2016R0919 — FI — 15.06.2016 — 000.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION ASETUS (EU) 2016/919, annettu 27 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 158 15.6.2016, s. 1)





Oikaisu









▼B

KOMISSION ASETUS (EU) 2016/919,

annettu 27 päivänä toukokuuta 2016,

Euroopan unionin rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







1 artikla

Kohde

Vahvistetaan Euroopan unionin rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskeva yhteentoimivuuden tekninen eritelmä, jäljempänä ’YTE’, sellaisena kuin se esitetään liitteessä.

2 artikla

Soveltamisala

1. Tätä YTE:ää sovelletaan kaikkiin uusiin, parannettaviin tai uusittaviin rautatiejärjestelmän osajärjestelmiin ”ratalaitteiden ohjaus, hallinta ja merkinanto” sekä ”veturilaitteiden ohjaus, hallinta ja merkinanto”, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 2008/57/EY liitteessä II olevassa 2.3 ja 2.4 kohdassa.

2. YTE:ää ei sovelleta rautatiejärjestelmän nykyisiin ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiin eikä veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiin, jotka ovat jo käytössä minkä tahansa jäsenvaltion rautatieverkossa tai sen osassa tämän asetuksen voimaantulopäivänä, paitsi jos osajärjestelmää uudistetaan tai parannetaan direktiivin 2008/57/EY 20 artiklan ja liitteen 7 jakson mukaisesti.

3. Tätä YTE:ää sovelletaan seuraaviin rataverkkoihin:

(a) direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 1.1 kohdassa määritelty Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rataverkko,

(b) direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 2.1 kohdassa määritelty Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rataverkko,

(c) rautatiejärjestelmän rataverkon muut osat unionissa, kun soveltamisalaa on laajennettu direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 4 kohdassa kuvatusti,

soveltamisalaan eivät kuulu direktiivin 2008/57/EY 1 artiklan 3 kohdassa mainitut tapaukset.

4. YTE:n tekninen ja maantieteellinen soveltamisala vahvistetaan liitteessä olevassa 1.1 ja 1.2 kohdassa.

3 artikla

Avoimet kohdat ja erityistapaukset

1. Kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta kunkin jäsenvaltion on lähetettävä muille jäsenvaltioille ja komissiolle luettelo laitoksista, jotka on nimetty direktiivin 2008/57/EY 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti suorittamaan vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja tarkastusmenettelyt seuraavilta osin:

(a) liitteessä G täsmennetyt avoimet kohdat,

(b) liitteessä olevassa 7.6.2 kohdassa vahvistetut erityistapaukset.

2. Jos jäsenvaltio on jo lähettänyt tiedot komission aiempien päätösten mukaan, katsotaan, että se on täyttänyt tämän velvoitteen.

4 artikla

Pitkälle edenneet hankkeet

Direktiivin 2008/57/EY 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle luettelo sen alueella toteutettavista hankkeista, jotka ovat edenneet pitkälle. Tämä luettelo on toimitettava yhden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.

5 artikla

Radanvarren ETCS:n ja GSM-R:n tarkastuksia koskevien tietojen ilmoittaminen

Liitteessä olevan 6.1.2.3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on varmistettava, että Euroopan rautatievirasto saa radanvarren ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän EY-tarkastuksen käynnistämisen jälkeen mahdollisimman pian käyttöönsä niiden ETCS- ja GSM-R-osien ja niitä vastaavien veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän osien väliseen vuorovaikutukseen liittyvät suunnittelusäännöt ja alustavat toiminnalliset testiskenaariot. Euroopan rautatievirastolle on ilmoitettava kaikista EY-tarkastuksessa käytettyjen toiminnallisten testiskenaarioiden muutoksista.

6 artikla

Täytäntöönpano

1. Laitetoimittajien ja käyttöönottolupien hakijoiden on varmistettava, että kaikki 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut laitteet, jotka on tarkoitettu käytettäviksi 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilla rataverkoilla, ovat tämän asetuksen liitteessä vahvistetun YTE:n mukaisia.

2. Ilmoitettujen laitosten on varmistettava, että tämän asetuksen liitteessä vahvistettuun YTE:een, etenkin sen 6 kohdan säännöksiin, perustuvien todistusten myöntäminen kuuluu niiden vastuualueeseen direktiivin 2008/57/EY 13 ja 18 artiklan mukaisesti.

3. Kansallisten turvallisuusviranomaisten on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/49/EY ( 1 ) 16 artiklan mukaisten vastuualueidensa rajoissa varmistettava, että kaikki niiden alueella käyttöön otetut 2 artiklassa tarkoitetut laitteet ovat tämän asetuksen liitteessä vahvistetun YTE:n mukaisia.

4. Jäsenvaltioiden on laadittava kansallinen täytäntöönpanosuunnitelma, jossa kuvataan niiden toimet tämän YTE:n noudattamiseksi liitteessä olevan 7 jakson mukaisesti, ja joissa vahvistetaan kokonaisuudessaan yhteentoimivien ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien toteutuksessa noudatettavat vaiheet.

5. Jäsenvaltioiden on lähetettävä kansalliset täytäntöönpanosuunnitelmansa muille jäsenvaltioille ja komissiolle yhden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.

7 artikla

Perusversion 3 eritelmien mukaisten junan ETCS-tuotteiden saatavuus

Virasto laatii komissiolle 1 päivään tammikuuta 2018 mennessä raportin perusversion 3 eritelmien mukaisten junan ETCS-tuotteiden saatavuudesta. Komissio esittelee raportin direktiivin 2008/57/EY 29 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle.

8 artikla

Luokan B järjestelmät

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että luokan B järjestelmien toiminnallisuus, suoritustaso ja liitännät säilyvät nykyisten eritelmien mukaisina, paitsi jos muutoksia pidetään tarpeellisina turvallisuuteen liittyvien vikojen lieventämiseksi näissä järjestelmissä.

9 artikla

EU:n rahoittamat hankkeet

1. ETCS on asennettava unionin rahastoista rahoitustukea saavissa rautateiden infrastruktuurihankkeissa, kun

(1) ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän junakulunvalvontaosa asennetaan ensimmäisen kerran; tai

(2) jo käytössä olevaa ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän junakulunvalvontaosaa parannetaan niin, että osajärjestelmän toiminnot tai suorituskyky muuttuvat.

2. Komissio voi myöntää poikkeuksen edellisissä kohdissa säädetystä velvoitteesta, jos merkinantojärjestelmä uudistetaan lyhyillä (alle 150 kilometriä pitkillä) ja epäyhtenäisillä rataosuuksilla ja edellyttäen, että ETCS-järjestelmä asennetaan ennen kuin aikaisempi seuraavista määräajoista täyttyy:

— viisi vuotta hankkeen päättymisen jälkeen,

— päivämäärä, jona rataosuus yhdistetään toiseen ETCS-järjestelmällä varustettuun rataan.

3. Jäsenvaltion on lähetettävä komissiolle hankkeen talousanalyysin sisältävä tiedosto, joka osoittaa, että ottamalla ERTMS-järjestelmä käyttöön noudattaen aikaisempaa edellisessä kohdassa mainituista määräajoista saavutetaan merkittäviä taloudellisia ja/tai teknisiä etuja verrattuna siihen, että se otettaisiin käyttöön EU:n rahoittamassa hankkeessa.

4. Komissio analysoi jäsenvaltion lähettämän tiedoston ja sen ehdottamat toimenpiteet ja ilmoittaa havaintonsa direktiivin 2008/57/EY 29 artiklassa tarkoitetulle komitealle. Jos komissio myöntää poikkeuksen, jäsenvaltion on varmistettava, että ERTMS-järjestelmä asennetaan ennen aikaisempaa 2 kohdassa mainituista määräajoista.

5. Poikkeus ei estä päätöksen 2012/88/EU 7.3.2.1, 7.3.2.2 ja 7.3.2.3 kohdan soveltamista.

10 artikla

Virheiden korjaaminen

Jos todetaan virheitä, jotka estävät järjestelmää toimimasta normaalisti, viraston on julkaistava mahdollisimman nopeasti ratkaisut näiden virheiden korjaamiseksi sekä arvio siitä, miten virheet ovat vaikuttaneet yhteensopivuuteen ja vakauteen käytössä olevassa ERTMS:ssä. Virasto lähettää komissiolle vuoden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä teknisen lausunnon ERTMS-muutospyyntötietokantaan vietyjen havaintojen tilanteesta. Komissio analysoi teknisen lausunnon, ja sitä avustaa direktiivin 2008/57/EY 29 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu komitea. Kuten direktiivin 2008/57/EY 7 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan, jos nämä virheet eivät edellytä välitöntä tarkistusta, komissio voi suositella, että teknistä lausuntoa käytetään, kunnes YTE tarkistetaan.

11 artikla

Liikkuvan kaluston YTE:n ”veturit ja henkilöliikenteen liikkuva kalusto” muuttaminen

Korvataan asetuksen (EU) N:o 1302/2014 lisäyksessä J olevassa taulukossa J.2 oleva indeksinumero 1 seuraavasti:

”ERA/ERTMS/033281 rev 3.0”.

12 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös 2012/88/EU.

13 artikla

Siirtymäsäännökset

Päätöksen 2012/88/EU liitteessä III olevaa 7.3.1, 7.3.2, 7.3.4 ja 7.3.5 kohtaa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1315/2013 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun täytäntöönpanosäädösten soveltamispäivämäärään asti.

14 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE

Euroopan unionin rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskeva yhteentoimivuuden tekninen eritelmä

SISÄLLYS 1. Johdanto 1.1 Tekninen viitekehys 1.2 Maantieteellinen soveltamisala 1.3 Tämän YTE:n sisältö 2. Osajärjestelmän määritelmä ja soveltamisala 2.1 Johdanto 2.2 Soveltamisala 2.3 Soveltamistasot (ETCS) 3. Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien olennaiset vaatimukset 3.1 Yleistä 3.2 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien erityispiirteet 3.2.1 Turvallisuus 3.2.2 Luotettavuus ja käytettävyys 3.2.3 Terveysnäkökohdat 3.2.4 Ympäristönsuojelu 3.2.5 Tekninen yhteensopivuus 3.2.5.1 Yhteensopivuus teknisen suunnittelun kannalta 3.2.5.1.1 Fyysiset ympäristöolot 3.2.5.1.2 Sähkömagneettinen yhteensopivuus rautatiejärjestelmän sisällä 3.2.5.2 Ohjauksen, hallinnan ja merkinannon yhteensopivuus 4. Osajärjestelmien kuvaus 4.1 Johdanto 4.1.1 Perusparametrit 4.1.2 Yleiskatsaus vaatimuksiin 4.1.3 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien osat 4.2 Osajärjestelmien toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.1 Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän turvallisuusominaisuudet 4.2.1.1 Turvallisuus 4.2.1.2 Käytettävyys/luotettavuus 4.2.2 Junan ETCS-toiminnot 4.2.3 Radanvarren ETCS-toiminnot 4.2.4 Rautateiden viestintätoiminnot – GSM-R 4.2.4.1 Perusviestintätoiminto 4.2.4.2 Ääniviestintäsovellukset ja käyttöön liittyvät viestintäsovellukset 4.2.4.3 Dataviestintäsovellukset ETCS-järjestelmää varten 4.2.5 ETCS:n ja GSM-R:n ilmavälin liitännät 4.2.5.1 Radioviestintä junan kanssa 4.2.5.2 Eurobaliisiviestintä junaan 4.2.5.3 Eurosilmukkaviestintä junaan 4.2.6 Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän veturilaitteiden sisäiset liitännät 4.2.6.1 ETCS-toiminnot ja luokan B junakulunvalvonta 4.2.6.2 GSM-R-radiodataliikenteen ja ETCS:n välinen liitäntä 4.2.6.3 Matkan mittaus 4.2.7 Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän ratalaitteiden sisäiset liitännät 4.2.7.1 Radiosuojastuskeskusten välinen toiminnallinen liitäntä 4.2.7.2 Radiosuojastuskeskusten (RBC) välinen liitäntä 4.2.7.3 GSM-R/radanvarren ETCS 4.2.7.4 Eurobaliisi / koodain (LEU) 4.2.7.5 Eurosilmukka / koodain (LEU) 4.2.8 Avainhallinta 4.2.9 ETCS-tunnuksen hallinta 4.2.10 Radanvarren junanilmaisujärjestelmät 4.2.11 Liikkuvan kaluston ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiston välinen sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.2.12 ETCS DMI (kuljettajan käyttöliittymä ETCS:ään) 4.2.13 GSM-R DMI (Kuljettajan käyttöliittymä GSM-R:ään) 4.2.14 Liitäntä datan tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin 4.2.15 Ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden näkyvyys 4.2.16 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmissä käytettävien laitteiden rakenne 4.3 Toisiin osajärjestelmiin yhteydessä olevien liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.3.1 Liitäntä käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevaan osajärjestelmään 4.3.2 Liitäntä liikkuva kalusto -osajärjestelmään 4.3.3 Liitännät infrastruktuuriosajärjestelmään 4.3.4 Liitännät energiaosajärjestelmään 4.4 Käyttöä koskevat säännöt 4.5 Kunnossapitoa koskevat säännöt 4.5.1 Laitteiden valmistajan vastuu 4.5.2 Osajärjestelmän tyyppitarkastuksen hakijan vastuu 4.6 Ammatillinen pätevyys 4.7 Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset 4.8 Rekisterit 5. Yhteentoimivuuden osatekijät 5.1 Määritelmä 5.2 Yhteentoimivuuden osatekijöiden luettelo 5.2.1 Yhteentoimivuuden perusosatekijät 5.2.2 Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely 5.3 Osatekijöiden suoritustasot ja eritelmät 6. Osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja/tai käyttöönsoveltuvuuden arviointi ja osajärjestelmän tarkastus 6.1 Johdanto 6.1.1 Yleiset periaatteet 6.1.1.1 Perusparametrien noudattaminen 6.1.1.2 Kansallisilla säännöillä täytettävät olennaiset vaatimukset 6.1.1.3 Joidenkin tämän YTE:n vaatimusten täyttämättä jättäminen 6.1.2 ETCS:n ja GSM-R:n testaukseen sovellettavat periaatteet 6.1.2.1 Tavoite 6.1.2.2 Toiminnalliset testiskenaariot 6.1.2.3 Vaatimukset 6.2 Yhteentoimivuuden osatekijät 6.2.1 Ohjauksen, hallinnan ja merkinannon yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointimenettelyt 6.2.2 Ohjauksen, hallinnan ja merkinannon yhteentoimivuuden osatekijöiden moduulit 6.2.3 Arviointia koskevat vaatimukset 6.2.4 Erityiset näkökohdat 6.2.4.1 Junan ETCS:n pakolliset testit 6.2.4.2 Sovitustiedonsiirtomoduuli (STM) 6.2.5 Lisätestit 6.2.6 EY-vaatimustenmukaisuustodistuksen sisältö 6.3 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmät 6.3.1 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien arviointimenettelyt 6.3.2 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevat moduulit 6.3.2.1 Veturilaitteiden osajärjestelmä 6.3.2.2 Ratalaitteiden osajärjestelmä 6.3.2.3 Veturi- ja ratalaitteiden osajärjestelmiä koskevien moduulien käyttöehdot 6.3.3 Veturilaitteiden osajärjestelmän arviointiin sovellettavat vaatimukset 6.3.4 Ratalaitteiden osajärjestelmän arviointia koskevat vaatimukset 6.4 Säännökset tapauksessa, jossa YTE:n vaatimukset täyttyvät osittain 6.4.1 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien osien arviointi 6.4.2 Arviointi sovellettaessa kansallisia sääntöjä 6.4.3 Osittainen vaatimusten täyttäminen YTE:n rajallisen soveltamisen vuoksi 6.4.3.1 Yhteentoimivuuden osatekijät 6.4.3.2 Osajärjestelmät 6.4.3.3 Todistusten sisältö 6.4.4 Välivaiheen tarkastuslausuma 6.5 Yhteensopivuustestit ja virheiden hallinta 7. Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-YTE:n täytäntöönpano 7.1 Johdanto 7.2 Yleisesti sovellettavat säännöt 7.2.1 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien tai niiden osien parantaminen tai uudistaminen 7.2.2 Aiempien sukupolvien järjestelmät 7.2.3 Sovitustiedonsiirtomoduulien käytettävissä olo 7.2.4 Luokan B mukaiset lisälaitteet luokan A laitteilla varustetulla radalla 7.2.5 Sekä luokan A että luokan B laitteilla varustettu liikkuva kalusto 7.2.6 Pakollisia ja valinnaisia toimintoja koskevat ehdot 7.3 GSM-R:n toteutusta koskevat erityissäännöt 7.3.1 Radanvarsikokoonpanot 7.3.2 Junakokoonpanot 7.4 ETCS:n toteutusta koskevat erityissäännöt 7.4.1 Radanvarsikokoonpanot 7.4.2 Junakokoonpanot 7.4.2.1 Uudet kalustoyksiköt 7.4.2.2 Olemassa olevien kalustoyksiköiden parantaminen ja uudistaminen 7.4.3 Kansalliset vaatimukset 7.4.4 Kansalliset täytäntöönpanosuunnitelmat 7.5 Junanilmaisujärjestelmien toteutusta koskevat erityissäännöt 7.6 Erityistapaukset 7.6.1 Johdanto 7.6.2 Erityistapausten luettelo 7.6.2.1 Belgia 7.6.2.2 Yhdistynyt kuningaskunta 7.6.2.3 Ranska 7.6.2.4 Puola 7.6.2.5 Liettua, Latvia ja Viro 7.6.2.6 Ruotsi 7.6.2.7 Luxemburg 7.6.2.8 Saksa Liite A Liite B Liite C Liite D Liite E Liite F Liite G

1. JOHDANTO

1.1 Tekninen viitekehys

Tämä YTE koskee veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää sekä ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää.

Tätä YTE:ä sovelletaan tämän YTE:n 1.2 kohdassa (Maantieteellinen soveltamisala) määriteltyihin rautatieverkon ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiin ja sillä käytettävien (tai sillä käytettäväksi tarkoitettujen) kalustoyksikköjen veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiin. Nämä kalustoyksiköt edustavat jotain seuraavista (direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 1.2 ja 2.2 kohdassa määritellyistä) tyypeistä:

1) polttomoottorilla tai sähkömoottorilla varustetut moottorijunat;

2) polttomoottorilla tai sähkömoottorilla varustetut vetoyksiköt;

3) henkilöliikenteen kalusto, jos se on varustettu ohjaamolla;

4) rautatieinfrastruktuurin rakentamiseen ja kunnossapitoon käytettävät siirrettävät laitteet, jos ne on varustettu ohjaamolla, ne on tarkoitettu käytettäväksi liikenteessä ja ne liikkuvat omilla pyörillään.

1.2 Maantieteellinen soveltamisala

Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on koko rautatiejärjestelmän rataverkko, joka koostuu

1) direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 1.1 kohdassa kuvatusta Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rataverkosta;

2) direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 2.1 kohdassa kuvatusta Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rataverkosta;

3) rautatiejärjestelmän rataverkon muista osista unionissa, kun soveltamisalaa on laajennettu direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 4 kohdassa kuvatusti.

Soveltamisalaan ei kuulu direktiivin 2008/57/EY 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tapaukset.

YTE:ä sovelletaan verkkoihin, joiden raideleveydet ovat 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm ja 1 668 mm. Sitä ei kuitenkaan sovelleta lyhyisiin rajatylittäviin osuuksiin, joiden raideleveys on 1 520 mm ja jotka on liitetty kolmansien maiden verkkoon.

1.3 Tämän YTE:n sisältö

Direktiivin 2008/57/EY 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti tässä YTE:ssä

1) ilmoitetaan tarkoitettu soveltamisala – 2 luku (Osajärjestelmän määritelmä ja soveltamisala);

2) vahvistetaan olennaiset vaatimukset ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmille ja niiden muiden osajärjestelmien kanssa oleville liitännöille – 3 luku (Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevat olennaiset vaatimukset);

3) vahvistetaan toiminnalliset ja tekniset eritelmät, joiden noudattamista vaaditaan osajärjestelmiltä ja niiden liitännöiltä muihin osajärjestelmiin – 4 luku (Osajärjestelmän kuvaus);

4) määritetään yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava eurooppalaiset eritelmät, mukaan lukien eurooppalaiset standardit, ja jotka ovat välttämättömiä unionin rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi – 5 luku (Yhteentoimivuuden osatekijät);

5) ilmoitetaan kussakin käsiteltävässä tapauksessa yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa ja osajärjestelmien EY-vaatimustenmukaisuustarkastuksissa käytettävät pakolliset menettelyt – 6 luku (Osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja/tai käyttöönsoveltuvuuden arviointi ja osajärjestelmien tarkastukset);

6) ilmoitetaan YTE:n täytäntöönpanostrategia – 7 luku (Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevan YTE:n täytäntöönpano);

7) ilmoitetaan henkilöstön ammatillista pätevyyttä ja työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita näiden osajärjestelmien käyttö ja ylläpito sekä YTE:n täytäntöönpano edellyttävät – 4 luku (Osajärjestelmien kuvaus).

Direktiivin 2008/57/EY 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti erityistapauksia koskevia säännöksiä annetaan 7 luvussa (Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevan YTE:n täytäntöönpano).

Tämän YTE:n 4 luvussa (Osajärjestelmien kuvaus) annetaan myös 1.1 ja 1.2 kohdassa määritettyä soveltamisalaa erityisesti koskevat käyttö- ja ylläpitosäännöt.

2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ JA SOVELTAMISALA

2.1 Johdanto

Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmä määritellään direktiivin 2008/57/EY liitteessä II kaikiksi laitteiksi, joita tarvitaan varmistamaan verkossa luvallisesti liikkuvien junien turvallisuus, ohjaus ja valvonta.

Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien piirteet ovat seuraavat:

1) toiminnot, jotka ovat olennaisia rautatieliikenteen turvallisen ohjauksen ja liikenteen toiminnan kannalta, mukaan luettuina vajaatoimintatiloissa tarvittavat toiminnot ( 2 )

2) liitännät

3) olennaisten vaatimusten täyttämiseen vaadittava suoritustaso.

2.2 Soveltamisala

Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevassa YTE:ssä asetetaan vain ne vaatimukset, jotka ovat tarpeen Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden ja olennaisten vaatimusten täyttymisen varmistamiseksi.

Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmät koostuvat seuraavista osista:

1) junakulunvalvonta

2) ääniradiotoiminta,

3) dataradiotoiminta

4) junanilmaisu.

Luokan A junakulunvalvontajärjestelmänä on ETCS ( 3 ), ja luokan A radiojärjestelmänä on GSM-R.

Luokan A junakulunvalvonnan osalta tässä YTE:ssä määritetään vain vaatimukset, jotka koskevat liitäntöjä muihin osajärjestelmiin.

Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän rataverkon luokan B järjestelmillä tarkoitetaan rajattua määrää aiemman sukupolven junakulunvalvontajärjestelmiä, joita on käytetty Euroopan laajuisessa rautatieverkossa ennen 20 päivää huhtikuuta 2001.

Euroopan unionin rautatiejärjestelmän rataverkon muiden osien luokan B järjestelmillä tarkoitetaan rajattua määrää aiemman sukupolven junakulunvalvontajärjestelmiä, joita on käytetty kyseisessä rataverkossa ennen 1 päivää heinäkuuta 2015.

Luettelo luokan B järjestelmistä esitetään Euroopan rautatieviraston teknisessä asiakirjassa ’Luettelo luokan B ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmistä’, ERA/TD/2011–11, versio 3.0.

Veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevat vaatimukset asetetaan luokan A radiopuhelinten ja junakulunvalvonnan osalta.

Ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevat vaatimukset asetetaan seuraavien osalta:

1) luokan A radioverkko

2) luokan A junakulunvalvonta

3) junanilmaisujärjestelmien välisiä liitäntöjä koskevat vaatimukset, jotta varmistetaan niiden yhteensopivuus liikkuvan kaluston kanssa.

2.3 Soveltamistasot (ETCS)

Tässä YTE:ssä tarkoitettujen liitäntöjen avulla tietoja siirretään junaan ja (tarvittaessa) junasta. Tässä YTE:ssä esitetyt ETCS-eritelmät sisältävät eri soveltamistasoja, joista kullekin radanvarsitoiminnolle voidaan valita vaatimuksia vastaava siirron tyyppi.

Tässä YTE:ssä määritellään kaikkien soveltamistasojen vaatimukset.

Junan, johon on asennettu luokan A mukainen tietyn soveltamistason junakulunvalvontajärjestelmä, on voitava toimia kyseisellä tasolla ja kaikilla sitä alemmilla tasoilla:

— junan, johon on asennettu luokan A mukainen tason 2 junakulunvalvontajärjestelmä, on voitava toimia kyseisellä tasolla ja tason 1 reiteillä.

— junassa, johon on asennettu luokan A mukainen tason 1 junakulunvalvontajärjestelmä, ei tarvitse olla vain ETCS-datalle tarkoitettua GSM-R-radiota, mutta kaikkien tason 2 ja tason 3 toimintojen on oltava siinä mahdollisia sen varmistamiseksi, että — — sen varustelu tasolla 2 varmistetaan myöhemmin tehtävällä vain ETCS-datalle tarkoitetun GSM-R-radion liitännällä — sen varustelu tasolla 3 varmistetaan myöhemmin tehtävällä vain ETCS-datalle tarkoitetun GSM-R-radion ja junakokonaisuuden ilmaisun liitännällä.

3. OHJAUS-, HALLINTA- JA MERKINANTO-OSAJÄRJESTELMIEN OLENNAISET VAATIMUKSET

3.1 Yleistä

Direktiivissä 2008/57/EY edellytetään, että osajärjestelmät ja yhteentoimivuuden osatekijät sekä liitännät täyttävät direktiivin liitteessä III lyhyesti esitetyt olennaiset vaatimukset.

Olennaiset vaatimukset koskevat

1) turvallisuutta

2) luotettavuutta ja käytettävyyttä

3) terveysnäkökohtia

4) ympäristönsuojelua

5) teknistä yhteensopivuutta.

Luokan A järjestelmien olennaiset vaatimukset esitetään jäljempänä.

Luokan B järjestelmien vaatimukset ovat kunkin jäsenvaltion vastuulla.

3.2 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien erityispiirteet

3.2.1 Turvallisuus

Kaikissa hankkeissa, joissa tätä eritelmää sovelletaan, on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien soveltamisalaan kuuluvat vaaratilanteet eivät ylitä palveluun yleisesti sovellettavaa riskirajaa. Tässä yhteydessä sovelletaan komission täytäntöönpanoasetusta (EY) N:o 402/2013 ( 4 ), jäljempänä ’yhteinen turvallisuusmenetelmä’, jota tarkoitetaan direktiivin 2004/49/EY 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa.

Sen varmistamiseksi, etteivät turvallisuuden saavuttamiseksi toteutetut toimenpiteet vaaranna yhteentoimivuutta, on 4.2.1 kohdassa (Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus- ja hallintajärjestelmän turvallisuusominaisuudet) määritellyn perusparametrin vaatimusten täytyttävä.

Luokan A ETCS-järjestelmän osalta turvallisuustavoite jaetaan ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä veturi- ja ratalaitteissa koskeviin tavoitteisiin. Vaatimukset selostetaan yksityiskohtaisesti 4.2.1 kohdassa (Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän turvallisuusominaisuudet) määritellyn perusparametrin yhteydessä. Tämän turvallisuutta koskevan vaatimuksen on täytyttävä yhdessä 3.2.2 kohdassa (Luotettavuus ja käytettävyys) määriteltyjen käytettävyyttä koskevien vaatimusten kanssa.

3.2.2 Luotettavuus ja käytettävyys

Luokan A järjestelmän osalta luotettavuutta ja käytettävyyttä koskeva tavoite jaetaan ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä veturi- ja ratalaitteissa koskeviin tavoitteisiin. Vaatimukset selostetaan yksityiskohtaisesti 4.2.1 kohdassa (Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän turvallisuusominaisuudet) määritellyn perusparametrin yhteydessä.

Osajärjestelmän osatekijöiden vanhenemisesta ja kulumisesta aiheutuvaa vaaraa on valvottava. Jäljempänä 4.5 kohdassa mainittujen kunnossapitoa koskevien vaatimusten on täytyttävä.

3.2.3 Terveysnäkökohdat

Unionin lainsäädännön sekä unionin lainsäädännön kanssa yhdenmukaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti on varmistettava, ettei ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmissä ja niiden suunnittelussa käytetä materiaaleja, jotka vaarantavat niiden kanssa tekemisiin joutuvien henkilöiden terveyden.

3.2.4 Ympäristönsuojelu

Unionin lainsäädännön sekä unionin lainsäädännön kanssa yhdenmukaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti

1) ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteet eivät liialliselle kuumuudelle tai tulipalolle altistuessaan saa ylittää ympäristön kannalta haitallisten savujen tai kaasujen päästöille asetettuja raja-arvoja;

2) ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteet eivät saa sisältää aineita, jotka järjestelmien normaalin käytön aikana voisivat saastuttaa ympäristöä;

3) ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteisiin sovelletaan voimassa olevaa unionin lainsäädäntöä, jossa on määritelty sähkömagneettisen häiritsevyyden ja häiriytyvyyden raja-arvot rautatieverkon rajoilla;

4) ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden on täytettävä voimassa olevat melumääräykset;

5) ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteet eivät saa aiheuttaa sallittua suurempaa tärinää, joka voisi vaarantaa infrastruktuurin toimintakunnon (kun infrastruktuuri on hyvässä kunnossa).

3.2.5 Tekninen yhteensopivuus

Tekninen yhteensopivuus sisältää yhteentoimivuuden saavuttamiseksi tarvittavat toiminnot, liitännät ja suoritustasot.

Teknistä yhteensopivuutta koskevat vaatimukset jaetaan seuraaviin kolmeen ryhmään:

1) Ensimmäisessä ryhmässä vahvistetaan yhteentoimivuuden yleiset tekniset vaatimukset eli ympäristöolot, sähkömagneettinen yhteensopivuus (EMC) rautatiejärjestelmän sisällä sekä asennus. Nämä yhteensopivuutta koskevat vaatimukset määritellään tässä luvussa.

2) Toisessa ryhmässä kuvataan, miten ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä on käytettävä teknisesti ja mitä toimintoja niiltä edellytetään yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Tämä ryhmä määritellään 4 luvussa.

3) Kolmannessa ryhmässä kuvataan, miten ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä on käytettävä yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Tämä ryhmä määritellään 4 luvussa.

3.2.5.1 Yhteensopivuus teknisen suunnittelun kannalta

3.2.5.1.1 Fyysiset ympäristöolot

Ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden on toimittava kyseisellä unionin rautatiejärjestelmän osuudella vallitsevissa ilmasto-oloissa ja fyysisissä oloissa.

Perusparametrin 4.2.16 (Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmissä käytettävien laitteiden rakenne) vaatimusten on täytyttävä.

3.2.5.1.2 Sähkömagneettinen yhteensopivuus rautatiejärjestelmän sisällä

Unionin lainsäädännön ja unionin lainsäädännön kanssa yhdenmukaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteet eivät saa aiheuttaa häiriötä muissa ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteissa tai muissa osajärjestelmissä, eivätkä muut laitteet tai osajärjestelmät saa aiheuttaa häiriöitä ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteissa.

Liikkuvan kaluston sekä ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden välistä sähkömagneettista yhteensopivuutta koskeva perusparametri esitetään 4.2.11 kohdassa (Sähkömagneettinen yhteensopivuus).

3.2.5.2 Ohjauksen, hallinnan ja merkinannon yhteensopivuus

Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien yhteentoimivuutta koskevat vaatimukset määritellään 4 luvussa.

4. OSAJÄRJESTELMIEN KUVAUS

4.1 Johdanto

4.1.1 Perusparametrit

Kaikki asiaa koskevat olennaiset vaatimukset huomioiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä kuvaavat seuraavat perusparametrit:

1) Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän turvallisuusominaisuudet (4.2.1 kohta)

2) Junan ETCS-toiminnot (4.2.2 kohta)

3) Radanvarren ETCS-toiminnot (4.2.3 kohta)

4) Rautateiden viestintätoiminnot – GSM-R (4.2.4 kohta)

5) ETCS:n ja GSM-R:n ilmavälin liitännät (4.2.5 kohta)

6) Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän sisäiset veturilaiteliitännät (4.2.6 kohta)

7) Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän sisäiset ratalaiteliitännät (4.2.7 kohta)

8) Avainhallinta (4.2.8 kohta)

9) ETCS-tunnuksen hallinta (4.2.9 kohta)

10) Junanilmaisujärjestelmät (4.2.10 kohta)

11) Liikkuvan kaluston ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden välinen sähkömagneettinen yhteensopivuus (4.2.11 kohta)

12) ETCS DMI (kuljettajan käyttöliittymä ETCS:ään) (4.2.12 kohta)

13) GSM-R DMI (kuljettajan käyttöliittymä GSM-R:ään) (4.2.13 kohta)

14) Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin (4.2.14 kohta)

15) Ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden näkyvyys (4.2.15 kohta)

16) Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmissä käytettävien laitteiden rakenne (4.2.16 kohta).

4.1.2 Yleiskatsaus vaatimuksiin

Kaikkia 4.2 kohdan (Osajärjestelmien toiminnalliset ja tekniset eritelmät) perusparametreja koskevia vaatimuksia on sovellettava luokan A järjestelmiin.

Luokkaa B ja STM-moduuleja (jotka mahdollistavat luokan A järjestelmän toiminnan luokan B infrastruktuurilla) koskevat vaatimukset ovat kunkin jäsenvaltion vastuulla.

Tämä YTE perustuu periaatteisiin, joiden mukaan ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien on oltava yhteensopivia YTE:n mukaisten veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien kanssa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi

1) veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien toiminnot, liitännät ja suorituskyky standardoidaan sen varmistamiseksi, että jokainen juna reagoi ratalaitteilta saamiinsa tietoihin ennakoidulla tavalla;

2) ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän osalta radan ja junan välillä tapahtuva viestintä standardoidaan täysimääräisesti tässä YTE:ssä. Jäljempänä olevissa kohdissa mainittujen eritelmien avulla ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantotoimintoa voidaan käyttää joustavasti niin, että se voidaan liittää rautatiejärjestelmään mahdollisimman tehokkaasti. Joustavuutta on hyödynnettävä ilman, että YTE:n mukaisten veturilaitteiden osajärjestelmien liikkuvuutta rajoitetaan.

Ohjaus-, hallinta- ja merkinantotoiminnot jaetaan eri luokkiin sen mukaan, ovatko ne valinnaisia vai pakollisia. Luokat määritellään liitteessä A tarkoitetuissa eritelmissä, ja näissä teksteissä myös kerrotaan, miten toiminnot on luokiteltu.

Liitteessä A olevan 4.1 kohdan c alakohdassa on liitteessä A tarkoitettujen eritelmien yhteydessä käytettyjen ETCS-termien ja -määritelmien sanasto.

4.1.3 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien osat

Edellä 2.2 kohdan (Soveltamisala) mukaisesti ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmät voidaan jakaa osiin.

Seuraavassa taulukossa esitetään, mitä perusparametria sovelletaan kuhunkin osajärjestelmään ja osaan.







Taulukko 4.1 Osajärjestelmä Osa Perusparametrit Veturilaitteissa tapahtuva ohjaus, hallinta ja merkinanto Junakulunvalvonta 4.2.1, 4.2.2, 4.2.5, 4.2.6, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.12, 4.2.14, 4.2.16 Ääniradiotoiminta 4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.2, 4.2.5.1, 4.2.13, 4.2.16 Dataradiotoiminta 4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.6.2, 4.2.16 Ratalaitteilla tapahtuva ohjaus, hallinta ja merkinanto Junakulunvalvonta 4.2.1, 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.15, 4.2.16 Ääni- ja dataradiotoiminta 4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16 Junanilmaisu 4.2.10. 4.2.11, 4.2.16

4.2 Osajärjestelmien toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.1 Yhteentoimivuuden kannalta tärkeät ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän turvallisuusominaisuudet

Tällä perusparametrilla kuvataan veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmään sekä ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmään sovellettavia vaatimuksia 3.2.1 kohdan (Turvallisuus) ja 3.2.2 kohdan (Luotettavuus ja käytettävyys) mukaisesti.

Yhteentoimivuuden varmistamiseksi veturi- ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä toteutettaessa on noudatettava seuraavia säännöksiä:

1) Veturi- tai ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän suunnittelu, toteutus ja käyttö eivät saa edellyttää a) veturi- ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien väliseltä liitännältä muita vaatimuksia kuin tässä YTE:ssä asetetut vaatimukset, b) muulta osajärjestelmältä muita vaatimuksia kuin niitä koskevissa YTE:issä asetetut vaatimukset.

2) Jäljempänä 4.2.1.1 ja 4.2.1.2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä.

4.2.1.1 Turvallisuus

Veturi- ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien on täytettävä tässä YTE:ssä asetetut ETCS-laitteita ja -kokoonpanoja koskevat vaatimukset.

ETCS-järjestelmään syötettyjä suositustasoja suurempien nopeuksien ja/tai etäisyyksien aiheuttaman vaaran osalta satunnaisvikojen, junan ETCS:n ja radanvarren ETCS:n sallittu varmuusvikataajuus on 10– 9 h– 1. Katso liitteessä A olevan 4.2.1 kohdan a alakohta.

Yhteentoimivuuden varmistamiseksi junan ETCS-järjestelmien on täytettävä täysimääräisesti kaikki liitteessä A olevassa 4.2.1 kohdassa asetetut vaatimukset. Radanvarren ETCS-järjestelmän osalta voidaan kuitenkin hyväksyä lievempiä turvallisuusvaatimuksia, edellyttäen että palvelun turvallisuustavoitteet saavutetaan käytettäessä YTE:n mukaisia veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä.

4.2.1.2 Käytettävyys/luotettavuus

Tässä kohdassa viitataan sellaisten vikatyyppien esiintymiseen, jotka eivät aiheuta turvallisuusriskejä, mutta jotka luovat vaaratilanteita, joiden hallitseminen saattaa heikentää järjestelmän yleistä turvallisuutta.

Tässä yhteydessä parametri ”vika” merkitsee, että komponentti ei pysty enää suorittamaan vaadittua toimintaa edellytetyn suorituskyvyn mukaisesti, ja ”vikatyyppi” merkitsee vaikutusta, jonka perusteella vika pannaan merkille.

Jotta varmistetaan, että asianomaisille rataverkon haltijoille ja rautatieyritykselle annetaan kaikki tiedot, joita ne tarvitsevat asianmukaisten hallintatoimenpiteiden määrittämiseksi vajaatoimintatilanteissa, veturi- tai ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän EY-tarkastusvakuutukseen mukana seuraavaan tekniseen asiakirjaan on sisällyttävä käytettävyyttä/luotettavuutta koskevat vikatyyppeihin liittyvät lasketut arvot, jotka vaikuttavat ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän kykyyn valvoa yhden tai useamman kalustoyksikön turvallista liikennöintiä tai aloittaa ääniradioviestintä liikenteenohjauksen ja veturinkuljettajien välillä.

Seuraavien laskettujen arvojen noudattaminen on varmistettava:

1) Keskimääräinen aika käyttötunneissa niiden veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän vikojen välillä, jotka edellyttävät junakulunvalvontalaitteiden eristämistä: [avoin kohta];

2) Keskimääräinen aika käyttötunneissa niiden veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän vikojen välillä, jotka estävät ääniradioviestinnän liikenteenohjauksen ja veturinkuljettajan välillä: [avoin kohta].

Jäljempänä 4.5 kohdassa (Kunnossapitoa koskevat säännöt) tarkoitettuja kunnossapitovaatimuksia on noudatettava, jotta rataverkon haltijat ja rautatieyritykset voivat valvoa osajärjestelmien riskitasoa käyttöiän ajan ja sellaisten käytettävyyttä/luotettavuutta koskevien arvojen noudattamista, joita käytetään vaaratilanteiden hallintatoimenpiteiden määrityksessä.

4.2.2 Junan ETCS-toiminnot

Junan ETCS-toimintoja koskevassa perusparametrissa esitetään kaikki toiminnot, joita tarvitaan junan kuljettamiseksi turvallisesti. Ensisijaisina toimintoina ovat automaattinen junakulunvalvonta ja ohjaamoon lähetettävät signaalit eli

1) junatietojen syöttäminen (esimerkiksi junan enimmäisnopeus ja jarrutuskyky)

2) valvontatilan valitseminen ratalaitteista saatavien tietojen perusteella

3) matkanmittaustoimintojen suorittaminen

4) junan sijainnin määrittäminen eurobaliisin avulla

5) dynaamisen jarruprofiilin laskeminen junan reittiä varten junatietojen ja ratalaitteista saatujen tietojen perusteella

6) dynaamisen jarruprofiilin valvonta junan kulun aikana

7) valvontatoiminnon tarjoaminen.

Toiminnot on toteutettava liitteessä A olevan 4.2.2 kohdan b alakohdan mukaisesti, ja niiden on oltava suorituskyvyltään liitteessä A olevan 4.2.2 kohdan a alakohdan mukaisia.

Testejä koskevat vaatimukset asetetaan liitteessä A olevan 4.2.2 kohdan c alakohdassa.

Laitteiden ETCS-tunnuksia hallitaan 4.2.9 kohdan (ETCS-tunnuksen hallinta) mukaisesti.

Tärkeintä toimintoa tuetaan seuraavilla muilla toiminnoilla, joihin myös sovelletaan liitteessä A olevia 4.2.2 kohdan a ja b alakohtaa sekä jäljempänä annettuja täydentäviä eritelmiä:

1) Viestintä ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän kanssa. a) Eurobaliisidatalähetykset. Katso 4.2.5.2 kohta (Eurobaliisiviestintä junaan). b) Eurosilmukkadatalähetykset. Katso 4.2.5.3 kohta (Eurosilmukkaviestintä junaan). Tämä toiminto on pakollinen junissa siinä tapauksessa, että ratalaitteisiin on tason 1 ETCS-sovelluksessa asennettu eurosilmukkajärjestelmä ja hätäjarru voidaan turvallisuussyistä vapauttaa vasta junan ollessa täysin pysähtynyt (esimerkiksi radan vaaralliset kohdat). c) Radiodatalähetykset lisäajotiedon välittämiseksi. Katso liitteessä A olevan 4.2.2 kohdan d alakohta, 4.2.5.1 kohta (Radioviestintä junan kanssa), 4.2.6.2 kohta (GSM-R-radiodatatoiminnan ja ETCS:n välinen liitäntä) ja 4.2.8 kohta (Avainhallinta). Tämä toiminto on pakollinen junissa siinä tapauksessa, että ratalaitteisiin on tason 1 ETCS-sovelluksessa asennettu kokoonpano, jolla lisäajotietoja voidaan siirtää radiodatasiirtona, ja että hätäjarru voidaan turvallisuussyistä vapauttaa vasta junan ollessa täysin pysähtynyt (esimerkiksi radan vaaralliset kohdat). d) Radiodatalähetykset. Katso 4.2.5.1 kohta (Radioviestintä junan kanssa), 4.2.6.2 kohta (GSM-R-radiodatatoiminnan ja ETCS:n välinen liitäntä) ja 4.2.8 kohta (Avainhallinta). Pakollinen junissa vain ETCS:n tason 2 tai ETCS:n tason 3 sovelluksissa.

2) Viestintä kuljettajan kanssa. Katso liitteessä A olevan 4.2.2 kohdan e alakohta ja 4.2.12 kohta (ETCS DMI).

3) Viestintä STM:n kanssa. Katso 4.2.6.1 kohta (ETCS:n ja STM:n välinen liitäntä). Tämä toiminto sisältää seuraavat osat: a) STM-moduulista tulevien tietojen hallinta, b) STM:n käyttämän datan antaminen, c) STM-muunnosten hallinta.

4) Junakokonaisuuden valvonta – pakollista tasolla 3, ei vaadita tasoilla 1 ja 2.

5) Laitteen oikean toiminnan valvonta ja tuki vajaatoimintatilassa. Tämä toiminto sisältää seuraavat osat: a) junan ETCS-toimintojen käynnistäminen, b) tuki vajaatoimintatilassa, c) junan ETCS-toimintojen eristäminen.

6) Hallinnollisista syistä tapahtuvan tietojen keräämisen tuki. Katso 4.2.14 kohta (Liitäntä datan tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin).

7) Tietojen/käskyjen välittäminen ja liikkuvan kaluston tilatietojen vastaanottaminen: a) kuljettajan käyttöliittymään. Katso 4.2.12 kohta (ETCS DMI). b) junan käyttöliittymään ja käyttöliittymästä. Katso liitteessä A olevan 4.2.2 kohdan f alakohta.

4.2.3 Radanvarren ETCS-toiminnot

Tämä perusparametri kuvaa ratalaitteiden ETCS-toiminnot. Se sisältää kaikki ETCS-toiminnot, joita tietyn junan turvallinen reitti edellyttää.

Tärkeimpiä toimintoja ovat

1) tietyn junan sijainnin määrittäminen eurobaliisin avulla (taso 2 ja taso 3)

2) ratalaitteista tulevien tietojen muuntaminen standardimuotoon veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää varten

3) ajolupien luonti, mukaan luettuina radan kuvaus ja junakohtaiset määräykset.

Toiminnot on toteutettava liitteessä A olevan 4.2.3 kohdan b alakohdan mukaisesti, ja niiden on oltava suorituskyvyltään liitteessä A olevan 4.2.3 kohdan a alakohdan mukaisia.

Laitteiden ETCS-tunnuksia hallitaan 4.2.9 kohdan (ETCS-tunnuksen hallinta) mukaisesti.

Tärkeimpiä toimintoja tuetaan seuraavilla toiminnoilla, joihin myös sovelletaan liitteessä A olevan 4.2.3 kohdan a ja b alakohtaa sekä jäljempänä annettuja täydentäviä eritelmiä:

1) viestintä veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän kanssa. Tämä sisältää seuraavat osat: a) Eurobaliisidatalähetykset. Katso 4.2.5.2 kohta (Eurobaliisiviestintä junaan) ja 4.2.7.4 kohta (Eurobaliisi / koodain (LEU)); b) Eurosilmukkadatalähetykset. Katso 4.2.5.3 kohta (Eurosilmukkaviestintä junaan) ja 4.2.7.5 kohta (Eurosilmukka / koodain (LEU)). Eurosilmukka koskee vain tasoa 1 ja on siinäkin valinnainen; c) Radiodatalähetykset lisäajotiedon välittämiseksi. Katso liitteessä A olevan 4.2.3 kohdan d alakohta, 4.2.5.1 kohta (Radioviestintä junan kanssa), 4.2.7.3 kohta (GSM-R / radanvarren ETCS-toiminto) ja 4.2.8 kohta (Avainhallinta). Radion lisäajotieto koskee vain tasoa 1 ja on siinäkin valinnainen; d) Radiodatalähetykset. Katso 4.2.5.1 kohta (Radioviestintä junan kanssa), 4.2.7.3 kohta (GSM-R / radanvarren ETCS-toiminto) ja 4.2.8 kohta (Avainhallinta). Radiodatalähetykset koskevat vain tasoa 2 ja tasoa 3.

2) tietojen/käskyjen luonti junan ETCS-järjestelmää varten. Tällaiset tiedot liittyvät esimerkiksi siihen, missä ilmaventtiilit suljetaan/avataan, missä virroitin lasketaan/nostetaan, missä päävirtakytkin avataan/suljetaan ja missä vaihdetaan sähköjärjestelmästä A sähköjärjestelmään B. Toiminnon käyttäminen ratalaitteissa on vapaaehtoista. Tätä voidaan kuitenkin vaatia muissa sovellettavissa YTE:issä tai kansallisissa säännöissä taikka riskien arvioinnissa osajärjestelmien turvallisen liittämisen varmistamiseksi;

3) eri radiosuojastuskeskusten (RBC) hallinnoimien alueiden välillä tapahtuvien siirtymien hallinta (koskee vain tasoa 2 ja tasoa 3). Katso 4.2.7.1 kohta (Radiosuojastuskeskusten välinen toiminnallinen liitäntä) ja 4.2.7.2 kohta (Radiosuojastuskeskusten välinen tekninen liitäntä).

4.2.4 Rautateiden viestintätoiminnot – GSM-R

Tällä perusparametrilla kuvataan radioviestintätoimintoja. Tällaisia toimintoja on käytettävä veturi- ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmissä jäljempänä esitettyjen eritelmien mukaisesti.

4.2.4.1 Perusviestintätoiminto

Yleiset vaatimukset eritellään liitteessä A olevan 4.2.4 kohdan a alakohdassa.

Myös seuraavia eritelmiä on noudatettava:

1) ASCI-ominaisuudet; liitteessä A olevan 4.2.4 kohdan b alakohta,

2) SIM-kortti; liitteessä A olevan 4.2.4 kohdan c alakohta,

3) sijaintiin perustuvat ilmoitukset; liitteessä A olevan 4.2.4 kohdan e alakohta.

4.2.4.2 Ääniviestintäsovellukset ja käyttöön liittyvät viestintäsovellukset

Yleiset vaatimukset määritellään liitteessä A olevan 4.2.4 kohdan f alakohdassa.

Testejä koskevat vaatimukset asetetaan liitteessä A olevan 4.2.4 kohdan g alakohdassa.

Myös seuraavia eritelmiä on noudatettava:

1) ensisijaisten kutsujen vahvistaminen; liitteessä A olevan 4.2.4 kohdan h alakohta,

2) toimintaan liittyvät viestit; liitteessä A olevan 4.2.4 kohdan j alakohta,

3) toiminnallisten numeroiden esittäminen; liitteessä A olevan 4.2.4 kohdan k alakohta,

4) käyttäjien välinen merkinanto; liitteessä A olevan 4.2.4 kohdan d alakohta.

4.2.4.3 Dataviestintäsovellukset ETCS-järjestelmää varten

Yleiset vaatimukset määritellään liitteessä A olevan 4.2.4 kohdan f alakohdassa.

Testejä koskevat vaatimukset asetetaan liitteessä A olevan 4.2.4 kohdan g alakohdassa.

Veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän osassa ”dataradiotoiminta” on oltava valmiudet tukea vähintään kahta samanaikaista viestintäyhteyttä ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän kanssa.

Tämä toiminto on pakollinen vain ETCS:n tason 2 ja tason 3 sekä radion lisäajotietojen sovellusten osalta.

4.2.5 ETCS:n ja GSM-R:n ilmavälin liitännät

Tässä perusparametrissa asetetaan vaatimukset rata- ja veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien välisille ilmaväleille, ja lisäksi huomioon on otettava ETCS:n ja GSM-R-laitteiden välisiä liitäntöjä koskevat vaatimukset, jotka asetetaan 4.2.6 kohdassa (Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän sisäiset veturilaiteliitännät) ja 4.2.7 kohdassa (Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän sisäiset ratalaiteliitännät).

Tämä perusparametri koostuu seuraavista osista:

1) fyysiset, sähköiset ja sähkömagneettiset arvot, joiden noudattaminen on turvallisen toiminnan edellytys

2) käytettävä viestintäprotokolla

3) viestintäkanavan käytettävyys.

Sovellettavat eritelmät luetellaan jäljempänä.

4.2.5.1 Radioviestintä junan kanssa

Luokan A radioviestintäliitäntöjen on toimittava liitteessä A olevan 4.2.5 kohdan a alakohdassa liitteessä A olevan 4.2.4 kohdan f alakohdassa eritellyllä taajuuskaistalla.

Veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmät on suojattava häiriöiltä niin, että liitteessä A olevan 4.2.4 kohdan f alakohdassa asetetut vaatimukset täyttyvät.

Protokollien on dataviestinnässä oltava liitteessä A olevan 4.2.5 kohdan b alakohdan mukaisia.

Radion lisäajotietoja käytettäessä on noudatettava liitteessä A olevan 4.2.5 kohdan c alakohdassa asetettuja vaatimuksia.

4.2.5.2 Eurobaliisiviestintä junaan

Eurobaliisiviestinnän liitäntöjen on oltava liitteessä A olevan 4.2.5 kohdan d alakohdan mukaisia.

4.2.5.3 Eurosilmukkaviestintä junaan

Eurosilmukkaviestinnän liitäntöjen on oltava liitteessä A olevan 4.2.5 kohdan e alakohdan mukaisia.

4.2.6 Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän veturilaitteiden sisäiset liitännät

Tässä perusparametrissa on kolme osaa.

4.2.6.1 ETCS-toiminnot ja luokan B junakulunvalvonta

Jos junaan on asennettu ETCS-toimintoja ja luokan B junakulunvalvontalaitteita, niiden välisiä siirtymiä voidaan hallita liitteessä A olevan 4.2.6 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla vakiomuotoisella liitännällä.

K-liitäntä (jonka avulla tietyt STM-moduulit voivat lukea luokan B baliisien tietoja käyttämällä ETCS-järjestelmän junaan asennettua antennia) määritetään liitteessä A olevan 4.2.6 kohdan b alakohdassa ja G-liitäntä (ilmaväli junaan asennetun ETCS-antennin ja luokan B baliisien välillä) liitteessä A olevan 4.2.6 kohdan c alakohdassa.

K-liitännän toteuttaminen on valinnaista, mutta jos se toteutetaan, sen täytyy tapahtua liitteessä A olevan 4.2.6 kohdan b alakohdan mukaisesti.

Jos K-liitäntä toteutetaan, junan lähetyskanavatoiminnallisuudella on myös oltava liitteessä A olevan 4.2.6 kohdan c alakohdassa määritetyt ominaisuudet.

Jos siirtymiä junan ETCS-järjestelmien ja luokan B junakulunvalvontajärjestelmien välillä ei hallita liitteessä A olevan 4.2.6 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla vakiomuotoisella liitännällä, on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, ettei ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmään sovelleta muita vaatimuksia käytettävän menetelmän takia.

4.2.6.2 GSM-R-radiodataliikenteen ja ETCS:n välinen liitäntä

Luokan A radiotoimintojen ja junan ETCS-toimintojen välistä liitäntää koskevat vaatimukset asetetaan liitteessä A olevan 4.2.6 kohdan d alakohdassa.

Radion lisäajotietoja käytettäessä on noudatettava liitteessä A olevan 4.2.6 kohdan e alakohdassa asetettuja vaatimuksia.

4.2.6.3 Matkan mittaus

Matkanmittaustoiminnon ja junan ETCS-toimintojen välisen liitännän on oltava liitteessä A olevan 4.2.6 kohdan f alakohdan vaatimusten mukainen. Tämä liitäntä vaikuttaa tähän perusparametriin vain silloin, kun matkaa mittaavat laitteet on toimitettu erillisinä yhteentoimivuuden osatekijöinä (katso 5.2.2 kohta – Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely).

4.2.7 Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän ratalaitteiden sisäiset liitännät

Tässä perusparametrissa on viisi osaa.

4.2.7.1 Radiosuojastuskeskusten välinen toiminnallinen liitäntä

Tämän liitännän avulla määritetään vierekkäisten radiosuojastuskeskusten (RBC) välillä vaihdettavat tiedot, joita tarvitaan junan turvalliseen kulkuun tietyn keskuksen alueelta seuraavalle alueelle, ja siinä määritetään seuraavat osat:

1) luovuttavan RBC-keskuksen vastaanottavalle RBC-keskukselle lähettämät tiedot

2) vastaanottavan RBC-keskuksen luovuttavalle RBC-keskukselle lähettämät tiedot.

Vaatimukset asetetaan liitteessä A olevan 4.2.7 kohdan a alakohdassa.

4.2.7.2 Radiosuojastuskeskusten (RBC) välinen liitäntä

Kyseessä on kahden RBC-keskuksen välinen tekninen liitäntä. Vaatimukset asetetaan liitteessä A olevan 4.2.7 kohdan b alakohdassa.

4.2.7.3 GSM-R/radanvarren ETCS

Tämä on luokan A radiojärjestelmän ja radanvarren ETCS-toimintojen välinen liitäntä. Vaatimukset asetetaan liitteessä A olevan 4.2.7 kohdan c alakohdassa.

4.2.7.4 Eurobaliisi / koodain (LEU)

Tämä on eurobaliisin ja koodaimen (LEU:n) välinen liitäntä. Vaatimukset asetetaan liitteessä A olevan 4.2.7 kohdan d alakohdassa.

Tämä liitäntä vaikuttaa tähän perusparametriin vain silloin, kun eurobaliisi ja koodain toimitetaan erillisinä yhteentoimivuuden osatekijöinä (katso 5.2.2 kohta – Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely).

4.2.7.5 Eurosilmukka / koodain (LEU)

Tämä on eurosilmukan ja koodaimen (LEU:n) välinen liitäntä. Vaatimukset asetetaan liitteessä A olevan 4.2.7 kohdan e alakohdassa.

Tämä liitäntä vaikuttaa tähän perusparametriin vain silloin, kun eurosilmukka ja koodain toimitetaan erillisinä yhteentoimivuuden osatekijöinä (katso 5.2.2 kohta – Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely).

4.2.8 Avainhallinta

Tässä perusparametrissa asetetaan vaatimukset, jotka koskevat radiolla lähetetyn datan suojauksessa käytettävien salausavainten hallintaa.

Vaatimukset asetetaan liitteessä A olevan 4.2.8 kohdan a alakohdassa. Vain ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden liitäntöihin liittyvät vaatimukset kuuluvat tämän YTE:n soveltamisalaan.

4.2.9 ETCS-tunnuksen hallinta

Tämä perusparametri koskee rata- ja veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien laitteiden ETCS-tunnuksia.

Vaatimukset asetetaan liitteessä A olevan 4.2.9 kohdan a alakohdassa.

4.2.10 Radanvarren junanilmaisujärjestelmät

Tässä perusparametrissa määritetään radanvarren junanilmaisujärjestelmien ja liikkuvan kaluston välisiä liitäntöjä koskevat vaatimukset kalustoyksikön suunnittelun ja toiminnan kannalta.

Junanilmaisujärjestelmiin sovellettavat liitäntävaatimukset asetetaan liitteessä A olevan 4.2.10 kohdan a alakohdassa.

4.2.11 Liikkuvan kaluston ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiston välinen sähkömagneettinen yhteensopivuus

Tässä perusparametrissa asetetaan liitäntöjä koskevat vaatimukset liikkuvan kaluston ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden välistä sähkömagneettista yhteensopivuutta varten.

Junanilmaisujärjestelmään sovellettavat liitäntävaatimukset asetetaan liitteessä A olevan 4.2.11 kohdan a alakohdassa.

4.2.12 ETCS DMI (kuljettajan käyttöliittymä ETCS:ään)

Tässä perusparametrissa kuvataan ETCS-järjestelmän kuljettajalle antamia tietoja, jotka kuljettaja syöttää junan ETCS-järjestelmään. Katso liitteessä A olevan 4.2.12 kohdan a alakohta.

Se sisältää seuraavat osat:

1) ergonomia (näkyvyys mukaan luettuna)

2) näytettävät ETCS-toiminnot

3) kuljettajan toimien käynnistämät ETCS-toiminnot.

4.2.13 GSM-R DMI (Kuljettajan käyttöliittymä GSM-R:ään)

Tässä perusparametrissa kuvataan GSM-R-järjestelmän kuljettajalle antamia tietoja, jotka kuljettaja syöttää junan GSM-R-järjestelmään. Katso liitteessä A olevan 4.2.13 kohdan a alakohta.

Se sisältää seuraavat osat:

1) ergonomia (näkyvyys mukaan luettuna)

2) näytettävät GSM-R-toiminnot,

3) lähteviin puheluihin liittyvät tiedot

4) saapuviin puheluihin liittyvät tiedot.

4.2.14 Liitäntä datan tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin

Tässä perusparametrissa kuvataan seuraavia näkökohtia:

1) datanvaihto junan ETCS:n ja liikkuvan kaluston tallennuslaitteen välillä

2) viestintäprotokollat

3) fyysinen liitäntä.

Katso liitteessä A olevan 4.2.14 kohdan a alakohta.

4.2.15 Ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden näkyvyys

Tässä perusparametrissa kuvataan seuraavia näkökohtia:

1) valoa heijastavien merkkien ominaisuudet, joilla varmistetaan asianmukainen näkyvyys

2) yhteentoimivien merkkitaulujen ominaisuudet.

Katso liitteessä A olevan 4.2.15 kohdan a alakohta.

Myös kuljettajan näkökenttää ja infrastruktuuria koskevat vaatimukset on huomioitava ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden asennuksessa.

4.2.16 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmissä käytettävien laitteiden rakenne

Tämän YTE:n liitteessä A olevassa taulukossa A2 luetelluissa asiakirjoissa täsmennetyt ympäristöedellytykset on otettava huomioon.

Asetuksessa (EU) N:o 1302/2014 (vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskeva LOC & PAS YTE) tarkoitettujen materiaaleja koskevien vaatimusten (esimerkiksi tulipalojen ehkäisemiseen liittyvien) on täytyttävä veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmissä.

4.3 Toisiin osajärjestelmiin yhteydessä olevien liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.3.1 Liitäntä käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevaan osajärjestelmään







Liitäntä käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:en Viite CCS YTE:en Viite käyttötoimintaa ja hallintaa koskevaan YTE:en (1) Parametri Kohta Parametri Kohta Käyttöä koskevat säännöt (tavallinen toiminta ja vajaatoimintatila) 4.4 Sääntökirja 4.2.1.2.1 Käyttöä koskevat säännöt 4.4 Ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden näkyvyys 4.2.15 Opastimien ja radanvarren merkkien näkyvyys 4.2.2.8 Jarrujen toimintataso ja ominaisuudet 4.2.2 Jarrutuskyky 4.2.2.6 Hiekoituslaitteiden käyttö Junassa tapahtuva laipan voitelu Komposiittimateriaaleista valmistettujen jarrukenkien käyttö 4.2.10 Sääntökirja 4.2.1.2.1 Liitäntä tietojen tallennukseen hallinnollisiin tarkoituksiin 4.2.14 Datan tallentaminen junassa 4.2.3.5 ETCS DMI 4.2.12 Junan numero 4.2.3.2.1 GSM-R DMI 4.2.13 Junan numero 4.2.3.2.1 (1) Komission asetus (EU) 2015/995, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä annetun päätöksen 2012/757/EU muuttamisesta (EUVL L 165, 30.6.2015, s. 1).

4.3.2 Liitäntä liikkuva kalusto -osajärjestelmään







Liitäntä liikkuvaa kalustoa koskeviin YTE:ihin Viite CCS YTE:en Viite liikkuvaa kalustoa koskeviin YTE:ihin Parametri Kohta Parametri Kohta Yhteensopivuus ratalaitteiden junanilmaisujärjestelmien kanssa: kalustoyksikön rakenne 4.2.10 Raidevirtapiireihin perustuvien junanilmaisujärjestelmien kanssa yhteensopivan liikkuvan kaluston ominaispiirteet HR RS YTE (1) pyöräkertojen sijainti akselipaino hiekoitus pyörien välinen sähkövastus CR RS YTE (2) LOC & PAS YTE (3) Vaunuja koskeva YTE (4) 4.2.7.9.2 4.2.3.2 4.2.3.10 4.2.3.3.1 4.2.3.3.1.1 4.2.3.3.1.1 4.2.3.2 Akselinlaskimiin perustuvien junanilmaisujärjestelmien kanssa yhteensopivan liikkuvan kaluston ominaispiirteet HR RS YTE pyöräkertojen geometria pyörät CR RS YTE LOC & PAS YTE Vaunuja koskeva YTE 4.2.7.9.2 4.2.7.9.3 4.2.3.3.1.2 4.2.3.3.1.2 4.2.3.3.1 Silmukkalaitteiden kanssa yhteensopivan liikkuvan kaluston ominaispiirteet HS RS YTE CR RS YTE LOC & PAS YTE Vaunuja koskeva YTE Ei ole 4.2.3.3.1.3 4.2.3.3.1.3 Ei ole Liikkuvan kaluston ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiston välinen sähkömagneettinen yhteensopivuus 4.2.11 Raidevirtapiireihin perustuvien junanilmaisujärjestelmien kanssa yhteensopivan liikkuvan kaluston ominaispiirteet HS RS YTE CR RS YTE LOC & PAS YTE Vaunuja koskeva YTE 4.2.6.6.1 4.2.3.3.1.1 4.2.3.3.1.1 Ei ole Akselinlaskimiin perustuvien junanilmaisujärjestelmien kanssa yhteensopivan liikkuvan kaluston ominaispiirteet HS RS YTE CR RS YTE LOC & PAS YTE Vaunuja koskeva YTE 4.2.6.6.1 4.2.3.3.1.2 4.2.3.3.1.2 Ei ole Jarrujen toimintataso ja ominaisuudet 4.2.2 Hätäjarrutuskyky HS RS YTE Hätäjarrutus Käyttöjarrutus CR RS YTE Hätäjarrutus Käyttöjarrutus LOC & PAS YTE Hätäjarrutus Käyttöjarrutus Vaunuja koskeva YTE 4.2.4.1 4.2.4.4 4.2.4.5.2 4.2.4.5.3 4.2.4.5.2 4.2.4.5.3 4.2.4.1.2 Veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiston antennien sijainti 4.2.2 Kinemaattinen ulottuma HS RS YTE CR RS YTE LOC & PAS YTE Vaunuja koskeva YTE 4.2.3.1 4.2.3.1 4.2.3.1 Ei ole Junan ETCS-toimintojen eristäminen 4.2.2 Käyttöä koskevat säännöt HS RS YTE CR RS YTE LOC & PAS YTE Vaunuja koskeva YTE 4.2.7.9.1 4.2.12.3 4.2.12.3 Ei ole Dataliitännät 4.2.2 Valvonta ja vianselvitys HS RS YTE CR RS YTE LOC & PAS YTE Vaunuja koskeva YTE 4.2.7.10 4.2.1.1 4.2.1.1 Ei ole Ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden näkyvyys 4.2.15 Näkyvyys ulos Ajovalot HS RS YTE CR RS YTE LOC & PAS YTE Vaunuja koskeva YTE 4.2.7.4.1.1 4.2.7.1.1 4.2.7.1.1 Ei ole Kuljettajan näkökenttä ohjaamosta HS RS YTE näkyvyys tuulilasi CR RS YTE näkyvyys tuulilasi LOC & PAS YTE näkyvyys tuulilasi Vaunuja koskeva YTE 4.2.2.6 b 4.2.2.7 4.2.9.1.3.1 4.2.9.2 4.2.9.1.3.1 4.2.9.2 Ei ole Liitäntä datan tallentamiseen hallinnollisiin tarkoituksiin 4.2.14 Tietojen tallennuslaite HS RS YTE CR RS YTE LOC & PAS YTE Vaunuja koskeva YTE 4.2.7.10 4.2.9.6 4.2.9.6 Ei ole Liikkuvan kaluston laitteiston ohjaus 4.2.2 4.2.3 Eri vaiheiden erotusjaksot HS RS YTE CR RS YTE LOC & PAS YTE Vaunuja koskeva YTE 4.2.8.3.6.7 4.2.8.2.9.8 4.2.8.2.9.8 Ei ole Hätäjarrutuksen ohjaus 4.2.2 Hätäjarrutuksen ohjaus HS RS YTE CR RS YTE LOC & PAS YTE Vaunuja koskeva YTE Ei ole 4.2.4.4.1 4.2.4.4.1 Ei ole Laitteiden rakenne 4.2.16 Materiaaleja koskevat vaatimukset HS RS YTE CR RS YTE LOC & PAS YTE Vaunuja koskeva YTE 4.2.7.2.2 4.2.10.2.1 4.2.10.2.1 Ei ole (1) HS TS YTE on Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä 21 päivänä helmikuuta 2008 annettu komission päätös 2008/232/EY (EUVL L 84, 26.3.2008, s. 132). (2) CR RS YTE on Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston osajärjestelmää ”veturit ja henkilöliikenteen liikkuva kalusto” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä 26 päivänä huhtikuuta 2011 annettu komission päätös 2008/291/EU (EUVL L 139, 26.5.2011, s. 1). (3) LOC & PAS YTE on Euroopan unionin rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston osajärjestelmää ”veturit ja henkilöliikenteen liikkuva kalusto” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä 18 päivänä marraskuuta 2014 annettu komission asetus (EU) N:o 1302/2014 (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 228). (4) Vaunuja koskeva YTE on Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto – tavaraliikenteen vaunut” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja komission päätöksen 2006/861/EY kumoamisesta 13 päivänä maaliskuuta 2013 annettu komission asetus (EU) N:o 321/2013 (EUVL L 104, 12.4.2013, s. 1).

4.3.3 Liitännät infrastruktuuriosajärjestelmään







Liitäntä infrastruktuuria koskevaan YTE:en Viite CCS YTE:en Viite infrastruktuuria koskevaan YTE:en Parametri Kohta Parametri Kohta Junanilmaisujärjestelmät (asennukseen tarvittava tila) 4.2.10 Infrastruktuurin vähimmäisulottumat Aukean tilan ulottuma Aukean tilan ulottuma HS INF YTE (1) CR INF YTE (2) INF YTE (3) 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 Eurobaliisiviestintä (asennukseen tarvittava tila) 4.2.5.2 Infrastruktuurin vähimmäisulottumat Aukean tilan ulottuma Aukean tilan ulottuma HS INF YTE CR INF YTE INF YTE 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 Eurosilmukkaviestintä (asennukseen tarvittava tila) 4.2.5.3 Infrastruktuurin vähimmäisulottumat Aukean tilan ulottuma Aukean tilan ulottuma HS INF YTE CR INF YTE INF YTE 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 Ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden näkyvyys 4.2.15 Infrastruktuurin vähimmäisulottumat Aukean tilan ulottuma Aukean tilan ulottuma HS INF YTE CR INF YTE INF YTE 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 (1) HS INF YTE on 2008/217/EY: Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän infrastruktuuriosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä 20 päivänä joulukuuta 2007 tehty komission päätös (EUVL L 77, 19.3.2008, s. 1). (2) CR INF TSI on 2011/275/EU: Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän infrastruktuuriosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä 26 päivänä huhtikuuta 2011 annettu päätös (EUVL L 126, 14.5.2011, s. 53). (3) INF YTE on Euroopan unionin rautatiejärjestelmän infrastruktuuriosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä 18 päivänä marraskuuta 2014 annettu komission asetus (EU) N:o 1299/2014 (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 1).

4.3.4 Liitännät energiaosajärjestelmään







Liitäntä energiaa koskevaan YTE:en Viite CCS YTE:en Viite energiaa koskevaan YTE:en Parametri Kohta Parametri Kohta Liikkuvan kaluston laitteiston ohjaus 4.2.2 4.2.3 Eri vaiheiden erotusjaksot Eri virransyöttöjärjestelmien erotusjaksot Eri vaiheiden erotusjaksot Eri virransyöttöjärjestelmien erotusjaksot Eri vaiheiden erotusjaksot Eri virransyöttöjärjestelmien erotusjaksot HS ENE YTE (1) CR ENE YTE (2) ENE YTE (3) 4.2.21 4.2.22 4.2.19 4.2.20 4.2.15 4.2.16 (1) HS ENE YTE on 2008/284/EY: Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän energiaosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä 6 päivänä maaliskuuta 2008 tehty komission päätös (EUVL L 104, 14.4.2008, s. 1). (2) CR ENE YTE on 2011/274/EU: Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän energiaosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä 26 päivänä huhtikuuta 2011 annettu komission päätös (EUVL L 126, 14.5.2011, s. 1). (3) ENE YTE on unionin rautatiejärjestelmän energiaosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä 18 päivänä marraskuuta 2014 annettu komission asetus (EU) N:o 1301/2014 (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 179).

4.4 Käyttöä koskevat säännöt

Rautatiepalvelun käyttöä ETCS-järjestelmän ja GSM-R:n avulla koskevat säännöt annetaan käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä.

4.5 Kunnossapitoa koskevat säännöt

Tämän YTE:n soveltamisalaan kuuluvien osajärjestelmien kunnossapitoa koskevilla säännöillä on varmistettava, että 4 luvussa esitettyjen perusparametrien arvot pysyvät vaadituissa rajoissa osajärjestelmien käyttöiän ajan. On kuitenkin mahdollista, että ennalta ehkäisevän tai korjaavan kunnossapidon aikana osajärjestelmä ei saavuta perusparametrien yhteydessä esitettyjä arvoja. Kunnossapitoa koskevilla säännöillä on varmistettava, että turvallisuudesta ei tällöin tingitä.

Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmistä vastaava elin antaa huoltosäännöt edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Jotta säännöt voidaan laatia, seuraavia vaatimuksia on noudatettava.

4.5.1 Laitteiden valmistajan vastuu

Osajärjestelmään sisältyvän laitteen valmistajan on annettava seuraavat tiedot:

1) kaikki kunnossapitoa koskevat vaatimukset ja menettelyt (mukaan luettuina oikean toiminnan valvonta, vianselvitys, testimenetelmät ja -välineet sekä vaadittu ammatillinen pätevyys), jotka ovat tarpeen olennaisten vaatimusten täyttämiseksi ja tässä YTE:ssä esitettyjen pakollisten vaatimusten yhteydessä esitettyjen arvojen saavuttamiseksi koko laitteen käyttöiän ajan (kuljetus ja varastointi ennen asennusta, normaali käyttö, viat, korjaukset, tarkastukset ja kunnossapitotyöt, käytöstä poistaminen ja niin edelleen),

2) kaikki terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaarat, joille yleisö tai kunnossapitohenkilöstö voi altistua,

3) ensisijaista kunnossapitoa koskevat tiedot eli tiedot vaihtoyksiköistä (Line Replaceable Unit, LRU), tiedot hyväksytyistä yhteensopivista laitteistoista ja ohjelmistoista, vikaantuneiden vaihtoyksikköjen korvaamisessa sovellettavat menettelyt sekä tiedot vaihtoyksikköjen varastoinnista ja vikaantuneiden vaihtoyksikköjen korjaamisesta,

4) tarkastukset, jotka on tehtävä laitteiston joutuessa alttiiksi epätavalliselle kuormitukselle (esimerkiksi huonojen ympäristöolojen tai epätavallisten iskujen tapauksessa),

5) tarkastukset, jotka suoritetaan muun kuin ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiston kunnossapidon aikana ja jotka vaikuttavat ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiin (esimerkiksi pyörän halkaisijan muuttaminen).

4.5.2 Osajärjestelmän tyyppitarkastuksen hakijan vastuu

Hakijan on

1) varmistettava, että 4.5.1 kohdassa (Laitteiden valmistajan vastuu) asetetut kunnossapitoa koskevat vaatimukset koskevat kaikkia tämän YTE:n soveltamisalaan kuuluvia osia riippumatta siitä, vaikuttavatko ne yhteentoimivuuteen;

2) täytettävä kaikki edellä mainitut vaatimukset ottaen huomioon vaarat, jotka aiheutuvat, kun osajärjestelmän ja liitäntöjen eri osat joutuvat tekemisiin muiden osajärjestelmien kanssa.

4.6 Ammatillinen pätevyys

Laitteistojen ja osajärjestelmien valmistajien on toimitettava riittävät tiedot ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien asennukseen, lopputarkastukseen ja kunnossapitoon tarvittavan ammatillisen pätevyyden määrittämiseksi. Katso 4.5 kohta (Kunnossapitoa koskevat säännöt).

4.7 Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset

On ryhdyttävä varotoimiin huolto- ja käyttöhenkilöstön terveyden ja turvallisuuden varmistamiseksi unionin lainsäädännön ja unionin lainsäädännön kanssa yhdenmukaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Valmistajien on ilmoitettava terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuvat vaarat, jotka aiheutuvat laitteistojen ja osajärjestelmien käytöstä ja kunnossapidosta. Katso 4.4 kohta (Käyttöä koskevat säännöt) ja 4.5 kohta (Kunnossapitoa koskevat säännöt).

4.8 Rekisterit

Direktiivin 2008/57/EY 34 ja 35 artiklassa tarkoitetuissa rekistereissä on ilmoitettava tiedot, joista säädetään komission täytäntöönpanopäätöksessä 2011/665/EU ( 5 ) ja komission täytäntöönpanopäätöksessä 2011/633/EU ( 6 ).

5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT

5.1 Määritelmä

Direktiivin 2008/57/EY 2 artiklan f kohdan mukaan ’yhteentoimivuuden osatekijöillä’ tarkoitetaan ”sellaista osajärjestelmään kuuluvan tai siihen liitettäväksi tarkoitetun laitteen perusosaa, perusosien ryhmää, osakokonaisuutta tai kokonaisuutta, josta rautatieverkon yhteentoimivuus riippuu suoraan tai epäsuorasti. Osatekijän käsite kattaa aineellisten esineiden lisäksi myös aineettomat hyödykkeet, kuten tietokoneohjelmat”.

5.2 Yhteentoimivuuden osatekijöiden luettelo

5.2.1 Yhteentoimivuuden perusosatekijät

Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien yhteentoimivuuden perusosatekijät määritetään

1) veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän osalta taulukossa 5.1.a,

2) ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän osalta taulukossa 5.2.a.

5.2.2 Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmittely

Yhteentoimivuuden perusosatekijöiden toiminnot voidaan yhdistää ryhmäksi. Tämän jälkeen ryhmä määritellään kyseisten toimintojen ja ulkopuolelle jäävien liitäntöjen perusteella. Näin muodostettua ryhmää on pidettävä yhteentoimivuuden osatekijänä.

1) Taulukossa 5.1.b on luettelo veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmistä.

2) Taulukossa 5.2.b on luettelo ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmistä.

5.3 Osatekijöiden suoritustasot ja eritelmät

Jokaisen yhteentoimivuuden perusosatekijän tai yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmän osalta 5 luvussa olevissa taulukoissa esitetään seuraavat asiat:

1) sarakkeessa 3 toiminnot ja liitännät. On huomattava, että joillakin yhteentoimivuuden osatekijöillä on toimintoja ja/tai liitäntöjä, jotka ovat valinnaisia,

2) sarakkeessa 4 kunkin toiminnon tai liitännän vaatimustenmukaisuuden arvioinnin pakolliset eritelmät viitaten (tarvittaessa) asiaa koskevaan 4 luvun kohtaan.







Taulukko 5.1.a. Veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän yhteentoimivuuden perusosatekijät 1 2 3 4 Nro Yhteentoimivuuden osatekijä Ominaisuudet 4 luvun perusteella arvioitavat erityiset vaatimukset 1 Junan ETCS RAMS – Lyhenne sanoista Reliability (toimintavarmuus), Availability (käyttövarmuus), Maintainability (kunnossapidettävyys) ja Safety (turvallisuus) 4.2.1 4.5.1 Junan ETCS-toiminnot (matkanmittaustoimintoja lukuun ottamatta) 4.2.2 ETCS:n ja GSM-R:n ilmavälin liitännät — RBC (taso 2 ja taso 3) — Radion lisäajotietoyksikkö (valinnainen tasolla 1) — Eurobaliisi-ilmaväli — Eurosilmukkailmaväli (valinnainen tasolla 1) 4.2.5 4.2.5.1 4.2.5.1 4.2.5.2 4.2.5.3 Liitännät — STM (K-liitännän käyttöönotto valinnainen) — Vain ETCS-datalle tarkoitettu GSM-R-radio — Matkan mittaus — Avainhallintajärjestelmä — ETCS-tunnuksen hallinta — ETCS DMI — Junaliitäntä — Veturilaitteiden tallennuslaite 4.2.6.1 4.2.6.2 4.2.6.3 4.2.8 4.2.9 4.2.12 4.2.2 4.2.14 Laitteiden rakenne 4.2.16 2 Matkanmittauslaitteet RAMS – Lyhenne sanoista Reliability (toimintavarmuus), Availability (käyttövarmuus), Maintainability (kunnossapidettävyys) ja Safety (turvallisuus) 4.2.1 4.5.1 Junan ETCS-toiminnot: vain matkanmittaus 4.2.2 Liitännät — Junan ETCS 4.2.6.3 Laitteiden rakenne 4.2.16 3 Ulkoisen STM:n liitäntä Liitännät — Junan ETCS 4.2.6.1 4 Ohjaamon GSM-R-ääniradio Huomautus: SIM-kortti, antenni, liitinkaapelit ja suodattimet eivät ole osa tätä yhteentoimivuuden osatekijää. RAMS – Lyhenne sanoista Reliability (toimintavarmuus), Availability (käyttövarmuus), Maintainability (kunnossapidettävyys) ja Safety (turvallisuus) Huomautus: ei turvallisuusvaatimusta 4.2.1 4.5.1 Perusviestintätoiminnot 4.2.4.1 Ääniviestintäsovellukset ja käyttöön liittyvät viestintäsovellukset 4.2.4.2 Liitännät — GSM-R-ilmaväli — GSM-R DMI 4.2.5.1 4.2.13 Laitteiden rakenne 4.2.16 5 Vain ETCS-datalle tarkoitettu GSM-R-radio Huomautus: SIM-kortti, antenni, liitinkaapelit ja suodattimet eivät ole osa tätä yhteentoimivuuden osatekijää. RAMS – Lyhenne sanoista Reliability (toimintavarmuus), Availability (käyttövarmuus), Maintainability (kunnossapidettävyys) ja Safety (turvallisuus) Huomautus: ei turvallisuusvaatimusta. 4.2.1 4.5.1 Perusviestintätoiminnot 4.2.4.1 ETCS-dataviestintäsovellukset 4.2.4.3 Liitännät — Junan ETCS — GSM-R-ilmaväli 4.2.6.2 4.2.5.1 Laitteiden rakenne 4.2.16 6 GSM-R:n SIM-kortti Huomautus: GSM-R-päätelaitteisiin syötettävien SIM-korttien toimittaminen rautatieyrityksille on GSM-R-verkko-operaattorin vastuulla. Perusviestintätoiminnot 4.2.4.1 Laitteiden rakenne 4.2.16







Taulukko 5.1.b. Veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmät 1 2 3 4 Nro Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmä Ominaisuudet 4 luvun perusteella arvioitavat erityiset vaatimukset 1 Junan ETCS Matkanmittauslaitteet RAMS – Lyhenne sanoista Reliability (toimintavarmuus), Availability (käyttövarmuus), Maintainability (kunnossapidettävyys) ja Safety (turvallisuus) 4.2.1 4.5.1 Junan ETCS-toiminnot 4.2.2 ETCS:n ja GSM-R:n ilmavälin liitännät — RBC (taso 2 ja taso 3) — Radion lisäajotietoyksikkö (valinnainen tasolla 1) — Eurobaliisi-ilmaväli — Eurosilmukkailmaväli (valinnainen tasolla 1) 4.2.5 4.2.5.1 4.2.5.1 4.2.5.2 4.2.5.3 Liitännät — STM (K-liitännän käyttöönotto valinnainen) — Vain ETCS-datalle tarkoitettu GSM-R-radio — Avainhallintajärjestelmä — ETCS-tunnuksen hallinta — ETCS DMI — Junaliitäntä — Veturilaitteiden tallennuslaite 4.2.6.1 4.2.6.2 4.2.8 4.2.9 4.2.12 4.2.2 4.2.14 Laitteiden rakenne 4.2.16







Taulukko 5.2.a. Ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän yhteentoimivuuden perusosatekijät 1 2 3 4 Nro Yhteentoimivuuden osatekijä Ominaisuudet 4 luvun perusteella arvioitavat erityiset vaatimukset 1 Radiosuojastuskeskus (RBC) RAMS – Lyhenne sanoista Reliability (toimintavarmuus), Availability (käyttövarmuus), Maintainability (kunnossapidettävyys) ja Safety (turvallisuus) 4.2.1 4.5.1 Radanvarren ETCS-toiminnot (lukuun ottamatta viestintää eurobaliisien, radion lisäajotietojen ja eurosilmukan välityksellä) 4.2.3 ETCS:n ja GSM-R:n ilmavälin liitännät: vain radioviestintä junan kanssa 4.2.5.1 Liitännät — Seuraava RBC — dataradiotoiminta — Avainhallintajärjestelmä — ETCS-tunnuksen hallinta 4.2.7.1, 4.2.7.2 4.2.7.3 4.2.8 4.2.9 Laitteiden rakenne 4.2.16 2 Radion lisäajotietoyksikkö RAMS – Lyhenne sanoista Reliability (toimintavarmuus), Availability (käyttövarmuus), Maintainability (kunnossapidettävyys) ja Safety (turvallisuus) 4.2.1 4.5.1 Radanvarren ETCS-toiminnot (lukuun ottamatta viestintää eurobaliisien, eurosilmukan sekä tason 2 ja tason 3 toimintojen välityksellä) 4.2.3 ETCS:n ja GSM-R:n ilmavälin liitännät: vain radioviestintä junan kanssa 4.2.5.1 Liitännät — dataradiotoiminta — Avainhallintajärjestelmä — ETCS-tunnuksen hallinta — Asetinlaitteet ja koodain (LEU) 4.2.7.3 4.2.8 4.2.9 4.2.3 Laitteiden rakenne 4.2.16 3 Eurobaliisi RAMS – Lyhenne sanoista Reliability (toimintavarmuus), Availability (käyttövarmuus), Maintainability (kunnossapidettävyys) ja Safety (turvallisuus) 4.2.1 4.5.1 ETCS:n ja GSM-R:n ilmavälin liitännät: vain eurobaliisiviestintä junan kanssa 4.2.5.2 Liitännät — Koodain (LEU) – eurobaliisi 4.2.7.4 Laitteiden rakenne 4.2.16 4 Eurosilmukka RAMS – Lyhenne sanoista Reliability (toimintavarmuus), Availability (käyttövarmuus), Maintainability (kunnossapidettävyys) ja Safety (turvallisuus) 4.2.1 4.5.1 ETCS:n ja GSM-R:n ilmavälin liitännät: vain eurosilmukkaviestintä junan kanssa 4.2.5.3 Liitännät — Koodain (LEU) – eurosilmukka 4.2.7.5 Laitteiden rakenne 4.2.16 5 LEU (eurobaliisi) RAMS – Lyhenne sanoista Reliability (toimintavarmuus), Availability (käyttövarmuus), Maintainability (kunnossapidettävyys) ja Safety (turvallisuus) 4.2.1 4.5.1 Radanvarren ETCS-toiminnot (lukuun ottamatta viestintää radion lisäajotietojen, eurosilmukan sekä tason 2 ja tason 3 toimintojen välityksellä) 4.2.3 Liitännät — Koodain (LEU) – eurobaliisi 4.2.7.4 Laitteiden rakenne 4.2.16 6 LEU (eurosilmukka) RAMS – Lyhenne sanoista Reliability (toimintavarmuus), Availability (käyttövarmuus), Maintainability (kunnossapidettävyys) ja Safety (turvallisuus) 4.2.1 4.5.1 Radanvarren ETCS-toiminnot (lukuun ottamatta viestintää radion lisäajotietojen, eurobaliisin sekä tason 2 ja tason 3 toimintojen välityksellä) 4.2.3 Liitännät — Koodain (LEU) – eurosilmukka 4.2.7.5 Laitteiden rakenne 4.2.16







Taulukko 5.2.b. Ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmät 1 2 3 4 Nro Yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmä Ominaisuudet 4 luvun perusteella arvioitavat erityiset vaatimukset 1 Eurobaliisi LEU (eurobaliisi) RAMS – Lyhenne sanoista Reliability (toimintavarmuus), Availability (käyttövarmuus), Maintainability (kunnossapidettävyys) ja Safety (turvallisuus) 4.2.1 4.5.1 Radanvarren ETCS-toiminnot (lukuun ottamatta viestintää eurosilmukan sekä tason 2 ja tason 3 toimintojen välityksellä) 4.2.3 ETCS:n ja GSM-R:n ilmavälin liitännät: vain eurobaliisiviestintä junan kanssa 4.2.5.2 Laitteiden rakenne 4.2.16 2 Eurosilmukka LEU (eurosilmukka) RAMS – Lyhenne sanoista Reliability (toimintavarmuus), Availability (käyttövarmuus), Maintainability (kunnossapidettävyys) ja Safety (turvallisuus) 4.2.1 4.5.1 Radanvarren ETCS-toiminnot (lukuun ottamatta viestintää eurosilmukan sekä tason 2 ja tason 3 toimintojen välityksellä) 4.2.3 ETCS:n ja GSM-R:n ilmavälin liitännät: vain eurosilmukkaviestintä junan kanssa 4.2.5.3 Laitteiden rakenne 4.2.16

6. OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI JA OSAJÄRJESTELMÄN TARKASTUS

6.1 Johdanto

6.1.1 Yleiset periaatteet

6.1.1.1 Perusparametrien noudattaminen

Tämän YTE:n 3 luvussa asetettujen olennaisten vaatimusten täyttyminen varmistetaan noudattamalla 4 luvussa määritettyjä perusparametreja.

Noudattaminen osoitetaan

1) arvioimalla 5 luvussa määritettyjen yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuus (katso 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3 ja 6.2.4 kohta),

2) tarkastamalla osajärjestelmät (katso 6.3 ja 6.4.1 kohta).

6.1.1.2 Kansallisilla säännöillä täytettävät olennaiset vaatimukset

Osaan olennaisia vaatimuksia sovelletaan kansallisia säännöksiä seuraavista syistä:

1) käytössä on luokan B mukaisia järjestelmiä

2) YTE:ssä on avoimia kohtia

3) direktiivin 2008/57/EY 9 artiklan mukaiset poikkeukset

▼C1

4) kyseessä on 7.6 kohdassa kuvattu erityistapaus.

▼B

Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden on ilmoitettujen menettelyjen mukaisesti arvioitava kyseisten sääntöjen noudattaminen. Katso 6.4.2 kohta.

6.1.1.3 Joidenkin tämän YTE:n vaatimusten täyttämättä jättäminen

Tarkistettaessa, täyttyvätkö olennaiset vaatimukset perusparametreja noudattamalla, ja rajoittamatta tämän YTE:n 7 luvussa säädettyjä velvoitteita, sellaiset ohjauksen, hallinnan ja merkinannon yhteentoimivuuden osatekijät ja osajärjestelmät, joissa ei toteuteta kaikkia 4 luvussa määriteltyjä toimintoja, suoritustasoja ja liitäntöjä (mukaan lukien liitteessä A tarkoitetut eritelmät), voivat saada EY-vaatimustenmukaisuustodistuksia tai vastaavasti EY-tarkastustodistuksia seuraavien todistusten myöntämistä ja käyttöä koskevien edellytysten perusteella:

1) ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän EY-tarkastuksen hakijan vastuulla on päättää, mitä toimintoja, suoritustasoja ja liitäntöjä on toteutettava palvelun tavoitteiden täyttämiseksi ja sen varmistamiseksi, ettei mitään YTE:n kanssa ristiriitaisia tai sitä laajempia vaatimuksia siirretä veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiin;

2) sellaiselle veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän toiminnolle, jossa ei toteuteta kaikkia tässä YTE:ssä määriteltyjä toimintoja, suoritustasoja ja liitäntöjä, voidaan asettaa ehtoja tai rajoituksia, jotka liittyvät yhteensopivuusnäkökohtiin ja/tai turvalliseen liittämiseen ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiin. Rajoittamatta asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä ja siihen liittyvissä asiakirjoissa määritellyn ilmoitetun laitoksen tehtäviä, EY-tarkastuksen hakija vastaa sen varmistamisesta, että teknisissä asiakirjoissa tarjotaan kaikki tiedot, joita toimija tarvitsee tällaisten ehtojen ja rajoitusten tunnistamiseen;

3) jäsenvaltio voi asianmukaisesti perustelluista syistä kieltäytyä myöntämästä käyttöönottolupaa, tai se voi asettaa ehtoja ja rajoituksia ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmille, joissa ei toteuteta tässä YTE:ssä määriteltyjä kaikkia toimintoja, suoritustasoja ja liitäntöjä.

Jos ohjauksen, hallinnan ja merkinannon yhteentoimivuuden osatekijässä tai osajärjestelmässä ei toteuteta kaikkia tässä YTE:ssä määriteltyjä toimintoja, suoritustasoja ja liitäntöjä, sovelletaan 6.4.3 kohdan säännöksiä.

6.1.2 ETCS:n ja GSM-R:n testaukseen sovellettavat periaatteet

6.1.2.1 Tavoite

Tavoitteena on, että EY-tarkastusvakuutuksen soveltamisalaan kuuluvaa veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää on voitava käyttää kaikissa EY-tarkastusvakuutuksen soveltamisalaan kuuluvissa ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmissä tässä YTE:ssä asetettujen ehtojen mukaisesti ilman muita tarkastuksia.

Tämä tavoite voidaan saavuttaa

1) asettamalla sääntöjä veturi- ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien suunnittelulle ja asennukselle,

2) laatimalla testejä koskevia eritelmiä sen osoittamiseksi, että veturi- ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmät vastaavat tässä YTE:ssä asetettuja vaatimuksia ja ovat yhteensopivia.

6.1.2.2 Toiminnalliset testiskenaariot

Tässä YTE:ssä ’toiminnallisella testiskenaariolla’ tarkoitetaan sitä, että tarkoitettu rautatiejärjestelmän toiminta ETCS:n ja GSM-R:n kannalta oleellisissa tilanteissa kuvataan (esimerkiksi junan saapuminen varustetulle alueelle, kulunvalvonnan käynnistyminen, seis-asentoa ilmaisevan signaalin ohiajaminen) ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiin liittyvien tai vaikuttavien rata- ja veturilaitteiden välisten toimintojen tapahtumaketjun (esimerkiksi viestien lähettäminen/vastaanottaminen, nopeusrajoituksen ylittäminen, toimijoiden ( 7 ) toimet) ja niiden välisen määritetyn aikarajan avulla.

Toiminnallisten testiskenaarioiden perustana ovat hankkeessa sovellettavat suunnittelusäännöt.

Todellisen käytön sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen toiminnallisilla testiskenaarioilla on mahdollista keräämällä tietoja helppokäyttöisillä liitännöillä (mieluiten tässä YTE:ssä eritellyillä vakiomuotoisilla liitännöillä).

6.1.2.3 Vaatimukset

Edellä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että Euroopan rautatievirasto saa mahdollisimman pian käyttöönsä jäsenvaltion ETCS:n ja GSM-R:n osien ja niitä vastaavien veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän osien väliseen vuorovaikutukseen liittyvät suunnittelusäännöt ja alustavat toiminnalliset testiskenaariot, kun ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän EY-tarkastus käynnistetään. Euroopan rautatievirastolle on ilmoitettava kaikista EY-tarkastuksessa käytettyjen toiminnallisten testiskenaarioiden muutoksista.

Toimitettujen ETCS:n ja GSM-R:n ratalaitteiden osia koskevien suunnittelusääntöjen ja niihin liittyvien ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän toiminnallisten testiskenaarioiden on oltava riittäviä kuvaamaan kaikki ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän kannalta merkitykselliset aiotut toiminnat tavallisessa toiminnassa ja vajaatoimintatiloissa, ja

1) niiden on oltava tässä YTE:ssä mainittujen eritelmien mukaisia;

2) niiden lähtökohtana on oltava, että ratalaitteiden osajärjestelmän kanssa vuorovaikutuksessa olevat veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien toiminnot, liitännät ja suorituskyky täyttävät tämän YTE:n vaatimukset;

3) niiden on oltava ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän EY-tarkastuksessa käytettyjä sen tarkastamiseksi, että toteutetuilla toiminnoilla, liitännöillä ja suorituskyvyllä pystytään varmistamaan, että tarkoitettua järjestelmän toimintaa yhdistettynä asianmukaisiin toimintatiloihin sekä veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien tasojen ja toimintatilojen välisiin siirtymiin noudatetaan.

Euroopan rautatievirasto

1) julkaisee ETCS:n ja GSM-R:n ratalaitteiden osien suunnittelusäännöt ja sille ilmoitetut toiminnalliset testiskenaariot. Alustavien skenaarioiden tai niiden myöhempien muutosten julkaisemisen jälkeen kaikille asianosaisille annetaan mahdollisuus esittää huomautuksia siitä, ovatko toiminnalliset testiskenaariot johdonmukaisia edellä olevien kolmen luetelmakohdan kanssa. Huomautusten määräaika määritetään erikseen kunkin julkaisun osalta, ja se saa olla enintään kuusi kuukautta; määräaika ei saa haitata asianomaisen ratalaitteiden osajärjestelmän tai asianomaisten ratalaitteiden osajärjestelmien EY-tarkastuksen jatkamista/loppuunsaattamista;

2) koordinoi, mikäli huomautukset ovat kielteisiä, asianomaisten osapuolten ponnisteluja yhteisymmärryksen saavuttamiseksi esimerkiksi muuttamalla ETCS:n ja GSM-R:n ratalaitteiden osia koskevia suunnittelusääntöjä ja sen myötä toiminnallisia testiskenaarioita, jos ne ovat tämän YTE:n vaatimusten vastaisia;

3) julkaisee tietokannan niistä toiminnallisista testiskenaarioista, jotka ovat hyväksytysti läpäisseet edellä kuvatut vaiheet ja edustavat tilanteita, joita erilaisissa toteutuksissa esiintyy, sekä ylläpitää tätä tietokantaa;

4) käyttää sille toimitettuja toiminnallisia testiskenaarioita arvioidakseen, onko tässä YTE:ssä mainittuja eritelmiä tarpeen selkiyttää tai parantaa;

5) vahvistaa ja julkaisee saamiensa toiminnallisten testiskenaarioiden perusteella vakiomuodon, jossa toiminnalliset testiskenaariot julkaistaan tulevaisuudessa.

6.2 Yhteentoimivuuden osatekijät

6.2.1 Ohjauksen, hallinnan ja merkinannon yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointimenettelyt

Ennen kuin yhteentoimivuuden osatekijä ja/tai yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmiä saatetaan markkinoille, valmistajan tai Euroopan unioniin sijoittautuneen valmistajan valtuutetun edustajan on laadittava EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus direktiivin 2008/57/EY 13 artiklan 1 kohdan ja liitteen IV mukaisesti.

Arviointimenettely toteutetaan käyttämällä jotakin 6.2.2 kohdassa (Ohjauksen, hallinnan ja merkinannon yhteentoimivuuden osatekijöiden moduulit) mainituista moduuleista.

Ohjauksen, hallinnan ja merkinannon yhteentoimivuuden osatekijöiltä ei edellytetä EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksella osoitettu asianomaisten perusparametrien noudattaminen riittää, jotta yhteentoimivuuden osatekijät voidaan saattaa markkinoille ( 8 ).

6.2.2 Ohjauksen, hallinnan ja merkinannon yhteentoimivuuden osatekijöiden moduulit

Valmistaja tai Euroopan unioniin sijoittautunut valmistajan valtuutettu edustaja voi valita ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointimenettelyksi yhden seuraavista vaihtoehdoista:

1) suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli CB) yhdistettynä tuotantovaihetta koskevaan laadunhallintamenettelyyn (moduuli CD); tai

2) suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli CB) yhdistettynä tuotteentarkastusmenettelyyn (moduuli CF); tai

3) täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely (moduuli CH1).

Valmistaja tai valmistajan edustaja voi tarkastaa SIM-kortin yhteentoimivuuden osatekijän moduulilla CA.

Moduuleja kuvataan yksityiskohtaisesti komission päätöksessä 2010/713/EU ( 9 ).

Seuraavat selvitykset koskevat joidenkin moduulien käyttöä:

1) moduulin CB kuvauksen 2 kohdan osalta EY-tyyppitarkastus on suoritettava tuotannon ja suunnittelun yhdistelmälle,

2) moduulin CF (tuotteen tarkastus) kuvauksen 3 kohdan osalta tilastollista tarkastusta ei hyväksytä eli kaikki yhteentoimivuuden osatekijät on tarkastettava yksitellen.

6.2.3 Arviointia koskevat vaatimukset

Valitusta moduulista riippumatta

1) junan ETCS-toiminnon yhteentoimivuuden osatekijän on täytettävä tämän YTE:n 6.2.4.1 kohdassa ilmoitetut vaatimukset,

2) taulukossa 6.1 esitetyt toimenpiteet on suoritettava arvioitaessa tämän YTE:n 5 luvussa määritellyn yhteentoimivuuden osatekijän tai siinä määriteltyjen yhteentoimivuuden osatekijöiden ryhmän vaatimustenmukaisuutta. Kaikissa tarkastuksissa on otettava huomioon asiaa koskeva 5 luvun taulukko sekä siinä esitetyt perusparametrit.







Taulukko 6.1 Näkökohta Mitä on arvioitava Todisteet Toiminnot, liitännät ja suoritustasot Tarkastetaan, että kaikki 5 luvussa olevassa taulukossa esitetyissä perusparametreissa kuvatut pakolliset toiminnot, liitännät ja suoritustasot on toteutettu ja että ne ovat tämän YTE:n vaatimusten mukaiset Suunnitteluasiakirjat ja tiedot testitapausten ja testisarjojen toteuttamisesta, sellaisena kuin ne on kuvattu asiaa koskevassa 5 luvun taulukossa esitetyissä perusparametreissa Tarkastetaan, mitkä 5 luvun taulukossa esitetyissä perusparametreissa kuvatut vapaaehtoiset toiminnot ja liitännät on toteutettu ja ovatko ne tämän YTE:n vaatimusten mukaiset Suunnitteluasiakirjat ja tiedot testitapausten ja testisarjojen toteuttamisesta, sellaisena kuin ne on kuvattu asiaa koskevassa 5 luvun taulukossa esitetyissä perusparametreissa Tarkastetaan, mitä täydentäviä toimintoja ja liitäntöjä (joita ei ole määritetty tässä YTE:ssä) on toteutettu, ja tarkastetaan, etteivät ne ole ristiriidassa tällä YTE:llä säädettyjen toteutettujen toimintojen kanssa Vaikutustenarviointi Laitteiden rakenne Tarkastetaan pakollisten ehtojen noudattaminen, sikäli kuin niitä on asetettu asiaa koskevassa 5 luvun taulukossa esitetyissä perusparametreissa Asiakirja-aineisto käytetyistä materiaaleista ja tarvittaessa testit, joilla varmistetaan, että asiaa koskevassa 5 luvun taulukossa esitettyjen perusparametrien vaatimukset täyttyvät Tarkastetaan myös, että yhteentoimivuuden osatekijä toimii asianmukaisesti niissä ympäristöoloissa, joihin se on suunniteltu Testit hakijan eritelmien mukaisesti RAMS – Lyhenne sanoista Reliability (toimintavarmuus), Availability (käyttövarmuus), Maintainability (kunnossapidettävyys) ja Safety (turvallisuus) Tarkastetaan, että asiaa koskevassa 5 luvun taulukossa esitettyjen perusparametrien turvallisuusvaatimukset täyttyvät, eli 1. satunnaisvikojen aiheuttamien sallittujen varmuusvikataajuuksien noudattaminen 2. kehitysmenettely, jolla järjestelmälliset viat voidaan havaita ja poistaa 1. Satunnaisvikojen aiheuttamien sallittujen varmuusvikataajuuksien laskelmat luotettavista lähteistä saatujen toimintavarmuutta koskevien tietojen perusteella. 2.1 Valmistajan laadunhallinta- ja turvallisuusjärjestelmä on tunnustetun standardin mukainen kaikissa suunnittelun, valmistuksen ja testauksen vaiheissa (katso huomautus) 2.2 Ohjelmiston kehityssykli, laitteiston kehityssykli ja ohjelmiston ja laitteiston liittäminen on toteutettu tunnustetun standardin mukaisesti (katso huomautus) 2.3 Turvallisuustarkastus ja kelpuutusmenettely on toteutettu tunnustetun standardin mukaisesti (katso huomautus), ja niissä on otettu huomioon asiaa koskevassa 5 luvun taulukossa esitetyissä perusparametreissä kuvatut turvallisuusvaatimukset 2.4 Toiminnalliset ja tekniset turvallisuusvaatimukset (asianmukainen toiminta muissa kuin vikatilanteissa, vikojen ja ulkoisten tekijöiden vaikutukset) on tarkastettu tunnustetun standardin mukaisesti (katso huomautus) Huomautus: Standardin on täytettävä vähintään seuraavat vaatimukset: 1. sen on oltava laajalti tunnustettu rautatiejärjestelmien alalla. Jos näin ei ole, standardi on perusteltava ilmoitetulle laitokselle, jonka on hyväksyttävä kyseinen standardi; 2. sen on koskettava arvioitavana olevassa järjestelmässä mahdolliseksi määritettyjen vikojen hallintaa; 3. sen on oltava julkisesti saatavilla kaikille toimijoille, jotka haluavat sitä käyttää. Katso liitteessä A oleva taulukko A3. Tarkastetaan, että hakijan ilmoittama määrällistä toimintavarmuutta koskeva (satunnaisvikoihin liittyvä) tavoite on saavutettu Laskelmat Järjestelmällisten vikojen poistaminen Laitetestit (yhteentoimivuuden osatekijä kokonaisuudessaan tai osakokoonpanot erikseen) käyttöoloissa ja havaittujen vikojen korjaaminen Todistuksen mukana seuraavissa asiakirjoissa on ilmoitettava, minkälaisia tarkastuksia on tehty ja minkä standardien mukaan sekä perusteet, joilla testit on katsottu loppuun suoritetuiksi (hakijan päätösten mukaisesti). Tarkastetaan kunnossapitovaatimusten täyttyminen – 4.5.1 kohta Asiakirjojen tarkastaminen

6.2.4 Erityiset näkökohdat

6.2.4.1 Junan ETCS:n pakolliset testit

Erityistä huomiota on kiinnitettävä junan ETCS:n yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuuden arviointiin, koska kyseinen osatekijä on monimutkainen ja keskeisessä asemassa yhteentoimivuuden saavuttamisen kannalta.

Riippumatta siitä, onko valittu moduuli CB vai CH1, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava, että

1) edustavalle yhteentoimivuuden osatekijän näytekappaleelle on tehty täydellinen testisarja, joka sisältää myös kaikki testitapaukset, joita tarvitaan 4.2.2 kohdassa (Junan ETCS-toiminnot) mainittujen toimintojen tarkastamiseen. Hakijan tehtävänä on määritellä nämä tapaukset ja niiden sijoittuminen tapahtumaketjuihin, jos tämä ei sisälly tässä YTE:ssä mainittuihin eritelmiin;

2) testit on suoritettu laboratoriossa, joka on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 ( 10 ) mukaisesti akkreditoitu suorittamaan tällaisia testejä käyttämällä liitteessä A olevassa 4.2.2 kohdan c alakohdassa täsmennettyjä testirakenteita ja -menetelmiä.

Laboratorion on toimitettava täydellinen raportti, jossa selkeästi ilmoitetaan testitapausten tulokset ja käytetyt testisarjat. Ilmoitettu laitos vastaa sen arvioimisesta, soveltuvatko testitapaukset ja testisarjat kaikkien asiaan liittyvien vaatimusten täyttymisen arvioimiseen, sekä testitulosten arvioimisesta yhteentoimivuuden osatekijän sertifioinnin kannalta.

6.2.4.2 Sovitustiedonsiirtomoduuli (STM)

Kunkin jäsenvaltion on tarkastettava, että STM:t täyttävät kansalliset vaatimukset.

STM:n ja junan ETCS:n välisen liitännän tarkastus edellyttää ilmoitetun laitoksen tekemää vaatimustenmukaisuuden arviointia.

6.2.5 Lisätestit

Luottamuksen lisäämiseksi siihen, että junan ETCS:n yhteentoimivuuden osatekijä toimii asianmukaisesti asennettuna junan ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiin, jotka toimivat erilaisilla ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinantosovelluksilla, suositellaan, että junan ETCS testataan käyttäen asiaan liittyviä viraston julkaisemia skenaarioita; katso 6.1.2 kohta (ETCS:n ja GSM-R:n testaukseen sovellettavat periaatteet). Testit voidaan suorittaa aidolla laitteella tai niissä voidaan käyttää simuloitua ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää.

Nämä testit eivät ole pakollisia junan ETCS:n yhteentoimivuuden osatekijän sertifioinnissa. Yhteentoimivuuden osatekijän sertifioinnin hakija voi päättää suorittaa nämä testit ja antaa ne ilmoitetulle laitokselle arvioitaviksi; niitä koskevissa asiakirjoissa on annettava tiedot toiminnallisista testiskenaarioista, joilla yhteentoimivuuden osatekijä on tarkastettu, ja tieto siitä, onko testit suoritettu simulaattoreilla vai aidoilla laitteilla, sekä testattujen laitteiden tyyppi- ja versiotiedot.

Kun testit suoritetaan yhteentoimivuuden osatekijän tasolla, testejä voidaan mahdollisesti vähentää ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän tasolla (katso taulukko 6.2, viimeinen rivi, ja 6.5 kohta).

Huomautus: Vaikka testejä ei ole pakko suorittaa käyttäen erilaisia toiminnallisia skenaarioita, on syytä mainita, että näitä testejä voidaan käyttää apuna yhteentoimivuuden osatekijän tarkastuksessa mahdollisten järjestelmällisten vikojen poistamiseksi, mitä vaaditaan EY-vaatimustenmukaisuustodistuksen saamiseksi.

6.2.6 EY-vaatimustenmukaisuustodistuksen sisältö

Direktiivin 2008/57/EY liitteessä IV tarkoitetussa EY-vaatimusmukaisuustodistuksessa on esitettävä seuraavat tiedot yhteentoimivuuden osatekijästä:

1) mitkä vapaaehtoiset ja täydentävät toiminnot toteutetaan,

2) sovellettavat ympäristöolot.

6.3 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmät

6.3.1 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien arviointimenettelyt

Tässä luvussa käsitellään veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän EY-tarkastusvakuutusta ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän EY-tarkastusvakuutusta.

Ilmoitettu laitos tekee hakijan pyynnöstä veturi- tai ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmälle EY-tarkastuksen direktiivin 2008/57/EY liitteen VI mukaisesti.

Hakijan on pyydettävä veturi- tai ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän EY-tarkastusvakuutusta direktiivin 2008/57/EY 18 artiklan 1 kohdan ja liitteen V mukaisesti.

EY-tarkastusvakuutuksen sisällön on oltava direktiivin 2008/57/EY liitteen V mukainen.

Arviointimenettely toteutetaan käyttämällä jotakin 6.3.2 kohdassa (Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevat moduulit) mainituista moduuleista.

Veturi- ja ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmien EY-tarkastusvakuutukset sekä vaatimustenmukaisuustodistukset katsotaan riittäväksi osoitukseksi siitä, että osajärjestelmät ovat tässä YTE:ssä esitettyjen edellytysten mukaiset.

6.3.2 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevat moduulit

Kaikki jäljempänä esitetyt moduulit on eritelty komission päätöksessä 2010/713/EU.

6.3.2.1 Veturilaitteiden osajärjestelmä

Hakija voi veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän tarkastamiseksi valita jonkin seuraavista:

1) suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotantovaihetta koskevaan laadunhallintamenettelyyn (moduuli SD); tai

2) suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotteentarkastusmenettelyyn (moduuli SF); tai

3) täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely (moduuli SH1).

6.3.2.2 Ratalaitteiden osajärjestelmä

Hakija voi ratalaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän tarkastamiseksi valita jonkin seuraavista:

1) yksikön tarkastusmenettely (moduuli SG); tai

2) suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotantovaihetta koskevaan laadunhallintamenettelyyn (moduuli SD); tai

3) suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotteentarkastusmenettelyyn (moduuli SF); tai

4) täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely (moduuli SH1).

6.3.2.3 Veturi- ja ratalaitteiden osajärjestelmiä koskevien moduulien käyttöehdot

Moduulin SB (tyyppitarkastus) 4.2 kohdan osalta vaaditaan suunnittelun katselmus.

Moduulin SH1 (täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmusmenettely) 4.2 kohdan osalta vaaditaan tyyppitesti.

6.3.3 Veturilaitteiden osajärjestelmän arviointiin sovellettavat vaatimukset

Taulukossa 6.2 esitetään tarkastukset, jotka on suoritettava tarkastettaessa veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää, sekä perusparametrit, joita on noudatettava.

Valitusta moduulista riippumatta

1) tarkastuksella on osoitettava, että veturilaitteiden ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmä noudattaa perusparametreja, kun se liitetään kalustoyksikköön,

2) EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen soveltamisalaan kuuluvien yhteentoimivuuden osatekijöiden toimintoja ja suoritustasoa ei tarvitse tarkastaa uudelleen.







Taulukko 6.2 Näkökohta Mitä on arvioitava Todisteet Yhteentoimivuuden osatekijöiden käyttö Tarkastetaan, kuuluvatko kaikki osajärjestelmään liitettävät yhteentoimivuuden osatekijät EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen ja vastaavan todistuksen soveltamisalaan Osajärjestelmä on tarkastettava tämän YTE:n vaatimusten mukaisella SIM-kortilla. Jos SIM-kortti vaihdetaan toiseen YTE:n mukaiseen korttiin, kyseessä ei ole osajärjestelmän muutos. Asiakirjojen olemassaolo ja sisältö Tarkastetaan, vastaavatko yhteentoimivuuden osatekijöiden käytölle asetetut rajoitukset osajärjestelmän ja ympäristön ominaisuuksia Asiakirjojen tarkastamisen avulla tehtävä analyysi Sellaisten yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta, jotka on sertifioitu ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-YTE:n aie