2006D0679 — FI — 01.06.2008 — 003.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 28 päivänä maaliskuuta 2006, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 964) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2006/679/EY) (EYV L 284, 16.10.2006, p.1)

Muutettu:









▼B

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä maaliskuuta 2006,

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 964)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/679/EY)







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY ( 1 ) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä on direktiivin 2001/16/EY 2 artiklan c alakohdan mukaan jaettu rakenteellisiin ja toiminnallisiin osajärjestelmiin. Kutakin osajärjestelmää varten on laadittava yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE). (2) YTE:n laadinnan ensimmäinen vaihe on, että yhteiseksi edustuselimeksi nimetty Euroopan rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuden liitto (AEIF) laatii YTE-esityksen. (3) AEIF:lle on annettu toimeksi laatia ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskeva YTE-esitys direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kyseisen YTE-esityksen perusparametrit hyväksyttiin päätöksen 2002/731/EY liitteen A muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/16/EY tarkoitettujen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän pääominaisuuksien vahvistamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/447/EY ( 2 ). (4) Perusparametrien pohjalta laadittuun YTE-esitykseen liittyi direktiivin 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti kustannus-hyötyanalyysin sisältävä alustava raportti. (5) Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla neuvoston direktiivillä 96/48/EY ( 3 ) perustettu komitea on tutkinut kyseisen YTE-esityksen. (6) Direktiivin 2001/16/EY 1 artiklan mukaan edellytykset, jotka on täytettävä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi, koskevat käyttöön otettavien, järjestelmän toiminnan kannalta tärkeiden infrastruktuurien ja liikkuvan kaluston suunnittelua, valmistusta, käyttöönottoa, parantamista, uudistamista ja käyttöä. Sellaiseen infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon, jotka ovat jo käytössä tämän YTE:n tullessa voimaan, YTE:ää olisi sovellettava siitä alkaen, kun kyseistä infrastruktuuria ja liikkuvaa kalustoa koskevia töitä suunnitellaan toteutettavaksi. YTE:n soveltamisen laajuus vaihtelee kuitenkin suunniteltujen töiden kohteen ja laajuuden sekä aiotuista sovelluksista aiheutuvien kustannusten ja niillä saavutettavien hyötyjen mukaan. Jotta tällaisissa osittaisissa töissä saavutettaisiin täysi yhteentoimivuus, niiden on perustuttava johdonmukaiseen käyttöönottostrategiaan. Tässä yhteydessä olisi tehtävä ero parantamisen, uudistamisen ja kunnossapitoon liittyvän korvaamisen välillä. (7) Direktiiviä 2001/16/EY ja YTE:iä sovelletaan uudistamiseen muttei kunnossapitoon liittyvään korvaamiseen. Jäsenvaltioita olisi kuitenkin kannustettava soveltamaan mahdollisuuksiensa mukaan YTE:iä myös kunnossapitoon liittyvään korvaamisen, kun se on kunnossapitoon liittyvien töiden laajuuden vuoksi aiheellista. (8) Nykyiset tavanomaiset radat ja liikkuva kalusto on jo varustettu direktiivin 2001/16/EY olennaiset vaatimukset täyttävillä ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmillä. Tällaiset ”aiempien sukupolvien” järjestelmät on kehitetty ja otettu käyttöön kansallisten sääntöjen mukaisesti. Aiempien sukupolvien järjestelmistä esitetään perustiedot YTE:n liitteessä B. Koska aiempien sukupolvien järjestelmien yhteentoimivuus on direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaan tarkastettava suhteessa YTE:n vaatimuksiin, on tarpeen vahvistaa ehdot, jotka aiempien sukupolvien järjestelmien on täytettävä YTE:ssä nimenomaan mainittujen ehtojen lisäksi tämän päätöksen julkaisemisen ja liitteenä olevan YTE:n täydellisen käyttöönoton välisenä siirtymäkautena. Jäsenvaltioiden on tiedotettava toisilleen ja komissiolle asianomaisista kansallisista teknisistä säännöistä, joita käytetään yhteentoimivuuden saavuttamiseksi ja direktiivin 2001/16/EY olennaisten vaatimusten täyttämiseksi, ja elimistä, jotka ne nimittävät suorittamaan vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyn, sekä käytössä olevasta, direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaisesta osajärjestelmien yhteentoimivuuden tarkastusmenettelystä. (9) Tätä varten jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan sovellettava direktiivissä 2001/16/EY vahvistettuja periaatteita ja perusteita 16 artiklan 2 kohdan panemiseksi täytäntöön käyttämällä direktiivin 2001/16/EY 20 artiklan mukaisesti ilmoitettuja elimiä. Komission olisi analysoitava tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kansallisista säännöistä, menettelyistä, täytäntöönpanomenettelyistä vastaavista elimistä ja menettelyjen kestosta sekä tarvittaessa keskusteltava komitean kanssa lisätoimenpiteiden tarpeellisuudesta. (10) Samankaltaista menettelyä olisi sovellettava myös niihin kysymyksiin, jotka on luokiteltu ”avoimiksi kohdiksi” YTE:n liitteessä G. (11) YTE:ssä ei tulisi edellyttää erityisten tekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden kannalta ehdottomasti tarpeen. (12) YTE perustuu parhaisiin asiantuntijatietoihin, jotka olivat käytettävissä, kun sitä koskeva esitys laadittiin. Tätä YTE:ää voi olla tarpeen muuttaa tai täydentää tekniikan kehityksen tai toiminnallisten, turvallisuutta koskevien tai yhteiskunnallisten vaatimusten kehityksen vuoksi. Tätä varten on luotu muutostenhallinnan käsittelymenettely YTE:n liitteessä A asetettujen vaatimusten yhdenmukaistamiseksi ja ajantasaistamiseksi. Tämä ajantasaistamisprosessi, joka nykyään on yhteisenä edustuselimenä toimivan AEIF:n alainen, siirretään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 881/2004 ( 4 ) perustetulle Euroopan rautatievirastolle, kun se on aloittanut toimintansa. Tarvittaessa aloitetaan direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 3 kohdan mukainen perusteellisempi ja laajempi tarkistus- tai ajantasaistamisprosessi, johon sisältyy muutoksia tässä YTE:ssä määriteltyyn menettelyyn. (13) Sovellettaessa tällä päätöksellä hyväksyttyä YTE:ää olisi otettava huomioon erityisperusteet, jotka liittyvät tekniseen ja käyttöä koskevaan yhteensopivuuteen käyttöön otettavan infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston ja sen verkon välillä, johon ne on tarkoitus liittää. Näihin yhteensopivuutta koskeviin vaatimuksiin liittyy moninainen tekninen ja taloudellinen analyysi, joka olisi tehtävä tapauskohtaisesti erityissovelluksia varten. Analyysissä olisi otettava huomioon direktiivissä 2001/16/EY tarkoitetut erilaisten osajärjestelmien väliset liitännät, kyseisessä direktiivissä tarkoitetut erilaiset rataluokat ja liikkuvan kaluston luokat sekä nykyisen verkon tekninen ja käyttöympäristö. (14) On olennaisen tärkeää, että edellä mainittu analyysi tehdään johdonmukaisten täytäntöönpanosääntöjen ja ohjeiden puitteissa. Tämä edellyttää, että jäsenvaltiot laativat tämän päätöksen kohteena olevan YTE:n kansallisen käyttöönottostrategian, jossa olisi määriteltävä vaiheet, jotka tarvitaan verkon yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Nämä kansalliset strategiat olisi koottava ja sovitettava yhteen EU:ta koskevan yleissuunnitelman puitteissa, jolla luodaan viitekehys YTE:n käyttöönotolle koko EU:n näkökulmasta. (15) Liitteenä olevassa YTE:ssä kuvattu tavoitejärjestelmä (luokan A järjestelmä) perustuu tietokonepohjaiseen tekniikkaan, jonka odotettu elinikä on merkittävästi lyhyempi kuin käytössä olevien tavanomaisen rautatiejärjestelmän opaste-/merkinanto- ja televiestintälaitteiden odotettu elinikä. Sen vuoksi se edellyttää pikemminkin ennakoivaa kuin korjaavaa käyttöönottostrategiaa, jotta voidaan välttää järjestelmän mahdollinen vanhentuminen ennen kuin järjestelmän käyttö saavuttaa kypsyysvaiheen. Liian epäyhtenäinen käyttöönotto Euroopan rautatieverkossa aiheuttaisi myös suuria kuluja ja käyttökustannuksia. Johdonmukaisen Euroopan laajuisen käyttöönottosuunnitelman laatiminen tavoitejärjestelmälle edistäisi omalta osaltaan koko Euroopan laajuisen rautatieverkon yhdenmukaista kehitystä Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan EU:n strategian mukaisesti. Tällaisen suunnitelman olisi perustuttava vastaaviin kansallisiin käyttöönottosuunnitelmiin, ja sen olisi tarjottava asianmukainen tietopohja, joka tukee eri sidosryhmiä ja erityisesti komissiota niiden tehdessä päätöksiä taloudellisen tuen myöntämisestä rautatiehankkeille. Komission olisi koordinoitava tällaisen suunnitelman laatimista Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 155 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (16) Siirtymistä YTE:ssä määriteltyyn luokan A tavoitejärjestelmään olisi helpotettava toteuttamalla asianmukaisia toimenpiteitä kansallisella tasolla. Toimenpiteillä olisi pyrittävä antamaan mahdollisuus käyttää luokan A laitteistoa, joka on yhteensopiva olemassa olevien, aiempien sukupolvien järjestelmien kanssa, tai helpottamaan sellaisten ennakoivien lähestymistapojen soveltamista, joiden tavoitteena on lyhentää luokan A laitteiden käyttöönottoaikoja. Ensiksi mainitun tavoitteen osalta on kiinnitettävä erityistä huomiota aiempien sukupolvien kansallisten luokan B ohjaus- ja hallintajärjestelmien ulkoisiin sovitustiedonsiirtomoduuleihin. (17) Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskeva YTE olisi sen vuoksi hyväksyttävä. Näin ollen päätös 2004/447/EY olisi muutettava vastaavasti. (18) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivillä 96/48/EY perustetun komitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:







1 artikla

Tämän päätöksen liitteessä vahvistetaan direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdan mukainen Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskeva yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (jäljempänä ”YTE”).

Jollei tämän päätöksen 2 ja 3 artiklasta muuta johdu, kyseistä YTE:ää sovelletaan kaikilta osin direktiivin 2001/16/EY liitteessä I määriteltyyn Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon.

2 artikla

1. Kun on kyse YTE:n liitteessä B tarkoitetuista järjestelmistä ja YTE:n liitteessä G ”avoimiksi kohdiksi” luokitelluista kysymyksistä, ovat direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa yhteentoimivuuden tarkastamisessa noudatettavia ehtoja ne sovellettavat tekniset säännöt, jotka ovat käytössä tämän päätöksen kohteena olevalle osajärjestelmälle käyttöönottoluvan myöntävässä jäsenvaltiossa.

2. Kunkin jäsenvaltion on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedoksi kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta

a) luettelo sovellettavista teknisistä säännöistä, jotka mainitaan YTE:n liitteessä G tarkoitetuissa ”avoimissa kohdissa”;

b) vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt, joita on noudatettava 1 kohdassa tarkoitettujen sovellettavien teknisten sääntöjen soveltamisessa;

c) elimet, jotka jäsenvaltio nimittää suorittamaan kyseiset vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on laadittava YTE:ää koskeva kansallinen käyttöönottosuunnitelma liitteen luvussa 7 määriteltyjen perusteiden mukaisesti.

Niiden on toimitettava käyttöönottosuunnitelmansa muille jäsenvaltioille ja komissiolle viimeistään yhden vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulopäivästä.

Komissio laatii näiden kansallisten suunnitelmien pohjalta luonnoksen EU:ta koskevaksi yleissuunnitelmaksi liitteen luvussa 7 esitettyjä periaatteita noudattaen.

4 artikla

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että YTE:n liitteessä B tarkoitettujen, aiempien sukupolvien luokan B järjestelmien toiminnot ja liitännät säilytetään alaltaan tässä määritellyn mukaisina, lukuun ottamatta muutoksia, joita voidaan pitää tarpeellisina näiden järjestelmien turvallisuuteen liittyvien puutteiden vähentämiseksi.

Jäsenvaltioiden on annettava aiempien sukupolvien järjestelmistään saataville tietoja, joita tarvitaan sellaisten laitteiden kehittämiseen ja niitä koskevien turvallisuustodistusten antamiseen, jotka mahdollistavat YTE:n liitteessä A määritellyn luokan A laitteiston ja jäsenvaltioiden aiempien sukupolvien luokan B järjestelmien yhteentoimivuuden.

5 artikla

Jäsenvaltioiden on kaikin tavoin pyrittävä siihen, että jäsenvaltioiden aiempien sukupolvien luokan B ohjaus- ja hallintajärjestelmiä varten, jotka luetellaan YTE:n liitteessä B, on saatavilla liitteen luvussa 7 määritellyn mukainen ulkoinen sovitustiedonsiirtomoduuli (jäljempänä ”STM”) viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007.

6 artikla

Poistetaan päätöksen 2004/447/EY 2 artikla tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.

7 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona se on annettu tiedoksi.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.









LIITE

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä

SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 1.1. ASIAKIRJAN TEKNINEN ALA 1.2. ASIAKIRJAN MAANTIETEELLINEN ALA 1.3. TÄMÄN YTE:N SISÄLTÖ 2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ JA SOVELTAMISALA 2.1. YLEISTÄ 2.2. YLEISKATSAUS 2.2.1. Yhteentoimivuus 2.2.2. Ohjaus- ja hallintajärjestelmien luokat 2.2.3. Soveltamistasot 2.2.4. Infrastruktuuriverkon rajat 3. OHJAUS- JA HALLINTAOSAJÄRJESTELMÄN OLENNAISET VAATIMUKSET 3.1. YLEISTÄ 3.2. OHJAUS- JA HALLINTAOSAJÄRJESTELMÄN ERITYISPIIRTEET 3.2.1. Turvallisuus 3.2.2. Luotettavuus ja käytettävyys 3.2.3. Terveysnäkökohdat 3.2.4. Ympäristönsuojelu 3.2.5. Tekninen yhteensopivuus 4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS 4.1. JOHDANTO 4.2. OSAJÄRJESTELMÄN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT 4.2.1. Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet 4.2.2. Junan ETCS-toiminnot 4.2.3. Radanvarren ETCS-toiminnot 4.2.4. EIRENE-toiminnot 4.2.5. ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät 4.2.6. Veturin ohjaus- ja hallintajärjestelmän sisäiset liitännät 4.2.7. Radanvarsilaitteiden sisäiset liitännät 4.2.8. Avainhallinta 4.2.9. ETCS-tunnuksen (ID) hallinta 4.2.10. Kuumakäynti-ilmaisin (HABD) 4.2.11. Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa 4.2.12. Sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.2.13. ETCS DMI (kuljettajan käyttöliittymä ETCS:ään) 4.2.14. EIRENE DMI (kuljettajan käyttöliittymä EIRENE:hen) 4.2.15. Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin 4.2.16. Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys 4.3. TOISIIN OSAJÄRJESTELMIIN YHTEYDESSÄ OLEVIEN LIITÄNTÖJEN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT 4.3.1. Liitäntä käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevaan osajärjestelmään 4.3.2. Liitäntä liikkuva kalusto -osajärjestelmään 4.3.3. Liitännät infrastruktuuriosajärjestelmään 4.3.4. Liitännät energiaosajärjestelmään 4.4. KÄYTTÖÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT 4.5. KUNNOSSAPITOA KOSKEVAT SÄÄNNÖT 4.5.1. Laitteiden valmistajan vastuu 4.5.2. Hankintayksiköiden vastuu 4.5.3. Infrastruktuurin hallinnon tai rautatieyrityksen vastuu 4.5.4. Huoltosuunnitelma 4.6. AMMATILLINEN PÄTEVYYS 4.7. TERVEYTTÄ JA TURVALLISUUTTA KOSKEVAT EHDOT 4.8. INFRASTRUKTUURIN JA LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERIT 5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT 5.1. MÄÄRITELMÄT 5.2. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖIDEN LUETTELO 5.2.1. Yhteentoimivuuden perusosatekijät 5.2.2. Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely 5.3. OSATEKIJÖIDEN SUORITUSTASOT JA ERITELMÄT 6. OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI SEKÄ OSAJÄRJESTELMÄN TARKASTUS 6.0. JOHDANTO 6.1. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT 6.1.1. Arviointimenettelyt 6.1.2. Moduulit 6.2. OHJAUS- JA HALLINTAOSAJÄRJESTELMÄ 6.2.1. Arviointimenettelyt 6.2.2. Moduulit 7. OHJAUS- JA HALLINTA -YTE:N TOTEUTTAMINEN 7.1. YLEISTÄ 7.2. OHJAUS- JA HALLINTA -YTE:N KÄYTTÖÖNOTTOON LIITTYVIÄ ERITYISIÄ SEIKKOJA 7.2.1. Yleiset siirtymäkriteerit 7.2.2. Ajoituskriteerit 7.2.3. Käyttöönotto: infrastruktuuri (kiinteät laitteistot) 7.2.4. Käyttöönotto: liikkuva kalusto (junalaitteistot) 7.2.5. Erityiset siirtymäreitit 7.2.6. Valinnaisia toimintoja edellyttävät olot 7.3. MUUTOSHALLINTA 7.3.1. Johdanto 7.3.2. Versioiden asettelu 7.3.3. ERTMS:n yhdenmukaistamisvaihe 7.3.4. Version julkaiseminen 7.3.5. Uusien versioiden käyttöönotto 7.3.6. Muutoksenhallintaprosessi — vaatimukset 7.3.7. Konfiguraationhallintasuunitelma — vaatimukset 7.3.8. Hallinto 7.4. ERITYISTAPAUKSIA 7.4.1. Johdanto 7.4.2. Erityistapausten luettelo 7.5. SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET LIITE A LIITE A — LISÄYS 1 LIITE A — LISÄYS 2 LIITE B LIITE C YLEISET VAATIMUKSET INFRASTRUKTUURIREKISTERI LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERI LUETTELO ERITYISOMINAISUUKSISTA JA -VAATIMUKSISTA LIITE D LIITE E LIITE F LIITE G LIITE H

1. JOHDANTO

1.1. Asiakirjan tekninen ala

Tämä YTE koskee direktiivin 2001/16/EY liitteessä II olevan 1 kohdan luettelon mukaista liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevaa osajärjestelmää. Tässä asiakirjassa siitä käytetään nimitystä Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä.

Lisätietoja Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmästä on 2 luvussa (Osajärjestelmän määritelmä ja soveltamisala).

1.2. Asiakirjan maantieteellinen ala

Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on direktiivin 2001/16/EY liitteessä I kuvattu Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä.

1.3. Tämän YTE:n sisältö

Direktiivin 2001/16/EY 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti tässä YTE:ssä

a) ilmoitetaan tarkoitettu soveltamisala (liitteessä I mainitun verkon tai liikkuvan kaluston osa; liitteessä II mainittu osajärjestelmä tai osajärjestelmän osa) — 2 luku (Osajärjestelmän määritelmä ja soveltamisala);

b) täsmennetään olennaiset vaatimukset kyseiselle osajärjestelmälle ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa oleville liitännöille — 3 luku (Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää koskevat olennaiset vaatimukset);

c) määritellään toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa olevien liitäntöjen on täytettävä. Tarvittaessa nämä eritelmät voivat poiketa toisistaan osajärjestelmän käytön mukaan, esimerkiksi liitteessä I mainittujen rataluokkien, solmukohtien ja/tai liikkuvan kaluston mukaan — 4 luku (Osajärjestelmän kuvaus);

d) määritetään yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, mukaan lukien eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi — 5 luku (Yhteentoimivuuden osatekijät);

e) ilmoitetaan kussakin käsiteltävässä tapauksessa vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointia koskevat menettelyt. Tämä tarkoittaa erityisesti päätöksessä 93/465/ETY määriteltyjä moduuleja tai tarvittaessa erityismenettelyjä, joita on käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa sekä osajärjestelmien EY-tarkastuksessa — 6 luku (Osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja/tai käyttöönsoveltuvuuden arviointi ja osajärjestelmän tarkastukset);

f) ilmoitetaan YTE:n käyttöönottostrategia. Erityisesti täsmennetään välivaiheet, joiden kautta siirrytään asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on yleistä — 7 luku (Ohjausta ja hallintaa koskevan YTE:n käyttöönotto);

g) ilmoitetaan kyseisen henkilöstön osalta ammattipätevyyttä ja työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita tarkoitetun osajärjestelmän käyttö ja ylläpito sekä YTE:n käyttöönotto edellyttävät — 4 luku (Osajärjestelmän kuvaus).

Lisäksi voidaan direktiivin 2001/16/EY 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrittää erityistapauksia kutakin YTE:ää varten; näitä selostetaan 7 luvussa (Ohjausta ja hallintaa koskevan YTE:n käyttöönotto).

Tämän YTE:n 4 luvussa (Osajärjestelmän kuvaus) annetaan 1.1 kohdassa (Asiakirjan tekninen ala) ja 1.2 kohdassa (Asiakirjan maantieteellinen ala) tarkoitetuilla aloilla sovellettavat käyttöä ja kunnossapitoa koskevat säännöt.

2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ JA SOVELTAMISALA

2.1. Yleistä

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän muodostavat junien turvallisen kulun mahdollistavat toiminnot ja niiden käyttöönotto.

Ohjausta ja hallintaa koskevassa YTE:ssä määritellään ne ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän olennaiset vaatimukset, joilla on vaikutusta yhteentoimivuuteen ja joiden osalta sen vuoksi vaaditaan EY-tarkastusvakuutus.

Seuraavat tekijät määrittävät ne ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän ominaisuudet, jotka liittyvät Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuteen:

1. TOIMINNOT, jotka ovat olennaisia rautatieliikenteen turvallisen ohjauksen ja liikenteen toiminnan kannalta, mukaan luettuina vajaatoimintatilanteissa tarvittavat toiminnot.

2. LIITÄNNÄT.

3. Olennaisten vaatimusten täyttämiseen vaadittava SUORITUSTASO.

Nämä toiminnot, liitännät ja suoritustasovaatimukset eritellään 4 luvussa (Osajärjestelmän ominaisuudet), jossa on myös viittaukset asiaa koskeviin standardeihin.

2.2. Yleiskatsaus

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuteen vaikuttaa osaltaan veturilaitteiden kyky toimia yhdessä erilaisten ratalaitteiden kanssa.

Koska veturilaitteet ovat liikkuvia, ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä on jaettu kahteen osaan: veturilaitteet ja ratalaitteet (ks. liitteessä D oleva kuva 8).

2.2.1. Yhteentoimivuus

Tässä YTE:ssä määritellään teknisen yhteentoimivuuden edellyttämät toiminnot, liitännät ja suoritustasovaatimukset. Tekninen yhteentoimivuus on toiminnallisen yhteentoimivuuden edellytys, ja siinä junan kuljettaminen perustuu ohjaamossa näkyviin johdonmukaisiin tietoihin ja on tavanomaiselle rautatieverkolle määriteltyjen yhdenmukaisten käyttöä koskevien määräyksien mukaista. Tämä YTE sisältää myös toiminnallisen yhteentoimivuuden saavuttamisessa tarvittavia toimintoja (ks. 4.3.1 kohta, Liitäntä käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevaan osajärjestelmään).

2.2.2. Ohjaus- ja hallintajärjestelmien luokat

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmässä määritellään kaksi junakulunvalvonta- ja radioviestintäjärjestelmäluokkaa:

Luokka A: Yhtenäinen ohjaus- ja hallintajärjestelmä.

Luokka B: Jo ennen direktiivin 2001/16/EY voimaantuloa käytössä olleet ohjaus- ja hallintajärjestelmät ja -sovellukset, jotka rajoittuvat liitteessä B kuvattuihin järjestelmiin.

Yhteentoimivuuden saavuttamiseksi veturilaitteilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

— luokan A mukaiset radio- ja dataviestinnän liitännät infrastruktuuriin, kun toimitaan luokan A mukaisen infrastruktuurin alueella,

— luokan B mukaiset radio- ja dataviestinnän liitännät infrastruktuuriin, kun toimitaan luokan B mukaisen infrastruktuurin alueella. Merkinantodatan osalta tämä voidaan saada aikaan käyttämällä STM:ää (sovitustiedonsiirtomoduulia, Specific Transmission Module), jonka avulla luokan A mukaiset veturilaitteet voivat toimia luokan B mukaisten radanvarsilaitteiden kanssa käyttäen luokan B mukaista dataa. Luokan A mukaisen veturijärjestelmän ja STM:n välinen liitäntä on määritelty tässä YTE:ssä.

Jäsenvaltioiden velvollisuus on varmistaa, että luokan B mukaisia järjestelmiä hoidetaan niiden käyttöiän ajan; erityisesti on varmistettava, etteivät niihin tehdyt muutokset vaaranna yhteentoimivuutta.

2.2.3. Soveltamistasot

Tässä YTE:ssä määriteltyjen liitäntöjen avulla siirretään tietoja junaan ja joskus myös junasta. Tässä YTE:ssä esitetyt luokan A eritelmät sisältävät eri vaihtoehtoja, joista kukin projekti voi valita vaatimuksiaan vastaavan datasiirron tyypin. Soveltamistasoja on määritelty kolme:

Taso 1: Tiedonsiirto tehdään joko pistemäisesti eurobaliisilla (Eurobalise) ja joissakin tapauksissa osuuksittain jatkuvana tiedonsiirtona eurosilmukan ja radion lisäajotiedon laitteilla (Euroloop, Radio In-fill) laitteilla. Junien ilmaisuun käytetään rataan sijoitettua laitteistoa, yleensä raidevirtapiirejä tai akselinlaskimia. Ajotieto siirretään kuljettajalle joko ohjaamon tai radanvarren opasteiden avulla.

Taso 2: Tiedonsiirto tapahtuu jatkuvana radiolähetyksenä (GSM-R). Joidenkin toimintojen osalta radion käyttöön perustuvaa datasiirtoa on tuettava pistemäisesti toimivalla datasiirrolla (eurobaliisi). Junien ilmaisuun käytetään rataan sijoitettua laitteistoa, yleensä raidevirtapiirejä tai akselinlaskimia. Ajotieto siirretään kuljettajalle joko ohjaamon tai radanvarren opasteiden avulla.

Taso 3: Tiedonsiirto tapahtuu jatkuvana radiolähetyksenä (GSM-R). Joidenkin toimintojen osalta radion käyttöön perustuvaa datasiirtoa on tuettava pistemäisesti toimivalla datasiirrolla (eurobaliisi). Junien ilmaisuun käytetään veturilaitteistoa, joka lähettää tiedot radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteistoon. Ajotieto siirretään kuljettajalle ohjaamo-opasteiden avulla.

Tämän YTE:n vaatimukset koskevat kaikkia soveltamistasoja. Käyttöönottoa käsitellään 7 luvussa (Ohjausta ja hallintaa koskevan YTE:n käyttöönotto). Juna, johon on asennettu luokan A mukainen tietyn soveltamistason järjestelmä, voi toimia tuolla tasolla ja kaikilla sitä alemmilla tasoilla.

2.2.4. Infrastruktuuriverkon rajat

Paikalliset tekniset liitännät kahden vierekkäisen infrastruktuurin alueella olevien radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteistojen välillä eivät saa haitata junien esteetöntä kulkua niiden ylittäessä alueiden rajan.

Mitään suurnopeusjunia tai tavanomaisia junia, joihin on asennettu luokan A mukainen järjestelmä vastaavan YTE:n mukaisesti, ei saa kummankaan YTE:n perusteella estää toimimasta millään suurnopeusradalla tai tavanomaisella radalla, jolle on luokan A mukainen radanvarsijärjestelmä vastaavan YTE:n mukaisesti, sen jälkeen, kun kyseisen junan liikkuvan kaluston rekisteriä ja kyseisen reitin infrastruktuurin rekisteriä on verrattu toisiinsa ja kun ne on todettu yhteentoimiviksi.

3. OHJAUS- JA HALLINTAOSAJÄRJESTELMÄN OLENNAISET VAATIMUKSET

3.1. Yleistä

Yhteentoimivuutta koskevan direktiivin 2001/16/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän, sen osajärjestelmien sekä sen yhteentoimivuuden osatekijöiden ja liitäntöjen on täytettävä direktiivin liitteessä III lyhyesti esitetyt olennaiset vaatimukset. Olennaiset vaatimukset koskevat:

— turvallisuutta

— luotettavuutta ja käytettävyyttä

— terveysnäkökohtia

— ympäristönsuojelua

— teknistä yhteensopivuutta.

Direktiivin mukaan olennaiset vaatimukset voivat koskea koko Euroopan laajuista tavanomaista rautatieverkkoa tai sisältää erityispiirteitä, jotka vaihtelevat osajärjestelmän ja sen osatekijöiden mukaan.

Olennaisia vaatimuksia käsitellään yksitellen jäljempänä. Luokan B järjestelmien vaatimukset ovat kunkin jäsenvaltion vastuulla.

3.2. Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän erityispiirteet

3.2.1. Turvallisuus

Kaikissa tämän eritelmän sovellusalan piiriin kuuluvissa projekteissa on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen osoittamiseksi, että ohjaus- ja hallintajärjestelmän piiriin kuuluvat vaaratilanteet eivät ylitä palvelulle yleisesti vaadittavaa riskirajaa. Sen varmistamiseksi, että turvallisuuden saavuttamiseksi tehdyt ratkaisut eivät vaaranna yhteentoimivuutta, on 4.2.1 kohdassa (Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet) määritellyn perusparametrin vaatimuksia noudatettava.

Luokan A järjestelmän osalta osajärjestelmän kokonaisvaltainen turvallisuustavoite jaetaan juna- ja radanvarsikokoonpanoa koskeviin tavoitteisiin. Vaatimukset on selostettu yksityiskohtaisesti 4.2.1 kohdassa (Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet) määritellyn perusparametrin yhteydessä. Tämä turvallisuutta koskeva vaatimus on myös täytettävä 3.2.2 kohdassa (Luotettavuus ja käytettävyys) määriteltyjen käytettävyyttä koskevien vaatimusten yhteydessä.

Tavanomaisessa rautatieliikenteessä käytettävien Luokan B järjestelmien osalta kukin jäsenvaltio (määritelty liitteessä B) vastaa seuraavista asioista:

— järjestelmä on kansallisten turvallisuustavoitteiden mukainen,

— järjestelmän käyttö on kansallisten turvallisuustavoitteiden mukaista,

— järjestelmän turvallisten käyttöparametrien ja -olojen määrittely (mukaan luettuina, mutta ei niihin rajoittuen, huolto ja vajaatoimintatila).

3.2.2. Luotettavuus ja käytettävyys

a) Luokan A järjestelmän osalta osajärjestelmän luotettavuutta ja käytettävyyttä koskeva kokonaistavoite jaetaan junakokoonpanoa ja radanvarsikokoonpanoa koskeviin tavoitteisiin. Vaatimukset on selostettu yksityiskohtaisesti 4.2.1 kohdassa (Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet) määritellyn perusparametrin yhteydessä.

b) Kaikkien hallinta- ja ohjausosajärjestelmän muodostavien järjestelmien kunnossapito-organisaation on oltava laadultaan sellainen, että osien vanhenemisen ja kulumisen vuoksi aiheutuvaa vaaraa valvotaan. Lisäksi kunnossapidon on varmistettava, että turvallisuus ei vaarannu sen toimien vuoksi. Ks. 4.5 kohta (Kunnossapitoa koskevat säännöt).

3.2.3. Terveysnäkökohdat

EU-säädösten ja EU-lainsäädännön kanssa yhdenmukaisten kansallisten säädösten mukaan on varmistettava, ettei ohjaus- ja hallintaosajärjestelmissä eikä niiden suunnittelussa käytetä materiaaleja, jotka vaarantavat niiden kanssa tekemisiin joutuvien henkilöiden terveyden.

3.2.4. Ympäristönsuojelu

EU-säädöksissä ja EU-lainsäädännön kanssa yhdenmukaisissa kansallisissa säädöksissä säädetään seuraavaa:

— Ohjaus- ja hallintalaitteet eivät liialliselle kuumuudelle tai tulipalolle altistuessaan saa ylittää ympäristön kannalta haitallisten savujen tai kaasujen päästöille asetettuja raja-arvoja.

— Ohjaus- ja hallintalaitteet eivät saa sisältää aineita, jotka järjestelmien normaalin käytön aikana voisivat saastuttaa ympäristöä.

— Ohjaus- ja hallintalaitteisiin sovelletaan voimassa olevaa EU-lainsäädäntöä, jossa on määritelty sähkömagneettisen häiritsevyyden ja häiriytyvyyden raja-arvot rautatieverkon sisällä.

— Ohjaus- ja hallintalaitteiden on täytettävä voimassa olevat melumääräykset.

— Ohjaus- ja hallintalaitteet eivät saa aiheuttaa sallittua suurempaa tärinää, joka voisi vaarantaa infrastruktuurin toimintakunnon (kun infrastruktuuri on hyvässä kunnossa).

3.2.5. Tekninen yhteensopivuus

Tekninen yhteensopivuus sisältää yhteentoimivuuden saavuttamiseksi tarvittavat toiminnot, liitännät ja suoritustasot.

Teknistä yhteensopivuutta koskevat vaatimukset jaetaan seuraaviin kolmeen ryhmään:

— Ensimmäisessä ryhmässä määritellään lyhyesti yhteentoimivuuden yleiset tekniset vaatimukset, eli ympäristöolot, sähkömagneettinen yhteensopivuus (EMC) rautatiejärjestelmän sisällä sekä asennus. Nämä yhteensopivuutta koskevat vaatimukset määritellään tässä luvussa.

— Toisessa ryhmässä kuvataan, miten ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää on sovellettava ja mitä toimintoja siltä edellytetään yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Tämä ryhmä määritellään 4 luvussa.

— Kolmannessa ryhmässä kuvataan, miten ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää on käytettävä yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Tämä ryhmä määritellään 4 luvussa.

3.2.5.1. Yhteensopivuus teknisen suunnittelun kannalta

3.2.5.1.1. Fyysiset ympäristöolot

Luokan A vaatimusten mukaisten järjestelmien on pystyttävä toimimaan kyseisellä Euroopan tavanomaisen rautatieverkon osuudella vallitsevissa ilmasto- ja fyysisissä oloissa. Liitännät liikkuvaan kalustoon esitetään 4.3.2.5 kohdassa (Fyysiset ympäristöolot) ja liitännät infrastruktuuriin 4.3.3.3 kohdassa (Fyysiset ympäristöolot).

Luokan B vaatimusten mukaisten järjestelmien on oltava vähintään luokan B järjestelmiin sovellettavien fyysistä ympäristöä koskevien eritelmien mukaisia, jotta ne pystyisivät toimimaan kyseisillä tavanomaisen rautatieverkon radoilla vallitsevissa ilmasto-oloissa ja fyysisissä oloissa.

3.2.5.1.2. Sähkömagneettinen yhteensopivuus rautatiejärjestelmän sisällä

Tämä perusparametri kuvaillaan 4.2.12 kohdassa (Sähkömagneettinen yhteensopivuus). Liitännät liikkuvaan kalustoon esitetään 4.3.2.6 kohdassa (Sähkömagneettinen yhteensopivuus), liitännät infrastruktuuriin 4.3.3.4 kohdassa (Sähkömagneettinen yhteensopivuus) ja liitännät energiaosajärjestelmään 4.3.4.1 kohdassa (Sähkömagneettinen yhteensopivuus).

3.2.5.2. Ohjaus- ja hallintajärjestelmän yhteensopivuus

Jäljempänä 4 luvussa sekä liitteissä A ja B määritellään ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän yhteentoimivuutta koskevat vaatimukset.

Lisäksi tällä YTE:llä ja Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää koskevalla YTE:llä varmistetaan ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän osalta tekninen yhteensopivuus Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän ja tavanomaisten rautatiejärjestelmien välillä silloin, kun molemmat on varustettu luokan A mukaisilla järjestelmillä.

4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS

4.1. Johdanto

Direktiivin 2001/16/EY mukainen Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä on integroitu järjestelmä, jonka osana ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä toimii ja jonka yhtenäisyys on tarkastettava. Yhtenäisyys on tarkastettava erityisesti siltä osin kuin on kyse osajärjestelmän eritelmistä, osajärjestelmän liitännöistä integroituun järjestelmään sekä käyttö- ja kunnossapitosäännöistä.

Kaikki asiaa koskevat olennaiset vaatimukset huomioiden ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää kuvaavat seuraavat perusparametrit:

— Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet (4.2.1 kohta)

— Veturilaitteen ETCS-toiminnot (4.2.2 kohta)

— Radanvarren ETCS-toiminnot (4.2.3 kohta)

— EIRENE-toiminnot (4.2.4 kohta)

— ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät (4.2.5 kohta)

— Ohjaus- ja hallintajärjestelmän junaan asennetut sisäiset liitännät (4.2.6 kohta)

— Ohjaus- ja hallintajärjestelmän radanvarteen asennetut sisäiset liitännät (4.2.7 kohta)

— Avaintenhallinta (4.2.8 kohta)

— ETCS-tunnuksen hallinta (4.2.9 kohta)

— Kuumakäynti-ilmaisin (HABD) (4.2.10 kohta)

— Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa (4.2.11 kohta)

— Sähkömagneettinen yhteensopivuus (4.2.12 kohta).

— ETCS DMI (kuljettajan ja koneen välinen liitäntä) (4.2.13 kohta)

— EIRENE DMI (kuljettajan ja koneen välinen liitäntä) (4.2.14 kohta)

— Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin (4.2.15 kohta)

— Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys (4.2.16 kohta).

Seuraavien kohtien vaatimukset

— 4.2.10 (Kuumakäynti-ilmaisin (HABD))

— 4.2.11 (Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa)

— 4.2.12 (Sähkömagneettinen yhteensopivuus)

— 4.2.16 (Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys)

on aina otettava huomioon käytetyn järjestelmän luokasta riippumatta.

Kaikki muut 4.2 kohdan (Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät) vaatimukset on otettava huomioon vain luokan A mukaisten järjestelmien kohdalla. Luokan B järjestelmien vaatimukset ovat kunkin jäsenvaltion vastuulla. Liitteessä B esitetään luokan B mukaisen järjestelmän ominaisuudet ja nimetään niistä vastaavat jäsenvaltiot.

STM-moduuleihin, jotka mahdollistavat luokan A järjestelmän toiminnan luokan B infrastruktuurilla, sovelletaan luokan B järjestelmille asetettuja vaatimuksia.

Yhteentoimivuuden saavuttaminen ei kuitenkaan edellytä kaikkien ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän toimintojen standardoimista. Automaattisen junakulunvalvonnan edellyttämät, 4 luvussa mainitut toiminnot ovat seuraavat:

— junan standarditoiminnot, joilla varmistetaan, että jokainen juna reagoi ratalaitteilta saamiinsa tietoihin ennakoidulla tavalla,

— radanvarren standarditoiminnot, eli tietojen lukeminen maakohtaisista asetinlaite- ja opastinjärjestelmistä sekä niiden muuttaminen standardimuotoisiksi sanomiksi junille lähettämistä varten,

— standardiliitännät radan ja junan välillä tapahtuvaan viestintään.

Ohjaus- ja hallintatoiminnot jaetaan eri luokkiin esimerkiksi sen mukaan, ovatko ne valinnaisia vai pakollisia. Luokat määritellään liitteessä A olevassa 1 kohdassa ja liitteessä A olevassa 32 kohdassa, ja toimintojen luokittelu selostetaan niiden tekstissä.

Liitteessä A olevassa 3 kohdassa on liitteessä A esitettyjen eritelmien yhteydessä käytettyjen ETCS-termien ja määritelmien sanasto.

Kun otetaan huomioon 3 luvussa luetellut olennaiset vaatimukset, ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät ovat seuraavat:

4.2. Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.1. Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet

Tässä perusparametrissa kuvaillaan junaan ja radanvarsilaitteiden turvallisuusvaatimukset.

Turvallisuutta (ks. 3.2.1 kohta, Turvallisuus) koskevan olennaisen vaatimuksen osalta tässä perusparametrissa asetetaan yhteentoimivuutta koskevat pakolliset vaatimukset:

— Sen varmistamiseksi, että turvallisuuden saavuttamiseksi tehdyt ratkaisut eivät vaaranna yhteentoimivuutta, on liitteessä A olevassa 47 kohdassa esitettyjä vaatimuksia noudatettava.

— Eurooppalaisen liikenteenvalvontajärjestelmän tason 1 tai tason 2 ( 5 ) turvallisuusvaatimus yhden junakokoonpanon sekä yhden radanvarsikokoonpanon turvatoiminnoille on seuraava: sallittu varmuusvikataajuus 10-9/tunti (satunnaisviat), joka vastaa turvallisuustasoa SIL 4. Luokan A laitteiden yksityiskohtaiset vaatimukset esitetään liitteessä A olevassa 27 kohdassa. Vähemmän ankaria varmuusvikataajuuden arvoja voidaan käyttää radanvarsilaitteille edellyttäen, että palvelun turvallisuustavoitteet saavutetaan.

— Liitteessä A olevassa 28 kohdassa esitettyjä käytettävyysvaatimuksia on noudatettava.

4.2.2. Junan ETCS-toiminnot

Tämä perusparametri kuvaa junan ETCS-toiminnot. Se sisältää kaikki toiminnot, joita tarvitaan junan kuljettamiseksi turvallisesti. Eurooppalaisen liikenteenvalvontajärjestelmän (ETCS) toimintojen on oltava liitteessä A olevan 14 kohdan mukaisia. Nämä toiminnot on toteutettava liitteessä A olevan 1, 2, 4, 13, 23, 24 ja 53 kohdan ja seuraavien teknisten eritelmien mukaisesti:

— Viestintä radanvarsilaitteiden kanssa. ETCS:n tason 1 sovelluksiin sisältyvä lisäajotietojen lähetys on pakollista junissa vain 7 luvussa määritellyissä oloissa. Datan radiolähetystoiminnot ovat pakollisia vain ETCS:n tason 2 ja 3 sovelluksissa. — — eurobaliisivastaanotto; ks. liitteessä A olevaa 9, 36 ja 43 kohtaa — eurosilmukkavastaanotto; ks. liitteessä A olevaa 15, 16 ja 50 kohtaa — tietojen siirto radioteitse ja radioviestinnän protokollien hallinta; ks. liitteessä A olevaa 10, 11, 12, 18, 19, 22, 39 ja 40 kohtaa.

— Viestintä kuljettajan kanssa: — — junan ajamisen tuki; ks. liitteessä A olevaa 51 kohtaa — välimatkatietojen antaminen; ks. liitteessä A olevaa 51 kohtaa.

— Viestintä STM:ien kanssa. Ks. liitteessä A olevaa 8, 25, 26, 36 ja 52 kohtaa. Tämä toiminto sisältää seuraavat osat: — — STM-moduulista tulevien tietojen hallinta — STM:n käyttämien tietojen antaminen — STM-siirtymien hallinta.

— Junakulunvalvonnan ja ohjaamoon lähetettävien signaalien tarjoaminen. Ks. liitteessä A olevaa 6, 7, 31 ja 37 kohtaa. Tämä toiminto sisältää seuraavat osat: — — junan sijainnin määrittäminen eurobaliisi-koordinointijärjestelmässä, mikä muodostaa dynaamisen jarruprofiilin valvonnan perustan — dynaamisen jarruprofiilin laskeminen junan reittiä varten — dynaamisen jarruprofiilin valvonta junan kulun aikana — nopeusvalvontatilan valitseminen — junan valvonta kansallisten arvojen mukaisesti — junatietokoneen väliintulotoiminnon määritteleminen ja toteuttaminen — junatietojen syöttäminen.

— Junakokonaisuuden valvonta — pakollista tasolla 3, ei vaadita tasoilla 1 ja 2.

— Laitteen oikean toiminnan valvonta ja tuki vikatilanteessa. Tämä toiminto sisältää seuraavat osat: — — junan ETCS-toimintojen käynnistäminen — tuki vikatilanteessa — junan ETCS-toimintojen eristäminen.

— Hallinnollisista syistä tapahtuvan tietojen keräämisen tuki. Ks. liitteessä A olevaa 5, 41 ja 55 kohtaa.

— Ajoturvatoiminto. Ks. liitteessä A olevaa 42 kohtaa. Käyttöönotto voi olla jompikumpi seuraavista: — — ERTMS/ETCS-järjestelmän ulkopuolella, yhteentoimivuuden osatekijä (ks. 5 luku), jolloin käytetään vaihtoehtoista liitäntää junan ERTMS/ETCS-laitteistoon tai — junan ERTMS/ETCS-laitteiston sisällä.

4.2.3. Radanvarren ETCS-toiminnot

Tämä perusparametri kuvaa radanvarren ETCS-toiminnot. Se sisältää kaikki ETCS-toiminnot, joita junan turvallinen reitti edellyttää. Eurooppalaisen liikenteenvalvontajärjestelmän (ETCS) toimintojen on oltava liitteessä A olevan 14 kohdan mukaisia. Nämä toiminnot on toteutettava liitteessä A olevan 1, 2, 4, 13, 23, 24, 31, 37 ja 53 kohdan ja seuraavien teknisten eritelmien mukaisesti:

— Viestintä radanvarren turvalaitteiden kanssa (asetinlaitteet, opastimet)

— Tietyn junan sijainnin määrittäminen eurobaliisi-koordinointijärjestelmässä (tasot 2 ja 3)

— Ratalaitteista tulevien tietojen muuntaminen standardimuotoon veturin ohjaus- ja hallintalaitteita varten

— Ajolupien luonti, mukaan luettuina radan kuvaus ja junakohtaiset määräykset

— Viestintä veturin ohjaus- ja hallintalaitteiston kanssa. Tämä sisältää seuraavat osat: — — eurobaliisi-lähetykset; ks. liitteessä A olevaa 9 ja 43 kohtaa — radion lisäajotieto; ks. liitteessä A olevaa 18, 19 ja 21 kohtaa. Radion lisäajotieto koskee vain tasoa 1 ja on siinäkin valinnainen: (ks. myös 7.2.6 kohta) — eurosilmukka; ks. liitteessä A olevaa 16 ja 50 kohtaa. Eurosilmukka koskee vain tasoa 1 ja on siinäkin valinnainen (ks. myös 7.2.6 kohta) — viestintä radiosuojastuskeskuksen (RBC) kanssa; ks. liitteessä A olevaa 10, 11, 12, 39 ja 40 kohtaa. RBC-viestintä koskee vain tasoja 2 ja 3

— Radan suojavälitiedon välittäminen asetinlaitteille. Tämä toiminto vaaditaan vain tason 3 kohdalla.

4.2.4. EIRENE-toiminnot

Tämä perusparametri kuvaa EIRENE-puhe- ja dataviestintätoimintoja, jotka ovat seuraavat:

— kuljettajan puheluihin liittyvät toiminnot

— käyttöön liittyvät radiotoiminnot

— tiedonsiirto.

Nämä toiminnot on toteutettava liitteessä A olevan 32, 33 ja 48 kohdan sisältämien teknisten eritelmien mukaisesti, ja niiden toiminnan on oltava liitteessä A olevan 54 kohdan mukaista.

4.2.5. ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät

Näiden liitäntöjen täydellisessä eritelmässä on kaksi osaa:

— Niiden protokollien eritelmä, joita käytetään tiedon siirtämiseen ERTMS-toiminnoista ja ERTMS-toimintoihin sekä viestinnän turvallisuuden varmistamiseen.

— Eri laitteiden välisten liitäntöjen eritelmä. Laitteiden väliset liitännät kuvaillaan seuraavissa kohdissa: — — 4.2.6 kohta (Veturin ohjaus- ja hallintajärjestelmän sisäiset liitännät) junassa oleville laitteille — 4.2.7 kohta (Radanvarsilaitteiden sisäiset liitännät) radanvarren laitteille.

Tämä perusparametri kuvaa radanvarteen ja veturilaitteiden välisen ilmavälin. Se sisältää seuraavat osat:

— fyysiset, sähköiset ja sähkömagneettiset arvot, joiden noudattaminen on turvallisen toiminnan edellytys

— käytettävä viestintäprotokolla

— viestintäkanavan käytettävyys.

Sitä koskevat seuraavat eritelmät:

— Radioliikenne junaan. — Luokan A radioliikenteen liitäntöjen on toimittava GSM-R-taajuuskaistalla. Ks. liitteessä A olevaa 35 kohtaa. Protokollien on oltava liitteessä A olevan 10, 18, 19, 39 ja 40 kohdan mukaisia.

— Eurobaliisi- ja eurosilmukkaviestintä junaan. — Eurobaliisiviestinnän liitäntöjen on oltava liitteessä A olevan 3 ja 43 kohdan mukaisia. Eurosilmukkaviestinnän liitäntöjen on oltava liitteessä A olevin 16 ja 50 kohdan mukaisia.

4.2.6. Veturin ohjaus- ja hallintajärjestelmän sisäiset liitännät

Tässä perusparametrissa on kolme osaa.

4.2.6.1. ETCS:n ja STM:n välinen liitäntä

Sovitustiedonsiirtomoduuli (STM) mahdollistaa veturin ETCS-laitteiden käytön luokan B tiedoilla radoilla, jotka on varustettu luokan B järjestelmillä.

Junan asennettujen ETCS-toimintojen ja luokan B STM:ien välinen liitäntä on määritelty liitteessä A olevan 4, 8, 25 ja 26 kohdan mukaisissa asiakirjoissa. K-liitäntä on määritelty liitteessä A olevassa 45 kohdassa. K-liitännän toteuttaminen on valinnaista, mutta jos se toteutetaan, sen täytyy tapahtua liitteessä A olevan 45 kohdan mukaisesti.

4.2.6.2. GSM-R/ETCS

Luokan A radiotoimintojen sekä junan ETCS-toimintojen välinen liitäntä. Nämä vaatimukset on määritelty liitteessä A olevissa 4, 7, 20, 22 ja 34 kohdissa.

4.2.6.3. Matkan mittaus

Matkan mittaustoiminnon ja junan ERTMS/ETCS-toimintojen välisen liitännän on oltava liitteessä A olevan 44 kohdan vaatimusten mukainen. Tämä liitäntä vaikuttaa tähän perusparametriin vain silloin, kun matkaa mittaavat laitteet on toimitettu erillisinä yhteentoimivuuden osatekijöinä (ks. 5.2.2 kohta, Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely).

4.2.7. Radanvarsilaitteiden sisäiset liitännät

Tässä perusparametrissa on kuusi osaa.

4.2.7.1. Radiosuojastuskeskusten välinen toiminnallinen liitäntä

Tämän liitännän avulla määritellään vierekkäisten radiosuojastuskeskusten välillä vaihdettavat tiedot, joita tarvitaan junan turvalliseen kulkuun keskuksen alueelta toiselle. Siinä kuvataan seuraavat osat:

— Luovuttavan RBC-keskuksen vastaanottavalle RBC-keskukselle lähettämät tiedot

— Vastaanottavan RBC-keskuksen luovuttavalle RBC-keskukselle lähettämät tiedot.

Nämä vaatimukset on määritelty liitteessä A olevassa 12 kohdassa.

4.2.7.2. Radiosuojastuskeskusten välinen tekninen liitäntä

Tämä on kahden RBC-keskuksen välinen tekninen liitäntä. Nämä vaatimukset määritellään liitteessä A olevassa 58 kohdassa.

4.2.7.3. GSM-R/RBC

Tämä on luokan A radiojärjestelmän ja radanvarren ETCS-toimintojen välinen liitäntä. Nämä vaatimukset määritellään liitteessä A olevassa 4, 20, 22 ja 34 kohdassa.

4.2.7.4. Eurobaliisi/koodain (LEU)

Tämä on eurobaliisin ja radanvarteen asennetun koodaimen (LEU:n) välinen liitäntä. Nämä vaatimukset eritellään liitteessä A olevassa 9 kohdassa. Tämä liitäntä vaikuttaa tähän perusparametriin vain silloin, kun eurobaliisit ja koodaimet toimitetaan erillisinä yhteentoimivuuden osatekijöinä (ks. 5.2.2 kohta, Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely).

4.2.7.5. Eurosilmukka/koodain (LEU)

Tämä on eurosilmukan ja koodaimen (LEU:n) välinen liitäntä. Nämä vaatimukset eritellään liitteessä A olevassa 16 kohdassa. Tämä liitäntä vaikuttaa tähän perusparametriin vain silloin, kun eurosilmukka ja koodaimet toimitetaan erillisinä yhteentoimivuuden osatekijöinä (ks. 5.2.2 kohta, Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely).

4.2.7.6. Radanvarressa olevien ERTMS-laitteiden esiasennusta koskevat vaatimukset

Tämä on luokan A radanvarsilaitteiden ja radanvarren ohjaus- ja hallintainfrastruktuurin välinen liitäntä. Nämä vaatimukset eritellään liitteessä A olevassa 59 kohdassa. Siinä kuvataan luokan A mukaisten radanvarsilaitteiden esiasennustapa.

4.2.8. Avainhallinta

Tämä perusparametri koskee radioitse lähetettyjä turvallisuutta koskevia tietoja, jotka on suojattu salausavaimia edellyttävillä menetelmillä. Infrastruktuurin hallinnot ja rautatieyritykset laativat hallintajärjestelmän avainten valvontaa ja hallintaa varten. Avainhallintaliitäntää tarvitaan

— eri infrastruktuurin hallintojen avainhallintajärjestelmien välillä

— rautatieyritysten ja infrastruktuurin hallintojen avainhallintajärjestelmien välillä

— avainhallintajärjestelmän sekä junaan ja ETCS-radanvarsilaitteiden välillä.

Nämä yhteentoimivien alueiden avainhallintajärjestelmien välistä avainhallintaa koskevat vaatimukset eritellään liitteessä A olevassa 11 kohdassa.

4.2.9. ETCS-tunnuksen (ID) hallinta

Tämä perusparametri koskee radanvarteen ja juniin asennettujen laitteiden yksiselitteisiä ETCS-tunnuksia. Vaatimukset on eritelty liitteessä A olevassa 23 kohdassa. Muuttujien varaaminen on määritelty liitteessä A olevassa 53 kohdassa.

Junien ohjaus- ja hallintalaitteiden toimittajat vastaavat yksiselitteisten tunnusten hallinnasta liitteessä A olevassa 53 kohdassa määritellyllä alueella. Liikkuvan kaluston haltijoilla on oltava hallintajärjestelmä, joka valvoo ja hallitsee tunnuksia laitteiden käyttöiän ajan.

Jäsenvaltioille varatut tunnusalueet on esitetty liitteessä A olevassa 53 kohdassa. Jäsenvaltiot hoitavat näiden alueiden jakamisen oman maansa hankintayksiköille.

Radanvarsilaitteiden hankintayksiköt vastaavat yksiselitteisten tunnusten hallinnasta omalla alueellaan. Infrastruktuurin hallinnon on laadittava hallintajärjestelmä, joka valvoo ja hallitsee avaimia laitteiden käyttöiän ajan.

4.2.10. Kuumakäynti-ilmaisin (HABD)

Tämä perusparametri erittelee niiden radanvarsilaitteiden vaatimukset, joita käytetään tarkistamaan, onko ohiajavan liikkuvan kaluston pyöränlaakerien lämpötila ylittänyt tietyn arvon, ja lähettämään tämän tiedon valvontakeskukseen. Vaatimukset on määritelty liitteessä A olevassa 2 kohdassa.

Junaan asennetuilla kuumakäynti-ilmaisimilla varustetun liikkuvan kaluston käsittely on myös kuvattu suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston YTE:n 4.2.11 kohdassa.

4.2.11. Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa

Tämä perusparametri kuvaa niiden radalla sijaitsevien junanilmaisinjärjestelmien ominaisuudet, jotka ovat tarpeen, jotta kyseiset järjestelmät aktivoituisivat käytettäessä liikkuvan kaluston YTE:n mukaista liikkuvaa kalustoa.

Liikkuvan kaluston ominaisuuksien on mahdollistettava radanvarren junanilmaisinjärjestelmien käyttö. Kulkuneuvon ominaisuuksia koskevat vaatimukset eritellään liitteessä A olevassa lisäyksessä 1. Nämä ominaisuudet määritellään suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän liikkuvaa kalustoa koskevassa YTE:ssä ja tavaravaunuja koskevassa YTE:ssä taulukon mukaisissa kohdissa, ja ne tullaan sisällyttämään tuleviin liikkuvaa kalustoa koskeviin YTE:iin.







Parametri Ohjaus- ja hallinta-YTE:n liite 1 Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE Tavaravaunujen YTE Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen – veturien, EMU:iden DMU:iden — ja vaunujen YTE Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE (suur. nop.) Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE (tavanomainen rv.) Akselivälit 2.1 kohta, ml. kuva 6 Ei vielä määritelty 4.2.3.2 ? – Pyörän geometria 2.2 kohta, ml. kuva 7 4.2.10 5.4.2.3 ? – Kulkuneuvon paino (Pienin akselipaino) 3.1 4.1.2 4.2.3.2 ? – Metalliosista vapaa tila pyörien ympärillä 3.2 Ei vielä määritelty 6 luku (1) ? – Kulkuneuvon metalliosien paino 3.3 Ei vielä määritelty Avoin kysymys ? – Pyörien materiaali 3.4 Ei vielä määritelty 5.4.2.3 ? – Pyörien välinen impedanssi 3.5 4.2.10e 4.2.3.3.1 ? – Kulkuneuvon impedanssi 3.6 Ei vielä määritelty Ei ? – Hiekoituslaitteiden käyttö 4.1 Ei vielä määritelty Ei ? Ei vielä käsitelty Komposiittimateriaaleista valmistettujen jarrukenkien käyttö 4.2 Ei vielä määritelty Avoin kysymys ? – Sähköradan ajovirta 5.1 Ei vielä määritelty Ei ? – Sähköisten/magneettijarrujen käyttö 5.2 4.1.5, 4.2.15, 4.3.6 Ei ? (2) Sähköiset, magneettiset ja sähkömagneettiset kentät 5.3 4.1.9 Ei ? – (1) Tämä vaatimus on otettava huomioon liikkuvan kaluston suunnitteluparametrina ja liikkuvan kaluston osajärjestelmän arvioinnissa. (2) Eri eritelmätaso: tämän tulee olla osa kuljettajan koulutusta ja reitintuntemusta.

4.2.12. Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Tämä perusparametri on jaettu kahteen osaan.

4.2.12.1. Ohjaus- ja hallintajärjestelmän sisäinen yhteensopivuus

Ohjaus- ja hallintalaitteet eivät saa häiritä muita ohjaus- ja hallintalaiteita.

4.2.12.2. Liikkuvan kaluston ja radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiston välinen sähkömagneettinen yhteensopivuus.

Tämä sisältää erilaiset sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen liittyvät häiriöiden raja-arvot (johtunut ja indusoitunut vetovirta ja muut junan synnyttämät virrat, sähkömagneettisen kentän ominaisuudet ja staattiset kentät), joita liikkuvan kaluston on noudatettava radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden oikean toiminnan varmistamiseksi. Se sisältää arvojen mittauksen kuvauksen.

Radanvarren junanilmaisinjärjestelmien ominaisuuksien on oltava sellaiset, joita yhteensopivuus liikkuvan kaluston YTE:n mukaisen liikkuvan kaluston kanssa edellyttää.

Liitteessä A olevassa lisäyksessä 1 määritellään ne junien ilmaisuun käytettävien järjestelmien ominaisuudet, joita yhteensopivuus liikkuvan kaluston kanssa edellyttää. Nämä ominaisuudet sisällytetään liikkuvan kaluston YTE:iin.

4.2.13. ETCS DMI (kuljettajan käyttöliittymä ETCS:ään)

Tässä perusparametrissa kuvaillaan junassa olevan ETCS-järjestelmän kuljettajalle antamat tiedot ja tiedot, jotka kuljettaja syöttää junassa olevaan ERTMS/ETCS-järjestelmään. Ks. liitteessä A olevaa 51 kohtaa.

Se sisältää seuraavat osat:

— ergonomia (näkyvyys mukaan luettuna)

— näytettävät ETCS-toiminnot

— kuljettajan toimien käynnistämät ETCS-toiminnot.

4.2.14. EIRENE DMI (kuljettajan käyttöliittymä EIRENE:hen)

Tässä perusparametrissa kuvaillaan junassa olevan EIRENE-järjestelmän kuljettajalle antamat tiedot ja tiedot, jotka kuljettaja syöttää junassa olevaan EIRENE-järjestelmään. Ks. liitteessä A olevaa 32, 33 ja 51 kohtaa.

Se sisältää seuraavat osat:

— ergonomia (näkyvyys mukaan luettuna)

— näytettävät EIRENE-toiminnot

— lähteviin puheluihin liittyvät tiedot

— saapuviin puheluihin liittyvät tiedot.

4.2.15. Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin

Tässä perusparametrissa kuvaillaan seuraavia:

— tiedonvaihto junan mustan laatikon ja tietojen lataustyökalun välillä

— viestintäprotokollat

— fyysinen liitäntä

— tietojen tallennuksen toiminnalliset vaatimukset ja tallennuksen käyttö.

Jokaisen jäsenvaltion tutkimusviranomaisilla on oltava pääsy virallisista ja tutkinnallisista syistä tehtävän pakollisen tietojentallennuksen vaatimukset täyttäviin tallennettuihin tietoihin.

Ks. liitteessä A olevaa 4, 5, 41 ja 55 kohtaa.

4.2.16. Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys

Tässä perusparametrissa kuvaillaan seuraavia:

— Valoa heijastavien merkkien ominaisuudet

— Kuljettajan näkökenttä ulos ohjaamosta. Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteet, joita kuljettajan on tarkkailtava ja jotka on sijoitettava ottaen huomioon käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä määritelty kuljettajan näkökenttä ulos ohjaamosta.

4.3. Toisiin osajärjestelmiin yhteydessä olevien liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.3.1. Liitäntä käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevaan osajärjestelmään

Kaikki viittaukset tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevaan YTE:ään ovat avoimia kohtia ja ne on vahvistettava, kun tämä YTE hyväksytään.

4.3.1.1. Käyttöä koskevat säännöt

Euroopan laajuista tavanomaista rautatieverkkoa koskevat tietyt yhdenmukaistetut käyttöä koskevat säännöt, jotka kuvataan tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä (ks. myös tämän YTE:n 4.4 kohta, Käyttöä koskevat säännöt).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.4 kohta (vahvistettava)

4.3.1.2. ETCS DMI (kuljettajan ja koneen välinen liitäntä)

Tämä liitäntä kuvaa junassa olevan ERTMS ETCS -järjestelmän kuljettajalle antamia tietoja ja tietoja, jotka kuljettaja syöttää junassa olevaan ERTMS ETCS -järjestelmään. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.13 kohdassa (ETCS DIM (kuljettajan käyttöliittymä ETCS:ään)).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.4 kohta (vahvistettava)

4.3.1.3. EIRENE DMI (kuljettajan ja koneen välinen liitäntä)

Tämä liitäntä kuvaa junassa olevan EIRENE-järjestelmän kuljettajalle antamia tietoja ja tietoja, jotka kuljettaja syöttää junassa olevaan EIRENE-järjestelmään. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.14 kohdassa (EIRENE DMI (kuljettajan käyttöliittymä EIRENE:hen)).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.4 kohta (vahvistettava)

4.3.1.4. Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin

Tämä liitäntä liittyy tietojen tallennuksen toiminnallisiin vaatimuksiin ja tallennuksen käyttöön. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.15 kohdassa (Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.2.3.5 kohta (vahvistettava)

4.3.1.5. Jarrujen varmistettu toimintataso ja jarrukäyrä

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä edellyttää, että jarrujen toimintataso varmistetaan. Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä määritellään junan jarrujen toimintatason varmistamista koskevat säännöt. Liikkuvaa kalustoa koskevissa YTE:issä on määriteltävä menetelmät, joilla kulkuneuvojen jarrujen toimintataso määritetään.

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.2.2.4 kohta (vahvistettava)

4.3.1.6. Junan ETCS-toimintojen eristäminen

Tämä liitäntä liittyy junan ETCS-toimintojen vikatapauksissa tapahtuvaa eristämistä koskeviin toiminnallisiin vaatimuksiin. Ohjaus- ja hallintajärjestelmää koskevat vaatimukset esitetään 4.2.2 kohdassa (Junan ETCS-toiminnot).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.4 kohta (vahvistettava)

4.3.1.7. Avainhallinta

Tämä liitäntä liittyy avainhallinnan toiminnallisiin vaatimuksiin. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.8 kohdassa (Avainhallinta).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä.

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: kohta, joka on vahvistettava

4.3.1.8. Kuumakäynti-ilmaisimet

Tämä liitäntä liittyy kuumakäynti-ilmaisimien toiminnallisiin vaatimuksiin. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.10 kohdassa (Kuumakäynti-ilmaisin (HABD)).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.2.3.5.1 kohta (vahvistettava)

4.3.1.9. Junan ajoturvatoiminto

Tämä liitäntä liittyy ajoturvatoiminnon toiminnallisiin vaatimuksiin. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.2 kohdassa (Junan ETCS-toiminnot).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.3.3.7 kohta (vahvistettava)

4.3.1.10. Hiekan käyttö

Tämä liitäntä liittyy kuljettajien toimintaa koskeviin vaatimuksiin, joiden tarkoitus on estää hiekkaa vaikuttamasta haitallisesti radanvarressa oleviin junien ilmaisuun käytettäviin laitteisiin. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.11 kohdassa (Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: Tällä hetkellä asiaa ei käsitellä kyseisessä YTE:ssä, koska tietojen yksityiskohtaisuudessa on eroja; vahvistettava

4.3.1.11. Kuljettajan näkökenttä ohjaamosta

Tämä liitäntä liittyy kuljettajan näkökenttään ohjaamon tuulilasista. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.16 kohdassa (Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys).

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE: 4.3.2.2 kohta (vahvistettava)

4.3.2. Liitäntä liikkuva kalusto -osajärjestelmään

Kaikki viittaukset tavanomaisen rautatieverkon liikkuvan kaluston vetoyksikköjä koskevaan YTE:ään ovat edelleen avoimia kohtia. Vetoyksiköillä tarkoitetaan vetureita ja sähkö- ja dieselmoottorijunia.

4.3.2.1. Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa

Radanvarren junanilmaisinjärjestelmien ominaisuuksien on mahdollistettava kyseisen järjestelmien aktivoituminen käytettäessä liikkuvan kaluston YTE:n mukaista liikkuvaa kalustoa. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri ja viittaukset asiaa koskeviin liikkuvan kaluston YTE:iin kuvaillaan 4.2.11 kohdassa (Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa).

4.3.2.2. Liikkuvan kaluston ja radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiston välinen sähkömagneettinen yhteensopivuus

Tämä liitäntä käsittää erilaiset sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen liittyvät häiriöiden raja-arvot (johtunut ja indusoitunut vetovirta ja muut junan synnyttämät virrat, sähkömagneettisen kentän ominaisuudet ja staattiset kentät), joita liikkuvan kaluston on noudatettava radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden oikean toiminnan varmistamiseksi. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.12.2 kohdassa (Liikkuvan kaluston ja radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiston välinen sähkömagneettinen yhteensopivuus).

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.1.9 kohta

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.3. Jarrujen varmistettu toimintataso ja ominaisuudet

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä edellyttää, että jarrujen toimintataso varmistetaan. Liikkuvaa kalustoa koskevissa YTE:issä on määriteltävä menetelmät, joilla kulkuneuvojen jarrujen toimintataso määritetään. Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä määritellään junan jarrujen toimintatason varmistamista koskevat säännöt.

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Tavaravaunujen YTE: 4.2.4.1.2 kohta

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.1.5, 4.3.7 ja 4.3.9 kohta

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.4. Veturin ohjaus- ja hallintalaitteiston antennien sijainti

Liikkuvan kaluston eurobaliisi- ja eurosilmukka-antennien asennon on varmistettava luotettava tietojen välitys liikkuvan kaluston liikennöimän radan geometrian ääripisteissä. Tässä on otettava huomioon liikkuvan kaluston liike ja käyttäytyminen. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.2 kohdassa (Junan ETCS-toiminnot).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

GSM-R-antennin sijainti kulkuneuvon katolla valitaan pääasiassa niiden mittauksien perusteella, jotka on tehtävä kaikentyyppisille kulkuneuvoille ja joissa on otettava huomioon myös muiden (uusien tai jo olemassa olevien) antennien sijainti. Testioloissa antennin lähetystehon on oltava 4.2.5 kohdassa (ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät) kuvattujen vaatimusten mukainen. Myös testiolot kuvaillaan 4.2.5 kohdassa (ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät).

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: liite 0 ja 0.5, kohta 4.2.4

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.5. Fyysiset ympäristöolot

Junassa odotettavissa olevat ilmasto-olot ja fyysiset olot, joihin ohjaus- ja hallintalaiteet joutuvat, on määriteltävä niiden ratojen infrastruktuurirekistereissä, joilla junan on tarkoitus toimia, sekä viittauksin liitteessä A olevaan A4 kohtaan.

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.3.12 kohta

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.6. Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Jotta kaikkia Euroopan laajuisen tavanomaisen rataverkon alueella toimimaan hyväksyttyyn uuden liikkuvan kaluston veturien ohjaus- ja hallintalaitteita voitaisiin käyttää, junassa odotettavissa olevat sähkömagneettiset olot on määriteltävä liitteessä A olevan A6 kohdan mukaisesti. Liitteessä A olevan 9 kohdan erityismääräykset koskevat eurobaliisi-viestintäjärjestelmää.

Kukin jäsenvaltio määrittelee luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.7. Junan ETCS-toimintojen eristäminen

Tämä liitäntä liittyy junan ETCS-toimintojen eristämiseen. Ohjaus- ja hallintajärjestelmää koskevat vaatimukset esitetään 4.2.2 kohdassa (Junan ETCS-toiminnot).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B osajärjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.4 kohta (lisättävä)

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.8. Dataliitännät

Junan ja veturin ohjaus- ja hallintalaitteiden välinen dataliitäntä määritellään liitteessä A olevassa 7 kohdassa.

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.4 ja 4.3.13 kohta

ETCS taso 1 ja taso 2 eivät koske liikkuvan kaluston tavaravaunuja koskevaa YTE:ää

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

Radioliikenteen ja liikkuvan kaluston osajärjestelmän välisten liitäntöjen vaatimukset eritellään liitteessä A olevassa 23 kohdassa.

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Vastaava eritelmä esitetään seuraavissa asiakirjoissa:

— Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

— Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: kohta

— Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.9. Kuumakäynti-ilmaisimet

Tämä liitäntä liittyy kuumakäynti-ilmaisimien teknisiin vaatimuksiin. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.10 kohdassa (Kuumakäynti-ilmaisin (HABD)).

Vastaava eritelmä esitetään seuraavissa asiakirjoissa:

— Tavaravaunujen YTE: 4.2.3.3.2 kohta

— Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.11 ja 4.3.13 kohta

— Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.10. Kulkuneuvojen ajovalot

Tämä liitäntä liittyy kulkuneuvojen ajovalojen valon väriin ja voimakkuuteen, ja sillä varmistetaan radanvarteen asennettujen heijastavien merkinantolaitteiden sekä heijastavien suoja-asujen näkyvyys. Ohjaus- ja hallintajärjestelmää koskevat vaatimukset on kuvattu 4.2.16 kohdassa (Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys).

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.20 kohta

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.11. Junan ajoturvatoiminto

Tämä liitäntä liittyy ajoturvatoiminnon teknisiin vaatimuksiin. Tämä ohjaus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.2 kohdassa (Junan ETCS-toiminnot).

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.2 kohta

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.12. Matkan mittaus

Tämä on matkamittarin ja junan ETCS-toimintojen vaatiman matkan mittaustoiminnon välinen liitäntä.

Tämä liitäntä liikkuvan kaluston YTE:ään koskee vain 4.2.6.3 kohdassa (Matkan mittaus) kuvattua perusparametria, kun matkanmittauslaitteet toimitetaan erillisenä yhteentoimivuuden osatekijänä (ks. 5.2.2 kohta, Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.4 kohta

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.13. Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin

Tämä liitäntä koskee tietojen tallennuksen teknisiä vaatimuksia. Ohjeus- ja hallintajärjestelmän perusparametri kuvaillaan 4.2.15 kohdassa (Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Tavaravaunujen YTE: ei liity tähän

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.3.13 kohta

Liikkuvan kaluston vetoyksikköjen ja matkustajavaunujen YTE

4.3.2.14. Esiasennus junaan

Tämä liitäntä liittyy siihen, missä mitassa luokan A laitteita asennetaan liikkuvaan kalustoon siten, kuin liitteessä A olevassa 57 kohdassa on kuvattu.

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä.

Suurten nopeuksien liikkuvan kaluston YTE: 4.2.4 kohta

4.3.3. Liitännät infrastruktuuriosajärjestelmään

4.3.3.1. Junien ilmaisinjärjestelmät

Infrastruktuuriin tehtävän asennuksen on varmistettava, että junan ilmaisinjärjestelmä noudattaa 4.2.11 kohdassa (Yhteensopivuus radanvarren junanilmaisinjärjestelmien kanssa) esitettyjä vaatimuksia.

Infrastruktuuria koskeva YTE: viittaus ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää koskevaan YTE:ään sisällytetään tulevaan YTE:ään, jotta infrastruktuurissa otetaan huomioon ohjaus- ja hallintajärjestelmien vaatimukset

4.3.3.2. Radanvarteen asennetut antennit

Radanvarren osajärjestelmien antennit on asennettava sellaiseen asentoon, että dataliikenne voidaan hoitaa luotettavasti liikkuvan kaluston liikennöimän radan geometrian ääripisteissä. Tässä on otettava huomioon liikkuvan kaluston liike ja käyttäytyminen. Ks. 4.2.5 kohta (ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät).

Tämä liitäntä koskee luokan A järjestelmiä. Kukin jäsenvaltio määrittelee vastaavat luokan B järjestelmien vaatimukset (ks. liite B).

Infrastruktuuria koskeva YTE: määritettävä suhteessa ulottumaan

4.3.3.3. Fyysiset ympäristöolot

Infrastruktuurin alueella odotettavissa olevat ilmasto-olot ja fyysiset olot on määriteltävä infrastruktuurirekisterissä sekä viittauksin liitteessä A olevaan A5 kohtaan.

4.3.3.4. Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Infrastruktuurin alueella odotettavissa olevat sähkömagneettiset olot on määriteltävä viittauksin liitteessä A olevaan A7 kohtaan. Liitteessä A olevan 9 kohdan erityismääräykset koskevat eurobaliisi-viestintäjärjestelmää. Veturin ohjaus- ja hallintalaitteistoa, joka on liitteessä A olevan A6 kohdan mukainen ja täyttää liitteessä A olevan 9 kohdan eurobaliisia koskevat vaatimukset, on pidettävä asiaa koskevien olennaisten vaatimusten mukaisena.

4.3.4. Liitännät energiaosajärjestelmään

4.3.4.1. Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Odotettavissa olevat kiinteiden rakenteiden aiheuttamat sähkömagneettiset olot on määriteltävä viittauksin liitteessä A olevaan A7 kohtaan. Liitteessä A olevan 9 kohdan erityismääräykset koskevat eurobaliisi-viestintäjärjestelmää. Veturin ohjaus- ja hallintalaitteistoa, joka on liitteessä A olevan A6 kohdan mukainen ja täyttää liitteessä A olevan 9 kohdan eurobaliisia koskevat vaatimukset, on pidettävä asiaa koskevien olennaisten vaatimusten mukaisena.

4.4. Käyttöä koskevat säännöt

Erityisesti ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän käyttöä koskevat säännöt on esitetty käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä.

4.5. Kunnossapitoa koskevat säännöt

Tämän YTE:n käsittelemän osajärjestelmän kunnossapitoa koskevilla säännöillä on varmistettava, että 4 luvussa esitettyjen perusparametrien arvot pysyvät vaadituissa rajoissa laitteiden käyttöiän ajan. Voi kuitenkin olla niin, että ennalta ehkäisevän tai korjaavan kunnossapidon aikana osajärjestelmä ei saavuta perusparametrien yhteydessä esitettyjä arvoja. Kunnossapitoa koskevien sääntöjen on varmistettava, ettei turvallisuudesta tällöin tingitä.

Näiden tulosten savuttamiseksi seuraavia sääntöjä on noudatettava.

4.5.1. Laitteiden valmistajan vastuu

Osajärjestelmään sisältyvän laitteen valmistajan on annettava seuraavat tiedot:

— kaikki kunnossapitoa koskevat vaatimukset ja menettelyt (mukaan luettuina oikean toiminnan valvonta, vianselvitys sekä testimenetelmät ja -välineet), jotka ovat tarpeen olennaisten vaatimusten täyttämiseksi ja tässä YTE:ssä esitettyjen pakollisten vaatimusten yhteydessä esitettyjen arvojen saavuttamiseksi koko laitteen käyttöiän ajan (kuljetus ja varastointi ennen asennusta, normaali käyttö, viat, korjaukset, tarkastukset ja muut kuin suunnitellut kunnossapitotyöt, käytöstä poistaminen jne.),

— kaikki terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaarat, joille yleisö tai kunnossapitohenkilöstö voi altistua,

— ensisijaista kunnossapitoa koskevat tiedot (eli tiedot vaihtoyksiköistä (Line Replaceable Units, LRUs), tiedot hyväksytyistä yhteensopivista laitteistoista ja ohjelmistoista, vikaantuneiden vaihtoyksikköjen korvaamisesta sekä tiedot vaihtoyksikköjen varastoinnista ja vikaantuneiden vaihtoyksikköjen korjaamisesta),

— tekniset vaatimukset junan kuljettamiseksi laitteiden rikkouduttua joko pääteasemalle tai korjaamolle (tekniseltä kannalta vajaatoiminnan tilassa, esim. kun toiminnot ovat osittain tai kokonaan poissa käytöstä, eristettynä muista toiminnoista jne.),

— tarkastukset, jotka on tehtävä laitteiston joutuessa alttiiksi epätavalliselle kuormitukselle (esim. ylitettäessä ympäristöolojen raja-arvot tai epätavallisten iskujen tapauksessa).

4.5.2. Hankintayksiköiden vastuu

Hankintayksikköjen tulee

— varmistaa, että kunnossapidon vaatimukset on kaikkien tämän YTE:n alaan kuuluvien komponenttien (olivatpa ne yhteentoimivuuden osatekijöitä tai eivät) osalta 4.5.1 kohdassa (Laitteiden valmistajan vastuu) kuvatulla tavalla määritelty,

— laatia tarvittavat kunnossapitoa koskevat säännöt kaikilla tämän YTE:n alaisille komponenteille ottaen huomioon riskit, jotka aiheutuvat vuorovaikutuksista muiden osajärjestelmään kuuluvien laitteiden kanssa sekä liitännät muihin osajärjestelmiin.

4.5.3. Infrastruktuurin hallinnon tai rautatieyrityksen vastuu

Veturi- tai radanvarsilaitteiston käytöstä vastaavan infrastruktuurin hallinnon tai rautatieyrityksen tulee

— laatia huoltosuunnitelma siten, kuin 4.5.4 kohdassa (Huoltosuunnitelma) on eritelty.

4.5.4. Huoltosuunnitelma

Huoltosuunnitelman tulee perustua 4.5.1 kohdan (Laitteiden valmistajan vastuu), 4.5.2 kohdan hankintayksiköiden vastuu) ja 4.5.3 kohdan (Infrastruktuurin hallinnon tai rautatieyrityksen vastuu) määräyksiin ja sisältää vähintään seuraavat asiat:

— laitteiden valmistajien ilmoittamia vaatimuksia vastaavat käyttöolot,

— huolto-ohjelmien eritelmä (esim. ennalta ehkäisevien ja korjaavien huoltotöiden luokittelu, enimmäisaika ennalta ehkäisevien huoltotöiden välillä ja vastaavat varotoimet, joihin osajärjestelmän ja huoltohenkilöstön turvallisuuden vuoksi on ryhdyttävä, kun otetaan huomioon huoltotöiden ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän toiminnalle aiheuttamat häiriöt),

— varaosien varastointitarpeet,

— ensisijaisen huollon määritelmä,

— rikkoutuneiden laitteiden hallintaa koskevat säännöt,

— huoltohenkilöstön vähimmäispätevyyttä koskevat vaatimukset, jotka liittyvät terveydelle ja turvallisuudelle aiheutuviin vaaroihin,

— huoltohenkilöstön vastuun ja valtuuksien määrittely (esim. laitteiden käytön, järjestelmän rajoitusten ja/tai käyttökatkosten hallinnan, vaihtoyksikköjen korvaamisen, rikkoutuneiden vaihtoyksikköjen korjaamisen ja järjestelmän normaalin toiminnan palauttamisen osalta)

— ETCS-tunnusten hallintamenettelyt; ks. 4.2.9 kohta (ETCS-tunnuksen (ID) hallinta),

— menettelyt, joilla valmistajille ilmoitetaan järjestelmissä esiintyvistä turvallisuuden kannalta kriittisistä ja usein toistuvista vioista.

4.6. Ammatillinen pätevyys

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän käytön edellyttämä ammatillinen pätevyys on selostettu käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä.

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän huoltotöiden edellyttämä ammatillinen pätevyys on selostettava huoltosuunnitelmassa (ks. 4.5.4 kohta, Huoltosuunnitelma).

4.7. Terveyttä ja turvallisuutta koskevat ehdot

Huoltosuunnitelmissa eriteltyjen vaatimusten lisäksi (ks. 4.5 kohta, Kunnossapitoa koskevat säännöt) on ryhdyttävä varotoimiin huolto- ja käyttöhenkilöstön terveyden ja turvallisuuden varmistamiseksi EU-säädösten ja EU-lainsäädännön kanssa yhdenmukaisten kansallisten säädösten mukaisesti.

4.8. Infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston rekisterit

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmää käsitellään kahtena eri kokoonpanona:

— veturilaitteisto

— ratalaitteisto.

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston rekisterien sisältö on ohjaus- ja hallintalaitteiden osalta eritelty liitteessä C (Rata- ja junakohtaiset ominaisuudet).

5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT

5.1. Määritelmät

Direktiivin 2001/16/EY 2 artiklan d kohdan mukaan

yhteentoimivuuden osatekijät ovat ”sellaisia osajärjestelmään kuuluvia tai siihen liitettäväksi tarkoitettuja perusosia, perusosien ryhmiä, osakokonaisuuksia tai kokonaisuuksia, josta Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatieverkon yhteentoimivuus riippuu suoraan tai epäsuorasti. Osatekijän käsite kattaa aineellisten esineiden lisäksi myös aineettomat hyödykkeet kuten tietokoneohjelmat”.

Kuten 2 luvussa esitetään, ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä on jaettu kahteen kokoonpanoon, minkä vuoksi direktiivin yleistä määritelmää voidaan mukauttaa seuraavasti:

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijät ovat ratalaitteistossa tai veturilaitteistossa olevia tai niihin liitettäväksi tarkoitettuja perusosia, perusosien ryhmiä tai osakokonaisuuksia, joista Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatieverkon yhteentoimivuus riippuu suoraan tai epäsuorasti. Osatekijän käsite kattaa aineellisten esineiden lisäksi myös aineettomat hyödykkeet, kuten tietokoneohjelmat.

5.2. Yhteentoimivuuden osatekijöiden luettelo

5.2.1. Yhteentoimivuuden perusosatekijät

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijät luetellaan seuraavissa kohdissa:

— veturilaitteiston osalta taulukossa 5.1.a

— ratalaitteiston osalta taulukossa 5.2.a.

Yhteentoimivuuden osatekijä ”turva-alusta” määritellään siten, että se on rakenneosa (yleinen tuote, sovelluksesta riippumaton), joka koostuu laitteistosta ja perusohjelmistosta (valmisohjelmisto ja/tai käyttöjärjestelmä ja/tai tukityökalut), joita voidaan käyttää monimutkaisempien järjestelmien rakentamiseen (merkittömät sovellukset eli sovellusluokat).

5.2.2. Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely

Taulukoissa 5.1.a ja 5.2.a määriteltyjä liikenteen hallintaa ja ohjausta koskevan järjestelmän yhteentoimivuuden perusosatekijöitä voidaan yhdistellä suuremmaksi yksiköksi. Näin syntynyt ryhmä määritellään integroitujen yhteentoimivuuden osatekijöiden toimintojen ja ryhmän ulkopuolelle jäävien liitäntöjen perusteella. Näin muodostettua ryhmää on pidettävä yhteentoimivuuden osatekijänä.

— Taulukossa 5.1.b on luettelo veturilaitteiden yhteentoimivuuden osatekijäryhmistä.

— Taulukossa 5.2.b on luettelo ratalaitteiden yhteentoimivuuden osatekijäryhmistä.

Kun liitännän tueksi ei ole käytettävissä tässä YTE:ssä esitettyjä pakollisia eritelmiä, vaatimustenmukaisuusvakuutus saattaa olla mahdollinen yhteentoimivuuden osatekijöitä ryhmittelemällä.

5.3. Osatekijöiden suoritustasot ja eritelmät

Jokaisen yhteentoimivuuden perusosatekijän tai yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmän osalta taulukossa 5 esitetään seuraavat asiat:

— sarakkeessa 3 toiminnot ja liitännät; on huomattava, että joillain yhteentoimivuuden osatekijöillä on toimintoja ja/tai liitäntöjä, jotka ovat valinnaisia,

— sarakkeessa 4 kunkin toiminnon tai liitännän vaatimustenmukaisuuden arvioinnin pakolliset eritelmät viitaten soveltuvin osin asiaa koskevaan 4 luvun kohtaan,

— sarakkeessa 5 vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa sovellettavat moduulit, jotka on kuvattu tämän YTE:n 6 luvussa.

On huomattava, että 4.5.1 kohdan (Laitteiden valmistajan vastuu) vaatimukset koskevat jokaista yhteentoimivuuden perusosatekijää tai yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmää.







Taulukko 5.1.a Veturin ohjaus- ja hallintalaitteiston yhteentoimivuuden perusosatekijät 1 2 3 4 5 N Yhteentoimivuuden osatekijä Ominaisuudet Liitteessä A olevan n kohdan perusteella arvioitavat vaatimukset Moduuli 1 Junan ERTMS/ETCS-laitteisto Turvallisuus 4.2 Junan ETCS-toiminnot 4.2.2 H2 tai B ja D tai B ja F lukuun ottamatta seuraavia: — matkan mittaus — tietojen kerääminen hallinnollisiin tarkoituksiin ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät 4.2.5 RBC (taso 2 ja 3) Radion lisäajotietoyksikkö (valinnainen tasolla 1) Eurobaliisin ilmaväli Eurosilmukan ilmaväli (valinnainen tasolla 1) Liitännät STM (K-liitännän käyttöönotto valinnainen) 4.2.6.1 Junan ERTMS/GSM-R-laitteisto 4.2.6.2 Matkan mittaus 4.2.6.3 Avainhallintajärjestelmä 4.2.8 ETCS-tunnuksen hallinta 4.2.9 ETCS DMI (kuljettajan ja koneen välinen liitäntä) 4.2.13 Avainhallinta 4.3.1.7 Fyysiset ympäristöolot 4.3.2.5 Sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.3.2.6 Dataliitäntä. Tämä sisältää myös ajoturvatoiminnon (valinnainen) ja junan eheyden (vain taso 3) 4.3.2.8 Turvatietojen tallennin ei ole 2 Junaan asennettu turva-alusta Turvallisuus 4.2.1 H2 tai B ja D tai B ja F 3 Turvatietojen tallennin Junan ETCS-toiminnot 4.2.2 H2 tai B ja D tai B ja F Vain tietojen kerääminen hallinnollisiin tarkoituksiin Liitännät Mustan laatikon tietojen purkuväline 4.2.15 Junan ERTMS/ETCS-laitteisto ei ole Ympäristöolot 4.3.2.5 Sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.3.2.6 4 Matkan mittaus Turvallisuus 4.2.1 H2 tai B ja D tai B ja F Junan ETCS-toiminnot 4.2.2 Vain matkan mittaus Liitännät Junan ERTMS/ETCS-laitteisto 4.2.6.3 Ympäristöolot 4.3.2.5 Sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.3.2.6 5 Ulkoinen STM Toiminnot ja turvallisuus ei ole H2 tai B ja D tai B ja F Kansallisten eritelmien mukaisesti Liitännät Junan ERTMS/ETCS-laitteisto 4.2.6.1 Luokan B järjestelmän ilmaväli Kansallisten eritelmien mukaisesti ei ole Ympäristöolot Kansallisten eritelmien mukaisesti ei ole Sähkömagneettinen yhteensopivuus Kansallisten eritelmien mukaisesti ei ole 6 Junan ERTMS/GSM-R-laitteisto EIRENE-toiminnot 4.2.4 H2 tai B ja D tai B ja F Dataliikenne vain tasolla 2 tai 3 tai tasolla 1 radion lisäajotietojen kanssa Liitännät Junan ERTMS/ETCS-laitteisto Vain tasolla 2 tai 3 tai tasolla 1 radion lisäajotietojen kanssa 4.2.6.2 GSM-R 4.2.5 EIRENE DMI (kuljettajan ja koneen välinen liitäntä) 4.2.14 Ympäristöolot 4.3.2.5 Sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.3.2.6







Taulukko 5.1.b Veturin ohjaus- ja hallintalaitteiston yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmät Tässä taulukossa on esitetty rakenne esimerkinomaisesti. Myös muita ryhmiä voidaan muodostaa. 1 2 3 4 5 N Yhteentoimivuuden osatekijä Ominaisuudet Liitteessä A olevan n kohdan perusteella arvioitavat vaatimukset Moduuli 1 Junaan asennettu turva-alusta Junan ERTMS/ETCS-laitteisto Turvatietojen tallennin Matkan mittaus Turvallisuus 4.2.1 Junan ETCS-toiminnot 4.2.2 H2 tai B ja D tai B ja F ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät 4.2.5 RBC (taso 2 ja 3) Radion lisäajotietoyksikkö (valinnainen tasolla 1) Eurobaliisin ilmaväli Eurosilmukan ilmaväli (valinnainen tasolla 1) Liitännät STM (K-liitännän käyttöönotto valinnainen) 4.2.6.1 Junan ERTMS/GSM-R-laitteisto 4.2.6.2 Avainhallintajärjestelmä 4.2.8 ETCS-tunnuksen hallinta 4.2.9 ETCS DMI (kuljettajan ETCS-käyttöliitäntä) 4.2.13 Fyysiset ympäristöolot 4.3.2.5 Sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.3.2.6 Mustan laatikon tietojen purkuväline 4.2.15 Dataliitäntä. Tämä sisältää myös ajoturvatoiminnon (valinnainen) ja junan eheyden (vain taso 3) 4.3.2.8







Taulukko 5.2.a Radanvarsilaitteiston yhteentoimivuuden perusosatekijät 1 2 3 4 5 N Yhteentoimivuuden osatekijä Ominaisuudet 4 luvun perusteella arvioitavat vaatimukset Moduuli 1 Radiosuojastuskeskus (RBC) Turvallisuus 4.2.1 Radanvarren ETCS-toiminnot 4.2.3 H2 tai B ja D tai B ja F Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu eurobaliisien, radion lisäajotietojen ja eurosilmukan välityksellä ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät 4.2.5 Vain radioviestintä junan kanssa Liitännät Seuraava RBC 4.2.7.1, 4.2.7.2 Radanvarren ERTMS/GSM-R-laitteisto 4.2.7.3 Avainhallintajärjestelmä 4.2.8 ETCS-tunnuksen hallinta 4.2.9 Asetinlaitteet ei ole Ympäristöolot 4.3.3.3 Sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.3.3.4 2 Radion lisäajotietoyksikkö Turvallisuus 4.2.1 Radanvarren ETCS-toiminnot 4.2.3 H2 tai B ja D tai B ja F Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu eurobaliisien, eurosilmukan ja tason 2/3 toimintojen välityksellä ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät 4.2.5 Vain radioviestintä junan kanssa Liitännät Radanvarren ERTMS/GSM-R-laitteisto 4.2.7.3 Avainhallintajärjestelmä 4.2.8 ETCS-tunnuksen hallinta 4.2.9 Asetinlaitteet ja koodain (LEU) 4.2.3 Ympäristöolot 4.3.3.3 Sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.3.3.4 3 Eurobaliisi Turvallisuus 4.2.1 ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät 4.2.5 H2 tai B ja D tai B ja F Vain eurobaliisi-viestintä junan kanssa Liitännät Eurobaliisi/koodain (LEU) 4.2.7.4 ETCS-tunnuksen hallinta 4.2.9 Ympäristöolot 4.3.3.3 Sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.3.3.4 4 Eurosilmukka Turvallisuus 4.2.1 ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät 4.2.5 H2 tai B ja D tai B ja F Vain eurosilmukkaviestintä junan kanssa Liitännät LEU (eurosilmukka) 4.2.7.5 ETCS-tunnuksen hallinta 4.2.9 Ympäristöolot 4.3.3.3 Sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.3.3.4 5 Eurobaliisi/koodain (LEU) Turvallisuus 4.2.1 Radanvarren ETCS-toiminnot 4.2.3 H2 tai B ja D tai B ja F Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu radion lisäajotietojen, eurosilmukan ja tasojen 2 ja 3 toimintojen välityksellä Liitännät Radanvarsisignalointi ei ole Eurobaliisi 4.2.7.4 ETCS-tunnuksen hallinta 4.2.9 Ympäristöolot 4.3.3.3 Sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.3.3.4 6 LEU (eurosilmukka) Turvallisuus 4.2.1 Radanvarren ETCS-toiminnot 4.2.3 H2 tai B ja D tai B ja F Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu radion lisäajotietojen, eurobaliisin ja tasojen 2 ja 3 toimintojen välityksellä Liitännät Radanvarsisignalointi Néant Eurosilmukka 4.2.7.5 ETCS-tunnuksen hallinta 4.2.9 ETCS-tunnuksen hallinta 4.3.3.3 Sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.3.3.4 7 Radanvarren turva-alusta Turvallisuus 4.2.1 H2 tai B ja D tai B ja F







Taulukko 5.2.b Radanvarsilaitteiston yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmät Tässä taulukossa on esitetty rakenne esimerkinomaisesti. Myös muita ryhmiä voidaan muodostaa. 1 2 3 4 5 N Yhteentoimivuuden osatekijä Ominaisuudet 4 luvun perusteella arvioitavat vaatimukset Moduuli 1 Radanvarren turva-alusta Eurobaliisi Eurobaliisi/koodain (LEU) Turvallisuus 4.2.1 Radanvarren ETCS-toiminnot 4.2.3 H2 tai B ja D tai B ja F Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu eurosilmukan ja tasojen 2 ja 3 toimintojen välityksellä ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät 4.2.5 Vain eurobaliisi-viestintä junan kanssa Liitännät Radanvarsisignalointi ei ole ETCS-tunnuksen hallinta 4.2.9 Ympäristöolot 4.3.3.3 Sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.3.3.4 2 Radanvarren turva-alusta Eurosilmukka LEU (eurosilmukka) Turvallisuus 4.2.1 Radanvarren ETCS-toiminnot 4.2.3 H2 tai B ja D tai B ja F Lukuun ottamatta viestintää, joka tapahtuu eurobaliisin ja tasojen 2 ja 3 toimintojen välityksellä ETCS:n ja EIRENE:n ilmavälin liitännät 4.2.5 Vain eurosilmukkaviestintä junan kanssa Liitännät Radanvarsisignalointi ei ole ETCS-tunnuksen hallinta 4.2.9 Ympäristöolot 4.3.3.3 Sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.3.3.4

6. OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI SEKÄ OSAJÄRJESTELMÄN TARKASTUS

6.0. Johdanto

Tämän YTE:n 3 luvussa mainittujen olennaisten vaatimusten täyttyminen varmistetaan noudattamalla yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevaa, 4 luvussa ja jäljempänä 5 luvussa tarkoitettua eritelmää, mikä osoitetaan yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuuden ja/tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnista ja osajärjestelmän tarkastuksesta saadulla positiivisella tuloksella siten kuin 6 luvussa on kuvattu.

Silloin kun osaan olennaisista vaatimuksista sovelletaan kansallisia määräyksiä seuraavista syistä:

a) käytössä on luokan B mukaiset järjestelmät (mukaan luettuina STM:ien kansalliset toiminnot),

b) YTE:ssä on avoimia kohtia,

c) direktiivin 2001/16/EY 7 artiklan nojalla myönnetyt poikkeukset,

d) 7.3 kohdassa kuvatut erityistapaukset,

vastaava vaatimustenmukaisuuden arviointi on tehtävä asianomaisen jäsenvaltion vastuualueeseen kuuluvien ilmoitettujen menettelyjen mukaisesti.

6.1. Yhteentoimivuuden osatekijät

6.1.1. Arviointimenettelyt

Yhteentoimivuuden osatekijän (ja/tai yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmän) valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on laadittava EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus direktiivin 2001/16/EY 13 artiklan 1 kohdan ja direktiivin liitteen IV mukaisesti, ennen kuin ne saatetaan markkinoille.

Tämän YTE:n 5 luvussa määriteltyjen yhteentoimivuuden osatekijöiden ja/tai yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmien vaatimustenmukaisuuden arviointi on tehtävä käyttäen moduuleja siten, kuin on kuvattu 6.1.1.2 kohdassa (Moduulit).

Jotkin tämän YTE:n eritelmät sisältävät pakollisia ja/tai valinnaisia toimintoja. Ilmoitetun laitoksen on tehtävä seuraavat toimet:

— tarkastettava, että kaikki yhteentoimivuuden osatekijän kannalta olennaiset pakolliset toiminnot on toteutettu,

— tarkastettava, mitkä valinnaiset toiminnot on toteutettu,

ja tehtävä vaatimustenmukaisuuden arviointi.

Toimittajan on EY-vakuutuksessa ilmoitettava, mitkä valinnaiset toiminnot on toteutettu.

Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava, etteivät mitkään osatekijässä toteutetut lisätoiminnot ole ristiriidassa toteutettujen pakollisten tai valinnaisten toimintojen kanssa.

6.1.1.1. Sovitustiedonsiirtomoduuli (STM)

STM:n on vastattava kansallisia vaatimuksia ja sen hyväksymisestä vastaa asianomainen jäsenvaltio liitteen B mukaisesti.

STM:n ja junan ERTMS/ETCS-laitteiston välisen liitännän tarkastus edellyttää ilmoitetun laitoksen tekemää vaatimustenmukaisuuden arviointia. Ilmoitetun laitoksen on varmistettava, että jäsenvaltio on hyväksynyt STM:n kansallisen osan.

6.1.1.2. EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutus

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijöiltä ei edellytetä EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta.

6.1.2. Moduulit

Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden arviointia varten valmistaja tai tämän valtuutettu, yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja voi valita taulukkojen 5.1.a, 5.1.b, 5.2.a ja 5.2.b mukaiset moduulit seuraavista vaihtoehdoista:

— joko suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli B) yhdistettynä tuotantovaihetta koskevaan laadunhallintamenettelyyn (moduuli D), tai

— suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli B) yhdistettynä tuotteentarkastusmenettelyyn (moduuli F), tai

— täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely (moduuli H2).

Moduulit kuvaillaan tämän YTE:n liitteessä E.

Moduuli D (tuotantovaiheen laadunhallintamenettely) voidaan valita vain, jos valmistajalla on käytössään ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa tuotannon, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja testauksen.

Moduuli H2 (täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely) voidaan valita vain, jos valmistajalla on käytössään ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa suunnittelun, tuotannon, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja testauksen.

Seuraavat lisäselvitykset koskevat joidenkin moduulien käyttöä:

— Moduulin B (tyyppitarkastus) kuvauksen 4 kohta liitteessä E: — a) suunnittelun katselmus vaaditaan; b) valmistusprosessin katselmusta ei vaadita, jos moduulia B (tyyppitarkastus) käytetään yhdessä moduulin D (tuotantovaiheen laadunhallintamenettely) kanssa; c) valmistusprosessin katselmus vaaditaan, jos moduulia B (tyyppitarkastus) käytetään yhdessä moduulin F (tuotteen tarkastus) kanssa.

— Moduulin F (tuotteen tarkastus) kuvauksen 3 kohta liitteessä E: tilastollista tarkastusta ei hyväksytä eli kaikki yhteentoimivuuden osatekijät on tarkastettava yksitellen.

— Moduulin H2 (täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely) 6.3 kohta: tyyppitesti vaaditaan.

Riippumatta siitä, mikä moduuli valitaan, liitteessä A olevan 47, A1, A2 ja A3 kohdan määräyksiä on sovellettava myönnettäessä todistuksia niille yhteentoimivuuden osatekijöille, joihin sovelletaan turvallisuutta koskevaa perusparametria (4.2 kohta, Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät).

Riippumatta siitä, mikä moduuli valitaan, on tarkastettava, että valmistajan ilmoittamat yhteentoimivuuden osatekijän huoltoa koskevat tiedot ovat tämän YTE:n 4.5 kohdan (Kunnossapitoa koskevat säännöt) vaatimusten mukaisia.

Jos käytetään moduulia B (tyyppitarkastus), se on tehtävä teknisen dokumentaation tarkastuksen perusteella (ks. moduulin B (tyyppitarkastus) 3 ja 4.1 kohtaa).

Jos käytetään moduulia H2 (täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely), suunnittelun katselmusta koskevan hakemuksen tulee sisältää kaikki tarvittavat todisteet siitä, että tämän YTE:n 4.5 kohdan (Kunnossapitoa koskevat säännöt) vaatimukset on täytetty.

6.2. Ohjaus- ja hallintaosajärjestelmä

6.2.1. Arviointimenettelyt

Tässä kohdassa käsitellään ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän EY-tarkastusvakuutusta. Kuten 2 luvussa todetaan, ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän soveltamista käsitellään kahtena eri kokoonpanona:

— veturilaitteisto

— ratalaitteisto.

Molemmille kokoonpanoille tarvitaan oma EY-tarkastusvakuutus.

Ilmoitettu laitos tekee hankintayksikön tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan pyynnöstä veturi- tai radanvarsikokoonpanolle EY-tarkastuksen direktiivin 2001/16/EY liitteen VI mukaisesti.

Hankintayksikön on laadittava ohjaus- ja hallintaosajärjestelmän EY-tarkastusvakuutus direktiivin 2001/16/EY 18 artiklan 1 kohdan ja liitteen V mukaisesti.

EY-tarkastusvakuutuksen sisällön on oltava direktiivin 2001/16/EY liitteessä V esitettyjen vaatimusten mukainen. Tähän kuuluu kokoonpanon osana olevien yhteentoimivuuden osatekijöiden integraation tarkastus; taulukoissa 6.1 ja 6.2 määritellään tarkastettavat ominaisuudet ja viitataan sovellettaviin pakollisiin eritelmiin.

Jotkin tämän YTE:n eritelmät sisältävät pakollisia ja/tai valinnaisia toimintoja. Ilmoitetun laitoksen on tehtävä seuraavat toimet:

— tarkastettava, että kaikki kokoonpanon pakolliset toiminnot on toteutettu

— tarkastettava, että kaikki rata- tai veturilaitteiden nimenomaisesti vaatimat valinnaiset toiminnot on toteutettu.

Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava, etteivät mitkään kokoonpanossa toteutetut lisätoiminnot ole ristiriidassa toteutettujen pakollisten tai valinnaisten toimintojen kanssa.

Tiedot kustakin radanvarteen ja junaan tehdystä kokoonpanon asennuksesta on annettava infrastruktuurirekisteriin ja liikkuvan kaluston rekisteriin liitteen C mukaisesti.

Rata- tai veturilaitteiden EY-tarkastusvakuutuksessa on annettava kaikki edellä mainittuja rekisterejä varten tarvittavat tiedot. Rekisterejä on hoidettava yhteentoimivuutta koskevan direktiivin 2001/16/EY 24 artiklan mukaisesti.

Veturi- ja ratalaitteille myönnettävä EY-tarkastusvakuutus sekä vaatimustenmukaisuusvakuutukset takaavat riittävässä määrin sen, että junakokoonpano on yhteentoimiva vastaavilla toiminnoilla varustetun ratalaitteen kanssa liikkuvan kaluston rekisterin ja infrastruktuurirekisterin määritelmien mukaisesti ilman erillistä osajärjestelmiä koskevaa EY-tarkastusvakuutusta.

6.2.1.1. Veturilaiteasennusten toiminnallinen tarkastus

Tarkastus on tehtävä veturien ohjaus- ja hallintalaiteille. Ohjaus- ja hallintalaitteille, joita ei ole luokiteltu luokkaan A kuuluviksi, on tähän YTE:ään sisällytetty vain yhteentoimivuuteen liittyvät tarkastusvaatimukset (esimerkiksi junassa olevaa STM/ERTMS- ja ETCS-liitäntää koskevat).

Ennen veturilaitteiden toiminnan tarkastusta on kokoonpanoon sisältyvät yhteentoimivuuden osatekijät arvioitava edellä olevan 6.1 kohdan mukaisesti ja EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen edellyttämällä tavalla. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ne sopiviksi kyseiseen käyttöön (esim. niiden valinnaiset toiminnot on toteutettu).

Yksittäisen yhteentoimivuuden osatekijän tasolla tarkastettua luokan A toiminnallisuutta ei tarvitse uudelleen tarkastaa.

Integraation tarkastukseen liittyvät testit on tehtävä sen osoittamiseksi, että kokoonpanon komponentit on yhdistetty oikein toisiinsa ja liitetty junaan siten, että saavutetaan kyseisen sovelluksen edellyttämä toiminnallisuus ja suoritustaso. Kun samanlaisiin liikkuvan kaluston osiin asennetaan samanlaisia ohjaus- ja hallintakokoonpanoja, integraation tarkastus on tehtävä vain kerran yhdelle liikkuvan kaluston edustajalle.

Seuraavat asiat on tarkastettava:

— junaan tehdyn ohjaus- ja hallintakokoonpanon asennuksen virheettömyys (esim. teknisten määräysten noudattaminen, toisiinsa yhdistettyjen laitteiden keskinäinen toiminta, turvallisuutta vaarantavien vuorovaikutusten puuttuminen ja tarvittaessa sovelluskohtaisten tietojen säilytys)

— liikkuvaan kalustoon yhteydessä olevien liitäntöjen oikea toiminta (esim. junan jarrut, ajoturvalaite, junakokonaisuus)

— kyky toimia yhdessä vastaavilla ominaisuuksilla varustettujen radanvarren ohjaus- ja hallintakokoonpanojen kanssa (esim. ETCS-sovellustaso, asennetut valinnaiset toiminnot)

— kyky lukea kaikki tarvittavat tiedot ja tallentaa ne junan mustaan laatikkoon rekisteröintilaitteelle (tarvittaessa myös muiden kuin ETCS-järjestelmien antamat tiedot).

Tämä tarkastus voidaan tehdä varikolla.

Tarkastettaessa veturilaitteiden kykyä toimia yhdessä ratalaitteiden kanssa on tarkastettava sen kyky lukea tarkastustodistuksen saaneet eurobaliisin lähettämiä tietoja ja (jos tämä toiminnallisuus on asennettu junaan) eurosilmukan lähettämiä tietoja sekä sen kyky luoda GSM-R-yhteys puheluja varten ja (jos tämä toiminnallisuus on asennettu) datansiirtoa varten.

Jos mukana on myös luokan B laitteita, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava, että asianomaisen jäsenvaltion integraatiotestiä koskevat vaatimukset on täytetty.

6.2.1.2. Ratalaiteasennusten toiminnallinen tarkastus

Tarkastus on tehtävä radanvarren infrastruktuuriin asennetulle ohjaus- ja hallintajärjestelmän kokoonpanolle. Ohjaus- ja hallintalaitteille, joita ei ole luokiteltu luokkaan A kuuluviksi, on tähän YTE:ään sisällytetty vain yhteentoimivuuteen liittyvät tarkastusvaatimukset (esimerkiksi sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat).

Ennen radanvarsilaitteiden toiminnan tarkastusta on kokoonpanoon sisältyvät yhteentoimivuuden osatekijät arvioitava edellä olevan 6.1 kohdan (yhteentoimivuuden osatekijät) mukaisesti, ja niillä on oltava EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava, että ne ovat sopivia kyseiseen käyttöön (esim. niiden valinnaiset toiminnot on toteutettu).

Yksittäisen yhteentoimivuuden osatekijän tasolla tarkastettua luokan A toiminnallisuutta ei tarvitse uudelleen tarkastaa.

Radanvarren ohjaus- ja hallintakokoonpanon ERTMS/ETCS-osan suunnittelua koskevia vaatimuksia on täydennettävä kansallisilla eritelmillä, jotka koskevat muun muassa seuraavia asioita:

— radan kuvaus, sen ominaisuudet, kuten radan kallistukset ja mäkien jyrkkyydet, etäisyydet, reittielementtien ja eurobaliisien/eurosilmukoiden sijainti, suojeltavat kohteet jne.

— signalointitiedot ja -säännöt, joita ERTMS/ETCS-järjestelmän on pystyttävä käsittelemään.

Integraation tarkastukseen liittyvät testit on tehtävä sen osoittamiseksi, että kokoonpanon komponentit on yhdistetty oikein toisiinsa ja liitetty kansallisiin radanvarren laitteisiin siten, että saavutetaan kyseisen sovelluksen edellyttämä toiminnallisuus ja suoritustaso.

Seuraavat radanvarren liitännät on otettava huomioon:

— luokan A radiojärjestelmän ja ERTMS/ETCS:n välillä (RBC:n tai radion lisäajotietoyksikön välillä, jos se tulee kyseeseen)