2002D0234 — FI — 01.05.2004 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:

Virallinen lehti No page date

Muutettu:

▼B

NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS,

tehty 27 päivänä helmikuuta 2002,

EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta

(2002/234/EHTY)

NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET EUROOPAN YHTEISÖJEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka katsovat seuraavaa: (1) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolo päättyy 23 päivänä heinäkuuta 2002 ja omistusoikeus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön varoihin palautuu jäsenvaltioille. (2) Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet, että niiden lopullisena tavoitteena on Euroopan hiili- ja teräsyhteisön varojen siirtäminen Euroopan yhteisölle (EY) ja yhteisen tutkimusrahaston perustaminen hiili- ja terästeollisuuteen liittyviä aloja varten. Tässä yhteydessä viitataan 16 päivänä kesäkuuta 1997 kokoontuneen Amsterdamin Eurooppa-neuvoston päätöslauselmaan sekä neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 20 päivänä heinäkuuta 1998 ja 21 päivänä kesäkuuta 1999 antamiin päätöslauselmiin. Jäsenvaltiot pyrkivät edelleen tähän tavoitteeseen. (3) Jotta voitaisiin varmistaa väliaikaisesti ja ennen siirtoa EHTY:n varojen ja vastuiden asianmukainen hoitaminen 24 päivästä heinäkuuta 2002, komissiolle olisi annettava tehtäväksi kyseisten varojen hoitaminen. Varojen väheneminen tämän väliaikaisen varojen hoitamisen aikana ei voi aiheuttaa jäsenvaltioille mitään ylimääräistä vastuuta. (4) Komissio on ehdottanut EY:lle tapahtuvan varojen siirtämisen yhteydessä, että sen olisi hoidettava EHTY:n varoja erityissääntöjen mukaisesti. Näitä sääntöjä olisi sovellettava sisältönsä osalta myös tämän päätöksen yhteydessä tarvittavan johdonmukaisuuden varmistamiseksi tämän päätöksen hallitustenväliseen luonteeseen kuitenkaan vaikuttamatta. (5) Euroopan parlamenttia on kuultu sovellettavista erityissäännöistä. (6) EHTY:n varojen onnistunut hoitaminen edellyttää taloudellisten toimijoiden luottamusta, joka syntyy muun muassa oikeudelliseen tilanteeseen liittyvästä pitkän aikavälin ennustettavuudesta. (7) Näin ollen on aiheellista säätää EHTY:n varojen väliaikaisesta hoitamisesta tämän päätöksen säännösten mukaisesti, katsovat seuraavaa: OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

1. Euroopan komissio hoitaa jäsenvaltioiden puolesta 24 päivästä heinäkuuta 2002 EHTY:n kaikkia varoja ja vastuita, jotka sillä on 23 päivänä heinäkuuta 2002.

2. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön 23 päivänä heinäkuuta 2002 päätetyssä taseessa oleva nettovarallisuus, lisättynä tai vähennettynä mahdollisilla selvitystoimista aiheutuvilla määrillä, muodostaa hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen tarkoitetut varat, joista käytetään nimitystä ”EHTY:n selvityksessä olevat varat”. Selvityksen jälkeen varoista käytetään nimitystä ”hiili- ja terästutkimusrahaston varat”.

3. Näistä varoista kertyvät tulot, joista käytetään nimitystä ”hiili- ja terästutkimusrahasto”, käytetään yksinomaan hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen tämän päätöksen säännösten ja sen nojalla annettujen säädösten mukaisesti.

2 artikla

Liitteiden I, II ja III säännökset ovat erottamaton osa tätä päätöstä.

3 artikla

Jollei tässä päätöksessä toisin säädetä, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin komission tämän päätöksen mukaisesti toteuttamiin toimiin.

4 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 24 päivästä heinäkuuta 2002 ja sen soveltaminen päättyy päivänä, jona EHTY:n varat ja vastuut on siirretty Euroopan yhteisölle.

Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

LIITE I

Tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet

1 kohta

1. Komission tehtävänä on saattaa loppuun ne Euroopan hiili- ja teräsyhteisön rahoitustoimet, jotka ovat kesken EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättyessä. Jos EHTY:n velallinen laiminlyö velvollisuutensa toimien selvityksen aikana, tästä aiheutuvat menetykset korvataan ensisijaisesti olemassa olevasta pääomasta ja vasta sen jälkeen kyseisen vuoden tuloista. Ennen minkäänlaisten vaatimusten esittämistä EHTY:n maksukyvytöntä velallista vastaan komission on käytettävä kaikki keinot mukaan lukien olemassa olevat vakuudet (kiinnitykset, takaukset, pankkitakuut ja muut vastaavat). Komission on varattava oikeus kaikkiin mahdollisiin toimiin, mikäli velallinen tulee uudelleen maksukykyiseksi.

2. Selvitys tehdään kyseisiin toimiin sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti soveltaen yhteisön toimielimille annettuja valtuuksia ja etuoikeuksia EHTY:n perustamissopimuksen ja 23 päivänä heinäkuuta 2002 voimassa olevan johdetun oikeuden mukaan.

2 kohta

Komissio hoitaa varoja siten, että varmistetaan tuotto pitkällä aikavälillä. Käytettävissä olevien varojen sijoittamisessa on pyrittävä suurimpaan mahdolliseen turvallisesti saavutettavissa olevaan tuottoon.

3 kohta

1. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista selvitystoimista ja 2 kohdassa tarkoitetuista sijoitustoimista laaditaan vuosittain tuloslaskelma, tase ja rahoituskertomus erillään muiden yhteisöjen muista rahoitustoimista. Nämä rahoitusasiakirjat liitetään niihin asiakirjoihin, jotka komissio laatii vuosittain EY:n perustamissopimuksen 275 artiklan ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen nojalla.

2. Edellä 3 kohdan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin sovelletaan vastaavasti Euroopan parlamentin, neuvoston ja tilintarkastustuomioistuimen valvontaa ja vastuuvapauden myöntämistä koskevaa toimivaltaa sellaisena kuin se määritellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa.

4 kohta

1. Nettotulot 2 kohdassa tarkoitetusta sijoitustoiminnasta otetaan tuloina Euroopan unionin yleiseen talousarvioon. Nämä tulot sidotaan käyttötarkoitukseensa, joka on tutkimuksen puiteohjelman ulkopuolisten tutkimushankkeiden rahoittaminen hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla. Varat muodostavat hiili- ja terästutkimusrahaston. Komissio vastaa rahaston hoidosta.

2. Edellä 4 kohdan 1 kohdassa tarkoitetuista tuloista jaetaan hiilialan tutkimukselle 27,2 prosenttia ja teräsalan tutkimukselle 72,8 prosenttia. Neuvosto muuttaa tarvittaessa yksimielisesti komission ehdotuksesta määrärahojen jakautumista hiili- ja teräsalan tutkimuksen kesken.

3. Käyttämättä jääneet tulot sekä näihin tuloihin liittyvät määrärahat, jotka ovat käytettävissä tietyn varainhoitovuoden joulukuun 31 päivänä, siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraavaan varainhoitovuoteen. Näitä määrärahoja ei saa siirtää talousarvion muihin budjettikohtiin.

4. Rauenneita sitoumuksia vastaavat talousarviomäärärahat raukeavat ilman eri toimenpidettä kunkin varainhoitovuoden lopussa. Tällaisten raukeamisten vuoksi vapautuneita sitoumuksia varten tehtyjen varausten määrä merkitään 3 kohdan 1 kohdassa tarkoitettuun taseeseen ja tuloslaskelmaan siten, että ne palautuvat aluksi EHTY:n selvityksessä oleviin varoihin ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoihin. Takaisinperityt määrät merkitään samalla tavoin taseeseen ja tuloslaskelmaan.

5 kohta

1. Vuoden n + 2 tutkimushankkeiden rahoittamiseen käytettävät nettotulot merkitään vuoden n EHTY:n selvityksessä olevien varojen taseeseen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen taseeseen.

2. Rahoitusmarkkinoiden kehityksestä mahdollisesti aiheutuvien tutkimusrahoituksen määrän vaihteluiden minimoimiseksi sovelletaan tasauslaskelmia ja perustetaan varaus ennakoimattomia menoja varten. Tasauslaskelmia ja ennakoimattomia menoja varten perustettavan varauksen määrän määrittämistä selvitetään tarkemmin erittelyssä.

6 kohta

Komissio siirtää Euroopan unionin yleiseen talousarvioon rahaston pääomavarannosta vuotta kohti suhteessa kuluneeseen aikaan 3,3 miljoonan euron kertamaksun kattaakseen ne hallintomenot, jotka aiheutuvat tässä päätöksessä tarkoitettujen toimien selvityksestä, sijoittamisesta ja hoitamisesta ja jotka vastaavat Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehdyn sopimuksen 20 artiklassa tarkoitettuja menoja, joiden määrää muutettiin 21 päivänä marraskuuta 1977 tehdyllä neuvoston päätöksellä.

7 kohta

Komissio määrittää EHTY:n varallisuuden ja vastuiden määrän lopputaseessa 23 päivänä heinäkuuta 2002.

Liitettä I koskeva erittely

Menettelyt nettotulojen määrän määrittämiseksi niiden kohdentamiseksi hiili- ja terästutkimusrahastoon

1. JOHDANTO

Tutkimushankkeiden rahoittamiseen käytettävät nettotulot vastaavat EHTY:n selvityksessä olevien varojen vuotuista nettotulosta ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen vuotuista nettotulosta. Vuoden n+2 hiili- ja terästutkimuksen rahoitus määritetään vuoden n tilinpäätöksen laatimisen yhteydessä ottamalla huomioon puolet nettotuloksen kasvusta tai supistumisesta suhteessa hiili- ja terästutkimuksen rahoituksen viimeksi todettuun tasoon.

2. MÄÄRITELMÄT

n : viitevuosi

Rn : varainhoitovuoden n nettotulos

Pn : varaus vuoden n ennakoimattomia menoja varten

Dn + 1 : vuoden n + 1 tutkimusmäärärahat (määritellään vuoden n - 1 tilinpäätöksen laatimisen yhteydessä)

Dn + 2 : vuoden n + 2 tutkimusmäärärahat

3. LASKUKAAVAT

Ennakoimattomia menoja varten tehtävän varauksen määrä ja vuoden n + 2 tutkimusmäärärahojen määrä, jotka merkitään vuoden n taseeseen, lasketaan seuraavien kaavojen perusteella:

3.1. Varaus ennakoimattomia menoja varten:

3.2. Vuoden n + 2 tutkimusmäärärahat (pyöristettynä lähimpään sataan tuhanteen euroon. Jos laskelmien tulos on täsmälleen kahden tasaluvun puolivälissä, se pyöristetään ylempään sataan tuhanteen):

Tapauksesta riippuen pyöristämiseen tarvittava määrä otetaan ennakoimattomien menojen varauksesta tai siitä aiheutuva tuotto lisätään ennakoimattomien menojen varaukseen.

LIITE II

Monivuotiset taloudelliset suuntaviivat EHTY:n selvityksessä olevien varojen ja selvityksen jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten

1 kohta

Monivuotiset taloudelliset suuntaviivat, jäljempänä ”taloudelliset suuntaviivat”, EHTY:n selvityksessä olevien varojen ja selvityksen jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten ovat erittelyssä.

2 kohta

Taloudellisia suuntaviivoja tarkistetaan ja täydennetään tarvittaessa joka viides vuosi. Ensimmäinen viiden vuoden jakso päättyy 31 päivänä joulukuuta 2007. Tätä varten komissio arvioi viimeistään kunkin viisivuotiskauden viimeisen vuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana taloudellisten suuntaviivojen toimivuuden ja tehokkuuden sekä ehdottaa asiaankuuluvia muutoksia.

Jos komissio katsoo olevan asianmukaista, se voi tehdä tällaisen arvioinnin ja toimittaa neuvostolle ehdotuksia asiaankuuluviksi muutoksiksi ennen kunkin viisivuotiskauden päättymistä.

Liitettä II koskeva erittely

Taloudelliset suuntaviivat EHTY:n selvityksessä olevien varojen ja selvityksen jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten

1. VAROJEN KÄYTTÖ

a) EHTY:n selvityksessä olevia varoja, mukaan lukien sen lainakanta ja sijoitukset, on käytettävä tarpeen mukaan EHTY:n jäljellä oleviin velvoitteisiin, kuten jäljellä oleviin lainoihin, aiemmista toimintatalousarvioista johtuviin sitoumuksiin ja ennakoimattomiin vastuisiin.

b) Sikäli kuin EHTY:n selvityksessä olevia varoja ei tarvita a alakohdassa esitettyjen velvoitteiden hoitamiseen, varat on sijoitettava siten, että niistä kertyy tuloa, jolla rahoitetaan tutkimuksen jatkamista hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla.

c) Hiili- ja terästutkimusrahaston varat on sijoitettava siten, että niistä kertyy tuloa, jolla rahoitetaan tutkimuksen jatkamista hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla.

2. VAROJEN JAKAMINEN

Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti komissio jakaa varat seuraaviin kolmeen luokkaan:

a) varannot, joilla vakuutetaan EHTY:n velkojat siitä, että kaikki sen jäljellä olevat lainat korkoineen maksetaan täysimääräisinä niiden eräpäivänä, jotta velallinen voi säilyttää luottokelpoisuusluokituksen AAA tai sitä vastaavan luokituksen;

b) varat, joilla taataan ennen EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymistä EHTY:n toimintatalousarviossa oikeudellisesti sidottujen määrien hoitaminen;

c) varat, joita ei enää tarvita edellä mainittuihin tarkoituksiin (koska lainoja on lyhennetty tai korkoja maksettu varantoja käyttämättä tai talousarvion velvoitteiden mahdollisen peruuntumisen vuoksi), kohdennetaan sijoitusluokkiin.

3. SIJOITUSLUOKAT

Edellä 2 kohdassa tarkoitetut varat on sijoitettava siten, että ne ovat tarvittaessa käytettävissä mutta antavat parhaan saatavilla olevan tuoton säilyttäen samalla korkeatasoisen turvallisuuden ja vakauden pitkällä aikavälillä.

a) Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi sijoitukset sallitaan ainoastaan seuraaviin omaisuusluokkiin: i) määräaikaistalletukset hyväksytyissä pankeissa; ii) hyväksyttyjen pankkien liikkeeseen laskemat tai muiden hyväksyttyä tyyppiä olevien tahojen liikkeeseen laskemat rahamarkkinainstrumentit, joiden maturiteetti on alle vuoden; iii) kiinteä- ja vaihtuvakorkoiset joukkovelkakirjat, joiden laina-aika on enintään 10 vuotta, edellyttäen että ne on laskenut liikkeeseen hyväksyttyä tyyppiä oleva liikkeeseenlaskija; iv) osuudet hyväksyttyihin yhteissijoitusrahastoihin, edellyttäen että sijoituksia tehdään vain rahastoihin, jotka pyrkivät seuraamaan jonkin rahoitusindeksin kehitystä; nämä sijoitukset ovat sallittuja vain 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen sijoitusten osalta;

b) Komissio voi myös toteuttaa seuraavia toimia a alakohdassa tarkoitettujen omaisuusluokkien osalta: i) takaisinosto- ja käänteiset takaisinostosopimukset edellyttäen, että vastapuolella on lupa kyseisiin liiketoimiin, ja edellyttäen, että — tällaisten sopimusten perusteella hallussa olevia arvopapereita ei saa myydä edelleen ennen sopimuksen päättymistä muille kuin toiselle sopimuspuolelle ja että — komissio voi ostaa takaisin sopimuksen päättyessä mahdollisesti myymänsä arvopaperit; ii) joukkovelkakirjojen lainaus, mutta ainoastaan tunnustettujen selvitysjärjestelmien kuten CLEARSTREAMin ja EUROCLEARin tai johtavien, tämän tyyppisiin operaatioihin erikoistuneiden rahoituslaitosten vahvistamien ehtojen ja menettelyjen mukaisesti, edellyttäen, että vakavaraisuussääntöjen katsotaan vastaavan yhteisön sääntöjä.

c) Hyväksytyillä vastapuolilla tarkoitetaan näissä suuntaviivoissa vastapuolia, jotka komissio on valinnut 7 kohdassa tarkoitettujen sääntöjensä ja menettelyjensä mukaisesti.

4. SIJOITUSRAJAT

a) Sijoitukset saavat olla enintään: i) jäsenvaltioiden tai unionin toimielinten liikkeeseen laskemien tai takaamien joukkolainojen osalta 250 miljoonaa euroa jäsenvaltiota tai toimielintä kohti; ii) muiden valtioiden tai ylikansallisten lainaajien, joiden luottokelpoisuusluokitus on vähintään AA- tai vastaava, liikkeeseen laskemien tai takaamien joukkolainojen osalta 100 miljoonaa euroa liikkeeseenlaskijaa tai takaajaa kohti; iii) hyväksytyn pankin talletusten ja/tai rahamarkkinainstrumenttien osalta joko 100 miljoonaa euroa pankkia kohti tai 5 prosenttia pankin omista varoista sen mukaan kumpi on alempi; iv) yritysten, joiden luottokelpoisuusluokitus on vähintään AAA tai vastaava, liikkeeseen laskemien joukkolainojen osalta 50 miljoonaa euroa liikkeeseenlaskijaa kohti; v) yritysten, joiden luottokelpoisuusluokitus on vähintään AA- tai vastaava, liikkeeseen laskemien joukkolainojen osalta 25 miljoonaa euroa liikkeeseenlaskijaa kohti; vi) yhteissijoitusrahasto-omistusten osalta, joiden luottokelpoisuusluokitus on vähintään AA- tai vastaava, 25 miljoonaa euroa kuhunkin yksittäiseen kohteeseen.

b) Sijoitus yksittäiseen joukkolainaan, edellä a alakohdassa annettujen rajojen puitteissa, saa olla enintään 20 prosenttia kyseisen joukkolainan kokonaismäärästä.

c) Sijoitus yksittäiseen vastapuoleen, edellä a alakohdassa annettujen rajojen puitteissa ja tarvittaessa eri välineiden välisesti kumuloituneena saa olla enintään 20 prosenttia kokonaisvaroista.

d) Näissä suuntaviivoissa tarkoitettujen luokitusten on oltava ainakin yhden, yleisesti keskeisenä kansainvälisenä luottokelpoisuutta luokittelevana yrityksenä pidetyn laitoksen antamia.

5. SIIRTO EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVIOON

Nettotulot otetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon nimettyyn tarkoitukseen osoitettuna tulona, ja ne siirretään EHTY:n selvityksessä olevien varojen ja selvityksen jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston varoista tarpeen mukaan täyttämään hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimusohjelmia koskevan budjettikohdan sitoumukset.

6. TILINPÄÄTÖS

Varojen hoidosta on esitettävä selvitys vuotuisessa selvitettävänä olevan EHTY:n osalta ja selvityksen jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston osalta laadittavassa tuloslaskelmassa ja taseessa. Näissä on käytettävä yleisesti hyväksyttyjä tilinpäätösperiaatteita, jotka ovat samankaltaisia kuin EHTY:n suhteen käytetyt periaatteet ja erityisesti yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä 25 päivänä kesäkuuta 1978 annetussa neljännessä neuvoston direktiivissä 78/660/ETY ( 1 ) ja pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä 8 päivänä joulukuuta 1986 annetussa neuvoston direktiivissä 86/635/ETY ( 2 ) pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä säädetyt periaatteet. Komissio hyväksyy tilit, ja tilintarkastustuomioistuin tarkastaa ne. Komissio käyttää ulkopuolisia yrityksiä tekemään vuositilintarkastuksen.

7. HALLINNOINTIMENETTELYT

Komissio toteuttaa selvitettävänä olevan EHTY:n ja selvityksen jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston varojen osalta edellä mainitut hallinnointitoimet näiden suuntaviivojen ja EHTY:n purkamisajankohtana sen osalta voimassa olevien tai sen jälkeen muutettujen sisäisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.

Näiden suuntaviivojen mukaisesti toteutetuista hallinnointitoimista laaditaan joka kolmas kuukausi yksityiskohtainen raportti, joka lähetetään jäsenvaltioille.

LIITE III

Monivuotiset tekniset suuntaviivat hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmaa varten

1 kohta

Monivuotiset tekniset suuntaviivat, jäljempänä ”tekniset suuntaviivat”, hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmaa varten ovat erittelyssä.

2 kohta

Teknisiä suuntaviivoja tarkistetaan tai täydennetään tarvittaessa joka viides vuosi. Ensimmäinen viiden vuoden jakso päättyy 31 päivänä joulukuuta 2007. Tätä varten komission on arvioitava uudelleen viimeistään kunkin viisivuotiskauden viimeisen vuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana teknisten suuntaviivojen toimivuus sekä tehokkuus ja ehdotettava tarvittavia muutoksia.

Jos komissio katsoo olevan asianmukaista, se voi tehdä tällaisen arvioinnin ja toimittaa neuvostolle ehdotuksia asiaankuuluviksi muutoksiksi ennen kunkin viisivuotiskauden päättymistä.

Liitettä III koskeva erittely

Tekniset suuntaviivat hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmaa varten

1. OHJELMA

1.1 Tavoitteet

EHTY:n hiili- ja teräsalan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmien (EHTY:n TTK-ohjelmat) jatkoksi perustetaan, ottaen huomioon kestävän kehityksen periaatteet, hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelma, jäljempänä ”ohjelma”. Ohjelman tavoitteena on tukea yhteisön hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen kilpailukykyä. Ohjelman on oltava Euroopan unionin tieteellisten, teknologisten ja poliittisten tavoitteiden mukainen ja täydennettävä jäsenvaltioissa käynnissä olevissa yhteisön tutkimusohjelmissa, kuten Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevassa puiteohjelmassa, jäljempänä ”tutkimuspuiteohjelma”, toteutettavia toimia. Näiden ohjelmien välistä koordinointia, keskinäistä täydentävyyttä ja synergiaa sekä tiedonvaihtoa ohjelmalla rahoitettavien hankkeiden ja tutkimuspuiteohjelmalla rahoitettavien hankkeiden välillä edistetään.

1.2 Pääperiaatteet

Ohjelmasta myönnetään rahoitusta 1.5 kohdassa määriteltyjä hyväksyttäviä hankkeita, liitännäistoimenpiteitä ja muita toimia varten, ja sillä edistetään yhteistyötä yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen välillä. Ohjelma kattaa tuotantoprosessit, käytön, varojen säilyttämisen, ympäristöön liittyvät parannukset sekä työturvallisuuden hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla.

”Hiilen” ja ”teräksen” määritelmät annetaan lisäyksessä A.

1.3 Soveltamisala

Näissä suuntaviivoissa kuvataan ohjelman rakenne, hallinto ja toteuttaminen, sen tieteellinen ja tekninen sisältö ja painopisteet, jotka täydentävät muita käynnissä olevia tutkimusohjelmia, sekä osallistumissäännöt.

Suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvat myös 3.1 kohdassa kuvattu ohjelmaa koskeva ehdotuspyyntö sekä ohjelman tieteellis-tekniset ja sosioekonomiset painopisteet, jotka kuvataan lisäyksissä B ja C ja joihin komissio voi tehdä muutoksia 2.1 kohdan menettelyä noudattaen.

1.4 Osallistuminen

1.4.1 Jäsenvaltiot

Ohjelmaan voivat osallistua ja rahoitusta voivat hakea jäsenvaltion alueelle sijoittautuneet yritykset, tutkimuslaitokset ja luonnolliset henkilöt edellyttäen, että nämä aikovat toteuttaa TTK-toimen tai voivat merkittävästi myötävaikuttaa tällaiseen toimeen.

1.4.2 Hakijavaltiot

Hakijavaltioiden yritykset, tutkimuslaitokset ja luonnolliset henkilöt saavat osallistua ohjelmaan, mutta niille ei myönnetä ohjelmasta rahoitusta, ellei valtioita koskevissa Eurooppa-sopimuksissa ja niiden lisäpöytäkirjoissa sekä maakohtaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä toisin määrätä.

1.4.3 Kolmannet maat

Kolmansien maiden yritykset, tutkimuslaitokset ja luonnolliset henkilöt saavat osallistua ohjelmaan hankekohtaisesti, jos se on yhteisön edun mukaista, mutta niille ei myönnetä ohjelmasta rahoitusta.

1.5 Hyväksyttävät hankkeet, liitännäistoimenpiteet ja muut toimet

Ohjelmasta voidaan rahoittaa tutkimus-, pilotti- ja esittelyhankkeita, liitännäistoimenpiteitä sekä tuki- ja valmistelevia toimia.

Tutkimushanke käsittää tutkimus- tai kokeellisen työn, jonka avulla pyritään saamaan uutta tietämystä ja edistämään näin tiettyjen käytännön tavoitteiden saavuttamista, kuten uusien tuotteiden, tuotantoprosessien tai palvelujen aikaansaamista tai kehittämistä.

Pilottihankkeelle on tunnusomaista jonkin laitoksen tai järjestelmän taikka sen merkittävän osan rakentaminen, käyttö ja kehittäminen riittävän suuressa mittakaavassa sekä sopivansuuruisten komponenttien käyttö siten, että voidaan todentaa teoreettisten tai laboratoriotulosten sovellettavuus käytännössä ja/tai lisätä tarvittavan teknisen ja taloudellisen tiedon luotettavuutta, jotta voidaan edetä demonstraatiovaiheeseen tai tietyissä tapauksissa teollisen tuotannon vaiheeseen ja/tai kaupalliseen vaiheeseen.

Esittelyhankkeessa on kysymys teollisessa mittakaavassa toimivan laitoksen tai järjestelmän taikka sen merkittävän osan rakentamisesta ja/tai käytöstä, jonka avulla pyritään yhdistämään kaikki tekninen ja taloudellinen tieto ja pääsemään mahdollisimman riskittömästi teknologian teollisen ja/tai taloudellisen hyödyntämisen vaiheeseen.

Liitännäistoimenpiteillä edistetään saadun tietämyksen käyttöä, hankkeiden kokoamista hankeryhmiksi (klustereiksi), tulosten levittämistä sekä tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden yhteydessä.

Tuki- ja valmistelevat toimet ovat toimia, jotka ovat tarkoituksenmukaisia ohjelman moitteettoman ja tehokkaan hallinnon kannalta; niihin kuuluvat 4 kohdassa tarkoitettu määräajoin suoritettava seuranta ja arviointi sekä selvitykset ja ohjelmasta rahoitettujen toisiinsa liittyvien hankkeiden verkottaminen.

2. OHJELMAN HALLINNOINTI

Ohjelmaa hallinnoi komissio. Komission avuksi perustetaan komitea ja ryhmät seuraavasti:

a) hiili- ja teräsalan komitea, jota kuvataan 2.1 kohdassa;

b) hiili- ja teräsalan neuvoa-antavat ryhmät, joita kuvataan 2.2 kohdassa;

c) hiili- ja teräsalan tekniset ryhmät, joita kuvataan 2.3 kohdassa.

2.1 Hiili- ja teräsalan komitea

2.1.1 Komissiota avustaa hiili- ja teräsalan komitea, jäljempänä ”komitea”. Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY ( 3 ) 4 artiklaa ja 7 artiklaa sovelletaan vastaavasti. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

2.1.2 Komitea voi tutkia kaikkia kysymyksiä, jotka komitean puheenjohtaja saattaa sen käsiteltäväksi omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.

2.1.3 Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

2.1.4 Seuraavat asiat hyväksytään 2.1.1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti: a) rahoituksen jakaminen kullekin hankkeelle 3.3 kohdan 3 alakohdan mukaisesti; b) ohjeiden laatiminen 4 kohdassa tarkoitettua ohjelman seurantaa ja arviointia varten; c) kaikki nykyisten suuntaviivojen lisäyksiin B ja C tehtävät muutokset; d) muut ohjelmaan liittyvät kysymykset.

2.1.5 Komissio antaa komitean käyttöön kokonaistiedot ohjelmasta sekä kaikkien rahoitettavien TTK-toimien edistymisestä ja mitatuista tai arvioiduista vaikutuksista.

2.2 Hiili- ja teräsalan neuvoa-antavat ryhmät

Komission avuksi perustettavat hiili- ja teräsalan neuvoa-antavat ryhmät, jäljempänä ”neuvoa-antavat ryhmät”, ovat riippumattomia teknisiä neuvoa-antavia ryhmiä. Näiden neuvoa-antavien ryhmien tehtävänä on hiileen ja vastaavasti teräkseen liittyvien TTK-kysymysten osalta antaa lausuntoja:

a) ohjelman yleisestä kehittämisestä, lisäyksissä B ja C luetelluista painopisteistä, mahdolliset muutokset mukaan luettuina, 3.1 kohdassa tarkoitetusta tietopaketista ja tulevista suuntaviivoista;

b) ohjelman johdonmukaisuudesta sekä ohjelman mahdollisista päällekkäisyyksistä muiden yhteisön tasolla ja kansallisesti toteutettavien TTK-ohjelmien kanssa;

c) TTK-hankkeiden seurannassa sovellettavien periaatteiden määrittämisestä;

d) yksittäisissä hankkeissa tehtävästä työstä;

e) ohjelman lyhyen aikavälin painopisteiden määrittämisestä lisäysten B ja C mukaisesti;

f) laadittaessa 3.3 kohdassa tarkoitettua opasta TTK-toimien arviointia ja valintaa varten;

g) TTK-toimia koskevien ehdotusten arvioinnista ja ehdotuksille annettavasta tärkeysjärjestyksestä ottaen huomioon käytettävissä olevat varat;

h) 2.3 kohdassa tarkoitettujen teknisten ryhmien lukumäärästä, pätevyydestä ja kokoonpanosta;

i) komission pyynnöstä muista toimenpiteistä.

Kumpikin neuvoa-antava ryhmä muodostuu 2.2.1 ja 2.2.2 kohdassa tarkoitetuista komission nimeämistä jäsenistä, jotka toimivat riippumattomina asiantuntijoina viiden vuoden ajan. Nimeämiset voidaan peruuttaa. Komissio ottaa huomioon seuraavien kanavien kautta sille esitetyt nimeämisehdotukset: jäsenvaltioiden tekemät ehdotukset, jäljempänä 2.2.1 ja 2.2.2 kohdassa tarkoitettujen yksiköiden tekemät ehdotukset, vastaukset hakemuspyyntöön, jolla pyydetään hakemuksia niiltä, jotka haluavat päästä mahdollisista ryhmien jäsenistä laadittavaan luetteloon.

Kustakin asianomaisesta jäsenvaltiosta olisi oltava ainakin yksi jäsen ja on huolehdittava siitä, että kussakin neuvoa-antavassa ryhmässä on sopivasti eri alojen asiantuntemusta ja mahdollisimman laaja maantieteellinen edustavuus. Ryhmien jäsenten olisi toimittava kyseisellä alalla ja oltava perillä alan painopisteistä.

Neuvoa-antavien ryhmien kokousten puheenjohtajana toimii komissio, joka huolehtii myös sihteeristöpalveluista. Puheenjohtaja voi tarvittaessa järjestää äänestyksen, jossa jokaisella jäsenellä on yksi ääni. Puheenjohtaja voi tarvittaessa kutsua kokousten osallistujiksi ylimääräisiä asiantuntijoita.

Neuvoa-antavat ryhmät voivat tarvittaessa pitää yhteisen kokouksen esimerkiksi, kun on tarpeen antaa lausuntoja molempien alojen kannalta tärkeissä kysymyksissä.

2.2.1 Hiilialan neuvoa-antava ryhmä

Hiilialan neuvoa-antavan ryhmän kokoonpano on seuraava:



Jäsenet Yht. enintään a) Hiilentuottajt / kansalliset liitot tai niihin liittyvät tutkimuskeskukset 8 b) Hiilentuottajien eurooppalaiset järjestöt 2 c) Hiilenkäyttäjien ja käyttöön liittyvät tutkimuskeskukset 8 d) Hiilenkäyttäjien eurooppalaiset järjestöt 2 e) Työntekijöiden järjestöt 2 f) Laitetoimittajien järjestöt 2 24

Jäsenillä olisi oltava laajat taustatiedot sekä omakohtainen asiantuntemus vähintään yhdellä seuraavista osa-alueista: hiilen louhinta ja käyttö, ympäristö- ja sosiaaliset kysymykset, turvallisuusnäkökohdat mukaan lukien.

2.2.2 Teräsalan neuvoa-antava ryhmä

Teräsalan neuvoa-antavan ryhmän kokoonpano on seuraava:



Jäsenet Yht. enintään a) Terästeollisuus / kansalliset liitot tai niihin liittyvät tutkimuskeskukset 21 b) Terästuottajien eurooppalaiset järjestöt 2 c) Työntekijöiden järjestöt 2 d) Jatkojalostusteollisuuden tai teräskäyttäjien järjestöt 5 30

Jäsenillä on oltava laajat taustatiedot sekä omakohtainen asiantuntemus vähintään yhdellä seuraavista osa-alueista: raaka-aineet; raudanvalmistus; teräksenvalmistus; jatkuva valu; kuuma ja/tai kylmävalssaus; teräksen työstäminen ja/tai pintakäsittely; teräslajien ja/tai -tuotteiden kehittäminen; terässovellukset ja teräksen ominaisuudet; ympäristö- ja sosiaaliset kysymykset, turvallisuusnäkökohdat mukaan lukien.

2.3 Hiili- ja teräsalan tekniset ryhmät

Hiili- ja teräsalan teknisten ryhmien tehtävänä on avustaa komissiota tutkimus- ja pilotti/esittelyhankkeiden seurannassa. Komissio nimittää jäsenet, ja jäsenten on oltava hiili- ja terästeollisuuteen liittyviltä aloilta, tutkimusjärjestöistä tai käyttäjäelinkeinoista ja joltakin seuraavalta vastuualueelta: tutkimusstrategia, hallinto tai tuotanto.

3. OHJELMAN TOTEUTUS

3.1 Ehdotuspyyntö

Ohjelmaa varten julkaistaan tällä päätöksellä yksi pysyvästi avoinna oleva ehdotuspyyntö, ja jätetyt ehdotukset arvioidaan erissä siten, että niiden koontipäivä on kunkin vuoden syyskuun 15 päivä alkaen vuodesta 2002.

Komissio laatii ja saattaa yleisesti saataville, myös Cordis-tietopalveluun (yhteisön tutkimus- ja kehitysasioiden tietopalvelu) ja tai vastaavaan www-sivustoon, tietopaketin, jossa on hakijoille ja muille asiasta kiinnostuneille osapuolille annettavat käytännön tiedot ohjelmasta, osallistumissäännöistä sekä ehdotusten ja hankkeiden hallinnointia koskevista säännöistä, ehdotuslomakkeista, ehdotusten jättämistä koskevista säännöistä, vakiosopimuksista, hyväksyttävistä kustannuksista, myönnettävän rahoituksen enimmäismäärästä sekä maksuehdoista.

Hakemukset on jätettävä komissiolle tietopaketissa olevien sääntöjen mukaisesti. Tietopaketista saa pyynnöstä paperiversion komissiolta.

3.2 Ehdotusten sisältö

Ehdotusten on koskettava lisäyksissä B ja C määritettyjä tieteellis-teknisiä ja sosioekonomisia painopisteitä.

Kussakin ehdotuksessa on oltava yksityiskohtainen kuvaus ehdotetusta hankkeesta sekä täydelliset tiedot tavoitteista, hankekumppanuudesta ja kunkin kumppanin asemasta ja tehtävästä hankkeessa, hankkeen hallinnon rakenteesta, odotettavissa olevista tuloksista ja niiden soveltamisnäkymistä sekä arvio hyödyistä, joita on odotettavissa teollisuudelle, taloudelle, yhteiskunnalle ja ympäristölle.

Ehdotuksessa esitettyjen kokonaiskustannusten ja niiden jakauman on oltava realistisia ja todenmukaisia, ja hankkeen luvassa olevan kustannus-hyöty-suhteen olisi oltava suotuisa.

3.3 Ehdotusten arviointi ja valinta ja hankkeiden seuranta

Komissio huolehtii siitä, että ehdotukset arvioidaan luottamuksellisesti, oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti. Komissio laatii ja julkaisee 2.2 kohdan f alakohdassa tarkoitetun oppaan TTK-toimien arviointia ja valintaa varten.

Ehdotusten arviointi ja valinta suoritetaan komission johdolla seuraavasti:

1) Komissio ottaa vastaan ehdotukset, rekisteröi ne ja tarkistaa niiden kelpoisuuden, minkä jälkeen se arvioi ehdotukset asianomaisen 2.2 kohdan g alakohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan ryhmän ja tarvittaessa riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella.

2) Komissio laatii luettelon hyväksytyistä ehdotuksista, jotka on asetettu paremmuusjärjestykseen.

3) Komissio, jota komitea avustaa, tekee päätöksen hankkeiden valinnasta ja rahoituksen jakamisesta 2.1.1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

Komissio seuraa 2.3 kohdassa tarkoitettujen teknisten ryhmien avustamana tutkimushankkeita ja -toimintaa.

3.4 Sopimukset

Edellä 1.5 kohdassa määriteltyihin valittuihin ehdotuksiin ja toimenpiteisiin ja toimiin perustuvista hankkeista tehdään sopimus. Sopimukset perustuvat komission laatimiin asianmukaisiin vakiosopimuksiin, kuitenkin siten, että niissä otetaan tarvittavalla tavalla huomioon toteutettavien toimien luonne.

Sopimuksissa määritellään ohjelmasta myönnettävän rahoituksen määrä, joka perustuu hyväksyttäviin kustannuksiin, sekä vahvistetaan säännöt kustannusraportoinnista, tilinpäätöksestä ja tarkastuksista.

3.5 Rahoitus

Ohjelma perustuu sopimuksille, joissa sovitaan TTK-toimien toteuttamisesta kustannustenjakoperiaatteella. Myönnettävän rahoituksen kokonaismäärän, mukaan lukien mahdollinen muu julkinen lisärahoitus, on noudatettava tällaiseen rahoitukseen sovellettavia sääntöjä valtiontuesta.

Rajoittamatta edellisen kohdan soveltamista myönnettävän rahoituksen kokonaismäärä ilmaistuna prosentteina 3.6 kohdassa määritellyistä hyväksyttävistä kustannuksista saa olla enintään:



a) tutkimushankkeet: 60 % b) pilotti- ja esittelyhankkeet: 40 % c) liiitänäistoimenpiteet, tuki- ja valmistelevat toimet 100 %

3.6 Hyväksyttävät kustannukset

Hyväksyttäviä kustannuksia ovat ainoastaan sopimuksen mukaisen työn suorittamisesta aiheutuvat todelliset kustannukset. Sopimuspuolet, liitännäiset sopimuspuolet ja alihankkijat eivät voi kirjata kustannuksiksi mitään budjetoituja tai kaupallisia hintoja. Hyväksyttävät kustannukset jaetaan neljään kustannusluokkaan:

3.6.1 Laitekustannukset

Kustannukset, jotka aiheutuvat suoraan hankkeeseen liittyvien laitteiden ostamisesta tai liisaamisesta, voidaan kirjata välittömiksi kustannuksiksi. Liisattujen laitteiden hyväksyttävät kustannukset eivät saa ylittää niiden ostamisesta aiheutuvia hyväksyttäviä kustannuksia.

3.6.2 Henkilöstökustannukset

Kustannuksiin voidaan kirjata ainoastaan ne työtunnit, jotka suoraan sopimuspuolen palveluksessa olevat tutkijat, jatko-opiskelijat tai tekninen henkilöstö sekä ruumiillisen työn tekijät tosiasiallisesti työskentelevät hankkeen parissa. Mahdollisten muiden henkilöstökustannusten, kuten apurahojen, sisällyttäminen edellyttää komission kirjallista etukäteishyväksyntää. Kaikki henkilöstön työtunnit, jotka sisällytetään kustannuksiin, on kirjattava ja todistettava oikeiksi.

3.6.3 Toimintakustannukset

Välittömästi hankkeen toteuttamiseen liittyviä toimintakustannuksia voivat olla ainoastaan seuraavien osatekijöiden kustannukset:

a) raaka-aineet,

b) säännöllisesti käytettävät vähäisemmät tarvikkeet,

c) kulutushyödykkeet,

d) energia,

e) laitteiden kunnossapito ja korjaukset,

f) laitteiden tai tuotteiden kuljettaminen,

g) olemassa olevien laitteiden muuttaminen ja muuntaminen,

h) tietokonepalvelut,

i) laitteiden vuokra,

j) analyysit,

k) erityiset tutkimukset ja testit,

l) kolmansien osapuolten antama apu,

m) matkakulut ja päivärahat.

3.6.4 Välilliset kustannukset

Kaikki muut kustannukset (”yleiskustannukset”), joita saattaa aiheutua hankkeen yhteydessä ja joita ei ole erikseen mainittu edellä luetelluissa luokissa, katetaan kiinteämääräisesti siten, että niiden osuudeksi katsotaan 30 prosenttia 3.6.2 kohdassa tarkoitetuista hyväksyttävistä henkilöstökustannuksista.

3.7 Tekniset kertomukset

Edellä 1.5 kohdassa kuvatuista tutkimus-, pilotti- ja esittelyhankkeista on sopimuspuolen (tai sopimuspuolten) laadittava puolivuosittain kertomus. Kertomuksissa selostetaan hankkeen tekninen edistyminen. Työn valmistumisen jälkeen on toimitettava loppukertomus, johon sisältyy arvio tulosten hyödyntämisestä ja hankkeen vaikutuksista. Komissio julkaisee kertomuksen kokonaisuudessaan tai tiivistelmänä hankkeen strategisen tärkeyden mukaan. Päätöksen tästä tekee komissio tarvittaessa asianomaista neuvoa-antavaa ryhmää kuultuaan. Lisäksi voidaan edellyttää ja julkaista liitännäistoimenpiteitä sekä tuki- ja valmistelutoimia koskevia loppukertomuksia, jos se katsotaan tarkoituksenmukaiseksi.

4. OHJELMAN VUOTUINEN TARKASTELU, SEURANTA JA ARVIOINTI

Komissio tarkastelee vuosittain ohjelman toimia ja TTK-työn edistymistä. Vuotuisesta tarkastelusta laaditaan kertomus, joka toimitetaan komitealle.

Lisäksi toteutetaan ohjelman seuranta, johon sisältyy odotettavissa olevien hyötyjen arviointi; seurannasta laaditaan kertomus vuoden 2006 loppuun mennessä ja sen jälkeen joka viides vuosi. Kertomukset toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komitealle sekä neuvoa-antaville ryhmille.

Kun kunkin viiden vuoden aikana rahoitetut hankkeet on saatu päätökseen, suoritetaan ohjelman arviointi. Ensimmäinen viiden vuoden jakso päättyy vuonna 2008. Tässä yhteydessä on myös arvioitava ne hyödyt, jotka TTK-työstä ovat koituneet yhteiskunnalle ja asianomaisille aloille. Arviointikertomus julkaistaan.

Komissio laatii ohjeet seurantaa ja arviointia varten; komissiota avustaa komitea. Sekä seurannan että arvioinnin suorittavat komission nimeämien pätevien asiantuntijoiden ryhmät.

5. SIIRTYMÄLAUSEKE

Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jotta siirtyminen EHTY:n TTK-ohjelmista uuteen ohjelmaan sujuisi kitkattomasti. Komissio hallinnoi sopimuksia, jotka ovat voimassa vielä EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen, kyseisten sopimusten sopimusvelvoitteiden mukaisesti pyrkien yhdenmukaistamaan EHTY:n sopimusten ja ohjelman sopimusten hallinnointia.

Lisäys A

Hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelma

Ilmaisujen ”hiili” ja ”teräs” määritelmät

1. HIILI

a) Kivihiili,

b) Kivihiilibriketit,

c) Koksi ja kivihiilestä saatu puolikoksi,

d) Ruskohiili,

e) Ruskohiilibriketit,

f) Koksi ja ruskohiilestä saatu puolikoksi,

▼A1

g) Öljyliuske.

▼B

Käsite ”kivihiili” sisältää Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission kansainvälisen hiililuokitusjärjestelmän mukaiset korkeamman laatuluokan hiilet sekä alhaisemman laatuluokan ”A” hiilet (eli subbitumihiilet). Käsite ”ruskohiili” sisältää saman luokitusjärjestelmän mukaiset alhaisen laatuluokan ”C” hiilet (eli ortoligniitit) ja alhaisen laatuluokan ”B” hiilet (eli metaligniitit). Ohjelma koskee ruskohiilen osalta, lukuun ottamatta brikettien ja puolikoksin valmistusta, ainoastaan ruskohiilen käyttöä sähkön tuotannossa tai yhdistetyssä lämmön ja sähkön tuotannossa.

2. RAUTA JA TERÄS

a) Raudan ja teräksen valmistuksessa käytettävät raaka-aineet, kuten rautamalmi, huokoinen rauta ja romurauta;

b) Harkkorauta (mukaan lukien kuuma metalli) ja ferroseokset;

c) Raudasta, tavallisesta teräksestä tai erikoisteräksestä valmistetut alkumuodossa olevat tuotteet tai puolivalmisteet (mukaan lukien uudelleen käytettävät tai uudelleen valssattavat tuotteet), kuten jatkuvalla valulla tai muulla tavoin valettu sula teräs, sekä aihiot, kuten tankoteelmät, billetit, tangot, laattateelmät ja nauhat;

d) Raudasta, tavallisesta teräksestä tai erikoisteräksistä valmistetut kuumamuokatut tuotteet (pinnoitetut tai pinnoittamattomat tuotteet, lukuun ottamatta teräsvaluja, -takeita ja jauhemetallurgian tuotteita), kuten kiskot, paalutuslevytuotteet, rakenneprofiilit, tangot, valssilangat, levyt ja leveät laatat, nauhat ja ohutlevyt sekä pyörö- ja neliötangot putkia varten;

e) Raudasta, tavallisesta teräksestä tai erikoisteräksistä valmistetut (pinnoitetut tai pinnoittamattomat) lopputuotteet, kuten kylmävalssatut nauhat ja ohutlevyt sekä sähkötekniset ohutlevyt;

f) Ensimmäisen jalostusvaiheen terästuotteet, jotka voivat parantaa edellä mainittujen rauta- ja terästuotteiden kilpailuasemaa, kuten putkituotteet, vedetyt tuotteet, kirkkaat tuotteet, kylmävalssatut ja kylmämuokatut tuotteet.

Lisäys B

Hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelma

Tieteellis-tekniset ja sosioekonomiset painopisteet

Hiilialan TTK

Tutkimus ja teknologinen kehittäminen ovat merkittäviä välineitä pyrittäessä yhteisön tavoitteisiin, jotka koskevat yhteisön hiilen saantia sekä kilpailukykyistä ja ympäristöä säästävää muuntamista ja käyttöä. Lisäksi hiilimarkkinoiden lisääntyvä kansainvälistyminen ja markkinoihin liittyvien ongelmien maailmanlaajuinen mittakaava edellyttävät Euroopan unionilta johtavaa roolia, kun yritetään vastata niihin haasteisiin, jotka liittyvät uudenaikaisiin tekniikkoihin, kaivosten turvallisuuteen ja ympäristönsuojeluun koko maailmassa. Euroopan unionin on huolehdittava teknologisen edistymisen sekä työolojen (työterveyden ja -turvallisuuden) ja ympäristönsuojelun parantamisen vaatimasta taitotiedon siirtämisestä. Jäljempänä 1—4 kohdassa määritetään painopistealueet järjestyksessä, joka ei vastaa niiden keskinäistä tärkeysjärjestystä.

1. YHTEISÖN HIILIALAN KILPAILUASEMAN PARANTAMINEN

Tavoitteita ovat kaivosten kokonaistuotantokustannusten alentaminen, tuotteiden laadun parantaminen ja hiilenkäytön kustannusten alentaminen. Tutkimushankkeet kattavat koko hiilentuotantoketjun, ja tutkimuskohteita ovat:

— nykyaikaiset esiintymien etsintätekniikat;

— kokonaisvaltainen kaivosten suunnittelu;

— tehokas ja pitkälle automatisoitu sekä Euroopan kivihiiliesiintymien erityisiä geologisia ominaisuuksia vastaava tunnelinlouhinta- ja hiilenlouhintateknologia;

— tarkoituksenmukainen tukiteknologia;

— kuljetusjärjestelmät;

— energiahuoltopalvelut, viestintä-, tieto-, tiedonsiirto-, seuranta- ja prosessinvalvontajärjestelmät;

— kuluttajamarkkinoiden tarpeita palvelevat hiilenrikastustekniikat;

— hiilen muuntaminen;

— hiilen poltto.

Tutkimushankkeilla on myös pyrittävä saamaan aikaan tieteellistä ja teknologista edistystä sekä lisäämään tietämystä esiintymien käyttäytymisestä ja hallinnasta suhteessa kallion paineeseen, kaasupäästöihin, räjähdysvaaraan, ilmanvaihtoon ja kaikkiin muihin kaivostoimintaan vaikuttaviin tekijöihin. Näihin tavoitteisiin pyrkiviltä tutkimushankkeilta edellytetään, että niiden tulokset ovat lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä sovellettavissa huomattavaan osaan yhteisön tuotannosta.

Suositaan hankkeita, jotka edistävät vähintään yhtä seuraavista:

a) yksittäisten tekniikkojen integroimista järjestelmiin ja menetelmiin sekä integroitujen louhintamenetelmien kehittämistä;

b) tuotantokustannusten huomattavaa alenemista;

c) kaivosten turvallisuuteen liittyvien sekä ympäristöhyötyjen aikaansaamista.

2. TYÖTERVEYS JA -TURVALLISUUS KAIVOKSISSA

Edellä mainittuihin vaadittaviin kehittämistoimiin on liityttävä tarkoituksenmukaisia toimia sekä kaivosten turvallisuuden että kaasujen muodostumisen valvonnan ja ilmanvaihdon ja ilmastoinnin osalta. Lisäksi maanalaiset työskentelyolosuhteet lisäävät tarvetta parannuksiin tietyissä työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvissä näkökohdissa.

3. TEHOKAS YMPÄRISTÖNSUOJELU JA ENERGIALÄHTEENÄ KÄYTETTÄVÄN HIILEN PUHTAAMMAN KÄYTÖN EDISTÄMINEN

Tähän tavoitteeseen tähtäävissä tutkimushankkeissa on pyrittävä minimoimaan yhteisön hiilikaivostoiminnan ja hiilenkäytön vaikutukset ilmakehään, veteen ja maaperään kokonaisvaltaisen pilaantumista ehkäisevän strategian avulla. Koska yhteisön hiiliteollisuudessa on meneillään jatkuva rakenneuudistus, tutkimuksen tavoitteena on myös minimoida suljettavien maanalaisten kaivosten ympäristövaikutukset.

Suositaan hankkeita, joiden tavoitteena on:

a) vähentää kasvihuonekaasujen, erityisesti metaanin, päästöjä hiiliesiintymistä;

b) palauttaa kaivokseen louhintajätteet, lentotuhka ja rikinpoistotuotteet sekä tarvittaessa muut jätteen muodot;

c) siivota jätekasat ja hyödyntää teollisessa käytössä hiilen tuotannosta ja käytöstä syntyvät jäännökset;

d) suojella pohjavesiä ja puhdistaa kaivosten jätevedet;

e) vähentää sellaisten laitosten ympäristövaikutuksia, jotka käyttävät pääasiassa yhteisön alueen hiiltä ja ruskohiiltä;

f) suojella maan pinnalla olevia rakennelmia maan vajoamisen vaikutuksilta lyhyellä ja pitkällä aikavälillä;

g) vähentää hiilen käytöstä aiheutuvia päästöjä.

4. ENERGIAHUOLLON TUONTIRIIPPUVUUDEN HALLINTA

Tähän tavoitteeseen liittyvät hankkeet koskevat pitkän aikavälin energiahuollon näkymiä, ja ne tähtäävät sellaisten hiilivarojen hyödynnettävyyden parantamiseen — niin taloudellisesti kuin energiantuotannon ja ympäristönkin kannalta — joita ei voida ottaa käyttöön perinteisillä louhintatekniikoilla. Hankkeet voivat käsittää selvityksiä, strategioiden määrittämistä, perus- ja soveltavaa tutkimusta sekä innovatiivisten tekniikoiden testaamista, joiden avulla voidaan parantaa yhteisön hiilivarojen hyödynnettävyyttä.

Suositaan hankkeita, joissa yhdistetään toisiaan täydentäviä tekniikoita, kuten metaanin tai hiilidioksidin adsorptio, hiilikerroksessa olevan metaanin talteenotto, maanalainen hiilen kaasutus jne.

Lisäys C

Hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelma

Tieteellis-tekniset ja sosioekonomiset painopisteet

Teräsalan TTK

Yleisenä tavoitteena on kilpailukyvyn parantaminen ja kestävän kehityksen edistäminen. TTK:n pääpaino on sellaisen uuden tai parannetun teknologian kehittämisessä, jonka avulla voidaan tuottaa taloudellisesti, puhtaasti ja turvallisesti terästä ja terästuotteita, joille on ominaista entistä parempi suorituskyky, käyttösoveltuvuus, asiakastyytyväisyys, pidempi käyttöikä sekä helppo talteenotto ja kierrätys käytön jälkeen. Jäljempänä 1—3 kohdassa määritetään painopistealueet järjestyksessä, joka ei vastaa niiden keskinäistä tärkeysjärjestystä.

1. UUDET JA PARANNETUT TERÄKSEN VALMISTUS- JA VIIMEISTELYTEKNIIKAT

TTK:n tavoitteena tulisi olla teräksentuotantoprosessien parantaminen, jonka myötä voidaan parantaa tuotteiden laatua ja lisätä tuottavuutta. Kehitystyöhön olisi kuuluttava erottamattomana osana päästöjen, energiankulutuksen ja ympäristövaikutusten vähentäminen sekä raaka-aineiden käytön tehostaminen ja luonnonvarojen säilyttäminen. Tutkimushankkeiden olisi koskettava seuraavia alueita:

— rautamalmin uudet ja parannetut pelkistysprosessit;

— harkkoraudanvalmistusprosessit ja toiminnot;

— valokaariuuniprosessit;

— teräksenvalmistusprosessit;

— sekundaariset metallurgiatekniikat;

— jatkuvan valun ja near net shape -valun tekniikat yhdessä suoran valssauksen kanssa tai ilman sitä;

— valssaus-, pintakäsittely- ja pinnoitustekniikat;

— kuuma- ja kylmävalssaustekniikat, peittaus- ja pintakäsittelyprosessit;

— prosessi-instrumentointi, prosessinohjaus ja prosessiautomaatio;

— tuotantolinjojen kunnossapito ja luotettavuus.

2. TTK JA TERÄKSEN KÄYTTÖ

Teräksen käyttöä koskeva TTK on olennaisen tärkeää, jotta voitaisiin vastata niihin haasteisiin, joita teräksen käyttäjien vaatimukset tulevaisuudessa asettavat, sekä luoda uusia markkinamahdollisuuksia. Tutkimushankkeiden olisi koskettava seuraavia alueita:

— vaativiin sovelluksiin tarvittavat uudet teräslajit;

— teräksen ominaisuudet, erityisesti mekaaniset ominaisuudet, kuten lujuus ja sitkeys, väsyminen, kuluminen, viruminen, syöpyminen ja murtumiskestävyys, alhaisissa ja korkeissa lämpötiloissa;

— käyttöiän pidentäminen erityisesti parantamalla terästen ja teräsrakenteiden lämpö- ja syöpymiskestävyyttä;

— terästä sisältävät komposiitit ja sandwich-rakenteet;

— mikrostruktuureja ja mekaanisia ominaisuuksia koskevat ennustavat simulaatiomallit;

— rakenteiden turvallisuus ja suunnittelumenetelmät erityisesti tulipalojen ja maanjäristysten kannalta;

— teräksen ja muiden materiaalien muokkaamisen, hitsaamisen ja yhteenliittämisen tekniikat;

— testaus- ja arviointimenetelmien standardointi.

3. LUONNONVAROJEN SÄILYTTÄMINEN JA TYÖOLOSUHTEIDEN PARANTAMINEN

Luonnonvarojen säilyttämisen, ekosysteemin suojelun sekä turvallisuuskysymysten tulisi kuulua kiinteänä osana TTK-työhön sekä teräksen tuotannon että käytön alalla. Tutkimushankkeiden olisi koskettava seuraavia alueita:

— eri lähteistä peräisin olevan teräsjätteen kierrättäminen ja teräsromun luokittelu;

— teräslajit ja koottavien rakenteiden suunnittelu, jotka helpottavat teräsromun talteenottoa ja sen uudelleenmuuntamista käyttökelpoiseksi teräkseksi;

— ympäristönvalvonta ja -suojelu työpaikalla ja sen ympäristössä;

— terästehdasalueiden palauttaminen käyttökelpoisiksi;

— työpaikan työolosuhteiden ja elämänlaadun parantaminen;

— ergonomiset menetelmät;

— työterveys ja -turvallisuus;

— työpaikan päästöille altistumisen vähentäminen.

( 1 ) EYVL L 222, 14.8.1978, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/65/EY (EYVL L 283, 27.10.2001, s. 28).

( 2 ) EYVL L 372, 31.12.1986, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/65/EY.

( 3 ) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.