1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 17 päivänä joulukuuta 1973,
moottoriajoneuvojen sisustusta (muut matkustajatilan sisäiset osat kuin taustapeilit, hallintalait-
teiden sijoittelu, katto tai kattoluukku, selkänojat ja istuimien takaosat) koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä
(74/60/ETY)
(EYVL L 38, 11.2.1974, s. 2)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission direktiivi 78/632/ETY, annettu 19 päivänä toukokuuta 1978 L 206 26 29.7.1978
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 2
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 17 päivänä joulukuuta 1973,
moottoriajoneuvojen sisustusta (muut matkustajatilan sisäiset osat
kuin taustapeilit, hallintalaitteiden sijoittelu, katto tai kattoluukku,selkänojat ja istuimien takaosat) koskevan jäsenvaltioiden lainsää-
dännön lähentämisestä
(74/60/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen lainsää-
dännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa sisustukseen matkus-tajien turvallisuuden kannalta,
nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että
jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräys-tensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen janiiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lain-säädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussaneuvoston direktiivin(
3) säädetty ETY-tyyppihyväksyntämenettely
voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien osalta,
yhteisistä vaatimuksista sisäpuolisille taustapeileille säädetään 1 päivänä
maaliskuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivin(4); vaatimukset olisi
annettava myös matkustajatilan sisustukselle, hallintalaitteiden sijoitte-lulle, katolle, selkänojille ja istuimen takaosille; muut sisustustakoskevat vaatimukset annetaan myöhemmin, erityisesti vaatimuksetturvavöiden ja istuinten kiinnityksestä, niskatuesta, kuljettajan suojaami-sesta ohjauspyörältä ja hallintalaitteiden sijoittelusta,
yhdenmukaistetut vaatimukset vähentävät moottoriajoneuvojen kuljetta-
jien loukkaantumisvaaraa ja vammojen vakavuutta, ja siten parantavattieliikenneturvallisuutta koko yhteisössä, ja
teknisten vaatimusten osalta on suotavaa käyttää Yhdistyneiden Kansa-
kuntien Euroopan talouskomission sääntöä N:o 21 (ajoneuvojen hyväk-syntään koskevat yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat sisus-tusta), joka on 20 päivänä maaliskuuta 1958 tehdyn moottori-ajoneuvojen varusteiden ja osien hyväksymisehtojen yhdenmukaista-mista ja hyväksymisten vastavuoroista tunnustamista koskevan sopi-muksen liitteenä,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tässä direktiivissä 'ajoneuvolla'tarkoitetaan tieliikenteeseen tarkoitettua
M1-luokan moottoriajoneuvoa (määritelty 6 päivänä helmikuuta 1970
annetun direktiivin liitteessä I), on vähintään nelipyöräinen ja suurinrakenteellinen nopeus on yli 25 km/h.
(1) EYVL N:o C 112, 27.10.1972, s. 14
(2) EYVL N:o C 123, 27.11.1972, s. 32
(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
(4) EYVL N:o L 68, 22.3.1971, s. 1
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 3
▼B
2 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansal-
lista tyyppihyväksyntää sellaisista sisustukseen liittyvistä syistä kuin:
— muut matkustajatilan sisäpuoliset osat kuin sisäpuolinen taustapeili
tai peilit,
— hallintalaitteiden sijoittelu,— katto tai kattoluukku,— selkänojat tai istuinten takaosat,
jos nämä osat vastaavat liitteiden vaatimuksia.
3 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvon rekisteröintiä tai kieltää ajoneuvon
myyntiä, liikkeelle laskemista tai käyttöä seuraavista syistä:
— muut matkustajatilan sisäpuoliset osat kuin sisäpuolinen taustapeili
tai peilit,
— hallintalaitteiden sijoittelu,— katto tai kattoluukku,— selkänojat tai istuimien takaosat,
jos nämä osat vastaavat liitteiden vaatimuksia.
4 artikla
Tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat
toimenpiteet sen varmistamiseksi, että se saa tiedon kaikista liitteessä Iolevassa 2.2 kohdassa tarkoitetuista laitteen osien tai ominaisuuksienmuutoksista. Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on päätettävä,onko muutetulle ajoneuvotyypille tehtävä uusia testejä ja laadittava uusiseloste. Jos nämä testit osoittavat, ettei tässä direktiivissä vahvistettujavaatimuksia ole noudatettu, muutosta ei saa hyväksyä.
5 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan
kehitykseen annetaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyp-pihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 13 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen.
6 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttävät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direk-tiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä
tarkoitettuja kysymyksiä koskevat keskeiset kansalliset säännöksettoimitetaan kirjallisina komissiolle.
7 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 4
▼B
LIITE I (1)
MÄÄRITELMÄT, ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN JA
ERITELMÄT
(1.)
2. MÄÄRITELMÄT
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
(2.1)2.2 ”Ajoneuvotyypillä” matkustajatilan sisustuksen (lukuun otta-
matta taustapeiliä tai -peilejä: hallintalaitteiden sijoittelua,kattoa tai kattoluukkua, selkänojia ja istuimien takaosia) osaltamoottoriajoneuvoja, joiden ominaisuudet eivät eroa sellaisiltaolennaisilta osilta kuin:
2.2.1 matkustajatilan runkorakenteen ainesosien materiaalit;2.2.2 hallintalaitteiden sijoittelu;2.3 ”viitealueella” liitteessä II määriteltyä pääniskualuetta, lukuun
ottamatta:
2.3.1 aluetta, jonka rajaa eteenpäin suunnattu vaakasuora projektio
ympyrästä, joka ympäröi ohjauspyörän ulkoreunaa lisättynäkaistalla, jonka leveys on 127 mm, ja minkä alueen rajanaalhaalla on vaakataso, joka sivuaa ohjauspyörän alareunaa, kunse on eteenpäinajoasennossa;
2.3.2 sitä osaa kojelaudan pinnasta, joka on 2.3.1 kohdassa tarkoi-
tetun alueen ja ajoneuvon lähimmän sisäseinän välissä ja jonkarajana alhaalla on vaakataso, joka sivuaa ohjauspyöränalareunaa; ja
2.3.3 tuulilasin sivupilareita;2.4 ”kojelaudan tasolla” suoraa, jonka määrittelevät kojelaudan
pystysuuntaisten tangenttien kosketuspisteet;
2.5 ”katolla” ajoneuvon yläosaa, joka jatkuen tuulilasin yläreunasta
takalasin yläreunaan rajoittuu sivuseinien yläosien kehyksiin;
2.6 ►
M1”vyötärölinjalla” linjaa, jonka määrää ajoneuvon sivuik-
kunoiden läpinäkyvän osan alareuna; ◄
2.7 ►M1”avoautolla” ajoneuvoa, jossa joissakin tapauksissa ei
vyötärölinjan yläpuolella ole muita kiinteitä rakenneosia kuinkaton etupilarit tai turvakaaret taikka turvavöiden kiinnityspis-teet;◄
2.8 ►
M1”kattoluukullisella ajoneuvolla” ajoneuvoa, jonka katto
tai osa siitä voidaan taitella alas, voi olla avoin tai voi liukuajättäen ajoneuvon vyötärölinjan yläpuoliset rakenteet paikoil-leen;◄
▼
M1
2.9 ”kokoontaitettavalla istuimella” apuistuinta, joka on tarkoitettu
tilapäiseen käyttöön ja joka on tavallisesti taitettuna pois tieltä;
▼B
3. ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN3.1 Ajoneuvon valmistajan tai tämän edustajan on haettava tyyppi-
hyväksyntää.
3.2 Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappa-
leena sekä seuraavat tiedot:
(1) Liitteiden teksti on yhdenmukainen Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talousko-
mission säännön N:o 21 kanssa; erityisesti alakohtien alajaottelu on sama. Jossäännön N:o 21 jollekin kohdalle ei löydy vastinetta tässä direktiivissä, kohdannumero annetaan suluissa
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 5
▼B
— yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypistä 2.2 kohdassa
tarkoitettujen seikkojen osalta,
— valokuva tai hajotuskuva ajoneuvon matkustajatilasta, ja— ajoneuvon tyyppiä yksilöivät numerot tai tunnukset.
3.3 Testiä suorittavalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitet-
tava:
3.3.1 valmistajan harkinnan mukaan joko hyväksytettävää ajoneuvo-
tyyppiä edustava ajoneuvo tai osa (osia) ajoneuvosta, jotkaovat olennaisia tässä direktiivissä tarkoitettujen tarkastusten, jatestien suorittamiseksi, ja
3.3.2 edellä tarkoitetun teknisen tutkimuslaitoksen pyynnöstä tiettyjä
osia ja näytteitä käytetyistä materiaaleista:
(4.)
5. ERITELMÄT5.1 Matkustajatilan etupuolen sisäosat kojelaudan tason
yläpuolella ja etuistuinten h-pisteiden etupuolella, ei kuiten-kaan sivuovet
5.1.1 Edellä 2.3 kohdassa määritellyllä viitealueella ei saa olla
vaarallisia epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka lisäävätmatkustajien vakavan loukkaantumisen vaaraa. Erityisestijäljempänä 5.1.2 - 5.1.6 kohdassa tarkoitettuja osia pidetäänhyväksyttävinä, jos ne vastaavat mainittuja vaatimuksia.
5.1.2 Ajoneuvon viitealueella olevien osien, ei kuitenkaan koje-
laudan ulkopuolinen osa tai ulkopuoliset osat, jotka ovat 10cm:ä lähempänä laseja, on oltava liitteessä III tarkoitetullatavalla energiaa-vaimentavia. Niitä viitealueella olevia osia,jotka ovat molempien seuraavien edellytysten mukaisia eimyöskään oteta huomioon:
— jos liitteen III vaatimusten mukaisessa testissä heiluri
koskettaa viitealueen ulkopuolisia osia;
— jos testattavat osat on sijoitettu alle 10 cm:n päähän osista,
jotka ovat kosketuksissa viitealueen ulkopuolelle, etäisyysmitattuna viitealueen pinnasta,
metallisella tukilaitteella ei saa olla ulkonevia reunoja.
5.1.3 Kojelaudan alareuna on pyöristettävä vähintään 19 mm:n sätei-
seksi, jollei se täytä edellä 5.1.2 kohdassa osoitettuja vaati-muksia.
5.1.4 Jäykästä materiaalista valmistettujen kytkimien, vetonuppien
jne., jotka liitteessä V esitetyllä menetelmällä mitattuna ulko-nevat 3,2 - 9,5 mm:ä kojelaudasta, on oltava poikkipinta-alal-taan vähintään 2 cm
2, mitattuna 2,5 mm:n etäisyydeltä eniten
ulkonevasta pisteestä, ja reunojen on oltava pyöristettyjä vähin-tään 2,5 mm:n säteisiksi.
5.1.5 Jos nämä osat ulkonevat enemmän kuin 9,5 mm:ä kojetaulun
pinnasta, ne on suunniteltava ja rakennettava niin, että enintään50 mm:ä halkaisijaltaan olevalla tasapäisellä painimella 37.8daN pitkittäisellä ja vaakasuoralla voimalla painettaessa nejoko painuvat kojelaudan sisään niin, etteivät ne ulkone 9,5mm enempää tai irtoavat; jälkimmäisessä tapauksessa ei saajäädä yli 9,5 mm:n korkuisia vaarallisia ulkonemia; eikä 6,5mm:ä lähempänä suurinta ulkonemaa saa olla poikkipinta-alal-taan 6,5 cm
2:ä pienempää poikkileikkausta.
5.1.6 Jos ulkoneman aiheuttaa kovuudeltaan enintään 50 Shore A
-astetta oleva joustavasta materiaalista tehty osa, joka on kiin-nitetty jäykkään tukeen, koskevat 5.1.4 ja 5.1.5 kohdan vaati-mukset vain jäykkää tukea.
5.2 Matkustajatilan etupuolen sisäosat kojetaulun alapuolella,
etuistuinten H-pisteiden etupuolella, lukuun ottamattasivuovia ja polkimia
5.2.1 Lukuun ottamatta polkimia, niiden kiinnittimiä ja osia, joita
liitteessä VI tarkoitettu painin ei voi koskettaa liitteessä kuva-tulla tavalla, on 5.2 kohdassa tarkoitettujen osien täytettäväedellä 5.1.4 - 5.1.6 kohdan vaatimukset.
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 6
▼B
5.2.2 Seisontajarrun vipu, jos se on asennettu kojelautaan tai tämän
alle, on sijoitettava siten, etteivät matkustajat voi vivun ollessavapautettuna osua siihen edestäpäin tulevan iskun voimasta.Jos tämä edellytys ei täyty, on vivun pinnan täytettävä 5.3.2.3kohdan vaatimukset.
5.2.3 Hyllyt tai vastaavat rakenteet on suunniteltava ja rakennettava
siten, ettei niiden tukiin synny ulkonevia reunoja ja että netäyttävät jonkin seuraavista edellytyksistä:
5.2.3.1 ajoneuvon sisäpuolisen osan pinnan on oltava vähintään 25
mm:ä korkea ja reunojen on oltava pyöristettyjä vähintään 3,2mm säteisiksi. Lisäksi tämän pinnan on oltava tai se onverhoiltava liitteessä III määritellyllä energiaa vaimentavallamateriaalilla; siihen kohdistetaan vaakasuora pitkittäissuun-tainen isku.
5.2.3.2 Hyllyjen tai vastaavien rakenteiden on halkaisijaltaan 110
mm:ä olevan pystyakselisen sylinterin aiheuttaman 37.8 daNsuuruisen vaakasuoran pitkittäissuuntaisen voiman vaikutuk-sesta irrottava, rikkouduttava tai oleellisesti väännyttävä taipainuttava taaksepäin synnyttämättä vaarallisia muotoja hyllynkehykseen. Voima on suunnattava hyllyjen tai vastaavienrakenteiden vahvimpaan osaan.
5.2.4 Jos kysymyksessä olevissa rakenteissa on osa, joka on valmis-
tettu materiaalista, jonka kovuus on enintään 50 Shore A-astetta ja joka on kiinnitetty jäykkään tukeen, edellä tarkoitet-tuja vaatimuksia on sovellettava, lukuun ottamatta liitteessä IIItarkoitettuja energianvaimentumista koskevia vaatimuksia.
5.3 ►
M1Matkustajatilan muut sisäpuoliset osat poikittaisen
tason etupuolella, joka kulkee taaimmaiselle istuimelleasetetun nuken vartalon vertailulinjan läpi. ◄
5.3.1 Soveltamisala
►
M1Jäljempänä 5.3.2 kohdan vaatimuksia sovelletaan hallin-
talaitteisiin, vipuihin, nuppeihin ja muihin ulkoneviin osiin,joita ei tarkoiteta edellä 5.1 ja 5.2 kohdassa (ks. myös jäljem-pänä 5.3.2.2 kohta). ◄
5.3.2 Vaatimukset
►
M1Jos 5.3.1 kohdassa tarkoitetut kohteet on sijoitettu siten,
että ajoneuvon matkustajat voivat joutua kosketukseen niidenkanssa, kohteiden on täytettävä 5.3.2.1 - 5.3.4 kohdan vaati-mukset. Jos niitä voidaan koskettaa halkaisijaltaan 165 mmpallolla ja ne ovat etuistuinten alimman H-pisteen (ks. liite IV)yläpuolella ja sen poikittaisen tason etupuolella, joka kulkeetaaimmaiselle istuimelle asetetun nuken vartalon vertailulinjankautta, ja ne ovat 2.3.1 ja 2.3.2 kohdassa määriteltyjen alueidenulkopuolella. ◄
5.3.2.1 Niiden pinnat rajoittuvat pyöristettyihin reunoihin, käyrien
säteiden ollessa vähintään 3,2 mm.
5.3.2.2 Säätövivut ja nupit on suunniteltava ja rakennettava siten, että
ne 37,8 daN suuruisen eteenpäin vaikuttavan pitkittäissuun-taisen ja vaakasuoran voiman vaikutuksesta joko painuvat sisä-änpäin niin, että ulkoneman suurin arvo sen epäsuotuisimmassaasennossa pienenee enintään 25 mm:iin koelaudan pinnasta, taine irtoavat tai taipuvat; kahdessa jälkimmäisessä tapauksessa eisaa jäädä vaarallisia ulokkeita. Ikkunankammet saavatkuitenkin työntyä esiin kojelaudan pinnasta 35 mm.
5.3.2.3 Käsijarrunvivun ollessa vapautettuna ja vaihdevivun ollessa
jollakin eteenpäinajovaihteella, lukuun ottamatta 2.3.1 ja 2.3.2kohdassa määriteltyjä alueita ja etuistuimien H-pisteiden kauttakulkevan vaakatason alapuolella olevaa aluetta, niiden pinnanpoikkileikkauksen pinta-alan on oltava vähintään 6,5cm
2mitattuna pituussuuntaiselle vaakasuoran normaalille 6,5
mm:n etäisyydeltä ulkonevimmasta osasta, kaarevuussäteidenollessa vähintään 3,2 mm.
5.3.3 ►
M1Edellä 5.3.2.3 kohdan vaatimuksia ei sovelleta lattiaan
asennettuun käsijarruvipuun; jos vivun jokin osa vapautetussaasennossa on sellaisen vaakasuoran tason yläpuolella, jokakulkee etuistuinten alimman H-pisteen kautta (ks. liite IV),vivun on pinnan poikkileikkauksen pinta-alan oltava vähintään6,5 cm
2mitattuna vaakasuoralta tasolta, joka ei ole 6,5 mm
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 7
▼B
kauempana ulkonevimmasta osasta (mitattuna pystysuoraan).
Muotojen kaarevuussäteen on oltava vähintään 3,2 mm. ◄
5.3.4 Muut ajoneuvon varusteet, joita edelliset kohdat eivät koske,
kuten istuinten kiinnityskiskot, istuimen istuinosan ja selkä-nojan säätövivut, laitteet, joilla turvavyö vedetään sisään jne.eivät ole näiden määräysten alaisia, jos ne on asennettujokaisen istuimen H-pisteen kautta kulkevan tason alapuolelle,vaikka matkustaja voikin joutua kosketukseen niiden kanssa.
▼
M1
5.3.4.1. Sellaisten osien, jotka on kiinnitetty kattoon, mutta jotka eivät
ole katon rakenteen osia kuten tarttumakahvat, valot, häikäisy-suojat jne., kaarevuussäteen on oltava vähintään 3,2 mm jalisäksi ulkonevien osien leveyden on oltava vähintään alaspäinsuuntautuvan ulkoneman suuruinen tai vaihtoehtoisesti näidenosien on läpäistävä liitteessä III eritelty energianvaimentamistakoskeva testi.
▼
B
5.3.5 Jos kysymyksessä olevat varusteet on valmistettu materiaalista,
jonka kovuus on enintään 50 Shore A -astetta, ja ne on kiinni-tetty jäykkään tukeen, edellä olevia vaatimuksia sovelletaanvain kiinteään tukirakenteeseen.
5.4. Katto
5.4.1 Soveltamisala
5.4.1.1 Jäljempänä 5.4.2 kohdan säädettyjä vaatimuksia sovelletaan
kattojen sisäpuoleen.
5.4.1.2 Niitä ei kuitenkaan sovelleta sellaisiin katon osiin, joita ei
voida koskettaa halkaisijaltaan 165 mm pallolla.
5.4.2 Vaatimukset
5.4.2.1 ►
M1Matkustajien ylä- tai etupuolella oleva katon sisäpuoli
ei saa sisältää mitään taakse- tai alaspäin suuntautuvia epätasai-suuksia tai teräviä reunoja. Ulkonevien osien leveyden onoltava vähintään yhtä suuri kuin niiden alaspäin suuntautuvaulkonema ja reunojen kaarevuussäteen on oltava vähintään 5mm. Erityisesti katon jäykät tuet, lukuun ottamatta kattoluukunkiskoa, lasipintojen tukikehyksiä ja oven kehyksiä, eivät saaulottua alaspäin 19 mm:ä enempää. ◄
5.4.2.2 ►
M1Jos katon tuet eivät täytä 5.4.2.1 kohdan vaatimuksia,
niiden on läpäistävä liitteessä III eritelty energianvaimenta-mista koskeva testi. ◄
▼
M1
5.4.2.3. Katon verhousta pingottavien metallivaijerien ja häikäisysuo-
jien runkorakenteiden on oltava halkaisijaltaan enintään 5mm:ä tai oltava energiaa vaimentavia, kuten on eritelty liit-teessä III. Häikäisysuojien taipuisien runkorakenteiden kiinnit-timien on täytettävä 5.3.4.1 kohdan vaatimukset.
▼
B
5.5 ►M1Kattoluukulliset ajoneuvot ◄
5.5.1 Vaatimukset
5.5.1.1 ►M1Seuraavia ja edellä 5.4 kohdan vaatimuksia sovelletaan
suljettuna olevaan ajoneuvon kattoluukkuun. ◄
5.5.1.2 Lisäksi avaus- ja käyttölaitteet:
on suunniteltava ja rakennettava siten, että mahdollisuus niiden
käyttämiseen vahingossa on mahdollisimman pieni;
5.5.1.2.2 ►M1Näiden pintojen on rajoituttava pyöristettyihin
reunoihin, joiden pyöristyssäde on vähintään 5 mm. ◄
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 8
▼B
5.5.1.2.3 on sovitettava lepoasennossaan alueille, joita ei voida koskettaa
halkaisijaltaan 165 mm pallolla. Jos tätä vaatimusta ei voidatäyttää, on avaus- ja käyttölaitteiden lepoasennossaan jokopysyttävä sisään vetäytyneessä asennossa tai ne on suunnitel-tava ja rakennettava niin, että 37,8 daN suuruinen voima liit-teessä III määritellyssä suunnassa päänliikeradan tangentinsuuntaisena, joko liitteessä V esitetty ulkonema pienenee enin-tään 25 mm:iin laitteiden kiinnityspinnasta tai laitteet irtoavat;jälkimmäisessä tapauksessa vaarallisia ulkonemia ei saa jäädä.
5.6 ►
M1Avoautot ◄
5.6.1 ►M1Avoautoissa ainoastaan turvakaaren yläosan alapuolen
ja tuulilasin kehyksen yläosan on täytettävä 5.4 kohdan vaati-mukset kaikissa tavanomaisissa käyttöasennoissaan. Pehmeitäkattorakenteita tukevissa nivel- ja sauvarakenteissa ei saa ollataakse- tai alaspäin suuntautuvia epätasaisuuksia tai teräviäreunoja, jos ne sijaitsevat matkustajien etu- tai yläpuolella. ◄
▼
M1
▼B
5.7 ►M1Ajoneuvoon kiinnitettyjen istuinten takaosat ◄
5.7.1 Vaatimukset
5.7.1.1 Istuinten takaosissa ei saa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai
teräviä reunoja, jotka saattavat lisätä matkustajien loukkaantu-misvaaraa tai pahentaa vammojen vakavuutta.
5.7.1.2 Jäljempänä 5.7.1.2.1, 5.7.1.2.2, ja 5.7.1.2.3 kohdassa vahvis-
tettua lukuun ottamatta sen etuistuimen selkänojan osan, jokaon liitteessä II tarkoitetulla pääniskualueella, on oltava liit-teessä III esitettyä energiaa hajoittavaa materiaalia. Määritet-täessä pään iskuvyöhykettä etuistuinten on oltava taaimmai-sessa asennossa, jos niitä voidaan säätää siten, että selkänojatovat taaimmaisessa asennossa mahdollisimman lähellä 25 °
kulmaa, jollei valmistaja toisin osoita.
5.7.1.2.1 Jos etuistuimet ovat erillisiä takamatkustajien pääniskualuetta
on laajennettava 10 cm:ä molemmin puolin istuimen keskilin-jalta selkänojan takaosan yläosassa.
5.7.1.2.1a (
1) Jos istuimet ovat niskatuellisia, kaikki testit on suoritettava
niskatuet ala-asennossaan siten, että pystysuora kulkee suoraanniskatuen läpi.
5.7.1.2.1b (
1) Jos istuimet on suunniteltu useaan eri ajoneuvotyyppiin sopi-
viksi, pääniskualue määritetään ajoneuvossa, jossa takim-mainen ajoasento on eri tyypeistä epäedullisin; näin määriteltyäiskualuetta voidaan pitää riittävänä muille ajoneuvoille.
5.7.1.2.2 Kun on kyse yhtenäisistä etuistuimista pääniskualuetta jatke-
taan pituus- ja pystysuuntaisten tasojen väliin, jotka ovat 10 cmreunimmaisten istumapaikkojen keskilinjojen molemmillepuolille. Reunimmaisten istumapaikkojen keskilinjan määrit-telee valmistaja.
5.7.1.2.3 ►
M1Pääniskualueella 5.7.1.2.1 - 5.7.1.2.2 kohdassa vahvis-
tetun rajatun alueen ulkopuolella istuin on pehmustettava estä-mään pään suoraa kosketusta siihen: ja näillä alueilla pyöristys-säteiden on oltava vähintään 5 mm. Vaihtoehtoisesti nämä osatvoivat olla sellaisia, että ne täyttävät liitteessä III eritellynenergianvaimentamista koskevan testin. ◄
5.7.2 ►
M1Näitä vaatimuksia ei sovelleta taaimmaisiin istuimiin,
sivusuuntaisiin istuimiin, taaksepäin suunnattuihin istuimiin,selkänojat vastakkain oleviin istuimiin eikä kokoontaitettaviinistuimiin. Jos istuinten iskualue, niskatuet tai niiden tuet sisäl-tävät osia, jotka ovat 50 Shore A -yksikköä pehmeämpää mate-riaalia, edellä tarkoitettuja vaatimuksia sovelletaan vain jäyk-
(1) Näitä kohtia ei ole säännössä N:o 21
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 9
▼B
kiin osiin, lukuun ottamatta liitteessä III esitettyjä energianvai-
mentamista koskevia vaatimuksia. ◄
▼M1
5.8 Muut määrittelemättömät rakenteet
▼B
►M15.8.1◄Edellä 5 kohdan vaatimuksia sovelletaan sellaisiin rakenteisiin,
joita ei ole mainittu aikaisemmissa kohdissa ja jotka 5.1-5.7kohdan eri menetelmissä tarkoitetussa merkityksessä ja niidensijainnin vuoksi ovat sellaisia, joita matkustajat voivatkoskettaa. Jos tälläiset osat on tehty materiaalista, jonka kovuuson pienempi kuin 50 shore A ja kiinnitetty jäykkään tukeen taijäykkiin tukiin, kyseisiä vaatimuksia sovelletaan vain jäykkääntukeen tai jäykkiin tukiin.
(6.)
(7.)(8.)(9.)
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 10
LIITE II
PÄÄNISKUALUEEN MÄÄRITTÄMINEN
1. Pääniskualue käsittää sisustuksen lasittamattomat pinnat, jotka voivat
joutua staattiseen kosketukseen halkaisijaltaan 165 mm pallomaisen päänkanssa. Pallomainen pää on kiinteä osa sellaista mittalaitetta, jonkapituus lantion nivelpisteestä pään kärkeen on portaattomasti säädettävissä736 mm ja 840 mm välillä.
2. Tämän määrityksen osalta seuraavaa menettelyä tai vastaavaa graafista
menettelyä on sovellettava:
2.1 Mittalaitteen nivelpiste sijoitetaan jokaiselle valmistajan antamalle
mahdolliselle istuma-asennolle seuraavalla tavalla:
2.1.1 säädettävien istuinten osalta2.1.1.1 H-pisteeseen (ks. liite IV), ja2.1.1.2 pisteeseen, joka sijaitsee 127 mm vaakasuoraan H-pisteestä eteenpäin,
sekä korkeuteen, joka aiheutuu H-pisteen korkeudenmuutoksestaistuimen siirtyessä eteenpäin joko 127 mm tai 19 mm;
2.1.2 ei säädettävissä olevien istuinten osalta tarkastelun alaisen istuimen H-
pisteeseen.
2.2►
M1Kaikkien H-pisteen etupuolella olevien kosketuspisteiden etäisyys
on määritettävä nivelpisteestä päälakeen, jos ne voidaan mitata mittaus-laitteella ajoneuvon sisäpuolella.
Jos päänmuotoinen kappale ylittää etuistuimen, kun varsi on säädetty
pienimpään ulottuvuuteensa takaistuimen Hpisteestä, ei kosketuspistettäkuitenkaan tällöin vahvisteta. ◄
2.3►
M1Mittauslaitteen ollessa pystysuorassa, mahdolliset kosketuspisteet
määritetään kääntämällä mittauslaitetta eteen- ja alaspäin kaikkien niidenpystysuuntaisten tasojen kulmien kautta, jotka saavuttavat jopa 90 °:n
kulman H-pisteen kautta kulkevan pituus- ja pystysuuntaisen tasonkanssa.◄
3. Kosketuspiste on piste, jossa mittalaitteen pää koskettaa ajoneuvon sisus-
tuksen osaa. Suurin alaspäin suuntautuva liike on rajoitettava asentoon,jossa mittalaitteen pää sivuaa vaakatasoa, joka on 25,4 mm H-pisteenyläpuolella.
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 11
LIITE III
MENETTELY ENERGIAA VAIMENTAVIEN MATERIAALIEN
TESTAAMISEKSI
1. ASETTELU, TESTAUSLAITE JA MENETTELY1.1Asettelu
1.1.1 Energiaa vaimentava materiaali on testattava kiinnitettynä tukirakentee-
seen, johon kiinnitettynä se asennetaan ajoneuvoon. Testi on mieluitensuoritettava, jos mahdollista, ajoneuvon korissa. Tukirakenne tai korikiinnitetään tukevasti testipenkkiin siten, ettei se pääse liikkumaan iskunaikana.
1.1.2 Valmistajan pyynnöstä kohde voidaan kuitenkin asentaa laitteeseen, jolla
jäljitellään kohteen asennusta ajoneuvoon, kuitenkin niin, että ”osa/laite”-yhdistelmällä on samanlainen geometrinen järjestely, vähintäänyhtä suuri jäykkyys eikä suurempaa energian vaimentamiskykyä kuintodellisella osa/tukirakenne-yhdistelmällä.
1.2Testauslaite
1.2.1 Tämä laite koostuu heilurista, jonka nivel on kuulalaakeroitu ja jonka
pelkistetty massa (
1) on 6,8 kg iskunkeskipisteessä. Heilurin alemman
pään muodostaa jäykkä halkaisijaltaan 165 mm pallomainen pää, jonkakeskipiste on samanlainen kuin heilurin iskukeskipiste.
1.2.2 Päähän on asennettava kaksi hidastuvuusanturia ja nopeusanturi, joilla
kaikilla on voitava mitata myös iskun suunnan arvoja.
1.3Tallentavat mittalaitteet
Tallentavien mittalaitteiden on oltava sellaiset, että mittaukset voidaan
tehdä seuraavilla tarkkuuksilla:
1.3.1 kiihtyvyys:
— tarkkuus :±5% todellisesta arvosta
— taajuusvaste: aina 1 000 Hz saakka— herkkyys kohtisuoraa akselia vasten: <5 % asteikon alimmasta
pisteestä;
1.3.2 nopeus:
— tarkkuus: ± 2,5 % todellisesta arvosta
— herkkyys: 0,5 km/h
▼
M1
(1.3.3)
▼B
1.3.4 ajan tallennus:
— mittalaitteiston on pystyttävä taltioimaan koko tapahtuma tuhanneso-
sasekunnin tarkkuudella;
— testin analysointia varten on testattavan osan ja pään välinen ensim-
mäinen kosketushetki taltioitava.
1.4Testausmenettely
1.4.1►M1Jokaisessa testattavan pinnan iskukohdassa on iskun suunnan
sivuttava liitteessä II tarkoitetun pallomaisen pään liikerataa.
Liitteessä I olevassa 5.3.4.1 ja 5.4.2.2 kohdassa tarkoitettujen osien
testaus suoritetaan siten, että mittauslaitteen vartta pidennetään, kunnesse koskettaa tarkastettavaa osaa, aina 1 000 mm:n etäisyyteen nivelpis-teestä mittauslaitteen päähän. Kuitenkin niitä 5.4.2.2 kohdassa tarkoite-tuista katon tukirakenteista, joita pallomaisella päällä ei voida koskettaa,
(1) Huomautus: Heilurin pelkistetyn massan ”mr” suhde heilurin kokonaismassaan ”m”,
kun ”a”on etäisyys iskukeskipisteestä heilurin akselille ja etäisyys ”l” onmassakeskipisteen etäisyysheilurin akselista, annetaan kaavana:
m
r=ml
a
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 12
▼B
koskevat liitteessä I olevan 5.4.2.1 kohdan vaatimukset, ulkoneman
korkeutta koskevia vaatimuksia lukuun ottamatta. ◄
1.4.2 Kun iskunsuunnan ja pinnan kohtisuoran välinen kulma on iskukohdassa
yhtäsuuri tai pienempi kuin 5 °, testi suoritetaan siten, että heilurin
osumakeskipiste osuu 1.4.1 kohdassa tarkoitetussa suunnassa. Pää iskeetestattavaan osaan 24,1 km/hnopeudella; nopeus saavutetaan jokopelkällä työntöenergialla tai käyttämällä erillistä työntölaitetta.
1.4.3 Kun iskusuunnan ja pinnan kohtisuoran välinen kulma on iskukohdassa
suurempi kuin 5 °, testi voidaan suorittaa siten, että heilurin iskukeskipis-
teen liikeradan tangentti yhtyy iskukohdan kohtisuoraan. Testausnopeuttapienennetään tavanomaiseen 1.4.2 kohdassa vahvistettuun nopeuteen.
2. TESTITULOKSET
Testeissä, jotka suoritetaan edellä olevien menettelyjen mukaisesti, pään
hidastuvuus ei saa ylittää 80 g yli 3 ms ajan. Hidastuvuus huomioidaankahden anturin keskiarvona.
3. VASTAAVAT MENETTELYT
3.1 Vastaavat testausmenettelyt sallitaan sillä ehdolla, että edellä 2 kohdassa
vaaditut tulokset voidaan saavuttaa.
3.2 Vastuu muun vastaavan kuin 1 kohdassa esitetyn menettelyn osoittami-
sesta yhtä päteväksi jää kyseistä menettelyä käyttävälle henkilölle.
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 13
▼B
LIITE IV
▼M1
MENETTELY H-PISTEEN JA SELKÄNOJAN TODELLISEN KULMANMÄÄRITTÄMISEKSI, R- JA H-PISTEIDEN SUHTEELLISENSIJAINNIN MÄÄRITTÄMISEKSI SEKÄ SELKÄNOJAN SUUNNITTE-LUKULMAN JA TODELLISEN KULMAN VÄLISEN SUHTEEN
MÄÄRITTÄMISEKSI
1. MÄÄRITELMÄT1.1.H-piste
”H-piste”, joka osoittaa ajoneuvon matkustajatilassa istuvan henkilön
sijainnin, on piste, jossa 3 kohdassa esitetyn nuken jalkojen ja rintaosanvälisen nivelen teoreettinen rotaatioakseli leikkaa ajoneuvon pitkittäis-tason.
1.2.R-piste tai istuimen vertailupiste
”R-piste” tai ”istuimen vertailupiste” on ajoneuvon valmistajan määritte-
lemä piste, jolla on
1.2.1. suhteessa ajoneuvon koriin määrätyt koordinaatit;1.2.2. joka vastaa rinta- ja jalkaosan rotaatiopisteen (H-pisteen) teoreettista
sijaintia kullekin valmistajan ajoneuvoon sijoittamalle istuimelle määrä-tyssä alimmassa ja takimmaisessa tavanomaisessa ajo- tai käyttöasen-nossa.
1.3.Selkänojan kulma
'Selkänojan kulmalla' tarkoitetaan istuimen selkänojan kallistuskulmaa
pystysuoraan nähden.
1.4.Selkänojan todellinen kulma
'Selkänojan todellisella kulmalla' tarkoitetaan kulmaa, joka muodostuu
H-pisteen kautta kulkevan pystysuoran ja 3 kohdassa kuvatun nukenrintaosan vertailulinjan välille.
1.5.Selkänojan suunnittelukulma
'Selkänojan suunnittelukulmalla' tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan
määrittelemää kulmaa, joka
1.5.1. määrittelee selkänojan kulman alimmassa ja takimmaisessa tavanomai-
sessa ajoasennossa tai ajoneuvon valmistajan kullekin istuinpaikalleilmoittamassa käyttöasennossa,
1.5.2. muodostuu R-pisteeseen pystysuoran ja rintaosan vertailulinjan välille, ja1.5.3. vastaa teoriassa selkänojan todellista kulmaa.
2. H-PISTEIDEN JA SELKÄNOJAN TODELLISTEN KULMIEN
MÄÄRITTÄMINEN
2.1. H-piste ja selkänojan todellinen kulma on määritettävä jokaiselle
ajoneuvon valmistajan ilmoittamalle istuinpaikalle. Jos saman istuinrivinkaikki istuinpaikat voidaan katsoa samanlaisiksi (penkki-istuimet, saman-laiset istuimet jne.), riittää yhden H-pisteen ja yhden selkänojan todellisenkulman määrittäminen istuinriviä kohden, jolloin 3 kohdassa tarkoitettunukke asetetaan koko riviä edustavalle paikalle. Tämän paikan on oltava:
2.1.1. ensimmäisellä rivillä kuljettajan paikka;2.1.2. takarivillä (takariveillä) uloin paikka;2.2. H-pistettä ja selkänojan todellista kulmaa määritettäessä istuin on asetet-
tava alimpaan ja takimmaiseen tavanomaiseen ajoasentoon tai ajoneuvonvalmistajan tarkoittamaan käyttöasentoon. Selkänojan on, jos sen kallis-tusta voidaan säätää, oltava lukittuna ajoneuvon valmistajan ilmoittamaanasentoon, tai jos tällaista ei ole ilmoitettu, asentoon joka vastaa mahdolli-simman tarkoin 25 °selkänojan todellista kulmaa.
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 14
▼M1
3. NUKEN KUVAUS
3.1. Käytettävän kolmiulotteisen nuken on oltava massaltaan ja ääriviivoiltaan
keskimittaisen aikuisen mieshenkilön kokoinen. Tällainen nukke esitetääntämän liitteen lisäyksen kuvissa 1 ja 2.
3.2. Nuken on koostuttava:3.2.1. kahdesta osasta, joista toinen jäljittelee selkää ja toinen lantiota ja jotka on
saranoitu toisiinsa rinta-osan ja reiden välistä rotaationiveltä kuvaavaaakselia myöten. Tämän akselin ja nuken poikittaisen symmetriatason leik-kauspiste nuken sivulla on sen H-piste;
3.2.2. kahdesta jalkoja jäljittelevästä osasta, jotka on saranoitu lantioita jäljittele-
vään osaan; ja
3.2.3. kahdesta jalkateriä jäljittelevästä osasta, jotka on liitetty sääriin nilkkoja
kuvaavilla nivelillä.
3.2.4. Lisäksi lantiota jäljittelevässä osassa on oltava vesivaaka, jolla voidaan
tarkastaa sen poikittainen kallistuminen.
3.3. Kehon osia vastaavat painot on asetettava osien painopisteisiin siten, että
nuken kokonaismassaksi tulee 75 k g±1% .E r i painojen suuruudet
esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvassa 2.
3.4. Nuken rintaosan vertailulinja tarkoittaa suoraa linjaa, joka kulkee reiden ja
lantion välisen nivelen sekä niskan ja rintaosan teoreettisen nivelen kautta(ks. tämän liitteen lisäys, kuva 1).
4. NUKEN ASETTAMINEN
Kolmiulotteinen nukke on asetettava seuraavasti:
4.1. ajoneuvon on oltava vaakatasossa ja istuinten oltava säädettyinä 2.2
kohdassa tarkoitetulla tavalla;
4.2. testattava istuin on peitettävä kankaalla nuken paikalleen asettamisen
helpottamiseksi;
4.3. nukke on asetettava istuimelle siten, että sen rotaatioakseli on kohtisuo-
rassa ajoneuvon pitkittäistä symmetriatasoa vastaan;
4.4. nuken jalat on asetettava seuraavasti:4.4.1. etuistuimilla siten, että sivuttaista kallistusta osoittava vesivaaka nuken
lantio-osassa näyttää vaakasuoraa;
4.4.2. takaistuimilla, mahdollisimman kauas eteen siten, että ne koskettavat
etuistuimeen. Jos jalat koskettavat tällöin lattiaa eri korkeuksilla olevissakohdissa, on ensiksi etuistuinta koskettava jalka otettava vertailupisteeksija asetettava toinen jalka siten, että nuken lantio-osassa sivuttaista kallis-tusta osoittava vesivaaka osoittaa vaakasuoraa;
4.4.3. jos H-piste määritetään keskimmäiselle istuimelle, jalat on asetettava
keskitunnelin molemmin puolin.
4.5. jalkoihin tulevat painot on asetettava paikalleen, ja säädettävä nuken
lantio-osassa poikittaista kallistusta osoittava vesivaaka uudelleen vaaka-suoraan, jonka jälkeen nuken lantio-osaan asetetaan painot;
4.6. nukkea siirretään poispäin selkänojasta käyttämällä saranoitua polvitankoa
ja nuken selkää taitetaan eteenpäin. Nukke asetetaan uudelleen istuimelletyöntämällä sitä taaksepäin niin pitkälle kuin se menee ja sen jälkeennuken selkä nojaa jälleen istuimen selkänojaan;
4.7. nukkeen on kohdistettava 1 0 ± 1 daN suuruinen vaakasuora voima
kahdesti. Voiman suunta ja vaikutuspiste esitetään mustalla nuolella lisä-yksen kuvassa 2;
4.8. lantio-osan painot asetetaan oikealle ja vasemmalle, jonka jälkeen vartalon
painot asennetaan paikalleen. Nuken sivuttaisen vesivaa’an on oltavavaakasuorassa;
4.9. nuken selkää on taitettava eteenpäin pitämällä sivuttainen vesivaaka edel-
leen vaakasuorassa, kunnes rintaosan painot ovat H-pisteen yläpuolella,jotta hankaus istuimen selkänojaa vasten vältetään;
4.10. asetuksen lopuksi nuken selkä taitetaan varovasti takaisin selkänojaa
vasten. Sivuttaisen vesivaa’an on oltava vaakasuorassa. Jos näin ei käy,edellä tarkoitettu menettely on toistettava.
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 15
▼M1
5. TULOKSET
5.1. Kun nukke on asetettu 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla, katsotaan H-piste
ja nuken rintaosan vertailulinjan kallistuskulman tutkittavan ajoneuvonistuimen H-pisteeksi ja istuimen selkänojan todelliseksi kulmaksi.
5.2. H-pisteen koordinaatit kolmen keskenään kohtisuoran tason suhteen sekä
selkänojan todellinen kulma mitataan ja niitä verrataan ajoneuvon valmis-tajan ilmoittamiin tietoihin.
6. R- JA H-PISTEIDEN SUHTEELLISEN SIJAINNIN SEKÄ SELKÄ-
NOJAN SUUNNITTELUKULMAN JA SELKÄNOJAN TODELLISENKULMAN VÄLISEN SUHTEEN MÄÄRITTÄMISEKSI
6.1. Edellä 5.2 kohdassa tarkoitetulla tavalla mitattuja H-pisteen ja selkänojan
todellisen kulman arvoja on verrattava ajoneuvon valmistajan ilmoittamiinR-pisteen ja selkänojan suunnittelukulman arvoihin.
6.2. R- ja H-pisteiden suhteellisen sijainnin sekä selkänojan suunnittelukulman
ja selkänojan todellisen kulman välisen suhteen voidaan katsoa olevanhyväksyttävän kyseiselle istuinpaikalle, jos H-piste, määriteltynä koordi-naattiensa mukaan, sijaitsee pitkittäisen suorakulmion sisällä, jonka vaaka-suorat ja pystysuorat sivut ovat 30 mm ja 20 mm pitkät, ja jonka lävistäjätleikkaavat R-pisteessä, ja jos selkänojan todellinen kulma on 3 °:n sisällä
selkänojan suunnittelukulmasta.
6.2.1. Jos nämä edellytykset täyttyvät, testissä on käytettävä R-pistettä ja selkä-
nojan suunnittelukulmaa, ja nukke on tarvittaessa sijoitettava siten, ettäH-piste yhtyy R-pisteeseen ja selkänojan todellinen kulma on sama kuinselkänojan suunnittelukulma.
6.3. Jos H-piste tai selkänojan todellinen kulma ei täytä 6.2 kohdan vaati-
muksia, H-piste ja selkänojan todellinen kulma on määritettävä vieläkahdesti (kaikkiaan kolme määritystä). Jos tulokset kahdella kerrallakolmesta täyttävät vaatimukset, testi on katsottava hyväksytyksi.
6.4. Jos ainakin kahdella kerralla kolmesta ei saada 6.2 kohdan vaatimuksia
täyttäviä tuloksia, testin tulosta ei katsota hyväksyttäväksi.
6.5. Jos 6.4 kohdassa tarkoitettu tilanne ilmenee, tai jos vertailua ei voida
suorittaa, koska ajoneuvon valmistaja ei ole toimittanut tietoja R-pisteensijainnista tai selkänojan suunnittelukulmasta, voidaan käyttää kolmentestin tulosten keskiarvoa, jolloin niitä voidaan soveltaa kaikissa tapauk-sissa, kun tässä direktiivissä viitataan R-pisteeseen tai selkänojan suunnit-telukulmaan.
6.6. Kun määritetään sarjatuotannossa olevan ajoneuvon R- ja H-pisteiden
suhteellinen sijainti sekä selkänojan suunnittelukulman ja selkänojantodellisen kulman välinen yhteys, on 6.2 kohdassa määritelty suorakulmiokorvattava neliöllä, jonka sivu ovat 50 mm pitkä, eikä selkänojan todel-linen kulma saa poiketa selkänojan suunnittelukulmasta yli 5 °.
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 16
▼M1
Lisäys

1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 17
▼M1

1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 18
▼B
LIITE V
MENETELMÄ ULKONEMIEN MITTAAMISEKSI
1.►M1Määritettäessä ulkoneman suuruutta pinnasta, johon se on kiinni-
tetty, halkaisijaltaan 165 mm palloa siirretään tarkastettavaa osaa pitkinsiten, että se koskettaa osan pintaa, aloittaen ensimmäisestä tarkastet-tavan osan kosketuspisteestä. Ulkoneman arvoksi tulee suurin kaikistamitatuista arvoista ”y”, jotka on mitattu pallon keskipisteen ollessa kohti-suorassa pintaa vastaan.
Jos pinnat tai osat jne. on päällystetty 50 Shore A -yksikköä pehmeäm-
mällä materiaalilla, edellä esitetty menettely ulkonemien mittaamiseksisuoritetaan vasta tällaisten materiaalien poiston jälkeen. ◄
2. Viitealueella olevien kytkinten ja nuppien jne. mittaus on suoritettava
käyttämällä jäljempänä esitettävää testauslaitetta ja menettelyä:
2.1Laite
2.1.1 Projektion mittauslaite koostuu halkaisijaltaan 165 mm päänmuotoisesta
kappaleesta ja halkaisijaltaan 50 mm olevasta säädettävästä painimesta.
2.1.2 Painimen tylpän pään ja päänmuotoisen kappaleen suhteelliset etäisyydet
täytyy näkyä asteikolta, jolla liikkuva osoitin tallentaa suurimmanmitatun etäisyyden, kun laite poistetaan testattavan esineen päältä. Pieninmitattava etäisyys on oltava 30 mm; mitta-asteikon on jakaannuttavapuolen millimetrin pituisiin osiin, jotta kyseessä olevan ulottuvuudenmäärälle saadaan näyttämä.
2.1.3Kalibrointimenettely:
2.1.3.1 Mittalaite asetetaan tasaiselle pinnalle niin, että sen akseli on kohtisuo-
raan pintaa vastaan. Kun painimen tylppä pää koskettaa pintaa, on laitesäädettävä näyttämään nollaa.
2.1.3.2 Tylpän pään ja pinnan väliin asetetaan 10 mm:n pala; tehdään tarkastus
sen varmistamiseksi, että liikkuva osoitin tallentaa tämän mittauksen.
2.1.4 Mittalaite ulkoneman mittaukseen esitetään kuvassa 1.
2.2Testausmenettely
2.2.1 Päänmuotoiseen kappaleeseen muodostetaan syvennys vetämällä painin
taakse ja liikkuva osoitin asetetaan paininta vasten.
2.2.2 Laite painetaan mitattavan osan päälle niin, että päänmuotoinen kappale
koskettaa mahdollisimman suurta pinta-alaa enintään 2 daN:n voimalla.
2.2.3 Paininta työnnetään eteenpäin, kunnes se koskettaa mitattavan ulko-
neman pintaa ja ulkoneman arvo luetaan asteikolta.
2.2.4 Päänmuotoinen kappale säädetään siten, että saadaan aikaan mahdolli-
simman suuri ulkoneman arvo. Ulkoneman arvo tallennetaan.
2.2.5 Jos yksi tai useampia kohteita sijaitsee niin lähellä toisiaan, että pään-
muotoinen kappale ja painin koskettavat niitä yhtäaikaa, toimitaanseuraavasti:
2.2.5.1 Moniosaiset kohteet, jotka kaikki mahtuvat päänmuotoisen kappaleen
syvennykseen, katsotaan yhdeksi ulkonemaksi.
2.2.5.2 Jos muut hallintalaitteet estävät tavanomaisen testauksen, koska hallinta-
laitteet koskettavat päänmuotoista kappaletta, ne poistetaan, ja testi suori-tetaan ilman niitä. Ne voidaan myöhemmin asentaa takaisin ja testatavuorollaan muiden kohteiden kanssa, jotka on jouduttu poistamaanmenettelyn helpottamiseksi.
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 19
▼B
Lisäys

1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 20
▼B
LIITE VI
LAITE JA MENETTELY LIITTEESSÄ I OLEVAN 5.2.1KOHDAN
SOVELTAMISEKSI
Osat (kytkimet, vetonupit jne.), joita voidaan koskettaa jäljempänä esitettävällä
laitteella ja menettelyllä, katsotaan sellaisiksi, että matkustajan polvet todennä-köisesti osuvat niihin:
1.Laite
Laitteen kaaviokuva
2.Menettely
Laite voidaan asettaa mihin tahansa asentoon kojelaudan tason alapuolelle
niin, että:
— leikkaus XX’ pysyy yhdensuuntaisena ajoneuvon pitkittäisen keskitason
kanssa;
— akseli X:ää voidaan pyörittää vaakatason ala- ja yläpuolelle aina 30 °:seen
saakka.
3. Tämän testin tekemiseksi kaikki 50 Shore A -astetta pehmeämmät materiaalit
on poistettava.
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 21
▼M1
LISÄYS LIITTEISIIN I, II, III, IV JA VI
HUOMAUTUKSET
LIITTEESEEN I
MÄÄRITELMÄT, ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN JA
ERITELMÄT
Lisätään 2.2 kohtaan:Vertailualue hahmotetaan ilman taustapeiliä. Energian vaimentamistesti suorite-
taan ilman taustapeiliä. Heiluri ei saa iskeä peilin kehykseen.
Lisätään 2.3 ja 2.3.1 kohtaan:Näissä kohdissa määriteltyä ohjauspyörän takaosaa koskevaa poikkeusta sovelle-
taan myös etuistuimen matkustajan (matkustajien) pääniskualueeseen.
Kun kyse on säädettävästä ohjauspyörästä, alue, jota poikkeus vaatimuksista
tulee koskemaan, pienennetään kaikkien mahdollisten ajoasentojen mukaistenohjauspyörän asentojen muodostavien alueiden, joita poikkeus vaatimuksistakoskee, yhteiseksi alueeksi.
Tapauksissa, joissa on valittavana useita erilaisia ohjauspyöriä, määritetään vaati-
muksista poikkeava alue käyttämällä epäedullisinta, halkaisijaltaan pienintäohjauspyörää.
Lisätään 2.4 kohtaan:Kojelaudan taso jatkuu koko matkustajatilan leveydelle ja se määritellään pysty-
suoran taaimmaisesta kosketuspisteestä kojelaudan pintaan, kun suoraa liikute-taan koko leveyden verran. Kun kaksi tai useampia pisteitä esiintyy yhtäaikai-sesti, kojelaudan tason osoittaa alin kosketuspiste. Kun kyseessä on konsoli, josei ole mahdollista määrittää kojelaudan tasoa pystysuoran kosketuspisteidenavulla, niin silloin kojelaudan taso on 25,4 mm etuistuinten H-pisteiden yläpuo-lella kulkevan suoran ja konsolin leikkauspisteessä.
Lisätään 2.5 kohtaan:Ajoneuvon sivuilla katto alkaa oviaukon yläreunasta. Tavallisesti katon sivura-
joja edustaa oven ollessa auki jäljelle jäävän korin osan alareunan (sivustakatsottuna) muotoviiva. Ikkunoiden ollessa kyseessä katon sivuraja on jatkuvaläpinäkyvä suora (sivuikkunoiden liitoskohta). Tukien ollessa kyseessä katonreunan rajaa läpinäkyvien suorien yhdysviiva. Jäljempänä 2.7 ja 2.8 kohdassamääriteltyjä ajoneuvoja koskee 2.5 kohdan määritelmä kattoluukuista niidenollessa suljettuina.
Alaspäin osoittavat laipat jätetään mittauksissa huomioimatta. Näiden on katsot-
tava muodostavan ajoneuvon astinlaudan osan.
1974L0060 —FI — 26.05.1978 — 001.001 — 22
▼M1
(mm)
Litteät osatPyöristetyt osatOsien välimatka
Pienin e Pienin säde(pienin säde)
Lisätään 2.7 kohtaan:
Kiinteä takaikkuna katsotaan jäykäksi rakennusosaksi.Autoja, joissa on jäykästä materiaalista valmistettu kiinteä takaikkuna, on pidet-
tävä 2.8 kohdassa määriteltyinä kattoluukullisina ajoneuvoina.
Kohta 5.1.1:Terävä reuna on jäykän materiaalin reuna, jonka kaarevuussäde pinnan tasolta
mitattuna on alle 2,5 mm, kuitenkin ulkonemien tapauksessa sen on oltava alle3,2 mm mitattuna kojelaudasta. Tässä tapauksessa kaarevuussäteen vähimmäi-sarvoa ei sovelleta, jos ulkonema on enintään puolet sen leveydestä ja ulkonemanreunat on tylpistetty.
Ritilät katsotaan vaatimustenmukaisiksi, kun ne täyttävät seuraavassa taulukossa
esitetyt vähimmäisvaatimukset:
0-1 0 1,5 0,25 0,50
1 0-1 5 2,0 0,33 0,75
1 5-2 0 3,0 0,50 1,25
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 23
▼M1
Lisätään 5.1.2 kohtaa:
Testin kuluessa on määriteltävä onko iskualueella käytettävien vahvistusosien
siirtyminen tai esiin työntyminen mahdollista niin, että se lisää matkustajienloukkaantumisen vaaraa tai vammojen vakavuutta.
Lisätään 5.1.3 kohtaan:Nämä kaksi käsittettä ”kojetaulun taso ja kojelaudan alareuna” voivat erota
selvästi. Tämä kohta kuitenkin on sisällytetty 5.1 kohtaan (… kojetaulun tasonyläpuolella…) ja sitä sovelletaan vain silloin, kun nämä kaksi käsitettä yhtyvät.Sellaisessa tapauksessa, jossa käsitteet eivät yhdy, esimerkiksi silloin kun koje-taulun alareuna on kojelaudan tason alapuolella, olisi 5.3.2.1 kohtaa sovellettavaviittauksena 5.8 kohtaan.
Lisätään 5.1.4 kohtaan:Jos vetonupin tai nupin leveys on 50 mm:ä tai enemmän ja se on sellaisella
alueella, että jos sen leveys olisi vähemmän kuin 50 mm, sen ulkonema määritet-täisiin liitteessä V olevan 2 kohdan mukaisella pallomaisella päällä varustetullamittauslaitteella, suurin ulkonema määritetään liitteessä V olevan 1 kohdanmukaisesti eli käyttämällä halkaisijaltaan 165 mm:tä palloa ja määrittämälläkorkeuden suurin muutos y-akselilla.
Poikkileikkauksen pinta-ala mitataan tasolta, joka on yhdensuuntainen pinnan
kanssa osan ollessa pintaan kiinnitettynä.
Lisätään 5.1.5 kohtaan:Kohdat 5.1.4 ja 5.1.5 täydentävät toisiaan; 5.1.5 kohdan ensimmäistä lausetta (eli
37,8 daN suuruinen voima aiheuttaa sisäänpainumisen tai irtoamisen) sovelletaanensin ja sitten 5.1.4 kohtaa, kun on kyse sisäänpainumisesta aina siihen asti, ettäulkoneman arvo on 3,2 mm:n ja 9,5 mm:n välillä, tai, kun on kyse osanirtoamisesta, sovelletaan 5.1.5 kohdan kahta viimeistä lausetta (poikkipinta-alamitataan ennen voiman vaikutusta). Kuitenkin, jos käytännön olosuhteissa onsovellettava 5.1.4 kohtaa (painuminen alle 9,5 mm ja yli 3,2 mm), saattaa ollatarkoituksenmukaista, valmistajan niin vaatiessa, tarkastaa 5.1.4 kohdassa tarkoi-tetut vaatimukset ennen 5.1.5 kohdassa määritellyn 37,8 daN voiman asettamista.
1974L0060 — FI — 26.05.1978 — 001.001 — 24
▼M1
Lisätään 5.1.6 kohtaan:
Koska rakenteen pehmeiden materiaalien takia vaatimuksia sovelletaan vain
jäykkään tukeen, ulkonema mitataan vain jäykän tuen osalta.
Shore -kovuusmittaus suoritetaan testauskohteen näytekappaleista. Jos mate-
riaalin kunnon takia on mahdotonta suorittaa kovuusmittausta Shore A -menette-lyllä, arvioinnissa on käytettävä vertailukelpoisia mittauksia.
Lisätään 5.2.1 kohtaan:Jalkapolkimia, niiden varsia ja välitöntä nivelmekanismia, niitä ympäröivää
metallitukea lukuun ottamatta, ei testata.
Lisätään 5.2.2 kohtaan:Kun halutaan määrittää se, onko käsijarrun vipu kosketettavissa, käytetään
seuraavia mittauslaitteita:
— liitteessä II määritelty päätä jäljittelevä pallo, jos vipu on sijoitettu koje-
laudan tasolle tai sen yläpuolelle (iskualueella 5.1 kohdan mukaisesti testat-tuna);
— liitteessä VI määritelty polvi, jos vipu sijaitsee kojelaudan tason alapuolella
(tässä tapauksessa vipu testataan 5.3.2.3 kohdan mukaisesti).
Lisätään 5.2.3 kohtaan:Kohdassa 5.2.3 lueteltuja teknisiä eritelmiä sovelletaan myös etuistuinten välisiin
hyllyihin ja vastaaviin konsolien osiin, jotka ovat kojelaudan tason alapuolella,jos ne ovat H-pisteen etupuolella. Jos lokero on suljettu, sitä on kohdeltavahansikaslokerona, eivätkä nämä eritelmät koske sitä.
Lisätään 5.2.3.1 kohtaan:Pintaan viittaavat ulottuvuudet mitataan ennen 50 Shore A -yksikön kovuisten
materiaalien asennusta (ks. 5.2.4 kohta). Energian vaimentamistestit suoritetaanliitteen III mukaisesti.
Lisätään 5.2.3.2 kohtaan:Jos hylly irtoaa tai rikkoutuu, vaarallisia muotoja ei saa syntyä; tätä sovelletaan
kehyksen lisäksi myös muihin käytetyn voiman aiheuttamiin matkustajatilaansuuntautuviin reunoihin.
Hyllyn vahvinta osaa on pidettävä kiinteänä rakenteena. 'Olennaisesti
vääntyneellä' tarkoitetaan sitä, että voiman vaikuttaessa hyllyn, testisylinterinensimmäisestä kosketuspisteestä mitattuna, on oltava taittunut tai muodonmuutoson nähtävä paljaalla silmällä. Elastinen muodonmuutos on hyväksyttävä.
Testisylinterin on oltava pituudeltaan vähintään 50 mm.Lisätään 5.3 kohtaan:”Muihin osiin” luetaan kuuluviksi ikkunankammet, turvavöiden yläkiinnityspis-
teet ja muut osat, jotka sijaitsevat jalkatilassa tai ovissa, jollei näitä osia olekäsitelty aikaisemmin tai jos niiden suhteen on tehty poikkeus.
1974L0060 —FI— 26.05.1978 — 001.001 — 25
▼M1
Lisätään 5.3.2 kohtaan:
Etuväliseinän ja kojelaudan väliseen tilaan, joka on kojelaudan alareunan yläpuo-
lella, ei sovelleta 5.3 kohdan eritelmiä.
Lisätään 5.3.2.1 kohtaan:Kaikkiin 5.3 kohdassa tarkoitettuihin kosketettaviin osiin kaikissa mahdollisissa
käyttöasennoissa sovelletaan 3,2 mm:n sädettä.
Poikkeuksena ovat hansikaslokerot, jotka testataan vain niiden ollessa suljettuina,
turvavyöt tarkastetaan tavallisesti vain niiden ollessa kiinnitettyinä, kuitenkinsiten, että jokaisen osan, jolla on kiinteä säilytysasento, on täytettävä 3,2 mmsäteen vaatimus säilytysasennossaan.
Lisätään 5.3.2.2 kohtaan:Vertailupinta määritetään liitteessä V olevassa 2 kohdassa kuvatulla mittauslai-
teella käyttämällä 2 daN voimaa. Jos tämä ei ole mahdollista, käytetään liitteessäV olevassa 1 kohdassa kuvattua menetelmää 2 daN voimalla.
Vaarallisten ulkonemien arviointi kuuluu testistä vastuussa olevien viranomaisten
päätösvaltaan.
Vaikka alkuperäinen ulkonema on alle 35 tai 25 mm, 37,8 daN voimaa käytetään
soveltuvin osin. Ulkonema mitataan voiman vaikuttaessa.
Vaakasuora, pitkittäissuuntainen 37,8 daN suuruinen voima kohdistetaan tavalli-
sesti halkaisijaltaan alle 50 mm:llä painimella, mutta milloin tämä ei ole mahdol-lista, vastaavaa menetelmää voidaan käyttää; esimerkiksi poistamalla esteet.
Lisätään 5.3.2.3 kohtaan:Vaihdekepin ulkonevin osa on se osa kahvasta tai nupista, johon pystysuora
poikittainen taso ensiksi koskettaa liikkuessaan pituus- ja vaakasuuntaisesti. Josvaihdekepin tai käsijarrun kahvan jokin osa on H-pisteen yläpuolella, sen katso-taan olevan kokonaan H-pisteen yläpuolella.
Lisätään 5.3.4 kohtaan:Jos vaakasuorataso (tasot), joka kulkee etu- ja takaistuinten matalimman H-
pisteen kautta ei yhdy, määritetään pystysuora ajoneuvon pituusakselia vastaankohtisuora taso, joka kulkee etuistuinten H-pisteen kautta. Poikkeuksena pidet-tävä alue tarkastetaan erikseen etu- ja takaosalle, suhteessa kummankin omaanH-pisteeseen ja edellä tarkoitettuun pystysuoraan tasoon.
Lisätään 5.3.4.1 kohtaan:Siirrettävät häikäisysuojat tarkastetaan kaikissa käyttöasennoissaan. Häikäisysuo-
jien kehyksiä ei katsota jäykiksi tuiksi (ks. 5.3.5 kohta).
Lisätään 5.4 kohtaan:Kun kattoa testataan niiden ulkonemien tai osien mittaamiseksi, joita voidaan
koskettaa halkaisijaltaan 165 mm pallolla on katon verhous poistettava. Kunarvioidaan määrättyjä ulkonemien säteitä tai materiaalin ominaisuuksia, katonverhoilun vaikutus on otettava huomioon. Testattavaa aluetta katossa jatketaanvartalon vertailulinjan kanssa yhdensuuntaisen tason etu- ja yläpuolelle, kunnukke on sijoitettu taaimmaiselle istuimelle.
Lisätään 5.4.2.1 kohtaan (ks. myös 5.1.1 kohdan terävien reunojen käsite):Alaspäin suuntautuvan ulkoneman arvo mitataan kohtisuoraan kattoa vastaan
liitteessä V olevassa 1 kohdan mukaisesti.
Ulkonevan osan leveys mitataan kohtisuoraan ulkoneman suuntaa vastaan. Eten-
kään katon jäykät tuet eivät saa työntyä esiin katon sisäpinnasta 19 mm:äenempää.
Lisätään 5.5 kohtaan:Kaikkien avattavien kattojen tukien on täytettävä 5.4. kohdan vaatimukset, jos
niitä voidaan koskettaa halkaisijaltaan 165 mm pallolla;
Lisätään 5.5.1.2, 5.5.1.2.1 ja 5.5.1.2.2 kohtaan:Kaikkien katon sulkemis- ja käyttölaitteiden on oltava lepoasennossa, ja katon
ollessa suljettuna niiden on täytettävä kaikki eritellyt edellytykset.
Lisätään 5.5.1.2.3 kohtaan:Vaikka alkuperäinen ulkonema olisi 25 mm tai vähemmän, käytetään 37,8 daN
voimaa. Ulkonema mitataan voiman vaikuttaessa.
1974L0060 —FI — 26.05.1978 — 001.001 — 26
▼M1
Iskun suunnassa vaikuttava 37,8 daN voima, joka on päänmuotoisen pallon
lentoradan tangentin suunnassa, kuten liitteessä III määritellään, kohdistetaanyleensä tylppäpäisellä halkaisijaltaan alle 50 mm painimella, kuitenkin silloinkun tämä ei ole mahdollista, voidaan käyttää korvaavaa menettelyä; esimerkiksiirrottamalla esteet.
'Lepoasennolla'tarkoitetaan asentoa, jossa käyttölaite on lukittuna.Lisätään 5.6 kohtaan:Avoauton katon tankojärjestelmä ei edusta turvakaarta.Lisätään 5.6.1 kohtaan:Tuulilasin yläosa alkaa tuulilasin läpinäkyvän muotoviivan yläpuolelta.Lisätään 5.7.1.1 kohtaan:Ks. 5.1.1 kohdassa terävien reunojen käsite.Lisätään 5.7.1.2 kohtaan:Määritettäessä etuistuinten takaosan pääniskualuetta, kaikki tarvittavat rakenteet,
jotka tukevat selkänojaa, katsotaan selkänojan osaksi.
Lisätään 5.7.1.2.3 kohtaan:Istuimen rungon pehmusteessa ei saa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai teräviä
reunoja, jotka lisäävät matkustajien vammojen vaaraa.
LIITTEESEEN II
PÄÄNISKUALUEEN MÄÄRITTÄMINEN
Lisätään 2.1.1.2 kohtaan:Valinta kahden korkeutta määrittävän menettelyn välillä jätetään valmistajalle.Lisätään 2.2 kohtaan:Kosketuspisteitä määritettäessä mittauslaitteen pituutta ei muuteta yksittäisen
mittauksen aikana. Jokainen mittaus alkaa pystysuorasta asennosta.
Lisätään 3 kohtaan:Etäisyys 25,4 mm vastaa H-pisteen kautta kulkevan vaakasuoran tason ja pään-
muotoisen pallon alemman ääriviivan kanssa vaakasuorana kulkevan tasonvälistä etäisyyttä.
LIITTEESEEN III
MENETTELY ENERGIAA VAIMENTAVIEN MATERIAALIEN
TESTAAMISEKSI
Lisätään 1.4 kohtaan:Jonkin osan rikkoutumisesta energian vaimentamistestin aikana, ks. huomautus
liitteessä I olevaan 5.1.2 kohtaan.
LIITTEESEEN IV
MENETTELY H-PISTEEN JA SELKÄNOJAN TODELLISEN KULMAN
MÄÄRITTÄMISEKSI, R- JA H-PISTEIDEN SUHTEELLISENSIJAINNIN MÄÄRITTÄMISEKSI SEKÄ SELKÄNOJAN SUUNNITTE-LUKULMAN JA TODELLISEN KULMAN VÄLISEN SUHTEEN
MÄÄRITTÄMISEKSI
Lisätään 4 kohtaan:Istuimen H-pistettä määritettäessä voidaan muut istuimet tarvittaessa poistaa.
LIITTEESEEN VI
LAITE JA MENETTELY LIITTEESSÄ I OLEVAN 5.2.1KOHDAN
SOVELTAMISEKSI
Ensimmäinen virke:Jalkakäyttöiset säätölaitteet katsotaan jalkapolkimiksi.