2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1513/2002/EY,
tehty 27 päivänä kesäkuuta 2002,
eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja innovointia tukevasta Euroopan yhteisön kuuden-
nesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (2002-2006)
(EYVL L 232, 29.8.2002, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 786/2004/EY, tehty 21
päivänä huhtikuuta 2004L 138 7 30.4.2004
▼B
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o
1513/2002/EY,
tehty 27 päivänä kesäkuuta 2002,
eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja innovointia tuke-
vasta Euroopan yhteisön kuudennesta tutkimuksen, teknologian
kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (2002-2006)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityi-sesti sen 166 artiklan 1 kohdan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen (
1),
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),
noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menet-
telyä (4),
sekä katsovat seuraavaa:
(1) Perustamissopimuksen 2 artiklassa asetettujen päämäärien
saavuttamiseksi perustamissopimuksen 163 artiklassa määrätään,
että yhteisön tavoitteena on lujittaa yhteisön teollisuuden tieteel-listä ja teknologista perustaa sekä suosia yhteisön teollisuudenkansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä samoin kuin edistääkaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena yhteisönmuiden politiikkojen perusteella.
(2) Perustamissopimuksen 164 artiklassa luetellaan jäsenvaltioissa
harjoitettavaa toimintaa täydentävät toimet, joita yhteisö näihin
tavoitteisiin pyrkiessään toteuttaa.
(3) Perustamissopimuksessa määrätään kaikkia yhteisön tutkimusta,teknologian kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä ’TTK’)koskevia toimia koskevan monivuotisen puiteohjelman hyväksy-misestä. Puiteohjelmassa noudatetaan toissijaisuusperiaatetta
sellaisena kuin se on määritelty perustamissopimuksen 5 artik-
lassa.
(4) Perustamissopimuksen 165 artiklan mukaan yhteisö ja jäsenval-tiot sovittavat yhteen toimintansa tutkimuksen ja teknologiankehittämisen alalla turvatakseen kansallisen politiikan ja yhteisönpolitiikan keskinäisen yhtenäisyyden.
(5) Komissio antoi vuonna 2000 kaksi tiedonantoa, joista toinen
koski eurooppalaisen tutkimusalueen perustamisen näkymiä ja
tavoitteita ja toinen Euroopan unionin tutkimustoimien suuntavii-voja vuosina 2002-2006. Komissio antoi vuonna 2000tiedonannon myös aiheesta ”Innovaatiot osaamiselle rakentu-vassa taloudessa”.
(6) Lissabonissa maaliskuussa 2000, Santa Maria de Feirassa
kesäkuussa 2000 ja Tukholmassa maaliskuussa 2001 kokoontu-
neet Eurooppa-neuvostot julkaisivat päätelmät, joissa asetetaantavoitteeksi luoda nopeasti eurooppalainen tutkimus- ja innovaa-tioalue kestävän talouskasvun, työllisyyden ja sosiaalisenyhteenkuuluvuuden lisäämiseksi. Lopullisena päämääränä on,että Euroopan unionista voisi vuoteen 2010 mennessä tulla2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 2
(1) EYVL C 180 E, 26.6.2001, s. 156, ja
EYVL C 75 E, 26.3.2002, s. 132.
(2) EYVL C 260, 17.9.2001, s. 3.
(3) EYVL C 107, 3.5.2002, s. 111.
(4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 14. marraskuuta 2001 (ei vielä julk-
aistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 28.
tammikuuta 2002 (EYVL C 113 E, 14.5.2002, s. 54), ja Euroopan parla-
mentin päätös, tehty 15. toukokuuta 2002 (ei vielä julkaistu virallisessa
lehdessä). Neuvoston päätös, tehty 3. kesäkuuta 2002.
▼B
maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamiseen perustuva
talous.
Göteborgissa kesäkuussa 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto
hyväksyi perustamissopimuksen 6 artiklassa tarkoitetun velvoit-
teen nojalla kestävän kehityksen strategian ja lisäsi Lissaboninstrategiaan kolmannen, ympäristöä koskevan ulottuvuuden.
Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti komission
eEurope-aloitteen merkitystä, jonka tavoitteena on tietoyhteis-
kunta kaikille, kun taas Tukholmassa kokoontunut Eurooppa-
neuvosto korosti, että on panostettava myös uuteen teknologiaan,
erityisesti biotekniikkaan.
(7) Euroopan parlamentti (1)(2), neuvosto (3)(4), talous- ja sosiaali-
komitea (5) ja alueiden komitea (6) ovat niin ikään puoltaneet
eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista.
(8) Komissio esitteli 19 päivänä lokakuuta 2000 yhteisön toimien
toteutuksesta ja tuloksista tehdyn ulkoisen arvioinnin päätelmät,
jotka koskivat arviointia edeltäviä viittä vuotta, sekä näihin liit-
tyvät huomautuksensa.
(9) Kuudennella puiteohjelmalla olisi voitava jäsentää Euroopassa— jäsenvaltiot, assosioituneet hakijamaat ja muut assosioituneet
maat mukaan luettuina — tehtävää tutkimusta ja teknologian
kehittämistä ja edistää merkittävästi eurooppalaisen tutkimusa-lueen toteuttamista ja innovointia.
(10) Perustamissopimuksen 166 artiklan 1 kohdan nojalla on vahvis-tettava suunnitellun toiminnan tieteelliset ja teknologisettavoitteet sekä niihin liittyvät painopisteet, suurin koko-naismäärä, jolla yhteisö osallistuu kuudennen puiteohjelmanrahoitukseen, yhteisön rahoitusosuutta koskevat yksityiskohtaisetsäännöt sekä kunkin suunnitellun toiminnan osuus ja osoitettava
toiminnan pääperiaatteet. Toimintaa toteutettaessa pyritään
suojaamaan yhteisön taloudelliset edut. On tärkeää varmistaakuudennen puiteohjelman moitteeton varainhoito.
(11) Pienten ja keskisuurten yritysten tarpeisiin on syytä kiinnittääerityistä huomiota pitäen mielessä Feiran Eurooppa-neuvostonhyväksymän pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan,jonka periaatteissa ja toimintalinjassa 8 pyritään vahvistamaanpienyritysten teknologisia valmiuksia ja helpottamaan parhaantutkimuksen ja teknologian saamista käyttöön.
(12) Kuudennen puiteohjelman olisi edistettävä tehokkaasti ja kattaentieteellisen tutkimustoiminnan koko kirjon perustutkimuksestasoveltavaan tieteeseen tieteellisen ja teknisen osaamisen kehittä-mistä ja eurooppalaisen tutkimuksen koordinointia.
Puiteohjelmassa olisi korostettava, että on tärkeää saada assosioi-
tuneet hakijamaat mukaan yhteisön tutkimuspolitiikkaan jaeurooppalaisen tutkimusalueen toimintaan.
(13) Kohdennettuja erityishankkeita ja koordinointitoimia voidaankäyttää myös ”huippuosaamisen portaikkona”, jonka avulla help-otetaan tutkimusalan huippuosaamista edustavien muitapienempien toimijoiden, kuten pk-yritysten, ja assosioituneidenhakijamaiden tutkimusalan toimijoiden mahdollisuuksia osal-listua tämän puiteohjelman toimiin.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 3
(1) 18. toukokuuta 2000 annettu päätöslauselma (EYVL C 59, 23.2.2001, s.
250).
(2) 15. helmikuuta 2001 annettu päätöslauselma (EYVL C 276, 1.10.2001, s.
271).
(3) 15. kesäkuuta 2000 annettu päätöslauselma (EYVL C 205, 19.7.2000, s. 1).
(4) 16. marraskuuta 2000 annettu päätöslauselma (EYVL C 374, 28.12.2000, s.
1).
(5) 24. toukokuuta 2000 annettu lausunto (EYVL C 204, 18.7.2000, s. 70).
(6) 12. huhtikuuta 2000 annettu lausunto (EYVL C 226, 8.8.2000, s. 18).
▼B
(14) Olisi helpotettava syrjäisimpien alueiden osallistumista yhteisön
TTK-toimiin kyseisten alueiden erityistilanteeseen mukautetuin
tarkoituksenmukaisin järjestelyin.
(15) Eurooppalaisen tutkimustyön kansainvälisellä ja maailmanlaajui-sella ulottuvuudella on suurta merkitystä kaikkia osapuoliahyödyttävänä toimintana. Kuudenteen puiteohjelmaan voivat
osallistua kaikki valtiot, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopi-
mukset. Hankkeisiin voivat osallistua yhteisen edun pohjaltamyös kolmansien maiden yksiköt ja kansainväliset tieteellisenyhteistyön järjestöt. Kehitysmaiden, Välimeren maiden —Länsi-Balkan mukaan luettuna — sekä Venäjän ja uusien itse-
näisten valtioiden tutkijoiden ja tutkimuslaitosten osallistumista
tuetaan erityistoimin.
(16) Yhteisen tutkimuskeskuksen olisi osallistuttava puiteohjelmantoteuttamiseen silloin, kun se pystyy tarjoamaan erityisosaami-seensa kuuluvilla aloilla riippumatonta, asiakaslähtöistä tukea
yhteisön politiikkojen muodostamisessa ja täytäntöönpanossa
kyseisten politiikkojen täytäntöönpanon seuranta mukaan lukien.
(17) Kuudenteen puiteohjelmaan kuuluvien tutkimustoimien toteutta-misessa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin
kuuluvat myös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artik-
lassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa mainitutperiaatteet.
(18) Tutkijoiden liikkuvuutta edistetään komission tiedonannon ”Eu-
rooppalaisen tutkimusalueen liikkuvuusstrategia” mukaisesti
eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseksi.
(19) Naisten asemaa ja roolia eurooppalaisessa tieteessä ja tutkimuk-sessa pyritään vahvistamaan ja laajentamaan toteuttamallakomission tiedonantoon ”Naiset ja tiede” sekä samaa aihetta
koskeviin 20 päivänä toukokuuta 1999 (
1) ja 26 päivänä
kesäkuuta 2001 (2) annettuihin neuvoston päätöslauselmiin ja Eu-
roopan parlamentin 3 päivänä helmikuuta 2000 annettuunpäätöslauselmaan (
3) perustuvaa toimintaohjelmaa. Samalla tarvi-
taan lisää tehokkaampia toimia.
(20) Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostollesäännöllisesti tietoja kuudennen puiteohjelman toteutusvaiheista.Lisäksi on tarkoituksenmukaista, että komissio teettää riippumat-toman arvioinnin toteutetuista toimista hyvissä ajoin ennenseitsemättä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen esittämistä
ottaen huomioon kuudennen puiteohjelman merkityksen euroop-
palaisen tutkimusalueen luomisen kannalta; tämä arviointi olisitoteutettava avoimuuden hengessä kaikkien asiaan liittyvientoimijoiden osalta.
(21) Kuudennen puiteohjelman toteuttamiseksi voi olla tarpeen, ettäyhteisö osallistuu useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin ohjel-miin, että perustetaan yhteisyrityksiä tai toteutetaan muitajärjestelyjä perustamissopimuksen 169-171 artiklan mukaisesti.
(22) Tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (CREST) on kuultu,
OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
1 artikla
1. Hyväksytään vuosiksi 2002-2006 tutkimusta, teknologian kehittä-
mistä ja esittelyä koskeva monivuotinen yhteisön puiteohjelma,jäljempänä ’kuudes puiteohjelma’.
2. Kuudenteen puiteohjelmaan kuuluvat kaikki perustamissopi-
muksen 164 artiklassa tarkoitetut yhteisön toimet.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 4
(1) EYVL C 201, 16.7.1999, s. 1.
(2) EYVL C 199, 14.7.2001, s. 1.
(3) EYVL C 309, 27.10.2000, s. 57.
▼B
3. Kuudes puiteohjelma tukee eurooppalaisen tutkimusalueen toteut-
tamista ja innovointia.
4. Liitteessä I vahvistetaan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja
niihin liittyvät painopisteet ja määritellään suunniteltujen toimien
pääperiaatteet.
2 artikla
1. Koko kuudennelle puiteohjelmalle osoitettavan yhteisön rahoitu-
sosuuden enimmäismäärä on 17 883 miljoonaa euroa. Kunkin toimenosuus vahvistetaan liitteessä II.
2. Yhteisön rahoitusosuutta koskevat yksityiskohtaiset säännöt
määräytyvät Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan
varainhoitoasetuksen sekä sitä täydentävän liitteen III perusteella.
3 artikla
Kaikessa kuudenteen puiteohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa
on noudatettava eettisiä perusperiaatteita.
4 artikla
Perustamissopimuksen 173 artiklan mukaisesti esitettävän vuosikerto-
muksen yhteydessä komissio antaa yksityiskohtaista tietoa kuudennenpuiteohjelman ja erityisesti sen liitteen I kussakin jaksossa asetettujentavoitteiden ja painopisteiden toteutumisesta. Kertomus sisältää myösrahoitusnäkökohtiin ja välineiden käyttöön liittyvää tietoa.
5 artikla
Kuudes puiteohjelma pannaan täytäntöön erityisohjelmien avulla.
Ohjelmissa määritellään niiden täsmälliset tavoitteet sekä toteuttamista
koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
6 artikla
1. Komissio seuraa jatkuvasti ja järjestelmällisesti riippumattomien
pätevien asiantuntijoiden avustuksella kuudennen puiteohjelman ja sen
erityisohjelmien täytäntöönpanoa.
2. Ennen kuin komissio esittää seuraavaa puiteohjelmaa koskevan
ehdotuksen, se teettää erittäin pätevillä riippumattomilla asiantuntijoillaulkopuolisen arvion yhteisön toimien toteutuksesta ja saavutetuistatuloksista arviota edeltävien viiden vuoden aikana.
Komissio toimittaa arvioinnin päätelmät ja omat huomautuksensa Eu-
roopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä
alueiden komitealle.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 5
▼M1
▼B
▼B
LIITE I
TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET, TOIMIEN
PÄÄPERIAATTEET JA PAINOPISTEET
JOHDANTO JA YLEISKATSAUS
Kuudennen puiteohjelman (tämän ohjelman) toteuttamisella pyritään edistämään
perustamissopimuksen 163 artiklan 1 kohdassa asetettua tavoitetta ”lujittaa
yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa sekä suosia yhteisön
teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä samoin kuin edistää
kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena tämän sopimuksen
muiden lukujen perusteella”.
Jotta tähän päästäisiin entistä tehokkaammin ja edistettäisiin eurooppalaisen
tutkimusalueen toteuttamista ja innovointia, tämä ohjelma perustuu seuraaviin
kolmeen osioon, joilla perustamissopimuksen 164 artiklassa määriteltyjä neljää
toimea toteutetaan:
— yhteisön tutkimuksen kohdentaminen ja integrointi,
— eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen,— eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen.
Kolmeen osioon kuuluvilla toimilla tuetaan tutkimustyön ja tutkimustoimien
integrointia Euroopan laajuisesti ja myös eurooppalaisen tutkimusalueen eri ulot-
tuvuuksien jäsentämistä. Osioissa toteutettavien toimien koordinointi
varmistetaan.
Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) kehittymisen auttamiseksi
tietoyhteiskunnassa ja pk-yritysten tarjoaman kasvupotentiaalin hyödyntämiseksi
laajentuneessa ja tehokkaammin yhdentyneessä Euroopan unionissa pk-yrityksiä,
pienet ja erittäin pienet yritykset ja käsiteollisuusyritykset mukaan luettuina,
rohkaistaan osallistumaan kaikkiin kuudennen puiteohjelman liitteessä III asetet-
tuihin aloihin ja välineisiin, erityisesti ensisijaisilla aihealueilla
”huippuosaamisen portaikon” hengessä toteutettavien toimien yhteydessä. Näin
varmistetaan joustava siirtyminen viidennessä puiteohjelmassa sovelletuista
yksityiskohtaisista säännöistä kuudennessa puiteohjelmassa sovellettaviin yksi-
tyiskohtaisiin sääntöihin.
Kansainvälinen osallistuminen näihin toimiin varmistetaan. Toimiin voivat osal-
listua kaikki maat, jotka ovat tehneet tätä tarkoitusta varten
assosiaatiosopimuksen yhteisön kanssa. Muut kolmannet maat voivat osallistua
tähän ohjelmaan kahdenvälisten yhteistyösopimusten mukaisesti.
Kolmansien maiden tutkijat ja laitokset voivat myös osallistua hankkeisiin
tapauskohtaisesti. Yksityiskohtaiset edellytykset, joiden nojalla kolmansien
maiden yksiköt ja tutkimustoimintaa harjoittavat kansainväliset järjestöt voivat
osallistua tähän ohjelmaan, rahoitusjärjestelyt mukaan luettuina, määritetään
perustamissopimuksen 167 artiklan nojalla tehtävässä päätöksessä.
Osallistumista tämän ohjelman toimiin kannustetaan julkaisemalla toimien
sisältöä, ehtoja ja menettelyjä koskevat tiedot ja antamalla ne ajoissa mahdol-
listen osallistujien, myös assosioituneista hakijamaista ja muista assosioituneista
maista tulevien osallistujien saataville.
Tämän ohjelman toteuttamisessa ja siihen liittyvässä tutkimustoiminnassa on
noudatettava eettisiä perusperiaatteita, eläinten hyvinvointiin liittyvät vaati-
mukset mukaan luettuina. Näitä ovat muun muassa Euroopan unionin
perusoikeuskirjassa esitetyt periaatteet, ihmisarvon ja ihmiselämän suojelu,
henkilötietojen ja yksityisyyden suoja sekä ympäristönsuojelu yhteisön oikeuden
mukaisesti ja tarvittaessa kansainväliset sopimukset, kuten Helsingin julistus,
Oviedossa 4 päivänä huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopan neuvoston yleis-
sopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä, Pariisissa 12 päivänä tammikuuta1998 allekirjoitettu lisäpöytäkirja ihmisten kloonauksen kieltämisestä, YK:n
yleissopimus lasten oikeuksista, Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen
geeniperimästä ja ihmisoikeuksista sekä Maailman terveysjärjestön WHO:n
asiaan liittyvät päätöslauselmat, Amsterdamin pöytäkirja eläinten suojelusta ja
hyvinvoinnista sekä niiden maiden voimassa olevat lait, määräykset ja eettiset
ohjeet, joissa kyseistä tutkimustoimintaa toteutetaan.
1 YHTEISÖN TUTKIMUKSEN KOHDENTAMINEN JA INTEGROINTI
Tässä osiossa toteutettavilla toimilla, jotka edustavat suurinta osaa tämän
ohjelman toiminnasta, on tarkoitus integroida tutkimustyö ja tutkimus-
toimet Euroopan laajuisesti. Toimissa keskitytään pääasiassa seitsemään
selkeästi määriteltyyn ensisijaiseen aihealueeseen, samalla kun muita
erityistoimenpiteitä toteutetaan useilla tieteellisen ja teknologisen tutki-
muksen aloilla.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 6
▼B
Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) tarjoaa erityisosaamiseensa kuuluvilla
aloilla riippumatonta, asiakaslähtöistä tukea yhteisön politiikkojen
muodostamisessa ja täytäntöönpanossa, näiden politiikkojen täytäntöön-
panon seuranta mukaan luettuna.
1.1 Ensisijaiset aihealueet
On määritelty seitsemän ensisijaista aihealuetta, jotka ovat:
1. biotieteet, genomitutkimus ja terveysalan bioteknologia;
2. tietoyhteiskunnan teknologia;
3. nanoteknologia ja nanotieteet, älykkäät materiaalit ja uudet tuotantome-
netelmät ja -laitteet;
4. ilmailu ja avaruus;5. elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus;
6. kestävä kehitys, globaalimuutos ja ekosysteemit;
7. kansalaiset ja hallinto osaamisyhteiskunnassa.
1.2 Useita tutkimusaloja kattavat erityistoimet
1.2.1 Politiikkojen tukeminen sekä tieteellisten ja teknologisten
tarpeiden ennakointi
Yhteisön politiikkoja tukevat toimet sekä uusiin esiin tuleviin
tieteellisiin ja teknologisiin tarpeisiin vastaava tutkimus.
1.2.2 Horisontaalinen tutkimustoiminta, johon osallistuu pk-yrityksiä
Nämä erityistoimet on tarkoitettu auttamaan perinteisillä tai uusilla
aloilla toimivia eurooppalaisia pk-yrityksiä vahvistamaan teknolo-
gisia voimavarojaan ja kehittämään kykyään toimia Euroopan
mittakaavassa ja kansainvälisesti.
1.2.3 Kansainvälistä yhteistyötä tukevat erityistoimenpiteet
Ulkosuhteiden ja yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan tueksi toteute-
taan erityistoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on edistää
kansainvälistä tutkimusyhteistyötä. Niihin osallistuvat pääasiassa
seuraavat kolme kolmansien maiden ryhmää:
a) kehitysmaat;
b) Välimeren maat, Länsi-Balkanin maat mukaan luettuina;
c) Venäjä ja uudet itsenäiset valtiot.
1.3 Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin ydinalaan liittyvät toimet
YTK:n toiminnan kohteiksi on valittu kaksi erityistä tutkimusalaa, jotka
ovat:
a) ravinto, kemikaalit ja terveys;
b) ympäristö ja kestävä kehitys.
2 EUROOPPALAISEN TUTKIMUSALUEEN JÄSENTÄMINEN
Tähän alaan kuuluvat seuraavat toimet:
2.1 Tutkimus ja innovointi
Tällä alalla toteutetaan toimia teknologisen innovoinnin, tutkimustulosten
hyödyntämisen, tietämyksen ja teknologioiden siirron sekä teknologiayri-
tysten perustamisen edistämiseksi yhteisössä ja kaikilla sen alueilla
täydentäen niitä innovointiin liittyviä toimia, jotka kuuluvat painopistea-
lueeseen ”yhteisön tutkimuksen kohdentaminen ja integrointi”.
2.2 Inhimilliset voimavarat ja liikkuvuus
Toimet maailman huippuluokkaa olevien tutkijavoimavarojen kehittämi-
seksi yhteisön kaikilla alueilla kannustamalla rajatylittävään
liikkuvuuteen, jonka tarkoituksena on koulutuksen ja asiantuntemuksen
lisääminen tai eri toimialojen välisen tiedonsiirron edistäminen, tukemalla
tieteellisen huippuosaamisen kehittämistä ja muuttamalla Eurooppa kiin-
nostavammaksi kolmansien maiden parhaille tutkijoille. Kaikille
väestönosille, erityisesti naisille, tarjottuja mahdollisuuksia olisi kehi-
tettävä tarkoituksenmukaisin tukitoimenpitein.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 7
▼B
2.3 Tutkimusinfrastruktuurit
Toimet tutkimusinfrastruktuurien mahdollisimman tehokkaan käytön,
mukaan lukien myös niiden käyttöoikeuden, edistämiseksi ja Euroopan
kannalta merkittävien alansa huippua edustavien tutkimuslaitosten kartoit-
taminen, suunnittelu ja perustelluissa tapauksissa perustaminen.
2.4 Tieteen ja yhteiskunnan väliset suhteet
Toimet, joilla edistetään tieteen ja yhteiskunnan välisiä harmonisia
suhteita sekä yhteiskunnan innovointitietoisuutta luomalla uusia suhteitaja uusi valistunut vuoropuhelu tutkijoiden, teollisuuden, poliittisten
päättäjien ja kansalaisten välille.
3 EUROOPPALAISEN TUTKIMUSALUEEN PERUSTAN LUJITTA-
MINEN
Toimet, joilla pyritään lisäämään koordinointia ja tukemaan Euroopan
tutkimus- ja kehityspolitiikkojen johdonmukaista kehitystä. Toimien
yhteydessä tarjotaan rahoitustukea eri toimenpiteille, esimerkiksi kansal-
listen ohjelmien aloittamiselle.
Jäljempänä on yksityiskohtaisempi kuvaus näissä kolmessa osiossa toteutetta-
vista toimista.
I YHTEISÖN TUTKIMUKSEN KOHDENTAMINEN JA INTEGROINTI
Tässä osiossa toteutettavat toimet edustavat suurinta osaa tämän ohjelman tutki-
mustoiminnasta. Niiden tarkoituksena on myötävaikuttaa
perustamissopimuksessa määritellyn yleistavoitteen saavuttamiseen eli lujittaa
yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa sekä suosia yhteisön
teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä samoin kuin edistää
kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena perustamissopimuksen
muiden lukujen perusteella. Jotta Euroopan tasolla saataisiin lisäarvoa
keräämällä yhteen kriittinen massa voimavaroja, tämä ohjelma kohdennetaan
seitsemään selkeästi määriteltyyn ensisijaiseen aihealueeseen, jolla yhteisön
tutkimustoimet integroidaan Euroopan tasolla kokoamalla ne yhteen ja yhte-
näistämällä ne.
Tämän osion toiminnassa kiinnitetään erityistä huomiota teknologiseen inno-
vointiin sekä innovatiivisten yritysten alkuvaiheen kehitykseen Euroopan
kilpailukyvyn kannalta elintärkeillä aloilla. Uutta luotaavassa tutkimuksessa
tietämyksen uusimmilla aloilla tehdään koetutkimusta kohteista, jotka liittyvät
läheisesti yhteen tai useampaan aiheeseen ensisijaisella aihealueella. Myös
mittaukseen ja testaukseen liittyviä näkökohtia painotetaan tarvittaessa.
Kestävän kehityksen periaate sekä suunniteltujen toimien sosioekonomiset ja
eettiset ulottuvuudet samoin kuin laajemmat kulttuurinäkökohdat ja naisten ja
miesten tasa-arvo otetaan asiaankuuluvasti huomioon silloin, kun se on
kulloinkin kyseessä olevan toimen kannalta tarkoituksenmukaista.
Ensisijaisiin aihealueisiin liittyviä toimia täydennetään erityisillä horisontaali-
silla tutkimustoimilla, jotka kohdistuvat pk-yrityksiin, innovointiin sekä
kansainväliseen yhteistyöhön ja joilla vastataan yhteisön poliittisiin tavoitteisiin
sekä tuleviin uusiin tutkimustarpeisiin.
1.1 Ensisijaiset aihealueet
1.1.1 Biotieteet, genomitutkimus ja terveysalan bioteknologia (
1)
TavoiteTällä alalla toteutettujen toimien tavoite on auttaa yhtenäisen tutkimustyön
avulla Eurooppaa hyödyntämään elävien organismien genomin selvittämi-
sessä saavutettujen läpimurtojen tuloksia etenkin kansanterveyden ja
kansalaisten hyväksi sekä vahvistaa Euroopan bioteknologia-alan kilpailu-
kykyä. Sovellusten alalla pääpaino tulee olemaan tutkimuksessa, jonka
tavoitteena on perustietämyksen siirtäminen sovelluksiin (”translaa-
tionäkökulma”) todellisen, jatkuvan ja koordinoidun edistymisen
mahdollistamiseksi Euroopan tasolla lääketieteen alalla ja elämänlaadun
parantamiseksi.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 8
(1) Genomitutkimusta (ihmisten, eläinten ja kasvien) koskeva perustietämys ja sen sovel-
lukset ihmisten terveyden alalla kuuluvat ensimmäiseen ensisijaiseen aihealueeseen.Elintarvikkeita koskevat sovellukset kuuluvat viidenteen aihealueeseen (esim. ravit-semus ja elintarvikkeiden parempi laatu). Muut biotieteisiin liittyvät kysymyksetkuuluvat kuudenteen aihealueeseen tai sikäli kuin se on tarkoituksenmukaista kohtaan
1.2.1 (Politiikan tarpeita palveleva tutkimus) sekä osioon III.
▼B
Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo
Ihmisen genomin ja muiden organismien genomien analyysiin perustuvat
”postgenomiset” tutkimukset johtanevat moniin sovelluksiin useilla
terveyteen liittyvillä sektoreilla, ja erityisesti sellaisten uusien diagnoo-
sivälineiden ja hoitotapojen kehittämiseen, joista on apua nykyisellään
hallitsemattomien sairauksien torjunnassa ja joilla on myös huomattavaa
markkinapotentiaalia. Tämä tutkimus voi vaikuttaa myös ympäristöä ja
maataloutta koskeviin tutkimusaloihin.
Lääketieteen alalla tavoitteena on kehittää tehostettuja potilaslähtöisiä
strategioita tautien ehkäisemiseksi ja hoitamiseksi ja terveen elämän ja
ikääntymisen mahdollistamiseksi. Lisäksi tässä yhteydessä kiinnitetään
huomiota, sikäli kuin se on tarkoituksenmukaista, lastentauteihin ja niihin
liittyviin hoitoihin. On myös ensiarvoisen tärkeää, että Eurooppa suuntaa
koordinoidusti ponnistelunsa syövän torjuntaan ja merkittävimpien
köyhyyteen liittyvien tarttuvien tautien etenemisen pysäyttämiseen. Tutki-
muksessa keskitytään tästä syystä uuden tiedon, joka ei rajoitu
genomitutkimukseen ja muihin perustutkimuksen aloihin, siirtämiseen
sovelluksiin, joilla parannetaan kliinisiä käytäntöjä ja kansanterveyttä.
Jotta unioni voisi parantaa asemaansa tällä alalla ja hyödyntää täysimittai-
sesti odotetun edistyksen taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset sekä
osallistua kansainväliseen keskusteluun, investointeja on lisättävä jyrkästi
ja Euroopassa tehty tutkimustoiminta on yhdennettävä johdonmukaiseksi
työksi.
Suunnitellut toimet
Euroopan yhteisö pyrkii tähän päämäärään seuraavilla alueilla:A. Genomiikan huippututkimus ja sovellukset terveysalalla
a) Kaikkien organismien funktionaalisen genomiikan perustietämys ja
perusvälineet:
i) geenien ilmentyminen ja proteomiikka;
ii) rakenteellinen genomiikka;iii) vertaileva genomitutkimus ja populaatiogenetiikka;iv) bioinformatiikka;v) monitieteiset funktionaalisen genomiikan lähestymistavat biolo-
gisten perusprosessien tutkimuksessa.
b) Genomiikkatiedon ja -teknologian soveltaminen terveysalan biote-
knologiassa:
i) teknologiset alustat uusien diagnoosi-, ennaltaehkäisy- ja
hoitovälineisiin liittyvien alojen kehittämistä varten (farmako-
genomiset lähestymistavat, kantasolututkimus ja eläinkokeet
korvaavat vaihtoehtoiset menetelmät).
B. Merkittävimmät sairaudet
a) Genomiikkatiedon ja -teknologian soveltaminen lääketieteeseen
eläin- ja kasvigenomiikkaa tarvittaessa hyväksi käyttäen pääasiassa
seuraavilla aloilla (
1):
i) diabetes, hermostolliset sairaudet (kuten Alzheimerin tauti,
Parkinsonin tauti ja variantti Creutzfeldt-Jakobin tauti ja
mielenterveyshäiriöt sikäli kuin se on tarkoituksenmukaista),
sydän- ja verisuonitaudit ja harvinaiset sairaudet;
ii) antibioottien ja muiden lääkkeiden vastaisen resistenssin
torjunta;
iii) ihmisen kehityksen ja vanhenemisprosessin tutkimus sekä aivo-
tutkimus.
b) Laajempaa lähestymistapaa, joka ei rajoitu genomitutkimukseen ja
muihin perustutkimuksen aloihin, sovelletaan seuraaviin:
i) syöpä, siten että painopiste on potilaslähtöisten ennaltaehkäisy-,
diagnoosi- ja hoitostrategioiden kehittämisessä mukaan lukien
kolme toisiinsa sidoksissa olevaa tekijää:
— kansallisten tutkimustoimien yhteensovittamisen edellyttä-
mien verkostojen ja aloitteiden kehittäminen,
— sellaisen kliinisen tutkimuksen tukeminen, jonka tarkoituk-
sena on uusien ja parannettujen toimenpiteiden validointi,2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 9
(1) Muiden terveyteen liittyvien aiheiden osalta, katso myös kohta 1.2.1 (Politiikkojen
tukeminen ja tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi) ja osio III (Euroop-
palaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen).
▼B
— translaatiotutkimuksen tukeminen;
ii) kolmen köyhyyteen sidoksissa olevan tartuntataudin (aidsin,
malarian ja tuberkuloosin) torjunta; nämä taudit ovat painopis-
teenä unionin tasolla ja kansainvälisesti.
1.1.2 Tietoyhteiskunnan teknologia
TavoiteTämän alan toimilla pyritään Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmien
ja eEurope-tavoitteiden mukaisesti edistämään Euroopassa sekä laitteisto-
että ohjelmistotekniikoiden ja -sovellusten kehitystä, jotka ovat keskeisiä
tietoyhteiskunnan synnyn kannalta. Tarkoituksena on parantaa Euroopan
yritysten kilpailukykyä ja luoda kansalaisille kaikilla unionin alueilla
mahdollisuus hyötyä mahdollisimman paljon osaamisyhteiskunnan kehi-
tyksestä. Keskittymällä tietoyhteiskunnan teknologian tulevaan
sukupolveen tuodaan tietoyhteiskunnan teknologian sovellukset ja palvelut
kaikkien ulottuville ja mahdollistetaan seuraavan sukupolven teknolo-
gioiden kehittyminen käyttäjäkeskeisempään suuntaan.
Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo2000-luvun kynnyksellä tieto- ja viestintätekniikat mullistavat talouden ja
yhteiskunnan toimintaa ja synnyttävät uusia tuotanto-, kaupankäynti- ja
viestintätapoja.
Kyseessä on unionin talouden toiseksi tärkein ala, jolla on 2000 miljardin
euron vuotuiset markkinat ja joka työllistää Euroopassa yli 2 miljoonaa
henkilöä — ja määrä on jatkuvassa kasvussa.
Eurooppa on hyvässä asemassa johtamaan ja muovaamaan tulevaa kehi-
tystä sekä teknologioiden että ihmisten elämään ja työhön liittyvien
vaikutusten osalta. Euroopan koko teollisuuden kilpailukyky ja sen kansa-
laistenelintaso riippuu paljolti tulevista ponnisteluista tietoyhteiskunnan
teknologioiden tutkimuksessa, jolla valmistellaan uuden sukupolven tuot-
teita, prosesseja ja palveluja.
Teolliset ja kaupalliset menestystarinat, jollaisia on Euroopassa nähty
esimerkiksi matkaviestinnässä GSM (Global System for Mobile Commu-nication) -standardin myötä, eivät tule toistumaan, ellei tälle alalle pyritä
yhdessä keskittämään riittävästi tutkimusresursseja yhdistämällä julkisen
ja yksityisen sektorin voimavaroja koko Euroopan laajuisesti.
Jotta taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset olisivat mahdollisimman
suuria, toiminnassa olisi pyrittävä tukemaan sellaisten uuden sukupolven
tekniikoiden kehittymistä, joissa tietokoneet, käyttöliittymät ja verkot
yhdistyvät saumattomammin arkiympäristöön ja tuovat käyttäjien saata-
ville helpon ja luontevan vuorovaikutteisuuden kautta monenlaisia
palveluja ja sovelluksia. Ajatukseen älykkäästä toimintaympäristöstä
(vuorovaikutteisesta älykkäästä ympäristöstä) kuuluu se, että käyttäjä —
ihminen — on pääosassa osaamisyhteiskunnan tulevassa kehityksessä.
Yhteisön toimissa keskitytään niihin teknologisiin painopisteisiin, joiden
avulla näihin tavoitteisiin voidaan päästä. Toimilla pyritään saamaan tutki-
jayhteisö työskentelemään tarkkaan määritellyissä hankkeissa, joihin
kuuluu matkaviestintäjärjestelmien uusien sukupolvien kehittäminen, jotta
saavutettaisiin keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet ja tarjottaisiin
samalla mahdollisuudet vastata sekä markkinoiden että julkisen politiikan
ja kansalaisten uusiin tarpeisiin.
Suunnitellut toimet
Toiminnassa keskitytään seuraaviin painopistealoihin:Tutkimuksen integrointi kansalaisten ja yritysten kannalta keskeisiin
teknologian aloihin
Perusteknologian oletetun kehityksen täydentämiseksi ja hyödyntämiseksi
pyrkimyksenä on tutkia ratkaisuja merkittäviin yhteiskunnallisiin ja talou-
dellisiin haasteisiin, joihin osaamisyhteiskunnan olisi kyettävä
vastaamaan, sekä vaikutuksia työhön ja työympäristöön. Painopistealueina
ovat:
a) tutkimus, jonka tavoitteena on vastata elinympäristön ”digitalisoitumi-
sesta” johtuviin tärkeimpiin turvallisuushaasteisiin ja varmistaa
kansalaisten oikeudet ja yksityisyyden suoja;
b) älykkään toimintaympäristön järjestelmät, joilla tuodaan tietoyhteis-
kunta kaikkien ulottuville iästä ja olosuhteista (kuten vammaisuudesta
tai muista yksilöllisistä olosuhteista) riippumatta. Lisäksi vuorovaikut-
teiset ja älykkäät järjestelmät terveydenhuollon, liikkuvuuden,
turvallisuuden, vapaa-ajan, matkailun, kulttuuriperinnön käyttömahdol-
lisuuden ja säilyttämisen sekä ympäristön tarpeisiin;2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 10
▼B
c) sähköinen ja langaton kaupankäynti sekä maksu- ja kauppatapahtumien
ja verkkojen turvallisuutta parantavat tekniikat; uudet työvälineet ja
uudet työtavat; koulutusalan uusi teknologia (kuten verkko-opiskelu);
sekä liikkeenjohdollisen osaamisen hyödyntämistä, kokonaisvaltaista
liikkeenjohtoa ja sähköistä hallintoa tukevat järjestelmät käyttäjien
tarpeet huomioon ottaen;
d) suuren mittakaavan hajautetut järjestelmät ja tutkimusalustat, kuten
GRID (Global Resource Information Database) -pohjaiset järjestelmät,
joiden avulla voidaan löytää toimivia ratkaisuja monimutkaisiin ongel-
miin esimerkiksi ympäristönsuojelun, energiatalouden,
terveydenhuollon, liikenteen ja teollisen suunnittelun alalla.
Viestinnän ja tiedonkäsittelyn perusrakenteet
Liikuteltavan, langattoman, optisen ja laajakaistaisen viestinnän perusra-
kenteet ja tiedonkäsittely- ja ohjelmatekniikat, jotka ovat luotettavia, joita
voidaan soveltaa laajasti ja jotka ovat mukautettavissa yhä kasvaviin
sovellus- ja palvelutarpeisiin. Tutkimustoiminnassa painotetaan seuraavia
aiheita:
a) langattoman viestinnän ja matkaviestinnän järjestelmien ja verkkojen
uudet sukupolvet; satelliittivälitteiset viestintäjärjestelmät; täysoptiset
tekniikat; viestintäverkkojen yhdistäminen ja hallinta, yhteentoimivat
verkkoratkaisut mukaan lukien; kapasiteetin käyttöä tehostavat
tekniikat, joita tarvitaan erityisesti audiovisuaalisten järjestelmien,
infrastruktuurien ja palvelujen kehittämiseen. Toiminta johtaa myös
seuraavan sukupolven Internetin kehittämiseen;
b) ohjelmistotekniikat ja -arkkitehtuurit, hajautetut ja sulautetut järjes-
telmät, joilla tuetaan sellaisten monitoimisten ja monimutkaisten
palvelujen kehittämistä, joihin liittyy useita toimijoita; monimutkaisten
ja laajojen järjestelmien teknologia ja hallinta, joka takaa niiden
käyttövarmuuden.
Komponentit ja mikrojärjestelmät
Uusiin materiaaleihin perustuvat pienoiskokoiset ja edulliset, nykyistä
monitoimintaisemmat järjestelmät. Painopisteet ovat seuraavat:
a) nano-, mikro- ja optoelektroniikka- sekä fotoniikkakomponenttien
suunnittelu ja tuotanto, tiedon tallentamiseen käytettävät komponentit
mukaan lukien; tavoitteena on yhä pienempien, edullisempien ja
vähemmän sähköä kuluttavien mikroelektroniikan ja mikrojärjestel-
mien komponenttien kehittäminen tietoyhteiskunnan teknologian
ympäristövaikutukset huomioon ottaen;
b) nanoelektroniikka, mikrotekniikat, näytöt ja mikrojärjestelmät sekä
uusien materiaalien ja kvanttimekaniikan monitieteellinen tutkimus;
tiedonkäsittelyn uudet mallit ja ratkaisut.
Tiedonhallinta ja käyttöliittymät
Tiedonhallinnan välineiden ja käyttöliittymien tutkimus, pyrkimyksenä
mahdollistaa helpompi vuorovaikutteisuus ajasta ja paikasta riippumatta
tietopohjaisissa palveluissa ja sovelluksissa. Painopistealueina ovat:
a) konteksti- ja merkityspohjaiset tiedon esitys- ja hallintajärjestelmät,
mukaan luettuina kognitiiviset järjestelmät, sekä välineet digitaalisen
sisällön luontiin, jäsentämiseen, suunnistamiseen, lataamiseen, jakami-
seen, säilyttämiseen ja jakeluun;
b) monisensoriset käyttöliittymät, jotka pystyvät vastaanottamaan ja tulk-
itsemaan inhimillistä viestintää sanojen, eleiden ja eri aistien
välityksellä; virtuaaliympäristöt; sekä monikieliset ja -kulttuuriset
järjestelmät, joita tarvitaan Euroopan laajuisen osaamisyhteiskunnan
luomiseen.
1.1.3 Nanoteknologia ja nanotiede, älykkäät materiaalit sekä uudet tuotanto-
menetelmät ja -laitteet
TavoiteTämän alan toimilla pyritään saavuttamaan Euroopassa tarvittavien voima-
varojen kriittinen massa, joiden avulla huipputeknologiaa voitaisiin
kehittää ja hyödyntää siten, että erityisesti ekotehokkuus paranee ja
ympäristölle vaarallisten aineiden päästöt pienenevät tulevien vuosien
tuotteissa, palveluissa ja valmistusprosesseissa, jotka perustuvat erityiso-
saamiseen ja älykkäisiin ominaisuuksiin.
Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvoEuroopan teollisuus tuottaa nykyään vuosittain noin 4 000 miljardin euron
arvosta tuotteita ja palveluja. Kilpailun jatkuvasti kiristyessä maailman-2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 11
▼B
markkinoilla Euroopan on ylläpidettävä ja parannettava kilpailukykyään,
mutta samalla pystyttävä täyttämään kestävän kehityksen asettamat vaati-
mukset. Tämä edellyttää voimakasta panostusta huipputeknologian
suunnitteluun, kehittämiseen ja käytön yleistämiseen. Tässä yhteydessä
keskeistä huipputeknologiaa edustavat esimerkiksi nanoteknologia,
älykkäät materiaalit ja uudet tuotantoprosessit.
Nanoteknologia yhdistää ilmiöitä kvanttimekaniikasta, materiaaliteknolo-
giasta ja molekyylibiologiasta, ja se tulee todennäköisesti olemaan yksi
seuraavan teollisen vallankumouksen kulmakivistä. Ala vaatii näin ollen
myös huomattavia investointeja.
Euroopassa on merkittävää erityisosaamista tietyillä aloilla, kuten nano-
valmistuksessa ja nanokemiassa, ja panostusta näillä aloilla on lisättävä
ja koordinoitava.
Materiaalien osalta tavoitteena on kehittää älykkäitä materiaaleja, joista
saadaan huomattavaa lisäarvoa esimerkiksi liikenteen, energiantuotannon,
elektroniikan ja biolääketieteen sovelluksina ja joiden markkinapotentiaali
on kymmenien miljardien eurojen luokkaa.
Joustavien, kokonaisvaltaisten ja puhtaiden tuotantojärjestelmien luominen
edellyttää myös huomattavaa tutkimuspanostusta uusien tekniikoiden
käyttöön valmistuksessa ja tuotannonohjauksessa.
Suunnitellut toimetNanoteknologia ja nanotiede:
a) pitkän aikavälin monitieteellinen tutkimustoiminta, jossa pyritään
ymmärtämään asiaan liittyviä ilmiöitä, hallitsemaan prosesseja ja
kehittämään tutkimusvälineitä;
b) supramolekylaariset ja makromolekyylirakenteet;
c) nanobioteknologia;
d) nanometriluokan tekniikat materiaalien ja komponenttien valmistuk-
seen;
e) käsittely- ja hallintavälineiden ja -instrumenttien kehittäminen;
f) alan sovellukset esimerkiksi terveydenhuollossa, kemianteollisuudessa,
energia-alalla ja ympäristönsuojelussa.
Älykkäät materiaalit:
a) perustietämyksen lisääminen;
b) älykkäiden materiaalien ja biomateriaalien tuotantoon ja jalostukseen,
prosessointi mukaan lukien, liittyvä teknologia;
c) tukena tarvittavat suunnittelu- ja valmistustekniikat.
Uudet tuotantomenetelmät ja -laitteet
a) uudet prosessit ja joustavat ja älykkäät valmistusjärjestelmät, joissa
yhdistyvät viimeisimmät tuotantokaaren eri tekijöiden Virtual Manu-
facturing -tekniikat simulointi mukaan luettuna, vuorovaikutteiset
päätöksenteon tukijärjestelmät, huipputarkkuutta tukevat tekniikat ja
innovatiivinen robotiikka;
b) järjestelmätutkimus, jonka tavoitteena on kestävä jätehuolto ja riskien-
hallinta tuotannossa ja valmistuksessa, bioprosessit mukaan luettuina;
primääriraaka-aineiden käytön ja saastumisen vähentäminen;
c) uudet ratkaisut, joilla optimoidaan tuotantojärjestelmien, tuotteiden ja
palvelujen elinkaari.
1.1.4 Ilmailu ja avaruus
TavoiteTämän alan toimilla pyritään tutkimuspanostuksia yhdistämällä vahvista-
maan alan eurooppalaisen teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa
ja tukemaan sen kansainvälistä kilpailukykyä ja toisaalta helpottamaan eu-
rooppalaisen tutkimuspotentiaalin hyödyntämistä tällä alalla turvallisuuden
ja ympäristönsuojelun parantamiseksi.
Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo
Ilmailu- ja avaruusteknologia ovat kaksi teknisesti ja taloudellisesti eril-
listä alaa, mutta ne liittyvät toisaalta kiinteästi yhteen niihin liittyvien
teollisten ja poliittisten vaikutusten sekä aloilla vaikuttavien toimijoiden
kautta. Nämä alat ovat esimerkkejä aloista, joilla Eurooppa on perintei-
sesti menestynyt ja joilla sillä on taloudellisia ja kaupallisia
mahdollisuuksia.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 12
▼B
Yhdysvaltain investoinnit ovat kuitenkin osa-alueesta riippuen kolmesta
kuuteen kertaa suurempia kuin Euroopassa.
Kilpailu kiristyy jatkuvasti, ja maailmalla tarvitaan seuraavien 15 vuoden
kuluessa noin 14 000 uutta lentokonetta, joiden markkina-arvo on noin
1 000 miljardia euroa. Tähän mennessä Euroopassa on menestyksekkäästi
onnistuttu yhdistämään tuotannollisia vahvuuksia ja kehittämisresursseja,
ja nyt samankaltaista toimintaa tarvitaan myös tutkimustoiminnan kohden-
tamiseksi keskeisiin kysymyksiin ja tutkimusaloihin.
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi olisi keskitettävä eurooppalainen,
kansallinen ja yksityissektorin tutkimustyö yhteisen vision ja strategian
tutkimusohjelman mukaisesti.
Avaruusalalla yhteisö tukee komission tiedonannossa ”Euroopan avaruus-
strategian uusi vaihe” hahmotellulla tavalla tutkimustoimintaa, jonka
tarkoituksena on käyttää avaruutta markkinoita ja yhteiskuntaa
hyödyttävällä tavalla.
Suunnitellut toimet
Ilmailu
Yhteisön ilmailututkimuksessa, lentoliikennejärjestelmät mukaan luettuina,
keskitytään seuraavien tavoitteiden edellyttämään tutkimukseen ja tekno-
logian kehittämiseen:
a) parannetaan alan eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä siviili-ilma-
alusten, voimanlähteiden ja laitteistojen alalla;
b) vähennetään ilmailun ympäristövaikutuksia vähentämällä polttoaineen
kulutusta, hiilidioksidia, typen oksideja ja muita kemiallisia epäpuh-
tauksia sekä melusaastetta:
c) parannetaan lentoturvallisuutta lentoliikenteen jatkuvasti lisääntyessä;
d) parannetaan lentoliikennejärjestelmän kapasiteettia ja turvallisuutta
(lennonohjausjärjestelmät ja lentoliikenteen hallintajärjestelmät) ja
tuetaan ”yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan” kehittymistä.
AvaruusYhteisön avaruusalan toimet toteutetaan tiiviissä yhteistyössä Euroopan
avaruusjärjestön ESAn ja alan muiden elinten, tutkimuskeskusten sekä
teollisuuden kanssa, jotta tarvittavissa laajoissa investoinneissa päästäisiin
mahdollisimman hyvään johdonmukaisuuteen. Toiminnassa keskitytään
a) Galileo-satelliittinavigointihankkeen edellyttämiä satelliittitietojärjes-
telmiä ja -palveluita koskevaan tutkimukseen;
b) ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän
(GMES) kannalta merkityksellisten satelliittijärjestelmien tutkimus
käyttäjien tarpeet huomioon ottaen;
c) viestintäalalla avaruusjärjestelmien ja maanpäällisten järjestelmien
yhdistämistä tukeva tutkimus.
1.1.5 Elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus
Tavoite
Tämän alan toimien tavoitteena on auttaa luomaan yhtenäinen tieteellinen
ja tekninen perusta, jota tarvitaan turvallisempien, terveellisempien ja
monipuolisten elintarvikkeiden, meren tuotteista saatavat elintarvikkeet
mukaan lukien, ympäristöystävällisen tuotanto- ja jakeluketjun kehittämi-
seen, elintarvikkeisiin liittyvien riskien hallintaan erityisesti
bioteknologian välineillä, ottaen huomioon ns. ”post-genomitutkimuksen”
tulokset, sekä ympäristön muutoksista aiheutuvien terveysriskien hallin-
taan.
Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvoViimeaikaiset elintarvikealan kriisit, erityisesti BSE-tauti, ovat tuoneet
esille sekä elintarvikkeiden turvallisuuskysymyksien monikerroksisuuden
että niiden yleensä kansainvälisen ja rajat ylittävän luonteen.
Euroopan maatalous- ja elintarvikealan sisämarkkinoiden yhdentyminen
tekee tarpeelliseksi käsitellä alalla esille tulevia ongelmia ja tehdä niihin
liittyviä tutkimuksia Euroopan laajuisina. Tämä on perustetun Euroopan
elintarviketurvallisuusviranomaisen tausta (
1).2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 13
(1) EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.
▼B
Kansalaiset ja kuluttajat odottavat tutkimustoiminnan auttavan takaamaan,
että kaupan olevat elintarvikkeet ja tuotteet ovat korkealaatuisia ja terveel-
lisiä ja että niitä voi turvallisesti käyttää. Tämän vuoksi olisi kiinnitettävä
erityistä huomiota elintarvikkeiden koko tuotantoketjuun ”ruokapöydästä
maatilalle” soveltaen tällä alalla tilanteen mukaan myös eläin- ja kasvitie-
teitä sekä bioteknologiaa. Eläinten hyvinvointia ja terveyttä koskevat
vaatimukset olisi otettava huomioon.
Tämä edellyttää, että käytössä on mahdollisimman täydellistä, täsmällistä
ja ajantasaista tieteellistä tietoa. Kysymyksessä on kansanterveyden lisäksi
600 miljardin euron vuotuisen liikevaihdon ja 2,6 miljoonan työpaikan
kokoisen sektorin menestys.
Pienet yritykset muodostavat merkittävän osan elintarvikealan yrityksistä.
Siksi toteutettavien toimien onnistuminen riippuu tiedon ja menetelmien
mukauttamisesta näiden yritysten erityispiirteisiin.
Euroopan kannalta tämä merkitsee myös, että näitä nykyään maailmanlaa-
juisia kysymyksiä käsittelevälle tutkimustoiminnalle on annettava tuntuva
panos ja niistä käytävään kansainväliseen keskusteluun on osallistuttava
johdonmukaisella tavalla mahdollisimman täsmällisten ja täydellisten
tietojen pohjalta.
Samat huomautukset koskevat ympäristötekijöiden (esim. hormonaalisten
haitta-aineiden ja syöpää aiheuttavien aineiden) terveysvaikutuksiin liit-
tyviä eri näkökohtia, jotka huolettavat eurooppalaisia yhä enemmän ja
jotka ilmenevät usein kansainvälisesti. Mainituista syistä ja lisäksi, jotta
moninaisilla aloilla olevia parhaita asiantuntemuksen lähteitä voitaisiin
hyödyntää yhteisesti, alan tutkimusta on tehtävä Euroopan tasolla, jolloin
eri valtioiden kansallisen tutkimustoiminnan aito koordinointi on mahdol-
lista.
Suunnitellut toimetEuroopan yhteisön toiminta kattaa elintarvikkeiden riskinhallinnan eri
näkökohtiin sekä terveyden ja ravinnon välisiin suhteisiin liittyvät tutki-
mukset, tarvittaessa myös post-genomitutkimuksen:
a) entistä turvallisemmat ja ympäristöystävällisemmät tuotanto- ja jalos-
tusmenetelmät ja terveellisemmät, ravitsevat, terveysvaikutteiset ja
monipuoliset elintarvikkeet ja rehut esimerkiksi integroidun tuotannon,
tuotantopanoksiltaan kevyempien viljelytapojen, kuten luonnonmu-
kaisen maatalouden, sekä kasvi- ja eläintieteiden ja bioteknologian
avulla;
b) ravintoon liittyvien sairauksien ja allergioiden epidemiologia, ruokava-
lion vaikutus lasten terveyteen ja menetelmät ravintoon liittyvien
allergioiden syiden analysointiin mukaan luettuina;
c) ravinnon vaikutukset terveyteen (esimerkiksi uudet tuotteet, luomutuot-
teet, terveysvaikutteiset elintarvikkeet, muuntogeenisiä organismeja
sisältävät tuotteet ja bioteknologian uuteen kehitykseen perustuvat tuot-
teet);
d) koko tuotantoketjun kattavat jäljitysmenetelmät, esimerkiksi muunto-
geenisten organismien jäljittämiseksi, myös bioteknologian
viimeaikaiseen kehitykseen perustuvat menetelmät;
e) kemiallisten kontaminanttien ja tunnettujen tai uusien patogeenisten
mikro-organismien (virusten, bakteerien, hiivasienten ja sienten, loisten
ja uusien prionityyppisten tartunnanaiheuttajien) analyysi-, havait-
semis- ja valvontamenetelmät; eläville eläimille tehtävien BSE- ja
scrapie-testien kehittäminen ( ante mortem -diagnoositestit);
f) eläinten ravinnon, muuntogeenisiä organismeja sisältävät tuotteet
mukaan luettuina, ja siihen sisältyvien alkuperältään erilaisten aineso-
sien käytön vaikutus ihmisen terveyteen;
g) ympäristöstä johtuvat ravintoketjuun liittyvät terveysriskit (kemialliset,
biologiset ja fysikaaliset) ja sallittujen aineiden yhteisvaikutukset,mukaan lukien paikallisten ympäristökatastrofien ja ympäristön pilaan-
tumisen vaikutukset elintarvikkeisiin, painottaen kumulatiivisia riskejä,
ihmiseen siirtymisen reittejä, pitkäaikaisia vaikutuksia ja pienille
annoksille altistumisen vaikutuksia sekä vaikutuksia erityisen herkkiin
ihmisryhmiin kuten lapsiin.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 14
▼B
1.1.6 Kestävä kehitys, globaalimuutos ja ekosysteemit
Tavoite
Tämän alueen toimien tarkoituksena on vahvistaa niitä tieteellisiä ja
teknologisia resursseja, joita Eurooppa tarvitsee toteuttaakseen Göteborgin
Eurooppa-neuvoston korostamaa kestävän kehityksen periaatetta, ja
yhdistää sen ympäristöön liittyvät, taloudelliset ja sosiaaliset tavoitteet
ottaen erityisesti huomioon uusiutuvat energialähteet, liikenteen sekä Eu-
roopan maa- ja merivarojen kestävän hallinnan. Näiden toimien avulla
jäsenvaltioiden, assosioituneiden hakijamaiden ja muiden assosioituneiden
maiden olisi kyettävä edistämään merkittävästi kansainvälisiä pyrkimyksiä
ymmärtää ja hallita globaalimuutosta sekä suojella ekosysteemien tasa-
painoa.
Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo
Kestävän kehityksen toteuttaminen maailmanlaajuisesti edellyttää muun
muassa seuraavia tekijöitä:
a) sellaisten tekniikoiden ja ratkaisujen kehittämistä ja levittämistä sekä
sellaisten energiankulutuskäyttäytymisen (ja energia-alalla älykkääseen
Eurooppaan johtavien) muutosten sekä liikkuvuutta koskevien uusien
lähestymistapojen edesauttamista, joilla voidaan varmistaa luonnonvar-
ojen säilyttäminen ja niiden järkevämpi, tehokkaampi ja kestävämpi
käyttö sekä vähentää jätteiden ja päästöjen syntymistä ja pienentää
taloudellisen toiminnan ympäristövaikutuksia. Strategisesti tärkeisiin
aloihin tässä yhteydessä kuuluvat energia ja liikenne, erityisesti näiden
alojen kaupunki- ja aluekehitykseen liittyvät näkökohdat;
b) ekosysteemien ja globaalimuutoksen mekanismien ja vaikutusten
(esim. ilmastonmuutoksen) parempaa tuntemusta, näiden mekanismien
vaikutus maa- ja merivaroihin mukaan lukien, sekä alan ennustemah-
dollisuuksien kehittymistä.
Kuten komission vihreässä kirjassa Energiahuoltostrategia Euroopalle ja
komission valkoisessa kirjassa Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen
2010: valintojen aika, korostetaan, teknologian kannalta kaksi painopistea-
luetta ovat energia ja liikenne, jotka aiheuttavat yli 80 prosenttia
kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä ja yli 90 prosenttia hiilidioksi-
dipäästöistä.
Vuonna 1992 tehtyyn, ilmastonmuutosta koskevaan Yhdistyneiden Kansa-
kuntien puitesopimukseen liitetyn vuoden 1997 Kioton pöytäkirjan
mukaan Euroopan unionin on vähennettävä kasvihuonekaasujen
päästöjään 8 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuosien 2008-2012 aikana.
Tämä edellyttää innovatiivisten ja kestävien energia- ja liikenneratkaisujen
kehittämistä. Muita tärkeitä sitoumuksia sisältyy sellaisiin kansainvälisiin
välineisiin kuten vuoden 1992 biologista monimuotoisuutta koskevaan
YK:n yleissopimukseen, vuoden 1994 Yhdistyneiden Kansakuntien yleis-
sopimukseen aavikoitumisen estämiseksi vakavasta kuivuudesta ja/tai
aavikoitumisesta kärsivissä maissa, erityisesti Afrikassa, ja vuoden 1987
Montrealin pöytäkirjaan otsonikerrosta heikentävistä aineista sekä unioninkestävän kehityksen strategiaan mukaan lukien kuudes ympäristöä
koskeva toimintaohjelma.
Edellä esitetyn lyhyen aikavälin tavoitteen saavuttaminen edellyttää
nykyisin kehitteillä olevien tekniikoiden tehokasta hyödyntämistä.
Yhteisön toiminta on tärkeää, koska sillä voidaan varmistaa euroop-
palaisten toimien sovittaminen yhteen koko muun maailman toimien
kanssa.
Pitkällä aikavälillä eli tulevina vuosikymmeninä toteutettava kestävä
kehitys edellyttää, että tässä suhteessa sopivimmat energialähteet ja
-muodot saadaan käyttöön ja kannattaviksi. Tässä tarvitaan pitkäaikai-
sempaa tutkimustyötä.
Sekä keskipitkän että pitkän aikavälin tutkimustyötä tarvitaan myös kestä-
vien eurooppalaisten liikennejärjestelmien kehittämiseksi sekä
edistymiseksi globaalimuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden sekä
ekosysteemien säilyttämisen aloilla, jotka myötävaikuttavat myös maa- ja
merivarojen kestävään käyttöön. Globaalimuutokseen liittyen maatalouden
ja metsäekosysteemien integroitua ja kestävää käyttöä koskevat strategiat
ovat erityisen tärkeitä näiden ekosysteemien säilyttämisen kannalta, ja ne
myötävaikuttavat merkittävästi Euroopan kestävään kehitykseen.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 15
▼B
Suunnitellut toimet
Yhteisön TTK-toiminnassa keskitytään seuraavilla aloilla toteutettaviin
toimiin:
I Kestävät energiajärjestelmät (1)
a) lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä erityisesti kaupunkiym-
päristössä:
i) puhdas energia, erityisesti uusiutuvat energialähteet ja niiden
integrointi energiajärjestelmään, varastointi, jakelu ja käyttö
mukaan lukien;
ii) energiansäästö ja energiatehokkuus, uusiutuvien raaka-aineiden
käytön avulla saavutettu energiansäästö ja energiatehokkuus
mukaan lukien;
iii) vaihtoehtoiset polttoaineet;
b) keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä:
i) polttokennot, mukaan lukien niiden sovellukset;
ii) Euroopan tasolla sovellettavat energialähteiden ja -kuljetusten
uudet teknologiat, erityisesti vetyteknologia;
iii) uusiutuvia energialähteitä koskevien teknologioiden uudet ja
edistykselliset ratkaisut, jotka ovat merkittäviä tulevaisuuden
energiantuotannossa ja vaativat pitkäaikaista tutkimustyötä;
iv) hiilidioksidipäästöjen hallinta, mihin liittyvät myös
puhtaammat fossiilisia polttoaineita käyttävät laitokset.
II Kestävä pintaliikenne (2)
a) Kehitetään ympäristöystävällisiä, turvallisia ja kilpailukykyisiä
liikennejärjestelmiä ja -välineitä matkustajien ja rahdin kuljettami-
seen sekä puhdasta kaupunkiliikennettä, järkevä auton käyttö
kaupungissa mukaan lukien:
i) uudet teknologiat ja ratkaisut pintaliikennettä varten, mukaan
lukien uudet voimantuotantojärjestelmät ja polttokennot liiken-
netarkoituksiin;
ii) kehittyneet suunnittelu- ja tuotantotekniikat, joiden avulla laatu,
turvallisuus, kierrätettävyys, mukavuus ja kustannustehokkuus
paranevat.
b) Parannetaan raide- ja meriliikenteen tehokkuutta ja kilpailukykyä
kiinnittäen erityistä huomiota liikennemuotojen yhteentoimivuuteen
ja varmistaen älykkäät ja turvalliset järjestelmät matkustajien ja
rahdin kuljettamiseen
i) erityisesti kaupunki- ja alueellisessa yhteyksissä erilaisten
liikennemuotojen uudelleentasapainottaminen ja yhdistäminen
uudet liikkuvuuden hallintaa ja kuljetusten logistiikkaa koskevat
järjestelmät mukaan luettuina, niin että raide- ja meriliikenteestä
tulee tehokkaampia (esimerkiksi liikennemuotojen yhteensopi-
vuuden ja yhteentoimivuuden avulla);
ii) turvallisuuden lisääminen sekä liikenteen ruuhkautumisen
välttäminen (erityisesti kaupunkialueilla) integroimalla innova-
tiivisia sähköisiä ja ohjelmistoratkaisuja ja
satelliittinavigointijärjestelmien ja telemaattisten ratkaisujen
käytön avulla.
III Globaalimuutos ja ekosysteemit
Yhteisön toiminnassa keskitytään ensisijaisesti seuraaviin aiheisiin:
a) kaikista lähteistä peräisin olevien, mukaan lukien energianhankin-
nasta, liikenteestä ja maataloudesta aiheutuvien,
kasvihuonekaasupäästöjen ja ilman epäpuhtauksien vaikutukset ja
mekanismit, jotka vaikuttavat ilmastoon, otsonikatoon ja hiilinie-
luihin (meret, metsät ja maaperä), tavoitteena erityisesti
ennusteiden kehittäminen ja vaikutusten lieventämisen eri vaihtoeh-
tojen arvioiminen;
b) veden kierto, maaperään liittyvät näkökohdat mukaan lukien;2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 16
(1) Muut energiaan liittyvät aiheet sisältyvät kohtaan 1.2.1 (Politiikkojen tukeminen ja
tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi) sekä osioon III.
(2) Muita liikennepolitiikkaan liittyviä aiheita (kuten liikenteen turvallisuutta, välineitä ja
indikaattoreita liikennejärjestelmien suorituskyvyn arviointiin sekä ennakointiin)käsitellään 1.2.1 kohdassa (Politiikkojen tukeminen ja tieteellisten ja teknologisten
tarpeiden ennakointi).
▼B
c) meren ja maan biologisen monimuotoisuuden ja meren ekosys-
teemin toiminnan tuntemus, geneettisten resurssien suojelu, maan
ja meren ekosysteemien kestävä hallinta sekä ihmisen toiminnan
ja meren ekosysteemin välinen vuorovaikutus;
d) aavikoitumisen ja luonnonkatastrofien mekanismit;
e) kestävän maankäytön suunnittelustrategiat, rannikkoalueiden inte-
groitu hoito, maatalous- ja metsävarojen monipuolista käyttöä
edistävät integroidut ratkaisut sekä integroitu metsä- ja puuteolli-
suus;
f) operatiiviset ennusteet ja mallit, ilmastonmuutoksen maailmanlaa-
juiset seurantajärjestelmät mukaan lukien.
Tällä ensisijaisella aihealueella toteutettavaa tutkimusta täydennetään
kehittämällä riskinhallinnan uusia menetelmiä ja ympäristön laadun
arviointimenetelmiä, mukaan lukien mittausta koskeva asianmukainen
prenormatiivinen tutkimus ja testaus näitä tarkoituksia varten.
1.1.7 Kansalaiset ja hallinto osaamisyhteiskunnassa
Tavoite
Tämän alueen toiminnalla pyritään saamaan eurooppalaiset taloustie-
teiden, valtiotieteiden, yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden
tutkijat yhdistämään runsaat ja monipuoliset kykynsä, jotta he voisivat
yhdessä tehdä työtä osaamisyhteiskunnan syntymiseen ja toisaalta kansa-
laisten keskinäisiin ja toisaalta kansalaisten ja instituutioiden välisiin
uudenlaisiin suhteisiin liittyvien näkökohtien ymmärtämiseksi ja hallitse-
miseksi.
Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo
Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa
Euroopan unioni asetti tavoitteekseen kunnianhimoisesti, että ”siitä on
tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous,
joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja
parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”.
Lissabonin Eurooppa-neuvosto korosti erityisesti, että ”ihmiset ovat Eu-
roopan tärkein voimavara” ja että Euroopan koulutusjärjestelmät on
”mukautettava sekä tietoon perustuvan talouden tarpeisiin että
korkeamman työllisyystason ja laadukkaamman työn tarjoamiseksi”.
Euroopan siirtyminen osaamistalouteen ja -yhteiskuntaan sekä tämän
yhteiskunnan kestävä kehitys kaikkien kansalaisten elämänlaadun hyväksi
toteutuvat helpommin, jos niitä kyetään ymmärtämään ja hallitsemaan.
Tähän tarvitaan huomattavaa tutkimustyötä niiden haasteiden parissa, joita
eurooppalaisen yhteiskuntamallin perusarvoihin — oikeudenmukaisuuteen
ja yhteisvastuuseen sekä kulttuuriseen moninaisuuteen — tukeutuva
yhdennetty ja kestävä taloudellinen ja sosiaalinen kehitys merkitsee.
Lisäksi tarvitaan tutkimusta, jonka kohteena ovat yrittäjyyteen ja pienten
yritysten perustamiseen, kasvuun ja kehittymiseen liittyvät näkökohdat.
Siksi talous-, valtio-, yhteiskunta- ja humanististen tieteiden tutkimustyön
olisi tuettava sekä jyrkästi kasvavan tietomäärän hallintaa ja hyödyntä-
mistä että tällä alueella vaikuttavien prosessien ymmärtämistä.
Euroopassa osaamisyhteiskuntakysymys liittyy erityisesti tulevaan laajen-
tumiseen, demokratian ja uusien hallintotapojen toimintaan, ja näitä
onkin tarkasteltava yhdessä. Kyseessä ovat kansalaisten ja instituutioiden
väliset suhteet monimutkaisessa poliittisessa ympäristössä, jossa
päätöksenteko tapahtuu useilla tasoilla: valtion, alueen ja Euroopan
tasolla. Toinen haaste on kansalaisyhteiskunnan ja sen edustajien yhä
merkittävämpi rooli poliittisessa vuoropuhelussa.
Nämä kysymykset ovat selvästi, jopa tyypillisesti eurooppalaisia, ja on
erittäin hyödyllistä tutkia niitä maailmanlaajuisesta näkökulmasta ottaen
huomioon historiallinen ulottuvuus ja kulttuuriperintö.
Eri maiden kansallisessa tutkimustyössä on vasta alettu kiinnostua tästä
eurooppalaisesta ulottuvuudesta, eikä se vielä saa osakseen kaikkea ansait-
semaansa huomiota.
Tällaisia näkökohtia on luontevinta käsitellä koko Euroopan tasolla.
Unionin tasolla toteutettava toiminta mahdollistaa myös metodien tarvit-
tavan yhdenmukaisuuden ja Euroopassa käytettyjen erilaisten
lähestymistapojen ja eurooppalaisen monimuotoisuuden täysimittaisen
hyödyntämisen.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 17
▼B
Suunnitellut toimet
Yhteisön toiminnassa keskitytään seuraaviin aiheisiin:Osaamisyhteiskunta ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus:
a) Lissabonin Eurooppa-neuvoston ja sitä seuranneiden Eurooppa-neuvos-
tojen asettamiin tavoitteisiin liittyvä tutkimus, erityisesti tiedon
tuottamisen, siirtämisen ja käytön parantamiseen Euroopassa parhaiten
soveltuvien menetelmien systemaattinen analysointi;
b) osaamisyhteiskunnan kehittämiseen liittyvät vaihtoehdot ja valinnat
Lissabonin, Nizzan ja Tukholman Eurooppa-neuvostojen korostamien
unionin tavoitteiden mukaisesti; tämä koskee etenkin elämänlaadun
parantamista, sosiaali-, työllisyys- ja työmarkkinapolitiikkaa,
elinikäistä oppimista, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämistä ja
kestävää kehitystä ottaen asianmukaisesti huomioon erilaiset sosiaaliset
mallit Euroopassa ja väestön ikääntymiseen liittyvät näkökohdat;
c) erilaiset osaamisyhteiskuntaan siirtymiseen vaikuttavat voimat ja osaa-
misyhteiskuntaan johtavat eri tiet paikallisella, kansallisella ja
alueellisella tasolla.
Kansalaisuus, demokratia ja uudet hallintotavat: erityisesti laajentuvan
integraation ja globalisoitumisen puitteissa sekä historian ja kulttuuriper-
innön näkökulmista:
— Euroopan yhdentymisen ja unionin laajentumisen vaikutukset demok-
ratiaan, oikeutuksen käsitteeseen ja unionin toimielinten toimintaan
parantamalla ymmärrystä Euroopan poliittisista ja yhteiskunnallisista
instituutioista ja niiden historiallisesta kehityksestä,
— tutkimus, jonka kohteena on toimivalta-alojen ja vastuiden uudelleen
määrittäminen ja niiden välinen suhde sekä uudet hallintotavat,
— konfliktien ratkaisemiseen ja rauhan ja oikeuden palauttamiseen liit-
tyvät kysymykset, perusoikeuksien turvaaminen mukaan lukien,
— uusien kansalaisuuden muotojen ja kulttuuri-identiteettien synty, Eu-
roopan integraation ja kulttuurisen moninaisuuden muodot ja
vaikutukset; Euroopan ja muun maailman välinen yhteiskunnallinen
ja kulttuurinen vuoropuhelu.
Euroopan yhteisön toimissa keskitytään käytännössä tukemaan
a) monikansallisia vertailevia tutkimuksia sekä tilastojen ja kvalitatii-
visten ja kvantitatiivisten indikaattorien koordinoitua kehittämistä;
b) julkisen sektorin politiikkoja tukevia tieteidenvälisiä tutkimuksia;
c) tutkimusinfrastruktuurien ja tietokantojen Euroopan laajuista rakenta-
mista ja hyödyntämistä.
1.2 Useita tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen aloja kattavat erityis-
toimet
1.2.1 Politiikkojen tukeminen ja tieteellisten ja teknologisten tarpeiden enna-
kointi
Näillä toimilla varmistetaan yhteisön keskeisten tavoitteiden kannalta
olennaisen tutkimuksen sujuminen tehokkaasti ja joustavasti tukemalla
yhteisön politiikkojen suunnittelua ja toteuttamista sekä tutkimalla uusia
ja esiin tulevia tieteellisiä ongelmia ja mahdollisuuksia, silloin kun näitä
vaatimuksia ei voida täyttää ensisijaisilla aihealueilla.
Näiden toimien yhteinen piirre on, että ne toteutetaan useamman vuoden
tähtäyksellä siten, että otetaan suoraan huomioon tärkeimpien toimijoiden
(tarpeen mukaan päätöksentekijöiden, teollisuuden käyttäjäryhmien, etur-
ivin tutkijaryhmien tms.) tarpeet ja näkökannat. Niiden toteutuksen
yhteydessä sovelletaan vuotuista ohjelmasuunnittelumenetelmää, jossa
määritellään todettuja tarpeita ja edellä esitettyjä tavoitteita vastaavat
painopisteet.
A . Politiikan tarpeita palveleva tutkimus
Tähän osioon kuuluvien tutkimustoimien tarkoituksena on vastata
yhteisön politiikkojen tieteellisiin ja teknologisiin tarpeisiin ja tukea
yhteisön politiikkojen suunnittelua ja toteuttamista ottaen huomioon
myös yhteisön tulevien jäsenten ja assosioituneiden maiden edut. Ne
voivat sisältää prenormatiivista tutkimusta sekä mittausta ja testausta
yhteisön politiikkojen tarpeiden mukaan.
Nämä toimet edellyttävät joustavaa, politiikkoihin perustuvaa määrit-
telyä sekä erityisiä toimia ja osallistumistapoja, jotka täydentävät
ensisijaisia aihealueita ja jotka sovitetaan yhteen tämän ohjelman
kokonaisuuden puitteissa.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 18
▼B
Näin ollen ne sisältävät aiheita, jotka liittyvät ensisijaisiin aihealuei-
siin, mutta joiden osalta asianmukaisia yksittäisiä aiheita ei
kuitenkaan pystytä määrittelemään tieteellisen lähestymistavan avulla.
On myös saatava varmuus siitä, että kyseisissä toimissa toteutuu
tarkoituksenmukainen tehtävänjako sekä synergia suhteessa niihin
yhteisen tutkimuskeskuksen suoriin tutkimustoimiin, jotka palvelevat
yhteisön politiikkojen tarpeita.
Kyseiset tuettavat alat ovat:
a) yhteinen maatalouspolitiikka (YMP) ja yhteinen kalastuspolitiikka
(YKP);
b) kestävä kehitys ja erityisesti ne yhteisön politiikan tavoitteet, jotka
liittyvät ympäristöön (myös kuudennessa ympäristöä koskevassa
toimintaohjelmassa asetetut tavoitteet), liikenteeseen ja energiaan;
c) muut yhteisön politiikat, kuten terveys (erityisesti kansanterveys),
aluekehitys, kauppa, kehitysapu, sisämarkkinat ja kilpailukyky,
sosiaalipolitiikka ja työllisyys, koulutus, kulttuuri, sukupuolten
välinen tasa-arvo, kuluttajansuoja, vapauteen, turvallisuuteen ja
oikeuteen perustuvan alueen luominen ja ulkosuhteet, mukaan
lukien laajentumista tukevat politiikat, sekä mukaan luettuina
tarvittavat tilastolliset välineet ja menetelmät;
d) Eurooppa-neuvoston antamiin suuntaviivoihin perustuvat yhteisön
politiikan tavoitteet esimerkiksi talouspolitiikan, tietoyhteiskunnan
sekä eEurope-aloitteen ja yritystoiminnan alalla.
Näillä aloilla tutkimuspainotukset, joilla vastataan alussa määritel-
tyihin politiikan tarpeisiin ja joita täydennetään tämän ohjelman
täytäntöönpanon aikana, ovat:
1. Euroopan luonnonvarojen kestävä hallinta
Tämän alan tutkimus kohdennetaan erityisesti seuraaviin aiheisiin:
a) maa- ja metsätalouden nykyaikaistaminen ja kestävyys niiden
monimuotoinen tehtävä huomioon ottaen kestävän kehityksen
ja maaseudun kehittämisen varmistamiseksi;
b) kestävän maa- ja metsätalouden välineet ja arviointimenetelmät;
c) kalastuspolitiikan nykyaikaistaminen ja kestävyys, vesiviljelyyn
perustuvat tuotantojärjestelmät mukaan lukien;
d) uudet ja ympäristöystävällisemmät tuotantomenetelmät eläinten
terveyden ja hyvinvoinnin parantamiseksi;
e) ympäristöarviointi (maaperä, vesi, ilma, melu, kemiallisten
aineiden vaikutukset mukaan lukien);
f) ympäristöteknologioiden arviointi politiikkaa koskevien
päätösten tukemiseksi, erityisesti kun on kyse tehokkaista mutta
kustannuksiltaan alhaisista teknologioista, jotka liittyvät
ympäristölainsäädännön vaatimusten täyttämiseen.
2. Terveyttä, turvallisuutta ja mahdollisuuksia Euroopan kansalaisille
Tämän alan tutkimus kohdennetaan erityisesti seuraaviin aiheisiin:
a) terveyden taustatekijät ja korkealaatuisten ja kestävien tervey-
spalvelujen ja eläkkeiden tarjoaminen (erityisesti ikääntymisen
ja demografisten muutosten yhteydessä);
b) kansanterveyteen liittyvät kysymykset, kuten sairauksien ennal-
taehkäisemistä ja uusiin harvinaisiin ja tarttuviin tauteihin
reagoimista tukeva epidemiologia, allergiat, turvalliset veren- ja
elintenluovutusmenettelyt, eläinkokeiden vaihtoehdot;
c) ympäristökysymysten terveysvaikutukset (mukaan lukien riskia-
nalyysimenetelmät ja luonnonmullistusten ihmisille aiheuttamien
riskien lievittäminen);
d) vammaisiin ja liikuntarajoitteisiin liittyvät elämänlaatua
koskevat kysymykset (mukaan lukien tasa-arvoiset liikkumis-
mahdollisuudet);
e) maahanmuutto- ja pakolaisvirtojen ymmärtäminen;
f) rikollisuuden suuntausten ymmärtäminen;
g) pelastuspalveluun liittyvät kysymykset (mukaan lukien biotur-
vallisuus ja suoja terroristihyökkäyksistä aiheutuvia riskejä
vastaan) ja kriisinhallinta.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 19
▼B
3. Laajemman ja yhdentyneemmän Euroopan unionin taloudellisten
mahdollisuuksien ja yhteenkuuluvuuden tukeminen
Tämän alan tutkimus kohdennetaan erityisesti seuraaviin aiheisiin:
a) Euroopan yhdentymisen, kestävän kehityksen, kilpailukyvyn ja
kauppapolitiikkojen tukeminen (mukaan lukien parannetut
keinot arvioida taloudellista kehitystä ja yhteenkuuluvuutta);
b) välineiden, indikaattoreiden ja toimintaparametrien kehittäminen
liikenne- ja energiajärjestelmien kestävyyden arviointia varten
(talouden, ympäristön ja yhteiskunnan kannalta);
c) kattava turvallisuusanalyysi ja validointijärjestelmät liikennealaa
varten sekä onnettomuusriskeihin ja liikennejärjestelmien turval-
lisuuteen liittyvä tutkimus;
d) ennakointi ja innovatiivisten politiikkojen kehittäminen keski-
pitkän ja pitkän aikavälin kestävää kehitystä varten;
e) tietoyhteiskuntaan liittyvät kysymykset (esimerkiksi digitaalisten
hyödykkeiden hallinnointi ja suoja sekä kattava mahdollisuus
osallistua tietoyhteiskuntaan);
f) kulttuuriperinnön ja siihen liittyvien suojelustrategioiden varjele-
minen;
g) eurooppalaisten tilastojen parempi laatu, saatavuus ja levittä-
minen.
B . Uusien ja kehittyvien tieteellisten ja teknologisten ongel-
mien ja mahdollisuuksien tutkimus
Tähän osioon kuuluvien tutkimustoimien tarkoituksena on vastata
joustavasti ja nopeasti merkittäviin ennakoimattomiin tapahtumiin,
kehittyviin tieteellisiin ja teknologisiin ongelmiin ja mahdollisuuksiin
sekä tietämyksen raja-alueilla, erityisesti monia aiheita käsittävillä ja
tieteidenvälisillä alueilla esiintyviin tarpeisiin.
Tässä yhteydessä toteutetaan seuraavat toimet:
a) kehittyvien tietämyksen alojen ja tulevien teknologioiden tutkimus
ensisijaisten aihealueiden ulkopuolella tai niiden välillä erityisesti
tieteidenvälisillä aloilla, mikä on erittäin innovatiivista ja mihin
liittyy vastaavasti suuria (teknisiä) riskejä. Se on avoinna uusille
tieteellisille pyrkimyksille tietämyksen ja teknologisen osaamisen
raja-alueilla, joilla on merkittäviä mahdollisuuksia huomattavien
teollisten ja/tai sosiaalisten vaikutusten tai Euroopan tutkimuskapa-
siteetin kehittymisen kannalta pidemmällä aikavälillä;
b) tutkimus uusien löytöjen tai äskettäin havaittujen ilmiöiden
nopeaksi arvioimiseksi, jossa saattaa tulla esiin kehittyviä riskejä
tai merkittäviä ongelmia eurooppalaiselle yhteiskunnalle, ja niihin
reagoimiseksi tarvittavien asianmukaisten tapojen määrittämiseksi.
Määriteltäessä mahdollisia tähän osioon kuuluvia tutkimusaiheita kiin-
nitetään erityistä huomiota tutkimusyhteisön näkemyksiin ja alueisiin,
joilla eurooppalaiset toimet ovat aiheellisia, pitäen silmällä mahdolli-
suuksia kehittää strategisia asemia huipputietämyksessä ja uusilla
markkinoilla tai ennakoida eurooppalaista yhteiskuntaa kohtaavia
merkittäviä kysymyksiä.
1.2.2 Horisontaalinen tutkimustoiminta ja pk-yritykset
Näiden erityistoimien, jotka toteutetaan Euroopan kilpailukyvyn ja yritys-
ja innovointipolitiikan tukemiseksi, tavoitteena on auttaa perinteisten ja
uusien alojen eurooppalaisia pk-yrityksiä vahvistamaan teknologista kapa-
siteettiaan ja kehittämään kykyään toimia Euroopan laajuudessa ja
kansainvälisesti.
Pk-yritysten osallistumismahdollisuuksia koskevien tietojen ja neuvonnan
saaminen varmistetaan komission perustamien yhteyspisteiden avulla ja
hyödyntämällä kansallisia yhteyspisteitä.
Näiden erityisesti pk-yrityksiä koskevien tutkimustoimien lisäksi pk-
yrityksiä kannustetaan osallistumaan kaikilla tämän ohjelman aloilla,
erityisesti ensisijaisilla aihealueilla toteutettujen toimien yhteydessä.
Toimia voidaan toteuttaa kaikilla yhteisön tutkimuspolitiikkaan kuuluvilla
tieteen ja teknologian aloilla, ja ne toteutetaan seuraavilla tavoilla:
a ) Tutkimusyhteistyötoiminta
TTK:n tuottajien toteuttamia tutkimustoimia joukolle pk-yrityksiä niitä
yhteisesti kiinnostavista aiheista. Toimia voivat toteuttaa myös innova-2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 20
▼B
tiiviset pk-yritykset yhteistyössä tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen
kanssa.
b ) Kollektiivisina tutkimustoimina
Tutkimustoimia, joita TTK:n tuottajat toteuttavat teollisuusalan
järjestöjen tai teollisuusryhmittymien hyväksi Euroopan laajuisesti
mukaan lukien tuloksista tiedottaminen sellaisilla kokonaisilla toimia-
loilla, jotka ovat pk-yritysvaltaisia.
1.2.3 Kansainvälistä yhteistyötä tukevat erityistoimenpiteet
Ulkosuhteiden, myös yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan, tueksi toteute-
taan erityistoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on edistää kansainvälistä
tutkimusyhteistyötä. Näiden erityistoimien lisäksi kolmannet maat voivat
osallistua ensisijaisten aihealueiden sisällä. Toimintaan osallistuvat seur-
aavat kolmansien maiden ryhmät:
a) kehitysmaat;
b) Välimeren alueen maat, Länsi-Balkanin maat mukaan lukien;
c) Venäjä ja uudet itsenäiset valtiot, erityisesti INTASin (the International
Association for the Promotion of Cooperation with Scientists from the
NIS) kautta toteutettu toiminta.
Tähän ryhmään kuuluvien tutkimustoimien painopisteet määritellään
yhteisön ja asianomaisten maaryhmien välisen kumppanuuden etujen ja
tavoitteiden sekä kyseisten maiden taloudellisten ja sosiaalisten erityistar-
peiden mukaisesti.
Näiden maiden osallistumisen helpottamiseksi komissioon perustetaan
keskitetty yhteyspiste, josta saa tietoja kansainvälisen yhteistyön aloilla
toteutetuista toimista.
Nämä toimet täydentävät ensisijaisilla aihealueilla tehtävää kansainvälistä
tutkimusyhteistyötä.
1.3 Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) muut kuin ydinalaan liittyvät
toimet
YTK:n tehtävänä on antaa yhteisön politiikoille tieteellistä ja teknistä
tukea. Tämän mukaisesti YTK tarjoaa riippumatonta, asiakaslähtöistä
tukea yhteisön politiikkojen määrittelyä ja toteuttamista varten, mukaan
lukien näiden politiikkojen seuranta ja toteutus, erityisosaamisensa aloilla.
YTK toimii tiiviissä yhteistyössä ja verkosto-osana Euroopan tieteellisten
piirien, kansallisten tutkimuslaitosten, yliopistojen ja liikeyritysten kanssa.
Se voi osallistua kaikkiin tämän ohjelman tutkimustoimiin samoilla perus-
teilla kuin jäsenvaltioissa toimivat tutkimusyksiköt. Erityistä huomiota
kiinnitetään yhteistyöhön hakijamaiden kanssa.
YTK:n toimien keskeisenä yhteisenä nimittäjänä on kansalaisten turvalli-
suus ja sen eri näkökohdat, joita ovat esimerkiksi terveys, ympäristö ja
petosten torjunta.
Tältä osin YTK toteuttaa seuraavia toimia:1. Toimet, jotka perustuvat YTK:n tehtävään. Toimia ohjaavat selkeästi
asiakkaiden tarpeet. Tässä yhteydessä on olemassa tiettyä joustavuutta
odottamattomia tutkimustarpeita varten.
Tutkimus keskitetään kahteen pääalueeseen, jotka liittyvät kahteen
ensisijaiseen aihealueeseen:
a) ravinto, kemikaalit ja terveys, erityisesti:
elintarvikkeiden turvallisuus ja laatu, erityisesti BSE-taudin
torjunta; muuntogeeniset organismit; kemikaalit, eläinkokeiden
vaihtoehtojen validointi mukaan lukien; biolääketieteen sovellukset
(erityisesti alan vertailunormien vahvistaminen);
b) ympäristö ja kestävä kehitys, erityisesti:
ilmastonmuutos (hiilen kierto, mallintaminen, vaikutukset) ja
kestävän kehityksen teknologiat (uusiutuvat energiamuodot, politiik-
kojen integrointivälineet); ilmanlaadun parantaminen; Euroopan
ympäristön suojelu; vertailumittausten ja vertailualueverkkojen
kehittäminen; tekninen tuki GMES:n tavoitteille.
2. Horisontaaliset toimet aloilla, joilla YTK:lla on erityisosaamista:
a) tieteen ja teknologian kehityksen ennakointi: eurooppalaisten verk-
kojen toimintaan perustuva teknis-taloudellinen
tulevaisuudentutkimus;2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 21
▼B
b) vertailumateriaalit ja -mittaukset: yhteisön vertailumittaustoimisto ja
sertifioidut vertailumateriaalit; kemiallisten ja fysikaalisten mittaus-
menetelmien validointi ja pätevöinti;
c) kansalaisten turvallisuus ja petosten torjunta: jalkaväkimiinojen
paikantaminen; luonnonuhkien ja teknologisten uhkien torjuminen;
tietoverkkojen turvallisuutta tukevat verkostot; petosten torjuntaan
käytettävä teknologia.
II EUROOPPALAISEN TUTKIMUSALUEEN JÄSENTÄMINEN
2.1 Tutkimus ja innovointi
TavoiteNäillä toimilla on tarkoitus edistää teknologista innovointia, tutkimustu-
losten hyödyntämistä, tietämyksen ja teknologioiden siirtoa sekä
teknologiayritysten perustamista yhteisössä ja kaikilla sen alueilla
vähemmän kehittyneitä alueita unohtamatta. Innovointi on myös yksi
koko tämän ohjelman merkittävimmistä osatekijöistä.
Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvoYksi Euroopan merkittävimpiä heikkoja kohtia on sen melko vaatimaton
kyky hyödyntää tutkimustyön tuloksia ja tieteen ja teknologian läpimur-
toja teollisesti, taloudellisesti ja kaupallisesti. Euroopan tasolla
toteutettavat innovaatioiden edistämistoimet voivat osaltaan kohottaa Eu-
roopan yleistä suoritustasoa ja lisätä alan kapasiteettia Euroopassa.
Tällaisilla toimilla autetaan yrityksiä ja innovoijia näiden pyrkimyksissä
toimia Euroopan tasolla ja kansainvälisillä markkinoilla sekä tarjotaan
kaikkien unionin alueiden toimijoille tilaisuus hyödyntää muilla alueilla
hankittuja kokemuksia ja tietoja Euroopan tasolla toteutettavien hank-
keiden ansiosta.
Suunnitellut toimetTässä osiossa toteutettavat toimet täydentävät osioon I kuuluvia inno-
vointia koskevia toimia.
Toimilla tuetaan innovointia yleisesti ja täydennetään kansallisia ja alueel-
lisia toimia, jotta alalla tehtävä työ olisi entistä johdonmukaisempaa.
Toimia toteutetaan tukena
a) Euroopan innovointijärjestelmän toimijoiden ja käyttäjien verkottami-
selle ja analyysien ja tutkimusten toteuttamiselle, jolloin
pyrkimyksenä on edistää tiedonvaihtoa kokemuksista ja hyvistä
käytänteistä sekä sitouttaa käyttäjät paremmin innovointiprosessiin;
b) alueidenvälisen innovointiyhteistyön ja teknologiayritysten perustamis-
tuen kannustustoimille sekä alan alueellisten ja alueidenvälisten
strategioiden laatimiselle, ehdokasvaltiot mukaan lukien;
c) uusien välineiden kokeilemiselle ja uusille teknologisen innovoinnin
lähestymistavoille, kiinnittäen erityistä huomiota innovointiprosessin
kriittisiin vaiheisiin;
d) tietopalvelujen, varsinkin sähköisten (esim. Cordis) luomiselle tai
vahvistamiselle ja innovoinnin apupalvelujen luomiselle tai vahvista-
miselle (teknologiansiirto, teollis- ja tekijänoikeuksien suoja,
riskipääoman saatavuus), mukaan lukien innovaatiokeskusten toiminta;
e) kilpailija- ja markkinaseurannan ja teknologiaseurannan alan toimille
(teknologian kehityssuuntien, sovellusten ja markkinoiden analyysi ja
sellaisten tietojen käsittely ja levittäminen, jotka voivat auttaa tutki-
joita, yrittäjiä — erityisesti pk-yrityksiä — ja investoijia
päätöksenteossa);
f) yhteisön tutkimushankkeissa toteutettavan innovointitoiminnan analyy-
sille ja arvioinnille sekä niistä innovointipolitiikkaan saatavien
opetusten hyödyntämiselle.
Jotkin näistä toimista toteutetaan yhteydessä Euroopan investointipankin
(EIP) Innovaatio 2000 -suunnitelmassaan (erityisesti Euroopan investoin-
tirahaston (EIR) kautta) toteuttamiin toimiin sekä koordinoidusti
rakennerahastojen kautta toteutettavien toimien kanssa.
2.2 Tutkijavoimavarat ja liikkuvuus
Tavoite
Tämän alan toimien tavoitteena on tukea runsaiden ja maailman huippu-
luokkaa olevien tutkijavoimavarojen kehittämistä yhteisön kaikilla
alueilla. Tähän pyritään kannustamalla rajat ylittävään liikkuvuuteen2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 22
▼B
koulutus-, osaamisen täydentämis- tai tiedonsiirtotarkoituksessa erityisesti
eri toimialojen välillä ja tukemalla tieteellisen huippuosaamisen kehittä-
mistä ja Euroopan tekemistä kiinnostavammaksi kolmansien maiden
tutkijoille. Toiminnassa tulee pyrkiä hyödyntämään parhaalla mahdolli-
sella tavalla kaikkien väestönosien ja erityisesti naisten ja nuorten
tutkijoiden osaamista ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tätä varten.
Lisäksi olisi toteutettava toimenpiteitä synergian luomiseksi euroop-
palaisen korkeakoulutuksen alalla.
Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo
Rajat ylittävän liikkuvuuden edistäminen on yksinkertainen ja erityisen
tehokas keino vahvistaa Euroopan huippuosaamista kokonaisuutena ja
sen jakautumista unionin eri alueille. Liikkuvuus mahdollistaa tutkijoiden
koulutuksen laadun huomattavan parantamisen, vauhdittaa tietämyksen
liikkumista ja hyödyntämistä ja auttaa kansainvälisen tasoisten ja tutkijoita
kiinnostavien huippuosaamiskeskusten syntymistä kaikkialle Eurooppaan.
Unionin tason toiminnalla, joka johtaa kriittisen massan saavuttamiseen,
tällä alalla (kuten yleensäkin tutkijavoimavarojen alalla) on väistämättä
tuntuvia vaikutuksia.
Erityistä huomiota kiinnitetään naisten osallistumiseen kaikkiin toimiin ja
sopiviin toimenpiteisiin tutkimukseen osallistuvien naisten ja miesten
osuuden tasapainoisemman jakautumisen edistämiseksi; liikkuvuuteen liit-
tyviin henkilökohtaisiin olosuhteisiin erityisesti perheen, urakehityksen ja
kielitaidon suhteen; tutkimustoiminnan kehittämiseen muita heikommassa
asemassa olevilla unionin ja tähän ohjelmaan assosioituneiden maiden
alueilla ja tarpeeseen lisätä ja tehostaa yhteistyötä eri tutkimusalojen sekä
tiedeyhteisön ja elinkeinoelämän — erityisesti pk-yritysten — välillä.
Yhteistyössä sopivien kansallisten ja yhteisön toimien kanssa kiinnitetään
huomiota avun tarjoamiseen ulkomaisten tutkijoiden liikkuvuuteen liitty-
vissä (oikeudellisissa, hallinnollisissa sekä kulttuuria ja perhettä
koskevissa) käytännön asioissa.
Suunnitellut toimet
Toimia toteutetaan kaikilla tieteen ja teknologian aloilla ja varsinkin seur-
aavilla tavoilla:
a) tukitoimenpiteinä korkeakouluille, tutkimuskeskuksille, yrityksille,
myös ja erityisesti pk-yrityksille, ja verkostoille eurooppalaisten ja
kolmansista maista tulevien tutkijoiden vastaanottamista varten,
mukaan lukien tutkijakoulutus väitöskirjaa edeltävässä vaiheessa.
Tällaisia toimia voisivat olla pitkäaikaisten koulutusverkostojen perus-
taminen ja liikkuvuuden edistäminen eri sektorien välillä;
b) henkilökohtaisena tukena eurooppalaisille tutkijoille näiden siirtymi-
seksi toiseen Euroopan maahan tai kolmanteen maahan, sekä
kolmansien maiden huippututkijoille, jotka haluavat tulla Eurooppaan.
Tuki kattaa riittävän pitkän koulutusjakson, ja se keskitetään tutkijoille,
joilla on vähintään neljän vuoden kokemus tutkimuksesta. Samalla
huomioidaan myös tutkimushallinnon koulutustarpeet;
c) osittaisrahoituksena kansallisille tai alueellisille tutkijoiden liikkuvuutta
tukeville ohjelmille, jotka ovat avoimia muiden Euroopan maiden
tutkijoille;
d) tukena sellaisten eurooppalaisten tutkijaryhmien perustamiselle ja
kehittämiselle, joilla katsotaan olevan mahdollisuudet päästä huipputa-
solle, erityisesti huippututkimukseen tai monitieteelliseen
tutkimustoimintaan, jossa tällainen tuki voi antaa lisäarvoa kansallisille
toimille;
e) unionin liikkuvuustukea saaneiden tutkijoiden tekemille huipputason
tutkimuksille myönnettävinä tiedepalkintoina.
Tutkijoiden paluuta kotimaahansa tai kotiseudulleen sekä työelämään
uudelleensijoittumista helpotetaan sitä varten perustettavilla järjestelyillä.
Pyrkimys naisten ja miesten tasapuoliseen edustukseen suunnitelluissa
toimissa varmistetaan.
2.3 Tutkimusinfrastruktuurit
Tavoite
Tällä toiminnalla pyritään tukemaan huipputason tutkimusinfrastruktuurien
verkoston luomista Eurooppaan ja kannustamaan kyseisten infrastruk-
tuurien parhaaseen mahdolliseen käyttöön Euroopan tasolla.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 23
▼B
Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo
Eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuureja koskevan lähestymistavan
kehittäminen ja alan unionin tason toimet voivat auttaa huomattavasti Eu-
roopan tutkimuksen voimavarojen vahvistamista ja hyödyntämistä
edistämällä eri jäsenvaltioissa olevien infrastruktuurien käyttömahdolli-
suuksien laajentamista ja vahvistamalla osaltaan olemassa olevien
laitteistojen keskinäistä täydentävyyttä sekä kannustamalla sellaisten infra-
struktuurien kehittämiseen tai luomiseen, jotka tarjoavat Euroopan
laajuista palvelua, ja eurooppalaisittain ja alueellisen ja alueidenvälisen
teknologisen kehityksen kannalta optimaalisiin rakentamisvalintoihin.
Tätä toimintaa toteutetaan kaikilla tieteen ja teknologian aloilla, myös
ensisijaisilla aihealueilla.
Suunnitellut toimet
a) toisissa valtioissa olevien tutkimusinfrastruktuurien käytön mahdollis-
tamisen;
b) integroitujen toimien toteuttaminen Euroopan laajuisten infrastruk-
tuurien tai niistä muodostettujen yhteenliittymien avulla; kyseeseen
tulevat toimet, jotka mahdollistavat palvelujen tarjoamisen Euroopan
tasolla ja jotka voivat koskea toisissa valtioissa olevien infrastruk-
tuurien käyttömahdollisuuksien lisäksi myös yhteistyöverkostojen
perustamista ja niiden toimintaa sekä sellaisten yhteisten tutkimushank-
keiden toteuttamista, joilla pyritään nostamaan kyseisten
infrastruktuurien suorituskykyä;
c) suuren kapasiteetin nopea eurooppalainen viestintäinfrastruktuuri
(mahdollisesti GRID-tyyppisiin arkkitehtuureihin perustuva), Géant-
hankkeen saavutusten ja sähköisten julkaisupalvelujen pohjalta;
d) toteutettavuustutkimusten ja valmistelevan työn tekeminen uusien Eu-
roopan laajuisten infrastruktuurien perustamista varten ottaen
huomioon kaikkien mahdollisten käyttäjien tarpeet ja kartoittaen
systemaattisesti mahdollisuuksia saada osa näiden infrastruktuurien
rahoituksesta esimerkiksi Euroopan investointipankilta tai rakennera-
hastoilta;
e) eurooppalaisten infrastruktuurien optimoiminen antamalla rajallista
tukea kehittää rajallista määrää uusia infrastruktuureja koskevia hank-
keita asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, jos tällaisella tuella
voi olla ratkaiseva edistävä vaikutus Euroopan tasolla saatavanlisäarvon kannalta. Tällä tuella voidaan jäsenvaltioiden mielipiteet
asianmukaisesti huomioon ottaen täydentää Euroopan investointipankin
tai rakennerahastojen osallistumista infrastruktuurien rahoitukseen.
2.4 Tieteen ja yhteiskunnan väliset suhteet
Tavoite
Tämän alan toimien tavoitteena on edistää tieteen ja yhteiskunnan sopu-
sointuisten suhteiden kehittymistä Euroopassa ja valmiutta innovointiin
sekä tiedemaailman valmiutta ajatella kriittisesti ja ottaa huomioon yhteis-
kunnalliset ongelmat luomalla uusia suhteita ja uusi valistunut
vuoropuhelu tutkijoiden, teollisuuden, poliittisten päättäjien ja kansalaisten
välille. Tähän painopistealueeseen kuuluvat aloitteet ovat tieteen ja yhteis-
kunnan suhteita koskevia politiikkaan liittyviä aloitteita, kun taas
ensisijaisiin aihealueisiin ja erityisesti ensisijaiseen aihealueeseen 7
kuuluvat tutkimustoimet kattavat laajemmin kansalaisia ja hallintoa
koskevan tutkimuksen.
Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvoTieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita on suurelta osin käsiteltävä Euroo-
pan tasolla, koska ne ovat ulottuvuudeltaan selvästi eurooppalaisia. Tämä
on sidoksissa siihen, että kysymykset esiintyvät usein kaikkialla Euroo-
passa (kuten elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät ongelmat ovat
osoittaneet). On tärkeää voida hyödyntää eri maissa saatua, usein
keskenään täydentävää kokemusta ja tietämystä. Lisäksi on otettava
huomioon erilaiset Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta heijastavat
näkökohdat.
Suunnitellut toimetTähän alaan kuuluvia toimia toteutetaan kaikilla tieteen ja teknologian
aloilla ja ne kattavat erityisesti seuraavat aiheet:
a) tutkimus lähemmäs yhteiskuntaa: tiede ja hallinto; tieteelliset
lausunnot; yhteiskunnan osallistuminen tutkimustoimintaan; tulevaisuu-
dentutkimus;2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 24
▼B
b) tieteellisen ja teknologisen kehityksen vastuullinen hyödyntäminen:
sopusoinnussa eettisten perusarvojen kanssa; epävarmuustekijöiden ja
riskien arviointi ja hallinta ja niistä tiedottaminen; asiantuntemus;
ennalta varautumisen periaatteen soveltamisessa käytettävien parhaiden
toimintatapojen analysointi ja tukeminen politiikanteon eri alueilla; eu-
rooppalainen viitejärjestelmä; tutkimus etiikan suhteesta tieteeseen,
teknologian kehitykseen ja näiden sovelluksiin;
c) tieteen ja yhteiskunnan vuoropuhelun tehostaminen: uudet vuoropu-
helun muodot asiaan liittyvien sidosryhmien kesken; tieteen tuntemus
kansalaisten keskuudessa; tietoisuuden lisääminen; tieteellisen uran
kiinnostavuuden lisääminen nuorten keskuudessa; toimet, joilla
pyritään edistämään naisten roolia ja asemaa tieteessä ja tutkimuksessa
kaikilla tasoilla.
Toiminta muodostuu tuesta seuraaville:
a) alan instituutioiden ja toimintamuotojen verkottaminen ja rakenteel-
listen sidosten luominen niiden välille kansallisella, alueellisella ja
Euroopan tasolla etenkin tietoyhteiskunnan teknologioiden avulla;
b) tiedon vaihto kokemuksista ja hyvistä käytänteistä;
c) erityistutkimuksen tekeminen;
d) näkyvät tiedotushankkeet, kuten palkinnot ja kilpailut;
e) tietokantojen kokoaminen ja eri aiheita koskevat selvitykset, erityisesti
tilastolliset ja metodologiset tutkimukset.
III EUROOPPALAISEN TUTKIMUSALUEEN PERUSTAN LUJITTAMINEN
Tavoite
Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittamiseen liittyvällä toiminnalla
pyritään lisäämään koordinointia ja tukemaan Euroopan tutkimuspolitiikkojen
ja -toimien sekä innovoinnin kannustustoimien johdonmukaista kehittämistä.
Toiminnan perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo
Eurooppalaisen tutkimusalueen toteutumisen ensimmäinen edellytys on, että
kansallisella, alueellisella ja Euroopan tasolla toteutettavien tutkimus- ja inno-
vaatiotoimien ja -politiikkojen johdonmukaisuutta ja koordinointia parannetaan.
Yhteisö voi toimillaan tukea näitä pyrkimyksiä ja luoda tieto-, tietämys- ja
analyysiperustan, joka on välttämätön hankkeen onnistumiselle.
Suunnitellut toimet
A. Koordinointitoimia toteutetaan alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa noudattaen
kaikilla tieteen ja teknologian aloilla seuraavasti:
a) terveys: tärkeimpien väestöryhmien terveys; merkittävimmät sairaudet ja
häiriöt (esimerkiksi syöpä, diabetes ja diabetekseen liittyvät taudit,
hermostoa rappeuttavat sairaudet, mielisairaudet, sydän- ja verisuoni-
taudit, hepatiitti, allergiat, näön heikkeneminen), harvinaiset sairaudet,
vaihtoehtoinen lääketiede ja muu kuin koululääketiede ja tärkeimmät
köyhyyteen liittyvät sairaudet kehitysmaissa; toimia ovat esimerkiksi
tutkimustoiminnan koordinointi ja vertailevat tutkimukset, euroop-
palaisten tietokantojen ja monitieteellisten verkostojen kehittäminen,
kliinisiä käytäntöjä koskeva tietojenvaihto ja kliinisten tutkimusten koor-dinointi;
b) bioteknologia: muut kuin terveyteen tai elintarvikkeisiin liittyvät sovel-
lukset;
c) ympäristö: kaupunkiympäristö (mukaan lukien kestävä kaupunkikehitys
ja kulttuuriperintö); meriympäristö ja kaavoitus ja maaperän hoito; seis-
miset riskit;
d) energia: uuden sukupolven voimalaitokset (lähes päästöttömät voimalai-
tokset), energian varastointi, siirto ja jakelu.
Näillä toimilla vahvistetaan Euroopassa toteutettavan tutkimustoiminnan
koordinointia sekä kansallisesti että Euroopan laajuisesti rahoittamalla:
a) kansallisten ja alueellisten ohjelmien vastavuoroista avaamista;
b) kansallisella ja alueellisella tasolla toteutettavien tutkimustoimien verkot-
tamista;
c) COSTin (European cooperation in the field of scientific and technical
research) hallinto- ja koordinointitoimia;
d) tieteellisiä ja teknologisia koordinointitoimia muissa eurooppalaisissa
yhteistyöjärjestelmissä, erityisesti Euroopan tiedesäätiössä;2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 25
▼B
e) erikoistuneiden eurooppalaista tiedealan yhteistyötä edistävien järjestöjen,
kuten CERN:n, EMBL:n, ESOn, ENOn ja ESAn (1), yhteistoimintaa ja
yhteisiä aloitteita.
Nämä toimet toteutetaan osana eurooppalaisen tiede- ja teknologiayhteistyön
kokonaistehokkuuden optimointipyrkimyksiä, joilla tähdätään myös sen eri
osatekijöiden, myös COSTin ja Eurekan, keskinäiseen täydentävyyteen.
B. Euroopassa harjoitettujen tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen johdonmu-
kaisen kehittämisen tukeminen seuraavasti:
a) laaditaan analyyseja ja selvityksiä, tieteen ja teknologian ennakointiin liit-
tyviä tutkimuksia, tilastoja ja indikaattoreita;
b) perustetaan erikoistyöryhmiä sekä koordinoivia ja poliittista keskustelua
käyviä ryhmiä ja tuetaan niiden toimintaa;
c) tuetaan tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen kansallista, alueellista ja Eu-
roopan tason vertailuanalyysia;
d) tuetaan Euroopan tieteellisen ja teknologisen huippuosaamisen kartoitta-
mista;
e) tuetaan Euroopan tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevan sääntelyn ja
hallinnon tehostamiseen tarvittavien toimien toteuttamista.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 26
(1) CERN: Euroopan ydintutkimusjärjestö; EMBL: Euroopan molekyylibiologian labora-
torio; ESO: Euroopan eteläinen observatorio; ENO: Euroopan pohjoinen observatorio;
ESA: Euroopan avaruusjärjestö.
▼M1
LIITE II
RAHOITUKSEN SUURIN KOKONAISMÄÄRÄ, ERI TOIMIEN
OSUUDET JA OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN
Yhteisön rahoituksen suurin kokonaismäärä ja perustamissopimuksen 164 artik-
lassa tarkoitettujen eri toimien ohjeelliset osuudet ovat seuraavat:
(milj. euroa)
Ensimmäinen toimi (1) 15 174
Toinen toimi (2) 658
Kolmas toimi (3) 319
Neljäs toimi (4) 1 732
Suurin kokonaismäärä 17 883
(1) Ensimmäinen toimi kattaa osioon ”Yhteisön tutkimuksen kohdentaminen ja integrointi”
liittyvät toimet lukuun ottamatta kansainvälistä yhteistyötä, osioon ”Eurooppalaisen
tutkimusalueen jäsentäminen” liittyvät tutkimusinfrastruktuureja koskevat ja aiheeseen
”Tieteen ja yhteiskunnan väliset suhteet” liittyvät toimet sekä osioon ”Eurooppalaisentutkimusalueen perustan lujittaminen” liittyvät toimet.
(
2) Toinen toimi kattaa osioon ”Yhteisön tutkimuksen kohdentaminen ja integrointi” liit-
tyvän kansainvälisen yhteistyön ensisijaisilla aihealueilla ja osioon ”Useita
tutkimusaloja kattavat erityistoimet” liittyvän kansainvälisen yhteistyön.
(3) Kolmas toimi kattaa osion ”Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen” aiheeseen
”Tutkimus ja innovointi” liittyvät erityistoimet ja täydentää osion ”Yhteisön tutki-muksen kohdentaminen ja integrointi” yhteydessä toteutettuja innovointitoimia.
(
4) Neljäs toimi kattaa ne osioon ”Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen” liittyvät
toimet, jotka koskevat tutkijavoimavaroja sekä liikkuvuuden edistämistä.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 27
▼M1
Toimet toteutetaan seuraavien osioiden alla (mukana ohjeellinen rahoituksen jakautuminen):
(milj. euroa)
1. Yhteisön tutkimuksen kohdentaminen ja integrointi 14 682
Ensisijaiset aihealueet (1) 12 438
Biotieteet, genomitutkimus ja terveysalan biotekno-
logia (2)2 514
— Genomiikan huippututkimus ja sovellukset
terveysalalla1 209
— Merkittävimmät sairaudet 1 305
Tietoyhteiskunnan teknologia (3) 3 984
Nanoteknologia ja nanotieteet, älykkäät materiaalit
ja uudet tuotantomenetelmät1 429
Ilmailu ja avaruus 1 182
Elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus 753
Kestävä kehitys, globaalimuutos ja ekosysteemit 2 329
— Kestävät energiajärjestelmät 890
— Kestävä pintaliikenne 670
— Globaalimuutos ja ekosysteemit 769
Kansalaiset ja hallinto eurooppalaisessa osaamisyh-
teiskunnassa247
Useita tutkimusaloja kattavat erityistoimet 1 409
Politiikkojen tukeminen ja tieteellisten ja teknolo-
gisten tarpeiden ennakointi590
Horisontaalinen tutkimustoiminta, johon osallistuu
pk-yrityksiä473
Kansainvälistä yhteistyötä tukevat erityistoimenpi-
teet (4)346
Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin ydinalaan liit-
tyvät toimet835
2. Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen 2 854
Tutkimus ja innovointi 319
Tutkijavoimavarat 1 732
Tutkimusinfrastruktuurit (5) 715
Tieteen ja yhteiskunnan väliset suhteet 88
3. Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen 347
Toimien koordinoinnin tukeminen 292
Tutkimuspolitiikkojen johdonmukaisen kehittämisen
tukeminen55
Yhteensä 17 883
(1) Josta vähintään 15 prosenttia pk-yrityksille.
(2) Mukaan lukien 475 miljoonaan euroon nouseva summa syöpätutkimukseen.
(3) Mukaan lukien 110 miljoonaan euroon nouseva summa Géant- ja GRID-hankkeiden jatkoselvittelyyn.
(4) Tällä 346 miljoonalla eurolla rahoitetaan erityisiä toimia kansainvälisen yhteistyön, johon osallistuu kehitys-
maita, Välimeren maita Länsi-Balkanin valtiot mukaan lukien, Venäjä sekä uudet ja itsenäiset valtiot,tukemiseksi. Lisäksi varataan 312 miljoonaa euroa, joilla rahoitetaan kolmannen maailman järjestöjen osallistu-minen ”ensisijaisiin aihealueisiin” ja ”useita tutkimusaloja kattaviin erityistoimiin”, mikä nostaa kansainväliselle
yhteistyölle varatun kokonaissumman 658 miljoonaan euroon. Kolmannen maailman tutkijoiden tutkijakoulu-
tuksen rahoittamiseksi Euroopassa on saatavilla lisävaroja 2.2 jaksossa ”Tutkijavoimavarat ja liikkuvuus”.
(
5) Mukaan lukien 218 miljoonaan euroon nouseva summa Géant- ja GRID-hankkeiden jatkoselvittelyyn.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 28
▼B
LIITE III
YHTEISÖN RAHOITUSOSUUTTA KOSKEVAT VÄLINEET JA
SÄÄNNÖT
Yhteisö osallistuu tämän ohjelman erityisohjelmien mukaisesti ja osallistu-
missäännöt huomioon ottaen tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevien
toimien rahoittamiseen esittelytoimet mukaan luettuina.
Nämä toimet, joihin sisältyy innovoinnin edistämistoimenpiteitä, toteutetaan
jäljempänä esitettyjen useiden eri välineiden avulla ja niihin viitattaessa
käytetään nimitystä ’epäsuorat TTK-toimet’, joiden rahoitukseen yhteisö osal-
listuu. Lisäksi yhteisö tukee yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK)
täytäntöönpanemia toimia, joihin viitattaessa käytetään nimitystä ”suorat
toimet”.
1 VÄLINEET
JohdantoVälineen, jolla toimi pannaan täytäntöön, on oltava oikeassa suhteessa asia-
nomaisen tutkimustoimen alan ja tavoitteiden kanssa, ja sen valinnassa
otetaan tarvittaessa huomioon tutkimusyhteisön näkemykset. Näin ollen
toimien mittasuhteet voivat vaihdella niiden kattamien aihealueiden ja
kohteiden mukaan riippuen siitä, minkälainen osaamisen kriittinen massa
tarvitaan lisäarvon saamiseksi Euroopan tasolla ja odotettujen tulosten
saavuttamiseksi. Joissakin tapauksissa tähän voidaan päästä yhdistämällä
yhden ja saman tavoitteen eri puoliin keskittyviä toimia yhdeksi ryppääksi.
Yliopistojen tai vastaavan tasoisten korkeakoulujen, tutkimuslaitosten sekä
elinkeinoelämän, mukaan lukien pk-yritykset, olisi tarvittaessa oltava
mukana kaikissa välineissä. Niihin voisi sisältyä toimia, jotka liittyvät
tiedon jakamiseen, siirtämiseen ja hyödyntämiseen sekä kyseisten teknolo-
gioiden taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten ja niiden onnistuneen
toteuttamisen osatekijöiden analysointiin ja arviointiin.
Toimet valitaan yleensä avoimien ehdotuspyyntöjen ja riippumattoman
vertaisarvioinnin perusteella, paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauk-
sissa. Kaikkea tutkimustoimintaa tarkistetaan säännöllisesti, ja tarkistukseen
sisältyy erityisesti huippututkimuksen tason seuranta. Pk-yritysten, myös pk-
yritysten yhtymien ja pienempien toimijoiden osallistumista suositaan.
Ensisijaisten aihealueiden tutkimus (osio I siten kuin se määritellään liit-
teessä I):
— Uudet välineet (integroidut hankkeet ja huippuosaamisen verkostot)
nähdään ensisijaisena keinona saavuttaa kriittiseen massaan, hallin-
noinnin yksinkertaistamiseen ja Euroopan tasolla saatavaan lisäarvoon,
sikäli kuin yhteisön tutkimustoimilla tuetaan kansallisella tasolla
käynnistettyjä hankkeita, sekä tutkimuskapasiteetin integroimiseen liit-
tyvät tavoitteet. Hankkeiden koko ei kuitenkaan ole peruste tuen
ulkopuolelle jättämiselle; myös pk-yritykset ja muut pienet yksiköt
voivat hyödyntää näitä uusia välineitä.
— Uusia välineitä käytetään tämän ohjelman alusta alkaen kaikilla aihea-
lueilla, tarkoituksenmukaisissa tapauksissa ensisijaisina
toteuttamisvälineinä, kohdennettujen erityistutkimushankkeiden ja koor-
dinointitoimien rinnalla.
— Vuonna 2004 riippumattomat asiantuntijat arvioivat näiden kolmen
välineen tehokkuutta tämän ohjelman toteuttamisessa.
”Useita tutkimusaloja kattavat erityistoimet” (joka kuuluu osioon I) toteute-
taan kohdennettuina tutkimushankkeina ja pk-yrityksiä koskevina
tutkimushankkeina. Huippuosaamisen verkostoja ja integroituja hankkeita
voidaan kuitenkin käyttää tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauk-
sissa, jos niillä voidaan päästä paremmin kyseessä oleviin tavoitteisiin.
Osion II (Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen) ja osion III (Eu-
rooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen) mukainen tutkimustoteutetaan kohdennettuina tutkimus- ja innovointihankkeina, infrastruktuur-
eihin liittyvinä integroituina aloitteina ja tutkijavoimavaroihin ja
liikkuvuuteen liittyvinä toimina.
Lisäksi koko tähän ohjelmaan voidaan soveltaa erityisiä tukitoimia, koordi-
nointitoimia ja yhteisön osallistumista useiden jäsenvaltioiden toteuttamiin
ohjelmiin perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 29
▼B
1.1 Huippuosaamisen verkostot
Huippuosaamisen verkostojen tarkoituksena on lujittaa ja kehittää yhteisön
tieteellistä ja teknologista huippuosaamista integroimalla Euroopan tasolla
nykyistä ja syntymässä olevaa kansallista ja alueellista tutkimuskapasi-
teettia. Kukin verkosto pyrkii myös lisäämään tietämystä jollakin tietyllä
alalla kokoamalla yhteen asiantuntemuksen kriittisen massan. Verkostot
tukevat yhteistyötä yliopistojen, tutkimuskeskusten, yritysten, pk-yritykset
mukaan lukien, ja tiede- ja teknologiaorganisaatioiden huippuyksiköiden
välillä. Toimilla pyritään yleensä pitkän aikavälin monitieteellisiin tavoittei-
siin eikä varsinaisesti ennalta määriteltyihin tuloksiin tuotteiden, prosessien
tai palvelujen muodossa.
Huippuosaamisen verkosto noudattaa yhteistä toimintaohjelmaa, jonka
toteuttamiseen käytetään osa osallistujakunnan tutkimuskapasiteetista tai
-toiminnasta tai tarvittaessa koko kyseisen alan tutkimuskapasiteetti ja
-toiminta, jotta saavutettaisiin asiantuntemuksen kriittinen massa ja saatai-
siin lisäarvoa Euroopan tasolla. Yhteisen toimintaohjelman tavoitteena
voisi olla itsenäisen virtuaalisen osaamiskeskuksen luominen, joka saattaa
johtaa tutkimuskapasiteetin kestävän integroimisen edellytyksenä olevien
keinojen kehittämiseen.
Yhteinen toimintaohjelma sisältää olennaisena osana integroimistoimia sekä
toimia, joilla huippuosaamista ja tutkimustuloksia levitetään verkoston ulko-
puolelle.
Huippuosaamisen verkostot ovat erityisohjelmissa ja osallistumissäännöissä
määriteltävin edellytyksin hallinnoltaan varsin itsenäisiä, ja ne voivat tarvit-
taessa mukauttaa verkoston kokoonpanoa ja yhteisen toimintaohjelman
sisältöä.
1.2 Integroidut hankkeet
Integroitujen hankkeiden tavoitteena on antaa lisäsysäys yhteisön kilpailuky-
vylle tai edesauttaa ratkaisujen löytymistä merkittäviin yhteiskunnallisiin
ongelmiin kokoamalla yhteen kriittinen massa tutkimuksen ja teknologian
kehittämisen voimavaroja ja osaamista. Kullakin integroidulla hankkeella
olisi oltava selvästi määritellyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja
päämääränä saavuttaa tuloksia, joita voidaan soveltaa esimerkiksi tuotteiden,
prosessien tai palvelujen muodossa. Näiden tavoitteiden puitteissa niihin voi
sisältyä pidemmän aikavälin tutkimusta tai ”riskialttiimpaa” tutkimusta.
Integroitujen hankkeiden olisi koostuttava kokonaisuuden muodostavasta
joukosta osatoimia, joiden laajuus ja rakenne voivat vaihdella suoritettavan
tehtävän mukaan ja jotka liittyvät yhteisen kokonaistavoitteen edellyttämiin
tutkimuksen osa-alueisiin, muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden ja toteu-
tetaan tiiviisti koordinoiden.
Integroidun hankkeen osana toteutettuihin toimiin olisi kuuluttava tutki-
musta ja tarvittaessa teknologian kehittämistä ja/tai esittelyä, tietojen
hallintaa ja käyttöä innovoinnin edistämiseksi sekä muuntyyppisiä inte-
groidun hankkeen tavoitteisiin välittömästi liittyviä toimia.
Integroidut hankkeet ovat erityisohjelmissa ja osallistumissäännöissä
määriteltävin edellytyksin hallinnoltaan varsin itsenäisiä, ja ne voivat tarvit-
taessa mukauttaa yhteistyön muotoja ja hankkeen sisältöä. Integroidut
hankkeet toteutetaan kattavien rahoitussuunnitelmien pohjalta. Tavoitteena
on saada merkittävä määrä julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusta,
mukaan lukien rahoitus- tai yhteistoimintasuunnitelmat Eurekan, Euroopan
investointipankin tai Euroopan investointirahaston kanssa.
1.3 Kohdennetut tutkimus- ja innovointihankkeet
Kohdennetuilla tutkimushankkeilla pyritään parantamaan Euroopan kilpailu-
kykyä. Hankkeiden olisi oltava tarkasti kohdennettuja, ja niiden
toteutusmuotona on jompikumpi seuraavista tai niiden yhdistelmä:
a) tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskeva hanke, jonka tarkoituk-
sena on uuden tietämyksen tuottaminen tuotteiden, prosessien tai
palvelujen parantamiseksi huomattavasti tai kokonaan uusien tuotteiden,
prosessien tai palvelujen kehittämiseksi tai yhteiskunnan ja yhteisön
politiikkojen muihin tarpeisiin vastaamiseksi;2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 30
▼B
b) esittelyhanke, jonka tarkoituksena on osoittaa sellaisten uusien teknolo-
gioiden toteutuskelpoisuus, joista on potentiaalista taloudellista hyötyä
mutta joita ei voida kaupallistaa välittömästi.
Kohdennettujen innovointihankkeiden tarkoituksena on uusien innovatii-
visten ratkaisujen ja menetelmien testaaminen, validointi ja levittäminen
Euroopan tasolla.
1.4 Erityisesti pk-yrityksiä koskevat tutkimushankkeet
Erityisesti pk-yrityksiä koskevien tutkimushankkeiden toteutusmuoto voi
olla jompikumpi seuraavista:
a) tutkimusyhteistyöhanke, joka toteutetaan useiden pk-yritysten hyväksi
niiden yhteistä etua koskevasta aiheesta;
b) kollektiivinen tutkimushanke, joka toteutetaan teollisuusalan järjestöjen
tai teollisuusryhmittymien hyväksi sellaisilla kokonaisilla teollisuudena-
loilla, jotka ovat pk-yritysvaltaisia.
1.5 Tutkijavoimavarojen ja liikkuvuuden edistämis- ja kehittämistoimet
Tutkijavoimavarojen ja liikkuvuuden edistämis- ja kehittämistoimet suunna-
taan koulutukseen, asiantuntemuksen lisäämiseen tai tiedon siirtämiseen.
Toimet koostuvat tuesta, jota myönnetään luonnollisille henkilöille,
isäntälaitoksille ja -yrityksille, koulutusverkostot mukaan lukien, sekä eu-
rooppalaisille tutkimusryhmille.
1.6 Koordinointitoimet
Koordinointitoimien tarkoituksena on edistää ja tukea tehokkaampaan inte-
grointiin tähtäävien tutkimus- ja innovointialan toimijoiden koordinoituja
aloitteita. Niihin kuuluu esimerkiksi konferenssien ja kokousten järjestä-
minen, tutkimusten toteuttaminen, henkilövaihto, hyviä toimintatapoja
koskevien tietojen vaihto ja levittäminen, tietojärjestelmien käyttöönotto ja
asiantuntijaryhmien perustaminen. Lisäksi niillä voidaan tarpeen mukaan
tukea yhteisten aloitteiden määrittelyä, organisointia ja hallinnointia.
1.7 Erityiset tukitoimet
Erityisillä tukitoimilla täydennetään tämän ohjelman täytäntöönpanoa, ja
niitä voidaan käyttää apuna valmisteltaessa tutkimusta ja teknologian
kehittämistä koskevan yhteisön politiikan tulevia toimia, seuranta- ja
arviointitoimet mukaan lukien. Ne ovat erityisesti konferensseja, semi-
naareja, tutkimuksia ja analyysejä, korkean tason tiedepalkintoja ja
-kilpailuja, työryhmiä ja asiantuntijaryhmiä, toiminnan tukemista sekä tulos-
tenlevitys-, tiedotus- ja viestintätoimia tai näiden yhdistelmiä
tapauskohtaisesti. Niihin voi kuulua myös tutkimusinfrastruktuuria tukevia
toimia, jotka liittyvät esimerkiksi rajat ylittäviin käyttöoikeuksiin tai tekni-
seen valmistelutyöhön (mukaan lukien toteutettavuustutkimukset), ja uuden
infrastruktuurin kehittämistä.
Erityisiä tukitoimia pannaan täytäntöön myös pk-yritysten, pienten tutki-
musryhmien ja vastaperustettujen ja syrjäisten tutkimuskeskusten sekä
ehdokasmaiden järjestöjen ensisijaisilla aihealueilla toteutettaviin toimiin
osallistumisen edistämiseksi, rohkaisemiseksi ja helpottamiseksi erityisesti
huippuosaamisen verkostojen ja integroitujen hankkeiden avulla. Näiden
toimien täytäntöönpanossa turvaudutaan jäsenvaltioiden ja assosioituneiden
maiden luomiin erityisiin paikallisen, alueellisen ja kansallisen tason
tiedotus- ja neuvontarakenteisiin, kansallisten yhteyspisteiden verkosto
mukaan lukien; täytäntöönpanon tarkoituksena on varmistaa joustava siirty-
minen viidennestä puiteohjelmasta kuudenteen puiteohjelmaan.
1.8 Infrastruktuureihin liittyvät integroidut aloitteet
Infrastruktuureihin liittyvissä integroiduissa aloitteissa olisi yhdistettävä
useita tutkimusinfrastruktuurin lujittamisen ja kehittämisen kannalta olen-
naisia toimia yhdeksi toiminnaksi palvelujen tarjoamiseksi Euroopan
laajuisesti. Tämän vuoksi niissä olisi yhdistettävä verkottamistoimet tukitoi-
miin (esimerkiksi rajat ylittäviin käyttöoikeuksiin liittyen) tai
tutkimustoimiin, joita tarvitaan infrastruktuurin suorituskyvyn parantami-
seksi, lukuun ottamatta kuitenkaan uusiin infrastruktuureihin tehtävien
sijoitusten rahoittamista, joka voidaan toteuttaa vain erityisinä tukitoimina.
Niihin kuuluu myös tiedon levittäminen mahdollisille käyttäjille, myös teol-
lisuudelle ja erityisesti pk-yrityksille.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 31
▼B
1.9 Yhteisön osallistuminen useiden jäsenvaltioiden toteuttamiin ohjelmiin
(169 artikla)
Perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti tämä väline koskee tarkoin
yksilöityjä jäsenvaltioiden, kansallisten tai alueellisten viranomaisten tai
tutkimusorganisaatioiden toteuttamia ohjelmia, ja sitä voidaan käyttää
kaikissa tämän ohjelman (1) toimissa. Ohjelmien toteuttaminen yhteisvoimin
edellyttää siihen erityisesti tarkoitettua rakennetta. Toteuttaminen voi
tapahtua siten, että työohjelmia yhdenmukaistetaan ja että julkaistaan
yhteisiä, rinnakkaisia tai keskenään koordinoituja ehdotuspyyntöjä.
2 YHTEISÖN RAHOITUSTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET
SÄÄNNÖT (2)
Yhteisö panee rahoitusvälineet täytäntöön noudattaen yhteisön puitteita,
joita sovelletaan tutkimus- ja kehittämistyöhön myönnettävään valtion-
tukeen, ja alalla sovellettavia kansainvälisiä sääntöjä ja erityisesti tukia ja
tasoitustulleja koskevaa WTO:n sopimusta. Näiden kansainvälisten puit-
teiden mukaisesti tähän ohjelmaan liittyvää yhteisön rahoitusosuuden
määrää ja muotoa on voitava mukauttaa tapauskohtaisesti ja erityisesti
silloin, kun rahoitusta on mahdollista saada muista julkisista lähteistä,
mukaan luettuina muut yhteisön rahoituslähteet, kuten Euroopan investointi-
pankki ja Euroopan investointirahasto.
Jos osallistujina on kehityksessä jälkeenjääneillä alueilla toimivia organisaa-
tioita ja jos hankkeelle on myönnetty suurin mahdollinen määrä tämän
ohjelman yhteisrahoitusta tai tietty kokonaismäärä, rakennerahastoista
voidaan myöntää lisärahoitusosuus noudattaen rakennerahastoja koskevista
yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (3) säännöksiä.
Jos osallistujina on ehdokasmaiden organisaatioita, liittymistä valmistele-
vista rahoitusvälineistä voidaan myöntää lisärahoitusosuus samoin
edellytyksin.
Jos osallistujina on Välimeren maiden tai kehitysmaiden organisaatioita, osa
rahoituksesta voitaisiin mahdollisesti myöntää MEDA-ohjelmasta ja unionin
kehitysapuun tarkoitettujen rahoitusvälineiden kautta.
Yhteisön rahoitusta myönnetään yhteisrahoituksen periaatteen pohjalta
lukuun ottamatta selvitysten, konferenssien ja julkisten hankintojen rahoi-
tusta.
Päätökset yhteisön rahoitusosuudesta tehdään asianmukaisesti perusteltuja
tapauksia lukuun ottamatta avointen ehdotuspyyntö- tai tarjouspyyntömenet-
telyjen jälkeen. Hankkeiden valinta perustuu riippumattomaan
vertaisarviointiin.
Komissio huolehtii tutkimustoimia toteuttaessaan käytännön valvonnan
avulla rahoitukseen liittyvien yhteisön etujen suojelemisesta ja soveltaa
varoittavia ja oikeasuhteisia seuraamuksia tapauksissa, joissa on havaittuväärinkäytöksiä.
Tämä ohjelma pannaan täytäntöön erityisohjelmien avulla, ja näistä erityi-
sohjelmista tehdyissä päätöksissä ei voida poiketa seuraavassa taulukossa
annetuista säännöistä.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 32
(1) On syytä muistaa, että Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät perustamissopi-
muksen 169 artiklan nojalla yhteisesti toteutettavista kansallisista ohjelmista
perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
(2) On syytä muistaa, että perustamissopimuksen 167 artiklan mukaisesti yritysten, tutki-
muskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista ja tutkimustulosten levittämistäpuiteohjelman toteuttamiseksi koskevat säännöt hyväksytään perustamissopimuksen
251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tehdyllä Euroopan parlamentin ja
neuvoston päätöksellä. Nämä säännöt käsittävät muun muassa osallistujien vähim-mäismäärän, ehdokasvaltioiden ja kolmansien valtioiden järjestöjen osallistumisen,kriteerit TTK-toimien arvioimiseksi ja valitsemiseksi, TTK-toimien hallinnan, korvaus-vastuukysymykset ja immateriaalioikeuksiin liittyvät kysymykset.
(
3) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1.
▼B
TTK-toimet ja yhteisön rahoitusosuus välineittäin
Väline TTK-Toimet Yhteisön rahoitusosuus (*) (1)
Huippuosaamisen verkostot — Ensisijaiset aihealueet
— Politiikkojen tukeminen ja
tieteellisten ja teknisten
tarpeiden ennakointiIntegroinnin rahoitustuki:
korkeintaan 25 % osallistujien
integroitavaksi ehdottaman
kapasiteetin ja voimavarojen
arvosta kiinteänä summana
yhteisen toimintaohjelman tuke-
miseksi (2)
Integroidut hankkeet — Ensisijaiset aihealueet
— Politiikkojen tukeminen ja
tieteellisten ja teknisten
tarpeiden ennakointiRahoitustuki, jonka enim-
mäismäärä on 50 % budjetista
— 50 % tutkimukseen
— 35 % esittelyyn— 100 % tiettyihin muihin
toimiin, kuten tutkijoiden
koulutukseen ja yhteenliit-
tymien hallinnointiin (
3)(4)
Kohdennetut tutkimus- tai inno-
vointihankkeet— Ensisijaiset aihealueet
— Politiikkojen tukeminen ja
tieteellisten ja teknisten
tarpeiden ennakointi
— Erityiset kansainväliset
yhteistyötoimet
— Tutkimuksen ja inno-
voinnin vuorovaikutuksen
edistäminen
— Harmonisten suhteiden
kehittäminen tieteen ja
yhteiskunnan välilläRahoitustuki, jonka enim-
mäismäärä on 50 % budje-
tista (3)(4)
Osallistuminen useiden jäsen-
valtioiden toteuttamiin ohjel-
miin (169 artikla)— Kaikki kuudennen
puiteohjelman toimetMääritellään 169 artiklan perus-
teella myöhemmin tehtävien
päätösten perusteella
Erityisesti pk-yrityksiä koskevat
tutkimushankkeet— Erityisesti pk-yrityksiä
koskeva tutkimustoimintaRahoitustuki, jonka enim-
mäismäärä on 50 % budje-
tista (3)(4)
Tutkijavoimavarojen ja liikku-
vuuden edistämis- ja kehittä-
mistoimet— Tutkijavoimavarojen ja
liikkuvuuden edistäminenRahoitustuki, jonka enim-
mäismäärä on 100 % budje-
tista (3), tarvittaessa
kertamaksuna
Koordinointitoimet — Kaikki kuudennen
puiteohjelman toimetRahoitustuki, jonka enim-
mäismäärä on 100 % budje-
tista (3)
Erityiset tukitoimet — Kaikki kuudennen
puiteohjelman toimetRahoitustuki, jonka enim-
mäismäärä on 100 % budje-tista (
3)(6), tarvittaessa
kertamaksuna
Infrastruktuureihin liittyvät
integroidut aloitteet— Tutkimusinfrastruktuurien
tukeminenRahoitustuki, jonka enim-
mäismäärä on 50-100 % budje-
tista toiminnan luonteesta
riippuen (3)(4)(5)2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 33
▼B
Väline TTK-Toimet Yhteisön rahoitusosuus (*) (1)
Suorat toimet — Yhteisen tutkimuskes-
kuksen muut kuin
ydinalan toimet100 % (7)
(*) Tässä sarakkeessa budjetilla tarkoitetaan rahoitussuunnitelmaa, jossa arvioidaan kaikki toiminnan toteuttamiseen
tarvittavat varat ja kulut.
(1) Yleisenä periaatteena on, ettei yhteisön rahoitusosuus voi kattaa 100 %:a epäsuoran toimen kustannuksista,
lukuun ottamatta ehdotuksia, joilla katetaan julkisiin hankintamenettelyihin sovellettavien ehtojen mukainen
ostohinta tai jotka ovat komission ennalta vahvistaman, ennalta määritellyn kertamaksun muodossa.
Yhteisön rahoitusosuus voi kuitenkin olla jopa 100 % epäsuoran toimen kustannuksista, jos sillä täydennetään
osallistujien muutoin maksamia kustannuksia. Myöskin koordinointitoimien osalta se kattaa 100 % osallistujien
itsensä rahoittaman toiminnan koordinointiin tarvittavasta budjetista.
(2) Osuus vaihtelee alueittain.
(3) Tietyt oikeussubjektit, erityisesti julkisyhteisöt, saavat erityisehdoin korkeintaan 100 % rahoituksen marginaali-
tai lisäkustannuksiinsa.
(4) Avustusosuuksia voidaan eriyttää tutkimus- ja kehittämistyöhön myönnettävään valtiontukeen sovellettavien
yhteisön puitteiden sääntöjen mukaisesti riippuen siitä, liittyvätkö toimet tutkimukseen (korkeintaan 50 %), esit-telyyn (korkeintaan 35 %) vai muuhun toteutettuun toimintaan, esimerkiksi tutkijakoulutukseen (korkeintaan100 %) tai projektiryhmän johtamiseen (korkeintaan 100 %).
(
5) Infrastruktuureihin liittyvän integroidun aloitteen toimiin on kuuluttava yksi verkottamistoimi (koordinointitoimi:
korkeintaan 100 % budjetista) ja vähintään yksi seuraavista: tutkimustoimet (korkeintaan 50 % budjetista) tai
erityiset palvelutoimet (erityinen tukitoimi, esimerkiksi tutkimusinfrastruktuurien rajat ylittävä käyttöoikeus:korkeintaan 100 % budjetista).
(
6) Kuudennen puiteohjelman mukainen rahoitusosuus on rajoitettu korkeintaan 50 prosenttiin budjetista tekniseen
valmistelutyöhön liittyvien tutkimusinfrastruktuurin tukitoimien osalta ja 10 prosenttiin budjetista uuden infra-
struktuurin kehittämisen osalta.
(7) Lisäksi YTK:lla on oikeus osallistua epäsuoriin toimiin samoin edellytyksin kuin jäsenvaltioiden toimijoilla.2002D1513 — FI — 30.04.2004 — 001.001 — 34