02013R0321 — FI — 11.03.2020 — 004.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION ASETUS (EU) N:o 321/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja komission päätöksen 2006/861/EY kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 104 12.4.2013, s. 1)

Muutettu:









▼B

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 321/2013,

annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013,

Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja komission päätöksen 2006/861/EY kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







1 artikla

Vahvistetaan koko Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut” koskeva yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE), sellaisena kuin se esitetään liitteessä.

2 artikla

1. YTE:ää sovelletaan osajärjestelmään ”liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut”, sellaisena kuin se määritellään ►M3 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 ( 1 ) liitteessä II olevassa 2.7 kohdassa. ◄

2. YTE:ää sovelletaan tavaraliikenteen vaunuihin, joiden suurin sallittu ajonopeus on enintään 160 km/h ja joiden suurin sallittu akselipaino on enintään 25 t.

3. YTE:ää sovelletaan tavaraliikenteen vaunuihin, joita on tarkoitus käyttää yhdellä tai usealla seuraavista nimellisraideleveyksistä: 1 435 mm, 1 524 mm, 1 600 mm ja 1 668 mm. YTE:ää ei sovelleta tavaraliikenteen vaunuihin, joita käytetään pääasiallisesti raideleveydellä 1 520 mm ja joita saatetaan satunnaisesti käyttää raideleveydellä 1 524 mm.

3 artikla

YTE:ää sovelletaan kaikkiin Euroopan unionin rautatiejärjestelmän uusiin tavaraliikenteen vaunuihin ottaen huomioon liitteen 7 kohta.

Liitteessä määriteltyä YTE:ää sovelletaan myös nykyiseen tavaraliikenteen liikkuvaan kalustoon:

▼M3

a) kun sitä uudistetaan tai parannetaan tämän asetuksen liitteessä olevan 7.2.2 kohdan mukaisesti

▼B

b) erityisten määräysten osalta, joita ovat muun muassa akselien jäljitettävyydestä 4.2.3.6.4 kohdassa ja huoltosuunnitelmasta 4.5.3 kohdassa esitetyt määräykset.

▼M3

c) liitteen lisäyksessä C olevassa 5 kohdassa kuvatun GE-merkinnän osalta nykyisen kaluston vaunut, jotka on hyväksytty komission päätöksen 2006/861/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2009/107/EY, mukaisesti tai päätöksen 2006/861/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksillä 2009/107/EY ja 2012/464/EU, mukaisesti ja jotka täyttävät päätöksen 2009/107/EY 7.6.4 kohdan edellytykset, voivat saada GE-merkinnän ilman kolmannen osapuolen suorittamaa lisäarviointia ja uutta markkinoillesaattamislupaa. Rautatieyritys vastaa merkinnän käyttämisestä käytössä olevissa vaunuissa.

▼M4

d) kun käyttöaluetta laajennetaan direktiivin (EU) 2016/797 54 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sovelletaan tämän asetuksen liitteessä olevan 7.2.2.4 jakson säännöksiä.

▼B

Asetuksen yksityiskohtainen tekninen soveltamisala määritellään liitteen 2 kohdassa.

4 artikla

▼M3

1. Lisäyksessä A esitettyihin ”avoimiin kohtiin” liittyvät ehdot, joiden on täytyttävä direktiivissä (EU) 2016/797 määriteltyjen olennaisten vaatimusten tarkastamisen yhteydessä, ovat samat kuin voimassa olevissa kansallisissa säännöissä määritellyt ehdot siinä jäsenvaltiossa, joka on osa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kalustoyksiköiden käyttöaluetta.

▼B

2. Kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta kunkin jäsenvaltion on lähetettävä muille jäsenvaltioille ja komissiolle seuraavat tiedot, ellei niitä ole lähetetty aiemmin komission päätöksen 2006/861/EY nojalla:

a) luettelo 1 kohdassa mainituista sovellettavista teknisistä säännöistä;

b) vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja tarkastusmenettelyt, joita on noudatettava mainittujen sääntöjen soveltamisessa;

▼M3

c) elimet, jotka on nimetty suorittamaan avoimia kohtia koskevat vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt.

▼B

5 artikla

▼M3

1. Liitteessä olevassa 7.3 kohdassa esitetyissä erityistapauksissa ehdot, joiden on täytyttävä direktiivissä (EU) 2016/797 määriteltyjen olennaisten vaatimusten tarkastamisen yhteydessä, ovat samat kuin ehdot, jotka on määritelty liitteessä olevassa 7.3 kohdassa tai voimassa olevissa kansallisissa säännöissä siinä jäsenvaltiossa, joka on osa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kalustoyksiköiden käyttöaluetta.

▼B

2. Kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta kunkin jäsenvaltion on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedoksi seuraavat:

a) 1 kohdassa tarkoitetut sovellettavat tekniset säännöt;

b) vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja tarkastusmenettelyt, joita on noudatettava 1 kohdassa tarkoitettujen teknisten sääntöjen soveltamisessa;

▼M3

c) elimet, jotka on nimitetty suorittamaan vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja tarkastusmenettelyt liitteessä olevassa 7.3 kohdassa määriteltyihin erityistapauksiin liittyvien kansallisten sääntöjen perusteella.

▼B

6 artikla

1. Sanotun vaikuttamatta niihin sopimuksiin, jotka on annettu tiedoksi komission päätöksen 2006/861/EY nojalla ja joita ei tarvitse antaa uudelleen tiedoksi, jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta kaikista kansallisista, kahdenvälisistä, monenvälisistä ja kansainvälisistä sopimuksista, joiden mukaisesti tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tavaraliikenteen vaunuja käytetään.

2. Jäsenvaltioiden on välittömästi ilmoitettava komissiolle kaikista tulevista sopimuksista tai muutoksista voimassa oleviin sopimuksiin.

7 artikla

Direktiivin 2008/57/EY 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle yhden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta luettelo sen alueella toteutettavista pitkälle edenneistä hankkeista.

8 artikla

▼M3

1. Osajärjestelmälle, joka sisältää sellaisia yhteentoimivuuden osatekijöitä, joille ei ole EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusta tai EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, voidaan myöntää EY-tarkastustodistus 1 päivänä tammikuuta 2024 päättyvällä siirtymäkaudella sillä edellytyksellä, että liitteessä olevassa 6.3 kohdassa vahvistetut vaatimukset täyttyvät.

2. Jos osajärjestelmässä on yhteentoimivuuden osatekijöitä, joille ei ole annettu todistusta, kyseisen osajärjestelmän toteuttaminen, parantaminen tai uusiminen, markkinoille saattaminen mukaan luettuna, on saatettava päätökseen ennen 1 kohdassa määritellyn siirtymäkauden päättymistä.

▼B

3. Edellä 1 kohdassa määritellyn siirtymäkauden aikana:

a) edellä 1 kohdassa tarkoitetussa tarkastusmenettelyssä on ilmoitettava selvästi syyt sille, miksi yhteentoimivuuden osatekijällä ei ole todistusta;

b) kansallisten turvallisuusviranomaisten on ilmoitettava ►M3 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/798 ( 2 ) 19 artiklassa ◄ tarkoitetussa vuosikertomuksessaan, jos lupamenettelyjen yhteydessä on käytetty yhteentoimivuuden osatekijöitä, joilla ei ole todistusta.

▼M3

4. Tammikuun 1 päivänä 2015 päättyvän siirtymäkauden jälkeen on uusilla yhteentoimivuuden osatekijöillä ”loppuopasteet” oltava tarvittava EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus.

▼M2

8 a artikla

▼M3

1. Sen estämättä, mitä liitteessä olevassa 6.3 kohdassa säädetään, osajärjestelmälle, joka sisältää yhteentoimivuuden osatekijää ”pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit” vastaavia osia ja jolla ei ole EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusta, voidaan myöntää EY-tarkastustodistus siirtymäkaudella, joka päättyy 1 päivänä tammikuuta 2024, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a) osa on valmistettu ennen tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivää, ja

b) yhteentoimivuuden osatekijää on käytetty osajärjestelmässä, joka on hyväksytty ja saatettu markkinoille vähintään yhdessä jäsenvaltiossa ennen tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivää.

2. Jos osajärjestelmässä on yhteentoimivuuden osatekijöitä, joille ei ole annettu todistusta, kyseisen osajärjestelmän toteuttaminen, parantaminen tai uusiminen, markkinoille saattamisen hyväksyminen mukaan luettuna, on saatettava päätökseen ennen 1 kohdassa määritellyn siirtymäkauden päättymistä.

▼M2

3. Edellä 1 kohdassa määritellyn siirtymäkauden aikana

a) edellä 1 kohdassa tarkoitetussa osajärjestelmän tarkastusmenettelyssä on ilmoitettava selvästi syyt sille, miksi yhteentoimivuuden osatekijöillä ei ole todistusta, ja

b) kansallisten turvallisuusviranomaisten on ilmoitettava ►M3 direktiivin (EU) 2016/798 19 artiklan ◄ mukaisessa vuosikertomuksessaan, onko lupamenettelyjen yhteydessä käytetty yhteentoimivuuden osatekijöitä ”pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit”, joilla ei ole todistusta.

8 b artikla

1. Liitteen lisäyksessä G luetelluilla yhteentoimivuuden osatekijöillä ”pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit” ei kuluvan lupakauden päättymiseen asti tarvitse olla EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusta. Tänä aikana liitteen lisäyksessä G lueteltujen ”pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementtien” katsotaan olevan tämän asetuksen mukaisia.

2. Kuluvan lupakauden päätyttyä liitteen lisäyksessä G luetelluilla yhteentoimivuuden osatekijöillä ”pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit” on oltava EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus.

8 c artikla

1. Sen estämättä, mitä liitteen 6.3 kohdassa säädetään, osajärjestelmälle, joka sisältää yhteentoimivuuden osatekijää ”pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit” vastaavia osia, joilla ei ole EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusta, voidaan myöntää EY-tarkastustodistus siirtymäkaudella, joka päättyy 10 vuoden kuluttua yhteentoimivuuden osatekijän lupakauden päätyttyä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a) osa on valmistettu ennen yhteentoimivuuden osatekijän lupakauden päättymistä ja

▼M3

b) yhteentoimivuuden osatekijää on käytetty osajärjestelmässä, joka on hyväksytty ja saatettu markkinoille vähintään yhdessä jäsenvaltiossa ennen kyseisen yhteentoimivuuden osatekijän lupakauden päättymistä.

2. Jos osajärjestelmässä on yhteentoimivuuden osatekijöitä, joille ei ole annettu todistusta, kyseisen osajärjestelmän toteuttaminen, parantaminen tai uusiminen, markkinoille saattamisen hyväksyminen mukaan luettuna, on saatettava päätökseen ennen 1 kohdassa määritellyn siirtymäkauden päättymistä.

▼M2

3. Edellä 1 kohdassa määritellyn siirtymäkauden aikana

a) edellä 1 kohdassa tarkoitetussa osajärjestelmän tarkastusmenettelyssä on ilmoitettava selvästi syyt sille, miksi yhteentoimivuuden osatekijöillä ei ole todistusta, ja

b) kansallisten turvallisuusviranomaisten on ilmoitettava ►M3 direktiivin (EU) 2016/798 19 artiklan ◄ mukaisessa vuosikertomuksessaan, onko lupamenettelyjen yhteydessä käytetty yhteentoimivuuden osatekijöitä ”pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit”, joilla ei ole todistusta.

▼B

9 artikla

▼M3

Päätöksen 2006/861/EY mukaista uuden kalustoyksikön tarkastusvakuutusta ja/tai tyypinmukaisuusvakuutusta pidetään pätevänä siirtymäkauden päättymiseen 1 päivänä tammikuuta 2017 asti.

▼M2

9 a artikla

Yhteentoimivuuden osatekijän ”pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit” EY-tyyppi- tai EY-suunnittelutarkastustodistus on voimassa 10 vuoden ajan. Tänä aikana samantyyppisiä uusia osatekijöitä voidaan saattaa markkinoille EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksella, jossa viitataan kyseiseen EY-tyyppi- tai EY-suunnittelutarkastustodistukseen.

▼B

10 artikla

▼M2

1. Virasto julkaisee verkkosivustollaan luettelon lisäyksessä G tarkoitetuista komposiittimateriaaleista valmistetuista jarruanturoista, jotka on asianmukaisesti hyväksytty kansainväliseen liikenteeseen mutta joilla ei vielä ole EY-vakuutusta.

▼B

2. Virasto pitää 1 kohdassa tarkoitettua luetteloa ajan tasalla ja ilmoittaa komissiolle siihen tehdyistä muutoksista. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille kaikista luetteloon tehdyistä muutoksista direktiivin 2008/57/EY 29 artiklan mukaisesti perustetun komitean välityksellä.

▼M2

10 a artikla

1. Teknologian kehityksen vauhdissa pysyminen voi edellyttää innovatiivisia ratkaisuja, jotka eivät ole liitteessä esitettyjen eritelmien mukaisia ja/tai joihin ei voida soveltaa liitteessä esitettyjä arviointimenetelmiä. Tällaisia innovatiivisia ratkaisuja varten on laadittava uusia eritelmiä ja/tai uusia arviointimenetelmiä.

2. Innovatiiviset ratkaisut voivat liittyä osajärjestelmään ”liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut”, sen osiin ja sen yhteentoimivuuden osatekijöihin.

3. Jos innovatiivista ratkaisua ehdotetaan, valmistajan tai sen unioniin sijoittautuneen valtuutetun edustajan on ilmoitettava, miten ratkaisu poikkeaa liitteessä vahvistetuista asianmukaisista YTE:n kohdista tai täydentää niitä ja toimitettava erot komissiolle analysoitaviksi.

4. Komissio antaa lausunnon ehdotetusta innovatiivisesta ratkaisusta. Jos lausunto on myönteinen, on laadittava tarvittavat toiminnalliset ja liitäntää koskevat eritelmät sekä arviointimenetelmät, jotka on sisällytettävä YTE:ään, jotta kyseinen innovatiivinen ratkaisu voitaisiin ottaa käyttöön, ja ne on sisällytettävä YTE:ään ►M3 direktiivin (EU) 2016/797 5 artiklan ◄ mukaisesti myöhemmin toteutettavassa tarkistusprosessissa. Jos lausunto on kielteinen, ehdotettua innovatiivista ratkaisua ei saa soveltaa.

5. Kunnes YTE on tarkistettu, komission antamaa myönteistä lausuntoa on pidettävä hyväksyttävänä menetelmänä ►M3 direktiivissä (EU) 2016/797 ◄ säädettyjen olennaisten vaatimusten täyttämiseksi ja sitä voidaan näin ollen käyttää osajärjestelmän arvioinnissa.

▼B

11 artikla

Päätös 2006/861/EY kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2014 lähtien.

Sitä sovelletaan kuitenkin edelleen kyseisen päätöksen mukaisesti hyväksyttyihin hankkeisiin liittyvän kunnossapidon osalta ja, jollei hakija pyydä tämän asetuksen soveltamista, sellaisten uusia, uudistettuja tai parannettuja osajärjestelmiä koskevien hankkeiden osalta, jotka ovat edistyneet pitkälle tai joista on olemassa toteuttamisvaiheessa oleva sopimus tämän asetuksen julkaisemisajankohtana.

12 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014 lähtien. Käyttöönottolupa voidaan kuitenkin myöntää tämän asetuksen liitteessä, sen 7.1.2 kohtaa lukuun ottamatta, määritellyn YTE:n mukaisesti jo ennen 1 päivää tammikuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE

Osajärjestelmän ”liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut” yhteentoimivuuden tekninen eritelmä

SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 1.1 Tekninen soveltamisala 1.2 Maantieteellinen soveltamisala 1.3 Tämän YTE:n sisältö 2. Soveltamisala ja osajärjestelmän määritelmä 3. Olennaiset vaatimukset 4. Osajärjestelmän kuvaus 4.1 Johdanto 4.2 Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.1 Yleistä 4.2.2 Rakenteet ja mekaaniset osat 4.2.2.1 Mekaaninen liitäntä 4.2.2.1.1 Päätykytkin 4.2.2.1.2 Välikytkin 4.2.2.2 Yksikön lujuus 4.2.2.3 Yksikön eheys 4.2.3 Ulottumat sekä vaunun ja radan vuorovaikutus 4.2.3.1 Ulottumat 4.2.3.2 Yhteensopivuus ratojen kantokyvyn kanssa 4.2.3.3 Yhteensopivuus junanilmaisinjärjestelmien kanssa 4.2.3.4 Akselilaakerin kunnon tarkkailu 4.2.3.5 Kulun turvallisuus 4.2.3.5.1 Kiskoilla pysyminen ajettaessa kierolla raiteella 4.2.3.5.2 Dynaamiset kulkuominaisuudet 4.2.3.6 Pyörästö 4.2.3.6.1 Telirungon rakennesuunnittelu 4.2.3.6.2 Pyöräkertojen ominaisuudet 4.2.3.6.3 Pyörien ominaisuudet 4.2.3.6.4 Akselien ominaisuudet 4.2.3.6.5 Laakeripesät/akselilaakerit 4.2.3.6.6 Vaihdettavan raideleveyden automaattiset järjestelmät 4.2.3.6.7 Pyöräkerran vaihtaminen pyörästöön 4.2.4 Jarrut 4.2.4.1 Yleistä 4.2.4.2 Turvallisuusvaatimukset 4.2.4.3 Toiminnalliset ja tekniset vaatimukset 4.2.4.3.1 Yleiset toiminnalliset vaatimukset 4.2.4.3.2 Jarrutuskyky 4.2.4.3.2.1 Käyttöjarru 4.2.4.3.2.2 Seisontajarru 4.2.4.3.3 Lämpökapasiteetti 4.2.4.3.4 Luistonestojärjestelmä 4.2.4.3.5 Pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit 4.2.5 Ympäristöolot 4.2.6 Järjestelmän suojaus 4.2.6.1 Paloturvallisuus 4.2.6.1.1 Yleistä 4.2.6.1.2 Toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.6.1.2.1 Palo-osastointi 4.2.6.1.2.2 Materiaalit 4.2.6.1.2.3 Kaapelit 4.2.6.1.2.4 Palavat nesteet 4.2.6.2 Suojaus sähkön aiheuttamilta vaaroilta 4.2.6.2.1 Välilliseltä kosketukselta suojaavat toimenpiteet (maadoitus) 4.2.6.2.2 Suoralta kosketukselta suojaavat toimenpiteet 4.2.6.3 Loppuopasteiden kiinnityslaitteet 4.3 Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.3.1 Liitäntä osajärjestelmään ”infrastruktuuri” 4.3.2 Liitäntä osajärjestelmään ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” 4.3.3 Liitäntä osajärjestelmiin ”ohjaus, hallinta ja merkinanto” 4.4 Liikennöintisäännöt 4.5 Kunnossapitoa koskevat säännöt 4.5.1 Yleiset asiakirjat 4.5.2 Kunnossapidon suunnittelun perustelut 4.5.3 Kunnossapidon kuvaus 4.6 Ammatillinen pätevyys 4.7 Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset 4.8. Teknisiin asiakirjoihin ja hyväksyttyjen kalustoyksikkötyyppien eurooppalaiseen rekisteriin kirjattavat parametrit ▼M3 4.9. Luvan saaneille kalustoyksiköille ennen käyttöä tehtävät reittiyhteensopivuutta koskevat tarkistukset ▼B 5. Yhteentoimivuuden osatekijät 5.1 Yleistä 5.2 Innovatiiviset ratkaisut 5.3 Yhteentoimivuuden osatekijöiden eritelmät 5.3.1 Pyörästö 5.3.2 Pyöräkerta 5.3.3 Pyörä 5.3.4 Akseli ▼M2 5.3.4 a Pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit ▼M3 5.3.4b. Vaihdettavan raideleveyden automaattinen järjestelmä ▼B 5.3.5 Loppuopaste 6. Vaatimustenmukaisuuden arviointi ja EY-tarkastus 6.1 Yhteentoimivuuden osatekijä 6.1.1 Moduulit 6.1.2 Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt 6.1.2.1 Pyörästö 6.1.2.2 Pyöräkerta 6.1.2.3 Pyörä 6.1.2.4 Akseli 6.1.2.4a ▼M2 6.1.2.5. Pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit ▼M3 6.1.2.6. Vaihdettavan raideleveyden automaattinen järjestelmä ▼B 6.1.3 Innovatiiviset ratkaisut 6.2 Osajärjestelmä 6.2.1 Moduulit 6.2.2 EY-tarkastusmenettelyt 6.2.2.1 Yksikön lujuus 6.2.2.2 Kiskoilla pysyminen ajettaessa kierolla raiteella 6.2.2.3 Dynaamiset kulkuominaisuudet 6.2.2.4 Laakeripesät/akselilaakerit ▼M3 6.2.2.4a. Vaihdettavan raideleveyden automaattiset järjestelmät ▼B 6.2.2.5 Pyöräkerran vaihtaminen pyörästöön 6.2.2.6 Lämpökapasiteetti 6.2.2.7 Ympäristöolot 6.2.2.8 Paloturvallisuus 6.2.2.8.1 Palo-osastointi 6.2.2.8.2 Materiaalit 6.2.2.8.3 Kaapelit 6.2.2.8.4 Syttyvät nesteet 6.2.3 Innovatiiviset ratkaisut 6.3 Sellaisia osia sisältävä osajärjestelmä, jotka vastaavat yhteentoimivuuden osatekijöitä, joilla ei ole EY-vakuutusta 6.4 Hankkeen vaiheet, joissa arviointia vaaditaan 6.5 Osatekijät, joilla on EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus 7. Täytäntöönpano 7.1 Markkinoillesaattamislupa 7.1.1 Aiempien tavaravaunuja koskevien YTE:ien mukaisen uuden kalustoyksikön käyttöönottolupa 7.1.2 Ensimmäisen markkinoillesaattamisluvan vastavuoroinen tunnustaminen 7.2 Yleiset toteuttamista koskevat säännöt 7.2.1 Osatekijöiden vaihtaminen 7.2.2 Olemassa olevan yksikön tai yksikkötyypin muutokset 7.2.2.1 Johdanto 7.2.2.2 Yksikköön tai yksikkötyyppiin tehtyjen muutosten hallinnointia koskevat säännöt 7.2.2.3 Erityissäännöt olemassa oleville yksiköille, joilla ei ole EY-tarkastusvakuutusta ja joille on myönnetty ensimmäinen käyttöönottolupa ennen 1 päivää tammikuuta 2015 7.2.2.4 Säännöt sellaisten olemassa olevien yksiköiden käyttöalueen laajentamisesta, joilla on direktiivin 2008/57/EY mukainen lupa tai jotka on otettu käyttöön ennen 19 päivää heinäkuuta 2010 7.2.3 EY-tyyppitarkastus- tai -suunnittelutarkastustodistuksiin liittyvät säännöt 7.2.3.1 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä 7.2.3.1.1 A-vaihe 7.2.3.1.2 B-vaihe 7.2.3.2 Yhteentoimivuuden osatekijät 7.3 Erityistapaukset 7.3.1 Johdanto 7.3.2 Erityistapausten luettelo 7.3.2.1 Yleiset erityistapaukset ▼M3 7.3.2.1a Ulottuma (4.2.3.1 kohta) ▼B 7.3.2.2 Akselilaakerin kunnon tarkkailu (4.2.3.4 kohta) 7.3.2.3 Kiskoilla pysyminen ajettaessa kierolla raiteella (4.2.3.5.1 kohta) 7.3.2.4 Dynaamiset kulkuominaisuudet (4.2.3.5.2 kohta) 7.3.2.5 Pyöräkertojen, pyörien ja akselien ominaisuudet (4.2.3.6.2 ja 4.2.3.6.3 kohta) 7.3.2.6 Loppuopasteiden kiinnityslaitteet (4.2.6.3 kohta) ▼M3 7.3.2.7 Liikkuvaan kalustoon ja liikkuvan kaluston tyyppiin tehtyjen muutosten hallinnointia koskevat säännöt (7.2.2.2) ▼B 7.4 Erityiset ympäristöolot 7.5 Tavaraliikenteen vaunut, joiden käyttöä säätelevät kansalliset, kahdenväliset tai kansainväliset sopimukset ▼M3 7.6. Tarkistusmenettelyssä tai viraston muissa toimissa huomioon otettavia seikkoja 7.6.1. Täytäntöönpanosäännöt ▼B Lisäykset

1. JOHDANTO

Yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE) on eritelmä, joka kattaa direktiivin ►M3 (EU) 2016/797 ◄ 2 artiklan i kohdassa määritellyn osajärjestelmän (tai sen osan), jotta voidaan

— varmistaa rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus ja

— täyttää olennaiset vaatimukset.

1.1 Tekninen soveltamisala

Ks. tämän asetuksen 2 artikla.

▼M3

1.2 Maantieteellinen soveltamisala

Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on koko Euroopan unionin rautatiejärjestelmä, sellaisena kuin se määritellään direktiivin (EU) 2016/797 liitteessä I olevassa 1 jaksossa ja ottaen huomioon 2 artiklassa esitetyt raideleveyttä koskevat rajoitukset.

▼B

1.3 Tämän YTE:n sisältö

Direktiivin ►M3 (EU) 2016/797 ◄ 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti tässä YTE:ssä:

a) ilmoitetaan sen aiottu soveltamisala (2 kohta);

b) täsmennetään olennaiset vaatimukset kyseiselle liikkuvan kaluston osajärjestelmän osalle ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa oleville liitännöille (3 kohta);

c) määritellään toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sen muihin osajärjestelmiin kohdistuvien liitäntöjen on täytettävä (4 kohta).

d) määritetään yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, mukaan lukien eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi (5 kohta);

e) kerrotaan, mitä menettelyjä on kussakin käsiteltävässä tapauksessa käytettävä toisaalta yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimuksenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioimisessa ja toisaalta osajärjestelmien EY-tarkastuksessa (6 kohta);

f) ilmoitetaan YTE:n käyttöönottostrategia (7 kohta);

g) ilmoitetaan kyseisen henkilöstön osalta ammatillista pätevyyttä sekä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita osajärjestelmän käyttö ja kunnossapito sekä tämän YTE:n käyttöönotto edellyttävät (4 kohta).

▼M3

2. SOVELTAMISALA JA OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ

2.1 Soveltamisala

Tämän YTE:n soveltamisalaan kuuluvat direktiivin (EU) 2016/797 liitteessä I olevassa 2 jaksossa tarkoitetut ”tavaravaunut, mukaan lukien kuorma-autojen kuljetukseen tarkoitetut kalustoyksiköt” ottaen huomioon 2 artiklassa esitetyt rajoitukset. Tästä liikkuvan kaluston osajärjestelmästä käytetään jäljempänä nimitystä ”tavaravaunu”, ja se kuuluu osajärjestelmään ”liikkuva kalusto”, sellaisena kuin se määritellään direktiivin (EU) 2016/797 liitteessä II.

Muut direktiivin (EU) 2016/797 liitteessä I olevassa 2 jaksossa luetellut kalustoyksiköt eivät kuulu tämän YTE:n soveltamisalaan, tämä koskee erityisesti

a) rautatieinfrastruktuurien liikkuvaa rakennus- ja kunnossapitokalustoa

b) kalustoyksiköitä, joilla on tarkoitus kuljettaa: — moottoriajoneuvoja matkustajineen tai — moottoriajoneuvoja, joissa ei ole matkustajia mutta jotka on tarkoitettu kytkettäväksi osaksi matkustajajunaa (autonkuljetusvaunut)

c) kalustoyksiköitä, — joiden pituus kasvaa kuormitetussa kokoonpanossa ja — joiden varsinainen hyötykuorma on osa kalustoyksikön rakennetta.

Huomautus: Katso myös 7.1 kohdassa mainitut erityistapaukset.

2.2 Määritelmät

Tässä YTE:ssä käytetään seuraavia määritelmiä:

a) Yksikkö on yleistermi, jolla viitataan liikkuvaan kalustoon. Siihen sovelletaan tätä YTE:ää ja siten EY-tarkastusmenettelyä. Yksikköön voi kuulua: — vaunu, jota voidaan käyttää erikseen ja jonka erillinen aluskehys on asennettu oman pyöräkerran päälle, tai — pysyvästi liitetyistä elementeistä koostuva junarunko, jonka elementtejä ei voida käyttää erikseen, tai — erillisiä telejä, jotka on liitetty yhteensopiviin maantiekulkuneuvoihin ja joiden yhdistelmä muodostaa rautatiekuljetukseen soveltuvan junarungon.

b) Juna on useasta yksiköstä koostuva toiminnallinen kokoonpano.

c) Suunniteltu toimintakunto kattaa kaikki olosuhteet, joissa yksikön on tarkoitus toimia, ja yksikön tekniset rajoitukset. Suunniteltu toimintakunto voi ylittää tämän YTE:n eritelmät, jotta yksiköitä voitaisiin käyttää rataverkolla samassa junassa rautatieyrityksen turvallisuusjohtamisjärjestelmän mukaisesti.

▼B

3. OLENNAISET VAATIMUKSET

Direktiivin ►M3 (EU) 2016/797 ◄ 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että rautatiejärjestelmän, sen osajärjestelmien ja yhteentoimivuuden osatekijöiden on täytettävä niitä koskevat olennaiset vaatimukset. Olennaiset vaatimukset määritellään lyhyesti direktiivin ►M3 (EU) 2016/797 ◄ liitteessä III. Taulukossa 1 esitetään tässä YTE:ssä tarkennetut perusparametrit ja niiden vastaavuus direktiivin ►M3 (EU) 2016/797 ◄ liitteessä III määriteltyjen olennaisten vaatimusten kanssa.







Taulukko 1 Perusparametrit ja niiden vastaavuus olennaisten vaatimusten kanssa Kohta Perusparametri Olennaiset vaatimukset Turvallisuus Luotettavuus ja käyttökunto Terveys Ympäristönsuojelu Tekninen yhteensopivuus 4.2.2.1.1 Päätykytkin 1.1.1, 1.1.3, 1.1.5, 2.4.1 4.2.2.1.2 Välikytkin 1.1.1, 1.1.3, 2.4.1 4.2.2.2 Yksikön lujuus 1.1.1, 1.1.3, 2.4.1 4.2.2.3 Yksikön eheys 1.1.1 4.2.3.1 Ulottumat 1.1.1 2.4.3 4.2.3.2 Yhteensopivuus ratojen kantokyvyn kanssa 1.1.1 2.4.3 4.2.3.3 Yhteensopivuus junanilmaisinjärjestelmien kanssa 1.1.1 2.4.3 4.2.3.4 Akselilaakerin kunnon tarkkailu 1.1.1 1.2 2.4.3 4.2.3.5.1 Kiskoilla pysyminen ajettaessa kierolla raiteella 1.1.1, 1.1.2, 2.4.1 2.4.3 4.2.3.5.2 Dynaamiset kulkuominaisuudet 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.6.1 Telirungon rakennesuunnittelu 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 4.2.3.6.2 Pyöräkertojen ominaisuudet 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 2.4.3 4.2.3.6.3 Pyörien ominaisuudet 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 2.4.3 4.2.3.6.4 Akselien ominaisuudet 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 4.2.3.6.5 laakeripesät/akselilaakerit 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 ▼M3 4.2.3.6.6 Vaihdettavan raideleveyden automaattiset järjestelmät 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.2 1.5 ▼B 4.2.3.6.7 Pyöräkerran vaihtaminen pyörästöön 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 4.2.4.2 Jarrut – Turvallisuusvaatimukset 1.1.1, 1.1.3 1.2 2.4.2 4.2.4.3.1 Jarrut – Yleiset toiminnalliset vaatimukset 1.1.1 2.4.1 2.4.2 4.2.4.3.2.1 Jarrutuskyky – Käyttöjarru 1.1.1, 1.1.2 2.4.1 2.4.2 1.5 4.2.4.3.2.2 Jarrutuskyky – Seisontajarru 2.4.1 2.4.3 4.2.4.3.3 Jarrut – Lämpökapasiteetti 1.1.1, 1.1.3 2.4.1 2.4.3 4.2.4.3.4 Jarrut – Luistonestojärjestelmä 2.4.1 2.4.2 ▼M2 4.2.4.3.5 Pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 2.4.1 2.4.3 ▼B 4.2.5 Ympäristöolot 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.6.1 Paloturvallisuus 1.1.1 1.1.4 4.2.6.1.2.1 Paloturvallisuus – Palo-osastointi 1.1.4 1.3.2 1.4.2 4.2.6.1.2.2 Paloturvallisuus – Materiaalit 1.1.4 1.3.2 1.4.2 4.2.6.1.2.3 Paloturvallisuus – Kaapelit 1.1.4 1.1.5 1.3.2 1.4.2 4.2.6.1.2.4 Paloturvallisuus – Palavat nesteet 1.1.4 1.3.2 1.4.2 4.2.6.2 Suojaus sähkön aiheuttamilta vaaroilta 1.1.5 2.4.1 4.2.6.3 Loppuopasteiden kiinnityslaitteet 1.1.1

Direktiivin ►M3 (EU) 2016/797 ◄ liitteessä III olevat olennaiset vaatimukset 1.3.1, 1.4.1, 1.4.3, 1.4.4 ja 1.4.5 kuuluvat unionin muun lainsäädännön soveltamisalaan.

4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS

4.1 Johdanto

Direktiivin ►M3 (EU) 2016/797 ◄ mukainen rautatiejärjestelmä, johon tavaraliikenteen vaunut kuuluvat, on integroitu järjestelmä, jonka yhtenäisyys on tarkastettava. Yhtenäisyys on tarkastettava erityisesti siltä osin kuin on kyse liikkuvan kaluston osajärjestelmän eritelmistä ja yhteensopivuudesta rataverkon kanssa (4.2 kohta), sen liitännöistä muihin osajärjestelmiin rautatiejärjestelmässä, johon se on integroitu (4.2 ja 4.3 kohta), sekä direktiivin ►M3 (EU) 2016/797 ◄ 18 artiklan 3 kohdassa vaadittavista alkuperäisistä käyttö- ja kunnossapitosäännöistä (4.4 ja 4.5 kohta).

Direktiivin ►M3 (EU) 2016/797 ◄ 18 artiklan 3 kohdassa ja liitteessä VI (4.8 kohta) mainituissa teknisissä asiakirjoissa on esitettävä erityisesti suunnitteluun liittyvät arvot, jotka koskevat yhteensopivuutta rataverkon kanssa.

4.2 Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.1 Yleistä

Edellä 3 kohdassa luetellut olennaiset vaatimukset huomioon ottaen osajärjestelmän ”liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut” toiminnalliset ja tekniset eritelmät on tässä kohdassa ryhmitelty ja jaoteltu seuraaviin alakohtiin:

— Rakenteet ja mekaaniset osat

— Ulottumat sekä vaunun ja radan vuorovaikutus

— Jarrut

— Ympäristöolot

— Järjestelmän suojaus

Tavaraliikenteen vaunujen osajärjestelmän ja sen liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät eivät edellytä tiettyjen teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on ehdottoman tarpeellista rautatieverkon yhteentoimivuuden kannalta ja olennaisten vaatimusten täyttämiseksi.

▼M2 —————

▼B

Jos tiettyä teknistä seikkaa varten ei ole vielä laadittu yhteentoimivuuden toteuttamiseksi ja olennaisten vaatimusten täyttämiseksi tarvittavia toiminnallisia ja teknisiä eritelmiä, kyseinen seikka todetaan vastaavassa kohdassa avoimeksi kohdaksi. Lisäyksessä A on direktiivin ►M3 (EU) 2016/797 ◄ 5 artiklan 6 kohdan edellyttämä luettelo kaikista avoimista kohdista.

Lisäyksessä C määritellään sarja vaatimuksia. Näiden vaatimusten täyttäminen on valinnaista. Jos vaatimukset halutaan täyttää, ilmoitettu laitos arvioi vaatimustenmukaisuuden EY-tarkastusmenettelyn puitteissa.

Direktiivin ►M3 (EU) 2016/797 ◄ 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti kussakin YTE:ssä voidaan määrätä erityistapauksista. Tällaiset määräykset esitetään 7 kohdassa.

YTE:n 4.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten arviointimenettely määritellään mahdollisuuksien mukaan 6 kohdassa. Silloin kun se on määritelty, 4.2 kohdassa viitataan vastaaviin kohtiin ja alakohtiin kuin 6 kohdassa. Jos jonkin tietyn perusparametrin osalta ei voida erottaa toisistaan vaatimuksia ja arviointimenettelyä, mitään viittausta ei esitetä.

4.2.2 Rakenteet ja mekaaniset osat

4.2.2.1 Mekaaninen liitäntä

4.2.2.1.1 Päätykytkin

Päätykytkin on mekaaninen liitäntä junan muodostavien yksiköiden välillä.

Kytkinjärjestelmä on suunniteltava niin, että kenenkään ei tarvitse olla kytkettävien/irrotettavien yksikköjen välissä jommankumman liikkuessa.

Päätykytkimen on oltava kestävä ja kestettävä yksikön aiotuista käyttöoloista aiheutuvat rasitukset.

4.2.2.1.2 Välikytkin

Välikytkin on mekaaninen liitäntä yksikön muodostavien elementtien välillä.

Välikytkimen on oltava kestävä ja kestettävä yksikön aiotuista käyttöoloista aiheutuvat rasitukset. Samaa pyörästöä käyttävien elementtien välistä niveltä käsitellään 4.2.2.2 kohdassa.

Välikytkim(i)en pitkittäissuuntaisen lujuuden on oltava vähintään yhtä suuri kuin yksikön päätykytkim(i)en pitkittäissuuntainen lujuus.

▼M4

4.2.2.2 Yksikön lujuus

▼M3

Yksikön rungon rakenne, laitteiden kiinnitykset sekä nostokohdat nosturia ja tunkkia varten on suunniteltava siten, ettei niihin tule murtumia, merkittäviä muodonmuutoksia tai halkeamia standardin EN12663-2:2010 5 luvussa kuvatuissa kuormitustapauksissa.

Jos kyseessä on rautatiekuljetukseen soveltuva junarunko, johon kuuluvia erillisiä telejä on liitetty yhteensopiviin maantiekulkuneuvoihin, kuormitustapaukset voivat kaksitoimisen luonteensa vuoksi poiketa edellä mainituista tapauksista. Silloin hakijan on kuvattava kyseisen kaltaiset kuormitustapaukset johdonmukaisen eritelmäkokonaisuuden perusteella ottaen huomioon junan kokoonpanoon, vaihtotyöhön ja liikkumiseen liittyvät erityiset käyttöehdot.

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.2.2.1 kohdassa.

Nostokohdat nosturilla tai tunkilla pitää merkitä yksikköön. Merkintöjen on oltava standardin EN 15877–1:2012 kohdan 4.5.14 mukaiset.

Huomautus: YTE:n 6.2.2.1 kohdan mukainen vaatimustenmukaisuuden osoittaminen koskee myös liitostekniikoita.

▼B

4.2.2.3 Yksikön eheys

Yksikkö on suunniteltava siten, että kaikki liikuteltavat osat, jotka on tarkoitettu aukon sulkemiseen (ovet, suojapeitteet, kannet, luukut jne.), on suojattu näiden osien tahattomalta liikkumiselta.

Lukituslaitteista on tultava ilmi niiden tila (auki/kiinni), ja ne on voitava nähdä yksikön ulkopuolelta.

4.2.3 Ulottumat sekä vaunun ja radan vuorovaikutus

4.2.3.1 Ulottumat

Tässä kohdassa käsitellään laskentasääntöjä, joilla määritellään liikkuvan kaluston mitat niin, että se voi kulkea yhdellä tai usealla rataverkolla ilman vaaraa häiriöistä.

Yksikön yhdenmukaisuus aiotun vertailuprofiilin kanssa, alaosan vertailuprofiili mukaan luettuna, osoitetaan jollakin standardissa ►M3 EN 15273-2:2013+A1:2016 ◄ määritellyllä menetelmällä.

Standardissa ►M3 EN 15273-2:2013+A1:2016 ◄ määriteltyä kinemaattista menetelmää käytetään, kun halutaan selvittää, vastaako yksikölle vahvistettu vertailuprofiili G1-, GA-, GB- ja GC-vertailuprofiileja, alaosaa varten käytettävät ►M3 GI1 ja GI2 ◄ -vertailuprofiilit mukaan luettuina.

4.2.3.2 Yhteensopivuus rataosan kantokyvyn kanssa

Yksikön pystykuormituksen ominaisuudet on määriteltävä, jotta sen yhteensopivuus rataosan kantokyvyn kanssa voidaan tarkistaa.

Yksikön, jonka akselipaino on enintään 25 t, suurin sallittu hyötykuorma määritellään soveltamalla standardin ►M3 EN 15528:2015 ◄ 6.1 ja 6.2 kohtaa.

4.2.3.3 Yhteensopivuus junanilmaisinjärjestelmien kanssa

Jos yksikön on tarkoitus olla yhteensopiva jonkin tai joidenkin seuraavien junanilmaisinjärjestelmien kanssa, tämä yhteensopivuus osoitetaan komission päätöksen 2012/88/EU ►M3 ERA/ERTMS/033281 rev. 4.0:n ◄ ►M3 ◄ määräysten mukaisesti.

a) Raidevirtapiireihin perustuvat junanilmaisinjärjestelmät.

b) Akselilaskureihin perustuvat junanilmaisinjärjestelmät.

c) Silmukkalaitteisiin perustuvat junanilmaisinjärjestelmät.

4.2.3.4 Akselilaakerin kunnon tarkkailu

Akselilaakerin kuntoa on voitava tarkkailla joko

— radanvarressa olevilla ilmaisimilla tai

— junassa olevilla laitteilla.

Jos yksikköä on tarkoitus pystyä tarkkailemaan radanvarressa olevilla laitteilla 1 435 mm:n raideleveyden rataverkolla, yksikön on oltava standardin EN 15437-1:2009 5.1 ja 5.2 kohtien mukainen riittävän näkyvyyden varmistamiseksi.

Yksiköihin, joita on tarkoitus käyttää 1 524 mm:n, 1 600 mm:n ja 1 668 mm:n raideleveyden rataverkoilla, sovelletaan vastaavia taulukossa 2 esitettäviä arvoja, jotka viittaavat standardin EN 15437-1:2009 parametreihin.







Taulukko 2 Kohde- ja sulkualueet yksiköille, joita on tarkoitus käyttää tietyllä rataverkolla YTA [mm] WTA [mm] LTA [mm] YPZ [mm] WPZ [mm] LPZ [mm] 1 524 mm (molemmat alueet ovat merkityksellisiä) 1 080 ± 35 ≥ 50 ≥ 200 1 080 ± 5 ≥ 140 ≥ 500 894 ± 2 ≥ 14 ≥ 200 894 ± 2 ≥ 28 ≥ 500 1 600 mm 1 110 ± 2 ≥ 70 ≥ 180 1 110 ± 2 ≥ 125 ≥ 500 1 668 mm 1 176 ± 10 ≥ 55 ≥ 100 1 176 ± 10 ≥ 110 ≥ 500

▼M3

Jos yksikköä on tarkoitus pystyä tarkkailemaan junassa olevilla laitteilla, seuraavat vaatimukset ovat voimassa:

— Tällaisten laitteiden on pystyttävä havaitsemaan yksikön laakeripesän laakerin kunnon heikkeneminen.

— Laakerin kuntoa on arvioitava joko seuraamalla sen lämpötilaa, sen synnyttämiä dynaamisia taajuuksia tai jotain muuta sopivaa laakerin kunnosta kertovaa parametria.

— Ilmaisinjärjestelmän on kokonaisuudessaan sijaittava yksikössä, ja vianselvitystä koskevien viestien on oltava saatavilla yksikössä.

— Toimitettuja vianselvitystä koskevia viestejä ja niiden saataville saattamista on kuvailtava tämän YTE:n 4.4 kohdassa tarkoitetuissa käyttöön liittyvissä asiakirjoissa ja tämän YTE:n 4.5 kohdassa tarkoitetuissa kunnossapitosäännöissä.

▼B

4.2.3.5 Kulun turvallisuus

Kalustoyksikön dynaamiset ominaisuudet vaikuttavat voimakkaasti kiskoilla pysymiseen, kulun turvallisuuteen ja raiteen kuormitukseen.

4.2.3.5.1 Kiskoilla pysyminen ajettaessa kierolla raiteella

Yksikkö on suunniteltava niin, että varmistetaan sen turvallinen kulku kierolla raiteella ja erityisesti siirryttäessä kallistetulta rataosalta suoralle raiteelle tai ajettaessa raiteella, jolla esiintyy ei-suunniteltua poikittaiskaltevuutta.

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen kuvaillaan 6.2.2.2 kohdassa.

4.2.3.5.2 Dynaamiset kulkuominaisuudet

Yksikkö on suunniteltava niin, että varmistetaan sen turvallinen kulku suurimpaan rakenteelliseen nopeuteen asti.

Yksikön dynaamiset kulkuominaisuudet todistetaan joko

— ►M3 ◄ 5 luvussa määriteltyjä menettelyjä tai noudattamallastandardin EN 14363:2016 4, 5 ja 7 luvussa5 luvussa määriteltyjä menettelyjä tai

— tekemällä simulaatioita, joissa käytetään validoitua mallia.

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.2.2.3 kohdassa.

▼M1

Dynaamiset kulkuominaisuudet saa arvioida yhteentoimivuuden osatekijän tasolla 6.1.2.1 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa ei vaadita erityistä testiä tai simulaatiota osajärjestelmän tasolla.

▼B

4.2.3.6 Pyörästö

Pyörästön on varmuudella kuljetettava ja ohjattava yksikköä turvallisesti sekä tarvittaessa välitettävä jarrutusvoimia.

4.2.3.6.1 Telirungon rakennesuunnittelu

Telirungon, kaikkien siihen kiinnitettyjen laitteiden sekä telin ja rungon välisen kiinnityksen eheys on osoitettava standardin EN 13749:2011 6.2 kohdassa esitettyjen menetelmien mukaisesti.

▼M1

Telirungon rakenteen eheyden saa arvioida yhteentoimivuuden osatekijän tasolla 6.1.2.1 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa ei vaadita erityistä testiä tai simulaatiota osajärjestelmän tasolla.

▼B

4.2.3.6.2 Pyöräkertojen ominaisuudet

Pyöräkerran kokoonpanon on voitava välittää voimia ja momentteja kiinteiden osien välillä käyttöalueen mukaisesti.

Pyöräkertojen kuvassa 1 määriteltyjen mittojen on noudatettava taulukossa 3 esitettyjä raja-arvoja. Näitä raja-arvoja on käytettävä suunnittelun perustana, ja ne on ilmoitettava käytönaikaisina raja-arvoina 4.5 kohdassa kuvaillussa huoltokansiossa.

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.1.2.2 kohdassa.

Kuva 1

Pyöräkertojen mittoja taulukkoa 3 varten







Taulukko 3 Pyöräkertojen mittojen käytönaikaiset raja-arvot Nimitys Pyörän halkaisija D [mm] Vähimmäisarvo [mm] Enimmäisarvo [mm] 1 435 mm Pyörän laippojen väli (SR) 330 ≤ D ≤ 760 1 415 1 426 760 < D ≤ 840 1 412 1 426 D > 840 1 410 1 426 Pyörien sisäpintojen väli (AR) 330 ≤ D ≤ 760 1 359 1 363 760 < D ≤ 840 1 358 1 363 D > 840 1 357 1 363 1 524 mm Pyörän laippojen väli (SR) 400 ≤ D < 840 1 492 1 514 D ≥ 840 1 487 1 514 Pyörien sisäpintojen väli (AR) 400 ≤ D < 840 1 444 1 448 D ≥ 840 1 442 1 448 1 600 mm Pyörän laippojen väli (SR) 690 ≤ D ≤ 1 016 1 573 1 592 Pyörän sisäpintojen väli (AR) 690 ≤ D ≤ 1 016 1 521 1 526 1 668 mm Pyörän laippojen väli (SR) 330 ≤ D < 840 1 648 (1) 1 659 840 ≤ D ≤ 1 250 1 643 (1) 1 659 Pyörän sisäpintojen väli (AR) 330 ≤ D < 840 1 592 1 596 840 ≤ D ≤ 1 250 1 590 1 596 (1) Kaksiakselisilla vaunuilla, joiden akselipaino on enintään 22,5 t, arvo on 1 651 mm.

4.2.3.6.3 Pyörien ominaisuudet

Pyörien kuvassa 2 määriteltyjen mittojen on noudatettava taulukossa 4 esitettyjä raja-arvoja.







Taulukko 4 Pyörän mittojen käytönaikaiset raja-arvot Nimitys Pyörän halkaisija D [mm] Vähimmäisarvo [mm] Enimmäisarvo [mm] 1 435 mm Kehän leveys (BR) (reunapurse enintään 5 mm) D ≥ 330 133 140 Laipan paksuus (Sd) 330 ≤ D ≤ 760 27,5 33 760 < D ≤ 840 25 33 D > 840 22 33 Laipan korkeus (Sh) 330 ≤ D ≤ 630 31,5 36 630 < D ≤ 760 29,5 36 D > 760 27,5 36 Laipan jyrkkyys (qR) D ≥ 330 6,5 — 1 524 mm Kehän leveys (BR) (reunapurse enintään 5 mm) D ≥ 400 134 140 Laipan paksuus (Sd) 400 ≤ D < 760 27,5 33 760 ≤ D < 840 25 33 D ≥ 840 22 33 Laipan korkeus (Sh) 400 ≤ D < 630 31,5 36 630 ≤ D < 760 29,5 36 D ≥ 760 27,5 36 Laipan jyrkkyys (qR) D ≥ 400 6,5 — 1 600 mm Kehän leveys (BR) (reunapurse enintään 5 mm) 690 ≤ D ≤ 1 016 137 139 Laipan paksuus (Sd) 690 ≤ D ≤ 1 016 26 33 Laipan korkeus (Sh) 690 ≤ D ≤ 1 016 28 38 Laipan jyrkkyys (qR) 690 ≤ D ≤ 1 016 6,5 — 1 668 mm Kehän leveys (BR) (reunapurse enintään 5 mm) D ≥ 330 133 140 Laipan paksuus (Sd) 330 ≤ D ≤ 840 27,5 33 D > 840 22 (PT); 25 (ES) 33 Laipan korkeus (Sh) 330 ≤ D ≤ 630 31,5 36 630 ≤ D ≤ 760 29,5 36 D > 760 27,5 36 Laipan jyrkkyys (qR) D ≥ 330 6,5 —

Näitä raja-arvoja on käytettävä suunnittelun perustana ja ne on ilmoitettava käytönaikaisina raja-arvoina 4.5 kohdassa kuvaillussa huoltokansiossa.

Kuva 2

Pyörien mittoja taulukkoa 4 varten

Pyörien mekaanisten ominaisuuksien on varmistettava voimien ja käyttömomentin välittyminen sekä tarvittaessa lämpökuormituksen kestävyys käyttöalueen mukaisesti.

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.1.2.3 kohdassa.

4.2.3.6.4 Akselien ominaisuudet

Akselien ominaisuuksien on varmistettava voimien ja käyttömomentin välittyminen käyttöalueen mukaisesti.

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.1.2.4 kohdassa.

Akselien jäljitettävyydessä on otettava huomioon tavaravaunujen kunnossapitoa käsittelevän ERA:n työryhmän työn tulokset (ks. ”Final report on the activities of the Task Force Freight Wagon Maintenance” (loppuraportti tavaravaunujen kunnossapitoa käsittelevän työryhmän toiminnasta), joka on julkaistu ERA:n verkkosivustolla http://www.era.europa.eu).

4.2.3.6.5 Laakeripesät/akselilaakerit

Laakeripesän ja akselilaakerin suunnittelussa on otettava huomioon niiden mekaaninen kestävyys ja väsymisominaisuudet. Kuumakäynti-ilmaisimen kannalta merkitykselliset käytön aikana esiintyvien lämpötilojen raja-arvot on määriteltävä.

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen on määritelty 6.2.2.4 kohdassa.

▼M3

4.2.3.6.6 Vaihdettavan raideleveyden automaattiset järjestelmät

Tätä vaatimusta sovelletaan yksiköihin, joihin on asennettu vaihdettavan raideleveyden automaattinen järjestelmä, jossa oleva pyöräkerran vaihtomekanismi tekee yksiköstä soveltuvan 1 435 mm:n raideleveydelle ja muille tämän YTE:n piiriin kuuluville raideleveyksille yksikön kulkiessa raideleveyden vaihtolaitteiston läpi.

Vaihtomekanismin on varmistettava pyörän lukitus haluttuun kohtaan akselilla.

Raideleveyden vaihtolaitteiston läpi kulkemisen jälkeen lukitusjärjestelmän tilan (lukittu tai lukitsematon) ja pyörien sijainnin tarkistukseen on käytettävä yhtä tai useampaa seuraavista tavoista: silmämääräinen tarkistus, junassa oleva tarkistusjärjestelmä tai infrastruktuuriin/laitteistoon kuuluva tarkistusjärjestelmä. Käytettäessä junassa olevaa tarkistusjärjestelmää jatkuvan seurannan on oltava mahdollista.

Jos pyörästö on varustettu jarrulaitteistolla, jonka paikka vaihtuu raideleveyttä vaihdettaessa, vaihdettavan raideleveyden automaattisella järjestelmällä varmistetaan tämän laitteiston paikka ja turvallinen lukitus oikeaan asentoon samanaikaisesti, kun ne varmistetaan pyörien osalta.

Jos pyörät ja jarrulaitteisto (tarvittaessa) eivät lukitu oikeaan asentoon käytön aikana, tämä voi tyypillisesti aiheuttaa suoraan tuhoisan onnettomuuden (joka vaatii lukuisia kuolonuhreja). Tämän häiriön seurausten vakavuuden vuoksi on osoitettava, että riskiä hallitaan hyväksyttävällä tavalla.

Vaihdettavan raideleveyden automaattinen järjestelmä on määritelty yhteentoimivuuden osatekijäksi (5.3.4b kohta), ja se kuuluu yhteentoimivuuden osatekijään ”pyöräkerta” (5.3.2 kohta). Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely määritellään tämän YTE:n 6.1.2.6 kohdassa (yhteentoimivuuden osatekijän taso), 6.1.2.2 kohdassa (turvallisuusvaatimus) ja 6.2.2.4a kohdassa (osajärjestelmän taso).

Raideleveydet, joiden kanssa yksikkö on yhteensopiva, kirjataan teknisiin asiakirjoihin.

Kuvaus vaihto-operaatiosta normaalissa toimintatilassa, mukaan lukien raideleveyden vaihtolaitteiston (-laitteistojen) tyyppi (tyypit), joiden kanssa yksikkö on yhteensopiva, ovat teknisten asiakirjojen osa (katso myös tämän YTE:n 4.4 kohta).

Tämän YTE:n muissa jaksoissa asetetut vaatimukset ja vaatimustenmukaisuusarvioinnit ovat voimassa riippumatta pyörien asennosta kussakin raideleveydessä, ja ne on kirjattava vastaavasti.

▼B

4.2.3.6.7 Pyöräkerran vaihtaminen pyörästöön

Tätä vaatimusta sovelletaan yksiköihin, jotka voivat kulkea eri raideleveyksillä, kun niiden pyöräkerrat vaihdetaan.

Yksiköt on varustettava lukitusmekanismilla, jolla varmistetaan jarrulaitteiden oikea asento eri kokoonpanoissa, kun otetaan huomioon yksikön suunniteltua toimintakuntoa vastaavat dynaamiset voimat.

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.2.2.5 kohdassa.

4.2.4 Jarrut

4.2.4.1 Yleistä

Junan jarrutusjärjestelmän tarkoitus on varmistaa, että

— junan nopeutta voidaan vähentää,

— junan nopeutta voidaan ylläpitää mäessä,

— juna voidaan pysäyttää pisimmän sallitun jarrutusmatkan puitteissa ja

— juna voidaan pitää paikallaan.

Tärkeimmät jarrutuskykyyn ja jarrutusprosessiin vaikuttavat tekijät ovat

— jarrutusvoima,

— junan massa,

— nopeus,

— pisin sallittu jarrutusmatka,

— käytettävissä oleva kitka ja

— raiteen pituuskaltevuus.

Junan jarrutuskyky lasketaan junan kunkin yksikön erillisen jarrutuskyvyn pohjalta.

4.2.4.2 Turvallisuusvaatimukset

Jarrutusjärjestelmä vaikuttaa rautatiejärjestelmän turvallisuustasoon. Tästä syystä yksikön jarrutusjärjestelmästä on tehtävä ►M3 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 402/2013 ◄ ( 3 ) mukainen riskien arviointi, jossa otetaan huomioon yksikön jarrutuskyvyn täydellisen menetyksen vaara. Vakavuusasteen katsotaan olevan katastrofaalinen, kun vaara

— vaikuttaa ainoastaan yksikköön (vikayhdistelmä) tai

— vaikuttaa jarrutuskykyyn yksikköä laajemmin (yksittäinen vika).

Lisäyksessä C olevien vaatimusten C.9 ja C.14 täyttymisen katsotaan täyttävän tämän vaatimuksen.

4.2.4.3 Toiminnalliset ja tekniset vaatimukset

4.2.4.3.1 Yleiset toiminnalliset vaatimukset

Yksikön jarrulaitteen on toteutettava jarrutustoiminnot, kuten jarrun kiinnittäminen ja irrottaminen, sille lähetettävän signaalin perusteella. Jarrun on oltava

— läpikytkettävä (jarrun kiinnitys- tai irrotussignaali kulkee keskusohjauksesta koko junaan ohjauslinjaa pitkin),

— itsetoiminen (ohjauslinjan tahaton katkeaminen aiheuttaa jarrujen kiinnittymisen junan kaikissa kalustoyksiköissä ja jokaisen osan pysähtymisen),

— irtikytkettävissä niin, että se voidaan irrottaa ja eristää.

4.2.4.3.2 Jarrutuskyky

4.2.4.3.2.1 Käyttöjarru

Junan tai yksikön jarrutuskyvyllä tarkoitetaan sen kykyä hidastaa. Siihen vaikuttavat junan tai yksikön hidastamiseen määritellyissä rajoissa käytettävissä oleva jarrutusteho sekä kaikki energian muuntamiseen ja pois johtamiseen liittyvät tekijät, kuten junan kulkuvastus.

Yksikön jarrutuskyky lasketaan jommankumman seuraavan asiakirjan mukaisesti:

— EN 14531-6:2009 tai

▼M1

Laskelma on validoitava testeillä. Asiakirjan UIC 544–1 mukaisesti laskettu jarrutuskyky on validoitava asiakirjassa ►M3 UIC 544–1:2014 ◄ esitetyllä tavalla.

▼B

4.2.4.3.2.2 Seisontajarru

Seisontajarrun tarkoitus on estää pysäköityä liikkuvaa kalustoa liikkumasta itsekseen tietyissä oloissa, joihin vaikuttavat paikka, tuuli, radan kaltevuus ja liikkuvan kaluston kuormitus.

Jos yksikkö on varustettu seisontajarrulla, sen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

— yksikön on pysyttävä paikallaan, kunnes jarru irrotetaan tarkoituksellisesti,

— jos seisontajarrun tilaa ei voi nähdä suoraan, vaunun molemmilla sivuilla on oltava sen tilan osoitin,

▼M1

— seisontajarrun vähimmäisjarrutuskyky, ottamatta huomioon tuulta, määritellään asiakirjan EN 14531–6:2009 6 kohdan mukaisilla laskelmilla,

▼B

— ►M3 ◄ Yksikön seisontajarrun suunnittelussa oletettu pyörän ja kiskon (teräs/teräs) välinen kitkakerroin saa olla enintään 0,12. —————Yksikön seisontajarrun suunnittelussa oletettu pyörän ja kiskon (teräs/teräs) välinen kitkakerroin saa olla enintään 0,12.

4.2.4.3.3 Lämpökapasiteetti

Jarrulaitteiston on kestettävä yksi hätäjarrutus ilman, että kuumeneminen tai mekaaniset vaikutukset heikentävät lainkaan jarrutuskykyä.

▼M1

Lämpökuormitus, jonka yksikkö kestää ilman kuumenemisesta tai mekaanisista vaikutuksista johtuvaa jarrutuskyvyn heikkenemistä, on määriteltävä ja esitettävä nopeuden, akselipainon, kaltevuuden ja jarrutusmatkan osalta.

▼B

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.2.2.6 kohdassa.

Lämpökapasiteetin laskelmissa voidaan käyttää seuraavaa vertailutapausta: yksikkö kulkee 40 km:n matkan nopeudella 70 km/h mäessä, jonka pituuskaltevuus on 21 ‰, jolloin kunkin pyörän jarrutustehona säilyy 34 minuutin ajan 45 kW, kun pyörien nimellishalkaisija on 920 mm ja akselipaino on 22,5 t.

4.2.4.3.4 Luistonestojärjestelmä

Luistonestojärjestelmän tarkoitus on hyödyntää suurinta käytettävissä olevaa kitkaa vähentämällä, säilyttämällä tai lisäämällä jarruvoimaa, jotta pyöräkerrat eivät lukkiudu ja liu’u hallitsemattomasti. Näin optimoidaan pysähtymismatka.

Elektronisessa luistonestojärjestelmässä luistonestojärjestelmän toimintahäiriöistä johtuvia haittoja voidaan vähentää asianmukaisten suunnitteluprosessien ja teknisten määritysten avulla.

Luistonestojärjestelmä ei saa muuttaa jarrujen toiminnallisia ominaisuuksia. Vaunun paineilmalaitteet on mitoitettava siten, että luistonestojärjestelmän paineilman kulutus ei huononna paineilmajarrujen toimintaa. Luistonestojärjestelmän suunnittelussa on otettava huomioon, ettei järjestelmällä saa olla haitallisia vaikutuksia vaunun osiin (jarrulaitteisiin, pyörien kulkupintoihin, akselien laakeripesiin jne.).

▼M1

Seuraavat yksikkötyypit on varustettava luistonestojärjestelmällä:

— yksikkötyypit, joissa on minkälaiset tahansa jarruanturat, komposiittimateriaaleista valmistettuja lukuun ottamatta, joilla saavutettava suurin keskimääräinen pitokyvyn hyödynnettävyys on suurempi kuin 0,12

— yksikkötyypit, joissa on vain levyjarrut ja/tai komposiittimateriaaleista valmistetut jarruanturat, joilla saavutettava suurin keskimääräinen pitokyvyn hyödynnettävyys on suurempi kuin 0,11.

▼M2

4.2.4.3.5 Pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit

Pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit (eli jarruanturat) tuottavat kitkaan perustuvaa jarruvoimaa, kun ne koskettavat pyörän kulkupintaa.

Mikäli pyörien kulkupintoihin vaikuttavia jarruja käytetään, kitkaelementtien ominaisuuksien on osaltaan luotettavasti varmistettava suunniteltu jarrutuskyky.

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään tämän YTE:n 6.1.2.5 kohdassa.

▼B

4.2.5 Ympäristöolot

Yksikön ja sen osatekijöiden suunnittelussa on otettava huomioon ympäristöolot, joissa liikkuva kalusto tulee toimimaan.

Ympäristöparametrit kuvataan seuraavissa kohdissa. Jokaiselle ympäristöparametrille määritellään nimellisarvoalue sen mukaan, millaiset ympäristöolot Euroopassa useimmiten vallitsevat, ja tätä käytetään yhteentoimivan yksikön perustana.

Tietyille ympäristöparametreille määritellään muitakin kuin nimellisarvoalue. Näissä tapauksissa on valittava tietty alue yksikön suunnittelun perustaksi.

Seuraavissa kohdissa mainittuja toimintoja koskevat suunnittelu- ja/tai testitoimet, joilla varmistetaan YTE:n vaatimustenmukaisuus tällä alueella, on kuvattava teknisissä asiakirjoissa.

Valittujen alueiden ja tehtyjen toimien (jotka on kuvattu teknisissä asiakirjoissa) mukaan saatetaan tarvita liikennöintisääntöjä, kun nimellisarvoalueelle suunniteltua yksikköä liikennöidään jollakin radalla, jolla nimellisarvot ylittyvät tiettyinä aikoina vuodesta.

Jäsenvaltiot ovat määritelleet ne nimellisarvoista poikkeavat arvoalueet, jotka on valittava haluttaessa välttää tiettyyn maantieteelliseen alueeseen tai ilmasto-oloihin liittyvät rajoittavat liikennöintisäännöt, ja ne luetellaan 7.4 kohdassa.

Yksikön ja sen osatekijöiden suunnittelussa on otettava huomioon jokin tai joitakin seuraavista ulkolämpötilan vaihteluväleistä:

— T1: – 25 °C – + 40 °C (nimellislämpötila-alue),

— T2: – 40 °C – + 35 °C ja

— T3: – 25 °C – + 45 °C.

Yksikön on täytettävä toimintakyvyn heikentymättä tämän YTE:n vaatimukset standardin ►M3 EN 50125-1:2014 ◄ 4.7 kohdassa määritellyissä lumi-, jää- ja raesadeoloissa, jotka vastaavat nimellisarvoaluetta.

Jos valitaan standardissa käsiteltyjä oloja vaikeammat lumi-, jää- ja raesadeolot, yksikkö ja sen osatekijät on suunniteltava täyttämään YTE:n vaatimukset ottaen huomioon yhteisvaikutus valitun lämpötilavyöhykkeen mukaisen alhaisen lämpötilan kanssa.

Toimet, jotka toteutetaan YTE:n vaatimusten täyttämiseksi lämpötila-alueella T2 ja vaikeissa lumi-, jää- ja raesadeoloissa, on yksilöitävä ja todennettava, erityisesti seuraavia toimintoja koskevat suunnitteluun ja/tai testaukseen liittyvät toimet:

— kytkemistoiminto yksinomaan kytkimien kestävyyden osalta,

— jarrutoiminto, jarrulaitteet mukaan luettuina.

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.2.2.7 kohdassa.

4.2.6 Järjestelmän suojaus

4.2.6.1 Paloturvallisuus

4.2.6.1.1 Yleistä

Kaikki yksikön mahdolliset palonsyttymislähteet (riskialttiit komponentit) on yksilöitävä. Yksikön suunnittelussa huomioitavilla paloturvallisuusnäkökohdilla on pyrittävä

— ehkäisemään palon syttyminen,

— rajoittamaan vaikutuksia, jos palo syttyy.

Yksikössä kuljetettavat tavarat eivät ole osa yksikköä eikä niitä tarvitse ottaa huomioon vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa.

4.2.6.1.2 Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.6.1.2.1 Palo-osastointi

Palon vaikutusten rajoittamiseksi on yksilöityjen mahdollisten palonsyttymislähteiden (riskialttiiden komponenttien) ja kuorman välille asennettava palo-osastoinnit, joiden palokestoisuus on vähintään 15 minuuttia.

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.2.2.8.1 kohdassa.

4.2.6.1.2.2 Materiaalit

Kaikkien yksikössä käytettävien pysyvien materiaalien on oltava sellaisia, että ne syttyvät huonosti ja hidastavat palon leviämistä, paitsi jos

— materiaali on erotettu yksikön mahdollisista palonsyttymisriskeistä palo-osastoinnilla ja riskien arviointi tukee sen turvallista käyttöä tai

— komponentin massa on < 400 g ja sen etäisyys muista testaamattomista komponenteista on vaakasuunnassa ≥ 40 mm ja pystysuunnassa ≥ 400 mm.

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.2.2.8.2 kohdassa.

4.2.6.1.2.3 Kaapelit

Sähkökaapelien valinnassa ja asennuksessa on otettava huomioon niiden palo-ominaisuudet.

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.2.2.8.3 kohdassa.

4.2.6.1.2.4 Palavat nesteet

Yksikkö on varustettava niin, että palo ei pääse syttymään ja leviämään palavien nesteiden tai kaasujen vuodon seurauksena.

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.2.2.8.4 kohdassa.

4.2.6.2 Suojaus sähkön aiheuttamilta vaaroilta

4.2.6.2.1 Välilliseltä kosketukselta suojaavat toimenpiteet (maadoitus)

Vaunun korin ja radan välisen impedanssin on oltava niin matala, ettei niiden välille voi syntyä vaarallista jännitettä.

Yksiköt on maadoitettava standardin ►M3 EN 50153:2014 ◄ 6.4 kohdassa kuvailtujen määräysten mukaisesti.

4.2.6.2.2 Suoralta kosketukselta suojaavat toimenpiteet

Yksikön sähkölaitteistot ja -laitteet on suunniteltava siten, ettei henkilöille aiheudu sähköiskun vaaraa.

Yksiköiden suunnittelussa on ehkäistävä suora kosketus standardin ►M3 EN 50153:2014 ◄ 5 kohdassa esitettyjen määräysten mukaisesti.

4.2.6.3 Loppuopasteiden kiinnityslaitteet

▼M1

Yksiköiden, joihin on tarkoitus kiinnittää loppuopaste, loppupäässä on oltava kaksi laitetta, joihin voidaan asentaa kaksi valoa tai kaksi heijastavaa levyä lisäyksessä E esitetyllä tavalla samalle korkeudelle, joka voi olla enintään 2 000 mm raiteen yläpuolella. Näiden kiinnityslaitteiden mitat ja niille varattu tila määritellään ►M3 standardin EN 16116–2:2013 kuvassa 11 ◄ .

▼B

4.3 Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.3.1 Liitäntä osajärjestelmään ”infrastruktuuri”







Taulukko 5 Liitäntä infrastruktuurin osajärjestelmään Tämän YTE:n kohta Komission päätöksen 2011/275/EU (*1) kohta 4.2.3.1 Ulottumat 4.2.4.1 Aukean tilan ulottuma 4.2.4.2 Raideväli 4.2.4.5 Pienin kaltevuustaitteen pyöristys 4.2.3.2 Yhteensopivuus ratojen kantokyvyn kanssa 4.2.7.1 Raiteen kantavuus 4.2.7.3 Raiteen pitkittäisvastus 4.2.8.1 Uusien siltojen kuormitettavuus liikenteen kuormitusta vastaan 4.2.8.2 Uusia maarakenteita ja maanpaineen vaikutuksia koskeva ekvivalentti pystykuormitus 4.2.8.4 Vanhojen siltojen ja maarakenteiden kuormitettavuus liikenteen kuormitusta vastaan 4.2.3.5.2 Dynaamiset kulkuominaisuudet 4.2.9 Radan geometrian laatu 4.2.3.6.2 Pyöräkertojen ominaisuudet 4.2.3.6.3 Pyörien ominaisuudet 4.2.5.1 Nimellinen raideleveys 4.2.5.6 Kiskon hamaran profiili normaalille raiteelle 4.2.6.2 Vaihteiden käytönaikainen geometria (*1) EUVL L 126, 14.5.2011, s. 53.

4.3.2 Liitäntä osajärjestelmään ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta”







Taulukko 6 Liitäntä käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmään Tämän YTE:n kohta Komission päätöksen 2011/314/EU (*1) kohta 4.2.2.2 Yksikön lujuus – Nostaminen nosturilla tai tunkilla 4.2.3.6.3 Poikkeusjärjestelyt 4.2.3.1 Ulottumat 4.2.2.5 Junan kokoonpano 4.2.3.2 Yhteensopivuus ratojen kantokyvyn kanssa 4.2.2.5 Junan kokoonpano 4.2.4 Jarrut 4.2.2.6 Junan jarrutus 4.2.6.3 Loppuopasteiden kiinnityslaitteet Lisäys E Loppuopasteet 4.2.2.1.3.2 Takapää (*1) EUVL L 144, 31.5.2011, s. 1.

4.3.3 Liitäntä osajärjestelmiin ”ohjaus, hallinta ja merkinanto”







Taulukko 7 Liitäntä ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiin ▼M1 Tämän YTE:n kohta ►M3 ERA/ERTMS/033281 rev. 4.0 ◄ 4.2.3.3 a) Liikkuvan kaluston ominaispiirteet, jotka ovat yhteensopivat raidevirtapiireihin perustuvien junanilmaisinjärjestelmien kanssa — akselivälit (3.1.2.1, 3.1.2.4, 3.1.2.5 ja 3.1.2.6), — kalustoyksikön akselipaino (3.1.7.1) — pyörien välinen impedanssi (3.1.9) — komposiittimateriaaleista valmistettujen jarruanturoiden käyttö (3.1.6) 4.2.3.3 b) Liikkuvan kaluston ominaispiirteet, jotka ovat yhteensopivat akselilaskureihin perustuvien junanilmaisinjärjestelmien kanssa — akselivälit (3.1.2.1, 3.1.2.2, 3.1.2.5 ja 3.1.2.6), — pyörän geometria (3.1.3.1–3.1.3.4), — metalliton ja induktiivisista osista vapaa tila pyörien välissä (3.1.3.5) — pyörien materiaalit (3.1.3.6). 4.2.3.3 c) Liikkuvan kaluston ominaispiirteet, jotka ovat yhteensopivat junien ilmaisuun käytettävien, silmukkalaitteisiin perustuvien järjestelmien kanssa — kalustoyksikön metallirakenne (3.1.7.2).

▼M3

4.4 Liikennöintisäännöt

Liikennöintisääntöjä kehitetään rautatieyrityksen turvallisuusjohtamisjärjestelmässä kuvailtujen menettelyjen puitteissa. Näissä säännöissä otetaan huomioon käyttöön liittyvät asiakirjat, jotka kuuluvat teknisiin asiakirjoihin, kuten direktiivin (EU) 2016/797 15 artiklan 4 kohdassa vaaditaan ja liitteessä IV määritellään.

Turvallisuuden kannalta ratkaisevien komponenttien (katso myös 4.5 kohta) erityiset toiminnalliset ja toimintojen jäljitettävyyttä koskevat vaatimukset ovat suunnittelijoiden/valmistajien asettamia suunnitteluvaiheessa sekä tulosta suunnittelijoiden/valmistajien ja asianomaisten rautatieyhtiöiden tai asianomaisen vaunun haltijan välisestä kalustoyksiköiden käyttöönoton jälkeisestä yhteistyöstä.

Käyttöön liittyvissä asiakirjoissa kuvaillaan yksikön ominaisuudet sen suunnitellussa toimintakunnossa siten, että sille voidaan määritellä liikennöintisäännöt normaalioloja ja erilaisia kohtuudella odotettavissa olevia vajaatoimintatiloja varten.

Käyttöön liittyviin asiakirjoihin kuuluvat seuraavat:

— kuvaus toiminnasta normaalitilassa, mukaan lukien yksikön toiminnalliset ominaisuudet ja rajoitukset (esimerkiksi kalustoyksikön ulottuma, suurin rakenteellinen nopeus, akselipainot, jarrutuskyky, yhteensopivuus junanilmaisinjärjestelmien kanssa, sallitut ympäristöolot, raideleveyden vaihtolaitteiston (-laitteistojen) tyyppi (tyypit) ja toiminta, jonka (joiden) kanssa yksikkö on yhteensopiva),

— erilaisten kohtuudella odotettavissa olevien vajaatoimintatilojen kuvaus (tilanteissa, joissa tässä YTE:ssä kuvatut laitteet tai toiminnot vikaantuvat turvallisuuden kannalta merkittävällä tavalla) sekä niihin liittyvät yksikön hyväksyttävissä olevat raja-arvot ja toimintatilat, jotka saattavat toteutua,

— turvallisuuden kannalta ratkaisevien komponenttien luettelo: Turvallisuuden kannalta ratkaisevien komponenttien luettelon on sisällettävä niitä koskevat erityiset toimintoja ja toimintojen jäljitettävyyttä koskevat vaatimukset.

Hakijan on toimitettava liikennöintisääntöihin liittyvien asiakirjojen alkuperäinen versio. Asiakirjoja voidaan myöhemmin muokata asiaa koskevan EU-lainsäädännön mukaisesti ja yksikön käyttö- ja kunnossapito-olosuhteet huomioon ottaen. Ilmoitettu laitos varmistaa ainoastaan, että käyttöä koskevat asiakirjat on toimitettu.

4.5 Kunnossapitoa koskevat säännöt

Kunnossapidon tarkoituksena on erilaisin toimin pitää toiminnallinen yksikkö toimintakuntoisena tai palauttaa sen toimintakunto.

Yksikön kunnossapitoon tarvitaan seuraavat asiakirjat, jotka kuuluvat teknisiin asiakirjoihin, kuten direktiivin (EU) 2016/797 15 artiklan 4 kohdassa vaaditaan ja liitteessä IV määritellään:

— yleiset asiakirjat (4.5.1 kohta)

— kunnossapidon suunnittelun perustelut (4.5.2 kohta) ja

— kunnossapidon kuvaus (4.5.3 kohta).

Hakijan on toimitettava 4.5.1, 4.5.2 ja 4.5.3 kohdassa määritellyt kolme asiakirjaa. Näitä asiakirjoja voidaan myöhemmin muokata asiaa koskevan EU-lainsäädännön mukaisesti sekä yksikön käyttö- ja kunnossapito-olosuhteet huomioon ottaen. Ilmoitettu laitos varmistaa ainoastaan, että kunnossapitoa koskevat asiakirjat on toimitettu.

Hakijan tai hakijan valtuuttaman yksikön (esimerkiksi kaluston haltijan) on toimitettava nämä asiakirjat ylläpidosta vastaavalle yksikölle heti, kun tämä on saanut tehtäväkseen kalustoyksikön ylläpidon.

Näiden kolmen asiakirjan perusteella kunnossapidosta vastaava yksikkö määrittelee kunnossapitosuunnitelman ja asianmukaiset kunnossapitoa koskevat vaatimukset kunnossapidon operatiivisella tasolla ja on niistä täysin vastuussa (ei kuulu tämän YTE:n perusteella arvioitaviin asioihin).

Asiakirjoihin sisältyy luettelo turvallisuuden kannalta ratkaisevista osista. Turvallisuuden kannalta ratkaisevia osia ovat osa, joiden yksittäinen vika voi tyypillisesti suoraan aiheuttaa direktiivin (EU) 2016/798 3 artiklan 12 kohdassa tarkoitetun vakavan onnettomuuden.

Turvallisuuden kannalta ratkaisevat komponentit ja niiden erityiset huoltoa, kunnossapitoa ja kunnossapidon jäljitettävyyttä koskevat vaatimukset ovat suunnittelijoiden/valmistajien valitsemia suunnitteluvaiheessa sekä tulosta suunnittelijoiden/valmistajien ja asianomaisten kunnossapidosta vastaavien yksiköiden välisestä kalustoyksiköiden käyttöönoton jälkeisestä yhteistyöstä.

4.5.1 Yleiset asiakirjat

Yleisiin asiakirjoihin kuuluvat seuraavat:

— piirustukset ja kuvaus yksiköstä ja sen osista,

— yksikön kunnossapitoa koskevat lainsäädännölliset vaatimukset,

— piirustukset järjestelmistä (sähkö-, paineilma-, hydrauliset ja ohjauspiirikaaviot),

— muut yksikössä olevat järjestelmät (kuvaus järjestelmistä, mukaan lukien toimintojen kuvaus, sekä eritelmä liitännöistä, tietojenkäsittelystä ja protokollista),

— kunkin kalustoyksikön kokoonpanoa koskevat asiakirjat (osa- ja materiaaliluettelo), joiden avulla voidaan (erityisesti muttei yksinomaan) varmistaa jäljitettävyys kunnossapitotoimien aikana.

4.5.2 Kunnossapidon suunnittelun perustelut

Kunnossapidon suunnittelun perusteluasiakirjoissa selitetään, miten kunnossapitotoimet määritellään ja suunnitellaan niin, että liikkuvan kaluston ominaisuudet säilyvät varmasti sallituissa käytönaikaisissa rajoissa koko sen käyttöiän. Asiakirjoissa on annettava lähtötietoja, joiden avulla voidaan määrittää tarkastuskriteerit ja kunnossapitotoimien välit. Kunnossapidon suunnittelun perusteluasiakirjoihin kuuluvat seuraavat:

— yksikön kunnossapidon suunnittelussa käytetyt ennakkotapaukset, periaatteet ja menetelmät,

— Ensisijaisuudet, periaatteet ja menetelmät, joita käytetään turvallisuuden kannalta ratkaisevien komponenttien ja niille ominaisten toiminnallisten, huolto-, ylläpito- ja jäljitettävyysvaatimusten tunnistamisessa.

— yksikön tavallisen käytön rajoitukset (esim. km/kuukausi, ilmasto-olot, sallitut kuormitukset),

— kunnossapidon suunnittelussa käytetyt merkitykselliset tiedot ja niiden alkuperä (kokemukset),

— kunnossapidon suunnittelemiseksi toteutetut testit, tutkimukset ja laskelmat.

4.5.3 Kunnossapidon kuvaus

Kunnossapidon kuvausasiakirjoissa selostetaan, miten kunnossapitotoimet voidaan toteuttaa. Kunnossapitotoimiin kuuluvat muun muassa tarkastukset, seuranta, testit, mittaukset, osien vaihdot, säädöt ja korjaukset.

Kunnossapitotoimet jaetaan kahteen osaan:

— ennakoiva kunnossapito (aikataulun mukaisesti ja hallitusti) ja

— vian aiheuttama kunnossapito.

Kunnossapidon kuvausasiakirjoihin kuuluvat seuraavat:

— Osien hierarkia ja toiminnallinen kuvaus, joka rajaa liikkuvan kaluston luettelemalla kaikki kyseisen liikkuvan kaluston tuoterakenteeseen kuuluvat osat käyttäen sopivaa määrää erillisiä tasoja. Hierarkian alimmalla tasolla on oltava vaihdettava osa.

— Osaluettelo, jossa esitetään varaosien (vaihdettavien yksiköiden) tekninen ja toiminnallinen kuvaus. Luettelossa on mainittava kaikki kunnon perusteella vaihdettavat osat, joita mahdollisesti on vaihdettava sähköisen tai mekaanisen vian seurauksena tai jotka saatetaan joutua vaihtamaan niiden vaurioiduttua onnettomuuden seurauksena. Yhteentoimivuuden osatekijät on ilmoitettava ja niitä vastaavista vaatimustenmukaisuusvakuutuksista on annettava viitetiedot.

— Turvallisuuden kannalta ratkaisevien komponenttien luettelo: Turvallisuuden kannalta ratkaisevien komponenttien luettelon on sisällettävä niitä koskevat erityiset huoltoa, kunnossapitoa ja huollon/kunnossapidon jäljitettävyyttä koskevat vaatimukset.

— Ne komponentteja koskevat raja-arvot, joita käytön aikana ei saa ylittää. Vajaatoimintatilaa koskevia käyttörajoituksia (raja-arvo saavutettu) on sallittua esittää.

— Luettelo eurooppalaisen lainsäädännön asettamista velvoitteista, jotka koskevat osia tai järjestelmiä.

— Huoltosuunnitelma ( 4 ) eli jäsennelty luettelo kunnossapitoa varten toteutettavista tehtävistä, mukaan lukien toimet, menettelyt ja keinot. Näiden tehtävien kuvaus kattaa seuraavat: a) purku- ja kokoonpano-ohjeet ja piirustukset vaihdettavien osien oikein tapahtuvaa asentamista varten, b) kunnossapitokriteerit, c) tarkastukset ja testit, erityisesti turvallisuuden kannalta merkityksellisiä osia varten; näihin kuuluvat silmämääräinen tarkastus ja ainetta rikkomattomat testit (tarvittaessa esimerkiksi sellaisten vikojen havaitsemiseksi, jotka voivat heikentää turvallisuutta), d) tehtävän toteuttamiseen tarvittavat työkalut ja materiaalit, e) tehtävän toteuttamiseen tarvittavat kulutustavarat, f) suoja- ja turvamääräykset ja -laitteet.

— Tarvittavat testit ja menettelyt, jotka on toteutettava jokaisen kunnossapitotoimen jälkeen ennen liikkuvan kaluston ottamista uudelleen käyttöön.

▼B

4.6 Ammatillinen pätevyys

Yksiköiden käytön ja kunnossapidon edellyttämä ammatillinen pätevyys ei kuulu tämän YTE:n soveltamisalaan.

4.7 Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset

▼M1

Yksiköiden käyttöä ja kunnossapitoa varten tarvittavia henkilökunnan terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä määräyksiä koskevat direktiivin ►M3 (EU) 2016/797 ◄ liitteessä III määritellyt olennaiset vaatimukset 1.1.5, 1.3.1, 1.3.2, 2.5.1 ja 2.6.1.

▼B

Erityisesti seuraavat 4.2 kohdan määräykset liittyvät henkilökunnan turvallisuuteen ja terveyteen:

4.2.2.1.1 kohta: päätykytkin

4.2.6.1 kohta: paloturvallisuus

4.2.6.2 kohta: suojaus sähkön aiheuttamilta vaaroilta.

Jos yksikkö on varustettu käsikäyttöisellä kytkinjärjestelmällä, vaihtovetureita varten on jätettävä vapaa tila kytkemisen ja irrottamisen ajaksi.

Kaikki henkilökunnalle vaaralliset ulos työntyvät osat on merkittävä selkeästi ja/tai varustettava suojalaitteilla.

Yksikkö on varustettava askelmilla ja kädensijoilla paitsi, jos junamiehistön ei ole tarkoitus osallistua esimerkiksi vaunun vaihtoon.

▼M1

4.8. Teknisiin asiakirjoihin ja hyväksyttyjen kalustoyksikkötyyppien eurooppalaiseen rekisteriin kirjattavat parametrit

▼B

Teknisissä asiakirjoissa on esitettävä vähintään seuraavat parametrit:

— päätykytkimen tyyppi, sijainti ja kestävyys

— dynaamisista vetovoimista ja puristusvoimista johtuva kuormitus

— yksikköä vastaavat ulottuman vertailuprofiilit

— mahdollinen yhdenmukaisuus ulottuman vertailuprofiilin tavoitearvojen G1, GA, GB ja GC kanssa

— ►M3 ◄ kanssa mahdollinen yhdenmukaisuus ulottuman alaosaa koskevien vertailuprofiilienGI1 ja GI2kanssa

— massa akselia kohden (tyhjänä ja täyteen lastattuna)

— akselien sijainti yksikössä ja akselien määrä

— yksikön pituus

— suurinta rakenteellista nopeutta

— vastaavat raideleveydet, joilla yksikkö voi kulkea

— yhteentoimivuus junanilmaisinjärjestelmien (jotka perustuvat raidevirtapiireihin/akselilaskureihin/silmukkalaitteisiin) kanssa

— yhteentoimivuus kuumakäynti-ilmaisinjärjestelmien kanssa

— akselilaakerin käytönaikainen lämpötila-alue

— jarruja ohjaavan signaalin luonne (esim. paineilmalla toimiva pääjarrujohto, sähköjarrutyyppi XXX)

— ohjauslinjan ominaisuudet ja sen kytkentä muihin yksiköihin (esim. pääjarrujohdon halkaisija, johtimen osa)

— jarruyksikön yksilöllinen nimellisteho jarrulajin mukaan (esim. pysähtymismatka, jarrutusvoima, tarvittava kitka)

— jarrutusmatka tai jarrupaino jarrulajin mukaan

▼M1

— jarrukomponenttien lämpökapasiteetti suhteessa jarrutusvoimaan, joka perustuu nopeuteen, akselipainoon, kaltevuuteen ja jarrutusaikaan

▼B

— lumi-, jää- ja raesadeolojen lämpötila-alue ja ankaruus

— jarrupaino ja seisontajarrun suurin teho mäen jyrkkyytenä ilmaistuna (tarvittaessa)

— soveltuvuus/soveltumattomuus vaihtotöihin laskumäessä

— mahdolliset askelmat ja/tai kädensijat.

▼M1

Liikkuvan kaluston tiedot, jotka on kirjattava hyväksyttyjen kalustoyksikkötyyppien eurooppalaiseen rekisteriin, vahvistetaan hyväksyttyjen raideliikenteen kalustoyksikkötyyppien eurooppalaisesta rekisteristä 4 päivänä lokakuuta 2011 annetussa komission täytäntöönpanopäätöksessä 2011/665/EU ( 5 ).

▼M3

4.9 Luvan saaneille kalustoyksiköille ennen käyttöä tehtävät reittiyhteensopivuutta koskevat tarkistukset

Osajärjestelmän ”liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut” parametrit, joita rautatieyrityksen on käytettävä tarkastaessaan reittiyhteensopivuutta, kuvataan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/773 ( 6 ) lisäyksessä D1.

▼B

5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT

5.1 Yleistä

Yhteentoimivuuden osatekijät, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin ►M3 (EU) 2016/797 ◄ 2 artiklan f kohdassa, luetellaan 5.3 kohdassa yhdessä seuraavien kanssa:

— niiden käyttöalue osajärjestelmän parametrit mukaan luettuina ja

— viittaus niitä varten 4.2 kohdassa määriteltyihin vaatimuksiin.

Kun 5.3 kohdassa todetaan jostakin vaatimuksesta, että se arvioidaan yhteentoimivuuden osatekijän tasolla, vaatimusta ei tarvitse arvioida osajärjestelmän tasolla.

▼M2

5.2 Innovatiiviset ratkaisut

Kuten 10 a artiklassa todetaan, innovatiiviset ratkaisut saattavat edellyttää uusia eritelmiä ja/tai uusia arviointimenetelmiä. Tällaiset eritelmät ja arviointimenetelmät on laadittava 6.1.3 kohdassa kuvailtua prosessia noudattaen silloin, kun yhteentoimivuuden osatekijää varten suunnitellaan innovatiivista ratkaisua.

▼B

5.3 Yhteentoimivuuden osatekijöiden eritelmät

5.3.1 Pyörästö

▼M3

Pyörästö suunnitellaan kaikille käyttöalueille, jotka määritellään seuraavilla parametreilla:

— raideleveys

▼B

— suurin nopeus

— suurin kallistuksenvajaus

— yksikön pienin taara eli omamassa

— suurin akselipaino

— telikeskiöiden väliset etäisyydet tai akseliväli ”kaksiakselisille yksiköille”

— tyhjän yksikön painopisteen enimmäiskorkeus

— kuormatun yksikön painopisteen korkeuskerroin

— vaunun rungon vähimmäisvääntöjäykkyyskerroin

— suurin massan jakaumakerroin tyhjien yksiköiden osalta, kun Izz = vaunun rungon hitausmomentti suhteessa vaunun rungon painopisteen halki kulkevaan pystyakseliin m = vaunun rungon massa 2a* = akseliväli

— pienin pyörän nimellishalkaisija

— raiteen kallistus.

Nopeuden ja akselipainon parametreja voidaan tarkastella yhdessä asianmukaisen käyttöalueen määrittelemiseksi (esim. suurin nopeus ja omamassa).

Pyörästön on täytettävä 4.2.3.5.2 ja 4.2.3.6.1 kohdassa asetetut vaatimukset. Näiden vaatimusten täyttyminen arvioidaan yhteentoimivuuden osatekijän tasolla.

5.3.2 Pyöräkerta

▼M3

Tässä YTE:ssä pyöräkertojen katsotaan sisältävän tärkeimmät osat, jotka muodostavat mekaanisen liitännän rataan (pyörät ja liityntäosat, esimerkiksi poikittaisakseli, itsenäinen pyöräakseli). Tarvikeosat (akselilaakerit, laakeripesät ja jarrulevyt) arvioidaan osajärjestelmän tasolla.

Pyöräkerta arvioidaan ja suunnitellaan käyttöalueelle, jonka määrittää

— raideleveys

▼B

— pyörän kulkupinnan nimellishalkaisija ja

— suurin pystysuuntainen staattinen voima.

Pyöräkerran on täytettävä 4.2.3.6.2 kohdassa määritellyt geometrisia ja mekaanisia parametreja koskevat vaatimukset. Näiden vaatimusten täyttyminen arvioidaan yhteentoimivuuden osatekijän tasolla.

5.3.3 Pyörä

Pyörä suunnitellaan ja arvioidaan tietylle käyttöalueelle, jonka määrittelevät

— kulkupinnan nimellishalkaisija,

— suurin pystysuuntainen staattinen voima,

▼M3

— suurin nopeus,

— käytönaikaiset raja-arvot ja

▼B

— suurin jarrutusenergia.

Pyörän on täytettävä 4.2.3.6.3 kohdassa määritellyt geometrisia, mekaanisia ja lämpömekaanisia parametreja koskevat vaatimukset. Näiden vaatimusten täyttyminen arvioidaan yhteentoimivuuden osatekijän tasolla.

5.3.4 Akseli

Akseli suunnitellaan ja arvioidaan käyttöalueelle, jonka määrittelee

— suurin pystysuuntainen staattinen voima.

Akselin on täytettävä 4.2.3.6.4 kohdassa määritellyt mekaanisia parametreja koskevat vaatimukset. Näiden vaatimusten täyttyminen arvioidaan yhteentoimivuuden osatekijän tasolla.

▼M2

5.3.4 a Pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit

Pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit suunnitellaan ja arvioidaan tietylle käyttöalueelle, jonka määrittelevät

— liikekitkan kertoimet ja niiden toleranssialueet,

— mahdollisimman pieni lepokitkan kerroin,

— elementin suurin sallittu jarruvoima,

— soveltuvuus raidevirtapiireihin perustuviin junanilmaisinjärjestelmiin,

— soveltuvuus vaikeisiin ympäristöoloihin.

Pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementtien on täytettävä 4.2.4.3.5 kohdassa määritellyt vaatimukset. Näiden vaatimusten täyttyminen arvioidaan yhteentoimivuuden osatekijän tasolla.

▼M3

5.3.4b Vaihdettavan raideleveyden automaattinen järjestelmä

Vaihdettavan raideleveyden automaattiseksi järjestelmäksi kutsuttu yhteentoimivuuden osatekijä on suunniteltava ja arvioitava käyttöalueelle, jonka määrittelevät seuraavat tekijät:

— raideleveydet, joita varten järjestelmä on suunniteltu,

— suurimman staattisen akselipainon vaihteluväli,

— pyörän kulkupinnan nimellishalkaisijoiden vaihteluväli,

— yksikön suurin rakenteellinen nopeus ja

— raideleveyden vaihtolaitteiston tyypit, joita varten järjestelmä on suunniteltu, mukaan lukien raideleveyden vaihtolaitteiston ylittämisen nimellisnopeus ja suurimmat sallitut aksiaaliset voimat raideleveyden automaattisen vaihdon aikana.

Vaihdettavan raideleveyden automaattisen järjestelmän on täytettävä 4.2.3.6.6 kohdassa olevat vaatimukset. Näitä vaatimuksia on arvioitava yhteentoimivuuden osatekijän tasolla 6.1.2.6 kohdan mukaisesti.

▼B

5.3.5 Loppuopaste

Lisäyksessä E kuvailtava loppuopaste on erillinen yhteentoimivuuden osatekijä. Edellä 4.2 kohdassa ei määritelty mitään vaatimuksia loppuopasteelle. Ilmoitetun laitoksen suorittama loppuopasteen arviointi ei kuulu osajärjestelmän EY-tarkastukseen.

6. VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTI JA EY-TARKASTUS

6.1 Yhteentoimivuuden osatekijä

6.1.1 Moduulit

Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuuden arviointi tapahtuu taulukossa 8 kuvailtujen moduulien mukaisesti.







Taulukko 8 Moduulit yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden arviointia varten Moduuli CA1 Sisäinen tuotannonvalvonta ja yksittäisille tuotteille suoritettavat tuotetarkastukset Moduuli CA2 Sisäinen tuotannonvalvonta ja satunnaisin väliajoin suoritettavat tuotetarkastukset Moduuli CB EY-tyyppitarkastus Moduuli CD Tuotantovaiheen laatujärjestelmään perustuva tyypinmukaisuus Moduuli CF Tuotteen tarkastukseen perustuva tyypinmukaisuus Moduuli CH Täydelliseen laatujärjestelmään perustuva vaatimustenmukaisuus Moduuli CH1 Täydelliseen laatujärjestelmään ja suunnittelutarkastukseen perustuva vaatimustenmukaisuus ▼M2 Moduuli CV Käyttökokemuksiin perustuva tyyppihyväksyntä (käyttöönsoveltuvuus) ▼B

Nämä moduulit määritellään yksityiskohtaisesti komission päätöksessä 2010/713/EU.

6.1.2 Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt

Valmistajan tai tämän unioniin sijoittautuneen edustajan on valittava osatekijän mukaan yksi taulukossa 9 esitetyistä moduuleista tai moduuliyhdistelmistä.

▼M2







Taulukko 9 Yhteentoimivuuden osatekijöihin sovellettavat moduulit Kohta Osatekijä Moduulit CA1 tai CA2 CB + CD CB + CF CH CH1 CV 4.2.3.6.1 Pyörästö X X X Pyörästö – vakiintunut X X 4.2.3.6.2 Pyöräkerta X (*1) X X X (*1) X 4.2.3.6.3 Pyörä X (*1) X X X (*1) X 4.2.3.6.4 Akseli X (*1) X X X (*1) X ▼M3 4.2.3.6.6 Vaihdettavan raideleveyden automaattinen järjestelmä X (*1) X X X (*1) X X (*2) ▼M2 4.2.4.3.5 Pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit X (*1) X X X (*1) X X (*2) 5.3.5 Loppuopastin X X (*1) Moduuleja CA1, CA2 tai CH voidaan käyttää vain tuotteisiin, jotka on saatettu markkinoille, ja näin ollen myös kehitetty, ennen tämän YTE:n voimaantuloa, edellyttäen, että valmistaja osoittaa ilmoitetulle laitokselle, että suunnittelun katselmus ja tyyppitarkastus on tehty aiempien hakemusten yhteydessä vastaavissa olosuhteissa ja että ne ovat tämän YTE:n vaatimusten mukaisia; tämä osoittaminen on dokumentoitava ja sen katsotaan muodostavan samantasoisen todisteen kuin moduuli CB tai moduulin CH1 mukainen tyyppitarkastus. (*2) Moduulia CV on käytettävä, jos pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementtien valmistajalla ei ole (oman arvionsa mukaan) riittävästi kokemusta ehdotetusta rakenteesta.

▼B

Valitun moduulin tai moduuliyhdistelmän perusteella yhteentoimivuuden osatekijä arvioidaan 4.2 kohdassa esitettyjä vaatimuksia vasten. Seuraavissa kohdissa esitetään tarpeen mukaan tiettyjen yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointia koskevia lisävaatimuksia.

▼M3

Tämän YTE:n 5.3 kohdassa yhteentoimivuuden osatekijäksi määriteltyyn komponenttiin liittyvässä erityistapauksessa vastaava vaatimus voi olla osa yhteentoimivuuden osatekijän tasolla tehtävää tarkastusta vain silloin, kun komponentti pysyy tämän YTE:n 4 ja 5 kohdan mukaisena ja kun erityistapaus ei liity kansalliseen sääntöön (eli lisävaatimukseen, joka vastaa YTE:n perustekstiä ja on täysin määritelty YTE:ssä).

Muissa tapauksissa tarkastus on tehtävä osajärjestelmän tasolla. Kun kansallinen sääntö koskee komponenttia, kyseinen jäsenvaltio voi määritellä asianmukaisesti sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt.

▼M3

6.1.2.1 Pyörästö

Dynaamisten kulkuominaisuuksien vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään standardissa EN 16235:2013.

Yksiköiden, jotka on varustettu standardin EN 16235:2013 6 luvussa kuvatulla vakiintuneen tyyppisellä pyörästöllä, katsotaan täyttävän asianmukaiset vaatimukset, kunhan pyörästöä käytetään sille määritellyllä käyttöalueella.

Telirungon lujuus arvioidaan standardin EN 13749:2011 6.2 kohdan mukaisesti.

▼B

6.1.2.2 Pyöräkerta

Kootun pyöräkerran mekaanisten ominaisuuksien vaatimustenmukaisuus osoitetaan noudattamalla standardin EN13260:2009 + A1:2010 3.2.1 kohtaa, jossa määritellään akselin suuntaisten voimien raja-arvot pyöräkertakokoonpanolle ja siihen liittyvät tarkastustestit.

▼M4

Vaihtoehtoinen vaatimustenmukaisuuden osoittaminen on sallittua 6.1.2.4a kohdan mukaisesti.

▼M3

Kokoonpanovaiheessa on oltava tarkastusmenettely, jolla varmistetaan, ettei mikään vika, joka johtuu akselille asennettujen osien mekaanisissa ominaisuuksissa tapahtuvasta muutoksesta, voi heikentää turvallisuutta. Tähän menettelyyn kuuluu kutistukseen liittyvien arvojen määrittäminen ja puristussovitettujen pyöräkertojen tapauksessa vastaava puristussovituskaavio.

▼B

6.1.2.3 Pyörä

a) Taotut ja valssatut pyörät: mekaaniset ominaisuudet tarkastetaan standardin EN 13979-1:2003 + A1:2009 + A2:2011 7 kohdassa määritellyn menettelyn mukaisesti.

Jos pyörää jarrutetaan niin, että jarruanturat vaikuttavat pyörän kulkupintaan, pyörän riittävät lämpömekaaniset ominaisuudet on osoitettava ottaen huomioon suurin odotettavissa oleva jarrutusenergia. Standardin EN 13979-1:2003 + A1:2009 + A2:2011 6.2 kohdassa kuvattu tyyppitesti on tehtävä sen tarkastamiseksi, että pyörän kehän sivuttaisliike jarrutuksen aikana ja jarrutuksen jälkeinen jännitys pysyvät vaadituissa rajoissa.

Taottujen ja valssattujen pyörien jäännösjännitystä koskevat hyväksymiskriteerit esitetään standardissa EN 13979-1:2003 + A1:2009 + A2:2011.

▼M4

Vaihtoehtoinen vaatimustenmukaisuuden osoittaminen on sallittua 6.1.2.4a kohdan mukaisesti.

▼B

b) Muuntyyppiset pyörät: muuntyyppisiä pyöriä voidaan käyttää kansalliseen käyttöön tarkoitetuissa kalustoyksiköissä. Siinä tapauksessa hyväksymiskriteerit ja väsymistestissä käytettävät kriteerit on määriteltävä kansallisissa säännöissä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava nämä kansalliset säännöt direktiivin ►M3 (EU) 2016/797 ◄ 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

▼M1

Tuotantovaiheessa on oltava tarkastusmenettely, jolla varmistetaan, ettei mikään vika, joka johtuu pyörien mekaanisissa ominaisuuksissa tapahtuvasta muutoksesta, voi heikentää turvallisuutta. Pyörän materiaalin vetolujuus, kehän kovuus, murtositkeys (ainoastaan tönkkäjarrulla toimivat pyörät), iskunkestävyys, materiaaliominaisuudet ja materiaalin puhtaus on tarkastettava. Tarkastusmenettelyssä on määriteltävä kunkin ominaisuuden tarkastamisessa käytettävä otanta.

▼B

6.1.2.4 Akseli

▼M1

Edellä esitetyn kokoonpanoa koskevan vaatimuksen lisäksi akselin mekaanisten kestävyys- ja väsymisominaisuuksien vaatimustenmukaisuus on osoitettava standardin EN 13103:2009 + A2:2012 4, 5 ja 6 kohdan mukaisesti.

Sallitun jännityksen hyväksymiskriteerit on määritelty standardin EN 13103:2009 + A2:2012 7 kohdassa. Tuotantovaiheessa on oltava tarkastusmenettely, jolla varmistetaan, ettei mikään vika, joka johtuu akselien mekaanisissa ominaisuuksissa tapahtuvasta muutoksesta, voi heikentää turvallisuutta. Akselimateriaalin vetolujuus, iskunkestävyys, pinnan eheys, materiaaliominaisuudet ja materiaalin puhtaus on tarkastettava. Tarkastusmenettelyssä on määriteltävä kunkin ominaisuuden tarkastamisessa käytettävä otanta.

▼M4

Vaihtoehtoinen vaatimustenmukaisuuden osoittaminen on sallittua 6.1.2.4a kohdan mukaisesti.

6.1.2.4a

Jos 6.1.2.2, 6.1.2.3 ja 6.1.2.4 kohdassa tarkoitetut EN-standardit eivät kata ehdotettua teknistä ratkaisua, kootun pyöräkerran mekaanisten ominaisuuksien, pyörien mekaanisten ominaisuuksien sekä akselin mekaanisten kestävyys- ja väsymisominaisuuksien vaatimustenmukaisuus voidaan osoittaa muilla standardeilla; ilmoitetun laitoksen on tässä tapauksessa tarkastettava, että vaihtoehtoiset standardit kuuluvat pyöräkertojen suunnitteluun, asentamiseen ja testaamiseen sovellettavaan teknisesti yhteentoimivaan standardikokoelmaan, jonka pyöräkertoja, pyöriä ja akseleita koskevat erityisvaatimukset käsittävät

— pyöräkerran kokoonpanon

— mekaanisen kestävyyden

— väsymysominaisuudet

— sallitun jännityksen raja-arvot

— lämpömekaaniset ominaisuudet.

Edellä mainitussa vaatimustenmukaisuuden osoittamisessa voidaan viitata ainoastaan julkisesti saatavilla oleviin standardeihin. Ilmoitetun laitoksen suorittamalla tarkastuksella on varmistettava vaihtoehtoisten standardien menetelmien, hakijan tekemien oletusten, aiotun teknisen ratkaisun ja aiotun käyttöalueen välinen johdonmukaisuus.

▼M2

6.1.2.5 Pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementit

Pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementtien vaatimustenmukaisuus osoitetaan määrittämällä seuraavat kitkaelementtien ominaisuudet noudattamalla Euroopan rautatieviraston (ERA) verkkosivustolla (http://www.era.europa.eu) julkaistua teknistä asiakirjaa ” ►M3 ERA/TD/2013–02/INT versio 3.0, 27.11.2015 ◄ ”:

— liikekitka (4 luku),

— lepokitkan kerroin (5 luku),

— mekaaniset ominaisuudet, mukaan luettuina leikkauslujuustestiin ja taivutuslujuustestiin liittyvät tekijät (6 luku).

Mikäli kitkaelementti on tarkoitettu soveltumaan seuraaviin tekijöihin, soveltuvuus osoitetaan noudattamalla ERA:n verkkosivustolla (http://www.era.europa.eu) julkaistun teknisen asiakirjan ” ►M3 ERA/TD/2013–02/INT versio 3.0, 27.11.2015 ◄ ” 7 ja/tai 8 lukua:

— raidevirtapiireihin perustuvat junanilmaisinjärjestelmät, ja/tai

— erityiset ympäristöolot.

Jos pyörien kulkupintoihin vaikuttavien jarrujen kitkaelementtien valmistajalla ei ole (oman arvionsa mukaan) riittävästi kokemusta ehdotetusta rakenteesta, käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyn on sisällettävä myös käyttökokemuksiin perustuva tyyppihyväksyntä (moduuli CV). Ennen käytönaikaisten testien aloittamista yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelu on tarkastettava soveltuvan moduulin mukaisesti (CB tai CH1).

Käytönaikaiset testit järjestetään valmistajan pyynnöstä, ja valmistajan on sovittava rautatieyrityksen kanssa tämän osuudesta arviointiin.

Muissa kuin ERA:n verkkosivustolla (http://www.era.europa.eu) julkaistun teknisen asiakirjan ” ►M3 ERA/TD/2013–02/INT versio 3.0, 27.11.2015 ◄ ” 7 luvussa määritellyissä osajärjestelmissä käytettävien kitkaelementtien soveltuvuus raidevirtapiireihin perustuviin junanilmaisinjärjestelmiin voidaan osoittaa noudattamalla 6.1.3 kohdassa kuvattua innovatiivisiin ratkaisuihin sovellettavaa menettelyä.

Muissa kuin ERA:n verkkosivustolla (http://www.era.europa.eu) julkaistun teknisen asiakirjan ” ►M3 ERA/TD/2013–02/INT versio 3.0, 27.11.2015 ◄ ” 8.2.1 kohdassa määritellyissä osajärjestelmissä käytettävien kitkaelementtien soveltuvuus vaikeisiin ympäristöoloihin osoitetaan jarrutuskokeella ja noudattamalla 6.1.3 kohdassa kuvattua innovatiivisiin ratkaisuihin sovellettavaa menettelyä.

▼M3

6.1.2.6 Vaihdettavan raideleveyden automaattinen järjestelmä

Arviointimenettelyn perustana on oltava arviointisuunnitelma, joka kattaa kaikki 4.2.3.6.6 ja 5.3.4b kohdassa mainitut näkökohdat.

Arviointisuunnitelman on oltava 4.2.3.6.6 kohdassa vaaditun turvallisuusanalyysin mukainen, ja siinä on määriteltävä arviot, jotka tarvitaan kaikissa seuraavissa vaiheissa:

— suunnittelun katselmus

— staattiset testit (penkkitestit ja integrointi pyöräkertaan/yksikköön -testit)

— raideleveyden vaihtolaitteiston (-laitteistojen) testi käyttöoloja vastaavissa oloissa

— testit radalla käyttöoloja vastaavissa oloissa.

Osoitettaessa 4.2.3.6.6 kohdassa vaaditun turvallisuustason mukaisuutta on kalustoyksikköä, johon järjestelmä on tarkoitus liittää, koskevat turvallisuusanalyysissä käytetyt ja yksikön käyttöprofiiliin liittyvät oletukset selvästi dokumentoitava.

Vaihdettavan raideleveyden automaattinen järjestelmä voidaan myös arvioida käyttöönsoveltuvuuden varmistamiseksi (moduuli CV). Ennen käytönaikaisten testien aloittamista yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelu on tarkastettava soveltuvan moduulin mukaisesti (CB tai CH1). Käytönaikaiset testit järjestetään valmistajan pyynnöstä, ja valmistajan on sovittava rautatieyrityksen kanssa tämän osuudesta arviointiin.

Vaatimustenmukaisuuden arvioinnista vastaavan ilmoitetun laitoksen antaman todistuksen on sisällettävä sekä 5.3.4b kohdan mukaiset käyttöehdot että yhden tai useamman sellaisen raideleveyden vaihtolaitteiston tyyppi ja toimintaolot, jota varten vaihdettavan raideleveyden automaattinen järjestelmä arvioidaan.

▼M2

6.1.3 Innovatiiviset ratkaisut

Jos yhteentoimivuuden osajärjestelmää varten ehdotetaan 10 a artiklassa tarkoitettua innovatiivista ratkaisua, valmistajan tai tämän Euroopan unioniin sijoittautuneen valtuutetun edustajan on sovellettava 10 a artiklassa vahvistettua menettelyä.

▼B

6.2 Osajärjestelmä

6.2.1 Moduulit

Osajärjestelmän ”liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut” EY-tarkastuksessa noudatetaan taulukossa 10 kuvailtuja moduuleja.







Taulukko 10 Moduulit osajärjestelmien EY-tarkastusta varten SB EY-tyyppitarkastus SD Tuotantovaiheen laatujärjestelmään perustuva EY-tarkastus SF Tuotteen tarkastukseen perustuva EY-tarkastus SH1 Täydelliseen laatujärjestelmään ja suunnittelutarkastukseen perustuva EY-tarkastus

Nämä moduulit määritellään yksityiskohtaisesti päätöksessä 2010/713/EU.

6.2.2 EY-tarkastusmenettelyt

Hakijan on valittava jokin seuraavista moduuleista tai moduuliyhdistelmistä osajärjestelmän EY-tarkastusta varten.

— (SB + SD) tai

— (SB + SF) tai

— (SH1).

Valitun moduulin tai moduuliyhdistelmän perusteella osajärjestelmä arvioidaan 4.2 kohdassa esitettyjä vaatimuksia vasten. Seuraavissa kohdissa esitetään tarpeen mukaan tiettyjen osatekijöiden arviointia koskevia lisävaatimuksia.

6.2.2.1 Yksikön lujuus

▼M3

Vaatimustenmukaisuus osoitetaan standardin EN 12663–2:2010 6 ja 7 luvun mukaisesti tai vaihtoehtoisesti standardin EN 12663–1:2010+A1:2014 9.2 luvun mukaisesti.

▼B

Liitoksia varten on tuotantovaiheessa oltava tunnustettu tarkastusmenettely, jolla varmistetaan, ettei mikään vika voi heikentää rakenteen aiottuja mekaanisia ominaisuuksia.

▼M3

6.2.2.2 Kiskoilla pysyminen ajettaessa kierolla raiteella

Vaatimustenmukaisuus osoitetaan standardin EN 14363:2016 4, 5 ja 6.1 luvun mukaisesti.

6.2.2.3 Dynaamiset kulkuominaisuudet

Radalla tehtävät testit

Vaatimustenmukaisuus osoitetaan standardin EN 14363:2016 4, 5 ja 7 luvun mukaisesti.

Yksiköiden, joita käytetään 1 668 mm:n raideleveyden rataverkoissa, ohjausvoiman säteelle Rm = 350 m standardin EN 14363:2016 kohdan 7.6.3.2.6 alakohdan 2 mukaisesti normalisoidun arvioidun arvon määrittämisessä käytetään seuraavaa kaavaa:

Ya,nf,qst = Ya,f,qst – (11 550 m / Rm – 33) kN.

Kvasistaattisen ohjausvoiman raja-arvo Yj,a,qst on 66 kN.

Kallistuksenvajauksen arvot voidaan mukauttaa raideleveyttä 1 668 mm varten kertomalla vastaavat 1 435 mm:n parametriarvot seuraavalla muuntokertoimella: 1 733/1 500.

Raporttiin kirjataan suurimman ekvivalenttisen kartiokkuuden ja nopeuden yhdistelmä, jolla yksikkö täyttää standardin EN 14363:2016 4, 5 ja 7 luvun mukaisen vakauskriteerin.

▼B

6.2.2.4 Laakeripesät/akselilaakerit

Akselilaakerin mekaanisten kestävyys- ja väsymisominaisuuksien vaatimustenmukaisuus osoitetaan standardin EN12082:2007 + A1:2010 6 kohdan mukaisesti.

▼M3

Jos eurooppalaiset standardit eivät kata ehdotettua teknistä ratkaisua, edellä mainittuun vaatimustenmukaisuuden osoittamiseen on sallittua käyttää muita standardeja; ilmoitetun laitoksen on tässä tapauksessa tarkastettava, että vaihtoehtoiset standardit kuuluvat akselilaakereiden suunnitteluun, asentamiseen ja testaamiseen sovellettavaan teknisesti yhteentoimivaan standardikokoelmaan.

Edellä mainitussa vaatimustenmukaisuuden osoittamisessa voidaan viitata ainoastaan julkisesti saavilla oleviin standardeihin.

Jos akselilaakereita on valmistettu sellaisen vanhan rakenteen mukaisesti, joka on kehitetty ja jonka pohjalta on jo saatettu tuotteita markkinoille ennen näihin tuotteisiin sovellettavan asianmukaisen YTE:n voimaantuloa, hakija voi poiketa edellä kuvatusta vaatimuksenmukaisuuden osoittamismenettelystä viittaamalla sen sijaan aiempien hakemusten yhteydessä vastaavissa olosuhteissa tehtyihin suunnittelun katselmukseen ja tyyppitarkastukseen; tämä osoittaminen on dokumentoitava, ja kyseisten asiakirjojen katsotaan muodostavan samantasoisen todisteen kuin moduulin SB mukainen tyyppitarkastus tai moduulin CH1 mukainen suunnittelutarkastus.

6.2.2.4a Vaihdettavan raideleveyden automaattiset järjestelmät

Edellä 4.2.3.6.6 kohdassa vaadittu yhteentoimivuuden osatekijän tasolla tehtävä turvallisuusanalyysi on yhtenäistettävä yksikön tasolle. Erityisesti 6.1.2.6 kohdan mukaisesti tehdyt oletukset on mahdollisesti tarkistettava yksikön ja sen käyttöprofiilin huomioon ottamiseksi.

▼B

6.2.2.5 Pyöräkerran vaihtaminen pyörästöön

Raideleveyden muuttaminen 1 435 mm:n ja 1 668 mm:n välillä

▼M1

Seuraavissa UIC-määrelehden 430–1:2012 kuvissa kuvailtujen teknisten ratkaisujen katsotaan täyttävän 4.2.3.6.7 kohdan vaatimukset:

— akseliyksiköt: UIC-määrelehden 430–1:2012 liitteen B.4 kuvat 9 ja 10 sekä liitteen H kuva 18,

— ►M3 ◄ teliyksiköt: UIC-määrelehden 430–1:2012 liitteen H kuva 18 ja liitteen I kuvat 19 ja 20.

▼B

Raideleveyden muuttaminen 1 435 mm:n ja 1 524 mm:n välillä

UIC-määrelehden 430-3:1995 lisäyksessä 7 kuvaillun teknisen ratkaisun katsotaan täyttävän 4.2.3.6.7 kohdan vaatimuksen.

6.2.2.6 Lämpökapasiteetti

Laskelmilla, simulaatioilla tai testeillä on osoitettava, ettei jarruanturan, jarrupalan tai jarrulevyn lämpötila ylitä sen lämpökapasiteettia. Seuraavat tekijät on otettava huomioon:

a) Hätäjarrutus: nopeuden ja kuormituksen kriittinen yhdistelmä suoralla ja tasaisella radalla, kun tuuli on mahdollisimman heikko ja raide on kuiva.

b) Jarrutus junajarrulla: — asteikko suurimpaan jarrutustehoon asti, — asteikko enimmäisnopeuteen asti ja — vastaava jarrutusaika.

6.2.2.7 Ympäristöolot

Teräsmateriaalien katsotaan täyttävän kaikkien 4.2.5 kohdassa esitettyjen lämpötila-alueiden vaatimukset, jos materiaalin ominaisuudet on määritelty lämpötilaan – 20 °C asti.

6.2.2.8 Paloturvallisuus

6.2.2.8.1 Palo-osastointi

Palo-osastoinnit on testattava standardin ►M3 EN 1363–1:2012 ◄ mukaisesti. Vähintään 2 mm paksujen teräslevyjen ja vähintään 5 mm paksujen alumiinilevyjen katsotaan täyttävän eheysvaatimukset ilman testausta.

6.2.2.8.2 Materiaalit

▼M3

Materiaalien syttymisherkkyys- ja liekinleviämisominaisuudet on testattava standardin ISO 5658–2:2006/Am1:2011 mukaisesti siten, että raja-arvo on CFE ≥ 18 kW/m2.

Telien kumiosien osat on testattava standardin ISO 5660–1:2015 mukaisesti siten, että raja-arvo on MARHE ≤ 90 kW/m2 testausolosuhteissa, jotka on määritelty standardin EN 45545–2:2013+A1:2015 taulukon 6 viittauksessa T03.02.

Seuraavien materiaalien ja osien paloturvallisuusvaatimusten katsotaan vastaavan vaadittuja syttymisherkkyys- ja liekinleviämisominaisuuksia:

— Pyöräkerrat, pinnoitetut tai pinnoittamattomat.

▼B

— Metallit ja seokset, joissa on epäorgaaninen pinnoite (muun muassa galvanoitu pinnoite, anodinen pinnoite, kromaattipinnoite, fosfaattipitoinen reaktiopinnoite).

— Metallit ja seokset, joiden epäorgaanisen pinnoitteen nimellispaksuus on alle 0,3 mm (muun muassa maalit, muovipinnoite, asfalttipinnoite).

— Metallit ja seokset, joiden yhdistetyn epäorgaanisen ja orgaanisen pinnoitteen nimellispaksuus on alle 0,3 mm.

— Lasi-, kivi-, keraamiset ja luonnonkivituotteet.

— Materiaalit, jotka täyttävät vähintään luokan C-s3, d2 vaatimukset standardin EN 13501-1:2007 + A1:2009 mukaisesti.

6.2.2.8.3 Kaapelit

Sähkökaapelit on valittava ja asennettava standardien ►M3 EN 50355:2013 ◄ ja ►M3 EN 50343:2014 ◄ mukaisesti.

6.2.2.8.4 Syttyvät nesteet

Toteutettavien toimien on oltava standardin ►M3 EN 45545-7:2013 ◄ mukaisia.

▼M2

6.2.3 Innovatiiviset ratkaisut

Jos yhteentoimivuuden osajärjestelmää ”liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut” varten ehdotetaan 10 a artiklassa tarkoitettua innovatiivista ratkaisua, hakijan on sovellettava 10 a artiklassa vahvistettua menettelyä.

▼B

6.3 Sellaisia osia sisältävä osajärjestelmä, jotka vastaavat yhteentoimivuuden osatekijöitä, joilla ei ole EY-vakuutusta

▼M1

Ilmoitettu laitos saa seuraavissa tapauksissa myöntää osajärjestelmälle EY-tarkastustodistuksen, vaikka jotkin osajärjestelmään kuuluvat yhteentoimivuuden osatekijää vastaavat osat eivät ole saaneet tämän YTE:n mukaista EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusta (sertifioimattomat yhteentoimivuuden osatekijät), jos osa on valmistettu ennen tämän YTE:n voimaatuloa ja osan tyyppi on:

— ollut käytössä jo hyväksytyssä osajärjestelmässä ja

— otettu käyttöön vähintään yhdessä jäsenvaltiossa ennen tämän YTE:n voimaantuloa.

▼B

Ilmoitettu laitos toteuttaa osajärjestelmän EY-tarkastuksen 4 kohdan vaatimuksia vasten käyttäen asianmukaisia arviointivaatimuksia, jotka esitetään 6 kohdassa yhdessä 7 kohdan kanssa, lukuun ottamatta erityistapauksia. Tässä EY-tarkastuksessa noudatetaan 6.2.2 kohdassa esitettyjä osajärjestelmän moduuleja.

Tällä tavalla arvioiduille osille ei laadita EY:n vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksia.

6.4 Hankkeen vaiheet, joissa arviointia vaaditaan

Arvioinnin on katettava seuraavat kaksi vaihetta, jotka on merkitty rastilla tämän YTE:n lisäyksessä F olevassa taulukossa F.1. Erityisesti silloin, kun tehdään tyyppitesti, on otettava huomioon 4.2 kohdan ehdot ja vaatimukset.

a) Suunnittelu- ja kehitysvaihe: — suunnittelun katselmus ja/tai suunnittelun tarkastus — tyyppitesti: testi rakenteen tarkastamiseksi, jos sellainen on määritelty 4.2 kohdassa.

b) Tuotantovaihe: — rutiinitesti tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi. Rutiinitestien arvioinnista vastaava taho määräytyy valitun arviointimoduulin mukaan.

Lisäys F on jäsennelty 4.2 kohdan mukaisesti. Tarvittaessa on viitattu 6.1 ja 6.2 kohdan alakohtiin.

6.5 Osatekijät, joilla on EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus

Kun osatekijä on todettu yhteentoimivuuden osatekijäksi ja sille on annettu EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ennen tämän YTE:n voimaantuloa, sitä kohdellaan tämän YTE:n yhteydessä seuraavasti:

a) Jos osatekijää ei ole tunnustettu yhteentoimivuuden osatekijäksi tässä YTE:ssä, todistus sen enempää kuin vakuutuskaan ei päde tähän YTE:ään liittyvässä EY-tarkastusmenettelyssä.

▼M1

b) Seuraavien yhteentoimivuuden osatekijöiden EY-vaatimustenmukaisuustodistuksia, EY-tyyppitarkastustodistuksia ja EY-suunnittelutarkastustodistuksia pidetään tämän YTE:n vaatimusten mukaisina niiden voimassaolon päättymiseen asti: — pyöräkerta — pyörä — akseli.

▼B

7. TÄYTÄNTÖÖNPANO

▼M3

7.1 Markkinoillesaattamislupa

Tätä YTE:ää sovelletaan sen 1.1, 1.2 ja 2.1 kohdassa määritellyllä soveltamisalalla osajärjestelmään ”liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut” kuuluviin yksiköihin, jotka otetaan käyttöön tämän YTE:n soveltamisen alkamispäivän jälkeen.

Tätä YTE:tä sovelletaan myös vapaaehtoisesti:

— 2.1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin yksikköihin niiden ollessa kuljetuskokoonpanossa, jos ne vastaavat tässä YTE:ssä olevaa yksikön määritelmää, ja

— 2.1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin yksikköihin, jos ne ovat tyhjinä.

Jos hakija valitsee tämän YTE:n soveltamisen, jäsenvaltiot tunnustavat sellaisenaan vastaavan EY-tarkastusvakuutuksen.

▼B

7.1.1 Aiempien tavaravaunuja koskevien YTE:ien mukaisen uuden kalustoyksikön käyttöönottolupa ( 7 )

Ks. 9 artikla.

▼M3

7.1.2 Ensimmäisen markkinoillesaattamisluvan vastavuoroinen tunnustaminen

Direktiivin (EU) 2016/797 21 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti markkinoillesaattamislupa kalustoyksikölle (määritelty tässä YTE:ssä) myönnetään käyttämällä perusteena:

— 21 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti: EY-tarkastusvakuutusta saman direktiivin 15 artiklan mukaisesti ja

— 21 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti: osoitusta yksikön ja EU:n rataverkon kattavan käyttöalueen teknisestä yhteensopivuudesta.

Direktiivin (EU) 2016/797 21 artiklan 3 kohdan b ja c alakohta eivät merkitse lisävaatimuksia. Kalustoyksikön ja rataverkon, johon sovelletaan sääntöjä (YTE:n sääntöjä tai kansallisia sääntöjä), tekninen yhteensopivuus otetaan huomioon myös EY-tarkastuksessa.

Siksi käyttöalueen jättämistä rajoittamatta tiettyihin kansallisiin rataverkkoihin koskevat ehdot on määritelty jäljempänä lisävaatimuksina, jotka otetaan huomioon liikkuvan kaluston osajärjestelmän EY-tarkastuksessa. Nämä ehdot täydentävät 4.2 kohdassa esitettyjä vaatimuksia ja on täytettävä kokonaan:

a) Yksikön on oltava varustettu taotuilla ja valssatuilla pyörillä, jotka on arvioitu 6.1.2.3 kohdan a alakohdan mukaisesti.

b) Teknisiin asiakirjoihin on kirjattava, täyttyvätkö 7.3.2.2 kohdan a alakohdassa asetetu