7.

VAATIMUKSET 7.1. Ajokuntoisen ajoneuvon massan ja sen akseleille jakautumisen mittaaminen Ajokuntoisen ajoneuvon massa ja sen jakautuminen akseleille mitataan 3.3. kohdan mukaisesti toimitetusta ajoneuvosta sen ollessa paikallaan ja pyörien ollessa suunnattuina suoraan eteenpäin. Jos mitatut massat eivät poikkea enempää kuin 3 prosenttia valmistajan vastaaville samaa tyyppiä edustaville teknisille konfiguraatioille ilmoittamista massoista tai enempää kuin5 prosenttia, jos kyseessä on massaltaan enintään 3,5 tonnin luokan N1, O1, O2 tai M2 ajoneuvo, käytetään valmistajan ajokuntoiselle ajoneuvolle ilmoittamia massoja ja niiden jakautumista akseleille seuraavien vaatimusten osalta. Muutoin käytetään mitattuja massoja ja tutkimuslaitos voi tarvittaessa tehdä lisämittauksia muille kuin 3.3. kohdassa tarkoitetuille ajoneuvoille. ▼M2 7.2. Mittojen määrittäminen Kokonaispituus, -leveys ja -korkeus on mitattava 3.3 kohdan mukaisesta ajokuntoisesta ajoneuvosta (mukaisista ajokuntoisista ajoneuvoista) 2.4 kohdan määräysten mukaisesti. Jos mittauksessa saadut mitat poikkeavat enemmän kuin 1 prosenttia valmistajan vastaaville samaa tyyppiä edustaville teknisille konfiguraatioille ilmoittamista mitoista, käytetään mittauksessa saatuja mittoja seuraavia vaatimuksia tarkasteltaessa, ja tekninen tutkimuslaitos voi tarvittaessa tehdä lisämittauksia muista kuin 3.3 kohdan mukaisista ajoneuvoista. Direktiivin 96/53/EY liitteessä I säädetyt raja-arvot eivät kuitenkaan saa ylittyä. ▼B 7.3. Ajoneuvojen suurimmat sallitut mitat: 7.3.1. Suurin pituus: 7.3.1.1. Moottoriajoneuvo: kuten direktiivin 96/53/EY liitteessä I olevassa 1.1. kohdassa, 7.3.1.2. Perävaunu (paitsi puoliperävaunu): kuten direktiivin 96/53/EY liitteessä I olevassa 1.1. kohdassa, 7.3.1.3. Nivellinja-auto: kuten direktiivin 96/53/EY liitteessä I olevassa 1.1. kohdassa, 7.3.1.4. Puoliperävaunu: Jäljempänä 7.3.1.4.1. kohdassa tarkoitettu etäisyys on mitattava ottamatta huomioon 2.4.1. kohdassa mainittuja laitteita ja 7.3.1.4.2. kohdassa tarkoitettu etäisyys on mitattava jättämättä mitään huomioon ottamatta. 7.3.1.4.1. Etäisyys vetotapin akselin ja puoliperävaunun perän välillä vaakasuoraan ajoneuvon pitkittäistasossa mitattuna saa olla enintään direktiivin 96/53/EY liitteessä I olevassa 1.6. kohdassa määrätty raja-arvo. 7.3.1.4.2. Etäisyys vetotapin akselin ja puoliperävaunun etuosan minkään pisteen välillä vaakasuoraan mitattuna ei saa olla suurempi kuin 2,04 metriä direktiivin 96/53/EY liitteessä I olevan 4.4. kohdan mukaisesti. 7.3.2. Suurin leveys 7.3.2.1. Kaikki ajoneuvot: kuten direktiivin 96/53/EY liitteessä I olevassa 1.2. kohdassa. 7.3.2.2. Luokkiin N ja O kuuluvien ajoneuvojen kiinteät tai irrotettavat korirakenteet, jotka on erikseen suunniteltu tavarankuljetukseen säädellyssä lämpötilassa ja joiden sivuseinien paksuus on eristys mukaan lukien suurempi kuin 45 millimetriä: kuten direktiivin 96/53/EY liitteessä I olevassa 1.2. kohdassa. 7.3.3. Suurin korkeus 7.3.3.1. Kaikki ajoneuvot: kuten direktiivin 96/53/EY liitteessä I olevassa 1.3. kohdassa. 7.4. Massan jakautumista koskevat laskelmat 7.4.1. Laskentamenetelmä 7.4.1.1. Valmistaja ilmoittaa testeistä vastaavalle tutkimuslaitokselle jäljempänä määrättyjä massan jakautumista koskevia laskelmia varten (taulukkona tai muussa sopivassa muodossa) ne tiedot ajoneuvotyypin kaikista teknisistä konfiguraatioista, sellaisina kuin ne on määritelty tämän direktiivin kaikkien liitteessä II olevien kohtien mahdollisina arvojen joukkoina, jotka tarvitaan ajoneuvon suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan, suurimpien teknisesti sallittujen akseli- ja akseliryhmämassojen, suurimman teknisesti sallitun hinattavan massan ja yhdistelmän suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan selvittämiseksi. 7.4.1.2. Tehdään soveltuvat laskelmat sen varmistamiseksi, että jokainen tyyppiä edustava tekninen konfiguraatio täyttää seuraavat vaatimukset. Laskelmat voidaan näin ollen rajoittaa pahimpiin tapauksiin. 7.4.1.3. Seuraavissa vaatimuksissa merkinnät M, mi, µj, TM ja MC osoittavat vastaavasti seuraavia parametrejä, joiden on täytettävä 7.4. kohdan vaatimukset: M = ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa, mi = akselin ”i” suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään, µj = akseliryhmän ”j” suurin teknisesti sallittu akseliryhmämassa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvossa olevien yksittäisakselien ja akseliryhmien kokonaislukumäärään, TM = suurin teknisesti sallittu hinattava massa ja MC = yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa. 7.4.1.4. Kun kyseessä on yksittäisakseli, jota edustaa ”i” akselina ja ”j” akseliryhmänä, määritelmän mukaan mi = µj. 7.4.1.5. Ajoneuvoille, joissa on kuormitettavia akseleita, seuraavat laskelmat on tehtävä akselien jousituksen ollessa kuormitettuna normaalia ajokuntoa vastaavasti. Ajoneuvoille, joissa on nostettavat akselit, seuraavat laskelmat on tehtävä akselien ollessa ala-asennossa. 7.4.1.6. Valmistaja ilmoittaa akseliryhmien osalta periaatteet, joiden mukaan ryhmään kohdistuva kokonaismassa jakautuu eri akseleille (esimerkiksi jakautumisen ilmaisevin kaavoin tai kaaviokuvin). 7.4.1.7. Puoliperävaunuille ja keskiakseliperävaunuille kytkentäkohtaa pidetään seuraavissa laskelmissa akselina ”O” ja vastaavat massat m0 ja µ0 määritellään sovitun mukaisesti suurimmiksi perävaunun kytkentäkohdassa teknisesti sallituiksi massoiksi. 7.4.2. Vaatimukset luokkien N ja O ajoneuvoille, paitsi matkailuperävaunuille 7.4.2.1. Massojen mi summa ei saa olla pienempi kuin massa M. 7.4.2.2. Mihinkään akseliryhmään ”j” kuuluvien kaikkien akselimassojen mi summa ei saa olla pienempi kuin massa µj. Tämän lisäksi mikään massoista mi ei saa olla pienempi kuin se kyseiselle akseliryhmälle voimassa olevien massojen jakautumiskaavojen avulla määritetty osa massasta µj, joka kohdistuu akseliin ”i”. 7.4.2.3. Massojen µj summa ei saa olla pienempi kuin massa M. 7.4.2.4. Ajokuntoisen ajoneuvon massa lisättynä massalla, joka saadaan kertomalla 75 kg matkustajien lukumäärällä, ja suurimmalla kytkentäkohtaan kohdistuvalla teknisesti sallitulla massalla saa olla enintään massa M. 7.4.2.5. ▼M2 Kun ajoneuvo on kuormitettu massaansa M missä tahansa 7.4.2.5.1 tai 7.4.2.5.2 kohdassa esitetyistä sovellettavista tilanteista, akselin ”i” kuormaa vastaava massa ei saa olla suurempi kuin tämän akselin massa Mi, ja yksittäisakselin tai akseliryhmän ”j” kuormaa vastaava massa ei saa olla suurempi kuin massa μj. 7.4.2.5.1. Massan tasainen jakautuminen: ajoneuvo on ajokunnossa ja 75 kg:n massa sijoitettuna jokaiselle matkustajaistuimelle kuormitetaan massaan M siten, että hyötykuorma jakautuu tasaisesti tavaratilaan. 7.4.2.5.2. Massan jakautumisen rajojen (epätasainen kuorma) osalta valmistajan on ilmoitettava rajat hyötykuorman ja/tai korin ja/tai laitteiden tai sisävarusteiden painopisteiden sallituille paikoille (esimerkiksi: 0,50—1,30 metriä ensimmäisen taka-akselin etupuolella) ajoneuvon ollessa ajokunnossa ja kuormitettuna massaansa M, 75 kg:n massa sijoitettuna jokaiselle matkustajaistuimelle. ▼M2 ————— ▼B 7.4.2.6. Kun luokan N ajoneuvo on kuormitettuna massaansa M ja sen taka-akseli (akselina ”n”) tai taka-akseliryhmä (akseliryhmänä ”q”) on kuormitettu massaansa mn tai µq, ohjaavalla akselilla tai akseleilla lepäävän massan on oltava vähintään 20 prosenttia massasta M. 7.4.2.7. MC saa olla enintään M + TM. 7.4.3. Vaatimukset linja-autoille 7.4.3.1. Edellä 7.4.2.1.—7.4.2.3. ja 7.4.2.7. kohdassa esitettyjä vaatimuksia on sovellettava. ▼M2 7.4.3.2. Ajokuntoisen ajoneuvon massa, johon on lisätty massa Q kerrottuna istuvien ja seisovien matkustajien lukumäärällä sekä massat WP, B ja BX, sellaisina kuin ne on määritelty 7.4.3.3.1 kohdassa, sekä suurin teknisesti sallittu kytkentäkohtaan kohdistuva massa, jos kytkentä on valmistajan asentama, saa olla enintään yhtä suuri kuin massa M. ▼B 7.4.3.3. Kun keskeneräinen ajoneuvo on kuormitettu massaansa M edellä 7.4.2.5.1.2. kohdassa esitetyssä tilanteessa tai kun valmis tai täydennetty ajoneuvo ajokunnossa on kuormitettu jäljempänä 7.4.3.3.1. kohdassa esitetyllä tavalla, mihinkään akseliin kohdistuvaa kuormaa vastaava massa ei saa olla suurempi kuin kyseisen akselin massa mi, eikä mihinkään yksittäisakseliin tai akseliryhmään kohdistuvaa kuormaa vastaava massa saa olla suurempi kuin kyseisen akseliryhmän massa µj. Tämän lisäksi vetävän akselin kuormaa vastaava massa tai vetävien akselien kuormia vastaavien massojen summan on oltava vähintään 25 prosenttia massasta M. ▼M2 7.4.3.3.1. Ajokuntoista ajoneuvoa kuormitetaan istuvien matkustajien lukumäärää P vastaavalla massalla massasta Q, seisovien matkustajien lukumäärää SP edustava määrä massoja Q on jakautunut tasaisesti seisoville matkustajille varatulle alueelle S1, ja kyseeseen tulevissa tapauksissa massa WP on jakautunut tasaisesti pyörätuoleille varatulle alueelle, massa B (kg) on jakautunut tasaisesti matkatavaratilaan, ja massa BX (kg) on jakautunut tasaisesti matkatavaroiden kuljetusta varten varustetulle kattopinnalle, missä: P on istumapaikkojen lukumäärä. S1 on seisoville matkustajille varattu alue. Jos kyseessä on alaluokkaan III tai B kuuluva ajoneuvo, S1 = 0. SP, jonka valmistaja ilmoittaa, ei saa olla suurempi kuin arvo S1/Ssp, jossa Ssp on tavanomainen yhdelle seisovalle matkustajalle varattu, jäljempänä olevassa taulukossa määritelty tila. WP (kg) on pyörätuolipaikkojen lukumäärä kerrottuna 250 kg:lla, joka edustaa pyörätuolin ja sen käyttäjän massaa. Massalla B (kg), jonka valmistaja ilmoittaa, on oltava numeroarvo, jonka on oltava vähintään 100 x V. Tämä sisältää matkatavaratilan tai ajoneuvon ulkopuolelle kiinnitettävät telineet. V on matkatavaratilojen kokonaistilavuus kuutiometreinä. Sellaisia matkatavaratiloja, joita käytetään vain ajoneuvon ulkopuolelta käsin, ei oteta huomioon myönnettäessä hyväksyntä alaluokkaan I tai A kuuluvalle ajoneuvolle. Massalla BX, jonka valmistaja ilmoittaa, on oltava numeroarvo, jonka on oltava vähintään 75 kg/m2. Kaksikerroksiset ajoneuvot eivät saa olla varustettuja kuljettamaan matkatavaroita katolla, ja siksi kaksikerroksisten ajoneuvojen massan BX on oltava nolla. Q:lla ja Ssp:llä on seuraavassa taulukossa määrätyt arvot:



Ajoneuvon alaluokka Q (kg) yhden matkustajan massa Ssp (m2/matkustaja) tavanomainen tila yhtä seisovaa matkustajaa kohti Alaluokka I ja A 68 0,125 Alaluokka II 71 (1) 0,15 Alaluokka III ja B 71 (1) Ei seisovia matkustajia (*) Mukaan lukien 3 kg käsimatkatavaraa. ▼M2 7.4.3.3.2. Jos ajoneuvon istumapaikkojen määrä on vaihdeltavissa, siinä on tila seisovia matkustaja varten (S1) ja/tai se on varustettu kuljettamaan pyörätuoleja, 7.4.3.2 ja 7.4.3.3 kohdan vaatimukset on määriteltävä soveltuvin osin kullekin seuraavista edellytyksistä: 7.4.3.3.2.1. kaikki mahdolliset istumapaikat otetaan käyttöön, sen jälkeen seisomapaikoille varattu alue (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti, jos se saavutetaan) ja, jos tilaa on jäljellä, pyörätuolipaikat; 7.4.3.3.2.2. kaikki mahdolliset seisomapaikat otetaan käyttöön (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti), sen jälkeen kaikki jäljelle jäävät istumapaikat ja, jos tilaa on jäljellä, pyörätuolipaikat; 7.4.3.3.2.3. kaikki mahdolliset pyörätuolipaikat otetaan käyttöön, sen jälkeen seisomapaikoille varattu alue (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti, jos se saavutetaan) ja jäljellä olevat istumapaikat. ▼M2 7.4.3.4. Kun ajoneuvo on ajokunnossa tai 7.4.3.3.1 kohdan mukaisesti kuormitettuna, etuakselin tai -akseliryhmän kuormaa vastaavan massan on oltava vähintään yhtä suuri kuin seuraavassa taulukossa ilmoitettu prosenttiosuus ajokuntoisen ajoneuvon massasta tai suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta ”M”.



Alaluokka I ja A Alaluokka II Alaluokka III ja B Jäykkä Nivel Jäykkä Nivel Jäykkä Nivel 20 20 25 (1) 20 25 (1) 20 (1) Tätä lukua vähennetään 20 prosenttiin sellaisten alaluokkiin II ja III kuuluvien kolmiakselisten ajoneuvojen osalta, joissa on kaksi ohjattua akselia. ▼M2 7.4.3.5. Kun ajoneuvo on tarkoitus hyväksyä useaan alaluokkaan, 7.4.3.2 ja 7.4.3.3 kohtaa sovelletaan kuhunkin alaluokkaan. ▼M2 7.4.4. Vaatimukset matkailuperävaunuille ▼B Edellä 7.4.2.1.—7.4.2.4. ja 7.4.2.7. kohdassa esitettyjä vaatimuksia on noudatettava. Lisäksi, jos keskeneräinen ajoneuvo on 7.4.2.5.1.2. kohdassa esitetyssä tilanteessa kuormitettu massaansa M tai kun valmis tai täydennetty ajoneuvo ajokunnossa on kuormitettu massaansa M direktiivin 92/21/ETY ( 10 ) liitteen II lisäyksessä esitetyllä tavalla, kuormaa vastaava massa millään akselilla ei saa olla suurempi kuin tämän akselin massa mi ja mihinkään yksittäisakseliin tai akseliryhmään kohdistuvaa kuormaa vastaava massa ei saa olla suurempi kuin tämän akseliryhmän massa µj. Tämän lisäksi vetävään akseliin kohdistuvaa kuormaa vastaavan massan tai vetäviin akseleihin kohdistuvia kuormia vastaavien massojen on oltava vähintään 25 prosenttia massasta M. 7.5. Edellytykset, joista on varmistuttava ajoneuvon luokittelemiseksi maastoajoneuvoksi (direktiivin 70/156/ETY liitteessä II oleva 4 kohta) 7.5.1. Tekninen tutkimuslaitos varmistaa, onko valmista tai täydennettyä ajoneuvoa tai puoliperävaunun vetoajoneuvoa (vetoautoa), jossa ei ole vetopöytää, pidettävä direktiivin 70/156/ETY liitteen II vaatimusten mukaisena maastoajoneuvona. 7.5.2. Muille keskeneräisille ajoneuvoille tämä varmistus tehdään vain valmistajan pyynnöstä. 7.6. Kääntyvyys 7.6.1. Kaikkien moottoriajoneuvojen ja puoliperävaunujen on kyettävä liikkumaan kumpaankin suuntaan sellaisen koko ympyrän 360 asteen alueella, jonka määrittää kaksi samankeskistä ympyrää, joista ulomman ympyrän säde on 12,50 metriä ja sisemmän 5,30 metriä, ilman että mikään ajoneuvon uloimmista pisteistä (paitsi 2.4.2. kohdassa mainitut ulkonevat osat) joutuu ympyränkehien ulkopuolelle. ▼M2 Moottoriajoneuvoille ja puoliperävaunuille, joissa on akselinnostolaitteet (ks. 2.14 kohta), tätä vaatimusta on sovellettava myös nostettavan/nostettavien akselin/akselien ollessa yläasennossa tai kuormitettavan/kuormitettavien akselin/akselien ollessa kuormittamattomana. Vaatimus ei koske käynnistyslaitteita, kuten liitteessä IV olevan 3.5 kohdan vaatimusten mukaisia nostettavia akseleita. ▼B Edellä mainitut vaatimukset varmistetaan seuraavasti: 7.6.1.1. Moottoriajoneuvot Moottoriajoneuvon etuosan ulointa kohtaa kuljetetaan ulomman ympyrän kehää pitkin (katso kuva A). 7.6.1.2. Puoliperävaunut Puoliperävaunun katsotaan täyttävän 7.6.1. kohdan vaatimukset, jos sen akseliväli ei ole suurempi kuin 212,50 − 2,042 − 5,30 + L/22 jossa L on puoliperävaunun leveys, akseliväli mitattuna tässä kohdassa puoliperävaunun vetotapin akselin etäisyytenä ohjaamattomien teliakselien keskiviivasta; jos yhdessä tai useammassa ohjaamattomassa teliakselissa on akselinnostolaite (katso 2.14. kohta), akseliväleistä — akseli(t) ala-/yläasennossa — otetaan huomioon se, joka on pitempi. Jos asiasta ei ole varmuutta, hyväksyvä viranomainen voi vaatia suoritettavaksi 7.6.1. kohdassa esitetyn testauksen. ▼M2 7.6.2. Lisävaatimukset luokkaan N kuuluville ajoneuvoille Ajoneuvon ollessa paikallaan ja ohjatut pyörät sellaisessa asennossa, että jos ajoneuvo liikkuisi, sen etuosan uloin piste piirtäisi ympyrän, jonka säde on 12,50 metriä, määritetään ympyrästä ulospäin olevalle ajoneuvon kyljelle pystysuora tangenttitaso piirtämällä maahan viiva. Kun ajoneuvo liikkuu eteenpäin kumpaan tahansa suuntaan 12,50 metrin säteistä ympyrää seuraten, mikään osa siitä ei saa siirtyä pystysuoran tason ulkopuolelle enempää kuin 0,80 metriä (ks. kuva B), kun kyseessä on jäykkä ajoneuvo. Akselinnostolaitteella varustettujen ajoneuvojen osalta tätä vaatimusta on sovellettava myös akselin/akselien ollessa yläasennossa (jota tarkoitetaan 2.14 kohdassa). Niiden luokan N ajoneuvojen osalta, joiden nostettavat akselit ovat yläasennossa tai kuormitettavat akselit kuormaamattomina, luku 0,80 metriä korvataan luvulla 1,00 metriä. 7.6.3. Lisävaatimukset luokkien M 2 tai M 3 ajoneuvoille Ajoneuvon ollessa paikallaan määritetään ympyrästä ulospäin olevalle ajoneuvon kyljelle pystysuora tangenttitaso piirtämällä maahan viiva. Jos kyseessä on nivelajoneuvo, sen kaksi jäykkää osaa asetetaan tason suuntaisiksi. Kun ajoneuvo tulee suorassa linjassa 7.6.1 kohdassa kuvattuun ympyräalueeseen, mikään sen osista ei saa ylittää tätä pystysuoraa tasoa enempää kuin 0,60 metriä (ks. kuvat C ja D). ▼B Kuva A Kuva B ▼M2 Kuva C R = 12,5 m r = 5,3 m U = max. 0,6 ▼M2 Kuva D R = 12,5 m r = 5,3 m U = max. 0,6 ▼M2 7.6.4. Valmistajan pyynnöstä 7.6.1—7.6.3 kohdan vaatimukset voidaan myös varmistaa vastaavalla soveltuvalla laskelmalla tai geometrisellä tarkastelulla. Kun luokkaan N kuuluvan ajoneuvon, jossa ei ole ohjautuvia taka-akseleita, geometriset ominaisuudet tarkistetaan valmistajan pyynnöstä, ajoneuvon katsotaan täyttävän edellä olevan 7.6.2 kohdan vaatimukset, jos sen takaylitys ei ole suurempi kuin 60 prosenttia ajoneuvon akselivälistä. ▼M2 7.6.5. Kun kyseessä on keskeneräinen ajoneuvo, valmistajan on ilmoitettava suurimmat sallitut mitat, joiden mukaisesti ajoneuvo on tarkastettava 7.6.1—7.6.3 kohdan vaatimusten osalta. ▼B 7.7. Lisävaatimukset luokkien M2 tai M3 ajoneuvoille Suurin teknisesti sallittu hinattava massa saa olla enintään 3 500 kilogrammaa. 7.8. Moottoriajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuva suurin teknisesti sallittu massa ja vetokytkinten kiinnitysohjeet ▼M2 7.8.1. Sellaisen moottoriajoneuvon, joka on suunniteltu vetämään keskiakseliperävaunua ja jonka suurin teknisesti sallittu hinattava massa on suurempi kuin 3,5 tonnia, kytkentäkohtaan kohdistuvan suurimman teknisesti sallitun massan on oltava vähintään 10 prosenttia ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta hinattavasta massasta tai 1 000 kg, sen mukaisesti, kumpi on pienempi. 7.8.2. Sellaisen moottoriajoneuvon, joka on suunniteltu vetämään keskiakseliperävaunua ja jonka suurin teknisesti sallittu hinattava massa on enintään 3,5 tonnia, kytkentäkohtaan kohdistuvan suurimman teknisesti sallitun massan on oltava vähintään 4 prosenttia ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta hinattavasta massasta tai 25 kg, sen mukaisesti, kumpi on suurempi. ▼B 7.8.3. Kun kyseessä on moottoriajoneuvo, jonka suurin teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 3,5 tonnia, valmistajan on määriteltävä käyttäjän käsikirjassa edellytykset kytkentälaitteen kiinnittämiseksi moottoriajoneuvoon. Tällaisessa tapauksessa edellä mainittuihin edellytyksiin on sisällytettävä suurin sallittu moottoriajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuva massa, kytkentälaitteen suurin sallittu massa, kytkentälaitteen kiinnityskohdat moottoriajoneuvoon sekä kytkentälaitteen suurin sallittu ylitys. 7.9. Mäestälähtökyky Perävaunua vetävän moottoriajoneuvon, joka on kuormitettu suurimpaan teknisesti sallittuun yhdistelmän kokonaismassaan, on kyettävä lähtemään liikkeelle ylämäkeen, jonka kaltevuus on vähintään 12 prosenttia, viisi kertaa viiden minuutin aikana. ▼M2 7.10. Moottoritehon suhde suurimpaan massaan Moottoriajoneuvon on tuotettava moottorin antoteho, jonka suuruus on vähintään 5 kilowattia yhdistelmän suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan tonnia kohti. Perävaunun vetotrukin moottoritehon on oltava vähintään 2,2 kW/t. Moottoriteho mitataan neuvoston direktiivin 80/1269/ETY mukaisesti ( 11 ). ▼B 7.11. Tiettyjen muiden jousitusjärjestelmien kuin ilmajousitusjärjestelmien ja ilmajousitusjärjestelmien väliset vastaavuusedellytykset ajoneuvojen vetävälle (vetäville) aksel(e)ille 7.11.1. Valmistajan pyynnöstä tutkimuslaitos varmistaa muun jousitusjärjestelmän kuin ilmajousituksen vastaavuuden ilmajousituksen kanssa vetävässä (vetävissä) aksel(e)issa. Muun jousitusjärjestelmän kuin ilmajousituksen on täytettävä seuraavat vaatimukset, jotta se tunnustetaan ilmajousitusta vastaavaksi: 7.11.1.1. Vetävän akselin tai akseliryhmän yläpuolella olevan jousitetun massan vapaan matalataajuisen pystysuoran transienttivärähtelyn aikana mitatun taajuuden ja vaimennuksen on oltava 7.11.1.2.—7.11.1.5. kohdassa määrättyjen raja-arvojen mukainen, kun jousitukseen kohdistuu suurin mahdollinen kuorma. 7.11.1.2. Jokainen akseli on varustettava hydraulisin iskunvaimentimin. Akseliryhmässä vaimentimien on sijaittava siten, että ne minimoivat akseliryhmän värähtelyn. 7.11.1.3. Jousituksen keskimääräisen vaimennussuhteen Dm on oltava suurempi kuin 20 prosenttia jousituksen kriittisestä vaimennuksesta jousituksen normaalitilassa hydraulisten iskunvaimentimien ollessa paikallaan ja toiminnassa. 7.11.1.4. Jousituksen vaimennussuhde Dr kaikkien hydraulisten iskunvaimentimien ollessa poistettuina tai toimimattomina saa olla enintään 50 prosenttia Dm:stä. 7.11.1.5. Vetävän akselin tai akseliryhmän yläpuolella olevan jousitetun massan vapaan pystysuoran transienttivärähtelyn taajuus saa olla enintään 2,0 hertsiä. 7.11.1.6. Jousituksen taajuus ja vaimennus määritellään 7.11.2. kohdassa. Testausmenettelyistä taajuuden ja vaimennuksen mittaamiseksi määrätään 7.11.3. kohdassa. 7.11.2. Taajuuden ja vaimennuksen määritelmä Tämä määritelmä koskee vetävän akselin tai akseliryhmän yläpuolella olevaa jousitettua massaa M (kg). Tienpinnan ja jousitetun massan välinen akselin tai akseliryhmän vertikaalinen kokonaisjousivakio on K newtonia metrillä (N/m) ja kokonaisvaimennuksen kerroin on C newtonia kertaa sekunti per metri (N × s/m). Jousitetun massan pystysuora siirtymä on Z. Jousitetun massan vapaan värähtelyn liikeyhtälö on seuraava: M d2Zdt2 + C dZdt + KZ = O Jousitetun massan värähtelyn taajuus F (Hz) on: F = 12π2KM − C24M2 Vaimennus on kriittinen kun C = Co, jossa Co = 22KM Vaimennussuhde kriittisen vaimennuksen murto-osana on C/Co. Jousitetun massan vapaan transienttivärähtelyn aikana massan pystysuora liike seuraa vaimennettua sinimuotoista käyrää (kuva 2). Taajuus voidaan arvioida mittaamalla kaikkiin havaittavissa oleviin värähtelyjaksoihin kuluva aika. Vaimennus voidaan arvioida mittaamalla peräkkäisten samansuuntaisten värähtelyhuippujen korkeus. Jos ensimmäisen ja toisen värähtelyjakson amplitudit ovat A1 ja A2, vaimennussuhde D on: ”ln” on amplitudien suhteen luonnollinen logaritmi. 7.11.3. Testausmenettely Jotta voitaisiin kokeellisesti todeta vaimennussuhde Dm ja ilman hydraulisia iskunvaimentimia määritetty vaimennussuhde Dr sekä jousituksen värähtelytaajuus F, kuormitettua ajoneuvoa olisi joko: a) ajettava alhaisella nopeudella (5 km/h ± 1 km/h) 80 millimetriä korkean askelman yli, jonka profiili esitetään kuvassa 1. Taajuuden ja vaimennuksen analysointiin tarvittava transienttivärähtely syntyy, kun vetävän akselin pyörät ovat ylittäneet askelman, tai b) vedettävä alas alustastaan niin, että vetävän akselin kuorma on 1,5 kertaa akselille sallittu suurin staattinen arvo. Alhaalla pidetty ajoneuvo päästetään äkkiä irti ja tästä seuraava värähtely analysoidaan, tai c) nostettava alustastaan niin, että jousitettu massa kohoaa 80 millimetriä vetävän akselin yläpuolelle. Ylhäällä pidetty ajoneuvo pudotetaan äkkiä ja tästä seuraava värähtely analysoidaan, tai d) testattava muilla menetelmillä, sikäli kuin valmistaja on vakuuttavasti osoittanut tutkimuslaitokselle, että menettelyt ovat näitä vastaavia. Ajoneuvo on varustettava pystysuoraa siirtymää mittaavalla mittalaitteella, joka sijoitetaan vetävän akselin ja alustan väliin suoraan vetävän akselin yläpuolelle. Mittalaitteenpiirroksesta voidaan mitata ensimmäisen ja toisen puristushuipun välinen aika vaimennuksen määrittämiseksi. Kun on kyse kahdella vetävällä akselilla varustetuista akseliryhmistä, pystysuoraa siirtymää mittaavat anturit olisi sijoitettava kunkin vetävän akselin ja välittömästi sen yläpuolella sijaitsevan alustan väliin. Renkaat on täytettävä asianmukaiseen, valmistajan ajoneuvon testauksessa käytettävää massaa varten suosittelemaan paineeseen. Testi jousituksen vastaavuuden varmistamiseksi tehdään suurimmalla akselille tai akseliryhmälle teknisesti sallitulla massalla ja vastaavuuden oletetaan olevan voimassa kaikilla tätä pienemmillä massoilla. Kuva 1 Jousituksen testausaskelma Kuva 2 Vaimennettu transienttivärähtelyvaste