01972A0722(03) — FI — 01.10.2022 — 009.002

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

Muutettu:





Oikaistu:







(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.









▼B

SOPIMUS

Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välinen







EUROOPAN TALOUSYHTEISÖ yhdeltä puolen, ja SVEITSIN VALALIITTO toiselta puolen, jotka HALUAVAT lujittaa ja laajentaa Euroopan talousyhteisön laajetessa yhteisön ja Sveitsin välisiä olemassa olevia taloudellisia suhteita ja noudattaen kohtuullisia kilpailun edellytyksiä varmistaa niiden välisen kaupan sopusointuisen kehittymisen edistääkseen osaltaan Euroopan rakentamistyötä, OVAT PÄÄTTÄNEET tässä tarkoituksessa poistaa asteittain esteet keskinäisen kaupankäyntinsä oleellisesta osasta tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen vapaakauppa-alueiden perustamista koskevien määräysten mukaisesti, ja ILMOITTAVAT olevansa valmiit tarkastelemaan minkä tahansa arviointiperusteen, erityisesti yhteisön kehityksen, kannalta mahdollisuutta kehittää ja syventää suhteitaan, jos näiden suhteiden laajentaminen alueille, jotka eivät kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan, vaikuttaisi hyödylliseltä maiden kansantalouden etujen kannalta, OVAT PÄÄTTÄNEET pyrkiäkseen näihin tavoitteisiin ja katsoen, että tämän sopimuksen mitään määräystä ei voida tulkita siten, että se vapauttaisi sopimuspuolet niiden kansainvälisiin sopimuksiin perustuvista velvoitteista, TEHDÄ TÄMÄN SOPIMUKSEN:







1 artikla

Tämän sopimuksen tarkoituksena on:

a) edistää keskinäisen kauppavaihdon laajentamisella Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisten taloudellisten suhteiden sopusointuista kehitystä ja edistää siten Sveitsissä ja yhteisössä taloudellisen toiminnan ripeätä kehitystä, elin- ja työllisyysolojen paranemista, tuottavuuden kasvua ja vakaata rahataloutta,

b) varmistaa sopimuspuolten välisessä kaupankäynnissä kohtuulliset kilpailun edellytykset,

c) siten osaltaan edistää, kaupan esteitä poistamalla, maailmankaupan sopusointuista kehitystä ja kasvua.

▼M70

2 artikla

Sopimusta sovelletaan yhteisöstä ja Sveitsistä peräisin oleviin tuotteisiin,

i) jotka kuuluvat harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän 25—97 ryhmään, lukuun ottamatta liitteessä I lueteltuja tuotteita;

ii) jotka sisältyvät liitteeseen II;

iii) jotka sisältyvät pöytäkirjaan N:o 2, ottaen huomioon siinä määrätyt yksityiskohtaiset säännöt.

▼B

3 artikla

1. Uusia tuontitulleja ei oteta käyttöön yhteisön ja Sveitsin välisessä kaupassa.

2. Tuontitullit poistetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti: — 1 päivänä huhtikuuta 1973 jokainen tulli alennetaan 80 prosenttiin perustullista; — muut neljä 20 prosentin alennusta tehdään: 1 päivänä tammikuuta 1974, 1 päivänä tammikuuta 1975, 1 päivänä tammikuuta 1976, 1 päivänä heinäkuuta 1977.

4 artikla

1. Tuontitullien asteittaista poistamista koskevia määräyksiä on myös sovellettava fiskaalisiin tulleihin.

Sopimuspuolet voivat korvata fiskaalisen tullin tai tullin fiskaalisen osan sisäisellä verolla.

2. ►M12 ◄ ja Yhdistynyt kuningaskunta voivat ylläpitää 1 päivään tammikuuta 1976 fiskaalista tullia tai tullin fiskaalista osaa soveltaessaan ►M12 ◄ , liittymisehtoja ja perustamissopimusten mukautuksia koskevan asiakirjan 38 artiklaa. Tanska, Irlanti—————ja Yhdistynyt kuningaskunta voivat ylläpitää 1 päivään tammikuuta 1976 fiskaalista tullia tai tullin fiskaalista osaa soveltaessaan—————, liittymisehtoja ja perustamissopimusten mukautuksia koskevan asiakirjan 38 artiklaa.

▼M70

3. Sveitsi voi 18 artiklassa määrätyin edellytyksin väliaikaisesti ylläpitää liitteeseen III sisältyvien tuotteiden tuontitullin fiskaalista osaa vastaavia tulleja.

▼B

Tämän sopimuksen 29 artiklan mukainen sekakomitea tutkii, täyttyvätkö edellisessä alakohdassa asetetut edellytykset, erityisesti jos fiskaalista osaa muutetaan. Sekakomitea tarkastelee tilannetta tällaisten tullien muuntamiseksi sisäisiksi maksuiksi ennen 1 päivää tammikuuta 1980 tai ennen jotakin muuta sekakomitean olosuhteiden mukaisesti asettamaa päivämäärää.

5 artikla

1. Jokaisen tuotteen perustulli, josta 3 artiklassa ja pöytäkirjassa N:o 1 edellytetyt perättäiset alennukset lasketaan, on 1 päivänä tammikuuta 1972 tosiasiallisesti sovellettu tulli.

2. Jos Geneven kauppaneuvottelukonferenssin (1964— 1967) päättyessä tehdyistä tullisopimuksista johtuvia tullina-lennuksia sovelletaan 1 päivän tammikuuta 1972 jälkeen, näin alennetuilla tulleilla korvataan 1 kohdassa tarkoitetut perustullit.

3. ►M12 ◄ mukaisesti laskettuja alennettuja tulleja sovelletaan pyöristämällä ne ensimmäiseen desimaaliin. Edellä 3 artiklan japöytäkirjat N:ot 1 ja 2mukaisesti laskettuja alennettuja tulleja sovelletaan pyöristämällä ne ensimmäiseen desimaaliin.

Jollei muuta johdu siitä, että yhteisö soveltaa ►M12 ————— ◄ liittymisehtoja ja perustamissopimusten mukautuksia koskevan asiakirjan 39 artiklan 5 kohtaa, sovelletaan 3 artiklaa ja ►M12 pöytäkirjoihin N:ot 1 ja 2 ◄ Irlannin tullitariffin paljoustulleihin ja vaihtoehtoisten tullien paljoustulliosaan pyöristämällä ne neljänteen desimaaliin.

6 artikla

1. Vaikutukseltaan tuontitulleja vastaavia uusia maksuja ei oteta käyttöön yhteisön ja Sveitsin välisessä kaupassa.

2. Yhteisön ja Sveitsin välisessä kaupassa 1 päivästä tammikuuta 1972 alkaen käyttöön otetut vaikutukseltaan tuontitulleja vastaavat maksut on poistettava tämän sopimuksen tullessa voimaan.

Jokainen vaikutukseltaan tuontitullia vastaava maksu, jonka määrä 31 päivänä joulukuuta 1972 olisi korkeampi kuin se, jota tosiasiallisesti sovellettiin tammikuun 1 päivänä 1972, on alennettava viimeksi tarkoitettuun määrään sopimuksen tullessa voimaan.

3. Vaikutukseltaan tuontitulleja vastaavat maksut on poistettava asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti: — jokainen maksu alennetaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1974 60 prosenttiin 1 päivänä tammikuuta 1972 sovelletusta määrästä; — muut kolme 20 prosentin alennusta tehdään: 1 päivänä tammikuuta 1975 1 päivänä tammikuuta 1976 1 päivänä heinäkuuta 1977.

7 artikla

1. Vientitulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja ei oteta käyttöön yhteisön ja Sveitsin välisessä kaupassa.

Vientitullit ja vaikutukseltaan vastaavat maksut on poistettava viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1974.

▼M70

2. Poistetaan liitteessä IV lueteltujen tuotteiden osalta vientitullit ja vaikutukseltaan vastaavat maksut mainitun liitteen määräysten mukaisesti.

▼B

8 artikla

Pöytäkirjassa N:o 1 määritetään tullimenettely ja yksityiskohtaiset säännöt, joita sovelletaan tiettyihin tuotteisiin.

9 artikla

Pöytäkirjassa N:o 2 määritetään tullimenettely ja yksityiskohtaiset säännöt, joita sovelletaan tiettyihin maataloustuotteista jalostettuihin tavaroihin.

10 artikla

1. Vahvistaessaan erityislainsäädäntöä maatalouspolitiikkansa täytäntöönpanon tai voimassa olevan lainsäädännön muuttamisen vuoksi kyseinen sopimuspuoli voi mukauttaa sopimuksesta johtuvaa järjestelmää kyseisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden osalta.

2. Tällaisissa tapauksissa kyseessä olevan sopimuspuolen on otettava asianmukaisesti huomioon toisen sopimuspuolen edut. Sopimuspuolet voivat tässä tarkoituksessa neuvotella keskenään sekakomiteassa.

11 artikla

Pöytäkirjassa N:o 3 määritetään alkuperäsäännöt.

12 artikla

Sopimuspuolen, joka harkitsee suosituimmuuskohteluun oikeutettuihin kolmansiin maihin soveltamiensa tullien tai vaikutukseltaan vastaavien maksujen tosiasiallisen tason alentamista tai niiden soveltamatta jättämistä, on ilmoitettava tästä alentamisesta tai soveltamatta jättämisestä sekakomitealle mikäli mahdollista vähintään kolmekymmentä päivää ennen toimenpiteen voimaantuloa. Se kiinnittää huomiota kaikkiin toisen sopimuspuolen huomautuksiin vääristymistä, joita toimenpiteistä voi aiheutua.

▼M25

12 a artikla

Jos toisen tai molempien sopimuspuolten sopimuksessa tarkoitettujen tuotteiden tullitariffien nimikkeistöä muutetaan, voi sekakomitea mukauttaa sopimuksessa olevien tuotteiden tariffinimikkeistön sanottuihin muutoksiin noudattaen sopimukseen perustuvien etujen säilyttämisen periaatetta.

▼B

13 artikla

1. Uusia tuonnin määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä ei oteta käyttöön yhteisön ja Sveitsin välisessä kaupassa.

2. Tuonnin määrälliset rajoitukset on poistettava 1 päivänä tammikuuta 1973 ja vaikutuksiltaan tuonnin määrällisiä rajoituksia vastaavat toimenpiteet viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1975.

▼M54

13 a artikla

1. Uusia määrällisiä vientirajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä ei oteta käyttöön yhteisön ja Sveitsin välillä.

2. Määrälliset vientirajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet poistetaan 1 päivänä tammikuuta 1990, lukuun ottamatta pöytäkirjassa N:o 6 tarkoitettuihin tuotteisiin 1 päivänä tammikuuta 1989 sovellettavia rajoituksia, jotka poistetaan kyseisen pöytäkirjan määräysten mukaisesti.

13 b artikla

Sopimuspuolen, joka suunnittelee vientiin kolmansiin maihin soveltamansa järjestelyn muuttamista, on mikäli mahdollista ilmoitettava tästä sekakomitealle vähintään 30 päivää ennen ehdotetun muutoksen voimaantuloa. Komitean on otettava huomioon kaikki toisen sopimuspuolen huomautukset vääristymistä, joita tästä voi aiheutua.

▼B

14 artikla

▼M70

1. Yhteisö pidättää itselleen oikeuden muuttaa harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän nimikkeisiin 27.10, 27.11, ex 27.12 (muut kuin otsokeriitti, ruskohiilivaha ja turvevaha) ja 27.13 kuuluvien öljytuotteiden järjestelyä tehdessään kyseessä olevia tuotteita koskevia päätöksiä yhteisen kauppapolitiikan mukaisesti tai luodessaan yhteistä energiapolitiikkaa.

▼B

Yhteisö ottaa tällöin asianmukaisesti huomioon Sveitsin edut; se antaa tässä tarkoituksessa tietoja sekakomitealle, joka kokoontuu 31 artiklan määräysten mukaisesti.

2. Sveitsi pidättää itselleen oikeuden menetellä vastaavasti vastaavien tilanteiden esiintyessä Sveitsissä.

3. Jollei 1 ja 2 kohdassa toisin määrätä, sopimuksella ei ole vaikutusta öljytuotteiden tuontiin sovellettavaan muuhun kuin tulleja koskevaan sääntelyyn.

15 artikla

1. Sopimuspuolet julistavat olevansa valmiita edistämään, maatalouspolitiikkaansa noudattaen, niiden maataloustuotteiden kaupan tasapainoista kehitystä, joihin tätä sopimusta ei sovelleta.

2. Eläinlääkintäasioissa, terveysasioissa ja kasvinsuojelua koskevissa asioissa sopimuspuolet soveltavat säännöksiään ketään syrjimättä ja pidättyvät ottamasta käyttöön uusia kohtuuttomasti kaupan esteenä olevia toimenpiteitä.

3. Sopimuspuolet tarkastelevat 31 artiklassa määrätyin edellytyksin vaikeuksia, joita saattaa esiintyä niiden välisessä maataloustuotteiden kaupassa, ja pyrkivät etsimään aiheellisia ratkaisuja.

16 artikla

Heinäkuun 1 päivästä 1977 Sveitsin alkuperätuotteet eivät yhteisöön tuotaessa voi saada osakseen edullisempaa kohtelua kuin se, jonka yhteisön jäsenvaltioiden myöntävät toisilleen.

17 artikla

Sopimus ei estä tulliliittojen, vapaakauppa-alueiden tai rajakauppajärjestelyjen pitämistä voimassa tai perustamista, jos ne eivät aiheuta muutoksia sopimuksen mukaisiin kauppajärjestelyihin eivätkä erityisesti alkuperäsääntöjä koskeviin määräyksiin.

18 artikla

Sopimuspuolet pidättyvät kaikkien sellaisten sisäisten maksujen soveltamisesta, jotka suoraan tai välillisesti saattavat sopimuspuolen tuotteet ja vastaavat toisen sopimuspuolen alkuperätuotteet keskenään eriarvoiseen asemaan.

Tuotteita jonkin sopimuspuolen alueelle vietäessä sisäisten maksujen palautus ei saa olla suurempi kuin tuotteista sisäisesti peritty välitön tai välillinen maksu.

19 artikla

Tavarakauppaan liittyvät maksut ja näiden maksujen siirrot Sveitsiin tai siihen yhteisön jäsenvaltioon, jossa velkoja asuu, vapautetaan kaikista rajoituksista.

Sopimuspuolten on pidättäydyttävä kaikista valuutta- tai hallinnollisista rajoituksista, jotka koskevat sellaisiin kaupallisiin liiketoimiin liittyvien lyhytaikaisten ja keskipitkien luottojen myöntämistä, takaisinmaksamista ja ottamista, joissa on osallisena sopimusvaltiossa asuva henkilö.

20 artikla

Tämä sopimus ei estä sellaisia tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden kannalta, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden ja elämän suojelemiseksi, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelemiseksi taikka henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelemiseksi, eikä kultaa ja hopeaa koskevien säädösten soveltamista. Nämä kiellot tai rajoitukset eivät kuitenkaan saa olla keino mielivaltaiseen syrjintään tai sopimuspuolten välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.

21 artikla

Tämän sopimuksen määräykset eivät estä sopimuspuolta toteuttamasta toimenpiteitä, jotka:

a) se arvioi tarpeellisiksi estääkseen keskeisten turvallisuusetujensa vastaisen tietojen ilmaisemisen;

b) liittyvät aseiden, ammusten tai sotatarvikkeiden kauppaan tai sellaiseen tutkimus- tai kehittämistyöhön tai tuotantoon, jota tarvitaan puolustustarkoituksiin; nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan saa heikentää sellaisten tuotteiden kilpailun edellytyksiä, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön;

c) se arvioi turvallisuutensa kannalta tärkeiksi sodan tai vakavan kansainvälisen jännitystilan aikana.

22 artikla

1. Sopimuspuolten on pidättäydyttävä kaikista toimenpiteistä, jotka voivat vaarantaa sopimuksen tavoitteiden toteuttamisen.

2. Niiden on toteutettava kaikki yleis- ja erityistoimenpiteet sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämisen varmistamiseksi.

Jos sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli on laiminlyönyt sopimuksesta johtuvan velvoitteen, se voi toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet 27 artiklassa määrättyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.

23 artikla

1. Sopimuksen moitteettoman toiminnan kanssa ovat ristiriidassa, sikäli kuin ne ovat omiaan vaikuttamaan haitallisesti yhteisön ja Sveitsin väliseen kauppaan: i) kaikki yritysten väliset sopimukset, kaikki yritysten yhteenliittymien päätökset ja kaikki yritysten yhdenmukaistetut menettelytavat, joiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen tavaroiden tuotannossa ja kaupassa; ii) yhden tai useamman yrityksen hallitsevan markkina-aseman väärinkäyttäminen sopimuspuolten koko alueella tai tämän olennaisella osalla, iii) kaikki julkiset tukitoimenpiteet, jotka suosimalla tiettyjä tuotannonaloja aiheuttavat tai uhkaavat aiheuttaa kilpailun vääristymistä.

2. Jos sopimuspuoli katsoo, että tietty menettely on ristiriidassa tämän artiklan kanssa, se voi toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet 27 artiklassa määrättyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.

24 artikla

Kun tietyn tuotteen tuonnin kasvu aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa haittaa jommankumman sopimuspuolen alueella harjoitetulle tuotantotoiminnalle ja jos tämä kasvu aiheutuu:

— sopimuksessa tarkoitetusta tuojasopimuspuolen tämän tuotteen tullien ja vaikutukseltaan vastaavien maksujen täydellisestä tai osittaisesta poistamisesta,

— ja siitä, että kysymyksessä olevan tuotteen valmistuksessa käytettävien raaka-aineiden ja välituotteiden viejäsopimuspuolen maahantuonnissa kantamat tullit ja vaikutukseltaan vastaavat maksut ovat huomattavasti alhaisemmat kuin tuojasopimuspuolen kantamat vastaavat tullit ja maksut,

asianomainen sopimuspuoli voi toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet 27 artiklassa määrättyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.

▼M54

24 a artikla

Jos 7 ja 13 a artiklojen määräysten noudattamisesta on seurauksena:

1) jälleenvienti kolmanteen maahan, johon nähden viejäsopimuspuoli ylläpitää kyseistä tuotetta koskevia määrällisiä vientirajoituksia, vientitulleja tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä, tai

2) viejäsopimuspuolelle tärkeän tuotteen vakava puute tai sen uhka

ja jos edellä mainitut tilanteet aiheuttavat tai voivat aiheuttaa vakavia vaikeuksia viejäsopimuspuolelle, se voi toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä 27 artiklassa määrättyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.

▼B

25 artikla

Jos jokin sopimuspuolista toteaa, että sen ja toisen sopimuspuolen välisissä suhteissa harjoitetaan polkumyyntiä, se voi noudattaen 27 artiklassa määrättyjä menettelyjä ja edellytyksiä toteuttaa polkumyyntiin kohdistuvia suojatoimenpiteitä tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VI artiklan soveltamista koskevan sopimuksen mukaisesti.

26 artikla

Jos jollakin taloudenalalla syntyy vakavia häiriöitä tai syntyy vaikeuksia, jotka voivat johtaa taloudellisen tilanteen heikentymiseen jollakin alueella, sopimuspuoli, jota asia koskee, voi toteuttaa tarvittavat suojatoimenpiteet 27 artiklassa määrättyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.

▼M54

27 artikla

1. Jos sopimuspuoli soveltaa sellaisten tuotteiden tuontiin tai vientiin, joka on omiaan aiheuttamaan 24, 24 a ja 26 artiklassa tarkoitettuja vaikeuksia, hallinnollista menettelyä, jonka tarkoituksena on saada nopeasti tietoja kauppavirtojen kehityksestä, se ilmoittaa tästä toiselle sopimuspuolelle.

2. Edellä 22—26 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa ennen siinä määrättyjen toimenpiteiden toteuttamista tai tämän artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa heti, kun se on mahdollista, kyseinen sopimuspuoli antaa yhteistyöneuvostolle kaikki ne merkittävät tiedot, jotka ovat tarpeen tilanteen tarkastelemiseksi perusteellisesti sopimuspuolille hyväksyttävän ratkaisun löytämiseksi.

Ensisijaisesti on valittava sellaisia toimenpiteitä, jotka aiheuttavat mahdollisimman vähän häiriötä tämän sopimuksen toiminnalle.

Suojatoimenpiteistä ilmoitetaan heti sekakomitealle ja niistä neuvotellaan yhteistyöneuvostossa määräajoin erityisesti niiden poistamiseksi heti, kun olosuhteet sen sallivat.

3. Sovelletaan seuraavia määräyksiä 2 kohdan täytäntöön panemiseksi: a) edellä 23 artiklan osalta kumpikin sopimuspuoli voi saattaa asian sekakomitean käsiteltäväksi, jos se katsoo tietyn menettelyn olevan yhteensoveltumatonta sopimuksen moitteettoman toiminnan kanssa 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Sopimuspuolet antavat sekakomitealle kaikki tarpeelliset tiedot ja tarvittavan avun asian tarkastelemiseksi ja tarvittaessa menettelyn, jota vastustetaan, poistamiseksi. Jollei kyseinen sopimuspuoli ole lopettanut menettelyä, jota vastustetaan, sekakomitean asettaman määräajan kuluessa, tai jollei sekakomiteassa saavuteta yksimielisyyttä kolmen kuukauden kuluessa asian vireillepanosta, sopimuspuoli, jota asia koskee, voi toteuttaa suojatoimenpiteet, joita se pitää tarpeellisina kyseisestä menettelystä aiheutuneiden vakavien vaikeuksien poistamiseksi, erityisesti se voi lopettaa tariffimyönnytysten soveltamisen. b) edellä 24 artiklan osalta ilmoitetaan tämän artiklan tarkoittamasta tilanteesta aiheutuvat vaikeudet tarkastelemista varten sekakomitealle, joka voi tehdä näiden vaikeuksien lopettamiseksi tarvittavat päätökset. Jollei sekakomitea tai viejäsopimuspuoli ole tehnyt 30 päivän kuluessa ilmoituksesta päätöstä vaikeuksien lopettamiseksi, tuojasopimuspuolella on oikeus kantaa maahan tuodusta tuotteesta tasoitusmaksua. Tämä tasoitusmaksu lasketaan sen vaikutuksen mukaan, joka tavaroihin sisältyvien raaka-aineiden tai välituotteiden osalta todetuilla tullieroilla on kyseisten tavaroiden arvoon. c) edellä 24 a artiklan osalta tässä artiklassa tarkoitetuista tilanteista aiheutuvista vaikeuksista ilmoitetaan tarkastelemista varten sekakomitealle. Edellä 24 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetun puutteen uhka on todistettava asianmukaisilla määrä- ja hintaosoittimilla. Sekakomitea voi tehdä tarpeelliset päätökset vaikeuksien lopettamiseksi. Jollei sekakomitea ole tehnyt 30 päivän kuluessa ilmoituksesta tällaista päätöstä, viejäsopimuspuoli voi soveltaa väliaikaisesti aiheellisia toimenpiteitä kyseisen tuotteen vientiin. d) edellä 25 artiklan tapauksissa sekakomiteassa neuvotellaan, ennen kuin asianomainen sopimuspuoli toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä. e) Jos poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi on tarpeen toimia heti ilman etukäteistä tarkastelua, asianomainen sopimuspuoli voi 24, 24 a, 25 ja 26 artiklassa tarkoitetuissa tilanteissa sekä suoraan tai välillisesti kauppaan vaikuttavan vientituen osalta soveltaa viipymättä suojatoimenpiteitä, jotka ovat ehdottomasta tarpeen tilanteen korjaamiseksi.

▼B

28 artikla

Jos yhdellä tai useammalla yhteisön jäsenvaltiolla tai Sveitsillä on vakavia maksutasevaikeuksia tai tällaiset vaikeudet uhkaavat sitä vakavasti, asianomainen sopimuspuoli voi toteuttaa tarvittavat suojatoimenpiteet. Sen on ilmoitettava tästä viipymättä toiselle sopimuspuolelle.

29 artikla

1. Perustetaan sekakomitea sopimuksen hallintoa ja sen moitteettoman täytäntöönpanon valvomista varten. Tätä varten se antaa suosituksia. Se tekee päätöksiä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa. Sopimuspuolet panevat nämä päätökset täytäntöön omien sääntöjensä mukaisesti.

2. Sopimuksen moitteetonta täytäntöönpanoa varten sopimuspuolten on annettava toisilleen tietoja ja neuvoteltava keskenään sekakomiteassa jomman kumman pyynnöstä.

3. Sekakomitea vahvistaa työjärjestyksensä.

30 artikla

1. Sekakomitea muodostuu yhdeltä puolen yhteisön ja toiselta puolen Sveitsin edustajista.

2. Sekakomitea tekee päätöksensä yksimielisesti.

31 artikla

1. Sekakomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen kumpikin sopimuspuoli työjärjestyksessä määrättävien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan.

2. Sekakomitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa puheenjohtajansa aloitteesta sopimuksen yleisen toiminnan tarkastelemiseksi.

Se kokoontuu lisäksi työjärjestyksessään määrättävin edellytyksin jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä aina kun erityinen tarve vaatii.

3. Sekakomitea voi päättää perustaa työryhmiä avustamaan sitä sen tehtävissä.

32 artikla

1. Jos sopimuspuoli katsoo, että kummankin sopimuspuolen taloudellisen edun vuoksi olisi hyödyllistä kehittää sopimuksella luotuja suhteita laajentamalla niitä sopimuksen soveltamisalaan kuulumattomille aloille, se esittää tästä toiselle sopimuspuolelle perustellun pyynnön.

Sopimuspuolet voivat määrätä sekakomitean tarkastelemaan tätä pyyntöä ja tarvittaessa antamaan niille suosituksia erityisesti neuvottelujen aloittamiseksi.

2. Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät 1 kohdassa tarkoitettujen neuvottelujen tuloksena syntyvät sopimukset omien menettelyjensä mukaisesti.

33 artikla

Liitteet ja pöytäkirjat, jotka on liitetty sopimukseen, ovat sen erottamaton osa.

34 artikla

Kumpikin sopimuspuoli voi irtisanoa sopimuksen ilmoittamalla siitä toiselle sopimuspuolelle. Sopimuksen voimassaolo päättyy 12 kuukauden kuluttua päivästä, jona tämä ilmoitus on tehty.

35 artikla

Sopimusta sovelletaan yhdeltä puolen alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan talousyhteisön perustamissopimusta, viimeksi mainitussa sopimuksessa määrätyin edellytyksin, ja toiselta puolen Sveitsin valaliiton alueeseen.

36 artikla

Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena englannin, ►M12 hollannin, italian ◄ , ranskan, saksan ja tanskan kielellä kaikkien näiden tekstien ollessa yhtä todistusvoimaisia.

Sopimuspuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omien menet-telyjensä mukaisesti.

Se tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1973, jos sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen ennen tätä päivämäärää sopimuksen voimaantulemiseksi tarvittavien menettelyjen täyttämisestä.

Tämän päivämäärän jälkeen tämä sopimus tulee voimaan ilmoitusta seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä. Viimeinen päivämäärä tämän ilmoituksen tekemiseksi on 30 päivä marraskuuta 1973.

Tämän sopimuksen tullessa voimaan sovelletaan 1 päivänä huhtikuuta 1973 sovellettavia määräyksiä, jos voimaantulo tapahtuu tämän päivämäärän jälkeen.

Udfærdiget i Bruxelles, den toogtyvende juli nitten hundrede og tooghalvfjerds.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten Juli neunzehnhundertzweiundsiebzig.

Done at Brussels on this twenty-second day of July in the year one thousand nine hundred and seventy-two.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux juillet mil neuf cent soixante-douze.

Fatto a Bruxelles, il ventidue luglio millenovecentosettantadue.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste juli negentienhonderdtweeënzeventig.

▼M12 —————

▼B

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä heinäkuuta vuonna tuhat yhdeksänsataaseitsemänkymmentäkaksi.

På Rådet for De europæiske Fællesskabers vegne

Im Namen des Rates der Europäischen Gemeinschaften

In the name of the Council of the European Communities

Au nom du Conseil des Communautés européennes

A nome del Consiglio delle Comunità europee

Namens de Raad van de Europese Gemeenschappen

▼M12 —————

▼B

Für die Schwiezerische Eidenossenschaft

Pour la Confédération Suisse

Per la Confederazione svizzera

▼M73

LIITE I

Luettelo sopimuksen 2 artiklan i kohdassa tarkoitetuista tuotteista:







HS-koodi Kuvaus 2905 43 – – mannitoli 2905 44 – – D-glusitoli (sorbitoli) 3501 Kaseiini, kaseinaatit ja muut kaseiinijohdannaiset; kaseiiniliimat: 3501 10 – kaseiini ex 3501 90 – muut: – muut kuin kaseiiniliimat 3502 Albumiinit (myös kahden tai useamman heraproteiinin tiivisteet, joiden heraproteiinipitoisuus on suurempi kuin 80 prosenttia kuiva-aineen painosta), albuminaatit ja muut albumiinijohdannaiset: – muna-albumiini (ovalbumiini): 3502 11 – – kuivattu 3502 19 – – muu 3502 20 – maitoalbumiini (laktalbumiini), myös kahden tai useamman heraproteiinin tiivisteet 3505 Dekstriini ja muu modifioitu tärkkelys (esim. esihyytelöity tai esteröity tärkkelys); tärkkelykseen, dekstriiniin tai muuhun modifioituun tärkkelykseen perustuvat liimat ja liisterit 3809 Viimeistelyvalmisteet, valmisteet, jotka nopeuttavat värjäytymistä tai väriaineiden kiinnittymistä, sekä muut tuotteet ja valmisteet (esim. liistausaineet ja peittausaineet), jollaisia käytetään tekstiili-, paperi-, nahka- tai niiden kaltaisessa teollisuudessa, muualle kuulumattomat: 3809 10 – tärkkelyspitoisiin aineisiin perustuvat 3823 Teolliset monokarboksyylirasvahapot; puhdistuksessa saadut happamat öljyt; teolliset rasva-alkoholit: – teolliset monokarboksyylirasvahapot; puhdistuksessa saadut happamat öljyt: 3823 11 – – steariinihappo 3823 12 – – öljyhappo 3823 19 – – muut 3823 70 – teolliset rasva-alkoholit 3824 60 – sorbitoli, muu kuin alanimikkeeseen 2905 44 kuuluva 5301 Pellava, raaka tai käsitelty, ei kuitenkaan kehrätty; pellavarohtimet ja -jätteet (myös lankajätteet ja garnetoidut jätteet ja lumput) 5302 Hamppu (Cannabis sativa L.), raaka tai käsitelty, ei kuitenkaan kehrätty; hamppurohtimet ja -jätteet (myös garnetoidut jätteet ja lumput)

▼M70

LIITE II

Luettelo sopimuksen 2 artiklan ii kohdassa tarkoitetuista tuotteista







HS-nimike Tavaran kuvaus 1302. Kasvimehut ja -uutteet; pektiiniaineet, pektinaatit ja pektaatit; agar-agar ja muut kasviaineista saadut kasvilimat ja paksunnosaineet, myös modifioidut: — kasvimehut ja uutteet: ex 1302.19 — — muut: — — — vaniljasta saatu oleohartsi 1404. Muualle kuulumattomat kasvituotteet: 1404.20 — puuvillalintterit 1516. Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, osittain tai kokonaan hydratut, vaihtoesteröidyt, uudelleen esteröidyt tai elaidinoidut, myös puhdistetut, mutta ei enempää valmistetut: ex 1516.20 — kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet: . hydrattu risiiniöljy (opaalivaha) ex 1518. Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, keitetyt, hapetetut, dehydratoidut, rikitetyt, puhalletut, tyhjiössä tai inertissä kaasussa kuumentamalla polymeroidut tai muutoin kemiallisesti muunnetut, muut kuin nimikkeen 1516 eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet; muualle kuulumattomat syötäväksi kelpaamattomat seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu eläin- tai kasvirasvoista tai -öljyistä tai tämän ryhmän eri rasvojen ja öljyjen jakeista: linoksiini

▼M70

LIITE III

Luettelo sopimuksen 4 artiklassa tarkoitetuista tuotteista

Koska Sveitsi on 1 päivänä tammikuuta 1997 muuttanut vuonna 1972 tehdyn sopimuksen liitteeseen II sisältyvien tuotteiden tuontitullin fiskaalisen osan sisäiseksi veroksi, kyseinen liite poistetaan.

LIITE IV

▼M54

Lista artiklassa 7 mainituista tuotteista

Tullit, joita Sveitsi soveltaa seuraavien tuotteiden vientiin yhteisöön, poistetaan seuraavan aikataulun mukaisesti:







Harmonoidunnimikkeistön nimike Tavaran kuvaus Poistamisaikataulu ex 26.20 Tuhka ja jätteet, joissa on pääasiallisesti alumiinia 1.1.1993 74.04 Kuparijätteet ja -romu 1.1.1993 76.02 Alumiinijätteet ja -romu 1.1.1993

▼B

PÖYTÄKIRJA n:o 1

tiettyihin tuotteisiin sovellettavasta järjestelmästä













A JAKSO

YHTEISÖN TIETTYIHIN SVEITSISTÄ PERÄISIIN OLEVIIN TUOTTEISIIN SOVELTAMA TUONTLTÄRJESTELY

1 artikla

▼M25

1. Alkuperäisen kokoonpanon mukaiseen talousyhteisöön tuotavien, yhteisen tullitariffin ryhmien 48 ja 49 tavaroiden tullit poistetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti:



Aikataulu Nimikkeisiin ja alanimikkeisiin48.01 C II, 48.01 F, 48.07 C, 48.13 ja48.15 B kuuluvat tavarat Muut tavarat Sovellettavat tullit prosentteina Sovellettavat perustullit prosentteina 1 päivästä tammikuuta 1978 8 65 1 päivästä tammikuuta 1979 6 50 1 päivästä tammikuuta 1980 6 50 1 päivästä tammikuuta 1981 4 35 1 päivästä tammikuuta 1982 4 35 1 päivästä tammikuuta 1983 2 20 1 päivästä tammikuuta 1984 0 0

2. Irlantiin tuotavien 1 kohdassa tarkoitettujen tavaroiden tullit poistetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti:



Aikataulu Sovellettavat perustullit prosentteina 1 päivästä tammikuuta 1978 20 1 päivästä tammikuuta 1979 15 1 päivästä tammikuuta 1980 15 1 päivästä tammikuuta 1981 10 1 päivästä tammikuuta 1982 10 1 päivästä tammikuuta 1983 5 1 päivästä tammikuuta 1984 0

3. Poiketen siitä, mitä sopimuksen 3 artiklassa määrätään, soveltavat Tanska ja Yhdistynyt Kuningaskunta 1 kohdassa tarkoitettuihin Sveitsin alkuperätuotteisiin seuraavia tulleja:



Aikataulu Nimikkeisiin ja alanimikkeisiin48.01 C II, 48.01 F, 48.07 C, 48.13 ja48.15 B tavarat Muut tuotteet Sovellettavat tullit prosentteina Sovellettavat yhteisen tullitariffin tullit prosentteina 1 päivästä tammikuuta 1978 8 65 1 päivästä tammikuuta 1979 6 50 1 päivästä tammikuuta 1980 6 50 1 päivästä tammikuuta 1981 4 35 1 päivästä tammikuuta 1982 4 35 1 päivästä tammikuuta 1983 2 20 1 päivästä tammikuuta 1984 0 0

▼B

4. ►M12 ◄ ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on oikeus ottaa käyttöön Sveitsin alkuperätuotteiden tuonnissa vuosittain tullittomia tariffikiintiöitä, joiden liitteessä A vuodelle 1974 mainittu määrä on sama kuin vuosina 1968—1971 tuonnin keskiarvo korotettuna kerrannaisesti neljä kertaa 5 prosentilla; 1 päivästä tammikuuta 1975 näitä tullittomia kiintiöitä korotetaan 5 prosentilla vuosittain. 1 päivän tammikuuta 1974 ja 31 joulukuuta päivän 1983 välisenä aikana Tanskalla—————ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on oikeus ottaa käyttöön Sveitsin alkuperätuotteiden tuonnissa vuosittain tullittomia tariffikiintiöitä, joiden liitteessä A vuodelle 1974 mainittu määrä on sama kuin vuosina 1968—1971 tuonnin keskiarvo korotettuna kerrannaisesti neljä kertaa 5 prosentilla; 1 päivästä tammikuuta 1975 näitä tullittomia kiintiöitä korotetaan 5 prosentilla vuosittain.

5. ”Alkuperäisellä yhteisöllä” tarkoitetaan Belgian kuningaskuntaa, Saksan liittotasavaltaa, Ranskan tasavaltaa, Italian tasavaltaa, Luxemburgin suurherttuakuntaa ja Alankomaiden kuningaskuntaa.

2 artikla

1. Jäljempänä 2 kohdassa mainittujen tuotteiden tuontitulleja alkuperäisessä yhteisössä ja Irlannissa on alennettava asteittain jäljempänä mainituille tasoille seuraavan aikataulun mukaisesti;







Aikataulu Sovellettava prosenttimäärä perustullista laskettuna 1 päivänä huhtikuuta 1973 95 1 päivänä tammikuuta 1974 90 1 päivänä tammikuuta 1975 85 1 päivänä tammikuuta 1976 75 1 päivänä tammikuuta 1977 60 1 päivänä tammikuuta 1978 40 tullinkanto enintään 3 % arvosta (poikkeuksena alanimikkeet 78.01 A II ja 79.01 A) 1 päivänä tammikuuta 1979 20 1 päivänä tammikuuta 1980 0

Jäljempänä 2 kohdassa olevassa taulukossa mainittujen alanimikkeiden 78.01 A II ja 79.01 A osalta tullinalennukset toimeenpannaan alkuperäisessä yhteisössä sopimuksen 5 artiklan 3 kohdasta poiketen toiseen desimaaliin pyöristämällä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tuotteet ovat seuraavat:



Yhteisen tullitariffin nimike Tavaran kuvaus ex 73.02 Ferroseokset, lukuun ottamatta ferronikkeliä ja EHTY:n perustamissopimukseen kuuluvia tuotteita 76.01 Valmistamaton alumiini; alumiinijätteet ja -romu: A. valmistamaton 78.01 Valmistamaton lyijy (myös hopeapitoinen); lyijyjätteet ja -romu: A. valmistamaton: II. muu 79.01 Valmistamaton sinkki; sinkkijätteet ja -romu: A. valmistamaton 81.01 Volframi, valmistamaton tai valmistettu, sekä siitä valmistetut teokset 81.02 Molybdeeni, valmistamaton tai valmistettu, sekä siitä valmistetut teokset 81.03 Tantaali, valmistamaton tai valmistettu, sekä siitä valmistetut teokset 81.04 Muut epäjalot metallit, valmistamattomat tai valmistetut, sekä niistä valmistetut teokset; kermetit, valmistamattomat tai valmistetut, sekä niistä valmistetut teokset:

B. kadmium

C. koboltti:

II. valmistettu ►M25

D. Kromi:

I. muokkaamaton; jätteet ja romu

b) muut

II. valmistettu ◄

E. germanium

F. hafnium

G. mangaani

H. niobium (kolumbium)

IJ. antimoni

K. titaani

L. vanadiini

M. U235:n suhteen köyhdytetty uraani

O. zirkonium

P. rhenium

Q. gallium, indium, tallium

R. kermetit

3 artikla

Niiden tuotteiden tuonti, joihin 1 ja 2 artiklassa tarkoitettua tullikohtelua sovelletaan, lukuun ottamatta valmistamatonta lyijyä, muuta kuin yhteisen tullitariffin alanimikkeeseen 78.01 AII kuuluvaa raakalyijyä, asetetaan vuotuisten suuntaaantavien tuontikattojen alaiseksi, joihin ylittävältä osalta voidaan kantaa kolmansiin maihin sovellettava tulli jäljempänä olevien määräysten mukaisesti:

a) Ottaen huomioon, että yhteisöllä on mahdollisuus jättää väliaikaisesti soveltamatta tuontikattoja tiettyjen tuotteiden osalta, vuodelle 1973 vahvistetut tuontikatot esitetään liitteessä Β. Nämä tuontikatot on laskettu ottamalla huomioon, että alkuperäinen yhteisöjä Irlanti toteuttavat ensimmäisen tullinalennuksen huhtikuun 1 päivänä 1973. Vuonna 1974 tuontikattojen suuruus vastaa vuoden 1973 tasoa mukautettuna yhteisön vuositasolle ja 5 prosentilla korotettuna. Tuontikattoja korotetaan 1 päivästä tammikuuta 1975 vuosittain 5 prosentilla. Niiden tähän pöytäkirjaan kuuluvien tuotteiden osalta, joita ei ole mainittu liitteessä B, yhteisö varaa mahdollisuuden asettaa tuontikattoja, jotka ovat yhtä suuria kuin yhteisön tuonnin keskiarvo niiltä neljältä viimeiseltä vuodelta, joilta tilastot ovat käytettävissä, 5 prosentilla korotettuna; seuraavina vuosina näitä tuontikattoja korotetaan vuosittain 5 prosentilla.

b) Jos kahden perättäisen vuoden aikana tuontikaton alaisen tuotteen tuonti on pienempi kuin 90 prosenttia vahvistetusta määrästä, yhteisö jättää toistaiseksi soveltamatta tätä tuontikattoa.

c) Suhdannevaikeuksissa yhteisö varaa itselleen mahdollisuuden, sekakomiteassa käytävien neuvottelujen jälkeen, vahvistaa yhdeksi vuodeksi uudelleen edelliselle vuodelle vahvistetun määrän.

d) Yhteisö ilmoittaa kunkin vuoden joulukuun 1 päivänä sekakomitealle seuraavaksi vuodeksi tuontikattojen alaiseksi asetettujen tuotteiden luettelon ja tuontikattojen suuruudet.

e) Tuonti, joka tapahtuu 1 artiklan 4 kohdan nojalla käyttöön otettujen tariffikiintiöiden mukaisesti, sisällytetään näille tuotteille vahvistettuihin tuontikattoihin.

f) Kun tähän pöytäkirjaan kuuluvan tuotteen tuonnille vahvistettu tuontikatto saavutetaan, voidaan poiketen siitä, mitä sopimuksen 3 artiklassa ja mainitun pöytäkirjan 1 ja 2 artiklassa määrätään, kyseessä olevasta tuotteesta jälleen kantaa yhteisen tullitariffin mukainen tulli kalenterivuoden loppuun saakka. Tässä tapauksessa, ennen 1 päivää heinäkuuta 1977: — ►M12 ◄ ja Yhdistyneen kuningaskunnan on otettava jälleen käyttöön jäljempänä mainittu tulli: Tanskan—————ja Yhdistyneen kuningaskunnan on otettava jälleen käyttöön jäljempänä mainittu tulli:



Vuosi Sovellettava prosenttimäärä yhteisen tullitariffin tullista laskettuna 1973 0 1974 40 1975 60 1976 80 — Irlannin on otettava jälleen käyttöön kolmansiin maihin soveltamansa tulli. Tämän pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaiset tullit on otettava jälleen käyttöön seuraavan tammikuun 1 päivänä.

g) Sopimuspuolet tutkivat sekakomiteassa 1 päivän heinäkuuta 1977 jälkeen mahdollisuutta tarkistaa tuontikattojen korotusprosenttia, ottaen huomioon kulutuksen ja tuonnin kehityksen yhteisössä sekä tämän artiklan soveltamisesta saadut kokemukset.

h) Tuontikatot on poistettava tämän pöytäkirjan 1 ja 2 artiklassa edellytettyjen tullinpoistokausien päättyessä.

4 artikla

1. Alkuperäinen yhteisö ylläpitää 31 päivään joulukuuta 1975 saakka vähimmäistullit seuraavien tuotteiden osalta:



Yhteisen tullitariffin nimike Tavaran kuvaus Ylläpidettävä vähimmäistulli 91.01 Taskukellot, rannekellot ja niiden kaltaiset kellot, myös ajanottokellot 0,35 ly/kappale 91.07 Kootut taskukellojen ja rannekellojen (myös ajanottokellojen) koneistot: A. liipotinjousella varustetut 0,28 ly/kappale 91.11 Muut kellonosat: C. Kokoamattomat taskukellojen ja rannekellojen koneistot: I. liipotinjousella varustetut 0,28 ly/kappale

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tullit poistetaan kahdessa yhtä suuressa erässä, 1 päivänä tammikuuta 1976 ja 1 päivänä heinäkuuta 1977. Poiketen siitä mitä sopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa määrätään, tällä tavalla alennettuja tulleja sovelletaan pyöristämällä ne toiseen desimaaliin.

3. Sopimuksen määräyksiä sovelletaan Brysselin nimikkeistön 91. ryhmään kuuluviin tuotteisiin edellyttäen että Sveitsi soveltaa vuonna 1967 Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä tehtyyn kelloteollisuuden tuotteita koskevaan sopimukseen Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 1972 allekirjoitetun lisäsopimuksen määräyksiä.

Kaikkia lisäsopimuksessa asetettuja velvoitteita pidetään tämän sopimuksen 22 artiklassa tarkoitettuina velvoitteina.







Β JAKSO

SVEITSIN TIETTYIHIN YHTEISÖSTÄ PERÄISIN OLEVHN TUOTTEISIIN SOVELTAMA TUONTUÄRJESTELY

5 artikla

▼M25

1. Alkuperäisestä talousyhteisöstä ja Irlannista Sveitsiin tuotavilta tavaroilta, jotka mainitaan tämän pöytäkirjan liitteessä C, poistetaan tullit 1 päivästä tammikuuta 1978 asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti:



Aikataulu Sovellettavat perustullit prosentteina 1 päivästä tammikuuta 1978 65 1 päivästä tammikuuta 1979 50 1 päivästä tammikuuta 1980 50 1 päivästä tammikuuta 1981 35 1 päivästä tammikuuta 1982 35 1 päivästä tammikuuta 1983 20 1 päivästä tammikuuta 1984 0

2. Alkuperäisestä talousyhteisöstä ja Irlannista Sveitsiin tuotavien, tulliyhteistyöneuvoston nimikkeistön nimikkeeseen 4418 kuuluvien tavaroiden tullit poistetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti:



Aikataulu Sovellettavat perustullit prosentteina 1 päivästä tammikuuta 1978 65 1 päivästä tammikuuta 1979 50 1 päivästä tammikuuta 1980 40 1 päivästä tammikuuta 1981 20 1 päivästä tammikuuta 1982 0

3. Poiketen siitä, mitä sopimuksen 3 artiklassa määrätään, Sveitsi varaa itselleen oikeuden 1 päivästä tammikuuta 1978 soveltaa taloudellisten tarpeiden ja hallinnollisten näkökohtien niin vaatiessa seuraavia tuontitulleja Tanskan ja Yhdistyneen Kuningaskunnan alkuperätuotteisiin, jotka on mainittu liitteessä C:



Aikataulu Sovellettavat perustullit prosentteina 1 päivästä tammikuuta 1978 65 1 päivästä tammikuuta 1979 50 1 päivästä tammikuuta 1980 50 1 päivästä tammikuuta 1981 35 1 päivästä tammikuuta 1982 35 1 päivästä tammikuuta 1983 20 1 päivästä tammikuuta 1984 0

▼B

6 artikla

▼M25

Tulliyhteistyöneuvoston nimikkeistön nimikkeiden 4418, 4801 ja 4807 tavaroiden osalta Sveitsi varaa itselleen mahdollisuuden vakavien vaikeuksien sattuessa asettaa ohjeellisia kattoja tämän pöytäkirjan 3 artiklassa määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Ohjeelliset katot ylittäviin tuonteihin voidaan soveltaa tulleja, jotka eivät ylitä kolmansiin maihin sovellettavia tulleja.

▼B

LIITE A

Luettelo vuoden 1974 tariffikiintiöistä

TANSKA ►M12 ————— ◄ , YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA







Yhteisen tullitariffin nimike Tavaran kuvaus Määrä (tonneina) Tanska ►M12 — ◄ Yhdistynyt kuningaskunta 48. ryhmä Paperi ja pahvi; paperimassa-, paperi- ja pahvitavarat ►M25 48.01 ◄ ►M25 Paperi ja kartonki, myös selluloosavanu, rullina tai arkkeina: ◄ C. Voimapaperi, kartonki ja -pahvi ex Π muut, ei kuitenkaan kraft liner eikä säkkipaperi — ►M12 — ◄ 145 ►M25

ex F. muut: ◄ ►M25 — Raamattupaperi, ohkopostipaperi; muut paino- ja kirjoituspaperit, joissa ei ole mekaanista puumassaa tai mekaanisen puumassan määrä on enintään 5 % ◄ — ►M12 — ◄ 202 ►M25 — Tapettipaperi ◄ — ►M12 — ◄ 244 48.03 Pergamenttipaperi ja -pahvi ja sen niiden jäljitelmät; kiillotettu läpikuultava paperi, rullina tai arkkeina — ►M12 — ◄ 126 ►M25 48.07 ◄ ►M25 Paperi ja kartonki, päällystetty, peitetty, kyllästetty tai pinnalta värjätty (mar-moroitu, kuvioitu tai vastaava) tai painettu (muut kuin 49 ryhmään kuuluvat), rullina tai arkkeina: ◄ ►M25

C. muut: ◄ ►M25 — Päällystetty paino- ja kirjoituspaperi ◄ — ►M12 — ◄ 152 ►M25 — erikseen mainitsemattomat ◄ — ►M12 — ◄ 586 ►M25 48.16 ◄ ►M25 Laatikot, säkit ja pussit sekä muut pakkauspäällykset, paperia tai kartonkia; toimistoissa ja myymälöissä käytettävät pahvikotelot ja vastaavat; ◄ — ►M12 — ◄ ►M25

A. Laatikot, säkit ja pussit sekä muut pakkauspäällykset, paperia tai kartonkia ◄ — 207 ►M25 48.21 ◄ ►M25 Muut paperimassa-, paperi-, kartonki- ja selluloosavanuteokset: ◄ ►M25

B. Vauvanvaipat vähittäismyyntipakkauksiin pakattuina ◄ — ►M12 — ◄ ►M25

D. muut ◄ — ►M12 — ◄ 147 ►M25

ex

48. ryhmä ◄ ►M25 Muut 48 ryhmän tavarat, lukuun ottamatta alanimikkeeseen 48.01 A kuuluvat ◄ 1 261 ►M12 ◄ 522 ex 49. ryhmä Kirjat, sanomalehdet, kuvat ja muut painotuotteet; käsikirjoitukset, konekirjoitukset ja työpiirustukset, jotka ovat yhteisessä tullitariffissa tullinalaisia (49.03, 49.05 A, 49.07 A, 49.07 C II, 49.08, 49.09, 49.10, 49.11 B) 190 ►M12 ◄ 756 918 (1) ( 1 ) Puntina

LIITE B

Vuoden 1973 tuontikattojen luettelo







Yhteisen tullitariffin nimike Tavaran kuvaus Määrä (tonneja) 73.02 Ferroseokset: C. piirauta 6 617 76.01 Valmistamaton alumiini; alumiinijätteet ja -romu: A. valmistamaton 9 824

LIITE C

Luettelo tuotteista, joiden yhteisöä koskevia tulleja Sveitsi alentaa pidennetyn siirtymäkauden aikana







Sveitsin tullitariffin nimike Tavaran kuvaus ▼M25 4801 Paperi ja kartonki, myös selluloosavanu, rullina tai arkkeina ▼B 4803. Pergamenttipaperi ja -pahvi ja sen jäljitelmät; kiillotettu läpikuultava paperi, rullina tai arkkeina: 20 — muut ▼M25 4807 Paperi ja kartonki, päällystetty, peitetty, kyllästetty tai pinnalta värjätty (mar-moroitu, kuvioitu tai vastaava) tai painettu (muut kuin 49 ryhmään kuuluvat), rullina tai arkkeina ▼B 4815. Muu määräkokoon tai -muotoon leikattu paperi, kartonki ja pahvi: 22 — muut 4821. Muut paperimassa-, paperi-, kartonki-, pahvi- ja selluloosavanuteokset: 20 — pöytäliinat, lautasliinat ja nenäliinat

▼M73

PÖYTÄKIRJA N:o 2

tietyistä jalostetuista maataloustuotteista

1 artikla

Yleiset periaatteet

1. Jollei tämän pöytäkirjan määräyksistä muuta johdu, sopimuksen määräyksiä sovelletaan tämän pöytäkirjan taulukoissa I ja II lueteltuihin tuotteisiin.

2. Sopimuspuolet eivät saa näiden tuotteiden osalta kantaa tuontitulleja tai muita vastaavia maksuja, maatalouden maksuosat mukaan luettuina, eivätkä myöntää vientitukia tai vaikutukseltaan niitä vastaavien tullien tai maksujen osittaista tai täydellistä palauttamista tai peruuttamista tai niistä vapauttamista.

3. Tämän pöytäkirjan määräyksiä sovelletaan Liechtensteinin ruhtinaskuntaan, kunnes Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjaa N:o 3 voidaan soveltaa Liechtensteinin ruhtinaskuntaan.

2 artikla

Hinnantasaustoimenpiteiden soveltaminen

1. Jotta voitaisiin ottaa huomioon taulukossa I lueteltujen tuotteiden valmistuksessa käytettävien maataloudesta saatavien raaka-aineiden kustannuserot, sopimus ei estä soveltamasta hinnantasausjärjestelyjä kyseisiin tuotteisiin; tämä tarkoittaa maatalouden maksuosien kantamista tuonnista ja vientitukien myöntämistä tai tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen osittaista tai täydellistä palauttamista tai peruuttamista tai niistä vapauttamista.

2. Jos sopimuspuoli soveltaa jalostusteollisuuden maksamaa raaka-aineiden hintaa alentavia sisäisiä toimenpiteitä, kyseiset toimenpiteet on otettava huomioon hinnantasausmääriä laskettaessa.

3 artikla

Tuontia koskevat hinnantasaustoimenpiteet

1. Tuontia koskevia maatalouden maksuosia laskettaessa huomioon otettavat maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden perusmäärät eivät Sveitsin osalta saa ylittää vastaavan maataloudesta peräisin olevan raaka-aineen Sveitsin kotimaisen viitehinnan ja yhteisön sisäisen viitehinnan erotusta eivätkä tuontitullia, jota Sveitsi tosiasiassa soveltaa sellaisenaan tuotuihin maataloudesta peräisin oleviin raaka-aineisiin.

2. Taulukossa I lueteltuihin tuotteisiin sovellettava Sveitsin tuontijärjestelmä on vahvistettu taulukossa IV.

3. Jos Sveitsin kotimainen viitehinta on alempi kuin yhteisön sisäinen viitehinta, yhteisö voi soveltaa hinnantasausjärjestelyjä 2 artiklassa esitetyllä tavalla; tämä tarkoittaa maatalouden maksuosien kantamista tuonnista asetuksen (EY) N:o 1460/96, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, mukaisesti.

4 artikla

Vientiä koskevat hinnantasaustoimenpiteet

1. Sveitsin vientituet tai tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen osittainen tai täydellinen palauttaminen tai peruuttaminen tai niistä vapauttaminen taulukossa I lueteltujen yhteisöön vietävien tuotteiden osalta eivät saa ylittää kyseisten tuotteiden valmistuksessa käytettyjen maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden Sveitsin kotimaisen viitehinnan ja yhteisön sisäisen viitehinnan erotusta kerrottuna tosiasiallisesti käytetyillä määrillä. Jos Sveitsin kotimainen viitehinta on yhtä suuri tai alempi kuin yhteisön sisäinen viitehinta, Sveitsin vientituen tai tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen osittaisen tai täydellisen palauttamisen tai peruuttamisen tai niistä vapauttamisen on oltava nolla.

2. Jos Sveitsin kotimainen viitehinta on alempi kuin yhteisön sisäinen viitehinta, yhteisö voi soveltaa hinnantasausjärjestelyjä 2 artiklassa esitetyllä tavalla; tämä tarkoittaa vientitukien myöntämistä asetuksen (EY) N:o 1520/2000, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, mukaisesti tai tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen osittaista tai täydellistä palauttamista tai peruuttamista tai niistä vapauttamista.

3. Sopimuspuolet eivät saa myöntää vientitukia, tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen osittaista tai täydellistä palauttamista tai peruuttamista tai niistä vapauttamista taulukossa I ja taulukossa II lueteltujen tuotteiden valmistuksessa käytetyn sokerin (HS-nimikkeet 1701 , 1702 ja 1703 ) osalta.

5 artikla

Viitehinnat

1. Edellä 3 ja 4 artiklassa mainittujen maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden yhteisön sisäiset ja Sveitsin kotimaiset viitehinnat on lueteltu taulukossa III.

2. Sopimuspuolten on säännöllisesti, vähintään kerran vuodessa, toimitettava sekakomitealle kaikkien sellaisten raaka-aineiden sisäiset ja kotimaiset viitehinnat, joiden osalta sovelletaan hinnantasaustoimenpiteitä. Toimitettujen sisäisten ja kotimaisten viitehintojen on oltava sopimuspuolen alueella vallitsevan todellisen hintatilanteen mukaisia. Niiden on oltava jalostusteollisuuden tavallisesti tukkukaupassa tai valmistusvaiheessa maksamia hintoja. Jos maataloudesta peräisin oleva raaka-aine on jalostusteollisuuden tai sen osan saatavilla tavallisesti sisä- ja kotimaisilla markkinoilla vallitsevaa hintaa alhaisempaan hintaan, toimitettavia sisäisiä ja kotimaisia viitehintoja on mukautettava vastaavasti.

3. Sekakomitea vahvistaa Euroopan komission yksiköiden ja Sveitsin liittovaltion viranomaisten toimittamien tietojen perusteella sisäiset ja kotimaiset viitehinnat ja hintaerot maataloudesta peräisin oleville raaka-aineille, jotka on lueteltu taulukossa III. Taulukossa IV lueteltujen maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden perusmääriä on mukautettava, jos se on tarpeellista suhteellisten etuusmarginaalien säilyttämisen osalta.

4. Sekakomitea tarkistaa ennen tämän pöytäkirjan soveltamista niiden 3 ja 4 artiklassa mainittujen maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden sisäiset ja kotimaiset hinnat, jotka on lueteltu taulukossa III.

6 artikla

Hallinnollista yhteistyötä koskevat erityismääräykset

Hallinnollista yhteistyötä koskevat erityismääräykset on vahvistettu tämän pöytäkirjan lisäyksessä.

7 artikla

Muutokset

Sekakomitea voi päättää tehdä muutoksia tämän pöytäkirjan taulukoihin, taulukoiden lisäyksiin ja lisäykseen.

TAULUKKO I

Hinnantasaustoimenpiteiden alaiset tavarat







HS-nimike Tavaran kuvaus 0403 Kirnupiimä, juoksetettu maito ja kerma, jogurtti, kefiiri ja muu käynyt tai hapatettu maito ja kerma, myös tiivistetty tai maustettu tai lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta, hedelmää, pähkinää tai kaakaota sisältävä: .10 – jogurtti: ex .10 – – maustettu tai lisättyä hedelmää, pähkinää tai kaakaota sisältävä .90 – muu: ex .90 – – maustettu tai lisättyä hedelmää, pähkinää tai kaakaota sisältävä 0405 Voi ja muut maitorasvat; maidosta valmistetut levitteet: .20 – maidosta valmistetut levitteet: ex .20 – – rasvapitoisuus vähintään 39 mutta vähemmän kuin 75 painoprosenttia 1517 Margariini; syötävät seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu eläin- tai kasvirasvoista tai -öljyistä tai tämän ryhmän eri rasvojen ja öljyjen jakeista, muut kuin nimikkeen 1516 syötävät rasvat ja öljyt sekä niiden jakeet: .10 – margariini, ei kuitenkaan nestemäinen margariini: ex .10 – – enemmän kuin 10 painoprosenttia, mutta enintään 15 painoprosenttia maitorasvaa sisältävä .90 – muu: ex .90 – – enemmän kuin 10 painoprosenttia, mutta enintään 15 painoprosenttia maitorasvaa sisältävä 1704 Kaakaota sisältämättömät sokerivalmisteet (myös valkoinen suklaa) 1806 Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet 1901 Mallasuute; muualle kuulumattomat hienoista tai karkeista jauhoista, rouheista, tärkkelyksestä tai mallasuutteesta tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 40 painoprosenttia täysin rasvattomasta aineesta laskettuna; muualle kuulumattomat nimikkeiden 0401 –0404 tuotteista tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 5 painoprosenttia täysin rasvattomasta aineesta laskettuna 1902 Makaronivalmisteet, kuten spagetti, makaroni, nuudelit, lasagne, gnocchi, ravioli ja cannelloni, myös kypsennetyt tai (lihalla tai muulla aineella) täytetyt tai muulla tavalla valmistetut; couscous, myös valmistettu 1904 Viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla tehdyt elintarvikevalmisteet (esim. maissihiutaleet); vilja (ei kuitenkaan maissi) jyvinä tai jyväsinä tai hiutaleina tai muulla tavalla valmistettuina jyvinä tai jyväsinä (lukuun ottamatta jauhoja ja rouheita), esikypsennetty tai muulla tavalla valmistettu, muualle kuulumattomat 1905 Ruokaleipä, kakut ja leivokset, keksit ja pikkuleivät (biscuits) sekä muut leipomatuotteet, myös jos niissä on kaakaota; ehtoollisleipä, tyhjät oblaattikapselit, jollaiset soveltuvat farmaseuttiseen käyttöön, sinettiöylätit, riisipaperi ja niiden kaltaiset tuotteet 2004 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädytetyt, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet: .10 – perunat: ex .10 – – hienoina tai karkeina jauhoina taikka hiutaleina 2005 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädyttämättömät, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet: .20 – perunat: ex .20 – hienoina tai karkeina jauhoina taikka hiutaleina 2008 Muulla tavalla valmistetut tai säilötyt hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat, myös lisättyä sokeria, muuta makeutusainetta tai alkoholia sisältävät, muualle kuulumattomat: – pähkinät, maapähkinät ja muut siemenet, myös näiden sekoitukset: .11 – – maapähkinät: ex .11 – – – maapähkinävoi 2101 Kahvi-, tee- ja mateuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin tuotteisiin tai kahviin, teehen tai mateen perustuvat valmisteet; paahdettu juurisikuri ja muut paahdetut kahvinkorvikkeet sekä niiden uutteet, esanssit ja tiivisteet: – kahviuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin uutteisiin, esansseihin tai tiivisteisiin tai kahviin perustuvat valmisteet: .12 – – uutteisiin, esansseihin tai tiivisteisiin perustuvat valmisteet tai kahviin perustuvat valmisteet: ex .12 – – – maitorasvaa vähintään 1,5 painoprosenttia, maitoproteiineja vähintään 2,5 painoprosenttia, sokeria vähintään 5 painoprosenttia tai tärkkelystä vähintään 5 painoprosenttia sisältävät .20 – tee- ja mateuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin uutteisiin, esansseihin ja tiivisteisiin taikka teehen tai mateen perustuvat valmisteet: ex .20 – – maitorasvaa vähintään 1,5 painoprosenttia, maitoproteiineja vähintään 2,5 painoprosenttia, sokeria vähintään 5 painoprosenttia tai tärkkelystä vähintään 5 painoprosenttia sisältävät 2103 Kastikkeet ja valmisteet niitä varten; maustamisvalmisteita olevat sekoitukset; sinappijauho ja valmistettu sinappi: .20 – tomaattiketsuppi ja muut tomaattikastikkeet .90 – muut: ex .90 – – muu kuin nestemäinen mango-chutney 2104 Keitot ja liemet sekä valmisteet niitä varten; homogenoidut sekoitetut elintarvikevalmisteet 2105 Jäätelö, mehujää ja niiden kaltaiset jäädytetyt valmisteet, myös kaakaota sisältävät 2106 Muualle kuulumattomat elintarvikevalmisteet: .10 – proteiinitiivisteet ja teksturoidut proteiiniaineet: ex .10 – – maitorasvaa enemmän kuin 1 %, muuta rasvaa enemmän kuin 1 % tai sokereita enemmän kuin 5 % sisältävät .90 – muut ▼M78 2202 Vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maustettu, ja muut alkoholittomat juomat, ei kuitenkaan nimikkeen 2009 hedelmä- ja kasvismehut .90 – muut: ex .90 – – nimikkeisiin 0401 ja0402 kuuluvia maitoainesosia sisältävät 2208 Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus pienempi kuin 80 tilavuusprosenttia; väkevät alkoholijuomat, liköörit ja muut alkoholipitoiset juomat: .90 – muut: ex .90 – – muu kuin lisättyä alkoholia sisältävä tiivistetty rypäleen puristemehu ▼M73 3501 Kaseiini, kaseinaatit ja muut kaseiinijohdannaiset; kaseiiniliimat .10 – kaseiini .90 – muut: ex .90 – – muut kuin kaseiiniliimat

TAULUKKO II

Vapaakauppatavarat







HS-nimike Tavaran kuvaus 0501 Hiukset, valmistamattomat, myös pestyt tai rasvattomiksi tehdyt; hiusjätteet 0502 Sian ja villisian harjakset ja muut karvat; mäyränkarvat ja muut harjantekoon käytettävät karvat; tällaisten harjaksien ja karvojen jätteet 0503 Jouhet ja jouhenjätteet, myös kerrostettuina, tukiaineeseen yhdistettyinä tai sitä ilman 0505 Höyhen- tai untuvapeitteiset linnunnahat ja muut osat, höyhenet ja höyhenen osat (myös leikatuin reunoin) sekä untuvat, joita ei ole enempää valmistettu kuin puhdistettu, desinfioitu tai käsitelty säilytystä varten; höyhenistä tai höyhenen osista saatu jauhe ja jätteet 10 – pehmustehöyhenet; untuvat ex 90 – muut (muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi) 0506 Luut ja sarvitohlot, valmistamattomat, rasvattomiksi tehdyt, yksinkertaisesti valmistetut (mutta ei määrämuotoisiksi leikatut), hapolla käsitellyt tai degelatinoidut; näistä tuotteista saatu jauhe ja jätteet 0507 Norsunluu, kilpikonnankuori, valaanhetulat ja -hetulaharjat, sarvet, kaviot, sorkat, kynnet ja nokat, valmistamattomat tai yksinkertaisesti valmistetut, mutta ei määrämuotoisiksi leikatut; näistä tuotteista saatu jauhe ja jätteet 0508 Koralli ja sen kaltaiset aineet, valmistamattomat tai yksinkertaisesti valmistetut, mutta muutoin työstämättömät; nilviäisten, äyriäisten ja piikkinahkaisten kuoret sekä mustekalan selkäkilvet, valmistamattomat tai yksinkertaisesti valmistetut, mutta ei määrämuotoisiksi leikatut, näistä tuotteista saatu jauhe ja jätteet: ex 00 – muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi 0509 Pesusienet, eläinperäiset 0510 Harmaa ambra, majavanhausta, sivetti ja myski; espanjankärpänen; sappi, myös kuivattu; tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt tai muuten väliaikaisesti säilötyt rauhaset ja muut eläintuotteet, joita käytetään farmaseuttisten tuotteiden valmistukseen 0710 Jäädytetyt kasvikset: 40 – sokerimaissi (Zea mays var. saccharata) 0711 Kasvikset, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina: 90 – muut kasvikset; kasvissekoitukset: ex 90 – – sokerimaissi (Zea mays var. saccharata) 0901 Kahvi, myös paahdettu tai kofeiiniton; kahvinkuoret ja -kalvot; kahvinkorvikkeet, joissa on kahvia, sen määrästä riippumatta 0902 Tee, myös maustettu 0903 Mate 1212 Johanneksenleipä, merilevät ja muut levät, sokerijuurikas ja sokeriruoko, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt tai kuivatut, myös jauhetut; hedelmänkivet ja -sydämet sekä muut kasvituotteet (myös paahtamattomat juurisikurin Cichorium intybus sativum juuret), jollaisia käytetään pääasiallisesti ihmisravinnoksi, muualle kuulumattomat: ex 20 – merilevät ja muut levät (muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi) 1302 Kasvimehut ja -uutteet; pektiiniaineet, pektinaatit ja pektaatit; agar-agar ja muut kasviaineista saadut kasvilimat ja paksunnosaineet, myös modifioidut 1401 Kasviaineet, jollaisia käytetään pääasiallisesti palmikointiin tai punontaan (esim. bambu, rottinki, ruoko, kaisla, koripaju, raffia, puhdistettu, valkaistu tai värjätty olki sekä niini) 1402 Kasviaineet, jollaisia käytetään pääasiallisesti täytteenä tai pehmusteena (esim. kapokki, täpeheinä ja meriheinä), myös kerrostettuina ja muuhun tukiaineeseen yhdistettyinä tai sitä ilman 1403 Kasviaineet, jollaisia käytetään pääasiallisesti luudan- tai harjantekoon (esim. luutadurra, piassava, riisinjuuri ja istlekuitu), myös kimppuina tai sykkyröinä 1404 Muualle kuulumattomat kasvituotteet 10 – raa'at kasviaineet, jollaisia käytetään pääasiallisesti värjäykseen tai parkitukseen 20 – puuvillalintterit ex 90 – muut (muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi) 1505 Villarasva ja siitä saadut rasva-aineet (myös lanoliini): ex 00 – muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi 1516 Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, osittain tai kokonaan hydratut, vaihtoesteröidyt, uudelleen esteröidyt tai elaidinoidut, myös puhdistetut, mutta ei enempää valmistetut: 20 – kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet: ex 20 – – hydrattu risiiniöljy (opaalivaha) 1517 Margariini; syötävät seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu eläin- tai kasvirasvoista tai -öljyistä tai tämän ryhmän eri rasvojen ja öljyjen jakeista, muut kuin nimikkeen 1516 syötävät rasvat ja öljyt sekä niiden jakeet: 90 – muut: ex 90 – – muotinirrotusvalmisteina käytettävät syötävät seokset ja valmisteet 1518 Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, keitetyt, hapetetut, dehydratoidut, rikitetyt, puhalletut, tyhjössä tai inertissä kaasussa kuumentamalla polymeroidut tai muutoin kemiallisesti muunnetut, muut kuin nimikkeen 1516 eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet; muualle kuulumattomat syötäväksi kelpaamattomat seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu eläin- tai kasvirasvoista tai -öljyistä tai tämän ryhmän eri rasvojen ja öljyjen jakeista: ex 00 – linoksiini 1520 Raaka glyseroli; glyserolivesi ja -lipeä 1521 Kasvivahat (ei kuitenkaan triglyseridit), mehiläisvaha ja muut hyönteisvahat sekä spermaseetti, myös puhdistetut tai värjätyt 1522 Degras; rasva-aineiden tai eläin- ja kasvivahojen käsittelyssä syntyneet jätteet 1702 Muut sokerit, myös kemiallisesti puhdas laktoosi, maltoosi, glukoosi ja fruktoosi (levuloosi), jähmeät; lisättyä maku- tai väriainetta sisältämättömät sokerisiirapit; keinotekoinen hunaja, myös luonnonhunajan kanssa sekoitettuna; sokeriväri: 50 – kemiallisesti puhdas fruktoosi 90 – muut, myös inverttisokeri ja muut sokeri- ja siirappiseokset, joissa on fruktoosia 50 prosenttia kuivapainosta ex 90 – – kemiallisesti puhdas maltoosi (muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi) 1803 Kaakaomassa, myös sellainen, josta rasva on poistettu 1804 Kaakaovoi, -rasva ja -öljy 1805 Kaakaojauhe, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön 1903 Tapioka ja tärkkelyksestä valmistetut tapiokankorvikkeet, hiutaleina, jyvinä, helmisuurimoina, seulomisjääminä tai niiden kaltaisessa muodossa 2001 Etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt kasvikset, hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat: 90 – muut: ex 90 – – sokerimaissi (Zea mays var. saccharata); palmunsydämet; jamssit, bataatit ja niiden kaltaiset nimikkeen 0714 syötävät kasvinosat 2004 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädytetyt, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet: 90 – muut kasvikset sekä kasvissekoitukset: ex 90 – – sokerimaissi (Zea mays var. saccharata) 2005 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädyttämättömät, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet: 80 – sokerimaissi (Zea mays var. saccharata) 2006 Sokerilla säilötyt (valellut, lasitetut tai kandeeratut) kasvikset, hedelmät, pähkinät, hedelmänkuoret ja muut kasvinosat: ex 00 – sokerimaissi (Zea mays var. saccharata) 2007 Keittämällä valmistetut hillot, hedelmähyytelöt, marmelaatit, hedelmä- ja pähkinäsoseet sekä hedelmä- ja pähkinäpastat, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät 2008 Muulla tavalla valmistetut tai säilötyt hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat, myös lisättyä sokeria, muuta makeutusainetta tai alkoholia sisältävät, muualle kuulumattomat: – pähkinät, maapähkinät ja muut siemenet, myös näiden sekoitukset: 11 – – maapähkinät: ex 11 – – – maapähkinät, paahdetut – muut, myös muut sekoitukset kuin alanimikkeeseen 2008 19 kuuluvat: 91 – – palmunsydämet 99 – – muut: ex 99 – – – maissi, muu kuin sokerimaissi (Zea mays var. saccharata) 2101 Kahvi-, tee- ja mateuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin tuotteisiin tai kahviin, teehen tai mateen perustuvat valmisteet; paahdettu juurisikuri ja muut paahdetut kahvinkorvikkeet sekä niiden uutteet, esanssit ja tiivisteet: – kahviuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin uutteisiin, esansseihin tai tiivisteisiin tai kahviin perustuvat valmisteet: 11 – – uutteet, esanssit ja tiivisteet 12 – – uutteisiin, esansseihin tai tiivisteisiin perustuvat valmisteet tai kahviin perustuvat valmisteet: ex 12 – – – maitorasvaa, maitoproteiineja, sokeria tai tärkkelystä sisältämättömät tai maitorasvaa vähemmän kuin 1,5 painoprosenttia, maitoproteiineja vähemmän kuin 2,5 painoprosenttia, sokeria vähemmän kuin 5 painoprosenttia tai tärkkelystä vähemmän kuin 5 painoprosenttia sisältävät 20 – tee- ja mateuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin uutteisiin, esansseihin ja tiivisteisiin taikka teehen tai mateen perustuvat valmisteet: ex 20 – – maitorasvaa, maitoproteiineja, sokeria tai tärkkelystä sisältämättömät tai maitorasvaa vähemmän kuin 1,5 painoprosenttia, maitoproteiineja vähemmän kuin 2,5 painoprosenttia, sokeria vähemmän kuin 5 painoprosenttia tai tärkkelystä vähemmän kuin 5 painoprosenttia sisältävät 30 – paahdettu juurisikuri ja muut paahdetut kahvinkorvikkeet sekä niiden uutteet, esanssit ja tiivisteet 2102 Hiiva (elävä eli aktiivinen tai kuollut eli inaktiivinen); muut kuolleet yksisoluiset mikro-organismit (ei kuitenkaan nimikkeen 3002 rokotteet); valmistetut leivinjauheet: ex 10 – elävä eli aktiivinen hiiva (muu kuin leivontahiiva ja muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi) ex 20 – kuollut eli inaktiivinen hiiva; muut kuolleet yksisoluiset mikro-organismit (muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi) 30 – valmistetut leivinjauheet 2103 Kastikkeet ja valmisteet niitä varten; maustamisvalmisteita olevat sekoitukset; sinappijauho ja valmistettu sinappi: 10 – soijakastike 30 – sinappijauho ja valmistettu sinappi: ex 30 – – sinappijauho, muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi; valmistettu sinappi 90 – muut: ex 90 – – nestemäinen mango-chutney 2106 Muualle kuulumattomat elintarvikevalmisteet: 10 – proteiinitiivisteet ja teksturoidut proteiiniaineet: ex 10 – – muut kuin maitorasvoja enemmän kuin 1 %, muita rasvoja enemmän kuin 1 % tai sokereita enemmän kuin 5 % sisältävät 2201 Vesi, myös luonnon tai keinotekoinen kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön ja maustamaton; jää ja lumi ▼M78 2202 Vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maustettu, ja muut alkoholittomat juomat, ei kuitenkaan nimikkeen 2009 hedelmä- ja kasvismehut .10 – vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maustettu .90 – muut: ex .90 – – muut kuin vedellä laimennetut tai hiilihapotetut hedelmä- ja kasvismehut ja muut kuin nimikkeisiin 0401 ja 0402 kuuluvia maitoainesosia sisältävät ▼M73 2203 Mallasjuomat 2205 Vermutti ja muu tuoreista viinirypäleistä valmistettu viini, joka on maustettu kasveilla tai aromaattisilla aineilla 2207 Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus vähintään 80 tilavuusprosenttia; denaturoitu etyylialkoholi (etanoli) ja muut denaturoidut väkevät alkoholijuomat, väkevyydestä riippumatta: 2208 Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus pienempi kuin 80 tilavuusprosenttia; väkevät alkoholijuomat, liköörit ja muut alkoholipitoiset juomat: 20 – väkevät alkoholijuomat, rypäleviinistä tai viininvalmistuksen puristejäännöksestä tislaamalla valmistetut 30 – viski 40 – rommi ja taffia 50 – gini ja genever 60 – votka 70 – liköörit 2209 Etikka ja etikkahaposta valmistetut etikankorvikkeet

▼M93







TAULUKKO III EU:n ja Sveitsin kotimaiset viitehinnat Maataloudesta peräisin oleva raaka-aine Sveitsin kotimainen viitehinta EU:n sisäinen viitehinta 4 artiklan 1 kohta Sovelletaan Sveitsin puolella Sveitsin ja EU:n viitehinnan ero 3 artiklan 3 kohta Sovelletaan EU:n puolella Sveitsin ja EU:n viitehinnan ero CHF/100 kg netto CHF/100 kg netto CHF/100 kg netto euroa/100 kg netto Tavallinen vehnä 51,80 23,54 28,25 0,00 Durumvehnä - - 1,20 0,00 Ruis 42,80 18,50 24,30 0,00 Ohra - - - - Maissi - - - - Tavallinen vehnäjauho 91,60 46,68 44,90 0,00 Täysmaitojauhe 629,60 323,59 306,00 0,00 Rasvaton maitojauhe 420,10 260,22 159,90 0,00 Voi 1 128,35 409,97 718,40 0,00 Valkoinen sokeri - - - - Munat - - 38,00 0,00 Tuoreet perunat 40,05 17,05 23,00 0,00 Kasvirasva - - 170,00 0,00

▼M73

TAULUKKO IV

Sveitsin tuontijärjestelmä

a) Tämän taulukon lisäyksessä lueteltujen tuotteiden tulli on nettopainon perusteella laskettu maatalouden maksuosa. Standardireseptit on esitetty lisäyksessä.

▼M93

b) Maatalouden maksuosien laskennassa huomioon otettavien maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden perusmäärät:



Maataloudesta peräisin oleva raaka-aine Sveitsin puolella sovellettava perusmäärä 3 artiklan 2 kohta EU:n puolella sovellettava perusmäärä 4 artiklan 2 kohta CHF/100 kg netto euroa/100 kg netto Tavallinen vehnä 23,00 0,00 Durumvehnä 1,00 0,00 Ruis 19,80 0,00 Ohra - - Maissi - - Tavallinen vehnäjauho 36,60 0,00 Täysmaitojauhe 248,45 0,00 Rasvaton maitojauhe 130,30 0,00 Voi 570,15 0,00 Valkoinen sokeri - - Munat 30,95 0,00 Tuoreet perunat 18,20 0,00 Kasvirasva 138,55 0,00

▼M78

c) Seuraavassa taulukossa luetellut tuotteet ovat tullittomia



Sveitsin tullitariffin nimike Huomautuksia 1901.9099 1904.9020 1905.9040 2103.2000 ex 2103.9000 Muu kuin nestemäinen mango-chutney 2104.1000 2106.9010 2106.9024 2106.9029 2106.9030 2106.9040 2106.9099 ex 2202.9090 Sisältää nimikkeisiin 0401 ja 0402 kuuluvia maitoainesosia 2208.9010 2208.9099

▼M73

d) Seuraavassa taulukossa lueteltujen tuotteiden tulli vähenee nollaan kolmena yhtä suurena vuosivähennyksenä tämän pöytäkirjan tultua voimaan.



Sveitsin tullitariffin nimike Voimaantulosta lähtien sovellettava tulli Voimaantulosta yhden vuoden kuluttua sovellettava tulli Voimaantulosta kahden vuoden kuluttua sovellettava tulli CHF/100 kg brutto CHF/100 kg brutto CHF/100 kg brutto 2208.9021 27,30 13,70 Nolla 2208.9022 46,70 23,30 Nolla

e) Tässä taulukossa vahvistetuilla tullitariffin nimikkeillä tarkoitetaan Sveitsissä 1 päivänä tammikuuta 2002 sovellettavia tullitariffin nimikkeitä. Sen estämättä, mitä sopimuksen 12 a artiklassa määrätään, tariffinimikkeistöön myöhemmin mahdollisesti tehtävät muutokset eivät vaikuta tämän taulukon ehtoihin.

▼M78

Lisäys







Sveitsin tullitariffin nimike Huomautuksia Vehnä Durumvehnä Ruis Ohra Maissi Tavallinen vehnäjauho Täysmaitojauhe Rasvaton maitojauhe Voi Sokeri Munat Tuoreet perunat Kasvirasva Kg raaka-ainetta/100 kg netto valmista tuotetta 1901.2099 90 20

▼M73

Lisäys pöytäkirjaan N:o 2

Hallinnollista yhteistyötä koskevat määräykset

1. Sopimuspuolet sopivat siitä, että hallinnollinen yhteistyö on olennaisen tärkeää tämän pöytäkirjan nojalla myönnetyn etuuskohtelun täytäntöönpanemiseksi ja valvomiseksi, ja korostavat sitoutumistaan sääntöjenvastaisuuksien ja petosten torjuntaan tullien osalta ja niihin liittyvissä seikoissa.

2. Jos sopimuspuoli on objektiivisen tiedon perusteella todennut, että hallinnollinen yhteistyö on laiminlyöty ja/tai tätä pöytäkirjaa koskeva sääntöjenvastaisuus tai petos on tapahtunut, kyseinen sopimuspuoli voi tämän lisäyksen nojalla keskeyttää väliaikaisesti kyseisen tuotteen (kyseisten tuotteiden) etuuskohtelun.

3. Tässä lisäyksessä tarkoitetaan hallinnollisen yhteistyön laiminlyönnillä muun muassa:

a) toistuvaa velvoitteiden noudattamatta jättämistä tuotteen (tuotteiden) alkuperäaseman tarkastamiseksi;

b) toistuvaa kieltäytymistä tai viivyttelyä alkuperäselvityksen jälkitarkastusta suoritettaessa ja/tai ilmoitettaessa kyseisen tarkastuksen tuloksia;

c) toistuvaa kieltäytymistä tai viivyttelyä luvan hankkimisessa hallinnolliseen yhteistyöhön liittyvien käyntien tekemiseksi asiakirjojen aitouden tai kyseisen etuuskohtelun myöntämisen kannalta merkityksellisten tietojen tarkastamiseksi.

Tässä lisäyksessä tarkoitettu sääntöjenvastaisuus tai petos saatetaan havaita muun muassa silloin, kun sopimuspuolen tavanomaisen tuotantotason ja vientikapasiteetin ylittävä tavaroiden tuonnin nopea ja ilman riittävää perustetta tapahtuva kasvu voidaan yhdistää sääntöjenvastaisuutta tai petosta koskevaan objektiiviseen tietoon.

4. Väliaikaisen keskeyttämisen soveltamisedellytykset ovat seuraavat:

a) Sopimuspuolen, joka on objektiivisen tiedon perusteella havainnut hallinnollisen yhteistyön laiminlyönnin ja/tai sääntöjenvastaisuuden tai petoksen tullien osalta ja niihin liittyvissä seikoissa, on viipymättä ilmoitettava sekakomitealle havainnostaan ja sitä koskevista objektiivisista tiedoistaan ja aloitettava sekakomiteassa kaikkeen asiaankuuluvaan tietoon ja objektiivisiin tuloksiin perustuvat neuvottelut, jotta saavutetaan kummankin sopimuspuolen hyväksymä ratkaisu.

b) Kun sopimuspuolet ovat aloittaneet edellä mainitut neuvottelut sekakomiteassa eivätkä ole saavuttaneet hyväksyttävää ratkaisua kolmen kuukauden kuluessa ilmoituksen tekemisestä, asianomainen sopimuspuoli voi keskeyttää väliaikaisesti kyseisen tuotteen (kyseisten tuotteiden) etuuskohtelun. Väliaikaisesta keskeyttämisestä on viipymättä ilmoitettava sekakomitealle.

c) Tässä lisäyksessä tarkoitetut väliaikaiset keskeytykset eivät saa kestää pidempään kuin asianomaisen sopimuspuolen taloudellisten etujen suojaamiseksi on tarpeen. Niiden kesto on enintään kuusi kuukautta, ja ne voidaan uusia. Etuuskohtelun väliaikaisista keskeytyksistä on ilmoitettava sekakomitealle välittömästi niiden voimaantulon jälkeen. Keskeytyksistä neuvotellaan sekakomiteassa säännöllisin väliajoin, ja ensisijaisena tavoitteena on lopettaa ne heti, kun keskeytyksen edellytykset poistuvat.

5. Tehdessään sekakomitealle tämän lisäyksen 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen asianomaisen sopimuspuolen on julkaistava virallisessa lehdessään ilmoitus maahantuojille. Ilmoituksessa on täsmennettävä, että asianomaisen tuotteen osalta on havaittu objektiiviseen tietoon perustuva hallinnollisen yhteistyön laiminlyönti ja/tai sääntöjenvastaisuus tai petos.

▼M92

PÖYTÄKIRJA N:o 3

käsitteen ”peräisin olevat tuotteet” (”alkuperätuotteet”) määritelmästä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä

1 artikla

Sovellettavat alkuperäsäännöt

1. Sopimuksen panemiseksi täytäntöön sovelletaan etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen ( 1 ), jäljempänä ”yleissopimus”, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna ja julkaistuna Euroopan unionin virallisessa lehdessä, lisäystä I ja lisäyksen II asiaankuuluvia määräyksiä.

2. Kaikki yleissopimuksen lisäyksessä I ja lisäyksen II asiaankuuluvissa määräyksissä olevat viittaukset ”asiaankuuluvaan sopimukseen” katsotaan viittauksiksi sopimukseen.

3. Sen estämättä, mitä yleissopimuksen lisäyksessä I olevan 16 artiklan 5 kohdassa ja 21 artiklan 3 kohdassa määrätään, silloin kun kumulaatioon osallistuu ainoastaan EFTA-valtioita, Färsaaret, Euroopan unioni, Turkin tasavalta, vakautus- ja assosiaatioprosessin osallistujia, Moldovan tasavalta, Georgia ja Ukraina, alkuperäselvityksenä voidaan käyttää EUR.1-tavaratodistusta tai alkuperäilmoitusta.

2 artikla

Vaihtoehtoisesti sovellettavat alkuperäsäännöt

1. Sen estämättä, mitä tämän pöytäkirjan 1 artiklassa määrätään, pantaessa sopimusta täytäntöön pidetään tuotteita, jotka saavat etuuskohteluun oikeuttavan alkuperäaseman tämän pöytäkirjan lisäyksessä A olevien vaihtoehtoisesti sovellettavien alkuperäsääntöjen, jäljempänä ”siirtymäsäännöt”, mukaisesti, myös Euroopan unionin tai Sveitsin alkuperätuotteina.

2. Siirtymäsääntöjä sovelletaan siihen asti, kun siirtymäsääntöjen perustana oleva yleissopimuksen muutos tulee voimaan.

3 artikla

Riitojen ratkaiseminen

1. Jos yleissopimuksen lisäyksessä I olevassa 32 artiklassa tai tämän pöytäkirjan lisäyksessä A olevassa 34 artiklassa määrätyistä tarkastusmenettelyistä syntyy riita, jota tarkastusta pyytävät tulliviranomaiset ja kyseisen tarkastuksen tekemisestä vastaavat tulliviranomaiset eivät pysty keskenään sopimaan, asia saatetaan sekakomitean ratkaistavaksi.

2. Tuojan ja tuojamaan tulliviranomaisten väliset riidat ratkaistaan aina kyseisen maan lainsäädännön mukaisesti.

4 artikla

Pöytäkirjan muuttaminen

Sekakomitea voi päättää tämän pöytäkirjan määräysten muuttamisesta.

5 artikla

Yleissopimuksesta eroaminen

1. Jos joko Euroopan unioni tai Sveitsi ilmoittaa kirjallisesti yleissopimuksen tallettajalle aikeestaan erota yleissopimuksesta sen 9 artiklan mukaisesti, Euroopan unioni ja Sveitsi aloittavat viipymättä alkuperäsääntöjä koskevat neuvottelut sopimuksen täytäntöön panemiseksi.

2. Yleissopimuksen lisäyksen I alkuperäsääntöjä ja soveltuvin osin sen lisäyksen II asiaankuuluvia määräyksiä, joita sovelletaan eroamishetkenä, sovelletaan edelleen sopimukseen tällaisten uudelleen neuvoteltujen alkuperäsääntöjen voimaantuloon asti. Yleissopimuksen lisäyksen I alkuperäsääntöjä ja soveltuvin osin sen lisäyksen II asiaankuuluvia määräyksiä tulkitaan kuitenkin eroamishetkestä alkaen siten, että ainoastaan Euroopan unionin ja Sveitsin välinen kahdenvälinen kumulaatio on sallittua.

Lisäys A

VAIHTOEHTOISESTI SOVELLETTAVAT ALKUPERÄSÄÄNNÖT

Säännöt, joita sovelletaan valinnaisesti etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen sopimuspuolissa yleissopimuksen muutoksen tekemiseen ja voimaantuloon asti,

jäljempänä ”säännöt” tai ”siirtymäsäännöt”

KÄSITTEEN ”ALKUPERÄTUOTTEET” (”PERÄISIN OLEVAT TUOTTEET”) MÄÄRITTELY JA HALLINNOLLISEN YHTEISTYÖN MENETELMÄT

SISÄLLYSLUETTELO TAVOITTEET I OSASTO YLEISET MÄÄRÄYKSET 1 artikla Määritelmät II OSASTO KÄSITTEEN ”ALKUPERÄTUOTTEET” (”PERÄISIN OLEVAT TUOTTEET”) MÄÄRITTELY 2 artikla Yleiset vaatimukset 3 artikla Kokonaan tuotetut tuotteet 4 artikla Riittävä valmistus tai käsittely 5 artikla Toleranssisääntö 6 artikla Riittämätön valmistus tai käsittely 7 artikla Alkuperäkumulaatio 8 artikla Alkuperäkumulaation soveltamisedellytykset 9 artikla Kelpuuttamisen yksikkö 10 artikla Sarjat 11 artikla Neutraalit tekijät 12 artikla Kirjanpidollinen erottelu III OSASTO ALUEESEEN LIITTYVÄT VAATIMUKSET 13 artikla Alueperiaate 14 artikla Muuttumattomuus 15 artikla Näyttelyt IV OSASTO TULLINPALAUTUS TAI TULLEISTA VAPAUTTAMINEN 16 artikla Tullinpalautus tai tulleista vapauttaminen V OSASTO ALKUPERÄSELVITYS 17 artikla Yleiset vaatimukset 18 artikla Alkuperäilmoituksen laatimisedellytykset 19 artikla Valtuutettu viejä 20 artikla EUR.1-tavaratodistuksen antamismenettely 21 artikla Jälkikäteen annetut EUR.1-tavaratodistukset 22 artikla EUR.1-tavaratodistuksen kaksoiskappaleen antaminen 23 artikla Alkuperäselvityksen voimassaolo 24 artikla Vapaa-alueet 25 artikla Tuontivaatimukset 26 artikla Tuonti osalähetyksinä 27 artikla Poikkeukset alkuperäselvityksen toimittamisesta 28 artikla Poikkeavuudet ja muotovirheet 29 artikla Tavarantoimittajan ilmoitukset 30 artikla Euroina ilmaistavat määrät VI OSASTO YHTEISTYÖN JA ASIAKIRJANÄYTÖN PERIAATTEET 31 artikla Asiakirjanäyttö, alkuperäselvitysten ja todistusasiakirjojen säilyttäminen 32 artikla Riitojen ratkaiseminen VII OSASTO HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ 33 artikla Ilmoitukset ja yhteistyö 34 artikla Alkuperäselvitysten tarkastaminen 35 artikla Tavarantoimittajan ilmoitusten tarkastaminen 36 artikla Seuraamukset VIII OSASTO LISÄYKSEN A SOVELTAMINEN 37 artikla Euroopan talousalue 38 artikla Liechtenstein 39 artikla San Marinon tasavalta 40 artikla Andorran ruhtinaskunta 41 artikla Ceuta ja Melilla Liiteluettelo LIITE I: Alkuhuomautukset liitteen II luetteloon LIITE II: Luettelo ei-alkuperäaineksiin sovellettavasta valmistuksesta tai käsittelystä, joka on tehtävä, jotta valmistettu tuote voi saada alkuperäaseman LIITE III: Alkuperäilmoituksen teksti LIITE IV: EUR.1-tavaratodistuksen ja EUR.1-tavaratodistushakemuksen mallit LIITE V: Ceutan ja Melillan alkuperätuotteita koskevat erityisedellytykset LIITE VI: Tavarantoimittajan ilmoitus LIITE VII: Tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoitus

TAVOITTEET

Nämä säännöt ovat valinnaiset. Niitä on tarkoitus soveltaa väliaikaisesti Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen, jäljempänä ”yleissopimus”, muutoksen tekemiseen ja voimaantuloon asti. Näitä sääntöjä sovelletaan kahdenvälisesti sellaisten sopimuspuolten väliseen kauppaan, jotka sopivat viittaavansa niihin tai sisällyttävät ne etuuskohtelukauppaa koskeviin kahdenvälisiin sopimuksiinsa. Näitä sääntöjä on tarkoitus soveltaa vaihtoehtoisesti sellaisten yleissopimuksen sääntöjen sijaan, jotka yleissopimuksessa määrätyllä tavalla eivät rajoita sopimuspuolten välisissä asiaankuuluvissa sopimuksissa ja muissa niihin liittyvissä kahdenvälisissä sopimuksissa vahvistettujen periaatteiden noudattamista. Tämän mukaisesti näiden sääntöjen soveltaminen ei ole pakollista vaan valinnaista. Niitä voivat soveltaa sellaiset talouden toimijat, jotka haluavat hakea etuuksia näiden sääntöjen perusteella yleissopimuksen sääntöjen sijaan.

Näiden sääntöjen tarkoituksena ei ole muuttaa yleissopimusta. Yleissopimusta sovelletaan edelleen täysimääräisesti yleissopimuksen sopimuspuolten kesken. Näillä säännöillä ei muuteta yleissopimuksen mukaisia sopimuspuolten oikeuksia ja velvollisuuksia.

I OSASTO

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla

Määritelmät

Näitä sääntöjä sovellettaessa

a) ”soveltavalla sopimuspuolella” tarkoitetaan yleissopimuksen sopimuspuolta, joka sisällyttää nämä säännöt yleissopimuksen toisen sopimuspuolen kanssa tekemiinsä etuuskohtelukauppaa koskeviin kahdenvälisiin sopimuksiin, ja se kattaa sopimuksen osapuolet;

b) ”ryhmillä”, ”nimikkeillä” ja ”alanimikkeillä” (neli- tai kuusinumeroisia) ryhmiä, nimikkeitä ja alanimikkeitä, joita käytetään harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän muodostavassa nimikkeistössä, jäljempänä ”harmonoitu järjestelmä”, sellaisena kuin se on muutettuna tulliyhteistyöneuvoston 26 päivänä kesäkuuta 2004 antamalla suosituksella;

c) ilmaisulla ”luokitella” tavaran luokittelua harmonoidun järjestelmän tiettyyn nimikkeeseen tai alanimikkeeseen;

d) ”lähetyksellä” tuotteita, jotka joko i) lähetetään samanaikaisesti yhdeltä viejältä yhdelle vastaanottajalle; tai ii) jotka kattaa sellainen yksi kuljetusasiakirja, joka kattaa kuljetuksen viejältä vastaanottajalle, tai jos tällaista asiakirjaa ei ole, yksi kauppalasku;

e) ”osapuolen tai soveltavan sopimuspuolen tulliviranomaisilla” Euroopan unionin osalta kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioiden tulliviranomaisia;

f) ”tullausarvolla” tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VII artiklan soveltamisesta vuonna 1994 tehdyn sopimuksen (WTO:n sopimus tullausarvosta) mukaisesti määritettyä arvoa;

g) ”noudettuna-hinnalla” sille osapuolen valmistajalle, jonka yrityksessä viimeinen valmistus tai käsittely on suoritettu, tuotteesta maksettua noudettuna-hintaa, johon sisältyvät kaikkien käytettyjen ainesten arvo ja muut sen tuottamiseen liittyvät kustannukset ja josta on vähennetty mahdolliset sisäiset verot, jotka palautetaan tai voidaan palauttaa valmista tuotetta vietäessä. Jos viimeinen valmistus tai käsittely on annettu alihankkijan tehtäväksi, ilmaisulla ”valmistaja” tarkoitetaan yritystä, joka on teettänyt toiminnan kyseisellä alihankkijalla. Jos todellinen maksettu hinta ei vastaa kaikkia tuotteen valmistukseen liittyviä kustannuksia, jotka tosiasiallisesti aiheutuivat osapuolessa, noudettuna-hinnalla tarkoitetaan kaikkien näiden kustannusten summaa, josta on vähennetty mahdolliset sisäiset verot, jotka palautetaan tai voidaan palauttaa valmista tuotetta vietäessä;

h) ”keskenään korvattavissa olevalla aineksella” tai ”keskenään korvattavissa olevalla tuotteella” saman lajin ja saman kauppalaadun aineksia ja tuotteita, joiden tekniset ja fyysiset ominaisuudet ovat samat ja joita ei voida erottaa toisistaan;

i) ”tavaralla” sekä ainesta että tuotetta;

j) ”valmistuksella” kaikenlaista valmistusta tai käsittelyä, myös kokoamista;

k) ”aineksella” kaikkia ainesosia, raaka-aineita, komponentteja, osia jne., joita käytetään tuotteen valmistuksessa;

l) ”ei-alkuperäainesten enimmäismäärällä” sitä, kuinka paljon enintään ei-alkuperäaineksia sallitaan valmistuksessa, jotta sitä voidaan pitää riittävänä valmistuksena tai käsittelynä antamaan tuotteelle alkuperäaseman. Tämä voidaan ilmaista prosenttiosuutena tuotteen noudettuna-hinnasta tai prosenttiosuutena sellaisten käytettyjen ainesten nettopainosta, jotka kuuluvat tiettyyn ryhmäkokonaisuuteen, ryhmään, nimikkeeseen tai alanimikkeeseen;

m) ”tuotteella” valmistettavaa tuotetta, vaikka se olisi tarkoitettu käytettäväksi myöhemmin toisessa valmistustoimessa;

n) ”alueella” aluetta, joka sisältää osapuolen maa-alueen, sisäiset aluevedet ja aluemeren;

o) ”arvonlisäyksellä” tuotteen noudettuna-hintaa, josta on vähennetty kaikkien sellaisten käytettyjen ainesten tullausarvo, jotka ovat sellaisten muiden soveltavien sopimuspuolten alkuperätuotteita, joiden kanssa kumulaatio on sallittua, tai jos tullausarvoa ei tiedetä tai voida todeta, ensimmäistä todettavissa olevaa aineksista viejäosapuolessa maksettua hintaa;

p) ”ainesten arvolla” valmistuksessa käytettyjen ei-alkuperäainesten tullausarvoa tuontihetkellä, tai jos sitä ei tiedetä tai voida todeta, ensimmäistä todennettavissa olevaa aineksista viejäosapuolessa maksettua hintaa. Kun käytettyjen alkuperäainesten arvo on määritettävä, tätä alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin.

II OSASTO

KÄSITTEEN ”ALKUPERÄTUOTTEET” (”PERÄISIN OLEVAT TUOTTEET”) MÄÄRITTELY

2 artikla

Yleiset vaatimukset

Sopimuksen panemiseksi täytäntöön pidetään seuraavia tuotteita osapuolen alkuperätuotteina vietäessä niitä toiseen osapuoleen:

a) 3 artiklan mukaiset osapuolessa kokonaan tuotetut tuotteet;

b) osapuolessa tuotetut tuotteet, joiden valmistuksessa on käytetty muita kuin siellä kokonaan tuotettuja aineksia, jos näille aineksille on tehty kyseisessä osapuolessa 4 artiklan mukainen riittävä valmistus tai käsittely.

3 artikla

Kokonaan tuotetut tuotteet

1. Seuraavia tuotteita pidetään osapuolessa kokonaan tuotettuina, kun ne viedään toiseen osapuoleen: a) sen maaperästä tai sen merenpohjasta saadut kivennäistuotteet ja luonnonvesi; b) siellä kasvatetut tai korjatut kasvit, mukaan lukien vesikasvit, ja kasvistuotteet; c) siellä syntyneet ja kasvatetut elävät eläimet; d) siellä kasvatetuista elävistä eläimistä saadut tuotteet; e) siellä syntyneistä ja kasvatetuista teurastetuista eläimistä saadut tuotteet; f) siellä metsästämällä tai kalastamalla saadut tuotteet; g) vesiviljelytuotteet, kun kalat, äyriäiset, nilviäiset ja muut vedessä elävät selkärangattomat ovat syntyneet tai ne on kasvatettu siellä munista, toukista tai kalanpoikasista; h) sen alusten aluemerten ulkopuolelta pyytämät merikalastustuotteet ja muut sen alusten aluemerten ulkopuolelta saamat tuotteet; i) sen tehdasaluksilla ainoastaan h alakohdassa tarkoitetuista tuotteista valmistetut tuotteet; j) siellä kerätyt yksinomaan raaka-aineiden talteenottoon soveltuvat käytetyt tavarat; k) siellä suoritetuista valmistustoimista syntyneet jätteet ja romu; l) sen aluemeren ulkopuolisesta merenpohjasta tai merenpohjan alaisista kerrostumista saadut tuotteet, jos sillä on yksinoikeus hyödyntää tätä merenpohjaa tai sen alaisia kerrostumia; m) siellä yksinomaan a–l alakohdassa tarkoitetuista tuotteista tuotetut tavarat.

2. Edellä 1 kohdan h alakohdassa käytetyllä ilmaisulla ”sen alusten” ja 1 kohdan i alakohdassa käytetyllä ilmaisulla ”sen tehdasaluksilla” tarkoitetaan ainoastaan sellaisia aluksia ja tehdasaluksia, jotka täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset: a) ne on rekisteröity viejä- tai tuojaosapuolessa; b) ne purjehtivat viejä- tai tuojaosapuolen lipun alla; c) ne täyttävät toisen seuraavista edellytyksistä: i) ne ovat vähintään puoliksi viejä- tai tuojaosapuolen kansalaisten omistamia, tai ii) ne ovat sellaisten yritysten omistamia, — joiden kotipaikka ja päätoimipaikka ovat viejä- tai tuojaosapuolessa, ja — jotka ovat vähintään puoliksi viejä- tai tuojaosapuolen tai näiden osapuolten julkisyhteisöjen tai kansalaisten omistamia.

3. Kun edellä olevaa 2 kohtaa sovellettaessa viejä- tai tuojaosapuoli on Euroopan unioni, tarkoitetaan Euroopan unionin jäsenvaltioita.

4. Edellä olevaa 2 kohtaa sovellettaessa EFTA-valtioita pidetään yhtenä soveltavana sopimuspuolena.

4 artikla

Riittävä valmistus tai käsittely

1. Tuotteita, joita ei ole tuotettu kokonaan osapuolessa, pidetään riittävästi valmistettuina tai käsiteltyinä, jos liitteen II luettelossa määrätyt edellytykset täyttyvät asianomaisten tavaroiden osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan soveltamista.

2. Jos tuotetta, joka on saanut alkuperäaseman osapuolessa 1 kohdan mukaisesti, käytetään aineksena toisen tuotteen valmistuksessa, sen valmistuksessa mahdollisesti käytettyjä ei-alkuperäaineksia ei oteta huomioon.

3. Kunkin tuotteen osalta on määritettävä, täyttyvätkö 1 kohdan vaatimukset.

Kuitenkin kun asianomainen sääntö perustuu ei-alkuperäainesten enimmäismäärän noudattamiseen, osapuolten tulliviranomaiset voivat antaa viejille luvan laskea tuotteen noudettuna-hinnan ja ei-alkuperäainesten arvon 4 kohdan mukaisesti keskiarvon perusteella, jotta kustannus- ja valuuttakurssivaihtelut voidaan ottaa huomioon.

4. Kun 3 kohdan toista alakohtaa sovelletaan, tuotteen keskimääräinen noudettuna-hinta on laskettava samojen tuotteiden kaikesta edellisenä verovuonna tapahtuneesta myynnistä veloitettujen noudettuna-hintojen summan perusteella ja käytettyjen ei-alkuperäainesten keskimääräinen arvo on laskettava edellisenä verovuonna tapahtuneessa samojen tuotteiden valmistuksessa käytettyjen ei-alkuperäaineisten arvon summan perusteella, sellaisina kuin ne on määritelty viejäosapuolessa, tai, jos koko verovuotta koskevia lukuja ei ole saatavilla, käytetään lyhyempää, kuitenkin vähintään kolmen kuukauden pituista ajanjaksoa.

5. Jos viejät ovat valinneet keskiarvoihin perustuvat laskelmat, niiden on johdonmukaisesti sovellettava tällaista menetelmää viiteverovuotta seuraavana vuonna tai, soveltuvin osin, viitekautena käytettyä lyhyempää ajanjaksoa seuraavana vuonna. Ne voivat lopettaa tällaisen menetelmän soveltamisen, jos ne toteavat jonkin verovuoden tai vähintään kolmen kuukauden pituisen lyhyemmän edustavan ajanjakson aikana, että tällaisen menetelmän käytön perusteena olleita kustannus- tai valuuttakurssivaihteluja ei enää ole.

6. Edellä 4 kohdassa tarkoitettua keskimääräistä noudettuna-hintaa on käytettävä noudettuna-hintana ja keskimääräistä arvoa ei-alkuperäaineisten arvona ei-alkuperäainesten enimmäismäärää koskevan vaatimuksen noudattamisen toteamiseksi.

5 artikla

Toleranssisääntö

1. Poiketen siitä, mitä 4 artiklassa määrätään, ja jollei tämän artiklan 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, ei-alkuperäaineksia, joita liitteen II luettelossa vahvistettujen edellytysten mukaan ei saa käyttää tietyn tuotteen valmistuksessa, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden kokonaisnettopaino tai tuotteen arvioitu arvo on enintään a) 15 prosenttia 2 tai 4–24 ryhmään kuuluvan tuotteen, lukuun ottamatta 16 ryhmään kuuluvia jalostettuja kalastustuotteita, nettopainosta; b) 15 prosenttia tuotteen, lukuun ottamatta a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita, noudettuna-hinnasta.

Tätä kohtaa ei sovelleta harmonoidun järjestelmän 50–63 ryhmän tuotteisiin, joihin sovelletaan liitteen I huomautuksissa 6 ja 7 mainittuja poikkeamia.

2. Tämän artiklan 1 kohtaa sovellettaessa ei saa ylittää mitään liitteen II luettelossa vahvistetuissa säännöissä eriteltyä ei-alkuperäainesten enimmäismäärän prosenttiosuutta.

3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta tuotteisiin, jotka on tuotettu kokonaan osapuolessa 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Mainituissa määräyksissä määrättyä poikkeamaa sovelletaan kuitenkin tuotteeseen, jonka osalta liitteen II luettelossa vahvistettu sääntö edellyttää, että kyseisen tuotteen valmistuksessa käytetyt ainekset ovat kokonaan tuotettuja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan ja 9 artiklan 1 kohdan soveltamista.

6 artikla

Riittämätön valmistus tai käsittely

1. Seuraavia toimia pidetään riittämättömänä valmistuksena tai käsittelynä antamaan alkuperäasema riippumatta siitä, täyttyvätkö 4 artiklan vaatimukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 2 kohdan soveltamista: a) toimet tuotteiden hyvän kunnon säilymisen varmistamiseksi kuljetuksen ja varastoinnin aikana; b) kollien jakaminen ja yhdistäminen; c) pesu, puhdistus; pölyn, oksidin, öljyn, maalin tai muun peiteaineen poistaminen; d) tekstiilien silitys tai prässäys; e) pelkät maalaus- ja kiillotustoimet; f) riisin esikuorinta ja hiominen osittain tai kokonaan; viljan ja riisin kiillotus ja lasitus; g) toimet sokerin värjäämiseksi tai maustamiseksi taikka sokeripalojen muodostamiseksi; kidesokerin hienontaminen osittain tai kokonaan; h) hedelmien, pähkinöiden ja vihannesten kuoriminen ja kivien poisto; i) teroitus, pelkkä hiominen tai pelkkä leikkaaminen; j) seulonta, lajittelu, luokittelu, ryhmittely, yhteensovitus; (myös tavaroiden järjestäminen sarjoiksi); k) pelkkä pullotus, tölkitys, pussitus, koteloihin tai rasioihin pakkaaminen, kartongille tai levyille kiinnittäminen ja kaikki muut yksinkertaiset pakkaustoimet; l) merkkien, nimilappujen, logojen ja muiden vastaavanlaisten tunnusten kiinnittäminen tai painaminen tuotteisiin tai niiden pakkauksiin; m) pelkkä tuotteiden sekoittaminen, myös jos ne ovat erilaisia; n) sokerin sekoittaminen muun aineksen kanssa; o) pelkkä veden lisääminen taikka tuotteiden laimentaminen, dehydratointi tai denaturointi; p) pelkkä tavaroiden osien yhdistäminen kokonaiseksi tavaraksi tai tuotteiden purkaminen osiin; q) eläinten teurastus; r) kahden tai useamman a–q alakohdassa eritellyn toimen toteuttaminen yhdessä.

2. Kaikki tietylle tuotteelle viejäosapuolessa suoritetut toimet on otettava huomioon määritettäessä, pidetäänkö tälle tuotteelle suoritettua valmistusta tai käsittelyä 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla riittämättömänä.

7 artikla

Alkuperäkumulaatio

1. Tuotteita pidetään viejäosapuolen alkuperätuotteina vietäessä ne toiseen osapuoleen, jos ne on tuotettu viejäosapuolessa käyttäen minkä tahansa muun soveltavan sopimuspuolen kuin viejäosapuolen alkuperäaineksia, edellyttäen että niitä on valmistettu tai käsitelty viejäosapuolessa 6 artiklassa tarkoitettuja toimia enemmän, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan soveltamista. Näiden ainesten ei tarvitse olla riittävästi valmistettuja tai käsiteltyjä.

2. Jos viejäosapuolessa suoritettu valmistus tai käsittely ei ylitä 6 artiklassa tarkoitettuja toimia, minkä tahansa muun soveltavan sopimuspuolen alkuperäaineksia sisällyttämällä saatua tuotetta pidetään viejäosapuolen alkuperätuotteena ainoastaan, jos siellä syntynyt arvonlisäys on suurempi kuin sellaisten käytettyjen ainesten arvo, jotka ovat jonkin toisen soveltavan sopimuspuolen alkuperäaineksia. Muussa tapauksessa saatua tuotetta pidetään sen soveltavan sopimuspuolen alkuperätuotteena, jonka viejäosapuolessa suoritetussa valmistuksessa käytettyjen alkuperäainesten arvo on korkein.

3. Muussa soveltavassa sopimuspuolessa kuin viejäosapuolessa suoritettua valmistusta tai käsittelyä pidetään suoritettuna viejäosapuolessa, jos saaduille tuotteille suoritetaan myöhemmin valmistus tai käsittely kyseisessä viejäosapuolessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan soveltamista ja lukuun ottamatta 50–63 ryhmän tuotteita.

4. Kun kyseessä on osapuolten kahdenvälinen kauppa, tuojaosapuolessa suoritettua valmistusta tai käsittelyä pidetään suoritettuna viejäosapuolessa, jos tuotteille suoritetaan myöhemmin valmistus tai käsittely kyseisessä viejäosapuolessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan soveltamista ja lukuun ottamatta 50–63 ryhmän tuotteita.

Tätä kohtaa sovellettaessa Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessin osallistujia ja Moldovan tasavaltaa pidetään yhtenä soveltavana sopimuspuolena.

5. Osapuolet voivat laajentaa tämän artiklan 3 kohdan soveltamisen koskemaan 50–63 ryhmään kuuluvien tuotteiden tuontia. Osapuolen, joka valitsee tällaisen laajentamisen, on ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle ja Euroopan komissiolle 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6. Tämän artiklan 3–5 kohdassa tarkoitettua kumulaatiota sovellettaessa alkuperätuotteiden katsotaan olevan viejäosapuolen alkuperätuotteita ainoastaan, jos siellä suoritettu valmistus tai käsittely ylittää 6 artiklassa tarkoitetut toimet.

7. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut soveltavien sopimuspuolten alkuperätuotteet, joille ei suoriteta mitään valmistusta tai käsittelyä viejäosapuolessa, säilyttävät alkuperänsä, jos ne viedään johonkin muuhun soveltavaan sopimuspuoleen.

8 artikla

Alkuperäkumulaation soveltamisedellytykset

1. Edellä 7 artiklassa määrättyä kumulaatiota voidaan soveltaa ainoastaan, jos a) alkuperäaseman saamiseen osallistuvien soveltavien sopimuspuolten ja määräpaikkana olevan soveltavan sopimuspuolen välillä sovelletaan vuonna 1994 tehdyn tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan mukaista etuuskohtelukauppaa koskevaa sopimusta; ja b) tavarat ovat saaneet alkuperäaseman sellaisia alkuperäsääntöjä soveltaen, jotka ovat identtiset näissä säännöissä annettujen alkuperäsääntöjen kanssa.

2. Ilmoitukset kumulaation soveltamiseksi tarvittavien vaatimusten täyttymisestä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä (C-sarja) sekä Sveitsissä virallisessa julkaisussa sen omien menettelyjen mukaisesti.

Edellä 7 artiklassa määrättyä kumulaatiota sovelletaan kyseisissä ilmoituksissa ilmoitetusta päivämäärästä alkaen.

Osapuolten on annettava Euroopan komissiolle muiden soveltavien sopimuspuolten kanssa tehtyjä asiaankuuluvia sopimuksia koskevat tiedot, mukaan lukien kyseisten sääntöjen voimaantulopäivät.

3. Alkuperäselvityksessä olisi oltava englanninkielinen maininta ”CUMULATION APPLIED WITH (asiaankuuluvan soveltavan sopimuspuolen / asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten nimi englannin kielellä)”, jos tuotteet ovat saaneet alkuperäaseman 7 artiklan mukaista alkuperäkumulaatiota soveltaen.

Jos alkuperäselvityksenä käytetään EUR.1-tavaratodistusta, tämä maininta on tehtävä EUR.1-tavaratodistuksen 7 kohtaan.

4. Osapuolet voivat päättää, että sellaisten niihin vietävien tuotteiden osalta, jotka ovat saaneet alkuperäaseman viejäosapuolessa 7 artiklan mukaista alkuperäkumulaatiota soveltaen, luovutaan velvoitteesta lisätä alkuperäselvitykseen tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettu maininta ( 2 ).

Osapuolten on annettava luopumisesta Euroopan komissiolle 8 artiklan 2 kohdan mukainen ilmoitus.

9 artikla

Kelpuuttamisen yksikkö

1. Näitä sääntöjä sovellettaessa kelpuuttamisen yksikkö on se tuote, jota pidetään perusyksikkönä määritettäessä luokitus harmonoidun järjestelmän nimikkeistöä käyttäen. Tästä seuraa, että a) kun tavararyhmästä tai -yhdistelmästä koostuva tuote luokitellaan harmonoidun järjestelmän mukaan yhteen ainoaan nimikkeeseen, tämä kokonaisuus muodostaa kelpuuttamisen yksikön; b) kun lähetys koostuu useasta samanlaisesta tuotteesta, jotka luokitellaan samaan harmonoidun järjestelmän nimikkeeseen, kukin yksittäinen tuote on otettava huomioon näitä sääntöjä sovellettaessa.

2. Jos harmonoidun järjestelmän yleisen tulkintasäännön 5 mukaan pakkausta pidetään tuotteeseen kuuluvana sitä luokiteltaessa, sitä on pidettävä tuotteeseen kuuluvana myös alkuperää määritettäessä.

3. Tarvikkeiden, varaosien ja työkalujen, jotka toimitetaan yhdessä laitteiston, koneen, laitteen tai ajoneuvon kanssa, jotka kuuluvat tavanomaisena varustuksena tähän laitteistoon, koneeseen, laitteeseen tai ajoneuvoon ja jotka sisältyvät sen noudettuna-hintaan, on katsottava muodostavan kyseisen laitteiston, koneen, laitteen tai ajoneuvon kanssa yhden kokonaisuuden.

10 artikla

Sarjat

Harmonoidun järjestelmän yleisen tulkintasäännön 3 mukaisia sarjoja pidetään alkuperätuotteina, jos kaikki sarjaan kuuluvat tuotteet ovat alkuperätuotteita.

Jos sarja koostuu sekä alkuperätuotteista että ei-alkuperätuotteista, sitä on kuitenkin kokonaisuutena pidettävä alkuperätuotteena, jos ei-alkuperätuotteiden arvo on enintään 15 prosenttia sarjan noudettuna-hinnasta.

11 artikla

Neutraalit tekijät

Määritettäessä, onko jokin tuote alkuperätuote, huomioon ei oteta sen valmistuksessa mahdollisesti käytettyjen seuraavien tuotteiden alkuperää:

a) energia ja polttoaineet;

b) laitokset ja laitteistot;

c) koneet ja työkalut;

d) kaikki muut tavarat, jotka eivät sisälly ja joiden ei ole tarkoitus sisältyä tuotteen lopullisen koostumukseen.

12 artikla

Kirjanpidollinen erottelu

1. Jos tuotteen valmistuksessa tai käsittelyssä käytetään keskenään korvattavissa olevia alkuperä- ja ei-alkuperäaineksia, talouden toimijat voivat varmistaa ainesten hallinnoinnin käyttämällä kirjanpidollisen erottelun menetelmää ilman ainesten erillisvarastointia.

2. Talouden toimijat voivat varmistaa keskenään korvattavissa olevien nimikkeen 1701 alkuperä- ja ei-alkuperätuotteiden hallinnoinnin käyttämällä kirjanpidollisen erottelun menetelmää ilman tuotteiden erillisvarastointia.

3. Osapuolet voivat vaatia, että kirjanpidollisen erottelun soveltaminen edellyttää tulliviranomaisten antamaa ennakkolupaa. Tulliviranomaiset voivat vaatia, että luvan saamiseksi on täytettävä kaikki niiden asianmukaisina pitämät edellytykset, ja ne valvovat luvan käyttöä. Tulliviranomaiset voivat peruuttaa luvan, jos luvan saanut käyttää lupaa millään tavoin väärin tai ei täytä jotakin muuta näissä säännöissä vahvistettua edellytystä.

Kirjanpidollisen erottelun avulla on varmistettava, ettei useampia tuotteita voida pitää ”viejäosapuolen alkuperätuotteina” kuin siinä tapauksessa, että varastot olisivat olleet fyysisesti erillään.

Menetelmää on sovellettava ja sen soveltamisesta on pidettävä kirjaa viejäosapuolessa sovellettavien yleisesti hyväksyttyjen kirjanp