillä käsitellään tuona
ajanjaksona kertyvänä korkona, tuona ajanjaksona maksettavaksi
erääntyvän koron lisäksi. Korko, joka kertyy indeksiin sitomisen
seurauksena, sijoitetaan tosiasiassa uudelleen arvopaperiin ja se on
kirjattava haltijan ja liikkeellelaskijan rahoitustileille.
Korkoswapit ja korkotermiinisopimukset
4.47 Maksua, joka seuraa jostakin swap-järjestelystä, ei katsota koroksi eikä
kirjata omaisuustuloihin (ks.5.67.dja 5.139.ckohtajohdannaisista).
Vastaavasti korkotermiinisopimuksia koskevia taloustoimia ei kirjata
omaisuustuloihin (ks.5.67.ekohta).
Rahoitusliisauksen korot
4.48. Rahoitusliisaus on vaihtoehto lainaamiselle koneiden ja laitteiden oston
rahoitusmenetelmänä. Seonsopimus,jokakanavoivaratlainan antajalta1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—104
▼M5
▼B
▼B
lainan ottajalle: vuokralleantaja ostaa laitteet ja vuokralleottaja tekee
sopimuksen vuokran maksamisesta, mikä tekee vuokralleantajalle
mahdolliseksikattaasopimuksenvoimassaolonajankaikkitaikäytännöl-
lisestikatsoenkaikkihänenkustannuksensakorkomukaanluettuna.
Vuokralleantajan katsotaan antavan vuokralleottajalle lainan, jonka arvo
onyhtäsuurikuinostajanvarastamaksamahinta,jatämälainamaksetaan
asteittain kokonaan pois vuokrasopimuksen voimassaolon aikana. Vuok-
ralleottajankunakinajanjaksonamaksamanvuokrankatsotaansenvuoksi
koostuvankahdestaosasta:lainapääoman takaisinmaksusta jakoronmak-
susta. Laskennallisen lainan korkoprosentti määräytyy implisiittisesti
vuokrasopimuksen voimassaolon aikana maksettujen vuokrien koko-
naismäärän mukaan varan ostajan maksaman hinnan perusteella. Se
osuus vuokrasta, joka edustaa korkoa, pienenee asteittain vuokrasopi-
muksen voimassaolon aikana, kun lainapääomaa maksetaan takaisin.
Vuokralleottajan alkuperäinen laina sekä myöhemmät lainapääomien
takaisinmaksut kirjataan vuokralleantajan ja vuokralleottajan rahoitusti-
leille. Koronmaksutkirjataan korkoihinvastaavilla ensitulonjakotileillä.
Muut korot
4.49. Seuraaviapidetään myöskorkoina:
a) pankkitilien ylityksistä veloitettu korko, ylimääräinen korko, joka
maksetaan alkuperäistä sopimusta pitemmäksi ajaksi jätetyistä talle-
tuksista, sekä eräille joukkovelkakirjojen haltijoille arpomalla
määräytyvät maksut;
b) sijoitusrahastojen (katso 2.51.b.) investoinneistaan saama korko, joka
siirretään osakkeenomistajille siinäkin tapauksessa, että se pääomite-
taan. Siihen eivät sisälly sijoitusrahastojen omistamien
rahoitusinstrumenttien sellaiset hallussapitovoitot tai -tappiot, joita ei
kirjata omaisuustulona.
Kirjausajankohta
4.50. Korko kirjataan suoriteperusteisesti, toisin sanoen korko kirjataan ikään
kuin sitä kertyisi velkojalle jatkuvasti ajan kuluessa pääoman määrästä.
Kunakintilinpitojaksonakertynytkorkoonkirjattava,olipasetosiasiassa
maksettu tai lisätty velkapääomaan. Kun sitä ei tosiasiassa makseta,
velkapääoman kasvu on kirjattava myös rahoitustilille tuollaisen rahoi-
tusvaran lisähankintana velkojalle ja velalliselle yhtä suurena velan
kasvuna.
4.51. Korko on kirjattava ennen siitä perittäviä mahdollisia veroja. Saatu ja
maksettu korko kirjataan aina korkohelpotusavustukset mukaanlukien
siinäkin tapauksessa, että nuo avustukset maksetaan suoraan rahoituslai-
toksilleeikä edunsaajille (katsotukipalkkiot).
Rahoituksenvälittäjieneriasiakkaillekohdentamatontapalveluidenarvoa,
rahoituksen välittäjille todella maksettuja tai niiltä saatuja korkoja, ei
oikaistaniidenmarginaalieneliminoimiseksi,jotkakoostuvatrahoituksen
välittäjien perimistä implisiittisistä maksuista. Oikaisuerää tarvitaan
rahoituksen välittäjien sekä sen laskennallisen toimialan ensitulon
jakotilillä, jolle koko rahoituksen välittäjien tuotos kohdennetaan
välituotekäyttönä sovitunkäytännönmukaisesti.
4.52. Tilijärjestelmässä korkoesitetään seuraavasti:
a) resursseinajakäyttönä sektoreiden ensitulonjakotilillä(1)
b) resursseinajakäyttönä ensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaan tilillä.
YRITYSTENJAKAMATTULOT(D.42)Osingot (D.421)
4.53.Määritelmä: Osingot (D.421) ovat osakkeiden (AF.5) omistajien osak-
keistaan saaman omaisuuden muoto, johon he ovat
oikeutettuja sijoitettuaan varoja yritysten käyttöön. Osake-
pääoman korottaminen osakeannilla on lainanotolle
vaihtoehtoinen tapa kerätä varoja. Päinvastoin kuin laina-
pääoma osakepääoma ei kuitenkaan aiheuta rahassa
määriteltyä velkaa eikä se oikeuta yrityksen osakkeeno-
mistajia kiinteään taiennaltamäärättyyn tuloon.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—105
(1) Tämä poikkeaa liikekirjanpidon yleisestä käytännöstä, jossa maksettu korko esitetään
normaalisti kiinteänä menoeränä muiden tuotantokustannustentapaan tuloslaskelmassa.
▼B
4.54. Tähännimikkeeseen kuuluvatmyös:
a) osakkeet, jotka on annettu osakkeenomistajille tilivuoden osingon
maksuna.Osingoiksieikuitenkaanluetaosakkeidenilmaisantia,jossa
omien vararahastojen ja jakamattomien voittojen muodossa olevia
omiavarojapääomitetaanjajostajohtuenosakkeidenomistajatsaavat
uusiaosakkeita suhteessaosakeomistusosuutensa;
b) sijoitusrahastojen investoinneistaan saamat osingot siinäkin tapauk-
sessa, että ne pääomitetaan ja ainoastaan osoitetaan
osakkeenomistajille. Niihin eivät sisälly sijoitusrahastoille kuuluvien
rahoitus instrumenttien hallussapitovoitot tai -tappiot, joita ei kirjata
omaisuustulona;
c) julkisyhteisöjen tulot sellaisista julkisista yrityksistä, joita pidetään
itsenäisinä juridisina yksikköinä vaikka ne eivät muodollisesti ole
yhtiömuotoisia yrityksiä.
4.55. Kirjausajankohta: osingot kirjataan ajankohtana, jolloin ne erääntyvät
maksettaviksi yhtiönpäätöksen mukaisesti.
Tilijärjestelmässä osingotesiintyvät:
a) käyttönä niiden sektoreiden ensitulon jakotilillä, joihin yritykset
luokitellaan
b) resursseina niiden sektoreiden ensitulon jakotilillä, joihin osakkeeno-
mistajat luokitellaan
c) käyttönä jaresursseinaensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaan tilillä.
Yrittäjätulon otot yritysmäisistä yhteisöistä (D.422)
4.56.Määritelmä: Yrittäjätulon otot yritysmäisistä yhteisöistä (D.422) koos-
tuvat niistä määristä, jotka yrittäjät todellisuudessa ottavat
omaankäyttöönsäheillekuuluvienyritysmäistenyhteisöjen
saamista voitoista.
4.57. Nämä määrät kirjataan ennen mahdollisia tulo-, varallisuus- ym. veroja,
jotkakatsotaanaina liiketoiminnan omistajien maksamiksi.
4.58. Kunyritysmäinenyhteisötekeekauppavoittoa,senomistavayksikkövoi
valita, jättääkö se voiton osaksi vai kokonaan yritykseen erityisesti
investointitarkoituksia varten. Tämä yritykseen jätetty tulo kirjataan
yritysmäisenyhteisönsäästöksijaainoastaanvoitot,jotkaomistajayksiköt
todellisuudessaottavat pois,kirjataan otoiksiyritysmäisistäyhteisöistä.
4.59. Kunkotimaistenyritystenulkomaisethaarakonttorittaitoimipisteetsaavat
voittoja ja jos näitä haarakonttoreita ym. pidetään ulkomaisina talousyk-
sikköinä,kotiuttamattomatvoitotkirjataansuorienulkomaistensijoitustenuudelleensijoitettuina voittoina (D.43).Ainoastaantuloa, jokatodellisuu-
dessa siirretään emoyritykselle, käsitellään ulkomailta saatuina
yrittäjätulon ottoina yritysmäisistä yhteisöistä. Samoja periaatteita sovel-
letaan talousalueella toimivien haarakonttoreiden, toimipisteiden ym. ja
niidenulkomailla toimivan emoyrityksen välisiinsuhteisiin.
4.60. Tähän nimikkeeseen sisältyy nettotoimintaylijäämä, jonka kotimaiset
talousyksiköt saavat ulkomailla sijaitsevien maan ja rakennusten omista-
jina tai ulkomaiset talousyksiköt talousalueella sijaitsevien maan ja
rakennusten omistajina. Itse asiassa ulkomaisia talousyksiköitä pidetään
niiden maan talousalueella suorittamien maata ja rakennuksia koskevien
taloustoimien osalta, EKT:ssa sovittujen käytäntöjen mukaisesti, lasken-
nallisina kotimaisina yksikköinä, joiden pääoman ulkomaiset
talousyksikötomistavat.
Ulkomailla sijaitsevien omistusasuntojen vuokra-arvo rekisteröidään
palveluidentuontinajavastaavanettotoimintaylijäämäulkomailtasaatuna
ensitulona; ulkomaisten talousyksiköiden omistamien omistusasuntojen
vuokra-arvo rekisteröidään palveluiden vientinä ja vastaava nettotoimin-
taylijäämä ulkomaille maksettuna ensitulona.
4.61. Nimikeyrittäjätulonototyritysmäisistäyhteisöistäeisisällämääriä,joita
omistajat saavat:
a) olemassaolevien kiinteiden pääomatavaroiden myynnistä
b) maanjaaineettomien varojenmyynnistä
c) pääoman otoista (toisin sanoen yritysmäisen yhteisön pääoman
muuttamisesta rahaksikokonaantaiosittain).
Näitämääriäkäsitelläänosakepääomanottoinarahoitustilillä.Käänteisesti
yritysmäisen yhteisön omistajan/omistajien tekemiä sijoituksia yhteisöön
sen varojen lisäämiseksi tai velkojen vähentämiseksi käsitellään sen
omistajan/omistajien osuuksien lisäyksinä. Jos kuitenkin julkisyhteisö1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—106
▼B
omistaa yritysmäisen yhteisön ja jos se on jatkuvasti alijäämäinen
julkisyhteisön tarkoituksellisen talous- ja sosiaalipolitiikan seurauksena,
pitäisikaikkiajulkisyhteisöjensäännöllisiävarojensiirtojayritykseensen
tappioiden kattamiseksi käsitellä tukipalkkioina.
462. Kirjausajankohta: yrittäjätulojen otot yritysmäisistä yhteisöistä kirjataan
ajankohtana, jolloinomistajat suorittavat otot.
4.63. Tilijärjestelmässä yrittäjätulojen ototyritysmäisistäyhteisöistäesiintyvät:
a) käyttönä niiden sektorien ensitulon jakotilillä, joihin yritysmäiset
yhteisöt luokitellaan
b) resursseinaomistajasektoreiden ensitulonjakotilillä
c) käyttönä jaresursseinaensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaan tilillä.
SUORIENULKOMAISTENSIJOITUSTENUUDELLEEN SIJOITETUT
VOITOT(D.43)
4.64.Määritelmä: Suorien ulkomaisten sijoitusten uudelleensijoitetut voitot
(D.43)ovatyhtäkuin:
suorien ulkomaisten sijoitusten kohteena olevan yrityksen
toimintaylijäämä
plussaatavat omaisuustulot taitulonsiirrot
miinusmaksettavat omaisuustulot tai tulonsiirrot mukaan-
lukien todelliset maksumääräykset ulkomaisille
suorille sijoittajille sekä suorien ulkomaisten sijoi-
tusten kohteena olevan yrityksen tulosta,
varallisuudesta ym.maksettavat verot.
4.65. Suorien ulkomaisten sijoitusten kohteena oleva yritys on yhtiöity tai
yhtiöimätön yritys, josta toisen kansantalouden kotimainen yksikköomistaa vähintään 10 prosenttia varsinaisista osakkeista tai äänivallasta
(yhtiöityyritys)taivastaavasta(yhtiöimätönyritys).Suorienulkomaisten
sijoitusten kohteena oleviin yrityksiin kuuluvat investoijan joko suoraan
taiepäsuorastiomistamatyksiköt,joitapidetääntytäryrityksinä(investoija
omistaa vähintään 50 prosenttia), liikekumppaneina (investoija omistaa
korkeintaan 50 prosenttia) ja haaraliikkeinä (kokonaan tai yhteisesti
omistetut yhtiöimättömät yritykset). Näin ollen ”suorien ulkomaisten
sijoitusten kohteena olevat yritykset” on laajempi käsite kuin ”ulkomaa-
laisomisteiset yritykset”.
4.66. Todellisetjaotsuorienulkomaisten sijoitustenkohteenaolevienyritysten
yrittäjätuloista voidaan suorittaa osinkoina tai yritysmäisten yhteisöjen
yrittäjätulon ottoina.
Lisäksi kotiuttamattomia voittoja käsitellään ikään kuin ne jaettaisiin ja
maksettaisiin ulkomaisille suorille sijoittajille heidän omistamansa
yrityksenosuuspääomansuhteessajaikäänkuinsijoittajatsittenuudelleen
sijoittaisivat ne.
Suorienulkomaistensijoitustenuudelleensijoitetut voitotvoivatollajoko
positiivisia tainegatiivisia.
4.67. Kirjausajankohta: Suorien ulkomaisten sijoitusten uudelleensijoitetut
voitotkirjataan ajankohtana, jolloinneansaitaan.
Tilijärjestelmässä suorien ulkomaisten sijoitusten uudelleensijoitetut
voitotesiintyvät:
a) käyttönä jaresursseinasektoreiden ensitulonjakotilillä
b) käyttönä jaresursseinaensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaan tilillä.
VAKUUTUKSENOTTAJIENOMAISUUSTULO(D.44)
4.68.Määritelmä: Vakuutuksenottajienomaisuustulo(propertyincomeattrib-
uted to insurance policy holders) vastaa vakuutusteknisen
vastuuvelan sijoittamisesta saatujen ensitulojen koko-
naismäärää. Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot sijoittavat
vakuutusteknisen vastuuvelkansa rahoitusvaroihin tai
maahan (joista saadaan netto-omaisuustuloa, toisin sanoen
omaisuustuloa vähennettynä maksetuilla koroilla) tai
rakennuksiin(joistasyntyynetto-toimintaylijäämiä).Kaikki
saadut nettotulot, jotka ovat peräisin vakuutuslaitosten
omien varojen sijoittamisesta, rajataan pois omien varojen
sekä omien varojen ja vakuutustekninen vastuuvelan
summansuhteessa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—107
▼B
4.69. Koska vakuutusteknisen vastuuvelka on vakuutuksenottajien varoja, sen
sijoittamisesta saadut tulot esitetään tileillä vakuutuslaitosten ja eläker-
ahastojenvakuutuksenottajille maksamina omaisuustuloina.
Koskavakuutuslaitoksetjaeläkerahastotkäytännössäpitävättämäntulon,
sitä käsitellään sen vuoksi vakuutuslaitoksille ja eläkerahastoille takaisin
maksettuinavakuutus-jaosuusmaksutäydennyksinätodellistenvakuutus-
maksujenlisäksi.
Nämä vahinkovakuutusten ja sosiaalivakuutusjärjestelmien puitteissa
maksettavat henkivakuutusten vakuutusmaksutäydennykset kirjataan
todellisten vakuutusmaksujen kanssa kyseisten yksiköiden tulojen uudel-
leenjaontileille.
Yksilöllisen henkivakuutuksen vakuutusmaksutäydennykset muihin kuin
sosiaalivakuutusjärjestelmiin, kuten todelliset vakuutusmaksut, eivät ole
tulonsiirtojaeikäniitäsenvuoksikirjatatulojenuudelleenjaontileille.Ne
luetaan suoraan yhdeksi niistä osatekijöistä, jotka vaikuttavat kyseisten
yksiköidenrahoitustileillekirjattuunkotitalouksienhenki-jaeläkerahasto-
osuuksienmuutokseen.
4.70. Kirjausajankohta: vakuutuksenottajien omaisuustulo kirjataan ajankoh-
tana,jonasesyntyy.
4.71. Tilijärjestelmässä vakuutuksenottajien omaisuustuloesiintyy:
a) resursseinavakuutuksenottajien ensitulonjakotilillä
b) käyttönä vakuutuksenantajan ensitulonjakotilillä
c) resursseinajakäyttönä ensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaan tilillä.
MAANVUOKRAT(D.45)(MAAN-JAMAAPERÄVAROJENVUOKRAT)
Maanvuokrat
4.72. Maanomistajanvuokraajaltasaamavuokraonyksiomaisuustulonmuoto.
Tähän nimikkeesen sisältyvät myös sisävesien ja jokien omistajille
maksettavat vuokrat oikeudesta käyttää näitä vesiä virkistys- tai muihin
tarkoituksiin, mukaanlukienkalastus.
Maanomistaja voi olla velvollinen maksamaan maaveroja tai hänelle voi
koitua tiettyjä ylläpitokustannuksia ainoastaan sen vuoksi, että hän
omistaa maata. Sovitun käytännön mukaisesti sellaisia veroja ja
kustannuksia käsitellään maan käyttöön oikeutetun henkilön maksamina
ja hänen ajatellaan vähentävän ne vuokrasta, jonka hän muutoin olisi
velvollinen maksamaan maanomistajalle.
4.73. Maanvuokriineivät sisällyvuokratulla maalla sijaitsevien rakennustenja
asuntojen vuokrat; kyseisiä vuokria käsitellään maksuna rakennuksen tai
asunnon omistajan vuokraajalle suorittamasta markkinapalvelusta ja ne
esitetään tileillä vuokraajayksikön välituotekäyttönä tai kulutuksena. Jos
eioleobjektiivistaperustetta,jonkamukaanmaksujaettaisiinmaanvuok-
raan ja sillä sijaitsevien rakennusten vuokraan, kokosummaa käsitellään
maanvuokrana, jos maan arvon uskotaan ylittävän sillä sijaitsevien
rakennustenarvon;muussatapauksessarakennustenvuokrana.
Maaperävarojen vuokrat
4.74. Tähän nimikkeeseen sisältyvät royaltymaksut, joita kertyy mineraali- tai
fossiilisten polttoaine-esiintymien (hiili, öljy tai maakaasu) omistajille
näiden antaessa muille institutionaalisille yksiköille lupia esiintymien
tutkimiseen tai louhimiseen määrätyn ajanjakson aikana.
4.75. Vuokrien kirjausajankohta: Vuokrat kirjataan ajanjaksona, jona ne on
maksettava.
4.76. Tilijärjestelmässä vuokratkirjataan:
a) resursseinajakäyttönä sektoreiden ensitulonjakotilillä
b) resursseinajakäyttönä ensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaan tilillä.
TULO-, VARALLISUUS- YM. JUOKSEVAT VEROT (D.5)
4.77.Määritelmä: Tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) kattavat
kaikki rahamääräiset tai luontoismuotoiset pakolliset,
vastikkeettomat maksut, joita julkisyhteisöt ja ulkomaat
perivät jaksoittain institutionaalisten yksiköiden tuloista ja
varallisuudesta, sekä eräät jaksoittaiset verot, jotka
määräytyvät muiden kuin tulojen tai varallisuuden perus-
teella.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—108
▼B
Tulo-,varallisuus-ym.juoksevattulotjakautuvat seuraavasti:
a) tuloverot (D.51)
b) muutjuoksevat verot(D.59).
TULOVEROT(D.51)
4.78.Määritelmä: Tuloverot (D.51) koostuvat tuloista, voitoista ja pääoma-
voitoistaperittävistäveroista.Nemääräytyväthenkilöiden,
kotitalouksien, yritysten tai voittoa tavoittelemattomien
yhteisöjen todellisten tai arvioitujen tulojen perusteella.
Niihin sisältyvät verot, jotka määräytyvät omaisuuden ja
maa- tai kiinteistöomistusten perusteella silloin, kun näitä
omistuksiakäytetään omistajientulojenarvioimisenperus-
tana.
Tuloverotsisältävät:
a) henkilöiden tai kotitalouksien tuloverot (työtulosta, omaisuustulosta,
yrittäjätulosta,eläkkeistäjne.),mukaanlukientyönantajienpidättämät
verot (ennakonpidätykset). Yhtiöimättömien yritysten omistajien
tuloverot luetaan tähänmukaan.
b) yritysten voittojen verot
c) verothallussapitovoitoista
d) voittajien saamien arpajais- tai uhkapelivoittojen verot erotuksena
uhkapelejä ja arpajaisia organisoivien tuottajien liikevaihtoveroista,
joita pidetään tuoteveroina.
MUUTJUOKSEVATVEROT(D.59)
4.79. Muihinjuokseviinveroihin (D.59)sisältyvät:
a) juoksevat pääomaverot, joita omistajien on maksettava jaksoittain
maan tai rakennusten omistamisesta tai käytöstä, sekä nettovaralli-
suuden ja muiden varojen (jalokivet ja muut varallisuuden ulkoiset
tunnusmerkit)verotpaitsikohdassaD.29mainitutverot(joitayritykset
maksavat johtuen tuotantotoiminnan harjoittamisesta) ja kohdassa
D.51mainitut verot(tuloverot)
b) henkiverot, joita kannetaan aikuisilta tai kotitalouksilta tuloista tai
varallisuudesta riippumatta
c) kulutusverot,joitamaksetaanhenkilöidentaikotitalouksienkokonais-
kulutuksesta
d) kotitalouksienmaksutajoneuvojen,veneidentailentokoneiden(joitaei
käytetä elinkeinon harjoittamiseksi) omistus- tai käyttöluvista tai
metsästys-,ampuma-, kalastus-ym.luvista(1)
e) verot kansainvälisistä taloustoimista (matkustaminen ulkomailla,
ulkomaiset maksusuoritukset, ulkomaiset investoinnit), paitsi jos
tuottajatmaksavatnetaineovatkotitalouksienmaksamiatuontitulleja.
4.80. Tulo-,varallisuus-ym.veroteivät sisälläseuraavia:
a) perintöverot tai omaisten saamien lahjojen verot, joita kannetaan
edunsaajienpääomanperusteellajajotkaesitetäännimikkeenpääoma-
verot(D.91)alla
b) yksittäiset tai poikkeukselliset pääoma- tai varallisuusverot, jotka
esitetään nimikkeen pääomaverot (D.91)alla1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—109
(1) Raja verojen ja julkisyhteisöiltä ostettavien palvelujen välillä määritellään samojen
kriteereiden perusteella kuin yritysten suorittamissa maksuissa: jos luvat myönnetään
automaattisestiheti,kunmaksutonmaksettu,niidenmaksamistapidetäänveroina.Mutta
jos julkisyhteisöt käyttävät lupien myöntämistä jonkin säädetyn valvontatehtävänorganisoinnissa (kuten henkilöiden pätevyyden tai kelpoisuuden tarkistamiseen),suoritettuja maksuja pitäisi käsitellä pavelujen ostona julkisyhteisöiltä pikemmin kuinverojen maksuina, elleivät maksut ole selvästi suhteettomia palvelujen suorittamisesta
aiheutuviinkustannuksiin.
▼B
c) maan, rakennusten tai muiden sellaisten varojen verot, joita yritykset
omistavat tai vuokraavat ja käyttävät tuotantoon; sellaisia veroja
käsitellään muinatuotantoveroina (D.29)
d) muut kotitalouksien lupamaksut kuin ajoneuvojen, veneiden tai
lentokoneiden käyttöluvat taimetsästys-taikalastusluvat: ajoluvat tai
lentoluvat, televisio- tai radioluvat, ampuma-aseluvat, museoiden tai
kirjastojen pääsymaksut, jätehuoltomaksut ym., joita käsitellään
useimmiten maksuinajulkisyhteisöjen suorittamista palveluista(1).
4.81. Kirjattavaanverojenkokonaisarvoonsisältyvätmahdolliseterääntyneiden
verojen viivästyskorot ja veroviranomaisten määräämät sakot, ellei niitä
voida kirjata erikseen. Siihen sisältyvät myös kaikki maksut, jotka on
voitu määrätä maksamattomien verojen takaisinperinnän tai arvioinnin
yhteydessä. Vastaavasti sitä pienentävät mahdolliset julkisyhteisöjen
talouspoliittisena toimenpiteenä suorittamat hyvitykset sekä liikaa
maksettujen maksujen takaisinmaksut.
4.82. Tulo-,varallisuus-ym.juoksevienverojenkirjaaminen:
Tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot kirjataan sellaisten toimintojen,
taloustoimien tai muiden tapahtumien ajankohtana, joista verojen
maksuvelvoite syntyy.
Jotkut taloudelliset toiminnat, taloustoimet tai tapahtumat, joiden
verolainsäädännön perusteella pitäisi aiheuttaa kyseisille yksiköille
veronmaksuvelvoite, välttävät kuitenkin pysyvästi veroviranomaisten
huomion. Olisi epärealistista olettaa, että sellaisista toiminnoista,
taloustoimistataitapahtumistasyntyyrahoitusvarojatai-velkojavelkojen
tai saamisten muodossa. Tästä syystä tilinpitojärjestelmään kirjattavat
summatmääräytyvätmaksuunpanonmukaanainoastaansilloinkunneon
todennettu verotuksessa, ilmoituksilla tai muilla välineillä, joista veron-
maksajan kannalta syntyy velkoja selvien maksuvelvoitteiden muodossa.
Tilinpitojärjestelmä ei ota huomioon puuttuvia veroja, joita verotuksessa
eioletodennettu.
Tileillekirjatutverotvoivatperustuakahteenlähteeseen:verotuksessatai
veroilmoituksilla todennettuihin määriin taikka saatuihinmaksuihin.
a) Josperustanakäytetäänverotuksessatodentamistataiveroilmoituksia,
määrätoikaistaankertoimella,jokaheijastaaverotuksessatodennettuja
ja ilmoitettuja mutta perimättä jääneitä määriä. Vaihtoehtoisesti
voidaan kirjata mainitun oikaisun suuruinen pääomansiirto muille
sektoreille. Kertoimet arvioidaan verotuksessa todennetuista ja ilmoi-
tetuistamuttaperimättäjääneistämääristäsaatujenkokemustenjaniitä
koskeviennykyhetkenodotustenperusteella.Eriverolajeilleonoltava
omatkertoimet.
b) Josperustana käytetään saatuja maksuja, ne tulee jaksottaa siten, että
maksu tuloutetaan toimien, suoritusten tai muiden verovelvollisuuden
synnyttävien tapahtumien ajankohtana (tai eräiden tuloverojen osalta
silloin kun vero määrättiin). Tämä mukautus voi perustua toimien,
suoritusten tai muiden tapahtumien (tai veron määräämisen) ja
veronmaksunväliseen keskimääräiseen aikaeroon.
Työnantajanpidättäessäverontulolähteelläpitäisijuoksevatverottulosta,
varallisuudesta, jne. sisällyttää palkkoihin ja palkkioihin, vaikkei
työnantaja siirräkään niitä edelleen julkisyhteisöille. Näin kotitaloussek-tori näkyy koko määrän edelleenmaksajana julkisyhteisöjen sektorille.
Tosiasiallisesti maksamatta olevien määrien vaikutus on poistettava
tunnuksenD995pääomansiirtona julkisyhteisöiltä työnantajasektoreille.
Joissakin tapauksissa tuloverovelvollisuus voidaan määrittää vasta tulon
kertymistä seuraavalla tilinpitojaksolla. Sen vuoksi tarvitaan hieman
joustavuutta kyseisten verojen kirjaamisajankohdan suhteen. Tuloverot,
jotka pidätetään suoraan tulosta, kuten ennakonpidätykset (PAYE) ja
tuloverojen säännölliset ennakkomaksut, voidaan kirjata silloin kun ne
maksetaan jalopullinen maksettava tuloverosilloin,kunsemäärätään.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—110
(1) Raja verojen ja julkisyhteisöiltä ostettavien palvelujen välillä määritellään samojen
kriteereiden perusteella kuin yritysten suorittamissa maksuissa: jos luvat myönnetään
automaattisestiheti,kunmaksutonmaksettu,niidenmaksamistapidetäänveroina.Mutta
jos julkisyhteisöt käyttävät lupien myöntämistä jonkin säädetyn valvontatehtävänorganisoinnissa (kuten henkilöiden pätevyyden tai kelpoisuuden tarkistamiseen),suoritettuja maksuja pitäisi käsitellä palvelujen ostona julkisyhteisöiltä pikemmin kuinverojen maksuina, elleivät maksut ole selvästi suhteettomia palvelujen suorittamisesta
aiheutuviinkustannuksiin.▼M4
▼B
▼B
Tilijärjestelmässä tulo-,varallisuus-ym.juoksevat verotkirjataan:
a) käyttönä niiden sektoreiden tulojen uudelleenjaon tilillä, joihin
veronmaksajat luokitellaan
b) resursseinajulkisyhteisöjen tulojenuudelleenjaon tilillä
c) käyttönä jaresursseinaensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaan tilillä.
SOSIAALITURVAMAKSUT JA SOSIAALIETUUDET (D.6)
4.83.Määritelmä: Sosiaalietuudet ovat julkisyhteisöjen tai kotitalouksia
palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen kotita-
louksille maksamia rahamääräisiä tai luontoismuotoisia
tulonsiirtoja, jotka annetaan joko kollektiivisista järjestel-
mistä tai niiden ulkopuolella ja joiden tarkoituksena on
keventää erilaisista riskeistä tai tarpeista kotitalouksille
aiheutuvaa taloudellista taakkaa. Niihin sisältyvät sosiaali-
siin riskeihin ja tarpeisiin liittyvät julkisyhteisöjen maksut
tuottajille, jotka tuottavat etuuksia yksittäisille kotitalouk-
sille.
4.84. Riskitjatarpeet,joistavoiaiheutuasosiaalietuuksia,onsovitunkäytännön
mukaisesti määritelty seuraaviksi:
a) sairaus
b) invaliditeetti, työkyvyttömyys
c) työtapaturma tai ammattitauti
d) vanhuus
e) omaiset
f) äitiys
g) perhe
h) työllisyydenedistäminen
i) työttömyys
j) asuminen(1)
k) koulutus
l) yleinen köyhyys.
4.85. Sosiaalietuuksiin sisältyvät:
a) juoksevatjakertakaikkisettulonsiirrotjärjestelmistä,joihinmaksetaan
osuusmaksuja, jotka kattavat koko yhteiskunnan tai suuria osiayhteiskunnasta ja joita julkinen valta säätää ja valvoo (sosiaalitur-
vajärjestelmät)
b) juoksevatjakertakaikkisettulonsiirrotyritystennykyisilletaientisille
työntekijöille tai heidän omaisilleen järjestämistä järjestelmistä
(yksityisesti rahastoidut tai rahastoimattomat yritysten järjestelmät).
Työntekijät tai työnantajat voivat maksaa osuusmaksuja; niitä voivat
maksaamyösyrittäjät
c) sellaiset juoksevat tulonsiirrot julkisilta yksiköiltä ja kotitalouksia
palvelevilta voittoa tavoittelemattomilta yhteisöiltä, joiden ehtona
eivät oleaikaisemmin suoritetutosuusmaksut(avustukset).
4.86. Sosiaalietuuksiin eivät kuulu:
a) vakuutuskorvaukset yksinomaan vakuutetun omasta aloitteestaan
ottamista vakuutuksista,työnantajasta jajulkisyhteisöistä riippumatta
b) vakuutuskorvaukset sellaisista vakuutuksista, joiden ainoana tarkoi-
tuksena on alennuksen hankkiminen siinäkin tapauksessa, että nuo
vakuutuksetovatseuraustakollektiivisesta sopimuksesta.
4.87. Jotta yksittäistä vakuutusta voitaisiin pitää osana sosiaalivakuutusjärjes-
telmää, on tapahtumien tai olosuhteiden, joiden varalta osanottajat
vakuutetaan, vastattava kohdassa 4.84. lueteltuja riskejä tai tarpeita ja
lisäksiniidentäytyytäyttää yksitaiuseampi seuraavista ehdoista:
a) tietyn palkansaajaryhmän, olivatpa he sitten työntekijöitä, yrittäjiä tai
työllisiin kuulumattomia, on lakisääteisesti pakko osallistua järjes-
telmään tai työntekijän tai työntekijäryhmän työehdot pakottavat
siihen,1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—111
(1) Asumisen osalta julkisten viranomaisten maksut vuokralaisille vuokrien alentamiseksi
ovat sosiaalietuuksia, lukuun ottamatta julkisten viranomaisten työnantajina maksamia
erikoisetuuksia.
▼B
b) järjestelmä on kollektiivinen toimien määrätyn palkansaajaryhmän
hyväksi, olivatpa he sitten työntekijöitä, yrittäjiä tai työllisiin
kuulumattomia, jaosanottoonrajattu tuonryhmänjäseniin,
c) työnantaja suorittaa osuusmaksun (todellisen tai laskennallisen)
järjestelmään työntekijän puolesta,maksoipatyöntekijäitsekinosuus-
maksuatai ei.
4.88. Sosiaalivakuutusjärjestelmät ovat järjestelmiä, joissa työnantaja tai
julkisyhteisövelvoittaataisuositteleetyöntekijöitäottamaanvakuutuksen
sellaisten tapahtumien tai olosuhteiden varalta, jotka voivat vaikuttaa
epäsuotuisastiheidäntai heistäriippuvien henkilöiden hyvinvointiin.
Sosiaalivakuutusjärjestelmät voidaan luokitella seuraavien tyyppien
mukaan:
a) sosiaaliturvajärjestelmät, jotka kattavat koko yhteiskunnan tai suuria
osiayhteiskunnastajajoita julkisyhteisösäätelee, valvooja rahoittaa
b) yksityisestirahastoidut järjestelmät, jotkakoostuvat:
(1) järjestelmistä, joissa sosiaaliturvamaksut maksetaan kolmansille
osapuolille (vakuutuslaitokset, eläkerahastot)
(2) järjestelmistä, joissatyönantajat ylläpitävät erikoisrahastoja, jotka
onerotettuheidänmuistavaroistaan,vaikkakaansellaisetrahastot
eivät muodosta työnantajista erillisiä institutionaalisia yksiköitä.
Näitä kutsutaan epäitsenäisiksi eläkerahastoiksi. Rahastoja
käsitellään varoina, jotka kuuluvat edunsaajille eivätkä työnanta-
jille.
c) rahastoimattomat järjestelmät, joissa työnantajat maksavat omista
varoistaan sosiaalietuuksia nykyisille tai entisille työntekijöilleen tai
heistä riippuvaisille henkilöille perustamatta erillisiä rahastoja tätä
tarkoitusta varten.
4.89. Julkisyhteisöjen omille työntekijöilleen järjestämät sosiaalivakuutusjär-
jestelmät luokitellaan yksityisesti rahastoituihin järjestelmiin tai
rahastoimattomiin järjestelmiin eikä sosiaaliturvajärjestelmiin.
4.90. Sosiaaliturvamaksutvoidaanjakaatodellisiinsosiaaliturvamaksuihin,joita
maksetaan kahdessa ensimmäisessä kohdan 4.88. järjestelmässä, sekä
rahastoimattomissa järjestelmissä maksettaviin laskennallisiin sosiaalitur-
vamaksuihin.
4.91. Sosiaaliturvamaksutvoidaanjakaapakollisiinlakisääteisiin sosiaaliturva-
maksuihinja vapaaehtoisiin sosiaaliturvamaksuihin.
SOSIAALITURVAMAKSUT(D.61)
Todelliset sosiaaliturvamaksut (D.611)
4.92. Todellisiin sosiaaliturvamaksuihin sisältyvät:
a) työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.611). Nämä vastaavat
taloustointa D.121.
Työnantajat maksavat työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut
sosiaaliturvajärjestelmiä ylläpitäville sosiaaliturvarahastoille, vakuu-
tuslaitoksille ja itsenäisille tai epäitsenäisille eläkerahastoille
varmistaakseen sosiaalietuuksia työntekijöilleen.
Koska työnantajien todelliset sosiaaliturvamaksut suoritetaan työnte-
kijöiden hyväksi, niiden arvo kirjataan palkansaajakorvausten osaksi
yhdessä rahamääräisten tai luontoismuotoisten palkkojen ja palk-
kioiden kanssa. Sosiaaliturvamaksut kirjataan sitten työntekijöiden
maksamina tulonsiirtoina sosiaaliturvarahastoille, vakuutuslaitoksille
tai itsenäisille tai epäitsenäisille eläkerahastoille.
b) palkansaajan sosiaaliturvamaksut (D.6112):
Nämä ovat sosiaaliturvamaksuja, joita palkansaajat maksavat sosiaa-
liturvajärjestelmiin, yksityisesti rahastoituihin ja rahastoimattomiin
järjestelmiin. Palkansaajan sosiaaliturvamaksut koostuvat todellisista
sosiaaliturvamaksuista sekä yksityisesti rahastoitujen järjestelmien
tapauksessa niistä palvelumaksuilla vähennetyistä maksutäydennyk-
sistä, jotka maksetaan järjestelmiin osallistuvien palkansaajien
vakuutuksenottajien omaisuustulosta. Kaikki palvelumaksut vähen-
netään kuluina palkansaajien, ei työnantajien osuusmaksuista.
c) itsenäisten yrittäjien ja työllisiin kuulumattomien henkilöiden sosiaa-
liturvamaksut (D.6113):
Nämä ovat sosiaaliturvamaksuja, joita henkilöt, jotka eivät ole
palkansaajia — nimittäin itsenäiset yrittäjät (työnantajat tai amma-1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—112
▼B
tinharjoittajat) tai työllisiin kuulumattomat henkilöt — maksavat
omaksihyväkseen.Niihinsisältyymyössosiaaalivakuutusjärjestelmiin
osallistuvien henkilöiden saamasta vakuutuksenottajien omaisuustu-
losta maksettavien maksutäydennysten arvo, joka kirjataan
vakuutuslaitoksille takaisin maksetuksivarsinaisten maksujenlisäksi.
4.93. Todelliset sosiaaliturvamaksut voivat olla pakollisia säädöksen tai
määräyksen perusteella tai ne voidaan maksaa tietyn toimialan kollektii-
visten sopimusten perusteella tai tietyn yrityksen työnantajan ja
palkansaajien välisten sopimusten perusteella tai koska ne on kirjattu
itse työsopimukseen. Tietyissä tapauksissa sosiaaliturvamaksut saattavat
ollavapaaehtoisia.
Tässätarkoitetut vapaaehtoiset sosiaaliturvamaksut kattavat:
a) sosiaaliturvamaksut, joita henkilöt, joita laki ei tai ei enää siihen
velvoita, maksavattai edelleen maksavat sosiaaliturvarahastoihin
b) sosiaaliturvamaksut, joita maksetaan vakuutuslaitoksille (tai samaan
sektoriin luokitelluille keskinäisille vakuutusyhdistyksille tai eläker-
ahastoille) osana yritysten palkansaajiensa hyväksi järjestämiä
ylimääräisiä vakuutusjärjestelmiä, joihin jälkimmäiset osallistuvat
vapaaehtoisesti
c) sosiaaliturvamaksut keskinäisille vakuutusyhdistyksille, joiden
jäsenyysonavoinpalkansaajille tai itsenäisille yrittäjille.
4.94. Pakollisten ja vapaaehtoisten sosiaaliturvamaksujen erottamiseksi luoki-
tuksessaonylimääräinen taso:
a) työnantajan pakolliset todelliset sosiaaliturvamaksut (D.61111)
b) työnantajan vapaaehtoiset todelliset sosiaaliturvamaksut (D.61112)
c) palkansaajan pakolliset sosiaaliturvamaksut (D.61121)
d) palkansaajan vapaaehtoiset sosiaaliturvamaksut (D.61122)
e) itsenäisten yrittäjien ja työllisiin kuulumattomien pakolliset sosiaali-
turvamaksut(D.61131)
f) itsenäisten yrittäjien ja työllisiin kuulumattomien vapaaehtoiset
sosiaaliturvamaksut (D.61132).
4.95. Todellisetsosiaaliturvamaksutsosiaaliturvarahastoihintaimuihinjulkisiin
laitoksiin kirjataan bruttonajakotaloustoimiin.
Toisaalta sosiaaliturvamaksut, jotka maksetaan yksityisesti rahastoitujen
järjestelmienpiirissävakuutuslaitoksillejasamaansektoriinluokitelluille
keskinäisillevakuutusyhdistyksillejaeläkerahastoille,kirjataannettonase
osa osuusmaksusta vähennettynä, joka edustaa (kotimaisille tai ulkomai-
sille) kotitalouksille suoritetun vakuutuspalvelun arvoa. Sovitun
käytännön mukaisesti tämä osa osuusmaksusta on itse asiassa maksu
markkinapalvelusta ja muodostaa osan kotitalouksien kulutusta tai
ulkomaisten kotitalouksien maksamien osuusmaksujen tapauksessa osan
palveluvientiä.
Epäitsenäisissä yksityisesti rahastoiduissa sosiaalivakuutusjärjestelmissä,
joissa työnantajat ylläpitävät omia erillisiä rahastojaan, palkansaajien
maksamistaosuusmaksuistaeivähennetäpalvelumaksuja.Koskasellaiset
järjestelmät eivät muodosta työnantajasta erillisiä institutionaalisia
yksiköitä,rahastojenjohto-jahallintokulut katsotaan osaksityönantajien
yleisiätuotantokustannuksia.
4.96. Kirjausajankohta: Työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.6111) ja
palkansaajan sosiaaliturvamaksut (D.6112) kirjataan ajankohtana, jolloin
maksuvelvoitteen aiheuttava työ suoritetaan. Itsenäisten yrittäjien ja
työllisiin kuulumattomien henkilöiden sosiaaliturvamaksut (D.6113)
kirjataan ajankohtana, jolloinmaksuvelvoite syntyy.
Tileillekirjatutjulkisyhteisöjensektorillemaksettavatsosiaaliturvamaksut
voivat perustua kahteen lähteeseen: verotuksessa tai veroilmoituksilla
todennettuihin määriin taikka saatuihinmaksuihin.
a) Josperustanakäytetäänverotuksessatodentamistataiveroilmoituksia,
määrätoikaistaankertoimella,jokaheijastaaverotuksessatodennettuja
ja ilmoitettuja mutta perimättä jääneitä määriä. Vaihtoehtoisesti
voidaan kirjata mainitun oikaisun suuruinen pääomansiirto muille
sektoreille. Kertoimet arvioidaan verotuksessa todennetuista ja ilmoi-
tetuistamuttaperimättäjääneistämääristäsaatujenkokemustenjaniitä
koskevien nykyhetken odotusten perusteella. Eri sosiaaliturvamaksu-
lajeille onoltava omatkertoimet.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—113
▼M4
▼M4
b) Josperustana käytetään saatuja maksuja, en tulee jaksottaa siten, että
maksu tuloutetaan sosiaaliturvamaksuvelvollisuuden synnyttävän
toimen ajankohtana (tai velvollisuuden syntyessä). Tämä mukautus
voi perustua toimen (tai velvollisuuden syntymisen) ja maksun
väliseen keskimääräiseen aikaeroon.
Työnantajan pidättäessä julkisyhteisöille maksettavat sosiaaliturvamaksut
tulolähteellä ne pitäisi sisällyttää palkkoihin ja palkkioihin, vaikkei
työnantaja siirräkään niitä edelleen julkisyhteisöille. Näin kotitaloussek-
tori näkyy koko määrän edelleenmaksajana julkisyhteisöjen sektorille.
Tosiasiallisesti maksamatta olevien määrien vaikutus on poistettava
tunnuksenD995pääomansiirtona julkisyhteisöiltä työnantajasektoreille.
4.97. Tilijärjestelmässä todelliset sosiaaliturvamaksut kirjataan seuraavasti:
a) käyttönä kotitalouksien tulojenuudelleenjaon tilillä
b) käyttönä ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tilillä (ulkomaisten
kotitalouksien osalta)
c) resursseina kotimaisten vakuutuksenantajien tai työnantajien tulojen
uudelleenjaon tilillä
d) resursseina ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tilillä (ulkomaisten
vakuutuksenantajien tai työnantajien osalta).
Laskennalliset sosiaaliturvamaksut (D.612)
4.98. Laskennallisetsosiaaliturvamaksut(D.612)ovatvastinesosiaalietuuksille
(miinus mahdolliset palkansaajan sosiaaliturvamaksut), jotka työnantajat
maksavat suoraan nykyisille tai entisille palkansaajilleen jà muille
oikeutetuille henkilöille (toisin sanoen etuudet eivät liity työnantajan
todellisiin sosiaaliturvamaksuihin). Ne vastaavat taloustointa D.122.
Niiden arvon pitäisi periaatteessa perustua vakuutusmatemaattiseen
harkintaan.
4.99. On välttämätöntä ottaa käyttöön laskennalliset sosiaaliturvamaksut, jos
työnantajien suoraan jakamat sosiaalietuudet sisällytetään tileille sosiaa-
lietuuksiennimikkeeseenjajosnäidenetuuksienkustannukset(siltäosin,
jota palkansaajan todelliset sosiaaliturvamaksut eivät kata) sisällytetään
työnantajan maksamiin palkansaajakorvauksiin.
Kuntyönantajatsuorittavatsosiaalietuudetitseomistavaroistaansuoraan
nykyisilletaientisille palkansaajilleen taiheistäriippuvaisille henkilöille
ilman sosiaalivakuutusrahastoa, vakuutuslaitosta tai itsenäistä eläkera-
hastoajailmantähäntarkoitukseenperustettuaerikoisrahastoataierillistä
vararahastoa, voidaan katsoa, että edunsaajat on suojattu erilaisten
tarpeidentaiolosuhteidenvaralta,vaikkakaanmitäänmaksujaeisuoriteta
niidenkattamiseksi.
Palkansaajille olisisenvuoksilaskettava korvaus,jokavastaisiarvoltaan
niitä sosiaaliturvamaksuja, jotka todellisuudessa tarvittaisiin varmista-
maan oikeudet maksujen kartuttamiin sosiaalietuuksiin. Nämä maksut
eivät riipu ainoastaan juoksevasti maksettavien etuuksien tasosta vaan
myös siitä, millä tavoin työnantajien velvoitteet sellaisissa järjestelmissä
todennäköisesti tulevaisuudessa kehittyvät nykyisten ja entisten palk-
ansaajien lukumäärän, ikäjakautuman jaodotettavissa olevaneliniän ym.
tekijöiden oletettujen muutosten seurauksena. Näin ollen sosiaaliturva-
maksujen laskennallisten arvojen pitäisi periaatteessa perustua
samanlaiselle vakuutusmatemaattiselle harkinnalle, joka määrää vakuu-
tuslaitosten veloittamien vakuutusmaksujen tasot. Kun poliittisten
tapahtumien tai taloudellisten muutosten seurauksena nykyisen palkatun
henkilöstön ja eläkettä saavien lukumäärän suhde tuntuvasti muuttuu ja
tulee epänormaaliksi, nykyisten palkansaajien laskennallisten sosiaalitur-
vamaksujenarvopitäisiarvioida,jolloinseeroaisimaksettujeneläkkeiden
todellisesta arvosta. Tähän tarkoitukseen voidaan käyttää kohtuullista
prosenttiosuutta nykyiselle henkilöstölle maksetuista palkoista ja palk-
kioista.
Käytännössä voi kuitenkin olla vaikeaa päättää, kuinka suuria sellaisten
laskennallisten sosiaaliturvamaksujen pitäisi olla. Yritys voi ehkä itse
tehdä arvioita samanlaisiin rahastoiviin järjestelmiin maksettujen sosiaa-
liturvamaksujen perusteella laskeakseen todennäköisen tulevaisuuden
vastuuvelkansa. Muussa tapauksessa ainoa käytännön vaihtoehto saattaa
olla käyttää yrityksen saman tilinpitojakson aikana maksamia rahastoi-
mattomiasosiaalietuuksia(vähennettynäpalkansaajienitsensämaksamilla
todellisilla sosiaaliturvamaksuilla) arviona laskennallisesta korvauksesta,
joka tarvittaisiin kattamaan laskennalliset sosiaaliturvamaksut. Vaikka
tarvittavien laskennallisten sosiaaliturvamaksujen arvo saattaa poiketa
saman tilinpitojakson aikana todella maksetuista rahastoimattomista1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—114
▼B
▼B
sosiaalietuuksista ilmeisen monista syistä johtuen, kuten yrityksen
työvoiman koostumuksen ja ikärakenteen muutoksesta, tilikauden aikana
todella maksetut sosiaalietuudet (työntekijöiden sosiaaliturvamaksut
poisluettuna) saattavat siitä huolimatta olla riittäviä estimaatteja sosiaa-
liturvamaksuille ja niitä vastaaville laskennallisille korvauksille.
4.100. Tulonmuodostustilillä työnantajien kirjataan maksavan nykyisille työnte-
kijöilleen osana palkansaajakorvauksia laskennallisina
sosiaaliturvamaksuina summan, joka on arvoltaan yhtä suuri kuin ne
arvioidut sosiaaliturvamaksut, jotka tarvittaisiin sellaisten rahastoimatto-
mien sosiaalietuuksien järjestämiseen, joihin työntekijöillä on jatkossa
oikeus. Tulojen uudelleenjaon tilillä palkansaajien kirjataan maksavan
takaisintyönantajilleensamanmääränlaskennallisiasosiaaliturvamaksuja
(toisin sanoen juoksevia tulonsiirtoja) ikään kuin he maksaisivat ne
erilliseen sosiaalivakuutusjärjestelmään.
4.101. Kirjausajankohta: Laskennalliset sosiaaliturvamaksut, jotka ovat pakol-
listen suorien sosiaalietuuksien vastine, kirjataan silloin kun etuuksien
maksuvelvoite syntyy.
Laskennalliset sosiaaliturvamaksut, jotka ovat vapaaehtoisten suorien
sosiaalietuuksien vastine,kirjataan silloinkunetuudet suoritetaan.
4.102. Tilijärjestelmässälaskennallisetsosiaaliturvamaksutkirjataanseuraavasti:
a) käyttönä kotitalouksien tulojen uudelleenjaon tilillä ja ensitulojen ja
tulonsiirtojen ulkomaan tilillä
b) resursseina niiden sektoreiden tulojen uudelleenjaon tilillä, joihin
työnantajat kuuluvat,jaensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tilillä.
RAHAMÄÄRÄISETSOSIAALIETUUDET(D.62)
4.103. Nimikkeeseen D.62luetaan:
Rahamääräiset sosiaaliturvaetuudet (D.621)
Sosiaaliturvarahastot maksavat ne kotitalouksille (lukuun ottamatta
hyvityksiä, katso D.6311). Nuo etuudet suoritetaan sosiaaliturvajärjestel-
mistä.
Yksityisesti rahastoidut sosiaalietuudet (D.622)
Vakuutuslaitokset tai muut yksityisesti rahastoituja sosiaalivakuutusjär-
jestelmiä ylläpitävät institutionaaliset yksiköt maksavat ne
(rahamääräisinä tai luontoismuotoisina)kotitalouksille.
Rahastoimattomat palkansaajan sosiaalietuudet (D.623)
Rahastoimattomia sosiaalivakuutusjärjestelmiä ylläpitävät työnantajat
maksavat ne (rahamääräisinä tai luontoismuotoisina) työntekijöilleen,
heistä riippuvaisille henkilöille tai heidän omaisilleen. Niihin luetaan
tyypillisesti:
a) normaalien tai alennettujen palkkojen jatkuva maksaminen töistä
poissaolon aikana sairauden, onnettomuuden, äitiyden ym. syyn
johdosta
b) perhe-, koulutus- tai muiden avustusten maksaminen henkilöstöstä
riippuvuussuhteessaoleville
c) työeläkkeidentaiomaiseläkkeidenmaksaminenentisillepalkansaajille
tai heidän omaisilleen ja avustusten maksaminen työntekijöille tai
heidän omaisilleen irtisanomisen, työkyvyttömyyden, tapaturmaisen
kuoleman jne. yhteydessä (jos niistä on sovittu kollektiivisin
sopimuksin)
d) yleisetsairaanhoitopalvelut, jotkaeivät liity työnantajan työhön
e) toipilaskodit jaeläkeläiskodit.
Työnantajien entisille palkansaajilleen tai muille oikeutetuille henkilöille
maksamat rahastoimattomat sosiaalietuudet pitää kirjata työnantajan
todelliset sosiaaliturvamaksut mukaan luettuna, toisin sanoen mukaan
lukien työnantajien kyseisten henkilöiden eduksi vakuutuksenantajille
suorittamat maksut.
Rahamääräiset sosiaaliavustukset (D.624)
Julkisyhteisöt tai kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat
yhteisöt maksavat ne kotitalouksille samojen tarpeiden tyydyttämiseen
kuin sosiaalivakuutusetuudet, mutta niitä ei suoriteta sosiaaliturvamaksut1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—115
▼B
ja sosiaalivakuutusetuudet yhdistävästä sosiaalivakuutusjärjestelmästä.
Sellaisiin etuuksiin eivät sisälly tulonsiirrot, joita maksetaan sellaisten
tapahtumien tai olosuhteiden vuoksi, joita sosiaalivakuutusjärjestelmät
eivät normaalisti kata (toisin sanoen tulonsiirrot luonnonkatastrofien
vuoksi, jotka kirjataan muihin tulonsiirtoihin tai muihin pääomansiir-
toihin).
LUONTOISMUOTOISETSOSIAALISETTULONSIIRROT(D.63)
4.104.Määritelmä: Luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot (D.63) koostuvat
yksilöllisistätavaroistajapalveluista,joitajulkisyhteisötja
kotitalouksiapalvelevatvoittoatavoittelemattomat yhteisöt
siirtävätluontoismuotoisinatulonsiirtoinayksittäisillekoti-
talouksille ja jotka voivat olla markkinoilta ostettuja tai
julkisyhteisöjentaikotitalouksiapalvelevienvoittoatavoit-
telemattomien yhteisöjen tuottamia markkinattomia
tuotoksia. Ne voidaan rahoittaa verotuloilla, muilla julk-
isyhteisöjen tuloilla tai sosiaaliturvamaksuilla tai
kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien
yhteisöjen tapauksessalahjoituksilla tai omaisuustuloilla.
Vaikka eräillä kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien
yhteisöjen tuottamilla markkinattomilla palveluilla on eräitä kollektiivi-
palvelujen piirteitä, kaikkia markkinattomia KPVTY:jen tuottamia
palveluja pidetään yksinkertaisuuden ja sovitun käytännön mukaisesti
luonteeltaan yksilöllisinä. Ilmaiseksi tai taloudellisesti merkityksettömiin
hintoihin kotitalouksille annettuja palveluja kuvataan yksilöllisiksi
palveluiksi erotukseksi yhteiskunnalle kokonaisuudessaan tai yhteis-
kunnan suurelle osalle tarjotuista kollektiivipalveluista. Yksilölliset
palvelut ovat pääasiassa koulutus- ja terveyspalveluita, vaikka muitakin
palveluja, kuten asumis-, kulttuuri- ja virkistyspalveluita, järjestetään
myösusein.
Nimikkeeseen luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot (D.63) sisältyvät
luontoismuotoiset sosiaalietuudet ja yksilöllisiä markkinattomia tavaroita
taipalveluita vastaavat tulonsiirrot:
Luontoismuotoiset sosiaalietuudet (D.631)
4.105. Luontoismuotoiset sosiaalietuudet ovat luontoismuotoisia sosiaalisia
siirtoja,jotkaontarkoitettuhelpottamaansosiaalistenriskientaitarpeiden
(katso4.84.)kotitalouksilleaiheuttamaataloudellistataakkaa.Nevoidaan
jakaa sellaisiin, joissa edunsaajakotitaloudet tosiasiassa itse ostavat
tavarat, jotka sitten korvataan heille, ja sellaisiin, joissa asianomaiset
palvelut annetaan suoraan edunsaajille. Jälkimmäisessä tapauksessa
julkisyhteisöt tai kotitalouksiapalvelevat voittoa tavoittelemattomat
yhteisöt tuottavat tai ostavat kokonaan tai osittain tuottajien suoraan
edunsaajille toimittamat tavarat japalvelut.
Sosiaaliturvaetuudet, hyvitykset (D.6311)
Nämä etuudet muodostuvat sosiaaliturvarahastojen korvauksesta, jolla
hyvitetäänkotitalouksienmäärättyihintavaroihinjapalveluihinkohdistu-
neita hyväksyttyjämenoja.
Kunkotitalousostaatavarantaipalvelun,jonkasosiaaliturvarahasto sille
myöhemmin korvaa osittain tai kokonaan, kotitalouden voidaan katsoa
ikäänkuintoimivansosiaaliturvarahastonpuolesta.Itseasiassakotitalous
antaasosiaaliturvarahastollelyhytaikaisenluoton,jokamaksetaanhetikun
kotitaloussaahyvityksen.
Ne menot, jotka hyvitetään, kirjataan sosiaaliturvarahaston suoraan
maksamiksi silloin, kun kotitalous suorittaa oston, kun taas ainoa meno,
jokakirjataan kotitaloudelle, onmahdollinen maksetunostajan hinnanja
hyvitetyn määrän välinen erotus. Hyvitettyjen menojen määrää ei siis
käsitellä rahamääräisenä tulonsiirtona sosiaaliturvarahastolta kotitalouk-
sille.
Muut luontoismuotoiset sosiaaliturvaetuudet (D.6312)
Nämä koostuvat sosiaaliturvarahastojen kotitalouksille suorittamista
muista luontoismuotoisista sosiaalisista tulonsiirroista kuin hyvityksistä.
Useimmat muista luontoismuotoisista sosiaaliturvaetuuksista ovat
todennäköisesti sairaanhoitoa tai hammashoitoa, kirurgisia ja sairaalan
vuodeosastopalveluita,silmälasejajapiilolinssejä,lääketieteellisiäkojeita
ja laitteita ja muita vastaavanlaisia sosiaalisiin riskeihin tai tarpeisiin
liittyviä tavaroita ja palveluita. Markkinatuottajat tai markkinattomat
tuottajat suorittavat palvelun suoraan edunsaajille ilman hyvitystä, ja se
tulee arvottaa vastaavasti. Kaikki kotitalouksien itsensä suorittamat1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—116
▼B
maksuttuleevähentää. ►M2Muutluontoismuotoisetsosiaaliturvamenot
voidaan tämän vuoksi jakaa etuuksiin, joita varten tuotetun palvelun
tuottajina ovat markkinatuottajat ja ostajina julkisyhteisöjen yksiköt tai
kotitalouksiapalvelevatvoittoatavoittelemattomatyhteisöt(D.63121),ja
etuuksiin, joita varten tuotetun palvelun tuottajina ovat markkinattomat
tuottajat (D.63122). ◄
Luontoismuotoiset sosiaaliavustukset (D.6313)
Nämä koostuvat julkisyhteisöjen tai kotitalouksia palvelevien voittoa
tavoittelemattomien yhteisöjen kotitalouksille suorittamista luontoismuo-
toisista tulonsiirroista, jotka ovat luontoismuotoisten
sosiaaliturvaetuuksien kaltaisia, mutta joita ei suoriteta sosiaalivakuu-
tusjärjestelmästä. Nimikkeeseen sisältyvät, silloin kun
sosiaalivakuutusjärjestelmä ei niitä kata, sosiaalinen asuminen, asumis-
tuki, päivähoito, ammatillinen koulutus, liikennemaksujen alennukset
(edellyttäen, että niillä on sosiaalinen tarkoitus) ja vastaavat sosiaalisiin
riskeihin ja tarpeisiin liittyvät tavarat ja palvelut. Kaikki kotitalouksien
itsensä suorittamat maksut tulee vähentää. ►M2Luontoismuotoiset
sosiaaliavustukset voidaan tämän vuoksi jakaa avustuksiin, joita varten
tuotetun palvelun tuottajina ovat markkinatuottajat ja ostajina julkisyh-
teisöjen yksiköt tai kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat
yhteisöt (D. 63131), ja avustuksiin, joita varten tuotetun palvelun
tuottajina ovatmarkkinattomat tuottajat (D.63132). ◄
Yksilöllisiä markkinattomia tavaroita ja palveluita vastaavat tulonsiirrot
(D.632)
4.106.Määritelmä: Yksilöllisiä markkinattomia tavaroita ja palveluita
vastaavattulonsiirrot(D.632)ovatjulkisyhteisöjenmarkki-
nattomien tuottajien tai kotitalouksia palvelevien voittoa
tavoittelemattomien yhteisöjen yksittäisille kotitalouksille
ilmaiseksi tai taloudellisesti merkityksettömiin hintoihin
järjestämiä tavaroita ja palveluita. Ne vastaavat kotita-
louksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen
ja julkisyhteisöjen yksilöllisiä kulutusmenoja (katso 3.85.)
vähennettynä kotitalouksille sosiaaliturva- tai sosiaaliavus-
tusjärjestelmienpuitteissamyönnetyilläluontoismuotoisilla
sosiaalietuuksilla (D.631).
4.107. Sosiaalietuuksien kirjausajankohta:
a) rahamääräiset sosiaalietuudet kirjataan silloin kun etuuksia koskevat
vaatimukset ontodettu
b) luontoismuotoiset sosiaalietuudet kirjataan silloin kun palvelut suor-
itetaan tai kun markkinattomien tuottajien suoraan kotitalouksille
toimittamien tavaroiden omistajuusvaihtuu.
4.108. Tilijärjestelmässä rahamääräiset sosiaalietuudet (D.62), kirjataan seuraa-
vasti:
a) käyttönä niiden sektoreiden tulojen uudelleenjaon tilillä, jotka
myöntävät etuudet
b) käyttönä esitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tilillä (ulkomaiden
myöntämien etuuksienosalta)
c) resursseinakotitalouksien tulojen uudelleenjaon tilillä
d) resursseina ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tilillä (ulkomaisille
kotitalouksille myönnettyjen etuuksien osalta).
Luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot(D.63)kirjataan:
a) käyttönä niiden sektoreiden luontoismuotoisten tulojen uudelleenjaon
tilillä, jotkamyöntävät etuudet
b) resursseina kotitalouksien luontoismuotoisten tulojen uudelleenjaon
tilillä.
Siirrettyjentavaroidenjapalveluidenkulutuskirjataanoikaistunkäytettä-
vissäolevantulonkäyttötilille.
Sovitunkäytännönmukaisestiluontoismuotoisiasosiaalisiatulonsiirtojaei
ole ulkomaiden kanssa (ne rekisteröidään kohtaan D.62 rahamääräiset
sosiaalietuudet).1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—117
▼B
MUUT TULONSIIRROT (D.7)
VAHINKOVAKUUTUSMAKSUT,NETTO(D.71)
4.109.Määritelmä: Vahinkovakuutusmaksut, netto (D.71), ovat maksuja insti-
tutionaalisten yksiköiden ottamista vakuutuksista.
Yksittäisten kotitalouksien ottamat vakuutukset on otettu
niidenomastaaloitteestajaomaksihyväksityönantajistatai
julkisyhteisöistä riippumatta ja sosiaalivakuutusjärjestel-
mien ulkopuolella(1). Vahinkovakuutusmaksut, netto,
käsittävät sekä vakuutuksenottajien todelliset vakuutus-
maksut vakuutuskatteen hankkimiseksi tilinpitojakson
aikana (vakuutusmaksut) ja vakuutustenottajien omaisuus-
tuloista maksettavat vakuutusmaksutäydennykset, joista on
vähennetty vakuutukset järjestävien vakuutuslaitosten
palvelumaksut.
Vahinkovakuutusmaksut, netto, ovat vakuutussuojan hankkimiseen
käytettävissä olevia summia sellaisten erilaisten tapahtumien ja onnetto-
muuksien varalta, jotka johtavat tavaroiden ja omaisuuden
vaurioitumiseentaihenkilövahinkoihinluonnonaiheuttamien taiinhimil-
listen syiden vuoksi — tulipalot, tulvat, kolarit, yhteentörmäykset,
uppoamiset, varkaus, väkivalta, onnettomuudet, sairaudet ym. — tai
sairaudesta, työttömyydestä, onnettomuuksista ym. syistä aiheutuneiden
taloudellisten menetysten varalta.
4.110. Kirjausajankohta: vahinkovakuutusmaksut, netto, kirjataan ajankohtana,
jolloinneansaitaan.
Vakuutusmaksut, joista palvelumaksut on vähennetty, ovat se osa
tilinpitojakson aikana tai aikaisempien tilinpitojaksojen aikana yhteensä
maksetuista vakuutusmaksuista, joka kattaa kulumassa olevalla tilinpito-
jaksollamaksettavaksi erääntyneet riskit.
Kuluvalla tilinpitojaksolla ansaitut vakuutusmaksut täytyy erottaa kulu-
valla ajanjaksolla maksettavaksi erääntyneistä vakuutusmaksuista, jotka
todennäköisestikattavat sekätulevanettä kuluvantilinpitojakson riskit.
4.111. Tilijärjestelmässä vakuutusmaksut,netto, kirjataan seuraavasti:
a) käyttönä kotimaisten vakuutustenottajien tulojenuudelleenjaon tilillä
b) käyttönä tulojen ensijaon ja tulonsiirtojen ulkomaan tilillä (ulko-
maisten vakuutustenottajien osalta)
c) resursseinakotimaisten vakuutuslaitosten tulojen uudelleenjaon tilillä
d) resursseina ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tilillä (ulkomaisten
vakuutuslaitosten osalta).
VAHINKOVAKUUTUSKORVAUKSET(D.72)
4.112.Määritelmä: Vahinkovakuutuskorvaukset (D.72) ovat vahinkovakuutus-
sopimusten puitteissa erääntyneitä korvauksia(2); toisin
sanoen summia, jotka vakuutuslaitokset ovat velvollisia
maksamaan henkilöiden tai tavaroiden kärsimien vahin-
kojentaivaurioidenkorvaamiseksi(mukaanlukienkiinteät
pääomatavarat).
4.113. Vahinkovakuutuskorvauksiin eivät sisälly maksut, jotka ovat sosiaalie-
tuuksia.
4.114. Koska vahinkovakuutusten palvelumaksut lasketaan vähentämällä
erääntyneet korvaukset ansaittujen vakuutusmaksujen ja vakuutusmaksu-
täydennystenyhteisarvosta,erääntyneidenkorvaustenyhteismääräntäytyy
olla yhtä suuri kuin vakuutuslaitoksen nettomääräinen vahinkovakuutus-
maksutulosamantilinpitojaksonaikana.Tämäkorostaasitätosiasiaa,että
vahinkovakuutuksenolennainen tehtävä onuudelleen jakaa varoja.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—118
(1) Henkivakuutusmaksut eivät esiinny sellaisenaan tilijärjestelmässä. Ne jakautuvat
seuraavasti: a) vakuutusmaksut, jotka ovat muodoltaan sosiaaliturvamaksuja (nemaksetaan sosiaalivakuutusjärjestelmiin) b) yksilöllisen henkivakuutuksen maksut.Edelliset sisältyvät nimikkeeseen todelliset sosiaalivakuutusmaksut ja jälkimmäisiä eikäsitellä jakotaloustoimina. Molemmat henkivakuutusmaksuryhmät lisäävät vakuutus-
teknistä vastuuvelkaarahoitustilillä jataseessa.
(
2) Henkivakuutusmaksut eivät esiinny sellaisenaan tilijärjestelmässä. Na jakautuvat
seuraavasti: a)korvaukset,jotka ovat sosiaalietuuksia b)yksilöllisten henkivakuutustenkorvaukset. Edelliset sisältyvät nimikkeeseen rahamäaräiset sosiaalietuudet, ja jälkim-mäisiä ei käsitellä jakotaloustoimina. Molemmat henkivakuutuskorvausten ryhmät
vähentävät vakuutusteknistä vastuuvelkaa rahoitustililläjataseessa.
▼B
Vahinkovakuutuskorvausten maksamista käsitellään tulonsiirtona
korvauksenhakijalle. Sellaisia korvauksia käsitellään aina tulonsiirtoina,
silloinkin kun kyseessä voivat olla suuret summat kiinteiden varojen
tuhoutumisen tai yksilölle tapahtuneen vakavan henkilövahingon seur-
auksena. Korvauksenhakijoiden saamia summia ei tavallisesti ole sidottu
mihinkään erityiseen tarkoitukseen eikä vahingoittuneita tai tuhoutuneita
tavaroita javarojavälttämättä tarvitse korjatatai korvata.
Jotkutkorvauksetsyntyvätvakuutustenottajienkolmansillehenkilöilletai
heidän omaisuudelleen aiheuttamien vahinkojen tai henkilövahinkojen
johdosta. Näissä tapauksissa toteutuneet korvaukset kirjataan suoraan
vakuutuslaitoksen vahingon kärsineille osapuolille maksamiksi eikä
epäsuoraanvakuutuksenottajan kautta.
4.115. Kirjausajankohta: Vahinkovakuutuskorvaukset kirjataan silloin, kun
onnettomuus tai muu tapahtuma, jonka varalta vakuutus on otettu,
tapahtuu.
4.116. Tilijärjestelmässä nekirjataan seuraavasti:
a) käyttönä kotimaisten vakuutuslaitosten tulojenuudelleenjaon tilillä
b) käyttönä tulojen ensijaon ja tulonsiirtojen ulkomaan tilillä (ulko-
maisten vakuutuslaitosten osalta)
c) resursseinaedunsaajasektoreiden tulojenuudelleenjaon tilillä
d) resursseina ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tilillä (ulkomaisten
edunsaajien osalta).
JULKISYHTEISÖJENSISÄISETTULONSIIRROT(D.73)
4.117.Määritelmä: Julkisyhteisöjen sisäisiin tulonsiirtoihin (D.73) sisältyvät
julkisyhteisöjen eri alasektoreiden (valtionhallinto, osaval-tiohallinto, paikallishallinto, sosiaaliturvarahastot) väliset
tulonsiirrot tukipalkkioita, investointiavustuksia ja muita
pääomansiirtoja lukuunottamatta.
4.118. Julkisyhteisöjen sisäisiin tulonsiirtoihin eivät sisälly toisen yksikön
puolesta suoritetut taloustoimet; nämä kirjataan tileillä ainoastaan
kertaalleen sen edunsaajayksikön resurssina, jonka puolesta taloustoimi
suoritetaan. Tämä tilanne syntyy erityisesti silloin, kun julkisyhteisö
(esim. valtionhallinnon yksikkö) kerää veroja, jotka automaattisesti
siirretään joko kokonaisuudessaan tai osittain toiselle julkisyhteisölle
(esim. paikallishallinnolle). Tässä tapauksessa tälle toiselle julkisyh-
teisöjen yksikölle tarkoitetut verotulot esitetään ikään kuin tuo yksikkö
olisikerännytnesuoraaneikätulonsiirtonajulkisyhteisöjensisällä.Tämä
ratkaisu soveltuu vielä paremmin tapaukseen, jossa toiselle julkisyh-
teisöjen yksikölle tarkoitetut verot peritään valtionhallinnon kantamien
verojen päälle tulevina lisäveroina. Viiveet verojen siirtämisessä ensim-
mäiseltä julkisyhteisön yksiköltä toiselle aiheuttavat kirjauksia ”muihin
saamisiinja velkoihin” rahoitustilillä.
Toisaalta ne verotulojen siirrot, jotka toinen julkishallinnon yksikkö saa
valtionapuina, sisältyvät julkisyhteisöjen sisäisiin tulonsiirtoihin. Nämä
tulonsiirroteivätvastaamitääntiettyäverojenryhmääeikäniitäsuoriteta
automaattisesti vaan pääasiassa tiettyjen rahastojen kautta (maakunta- ja
kuntaviranomaisten rahastot) valtionhallinnon määräämien jakoasteik-
kojenmukaisesti.
4.119. Kirjausajankohta: julkisyhteisöjen sisäiset tulonsiirrot kirjataan silloin,
kunnepitää suorittaa voimassaolevien säädöstenmukaan.
4.120. Tilijärjestelmässäjulkisyhteisöjensisäisettulonsiirrotkirjataankäyttönäja
resursseinajulkisyhteisöjenalasektoreidentulojenuudelleenjaontilille(
1).
TULONSIIRROTKANSAINVÄLISEENYHTEISTYÖHÖN(D.74)
4.121.Määritelmä: Tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74)sisältävät
kaikki rahamääräiset tai luontoismuotoiset tulonsiirrot
julkisyhteisöjen ja ulkomaisten hallitusten tai kansainvä-
listen järjestöjen(2) välillä, ei kuitenkaan
investointiavustuksia eikämuita pääomansiirtoja.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—119
(1) Julkisyhteisöjensisäisettulonsiirrotovatjulkisyhteisöt-sektorinsisäisiävirtojaeikäniitä
kirjata kokosektorin sulautetulla tilillä.
(2) Kansainvälisten järjestöjen, siinä merkityksessä kuin niitä käytetään tilinpitojärjes-
telmässä,toimivalta onperäisinjokosuoraan niiden jäseninä olevilta kansallisvaltioilta
taiepäsuoraanmuilta kansainvälisiltäjärjestöiltä, joidenjäsenet ovatkanallisvaltioita.
▼B
4.122. NimikeD.74kattaa:
a) julkisyhteisöjen ei-veromuotoiset jäsenmaksut Euroopan unionin
laitoksille, eikuitenkaan ”BKTL-pohjaista neljättä omaavaraa”(1)
b) julkisyhteisöjenjäsenmaksutkansainvälisillejärjestöille(eikuitenkaan
jäsenvaltioiden ylikansallisille organisaatioille maksamat verot)
c) kaikki tulonsiirrot, joita julkisyhteisöt voivat saada kohdissa a ja b
tarkoitetuilta laitoksilta tai järjestöiltä(2)
d) hallitusten väliset tulonsiirrot joko rahamääräisinä (esim. ulkomaiden
taimerentakaistenalueidenbudjettivajeiden rahoittamiseentarkoitetut
maksut) tai luontoismuotoisina (esim. elintarvike-, sotilastarvikelah-
joitukset, luonnonkatastrofien jälkeinen hätäapu elintarvikkeina,
vaatteina, lääkkeinä jne.)
e) julkisyhteisöjen, Euroopan unionin laitosten tai kansainvälisen
järjestön maksamat palkat ja palkkiot kehitysmaiden käyttöön
tarjotuille neuvonantajille tai teknisenavunasiantuntijoille.
Tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön sisältävät julkisyhteisöjen ja
maassa sijaitsevien kansainvälisten järjestöjen väliset tulonsiirrot, koska
kansainvälisiäjärjestöjäeipidetäsenmaankotimaisinainstitutionaalisina
yksikköinä,jossanesijaitsevat.
4.123. Kirjausajankohta: ajankohta, jolloin voimassaolevien säädösten mukaan
siirrotontehtävä(pakollisettulonsiirrot)taiajankohta,jollointulonsiirrot
tehdään(vapaaehtoiset tulonsiirrot).
4.124. Tilijärjestelmässä tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön kirjataan
seuraavasti:
a) käyttönä jaresursseinajulkisyhteisöjen tulojenuudelleenjaon tilillä
b) käyttönä jaresursseinaensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaan tilillä.
MUUTTULONSIIRROT(D.75)Tulonsiirrot kotitalouksia palveleville voittoa tavoittelemattomille yhteisöille
(KPVTY)
4.125. Tulonsiirrot kotitalouksia palveleville voittoa tavoittelemattomille yhtei-
söille (KPVTY) sisältävät kaikki vapaaehtoiset osuusmaksut (muut kuin
testamenttilahjoitukset), jäsenmaksut ja taloudelliset avustukset, jotka
KPVTY:t saavat kotitalouksilta (mukaan lukien ulkomaiset kotitaloudet)
javähäisemmässä määrinmyösmuilta yksiköiltä.
4.126. Mukaanluetaan seuraavat:
a) kotitalouksien maksamat säännölliset jäsenmaksut ammattiliitoille,
poliittisille, urheilu-, kulttuuri-, uskonnollisille ja vastaaville
KPVTY-sektoriinluokitelluille järjestöille
b) KPVTY:jen saamat vapaaehtoiset avustukset (muut kuin testamentti-
lahjoitukset) kotitalouksilta, yhtiöitetyiltä yrityksiltä ja ulkomailta
mukaan lukien hyväntekeväisyysjärjestöjen saamat luontoismuotoiset
tulonsiirrot elintarvike-, vaate-, huopa-, lääke- ym. lahjoituksina
jaettavaksi kotimaisille jaulkomaisille kotitalouksille
c) julkisyhteisöjen apu ja avustukset, paitsi tiettyjen pääomamenojen
rahoittamiseen tarkoitetut avut ja investointiavustuksiin luettavat
avustukset.
Mukaan ei lueta jäsenmaksuja tai jäsenosuuksia yrityksiä palveleville
voittoa tavoittelemattomille markkinayhteisöille, kuten kauppakamareille
tai elinkeinojärjestöille, vaan niitä käsitellään maksuina annetuista
palveluista.
4.127. Kirjausajankohta:tulonsiirrotKPVTY:illekirjataansinäajankohtana,jona
netehdään.
4.128. Tilijärjestelmäsä tulonsiirrotKPVTY:illekirjataan seuraavasti:
a) käyttönä kotimaisten tulonsiirtoja maksavien sektoreiden tulojen
uudelleenjaon tilillä1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—120
(1) Kotimaisten tuotantoyksiköiden verot Euroopan unionin laitoksille kirjataan tileille
ulkomaillemaksettuinatuotantoveroina;BKTL-pohjainenneljäsomavara,jokaperustuukesäkuun 24 päivänä 1988 tehtyyn neuvoston päätökseen yhteisöjen omien varojenjärjestelmästä, luokitellaannimikkeeseenD.75Muuttulonsiirrot.
(
2) Tulonsiirrot, jotka Euroopan unionin laitokset maksavat suoraan kotimaiselle markki-
natuottajalle, esitetäänulkomaiden maksamina tukipalkkioina.
▼B
b) käyttönä ensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaan tilillä
c) resursseinaKPVTY-sektorintulojenuudelleenjaon tilillä
Kotitalouksien väliset tulonsiirrot
4.129.Määritelmä: Kotitalouksien väliset tulonsiirrot koostuvat kaikista koti-
maisten kotitalouksien muille kotimaisille tai ulkomaisille
kotitalouksille suorittamista tai niiltä saamista rahamääräi-
sistä tai luontoismuotoisista tulonsiirroista. Erityisesti
näihin sisältyvät maastamuuttaneiden tai ulkomaille
pysyvästi asettuneiden (tai ulkomailla vähintään vuoden
ajan työskentelevien) työntekijöiden rahalähetykset heidän
lähtömaassa asuville perheenjäsenilleen tai vanhempien
rahalähetykset lapsilleen toiselle paikkakunnalle.
4.130. Kirjausajankohta: ajankohta, jollointulonsiirrottehdään.4.131. Tilijärjestelmässä kotitalouksien välisettulonsiirrotkirjataan:
a) käyttönä jaresursseinakotitalouksien tulojen uudelleenjaon tilillä
b) käyttönä jaresursseinaensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaan tilillä.
Sakot ja uhkasakot
4.132.Määritelmä: Oikeusistuimien ja oikeusistuinten tapaisten elinten insti-
tutionaalisilleyksiköillemääräämiäsakkojajauhkasakkoja
käsitellään pakollisina tulonsiirtoina.
4.133. Tähännimikkeeseen eilueta seuraavia:
a) veroviranomaisten määräämiä sakkoja ja uhkasakkoja veronmaksun
kiertämisestä tai myöhästymisestä, joita ei yleensä voida erottaa itse
veroista
b) lupien hankintamaksuja, jotka ovat joko veroja tai maksuja julk-
isyhteisöjenantamista palveluista (katsoD.29ja D.59).
4.134. Kirjausajankohta: sakot ja uhkasakot kirjatan ajankohtana, jolloin
maksuvelvollisuussyntyy.
Arpajaiset ja uhkapeli
4.135. Arpalipuista maksetut summat tai uhkapeliin pannut summat koostuvat
kahdesta osasta: palvelumaksun maksamisesta arpajaisia tai uhkapelejä
järjestävälle yksikölle ja jäljellejäävästä voittajille maksettavasta tulon-
siirrosta. Palvelumaksu saattaa olla melko huomattava ja sen on ehkä
katettavauhkapelipalveluidentuotantoonkohdistuvatverot.Tulonsiirtojen
ajatellaan järjestelmässä tapahtuvan suoraan arpajaisiin tai uhkapeliin
osallistuvien kotitalouksien välillä. Ulkomaalaisten talousyksiköiden
osallistuessa kotitaloussektorin ja ulkomaiden välillä saattaa olla
merkittäviä nettotulonsiirtoja. Tulonsiirrot kirjataan ajankohtana, jolloin
nesuoritetaan.
Korvaukset
4.136.Määritelmä: Korvauksetkoostuvatinstitutionaalisten yksiköidentoisille
institutionaalisille yksiköille maksamista tulonsiirroista
korvaukseksiedellisenaiheuttamistahenkilö-taiomaisuus-
vahingoista, lukuun ottamatta vahinkovakuutuskorvauksia.
Korvaukset voivat olla joko pakollisia oikeusistuimen
tuomitsemia maksuja tai oikeusistuimen ulkopuolella
sovittuja hyväntekeväisyyssuorituksia. Tämä nimikekattaa
muut kuin pääomansiirroiksi luokitellut julkisyhteisöjen
hyväntekeväisyyssuoritukset kotitalouksia palveleville
voittoa tavoittelemattomille yhteisöille korvaukseksi luon-
nonkatastrofien aiheuttamista vahingoistajavaurioista.
4.137. Kirjausajankohta: Korvaukset kirjataan silloin, kun ne suoritetaan
(hyväntekeväisyyssuoritukset) tai kun ne on suoritettava (pakolliset
maksut).
BKTL-pohjainen neljäs oma vara
4.138. ”BKTL-pohjainen neljäs oma vara”, joka perustuu24päivänä kesäkuuta
1988 tehtyyn neuvoston päätökseen yhteisön omien varojen järjes-
telmästä, on kunkin jäsenvaltion hallituksen Euroopan unionin
laitoksille maksama tulonsiirto.
Seonjäännösjäsenmaksunoidenlaitostentalousarvioonjasevahvistetaan
kunkinjäsenmaan BKTL-tasonmukaan.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—121
▼B
Kirjausajankohta: BKTL-pohjainen neljäs oma vara kirjataan maksuun-
panoajankohtana.
Tilijärjestelmässä BKTL-pohjainen neljäsomavaraesiintyy:
a) käyttönä julkisyhteisöjen tulojenuudelleenjaon tilillä
b) resursseinaensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaan tilillä.
Muut
4.139. a) Sellaiset tulonsiirrot kotitalouksia palvelevilta voittoatavoittelematto-
milta yhteisöiltä julkisyhteisöille, jotkaeivät oleveroja
b) sellaiset julkisyhteisöjen maksut yritykset ja yritysmäiset yhteisöt
sektoriin luokitelluille julkisille yrityksille, joiden tarkoituksena on
kattaa epänormaalit eläkemaksut
c) julkisyhteisöjen tai kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelematto-
mienyhteisöjenkotimaisilletaiulkomaisillekotitalouksillemaksamat
matkastipendit ja apurahat
d) julkisyhteisöjen kotitalouksille ajoittain myöntämät säästöjen bonus-
maksutpalkintona säästämisestä tietynajanjakson aikana
e) kotitalouksien maksamat palautukset menoista, joita sosiaalisille
hyväntekeväisyysorganisaatioilleonkotitalouksienpuolestaaiheutunut
f) tulonsiirrot kotitalouksia palvelevilta voittoa tavoittelemattomilta
yhteisöiltä ulkomaille
g) yhteisöjensponsorointimaksut,elleinoitamaksujavoidapitäämainos-
tai muiden palveluiden ostona (esim. tulonsiirrot hyvää tarkoitusta
vartentai apurahat)
h) tulonsiirrotjulkisyhteisöiltäkotitalouksienkulutukseen,mikäliniitäei
kirjata sosiaalietuuksiksi.
4.140. Kirjausajankohta: Nämä tulonsiirrot kirjataan ajankohtana, jolloin ne
suoritetaan,lukuunottamattajulkisyhteisöillemaksettujatainiiltäsaatuja
tulonsiirtoja, jotkakirjataan silloin,kunneonsuoritettava.
Tilijärjestelmässä muuttulonsiirrotesiintyvät:
a) resursseina ja käyttönä kaikkien sektoreiden tulojen uudelleenjaon
tilillä
b) resursseinajakäyttönä ensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaan tilillä.
KOTITALOUKSIEN ELÄKERAHASTO-OSUUDEN OIKAISU (D.8)
4.141.Määritelmä: Kotitalouksien eläkerahasto-osuuden oikaisu (D.8) tarvi-
taan,jottakotitalouksien säästössänäkyisisenvastuuvelan
muutos, joka on kotitalouksien määrätty saatava (saatava,
jokanäkyyuudelleenrahoitustilillävaroinanimikkeenF.61
alla) ja jota lisäävät tulojen uudelleenjaon tilillä sosiaali-
turvamaksuina kirjatut vakuutusmaksut.
4.142. Koska kotitalouksien katsotaan tilinpitojärjestelmän rahoitustileillä ja
taseissa omistavan sekä itsenäisten että epäitsenäisten yksityisesti
rahastoitujen järjestelmien rahastot, tarvitaan oikaisuerä sen varmistami-
seksi, että kaikki eläketuloja suuremmat eläkemaksut (toisin sanoen
saatavia ”tulonsiirtoja” suuremmat maksettavat ”tulonsiirrot”) eivät
vaikutakotitalouksien säästöön.
Tämän vaikutuksen tasaamiseksi tulonkäyttötilillä lisätään kotitalouksien
käytettävissä olevaan tuloon tai oikaistuun käytettävissä olevaan tuloon
oikaisueräennenkuinpäädytäänsäästöön.Tämäoikaisueräonyhtäsuurikuin:
todellisten sosiaaliturvamaksujen kokonaisarvoyksityisestirahastoituihin
eläkejärjestelmiin maksettavissa eläkkeissä
plus vakuutuksenottajien omaisuustuloistamaksettavien vakuu-
tusmaksutäydennysten kokonaisarvo
miinus palvelumaksujen arvo
miinus yksityisesti rahastoitujen eläkejärjestelmien sosiaalivakuu-
tuksina maksamien eläkkeiden kokonaisarvo.
Tällätavoinkotitalouksiensäästöonsamakuinseolisi,joseläkemaksuja
ja eläketuloja ei olisi kirjattu tulonsiirtoina tulojen uudelleenjaon tilillä.
Tämä oikaisuerä on välttämätön kotitalouksien säästön sovittamiseksi
kotitalouksieneläkevakuutusrahasto-osuudenmuutokseen,jokaonkirjattu1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—122
▼B
järjestelmän rahoitustilille. Vakuutuslaitosten tai eläkerahastojen tai
epäitsenäisiä eläkerahastoja ylläpitävien työnantajien tulonkäyttötilillä
tarvitaan tietysti vastakkaiset oikaisut.
4.143. Kirjausajankohta:oikaisukirjataanniidentaloustoimienmukaan,joistase
koostuu.
4.144. Tilijärjestelmässä kotitalouksien eläkerahasto-osuuden oikaisu kirjataan
seuraavasti:
a) käyttönä vakuutuslaitosten sektorin ja muiden epäitsenäisiä eläker-
ahastoja ylläpitävien sektoreiden tulonkäyttötilillä
b) käyttönä ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tilillä (ulkomaisten
laitosten osalta)
c) resursseinakotitaloussektorin tulonkäyttötilillä
d) resursseina ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tilillä (ulkomaisten
kotitalouksien osalta).
PÄÄOMANSIIRROT (D.9)
4.145. Pääomansiirrot eroavat tulonsiirroista siinä, että niihin sisältyyvähintään
yhdentaloustoimenosapuolenvarantaivarojenhankintaataivähennystä.
Suoritettiinpapääomansiirrotsittenrahamääräisinätailuontoismuotoisina,
niiden pitäisi johtaa vastaavaan muutokseen yhden tai molenpien
taloustoimen osapuolien taseissa esitetyissä rahoitus- tai muissa kuin
rahoitusvaroissa.
4.146. Luontoismuotoinenpääomansiirto koostuuvastikkeettomasta (muunkuin
varastojen ja rahamääräisten) varojen omistuksen siirtymisestä tai
velkojansuorittamasta velanperuuttamisesta.
Rahamääräinen pääomansiirto koostuu sellaisesta siirrosta, jonka ensim-
mäinenosapuolionrahoittanutvähentämällävaroja(muitakuinvarastoja)
tai jonka toisen osapuolen odotetaan tai vaaditaan käyttävän varojen
(muiden kuin varastojen) hankintaan. Toinen osapuoli, saaja, on usein
velvoitettu käyttämään rahaa varojen hankintaan ehtona tulonsiirron
suorittamiselle.
4.147. Pääomansiirrotkattavatpääomaverot(D.91),investointiavustukset(D.92)
jamuutpääomansiirrot (D.99).
PÄÄOMAVEROT(D.91)
4.148.Määritelmä: Pääomaverot (D.91) koostuvat veroista, joita peritään
epäsäännöllisin väliajoin ja erittäin harvoin institutionaa-
listenyksiköidenomistamienvarojentainettovarallisuuden
arvoistataiinstitutionaalistenyksiköidenvälilläsiirrettyjen
varojen arvoista testamenttilahjoitusten, omaisille annet-
tujenlahjojen tai muidensiirtojen johdosta.
4.149. Pääomaveroihin luetaan seuraavat:
a) verot pääomansiirroista: perintöverot, kuolinpesien ja omaisten
saamien lahjojen verot, jotka pitää periä edunsaajien pääomasta —
lukuun ottamatta varojen myynnin veroja, koska myynnit eivät ole
siirtoja
b) pääomaverot: satunnaiset ja poikkeukselliset institutionaalisten yksi-
köidenomistamiavarojajanettovarallisuuttakoskevatverot(1).Näihin
sisältyvät parannusverot, toisin sanoen maatalousmaan arvonnousun
verotsenseurauksena,ettämaahanonmyönnettyrakennuslupamaan
kehittämiseksi kaupallisia taiasumistarkoituksia varten.
4.150.►M4Tileille kirjatut verot voivat perustua kahteen lähteeseen: vero-
tuksessa tai veroilmoituksilla todennettuihin määriin taikka saatuihin
maksuihin.
a) Josperustanakäytetäänverotuksessatodentamistataiveroilmoituksia,
määrätoikaistaankertoimella,jokaheijastaaverotuksessatodennettuja
ja ilmoitettuja mutta perimättä jääneitä määriä. Vaihtoehtoisesti
voidaan kirjata mainitun oikaisun suuruinen pääomansiirto muille
sektoreille. Kertoimet arvioidaan verotuksessa todennetuista ja ilmoi-
tetuistamuttaperimättäjääneistämääristäsaatujenkokemustenjaniitä
koskeviennykyhetkenodotustenperusteella.Eriverolajeilleonoltava
omatkertoimet.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—123
(1) Pääomatuottojen verot esitetään kuitenkin tileillä nimikkeen tulo-, varallisuus- ym.
juoksevatverotalla.
▼B
b) Josperustana käytetään saatuja maksuja, ne tulee jaksottaa siten, että
maksutuloutetaanverovelvollisuudensynnyttäväntoimenajankohtana
(tai silloin kun vero määrättiin). Tämä mukautusvoi perustuatoimen
(tai veron määräämisen) ja veronmaksun väliseen keskimääräiseen
aikaeroon. ◄
4.151. Tilijärjestelmässä pääomaverot kirjataan:
a) velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina (−) niiden sektoreiden
pääomatilillä, joihinveronmaksajat luokitellaan
b) velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina (+) julkisyhteisöjen
pääomatilillä
c) velkojen janettovarallisuuden muutoksinaulkomaan pääomatilillä.
INVESTOINTIAVUSTUKSET(D.92)
4.152.Määritelmä: Investointiavustukset (D.92) koostuvat julkisyhteisöjen tai
ulkomaiden(1) rahamääräisistä tai luontoismuotoisista
pääomansiirroista muille kotimaisille tai ulkomaisille
institutionaalisille yksiköille näiden kiinteiden varojen
hankintakustannusten rahoittamiseksi kokonaisuudessaan
tai osittain.
4.153. Investointiavustukset voidaan suorittaa rahamääräisinä tai luontoismuo-
toisina. Luontoismuotoiset investointiavustukset koostuvat
julkisyhteisöjen suorittamista liikennekaluston, koneiden ja muiden
laitteiden siirroista muille kotimaisille tai ulkomaisille talousyksiköille
ja myös rakennusten ja muiden rakenteiden suorasta hankkimisesta
kotimaisille tai ulkomaisille talousyksiköille.
4.154. Investointiavustuksiineivätsisällysotilaallistenlaitteidensiirrotaseinatai
sellaisina laitteina, joiden ainoa tehtävä on tuollaisten aseiden laukaise-
minen,koskaniitä eiluokitella kiinteisiin varoihin.
4.155. Julkisyhteisöjenpääomanmuodostuksenarvomuidentaloudensektoreiden
hyväksionesitettävämyösinvestointiavustuksinaaina,kunedunsaajaon
yksilöitävissäjakunsiitätuleepääomanomistaja.Sellaisissatapauksissa
pääomanmuodostus kirjataan varojen muutoksena edunsaajan pääomati-
lillä ja se rahoitetaan investointiavustuksella, joka esiintyy velkojen ja
nettovarallisuuden muutoksinasamalla tilillä.
4.156. Nimike D.92 ei sisällä ainoastaan yksittäisiä, satunnaisia maksuja, jotka
on tarkoitettu pääoman muodostuksen rahoittamiseen saman tilinpito-
jakson aikana, vaan myös osamaksueriä aikaisempana tilinpitojaksona
tapahtuneesta pääomanmuodostuksesta. Näin ollen niitä osia julkisyh-
teisöjen vuosittaisista maksuista, jotka ovat yritysten pääoman
muodostusta varten ottamien velkojen kuoletusta, koska julkisyhteisö on
ottanut kuoletukset vastuulleen joko kokonaan tai osittain, käsitellään
myösinvestointiavustuksina.
Julkisyhteisöjenmyöntämiäkorkoavustuksiaeikuitenkaanluetamukaan,
vaikka avustuksen tavoitteena olisikin kannustaa pääomanmuodostusta.
Käytännössä se, että julkisyhteisöt ottavat vastuulleen osan koronmak-
suista, on kuten itse korkovirtakin jakotaloustoimi. Siitä huolimatta, kun
avustuspalveleekahtapäämäärää, otetunvelankuoletuksenrahoitustaja
lainapääoman koron maksamista ja kun ei ole mahdollista erottaa näitä
kahta osaa toisistaan, koko avustusta käsitellään tileillä investointiavus-
tuksena.
4.157. Investointiavustuksiin yritysten ja yritysmäisten yhteisöjen sektorille
sisältyy yksityisille yrityksille myönnettyjen avustusten lisäksi pääoma-
avustukset sellaisille julkisille yrityksille, joita pidetään itsenäisinä
juridisina yksiköinä, edellyttäen, että avustuksen myöntävä julkisen
hallinnonyksikköei säilytäsaatavaa julkiselta yritykseltä.
4.158. Investointiavustukset kotitaloussektorille sisältävät kalusto- ja ajanmu-
kaistamisavustuksiamuulleliiketoiminnallekuinyhtiöillejayhtiömäisille
yrityksille sekä avustuksia kotitalouksille asuntojen rakentamista, osta-
mistajaparannuksiavarten.
4.159. Investointiavustukset julkisyhteisöille sisältävät kaikki julkisyhteisöjen
alasektoreille pääoman muodostusta varten suoritetut maksut (paitsi
korkoavustukset)(2).Tärkeimmätesimerkitovatsellaisetvaltionhallinnon1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—124
(1) Ulkomaiden suorittamiin investointiavustuksiin sisältyvät Euroopan unionin laitosten
suoraan maksamat investointiavustukset (esim. tietyt Euroopan maatalouden ohjaus- jatukirahaston(EMOTR)ohjausosastonsuorittamat siirrot).
(
2) Investointiavustukset julkisyhteisöjen sisällä ovat julkisyhteisöt-sektorin sisäisiä virtoja
eivätkä neesiinny kokosektoria koskevalla sulautetulla tilillä.
▼B
tulonsiirrot paikallisviranomaisille, joiden nimenomaisena tarkoituksena
onpaikallishallinnonkiinteänpääomanbruttomuodostus.Onkorostettava,
että erilaisia tai määrittelemättömiä tarkoituksia varten tarkoitetut
yleisluonteiset siirrot esitetään julkisyhteisöjen sisäisissä tulonsiirroissa,
vaikka niitä osittain käytettäisiinkin kattamaan pääoman muodostusme-
noja.
4.160. Investointiavustukset voittoa tavoittelemattomille yhteisöille julkisyhtei-
söiltäjaulkomailta erotetaan tulonsiirroistakäyttämällä samaakriteeriä.
4.161. Investointiavustukset ulkomaille pitäisi myös rajoittaa siirtoihin, joiden
nimenomaisena tarkoituksena on ulkomaisten talousyksiköiden pääoman
muodostuksen rahoittaminen. Niihin sisältyvät esim. vastikkeettomat
siirrotsiltojen,teiden,tehtaiden,sairaaloidentaikoulujenrakentamiseksi
kehitysmaissa tai rakennustenrakentamiseksi kansainvälisille järjestöille.
Ne saattavat muodostua osamaksueristä tilinpitojakson aikana sekä
yksittäisistä maksuista. Tämä nimike kattaa myös kiinteiden pääomata-
varoidentoimittamisen ilmaiseksi.
4.162. Kirjausajankohta: rahamääräiset investointiavustukset kirjataan silloin,
kun maksu on suoritettava. Luontoismuotoiset investointiavustukset
kirjataan silloin,kunvarojenomistussiirtyy.
4.163. Tilijärjestelmässä investointiavustukset kirjataan seuraavasti:
a) velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina (−) julkisyhteisöjen
pääomatilillä
b) velkojen ja nettovarallisuuden muutoksina (+) saajasektoreiden
pääomatilillä
c) velkojen janettovarallisuuden muutoksinaulkomaan pääomatilillä.
MUUTPÄÄOMANSIIRROT(D.99)
4.164.Määritelmä: Muut pääomansiirrot (D.99) kattaa muut sellaiset siirrot
kuin investointiavustukset ja pääomaverot, jotka eivät
itsessään uudelleenjaa tuloja vaan jakavat uudelleen
säästöä tai varallisuutta talouden eri sektoreiden ja
alasektoreiden taiulkomaiden välillä.
4.165. Muutpääomansiirrot sisältävät seuraavat taloustoimet:
a) julkisyhteisöjen tai ulkomaiden maksut sotatoimien, muiden poliit-
tisten tapahtumien tai luonnonkatastrofien (tulvat ym.) tohoamien tai
vaurioittamien tavaroiden omistajille
b) siirrot julkisyhteisöiltä yrityksille tai yhtiömäisille yrityksille usean
tilivuoden aikana kertyneiden tappioiden tai yrityksen valvonnan
piiriin kuulumattomien syiden aiheuttamien poikkeuksellisten
tappioiden kattamiseksi
c) julkisyhteisöjen alasektoreiden väliset siirrot, joiden tarkoituksena on
kattaa odottamattomia menoja tai kasautuneita vajeita(1)
d) julkisyhteisöjen kotitalouksille myöntämät satunnaiset bonusmaksut
palkintona useanvuodenaikana suoritetuista säästöistä
e) testamentit, suuret lahjoitukset omaisille ja eri sektoreihin kuuluvien
yksiköiden väliset lahjoitukset, mukaan lukien testamentit tai suuret
lahjoituksetvoittoatavoittelemattomille yhteisöille(esimerkiksilahjat
yliopistoilleyliopistonlaitostenjaasuntoloiden,kirjastojen,laborator-
ioidenjne.rakennuskustannustenkattamiseksi)
f) vastintaloustoimi velkojen peruuttamiselle, joka tehdään eri sektor-
eihin tai alasektoreihin kuuluvien institutionaalisten yksiköiden
keskinäisellä sopimuksella (esim. julkisyhteisö peruuttaa sille velkaa
olevanulkomaanvelan;maksuttakuidentäyttämiseksi,mikävapauttaa
velan laiminlyöneet velalliset velvoitteestaan ►M4— lukuun
ottamatta julkisyhteisöjen sektorille maksettavien verojen ja sosiaali-
turvamaksujen erityistapausta (katso 4.165 j)). ◄Sellaisia yhteiseen
sopimukseen perustuvia peruuttamisia käsitellään arvoltaan yhtä
suurena pääomansiirtona velkojalta velalliselle kuin maksettavaksi
erääntynyt velka oli peruutushetkellä. Velan siirtämisen vastintalous-
toimionsamoinmuupääomansiirto. Poisluettuja ovatkuitenkin:
(1) yritysmäisen yhteisön omistajan luopuminen saamisistaan
yhteisöltätaiyhteisönvelkojensiirtäminenitselleen.Tämätapaus1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—125
(1) Nämä siirrot julkisyhteisöjen alasektoreiden välillä ovat julkisyhteisöt-sektorin sisäisiä
virtoja eikäniitä esiinny kokosektoria kuvaavalla sulautetulla tilillä.
▼B
käsitellään osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvana taloustoimena
(katso5.16.)
(2) julkisyhteisön tekemä julkisen yrityksen velan peruuttaminen ja
siirtäminenitselleen,kuntämäyrityslakkaaolemastatilinpitojär-
jestelmään luettava institutionaalinen yksikkö. Tämä tapaus
kirjataan varojen muiden volyymin muutosten tilille (katso 5.16.,
6.29.,ja6.30.)
(3) julkisyhteisöjen tekemä julkisen yrityksenvelan peruuttaminen ja
siirtäminen itselleen osana lyhyen ajan sisällä tapahtuvaa yksi-
tyistämisprosessia. Tämä tapaus käsitellään osakkeisiin ja
osuuksiinkohdistuvanataloustoimena (katso5.16.).
Velanpoistaminentaseestaeioleinstitutionaalistenyksiköidenvälinen
taloustoimi eikä se sen vuoksi esiinny tilinpitojärjestelmän pääomati-
lillä eikä rahoitustilillä. Jos velkoja päättää sellaisesta velan
poistamisesta,sepitäisikirjatavelkojanjavelallisenvarojenvolyymin
muiden muutosten tileille (katso 6.27.d). Luottotappiovarauksia
pidetään institutionaalisen tuottajayksikön sisäisinä kirjanpitokirjauk-
sina eivätkä ne esiinny tilinpitojärjestelmän missään kohdassa.
Velallisenyksipuolinenvelankieltämineneimyöskäänoletaloustoimi
eikä sitätunnetatilinpitojärjestelmässä
g) se osa realisoiduista pääomavoitoista (tai tappioista), joka uudelleen
jaetaan toisellesektorille,kutenesimerkiksivakuutusyhtiöidenkotita-
louksille jakamat pääomavoitot. Yksityistämistoimenpiteitä koskevat
julkisyhteisöille epäsuoraan tehtyjen (esimerkiksi hallintayhtiön
kautta) tulonsiirtojen vastintaloustoimet on kuitenkin kirjattava
osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvina rahoitustaloustoimina (F.5)
eivätkä ne sen vuoksi vaikuta suoraan julkisyhteisöjen nettoluotonan-
toon/ottoon
h) suuret maksut sellaisten laajojen vahinkojen tai vakavien vaurioiden
korvaamiseksi, joita vakuutukset eivät kata (lukuun ottamatta a
kohdassa kuvattuja julkisyhteisöjen ja ulkomaiden suorittamia
maksuja). Maksut voivat olla oikeusistuinten tuomitsemia tai oikeu-
sistuintenulkopuolellasovittuja.Niihinsisältyvätsuurienräjähdysten,
öljyvuotojen,lääkkeidensivuvaikutustenjne.aiheuttamienvahinkojen
korvaukset
i) työnantajien(mukaanlukienjulkisyhteisöt)taijulkisyhteisöjen(osana
sosiaalista tehtäväänsä) suorittamat epätavalliset maksut sosiaaliva-
kuutusrahastoihin, jos nämä maksut on tarkoitettu lisäämään näiden
rahastojen vakuutusrahastoja. Siihen liittyvä oikaisu sosiaalivakuutus-
rahastoilta kotitalouksille kirjataan myös muina pääomansiirtoina
(D.99)(katsoliitettä vakuutuksestakohta20)
j) kunjulkisyhteisöjensektorillemaksettavatverotjasosiaaliturvamaksut
kirjataan verotuksessa todentamisen ja veroilmoitusten perusteella,
todennäköisestiperimättäjäävänosanvaikutusonpoistettavasamalla
tilinpitokaudella. Tämä voidaan suorittaa julkisyhteisöjen ja muiden
sektorienvälisenä”Muunapääomansiirtona”(D99),tunnuksenD995
sisällä. Tämä virta D 995 on jaettava edelleen kyseisille veroille ja
sosiaaliturvamaksuille annettujen tunnustenmukaisesti.
4.166. Kirjausajankohta:
a) muut rahamääräiset pääomansiirrot kirjataan, kun maksu on suor-
itettava
b) muut luontoismuotoiset pääomansiirrot kirjataan, kun varan omistus
siirretään tai velkojaantaa velananteeksi.
4.167. Tilijärjestelmässä muut pääomansiirrot esitetään varojen ja nettovaralli-
suudenmuutoksinasektoreiden ja ulkomaanpääomatileillä.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—126
▼M4
▼B
▼B
LUKU5
RAHOITUSTALOUSTOIMET
5.01.Määritelmä: Rahoitustaloustoimet ovat institutionaalisten yksiköiden
välisiä tai niiden ja ulkomaiden välisiä rahoitussaamisiin
ja velkoihin kohdistuviataloustoimia.
5.02. Kun otetaan huomioon taloustoimen määritelmä (ks. 1.33.), rahoitusta-
loustoimi on institutionaalisten yksiköiden välistä tai institutionaalisen
yksikön ja ulkomaiden välistä keskinäiseen sopimukseen perustuvaa
vuorovaikutusta ja se edellyttää, että samanaikaisesti joko luodaan tai
poistetaan rahoitussaaminen ja sen vastinkirjauksena oleva velka, että
rahoitusvarallisuuserän omistusvaihtuutai että syntyyvastuusitoumus.
5.03. Rahoitusvarat ovat taloudellisia varoja, jotka koostuvat maksuvälineistä,
rahoitussaatavista sekä sellaisista taloudellisista varoista, jotka ovat
luonteeltaan rahoitussaatavien kaltaisia.
5.04. Maksuvälineitä ovat monetaarinen kulta, erityiset nosto-oikeudet (SDR),
käteisraha sekäsiirtokelpoiset talletukset.
Rahoitussaamisetoikeuttavatniidenomistajat,velkojat,saamaanmaksun
tai sarjan maksuja ehtoja noudattaen muilta institutionaalisilta yksiköiltä
elivelallisilta, jotkaovathankkineet vastineena olevat velat.
Osakkeet, muut osuudet sekä ehdolliset saatavat ovat esimerkkejä
taloudellisista varoista, jotka muistuttavat rahoitusvaroja. Laskiessaan
liikkeeseen tällaisen rahoitusvarallisuuserän institutionaalisen yksikön
katsotaansamalla vastineeksi velkaantuvan.
5.05. Ehdolliset rahoitusvarat ovat institutionaalisten yksiköiden välisiä tai
niiden ja ulkomaiden välisiä sopimuksen luonteisia järjestelyjä ja niissä
määritellään yksi tai useampia ehtoja, joiden pitää toteutua, jotta
rahoitustaloustoimi tapahtuu. Esimerkkejä ovat kolmannen osapuolen
antamat takaukset, remburssit, limiittiluotto, rahoitusohjelmien merkintä-
takuut (note issuance facilities, NIF) sekä monet johdannaiset.
Tilinpitojärjestelmässä ehdollinen saaminen on rahoitusvarallisuutta
silloin, kun tällä sopimuksen luonteisella järjestelyllä sinänsä on
markkina-arvo joko siksi, että sillä voidaan käydä kauppaa tai että se
voidaan korvata vastakkaisella sopimuksella markkinoilla. Muussa
tapauksessaehdollista varallisuutta eikirjata järjestelmässä(1).
5.06. Rahoitusvarat eritellään seitsemään luokkaan: monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet (AF.1), käteisraha ja talletukset (AF.2), muut
arvopaperit kuin osakkeet (AF.3), lainat (AF.4), osakkeet ja osuudet
(AF.5), vakuutustekninen vastuuvelka (AF.6) ja muut saamiset ja velat
(AF.7).
5.07. Järjestelmässä kullakin rahoitussaamisella on aina vastineena velka
poikkeuksenanerahoitusvarat,jotkaluetaanluokkaanmonetaarinenkulta
ja erityiset nosto-oikeudet (AF.1). Kuuteen luokkaan luokiteltujen
velkojenvastineina ovatsitenkuuteenluokkaan luokitellut saamiset.
5.08. Rahoitustaloustoimien luokittelu vastaa rahoitusvarojen ja velkojen
luokittelua. Rahoitustaloustoimet eritellään seitsemään luokkaan: mone-
taariseen kultaan ja erityisiin nosto-oikeuksiin kohdistuvat taloustoimet
(F.1), käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (F.2), muihin
arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet (F.3), lainoihin
kohdistuvat taloustoimet (F.4), osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvat
taloustoimet (F.5), vakuutustekniseen vastuuvelkaan kohdistuvat talous-
toimet (F.6)sekä muihin saamisiin ja velkoihin kohdistuvat taloustoimet
(F.7).
5.09. (Sektorin tai ulkomaiden) tietyn hetken mukaiset rahoitusvarat ja velat
tilastoidaan taseessa (ks. luku 7). Rahoitustaloustoimet aiheuttavat
muutoksia taseissa. Avaustaseen ja päättävän taseen välisiin muutoksiin
voivat kuitenkin vaikuttaa myös muut virrat (ks. luku 6). Ne eivät ole
seuraustainstitutionaalistenyksiköidenvälisestätainiidenjaulkomaiden
välisestä vastavuoroisesta sopimuksesta. Muut virrat on jaettu toisaalta
rahoitusvarojen ja velkojen uudelleen arvotukseen ja toisaalta sellaisiin
rahoitusvarojen ja velkojen volyymin muutoksiin, jotka eivät johdu
rahoitustaloustoimista. Ensinmainitut tilastoidaan uudelleenarvotustilillä
ja jälkimmäiset muiden volyymin muutosten tilillä, jonka luokkia ovat
katastrofien aiheuttamat menetykset, korvauksettomat haltuunotot,1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—127
(1) Vakuutustekninenvastuuvelka(AF.6)onvakuutuslaitostenjaeläkerahastojenehdotonta
velkaa. Kuitenkin niiden vastineena olevat saamiset, jotka ovat vakuutusten ottajien ja
edunsaajien varoja,ovatuseimmiten ehdollisiasaamisia.
▼B
muualla luokittelemattomat rahoitusvarojen ja velkojen muut volyymin
muutoksetsekäsektoriluokituksen ja-rakenteen muutokset.
5.10. Institutionaalisten yksiköiden väliset rahoitustaloustoimet kirjataan asia-
nomaisten sektorien rahoitustilillä. Institutionaalisten yksiköiden ja
ulkomaidenvälisetrahoitustaloustoimetkirjataanasianomaistensektorien
sekäulkomaiden rahoitustileillä (ks.luku8).
(Sektorin tai ulkomaiden) rahoitustilin vasemmalla puolella kuvataan
rahoitusvarojen hankinnat miinus niiden vähennykset, kun taas oikealla
puolella kuvataan velkojen lisäykset miinus niiden kuoletukset. Rahoi-
tustilin tasapainottava erä eli rahoitussaamisten ja velkojen
nettohankintojenerotusonnettoluotonanto(+)/nettoluotonotto(−)(B.9).
5.11. Sektorin rahoitustili voi olla joko sulautettu (konsolidoitu) tai sulautta-
maton.Sektorinsulauttamattomallarahoitustililläkuvataankaikistaniistä
rahoitustaloustoimista johtuvat rahoitusvarojen ja velkojen muutokset,
joihin sektooriin luokiteltavat institutionaaliset yksiköt ovat olleet
osallisina.Sektorinsulautetturahoitustilikuvaasellaisetrahoitussaamisiin
ja velkoihin vaikuttavat rahoitustaloustoimet, jotka ovat kyseessä olevan
sektorinjamuidensektorientaiulkomaidenvälisiä.Eronasulauttamatto-
maan rahoitustiliin sulautetulta rahoitustililtä siis poistetaan sektorin
sisäiset rahoitustaloustoimet. Ulkomaiden rahoitustili on määritelmälli-
sestisulautettu.
5.12. Kahden institutionaalisen yksikön välinen rahoitustaloustoimi kasvattaa
toisen yksikön nettoluotonantoa/-ottoa ja vastaavasti pienentää samalla
määrällä toisen yksikön nettoluotonantoa/-ottoa. Samaan sektoriin luoki-
teltujen institutionaalisten yksiköiden väliset rahoitustaloustoimet eivät
muuta sektorin nettoluotonantoa/-ottoa. Sektorin sulauttamattomalla ja
sulautetulla rahoitustilillä nettoluotonanto/-otto ovat yhtä suuret. Yhtä
lailla institutionaalisten yksiköiden väliset rahoitustaloustoimet eivät
vaikutakokokansantaloudennettoluotonantoon/-ottoon. Seonyhtäsuuri
mutta vastakkaismerkkinen kuin ulkomaiden rahoitustilin nettoluoto-
nanto/-otto. Siten kaikkien institutionaalisten yksiköiden ja ulkomaiden
yhteenlaskettu nettoluotonanto onnolla.
5.13. (Sektorintaiulkomaiden)velallis-velkojasektoreittainen rahoitustili(1)on
rahoitustilin laajennus, jossa kuvataan lisäksi rahoitusvarojen nettohan-
kinta velallissektoreittain sekä velkojen nettohankinta
velkojasektoreittain. Sen vuoksi siitä saadaan tietoja velallis-velkojasuh-
teista ja se on myös konsistentti velallis-velkojatiedot kuvaavan
rahoitustaseen kanssa (ks. kappale 7.69). Tilillä ei kuitenkaan ole tietoja
niistäinstitutionaalisistayksiköistä,joillerahoitusvarojajälkimarkkinoilla
myytiin tai mistä rahoitusvaroja ostettiin, eikä velallis-velkojasektorit
sisältävä rahoitustili siten anna täydellistä vastausta siihen, kuka
tilikaudella rahoittaa jaketä.
5.14. Rahoitustili on viimeinen tili taloustoimia kuvaavassa tilien kokonaisuu-
dessa(ksluku8).Sitenrahoitustililläeioleedelleenjollekintoiselletilille
siirrettävää tasapainottavaa erää. Järjestelmässä rahoitustilin tasapainot-
tava erä on yhdenmukainen pääomatilin vastaavan erän kanssa.
Käytännössäerienvälilläonyleensäeroa,koskaniidenlaadintaperustuu
eritilastolähteisiin.
5.15. Rahoitustaloustoimilla onjärjestelmässä aina vastintaloustoimi. Vastinta-
loustoimet ovatjokomuitarahoitustaloustoimia tai muitataloustoimia.
Sekärahoitussaamistenettävelkojenyhtäaikainenkasvutaiväheneminen
tai muutos rahoitusvaateesta toiseen kirjataan kokonaan (sektorin tai
ulkomaiden) rahoitustilillä. Jos taloustoimi ja sen vastinkirjaus ovat
molemmat rahoitustaloustoimia, ne muuttavat rahoitussaamisten ja
velkojen koostumusta ja ne voivat myös aiheuttaa muutoksia kyseessä
olevieninstitutionaalistenyksiköidentaiulkomaidenrahoitussaamistenja
velkojen kokonaismäärissä, mutta ne eivät vaikuta nettoluotonantoon/-
ottoontaitai nettovarallisuuteen.
Rahoitustaloustoimien vastinkirjaukset voivat olla myös tuotteisiin
kohdistuvia taloustoimia (ks. luku 3), tulonjakotaloustoimia (ks. luku 4)
tai taloustoimia, jotka kohdistuvat muihin valmistamattomiin aineellisiin
varoihin kuin rahoitusvaroihin (ks. 6.06.). Kun rahoitustaloustoimen
vastinkirjaus ei ole rahoitustaloustoimi, muuttuu kyseessä olevien
institutionaalisten yksiköidentai ulkomaiden nettoluotonotto/-anto.
5.16. Rahoitustaloustoimen vastinkirjaus voi olla tulonsiirto tai pääomansiirto
(ks. luku 4). Tässä tapauksessa rahoitustaloustoimi tuo mukanaan1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—128
(1) Vuoden 1993 SNA:ssa (11.103—11.111) käytetään käsitettä ”detailed flow of funds
account”.
▼B
muutoksen rahoitusvarojen omistuksessa tai toisen velan siirtämisen
itselle tairahoitussaamisen ja velan yhtäaikaisen peruuttamisen tai
anteeksiantamisen. Velan siirtämisen ja peruuttamisen vastinkirjaus
luokitellaan tavallisesti luokkaan pääomansiirrot (D.9) ja se kirjataan
pääomatilille.
Jos yritysmäisen yhteisön omistaja siirtää itselleen yhteisön velkoja tai
luopuu saamisistaan yhteisöltä, velan siirtäminen tai peruuttaminen
käsitellään osakkeisiinjaosuuksiin(F.5)kohdistuvanataloustoimena.
Josjulkisyhteisö peruuttaa tai siirtää itselleen julkisen yrityksen velan ja
yritys lakkaa olemasta tilinpitojärjestelmään luettava institutionaalinen
yksikkö, pääoma- tai rahoitustilillä ei kirjata mitään taloustoimia.
Virtatapahtuma kirjataan varojen volyymin muiden muutosten tilillä
(luku6,”Muutvirrat”).
Jos julkisyhteisö peruuttaa tai siirtää itselleen julkisen yrityksen velan
osana lyhytkestoista yksityistämisprosessia, vastinkirjaus tehdään osak-
keisiin ja osuuksiin. Yksityistämisellä ymmärretään julkiseen yritykseen
kohdistuvastamääräysvallasta (ks.luku2.26.)vetäytymistä osakkeistaja
muista osuuksista luopumalla. Tällaista velkojen peruuttamista tai
siirtämistä seuraa omien varojen lisäys (ks. 7.05.) riippumatta siitä,
aiheutuuko omien varojen lisäys osakkeiden ja muiden osuuksien
emissiostavaijostainmuustasyystä.
Luottotappioiden aiheuttama velkojan tekemä velkojen poistaminen
taseestataivelkojenarvonalentaminenjavelallisenyksipuolisestitekemä
velan kieltäminen eivät ole rahoitustaloustoimia, koska niihin ei liity
institutionaalisten yksiköiden välistä tai niiden ja ulkomaiden välistä
keskinäiseen sopimukseen perustuvaa vuorovaikutusta. Luottotappioiden
aiheuttama velkojan tekemä taseesta poisto ja arvonalennus kirjataan
varojen volyymin muiden muutosten tilillä (6.27.d).Velan kieltämistä ei
tunnisteta järjestelmässä.
5.17. Rahoitustaloustoimen vastinkirjauksena voi olla myös kirjaus korkoihin
(D.41).Velkojatsaavatkorkotulojajavelallisetmaksavatkorkojatietyistä
rahoitussaamisista, jotka kuuluvat vaadeluokkiin käteisraha ja talletukset
(AF.2), muut arvopaperit kuin osakkeet (AF.3), lainat (AF.4) ja muut
saamiset ja velat (AF.7). Tilinpitojärjestelmässä korot kirjataan suorite-
perusteisesti;velkojallekertyykorkotulojajatkuvastisuhteessapääomaan
(ks. 4.50.). Korkojen kirjauksen (D.41) vastinkirjauksena on aina
rahoitustaloustoimi, joka lisää velkojan saamisia velalliselta. Tämän
rahoitustaloustoimen seurauksena korko sijoitetaan uudelleen. Korkona
(D.41) ei siis kirjata todella maksettuja korkoja; todelliset korkomaksut
tuovat mukanaan muutoksen maksuvälineiden omistuksessa. Vastinkir-
jauksena on rahoitustaloustoimi, joka vähentää velkojan nettosaamisia
velalliselta. Jos suoriteperusteisesti kertynyttä korkoa ei makseta sen
eräännyttyä, korkorästit kasvavat. Koska järjestelmässä korot kirjataan
aina suoriteperusteisesti, korkorästit eivät muuta rahoitussaamisten ja
velkojenkokonaismääräämuttanevoivatvaikuttaaniidenjakautumiseen
vaadeluokkiin (ka.5.131.).
5.18. Rahoitustaloustoimen vastinkirjauksena voi olla omaisuustulo, joka on
kohdennettu mutta jota ei ole jaettu. Esimerkkejä ovat sijoitusrahastojen
sijoituksistaan saamat korot (D.41) ja osingot (D.421), jotka on
kohdennettu mutta joita ei vielä ole jaettu osakkaille (ks. 4.49.b ja
4.54.b), suorien sijoitusten uudelleen sijoitetut voitot (D.43) sekä
kolmantena vakuutuksen ottajille kohdistettu vakuutusmaksutulo (D.44),
kun kyseessä on sellainen yksilöllinen henkivakuutus, joka ei kuulu
sosiaalivakuutusjärjestelmän piiriin. Vastinkirjauksena olevassa rahoitus-
taloustoimessako.(positiivinentainegatiivinen)omaisuustulosijoitetaan
uudelleen.
RAHOITUSVAATEIDEN LUOKITUS
5.19. Rahoitustaloustoimet on jaettu luokkiin, niiden alaluokkiin ja joissain
tapauksissa alaluokat on edelleen jaettu alaryhmiin. Rahoitusvaroja ja
velkojakoskevienrahoitustaloustoimien luokitteluvastaarahoitusvarojen
ja velkojen luokittelua (ks. 5.06.—5.08.). Tästä syystä vaadeluokkien,
niiden alaluokkien ja alaryhmien määritelmät ja kuvaukset esitetään
EKT:ssä vain yhden kerran — tässä rahoitustaloustoimet-kappaleessa.
Taseet-kappaleessa määritelmiä ja niiden selityksiä ei toisteta, mutta
kappaleen liitteessä 7.1. on yhteenveto kaikista järjestelmän varoista ja
veloista.
5.20. Rahoitustaloustoimien, saamisten ja velkojen luokittelu perustuu ensisi-
jaisesti rahoitusvarojen likviditeettiin ja rahoitusvarojen juridisiin
tunnusmerkkeihin. Luokittelu ei ole käyttötarkoituksen mukainen luokit-
telupaitsilisätietoeränäesitettäviensuorienulkomaistensijoitustenosalta.
Vaadeluokkien ja niiden alaluokkien määritelmät ovat yleensä riippu-1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—129
▼B
mattomia institutionaalisten yksiköiden luokittelusta. Tarvittaessa rahoi-
tussaamistenjavelkojenluokitustavoidaankuitenkinyksityiskohtaistaaja
ristiintaulukoida luokitus institutionaalisen sektoriluokituksen kanssa.
Rahoituslaitostenvälisettalletuksetvoisivatollaesimerkkinäristiintaulu-
koinnista. Rahoitusvarojen ja velkojen luokittelun yksityiskohtaisuus
riippuukohteenaolevasta institutionaalisesta sektorista.
Taulukko 5.1 — Rahoitustaloustoimien luokitus
Rahoitustaloustoimien luokitus Tunnus
Monetaarinen kulta ja erityiset nosto-oikeudet (SDR:t) F.1
Monetaarinen kulta F.11
Erityisetnosto-oikeudet (SDR:t) F.12
Käteisraha ja talletukset F.2
Käteisraha F.21Siirtokelpoiset talletukset F.22
Muuttalletukset F.29
Muut arvopaperit kuin osakkeet F.3
Muutarvopaperit kuinosakkeetja johdannaiset F.33
Lyhytaikaiset F.331
Pitkäaikaiset F.332
Johdannaiset F.34
Lainat F.4
Lyhytaikaiset F.41
Pitkäaikaiset F.42
Osakkeet ja osuudet F.5
Osakkeetjamuutosuudetkuinrahasto-osuudet F.51
Noteeratut osakkeet F.511
Noteeraamattomat osakkeet F.512
Muutosuudet F.513
Rahasto-osuudet F.52
Vakuutustekninen vastuuvelka F.6
Kotitalouksienosuushenki-ja eläkevakuutusrahastoista F.61
Kotitalouksien osuushenkivakuutusrahastoista F.611Kotitalouksien osuuseläkevakuutusrahastoista F.612
Vakuutusmaksu-jakorvausvastuu F.62
Muut saamiset ja velat F.7
Kauppaluototjaennakot F.71
Muutsaamiset javelat kuinkauppaluotot jaennakot F.79
Lisätietoerä: suorat ulkomaiset sijoitukset F.m
5.21. Rahapolitiikan vaikutuskanavien analyysi saattaa edellyttää, että sektor-
eiden ja ulkomaiden rahoitustaseesta ja rahoitustililtä olisi eriteltävissä
rahan määriä. Rahan määrien määritelmät kuitenkin vaihtelevat maittain
ja ajassa. Useimmiten rahakäsitteet koostuvat sellaisista osista, että
vastaaviarahoitusvarojenjavelkojenluokkiajaalaluokkiaeitilinpitojär-
jestelmässä ole. Tämän lisäksi kulloinkin tarkasteltava rahan määritelmä
vaikuttaa siihen,mitenmääritellään rahaaluova,rahaa hallussapitävä ja
rahaneutraali sektori. Järjestelmässä ei tästä syystä määritellä rahan
määriä. Tämän kappaleen liitteessä 5.1. esitetään kuitenkin menetelmä,
jonkaavullavoidaanesittäämikähyvänsärahanmäärärahoitustaseessaja
rahoitustilillä.
5.22. Rahoitusmarkkinoilla tehdyt innovaatiot ovat vähentäneet sellaisen
luokittelun merkitystä, jossa rahoitusvarat ja velat jaetaan lyhyt- ja
pitkäaikaisiin. Jos maturiteettianalyysi on kuitenkin tärkeää, kuten
esimerkiksi korkotasoa tai varojen tuottoja analysoitaessa, saatetaan
tarvita maturiteettiluokkiin hajottamista. Siksi maturiteettiluokittelua1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—130
▼B
voidaankin käyttää toissijaisena kriteerinä silloin, kun se on tarkoituk-
senmukaista.
Määritelmä: Lyhytaikaisia rahoitusvaroja (velkoja) ovat rahoitusvarat
(velat), joiden alkuperäinen maturiteetti on yleensä
enintään yksi vuosi ja poikkeustapauksissa enintään kaksi
vuotta(1).
Pitkäaikaisia rahoitusvaroja (velkoja) ovat rahoitusvarat
(velat), joiden alkuperäinen maturiteetti on yleensä
enemmän kuin vuosi ja poikkeustapauksissa enemmän
kuinkaksivuotta.
5.23. Monet rahoitusvarojen ja velkojen luokista, niiden alaluokista ja
alaryhmistävoidaanjakaaedelleenniidenvaluuttojenmukaisiinluokkiin,
joissavaratja velat onmääritelty.
Määritelmä: Maan kansallisen valuutan määräiset rahoitusvarat (velat)
ovat rahoitusvaroja (velkoja), jotka on määritelty maan
laillisen rahayksikönmääräisinä.
Ulkomaan rahan määräiset rahoitusvarat (velat) ovat
rahoitusvaroja (velkoja), joita ei ole määritelty maan
laillisen rahayksikönmääräisinä.
Ulkomaanrahan määräisiin rahoitusvaroihin luetaan valuuttakorin avulla
määritellytrahoitusvarat,kutenesimerkiksiECU-korijaSDR,sekäkullan
määräiset rahoitusvarat. Varsinkin vaadeluokan käteisraha ja talletukset
(AF.2) jakaminen kansallisen ja ulkomaan rahan määräisiin osiin on
hyödyllistä.
MONETAARINENKULTAJAERITYISETNOSTO-OIKEUDET(SDR)(F.1)
5.24. LuokkaF.1koostuukahdesta rahoitustaloustoimien alaluokasta:
a) monetaarinen kulta(F.11)
b) erityiset nosto-oikeudet (SDR)(F.12).
5.25. Rahoitusvarat, jotka luetaan luokkiin monetaarinen kulta ja erityiset
nosto-oikeudet (AF.1), ovat ainoat rahoitusvarat, joilla tilinpitojärjes-
telmässä ei ole vastineenaan velkoja. Siksi monetaariseen kultaan tai
erityisiin nosto-oikeuksiin (F.1) kohdistuvat rahoitustaloustoimet aiheut-
tavat aina muutoksiarahoitusvarojen omistuksessa(ks.5.02.).
Monetaarinen kulta (F.11)
5.26.Määritelmä: Alaluokkaan monetaarinen kulta (F.11) luetaan kaikki
rahoitustaloustoimet, jotka kohdistuvat monetaariseen
kultaan(AF.11).Monetaarinen kultaonrahaviranomaisten
hallussataimuidenviranomaistentehokkaassakontrollissa
olevien yksiköiden hallussa olevaa kultaa, joka on osa
valuuttavarantoa.
5.27. Rahaviranomaiset-sektori,jokaonfunktionaalinenkäsite,koostuualasek-
torista keskuspankki (S.121) sekä sellaisista valtionhallinnon
instituutioista, jotka harjoittavat yleensä keskuspankille kuuluvia toimin-
toja. Tällaisia toimintoja ovat rahan liikkeeseen laskeminen,
valuuttavarannon ylläpito ja hallinnointi sekä toimenpiteet, jotka kohdis-
tuvatvaluuttojen vakauttamisrahastoihin.
Siksi kulta voi tavallisesti olla vain keskuspankin tai valtionhallinnon
saaminen. Myös muilla rahoituslaitoksilla voi kuitenkin joissain olosuh-
teissa olla kullan omistusoikeus, jolloin kultaa voidaan kuitenkin myydä
vainrahaviranomaistenerityisluvalla.Tällaisissarajoitetuissaolosuhteissa
sovelletaan tehokkaan kontrollin käsitettä muiden rahoituslaitosten kuin
keskuspankinkullan hallussapitoon.
5.28. Monetaarinenkultaonyleensäharkkoinajasenpuhtausonvähintään995/
1000.
5.29. Taloustoimet, jotka kohdistuvat monetaariseen kultaan, ovat pääasiassa
rahaviranomaisten välisiä ostoja ja myyntejä. Monetaarisen kullan ostot
kirjataan rahoitustilillä kotimaisten rahaviranomaisten rahoitusvarojen
lisääntymiseksi. Vastinkirjauksena ulkomaiden rahoitusvarat vähenevät.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—131
(1) Julkisyhteisöjen liikkeeseenlaskemat sellaiset muut arvopaperit kuin osakkeet, joiden
maturiteetti onenintään viisi vuotta, voidaan tietyissätapauksissaluokitella lyhytaikai-
siksi.
▼B
5.30. Muuhun kuin monetaariseen kultaan kohdistuvat taloustoimet kirjataan
arvoesineiden hankintojen ja vähennysten erotuksena (jos ainoana
tarkoituksena on arvon säilyttäminen) ja muutoin loppu- tai välituoteku-
lutuksena ja/tai varastojen muutoksena. Muuhun kuin monetaariseen
kultaan kohdistuviin taloustoimiin sisältyvät myös rahaviranomaisten
muuhun kuin valuuttavarannon osana olevaan kultaan kohdistuvat
taloustoimet.
5.31. Rahaviranomaiset voivat kasvattaa monetaarisen kullan määrää muulla
kullalla (kullan monetarisointi) ja vastaavasti vähentää monetaarista
kultaa luovuttamalla sitä muihin kuin monetaarisiin tarkoituksiin (demo-
netarisointi). Kullan monetarisointi sen enempää kuin
demonetarisointikaan eivät edellytä kirjauksia rahoitustilillä; sen sijaan
varallisuustaseen muutokset kirjataan muiden volyymin muutosten tilille
uudelleenluokituksina kullasta arvoesineenä (AN.13) monetaariseen
kultaan (AF.11) (ks. 6.32.). Kullan muuttaminen takaisin arvoesineeksi
tilastoidaan vastaavasti.
5.32. Kullan arvoon sidotut talletukset, arvopaperit ja lainat käsitellään jonain
muina rahoitusvaroina kuin monetaarisena kultana ja ne luokitellaan
yhdessä valuuttamääräisten vastaavien erien kanssa asianomaisiin luok-
kiin.
Ei-monetaarisen kullan ja talletusten väliaikaista vaihtamista edellyttävät
ei-monetaariset kultaswapit käsitellään panttilainan tyyppisinä lainoina
(ks.5.81.e).
Erityiset nosto-oikeudet (SDR) (F.12)
5.33.Määritelmä: Alaluokka erityiset nosto-oikeudet (SDR) (F.12)
muodostuukaikistataloustoimista,jotkakohdistuvaterityi-
siin nosto-oikeuksiin (SDR) (AF.12). Ne ovat
Kansainvälisenvaluuttarahaston(IMF)luomiavarantoväli-
neitä.IMFjakaa(allokoi)niitäjäsenmailleenjaneovatosa
maiden valuuttavarantoa.
5.34. Erityisiä nosto-oikeuksia ei pidetä IMF:n velkana, eikä niillä IMF:n
jäsenmailla, joille erityisiä nosto-oikeuksia on jaettu, ole syntynyt
todellista (ehdotonta) takaisinmaksettavaa velkaa. Vain viralliset tahot,
yleensäkeskuspankki,voivatpitäähallussaanerityisiänosto-oikeuksia,ja
niitävoidaansiirtääIMF:nErityistennosto-oikeuksienosastonosakkaiden
kesken samoin kuin muiden IMF:n osoittamien hallussapitäjien kanssa
(muut keskuspankit ja tietyt kansainväliset laitokset). Erityiset nosto-
oikeudattakaavatniidenhallussapitäjällevarmanjaehdottomanoikeuden
hankkiamuitavarannoneriä,erityisesti ulkomaan valuuttaa.
5.35. Muutokset rahaviranomaisen hallussa olevien erityisnosto-oikeuksien
määrissä voivat olla seurausta joko SDR-maksuista IMF:lle tai SDR:ien
saamisesta IMF:ltä tai vastaavista taloustoimista IMF:n Erityisten nosto-
oikeuksienosastontaimuidenhallussapitäjienkanssa.Nämätaloustoimet
kirjataanrahaviranomaistenjaulkomaidenrahoitustilillä.Erityisiinnosto-
oikeuksiinvoikohdistuamuutoksiamyösniidenarvonmuuttuessa,jolloin
kirjaukset tehdään uudelleenarvotustilillä, tai muutokset voivat olla
seurausta myös SDR:ien jakamisesta tai peruuttamisesta, jolloin ne
kirjataan varojenvolyyminmuidenmuutostentilillä (ks.6.27.a).
KÄTEISRAHAJATALLETUKSET
5.36.Määritelmä: Luokkaan käteisraha ja talletukset (F.2) luetaan kaikki
taloustoimet, jotka kohdistuvat käteisrahaan ja talletuksiin
(AF.2). Niihin luetaan kierrossa oleva raha sekä kaikki
kansallisen ja vieraanvaluutan määräiset talletukset.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—132
▼B
5.37. LuokkaF.2jaetaan kolmeen rahoitustaloustoimien alaluokkaan:
a) käteisraha (F.21)
b) siirtokelpoiset talletukset (F.22)
c) muuttalletukset (F.29).
Siirtokelpoisten ja muiden talletusten erottelu voi joissain maissa olla
vaikeaa eikä analyyttisesti kovinkaan hyödyllistä (talletusten ja lainojen
erottamisesta, ks.5.74—5.76.).
Käteisraha (F.21)
5.38.Määritelmä: Alaluokkaan käteisraha luetaan kaikki taloustoimet, jotka
kohdistuvat käteisrahaan (AF.21). Käteisrahaan luetaan
sellaiset kierrossa olevat setelit ja kolikot, joita käytetään
yleisesti maksamiseen.
5.39. AlaluokkaanAF.21luetaan:
a) kotimaisten rahaviranomaisten liikkeeseenlaskemat kierrossa olevat
setelit jakolikot;
b) kotimaistenyksiköidenhallussaolevatulkomaistenrahaviranomaisten
liikkeeseenlaskemat kierrossaolevat setelit jakolikot.
5.40. AlaluokkaanAF.21eilutea:
a) seteleitä ja kolikoita, jotka eivät ole kierrossa, kuten esimerkiksi
keskuspankinomiensetelien varantotai setelien varmuusvarasto;
b) muistorahoja, joita ei yleisestikäytetä maksamiseen.
5.41. Kaikkisektoritsamoinkuinulkomaatvoivatpitääkäteisrahaahallussaan.
Sitä laskevat liikkeeseen keskuspankki, valtionhallinto, ulkomaat ja
poikkeustapauksissamuutrahalaitokset.Käteisrahaapidetäänsenliikkee-
seenlaskeneen institutionaalisen yksikönvelkana.
Siirtokelpoiset talletukset (F.22)
5.42.Määritelmä: Alaluokkaan siirtokelpoiset talletukset luetaan kaikki sell-
aiset taloustoimet, jotka kohdistuvat siirtokelpoisiin
talletuksiin (AF.22). Siirtokelpoisia talletuksia (oman tai
ulkomaan rahan määräisiä) ovat talletukset, jotka voidaan
valittömästi vaihtaa käteiseen rahaan tai joita voidaan
siirtää käyttäen sekkiä, maksupalvelusopimusta, tiliveloi-tuksella tai vastaavalla ilman merkittäviä rajoituksia tai
seuraamuksia.
5.43. Alaluokkaan AF.22 luetaan siirtokelpoiset talletukset kotimaisissa ja
ulkomaisissa rahalaitoksissa. Tähän luetaan myös rahalaitosten väliset
siirtokelpoiset talletukset, esimerkkinä muiden rahalaitosten keskuspank-
kiin tekemät pakollisten varantovaatimusten edellyttämät talletukset, jos
nesäilyvätsiirtokelpoisina.Tähänluokkaanluetaanmyöskeskuspankkien
tai muiden rahalaitosten väliset järjestelytilit sekä keskuspankkien ja/tai
muidenrahalaitosten välisetswap-sopimuksiinliittyvät valuuttamääräiset
talletukset.
5.44. Kaikilla sektoreilla samoin kuin ulkomailla voi olla siirtokelpoisia
talletuksia. Ne ovat pääasiallisesti rahalaitosten ja ulkomaiden ja joskus
julkisyhteisöjen velkaa.
Muut talletukset (F.29)
5.45.Määritelmä: Alaluokkaan muut talletukset (F.29) luetaan kaikki talous-
toimet,jotkakohdistuvatmuihintalletuksiin(AF.29).Niitä
ovat kaikki muut (oman tai ulkomaan valuutan määräiset)
talletuksetkuinsiirtokelpoisettalletukset.Muitatalletuksia
ei voikäyttää maksamiseen milloin hyvänsäeikä niitä voi
vaihtaa käteiseen rahaan tai siirtokelpoisiin talletuksiin
ilman merkittäviä rajoituksia taiseuraamuksia.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—133
▼B
5.46. AlaluokkaanAF.29luetaan:
a) aikatalletukset. Näitä talletuksia ei voi käyttää välittömästi, koska ne
ovatmääräaikaisiatainiidennostaminenedellyttääennakkoilmoitusta.
Esimerkiksikeskuspankissaolevatpakollistenvarantojenedellyttämät
talletukset silloin, kun tallettajat eivät voi niitä realisoida ilman
ennakkoilmoitusta tai rajoitusta;
b) säästötalletukset, säästökirjatalletukset, säästötodistuksetsekätalletus-
todistukset,jotkaeivätolesiirrettävissätaivaikkaneteoriassaolisivat
siirrettävissä, onsiirrettävyyshyvinrajoitettua;
c) talletusohjelman taisopimuksenmyötäsyntyneet talletukset. Talletta-
jaltaedellytetäänuseinsitoumusta,johonsisältyysäännöllisiämaksuja
tietyn ajanjakson aikana ja kertynyt pääoma samoin kuin kertynyt
korkoovatkäytettävissä vastasovitunsäästöajantäyttyessä.Talletuk-
siinliittyy joskussäästämisajan lopussanostettavalaina, jonkamäärä
onsuhteessakertyneisiintalletuksiin.Varojavoidaankäyttääasunnon
ostoontairakentamiseen;
d) säästö-tailainayhdistysten,asuntosäästöpankkien,luottoyhdistystenja
niiden kaltaisten liikkeeseenlaskemat talletustodistukset, joita joskus
kutsutaan osakkeiksi ja jotka lain mukaan tai käytännössä ovat
välittömästi tai melko lyhyellä ennakkoilmoitusajalla vaihdettavissa
rahaksi;
e) rahalaitosten velkana olevat johdannaisinstrumentteihin liittyvät
takaisin maksettavat marginaalivakuusmaksut (ks.5.81.c);
f) rahalaitosten velkana olevat lyhytaikaiset takaisinostosopimukset
(repot)(ks.kappale5.81.d)(1).
5.47. Alaluokkaan AF.29 ei lueta siirtokelpoisia talletus- ja säästötodistuksia.
Ne luetaan luokkaan muut arvopaperit kuin osakkeet paitsi johdannaiset
(AF.33).
5.48. AlaluokkaanAF.29luetaan myös:
a) Keskuspankin hallussa olevat viralliset ecut. Nämä rahoitusvarat
koostuvat EMI:n jäsenmaiden keskuspankeilta koottua valuuttavar-
antoa vastaan liikkeeseenlasketuista ecuista, joiden tarkoituksena on
edesauttaaEMS-sopimuksentoteuttamista.EMIjakeskuspankitvoivat
käyttää näitä ecuja maksuvälineenä sekä keskuspankkien ja EMI:n
välisissä taloustoimissa. EMI voi myöntää kolmansien maiden
rahaviranomaisille tai kansainvälisille rahalaitoksille virallisen ecujen
hallussapitäjän aseman(2).
b) Sellaiset keskuspankinrahoitussaamiset tai velat, jotkaovatseurausta
hyvin lyhyen aikavälin rahoitustuen järjestelystä (STMS) tai erittäin
lyhyen aikavälin rahoitustuen järjestelystä (VSTF).Järjestelyjä hoitaa
EMI(3).
c) Valuuttavarannon osaksi laskettavat rahoitussaamiset IMF:ltä, silloin
kun ne eivät ole lainoja. Saamiset koostuvat IMF:n Kansainvälisen
valuuttarahaston jäsenen varanto-osuuspositiosta, joka syntyy jäsenen
osuudesta varannon varoista ja siitä nettomäärästä, jonka valuuttar-
ahastoonkäyttänyt jäsenenvaluutasta.
d) MuutkuinlainamuotoisetvelatIMF:lle.Nekoostuvatrahastonluoton
käytöstä yleistilin puitteissa; määrä kuvaa sitä IMF:llä olevaa
jäsenmaan valuutan määrää, jonka jäsenmaa on velvollinen ostamaan
takaisin.
5.49. Kaikilla sektoreilla sekä ulkomailla voi olla muita talletuksia. Ne ovat
pääasiassa rahalaitosten ja ulkomaiden velkaa mutta nevoivat olla myös
muidensektoreiden kutenjulkisyhteisöjen velkaa (ks.5.74.—5.76.).
MUUTARVOPAPERITKUINOSAKKEET(F.3)
5.50.Määritelmä: Luokkaan muut arvopaperit kuin osakkeet (F.3) luetaan
kaikki taloustoimet, jotka kohdistuvat muihin arvopaper-
eihin kuin osakkeisiin (AF.3). Niitä ovat rahoitusvarat,
jotka ovat haltijapapereita, joita voidaan yleensä siirtää ja
joilla voidaan käydä jälkimarkkinakauppaa tai jotka1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—134
(1) Vuoden 1993 SNA:ssa (11.32., 11.72. ja 11.83.) takaisinostosopimukset luokitellaan
lainoihin paitsi jos ne ovat pankin velkaa ja jos ne luetan mukaan kansalliseen laajan
rahan käsitteeseen; jälkimmäisessä tapauksesa takaisinostosopimukset luokitellaan
muihin talletuksiin.
(2) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitepöytäkirja Euroopan rahapoliittisen
instituutin perussäännöstä,6artiklan 2ja3kohta.
(3) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitepöytäkirja Euroopan rahapoliittisen
instituutin perussäännöstä,6artiklan 1kohdantoinen pykälä.
▼B
voidaan korvata vastakkaisella sopimuksella markkinoilla.
Ne eivät takaa mitään omistajan oikeuksia liikkeeseenlas-
kevaan institutionaaliseen yksikköön.
5.51. Luokka AF.3 kattaa sellaiset rahoitusvarat, joiden vastineena on
tyypillisesti asiakirja, joka on tarkoitettu kiertoon ja jonka nimellisarvo
määritellään liikkeeseenlaskun yhteydessä. Luokka sisältää vekselit,
joukkovelkakirjat, talletustodistukset, yritystodistukset, debentuurit,
johdannaiset sekä muut samanlaiset instrumentit, joilla käydään kauppaa
rahoitusmarkkinoilla (luokkien muut arvopaperit kuin osakkeet ja lainat
erottamisesta, ks.5.77.—5.80.).
5.52. Kaikilla sektoreilla ja ulkomailla voi olla muita arvopapereita kuin
osakkeita rahoitusvaroinaan. Ne ovat pääasiassa rahoituslaitosten,
yritysten, valtionhallinnon, osavaltiohallinnon, paikallishallinnon sekä
ulkomaiden velkaa.
5.53. LuokkaF.3jaetaan kahteen rahoitustaloustoimien alaluokkaan(1):
a) muutarvopaperit kuinosakkeetpaitsijohdannaiset (F.33)
b) johdannaiset (F.34).
Muut arvopaperit kuin osakkeet ja johdannaiset (F.33)
5.54.Määritelmä: Alaluokkaan muut arvopaperit kuin osakkeet ja johdan-
naiset(F.33)luetaankaikkitaloustoimet,jotkakohdistuvat
muihin arvopapereihin kuin osakkeisin ja johdannaisiin
(AF.33).Tällaisetmuutarvopaperitkuinosakkeettakaavat
niiden hallussapitäjälle ehdottoman oikeuden kiinteään tai
sopimuksen mukaiseen vaihtelevaan rahatuloon kuponki-
maksuna (korko) sekä/tai määrättyyn kiinteään summaan
määräpäivänä tai-päivinätailiikkeeseenlaskun yhteydessä
määritellystä päivästäalkaen.
5.55. Alaluokka F.33 voidaan edelleen jakaa kahteen rahoitustaloustoimien
alaryhmään, josseontarkoituksenmukaista:
a) muutlyhytaikaiset arvopaperit kuinosakkeetjajohdannaiset (F.331)
b) muutpitkäaikaiset arvopaperit kuinosakkeetja johdannaiset (F.332).
Muut lyhytaikaiset arvopaperit kuin osakkeet ja johdannaiset (F.331)
5.56.Määritelmä: Alaryhmään muut lyhytaikaiset arvopaperit kuin osakkeet
ja johdannaiset (F.331) luetaan kaikki taloustoimet, jotka
kohdistuvat muihin lyhytaikaisiin arvopapereihin kuin
osakkeisiin ja johdannaisiin (AF.331). Niitä ovat sellaiset
muut arvopaperit kuin osakkeet, joiden alkuperäinen
maturiteetti on lyhyt (ks. 5.22.) kuitenkin poislukien
johdannaiset.
5.57. Muut lyhytaikaiset arvopaperit kuin johdannaiset diskontataan yleensä
liikkeeseenlaskun yhteydessä.
5.58. Alaryhmään AF.331luetaan:
a) velkasitoumukset ja muut julkisyhteisöjen liikkeeseenlaskemat lyhy-
taikaiset paperit mukaanlukien lyhytaikaiset paperit, joita muut
rahalaitoksetovatostaneettäyttääkseenpakollisetvarantovaatimukset;
b) rahoituslaitosten ja yritysten liikkeeseenlaskemat siirrettävissä olevat
lyhytaikaiset paperit. Tällaisille papereille on lukuisia nimityksiä:
yritystodistus (commercial paper, commercial bill), oma vekseli,
kauppavekseli, vekseli sekä talletus- ja sijoitustodistus (certificate of
deposit);
c) lyhytaikaiset arvopaperit, jotka on laskettu liikkeeseen pitkäaikaisen
merkintätakuisen rahoitusohjelman (Note issuance facilities, NIF)
yhteydessä;1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—135
(1) Vuoden1993SNA(11.79.,11.80.ja11.81.)suosittelee,ettärahoitustaloustoimetmuissa
arvopapereissa kuin osakkeissa voidaan valinnaisesti jakaa alaluokkiin lyhytaikaiset(F.31) ja pitkäaikaiset (F.32) maturiteetin mukaan. Lisäksi vuoden 1993 SNA tarjoaakuitenkin myös valinnaisen alaluokittelun muille arvopapereille kuin osakkeille. Tässäalaluokittelussa johdannaisiin kohdistuvat rahoitustaloustoimet esitetään erikseen siellä,
missä ne ovat analyysin ja politiikan kannalta tärkeitä. EKT:ssa on omaksuttu
jälkimmäinen vaihtoehto. Tämä myös helpottaa linkitystä vuoden 1993 maksutasekäsi-kirjanalaluokkaan velkapaperit (debtsecurities). Maksutasekäsikirjassavelkapaperit onjaettujoukkovelkakirjoihin,seteleihin,rahamarkkinainstrumentteihinsekäjohdannaisiin.EKT:ssa ei käytetä tunnuksia F.31 ja F.32, jotta vältettäisiin sekaannus vuoden 1993
SNA:nkanssa.
▼B
d) pankkivekselit (banker'sacceptances, BA).BA:nmukaisesti rahoitus-
laitos hyväksyy yritysten liikkeeseenlaskemat tratat, asetteet,
yritystodistukset sekä vekselit sekä sitoutuu ilman ehtoja maksamaan
määräsumman määräaikana. Hallussa pitäjälleen BA on ehdoton
saaminen ja sen hyväksyneelle rahoituslaitokselle se on ehdotonta
velkaa. Rahoituslaitos kirjaa vastinkirjauksena lyhytaikaisen laina-
nannonasiakkaalleen.Tästäsyystäsuositellaan,ettäBA:tkäsitetäänne
hyväksyneenrahoituslaitoksentodellisenavelkanasekähallussapitäjän
rahoitusvaroina, vaikkei mitään varoja olisikaan vaihdettu. Tämän
suosituksen soveltamisessa edellytetään joustavuutta, jotta kansalliset
käytännöt ja näiden instrumenttien eroavuudet voidaan ottaa
huomioon.
5.59. AlaryhmäänAF.331eiluetaarvopapereita,joidensiirrettävyys,vaikkakin
seonteoreettisesti mahdollista, onkäytännössähyvinrajoitettua ja jotka
siksi luokitellaan alaluokkiin muut talletukset (AF.29) tai lyhytaikaiset
lainat (AF.41)(ks.5.74.—5.76.).
Muut pitkäaikaiset arvopaperit kuin osakkeet ja johdannaiset (F.332)
5.60.Määritelmä: Alaryhmään muut pitkäaikaiset arvopaperit kuin osakkeet
paitsi johdannaiset (F.332) luetaan kaikki taloustoimet,
jotkakohdistuvatmuihinpitkäaikaisiinarvopapereihinkuin
osakkeisiin paitsi johdannaisiin (AF.332). Näitä ovat sell-
aiset muut arvopaperit kuin osakkeet, joiden alkuperäinen
maturiteetti on pitkäaikainen (ks. 5.22.) kuitenkin poislu-
kienjohdannaiset.
5.61. Pitkäaikaisiin arvopapereihin liitetään liikkeeseenlaskun yhteydessä
yleensäkuponkeja.
5.62. Alaryhmään AF.332luetaan:
a) haltijajoukkovelkakirjalainat;
b) toissijaiset juokkovelkakirjalainat, joita usein kutsutaan toissijaiseksi
velaksi;
c) joukkovelkakirjat, joiden valinnainen maturiteetti on pisimmillään
vähintään vuosi;
d) päiväämättömät tai ikuisetjoukkovelkakirjat;
e) vaihtuvakorkoiset velkakirjalainat (floating rate notes,FRNs);
f) indeksiinsidotutarvopaperit,pääomanarvoonsidottuhintaindeksiin,
hyödykkeenhintaantai valuuttakurssi-indeksiin;
g) selvästialihintaiset tai nollakorkoisetjoukkovelkakirjat;
h) eurolainat (eurobond), jotka ovat joukkovelkakirjoja, jotka lasketaan
yhtäaikaisesti liikkeeseen vähintään kahden maan markkinoille ja
joiden ei tarvitse olla kummankaan ao. maan valuutan määräisiä.
Yleensä liikkeeseenlaskun hoitaa eri maissa toimivien rahoituslai-
tostenyhteenliittymä;
i) sellaiset suunnatut joukkovelkakirjalainat, jotka on rajoitettu
kahdenvälisellä sopimuksella vain tietyille sijoittajille, jos lainoja on
kuitenkinmahdollistasiirtääedelleen.Jossuunnattujalainojaeivoida
siirtää, neluokitellaan pitkäaikaisiin lainoihin;
j) lainat, jotka ovat todellisuudessa muuttuneet siirtokelpoisiksi. Siirto-
kelpoisuus pitäisi tulkita siten, että lainoilla pitää käydä kauppaa
järjestäytyneillä jälkimarkkinoilla (ks.5.79.);
k) arvopaperit, jotka ovat syntyneet lainojen muuntamisesta. Muunta-
minen edellyttää kahta rahoitustaloustoimea: lainan poistamista ja
uusienarvopaperien luomista;
l) debentuuritjalainat,jotkavoidaanvaihtaaliikkeeseenlaskevanyhtiön
tai muun yhtiön osakkeiksi (vaihtovelkakirjalainat) niin kauan, kuin
vaihtamista ei ole tehty. Muuntamista seuraa kaksi rahoitustalous-
toimea:debentuurintai(vaihtovelkakirja)lainanpoistaminenjaosake-
emissio. Jos vaihto-oikeus on lainasta erillään (optiotodistus), se
luokitellaan omaksi rahoitusvarallisuuseräkseen ja luokitellaan
alaluokkaan johdannaiset (AF.34)(ks.5.67.aja5.67.b);
m) sellaiset osakkeet, jotka takaavat kiinteän tuoton mutta jotka eivät
oikeutaosuuteenyhtiönjäännösarvostayhtiötäpurettaessamukaanlu-
kienvoittoonoikeuttamattomat etuoikeutetut osakkeet.
5.63. Alaryhmään AF.332 luetaan edelleen sellaiset liikkeeseenlasketut rahoi-
tusvarat, jotka ovat syntyneet osana lainojen, asuntolainojen,
luottokorttiluottojen,siirtosaamistentaimuidenvarojenarvopaperisointia.
Joskus uusi arvopaperi on laskettu liikkeeseen korvaamaan alkuperäistä
saatavaa,jokatosiasiassaonmuutetturahaksi.Vaihtoehtoisestialkuperä-1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—136
▼B
inen sitoumus on siirretty toiselle institutionaaliselle yksikölle, ja uudet
arvopaperit korvaavat alkuperäisen saamisen alkuperäisen institutionaa-
lisen yksikön taseessa. Alkuperäinen saaminen tulisi tässä tapauksessa
kirjata senuudenhallussapitäjäyksikön taseeseen.
5.64. Alaryhmään F.332eilueta:
a) takaisinostosopimustentaustallaoleviaarvopaperieriinliittyviätalous-
toimia. Takaisinostosopimukset luokitellaan alaluokkaan muut
talletukset (ks. 5.46.f) tai luokkaan lainat (ks. 5.81.d) riippuen
osapuolena olevasta institutionaalisesta yksiköstä. Takaisinoston
kohteena oleva arvopaperierä ei muuta tasetta ja se luokitellaan
edelleen luokkaan AF.332;
b) siirtokelvottomiiin arvopapereihin kohdistuvattaloustoimet. Neluoki-
tellaan alaluokkaan pitkäaikaiset lainat;
c) taloustoimia, jotka kohdistuvat siirtokelvottomiin lainoihin, vaikka ne
olisikin myyty kolmannelle osapuolelle, jos näillä lainoilla ei ole
järjestäytyneitä jälkimarkkinoita (ks.5.79.).
Johdannaiset (F.34)
5.65.Määritelmä: Alaluokkaan johdannaiset (F.34) luetaan kaikki sellaiset
taloustoimet, jotka kohdistuvat johdannaisiin (AF.34).
Johdannaisten arvoperustuutai johdetaan jostakintoisesta
instrumentista.Perustanaonyleensäjokumuurahoitusvar-
allisuuserä, muttasevoiollamyöshyödyketaiindeksi.
5.66. Johdannaisiakutsutaanmyöstoissijaisiksiinstrumenteiksi,jakoskariskin
välttäminen on usein perusteena niitä luotaessa, niitä kutsutaan myös
suojautumisinstrumenteiksi. Tilinpitojärjestelmässä luokitellaan alaluok-
kaan AF.34 vain sellaiset johdannaisinstrumentit, joilla joko käydään
kauppaamarkkinoilla jajoillesitenvoidaanmääritellä markkina-arvotai
jotkavoidaankorvatavastakkaisella sopimuksella (ks.5.05.).
5.67. AlaluokkaanAF.34luetaan:
a) vakioidut ja vakioimattomat (OTC-) optiot. Optiot ovat ehdollisia
saamisia, jotka antavat niiden hallussapitäjälle oikeuden ilman
velvollisuutta ostaa (osto-optio) sen asettajalta (myyjältä) tai myydä
(myyntioptio)asettajallejokorahoitus-taimuuvarallisuuserä(kohde-
etuus) ennalta määrättyyn (toteutus-) hintaan tietyllä aikavälillä
(amerikkalainen optio) tai määräpäivänä (eurooppalainen optio).
Option ostaja maksaa preemion (option hinta) korvauksena siitä, että
option asettaja sitoutuu ostamaan tai myymään tietyn määrän optionperustaa tai maksamaan ostajan niin vaatiessa vastaavan korvauksen.
Sitoumus katsotaan sovitun käytännön mukaisesti asettajan velaksi,
koska option hinta kuvaa sitä käypää kustannusta, joka option
asettajallekoituisi,joshänhaluaisilunastaaehdollisensitoumuksensa;
b) optiotodistukset (warrantit). Ne ovat sellaisia markkinakelpoisia
optioita, jotka antavat niiden hallussapitäjälle oikeuden ostaa liikkee-
seenlaskijalta (yleensä yritykseltä) sovitun ajanjakson aikana tietyin
ehdoin sovitunmäärän osakkeita tai joukkovelkakirjoja. Onolemassa
myös valuuttawarrantteja, joiden arvo perustuu siihen määrään
valuuttaa,jokatarvitaantoisenvaluutanostamiseenerääntymispäivänä
taiennensitä.Onolemassamyösvaluuttojenvälisiäwarrantteja,jotka
on sidottu kolmansiin valuuttoihin. Warrantin liikkeeseenlaskijan
katsotaan sovitun käytännön mukaisesti hankkineen velan, jonka
määrä vastaa liikkeeseen laskijalle koituvaa kustannusta, jos hän
haluaisi lunastaaehdollisen sitoumuksensa;
c) futuurit, mutta vain jos niillä joko käydään kauppaa markkinoilla ja
niillesitenvoidaanmääritellämarkkina-arvotaijosnevoidaankorvata
vastakkaisella sopimuksella. Futuurit ovat sopimuksia, joissa sitoudu-
taantoimittamaan tai vastaanottamaan tietty määrä vakiolaatuista
hyödykettä, ulkomaan valuuttaa tai arvopapereita kiinteään hintaan
tiettynä ajankohtana tai aikavälillä. Futuurit voivat myös perustua
indeksiin pikemminkin kuin tiettyyn rahoitus-tai muuhun varallisuu-
serään;
d) swapit, mutta vain jos niillä joko käydään kauppaa markkinoilla ja
niillesitenvoidaanmääritellämarkkina-arvotaijosnevoidaankorvata
vastakkaisella sopimuksella. Swapit ovat kahden osapuolen välisiä
sitoumuksia,joissavaihdetaansamastavelkamäärästäkoituviamaksu-
virtoja tietyksi ajaksi ja määrätyin ehdoin. Yleisimpiä ovat
korkoswapit, termiineihin rinnastettavissa olevat valuuttaswapit ja
valuuttaswapit (joita nimitetään myös koron- ja valuutanvaihtosopi-
muksiksi). Korkoswapissa vaihdetaan kahden eri perusteen mukaisia
korkomaksuja, esimerkiksi kiinteäkorkoinen vaihdetaan vaihtuvakor-1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—137
▼M5
▼M5
koiseen, vaihdetaan kaksi eri vaihtuvakorkoista keskenään, yhden
valuutan mukainen kiinteä korko vaihdetaan toisen valuutan mukai-
seen vaihtuvaan korkoon jne. Termiineihin rinnastettavissa olevat
valuuttaswapit (mukaan luettuna kaikki termiinisopimukset) ovat
valuuttatoimia, joissa käytettävä kurssi on määritelty etukäteen.
Valuuttaswapeissa vaihdetaan tietty määrä kahta eri valuuttaa sekä
niitä seuraavia maksuja, jotka sisältävät sekä korkoa että takaisin-
maksua koskevat maksuvirrat tietyksi ajaksi ja määrätyin ehdoin.
Tilinpitojärjestelmässä mitään maksuja, jotka seuraavat edellä main-
ituista, ei katsota omaisuustuloksi, ja kaikki suoritukset kirjataan
rahoitustiliin;
e) korkotermiinisopimukset (FRA:t), mutta vain jos niillä joko käydään
kauppaamarkkinoilla janiillesitenvoidaanmääritellä markkina-arvo
tai jos ne voidaan korvata vastakkaisella sopimuksella. Korkotermii-
nisopimukset ovat kahden osapuolen välisiä sitoumuksia, joissa
osapuolet suojautuakseen korkovaihteluilta sopivat selvityspäivänä
sovellettavasta korkotasosta, joka perustuu nimelliseen pääomaan;
pääomaa ei käytännössä kuitenkaan vaihdeta. Selvityspäivänä suor-
itettavat maksut riippuvat sopimuskoron ja sen hetkisen
markkinakoron erotuksesta. Tilinpitojärjestelmässä näitä maksuja ei
katsotaomaisuustuloksi, vaannekirjataan johdannaisiin.
5.68. AlaluokkaanAF.34eilueta:
a) instrumentteja, joidenarvoonjohdannaissopimusperustuu;
b) johdannaissopimuksiin liittyviä takaisinmaksettavia marginaaliva-
kuuksia. Ne luetaan muihin talletuksiin (AF.29) (ks. 5.46.e) tai
lainoihin (AF.4) (ks. 5.81.c) riippuen vakuuden vastaanottaneesta
institutionaalisesta yksiköstä;
c) sellaisiajohdannaissopimuksia,joillaeikäydäkauppaamarkkinoillaja
joita eivoidakorvata vastakkaisella sopimuksella.
LAINAT(F.4)
5.69.Määritelmä: Luokkaan lainat (F.4) luetaan kaikki taloustoimet, jotka
kohdistuvat lainoihin (AF.4). Laina syntyy, kun velkoja
joko suoraantai välittäjän kautta lainaa varoja velalliselle.
Lainasta voiollatodisteena velkakirja, jota eivoisiirtää.
5.70. Lainaa luonnehtivat yleensäseuraavat ominaisuudet:
a) lainaehdotonmääritellytjokolainanmyöntävärahoituslaitostaineon
neuvoteltu luotonantajan ja -ottajan kesken suoraan tai välittäjän
kautta;
b) lainanottaja onyleensä lainauksen aloitteentekijä;
c) laina on lainanottajan ehdotonta velkaa, joka on maksettava sen
erääntyessä ja jostamaksetaan korkoa.
5.71. LuokkaF.4voidaanjakaakahteenrahoitustaloustoimienalaluokkaan,jos
seontarkoituksenmukaista:
a) lyhytaikaiset lainat (F.41)
b) pitkäaikaiset lainat (F.42).
Lyhytaikaiset lainat (F.41)
5.72.Määritelmä: Alaluokkaan lyhytaikaiset lainat (F.41) luetaaan kaikki
taloustoimet, jotka kohdistuvat alkuperäiseltä maturiteetil-
taan lyhytaikaisiin (ks. 5.22.) tai vaadittaessa
takaisinmaksettaviin lainoihin (AF.41).
Pitkäaikaiset lainat (F.42)
5.73.Määritelmä: Alaluokkaan pitkäaikaiset lainat luetaan kaikki talous-
toimet, jotka kohdistuvat alkuperäiseltä maturiteetiltaan
pitkäaikaisiin (ks.5.22.)lainoihin(AF.42).
5.74. Lainoihin (F.4) kohdistuvat ja talletuksiin (F.22, F.29) kohdistuvat
taloustoimet voidaan usein erotella sen mukaan, kuka on ollut talous-
toimen alullepanija. Kun lainanottaja on alullepanija, taloustoimi
luokitellaan lainoihin. Kun aloitteentekijä on lainanantaja, taloustoimi
luokitellaan johonkin talletusten alaluokkaan. Aloitteentekijän määrittel-
minenonkuitenkin useintulkintakysymys.
5.75. Kotimaisille tai ulkomaisille rahalaitoksille annetut lyhytaikaiset lainat
luokitellaan sovitun käytännön mukaisesti johonkin talletusten alaluok-
kaan(AF.22,AF.29)jalyhytaikaisettalletukset,jotkaontehtykotimaisiin1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—138
▼B
▼B
taiulkomaisiininstitutionaalisiinyksiköihin,jotkaeivätolerahalaitoksia,
luokitellaan yleensä lyhytaikaisiin lainoihin (AF.41). Talletukset ovat
sitenpääasiassakotimaistenjaulkomaistenrahalaitostenvelkaa(ks.5.44.
ja 5.49.), kun taas rahalaitoksilla ei ole yleensä lyhytaikaista lainanottoa
järjestelmässä.
5.76. Yllämainittuihin sopimuksiin saattaa olla analyyttisesti hyödyllistä sallia
poikkeuksia. Esimerkkejä ovat julkisyhteisöihin tehdyt säästötalletukset
sekärahalaitosten välisetei-monetaariset kultaswapit(ks.5.81.e)(1).
5.77. Lainoihin (F.4) ja muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin (F.3)
kohdistuvat taloustoimet voidaan erottaa rahoitusinstrumenttien markki-
nakelpoisuudensekäsenseuraustenavulla.
5.78. Arvopapereiden liikkeeseenlasku koostuu suuresta määrästä samanlaisia
ja samanarvoisia asiapapereita, jotka yhdessä mudostavat lainakannan.
Lainoista taas on yleensä todisteena yksittäinen asiakirja ja lainat ovat
yhdenvelallisenjayhdenvelkojanvälisiä.Yhteenliittymienmyöntämissä
lainoissaonkuitenkin useitaluotonantajia.
5.79. Lainoilla käydään jälkimarkkinakauppaa. Yksittäisellä lainalla käydään
kuitenkinkauppaavainsatunnaisesti.Joslainamuuttuusellaiseksi,ettäse
on siirettävissä järjestäytyneillä markkinoilla, se luokitellaan luokkaan
muutarvopaperitkuinosakkeet.Tapahtumaanliittyyyleensäalkuperäisen
lainan muuntaminen (ks.5.62.jja5.62.k).
5.80. Rahoituslaitoksetovatyleensävakiomuotoistenlainojentarjoajia,jausein
lainatmyönnetäänkotitalouksille.Kotitaloudetvoivatvainjokohyväksyä
tai hylätä rahoituslaitosten määrittelemät lainaehdot. Vakioimattomien
lainojenehdottaasovatyleensävelkojenjavelallistenneuvottelujentulos.
Tämä on kriteeri, joka helpottaa vakioimattomien lainojen ja muiden
arvopapereiden kuin osakkeiden erottamista toisistaan. Lainaaja määrit-
telee yleisölle suunnatun arvopaperiemission ehdot neuvoteltuaan asiasta
ehkäpankintaivälittäjän kanssa.Sensijaanyksityisissäarvopaperiemis-
sioissavelallinen javelkojaneuvottelevat emissioehdot(ks.5.62.i).
5.81. LuokkaanAF.4luetaan:
a) tilisaamiset kutenesimerkiksimuidenyritystenkuinrahoituslaitosten
ja niiden ulkomaisten tytäryhtiöiden väliset saamiset pois lukien
kuitenkin rahalaitosten velkana olevat talletusten alaluokkiin luoki-
tellut saamiset;
b) yritystenvoitonjaosta syntyvättyöntekijöiden saamiset;
c) muiden kuin rahalaitosten velkana olevat takaisinmaksettavat ja
johdannaisiin liittyvät marginaalimaksut (ks.5.46.e);
d) muiden kuin rahalaitosten velkana olevat lyhytaikaiset takaisinosto-
sopimukset (repot) (ks. 5.46.f) sekä kaikki pitkäaikaiset
takaisinostosopimukset;
e) lainat, jotkaliittyvät ei-monetaarisiin kultaswappeihin. Sopimuksessa
vaihdetaan tilapäisesti ei-monetaarista kultaa talletuksiin. Niiden
taloudellinen luonne on samanlainen kuin panttilainan; kullan ostaja
antaa järjestelyn ajaksi myyjälle kultaa vastaan lainan ja saa tuoton,
kunkultaostetaan sovittuunhintaan takaisin;
f) pankkivekselien (banker's acceptance, BA) vastikkeena olevat lainat
(5.58.d);
g) rahoitusleasing jaosamaksusopimukset(2);
h) kauppaluottojen rahoituslainat;
i) asuntolainat;j) kulutusluotot;
k) uudelleen nostettavissaolevat lainat;
l) osamaksulainat;
m) määrättyjen sitoumustentoteutuksentakuunamaksetut lainat.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—139
(1) Luokkaan lainat ei lueta keskuspankin ja jonkun muun rahalaitoksen välisiä
valuuttaswap-sopimuksia,joissakeskuspankkihankkiimuultarahalaitokseltaulkomaista
valuuttaa ja sen vastineena on talletus keskuspankissa. Sopimuksessa sitoudutaan
myöhemmin tehtävään päinvastaiseen taloustoimeen. Käsittely poikkeaa SNA 1993:sta(11.33).
(
2) Ks.liitettä 2leasingistä sekäkestävien tavaroiden osamaksukaupasta.
▼B
5.82. LuokkaanAF.4luetaan edelleen:
a) Saamiset ja velat, jotka syntyvät jäsenmaiden maksutaseen keskipit-
käaikaisesta rahoitustuesta. Näitälainoja hoitaa EMI(1);
b) lainasaamiset IMF:ltä, kun ne ovat GAB-rahoitusjärjestelyiden tai
jäsentenvälilläsovittujenerityislainajärjestelyidennojallamyönnettyjä
lainoja; tähän luetaan myös IMF:n antamat lainat, kun ne perustuvat
SAF-rahoitusjärjestelyihin (rakenteelliseen sopeutukseen tarkoitetut
varat), ESAF-rahoitusjärjestelyihin (vähätuloisille kehitysmaille
tarkoitetut järjestelyt) tai kehitysmaiden avustusrahastoon (Trust
Fund).
5.83. LuokkaanAF.4eilueta:
a) muita saamisia ja velkoja (AF.7) eikä ko. luokkaan sisältyviä
kauppaluottoja ja ennakoita (AF.71);
b) kiinteiden varojen kuten maan ja rakennusten omistuksesta syntyviä
rahoitussaamisia ja velkoja, jos omistaja luetaan ulkomaat-sektoriin.
Neluetaan alaryhmään muutosuudet(AF.513)(ks.5.95.f).
5.84. Lainat voivat olla kaikkien sektorien ja ulkomaiden saamisia ja velkoja.
Rahalaitoksilla ei kuitenkaan yleensä ole tilinpitojärjestelmässä lyhytai-
kaisialainoja.
5.85. Alaluokkia lyhytaikaiset ja pitkäaikaiset lainat ei tilinpitojärjestelmässä
jaeta alaryhmiin. Analyyttisesti saattaa kuitenkin olla hyödyllistä jakaa
erityisesti pitkäaikaiset lainat kulutusluottoihin(2), asuntolainoihin(3)j a
muihinlainoihin.
OSAKKEETJAMUUTOSUUDET(F.5)
5.86.Määritelmä: Luokkaan osakkeet ja muut osuudet (F.5) luetaan kaikki
taloustoimet, jotka kohdistuvat osakkeisiin ja muihin
osuuksiin (AF.5). Ne ovat omistajan oikeuksia yritykseen
taiyritysmäiseenyhteisööntuottaviarahoitusvaroja.Tähän
luokiteltavat rahoitusvarat oikeuttavat yleensä niiden
hallussapitäjän osuuteen yritysten tai yritysmäisten
yhteisöjen voitoista sekä osuuteen niiden nettovarallisuu-
destasuoritustilanyhteydessä(4).
Järjestelmässä ei kirjata myytäväksi tarjottuja mutta
liikkeeseenlaskun yhteydessä merkitsemättä jääneitä osak-
keita. Osakkeet ja osuudet kuoletetaan kun
liikkeeseenlaskeva yritys ostaa ne tai kun ne vaihdetaan
yrityksennettovarallisuuteen suoritustilanyhteydessä.
5.87. LuokkaF.5jaetaan kahteen rahoitustaloustoimien alaluokkaan:
a) osakkeet jamuutosuudetkuinrahasto-osuudet (F.51)
b) rahasto-osuudet (F.52)
Osakkeet ja muut osuudet kuin rahasto-osuudet (F.51)
5.88.Määritelmä: Alaluokkaan osakkeet ja muut osuudet kuin rahasto-
osuudet (F.51) luetaan kaikki taloustoimet, jotka kohdis-
tuvat osakkeisiin ja muihin osuuksiin kuin rahasto-
osuuksiin (AF.51). Niihin luetaan muut yritykseen tai
yritysmäiseen yhteisöön omistajan oikeuksia tuottavat
rahoitusvarat kuin rahasto-osuudet. Yleensä nämä rahoi-
tusvaratoikeuttavathallussapitäjänsäosuuteenyrityksentai
yritysmäisen yhteisön voitoista sekä osuuteen niiden
nettovarallisuudesta suoritustilanyhteydessä.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—140
(1) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liite Pöytäkirja Euroopan rahapoliittisen
instituutin perussäännöstä,artikla 6.1kolmas pykälä.
(2) Kulutusluotot ovat kotitalouksille muuhun kuin liikkeen- tai ammatinharjoittamiseen
myönnettyjä lainoja. Asuntolainoja talon rakentamiseksi tai ostamiseksi (mm. bridgingloans)eiluetakulutusluottoihin.Kulutusluottojenontarkoituskuvataainoastaansellaisialuottoja, joilla ostettuja tavaroita ja/tai palveluita kotitaloudet kuluttvat yksilöllisesti.
Kansallisetkäytännötsaattavat edellyttää jossainmäärin poikkeaviamääritelmiä.
(
3) Asuntolainat ovat pitkäaikaisa lainoja, joiden vakuutena on lainanottajan omassa
käytössä olevaan asuntoon tehty kiinnitys. Kansalliset käytännöt saattavat edellyttääjossainmäärin poikkeaviamääritelmiä.
(
4) Nettovarallisuus suoritustilan yhteydessä määritellään yrityksen varoiksi, joista vähen-
netään muutvelat paitsi omistajien yritykseen tekemistä sijoituksistasyntyneetvelat.
▼B
5.89. AlaluokkaF.51voidaanjakaakolmeenrahoitustaloustoimienalaryhmään,
josseontarkoituksenmukaista:
a) noteeratut osakkeet paitsirahasto-osuudet(F.511)
b) noteeraamattomat osakkeetpaitsirahasto-osuudet (F.512)
c) muutosuudet(F.513)
Noteeratut osakkeet paitsi rahasto-osuudet(F.511)janoteeraamattomat osakkeet
paitsi rahasto-osuudet (F.512)
5.90.Määritelmä: Alaryhmään noteeratut osakkeet paitsi rahasto-osuudet
(F.511) luetaan kaikki taloustoimet, jotka kohdistuvat
noteerattuihin osakkeisiin paitsi rahasto-osuuksiin
(AF.511) ja alaryhmään noteeraamattomat osakkeet paitsi
rahasto-osuudet (F.512) luetaan kaikki taloustoimet, jotka
kohdistuvat noteeraamattomiin osakkeisiin paitsi rahasto-
osuuksiin (AF.512). Osakkeilla, jotka periaatteessa ovat
siirrettäviä arvopapereita, osoitetaan edunsaajien osuudet
yhtiön pääomasta. Alaryhmään AF.511 luetaan ne osak-
keet, joiden hinnat noteerataan tunnetussa pörssissä tai
muutenjälkimarkkinoilla jaalaryhmäAF.512neosakkeet,
joita ei noteerata.
5.91. AlaryhmiinAF.511jaAF.512luetaan:
a) Osuudet osakeyhtiön osakepääomasta: ne ovat arvopapereita, jotka
antavat niiden hallussapitäjälle omistajan oikeuksia sekä oikeuttavat
osuuteen jaettavista voitoista sekä osuuteen nettovaroista suoritusti-
lassa;
b) lunastetut osakeyhtiönosakkeet:neovatosakkeita, joidenpääoma on
maksettu takaisin mutta jotka edelleen ovat edellisen omistajan
hallussa.Hallussapitäjät ovatedelleen yhtiönomistajia jaoikeutettuja
siihen osuuteen voitoista, joka jää jäljelle kun osingot on maksettu
jäljellä olevalle rekisteröidylle pääomalle sekä myös mahdolliseen
ylijäämäänsuoritustilanyhteydessä.Ylijäämäonnettovarallisuudenja
jäljellä olevanrekisteröidyn pääoman erotus;
c) osakeyhtiöidenliikkeeseenlaskemat osinko-osakkeet.Näitäovatarvo-
paperit,
1) joilla maasta ja arvopapereiden syntyolosuhteista riippuen on
erilaisia nimiä kuten perustajan osakkeet (founder's shares),
voitto-osakkeet (profits shares), osinko-osakkeet (dividend shares)
jne.jajoita eilueta mukaanrekisteröityyn pääomaan;
2) jotka eivät tarkasti ottaen anna niiden hallussapitäjälle omistajan
asemaa (oikeutta osuuteen rekisteröidyn pääoman takaisinmaksun
yhteydessä, oikeutta pääoman tuottoon, oikeutta äänestää yhtiön
osakkaidenkokouksissajne.);
3) jotka oikeuttavat niiden hallussapitäjän osuuteen niistä mahdolli-
sista voitoista, joita jää jäljelle, kun rekisteröidylle pääomalle on
maksettu osingot sekä osaan suoritustilan yhteydessä jäävästä
ylijäämästä;
d) etuoikeutetutosakkeettaiosakkeet,jotkaoikeuttavatjako-osaanyhtiön
lopetusvaroista sitä lopetettaessa. Tällaiset osakkeet voivat olla
julkisesti noteerattuja tainoteeraamattomia.
5.92. AlaryhmiinAF.511jaAF.512eilueta:
a) osakkeita, joita ei ole merkitty liikkeeseenlaskun yhteydessä. Merkit-
semättä jääneitä osakkeita eikirjata järjestelmässä;
b) debentuurejajalainoja,jotkavoidaanvaihtaaosakkeisiin.Nekirjataan
alaluokkaan AF.33siihenasti,kunnesnevaihdetaan (ks.5.62.l);
c) yhteisömäisten henkilöyhtiöiden vastuunalaisten yhtiömiesten
osuuksia.Neluokitellaan alaryhmään AF.513;
d) sellaisiin kansainvälisiin yhteisöihin tehtyjä julkisyhteisöjen sijoi-
tuksia, jotka ovat samaan tapaan muodostuneita kuin yhtiöt, joilla on
osakepääoma. Neluokitellaan alaryhmään AF.513(ks.5.95.c).
5.93. Alaryhmiin F.511 ja F.512 ei lueta ilmaisanteja, joissa vanhoille
osakkaille suunnataan uusia osakkeita omistusosuuksien suhteessa.
Tällainen emissio, joka ei muuta yhtiön vastuuvelvollisuuksia osakkaita
kohtaan eikä osakkeenomistajien suhteellista omistusosuutta yhtiöstä, ei
ole rahoitustaloustoimi eikä sitä kirjata järjestelmässä (ks. 6.56). Sama
pätee osakkeidennimellisarvon pilkkomiseen.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—141
▼B
Muut osuudet (F.513)
5.94.Määritelmä: Alaryhmään muut osuudet (F.513) luetaan kaikki talous-
toimet,jotkakohdistuvatmuihinosuuksiin(AF.513).Niitä
ovat kaikenlaiset muut osuudet kuin ne,jotka on luokiteltu
alaryhmiin AF.511jaAF.512sekäalaluokkaan AF.52.
5.95. Alaryhmään AF.513luetaan:
a) kaikkimuutkuinosakemuotoisetosuudetyhtiöissä:
1) vastuunalaisten yhtiömiesten osuudet yhteisömäisissä henkilöyh-
tiöissä
2) sellaistenrajoitetunvastuunyhtiöidenosuudet,joissaomistajatovat
yhtiömiehiä mutta eivät osakkaita
3) sellaisiin avoimiin tai kommandiittiyhtiöihin sijoitettu pääoma,
jotkaovatitsenäisiä juridisia yksiköitä
4) sellaisiin osuuskuntiin sijoitettu pääoma, jotka ovat itsenäisiä
juridisiayksiköitä;
b) julkisyhteisöjen sijoitukset sellaisten julkisten yritysten pääomaan,
joiden pääomaa ei ole jaettu osakkeisiin mutta jotka erityi-
slainsäädännön nojalla ovat itsenäisiä juridisia yksiköitä (ks. kappale
2.16.c);
c) julkisen sektorin sijoitukset kansainvälisten ja ylikansallisten organi-
saatioiden pääomaan pl. IMF, vaikka ne olisivat laillisesti
yhtiömuotoisia osakepääomineen (esim.EuroopanInvestointipankki);
d) kansallisten keskuspankkienEMI:lleosoittamat rahoitusvarat(1);
e) yritysmäisiinrahoitus-taiei-rahoitusyhteisöihinsijoitettupääoma(ks.
2.13.f). Sijoitusten määrä saadaan vähentämällä käteis- tai luontois-
suorituksena tehtyjen sijoitusten määrästä kaikki pääoman otot (ks.
4.61.);
f) sellaiset rahoitussaamiset, joita ulkomaisilla yhsiköillä on nimellisiltä
kotimaisilta yksiköiltä (ks.2.15.)japäinvastoin.
Rahasto-osuudet (F.52)
5.96.Määritelmä: Alaluokkaan rahasto-osuudet (F.52) luetaan kaikki talous-
toimet, jotka kohdistuvat rahasto-osuuksiin (AF.52).
Rahasto-osuudet ovat osakkeita, jotka laskee liikkeeseen
erityinenrahoituslaitos,jonkayksinomaisenatarkoituksena
onsijoittaa kerätytvaratrahamarkkinoilla, pääomamarkki-
noilla ja/tai kiinteistöihin.
5.97. AlaluokkaanAF.52luettaviaosakkeitaliikkeeseenlaskeneitarahoituslai-
toksia kutsutaan maasta riippuen sijoitusrahastoiksi (mutual funds, unit
trusts)jamuiksikollektiivisiksiinvestointijärjestelyiksi(UCITS);rahastot
voivat olla avoimia, puoliavoimia tai suljettuja. Niiden osakkeet voivat
olla noteerattuja tai noteeraamattomia. Jos osakkeet ovat noteeraamat-
tomia,neyleensäostetaanvaadittaessatakaisinarvoon,jokavastaaniiden
osuuttarahoituslaitoksenomistavaroista.Omatvaratarvotetaansäännölli-
sesti uudelleen sen mukaan, miten siihen kulloinkin sisältyvien erien
markkinahinnat kehittyvät.
VAKUUTUSTEKNINENVASTUUVELKA(F.6)(2)
5.98.Määritelmä: Luokkaan vakuutustekninen vastuuvelka (F.6) luetaan
kaikki taloustoimet, jotka kohdistuvat vakuutustekniseen
vastuuvelkaan (AF.6). Se on vakuutusyhtiöiden ja (itse-
näisten tai epäitsenäisten) eläkerahastojen vastuuvelkaa
vakuutuksen ottajille tai vakuutuskorvausten saajille siten
kuinonmääriteltyNeuvostondirektiivissä91/674/EEC,19.
joulukuuta 1991, vakuutusalan yritysten vuositilinpäätök-
sestäsekäsulautetusta tilinpäätöksestä(3).
5.99. LuokkaAF.6kattaa seuraavat erät:
a) kotitalouksien osuushenkivakuutusrahastoista
b) kotitalouksien osuuseläkerahastoista1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—142
(1) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liite Pöytäkirja Euroopan rahapoliittisen
instituutin perussäännöstä,artikla 16.2.
(2) Ks.vakuutustoimintaakäsittelevääliitettä3,jossakuvataansosiaalivakuutuksenjamuun
vakuutustoiminnan käsittelyä järjestelmässä.
(3) EYVLN:oL374,31.12.1991,s.7—31
▼B
c) vakuutusmaksuvastuu
d) korvausvastuu
5.100. Vakuutustekninenvastuuvelka on
a) vakuutuksenottajienrahoitusvaroja —kotitalouksien osuutenahenki-
vakuutus-ja eläkerahastoista sekävakuutusmaksuvastuuna;
b) korvauksensaajien rahoitusvaroja —korvausvastuuna.
5.101. Vakuutustekninenvastuuvelka on
a) niiden henki- ja vahinkovakuutusyhtiöiden ja eläkerahastojen velkaa,
jotkaluetaanvakuutuslaitostenjaeläkerahastojenalasektoriin(S.125);
b) niiden epäitsenäisten eläkerahastojen velkaa, jotka luetaan niiden
institutionaalisten yksiköiden sektoreihin, jotka ko. rahastot ovat
perustaneet.
Työnantajien työntekijöidensä eläkkeiden maksamista varten perustamat
rahastot (epäitsenäiset eläkerahastot) luetaan luokkaan AF.6 vain, jos
niiden vastuut lasketaan käyttäen samanlaisia vakuutusmatemaattisia
menetelmiä kuin mitä vakuutusyhtiöt ja eläkerahastot käyttävät. Muussa
tapauksessa vastuuvelan kattavat ne osakkeet tai osuudet, jotka järjes-
telmän alullepanija onlaskenut liikkeeseen.
5.102. Luokkaan AF.6 ei lueta vastuuvelkoja, joita on sosiaaliturvarahastot-
alasektoriin (S.1314) luokitelluilla institutionaalisilla yksiköillä. Järjes-
telmässä nämä vastuuvelat eivät ole sosiaaliturvarahastot-alasektorin
velkaa.
5.103. LuokkaF.6jaetaan kahteen rahoitustaloustoimien alaluokkaan:
a) kotitalouksien osuushenkivakuutus- jaeläkerahastoista (F.61)
b) vakuutusmaksu-jakorvausvastuu(F.62)
Kotitalouksien osuus henkivakuutus- ja eläkerahastoista (F.61)
5.104.Määritelmä: Alaluokkaankotitalouksienosuushenkivakuutus-jaeläker-
ahastoista (F.61) luetaan kaikki taloustoimet, jotka
kohdistuvat kotitalouksien osuuksiin henkivakuutus- ja
eläkerahastoista(AF.61).Näihinosuuksiinluetaannevarat,
jotkakyseisissäyrityksissäjayritysmäisissäyhteisöissäon
rahastoitu ennakoitujen vaateiden ja korvausten maksami-
seksivakuutusehtojen täytyttyä.
5.105. AlaluokkaF.61jaetaan kahteenrahoitustaloustoimien alaryhmään:
a) kotitalouksien osuushenkivakuutusrahastoista (F.611)
b) kotitalouksien osuuseläkerahastoista (F.612)
Kotitalouksien osuus hankivakuutusrahastoista (F.611)
5.106.Määritelmä: Alaryhmään kotitalouksien osuushenkivakuutusrahastoista
(F.611) luetaan kaikki taloustoimet, jotka kohdistuvat
kotitalouksien osuuksiin henkivakuutusrahastoista
(AF.611). Niitä ovat korvausvastuurahastot sekä rahastot,
jotka liittyvät säästöhenkivakuutuksen taivastaavan järjes-
telmän tuottoon,joka arvo lisätään maksettavaan märään
vakuutuksenerääntyessä.
5.107. Alaryhmään AF.611 luetaan henkivakuutusrahastot, henkivakuutusten
hyvityksetjavakuutusmaksujenalennuksetsekähenkivakuutusrahastojen
tuotot silloin, kun riski sijoituksista on vakuutuksenottajilla siten, kuin
neuvostondirektiivin91/674/EEC,19.joulukuuta1991,artikloissa27,29
ja 31 on määritelty vakuutusalan yritysten vuositilinpäätöksestä sekä
sulautetusta tilinpäätöksestä.
5.108. Taloustoimet, jotka kohdistuvat kotitalouksien osuuksiin henkivakuutus-
rahastoista, koostuvat lisäyksistä ja vähennyksistä, ja ne pitää erottaa
sellaisista nimellisistä hallussapitovoitoista ja -tappioista, jotka kohdis-
tuvatvakuutusyhtiöiden sijoituksiin(ks.6.57.):
Lisäyksetkoostuvat
a) tilikauteen kohdistuvistatodellisista vakuutusmaksuista
b) plusniistä vakuutusmaksutäydennyksistä, jotka edustavat sitä tuottoa,
jokaonsaatukotitalouksille kuuluvienvarojensijoittamisesta
c) miinushenkivakuutuksenpalvelumaksut.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—143
▼B
Vähennyksetkoostuvat
a) säästöhenkivakuutusten ja muiden vastaavien vakuutusten haltijoille
vakuutusten eräännyttyä maksetuista summista sekä vakuutetun
kuoleman johdostakorvauksensaajille maksetuista summista
b) plus summista, jotka on maksettu vakuutuskirjan takaisinostoista
ennenniidenerääntymistä.
5.109. Henkivakuutusrahastotovatkoti-taiulkomaisten kotitalouksien saamisia
jakoti-taiulkomaisten vakuutusyhtiöiden velkaa.
Jos esimerkiksi yritys on ottanut työntekijöilleen ryhmävakuutuksen,
työntekijöiden—eityönantajan—ajatellaanolevanvelkojia,koskaheitä
pidetääntodellisina vakuutuskirjanhaltijoina.
Kotitalouksien osuus eläkerahastoista (F.612)
5.110.Määritelmä: Alaryhmään kotitalouksien osuus eläkerahastoista (F.611)
luetaan kaikki taloustoimet, jotka kohdistuvat kotitalouk-
sien osuuksiin eläkerahastoista (AF.611). Rahastoja ovat
itsenäisettaiepäitsenäiseteläkerahastot,jotkaovattyönan-
tajien ja/tai työntekijöiden tai ammatinharjoittajaryhmän
perustamia, ja ne on perustettu työntekijöiden tai amma-
tinharjoittajien eläkkeiden maksamiseksi.
5.111. Taloustoimet,jotkakohdistuvatkotitalouksienosuuksiineläkerahastoissa,
koostuvat lisäyksistä ja vähennyksistä. Ne pitää erottaa sellaisista
nimellisistä hallussapitovoitoista ja -tappioista, jotka kohdistuvat eläker-
ahastojensijoituksiin(ks.6.57.):
Lisäyksetkoostuvat
a) niistätodellisistatilinpitojaksollaansaituistamaksuistaeläkerahastoon,
joita ovat maksaneet työntekijät, työnantajat, ammatinharjoittajat tai
jotkut muut institutionaaliset yksiköt niiden puolesta, joilla on
rahastoilta saamisia
b) plusniistävakuutusmaksutäydennyksistä,jotkaedustavatsitätuottoa,-
jokaonsaatukotitalouksille kuuluvienvarojensijoittamisesta
c) miinusrahastojen hallinnointikauden palvelumaksut
Vähennyksetkoostuvat
a) eläkkeellä oleville tai heidän elätettävilleen maksettavista säännölli-
sistämaksuistatai muistakorvauksista
b) pluseläkkeellesiirtymisenyhteydessämaksettavistakertakorvauksista.
5.112. Varojensiirtoepäitsenäisistä eläkerahastoista sellaisiinitsenäisiineläker-
ahastoihin,jotka luokitellaan alaluokkaan vakuutuslaitokset ja
eläkerahastot (S.125),ei ole kotitalouksien eläkerahasto-osuuksiin kirjat-
tava taloustoimi, silloin kun taustalla on rahaston muuntaminen toisen
tyyppiseksi. Tällainen tapahtuma kirjataan luokkaan muutokset sektor-
iluokituksessa ja rakenteessa (K.12.1), joka sisältyy muiden volyymin
muutostentiliin (ks.6.30.).
5.113. Eläkerahaston varat ovat kotimaisten tai ulkomaisten kotitalouksien
saamisiaeivätkä niitä hoitavien institutionaalisten yksiköidenvaroja.
Vakuutusmaksu- ja korvausvastuu (F.62)
5.114.Määritelmä: Alaluokkaan vakuutusmaksu- ja korvausvastuu (F.62)
luetaan kaikki taloustoimet, jotka kohdistuvat vakuutus-
maksu- ja korvausvastuisiin (AF.62). Ne ovat
vakuutuslaitosten ja (itsenäisten ja epäitsenäisten) eläker-
ahastojen vakuutusteknisiä vastuuvelkoja, joihinsisältyy
a) se osa vakuutusmaksutuloista, joka kohdistuu seuraa-
valle tilikaudelle (vakuutusmaksuvastuu);
b) se arvioitu kokonaiskustannus, joka aiheutuu korvauk-
sista, jotka ovat aiheutuneet tilikauden aikana,
riippumatta siitä, onko niistä ilmoitettu tai ei, vähen-
nettynä vastaavilla jo maksetuilla korvauksilla
(korvausvastuu).
5.115. Vakuutusmaksuvastuu on seurausta siitä tosiasiasta, että vakuutusmaksut
maksetan yleensä vakuutuskauden alussa, ja vakuutuskausi ja tilikausi
eroavatyleensätoisistaan.Siten,kuntilikaudenpäättyessälaaditaantase,
osa tilikaudella maksetuista vakuutusmaksuista kattaa vasta seuraavan
tilikauden riskejä. Vakuutusmaksuvastuu määritellään olemassa olevan
vakuutusriskinjajäljellä olevanvakuutuskaudensuhteenavulla.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—144
▼B
Rahoitustilillävakuutusmaksuvastuu,jokakirjataanvakuutuksenottajanja
vakuutuslaitoksen välillä, koostuu siitä osasta vakuutuskaudella makset-
tujamaksuja,jonkaontarkoitus kattaa seuraavan kaudenriskejä.
5.116. Vakuutusmaksuvastuu on vakuutuksen ottajien rahoitussaamisia. Jos
vastuu kohdistuu henkivakuutuksiin, vakuutuskirjan haltijat ovat koti- ja
ulkomaisia kotitalouksia. Jos vastuut kohdistuvat muihin kuin henkiva-
kuutuksiin,vakuutuskirjanhaltijat voivatkuuluamihinhyvänsäsektoriin
taiulkomaihin.Vakuutuksenottajienmaksamiavakuutusmaksujavoidaan
käyttää kriteerinä, kun vakuutusmaksuvastuuta jaetaan suhteellisesti eri
sektoreille jaulkomaille.
5.117. Vakuutuslaitokset varautuvat korvausvastuun avulla niihin korvauksiin,
joita ne odottavat joutuvansa maksamaan vielä ratkaisemattomista
korvausvaatimuksista kuten esimerkiksi kiistanalaisista vaateista. Vakuu-
tusyhtiöiden hyväksymien korvausvaatimusten katsotaan erääntyvän
maksettaviksi sillä hetkellä, kun vahinko tapahtuu — kuinka kauan
hyvänsäkiistanalaisista korvauksistasopiminensittenkestääkään.
5.118. Korvausvastuu on korvauksen saajien rahoitussaamisia, ja saajat voivat
kuuluamihintaloudensektoriin tahansatai ulkomaihin.
5.119. Alaluokkaan AF.62luetaan maksamattomiin vakuutusmaksuihin liittyvät
vastuut, muut tekniset vastuut, maksamattomat vahingonkorvaukset sekä
tasoitusvastuutsiten,kuinneonmääritelty neuvostondirektiivin 91/674/
EEC, 19. joulukuuta 1991, artikloissa 25, 26, 28 ja 30 vakuutusalan
yritystenvuositilinpäätöksestä sekäsulautetusta tilinpäätöksestä.
MUUTSAAMISETJAVELAT(F.7)
5.120.Määritelmä: Luokkaan muut saamiset ja velat (F.7) luetaan kaikki
taloustoimet, jotka kohdistuvat muihin saamisiin ja velk-
oihin (AF.7). Ne ovat rahoitustaloustoimen tai muun
taloustoimen vastineena syntyviä vaateita, kun talous-
toimen jasiihenliittyvän maksunvälillä onajoitusero.
5.121. Luokkaan F.7 luetaan sellaiset taloustoimiin liittyvät rahoitussaamiset,
jotka juontuvat ennenaikaisesta tai myöhästyneestä maksusta. Maksu
kohdistuu tavaroihin tai palveluihin liittyviin taloustoimiin, tulonjakota-
loustoimiin tai rahoitusvarojen jälkimarkkinakauppaan. Tähän luetaan
taloustoimien vastinkirjaukset tapauksissa, joissa maksu on erääntynyt
mutta sitä ei ole vielä maksettu. Tähän luokkaan luetaan myös
suoriteperusteisen laskennan myötäsyntyvätvelat sekärästit.
5.122. LuokkaanF.7eilueta:
a) muita kuin tavaroihin tai palveluihin liittyvien taloustoimien, tulonja-
kotaloustoimien tai rahoitusvarojen jälkimarkkinakaupan ja niitä
vastaavien maksujen ajoituseroista johtuviatilastollisia eroja;
b) sellaisia eriä, joiden luokittelemiseksi ei ole olemassa riittävästi
perustietoja. Luokittelun tulee perustua johonkin saatavilla olevaan
tietoon;
c) eriä,joiden luonteesta eiolemitään tietoa;
d) maksutaseen sekalaisia eriä, joita kuvataan erässä virheelliset ja
tunnistamattomat erät;
e) johonkin muuhun vaadeluokkaan kuuluvia saamisten lisäyksiin tai
velkojen takaisinmaksuihin liittyviä ennenaikaisia tai myöhästyneitä
maksuja (ml. rästit). Ne luokitellaan edelleen alkuperäiseen vaade-
luokkaansa.
5.123. LuokkaF.7jaetaan kahteen rahoitustaloustoimien alaluokkaan:
a) kauppaluotot jaennakot(F.71)
b) muutsaamiset javelat kuinkauppaluotot jaennakot (F.79).
Kauppaluotot ja ennakot (F.71)
5.124.Määritelmä: Alaluokkaankauppaluototjaennakot(F.71)luetaankaikki
taloustoimet, jotka kohdistuvat kauppaluottoihin ja enna-
koihin (AF.71). Ne ovat rahoitussaamisia, jotka syntyvät
tavaroihin ja palveluksiin liittyvien taloustoimien yhtey-
dessä toimittajien ja ostajien sopiessa maksuajan
pidentämisestä. Ne ovat myös ennakkomaksuja käynnissä
olevista tai käynnistymässä oleviin hankkeisiin liittyvistä
taloustoimista.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—145
▼B
5.125. AlaluokkaanAF.71luetaan:
a) sellaisettavaroidenjapalvelustentoimittamiseenliittyvätvaateet,joita
eiolevielä maksettu;
b) rahoitusyhtiöiden tarjoama käyttöpääoman rahoitus (factoring) paitsi
josrahoitusonlainamuotoista;
c) rakennustenkertyvät vuokrat;
d) tavaroihin ja palveluksiin kohdistuvat maksurästit silloin, kun maksut
eivät liity lainaan.
5.126. Alaluokkaan AF.71 ei lueta kauppaluottojen rahoittamiseksi otettuja
lainoja. Neluetaan luokkaanAF.4(ks.5.81.h).
5.127. Kauppaluotot ja ennakot voivat olla kaikkien sektorien ja ulkomaiden
saamisiatai velkoja.
Muut saamiset ja velat kuin kauppaluotot ja ennakot (F.79)
5.128.Määritelmä: Alaluokkaan muut saamiset ja velat kuin kauppaluotot ja
ennakot (F.79) luetaan kaikki taloustoimet, jotka kohdis-
tuvat muihin saamisiin ja velkoihin kuin kauppaluottoihin
ja ennakoihin (AF.79). Ne ovat rahoitussaamisia, jotka
syntyvättulonjakotaloustoimien taijälkimarkkinakauppaan
liittyvienrahoitustaloustoimienjaniidenvastineinaolevien
maksujen ajoituseroista. Niihin luetaan myös suoriteper-
usteisesti kertyvät saamiset.
5.129. Alaluokkaan AF.79 luetaan saamiset, jotka syntyvät suoriteperusteisen
kirjauksen ja todellisten maksujen ajoituserosta. Ne voivat kohdistua
esimerkiksi
a) veroihin;
b) sosiaaliturvamaksuihin;
c) palkkoihin japalkkioihin;
d) maanjamaaperävarojen vuokriin;
e) osinkoihin;
f) korkoihin;
g) rahoitusvarojen jälkimarkkinakaupan taloustoimiin.
Julkisyhteisöillemaksettavissaverojenjasosiaaliturvamaksujenmäärissä,
jotka on sisällytettävä alaluokkaan AF 97, ei tule ottaa lukuun näiden
verojen ja sosiaaliturvamaksujen todennäköisesti perimättä jäävää osaa,
jokamuodostaasitenjulkisyhteisöjenvaateen,jollaeioletodellistaarvoa.
5.130. Suoriteperusteisesti rahoitusvaroille kertyvän koron vastinkirjauksena
tulisiensisijaisestiollakoronpääomittaminenko.rahoitusvarallisuuserään
(ks. 5.17.). Koron kirjauksessa tulee kuitenkin noudattaa kansallisia
käytäntöjä. Jos korkokertymää ei pääomiteta, se tulisi luokitella
alaluokkaan F.79.
5.131. Koronmaksuajankohtana kirjataan kaksi rahoitustaloustoimea (ks. 5.17.):
ensinnäkin, jos korko todella maksetaan, kirjataan taloustoimi siinä
vaateessa, jonka muotoisena korko on maksettu. Jos korkoa ei makseta,
kirjataan korkorästeihin lisäys, ja se näkyy alaluokassa F.79; toiseksi,
vastinkirjauksena on rahoitustaloustoimi, joka vähentää velkojan netto-
saamisiavelalliselta.
LISÄTIETOERÄ:SUORATULKOMAISETSIJOITUKSET(F.m)
5.132.Määritelmä: Suoriin ulkomaisiin sijoituksiin (F.m) luetaan kaikki
taloustoimet, jotka kohdistuvat suoriin ulkomaisiin sijoi-
tuksiin (AF.m). Sijoitukset ovat pitkäaikaisia, mikä
kuvastaa kotimaisen institutionaalisen yksikön (suoran
sijoituksen tekijän) pysyvää kiinnostusta toisessa maassa
sijaitsevaan institutionaaliseen yksikköön (suoran sijoi-
tuksen kohdeyritys). Suoran sijoituksen tekijän
tarkoituksena on vaikuttaa merkittävästi tämän toisessa
maassa sijaitsevan yrityksen toimintaan. Suorana ulkomai-
senasijoituksenapidetäänsekäsuoransijoituksentekijänja
sen kohteen välistä alkuperäistä taloustoimea että myös1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—146
▼M4
▼B
▼B
myöhempiä niiden ja niiden tytäryritysten välisiä pääoma-
taloustoimia, olivatpa tytäryritykset yhtiöitettyjä tai
yhtiöimättömiä(1).
5.133. Suoriksi ulkomaisiksi sijoituksiksi luokiteltavat saamisiin ja velkoihin
kohdistuvat taloustoimet kirjataan asianomaisiin rahoitustaloustoimien
luokkiin eli lainoihin (F.4), osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) sekä muihin
saamisiin ja velkoihin (F.7). Kuhunkin luokkaan sisältyvät suorat
sijoitukset tulisikuitenkin kirjata myöserikseen lisätietoerään.
RAHOITUSTALOUSTOIMIEN KIRJAUSSÄÄNNÖT
ARVOTUS
5.134. Rahoitustaloustoimetkirjataanliiketoimen arvoonelisiihenkansallisessa
valuutassa mitattuun arvoon, jossa kulloisetkin institutionaalisten yksi-
köiden keskinäiset tai niiden ja ulkomaiden väliset saamiset ja/tai velat
luodaan, maksetaan, vaihdetaan tai annetaan anteeksi, kun liiketoimia
arvioidaan puhtainliiketaloudellisin perustein.
5.135. Rahoitustaloustoimet ja niiden vastineena olevat rahoitus- tai muut
taloustoimet kirjataan samaan taloustoimiarvoon. Voidaan tarkastella
kolmeavaihtoehtoa:
a) rahoitustaloustoimionkansallisessavaluutassamääritellyillämaksuvä-
lineillätapahtuvataloustoimi(ks.5.04.ja5.23.):taloustoimenarvoon
yhtäkuinvaihdettujen maksuvälineiden määrä;
b) rahoitustaloustoimi on ulkomaisessa valuutassa määritellyillä
maksuvälineillä tapahtuva taloustoimi (ks. 5.04. ja 5.23.), eikä
vastintaloustoimikaan ole kansallisessa valuutassa määritellyllä
maksuvälineellä tapahtuva taloustoimi: taloustoimen arvo on yhtä
kuin käytettyjen maksuvälineiden määrä muunnettuna kansalliseen
valuuttaan tapahtumahetken valuuttakurssin mukaan;
c) rahoitustaloustoimi ja sen vastintaloustoimi eivät kumpikaan ole
maksuvälineillä tehtävä taloustoimi (ks. 5.04): taloustoimen arvoksi
määritellään siinä käytettyjen rahoitusvarojen ja/tai velkojen sen
hetkinen markkina-arvo.
5.136. Taloustoimen arvo viittaa tiettyyn rahoitustaloustoimeen ja sen vastinta-
loustoimeen. Taloustoimen arvo pitää käsitteellisesti selvästi erottaa
markkinoilla noteerattavasta arvosta eli puhtaasta markkinahinnasta tai
mistähyvänsähinnasta,jonkaontarkoituskuvatasamantapaistentaijopa
identtistensaamistenja/taivelkojenhintoja.Kuitenkinjosrahoitustalous-
toimen vastinkirjaus on esimerkiksi tulonsiirto, jolloin taloustoimeen ei
ole alunperinkään ryhdytty puhtain liiketaloudellisin perustein, talous-
toimi arvotetaan kyseisten saamisten ja/tai velkojen markkina-arvojen
mukaisena.
5.137. Taloustoimen arvo ei sisällä palvelumaksuja, palkkioita, provisioita eikä
muita samantapaisia maksuja taloustoimen toteutukseen liittyvistä palve-
luista; nämä kirjataan palvelumaksuiksi. Myöskään rahoitustaloustoimiin
kohdistettuja veroja ei oteta mukaan, vaan ne käsitellään palveluihin
kohdistettuina tuoteveroina. Kun rahoitustaloustoimeen liittyy uuden
velan liikkeeseenlasku, taloustoimen arvo on yhtä kuin syntyneen velan
määrävähennettynämahdollisestiennakkoonmaksetullakorolla.Vastaa-
vasti velkaa kuoletettaessa taloustoimen arvon tulee olla sekä velkojalle
että velalliselle yhtäkuinsemäärä,jolla velkapienenee.
Joidenkin rahoitustaloustoimien alaluokkien arvotuksista
5.138.Muut arvopaperit kuin osakkeet ja johdannaiset (F.33)
a) Jos liikkeeseenlaskijat myyvät arvopapereitaan emissiotakaajien tai
muidenvälittäjienkauttalopullisillesijoittajillekorkeampaanhintaan,
saamisetjavelattuleekirjatasijoittajienmaksamanhinnanmukaisina.
Sijoittajienmaksamanhinnanjaliikkeeseenlaskijoidensaamanmäärän
erotus tulisi käsitellä palvelumaksuna, jonka liikkeeseenlaskijat
maksavat emissiotakaajille.
b) Arvopaperien emissiot kirjataan emission arvoon. Jos arvopaperi
lasketaan liikkeeseen ali- tai ylihintaisena nimellisarvon sijaan,
emission todellisena arvona kirjataan liikkeeseenlaskijan myyntihet-
kellä saama rahamäärä eikä nimellisarvo. Emissiohinnan ja1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—147
(1) OECD:nmääritelmäsuorille sijoituksille, kolmaslaitos.
▼B
lunastushinnan välinen erotus käsitellään arvopaperin juoksuajalle
jaksotettuna korkona.
c) Selvästi alihintaisia ja nollakuponkilainoja tulisi käsitellä kuten alle
nimellisarvon myytäviä arvopapereita. Korkojaksotetaan juokkovelk-
akirjanjuoksuajalle,jasepääomitetaantällaisiinjuokkovelkakirjoihin
(ks.4.46.).
d) Jos pitkäaikaisen arvopaperin emissiohinta ei ole merkittävästi
nimellisarvoa alempi, emissiohinnanjalunastushinnanerotusvoidaan
kirjata laskennallisesti emissiohetkellä.
e) Josarvopaperinpääomaonsidottuhintaindeksiin,hyödykkeenhintaan
tai valuuttakurssi-indeksiin, arvopaperin emissiohinta kirjataan
pääomaksi, ja indeksistä riippuva jaksottainen tai lainan erääntyessä
maksettava korvauskäsitellään korkona,joka jaksotetaan arvopaperin
juoksuajalle. Rahoitustilillä kirjataan vastinkirjauksena pääomitus
muihinarvopapereihin kuinosakkeisiin.
f) Sijoituksetjälkimarkkinoillakierrossaoleviinarvopapereihinkirjataan
pörssiarvoontaimarkkinahintaan.
g) Erääntyneet arvopaperit kirjataan lunastusarvoon, joka sisältää lunas-
tuksenyhteydessämaksettavanlisähinnanmuttaeipalkintomaksujaja
säästöpalkkioita, jotkakirjataan korkoihin.
h) Juokkovelkakirjojenvaihtaminenosakkeisiintulisikirjatajuokkovelk-
akirjojen myyntinä ja osakkeiden ostona (ks. 5.62.l). Taloustoimen
arvojohdetaanmyydyistäjoukkovelkakirjoista,mikäsaattaaedellyttää
osakkeiden hallussapitovoiton tai tappion kirjausta uudelleenarvotus-
tilillä (ks.6.54.).
5.139.Johdannaiset (F.34)
a) Optioiden jälkimarkkinakauppa tai option käyttö ennen päätty-
mispäivää ovat rahoitustaloustoimia. Jos optio on voimassa vielä
päättymispäivänä, se voidaan toteuttaa tai se raukeaa. Option
toteuttamisen yhteydessä option asettaja saattaa maksaa sen hallussa-
pitäjälle maksun, joka on yhtä suuri kuin option perustan (kohde-
etuuden) vallitsevan markkinahinnan ja option toteutushinnan erotus
taivaihtoehtoisestivoitapahtuakohde-etuuden,jokavoiollarahoitus-
taimuutavarallisuutta,ostotaimyyntijasenvastinkirjauksenaoption
hallussapitäjän ja asettajan välinen option lunastushinnan suuruinen
maksu. Osto tai myynti arvotetaan vallitsevaan markkinahintaan.
Kohde-etuuden vallitsevan markkinahinnan ja option lunastushinnan
välinen erotus on molemmissa tapauksissa yhtä suuri kuin option
likvidaatioarvoelioptionarvopäättymispäivänä.Josoptioraukeaa,ei
tapahdu taloustoimea. Option asettajalle tulee kuitenkin hallussapito-
voittoa ja option haltijalle hallussapitotappiota, jotka molemmat
kirjataan uudelleenarvotustilillä.
b) Muihin johdannaisiin kuin optioihin sisältyy tyypillisesti sopimus,
jonka mukaisesti kaksi osapuolta lupaavat vaihtaa tulevaisuudessa
tiettynä ajankohtana tai ajankohtina tiettyjä rahoitusvarallisuus- tai
reaalivarallisuuseriä. Taloustoimet, jotka tällaisista johdannaisista
kirjataan, ovat ensinnäkin ko. sopimuksilla käyty kauppa sekä
nettomääräisetmaksut.Saattaaollamyöstarvettakirjatataloustoimia,
jotka liittyvät johdannaissopimuksenperustamiseen. Useissa tapauk-
sissakaksiosapuoltakuitenkintekeejohdannaissopimuksenilman,että
kumpikaanosapuolistamaksaamitäänmaksuja;tällaisissatapauksissa
sopimuksenperustavantaloustoimenarvoonnolla,eikärahoitustilillä
tarvita minkäänlaisia kirjauksia.
c) Välittäjien maksamat tai saamat palkkiot optioista, futuureista,
swapeista ja muista johdannaissopimuksista käsitellään palvelumak-
suina asianomaisella tilillä. Swap-sopimuksen osapuolten ei katsota
tarjoavanpalvelujatoisilleen,muttakaikkiswap-sopimukseenliittyvät
kolmannelleosapuolellemaksetutmaksutkäsitelläänpalvelumaksuina.
Kun pääomia vaihdetaan swap-sopimuksen nojalla, vastaavat virrat
kirjataanperustanaolevaaninstrumenttiinkohdistuvanataloustoimena;
muista maksuista (palkkiot pois luettuina) aiheutuvat virrat kirjataan
johdannaisiin (F.34). Vaikka option myyjälle maksetun maksun
voidaan käsitteellisesti katsoa sisältävän palvelumaksun, ei palvelun
osuuttaolekäytännössäyleensämahdollistaerottaa.Siksikokooption
hinta kirjataan sen ostajalle rahoitusvarojen hankinnaksi ja myyjälle
velkojen lisäykseksi.
d) Jos swap-sopimukseen liittyy pääomien vaihto kuten esimerkiksi
valuuttaswappien yhteydessä, tulee ensimmäinen pääomien vaihto
kirjata taloustoimena, joka kohdistuu vaihdon perustana olevaan
instrumenttiin sen sijaan, että se kohdistuisi johdannaisinstrumenttiin1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—148
▼M5
▼M5
(F.34). Mikäli sopimukseen ei liity pääomien vaihtoa, mitään
taloustointa ei aluksi kirjata. Molemmissa tapauksissa tässä vaiheessa
syntyvänjohdannaisenarvoonaluksinolla.Myöhemminswapinarvo
vastaaseuraavia:
1. pääoman osalta takaisinvaihdettavan määrän odotetun markkina-
arvon ja sopimukseen kirjatun määrän välisen erotuksen nykyinen
markkina-arvo; ja
2. muiden maksujen osalta sopimuksessa määriteltyjen tulevien
virtojen nykyinenmarkkina-arvo.
Johdannaissopimusten arvon muutokset tulisi kirjata uudelleenarvos-
tustentilillä.
Pääomien takaisinvaihto tehdään swap-sopimuksessa määritellyin
ehdoin ja rahoitusvarojen vaihto saattaa tapahtua muulla kuin
vallitsevalla markkinahinnalla. Sopimuspuolten väliset maksut suor-
itetaan sopimuksen mukaisesti. Vallitsevan markkinahinnan ja
sopimushinnan välinen erotus on yhtä suuri kuin saatavan/velan
purkuarvo sopimuksen päätöspäivänä, ja se kirjataan johdannaisiin
(F.34) kohdistuvana taloustoimena. Sitä vastoin muut swap-järjeste-
lyynliittyvätvirratkirjataanjohdannaisiinkohdistuvanataloustoimena
tosiasiallisesti vaihdetun määrän osalta. Kaikkien johdannaisiin
kohdistuvien taloustoimien tulee täsmätä koko swap-sopimuksesta
sen olemassaoloaikana saatuihin uudelleenarvostusvoittoihin tai -
tappioihin yhteensä. Käsittelytapa on yhdenmukainen päättymis-
päivänä toteutettavan optionkäsittelyn kanssa(ks.aalakohta edellä).
Institutionaalisten yksiköiden osalta swap- tai korkotermiinisopimus
kirjataan johdannaisiin varojen puolelle, jossa sillä on varojen
nettoarvo, jota positiiviset nettomaksut kasvattavat (ja päinvastoin).
Silloin,kunswapillaonvelannettoarvo,sekirjataanvelkojenpuolelle,
janegatiiviset nettomaksut kasvattavat nettoarvoa (japäinvastoin).
Johdannaissopimustenarvonmuutoksettulisikirjatauudelleenarvostusten
tilillä.
Pääomien takaisinvaihto tehdään swap-sopimuksessamääritellyin ehdoin
ja rahoitusvarojen vaihto saattaa tapahtua muulla kuin vallitsevalla
markkinahinnalla. Sopimusosapuolten väliset maksut suoritetaan sopi-
muksenmukaisesti.Vallitsevanmarkkinahinnanjasopimushinnanvälinen
erotus on yhtä suuri kuin saatavan/velan purkuarvo sopimuksen
päätöspäivänä, ja se kirjataan johdannaisiin (F.34) kohdistuvana talous-
toimena. Tämän viimeisen johdannaiseen liittyvän taloustoimen ja
viimeistenmahdollistenkorkovirtojentuleetäsmätäkokoswap-sopimuk-
sesta sen olemassoloaikana saatuihin uudelleenarvostusvoittoihin tai -
tappioihin yhteensä. Käsittelytapa on yhdenmukainen päättymispäivänä
toteutettavan optionkäsittelyn kanssa(ks.ayllä).
5.140.Osakkeet ja osuudet paitsi rahasto-osuudet (F.51)
a) Uudet osakkeet kirjataan emissiohintaan, joka yleensä on yhtä kuin
nimellisarvo plusemissiovoitto.
b) Kierrossa oleviin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet kirjataan
taloustoimen arvoon. Jos se ei ole tiedossa, se voidaan arvioida
pörssinoteerausten tai noteerattujen osakkeiden markkinahintojen
avulla sekänoteeraamattomien osakkeidenkirjanpitoarvon avulla.
c) Osinkojen sijaan annetut merkintäoikeudet (scrip dividend shares)
arvostetaan siihen hintaan, joka ilmenee liikkeeseenlaskijan osingon-
jakoehdotuksesta.
d) Järjestelmässä ei kirjata ilmaisosakkeiden emissioita (ks. 5.93.).
Kuitenkin jos ilmaisosakeanti aiheuttaa muutoksia yrityksen osak-
keiden yhteenlaskettuun markkina-arvoon, nämä muutokset kirjataan
uudelleenarvotustilillä (ks.6.56.).
e) Muihin osuuksiin (F.513) kohdistuvien taloustoimien arvo on yhtä
kuin niiden varojen määrä, jonka omistajat siirtävät yrityksiinsä tai
yritysmäisiin yhteisöihin. Joissaintapauksissa varoja voidaan sijoittaa
antamalla anteeksiyrityksentaiyritysmäisen yhteisönvelkoja.
5.141.Rahasto-osuudet (F.52)
a) Rahasto-osuuksiin kohdistuvat taloustoimet sisältävät rahastoon
maksetut nettomääräiset osuusmaksut.
b) Rahastojensaamillaomaisuustuloilla,joistaonpuhdistettuhallinnoin-
tikustannukset, on rahoitustilillä rahasto-osuuksiin tehtävä
vastinkirjaus, vaikka ko. omaisuustuloja ei olisikaan jaettu osakkaille1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—149
▼B
▼B
kunhanneonosoitettu heille. Rahoitustilillä omaisuustulot pääomite-
taan.
KIRJAUSTENAJOITUS
5.142. Rahoitustaloustoimet ja niiden vastintaloustoimet kirjataan samalla
hetkellä.
5.143. Jos vastintaloustoimi on muu kuin rahoitustaloustoimi, molemmat
kirjataansillähetkellä,kunko.muutaloustoimitapahtuu.Josesimerkiksi
tavaroiden tai palvelusten myyntiin liittyy kauppaluotto, rahoitustalous-
toimi kirjataan samaan aikaan, kun asianmukaiselle muulle kuin
rahoitustilille tehdäänkirjaus.
5.144. Kun rahoitustaloustoimen vastineena on toinen rahoitustaloustoimi,
voidaanajatella kolmea vaihtoehtoa:
a) molemmissa rahoitustaloustoimissa käytetään maksuvälineitä (ks.
5.04.):nekirjataansillähetkellä,kunensimmäinenmaksusuoritetaan;
b) rahoitustaloustoimista vain toinen on sellainen, jossa käytetään
maksuvälineitä (ks. 5.04.): ne kirjataan hetkellä, jolloin maksu
suoritetaan;
c) kummassakaan rahoitustaloustoimessa ei käytetä maksuvälineitä (ks.
5.04.):nekirjataansillähetkellä,kunensimmäinenrahoitustaloustoimi
tapahtuu.
RAHOITUSTALOUSTOIMIENLAATIMIN ENTASEIDENMUUTOKSIEN
AVULLA
5.145. Jos rahoitustaloustoimista ei ole saatavilla perustilastoja, ne voidaan
johtaataseidenmuutoksistaelirahoitussaamistenjavelkojenmuutoksista
päättävän taseen ja aloittavan taseen välillä. Rahoitustaloustoimien ja
taseiden muutosten välinen ero koostuu kirjauksista, jotka tehdään
uudelleenarvotustilille sekävarojen volyyminmuiden muutostentilille.
Liite 5.1
Yhteys rahan määriin
5.146. Tässäliitteessä kuvataanmenetelmää, jonkaavulla voidaanesittää rahan
määrälle mittoja varallisuustaseessa jarahoitustilillä.
5.147. Rahan määritelmät vaihtelevat maittain ja ajassa. Lisäksi nämä
määritelmät eivät välttämättä perustu niihin rahoitusvarojen ja sektorien
luokituksiin, jotka on määritelty tilinpitojärjestelmässä. Siksi rahan
määrälle eiolemääritelmiä järjestelmässä.
5.148. Seuraavanlaisia ongelmia ilmenee, kun yhdistellään rahan määriä ja
varallisuustaseita sekä rahoitustilejä. Ensinnäkin rahan määrät saattavat
muodostua osista, jotka eivät ole yhtäpitäviä tilinpitojärjestelmän
rahoitusvarojen ja velkojen luokkien, alaluokkien ja alaryhmien kanssa.
Rahanmääräänsaattaaesimerkiksisisältyävainosaluokastakäteisrahaja
talletukset (AF.2). Tällainen osa voi olla määritelty joko suhteessa
maturiteettiin ja/tai suhteessa niihin institutionaalisiin yksiköihin, jotka
pitävät hallussaan tai laskevat liikkeeseen käteistä rahaa ja talletuksia.
Toiseksi rahan määrät saattavat viitata rahaa luovaan, rahaa hallussa
pitävään ja rahaneutraaliin sektoriin, joita ei voida johtaa tilinpitojärjes-
telmässä määritellyistä sektoreista ja alasektoreista. Kolmanneksi raha-
aggregaattien laadinnassa käytetyt tietolähteet saattavat käytännössä
poiketaniistätietolähteistä, joitakäytetäänsektoreittaistenjaulkomaiden
varallisuustaseiden ja rahoitustilien laadintaan.
5.149. Jotta varallisuustaseesta tai rahoitustililtä voitaisiin identifioida rahan
määrä MX,saattaa olla välttämätöntä jakaa mikä hyvänsä järjestelmässä
määritelty saamisten javelkojen luokkaikahteen alaluokkaan:
a) MXi: vaadeluokkaan i luettavien saamisten (velkojen) alaluokka,
jokaonosarahanmäärää MX;
b) MX−i: vaadeluokkaan i luettavien saamisten (velkojen) alaluokka,
jokaei oleosarahanmäärää MX;
Käytännössä joitakin saamisten (velkojen) luokkia ei lueta mukaan
laajimpaankaanrahanmääritelmäänkutenesimerkiksimonetaaristakultaa
jaSDR:iä(AF.1)taivakuutusteknistävastuuvelkaa(AF.6).SiksiMX1ja
MX6 olisivat nollia eli toisin sanoen luokan AF.1:n hajottaminen
alaluokkiin MX1 ja MX−1 tai luokan AF.6 hajottaminen alaluokkiin
MX6jaMX−6eioletarpeen.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—150
▼B
5.150. Rahan määrä MX on yhtä kuin rahaa hallussa pitävien sektoreiden
kaikkien saamisten alaluokkien MXi summa ja MX on kaikkien rahaa
luoviensektoreiden kaikkien velkojenalaluokkien MXisumma.
5.151. Yksi tämän menetelmän suurimmista eduista on sen joustavuus. Kun
rahan määritelmä muuttuu, tarvitsee muokata vain joidenkin saamis- ja
velkaluokkien jakamista alaluokkiin MXija MX−i.
Rahan määriä taseessa tai rahoitustilillä
Rahaahallussa pitävien
sektorien rahoitusvaratRahaaluovien sektorien
velat
Yh-
teensäLuokittelu
sektoreittainLuokittelu
sektoreittainYh-
teensä
AF.1
AF.2
josta MX2
MX−2
AF.3
AF.33
josta MX33
MX−33
AF.34josta MX
34
MX−34
AF.4
AF.41
josta MX41
MX−41
AF.42josta MX
42
MX−42
AF.5
AF.51
josta MX51
MX−51
AF.52josta MX
52
MX−52
AF.6
AF.7
AF.71
josta MX71
MX−71
AF.79
Saamiset ja velat
yhteensä, josta
MX1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—151
▼B
LUKU6
MUUT VIRRAT
6.01. Muihin virtoihin kuuluvat kiinteän pääoman kuluminen (K.1), valmista-
mattomien muiden kuin rahoitusvarojen hankinnat ja vähennykset (K.2)
sekämuutvarojenmuutokset(K.3—K.12).
Muutvarojenmuutoksetkoostuvatsellaisistaerilaisistavarojen,velkojen
ja nettovarallisuuden muutoksista, jotka eivät ole seurausta pääomatilillä
ja rahoitustilillä kirjatuista taloustoimista. Niihin luetaan muut volyymin
muutokset (K.3—K.10 ja K.12) sekä myös hallussapitovoitot ja -tappiot
(K.11).
KIINTEÄN PÄÄOMAN KULUMINEN (K.1)
6.02.Määritelmä: Kiinteän pääoman kuluminen (K.1) kuvaa tarkasteluajan-
jaksonaikanaloppuunkäytettyä kiinteiden varojenmäärää.
Kuluminen on seurausta normaalista kulumisesta sekä
ennakoitavasta vanhentumisesta, ja siihen sisältyvät myös
sellaisista satunnaisista vahingoista aiheutuneet kiinteän
pääoman menetykset, joiden varalle voidaan ottaa
vakuutus.
6.03. Sekä aineellisille että aineettomille kiinteille varoille (paitsi eläimille)
tulee laskea kuluminen. Aineettomia kiinteitä varoja ovat esimerkiksi
mineraalien etsintäkustannukset, ohjelmistot (software), valmistamatto-
miin varoihin kohdistuvat merkittävät parannukset sekä
valmistamattomien varojen omistuksenvaihtoon liittyvät kustannukset.
6.04. Kiinteänpääomankuluminen(jokapitäisierottaa verotuksessasallituista
tai liikekirjanpidossa näytetyistä poistoista) tulisi arvioida kiinteän
pääomakannan ja eri pääomatavaroiden todennäköisen keskimääräisen
taloudellisen iän perusteella. Pääomakannan laskemisessa suositellaan
käytettäväksiinvestointikertymämenetelmää aina,kunkiinteästäpääoma-
kannasta ei ole välitöntä tietoa. Kiinteiden varojen kanta tulisi arvottaa
tilikauden ostajanhintoihin.
Sellaiset satunnaisten onnettomuuksien aiheuttamat kiinteiden varojen
menetykset, joiden varalta voidaan ottaa vakuutus, otetaan huomioon
arvioitaessa kyseisten tavaroiden keskimääräistä käyttöikää. Tietyn
tilinpitojakson aikana koko kansantaloudessa tapahtuvien normaalien
vahinkojen voidaan odottaa olevan yhtäsuuria tai likipitäen yhtä suuria
kuin kansantaloudessa keskimäärin. Eri yksiköiden tai yksikköryhmien
osaltatodellisetnormaalitvahingotvoivatkuitenkinpoiketakeskimääräi-
sistä satunnaisista vahingoista. Tällaisessa tapauksessa sektorikohtaiset
erotkirjataan kiinteiden varojenmuihinvolyyminmuutoksiin.
Kiinteän pääoman kuluminen lasketaan käyttämällä ”suoraviivaista”
menetelmää,jossakiinteänpääomatavaranarvostapoistetaanvakio-osuus
kokotavaraneliniän ajan.
Kiinteänvaransuorituskyvynalenemismallistariippuenvoikuitenkinolla
aiheellista laskea kiinteän pääoman kuluminen geometrisen poistomene-
telmän mukaisesti.
6.05. Kiinteän pääoman kuluminen esitetään tilijärjestelmässä aina tasapai-
noeränalapuolella, jokaeräesitetään bruttoja nettomääräisenä. ”Brutto”-
kirjaustarkoittaa sitä, että kiinteän pääoman kulumista ei olevähennetty
javastaavasti”netto”-kirjausmerkitsee,ettäkiinteänpääomankuluminen
onvähennetty.
VALMISTAMATTOMIEN MUIDEN KUIN RAHOITUSVAROJEN
HANKINNAT MIINUS VÄHENNYKSET (K.2)
6.06.Määritelmä: Valmistamattomat muut kuin rahoitusvarat(1)koostuvat
maasta sekä muista aineellisista valmistamattomista
varoista, joita voidaan käyttää tavaroiden ja palvelusten
tuotannossa sekä aineettomista valmistamattomista
varoista.
6.07. Maa määritellään maaperäksi mukaanluettuna sitä peittävä maa-aines ja
siihenliittyvätpintavedet(1).Pintavesiksiluetaankaikkisisävesialueet—
tekojärvet, järvet, joet jne.—joihinvoiollaomistajan oikeuksia.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—152
(1) Varojen määritelmät, ks.kappaleen 7liitettä 7.1.
▼B
6.08. Seuraaviaeriä eilueta mukaanmaahan:
a) maanpinnallataisensisälläoleviarakennuksiataimuitarakennelmia
—teitä, tunneleita, jne.;
b) viinitarhoja, hedelmätarhoja tai muita puuistutuksia eikä kasvavaa
viljaa jne.;
c) maaperävaroja;
d) luonnonvaraisia biologisia varoja;
e) pohjavesivaroja.
Erät a) ja b) ovat valmistettuja kiinteitä varoja, erät c), d) ja e) luetaan
aineellisiin valmistamattomiin varoihin.
6.09. Maan hankinnat ja luovutukset arvotetaan niihin käypiin markkinahin-
toihin, jotka vallitsevat hankinta- tai luovutushetkellä. Maahan liittyvät
taloustoimet kirjataan samaan arvoon sekä ostajan että myyjän tileillä.
Arvoon ei lueta mukaan niitä kustannuksia, jotka koituvat maan
omistuksen siirrosta, vaan ne kirjataan kiinteän pääoman bruttomuodos-
tukseen.
6.10. Muiden aineellisten valmistamattomien varojen hankintoihin ja vähen-
nyksiin sisältyvät maaperävarat, luonnonvaraiset biologiset varat sekä
vesivarat. Maaperävarat sisältävät hiili-, öljy-, maakaasuvarannot sekä
metalli- jaepämetallimineraalivarannot(1).
6.11. Muidenaineellistenvalmistamattomienvarojenhankinnatjavähennykset
arvotetaanniihinkäypiinmarkkinahintoihin,jotkavallitsevathankinta-tai
luovutushetkellä. Hankinta- jaluovutushintoihin eilueta mukaanomista-
juuden siirtoon liittyviä kustannuksia. Ne kirjataan kiinteän pääoman
bruttomuodostukseen.
6.12. Aineettomat valmistamattomat muut kuin rahoitusvarat koostuvat paten-
toinneista, vuokrasopimuksista ja muista siirrettävistä sopimuksista,
ostetusta liikearvosta (goodwill) sekä muista aineettomista valmistamat-
tomistavaroista.Vuokrasopimuksetkäsittävätmaan,maaperävarojensekä
asuin- ja muiden talorakennusten vuokrauksen(1). Lisäesimerkkeinä
voidaan mainita urheilijoiden ja kirjailijoiden kanssa tehdyt siirrettävät
sopimukset. Vuokrasopimusten tai muiden siirrettävien sopimusten
hankintojen ja luovutusten arvo koostuu niistä maksuista, joita alkuperä-
isille tai myöhemmille vuokralaisille maksetaan silloin, kun
vuokraoikeudet tai toimiluvat myydään tai siirretään toisille institutio-
naalisille yksiköille. Aineettomien valmistamattomien varojen hankinta-
ja luovutushintoihin ei lueta mukaan omistajuuden siirtoon liittyviä
kustannuksia. Omistuksen siirtokustannukset ovat kiinteän pääoman
bruttomuodostuksenerä.
6.13. Valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen hankinnat miinus
vähennykset kirjataan sektorien, koko kansantalouden ja ulkomaiden
pääomatilille.
MUUT VAROJEN MUUTOKSET (K.3—K.12)
6.14.Määritelmä: Muut varojen muutokset ovat virtoja, jotka eivät ole
seurausta pääoma- ja rahoitustileillä kirjatuista taloustoi-
mista. Muita muutoksia erotetaan kahdenlaisia.
Ensimmäiset koostuvat varojen volyymin muutoksista.
Toiset koostuvat sellaisista varojen, velkojen tai nettovar-
allisuudenarvonmuutoksista,jotkaseuraavathintatasonja-
rakenteen muutoksista ja jotka johtavat hallussapitovoit-
toihin tai-tappioihin.
MUUT VOLYYMIN MUUTOKSET (K.3—K.10 JA K.12)
6.15. Muut volyymin muutokset ovat virtoja, joilla on erilaisia tarkoituksia.
Yksitärkeätehtäväonmahdollistaatiettyjenvarojenjärjestelmääntuloja
sieltä poistuminen normaalin tapahtumien kulunmukaisena, esimerkkinä
luonnon tapahtumista johtuvat tileihin mukaan otot ja niistä poistamiset.
Tämä on tärkeää luonnonvarojen löytämisen, ehtymisen ja kulumisen
kirjaamiseksi. Toinen tehtävä on kirjata sellaisten poikkeuksellisten
ennakoimattomien tapahtumien vaikutukset, jotka koskevat varoista
saatavaa taloudellista hyötyä.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—153
(1) Varojen määritelmät, ks.kappaleen 7liitettä 7.1.
▼B
6.16. Muutvolyyminmuutoksetkoostuuyhdeksästäluokasta:
a) Valmistamattomien varojen muuttuminen taloudellisesti merkittäviksi
(K.3)
b) Valmistettujenvarojenmuuttuminentaloudellisestimerkittäviksi(K.4)
c) Luonnonvaraisten biologistenvarojen kasvu(K.5)
d) Valmistamattomien varojentaloudellisen arvonhäviäminen (K.6)
e) Katastrofien aiheuttamat menetykset (K.7)
f) Korvauksettomat haltuunotot (K.8)
g) Muualla luokittelemattomat muiden kuin rahoitusvarojen muut
volyyminmuutokset(K.9)
h) Muualla luokittelemattomat rahoitusvarojen ja velkojen muut
volyyminmuutokset(K.10)
i) Luokitus-jarakennemuutokset (K.12).
VALMISTAMATTOMIEN VAROJEN MUUTTUMINEN TALOUDELLI-
SESTI MERKITTÄVIKSI (K.3)
6.17. Valmistamattomien varojen muuttuminen taloudellisesti merkittäviksi
(K.3) kuvaa sellaista ko. varojen lisääntymistä, joka ei ole seurausta
tuotannosta.
Tähänluetaan:
a) hyödynnettävissä olevien maaperävarojen bruttomääräiset lisäykset:
todennetuthiili-,öljy-,maakaasu-,metalli- jaepämetallimineraalivar-
annot,jotkaovattaloudellisestihyödynnettävissä.Tähänluetaanmyös
nevarannot,jotkatulevattaloudellisestihyödynnettäviksiteknologisen
kehityksentai suhteellisten hinnanmuutosten myötä;
b) muidenluonnonvarojansiirtäminentaloudellisentoimintaan:luonnon-
varat, jotka muuttuvat merkitykseltään määriteltäviksi taloudellisiksi
varoiksi. Taloudelliset varat ovat varoja, joihin institutionaalisilla
yksiköilläonomistajanoikeuksiajajoistaniidenomistajillevoikoitua
taloudellista hyötyä (esimerkiksi koskemattomien metsien hyödyntä-
minen,luonnonvaraisentaijoutomaanmuuntaminensellaiseksi,ettäse
voidaan ottaa taloudelliseen käyttöön,uudismaanraivaus);
c) valmistamattomien varojen laadunmuutokset, jotka ovat seurausta
niiden taloudellisen käytön muuttumisesta. Laadunmuutokset
käsitellään volyymin muutoksina. Tässä kirjattavat laadunmuutokset
ovat vastinkirjauksia niille taloudellisen käytön muutoksille, jotka
esitetään luokitusmuutoksina (ks.6.32.)—esimerkiksi maanmuuttu-
minenviljelymaasta rakennusmaaksi;
d) aineettomien valmistamattomien varojen ilmaantuminen. Aineettomia
valmistamattomia muita kuin rahoitusvaroja syntyy patentoinnin tai
siirrettävien sopimusten tekemisen yhteydessä. Myös jos yrityksiä
myydään niidenomatvaratylittävällä hinnalla (ks.7.05.),muodostaa
omien varojen ylittävä osa ostohinnasta ”ostettu liikearvo” -varalli-
suuserän. Liikearvoa, jota ei ole todennettu myynnin/oston kautta, ei
lueta taloudellisiin varoihin.
VALMISTETTUJEN VAROJEN MUUTTUMINEN TALOUDELLISESTI
MERKITTÄVIKSI (K.4)
6.18. Valmistettujen varojen muuttuminen taloudellisesti merkittäviksi (K.4)
liittyy tavaroihin, joita ei ole aiemmin kirjattu taseeseen. Se tarkoittaa
merkittäväntaierityisentaloudellisenarvontunnistamista,jasekirjataan
muihinvolyyminmuutoksiin.
Valmistettujenvarojenmuuttuminentaloudellisestimerkittäviksisisältää:
a) arvoesineet, kuten jalokivet ja taide-esineet, kun varallisuustaseeseen
aiemminkirjaamattoman esineenkorkeaarvotaitaiteellinen merkitys
ensimmäisen kerrantunnistetaan
b) historiallisetmuistomerkit,kunrakennuksentaisijaintipaikanerityinen
arkeologinen, historiallinen tai kulttuurimerkitys, jota ei ole aiemmin
kirjattu varallisuustaseeseen, ensimmäisen kerrantunnistetaan.
LUONNONVARAISTEN BIOLOGISTEN VAROJEN KASVU (K.5)
6.19. Luonnonvaraisten biologisten varojen kasvu (K.5) ei ole minkään
institutionaalisen yksikön suorassa valvonnassa, vastuulla tai hallin-
noimaa, eikä se siten ole tuotantoa. Näiden taloudellisten varojen
lisääntyminen, kutenesimerkiksi luonnonpuuston kasvu ja kalakannan1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—154
▼B
kasvujokien suissa,on silloin tulkittava taloudellisen arvon ilmaantumi-
seksi.
6.20. Luonnollinen kasvu tulisi kirjata lisäyksenä (K.5); näiden varojen
ehtyminen tulisi kirjata taloudellisen arvon häviämisenä (K.61).
Käytännössäluonnollinenkasvuvoidaankirjatakuitenkinvainnettomää-
räisenä, koska itse asiassa todennäköisesti ainoat käytettävissä olevat
fyysisetmitat ovatnettomittoja.
VALMISTAMATTOMIEN VAROJEN TALOUDELLISEN ARVON
HÄVIÄMINEN (K.6)
6.21. Valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen taloudellisen arvon
häviäminen (K.6)sisältää:
a) luonnonvarojen ehtymisen (K.61), mikä käsittää maaperävarojen
esiintymien vähenemisen sekä varoihin luettujen (ks. 6.19) luonnon-
varaisten biologistenvarojenkuluttamisen;
b) muun valmistamattomien varojen taloudellisen arvon häviämisen
(K.62):
1) hyödynnettävien maaperävarojen muut vähennykset (teknologian
tai suhteellisten hintojen muutoksesta johtuva hyödynnettävyyden
uudelleenarviointi);
2) valmistamattomien varojen laadunmuutos, joka on seurausta
muutoksistaniidentaloudellisessa käytössä;
3) taloudellisesta toiminnasta johtuva valmistamattomien varojen
huonontuminen. Tähän luetaan maan, vesivarojen ja periaatteessa
muidenluonnonvarojen arvonaleneminen;
4) ostetun liikearvon poistaminen, siirrettävissä olevien sopimusten
purkaminen japatenttisuojan loppuminen.
KATASTROFIEN AIHEUTTAMAT MENETYKSET (K.7)
6.22. Volyymin muihin muutoksiin kirjattavat katastrofien aiheuttamat mene-
tykset ovat seurausta laajoista, erillisistä ja tunnistettavista tapahtumista,
jotkavoivattuhotamihintahansataloudellisten(rahoitus-taimuidenkuin
rahoitus-)varojenluokkaan luettavia eriä.
6.23. Tällaisia tapahtumia ovat maanjäristykset, tulivuoren purkaukset,
hyökyaallot, epätavallisen voimakkaat hirmumyrskyt, kuivuussekä muut
luonnononnettomuudet; sotatoimet, mellakointi ja muut poliittiset tapah-
tumat; teknologiset onnettomuudet kuten suuret myrkkypäästöt tai
radioaktiivisten aineiden pääsyilmaan.
Tähänluetaan erityisesti:
a) epätavallisen tulvimisen tai tuulivahingon aiheuttama maan laadun
huononeminen;
b) kuivuuden tai taudin puhkeamisen aiheuttama kasvatettavien varojen
tuhoutuminen;
c) metsäpalojentaimaanjäristystenaiheuttamarakennusten,laitteidentai
arvoesineiden tuhoutuminen;
d) luonnonkatastrofientaipoliittistentapahtumienseurauksenatapahtuva
rahantai haltija-arvopapereiden satunnainen tuhoutuminen.
KORVAUKSETTOMAT HALTUUNOTOT (K.8)
6.24. Korvauksettomia haltuunottoja (K.8) tapahtuu, kun hallitukset tai muut
institutionaaliset yksikötottavatomistukseensamuideninstitutionaalisten
(myös ulkomaisten) yksiköiden varoja ilman täyttä korvausta muista
syistäkuinverojen,sakkojentaimuidenvastaavienmaksujenmaksamista
varten. Tällaisen yksipuolisen takavarikoimisen korvaukseton osa ei ole
pääomatilille kirjattava pääomansiirto.
MUUALLA LUOKITTELEMATTOMAT MUIDEN KUIN RAHOITUS-
VAROJEN MUUT VOLYYMIN MUUTOKSET (K.9)
6.25. Muidenkuinrahoitusvarojenmuihinvolyyminmuutoksiin(K.9)kirjataan
odottamattomien tapahtumien vaikutukset varoista saatavaan taloudelli-
seenhyötyyn.
Tähänluetaan:
a) odottamaton vanhanaikaistuminen. Kiinteän pääoman kulumiseen ei
sisälly kiinteiden varojen odottamatonta vanhanaikaistumista, ja siten
normaali odotettavissa oleva vanhanaikaistuminen ei aina riitä1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—155
▼B
ottamaanhuomioontodellistavanhanaikaistumista.Kiinteidenvarojen
arvon alentamiseksi tulee sen vuoksi tehdä parantuneen teknologian
käyttöönotosta johtuvia kirjauksia;
b) kiinteän pääoman kulumiseen sisältyvien normaalivahinkoja vastaa-
vien vähennysten ja todellisten menetysten väliset erot.
Ennakoimattomatvahingoteivätsisällykiinteänpääomankulumiseen,
ja siten erä, joka kulumisessa on mukana kuvaamassa normaalia
odotettavissaolevaavahinkojenmäärää,voiollatodellistavahinkojen
määrää pienempi (tai suurempi). Sen vuoksi tulee tehdä oikaisuja
tällaisista tapahtumista aiheutuvan kiinteiden varojen arvon ennakoi-
mattoman alenemisen (tai lisäyksen)osalta;
c) sellainenkiinteidenvarojenarvonalennus,jotaeioleotettuhuomioon
kiinteän pääoman kulumisessa: kiinteiden varojen arvon aleneminen,
jonkasyinäovatesimerkiksiennakoimattomatilmanhappamuudentai
sateiden vaikutukset rakennusten pinnoitteille tai kulkuneuvojen
koreille;
d) luopuminen tuotantolaitteistoista jo ennen sen valmistumista tai ottoa
taloudelliseen käyttöön;
e) poikkeukselliset varastotappiot (esim. tulipalon, varkauden tai vilja-
varastonhyönteistuhon takia);
f) muiden varojen kuin rahoitusvarojen tilastolliset erot varallisuuden
päätöstaseen javastaavan avaustaseen välillä.
MUUALLA LUOKITTELEMATTOMAT RAHOITUSVAROJEN JA
VELKOJEN MUUT VOLYYMIN MUUTOKSET (K.10)
6.26. Tähän kirjataan kaikki sellaiset muutokset rahoitusvaroissa ja veloissa,
jotka eivät ole seurausta rahoitustilillä kirjatuista rahoitustaloustoimista,
jotkaeivätkuuluuudelleenarvotustilille kirjattaviinhallussapitovoittoihin
tai tappioihin, jotka eivät ole luokitus- tai rakennemuutoksia, jotka eivät
olekatastrofienaiheuttamiamenetyksiätaikorvauksettomiahaltuunottoja.
6.27. LuokkaanK.10luetaan:
a) SDR:ien (AF.12) jakamiset ja peruuttamiset (ks. 5.33.—5.35.):
SDR:ien kohdalla ei ole olemassa edes teoreettista velkaa. Siksi
SDR:iäluovaa(jakavaa)janiitävähentävää(peruuttavaa)mekanismia
ei käsitellä taloustoimikirjauksina, vaan kirjaukset tehdään varojen
volyymin muiden muutosten tilillä. SDR:ien jakamiset lisäävät
rahaviranomaisten saamisia ja peruutukset vastaavasti vähentävät
saamisia;
b) muut volyymin muutokset, jotka liittyvät määrätyn etuuden eläker-
ahastoihin: määrätyn etuuden eläkejärjestelmät ovat sellaisia, joissa
niihin osallistuville palkansaajille taataan luvattu eläkkeiden taso.
Eläkkeet ovat tietyn kaavan mukaisesti suhteessa osakkaiden palve-
luaikaanjapalkkaan,eivätkänemääräydykokonaanrahastonvarojen
mukaan.Tällaisissamäärätynetuudenjärjestelmissävolyyminmuiden
muutosten tilille tehty kirjaus sisältää korvausrakenteen muutoksista
johtuvat vakuutusteknisen velan muutokset, jotka tulee erottaa
edunsaajaryhmänikä-japalvelurakenteenmuutoksista.Korvausraken-
teen muutoksia ovat esimerkiksi muutokset ko. kaavassa, eläkeiän
alentamiset tai tulevien eläkkeiden tai kaikkien maksettavien
eläkkeidenvuosittaistenlisäysten(jokaonyleensämääriteltyvakioksi
*prosenttia vuodessa)rahastointi;
c) poikkeukselliset kätseisrahaan tai haltija-arvopapereihin kohdistuvat
tappiot, jotkajohtuvat esimerkiksi tulipalosta tai varkaudesta;
d) velkojan tekemä luottotappioiden poistaminen tai luottojen arvon
alentaminen:velkojanyksipuolinentunnustaminen,ettäkonkurssintai
jonkunmuunsyyntakiasaamistaeivoidaenääperiä,jatästäseuraava
velkojan saamisen poistaminen hänen taseestaan kirjataan tähän
yhdessä velallisen vastinvelan poiston kanssa. Kuitenkin niissä
tapauksissa, joissa institutionaalinen velallisyksikkö on velkojan
valvonnassa,velkojantekemä,muistasyistäkuinkonkurssistajohtuva
velan tileistä poistaminen tai arvonalennus kirjataan varallisuuden
muodostustileillä. ►M4Yleisperiaatteesta poiketen tähän luokkaan
eivät kuulu julkisyhteisöille maksettavat verot ja sosiaaliturvamaksut,
jotka julkisyhteisöt yksipuolisesti tunnustavat jäävän todennäköisesti
perimättä. Todennäköisesti perimättä jäävien julkisyhteisöille makset-
tavien verojen ja sosiaaliturvamaksujen vaikutus on poistettava
julkisyhteisöjensektorinjavastinsektoriennettoluotonanto/nettoluoto-
nottolaskelmassa sen tilinpitokauden aikana, jona velvollisuus onsyntynyt(katsokohta1.57); ◄
e) rahoitusvarojen ja velkojen tilastolliset erot päätöstaseen ja vastaavan
avaustaseen välillä.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—156
▼B
6.28. LuokkaanK.10eilueta:
a) velallisen ja velkojan yhteisestä sopimuksesta peruutettua velkaa
(velan peruuttaminen tai velan anteeksianto): se käsitellään velallisen
javelkojanvälisenätaloustoimena(ks.4.165.fja5.16.)eikävolyymin
muunamuutoksena;
b) velankieltäminen:velallisentekemäävelanyksipuolistamitätöintiäei
järjestelmässä tunneta.
LUOKITUS- JA RAKENNEMUUTOKSET (K.12)
6.29. Luokitus- ja rakennemuutokset (K.12) muodostuvat institutionaalisten
yksiköiden sektoriluokituksen ja rakenteen (K.12.1) sekä varojen ja
velkojenluokitusmuutoksista (K.12.2).
SEKTORILUOKITUS-JARAKENNEMUUTOKSET(K.12.1)
6.30. Institutionaalisen yksikön luokitteleminen uudelleen sektorista toiseen
siirtää samalla koko sen taseen, esimerkiksi kun kotitaloussektoriin
luokitellustainstitutionaalisestayksiköstätuleeyrityssektoriinluokiteltava
yritysmäinen yhteisö.
Institutionaalisten yksiköiden rakenteen muutokset kattavat tiettyjen
rahoitusvarojen ja velkojen ilmaantumisen ja häviämisen yrityksen
uudelleenjärjestelyn yhteydessä. Kun yritys lakkaa olemasta itsenäinen
oikeudellinen yksikkö sen takia, että se sulautuu yhteen tai useampaan
yritykseen, kaikki sulautuvan yrityksen ja sen sulauttavien yritysten
väliset saamiset/velat mukaan lukien osakkeet ja osuudet häviävät
järjestelmästä. Yrityksenosakkeiden ja osuuksienostoosana fuusiota on
kuitenkin kirjattava ostavan yrityksen ja aiemman omistajan välisenä
rahoitustaloustoimena. Entisten osakkeiden korvaaminen haltuunoton
yhteydessä uusilla osakkeilla tai uudella yrityksellä tulee kirjata
osakkeiden lunastamisena, johon liittyy uusien osakkeiden emissio.
Sulautuneen yrityksen ja kolmansien osapuolien väliset rahoitussaamiset
javelatpysyvätmuuttumattomina,janesiirtyvätsulauttavalleyritykselle
(yrityksille).
Kun yritys vastaavasti jaetaan oikeudellisesti kahdeksi tai useammaksi
institutionaaliseksiyksiköksi,uudetrahoitusvaratjavelat(rahoitusvarojen
ilmaantuminen) kirjataan tähänluokkaan (K.12.1).
VAROJENJAVELKOJENLUOKITUSMUUTOKSET(K.12.2)
6.31. Luokassa 12.2 eritellään kullan monetarisointi tai sen peruuttaminen
(K.12.21) sekä muut varojen ja velkojen muutokset kuin kullan
monetarisointi taisenperuuttaminen (K.12.22).
6.32. Kullan monetarisointi tai sen peruuttaminen (K.12.21) kirjataan rahavir-
anomaisten varojen muiden volyymin muutosten tilillä eli alasektorissa
keskuspankki(S.121)tai valtionhallinto (S.1311).
Kunrahaviranomaiset luokittelevat kullanuudelleen arvoesinevarannosta
rahaviranomaisten hallussa oleviksi varantovaroiksi, tapahtuu kullan
monetariosinti. Varojen volyymin muiden muutosten tilille kirjataan
silloinniidenhallussaolevienarvoesineidenväheneminenjamonetaarisen
kullanlisäys.
Monetaarisenkullanostotsuoraantoiseltarahaviranomaiseltaluokitellaan
monetaariseen kultaan kohdistuviksi taloustoimiksi (F.11). Kaikki muut
ostot mukaan lukien ostot rahoituksen välittäjiltä tai järjestäytyneiltä
kultamarkkinoilta on kirjattava arvoesineiden ostoiksi, joita seuraa
luokitusmuutos.
Kullan monetarisointi peruutetaan, kun rahaviranomaiset muuntavat
varantovaroina olevaa kultaa arvoesineiksi. Tällöin rahaviranomaisten
hallussa olevan monetaarisen kullan määrä pienenee ja arvoesineiden
määrä kasvaa. Monetaarisen kullan myynnit suoraan toisille rahavirano-
maisille luokitellaan monetaariseen kultaan (F.11) kohdistuneiksi
taloustoimiksi.Kaikkimuutmyynnitmukaanlukienmyynnitrahoituksen
välittäjille tai järjestäytyneillä kultamarkkinoilla, on kirjattava arvoesi-
neidenmyynneiksi,joita edeltää luokitusmuutos.
6.33. Muut varojen ja velkojen muutokset kuin kullan monetarisointi/sen
peruuttaminen(K.12.22):esimerkkeinäovatmaankäytönmuutoksetsekäasuntojen muuttaminen kaupalliseen käyttöön ja päinvastoin. Maan
ollessa kyseessä molemmat kirjaukset — negatiivinen vanhaan luokkaan
ja positiivinen uuteen luokkaan — on tehtävä yhtä suurina luokkaan
K.12.22. Maan käytön muutoksesta seuraava arvon muutos kirjataan
valmistamattomien varojen muuttumisena taloudellisesti merkittäväksi1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—157
▼B
(ks.6.17.c)tainiidentaloudellisenarvonhäviämisenä(ks.6.21.b),janiitä
pidetäänvolyyminmuutoksina.
K.12.22:een ei sisälly joukkovelkakirjojen muuntaminen osakkeiksi.
Tällainenmuuntaminenkirjataankahtenaerillisenärahoitustaloustoimena
(ks.kappale 5.62.l).
6.34. Muihinvolyyminmuutoksiinkohdistuvatkirjaukset(K.3—K.10jaK.12)
kirjataansektorien,kokokansantaloudenjaulkomaidenvarojenvolyymin
muidenmuutostentilillä.
NIMELLISET HALLUSSAPITOVOITOT/-TAPPIOT (K.11)
6.35. Nimelliset hallussapitovoitot(1) ovat varojen, velkojen ja siten myös
nettovarallisuudenarvonmuidenmuutostenseluokka,jokakuvaaniiden
hintatason ja rakenteen muutoksia. Nimelliset hallussapitovoitot jaetaan
neutraaleihin jareaalisiin hallussapitovoittoihin.
6.36.Määritelmä: Nimellinen hallussapitovoitto tietystä varojen määrästä
määritellään arvonmuutokseksi näiden varojen omistajalle
seurauksena niiden hintojen muutoksesta. Velkaan kohdis-
tuva hallussapitovoitto määritellään hinnan muutoksesta
seuraavaksi velan arvon muutokseksi vastakkaismerk-
kisenä.
6.37. Positiivinenhallussapitovoitto seuraatietynvarallisuudenarvonnoususta
tai velan arvon alenemisesta. Negatiivinen hallussapitovoitto — eli
hallussapitotappio — seuraa tietyn varallisuuden arvon alenemisesta tai
velanarvonkohoamisesta.
6.38. Uudelleenarvotustilille kirjattavat nimelliset hallussapitovoitot kertyvät
varoista ja veloista riippumatta siitä, realisoituvatko ne vai eivät.
Hallussapitovoiton sanotaan realisoituneen, kun kyseessä oleva varalli-
suuserä myydään, kuoletetaan, käytetään tai muuten poistetaan tai kun
velka maksetaan takaisin. Siten realisoimaton voitto kertyy sellaisesta
varallisuudesta, joka yhä omistetaan tai velasta, joka on yhä olemassa
tilinpitojaksonlopussa.Realisoitunutvoittoymmärretäänyleensärealisoi-
tuneena koko siltä ajalta, jonka varallisuuserä on ollut omistuksessa tai
jonka velka on ollut olemassa riippumatta siitä, onko tämä aika
yhteneväinen tilinpitojakson kanssa vai ei. Koska hallussapitovoitot
kirjataanjärjestelmässä suoriteperusteisesti,realisoituneiden jarealisoitu-
mattomienhallussapitovoittojenerottelueiolemukanaluokituksissaeikä
tileillä, vaikkaseolisihyödyllistäjoihinkin tarkoituksiin.
6.39. Hallussapitovoittoihin sisältyy kaikenlaisiin varoihin liittyviä voittoja:
valmistettuihin ja valmistamattomiin muihin kuin rahoitusvaroihin sekä
rahoitusvaroihin. Hallussapitovoitoissa on siten mukana myös tuottajien
kaikenlaisten tavaroiden varastoihin sekä keskeneräisiin töihin kohdis-
tuvatvoitot.
6.40. Nimellisiä hallussapitovoittoja voi kertyä tilinpitojakson aikana minkä
pituisen ajan tahansa hallussa olleista varoista eikä pelkästään niistävaroista, jotka ovat avaus- ja/tai päätöstaseessa. Nimellinen hallussapito-
voitto tietystä varallisuuserästä tai määrätystä määrästä tietyn tyyppistä
varallisuutta,jokasenomistajallekertyytietylläaikavälillä,määritellään:
varallisuuseränkäypäarvomyöhempänä ajankohtana
miinusvarallisuuseränkäypäarvoaikaisempana ajankohtana
olettaen,että itsevarallisuuseräeitällä aikavälillä muutulaadullisesti tai
määrällisesti. Nimellinen hallussapitovoitto (G), joka kertyy määrätystä
määrästä qjotain varallisuutta ajankohtien o ja t välillä voidaan ilmaista
seuraavasti:
G¼p
t/C0po ðÞ /C3 q;
jossapojaptovatvarallisuudenhintojahetkilläojat.Sellaisistavaroista
javeloista,joillaonkiinteäkäypäarvoelipojaptovatmääritelmällisesti
yksijasama,nimelliset hallussapitovoitot ovataina yhtäkuinnolla.
6.41. Nimellisten hallussapitovoittojen laskentaa varten varojen hankinnat ja
vähennykset tulee arvottaa samoin kuin ne arvotetaan pääoma- ja
rahoitustileillä ja varallisuuden varannot tulee arvottaa samalla tavalla1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—158
(1) Termiä ”hallussapitovoitot” käytetään kattamaan sekä hallussapitovoitot että tappiot, ja
tulkinta perustuu siihen, että hallussapitovoitot voivat olla yhtä hyvin negatiivisia kuinpositiivisia. Samoin termiä ”varat”voidaankäyttääkattamaan yhteisesti sekävarat että
velat.
▼B
kuin ne arvotetaan taseessa. Kun on kyse kiinteistä varoista, hankinnan
arvo on ostajan tuottajalle tai myyjälle maksama summa pluskauppaan
liittyvät ostajan maksamat omistuksen siirtokulut. Olemassa olevan
kiinteänvarallisuuseränluovutuksenarvoonvastaavastimyyjänostajalta
saamasummamiinusmyyjänmaksamat omistajuuden siirtokulut.
Voidaan eritellä neljä erilaista tilannetta, joissa nimellisiä hallussapito-
voittojasyntyy:
(1) Koko tilinpitojakson hallussa ollut varallisuuserä: tilinpitojakson
aikana kertyvä nimellinen hallussapitovoitto on yhtä kuin päätösta-
seen arvo miinus avaustaseen arvo. Nämä tasearvot ovat varojen
estimoitujaarvoja,josneolisihankittuvarallisuustaseidenlaatimisa-
jankohtina. Nimellinen voittoei realisoidu.
(2) Tilinpitojaksonalussahallussaollutvarallisuuserämyydääntilinpito-
jakson aikana: kertynyt nimellinen hallussapitovoitto on yhtä kuin
todellinen tai arvioitu luovutushinta miinus avaustaseen arvo.
Nimellinen hallussapitovoitto realisoituu.
(3) Tilinpitojakson aikana hankittu varallisuuserä, joka on hallussa vielä
tilinpitojaksonlopussa:kertynytnimellinenhallussapitovoittoonyhtä
kuin päätöstaseen arvo miinus varallisuuserän todellinen tai arvioitu
hankinta-arvo. Nimellinen hallussapitovoitto ei realisoidu.
(4) Tilinpitojakson aikana hankittu ja luovutettu varallisuuserä: kertynyt
nimellinen hallussapitovoitto on yhtä kuin todellinen tai arvioitu
luovutushintamiinustodellinentaiarvioituhankintahinta.Nimellinen
voittorealisoituu.
6.42. Mukaan luettavat nimelliset hallussapitovoitot kertyvät varoista ja
veloista, sekä realisoituneista että realisoitumattomista hallussapitovoi-
toista. Ne kirjataan sektorien, koko kansantalouden ja ulkomaiden
uudelleenarvotustilille.
NEUTRAALITHALLUSSAPITOVOITOT/-TAPPIOT(K.11.1)
6.43.Määritelmä: Varallisuuserän neutraali hallussapitovoitto määritellään
sen hallussapitovoiton arvoksi, joka kertyisi, jos varalli-
suuserän hinta muuttuisi ajassa samassa suhteessa kuin
yleinen hintataso.
Neutraalit hallussapitovoitot tunnistetaan reaalisten hallussapitovoittojen,
jotka jakavat uudelleen reaalista ostovoimaa sektoreiden välillä, johta-
misenhelpottamiseksi.
6.44. Merkittäköön yleistä hintaindeksiä kirjaimella r. Neutraali hallussapito-
voitto(NG)tietystävarojenmäärästäqajankohtienojatvälilläontällöin:
NG¼po/C3qrt=ro1 ðÞ ;
jossa po· q on varallisuuserän käypä arvo hetkellä o ja rt/roon yleisen
hintatason muutoskerroin ajankohtien o ja t välillä. Samaa termiä rt/rosovelletaan kaikkiin varoihinjavelkoihin.
6.45. Neutraalienhallussapitovoittojentarkoituksenmukaistalaskentaavartenei
ole olemassa yleistä ihannehintaindeksiä. Neutraalien hallussapitovoit-
tojen laskennassa on sovittu käytettäväksi yleisenä hintaindeksinä
kotimaisen lopputuotekäytön hintaindeksiä ilman varastojen muutoksen
vaikutusta.
6.46. Neutraalit hallussapitovoitot kirjataan neutraalien hallussapitovoittojen/-
tappioiden tilille, joka on sektorien, koko kansantalouden ja ulkomaiden
uudelleenarvotustilien alatili.
REAALISETHALLUSSAPITOVOITOT/-TAPPIOT(K.11.2)
6.47.Määritelmä: Varallisuuserän reaalinen hallussapitovoitto määritellään
tuon varallisuuserän tuottaman nimellisen ja neutraalin
hallussapitovoiton erotukseksi.
Reaalinenhallussapitovoitto(RG)tietystävarojenmäärästäqajankohtien
oja tvälillä ontällöin:
RG¼G/C0NG
tai
RG¼pt=po/C0rt=ro ðÞ /C3 po/C3q:1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—159
▼B
Varojen tuottamat reaaliset hallussapitovoitot riippuvat siis niiden
hintojen muutoksista kyseessä olevalla ajanjaksolla suhteessa muiden
hintojenkeskimääräisiin muutoksiinmitattuna yleisellä hintaindeksillä.
6.48. Reaaliset hallussapitovoitot kirjataan reaalisten hallussapitovoittojen/-
tappioiden tilillä, joka on sektorien, koko kansantalouden ja ulkomaiden
uudelleenarvotustilien alatili.
HALLUSSAPITOVOITOTRAHOITUSVARATYYPEITTÄINKäteisraha ja talletukset (AF.2)
6.49. Käteisrahan ja talletusten käypä arvo maan oman valuutan määräisenä
pysyy kiinteänä ajassa. Tällaisen varallisuuserän ”hinta” on aina vakio
samalla, kun sen määrä ilmoitetaan kyseessäolevan valuutan määräisinä
yksiköinä. Tällaisten varojen nimelliset hallussapitovoitot ovat aina yhtä
kuin nolla. Tästä syystä erot, jotka tällaisten varojen avaus- ja päätösta-
seen arvoissa ovat, selittyvät täysin näihin eriin kohdistuvien
taloustoimien arvoilla poikkeuksena kuitenkin varojen muut volyymin
muutokset.Tämäonyksiniistätapauksisista,joissaonmahdollistajohtaa
taloustoimet varallisuustaseen luvuista.
6.50. Neutraalien ja reaalisten hallussapitovoittojen laskemiseksi varoille,
joiden käypä arvo on kiinteä, tarvitaan kuitenkin tiedot taloustoimien
ajankohdistajaarvoistasekäavaus-japäätöstaseenarvoista.Ajatellaanpa
esimerkiksi lainaa, joka otetaan ja maksetaan takaisin tilinpitojakson
aikana samalla kun yleinen hintataso kohoaa. Luotonantajan kannalta
lainasta seuraa positiivinen neutraali voitto ja negatiivinen reaalinen
voitto,joidenmäärätriippuvatlaina-ajanpituudestasekäinflaatioasteesta.
On mahdotonta kirjata tällaisia reaalisia tappioita ilman tietoja tilinpito-
jakson aikana otetuista ja takaisinmaksetuista lainoista ja lainanotto- ja
takaisinmaksuajankohdista. Voidaan päätellä yleisesti, että jos positii-
vistenja negatiivisten taloustoimien absoluuttinen kokonaisarvo onsuuri
suhteessa avaus- ja päätöstaseen arvoihin, vain taseesta johdetut
neutraalien ja reaalisten hallussapitovoittojen likimääräiset estimaatit
sellaisille rahoitusvaroille ja veloille, joiden käypä arvo on kiinteä, eivät
voi olla kovin tyydyttäviä. Edes rahoitustaloustoimien kirjaaminen
bruttomääräisinä — siis otettujen lainojen ja takaisinmaksujen kirjaa-
minen erikseen erotukseksi lainojen miinus takaisinmaksujen
kokonaisarvosta — saattaa olla riittämätöntä, jos ei ole tietoja lainojen
ajoituksista.
Lainat (AF.4) ja muut saamiset ja velat (AF.7)
6.51. Lainoihinjamuihinsaamisiinjavelkoihinpäteesamakuinkäteisrahaanja
talletuksiinsilloin,kunniilläeikäydäkauppaa.Josolemassaolevalaina
taikauppaluottomyydääntoiselleinstitutionaaliselleyksikölle,kuoletush-
innan ja taloustoimen hinnan erotus tulisi kirjata myyjän ja ostajan
uudelleenarvotustilille taloustoimen tapahtumahetkellä.
Muut arvopaperit kuin osakkeet (AF.3)
6.52. Kun joukkovelkakirjat (ml. nollakorkoiset ja alihintaiset joukkovelk-
akirjat) lasketaan liikkeeseen nimellisarvon ylittävään tai alittavaan
hintaan, emissiohinnan ja erääntyessä maksettavan nimellisarvon tai
lunastushinnan erotus on korkoa, joka liikkeeseenlaskijan on maksettava
joukkovelkakirjan juoksuaikana. Tällainen korko kirjataan joukkovelk-
akirjanliikkeeseenlaskijanmaksamaksiomaisuustuloksijahallussapitäjän
saamaksikorkotuloksiliikkeeseenlaskijanjoukkovelkakirjanjuoksuaikana
todella maksaman kuponkikoron lisäksi. Kertyvä korko kirjataan rahoi-
tustilillä ikään kuin joukkovelkakirjan hallussapitäjä sijoittaisi koron
samanaikaisesti uudelleen joukkovelkakirjaan (ks. 5.17.). Siksi se
kirjataanrahoitustilillärahoitusvarojenhankintana,jokalisätäänolemassa
oleviin varoihin(
1). Täten joukkovelkakirjan markkina-arvon asteittainen
kasvu, joka johtuu uudelleen sijoitetun koron aiheuttamasta pääoman
kertymisestä,heijastuupääomankasvuna—elivarojenlisäyksenä.Seon
olemukseltaanmääräntaivolyyminkasvua,eihinnannousua.Seeituota
hallussapitovoittoa joukkovelkakirjan hallussapitäjälle eikä tappiota sen
liikkeeseen laskijalle. Tilanne on vastaava sellaisen tavaran kuin viinin
kohdalla,jokakypsyyvarastoitaessa.Viininlaadunparanemisestajohtuva
hinnannousu heijastuu volyymin, ei hinnan kasvuna. Joukkovelkakirjat
vaihtelevat laadullisesti ajassa lähestyessään erääntymistään ja on1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—160
(1) EKT-järjestelmä suosittelee tällaista käytäntöä, mutta sallii tällaisen koron kirjaamisen
muihin saamisiin ja velkoihin (AF.7), jos mukautuminen kansalliseen käytöntöön sitä
edellyttää(ks.kappale 5.130.).
▼B
olennaista ymmärtää, että niiden koron kertymisestä johtuva arvonnousu
eiolehinnannousu,eikä setuotahallussapitovoittoja.
6.53. Kuitenkin kiinteäkorkoistenkin joukkovelkakirjojen hinnat muuttuvat
markkinakorkojen muuttuessa, hinnat vaihtelevat käänteisesti korkotason
muutosten kanssa. Tietyn korkotason muutoksen merkitys joukkovelk-
akirjan hintaan on sitä pienempi, mitä lähempänä on joukkovelkakirjan
erääntyminen. Markkinakorkojen vaihteluista johtuvat joukkovelkakir-
jojen hintojen muutokset ovat hinnan, ei määrän muutoksia. Siten ne
tuottavatnimellisiähallussapitovoittoja tai-tappioitasekäjoukkovelkakir-
jojenliikkeeseenlaskijoille ettäniidenhallussapitäjille.Korkotasonnousu
tuottaa nimellisen hallussapitovoiton joukkovelkakirjan liikkeeseenlaski-
jalle ja yhtä suuren nimellisen hallussapitotappion sen hallussapitäjälle.
Korkotasonlaskiessatilanne onpäinvastainen.
Myös lyhytaikaisille papereille voi kertyä nimellisiä hallussapitovoittoja
tai-tappioita.Koskalyhytaikaistenpaperienerääntymisajatovatkuitenkin
paljon lyhyemmät, korkotason vaihtelun aiheuttamat hallussapitovoitot
ovatyleensäpaljon pienempiä kuinnimellisarvoltaan vastaavien joukko-
velkakirjojen kohdalla.
6.54. Joukkovelkakirjojen muuntaminen osakkeiksi kirjataan kahtena rahoitus-
taloustoimena(ks.5.62.l).Setoteutuuyleensäosakkeidenmarkkinahintaa
alhaisemmalla hintatasolla. Muuntamista seuraavat hallussapitovoitot
kirjataan hinnanmuutoksiksiuudelleenarvotustilillä.
6.55. Johdannaisten(AF.34)arvosaattaavaihdella,josniidenperustanaolevan
instrumentin arvo vaihtelee, perustana olevan instrumentin arvon
volatiliteetti vaihtelee tai sen toteutuspäivä tai erääntymispäivä lähestyy.
Kaikkia tällaisia muutoksia tulisi pitää hinnanmuutoksina ja ne tulisi
kirjata luokkaan K.11.
Osakkeet ja osuudet (AF.5)
6.56. Ilmaisosakkeet (ks. 5.93.) lisäävät osakkeiden lukumäärää sekä liikkee-
seen laskettujen osakkeiden nimellisarvoa, mutta eivät teoriassa muuta
osakkeiden yhteenlaskettua markkina-arvoa. Sovitun käytännön mukai-
sestiniitä ei kirjata tileille ollenkaan. Tällaisilla emissioilla onkuitenkin
tarkoitus parantaa markkinoilla olevien osakkeiden likviditeettiä, ja siten
koko liikkeeseenlaskettujen osakkeiden markkina-arvo saattaa tämän
seurauksena nousta — kaikki tällaiset muutokset tulisi kirjata uudellee-
narvotusvaikutuksiksi.
Vakuutustekninen vastuuvelka (AF.6)
6.57. Sellaiset kotitalouksien henkivakuutus- ja eläkerahasto-osuuksien
muutokset, jotka tapahtuvat tilinpitojakson alun ja päättymisen välisenä
aikana ja jotka ovat seurausta vakuutusyhtiöiden ja eläkerahastojen
sijoittamien rahastojen nimellisistä hallussapitovoitoista tai -tappioista,
kirjataan uudelleenarvotustilille kuten myös vakuutusmaksuvastuun jakorvausvastuunhallussapitovoitoista tai tappioista seuraavatmuutokset.
ULKOMAANVALUUTANMÄÄRÄISETRAHOITUSVARAT
6.58. Ulkomaan valuutan määräiset rahoitusvarat mitataan niiden ulkomaan
valuutan määräisen käyvän markkina-arvon mukaisina muunnettuna
kansallisen valuutan mukaiseksi käyttämällä ajankohdan vaihtokurssia.
Nimellisiähallussapitovoittoja voitästäsyystäilmetä eipelkästään siksi,
että paikallisessa valuutassa ilmaistu varallisuuserän hinta muuttuu, vaan
myös siksi, että vaihtokurssi muuttuu. Koko tilinpitojakson nimellisen
hallussapitovoiton kokonaisarvo voidaan laskea tavalliseen tapaan
vähentämällä taloustoimien arvo avaus- ja päätöstasearvojen erotuksesta.
Tätävartenulkomaanrahanmääräisetrahoitustaloustoimettuleemuuntaa
kansallisen valuutan määräisiksi käyttäen taloustoimien tapahtumahetken
vaihtokurssia,kuntaasvarallisuuden avaus-japäätöstaseiden arvottulee
muuntaa käyttämällä taseiden kuvaamien ajankohtien vaihtokursseja.
Tämä merkitsee sitä, että taloustoimien kokonaisarvo — hankinnat
miinus vähennykset — ilmaistuna ulkomaan valuutan määräisenä on
itse asiassa muunnettu vaihtokurssin painotetulla keskiarvolla, jossa
painoinaovateriajankohtina suoritettujen taloustoimien arvot.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—161
▼B
LUKU7
VARALLISUUSTASEET
7.01.Määritelmä: Tase on selvitys tietyllä hetkellä omistuksessa olevista
varoista ja veloista. Taseen tasapainottavaa erää kutsutaan
nettovarallisuudeksi (B.90).
Taseesen kirjattujen varojen ja velkojen varannot arvote-
taan taseajankohdan vallitseviin markkinahintoihin.
7.02. Taselaaditaan sektoreille, kokokansantaloudelle sekäulkomaille.
Sektorin taseessa kuvataan kaikkien tuotettujen varojen, ei-tuotettujen
varojen,rahoitusvarojen ja velkojenarvotsekäsektorinnettovarallisuus.
Koko kansantalouden taseen tasapainottavana eränä on muiden kuin
rahoitusvarojen ja ulkomaisten nettosaamisten summa, jota usein
kutsutaankansallisuusvarallisuudeksi.
Ulkomaiden tase, jota kutsutaan ulkomaat-sektorin varojen ja velkojen
tiliksi,koostuuyksinomaanrahoitussaamisista javeloista.
7.03. Yrityksilläkatsotaanolevannettovarallisuuttasenlisäksi,mikäonniiden
liikkeeseen laskettujen osakkeiden ja osuuksien arvo. Yritysmäisten
yhteisöjen kohdalla nettoarvo on yhtä kuin nolla, koska omistajan
osuuksien oletetaan olevan arvoltaan yhtä kuin yhteisön varat miinus
sen velat. Siksi sellaisten kotimaisten yritysten, jotka ovat suorien
sijoitusten kohteita ja ulkomaisten yritysten tytäryrityksiä ja jotka tästä
syystäluokitellaan yritysmäisiksi yhteisöiksi,nettovarallisuus onnolla.
7.04. Yhteenlaskettujen rahoitusvarojen ja velkojen erotusta kutsutaan nettor-
ahoitusvaroiksi(ks.7.67.).
7.05. Yrityssektorille ja rahoituslaitokset-sektorille niiden omien varojen
laskentatuottaa analyyttisesti merkittävän indikaattorin.
Omat varat ovat nettovarallisuuden (B.90) ja liikkeesen laskettujen
osakkeidenja osuuksiensumma.
7.06. Tasetäydentäätilikokonaisuudenjakuvaanelopullisetvaikutukset,jotka
tuotantotilille, tulonjaon ja tulonkäytön tilille ja varallisuuden muodos-
tuksen tilille tehdyillä kirjauksilla on (ks. luku 8 Tilien kokonaisuus ja
tasapainoerät).
7.07. Tase kuvaa varojen ja velkojen arvoja tietyllä hetkellä. Tase laaditaan
tilikauden alussa(samakuinedeltävän tilikauden loppu)ja senlopussa.
7.08. Tilien laadinnan perusidentiteetti liittää avaus-japäätöstaseen toisiinsa:
tietynvarallisuuserän arvoavaustaseessa;
plus taloustoimet: tilinpitojakson aikana hankittujen varojen
kokonaisarvo miinus luovutettujen varojen kokonaisarvo:
muihin kuin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet
kirjataan pääomatilillä ja rahoitustaloustoimet rahoitusti-
lillä;
miinus kiinteän pääoman kuluminen;
plus muut volyymin muutokset; hallussa olleiden varojen
volyymin posiiviset tai negatiiviset arvon muutokset
(esimerkiksi maaperävarojen löytämisen seuraksena tai
varallisuuserän tuhoutuminen sodan tai luonnononnetto-
muuden takia): nämä muutokset kirjataan varojen
volyyminmuidenmuutostentilillä;
plus uudelleenarvotukset: sellaisten positiivisten tai negatii-
visten hallussapitovoittojen arvo, joka kertyy tilikaudella
ja on seurausta varallisuuserän hinnan muutoksesta: nämä
muutoksetkirjataan uudelleenarvotustilillä;
onyhtäkuinvarallisuuserän arvopäätöstaseessa.
Avaus-japäätöstaseenväliset,taloustoimienjamuidenvarojenmuutosten
(volyymin muiden muutosten ja hallussapitovoittojen) kautta tulevat
yhteydetkuvataan kaaviona liitteessä 2.
VAROJEN TYYPIT
7.09. Taseessakirjatut varatovattaloudellisia varoja.7.10.Määritelmä: Taloudelliset varat ovat arvon säilyttäjiä, ja institutionaa-
liset yksiköt omistavat ne yksilöllisesti tai kollektiivisesti.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—162
▼B
Niidenomistajatvoivatsaadataloudellistahyötyäpitämälla
varoja hallussaantai käyttämällä niitä tietynajanjakson.
7.11. Taloudellinenhyötykoostuuensituloista(toimintaylijäämäkäyttämisestä,
omaisuustulot siitä, että antaa muiden käyttää), jotka ovat seurausta
varojen käytöstä. Taloudellista hyötyä saadaan myös arvosta mukaan
lukien mahdolliset hallussapitovoitot/-tappiot, joka voidaan realisoida
luovuttamalla varojatai terminoimalla varoja.
7.12. Yleiskatsaus taloudellisten varojen luokituksesta ja kattavuudesta
esitetään taulukossa 7.1. Jokaiselle varojen luokalle esitetään yksityis-
kohtainenmääritelmä tämän kappaleen liitteessä 1.
Varoihineilueta:
a) inhimillistä pääomaa,
b) sellaisialuonnonvaroja,jotkaeivätoletaloudellisiavaroja(esim.ilma,
joenvesi),
c) ehdollisia varoja, jotkaeivät olerahoitusvaroja (ks.7.22.).
7.13. Varojenluokkiaerotetaan kolme:
a) muutvalmistetut varatkuinrahoitusvarat,
b) muutvalmistamattomat varatkuinrahoitusvarat,
c) rahoitusvarat.
MUUTVALMISTETUTVARATKUINRAHOITUSVARAT(AN.1)
7.14.Määritelmä: Valmistetutvaratovatvaroja,jotkaeivätolerahoitusvaroja
ja jotkaovatsyntyneet tuotantoprosessintuloksena.
7.15. Valmistettujen tavaroidenluokituksentarkoituksena onerotella varatsen
mukaan, mikä on niiden merkitys tuotannossa. Luokitus on: kiinteät
varat(1), joita käytetään toistuvasti tai jatkuvasti tuotannossa yli vuoden
ajan; varastot, joita on tuotannossa käytetty välituotekäyttöön, myyty tai
muutenluovutettu;sekäarvoesineet.Viimeksimainittujaeipääasiallisesti
käytetä tuotantoon tai kulutukseen, vaan niitä hankitaan ja pidetään
ensisijaisesti arvonsäilyttäjinä.
MUUTVALMISTAMATTOMATVARATKUINRAHOITUSVARAT(AN.2)
7.16.Määritelmä: Valmistamattomat varat ovat sellaisia taloudellisia varoja,
jotka syntyvät muuten kuin tuotantoprosessin kautta. Ne
koostuvat aineellisista ja aineettomista varoista siten kuin
alla määritellään.
7.17. Luokituksentarkoituksenaonerotellavaratniidensyntytavanperusteella.
Jotkut varoista ovat luonnosta peräisin ja toiset, joita voidaan kuvata
yhteiskunnan luomiksi käsitteiksi, syntyvät lain nojalla tai kirjanpidon
määritelmistä.
7.18. Kaikki aineelliset valmistamattomat varat ovat luonnonvaroja. Se, mitkä
luonnonvarat luetaan mukaan, määritellään mukautuen taloudellisten
varojen yleiseen määritelmään. Perusteita luokittelulle ovat, ovatko ko.
luonnonvarat todellisen omistajuuden kohde ja voivatko ne tuottaa
taloudellista hyötyä omistajilleen, kun olemassaoleva teknologia, tieto,
taloudelliset mahdollisuudet, saatavilla olevat resurssit ja suhteelliset
hinnat on määrätty. Tähän ei lueta mukaan myöskään sellaisia
luonnonvaroja, joihin omistajan oikeuksia ei ole kohdennettu tai joita ei
ylipäätään voiomistaa, kutenvaltameret tai ilma.
7.19. Aineettomiinvalmistamattomiinvaroihinluetaanpatentoinnit,siirrettävät
sopimukset,liikearvo(goodwill)jne.Sellaisiailmiöitä,joistaeiolelakiin
tai kirjanpitoon perustuvia todisteita — kuten on esim. patentin
myöntämisestä tai taloudellisen etuuden siirtämisestä kolmannelle
osapuolelle —eilueta mukaan.
RAHOITUSVARATJAVELAT(AF)
7.20.Määritelmä: Rahoitusvarat ovat taloudellisia varoja, joihin luetaan
maksuvälineet, rahoitussaamiset sekä sellaiset taloudelliset
varat, jotkaluonteeltaan ovatrahoitussaamisten kaltaisia.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—163
(1) Kiinteän pääoman bruttomuodostukseen ei lueta mukaan kahdenlaisia tuottajien
käyttämiä kestäviä tavaroita: pieniä työkaluja sekä tietynlaisia sotilastarvikkeita. Siksiei ole vastaavia varojakaan. Lisäksi kotitalouksien loppukulutukseensa hankkimiakuljetusvälineitä ja muita koneita ja laitteita ei lueta kiinteisiin varoihin. Ne luetaan
mukaan taseenlisätietoerään ”kestävät kulutustavarat” (ks.7.63.).
▼B
7.21. Maksuvälineisiin luetaan monetaarinen kulta, erityiset nosto-oikeudet
(SDR:t),käteisraha sekäsiirtokelpoiset talletukset.
Rahoitussaamisetoikeuttavatniidenomistajatelivelkojatsaamaanilman
vastasuorituksia maksun tai sarjan maksuja toisilta institutionaalisilta
yksiköiltäeli velallisilta, jotkaovathankkineet vastineena olevat velat.
Luonteeltaan rahoitussaamistenkaltaisia taloudellisia varojaovatesimer-
kiksi osakkeet ja muut osuudet ja osittain ehdolliset varat. Tällaisen
rahoitusvarallisuuserän liikkeeseen laskevan institutionaalisen yksikönkatsotaansamalla velkaantuneen.
7.22. Ehdolliset varat ovat institutionaalisten yksiköiden ja niiden ja ulko-
maidenvälisiäsopimuksenluonteisiajärjestelyitä,joissaeritelläänyksitai
useampia ehtoja, joiden tulee täyttyä, ennen kuin rahoitustaloustoimi
tapahtuu. Esimerkkejä ovat kolmannen osapuolen maksusitoumus,
remburssi, limiittiluotto, arvopaperien liikkeeseenlaskusopimukset (note
issuance facilities, NIF) sekä monet johdannaisinstrumenteista. Tilinpi-
tojärjestelmässä ehdollinen varallisuuserä on rahoitusvarallisuutta, jos
ehdollisella sopimuksella sinänsä on markkina-arvo sen takia, että sillä
voidaan käydä kauppaa tai se voidaan lunastaa takaisin markkinoilta.
Muussatapauksessaehdollisia varojaeikirjata järjestelmässä(
1).
7.23. Järjestelmässä kaikilla rahoitusvaroilla on vastineenaan velka. Poikkeuk-
senaovatnerahoitusvarat,jotkaluokitellaanluokkiinmonetaarinenkulta
jaerityiset nosto-oikeudet(AF.1).
7.24. Rahoitussaamisten ja velkojen luokitus on yhteensopiva rahoitustalous-
toimienluokituksenkanssa.Tästäsyystäsaamistenjavelkojenluokkien,
alaluokkien ja alaryhmien määritelmät sekä lisäselvitykset kuvataan
EKT:ssa vain yhdessä kohdassa eli rahoitustaloustoimia kuvaavassa
kappaleessa. Tase-kappaleen tekstissä ei määritelmiä ja niiden selityksiä
toisteta, mutta kappaleen liitteessä 1, esitetään kooste kaikista niistä
varoistajaveloista, jotkajärjestelmässä onmääritelty.
Taulukko 7.1. — Varojen luokitus
AN. MUUTKUINRAHOITUSVARAT(AN.1.+AN.2.)
AN.1. Valmistetut varat
AN.11 Kiinteät varat(1)
AN.111 Aineelliset kiinteät varatAN.1111 Asunnot
AN.1112 Muutrakennuksetjarakennelmat
AN.11121 MuuttalorakennuksetAN.11122 Muutrakennelmat
AN.1113 Koneet,laitteet ja kuljetusvälineet
AN.11131 KuljetusvälineetAN.11132 Muutkoneetjalaitteet
AN.1114 Kasvatettavat varat
AN.11141 Jalostus-ja lypsykarja,työeläimet jne.AN.11142 Viini-ja hedelmätarhat, toistuvasti satoatuottavat istu-
tukset
AN.112 Aineettomat kiinteät varat
AN.1121 Mineraalien etsintä
AN.1122 TietokoneohjelmistotAN.1123 Viihteen, kirjallisuuden ja taiteen alkuperäisteokset
AN.1129 Muutaineettomat kiinteät varat
AN.12 VarastotAN.121 Aineet jatarvikkeet1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—164
(1) Vakuutustekninenvastuuvelkaonvakuutuslaitostenjaeläkerahastojenehdotontavelkaa.
Useimmissa tapauksissa vastineena olevat vakuutuksenottajien ja korvauksensaajien
rahoitusvarat ovat kuitenkin ehdollisia varoja.
▼B
AN.122 Keskeneräiset työt
AN.1221 Keskenkasvuisetkasvatettavat varatAN.1222 Muutkeskeneräiset työtAN.123 Valmisteet
AN.124 Kauppatavarat
AN.13 ArvoesineetAN.131 Jalometallit ja -kivetAN.132 Antiikki jamuuttaide-esineetAN.139 MuutarvoesineetAN.2 Valmistamattomat varat
AN.21 Aineelliset valmistamattomat varat
AN.211 MaaAN.2111 RakennusmaaAN.2112 ViljelysmaaAN.2113 Virkistyskäyttööntarkoitettu maa vesialueineenAN.2119 Muutmaa-alueet vesialueineen
AN.212 Maaperävarat
AN.2121 Hiili-, öljy-jamaakaasuvarannotAN.2122 MetallimineraalivarannotAN.2123 Epämetalliset mineraalivarannotAN.213 Luonnonvaraiset biologiset varat
AN.214 Vesivarat
AN.22 Aineettomat valmistamattomat varatAN.221 PatentoinnitAN.222 Vuokra-ja muutsiirrettävät sopimuksetAN.223 Ostettu liikearvo(goodwill)AN.229 Muutaineettomat valmistamattomat varat
AF. RAHOITUSVARAT(
2)(AF.1+AF.2+AF.3+AF.4+AF.5−
AF.6+AF.7)
AF.1 Monetaarinen kulta ja erityiset nosto-oikeudet (SDR:t)
AF.11 Monetaarinen kulta
AF.12 Erityiset nosto-oikeudet (SDR:t)
AF.2 Käteisraha ja talletukset
AF.21 KäteisrahaAF.22 Siirtokelpoiset talletuksetAF.29 MuuttalletuksetAF.3 Muut arvopaperit kuin osakkeet
AF.33 Muutarvopaperit kuinosakkeetjajohdannaiset
AF.331 LyhytaikaisetAF.332 PitkäaikaisetAF.34 JohdannaisetAF.4 Lainat
AF.41 Lyhytaikaiset
AF.42 PitkäaikaisetAF.5 Osakkeet ja osuudet
AF.51 Osakkeetjamuutosuudetkuinrahasto-osuudet1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—165
▼B
AF.511 Noteeratut osakkeet
AF.512 Noteeraamattomat osakkeet
AF.513 Muutosuudet
AF.52 Rahasto-osuudetAF.6 Vakuutustekninen vastuuvelka
AF.61 Kotitalouksien osuushenki-ja eläkevakuutusrahastoista
AF.611 Kotitalouksien osuushenkivakuutusrahastoistaAF.612 Kotitalouksien osuuseläkevakuutusrahastoista
AF.62 Vakuutusmaksu-jakorvausvastuu
AF.7 Muut saamiset ja velat
AF.71 Kauppaluotot jaennakot
AF.79 Muutsaamiset javelat kuinkauppaluotot jaennakot
(1) Lisätietoerä AN.m:Kestävät kulutustavarat.
(2) Lisätietoerä AF.m:Suoratulkomaiset sijoitukset.
TASEEN KIRJAUSTEN ARVOTTAMINEN
YLEISIÄARVOTTAMISPERIAATTEITA
7.25. Taseen erä tulisi arvottaa ikäänkuin se hankittaisiin taseen kuvaamana
ajankohtana ja arvoon tulee sisältyä muun kuin rahoitusvarallisuuserän
omistajuudenvaihdoksestakoituneetkustannukset.Sitensaamisetjavelat
tulee arvottaa soveltaen niitä käypiä markkinahintoja, jotka taseen
kuvaamana ajankohtana vallitsevat.
Tämä merkitsee sitä,että varattulisiarvottaa
a) ostajanhintaan, josneonostettu
b) perushintaan,josneontuotettuomaankäyttööntaijosperushintaaei
ole saatavilla, samantapaisten tavaroiden perushintojen avulla tai
kustannustensummana.
7.26. Ihanteellisessa tapauksessa hinnat voidaan havaita markkinoilla. Jos
hintahavaintoja eivoidatehdä—kutenvoiolla,josaivanviimeaikoina
kyseistentuotteidenostoista/myynneistäeiolehavaintoja—tuleepyrkiä
estimoimaan varoille se hinta, joka varoista maksettaisiin markkinoilla
taseenkuvaamalla hetkellä.
7.27. Sen lisäksi, että hinnat voidaan tasetta varten määritellä markkinoilla
havaittujenhintojentainiistäjohdettujenhintojenavullataikustannusten
kautta,käyvät hinnatvoidaanarvioida
a) uudelleen arvottamalla ja lisäämällä hankinnat ja vähentämällä
luovutuksettai
b) arvioimalla tulevien tuottojen nyky-tai diskontattuarvo.
7.28. Markkinahintoja on yleensä saataville useille rahoitusvaroille, olemassa
oleville kiinteistöille (rakennuksille ja muille rakennelmille sekä
maaperälle), olemassa oleville kuljetusvälineille, sadolle ja karjalle sekä
hiljattain tuotetulle kiinteälle pääomalle ja varastoille.
7.29. Joidenkin varojen osalta uudelleen arvotettu alkuperäinen hankintahinta
poistetaanniidenodotetunkäyttöiänaikana.Tällaisenvarallisuuseränarvo
määrätyllä sen eliniän hetkellä on sen käypä hankintahinta miinus
kumuloituneet poistot. Useimmat kiinteät varat voidaan kirjata taseeseen
käypiin ostajan hintoihin, jotka on kirjattu kiinteän pääoman kumuloi-
tuneenkulumisenlaskentaavarten (kirjattujälleenhankintakustannus)(1).
7.30. Tapauksissa, joissa tuotot joko viivästyvät (kuten puu) tai jakaantuvat
pitkähkölleaikavälille(kutenmaaperävarat)odotettavissaolevientulevien
tuottojennykyarvonlaskemiseksitulee käyttää diskonttokorkoa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—166
(1) Nettopääomakanta kuvaa kaikkien vielä käytössä olevien kiinteiden varojen kirjanpi-
toarvojen summaa. Bruttopääomakannassa on mukana kiinteän pääoman kulumisen
kertynyt summa.
▼B
Diskonttokorko tulisi johtaa kyseessä olevan tyyppisiin varoihin —
metsiin, kaivoksiin ja louhoksiin — kohdistuvista taloustoimista saata-
vastatiedosta eikä niinkäänkäyttää yleistäkorkotasoa.
7.31. Ulkomaanvaluutanmääräistensaamistenjavelkojenarvotulisimuuntaa
kansallisen valuutan määräiseksi käyttäen sen ajankohdan vaihtokurssia,
joltaajankohdaltataselaaditaan.Vaihtokurssintulisiollavaluutanostoja
myyntikurssienkeskiarvo.
7.32. Joitain analyyttisia tarkoituksia varten saattaa olla hyödyllistä esittää
vaihtoehtojakäyvillemarkkina-arvoille,janiitävoidaankinesittäätaseen
lisätietoerinä. Esimerkkejä vaihtoehtoisesta arvottamisesta ovat pitkäai-
kaisten joukkovelkakirjojen nimellisarvo sekä yrityksen pääoman
uudelleenarvotettu lunastus-javastikearvo.
MUUT KUIN RAHOITUSVARAT (AN.)TUOTETUTVARAT(AN.1)Kiinteät varat (AN.11)Aineelliset kiinteät varat (AN.111)
7.33. Aineelliset kiinteät varat tulee kirjata markkinahintoihin, jos mahdollista
(tai perushintoihin, jos on kyse uusien varojen tuottamisesta omaan
käyttöön)jajosseeiolemahdollista,kirjaustuleetehdäkäypäänostajan
hintaan,jokakirjataankertyneenkiinteänpääomankulumisenyhteydessä.
Asianmukaisestikirjatut,ostajallekoituvatomistajuudenvaihtoonliittyvät
kustannuksetsisällytetään tasearvoon.
Aineettomat kiinteät varat (AN.112)
7.34. Mineraalien etsintä tulisi arvottaa joko niiden kertyneiden kulujen
pohjalta, jotka on maksettu etsintää harjoittaneille muille institutionaali-
sille yksiköille tai etsinnän aiheuttamien todellisten kustannusten
mukaisena, jos etsintä on tehty omana työnä. Poistamaton osa aiemmin
tehdystäetsinnästä tulisi arvottaa uudelleen kuluvanajanjakson hinnoilla
jakustannuksilla.
7.35. Tietokoneohjelmistot tulisi arvottaa markkinoilla maksettujen ostajan
hintojen pohjalta tai arvioitujen perushintojen mukaan, jos työ tehdään
talonsisällätaituotantokustannustenmukaan,joshintojaeiolesaatavilla.
Ne aiempina vuosina hankitut ohjelmistot, joita ei ole vielä kokonaan
poistettu,tulisiarvottaauudelleennykyisinhinnoinjakustannuksin(jotka
saattavat ollapienemmät kuinalkuperäiset hinnattai kustannukset).
7.36. Viihteen, kirjallisuuden ja taiteen alkuperäisteokset ja muut aineettomat
kiinteät varat tulisi arvottaa hankintahintaan silloin, kun näillä aineetto-
milla varoilla käydään todella kauppaa markkinoilla. Omaan käyttöön
tuotetutaineettomatvaratsaattaaollavälttämätöntäarvottaatuotantokus-
tannusten pohjalta asianmukaisesti nykyisillä hinnoilla uudelleen
arvotettuna ja poistot mukaan lukien. Muussa tapauksessa saattaa olla
välttämätöntä käyttää estimaatteja arvioitaessa tällaisten varojen omista-
jientulevaisuudessa odotettavissa olevientuottojen nykyarvoa.
Varastot (AN.12)
7.37. Varastot tulisi arvottaa käyttämällä sen ajankohdan hintoja, jolta tase
laaditaan eikä niitä hintoja, joilla tuotteet arvotettiin, kun ne siirrettiin
varastoon.
7.38. Aineitten ja tarvikkeiden varastot arvotetaan ostajan hintoihin ja
lopputuotteiden sekä keskeneräisten tuotteiden varastot perushintoihin.
Sellaistenmyyntiintarkoitettujentuotteidenvarastot,joitatukkumyyjättai
vähittäismyyjät eivät jatkojalosta, arvotetaan myyjille taseen kuvaaman
ajankohdan hintoihin kuitenkin ilman tukkumyyjän tai vähittäismyyjän
maksamiakuljetuskustannuksia.Keskeneräistentöidenvarastoillesaadaan
päätöstaseen arvo vertaamalla ajanjakson loppuun mennessä koituneiden
tuotantokustannusten osuutta samanlaisen valmiin tuotteen perushintaan
taseen kuvaamana ajankohtana. Jos valmiin tuotteen hinta ei ole
käytettävissä, se voidaan estimoida tuotantokustannusten arvolla lisäten
siihen voittomarginaali, joka kuvaa odotettavissa olevaa nettotoimintay-
lijäämää tai (estimoitua netto-)sekatuloa.
Kasvava kerran korjattava sato (paitsi puusto) sekä teuraskarja voidaan
arvottaa käyttämällä vastaavien tuotteiden markkinahintoja. Kasvava
puustoarvotetaandiskonttaamallapuuntulevatmyyntituototnykyhinnoin1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—167
▼B
vähentämällä ensin kustannukset, joita puun kasvattamisesta ja mm.
hakkuistakoituu.
Arvoesineet (AN.13)
7.39. Arvoesineet(taideteokset,antiikki,korut,jalokivet,ei-monetaarinenkulta
(ks.5.30.)sekämuutmetallit)arvotetaankäypiinhintoihin.Joställaisille
varoilleonolemassajärjestäytyneitämarkkinoita,netulisiarvottaasiihen
todelliseen tai arvioituun hintaan, joka niistä markkinoilta ostettaessa
maksettaisiintaseenkuvaamallahetkellämukaanlukienvälittäjänmaksut
ja palkkiot. Muussa tapauksessa ne tulisi arvottaa nykyhintatasolle
uudelleenarvotettuihin hankintahintoihin.
VALMISTAMATTOMATVARAT(AN.2)Aineelliset valmistamattomat varat (AN.21)
Maa (AN.211)
7.40. Pääomatilillä maanparannuksen menot samoin kuin maan omistajuuden
vaihtoonliittyvätkustannuksetkirjataankiinteänpääomanbruttomuodos-
tuksenaerillään itsemaanarvosta.
Josmaanarvoaeivoidaeritelläniidenrakennustenjarakenteidenarvosta,
jotka sen päällä sijaitsevat, varat tulee luokitella kokonaisuutena
todennäköisestiarvokkaamman varallisuuseränperusteella.
Maa arvotetaan taseessa käypään markkinahintaan. Hinta ei välttämättä
ole sama kuin kaikki maan hankinnasta koituvat kustannukset yhteensä
hankintahetkellä. Saattaa olla varsinkin niin, että käypään markkinahin-
taan ei sisälly niitä omistajuuden siirtokustannuksia tai maan
parannuskuluja, joita ei vielä ole kokonaan poistettu. Siten saattaa olla
välttämätöntä kirjata nämä määrät kokonaan tai osittain hallussapitotap-
pioiksiuudelleenarvotustilillä.
Maaperävarat (AN.212)
7.41. Sellaisetmaanpinnallataipinnanallaolevattodetutmineraaliesiintymät,
jotka ovat nykyteknologialla ja nykyisillä suhteellisilla hinnoilla talou-
dellisesti hyödynnettävissä, arvotetaan varojen taloudellisesta
hyödyntämisestä odotettavissa olevien nettotuottojen nykyarvon perus-
teella.
Muut luonnonvarat (AN.213 ja AN.214)
7.42. Koska tällaisista luonnonvaroista ei todennäköisesti ole hintahavaintoja,
netuleearvottaaniidenodotettavissaolevientuottojennykyarvonavulla.
Aineettomat valmistamattomat varat (AN.22)
7.43. Aineettomatvalmistamattomat varat(patentoinnit,leasing-sopimuksettai
muut siirtokelpoiset sopimukset sekä ostettu liikearvo) tulisi arvottaa
käyvin hinnoin silloin, kun niillä todella käydään kauppaa markkinoilla.
Muussa tapauksessa tulee estimoida tällaisten varojen omistajille
odotettavissa olevien tuottojennykyarvo.
RAHOITUSVARATJAVELAT(AF.)
7.44. Rahoitusvarat ja velat tulisi periaatteessa arvottaa käyvin hinnoin. Ne
tulisiarvottaa samallatavalla riippumatta siitä,ovatkokyseessäsaamiset
vai velat. Saamisten ja velkojen arvoissa ei pidä olla mukana
palvelumaksuja, provisioita, palkkioita tai muita samanlaisia maksuja,
jotkakirjataan taloustoimien toteuttamiseksi tuotettuina palveluina.
Monetaarinen kulta ja SDR:t (AF.1)
7.45. Monetaarinen kulta (AF.11) tulee arvottaa järjestäytyneillä kultamarkki-
noillamuodostuneeseen hintaan.
IMF määrittelee päivittäin SDR:ien (AF.12) arvon ja niiden arvo
suhteessakotimaan valuuttaan saadaanvaluuttamarkkinoilta.
Käteisraha ja talletukset (AF.2)
7.46. Käteinenraha(AF.21)arvotetaan nimellisarvoon.
Talletuksille (AF.22, AF.29) taseessa kirjattava arvo on yhtä kuin se
pääoma,jokavelallisten onsopimuksenmukaisestimaksettavavelkojille1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—168
▼B
talletusehtojen mukaisesti, jos talletukset muutettaisiin rahaksi ajankoh-
tana,joltataselaaditaan.Tähänarvoonsaattaasisältyäkertynyttäkorkoa
(ks.5.130.).
Muut arvopaperit kuin osakkeet (AF.3)
7.47. Valittavan arvotuksen tulee olla yhteensopiva kertyneen koronkäsittelyn
sekä kertyneen koron rahoitusvaroihin luokittelun kanssa (ks. 5.128.,
5.130., 5.138.). Jos kertynyt korko on uudelleensijoitettu vastaaviin
arvopapereihin rahoitustaloustoimien tilillä, tulee muut arvopaperit kuin
osakkeetpaitsi johdannaiset (AF.33)arvottaa taseessakäypiin markkina-
hintoihin siten, että arvoonsisältyy kertynyt korko. Näiden arvopaperien
yhteenlasketulla käyvällä markkina-arvolla on kaksi erillistä määräkom-
ponenttia, joista toinen edustaa pääomaa ja toinen kertynyttä korkoa.
Kokonaismäärä sisältää siten kertyneen koron (määrä on siis liikkeessä
olevien arvopaperien määrä plus kertyneestä korosta seuraava lisävo-
lyymi, ks. 6.52.); arvopapereille käytettävään hintaan ei lueta mukaan
kertynyttä korkoa.
Joskertynyt korkoon rahoitustaloustoimien tilillä sisällytetty vaateeseen
F.79muutsaamisetjavelatvaateenF.33muutarvopaperitkuinosakkeet
paitsi johdannaiset sijasta, niin tällöin myös kertyneen koron arvo tulee
taseessasisällyttää AF.79:ään.
7.48. Lyhytaikaiset muut arvopaperit kuin osakkeet ja johdannaiset (AF.331)
tulee arvottaa käypiin markkina-arvoihin.
Joskäypiä markkina-arvoja eiolesaatavilla:
a) nimellisarvoon liikkeeseen laskettavat lyhytaikaiset arvopaperit tulisi
arvottaa nimellisarvoon, johon lisätään sellainen kertynyt korko, joka
eioleerääntynyt maksettavaksi tai jotaei olemaksettu;
b) diskontatut arvopaperit tulisi arvottaa emissiohintaan, johon lisätään
kertynyt korko.
Tällaiset arviot tulisi rajoittaa arvopapereihin, joiden alkuperäinen
maturiteetti eiylitä kolmea kuukautta.
7.49. Pitkäaikaiset muut arvopaperit kuin osakkeet ja johdannaiset (AF.332)
arvotetaan aina käypiin markkina-arvoihin, onpa sitten kyseessä sellaiset
joukkovelkakirjat, joille maksetaan säännöllisesti korkoa tai alihintaiset
tai nollakorkoiset joukkovelkakirjat, joille maksetaan vain vähän tai ei
ollenkaan korkoa.
7.50. Johdannaisten(AF.34)tulisi olla taseessaarvotettuina käypiin markkina-
arvoihin. Jos markkinanoteerauksia ei ole saatavilla (esim. OTC-optiot),
johdannainentulisiarvottaa jokosentakaisinostohintaan taiarvoon,joka
vaaditaan sen kuittaamiseen vastasaamisella tai sitten alkuperäiseen
ostohintaan.
Sovitunkäytännönmukaisestijohdannaisenliikkeeseenlaskijankatsotaan
velkaantuvan.
Lainat (AF.4)
7.51. Sekä velkojien että velallisten taseisiin kirjattava arvo on yhtä kuin se
pääoma, joka velallisten on sopimuksen mukaisesti maksettava takaisin
velkojalle,vaikkalainaolisimyytynimellisarvonylittävääntaialittavaan
hintaan.
Osakkeet ja muut osuudet (AF.5)
7.52. Osakkeetjamuutosuudetarvotetaankäyvinhinnoin.Sekäsaamisiinettä
velkoihin sovelletaan samaa käypää hintaa, vaikka osakkeet ja osuudet
eivät lain mukaan olekaan liikkeesen laskijan velkaa. Sen sijaan netakaavatoikeudenyrityksenjäännösarvoon,jokaeietukäteenoletiedossa.
7.53. Noteeratut osakkeet (AF.511) arvotetaan pörssissä tai muilla järjestäyty-
neillä markkinoilla havaittuihin keskihintoihin.
7.54. Sellaiset noteeraamattomat osakkeet (AF.512), joilla ei käydä säännölli-
sesti kauppaa järjestäytyneillä markkinoilla, tulisi arvottaa käyttäen
estimaatteina noteerattujen osakkeiden arvoja. Tässä arvioinnissa tulisi
kuitenkin ottaa erityisesti huomioon osaketyyppien väliset likviditeet-
tierot.Arvioinnissatulisiottaamyöshuomioonyritykseenkertyneetvarat
sekäyrityksentoimiala.
7.55. Kulloinkin sovellettava arviointimenetelmä riippuu paljon käytettävissä
olevista perustilastoista. Menetelmä voi ottaa esimerkiksi huomioon
tiedot, joita on olemassa niiden yritysten yhteensulautumisista, joiden
osakkeita ei noteerata. Edelleen tapauksissa, joissa noteeraamattomia1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—169
▼B
osakkeita ei noteerata. Edelleen tapauksissa, joissa noteeraamattomia
osakkeita liikkeeseen laskevien yritysten varat keskimäärin ja suhteessa
niiden nimellisarvoiseen pääomaan vaihtelevat verrattuna noteerattuja
osakkeita liikkeeseen laskeviin yrityksiin, olisi tarkoituksenmukaista
laskea noteeraamattomien osakkeiden käypä arvo siten, että ko. varat
otetaan huomioon; varat voivat olla yrityksen taseesta saatava nettoarvo
taisittenEKT:nperiaatteiden mukaan lasketutomatvarat:
noteeraamattomien
osakkeidenk¨ayp¨ahinta¼noteerattujen
osakkeidenk¨ayp¨ahinta/C3noteeraamattomien yritystenðÞ
omatvarat
ðnoteerattujenyritysten Þ
omatvarat
Käyvän hinnan suhde omiin varoihin vaihtelee toimialoittain. Siksi
suositellaan, että noteeraamattomien osakkeiden käypä hinta laskettaisiin
toimialoittain. Noteerattujen ja noteeraamattomien osakkeidenvälillä voi
ollamuitakin estimointimenetelmään vaikuttavia eroja.
7.56. Muut osuudet (AF.513) on usein tietynlaisten institutionaalisten yksi-
köitten velkaa (yritysmäiset yhteisöt, valtion omistamat yritykset,
kansainväliset organisaatiot, laskennalliset yksiköt jne). Yleensä osuudet
pitää arvottaa omien erityisten menetelmien kuten omien varojen
laskennan tai nimellisarvon avulla. Varsinkin yritysmäisiin yhteisöihin
tulee järjestelmällisesti käyttää omien varojen menetelmää, sillä niiden
nettoarvoonsovitunkäytännönmukaisesti nolla.
7.57. Sijoitusrahasto-osuudet (AF.52) tulee arvottaa niiden käypään pörssiar-
voon,jososuudetnoteerataan.Josrahastovoilunastaaomatosakkeensa,
nearvotetaan käypään lunastusarvoon.
Vakuutustekninen vastuuvelka (AF.6)
7.58. Kotitalouksien osuus henkivakuutusrahastoista (AF.611) -vaateen osalta
voidaan määritellä yksilön vakuutusmatemaattisesti laskettujen rahaston
pääomaan tai tuottoihin kohdistuvien saamisten nykyarvo. Tämä arvo
sisältäähenkivakuutusyhtiöidenkorvausvastuunsekäneylijäämänjakoon
osallisten vakuutusten rahastot, jotka lisätäännäiden tai vastaavien
vakuutusten arvoon niiden erääntyessä. Kun on kyse ylijäämän jakoon
osallisestavakuutuksesta,rahastot sisältävät hallussapitovoittoja.
7.59. Kun tarkastellaan kotitalouksien osuutta eläkerahastoista (AF.612),
rahastonvelkojen — ja kotitalouksien saamisten —luonne riippuu siitä,
minkälaatuinen eläkerahasto onkyseessä.
Määrätyn edun eläkejärjestelmät ovat sellaisia, joissa järjestelmään
osallistuvien työntekijöiden eläkkeen taso taataan. Tällaisessa järjes-
telmässäeläkerahastonvelkaonyhtäkuinluvattujenetuuksiennykyarvo.
Koskajärjestelmävoitilapäisestiollayli-taialirahastoitu,määrätynedun
eläkejärjestelmällä voiolla positiivinen tai negatiivinen nettovarallisuus.
Sijoitussidonnaisessa eläkejärjestelmässä etuudet riippuvat suoraan
rahaston varoista. Tällaisen järjestelmän velka on yhtä kuin rahaston
varojenkäypäarvo.Rahastonnettovarallisuus onaina nolla.
7.60. Vakuutusmaksuvastuun, joka on osa AF.62:ta, arvo määräytyy olemassa
olevan vakuutusriskin ja jäljellä olevan vakuutuskauden suhteen avulla.
Korvausvastuun, joka on myös osa AF.62:ta, arvo on tulevaisuudessa
maksettavien korvausten,myöskiistanalaisten, nykyarvo.
Muut saamiset ja velat (AF.7)
7.61. Kauppaluotot ja ennakot (AF.71) sekä muut saamiset ja velat (AF.79)
tuleearvottaasekävelkojanettävelallisenosaltasensummanmääräisinä,
jokavelallisen onsopimuksenmukaanmaksettava velkojalle, jotta velka
kuoletettaisiin.
Julkisyhteisöillemaksettavissaverojenjasosiaaliturvamaksujenmäärissä,
jotka on sisällytettävä alaluokkaan AF. 79, ei tule ottaa lukuun näiden
verojen ja sosiaaliturvamaksujen todennäköisesti perimättä jäävää osaa,
jokamuodostaasitenjulkisyhteisöjenvaateen,jollaeioletodellistaarvoa.
LISÄTIETOERÄT
7.62. Taseeseenotetaanmukaankaksilisätietoerää,kunhalutaanlisätätiettyjen
sektorienanalyysia:
a) kestävät kulutustavarat (AN.m)
b) suoratulkomaiset sijoitukset (AF.m).1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—170
▼M4
▼B
▼B
Kestävät kulutustavarat (AN.m)
7.63. Kestävät kulutustavarat ovat kestäviä tavaroita, joita kotitaloudet
käyttävät loppukulutukseensa toistuvasti yli vuoden ajan. Taseessa ne
kuvautuvat vain lisätietoerinä. Niiden mukaanotto taseeseen olisi
tarkoituksenmukaista, jos tilinpitojärjestelmä olettaisi, että kestävät
tavarat käytettäisiin asteittain loppuun sellaisissa tuotantoprosesseissa,
joiden tuotokset koostuvat palveluksista. Kestäviä kulutustavaroita ei
kuitenkaan käsitellä tällä tavoin.
7.64. Kotitalouksienhallussaolevat kestävätkulutustavarat —kuljetusvälineet
jamuutkoneetjalaitteet —tuleearvottaakäypiinhintoihinsekäbrutto-
että nettomääräisinä eli kertyneet, pääoman kulumista vastaavat erät
mukaanlukientaivähennettynä.Taseenlisätietoinaesitettävätluvuttulisi
esittää nettomääräisinä.
7.65. Yhtiöimättömien yritysten omistajille kuuluvia kestäviä kulutustavaroita
saatetaan käyttää sekä yrityksen tuotannossa että kotitalouksien kulutuk-
seen.Yrityksentaseessaolevienarvojentulisikuvatasitäosuuttakäytöstä,
jokakohdistuuyritykselle.
Suorat sijoitukset (AF.m)
7.66. Suorat sijoitukset koostuvat rahoitusvaroista mutta eivät aineellisesta
pääomasta, koska suorien sijoitusten kohde on yritys tai yritysmäinen
yhteisö, joka sijaitsee jossain muussa maassa. Ne rahoitusvarat ja velat,
joista suoratsijoitukset koostuvat, tulee kirjata näiden rahoitusvarojen
luonteen mukaan luokkiin osakkeet ja muut osuudet, lainat ja muut
saamisetjavelat.Kuhunkinluokkaansisältyvätsuoriensijoitustenmäärät
tulisikirjata myöserikseenlisätietoeränä.
RAHOITUSTASEET
7.67. Sektorin tai ulkomaiden rahoitustaseessa kuvataan taseen vasemmalla
puolella rahoitusvarat ja oikealla puolella velat. Rahoitustaseen tasapai-
noeräonnettorahoitusvarat (BF.90).
7.68. Sektorinrahoitustase voiolla sulautettutaisulauttamaton. Sulauttamaton
rahoitustase kuvaa sektoriin luokiteltujen institutionaalisten yksiköiden
rahoitusvaroja ja velkoja. Verrattuna sulauttamattomaan taseeseen sulau-
tetusta rahoitustaseesta on poistettu ne rahoitusvarat ja velat, joiden
vastineena olevat velat ja varat ovat samaan sektoriin kuuluvien
yksiköiden velkoja ja varoja. Ulkomaat-sektorin varojen ja velkojen tili,
joka on ulkomaat-sektorin rahoitustase (ks. 8.77), on määritelmällisesti
sulautettu.
7.69. Velkoja-velallistiedon sisältävä rahoitustase (sektorin tai ulkomaiden) on
rahoitustaseen laajennus, joka rahoitustaseen lisäksi kuvaa rahoitusvarat
saajasektoreittainjavelatvelkojasektoreittain.Sitensiinäesitetääntietoja
velkoja/velallissuhteista ja se on yhdenmukainen velkoja/velallistiedot
sisältävänrahoitustilin kanssa(ks.5.13.).1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—171
▼B
Liite 7.1
Varojen luokkien määritelmät
Varojen luokitus Määritelmät
MUUTKUINRAHOITUS-
VARAT(AN)Varat, jotka institutionaaliset yksiköt omistavat yksilöllisesti tai
kollektiivisesti ja joiden hallussapidosta tai käytöstä tietyn
ajanjakson aikana voi omistajille koitua taloudellista hyötyä. Ne
koostuvat sekä valmistetuista että valmistamattomista aineellisista
varoista sekä useimmista aineettomista varoista, joille ei kirjata
vastineeksi velkoja.
Tuotetut varat (AN.1) Muut kuin rahoitusvarat, jotka ovat syntyneet tuotantoprosessien
tuloksena. Tuotetut varat koostuvat kiinteistä varoista, varastoista
sekäarvoesineistä sitenkuinneonalla määritelty.
Kiinteät varat(AN.11) Sellaiset valmistetut varat, joita käytetään toistuvastitai jatkuvasti
tuotantoprosesseissa yli vuoden ajan. Kiinteät varat koostuvat
aineellisistajaaineettomistakiinteistävaroistasitenkuinneonalla
määritelty.
Aineelliset kiinteät varat
(AN.111)Kiinteät varat, jotkakoostuvatasunnoista,muistarakennuksistaja
rakennelmista, koneista, laitteista ja kuljetusvälineistä sekä kasva-
tettavista varoistasitenkuinneonalla määritelty.
Asunnot(AN.1111) Rakennukset,jotkaovatkokonaantaiensisijaisestiasumiskäytössä.
Niihin luetaan myös kaikki rakennuksiin liittyvät rakenteet, kuten
autotallitsekäkaikkikiinteätkalusteet,jotkatavallisestiasuntoihin
asennetaan. Niihin sisältyvät myös asuntolaivat, asuntoveneet,
asuntoautot ja- perävaunut, silloin kun niitä käytetään kotitalouk-
sien pääasiallisina asuntoina, sekä sellaiset historialliset
monumentit, jotka ovat ensisijaisesti asuntokäytössä. Näihin
luetaan myösasuntojen siivous-jakorjauskustannukset.
Esimerkkejäovatasuinrakennuksetkutenomakoti-japaritalotsekä
muutasuinrakennukset, jotkaontarkoitettu pysyväänasumiseen.
Keskeneräiset asunnot luetaan mukaan siinä laajuudessa kuin
lopullinenasujaneomistaajokosentakia,ettärakennetaanomaan
käyttöön tai että keskeneräisen asunnon myynnistä/ostosta on
olemassa sopimus. Sotilashenkilöstön käyttöön hankitut asunnot
luetaanmukaan,koskaniitäkäytetääntuottamaanasuntopalveluita
samalla tavalla kuinsiviilikäyttöön hankittuja asuntojakin.
Muutrakennuksetjaraken-
nelmat (AN.1112)Muutkuinasumiskäytössäolevatrakennuksetjarakennelmatsiten
kuinneonalla määritelty.
Keskeneräiset rakennukset ja rakennelmat luetaan mukaan siinä
määrin kuin lopullinen käyttäjä ne omistaa joko sen takia, että
rakennetaan omaan käyttöön tai että keskeneräisen asunnon
ostosta/myynnistä on olemassa sopimus. Sotilaskäyttöön hankitut
rakennuksetjarakennelmatluetaanmukaansiinälaajuudessakuin
ne muistuttavat tuotantokarkoituksiin hankittuja siviilirakennuksia
ja ovatsamanlaisessa käytössäkuinsiviilirakennukset.
Muuttalorakennukset
(AN.11121)Muut talorakennukset kuin asuinrakennukset mukaan lukien
rakenteisiin liittyvät kiinteät kalusteet, laitteet ja varusteet sekä
rakennusten siivous- ja kunnossapitokustannukset. Tähän luetaan
myössellaisethistoriallisetmonumentit,joitaensisijaisestipidetään
muinarakennuksina kuinasuinrakennuksina.
Esimerkkejä ovat tavaratalot, teollisuusrakennukset, kaupalliset
rakennukset, virkistyskäytössä olevat rakennukset, hotellit, ravin-
tolat, oppilaitokset, sairaalat jne.
Muutrakennelmat (AN.11122) Muut rakennelmat kuin rakennukset mukaan lukien muita kuin
asuinrakennuksia tai muita talorakennuksia varten rakennettujen-
katujen ja viemäreiden rakentamiskustannukset. Tähän luetaan
myösemkohteisiinliittyväsiivousjakunnossapito.Tähänluetaan
myös sellaiset historialliset monumentit, joita ei voida pitää
asuntoina tai muina talorakennuksina samoin kuin sellaiset kuilut,
tunnelit ja muut rakenteet, jotka liittyvät maaperävarojen louhin-
taan.(Merkittävätmaanparannukset,kutenpadotjaojituksetveden
säännöstelemiseksi luetaan mukaanmaanarvoon).
Esimerkkejä ovat valtatiet, kadut, muut tiet, rautatiet, kiitoradat;
sillat, maan pinnan tasolta korotetut valtatiet, tunnelit ja
alikäytävät,vesitiet,satamat,padotsekämuutvedensäännöstelyyn
liittyvät rakenteet; pitkät putkistot, tietoliikenne- ja voimalinjat,
paikalliset putkistot ja kaapeloinnit ja näihin liittyvät rakenteet;
kaivannaistoimintaan ja teollisuuteen liittyvät rakennelmat sekä
urheiluun javapaa-ajan viettoonliityvät rakennelmat.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—172
▼B
Varojen luokitus Määritelmät
Koneet,laitteet jakuljetusväli-
neet (AN.1113)Kuljetusvälineet ja muut koneet ja laitteet siten, kuin ne on alla
määritelty pois lukien kotitalouksien loppukulutustaan varten
hankkimat koneet, laitteet ja kuljetusvälineet. Tähän ei lueta
mukaan sellaisia työkaluja, jotka ovat suhteellisen halpoja ja joita
ostetaansuhteellisentasaisesti,kutenkäsityökaluja.Tähäneilueta
myöskäänmukaanasuntoininjamuihintalorakennuksiinkiinteästi
kuuluvia koneitaja laitteita.
Luokkaaneiluetakeskeneräisiäkoneitajalaitteita,paitsijosneon
valmistettu omaan käyttöön. Näin siksi, että loppukäyttäjän
ajatellaan saavan ko. koneen tai laitteen omistukseensa vasta
toimitushetkellä. Sotilaallisiin tarkoituksiin hankitut koneet ja
laitteet luetaan mukaan silloin, kun ne muistuttavat siviiliyksi-
köitten tuotantoa varten hankkimia koneita ja laitteita ja kun niitä
käytetään sotilaskäytössäsamalla tavalla kuinsiviilikäytössä.
Kotitalouksien loppukulutustaan varten hankkimia koneita ja
laitteita ei pidetä varoina. Ne sisältyvät sen sijaan kotitalouksien
taseen lisätietoerään ”kestävät kulutustavarat”. Kotitalouksien
pääasiallisena asuntonaan käyttämät asuntoveneet, asuntolaivat ja
asuntovaunut luetaan asuntoihin.
Kuljetusvälineet (AN.11131) Ihmisten ja tavaroiden siirtämiseen tarkoitettu kalusto. Esimerk-
keinä CPA:n(1) alaluokkaan ”DM kulkuneuvot” kuuluvat muut
tuotteet kuin osat: kuljetusvälineet kuten moottoriajoneuvot,
perävaunut ja puoliperävaunut; laivat; junat ja raitiotiekalusto
vetureineen; lentokoneet ja avaruusalukset; moottoripyörät, polk-
upyörät jne.
Muutkoneetjalaitteet
(AN.11132)Muuallaluokittelemattomatkoneetjalaitteet.Esimerkkejäovatne
tuotteet pois lukien osat, asennukset, korjaaminen sekä ylläpito,
jotka kuuluvat CPA-luokkiin: 29.1: voimakoneet, pois lukien
lentokoneiden ja ajoneuvojen moottorit; 29.2 muut yleiskäyttöön
tarkoitetut koneet;29.3maa-jametsätalouskoneet; 29.4työstöko-
neet; 29.5 muut erikoiskoneet; CPA-luokassa 30 konttori- ja
tietokoneet; 31 muut sähkökoneet ja -laitteet; 32 radio-, televisio-
ja tietoliikennevälineet; ja 33 lääkintäkojeet, hienomekaaniset
kojeet ja optiset instrumentit sekä kellot. Muita esimerkkejä ovat
muut tuotteet kuin osat, jotka kuuluvat CPA-luokkiin 23.30.2,
ydinreaktorien säteilyttämättömät polttoaine-elementit; CPA-
luokissa 36.1, huonekalut; 36.3, soittimet; 36.4 urheiluvälineet; ja
28.3, höyrykattilat pois lukien keskuslämmityslaitteet; ydinreak-
torit.
Kasvatettavat varat(AN.1114) Jalostuskarja,lypsykarja,työeläimetjne.sekäviinitarhat,hedelmä-
tarhat ja muut istutukset, jotka tuottavat toistuvasti sellaisia
tuotteita,jotkaovatinstitutionaalistenyksiköidensuorassavalvon-
nassa,vastuulla sekähallinnoimia sitenkuinalla määritellään.
Tähäneiluetamukaankeskenkasvuisiakasvatettaviavaroja,paitsi
josneontuotettuomaan käyttöön.
Jalostus-jalypsykarja,
työeläimet jne.(AN.11141)Karja, jota pidetään niiden vuodesta toiseen jatkuvan tuotannon
takia. Tähän luetaan jalostuskarja (ml. kalat sekä siipikarja),
lypsykarja, työeläimet, villan tuottamista varten pidetyt lampaat
ja muut eläimet sekä eläimet, joita käytetään kuljettamiseen,
kilpailuissa taiseuraeläiminä.
Viini-jahedelmätarhat, toistu-
vastisatoatuottavat istutukset
(AN.11142)Puut (ml. viiniköynnökset ja pensaat), joita viljellään niistä
vuodesta toiseen saatavien tuotteiden takia. Tähän luetaan kasvit,
joita viljellään hedelmien, pähkinöiden, mahlan, hartsin, parkkiai-
neiden taikasvienlehdistä valmistettavien tuotteiden takia.
Aineettomat kiinteät varat
(AN.112)Kiinteät varat, joihin luetaan mineraalien etsintä, tietokoneohjel-
mistot,viihteen,kirjallisuudentaitaiteenalkuperäisteoksetjamuut
sellaiset alla määritellyt aineettomat kiinteät varat, joita on
tarkoitus käyttää ylivuodenajan.
Mineraalien etsintä(AN.1121) Raakaöljyn,maakaasunjamuidenmaaperävaraesiintymienetsintä-
kulut. Näihin kuluihin luetaan luvan saamista edeltävät
kustannukset,lupa-jahankintakustannukset,arviointikustannukset,
koeporaus- ja koekairauskustannukset kuten myös ilmastolliset ja
muuttutkimuksetsekäkuljetuskustannuksetjne.,joitatutkimusten
suorittaminen edellyttää.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—173
▼B
Varojen luokitus Määritelmät
Tietokoneohjelmistot
(AN.1122)Tietokonejärjestelmiä ja sovelluksia varten tehdyt tietokoneoh-
jelmat, niiden kuvaukset ja muu oheismateriaali. Tähän luetaan
ostetut ohjelmistot sekä myös omaan käyttöön tehdyt ohjelmistot
silloin kun niiden tuottamiskustannukset ovat merkittävät. Tähän
luetaan myös tietokantojen ostoihin, kehittämiseen ja laajentami-
seen liittyvät merkittävät kustannukset, jos on odotettavissa, että
tietokantoja käytetään kauemmin kuin vuoden ajan (riippumatta
siitä, käydäänkötietokannoilla kauppaavaiei).
Viihteen,kirjallisuuden ja
taiteen alkuperäisteokset
(AN.1123)Sellaiset alkuperäisfilmit, äänitteet, käsikirjoitukset, nauhat, mallit
jne.,joihinonnauhoitettutaimuutentallennettunäytelmäesityksiä,
radio- ja televisio-ohjelmia, musiikkiesityksiä, urheilutapahtumia,
kirjallistataitaiteellistatuotantoajne.Tähänluetaanmyöstuotanto
omaankäyttöön.Joissaintapauksissa,kutenfilmienosalta,saattaa
alkuperäiskappaleita olla useita.
Muutaineettomat kiinteät varat
(AN.1129)Tähän luetaan sellainen uusi tieto ja erityisosaaminen jne. jota ei
ole muualla luokiteltu ja jonka käyttö tuotannossa on rajoitettu
niihin yksiköihin, jotka ovat hankkineet varojen omistusoikeudet
tai joilla onvarojen käyttölupa.
Varastot(AN.12) Tähänluetaantuotetutvarat,jotkakoostuvatsellaisistatavaroistaja
palveluista, jotka ovat syntyneet kuluvalla tai aikaisemmalla
periodilla ja joita pidetään hallussa myöhemmin tapahtuvaa
myyntiä, tuotannossa käyttämistä tai muuta tarkoitusta varten. Ne
koostuvat aineista ja tarvikkeista, keskeneräisistä töistä, valmiista
tavaroista ja kauppatavaroista sitenkuinalla määritellään.
Tähän luetaan kaikki julkisyhteisöjen pitämät varastot kuten mm.
strategisten materiaalien, viljan ja muiden kansakunnalle eritysen
tärkeiden hyödykkeiden varastot.
Aineetja tarvikkeet (AN.121) Sellaiset tavarat, joita niiden omistajat eivät aio myydä edelleen
vaankäyttää omissatuotantoprosesseissaanvälituotteina.
Keskeneräiset työt(AN.122) Sellaiset tavarat ja palvelukset, jotka ovat osittain valmiita mutta
joitaeiyleensäluovutetamuilleyksiköilleilmanjatkojalostustatai
keskeneräiset tavarat ja palvelukset, joiden jalostamista sama
tuottaja jatkaa seuraavalla ajanjaksolla. Tähän ei lueta sellaisia
keskeneräisiä rakennelmia, joiden omistajuus on siirtynyt lopulli-
selle omistajalle joko siksi, että kyseessä on tuotanto omaan
käyttöön tai siksi, että omistajuuden vaihtumisesta on elemassa
myynti-/ostosopimus. Luokka koostuu keskeneräisistä kasvatetta-
vista varoista sekä muista keskeneräisistä töistä siten kuin alla
määritellään.
Keskenkasvuisetkasvatettavat
varat(AN.1221)Teuraseläimet kuten kaupallisesti kasvatettava siipikarja ja kalat,
puut ja muu kasvillisuus silloin, kun niiden korjuu on kertaluon-
teista sekä sellaiset kasvatettavat varat, joiden toistuva tuotanto ei
vielä olekypsynyt.
Muutkeskeneräiset työt
(AN.1222)Sellaiset tavarat (paitsi kasvatettavat varat) ja palvelukset, joiden
jalostamimen, valmistaminen tai kokoaminen on kesken ja joita
valmistaja ei tavallisesti myy, toimita tai luovuta muille ilman
jatkojalostamista.
Valmisteet (AN.123) Tavarat,jotkaovatvalmiitamyytäväksitaitoimitettavaksituottajan
toimesta.
Kauppatavarat (AN.124) Tavarat,joitayrityksetkutenesimerkiksitukku-javähittäiskaupat
ovat hankkineet myydäkseen ne ilman, että jalostaisivat niitä
edelleen (eli tavaroita ei muunneta muuten kuin esittämällä ne
asiakkaalle houkuttelevasti).
Arvoesineet(AN.13) Sellaisettuotetutvarat,joitaeiensisijaisestikäytetätuotannossatai
kulutukseen, joiden reaalisen arvon odotetaan nousevan tai ei
ainakaan laskevan, jotka eivät normaaliolosuhteissa kulu ajassa ja
joitahankitaanjapidetäänhallussaensisijaisestiarvonsäilyttäjinä.
Arvoesineet koostuvat jalometalleista ja jalokivistä, antiikista ja
muista taide-esineistä sekä muista arvoesineistä siten kuin alla
määritellään.
Jalometallit ja -kivet(AN.131) Sellaiset jalometallit ja jalokivet, joita yritykset eivät pidä
hallussaankäyttääkseen niitä tuotantopanoksina.
Antiikki jamuuttaide-esineet
(AN.132)Sellaiset maalaukset, veistokset jne, jotka on tunnustettu taide-
teoksiksijaantiikkiesineiksi.
Muutarvoesineet (AN.139) Tähän luetaan muualla luokittelemattomat arvoesineet kuten
esimerkiksi arvokkaat jalokivistä ja -metalleista valmistetut korut
ja niidenkokoelmat.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—174
▼B
Varojen luokitus Määritelmät
Valmistamattomat varat
(AN.2)Sellaiset muut kuin rahoitusvarat, jotka eivät ole syntyneet
tuotantoprosessissa.Valmistamattomatvaratkoostuvataineellisista
jaaineettomistavaroistasitenkuinallamääritellään.Niihinluetaan
myösko.varojenomistajuudenvaihtoonliittyvätkustannuksetsekä
niihinkohdistuvatmerkittävät parannukset.
Aineelliset valmistamattomat
varat(AN.21)Tähän luetaan sellaiset valmistamattomat luonnonvarat, joita
voidaan omistaa ja joiden omistajuus voidaan siirtää. Tähän ei
lueta sellaisia luonnonvaroja, joille omistajaa ei ole määritelty tai
joita ei voi omistaa kuten valtameret tai ilma. Aineelliset
valmistamattomat varat koostuvat maasta, maaperävaroista, luon-
nonvaraisista biologisista varoista sekä vesivarannoista siten, kuin
alla määritellään.
Maa(AN.211) Tähän luetaan maaperä siihen liittyvine maakerroksineen ja
pintavesineen silloin,kunniidenomistajuusonvahvistettu. Tähän
luetaan myös sellaiset merkittävät maanparannukset, joita ei voi
fyysisesti erottaa maasta. Tähän ei lueta maan pinnalla tai sen
sisälläoleviarakennuksiataimuitarakennelmia, viljeltyjä alueita,
puita ja eläimiä, maaperävaroja, luonnonvaraisia biologisia varoja
eikä pohjavesivarantoja. Maahan luetaan mukaan rakennusten ja
rakennelmienallaolevamaa,viljelysmaa,virkistyskäytössäolevat
maa-alueet ja niihin liittyvät vesialueet sekä muut maa- ja
vesialueet sitenkuinalla määritellään.
Rakennusmaa (AN.2111) Asuntojen, muiden talorakennusten ja rakennelmien tai niiden
perustusten alla oleva maa mukaan lukien maatilarakennuksiin
kiinteästi liityvät pihatja puutarhatsekämaatiloille johtavat tiet.
Viljelysmaa (AN.2112) Maa, jolla harjoitetaan kaupallista tai kotitarvemaataloutta tai
puutarhataloutta. Tähän luetaan periaatteessa myös maa, jolla on
istutuksia, hedelmäpuutarhoja javiinitarhoja.
Virkistyskäyttööntarkoitettu
maa vesialueineen (AN.2113)Yksityisessäomistuksessaolevatpuistotjahuvipuistotsekäyleiset
puistotja virkistysalueet sekäniihinliittyvät vesialueet.
Muutmaa-alueet vesialueineen
(AN.2119)Tähän luetaan muualla luokittelematon maa mukaanlukien yksi-
tyiset puutarhat ja palstat, joilla ei harjoiteta kaupallista tai
kotitarveviljelyä sekäyhteislaitumet. Tähän luetaan myösasuinra-
kennuksia ympäröivät piha- ja puutarha-alueet, paitsi
maatilarakennuksiin kiinteästi liityvät pihat ja puutarhat niihinliittyvine vesialueineen.
Maaperävarat (AN.212) Sellaiset maan pinnalla tai sen alla olevat todennetut mineraalie-
siintymät,jotkaovatnykyteknologiallajavallitsevillasuhteellisilla
hinnoilla hyödynnettävissä. Maaperävarojen ja itse maan omista-
juus ovat yleensä erillisiä. Maaperävarat koostuvat hiili-, öljy- ja
maakaasuvarannoista sekä metallisten ja epämetallisten mineraa-
lien varannoista sitenkuinalla määritellään.
Hiili-öljy-jamaakaasuvarannot
(AN.2121)Antrasiiti-, bitumihiili- ja ruskohiiliesiintymät; raakaöljy- ja
maakaasuvarannot ja-kentät.
Metallimineraalivarannot
(AN.2122)Rautamalmin, muidenmalmien ja arvometallien esiintymät.
Epämetalliset mineraalivarannot
(AN.2123)Kivilouhokset ja savi- ja hiekkakuopat; kemikaali- ja lannoitemi-
neraaliesiintymät; suolaesiintymät; kvartsi-, kipsi-, luonnon
jalokivi-, asvaltti- ja bitumiesiintymät, turve-esiintymät ja muiden
ei-metallisten mineraalien kuinhiilen jaraakaöljyn esiintymät.
Luonnonvaraiset biologiset
varat(AN.213)Sellaiseteläimetjakasvit,joidentuotantoonjokokertaluonteisesta
tai toistuvaa ja joille on määritelty omistajuus mutta joiden
luonnollinen kasvu ja/tai uusiutuminen ei kuitenkaan ole institu-
tionaalisten yksiköiden suorassa valvonnassa, vastuulla ja
ohjauksessa. Esimerkkejä ovat maan maantieteelisten rajojen
sisäpuolella olevat aarniometsät ja kalavarat. Vain ne varannot,
joita jo hyödynnetään taloudellisesti tai joita todennäköisesti
tullaan lähitulevaisuudessa hyödyntämään, otetaan mukaan.
Vesivarat (AN.214) Pohjavettä johtavat kerrokset ja muut pohjavesivarannot silloin,
kunniidenniukkuudestaseuraa,ettävarantojaotetaanomistukseen
ja/tai niille määritellään käyttöoikeuksia, että niille määritetään
markkina-arvo ja että niihin kohdistetaan jonkinasteista taloudel-
listavalvontaa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—175
▼B
Varojen luokitus Määritelmät
Aineettomat valmistamattomat
varat(AN.22)Valmistamattomat varat, jotka ovat merkittäviä yhteiskunnan
rakenteita. Ne on kirjattu lakeihin tai kirjanpidossa esimerkkeinä
patentointi tai taloudellisen etuuden luovuttaminen kolmannelle
osapuolelle. Jotkut niistä oikeuttavat niiden omistajat joihinkin
toimiin ja samalla estävät muita institutionaalisia yksiköitä
rhytymästä ao. toimiin ilman omistajan lupaa. Aineettomat ei-
tuotetut varat koostuvat patentoinneista, vuokrasopimuksista ja
muistasiirrettävissäolevistasopimuksista,liikearvostasekämuista
aineettomista valmistamattomista varoista.
Patentoinnit (AN.221) Sellaisetuudetteknisetkeksinnöt,joillelaintaioikeudenpäätöksen
perusteella annetaan patenttisuoja. Esimerkkejä ovat aineen
koostumus, valmistustapa, mekanismi, elektroniset ja sähköiset
virtapiirit ja laiteet, farmaseuttiset valmisteet ja keinoalkuiset
elämänmuodot.
Vuokra-jamuutsiirrettävät
sopimukset(AN.222)Vuokrasopimuksetjamuutsopimukset,jotkavuokraajavoisiirtää
edelleen kolmannelle osapuolelle vuokralleantajasta riippumatta.
Esimerkkejä ovat maan, rakennusten ja muiden rakennelmien
vuokraus,luvattaiyksinoikeudethyödyntäämineraaliesiintymiätai
kalavesiä,urheilijoidentaikirjailijoidenkanssatehdytsiirrettävissä
olevat sopimukset sekä etuosto-oikeudet sellaisiin aineellisiin
varoihin, joita ei vielä ole tuotettu. Luokkaan muut aineettomat
varatkuinrahoitusvarat ei lueta koneidenvuokraamista.
Ostettuliikearvo (goodwill)
(AN.223)Kannattavan yrityksen ostohinnan ja sen nettovarallisuuden (varat
miinus velat) erotus, kun varat ja velat on erä erältä eritelty ja
arvotettu. Liikearvoon sisältyy siten kaikii sellainen pitkällä
aikavälillä yrityksentoiminnasta odotettavissa olevahyöty,jota ei
taseenvaroihinoleerikseenmerkitty.Tähänluetaanmukaanmyös
arvo, joka syntyy kun yrityksen varallisuutta käytetään kokonai-
suutena,jokaonenemmän kuinosiensasumma.
Muutaineettomat valmistamat-
tomatvarat(AN.229)Muualla luokittelemattomat aineettomat valmistamatomat varat.
RAHOITUSVARATJA
VELAT(AF)Rahoitusvaratovattaloudellisiavaroja,jotkakoostuvatmaksuväli-
neistä, rahoitussaamisista sekä sellaisista taloudellisista varoista,
jotkaovatluonteeltaan saamisten kaltaisia.
Maksuvälineitä ovat monetaarinen kulta, erityiset nosto-oikeudet,
käteisraha sekäsiirtokelpoiset talletukset.
Rahoitussaamisetoikeuttavatniidenomistajatelivelkojatsaamaan
maksun tai sarjan maksuja ilman erityisiä muita toimenpiteitä
muilta institutionaalisilta yksiköiltä eli velallisilta, jotka ovat
hankkineet saamistenvastineena olevat velat.
Johdannaiset sekä osakkeet ja muut osuudet ovat esimerkkejä
taloudellisista varoista,jotkamuistuttavat rahoitussaamisia.
Monetaarinen kulta ja SDR:t
(AF.1)Vain tähän luokkaan luokiteltavilla rahoitusvaroilla ei ole järjes-
telmässä vastineenaan velkoja.
Monetaarinen kulta(AF.11) Rahaviranomaisten tai viranomaisten tehokkaassa kontrollissa
olevien, muiden yksiköiden hallussa oleva kulta, joka on osa
valuuttavarantoa.
Erityiset nosto-oikeudet (SDR)
(AF.12)Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) luomia varantovälineitä,
joitarahastojakaajäsenmailleen.Neovatosamaidenvaluuttavar-
antoa.
Käteisraha jatalletukset (AF.2) Kierrossaolevarahajakaikkiomanjavieraanvaluutanmääräiset
talletukset.
Käteisraha (AF.21) Kierrossa olevat setelit ja kolikot, joita käytetään yleisesti
maksamiseen.
Siirtokelpoiset talletukset
(AF.22Oman tai ulkomaan rahan määräiset talletukset, jotka voidaan
välittömästi vaihtaa käteiseen rahaan tai joita voidaan siirtää
käytäen sekkiä, maksupalvelusopimusta, tiliin kohdistuvaa veloi-
tuksen kirjausta tai vastaavaa ilman merkittäviä rajoituksia tai
seuraamuksia.
Muuttalletukset (AF.29) Muut oman tai ulkomaan rahan määräiset talletukset kuin
siirtokelpoiset talletukset. Muita talletuksia ei voi milloin tahansa
käyttää maksamiseen eikä niitä voi vaihtaa käteiseen rahaan tai
siirtokelpoisiin talletuksiin ilman merkittäviä rajoituksia tai seur-
aamuksia.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—176
▼B
Varojen luokitus Määritelmät
Muut arvopaperit kuin osak-
keet (AF.3)Sellaiset rahoitusvarat, jotka ovat haltijapapereita, joita yleensä
voidaansiirtääjajoillayleensäkäydäänkauppaajälkimarkkinoilla.
Ne eivät takaa mitään omistajan oikeuksia siihen, institutionaali-
seenyksikköön,jokaonlaskenut paperitliikkeeseen.
Muutarvopaperit kuinosakkeet
ja johdannaiset (AF.33)Sellaiset muut arvopaperit kuin osakkeet, jotka takaavat niiden
hallussapitäjälle ehdottoman oikeuden kiinteään tai sopimuksen
mukaiseen vaihtelevaan tuloon kuponkimaksuina (korkona) ja/tai
määrättyinäkiinteinäsummina,jotkamaksetaanmääräpäivänätai-
päivinä tai alkaen liikkeeseenlaskun yhteydessä määritellystä
ajankohdasta.
Muutlyhytaikaiset arvopaperit
kuinosakkeetja johdannaiset
(AF.331)Sellaiset muut arvopaperit kuin osakkeet, joiden alkuperäinen
maturiteetti on tavallisesti enintään vuosi tai poikkeustapauksessa
enintään kaksivuotta,tähäneilueta johdannaisia.
Muutpitkäaikaiset arvopaperit
kuinosakkeetja johdannaiset
(AF.332)Sellaiset muut arvopaperit kuin osakkeet, joiden alkuperäinen
maturiteetti on tavallisesti enemmän kuin vuosi tai poikkeusta-
pauksessaylikaksivuotta,tähänei lueta johdannaisia.
Johannaiset(AF.34) Rahoitusvarat, jotka perustuvat tai jotka on johdettu jostakin
toisestainstrumentista.Perustanaonyleensäjokumuurahoitusvar-
allisuuserä, muttaperustana voiolla myöshyödyketai indeksi.
Lainat (AF.4) Lainat ovat rahoitusvaroja, jotka syntyvät, kun lainanantaja joko
suoraantaivälittäjänkauttalainaavarojaanluotonottajallejajoista
voiollatodisteena velkakirja.
Lyhytaikaiset lainat (AF.41) Sellaiset lainat, joiden alkuperäinen maturiteetti on tavallisesti
enintään vuositai poikkeustapauksissaenintäänkaksivuotta,sekä
lainat, jotkaonmaksettava vaadittaessa takaisin.
Pitkäaikaiset lainat (AF.42) Sellaiset lainat, joiden alkuperäinen maturiteetti on tavallisesti
pitempikuinvuosijapoikkeustapauksessavähintäänkaksivuotta.
Osakkeet ja muut osuudet
(AF.5)Rahoitusvarat, jotka mukanaan omistajan oikeuksia yrityksiin tai
yritysmäisiinyhteisöihin.Tähänluokiteltavat rahoitusvaratoikeut-
tavat niiden hallussapitäjän osuuteen yrityksen tai yritysmäisen
yhteisön voitosta sekä osuuteen niiden omista varoista selvitysti-
lassa.
Osakkeetjamuutosuudetkuin
sijoitusrahasto-osuudet (AF.51)Rahoitusvarat, jotka tuottavat yrityksiin tai yritysmäisiin yhtei-
söihin omistajan oikeuksia lukuun ottamatta sijoitusrahasto-
osuuksia.Yleensänämärahoitusvaratoikeuttavathallussapitäjänsä
osuuteenyrityksentaiyritysmäisenyhteisönvoitostasekäosuuteen
niidenomista varoistaselvitystilassa.
Noteeratut osakkeet paitsisijoi-
tusrahasto-osuudet(AF.511)Osakkeet kattavat sen osuuden yrityksen pääomasta, johon
edunsaajat ovat osakkuuden myötä osallisia, ja ne ovat periaat-
teessasiirtokelpoisia arvopapereita.
Noteeraamattomat osakkeet
paitsisijoitusrahasto-osuudet
(AF.512)Noteeratutosakkeetkattavatneosakkeet,joidenhinnatnoteerataan
tunnetussa pörssissä tai muilla jälkimarkkinoilla. Noteeraamatto-
miinosakkeisiinluetaan neosakkeet,joita einoteerata.
Muutosuudet(AF.513) Kaikki alaryhmiin AF.511 ja AF.512 ja alaluokkaan AF.52
luokittelemattomat osuudet.
Sijoitusrahasto-osuudet (AF.52) Osakkeet, joita laskee liikkeeseen erityinen rahoituslaitos, jonka
yksinomaisena tarkoituksena on sijoittaa keräämänsä varat raha-
markkinoilla, pääomamarkkinoilla ja/tai kiinteistöihin.
Vakuutustekninen vastuu-
velka (AF.6)Vakuutuslaitosten ja (itsenäisten ja epäitsenäisten) eläkerahastojen
vastuuvelka vakuutuksenottajille tai vakuutuskorvastusten saajille
siten kuin on määritelty neuvoston direktiivissä 91/674/EEC,
annettu 19 päivänä joulukuuta 1991, vakuutusalan yriysten
vuositilinpäätöksestä sekäsulautetusta tilinpäätöksestä.
Kotitalouksien osuushenkiva-
kuutus-jaeläkerahastoista
(AF.61)Varat, joita kyseisissä yrityksissä ja yritysmäisissä yhteisöissä on
rahastoitu ennakoitavissa olevien korvausten maksamista varten
ehtojen täytyttyä.
Kotitalouksien osuushenkiva-
kuutusrahastoista (AF.611)Korvausvastuut sekä rahastot, jotka kasvattavat ylijäämän jakoon
osallisen vakuutuksen tai muun vastaavan vakuutuksen arvoa
vakuutuksenerääntyessä.
Kotitalouksien osuuseläkera-
hastoista (AF.612)Sellaisten työnantajien ja/tai työntekijöiden tai ammatinharjoitta-
jaryhmien perustamien itsenäisten tai epäitsenäisten
eläkerahastojenkorvausvastuurahastoja,jotkaonperustettutyönte-
kijöidentaiammatinharjoittajieneläkkeidenmaksunturvaamiseksi.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—177
▼B
Varojen luokitus Määritelmät
Vakuutusmaksu-jakorvaus-
vastuu(AF.62)Vakuutuslaitostenja(itsenäistentaiepäitsenäisten)eläkerahastojen
vakuutustekniset vastuuvelat, joihinsisältyy
— se osa vakuutusmaksutuloista, joka kohdistuu seuraavalle
tilikaudelle (vakuutusmaksuvastuu);
— se arvioitu kokonaiskustannus, joka aiheutuu korvauksista,
jotkaovat tapahtuneet tilinpitokauden aikana riippumatta siitä,
onko niistä ilmoitettu tai ei, vähennettynä vastaavilla jo
maksetuilla korvauksilla(korvausvastuu).
Muut saamiset ja velat (AF.7) Rahoitussaamiset, jotka syntyvät rahoitustaloustoimen tai muun
taloustoimen vastineena tilanteessa, jossa kysessä olevan talous-
toimen jasiihenliittyvän maksunvälillä onajoitusero.
Kauppaluotot jaennakot
(AF.71)Rahoitussaamiset, jotka syntyvät tavaroihin, ja palveluksiin liity-
vien taloustoimien yhteydessä, kun tavaroiden ja palveluiden
toimittajat antavat lisää maksuaikaa. Niihin luetaan myös ennak-
komaksut töistä, jotka ovat työn alla tai joihin ollaan ryhtymässä
kunmaksutliittyvät tällaisiin taloustoimiin.
Muutsaamisetja velat paitsi
kauppaluototjaennakot(AF.79)Rahoitussaamiset, jotka syntyvät tulonjakotaloustoimien tai jälki-
markkinakauppaan liittyvien rahoitustaloustoimien ja toisaalta
niihin liittyvien maksujen ajoituseroista. Niihin luetaan myös
saamiset, jotka kertyvät tulojen (suoriteperusteisesta) kertymisestä
ajassa.
Lisätietoerät Tilinpitojärjestelmässäesitetäänuseidenlisätietoerienavullatietoja
sellaisista varoista, joita peruskehikossa ei eritellä ja jotka ovat
analyyttisesti erityisen kiinnostavia.
Kestävät kulutustavarat (AN.m) Kestävät tavarat, joita kotitaloudet hankkivat loppukulutukseensa
(elitavarat,joitakotitaloudeteivätkäytäarvonsäilyttäjinätaijoita
kotitalouksien omistamat yhtiöimättömät yritykset eivät käytä
tuotantotarkoituksiin).
Suoratulkomaiset sijoitukset
(AF.m)Suoriin sijoituksiin sisältyy pitkäaikainen riippuvuussuhde, joka
kuvastaa kotimaisen institutionaalisen yksikön (suoran sijoituksen
tekijän) pysyvää osallistumista sellaiseen institutionaaliseen
yksikköön (suoran sijoituksen kohdeyritys), joka sijaitsee jossain
muussa maassa. Suoran sijoituksen tekijän tarkoituksena on
merkittävästi ohjata ko. muussa maassa sijaitsevan yrityksen
toimintaa.
(1) EU:ntavaroiden japalvelusten luokitus(CPA),1993.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—178
▼B
Liite 7.2
Kirjaukset avaustaseesta päätöstaseeseen
Varojen,
velkojen ja
nettovaralli-
suuden
luokitusIV.1
AvaustaseIII.1jaIII.2
TaloustoimetIII.3.1
Muut
volyymin
muutoksetIII.3.2
Hallussapitovoitot
IV.3
PäätöstaseIII.3.2.1
Neutraalit
hallussapito-
voitot ja-
tappiotIII.3.2.2
Reaaliset
hallussapito-
voitot ja-
tappiot
Muutkuin
rahoitus-
varatAN. P.5,K.1,
K.2K.3,K.4,
K.5,K.6,
K.7,K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.
Valmistetut
varatAN.1 P.5,K.1 K.4,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1
Kiinteät
varat(1)AN.11 P.51,K.1 K.4,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.11
Aineelliset
kiinteät
varatAN.111 P.511,K.1 K.4,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.111
Asunnot AN.1111 P.511,K.1 K.4,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1111
Muutraken-
nuksetja
rakennelmatAN.1112 P.511,K.1 K.4,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1112
Koneet,lait-
teet ja
kuljetusväli-
neetAN.1113 P.511,K.1 K.7,K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1113
Kasvatet-
tavat varatAN.1114 P.511,K.1 K.7,K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1114
Aineettomat
kiinteät
varatAN.112 P.512,K.1 K.7,K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.112
Varastot AN.12 P.52 K.7,K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.12
Arvoesineet AN.13 P.53 K.4,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.131996R2223—FI—13.02.2002—006.001—179
▼B
Varojen,
velkojen ja
nettovaralli-
suuden
luokitusIV.1
AvaustaseIII.1jaIII.2
TaloustoimetIII.3.1
Muut
volyymin
muutoksetIII.3.2
Hallussapitovoitot
IV.3
PäätöstaseIII.3.2.1
Neutraalit
hallussapito-
voitot ja-
tappiotIII.3.2.2
Reaaliset
hallussapito-
voitot ja-
tappiot
Valmista-
mattomat
varatAN.2 K.2,
P.513,K.1K.3,K.5,
K.61,
K.62,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.2
Aineelliset
valmista-
mattomat
varatAN.21 K.21,
P.513,K.1K.3,K.5,
K.61,
K.62,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.21
Maa AN.211 K.21,
P.513,K.1K.3,K.62,
K.7,K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.211
Maaperä-
varatAN.212 K.21,
P.513K.3,K.61,
K.62,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.212
Luonnon-
varaiset
biologiset
varatAN.213 K.21,
P.513K.3,K.5,
K.61,
K.62,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.213
Vesivarat AN.214 K.21,
P.513K.3,K.61,
K.62,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.214
Aineettomat
valmista-
mattomat
varatAN.22 K.22,
P.513K.3,K.62,
K.7,K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.22
Rahoitus-
varat/
velat(
2)AF. F. K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.21,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.
Monetaar-
inenkultaja
SDR:t(vain
saamisissa)AF.1 F.1 K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.21,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.1
Käteisraha
jatalletuksetAF.2 F.2 K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.21996R2223—FI—13.02.2002—006.001—180
▼B
Varojen,
velkojen ja
nettovaralli-
suuden
luokitusIV.1
AvaustaseIII.1jaIII.2
TaloustoimetIII.3.1
Muut
volyymin
muutoksetIII.3.2
Hallussapitovoitot
IV.3
PäätöstaseIII.3.2.1
Neutraalit
hallussapito-
voitot ja-
tappiotIII.3.2.2
Reaaliset
hallussapito-
voitot ja-
tappiot
Muutarvo-
paperit kuin
osakkeetAF.3 F.3 K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.3
Lainat AF.4 F.4 K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.4
Osakkeetja
osuudetAF.5 F.5 K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.5
Vakuutuste-
kninen
vastuuvelkaAF.6 F.6 K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.6
Muut
saamiset ja
velatAF.7 F.7 K.7,K.8,
K.10,
K.12,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.7
Nettovaralli-
suusB.90 B.10.1 B.10.2 B.10.31 B.10.32 B.90
(1) Lisätieto: AN.mKestävät kulutustavarat.
(2) Lisätieto: AF.mSuoratulkomaiset sijoitukset.AN.…,AF.…ovatvarojen luokituksesta.
Tasapainoerät
B.10.1 Säästöstäjapääomansiirroista johtuvatnettovarallisuuden muutoksetB.10.2 Varojen volyyminmuista muutoksistajohtuvatnettovarallisuuden muutoksetB.10.31 Neutraaleista hallussapitovoitoista ja-tappioista johtuvat nettovarallisuuden muutokset
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoitoista ja-tappioista johtuvat nettovarallisuuden muutokset
B.90 NettovarallisuusRahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat taloustoimet
F. Rahoitusvaroihin javelkoihin kohdistuvattaloustoimet
F.1 Monetaarinen kultajaSDR:tF.2 Käteisraha ja talletukset
F.3 Muutarvopaperit kuinosakkeet
F.4 LainatF.5 Osakkeetjaosuudet
F.6 Vakuutustekninen vastuuvelka
F.7 Muutsaamiset javelatTavaroihin ja palveluihin kohdistuvat taloustoimet
P.5 Pääoman bruttomuodostus
P.51 Kiinteän pääoman bruttomuodostusP.511 Aineellisten kiinteiden varojen hankinnatmiinus vähennykset
P.512 Aineettomien kiinteiden varojenhankinnat miinusvähennykset
P.513 Valmistamattomien muidenkuinrahoitusvarojen arvonlisäys1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—181
▼B
P.52 Varastojenmuutokset
P.53 Arvoesineiden hankinnat miinusvähennykset
Muut varallisuuden muodostuskirjaukset
K.1 Kiinteän pääoman kuluminenK.2 Valmistamattomien muidenkuinrahoitusvarojen hankinnat miinusvähennykset
K.21 Maanjamuiden aineellisten valmistamattomien varojen hankinnat miinusvähennykset
K.22 Aineettomien valmistamattomien varojenhankinnat miinusvähennyksetK.3 Valmistamattomien varojenmuuttuminen taloudellisesti merkittäviksi
K.4 Valmistettujen varojenmuuttuminen taloudellisesti merkittäviksi
K.5 Luonnonvaraisten biologistenvarojenkasvuK.61 Luonnonvarojen ehtyminen
K.62 Muuvalmistamattomien varojen taloudellisen arvonhäviäminen
K.7 Katastrofien aiheuttamat menetyksetK.8 Korvauksettomat haltuunotot
K.9 Muualla luokittelemattomat muidenkuinrahoitusvarojen muutvolyyminmuutokset
K.10 Muualla luokittelemattomat rahoitusvarojen javelkojen muutvolyyminmuutoksetK.11 Nimelliset hallussapitovoitot/tappiot
K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot/tappiot
K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot/tappiotK.12 Luokitus-jarakennemuutokset
K.12.1 Sektoriluokituksen jarakenteen muutokset
K.12.21 Kullan monetarisointi/sen peruuttaminenK.12.22 Muut varojen ja velkojen luokitusmuutokset kuin kullan monetarisointi ja sen peruutta-
minen1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—182
▼B
LUKU8
TILIEN JA TASAPAINOERIEN KOKONAISUUS
8.01. EKT kirjaa virrat ja varannot järjestettyyn tilikokonaisuuten, joka kuvaa
talouden kiertokulkua tulojen muodostuksesta niiden jakautumisen ja
uudelleenjaon kautta lopultaniidenkasaantumiseen varoiksi.
8.02. Kaikki tilit esittävät taloustoimia, jotka tasapainottuvat joko käytettyjen
määritelmienvuoksitaikoskamerkittävätasapainoeräsiirretääneteenpäin
seuraavalle tilille.
8.03. Taloustoimen järjestelmällinen kirjaaminen talouselämän loogisen
analyysin mukaisesti tuottaa toimialan, institutionaalisen sektorin tai
alasektorin tai koko kansantalouden tutkimukseen tarvittavat kokonais-
suureet. Tilien ryhmittely on suunniteltu tärkeimpien taloudellisten
tietojen esittämistä varten.
8.04. Tilit ryhmitellään kolmeenryhmään:
a) juoksevat tilit
b) varallisuuden muodostustilit
c) varallisuustaseet.
Juoksevattilitkoskevattulojensyntymistä,jakautumistajauudelleenjakoa
ja niiden käyttöä kulutukseen. Lopulta niiden avulla voidaan laskea
säästäminen, jokaonolennainen osavarallisuuden muodostusta.
Varallisuuden muodostustilit analysoivat eri yksiköiden varojen ja
velkojen muutosten erilaisia osatekijöitä ja tekevät mahdolliseksi
nettovarallisuudessa (varojen ja velkojen välinen ero) tapahtuneiden
muutostenkirjaamisen.
Varallisuustaseet osoittavat eri yksiköiden kokonaisvarat ja -velat
laskenta-ajanjakson alussa ja lopussa sekä niiden nettovarallisuuden.
Kuhunkin varojen ja velkojen erään liittyvät varallisuuden muodostusti-
lille kirjatut virratnähdään uudestaan tasetileillä olevinamuutoksina.
8.05. Tilikokonaisuutta sovelletaan, kokonaan tai osittain, institutionaalisiin
yksiköihin,institutionaalisiinsektoreihinjaalasektoreihin,toimialoihinja
kokokansantalouteen.
8.06. Tasapainoerätmäärätäänsekäbruttonaettänettona.Neovatbruttona,jos
ne on laskettu ennen kiinteän pääoman kulumisen vähentämistä, ja
nettona, jos ne on laskettu tämän vähennyksen jälkeen. Tärkeämpää on
ilmaista tulojentasapainoerät nettona.
8.07. Tilit esitetään eritavoin:
a) integroituina taloustileinä, jotka esittävät kaikkien institutionaalisten
sektoreiden,kokokansantaloudenjaulkomaidentilityhdessätaulussa;
b) tilikokonaisuuksina, mistä saadaan yksityiskohtaisempaa tietoa.
Taulukot, joista käy ilmi jokaisen tilin esitystapa, on esitetty tämän
luvunkappaleessa nimeltään ”Tilien kokonaisuus”;
c) matriisien muodossa,jossajokaista tiliä edustaa rivi/sarake-pari.
8.08. Tilien, tasapainoerien japääsuureidenyleiskatsauksellinen esittely:1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—183
Taulukko 8.1 — Tilien, tasapainoerien ja pääsuureiden yleiskatsauksellinen esittely
Tilit Tasapainoerät Pääsuureet
Institutionaalisten sektoreiden tilikokonaisuus
Juoksevat
tilitI. Tuotantotili I. Tuotantotili B.1 Arvonlisäys
B.2 Toimintaylijäämä
B.3 Sekatulo
B.4 Yrittäjätulo
B.5 Ensitulontase
B.6 Käytettävissäolevatulo
B.7 Oikaistu käytettävissä
olevatulo
B.8 SäästöKansantuote(BKT/NKT)
Kansantulo(BKTL,NKTL)
Käytettävissäolevakansantulo
Kansantalouden säästöII. Tulonjako- ja -käyttötilit II.1. Tulojenensijaon tilit II.1.1. Tulonmuodostustili
II.1.2. Ensitulonjakotili II.1.2.1. Yrittäjätulon tili
II.1.2.2. Muun ensitulon
jakotili
II.2. Tulojen uudelleen-
jaontili
II.3. Luontoismuotoisten
tulojenuudelleen-
jaontili
II.4. Tulonkäyttötili
II.4.1. Käytettävissä oleven
tulonkäyttötili
II.4.2. Oikaistun käytettä-
vissäolevantulon
käyttötili▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—184
Tilit Tasapainoerät Pääsuureet
Institutionaalisten sektoreiden tilikokonaisuus
Varalli-
suuden
muodostus-
tilitIII. Varallisuuden muodos-
tustilitIII.1. Pääomatili III.1.1. Säästöstä ja
pääoman siirroista
johtuvan nettovaral-
lisuudenmuutoksen
tili
III.1.2. Muiden kuin rahoi-
tusvarojenhankinta-
tiliB.10.1 Säästöstä ja
pääoman siirroista
johtuvatnettovar-
allisuuden
muutokset
B.9 Nettoluotonanto/
nettoluotonotto
B.9 Nettoluotonanto/
nettoluotonotto
B.10.2 Muista varojen
volyyminmuutok-
sistajohtuvat
nettovarallisuuden
muutokset
B.10.3 Nimellisistä
hallussapitovoi-
toista/tappioista
johtuvatnettovar-
allisuuden
muutokset
B.10.32 Reaalisista hallus-
sapitovoitoista/
tappioista johtuvat
nettovarallisuuden
muutoksetIII.2. Rahoitustili
III.3. Varojen muiden
muutostentiliIII.3.1. Varojen volyymin
muiden muutosten
tili
III.3.2. Uudelleenarvotustili III.3.2.1. Neutraalit hallus-
sapitovoitot/
tappiot
III.3.2.2. Reaaliset hallus-
sapitovoitot/
tappiot
Varallisuus-
taseetIV. Varallisuustaseet IV.1. Varallisuuden avaus-
tase
IV.2. Varallisuustaseen
muutokset
IV.3. Varallisuuden
päätöstaseB.90 Nettovarallisuus
B.10 Nettovarallisuuden
muutokset, yhteensä
B.90 NettovarallisuusKansallisvarallisuus
Kansallisvarallisuuden
muutokset
Kansallisvarallisuus
0. Tavar-
oidenja
palve-
luiden
tiliTaloustoimitilit
0. Tavaroiden japalveluiden tili
Ulkomaiden tili (ulkomaisten taloustoimien tili)▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—185
Tilit Tasapainoerät Pääsuureet
Institutionaalisten sektoreiden tilikokonaisuus
Juoksevat
tilitV. Ulkomaidentili V.I Tavaroiden ja palve-
luidenulkomaan tili
V.II Ensitulojenjatulonsiir-
tojenulkomaan tiliB.11 Ulkomaisten tavar-
oidenjapalvelusten
tase
B.12 Vaihtotase
B.10.1 Vaihtotaseesta ja
pääoman siirroista
johtuneet nettovar-
allisuuden
muutokset
B.9 Nettoluotonanto/
nettoluotonotto
B.9 Nettoluotonanto/
nettoluotonotto
B.10.2 Muista volyymin
muutoksistaaiheu-
tuneet nettovaralli-
suudenmuutokset
B.10.3 Nimellisistä hallus-
sapitovoitoista/
tappioista, neutraa-
leista hallussapito-
voitoista/tappioista
jareaalisista hallus-
sapitovoitoista/
tappioista aiheutu-
neet nettovaralli-
suudenmuutokset
B.90 Nettovarallisuus
B.10 Nettovarallisuuden
muutokset
B.90 NettovarallisuusUlkomaistentavaroiden ja
palvelusten tase
Vaihtotase
Nettoluotonanto/nettoluoto-
notto
Ulkomaidennettorahoitusa-
sema
Ulkomaidennettorahoitusa-
semaVaralli-
suuden
muodostus-
tilitV.III Varallisuudenmuodos-
tuksenulkomaan tilitV.III.1 Pääomatili V.III.1.1 Säästämisen ja
pääomansiirtojen
nettomuutosten
tili
V.III.1.2 Reaalivarojen
hankintatili
V.III.2 Rahoitustili
V.III.3 Varallisuuden
muidenmuutosten
tiliV.III.3.1 Varojen muiden
volyymin
muutostentili
V.III.3.2 Uudelleenarvotus-
tilit
Varallisuus-
taseetV.IV Ulkomaisten varojen
javelkojen tiliV.IV.1 Avaustase
V.IV.2 Tasetilin muutokset
V.IV.3 Päätöstase▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—186
▼B
TILIEN KOKONAISUUS
8.09. Tilien kokonaisuusmuodostuukolmesta tilien pääryhmästä:
a) Juoksevattilit
(1) tuotantotili (I)
(2) tulonjaon ja-käytöntilit (II)
b) Varallisuuden muodostuksentilit (III)
c) Varallisuustaseet (IV)
JUOKSEVATTILITTuotantotili (I) (
1)
8.10. Tuotantotili (I)esittäätaloustoimet, jotkaliittyvät itsetuotantoprosessiin.
Se laaditaan institutionaalisista sektoreista ja toimialoista. Sen resurssit
sisältävät tuotoksenjasenkäyttö sisältäävälituotekäytön.
8.11. Tuotantotiliä voidaan käyttää yhden järjestelmän tärkeimmän tasapai-
noerän — arvonlisäyksen eli minkä tahansa tuotantoon osallistuvan
yksikön synnyttämän arvon — ja keskeisen kokonaissuureen, bruttokan-
santuotteen laskemiseen. Arvonlisäys on taloudellisesti merkittävä sekä
institutionaalisille sektoreille että toimialoille.
8.12. Aivan kuten seuraavien tilien tasapainoerät myös arvonlisäys (tilin
tasapainoerä) voidaan laskea kiinteän pääoman kulumista ennen tai sen
jälkeen, toisin sanoen bruttona tai nettona. Jos tuotos arvotetaan
perushintaan ja välituotekäyttö ostajan hintaan, arvonlisäys ei sisällä
tuoteveroja miinustuotetukipalkkioita.
8.13. Koko kansantalouden tasolla tuotantotilin resursseihin sisältyvät tavar-
oidenjapalveluidentuotoksenlisäksituoteverotmiinustuotetukipalkkiot.
Setekeenäinollenmahdolliseksibruttokansantuotteen(markkinahintaan)
laskemisen tasapainoeränä.
8.14. Koska välillisiä rahoituspalveluita (FISIM) ei kohdenneta käyttäjän
sektoreihin, niiden tuotoksen koko arvo kirjataan välituotekäytöksi
nimelliselle sektorille, jonka tuotos on nolla ja negatiivinen arvonlisäys
on välituotekäytön suuruinen mutta erimerkkinen kuin välituotekäyttö.
Tämä siis vähentää kaikkien sektoreiden ja toimialojen yhteenlaskettua
arvonlisäystä. Tilien esitystapaa voidaan keventää siten, että nimelliselle
sektorille ei laiteta lisäsaraketta, vaan vastaava luku otetaan huomioon
kokokansantalouden sarakkeessa.
Tulonjako- ja -käyttötilit (II)
8.15. Tulonjakoa ja -käyttöä tarkastellaan neljässä vaiheessa: ensijaon,
uudelleenjaon sekä luontoistulojen uudelleenjaon ja tulojen käytön
yhteydessä.
Ensimmäisessä vaiheessa tarkastellaan tulon syntyä suoraan tuotantopro-
sessintuloksenajasenjakautumistatuotannontekijöiden(työ,pääoma)ja
julkisyhteisöjen (tuotanto- ja tuontiverojen sekä tukipalkkioiden kautta)
kesken. Se mahdollistaa toimintaylijäämän (tai kotitalouksien osalta
sekatulojen) jaensitulojen määrittämisen.
Toisessa vaiheessa seurataan tulon uudelleenjakautumista muiden tulon-
siirtojen kuin luontoismuotoisten sosiaalisten tulonsiirtojen kautta. Tästäsaadaantulokseksikäytettävissä olevatulo.
Kolmannessa vaiheessa kuvataan tulojen uudelleenjakoa luontoismuo-
toisten sosiaalisten tulonsiirtojen kautta ja saadaan tulokseksi oikaistu
käytettävissä olevatulo.
Neljännessävaiheessakuvataansitä,kuinkatulojakäytetäänjasäästetään
jasaadaantulokseksisäästö.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—187
(1) Katsoluku3,”Tuotetaloustoimet”.
Taulukko 8.2 — Tili I: Tuotantotili
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
3595 3595 P.1 Tuotos 1753 102 434 1269 37 3595 3595
3048 3048 P.11 Markkinatuotos/
FISIM 1722 102 74 1129 21 3048 3048
171 171 P.12 Tuotosomaan
loppukäyttöön 31 0 0 140 0 171 171
376 376 P.13 Muumarkki-
natonluotos 360 16 376 376
1904 1904 6 694 246 29 881 P.2 Välituotekäyttö/
FISIM 1904 1904
133 133 D.21-D.31 Tuoteverot
miinustuotetuki-
palkkiot 133 133
1824 1824 31 575 188 73 872 B.1g/B.1*g Arvonlisäys,
brutto/bruttokan-
santuote
222 222 3 42 30 10 137 K.1 Kiinteän
pääomankulu-
minen
1602 1602 28 533 158 63 735 B.1n/B.1*n Arvonlisäys,
netto/nettokan-
santuote
P.11Rahoituslaitokset: 102sisältääFISIMin(P.119)48.
P.2Kokokansantalous:1904oninstitutionaalistensektoreiden (1856)jaFISIMin(48)summa.
B.1gKokokansantalous:1824oninstitutionaalistensektoreiden (1739)javerojen, joista onvähennetty tuotetukipalkkiot (133)summa vähennett ynäFISIMillä (48).▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—188
▼B
Tulojen ensijaon tilit (II.1)
Tulonmuodostustili (II.1.1)
Institutionaalisen sektorin mukaisen tulonmuodostustilin rakenne on
esitetty taulukossa8.3:
8.16. Tulonmuodostustili esitetään myös toimialoittain, tarjonta- ja käyttötau-
lujensarakkeissa.
8.17. Tulonmuodostustili esittää sektorit, alasektorit ja toimialat, jotka ovat
ensitulojen pikemminkin lähdekuinniidenkohde.
8.18. Siinä analysoidaan, miten arvonlisäys kattaa palkansaajakorvaukset ja
muut tuotantoverot miinus muut tuotantotukipalkkiot. Se mittaa toimin-
taylijäämää, joka on tuotantotoimintojen ylijäämä (tai alijäämä) ennen
kuin on huomioitu niitä korkoja, maanvuokria tai maksuja, joita
tuotantoyksikön
a) täytyy maksaa niistä rahoitusvaroista tai aineellisista valmistamatto-
mistavaroista,joita seonlainannut tai vuokrannut;
b) täytyysaadaniistärahoitusvaroistataiaineellisistavalmistamattomista
varoista,jotkaseomistaa.
Toimintaylijäämä vastaatuloa,jonkayksikötsaavattuotantovälineidensä
omastakäytöstä.Seonviimeinentasapainoerä, jokavoidaanlaskeasekä
toimialoille että institutionaalisille sektoreille jaalasektoreille.
8.19. Kotitaloussektorin yhtiöimättömien yritysten kohdalla tulonmuodostus-
tilintasapainoeräsisältääimplisiittisestielementin,jokavastaakorvausta
omistajantaihänenperheenjäsentensätyöstä,mitäeivoidaerottaahänen
voitoistaan yrittäjänä. Tähänviitataan käsitteellä ”sekatulo”.
8.20. Omistusasunnoissa asuvien kotitalouksien omaan käyttöön tuottamien
asuntopalvelujen osalta tulonmuodostustilin tasapainoerä on toimintay-
lijäämä.
Ensitulon jakotili (II.1.2)
8.21. Toisin kuin tulonmuodostustili ensitulon jakotili tarkastelee kotimaisia
talousyksiköitä ja institutionaalisia sektoreita pikemmin ensitulon saajina
kuintuottajina.
8.22. ”Ensitulo” on tuloa, jonka kotimaiset talousyksiköt saavat suorasta
osallistumisestaan tuotantoon ja rahoitusvarojen tai aineellisten valmista-
mattomien varojen omistaja saa korvaukseksi rahoitusvarojen
järjestämisestä tai aineellisten valmistamattomien varojen antamisesta
toiseninstitutionaalisen yksikönkäytettäväksi.
8.23. Ensitulon jakotili (II.1.2) voidaan laskea ainoastaan institutionaalisille
sektoreille ja alasektoreille, koska toimialoille on mahdotonta jakaa
tiettyjä rahoitusta (pääoman anto- ja ottolainaus) ja varoja koskevia
virtoja.
8.24. Koska välillisiä rahoituspalveluja (FISIM) ei kohdenneta käyttäjän
sektoreihin, korkojen kirjaukset kuvaavat todellisia maksettavia ja
saatavia korkoja. Resursseihin tehdään korjaukset sarakkeeseen rahoitus-
laitokset (negatiivinen etumerkki) ja sarakkeesen nimellinen sektori
(positiivinen etumerkki). Tilien esitystapaa voidaan keventää siten, että
nimellisellesektorilleeilaitetalisäsaraketta,vaanvastaavalukuesitetään
kokokansantalouden sarakkeessa.
8.25. Ensitulon jakotili jaetaan yrittäjätulon tiliin (II.1.2.1) ja muun ensitulon
jakotiliin (II.1.2.2).
Yrittäjätulon tili (II.1.2.1)
8.26. Yrittäjätulon tilin tarkoituksena on määrittää tasapainoerä, joka vastaa
voittoaennenosingonjakoajatuloveroa normaalissa liikekirjanpidossa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—189
Taulukko 8.3 — Tili II.1.1: Tulonmuodostustili
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
B.1n/B.1*g Arvonlisäys,
brutto/bruttokan-
santuote 872 73 188 575 31 1824 1824
B.1n/B.1*n Arvonlisäys,
netto/nettokan-
santuote 735 63 158 533 28 1602 1602
762 762 23 39 140 15 545 D.1 Palkansaajakor-
vaukset
569 569 12 39 87 10 421 D.11 Palkatjapalkkiot
193 193 11 0 53 5 124 D.12 Työnantajan
sosiaaliturva-
maksut
174 174 10 0 48 4 112 D.121 Työnantajan
todelliset sosiaa-
liturvamaksut
19 19 1 0 5 1 12 D.122 Työnantajan
laskennalliset
sosiaaliturva-
maksut
235 0 235 0 3 2 3 86 D.2 Tuotannonja
tuonninverot 0
141 0 141 D.21 Tuoteverot 0121 0 121 D.211 Arvonlisäverot
(ALV) 0▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—190
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
17 0 17 D.212 Tuontiverot ja-
tullit ilman
ALV:a 0
17 0 17 D.2121 Tuontitullit 0
0 0 0 D.2122 Muuttuontiverot
kuinALVja
tuontitullit 0
3 0 3 D.214 Muuttuoteverot
kuinALVja
tuontiverot 0
94 0 94 0 3 2 3 86 D.29 Muuttuotanto-
verot 0
−44 0 −44 0 −1 0 0 −35 D.3 Tukipalkkiot 0
−8 0 −8 D.31 Tuotetukipalk-
kiot 0
0 0 0 D.311 Tuontitukipalk-
kiot 0
−8 0 −8 D.319 Muuttuotetuki-
palkkiot 0
−36 0 −36 0 −1 0 0 −35 D.39 Muuttuotantotu-
kipalkkiot 0
429 429 8 92 46 55 276 B.2g Toimintay-
lijäämä, brutto▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—191
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
442 442 442 B.3g Sekatulo,brutto
217 217 5 60 16 45 139 B.2n Toimintay-
lijäämä, netto
432 432 432 B.3n Sekatulo, netto▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—192
Taulukko 8.4 — Tili II.1.2: Ensitulon jakotili
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
B.2g Toimintay-
lijäämä, brutto 276 55 46 92 8 429 429
B.3g Sekatulo,brutto 442 442 442B.2n Toimintay-
lijäämä, netto 139 45 16 60 5 217 217
B.3n Sekatulo, netto 432 432 432
6 6 D.1 Palkansaajakor-
vaukset 766 766 2 768
6 6 D.11 Palkatjapalkkiot 573 573 2 575
D.12 Työnantajan
sosiaaliturva-
maksut 193 193 0 193
D.121 Työnantajan
todelliset sosiaa-
liturvamaksut 174 174 0 174
D.122 Työnantajan
laskennalliset
sosiaaliturva-
maksut 19 19 0 19
0 D.2 Tuotannonja
tuonninverot 235 235 0 235
0 D.21 Tuoteverot 141 141 0 141▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—193
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
0 D.211 Arvonlisäverot
(ALV) 121 121 0 121
0 D.212 Tuontiverot ja-
tullit ilman
ALV:a 17 17 0 17
0 D.2121 Tuontitullit 17 17 0 17
0 D.2122 Muuttuontiverot
kuinALVja
tuontitullit 0 0 0 0
D.214 Muuttuoteverot
kuinALVja
tuontiverot 3 3 0 3
0 D.29 Muuttuotanto-
verot 94 94 0 94
0 D.3 Tukipalkkiot −44 −44 0 −44
0 D.31 Tuotetukipalk-
kiot −8 −8 0 −8
0 D.311 Tuontitukipalk-
kiot 0 0 0 0
0 D.319 Muuttuotetuki-
palkkiot −8 −8 0 −8
0 D.39 Muuttuotantotu-
kipalkkiot −36 −36 0 −36▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—194
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
446 66 380 7 44 46 138 145 D.4 Omaisuustulot 78 160 30 134 5 407 39 446
222 16 206 7 17 39 77 66 D.41 Korot 25 125 12 33 5 200 22 222
0 0 P.119 Välilliset
rahoituspalvelut
(FISIM) −48 0 0
120 36 84 0 0 36 48 D.42 Yritysten
jakamat tulot 3 25 18 57 0 103 17 120
60 0 60 36 24 D.421 Osingot 3 25 5 13 0 46 14 6060 36 24 0 24 D.422 Yrittäjätulon otot
yritysmäisistä
yhteisöistä 13 44 0 57 3 60
14 14 0 0 0 0 0 D.43 Suorienulko-
maistensijoi-
tustenuudelleen-
sijoitetut voitot 4 7 0 3 0 14 0 14
25 25 25 D.44 Vakuutuksenot-
tajien omaisuus-
tulo 5 0 0 20 0 25 0 25
65 65 0 27 7 0 31 D.45 Maanvuokrat 41 3 0 21 0 65 65
1855 1855 6 1390 221 29 209 B.5g/B.5* Ensitulontase,
brutto/Kansan-
tulo,brutto▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—195
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
1633 1633 3 1348 191 19 72 B.5n/B.5* Ensitulontase,
netto/Kansantulo,
netto
Kokotalouden (0)välilliset rahoituspalvelut (FISIM)onrahoituslaitokset-sektorin (−48)janimellisen sektorin (+48)summa.▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—196
▼B
8.27. Julkisyhteisöillä ja kotitalouksia palvelevilla voittoa tavoittelemattomilla
yhteisöillä tämä tili koskeeainoastaan niidenmarkkinatoimintoja.
8.28. Yrittäjätulo vastaa toimintaylijäämää tai omistajayrittäjätuloa (resurssien
puolella):
plus yritykselle kuuluva rahoitus- tai muista varoista saatava
omaisuustulo (resurssienpuolella);
miinus yrityksen maksamat velkojen korot ja yrityksen vuokraa-
mista maasta ja muista valmistamattomista aineellisista
varoista maksettavat vuokrat(käytönpuolella).
Osinkojen tai suorien ulkomaisten sijoitusten uudelleensijoitettujen
voittojen muodossa maksettavaa omaisuustuloa ei vähennetä yrittäjätu-
losta.
Muun ensitulon jakotili (II.1.2.2)
8.29. Muun ensitulon jakotilin tarkoituksena on palata yrittäjätulon käsitteestä
ensitulonkäsitteeseen.Sesisältääsenvuoksisellaisiaensitulonosia,joita
eisisällyyrittäjätulon tilille:
a) yrityksille jaetut osingotja suorienulkomaisten sijoitusten uudelleen-
sijoitetut voitot(käytönpuolella);
b) kotitalouksilla:
1) maksettava omaisuustulo, pois luettuna yrittäjätoiminnan yhtey-
dessämaksettavat maanvuokrat ja korot(käytönpuolella);
2) palkansaajakorvaukset (resurssienpuolella);3) saatava omaisuustulo pois luettuna yritystoiminnan yhteydessä
saatavaomaisuustulo(resurssienpuolella).
c) julkisyhteisöillä:
1) maksettavaomaisuustulo,poisluettunamarkkinatoimintojenyhtey-
dessämaksettava omaisuustulo(käytönpuolella);
2) tuotanto-ja tuontiverot miinustukipalkkiot (resurssienpuolella);
3) saatavaomaisuustulopoisluettunamarkkinatoimintojenyhteydessä
saatavaomaisuustulo(resurssienpuolella).
Tulojen uudelleenjaon tili (II.2)
8.30. Tulojen uudelleenjaon tili osoittaa, kuinka institutionaalisen sektorin
ensitulokohdennetaan uudelleenjakamalla: tulo-,varallisuus-yms.verot,
sosiaaliturvamaksut ja sosiaalietuudet (pois luettuna luontoismuotoiset
sosiaalisettulonsiirrot) jamuuttulonsiirrot.
8.31. Tilin tasapainoerä on käytettävissä oleva tulo, joka heijastaa juoksevia
taloustoimia, ja eksplisiittisesti rajaa pois pääomansiirrot, reaaliset
hallussapitovoitot ja -tappiot ja luonnonkatastrofien kaltaisten tapahtu-
mienseuraukset.
8.32. Sosiaaliturvamaksutkirjataan(
1)kotitalouksientulojenuudelleenjaontilin
käyttöpuolellejasosiaalivakuutuksenhallinnostavastaavieninstitutionaa-
listen sektoreiden tulojen uudelleenjaon tilin resurssipuolelle. Jos
työnantajat maksavat sosiaaliturvamaksut työntekijöidensä puolesta, ne
sisältyvätensinpalkansaajakorvauksiintyönantajientulonmuodostustilillä
käyttöpuolella, koska ne muodostavat osan palkkakustannuksista. Ne
kirjataanmyöspalkansaajakorvauksinakotitalouksienensitulonjakotililleresurssienpuolella, koskanevastaavat kotitalouksien etuuksia.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—197
(1) Sosiaaliturvamaksut esitetään tulojen uudelleenjaon tilin käyttöpuolella nettona ilman
sellaisten eläkerahastojen ja muiden vakuutusyhtiöiden palvelumaksuja, joiden kaikki
varat taiosaniistä muodostuvat todellisistasosaaliturvamaksuista.
Taulukko 8.5 — Tilit II.1.2.1 Yrittäjätulo ja II.1.2.2 Muun ensitulon jako
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVTS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnättilelle
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
II.1.2.1.
YrittäjätuloB.2g Toimintay-
lijäämä,
brutto 276 55 46 92 8 429 429II.1.2.1.
Yrittätulo
B.3g Sekatulo,
brutto 442 442 442
B.2n Toimintay-
lijäämä, netto 139 45 16 60 5 217 217
B.3n Sekatulo,
netto 432 432 432
244 27 217 2 7 9 102 97 D.4 Omaisuustulot 78 160 4 5 0 247 21 268
160 13 147 2 0 2 77 66 D.41 Korot 25 125 0 0 0 150 16 166
0 0 P.119 Välilliset
rahoituspalve-
lut(FISIM) −48 0 0
D.42 Yritysten
jakamat tulot 3 25 4 5 0 37 5 42
D.421 Osingot 3 25 4 5 0 37 5 42
D.422 Yrittäjätulon
ototyritys-
mäisistä
yhteisöistä 0 0 0 0 0 0 0 0▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—198
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVTS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnättilelle
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
14 14 D.43 Suorienulko-
maisten sijoi-
tustenuudel-leensijoitetut
voitot 4 7 0 11 11
25 25 25 D.44 Vakuutukse-
nottajien
omaisuustulo 5 0 0 0 5 5
45 45 0 7 7 0 31 D.45 Maanvuokrat 41 3 0 44 44
901 901 6 532 41 65 257 B.4g Yrittäjätulo,
brutto
679 679 3 490 11 55 120 B.4n Yrittäjätulo,
netto
II.1.2.2.
Muunensi-
tulonjakoB.4g Yrittäjätulo,
brutto 257 65 41 532 6 901 901II.1.2.2.
Muunensi-
tulonjako
B.4n Yrittäjätulo,
netto 120 55 11 490 3 679 679
6 6 D.1 Palkansaaja-
korvaukset 766 766 2 768
6 6 D.11 Palkat ja
palkkiot 573 573 2 575
D.12 Työnantajan
sosiaaliturva-
maksut 193 193 0 193▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—199
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVTS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnättilelle
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
D.121 Työnantajan
todelliset
sosiaaliturva-maksut 174 174 0 174
D.122 Työnantajan
laskennalliset
sosiaaliturva-
maksut 19 19 0 19
0 0 D.2 Tuotannonja
tuonninverot 235 235 0 235
0 0 D.21 Tuoteverot 141 141 0 141
0 0 D.211 Arvonlisä-
verot(ALV) 121 121 0 121
0 0 D.212 Tuontiverot ja
-tullit ilman
ALV:a 17 17 0 17
0 0 D.2121 Tuontitulit 17 17 0 170 0 D.2122 Muuttuonti-
verotkuin
ALVjatuon-
titullit 0 0 0 0
0 0 D.214 Muuttuote-
verotkuin
ALVjatuon-
tiverot 3 3 0 3▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—200
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVTS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnättilelle
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
0 0 D.29 Muuttuotan-
toverot 94 94 0 94
0 0 D.3 Tukipalkkiot −44 −44 0 −440 0 D.31 Tuotetuki-
palkkiot −8 −8 0 −8
0 0 D.311 Tuontituki-
palkkiot 0 0 0 0
0 0 D.319 Muuttuotetu-
kipalkkiot −8 −8 0 −8
0 0 D.39 Muuttuotan-
totukipalkkiot −36 −36 0 −36
202 39 163 5 37 37 36 48 D.4 Omaisuustulot 26 129 5 160 18 178
62 3 59 5 17 37 D.41 Korot 12 33 5 50 6 56
120 36 84 36 48 D.42 Yritysten
jakamat tulot 14 52 0 66 12 78
60 0 60 36 24 D.421 Osingot 1 8 0 9 9 18
60 36 24 0 24 D.422 Yrittäjätulon
ototyritys-
mäisistä
yhteisöistä 13 44 0 57 3 60▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—201
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVTS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnättilelle
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
0 0 0 0 D.43 Suorienulko-
maisten sijoi-
tustenuudel-leensijoitetut
voitot 3 0 3 3
D.44 Vakuutukse-
nottajien
omaisuustulo 20 0 20 20
20 20 0 20 D.45 Maanvuokrat 21 0 21 21
1855 1855 6 1390 221 29 209 B.5g/B.5*g Ensitulon
tase, brutto/
Kansantulo,
brutto
1633 1633 3 1348 191 19 72 B.5n/B.5*n Ensitulon
tase, netto/
Kansantulo,
netto▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—202
Taulukko 8.6 — Tili II.2: Tulojen uudelleenjaon tili
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
B.5g/B.5*g Ensitulontase,
brutto/Kansan-
tulo,brutto 209 29 221 1390 6 1855 1855
B.5n/B.5*n Ensitulon tase,
netto/Kansan-
tulo, netto 72 19 191 1348 3 1633 1633
213 1 212 178 10 24 D.5 Tulo-,varalli-
suusym.juok-
sevatverot 213 213 213
204 1 203 176 7 20 D.51 Tuloverot 204 204 204
9 9 2 3 4 D.59 Muutjuoksevat
verot 9 9 9
322 322 322 D.61 Sosiaaliturva-
maksut 14 39 268 1 322 322
303 303 303 D.611 Todelliset
sosiaaliturva-
maksut 2 38 263 303 303
174 174 174 D.6111 Työnantajan
todelliset sosiaa-
liturvamaksut 1 18 155 174 174
160 160 160 D.61111 Työnantajan
pakolliset todel-
lisetsosiaalitur-
vamaksut 1 15 144 160 160▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—203
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
14 14 14 D.61112 Työnantajan
vapaaehtoiset
todelliset sosiaa-
liturvamaksut 3 11 14 14
97 97 97 D.6112 Palkansaajan
sosiaaliturva-
maksut 1 20 76 97 97
85 85 85 D.61121 Palkansaajan
pakolliset sosiaa-
liturvamaksut 1 15 69 85 85
12 12 12 D.61122 Palkansaajan
vapaaehtoiset
sosiaaliturva-
maksut 5 7 12 12
32 32 32 D.6113 Itsenäistenyrittä-
jien jatyöllisiin
kuulumattomien
sosiaaliturva-
maksut 32 32 32
22 22 22 D.61131 Itsenäistenyrittä-
jien jatyöllisiin
kuulumattomien
pakolliset sosiaa-
liturvamaksut 22 22 22
10 10 10 D.61132 Itsenäistenyrittä-
jien jatyöllisiin
kuulumattomien
vapaaehtoiset
sosiaaliturva-
maksut 10 10 10▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—204
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
19 19 19 D.612 Laskennalliset
sosiaaliturva-
maksut 12 1 5 1 19 19
332 332 1 289 29 13 D.62 Rahamääräiset
sosiaalietuudet 332 332 332
232 232 232 D.621 Rahamääräiset
sosiaaliturvae-
tuudet 232 232 232
29 29 28 1 D.622 Yksityisesti
rahastoidut
sosiaalietuudet 29 29 29
19 19 1 5 1 12 D.623 Rahastoimat-
tomatpalkan-
saajansosiaalie-
tuudet 19 19 19
52 52 52 D.624 Rahamääräiset
sosiaaliavus-
tukset 52 52 52
278 9 269 2 71 139 46 11 D.7 Muuttulonsiirrot 10 49 108 36 36 239 39 278
45 2 43 31 4 8 D.71 Vahinkovakuu-
tusmaksut,netto 45 45 45
45 45 45 D.72 Vahinkovakuu-
tuskorvaukset 6 1 35 42 3 45
96 96 96 D.73 Julkisyhteisöjen
sisäisettulon-
siirrot 96 96 96▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—205
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
32 1 31 31 D.74 Tulonsiirrot
kansainväliseen
yhteistyöhön 1 1 31 32
56 2 54 2 40 8 1 3 D.75 Muutsekalaiset
tulonsiirrot 4 4 10 1 36 55 1 56
1826 1826 40 1187 382 32 185 B.6g Käytettävissä
olevatulo,brutto
1604 1604 37 1145 352 22 48 B.6n Käytettävissä
oleva tulo, netto▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—206
Taulukko 8.7 — Luontoismuotoisten tulojen uudelleenjaon tili
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
B.6g Käytettävissä
olevatulo,brutto 185 32 382 1187 40 1826 1826
B.6n Käytettävissä
oleva tulo, netto 48 22 352 1145 37 1604 1604
219 219 13 206 D.63 Luontoismuo-
toisetsosiaaliset
tulonsiirrot 219 219 219
162 162 0 162 D.631 Luontoismuo-
toisetsosiaalie-
tuudet 162 162 162
78 78 78 D.6311 Sosiaaliturvae-
tuudet,hyvi-tykset 78 78 78
65 65 65 D.6312 Muutluontois-
muotoiset sosiaa-
liturvaetuudet 65 65 65
19 19 0 19 D.6313 Luontoismuo-
toisetsosiaalia-
vustukset 19 19 19
57 57 13 44 D.632 Yksilöllisiä
markkinattomia
tavaroita ja
palveluita
vastaavat tulon-
siirrot 57 57 57▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—207
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
1826 1826 27 1406 176 32 185 B.7g Oikaistu
käytettävissä
olevatulo,brutto
1604 1604 24 1364 146 22 48 B.7n Oikaistu
käytettävissä
oleva tulo, netto▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—208
▼B
Luontoismuotoisten tulojen uudelleenjaon tili (II.3)
8.33. Luontoismuotoisten tulojen uudelleenjaon tili antaa laajemman kuvan
kotitalouksien tuloista, koska siihen sisältyvät virrat, jotka vastaavat
kotitalouksien ilmaiseksi saamien yksilöllisten tavaroiden ja palveluiden
käyttöä, toisin sanoen luontoismuotoisia sosiaalietuuksia ja yksilöllisten
markkinattomien tavaroiden ja palveluiden siirtoja. Nämä kaksi virtaa
ryhmitellään samaan ryhmään, sosiaalisten luontoismuotoisten tulonsiir-
tojenkäsitteenalle.Tämämahdollistaavertailutajassa,kuntaloudellisissa
ja yhteiskunnallisissa olosuhteissa on eroja tai muutoksia, ja täydentää
julkisyhteisöjen roolinanalyysiatulojen uudelleenjaossa.
8.34. Luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot kirjataan kotitalouksilla luon-
toismuotoisten tulojen uudelleenjaon tilin resurssien puolelle ja
julkisyhteisöillä ja kotitalouksia palvelevilla voittoa tavoittelemattomilla
yhteisöillä käyttöpuolelle.
8.35. Luontoismuotoistentulojenuudelleenjaontilintasapainoeräontodellinen
käytettävissä olevatulo.
Tulonkäyttötili (II.4)
8.36. Niiden institutionaalisten sektoreiden kohdalla, joilla on loppukulutusta,
tulonkäyttötili osoittaa, kuinka käytettävissä oleva tulo (tai oikaistu
käytettävissä oleva tulo) jakautuu kulutusmenojen (tai todellisten
kulutusmenojen) jasäästämisen kesken.
8.37. Tilinpitojärjestelmässä ainoastaan julkisyhteisöillä, kotitalouksia palvele-
villa voittoa tavoittelemattomilla yhteisöillä ja kotitalouksilla on
loppukulutusta. Tulonkäyttötiliin sisältyy lisäksi kotitalouksien ja eläker-
ahastojenosaltaoikaisuerä(D8kotitalouksieneläkerahasto-oikaisu),joka
liittyy tapaan, jolla kotitalouksien ja eläkerahastojen väliset taloustoimet
kirjataan(1).
Käytettävissä olevan tulon käyttötili (II.4.1)
8.38. Käytettävissä olevan tulon käyttötili sisältää seuraavien sektoreiden
rahoittaman kulutusmenojen käsitteen: kotitalouksien, julkisyhteisöjen ja
kotitalouksia palvelevien voittoatavoittelemattomien yhteisöjen.
8.39. Käytettävissä olevantulonkäyttötilin tasapainoerä onsäästö.
Oikaistun käytettävissä olevan tulon käyttötili (II.4.2)
8.40. Oikaistun käytettävissä olevan tulon käyttötili sisältää todellisen kulu-
tuksen käsitteen, joka vastaa kotitalouksien kulutukseen todella
käytettävissä olevien tavaroiden ja palveluiden arvoa, vaikka julkisyh-
teisöt tai kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt
rahoittavat niidenhankinnan.
Näinollenjulkisyhteisöjentodellinenkulutusvastaaainoastaankollektii-
vista loppukulutusta. Koska kotitalouksia palvelevien voittoa
tavoittelemattomien yhteisöjen kulutusmenoja pidetään yksinomaan
yksilöllisinä, niidentodellinen kulutusonnolla.
8.41. Kokokansantaloudentasollakulutusmenotjatodellinenkulutusovatyhtä
suuria;ainoastaanjakautumineninstitutionaalisillesektoreilleeroaa.Samapitää paikkansa käytettävissä olevaan tuloon ja oikaistuun käytettävissä
olevaantuloonnähden.
8.42. Säästö on molempien tulonkäyttötilien tasapainoerä. Sen arvo on sama
kaikilla sektoreilla, riippumatta siitä, onko se saatu vähentämällä
kulutusmenot käytettävissä olevasta tulosta tai vähentämälla todellinen
kulutusoikaistustakäytettävissä olevasta tulosta.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—209
(1) Katsuluku4,”Jakotaloustoimet”.
Taulukko 8.8 — Tili II.4.1:Käytettävissä olevantulonkäyttötili
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
B.6g Käytettävissä
olevatulo,brutto 185 32 382 1187 40 1826 1826
B.6n Käytettävissä
oleva tulo, netto 48 22 352 1145 37 1604 1604
1371 1371 13 996 362 P.3 Kulutusmenot 1371 13711215 1215 13 996 206 P.31 Yksilöllisetkulu-
tusmenot 1215 1215
156 156 156 P.32 Kollektiviset
kulutusmenot 156 156
11 0 11 0 0 11 0 D.8 Kotitalouksien
eläkerahasto-
osuudenoikaisu 11 11 0 11
455 455 27 202 20 21 185 B.8g Säästö,brutto233 233 24 160 −10 11 48 B.8n Säästö, netto
−41 −41 B.12 Vaihtotase▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—210
▼B
8.43. Säästö on (positiivinen tai negatiivinen) juoksevien taloustoimien
seurauksenasyntyväerä,jokaluoyhteydenvarallisuudenmuodostukseen.
Jossäästöonpositiivinen,kuluttamatontulokäytetäänvarojenhankintaan
tai velkojen pois maksamiseen. Jos säästö on negatiivinen, jotkut varat
realisoidaan tai jotkutvelat kasvavat.
VARALLISUUDENMUODOSTUSTILIT(III)(1)
8.44. Varallisuuden muodostustilit ovat juoksevia tilejä. Niihin kirjataan
erilaiset yksiköiden varojen ja velkojen muutostensyytja muutosniiden
nettovarallisuudessa.
8.45. Varojenmuutoksetkirjataantilienvasemmallepuolelle(plustaimiinus),
velkojen ja nettovarallisuuden muutokset oikealle puolelle (plus tai
miinus).
Pääomatili (III.1)
8.46. Pääomatili kirjaa kotimaisten talousyksiköiden muiden kuin rahoitusvar-
ojen hankinnat miinus luovutukset ja mittaa säästämisen seurauksena
syntynyttä nettovarallisuuden muutosta (lopullinen tasapainoerä juokse-
villa tileillä) japääomansiirtoja.
8.47. Pääomatili tekee mahdolliseksi määrittää, missä määrin muiden kuin
rahoitusvarojen hankintoja miinus luovutuksia on rahoitettu säästöllä ja
pääomansiirroilla.Seosoittaanettoluotonannon,jokavastaatalousyksikön
tai sektorin muiden talousyksiköiden tai sektoreiden rahoitukseen
saatavilla olevaa määrää, tai nettoluotonoton, joka vastaa määrää, jonka
talousyksikkötai sektorionpakotettu lainaamaan muilta talousyksiköiltä
taisektoreilta.
Säästöstä ja pääomansiirroista johtuvan nettovarallisuuden muutoksen tili
(III.1.1)
8.48. Tämä tili tekee mahdolliseksi määrittää säästämisen ja pääomansiirtojen
aiheuttaman nettovarallisuuden muutoksen, joka vastaa nettosäästöä plus
saatavia pääomansiirtoja miinusmaksettavia pääomansiirtoja.
Muiden kuin rahoitusvarojen hankintatili (III.1.2)
8.49. Tälle tilille kirjataan muiden kuin rahoitusvarojen hankinnat miinus
luovutukset, jotta päästään palaamaan säästämisen ja pääomansiirtojen
aiheuttaman nettovarallisuuden muutoksen käsitteestä nettoluotonantoon
tainettoluotonottoon.
Rahoitustili (III.2)
8.50. Rahoitustilillekirjataanrahoitusinstrumentinlajinmukaanrahoitusvarojen
ja-velkojenmuutokset,jotkamuodostavatnettoluotonannontainettoluo-
tonoton.
8.51. Rahoitustilillä käytetty varojen ja velkojen luokitus on sama kuin
varallisuustaseissa käytetty.
Varojen muiden muutosten tili (III.3)
8.52. Varojen muiden muutosten tilille kirjataan muut yksiköiden varojen ja
velkojen muutokset kuin säästämisen ja vapaaehtoisten varallisuuden
siirtojenyhteydessätapahtuvat,jotkakirjataanpääoma-jarahoitustileille.
Se jakautuu kahteen osaan: varojen volyymin muiden muutosten tili
(III.3.1)ja uudelleenarvotustili (III.3.2).1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—211
(1) Katsuluku5,”Rahoitustaloustoimet”jaluku6,”Muutvirrat”.
Talukko 8.9 — Tili II.4.2: Oikaistun käytettävissä olevan tulon käyttötili
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
B.7g Oikaistu
käytettävissä
olevatulo,brutto 185 32 176 1406 27 1826 1826
B.7n Oikaistu
käytettävissä
oleva tulo, netto 48 22 146 1364 24 1604 1604
1371 1371 1215 156 P.4 Todellinen
kulutus 1371 1371
1215 1215 1215 P.41 Todellinen
yksilöllinen
kulutus 1215 1215
156 156 156 P.42 Todellinen
kollektivinen
kulutus 156 156
11 0 11 0 0 11 0 D.8 Kotitalouksien
eläkerahasto-
osuudenoikaisu 11 11 0 11
455 455 27 202 20 21 185 B.8g Säästö,brutto
233 233 24 160 −10 11 48 B.8n Säästö, netto
−41 −41 B.12 Vaihtotase▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—212
Taulukko 8.10 — Tili III.1.1: Säästöstä ja pääomansiirroista johtuvan nettovarallisuuden muutoksen tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
B.8n Säästö, netto 48 11 −10 160 24 233 233
B.12 Vaihtotase −41 −41
D.9 Pääomansiirrot,
saadut 33 6 23 62 4 66
D.91 Pääomaverot 2 2 2
D.92 Investointiavus-
tukset 23 23 4 27
D.99 Muutpääoman-
siirrot 10 4 23 37 37
D.9 Pääomansiirrot,
maksetut −16 −7 −34 −5 −3 −65 −1 −66
D.91 Pääomaverot −2 −2 −2
D.92 Investointiavus-
tukset −27 −27 −27
D.99 Muutpääoman-
siirrot −16 −7 −7 −3 −3 −36 −1 −37
192 −38 230 21 178 −38 4 65 B.10.1 Säästöstä ja
pääomansiir-
roista johtuvat
nettovaralli-
suuden
muutokset▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—213
Taulukko 8.11 — Tili III.1.2: Muiden kuin rahoitusvarojen hankintatili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
B.10.1 Säästöstä ja
pääomansiir-
roista johtuvat
nettovaralli-
suuden
muutokset 65 4 −38 178 21 230 −38 192
376 376 19 61 37 9 250 P.51 Kiinteän
pääomanbrutto-
muodostus 376 376
303 303 14 49 23 8 209 P.511 Aineellistenkiin-
teiden varojen
hankinnat miinus
vähennykset 303 303
305 305 13 50 24 7 211 P.5111 Uusienaineel-
listenkiinteiden
varojen
hankinnat 305 305
11 11 1 4 1 1 4 P.5112 Olemassa
olevienaineel-
listenkiinteiden
varojen
hankinnat 11 11
−13 −13 −5 −2 −6 P.5113 Olemassa
olevienaineel-
listenkiinteiden
varojenvähen-
nykset −13 −13▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—214
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
51 51 5 12 12 1 21 P.512 Aineettomien
kiinteiden
varojen
hankinnat miinus
vähennykset 51 51
53 53 10 9 12 1 21 P.5121 Uusienaineetto-
mienkiinteiden
varojen
hankinnat 53 53
6 6 3 2 1 P.5122 Olemassa
olevienaineetto-
mienkiinteiden
varojen
hankinnat 66
−8 −8 −5 −2 −1 P.5123 Olemassa
olevienaineetto-
mienkiinteiden
varojenvähen-
nykset −8 −8
22 22 2 20 P.513 Valmistamatto-
mienmuiden
kuinrahoitusvar-
ojenarvonlisäys 22 22
5 5 2 3 P.5131 Valmistamatto-
mienmuiden
kuinrahoitusvar-
ojenperusparan-
nukset 55▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—215
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
17 17 17 P.5132 Valmistamatto-
mienmuiden
kuinrahoitusvar-
ojenomistusoi-
keudensiirto-
kulut 17 17
−222 −222 −3 −42 −30 −10 −137 K.1 Kiinteän
pääomankulu-
minen
28 28 2 26 P.52 Varastojen
muutokset 28 28
10 10 5 3 2 P.53 Arvoesineiden
hankinnat miinus
vähennykset 10 10
1 4 2 −7 K.2 Valmistamatto-
mienmuiden
kuinrahoitusvar-
ojenhankinnat
miinusvähen-
nykset
1 3 2 −6 K.21 Maanja muiden
aineellisten
valmistamatto-
mienvarojen
hankinnat miinus
vähennykset▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—216
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
1 −1 K.22 Aineettomien
valmistamatto-
mienvarojen
hankinnat miinus
vähennykset
−38 38 4 148 −50 5 −69 B.9 Nettoluotanto
(+)/nettoluoto-
notto (−)▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—217
Taulukko 8.12 — Tili III.2: Rahoitustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
B.9 Nettoluotonanto
(+)/nettoluoto-
notto (−) −69 5 −50 148 4 38 −38 0
691 50 641 32 181 120 237 71 F Rahoitusvarojen
nettohankinta
F Velkojennetto-
hankinta 140 232 170 33 28 603 88 691
1 −1 −1 F.1 Monetaarinen
kultajaerityiset
nosto-oikeudet
130 11 119 12 68 7 15 17 F.2 Käteisraha ja
talletukset 130 2 132 −2 130
37 3 34 2 10 2 15 5 F.21 Käteisraha 35 35 2 3764 2 62 7 41 4 10 F.22 Siirtokelpoiset
talletukset 63 2 65 −1 64
29 6 23 3 17 1 2 F.29 Muuttalletukset 32 32 −3 29
143 5 138 12 29 26 53 18 F.3 Muutarvopaperit
kuinosakkeet 6 53 64 123 20 143
254 10 244 5 45 167 27 F.4 Lainat 71 94 28 24 217 37 254
86 3 83 3 1 63 16 F.41 Lyhytaikaiset 16 32 11 17 76 10 86
168 7 161 2 44 104 11 F.42 Pitkäaikaiset 55 62 17 7 141 27 168▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—218
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
46 2 44 3 36 3 2 F.5 Osakkeetja
osuudet 26 13 4 43 3 46
36 36 36 F.6 Vakuutuste-
kninenvastuu-
velka 36 36 36
33 33 33 F.61 Kotitalouksien
osuushenki-ja
eläkevakuutusra-
hastoista 33 33 33
22 22 22 F.611 Kotitalouksien
osuushenkiva-
kuutusrahastoista 22 22 22
11 11 11 F.612 Kotitalouksien
osuuseläkeva-
kuutusrahastoista 11 11 11
3 3 3 F.62 Vakuutusmaksu-
jakorvausvastuu 3 3 3
82 21 61 8 40 6 7 F.7 Muutsaamiset ja
velat 37 10 5 52 30 82
36 18 18 11 1 6 F.71 Kauppaluototja
ennakot 8 6 4 18 18 36
46 3 43 8 29 5 1 F.79 Muutsaamiset ja
velat kuinkaup-
paluototja
ennakot 29 4 1 34 12 46▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—219
▼B
Varojen volyymin muiden muutosten tili (III.3.1)
8.53. Varojenvolyyminmuidenmuutostentilillekirjatutmuutoksetvaikuttavat
kyseessä olevien yksiköiden, sektoreiden ja alasektoreiden varallisuusta-
seidennettovarallisuuteen.Tämämuutos,jotakutsutaanvarojenvolyymin
muista muutoksista johtuvaksi nettovarallisuuden muutokseksi, on tilin
tasapainoerä.
Uudelleenarvotustili (III.3.2)
8.54. Uudelleenarvotustilille kirjataan varojen ja velkojen arvon muutokset,
jotkajohtuvatniidenhintojen muutoksista.
Tietynvarantaivelankohdalla tätä muutosta mitataan:
a) joko erotuksena varalla tai velalla laskenta-ajanjakson lopussaolevan
arvon ja laskenta-ajanjakson alussa olevan arvon välillä tai lopussa
olevanarvonjasenpäivänarvonvälillä,jolloinseensimmäistäkertaa
kirjattiin taseeseen,
b) tai erotuksena varalla tai velalla sinä päivänä olevan arvon, jona se
poistettiin taseesta, ja laskenta-ajanjakson alussa olevan arvon välillä
tai poistamispäivän ja sen päivän arvon välillä, jona se ensimmäistä
kertaa kirjattiin taseeseen,
Tätäerotustakutsutaan”nimelliseksihallussapitovoitoksi(taitappioksi)”.
Nimellinen hallussapitovoitto vastaa varan positiivista uudelleenarvotta-
mistatai(rahoitus-)velannegatiivista uudelleenarvottamista.
Nimellinen hallussapitotappio vastaa varan negatiivista uudelleenarvotta-
mistatai(rahoitus-)velanpositiivista uudelleenarvottamista.
8.55. Uudelleenarvotustilille kirjatut virrat muuttavat kyseisten yksiköiden
varallisuustaseiden nettovarallisuutta. Tämä muutos, jota kutsutaan
”nimellisistä hallussapitovoitoista tai tappioista johtuvaksi nettovaralli-
suuden muutokseksi”, on tilin tasapainoerä. Se kirjataan velkojen
muutoksiinja nettovarallisuuden puolelle.
8.56. Uudelleenarvotustili jaetaan kahteen alatiliin: neutraalien hallussapito-
voittojenjatappioidentili(III.3.2.1)jareaalistenhalussapitovoittojenja-
tappioiden tili (III.3.2.2).
Neutraalien hallussapitovoittojen ja -tappioiden tili (III.3.2.1)
8.57. Neutraalien hallussapitovoittojen ja -tappioiden tilille kirjataan yleisen
hintatason muutoksista aiheutuneet varojen ja velkojen muutokset.
Sellaiset muutokset vastaavat varojen ja velkojen yleisen ostovoiman
säilyttämisen kannalta välttämätöntä uudelleenarvottamista. Yleinen
hintaindeksi, jota sovelletaan tämän laskemiseen, on kansallisen loppu-
käytönhintaindeksi poisluettuna varastojen muutokset.
Reaalisten hallussapitovoittojen ja -tappioiden tili (III.3.2.2)
8.58. Reaalisethallussapitovoitotja-tappiotmittaavatnimellistenhallussapito-
voittojen ja -tappioiden ja neutraalien hallussapitovoittojen ja tappioiden
välistäerotusta.
8.59. Jos tietyn varan nimelliset hallussapitovoitot miinus nimelliset hallussa-
pitotappiot ylittävät neutraalit hallussapitovoitot miinus neutraalit
hallussapitotappiot,yksikölle,jonkahallussavaraon,onkoitunutreaalista
hallussapitovoittoa. Tämä voitto heijastaa sen tosiasian, että varan
tosiasiallinen hinta on keskimäärin noussut nopeammin kuin yleinen
hintataso. Käänteisesti varan suhteellisen hinnanlasku tuottaa reaalista
hallussapitotappiota sitähallussapitävälle yksikölle.
Vastaavastivelansuhteellisenhintatasonnousutuottaareaalistahallussa-
pitotappiota veloista, kun taas velan suhteellisen hinnan lasku synnyttää
reaalista hallussapitovoittoa veloista.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—220
Taulukko 8.13 — Tili III.3.1: Varojen volyymin muiden muutosten tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimet, muutvirrat ja tasapai-
noeräS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
10 10 −2 12 ANMuutkuinrahoi-
tusvarat
−7 −7 −3 −2 −2 AN.1 Valmistetut varat
3 3 3 K.4 Valmistettujen
varojenmuut-
tuinentaloudelli-
sesti
merkittäväksi
−9 −9 −4 −5 K.7 Katastrofien
aiheuttamat
menetykset
1 −1 K.8 Korvauksettomat
haltuunotot
1 1 1 K.9 Muuallaluokitte-
lemattomat
muidenkuin
rahoitusvarojen
muutvolyymin
muutokset
−2 −2 −3 −2 3 K.12 Luokitus-ja
rakennemuu-
tokset
−3 3 K.12.1 Sektoriluoki-
tuksenja
rakenteen
muutokset▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—221
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimet, muutvirrat ja tasapai-
noeräS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
−2 −2 −2 K.12.2 Varojenjavelk-
ojenluokitus-
muutokset
−2 −2 −2 K.12.21 Kullanmonetari-
sointitaisen
peruuttaminen
K.12.22 Muutvarojen ja
velkojenluoki-
tusmuutokset
josta
−4 −4 −3 −1 AN.11 Kiinteät varat−1 −1 −1 AN.12 Varastot−2 −2 −2 AN.13 Arvoesineet
17 17 3 14 AN.2 Valmistamat-
tomatvarat
24 24 24 K.3 Valmistamatto-
mienvarojen
muuttuminen
taloudellisesti
merkittäväksi
4 4 4 K.5 Luonnonvar-
aistenbiologisten
varojenkasvu▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—222
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimet, muutvirrat ja tasapai-
noeräS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
−9 −9 −2 −7 K.6 Valmistamatto-
mienvarojen
taloudellisen
arvon
häviäminen
−8 −8 −2 −6 K.61 Luonnonvarojen
ehtyminen
−1 −1 −1 K.62 Muuvalmista-
mattomien
varojentaloudel-
lisenarvon
häviäminen
−2 −2 −2 K.7 Katastrofien
aiheuttamat
menetykset
4 −4 K.8 Korvauksettomat
haltuunotot
K.9 Muuallaluokitte-
lemattomat
muidenkuin
rahoitusvarojen
muutvolyymin
muutokset
−1 1 K.12 Luokitus-ja
rakennemuu-
tokset▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—223
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimet, muutvirrat ja tasapai-
noeräS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
−1 1 K.12.1 Sektoriluoki-
tuksenja
rakenteen
muutokset
K.12.2 Varojenjavelk-
ojenluokitus-
muutokset
K.12.22 Muutvarojen ja
velkojenluoki-
tusmuutokset
josta
17 17 3 14 AN.21 Aineelliset
valmistamat-
tomatvarat
AN.22 Aineettomat
valmistamat-
tomatvarat
5 5 2 1 2 AF Rahoitusvarat/
velat −3 2 −1 −2
K.7 Katastrofien
aiheuttamat
menetykset
3 −3 K.8 Korvauksettomat
haltuunotot▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—224
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimet, muutvirrat ja tasapai-
noeräS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
3 3 2 1 K.10 Muuallaluokitte-
lemattomat
rahoitusvarojen
ja-velkojenmuut
volyymin
muutokset −4 2 −2
2 2 −2 2 2 K.12 Luokitus-ja
rakennemuu-
tokset 1 −1
−2 2 K.12.1 Sektoriluoki-
tuksenja
rakenteen
muutokset 1 −1
2 2 2 K.12.2 Varojenjavelk-
ojenluokitus-
muutokset
2 2 2 K.12.21 Kullanmonetari-
sointitaisen
peruuttaminen
K.12.22 Muutvarojen ja
velkojenluoki-
tusmuutokset
josta
7 7 7 AF.1 Monetaarinen
kultajaerityiset
nosto-oikeudet▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—225
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
Yh-
teensäVastaavat
merkinnät tileilläS.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimet, muutvirrat ja tasapai-
noeräS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavat
merkinnät tileillä
Yhteensä Tavar-
oiden ja
palve-
lujen tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oidenja
palve-
lujen tili
AF.2 Käteisraha ja
talletukset
3 −3 AF.3 Muutarvopaperit
kuinosakkeet
−4 −4 −4 AF.4 Lainat −3 −1 −4
−2 2 AF.5 Osakkeetja
osuudet
2 2 2 AF.6 Vakuutuste-
kninenvastuu-
velka 2 2
AF.7 Muutsaamiset ja
velat
B.10.2 Varojen
volyymin muista
muutoksista
johtuvat netto-
varallisuuden
muutokset 17 −4 2 2 17▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—226
Taulukko 8.14 — Tili III.3.2: Uudelleenarvotustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setMuutvirta- ja tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnat
tileillä
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
III.3.2
Uudelleen-
arvotustiliK.11 Nimelliset
hallussapito-
voitot (+)/-
tappiot(−):III.3.2.
Uudelleen-
arvotustili
280 280 8 80 44 4 144 ANMuutkuin
rahoitusvarat
126 126 5 35 20 2 63 AN.1 Valmistetut
varat
111 111 5 28 18 2 58 AN.11 Kiinteät varat
7 7 2 1 4 AN.12 Varastot
8 8 5 1 1 AN.13 Arvoesineet
154 154 3 45 23 2 81 AN.2 Valmistamat-
tomat varat
152 152 3 45 23 1 80 AN.21 Aineelliset
valmistamat-
tomat varat
2 2 1 AN.22 Aineettomat
valmistamat-
tomat varat
91 7 84 1 16 2 57 8 AF Rahoitus-
varat/velat 18 51 7 76 3 78▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—227
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setMuutvirta- ja tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnat
tileillä
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
12 12 1 11 AF.1 Monetaarinen
kultaja
erityisetnosto-
oikeudet
AF.2 Käteisraha ja
talletukset
44 4 40 1 6 30 3 AF.3 Muutarvopa-
peritkuin
osakkeet 1 34 7 42 2 44
AF.4 Lainat
34 3 31 1 10 16 5 AF.5 Osakkeetja
osuudet 16 17 34 34
AF.6 Vakuutuste-
kninen
vastuuvelka
AF.7 Muut
saamiset ja
velat
B.10.3 Nimellisistä
hallussapito-
voitoista ja -
tappioista
johtuvat
nettovaralli-
suuden
muutokset 134 10 38 96 10 288 4 292▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—228
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setMuutvirta- ja tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnat
tileillä
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
III.3.2.1.
Neutraalien
hallussapito-
voittojen/-
tappioiden tiliK.11.1 Neutraalit
hallussapito-
voitot (+)/-
tappiot (−):III.3.2.1.
Neutraalien
hallussapito-
voittojen/-
tappioiden tili
198 198 6 56 32 3 101 ANMuutkuin
rahoitusvarat
121 121 5 34 20 2 60 AN.1 Valmistetut
varat
111 111 5 28 18 2 58 AN.11 Kiinteät varat
5 5 2 1 2 AN.12 Varastot
5 5 4 1 1 AN.13 Arvoesineet
78 78 2 22 12 1 41 AN.2 Valmistamat-
tomat varat
76 76 2 22 12 1 40 AN.21 Aineelliset
valmistamat-
tomat varat
1 1 1 AN.22 Aineettomat
valmistamat-
tomat varat
147 11 136 3 36 8 70 18 AF Rahoitus-
varat/velat 36 68 14 6 2 126 6 132▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—229
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setMuutvirta- ja tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnat
tileillä
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
15 15 2 14 AF.1 Monetaarinen
kultaja
erityisetnosto-
oikeudet
32 2 30 2 17 3 8 AF.2 Käteisraha ja
talletukset 1 26 2 1 29 2 32
28 3 25 1 4 19 2 AF.3 Muutarvopa-
peritkuin
osakkeet 1 21 4 26 2 28
29 1 28 2 24 1 AF.4 Lainat 18 7 3 1 29 29
28 2 26 8 13 4 AF.5 Osakkeetja
osuudet 14 14 28 28
8 1 7 6 1 1 AF.6 Vakuutuste-
kninen
vastuuvelka 7 7 1 8
7 3 5 1 3 AF.7 Muut
saamiset ja
velat 3 2 1 6 1 7
B.10.31 Neutraaleista
hallussapito-
voitoista ja -
tappioista
johtuvat
nettovaralli-
suuden
muutokset 82 5 26 87 8 208 6 214▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—230
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setMuutvirta- ja tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnat
tileillä
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
III.3.2.2.
Reaalisten
hallussapito-
voittojen/-
tappioiden tiliK.11.2 Reaaliset
hallussapito-
voitot (+)/-
tappiot (−):III.3.2.2.
Reaalisten
hallussapito-
voittojen/-
tappioiden tili
81 81 2 24 12 1 43 ANMuutkuin
rahoitusvarat
5 5 1 3 AN.1 Valmistetut
varat
AN.11 Kiinteät varat
3 3 3 AN.12 Varastot
2 2 1 AN.13 Arvoesineet
77 77 2 22 12 1 40 AN.2 Valmistamat-
tomat varat
76 76 2 22 12 1 40 AN.21 Aineelliset
valmistamat-
tomat varat
1 1 AN.22 Aineettomat
valmistamat-
tomat varat
−57 −5 −52 −2 −20 −6 −13 −10 AF Rahoitus-
varat/velat −18 −17 −7 −6 −2 −50 −3 −54▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—231
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setMuutvirta- ja tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnat
tileillä
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
−3 −3 −3 AF.1 Monetaarinen
kultaja
erityisetnosto-
oikeudet
−32 −2 −30 −2 −17 −3 −8 AF.2 Käteisraha ja
talletukset −1 −26 −2 −1 −29 −2 −32
17 1 15 2 11 1 AF.3 Muutarvopa-
peritkuin
osakkeet 1 13 3 16 1 17
−29 −1 −28 −2 −24 −1 AF.4 Lainat −18 −7 −3 −1 −29 −29
6 5 2 3 1 AF.5 Osakkeetja
osuudet 3 3 6 6
−8 −1 −7 −6 −1 −1 AF.6 Vakuutuste-
kninen
vastuuvelka −7 −7 −1 −8
−7 −3 −5 −1 −3 AF.7 Muut
saamiset ja
velat −3 −2 −1 −6 −1 −7
B.10.32 Reaalisista
hallussapito-
voitoista ja -
tappioista
johtuvat
nettovaralli-
suuden
muutokset 51 5 12 9 2 80 −1 78▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—232
▼B
VARALLISUUSTASEET(IV)(1)
8.60. Varallisuustaseiden tarkoitus on antaa kuva yksiköiden varoista, veloista
ja nettovarallisuudesta laskenta-ajanjakson alussa ja lopussa sekä
muutoksistataseidenvälillä. Järjestysonseuraavanlainen:
a) avaustase (IV.1)
b) taseenmuutokset(IV.2)
c) päätöstase (IV.3).
Varallisuuden avaustase (IV.1)
8.61. Avaustaseeseenkirjataan yksiköidenhallussaolevienvarojenjavelkojen
arvolaskenta-ajanjakson alussa.
Nämäerät ryhmitellään varojen javelkojen luokituksenperusteella.
Nearvotetaan käypiinhintoihin laskenta-ajanjakson alussa.Varojen ja velkojen välinen erotus — tilin tasapainoerä — on
nettovarallisuus laskenta-ajanjakson alussa.
Varallisuustaseen muutokset (IV.2)
8.62. Taseen muutosten tiliin kirjataan varojen ja velkojen arvon muutokset
laskenta-ajanjakson aikana ja kootaan eri varallisuuden muodostustileille
kirjatut määrät, toisin sanoen säästämisestä ja pääomansiirroista johtuva
nettovarallisuuden muutos, varojen muiden volyymin muutosten aiheut-
tamamuutosnettovarallisuudessajanimellistenhallussapitovoittojenja-
tappioiden aiheuttama muutosnettovarallisuudessa.
Varallisuuden päätöstase (IV.3)
8.63. Päätöstaseeseenkirjataanyksiköidenhallussaolevienvarojenjavelkojen
arvo laskenta-ajanjakson lopussa. Nämä erät ryhmitellään saman luoki-
tuksen perusteella, jota käytettiin avaustaseessa, ja arvotetaan käypiin
hintoihinlaskenta-ajanjakson lopussa.
Varojenjavelkojenvälinenerotusonnettovarallisuuslaskenta-ajanjakson
lopussa.
8.64. Varan tai velan arvo päätöstaseissa on yhtä suuri kuin sen avaustaseissa
olevan arvon ja samalle erälle varallisuustaseen muutoksissa kirjatun
arvonsumma.
ULKOMAIDEN TILIT (V)
8.65. Ulkomaiden tilille kirjataan kotimaisten ja ulkomaisten talousyksiköiden
väliset taloustoimet. Ulkomaat eivät muodosta institutionaalista sektoriasellaisenaan,muttatilinpitojärjestelmänrakenteessaniilläonsamanlainen
rooli.
8.66. Ulkomaiden tilien kokonaisuus noudattaa samaa yleistä mallia kuin
institutionaalisten sektoreiden tilit, toisinsanoen:
a) juoksevat tilit
b) varallisuuden muodostustilit
c) varallisuustaseet.
8.67. Nämä tilit laaditaan ulkomaiden näkökulmasta. Näin ollen se, mikä on
ulkomaiden resurssia, on koko kansantalouden käyttöä ja päinvastoin.
Vastaavasti ulkomaiden hallussa olevat rahoitusvarat ovat velkaa koko
kansantalouden kannalta ja päinvastoin (lukuunottamatta monetaarista
kultaa jaerityisnosto-oikeuksia).1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—233
(1) Katsoluku7,”Varallisuustaseet”.
Taulukko 8.15 — Tili IV: Varallisuustaseet
Varat Velat ja nettovarallisuus
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimet, muutvirrat,
varannot ja tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnät
tileillä
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
IV.1.
Varallisuuden
avaustase9922 9922 324 2822 1591 144 5041 ANMuutkuin
rahoitusvarat
6047 6047 243 1698 1001 104 3001 AN.1 Valmistetut
varat
5544 5544 231 1423 913 99 2878 AN.11 Kiinteät varat
231 231 2 97 47 85 AN.12 Varastot272 272 10 178 41 5 38 AN.13 Arvoesineet
3875 3875 81 1124 590 40 2040 AN.2 Valmistamat-
tomat varat
3809 3809 81 1124 578 37 1989 AN.21 Aineelliset
valmistamat-
tomat varat
66 66 12 3 51 AN.22 Aineettomat
valmistamat-
tomat varat▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—234
Varat Velat ja nettovarallisuus
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimet, muutvirrat,
varannot ja tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnät
tileillä
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
7365 573 6792 172 1819 396 3508 897 AF Rahoitus-
varat/velat 18177 3384 687 289 121 6298 297 6595IV.1.
Varallisuuden
avaustase
770 770 80 690 AF.1 Monetaarinen
kultaja
erityiset
nosto-
oikeudet
1587 105 1482 110 840 150 382 AF.2 Käteisraha ja
talletukset 40 1281 102 10 38 1471 116 1587
1388 125 1263 25 198 950 90 AF.3 Muutarvopa-
peritkuin
osakkeet 44 1053 212 2 1311 77 1388
1454 70 1384 8 24 115 1187 50 AF.4 Lainat 897 328 169 43 1437 17 1454
1409 113 1296 22 411 12 651 200 AF.5 Osakkeetja
osuudet 687 715 4 1406 3 1409
396 26 370 4 291 20 30 25 AF.6 Vakuutuste-
kninen
vastuuvelka 12 335 19 5 371 25 396
361 134 227 3 55 19 150 AF.7 Muut
saamiset ja
velat 137 22 108 35 302 59 361
B.90 Nettovaralli-
suus 4121 268 1300 4352 375 10416 276 10692▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—235
Varat Velat ja nettovarallisuus
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimet, muutvirrat,
varannot ja tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnät
tileillä
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
IV.2.
Varallisuusta-
seen
muutoksetVarojen ja
velkojen
kokonaismuu-
tokset
482 482 25 110 56 1 290 ANMuutkuin
rahoitusvarat
289 289 21 61 25 −1 182 AN.1 Valmistetut
varat
239 239 21 47 20 1 150 AN.11 Kiinteät varat
34 34 4 1 29 AN.12 Varastot
16 16 10 4 −2 3 AN.13 Arvoesineet
193 193 4 49 30 2 108 AN.2 Valmistamat-
tomat varat
191 191 4 48 30 1 108 AN.21 Aineelliset
valmistamat-
tomat varat
2 2 1 AN.22 Aineettomat
valmistamat-
tomat varat▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—236
Varat Velat ja nettovarallisuus
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimet, muutvirrat,
varannot ja tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnät
tileillä
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
787 57 730 33 199 123 294 81 AF Rahoitus-
varat/velat 155 285 176 33 28 677 91 767IV.2.
Varallisuusta-
seen
muutokset19 1 18 1 17 AF.1 Monetaarinen
kultaja
erityiset
nosto-
oikeudet
130 11 119 12 68 7 15 17 AF.2 Käteisraha ja
talletukset 130 2 132 −2 130
187 9 178 13 35 29 80 21 AF.3 Muutarvopa-
peritkuin
osakkeet 7 87 71 165 22 187
250 10 240 5 45 163 27 AF.4 Lainat 68 93 28 24 213 37 250
80 5 75 1 13 34 19 9 AF.5 Osakkeetja
osuudet 42 30 4 77 3 80
38 38 38 AF.6 Vakuutuste-
kninen
vastuuvelka 38 38 38
82 21 61 8 40 6 7 AF.7 Muut
saamiset ja
velat 37 10 5 52 30 82
B.10 Nettovaralli-
suuden
muutokset 216 10 2 276 31 535 −34 501▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—237
Varat Velat ja nettovarallisuus
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimet, muutvirrat,
varannot ja tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnät
tileillä
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
B.10.1 Säästöstäja
pääomansiir-
roistajohtuvat 65 4 −38 178 21 230 −38 192
B.10.2 Varojen
volyymin
muista
muutoksista
johtuvat 17 −4 2 2 17 17
B.10.3 Nimellisistä
hallussapito-
voitoista ja-
tappioista
johtuvat 134 10 38 96 10 288 4 292
B.10.31 Neutraaleista
hallussapito-
voitoista ja-
tappioista
johtuvat 82 5 26 87 8 208 6 214
B.10.32 Reaalisista
hallussapito-
voitoista ja-
tappoista
johtuvat 51 5 12 9 2 80 −1 78▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—238
Varat Velat ja nettovarallisuus
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimet, muutvirrat,
varannot ja tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnät
tileillä
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
IV.3.
Varallisuuden
päätöstase10404 10404 349 2932 1647 145 5331 ANMuutkuin
rahoitusvarat
6336 6336 264 1759 1026 103 3183 AN.1 Valmistetut
varat
5783 5783 252 1470 933 100 3028 AN.11 Kiinteät varat
265 265 2 101 48 114 AN.12 Varastot
288 288 10 188 45 3 41 AN.13 Arvoesineet
4068 4068 85 1173 620 42 2148 AN.2 Valmistamat-
tomat varat
4000 4000 85 1172 608 38 2097 AN.21 Aineelliset
valmistamat-
tomat varat
68 68 1 12 3 51 AN.22 Aineettomat
valmistamat-
tomat varat
8152 630 7522 205 2018 519 3802 978 AF Rahoitus-
varat/velat 1972 3669 863 322 149 6975 388 7362▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—239
Varat Velat ja nettovarallisuus
TilitYh-
teensäVastaavat
merkinnät
tileilleS.1
Koko
kan-
santa-
lousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimet, muutvirrat,
varannot ja tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kan-
santa-
lousVastaavat
merkinnät
tileillä
Yh-
teensäTilitTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tiliUlko-
maiden
tiliUlko-
maiden
tiliTavar-
oiden
ja
palve-
lujen
tili
788 788 81 707 AF.1 Monetaarinen
kultaja
erityisetnosto-
oikeudetIV.3.
Varallisuuden
päätöstase
1717 116 1601 122 908 157 15 399 AF.2 Käteisraha ja
talletukset 40 1411 104 10 38 1603 114 1717
1575 134 1441 38 233 29 1030 111 AF.3 Muutarvopa-
peritkuin
osakkeet 51 1140 283 2 1476 99 1575
1704 80 1624 8 29 160 1350 77 AF.4 Lainat 965 421 197 67 1650 54 1704
1489 118 1371 23 424 46 670 209 AF.5 Osakkeetja
osuudet 729 745 4 4 1483 6 1489
434 26 408 4 329 20 30 25 AF.6 Vakuutuste-
kninen
vastuuvelka 12 373 19 5 409 25 434
443 155 288 11 95 25 157 AF.7 Muut
saamiset ja
velat 174 32 113 35 354 89 443
B.90 Nettovaralli-
suus 4337 278 1302 4628 406 10951 242 11193▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—240
▼B
JUOKSEVATTILIT
Tavaroiden ja palveluiden ulkomaan tili (V.1)
8.68. Tavaroiden ja palveluiden tuonti kirjataan tilin resurssien puolelle ja
tavaroiden ja palveluiden vienti käytön puolelle. Resurssien ja käytön
välinen erotus on tilin tasapainoerä, jota kutsutaan ”tavaroiden ja
palveluidentaseeksi”.Joserotusonpositiivinen,ulkomaillaonylijäämää
jakansantaloudella alijäämää ja päinvastoin,josseonnegatiivinen.
8.69. Jotta tuonti mitattaisiin yhdenmukaisella tavalla kotimaisten talousyksi-
köiden tuotoksen mittauksen kanssa, se arvotetaan perushintoja
vastaavalla tavalla, toisinsanoenilman tuontiveroa mutta tuontitukipalk-
kiotmukaanlukien.
Tavaroiden ja palveluiden ulkomaan tilille kirjattu tavaroiden tuonti
arvotetaanfob-hintoihin,toisinsanoenvientinaanrajalla.Myöstavaroiden
vientiarvotetaan fob-hintoihin.
Jos kotimaiset yksiköt huolehtivat tuontitavaroiden fob-arvoihin (so.
tehtaan ja vientimaan rajan välillä) sisältyvistä kuljetus- ja vakuutuspal-
veluista, ne täytyy sisällyttää tarvarat tuovan maan palveluiden viennin
arvoon. Käänteisesti, silloin kun ulkomaiset talousyksiköt huolehtivat
tavaroiden viennin fob-arvoihin sisältyvistä kuljetus- ja vakuutuspalve-
luista, ne täytyy sisällyttää tavarat vievän maan palveluiden tuonnin
arvoon.
Ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tili (V.2)
8.70. Ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tilin tarkoituksena on määrittää
vaihtotase,jokatilinpitojärjestelmänrakenteessavastaainstitutionaalisten
sektoreiden säästöä. Tämä tili on tiivistetty versio institutionaalisen
sektorin tilien kokonaisuudesta, joka ulottuu ensitulojen jakotilistä
tulonkäyttötiliin.
8.71. Resurssien puolella ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tili osoittaa
tavaroidenjapalveluidentaseen.Sillekirjataanmyösresurssientaikäytön
puolelle pääomansiirtoja lukuunottamatta kaikki jakotaloustoimet, jotka
saattavat sisältääulkomaat.
VARALLISUUDENMUODOSTUKSENULKOMAANTILIT(V.III)Pääomatili (V.III.1)
8.72. Ulkomaidenpääomatilillekirjataanulkomaistentalousyksiköidenvalmis-
tamattomienmuidenkuinrahoitusvarojenhankinnatmiinusluovutuksetja
semittaa säästämisen ja pääomansiirtojen aiheuttamia nettovarallisuuden
muutoksia.
8.73. Pääomatilin tasapainoerä on ulkomaiden nettoluotonanto tai -luotonotto.
Se on yhtä suuri, mutta vastakkaista merkkiä kuin kotimaisten
institutionaalisten sektoreiden nettoluotonannon tai -luotonotonsumma.
Rahoitustili (V.III.2)
8.74. Ulkomaiden rahoitustilin malli on samanlainen kuin institutionaalisten
sektoreiden rahoitustilillä.
Varojen muiden muutosten tili (V.III.3)
8.75. Kuten institutionaalisilla sektoreillakin varojen volyymin muiden
muutosten ja nimellisten hallussapitovoittojen ja -tappioiden aiheuttamat
nettovarallisuuden muutokset määritetään peräkkäin ja hallussapitovoitot
ja -tappiot jaetaan neutraaleihin ja reaalisiin hallussapitovoittoihin ja -
tappioihin.
8.76. Valmistettujen varojen puuttuminen ulkomaiden varallisuuden muodos-
tustileiltä jataseista johtuu sovitustakäytännöstä, jonkamukaan luodaan
laskennallinen institutionaalinen yksikkö silloin, kun ulkomaiden katso-
taan hankkineen rahoitusvaran, ja päinvastoin, kun on kyse kotimaisten
yksiköidenmuissakansantalouksissahankkimista varoista.
VARALLISUUSTASEET(V.IV)
8.77. Ulkomaiden taseet sisältävät rahoitusvaroja ja -velkoja. Resurssien
puolella niille kirjataan ulkomaisten ja kotimaisten yksiköiden väliset
monetaarisen kullan ja erityisnosto-oikeuksien hankinnat miinus luovu-
tukset.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—241
▼B
Taulukko 8.16 — Ulkomaiden tilikokonaisuus (ulkomaisten taloustoimien tili) (jatk.)
V.ITavaroiden ja palveluiden ulkomaan
Käyttö Resurssit
P.6 Tavaroiden ja palvelujen
vienti 536P.7 Tavaroiden ja palvelujen
tuonti 497
P.61 Tavaroiden vienti 462 P.71 Tavaroiden tuonti 392P.62 Palvelujen vienti 74 P.72 Palvelujen tuonti 105
B.11 Tavaroiden ja palveluiden
tase −39
V.IIEnsitulojen ja tulonsiirtojen ulkomään tili
Käyttö Resurssit
D.1 Palkansaajakorvaukset 6 B.11 Tavaroiden ja palveluiden
tase −39
D.11 Palkatjapalkkiot 6
D.1 Palkansaajakorvaukset 2
D.2 Tuotannonjatuonninverot 0 D.11 Palkatja palkkiot 2
D.21 Tuoteverot 0 D.12 Työnantajan sosiaaliturva-
maksut 0
D.211 Arvonlisaverot(ALV) 0 D.121 Työnantajan todelliset
sosiaaliturvamaksut 0
D.212 Tuontiverot ja -tullit ilman
ALV:a 0D.122 Työnantajan laskennalliset
sosiaaliturvamaksut 0
D.2121 Tuontitullit 0D.2122 Muut tuontiverot kuin ALV
jatuontitullit 0D.2 Tuotannonjatuonninverot 0
D.21 Tuoteverot 0
D.214 MuuttuoteverotkuinALVja
tuontiverotD.211 Arvonlisäverot (ALV) 0
D.29 Muuttuotantoverot 0 D.212 Tuontiverot ja -tullit ilman
ALV:a 0
D.2121 Tuontitullit 0
D.3 Tukipalkkiot 0 D.2122 Muut tuontiverot kuin ALV
ja tuontitullit 0
D.31 Tuotetukipalkkiot 0
D.311 Tuontitukipalkkiot 0 D.214 MuuttuoteverotkuinALVja
tuontiverot 0
D.29 Muuttuotantoverot 0
D.319 Muuttuotetukipalkkiot 0D.39 Muuttuotantotukipalkkiot 0 D.3 Tukipalkkiot 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—242
▼B
Käyttö Resurssit
D.31 Tuotetukipalkkiot 0
D.4 Omaisuustulot 66 D.311 Tuontitukipalkkiot 0
D.41 Korot 16
D.42 Yritystenjakamat tulot 36 D.319 Muuttuotantotukipalkkiot 0
D.421 Osingot 0 D.39 Muuttuotantotukipalkkiot 0
D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 36
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 14D.4 Omaisuustulot 39
D.41 Korot 22
D.5 Tulo-, varallisuus- ym juok-
sevatverot 1D.42 Yritystenjakamat tulot 17
D.51 Tuloverot 1 D.421 Osingot 14
D.59 Muutjuoksevat verot 0 D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 3
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 0
D.61 Sosiaalturvamaksut 0 D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 0
D.611 Todelliset sosiaaliturva-
maksut 0
D.6111 Työnantajan todelliset
sosiaaliturvamaksut 0D.5 Tulo-, varallisuus- ym.juok-
sevatverot 0
D.61111 Työnantajanpakollisettodel-
lisetsosiaaliturvamaksut 0D.51 Tuloverot 0
D.61112 Työnantajan vapaaehtoiset
todelliset sosiaaliturva-
maksut 0D.59 Muutjuoksevatverot 0
D.6112 Palkansaajan sosiaaliturva-
maksut 0
D.61121 Palkansaajan pakolliset
sosaaliturvamaksut 0D.61 Sosiaaliturvamaksut 0
D.61122 Palkansaajan vapaaehtoiset
sosiaaliturvamaksut 0D.611 Todelliset sosiaaliturva-
maksut 0
D.612 Laskennalliset sosiaaliturva-
maksut 0D.6111 Työnantajan todelliset
sosiaaliturvamaksut 0
D.61111 Työnantajan vapaaehtoiset
todelliset sosiaaliturva-
maksut 0
D.62 Rahamääräiset sosiaalie-
tuudet 0D.61112 Työnantajan vapaaehtoiset
todelliset sosiaaliturva-
maksut 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—243
▼B
Käyttö Resurssit
D.622 Yksityisesti rahastoidut
sosiaalietuudet 0D.6112 Palkansaajan sosiaaliturva-
maksut 0
D.623 Rahastoimattomat palkan-
saajansosiaalietuudet 0D.61121 Palkansaajan pakolliset
sosiaaliturvamaksut 0
D.7 Muuttulonsiirrot 9 D.61122 Palkansaajan vapaaehtoiset
sosiaaliturvamaksut 0
D.71 Vahinkovakuutusmaksut,
netto 2D.612 Laskennalliset sosiaaliturva-
maksut 0
D.74 Tulonsiirrot kansainväliseen
yhteistyöhön 1D.62 Rahamääräiset sosiaalie-
tuudet 0
D.75 Muutsekalaiset tulonsiirrot 2 D.621 Rahamääräiset sosiaalitur-
vaetuudet 0
D.622 Yksityisesti rahastoidut
sosiaalietuudet 0
D.8 Kotitalouksien eläkerahasto-
osuudenoikaisu 0D.624 Rahamääräiset sosiaaliavus-
tukset 0
D.7 Muuttulonsiirrot 39
D.72 Vahinkovakuutuskorvaukset 3D.74 Tulonsiirrot kansainväliseen
yhteistyöhön 31
D.75 Muutsekalaiset tulonsiirrot 1
D.8 Kotitalouksien eläkerahasto-
osuudenoikaisu 0
B.12 Vaihtotase −41
V.IIIVarallisuuden muodostustilit
V.III.1.
V.III.1.1: Säästöstä ja pääomansiirroista johtuvan nettovaralli-
suudenmuutoksentili
Käyttö Resurssit
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset −38B.12 Vaihtotase −41
D.9 Pääomansiirrot, saadut 4
D.91 Pääomaverot 0D.92 Investointiavustukset 4
D.99 Investointiavustukset 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—244
▼B
Käyttö Resurssit
D.9 Pääomansiirrot, maksetut −1
D.91 Pääomaverot 0D.92 Investointiavustukset 0
D.99 Muutpääomansiirrot −1
V.III.1.2: Muidenkuinrahoitusvarojenhankintatili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.2 Valmistamattomien muiden
kuinrahoitusvarojen
hankinnat miinusvähen-
nykset 0B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset −38
K.21 Maan ja muiden aineellisten
valmistamattomien varojen
hankinnat miinus vähen-
nykset 0
K.22 Aineettomien valmistamatto-
mien varojen hankinnat
miinusvähennykset 0
B.9 Nettoluotonanto (+)/nettoluo-
tonotto −38
V.III.2Rahoitustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
F Rahoitusvarojen nettohan-
kinta 50F Velkojennettohankinta 88
F.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 1
F.2 Käteisraha ja talletukset 11 F.2 Käteisrahaja talletukset −2
F.21 Käteisraha 3 F.21 Käteisraha 2
F.22 Siirtokelpoiset talletukset 2 F.22 Siirtokelpoiset talletukset −1F.29 Muuttalletukset 6 F.29 Muuttalletukset −3
F.3 Muut arvopaperit kun osak-
keet 5F.3 Muut arvopaperit kun osak-
keet 20
F.4 Lainat 10 F.4 Lainat 37
F.41 Lyhytaikaiset 3 F.41 Lyhytaikaiset 10F.42 Pitkäaikaiset 7 F.42 Pitkäaikaiset 271996R2223—FI—13.02.2002—006.001—245
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
F.5 Osakkeetjaosuudet 2 F.5 Osakkeetjaosuudet 3
F.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0F.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
F.61 Kotitalouksien osuus henki-
ja eläkevakuutusrahastoista 0F.61 Kotitalouksien osuus henki-
jaeläkevakuutusrahastoista 0
F.611 Kotitalouksien osuus henki-
vakuutusrahastoista 0F.612 Kotitalouksien osuus eläke-
vakuutusrahastoista 0
F.62 Vakuutusmaksu- ja korvaus-
vastuu 0
F.7 Muutvelat 30
F.7 Muutsaamiset 21 F.71 Kauppaluototjaennakot 18
F.71 Kauppaluotot jaennakot 18 F.79 Muutvelatkuinkauppaluotot
jaennakot 12
F.79 Muut saamiset kuin kauppa-
luototja ennakot 3
B.9 Nettoluotonanto (+)/nettoluo-
tonotto −38
V.III.3Varojen muiden muutosten tilit
V.III.3.1: Varojenvolyyminmuidenmuutostentili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
ANMuutkuinrahoitusvarat 0 AF Velat 0
AN.2 Valmistamattomat varat 0 K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0 K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 0K.10 Muualla luokittelemattomat
rahoitusvarojen ja -velkojen
muutvolyyminmuutokset 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 0
K.12.22 Muut varojen ja velkojen
luokitusmuutokset 0K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teenmuutokset 0
siitä:
AN.21Aineelliset valmistamattomat
varat0K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.22 Muut varojen ja velkojen
luokitusmuutokset 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0siitä:
AF.2Käteisrahaja talletukset 0
AF Rahoitusvarat 0 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0AF.4 Lainat 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—246
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0
K.10 Muualla luokittelemattomat
rahoitusvarojen ja -velkojen
muutvolyyminmuutokset 0AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 0AF.7 Muutvelat 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.22 Muut varojen ja velkojen
luokitusmuutokset 0
siitä:
AF.1Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 0
AF.2 Käteisraha ja talletukset 0
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat 0
AF.5 Osakkeetjaosuudet 0
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.2 Varojen volyymin muista
muutoksista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset 0
V.III.3.2: Uudelleenarvotustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11 Nimelliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot (−)K.11 Nimelliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot(−)
AN.2 Valmistamattomat varat 0 AF Velat 3
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 0AF.2 Käteisrahaja talletukset 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 2
AF.4 Lainat 0
AF Rahoitusvarat 7 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 0AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.2 Käteisraha ja talletukset 0 AF.7 Muutvelat 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 4
AF.4 Lainat 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—247
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AF.5 Osakkeetjaosuudet 3
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.3. Nimellisistä hallussapitovoi-
toista ja- tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 4
V.III.3.2.1: Neutraalien hallussapitovoittojen/-tappioiden tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11.1 Neutraalit halussapitovoitot
(+)/-tappiot (−)K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot
(+)/-tappiot(−)
AN.2 Valmistamattomat varat 0 AF Velat 6
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 0AF.2 Käteisrahaja talletukset 2
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0AF.3 Muut arvopaperit kuin
osakeet 2
AF.4 Lainat 0
AF Rahoitusvarat 11 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 0AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 1
AF.2 Käteisraha ja talletukset 2 AF.7 Muutvelat 1AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 3
AF.4 Lainat 1AF.5 Osakkeetjaosuudet 2
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 1
AF.7 Muutsaamiset 3
B.10.31 Neutraaleista hallussapito-
voitoista ja -tappioista
johtuvat nettovarallisuuden
muutokset 6
V.III.3.2.2: Reaalisten hallussapitovoittojen/-tappioiden tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot(−):K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot(−):
AN.2 Valmistamattomat varat 0 AF Velat −31996R2223—FI—13.02.2002—006.001—248
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 0AF.2 Käteisrahaja talletukset −2
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1
AF.4 Lainat 0
AF Rahoitusvarat −5 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 0AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka −1
AF.2 Käteisraha ja talletukset −2 AF.7 Muutvelat −1
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1
AF.4 Lainat −1
AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka −1
AF.7 Muutsaamiset −3
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtavat
nettovarallisuuden muutokset −1
V.IVVarallisuustaseet
V.IV.1Varallisuuden avaustase
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 0 AF Velat 297
AN.2 Valmistamattomat varat 0 AF.2 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 116
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 77
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0AF.4 Lainat 17
AF.5 Osakeetjaosuudet 3
AF Rahoitusvarat 573 AF.6 Vakuutustekninenvastuvelka 25
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 0AF.7 Muutvelat 59
AF.2 Käteisraha ja talletukset 105
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 125
AF.4 Lainat 70
AF.5 Osakkeetjaosuudet 113
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 261996R2223—FI—13.02.2002—006.001—249
▼B
Varat Velat ja nettovarallisuus
AF.7 Muutsaamiset 134
B.90 Nettovarallisuus 276
V.IV.2Varallissuustaseen muutokset
Varat Velat ja nettovarallisuus
Varojenmuutoksetyhteensä Velkojenmuutoksetyhteensä
ANMuutkuinrahoitusvarat 0 AF Velat 91
AN.2 Valmistamattomat varat 0 AF.2 Käteisrahaja talletukset −2AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 22
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0AF.4 Lainat 37
AF.5 Osakkeetjaosuudet 3
AF Rahoitusvarat 57 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 1AF.7 Muutvelat 30
AF.2 Käteisraha ja talletukset 11
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 9
AF.4 Lainat 10
AF.5 Osakkeetjaosuudet 5AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 21
B.10 Nettovarallisundenmuutokset −34
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset −38
B.10.2 Varojen volyymin muista
muutoksista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset 0
B.10.3 Nimellisistä hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 4
B.10.31 Neutraaleistahallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 6
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset −11996R2223—FI—13.02.2002—006.001—250
▼B
V.IV.3Varallisuuden päätöstase
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 0 AF Velat 388
AN.2 Valmistamattomat varat 0 AF.2 Käteistaha jatalletukset 114
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 99
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0AF.4 Lainat 54
AF.5 Osakkeetjaosuudet 6
AF Rahoitusvarat 630 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 25
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 0AF.7 Muutvelat 89
AF.2 Käteisraha ja talletukset 116
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 134
AF.4 Lainat 80AF.5 Osakkeetjaosuudet 118AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 26
AF.7 Muutsaamiset 155
B.90 Nettovarallisuus 242
TAVAROIDEN JA PALVELUIDEN TILI (0)
8.78. Tavaroidenjapalveluidentilintarkoitusonosoittaatuoteryhmittäinkoko
kansantaloudessa,kuinkasaatavilla olevat tuotteet käytetään.
8.79. Seosoittaasenvuoksituoteryhmittäinjakokokansantaloudessaresurssit
(tuotoksen ja tuonnin) ja tavaroiden ja palveluiden käytön (välituote-
käyttö, loppukulutus, kiinteän pääoman bruttomuodostus, varastojen
muutokset,arvoesineiden hankinnatmiinusluovutukset,vienti).
8.80. Jos tuotos arvotetaan perushintaan ja käyttö ostajan hintaan, tuoteverot
miinustukipalkkiot onsisällytettävä resurssienpuolelle.
8.81. Käyttö kirjataan tavaroiden ja palveluiden tilin oikealle puolelle ja
resurssit vasemmalle puolelle, toisin sanoen vastakkaiselle puolelle kuin
institutionaalisten sektoreiden juoksevilla tileillä, koska tuotevirrat ovat
rahavirtojen vastineita.
8.82. Tavaroiden ja palveluiden tili on määritelmän mukaan tasapainossa eikä
siinänäinollenoletasapainoeriä.
Taulukko 8.17 — Tili 0: Tavara- ja palvelutili
Resurssit Käyttö
P.1 Tuotos 3595 P.2 Välituotekäyttö 1094
P.11 Markkinatuotos 3048P.12 Tuotosomaanloppukäyttöön 171 P.3/P.4 Kulutusmenot/Todellinen
kulutus 1371
P.13 Muumarkkinaton tuotos 376 P.31/
P.41Yksilölliset kulutusmenot/
Todellinen yksilöllinen
kulutus 12151996R2223—FI—13.02.2002—006.001—251
▼B
Resurssit Käyttö
D.21 Tuoteverot 141 P.32/
P.42Kollektiiviset kulutusmenot/
Todellinen kollektiivinen
kulutus 156
D.31 Tuotetukipalkkiot −8
P.51 Kiinteän pääoman brutto-
muodostus 376
P.7 Tavaroiden ja palvelujen
tuonti 497P.511 Aineellisten kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 303
P.71 Tavaroiden tuonti 392 P.5111 Uusienaineellistenkiinteiden
varojenhankinnat 305
P.72 Palvelujen tuonti 105 P.5112 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojenhankinnat 11
P.5113 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojen vähen-
nykset −13
P.512 Aineettomien kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 51
P.5121 Uusien aineettomien kiin-
teiden varojenhankinnat 53
P.5122 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
hankinnat 6
P.5123 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
vähennykset −8
P.513 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen arvon
lisäys 22
P.5131 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen perus-
parannukset 5
P.5132 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen omistu-
soikeudensiirtokulut 17
P.52 Varastojenmuutokset 28
P.53 Arvoesineiden hankinnat
miinusvähennykset 10
P.6 Tavaroiden ja palvelujen
vienti 536
P.61 Tavaroiden vienti 462P.62 Palvelujen vienti 74
KANSANTALOUDEN KOOTUT TILIT
8.83. Kansantalouden kootut tilit antavat tiiviin yleiskuvan kansantalouden
tileistä: juoksevistatileistä, varallisuuden muodostustileistä jataseista.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—252
▼B
Ne tuovat samaan taulukkoon kaikkien institutionaalisten sektoreiden,
koko kansantalouden ja ulkomaiden tilit ja saattavat tasapainoon kaikki
virrat sekä kaikki varat ja velat. Ne myös mahdollistavat kokonaissuur-
eidenlukemisen suoraan.
8.84. Kansantalouden koottujen tilien taulukossa käyttö, varat ja varojen
muutokset kirjataan vasemmalle puolelle, kun taas resurssit, velat,
velkojenja nettovarallisuuden muutoksetkirjataan oikealle puolelle.
8.85. Jotta taulukko olisi luettava samalla, kun se antaa kuvan koko
taloudellisesta prosessista, on käytetty niin aggregoituja tasoja kuin
järjestelmän rakenteen ymmärtämisen kannalta onmahdollista.
8.86. Taulukon sarakkeet edustavat institutionaalisia sektoreita: yrityksiä,
rahoituslaitoksia,julkisyhteisöjä,kotitalouksiapalveleviavoittoatavoitte-
lemattomia yhteisöjä ja kotitalouksia. Taulukossa on myös sarake koko
kansantaloutta varten, sarake ulkomaita varten ja sarake, joka tasapai-
nottaa tavaroiden japalveluiden käytönjaresurssit.
8.87. Taulukonrivitedustavaterilaistentaloustoimienryhmiä,varojajavelkoja,
tasapainoeriä ja tiettyjä kokonaissuureita.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—253
Taulukko 8.18 — Kansantalouden kootut tilit
JUOKSEVATTILIT
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäTavar-
atja
palve-
lut
(res.)Ulko-
maatS.1
Koko
kansa-
ntalousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setKoodiTaloustoimetja
muutvirratvarannot ja
tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kansa-
ntalousUlko-
maatTavar-
atja
palve-
lut
(käyt-
tö)Yh-
teensäTilit
I.
Tuotanto/
tavaroiden ja
palveluiden
ulkomaan tili497 497 P.7 Tavaroiden ja
palvelujen
tuonti497 497 I.
Tuotanto/
tavaroiden ja
palveluiden
ulkomaan tili 536 536 P.6 Tavaroiden ja
palvelujen
vienti536 536
3595 3595 P.1 Tuotos 1753 102 434 1269 37 3595 3595
1904 1904 6 694 246 29 881 P.2 Välituote-
käyttö1904 1904
133 133 D.21-D.31 Tuoteverot
miinustuote-
tukipalkkiot133 133
1824 1824 31 575 188 73 872 B.1g/B.1*g Arvonlisäys,
brutto/Brutto-
kansantuote872 73 188 575 31 1824 1824 II.1.1.
Tulonmuodos-
tustili
222 222 3 42 30 10 137 K.1 Kiinteän
pääoman
kuluminen
1602 1602 28 533 158 63 735 B.1n/B.1*n Arvonlisäys,
netto/Netto-
kansantuote735 63 158 533 28 1602 1602
−39 −39 B.11 Tavaroiden ja
palvelujen
tase−39 −39▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—254
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäTavar-
atja
palve-
lut
(res.)Ulko-
maatS.1
Koko
kansa-
ntalousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setKoodiTaloustoimetja
muutvirratvarannot ja
tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kansa-
ntalousUlko-
maatTavar-
atja
palve-
lut
(käyt-
tö)Yh-
teensäTilit
II.1.1.
Tulonmuodos-
tustili768 6 762 23 39 140 15 545 D.1 Palkansaaja-
korvaukset766 766 2 768 II.1.2.
Ensitulon
jakotili
191 0 191 0 2 2 3 51 D.2-D.3 Tuotannonja
tuonninverot
miinustuki-
palkkiot191 191 0 191
133 0 133 D.21-D.31 Tuoteverot
miinustuote-
tukipalkkiot133 133 0 133
58 0 58 0 2 2 3 51 D.29-D.39 Muuttuotan-
toverotmiinus
muuttuotan-
totukipalkkiot58 58 0 58
429 429 8 92 46 55 276 B.2g Toimintay-
lijäämä,
brutto276 55 46 92 8 429 429
442 442 442 B.3g Sekatulo,
brutto442 442 442
217 217 5 60 16 45 139 B.2n Toimintay-
lijäämä, netto45 16 60 5 217 217
432 432 432 B.3n Sekatulo,
netto432 432 432▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—255
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäTavar-
atja
palve-
lut
(res.)Ulko-
maatS.1
Koko
kansa-
ntalousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setKoodiTaloustoimetja
muutvirratvarannot ja
tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kansa-
ntalousUlko-
maatTavar-
atja
palve-
lut
(käyt-
tö)Yh-
teensäTilit
II.1.2.
Ensitulon
jakotili446 66 380 7 44 46 138 145 D.4 Omaisuustulot 78 160 30 134 5 407 39 446
1855 1855 6 1390 221 29 209 B.5g Ensitulo,
brutto/
Kansantulo,
brutto209 29 221 1390 6 1855 1855 II.2.
Tulojen
uudelleenjaon
tili
1633 1633 3 1348 191 19 72 B.5n/B.5*n Ensitulo,
netto/Kansan-
tulo, netto72 19 191 1348 3 1633 1633
II.2.
Tulojen
uudelleenjaon
tili213 1 212 0 178 0 10 24 D.5 Tulo-,varalli-
suus-ym.
juoksevat
verot213 213 0 213
322 0 322 322 D.61 Sosiaaliturva-
maksut14 39 268 0 1 322 0 322
332 0 332 1 0 289 29 13 D.62 Rahamää-
räisetsosiaali-
turvaetuudet332 332 0 332
278 9 269 2 71 139 46 11 D.7 Muuttulon-
siirrot10 49 108 36 36 239 39 278
1826 1826 40 1187 382 32 185 B.6g Käytettävissä
olevatulo,
brutto185 32 382 1187 40 1826 1826 II.3.
Luontoismuo-
toistentulojen
uudelleenjaon
tili1604 1604 37 1145 352 22 48 B.6n Käytettävissä
oleva tulo,
netto48 22 352 1145 37 1604 1604▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—256
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäTavar-
atja
palve-
lut
(res.)Ulko-
maatS.1
Koko
kansa-
ntalousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setKoodiTaloustoimetja
muutvirratvarannot ja
tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kansa-
ntalousUlko-
maatTavar-
atja
palve-
lut
(käyt-
tö)Yh-
teensäTilit
II.3.
Luontoismuo-
toistentulojen
uudelleenjaon
tili219 219 13 206 D.63 Luontoismuo-
toisetsosiaa-
lisettulon-
siirrot219 219 219
1826 1826 27 1406 176 32 185 B.7g Oikaistu
käytettävissä
olevatulo,
brutto185 32 176 1406 27 1826 1826 II.4.
Tulonkäyttö-
tili
1604 1604 24 1364 146 22 48 B.7n Oikaistu
käytettävissä
oleva tulo,
netto48 22 146 1364 24 1604 1604
II.4.
Tulonkäyttö-
tiliB.6g Käytettävissä
olevatulo,
brutto185 32 382 1187 40 1826 1826
B.6n Käytettävissä
oleva tulo,
netto48 22 352 1145 37 1604 1604
1371 1371 1215 156 P.4 Todellinen
kulutus1371 1371
1371 1371 13 996 362 P.3 Kulutusmenot 1371 1371
11 0 11 0 0 11 0 D.8 Kotitalouk-
sieneläkera-
hasto-osuuden
oikaisu11 11 0 11
455 455 27 202 20 21 185 B.8g Säästö,brutto
233 233 24 160 −10 11 48 B.8n Säästö, netto▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—257
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäTavar-
atja
palve-
lut
(res.)Ulko-
maatS.1
Koko
kansa-
ntalousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setKoodiTaloustoimetja
muutvirratvarannot ja
tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kansa-
ntalousUlko-
maatTavar-
atja
palve-
lut
(käyt-
tö)Yh-
teensäTilit
−41 −41 B.12 Vaihtotase▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—258
VARALLISUUDENMUODOSTUSTILIT
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäTavar-
atja
palve-
lut
(res.)Ulko-
maatS.1
Koko
kansa-
ntalousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setKoodiTaloustoimetja
muutvirratvarannot ja
tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kansa-
ntalousUlko-
maatTavar-
atja
palve-
lut
(käyt-
tö)Yh-
teensäTilit
III.1.1.
Säästöstäja
pääomansiir-
roista
johtuvan
nettovaralli-
suuden
muutoksentiliB.8n Säästö,netto 48 11 −10 160 24 233 233 III.1.1.
Säästöstäja
pääomansiir-
roista
johtuvan
nettovaralli-
suuden
muutoksentiliB.12 Vaihtotase −41 −41
D.9 Pääoman-
siirrot,saadut33 0 6 23 0 62 4 66
D.9 Pääoman-
siirrot,
maksetut (−)−16 −7 −34 −5 −3 −65 −1 −66
192 −38 230 21 178 −38 4 65 B.10.1 Säästöstä ja
pääomansiir-
roista
johtuvat
nettovaralli-
suuden
muutokset65 4 −38 178 21 230 −38 192 III.1.2.
Muidenkuin
rahoitusvar-
ojenhankinta-
tili
III.1.2.
Muidenkuin
rahoitusvar-
ojenhankinta-
tili376 376 19 61 37 9 250 P.51 Kiinteän
pääoman
bruttomuo-
dostus376 376
−222 −222 −3 −42 −30 −10 −137 K.1 Kiinteän
pääoman
kuluminen(−)
28 28 0 2 0 0 26 P.52 Varastojen
muutokset28 28▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—259
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäTavar-
atja
palve-
lut
(res.)Ulko-
maatS.1
Koko
kansa-
ntalousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setKoodiTaloustoimetja
muutvirratvarannot ja
tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kansa-
ntalousUlko-
maatTavar-
atja
palve-
lut
(käyt-
tö)Yh-
teensäTilit
10 10 0 5 3 0 2 P.53 Arvoesineiden
hankinnat
miinusvähen-
nykset10 10
0 0 0 1 4 2 0 −7 K.2 Valmistamat-
tomien
muiden kuin
rahoitusvar-
ojen
hankinnat
miinusvähen-
nykset
−38 38 4 148 −50 5 −69 B.9 Nettoluoto-
nanto (+)/
nettoluoto-
notto (−)−69 5 −50 148 4 38 −38 0 III.2.
Rahoitustili
III.2.
Rahoitustili691 50 641 32 181 120 237 71 F Rahoitusvar-
ojennettohan-
kinta/Velk-
ojennettohan-
kinta
F Velkojen
nettohankinta140 232 170 33 28 603 88 691
0 1 −1 0 −1 F.1 Monetaarinen
kultaja
erityiset
nostooikeudet
130 11 119 12 68 7 15 17 F.2 Käteisraha ja
talletukset0 130 2 0 0 132 −2 130▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—260
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäTavar-
atja
palve-
lut
(res.)Ulko-
maatS.1
Koko
kansa-
ntalousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setKoodiTaloustoimetja
muutvirratvarannot ja
tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kansa-
ntalousUlko-
maatTavar-
atja
palve-
lut
(käyt-
tö)Yh-
teensäTilit
143 5 138 12 29 26 53 18 F.3 Muutarvopa-
peritkuin
osakkeet ja
osuudet6 53 64 0 0 123 20 143
254 10 244 0 5 45 167 27 F.4 Lainat 71 0 94 28 24 217 37 254
46 2 44 0 3 36 3 2 F.5 Osakkeetja
osuudet26 13 0 4 43 3 46
36 0 36 0 36 0 0 0 F.6 Vakuutuste-
kninen
vastuuvelka03 6 0 0 3 6 0 3 6
82 0 21 61 8 40 6 0 7 F.7 Muut
saamiset ja
velat37 0 10 5 0 52 30 82
III.3.1.
Varojen
volyymin
muiden
muutostentili15 15 0 2 1 −2 14 K.3-10ja
K.12Muut
volyymin
muutokset,
yhteensä−3 2 −1 0 0 −2 0 −2 III.3.1.
Varojen
volyymin
muiden
muutostentili
24 24 0 0 0 0 24 K.3 Valmistamat-
tomien
varojen
muutuminen
taloudellisesti
merkittäväksi
3 3 0 0 3 0 0 K.4 Valmistet-
tujenvarojen
muuttuminen
taloudellisesti
merkittäväksi▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—261
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäTavar-
atja
palve-
lut
(res.)Ulko-
maatS.1
Koko
kansa-
ntalousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setKoodiTaloustoimetja
muutvirratvarannot ja
tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kansa-
ntalousUlko-
maatTavar-
atja
palve-
lut
(käyt-
tö)Yh-
teensäTilit
4 4 0 0 4 0 0 K.5 Luonnonvar-
aisten biolo-
gistenvarojen
kasvu
−9 −9 0 0 −2 0 −7 K.6 Valmistamat-
tomien
varojen talou-
dellisen arvon
häviäminen
−11 0 −11 0 0 −6 0 −5 K.7 Katastrofien
aiheuttamat
menetykset
0 0 0 0 0 8 −3 −5 K.8 Korvaukset-
tomat haltuu-
notot00 000 00 0
1 1 0 0 0 0 1 K.9 Muualla
luokittelemat-
tomat muiden
kuinrahoitus-
varojen muut
volyymin
muutokset00 000 00 0
3 0 3 0 2 0 1 0 K.10 Muualla
luokittelemat-
tomat rahoi-
tusvarojenja
velkojenmuut
volyymin-
muutokset−4 2 0 0 0 −2 0 −2
0 0 0 0 0 −6 0 6 K.12 Luokitus-ja
rakennemuu-
tokset10 − 100 00 0▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—262
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäTavar-
atja
palve-
lut
(res.)Ulko-
maatS.1
Koko
kansa-
ntalousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setKoodiTaloustoimetja
muutvirratvarannot ja
tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kansa-
ntalousUlko-
maatTavar-
atja
palve-
lut
(käyt-
tö)Yh-
teensäTilit
siitä:
10 0 10 0 0 0 −2 12 ANMuutkuin
rahoitusvarat
−7 −7 0 0 −3 −2 −2 AN.1 Valmistetut
varat
17 0 17 0 0 3 0 14 AN.2 Valmistamat-
tomat varat
5 0 5 0 2 1 0 2 AF Rahoitus-
varat/velat−3 2 −1 0 0 −2 0 −2
B.10.2 Varojen
bolyymin
muista
muutoksista
johtuvat
nettovaralli-
suuden
muutokset17 −4 2 2 0 17 0 17
III.3.2.
Uudelleen
arvotustiliK.11 Nimelliset
hallussapito-
voitot/-tappiotIII.3.2.
Uudelleen
arvotustili
280 0 280 8 80 44 4 144 ANMuutkuin
rahoitusvarat
126 126 5 35 20 2 63 AN.1 Valmistetut
varat
154 0 154 3 45 23 2 81 AN.2 Valmistamat-
tomat varat▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—263
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäTavar-
atja
palve-
lut
(res.)Ulko-
maatS.1
Koko
kansa-
ntalousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setKoodiTaloustoimetja
muutvirratvarannot ja
tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kansa-
ntalousUlko-
maatTavar-
atja
palve-
lut
(käyt-
tö)Yh-
teensäTilit
91 7 84 1 16 2 57 8 AF Rahoitus-
varat/Velat18 51 7 0 0 76 3 78
B.10.3 Nimellisistä
hallussapito-
voitoista ja
tappioista
johtuvat
nettovaralli-
suuden
muutokset134 10 38 96 10 288 4 292▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—264
VARALLISUUSTASE
Varat Vieras pääoma
TilitYh-
teensäTavar-
atja
palve-
lut
(res.)Ulko-
maatS.1
Koko
kansa-
ntalousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setKoodiTaloustoimetja
muutvirratvarannot ja
tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kansa-
ntalousUlko-
maatTavar-
atja
palve-
lut
(käyt-
tö)Yh-
teensäTilit
IV.1.
Varallisuuden
avaustase9922 0 9922 324 2822 1591 144 5041 AN. Muutkuin
rahoitusvaratIV.1.
Varallisuuden
avaustase
6047 6047 243 1698 1001 104 3001 AN.1 Valmistetut
varat
3875 0 3875 81 1124 590 40 2040 AN.2 Valmistamat-
tomat varat
7365 573 6792 172 1819 396 3508 897 AF Rahoitus-
varat/Velat1817 3384 687 289 121 6298 297 6595
B.90 Nettovaralli-
suus4121 268 1300 4352 375 10416 276 10692
IV.2.
Varallisuusta-
seen
muutoksetVarojen
muutokset,
yhteensäIV.2.
Varallisuusta-
seen
muutokset
482 0 482 25 110 56 1 290 ANMuutkuin
rahoitusvarat
289 289 21 61 25 −1 182 AN.1 Valmistetut
varat
193 0 193 4 49 30 2 108 AN.2 Valmistamat-
tomat varat▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—265
Varat Vieras pääoma
TilitYh-
teensäTavar-
atja
palve-
lut
(res.)Ulko-
maatS.1
Koko
kansa-
ntalousS.15
KPVT-
YS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setKoodiTaloustoimetja
muutvirratvarannot ja
tasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVT-
YS.1
Koko
kansa-
ntalousUlko-
maatTavar-
atja
palve-
lut
(käyt-
tö)Yh-
teensäTilit
787 57 730 33 199 123 294 81 AF Rahoitus-
varat/Velat155 285 176 33 28 677 91 767
B.10 Nettovaralli-
suuden
muutokset,
yhteensä216 10 2 276 31 535 −34 501
B.10.1 Säästö ja
pääoman-
siirrot65 4 −38 178 21 230 −38 192
B.10.2 Varojen
volyymin
muut
muutokset17 −4 2 2 0 17 0 17
B.10.3 Nimelliset
hallussapito-
voitot (+)/-
tappiot (−)134 10 38 96 10 288 4 292
IV.3
Varalisuuden
päätöstase10404 0 10404 349 2932 1647 145 5331 ANMuutkuin
rahoitusvaratIV.3.
Varallisuuden
päätöstase
6336 6336 264 1759 1026 103 3183 AN.1 Valmistetut
varat
4068 0 4068 85 1173 620 42 2148 AN.2 Valmistamat-
tomat varat
8152 630 7522 205 2018 519 3802 978 AF Rahoitus-
varat/Velat1972 3669 863 322 149 6975 388 7362
B.90 Nettovaralli-
suus4337 278 1302 4628 406 10951 242 11193▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—266
▼B
KOKONAISSUUREET
8.88. Kokonaissuureet ovat yhteenvetoindikaattoreita koko kansantalouden
toiminnan tuloksesta ja avainsuureita makrotaloudellisia analyysejä sekä
ajallisia japaikallisia vertailuja varten.
MARKKINAHINTAINENBRUTTOKANSANTUOTE(BKT)
8.89. Markkinahintainen bruttokansantuote on kotimaisten tuotantoyksiköiden
tuotantotoiminnan lopputulos.
Sevoidaanmääritellä kolmella tavalla:
a) BKT on eri institutionaalisten sektoreiden tai eri toimialojen
bruttoarvonlisäystensummaplustuoteverotjamiinustuotetukipalkkiot
(joita ei kohdenneta sektoreille ja toimialoille). Se on myös
tasapainoerä kokokansantalouden tuotantotilillä.
b) BKT on kotimaisten institutionaalisten yksiköiden tavaroiden ja
palveluiden loppukäytön summa (todellinen kulutus ja pääoman
bruttomuodostus) plus tavaroiden ja palveluiden vienti miinus niiden
tuonti.
c) BKT on koko kansantalouden tulonmuodostustilin käytön summa
(palkansaajakorvaukset, tuotanto- ja tuontiverot miinus tukipalkkiot,
kokokansantaloudenbruttotoimintaylijäämä ja sekatulo).
8.90. Vähentämällä kiinteän pääoman kuluminen BKT:sta saadaan markkina-
hintainen nettokansantuote (NKT).
KOKOKANSANTALOUDENTOIMINTAYLIJÄÄMÄ
8.91. Koko kansantalouden brutto- (tai netto-) toimintaylijäämä on eri toimi
alojen tai institutionaalisten sektoreiden brutto- (tai netto-) toimintay-
lijäämien summa.
KOKOKANSANTALOUDENSEKATULO
8.92. Koko kansantalouden brutto- (tai netto-) sekatulo on yhtä kuin
kotitaloussektorin brutto-(tai netto-)sekatulo.
KOKOKANSANTALOUDENYRITTÄJÄTULO
8.93. Kokokansantalouden brutto-(tainetto-) yrittäjätulojen summa.
KANSANTULO(MARKKINAHINTAAN)
8.94. Brutto- (tai netto-) kansantulo (markkinahintaan) edustaa kotimaisten
institutionaalisten yksiköidenyhteensäsaamaa ensituloa: palkansaajakor-
vauksia, tuotanto- ja tuontiveroja miinus tukipalkkioita, omaisuustuloa
(saatavaa miinus maksettavaa), (brutto- tai netto-) toimintaylijäämää ja
(brutto-tainetto-) sekatuloa.
Bruttokansantulo (markkinahintaan) on yhtä suuri kuin BKT miinus
kotimaisten talousyksiköiden ulkomaisille talousyksiköille maksamat
ensitulot plus kotimaisten talousyksiköiden ulkomaisilta talousyksiköiltä
saamatensitulot.
Bruttokansantulo (markkinahintaan) on käsitteellisesti identtinen kansal-
lisen bruttokansantuotteen (GNP) (markkinahintaan) kanssa, kuten
kansantaloudentilinpidossa ontähänsaakkayleisestikäsitetty.
GNPlaskettiin EKT1979:ssäkuitenkin eritavalla(1).
Kansantuloeioletuotantokäsitevaantulokäsite,jokaontärkeämpi,josse
onilmaistunanettomääräisenä,toisinsanoenkiinteänpääomankulutuksen
vähentämisen jälkeen.
KÄYTETTÄVISSÄOLEVAKANSANTULO
8.95. Käytettävissä oleva brutto- (tai netto-) kansantulo on institutionaalisten
sektoreiden käytettävissä olevien brutto-(tai netto-) tulojen summa.
Käytettävissä oleva brutto- (tai netto-) kansantulo on yhtä suuri kuin
brutto-(tainetto-)kansantulo(markkinahintaan)miinusulkomaisilletalous
yksiköille maksetut tulonsiirrot (tulo-, omaisuusyms verot, sosiaaliturva-1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—267
(1) EKT 1979:ssä GNP (markkinahintaan) laskettiin lisäämällä bruttokansantuotteeseen
(markkinahintaan) ulkomailta saadut palkansaajakorvaukset ja omaisuustulot ja
vähentämällävastaavat ulkomaillemaksetut virrat.
▼B
maksut, sosiaalietuudet ja muut tulonsiirrot) plus kotimaisten talous
yksiköidenulkomailta saamattulonsiirrot.
SÄÄSTÖ
8.96. Tämä kokonaissuure mittaa käytettävissä olevan kansantulon sitä osaa,
jota ei käytetä kulutusmenoihin. Brutto-(tai netto-) säästö on eri
institutionaalisten sektoreiden brutto-(tai netto-)säästöjensumma.
VAIHTOTASE
8.97. Ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tilin tasapainoerä edustaa koko
kansantalouden ulkomaiden kanssa harjoittamissa juoksevissa taloustoi-
missa(tavaroidenjapalveluidenkauppa,ensitulot,tulonsiirrot)syntynyttä
ylijäämää (josseonnegatiivinen) tai alijäämää (josseonpositiivinen).
KOKO KANSANTALOUDEN NETTOLUOTONANTO (+) TAI -LUOTO-
NOTTO(−)
8.98. Koko kansantalouden nettoluotonanto (+) tai -luotonotto (−) on institu-
tionaalisten sektoreiden nettoluotonannon tai -luotonoton summa. Se
edustaa niitä nettoresursseja, jotka koko kansantalous antaa ulkomaiden
käytettäväksi (jos se on positiivinen) tai saa ulkomailta käytettäväkseen
(jos se on negatiivinen). Koko kansantalouden nettoluotonanto (+) tai -
luotonotto(−)onyhtäsuurimuttavastakkaistamerkkiäkuinulkomaiden
nettoluotonotto (−)tai luotonanto (+).
KOKOKANSANTALOUDENNETTOVARALLISUUS
8.99. Koko kansantalouden nettovarallisuus on institutionaalisten sektoreiden
nettovarallisuuden summa.Seedustaakokokansantaloudenmuidenkuin
rahoitusvarojen arvoa vähennettynä ulkomaiden rahoitusvarojen ja -
velkojentaseella.
JULKISYHTEISÖJENMENOTJATULOT
8.99a) Julkisyhteisöjen menot ja tulot määritellään EKT 1995:n luokkien
luettelon avulla.
Julkisyhteisöjen menot muodostuvat seuraavista EKT 1995:n luokista,
jotka kirjataan julkisyhteisöjen tilien käytön puolelle lukuun ottamatta
luokkia D.3 ja D.9, jotka kirjataan julkisyhteisöjen tilien resurssienpuolelle(
1):
P.2 Välituotekäyttö
P.5 PääomanbruttomuodostusD.1 Palkansaajakorvaukset
D.29 Muuttuotantoverot
D.3 Tukipalkkiot, maksetutD.4 Omaisuustulot
D.5 Tulo-,varallisuus-ym.juoksevat verot
D.62 Rahamääräiset sosiaalietuudetD.6311+
D.63121+
D.63131Luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot, jotka liittyvät
kotitalouksille markkinatuottajilta hankittujen tuotteiden
menoihin
D.7 Muuttulonsiirrot
D.8 Kotitalouksien eläkerahasto-osuuden oikaisuD.9 Pääomansiirrot, maksetut
K.2 Valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen hankinnat
miinusvähennykset1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—268
▼M2
▼M2
Julkisyhteisöjen tulot muodostuvat seuraavista EKT 1995:n luokista,
jotkakirjataanjulkisyhteisöjentilienresurssienpuolellelukuunottamatta
kohtaaD.39,jokakirjataan julkisyhteisöjen tilien käytönpuolelle:
P.11 Markkinatuotos
P.12 TuotosomaanloppukäyttöönP.131 Maksutmuustamarkkinattomasta tuotoksesta
D.2 Tuotannonjatuonninverot
D.39 Muuttuotantopalkkiot, saadutD.4 Omaisuustulot
D.5 Tulo-,varallisuus-ym.juoksevat verot
D.61 SosiaaliturvamaksutD.7 Muuttulonsiirrot
D.9(
1) Pääomansiirrot
(1) Kunarvioitujenmuttakantamatta jääneiden verojenjasosiaaliturva-
maksujen korjaukset kirjataan kohtaan D.9, ne katsotaan
negatiiviseksi tuloksi.
Julkisyhteisöjen tulojen ja julkisyhteisöjen menojen erotus on
määritelmällisesti julkisyhteisösektorin nettoluotonanto (+) / nettoluoto-notto(–).
Kohtien D.41, D.7, D.92 ja D.99 taloustoimet on sulautettu. Muita
taloustoimia eiolesulautettu.
MATRIISIESITYS
8.100. Tämän luvun aikaisemmat osat ovat esitelleet (T-) tilien kokonaisuutta.
Tilinpitojärjestelmän käsitteet ja määritelmät sallivat samanaikaisesti
muitaesittämismenetelmiä. Niidenavullavoidaanvalaistalisänäkökohtia
jatehdäerityyppisiä analyysejä.
8.101. Panos-tuotostaulukko on laajalti käytetty matriisikehikko yksityiskoh-
taisen ja yhtenäisesti järjestetyn tiedon hankkimiseksi tavaroiden ja
palveluiden virroista ja tuotantokustannusten rakenteesta. Tämä matriisi
sisältää enemmän tietoa tavaroista ja palveluista, tuotannosta ja tulon-
muodostuksesta kuin T-tilit; esimerkiksi kulutusmenot esitetään
tuoteryhmittäin tai alkuperätoimialojen mukaisesti ja välituotekäyttö
esitetään sekä tuoteryhmittäintai alkuperätoimialan mukaisesti että
tuoteryhmittäin tai määränpäänä olevan toimialan mukaisesti. Näiden
tilien välisiä aggregoimattomia linkkejä kehitellään edelleen EKT:n
tarjonta- ja käyttötauluissa toimialoittaisten tuoteryhmien tuotoksen
erittelyn avulla.
8.102. Tämän alaluvun loppuosassa osoitetaan ensinnäkin, että tilien ja
tasapainoerien kokonaisuus voidaan esittää myös matriisimuodossa.
Tässä taulussa kaikki taloustoimet esitetään koko kansantaloudelle javastaavasti ulkomaille. Lisäksi siihen sisältyy aggregoitu tavaroiden ja
palveluiden tili.
8.103. Seuraavaksi käsitellään niitä yleisiä tavoitteita, joita tilinpitomatriisilla
voidaanpalvella.Ratkaisevantärkeäpiirreonsellaisenmatriisintarjoamat
laajat laajentamis- ja tiivistämismahdollisuudet erityisolosuhteiden ja -
tarpeiden vaatimalla tavalla. Lopuksi kuvataan, kuinka tämä toimii
käytännössä. Erityisesti tarjonta- ja kysyntätaulujen sekä sektoritaulujen
välisiä linkkejä kehitellään lisäämällä työvoimataulut, jotta päästäisiin
sosiaalitilinpitomatriisi- (STM) kehikkoon. STM mahdollistaa muun
muassa kokonaisvaltaisemman analyysin talous- ja sosiaalipoliittisista
kysymyksistä,työttömyysmukaanluettuna.
EKT-TILIENMATRIISIESITYS
8.104. Taulukossa 8.19 esitetään tilien ja tasapainoerien kokonaisuus matriisi-
muodossa.Tästäsyystätulojenensijaontilejä,tulonkäyttötilejäjavarojen
muidenmuutostentilejäeiolejaettu.Senlisäksionjätettyavoimeksise,
yhdistetäänkö luontoismuotoisten tulojen uudelleenjaon tili tulojen
uudelleenjaon tiliin vai ei. Lopuksi on lisätty taulukko, johon kirjataan
nettovarallisuus.
8.105. Tämänkappaleentaulukoissaesitetytluvutvastaavattarkastitämänluvun
aikaisemmissa osissa esitettyjä numeerisia esimerkkejä. Kaikissa matrii-1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—269
▼B
▼B
seissa solut, jotka sisältävät tasapainoerän, on kehystetty vahvennetuilla
viivoilla.
8.106. Matriisiesitys tekee mahdolliseksi sen, että kutakin taloustointa varten
tarvitaan vain yksiainoa kirjaus ja taloustoimen luonne voidaan päätellä
sensijainninperusteella.Jokaistatiliäedustaarivi-jasarakeparijaniissä
noudatetaan sellaista käytäntöä, että resurssit esitetään riveillä ja käyttö
esitetään sarakkeissa. Esimerkiksi nettokansantuotteessa (1602) maksa-
jana ovat kansantalouden tuottajat ja saajana tulojen ensijaon tili.
Taulukko 8.19 osoittaa tämän solussa (3,2), toisin sanoen rivillä 3 ja
sarakkeessa 2. Koska tämä taulukko erottelee ulkomaiden taloustoimet
erilliselletilille,sendiagonaalierät,so.solut(3,3),(4,4),(5,5),(6,6),(7,7)
ja (8,8) sisältävät ainoastaan kotimaisten institutionaalisten yksiköiden
välisiätaloustoimia.
8.107. Rivi- ja sarakesummia ei ole nimetty. Niiden pääasiallinen tehtävä
matriisitilinpidossa on varmistaa, että kaikki tilit todellakin ovat
täydellisesti tasapainossa, siten että tulot yhteensä (rivisummat) ovat
yhtä suuret kuin menot yhteensä (sarakesummat). Merkitseviä tasapai-
noeriä, jotka yhdistävät peräkkäisiä tilejä, voidaan vuorostaan johtaa
ainoastaan, jostämä ehtotäytetään.
8.108. Rivi 1 osoittaa tavaroiden ja palveluiden käytön ostajan hintaan:
välituotekäyttö (1904) sarakkeessa 2, kulutus (1371) sarakkeessa 5,
pääomanbruttomuodostus(414)sarakkeessa7javienti(536)sarakkeessa
14.
8.109. Rivin1osatekijätmuodostavattavaroidenjapalveluidenkäytönsumman
ostajan hintaan (4225). Sarake 1 esittää tavaroiden ja palveluiden
tarjonnan (myös yhteensä 4225 luonnollisesti). Tuotos (perushintaan)
plus tuoteverot miinus tuotetukipalkkiot (3728) osoitetaan leikkauskoh-
dassa rivin 2 kanssa. Tuonti (497) on peräisin tavaroiden ja palveluiden
ulkomaiden tililtä (rivi14).
8.110. Rivi 2 osoittaa tuotoksen (perushintaan) plus tuoteverot miinus -
tukipalkkiot. Tämän arvottamisen vuoksirivin2summa (3728)ja siihen
liittyvän sarakkeen 2 summa sisältävät tuoteverot miinus -tukipalkkiot.
Tämä varmistaa sen, että nämä verot sisältyvät tilin 2 tasapainoerään,
nettokansantuotteeseen (NDP), katso solu (3,2). Useimmat tasapainoerät
voidaanlaskeabruttonatainettona.Tässämatriisissakaikkitasapainoerät
esitetään nettona. Kiinteän pääoman kuluminen (222)sijoitetaan suoraan
muiden kuin rahoitusvarojen hankinnaksi pääomatilin alatilille (rivi 7 ja
sarake2).
8.111. Rivi 3 osoittaa koko kansantalouden saamat ensitulot: nettokansantuote
solussa (3,2), omaisuustulo muilta kotimaisilta sektoreilta (341) diag-
onaalilla ja ensitulojen virrat ulkomailta (72)solussa(3,15).Koskatämä
matriisi ei jaa osiin tulojen ensijaon tiliä, se ei jaa tuottajien maksamaa
arvonlisäystä arvonlisäyksen eri ryhmiin siten kuin tulonmuodostustilille
onkirjattu.
8.112. Diagonaalieränlisäksisarake3sisältääulkomaillemaksettavanensitulon
(41) solussa (15,3) ja tasapainoerän, nettokansantulon (1633), joka
yhdistäätämän ja seuraavantilin.
8.113. Tämä matriisi jättää avoimeksi valinnan, yhdistetäänkö luontoismuo-
toisten tulojen uudelleenjaon tili tulojen uudelleenjaon tiliin. Jos
luontoismuotoisten tulojen uudelleenjakoa ei esitetä, silloin diagonaali
sisältääkotimaistensektoreidenvälisettulonsiirrot,poisluettunaluontois-
muotoiset sosiaaliset siirrot (1096). Nämä tulonsiirrot käsittävät tulo-,
omaisuus- yms verot, sosiaaliturvamaksut ja -etuudet, lukuunottamatta
luontoismuotoisia sosiaalisia siirtoja, ja muut tulonsiirrot. Jos luontois-
muotoisten tulojen uudelleenjako on otettu mukaan, silloin tilin 4
diagonaalille kirjataan myös luontoismuotoiset tulonsiirrot; yhdistettynä
muihintulonsiirtovirtoihin tämäon1315.Molemmissatapauksissarivi4
alkaanettokansantulolla,kuntulonsiirrotulkomailta(10)kirjataansoluun
(4,15).Sarake4osoittaadiagonaalieränlisäksitulonsiirrotulkomaille(39)
solussa (15,4), kun taas tasapainoerä, (oikaistu) käytettävissä oleva tulo
(netto) (1604), sijoitetaan (oikaistun) käytettävissä olevan tulon käyttöti-
lille.
8.114. Jos luontoismuotoiset tulonsiirrot on otettu mukaan, silloin tili 5 on
oikaistun käytettävissä olevan tulon käyttötili. Muutoin tämä tili on
käytettävissä olevan tulon käyttötili. Aggregoidulla tasolla tämä on
ainoastaan terminologinen kysymys, koska käytettävissä olevat tulot
ovatyhtäsuuret kuinoikaistut käytettävissä olevat tulotja kulutusmenot
yhteensäovatyhtäsuuretkuintodellinenkulutusyhteensä.Käytettävissä
olevantulonlisäksitämäntilinrivillekirjataankotitalouksienkotimaisten
eläkerahasto-osuuksien oikaisu (11) diagonaalille ja kotitalouksien
ulkomaisten eläkerahasto-osuuksien oikaisu (0) sarakkeeseen 15. Sarake1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—270
▼B
sisältää kulutuksen (1371) ja diagonaalierän lisäksi ulkomaisten kotita-
louksien eläkerahasto-oikaisut kotimaisissa eläkevakuutusrahastoissa (0),
katso solu (15,5), ja tasapainoerän nettosäästö (233), joka sijoitetaan
pääomatilin ensimmäiselle alatilille (tili 6).
8.115. Pääomatilillä onerotettu kaksialatiliä. Ensinnäkinsäästöstäjapääoman-
siirroista johtuvan nettovarallisuuden muutosten tilin rivillä,
nettosäästämistä lisäävät kotimaisilta sektoreilta (61),katsosolu(6,6),ja
ulkomailta (1), katso solu (6,16), saatavat pääomansiirrot. Tämän tilin
sarakkeessa osoitetaan kotimaisille sektoreille ja ulkomaille (4) makset-
tavat pääomansiirrot, katso solu (16,6). Tämä antaa tasapainoerän,
säästämisenjapääomansiirtojenaiheuttamanettovarallisuudenmuutoksen
(230),jokasiirretään tasetilin muutoksiin(tili 11).
8.116. Seuraavaksi muiden kuin rahoitusvarojen hankintatilin rivillä esitetään
kiinteän pääoman kuluminen (solu 7,2), kotimaisten talousyksiköiden
valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen hankinta miinus vähen-
nykset (0), katso solu(7,7), ja ulkomaistentalousyksiköiden vastaava erä
(0), katso solu (7,17), ja säästämisen ja pääomansiirtojen aiheuttamat
varojen muutokset (833), katso solu (7,12). Täma antaa yhteissumman,
joka on kotimaisten talousyksiköiden käytettävissä muiden kuin rahoi-tusvarojen hankintaan. Tuo hankinta osoitetaan kahdessa vaihessa:
ensinnäkinmuidenkuinrahoitusvarojenhankintatämäntilinsarakkeessa
ja sitten rahoitusvarojen hankinta (mukaanluettuna ulkomaiset rahoitus-
varat)seuraavantilinsarakkeessa.Tämäntilinsarake,tilin7,sisältääsiten
pääoman bruttomuodostuksen (solu1,7),yllämainittu diagonaalierä (7,7)
säästämisen ja pääomansiirtojen aiheuttamien velkojen muutokset (603),
katsosolu(12,7),jatasapainoerän,kokokansantaloudennettoluotonannon
(38),jokasijoitetaan seuraavalle, rahoitustaloustoimien tilille.
8.117. Tili 8, rahoitustili, aloitetaan koko kansantalouden nettoluotonannolla
(solu 8,7), ja siihen lisätään kotimaisten talousyksiköiden väliset
rahoitustaloustoimet (553) diagonaalille ja myös otetut ulkomaiset
nettovelat (50), katso solu (8,18). Sarake sisältää diagonaalierän ja
ulkomaistenrahoitusvarojennettohankinnan(88)solussa(18,8).Otettujen
ulkomaisten velkojen nettohankinta plus koko kansantalouden nettoluo-
tonanto on tietysti yhtä suuri kuin ulkomaisten rahoitusvarojen
nettohankinta, niin että myös tällä tilillä säilytetään tasapaino rivi- ja
sarakesummienvälillä.
8.118. Varojen muiden muutosten tilille, tilille 9, kirjataan riville muiden
muutosten aiheuttamat varojen muutokset (379) katso solu (9,12), ja
sarakkeeseen muiden muutosten aiheuttamat velkojen muutokset (74),
katso solu (12,9) sekä tasapainoerä, muiden muutosten aiheuttamat
nettovarallisuuden muutokset(305),katsosolu(11,9).
8.119. Viimeisetneljäkokokansantaloudentiliäviittaavattaseisiinjamuutoksiin
niissä.Ensinnäkinavaustaseantaarivillävarojenavauserän(16714),katso
solu(10,12),jasarakkeessavelkojenavauserän(6298),katsosolu(12,10),
ja nettovarallisuuden avauserän (10416), katso solu (13,10). Seuraavaksi
varallisuustaseen muutosten tilille kirjataan näiden muutosten molemmat
osatekijät riville, katso solu (11,6 ja 11,9) ja nettovarallisuuden
kokonaismuutokset(535)sarakkeelle,katsosolu(13,11).Sittenpäätösta-
seessaesitetäänrivillävelkojenavauserä(solu12,10),molemmatvelkojen
muutosten osatekijät (solut 12,7 ja 12,9), ja nettovarallisuuden päätöserä
(10951),katsosolu(12,13).Näidenosatekijöidensummaontietystiyhtä
suurikuinvarojenpäätöserä,jokamyöslasketaantämäntilinsarakkeessa:
varojen avauserä (solu 10,12) plus molemmat varojen muutosten
osatekijät, katso solut (7,12) ja 9,12). Lopuksi nettovarallisuuden
ylimääräinen tili antaa nettovarallisuuden avauserän (solu 13,10) ja
nettovarallisuuden muutokset yhteensä (solu 13,11) rivillä ja nettovar-
allisuuden päätöseränsarakkeessa(solu12,13).
8.120. Ulkomailleonotettumukaansamattilitkuinkokokansantaloudellejoskin
hieman aggregoidummassa muodossa. Ensinnäkin tavaroiden ja palve-
luiden ulkomaan tilillä esitetään rivillä koko kansantalouden tuonti (solu
14,1) ja sarakkeessa: vienti (solu 1,14) ja tasapainoerä (solu 15,14),
tavaroiden ja palveluiden tase (− 39). On huomattava, että kaikkia
ulkomaiden tilien tasapainoeriä tarkastellaan ulkomaiden näkökulmasta.
Jotta koko kansantaloudelle saataisiin asianomaiset kokonaissuureet,
merkintulee senvuoksiolla vastakkainen.
8.121. Toiseksi ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaan tilille kirjataan edellisen
tilin tasapainoerä sekä myös ensitulot, tulonsiirrot ja kotitalouksien
eläkerahasto-osuuden oikaisu ulkomaille ja vastaavasti ulkomailta. Näitä
eriä on jo käsitelty edellä. Kaikesta tästä on tuloksena vaihtotase (−41),
jokaosoitetaan solussa(16,15).
8.122 Kolmanneksi ulkomaiden pääomatili on myös jaettu kahteen alatiliin:
toinenvaihtotaseelle,pääomansiirroilleulkomaillejaulkomailta,tasapai-1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—271
▼B
noerälle sekä vaihtotaseen ja pääomansiirtojen aiheuttamille ulkomaiden
nettorahoitusaseman muutoksille (−38), katso solu (21,16); toinen
vaihtotaseen ja pääomansiirtojen aiheuttamille varallisuuden muutoksille
(50), katso solu (17,22), ulkomaisten yksiköiden suorittamille valmista-
mattomien muiden kuin rahoitusvarojen hankinnoille miinus
luovutuksille, katso solu (7,17), vaihtotaseen ja pääomansiirtojen
aiheuttamillevelkojenmuutoksille(88),katsosolu(22,17),jaseuraavalle
tilille siirretylle tasapainoerälle ulkomaiden nettoluotonannolle (−38).
8.123. Neljänneksi rahoitustili esittää ulkomaisten rahoitusvarojen nettohan-
kinnan(solu18,8)jaulkomaidennettoluotonannon(solu18,17)rivilläja
ulkomaistenvelkojennettohankinnan(solu8,18)sarakkeessa.Viidenneksi
varojenmuidenmuutostentililläesitetäänrivillämuutvarojenmuutokset
(7),katsosolu(19,22),jasarakkeessamuutvelkojenmuutokset(3),katso
solu (22,19), sekä lisäksi tasapainoerä muiden muutosten aiheuttamat
muutoksetulkomaiden nettorahoitusasemassa (4),katsosolu(21,19).
8.124. Lopuksi ulkomaiden varallisuustaseet ovat yhdenmukaisia koko kansan-
taloudenvarallisuustaseidenkanssa.Edellämainitsemattomiaosatekijöitä
ovat:ulkomaistenvarojenavauserä(573),katsosolu(20,22),ulkomaisten
velkojen avauserä (297), katso solu (22,20), ulkomaiden nettorahoitusa-
semanavauseräsuhteessakokokansantalouteen(276),katsosolu(23,20),
ulkomaiden nettorahoitusaseman kokonaismuutokset (−34), katso solu
(23,21),ja ulkomaiden rahoitusaseman päätöserä suhteessakokokansan-
talouteen (242),katsosolu(22,23).
8.125. Seuraavaksi tämä pelkistetty matriisimalli voidaan disaggregoida tiliko-
konaisuuden esittämiseksi, mukaanluettuna taloustoimien
suorittajaluokkia ja taloustoimiluokkia koskevat yksityiskohdat. Matriisi-
laskennantarjoamatmahdollisuudetvoidaankäyttäätäydellisestihyväksi,
jos kaikki tilit eivät ole samalla tavoin yksityiskohtaisia,vaan sen sijaan
jokaiselle tilille valitaan merkityksellisin luokitus. Tätä piirrettä
käsitellään laajemmin seuraavassaalaluvussa.
TILINPITOMATRIISIENOMINAISUUDET
8.126. Jokaistayhdistelmämatriisin,kutentaulukon8.19,kirjaustavoidaanpitää
sellaisen alamatriisin kokonaissummana, jossa kyseessäolevien taloustoi-
mien sarjan jommassakummassa päässä sijaitsevat taloustoimien
suorittajaluokatesitetään.Erittäinhyödyllinenmahdollisuustilienmatrii-
siesityksessä on se, että jokaiselle tilille voidaan valita erilaiset
taloustoimien suorittajatyypit ja niiden ryhmittymät luopumatta silti
täydellisen tilinpitojärjestelmän yhtenäisyydestä ja kokonaisvaltaisuu-
desta. Tämä merkitsee sitä, että voidaan soveltaa ”monitekijä- ja
monisektorimenetelmää” valitsemalla jokaisella tilillä yksikkö ja yksi-
köidenluokitus,jokaonmerkityksellisenkyseistentaloudellistenvirtojen
ryhmälle.
8.127. Jokainentilivoidaanperiaatteessajakaakahdellamelkoerilaisellatavalla:
jakamallakokokansantalousyksikköryhmiintainimeämällätililläesitetyt
taloustoimien luokat eri alatileille. Esimerkiksi koko kansantalouden
jakaminen ensimmäisiin viiteen tiliin voisitapahtua seuraavasti:
1) Erittele tuotteet tavaroiden ja palveluiden tilillä ja luokittele ne
tuoteryhmittäin.
2) Erittele paikalliset toimialayksiköt tuotantotilillä ja luokittele ne
toimialoittain.
3) Erittele institutionaaliset yksiköt tulojen ensijaon ja uudelleenjaon
tileillä ja tulojen käyttötilillä ja luokittele ne institutionaalisten
(ala)sektoreiden mukaisesti.
8.128. Näillä alajaoilla on kaksi tärkeää seurausta. Ensinnäkin kaikkien näiden
tilien yksittäisissä soluissa eriteltyjen taloustoimiluokkien kohdalla
selviää, mikä maksavien yksiköiden ryhmä on vaihtanut mitä ja minkä
vastaanottavien yksiköiden ryhmän kanssa. Toiseksi erilaisten taloudel-
listen virtojen väliset suhteet paljastetaan yksityiskohtaisilla
ristiintaulukoinneilla. Esimerkiksiedellisessä kohdassaannetussaesimer-
kissä yksinkertainen tulojen kiertokulku mesotasolla esitetään
seuraavanlaisten kuvaustenavulla:
1) Alamatriisi (3,2) osoittaa, mikä institutionaalinen alasektori saa
nettoarvonlisäystä miltä toimialoilta;
2) Alamatriisit(4,3)ja(5,4)osoittavat,mikäinstitutionaalinenalasektori
saa ensituloja ja käytettävissä olevaa tuloa miltä institutionaaliselta
alasektorilta (tulonjakotileillä ja tulon käyttötilillä voidaan luonnolli-
sesti soveltaa erilaisia luokituksia eivätkä nämä alamatriisit ole sitten
enää diagonaalisia);1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—272
▼B
3) Alamatriisi(1,5)osoittaa,mitkäinstitutionaaliset alasektorit käyttävät
mitäkin tuoteryhmää; ja
4) Alamatriisi (2,1) osoittaa, mikä toimiala valmistaa mitäkin tuoter-
yhmiä.
8.129. Matriisin laadinta on tarkoituksenmukaista aloittaa suunnittelemalla
tilinpitorakenne, joka on merkityksellinen tarkasteltavien käyttötarkoi-
tustenkannalta.Seuraavaksikullakintilillävalitaansoveliaimmatyksiköt
jayksiköidenluokitukset.Käytännössäseonkuitenkinvuorovaikutteinen
prosessi. Olettakaamme esimerkiksi taloustoimiluokka, josta ainoastaan
taloustoimien suorittajien kokonaistulot ja maksut (alamatriisin rivija
sarakesummat) tunnetaan eikä sitä, kuka maksoi kenelle (alamatriisin
sisäistä rakennetta). Tämä ongelma voidaan ratkaista lisäämällä jaka-
matondummy-tili.
8.130. Tilien matriisiesityksen yleisiäominaisuuksiaovatseuraavat:
a) Yksityiskohtainen matriisiesitys on sopiva matriisialgebraa sovelta-
vaan matemaattiseen tarkasteluun; siitä voi olla apua myös tilien
tasapainottamisessa.
b) Yksityiskohtainen matriisi esittää maksavien ja saavien yksiköiden
toisiinsaliittyvientaloustoimiensamanaikaisenerittelyn;senvuoksise
on sovelias malli paljastamaan mesotasolla taloudellisten virtojen
keskinäisiäsuhteita; siihen sisältyvät ne virrat, joihin liittyy kahden-
laisia yksiköitä (esim.kotitalouksien alasektorijouko eritavaroiden ja
palveluiden kulutusmenot).
c) Sellaiselle tilien joukolle, joissa eritellään maksavien ja saavien
yksiköiden taloustoimia, matriisiesitys on tiiviimpi kuin muut
esitystavat; kuhunkin taloustoimeen liittyvää yhden yksikön maksua
jatoisenyksiköntuloaedustaayksikirjaus.
8.131. Koko kansantalouden kokonaissuurematriisi voi toimia viitetauluna
seuraaville yksityiskohtaisemmille taulukoille. Niin pian kun lukija on
perehdytetty tilinpitojärjestelmän osien yksityiskohtaiseen esitykseen
(tarjonta- ja käyttötaulukot, sektoritilit jne), yksityiskohtaisten alamatrii-
sien suhteen kokonaissuurematriisiin pitäisi olla selvä koodijärjestelmän
avulla. Matriisimalli on erityisen edullinen, jos ei ole mahdollista tai
toivottavaaesittääyhtäyksityiskohtaistaluokitustakaikillatilinpitojärjes-
telmän tileillä.
8.132. Matriisiesitysonsopivavälinetilinpitojärjestelmänjoustavuudentutkimi-
seen. Esimerkiksi tilinpitojärjestelmän sosiaalisten ja taloudellisten
piirteiden keskinäisiä suhteita voidaan edelleen kehittää, jotta päästäisiin
sosiaalitilinpitomatriisiin. STM-lähestymistapaa esitellään ja kuvataan
tämän luvunseuraavassaalaluvussa.
PELKISTETYN MATRIISIMALLIN SOVELTAMINEN ERITYISANALYY-
SEIHIN
8.133. Tarjonta- ja käyttötaulukoissa valitaan rivi- ja sarakeluokituksiksi
kyseessäolevientaloudellisten prosessien,nimittäin tuotteidentuotantoja
käyttöprosessien, kannalta soveliaimmat luokitukset. Nuo matriisit eivät
kuitenkaansisälläarvonlisäyksenjakulutuksenvälisiäsuhteita.Laajenta-
mallatarjonta-jakäyttötaulukkoataipanos-tuotostaulukkoasiten,ettäse
osoittaa koko tulojen kiertokulun mesotasolla, saavutetaan eräs sosiaali-
tilinpitomatriisin (STM)olennainen piirre.
8.134. STM määritellään tässä seuraavasti: EKT-tilien esittäminen matriisina,
joka kehittelee eteenpäin tarjonta- ja käyttötaulukkojen ja sektoritilien
välisiä linkkejä. Sosiaalitilinpitomatriiseille on tyypillistä kohdistaa
huomio ihmisten rooliin kansantaloudessa, mikä saattaa heijastua muun
muassakotitaloussektorinlisäjaotteluina jatyömarkkinoidenesittämisenä
disaggregoidusti(toisinsanoenerittelemällä erilaisia työntekijäryhmiä).
8.135. Keskeinen yhteiskunnallinen kysymys on työllisyyden ja työttömyyden
taso ja koostumus. STM antaa yleisesti lisätietoa tästä kysymyksestä
jakamalla palkansaajakorvaukset alaryhmiin palkattujen henkilöiden
tyypin mukaan. Tätä alajaottelua sovelletaan sekä työvoiman käyttöön
toimialoittain, kuten tarjonta- ja käyttötaulukoissa on esitetty, että
työvoiman tarjontaan sosioekonomisten alaryhmien mukaisesti, kuten
kotitalouksienensitulojenjakotililläonesitetty.Tämämerkitseesitä,että
matriisi ei esitä ainoastaan eri tuoteryhmien tarjontaa ja käyttöä vaan
myöstyövoimapalveluiden eriryhmien tarjontaa jakäyttöä.
8.136. Palkansaajienjayrittäjienluokitteluvoiperustuataustamuuttujienjatyön
pääominaisuuksien yhdistelmälle; toisaalta sellaisille kuin sukupuoli,
koulutus, ikä ja kotipaikka ja toisaalta ammatti, työsopimuksen laji
(kokopäiväinen/osa-aikainen, vakinainen/tilapäinen) ja alue ja työlli-
syyden alasektori. Toinen huomioonotettava seikka saattaa olla, että1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—273
▼B
ryhmän sisäiset vaihtelut suhteellisissa palkkatason muutoksissa ovat
pienemmät kuin ryhmien väliset vaihtelut. Työvoiman toimialoittainen
luokittelu on vähemmän merkityksellistä, koska se jo esitetään sosiaali-
tilinpitomatriisissa arvonlisäyksenristiintaulukoinnin avulla.
8.137. Sekä ulkomaisten yritysten työllistämät kotimaiset henkilöt että kotimai-
sille yrityksille työskentelevät ulkomaalaiset plus tilapäisesti ulkomailla
työskentelevät työntekijät pitäisi eritellä. Tällä tavoin työvoima voidaan
arvioida laskemalla kansallisten työllistettyjen henkilöyksiköiden
lukumäärä. Tähän sisältyvät niin muodoin myös yrittäjät, joiden
työpanokselle voidaan sitten eritellä laskennallinen korvaus muista
nettomääräisistä sekatuloista STM:ssa.
8.138. Erityisesti STM:ssa esitettyjen kaikkien työllistettyjen henkilöiden 1)
työtulojenvertaaminen,2)näidentulojenhajottaminentehtyihintunteihin
ja keskimääräisiin tuntipalkkoihin ja 3) potentiaalinen työvoimatarjonta
henkilötyypeittäin1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—274
Taulukko 8.19 — Koko kansantalouden tilien ja tasapainoerien kokonaisesitys matriisimuodossa
Tili 0.
Tavara- ja
palvelutiliI.-IV.KOKOKANSANTALOUS V.ULKOMAAT
Yht. I.
TuotantotiliII.1
Tulojenensi-
jaon tiliII.2./3
(Luontois-
muotoisten)
tulojen
uudelleen-
jaon tiliII.4
(Oikaistun)
käytettävissä
olevantulon
käyttötiliIII.1.1
Säästöja
pääoman-
siirrotIII.1.2
Muidenkuin
rahoitusvar-
ojenhankin-
tatiliIII.2
RahoitustiliIII.3
Varojen
muiden
muutosten
tiliIV.1
Varalli-
suuden
avaustaseIV.2
Varallisuus-
taseen
muutoksetIV.3
Varalli-
suuden
päätöstaseNettovaralli-
suusV.1
Tavaroiden
japalve-
luidenulko-
maantiliV.2
Ensitulojen
jatulonsiir-
tojenulko-
maantiliV.3.1.1
Säästöja
pääoman-
siirrotV.3.1.2
Muidenkuin
rahoitusvar-
ojenhankin-
tatiliV.3.2
RahoitustiliV.3.3
Varojen
muiden
muutosten
tiliV.4.1
Varalli-
suuden
avaustaseV.4.2
Varallisuus-
taseen
muutoksetV.4.3
Varalli-
suuden
päätöstaseNettovaralli-
suus
1234567891 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 2 0 2 1 2 2 2 3
0.Tavara
palvelutili1 Kaupanja
liikenteen
lisätVälituote-
käyttöKulutus Pääoman
bruttomuo-
dostusTavaroiden
japalve-
lujenvienti
0 1904 1371 414 536 4225
K
O
K
O
K
A
N
S
A
N
T
A
L
O
U
SI.Tuotanto-
tili2 Tuotos&
tuoteverot
miinus
tuotetuki-palkkiot
3728 3728
II.1Tulojen
ensijaontili3 Nettokan-
santuoteOmaisuus-
tulotOmaisuus-
tulotulko-
mailta
1602 341 72 2015
II.2./3
(Luontois-
muotoisten)tulojenuudelleen-
jaontili4 Kansantulo,
nettoTulonsiirrot
(1315)Tulonsiirrot
ulkomailta
1633 1096 10 2739
II.4
(Oikaistun)
käytettä-
vissäolevantulon
käyttötili5 (Oikaistu)
Käytettä-
vissäoleva
tulo,nettoKotitalouk-
sieneläker-
ahasto-
osuudenoikaisuKotitalouk-
sienulko-
maisen
eläkera-hasto-osuuden
oikaisu
1604 11 0 1615
III.1.1
Säästöjapääoman-
siirrot6 Säästö,
nettoPääoman-
siirrotPääoman-
siirrotulko-mailta
233 61 1 295
III.1.2
Muidenkuinrahoi-tusvarojen
hankintatili7 Kiinteän
pääomankuluminenValmista-
mattomienmuidenkuin rahoi-
tusvarojen
hankinnatmiinusvähen-
nyksetSäästöstäja
pääoman-siirroistajohtuvat
varojen
muutoksetValmista-
mattomienmuidenkuin
rahoitus
varojenhankinnatmiinus
vähen-
nykset
222 0 833 0 1055
III.2Rahoi-
tustili8 Koko
kansan
talouden
nettoluotonantoRahoitus-
varojen
nettohan-
kinta(=velkojen
nettohan-
kinta)Ulko-
maisten
velkojen
nettohan-kinta
38 553 50 641▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—275
Tili 0.
Tavara- ja
palvelutiliI.-IV.KOKOKANSANTALOUS V.ULKOMAAT
Yht. I.
TuotantotiliII.1
Tulojenensi-
jaon tiliII.2./3
(Luontois-
muotoisten)
tulojen
uudelleen-
jaon tiliII.4
(Oikaistun)
käytettävissä
olevantulon
käyttötiliIII.1.1
Säästöja
pääoman-
siirrotIII.1.2
Muidenkuin
rahoitusvar-
ojenhankin-
tatiliIII.2
RahoitustiliIII.3
Varojen
muiden
muutosten
tiliIV.1
Varalli-
suuden
avaustaseIV.2
Varallisuus-
taseen
muutoksetIV.3
Varalli-
suuden
päätöstaseNettovaralli-
suusV.1
Tavaroiden
japalve-
luidenulko-
maantiliV.2
Ensitulojen
jatulonsiir-
tojenulko-
maantiliV.3.1.1
Säästöja
pääoman-
siirrotV.3.1.2
Muidenkuin
rahoitusvar-
ojenhankin-
tatiliV.3.2
RahoitustiliV.3.3
Varojen
muiden
muutosten
tiliV.4.1
Varalli-
suuden
avaustaseV.4.2
Varallisuus-
taseen
muutoksetV.4.3
Varalli-
suuden
päätöstaseNettovaralli-
suus
1234567891 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 2 0 2 1 2 2 2 3
III.3
Varojenmuiden
muutosten
tili9 Muista
muutoksistajohtuvat
varojen
muutokset
379 379
IV.1Varal-
lisuudenavaustase10 Varojen
avauserä
16714 16714
IV.2Varal-
lisuustaseenmuutokset11 Säästöstäja
pääoman-siirroistajohtuva
nettovaralli-
suudenmuutosMuista
muutoksistajohtuanettovaralli-
suuden
muutos
230 305 535
IV.3Varal-
lisuudenpäätöstase12 Säästöstäja
pääoman-siirroista
johtuvat
velkojenmuutoksetMuista
muutoksistajohtuvat
velkojen
muutoksetVelkojen
avauseräNettovaral-
lisuudenpäätöserä
603 74 6298 10951 17926
Nettovaral-
lisuus13 Nettovaral-
lisuudenavauseräNettovaral-
lisuudenkonaismuu-
tokset
10416 535 10951
U
L
K
O
M
AA
TV.1Tavar-
oidenja
palveluidenulkomaantili14 Tavaroiden
ja palve-
lujen tuonti
497 497
V.2Ensitu-
lojenja
tulonsiir-tojenulko-maantili15 Omaisuus-
tulotulko-
mailleTulonsiirrot
ulkomailleUlko-
maisten
kotitalouk-sieneläker-ahasto-
osuuden
oikaisuTavaroiden
japalve-
luidentase
41 39 0 −39 41
V.3.1.1
Säästöjapääoman-siirrot16 Pääoman-
siirrot ulko-mailleVaihtotase
4 −41 −37▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—276
Tili 0.
Tavara- ja
palvelutiliI.-IV.KOKOKANSANTALOUS V.ULKOMAAT
Yht. I.
TuotantotiliII.1
Tulojenensi-
jaon tiliII.2./3
(Luontois-
muotoisten)
tulojen
uudelleen-
jaon tiliII.4
(Oikaistun)
käytettävissä
olevantulon
käyttötiliIII.1.1
Säästöja
pääoman-
siirrotIII.1.2
Muidenkuin
rahoitusvar-
ojenhankin-
tatiliIII.2
RahoitustiliIII.3
Varojen
muiden
muutosten
tiliIV.1
Varalli-
suuden
avaustaseIV.2
Varallisuus-
taseen
muutoksetIV.3
Varalli-
suuden
päätöstaseNettovaralli-
suusV.1
Tavaroiden
japalve-
luidenulko-
maantiliV.2
Ensitulojen
jatulonsiir-
tojenulko-
maantiliV.3.1.1
Säästöja
pääoman-
siirrotV.3.1.2
Muidenkuin
rahoitusvar-
ojenhankin-
tatiliV.3.2
RahoitustiliV.3.3
Varojen
muiden
muutosten
tiliV.4.1
Varalli-
suuden
avaustaseV.4.2
Varallisuus-
taseen
muutoksetV.4.3
Varalli-
suuden
päätöstaseNettovaralli-
suus
1234567891 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 2 0 2 1 2 2 2 3
V.3.1.2
Muidenkuinrahoi-
tusvarojen
hankintatili17 Vaihtota-
seenjapääoman-
siirtojen
aiheuttamatmuutoksetulkomai-
sissa
varoissa
50 50
V.3.2
Rahoitstili18 Ulko-
maisten
rahoitusvar-
ojennetto-hankintaUlko-
maiden
nettoluoto-
nanto
88 −38 50
V.3.3
Varojen
muiden
muutostentili19 Muiden
muutosten
aiheuttamat
ulkomaistenvarojenmuutokset
77
V.4.1
Varalli-
suudenavaustase20 Ulko-
maisten
varojenavauserä
573 573
V.4.2
Varallisuus-
taseen
muutokset21 Vaihtota-
seenja
pääoman-
siirtojenaiheuttamatulkomaiden
nettorahoi-
tusasemanmuutoksetMuiden
muutosten
aiheuttamat
muutoksetulkomaidennettorahoi-
tusase-
massa
−38 4 −34
V.4.3
Varalli-
suudenpäätöstase22 Vaihtota-
seenja
pääoman-siirtojenaiheuttamat
muutokset
ulkom.veloissaMuiden
muutosten
aiheuttamatmuutoksetulkomai-
sissa
veloissaUlko-
maisten
velkojenavauseräUlko-
maiden
nettorahoi-tusasemanpäätöserä
88 3 297 242 630
Nettovaral-
lisuus23 Ulko-
maiden
nettorahoi-
tusasemanavauseräUlko-
maiden
nettorahoi-
tusasemankokonais-muutokset
276 −34 242
Yhteensä 4225 3728 2015 2739 1615 295 1055 641 379 16714 535 17926 10951 497 41 −37 50 50 7 573 −34 630 242▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—277
▼B
ja kotitalousryhmittäin (ilmaistuina ”kokoaikavastaavina”) antavat yksi-
tyiskohtaista tietoa työttömyyden koostumuksesta ja aggregoidun
indikaattorin (kokoaikavastaava työttömyys”), joka on yhdenmukainen
sekä käsitteellisesti että numeerisesti muiden makrotaloudellisten indi-
kaattoreiden kanssa; nämä voidaan myös johtaa STM-kehikosta.
Sitäpaitsi, kun asetetaan rinnakkain työllistettyjen henkilöiden (poisluet-
tuna ulkomaalaiset) pääluku ja potentiaalinen työvoima tässä
tietoaineistossa paljastuu tavanomaisen määritelmän mukainen työttö-
myys.
8.139. Tässä vaiheessa on ehkä hyödyllistä laatia havainnollinen STM. Tätä
tarkoitusta varten esimerkkinä STM:n mallista voi toimia taulukko 8.20,
johon kirjataan kaikki tilinpitojärjestelmässä eritellyt taloustoimet (so.
kaikki virrat lukuunottamatta ”varojen muita muutoksia”). Tärkein
uudistusontulonmuodostustilille annettuuusimerkitysyksityiskohtaisen
työmarkkina-analyysin ja kansantalouden tilinpidon kytkennän help-
ottamiseksi. Tässä esitetty aggregoitu STM on tarkoitettu yhteenveto-
taulukoksi,johonseuraavissayksityiskohtaisemmissataulukoissavoidaan
viitata.Mahdollisetluokitustyypitkullakintilillä ilmaistaan suluissarivi-
jasarakeotsikoissa.
8.140. Tilien järjestys tässä matriisissa on sama kuin taulukossa 8.19. Tuon
matriisin muuttaminen tässä esitetyksi aggregoiduksi sosiaalitilinpitoma-
triisiksiedellyttää:
a) sekä koko kansantalouden että ulkomaiden varojen muiden muutosten
tilin, varallisuuden avaustaseen, tasetilin muutosten, päätöstaseen ja
nettovarallisuuden tilin ja ulkomaiden rahoitustilin poistamista;
b) tulojen ensijaontilin ja toisenpääomatilin alatilin jakamista; ja
c) molempien pääomatilin alatilien yhdistämistä (poisluettuna kiinteän
pääoman muodostus) sekä tavaroiden ja palveluiden ulkomaan tilin ja
ensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaan tilin yhdistämistä.
8.141. Taulukon 8.20 kaksi ensimmäistä riviä ja saraketta sisältävät tarjonta- ja
käyttötaulukon aggregoidun version, joka on tässä nimenomaan liitetty
yhteen tilinpitojärjestelmän muiden tilien kanssa. On huomattava, että
tarjontataulukon rivitjasarakkeet (soluII,I)onmuutettu.
8.142. Kolmanteentiliinkirjataantulonmuodostusjasilläontärkeämerkitys.Se
luokitellaan tärkeimpien panosryhmien mukaan: 1) eri palkansaajaryh-
mien korvaukset, 2) muut tuotantoverot miinus tuotantotukipalkkiot, 3)
nettotoimintaylijäämä ja 4)nettosekatulo.
8.143. Tähän tiliin sovitetaan kahden erityyppisen yksikön väliset taloustoimet.
Erityisesti tämä koskee palkansaajakorvauksia, jotka kirjataan taloustoi-
mena (työtä korvausta vastaan) institutionaalisen yksikön (työnantaja) ja
henkilön (työntekijä) välillä. Tässä sosiaalitilinpitomatriisissa palkattuja
henkilöitä pidetään erillisinä yksiköinä, jotka saavat palkansaajakor-
vaukset tulonmuodostustilille ja jakavat tämän tulon kotitalouksilleen
ensitulon jakotilillä. Nämä yksiköt luokitellaan seuraavaksi yrittäjien ja
palkansaajien ryhmiin. Tämä esitys palvelee työmarkkina-analyysin ja
kansantaloudentilinpidon yhdentämistä.
8.144. (Residuaali) sekatulo ja toimintaylijäämä jäävät tuottajayksikölle, mutta
tuottajayksiköiden luokituksen ei tarvitse olla sama kuin tuotantotilillä.
Itse asiassa jokin luokitus institutionaalisten alasektoreiden mukaan on
erittäin olennainen toimintaylijäämän ja sekatulon kannalta. Tämä
merkitsee näiden arvonlisäyksen osatekijöiden ristiintaulukointia toimia-
loittain ja institutionaalisen alasektorin mukaan
sosiaalitilinpitomatriisissa.
8.145. Koska tasapainoerä solussa (III,II) on yhtä suuri kuin kotimainen
arvonlisäys yhteensä, tärkeimmät panosryhmät käsittävät kaikki koti-
maisten yritysten palkkaamat henkilöt. Sarakkeessa III kotimaisten
yritysten palkkaamien ulkomaalaisten palkansaajakorvaukset luovutetaan
sitten ulkomaille. Tärkeä kansallinen tasapainoerä saadaan tilille III
ainoastaan, jos ulkomaisten yritysten palkkaamien kotimaisten henki-
löiden palkat ensin lisätään. Tämä tehdään rivillä III ja tätä tarkoitusta
varten voidaan luoda erillinen luokka ulkomaisten yritysten palkkaamat-
kotimaiset henkilöt. Tällaisen luokan lisäämisestä koituva lisäetu on se,
että se helpottaa tavanomaisen määritelmän mukaisen työllisyyden
arviointia.
8.146. Kaiken tämän tuloksena on se, että tulonmuodostustili päätetään uudella
tasapainoerällä (1473), nettoarvonlisäyksen ja nettokansantulon välillä.
Tämä tasapainoerä, joka on nimeltään syntynyt nettotulo, perushintaan,
ilmaisee kotimaisten institutionaalisten yksiköiden tuotantoon osallistu-
misestaansaitsemat kokonaistulot.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—278
▼B
8.147. Yksityiskohtaisen sosiaalitilinpitomatriisin tulojen ensijaon tili esittää
kotitalouksien työtulot yhden tai useamman yrittäjä-tai palkkatyötä
tekevänkotitalouden jäsenentyöpanoksena.Tämä osoittaa muunmuassa
sen, missä määrin kukin kotitalousryhmä on riippuvainen (työ)tulojen
saamisesta monista lähteistä. Lisäksi taloustoimiryhmät tulonjako- ja
tulonkäyttötileillä ovatsamatkuinedellisessä taulukossa.
8.148. Tässä sosiaalitilinpitomatriisin mallissa pääoma- ja rahoitustilit ovat
punoutuneet yhteen, kun rahoitustiliä ei ole luokiteltu institutionaalisen
sektorinmukaan vaan rahoitusvarojen tyypin mukaan. Sen vuoksitämän
sosiaalitilinpitomatriisindisaggregointiosoittaisiinstitutionaalisenalasek-
torin mukaan sekä eri tyyppisten rahoitusvarojen hankinnat miinus
luovutukset, katso solu (IX,VII), että eri tyyppisten velkojen hankinnat
miinus takaisinmaksut, katso solu (VII,IX). Nämä kaksi taloustoi-
miryhmää on yhdistetty ulkomaiden osalta. Tämä tekee mahdolliseksi
tasapainoerän nettoluotonannon sisällyttämisen taulukkoon 8.20, vaik-
kakin vastakkaismerkkisenä, tarkasteltaessa tilannetta koko
kansantaloudennäkökulmasta (soluIX,XI).
8.149. Suuri osa nettovarallisuuden muutosten kokonaisvolyymista koostuu
todennäköisesti kiinteiden varojen lisääntymisestä. Jos ollaan erityisen
kiinnostuneita kansantalouden dynamiikasta, on tärkeää osoittaa, millä
toimialoillatuotantokapasiteetti onlaajentunut.Tämäonsosiaalitilinpito-
matriisiin sisällytetyn kiinteän pääoman muodostuksen tilin (tili VIII)
tavoitteena. Yksityiskohtaisemmassataulukossaesitettäisiin sitten:
a) kukainvestoiminne —tämän tilin riveillä —solu(VIII,VII);ja
b) missäinvestoidaan mihin—sarakkeissa—solu(I,VIII).
Tässä tapauksessa ”kuka” viittaa institutionaaliseen alasektoriin, ”minne/
missä”viittaatoimialaanja”mihin”viittaatuoteryhmään.Tämänkiinteän
pääoman muodostuksen tilin avulla sosiaalitilinpitomatriisi osoittaa
mesotasolla pääomatilillä institutionaalisen sektorin mukaan luokitellun
kiinteän pääoman muodostuksen ja tarjonta- ja käyttötaulukoissa tuoter-
yhmän mukaan luokitellun kiinteän pääoman muodostuksen väliset
yhteydet.
8.150. Taulukko 8.21 auttaa havainnollistamaan, minkälaista tietoa voidaan
johtaa yksityiskohtaisemmasta sosiaalitilinpitomatriisista. Sen päätarkoi-
tuksenaonesittää:
a) Tulojen kiertokulku, mukaanluettuna työtulojen jakautuminen
muutaman palkansaajaryhmän mukaan. Tämä tekee mahdolliseksi
yksityiskohtaisemman analyysin yhteydestä toimialoittaisen arvonli-
säyksenja kotitalouksien alaryhmien ensitulonvälillä.
b) Tulonjaon ja tuotantorakenteen välinen riippuvuus; tämä liittyy muun
muassa erilaisten kotitalouksien alaryhmien kysyntämallien eriyttämi-
seen.
c) Säästämisen alasektoreittainen jakautuminen mukaan luettuna kiinteän
pääoman muodostuksen jakautuminen investoivan toimialan mukaan;
tämä tekee mahdolliseksi yksityiskohtaisemman analyysin yhteydessä
alasektoreiden kiinteän pääoman muodostuksen ja tuoteryhmittäisen
kiinteän pääoman muodostuksenvälillä.
Tietojen esittämistä varten ryhmien lukumäärä kullakin tilillä pidetään
minimissä. Täysin kehittyneessä sosiaalitilinpitomatriisissa ilmeisesti
pitäisieritellä useampia ryhmiätiliä kohti.
8.151. Koska sosiaalitilinpitomatriisi yhdistää sekä tulo- ja menovirrat että
tarjonta- ja käyttötaulukot mesotasolla, se voi palvella estimointimallina
laajalle tilienkokonaisuudelle.Sosiaalitilinpitomatriisin tarkastelutapa on
erityisen hyödyllinen, jos halutaan sovittaa esimerkiksi tuotantoa ja
kansainvälistä kauppaa koskevaa yksityiskohtaistatietoa esimerkiksi
työvoimatutkimuksen, kotitaloustiedustelun ja toimialoittaisen investoin-
titutkimuksen perustietoihin. Lisäksi tilien sovittaminen
sosiaalitilinpitomatriisinkehikkoonmerkitseesitä,ettäniidentasapainoon
saattamiseen voidaan soveltaamatriisialgebraa.
8.152. Perustietojenlaajempiyhdistelytekeemahdolliseksisen,ettäuseamman-
laisia yhteiskuntapoliittisia kysymyksiä voidaan tarkastella ja analysoida
toisiinsa liittyvinä. Ennen kaikkea työllisyyteen ja tulonjakoon liittyvien
näkökohtien yhdistely makro-orientoituneempiin tavoitteisiin, sellaisiin
kuinNKT:nkasvu,maksutaseentasapaino,vakaathintatasot,jne,tulevat
sosiaalitilinpitomatriisilla saavutettaviksi. Lisäksi sosiaalitilinpitomatriisi
tarjoaa kehikon ja yhtenäistä (perusvuosi) tietoa koko kansantalouden
laajuisia yleisiä tasapainomalleja varten toimijoita koskevin yksityiskoh-
taisinluokituksin,mukaanluettunatoimialat,työntyypitjakotitalouksien
alaryhmät.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—279
▼B
8.153. Taulukko 8.22 osoittaa osan niistä tiedoista jotka sisältyvät täysin
kehittyneeseensosiaalitilinpitomatriisiin.Setarkasteleenettoarvonlisäystä
yhteensä,toisinsanoenaggregoiduntaulukon8.20solua(3,2)suurennus-
lasilla. Viittausten helpottamiseksi tarjonta- ja kysyntätaulukon kanssa,
toimialat luokitellaan ainoastaan NACE:n pääluokkien mukaan. Miesten
ja naisten työtulot luokitellaan palkansaajan ammattiryhmän ja asuin-
paikan mukaan. Nettotoimintaylijäämä esitetään sen yrityksen
(ala)sektorin mukaan, johon toimipaikka kuuluu ja nettosekatulot
kotitalousyrityksen sijaintipaikan mukaan. Tässä esimerkissä sekatulo
sisältää vielä yrittäjän laskennallisen palkansaajakorvauksen. Tämän
taulukon luvut niin muodoin myös lisäävät taulukoissa 8.20 ja 8.21
esitettyjä syntyviä kokonaissummia. Esimerkiksi nettoarvonlisäys
yhteensänäkyyalhaalla oikeassanurkassa.
8.154. Tällaisesta taulukosta voidaansaadaseuraavanlaisia lisänäkökohtia:
a) Naisten osuustyötuloista toimialoittain jaalueittain.
b) Naisten saamien työtulojen keskittymisaste tiettyihin ammattiryhmiin,
toimialoittain jaalueittain.
c) Molempien sukupuolten työtulojen koostumus ammateittain kullakin
toimialalla jaalueella.
d) Sekatulonalueittainen jakautuminen toimialan mukaan.
e) Julkisten yritysten ja ulkomaalaisten valvonnassa olevien yritysten
osuuskunkintoimialan toimintaylijäämässä.
8.155. Tässä taulukossa palkansaajakorvauksia koskevat yksityiskohtaiset tiedot
tulevat työvoimatilastoista; niiden integrointi kansantalouden tilinpidon
kehikkoon parantaa sekä tämän lähteen että kansantalouden tilinpidon
merkittävyyttä jaluotettavuutta.
Työtulot, sellaisena kuin ne on esitetty tässä taulukossa, voidaan jakaa
määrä- ja hintaosatekijöihin työn lajin ja toimialan mukaan: kokoaika-
vastaava työllisyys ja vastaavat (painotetut, kokoaikavastaavat)
palkkatasot. Lisäksi täysin kehittynyt sosiaalitilinpitomatriisi sisältää
myös taulukon, joka osoittaa näiden työtulojen jakautumisen ja niihin
liittyväntyöllisyydenjakautumisenkotitalousryhmiin.Samanlaisettalous-
toimet voidaan osoittaayrittäjien laskennallisille työtuloille.
Tietoaineisto, joka sisältää estimaatin yrittäjinä toimivien henkilöyksi-
köidenlaskennallisistatyötuloistasekäkaikkientyötulojenjakautumisesta
määrä-jahinta-osatekijöihin,antaayksityiskohtaistatyövoimatietoa,joka
on varsin hyödyllistä kaikenlaisia analyysejä varten ja joka on suoraan
yhdistetty kaikkiin tärkeisiin makrotaloudellisiin kokonaissuureisiin,
mukaanluettuna työllisyys (so. työllistettyjen henkilöyksiköiden koko-
naismäärä) ja kokoaikavastaava työllisyys (so. työpanoksen määrä
yhteensä).1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—280
Taulukko 8.20 — Kaavioesitys sosiaalitilinpitomatriisista
TILIT0.Tavara- ja
palvelutili
(tuotteet)KOKOKANSANTALOUS ULKOMAAT
YHT.I.Tuotanto
(toimialat)II.1.1.Tulon-
muodostus
(peruspanos-
ryhmät)II.1.Ensitulon
jako(institu-
tionaaliset
sektorit)II.2.Tulojen
uudelleenjako(institutionaa-
liset sektorit)II.4.Käytettä-
vissäolevan
tulonkäyttö
(institutionaa-
liset sektorit)Pääoma (insti-
tutionaaliset
sektorit)Kiinteän
pääoman
brutto
muodostus
(toimialat)III.2.Rahoitus
(rahoitusvarat)Juoksevat
taloustoimetPääomatalous-
toimet
I=1 II=2 III=3a IV=3b VI=4 VI=5 VII=6/7a VIII=7b IX=8 X14/15 XI=16/17
0.Tavara- ja
palve-
lutili(tuotteet)I=1 Kaupanja
liikenteen
lisätVälituote-
käyttöKulutus Varastojen
muutos(1)Kiinteän
pääoman
bruttomuo-
dostusTavaroiden
japalve-
luiden
vienti
0 1904 1371 38 376 536 4225
K
O
K
O
K
A
N
S
A
N
T
A
L
O
U
SI.Tuotanto
(toimialat)II=2 Tuotos
3595 3595
II.1.1.
Tulonmuo-
dostus
(peruspa-
nosryhmät)III=3a Nettoarvon-
lisäys
(perushin-
taan)Palkansaa-
jakor-
vaukset
ulkomailta
1469 6 1475
II.1.2.Ensi-
tulonjako
(institutio-
naalisetsek-
torit)IV=3b Tuoteverot
miinus
tuotetuki-
palkkiotSyntynyt
nettotulo
(perushin-
taan)Omaisuus-
tulotOmaisuus-
tulotja
tuotanto-
verotja-
tukipalkkiot
ulkomailta
133 1473 341 66 2013
II.2.
Tulojen
uudelleen-
jako(insti-
tutionaaliset
sektorit)V=4 Nettokan-
santuloTulonsiirrot Tulonsiirrot
ulkomailta
1633 1096 10 2739▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—281
TILIT0.Tavara- ja
palvelutili
(tuotteet)KOKOKANSANTALOUS ULKOMAAT
YHT.I.Tuotanto
(toimialat)II.1.1.Tulon-
muodostus
(peruspanos-
ryhmät)II.1.Ensitulon
jako(institu-
tionaaliset
sektorit)II.2.Tulojen
uudelleenjako
(institutionaa-
liset sektorit)II.4.Käytettä-
vissäolevan
tulonkäyttö
(institutionaa-
liset sektorit)Pääoma (insti-
tutionaaliset
sektorit)Kiinteän
pääoman
brutto
muodostus
(toimialat)III.2.Rahoitus
(rahoitusvarat)Juoksevat
taloustoimetPääomatalous-
toimet
I=1 II=2 III=3a IV=3b VI=4 VI=5 VII=6/7a VIII=7b IX=8 X14/15 XI=16/17
K
O
K
O
K
A
N
S
A
N
T
A
L
O
U
SII.4.
Kätytettä-
vissäolevan
tulonkäyttö
(institutio-
naaliset
sektorit)VI=5 Käytettä-
vissäoleva
tulonettoKotitalouk-
sieneläker-
ahastoo-
suuksien
oikaisuKotitalouk-
sienulko-
maisten
eläkerahas-
toosuuksien
oikaisu
1604 11 0 1615
Pääoma
(institutio-
naaliset
sektorit)VII=6/7a Nettosäästö Pääoman-
siirrot(2)Velkojen
nettohan-
kintaPääoman-
siirrotulko-
mailta(2)
233 61 603 1 898
Kiinteän
pääoman
brutto
muodostus
(toimialat)VIII=7b Kiinteän
pääoman
kuluminenKiinteän
pääoman
netto
muodostus
222 154 376
III.2.
Rahoitus
(rahoitus-
varat)IX=8 Rahoitus-
varojen
nettohan-
kintaUlkomaiden
nettoluoto-
nanto
641 −38 603▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—282
TILIT0.Tavara- ja
palvelutili
(tuotteet)KOKOKANSANTALOUS ULKOMAAT
YHT.I.Tuotanto
(toimialat)II.1.1.Tulon-
muodostus
(peruspanos-
ryhmät)II.1.Ensitulon
jako(institu-
tionaaliset
sektorit)II.2.Tulojen
uudelleenjako
(institutionaa-
liset sektorit)II.4.Käytettä-
vissäolevan
tulonkäyttö
(institutionaa-
liset sektorit)Pääoma (insti-
tutionaaliset
sektorit)Kiinteän
pääoman
brutto
muodostus
(toimialat)III.2.Rahoitus
(rahoitusvarat)Juoksevat
taloustoimetPääomatalous-
toimet
I=1 II=2 III=3a IV=3b VI=4 VI=5 VII=6/7a VIII=7b IX=8 X14/15 XI=16/17
U
L
K
O
M
A
A
TJuoksevat
taloustoimetX=14/15 Tavaroiden
japalve-
luiden
tuontiPalkansaa-
jakor-
vaukset
ulkomailleOmaisuus-
tulotja
tuotanto-
verot
miinus-
tukipalkkiot
ulkomailleTulonsiirrot
ulkomailleUlko-
maisten
kotitalouk-
sieneläker-
ahasto-
osuuksien
oikaisu
497 2 39 39 0 577
Pääomata-
loustoimetXI=16/17 Pääoman-
siirrotulko-
mailleVaihtotase
4 −41 −37
Yhteensä 4225 3595 1475 2013 2739 1615 898 376 603 577 1
(1) Mukaanlukien arvoesineidenhankinnat miinus vähennykset
(2) Mukaanlukien valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen hankinnat miinus vähennykset▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—283
Taulukko 8.21 — Esimerkki yksityiskohtaisemmasta sosiaalitilinpitomatriisista
TILIT 0.Tavarapalvelutili
(tuotteet)KOKOKANSANTALOUS Ulkomaat Yht.
I.Tuotanto
(toimialat)II.1.1Tulonmuodostus
(peruspanosryhmät)II.1Ensitulonjako
(institutionaaliset sektorit)II.2Tulojen uudelleenjako
(institutionaalisetsektorit)II.4Käytettävissäolevan tulonkäyttö
(institutionaalisetsektorit)Pääoma
(institutionaalisetsektorit)Kiinteänpääomanbruttomuo-
dostus
(toimialat)III.2Rahoitus
(rahoitusvarat)Juok-
sevat
talous-
toimetPääom-
atalous-
toimet
Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI
0.Tavarajapalvelutili
(tuotteet)Maa-jametsätaloudensekäkalastustuotteet(A-
B)Ia 3 71 14 16 12 - 2 - 1 - - 2 - - 7 128
Malmitja mineraalit, sähkö,teollisuusja
rakentaminen (1-5)Ib 36 969 246 339 269 - 3 2 4 28 3 9 109 233 435 2685
Palvelut(6-9) Ic 2 76 −78 7 209 349 208 152 13 357 - - - - - 23 - 94 1412
K
OKO
K
AN
S
AN
T
A
L
O
U
SI.Tuotanto
(toimialat)Maa-jametsätalous,metsästysjakalastus(A-B) IIa 87 2 - 89
Kaiv.toim., teollisuus,sähköjarakennustoi-
minta(C-F)IIb - 2112 11 2123
Palvelut(G-P) IIc - 39 1344 1383
II.1.1Tulon-
muodo(peruspanos-
ryhmät)Palkansaaja-
korvauksetKotimaasta Maassa
asuvatmiehetIIIa 8 311 153 472
Maassa
asuvatnaisetIIIb 1 95 192 288
Ulkomaalaiset IIIc - 1 1 2
Ulkomailta IIId 66
Muuttuotantoverot miinus-tukipalkkiot IIIe −2 49 11 58
Toimintaylijäämä, netto IIIf 11 64 142 217
Sekatulo,netto IIIg 14 262 156 432
II.1.2Ensitu-
lonjako(institutionaa-
lisetsektorit)Kotitaloudet,palkansaajat IVa 452 278 - 6 - - 16 - - 15 11 - 778
Kotitaloudet,muut IVb 20 10 - - - 60 416 - - 52 24 32 614
YrityksetjaKPVTY:t IVc - - - - - 141 - 3 28 174 11 27 384
Julkisyhteisöt IVd 2 111 20 - - - - 58 16 - - - 23 - 7 237
II.2Tulojen
uudelleenjako
(institutionaa-lisetsektorit)Kotitaloudet,palkansaajat Va 771 - - 56 197 - 1024
Kotitaloudet,muut Vb 577 - - 23 92 - 692
YrityksetjaKPVTY:t Vc 94 58 59 16 12 4 243
Julkisyhteisöt Vd 191 320 134 37 92 6 780
II.4Käytettä-
vissäolevantulonkäyttö(institutionaa-
lisetsektorit)Kotitaloudet,palkansaajat VIa 646 - - 2 - - 648
Kotitaloudet,muut VIb 499 - - 9 - - 508
YrityksetjaKPVTY:t VIc 107 - - - - - 107
Julkisyhteisöt VId 352 - - - - - 352
Pääoma
(institutionaa-
lisetsektorit)Kotitaloudet,palkansaajat VIIa 85 - - - - - - 1 - 86
Kotitaloudet,muut VIIb 75 - - 16 7 - 28 4 - 130
YrityksetjaKPVTY:t VIIc 83 - 4 4 25 130 95 175 - 516
Julkisyhteisöt VIId −10 1 4 - - 2 94 74 1 166▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—284
TILIT 0.Tavarapalvelutili
(tuotteet)KOKOKANSANTALOUS Ulkomaat Yht.
I.Tuotanto
(toimialat)II.1.1Tulonmuodostus
(peruspanosryhmät)II.1Ensitulonjako
(institutionaaliset sektorit)II.2Tulojen uudelleenjako
(institutionaalisetsektorit)II.4Käytettävissäolevan tulonkäyttö
(institutionaalisetsektorit)Pääoma
(institutionaalisetsektorit)Kiinteänpääomanbruttomuo-
dostus
(toimialat)III.2Rahoitus
(rahoitusvarat)Juok-
sevat
talous-
toimetPääom-
atalous-
toimet
Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI
Kiinteän
pääomanbruttomuo-dostus
(toimialat)Maa-jametsätalous,metsästysjakalastus(A-B) VIIIa 11 ---- 1 1
Kaiv.toim., teollisuus,sähköjarakennustoi-
minta(C-F)VIIIb 92 - 4 36 - 132
Palvelut(G-P) VIIIc 119 1 14 92 7 233
III.2Rahoitus
(rahoitus-
varat)Käteisraha jatalletukset IXa 56 12 44 7 13 132
Lainat IXb - 5 194 45 −27 217
Muutrahoitusvarat IXc 26 82 102 68 −24 254
Rivi Juoksevattaloustoimet X 37 345 115 2 4 9 26 - - - 4 35 - - - - 577
Pääomataloustoimet XI --- 4 − 4 1 − 3 7
Yhteensä 128 2685 1412 89 2123 1383 472 288 2 6 58 217 432 778 614 384 237 1024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 254 577 −37▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—285
Taulukko 8.22 — Esimerkki yksityiskohtaisesta alamatriisista: Nettoarvonlisäys (perushintaan)
(Taulukko8.20,solu3,2)TOIMIALAT(NACE-pääluokkienmukaan) Yhteensä
Maa-ja
metsäta-
lous,
metsästysKalatalous Kaivan-
naistoi-
mintaTeollisuus Sähkö-,
kaasu-ja
vesi
huoltoRakenta-
minenTukku-ja
vähittäis-
kauppa,
moot-
t.ajon.
korj.,koti-
tal.es.
korjausMajoitus-
jaravitse-
mistoi-
mintaLiikenne Rahoitus-
javakuu-
tustoi-
mintaKiint.,
vuokraus-
jaliike-
elämää
palv.
toimintaJulkinen
hallinto,
pakoll.
sos.
vakuutusKoulutus Terveys-
jasosiaali
palvelutMuut
yht.kunn.
jahenk.
koht.
palvelutVälilliset
rahoitusp-
alvelut
IIa1 IIa2 IIb1 IIb2 IIb3 IIb4 IIc1 IIc2 IIc3 IIc4 IIc5 IIc6 IIc7 IIc8 IIc9 IIc10 II
Palkan-
saaja-korvau-
kset
K
O
T
I
M
AA
S
T
AMaassa
asuvatmiehetMaataloustyö Maaseutu IIIa1 6,2 0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 6,8
Kaupunki IIIa2 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,5
Teollinen jarakennustyö Maaseutu IIIa3 0,2 0,0 3,2 21,1 0,6 12,4 1,9 0,1 2,8 0,6 0,1 0,2 0,8 0,2 1,8 46,0
Kaupunki IIIa4 0,0 0,0 1,8 105,3 9,8 27,4 4,0 0,4 7,9 1,5 0,4 0,9 1,0 0,8 4,7 165,9
Toimisto-, myynti-japalve-
lutehtävätMaaseutu IIIa5 0,2 0,0 0,5 5,9 0,0 0,9 3,0 0,2 0,5 3,7 0,6 1,5 0,6 0,0 2,4 20,0
Kaupunki IIIa6 0,0 0,1 1,5 35,6 2,1 3,7 6,6 0,5 1,8 6,9 3,0 5,8 0,6 0,4 7,3 75,9
Asiantuntija- jajohtotehtävät
jne.Maaseutu IIIa7 0,1 0,0 1,7 17,7 0,2 2,6 0,7 0,2 0,3 1,8 1,3 2,7 14,0 1,0 1,8 46,1
Kaupunki IIIa8 0,0 0,0 2,5 47,7 2,7 4,4 1,3 0,4 1,0 5,6 5,9 10,6 20,1 4,1 4,7 111,0
Maassa
asuvat
naisetMaataloustyö Maaseutu IIIb1 1,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,1
Kaupunki IIIb2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0
Teollinen jarakennustyö Maaseutu IIIb3 0,0 0,0 0,0 5,7 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0 0,1 0,0 0,1 0,4 0,2 0,8 7,5
Kaupunki IIIb4 0,0 0,0 0,0 13,6 0,0 0,1 0,2 0,2 0,1 0,3 0,2 0,3 0,4 0,8 2,6 18,8
Toimisto-, myynti-japalve-
lutehtävätMaaseutu IIIb5 0,0 0,0 0,4 5,6 0,1 1,3 6,2 0,6 0,4 1,6 0,8 1,8 4,3 0,6 24,2 47,8
Kaupunki IIIb6 0,0 0,0 1,2 49,6 2,9 4,6 14,3 2,5 1,0 8,8 4,7 9,0 4,9 2,0 36,6 142,1
Asiantuntija- jajohtotehtävät
jne.Maaseutu IIIb7 0,0 0,0 0,0 1,3 0,0 0,1 0,2 0,0 0,0 1,0 0,3 0,9 9,3 2,4 5,5 21,0
Kaupunki IIIb8 0,0 0,0 0,1 7,3 0,1 0,3 0,3 0,1 0,0 3,6 1,1 4,8 10,6 9,8 11,2 49,3
Ulkomaalaiset palkansaajat IIIc 0,1 0,1 0,1 0,9 0,0 0,2 0,2 0,0 0,1 0,0 0,0 0,3 0,0 0,0 0,0 2,0
Maassaasuvatulkomailla toimivissayrityksissä IIId
Muuttuotantoverot miinus tuotantotukipalkkiot IIIe −2,0 0,0 −2,0 41,1 4,9 5,0 0,0 0,0 −6,0 8,3 3,7 1,0 0,0 0,0 4,0 58,0▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—286
(Taulukko8.20,solu3,2)TOIMIALAT(NACE-pääluokkienmukaan) Yhteensä
Maa-ja
metsäta-
lous,
metsästysKalatalous Kaivan-
naistoi-
mintaTeollisuus Sähkö-,
kaasu-ja
vesi
huoltoRakenta-
minenTukku-ja
vähittäis-
kauppa,
moot-
t.ajon.
korj.,koti-
tal.es.
korjausMajoitus-
jaravitse-
mistoi-
mintaLiikenne Rahoitus-
javakuu-
tustoi-
mintaKiint.,
vuokraus-
jaliike-
elämää
palv.
toimintaJulkinen
hallinto,
pakoll.
sos.
vakuutusKoulutus Terveys-
jasosiaali
palvelutMuut
yht.kunn.
jahenk.
koht.
palvelutVälilliset
rahoitusp-
alvelut
IIa1 IIa2 IIb1 IIb2 IIb3 IIb4 IIc1 IIc2 IIc3 IIc4 IIc5 IIc6 IIc7 IIc8 IIc9 IIc10 II
Toimintay-
lijäämä,nettoKotitaloudet(omistusasuminen) IIIf1 60,0 60,0
KPVTY:tjajulkisetliikelaitokset IIIf2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 21,0 21,0
Yrityk-
setJulkiset IIIf3 0,1 0,0 2,7 8,0 9,0 1,1 −12,1 0,1 3,6 1,5 1,0 0,0 6,2 10,1 −5,0 26,3
Yksityisetkotimaiset IIIf4 10,7 0,2 0,4 13,0 0,1 21,9 6,0 2,7 7,1 14,8 49,0 0,0 1,3 11,5 −35,0 103,7
Ulkomaalaisomisteiset IIIf5 0 0,0 1,4 6,0 0,0 0,4 0,5 0,3 1,8 2,2 1,5 0,0 0,0 0,0 −8,0 6,1
Sekatulo, netto Maaseutu IIIg1 12,3 1,4 0,0 65,4 0,0 9,4 10,7 0,5 0,5 3,0 32,9 0,0 0,0 3,4 2,1 141,6
Kaupunki IIIg2 0,2 0,2 0,0 161,6 0,0 25,6 20,4 4,3 2,5 2,0 61,1 0,0 0,0 7,6 4,9 290,4
Välisummat:
Palkansaajakorvaukset (kotimaisestatuotannosta maksetut) 8,0 1,0 13,0 317,3 18,5 58,0 39,0 5,3 15,9 35,5 18,4 39,1 67,0 22,3 103,6 761,8— Maassavakinaisestiasuvatmiehet IIIa 6,9 0,8 11,1 233,3 15,4 51,4 17,5 1,8 14,3 20,1 11,3 21,9 37,1 6,5 22,7 472,2— Maassavakinaisestiasuvatnaiset IIIb 1,0 0,1 1,7 83,1 3,0 6,4 21,3 3,5 1,5 15,4 7,1 16,9 29,9 15,8 80,9 287,6— Ulkomaalaiset IIIc 0,1 0,1 0,1 0,9 0,0 0,2 0,2 0,0 0,1 0,0 0,0 0,3 0,0 0,0 0,0 2,0Sekatulo jatoimintaylijäämä 23,2 1,8 4,5 254,0 9,1 58,4 25,5 8,0 15,5 23,5 205,5 0,0 0,0 18,5 49,6 −48,0 649,1— Toimintaylijäämä, netto IIIf 10,8 0,2 4,5 27,0 9,1 23,4 −5,6 3,1 12,5 18,5 111,5 0,0 0,0 7,5 42,6 −48,0 217,1
— Sekatulo,netto IIIg 12,4 1,6 0,0 227,0 0,0 35,0 31,1 4,9 3,0 5,0 94,0 0,0 0,0 11,0 7,0 432,0
Nettoarvonlisäysyhteensä III 29,2 2,8 15,5 612,4 32,5 121,4 64,5 13,3 25,4 67,3 227,6 40,1 67,0 40,8 157,2 −48,0 1468,9▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—287
▼B
LUKU9
PANOS-TUOTOSKEHIKKO
9.01. Panos-tuotoskehikkokoostuukolmenlaisista taulukoista:
a) tarjonta- jakäyttötaulukoista;
b) taulukoista tarjonta- ja käyttötaulukkojen yhdistämiseksi sektoriti-
leihin;
c) symmetrisistä panos-tuotostaulukoista.
9.02. Tarjonta-jakäyttötaulukotovattoimialoittaisiajatuotteittaisiamatriiseja,
jotka kuvaavat kotimaisia tuotantoprosesseja ja kansantalouden tuoteta-
loustoimia hyvinyksityiskohtaisesti. Nämätaulukot kuvaavat:
a) tuotantokustannusten jatuotannossasyntyvientulojenrakennetta;
b) kansantaloudessa tuotettujen tavaroiden japalveluiden virtoja;
c) tavaroiden ja palveluiden virtojaulkomaiden kanssa.
9.03. Tarjontataulukko kuvaatavaroiden japalveluiden tarjontaa tuotteittain ja
toimittajan mukaan eriteltynä tuotoksen kotimaisiin toimialoihin ja
tuontiin.Yksinkertaistettuesimerkkitarjontataulukostaontaulukossa9.1.
Taulukko 9.1 — Yksinkertaistettu tarjontataulukko
TarjontaToimialat Ulkomaat Yhteensä
(1) (2) (3)
Tuottet (1) Tuotostuotteittain
ja toimialoittainTuontituotteittain Tarjonta yhteensä
tuotteittain
Yhteensä (2) Tuotosyhteensä
toimialoittainTuontiyhteensä Tarjonta yhteensä
9.04. Käyttötaulukko kuvaa tavaroiden je palveluiden käyttöä tuotteittain ja
käyttölajin mukaan, toisin sanoen välituotekäyttöön (toimialoittain),
kulutuksen,pääomanbruttomuodostukseentaivientiin.Lisäksitaulukosta
nähdään arvonlisäyksen komponentit: palkansaajakorvaukset, muut
tuotantoverot miinus -tukipalkkiot, nettosekatulot, nettotoimintaylijäämä
ja kiinteän pääoman kuluminen. Yksinkertaistettu esimerkki käyttötaulu-
kostaannetaan taulukossa9.2.
Taulukko 9.2 — Yksinkertaistettu käyttötaulukko
KäyttöToimialat Ulkomaat KulutusPääoman
bruttomuo-
dostusYhteensä
(1) (2) (3) (4) (5)
Tuotteet (1) Välituote-
käyttö
tuotteit-
tain ja
toimia-
loittainVienti Kulutus-
menotPääoman
brutto-
muodost-
usKäyttö
yhteensä
tuotteit-
tain
Arvonlisäyksen
komponentit(2) Arvon-
lisäys
kompo-
nenteit-
tain ja
toimia-
loittain
Yhteensä (3) Panokset
yhteensä
toimia-
loittain1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—288
▼B
9.05. Tarjonta-jakäyttötaulukkojenvälilläpäteekaksiidentiteettiä(edellyttäen,
ettätarjontajakäyttöonarvotettuyhdenmukaisesti,katsotaulukot9.5ja
9.6):
a) Toimialoittainen identiteetti: Tuotostoimialoittain =Panostoimialoit-
tain. Yksinkertaistettujen tarjonta- ja käyttötaulukkojen osalta tämä
merkitsee,ettätaulukon9.1rivivektorinsolussa(2,1)pitäisiollayhtä
suurikuintaulukon 9.2rivivektorin solussa(3,1).
Näinollenjokaisentoimialan osalta:Tuotos=välituotekäyttö +arvonlisäys.
b) Tuotteittainen identiteetti: Tarjonta yhteensä tuotteittain = käyttö
yhteensä tuotteittain.
Yksinkertaistettujen taulukkojen osalta sarakevektori taulukon 9.1
solussa (1,3) pitäisi olla yhtä suuri kuin sarakevektori taulukon 9.2solussa(1,5).
Näinollenjokaisentuotteen osalta:
Tuotos+tuonti=välituotekäyttö +vienti+kulutusmenot+pääoman
bruttomuodostus.
Näitä toimialoittaisia ja tuotteittaisia identiteettejä voidaan käyttää
estimaattien yhteensopivuuden ja täydellisyyden parantamiseen (katso
kotha9.11).
9.06. Tarjonta- ja käyttötaulukot ovatkeskeinen kehikkokaikille toimialoittai-
sille taulukoille, esim. työllisyyttä, pääoman bruttomuodostusta ja
pääomakantaa koskeville.
9.07. Tarjonta- jakäyttötaulukot sisältävät kaikkiseuraavien tilien virrat:
a) tavaroiden ja palveluiden tili;
b) tuotantotili;
c) tulonmuodostustili.
9.08. Tarjontataulukko ja käyttötaulukko voidaan myös yhdistää ja esittää
yhtenä taulukkona. Tämä voidaan tehdä lisäämällä kaksi riviä ja sarake
käyttötaulukkoon tuotosta ja tuontia varten (katso taulukko 9.3). On
huomattava,ettäkohdassa9.03esitetyntarjontataulukonrivitjasarakkeet
ovattässävaihtaneet paikkaa.
Taulukko 9.3 — Yksinkertaistettu yhdistetty tarjonta- ja käyttötaulukko
Tuotteet Toimialat Ulkomaat KulutusPääoman-
brutto
muodos-
tusYhteensä
(1) (2) (3) (4) (5) (6)
Tuotteet (1) — Välitu-
otekäy-
ttöVienti Kulutus Pääom-
anbrut-
to
muodo-
stusKäyttö
yhteen-
sätuot-
teittain
Toimialat (2) Tuotos — — — — Tuotos
yhteen-
sä
toimia-
loittain
Arvonlisäyksen
komponentit(3) — Arvon-
lisäys
Ulkomaat (4) Tuonti —
Yhteensä (5) Tarjon-
ta
yhteen-
sätuot-
teittainPanok-
set
yhteen-
sä
toimia-
loittain1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—289
▼B
9.09. Symmetrinen panos-tuotostaulukko on tuote kertaa tuote tai toimiala
kertaa toimiala matriisi, joka kuvaa kotimaisia tuotantoprosesseja sekä
kansantalouden tuotetaloustoimia hyvin yksityiskohtaisesti. Symmetri-
sessä panos-tuotostaulukossa sekä tarjonta että käyttö ryhmitellään
uudestaan yhteen taulukkoon. Symmetrisen panostuotostaulukon ja
yhdistetyntarjonta-jakäyttötaulukonvälilläonyksitärkeäkäsitteellinen
ero: tarjonta- ja käyttötaulukossa tuotteet liittyvät toimialoihin, kun taas
symmetrisessä panos-tuotostaulukossa tuotteet liittyvät tuotteisiin tai
toimialat toimialoihin. Näin ollen symmetrisessä panos-tuotostaulukossa
käytetään joko tuote- tai toimialaluokitusta sekä riveillä että sarakkeissa
(katsotaulukko 9.4).
Taulukko 9.4 — Yksinkertaistettu symmetrinen panos-tuotostaulukko (tuote kertaa
tuote)
Tuotteet UlkomaatKulutus-
menotPääoman
bruttomuo-
dostusYhteensä
(1) (2) (3) (4) (5)
Tuotteet (1) Välituote-
käyttöVienti Kulutus-
menotPääoman
brutto-
muodost-
usKäyttö
yhteensä
tuotteittain
Arvonlisäyksen
komponentit(2) Arvon-
lisäys————
Ulkomaat (3) Tuonti — — — —
Yhteensä (3) Tarjonta
yhteensä
tuotteit-
tain— — — Tarjonta
yhteensä=-
Käyttö
yhteensä
9.10. Tuottajilta saatavista tilastotiedoista suurin osa koskee tuotettuja tai
myytyjä tuotteita. Ostettuja tai käytettyjä tuotteita koskevat tiedot ovat
tavallisesti vähemmän yksityiskohtaisia. Tarjonta- ja käyttötaulukkojen
esitystapaonsuunniteltusopivaksitämäntyyppisilletilastotiedoille(toisin
sanoentoimialakertaatuote).Sitävastoinsellaisiatuotekertaatuote-tai
toimiala kertaa toimiala-luonteisia tietoja, joita symmetrisessä panos-
tuotos taulukossa tarvitaan, ei useinkaan ole saatavilla. Esimerkiksi
toimialoja koskevissa kyselyissä saadaan usein tietoja käytettyjen
tuotteiden lajista ja tuotetuista tuotteista. Tietoja tuotteisiin käytetyistä
panoksista ja arvonlisäyksen komponenteista kunkin tuotetun tuotteen
osaltaeikuitenkaanyleensäolekerättävissä(ihannetapauksessayrityksen
hallinnon tulisi esittää kaikkien erilaisten tuotosten kustannukset ja
samanaikaisesti osoittaa välituotekäytön koostumus tuotetyypeittäin).
Käytännössä tarjonta- ja käyttötaulukkojen muotoon järjestetyt tiedot
ovat sen vuoksi tarkoituksenmukainen lähtökohta analyyttisempien
tietojen rakentamiselle symmetrisissä tarjonta- ja käyttötaulukoissa.
Tarjonta- ja käyttötaulukkojen toimiala kertaa tuote -tiedot voidaan
muuntaatuotekertaatuote(toimialakertaatoimiala)-tilastoiksilisäämällä
panosrakennetietoja tai olettamalla panoksille vakiorakenteet tuotteittain
taitoimialoittain (katsokohdat9.54—9.60).
9.11. Tarjonta- ja käyttötaulukoilla on sekä tilastollisia että analyyttisiä
tarkoituksia.
Tärkeitä tilastollisia tarkoituksia ovat:
a) perustietolähteiden aukkojen ja epäjohdonmukaisuuksien paljasta-
minen;
b) indeksilukujen ja hinta- ja volyymimittaimien painottaminen ja
laskeminen;
c) arvioidentekoresiduaalinperusteella(muuttujanarviointiarvioimalla
ensin kaikki muut yhtälön muuttujat), esim. tiettyjen tuotteiden
tuotannontaikulutuksenosalta;
d) tarjonta- ja käyttötaulukkojen lukujen ja johdettujen lukujen (kuten
esim. tuotantotilien lukujen) johdonmukaisuuden, uskottavuuden ja
täydellisyyden tarkistaminen ja parantaminen. Tätä tarkoitusta varten1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—290
▼B
tasapainotusprosessia ei pitäisi rajoittaa käypähintaisiin tarjonta- ja
käyttötaulukoihin:
1) Laatimalla tarjonta- ja käyttötaulukot käypiin ja kiinteisiin
hintoihin kahdelta tai useammalta vuodelta, voidaan volyymien,
arvojen ja hintojen muutosarviot täsmäyttää samanaikaisesti:
verrattuna tarjonta- ja käyttötaulukkojen yhdistämiseen yhdeltä
vuodelta erikseen tämä lisää huomattavasti yhdistämiskehikon
tehokkuutta.
2) Niiden taulukkojen avulla, joista nähdään liittymäkohdat sektor-
itileihin, voidaan suorittaa suora vertailu viimeksimainitusta
saataviintietoihin,esim.tulonjakoa,säästämistäjanettolainanantoa
(jotka on laskettu rahoitustaloustoimien tuloksena) koskeviin
tietoihin. Tämä takaa ainakin sen, että täsmäytysprosessin jälkeen
yhtäpitävyys saavutetaan tarjonta- ja käyttötaulukkojen ja sektor-
itilien välillä.
3) Kunsymmetriset panos-tuotostaulukot yritetään johtaa tarjonta- ja
käyttötaulukoista, saattaa tarjonta- ja käyttötaulukoissa paljastua
epäjohdonmukaisuuksia ja heikkouksia. Tässä suhteessa symme-
trisistäpanos-tuotostaulukoistasaadaanmyöspalautettatarjonta-ja
käyttötaulukoihin.
e) tietojen arvioiminen ajanjaksoilta, joilta on saatavissa epäluotetta-
vampia tietoja, esim. arvioimalla vuosittaiset tiedot
poikkileikkausvuottakoskevienyksityiskohtaistentarjonta-jakäytölu-
kujen perusteella tai arvioimalla neljännesvuosittaiset tiedot
vuosittaisten tarjonta-ja käyttötaulukkojen perusteella.
9.12. Tarjonta-jakäyttötaulukotjasymmetrinenpanos-tuotostaulukkokuvaavat
yksityiskohtaisesti tavaroiden ja palveluiden tarjontaa ja käyttöä sekä
työvoiman ja siihen liittyvien ensitulojen rakennetta. Nämä taulukot ja
niistä johdetut suhdeluvut, kuten esim. tuottavuusluvut, ovat tärkeä
taloudellisen analyysin kohde.
9.13. Tarjonta- ja käyttötaulukkoja ja symmetristä panos-tuotostaulukkoa
voidaan käyttää myös taloudellisen analyysin välineinä. Kullakin
taulukkotyypillä on omat etunsa. Suorien tai epäsuorien vaikutusten
laskemiseksi tarjonta- ja käyttötaulukkoihin on liitettävä tiettyjä oletta-
muksia tai lisätilastoja. Tällaisia olettamuksia ja lisätilastoja tarvitaan
voimakkaimmin kumulatiivisten vaikutusten laskemisessa. Itseasiassa
vaatimus kumulatiivisten vaikutusten laskemisesta tarjonta- ja käyttötau-
lukonavullajohtaasymmetrisenpanos-tuotostaulukonrakentamiseen.Sen
vuoksi symmetrinen panos-tuotostaulukko on suositeltavin väline kumu-
latiivisten vaikutusten laskemista varten. Suorien vaikutusten ja
ensimmäisen asteen vaikutustenlaskemiseksi rajoitetulla määrällä oletta-
muksia (tai lisätilastoja) korjatut tarjonta- ja käyttötaulukot on kuitenkin
asetettava etusijalle, koska:
a) laskenta onvähäisemmässa määrinriippuvainen olettamuksista;
b) tarjonta-jakäyttötaulukotovatyksityiskohtaisempiakuinsymmetrinen
panos-tuotostaulukko;
c) tarjonta- ja käyttötaulukkojen tietoja voidaan paremmin yhdistää
muihintilastotietoihin.
Nämä piirteet ovat myös avuksi, kun tarjonta- ja käyttötaulukot
yhdistetäänmakrotaloudelliseen malliin;tuloksenasaatavakokonaismalli
onlähempänätodellisiatilastoja,seonyksityiskohtaisempijasevoidaan
suhteellisen helposti liittää alueisiin, joista muita tilastotietoja on
saatavilla (esim.työmarkkinat tai ympäristö).
9.14. Tarjonta- ja käyttötaulukkoja ja symmetristä panos-tuotostaulukkoa
voidaankäyttää, kunlasketaan:
a) hintojen tai veroasteiden muutosten vaikutuksia tarjonnan tai käytön
arvoihin;
b) volyymien muutostenvaikutuksiatarjonnan taikäytönarvoihin;
c) tarjonnan hintojen muutostenvaikutuksiakäytönhintoihin;
d) käytönvolyyminmuutostenvaikutuksiatarjonnanvolyymiin;
e) tarjonnan volyyminmuutostenvaikutuksiakäytönvolyymiin;
Laskelmilla voidaan osoittaa sekä epäsuorat että suorat vaikutukset.
Esimerkiksi energian hintojen huomattava nousu ei vaikuta ainoastaan
niihin toimialoihin, jotka käyttävät energiaa intensiivisesti, vaan myös
niihin toimialoihin, jotka käyttävät energiaintensiivisten toimialojen
tuotoksia. Eräiden olettamusten avulla arviot sellaisten epäsuorien
vaikutusten suuruudesta voidaan johtaa tarjonta- ja käyttötaulukoista1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—291
▼B
sekä symmetrisestä panos-tuotostaulukosta. Esimerkkejä tavallisista
olettamuksista ovatseuraavat:
a) arvoiltaan vakiona pysyväpanosrakenne;
b) tuotoksenarvonvakiokoostumustoimialoittain ja tuotteittain;
c) kotitalouksien kulutusmenojen arvonvakiokoostumustuotteittain.
Nämä olettamukset ovat aika jäykkiä, koska ne merkitsevät, että
suhteelliset hinnat eivät muutu, että tuotantoprosessit pysyvät teknisesti
samanlaisina ja että kotitalouksien kulutusmenoryhmissä ei tapahdu
korvautumista. Näitäyleisiä olettamuksia voidaan kuitenkin muuttaa
sallimalla ensin muutoksia suhteellisissa hinnoissa, esim. käyttämällä
Leontief-hintamallia. Tätä voidaan sitten laajentaa ekonometrisillä tai
muillaestimaateillasuhteellistenhintojenjamuidenmuuttujienmuutosten
vaikutuksistateknisiin kertoimiin tai kotitalouksien kulutusmenoihin.
Laskelmia ei tarvitse rajoittaa tavaroiden ja palveluiden tarjontaan ja
käyttöön. Niitä voidaan soveltaa myös työvoiman tarjontaan ja käyttöön
sekäarvonlisäyksen osatekijöihin.
9.15. Tarjonta-jakäyttötaulukotjasymmetrinenpanos-tuotostaulukkovoidaan
yhdistää makrotaloudellisiin malleihin, jotta jälkimmäisille luotaisiin
yksityiskohtainen mesotaloudellinen perusta. Tarjonta- ja käyttötauluk-
koja ja symmetristä panos-tuotostaulukkoa voidaan käyttää erilaisissa
analyyseissä,esim.:
a) tuotannon,kustannusrakenteiden ja tuottavuuden analyysi;
b) hintojen analyysi;
c) työllisyydenanalyysi;
d) pääomanmuodostuksen, kulutuksen,vienninjne.rakenteen analyysi;
e) kotimaisen tuotannon ja ympäristön välisen suhteen analyysi (esim.
kohdistamalla huomio erityistuotteisiin kuten polttoaineiden, paperin
jalasinkäyttöön);
f) tarvittavan energiantuonninanalyysi;
g) uudenteknologian vaikutustenanalyysi;
h) veroasteiden jasääntelyn muutostenvaikutusten herkkyysanalyysi.
TARJONTA- JA KÄYTTÖTAULUKOT
9.16. Taulukoissa9.5ja9.6esitetääntarjonta-jakäyttötaulukotyksityiskohtai-
semmin.
9.17. Käytettytoimialaluokitus onNACERev.1jatuotteidenluokitukseenon
käytetty CPA-luokitusta; nämä luokitukset on yhdistetty toisiinsa
täydellisesti: jokaisella aggregointitasolla CPA:sta nähdään NACE Rev.
1:ntoimialojen pääasialliset tuotteet.
9.18. Tarjonta- ja käyttötaulukoissa tuoteluokitus on vähintään yhtä yksityis-
kohtainenkuintoimialaluokitus,esim.CPA:nkolminumerotasojaNACE
Rev.1:nkaksinumerotaso.
9.19. Erittelyämarkkinatuotokseen, omaankäytööntarkoitettuun tuotokseenja
muuhunmarkkinattomaantuotokseenonkäytettäväainoastaantuotokseen
yhteensätoimialoittain; erittelyä ei tarvita jokaisesta tuoteryhmästä.
9.20. Erittelyä markkinatuottajiin, omaan loppukäyttöön tuottaviin tuottajiin ja
muihin markkinattomiin tuottajiin pitää toisaalta käyttää toimialoittain
ainoastaan silloin, kun molemman tyyppisiä tuottajia sisältyy samaan
toimialaan. Yleensä tätä eroa käytetään sen vuoksi ainoastaan hyvin
rajoitetussamäärintoimialojenalaryhmittelyyn,esim.terveydenhuollossa
jakoulutuksessa(katsokohta3.66).
9.21. Tuontijavientipitää jakaa:
a) EU:nsisäisiintoimituksiin;
b) tuontiin javientiin muidenmaiden kanssa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—292
Taulukko 9.5 — Tarjontataulukko perushintaan mukaanluettuna muunnos ostajanhintaiseksi
Toimialat (NACE)
1234……nSum-
ma
(1)Tuonti cifTarjonta yhteensä
perushintaanKaupan jakulje-
tuksenlisätTuoteverot miinus
tuotetukipalkkiotTarjonta yhteensä
ostajan hintaan
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7)
Tuotteet
(CPA)1
(1)2
3
4
.
.
.
.
.
.
m
(Oikaisuerät)
Summa(1) (2) Tuotosyhteensätoimialoittain 0Yhteensä,josta:
Markkinatuotos
(3)Tuotosomaanloppukäyttöön 00
muumarkkinaton tuotos 00▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—293
Taulukko 9.6 — Käyttötaulukko ostajan hintaan
Toimialat (NACE)
123……nSum-
ma
(1)Loppukäyttöa)b)c)d)e)f)Sum-
ma
(3)Summa (1)+summa (3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Tuotteet
(CPA)1
(1)Välituotekäyttö ostajan hintaan
tuotteittain jatoimialkoittainLoppukäyttö ostajanhintaan/f.o.b.:
Kulutusmenot:
a) kotitalouksien
b) kotitalouksia palvelevien voittoa
tavoittelemattomien yhteisöjen
c) julkisyhteisöjen
Pääoman bruttomuodostus:
d) kiinteän pääoman ja arvoesi-
neidenbruttomuodostus
e) varastojen muutokset
f) vienti(fob)2
3
.
.
.
.
.
m
(Oikaisuerät)
Summa(1) (2) Välituotekäyttö yhteensä toimialoit-
tainLoppukäyttö yhteensäryhmittäin Käyttöyhteensä
Palkansaajakorvaukset
Muuttuotantoverot, netto (3) Arvonlisäyksenkomponentit
toimialoittain Kiinteän pääomankuluminen
Toimintaylijäämä, netto
Summa(3) (4) ArvonlisäystoimialoittainSumma(1)+summa (3) (5) TuotosperushintaantoimialoittainLisätiedot:
Kiinteän pääomanbruttomuodostusKiinteä pääomakantaTyöpanokset(6)▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—294
▼B
9.22. Tarjontataulukossa tavaroiden ja palveluiden virrat arvotetaan perush-
intaan. Käyttötaulukossa tavaroiden ja palveluiden virrat arvotetaan
ostajan hintaan. Jotta tarjonta ja käyttö saataisiin yhtä suuriksi, taulukko
9.5näyttäämyösmuunnoksenperushintaisestatarjonnastaostajanhintai-
seen tarjontaan. Koska tarjonnan tulisi olla yhtä suuri kuin käytön,
taulukko paljastaa myös muunnoksen ostajanhintaisesta käytöstä perush-
intaiseenkäyttöön.Sitenmuunnoksestavoidaanjohtaakaksiidentiteettiä:
a) tarjonta ostajanhintaan onyhtäsuurikuinkäyttöostajan hintaan;
b) tarjonta perushintaanonyhtäsuurikuinkäyttöperushintaan.
9.23. Arvonlisäyskirjataanperushintaisena.Seonnettotulos,kunperushintaan
arvotetusta tuotoksesta vähennetään ostajan hintaan arvotettu välituote-
käyttö.
9.24. Arvonlisäys tuotannontekijäkustannuksiin ei ole EKT:n käsite. Siitä
huolimatta se voitaisiin johtaa perushintaisesta arvonlisäyksestä
vähentämällä muuttuotantoverot miinustukipalkkiot.
9.25. BKT arvotetaan markkinahintoihin. Tämä kokonaissuure voidaan johtaa
tarjonta-ja käyttötaulukoista kolmella eritavalla:
a) tuotos perushintaan toimialoittain miinus välituotekäyttö ostajan
hintaan toimialoittain plus tuoteverot, netto (tuotantolähestymistapa);
välituotekäyttö toimialoittain sisältää välilliset rahoituspalvelut, jotka
onkirjattu nimelliselle toimialalle (katsokohta9.33);
b) arvonlisäyksen eri komponentit perushintaan toimialoittain miinus
välillisetrahoituspalvelut(nimelliselletoimialallekirjatut,katsokohta
9.33)plustuoteverot, netto(tulolähestymistapa);
c) loppukäyttöryhmien summa miinus tuonti: vienti −
tuonti + kulutusmenot + pääoman bruttomuodostus (kaikki ostajan
hintaan) (menolähestymistapa).
9.26. Käyttötaulukko 9.6 sisältää myös joitakin lisätietoja: kiinteän pääoman
bruttomuodostus, kiinteiden varojen varannot ja työpanokset toimialoit-
tain. Nämä tiedot ovat ratkaisevan tärkeitä tuottavuusanalyysiä varten ja
ne voivat palvella myös monen muun tyyppisiä analyysejä (esim.
työllisyysanalyysiä).
9.27. EKT:ssä kiinteiden varojen varannot arvotetaan taseen päivämääränä
vallitseviinmarkkinahintoihin.Aikaisempinavuosinaostettujenkiinteiden
varojen osalta tämä merkitsee sitä, että edellisten vuosien kiinteän
pääoman kuluminen on johdettava uusien saman tyyppisten ja laatuisten
varojenkäyvistämarkkinahinnoista.Tätäkiinteänpääomakannannettokä-
sitettä voitaisiin käyttää laskettaessa pääomaintensiteettiä.
Tuottavuusanalyysiä varten käytetään kuitenkin useammin erityistä
kiinteänpääomakannan bruttokäsitettä. Tämänbruttokäsitteen mukaisesti
kaikkikiinteätvaratpitäisiarvottaauusiensamantyyppistenjalaatuisten
varojen käypiin markkinahintoihin; mitään edellisen tai aikaisempien
vuosien kiinteän pääoman kulumisvähennystä ei pitäisi tehdä. Tämä
kiinteänpääomavarannonbruttokäsiteeioleEKT:nvakiokäsite,muttase
voidaan helposti laskea investointikertymämenetelmällä. Kun otetaan
huomioon sellaisten bruttotietojen suuri käyttö, sekä brutto- että
nettotietojen sisällyttämistä kiinteänpääomakannan lisätiedoiksisuositel-
laan.
9.28. Tuottavuusanalyysiävartensuositeltavintyöpanostakuvaavamuuttujaon
tehdyttyötunnit.Tehtäessäjohtopäätöksiätyöllistetyistähenkilöistämyös
työpaikkojen lukumäärällä voi kuitenkin olla merkitystä. Molemmat
muuttujat voidaan ryhmitellä edelleen, esim. palkansaajiin ja itsenäisiin
yrittäjiin.
9.29. Jotta tarjonta- ja käyttötaulukot voitaisiin laatia ja ymmärtää oikein, on
tärkeää palauttaa mieliin eräitä EKT:ssanoudatettuja tilinpitokäytäntöjä:
a) Aputoimintojen tuotoksia ei kirjata erikseen; kaikkia aputoimintaan
käytettyjäpanoksiapidetäänniidenpää-taisivutoimintojenpanoksina,
joitasetukee.Aputoimintojavoivatollaesim.markkinointi,kirjanpito,
varastointi ja siivous(katsokohdat3.12ja3.13).
b) Saman laskenta-ajanjakson aikana ja samassa paikallisessa toimia-
layksikössä tuotettuja ja kulutettuja tavaroita ja palveluita ei eritellä
erikseen. Niitä ei sen vuoksi kirjata osaksi tuon paikallisen
toimialayksikön tuotosta taivälituotekäyttöä. Tämä voikoskeaesim:
1) siemeniä jataimia kylvämistä jaistuttamista varten;
2) hiilikaivosten brikettituotannossan kuluttamaa antrasiittia;3) voimalaitosten kuluttamaa sähköenergiaa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—295
▼B
c) Vähäinen jalostus, kunnossapito, huolto tai korjaus toisen paikallisen
toimialayksikönpuolestaonkirjattava nettona,toisinsanoenkyseessä
olevien tavaroiden arvo pois luettuna. Sitä vastoin jos tavaroille
tapahtuu huomattavia fyysisiä muutoksia, taloustoimi pitäisi kirjata
bruttona, toisin sanoen kyseessä olevien tavaroiden ostona ja
myyntinä.
d) Kestävät tavarat voidaan vuokrata tai ne voivat olla käyttöliisauksen
kohteena. Sellaisissa tapauksissa ne kirjataan kiinteän pääoman
muodostuksenajakiinteänpääomanvarantonaomistajansatoimialalla;
käyttäjän toimialalla välituotekäyttö kirjataan vuokranarvoisena.
e) Henkilöt, jotka työskentelevät väliaikaista työvoimaa välittävien
toimistojenkautta,kirjataannäidentoimistojentoimialanpalkkaamiksi
eikäsentoimialan,jollaheitseasiassatyöskentelevät.Jälkimmäisellä
toimialalla näidenhenkilöidenpalkatkirjataanvälituotekäytöksi (eikä
työvoimakorvauksiksi). Palkkiotyötä käsitellään samoin.
f) Työllisyysjapalkansaajakorvaukset ovatEKT:ssälaajoja käsitteitä:
1) Työllisyys sosiaalisista syistä lasketaan myös työllisyydeksi; tämä
päteeesim.vammaistentyöhönsijoituksiin,pitkäaikaistyöttömienja
työtä etsivien nuorten työllisyysohjelmiin. Kyseiset henkilöt ovat
siis työntekijöitä ja saavat palkansaajakorvausta (ei sosiaalisia
tulonsiirtoja), vaikka heidän tuottavuutensa saattaa olla (paljon)
alempi kuinmuidentyöntekijöiden.
2) Työllisyyteen lasketaan myös eräitä tapauksia, joissa kyseisten
henkilöiden ei odoteta työskentelevän laisinkaan, esim. henkilöt,jotka on erotettu, mutta jotka saavat jonkin aikaa palkkaa
aikaisemmalta työnantajaltaan. Tämä käytäntö ei kuitenkaan
vääristä työtunteina ilmaistua työpanosta, koska mitään työtunteja
eitosiasiassatehdä.
9.30. Tarjonta- ja käyttötaulukoissa tulisi ottaa käyttöön kaksi oikaisuerää
tuonnin arvostamisen saattamiseksi tasapainoon tarjonta- ja käyttötaulu-
koissajasektoritileillä (katsomyöstaulukot 9.5ja 9.6).
Tarjontataulukossa tavaroiden tuonti arvotetaan cif-hintaan. Tuontikus-
tannukset tulevat yliarvioitua, jos kotimaiset yksiköt huolehtivat cif-
hintaansisältyvistäkuljetus-javakuutuspalveluista(esim.omaanlaskuun
tapahtuvanakuljetuksenataierikoistuneidenkotimaistenkuljetusyritysten
huolehtimana kuljetuksena). Jotta saavutettaisiin oikea tasapaino tuonnin
ja viennin välillä, myös palveluiden viennin arvoa tulisi nostaa tällä
tuonnin yliarvion määrällä. Sektoritileillä tavaroiden tuonti arvotetaan
fob-hintaan. Tämä merkitsee tuonnin yliarviointia kuten cif-arvottamisen
tapauksessakin. Fob-hintojen yhteydessä yliarviointi on kuitenkin
pienempää, mikä merkitsee, että laskennallinen viennin kasvu on myös
pienempi.Seurauksenaerilaistenarvottamisperiaatteidenkäytöstäontäten
se, että nettotuonti yhteensä on sama, mutta sekä tuonti yhteensä että
vienti yhteensä ovat suurempia cif-arvottamisen osalta. Nämä kaksi
arvottamisperiaatetta voidaan sovittaa tarjonta- ja käyttötaulukoissa
ottamalla käyttöön oikaisuerät sekä tuontia että vientiä varten. Oikai-
suerien pitäisi olla yhtä suuret kuin kotimaisten yksiköiden kuljetus- ja
vakuutuspalvelujen arvo, joka sisältyy cif-arvoon mutta ei fob-arvoon,
toisin sanoen koskien kuljetusta ja vakuutusta vientimaan rajalta
tuontimaan rajalle. Sen jälkeen kun nämä oikaisuerät on sisällytetty
tarjonta- ja käyttötaulukoihin, ne eivät tarvitse mitään erityiskäsittelyä
panostuotoslaskelmissa.
9.31. Olemassaolevientavaroidensiirtokirjataankäyttötaulukossanegatiivisena
menonamyyjällejapositiivisenamenonaostajalle.Kyseisentuoteryhmän
osalta olemassaolevan tavaran siirtyminen johtaa uudelleenluokitteluun
käytöissä.Ainoastaantaloustoimien kustannukseteivät oleuudelleenluo-
kittelua: ne kirjataan liike-elämän tai ammatillisten palvelujen käyttönä.
Kuvaus-ja analyysitarpeita varten voiolla hyödyllistä osoittaa joidenkin
tuoteryhmien osalta olemassaolevien tavaroiden siirtojen suhteellinen
merkityserikseen,esim.käytettyjen autojen taikierrätyspaperin tärkeys.
9.32. Kotimaistenyksiköidensuoratostotulkomailtajaulkomaistenyksiköiden
ostot kotimaan alueelta arvioidaan yleensä erikseen tilastojen laadinta-
prosessissa. Ne otetaan käyttöön tuonnin, viennin ja ulkomailla
kulutettujen ostojen määrän osalta alkuperäisten arvioiden oikaisuna,
kulutusmenoina.Jottatarjonnanjakäytönvälilläsaavutettaisiintasapaino
tuotteittain, kaikki nämä ostot pitäisi jakaa kyseessä oleville eri
tuoteryhmille. Niiden tuoteryhmien osalta, joissa tämän tyyppiset ostot
ovattärkeitä, nevoitaisiin kirjata alaryhmänä, esim.majoitusmenoina.
9.33. Tarjonta- ja käyttötaulukoissa NACERev.1toimialaluokitusta laajenne-
taannimellisellätoimialallavälillistenrahoituspalveluidenkäyttöävarten.
Tarjontataulukoissa tälle toimialalle ei kirjata mitään taloustoimia.
Käyttötaulukossavälillistenrahoituspalveluidenkäyttöyhteensäkirjataan1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—296
▼B
tämän nimellisen toimialan välituotekäytöksi. Koska tällä nimellisellä
toimialallaeiolemitäänmuitataloustoimia,sennettotoimintaylijäämäon
negatiivinen välituotekäytön määrän verran; kaikki muut sen arvonli-
säyksenosatekijätovatnolla.Senvuoksisenarvonlisäysyhteensäonyhtä
suurikuinsen(negatiivinen) nettotoimintaylijäämä.
9.34. Siirtyminen perushintaisesta tarjonnasta ja käytöstä ostajan hintaan
merkitsee:
a) kaupanlisienuudelleen jakamista;
b) kuljetuksenlisienuudelleen jakamista;
c) tuoteverojen lisäämistä (lukuunottamatta vähennettävää ALV:a)
d) tuotetukipalkkioiden vähentämistä.
Tämänmuunnoksenarviointiontärkeäosatasapainotusprosessia.Erilliset
taulukot voivat osoittaa muunnoksen yksityiskohtaisemmin (katso
taulukot 9.7 ja 9.8). Näillä taulukoilla on myös tärkeitä analyyttisiä
tarkoituksia, esim. hintojen analyysi ja tuotteiden veroasteessa tapahtu-
neidenmuutostenseuraustenanalyysi.
9.35. Tarjonta-jakäyttötaulukkoavalmisteltaessajapyrittäessäsaattamaantilin
kaksi puolta asianmukaisesti tasapainoon on yleensä aina olemassa
valinnan mahdollisuus kahden vastakkaisen tavan välillä sopeuttaa
tilastotiedot:
a) Jokaisen tuotteen tarjonta perushintaan voidaan korjata ostajan
hintaiseksi, jotta tasapainotus ostajanhintaisen käytön kanssa olisi
mahdollista;
b) Kaikki ostajanhintainen käyttö voidaan korjata perushintaiseksi, jotta
sesaataisiin sopimaan yhteenperushintaisentarjonnan kanssa.
9.36. Käytännössä molemman tyyppisiä tasapainotuksia voidaan tarvita
tarjonta- ja käyttötaulukon rakentamisessa. Molemmat vaihtoehdot
käsittelevät tai tarvitsevat samanlaisia korjauksia, toisin sanoen tuotteit-
taiset tuoteverot miinus -tukipalkkiot ja kaupan ja kuljetuksen lisät.
Tosiasiassa ensimmäinen vaihtoehto ei ole mahdollinen ilman toista,
koskatavallisestieiolemahdollistatietäätuotevero-,tuotetukipalkkio-ja
kaupan ja kuljetuksen lisien sarakkeita luokiteltuna tuotteittain tarjonta-
taulukossa, ellei yksittäisten tuotteiden jakautumista käytön mukaan
tunnetaostajanhintaisesta perustaulukosta (taulukko 9.6).
9.37. Näinollentasapainotusprosessiin sisältyvät seuraavattaulukot:
a) tarjonta- ja käyttötaulukot 9.5 ja 9.6, jotka osoittavat tuotteittaisten
tarjonta- ja käyttötaulukon ostajan hintaisten ja perushintaisten
loppusummien tasapainotuksen lopputulokset;
b) kaupan ja kuljetuksen lisiä sekä tuoteveroja miinus tukipalkkioita
koskevattaulukot (taulukot 9.7ja 9.8).
9.38. Tarjonnan ja käytön muuntaminen perushinnasta ostajan hintaan (katso
kohta9.34)johtaakaupanlisienuudelleenkohdentamiseen:arvottaminen
perushintaan merkitsee, että kaupan lisät kirjataan osaksi tuotekauppaa,
kun taas arvottaminen ostajan hintaan merkitsee, että kaupan lisät
kohdennetaanniihintuotteisiin,joihinneliittyvät.Tilanneonsamanlainen
kuljetuksenlisiensuhteen.
9.39. Kaupanlisiensummatuotteittainonyhtäsuurikuinkaupanlisiensumma
kaupan toimialoilla plus muiden toimialojen kaupan sivutuotannon lisät.
Samanlainen yhtälöpätee kuljetuksenlisiin.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—297
Taulukko 9.7 — Yksinkertainen kaupan ja kuljetuksen lisien taulukko
Toimialat(NACE)
123……nSum-
ma
(1)Loppukäyttö
a)b)c)d)e)f)Sum-
ma
(3)Summa (1)+summa (3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Tuotteet
(CPA)1
(1)Kaupanjakuljetuksenlisätvälituote-
käytöstätuotteittain ja toimialoittainKaupan ja kuljetuksen lisät loppu-
käytöstä:
Kulutusmenot:
a) kotitaloudet
b) kotitalouksia palvelevat voittoa
tavoittelemattomat yhteisöt
c) julkisyhteisöt
Pääoman bruttomuodostus:
d) kiinteän pääoman bruttomuodostus
jaarvoesineet
e) varastojen muutokset
f) vienti2
3
.
.
.
.
.
m
Summa(1) (2) Kaupan ja kuljetuksen lisät välituote-
käytöstätoimialoittainKaupan ja kuljetuksen lisät loppukäyt-
töryhmittäinKaupanjakuljetuksenlisätyhteensä▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—298
Taulukko 9.8 — Yksinkertainen tuoteveroja miinus - tukipalkkioita kuvaava taulukko
Toimialat(NACE)
123……nSum-
ma
(1)Loppukäyttöa)b)c)d)e)f)Sum-
ma
(3)Summa (1)+summa (3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Tuotteet
(CPA)1
(1)Tuoteverotmiinus-tukipalkkiotvälituo-
tekäytöstä tuotteittain jatoimialoittainTuoteverot miinus -tukipalkkiot loppu-
käytöstä:
Kulutusmenot:
a) kotitaloudet
b) kotitalouksia palvelevat voittoa
tavoittelemattomat yhteisöt
c) julkisyhteisöt
Pääoman bruttomuodostus:
d) kiinteän pääoman bruttomuodostus
jaarvoesineet
e) varastojen muutokset
f) vienti2
3
.
.
.
.
.
m
Summa(1) (2) Tuoteverotmiinus-tukipalkkiotvälituo-
tekäytöstä toimialoittainTuoteverot miinus -tukipalkkiot loppu-
käyttöryhmittäinTuoteverot miinus-tukipalkkiot yhteensä▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—299
▼B
9.40. Kuljetuksen lisä sisältää ostoissa erikseen maksetut kuljetuskustannukset
janesisältyvätostajanhintaistentuotteidenkäyttöönmuttaeivättuottajan
perushintaiseen tuotokseen eivätkä tukku- tai vähittäiskaupan lisiin.
Tällaisiin kuljetuksenlisiinsisältyvät erityisesti:
a) tavaroiden kuljetus paikasta, jossa ne on valmistettu paikkaan, jossa
ostaja ottaa toimituksen vastaan siinä tapauksessa, että valmistaja
maksaakolmannelleosapuolellekuljetuksesta,josmaksuonlaskutettu
erikseen ostajalta;
b) tavaroiden kuljetus tuottajan tai tukku- tai vähittäiskauppiaan
järjestämänä siten, että ostajan on maksettava erikseen kuljetuskus-
tannukset siinäkin tapauksessa, että valmistaja tai tukku- tai
vähittäiskauppias itsehoitavat kuljetuksen.
Mitään muita tavaroiden kuljetuskustannuksia ei kirjata kuljetuksen
lisiksi,esim.:
a) jos valmistaja kuljettaa tavarat itse, nämä kuljetuskustannukset
sisällytetäänvalmistajantuotoksenperushintaan;tämäkuljetusluetaan
aputoimintoihin eikä yksittäisiä kuljetuskustannuksia yksilöidä kulje-
tuskustannuksiksi;
b) josvalmistaja huolehtii tavaroiden kuljetuksesta ilmanerillistä laskua
kuljetuspalveluista, nämä kuljetuskustannukset sisällytetään valmis-
tajantuotoksenperushintaan.Nehyväksytäänsellaisenaanjakirjataan
osaksivalmistajan välituotekäyttöä;
c) jos tukku- ja vähittäiskauppiaat huolehtivat, että tavarat siirretään
paikasta, jossa ne ottavat toimituksen vastaan toiseen paikkaan, jossa
toinen ostaja ottaa toimituksen vastaan, sisällytetään nämä kustan-
nukset kaupan lisiin, jos kuljetuksesta ei veloiteta erillistä maksua
ostajalta.Kutenvalmistajankintapauksessanämäkustannuksetluetaan
tukku- ja vähittäiskauppiaiden aputoimintoihin tai välituotepalvelun
ostoksijanesisältyvät kaupanlisiinmuttaeivät kuljetuksenlisiin.
d) jos kotitalous ostaa tavarat kulutustarkoitusta varten ja järjestää
kolmannen osapuolen hoitamaan kuljetuksen, kirjataan nämä kulje-
tuskustannukset kuljetuspalveluiden kulutusmenoiksi eikä niitä
sisällytetä kaupantai kuljetuksenlisiin.
9.41. Taulukko 9.7 antaa jossain määrin yksinkertaistetun kuvan kaupan ja
kuljetuksenlisienmatriisista, koska:
a) Siinä ei tehdä selvää eroa kaupan ja kuljetuksen lisien välillä.
Molemmat lisätvoitaisiin esittää jokaisentuoteryhmän osalta.Toinenratkaisu olisi laatia erilliset taulukot: toinen kaupan lisiä ja toinen
kuljetuksenlisiävarten.
b) Kaupanlisienosaltapitäisitehdäerotukku-javähittäiskaupanvälillä,
jotta niiden hintojen erot voitaisiin ottaa huomioon. Taulukkoja
laadittaessa pitäisi ottaa huomioon, että tukkukauppiaat voivat
myydä myös suoraan kotitalouksille (esim. huonekaluja) ja että
vähittäiskauppiaat voivat myydä myös muille toimialoille (esim.
kahviloille jaravintoloille).
c) Laskettaessa ja analysoitaessa kotitalouksien kulutusmenoihin sisälty-
vien tuotteiden kaupan lisiä, tärkeimmät jakelukanavat kunkin
tuoteryhmänosaltavoitaisiinmyöseritellä,jottaerotniidenhinnoissa
voitaisiin ottaa huomioon; jako tukku- ja vähittäiskauppaan on
tosiasiassa liian karkea. Kotitaloudet voivat esimerkiksi ostaa tavar-
ansa ja palvelunsa supermarketista, elintarvikekaupasta,
kukkakaupasta, tavaratalosta, ulkomailta tai saada luontoismuotoisina
tuloina.Edelleeneräidentuotteidenosaltasivumyyntivoiollaerittäin
merkittävää, esim. savukkeiden osalta se voi liittyä kahviloiden,
ravintoloiden ja bensiiniasemien myyntiin. Tällaisia tarkempia eritte-
lyitä voidaan tietysti ottaa käyttöön ainoastaan siinä tapauksessa, että
olemassa olevista tietolähteistä on saatavissa riittävästi tietoa ainakin
karkeita estimaatteja vartenkunkinjakelukanavan tärkeydestä.
d) Kuljetuslisiä laskettaessa erittely kuljetustyypeittäin (esim. rautatie-,
lento-, meri-/sisävesi- tai maantiekuljetus) saattaisi olla hyvin
hyödyllinen.
9.42. Tuotanto-ja tuontiverot koostuvat:
a) tuoteveroista (D.21):
1) arvonlisäverot (ALV)(D.211);
2) tuontiverot ja-tullit; paitsiALV(D.212);3) tuoteverot, paitsiALVjatuontiverot (D.214);
b) muistatuotantoveroista (D.29).1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—300
▼B
Samanlaisia ryhmiä erotellaan tuotanto- ja tuontitukipalkkioiden osalta.
Tukipalkkioita käsitellään ikäänkuin ne olisivat negatiivisia tuotanto- ja
tuontiveroja.
Kaikkiennäidenryhmien määritelmät esitetään kohdissa4.14—4.39.
9.43. Tarjonta perushintaan sisältää nettona muut tuotantoverot (toisin sanoen
muut tuotantotukipalkkiot vähennettynä). Jotta perushinnat voitaisiin
muuttaa ostajan hinnoiksi (tai päinvastoin; katso kohta 9.34), erilaiset
tuoteverot pitäisi lisätä ja tuotetukipalkkiot pitäisi vähentää (tai päinvas-
toin).
9.44. ALVvoidaanvähentää, ollavähentämättä taisitäeisovelleta:
a) Vähennettävää ALV:a sovelletaan tavallisesti suurimpaan osaan
välituotekäyttöä, kiinteän pääoman bruttomuodostusta sekä osaan
varastojen muutoksia.
b) EivähennettävääALV:asovelletaanuseinkulutusmenoihinsekäosaan
kiinteänpääomanbruttomuodostusta,varastojenmuutoksiajavälituo-
tekäyttöä.
c) ALV:aeiyleensä sovelleta:
1) vientiin(ainakaan EU:nulkopuolisiinmaihin);
2) mihinkään tavaroihin tai palveluihin, joiden osalta ALV:ssa
sovelletaan nollakantaa niidenkäytöstäriippumatta;
3) valmistajiin, jotka on vapautettu ALV-rekisteröinnistä (pienet
yritykset,uskonnollisetjärjestöt jne.).
9.45. ALV kirjataan nettona EKT-tilinpitojärjestelmässä: kaikki tarvikkeet
arvotetaanperushintaan,toisinsanoenilmanlaskutettuaALV:a;välituote-
ja loppukäyttö kirjataan ostajan hintaan, toisin sanoen ilman vähen-
nettävää ALV:a.
9.46. Taulukko 9.8 tuoteveroista miinus tuotetukipalkkioista on yksinkertais-
tettu,koska:
a) erilaisia, tuoteverotyyppejä ei eritellä eikä tukipalkkioita esitetä
erikseen;
b) eri jakelukanaviin voidaan soveltaa erilaisia veroasteita ja tukipalk-
kioita; jakelukanavat olisi sen vuoksi myös eriteltävä silloin kun
asianmukaiset jariittävät tiedot ovatolemassa.
9.47.►M4Tuoteverojen kirjaustapa määritetään kohdassa 4.27 ja tukipalk-
kioiden kirjaustapa kohdassa 4.40. ◄Tuoteverot (ja tukipalkkiot)
arvioidaan tavallisesti tuotteittain soveltamalla eri virtojen virallisia
vero-(tukipalkkio)asteikkoja.Jälkikäteenpitäisisuorittaaanalyysieroista
suoritetunverotuksentaitodellisuudessamaksettujenmäärienperusteella.
a) Eräät tällaiset erot osoittavat, että alkuperäinen arvio tuoteveroista ei
vastaaEKT:nmääritelmiä:
1) verovapautuksen yhteydessä alkuperäistä arviota tuoteveroista
pitäisisenvuoksialentaa;
2) jos tuoteveron maksaminen on voitu kiertää (esim. verojen
maksaminen on pakollista mutta sitä ei ole todennettu verotuk-
sessa),verojakoskevaaarviota pitäisisenvuoksialentaa;
3) sakkojenosaltaverojakoskevaaarviotapitäisikorottaa.Tuoteverojen arviointien muutoksella on seurausvaikutuksia muuttu-
jiin,jotkaonarvioitulisäämällätaivähentämällätuoteverojenarviota.
Esimerkiksitietyntuoteryhmänperushintainentuotosvoidaanarvioida
vähentämällä mm. tuoteverot ostajan hintaan arvioidusta käytöstä.
Tuotoksen perushintainen arvio voidaan yhdistää myös mm. tuote-
veroja koskevaan arvioon, jotta päästäisiin käytön ostajan hintaiseen
arvioon.
b) Muunlaisiaerojaeipidäkirjata tarjonta- ja käyttötaulukossa:
1) eroja ajoituksessa, esim. maksut voivat liittyä useiden vuosien
verotukseen;
2) yritykset, jotka eivät ole pystyneet maksamaan (konkurssit)
►
M4 ◄.
c) Joissakintapauksissaerotvoivatmyösmerkitäsitä,ettäalkuperäisessä
tuoteverojen ja -tukipalkkioiden arviossa on vakavia virheitä, esim.
koskajonkintuotteentuotosonaliarvioitu.Tällöinmyöstavaroidenja
palveluiden virtoja koskevien arvioiden muutokset voivat olla
oikeutettuja.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—301
▼B
Siirryttäessä tuotteittaisesta ostajan hintaisesta käytöstä perushintaiseen,
alkuperäisen veroja ja tukipalkkioita koskevan arvion muuntaminen
voidaan esittää erillisenä eränä. Kaikkien panos-tuotoslaskelmien osalta
on kuitenkin välttämätöntä kohdentaa tämä muunnos tuotteille siinäkin
tapauksessa, että se perustuu ainoastaan yksinkertaiselle matemaattiselle
keinolle(esim.suhteellinen jakaminen).
9.48. Käyttötaulukko 9.6 ei kuvaa, mikä osuus käytetyistä tavaroista ja
palveluista on tuotettu kotimaassa tai mikä osuus tuotu. Tämä tieto on
välttämätön kaikkia niitä analyysejä varten, joissa tavaroiden ja
palveluiden tarjonnan ja käytön välisellä yhteydellä on merkitystä
kansantaloudessa. Esimerkkinä tästä voidaan mainita analyysi viennin
taikulutusmenojenmuutostenvaikutuksestatuontiin,kotimaiseentuotan-
toonjaniihinliittyviinmuuttujiinkutenesim.työllisyyteen.Itseasiassase
pätee useimpiin kohdissa 9.14 ja 9.15 mainittuihin analyyseihin.
Panostuotoskehikko sisältää sen vuoksi erikseen tuontituotteiden käyttö-
taulukon ja kotimaassa tuotettujen tavaroiden ja palveluiden
käyttötaulukon (katsotaulukot 9.9ja9.10).
9.49. Tuontitavaroiden käyttötaulukko pitäisi laatia käyttämällä kaikkia saata-
vissaoleviatietoja tuontitavaroiden käytöstä,esim.tuotteidensuurimmat
tuontiyritykset voidaan tuntea ja tuottajilla voi olla tietoja tuonnin
määrästä.Yleensäkuitenkinsuorattilastotiedot tuontitavaroiden käytöstä
ovat niukkoja. Näitä tietoja on sen vuoksi tavallisesti täydennettävä
tuoteryhmittäisillä olettamuksilla.
9.50. Kotimaassa tuotettujen tavaroiden ja palveluiden käyttötaulukko voidaan
sitten saada vähentämällä tuontituotteiden käyttötaulukko yleisestä
käyttötaulukosta.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—302
Taulukko 9.9 — Tuonnin käyttötaulukko
Toimialat(NACE)
123……nSum-
ma
(1)Loppukäyttöa)b)c)d)e)f)Sum-
ma
(3)Summa (1)+summa (3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Tuotteet
(CPA)1
(1)Tuontituotteiden osalta:
Välituotekäyttö ostajan/c.i.f.-hintoihin
tuotteittain jatoimialoittainTuontituotteiden osalta: Käyttö c.i.f.-
hintaan:
Kulutusmenot:
a) kotitaloudet
b) kotitalouksia palvelevat voittoa
tavoittelemattomat yhteisöt
c) julkisyhteisöt
Pääoman bruttomuodostus:
d) kiinteän pääoman bruttomuodostus
jaarvoesineet
e) varastojen muutokset
f) vienti2
3
.
.
.
.
.
m
Summa(1) (2) Tuontituotteiden välituotekäyttö
yhteensä toimialoittainTuontituotteiden käyttöyhteensä loppu-
käyttöryhmittäinTuontiyhteensä▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—303
Taulukko 9.10 — Kotimaisen tuotannon käyttötaulukko perushintaan
Toimialat(NACE)
123……nSum-
ma
(1)Loppukäyttöa)b)c)d)e)f)Sum-
ma
(3)Summa (1)+Summa (3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Tuotteet
(CPA)1
(1)Kotimaisen tuotoksen osalta: välituote-
käyttö perushintaan tuotteittain ja
toimialoittainKotimaisentuotoksenosalta:
Loppukäyttöperushintaan:
Pääoman bruttomuodostus:
a) kotitalouksien
b) kotitalouksia palvelevien
voittoa tavoittelemattomien
yhteisöjen
c) julkisyhteisöjen
Pääoman bruttomuodostus:
d) kiinteän pääoman ja arvoesi-
neidenbruttomuodostus
e) varastojen muutokset
f) vienti2
3
.
.
.
.
.
m
Summa(1) (2) Kotimaisen tuotoksen välituotekäyttö
yhteensäKotimaisen tuotoksen loppukäyttö
yhteensä perushintaanKotimainen tuotosyhteensä
Tuontituotteiden käyttö (3) Tuontituotteiden välituotekäyttö
yhteensä toimialoittainTuontituotteiden loppukäyttö perushin-
taanTuontiyhteensä
Tuoteverot, netto (4) Välituotekäytön tuoteverot, netto
toimialoittainLoppukäytöntuoteverot, netto Tuoteverot, nettoyhteensä
Summa(1)+(3)+(4) (5) Välituotekäyttöyhteensäostajanhintaan
toimialoittainLoppukäyttöyhteensä ryhmittäin Käyttöyhteensä
Palkansaajakorvaukset
Muuttuotannonverot,nettoKiinteän pääomankuluminen
Toimintaylijäämä, netto(6) Arvonlisäyksenosatekijät toimialoittain
Summa(6) (7) Arvonlisäystoimialoittain▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—304
Toimialat(NACE)
123……nSum-
ma
(1)Loppukäyttöa)b)c)d)e)f)Sum-
ma
(3)Summa (1)+Summa (3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Summa(1)+(3)+(4) (8) Tuotosperushintaantoimialoittain
Kiinteän pääomanmuodostus
Kiinteä pääomakantaTyöpanokset(9)▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—305
▼B
9.51. Edellä esitettyjä tarjonta- ja käyttötaulukkoja voidaan muuttaa yksityis-
kohtaisempia tarkoituksia varten ottamalla käyttöön vaihtoehtoisia ja
täydentäviä luokituksia. Tärkeitä esimerkkejä tällaisesta ovat:
a) esim. tutkimus- ja kehitystoiminnan roolin analysoimiseksi kansanta-
loudessa voidaan ottaa käyttöön yksityiskohtaisemmat tuote- ja
toimialaluokitukset, jotka perustuvat kansallisiin luokituksiin tai on
laadittu erityistarkoituksia varten;
b) tuonnin ja viennin yksityiskohtaisemmat maantieteelliset jaot, esim.
maittain luokiteltu EU:n sisäkauppa ja EU:n ulkokauppa luokiteltuna
talousalueittain ja eräisiin tiettyihin maihin kuten Yhdysvaltoihin ja
Japaniin;
c) tuonninluokittelu:
1) sellaisten tuotteiden tuontiin, joita valmistetaan myös kotimaassa
(”kilpaileva tuonti”);
2) sellaisten tuotteiden tuontiin, joita ei valmisteta kotimaassa
(”kilpailematon tuonti”).
Kummallakin tuonnilla voidaan olettaa olevan erilainen suhde ja
merkityskansantaloudenkannalta.Kilpailevatuontivoiollaanalyysin
kohteena (jatalouspolitiikan), koskasevoiollakotimaisen tuotannon
korvike; se voidaan sen vuoksi sisällyttää erillisenä (mahdollisen)
loppukäytön ryhmänä käyttötaulukoihin. Kilpailemattoman tuonnin
osalta analyysit keskittyvät pääasiassa vaikutukseen, joka sillä on
hintojen ja määrien muutoksiin kansantaloudessa (esim. öljykriisin
yhteydessä);
d) palkansaajakorvausten luokitus eri kriteerein kuten koulutustaso, osa-
aikainen/kokopäiväinen, ikä ja sukupuoli. Tätä luokitusta voitaisiin
sitten soveltaa myös työllisyyttä koskeviin lisätietoihin. Tällä tavalla
tarjonta- ja käyttötaulukkoja voidaan käyttää myös kaikenlaisiin
työmarkkinoita koskeviinanalyyseihin;
e) palkansaajakorvausten luokittelu
1) palkkoihin japalkkioihin joista:
— työntekijöiden sosiaaliturvamaksut(1)
2) työnantajan sosiaaliturvamaksuihin;
Tämä jako antaa mahdollisuuden analysoida sosiaaliturvamaksujen
merkitystä työpanosten hintoihin ja tämän taakan siirtymistä brutto-
toimintaylijäämään;
f) käyttötarkoitusluokitus (kotitalouksien osalta: COICOP ja julkisyh-
teisöjen osalta: COFOG). Näiden menojen tehtävittäinen luokittelu
mahdollistaa sen, että kunkin tehtävän vaikutusta muuhun kansanta-
louteen voidaan arvioida. Esimerkiksi julkisten ja yksityisten
terveydenhuoltomenojen, kuljetusmenojen ja koulutusmenojen
tärkeyttävoidaansitenarvioida.Toisenaesimerkkinävoidaanmainita
julkisten puolustusmenojen vaikutuksen analysointi eräiden koti-
maisten toimialojen osalta erityisesti lentokoneiden, kuljetusvaunujen
jaaseiden tuottajiin;
g) kiinteän pääoman muodostuksen ja kiinteiden pääomavarantojen
uudelleenluokittelu kiinteiden varojen osalta, jotka omistaja vuokraa,
esim. käyttöliisauksen yhteydessä: kiinteät varat voidaan kirjata
ikäänkuin käyttäjä omistaisi ne (toisin kuin standardikäsittely
EKT:ssa). Tämän uudelleenluokittelun tarkoituksena on tehdä niiden
toimialojen,jotkavuokraavatkiinteitävarojajaniiden,jotkaomistavat
samanlaisia kiinteitä varoja, kustannusrakenteet vertailukelpoisiksi.
Yhdenmukaisen tilinpitokäsittelyn osalta tämä uudelleenluokittelu
vaatii myös vuokralleottajan välituotekäytön ja vuokralleantajan
tuotoksenkorjaamista kiinteiden varojen vuokranmäärällä;
h) työllisyydenjapalkansaajakorvaustenuudelleenluokitteluurakkatyön
ja sellaisten henkilöiden osalta, jotka työskentelevät tilapäisiä
työpaikkoja välittävien toimistojen välityksellä: tämän uudelleenluo-
kittelun tarkoituksena on tehdä toimialojen kustannusrakenne
vertailukelpoisemmaksi kirjaamalla henkilöt työntekijöiksi toimia-
loilla, ”joilla netosiasiassatyöskentelevät”. Tämä uudelleenluokittelu
johtaamyösvälituotekäytönjakyseessäolevientoimialojentuotoksen
käsitteiden muuttamiseen.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—306
(1) Tämän käsitteen globaali estimointi saattaa olla välttämätöntä, jos työntekijän
sosiaaliturvamaksu ei riipu ainoastaan palkoista ja palkkioista vaan myös esim.
työntekijänmuista tuloista, iästä jasiviilisäädystä.
▼B
TARJONTA- JA KÄYTTÖTAULUKKOJEN YHDISTÄMINEN SEKTOR-
ITILEIHIN
9.52. Tarjonta- ja käyttötaulukkojen tiedot pitäisi liittää sektoritileihin sen
varmistamiseksi, että tarjonta- ja käyttötaulukko on yhtäpitävä sektor-
itilien kanssa. Tähän päästään muodostamalla taulukko, jossa muuttujat
ristiintaulukoidaan toimialan jasektorinmukaan(katsotaulukko9.11).
SYMMETRISET PANOS-TUOTOSTAULUKOT
9.53. EKT:ssätuotekertaa tuotepanos-tuotostaulukko ontärkeinsymmetrinen
panos-tuotostaulukkojatuotataulukkoa kuvataan tässä.
9.54. Tuote kertaa tuote panos-tuotostaulukko (katso taulukot 9.4 ja 9.12)
voidaan laatia muuntamalla sekä tarjonta- että käyttötaulukot perush-
intaisiksi. Tämä merkitsee muodon muutosta kahdesta epäsymmetrisestä
taulukosta yhteen symmetriseen taulukkoon (katso myös kohta 9.09).
Muunnosvoidaan jakaa kolmeenvaiheeseen:
a) sivutuotteiden kohdentaminen tarjontataulukossa toimialoille, joiden
pääasiallisia tuotteita neovat;
b) käyttötaulukkojen sarakkeiden uudelleen järjestäminen toimialojen
panoksistahomogeenistentuotantoyksiköidenpanoksiksi(ilmanrivien
aggregointia);
c) uudenkäyttötaulukonyksityiskohtaistentuotteiden(rivien)aggregointi
sarakkeissa esitetyiksi homogeenisiksi toimialoiksi, mikäli se on
tarkoituksenmukaista.
9.55. Vaiheakäsittäätarjontaulukossasivutuotteenmuodossaolevantuotoksen
siirtämisen.Koskasivutuotteetesiintyvätdiagonaalinulkopuolellaolevina
kirjauksina tarjontataulukossa, tällainen siirto on suhteellisen yksinker-
tainen asia. Näitä sivutuotteita käsitellään lisäyksinä niille toimialoille,
joidenpääasiallisiatuotteitaneovat,janepoistetaantoimialoilta,joillane
ontuotettu.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—307
▼B
9.56. Vaihe b on monimutkaisempi, koska panosten perustiedot liittyvät
toimialoihin eikä kunkin toimialan tuottamaan yksittäiseen tuotteeseen.
Tässä on suoritettava muunnos, joka merkitsee sivutuotosten panosten
siirtämistätoimialalta,jollatuosivutuotosontuotettu,toimialalle,jollene
pääasiallisesti (ovat luonteenomaisia) kuuluvat. Tässä siirrossa voidaan
soveltaakahtaerilaista lähestymistapaa:
1) tilastollisten jateknisten lisätietojen avulla;
2) olettamusten perusteella.
9.57. Tilastollisia ja teknisiä lisätietoja pitäisi käyttää niin paljon kuin
mahdollista. Saattaisi esimerkiksi olla mahdollista saada erityistietoja
tietynlaisen tuotoksen valmistamiseen tarvittavista panoksista. Tällaiset
tiedot ovat kuitenkin tavallisesti epätäydellisiä. Tavallisesti on viime
kädessä välttämätöntä turvautua yksinkertaisiin olettamuksiin siirtojen
suorittamiseksi.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—308
Taulukko 9.12 — Symmetrinen panos-tuotostaulukko perushintaan (tuote kertaa tuote)
Tuote (CPA)
123……nSum-
ma
(1)Loppukäyttöa)b)c)e)f)Sum-
ma
(3)Summa(1)+summa(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Tuotteet
(CPA)1
(1) Välituotekäyttö perushintaan, tuote*tuoteLoppukäyttöperushintaan:
Kulutusmenot:
a) kotitalouksien
b) kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittele-
mattomien yhteisöjen
c) julkisyhteisöjen
Pääoman bruttomuodostus:
d) kiinteän pääoman ja arvoesineiden brutto-
muodostus
e) varastojen muutokset
f) vienti2
3
.
.
.
.
.
.
n
Summa(1) (2) Välituotekäyttö tuotteittain perushintaan Loppukäyttöryhmittäin perushintaan Käyttö yhteensä
perushintaan
Tuoteverot
Tuotetukipalkkiot (−)(3) Tuoteverot, nettotuotteittain Tuoteverot, nettoloppukäyttöryhmittäin Tuoteverot, netto
yhteensä
Summa(1)+(3) (4) Välituotekäyttö yhteensä ostajan hintaan tuot-
teittainLoppukäyttö ryhmittäin yhteensä ostajan
hintaanKäyttö yhteensä
ostajanhintaan
Palkansaajakorvaukset
Muuttuotantoverot, netto
Kiinteän pääomankuluminen
Toimintaylijäämä, netto(5) Arvonlisäyksenkomponentit tuotteittain
Summa(5) (6) Arvonlisäystuotteittain
Summa(1)+(3)+summa(5) (7) Tuotosperushintaan tuotteittainTuonti (8) Tuonti ciftuotteittain(7)+(8) (9) Tarjonta perushintaan tuotteittain▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—309
Tuote (CPA)
123……nSum-
ma
(1)Loppukäyttöa)b)c)e)f)Sum-
ma
(3)Summa(1)+summa(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Kiinteän pääomanmuodostus
Kiinteä pääomakanta
Työpanokset(10)▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—310
▼B
9.58. Tuotosten ja niihin liittyvien panosten siirtäminen on kahden tyyppisen
teknologiaolettamuksen varassa:
a) toimialateknologia, jolloinoletetaan,ettäkaikkitoimialanpaikallisten
toimialayksiköiden tuottamat tuotteet tuotetaan samalla panosraken-
teella;
b) tuoteteknologia, jolloin oletetaan, että kaikilla tuoteryhmän tuotteilla
onsamapanosrakenneriippumatta siitä,mikätoimiala tuottaa ne.
Kuhunkin tapaukseen parhaiten soveltuvan olettamuksen valinta ei ole
helppoa. Se riippuu kotimaisten toimialojen rakenteesta, esim. erikoistu-
misasteesta, ja saman tuoteryhmän tuotteiden valmistamiseen käytetyn
kotimaisenteknologianhomogeenisuudesta.Esimerkiksisaappaatvoidaan
tehdä nahasta tai muovista. Se, että oletetaan kaikilla saappailla olevan
sama tuoteteknologia (tai käytettäessä aggregoidumpaa tasoa esim.
jalkineilla), voi täten olla ongelmallista; parempi vaihtoehto voi tällöin
ollatoimialateknologia-olettamus.
Tuoteteknologia-olettamuksen yksinkertainen soveltaminen on usein
antanut tuloksia, joita ei voi hyväksyä, sikäli että tuotetut panos-tuotoskertoimet ovat joskus epätodennäköisiä tai jopa mahdottomia
(esimerkiksi negatiiviset kertoimet). Epätodennäköiset kertoimet voivat
johtua mittausvirheistä ja sen toimialan heterogeenisuudesta (tuoteyhdis-
telmästä), jonkapääasiallinen tuotesiirrettytuoteon.Ongelma voitaisiin
välttää tekemällä lisätietoihin perustuvia korjauksia tai käyttämällä
mahdollisimman suuressa määrin asioista perillä olevien arviointeja.
Vaihtoehto on tietysti soveltaa toimialateknologia-olettamusta.
Käytännössä teknologiaa koskevien yhdisteltyjen olettamusten käyttä-
minen lisätietoihin yhdistettynä on paras strategia symmetristen panos-
tuotostaulukkojen laatimisessa.
9.59. Se kuinka suuri merkitys olettamuksilla on, riippuu sivutuotannon
laajuudesta, mikä puolestaan ei riipu ainoastaan siitä, kuinka tuotanto
on järjestetty kansantaloudessa vaan myös tuoteluokittelusta. Mitä
yksityiskohtaisempi tuotteiden luokittelu on,sitä enemmän sivutuotantoa
voidaanodottaa.
9.60. Vaiheessa c tuotteet aggregoidaan uudessa käyttötaulukossa toimialoille,
jotkatuottavat nevaiheenamukaanjatämäjohtaasymmetriseenpanos-
tuotostaulukkoon,jossatuotteetonristiinluokiteltusivutuotteidenkanssa.
Parannuksissa lähdettiin paikallisiin toimialayksiköihin (TAY) perustu-
vista tiedoista, loppukirjaukset suoritetaan ”homogeenisten
tuotantoyksiköiden” mukaan.
9.61. Symmetrisenpanos-tuotostaulukonluokituksetsoveltuvatyhteentarjonta-
jakäyttötaulukkojenluokitustenkanssa,koskaedellinenonjälkimmäisten
muunnos(paitsitietysti toimiala/homogeeninen toimintahaara luokitus).
9.62. Symmetriseen panos-tuotostaulukkoon 9.12. pitäisi liittää ainakin kaksi
taulukkoa:
a) matriisi,jokaosoittaatuonninkäytön;tämäntaulukonmuotoonsama
kuin tarjonta- ja käyttötaulukkoja tukevan tuontitaulukon (katso
taulukko 9.10),paitsiettä käytetään tuotekertaa tuoteluokitusta;
b) symmetrinen panos-tuotos taulukko kotimaista tuotosta varten
(taulukko 9.13).
Viimeksimainittuataulukkoatulisikäyttääkumulatiivistenkerrointen,so.
Leontiefin käänteismatriisin, laskemiseen. Taulukosta 9.13 saadaan
Leontiefin käänteismatriisi identiteettimatriisin I ja matriisista ((1),(1))
saatujen teknisten kertoimien matriisin välisen eron käänteismatriisina.
Leontiefin käänteismatriisi olisi voitu laskea myös kotimaisen tuotannon
jakilpailevantuonnin(katsokohta9.51)osalta.Sillointulisiolettaa,että
kilpaileva tuonti on tuotettu samalla tavoin kuin kilpaileva kotimainen
tuote.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—311
Taulukko 9.13 — Kotimaisen tuotoksen symmetrinen panos-tuotostaulukko perushintaan (tuote kertaa tuote)
Tuote (CPA)
123……nSum-
ma
(1)Loppukäyttöa)b)c)e)f)Sum-
ma
(3)Summa(1)+summa(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Tuotteet
(CPA)1
(1)Kotimaisen tuotoksenosalta:
Välituotekäyttö perushintaan, tuote*tuoteKotimaisentuotoksenosalta:
Loppukäyttöperushintaan:
Kulutusmenot:
a) kotitalouksien
b) kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittele-
mattomien yhteisöjen
c) julkisyhteisöjen
Pääoman bruttomuodostus:
d) kiinteän pääoman ja arvoesineiden brutto-
muodostus
e) varastojen muutokset
f) vienti2
3
.
.
...
.
n
Summa(1) (2) Kotimaisen tuotoksen välituotekäyttö tuotteit-
tain perushintaanKotimaisen tuotoksen loppukäyttö perushin-
taanKotimainen tuotos
yhteensä
Tuontituotteiden käyttö (3) Tuontituotteiden välituotekäyttö tuotteittain Tuontituotteiden loppukäyttöperushintaan TuontiyhteensäTuoteverot, netto(4) (4) Välituotekäytön tuoteverot, nettotuotteittain Loppukäyttötuoteverot, netto Tuoteverot, netto
yhteensä
Summa(1)+(3)+(4) (5) Välituotekäyttö yhteensä ostajan hintaan tuot-
teittainLoppukäyttöyhteensä ryhmittäin Käyttöyhteensä
Palkansaajakorvaukset
Muuttuotantoverot, netto
Kiinteän pääomankuluminen
Toimintaylijäämä, netto(6) Arvonlisäyksenkomponentit tuotteittain
Summa(6) (7) Arvonlisäystuotteittain
Summa(1)+(3)+(4)+summa(6) (8) Tuotosperushintaan tuotteittain▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—312
Tuote (CPA)
123……nSum-
ma
(1)Loppukäyttöa)b)c)e)f)Sum-
ma
(3)Summa(1)+summa(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Kiinteän pääomanmuodostus
Kiinteä pääomakanta
Työpanokset(9)▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—313
▼B
LUKU10
HINTA- JA VOLYYMIMITTAIMET
10.01. Kansantalouden tilinpidossa kaikki virrat ja varannot ilmaistaan rahayk-
sikköinä.Rahayksikköonainoayhteinennimittäjä, jotavoidaansoveltaa
tilinpitojärjestelmässä kirjattavien erittäin monimuotoisten taloustoimien
arvotukseenjajärkevien tasapainoerien johtamiseksi.
Rahayksikön käyttöä mittayksikkönä haittaa se, että rahan arvo ei pysy
vakaana eikä sitä ole kansainvälisesti standardoitu. Talousanalyysin
keskeisenä tehtävänä on taloudellisen kasvun volyymin mittaaminen eri
ajanjaksojen välillä. Tiettyjen taloudellisten kokonaissuureiden arvon
muutosta laskettaessa on siis tarpeen erottaa yksinomaan hintojen
muuttumisesta aiheutuneet muutokset toisesta muutoskomponentista,
”volyymin” muutoksesta.
Talousanalyysissätehdäänmyösmaantieteellisiä so.erikansantalouksien
välisiä vertailuja. Nämä painottuvat tuotantoon ja tulotason kansainväli-
siin volyymivertailuihin, mutta myös hintatasoa tarkastellaan. Maaparien
tai -ryhmien taloudellisten kokonaissuureiden keskinäiset arvoerot on
tämän vuoksi tarpeen jakaa komponentteihin, jotka vastaavat volyy-
mieroja ja hintaeroja.
10.02. Virtojen ja varantojen aikavertailussa hintamuutosten tarkkaan mittaami-
seen tulisi kiinnittää yhtä paljon huomiota kuin volyymimuutosten
mittaamiseen. Lyhyellä aikavälillä hintamuutosten huomioon ottaminen
on yhtä tärkeää kuin tarjonnan ja kysynnän volyymin mittaaminen.
Pidemmällä aikavälillä taloudellisen kasvun tutkimuksessa on otettava
huomiooneritavara- japalvelutyyppien suhteellisten hintojen vaihtelu.
Ensisijaisena tavoitteena on, että järjestelmän keskeisten kokonaissuur-
eiden hinta- ja volyymimuutosten mittaimien lisäksi luodaan joukko
toisistaan riippuvaisia mittaimia, jotka mahdollistavat inflaation, talous-
kasvun ja suhdannevaihteluiden yksityiskohtaisen ja systemaattisen
analyysin.
10.03. Taloudellisten kokonaissuureiden maantieteellisiin vertailuihin pätee
yleissääntö,ettäsekävolyymi-ettähintakomponenteilleonluotavatarkat
mittaimet. Koska Laspeyresin ja Paaschen indeksien välinen ero on
maantieteellisissä vertailuissauseinmerkittävä,Fisherinindeksionainoa
käyttökelpoinen tähäntarkoitukseen.
10.04. Kansantaloudentilinpidonetunaon,ettäsetarjoaasopivankehikonsekä
volyymi- ja hintaindeksijärjestelmän luomiseen että tilastotietojen
yhteensopivuudenvarmistamiseen.
Tilinpidon lähestymistavan edutvoikiteyttää seuraavasti:
a) Käsitetasolla koko talousjärjestelmää kuvaavan tilikehikon käyttö
edellyttää, että järjestelmään kuuluvien tuotteiden ja virtojen hinnat
jafyysisetyksikötmääritetäänyhdenmukaisesti.Tällaisessakehikossa
esim. tietyn tuoteryhmän hinta- ja volyymikäsitteet on välttämättä
määriteltävä samalla tavalla resurssi-jakäyttöpuolella.
b) Tilastotasolla kansantalouden tilinpidon kehikon käyttö aiheuttaa
tilinpitorajoitteita, jotka on otettava huomioon sekä käypien että
kiinteidenhintojenosaltajajotkayleensäaiheuttavatsen,ettähinta-ja
volyymitietoihin on tehtävä korjauksia niiden yhteensopivuuden
varmistamiseksi.
c) Lisäksi kansantalouden tilinpidon yhtenäinen hinta- ja volyymi-
indeksijärjestelmä antaa tilinpidon laatijoille mahdollisuuden lisätar-
kistuksiin.Mikälilähtökohdaksiotetaantasapainotetut, käypähintaiset
tarjonta- ja käyttötaulukot, tällaisten tasapainotettujen taulukkojen
laadinta kiinteisiin hintoihin tarkoittaa sitä,että implisiittinen hintain-
deksijärjestelmä voidaan johtaa automaattisesti. Näiden johdettujen
indeksien uskottavuuden tarkistaminen voi johtaa kiinteähintaisten
tietojen jajoissaintapauksissajopakäypähintaisten arvojentarkistuk-
seenjakorjaamiseen.
d) Lopuksitilinpidonlähestymistapamahdollistaahinta-javolyymimuu-
tosten mittaamisen tietyille tilien tasapainoerille, jotka johdetaan
määritelmällisesti muistatilien komponenteista.
10.05. Tavaroiden ja palvelusten taloustoimien tasapainoon — sekä koko
kansantalouden tasolla että toimialoittain — perustuvan yhtenäisen
järjestelmän eduista huolimatta on myönnettävä, että sen avulla saaduthinta- ja volyymi-indeksit eivät tyydytä kaikkia tarpeita eivätkä
kokonaisuudessaanratkaisehinta-taivolyymimuutostenproblematiikkaa.
Vaikka tilinpitorajoitteet ja hinta- ja volyymi-indeksikaavan valinta ovat
olennaisen tärkeitä yhtenäisen järjestelmän laadinnassa, niistä voi joskus
olla haittaa. Tietoa tarvitaan myös lyhyemmiltä jaksoilta, kuten kuukau-1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—314
▼B
silta tai neljännesvuosilta. Tällaisissa tapauksissa muunlaiset hinta- ja
volyymi-indeksit saattavat osoittautua käyttökelpoisiksi.
HINTA- JA VOLYYMI-INDEKSIENSOVELTAMISALATILINPITOJÄR-
JESTELMÄSSÄ
10.06. Kansantalouden tilinpidossa käypiin hintoihin kuvattavien virtojen
joukossa on eräitä, lähinnä tuotteisiin liittyviä virtoja, joiden arvon
muutosjaetaanerikseenhintojenjavolyyminmuutokseensamallatavoin
kuin tehdään talouden mikrotasolla. Järjestelmässä on kuitenkin monia
virtoja, joidenosaltajakoei oleläheskään näinyksiselitteinen.
Ensiksi mainitut virrat kattavat joukon tavaroiden ja palvelujen perusta-
loustoimia,joistakunkinarvoonyhtäsuurikuinfyysistentuoteyksiköiden
lukumäärä kerrottuna tuotteen yksikköhinnalla. Tällaisessa tapauksessa
hinnan ja volyyminkeskimääräisen vaihtelun määrittämiseen riittää tieto
siitä,kuinkakyseinenvirtajakautuu eriperustaloustoimiin.
Viimeksi mainitussa tapauksessa, joka kattaa koko joukon jakeluun ja
rahoituspalveluihin sekä tasapainoeriin kuten arvonlisäykseen liittyviä
taloustoimia, käypähintaisten arvojen jakaminen suoraan hinta- ja
volyymikomponentteihin on vaikeaa tai jopa mahdotonta, joten on
käytettävä erikoisratkaisuja.
Tiettyjenkokonaissuureidenkutenpalkansaajakorvauksien,kotitalouksien
käytettävissä olevan tulon tai kansantulon osalta on tarpeen mitata myös
reaalinen ostovoima. Tämä voidaan tehdä esim. deflatoimalla kokonais-
suureet niiden tavaroiden ja palvelujen hintaindeksillä, joita tuloilla voi
ostaa.
10.07. On syytä korostaa, että mitattaessa todellista ostovoimaa tavoite ja
sovellettava menetelmä eroavat perin pohjiin siitä, kun deflatoidaan
tavaroita ja palveluita sekä tasapainoeriä. Niitä varten on mahdollista
luoda yhtenäinen hinta- ja volyymi-indeksijärjestelmä, jota voidaan
käyttäämm.taloudellisenkasvunmittaamiseen.Viimemainitussatapauk-
sessa virtojen arvotuksessa reaaliarvoon käytetään tässä käsiteltävistä
poikkeavia virtojen hintaindeksejä, jotka voivat vaihdella analyysintavoitteista riippuen: reaaliarvotus voi olla vain sovittu käytäntö, eikä
omamenetelmä yhtenäisessähinta-javolyymi-indeksijärjestelmässä.
YHTENÄINENHINTA-JAVOLYYMI-INDEKSIJÄRJESTELMÄ
10.08. Käypähintaistenarvojensystemaattinenjakokomponentteihin”hintamuu-
tokset” ja ”volyymimuutokset” on rajattu taloustoimivirtoihin, jotka
kirjataan tuotetileille (0) ja tuotantotileille (I); muutoskomponentit
eritellään sekä yksittäistä toimialaa koskevien että koko kansantalouden
tietojen osalta. Tasapainoeriä kuten esim. arvonlisäystä edustavia virtoja
ei voida suoraan jakaa hinta- ja volyymikomponentteihin; tämä on
mahdollista ainoastaan epäsuorasti, sopivia taloustoimivirtoja hyväksi
käyttäen.
Tilinpitokehikon käyttötuokaksinkertaisiarajoitteita tietojenlaskentaan:
a) tavaroiden ja palvelusten tilistä on pystyttävä laatimaan tase miltä
tahansa kahden peräkkäisen vuoden jaksolta sekä kiinteisiin että
käypiinhintoihin;
b) kunkinvirranonoltavakokokansantaloudentasollayhtäsuurikuineri
toimialojen vastaavien virtojen summa.
Kolmasrajoituseivarsinaisestiliitytilinpitokehikkoon,vaanontilinpidon
laadinnassa tehty tietoinen valinta. Se kuuluu seuraavasti: jokainen
taloustoimen arvossa tapahtuva muutos on luettava joko hinnan tai
määrän, tainiidenyhdistelmän muutokseksi.
Näidenkolmenehdontäyttyessätuote-jatuotantotilienarvotuskiinteisiin
hintoihinmerkitseesitä,ettäyhtenäinenhinta-javolyymi-indeksiasetelma
onlaadittavissa.
10.09. Yhtenäisen indeksiasetelman laadinnassa otetaan huomioon seuraavat
erät:
Tuotteisiin kohdistuvat taloustoimet
Tuotos P.1Markkinatuotos P.11
Tuotosomaanloppukäyttöön P.12
Muumarkkinaton tuotos P.13
Välituotekäyttö P.21996R2223—FI—13.02.2002—006.001—315
▼B
Kulutusmenot P.3
Yksilöllisetkulutusmenot P.31
Kollektiiviset kulutusmenot P.32
Todellinen loppukulutus P.4
Todellinen yksilöllinen kulutus P.41
Todellinen kollektiivinen kulutus P.42
Pääomanbruttomuodostus P.5
Kiinteänpääoman bruttomuodostus P.51
Varastojenmuutokset P.52
Arvoesineidenhankinnat miinusvähennykset P.53
Tavaroiden japalvelujen vienti P.6
Tavaroiden vienti P.61
Palvelujen vienti P.62
Tavaroiden japalvelujen tuonti P.7
Tavaroiden tuonti P.71
Palvelujen tuonti P.72
Tuoteverot ja -tukipalkkiotMuuttuoteverot kuinALV D.214jaD.212
Tuotetukipalkkiot D.31
Tuotteiden ALV D.211
Kiinteän pääoman kuluminen K.1
Tasapainoerät
Arvonlisäys B.1
Bruttokansantuote B.1*g
MUIDENKOKONAISSUUREIDENHINTA-JAVOLYYMI-INDEKSIT
10.10. Edellä esitettyjen hinta- ja volyymimittaimien ohella myös seuraavat
kokonaissuureet voidaan jakaa hinta- ja volyymikomponentteihin. Näillä
mittaimilla oneritarkoituksia.
Varastot AN.12
Valmistettujen kiinteiden varojen varanto AN.11
Palkansaajakorvaukset D.1
Varastot voidaan joutua laskemaan kunkin ajanjakson alussa ja lopussa
kiinteisiin hintoihin ajanjakson aikana varastoissa tapahtuneen volyymin
muutoksenarvioimiseksi.
Valmistettujen kiinteiden varojen varanto on laskettava kiinteisiin
hintoihin pääoma/tuotos-suhteiden arvioimiseksi ja arviointiperusteiden
saamiseksikiinteähintaiselle kiinteän pääomankulumiselle.
Palkansaajakorvaukset on laskettava kiinteisiin hintoihin, mikäli tarkoi-
tuksena on mitata tuottavuutta tai mikäli tuotokset on arvioitu
kiinteähintaisten panostietojen perusteella.
10.11. Palkansaajakorvaukset ovat osa tuloa. Ostovoiman mittaamiseksi se
voidaan arvotta reaaliarvoon eli deflatoida palkansaajien ostamien
tuotteiden hintoja vastaavalla indeksillä. Muut tulokomponentit, kuten
kotitalouksien käytettävissä oleva tulo ja kansantuto voidaan arvottaa
reaaliarvoon samalla yleisellä tavalla.
HINTA- JA VOLYYMI-INDEKSIEN MITTAUKSEN PÄÄPERIAATTEETMARKKINATUOTTEIDENHINTOJENJAVOLYYMIENMÄÄRITELMÄ
10.12. Yhtenäisen hinta- ja volyymi-indeksijärjestelmän luominen perustuu
olettamukselle, että yksittäisen homogeenisen tavaran tai palvelun arvo1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—316
▼B
(v) on yhtä kuin määräyksikköhinta (p) kerrottuna määräyksiköiden
lukumäärällä (q)eli
v/C17p/C3q
10.13.Määritelmä: Hinta on yhden tuoteyksikön arvo silloin, kun tuotteen
määrätovatkeskenääntäysinhomogeenisiasekäfyysisesti
että kohdassa 10.16. mainittujen muiden ominaisuuksien
osalta. Jotta määrät olisivat summattavia taloudellisessa
mielessä, niidenonoltava täysinsamanlaisia keskenään ja
niillä on oltava sama yksikköhinta. Hinta- ja määrämit-
taimetonlaadittavakullekintileilläesiintyvälletavaroiden
ja palvelujen taloustoimien kokonaissuureelle siten,että
arvoindeksi ¼hintaindeksi /C3volyymi /C0indeksi :
Tämä merkitsee sitä, että jokainen taloustoimivirran
arvossa tapahtuva muutos on luettava joko hinnan tai
määrän, tainiidenyhdistelmän muutokseksi.
10.14. Tavaroihin kohdistuville taloustoimille on usein helppo määritellä
taloustoimeen liittyvä fyysinen yksikkö ja siten yksikköhinta. Monissa
tapauksissa, esim. ainutkertaisten pääomatavaroiden ollessa kyseessä,
tämä onvaikeampaa ja joudutaan käyttämään erikoisratkaisuja.
Palveluihinkohdistuvilletaloustoimilleonuseinvielähankalampaalöytää
ominaisuuksia, jotka määrittelisivät fyysisen yksikön, ja määrittelyper-
usteista saatetaan olla eri mieltä. Tämä voi koskea tärkeitä toimialoja
kuten rahoituspalveluja, tukku- ja vähittäiskauppaa, yrityspalveluja,
opetusta, tutkimus- ja kehitystoimintaa, terveydenhoitoa ja virkistystoi-
mintaa. Palvelutoimialojen merkityksen kasvaessa on erityisen tärkeää,
ettäfyysistenyksikköjenvalintaongelmaan löydetäänyleispäteviä ratkai-
suja,vaikkaneolisivatkin vainsopimusluonteisia.
EROTLAADUSSAJAEROTHINNASSA
10.15. Tuotteita yksilöitäessähuomioonotettavat fyysisetjamuutominaisuudet
ovat tärkeänä perustana laatueroja muodostettaessa, mutta aiheuttavat
samalla vaikeita tilastollisia ongelmia.
Käytännössämonistatiettyynerikoistarkoitukseentarkoitetuistatuotteista
ja palveluista on tarjolla laaja laatuvalikoima ja kullakin laadulla oma
hintansa.
10.16. Seuraavattekijät kuvastavat erojalaadussa:
a) Fyysisetominaisuudet;
b) Eripaikkoihin tapahtuvat toimitukset;
c) Erikellon-taivuodenaikoihin tapahtuvat toimitukset;
d) Erot myyntiehdoissa, tai olosuhteissatai ympäristössä,jossatavaroita
tai palveluja pidetään kaupan.
Fyysisten ominaisuuksien pysyessä samoina voidaan muissa tekijöissä
havaituista eroista päätellä, että fyysiset yksiköt eivät ole taloudellisessa
mielessäidenttisiäjaettäeriyksiköidenarvotpoikkeavattoisistaan.Näitä
yksikköarvojenerojaeipidetä eroinahinnassa,vaaneroinavolyymissa.
Tavarasta ostohetkellä maksettu hinta kattaa tavaran varsinaisen hinnan
lisäksi käytännössä myös sen palvelun hinnan, joka liittyy tavaran
tarjontaan. Tämän mukaan eri hintaan ja eri olosuhteissa myytyjä täysin
samanlaisia tavaroita tulisi periaatteessa pitää eri tuotteina. Tämä
johtopäätös on nimenomaisesti otettu huomioon tarjonta- ja käyttötaulu-
koissa, joissa tavaroiden tarjontaan liittyvien keskeisten palvelujen eli
kaupanjakuljetuksenmarginaalien arvokirjataan erikseen.
10.17. Kun tietyllä yksiköllä on samoilla markkinoilla yhden tilinpitokauden
aikana samanaikaisesti useita eri arvoja, tätä voidaan kohdan 10.19.
tapauksia lukuunottamatta pitää todisteena laatuerojen olemassaolosta.
Tämän mukaan eri automalleja ja jopa saman mallin eri versioita on
pidettävä eri tuotteina, samoin on tehtävä ero ykkös- tai kakkosluokan
junamatkan välillä.
Hinta- ja volyymimittaimien laskennassa on käytettävä mahdollisimman
yksityiskohtaista tuoteluokitusta kunkin tuotteen saamiseksi mahdolli-
simman homogeeniseksi riippumatta siitä kuinka yksityiskohtaisesti
tuloksetesitetään.
10.18. Laadullinen ulottuvuus on otettava huomioon myös ajassa tapahtuvia
muutoksia kirjattaessa. Esim. tuotteen fysikaalisten ominaisuuksien1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—317
▼B
muuttamisestajohtuvaalaadunmuutostaeipidetähinnan,vaanvolyymin
muutoksena. Lisäksi on otettava huomioon aggregoinnin vaikutukset.
Taloustoimivirran rakenteessa havaittavat muutokset, jotka voivat
aiheuttaa esim. siirtymistä keskimäärin korkeampaan laatuun, ei kirjata
hinnanvaanvolyyminlisäykseksi.Tästäseuraa,ettätuotoksialaskettaessa
erihintaistenmarkkinoidenkutenkoti-jaulkomaistentaiteollisenkäytön
ja kulutustavaramarkkinoiden välisten siirtymien vaikutusta ei pidetä
muutoksina hinnassa, vaan muutoksina volyymissa. Lisäksi tästä seuraa,
että tietyssä virrassa voi tapahtua hintamuutoksia ainoastaan yksittäisten
taloustoimien tasollahinnoissatapahtuneen muutoksentuloksena.
10.19.Määritelmä: Seuraavien olosuhteiden vallitessa eriarvoisten yksiköiden
samanaikaista olemassaoloa ei pidetä osoituksena laatuer-
oista:tiedonpuute,valinnanvapauttarajoittavahintasyrjintä
jarinnakkaistenmarkkinoidenolemassaolo.Näissätapauk-
sissayksikköjenarvoeroja onpidettävä eroinahinnassa.
10.20. Tiedon puute tarkoittaa, että ostajille ei aina asianmukaisesti tiedoteta
vallitsevista hintaeroista ja he saattavat näin tietämättään ostaa kalliim-
malla hinnalla. Hinta voinousta—tai laskea —myöstilanteissa, joissa
yksittäiset ostajat ja myyjät neuvottelevat tai tinkivät hinnasta. Toisaalta
kuitenkin torilta tai basaarista, jossa yleensä tingitään, ostetun tuotteen
keskihinnan ja erityyppisessä vähittäismyymälässä kuten tavaratalossa
myynnissä olevan saman tuotteen hinnan välistä eroa tulisi normaalisti
pitää laatuerona, jokajohtuuerimyyntiolosuhteista.
10.21. Hintasyrjinnästä on kysymys silloin, kun myyjät saattavat periä eri
ostajaryhmiltäerihintojatäysinsamoissaolosuhteissamyydyistäsamoista
tuotteista ja palveluista. Hintasyrjintätapauksessa tiettyyn ostajaryhmään
kuuluvanvalinnan vapautta onrajoitettu tai sitäei oleollenkaan. Näihin
tapauksiinsovellettavanperiaatteenmukaanmuutoksethinnassatulkitaan
hintasyrjinnäksi, mikäli selvästi rajattavissa olevilla markkinoilla täysin
samoissa olosuhteissa myydyistä keskenään täysin samanlaisista
yksiköistä on veloitettu eri hinta. Hintasyrjinnästä johtuvat hintaerot
eivät aiheuta erojavolyymissä.
Jos tavaroita on mahdollista kaupata uudelleen samojen markkinoiden
sisällä,seonmerkkisiitä,ettätämäntyyppistentuotteidenhintasyrjinnän
voidaanolettaaolevanuseimmitenmerkityksetöntä.Tavaroidenhinnoissa
mahdollisesti havaitut erot voidaan yleensä tulkita tiedon puutteesta tai
rinnakkaisistamarkkinoista johtuviksi.
Kuljetuksessaym.palvelutoimialoilla onyleistä, että palvelujen tuottajat
perivät pienempiä maksuja tietyiltä alempiin tuloluokkiin kuuluvilta
käyttäjäryhmiltä, kuten eläkeläisiltä ja opiskelijoilta. Mikäli he voivat
matkustaa minä tahansa haluamanaan ajankohtana, tätä on pidettävä
hintasyrjintänä. Mikäli halvemman maksun ehtona on kuitenkin matkus-
taminen tiettyinä aikoina, yleensä ruuhka-aikojen ulkopuolella, heille
tarjottua kuljetuspalvelua onpidettävä alempilaatuisena.
10.22. Rinnakkaistenmarkkinoidenolemassaolovoijohtuauseistasyistä.Ostajat
eivät aina pysty ostamaan haluamaansa määrää halvempaan hintaan,
koska halpaa tavaraa ei ehkä ole tarpeeksi saatavana ja tavaralla saattaa
olla korkeampia hintoja veloittavat, toissijaiset rinnakkaismarkkinat.
Rinnakkaisiamarkkinoitavoiollamyössiitäsyystä,ettämyyjätpystyvät
välttämään tiettyjä veroja ja myyvät näin halvemmalla. Näissäkään
tapauksissa hintojen vaihtelua ei käsitetä eroksi volyymissä, vaan eroksi
hinnassa.
10.23. Jos keskenään täysin samanlaisia tavaroita myydään eri hintaan tiedon
puutteen, hintasyrjinnän tai rinnakkaisten markkinoiden olemassaolon
takia,tämä voimuuttaa virranrakennetta jasitensenkokonaisarvoa.
Oletetaan, että tietty tavara- tai palvelumäärä myydään tietylle ostajar-
yhmällehalvemmallasiitähuolimatta,ettätavarantaipalvelunluonteessa,
myyntipaikassa, -olosuhteissa tai -ehdoissa tai muissa tekijöissä ei ole
mitään eroa. Jos halvemmalla myydyn tavaran tai palvelun suhteellinen
osuusmyöhemminpienenee,tämänostaaostajientavarastataipalvelusta
maksamaa keskimääräistä hintaa. Tätä ei kirjata volyymin, vaan hinnan
lisäykseksi.
MARKKINATTOMIAPALVELUJAKOSKEVATPERIAATTEET
10.24. Markkinattomien palvelujen tuotoksen mittaaminen aiheuttaa erityisiä
ongelmiakaikkientavaroidenjapalvelujentarjonnanjakäytönkattavalle
yhtenäiselle hinta- ja volyymi-indeksijärjestelmälle. Nämä palvelut
poikkeavat markkinapalveluista siinä suhteessa, että niitä ei myydä
markkinahintaan ja niiden käypähintainen arvo lasketaan sovitun
käytännön mukaisesti palvelun tuottamisesta aiheutuneiden kustannusten
summana. Näitä kustannuksia ovat välituotekäyttö, palkansaajakor-1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—318
▼B
vaukset, muut tuotantoverot miinus tukipalkkiot ja kiinteän pääoman
kuluminen.
10.25. Yksikkömarkkinahinnan puuttuessa ”yksikkökustannusten” muutosta
voidaan pitää hinnassa tapahtuneen muutoksen likiarvona. Yksilöllisen
kulutuksenkohteenaolevillemarkkinattomillepalveluilleonperiaatteessa
mahdollistaarvioidapalvelujennormaaliakäyttöäedustavathomogeeniset
määrät ja soveltaa perusvuoden yksikkökustannuksiakiinteähintaisten
tietojensaamiseksi.Tälläisellätuotoksenmittauksellavoidaananalysoida
yksittäisten markkinattomien palvelujen tuottavuudessa tapahtuneita
muutoksia. Kollektiivipalveluille ei yleensä ole mahdollista määrittää
yksikkökustannuksia eikä niiden käyttöä edustavia määriä. Mikäli
kollektiivipalvelujen tuottavuudessa tapahtuneita muutoksia yritetään
ottaa laskelmiin epäsuorien menetelmien avulla, laskelmien käyttäjientulisiollatietoisia tästä.
10.26. Kansantalouden tilinpidossa on erittäin tärkeää noudattaa periaatetta,
jonka mukaan markkinattomien palvelujen tuotanto ja kulutus on
tavaroiden ja markkinapalvelujen tuotannon ja kulutuksen tavoin
määriteltävämarkkinattomientavaroidenjapalvelujentodellistenvirtojen
eikä niiden käytöstä syntyneiden lopputulosten perusteella. Markkinatto-
mien palvelujen käytöstä syntyviin tuloksiin on vaikuttamassa monia
muitakintekijöitä, jotenesim.opetuspalvelujen volyymiaonmahdotonta
mitatakoulutustasonkohoamisellataiterveyspalvelujenvolyymiaväestön
terveydentilan paranemisella.
ARVONLISÄYSTÄJABKT:AKOSKEVATPERIAATTEET
10.27. Tuotantotilillä esiintyvä arvonlisäys on ainoa yhtenäiseen hinta- ja
volyymi-indeksijärjestelmään kuuluva tasapainoerä. Tämän erän erikoi-
sluonnetta on kuitenkin syytä korostaa, samoin kuin siihen liittyvien
volyymi-jahintaindeksien merkitystä.
Arvonlisäys ei eri tavaroiden ja palvelujen virroista poiketen edusta
mitään yksittäistä taloustoimiryhmää, joten sitä ei voida suoraan jakaa
hintaja volyymikomponentteihin.
10.28.Määritelmä: Kiinteähintainen arvonlisäys määritellään kiinteähintaisen
tuotoksenjakiinteähintaisen välituotekäytön erotukseksi.
VA¼X
P0ðÞQ1ðÞ /C0X
p0ðÞq1ðÞ;
missäPjaQovattuotoksenlaskennassakäytettyjä hintoja
ja määriä japja qvastaavasti välituotekäytön laskennassa
käytettyjä hintoja ja määriä. Kiinteähintaisen arvonli-
säyksen teoreettisesti oikea laskentamenetelmä on
kaksoisdeflatointi: tuotantotilillä esiintyvät kaksi virtaa
(tuotos ja välituotekäyttö) deflatoidaan erikseen ja laske-
taan näidendeflatoitujen virtojen erotus.
10.29. Tilastotietojen ollessa puutteellisia tai epäluotettavia voidaan joissain
tapauksissa joutua käyttämään pelkästään yhtä indikaattoria. Mikäli
arvonlisäyksestäkäypiinhintoihinonhyvättiedot,sevoidaankaksoisde-
flatoinnin sijasta deflatoida suoraan tuotoksen hintaindeksillä. Tähän
menetelmään sisältyy se olettamus, että hinnat muuttuvat välituote-
käytössäsamassasuhteessakuintuotoksessa.Toinenmahdollinentapaon
ekstrapoloida perusvuoden arvonlisäys tuotoksen volyymi-indeksillä.
Tämä volyymi-indeksi voidaan laskea joko määriä koskevista tiedoista
suoraan tai deflatoimalla tuotoksen käypä arvo sopivalla hintaindeksillä.
Tässä menetelmässä itse asiassa oletetaan, että volyymit muuttuvat
tuotoksessasamassasuhteessakuinvälituotekäytössä.
Eräidenmarkkinapalvelujajamarkkinattomiapalvelujatuottavientoimia-
lojenkutenrahoituksen,yrityspalvelujen,opetuksentaimaanpuolustuksen
tuotoksen arvioimiseksi ei aina ole saatavana riittävän tarkkoja hintaja
volyymimuutosestimaatteja. Kiinteähintaisessa arvonlisäyksessä tapahtu-
neet muutokset voidaan näissä tapauksissa arvioida kiinteän palkkatason
mukaisissa palkansaajakorvauksissa ja kiinteähintaisessa kiinteän
pääoman kulumisessa tapahtuneiden muutosten avulla. Tilastojen laadin-
nassa voidaan joutua käyttämään tällaisia korvaavia keinoja jopa
silloinkin, kun työn tuottavuuden ei ole syytä olettaa säilyvän muuttu-
mattomana lyhyellä tai pitkällä aikavälillä.
10.30. Arvonlisäyksen volyymi- ja hintaindeksit ovat siis luonteeltaan erilaisia
kuintavaroiden ja palvelujen virtojenvastaavat indeksit.
Sama koskee aggregoitujen tasapainoerien kuten bruttokansantuotteen
volyymi- ja hintaindeksejä. Viimeksi mainittu on yhtä kuin kaikkien
arvonlisäysten summa miinus FISIM — eli yhtä kuin tasapainoerien1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—319
▼B
summa — plus tuoteverot miinus tuotetukipalkkiot. Toisesta näkökul-
masta tarkasteltuna markkinahintainen BKT edustaa loppukäytön ja
tuonninvälistätasapainoerää.
PERIAATTEIDEN SOVELTAMISONGELMIA
10.31. Sovellettaessa hintaa ja volyymia koskevia periaatteita järjestelmän eri
virtoihin on tarpeen eritellä ne menettelytavat, joiden avulla tässä
yhteydessäesiintulevat ongelmat ratkaistaan.
YLEINENSOVELTAMINEN
10.32. Arvolukujen aikasarjoja tutkittaessa ja hinta- ja volyymimuutoksia
eroteltaessa nousee aina esiin tarve selvittää, mitkä edellisessä jaksossa
kuvatuista eri tekijöistä selittävät erot hinnassa. Näin siksi, että
yksityiskohtaisetkin määrätietojen sarjat saattavat osoittautua varsin
summittaisiksivolyyminmuutoksenmittaimiksi,silläneeivätvälttämättä
heijastele riittävästi eri laatujen suhteissa tapahtuneita muutoksia. Jos
esim. fyysisten yksiköiden määrä tietyssä virrassa pysyy vakiona,
volyymin muutos ei tule esille, vaikka koostumus olisi muuttunut
parempilaatuisten yksiköiden hyväksi. Tällainen siirtymä on merkki
muutoksesta keskimääräisessä laadussa ja muutos on kirjattava volyymi-
indeksinliisäykseksi.Yleensäparastapatavaroidenjapalvelujenvirtojen
volyymimuutosten arvioimiseksi on arvolukujen deflatointi hintaindek-
sillä.Koskakeskimääräisessälaadussatapahtuneet muutoksetheijastuvat
oikean suuruisina arvosarjoihin, jako edustavalla ja laatumuutoksia
vastaavaksi korjatulla hintaindeksillä antaa tulokseksi oikean volyymi-
indeksin.
10.33. Hintaindekseillä deflatointi ei ehkä ole aina paras menetelmä käytännön
kannalta ja muiden menetelmien käyttö voi tulla kysymykseen. Jos
arvosarjat on esim. saatu kertomalla yksikköhinnat määrillä, kiinteähin-
taisten lukujen laskennassa voi käyttää perusvuoden hintoja. Arvosarjat
voivatlisäksiollakehnolaatuisiatailuotettavienhintaindeksiensaaminen
voiollahankalaa.Tällöinvoidaantehdämääräindikaattoreihinperustuvia
arvioita. Näissä tapauksissa on oltava tarkkana sen suhteen, että määrät
viittaavatmahdollisimmanhomogeenisiintuotteisiin.Mikäliyksikäänyllä
mainituista menetelmistä ei sovellu tuotoksien kiinteähintaisten lukujen
laskentaan, voidaan joutua turvautumaan arvioihin, jotka perustuvat
kiinteähintaisiin panoksiin.
10.34. Markkinattomien palvelujen arvoja ei voida deflatoida hintaindekseillä,
joten näihin palveluihin on sovellettava muita menetelmiä. Näitä
menetelmiä käsitellään jäljempänä kohdissa10.41.—10.46.
YKSITTÄISIINVIRTOIHINSOVELTAMINENTavaroiden ja markkinapalvelujen virrat
10.35. Kaikista kansantalouden virroista tavaroiden ja markkinapalvelujen
virtojenarvossatapahtuvatmuutoksetovatkaikkeinhelpoimminerotelta-
vissahinnanjavolyyminmuutoksiin.Tässäyhteydessätulisitehdäselvä
eroseuraavien virtojenvälillä:
a) virrat jotka edustavat markkinoilla tiettyyn hintaan tehtyjä todellisia
taloustoimia;
b) virratjotkaedustavattuotostaomaanloppukäyttöön(esim.maatalous-
tuotteiden tuotanto omaankäyttöön jaomistusasuntojenpalvelut);
c) virrat joiden arvo määritellään tavaroiden ja palvelujen taloustoimien
väliseksi erotukseksi(esim.kaupanlisät);
d) virrat joiden arvo määritellään jako- ja/tai rahoitustaloustoimien
väliseksi eroksi(esim.rahoituspalvelut javakuutuspalvelut).
10.36. Kohdan a virrat ovat yleisimpiä ja niitä on ylivoimaisesti eniten. Nämä
virratovatluonteeltaansellaisia,ettäniidenarvossatapahtuvatmuutokset
voidaan erotella hinnan ja volyymin muutoksiin. Yleisesti käytettyä
virtojen käypähintaisten arvojen deflatointia hintaindeksillä voidaan
soveltaa aina kun tavaroita ja palveluja ilmaistaan yksikköinä, joista
suurinosapysyyhomogeenisenä vuodestatoiseen.
10.37. Kohdanbvirroille, jotka ovat nimellisiä taloustoimia, ontyypillistä, että
niiltä puuttuu varsinainen taloustoimen hinta. Tämä pätee esim. omaan
käyttöön tuotettuihin maataloustuotteisiin ja omaan laskuun tapahtuvaan
kiinteän pääoman muodostukseen tarkoitettuihin tavaroihin. Palvelujen
osalta tärkeimmän ryhmän muodostavat omistusasunnot. Näiden lasken-
nallisten virtojen arvot on laskettava käyttäen niitä hintoja, joita
samanlaisista tuotteista saisi markkinoilla, joten deflaattorinkin tulisi1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—320
▼B
olla sama. Koska omaan laskuun tapahtuva rakentaminen on yleensä
tarpeen arvottaa tuotantokustannusten eikä hintojen mukaan, deflaattoria
ontässäsuhteessakorjattava.
10.38. Kohdanctärkeimpiävirtojaovatne,joidenkäypähintainenarvosaadaan
kahdentavaravirranarvojenerotuksena.Tämäpäteekaupanlisiin,joiden
käypähintainen arvo määritellään tukku- tai vähittäiskauppojen jälleen-
myyntiin ostamalle tavaralle muodostuneen todellisen tai laskennallisen
hinnan ja sen hinnan väliseksi eroksi, joka jakelijalle koituisi tavaran
korvaamisesta sillä hetkellä kun tavara myytiin tai muuten luovutettiin.
Kaupan lisistä voi siis tehdä myös kiinteähintaisia arvioita vähentämällä
tukku- ja vähittäiskaupan jälleenmyyntiin ostamien tavaroiden kiinteä-
hintaisen arvon näiden jälleenmyymien tavaroiden kiinteähintaisesta
arvosta. Vaihtoehtoinen mittaustapa on perusvuodelta olevien kaupan
lisien ekstrapolointi tukku- ja vähittäiskauppojen myynnin tai ostojen
volyymilla. Arviointitarkkuuden säilyttämiseksi tässä vaihtoehdossa on
otettava huomioon se seikka, että eri tuotteilla ja käyttömuodoilla on
erilaisia kaupan lisiä. Tämä on nimenomaisesti huomioitu tarjonta- ja
käyttötaulukoissa.
10.39. Kohtaan c sisältyy myös matkatoimistopalvelujen tuotos mitattuna
toimistojen palvelumaksuina ja (palkkioina ja provisiomaksuina). Näitä
palveluja voidaan mitata myös kahden eri virran — ostajan suorittaman
täyden maksun ja palvelun tuottajan kuljetus- ja majoitusmenojen —
erotuksena. Volyymin mitta saadaan virtojen erotuksena, kun virrat on
laskettu kiinteisiin hintoihin. Toinen vaihtoehto on määrittää palkkio tai
provisio kuljetus- tai majoituslajin yksikköhinnaksi, jolloin palvelu-
maksunmääräindikaattori muuttuisi samalla tavalla kuinitsevirrat.
10.40. Kohtaandsisältyvät rahoituksen välityspalvelut, mukaan onluettu myös
vakuutuksenjaeläkerahastojenpalvelumaksut.Rahoituksenvälityspalve-
lujentuottajiaovatpankitjamuutrahoituslaitoksetjapalveluihinkuuluvat
rahan lainaus yrityksille ja kotitalouksille, turvallisen ja helpon
säästötavan tarjoaminen, rahan ja muiden arvoesineiden suojaaminen,
ulkomaisten valuuttojen osto ja myynti, shekkien käsittely, yleisen
taloudellisen tietämyksen tarjonta, osakkeiden ja joukkovelkakirjojen
kauppa ja sijoitusneuvonta. Tietyissä tapauksissa nämä palvelut ovat
helposti määriteltävissä ja niistä maksetaan erikseen, esim. tallelokeron
vuokraus pankkiholvista, tai milloin osakkeiden, joukkovelkakirjojen ja
lainojen liikkeelle laskun yhteydessä peritään maksuja. Taloustoimien
käypä arvo voidaan näin määrittää samoin kuin hinta- ja volyymimit-
tauksessa tarvittavat hinnat ja määrät. Välillisten rahoituspalvelujen ja
vakuutuspalvelujen jako hinta- ja volyymikomponentteihin on yleensä
kuitenkin mahdollista vain arvionvaraisesti ja jaon tulisi perustua
sovittuunkäytäntöön.
Markkinattomien palvelujen virrat
10.41. Julkisyhteisöjen ja kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien
yhteisöjen (KPVTY) tuottamat markkinattomat palvelut kattavat laajan
joukon yhteiskunnalle välttämättömiä ja hyödyllisiä palveluja. Markki-
nattomat palvelutjaetaan kahteen pääryhmään:
a) Yksittäisille kuluttajille tarjotut palvelut, ts. palvelut joiden kuluttajat
taiedunsaajatovatyksilöitävissä.Näidenpalvelujenkulutusedellyttää
yksilönoma-aloitteista toimintaa.
b) Puhtaat kollektiivipalvelut, ts. palvelut joita koko väestö käyttää
yhdessä.
10.42. Yksittäisille kuluttajille tarjotut palvelut voivat kohdistua yksittäisiin
henkilöihin (esim. terveydenhoito) tai henkilöryhmiin (esim. opetus).
Nämä palvelut ovat luonteeltaan sellaisia, että niitä voidaan tarjota sekä
markkina- että markkinattomana palveluna; monissa tapauksissa yksit-
täiset kuluttajat saavat tämän tyyppisiä palveluja joko käyttämällä
markkinayksikköä (maksavat palvelusta hinnan) tai kääntymällä julk-
isyhteisöjen tai KPVTY:n markkinattoman yksikön puoleen (saavat
palvelutilmaiseksi tai lähesilmaiseksi).
Markkinayksikköihin tulisi soveltaa käypähintaisten arvojen deflatointia
hintaindekseillä, sillä erihintaisten tuotteiden suhteellisissa määrissä
tapahtuneet muutokset tulevat näin kirjattua oikein, eli volyymin eikä
hintojen muutokseksi. Yksittäisille kuluttajille tarjottujen markkinatto-mien palvelujen tuotosestimaatit voivat perustua määräindikaattoreihin.
Opetuksen estimaatit voivat liittyä oppilaiden viettämiin tuntimääriin
luokissa tai yksityisohjauksessa, ja markkinattomien terveyspalvelujen
indikaattoreidentulisiheijastellasairaalahoitoataikäyntejälääkäreillätai
hoitajilla. Käytetyt resurssit oppilasta tai potilasta kohti heijastelevat
molemmissa tapauksissa laadullista ulottuvuutta. Tuotoksen arvioinnissa
on huolehdittava siitä, että tilastoaineistona käytetään yksityiskohtaisesti1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—321
▼B
jaoteltujatietoja,jottakukinlaskettavaindikaattoriolisimahdollisimman
homogeeninen kustannusten suhteen. Tuotteiden suhteellisissa määrissä
tapahtuneetmuutoksetkirjautuvatainoastaantällätavoinoikeinvolyymin
muutoksiksi.
Yksittäisille kuluttajille tarjottujen palvelujen tuotoksen ja kulutuksen
volyymin muutoksia tulisi periaatteessa mitata näiden palvelujen käytön
pohjalta;näinvältyttäisiinsoveltamastaerikriteereitäkeskenäänsamoihin
markkina- ja markkinattomiin palveluihin. On selvää, että jokaista
laadussa tapahtunutta muutosta on pidettävä volyymin muutoksena;
tämä tosin pätee yhtä lailla sekä markkina- että markkinattomiin
palveluihin, joita tarjotaan yksittäisille kuluttajille.
10.43. Puhtaat kollektiivipalvelut ovat julkisyhteisön koko väestön hyväksi
tuottamia palveluja. Näihin palveluihin kuuluu laaja joukko toimintoja,
kuten yleiset julkiset palvelut, maanpuolustus, ulkoasiat, oikeuslaitos ja
poliisi, kaupunkisuunnittelu ja ympäristö, talouspolitiikka jne. Koska
näidenpalvelujen kulutusonkollektiivista, epäsuoraa jajatkuvaa, niiden
tuotoksen volyymia ei voi mitata sen perusteella, kuinka laajasti niitä
käytetään.
10.44. Yksittäisille kuluttajille tarjotuille markkinattomille palveluille voi
käytännössä olla mahdotonta löytää luotettavia määräindikaattoreita ja
palvelut voidaan näin ollen joutua mittaamaan volyymin perusteella
samoin menetelmin kuin puhtaat kollektiivipalvelut. Mittaus on siis
aloitettava arvottamalla kiinteisiin tämän tuotoksen eri kustannustekijät,
ts.:
a) välituotekäyttö
b) palkansaajakorvaukset
c) muuttuotantoverot, miinusmuuttuotantotukipalkkiot
d) kiinteän pääoman kuluminen.
Panosmittaimien käytöstä tuotoksen korvikemittaimena seuraa, ettei
tuottavuusanalyysi olemahdollinen.
10.45. Kiinteähintaisen välituotekäytön laskenta ei aiheuta erityisiä teoreettisia
ongelmia perusvuoden osalta, sillä välituotekäyttö liittyy tavaroihin ja
markkinapalveluihin. Laskenta voidaan suorittaa joko deflatoimalla
käypähintaiset arvot välituotekäytön hintaindeksillä, tai perusvuoden
hintaanuudelleen arvotettujen määrien perusteella.
10.46. Markkinattomiapalvelujatuottavientoimialojenpalkansaajakorvauksetja
kiinteän pääoman kuluminen lasketaan kiinteisiin hintoihin jäljempänä
kohdissa 10.53 ja 10.54 kuvattujen yleisten menetelmien avulla. Muut
tuotannon verot ovat usein sen tyyppisiä, että ne voidaan liittää
määräindikaattoriin, esim. työntekijöiden tai käytössä olevien autojen
määrään.
Tuotteiden ja tuonnin verot ja tuet
10.47. Vaikka yhtenäinen hinta- ja volyymi-indeksijärjestelmä rajoittuukin
olennaisilta osiltaan tavaroiden ja palvelujen taloustoimiin, se ei sulje
pois mahdollisuutta laskea hinta- ja volyymimuutoksia eräille muille
taloustoimille. Tämä mahdollisuus on olemassa erityisesti sellaisten
verojen ja tukipalkkioiden osalta, jotka liittyvät suoraan tiettyjen
taloustoimien kohteena olevien tavaroiden ja palvelujen arvoon tai
määrään. Tarjonta- ja käyttötaulukoissa näiden arvot näytetään erikseen.
Tuotetileille kirjatuille vero-ja tukipalkkiolajeille, joita ovat
a) tuoteverot ilmanALV:a(D.212ja 214),
b) tuotetukipalkkiot (D.31),
c) tuotteiden ALV(D.211),
saadaanhinta-javolyymimittaimet jäljempänä mainittuja sääntöjäsoveltamalla.
10.48. Yksinkertaisin verolaji on sellainen, jota kannetaan tietty kiinteä summa
taloustoimenkohteenaolevantuotteenmääräyksikköäkohden.Tällaisesta
verostakertyvänverotulon arvoriippuu:
a) taloustoimen kohteena olleidentuotteiden määrästä
b) yksikköäkohtikannetun veronmäärästä, ts.veronhinnasta.
Arvon muutoksen jako muutoskomponentteihin ei tuota käytännössä
ongelmia.Volyyminvaihtelumääräytyyverotettujentuotteidenmäärässä
tapahtuneen muutoksen mukaan; hinnan vaihtelu vastaa yksikköä kohti
kannetun veron määrässä tapahtunutta muutosta ts. veron hinnan
muutosta.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—322
▼B
10.49. Edellistä yleisempi verolaji on sellainen, joka edustaa tiettyä prosenttio-
suutta taloustoimen arvosta. Tällaisesta verosta kertyvän verotulon arvo
riippuu:
a) taloustoimen kohteena olleidentuotteiden määrästä;
b) taloustoimen kohteena olleidentuotteiden hinnasta;
c) veroasteesta (prosenttiosuus).
Veron hinta saadaan soveltamalla veroastetta tuotteen hintaan. Tämän
tyyppisestäverostakertyvänverotulonarvonmuutosvoidaanmyösjakaa
volyymin muutokseen, joka määräytyy verotettujen tuotteiden määrässä
tapahtuneiden muutosten mukaan, ja veron hinnan muutosta vastaavaan
hinnanmuutokseen(b*c).
10.50. Tuoteverojen (ilman ALV:a) (D.21 osa) volyymi mitataan soveltamalla
perusvuoden veron hintaa valmistettujen tai maahantuotujen tuotteiden
määriin tai soveltamalla perusvuoden veroastetta tuotoksen tai tuonnin
arvoon,jokaonuudelleenarvotettu perusvuodenhintoihin.Veronmäärää
laskettaessaonotettavahuomioonseseikka,ettäerikäytöilläonerilaisia
veronhintoja. Tämä onhuomioitutarjonta- ja käyttötaulukoissa.
10.51. Tuotetukipalkkioiden (D.31) volyymi mitataan samoin soveltamalla
perusvuoden tukipalkkiohintoja valmistettujen tai maahantuotujen tuot-
teiden määriin tai soveltamalla perusvuoden tukipalkkioastetta tuotoksen
tai tuonnin arvoon, joka on uudelleenarvotettu perusvuoden hintoihin
ottaen huomioonerikäyttömuotojen erilaiset tukipalkkioiden hinnat.
10.52. Tuotteiden ALV (D.21 osa) lasketaan sekä koko kansantalouden että
yksittäisten toimialojen ja muiden käyttömuotojen osalta nettona ja vero
viittaa ainoastaan vähennyskelvottomaan ALV:n. Tämä määritellään
tuotteista suoritettavan ALV:n ja sen ALV-osuuden erotukseksi, jonka
näidentuotteidenkäyttäjätsaavatvähentääverotuksessa.TuotteidenALV
voidaan vaihtoehtoisesti määritellä myös kaikkien niiden vähennyskel-
vottomien määrien summaksi,jokakäyttäjien onmaksettava.
VähennyskelvotonALVkiinteisiinhintoihinvoidaanlaskeasoveltamalla
perusvuonna voimassa olleita ALV-asteita perusvuoden hinnoissa esitet-
tyihinvirtoihin.JokainenkuluvanvuodenALV-asteessatapahtuvamuutos
heijastuu näin ollen vähennyskelvottoman ALV:n hintaindeksiin eikä
volyymi-indeksiin.
Vähennettävän ja siten myös vähennyskelvottoman ALV:n osuus
tuotteesta maksettavasta ALV:stavoivaihdella johtuen:
a) joko viiveellä tai heti voimaan tulleen verolain tai -määräyksen
muutoksenaiheuttamasta ALV:nvähennysoikeudenmuutoksesta
b) tai tuotteen käyttötavoissa tapahtuneista muutoksista (esim. ALV-
vähennyskelpoisenkäytönsuhteellisen osuudenkasvu).
ALV:n vähennysoikeuden muutoksesta johtuvaa vähennettävän ALV:n
määränmuutosta,samoinkuintuotteestasuoritettavanALV:nveroasteen
muutosta, käsitellään kuvatun menetelmän mukaisesti muutoksena veron
hinnassa.
Toisaalta tuotteen käyttötavoissa tapahtuneista muutoksista johtuva
vähennettävän ALV:n määrän muutos aiheuttaa vähennettävän ALV:n
volyymissamuutoksen,jonkapitääpuolestaanheijastuatuotteidenALV:n
volyymi-indeksissä.
Kiinteän pääoman kuluminen
10.53. Kiinteän pääoman kulumisen volyymimittaimien laskenta ei aiheuta
paljon ongelmia, jos kiinteiden pääomaesineiden varannon muodostumi-
sesta on saatavana hyvää tilastoaineistoa. Useimpien maiden käyttämä
investointikertymämenetelmä edellyttää jo sinänsä, että käypähintaista
kiinteän pääoman kulumista arvioitaessa kiinteiden pääomaesineiden
varanto lasketaan ensin kiinteisiin hintoihin. Siirryttäessä hankintakus-
tannuksiin perustuvasta arvotuksesta jälleenhankintakustannuksiin
perustuvaan arvotukseen eri tilinpitojaksojen aikana hankitut pääomaesi-
neet on ensin arvotettava yhtäläiseen, esim. perusvuoden hintaan. Tässä
yhteydessä saatuja hinta- ja volyymi-indeksejä voidaan edelleen käyttää
kiinteähintaisen kiinteän pääoman kulumisen ja siihen liittyvän hintain-
deksinlaskentaan.
Mikälikiinteidenpääomaesineidenvarannostaeioleinvestointikertymää,
kiinteän pääoman kulumisen muutos kiinteisiin hintoihin saadaan
deflatoimalla käyvät hinnat tuotekohtaisista kiinteän pääoman muodos-
tustiedoista johdetuilla hintaindekseillä. Näin meneteltäessä on otettava
huomioonhankittujen pääomaesineiden ikärakenne.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—323
▼B
Palkansaajakorvaukset
10.54. Palkansaajien työpanoksen mittaamista varten palkansaajakorvauksien
määräyksiköksi voidaan sopia tunti tietyn tyyppistä tai tiettyä ammatti-
taitoa vaativaa työtä. Työtä mitattaessa työn laatu on otettava huomioon
samallatavoinkuintavaroitajapalvelujamitattaessajakullekintyölajille
on laskettava oma määräsuhdeluku. Työlajin hinta on työtunnista
maksettava korvaus, joka luonnollisesti vaihtelee työlajista riippuen.
Tehdyntyönvolyymimittain saadaanlaskennallisesti siten,ettäerilaisten
töidenmääräsuhdelukujenpainotettukeskiarvopainotetaanedellisvuoden
taikiinteänperusvuodenpalkansaajakorvauksienarvoilla.Työllevoidaan
vaihtoehtoisesti laskea palkkatasoindeksi laskemalla erilaisten töiden
tuntikorvauksissa tapahtuneiden suhteellisten muutosten painotettu
keskiarvo käyttäen palkansaajakorvauksia edelleen painoina. Mikäli
Laspeyresin volyymi-indeksi lasketaan epäsuorasti deflatoimalla
käypähintaiset palkansaajakorvausten muutokset tuntikorvausten
keskimääräisellä muutosindeksillä, jälkimmäisen indeksin pitäisi olla
Paaschenindeksi.
10.55. Palkansaajakorvausten reaalisen ostovoiman mittaamiseksi tämä virta
voidaan deflatoida näiden tulojen käyttöä mittaavalla indeksillä. Tätä
tarkoitusta varten hintaindeksiksi valitaan yleensä yksilöllisten kulutus-
menojenimplisiittinen jakaja tai kuluttajahintaindeksi.
Valmistettujen kiinteiden varojen kanta ja varastot
10.56. Sekävalmistettujenkiinteidenvarojenkannoistaettävarastoistatarvitaan
kiinteähintaisia tietoja. Ensiksi mainitun osalta pääoma/tuotos-suhteen
laskemiseen tarvittavia tietoja saadaan investointikertymämenetelmän-
kautta, mikäli menetelmä on käytössä. Muussa tapauksessa varojen
kantojenarvotietoja voidaankerätätuottajilta jaluvutdeflatoidakiinteän
pääomankulumisenhintaindekseillä ottaen huomioonkantojenikäraken-
teet.
Varastojen muutos on varastokirjausten arvo miinus otot varastoista ja
varastotappiot tilinpitojakson aikana. Kiinteähintaiset estimaatit saadaan
näistä komponenteista deflatoimalla. Mikäli varastojen volyymissa ja
hinnoissa tapahtuvat muutokset ovat verrattain säännöllisiä, varastojen
muutosestimaatit saadaan myös kertomalla varastojen volyymin muutos
kuluvan vuoden tai perusvuoden keskimääräisillä hinnoilla. Toisena
vaihtoehtona, joka on samalla tarkistusmenetelmä, voidaan laskea
varastojen muutosestimaatit tilinpitojakson lopussa ja alussa pidettyjen
varastojen kantojen erotuksena. Tätä tarkoitusta varten varastojen arvomiinus tuottajien kirjanpidon mukainen uudelleenarvostus on arvotettava
uudelleenjailmoitettavajokokuluvanvuodentaiperusvuodenkeskimää-
räisinä hintoina. Mikäli keskimääräiset hinnat ovat kuluvan vuoden
hintoja, saatu arvo ilmoittaa varastojen volyymin muutoksen käypiin
hintoihin. Jos hinnat ovat perusvuoden hintoja, arvo vastaa varastojen
volyyminmuutosta perusvuodenhintoihin.
Koko kansantalouden reaalitulon mittaimet
10.57. Tulovirtoja ei voi jakaa hinta- ja määräkomponentteihin, joten niille ei
voida määritellä hinta- ja volyymimittaimia samalla tavoin kuin edellä
kuvatuillevirroillejavarannoille.Tulovirtojenreaaliarvoavoimitatavain
siten, että valitaan tietty tavara- ja palvelukori, johon tulo normaalisti
käytetäänjadeflatoidaankäypähintaisettulottämänkorinhintaindeksillä.
Tällainenvalintaonainaarvionvarainensiinämielessä,ettätulotharvoin
käytetään tiettyihin ostoksiin kyseisellä tilinpitojaksolla. Osa tuloista
saatetaan säästää myöhempiä ostoksia varten tai tilinpitojakson aikana
tehdytostoksetonvoiturahoittaa osaksiaikaisemmista säästöistä.
10.58. Kiinteähintainenbruttokansantuotemittaakokokansantaloudenkokonais-
tuotannon(miinusvälituotekäyttö)volyymia.Tämäntuotannonvolyymin
lisäksi maassa vakinaisesti asuvien kokonaisreaalituloon vaikuttaa se,
missä suhteessa ulkomailta tapahtuvaa tuontia saadaan maksettua
viennillä. Mikäli vaihtosuhde paranee, tietyn tuontivolyymin maksami-
seen tarvitaan vähemmän vientiä, joten tietyllä kansantuotteen tasolla
tavaroita japalveluja voidaankohdentaauudelleenviennistäkulutukseen
taipääoman muodostukseen.
10.59. Reaalinen bruttokansantulo saadaan lisäämällä nk. reaalinen ulkomaan-
kauppavoitto bruttokansantuotteen volyymilukuihin. Reaalinen
ulkomaankauppavoitto — tai mahdollisesti tappio — on määritelmän
mukaan
T¼X/C0M
P/C0X
Px/C0M
Pm/C20/C211996R2223—FI—13.02.2002—006.001—324
▼B
ts.käypähintainentuontimiinusvientideflatoitunahintaindeksillämiinus
viennin deflatoidun arvon ja tuonnin deflatoidun arvon erotus. Sopivan
deflaattorin P valinta kauppataseen laskentaa varten tulisi jättää maan
tilastoviranomaisille,jottamaanerityisolosuhteettulisiotettuahuomioon.
Mikäli deflaattorin valinnasta on epävarmuutta, tuonnin ja viennin
hintaindeksien keskiarvostasaatodennäköisesti sopivanjakajan.
10.60. Reaalitulon kokonaissuureetyksilöidäänjamääritellään seuraavasti:
Bruttokansantuote kiinteisiin hintoihin
plus ulkomaankaupanvaihtosuhteenmuutoksistajohtuvahinta-
voitto tai-tappio
on yhtä kuin reaalinen bruttokotimaantulo
plus ulkomailta saatavat reaaliset ensitulot
miinus ulkomaille maksettava reaaliset ensitulot
on yhtä kuin reaalinen bruttokansantulo
plus reaaliset tulonsiirrotulkomailta
miinus reaaliset tulonsiirrotulkomaille
on yhtä kuin reaalinen käytettävissä olevabruttokansantulo
miinus kiinteän pääoman kuluminen kiinteisiin hintoihin
on yhtä kuin reaalinen käytettävissä olevanettokansantulo.
Jotta eri kansantulo-kokonaissuureet saadaan esitettyä reaalituloina,
ensitulot ja tulonsiirrot ulkomailta ja ulkomaille suositellaan deflatoita-
vaksi kotimaisen loppukäytön indeksillä. Reaalinen käytettävissä oleva
kansantulo ilmoitetaan nettona vähentämällä sen bruttoarvosta kiinteän
pääomankuluminen kiinteisiin hintoihin.
INDEKSIN LASKUKAAVAN JA PERUSVUODEN VALINTA
10.61. Yhtenäistä hinta- ja volyymi-indeksijärjestelmää laadittaessa eri käyttö-
tarkoituksiin onvartavastenvalittava tietyntyyppinenindeksi.
10.62. Vuosittaisten volyymivaihtelujen mittaamiseen suositellaan Fisherin
volyymi-indeksiä, joka määritellään Laspeyresin ja Paaschen indeksien
geometriseksi keskiarvoksi. Pitkän aikavälin volyymimuutokset saadaan
ketjuttamalla eli kasaamalla vuosittaiset volyyminmuutokset.
10.63. Vuosittaistenhintavaihtelujen mittaamiseen suositellaan Fisherinhintain-
deksiä. Pitkän aikavälin volyymimuutokset saadaan ketjuttamalla
vuosittaiset volyyminmuutokset.
10.64. Fisherin indekseille ovat hyväksyttäviä vaihtoehtoja ketjuindeksit, joissa
käytetään Laspeyresin volyymi-indeksejä volyymin muutosten ja
Paaschenhintaindeksejä vuosittaisten hintavaihteluiden mittaamiseen.
10.65. Vaikka ketjuindeksi on volyymi- ja hintamittaimena käyttökelpoisin, on
huomattava, ettäsummautuvuuskonsistenssinpuutteesta voiollavakavaa
haittaa monenlaisille analyyseille.
Kokonaissuure määritellään komponenttiensa summaksi. Summautuvuus
edellyttää,ettätämäominaisuussäilyy,kunsekäkokonaissuureenettäsen
komponenttien arvot tietyltä viiteajanjaksolta ekstrapoloidaan ajan
suhteenvolyymi-indeksilukuja käyttäen.
10.66. Tämän takia on suositeltavaa, että keskeisten kokonaissuureiden ketjuin-
deksien lisäksi laaditaan disaggregoidut luvut eli käypähintaiset määrät
arvotetaan suoraanperusvuodenhintoihin.
Kiinteähintaisettilinpitotiedotonarvioitavamahdollisimmanyksityiskoh-
taisellatasolla,mikälitietojenhalutaanolevanyhteensopiviayhtenäisessä
hinta- ja volyymimittainjärjestelmässä. Tarjonta- ja käyttötaulukot ovat
kaikkien kiinteähintaisten mittaimien keskeinen, käsitteellinen sekä
tilastollinen kehikko.Lisätietoja saaliitetaulukoista.
Kiinteähintaisten sarjojen perusvuotta on kuitenkin vaihdettava ajan
mittaan.EKTnoudattaaperiaatetta, jonkamukaanperusvuosivaihdetaan
vuodesta 1995 lähtien joka viides vuosi. Perusvuoden vaihtuessa vanhan
perusvuoden mukainen aikasarja liitetään tavallisesti uuden perusvuoden
mukaiseen aikasarjaan eikä uudelleenpainotusta viedä taaksepäin. Liittä-
minen aiheuttaa perusvuoden päivityksen yhteydessä sen, että
summautuvuushäviää.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—325
▼B
10.67. Mikäli perusvuoden arvoja ekstrapoloidaan volyymin ketjuindekseillä,
käyttäjilleonselitettävä,miksitaulukoidentiedoteivätolesummautuvia.
Summautumattomat”kiinteähintaiset”tiedotjulkaistaankorjaamattomina.
Menettely onläpinäkyvä jaosoittaa ongelman laajuuden käyttäjille.
Tämä ei sulje poismahdollisuutta, että tilaston laatijat saattavat tietyissä
olosuhteissapäätyäeliminoimaanpoikkeaviatietojasaadakseenaineiston
kokonaisuudenkannalta yhtenäisemmäksi.
MAIDEN VÄLISET HINTA- JA VOLYYMI-INDEKSIT
10.68. Maidenvälisissähinta-javolyymivertailuissajoudutaanratkaisemaaneri
kansallistenvaluuttojenvertailuistaaiheutuvatongelmat.Koskavaluutta-
kurssiteivätoleriittävänvakaitatähäntarkoitukseeneivätkäannaoikeaa
kuvaa ostovoiman eroista, maiden välisiin vertailuihin on sovellettava
samaa metodiikkaa kuin maan sisäisiin eri ajankohtien välisiin vertai-
luihin. Maapareja varten on laadittava hinta- ja volyymi-indeksit
soveltamalla saman tyyppisiä indeksin laskukaavoja, joita käytetään eri
ajanjaksojen välisten erojen mittaamiseen. Maaparissa A ja B indeksien
painotvoivatmääräytyäkummantahansamaanmukaanjaindeksitvoivat
—maanAnäkökulmastakatsottuna—ollaLaspeyresinindeksejä,jolloin
painotmääräytyvätmaanAmukaan,taiPaaschenindeksejä,jolloinpainot
määräytyvät maanBmukaan.
10.69. Mikäli kahden vertailtavan maan kansantaloudet eroavat huomattavasti
toisistaan, Laspeyresin ja Paaschen indeksien välinen ero saattaa
muodostua hyvinkin suureksi, jolloin tulos riippuisi liiaksi valitusta
indeksistä.TämänvuoksiEKTedellyttää,ettäkahdenvälisissävertailuissa
käytetäännäidenkahdenindeksinkeskiarvoaFisherinindeksinmuodossa.
10.70. Suorat määrälliset vertailut vain vähän yhteisiä piirteitä sisältävien
taloudellisten tilanteiden välillä ovat luonnostaan vaikeita, joten paras
vaihtoehtoondeflatoidakäypähintaisetarvothintaindekseillä.Kansainvä-
lisiinvertailuihin tämä pätee jopaenemmän kuineriajankohtien välisiin
vertailuihin. Mikäli tuotteet on yksilöity ja eritelty huolellisesti,hintasuhteet voidaan laskea kunkin maan hintatiedusteluista kertyneistä
tiedoista.Koskahinnatilmoitetaankansallisissavaluutoissa,hintasuhteita
tulkitsemalla päästäänkäsitteeseen ostovoimapariteetti (OVP).MaidenA
jaBvaluuttojenvälinentietyntuotteenOVPmääritelläänsiksimaassaB
tarvittavaksi B:n valuuttayksikköjen määräksi, jolla saa saman
tuotemääränkuinyhdelläA:nvaluuttayksiköllämaassaA.Tuoteryhmien
jaerikokonaissuureidenOVP:tainaBKT:seenastisaadaanpainottamalla
tuotteiden OVP:t niiden suhteellisella osuudella menoista. Kahden maan
välisenhintatasonindeksinsaamiseksiOVP-indeksionjaettavavertailta-
vienmaiden senhetkisellä valuuttakurssilla.
10.71. Markkinattomien palvelujen kansainvälisissä vertailuissa törmätään
samoihin ongelmiin kuinaikavertailuissa. Tämä tarkoittaa, että tuotoksia
mitataanniidenpanoksiensummana.MaidenvälisissävertailuissaOVP:t
lasketaan nykyään näiden keskeisten panoskomponenttien hintasuhteiden
pohjalta. Tällainen menetelmä, jossa vertaillaan panosten volyymeja, ei
ota huomioon markkinattomien palvelujen tuottamisessa vertailtavien
maiden välillä vallitsevia tuottavuuseroja. Tämän vuoksi on tärkeää
kehittäämenetelmiä,jotkasensijaanjohtavatmarkkinattomienpalvelujen
tuotoksenvolyyminvertailuihin.Yksittäistenmarkkinattomienpalvelujen
kohdalla tämän pitäisi olla mahdollista yleensä samaan tapaan kuin
ajankohtien välisiävertailuja tehtäessä.
10.72. EKT:ssä todetaan eri maiden välisten hinta- ja volyymivertailujen tarve.
Päätavoitteena ovat BKT:n ja sen käytön volyymivertailut, ja tässä
yhteydessä transitiivisuusehdon on täytyttävä. Transitiivisuus tarkoittaa,
että maahan A perustuva maan C suora indeksi on yhtä kuin epäsuora
indeksi, joka saadaan kertomalla maahan A perustuva maan B suora
indeksimaahanBperustuvalla maanCsuoralla indeksillä.
10.73. EKTsoveltaamonenvälisten volyymimittaimien jaOVP:ienlaskemiseen
lähestymistapaa,jossavertailutaloitetaankahdenvälisinäkaikkienkysee-
seen tulevien maaparien osalta. Tähän tarkoitukseen käytetyt Fisherin
indeksit eivät ole transitiivisia, mutta niistä on mahdollista johtaa
mahdollisimman läheisesti alkuperäisiä Fisherin indeksejä muistuttavia
transitiivisia indeksejä perinteistä pienimmän neliösumman kriteeriä
hyväksikäyttäen.AlkuperäistenFisherinindeksienjahaluttujentransitii-
visten indeksien välisten poikkeamien minimointi johtaa nk. EKS-
indeksikaavaan.
10.74. EKS-indeksissä käytetään hyväksi kaikkia maan i maahan k liittäviä
epäsuoria indeksejä sekä niiden välisiä suoria indeksejä. Maiden i ja k
välillä se on i:n ja k:n välisen suoran indeksin ja kaikkien mahdollisten
epäsuorienindeksiengeometrinenkeskiarvo.Suoralleindeksilleannetaan1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—326
▼B
aina epäsuoran indeksin paino kerrottuna kahdella. Transitiivisuusehto
saadaan täytettyä tietyn maaparin osalta liittämällä kaikki muut maat
maaparin EKS-indeksiin.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—327
▼B
LUKU11
VÄESTÖ JA TYÖPANOS
11.01. Tietyistäerimaidentaisamankansantaloudentoimialojentaisektoreiden
välisistä vertailuista tulee tarkoituksenmukaisia vasta tarkasteltaessa
kansantalouden tilinpidon kokonaissuureita (esim. bruttokansantuotetta,
kotitalouksien loppukulutusta, toimialan arvonlisäystä, palkansaajakor-
vauksia)suhteessaasukasmääräänjatyöpanosmuuttujiin.Tätätarkoitusta
vartenontarpeellistamääritelläeräätkansantaloudentilinpitoonläheisesti
liittyvät käsitteet, kuten kokonaisväestö, työllisyys, työpaikat, tehtyjen
työtuntienkokonaismäärä, kokoaikavastaavuus japalkansaajien työpanos
kiinteinä palkkauskorvauksina.
11.02. Nämä käsitteet määritellään järjestelmässä talousalueen ja taloudellisen
mielenkiinnon keskuksenkäsitteiden pohjalta.
11.03. Työpanokset on luokiteltava niiden samojen tilastollisten yksikköjen
pohjalta, joita käytetään tuotannon analysointiin, eli paikallisen toimia-
layksikönjainstitutionaalisen yksikönpohjalta.
11.04. Ne kokonaissuureet, joihin väestöä ja työpanoksia kuvaavat lukumäärät
liittyvät, ovat vuosittaisia kokonaismääriä. Tilinpidossa tulisi näin ollen
käyttää keskimääräistä väestöä jatyöpanoksiavuodenaikana.
Tehtäessä useita tiedusteluja vuoden aikana lukuarvoksi valitaan eri
tiedusteluissasaatujen tulostenkeskiarvo.
Mikäli tiedusteluja tehdään vain yksi, on tärkeää tutkia, onko tieduste-
lujakso täysin edustava; arvioitaessa tietoja koko vuoden osalta tulisi
käyttää viimeisintä saatavana olevaa tietoa vuosittaisista vaihteluista.
Esim. keskimääräistä työllisyyttä arvioitaessa tulisi ottaa huomioon se
seikka, että tietyt ihmiset eivät työskentele koko vuotta (tilapäiset ja/tai
kausityöntekijät).
KOKONAISVÄESTÖ
11.05.Määritelmä: Maan kokonaisväestö tiettynä ajankohtana käsittää kaikki
ne maan kansalaiset ja ulkomaalaiset henkilöt, jotka tuona
ajankohtanaasuvatvakinaisestimaantalousalueella,vaikka
he olisivat tilapäisesti sieltä poissa. Henkilölaskentojen
vuotuisestakeskiarvostasaadaantiettyjätarkoituksiavarten
sopiva perusta kansantalouden tilinpidon muuttujien
arviointiin tainimittäjäksi vertailuihin.
11.06. Kansantalouden tilinpidossa kokonaisväestö määritellään kotipaikan
käsitteenperusteella (ks.lukuyksikötjayksiköidenryhmittely).
Henkilön katsotaan asuvan maassa vakinaisesti, mikäli hän on, tai aikoo
olla,maantalousalueella vähintään vuodenpituisen ajanjakson.
Henkilön katsotaan olevan tilapäisesti poissa, mikäli hän asuu maassa
vakinaisesti, mutta on, tai aikoo olla, ulkomailla korkeintaan vuoden
pituisenajanjakson.
Kaikkien samaan kotitalouten(1) kuuluvien henkilöiden kotipaikka on
siellä,missäkotipaikallaontaloudellisenmielenkiinnonkeskus,so.siellä,
missä kotitaloudella on asunto, jota kotitalouden jäsenet pitävät ja
käyttävät pääasiallisena asumuksenaan. Kotimaiseen kotitalouteen
kuuluvan kotipaikka pysyy kotimaassa, vaikka hän tekisi usein toistuvia
matkoja talousalueen ulkopuolelle, koska kotitalouden taloudellisen
mielenkiinnon keskussäilyysiinäkansantaloudessa,jossasenkotipaikka
on.
11.07. Maankokonaisväestöönluetaan:
a) maassavakinaisesti asuvatkansalaiset;
b) ulkomaillavuottalyhyemmänajanjaksonoleskelevatsiviilikansalaiset
(rajatyöntekijät, kausityöntekijät, turistit, potilaat jne.);
c) vähintään vuoden pituisen ajanjakson maassa asuvat ulkomaiset
siviilihenkilöt (mukaan lukien Euroopan yhteisöjen instituutioiden
sekä maan maantieteellisellä alueella sijaitsevien kansainvälisten
siviilijärjestöjen henkilökunta(2));
d) maanmaantieteellisellä alueellasijaitsevienkansainvälistensotilasjär-
jestöjen palveluksessaolevaulkomaalainen sotilashenkilökunta(2);1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—328
(1) Kotitaloudenkäsiteonmääritelty luvussa”Yksikötja yksiköidenryhmittelyt”.
(2) Mukaan lukien mukana seruaavat samaan kotitalouteen kuuluvat henkilöt.
▼B
e) pitkäaikaisella komennuksella maassa oleva avustava ulkomaalainen
tekninen henkilökunta(1), jonka katsotaan olevan isäntämaan halli-
tuksen palkkaamaa sen hallituksen tai kansainvälisen järjestön
puolesta,jokavarsinaisestirahoittaa kyseisenhenkilökunnantyösken-
telyn.
Yleisen käytännön mukaisesti kokonaisväestöön luetaan myös seuraavat
henkilöt riippumatta siitä, kuinka pitkään he oleskelevat maan ulkopuo-
lella
a) ulkomailla opiskelevat maan kansalaiset riippumatta ulkomailla
tapahtuvan opiskelunkestosta;
b) ulkomaille sijoitetut, maanasevoimiin kuuluvathenkilöt(1);
c) maan maantieteellisen alueen ulkopuolella sijaitsevien kansallisten
tieteellisten tutkimuskeskusten henkilöstöönkuuluvatkansalaiset(1);
d) ulkomaille sijoitettujen diplomaattiedustojen henkilökuntaan kuuluvat
kansalaiset(1);
e) osittain tai kokonaan maan talousalueen ulkopuolella toimivien
laivojen, kalastus- ja ilma-alusten ja kelluvien porauslauttojen
miehistöönkuuluvat kansalaiset(1).
11.08. Toisaalta maankokonaisväestööneilueta:
a) maan alueella vuotta lyhyempää ajanjaksoa oleskelevia ulkomaisia
siviilihenkilöitä(rajatyöntekijät,kausityöntekijät,turistit,potilaatjne.);
b) vähintään vuodenulkomailla oleskelevia maansiviilikansalaisia;
c) ulkomailla sijaitsevien kansainvälisten järjestöjen palveluksessa
olevaa, maankansalaisista koostuvaasotilashenkilökuntaa;
d) ulkomailla pitkäaikaisella komennuksella olevaa, maan kansalaisista
koostuvaa avustavaa teknistä henkilökuntaa, jonka katsotaan olevan
isäntämaan hallituksen palkkaamaa sen hallituksen tai kansainvälisen
järjestönpuolesta,jokavarsinaisestirahoittaakyseisenhenkilökunnan
työskentelyn;
eikäsovitunkäytännönmukaisesti myöskään:
a) maassa opiskelevia ulkomaisia opiskelijoita riippumatta maassa
tapahtuvan opiskelunkestosta;
b) maahan sijoitettuja, vieraanmaanasevoimiin kuuluviahenkilöitä;
c) maan maantieteellisen alueen siäpuolella sijaitsevien ulkomaisten
tieteellisten tutkimuskeskusten ulkomaalaista henkilökuntaa;
d) maahan sijoitettujen ulkomaiden diplomaattiedustustojen jäseniä.
11.09. Edellämainittumääritelmäeroaanykyisestä(elidefacto)väestöstä,joka
koostuu maan maantieteellisellä alueella tiettynä ajankohtana fyysisesti
olevistahenkilöistä.
TALOUDELLISESTI AKTIIVINEN VÄESTÖ
11.10.Määritelmä: Taloudellisesti aktiivinen väestö käsittää kaikki ne tietyn
iän ylittävät henkilöt sukupuolesta riippumatta, jotka
tiettynä viiteajanjaksona ovat (järjestelmän tuotantorajojen
sisällekuuluvien)tuotantotoimialojen käytettävissätyövoi-
mana.
Määritelmä kattaa kaikki ne henkilöt, jotka täyttävät työlliseksi (joko
palkansaajanataiitsenäisenäyrittäjänä)taityöttömäksiluettavanhenkilön
vaatimukset.
”Palkansaajat”ja”itsenäisetyrittäjät”onmääriteltykohdassa”työllisyys”.”Työttömät” onmääritelty kohdassa”työttömyys”.
TYÖLLISYYS
11.11.Määritelmä: Työllisyyden käsite kattaa kaikki ne henkilöt — sekä
palkansaajatettäitsenäisetyrittäjät—jotkatoimivatjollain
järjestelmän tuotantorajojen sisään kuuluvalla tuotantotoi-
mialalla.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—329
(1) Mukaan lukien mukana seruaavat samaan kotitalouteen kuuluvat henkilöt.
▼B
PALKANSAAJAT(1)
11.12.Määritelmä: Palkansaajiksi määritellään kaikki ne henkilöt, jotka ovat
työsuhteessa toiseen kotimaiseen institutionaaliseen
yksikköönjasaavattyöstäänkorvausta(merkitäänkohtaan
D.1palkansaajakorvaukset).
Työsuhde on olemassa silloin, kun henkilön ja yrityksen välillä on
molempien osapuolten tavallisesti vapaaehtoisesti solmima määrämuo-
toinen tai vapaamuotoinen sopimus siitä, että henkilö tekee työtä
yritykselle rahapalkkaa tai luontoiskorvaustavastaan.
Palkansaajat luokitellaan tähän kohtaan, mikäli he eivät lisäksi ole
itsenäisenä yrittäjänä työssä, joka on katsottava henkilön päätoimeksi:
tällaisessa tapauksessaheidät luokitellaan kohtaanitsenäiset yrittäjät.
11.13. Palkansaajiin luetaan seuraavat henkilöryhmät:
a) työnantajan työsopimuksen perusteella palkkaamat henkilöt (ruumiil-
lisen ja ei-ruumiillisen työn tekijät, yritysjohdon henkilöstö,
kotitalouksien palkkaamat henkilöt, työllisyysohjelman puitteissa
tuotantotoimialalla palkkatyötä tekevät ihmiset);
b) valtion virkamiehet ja muut julkishallinnon työntekijät, joiden
työehdot onsäädettylaissa;
c) maanasevoimiinjokopitkäksitailyhyeksiaikaavärväytyneethenkilöt
sekä palvelukseen kutsutut (mukaan lukien siviilipalvelukseen
kutsutut)henkilöt;
d) uskonnolliset toimihenkilöt, mikäli he ovat suoraan jonkin julkisyh-
teisöntai voittoatavoittelemattoman yhteisönpalkkaamia;
e) yhteisöjen ja yritysmäisten yhteisöjen omistajat, mikäli he työskente-
levät näissäyrityksissä;
f) opiskelijat, jotka ovat sopimuksella sitoutuneet käyttämään osan
työpanoksestaanyrityksentuotantoprosessiinpalkkaa,muutakorvausta
ja(tai) koulutuspalvelua vastaan;
g) etätyöntekijät(2), mikäli on nimenomaisesti sovittu siitä, että etätyön-
tekijäsaapalkkaataimuutakorvaustatehdyntyönmukaan,ts.tiettyyn
tuotantoprosessiintyöpanokseksitehdyntyömäärän mukaan;
h) vammaistyöntekijät, mikäli heidän ja työnantajan välillä on
määrämuotoinen taivapaamuotoinen työsuhde;
i) tilapäistyövoimaa välittävien toimistojen palkkaamat henkilöt,joitaei
lueta heidän varsinaisena työpaikkanaan olevan yrityksen toimialan
työntekijöiksi, vaan heidät palkanneen välitystoimiston toimialan
työntekijöiksi. Panos-tuotosanalyysiä varten tämä henkilöryhmä kaik-
kine liitännäiskuluineen voidaan tosin luokittaa uudelleen (ks. kohta
9.51).
11.14. Myös tilapäisesti töistä poissa olevat henkilöt katsotaan palkansaajiksi,
mikäliheilläonmuodollinensidostyöpaikkaan.Tämämuodollinensidos
tulisimääritellä yhdentai useamman seuraavankriteerin mukaan:
a) henkilösaasäännöllistä palkkaa;
b) henkilöllä onvarmuuspoissaolonsyynpäättymistä seuraavasta töihin
palaamisesta tai sovittutöihinpalaamispäivä;
c) töistäpoissaoloonjatkunutajanjakson,jokavoimahdollisestiollasen
luonteinen, että työntekijät voivat saada korvausetuuksia ilman
velvollisuutta ottaa vastaan muitatöitä.
Tämä käsittää henkilöt, jotka ovat tilapäisesti poissa töistä sairauden tai
ruumiinvamman, vapaan tai loman, lakon tai työsulun, opiskelu-,
koulutus-taiharjoitteluvapaan,äitiys-taivanhempainloman,taloudellisen
toiminnanvähenemisen,huonoistasääolosuhteista,koneidentailaitteiden
rikkoutumisesta, sähkökatkoksesta tai raaka- tai polttoainepulasta
johtuvan töiden tilapäisen järjestelyvaikeuden tai keskeytymisen, taimuun vapaata sisältävän tai sitä sisältämättömän tilapäisen poissaolon
takia.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—330
(1) ”Palkansaajat” vastaa Kansainvälisen työjärjestön määrittelemää käsitettä ”työsuhde,
jostasaapalkaataimuuta korvausta”.
(2) Etätyöntekijäonhenkilö,jokayrityksenkanssaetukäteensovitunjärjestelyntaisolmitun
sopimuksen nojalla tekee töitä tai tuottaa tietyn määrän tavaroita tai palveluksia
kyseiselle yritykselle, mutta jonkatyöskentelypaikka eiolekyseisessäyrityksessä.
▼B
ITSENÄISETYRITTÄJÄT
11.15.Määritelmä: Itsenäiseksi yrittäjäksi määritellään henkilöt, jotka joko
yksin tai yhdessä muiden kanssa omistavat ne
yhtiöimättömät yritykset, jossa he työskentelevät, poislu-
kienyritysmäisiksiyhteisöiksiluokiteltavatyhtiöimättömät
yritykset. Itsenäiset yrittäjät luokitellaan tähän kohtaan,
mikäliheeivätlisäksiolepalkkatyössä,jokaonkatsottava
henkilön päätoimeksi: viimeksi mainitussa tapauksessa
heidät luokitellaan kohtaanpalkansaajat.
Yllä tarkoitetut henkilöt voivat viiteajanjaksona olla tilapäisesti poissa
töistä minkä tahansa yksittäisen syyn takia. Itsenäisestä yrittämisestä
saatavakorvausonsekatuloa.
11.16. Itsenäisiinyrittäjiin luetaan myösseuraavat henkilöryhmät:
a) ilman korvausta työskentelevät perheenjäsenet, mukaan lukien koko-
naantaiosittainmarkkinatuottantoaharjoittavissaei-yhteisöyrityksissä
työskentelevät perheenjäsenet;
b) etätyöntekijät, joiden tulo määräytyy heidän vastuullaan olleen
tuotantoprosessin tuotoksen arvon mukaan työpanoksen suuruudesta
riippumatta;
c) työntekijät,jotkayksintaiyhdessämuidenkanssaharjoittavatsellaista
tuotantoa, jonka ainoana tarkoituksena on työntekijöiden oma
loppukulutustai pääomanmuodostus.
Ilman korvausta työskentelevät vapaaehtoistyöntekijät luetaan kuuluviksi
itsenäisiin yrittäjiin, mikäli heidän vapaaehtoisen toimintansa tuloksena
syntyy tavaroita, esim. asunnon, kirkon tai muun rakennuksen rakenta-
minen. Mikäli kuitenkin heidän vapaaehtoisen toimintansa tuloksena
syntyypalveluja,esim.maksutonhoito-taisiivoustyö,heitäeisisällytetätyöllisyyteen, koska näitä vapaaehtoispalveluja ei lueta tuotantoon (ks.
3.08).
Omistusasuntojen tuottamiin asuntopalveluihin ei liity työpanosta;
omistusasunnossaasuviaeisellaisenaan pidetä itsenäisenä yrittäjänä.
TYÖLLISYYSJAKOTIPAIKKA
11.17. Tuottajayksiköiden toiminnan tuloksia voi verrata työllisyyteen vain,
mikäli viimeksi mainittuun sisällytetään sekä ne maassa vakinaisesti
asuvat että ulkomaiset henkilöt, jotka tekevät työtä kotimaisille tuotta-
jayksiköille.
Tämänperusteella työllisyyteen luetaan myösseuraavat henkilöryhmät:
a) ulkomaisetrajatyöntekijät,so.henkilöt,jotkakulkevatpäivittäinrajan
ylitöihintalousalueelle;
b) ulkomaiset kausityöntekijät, so. henkilöt, jotka muuttavat vuotta
lyhyemmäksi ajaksi talousalueelle työhöntoimialoille, joilla tarvitaan
ajoittain lisätyövoimaa;
c) ulkomaille sijoitetut maanasevoimiin kuuluvathenkilöt;
d) maan maantieteellisen alueen ulkopuolella sijaitsevien kansallisten
tieteellisten tutkimuskeskusten henkilöstöönkuuluvatkansalaiset;
e) ulkomailla sijaitsevien diplomaattiedustustojen henkilökuntaan
kuuluvat kansalaiset;
f) kotimaisten talousyksiköiden käyttämien laivojen, kalastus- ja ilma-
alustenja kelluvien porauslauttojen miehistön jäsenet;
g) talousalueen ulkopuolella toimipaikkaa pitävien julkishallinnon
toimielimien paikalliset työntekijät.
11.18. Toisaalta työllisyyteen ei lueta seuraavia henkilöryhmiä:
a) maassa vakinaisesti asuvat henkilöt, jotka ovat raja-tai kausityönte-
kijöitä, so.jotkaovattöissätoisella talousalueella;
b) ulkomaisten talousyksiköiden käyttämien laivojen, kalastus- ja ilma-
alustenja kelluvien porauslauttojen miehistöönkuuluvatkansalaiset;
c) maan maantieteellisellä alueella toimipaikkaa pitävien ulkomaisten
julkishallinnollisten toimielimien paikalliset työntekijät;
d) Euroopanyhteisöjeninstituutioidenjamaanmaantieteelliselläalueella
sijaitsevien kansainvälisten siviilijärjestöjen henkilökunta (mukaan
lukiensuoraanpalkatut paikalliset työntekijät);
e) maanmaantieteellisellä alueellasijaitsevienkansainvälistensotilasjär-
jestöjen palveluksessaolevat asevoimiin kuuluvat henkilöt;1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—331
▼B
f) talousalueella sijaitsevissa ulkomaisissa tieteellisissä tutkimuskeskuk-
sissatyöskentelevät kansalaiset.
11.19. Jotta muunnos työvoimatilastoissa yleistesti käytettyihin käsitteisiin
(kansallinen työllisyys) olisi mahdollista, erityisesti seuraavat henkilö-
ryhmätesitetään EKT:ssäerillisinä:
a) asepalvelukseen kutsutut joukot (ei sisälly työvoimatilastoihin, mutta
onsisällytetty EKT:nkohtaanjulkisyhteisöjen palvelut);
b) maassa vakinaisesti asuvat, jotka tekevät työtä ulkomaisissa tuotta-
jayksiköissä (sisältyy työvoimatilastoihin, mutta ei sisälly EKT:n
määrittelemään työllisyyteen);
c) ulkomaalaiset, jotka tekevät työtä kotimaisissa tuottajayksiköissä (ei
sisälly työvoimatilastoihin, mutta sisältyy EKT:n määrittelemään
työllisyyteen);
d) laitoksessapysyvästielävät kotimaiset työntekijät;
e) kotimaassa asuvat työntekijät, jotka ovat alle työvoimatilastossa
huomioonotetuniän.
TYÖTTÖMYYS
11.20.Määritelmä: Käsite ”työttömät” kattaa Kansainvälisen työjärjestön
(kolmastoista kansainvälinen työvoimatilastokonferenssi)
laatimiennormienmukaisestikaikkinetietyniänylittäneet
henkilöt, jotkaolivatviiteajanjaksona:
a) ”ilman työtä”, so.eivät olleet työssäpalkkaa tai muuta
korvaustavastaan taiitsenäisenä yrittäjänä;
b) ”työhönsaatavilla”,so.olivatviiteajanjaksonasaatavilla
työhön palkkaa tai muuta korvausta vastaan tai
itsenäiseksi yrittäjäksi; ja
c) ”työnhakijoina”, so. olivat ryhtyneet erityisiin toimiin
tietyllä viiteajanjaksoa edeltäneellä ajanjaksolla etsiäk-
seen töitä palkkaa tai muuta korvausta vastaan tai
tullakseen itsenäiseksiyrittäjäksi.
Näihin erityisiin toimiin voidaan lukea kirjoittautuminen julkiseen tai
yksityiseen työnvälitykseen; suoraan työnantajiin kohdistettu työnhaku;
töiden kysely työmailta, maatiloilta, tehtaiden porteilta, markkina- tai
muilta kokoontumispaikoilta; sanomalehti-ilmoitusten laittaminen tai
niihin vastaaminen; turvautuminen ystävien tai sukulaisten apuun töidensaamiseksi; maan, rakennuksen, koneiden tai laitteiden etsintä oman
yrityksen perustamiseksi; rahoituksen järjestäminen; lupien ja lisenssien
hakeminen jne.
11.21.Määritelmä: Työttömyysaste kuvaa työttömien prosentuaalista osuutta
taloudellisesti aktiivisesta väestöstä.
Työttömyysaste lasketaan tavallisesti eri sukupuoli- ja ikäryhmille, ja
joskus lisäksi ristiinluokitellaan muiden väestömuuttujien kuten sivii-
lisäädyn,pätevyyden taikansallisuuden mukaan.
TYÖPAIKAT
11.22.Määritelmä: Työpaikka on henkilön ja kotimaisen institutionaalisen
yksikön välinen nimenomainen tai hiljainen sopimus(
1)-
siitä, että henkilö tekee työtä(2)palkkaa tai muuta
korvausta(3) vastaan erikseen määritellyn ajanjakson ajan
tai toistaiseksi.
Tämä määritelmä kattaa sekä palkansaajien että itsenäisten yrittäjien
työpaikat: ts.kyseessäonpalkansaajan työpaikka,mikäli henkilö kuuluu
toiseeninstitutionaalisenyksikköönkuintyönantaja,jaitsenäisenyrittäjän
työpaikka, mikäli henkilö kuuluu samaan institutionaaliseen yksikköön
kuintyönantaja.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—332
(1) Nimenomainen tai hiljainen sopimus liittyy työpanoksen antamiseen, ei tavara- tai
palvelustuotoksentuottamiseen.
(2) Työ tarkoittaa mitä tahansa toimintaa, joka myötävaikuttaa tavaroiden tai palvelujen
tuotantoontuotantorajojensisällä.Työnlaillisuudellajatyöntekijäniälläeiperiaatteessaolemerkitystä.
(
3) Palkaa tai muu korvaus on tässä kohdassa tulkittava laajamerkityksiseksi käsitteeksi,
johonsisältyy itsenäistenyrittäjien sekatulo.
▼B
11.23. Käsite työpaikat eroaa edellä määritellystä työllisyyden käsitteestä
seuraavasti:
a) Työpaikan käsitteeseen sisältyy saman henkilön toinen, kolmas jne.
työpaikka.Viiteajanjaksona (yleensäviikko)nämähenkilöntyöpaikat
voivatollajokoperäkkäisiätai,mikälihenkilölläonsekäpäivätyöettä
iltatyö, samanaikaisia.
b) Yllä määritelty työpaikan käsite sulkee toisaalta pois ne tilapäisesti
töistä poissa olevat henkilöt, joilla on ”määrämuotoinen sidos
työpaikkaansa” esim. siinä muodossa, että heillä on ”varmuus töihin
palaamisesta tai sovittu töihinpaluupäivä”. Tällaista lomautetun tai
muualla koulutuksessa olevan henkilön ja työnantajan välistä yhtei-
symmärrystäei lasketatilinpitojärjestelmässä työpaikaksi.
TYÖPAIKATJAKOTIPAIKKA
11.24. Maan talousalueella sijaitseva työpaikka on henkilön (jonka kotipaikka
voi olla toisella talousalueella) ja maan kotimaisen institutionaalisen
yksikönvälinen nimenomainen tai hiljainen sopimus.
Taloudelliseen toimintaan käytetyn työpanoksen mittaamisen kannalta
ainoastaan institutionaalisen tuottajayksikön kotipaikalla on merkitystä,
koska yksinomaan kotimaiset tuottajat osallistuvat bruttokansantuotteen
tuottamiseen.
11.25. Lisäksi:
a) Työpaikatsisällytetäänlaskennassatalousalueentyöpaikkoihin,mikäli
kotimaisen tuottajan työntekijät ovat tilapäisesti töissä toisella
talousalueella ja mikäli tuottajaa ei toiminnan luonteen ja keston
perusteella olepidettävä toisen talousalueen laskennallisena talousyk-
sikkönä.
b) Työpaikkoja ei sisällytetä laskennassa talousalueen työpaikkoihin,
mikäli niissä tehty työ tehdään ulkomaisille institutionaalisille
yksiköille, ts. yksiköille, joiden taloudellisen mielenkiinnon keskus
on toisessa maassa ja jotka eivät aio toimia kotimaan alueella
vähintään vuotta.
c) Kansainvälisten järjestöjen henkilöstön sekä ulkomaiden lähetystöjen
paikan päältä palkkaaman henkilöstön työpaikkoja ei sisällytetä
laskentaan, sillätyönantajayksiköt eivät olekotimaisia.
TEHTYJEN TYÖTUNTIEN KOKONAISMÄÄRÄ
11.26.Määritelmä: Tehtyjen työtuntien kokonaismäärä on niiden todellisten
työtuntien yhteenlaskettu määrä, jotka on tehty laskenta-
ajanjakson aikana palkansaajana tai itsenäisenä yrittäjänä
edellyttäen, että näidentuotosontuotantorajojen sisällä.
Koskapalkansaajanmääritelmä onlaajajakattaaosa-aikaisettyöntekijät
sekä tilapäisesti töistä poissa olevat henkilöt, joilla kuitenkin on
määrämuotoinen sidos työhön, sopiva tuottavuuslaskelmien mittain
EKT:n suositusten mukaan on tehtyjen työtuntien kokonaismäärää eikä
työllisten lukumäärä.
Tehtyjen työtuntien kokonaismäärää suositellaan käytettäväksi järjes-
telmässätyöpanostenmittana.
11.27. TodellistentyötuntienkokonaismääräkäsittääKansainvälisentyöjärjestön
(kymmeneskansainvälinentyövoimatilastokonferenssi)laatimiennormien
mukaisesti:
a) normaalina työaikana tehdyttodelliset työtunnit;
b) normaalinatyöaikanatehtyjentyötuntienlisäksitehdyttyötunnit,joista
yleisesti maksetaan normaalia korkeampaa palkkaa(ylityö);
c) työpaikalla mm. työmaan valmisteluun, korjaus- ja huoltotöihin,
työkalujenvalmisteluunjapuhdistukseentaikuittien,laskujen,työajan
pituuttakoskevienraporttienjamuidenraporttientekemiseenkäytetty
aika;
d) työpaikalla odotteluun tai valmiinaoloon käytetty joutoaika, mikä voi
johtua esim. töiden tilapäisestä puuttumisesta, koneiden tai laitteiden
rikkoutumisestataionnettomuuksista,taityöpaikallavietettyaika,jona
eitehdätyötä,muttajoltatyönantajaonsitoutunutmaksamaanpalkkaa
sopimuksennojalla;
e) työpaikallapidettäviälyhyitälepohetkiä,mukaanlukienvirvoketauot,
vastaava aika.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—333
▼B
11.28. Todellisiin työtunteihin eitoisaalta lueta:
a) tunteja, joilta maksetaan, mutta joina ei tehdä työtä, kuten palkalliset
vuosilomat, yleisetvapaapäivät taisairasloma;
b) aterioihin käytettyjä taukoja;
c) työpaikan ja kodin välisiin matkoihin käytettyä aikaa siinäkään
tapauksessa, että siitä maksetaan (rakennustyöläiset). Työnantajan
ajalla järjestetty tällainen matkustaminen luetaan kuitenkin työtun-
teihin.
11.29. Tehtyjen työtuntien kokonaismäärä on niiden todellisten työtuntien
yhteenlaskettu määrä, jotka laskenta-ajanjakson aikana on tehty talousa-
lueella sijaitsevissa palkansaajien ja itsenäisten yrittäjien työpaikoissa
a) mukaan lukientalousalueen ulkopuolella tehtytyösellaisille kotimai-
sille institutionaalisille työnantajayksiköille, joilla ei ole taloudellisen
mielenkiinnon keskustasiellä, missätyötehdään;
b) poislukientyösellaisille ulkomaisille institutionaalisille työnantajayk-
siköille, joilla ei ole taloudellisen mielenkiinnon keskusta
talousalueella.
11.30. Monissa yrityskyselyissä kirjataan maksettuja tunteja, ei tehtyjä työtun-
teja.
Tällaisissa tapauksissa kullekin työpaikkaryhmälle onarvioitava tehtyjen
työtuntien määrä käyttäen hyväksi kaikkea saatavilla olevaa tietoa
palkallisista vapaista jne.
11.31. Suhdanneanalyysia vartensaattaa olla tarpeenkorjata tehtyjen työtuntien
kokonaismäärä siten, että vuosittaisten työpäivien määrä pidetään
vakiona.
KOKOAIKAVASTAAVUUS
11.32.Määritelmä: Kokoaikavastaava työllisyys,jokaonyhtäkuinkokoaikai-
sina työpaikkoina ilmoitettu työpaikkojen lukumäärä, on
tehtyjen työtuntien kokonaismäärä jaettuna talousalueella
sijaitsevissakokoaikaisissatyöpaikoissatehtyjentyötuntien
vuotuisella keskiarvolla.
11.33. Tämämääritelmäeivälttämättäkuvaasitä,kuinkakokoaikavastaavuuden
käsitettä arvioidaan, sillä kokoaikaisten työpaikkojen työajan pituus on
muuttunutaikojenkuluessajavaihteleetoimialoittain;kunkintyöpaikkar-
yhmän osalta on käytettävä laskentamenetelmiä, jotka määrittävät osa-
aikaisten työpaikkojen keskimääräisen osuuden sekä niissä keskimäärin
tehdyt työtunnit. Kullekin työpaikkaryhmälle on ensiksi arvioitava
kokoaikaisen työpaikan normaali työviikko. Mikäli mahdollista, työpaik-
karyhmä voidaan määritellä toimialan sisällä sukupuolen ja (tai) sen
mukaan, minkälaista työ on. Palkansaajien työpaikkojen osalta näiden
lukujen määrittämisenlähtökohtana pidetään sopimusperusteisia työtun-
teja.Kokoaikavastaavuuslasketaanerikseenkussakintyöpaikkaryhmässä
jasaaduttuloksetsummataan.
11.34. Vaikka tehtyjen työtuntien kokonaismäärä on paras työpanosten mittain,
kokoaikavastaavuudestaontiettyjäetuja:seonhelpomminarvioitavissaja
helpottaa kansainvälisiä vertailuja sellaisten maiden kanssa, joissa
pystytäänarvioimaan vainkokoaikavastaavaa työllisyyttä.
TYÖNTEKIJÖIDEN TYÖPANOS KIINTEINÄ KORVAUKSINA
11.35.Määritelmä: Palkansaajien työpanos kiinteinä korvauksina mittaa
tämänhetkistä työpanosta arvotettuna palkansaajatyöpai-
koissa valittuna perusajanjaksona vallinneisiin
palkansaajakorvauksiin.
11.36. Käypähintaiset palkansaajakorvaukset jaettuna palkansaajien kiinteähin-
taisella työpanoksella antaa tulokseksi implisiittisen
palkansaajakorvausten hintaindeksin, jota voidaan verrata implisiittiseen
loppukäytönhintaindeksiin.
11.37. Palkansaajien työpanos kiinteinä korvauksina -käsitteellä pyritään
ilmentämään työvoiman rakenteessa ilmeneviä muutoksia esim. matala-
palkkaisista korkeasti palkattuihin työtekijöihin. Työvoiman
rakenneanalyysi tulisi tehdä toimialoittaisena, jotta analyysi olisi käyttö-
kelpoinen.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—334
▼B
LUKU12
NELJÄNNESVUOSITILINPITO
12.01. Neljännesvuositilinpitoonkiinteä,jamm.kuluvanvuodenanalysoinninja
edellisvuoden ennakkoestimaattien laskennan kannalta erittäin tärkeä osa
kansantalouden tilinpitojärjestelmää. Neljännesvuositilit muodostavat
sekäreaali-ettärahoitustalouttakoskevan,neljännesvuosittainkirjattavien
taloustoimien, tilien ja tasapainoerien yhtenäisen joukon. Neljännesvuo-
sitilinpitoon sovelletaan tietyin tilinpitokaudesta johtuvin muutoksin
samoja periaatteita, määritelmiä ja rakennetta kuin vuosittaiseen tilinpi-
toon.
12.02. Neljännesvuositilien tärkeys perustuu ensisijaisesti siihen, että ne ovat
ainoa lyhyellä aikaviiveellä saatavissa oleva yhtenäinen indikaattori-
joukko, jonka avulla on mahdollista laatia lyhyen aikavälin yleiskatsaus
sekätalouden reaali- että rahoitustoiminnasta.
12.03. Tietyt neljännesvuositilinpidon erityispiirteet määräytyvät sen mukaan,
mistä ajanjaksosta tilinpitoa laaditaan ja kuinka pikaisesti luotettavaa
tietoa tarvitaan. Näitä erityispiirteitä ovat mm. tilinpidon tilastolliset
menetelmät, kausiluontoisuusjasenkäsittely,neljännesvuositilinpidon ja
vuosittaisen tilinpidon yhtenevyys sekä eräät viiteajanjaksoon liittyvät
tilinpidolliset erityispiirteet. Näitä erityispiirteitä tullaan käsittelemään
laajasti neljännesvuositilinpidon käsikirjassa, jonka Eurostat aikoo julk-
aistaennentämän tilinpitomenetelmän soveltamista.
12.04. Neljännesvuositilinpidon laadinnassa käytettävät tilastolliset menetelmät
voivat poiketa huomattavasti vuosittaisessa tilinpidossa käytettävistä
menetelmistä. Nämä menetelmät luokitellaan kahteen pääluokkaan:
suoriin ja epäsuoriin menetelmiin. Suorissa menetelmissä käytetään
samojatietolähteitäkuinvuosittaisessatilinpidossa,muttatiedotkerätään
neljännesvuosittain ja niissä on tiettyjä yksinkertaistuksia. Epäsuorissa
menetelmissä vuosittaisen tilinpidon tietoja hajotetaan matemaattisin tai
tilastollisin menetelmin ajan suhteen käyttäen viiteindikaattoreita, jotka
mahdollistavat kuluvan vuoden ekstrapoloinnin. Eri epäsuorien menetel-
mienvalinnassaonennenkaikkeakiinnitettävä huomiotaennustevirheen
minimointiin kuluvan vuoden osalta, jotta vuosittaiset ennakkoestimaatit
vastaisivat mahdollisimman tarkasti lopullisia lukuja. Lähestymistavan
valinta riippuumm.siitä, mitä tietoja onsaatavana neljännesvuosittain.
12.05. Neljännesvuositilinpidon sarjoissa ilmenee varsin usein säästä, tavoista,
lainsäädännöstä yms. johtuvia erittäin lyhytaikaisia vaihteluja, jotka
yleensä määritellään kausivaihteluiksi. Vaikka kausiluonteisuus kuuluu
kiinteästi neljännesvuositietoihin, se on usein esteenä trendi-suhdanne-
komponentin oikealle tunnistamiselle ja analyysille. Tämän takia on
tarpeen laatia sekä alkuperäisiä että kausitasoitettuja tilejä. Kausitasoi-
tettujen lukujen tilinpidollinen yhtenevyys tulisi varmistaa.
Työpäiväkorjaus on kausitasoitukseen läheisesti liittyvä ongelma, jota
ontarpeenkäsitellä tarkemmin Eurostatin käsikirjassa.
12.06. Tilinpidon on oltava pitkällä aikavälillä yhtenevää, koska neljännesvuo-
sitilinpidossa sovelletaan samaa kehikkoa kuin vuositilinpidossa.
Virtamuuttujien osalta tämä merkitsee sitä, että neljännesvuositietojen
summanonkunakinvuonnaoltavayhtäsuurikuinvuositilinpidonluvut.
Tämän ehdon täyttymiselle ei ole periaatteessa esteitä edellisen vuoden
osalta. Kuluvan vuoden ongelma on neljännesvuositietojen ja vuositie-
tojen välinen ajallinen järjestys, sillä neljännesvuositiedot saadaan
normaalisti vuositietoja nopeammin. Tämän ongelman voi ratkaista
sopimalla, että vuositietojen ennakkoestimaatit saadaan summaamalla
neljännesvuositietoja. Kun uusia vuositietoja otetaan käyttöön ja ennak-
kotietoja tarkistetaan, neljännesvuositietoja on muutettava vastaavasti.
Samoissa järjestelmissä vuotuinen tilinpito on neljännesvuositilinpidon
sivutuoteeikä vuositietoja lasketa erikseen.
17.07. Alkuperäisten ja kausitasoitettujen tietojen ajallinen yhtenevyys on
varmistettava tarkoitukseen sopiviakausitarkistusmenetelmiä käyttäen.
12.08. Suurinosataloustoimistajatasapainoeristäjakautuuperiaatteessakaikille
vuosineljänneksille tiettyä säännöllisyyttä noudattaen. Eräät taloustoimet
näyttävät kuitenkin keskittyvänyhdelletai kahdelle vuosineljännekselle.
Tällaisia ovat mm. tuloverot, osingot ja korot. Näiden taloustoimien
käsittelyriippuu ensisijaisesti tulonmuodostusprosessista.
12.09. Sille, että neljännesvuositilinpidossa käytetään samaa asetelmaa kuin
vuosittaisessa tilinpidossa, ei ole teoriassa estettä. Käytännössä on
kuitenkin hyödyllistä yksinkertaistaa ja aggregoida tätä kokonaisuutta
luotettavien neljännesvuositietojen saamiseksi mahdollisimman nopeasti
(ks.EKT-95-kehikkoontarvittavat tiedotjataulukot).1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—335
▼B
LUKU13
ALUETILINPITO
13.01. Aluetilinpito on koko kansantalouden tilinpidon alueellinen täsmennys.
Aluetilinpidossa käytetään samoja käsitteitä kuin kansantalouden tilinpi-
dossa,ellei tässäluvussatoisinmainita.
13.02. Täysimittainen aluetason tilinpito edellyttää kunkin alueen käsittelyä
erillisenä taloudellisena kokonaisuutena. Tässä tarkastelussa muiden
alueiden kanssa tehtävistä taloustoimista tulee eräs ulkomaisten talous-
toimienlaji.Alueenulkomaisissataloustoimissatulisitosinerottaamaan
muiden alueiden kanssa tehtävät taloustoimet ja ulkomaiden kanssa
tehtävät taloustoimet.
13.02. Käsitteellisetvaikeudet(ks.kohdat13.10—13.14),selittävätosaltaansen,
miksialuetilinpitorajoittuuvaintuotannontoimialoittaiseenkirjaamiseen
jaeräideninstitutionaalisten sektoreiden kutenkotitalouksien tileihin.
VARSINAINEN ALUE
13.04. Alueellinenkansantalousonosakokokansantaloutta.Kokokansantalous
määritellään institutionaalisten yksiköiden pohjalta. Se käsittää kaikki
institutionaaliset yksiköt, joiden taloudellisen mielenkiinnon keskus on
maan talousalueella (ks. kohta 2.04). Vaikka talousalue muodostuu
ensisijaisesti maantieteellisestä alueesta, nämä kaksi käsitettä eivät ole
täysin yhteneviä (ks. kohta 2.05). Maan talousalue voidaan jakaa
varsinaisiinalueisiin jaulkoalueisiin.
13.05. Varsinaiseenalueeseen luetaan:
a) alue, jokaonosamaanmaantieteellistä aluetta;
b) kaikki vapaa-alueet, mukaan lukienalueella sijaitsevat tullivarastot ja
tullivalvonnan alaiset tehtaat.
13.06. Ulkoalue muodostuu maan talousalueen osista, joita ei voida suoraan
liittää mihinkään yksittäiseen alueeseen. Ulkoalueeseen kuuluvat:
a) kansallinen ilmatila, aluevedet ja kansainvälisellä vesialueella sijait-
sevamannerlaatta, johonmaalla onyksinoikeudet;
b) enklaavit eli erillisalueet (so. ulkomailla sijaitsevat maantieteelliset
alueet,joitamaanjulkishallinnontoimielimetkäyttävätkansainvälisten
taivaltioidenvälistensopimustennojalla(-suurlähetystöt,konsulaatit,
sotilastukikohdat, tieteelliset tutkimuskeskuksetjne.));
c) maan mannerjalustan ulkopuolisilla kansainvälisillä vesillä sijaitsevat
kotimaistenyksiköidenhyödyntämätöljy-,maakaasu-yms.esiintymät.
13.07. Tilastollinen alueluokitus (NUTS) on Euroopan unionin kattava yhte-
näinenjärjestelmä,jonkamukaantalousalueonluokiteltualueisiin.NUTS
onalueluokitus aluetilinpidon laatimista varten.
YKSIKÖT JA KOTIPAIKKA
13.08. Aluetilinpidossa erotetaan kahdenlaisia yksiköitä. Paikallista toimialayk-
sikköäkäytetääntuotantoprosessissasekätavaroidenjapalvelujenkäytön
yhteydessä syntyvien virtojen analysointia varten. Institutionaalisen
yksikön avulla analysoidaan tuloihin, pääomaan ja rahoitustaloustoimiin
vaikuttavia virtoja sekämuitavirtoja jataseita.
13.09. Paikallinen toimialayksikkö on se osa toimialayksikköä, joka vastaa
paikallista yksikköä. Paikallinen yksikkö on maantieteellisesti yksilöi-
dyssä paikassa (ks. kohta 2.106) sijaitseva, tavaroita ja palveluksia tai
niiden osia tuottava institutionaalinen yksikkö. Tällä perusteella paikal-
lisen toimialayksikön alueellinen kotipaikka voidaan periaatteessa
määrittää yksiselitteisesti.
Tuotantotoimialoihin liittyvien taloustoimien osalta on tarpeen kirjata
samaan institutionaaliseen yksikköön kuuluvien, mutta eri alueilla
sijaitsevien paikallisten toimialayksiköiden väliset virrat. EKT suosittaa
paikallisten toimialayksiköiden välisten toimitusten sisällyttämistä
tuotoksen määritelmään ja tällainen määrittely on erityisen tärkeä
aluetilinpidossa.
13.10. Institutionaaliset yksiköt jaetaan aluetilinpidossa kahteen alaryhmään.
Ensimmäinen alaryhmä ovat yksialueiset yksiköt, joiden taloudellisen
mielenkiinnon keskus on yhdellä alueella ja joiden toiminta tapahtuu
pääosin tällä alueella. Yksialueisiin yksiköihin kuuluvat kotitaloudet,
yhteisöt, joiden kaikki paikalliset toimialayksiköt sijaitsevat samalla
alueella, paikallis- ja osavaltion hallinto, ainakin osa sosiaaliturvaa ja
monetkotilalouksia palvelevat voittoatavoittelemattomat yhteisöt.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—336
▼B
Toinen alaryhmä ovat monialueiset yksiköt, joiden taloudellisen mielen-
kiinnonkeskusulottuuuseammalla kuinyhdellealueelle.Monetyhteisöt
ja joukko voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä ovat tällaisia yksiköitä.
Laajemmin tarkasteltuna tähän ryhmään kuuluvat myös ne institutionaa-
liset yksiköt, joiden toiminta kattaa koko maan, kuten valtionhallinto ja
jotkut,tavallisesti monopoli-tailähesmonopoliasemassaolevat yhteisöt,
kutenvaltion rautatiet tai kansallinen sähköyhtiö.
13.11. Kaikkienyksialueisteninstitutionaalistenyksiköidentaloustoimetkohden-
netaansiihenalueeseen,jollaniilläontaloudellisenmielenkiinnonkeskus.
Kotitalouksientaloudellisenmielenkinnonkeskusonsealue,jollaniiden
jäsenet asuvat eikä se, jolla niiden jäsenet ovat töissä. Muiden
yksialueisten yksiköiden taloudellisen mielenkiinnon keskus on niiden
sijaintialueella.
13.12. Monialueisten yksiköiden eräät taloustoimet ovat käsitteeltään sellaisia,
että niitä ei tarkasti ottaen voida alueellistaa. Tällaisia ovat useimmat
jako- ja rahoitustaloustoimet. Monialueisten yksiköiden tasapainoeriä ei
näinollenvoidayksiselitteisesti määrittää alueellisella tasolla.
13.13. Monialueisten yksikköjen kaikkien taloustoimien kohdentaminen alueille
joidenkin nyrkkisääntöjen mukaan saattaa tuntua houkuttelevalta.
Käytännön syistä tähän ei kuitenkaan tulisi ryhtyä, sillä tällainen
menettely edellyttäisi EKT:n käsitteiden muuttamista. Kohdentamisessa
on sovellettava EKT:n käsitteitä. Samat syyt, jotka estävät paikallisten
toimialayksikköjen täysimittaisen tilinpidon sisällyttämisen koko maan
tilinpitokehikkoon myös estävät kohdentamasta kaikkia institutionaalisia
yksiköitä ja niiden tilejä alueille; tämä tarkoittaisi periaatteessa täysimit-
taisentilijärjestelmän laatimista paikallisille toimialayksiköille.
13.14. Edellä esitettyjen syidenperusteella aluetilinpitojärjestelmä rajoittuu:
a) tuotantotoimialojen alueittaisiin kokonaissuureisiin:
1) arvonlisäykseen
2) palkansaajakorvauksiin
3) työllisyyteen
4) palkansaajiin
5) kiinteänpääoman bruttomuodostukseen;
b) alueittaiseen bruttokansantuotteeseen (EKTA);
c) kotitalouksien alueellisiin tileihin.
ALUEELLISTAMISMENETELMÄT
13.15. Aluetilinpidon lähtökohtana ovat niiden yksiköiden taloustoimet, joiden
kotipaikkaonvarsinaisellaalueella.Alueellistamiseensovelletaanyleensä
osista kokonaisuuteen-, kokonaisuudesta osiin- tai yhteismenetelmiä.
Seuraavassaerimenetelmien kuvaus:
a)Osista kokonaisuuteen -menetelmät
Osista kokonaisuuteen -arviointimenetelmässä käytetään hyväksi
alueella kotipaikkaa pitävistä yksiköistä saatuja tietoja, ja kokonais-
suureen alueellinen arvo saadaan näistä summaamalla. Alueellisten
arvojensummanonoltava yhtäsuurikuinkokomaanvastaava arvo.
b)Kokonaisuudesta osiin -menetelmät
Kokonaisuudesta osiin -menetelmässä koko kansantaloutta koskeva
luku jaetaan alueiden kesken alueella sijaitsevia yksittäisiä yksiköitä
erittelemättä käyttäen hyväksi jakosääntöä, joka vastaa mahdolli-
simman tarkasti arvioitavaa ilmiötä. Menetelmää kutsutaan
kokonaisuudesta osiin -menetelmäksi siitä syystä, että kokonaissuure
kohdennetaanalueelleeikäyksittäiseenyksikköön.Kotipaikannimeä-
minen on kuitenkin tarpeen, jotta käytettyjen sääntöjen avulla
saataisiin oikeaalueellinen peitto.
c)Yhteismenetelmät
Osista kokonaisuuteen -menetelmää käytetään harvoin sellaisenaan,
joten myös yhteismenetelmien käyttöä voi harkita. Esim. tietyn
muuttujan, tai muuttujien kokonaissuureen, alueellistaminen saattaa
onnistua vain osista kokonaisuuteen -menetelmällä NUTS-1-tasolla.
NUTS-2- tai NUTS-3-tasoilla tapahtuvaan alueellistamiseen on
sovellettava kokonaisuudestaosiin-menetelmää.
13.16. Periaatteessa osista kokonaisuuteen -menetelmässä on se etu, että siinä
pystytään suoraan hyödyntämään parhaita alueellisen tason tietolähteitä.
Kokonaisuudesta osiin -menetelmä puolestaan takaa sen, että aluetilin-
pidon luvut ovat yhteneviä koko kansantalouden tilinpidon kanssa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—337
▼B
Kokonaisuudesta osiin -menetelmän haittana on se, että alueittaiset
estimaatit eivät pohjaudu suoraan aluetietoon, vaan ne laaditaan
jakosäännön avulla, jonka oletetaan olevan tietyssä vastaavuussuhteessa
mitattavaan ilmiöön.
13.17. Kokomaantietojenkanssakäsitteellisestiyhtenevätaluetiedottulisiaina,
mikälimahdollista,arvioidasuoraanosistakokonaisuuteen-menetelmällä.
Kokonaisuudesta osiin -menetelmä ei anna riittävän luotettavaa tieto-
pohjaa estimaattien tarkkuuden arvioimiseksi, kun taas osista
kokonaisuuteen -menetelmässä tarkastelu painottuu estimaattien mahdol-
lisiinpoikkeamiin kokomaantiedoista.
TOIMIALOITTAISET KOKONAISSUUREET
13.18. Samaatai samanlaista toimintaa (ks.kohta 2.108)harjoittavat paikalliset
toimialayksiköt (TAYt) muodostavat alueittaisen toimialan. Paikallinen
toimialayksikkö on se yksikkö, johon tuotantotoimialoihin liittyvä tieto
(tuotos,välituotekäyttö jne.)pohjautuu.
13.19. Tuotantotoimialojen kokonaissuureettulisiperiaatteessakohdentaasiihen
alueeseen, jossa keskeiset taloustoimet suorittavalla yksiköllä on koti-
paikka. Paikallisen toimialayksikön kotipaikka on oleellinen kriteeri
kohdennettaessa näitä kokonaissuureita johonkintiettyyn alueeseen.
13.20. Kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan alueisiin samalla yleisper-
iaatteellakuinkokokansantaloudentilinpidossaeliomistuksenperusteella
(ks.kohta 2.05, alaviite 1). Monialueisten yksiköiden omistamat kiinteät
varatkohdennetaanpaikallisiintoimialayksikköihin,joissaniitäkäytetään.
Käyttöleasing-toiminnalla saadut kiinteät varat kirjataan omistajan
alueella samalla tavalla kuin koko kansantalouden tilinpidossa ja
rahoitusleasing-toiminnalla saadutvaratvastaavasti käyttäjän alueella.
13.21. Käytännössä voi olla niin, että tietoa on saatavissa vain sellaisten
yksiköidentasolla,joillaonuseita,erilaistatoimintaaharjoittaviaja/taieri
alueilla toimivia paikallisia toimialayksiköitä. Tällaisessa tapauksessa
toimialoittaisetluvutonalueellistettavakäyttäenhyväksisaatavillaolevia
indikaattoreita (esim.palkansaajakorvaukset tai työllisyysaluetta kohti).
13.22. Paikallistatoimialayksikköämääriteltäessävoidaanerottaakolmeerilaista
tilannetta:
a) Tuotantotoiminta, johon liittyy merkkittävä(1) työpanos kiinteässä
toimipaikassa,eiaiheutaongelmia.Joissaintapauksissalisäselvitykset
ovatkuitenkin tarpeen(ks.kohdat13.24—13.27).
b) Tuotantotoimintaa ilman merkittävää työpanosta kiinteässä toimipai-
kassaeipidetäerillisenäpaikallisenatoimialayksikkönä,jatuotantoon
luettava sen paikallisen yksikön hyväksi, joka on vastuussa tämän
toiminnan johtamisesta.
c) Tuotantotoimintaan, jolla ei ole kiinteää toimipaikkaa, tulee soveltaa
samaakotipaikan käsitettä kuinkansallisella tasolla.
13.23. Aputoiminnoistaeimuodostetaerillisiäkokonaisuuksia,eikäniitäeroteta
ensisijaisestataitoissijaisestatoiminnastataikokonaisuuksista,joitanämä
toiminnot palvelevat (ks. kohta 2.104). Aputoiminnot yhdistetään siis
niihinpaikallisiin toimialayksiköihin, joita toiminnot palvelevat.
Aputoimintojavoidaanharjoittaauseissaeripaikoissa,jotkavoivatsijaita
eri alueella kuin se paikallinen toimialayksikkö, jota aputoiminnot
palvelevat. Yllä mainitun maantieteellisen kohdentamissäännön tiukka
soveltaminen johtaisi kokonaissuureiden aliarvioimiseen niillä alueilla,
joille keskittyy aputoimintoja. Aputoiminnot on siis kohdennettava
kotipaikkaperiaatteen mukaisesti sijaintialueelleen; aputoiminnot luetaan
samaantoimialaankuinnepaikallisettoimialayksiköt,joitaaputoiminnot
palvelevat.
13.24. Eräidentoimialojenalueellistamismenetelmiä ontarpeenselventää.Näitä
toimialoja ovat:
a) rakentaminen;
b) kuljetus,varastointi ja tietoliikenne;
c) rahoitustoiminta.
13.25. Rakentamisessa rakennustyömaita tulisi käsitellä itsenäisinä paikallisina
toimialayksikköinä, mikäli toiminta on merkittävää (ks. kohta 2.09,
alaviite(4)).Koskatiettyäkalustoa,kutenpaalutuskoneitajanostokurkia,1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—338
(1) Merkittävän työpanoksen on tässä yhteydessä katsottava vastaavan yhden puolipäiväi-
sestityöskentelevän henkilön vuotuista työaikaa.
▼B
voidaanliikutellasamantoimialayksikönpaikallistenyksiköidenvälilläja
koska työmaatasolta ei ole saatavissa tietoa, tällaisen kaluston kiinteän
pääoman bruttomuodostussuositellaan kohdennettavaksi toimialayksikön
pääkonttoriin.
13.26. Kuljetustoimialoille, putkijohtokuljetus mukaan lukien, on olennaisen
tärkeää määritellä ne paikalliset toimialayksiköt, joihin tuotanto ja
pääoman muodostus kohdennetaan. Maaliikenteen (poislukien rautatiet)
tuotantojapääomanmuodostustulisikohdentaavarikoihintaivastaaviin
paikallisiintoimialayksiköihin,joihinkalustoonsijoitettu.Vesiliikenteen
tuotanto ja liikkuva kalusto tulisi kohdentaa yksikön kotisatamaan.
Putkijohtoverkostot tulisi kohdentaa niitä hyödyntävään paikalliseen
toimialayksikköön.
Rautatie- ja ilmaliikenteessä koko maan suureet tulisi jakaa alueisiin
kokonaisuudesta osiin -menetelmällä sopivien indikaattoreiden mukaan.
Palkansaajakorvauksettulisikohdentaaalueelle,jossaihmisetovattyössä.
Bruttotoimintaylijäämä tulisi jakaa alueisiin juna- tai lentoreittien
toimintaa kuvaavien indikaattoreiden mukaisesti.
Tietoliikenteessä puhelinkopit, puhelinlaitteet, tietoliikennelinjat yms.
vaintukevattoimintaa.Neeivätnäinollenmuodostaitsenäisiäyksiköitä,
janeluetaanniistävastaavaanpaikalliseentoimialayksikköönkuuluviksi.
Myös infrastruktuuri-investoinnit tulisi kohdentaa näihin paikallisiin
yksikköihin.
13.27. Rahoitustoiminnan arvonlisäys tulisi jakaa tulolähestymistavan mukaan.
Palkansaajakorvaukset tulisi kohdentaa niihin paikallisiin toimialayksik-
köihin, joissa ihmiset ovat töissä. Luottolaitosten bruttotoimintaylijäämä
tulisijakaapaikallistentoimialayksikköjenlainojenjatalletustensummien
suhteessa,ja vakuutuslaitosten bruttotoimintaylijäämä saatujen vakuutus-
maksujen suhteessa. Kiinteän pääoman bruttomuodostus koostuu
pääasiassa rakennuksista, joten se tulisi kohdentaa alueesen, jolla
rakennuksetsijaitsevat.
13.28. Tuotos arvotetaan perushintaan (ks. kohta 3.47). Välituotekäyttö arvote-
taanostajanhintaanhetkellä,jollointuotteetsiirtyvätvalmistusprosessiin
(ks.kohta3.72).Toimialoittainenarvonlisäysarvotetaansiisperushintaan.
Kiinteän pääoman bruttomuodostus arvotetaan ostajan hintaan mukaan
lukien asennuskulut ja muut omistajan vaihdoksesta aiheutuvat kustan-
nukset.Mikälikiinteäpääomaontuotettuomaankäyttöön,searvotetaan
vastaavien kiinteiden varojen perushintaan tai, mikäli tällaisia hintoja ei
olesaatavissa (ks.kohta3.113),tuotantokustannusten perusteella.
13.29. AluetasollaBKT:tavastaaBKTA(alueittainenbruttokansantuote).BKTA
arvotetaanmarkkinahintaanlisäämälläalueellistetutverotmiinustuote-ja
tuontituet alueittaiseen perushintaiseen arvonlisäykseen. Markkinahin-
taistenBKTA:idensummamukaanlukienulkoalueenBKTAonyhtäkuin
markkinahintainen BKT.
KOTITALOUKSIEN TILIT
13.30. Alueittainen bruttokansantuote syntyy alueella kotipaikkaa pitävien
paikallisten toimialayksiköiden tuotantotoiminnoista. Tulonjako- ja
tulojen uudelleenjakoprosessien tuloksena on muita mielekkäitä tasapai-
noeriä kuten ensitulo ja käytettävissä oleva tulo. Kohdissa 13.10—13.14
mainituilla perusteilla nämä tulokäsitteet rajataan aluetilinpidossa kotita-
louksiin.
13.31. Kotitalouksienalueellisettilitovatkokokansantaloudenvastaavientilien
alue-erittelyjä. Käytännönsyistänämätilit rajoittuvat:
a) ensitulon jakotiliin;
b) tulojen uudelleenjaon tiliin.
Tileillä pyritään mittaamaan alueella sijaitsevien kotitalouksien ensituloa
jakäytettävissä olevaa tuloa.
13.32. Kotitalouksien alueelliset tilit lasketaan varsinaisella alueella sijaitsevien
kotitalouksien perusteella. Kotitaloudet yksikkönä ja institutionaalisena
sektorina on määritelty tarkemmin kohdissa 2.13, 2.16, 2.75 ja 2.76.
Alueella vakinaisesti asuvan väestön kokonaismäärä saadaan laskemalla
yhteenalueella oleviinkotitalouksiin kuuluvat henkilöt.
13.33. Kotitalouksien kotipaikan määrittämiseen sovelletaan aluetilinpidossa
yleensäsamojasääntöjäkuinkansantaloudentilinpidossa.Opiskelijoiden
ja pitkäaikaispotilaiden kotipaikan osalta tehdään kuitenkin poikkeus,
mikäli majapaikka on toisella alueella samassa maassa. Aluetilinpidossa
tällaisten henkilöiden katsotaan asuvan vakinaisesti heidän todellisella
majoitusalueellaan, mikäli majoittuminen kestääylivuoden.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—339
▼B
13.34. Kotitalouksien aluetilinpidossa erotetaan kaksi lähestymistapaa sen
mukaan, omistaako kotitalous yhtiöimättömän yrityksen, maata ja/tai
kakkosasunnontoisella alueella.
a)Kotitalous, joka omistaa yhtiöimättömän yrityksen (ei katsota yritys-
mäiseksi yhteisöksi kansallisella tasolla) toisella alueella
Yhtiöimättömän yrityksen katsotaan sijaitsevan tällä toisella alueella
(laskennallinen yksikkö). Toimialoittaisten kokonaissuureiden
laadinnan tuloksena syntyvä sekatulo on näin ollen osa sijaintialueen
sekatuloa. Kotitalouksien alueellisen ensitulon jakotilille kirjatun
sekatulon on kuitenkin oltava yhtä suuri kuin alueen kotitalouksien
saamansekatulonkokonaismääräriippumattasiitä,milläalueellatämä
tuloonsyntynyt.
b)Kotitalous, joka omistaa maata ja/tai kakkosasunnon toisella alueella
Myös tässä tapauksessa maata ja/tai kakkosasuntoa pidetään tällä
toisella alueella sijaitsevana laskennallisena yksikkönä. Maanvuokrat
ja/tai vuokralaisten maksamat vuokrat maksetaan näin ollen lasken-
nalliselle yksikölle. Jos omistaja käyttää kakkosasuntoa omaan
loppukulutukseen, vuokran arvo tulisi kirjata alueiden väliseksi
vienniksi asunnon sijaintialueelta sille alueelle, jolla omistajalla on
vakinainen asuinpaikka. Viimeksi mainittu alue tuo siis tämän
palvelun ja käyttää sen kotitalouksien loppukulutusmenoihin. Tästä
tuotantoprosessista syntyvä toimintaylijäämä poikkeaa sekatulon
tavoin kotitalouksien ensitulon jakotilin toimintaylijäämästä; koko
kansantaloudessa molemmat ovatyhtäsuuria.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—340
▼B
LIITE I
VÄLILLISET RAHOITUSPALVELUT (FISIM)
EKT:n LUKUIHINTEHTÄVÄT MUUTOKSET, MIKÄLI VÄLILLISET RAHOITUS-
PALVELUT(FISIM)KOHDENNETAAN
Luku 1
1.13,viidennen
kohdand)
alakohtaPoistetaan kohdasta ”EKT sisältää
myösmoniaerityissopimuksia,esim.:”
”välillisten rahoituspalvelujen käytön
kirjaaminen nimellisen sektorin tai
toimialan välituotekäytöksi.”Korvataan:
”Välillisten rahoituspalvelujen
(FISIM) käytön kohdentaminen
käyttäjän sektoreihin/toimialoihin.”
1.25toinen
kohtaLisätään kohtaan ”Eräät tärkeimmistä
eroista käsitteiden välillä ovat:”
alakohta:
”i) Välillisten rahoituspalvelujen
(FISIM) käyttö kohdennetaan nyt
käyttäjän sektoreihin/toimialoihin
nimellisen sektorin (toimialan)
sijaan. FISIMin käyttöä ei näin
ollen enää kirjata sovitunkäytännön mukaisesti kokonaan
välituotekäyttöön, vaan se voi
olla myös loppukulutusta ja
vientiä. Tämä merkitsee, että
myös FISIMin tuontia voi
esiintyä.”
Luku 3
3.63
Poistetaan neljännen kohdan lopusta
koko teksti alusta alkaen kohtaan ”…
arvotetaan veloitettujen palkkioidenja
porvisioiden perusteella” tämä kohta
mukaan lukien .Korvataan:
”J.Rahoituksen välityspalkkiot (tähän
sisältyvät vakuutuspalvelut ja
eläkerahastopalvelut)
Rahoituksen välityspalveluita (pois
lukien vakuutuspalvelut ja
eläkerahastopalvelut) ovat:
a) rahoituksen välittäjien asiakkail-
taan suoraan veloittamat
rahoituspalvelut, jotka lasketaan
veloitettujen palkkioiden ja provi-
sioiden summana.
Rahoituksenvälittäjätvoivatnime-
nomaisesti veloittaa tuottamistaan
välityspalveluista.Tällaistenpalve-
luiden tuotos arvotetaan
veloitettujen palkkioiden ja provi-
sioiden perusteella;
b) rahoituksen välityspalvelut, joista
veloitetaan välillisesti ja jotka
lasketaan välillisesti (FISIM).
Rahoituksen välittäjät tuottavat
palveluita, joista he eivät veloita
täsmällisiä palkkioita tai provi-
sioita. He maksavat
lainanantajilleen alhaisemman
koron kuin muutoin ja veloittavat
korkeamman koron omilta laina-
nottajiltaan.
Välillisten rahoituspalveluiden
(FISIM) tuotos syntyy siis rahoi-
tuksen välittäjien hoitaessa lainoja
ja talletuksia, joiden korkoja he1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—341
▼M1
▼M1
säätelevät; toisaalta vaaderyhmän
’muut arvopaperit kuin osakkeet’
osalta eisynnyvälityspalvelua.
Tuotos alasektoreista S 122 (muut
rahoituslaitokset) ja S 123 (muut
rahoituksen välittäjät pois lukien
vakuutusyhtiöt ja eläkerahastot)
lukuun ottamatta sijoitusrahastoja
arvotetaan todellisten maksettujen
ja saatujen korkojen erotuksen ja
’viitekoron’ perusteella. Niiden
sekä kotimaisten että ulkomaisten
lainansaajien osalta, joille rahoi-
tuksen välittäjät lainaavat varoja,
tuotos lasketaan voimassa olevan
lainasta perittävän koron ja sen
määrän, joka maksettaisiin, jos
viitekorkoa käytettäisiin, erotuk-
sena. Niiden sekä kotimaisten että
ulkomaisten lainanantajien osalta,
joilta rahoituksen välittäjät
lainaavat varoja, tuotos lasketaan
sen koron, jonka he saisivat, jos
käytettäisiinviitekorkoa,jatodelli-
suudessa saatavan koron
erotuksena.
c) Keskuspankin tuottamat rahoi-
tuksenvälityspalvelut.
Keskuspankkia ei saa sisällyttää
välillisten rahoituspalveluiden
(FISIM) laskentaan: sen tuotos
lasketaan kulujen summana.”
3.70j) Poistetaan:
”ainoastaan koko kansantaloudelle:
kaikkikotimaistentuottajientarjoamat
välilliset rahoituspalvelut (FISIM)”Korvataan:
”kotimaisten tuottajien välillisten
rahoituspalvelujen käyttö”
3.70 Lisätään:
”k) Sovitun käytännön mukaisesti
keskuspankintuotosolisikohden-
nettava kokonaisuudessaan
muiden rahoituksen välittäjien
(alasektorit S 122-S 123) välituo-
tekäyttöön.”
3.76e) Lisätään kohtaan ”suoraan veloitetut
rahoituspalvelut”:
”ja se osa välillisiä rahoituspalveluja,
jonka kotitaloudet käyttävät loppuku-
lutustarkoituksiin;”
3.142h) Lisätään välittömästi kohdan:
”rahoituspalvelut, täsmällisten provi-
sioiden ja palkkioiden määrän
mukaan;” jälkeen lause:
”jaulkomaalaistenkäyttämäosavälil-
lisistärahoituspalveluista;”1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—342
▼M1
Luku 4
4.51,toinen
kohta Poistetaan:
”Rahoituksenvälittäjieneriasiakkaille
kohdentamatonta palveluiden arvoa,
rahoituksenvälittäjille todellamakset-
tuja tai niiltä saatuja korkoja, ei
oikaista niiden marginaalien eliminoi-
miseksi, jotka koostuvat rahoituksen
välittäjien perimistä implisiittisistä
maksuista. Oikaisuerää tarvitaan
rahoituksen välittäjien sekä sen
laskennallisen toimialan ensitulon
jakotilillä, jolle koko rahoituksen
välittäjien tuotos kohdennetaan
välituotekäyttönä sovitun käytännön
mukaisesti.”Korvataan:
”Kun rahoituksen välittäjien tuotta-
mien palvelusten arvo jaetaan eri
asiakkaiden kesken, rahoituksen
välittäjien maksamia tai saamia todel-
lisia korkoja on tarpeen oikaista sen
korkokateosuuden eliminoimiseksi,
joka kuvaa rahoituksen välittäjien
laskennallista palvelumaksua. Laina-
nottajien rahoituksen välittäjille
maksamista korkomääristä on vähen-
nettävämaksettavien palvelumaksujen
arvioitu arvo, ja tallettajien saamia
korkomääriä on vastaavasti lisättävä.
Palvelumaksujen arvoja ei käsitellä
koronmaksuina, vaan maksuina rahoi-
tuksen välittäjien asiakkailleen
tuottamista palveluista.”
Luku 8
8.09
SELITTÄVÄHUOMAUTUS:
Lisätään esitetyt luvut: TaulukotA.I.1
ja A.I.2, joista käy ilmi välillisten
rahoituspalvelujen kohdentamisen
vaikutukset numerotietoihin, jotka on
esitetty luvussa8
”Tilienjatasapainoerienkokonaisuus”
(numeerinen esimerkki).
8.14 Poistetaan:
”Koska välillisiä rahoituspalveluita
(FISIM) ei kohdenneta käyttäjän
sektoreihin, niiden tuotoksen koko
arvokirjataanvälituotekäytöksinimel-
lisellesektorille,jonkatuotosonnolla
janegatiivinenarvonlisäysonvälituo-
tekäytön suuruinen mutta
erimerkkinen kuin välituotekäyttö.
Tämä siis vähentää kaikkien sektor-
eiden ja toimialojen yhteenlaskettua
arvonlisäystä. Tilien esitystapaa
voidaan keventää siten, että nimelli-
selle sektorille ei laiteta lisäsaraketta,
vaan vastaava luku otetaan huomioon
kokokansantalouden sarakkeessa.”Korvataan:
”Koska välilliset rahoituspalvelut
(FISIM) kohdennetaan käyttäjän
sektoreihin,tietytosatkoronmaksuista
määritellään palvelumaksuiksi. Tällä
määrittelyllä on vaikutusta tuotoksen
ja välituotekäytön arvoihin (sekä
viennin, tuonnin ja loppukulutuksen
arvoihin).”
8.24 Poistetaan:
”Koska välillisiä rahoituspalveluja
(FISIM) ei kohdenneta käyttäjän
sektoreihin, korkojen kirjaukset
kuvaavat todellisia maksettavia ja
saataviakorkoja.Resursseihintehdään
korjaukset sarakkeeseen rahoituslai-
tokset (negatiivinen etumerkki) ja
sarakkeeseen nimellinen sektori(posi-
tiivinen etumerkki). Tilien esitystapaa
voidaan keventää siten, että nimelli-
selle sektorille ei laiteta lisäsaraketta,
vaan vastaava luku esitetään koko
kansantalouden sarakkeessa.”Korvataan:
”Koska välilliset rahoituspalvelut
(FISIM) kohdennetaan käyttäjän
sektoreihin, erä ’Korko’ ensitulon
jakotilillä vastaa maksettavia ja
saatavia korkoja, sen jälkeen kun
välilliset rahoituspalvelut on vähen-
netty lainanottajien todellisista
maksettavista ja lisätty lainanantajien
todellisiin saataviin.”1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—343
▼M1
Luku 9
9.25a)
Poistetaan:
”välituotekäyttö toimialoittain sisältää
välilliset rahoituspalvelut, jotka on
kirjattu nimelliselle toimialalle (katso
kohta9.33)”
9.25b) Poistetaan:
”miinus välilliset rahoituspalvelut
(nimelliselle toimialalle kirjatut, katso
kohta9.33)”
9.33 Poistetaan:
”Tarjonta- jakäyttötaulukoissa NACE
Rev.1toimialaluokitusta laajennetaan
nimellisellä toimialalla välillisten
rahoituspalveluiden käyttöä varten.
Tarjontataulukoissa tälle toimialalle
eikirjatamitään taloustoimia. Käyttö-
taulukossa välillisten
rahoituspalveluiden käyttö yhteensä
kirjataan tämän nimellisen toimialan
välituotekäytöksi. Koskatällä nimelli-
sellä toimialalla ei ole mitään muita
taloustoimia, sen nettotoimintay-
lijäämä on negatiivinen
välituotekäytön määrän verran; kaikki
muut sen arvonlisäyksen osatekijät
ovatnolla.Senvuoksisenarvonlisäys
yhteensä on yhtä suuri kuin sen
(negatiivinen) nettotoimintaylijäämä.”1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—344
Taulukko A.I.1 — Vaikutukset, jotka aiheutuvat välillisten rahoituspalvelujen kohdentamisesta institutionaalisiin sektoreihin, mukaan lukien markkinattomi a tuottajia koskevat muutokset
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäTavar-
a-ja
palve-
lutililläS.2
Ulko-
maiden
tililläS.1
Koko
kansan
talousS.15
VTY:tS.14
Kotita-
loudetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julki-
syhtei-
sötS.14
Kotita-
loudetS.15
VTY:tS.1
Koko
kansa-
ntalousS.2
Ulko-
maiden
tililläTavar-
a-ja
palve-
lutililläYh-
teensäTilit
I.
Tuotanto/
ulkomaiden
tili2 2 P.72 Palvelujen tuonti 2 2 I.
Tuotanto/
ulkomaiden
tili4 4 P.62 Palvelujen vienti 4 4
P.1 Tuotos 48 6 3 57 57
27 27 3 0 6 0 18 P.2 Välituotekäyttö
30 −2 30 48 −18 B.1 Arvonlisäys/tavara-
japalvelutase−18 48 30 30
II.1.1.
Tulonmuo-
dostustili30 30 48 −18 B.2 Toimintaylijäämä −18 48 30 30 II.1.1.
Tulonmuo-
dostustili
II.1.2.
Ensitulon
jakotili230 13 217 6 14 35 106 56 D.41 Korko 33 106 14 49 7 209 21 230 II.1.2.
Ensitulon
jakotili22 22 1 35 −21 48 −41 B.5 Sektorinensitulo −41 48 −21 35 1 22 22
II.2.
Tulojen
uudelleen-
jaontili22 22 1 35 −21 48 −41 B.6 Käytettävissä oleva
tulo−41 48 −21 35 1 22 22 II.2.
Tulojen
uudelleen-
jaontili
II.4.
Tulonkäyttö-
tili28 28 3 19 6 P.3 Kulutusmenot II.4.
Tulonkäyttö-
tili6 −6 −2 16 −27 48 −41 B.8n Nettosäästo/vaihto-
tase▼M11996R2223—FI—13.02.2002—006.001—345
Taulukko A.I.2 — Vaikutukset, jotka aiheutuvat välillisten rahoituspalvelujen kohdentamisesta ainoastaan nimelliseen sektoriin
Käyttö Resurssit
TilitYh-
teensäTavar-
a-ja
palve-
luti-
lilläS.2
Ulko-
maid-
en
tililläS.1
Koko
kansa-
ntalo-
usS.15
VTY:tS.14
Koti-
talou-
detS.13
Julki-
syhte-
isötS.12
Raho-
itus-
laitok-
setS.11
Yrity-
ksetNime-
llinenTaloustoimetjatasapainoerätNime-
llinenS.11
Yrity-
ksetS.12
Raho-
itus-
laitok-
setS.13
Julki-
syhte-
isötS.14
Koti-
talou-
detS.15
VTY:tS.1
Koko
kansa-
ntalo-
usS.2
Ulko-
maid-
en
tililläTavar-
a- ja
palve-
luti-
lilläYh-
teensäTilit
I.
TuotantotiliP.1 Tuotos 48 48 48 I.
Tuotantotili48 48 48 P.2 Välituotekäyttö 48 48
48 −48 B.1 Arvonlisäys/tavara-
japalvelutase−48 48
II.1.1.
Tulonmuo-
dostustili48 −48 B.2 Toimintaylijäämä −48 48 II.1.1.
Tulonmuo-
dostustili
II.1.2.
Ensitulon
jakotili222 16 206 7 17 39 77 66 D.41 Korko 25 125 12 33 5 200 22 222 II.1.2.
Ensitulon
jakotiliP.119 FISIM-oikaisuerä 48 −48
−6 −2 16 −27 48 −41 B.5 Sektorinensitulo −41 48 −27 16 −2 −6
II.2.
Tulojen
uudelleen-
jaontili−6 −2 16 −27 48 −41 B.6 Käytettävissä oleva
tulo−41 48 −27 16 −2 −6 II.2.
Tulojen
uudelleen-
jaontili
II.4.
Tulonkäyttö-
tili6 −6 −2 16 −27 48 −41 B.8n Nettosäästö/vaihto-
taseII.4.
Tulonkäyttö-
tili▼M11996R2223—FI—13.02.2002—006.001—346
▼B
LIITE II
KESTÄVIEN TAVAROIDEN LEASING JA OSAMAKSU-
KAUPPA
MÄÄRITELMÄT
1. Institutionaalisetyksikötvoivathankkiakäyttöönsäkestäviätavaroitamyös
muulla tavoin kuin ostamalla tavaran omaksi: käyttöleasingillä, rahoitus-
leasingillä ja osamaksukaupalla. Kaikissa kolmessa tapauksessa kyseinen
institutionaalinen yksikkö saa käyttöoikeuden kestävään tavaraan, mutta
tavaranlaillinen omistusoikeusjäätoiselle yksikölle.
Leasing
2. Kun yksikkö A omistaa kestävän tavaran ja siirtää tämän käyttöoikeuden
yksikölle B, A:ta kutsutaan ”vuokralleantajaksi” ja B:tä ”vuokralleotta-
jaksi”. Maksuja, joita B suorittaa A:lle tavaran käyttöoikeuden siirrosta,
sanotaan ”(leasing)vuokramaksuiksi”. Vuokralleantaja voi olla joko sama
kuin vuokrattavan kestävän tavaran tuottaja tai sen tytäryhtiö, mutta
vuokralleantajavoimyösollatäysinitsenäinenyksikkö,jollaeiolemitään
siteitä tavaran tuottajaan tai myyjään. Leasing voi käsittää kaikenlaisia
tuotettuja kestäviä tavaroita rakennuksista ja rakenteista kulutustavaroihin,
ja kaikentyyppiset institutionaaliset yksiköt voivat leasingin avulla saada
käyttöoikeuden kestävään tavaraan. Leasingin kahta eri muotoa, käyttöle-
asingiä ja rahoitusleasingia, käsitellään tilinpitojärjestelmässä varsin eri
tavoin.
Käyttöleasing
3. Vuokralleottaja saakäyttöoikeuden kestävääntavaraan tietyksiajaksi,joka
voi olla pitkä tai lyhyt eikä välttämättä ennalta sovittu. Vuokra-ajan
päätyttyä vuokralleantaja odottaa saavansa tavaran takaisin jokseenkin
samassa kunnossa kuin se oli vuokrattaessa, kun normaalia kulumista ei
oteta lukuun. Vuokralleantaja vuokraa tavaran todennäköisesti toiselle
vuokralleottajalletaikäyttääsitämuutoin.Käyttöleasingissävuokra-aikaei
siiskata tavarankokotaloudellista käyttöikää taisenmerkittävää osaa.
Käyttöleasingiä harjoittavat yksiköt ovat vuokraamiensa kestävien tavar-
oiden asiantuntijoita. Ne pitävät näitä tavaroita varastossa voidakseen
vuokrata niitä kysyttäessä tai lyhyellä varoitusajalla. Vuokralleottaja voi
tavallisesti valita tavaran laajasta mallistosta. Vuokralleantajien on
huollettava ja korjattava vuokraamista odottavia kestäviä tavaroitaan, jotta
nämä pysyisivät hyvässäkäyttökunnossa. Vuokralleantajat ovat tavallisesti
myös vastuussa tavaran huollosta ja korjauksesta vuokra-aikana sekä
mahdollisen rikkoutuneentavaran korvaamisesta uudella.
Omistajanharjoittamakoneidenjalaitteidenvuokrauskäyttöhenkilökunnan
kanssasekävalmistamattomien varojen vuokrauseivät kuulukäyttöleasin-
giin,sillänämätoiminnat onluokiteltu toisaalle (ks.kohta7).
Rahoitusleasing
4. Vuokralleottaja saa käyttöoikeuden kestävään tavaraan tietyksi ennalta
sovituksi pitkähköksi vuokraajaksi määräajoin erääntyviä leasingvuokra-
maksuja vastaan. Mikäli kaikki omistuksesta aiheutuvat riskit ja edut
siirtyvätdefacto,vaikkaeivätdejure,vuokralleantajaltavuokralleottajalle,
kyseessä on rahoitusleasing. Rahoitusleasingissä vuokra-aika kattaa vuok-
rattavan kestävän tavaran koko taloudellisen käyttöiän tai sen suurimman
osan. Vuokra-ajan päättyessä vuokralleottajalla on usein oikeus lunastaa
tavara nimelliseen hintaan. Vuokralleantajan ei tarvitse olla kyseisen
tavaran asiantuntija. Hän ei harjoita vuokralleottajan vuokraaman tavaran
korjaustataihuoltoaeikäkorvaarikkoutunuttatavaraauudella.Tavallisesti
vuokralleottaja valitsee tavaran, ja tuottaja tai myyjä toimittaa sen hänelle
suoraan.Vuokralleantajalle jäänäinpelkkärahoittajan rooli.
EKT huomioi rahoitusleasingin taustalla olevat taloudelliset realiteetit
kirjaamallatämäntoiminnanseuraavasti:vuokralleantajamyöntäävuokral-
leottajalle lainan, jonka avulla tämä voi ostaa kyseisenkäytetyn tavaran ja
tulla sen de facto -omistajaksi. Vuokran kohteena olevaa kestävää tavaraa
käsitellään järjestelmässä siis ikään kuin vuokralleottaja omistaisi sen
vuokra-ajan alusta lähtien. Vuokralleottajan vuokralleantajalle maksamat
todelliset leasingvuokrat on jaettava pääoman takaisinmaksuun ja lasken-
nalliseen lainaan liittyvän koronmaksuun.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—347
▼B
Osamaksukauppa
5. Osamaksukaupassa kestävä tavara myydään ostajalle tulevaisuudessa
maksettavaksi sovittuja maksueriä vastaan. Ostaja saa tavaran välittömästi
haltuunsa, mutta tavaran juridinen omistusoikeus säilyy myyjällä tai
rahoittajalla vakuutena siihen asti, kunnes kaikki sovitut maksuerät on
suoritettu. Osamaksukauppa rajoittuu tavallisesti kulutustavaroihin ja
useimmat ostajat ovat kotitalouksia. Osamaksusopimusten rahoitukselle on
tyypillistä, että rahoittajat ovat erillisiä institutionaalisia yksiköitä ja
toimivat läheisessäyhteistyössäkestävien tavaroiden myyjien kanssa.
KÄSITTELYTILEILLÄ
Käyttöleasing
6. Vuokralleantajan vuokraamista varten ostama kestävä tavara on osa
vuokralleantajan kiinteän pääoman bruttomuodostusta (P.51) ja näkyy
vuokralleantajan taseessa aineellisena kiinteänä varana (AN.111) koko
tavaran taloudellisen käyttöiän. Vuokrattavan kestävän tavaran pääoman
kuluminen (K.1)kirjataan vuokralleantajan tileihin.
Vuokralleantajan saamat (leasing)vuokramaksut näkyvät sen tuotantotilillä
vuokrauspalvelujen tuotoksena (P.1). Jos vuokralleottaja on tuottaja,
vuokramaksut ovat osa sen välituotekäyttöä (P.2). Jos vuokralleottaja on
loppukuluttajana toimiva kotitalous, vuokramaksut ovat osa kotitalouden
kulutusmenoja (P.3).
7. NACERev.1luokitteleekiinteistönkäyttöleasingintoimialaluokkaan70.20
”Omien asuntojen ja kiinteistöjen vuokraus ja hallinta”. Muiden kestävien
tavaroiden käyttöleasing luokitellaan luokassa 71 ”Kulkuneuvojen,
koneiden ja laitteiden vuokraus ilman käyttäjää ja henkilökohtaisten ja
kotitaloustavaroiden vuokraus”. Koneiden ja laitteiden vuokrausta
käyttöhenkilökunnankanssaeisisällytetäkäyttöleasingiin,vaanluokitellaan
koneiden ja laitteiden sekä käyttöhenkilökunnan tuottamien palvelujen
mukaan. Esim. Kuorma-auton vuokraus kuljettajan kanssa luokitellaan
toimialaluokkaan60.24”Tieliikenteen tavarankuljetus”.Institutionaalisessa
sektoriluokituksessa käyttöleasingtoimintaa harjoittavat yhteisöt luokitel-
laan sektoriin S.11 ”Yritykset”, mutta myös sektorilla S.14 ”Kotitaloudet”
voiolla käyttöleasingtoimintaa harjoittavia yksiköitä.
Mikäli vuokralleantaja on kotimainen ja vuokralleottaja ulkomainen
yksikkö, leasingvuokramaksut näkyvät palvelujen vientinä (P.62). Koska
leasingvuokrauksen kohteena oleva tavara säilyy kotimaisen yksikön
(vuokralleantajan) taseessa, tavara ei näy millään ulkomaiden tileillä.
Mikäli vuokralleantaja on ulkomainen ja vuokralleottaja vastaavasti
kotimainen yksikkö, vuokramaksut näkyvät palvelujen tuontina (P.72).
Tässä tapauksessa itse tavaran ei katsota tulleen talousalueelle (vaan
ainoastaan sen palveluiden). Vuokrauksen kohteena oleva tavara ei näin
ollennäyulkomaiden tileillä eikämillään muullakaan tilillä.
Rahoitusleasing
8. Mikäli vuokralleottaja on tuottaja, kestävä tavara luetaan vuokralleottajan
kiinteänpääomanbruttomuodostukseen(P.51)vuokra-ajanalussa.Vuokra-
aikana tavara näkyy (mikäli vuokralleottaja ei jätä leasingvuokramaksuja
maksamatta) vuokralleottajan taseessa aineellisena kiinteänä varana
(AN.111). Pääoman kuluminen (K.1) näkyy vuokralleottajan tileillä.
Vuokra-ajan päätyttyä a) vuokralleottaja lunastaa tavaran sen jäännösar-
voon, jolloin tavara jää vuokralleottajan taseesen, tai b) tavara palautuu
vuokralleantajalle, jolloinseluetaanvuokralleottajannegatiivisenpääoman
bruttomuodostukseen ja poistetaan tämän taseesta ja voidaan siirtää
vuokralleantajan tai sellaisen kolmannen osapuolen taseeseen, jolle
vuokralleantaja onmyynyttavaran.
9. Mikälivuokralleottaja onloppukuluttajana toimiva kotitalous, vuokralleot-
tajan katsotaan ikään kuin ostaneen kestävän tavaran
loppukulutustarkoitukseen vuokra-ajan alussa. Tämä tarkoittaa sitä,
ettävuokran kohteena olevan tavaran ostajan hinta on osa vuokralleottajan
kulutusmenoja (P.3) vuokraajan alussa ja että tavara näkyy ainoastaan
vuokralleottajan taseen lisätietoerässä kestokulutustavarana.
Vuokralleantajankatsotaanantaneenvuokralleottajallelaskennallisenlainan
(F.4).Lainapääoma on vuokrauksenkohteena olevan tavaran ostajan hinta
plus (mahdolliset) siirtokustannukset. Laskennallisen lainan maksamaton
osa (AF.4) näkyy vuokralleantajan taseessa rahoitusvarana ja vuokralleot-
tajan taseessa vastaavasti rahoitusvelkana. Leasingvuokramaksujen
katsotaan muodostuvan kahdesta osasta eli pääoman takaisinmaksusta
(F.4) ja korosta (D.41), ja viimeinen maksuerä katsotaan suoritettavaksi
rahoitusleasingin päättyessä.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—348
▼B
10. Laskennallisen lainan korkokanta määritetään siten, että vuokra-aikana
kertyneiden takaisinmaksuerien summa on täsmälleen yhtä suuri kuin
lainapääoma. Mikäli maksuerät pysyvät vuokra-aikana samansuuruisina,
koron osuus laskee vuokra-ajan kuluessa ja pääoman osuus vastaavasti
nouseesamallatavoinkuintasaerälainassa.Kunkunkinleasingsopimuksen
pääoma, maksuerä ja leasingvuokra-aika tunnetaan, korkokanta, koron-
maksut ja pääoman takaisinmaksuerät voidaan helposti laskea käyttäen
yleisiä laskukaavoja. Käytännössäsopimuksista ei useinkaan ole saatavilla
yksityiskohtaista tietoa, joten korko ym. laskelmien suorittamiseksi on
turvauduttavajärkeviinoletuksiin.Tiedonsaantiahelpottaase,ettämonien
maiden yrityskirjanpidossa rahoitusleasingia käsitellään yllä kuvatulla
tavalla.
11. Rahoitusleasingissa vuokralleantajan tuotantotoiminta on rahoituksen
välitystä. Vuokralleantajat eivät yleensä peri palveluistaan erikseen
määrättyä korvausta. Niiden tuotos on siis etupäässä tai yksinomaan
välillistä rahoituspalvelua (FISIM), joka lasketaan samaan tapaan kuin
muidenkin rahoituksen välittäjien tuotos
►M1 ◄(1)►M1 ◄. Joskus rahoituslea-
singia harjoittavat vuokralleantajat ottavat velkaa muilta itsenäisiltä
yksiköiltä, jolloin maksettava korko voidaan mitata ja FISIM laskea
suoraan. Toiset rahoitusleasingia harjoittavat vuokralleantajat taas ovat
velkaa vain emoyhtiölleen, joten maksettava korko voi olla vaikeasti
havaittavissa. Viimeksi mainitussa tapauksessa voi tulla kysymykseen
maksettavan koron määrän arviointi alalla yleisesti sovellettavaa korko-
kantaa käyttäen.
Rahoitusleasingyhtiöt luokitellaan institutionaaliseen alasektoriin S.123
”Muut rahoituksen välittäjät kuin vakuutuslaitokset ja eläkerahastot”.
Niiden toiminta luokitellaan NACE Rev. 1:ssä toimialuluokkaan 65.21
”Rahoitusleasing”.
12. Rahoitusleasingia käsitellään EKT:n mukaan siten, että vuokran kohteena
oleva tavara ei näy millään vuokralleantajan tilillä. Sillä, onko vuokral-
leantaja kotimainen vai ulkomainen, ei siis ole mitään vaikutusta itse
tavaran käsittelyyn tilinpidossa. Mikäli tavaran tuottaja tai myyjä on
kotimainen ja vuokralleottaja ulkomainen, vuokran kohteena oleva tavara
katsotaan viedyksimaasta (P.61)sensiirtyessä vuokralleottajan hallintaan,
ts. vuokra-ajan alussa. Mikäli tavaran tuottaja/myyjä on ulkomainen ja
vuokralleottaja kotimainen, tavara katsotaan tuoduksi maahan (P.71)
vuokra-ajan alussa.
Mikäli vuokralleantaja on kotimainen ja vuokralleottaja ulkomainen, laina
(F.4/AF.4) kohdistuu kotimaiselta yksiköltä (vuokralleantaja) ulkomaiselle
yksikölle (vuokralleottaja). Mikäli vuokralleantaja on ulkomainen ja
vuokralleottaja kotimainen, laina kohdistuu ulkomaiselta yksiköltä (vuok-
ralleottaja)kotimaiselleyksikölle(vuokralleantaja).Leasingvuokratjaetaan
korkoon (D.41) ja pääoman takaisinmaksuun (F.4) samalla tavoin kuin
kotimaisten yksiköidenvälisissäleasingtaloustoimissa.
Osamaksukauppa
13. Kestävä tavara kirjataan ikäänkuin ostajan ostamaksi sinä päivänä, jolloin
tavara siirtyy hänen hallintaansa sillä hinnalla, jonka ostaja olisi maksanut
käteiskaupassa. Ostaja saa yhtäsuuren laskennallisen lainan (F.4/AF.4).
Ostajan rahoittajalle maksamat maksut jaetaan EKT:ssa pääoman takaisin-
maksuihin (F.4) ja koronmaksuihin (D.41) samalla tavoin kuin
rahoitusleasingissa.
Osamaksusopimustenrahoittajientuotantotoimintaonrahoituksenvälitystä.
Koska ne eivät yleensä peri palveluistaan erillistä korvausta, niiden tuotos
onkokonaanvälillistärahoituspalvelua(FISIM),jokalasketaanseuraavasti:
saatava omaisuustulo miinus maksettavat korot, poislukien omista varoista
saatava omaisuustulo. Maksettava korko voi olla vaikeasti havaittavissa
kutenedellä rahoitusleasingissa, jakoronmäärä onnäinollenarvioitava.
14. NACERev.1luokitteleeosamaksusopimustenrahoittajattoimialaluokkaan
65.22 ”Muu luotonanto”. Osamaksusopimuksia rahoittavat yhtiöt luokitel-
laaninstitutionaaliseenalasektoriinS.123”Muutrahoituksenvälittäjätkuin
vakuutuslaitokset ja eläkerahastot”, mutta myös sektorilla S.14 ”Kotita-
loudet”voiollaosamaksusopimustenrahoittajia.
Mikäli ostaja on ulkomainen ja rahoittaja kotimainen, osamaksukaupan
kohteena oleva tavara katsotaan viedyksi maasta (P.61) sen siirtyessä
ostajan hallintaan. Tässä tapauksessa rahoittaja myöntää ulkomaiselle
yksikölle (ostaja) lainan (F.4/AF.4). Mikäli ostaja on kotimainen ja1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—349
(1) Lisätietojaluvussa3,kohta3.63.
▼B
rahoittaja ulkomainen, tavara katsotaan tuoduksi maahan (P.71), kun se
toimitetaan ostajalle, joka saa samanaikaisesti lainan (F.4/AF.4) ulkomai-
selta rahoittajalta. Pääoman takaisinmaksuja (F.4) ja koronmaksuja (D.41)
käsitelläänsamallatavoinkuinrahoitusleasingissa,johonliittyyulkomaisia
yksiköitä.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—350
▼B
LIITE III
VAKUUTUS
JOHDANTO
1. Vakuutusjaetaankahteenosaan:sosiaalivakuutukseenjamuuhunvakuutuk-
seen.
Sosiaalivakuutusvoidaanjakaa edelleen seuraavasti:
a) julkishallinnon sosiaaliturvajärjestelmät,
b) yksityisestirahastoidut sosiaalivakuutusjärjestelmät ja
c) työnantajien ylläpitämät rahastoimattomat sosiaalivakuutusjärjestelmät.
Muuvakuutusvoidaanjakaa:
a) henkivakuutukseen ja
b) muuhunvahinkovakuutukseen.
Jälleenvakuutusta ja vakuutuksen välitystä avustavia laitoksia käsitellään
tässä liitteessä erillisinä kappaleina. Nämä toiminnot liittyvät etupäässä
muuhunvakuutukseen,muttavoivatliittyä myössosiaalivakuutukseen.
MÄÄRITELMÄT
Sosiaalivakuutus
2. Sosiaalivakuutusjärjestelmätovatjärjestelmiä,joissajärjestelmäänkuuluvat
työntekijät tai muut yksityiset henkilöt maksavat sosiaaliturvamaksuja, tai
vaihtoehtoisestityönantajatmaksavatsosiaaliturvamaksujatyöntekijöidensä
puolesta,janäinvarmistavattyöntekijöidentaimuidensosiaaliturvamaksuja
maksaneiden taiheidänhuollettaviensa taiperillistensä oikeudensosiaalie-
tuuksiin. Sosiaalivakuutusjärjestelmät kattavat sosiaalisia riskejä ja
tarpeita(1). Sosiaalivakuutusetuudet eroavat sosiaaliavustuksista siinä
suhteessa, että niiden saaminen edellyttää kuulumista etuutta maksavaan
vakuutusjärjestelmään.
3. Sosiaalivakuutusjärjestelmät ovat usein ryhmävakuutuksia, eli järjestelmän
piirissä olevien yksittäisten henkilöiden ei tarvitse ottaa vakuutusta omalle
nimelleen. Eräät sosiaalivakuutusjärjestelmät kuitenkin sallivat tai jopa
edellyttävät, että järjestelmän piirissä olevat ottavat vakuutuksen omallenimelleen. Yksittäisten henkilöiden ottamia vakuutuksia pidetään sosiaali-
vakuutusjärjestelmän osana, mikäli vakuutus kattaa sosiaalisia riskejä ja
tarpeita jaainakinyksiseuraavista kolmestaehdosta täyttyy:
a) järjestelmän piiriin kuuluminen on pakollista joko lain tai työehtojen
nojalla,
b) järjestelmä ontietynryhmänylläpitämä jarajoittuuryhmänjäseniintai
c) työnantaja maksaa järjestelmään kuuluvia vakuutusmaksuja työntekijän
puolesta.
Julkishallinnon sosiaaliturvajärjestelmät
4. Nämä järjestelmät ovat julkishallinnon yksiköiden voimaan saattamia,
valvomia ja rahoittamia, ja ne kattavat koko yhteiskunnan tai suuria osia
siitä. Julkishallinnon sosiaaliturvajärjestelmät voivat olla rahastoituja tai
rahastoimattomia. Mikäli järjestelmissä voidaan erottaa erillisiä rahastoja,
nämä säilytetään julkishallinnon eikä järjestelmien etuuksiensaajien omai-
suutena. Sosiaaliturvajärjestelmien saamat maksut koostuvat etupäässä
yksityisten henkilöiden itsensä ja työnantajien työntekijöidensä hyväksi
suorittamistasosiaaliturvamaksuista,muttajärjestelmiensaamiinmaksuihin
voi sisältyä myös tulonsiirtoja muista julkishallinnon yksiköistä. Sosiaali-
turvajärjestelmiin kuuluminen on yleensä, vaikkakaan ei aina, pakollista.
Yksittäisille henkilöille maksetut etuudet eivät ole välttämättä riippuvaisia
etuudensaajan aiemmin suorittamista sosiaaliturvamaksuista.
Todettakoon, että julkishallinnon yksiköiden omia työntekijöitään varten
perustamia sosiaalivakuutusjärjestelmiä ei luokitella sosiaaliturvajärjestel-
miksi, vaan yksityisesti rahastoiduiksi tai rahastoimattomiksi
sosiaalivakuutusjärjestelmiksi.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—351
(1) Katsososiaalisten riskien ja tarpeiden määritelmä luvusta 4,kohta4.83.—4.86.
▼B
Yksityisesti rahastoidut sosiaalivakuutusjärjestelmät
5. Nämä järjestelmät jaetaan kahteen kategoriaan. Ensimmäinen kategoria
käsittää järjestelmät, joissa sosiaaliturvamaksut suoritetaan vakuutusyh-
tiöille tai itsenäisiin eläkerahastoihin, jotka ovat sekä työnantajista että
työntekijöistä erillisiä institutionaalisia yksikköjä. Vakuutusyhtiöt tai
itsenäiseteläkerahastotvastaavatkertyneidenvarojenhoidostajasosiaalie-
tuuksien maksamisesta. Toinen kategoria käsittää järjestelmät, joissa
työnantajat pitävät yllä erityisrahastoja, joista sosiaalietuudet maksetaan.
Nämä rahastot erotetaan työnantajan muista varoista, mutta ne eivät
muodosta työnantajasta erillisiä institutionaalisia yksikköjä ja niitä kutsu-
taan epäitsenäisiksi eläkerahastoiksi.
Työnantajien ylläpitämät rahastoimattomat sosiaalivakuutusjärjestelmät
6. Nämä ovat järjestelmiä, joissa työnantajat maksavat omista varoistaan
sosiaalietuuksia suoraan nykyisille tai entisille työntekijöilleen tai heidän
huollettavilleen muodostamatta niitä vartenerityisrahastoja.
Muu vakuutus
7. Muu vakuutus antaa tietyille riskeille altistuville yksittäisille institutionaa-
lisille yksiköille taloudellista suojaa erikseen määriteltyjen tapahtumien
seurauksia vastaan. Se on myös yksi rahoituksen välityksen muoto, missä
varat kerätään vakuutuksenottajilta ja sijoitetaan rahoitus-tai muihin
varoihin, jotka ovat vakuutusteknistä vastuuvelkaa vakuutussopimuksessa
eriteltyjen vahinkotapausten sattuessa jätettävien korvausvaatimusten
varalta.
Kotitalouksien ottamat muut vakuutukset voivat kattaa samat riskit ja
tarpeet kuin sosiaalivakuutusjärjestelmät. Kotitalouksien ottamat muut
vakuutukset eroavat kuitenkin sosiaalivakuutuksista siinä, että yksittäiset
kotitaloudet ottavat niitä omasta aloitteestaan ja omaksi edukseen
työnantajasta taijulishallinnosta riippumatta.
Henkivakuutus
8. Henkivakuutuksen vakuutuksenottajana ovat yksinomaan kotimaiset tai
ulkomaiset kotitaloudet. Vakuutuksenottaja suorittaa vakuutuksenantajalle
säännöllistä vakuutusmaksua, jonka vastineeksi vakuutuksenantaja takaa
etuuden maksunsovittuna päivänä tai aikaisemmin, mikäli vakuutuksenot-
tajakuoleeennenaikaisesti.Mikälivakuutuksenottajalopettaavakuutuksen
ennen sen sovittua päättymispäivää, hän on oikeutettu saamaan vakuutuk-
senantajalta osittaisen korvauksen. Vakuutuksenottajalle tai hänen
perillisilleen maksetaan siis aina korvaus. Vakuutuksia, joista maksetaan
korvausta ainoastaan siinä tapauksessa että kuolemantapaus sattuu vakuu-
tusajan kuluessa, ja joita kutsutaan yleensä kuolemanvaravakuutuksiksi, ei
pidetä henkivakuutuksena vaan vahinkovakuutuksena. Vakuutusyhtiöiden
kirjanpitokäytännön johdosta ei käytännössä aina ole mahdollista erottaa
kuolemanvaravakuutusta muusta henkivakuutuksesta. Tällaisissa tapauk-
sissa kuolemanvaravakuutusta voidaan käsitellä kuten henkivakuutusta
puhtaastikäytännöllisistä syistä.
Henkivakuutuksesta maksettava vakuutuskorvaus voidaan maksaa joko
kertakorvauksena tai vuosittaisena korvauksena. Korvaussumma voi olla
kiinteä tai suhteutettu vakuutusmaksujen sijoittamisesta vakuutuksen
voimassaoloaikana kertyneeseen tuottoon (säästöhenkivakuutus tai
vastaava).Sijoitussidonnainenvakuutusonsäästöhenkivakuutuksenerikois-
muoto,jossakorvaussummavaihtelee erillisen rahastonarvonmukaan.
Vahinkovakuutus
9. Kaikenlaiset institutionaaliset yksiköt voivat olla vahinkovakuutuksen
vakuutuksenottajana. Vahinkovakuutukseen kuuluu kuolemanvaravakuutus
ja vakuutus kaikkien muiden vahinkojen kuin kuolemantapauksen, esim.
tapaturman, sairauden tai tulipalon varalta. Vakuutuskorvauksetmaksetaan
yleensä kertakorvauksena, mutta voidaan maksaa myös vuosittaisena
korvauksena.Vahinkovakuutuksesta ei aina makseta korvausta.Tyypillistä
on että korvausta hakevia on paljon vähemmän kuin vakuutuksenottajia.
Yksittäisenvakuutuksenottajansaamatkorvaukseteivätpitkälläajanjaksol-
lakaan olemissäänsuhteessahänenmaksamiinsa vakuutusmaksuihin.
Jälleenvakuutus
10. Vakuutuksenottajiavakuuttavavakuutusyhtiösiirtääuseinosansyntyneistä
riskeistä muille vakuutusyhtiöille. Näitä vakuutusyhtiöiden välisiä talous-
toimia kutsutaan jälleenvakuutukseksi.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—352
▼B
Sekä henki- että vahinkovakuutuksenantajat suorittavat jälleenvakuutusta-
loustoimia. Jälleenvakuutuksia hyväksyvät vakuutusyhtiöt voivat harjoittaa
sekä jälleenvakuutusta että ensivakuutusta tai ne voivat olla erikoistuneita
jälleenvakuutukseen.
Vakuutuksen välitystä avustavat laitokset
11. Vakuutuksen välitystä avustavat laitokset ovat yksiköitä, jotka harjoittavat
etupäässävakuutukseenläheisestiliittyväätoimintaakantamattaitseriskiä.
Niihinluetaan erityisesti:
a) vakuutusmeklarit,
b) vakuutusyhtiöitä ja eläkerahastoja palvelevat yksityisetvoittoa tavoitte-
lemattomat yhteisöt,
c) yksiköt, joiden pääasiallisena tehtävänä on toimia vakuutusyhtiöitä,
eläkerahastoja javakuutusmarkkinoita valvovana viranomaisena.
KÄSITTELYTILEILLÄ
12. Esityksen helpottamiseksi seuraavassa erityyppisten vakuutusten kuvauk-
sessa keskitytään tarkastelemaan vain kotimaisia yksiköitä. Ulkomaisiin
yksiköihinliittyviä erityispiirteitä käsitellään kunkinalakohdan lopussa.
SosiaalivakuutusJulkishallinnon sosiaaliturvajärjestelmät
13. Näidenjärjestelmienylläpitoonpalkatunhenkilöstönaikaansaamatuotoson
osa julkishallinnon tuotosta mitattuna tuotantokustannuksina. Palvelu-
maksua ei näin ollen lasketa julkishallinnon sosiaaliturvajärjestelmien
osalta.
Työnantajien julkishallinnon sosiaaliturvajärjestelmiin suorittamia sosiaali-
turvamaksuja (D.121) käsitellään osana palkansaajakorvauksia, ja ne
näkyvät tulonmuodostustilillä työnantajasektorin maksettavana ja ensitulon
jakotilillä kotitaloussektorin saatavana. Työnantajien sosiaaliturvamaksut
näkyvät uudestaan tulojen uudellenjaon tilillä osana työnantajien todellisia
sosiaaliturvamaksuja(D.6111)kotitaloussektorinmaksettavanajajulkishal-
linnon saatavana. Palkansaajan sosiaaliturvamaksut (D.6112) sekä
itsenäisten yrittäjien ja työllisiin kuulumattomien sosiaaliturvamaksut
(D.6113) kirjataan myös tulojen uudelleenjaon tilille kotitaloussektorin
maksettavaksi ja julkishallinnon saatavaksi. Rahamääräiset sosiaaliturvae-
tuudet (D.621) näkyvät tulojen uudelleenjaon tilillä julkishallinnon
maksettavana ja kotitalouksien saatavana, kun taas luontoismuotoiset
sosiaaliturvaetuudet näkyvät erien D.6311 ja D.6312 tavoin luontoismuo-
toisten tulojen uudelleenjaon tilillä julkishallinnon maksettavana jakotitalouksien saatavana.
14. Julkishallinnon sosiaaliturvajärjestelmiä ylläpitävät yksiköt luokitellaan
alasektoriin S.1314 ”Sosiaaliturvarahastot”. Niiden toiminta luokitellaan
NACE Rev. 1:n mukaan toimialaluokkaan 75.30 ”Pakollinen sosiaaliva-
kuutustoiminta”.
Maassa vakinaisesti asuvan työskennellessä ulkomaiselle työnantajalle
työnantajan sosiaaliturvamaksut näkyvät ensitulojen ja tulonsiirtojen
ulkomaisella tilillä ulkomaiden maksettavana. Mikäli työntekijä kuuluu
samalla ulkomaisen julkishallinnon sosiaaliturvajärjestelmän piiriin, kaikki
julkishallinnon sektoria normaalisti koskevat saatavat ja maksettavat ovat
ulkomaiden saatavia ja maksettavia, ja ne kirjataan ensitulojen jatulonsiirtojen ulkomaiselle tilille. EKT:ssä luontoismuotoisia sosiaalisiatu-
lonsiirtoja tapahtuu kuitenkin vain kotimaisten yksiköiden välillä. Kaikki
ulkomaisistasosiaaliturvajärjestelmistämaassavakinaisestiasuvillemakset-
tavat etuudet ovat näin ollen määritelmällisesti rahamääräisiä
sosiaalietuuksia (D.62).
Ulkomaalaisen työskennellessä kotimaiselle työnantajalle työnantajan
sosiaaliturvamaksutnäkyvätensitulojenjatulonsiirtojenulkomaisellatilillä
ulkomaiden saatavana. Mikäli ulkomainen työntekijä on kotimaisen
sosiaaliturvajärjestelmän piirissä, työntekijän ja julkishallinnon sektorin
väliset taloustoimet kirjataan ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaiselle
tilille. Kaikki ulkomaisille työntekijöille maksettavat etuudet ovat
määritelmällisesti rahamääräisiä sosiaalietuuksia (D.62).
TaulukossaA.III.1onannettuesimerkkijulkishallinnonsosiaaliturvajärjes-
telmään liittyvistä virroista.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—353
▼B
Yksityisesti rahastoidut sosiaalivakuutusjärjestelmät
15. Itsenäistenrahastojenrahoittamienjärjestelmienkäsittelypoikkeaaepäitse-
näisten rahastojen rahoittamien järjestelmien käsittelystä. Itsenäisten
rahastojen palvelumaksulasketaan seuraavasti:
todellisten sosiaalivakuutusmaksujen kokonaismäärä
plus sosiaalivakuutusmaksutäydennysten kokonaismäärä
miinus korvauksetetuuksista
miinus eläkerahastojen lisäys(minusvähennys)
16. Kaikki neljä erää kirjataan poislukien hallussapitovoitot tai -tappiot.
Sosiaalivakuutusmaksutäydennysten kokonaismäärä on yhtä suuri kuin
vakuutuksenottajien omaisuustulo, joka on yksityisten sosiaalivakuutusra-
hastojenvakuutusteknistenvarantojensajaeläkerahastojensasijoittamisesta
ansaitsemaa tuloa. EKT:ssä näitä rahastoja pidetään vakuutuksenottajien
omistamana ja he saavat näin ollen rahastoista syntyneen tulon. Palvelu-
maksukirjataanitsenäistenrahastojentuotokseksi(P.1)jakotitaloussektorin
kulutusmenoksi(P.3).
Epäitsenäisille rahastoille ei lasketa palvelumaksua. Näiden rahastojen
ylläpitokustannukset sisällytetään työnantajien tuotantotilin muihin kustan-
nustekijöihin.
17. Muuttaloustoimet kirjataan sekäitsenäisille että epäitsenäisille rahastoille.
Työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.121) näkyvät osana palk-
ansaajakorvauksiatulonmuodostustilillätyönantajasektorinmaksettavanaja
ensitulon jakotilillä palkansaajakotitalouksien saatavana. Työnantajien
sektori voi olla mikä tahansa institutionaalinen sektori, julkishallinto ja
(työnantaja)kotitaloudet mukaan lukien. Vakuutuksenottajien omaisuustulo
(osa D.4:ää) näkyy ensitulon jakotilillä rahaston sektorin maksettavana ja
kotitaloussektorin saatavana. Kotimaiset itsenäiset rahastot sijoitetaan
vakuutuslaitosten ja eläkerahastojen alasektoriin (S.125). Epäitsenäiset
rahastot kuuluvat luonnollisesti samaan sektoriin kuin kyseessä oleva
työnantaja. NACE Rev. 1 luokittelee eläkerahastojen toiminnan toimiala-
luokkaan66.02”Eläkevakuutus”.
18. Työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut kirjataan uudestaan tulojen
uudelleenjaontililleeränD.6111osaksi,jokaonkotitalouksienmaksettavaa
ja rahaston sektorin saatavaa. Palkansaajan sosiaaliturvamaksut (D.6112)
sekä itsenäisten yrittäjien ja työllisiin kuulumattomien sosiaaliturvamaksut
(D.6113) kirjataan myös tulojen uudelleenjaon tilille kotitalouksien
maksettavaksi ja rahaston sektorin saatavaksi. Palkansaajien, yrittäjien ja
työllisiin kuulumattomien todelliset sosiaaliturvamaksut ovat yhtä kuin
suoritetut maksut plus vakuutuksenottajien omaisuustulo miinus palvelu-
maksu (tämän ollessa nolla epäitsenäisten rahastojen osalta). Yksityisesti
rahastoidut sosiaalietuudet, eläkkeet mukaan lukien, näkyvät tulojen
uudelleenjaon tilillä rahastojen maksettavana ja kotitalouksien saatavana.
Määritelmällisesti kaikki yksityisesti rahastoidut sosiaaliturvaetuudet ovat
osarahamääräisiä sosiaalietuuksia, D.62.
19. Rahoitustilille kirjattava eräsisältääkaksikomponenttia:
a) Vakuutusmaksu- ja korvausvastuu (F.62), joka muodostuu sosiaaliva-
kuutusmaksutulon ja sosiaalivakuutusmaksujen ja toisaalta etuuksien
korvaustenjamaksettavienetuuksienerotuksesta(1).Tämäkomponentti
näytetään sovitun käytännön mukaan rahastojen velkojen ja kotitalouk-
sienvarojenmuutoksena(tarvittaessa negatiivisena).
b) Kotitalouksien osuus eläkevakuutusrahastoista (F.612), joka myös
näytetään (tarvittaessa negatiivisena) rahastojen velkojen ja kotitalouk-
sien rahastojen muutoksena. Tämä komponentti on yhtä kuin tulojen
uudelleenjaon tilille kirjatut työnantajien ja palkansaajien elkäkevakuu-
tusmaksutmiinusmaksettavat eläkkeet.
20. Koska erät F.612 ja F.62 kirjataan rahoitustiliin, ne näkyvät (varana)
kotitaloussektorin ja(velkana) rahastonsektorinvarallisuustaseissa.
Korjauskotitalouksienosuudenmuutokseeneläkevakuutusrahastoista(D.8)
kirjataankäytettävissäolevantulonkäyttötilillekotitalouksiensaatavaksija1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—354
(1) Todelliset sosiaalivakuutusmaksut, jotka kattavat kuluvalla tilinpitojaksolla aiheutuvia
riskejä,poikkeavatyleensätodellisistasosiaalivakuutusmaksutuloista.Viimeksimainittukattaa usein sekä kuluvalla että myöhemmillä jaksoilla aiheutuvia riskejä. Samoinkorvaukset etuuksista voivat määrällisesti poiketa maksettavista etuuksista. Tietyllätilinpitojaksolla sattuneesta tapahtumasta aiheutuvat etuudet voivat tulla maksettaviksi
vastamyöhemmälläjaksolla.
▼B
rahastojen maksettavaksi. Tämä erä on yhtä kuin rahoitustilille kirjattavan
eräntoinen komponentti.
Työnantajat ja julkisyhteisöt suorittavat joskus ylimääräisiä maksuja
yksityisiinsosiaalivakuutusrahastoihinlisätäkseennäidenrahastojenvaroja.
Nämä maksut kirjataan pääomatilille työnantajan tai julkishallinnon
sektorin maksamaksi ja rahaston sektorin saamaksi muuksi pääomansiir-
roksi (D.99). Koska sosiaalivakuutusrahastojen varoja pidetään
kotitaloussektorin omistamana, rahaston sektorin ja kotitaloussektorin
välille on tarpeen tehdä korjaus. Tämä korjauserä kirjataan rahaston
sektorin maksamaksi ja kotitaloussektorin saamaksi muuksi pääomansiir-
roksi(D.99).
21. Kotimaisen työntekijän työskennellessä ulkomaiselle työnantajalle työnan-
tajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.121) kirjataan osaksi ulkomaiden
maksamia ja kotitalouksien saamia palkansaajakorvauksia. Työnantajan
ollessa ulkomainen epäitsenäinen sosiaalivakuutusrahasto on myös ulko-
mainen, mutta itsenäinen rahasto voiolla jokokotimainen tai ulkomainen.
Mikäli palkansaaja kuuluu ulkomaisen rahaston vakuutusturvan piiriin,
kaikki kotitaloussektorin ja rahaston sektorin väliset virrat näytetään
kotitaloussektorin ja ulkomaiden välisinä taloustoimina. (Rahaston ollessa
itsenäinen ulkomainen rahasto) palvelumaksu näkyy palvelujen tuontina
(P.72). Osuuden muutos vakuutusteknisestä vastuuvelasta (F.6) näkyy
ulkomaidenrahoitustililläjamuutvirratnäkyvätensitulojenjatulonsiirtojen
ulkomaisella tilillä.
22. Ulkomaalaisen työskennellessä kotimaiselle työnantajalle työnantajan
todellisetsosiaaliturvamaksut (D.121)kirjataan osaksityönantajansektorin
maksamiajaulkomaidensaamiapalkansaajakorvauksia.Mikäliulkomainen
palkansaaja kuuluu kotimaisen sosiaalivakuutusrahaston vakuutusturvan
piiriin, palvelumaksu kirjataan palvelujen vienniksi (P.62). Kaikki muut
rahaston ja palkansaajan väliset virrat näkyvät rahaston sektorin ja
ulkomaiden välisinä virtoina.
Tarvittavaa tietoa varsinkaanulkomaalaisten talousyksiköidenosaltaeiole
aina saatavana. Joitain kirjattavia eriä voidaan siis joutua laskemaan
arvioiden perusteella.
Taulukossa A.III.2 on annettu esimerkki yksityisesti rahastoituihin sosiaa-
livakuutusjärjestelmiin liittyvistä virroista.
Työnantajien ylläpitämät rahastoimattomat sosiaalivakuutusjärjestelmät
23. Rahastoimattomien sosiaalivakuutusjärjestelmien ylläpitokulut sisällytetään
työnantajan tuotantotilin muihin kustannuskomponentteihin samoin kuin
epäitsenäistenrahastojenrahoittamissajärjestelmissä.Palvelumaksuaeisiis
lasketa.
Koska rahastoimattomat sosiaalivakuutusjärjestelmät eivät muodosta niitä
ylläpitävistätyönantajistaerillisiäinstitutionaalisiayksiköitä,kaikkitalous-
toimet katsotaan työnantajan sektorinjakotitaloussektorin välisiksi.
24. EKT:n mukaan rahastoimatonta sosiaalivakuutusjärjestelmää ylläpitävä
työnantaja maksaa järjestelmään laskennallista sosiaaliturvamaksua työnte-
kijöiden puolesta. Tätä laskennallista sosiaaliturvamaksua (D.122)
käsitellään osana palkansaajakorvauksia, ja se näkyy tulonmuodostustilillä
työnantajan maksettavana ja ensitulon jakotilillä kotitalouksien saatavana.
Työnantajan laskennalliset sosiaaliturvamaksut näkyvät uudestaan tulojen
uudelleenjaon tilillä eränä D.612, joka on kotitalouksien maksettava ja
työnantajan saatavaerä.Tämän sosiaaliturvamaksun määrä tulisimäärittää
työnantajantulevienetuudenmaksuvelvoitteidenmukaan.Käytännössätämä
erä kuitenkin määritetään yhtä suureksi kuin kuluvalla tilinpitojaksolla
maksettavat sosiaalietuudet (miinustyöntekijän sosiaaliturvamaksut).
25. Mahdolliset palkansaajan todelliset sosiaaliturvamaksut näkyvät erän
D.6112 osana, ja ne kuuluvat kotitalouksien maksettaviin ja työnantajan
sektorin saataviin. Myös eläkkeet ja muut etuudet näkyvät tulojen
uudelleenjaontililläeränD.62osanakotitalouksiensaatavanajatyönantajan
maksettavana.
Rahastoimattomat sosiaalivakuutusjärjestelmät kuuluvat luonnollisesti
samaaninstitutionaaliseensektoriinkuinjärjestelmääylläpitävätyönantaja.NACERev.1luokittelee nämäjärjestelmät aputoiminnoiksi.
26. Mikäli kotimainen työntekijä työskentelee rahastoimatonta sosiaalivakuu-
tusjärjestelmää ylläpitävälle ulkomaiselle työnantajalle, kaikkia
taloustoimia pidetään kotitaloussektorin ja ulkomaiden välisinä ja ne
kirjataanensitulojenjatulonsiirtojenulkomaiselletilille.Mikäliulkomainen
työntekijä työskentelee tällaista järjestelmää ylläpitävälle kotimaiselle
työnantajalle, kaikkia taloustoimia pidetään ulkomaiden ja työnantajan1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—355
▼B
sektorin välisinä ja ne kirjataan ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaiselle
tilille.
Taulukossa A.III.3onannettu esimerkki työnantajan ylläpitämiin rahastoi-
mattomiin sosiaalivakuutusjärjestelmiin liittyvistä virroista.
Muu vakuutus
27. Muiden vakuutuspalvelujen, sekä henki- että vahinkovakuutuksen, tuotos
lasketaan seuraavasti:
todelliset vakuutusmaksut
plus vakuutusmaksutäydennykset
miinus vakuutuskorvaukset
miinus korvausvastuurahastojen sekä säästöhenkivakuutuksen tai
vastaavan järjestelmän tuottoihin liittyvien rahastojen
lisäys(plusvähennys).
28. Todelliset vakuutusmaksut koostuvat niistä todellisista vakuutusmaksuista,
jotka kattavat kuluvalla tilinpitojaksolla aiheutuvia riskejä. Todelliset
vakuutusmaksutuotot eivät ole yleensä määrällisesti yhtä suuria kuin
todelliset vakuutusmaksutulot, sillä viimeksi mainitut kattavat usein sekä
kuluvalla että myöhemmillä tilinpitojaksoilla aiheutuvia riskejä.
Vakuutusmaksutäydennyksetovatyhtäkuinvakuutuksenottajienomaisuus-
tulo, joka on vakuutusyhtiöiden vakuutusteknisen vastuuvelkansa
sijoitustoiminnasta ansaitsemaa tuloa, poislukien vakuutusyhtiöiden omista
varoistaanansaitsematulo.Vakuutustekninenvastuuvelkakoostuukahdesta
komponentista: a) vakuutusmaksu- ja korvausvastuusta, joka on vakuutus-
maksujen ja vakuutusmaksutulojen ja toisaalta maksettavien korvausten ja
vakuutuskorvaustenerotus,jab)korvausvastuurahastoista sekärahastoista,
jotkaliittyvät säästöhenkivakuutuksen tai vastaavanjärjestelmän tuottoon.
Viimeksi mainittu komponentti liittyy ainoastaan henkivakuutukseen.
Vakuutustekniset varannot sijoitetaan tavallisesti rahoitusvaroihin, joista
kertyvä tulo on korko- tai osinkotuloa. Vakuutustekniset varannot voidaan
sijoittaamyösesimerkiksikiinteistöihin,missätapauksessakertyvätuloon
toimintaylijäämää.
29. Vakuutuskorvauksetaiheutuvat kuluvallatilinpitojaksolla sattuvistavakuu-
tustapauksista. Usein korvaukset eivät kuitenkaan tule maksettaviksi
samalla tilinpitojaksolla kuinkorvauksenaiheuttanuttapahtuma, vaanvasta
myöhemmin. Vakuutuskorvaukset eivät siis ole yhtä suuri erä kuin
maksettavat korvaukset.
Korvausvastuurahastojensekäsäästöhenkivakuutuksentaivastaavanjärjes-
telmänrahastojenmuutoksetkoostuvatsummista,joitakohdennetaannäihin
vastuueriin vakuutussopimuksissa taattujen pääomien kokoamiseksi. Nämä
vastuuvelat liittyvät ainoastaan henkivakuutukseen.
Yhtälön(B)kaikkianeljääeräätulisimitatapoislukienhallussapitovoitotja
-tappiot.
Henkivakuutus
30. Henkivakuutuksen kokonaistuotos lasketaan yhtälön (B) mukaisesti ja
näytetään eränä P.1 vakuutuslaitosten ja eläkerahastojen alasektorin
tuotantotilillä. Mikäli ulkomaiset kotitaloudet eivät osallistu henkivakuu-
tuksen tuotoksen kuluttamiseen, tuotos käytetään kokonaisuudessaan
kotimaisten kotitalouksien loppukulutukseen. Henkivakuutuspalvelujen
tuotos tulisi jakaa kotitaloussektorin ja ulkomaiden kesken kotimaisten ja
ulkomaisten kotitalouksien maksettavien vakuutusmaksujen suhteessa.
Kotimaisten kotitalouksien kuluttamat henkivakuutuspalvelut näytetään
osana kotitalouksien kulutusmenoja (P.3) ja ulkomaisten kotitalouksien
kuluttamat palvelut luetaan osaksipalvelujen vientiä (P.62).
31. Henkivakuutuksen osalta kirjataan lisäksi kaksi muuta taloustointa.
Vakuutuksenottajien omaisuustulo (osa erää D.4) näytetään ensitulon
jakotilillä vakuutusyhtiöiden maksettavana ja kotitalouksien saatavana.
Kotitalouksienosuushenkivakuutusrahastoista-eränäytetäänrahoitustilillä
kotitalouksien varojen ja henkivakuutusyhtiöiden velkojen (tarvittaessa
negatiivisena) muutoksena. Henkivakuutuksen vastuuvelan muutokset, siis
korvausvastuurahastojen sekä säästöhenkivakuutuksen tai vastaavan järjes-
telmän rahastojen muutokset (F.611) muuttavat kotitalouksien osuutta
henkivakuutusrahastoista. Osuuden muutos on siis yhtä kuin todellinen
vakuutusmaksutulo (ei vakuutusmaksutuotot) plus vakuutusmaksutäyden-1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—356
▼B
nykset miinus maksettavat korvaukset (ei vakuutusmaksut) ja miinus
palvelumaksu.
32. Rahoitustilin tämän kirjauksen vuoksi F.611 näkyy myös (varana)
kotitaloussektorin ja (velkana) vakuutuksenantajan sektorin varallisuusta-
seissa.
Vakuutuksenottajien omaisuustulo (= vakuutusmaksutäydennykset) tulisi
jakaa palvelumaksun tavoin kotitaloussektorin ja ulkomaiden kesken
vakuutusmaksujensuhteessa.
Henkivakuutusyhtiöt luokitellaan institutionaaliseen sektoriin S.125
”Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot”. Niiden toiminta luokitellaan NACE
Rev.1:nmukaantoimialaluokkaan 66.01”Henkivakuutus”.
33. Mikäli kotimainen henkivakuutusyhtiö palvelee ulkomaisia kotitalouksia,
palvelumaksu kirjataan palvelujen vienniksi (P.62). Vakuutuksenottajien
omaisuustulo näytetään ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaisella tilillä
vakuutussektorin maksettavana ja ulkomaiden saatavana. Kotitalouksien
osuuden muutos henkivakuutusrahastoista näytetään ulkomaiden rahoitus-
tilillä ulkomaiden varojenjavakuutussektorinvelkojen muutoksena.
Kotimaisten kotitalouksien ostaessa vakuutusturvaa ulkomaisilta henkiva-
kuuttajiltatilanneonperiaatteessaedellisenkaltainen,muttapäinvastainen:
palvelumaksu kirjataan palvelujen tuonniksi (P.72), vakuutuksenottajien
omaisuustulo näytetään ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaisella tilillä
ulkomaiden maksettavana ja kotitalouksien saatavana, ja osuuden muutos
henkivakuutusrahastoista näytetään kotitalouksien varojen ja ulkomaiden
velkojenmuutoksena.Yleensänäidenerienlaskemiseentarvittaviatietojaei
kuitenkaan ole saatavana; tavallisesti vain vakuutusmaksutulo tiedetään.
Laskennassa on näin ollen tarpeen tehdä olettamia esim. siten, että
palvelumaksun ja vakuutuksenottajien omaisuustulon suhteellista osuutta
kotimaisten henkivakuuttajien saamista vakuutusmaksuista sovelletaan
kotimaisten kotitalouksien ulkomaisille henkivakuuttajille maksamiin
vakuutusmaksuihin.
Taulukossa A.III.4 on annettu esimerkki henkivakuutukseen liittyvistä
virroista.
Vahinkovakuutus
34. Vahinkovakuutusta harjoittavien yhtiöiden tuotos (P.1) lasketaan yhtälön
(B)mukaisestijanäytetäänvakuutuslaitostenjaeläkerahastojenalasektorin
tuotantotilillä. Vahinkovakuutuspalvelujen käyttö voi olla minkä tahansa
kotimaisen sektorin välituotekäyttöä (P.2), kotitalouksien loppukulutusta,
missä tapauksessa se on osa kotitalouksien kulutusmenoja (P.3),tai se voi
olla vientiä (P.62). Välituotekäyttönä käytetyt vahinkovakuutuspalvelut
tulisijaotella toimialoittain.
Vahinkovakuutuksen kokonaistuotoksen arvo mitataan yhtälön (B) avulla.
Tuotos jaetaan edelleen käyttäjien sektoreihin ja toimialoihin kunkin
sektorinmaksettavientodellistenvakuutusmaksujensuhteessa.Vainkotita-
loussektori käyttää vahinkovakuutuspalveluja sekä loppukulutukseen että
välituotekäyttöön.Kaikkimuutkotimaisetsektoritkäyttävätnäitäpalveluja
yksinomaan välituotekäyttöön. Kotitalouksien vahinkovakuutuspalvelujen
käyttö jaetaan välituotekäyttöön ja loppukulutukseen maksettavien todel-
listen vakuutusmaksujen suhteessa. Selvästi ei-yhteisöyritystentuotantotoimialaan liittyvät vakuutusmaksut luetaan välituotekäyttöön, ja
muutkotitalouksien maksamat vakuutusmaksutluetaan loppukulutukseen.
35. Vakuutuksenottajien omaisuustulo näytetään ensitulon jakotilillä erän D.4
osana vakuutussektorin maksettavana ja vakuutuksen ottajasektoreiden
saatavana. Tilinpidon kannalta olisi paras, jos vakuutuksenottajien omai-
suustulo olisi jaettu sektoreihin vakuutuksen ottajasektoreihin kohdistuvan
vastuuvelan suhteessa. Tällainen jaottelu on kuitenkin melko mahdotonta
toteuttaakäytännössä.Vakuutuksenottajienomaisuustulojaetaansiiskunkin
vakuutuksenottajasektorin maksamien todellisten vakuutusmaksujen
suhteessa.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—357
▼B
36. Erä vahinkovakuutusmaksutuotot, netto näytetään tulojen uudelleenjaon
tilillä kaikkien vakuutuksenottajien maksettavana ja vakuutussektorin
saatavana. Vahinkovakuutusmaksut, netto saadaan laskemalla yhteen
todelliset vakuutusmaksut ja vakuutuksenottajien omaisuustulo, ja
summasta vähennetään käytettyjen palvelujen arvo. Vahinkovakuutus-
maksut, netto ovat yhtälön (B) mukaan yhtä suuret kuin
vahinkovakuutuskorvaukset(1). Vahinkovakuutuskorvaukset näkyvät
tulojen uudelleenjaon tilillä myös vakuutussektorin maksettavana ja
kaikkien vakuutuksenottajasektorien saatavana. Sekä vahinkovakuutus-
maksut,nettoettä korvauskulutovatosaerää D.7,Muuttulonsiirrot.
Osa korvauksista johtuu vakuutuksenottajan kolmannelle osapuolelle
aiheuttamista aineellisista tai henkilövahingoista. Näissä tapauksissa
korvaukset kirjataan vakuutusyhtiön maksettavaksi suoraan vahingon
kärsineelle kolmannelle osapuolelle eikä epäsuoraan vakuutuksenottajan
kautta.
37. Vakuutuksenottajien osuus vahinkovakuutusrahastoista näytetään rahoitus-
tilillä vakuutuksenottajien varojen ja vakuutussektorin velkojen
muutoksena. Osuuden muutos, joka luokitellaan eräksi F.62, johtuu
vakuutusyhtiöiden vakuutusmaksu-ja korvausvastuusta.F.62näkyyvahin-
kovakuuttajan varallisuustaseessa velkana ja vakuutuksenottajien
varallisuustaseissa varana.
Vahinkovakuutusyhtiöiden toiminta luokitellaan NACE Rev. 1:n mukaan
toimialaluokkaan 66.03 ”Vahinkovakuutus”. Institutionaalinen sektori on
S.125”Vakuutuslaitokset jaeläkerahastot”.
38. Ulkomaisten yksikköjen ostaessa vakuutusturvaa kotimaisilta vahinkova-
kuuttajilta palvelumaksu kirjataan palvelujen vienniksi (P.62).
Vakuutuksenottajien omaisuustulo, vakuutusmaksutuotot, netto ja korvaus-
kulut näytetään kaikki ensitulojen ja tulonsiirtojen ulkomaisella tilillä.
Kotitalouksien osuuden muutos vahinkovakuutusrahastoista näytetään
vastaavastiulkomaidenrahoitustilillä.Ulkomaihinliittyvätlaskutoimitukset
eivät tässä tapauksessa ole sen vaikeampia kuin kotimaisiin vakuutukse-
nottajasektoreihin liittyvät laskut.
Ulkomaistenvahinkovakuuttajien vakuuttaessakotimaisia yksiköitätilinpi-
toon tarvittavien tietojen saanti on paljon hankalampaa; yleensä tiedetään
vainvakuutusmaksutulo jamaksettavat korvaukset.
Laskennan yksinkertaistamiseksi käytetään näin ollen menetelmää, joka
jättää vahinkovakuutuksen rahastot ja niistä syntyvät omaisuustulot
huomioimatta. Palvelumaksu, joka kirjataan palvelujen tuonniksi (P.72)
lasketaan vähentämällä maksettavat korvaukset(2) vakuutusmaksutulosta.
Vakuutusmaksutulo, netto, joka lasketaan vähentämällä vakuutusmaksutu-
losta palvelumaksu, on siis yhtä suuri kuin maksettavat korvaukset. Sekä
vakuutusmaksutulo, netto että korvaussaatavat näytetään ensitulojen ja
tulonsiirtojen ulkomaisella tilillä.
Taulukossa A.III.5 on annettu esimerkki vahinkovakuutukseen liittyvistä
virroista.
Jälleenvakuutus
39. EKT:ssäjälleenvakuutuksen taloustoimetkirjataanyksinkertaisemminkuin
ensivakuutuksen taloustoimet (viimeksi mainitun tarkoittaessa vakuutusyh-
tiöiden ja tavallisten vakuutuksenottajien välisiä taloustoimia).
Jälleenvakuutusta ei esitetä erillisinä taloustoimivirtoina (vakuutusmaksu-
tuotot, korvauskulut, provisiot jne.), vaan yksinkertaisesti palveluna, joka
kohdistuu jälleenvakuuttajalta ensivakuuttajalle. Tämän palvelun arvoa
mitataan kaikkien jälleenvakuuttajan ja ensivakuuttajan välisten virtojen
taseella.
Kotimaisten henki- ja vahinkovakuutusyhtiöiden tuottamat
jälleenvakuutuspalvelut näytetään tuotoksena (P.1) ja vastaanottamat
jälleenvakuutuspalvelut välituotekäyttönä (P.2).Kotimaistenjälleenvakuut-
tajien ulkomaisille vakuuttajille kohdistamat jälleenvakuutuspalvelut
näytetään palvelujen vientinä (P.62) ja ulkomaisten jälleenvakuuttajien
kotimaisille vakuuttajille kohdistamat jälleenvakuutuspalvelut palvelujen
tuontina(P.72).1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—358
(1) Vahinkovakuutuskorvauksettarkoittaakorvauksensaajallesiirrettäviäsummia.Vahinko-
vakuutuskorvaukseteisiisolesamakuinvakuutusyhtiöidenyrityskirjanpidossaesiintyvä
”vahinkomeno”, sillä viimeksi mainittu käsittää myös korvausasian hoitamisestaaiheutuneet kustannukset, jotka kansantalouden tilinpidossa kirjataan joko välituote-käytön tai palkansaajakorvauksenosaksi.
(
2) Mikäli vahinkovakuutusmaksutuottoja ja -korvauksia koskevat tiedot ovat saatavana,
niitä tulisikäyttää vakuutusmaksutulonja maksettavien korvaustensijasta.
▼B
40. Jälleenvakuutuspalvelujen tuotosta ja välituotekäyttöä koskevia tietoja saa
kotimaisten vakuutusyhtiöiden osalta vakuutustilastoista. Jälleenvakuutus-
palvelujen viennin ja tuonnin arvon laskeminen, mikä riippuu lähinnä
maksutasetilastojen saatavuudesta ja laadusta, voi olla hankalampaa.
Ulkomaisten jälleenvakuutuspalvelujen tase on tosin helposti laadittavissa
vakuutustilastojen avulla.
Varsin usein kotimaisten vakuutusyhtiöiden väliset jälleenvakuutuksen
taloustoimetsulautetaan.EKTpyrkiikuitenkinolemaanEY:nvakuutusdir-
ektiivienmukainen,jotensesuosittaajälleenvakuutuspalvelujenkirjaamista
ilman sulauttamista. Kotimaisten vakuutusyhtiöiden välisten jälleenva-
kuutus-taloustoimien sulauttaminen vaikuttaa vakuutuspalvelujen
tuotoksen tasoon, mutta ei vaikuta tasapainoeriin kuten arvonlisäykseen,
toimintaylijäämään jasäästöön.
Vakuutuksen välitystä avustavat laitokset
41. Vakuutuksenvälitystäavustavienlaitostentuottamienpalvelujentuotoksen
arvotusperusteenakäytetäänniistäperittyjämaksujataiprovisioita.Voittoa
tavoittelemattomien yhteisöjen toimiessa vakuutusyhtiöiden ja eläkerahas-
tojen yhteistoimintajärjestönä niiden tuotos arvotetaan järjestöjen jäsenten
maksamien jäsenmaksujen perusteella. Tämä tuotos menee järjestöjen
jäsentenvälituotekäyttöön.
Etupäässä vakuutuksen välitystä avustavat institutionaaliset yksiköt luoki-
tellaan institutionaaliseen sektoriin S.124 ”Rahoituksen ja vakuutuksen
välitystäavustavatlaitokset”. Niidentoiminta luokitellaan NACERev.1:n
mukaantoimialaluokkaan 67.20”Vakuutustapalveleva toiminta”.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—359
VAKUUTUS: NUMEERINEN ESIMERKKI
A.III.1 — Julkishallinnon sosiaaliturvajärjestelmät
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavaterät S.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavaterät
Yhteensä Tavara-
japalve-
lutililläUlko-
maiden
tililläTavara-
japalve-
lutililläUlko-
maiden
tilillä
Tulonmuodostus-
tili
155 0 155 8 0 45 4 98 D.121 Työnantajan
sosiaaliturva-
maksut
Ensitulon jakotili
D.121 Työnantajan
sosiaaliturva-
maksut 155 155 0 155
Tulojen uudel-
leenjaon tili
155 0 155 155 D.6111 Työnantajan
sosiaaliturva-
maksut 155 155 0 155
76 0 76 76 D.6112 Palkansaajan
sosiaaliturva-
maksut 76 76 0 76
32 32 32 D.6113 Yrittäjien ja
työllisiin kuulu-
mattomien
sosiaaliturva-
maksut 32 32 0 32
232 0 232 232 D.621 Rahamääräiset
sosiaaliturvae-
tuudet 232 232 0 232▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—360
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavaterät S.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavaterät
Yhteensä Tavara-
japalve-
lutililläUlko-
maiden
tililläTavara-
japalve-
lutililläUlko-
maiden
tilillä
Luontoismuo-
toisten tulojen
uudelleenjaon tili
78 78 78 D.6311 Sosiaaliturvae-
tuudet,hyvi-
tykset 78 78 78
65 65 65 D.6312 Muutluontois-
muotoiset sosiaa-
liturvaetuudet 65 65 65▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—361
A.III.2 — Yksityiset rahastoidut sosiaalivakuutusjärjestelmät
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavaterät S.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavaterät
Ulko-
maiden
tililläTavara-
japalve-
lutililläUlko-
maiden
tililläYh-
teensäTavara-
ja palve-
lutilillä
Ulkomaiden tili
0 0 P.6 Tavaroiden ja
palvelujen vienti 0 0
0 0 P.7 Tavaroiden ja
palvelujen tuonti 0 0
Tuotantotili
3 3 P.1 Tuotos 3 3 3
Tulonmuodostus-
tili
19 0 19 2 0 3 0 14 D.121 Työnantajan
todelliset sosiaa-
liturvamaksutyksityisesti
rahastoituihin
järjestelmiin
Ensitulon jakotili
D.121 Työnantajan
todelliset sosiaa-
liturvamaksut
yksityisesti
rahastoituihin
järjestelmiin 19 19 0 19
12 0 12 12 D.44 Vakuutuksenot-
tajienomaisuus-
tulo 12 12 0 12▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—362
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavaterät S.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavaterät
Ulko-
maiden
tililläTavara-
japalve-
lutililläUlko-
maiden
tililläYh-
teensäTavara-
ja palve-
lutilillä
Tulojen uudel-
leenjaon tili
19 0 19 19 D.121 Työnantajan
todelliset sosiaa-
liturvamaksut
yksityisesti
rahastoituihin
järjestelmiin 1 18 0 0 0 19 0 19
21 0 21 21 D.6112 Palkansaajien
sosiaaliturva-
maksut,netto 1 20 0 0 0 21 0 21
29 0 29 0 0 0 28 1 D.622 Yksityisesti
rahastoidut
sosiaalietuudet 29 29 0 29
Käytettävissä
olevan tulon
käyttötili 0
3 3 3 P.3 Kulutusmenot 3 3
11 0 11 0 0 10 1 D.8 Kotitalouksien
eläkerahasto-
osuudenoikaisu 11 11 0 11
Rahoitustili
11 11 11 F.612 Kotitalouksien
osuuseläkeva-
kuutusrahastoista 1 10 0 0 11 0 11
1 1 1 F.62 Vakuutusmaksu-
jakorvausvastuu 1 1 1▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—363
A.III.3 — Työnantaijien rahastoimattomat sosiaalivakuutusjärjestelmät
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavaterät S.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavaterät
Ulko-
maiden
tililläTavara-
japalve-
lutililläUlko-
maiden
tililläYh-
teensäTavara-
ja palve-
lutilillä
Tulonmuodostus-
tili
19 0 19 1 0 5 1 12 D.122 Työnantajan
laskennalliset
sosiaaliturva-
maksut
Ensitulon jakotili
D.122 Työnantajan
laskennalliset
sosiaaliturva-
maksut 19 19 0 19
Tulojen uudel-
leenjaon tili
19 0 19 19 D.612 Laskennalliset
sosiaaliturva-
maksut 12 1 5 0 1 19 0 19
19 0 19 1 0 5 1 12 D.623 Rahastoimat-
tomatpalkan-
saajansosiaalie-
tuudet 19 19 0 19▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—364
A.III.4 — Henkivakuutus
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavaterät S.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavaterät
Ulko-
maiden
tililläTavara-
japalve-
lutililläUlko-
maiden
tililläYh-
teensäTavara-
ja palve-
lutilillä
Ulkomaiden tili
0 0 P.6 Tavaroiden ja
palvelujen vienti 0 0
0 0 P.7 Tavaroiden ja
palvelujen tuonti 0 0
Tuotantotili
4 4 P.1 Tuotos 4 4 4
Ensitulon jakotili
7 7 7 D.44 Vakuutuksenot-
tajien omaisuus-
tulo 7 7 0 7
Käytettävissä
olevan tulon
käyttötili
4 0 4 4 P.3 Kulutusmenot 4 4
Rahoitustili
22 0 22 22 F.611 Kotitalouksien
osuushenkiva-
kuutusrahastoista 22 22 0 22▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—365
A.III.5 — Vahinkovakuutus
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavaterät S.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavaterät
Ulko-
maiden
tililläTavara-
japalve-
lutililläUlko-
maiden
tililläYh-
teensäTavara-
ja palve-
lutilillä
Ulkomaiden tili
0 0 P.6 Tavaroiden ja
palvelujen vienti 0 0
0 0 P.7 Tavaroiden ja
palvelujen tuonti 0 0
Tuotantotili
6 6 P.1 Tuotos 6 6 6
4 0 4 0 3 0 0 1 P.2 Välituotekäyttö 4 4
Ensitulon jakotili
6 6 6 D.44 Vakuutuksenot-
tajien omaisuus-
tulo 5 0 0 1 0 6 0 6
Tulojen uudel-
leenjaon tili
45 2 43 0 31 4 0 8 D.71 Vahinkovakuu-
tusmaksut,netto 45 45 45
45 0 45 45 D.72 Vahinkovakuu-
tuskorvaukset 6 0 1 35 0 42 3 45
Käytettävissä
olevan tulon
käyttötili
2 2 2 P.3 Kulutusmenot 2 2▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—366
Käyttö Resurssit
Yh-
teensäVastaavaterät S.1
Koko
kansan-
talousS.15
KPVTYS.14
Kotita-
loudetS.13
Julkisyh-
teisötS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.11
Yrityk-
setTaloustoimetjatasapainoerätS.11
Yrityk-
setS.12
Rahoi-
tuslai-
toksetS.13
Julkisyh-
teisötS.14
Kotita-
loudetS.15
KPVTYS.1
Koko
kansan-
talousVastaavaterät
Ulko-
maiden
tililläTavara-
japalve-
lutililläUlko-
maiden
tililläYh-
teensäTavara-
ja palve-
lutilillä
Rahoitustili
2 0 2 0 2 0 0 0 F.62 Vakuutusmaksu-
jakorvausvastuu 2 2 2▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—367
▼B
LIITE IV
LUOKITUKSET JA TILIT
LUOKITUKSET
INSTITUTIONAALINENSEKTORILUOKITUS(S)
S.1 Koko kansantalous
S.11 Yritykset
S.11001 Julkisetyritykset
S.11002 Yksityisetkotimaiset yrityksetS.11003 Ulkomaalaisomisteiset yritykset
S.12 Rahoituslaitokset
S.121 KeskuspankkiS.122 Muutrahalaitokset
S.12201 Julkiset
S.12202 YksityisetkotimaisetS.12203 Ulkomaalaisomisteiset
S.123 Muutrahoituslaitokset kuinvakuutuslaitokset ja eläkerahastot
S.12301 JulkisetS.12302 Yksityisetkotimaiset
S.12303 Ulkomaalaisomisteiset
S.124 Rahoituksenjavakuutuksenvälitystä avustavatlaitoksetS.12401 Julkiset
S.12402 Yksityisetkotimaiset
S.12403 UlkomaalaisomisteisetS.125 Vakuutuslaitokset jaeläkerahastot
S.12501 Julkiset
S.12502 YksityisetkotimaisetS.12503 Ulkomaalaisomisteiset
S.13 Julkisyhteisöt
S.1311 ValtionhallintoS.1312 Osavaltiohallinto
S.1313 Paikallishallinto
S.1314 SosiaaliturvarahastotS.14 Kotitaloudet
S.141+S.142 Työnantajat ja muutelinkeinonharjoittajat
S.143 PalkansaajatS.1441 Omaisuustulojensaajat
S.1442 Eläkkeensaajat
S.1443 Muidentulonsiirtojen saajatS.145 Muutkotitaloudet
S.15 Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt
S.2UlkomaatS.21 Euroopanunioni
S.211 EU:njäsenmaat
S.212 EU:nlaitoksetS.22 Kolmannet maat jakansainväliset järjestöt1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—368
▼B
TALOUSTOIMIENJAMUIDENVIRTOJENLUOKITUS
Tuotteisiin (tavaroihin ja palveluihin) kohdistuvat taloustoimet (P)
P.1 Tuotos
P.11 Markkinatuotos
P.119 Välilliset rahoituspalvelut (FISIM)P.12 Tuotosomaan loppukäyttöön
P.13 Muumarkkinaton tuotos
P.131 Maksutmuustamarkkinattomasta tuotoksesta
P.132 Muumarkkinaton tuotos,muut
P.2Välituotekäyttö
P.3 KulutusmenotP.31 Yksilöllisetkulutusmenot
P.32 Kollektiiviset kulutusmenot
P.4 Todellinen kulutusP.41 Todellinen yksilöllinen kulutus
P.42 Todellinen kollektiivinen kulutus
P.5 Pääoman bruttomuodostusP.51 Kiinteänpääoman bruttomuodostus
P.511 Aineellisten kiinteiden varojen hankinnat miinusvähennykset
P.5111 Uusienaineellisten kiinteiden varojen hankinnatP.5112 Olemassaolevien aineellisten kiinteiden varojenhankinnat
P.5113 Olemassaolevien aineellisten kiinteiden varojenvähennykset
P.512 AineettomienkiinteidenvarojenhankinnatmiinusvähennyksetP.5121 Uusienaineettomien kiinteiden varojenhankinnat
P.5122 Olemassaolevien aineettomien kiinteiden varojenhankinnat
P.5123 OlemassaolevienaineettomienkiinteidenvarojenvähennyksetP.513 Valmistamattomien muiden kuinrahoitusvarojen arvonlisäys
P.5131 Valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen perusparan-
nukset
P.5132 Valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen omistusoi-
keudensiirtokulut
P.52 Varastojenmuutokset
P.53 Arvoesineidenhankinnat miinusvähennykset
P.6 Tavaroiden ja palvelujen vientiP.61 Tavaroiden vienti
P.62 Palvelujen vienti
P.7 Tavaroiden ja palvelujen tuontiP.71 Tavaroiden tuonti
P.72 Palvelujen tuonti
Jakotaloustoimet (D)
D.1 Palkansaajakorvaukset
D.11 Palkatjapalkkiot
D.12 Työnantajan sosiaaliturvamaksut
D.121 Työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—369
▼M2
▼B
▼B
D.122 Työnantajan laskennalliset sosiaaliturvamaksut
D.2Tuotannon ja tuonnin verotD.21 TuoteverotD.211 Arvonlisäverot(ALV)D.212 Tuontiverot ja-tullit ilmanALV:aD.2121 TuontitullitD.2122 Muuttuontiverot kuinALVjatuontitullitD.214 Muuttuoteverot kuinALVjatuontiverotD.29 MuuttuotantoverotD.3 TukipalkkiotD.31 TuotetukipalkkiotD.311 Tuontitukipalkkiot
D.319 Muuttuotetukipalkkiot
D.39 MuuttuotantotukipalkkiotD.4 OmaisuustulotD.41 KorotD.42 Yritystenjakamat tulotD.421 OsingotD.422 Yrittäjätulon ototyritysmäisistä yhteisöistäD.43 Suorienulkomaisten sijoitusten uudelleensijoitetut voitotD.44 Vakuutuksenottajien omaisuustuloD.45 MaanvuokratD.5 Tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verotD.51 TuloverotD.59 Muutjuoksevat verotD.6 Sosiaaliturvamaksut ja -etuudetD.61 SosiaaliturvamaksutD.611 Todelliset sosiaaliturvamaksut
D.6111 Työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut
D.61111 Työnantajan pakolliset todelliset sosiaaliturvamaksutD.61112 Työnantajan vapaaehtoiset todelliset sosiaaliturvamaksutD.6112 Palkansaajan sosiaaliturvamaksutD.61121 Palkansaajan pakolliset sosiaaliturvamaksutD.61122 Palkansaajan vapaaehtoiset sosiaaliturvamaksutD.6113 Itsenäisten yrittäjien ja työllisiin kuulumattomien sosiaalitur-
vamaksut
D.61131 Itsenäisten yrittäjien ja työllisiin kuulumattomien pakolliset
sosiaaliturvamaksut
D.61132 Itsenäisten yrittäjien ja työllisiin kuulumattomien vapaaeh-
toisetsosiaaliturvamaksut
D.612 Laskennalliset sosiaaliturvamaksutD.62 Rahamääräiset sosiaalietuudetD.621 Rahamääräiset sosiaaliturvaetuudetD.622 Yksityisestirahastoidut sosiaalietuudetD.623 Rahastoimattomat palkansaajan sosiaalietuudetD.624 Rahamääräiset sosiaaliavustuksetD.63 Luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—370
▼B
D.631 Luontoismuotoiset sosiaalietuudet
D.6311 Sosiaaliturvaetuudet, hyvitykset
D.6312 Muutluontoismuotoiset sosiaaliturvaetuudet
D.63121 Markkinatuottajientoimittamatmuutluontoismuotoisetsosiaa-
liturvaetuudet
D.63122 Markkinattomien tuottajien toimittamat muut luontoismuo-
toisetsosiaaliturvaetuudet
D.6313 Luontoismuotoiset sosiaaliavustukset
D.63131 Markkinatuottajientoimittamatluontoismuotoisetsosiaaliavus-
tukset
D.63132 Markkinattomien tuottajien toimittamat luontoismuotoiset
sosiaaliavustukset
D.632 Yksilöllisiä markkinattomia tavaroita ja palveluita vastaavat
tulonsiirrot
D.7 Muut tulonsiirrot
D.71 Vahinkovakuutusmaksut,netto
D.72 VahinkovakuutuskorvauksetD.73 JulkisyhteisöjensisäisettulonsiirrotD.74 Tulonsiirrotkansainväliseen yhteistyöhönD.75 Muutsekalaiset tulonsiirrotD.8 Kotitalouksien eläkerahasto-osuuden oikaisu
D.9 Pääomansiirrot
D.91 PääomaverotD.92 InvestointiavustuksetD.99 Muutpääomansiirrot
D.995 Todennetuista mutta todennäköisesti perimättä jäävistä
veroistajasosiaaliturvamaksuistamuodostuvatpääomansiirrot
julkisyhteisöiltä muille sektoreille
D.99521 Todennetut muttatodennäköisesti perimättä jäävät tuoteverotD.99529 Todennetut mutta todennäköisesti perimättä jäävät muut
tuotantoverot
D.99551 Todennetut muttatodennäköisesti perimättä jäävät tuloverot
D.99559 Todennetut mutta todennäköisesti perimättä jäävät muut
juoksevatverot
D.9956111 Todennetutmuttatodennäköisestiperimättäjäävättyönantajan
todelliset sosiaaliturvamaksut
D.9956112 Todennetut mutta todennäköisesti perimättä jäävät palkan-
saajansosiaaliturvamaksut
D.9956113 Todennetut mutta todennäköisesti perimättä jäävät itsenäisten
yrittäjien jatyöllisiin kuulumattomien sosiaaliturvamaksut
D.99591 Todennetut mutta todennäköisesti perimättä jäävät pääoma-
verot1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—371
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼M4
▼B
Rahoitustaloustoimet (F) (Rahoitusvarojen ja -velkojen nettohankinta)
F.1 Monetaarinen kulta ja erityiset nosto-oikeudet
F.11 Monetaarinen kulta
F.12 Erityisetnosto-oikeudet (SDR:t)F.2Käteisraha ja talletukset
F.21 Käteisraha
F.22 Siirtokelpoiset talletuksetF.29 Muuttalletukset
F.3 Muut arvopaperit kuin osakkeet
F.33 Muutarvopaperit kuinosakkeetja johdannaisetF.331 Muutlyhytaikaiset arvopaperit kuinosakkeetjajohdannaiset
F.332 Muutpitkäaikaiset arvopaperit kuinosakkeetja johdannaiset
F.34 JohdannaisetF.4 Lainat
a)
F.41 Lyhytaikaiset lainat
F.42 Pitkäaikaiset lainat
F.5 Osakkeet ja osuudeta)
F.51 Osakkeetjamuutosuudetkuinrahasto-osuudet
F.511 Noteeratut osakkeet
F.512 Noteeraamattomat osakkeetF.513 Muutosuudet
F.52 Rahasto-osuudet
F.6 Vakuutustekninen vastuuvelkaF.61 Kotitalouksienosuushenki-ja eläkevakuutusrahastoista
F.611 Kotitalouksienosuushenkivakuutusrahastoista
F.612 KotitalouksienosuuseläkevakuutusrahastoistaF.62 Vakuutusmaksu-jakorvausvastuu
F.7 Muut saamiset ja velat
a)
F.71 KauppaluototjaennakotF.79 Muutsaamiset javelat kuinkauppaluotot jaennakot
a) LisätietoeräF.m:Suoratulkomaiset sijoitukset.
Muut varallisuuden muodostuserät (K)
K.1 Kiinteän pääoman kuluminen
K.2Valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen
hankinnat miinus vähennykset
K.21 Maan ja muiden aineellisten valmistamattomien varojen
hankinnatmiinusvähennykset
K.211 Maan ja muiden aineellisten valmistamattomien varojen
hankinnat
K.212 Maan ja muiden aineellisten valmistamattomien varojen
vähennykset
K.22 Aineettomien valmistamattomien varojen hankinnat miinus
vähennykset
K.221 Aineettomien valmistamattomien varojen hankinnatK.222 Aineettomien valmistamattomien varojen vähennykset
K.3 Valmistamattomien varojen muuttuminen taloudellisesti
merkittäviksi1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—372
▼B
K.4 Valmistettujen varojen muuttuminen taloudellisesti
merkittäviksi
K.5 Luonnonvaraisten biologisten varojen kasvuK.6 Valmistamattomien varojen taloudellisen arvon
häviäminen
K.61 LuonnonvarojenehtyminenK.62 Muu valmistamattomien varojen taloudellisen arvon
häviäminen
K.7 Katastrofien aiheuttamat menetyksetK.8 Korvauksettomat haltuunotot
K.9 Muualla luokittelemattomat muiden kuin rahoitusvarojen
muut volyymin muutokset
K.10 Muualla luokittelemattomat rahoitusvarojen ja -velkojen
muut volyymin muutokset
K.11 Nimelliset hallussapitovoitot ja -tappiot
K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot ja -tappiot
K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot ja -tappiotK.12Luokitus- ja rakennemuutokset
K.12.1 Sektoriluokituksenjarakenteen muutokset
K.12.2 Varojenjavelkojen luokitusmuutoksetK.12.21 Kullanmonetarisointi taisenperuuttaminen
K.12.22 Muutvarojenja velkojenluokitusmuutokset
TASAPAINOERIENLUOKITUS(a)(B)
B.1 Arvonlisäys / B.1* Kansantuote
B.2ToimintaylijäämäB.3 Sekatulo
B.4 Yrittäjätulo
B.5 Sektorin ensitulo / B.5* KansantuloB.6 Käytettävissä oleva tuloB.7 Oikaistu käytettävissä oleva tulo
B.8 Säästö
B.9 Nettoluotonanto/nettoluotonottoB.10 Nettovarallisuuden muutokset
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiirroista johtuvat nettovarallisuuden
muutokset
c)d)
B.10.2 Varojen volyymin muista muutoksista johtuvat nettovaralli-
suudenmuutokset
B.10.3 Nimellisistä hallussapitovoitoista ja -tappioista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset
B.10.31 Neutraaleista hallussapitovoitoista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoitoista ja -tappioista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset
B.11 Tavaroiden ja palveluiden taseB.12Vaihtotase1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—373
(a) Kaikki tasapainoerät voidaan mitata mukaan lukien kiinteän pääoman kuluminen tai
ilman sitä. Bruttomääräisen tasapainoerän tunnus koostuu ko. erän tunnuksesta ja
kirjaimesta ”g”.Vastaavastikirjain”n”tunnuksenyhteydessämerkitsee nettoarvoa.
▼B
B.90 Nettovarallisuus
BF.90 Nettorahoitusvarat
c) ”Säästöstä ja pääomansiirroista johtuvat nettovarallisuuden muutokset” ei ole tasapai-
noerä järjestelmän rakenteen kannalta. Se on pääomatilin oikean puolen summa. Seliitetään kuitenkin muiden nettovarallisuuden muutoserien yhteyteen, koska se on
merkittävä osanettovarallisuudenmuutosta.
d) Ulkomaat-sektorin ”Säästöstä ja pääomansiirroista johtuvat nettovarallisuuden
muutokset” tarkoittaa vaihtotaseesta ja pääomansiirroista johtuvia nettovarallisuudenmuutoksia.
VAROJENLUOKITUS(A)
Muut kuin rahoitusvarat (AN)
AN.1 Valmistetut varat
AN.11 Kiinteätvarat
AN.111 Aineelliset kiinteät varat
AN.1111 AsunnotAN.1112 Muutrakennuksetjarakennelmat
AN.11121 Muuttalorakennukset
AN.11122 MuutrakennelmatAN.1113 Koneet,laitteet ja kuljetusvälineet
AN.11131 Kuljetusvälineet
AN.11132 Muutkoneetja laitteetAN.1114 Kasvatettavat varat
AN.11141 Jalostus-jalypsykarja,työeläimet jne.
AN.11142 Viini-jahedelmätarhat, toistuvasti satoatuottavat istutuksetAN.112 Aineettomat kiinteät varat
AN.1121 Mineraalien etsintä
AN.1122 TietokoneohjelmistotAN.1123 Viihteen,kirjallisuuden jataiteen alkuperäisteokset
AN.1129 Muutaineettomat kiinteät varat
AN.12 VarastotAN.121 Aineetjatarvikkeet
AN.122 Keskeneräisettyöt
AN.1221 Keskenkasvuisetkasvatettavat varatAN.1222 Muutkeskeneräiset työt
AN.123 Valmisteet
AN.124 KauppatavaratAN.13 Arvoesineet
AN.131 Jalometallit ja-kivet
AN.132 Antiikkijamuuttaide-esineetAN.139 Muutarvoesineet
AN.2Valmistamattomat varat
AN.21 Aineelliset valmistamattomat varatAN.211 Maa
AN.2111 Rakennusmaa
AN.2112 ViljelysmaaAN.2113 Virkistyskäyttööntarkoitettu maa vesialueineen
AN.2119 Muutmaa-alueet vesialueineen1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—374
▼B
AN.212 Maaperävarat
AN.2121 Hiili-,öljy-jamaakaasuvarannot
AN.2122 Metallimineraalivarannot
AN.2123 Epämetalliset mineraalivarannotAN.213 Luonnonvaraiset biologiset varat
AN.214 Vesivarat
AN.22 Aineettomat valmistamattomat varatAN.221 Patentoinnit
AN.222 Vuokra-ja muutsiirrettävät sopimukset
AN.223 Ostettuliikearvo (goodwill)AN.229 Muutaineettomat valmistamattomat varat
Rahoitusvarat ja velat (AF)
AF.1 Monetaarinen kulta ja erityiset nosto-oikeudet
AF.11 Monetaarinen kultaAF.12 Erityisetnosto-oikeudet (SDR:t)
AF.2Käteisraha ja talletukset
AF.21 KäteisrahaAF.22 Siirtokelpoiset talletukset
AF.29 Muuttalletukset
AF.3 Muut arvopaperit kuin osakkeetAF.33 Muutarvopaperit kuinosakkeetja johdannaiset
AF.331 Muutlyhytaikaiset arvopaperit kuinosakkeetjajohdannaiset
AF.332 Muutpitkäaikaiset arvopaperit kuinosakkeetja johdannaisetAF.34 Johdannaiset
AF.4 Lainat
e)
AF.41 Lyhytaikaiset lainatAF.42 Pitkäaikaiset lainat
AF.5 Osakkeet ja osuudet
e)
AF.51 Osakkeetjamuutosuudetkuinrahasto-osuudetAF.511 Noteeratut osakkeet
AF.512 Noteeraamattomat osakkeet
AF.513 MuutosuudetAF.52 Rahasto-osuudet
AF.6 Vakuutustekninen vastuuvelka
AF.61 Kotitalouksienosuushenki-ja eläkevakuutusrahastoistaAF.611 Kotitalouksienosuushenkivakuutusrahastoista
AF.612 Kotitalouksienosuuseläkevakuutusrahastoista
AF.62 Vakuutusmaksu-jakorvausvastuuAF.7 Muut saamiset ja velat
AF.71 Kauppaluototjaennakot
AF.79 Muutsaamiset javelat kuinkauppaluotot jaennakot
e) LisätietoeräAF.m:Suoratulkomaiset sijoitukset.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—375
▼B
TOIMIALOJEN (A), TUOTTEIDEN (P) JA INVESTOINTIEN
(KIINTEÄN PÄÄOMAN MUODOSTUKSEN) (Pi) RYHMITTELY
JATUNNUKSET
A60
Tunnus KuvausViittaus
NACE
Rev.1:een
01 Maatalous, riistatalous ja niihin liittyvät palve-
lut01
02 Metsätalousjasiihenliittyvät palvelut 02
05 Kalastus,kalanviljelyjaniihinliittyvätpalvelut 05
10 Kivi-ja ruskohiilenkaivu;turpeennosto 10
11 Raakaöljyn ja luonnonkaasun tuotanto sekä
siihenliittyvät palvelut11
12 Uraani-jatoriummalmien louhinta 12
13 Metallimalmien louhinta 13
14 Muumineraalien kaivu 1415 Elintarvikkeiden jajuomienvalmistus 15
16 Tupakkatuotteiden valmistus 16
17 Tekstiilien valmistus 17
18 Vaatteiden valmistus; turkisten muokkaus 18
19 Parkitseminen ja muu nahan valmistus; lauk-
kujenjajalkineiden valmistus19
20 Puutavaran, puutuotteiden sekä korkki- ja
punontatuotteiden valmistus poislukien huone-
kalut20
21 Massan,paperinja paperituotteiden valmistus 21
22 Kustantaminen,painaminensekäääni-,kuva-ja
atk-tallenteiden jäljentäminen22
23 Koksin, öljytuotteiden ja ydinpolttoaineen
valmistus23
24 Kemikaalien, kemiallisten tuotteiden ja teko-
kuitujenvalmistus24
25 Kumi-jamuovituotteiden valmistus 25
26 Ei-metallisten mineraalituotteiden valmistus 26
27 Perusmetallien valmistus 27
28 Metallituotteidenvalmistuspoislukienkoneetja
laitteet28
29 Koneidenja laitteiden valmistus 29
30 Konttori-jatietokoneiden valmistus 30
31 Muusähkökoneidenja -laitteiden valmistus 31
32 Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden
valmistus32
33 Lääkintäkojeiden,hienomekaanistenkojeidenja
optisteninstrumenttien sekäkellojen valmistus33
34 Autojenjaperävaunujen valmistus 34
35 Muukulkuneuvojen valmistus 35
36 Huonekalujenvalmistus; muuvalmistus 3637 Kierrätys 37
40 Sähkö-,kaasu-jalämpöhuolto 40
41 Vedenpuhdistusjajakelu 41
45 Rakentaminen 45
50 Moottoriajoneuvojen kauppa, korjaus ja huolto
sekäpolttoaineen vähittäismyynti501996R2223—FI—13.02.2002—006.001—376
▼B
Tunnus KuvausViittaus
NACE
Rev.1:een
51 Agentuuritoiminta ja tukkukauppa poislukien
moottoriajoneuvojen kauppa51
52 Vähittäiskauppa poislukien moottoriajoneuvot;
kotitaloustavaroiden korjaus52
55 Majoitus-ja ravitsemistoiminta 55
60 Maaliikenne; putkijohtokuljetus 60
61 Vesiliikenne 61
62 Ilmaliikenne 62
63 Liikennettä palveleva toiminta ja matkatoi-
mistot63
64 Posti-ja teleliikenne 64
65 Rahoituksenvälityspoislukienvakuutus 65
66 Vakuutustoiminta poislukienpakollinen sosiaa-
livakuutus66
67 Rahoitusta palveleva toiminta 67
70 Kiinteistöalan palvelut 70
71 Kulkuneuvojen,koneidenjalaitteidenvuokraus
ilmankäyttäjääsekäkotitaloustavaroidenvuok-
raus71
72 Tietojenkäsittelypalvelu 72
73 Tutkimusja kehittäminen 7374 Muuliike-elämää palveleva toiminta 74
75 Julkinen hallinto ja maanpuolustus; pakollinen
sosiaalivakuutus75
80 Koulutus 80
85 Terveydenhuolto-ja sosiaalipalvelut 85
90 Ympäristönhuolto 90
91 Järjestötoiminta 91
92 Virkistys-,kulttuuri- ja urheilutoiminta 92
93 Muutpalvelut 93
95 Työnantajakotitaloudet 95
99 Kansainvälisetjärjestötjaulkomaisetedustustot 99
A31
Tunnus KuvausViittaus
NACE
Rev.1:een
AA Maatalous,riistatalous ja metsätalous A
BB Kalatalous B
CA Energiamineraalien kaivu CA
CB Malmien ja mineraalien kaivu poislukien ener-
giamineraalitCB
DA Elintarvikkeiden, juomien jatupakanvalmistus DA
DB Tekstiilien ja vaatteiden valmistus DBDC Nahanjanahkatuotteiden valmistus DC
DD Puutavaranjapuutuotteiden valmistus DD
DE Massan, paperin ja paperituotteiden valmistus;
kustantaminen japainaminenDE
DF Koksin, öljytuotteiden ja ydinpolttoaineen
valmistusDF1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—377
▼B
Tunnus KuvausViittaus
NACE
Rev.1:een
DG Kemikaalien, kemiallisten tuotteiden ja teko-
kuitujenvalmistusDG
DH Kumi-jamuovituotteiden valmistus DH
DI Ei-metallisten mineraalituotteiden valmistus DI
DJ Perusmetallien jametallituotteiden valmistus DJ
DK Koneidenja laitteiden valmistus DK
DL Sähköteknisten tuotteiden ja optisten laitteiden
valmistusDL
DM Kulkuneuvojenvalmistus DM
DNMuuvalmistus DN
EE Sähkö-,kaasu-javesihuolto E
FF Rakentaminen F
GG Tukku-javähittäiskauppa;moottoriajoneuvojen
sekähenkilökohtaistenesineidenjakotitalouse-
sineidenkorjausG
HH Majoitus-ja ravitsemistoiminta H
II Kuljetus,varastointi jatietoliikenne I
JJ Rahoitustoiminta J
KK Kiinteistö-,vuokraus-jatutkimuspalvelut;liike-
elämän palvelutK
LL Julkinen hallinto ja maanpuolustus; pakollinen
sosiaalivakuutusL
MM Koulutus M
NN Terveydenhuolto- jasosiaalipalvelut N
OO Muut yhteiskunnalliset ja henkilökohtaiset
palvelutO
PP Työnantajakotitaloudet P
QQ Kansainvälisetjärjestötjaulkomaisetedustustot Q
A17
Tunnus KuvausViittaus
NACE
Rev.1:een
A Maatalous,riistatalous ja metsätalous A
B Kalatalous B
C Mineraalien kaivu C
D Teollisuus D
E Sähkö-,kaasu-javesihuolto E
F Rakentaminen F
G Tukku-javähittäiskauppa;moottoriajoneuvojen
sekähenkilökohtaistenesineidenjakotitalouse-
sineidenkorjausG
H Majoitus-ja ravitsemistoiminta H
I Kuljetus,varastointi jatietoliikenne I
J Rahoitustoiminta J
K Kiinteistö-,vuokraus-jatutkimuspalvelut;liike-
elämän palvelutK
L Julkinen hallinto ja maanpuolustus; pakollinen
sosiaalivakuutusL
M Koulutus M
NTerveydenhuolto- jasosiaalipalvelut N1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—378
▼B
Tunnus KuvausViittaus
NACE
Rev.1:een
O Muut yhteiskunnalliset ja henkilökohtaiset
palvelutO
P Työnantajakotitaloudet P
Q Kansainvälisetjärjestötjaulkomaisetedustustot Q
P60
Tunnus KuvausViittaus
CPA:han
01 Maa- ja riistataloustuotteet sekä niihin liittyvät
palvelut01
02 Metsätaloustuotteetsekäniihinliittyvätpalvelut 02
05 Kala- ja muut kalastustuotteet sekä niihin
liittyvät palvelut05
10 Kivi-ja ruskohiili; turve 10
11 Raakaöljy ja luonnonkaasu sekä niiden tuotan-
toon liittyvät palvelut ilman öljyn- ja
kaasunetsintää11
12 Uraani-jatoriummalmit 12
13 Metallimalmit 13
14 Mineraalien kaivunja louhinnanmuuttuotteet 14
15 Elintarvikkeet jajuomat 15
16 Tupakkatuotteet 1617 Tekstiilit 17
18 Vaatteet; turkikset 18
19 Nahkajanahkatuotteet 19
20 Puutavarajapuutuotteetsekäkorkki-japunon-
tatuotteet (poislukienhuonekalut)20
21 Massa,paperijapaperituotteet 21
22 Painotuotteet sekäääni-, kuva-ja atk-tallenteet 22
23 Koksi,öljytuotteet jaydinpolttoaine 23
24 Kemikaalit, kemialliset tuotteet jatekokuidut 24
25 Kumi-jamuovituotteet 25
26 Muutei-metalliset mineraalituotteet 26
27 Perusmetallit 27
28 Metallituotteet poislukienkoneet jalaitteet 28
29 Muuallaluokittelemattomat koneetja laitteet 29
30 Konttori-jatietokoneet 30
31 Muutsähkökoneetja -laitteet 31
32 Radio-,televisio- ja tietoliikennevälineet 32
33 Lääkintäkojeet, hienomekaaniset kojeet ja
optisetinstrumentit sekäkellot33
34 Autotja perävaunut 34
35 Muutkulkuneuvot 3536 Huonekalut; muualla luokittelemattomat teolli-
suustuotteet36
37 Kierrätysraaka-aineet 37
40 Sähkö,kaasujalämpö 40
41 Talousvesijavedenjakelupalvelut 41
45 Rakennustyöt 451996R2223—FI—13.02.2002—006.001—379
▼B
Tunnus KuvausViittaus
CPA:han
50 Moottoriajoneuvojen kauppa, korjaus- ja
huoltopalvelut sekä polttoaineen
vähittäismyyntipalvelut50
51 Agentuuritoiminnan ja tukkukaupan palvelut,
poislukienmoottoriajoneuvojen kauppa51
52 Vähittäiskaupan palvelut poislukien moottoria-
joneuvojen kauppa; henkilökohtaisten ja
kotitalousesineiden korjauspalvelut52
55 Majoitus-ja ravitsemispalvelut 55
60 Maaliikenne- ja putkijohtokuljetuspalvelut 60
61 Vesiliikennepalvelut 6162 Ilmaliikennepalvelut 62
63 Liikennettä tukevat palvelut;
matkatoimistopalvelut63
64 Posti-ja teleliikennepalvelut 64
65 Rahoituksen välityspalvelut poislukien
vakuutuspalvelut65
66 Vakuutuspalvelut poislukien pakollinen sosiaa-
livakuutus66
67 Rahoitusta tukevatpalvelut 67
70 Kiinteistöalan palvelut 70
71 Kotitaloustavaroiden vuokrauspalvelut 71
72 Tietojenkäsittelypalvelut 72
73 Tutkimus-jakehittämispalvelut 73
74 Muutliike-elämän palvelut 74
75 Julkisen hallinnon ja maanpuolustuksen palve-
lut,pakolliset sosiaalivakuutuspalvelut75
80 Koulutuspalvelut 80
85 Terveydenhuolto- jasosiaalipalvelut 85
90 Ympäristönhuoltopalvelut 90
91 Muualla luokittelemattomat järjestötoiminnan
palvelut91
92 Virkistys-,kulttuuri- ja urheilupalvelut 92
93 Muutpalvelut 93
95 Työnantajakotitaloudet 95
99 Kansainvälistenjärjestöjenjaulkomaistenedus-
tustojenpalvelut99
P31
Tunnus KuvausViittaus
CPA:han
AA Maa-,riista-jametsätaloustuotteet A
BB Kalataloustuotteet B
CA Kivi-ja ruskohiili; turve; raakaöljy ja luonnon-
kaasu;uraanijatoriumCA
CB Metallimalmit ja mineraalien kaivun ja
louhinnanmuuttuotteetCB
DA Elintarvikkeet, juomatja tupakka DA
DB Tekstiilit javaatteet DB
DC Nahkajanahkatuotteet DC
DD Puutavaraja puutuotteet DD1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—380
▼B
Tunnus KuvausViittaus
CPA:han
DE Massa, paperi ja paperituotteet ääni-, kuva- ja
atk-tallenteet; painatuspalvelutDE
DF Koksi,öljytuotteet jaydinpolttoaine DF
DG Kemikaalit, kemialliset tuotteet jatekokuidut DG
DH Kumi-jamuovituotteet DH
DI Muutei-metalliset mineraalituotteet DI
DJ Perusmetallit jametallituotteet DJ
DK Muuallaluokittelemattomat koneetja laitteet DK
DL Sähköteknisettuotteet jaoptiset laitteet DL
DM Kulkuneuvot DM
DNMuuallaluokittelemattomat teollisuustuotteet DN
EE Sähkö,kaasujavesi E
FF Rakennustyöt F
GG Tukku- ja vähittäiskaupan palvelut; moottoria-
joneuvojen sekä henkilökohtaisten esineiden ja
kotitalousesineiden korjauspalvelutG
HH Majoitus-ja ravitsemispalvelut H
II Kuljetus-,varastointi- jatietoliikennepalvelut I
JJ Rahoituspalvelut J
KK Kiinteistö-,vuokraus-jatutkimuspalvelut;liike-
elämän palvelutK
LL Julkisen hallinnon ja maanpuolustuksen palve-
lut;pakolliset sosiaalivakuutuspalvelutL
MM Koulutuspalvelut M
NN Terveydenhuolto- jasosiaalipalvelut N
OO Muut yhteiskunnalliset ja henkilökohtaiset
palvelutO
PP Työnantajakotitaloudet P
QQ Kansainvälistenjärjestöjen ja ulkomaisten edus-
tustojenpalvelutQ
P17
Tunnus KuvausViittaus
CPA:han
A Maa-,riista-jametsätaloustuotteet A
B Kalataloustuotteet B
C Mineraalien kaivutuotteet C
D Teollisuustuotteet D
E Sähkö,kaasujavesi E
F Rakennustyöt F
G Tukku- ja vähittäiskaupan palvelut; moottoria-
joneuvojen sekä henkilökohtaisten esineiden ja
kotitalousesineiden korjauspalvelutG
H Majoitus-ja ravitsemispalvelut H
I Kuljetus-,varastointi- jatietoliikennepalvelut I
J Rahoituspalvelut J
K Kiinteistö-,vuokraus-jatutkimuspalvelut;liike-
elämän palvelutK
L Julkisen hallinnon ja maanpuolustuksen palve-
lut;pakolliset sosiaalivakuutuspalvelutL
M Koulutuspalvelut M1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—381
▼B
Tunnus KuvausViittaus
CPA:han
NTerveydenhuolto- jasosiaalipalvelut N
O Muut yhteiskunnalliset ja henkilökohtaiset
palvelutO
P Työnantajakotitaloudet P
Q Kansainvälistenjärjestöjenjaulkomaistenedus-
tustojenpalvelutQ
A6—A3
A6
Tunnus KuvausViittaus
NACE
Rev.1:een
1 Maatalous, riistatalous ja metsätalous; kalastus
jakalanviljelyA+B
2 Teollisuus,mukaanluettuna energia C+D+E
3 Rakentaminen F
4 Tukku-javähittäiskauppa,moottoriajoneuvojen
ja kotitalousesineiden korjaus, majoitus- ja
ravitsemistoiminta; liikenneG+H+I
5 Rahoitus-,kiinteistö-,vuokraus-jaliike-elämää
palveleva toimintaJ+K
6 Muutpalvelut L—P
A3
Tunnus KuvausViittaus
NACE
Rev.1:een
1 Maa-, riista- ja metsätalous; kalastus ja kalan-
viljelyA+B
2 Teollisuus, mukaan luettuna energia, ja raken-
taminenC+D+E+F
3 Palvelut G—P
P6—P3
P6
Tunnus KuvausVastaa
CPA:ssa
1 Maa-,riista-, metsä-jakalataloustuotteet A+B
2 Mineraalien kaivu-, teollisuus- ja energiatuot-
teetC+D+E
3 Rakennustyöt F
4 Tukku- ja vähittäiskaupan palvelut,
korjauspalvelut, majoitus- ja ravitsemispalvelut
sekäliikenne- jatietoliikennepalvelutG+H+I
5 Rahoitus-, kiinteistö-, vuokraus- ja
tutkimuspalvelut sekäliike-elämän palvelutJ+K
6 Muutpalvelut L—P
P3
Tunnus KuvausVastaa
CPA:ssa
1 Maa-,riista-, metsä-jakalataloustuotteet A+B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—382
▼B
P3
Tunnus KuvausVastaa
CPA:ssa
2 Mineraalien kaivu-, teollisuus- ja energiatuot-
teet,rakennustyötC+D+E+F
3 Palvelut G—P
Pi6—Pi3
Pi6
Tunnus KuvausVastaa
CPA:ssa
1 Maa-,metsä-jakalataloustuotteet 01+02+05
Laitteet: —
2 Metallituotteet sekäkoneetja laitteet 28—33+36
3 Kuljetusvälineet 34+35
Rakennuksetjarakennelmat: 45
4 jostatalorakennukset —
5 Muutrakennelmat —
6 Muuttuotteet Loputluokat
Pi3
Tunnus KuvausVastaa
CPA:ssa
1 Metallituotteet, koneet ja laitteet sekä kulje-
tusvälineet28—36
2 Rakennuksetjarakennelmat 45
3 Muuttuotteet Loputluokat
YKSITYISENKULUTUKSENKÄYTTÖTARKOITUKSEN
MUKAINENLUOKITUS(COICOP)
01Elintarvikkeet ja alkoholittomat juomat
01.1 Elintarvikkeet
01.2 Alkoholittomat juomat
02Alkoholijuomat, tupakka ja narkoottiset aineet
02.1 Alkoholijuomat
02.2 Tupakka
2.3 Narkoottisetaineet
03Vaatteet ja jalkineet
03.1 Vaatteet javaatekankaat
03.2 Jalkineet
04Asuminen ja energia
04.1 Todelliset asumisvuokrat
04.2 Laskennalliset asumisvuokrat
04.3 Asunnonhuoltojakorjaus
04.4 Muutasumiseenliittyvät palvelut04.5 Sähkö,kaasuja muutpolttoaineet1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—383
▼M6
▼M6
05Kodin kalusteet, koneet, tavarat ja palvelut
05.1 Huonekalut,matotja sisustus
05.2 Kodintekstiilit
05.3 Kodinkoneet05.4 Lasitavarat, astiat jataloustavarat
05.5 Kodinjapuutarhan työkalut jalaitteet
05.6 Kodinhoitotarvikkeet ja-palvelut
06Terveys
06.1 Lääkevalmisteet, hoitolaitteet ja-tarvikkeet
06.2 Avohoitopalvelut
06.3 Sairaalapalvelut
07Liikenne
07.1 Ajoneuvojenhankinta
07.2 Yksityisajoneuvojenkäyttö
07.3 Liikennepalvelut
08Tietoliikenne
08.1 Postipalvelut
08.2 Puhelin-jafaksilaitteet08.3 Puhelin-jainternetpalvelut
09Kulttuuri ja vapaa-aika
09.1 Audiovisuaaliset laitteet jatietokoneet
09.2 Muutsuuretvapaa-ajan välineet
09.3 Muutvirkistys-ja harrastusvälineet, lemmikkieläimet
09.4 Kulttuuri-ja virkistyspalvelut
09.5 Sanomalehdet, kirjat ja paperitavarat
09.6 Valmismatkat
10Koulutus
10.1 Esiasteenja alemman perusasteenkoulutus
10.2 Ylemmänperusasteenja keskiasteen koulutus10.3 Keskiasteenjälkeinen koulutus,jokaeiolekorkea-asteen koulutusta
10.4 Korkea-asteenkoulutus
10.5 Tasoltaan määrittelemätön koulutus
11Ravintolat, kahvilat ja hotellit
11.1 Ateriapalvelut
11.2 Majoituspalvelut
12Muut tavarat ja palvelut
12.1 Henkilökohtainen puhtausjakauneudenhoito
12.2 Prostituutio
12.3 Henkilökohtaiset tavarat
12.4 Sosiaalipalvelut12.5 Vakuutukset
12.6 Rahoituspalvelut
12.7 Muutpalvelut
13Kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen
yksilölliset kulutusmenot
13.1 Asuminen
13.2 Terveydenhuolto1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—384
▼M6
13.3 Kulttuuri-javirkistystoiminta
13.4 Koulutus13.5 Sosiaaliturva13.6 Muutpalvelut
14Julkisyhteisöjen yksilölliset kulutusmenot
14.1 Asuminen
14.2 Terveydenhuolto14.3 Kulttuuri-ja virkistystoiminta
14.4 Koulutus
14.5 Sosiaaliturva
JULKISYHTEISÖJENTEHTÄVÄLUOKITUS(COFOG)
01Yleinen julkishallinto
01.1 Toimeenpano-jalainsäädäntöelimet,finanssi-javeroasiat,ulkoasiainhal-
linto
01.2 Talousapuulkomaille01.3 Yleisethallintopalvelut
01.4 Perustutkimus
01.5 Yleisenjulkishallinnon tutkimusja kehittäminen01.6 Muutyleisenjulkishallinnon palvelut01.7 Julkisenvelanhoitoonliittyvät taloustoimet
01.8 Hallinnoneritasojenvälisetyleisluonteiset siirrot
02Puolustus
02.1 Sotilaspuolustus
02.2 Siviilipuolustus
02.3 Sotilasapuulkomaille
02.4 Puolustustoiminnantutkimusja kehittäminen02.5 Puolustus,muualla luokittelematon
03Yleinen järjestys ja turvallisuus
03.1 Poliisitoimi
03.2 Palo-japelastustoimi03.3 Tuomioistuinlaitos03.4 Vankilalaitos
03.5 Yleiseenjärjestykseenjaturvallisuuteenliittyvätutkimusjakehittäminen
03.6 Yleinenjärjestysja turvallisuus,muualla luokittelematon
04Elinkeinoelämään liittyvät asiat
04.1 Yleisettalouteen jakauppaan liittyvät tehtävät sekätyövoimapalvelut
04.2 Maa-,metsä-, kala-jariistatalous
04.3 Polttoaine- jaenergiahuolto04.4 Kaivostoiminta, teollisuusjarakentaminen04.5 Liikenne
04.6 Viestintä
04.7 Muuttoimialat04.8 Elinkeinoelämän tutkimusjakehittäminen
04.9 Elinkeinoelämään liittyvät asiat, muuallaluokittelemattomat
05Ympäristönsuojelu
05.1 Jätehuolto
05.2 Jätevesihuolto05.3 Ympäristönpilaantumisen torjunta
05.4 Biologisenmonimuotoisuuden jamaiseman suojelu1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—385
▼M6
05.5 Ympäristönsuojeluntutkimusja kehittäminen
05.6 Ympäristönsuojelu,muualla luokittelematon
06Asuminen ja yhdyskuntapalvelut
06.1 Asuinolojenkehittäminen
06.2 Yhdyskuntakehitys
06.3 Vesihuolto
06.4 Katuvalaistus
06.5 Asumisenjayhdyskuntapalvelujen tutkimusjakehittäminen
06.6 Asuminenjayhdyskuntapalvelut, muualla luokittelemattomat
07Terveydenhuolto
07.1 Lääkevalmisteet, lääkintälaitteet ja-välineet
07.2 Avohoitopalvelut
07.3 Sairaalapalvelut eli laitoshoito
07.4 Yleisetterveydenhuoltopalvelut
07.5 Terveydenhuoltoalan tutkimusjakehittäminen
07.6 Terveydenhuolto, muualla luokittelematon
08Virkistys- ja kulttuuritoiminta sekä uskonnollinen toiminta
08.1 Virkistys-jaurheilupalvelut
08.2 Kulttuuripalvelut
08.3 Radio-,televisio- jajulkaisutoiminta
08.4 Uskonnollistenjaaatteellisten yhteisöjen tukeminen
08.5 Virkistys-jakulttuuritoiminnan jauskonnontutkimusjakehittäminen
08.6 Virkistys-,kulttuuri- jauskonnolliset palvelut, muualla luokittelematon
09Koulutus
09.1 Esiasteenja alemman perusasteenkoulutus
09.2 Ylemmänperusasteenja keskiasteen koulutus
09.3 Keskiasteenjälkeinen, ei-korkea-asteen koulutus
09.4 Korkea-asteenkoulutus
09.5 Tutkintoonjohtamaton koulutus09.6 Koulutuksentukipalvelut opiskelijoille
09.7 Koulutuksentutkimusjakehittäminen
09.8 Koulutus,muualla luokittelematon
10Sosiaaliturva
10.1 Sairausjatoimintarajoitteisuus
10.2 Vanhuus
10.3 Lesketjamuutedunsaajat
10.4 Perheja lapset
10.5 Työttömyys
10.6 Asuminen
10.7 Sosiaalinensyrjäytyminen, muualla luokittelematon
10.8 Sosiaaliturvantutkimusjakehittäminen
10.9 Sosiaaliturva, muuallaluokittelematon
KOTITALOUKSIA PALVELEVIENVOITTOA TAVOITTELEMAT-
TOMIENYHTEISÖJENTEHTÄVÄLUOKITUS(COPNI)
01Asuminen
01.0 Asuminen
02Terveydenhuolto
02.1 Lääkevalmisteet, lääkintälaitteet ja-välineet1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—386
▼M6
02.2 Avohoitopalvelut
02.3 Sairaalapalvelut02.4 Yleisetterveyspalvelut02.5 Terveydenhuoltoalan tutkimusjakehittäminen
02.6 Muutterveyspalvelut
03Virkistys- ja kulttuuritoiminta
03.1 Virkistys-jaurheilupalvelut
03.2 Kulttuuripalvelut
04Koulutus
04.1 Esiasteenja alemman perusasteenkoulutus
04.2 Ylemmänperusasteenja keskiasteen koulutus
04.3 Keskiasteenjälkeinen koulutus,jokaeiolekorkea-asteen koulutusta
04.4 Korkea-asteenkoulutus04.5 Tasoltaan määrittelemätön koulutus04.6 Koulutuksentutkimusjakehittäminen
04.7 Muutkoulutuspalvelut
05Sosiaaliturva
05.1 Sosiaaliturvapalvelut
05.2 Sosiaaliturvantutkimusjakehittäminen
06Uskonnollinen toiminta
06.0 Uskonnollinentoiminta
07Poliittisten puolueiden, ammattiyhdistysten ja ammattialajärjestöjen
toiminta
07.1 Poliittisten puolueiden toiminta
07.2 Ammattiyhdistysten palvelut
07.3 Ammattialajärjestöjen palvelut
08Ympäristönsuojelu
08.1 Ympäristönsuojelupalvelut
08.2 Ympäristönsuojeluntutkimusja kehittäminen
09Palvelut, muualla luokittelemattomat
09.1 Palvelut,muualla luokittelemattomat
09.2 Muuallaluokittelemattomiinpalveluihinliittyvätutkimusjakehittäminen1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—387
▼B
Tilit
Taulukko A.IV.1 — Tili 0: Tavara- ja palvelutili
Resurssit Käyttö
P.1 Tuotos 3595 P.2 Välituotekäyttö 1904
P.11 Markkinatuotos 3048P.12 Tuotosomaanloppukäyttöön 171 P.3/P.4 Kulutusmenot/Todellinen
kulutus 1371
P.31/
P.41Yksilölliset kulutusmenot/
Todellinen yksilöllinen
kulutus 1215
P.13 Muumarkkinaton tuotos 376 P.32/
P.42Kollektiiviset kulutusmenot/
Todellinen kollektiivinen
kulutus 156
D.21 Tuoteverot 141
D.31 Tuotetukipalkkiot −8 P.51 Kiinteän pääoman brutto-
muodostus 376
P.511 Aineellisten kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 303
P.7 Tavaroiden ja palvelujen
tuonti 497P.5111 Uusienaineellistenkiinteiden
varojenhankinnat 305
P.71 Tavaroiden tuonti 392 P.5112 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojenhankinnat 11
P.72 Palvelujen tuonti 105 P.5113 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojen vähen-
nykset −13
P.512 Aineettomien kiinteiden
varojen hankinnat miinusvähennykset 51
P.5121 Uusien aineettomien kiin-
teiden varojenhankinnat 53
P.5122 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
hankinnat 6
P.5123 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
vähennykset −8
P.513 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen arvon
lisäys 22
P.5131 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen perus-
parannukset 5
P.5132 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen omistu-
soikeudensiirtokulut 17
P.52 Varastojenmuutokset 281996R2223—FI—13.02.2002—006.001—388
▼B
Resurssit Käyttö
P.53 Arvoesineiden hankinnat
miinusvähennykset 10
P.6 Tavaroiden ja palvelujen
vienti 536
P.61 Tavaroiden vienti 462
P.62 Palvelujen vienti 74
Taulukko A.IV.2 — Koko kansantalouden tilikokonaisuus
I:Tuotantotili
Käyttö Resurssit
P.2 Välituotekäyttö 1904 P.1 Tuotos 3595
P.11 Markkinatuotos 3048P.12 Tuotosomaan loppukäyttöön 171P.13 Muumarkkinaton tuotos 376
D.21-
D.31Tuoteverot miinus tuotetuki-
palkkiot133
B.1*g Bruttokansantuote 1824
K.1 Kiinteänpääomankuluminen 222
B.1*n Nettokansantuote 1602
II:Tulonjako- ja tulonkäyttötili
II.1:Tulojen ensijaon tili
II.1.1: Tulonmuodostustili
Käyttö Resurssit
D.1 Palkansaajakorvaukset 762 B.1* Kansantuote 1602
D.11 Palkatja palkkiot 569D.12 Työnantajan sosiaaliturva-
maksut 193
D.121 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 174
D.122 Työnantajan laskennalliset
sosiaaliturvamaksut 19
D.2 Tuotannonjatuonninverot 235
D.21 Tuoteverot 141D.211 Arvonlisäverot (ALV) 1211996R2223—FI—13.02.2002—006.001—389
▼B
Käyttö Resurssit
D.212 Tuontiverot ja -tullit ilman
ALV:a 17
D.2121 Tuontitullit 17
D.2122 Muut tuontiverot kuin ALV
ja tuontitullit 0
D.214 MuuttuoteverotkuinALVja
tuontiverot 3
D.29 Muuttuotantoverot 94
D.3 Tukipalkkiot −44
D.31 Tuotetukipalkkiot −8D.311 Tuontitukipalkkiot 0D.319 Muuttuotetukipalkkiot −8
D.39 Muuttuotantotukipalkkiot −36
B.2 Toimintaylijäämä 217
B.3 Sekatulo 432
II.1.2: Ensitulonjakotili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 380 B.2 Toimintaylijäämä 217
D.41 Korot 206 B.3 Sekatulo 432
D.42 Yritystenjakamat tulot 84
D.421 Osingot 60 D.1 Palkansaajakorvaukset 766D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 24D.11 Palkatjapalkkiot 573
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 0D.12 Työnantajan sosiaaliturva-
maksut 193
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 25D.121 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 174
D.45 Maanvuokrat 65 D.122 Työnantajan laskennalliset
sosiaaliturvamaksut 19
D.2 Tuotannonja tuonninverot 235
D.21 Tuoteverot 141D.211 Arvonlisäverot(ALV) 121
D.212 Tuontiverot ja - tullit ilman
ALV:a 171996R2223—FI—13.02.2002—006.001—390
▼B
Käyttö Resurssit
D.2121 Tuontitullit 17
D.2122 Muut tuontiverot kuin ALV
jatuontitullit 0
D.214 MuuttuoteverotkuinALVja
tuontiverot 3
D.29 Muuttuotantoverot 94
D.3 Tukipalkkiot −44
D.31 Tuotetukipalkkiot −8
D.311 Tuontitukipalkkiot 0
D.319 Muuttuotetukipalkkiot −8D.39 Muuttuotantotukipalkkiot −36
D.4 Omaisuustulot 407
D.41 Korot 200
P.119 Välilliset rahoituspalvelut
(FISIM) 0
D.42 Yritystenjakamat tulot 103
D.421 Osingot 46D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 57
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 14
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 25
D.45 Maanvuokrat 65
B.5* Kansantulo 1633
II.1.2.1: Yrittäjätulon tili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 217 B.2 Toimintaylijäämä 217
D.41 Korot 147 B.3 Sekatulo 432
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 25
D.45 Maanvuokrat 45 D.4 Omaisuustulot 247
D.41 Korot 150
P.119 Välilliset rahoituspalvelut
(FISIM) 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—391
▼B
Käyttö Resurssit
D.42 Yritystenjakamat tulot 37
D.421 Osingot 37D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 0
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 11
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 5
D.45 Maanvuokrat 44
B.4 Yrittäjätulo 679
II.1.2.2: Muunensitulonjakotili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 163 B.4 Yrittäjätulo 679
D.41 Korot 59
D.42 Yritystenjakamat tulot 84 D.1 Palkansaajakorvaukset 766
D.421 Osingot 60 D.11 Palkatjapalkkiot 573D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 24D.12 Työnantajan sosiaaliturva-
maksut 193
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 0D.121 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 174
D.45 Maanvuokrat 20 D.122 Työnantajan laskennalliset
sosiaaliturvamaksut 19
D.2 Tuotannonja tuonninverot 235
D.21 Tuoteverot 141D.211 Arvonlisäverot(ALV) 121
D.212 Tuontiverot ja -tullit ilman
ALV:a 17
D.2121 Tuontitullit 17
D.2122 Muut tuontiverot kuin ALV
jatuontitullit 0
D.214 MuuttuoteverotkuinALVja
tuontiverot 3
D.29 Muuttuotantoverot 94
D.3 Tukipalkkiot −44
D.31 Tuotetukipalkkiot −81996R2223—FI—13.02.2002—006.001—392
▼B
Käyttö Resurssit
D.311 Tuontitukipalkkiot 0
D.319 Muuttuotetukipalkkiot −8D.39 Muuttuotantotukipalkkiot −36
D.4 Omaisuustulot 160
D.41 Korot 50D.42 Yritystenjakamat tulot 66
D.421 Osingot 9
D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 57
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 3
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 20
D.45 Maanvuokrat 21
B.5* Kansantulo 1633
II.2:Tulojen uudelleenjaon tili
Käyttö Resurssit
D.5 Tulo-, varallisuus- ym. juok-
sevatverot 212B.5* Kansantulo 1633
D.51 Tuloverot 203
D.59 Muutjuoksevatverot 9 D.5 Tulo-, varallisuus- ym. juok-
sevatverot 213
D.51 Tuloverot 204
D.61 Sosiaaliturvamaksut 322 D.59 Muutjuoksevat verot 9
D.611 Todelliset sosiaaliturva-
maksut 303D.61 Sosiaaliturvamaksut 322
D.6111 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 174D.611 Todelliset sosiaaliturva-
maksut 303
D.61111 Työnantajan pakolliset todel-
lisetsosiaaliturvamaksut 160D.6111 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksutmaksut 174
D.61112 Työnantajan vapaaehtoiset
todelliset sosiaaliturvamaksut 14D.61111 Työnantajan pakolliset todel-
lisetsosiaaliturvamaksut 160
D.6112 Palkansaajan sosiaaliturva-
maksut 97D.61112 Työnantajan vapaaehtoiset
todelliset sosiaaliturvamaksut 14
D.61121 Palkansaajan pakolliset
sosiaaliturvamaksut 85D.6112 Palkansaajan sosiaaliturva-
maksut 97
D.61122 Palkansaajan vapaaehtoiset
sosiaaliturvamaksut 12D.61121 Palkansaajan pakolliset
sosiaaliturvamaksut 851996R2223—FI—13.02.2002—006.001—393
▼B
Käyttö Resurssit
D.6113 Itsenäistenyrittäjienjatyölli-
siin kuulumattomien
sosiaaliturvamaksut 32D.61122 Palkansaajan vapaaehtoiset
sosiaaliturvamaksut 12
D.61131 Itsenäistenyrittäjienjatyölli-
siin kuulumattomien
pakolliset sosiaaliturva-
maksut 22D.6113 Itsenäistenyrittäjienjatyölli-
siin kuulumattomien
sosiaaliturvamaksut 32
D.61132 Itsenäistenyrittäjienjatyölli-
siin kuulumattomien
vapaaehtoiset sosiaaliturva-
maksut 10D.61131 Itsenäistenyrittäjienjatyölli-
siin kuulumattomien
pakolliset sosiaaliturva-
maksut 22
D.612 Laskennalliset sosiaaliturva-
maksut 19D.61132 Itsenäistenyrittäjienjatyölli-
siin kuulumattomien
vapaaehtoiset sosiaaliturva-
maksut 10
D.612 Laskennalliset sosiaaliturva-
maksut 19
D.62 Rahamääräiset sosiaalie-
tuudet 332
D.621 Rahamääräiset sosiaalitur-
vaetuudet 232D.62 Rahamääräiset sosiaalie-
tuudet 332
D.622 Yksityisesti rahastoidut
sosiaalietuudet 29D.621 Rahamääräiset sosiaalitur-
vaetuudet 232
D.623 Rahastoimattomat palkan-
saajansosiaalietuudet 19D.622 Yksityisesti rahastoidut
sosiaalietuudet 29
D.624 Rahamääräiset sosiaaliavus-
tukset 52D.623 Rahastoimattomat palkan-
saajansosiaalietuudet 19
D.624 Rahamääräiset sosiaaliavus-
tukset 52
D.7 Muuttulonsiirrot 269
D.71 Vahinkovakuutusmaksut,
netto 43D.7 Muuttulonsiirrot 269
D.72 Vahinkovakuutuskorvaukset 45 D.71 Vahinkovakuutusmaksut,
netto 45
D.73 Julkisyhteisöjen sisäiset
tulonsiirrot 96D.72 Vahinkovakuutuskorvaukset 42
D.74 Tulonsiirrot kansainväliseen
yhteistyöhön 31D.73 Julkisyhteisöjen sisäiset
tulonsiirrot 96
D.75 Muutsekalaiset tulonsiirrot 54 D.74 Tulonsiirrot kansainväliseen
yhteistyöhön 1
D.75 Muutsekalaiset tulonsiirrot 55
B.6 Käytettävissä oleva tulo 1604
II.3:Luontoismuotoisten tulojen uudelleenjaon tili
Käyttö Resurssit
D.63 Luontoismuotoiset sosiaaliset
tulonsiirrot 219B.6 Käytettävissä oleva tulo 16041996R2223—FI—13.02.2002—006.001—394
▼B
Käyttö Resurssit
D.631 Luontoismuotoiset sosiaalie-
tuudet 162
D.6311 Sosiaaliturvaetuudet, hyvi-
tykset 78D.63 Luontoismuotoiset sosiaaliset
tulonsiirrot 219
D.6312 Muut luontoismuotoiset
sosiaaliturvaetuudet 65D.631 Luontoismuotoiset sosiaalie-
tuudet 162
D.6313 Luontoismuotoiset sosiaalia-
vustukset 19D.6311 Sosiaaliturvaetuudet, hyvi-
tykset 78
D.632 Yksilöllisiä markkinattomia
tavaroita ja palveluita
vastaavat tulonsiirrot 57D.6312 Muut luontoismuotoiset
sosiaaliturvaetuudet 65
D.6313 Luontoismuotoiset sosiaalia-
vustukset 19
D.632 Yksilöllisiä markkinattomia
tavaroita ja palveluita
vastaavattulonsiirrot 57
B.7 Oikaistu käytettävissä oleva
tulo 1604
II.4:Tulonkäyttötili
II.4.1: Käytettävissäolevantulonkäyttötili
Käyttö Resurssit
P.3 Kulutusmenot 1371 B.6 Käytettävissä oleva tulo 1604
P.31 Yksilöllisetkulutusmenot 1215
P.32 Kollektiiviset kulutusmenot 156 D.8 Kotitalouksien eläkerahasto-
osuudenoikaisu 11
D.8 Kotitalouksien eläkerahasto-
osuudenoikaisu 11
B.8 Säästö 233
II.4.2: Oikaistunkäytettävissäolevantulonkäyttötili
Käyttö Resurssit
P.4 Todellinen kulutus 1371 B.7 Oikaistu käytettävissä oleva
tulo 1604
P.41 Todellinen yksilöllinen
kulutus 1215
P.42 Todellinen kollektiivinen
kulutus 156D.8 Kotitalouksien eläkerahasto-
osuudenoikaisu 11
D.8 Kotitalouksien eläkerahasto-
osuudenoikaisu 111996R2223—FI—13.02.2002—006.001—395
▼B
Käyttö Resurssit
B.8 Säästö 233
III:Varallisuuden muodostustilit
III.1:Pääomatili
III.1.1: Säästöstäjapääomansiirroistajohtuvannettovarallisuuden
muutoksentili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 230B.8n Säästö, netto 233
D.9 Pääomansiirrot, saadut 62
D.91 Pääomaverot 2D.92 Investointiavustukset 23D.99 Muutpääomansiirrot 37
D.9 Pääomansiirrot, maksetut −65
D.91 Pääomaverot −2D.92 Investointiavustukset −27
D.99 Muutpääomansiirrot −36
III.1.2: Muidenkuinrahoitusvarojenhankintatili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
P.51 Kiinteän pääoman brutto-
muodostus 376B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 230
P.511 Aineellisten kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 303
P.5111 Uusienaineellistenkiinteiden
varojen hankinnat 305
P.5112 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojenhankinnat 11
P.5113 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojen vähen-
nykset −13
P.512 Aineettomien kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 511996R2223—FI—13.02.2002—006.001—396
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
P.5121 Uusien aineettomien kiin-
teiden varojenhankinnat 53
P.5122 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
hankinnat 6
P.5123 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
vähennykset −8
P.513 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen arvon
lisäys 22
P.5131 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen perus-
parannukset 5
P.5132 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen omistu-
soikeudensiirtokulut 17
K.1 Kiinteänpääomankuluminen −222
P.52 Varastojenmuutokset 28
P.53 Arvoesineiden hankinnat
miinusvähennykset 10
K.2 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen
hankinnat miinus vähen-
nykset 0
K.21 Maan ja muiden aineellisten
valmistamattomien varojen
hankinnat miinus vähen-
nykset 0
K.22 Aineettomien valmistamatto-
mien varojen hankinnat
miinusvähennykset 0
B.9 Nettoluotonanto (+)/netto-
luotonotto (−) 38
III.2:Rahoitustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
F Rahoitusvarojen nettohan-
kinta 641F Velkojennettohankinta 6031996R2223—FI—13.02.2002—006.001—397
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
F.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet −1
F.2 Käteisraha ja talletukset 119 F.2 Käteisrahaja talletukset 132
F.21 Käteisraha 34 F.21 Käteisraha 35F.22 Siirtokelpoiset talletukset 62 F.22 Siirtokelpoiset talletukset 65
F.29 Muuttalletukset 23 F.29 Muuttalletukset 32
F.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 138F.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 123
F.4 Lainat 244 F.4 Lainat 217
F.41 Lyhytaikaiset 83 F.41 Lyhytaikaiset 76F.42 Pitkäaikaiset 161 F.42 Pitkäaikaiset 141
F.5 Osakkeetjaosuudet 44 F.5 Osakkeetjaosuudet 43
F.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 36F.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 36
F.61 Kotitalouksien osuus henki-
ja eläkevakuutusrahastoista 33F.61 Kotitalouksien osuus henki-
jaeläkevakuutusrahastoista 33
F.611 Kotitalouksien osuus henki-
vakuutusrahastoista 22F.611 Kotitalouksien osuus henki-
vakuutusrahastoista 22
F.612 Kotitalouksien osuus eläke-
vakuutusrahastoista 11F.612 Kotitalouksien osuus ekäke-
vakuutusrahastoista 11
F.62 Vakuutusmaksu- ja korvaus-
vastuu 3F.62 Vakuutusmaksu- ja korvaus-
vastuu 3
F.7 Muutsaamiset 61 F.7 Muutvelat 52
F.71 Kauppaluotot jaennakot 18 F.71 Kauppaluototjaennakot 18
F.79 Muut saamiset kuin kauppa-
luototja ennakot 43F.79 Muutvelatkuinkauppaluotot
jaennakot 34
B.9 Nettoluotonanto (+)/netto-
luotonotto (−) 381996R2223—FI—13.02.2002—006.001—398
▼B
III.3:Varojen muiden muutosten tilit
III.3.1: Varojenvolyyminmuidenmuutostentili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
ANMuutkuinrahoitusvarat 10 AF Velat −2
AN.1 Valmistetut varat −7 K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.4 Valmistettujen varojenmuut-
tuminen taloudellisesti
merkittäväksi 3K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset −9K.10 Muualla luokittelemattomat
rahoitusvarojen ja velkojen
muutvolyyminmuutokset −2
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0 K.12 Luokitus- ja rekennemuu-
tokset 0
K.9 Muualla luokittelemattomat
muiden kuin rahoitusvarojen
muutvolyyminmuutokset 1K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teenmuutokset 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset −2K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 0K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset −2
K.12.21 Kullan monetarisointi tai sen
peruuttaminen −2siitä
AF.2Käteisrahaja talletukset 0
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat −4
AF.5 Osakkeetjaosuudet 0
siitä:
AN.11Kiinteät varat −4
AN.12 Varastot −1 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 2
AN.13 Arvoesineet −2 AF.7 Muutvelat 0
AN.2 Valmistamattomat varat 17
K.3 Valmistamattomien varojen
muuttuminen taloudellisesti
merkittäväksi 24
K.5 Luonnonvaraistenbiologisten
varojen kasvu 4
K.6 Valmistamattomien varojen
taloudellisen arvon
häviäminen −9
K.61 Luonnonvarojen ehtyminen −8K.62 Muu valmistamattomien
varojen taloudellisen arvon
häviäminen −11996R2223—FI—13.02.2002—006.001—399
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset −2
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0
K.9 Muualla luokittelemattomat
muiden kuin rahoitusvarojen
muutvolyyminmuutokset 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 0
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
siitä:
AN.21Aineelliset valmistamattomat
varat 17
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 5
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0K.10 Muualla luokittelemattomat
rahoitusvarojen ja velkojen
muutvolyyminmuutokset 3
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 2
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 2
K.12.21 Kullan monetarisointi tai sen
peruuttaminen 2
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
siitä:
AF.1Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 7
AF.2 Käteisraha ja talletukset 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat −4AF.5 Osakkeetjaosuudet 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—400
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 2
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.2 Varojen volyymin muista
muutoksista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset 17
III.3.2: Uudelleenarvotustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11 Nimelliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot (−):K.11 Nimelliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot(−):
ANMuutkuinrahoitusvarat 280 AF Velat 76
AN.1 Valmistetut varat 126 AF.2 Käteisrahaja talletukset 0AN.11 Kiinteät varat 111 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 42
AN.12 Varastot 7 AF.4 Lainat 0AN.13 Arvoesineet 8 AF.5 Osakkeetjaosuudet 34AN.2 Valmistamattomat varat 154 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 152AF.7 Muutvelat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 2
AF Rahoitusvarat 84
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 12
AF.2 Käteisraha ja talletukset 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 40
AF.4 Lainat 0AF.5 Osakkeetjaosuudet 31AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.3 Nimellisistä hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 2881996R2223—FI—13.02.2002—006.001—401
▼B
III.3.2.1: Neutraalien hallussapitovoittojen/-tappioiden tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot
(+)/-tappiot (−):K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot
(+)/-tappiot(−):
ANMuutkuinrahoitusvarat 198 AF Velat 126
AN.1 Valmistetut varat 121 AF.2 Käteisrahaja talletukset 29AN.11 Kiinteät varat 111 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 26
AN.12 Varastot 5 AF.4 Lainat 29AN.13 Arvoesineet 5 AF.5 Osakkeetjaosuudet 28AN.2 Valmistamattomat varat 78 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 7
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 76AF.7 Muutvelat 6
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 1
AF Rahoitusvarat 136
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 15
AF.2 Käteisraha ja talletukset 30
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 25
AF.4 Lainat 28
AF.5 Osakkeetjaosuudet 26AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 7
AF.7 Muutsaamiset 5
B.10.31 Neutraaleista hallussapito-
voitoista ja -tappioista
johtuvat nettovarallisuuden
muutokset 208
III.3.2.2: Reaalisten hallussapitovoittojen/-tappioiden tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot (−):K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot(−):
ANMuutkuinrahoitusvarat 81 AF Velat −50
AN.1 Valmistetut varat 5 AF.2 Käteisrahaja talletukset −291996R2223—FI—13.02.2002—006.001—402
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AN.11 Kiinteät varat 0 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 16
AN.12 Varastot 3 AF.4 Lainat −29
AN.13 Arvoesineet 2 AF.5 Osakkeetjaosuudet 6AN.2 Valmistamattomat varat 77 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka −7
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 76AF.7 Muutvelat −6
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 1
AF Rahoitusvarat −52
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet −3
AF.2 Käteisraha ja talletukset −30
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 15
AF.4 Lainat −28
AF.5 Osakkeetjaosuudet 5
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka −7
AF.7 Muutsaamiset −5
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 80
IV:Varallisuustaseet
IV.1:Varallisuuden avaustase
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 9922 AF Velat 6298
AN.1 Valmistetut varat 6047 AF.2 Käteisrahaja talletukset 1471AN.11 Kiinteät varat 5544 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1311
AN.12 Varastot 231 AF.4 Lainat 1437AN.13 Arvoesineet 272 AF.5 Osakkeetjaosuudet 1406AN.2 Valmistamattomat varat 3875 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 371
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 3809AF.7 Muutvelat 302
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 661996R2223—FI—13.02.2002—006.001—403
▼B
Varat Velat ja nettovarallisuus
AF Rahoitusvarat 6792
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 770
AF.2 Käteisraha ja talletukset 1482AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1263
AF.4 Lainat 1384AF.5 Osakkeetjaosuudet 1296
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 370
AF.7 Muutsaamiset 227
B.90 Nettovarallisuus 10416
IV.2:Varallisuustaseen muutokset
Varat Velat ja nettovarallisuus
Varojenmuutoksetyhteensä Velkojenmuutoksetyhteensä
ANMuutkuinrahoitusvarat 482 AF Velat 677
AN.1 Valmistetut varat 289 AF.2 Käteisrahaja talletukset 132AN.11 Kiinteät varat 239 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 165
AN.12 Varastot 34 AF.4 Lainat 213AN.13 Arvoesineet 16 AF.5 Osakkeetjaosuudet 77AN.2 Valmistamattomat varat 193 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 38
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 191AF.7 Muutvelat 52
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 2
AF Rahoitusvarat 730
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 18
AF.2 Käteisraha ja talletukset 119AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 178
AF.4 Lainat 240AF.5 Osakkeetjaosuudet 751996R2223—FI—13.02.2002—006.001—404
▼B
Varat Velat ja nettovarallisuus
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 38
AF.7 Muutsaamiset 61
B.10 Nettovarallisuudenmuutokset 535
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 230
B.10.2 Varojen volyymin muista
muutoksista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset 17
B.10.3 Nimellisistä hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 288
B.10.31 Neutraaleistahallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 208
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 80
IV.3:Varallisuuden päätöstase
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 10404 AF Velat 6975
AN.1 Valmistetut varat 6336 AF.2 Käteisrahaja talletukset 1603AN.11 Kiinteät varat 5783 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1476
AN.12 Varastot 265 AF.4 Lainat 1650AN.13 Arvoesineet 288 AF.5 Osakkeetjaosuudet 1483AN.2 Valmistamattomat varat 4068 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 409
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 4000AF.7 Muutvelat 354
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 68
AF Rahoitusvarat 7522
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 788
AF.2 Käteisraha ja talletukset 1601AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1441
AF.4 Lainat 1624AF.5 Osakkeetjaosuudet 13711996R2223—FI—13.02.2002—006.001—405
▼B
Varat Velat ja nettovarallisuus
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 408
AF.7 Muutsaamiset 288
B.90 Nettovarallisuus 10951
Taulukko A.IV.3 — Yritysten tilikokonaisuus
I:Tuotantotili
Käyttö Resurssit
P.2 Välituotekäyttö 881 P.1 Tuotos 1753
P.11 Markkinatuotos 1722
P.12 Tuotosomaan loppukäyttöön 31
B.1g Arvonlisäys, brutto 872
K.1 Kiinteänpääomankuluminen 137B.1n Arvonlisäys, netto 735
II:Tulonjako- ja tulonkäyttötili
II.1:Tulojen ensijaon tili
II.1.1: Tulonmuodostustili
Käyttö Resurssit
D.1 Palkansaajakorvaukset 545 B.1n Arvonlisäys,netto 735
D.11 Palkatja palkkiot 421
D.12 Työnantajan sosiaaliturva-
maksut 124
D.121 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 112
D.122 Työnantajan laskennalliset
sosiaaliturvamaksut 12
D.29 Muuttuotantoverot 86
D.39 Muuttuotantotukipalkkiot −35
B.2 Toimintaylijäämä 139
II.1.2: Ensitulonjakotili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 145 B.2 Toimintaylijäämä 139
D.41 Korot 661996R2223—FI—13.02.2002—006.001—406
▼B
Käyttö Resurssit
D.42 Yritystenjakamat tulot 48 D.4 Omaisuustulot 78
D.421 Osingot 24 D.41 Korot 25D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 24D.42 Yritystenjakamat tulot 3
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 0D.421 Osingot 3
D.45 Maanvuokrat 31 D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 0
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 4
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 5
D.45 Maanvuokrat 41
B.5 Sektorin ensitulo 72
II.1.2.1: Yrittäjätulon tili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 97 B.2 Toimintaylijäämä 139
D.41 Korot 66D.45 Maanvuokrat 31 D.4 Omaisuustulot 78
D.41 Korot 25
D.42 Yritystenjakamat tulot 3
D.421 Osingot 3D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 0
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 4
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 5
D.45 Maanvuokrat 41
B.4 Yrittäjätulo 120
II.1.2.2: Muunensitulonjakotili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 48 B.4 Yrittäjätulo 120
D.42 Yritystenjakamat tulot 48D.421 Osingot 241996R2223—FI—13.02.2002—006.001—407
▼B
Käyttö Resurssit
D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 24
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 0
B.5 Sektorin ensitulo 72
II.2:Tulojen uudelleenjaon tili
Käyttö Resurssit
D.5 Tulo-,varallisuus-ym.juok-
sevatverot24 B.5 Sektorin ensitulo 72
D.51 Tuloverot 20
D.59 Muutjuoksevatverot 4 D.61 Sosiaaliturvamaksut 14
D.611 Todelliset sosiaaliturva-
maksut 2
D.62 Rahamääräiset sosiaalie-
tuudet 13D.6111 Työnantajan todelliset
sosiaaliturvamaksut 1
D.622 Yksityisesti rahastoidut
sosiaalietuudet 1D.61111 Työnantajanpakollisettodel-
lisetsosiaaliturvamaksut 1
D.623 Rahastoimattomat palkan-
saajansosiaalietuudet 12D.61112 Työnantajan vapaaehtoiset
todelliset sosiaaliturva-
maksut 0
D.6112 Palkansaajan sosiaaliturva-
maksut 1
D.7 Muuttulonsiirrot 11 D.61121 Palkansaajan pakolliset
sosiaaliturvamaksut 1
D.71 Vahinkovakuutusmaksut,
netto 8D.61122 Palkansaajan vapaaehtoiset
sosiaaliturvamaksut 0
D.75 Muutsekalaiset tulonsiirrot 3 D.612 Laskennalliset sosiaaliturva-
maksut 12
D.7 Muuttulonsiirrot 10
D.72 Vahinkovakuutuskorvaukset 6D.75 Muutsekalaiset tulonsiirrot 4
B.6 Käytettävissä oleva tulo 48
II.4:Tulonkäyttötili
II.4.1: Käytettävissäolevantulonkäyttötili
Käyttö Resurssit
D.8 Kotitalouksien elälerahasto-
osuudenoikaisu 0B.6 Käytettävissä oleva tulo 481996R2223—FI—13.02.2002—006.001—408
▼B
Käyttö Resurssit
B.8 Säästö 48
III:Varallisuudenmuodostustilit
III.1:Pääomatili
III.1.1: Säästöstäjapääomansiirroistajohtuvannettovarallisuuden
muutoksentili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 65B.8n Säästö, netto 48
D.9 Pääomansiirrot, saadut 33
D.92 Investointiavustukset 23
D.99 Muutpääomansiirrot 10
D.9 Pääomansiirrot, maksetut −16
D.91 Pääomaverot 0
D.99 Muutpääomansiirrot −16
III.1.2: Muidenkuinrahoitusvarojenhankintatili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
P.51 Kiinteän pääoman brutto-
muodostus250 B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset65
P.511 Aineellisten kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 209
P.5111 Uusienaineellistenkiinteiden
varojen hankinnat 211
P.5112 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojenhankinnat 4
P.5113 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojen vähen-
nykset −6
P.512 Aineettomien kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 21
P.5121 Uusien aineettomien kiin-
teiden varojenhankinnat 21
P.5122 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
hankinnat 11996R2223—FI—13.02.2002—006.001—409
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
P.5123 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
vähennykset −1
P.513 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen arvon-
lisäys 20
P.5131 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen perus-
parannukset 3
P.5132 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen omistu-
soikeudensiirtokulut 17
K.1 Kiinteänpääomankuluminen −137
P.52 Varastojenmuutokset 26
P.53 Arvoesineiden hankinnat
miinusvähennykset 2
K.2 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen
hankinnat miinus vähen-
nykset −7
K.21 Maan ja muiden aineellisten
valmistamattomien varojen
hankinnat miinus vähen-
nykset −6
K.22 Aineettomien valmistamatto-
mien varojen hankinnatmiinusvähennykset −1
B.9 Nettoluotonanto (+)/-netto-
luotonotto (−) −69
III.2:Rahoitustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
F Rahoitusvarojen nettohan-
kinta71 F Velkojennettohankinta 140
F.2 Käteisraha ja talletukset 17 F.2 Käteisrahaja talletukset 0
F.21 Käteisraha 5 F.22 Siirtokelpoiset talletukset 0
F.22 Siirtokelpoiset talletukset 10 F.29 Muuttalletukset 0F.29 Muuttalletukset 21996R2223—FI—13.02.2002—006.001—410
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
F.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 6
F.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 18
F.4 Lainat 71
F.4 Lainat 27 F.41 Lyhytaikaiset lainat 16
F.41 Lyhytaikaiset lainat 16 F.42 Pitkäaikaiset lainat 55F.42 Pitkäaikaiset lainat 11
F.5 Osakkeetjaosuudet 26
F.5 Osakkeetjaosuudet 2
F.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
F.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0F.61 Kotitalouksien osuus henki-
jaeläkevakuutusrahastoista 0
F.62 Vakuutusmaksu- ja korvaus-
vastuu 0F.612 Kotitalouksien osuus ekäke-
vakuutusrahastoista 0
F.7 Muutsaamiset 7 F.7 Muutvelat 37
F.71 Kauppaluotot jaennakot 6 F.71 Kauppaluototjaennakot 8
F.79 Muut saamiset kuin kauppa-
luototja ennakot 1F.79 Muutvelatkuinkauppaluotot
jaennakot 29
B.9 Nettoluotonanto (+)/netto-
luotonotto (−) −69
III.3:Varojen muiden muutosten tilit
III.3.1: Varojenvolyyminmuidenmuutostentili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
ANMuutkuinrahoitusvarat 12 AF Velat −3
AN.1 Valmistetut varat −2 K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.4 Valmistettujen varojenmuut-
tuminen taloudellisesti
merkittäviksi 0K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset −5K.10 Muualla luokittelemattomat
rahoitusvarojen ja velkojen
muutvolyyminmuutokset −4
K.8 Korvauksettomat haltuunotot −1 K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 1
K.9 Muualla luokittelemattomat
muiden kuin rahoitusvarojen
muutvolyyminmuutokset 1K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teenmuutokset 11996R2223—FI—13.02.2002—006.001—411
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 3K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 3K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.22 Muut varojen ja velkojen
luokitusmuutokset 0siitä:
AF.2Käteisrahaja talletukset 0
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat −3
siitä:
AN.11Kiinteät varat −1
AN.12 Varastot −1 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0
AN.13 Arvoesineet 0 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.2 Valmistamattomat varat 14 AF.7 Muutvelat 0K.3 Valmistamattomien varojen
muuttuminen taloudellisesti
merkittäväksi 24
K.5 Luonnonvaraistenbiologisten
varojen kasvu 0
K.6 Valmistamattomien varojen
taloudellisen arvon
häviäminen −7
K.61 Luonnonvarojen ehtyminen −6
K.62 Muu valmistamattomien
varojen taloudellisen arvon
häviäminen −1
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.8 Korvauksettomat haltuunotot −4K.9 Muualla luokittelemattmat
muiden kuin rahoitusvarojen
muutvolyyminmuutokset 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 1
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 1
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
siitä:
AN.21Aineelliset valmistamattomat
varat 141996R2223—FI—13.02.2002—006.001—412
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 2
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0K.10 Muualla luokittelemattomat
rahoitusvarojen ja -velkojen
muutvolyyminmuutokset 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 2
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 2
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
siitä:
AF.2Käteisraha ja talletukset 0
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat 0AF.5 Osakkeetjaosuudet 2AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.2 Varojen volyymin muista
muutoksista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset 17
III.3.2: Uudelleenarvotustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11 Nimelliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot (−):K.11 Nimelliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot(−):
ANMuutkuinrahoitusvarat 144 AF Velat 18
AN.1 Valmistetut varat 63 AF.2 Käteisrahaja talletukset 0AN.11 Kiinteät varat 58 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1
AN.12 Varastot 4 AF.4 Lainat 0AN.13 Arvoesineet 1 AF.5 Osakkeetjaosuudet 161996R2223—FI—13.02.2002—006.001—413
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AN.2 Valmistamattomat varat 81 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 80AF.7 Muutvelat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 1
AF Rahoitusvarat 8
AF.2 Käteisraha ja talletukset 0
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 3
AF.4 Lainat 0
AF.5 Osakkeetjaosuudet 5AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.3 Nimellisistä hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 134
III.3.2.1: Neutraalien hallussapitovoittojen/-tappioiden tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot
(+)/-tappiot (−):K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot
(+)/-tappiot(−):
ANMuutkuinrahoitusvarat 101 AF Velat 36
AN.1 Valmistetut varat 60 AF.2 Käteisrahaja talletukset 1AN.11 Kiinteät varat 58 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1
AN.12 Varastot 2 AF.4 Lainat 18AN.13 Arvoesineet 1 AF.5 Osakkeetjaosuudet 14AN.2 Valmistamattomat varat 41 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 40AF.7 Muutvelat 3
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 1
AF Rahoitusvarat 18
AF.2 Käteisraha ja talletukset 81996R2223—FI—13.02.2002—006.001—414
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 2
AF.4 Lainat 1
AF.5 Osakkeetjaosuudet 4AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 1
AF.7 Muutsaamiset 3
B.10.31 Neutraaleista hallussapito-
voitoista ja -tappioista
johtuvat nettovarallisuuden
muutokset 82
III.3.2.2: Reaalisten hallussapitovoittojen/-tappioiden tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot (−):K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot
(−)/-tappiot(+):
ANMuutkuinrahoitusvarat 43 AF Velat −18
AN.1 Valmistetut varat 3 AF.2 Käteisrahaja talletukset −1AN.11 Kiinteät varat 0 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1
AN.12 Varastot 3 AF.4 Lainat −18AN.13 Arvoesineet 0 AF.5 Osakkeetjaosuudet 3AN.2 Valmistamattomat varat 40 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 40AF.7 Muutvelat −3
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat −10
AF.2 Käteisraha ja talletukset −8AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1
AF.4 Lainat −1AF.5 Osakkeetjaosuudet 1AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka −1
AF.7 Muutsaamiset −31996R2223—FI—13.02.2002—006.001—415
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 51
IV:Varallisuustaseet
IV.1:Varallisuuden avaustase
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 5041 AF Rahoitusvarat 1817
AN.1 Valmistetut varat 3001 AF.2 Käteisrahaja talletukset 40AN.11 Kiinteät varat 2878 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 44
AN.12 Varastot 85 AF.4 Lainat 897AN.13 Arvoesineet 38 AF.5 Osakkeetjaosuudet 687AN.2 Valmistamattomat varat 2040 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 12
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 1989AF.7 Muutsaamiset javelat 137
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 51
AF Rahoitusvarat 897
AF.2 Käteisraha ja talletukset 382AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 90
AF.4 Lainat 50AF.5 Osakkeetjaosuudet 200AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 25
AF.7 Muutsaamiset 150
B.90 Nettovarallisuus 4121
IV.2:Varallisuustaseen muutokset
Varat Velat ja nettovarallisuus
Varojenmuutoksetyhteensä Velkojenmuutoksetyhteensä
ANMuutkuinrahoitusvarat 290 AF Velat 155
AN.1 Valmistetut varat 182 AF.2 Käteisrahaja talletukset 0
AN.11 Kiinteät varat 150 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 71996R2223—FI—13.02.2002—006.001—416
▼B
Varat Velat ja nettovarallisuus
AN.12 Varastot 29 AF.4 Lainat 68
AN.13 Arvoesineet 3 AF.5 Osakkeetjaosuudet 42AN.2 Valmistamattomat varat 108 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 108AF.7 Muutvelat 37
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 81
AF.2 Käteisraha ja talletukset 17AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 21
AF.4 Lainat 27AF.5 Osakkeetjaosuudet 9AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 7
B.10 Nettovarallisuudenmuutokset 216
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
rosta johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 65
B.10.2 Varojen volyymin muista
muutoksista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset 17
B.10.3 Nimellisistä hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 134
B.10.31 Neutraaleistahallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 82
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoi-
toista -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 51
IV.3:Varallisuuden päätöstase
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 5331 AF Velat 1972
AF.2 Käteisrahaja talletukset 40
AN.1 Valmistetut varat 3183 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 51
AN.11 Kiinteät varat 3028 AF.4 Lainat 965
AN.12 Varastot 114 AF.5 Osakkeetjaosuudet 7291996R2223—FI—13.02.2002—006.001—417
▼B
Varat Velat ja nettovarallisuus
AN.13 Arvoesineet 41 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 12
AN.2 Valmistamattomat varat 2148 AF.7 Muutvelat 174
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 2097
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 51
AF Rahoitusvarat 978
AF.2 Käteisraha ja talletukset 399AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 111
AF.4 Lainat 77AF.5 Osakkeetjaosuudet 209AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 25
AF.7 Muutsaamiset 157
B.90 Nettovarallisuus 4337
Taulukko A.IV.4 — Rahoituslaitosten tilikokonaisuus
I:Tuotantotili
Käyttö Resurssit
P.2 Välituotekäyttö 29 P.1 Tuotos 102
P.11 Markkinatuotos 102
P.12 Tuotosomaan loppukäyttöön 0
B.1g Arvonlisäys, brutto 73
K.1 Kiinteänpääomankuluminen 10B.1n Arvonlisäys, netto 63
II:Tulonjako- ja tulonkäyttötili
II.1:Tulojen ensijaon tili
II.1.1: Tulonmuodostustili
Käyttö Resurssit
D.1 Palkansaajakorvaukset 15 B.1n Arvonlisäys, netto 63
D.11 Palkatja palkkiot 10
D.12 Työnantajan sosiaaliturva-
maksut 51996R2223—FI—13.02.2002—006.001—418
▼B
Käyttö Resurssit
D.121 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 4
D.122 Työnantajan laskennalliset
sosiaaliturvamaksut 1
D.29 Muuttuotantoverot 3
D.39 Muuttuotantotukipalkkiot 0
B.2 Toimintaylijäämä 45
II.1.2: Ensitulonjakotili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 138 B.2 Toimintaylijäämä 45
D.41 Korot 77D.42 Yritystenjakamat tulot 36 D.4 Omaisuustulot 160
D.421 Osingot 36 D.41 Korot 125
P.119 Välilliset rahoituspalvelut
(FISIM) −48
D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 0D.42 Yritystenjakamat tulot 25
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 0D.421 Osingot 25
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 25D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 0
D.45 Maanvuokrat 0 D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 7
D.44 Vakuutuksenottajan omai-
suustulo 0
D.45 Maanvuokrat 3
B.5 Sektorin ensitulo 19
II.1.2.1: Yrittäjätulon tili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 102 B.2 Toimintaylijäämä 45
D.41 Korot 77D.44 Vakuutuksenottajan omai-
suustulo 25D.4 Omaisuustulot 160
D.45 Maanvuokrat 0 D.41 Korot 1251996R2223—FI—13.02.2002—006.001—419
▼B
Käyttö Resurssit
P.119 Välilliset rahoituspalvelut
(FISIM) −48
D.42 Yritystenjakamat tulot 25
D.421 Osingot 25D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 0
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 7
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 0
D.45 Maanvuokrat 3
B.4 Yrittäjätulo 55
II.1.2.2: Muunensitulonjakotili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 36 B.4 Yrittäjätulo 55
D.42 Yritystenjakamat tulot 36
D.421 Osingot 36
D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 0
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 0
B.5 Sektorin ensitulo 19
II.2:Tulojen uudelleenjaon tili
Käyttö Resurssit
D.5 Tulo-, varallisuus- ym. juok-
sevatverot10 B.5 Sektorin ensitulo 19
D.51 Tuloverot 7
D.59 Muutjuoksevatverot 3 D.61 Sosiaaliturvamaksut 39
D.611 Todelliset sosiaaliturva-
maksut 38
D.62 Rahamääräiset sosiaalie-
tuudet 29D.6111 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 18
D.622 Yksityisesti rahastoidut
sosiaalietuudet 28D.61111 Työnantajan todelliset pakol-
lisetsosiaaliturvamaksut 15
D.623 Rahastoimattomat palkan-
saajansosiaalietuudet 1D.61112 Työnantajan vapaaehtoiset
todelliset sosiaaliturvamaksut 31996R2223—FI—13.02.2002—006.001—420
▼B
Käyttö Resurssit
D.6112 Palkansaajan sosiaaliturva-
maksut 20
D.7 Muuttulonsiirrot 46 D.61121 Palkansaajan pakolliset
sosiaaliturvamaksut 15
D.71 Vahinkovakuutusmaksut,
netto 0D.61122 Palkansaajan vapaaehtoiset
sosiaaliturvamaksut 5
D.72 Vahinkovakuutuskorvaukset 45 D.612 Laskennalliset sosiaaliturva-
maksut 1
D.75 Muutsekalaiset tulonsiirrot 1
D.7 Muuttulonsiirrot 49D.71 Vahinkovakuutusmaksut,
netto 45
D.72 Vahinkovakuutuskorvaukset 0D.75 Muutsekalaiset tulonsiirrot 4
B.6 Käytettävissä oleva tulo 22
II.4:Tulonkäyttötili
II.4.1: Käytettävissäolevantulonkäyttötili
Käyttö Resurssit
D.8 Kotitalouksien eläkerahasto-
osuudenoikaisu11 B.6 Käytettävissä oleva tulo 22
B.8 Säästö 11
III:Varallisuuden muodostustilit
III.1:Pääomatili
III.1.1: Säästöstäjapääomansiirroistajohtuvannettovarallisuuden
muutoksentili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 4B.8n Säästö, netto 11
D.9 Pääomansiirrot, saadut 0
D.92 Investointiavustukset 0D.99 Muutpääomansiirrot 0
D.9 Pääomansiirrot, maksetut −7
D.91 Pääomaverot 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—421
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
D.99 Muutpääomansiirrot −7
III.1.2: Muidenkuinrahoitusvarojenhankintatili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
P.51 Kiinteän pääoman brutto-
muodostus 9B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 4
P.511 Aineellisten kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 8
P.5111 Uusienaineellistenkiinteiden
varojen hankinnat 7
P.5112 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojenhankinnat 1
P.5113 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojen vähen-
nykset 0
P.512 Aineettomien kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 1
P.5121 Uusien aineettomien kiin-
teiden varojenhankinnat 1
P.5122 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
hankinnat 0
P.5123 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
vähennykset 0
P.513 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen arvon
lisäys 0
P.5131 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen perus-
parannukset 0
P.5132 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen omistu-
soikeudensiirtokulut 0
K.1 Kiinteänpääomankuluminen −10
P.52 Varastojenmuutokset 0
P.53 Arvoesineiden hankinnat
miinusvähennykset 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—422
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.2 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen
hankinnat miinus vähen-
nykset 0
K.21 Maan ja muiden aineellisten
valmistamattomien varojen
hankinnat miinus vähen-
nykset 0
K.22 Aineettomien valmistamatto-
mien varojen hankinnat
miinusvähennykset 0
B.9 Nettoluotonanto (+)/netto-
luotonotto (−) 5
III.2:Rahoitustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
F Rahoitusvarojen nettohan-
kinta 237F Velkojennettohankinta 232
F.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet −1
F.2 Käteisraha ja talletukset 15 F.2 Käteisrahaja talletukset 130
F.21 Käteisraha 15 F.21 Käteisraha 35
F.22 Siirtokelpoiset talletukset 0 F.22 Siirtokelpoiset talletukset 63F.29 Muuttalletukset 0 F.29 Muuttalletukset 32
F.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 53F.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 53
F.4 Lainat 167 F.4 Lainat 0
F.41 Lyhytaikaiset 63 F.41 Lyhytaikaiset 0
F.42 Pitkäaikaiset 104 F.42 Pitkäaikaiset 0
F.5 Osakkeetjaosuudet 3 F.5 Osakkeetjaosuudet 13
F.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0F.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 36
F.62 Vakuutusmaksu- ja korvaus-
vastuu 0F.61 Kotitalouksien osuus henki-
jaeläkevakuutusrahastoista 331996R2223—FI—13.02.2002—006.001—423
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
F.611 Kotitalouksien osuus henki-
vakuutusrahastoista 22
F.7 Muutsaamiset 0 F.612 Kotitalouksien osuus eläke-
vakuutusrahastoista 11
F.71 Kauppaluotot jaennakot 0 F.62 Vakuutusmaksu- ja korvaus-
vastuu 3
F.79 Muut saamiset kuin kauppa-
luototja ennakot 0
F.7 Muuvelat 0F.71 Kauppaluototjaennakot 0F.79 Muutvelatkuinkauppaluotot
jaennakot 0
B.9 Nettoluotonanto (+)/netto-
luotonotto (−) 5
III.3:Varojen muiden muutosten tilit
III.3.1: Varojenvolyyminmuidenmuutostentili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
ANMuutkuinrahoitusvarat −2 AF Velat 2
AN.1 Valmistetut varat −2 K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.4 Valmistettujen varojenmuut-
tuminen taloudellisesti
merkittäväksi 0K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0K.10 Muualla luokittelemattomat
rahoitusvarojen ja -velkojen
muutvolyyminmuutokset 2
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0 K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 0
K.9 Muualla luokittelemattomat
muiden kuin rahoitusvarojen
muutvolyyminmuutokset 0K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teenmuutokset 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset −2K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 0K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset −2
K.12.21 Kullan monetarisointi tai sen
peruuttaminen −2siitä:
AF.2Käteisrahaja talletukset 0
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—424
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AF.5 Osakkeetjaosuudet 0
siitä:
AN.11Kiinteät varat 0
AN.12 Varastot 0 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 2
AN.13 Arvoesineet −2 AF.7 Muutvelat 0
AN.2 Valmistamattomat varat 0K.3 Valmistamattomien varojen
muuttuminen taloudellisesti
merkittäväksi 0
K.5 Luonnonvaraistenbiologisten
varojen kasvu 0
K.6 Valmistamattomien varojen
taloudellisen arvon
häviäminen 0
K.61 Luonnonvarojen ehtyminen 0
K.62 Muu valmistamattomien
varojen taloudellisen arvon
häviäminen 0
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0
K.9 Muualla luokittelemattomat
muiden kuin rahoitusvarojen
muutvolyyminmuutokset 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 0
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
siitä:
AN.21Aineelliset valmistamattomat
varat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 0
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.8 Korvauksettomat haltuunotot −3
K.10 Muualla luokittelemattomat
rahoitusvarojen ja velkojen
muutvolyyminmuutokset 11996R2223—FI—13.02.2002—006.001—425
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 2
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 2
K.12.21 Kullan monetarisointi tai sen
peruuttaminen 2
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
siitä:
AF.1Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 7
AF.2 Käteisraha ja talletukset 0
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet −3
AF.4 Lainat −4
AF.5 Osakkeetjaosuudet 0
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.2 Varojen volyymin muista
muutoksista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset −4
III.3.2: Uudelleenarvotustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11 Nimelliset hallussapitovoitto
(+)/-tappiot ():K.11 Nimelliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot():
ANMuutkuinrahoitusvarat 4 AF Velat 51
AN.1 Valmistetut varat 2 AF.2 Käteisrahaja talletukset 0
AN.11 Kiinteät varat 2 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 34
AN.12 Varastot 0 AF.4 Lainat 0
AN.13 Arvoesineet 0 AF.5 Osakkeetjaosuudet 17
AN.2 Valmistamattomat varat 2 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 1AF.7 Muutvelat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—426
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AF Rahoitusvarat 57
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 11
AF.2 Käteisraha ja talletukset 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 30
AF.4 Lainat 0AF.5 Osakkeetjaosuudet 16AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.3 Nimellisistä hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 10
III.3.2.1: Neutraalien hallussapitovoittojen/-tappioiden tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot
(+(/-tappiot ():K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot
(+)/-tappiot():
ANMuutkuinrahoitusvarat 3 AF Velat 68
AN.1 Valmistetut varat 2 AF.2 Käteisrahaja talletukset 26
AN.11 Kiinteät varat 2 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 21
AN.12 Varastot 0 AF.4 Lainat 0AN.13 Arvoesineet 0 AF.5 Osakkeetjaosuudet 14
AN.2 Valmistamattomat varat 1 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 7
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 1AF.7 Muutvelat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 70
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 14
AF.2 Käteisraha ja talletukset 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 19
AF.4 Lainat 241996R2223—FI—13.02.2002—006.001—427
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AF.5 Osakkeetjaosuudet 13
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 1
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.31 Neutraaleista hallussapito-
voitoista ja -tappioista
johtuvat nettovarallisuuden
muutokset 5
III.3.2.2: Reaalisten hallussapitovoittojen/-tappioiden tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11.2 Reaaliset hallussapitovoito
(+)/-tappiot ():K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot():
ANMuutkuinrahoitusvarat 1 AF Velat −17
AN.1 Valmistetut varat 0 AF.2 Käteisrahaja talletukset −26AN.11 Kiinteät varat 0 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 13
AN.12 Varastot 0 AF.4 Lainat 0AN.13 Arvoesineet 0 AF.5 Osakkeetjaosuudet 3AN.2 Valmistamattomat varat 1 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka −7
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 1AF.7 Muutvelat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat −13
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet −3
AF.2 Käteisraha ja talletukset 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 11
AF.4 Lainat −24AF.5 Osakkeetjaosuudet 3AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka −1
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 51996R2223—FI—13.02.2002—006.001—428
▼B
IV:Varallisuustaseet
IV.1:Varallisuuden avaustase
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 144 AF Velat 3384
AN.1 Valmistetut varat 104 AF.2 Käteisrahaja talletukset 1281
AN.11 Kiinteät varat 99 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1053
AN.12 Varastot 0 AF.4 Lainat 0AN.13 Arvoesineet 5 AF.5 Osakkeetjaosuudet 715
AN.2 Valmistamattomat varat 40 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 335
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 37AF.7 Muutvelat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 3
AF Rahoitusvarat 3508
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 690
AF.2 Käteisraha ja talletukset 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 950
AF.4 Lainat 1187AF.5 Osakkeetjaosuudet 651
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 30
AF.7 Muutsaamiset 0
B.90 Nettovarallisuus 268
IV.2:Varallisuustaseen muutokset
Varat Velat ja nettovarallisuus
Varojenmuutoksetyhteensä Velkojenmuutoksetyhteensä
ANMuutkuinrahoitusvarat 1 AF Velat 285
AN.1 Valmistetut varat −1 AF.2 Käteisrahaja talletukset 130AN.11 Kiinteät varat 1 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 87
AN.12 Varastot 0 AF.4 Lainat 0AN.13 Arvoesineet −2 AF.5 Osakkeetjaosuudet 301996R2223—FI—13.02.2002—006.001—429
▼B
Varat Velat ja nettovarallisuus
AN.2 Valmistamattomat varat 2 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 38
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 1AF.7 Muutvelat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 294
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 17
AF.2 Käteisraha ja talletukset 15
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 80
AF.4 Lainat 163
AF.5 Osakkeetjaosuudet 19
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10 Nettovarallisuudenmuutokset
siitä: 10
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 4
B.10.2 Varojen volyymin muista
muutoksista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset −4
B.10.3 Nimellisistä hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 10
B.10.31 Neutraaleistahallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 5
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 5
IV.3:Varallisuuden päätöstase
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 145 AF Velat 3669
AN.1 Valmistetut varat 103 AF.2 Käteisrahaja talletukset 1411
AN.11 Kiinteät varat 100 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1140
AN.12 Varastot 0 AF.4 Lainat 0
AN.13 Arvoesineet 3 AF.5 Osakkeetjaosuudet 7451996R2223—FI—13.02.2002—006.001—430
▼B
Varat Velat ja nettovarallisuus
AN.2 Valmistamattomat varat 42 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 373
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 38AF.7 Muutvelat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 3
AF Rahoitusvarat 3802
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 707
AF.2 Käteisraha ja talletukset 15
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1030
AF.4 Lainat 1350
AF.5 Osakkeetjaosuudet 670
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 30
AF.7 Muutsaamiset 0
B.90 Nettovarallisuus 278
Taulukko A.IV.5 — Julkisyhteisöjen tilikokonaisuus
I:Tuotantotili
Käyttö Resurssit
P.2 Välituotekäyttö 246 P.1 Tuotos 434
P.11 Markkinatuotos 74P.12 Tuotosomaan loppukäyttöön 0P.13 Muumarkkinaton tuotos 360
B.1g Arvonlisäys, brutto 188
K.1 Kiinteänpääomankuluminen 30
B.1n Arvonlisäys, netto 158
II:Tulonjako- ja tulonkäyttötili
II.1:Tulojen ensijaon tili
II.1.1: Tulonmuodostustili
Käyttö Resurssit
D.1 Palkansaajakorvaukset 140 B.1n Arvonlisäys, netto 158
D.11 Palkatja palkkiot 871996R2223—FI—13.02.2002—006.001—431
▼B
Käyttö Resurssit
D.12 Työnantajan sosiaaliturva-
maksut 53
D.121 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 48
D.122 Työnantajan laskennalliset
sosiaaliturvamaksut 5
D.29 Muuttuotantoverot 2
D.39 Muuttuotantotukipalkkiot 0
B.2 Toimintaylijäämä 16
II.1.2: Ensitulonjakotili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 46 B.2 Toimintaylijäämä 16
D.41 Korot 39D.42 Yritystenjakamat tulot 0 D.2 Tuotannonja tuonninverot 235
D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 0D.21 Tuoteverot 141
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 0D.211 Arvonlisäverot(ALV) 121
D.45 Maanvuokrat 7 D.212 Tuontiverot ja -tullit ilman
ALV:a 17
D.2121 Tuontitullit 17
D.2122 Muut tuontiverot kuin ALV
jatuontitullit 0
D.214 MuuttuoteverotkuinALVja
tuontiverot 3
D.29 Muuttuotantoverot 94
D.3 Tukipalkkiot −44
D.31 Tuotetukipalkkiot −8
D.311 Tuontitukipalkkiot 0D.319 Muuttuotetukipalkkiot −8D.39 Muuttuotantotukipalkkiot −36
D.4 Omaisuustulot 30
D.41 Korot 121996R2223—FI—13.02.2002—006.001—432
▼B
Käyttö Resurssit
D.42 Yritystenjakamat tulot 18
D.421 Osingot 5D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 13
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 0
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 0
D.45 Maanvuokrat 0
B.5 Sektorin ensitulo 191
II.1.2.1: Yrittäjätulon tili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 9 B.2 Toimintaylijäämä 16
D.41 Korot 2
D.45 Maanvuokrat 7 D.4 Omaisuustulot 4
D.41 Korot 0D.42 Yritystenjakamat tulot 4D.421 Osingot 4
D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 0
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 0
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 0
D.45 Maanvuokrat 0
B.4 Yrittäjätulo 11
II.1.2.2: Muunensitulonjakotili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 37 B.4 Yrittäjätulo 11
D.41 Korot 37
D.2 Tuotannonja tuonninverot 235D.21 Tuoteverot 141D.211 Arvonlisäverot(ALV) 121
D.212 Tuontiverot ja -tullit ilman
ALV:a 171996R2223—FI—13.02.2002—006.001—433
▼B
Käyttö Resurssit
D.2121 Tuontitullit 17
D.2122 Muut tuontiverot kuin ALV
jatuontitullit 0
D.214 MuuttuoteverotkuinALVja
tuontiverot 3
D.29 Muuttuotantoverot 94
D.3 Tukipalkkiot −44
D.31 Tuotetukipalkkiot −8
D.311 Tuontitukipalkkiot 0
D.319 Muuttuotetukipalkkiot −8D.39 Muuttuotantotukipalkkiot −36
D.4 Omaisuustulot 26
D.41 Korot 12
D.42 Yritystenjakamat tulot 14D.421 Osingot 1D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 13
B.5 Sektorin ensitulo 191
II.2:Tulojen uudelleenjaon tili
Käyttö Resurssit
D.5 Tulo-,varallisuus-ym.juok-
sevatverot0 B.5 Sektorin ensitulo 191
D.59 Muutjuoksevatverot 0
D.5 Tulo-,varallisuus-ym.juok-
sevatverot 213
D.62 Rahamääräiset sosiaalie-
tuudet 289D.51 Tuloverot 204
D.621 Rahamääräiset sosiaalitur-
vaetuudet 232D.59 Muutjuoksevatverot 9
D.622 Yksityisesti rahastoidut
sosiaalietuudet 0
D.623 Rahastoimattomat palkan-
saajansosiaalietuudet 5D.61 Sosiaaliturvamaksut 268
D.624 Rahamääräiset sosiaaliavus-
tukset 52D.611 Todelliset sosiaaliturva-
maksut 263
D.6111 Työnantajan todelliset
sosiaaliturvamaksut 1551996R2223—FI—13.02.2002—006.001—434
▼B
Käyttö Resurssit
D.7 Muuttulonsiirrot 139 D.61111 Työnantajanpakollisettodel-
lisetsosiaaliturvamaksut 144
D.71 Vahinkovakuutusmaksut,
netto 4D.61112 Työnantajan vapaaehtoiset
todelliset sosiaaliturva-
maksut 11
D.73 Julkisyhteisöjen sisäiset
tulonsiirrot 96D.6112 Palkansaajan sosiaaliturva-
maksut 76
D.74 Tulonsiirrot kansainväliseen
yhteistyöhön 31D.61121 Palkansaajan pakolliset
sosiaaliturvamaksut 69
D.75 Muutsekalaiset tulonsiirrot 8 D.61122 Palkansaajan vapaaehtoiset
sosiaaliturvamaksut 7
D.6113 Itsenäisten yrittäjien ja
työllisiin kuulumattomien
sosiaaliturvamaksut 32
D.61131 Itsenäisten yrittäjien ja
työllisiin kuulumattomien
pakolliset sosiaaliturva-
maksut 22
D.61132 Itsenäisten yrittäjien ja
työllisiin kuulumattomien
vapaaehtoiset sosiaaliturva-
maksut 10
D.612 Laskennalliset sosiaaliturva-
maksut 5
D.7 Muuttulonsiirrot 108
D.72 Vahinkovakuutuskorvaukset 1D.73 Julkisyhteisöjen sisäiset
tulonsiirrot 96
D.74 Tulonsiirrot kansainväliseen
yhteistyöhön 1
D.75 Muutsekalaiset tulonsiirrot 10
B.6 Käytettävissä oleva tulo 352
II.3:Luontoismuotoistentulojen uudelleenjaon tili
Käyttö Resurssit
D.63 Luontoismuotoiset sosiaaliset
tulonsiirrot206 B.6 Käytettävissä oleva tulo 352
D.631 Luontoismuotoiset sosiaalie-
tuudet 162
D.6311 Sosiaaliturvaetuudet, hyvi-
tykset 78
D.6312 Muut luontoismuotoiset
sosiaaliturvaetuudet 65
D.6313 Luontoismuotoiset sosiaalia-
vustukset 191996R2223—FI—13.02.2002—006.001—435
▼B
Käyttö Resurssit
D.632 Yksilöllisiä markkinattomia
tavaroita ja palveluita
vastaavat tulonsiirrot 44
B.7 Oikaistu käytettävissä oleva
tulo 146
II.4:Tulonkäyttötili
II.4.1: Käytettävissäolevantulonkäyttötili
Käyttö Resurssit
P.3 Kulutusmenot 362 B.6 Käytettävissä oleva tulo 352
P.31 Yksilöllisetkulutusmenot 206P.32 Kollektiiviset kulutusmenot 156
D.8 Kotitalouksien eläkerahasto-
osuudenoikaisu 0
B.8 Säästö −10
II.4.2: Oikaistunkäytettävissäolevantulonkäyttötili
Käyttö Resurssit
P.4 Todellinen kulutus 156 B.7 Oikaistu käytettävissä oleva
tulo146
P.42 Todellinen kollektiivinen
kulutus 156
D.8 Kotitalouksien eläkerahasto-
osuudenoikaisu 0
B.8 Säästö −10
III:Varallisuuden muodostustilit
III.1:Pääomatili
III.1.1: Säästöstäjapääomansiirroistajohtuvannettovarallisuuden
muutoksentili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset−38 B.8n Säästö, netto −10
D.9 Pääomansiirrot, saadut 61996R2223—FI—13.02.2002—006.001—436
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
D.91 Pääomaverot 2
D.92 Investointiavustukset 0D.99 Muutpääomansiirrot 4
D.9 Pääomansiirrot, maksetut −34
D.91 Pääomaverot 0D.92 Investointiavustukset −27
D.99 Muutpääomansiirrot −7
III.1.2: Muidenkuinrahoitusvarojenhankintatili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
P.51 Kiinteän pääoman brutto-
muodostus37 B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset−38
P.511 Aineellisten kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 23
P.5111 Uusienaineellistenkiinteiden
varojen hankinnat 24
P.5112 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojenhankinnat 1
P.5113 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojen vähen-
nykset −2
P.512 Aineettomien kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 12
P.5121 Uusien aineettomien kiin-
teiden varojenhankinnat 12
P.5122 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
hankinnat 2
P.5123 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
vähennykset −2
P.513 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen arvon
lisäys 2
P.5131 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen perus-
parannukset 2
P.5132 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojan omistu-
soikeudensiirtokulut 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—437
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.1 Kiinteänpääomankuluminen −30
P.52 Varastojenmuutokset 0
P.53 Arvoesineiden hankinnat
miinusvähennykset 3
K.2 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojan
hankinnat miinus vähen-
nykset 2
K.21 Maan ja muiden aineellisten
valmistamattomien varojen
hankinnat miinus vähen-
nykset 2
K.22 Aineettomien valmistamatto-
mien varojen hankinnat
miinusvähennykset 0
B.9 Nettoluotonanto (+)/nettoluo-
tonotto () −50
III.2:Rahoitustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
F Rahoitusvarojen nettohan-
kinta120 F Velkojennettohankinta 170
F.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 0
F.2 Käteisraha ja talletukset 7 F.2 Käteisrahaja talletukset 2
F.21 Käteisraha 2 F.21 Käteisraha 0
F.22 Siirtokelpoiset talletukset 4 F.22 Siirtokelpoiset talletukset 2
F.29 Muuttalletukset 1 F.29 Muuttalletukset 0
F.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 26F.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 64
F.4 Lainat 45 F.4 Lainat 94
F.41 Lyhytaikaiset 1 F.41 Lyhytaikaiset 321996R2223—FI—13.02.2002—006.001—438
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
F.42 Pitkäaikaiset 44 F.42 Pitkäaikaiset 62
F.5 Osakkeetjaosuudet 36 F.5 Osakkeetjaosuudet 0
F.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0F.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
F.62 Vakuutusmaksu- ja korvaus-
vastuu 0F.61 Kotitalouksien osuus henki-
jaeläkevakuutusrahastoista 0
F.612 Kotitalouksien osuus eläke-
vakuutusrahastoista 0
F.7 Muutsaamiset 6F.71 Kauppaluotot jaennakot 1 F.7 Muutvelat 10F.79 Muut saamiset kuin kauppa-
luototja ennakot 5F.71 Kauppaluototjaennakot 6
F.79 Muutvelatkuinkauppaluotot
jaennakot 4
B.9 Nettoluotonanto ()/nettoluo-
tonotto () −50
III.3:Varojen muiden muutosten tilit
III.3.1: Varojenvolyyminmuidenmuutostentili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
ANMuutkuinrahoitusvarat 0 AF Velat −1
AN.1 Valmistetut varat −3 K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.4 Valmistettujen varojenmuut-
tuminen taloudellisesti
merkittäväksi 3K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset −4K.10 Muualla luokittelemattomat
rahoitusvarojen ja velkojen
muutvolyyminmuutokset 0
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 1 K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset −1
K.9 Muualla luokittelemattomat
muiden kuin rahoitusvarojen
muutvolyyminmuutokset 0K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teenmuutokset −1
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset −3K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset −3K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—439
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.12.21 Kullan monetarisointi tai sen
peruuttaminen 0siitä:
AF.2Käteisrahaja talletukset 0
K.12.22 Muut varojen ja velkojen
luokitusmuutokset 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat −1
AF.5 Osakkeetjaosuudet 0
siitä:
AN.11Kiinteät varat −3
AN.12 Varastot 0 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.13 Arvoesineet 0 AF.7 Muutvelat 0AN.2 Valmistamattomat varat 3
K.3 Valmistamattomien varojen
muuttuminen taloudellisesti
merkittäväksi 0
K.5 Luonnonvaraistenbiologisten
varojen kasvu 4
K.6 Valmistamattomien varojen
taloudellisen arvon
häviäminen −2
K.61 Luonnonvarojen ehtyminen −2
K.62 Muu valmistamattomien
varojen taloudellisen arvon
häviäminen 0
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset −2
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 4
K.9 Muualla luokittelemattomat
muiden kuin rahoitusvarojen
muutvolyyminmuutokset 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset −1
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset −1
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
siitä:
AN.21Aineelliset valmistamattomat
varat 3
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 11996R2223—FI—13.02.2002—006.001—440
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 3
K.10 Muualla luokittelemattomat
rahoitusvarojen ja velkojen
muutvolyyminmuutokset 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset −2
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset −2
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.21 Kullan monetarisointi tai sen
peruuttaminen 0
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
sittä:
AF.1Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 0
AF.2 Käteisraha ja talletukset 0
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 3
AF.4 Lainat 0
AF.5 Osakkeetjaosuudet −2AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.2 Varojen volyymin muista
muutoksista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset 2
III.3.2: Uudelleenarvotustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11 Nimelliset hallussapitovoitot
(+)/tappiot ()K.11 Nimelliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot()
ANMuutkuinrahoitusvarat 44 AF Velat 7
AN.1 Valmistetut varat 20 AF.2 Käteisrahaja talletukset 0AN.11 Kiinteät varat 18 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 7
AN.12 Varastot 1 AF.4 Lainat 0AN.13 Arvoesineet 1 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AN.2 Valmistamattomat varat 23 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—441
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 23AF.7 Muutvelat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 2
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 1
AF.2 Käteisraha ja talletukset 0
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat 0
AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.3 Nimellisistä hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 38
III.3.2.1: Neutraalien hallussapitovoittojen/-tappioiden tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot
(+)/-tappiot ():K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot
(+)/tappiot():
ANMuutkuinrahoitusvarat 32 AF Velat 14
AN.1 Valmistetut varat 20 AF.2 Käteisrahaja talletukset 2AN.11 Kiinteät varat 18 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 4
AN.12 Varastot 1 AF.4 Lainat 7AN.13 Arvoesineet 1 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AN.2 Valmistamattomat varat 12 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 12AF.7 Muutvelat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 8
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 21996R2223—FI—13.02.2002—006.001—442
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AF.2 Käteisraha ja talletukset 3
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat 2AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.31 Neutraaleista hallussapito-
voitoista ja -tappioista
johtuvat nettovarallisuuden
muutokset 26
III.3.2.2: Reaalisten hallussapitovoittojen/-tappioiden tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot ():K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot():
ANMuutkuinrahoitusvarat 12 AF Velat −7
AN.1 Valmistetut varat 0 AF.2 Käteisrahaja talletukset −2AN.11 Kiinteät varat 0 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 3
AN.12 Varastot 0 AF.4 Lainat −7AN.13 Arvoesineet 0 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AN.2 Valmistamattomat varat 12 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 12AF.7 Muutvelat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat −6
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 0
AF.2 Käteisraha ja talletukset −3
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat −2
AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—443
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 12
IV:Varallisuustaseet
IV.1:Varallisuuden avaustase
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 1591 AF Rahoitusvarat 687
AN.1 Valmistetut varat 1001 AF.2 Käteisrahaja talletukset 102AN.11 Kiinteät varat 913 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 212
AN.12 Varastot 47 AF.4 Lainat 328AN.13 Arvoesineet 41 AF.5 Osakkeetjaosuudet 4
AN.2 Valmistamattomat varat 590 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 19
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 578AF.7 Muutsaamiset javelat 22
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 12
AF Rahoitusvarat 396
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 80
AF.2 Käteisraha ja talletukset 150AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat 115AF.5 Osakkeetjaosuudet 12AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 20
AF.7 Muutsaamiset 19
B.90 Nettovarallisuus 1300
IV.2:Varallisuustaseen muutokset
Varat Velat ja nettovarallisuus
Varat Velatjanettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 56 AF Velat 1761996R2223—FI—13.02.2002—006.001—444
▼B
Varat Velat ja nettovarallisuus
AN.1 Valmistetut varat 25 AF.2 Käteisrahaja talletukset 2
AN.11 Kiinteät varat 20 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 71
AN.12 Varastot 1 AF.4 Lainat 93AN.13 Arvoesineet 4 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AN.2 Valmistamattomat varat 30 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 30AF.7 Muutvelat 10
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 123
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 1
AF.2 Käteisraha ja talletukset 7AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 29
AF.4 Lainat 45
AF.5 Osakkeetjaosuudet 34AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 6
B.10 Nettovarallisuudenmuutokset 2
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset −38
B.10.2 Varojen volyymin muista
muutoksista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset 2
B.10.3 Nimellisistä hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 38
B.10.31 Neutraaleistahallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 26
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 12
IV.3:Varallisuuden päätöstase
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 1647 AF Velat 8631996R2223—FI—13.02.2002—006.001—445
▼B
Varat Velat ja nettovarallisuus
AN.1 Valmistetut varat 1026 AF.2 äteisraha ja talletukset 104
AN.11 Kiinteät varat 933 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 283
AN.12 Varastot 48 AF.4 Lainat 421AN.13 Arvoesineet 45 AF.5 Osakkeetjaosuudet 4AN.2 Valmistamattomat varat 620 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 19
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 608AF.7 Muutvelat 32
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 12
AF Rahoitusvarat 519
AF.1 Monetaarinen kulta ja
erityiset nosto-oikeudet 81
AF.2 Käteisraha ja talletukset 157AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 29
AF.4 Lainat 160
AF.5 Osakkeetjaosuudet 46AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 20
AF.7 Muutsaamiset 25
B.90 Nettovarallisuus 1302
Taulukko A.IV.6 — Kotitalouksien tilikokonaisuus
I:Tuotantotili
Käyttö Resurssit
P.2 Välituotekäyttö 694 P.1 Tuotos 1269
P.11 Markkinatuotos 1129P.12 Tuotosomaan loppukäyttöön 140
B.1g Arvonlisäys, brutto 575
K.1 Kiinteänpääomankuluminen 42
B.1n Arvonlisäys, netto 5331996R2223—FI—13.02.2002—006.001—446
▼B
II:Tulonjako- ja tulonkäyttötili
II.1:Tulojen ensijaon tili
II.1.1: Tulonmuodostustili
Käyttö Resurssit
D.1 Palkansaajakorvaukset 39 B.1n Arvonlisäys, netto 533
D.11 Palkatja palkkiot 39D.12 Työnantajan sosiaaliturva-
maksut 0
D.121 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 0
D.122 Työnantajan laskennalliset
sosiaaliturvamaksut 0
D.29 Muuttuotantoverot 3
D.39 Muuttuotantotukipalkkiot −1
B.2 Toimintaylijäämä 60
B.3 Sekatulo 432
II.1.2: Ensitulonjakotili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 44 B.2 Toimintaylijäämä 60
D.41 Korot 17 B.3 Sekatulo 432
D.45 Maanvuokrat 27
D.1 Palkansaajakorvaukset 766
D.11 Palkatjapalkkiot 573
D.12 Työnantajan sosiaaliturva-
maksut 193
D.121 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 174
D.122 Työnantajan laskennalliset
sosiaaliturvamaksut 19
D.4 Omaisuustulot 134
D.41 Korot 33
D.42 Yritystenjakamat tulot 57D.421 Osingot 13D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 441996R2223—FI—13.02.2002—006.001—447
▼B
Käyttö Resurssit
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 3
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 20
D.45 Maanvuokrat 21
B.5 Sektorin ensitulo 1348
II.1.2.1: Yrittäjätulon tili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 7 B.2 Toimintaylijäämä 60
D.41 Korot 0 B.3 Sekatulo 432
D.45 Maanvuokrat 7
D.4 Omaisuustulot 5
D.41 Korot 0D.42 Yritystenjakamat tulot 5D.421 Osingot 5
D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 0
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 0
B.4 Yrittäjätulo 490
II.1.2.2: Muunensitulonjakotili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 37 B.4 Yrittäjätulo 490
D.41 Korot 17D.45 Maanvuokrat 20 D.1 Palkansaajakorvaukset 766
D.11 Palkatjapalkkiot 573
D.12 Työnantajan sosiaaliturva-
maksut 193
D.121 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 174
D.122 Työnantajan laskennalliset
sosiaaliturvamaksut 19
D.4 Omaisuustulot 129
D.41 Korot 33
D.42 Yritystenjakamat tulot 521996R2223—FI—13.02.2002—006.001—448
▼B
Käyttö Resurssit
D.421 Osingot 8
D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 44
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 3
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 20
D.45 Maanvuokrat 21
B.5 Sektorin ensitulo 1348
II.2:Tulojen uudelleenjaon tili
Käyttö Resurssit
D.5 Tulo-, varallisuus- ym. juok-
sevatverot178 B.5 Sektorin ensitulo 1348
D.51 Tuloverot 176
D.59 Muutjuoksevatverot 2 D.61 Sosiaaliturvamaksut 0
D.611 Todelliset sosiaaliturva-
maksut 0
D.61 Sosiaaliturvamaksut 322 D.6111 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 0
D.611 Todelliset sosiaaliturva-
maksut 303D.61111 Työnantajan pakolliset todel-
lisetsosiaaliturvamaksut 0
D.6111 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 174D.61112 Työnantajan vapaaehtoiset
todelliset sosiaaliturvamaksut 0
D.61111 Työnantajan pakolliset todel-
lisetsosiaaliturvamaksut 160D.6112 Palkansaajan sosiaaliturva-
maksut 0
D.61112 Työnantajan vapaaehtoiset
todelliset sosiaaliturvamaksut 14D.61121 Palkansaajan pakolliset
sosiaaliturvamaksut 0
D.6112 Palkansaajan sosiaaliturva-
maksut 97D.61122 Palkansaajan vapaaehtoiset
sosiaaliturvamaksut 0
D.61121 Palkansaajan pakolliset
sosiaaliturvamaksut 85
D.61122 Palkansaajan vapaaehtoiset
sosiaaliturvamaksut 12D.62 Rahamääräiset sosiaalie-
tuudet 332
D.6113 Itsenäistenyrittäjienjatyölli-
siin kuulumattomien
sosiaaliturvamaksut 32D.621 Rahamääräiset sosiaalitur-
vaetuudet 232
D.61131 Itsenäistenyrittäjienjatyölli-
siin kuulumattomien
pakolliset sosiaaliturva-maksut 22D.622 Yksityisesti rahastoidut
sosiaalietuudet 29
D.61132 Itsenäistenyrittäjienjatyölli-
siin kuulumattomien
vapaaehtoiset sosiaaliturva-
maksut 10D.623 Rahastoimattomat palkan-
saajansosiaalietuudet 191996R2223—FI—13.02.2002—006.001—449
▼B
Käyttö Resurssit
D.612 Laskennalliset sosiaaliturva-
maksut 19D.624 Rahamääräiset sosiaaliavus-
tukset 52
D.62 Rahamääräiset sosiaalie-
tuudet 0D.7 Muuttulonsiirrot 36
D.622 Yksityisesti rahastoidut
sosiaalietuudet 0D.72 Vahinkovakuutuskorvaukset 35
D.75 Muutsekalaiset tulonsiirrot 1
D.7 Muuttulonsiirrot 71
D.71 Vahinkovakuutusmaksut,
netto 31
D.75 Muutsekalaiset tulonsiirrot 40
B.6 Käytettävissä oleva tulo 1145
II.3:Luontoismuotoisten tulojen uudelleenjaon tili
Käyttö Resurssit
B.6 Käytettävissä oleva tulo 1145
D.63 Luontoismuotoiset sosiaaliset
tulonsiirrot 219
D.631 Luontoismuotoiset sosiaalie-
tuudet 162
D.6311 Sosiaaliturvaetuudet, hyvi-
tykset 78
D.6312 Muut luontoismuotoiset
sosiaaliturvaetuudet 65
D.6313 Luontoismuotoiset sosiaalia-
vustukset 19
D.632 Yksilöllisiä markkinattomia
tavaroita ja palveluita
vastaavattulonsiirrot 57
B.7 Oikaistu käytettävissä oleva
tulo 1364
II.4:Tulonkäyttötili
II.4.1: Käytettävissäolevantulonkäyttötili
Käyttö Resurssit
P.3 Kulutusmenot 996 B.6 Käytettävissä oleva tulo 1145
P.31 Yksilöllisetkulutusmenot 9961996R2223—FI—13.02.2002—006.001—450
▼B
Käyttö Resurssit
D.8 Kotitalouksien eläkerahasto-
osuudenoikaisu 11
B.8 Säästö 160
II.4.2: Oikaistunkäytettävissäolevantulonkäyttötili
Käyttö Resurssit
P.4 Todellinen kulutus 1215 B.7 Oikaistu käytettävissä oleva
tulo1364
P.41 Todellinen yksilöllinen
kulutus 1215
D.8 Kotitalouksien eläkerahasto-
osuudenoikaisu 11
B.8 Säästö 160
III:Varallisuuden muodostustilit
III.1:Pääomatili
III.1.1: Säästöstäjapääomansiirroistajohtuvannettovarallisuuden
muutoksentili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset178 B.8n Säästö, netto 160
D.9 Pääomansiirrot, saadut 23
D.92 Investointiavustukset 0D.99 Muutpääomansiirrot 23
D.9 Pääomansiirrot, maksetut −5
D.91 Pääomaverot −2D.99 Muutpääomansiirrot −3
III.1.2: Muidenkuinrahoitusvarojenhankintatili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
P.51 Kiinteän pääoman brutto-
muodostus61 B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvan
nettovarallisuuden muutokset178
P.511 Aineellisten kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 49
P.5111 Uusienaineellistenkiinteiden
varojen hankinnat 501996R2223—FI—13.02.2002—006.001—451
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
P.5112 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojenhankinnat 4
P.5113 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojen vähen-
nykset −5
P.512 Aineettomien kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 12
P.5121 Uusien aineettomien kiin-
teiden varojenhankinnat 9
P.5122 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
hankinnat 3
P.5123 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
vähennykset 0
P.513 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen arvon
lisäys 0
P.5131 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen perus-
parannukset 0
P.5132 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen omistu-
soikeudensiirtokulut 0
K.1 Kiinteänpääomankuluminen −42
P.52 Varastojenmuutokset 2
P.53 Arvoesineiden hankinnat
miinusvähennykset 5
K.2 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen
hankinnat miinus vähen-
nykset 4
K.21 Maan ja muiden aineellisten
valmistamattomien varojen
hankinnat miinus vähen-
nykset 3
K.22 Aineettomien valmistamatto-
mien varojen hankinnat
miinusvähennykset 1
B.9 Nettoluotonanto (+)/netto-
luotonotto () 1481996R2223—FI—13.02.2002—006.001—452
▼B
III.2:Rahoitustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
F Rahoitusvarojen nettohan-
kinta181 F Velkojennettohankinta 33
F.2 Käteisraha ja talletukset 68 F.2 Käteisrahaja talletukset 0
F.21 Käteisraha 10 F.22 Siirtokelpoiset talletukset 0
F.22 Siirtokelpoiset talletukset 41 F.29 Muuttalletukset 0F.29 Muuttalletukset 17
F.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
F.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 29
F.4 Lainat 28
F.4 Lainat 5 F.41 Lyhytaikaiset lainat 11F.41 Lyhytaikaiset lainat 3 F.42 Pitkäaikaiset lainat 17F.42 Pitkäaikaiset lainat 2
F.7 Muutvelat 5
F.5 Osakkeetjaosuudet 3 F.71 Kauppaluototjaennakot 4
F.79 Muutvelatkuinkauppaluotot
jaennakot 1
F.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 36
F.61 Kotitalouksien osuus henki-
ja eläkevakuutusrahastoista 33
F.611 Kotitalouksien osuus henki-
vakuutusrahastoista 22
F.612 Kotitalouksien osuus eläke-
vakuutusrahastoista 11
F.62 Vakuutusmaksu- ja korvaus-
vastuu 3
F.7 Muutsaamiset 40
F.71 Kauppaluotot jaennakot 11F.79 Muut saamiset kuin kauppa-
luototja ennakot 29
B.9 Nettoluotonanto (+)/netto-
luotonotto () 1481996R2223—FI—13.02.2002—006.001—453
▼B
III.3:Varojen muiden muutosten tilit
III.3.1: Varojenvolyyminmuidenmuutostentili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
ANMuutkuinrahoitusvarat 0 AF Velat 0
AN.1 Valmistetut varat 0 K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.4 Valmistettujen varojenmuut-
tuminen taloudellisesti
merkittäviksi 0K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0K.10 Muualla luokittelemattomat
rahoitusvarojan ja velkojen
muutvolyyminmuutokset 0
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0 K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 0
K.9 Muualla luokittelemattomat
muiden kuin rahoitusvarojen
muutvolyyminmuutokset 0K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teenmuutokset 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 0K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 0K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.21 Kullan monetarisointi tai sen
peruuttaminen 0siitä:
AF.2Käteisrahaja talletukset 0
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat 0AF.7 Muutvelat 0
siitä:
AN.11Kiinteät varat 0
AN.12 Varastot 0
AN.13 Arvoesineet 0AN.2 Valmistamattomat varat 0
K.3 Valmistamattomien varojen
muuttuminen taloudellisesti
merkittäväksi 0
K.5 Luonnonvaraistenbiologisten
varojen kasvu 0
K.6 Valmistamattomien varojen
taloudellisen arvon
häviäminen 0
K.61 Luonnonvarojen ehtyminen 0K.62 Muu valmistamattomien
varojen taloudellisen arvon
häviäminen 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—454
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0
K.9 Muualla luokittelemattomat
muiden kuin rahoitusvarojen
muutvolyyminmuutokset 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 0
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
siitä:
AN.21Aineelliset valmistamattomat
varat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 2
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0K.10 Muualla luokittelemattomat
rahoitusvarojen ja velkojen
muutvolyyminmuutokset 2
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 0
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
siitä:
AF.2Käteisraha ja talletukset 0
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat 0AF.5 Osakkeetjaosuudet 0
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 2
AF.7 Muutsaamiset 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—455
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
B.10.2 Varojen volyymin muista
muutoksista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset 2
III.3.2: Uudelleenarvotustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11 Nimelliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot ():K.11 Nimelliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot():
ANMuutkuinrahoitusvarat 80 AF Velat 0
AN.1 Valmistetut varat 35 AF.2 Käteisrahaja talletukset 0
AN.11 Kiinteät varat 28 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AN.12 Varastot 2 AF.4 Lainat 0
AN.13 Arvoesineet 5 AF.7 Muutvelat 0AN.2 Valmistamattomat varat 45AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 45
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 16
AF.2 Käteisraha ja talletukset 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 6
AF.4 Lainat 0AF.5 Osakkeetjaosuudet 10
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.3 Nimellisistä hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 96
III.3.2.1: Neutraalien hallussapitovoittojen/-tappioiden tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot
(+)/-tappiot ():K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot
(+)/-tappiot():
ANMuutkuinrahoitusvarat 56 AF Velat 61996R2223—FI—13.02.2002—006.001—456
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AN.1 Valmistetut varat 34 AF.2 Käteisrahaja talletukset 0
AN.11 Kiinteät varat 28 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AN.12 Varastot 2 AF.4 Lainat 3AN.13 Arvoesineet 4 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AN.2 Valmistamattomat varat 22 AF.7 Muutvelat 2
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 22
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 36
AF.2 Käteisraha ja talletukset 17
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 4
AF.4 Lainat 0
AF.5 Osakkeetjaosuudet 8
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 6
AF.7 Muutsaamiset 1
B.10.31 Neutraaleista hallussapito-
voitoista ja -tappioista
johtuvat nettovarallisuuden
muutokset 87
III.3.2.2: Reaalisten hallussapitovoittojen/-tappioiden tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot ():K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot
()/-tappiot (+):
ANMuutkuinrahoitusvarat 24 AF Velat −6
AN.1 Valmistetut varat 1 AF.2 Käteisrahaja talletukset 0AN.11 Kiinteät varat 0 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AN.12 Varastot 0 AF.4 Lainat −3AN.13 Arvoesineet 1 AF.7 Muutvelat −2AN.2 Valmistamattomat varat 22
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 221996R2223—FI—13.02.2002—006.001—457
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat −20
AF.2 Käteisraha ja talletukset −17AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 2
AF.4 Lainat 0AF.5 Osakkeetjaosuudet y
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka −6
AF.7 Muutsaamiset −1
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvatnettovarallisuuden muutokset 9
IV:Varallisuustaseet
IV.1:Varallisuuden avaustase
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 2822 AF Velat 289
AN.1 Valmistetut varat 1698 AF.2 Käteisrahaja talletukset 10
AN.11 Kiinteät varat 1423 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 2
AN.12 Varastot 97 AF.4 Lainat 169
AN.13 Arvoesineet 178 AF.7 Muutvelat 108AN.2 Valmistamattomat varat 1124AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 1124
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 1819
AF.2 Käteisraha ja talletukset 840AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 198
AF.4 Lainat 24AF.5 Osakkeetjaosuudet 411
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 2911996R2223—FI—13.02.2002—006.001—458
▼B
Varat Velat ja nettovarallisuus
AF.7 Muutsaamiset 55
B.90 Nettovarallisuus 4352
IV.2:Varallisuustaseen muutokset
Varat Velat ja nettovarallisuus
Varojenmuutoksetyhteensä Velkojenmuutoksetyhteensä
ANMuutkuinrahoitusvarat 110 AF Velat 33
AN.1 Valmistetut varat 61 AF.2 Käteisrahaja talletukset 0
AN.11 Kiinteät varat 47 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AN.12 Varastot 4 AF.4 Lainat 28
AN.13 Arvoesineet 10 AF.7 Muutvelat 5AN.2 Valmistamattomat varat 49AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 48
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 1
AF Rahoitusvarat 199
AF.2 Käteisraha ja talletukset 68AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 35
AF.4 Lainat 5AF.5 Osakkeetjaosuudet 13
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 38
AF.7 Muutsaamiset 40
B.10 Nettovarallisuudenmuutokset 276
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
rosta johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 178
B.10.2 Varojen volyymin muista
muutoksista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset 2
B.10.3 Nimellisistä hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 96
B.10.31 Neutraaleistahallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 871996R2223—FI—13.02.2002—006.001—459
▼B
Varat Velat ja nettovarallisuus
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 9
IV.3:Varallisuuden päätöstase
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 2932 AF Velat 322
AN.1 Valmistetut varat 1759 AF.2 Käteisrahaja talletukset 10AN.11 Kiinteät varat 1470 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 2
AN.12 Varastot 101 AF.4 Lainat 197AN.13 Arvoesineet 188 AF.7 Muutvelat 113AN.2 Valmistamattomat varat 1173
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 1172
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 1
AF Rahoitusvarat 2018
AF.2 Käteisraha ja talletukset 908
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 233
AF.4 Lainat 29
AF.5 Osakkeetjaosuudet 424AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 329
AF.7 Muutsaamiset 95
B.90 Nettovarallisuus 4628
Taulukko A.IV.7 — Kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen tilikokonai-
suus
I:Tuotantotili
Käyttö Resurssit
P.2 Välituotekäyttö 6 P.1 Tuotos 37
P.11 Markkinatuotos 21P.12 Tuotosomaan loppukäyttöön 0
P.13 Muumarkkinaton tuotos 16
B.1g Arvonlisäys, brutto 31
K.1 Kiinteänpääomankuluminen 31996R2223—FI—13.02.2002—006.001—460
▼B
Käyttö Resurssit
B.1n Arvonlisäys, netto 28
II:Tulonjako- ja tulonkäyttötili
II.1:Tulojen ensijaon tili
II.1.1: Tulonmuodostustili
Käyttö Resurssit
D.1 Palkansaajakorvaukset 23 B.1n Arvonlisäys, netto 28
D.11 Palkatja palkkiot 12
D.12 Työnantajan sosiaaliturva-
maksut 11
D.121 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 10
D.122 Työnantajan laskennalliset
sosiaaliturvamaksut 1
D.29 Muuttuotantoverot 0
D.39 Muuttuotantotukipalkkiot 0
B.2 Toimintaylijäämä 5
II.1.2: Ensitulonjakotili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 7 B.2 Toimintaylijäämä 5
D.41 Korot 7D.42 Yritystenjakamat tulot 0 D.4 Omaisuustulot 5
D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 0D.41 Korot 5
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 0D.42 Yritystenjakamat tulot 0
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 0D.421 Osingot 0
D.45 Maanvuokrat 0 D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistä yhteisöistä 0
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 0
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 0
D.45 Maanvuokrat 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—461
▼B
Käyttö Resurssit
B.5 Sektorien ensitulo 3
II.1.2.1: Yrittäjätulon tili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 2 B.2 Toimintaylijäämä 5
D.41 Korot 2D.45 Maanvuokrat 0 D.4 Omaisuustulot 0
D.41 Korot 0
D.42 Yritystenjakamat tulot 0D.421 Osingot 0D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 0
B.4 Yrittäjätulo 3
II.1.2.2: Muunensitulonjakotili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot 5 B.4 Yrittäjätulo 3
D.41 Korot 5D.45 Maanvuokrat 0 D.4 Omaisuustulot 5
D.41 Korot 5
D.42 Yritystenjakamat tulot 0D.421 Osingot 0D.422 Yrittäjätulon otot yritysmäi-
sistäyhteisöistä 0
D.43 Suorien ulkomaisten sijoi-
tusten uudelleensijoitetut
voitot 0
D.44 Vakuutuksenottajien omai-
suustulo 0
D.45 Maanvuokrat 0
B.5 Sektorin ensitulo 3
II.2:Tulojen uudelleenjaon tili
Käyttö Resurssit
D.5 Tulo-, varallisuus- ym. juok-
sevatverot0 B.5 Sektorin ensitulo 3
D.59 Muutjuoksevatverot 0
D.61 Sosiaaliturvamaksut 11996R2223—FI—13.02.2002—006.001—462
▼B
Käyttö Resurssit
D.62 Rahamääräiset sosiaalie-
tuudet 1D.611 Todelliset sosiaaliturva-
maksut 0
D.622 Yksityisesti rahastoidut
sosiaalietuudet 0D.6111 Työnantajantodellisetsosiaa-
liturvamaksut 0
D.623 Rahastoimattomat palkan-
saajansosiaalietuudet 1D.61111 Työnantajan pakolliset todel-
lisetsosiaaliturvamaksut 0
D.6112 Palkansaajan sosiaaliturva-
maksut 0
D.7 Muuttulonsiirrot 2 D.61121 Palkansaajan pakolliset
sosiaaliturvamaksut 0
D.71 Vahinkovakuutusmaksut,
netto 0D.61122 Palkansaajan vapaaehtoiset
sosiaaliturvamaksut 0
D.75 Muutsekalaiset tulonsiirrot 2 D.612 Laskennalliset sosiaaliturva-
maksut 1
D.7 Muuttulonsiirrot 36
D.72 Vahinkovakuutuskorvaukset 0
D.75 Muutsekalaiset tulonsiirrot 36
B.6 Käytettävissä oleva tulo 37
II.3:Luontoismuotoisten tulojen uudelleenjaon tili
Käyttö Resurssit
D.63 Luontoismuotoiset sosiaaliset
tulonsiirrot13 B.6 Käytettävissä oleva tulo 37
D.631 Luontoismuotoiset sosiaalie-
tuudet 0
D.6313 Luontoismuotoiset sosiaalia-
vustukset 0
D.632 Yksilöllisiä markkinattomia
tavaroita ja palveluita
vastaavat tulonsiirrot 13
B.7 Oikaistu käytettävissä oleva
tulo 24
II.4:Tulonkäyttötili
II.4.1: Käytettävissäolevantulonkäyttötili
Käyttö Resurssit
P.3 Kulutusmenot 13 B.6 Käytettävissä oleva tulo 37
P.31 Yksilöllisetkulutusmenot 13D.8 Kotitalouksien eläkerahasto-
osuudenoikaisu 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—463
▼B
Käyttö Resurssit
B.8 Säästö 24
II.4.2: Oikaistunkäytettävissäolevantulonkäyttötili
Käyttö Resurssit
D.8 Kotitalouksien eläkerahasto-
osuudenoikaisu 0B.7 Oikaistu käytettävissä oleva
tulo 24
B.8 Säästö 24
III:Varallisuuden muodostustilit
III.1:Pääomatili
III.1.1: Säästöstäjapääomansiirroistajohtuvannettovarallisuuden
muutoksentili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset21 B.8n Säästö, netto 24
D.9 Pääomansiirrot, saadut 0
D.92 Investointiavustukset 0D.99 Muutpääomansiirrot 0
D.9 Pääomansiirrot, maksetut −3
D.91 Pääomaverot 0D.99 Muutpääomansiirrot −3
III.1.2: Muidenkuinrahoitusvarojenhankintatili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
P.51 Kiinteän pääoman brutto-
muodostus19 B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset21
P.511 Aineellisten kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 14
P.5111 Uusienaineellistenkiinteiden
varojen hankinnat 13
P.5112 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojenhankinnat 11996R2223—FI—13.02.2002—006.001—464
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
P.5113 Olemassaolevienaineellisten
kiinteiden varojen vähen-
nykset 0
P.512 Aineettomien kiinteiden
varojen hankinnat miinus
vähennykset 5
P.5121 Uusien aineettomien kiin-
teiden varojenhankinnat 10
P.5122 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
hankinnat 0
P.5123 Olemassa olevien aineetto-
mien kiinteiden varojen
vähennykset −5
P.513 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen arvon
lisäys 0
P.5131 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen perus-
parannukset 0
P.5132 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen omistu-
soikeudensiirtokulut 0
K.1 Kiinteänpääomankuluminen −3
P.52 Varatojen muutokset 0P.53 Arvoesineiden hankinnat
miinusvähennykset 0
K.2 Valmistamattomien muiden
kuin rahoitusvarojen
hankinnat miinus vähen-
nykset 1
K.21 Maan ja muiden aineellisten
valmistamattomien varojen
hankinnat miinus vähen-
nykset 1
K.22 Aineettomien valmistamatto-
mien varojen hankinnat
miinusvähennykset 0
B.9 Nettoluotonanto (+)/netto-
luotonotto (−) 41996R2223—FI—13.02.2002—006.001—465
▼B
III.2:Rahoitustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
F Rahoitusvarojen nettohan-
kinta32 F Velkojennettohankinta 28
F.2 Käteisraha ja talletukset 12 F.2 Käteisrahaja talletukset 0
F.21 Käteisraha 2 F.22 Siirtokelpoiset talletukset 0F.22 Siirtokelpoiset talletukset 7 F.29 Muuttalletukset 0
F.29 Muuttalletukset 3
F.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
F.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 12
F.4 Lainat 24
F.4 Lainat 0 F.41 Lyhytaikaiset lainat 17
F.41 Lyhytaikaiset lainat 0 F.42 Pitkäaikaiset lainat 7F.42 Pitkäaikaiset lainat 0
F.5 Osakkeetjaosuudet 4
F.5 Osakkeetjaosuudet 0 F.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
F.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0F.61 Kotitalouksien osuus henki-
jaeläkevakuutusrahastoista 0
F.62 Vakuutusmaksu- ja korvaus-
vastuu 0F.612 Kotitalouksien osuus eläke-
vakuutusrahastoista 0
F.7 Muutsaamiset 8 F.7 Muutvelat 0F.71 Kauppaluotot jaennakot 0 F.71 Kauppaluototjaennakot 0F.79 Muut saamiset kuin kauppa-
luototja ennakot 8F.79 Muutvelatkuinkauppaluotot
jaennakot 0
B.9 Nettoluotonanto (+)/netto-
luotonotto (−) 4
III.3:Varojen muiden muutosten tilit
III.3.1: Varojenvolyyminmuidenmuutostentili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
ANMuutkuinrahoitusvarat 0 AF Velat 0
AN.1 Valmistetut varat 0 K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.4 Valmistettujen varojenmuut-
tuminen taloudellisesti
merkittäväksi 0K.8 Korvauksettomat haltuunotot 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—466
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0K.10 Muualla luokittelemattomat
rahoitusvarojen ja velkojen
muutvolyyminmuutokset 0
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0 K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 0
K.9 Muualla luokittelemattomat
muiden kuin rahoitusvarojen
muutvolyyminmuutokset 0K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teenmuutokset 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 0K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 0K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0siitä:
AF.2Käteisrahaja talletukset 0
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat 0
siitä:
AN.11Kiinteät varat 0
AN.12 Varastot 0 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0
AN.13 Arvoesineet 0 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.2 Valmistamattomat varat 0 AF.7 Muutvelat 0K.3 Valmistamattomien varojen
muuttuminen taloudellisesti
merkittäväksi 0
K.5 Luonnonvaraistenbiologisten
varojen kasvu 0
K.6 Valmistamattomien varojen
taloudellisen arvon
häviäminen 0
K.61 Luonnonvarojen ehtyminen 0K.62 Muu valmistamattomien
varojen taloudellisen arvon
häviäminen 0
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0
K.9 Muualla luokittelemattomat
muiden kuin rahoitusvarojen
muutvolyyminmuutokset 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 0
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—467
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
siitä:
AN.21Aineelliset valmistamattomat
varat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 0
K.7 Katastrofien aiheuttamat
menetykset 0
K.8 Korvauksettomat haltuunotot 0K.10 Muualla luokittelemattomat
rahoitusvarojen ja -velkojen
muutvolyyminmuutokset 0
K.12 Luokitus- ja rakennemuu-
tokset 0
K.12.1 Sektoriluokituksen ja raken-
teen muutokset 0
K.12.2 Varojenjavelkojenluokitus-
muutokset 0
K.12.22 Muut varojen tai velkojen
luokitusmuutokset 0
siitä:
AF.2Käteisraha ja talletukset 0
AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat 0AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.2 Varojen volyymin muista
muutoksista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset 0
III.3.2: Uudelleenarvotustili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11 Nimelliset hallussapito-
voitot(+)/-tappiot(−):K.11 Nimelliset hallussapito-
voitot(+)/-tappiot(−):
ANMuutkuinrahoitusvarat 8 AF Velat 01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—468
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AN.1 Valmistetut varat 5 AF.2 Käteisrahaja talletukset 0
AN.11 Kiinteät varat 5 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AN.12 Varastot 0 AF.4 Lainat 0AN.13 Arvoesineet 0 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AN.2 Valmistamattomat varat 3 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 3AF.7 Muutvelat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 1
AF.2 Käteisraha ja talletukset 0AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1
AF.4 Lainat 0AF.5 Osaakeet jaosuudet 1AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.3 Nimellisistä hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 10
III.3.2.1: Neutraalien hallussapitovoittojen/-tappioiden tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot
(+)/-tappiot (−):K.11.1 Neutraalit hallussapitovoitot
(+)/-tappiot(−):
ANMuutkuinrahoitusvarat 6 AF Velat 2
AN.1 Valmistetut varat 5 AF.2 Käteisrahaja talletukset 1
AN.11 Kiinteät varat 5 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AN.12 Varastot 0 AF.4 Lainat 1
AN.13 Arvoesineet 0 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0
AN.2 Valmistamattomat varat 2 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 2AF.7 Muutvelat 11996R2223—FI—13.02.2002—006.001—469
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 3
AF.2 Käteisraha ja talletukset 2AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 1
AF.4 Lainat 0AF.5 Osakkeetjaosuudet 0
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 0
B.10.31 Neutraaleista hallussapito-
voitoista ja -tappioistajohtuvat nettovarallisuuden
muutokset 8
III.3.2.2: Reaalisten hallussapitovoittojen/-tappioiden tili
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot (−):K.11.2 Reaaliset hallussapitovoitot
(+)/-tappiot(−):
ANMuutkuinrahoitusvarat 2 AF Rahoitusvarat −2
AN.1 Valmistetut varat 0 AF.2 Käteisrahaja talletukset −1AN.11 Kiinteät varat 0 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AN.12 Varastot 0 AF.4 Lainat −1AN.13 Arvoesineet 0 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AN.2 Valmistamattomat varat 2 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka −0
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 2AF.7 Muutvelat −1
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat −2
AF.2 Käteisraha ja talletukset −2AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AF.4 Lainat −01996R2223—FI—13.02.2002—006.001—470
▼B
Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset
AF.5 Osakkeetjaosuudet 0
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka −0
AF.7 Muutsaamisetja velat −0
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 2
IV:Varallisuustaseet
IV.1:Varallisuuden avaustase
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 324 AF Velat 121
AN.1 Valmistetut varat 243 AF.2 Käteisrahaja talletukset 38AN.11 Kiinteät varat 231 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AN.12 Varastot 2 AF.4 Lainat 43AN.13 Arvoesineet 10 AF.5 Osakkeetjaosuudet 0AN.2 Valmistamattomat varat 81 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 5
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 81AF.7 Muutvelat 35
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 172
AF.2 Käteisraha ja talletukset 110AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 25
AF.4 Lainat 8AF.5 Osakkeetjaosuudet 22
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 4
AF.7 Muutsaamiset 3
B.90 Nettovarallisuus 375
IV.2:Varallisuustaseen muutokset
Varat Velat ja nettovarallisuus
Varojenmuutoksetyhteensä: Velkojen muutokset
yhteensä:1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—471
▼B
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 25 AF Velat 28
AN.1 Valmistetut varat 21 AF.2 Käteisrahaja talletukset 0AN.11 Kiinteät varat 21 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AN.12 Varastot 0 AF.4 Lainat 24AN.13 Arvoesineet 0 AF.5 Osakkeetjaosuudet 4
AN.2 Valmistamattomat varat 4 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 4AF.7 Muutvelat 0
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 33
AF.2 Käteisraha ja talletukset 12AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 13
AF.4 Lainat 0AF.5 Osakkeetjaosuudet 1
AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 0
AF.7 Muutsaamiset 8
B.10 Nettovarallisuudenmuutokset 31
B.10.1 Säästöstä ja pääomansiir-
roista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 21
B.10.2 Varojen volyymin muista
muutoksista johtuvat netto-
varallisuuden muutokset 0
B.10.3 Nimellisistä hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 10
B.10.31 Neutraaleistahallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 8
B.10.32 Reaalisista hallussapitovoi-
toista ja -tappioista johtuvat
nettovarallisuuden muutokset 2
IV.3:Varallisuuden päätöstase
Varat Velat ja nettovarallisuus
ANMuutkuinrahoitusvarat 349 AF Velat 149
AN.1 Valmistetut varat 264 AF.2 Käteisrahaja talletukset 381996R2223—FI—13.02.2002—006.001—472
▼B
Varat Velat ja nettovarallisuus
AN.11 Kiinteät varat 252 AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 0
AN.12 Varastot 2 AF.4 Lainat 67
AN.13 Arvoesineet 10 AF.5 Osakkeetjaosuudet 4AN.2 Valmistamattomat varat 85 AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 5
AN.21 Aineelliset valmistamattomat
varat 85AF.7 Muutvelat 35
AN.22 Aineettomat valmistamat-
tomatvarat 0
AF Rahoitusvarat 205
AF.2 Käteisraha ja talletukset 122AF.3 Muut arvopaperit kuin osak-
keet 38
AF.4 Lainat 8AF.5 Osakkeetjaosuudet 23AF.6 Vakuutustekninen vastuu-
velka 4
AF.7 Muutsaamiset 11
B.90 Nettovarallisuus 4061996R2223—FI—13.02.2002—006.001—473
▼M5
LIITE V
JULKISEN TALOUDEN ALIJÄÄMÄN MÄÄRITTELY LIIAL-
LISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVAN MENETTELYN OSALTA
Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93(1) vahvistetussa liiallisia alijäämiä
koskevassa menettelyssä jäsenvaltioiden komissiolle osoittamissa kertomuksissa
’julkisyhteisöjen alijäämällä’ tarkoitetaan julkisyhteisöjen tasapainoerää ”netto-
luotonotto/nettoluotonanto”, mukaan lukien korkovirrat, jotka perustuvat swap-
sopimuksiin ja korkotermiineihin. Tästä tasapainoerästä käytetään koodia
EDPB9. Korkoihin on tässä yhteydessä sisällytettävä edellä mainitut virrat ja
niistäkäytetään koodiaEDPD41.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—474
(1) EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY)N:o475/2000(EYVLL58,3.3.2000,s.1).
▼B
LIITE B
KANSANTALOUDEN TILINPIDON TIETOJEN LÄHETTÄMISOHJELMA
Yhteenveto taulukoista
Ensimmäinen
toimitusViive
t+kuukausiVuodet Taulukon aiheTaulukon
numero
1999 4 95—98 Pääaggregaatit, vuosittaiset 1
1999 4 95—98 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset 11999 8 95—98 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit 2
2001 3 97-00 Julkisyhteisöjen tärkeimmät kokonais-
suureet2
2000 9 95—99 Toimialoittaiset taulukot 3
2000 9 95—99 VientijatuontiEU-maihin/kolmansiin
maihin4
2000 9 95—99 Kotitalouksien kulutusmenot käyttötar-
koituksenmukaan5
2000 9 95—99 Rahoitustilit sektoreittain (virrat) 6
2000 9 95—99 Rahoitusvarojen ja-velkojen taseet 72000 12 95—99 Sektoreittaiset muutkuinrahoitustilit 82000 12 95—99 Verotulojen erittelyt saajasektoreittain 9
2000 24 95—98 Alueittaiset toimialoittaiset taulukot,
NUTSII,A1710
2001 12 95—00 Julkisetmenottehtävittäin 11
2001 24 95—99 Alueittaiset taulukot,NUTSIII,A3 12
2001 24 95—99 Kotitalouksienalueittaisettilit,NUTSII 132001 24 95—99 Kiinteät varat koko taloudelle sekä
tuotteittain, Pi314
2002 36 95—99 Tarjontataulukko perushintaan mukaan
lukien muunnos ostajanhintaiseksi,
A60*P6015
2002 36 95—99 Käyttötaulukko ostajan hintaan,
A60*P6016
2002 36 95(*) Symmetrinen panos-tuotostaulukko
perushintaan, P60*P60,5-vuosittain17
2002 36 95(*) Kotimaisen tuotoksen symmetrinen
panos-tuotostaulukko perushintaan,
P60*P60,5-vuosittain18
2002 36 95(*) Tuonnin symmetrinen panos-tuotostau-
lukko perushintaan, P60 * P60, 5-
vuosittain19
2003 36 00 Kiinteiden varojen ristiintaulukointi
toimialoittain ja tuotteittain, A31 * Pi3,
5-vuosittain201996R2223—FI—13.02.2002—006.001—475
▼M2
▼B
▼B
Ensimmäinen
toimitusViive
t+kuukausiVuodet Taulukon aiheTaulukon
numero
2003 36 00 Tuotantotilin ristiintaulukointi toimia-
loittain ja sektoreittain, A60 * 5
sektoria (S11, S12, S13, S14, S15), 5-
vuosittain21
2003 36 00 Kiinteän pääoman bruttomuodostuksen
ristiintaulukointi toimialoittain ja tuot-
teittain, A31*P60,5-vuosittain22
Katso
taulukkoKatso
taulukkoKatso
taulukkoTaaksepäin tehtävät laskelmat 23
t tilastovuosi.
(*) viisivuosittainentaulukko vuodelle 2000ontoimitettava vuonna2003.
Taulukko 1 — Pääaggregaatit — neljännesvuosi- ja vuosikysely
Tunnus Muuttujat Jako+Käyvin
hinnoinKiintein
hinnoin
Arvonlisäys ja bruttokansantuote
B.1g 1. Bruttoarvonlisäysperushintaan A6 x x
D.21—D.31 2. Tuoteverot miinustuotetukipalkkiot x xP.119 3. Välilliset rahoituspalvelut (FISIM) x xB.1*g 4. Bruttokansantuote markkinahintaan x x
Bruttokansantuotteen käyttö
P.3 5. Kulutusmenotyhteensä x x
P.3 6.a) Kotitalouksien kulutusmenot (kotimaan
käsite)xx
P.3 6.b) Kotitalouksien kulutusmenot (kansallinen
käsite)xx
P.3 7. Voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen kulu-
tusmenotxx
P.3 8. Julkisetkulutusmenot x x
P.31 a) Yksilöllisetkulutusmenot x x
P.32 b) Kollektiiviset kulutusmenot x xP.4 9. Kotitalouksien todellinen kulutus x xP.41 a)Todellinen yksilöllinen kulutus x x
P.5 10. Pääoman bruttomuodostus x x
P.51 a) Kiinteän pääoman bruttomuodostus Pi6 x xP.52 b) Varastojenmuutokset x xP.53 c) Arvoesineiden hankinnat miinus vähen-
nyksetxx
P.6 11. Tavaroiden (fob)japalvelujen vienti x x
P.7 12. Tavaroiden (fob)japalvelujen tuonti x x1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—476
▼B
Tunnus Muuttujat Jako+Käyvin
hinnoinKiintein
hinnoin
Tulot, säästö ja nettoluotonanto
B.5 13. Ensituloulkomaille/ulkomailta x x
B.5*g 14. Bruttokansantulo markkinahintaan x (x)
K.1 15. Kiinteän pääomankuluminen x xB.5*n 16. Nettokansantulo markkinahintaan x xD.5,D.6,
D.717. Tulonsiirrotulkomaille/ulkomailta x
B.6n 18. Käytettävissä olevatulo,netto x (x)
B.8n 19. Kansantalouden säästö,netto x
D.9 20. Pääomansiirrot ulkomaille/ulkomailta xB.9 21. Vaihtotase x
Väestö, työllisyys, palkansaajakorvaukset
22. Väestö-jatyöllisyystiedot
a) Kokonaisväkiluku(1000)
b) Työttömät (1000)
c) Työlliset, kansallinen ja kotimaan käsite
(1000)
— yrittäjät A6**— palkansaajat A6**
D.1 23. Palkansaajakorvaukset, kansallinen ja koti-
maankäsiteA6** x
D.11 a)Bruttopalkat ja-palkkiot A6** x
+ Tarkoittaakokokansantaloutta ellei toisinmerkitty.
** A6vainkotimaan käsite.
(x) reaalisesti.1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—477
▼M2
Taulukko 2 — Julkisyhteisöjen tärkeimmät kokonaissuureet
Sulauttamissäännöt: Kohtien D.41, D.7, D.92ja D.99 taloustoimet on sulautettu. Muita
taloustoimia ei ole sulautettu.
Koodi MuuttujaluetteloToimitusajankohta
t+3Toimitusajankohta
t+8
P.1 Tuotos X
P.11+P.12 —Markkinatuotosja tuotosomaan
loppukäyttöönX
P.13 —Muumarkkinaton tuotos X
P.131 —Maksutmuustamarkkinattomasta
tuotoksestaX
P.132 —Muumarkkinaton tuotos,muut X
P.11+P.12+P.131 XP.2 Välituotekäyttö X XB.1G Arvonlisäys,brutto X
K.1 Kiinteän pääomankuluminen X
B.1NArvonlisäys,netto XD.1P Palkansaajakorvaukset, maksetut X XD.29P Muuttuotantoverot, maksetut X X
D.39R Muuttuontantopalkkiot, saadut X X
B.2NToimintaylijäämä, netto XD.2R Tuotannonjatuonninverot,saadut X XD.4R Omaisuustulot,saadut X X
D.3P Tukipalkkiot, saadut X X
D.4P Omaisuustulot,maksetut X XD.41P —Korot,maksetut X XD.42P+…D.45P —Muutomaisuustulot,maksetut X XB.5NSektorinensitulo,netto X
D.5R Tulo-,varallisuus-ym.juoksevat
verot,saadutXX
D.61R Sosiaaliturvamaksut, saadut X X
D.611R —Todelliset sosiaaliturvamaksut,
saadutXX
D.612 —Laskennalliset sosiaaliturva-
maksutXX
D.7R Muuttulonsiirrot, saadut X X
D.5P Tulo-,varallisuus-ym.juoksevat
verot,maksetutXX
D.62P Rahamääräiset sosiaalietuudet,
maksetutX1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—478
▼M2
Koodi MuuttujaluetteloToimitusajankohta
t+3Toimitusajankohta
t+8
D.6311P+
D.63121P+
D.63131PLuontoismuotoiset sosiaaliset tulon-
siirrot,jotkaliittyvät kotitalouksille
markkinatuottajilta hankittujen
tuoteiden menoihinX
D.62P+D.6311P
+D.63121P+
D.63131PX
D.7P Muuttulonsiirrot, maksetut X X
B.6NKäytettävissä olevatulo,netto X
P.3 Kulutusmenot X
P.31 —Yksilöllisetkulutusmenot XP.32 —Kollektiiviset kulutusmenot XD.8 Kotitalouksien eläkerahasto-osuuden
oikaisuXX
B.8G Säästö,brutto X X
B.8NSäästö,netto X
D.9R Pääomasiirrot, saadut X X
D.91R —Pääomaverot, saadut X XD.92R+D.99R —Investointiavustukset jamuut
pääomansiirrot, saadutXX
D.9P Pääomasiirrot, maksetut X X
P.5 Pääomanbruttomuodostus XP.51 —Kiinteän pääomanbruttomuo-
dostusXX
P.52+P.53 —Varastojenmuutoksetja arvoesi-
neidenhankinnatmiinusvähennyksetX
K.2 Valmistamattomien muiden kuin
rahoitusvarojen hankinnat miinus
vähennyksetX
P.5+K.2 X
B.9 Nettoluotonanto(+)/Nettoluotonotto
(–)XX
TE Julkisyhteisöjen menotyhteensä X X
TR Julkisyhteisöjen tulotyhteensä X X
D.995 Todennetuista muttatodennäköisesti
perimättä jäävistä veroistaja sosiaa-
liturvamaksuista muodostuvat
pääomansiirrot julkisyhteisöiltä
muille sektoreille
TE = P.2+P.5+D.1P+D.29P+D.3P+D.4P+D.5P+D.62P+D.6311P+D.63121P+D.63131P+D.7P+D.8+
D.9P+K.2
TR = P.11+P.12+P.131+D.2R+D.39R+D.4R+D.5R+D.61R+D.7R+D.9R1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—479
▼M4
▼M2
▼B
Taulukko 3 — Toimialoittaiset taulukot — vuosikysely
Tunnus Muuttujat JakoKäyvin
hinnoinKiintein
hinnoin
Arvonlisäys
P.1 1. Tuotosperushintaan toimialoittain A31 x
P.2 2. Välituotekäyttö ostajanhintaan toimialoittain A31 xB.1g 3. Bruttoarvonlisäysperushintaan toimialoittain A31 x x
K.1 4. Kiinteän pääoman kuluminen toimialoittain A31 x x
Pääomanmuodostus
P.5 5. Pääoman bruttomuodostustoimialoittain
P.51 a) Kiinteän pääoman bruttomuodostus toimialoit-
tainA31 x x
P.52 b) Varastojenmuutoksettoimialoittain(*) A31 x x
P.53 c) Arvoesineiden hankinnat miinus vähennykset
toimialoittainA31 x x
Työllisyys ja palkansaajakorvaukset, kotimaan käsite
6. Työllisyystoimialoittain (1000)
a) yrittäjät A31
b) palkansaajat A31
c) tehdyttyötunnittoimialoittain(*) A31
D.1 7. Palkansaajakorvaukset toimialoittain A31 xD.11 a) Palkatjapalkkiot toimialoittain A31 x
(*) Vapaaehtoinenennen vuotta 2003.
Taulukko 4 — Vienti ja tuonti EU-maiden/kolmansien maiden kanssa
Tunnus Muuttujat JakoKäyvin
hinnoinKiintein
hinnoin
P.6 1. Tavaroiden japalvelujen vienti koko
kansanta-
lousxx
a) EU-maihin x x
b) kolmansiinmaihin x x
P.7 2. Tavaroiden japalvelujen tuonti x x
a) EU-maista x xb) kolmansistamaista x x1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—480
▼B
Taulukko 5 — Kotitalouksien kulutusmenot käyttötarkoituksen mukaan
Tunnus Muuttujat JakoKäyvin
hinnoinKiintein
hinnoin
P.3 Kotitalouksien kulutusmenot käyttötarkoituksen
mukaanCOICOP
2-taso x x1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—481
Taulukko 6 — Rahoitustilit sektoreittain (virrat), sulautettuina ja sulauttamattomina
▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—482
Taulukko 7 — Rahoitusvarojen ja -velkojen taseet, sulautettuina ja sulauttamattomina
▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—483
Taulukko 8 — Sektoreittaiset muut kuin rahoitustilit
▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—484
▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—485
▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—486
▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—487
▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—488
▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—489
▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—490
▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—491
▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—492
▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—493
▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—494
▼B
Taulukko 9 — Verotulojen erittelyt saajasektoreittain
SNA-tunnusJulki-
syhtei-
sötValtio-
nhal-
lintoOsava-
ltiohal-
lintoPaikal-
lishal-
lintoSosiaa-
litur-
vara-
hastotEU:n
laitok-
setYh-
teensä
Verotulojen erittelyt
saajasektoreittain
D.5 Tulo-,varallisuus-ym.
juoksevatverot—
D.51 Tuloverot —
D.51a Henkilöidentaikotita-
louksientuloverot—
…—
D.51b Yhteisöjentuloverot —
…—
D.51c Pääomatuottojen verot —
…—
D.51d Arpajais-japelivoit-
tojenverot—
…—
D.59 Muutjuoksevat verot —
D.59.1 Juoksevatpääomaverot —
D.59.1a Juoksevatmaanja
rakennustenverot—
…—
D.59.1b Juoksevatnettovaralli-
suudenverot—
…—
D.59.1c Juoksevatmuiden
varojenverot—
…—
D.59.2 Sekalaiset juoksevat
verot—
D.59.2a Henkiverot —
…—
D.59.2b Kulutusverot —
…—
D.59.2c Kotitalouksienlupa-
maksut—
…—
D.59.2d Kansainvälisten
taloustoimien verot—
…—
D.2 Tuotannonja tuonnin
verot
D.21 Tuoteverot
D.211 Arvonlisäverot(ALV)
…
D.212 Tuontiverot ja-tullit
ilmanALV:a
D.2121 Tuontitullit
…
D.2122 Muuttuontiverot kuin
ALVjatuontitullit1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—495
▼B
SNA-tunnusJulki-
syhtei-
sötValtio-
nhal-
lintoOsava-
ltiohal-
lintoPaikal-
lishal-
lintoSosiaa-
litur-
vara-
hastotEU:n
laitok-
setYh-
teensä
D.2122a Yleisetmyynti-tai
liikevaihtoverot
…
D.2122b Valmisteverot
…
D.2122c Tiettyjen palvelujen
verot
…
D.2122d Tuontimonopolien
voitot
…
D.2122e Rinnakkaisistavaluut-
takursseistajohtuvat
verot
…
D.214 Muuttuoteverot kuin
ALVjatuontiverot
D.214a Yleisetmyynti-tai
liikevaihtoverot
…
D.214b Valmisteverot
…
D.214c Tiettyjen palvelujen
verot
…
D.214d Rahoitus-japääoma-
taloustoimien verot
…
D.214e Fiskaalistenmonopo-
lienvoitot
…
D.29 MuuttuotantoverotD.29a Palkka-jatyövoima-
verot
…
D.29b Toistuvatmaan,
rakennustentaimuiden
rakenteiden verot
…
D.29c Liikkeen- jaammatin-
harjoittamisluvat
…
D.29d Kiinteiden varojen
käytöntaimuun
toiminnan verot
…
D.29e Leimaverot
…
D.29f Saastuttamisen verot
…1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—496
▼B
SNA-tunnusJulki-
syhtei-
sötValtio-
nhal-
lintoOsava-
ltiohal-
lintoPaikal-
lishal-
lintoSosiaa-
litur-
vara-
hastotEU:n
laitok-
setYh-
teensä
D.29g Kansainvälisten
taloustoimien verot
…
D.91 Pääomaverot —
D.91a Pääomamaksut —
…—
D.91b Pääomansiirtojen verot —
…—
Verotyhteensä
D.611 Todelliset sosiaalitur-
vamaksut—
D.6111 — Työnantajan todel-
lisetsosiaaliturva-
maksut—
D.6112 — Palkansaajan
sosiaaliturva-
maksut—
D.6113 — Yrittäjien ja
työvoimaan kuulu-
mattomien sosiaa-
liturvamaksut—
Verotja sosiaaliturva-
maksutyhteensä
D.995 Todennetuista mutta
todennäköisesti
perimättä jäävistä
veroistajasosiaalitur-
vamaksuistamuodos-
tuvatpääomansiirrot
julkisyhteisöiltä muille
sektoreille
D.99521 Todennetut mutta
todennäköisesti
perimättä jäävät tuote-
verot
D.99529 Todennetut mutta
todennäköisesti
perimättä jäävät muut
tuotantoverot
D.99551 Todennetut mutta
todennäköisesti
perimättä jäävät tulo-
verot
D.99559 Todennetut mutta
todennäköisesti
perimättä jäävät muut
juoksevatverot
D.9956111 Todennetut mutta
todennäköisesti
perimättä jäävät
työnantajan todelliset
sosiaaaliturvamaksut
D.9956112 Todennetut mutta
todennäköisesti
perimättä jäävät palk-
ansaajansosiaaliturva-
maksut1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—497
▼M4
▼M4
SNA-tunnusJulki-
syhtei-
sötValtio-
nhal-
lintoOsava-
ltiohal-
lintoPaikal-
lishal-
lintoSosiaa-
litur-
vara-
hastotEU:n
laitok-
setYh-
teensä
D.99591 Todennetut mutta
todennäköisesti
perimättä jäävät
pääomaverot
D2+D5+D91+D611–-
D995
Yhteenlasketutvero-ja
sosiaaliturvamaksu-
tulotvähennettynä
todennetuilla muttatodennäköisesti
perimättä jäävillä
määrillä
Taulukko 10 — Toimialoittaiset aluetaulukot (NUTS II), käyvin hinnoin
Tunnus Muuttujat Jakot+kuuka-
usi
B1.g 1. Bruttoarvonlisäysperushintaan A17 24
B1.g 2. Bruttoarvonlisäysperushintaan — 18
D.1 3. Palkansaajakorvaukset A17 24
P.51 4. Kiinteän pääoman bruttomuodostus A17 24
5. Työllisyys
— yhteensä A17 24
— palkansaajat A17 241996R2223—FI—13.02.2002—006.001—498
▼B
▼M21996R2223—FI—13.02.2002—006.001—499
▼B
Taulukko 12 — Toimialoittaiset aluetaulukot (NUTS III), käyvin hinnoin
Tunnus Muuttujat Jakot+kuuka-
usi
B1.g 1. Bruttoarvonlisäysperushintaan A3 24
2. Työllisyys
— yhteensä A3 18
— palkansaajat A3 18
Taulukko 13 — Kotitalouksien alueittaiset tilit (NUTS II), käyvin hinnoin
Kotitalouksien ensitulon jakotili
Käyttö Resurssit
D.4 Omaisuustulot B.2/B.3 Toimintaylijäämä/sekatulo
D.1 Palkansaajakorvaukset
B.5 Ensitulo D.4 Omaisuustulot
Kotitalouksien tulojen uudelleenjaon tili
Käyttö Resurssit
D.5 Tulo-,varallisuus-ym.juoksevat
verotB.5 Ensitulo
D.61 Sosiaaliturvamaksut D.62 Rahamääräiset sosiaalietuudet
D.7 Muuttulonsiirrot D.7 Muuttulonsiirrot
B.6 Käytettävissä olevatulo
Taulukko 14 — Kiinteät varat koko taloudelle sekä tuotteittain, Pi3
Tunnus Muuttujat Jako
AN.11 Kiinteätvarat Pi31996R2223—FI—13.02.2002—006.001—500
Taulukko 15 — Tarjontataulukko perushintaan mukaan luettuna muunnos ostajanhintaiseksi
hinnat: käyvin ja kiintein hinnoin
n = 60, m = 60
Toimialat (NACE)
1234……nΣ(1) Tuonti cifTarjonta yhteensä
perushintaanKaupan jakulje-
tuksenlisätTuoteverot miinus
tuotetukipalkkiotTarjonta yhteensä
ostajan hintaan
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7)
Tuotteet
(CPA)1
(1) Tuotostuotteittainjatoimialoittainperushintaan a) EU:sta
b) EU:n ulko-
puolelta2
3
4
.
.
.
.
.
m
(Oikaisuerät)
Σ(1) (2) Tuotosyhteensätoimialoittain 0
Yhteensä,josta:
Markkinatuotos
(3)Tuotosomaanloppukäyttöön 00
Muumarkkinaton tuotos 00▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—501
Taulukko 16 — Käyttötaulukko ostajan hintaan
hinnat: käyvin ja kiintein hinnoin
n = 60, m = 60
Toimialat (NACE)
123……nΣ(1) Loppukäyttöa)b)c)d)e)f) Σ(3) Σ(1)+ Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Tuotteet
(CPA)1
(1)Välituotekäyttö ostajan hintaan
tuotteittain jatoimialoittainLoppukäyttö ostajanhintaan:
Kulutusmenot:
a) kotitalouksien
b) kotitalouksia palvelevien voittoa
tavoittelemattomien yhteisöjen
(t+12yhdessäa:nkanssa)
c) julkisyhteisöjen
Pääoman bruttomuodostus:
d) kiinteän pääoman bruttomuo-
dostus
e) varastojen muutokset ja arvoesi-
neet
f) vienti
— EU:hun
— EU:nulkopuolelle2
3
.
.
.
.
.
m
(Oikaisuerät)
Σ(1) Välituotekäyttö yhteensä toimialoit-
tainLoppukäyttö yhteensäryhmittäin Käyttöyhteensä
Palkansaajakorvaukset
Muuttuotantoverot, netto (3) Arvonlisäyksenkomponentit
toimialoittain Kiinteän pääomankuluminen
Toimintaylijäämä, netto
Σ(3) (4) Arvonlisäystoimialoittain
Σ(1)+ Σ(3) (5) Tuotosperushintaantoimialoittain▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—502
Taulukko 17 — Symmetrinen panos-tuotostaulukko perushintaan (tuote kertaa tuote)
hinnat: käyvin ja kiintein hinnoin
n=6 0
Tuote (CPA)
123……nΣ(1) Loppukäyttöa)b)c) d)e)f) Σ(3) Σ(1)+ Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Tuotteet
(CPA)1
(1)Välituotekäyttö perushintaan (tuote kertaa
tuote)Loppukäyttö perushintaan:
Kulutusmenot:
a) kotitalouksien
b) kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittele-
mattomien yhteisöjen
c) julkisyhteisöjen
Pääoman bruttomuodostus:
d) kiinteänpääoman bruttomuodostus
e) varastojenmuutoksetjaarvoesineet
f) vienti
— EU:hun
— EU:nulkopuolelle2
3
.
.
.
..
.
n
Σ(1) (2) Välituotekäyttö yhteensä perushintaan tuotteit-
tainLoppukäyttö ryhmittäin perushintaan Käyttö yhteensä
perushintaan
Tuoteverot
Tuotetukipalkkiot (−)(3) Tuoteverot, nettotuotteittain Tuoteverot, nettoloppukäyttöryhmittäin Tuoteverot, netto
yhteensä
Σ(1)+(3) (4) Välituotekäyttö yhteensä ostajan hintaan tuot-
teittainLoppukäyttö ryhmittäin yhteensä ostajan
hintaanKäyttö yhteensä
ostajanhintaan
Palkansaajakorvaukset
Muuttuotantoverot, netto
Kiinteän pääomankuluminen
Toimintaylijäämä, netto(5) Arvonlisäyksenkomponentit tuotteittain
Σ(5) (6) Arvonlisäystuotteittain
Σ(1)+(3)+ Σ(5) (7) Tuotosperushintaantuotteittain
Tuonti (8) Tuonticiftuotteittain▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—503
Tuote (CPA)
123……nΣ(1) Loppukäyttöa)b)c) d)e)f) Σ(3) Σ(1)+ Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
(7)+(8) (9) Tarjonta perushintaantuotteittain
Kiinteän pääomanmuodostus
Kiinteä pääomakanta
Työpanokset(10)▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—504
Taulukko 18 — Kotimaisen tuotoksen symmetrinen panos-tuotostaulukko perushintaan (tuote kertaa tuote)
hinnat: käyvin ja kiintein hinnoin
n=6 0
Tuotteet (CPA)
123……nΣ(1) Loppukäyttöa)b)c)d)e)f) Σ(3) Σ(1)+ Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Tuotteet
(CPA)1
(1)Kotimaisen tuotoksen osalta: Välituotekäyttö
perushintaan (tuotekertaa tuote)Kotimaisen tuotoksen osalta: Loppukäyttö
perushintaan:
Kulutusmenot:
a) kotitalouksien
b) kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittele-
mattomien yhteisöjen
c) julkisyhteisöjen
Pääoman bruttomuodostus:
d) kiinteän pääoman bruttomuodostus
e) varastojen jaarvoesineiden muutokset
f) vienti
— EU:hun
— EU:nulkopuolelle2
3
.
.
.
..
.
n
Σ(1) (2) Kotimaisen tuotoksen välituotekäyttö yhteensä
tuotteittain perushintaanKotimaisentuotoksenloppukäyttöperushintaan Kotimainen tuotos
yhteensä
Tuontituotteiden käyttö (3) Tuontituotteiden välituotekäyttö yhteensä tuot-
teittain, cifTuontituotteiden loppukäyttö, cif Tuontiyhteensä
Tuoteverot, netto (4) Välituotekäytön tuoteverot, nettotuotteittain Loppukäytön tuoteverot, netto Tuoteverot, netto
yhteensä
Σ(1)+(3)+(4) (5) Välituotekäyttö yhteensä ostajan hintaan tuot-
teittainLoppukäyttö yhteensä ryhmittäin ostajan
hintaanKäyttöyhteensä
Palkansaajakorvaukset
Muuttuotantoverot, netto
Kiinteän pääomankuluminen
Toimintaylijäämä, netto(6) Arvonlisäyksenkomponentit tuotteittain
Σ(6) (7) Arvonlisäystuotteittain▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—505
Tuotteet (CPA)
123……nΣ(1) Loppukäyttöa)b)c)d)e)f) Σ(3) Σ(1)+ Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Σ(1)+(3)+(4)+ Σ(6) (8) Tuotosperushintaantuotteittain
Kiinteän pääomanmuodostus
Kiinteä pääomakanta
Työpanokset(9)▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—506
Taulukko 19 — Tuonnin symmetrinen panos-tuotostaulukko perushintaan (tuote kertaa tuote), cif
hinnat: käyvin ja kiintein hinnoin
n=6 0
Tuotteet (CPA)
123……nΣ(1) Loppukäyttöa)b)c)d)e)f) Σ(3) Σ(1)+ Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Tuotteet
(CPA)1
(1)Tuonnin osalta: Välituotekäyttö perush-
intaan (tuote*tuote)Tuonnin osalta: Loppukäyttö perushin-
taan:
Kulutusmenot:
a) kotitalouksien
b) kotitalouksia palvelevien voittoa
tavoittelemattomien yhteisöjen
c) julkisyhteisöjen
Pääoman bruttomuodostus:
d) kiinteänpääoman bruttomuodostus
e) varastojen ja arvoesineiden
muutokset
f) vienti
— EU:hun
— EU:nulkopuolelle2
3
.
.
.
..
n
Σ(1) (2) Tuontituotteiden välituotekäyttö
yhteensä tuotteittain perushintaanTuonninloppukäyttö perushintaan Tuontiyhteensä▼B1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—507
▼B
Taulukko 20 — Kiinteiden varojen ristiintaulukointi toimialoittain ja tuotteittain
Toimialat: A31NACERev.1
Tuotteet: Pi3CPAMuuttujat: kiinteät varat, brutto
kiinteät varat, netto
Hinnat: käyvinjälleenhankintahinnoin
alkuperäisin hankintahinnoinkiintein jälleenhankintahinnoin
Taulukko 21 — Tuotantotilin ristiintaulukointi toimialoittain ja sektoreittain
Toimialat: A60NACERev.1
Sektorit: S11
S12
S13
S14S15
Muuttujat: Tuotos
— markkina
— omaanloppukäyttöön— muumarkkinaton
VälituotekäyttöArvonlisäys
— palkansaajakorvaukset
— muuttuotantoverot miinusmuuttuotantotu-
kipalkkiot
— toimintaylijäämä, netto— kiinteän pääomankuluminen
Hinnat: käyvinhinnoin
Taulukko 22 — Kiinteän pääoman bruttomuodostuksen ristiintaulukointi toimialoittain ja
tuotteittain
Toimialat: A31NACERev.1
Tuotteet: P60CPA
Muuttujat: kiinteän pääoman bruttomuodostus
Hinnat: käyvinjakiintein hinnoin1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—508
▼B
Taulukko 23 — Taaksepäin tehtävät laskelmat
Taaksepäin laskettavat taulukotvuosittaiset neljännesvuosittaiset
vuodet toimitus vuodet toimitus
88—94 huhti99 88—94 huhti99
Taulukko1: Pääaggregaatit 70—87 joulu99 80—87 joulu99
Taulukko2: Julkisyhteisöjenpääaggregaatit 70—94 joulu99
Taulukko3: Toimialoittaiset taulukot 70—94 joulu00Taulukko5: Kotitalouksien kulutusmenot käyttö-
tarkoituksenmukaan80—94 joulu00
Taulukko8: Sektoreittaiset muut kuin rahoitus-
tilit90—94 joulu99
80—89 joulu00
Taulukko
11:Julkisetmenottehtävittäin 90—94 joulu011996R2223—FI—13.02.2002—006.001—509
▼B
ESA 95 -KYSELYLOMAKKEEN TAULUKOIDEN TOIMITTAMISEEN LIIT-
TYVÄT POIKKEUKSET MAITTAIN
1 ITÄVALTA
1.1Poikkeukset taulukoille
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, vuosittaiset Viive:t+9kuukautta 1999
1 Pääaggregaatit, vuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
88—94toimitettava joulukuussa002000
1 Pääaggregaatit, vuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
70—87eitarvitselaskea uudelleen2005
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Viive:t+12kuukautta 1999
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
88—94toimitettava joulukussa002000
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
80—87eitarvitselaskea uudelleen2005
2 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit Viive:t+9kuukautta 1999
2 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille88—942005
3 Toimialoittaiset taulukot Viive:t+12kuukautta 1999
3 Toimialoittaiset taulukot Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille88—942005
5 Kotitalouksien kulutusmenot käyttö-
tarkoituksen mukaanTaaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille88—942005
11 Julkisetmenottehtävittäin Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
90—94eitarvitselaskea uudelleen2005
12 Alueittaiset taulukot,NUTSIII,A3 Ensimmäinen toimitus2002 2002
13 Kotitalouksienalueittaisettilit,NUTS
IIEnsimmäinen toimitus2005 2005
15 Tarjontataulukko perushintaan
mukaan lukienmuunnosostajanhin-
taiseksi,A60*P60Ensimmäinen toimitus2003javain
joka2.vuosi2003
16 Käyttötaulukko ostajan hintaan,
A60*P60Ensimmäinen toimitus2003javain
joka2.vuosi2003
17 Symmetrinen panos-tuotostaulukko
perushintaan, P60*P60,5-vuosittainEnsimmäinen toimitus2003 2003
18 Kotimaisen tuotoksensymmetrinen
panos-tuotostaulukko perushintaan,
P60*P60,5-vuosittainEnsimmäinen toimitus2003 2003
19 Tuonninsymmetrinen panos-tuotos-
taulukko perushintaan, P60*P60,5-
vuosittainEnsimmäinen toimitus2003 20031996R2223—FI—13.02.2002—006.001—510
▼B
1.2Taulukoissa olevat poikkeukset yksittäisille muuttujille/sektoreille
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetYksilölliset kulutus-
menotEilasketa 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetKollektiiviset kulutus-
menotEilasketa 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetTodellinen yksilöllinen
kulutusEilasketa 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetEilasketa 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetKokonaisväkiluku Viive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetYksilölliset kulutus-
menotViive:t+12kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetKollektiiviset kulutus-
menotViive:t+12kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetTodellinen yksilöllinen
kulutusViive:t+12kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetEnsimmäinen toimitus
20032003
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetKokonaisväkiluku Viive:t+9kuukautta 2005
8 Toimialoittaisettaulukot
Sektoreittaiset muut
kuinrahoitustilitKiinteän pääoman kulu-
minen toimialoittain tai
sektoreittainEnsimmäinen toimitus
20022002
8 Sektoreittaiset muut
kuinrahoitustilitKorporaatioiden jako
omistajasuhteenmukaanEnsimmäinen toimitus
20052005
8 Sektoreittaiset muut
kuinrahoitustilitKotitalouksien jako
ryhmittäinEnsimmäinen toimitus
20052005
16 Käyttötaulukko ostajan
hintaan, A60*P60Kiinteän pääoman kulu-
minen toimialoittainEnsimmäinen toimitus
20032003
18 Kotimaisen tuotoksen
symmetrinen panos-
tuotostaulukko perush-
intaan, P60*P60,5-
vuosittain
2 TANSKA
2.1Poikkeukset taulukoille
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
6 Rahoitustilit sektoreittain (virrat) Viive:t+13kuukautta 2005
7 Rahoitusvarojen ja -velkojen taseet Viive:t+13kuukautta 2005
20 Kiinteiden varojenristiintaulukointi
toimialoittainjatuotteittain,A31*Pi3,
5-vuosittainEnsimmäinen toimitus2005 20051996R2223—FI—13.02.2002—006.001—511
▼B
2.2Taulukoissa olevat poikkeukset yksittäisille muuttujille/sektoreille
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taiset
Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetTyölliset Vainkotimaa-käsite 2005
3 Toimialoittaisettaulukot Palkat japalkkiot
toimialoittainEilasketa 2005
3 Toimialoittaisettaulukot Kiinteän pääoman kulu-
minen toimialoittainViive:t+36kuukautta 2005
3 Toimialoittaisettaulukot Kiinteän pääoman brut-
tomuodostustoimialoit-
tainViive:t+36kuukautta 2005
3 Toimialoittaisettaulukot Varastojenmuutokset
toimialoittainViive:t+36kuukautta 2005
3 Toimialoittaisettaulukot Arvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksettoimialoit-
tainViive:t+36kuukautta 2005
3 Toimialoittaisettaulukot Yrittäjät toimialoittain Viive:t+36kuukautta 2005
3 Toimialoittaisettaulukot Palkansaajat toimialoit-
tainViive:t+36kuukautta 2005
3 Toimialoittaisettaulukot Tehdyt työtunnit
toimialoittainViive:t+36kuukautta 2005
3 Toimialoittaisettaulukot Palkansaajakorvaukset
toimialoittainViive:t+36kuukautta 2005
9 Verotulojen erittelyt
saajasektoreittainYleiset myynti-tai
liikevaihtoverot (tuonti-
verot)
Yleiset myynti-tai
liikevaihtoverot (hyödy-
keverot)Molemmat muuttujat
yhdessä2005
9 Verotulojen erittelyt
saajasektoreittainValmisteverot (tuonti-
verot)
Valmisteverot (hyödy-
keverot)Molemmat muuttujat
yhdessä2005
9 Verotulojen erittelyt
saajasektoreittainTiettyjen palvelujen
verot(tuontiverot)
Tiettyjen palvelujen
verot(hyödykeverot)Molemmat muuttujat
yhdessä2005
17 Symmetrinen panos-
tuotostaulukko perush-
intaan, P60*P60,5-
vuosittainKiinteän pääoman kulu-
minen
Toimintaylijäämä, nettoMolemmat muuttujat
yhdessäP60:ssa2005
18 Kotimaisen tuotoksen
symmetrinen panos-
tuotostaulukko perush-
intaan, P60*P60,5-
vuosittain
19 Tuonninsymmetrinen
panos-tuotostaulukko
perushintaan,P60*P60,
5-vuosittain1996R2223—FI—13.02.2002—006.001—512
▼B
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
21 Tuotantotilin ristiintau-
lukointitoimialoittain ja
sektoreittain, A60*5
sektoria(S11,S12,S13,
S14,S15),5-vuosittain
17 Symmetrinen panos-
tuotostaulukko perush-
intaan, P60*P60,5-
vuosittainKiinteän pääoman
muodostusVainP31 2005
18 Kotimaisen tuotoksen
symmetrinen panos-
tuotostaulukko perush-
intaan, P60*P60,5-
vuosittain
19 Tuonninsymmetrinen
panos-tuotostaulukko
perushintaan,P60*P60,
5-vuosittain
17 Symmetrinen panos-
tuotostaulukko perush-
intaan, P60*P60,5-
vuosittainKiinteä pääomakanta Eilasketa 2005
18 Kotimaisen tuotoksen
symmetrinen panos-
tuotostaulukko perush-
intaan, P60*P60,5-
vuosittain
19 Tuonninsymmetrinen
panos-tuotostaulukko
perushintaan,P60*P60,
5-vuosittain
21 Tuotantotilin ristiintau-
lukointitoimialoittain ja
sektoreittain, A60*5
sektoria(S11,S12,S13,
S14,S15),5-vuosittainYksityistenkotitalouk-
siensektori
Voittoa tavoittelemat-
tomat laitoskotitaloudetMolemmat sektorit
yhdessä2005
3 SAKSA
3.1Poikkeukset taulukoille
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille91—942005
1 Pääaggregaatit, vuosittaiset Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille91—942005
2 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille91—942005
3 Toimialoittaiset taulukot Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille91—942005
3 Toimialoittaiset taulukot t+9kuukauttavainA17,A31vain
t+21kuukaudenviiveellä2005
5 Kotitalouksien kulutusmenot käyttö-
tarkoituksen mukaanTaaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille91—9420051996R2223—FI—13.02.2002—006.001—513
▼B
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
5 Kotitalouksien kulutusmenot käyttö-
tarkoituksen mukaanOsittainvain1-numerotasolla 2005
8 Sektoreittaiset muutkuinrahoitustilit Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille91—942005
9 Verotulojenerittelytsaajasektoreittain Eikirjaintunnustasoilla 2005
10 Alueittaiset toimialoittaiset taulukot,
NUTSII,A17VainNUTSIja A6 2005
11 Julkisetmenottehtävittäin Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille91—942005
12 Alueittaiset taulukot,NUTSIII,A3 Viive:t+30kuukautta,vainjoka2.
vuosi2005
13 Kotitalouksienalueittaisettilit,NUTS
IIViive:t+30kuukautta,vainNUTSI 2005
15 Tarjontataulukko perushintaan
mukaan lukienmuunnosostajanhin-
taiseksi,A60*P60Vainjoka2.vuosi 2005
16 Käyttötaulukko ostajan hintaan,
A60*P60Vainjoka2.vuosi 2005
21 Tuotantotilin ristiintaulukointi
toimialoittainjasektoreittain,A60*5
sektoria(S11,S12,S13,S14,S15),5-
vuosittainEikiintein hinnoin 2005
3.2Taulukoissa olevat poikkeukset yksittäisille muuttujille/sektoreille
Taulukko
n:oTaulukko Muttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taiset ja
neljännesvuosittaisetKiinteän pääoman brut-
tomuodostusPi6:eineljännesvuosit-
taista tietoa, vuositiedot
t+12kuukauden
viiveellä2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taiset ja
neljännesvuosittaisetKokonaisväkiluku Viive:t+12kuukautta 2005
3 Toimialoittaisettaulukot Arvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksettoimialoit-
tain,
Varastojenmuutokset
toimialoittainMolemmat muuttujat
yhdessä,eitoimialoit-
tain2005
6 Rahoitustilit sektoreit-
tain (virrat)Julkisyhteisösektori S.1311/S.1312jaS.1313
vainyhdessä2005
7 Rahoitusvarojen ja -
velkojen taseet
10 Alueittaiset toimialoit-
taisettaulukot,NUTSII,
A17Kiinteän pääoman brut-
tomuodostusViive:t+30kuukautta 20051996R2223—FI—13.02.2002—006.001—514
▼B
4 KREIKKA
4.1Poikkeukset taulukoille
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Ensimmäinen toimitus2000 2000
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
88—94toimitettava joulukuussa002000
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
80—87eitarvitselaskea uudelleen2005
1 Pääaggregaatit, vuosittaiset Viive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosittaiset janeljän-
nesvuosittaisetEnsimmäinen toimitus2000 2000
2 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit Viivet+9kuukautta 2005
3 Toimialoittaiset taulukot Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille88—942005
5 Kotitalouksien kulutusmenot käyttö-
tarkoituksen mukaanTaaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille88—942005
6 Rahoitustilit sektoreittain (virrat) Ensimmäinen toimitus: vastauställä
hetkellä epäselvä2005
6 Rahoitustilit sektoreittain (virrat) Viive:vastauställä hetkellä epäselvä 2005
7 Rahoitusvarojen ja -velkojen taseet Ensimmäinen toimitus2005 20058 Sektoreittaiset muutkuinrahoitustilit Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille88—942005
8 Sektoreittaiset muutkuinrahoitustilit Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
80—89eitarvitselaskea uudelleen2005
11 Julkisetmenottehtävittäin Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille88—942005
20 Kiinteiden varojenristiintaulukointi
toimialoittainjatuotteittain,A31*Pi3,
5-vuosittainEnsimmäinen toimitus2005 2005
4.2Taulukoissa olevat poikkeukset yksittäisille muuttujille/sektoreille
Taulukko
n:oTaulukko Muttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
3 Toimialoittaisettaulukot Arvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetEnsimmäinen toimitus
20052005
3 Toimialoittaisettaulukot Tehdyt työtunnit
toimialoittainEnsimmäinen toimitus
20052005
8 Sektoreittaiset muut
kuinrahoitustilitKorporaatioiden jako
omistajasuhteenmukaanEnsimmäinen toimitus
20052005
8 Sektoreittaiset muut
kuinrahoitustilitKotitalouksien jako
ryhmittäinEnsimmäinen toimitus
200520051996R2223—FI—13.02.2002—006.001—515
▼B
5 ESPANJA
5.1Poikkeukset taulukoille
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
11 Julkisetmenottehtävittäin Viive:t+21kuukautta 2005
5.2Taulukoissa olevat poikkeukset yksittäisille muuttujille/sektoreille
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetEilasketa 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetJulkisyhteisökulutuksen
jakoyksilölliseen ja
kollektiiviseenEilasketa 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetKotitalouksien todel-
linenkulutusEilasketa 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetTodellinen yksilöllinen
kulutusEilasketa 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetYhdessävarastojen
muutostenkanssa2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetJulkisyhteisökulutuksen
jakoyksilölliseen ja
kollektiiviseenViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetKotitalouksien todel-
linenkulutusViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetTodellinen yksilöllinen
kulutusViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetEnsimmäinen toimitus
20052005
3 Toimialoittaisettaulukot Kiinteän pääoman kulu-
minen toimialoittainEnsimmäinen toimitus
20052005
3 Toimialoittaisettaulukot Arvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksettoimialoit-
tainEnsimmäinen toimitus
20052005
3 Toimialoittaisettaulukot Tehdyt työtunnit
toimialoittainEnsimmäinen toimitus
20052005
8 Sektoreittaiset muut
kuinrahoitustilitArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetEnsimmäinen toimitus
200520051996R2223—FI—13.02.2002—006.001—516
▼B
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
9 Verotulojen erittelyt
saajasektoreittainOlemassaolevientulo-,
omaisuus-jne.verojen
jako, tuontiverot ja
maksut poislukienALV
sekämuutvaltionhal-
linnon(S.1312)ja
paikallishallinnon
(S.1313)sektoreiden
tuotantoon liittyvät
verotViive:t+21kuukautta 2005
16 Käyttötaulukko ostajan
hintaan, A60*P60Kiinteän pääoman kulu-
minen toimialoittain
(A60)Ensimmäinen toimitus
20052005
17 Symmetrinen panos-
tuotostaulukko perush-
intaan, P60*P60,5-
vuosittainKiinteän pääoman kulu-
minen (P60)Ensimmäinen toimitus
20052005
18 Kotimaisen tuotoksen
symmetrinen panos-
tuotostaulukko perush-
intaan, P60*P60,5-
vuosittain
19 Tuonninsymmetrinen
panos-tuotostaulukko
perushintaan,P60*P60,
5-vuosittain
17 Symmetrinen panos-
tuotostaulukko perush-
intaan, P60*P60,5-
vuosittainKiinteä pääomakanta
(P60)Ensimmäinen toimitus
20052005
18 Kotimaisen tuotoksen
symmetrinen panos-
tuotostaulukko perush-
intaan, P60*P60,5-
vuosittain
19 Tuonninsymmetrinen
panos-tuotostaulukko
perushintaan,P60*P60,
5-vuosittain
6 RANSKA
6.1Poikkeukset taulukoille
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
10 Alueittaiset toimialoittaiset taulukot,
NUTSII,A17Viive:t+36kuukautta 2005
12 Alueittaiset taulukot,NUTSIII,A3 Viive:t+36kuukautta 2005
13 Kotitalouksienalueittaisettilit,NUTS
IIViive:t+42kuukautta 20051996R2223—FI—13.02.2002—006.001—517
▼B
6.2Taulukoissa olevat poikkeukset yksittäisille muuttujille/sektoreille
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoreen
3 Toimialoittaisettaulukot Kaikki Toimialaerittely lasket-
tunahomogeenisten
tuotannonhaarojen
mukaan2005
10 Alueittaiset toimialoit-
taisettaulukot,NUTSII,
A17
12 Alueittaiset taulukot,
NUTSIII,A3
15 Tarjontataulukko
perushintaan mukaan
lukien muunnososta-
janhintaiseksi,A60*P60
16 Käyttötaulukko ostajan
hintaan, A60*P60
20 Kiinteiden varojen
ristiintaulukointi toimia-
loittain ja tuotteittain,
A31*Pi3,5-vuosittain
21 Tuotantotilin ristiintau-
lukointitoimialoittain ja
sektoreittain, A60*5
sektoria(S11,S12,S13,
S14,S15),5-vuosittain
22 Kiinteän pääoman brut-
tomuodostuksenristiin-
taulukointi toimialoit-
tain ja tuotteittain,
A31*P60,5-vuosittain
7 IRLANTI
7.1Poikkeukset taulukoille
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Ensimmäinen toimitus2002 2002
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
88—94eitarvitselaskea uudelleen2005
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
80—87eitarvitselaskea uudelleen2005
1 Pääaggregaatit, vuosittaiset Viive:t+6kuukautta 2002
1 Pääaggregaatit, vuosittaiset Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille85—942005
2 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille85—942005
2 Julkisyhteisöjen tärkeimmät koko-
naissuureetToimitusajankohta t+3 2002
3 Toimialoittaiset taulukot Ensimmäinen toimitus2005 2005
3 Toimialoittaiset taulukot Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
70—94eitarvitselaskea uudelleen20051996R2223—FI—13.02.2002—006.001—518
▼M2
▼B
▼B
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
5 Kotitalouksien kulutusmenot käyttö-
tarkoituksen mukaanTaaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille85—942005
6 Rahoitustilit sektoreittain (virrat) Ensimmäinen toimitus2005 2005
7 Rahoitusvarojen ja -velkojen taseet Ensimmäinen toimitus2005 20058 Sektoreittaiset muutkuinrahoitustilit Ensimmäinen toimitus2005 2005
8 Sektoreittaiset muutkuinrahoitustilit Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
90—94eitarvitselaskea uudelleen2005
8 Sektoreittaiset muutkuinrahoitustilit Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
80—89eitarvitselaskea uudelleen2005
15 Tarjontataulukko perushintaan
mukaan lukienmuunnosostajanhin-
taiseksi,A60*P60Ensimmäinen toimitus2005 2005
16 Käyttötaulukko ostajan hintaan,
A60*P60Ensimmäinen toimitus2005 2005
17 Symmetrinen panos-tuotostaulukko
perushintaan, P60*P60,5-vuosittainEnsimmäinen toimitus2005 2005
18 Kotimaisen tuotoksensymmetrinen
panos-tuotostaulukko perushintaan,
P60*P60,5-vuosittainEnsimmäinen toimitus2005 2005
19 Tuonninsymmetrinen panos-tuotos-
taulukko perushintaan, P60*P60,5-
vuosittainEnsimmäinen toimitus2005 2005
20 Kiinteiden varojenristiintaulukointi
toimialoittainjatuotteittain,A31*Pi3,
5-vuosittainEnsimmäinen toimitus2005 2005
21 Tuotantotilin ristiintaulukointi
toimialoittainjasektoreittain,A60*5
sektoria(S11,S12,S13,S14,S15),5-
vuosittainEnsimmäinen toimitus2005 2005
22 Kiinteän pääoman bruttomuodos-
tuksenristiintaulukointi toimialoittain
jatuotteittain,A31*P60,5-vuosittainEnsimmäinen toimitus2005 2005
7.2Taulukoissa olevat poikkeukset yksittäisille muuttujille/sektoreille
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taiset ja
neljännesvuosittaisetVoittoa tavoittelematto-
mienyhteisöjen
kulutusmenotEilasketa 2005
2 Julkisyhteisöjen
pääaggregaatitP52+P53+K2 Eilasketa 20031996R2223—FI—13.02.2002—006.001—519
▼B
8 ITALIA
8.1Poikkeukset taulukoille
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Viive:t+6kuukautta 1999
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
80—87toimitettava joulukuussa002000
1 Pääaggregaatit, vuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
70—87toimitettava joulukuussa002000
2 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
70—94eitarvitselaskea uudelleen2005
2 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
80—94toimitettava joulukuussa012001
2 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit Viive:t+9kuukautta 2005
20 Kiinteiden varojenristiintaulukointi
toimialoittainjatuotteittain,A31*Pi3,
5-vuosittainEilasketa 2005
22 Kiinteän pääoman bruttomuodos-
tuksenristiintaulukointi toimialoittain
jatuotteittain,A31*P60,5-vuosittainEnsimmäinen toimitus2005 2005
8.2Taulukoissa olevat poikkeukset yksittäisille muuttujille/sektoreille
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetYksilölliset kulutus-
menotViive:t+16kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetKollektiiviset kulutus-
menotViive:t+16kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetKotitalouksien todel-
linenkulutusViive:t+16kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetTodellinen yksilöllinen
kulutusViive:t+16kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetYhdessävarastojen
muutostenkanssa2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetKiinteän pääoman kulu-
minenEnsimmäinen toimitus
joulukuussa012001
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetNettokansantulo mark-
kinahintaanEnsimmäinen toimitus
joulukuussa012001
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetYksilölliset kulutus-
menotViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetKollektiiviset kulutus-
menotViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetKotitalouksien todel-
linenkulutusViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetTodellinen yksilöllinen
kulutusViive:t+9kuukautta 20051996R2223—FI—13.02.2002—006.001—520
▼B
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetYhdessävarastojen
muutostenkanssa2005
3 Toimialoittaisettaulukot Kiinteän pääoman kulu-
minen toimialoittainJakoA17,ensimmäinen
toimitus 20022002
3 Toimialoittaisettaulukot Kiinteän pääoman kulu-
minen toimialoittainJakoA31,ensimmäinen
toimitus 20052005
3 Toimialoittaisettaulukot Arvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksettoimialoit-
tainYhdessävarastojen
muutostenkanssa2005
8 Sektoreittaiset muut
kuinrahoitustilitArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksettoimialoit-
tainYhdessävarastojen
muutostenkanssa2005
9 LUXEMBURG
9.1Poikkeukset taulukoille
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
95—98eitarvitselaskea uudelleen2005
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
88—94eitarvitselaskea uudelleen2005
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
80—87eitarvitselaskea uudelleen2005
1 Pääaggregaatit, vuosittaiset Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille80—872005
2 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille90—942005
3 Toimialoittaiset taulukot Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille80—942005
6 Rahoitustilit sektoreittain (virrat) Ensimmäinen toimitus2005 2005
7 Rahoitusvarojen ja -velkojen taseet Ensimmäinen toimitus2005 20058 Sektoreittaiset muutkuinrahoitustilit Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
90—94eitarvitselaskea uudelleen2005
8 Sektoreittaiset muutkuinrahoitustilit Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
80—89eitarvitselaskea uudelleen2005
10 Alueittaiset toimialoittaiset taulukot,
NUTSII,A17Eilasketa 2005
11 Julkisetmenottehtävittäin Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuosia
90—94eitarvitselaskea uudelleen2005
12 Alueittaiset taulukot,NUTSIII,A3 Eilasketa 2005
13 Kotitalouksienalueittaisettilit,NUTS
IIEilasketa 20051996R2223—FI—13.02.2002—006.001—521
▼B
9.2Taulukoissa olevat poikkeukset yksittäisille muuttujille/sektoreille
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetKiinteän pääoman brut-
tomuodostusJakoPi3 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetEnsitulo ulkomaille/
ulkomailtaViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetBruttokansantulo mark-
kinahintaanViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetKiinteän pääoman kulu-
minenViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetNettokansantulo mark-
kinahintaanViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetTulonsiirrot ulkomaille/
ulkomailtaViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetKäytettävissäolevatulo,
nettoViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetKansantalouden säästö,
nettoViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetPääomansiirrot ulko-
maille/ulkomailtaViive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetVaihtotase Viive:t+9kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taisetArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetEnsimmäinen toimitus
20052005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetKiinteän pääoman brut-
tomuodostusEijakoaPi3 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetKiinteän pääoman kulu-
minenEnsimmäinen toimitus
20052005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetNettokansantulo mark-
kinahintaanEnsimmäinen toimitus
20052005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetTulonsiirrot ulkomaille/
ulkomailtaEnsimmäinen toimitus
20052005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetKäytettävissäolevatulo,
nettoEnsimmäinen toimitus
20052005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetKansantalouden säästö,
nettoEnsimmäinen toimitus
20052005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetPääomansiirrot ulko-
maille/ulkomailtaEnsimmäinen toimitus
20052005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetVaihtotase Ensimmäinen toimitus
20052005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetEnsimmäinen toimitus
20052005
3 Toimialoittaisettaulukot Kiinteän pääoman brut-
tomuodostustoimialoit-
tainViivet+36kuukautta 20051996R2223—FI—13.02.2002—006.001—522
▼B
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
3 Toimialoittaisettaulukot Arvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetEnsimmäinen toimitus
20052005
8 Sektoreittaiset muut
kuinrahoitustilitS11,S12,S14+45,
S211,S212Ensimmäinen toimitus
20052005
20 Kiinteiden varojen
ristiintaulukointi toimia-
loittain ja tuotteittain,
A31*Pi3,5-vuosittainAlkuperäisiin hankinta-
hintoihinEnsimmäinen toimitus
20052005
10 ALANKOMAAT
10.1Poikkeukset taulukoille
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
86—94toimitettava lokakuussa012001
1 Pääaggregaatit, neljännesvuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
80—85toimitettava maaliskuussa022002
1 Pääaggregaatit, vuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
86—94toimitettava heinäkuussa012001
1 Pääaggregaatit, vuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
70—85toimitettava joulukuussa012001
2 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
86—94toimitettava heinäkuussa012001
2 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
70—85toimitettava joulukuussa012001
2 Julkisyhteisöjen tärkeimmät koko-
naissuureetToimitusajankohta t+3 2003
3 Toimialoittaiset taulukot Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
86—94toimitettava heinäkuussa012001
3 Toimialoittaiset taulukot Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
70—85toimitettava joulukuussa012001
5 Kotitalouksien kulutusmenot käyttö-
tarkoituksen mukaanTaaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
86—94toimitettava heinäkuussa012001
5 Kotitalouksien kulutusmenot käyttö-
tarkoituksen mukaanTaaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
80—85toimitettava joulukuussa012001
7 Rahoitusvarojen ja -velkojen taseet Viive:t+19kuukautta 2003
8 Sektoreittaiset muutkuinrahoitustilit Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
86—94toimitettava heinäkuussa01,
vuodet80—85toimitettava joulu-
kuussa012001
10 Alueittaiset toimialoittaiset taulukot,
NUTSII,A17Viive:t+30kuukautta 2005
13 Kotitalouksienalueittaisettilit,NUTS
IIViive:t+36kuukautta 20051996R2223—FI—13.02.2002—006.001—523
▼M2
▼B
▼B
10.2Taulukoissa olevat poikkeukset yksittäisille muuttujille/sektoreille
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
10 Alueittaiset toimialoit-
taisettaulukot,NUTSII,
A17Kiinteän pääoman brut-
tomuodostusalueittainEilasketa 2005
10 Alueittaiset toimialoit-
taisettaulukot,NUTSII,
A17Työlliset alueittain Eilasketa 2005
12 Alueittaiset taulukot,
NUTSIII,A3
11 PORTUGALI
11.1Poikkeukset taulukoille
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, vuosittaiset Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
88—94toimitettava joulukuussa991999
1 Pääaggregaatit, vuosittaiset Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille77—87,toimi-
tettava joulukuussa002005/2000
2 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille77—94,toimi-
tettava joulukuussa002005/2000
3 Toimialoittaiset taulukot Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille77—942005
5 Kotitalouksien kulutusmenot käyttö-
tarkoituksen mukaanViive:t+12kuukautta 2005
5 Kotitalouksien kulutusmenot käyttö-
tarkoituksen mukaanTaaksepäin tehtävät laskelmat: ei
tarvitselaskea uudelleen2005
6 Rahoitustilit sektoreittain (virrat) Viive:t+12kuukautta 2005
7 Rahoitusvarojen ja -velkojen taseet Viive:t+12kuukautta 2005
8 Sektoreittaiset muutkuinrahoitustilit Taaksepäintehtävätlaskelmat:vuodet
90—94toimitettava joulukuussa991999
11 Julkisetmenottehtävittäin Taaksepäin tehtävät laskelmat: ei
tarvitselaskea uudelleen2005
12 SUOMI
12.1Poikkeukset taulukoille
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
2 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille75—942005
3 Toimialoittaiset taulukot Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille75—9420051996R2223—FI—13.02.2002—006.001—524
▼B
12.2Taulukoissa olevat poikkeukset yksittäisille muuttujille/sektoreille
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetYksilölliset kulutus-
menotEilasketa 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetKollektiiviset kulutus-
menotEilasketa 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetTodellinen yksilöllinen
kulutusEilasketa 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetTodellinen loppukulutus Eilasketa 2005
1 Pääaggregaatit, neljän-
nesvuosittaisetVarastojenmuutokset Eilasketa 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taiset, neljännesvuosit-
taisetArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetEilasketa 2005
3 Toimialoittaisettaulukot Arvoesineiden
hankinnat miinusvähennyksetEilasketa 2005
15 Tarjontataulukko
perushintaan mukaan
lukien muunnososta-
janhintaiseksi,A60*P60Kaikki A31ja P31jakovain
käyvinhinnoin2005
16 Käyttötaulukko ostajan
hintaan, A60*P60Kaikki
17 Symmetrinen panos-
tuotostaulukko perush-
intaan, P60*P60,5-
vuosittainKaikki
18 Kotimaisen tuotoksen
symmetrinen panos-
tuotostaulukko perush-
intaan, P60*P60,5-
vuosittainKaikki
19 Tuonninsymmetrinen
panos-tuotostaulukko
perushintaan,P60*P60,
5-vuosittainKaikki
21 Tuotantotilin ristiintau-
lukointitoimialoittain ja
sektoreittain, A60*5
sektoria(S11,S12,S13,
S14,S15),5-vuosittainKaikki JakoA31 2005
13 RUOTSI
13.1Poikkeukset taulukoille
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
2 Julkisyhteisöjen pääaggregaatit Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille80—942005
3 Toimialoittaiset taulukot Viive:t+12kuukautta 2005
3 Toimialoittaiset taulukot Taaksepäin tehtävät laskelmat:
päivitysvainvuosille80—9420051996R2223—FI—13.02.2002—006.001—525
▼B
Taulukko
n:oTaulukko Poikkeukset Vuoteen
6 Rahoitustilit sektoreittain (virrat) Viive:t+12kuukautta 2005
7 Rahoitusvarojen ja -velkojen taseet Viive:t+12kuukautta 2005
11 Julkisetmenottehtävittäin Viive:t+16kuukautta 2005
13.2Taulukoissa olevat poikkeukset yksittäisille muuttujille/sektoreille
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taiset ja
neljännesvuosittaisetArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetEnsimmäinen toimitus
20052005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taiset ja
neljännesvuosittaisetJulkisyhteisökulutuksen
jakoyksilölliseen ja
kollektiiviseenViive:t+16kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taiset ja
neljännesvuosittaisetKotitalouksien todel-
linenkulutusViive:t+16kuukautta 2005
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taiset ja
neljännesvuosittaisetTodellinen yksilöllinen
kulutusViive:t+16kuukautta 2005
2 Julkisyhteisöjen
pääaggregaatitArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetEnsimmäinen toimitus
20052005
2 Julkisyhteisöjen
pääaggregaatitJulkisyhteisökulutuksen
jakoyksilölliseen ja
kollektiiviseenViive:t+16kuukautta 2005
2 Julkisyhteisöjen
pääaggregaatitKotitalouksien todel-
linenkulutusViive:t+16kuukautta 2005
2 Julkisyhteisöjen
pääaggregaatitTodellinen yksilöllinen
kulutusViive:t+16kuukautta 2005
3 Toimialoittaisettaulukot Arvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetEnsimmäinen toimitus
20052005
3 Toimialoittaisettaulukot JakoA31 Viive:t+12kuukautta 2005
8 Sektoreittaiset muut
kuinrahoitustilitArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetEnsimmäinen toimitus
20052005
8 Sektoreittaiset muut
kuinrahoitustilitJulkisyhteisökulutuksen
jakoyksilölliseen ja
kollektiiviseenViive:t+16kuukautta 2005
8 Sektoreittaiset muut
kuinrahoitustilitKotitalouksien todel-
linenkulutusViive:t+16kuukautta 2005
8 Sektoreittaiset muut
kuinrahoitustilitTodellinen yksilöllinen
kulutusViive:t+16kuukautta 20051996R2223—FI—13.02.2002—006.001—526
▼B
14 YHDISTYNYTKUNINGASKUNTA
14.1Taulukoissa olevat poikkeukset yksittäisille muuttujille/sektoreille
Taulukko
n:oTaulukko Muuttuja/sektori Poikkeukset Vuoteen
1 Pääaggregaatit, vuosit-
taiset ja
neljännesvuosittaisetArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetsekätavar-
oidenja palvelusten
tuonti javientiPoislukienrahalaitosten
kultaan liittyvät talous-
toimet arvonsäilyttäjänä2005
3 Toimialoittaisettaulukot Arvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetPoislukienrahalaitosten
kultaan liittyvät talous-
toimet arvonsäilyttäjänä2005
4 Vienti jatuontiEU-
maihin/kolmansiin
maihinVienti jatuontiEU-
maihin/kolmansiin
maihinPoislukienrahalaitosten
kultaan liittyvät talous-
toimet arvonsäilyttäjänä2005
6 Rahoitustilit sektoreit-
tain (virrat)Monetaarinen kultaja
erityiset nosto-oikeudet
(SDR)Mukaanlukien rahalai-
tostenkultaan liittyvät
taloustoimet arvonsäi-
lyttäjänä2005
6 Rahoitustilit sektoreit-
tain (virrat)Rahoituksenvälitystä
avustavat laitoksetSisällytetään yrityksiin 2002
7 Rahoitusvarojen ja -
velkojen taseetMonetaarinen kultaja
erityiset nosto-oikeudet
(SDR)Mukaanlukien rahalai-
tostenkultaan liittyvät
taloustoimet arvonsäi-
lyttäjänä2005
7 Rahoitusvarojen ja -
velkojen taseetRahoituksenvälitystä
avustavat laitoksetSisällytetään yrityksiin 2002
8 Sektoreittaiset muut
kuinrahoitustilitArvoesineiden
hankinnat miinus
vähennyksetsekätavar-
oidenja palvelusten
tuonti javientiPoislukienrahalaitosten
kultaan liittyvät talous-
toimet arvonsäilyttäjänä2005
10 Alueittaiset toimialoit-
taisettaulukot,NUTSII,
A17Bruttokansantuote
markkinahintaanNUTSII:lle vainA17 20011996R2223—FI—13.02.2002—006.001—527