1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 27 päivänä syyskuuta 1977,
moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämi-
sestä
(77/649/ETY)
(EYVL L 267, 19.10.1977, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Komission direktiivi 81/643/ETY, annettu 29 päivänä heinäkuuta 1981 L 231 41 15.8.1981
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 27 päivänä syyskuuta 1977,
moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttää koskevan jäsenval-
tioiden lainsäädännön lähentämisestä
(77/649/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo, että
tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen
lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa kuljettajannäkökenttään,
nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että
jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräys-tensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen janiiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioidenlainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussaneuvoston direktiivissä 70/156/ETY (
3) säädetty ETY-tyyppihyväksyntä-
menettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien osalta,
on suositeltavaa laatia nämä tekniset vaatimukset niin, että niillä on
sama tavoite kuin Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomis-
siossa valmisteltavana olevilla teknisiä vaatimuksia koskevilla
määräyksillä,
näitä määräyksiä sovelletaan M1-luokan moottoriajoneuvoihin
(kansainvälinen moottoriajoneuvoluokitus annetaan direktiivin 70/156/
ETY liitteessä I), ja
moottoriajoneuvoja koskevan jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön
lähentäminen edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten
mukaisesti suorittamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tässä direktiivissä ’ajoneuvolla’ tarkoitetaan kaikkia M1-luokan,
määritelty direktiivin 70/156/ETY liitteessä I, tieliikenteeseen tarkoi-tettuja vähintään nelipyöräisiä moottoriajoneuvoja, joiden suurin
rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h.
2 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai
kansallista tyyppihyväksyntää kuljettajan näkökenttään liittyvistä syistä,jos tämä näkökenttä vastaa liitteiden I, III ja IV vaatimuksia.
3 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvon rekisteröintiä taikka kieltää sen
myyntiä, liikkeelle laskemista tai käyttöä, kuljettajan näkökenttäänliittyvistä syistä, jos tämä näkökenttä vastaa liitteiden I, III ja IVvaatimuksia.1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o C 125, 8.6.1976, s. 49
(2) EYVL N:o C 197, 23.8.1976, s. 10
(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
▼B
4 artikla
Tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat
toimenpiteet sen varmistamiseksi, että se saa tiedon kaikista liitteessä I
olevassa 2.2 kohdassa tarkoitetuista osien tai ominaisuuksien muutok-
sista. Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on päätettävä,onko muutetulle ajoneuvotyypille tehtävä uusia testejä ja laadittava uusiseloste. Jos nämä testit osoittavat, ettei muutos täytä tässä direktiivissäsäädettyjä vaatimuksia, muutosta ei saa hyväksyä.
5 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden I, III, IV ja V vaatimusten mukautta-
miseksi tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 70/156/ETY 13artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Tätä menettelyä ei kuitenkaan sovelleta muutettaessa säännöksiä, jotka
koskevat muuta näkökentän osaa kuin 180º sektoria eteenpäin.
6 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämändirektiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolleviipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden antamat tässä
direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevat keskeiset kansallisetsäännökset toimitetaan kirjallisena komissiolle.
7 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 3
▼B
Liiteluettelo
LiiteI: Soveltamisala, määritelmät, ETY-tyyppihyväksynnän
hakeminen, ETY-tyyppihyväksyntä, eritelmät, testausme-
nettely (1).
(LiiteII)
LiiteIII: Menettely H-pisteen ja selkänojan todellisen kulman
määrittämiseksi, R- ja H-pisteiden suhteellisen sijainnin
määrittämiseksi sekä selkänojan suunnittelukulman ja
todellisen kulman välisen suhteen määrittämiseksi (1).
LiiteIV: Menetelmä ajoneuvon päävertailumerkkien ja kolmiulot-
teisen vertailujärjestelmän välisten ulottuvuussuhteiden
määrittämiseksi (1).
LiiteV: Liite ETY tyyppihyväksyntätodistukseen kuljettajan
näkökenttää koskevilta osin.
(1) Tässä liitteessä vahvistetut tekniset vaatimukset ovat yhdenmukaiset Yhdistyneiden
Kansakuntien Euroopan talouskomission asiaa koskevan sääntöehdotuksen kanssa;erityisesti kohtien alajaottelu on sama. Jos sääntöehdotuksen jollekin kohdalle ei ole
vastinetta tämän direktiivin liitteissä, kohdan numero annetaan suluissa.1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 4
▼B
LIITEI
SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT, ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN
HAKEMINEN, ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ, ERITELMÄT, TESTAUS-
MENETTELY
1. SOVELTAMISALA
1.1 Tätä direktiiviä sovelletaan M1-luokan ajoneuvojen kuljettajan
näkökenttään 180º sektorissa eteenpäin.
1.1.1 Direktiivin tarkoituksena on taata riittävä näkökenttä, kun tuulilasi ja
muut lasipinnat ovat kuivia ja puhtaita.
1.2 Tämän direktiivin vaatimukset on laadittu sovellettavaksi M1-luokan
ajoneuvoihin, joissa kuljettajan paikka on vasemmalla. M1-luokan
ajoneuvoihin, joissa kuljettajan paikka on oikealla, on sovellettava näitä
vaatimuksia vaihtamalla tarvittaessa suunnat päinvastaisiksi.
2. MÄÄRITELMÄT
(2.1)2.2 Ajoneuvotyyppi kuljettajan näkökentän osalta
’Ajoneuvotyypillä kuljettajan näkökentän osalta’ tarkoitetaan ajoneu-
voja, jotka eivät poikkea toisistaan sellaisilta olennaisilta osin, kuin:
2.2.1 ulko- ja sisäpuoliset muodot ja järjestelyt näkyvyyteen vaikuttavalla 1
kohdassa tarkoitetulla alueella, ja
2.2.2 tuulilasin muoto ja mitat sekä sen asennus.
2.3 Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä
’Kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tarkoitetaan pystysuoran
pitkittäistason X-Z vaakatason X-Y ja pystysuoran poikittaistason Y-
Z muodostamaa vertailujärjestelmää (ks. liitteen IV lisäyksen kuva 5);
järjestelmän avulla määritellään piirustusten suunnittelupisteiden
etäisyyksien suhde niiden sijaintiin todellisessa ajoneuvossa.
Ajoneuvon sijoittaminen mittajärjestelmään nähden määritellään liit-
teessä IV; kaikki maanpinnan nollatason suhteen ilmoitetut koordinaatit
on mitattava ajokunnossa olevasta ajoneuvosta (sellaisena kuin se
määritellään direktiivin 70/156/ETY liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa),
jossa on yksi 75 kg ± 1 % painoinen matkustaja etuistuimella.
2.3.1 Säädettävällä maavaralla varustetut ajoneuvot on testattava ajoneuvon
valmistajan ilmoittamissa tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.
2.4 Päävertailumerkit
’Päävertailumerkeillä’ tarkoitetaan ajoneuvon korissa olevia reikiä,
pintoja, merkkejä ja kuvatunnusmerkintöjä. Ajoneuvon valmistajan on
ilmoitettava käytettävien vertailumerkkien tyyppi sekä jokaisen pisteen
sijainti kolmiulotteisen vertailujärjestelmän X-, Y- ja Z-koordinaatein
sekä sen korkeus oletetusta maanpinnan tasosta. Nämä merkit voivat
olla korin asennusta varten käytettäviä.
2.5 Istuimen selkänojan kulma
(Ks. liitteessä III oleva 1.3 kohta)
2.6 Istuimen selkänojan todellinen kulma
(Ks. liitteessä III oleva 1.4 kohta)
2.7 Istuimen selkänojan suunnittelukulma
(Ks. liitteessä III oleva 1.5 kohta)
2.8 V-pisteet
’V-pisteillä’ tarkoitetaan pisteitä, joiden sijainti matkustajatilassa
määräytyy etuistuimen äärimmäisten istuinpaikkojen keskipisteiden
kautta kulkevien pitkittäisten pystytasojen avulla suhteessa R-pistee-1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 5
▼B
seen sekä istuinten selkänojan suunnittelukulmaan ja joita käytetään
näkökenttää koskevien vaatimusten noudattamisen tarkistamiseen.
2.9 R-piste tai istuimen vertailupiste
(Ks. liitteessä III oleva 1.2 kohta)
2.10 H-piste
(Ks. liitteessä III oleva 1.1 kohta)
2.11 Tuulilasin merkitsevät pisteet
’Tuulilasin merkitsevillä pisteillä’ tarkoitetaan pisteitä, jotka sijaitsevat
V-pisteistä tuulilasin ulkopintaan kulkevien suorien ja tuulilasin
leikkauspisteissä.
2.12 Läpinäkyvä alue
’Läpinäkyvällä alueella’ tarkoitetaan ajoneuvon tuulilasin tai muiden
lasipintojen alaa, jonka valonläpäisykyky pintaa vastaan kohtisuorasti
mitattuna on vähintään 70 %.
2.13 P-pisteet
’P-pisteillä’ tarkoitetaan pisteitä, joiden ympäri kuljettajan pää kiertyy,
kun hän katsoo vaakatasossa silmän korkeudella olevia kohteita.
2.14 E-pisteet
’E-pisteillä’ tarkoitetaan kuljettajan silmien keskipisteitä, joiden avulla
määritellään A-pylväiden näkökentästä peittämän alueen osuus.
2.15 A-pylväs
’A-pylväillä’ tarkoitetaan mitä tahansa kattoa tukevaa rakennetta, joka
sijaitsee pystysuuntaisen, 68 mm:ä V-pisteiden etupuolella sijaitsevan
poikittaistason etupuolella, ja siihen kuuluvaa läpinäkymätöntä osaa,
kuten tuulilasin listat ja ovien kehykset, jotka ovat kiinni tällaisissa
tukirakenteissa tai ovat niiden vieressä.
2.16 Istuimen vaakasuora säätelyväli
’”Istuimen vaakasuoralla säätelyvälillä’ tarkoitetaan ajoneuvon valmis-
tajan suunnittelemien tavanomaisten ajoasentojen säätöväliä kuljettajan
istuimen säädössä x-akselin suunnassa (ks. 2.3 kohta).
2.17 Laajennettu istuimen säätelyväli
’Laajennetulla istuimen säätelyvälillä’ tarkoitetaan ajoneuvon valmis-
tajan suunnittelemat 2.16 kohdassa vahvistetut tavanomaiset ajoasennot
ylittävää istuimen säätöä x-akselin suunnassa (ks. 2.3 kohta); tätä säätöä
käytetään istuinten muuttamiseksi vuoteiksi tai helpottamaan ajoneu-
voon pääsyä.
(2.18)
3. ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN
3.1 Ajoneuvon valmistajan tai tämän edustajan on haettava ajoneuvolle
ETY-tyyppihyväksyntää kuljettajan näkökentän osalta.
3.2 Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena ja
seuraavat tiedot:
3.2.1 kuvaus ajoneuvosta 2.2 kohdassa vahvistettujen kriteerien mukaisesti
sekä mittapiirustukset joko matkustajatilasta otetun valokuvan tai
hajotuskuvan kanssa. Ajoneuvon tunnusnumerot tai -kuvat on
eriteltävä; ja
3.2.2 päävertailumerkkien yksityiskohdat riittävällä tarkkuudella niin, että ne
voidaan helposti tunnistaa ja että niiden sijainti suhteessa toisiinsa, ja
R-pisteeseen on määriteltävissä;
3.3 Hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä oleva ajoneuvo on toimitettava tutki-
muslaitokseen tyyppihyväksyntätestejä varten.1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 6
▼B
4. ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
(4.1)(4.2)4.3 Liitteessä V esitetyn mallin mukainen todistus on liitettävä ETY-
tyyppihyväksyntätodistukseen.
(4.4) — (4.4.1) — (4.4.2)(4.5)(4.6)(4.7)(4.8)
5. ERITELMÄT5.1 Kuljettajan näkökenttä
5.1.1 Tuulilasin läpinäkyvän alueen on käsitettävä vähintään tuulilasin
merkitsevät pisteet, jotka ovat:
5.1.1.1 vaakasuuntainen merkitsevä piste V
1:stä eteenpäin ja 17º vasemmalle
(ks. liitteen IV lisäyksen kuva 1);
5.1.1.2 ylempi pystysuuntainen merkitsevä piste V1:stä eteenpäin ja 7º
vaakatasosta ylöspäin. Tämä kulma on kuitenkin 30 päivään syyskuuta
1981 saakka 5º:a;
5.1.1.3 alempi pystysuuntainen merkitsevä piste V2:sta eteenpäin ja 5º
vaakatasosta alaspäin;
5.1.1.4 tuulilasin toisen puoliskon näkyvyysvaatimusten täyttyminen eteenpäin
todetaan määrittämällä kolme uutta merkitsevää pistettä, jotka sijait-
sevat 5.1.1.1—5.1.1.3 kohdassa määriteltyjen pisteiden kanssa
symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason suhteen.
5.1.2 Minkään A-pylvään kaksiokulaarinen peittokulma ei saa ylittää
seuraavia arvoja pään nivelpisteiden P1ja P2tasolla (vrt. liite IV,
lisäys, kuva 2):
syyskuun 30 päivään 1981 asti: 7º
alkaen 1 päivästä lokakuuta 1981: 6º
5.1.2.1 Kaksiokulaarinen peittokulma mitataan vaakatasossa tangenttien väliltä,
jotka yhdistävät:
5.1.2.1.1 E1:n vasemman A-pylvään takasivuun ja E2:n sen etusivuun, ja
5.1.2.1.2 E3:n oikean A-pylvään etusivuun ja E4:n sen takasivuun.
5.1.2.2 Missään ajoneuvossa ei saa olla enempää kuin kaksi A-pylvästä.
5.1.3 Muita kuin A-pylväiden, kiinteän tai siirrettävän ilmanvaihtoaukon tai
sivuikkunan jakotangon, ulkopuolisten radioantennien, taustapeilien ja
tuulilasinpyyhkimien muodostamia esteitä ei saa olla kuljettajan
näkökentässä, 180º sektorissa eteenpäin, vaakasuoran V1:n kautta
kulkevan tason alapuolella ja kolmen V2:n kautta kulkevan tason
yläpuolella, joista yksi on kohtisuorassa X-Z tasoa vastaan ja laskee 4º
vaakatason alapuolelle, ja kaksi muuta kohtisuorassa Y-Z tasoa vastaan
ja laskevat 4º vaakatason alapuolelle (ks. liitteen IV kuva 3).
Näköesteiksi ei katsota seuraavia:
— upotettuja tai painettuja ”radioantenni”-johtimia, jotka ovat levey-
deltään enintään:
— upotetut johtimet: 0,5 mm,
— painetut johtimet: 1,0 mm.
Nämä ”radioantenni”-johtimet eivät saa kulkea moottoriajoneu-
vojen tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmiä koskevassa
direktiivissä 78/318/ETY (1) määritellyn alueen A poikki. Kaksi
”radioantenni”-johdinta saa kuitenkin kulkea alueen A poikki, jos1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 7
(1) EYVL N:o L 81, 28.3.1978, s. 49▼M1
▼M1
näiden leveys on enintään 0,3 mm, ja jos alueen A poikki kulkee
ainoastaan yksi johdin, sen leveys saa olla enintään 0,5 mm.
— ”huurteenpoisto/sumunpoisto” -johtimia, jotka ovat tavallisesti
”ristiin rastiin” kulkevassa tai sinimuotoisessa kuviossa, ja joiden
mitat ovat:
— suurin näkyvä paksuus: 0,030 mm,
— vähimmäisetäisyys johtimien
välillä (välimatka): 2,0 mm.
5.1.3.1 Ohjauspyörän kehän ja sen sisäpuolella olevan kojetaulun osan
aiheuttama este voidaan hyväksyä, jos V2:n kautta kulkeva ja
ohjauspyörän kehän korkeinta kohtaa sivuava, X-Z tasoa vastaan
kohtisuorassa oleva taso laskee vähintään 1º kulmassa vaakatason
alapuolelle.
5.2 V-pisteiden sijainti
5.2.1 V-pisteiden sijainti R-pisteen suhteen, ilmoitettuna kolmiulotteisen
vertailujärjestelmän XYZ-koordinaatteina, on taulukoiden I ja IV
mukainen.
5.2.1.1 Taulukossa I osoitetaan peruskoordinaatit istuimen 25º selkänojan
suunnittelukulmalle. Koordinaattien positiiviset suunnat ilmenevät
liitteen IV lisäyksen kuvasta 1.
TAULUKKO I
V-piste X Y Z
V168 mm — 5 mm 665 mm
V268 mm — 5 mm 589 mm
5.3 P-pisteiden sijainti
5.3.1 P-pisteiden sijainti R-pisteen suhteen, ilmoitettuna kolmiulotteisen
vertailujärjestelmän XYZ-koordinaatteina, on taulukoiden II, III ja IV
mukainen.
5.3.1.1 Taulukossa II annetaan peruskoordinaatit selkänojan 25º:n suunnittelu-
kulmalle. Kordinaattien positiiviset suunnat annetaan liitteessä IV
olevan lisäyksen kuvassa 1.
TAULUKKO II
Piste P X Y Z
P135 mm — 20 mm 627 mm
P263 mm 47 mm 627 mm
5.3.1.2 Taulukossa III osoitetaan P1:n ja P2:n X-koordinaatteihin tehtävät
lisäkorjaukset 2.16 kohdassa määritellyn istuimen vaakasuuntaisen
säätövaran ylittäessä 108 mm. Koordinaattien positiiviset suunnat
ilmenevät liitteen IV lisäyksen kuvasta 1.
TAULUKKO III
Istuimen vaakasuuntainen säätövara ∆X
108—120 mm — 13 mm
121—132 mm — 22 mm
133—145 mm — 32 mm
146—158 mm — 42 mm
yli 158 mm — 48 mm1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 8
▼B
▼B
5.4 Muiden kuin selkänojien 25º suunnittelukulmien korjaukset
Taulukossa IV osoitetaan kunkin P- ja V-pisteen X- ja Y-koordinaat-
teihin tehtävät lisäkorjaukset selkänojan suunnittelukulman ollessa muu
kuin 25º. Koordinaattien positiiviset suunnat ilmenevät liitteen IV
lisäyksen kuvasta 1.
TAULUKKO IV
Selkänojan kulma (º) Vaakakoordinaatit ∆X Pystykoordinaatit ∆Z
5 − 186 mm 28 mm
6 − 177 mm 27 mm
7 − 167 mm 27 mm
8 − 157 mm 27 mm
9 − 147 mm 26 mm
10 − 137 mm 25 mm
11 − 128 mm 24 mm
12 − 118 mm 23 mm
13 − 109 mm 22 mm
1 4 −9 9m m 2 1m m
1 5 −9 0m m 2 0m m
1 6 −8 1m m 1 8m m1 7 −7 2m m 1 7m m
1 8 −6 2m m 1 5m m
1 9 −5 3m m 1 3m m
2 0 −4 4m m 1 1m m
21 − 35 mm 9 mm
22 − 26 mm 7 mm
23 − 18 mm 5 mm
24 − 9 mm 3 mm
25 0 mm 0 mm
2 6 9m m −3m m
27 17 mm − 5 mm
28 26 mm − 8 mm
29 34 mm − 11 mm
30 43 mm − 14 mm
31 51 mm − 18 mm
32 59 mm − 21 mm
33 67 mm − 24 mm
34 76 mm − 28 mm
35 84 mm − 32 mm36 92 mm − 35 mm
37 100 mm − 39 mm
38 108 mm − 43 mm
39 115 mm − 48 mm
40 123 mm − 52 mm
5.5 E-pisteiden sijainti
5.5.1 E
1ja E2ovat molemmat 104 mm:n etäisyydellä P1:stä.
E2on 65 mm:n etäisyydellä E1:stä (ks. liitteen IV lisäyksen kuva 4).1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 9
▼B
5.5.2 Pisteet E1ja E2yhdistävä suora kierretään P1:n ympäri, kunnes se on
kohtisuorassa auton pitkittäissuuntaista pystysuoraa keskitasoa vastaan,
jos:
5.5.2.1 Tässä asennossa E1:n ja vasemmanpuoleisen A-pylvään takareunan
välinen tangentti muodostaa korkeintaan 120º kulman suoran E1—E2kanssa,
5.5.2.2 Jos näin muodostuva kulma on yli 120º, suoran E1—E2kiertoa P1:n
ympäri on muutettava siten, että kulma tulee 120º suuruiseksi
(jälkimmäisessä tapauksessa katso liite IV, lisäys, kuva 2).
5.5.3 E3ja E4ovat molemmat 104 mm:n etäisyydellä P2:sta. E3on 65 mm:n
etäisyydellä E4:stä. (ks. liitteen IV lisäyksen kuva 4).
5.5.4 Suora E3—E4kierretään P2:n ympäri, kunnes se muodostaa 120º:n
kulman E4:n ja oikeanpuoleisen A-pylvään takareunan välisen tangentin
kanssa (ks. liite IV, lisäys, kuva 2).
6. TESTAUSMENETTELY6.1 Kuljettajan näkökenttä
6.1.1 Ajoneuvon päävertailumerkkien ja kolmiulotteisen vertailujärjestelmän
väliset mittasuhteet on määritettävä liitteessä IV tarkoitetun menettelyn
mukaisesti.
6.1.2 Pisteiden V
1ja V2sijainti R-pisteen suhteen määritetään kolmiulotteisen
vertailujärjestelmän XYZ-koordinaatteina 5.2.1.1 kohdassa olevan
taulukon 1 ja 5.4 kohdassa olevan taulukon IV mukaisesti. Tuulilasin
merkitsevät pisteet saadaan korjattujen V-pisteiden perusteella 5.1.1
kohdan mukaisesti.
6.1.3 P-pisteiden, R-pisteen sekä kuljettajan istuma-asennon keskilinjan
väliset suhteet määritetään kolmiulotteisen vertailujärjestelmän XYZ-
koordinaatteina 5.3 kohdassa olevien taulukoiden II ja III mukaisesti.
Korjaus muille kuin 25º selkänojan suunnittelukulmalle saadaan 5.4
kohdassa olevasta taulukosta IV.
6.1.4 Kaksiokulaarinen peittokulma (ks. 5.1.2 kohta) on mitattava vaakata-
sossa, kuten liitteessä IV olevan lisäyksen kuvassa 2 osoitetaan.
Pisteiden P1ja P2, jotka on yhdistetty pisteisiin E1ja E2, sekä vastaavasti
pisteisiin E3ja E4, väliset suhteet osoitetaan liitteessä IV olevan
lisäyksen kuvassa 4.
6.1.4.1 Suoran E1—E2on oltava asetettu 5.5.2 kohdan mukaisesti. Kaksioku-
laarinen peittokulma mitataan E1:n ja vasemmanpuoleisen A-pylvään
ulkoreunan sekä E2:n ja vasemmanpuoleisen A-pylvään sisäreunan
välisten tangenttien väliltä.
6.1.4.2 Suoran E3—E4on oltava asetettu 5.5.4 kohdan mukaisesti. Kaksioku-
laarinen peittokulma mitataan E4:n ja oikeanpuoleisen A-pylvään
ulkoreunan sekä E3:n ja oikeanpuoleisen A-pylvään sisäreunan välisten
tangenttien väliltä.
(7.)(8.)(9.)(10.)1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 10
▼B
(LIITEII)1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 11
▼B
LIITEIII
MENETTELY H-PISTEEN JA SELKÄNOJAN TODELLISEN KULMAN
MÄÄRITTÄMISEKSI, R- JA H-PISTEIDEN SUHTEELLISEN SIJAINNIN
MÄÄRITTÄMISEKSI SEKÄ SELKÄNOJAN SUUNNITTELUKULMAN
JA TODELLISEN KULMAN VÄLISEN SUHTEEN MÄÄRITTÄMISEKSI
1. MÄÄRITELMÄT
1.1H-piste
’H-pisteellä’ tarkoitetaan pistettä, joka osoittaa ajoneuvon matkustajatilassa
istuvan henkilön sijainnin, jossa 3 kohdassa esitetyn nuken jalkojen ja
rintaosan välisen nivelen teoreettinen rotaatioakseli leikkaa ajoneuvon
pitkittäistason.
1.2R-piste tai istuimen vertailupiste
”R-pisteellä” tai ’istuimen vertailumerkillä’ tarkoitetaan ajoneuvon valmis-
tajan määrittelemä piste, jolla on
1.2.1 suhteessa ajoneuvon koriin määrätyt koordinaatit;
1.2.2 joka vastaa rinta- ja jalkaosan rotaatiopisteen (H-pisteen) teoreettista
sijaintia kullekin valmistajan ajoneuvoon sijoittamalle istuimelle
määrätyssä alimmassa ja takimmaisessa tavanomaisessa ajo- tai käyttöa-
sennossa.
1.3Selkänojan kulma
’Selkänojan kulmalla’ tarkoitetaan istuimen selkänojan kallistuskulmaa
pystysuoraan nähden.
1.4Selkänojan todellinen kulma
’Selkänojan todellisella kulmalla’ tarkoitetaan kulmaa, joka muodostuu H-
pisteen kautta kulkevan pystysuoran ja 3 kohdassa tarkoitetun nuken
rintaosan vertailulinjan välille.
1.5Selkänojan suunnittelukulma
’Selkänojan suunnittelukulmalla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan
määrittelemää kulmaa, joka
1.5.1 määrittelee selkänojan kulman alimmassa ja takimmaisessa tavanomaisessa
ajoasennossa tai ajoneuvon valmistajan kullekin istuinpaikalle ilmoitta-
massa käyttöasennossa,
1.5.2 muodostuu R-pisteeseen pystysuoran ja rintaosan vertailulinjan välille, ja
1.5.3 vastaa teoriassa selkänojan todellista kulmaa.
2. H-PISTEIDEN JA SELKÄNOJAN TODELLISTEN KULMIEN
MÄÄRITTÄMINEN
2.1 H-piste ja selkänojan todellinen kulma on määritettävä jokaiselle ajoneuvon
valmistajan ilmoittamalle istuinpaikalle. Jos saman istuinrivin kaikki
istuinpaikat voidaan katsoa samanlaisiksi (penkki-istuimet, samanlaiset
istuimet, jne.), riittää yhden H-pisteen ja yhden selkänojan todellisen
kulman määrittäminen istuinriviä kohden, jolloin 3 kohdassa tarkoitettu
nukke asetetaan koko riviä edustavalle paikalle. Tämän paikan on oltava:
2.1.1 ensimmäisellä rivillä kuljettajan paikka;
2.1.2 takarivillä tai -riveillä uloin paikka;
2.2 H-pistettä ja selkänojan todellista kulmaa määritettäessä istuin on
asetettava alimpaan ja takimmaiseen tavanomaiseen ajoasentoon tai
ajoneuvon valmistajan tarkoittamaan käyttöasentoon. Selkänojan on, jos
sen kallistusta voidaan säätää, oltava lukittuna ajoneuvon valmistajan
ilmoittamaan asentoon, tai jos tällaista ei ole ilmoitettu, asentoon joka
vastaa mahdollisimman tarkoin 25º selkänojan todellista kulmaa.
3. NUKEN KUVAUS
3.1 Käytettävän kolmiulotteisen nuken on oltava massaltaan ja ääriviivoiltaan
keskimittaisen aikuisen mieshenkilön kokoinen. Tällainen nukke esitetään
tämän liitteen lisäyksen kuvissa 1 ja 2.1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 12
▼B
3.2 Nuken on koostuttava:
3.2.1 kahdesta osasta, joista toinen jäljittelee selkää ja toinen lantio-osaa ja jotka
on saranoitu toisiinsa rintaosan ja reiden välistä rotaationiveltä kuvaavaa
akselia myöten. Tämän akselin ja nuken pitkittäisen symmetriatason
leikkauspiste nuken sivulla on sen H-piste;
3.2.2 kahdesta jalkoja jäljittelevästä osasta, jotka on saranoitu lantiota jäljitte-
levään osaan; ja
3.2.3 kahdesta jalkateriä jäljittelevästä osasta, jotka on liitetty sääriin nilkkoja
kuvaavilla nivelillä.
3.2.4 Lisäksi lantiota jäljittelevässä osassa on oltava vesivaaka, jolla voidaan
tarkastaa sen poikittainen kallistuminen.
3.3 Kehon osia vastaavat painot on asetettava osien painopisteisiin siten, että
nuken kokonaismassaksi tulee 75 kg ± 1 %. Eri painojen suuruudet
esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvassa 2.
3.4 Nuken rintaosan vertailulinja tarkoittaa suoraa linjaa, joka kulkee reiden ja
lantion välisen nivelen sekä niskan ja rintaosan välisen teoreettisen nivelen
kautta (ks. tämän liitteen lisäys, kuva 1).
4. NUKEN ASETTAMINEN
Kolmiulotteinen nukke on asetettava seuraavasti:
4.1 ajoneuvon on oltava vaakatasossa ja istuinten on oltava säädettyinä 2.2
kohdassa tarkoitetulla tavalla;
4.2 testattava istuin on peitettävä kankaalla nuken paikalleen asettamisen
helpottamiseksi;
4.3 nukke on asetettava istuimelle siten, että sen rotaatioakseli on kohtisuorassa
ajoneuvon pitkittäistä symmetriatasoa vastaan;
4.4 nuken jalat on asetettava seuraavasti:
4.4.1 etuistuimilla siten, että sivuttaista kallistusta osoittava vesivaaka nuken
lantio-osassa näyttää vaakasuoraa;
4.4.2 takaistuimilla mahdollisimman kauas eteen siten, että ne koskettavat
etuistuimeen. Jos jalat koskettavat tällöin lattiaa eri korkeuksilla olevissa
kohdissa, on ensiksi etuistuinta koskettava jalka otettava vertailupisteeksi ja
asetettava toinen jalka siten, että nuken lantio-osassa sivuttaista kallistusta
osoittava vesivaaka osoittaa vaakasuoraa;
4.4.3 jos H-piste määritetään keskimmäiselle istuimelle, jalat on asetettava
keskitunnelin molemmin puolin;
4.5 jalkoihin tulevat painot on asetettava paikalleen, ja säädettävä nuken lantio-
osassa poikittaista kallistusta osoittava vesivaaka uudelleen vaakasuoraan,
jonka jälkeen nuken lantio-osaan asetetaan painot;
4.6 nukkea siirretään poispäin selkänojasta käyttämällä saranoitua polvitankoa
ja nuken selkää taitetaan eteenpäin. Nukke asetetaan uudelleen istuimelle
työntämällä sitä taaksepäin niin pitkälle kuin se menee ja sen jälkeen nuken
selkä nojaa jälleen istuimen selkänojaan;
4.7 nukkeen on kohdistettava 10 ± 1 daN suuruinen vaakasuora voima
kahdesti. Voiman suunta ja vaikutuspiste esitetään mustalla nuolella
lisäyksen kuvassa 2;
4.8 lantio-osan painot asetetaan oikealle ja vasemmalle, jonka jälkeen vartalon
painot asetetaan paikalleen. Nuken sivuttaisen vesivaa”an on oltava
vaakasuorassa;
4.9 nuken selkää on taitettava eteenpäin pitämällä sivuttainen vesivaaka
edelleen vaakasuorassa, kunnes rintaosan painot ovat H-pisteen yläpuolella,
jotta hankaus istuimen selkänojaa vasten vältetään;
4.10 asetuksen lopuksi nuken selkä taitetaan varovasti takaisin selkänojaa
vasten. Sivuttaisen vesivaa”an on oltava vaakasuorassa. Jos näin ei käy,
edellä tarkoitettu menettely on toistettava.
5. TULOKSET
5.1 Kun nukke on asetettu kohdassa 4 tarkoitetulla tavalla, katsotaan H-piste ja
nuken rintaosan vertailulinjan kallistuskulma tutkittavan ajoneuvon
istuimen H-pisteeksi ja istuimen selkänojan todelliseksi kulmaksi.
5.2 H-pisteen koordinaatit kolmen keskenään kohtisuoran tason suhteen sekä
selkänojan todellinen kulma mitataan ja niitä verrataan ajoneuvon
valmistajan ilmoittamiin tietoihin.1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 13
▼B
6. R- ja H-PISTEIDEN SUHTEELLISEN SIJAINNIN SEKÄ SELKÄNOJAN
SUUNNITTELUKULMAN JA SELKÄNOJAN TODELLISEN KULMAN
VÄLISEN SUHTEEN MÄÄRITTÄMISEKSI
6.1 Edellä 5.2 kohdassa tarkoitetulla tavalla mitattuja H-pisteen ja selkänojan
todellisen kulman arvoja on verrattava ajoneuvon valmistajan ilmoittamiin
R-pisteen ja selkänojan suunnittelukulman arvoihin.
6.2 R- ja H-pisteiden suhteellisen sijainnin sekä selkänojan suunnittelukulman
ja selkänojan todellisen kulman välisen suhteen voidaan katsoa olevan
hyväksyttävä kyseiselle istuinpaikalle, jos H-piste, määriteltynä koordi-
naattiensa mukaan, sijaitsee pitkittäisen suorakulmion sisällä, jonka
vaakasuorat ja pystysuorat sivut ovat 30 mm ja 20 mm pitkät, ja jonka
lävistäjät leikkaavat R-pisteessä, ja jos selkänojan todellinen kulma on 3º
sisällä selkänojan suunnittelukulmasta.
6.2.1 Jos nämä edellytykset täyttyvät, testissä on käytettävä R-pistettä ja
selkänojan suunnittelukulmaa, ja nukke on tarvittaessa sijoitettava siten,
että H-piste yhtyy R-pisteeseen ja selkänojan todellinen kulma on sama
kuin selkänojan suunnittelukulma.
6.3 Jos H-piste tai selkänojan todellinen kulma ei täytä 6.2 kohdassa
vahvistettuja vaatimuksia, H-piste ja selkänojan todellinen kulma on
määritettävä vielä kahdesti (kaikkiaan kolme kertaa). Jos tulokset kahdella
kerralla kolmesta täyttävät vaatimukset, testi on katsottava hyväksytyksi.
6.4 Ellei ainakin kahdella kerralla kolmesta saada 6.2 kohdassa vahvistettuja
vaatimuksia täyttäviä tuloksia, testin tulosta ei katsota hyväksyttäväksi.
6.5 Jos 6.4 kohdassa tarkoitettu tilanne ilmenee, tai jos vertailua ei voida
suorittaa, koska ajoneuvon valmistaja ei ole toimittanut tietoja R-pisteen
sijainnista tai selkänojan suunnittelukulmasta, voidaan käyttää kolmen
testin tulosten keskiarvoja, jolloin niitä voidaan soveltaa kaikissa
tapauksissa, kun tässä direktiivissä viitataan R-pisteeseen tai selkänojan
suunnittelukulmaan.
6.6 Kun määritetään sarjatuotannossa olevan ajoneuvon R- ja H-pisteiden
suhteellinen sijainti sekä selkänojan suunnittelukulman ja selkänojan
todellisen kulman välinen yhteys, on 6.2 kohdassa määritelty suorakulmio
korvattava neliöllä, jonka sivu on 50 mm pitkä, eikä selkänojan todellinen
kulma saa poiketa selkänojan suunnittelukulmasta yli 5º.1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 14
▼B
Lisäys
KOLMIULOTTEISEN NUKEN OSAT
Kuva11977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 15
▼B
NUKEN MITAT JA MASSA
Nukenmassa Kg
Selkää ja lantiota jäljittelevät osat 16
Rintaosan painojen massa 31Lantio-osan painojen massa 8
Reisien painojen massa 7
Jalkojen painojen massa 13
Yhteensä 75
Kuva21977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 16
▼B
LIITEIV
MENETELMÄ AJONEUVON PÄÄVERTAILUMERKKIEN JA KOLMIU-
LOTTEISEN VERTAILUJÄRJESTELMÄN VÄLISTEN ULOTTUVUUS-
SUHTEIDEN MÄÄRITTÄMISEKSI
1. VERTAILUJÄRJESTELMÄN JA AJONEUVON PÄÄVERTAILUMERK-
KIEN VÄLINEN SUHDE
Tyyppihyväksyntää varten toimitetun ajoneuvon ulkoisten ja sisäisten
ominaismittojen vahvistamiseksi tämän direktiivin säännösten mukaisesti,
liitteessä I olevassa 2.3 kohdassa määritellyn kolmiulotteisen vertailujärjes-
telmän koordinaattien, jotka alunperin on määritelty ajoneuvon
suunnitteluvaiheessa, välinen suhde sekä liitteessä I olevassa 2.4 kohdassa
määriteltyjen päävertailumerkkien sijainti on vahvistettava täsmällisesti ja
niin, että valmistajan ajoneuvoa koskevissa piirustuksissa esittämät määrätyt
pisteet voidaan paikallistaa näiden piirustusten mukaisesti valmistetuissa
todellisissa ajoneuvoissa.
2. MENETELMÄ VERTAILUJÄRJESTELMÄN JA VERTAILUMERKKIEN
VÄLISEN SUHTEEN MÄÄRITTÄMISEKSI
Näiden suhteiden määrittämiseksi konstruoidaan maanpinnan vertailutaso,
jossa on asteikolla X- ja Y-akselit. Tämän suorittamista koskeva menetelmä
esitetään tämän liitteen kuvassa 6, jolloin vertailutasona on kova, tasainen
tasopinta, jonka päälle ajoneuvo asetetaan, ja jonka pinnalle on tukevasti
asetettu kaksi mitta-asteikkoa; mitta-asteikot pitää olla jaettu millimetreihin,
X-X asteikko on vähintään 8 metriä pitkä ja Y-Y asteikko vähintään 4 metriä
pitkä. Molemmat asteikot on asetettava oikeaan kulmaan toisiinsa nähden
tämän liitteen kuvassa 6 esitetyllä tavalla. Asteikkojen leikkauspiste on
maanpinnan nollapiste.
3. VERTAILUTASON TARKASTUS
Vertailutason tai testausalueen pienien tasovaihteluiden huomioimiseksi on
tarpeen mitata vaihtelut maanpinnan nollapisteestä sekä X- että Y-asteikkoja
pitkin 250 mm välimatkoin ja kirjata saadut lukemat, jotta korjaukset voidaan
tehdä ajoneuvoa tarkastettaessa.
4. TODELLINEN TESTAUSASENTO
Esimerkiksi vähäisten jousituksen korkeuden muutosten huomioimiseksi on
tarpeen, että on olemassa mahdollisuus saattaa päävertailumerkit oikeisiin
koordinaattipaikkoihin suhteessa suunnitteluasentoon, ennen lisämittauksien
tekemistä. Lisäksi on oltava mahdollista suorittaa vähäisiä ajoneuvon asennon
sivuttais- tai pitkittäiskorjauksia, jotta se voidaan asettaa oikein suhteessa
vertailujärjestelmään.
5. TULOKSET
Kun ajoneuvo on sijoitettu oikein vertailujärjestelmään ja suunnitteluasentoon,
voidaan suoraan määrätä niiden pisteiden sijainti, jotka ovat välttämättömiä
tutkittaessa näkyvyysolosuhteita eteenpäin.
Näitä vaatimuksia koskevina testausmenetelminä voidaan käyttää teodoliitteja,
valonlähteitä ja varjolaitteita tai muitakin menetelmiä, joiden voidaan osoittaa
antavan vastaavat tulokset.1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 17
▼B
V-PISTEIDEN MÄÄRITTÄMINEN
Kuva11977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 18
▼B
PYLVÄIDEN PEITTÄMÄ KULMA
Kaavio P- ja E-pisteiden sijainnista vasemman ja oikean pylvään tarkastelemiseksi
(liitteessä I olevassa 5.5.2.2 jaksossa tarkoitettu erikoistapaus)
Kuva21977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 19
▼B
KULJETTAJAN NÄKÖKENTÄSSÄ 180º SEKTORISSA ETEENPÄIN OLEVIEN ESTEIDEN
MÄÄRITTÄMINEN
Kuva31977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 20
▼B
E- JA P-PISTEIDEN SUHTEELLISET SIJAINNIT ESITTÄVÄ MITTAPIIRROS
Kuva41977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 21
▼B
KOLMIULOTTEINEN VERTAILUJÄRJESTELMÄ
Kuva51977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 22
▼B
VAAKASUORA MITTAUSPINTA
Kuva61977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 23
▼B
LIITEV
MALLI
1977L0649 — FI — 18.08.1981 — 001.001 — 24