2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B KOMISSION ASETUS (EY)N:o 1622/2000
annettu 24 heinäkuuta 2000
viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY)N:o 1493/1999 soveltamista
koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä koskevista
yhteisön säännöistä
(EYVL L 194, 31.7.2000, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Komission asetus (EY) N:o 2451/2000, annettu 7 päivänä marraskuuta
2000 L 282 7 8.11.2000
►M2 Komission asetus (EY) N:o 885/2001, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2001 L 128 54 10.5.2001
►M3 Komission asetus (EY) N:o 1609/2001, annettu 6 päivänä elokuuta 2001 L 212 9 7.8.2001
►M4 Komission asetus (EY) N:o 1655/2001, annettu 14 päivänä elokuuta 2001 L 220 17 15.8.2001
▼B
KOMISSION ASETUS (EY)N:o 1622/2000
annettu 24 heinäkuuta 2000
viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY)N:o
1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistäsekä viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä koskevista yhteisön
säännöistä
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä
toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (1)
ja erityisesti sen 42, 44, 45, 46 ja 80 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 V osaston I luvussa ja useissa
liitteissä vahvistetaan viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjäkoskevat yleiset säännöt ja viitataan muilta osin yksityiskohtaisiinsoveltamissääntöihin, jotka komissio antaa.
(2) Yhteisön elinkeinonharjoittajien ja yhteisön lainsäädännön sovel-tamisesta vastaavan hallinnon edun mukaista on yhdistää nämäsäännökset yhteisön viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjäkoskeviksi yhteisön säännöiksi ja kumota niitä koskevat aiemmatasetukset eli komission asetus (ETY) N:o 1618/70 (
2), komission
asetus (ETY) N:o 1972/78 (3), sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (ETY) N:o 45/80 (4), komission asetus
(ETY) N:o 2394/84 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (ETY) N:o 2751/86 (6), komission asetus (ETY) N:o
305/86 (7), komission asetus (ETY) N:o 1888/86 (8), komission
asetus (ETY) N:o 2202/89 (9), komission asetus (ETY) N:o 2240/
89 (10), komission asetus (ETY) N:o 3220/90 (11), sellaisena kuin
se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1477/99 (12),
komission asetus (EY) N:o 586/93 (13), sellaisena kuin se on
viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 693/96 (14), komission
asetus (EY) N:o 3111/93 (15), sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o 693/98 (16), ja komission asetus
(EY) N:o 1128/96 (17).
(3) Näin vahvistettuihin yhteisön sääntöihin on sisällytettävä
nykyinen lainsäädäntö mukautettuna asetuksen (EY) N:o 1493/
1999 uusiin vaatimuksiin. Kyseiseen sääntelyyn on kuitenkinsyytä tehdä muutoksia sen johdonmukaisuuden lisäämiseksi, senyksinkertaistamiseksi ja puuttuvien osien täydentämiseksi, jottatällä alalla voidaan vahvistaa kattava yhteisön sääntely. On myössyytä täsmentää eräitä sääntöjä oikeusvarmuuden parantamiseksi
niitä sovellettaessa.
(4) Lisäksi on syytä alaa koskevan sääntelyn yksinkertaistamiseksi
antaa ainoastaan neuvoston kyseisessä asetuksessa (EY) N:o
1493/1999 nimenomaisesti tarkoittamat yksityiskohtaiset sovelta-2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 2
(1) EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1.
(2) EYVL L 175, 8.8.1970, s. 17.
(3) EYVL L 226, 17.8.1987, s. 11.
(4) EYVL L 7, 11.1.1980, s. 12.
(5) EYVL L 224, 21.8.1984, s. 8.
(6) EYVL L 253, 5.9.1986, s. 11.
(7) EYVL L 38, 13.2.1986, s. 13.
(8) EYVL L 163, 13.6.1986, s. 19.
(9) EYVL L 209, 21.7.1989, s. 31.
(10) EYVL L 215, 26.7.1989, s. 16.
(11) EYVL L 308, 8.11.1990, s. 22.
(12) EYVL L 171, 7.7.1999, s. 6.
(13) EYVL L 61, 13.3.1993, s. 39.
(14) EYVL L 97, 18.4.1996, s. 17.
(15) EYVL L 278, 11.11.1993, s. 48.
(16) EYVL L 96, 28.3.1998, s. 17.
(17) EYVL L 150, 25.6.1996, s. 13.
▼B
missäännöt. Muiden sääntöjen osalta perustamissopimuksen
28 artiklasta ja sitä seuraavista artikloista johtuvien sääntöjenpitäisi olla riittävät takaamaan viininvalmistuksen alalla viinialan
tuotteiden vapaa liikkuvuus.
(5) Lisäksi olisi syytä täsmentää, että näitä sääntöjä sovelletaan
rajoittamatta muilla aloilla vahvistettujen erityissäännösten sovel-tamista. Tällaisia erityissääntöjä voi olla tai niitä voidaanvahvistaa elintarvikesääntelyn osalta.
(6) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 42 artiklan 5 kohdassa sallitaan,
että muita kuin kyseisen asetuksen 19 artiklan mukaisesti
laaditussa luokituksessa mainittuja viininvalmistuksessakäytettäviä rypälelajikkeita ja niistä johdettuja tuotteita saakäyttää yhteisössä kyseisen 42 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujentuotteiden valmistukseen. On syytä vahvistaa luettelo lajikkeista,
joiden osalta kyseisistä poikkeuksista säädetään.
(7) Olisi laadittava asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteen V
mukaisesti luettelo niistä määritetyillä alueilla tuotetuistaväkevistä tma-laatuviineistä, joille on hyväksytty erityiset valmis-tussäännöt. Tuotteiden tunnistamisen ja yhteisön sisäisen kaupanhelpottamiseksi olisi viitattava tuotteen kuvaukseen muodossa,
jossa se on yhteisön säännöissä tai tarvittaessa kansallisessa
lainsäädännössä.
(8) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteen IV mukaisesti olisi myösvahvistettava eräiden aineiden käyttörajat ja käyttöedellytykset.
(9) Ottaen huomioon nykyiset lysotsyymin lisäämistä koskevattekniset ja tieteelliset tiedot erityisesti näin käsiteltyjen viinien
laadullisten ja terveydellisten ominaisuuksien kannalta ei ole
mahdollista vahvistaa lopullisesti tähän uuteen käsittelyynliittyviä raja-arvoja eikä ole syytä sallia sen käyttöä lähitulevai-suudessa, vaan tehdä seuraavana viinivuonna lisäkokeiluja.
(10) Asetuksen (ETY) N:o 337/79 (1) 44 artiklassa, sellaisena kuin se
on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3307/85 (2), säädetään, että
1 päivästä syyskuuta 1986 muiden viinien kuin kuohuviinien,
väkevien viinien ja eräiden laatuviinien korkeimpia kokonaisrik-kidioksidipitoisuuksia alennetaan 15 milligrammalla litraakohden. Viinien menekkivaikeuksien välttämiseksi tämän valmis-tussäännön muuttamisen jälkeen sallittiin, että kyseisen
päivämäärän jälkeen saa tarjota sellaisenaan nautittavaksi
yhteisöstä, Portugalia lukuun ottamatta, peräisin olevia viinejä,jotka on tuotettu ennen kyseistä päivämäärää, ja edellä mainitustapäivämäärästä alkavan yhden vuoden siirtymäkauden ajankolmansista maista ja Portugalista peräisin olevia viinejä, josniiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus on ennen 1 päivää syys-
kuuta 1986 voimassa olleen yhteisön ja tarvittaessa Espanjan
lainsäädännön mukainen. Kyseisen toimenpiteen soveltamistaolisi jatkettava, koska tällaisia viinejä voi vielä olla varastoissa.
(11) Asetuksen (ETY) N:o 358/79 (3) 12 ja 16 artiklassa säädetään, että
1 päivästä syyskuuta 1986 kuohuviinien, laatukuohuviinien jamääritetyillä alueilla tuotettujen laatukuohuviinien korkeimpia
kokonaisrikkidioksidipitoisuuksia alennetaan 15 milligrammalla
litraa kohden. Muista yhteisön maista kuin Portugalista peräisinolevien kuohuviinien osalta asetuksen (ETY) N:o 358/79 22artiklan 1 kohdassa säädetään mahdollisuudesta myydä kyseisiätuotteita varastojen loppumiseen saakka, jos ne on valmistettu
asetuksen (ETY) N:o 358/79, sellaisena kuin sitä sovelletaan
ennen 1 päivää syyskuuta 1986, säännösten mukaisesti. Olisiannettava siirtymäsäännöksiä tuontikuohuviineistä sekä Espan-jasta ja Portugalista peräisin olevista, ennen 1 päivää syyskuuta1986 valmistetuista kuohuviineistä näiden tuotteiden menekki-vaikeuksien välttämiseksi. On syytä sallia näiden tuotteiden2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 3
(1) EYVL L 54, 5.3.1979, s. 1.
(2) EYVL L 367, 31.12.1985, s. 39.
(3) EYVL L 54, 5.3.1979, s. 130.
▼B
tarjoaminen kyseisen päivämäärän jälkeen siirtymäkauden ajan,
jos niiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus on ennen 1 päivääsyyskuuta 1986 voimassa olevien yhteisön säännösten mukainen.
(12) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan B kohdan 1kohdassa vahvistetaan viinien haihtuvien happojen enimmäispi-
toisuudet. Poikkeuksista voidaan säätää eräiden määritetyillä
alueilla tuotettujen laatuviinien (tma-laatuviinien) ja eräidenmaantieteellisellä merkinnällä kuvattujen pöytäviinien osalta taijos alkoholipitoisuus on vähintään 13 prosenttia. EräidenSaksasta, Espanjasta, Ranskasta, Italiasta, Itävallasta ja Yhdisty-
neestä kuningaskunnasta peräisin olevien, kyseisiin luokkiin
kuuluvien viinien haihtuvien happojen pitoisuudet ylittävät edellämainitussa liitteessä V säädetyt pitoisuudet erityisten valmistus-menetelmien ja korkean alkoholipitoisuuden vuoksi. Olisisäädettävä poikkeuksesta edellä mainitusta liitteessä V olevan Bosan 1 kohdasta, jotta edellä tarkoitettuja viinejä voidaan edelleen
valmistaa perinteisin menetelmin, joiden ansiosta ne saavat
ominaispiirteensä.
(13) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan D kohdan 3kohdan mukaisesti on tarpeen määritellä ne viinialueet, joillaperinteisesti harjoitettiin sakkaroosin lisäämistä 8 päivänä touko-kuuta 1970 olemassa olleen lainsäädännön mukaisesti.
(14) Luxemburgin suurherttuakunnassa viininviljelyalueiden pienikoko mahdollistaa sen, että toimivaltaiset viranomaiset voivatsuorittaa kaikkien viiniytettävien tuote-erien järjestelmällistäanalyyttistä valvontaa. Niin kauan kuin kyseiset edellytykset
säilyvät, väkevöimistä koskevaa ilmoitusta ei vaadita.
(15) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan G kohdan 5
kohdassa säädetään, että kaikista väkevöimistä, happamuuden
lisäämistä ja happamuuden vähentämistä koskevista toimenpi-
teistä on tehtävä ilmoitus toimivaltaisille viranomaisille. Samakoskee mainittuja toimenpiteitä suorittavien luonnollisten taioikeushenkilöiden hallussaan pitämiä sokerin, tiivistetyn rypäleenpuristemehun tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun
määriä. Näiden ilmoitusten tavoitteena on mahdollistaa kyseisten
toimenpiteiden valvonta. Tämän vuoksi on välttämätöntä, ettäilmoitukset osoitetaan sen jäsenvaltion toimivaltaiselle virano-maiselle, jonka alueella toimenpide tapahtuu. Ilmoitusten onmyös oltava mahdollisimman täsmällisiä, ja jos kyseessä onalkoholipitoisuuden lisääminen, niiden on oltava toimivaltaisella
viranomaisella hyvissä ajoin, jotta sitä voidaan valvoa tehok-
kaasti. Happamuuden lisäämisen ja vähentämisen osalta riittääjälkikäteen tapahtuva valvonta. Tästä syystä olisi hallinnonkeventämiseksi sallittava, että markkinointivuoden ensimmäistäilmoitusta lukuun ottamatta ilmoitukset tehdään saattamalla ajan
tasalle toimivaltaisen viranomaisen säännöllisesti tarkastamat
rekisterit.
(16) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan F kohdan 1
kohdassa vahvistetaan tietyt säännöt viinien makeuttamisesta.
Tämä säännös koskee ensisijaisesti pöytäviinejä. Sitä voidaankuitenkin saman asetuksen VI liitteessä olevan G kohdan 2kohdan mukaan soveltaa tma-laatuviineihin.
(17) Makeuttaminen ei saa johtaa asetuksen (EY) N:o 1493/1999liitteessä V olevassa C kohdassa vahvistetut rajat ylittäväänlisäväkevöimiseen. Tämän tarpeen huomioon ottamiseksi samanasetuksen liitteessä V olevan F kohdan 1 kohdassa vahvistetaan
erityissäännökset. Lisäksi valvontatoimenpiteet ovat
välttämättömiä erityisesti kyseisten säännösten noudattamisentakaamiseksi.
(18) On suotavaa, erityisesti valvonnan tehokkuuden lisäämiseksi, ettämakeuttaminen tehdään ainoastaan tuotantovaiheessa taituotantoa mahdollisimman lähellä olevassa vaiheessa. Tämänvuoksi on tarpeen rajoittaa makeuttaminen tuotanto- ja tukku-kauppavaiheeseen.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 4
▼B
(19) On tarpeen, että valvontaelin saa tiedon tulossa olevista toimista.
Tässä tarkoituksessa olisi säädettävä, että jokaisen makeuttamista
suunnittelevan henkilön on tehtävä siitä valvontaelimelle kirjal-linen ilmoitus. Tätä menettelyä voidaan kuitenkin helpottaa, josmakeuttamisen tekee toistuvasti tai jatkuvasti jokin yritys.
(20) Ilmoituksen tarkoituksena on mahdollistaa kyseisten toimienvalvonta. Tämän vuoksi on välttämätöntä, että ilmoitukset
osoitetaan sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jonka
alueella toimenpide tapahtuu. Ilmoitusten on myös oltavamahdollisimman täsmällisiä, ja niiden on oltava toimivaltaisellaviranomaisella ennen toimenpiteen suorittamista.
(21) Valvonnan tehokkuuden vuoksi on välttämätöntä, että asiano-
sainen tekee ilmoituksen hallussa pitämistään rypäleen
puristemehun tai tiivistetyn rypäleen puristemehun määristäennen makeuttamista. Tämä ilmoitus on arvoton, jollei siihenliity velvoitetta pitää lähtö- ja tulorekisteriä makeuttamiseenkäytetyistä tuotteista.
(22) Sakkaroosin käytön välttämiseksi väkevien viinien makeuttami-
sessa olisi sallittava tiivistetyn rypäleen puristemehun ohella
myös puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun käyttö.
(23) Leikkaaminen on yleinen viininvalmistusmenetelmä, jonkakäytöstä on sen mahdollisten vaikutusten vuoksi säädettäväväärinkäytösten välttämiseksi.
(24) Leikkaaminen on eri lähteistä tai luokista peräisin olevien viinientai rypäleen puristemehujen sekoittamista.
(25) Sellaisille viineille tai rypäleen puristemehuille, jotka ovatlähtöisin samalta yhteisön viinialueelta tai samalta kolmannenmaan tuotantovyöhykkeeltä, on merkintä maantieteellisestä alku-peräalueesta tai viiniköynnöslajikkeesta erittäin tärkeä niiden
kaupallisen arvon kannalta. Leikkaamisella olisi siten tarkoitet-
tava myös sellaisten viinien ja rypäleen puristemehujensekoitusta, jotka ovat lähtöisin samalta vyöhykkeeltä, mutta seneri maantieteellisistä yksiköistä, sekä sellaisten viinien ja rypäleenpuristemehujen sekoitusta, jotka on saatu eri viiniköynnöslajik-
keista tai eri satovuosina, kun näitä koskevat merkinnät tehdään
tällä tavoin saatavan tuotteen kuvaukseen.
(26) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 42 artiklan 6 kohdassaperiaatteessa kielletään pöytävalkoviinin leikkaaminen pöytäpu-naviinillä, mutta asiaa koskevasta poikkeuksesta säädetään niilläalueilla, joilla tämä on perinteinen käytäntö.
(27) Tämän poikkeuksen perustella on syytä säätää Espanjaa koske-vista erityisistä yksityiskohtaisista soveltamissäännöistäyhdistämällä ne viininviljelyksen rakenteeseen ja hitaasti muuttu-viin kulutustottumuksiin.
(28) On varmistettava, että tällä menetelmällä tuotettuja viinejä
kulutetaan ainoastaan Espanjassa, jotta mahdollisuus leikata
pöytävalkoviinejä pöytäpunaviineillä rajoittuisi maahan, jossa seon tarpeen.
(29) On syytä antaa jäsenvaltiolle lupa sallia määrätyn ajan jakokeilutarkoituksissa eräiden sellaisten viininviljelymenetelmientai -käsittelyjen käyttö, joista ei säädetä asetuksessa (EY) N:o
1493/1999.
(30) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 46 artiklan 3 kohdassa säädetään
sellaisten määritysmenetelmien vahvistamisesta, joiden avullavoidaan määrittää mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujentuotteiden koostumus, ja säännöistä, joiden avulla voidaan
tarkastaa, onko näitä tuotteita käsitelty sallittujen viininvalmis-
tusmenetelmien vastaisesti.
(31) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä VI olevan J kohdan 1kohdassa säädetään analyyttisesta tutkimuksesta, jossa on mitat-tava vähintään kyseisten tma-laatuviinien mainitun kohdan 3kohdassa lueteltujen laatutekijöiden arvot.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 5
▼B
(32) Kyseisiä tuotteita koskevissa asiakirjoissa olevien tietojen
valvonta tekee tarpeelliseksi sellaisten yhdenmukaisten määritys-
menetelmien laatimisen, joita käyttämällä varmistetaan tarkkojenja verrattavissa olevien tulosten saaminen. Tämän vuoksi näidenmenetelmien on oltava pakollisia kaikissa liiketoimissa jakaikessa valvonnassa. Valvonnan tarpeen ja kaupan rajoitettujenmahdollisuuksien perusteella olisi hyväksyttävä rajoitetuksi ajaksi
tiettyjä tavanomaisia menetelmiä, joilla voidaan tehdä nopea ja
tarpeeksi varma tutkittavien aineiden määritys.
(33) Viinialalla sovellettavat yhteisön vertailumääritysmenetelmätvahvistetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 2676/90 (
1). Koska
kyseisessä asetuksessa kuvatut menetelmät ovat asianmukaisia, seolisi pidettävä voimassa lukuun ottamatta tavanomaisia mene-
telmiä, joita ei vastaisuudessa enää kuvata.
(34) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 80 artiklassa säädetään mahdolli-
suudesta toteuttaa siirtymätoimenpiteet, jotka ovat tarpeen tässäasetuksessa säädettyyn järjestelmään siirtymisen helpottamiseksi.Tätä mahdollisuutta on syytä käyttää, jotta toimijoille, joilla onsuuret varastot eräitä tässä asetuksessa tarkoitettuja tuotteita, eiaiheutuisi huomattavia tappioita.
(35) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viinin hallintokomi-
tean lausunnon mukaiset,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Tämän asetuksen tarkoitus
Viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä koskevan yhteisön
lainsäädännön muodostavat asetuksen (EY) N:o 1493/1999 V osastonI luku ja liitteet sekä nämä säännöt, sanotun kuitenkaan rajoittamattakaikkia elintarvikkeita koskevien yleisten säännösten soveltamista.
Nämä säännöt koskevat asetuksen (EY) N:o 1493/1999 yksityiskohtaisia
soveltamissääntöjä erityisesti seuraaville: viiniytettäväksi tarkoitetuttuotteet (I osasto) ja yhteisössä sallitut viininvalmistusmenetelmät ja -käsittelyt (II ja III osasto).
I OSASTO
ERÄITÄ RYPÄLEITÄ JA RYPÄLEEN PURISTEMEHUJA
KOSKEVAT VAATIMUKSET
2 artikla
Eräiden rypälelajikkeiden käyttö
1. Yksinomaan syötäväksi tarkoitettuja viinirypäleitä tuottaviksi
lajikkeiksi luokitelluista lajikkeista saatujen rypäleiden viiniyttäminenon kiellettyä.
2. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 42 artiklan 5
kohdassa säädetään, tässä säännöksessä tarkoitettujen tuotteiden valmis-tukseen yhteisössä voidaan käyttää tämän asetuksen liitteessä Iesitetyistä lajikkeista saatuja rypäleitä.
3 artikla
Eräiden tuotteiden, joilla ei ole luonnollista alkoholipitoisuutta,
käyttö kuohuviinien, hiilihapotettujen kuohuviinien tai hiilihapotet-
tujen helmeilevien viinien valmistuksessa
Tämän asetuksen liitteessä II vahvistetaan vuodet, jolloin huonojen
ilmasto-olojen vuoksi A- ja B-viininviljelyvyöhykkeiltä saatuja tuotteita,joiden luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina ei ole kysei-2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 6
(1) EYVL L 272, 3.10.1990, s. 1.
▼B
selle viininviljelyvyöhykkeelle vahvistetun vähimmäismäärän suur-
uinen, voidaan asetuksen (EY) N:o 1493/1999 44 artiklan 3 kohdassasäädetyin edellytyksin käyttää kuohuviinien, hiilihapotettujen kuohuvii-
nien tai hiilihapotettujen helmeilevien viinien valmistukseen.
4 artikla
Tiettyjen viiniköynnöslajikkeiden rypäleistä saatujen rypäleen
puristemehujen käyttö aromaattisten laatukuohuviinien ja aromaat-tisten tma-laatukuohuviinien valmistukseen ja poikkeukset
tällaisesta käytöstä
(1) Tämän asetuksen liitteessä III olevassa A osassa esitetään sellaisia
rypäleitä tuottavat viiniköynnöslajikkeet, joista saadaan rypäleen
puristemehua tai käymistilassa olevaa rypäleen puristemehua, joita on
käytettävä aromaattisten laatukuohuviinien ja aromaattisten tma-laatu-kuohuviinien valmistukseen tarkoitetun cuvéen koostumukseenasetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan I kohdan 3 kohdana alakohdan ja liitteessä VI olevan K kohdan 10 kohdan a alakohdan
mukaisesti.
(2) Tämän asetuksen liitteessä III olevassa B osassa vahvistetaan
asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan I kohdan 3 kohdan aalakohdassa ja liitteessä VI olevan K kohdan 10 kohdan a alakohdassatarkoitetut poikkeukset, jotka koskevat viiniköynnöslajikkeita ja cuvéenkoostumuksen muodostavia tuotteita.
II OSASTO
VIININVALMISTUSMENETELMÄT JA -KÄYTÄNNÖT
I LUKU
VIININVALMISTUKSESSA SALLITTUJEN ERÄIDEN AINEIDEN
KÄYTÖN RAJOITUKSET JA EDELLYTYKSET
5 artikla
Eräiden aineiden käytön rajoitukset
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV vahvistettuja viininvalmis-
tuksessa sallittuja aineita voidaan käyttää ainoastaan tämän asetuksenliitteessä IV esitetyissä rajoissa.
6 artikla
Polyvinyylipolypyrrolidoni
Polyvinyylipolypyrrolidonia, jonka käytöstä säädetään asetuksen (EY)
N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan p alakohdassa ja 3 kohdan
y alakohdassa, saa käyttää ainoastaan, jos se täyttää tämän asetuksen
liitteessä V esitetyt puhtausvaatimukset.
7 artikla
Kalsiumtartraatti
Kalsiumtartraattia, jonka käytöstä tartraatin saostumisen edistämiseksi
säädetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 3 kohdan valakohdassa, saa käyttää ainoastaan, jos se täyttää tämän asetuksenliitteessä VI esitetyt vaatimukset.
8 artikla
Viinihappo
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan m
alakohdassa ja 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetty viinihapon
käyttö happamuuden vähentämiseksi on sallittu ainoastaan tuotteille,jotka
— saadaan Elbling- ja Riesling -viiniköynnöslajikkeista ja2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 7
▼B
— on valmistettu rypäleistä, jotka on korjattu seuraavilla A-viininvilje-
lyvyöhykkeen pohjois-osassa sijaitsevilla viinialueilla:
— Ahr,
— Rheingau,
— Mittelrhein,
— Mosel-Saar-Ruwer,
— Nahe,
— Rheinhessen,— Rheinpfalz,
— Moselle luxembourgeoise.
9 artikla
Aleppo-mäntypihka
Aleppo-mäntypihkaa, jonka käytöstä säädetään asetuksen (EY) N:o
1493/1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan n alakohdassa, saa käyttääainoastaan retsina-pöytäviinin valmistuksessa. Tätä viininvalmistusme-
netelmää saa soveltaa ainoastaan
— Kreikan maantieteellisellä alueella,
— sellaisista rypäleistä saadussa rypäleen puristemehussa, joiden
lajikkeet, tuotantoalue ja viiniyttämisalue on määritelty 31 päivänä
joulukuuta 1980 voimassa olleessa Kreikan lainsäädännössä, pihkaa
saa lisätä korkeintaan 1 000 grammaa hehtolitraan käytettäväätuotetta ennen käyttämistä, jos todellinen alkoholipitoisuus tilavuu-sprosentteina ei ole käyttämisen aikana yli kolmannestatilavuusprosentteina ilmoitetusta kokonaisalkoholipitoisuudesta.
Jos Kreikka aikoo muuttaa toisessa luetelmakohdassa tarkoitettuja
säännöksiä, sen on ilmoitettava tästä etukäteen komissiolle. Kreikkavoi panna kyseiset muutokset täytäntöön, jos komissio ei vastaa kahden
kuukauden kuluessa tiedonannosta.
10 artikla
Beetaglukanaasi
Beetaglukanaasia, jonka käytöstä säädetään asetuksen (EY) N:o 1493/
1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan j alakohdassa ja 3 kohdan malakohdassa, saa käyttää ainoastaan, jos se täyttää tämän asetuksenliitteessä VII esitetyt vaatimukset.
11 artikla
Maitohappobakteerit
Maitohappobakteereja, joiden käytöstä säädetään asetuksen (EY) N:o
1493/1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan q alakohdassa ja 3 kohdan z
alakohdassa, saa käyttää ainoastaan, jos ne täyttävät tämän asetuksen
liitteessä VIII esitetyt vaatimukset.
12 artikla
Ioninvaihtohartsit
Ioninvaihtohartsit, joita voidaan käyttää asetuksen (EY) N:o 1493/1999
liitteessä IV olevan 2 kohdan h alakohdan mukaisesti, ovat sulfoni-happo- ja ammoniumryhmiä sisältäviä styreenin tai divinyylibentseeninkopolymeerejä. Niiden on oltava elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin
joutuvia tarvikkeita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämi-
sestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/109/ETY (
1) säännösten ja sen noudattamiseksi annettujen yhteisön ja
kansallisten säännösten mukaiset. Ne eivät saa myöskään luovuttaatämän asetuksen liitteessä IX olevalla määritysmenetelmällä testattaessayhdellekään mainitulle uutteelle enemmän kuin 1 milligramman2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 8
(1) EYVL L 40, 11.2.1989, s. 38.
▼B
orgaanisia aineita litraa kohti. Niiden regenerointi on suoritettava
käyttämällä elintarvikkeiden valmistukseen sallittuja aineita.
Niitä voidaan käyttää ainoastaan enologin tai teknisen asiantuntijan
valvonnassa sen jäsenvaltion viranomaisten hyväksymässä laitoksessa,jonka alueella näitä hartseja käytetään. Näiden viranomaisten onmääritettävä hyväksytyille enologeille ja teknisille asiantuntijoillekuuluvat tehtävät ja velvollisuudet.
13 artikla
Kaliumferrosyanidi
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 3 kohdan p
alakohdassa säädetty kaliumferrosyanidin käyttö on sallittu ainoastaan
niiden enologien tai teknisten asiantuntijoiden valvonnassa, jotka ovat
sen jäsenvaltion viranomaisten hyväksymiä, joiden alueella käsittelytapahtuu ja joiden vastuuta koskevat vaatimukset vahvistaa tarvittaessakyseinen jäsenvaltio.
Kaliumferrosyanidikäsittelyn jälkeen viinin on sisällettävä rautajäämiä.
Tässä artiklassa tarkoitetun aineen käytön valvontaan sovelletaan
jäsenvaltioiden vahvistamia säännöksiä.
14 artikla
Kalsiumfytaatti
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 3 kohdan p
alakohdassa säädetty kalsiumfytaatin käyttö on sallittu ainoastaan niidenenologien tai teknisten asiantuntijoiden valvonnassa, jotka ovat sen
jäsenvaltion viranomaisten hyväksymiä, joiden alueella käsittely
tapahtuu ja joiden vastuuta koskevat vaatimukset vahvistaa tarvittaessakyseinen jäsenvaltio.
Käsittelyn jälkeen viinin on sisällettävä rautajäämiä.
Tässä artiklassa tarkoitetun aineen käytön valvontaan sovelletaan
jäsenvaltioiden vahvistamia säännöksiä.
15 artikla
DL-viinihappo
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 3 kohdan s
alakohdassa säädetty DL-viinihapon käyttö on sallittu ainoastaan niidenenologien tai teknisten asiantuntijoiden valvonnassa, jotka ovat senjäsenvaltion viranomaisten hyväksymiä, joiden alueella käsittelytapahtuu ja joiden vastuuta koskevat vaatimukset vahvistaa tarvittaessa
kyseinen jäsenvaltio.
Tässä artiklassa tarkoitetun aineen käytön valvontaan sovelletaan
jäsenvaltioiden vahvistamia säännöksiä.
16 artikla
Elektrodialyysikäsittely
Elektrodialyysikäsittelyä, jonka käytöstä tartraatin stabiloitumisen
edistämiseksi säädetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IVolevan 4 kohdan b alakohdassa, saa soveltaa ainoastaan sillä
edellytyksellä, että käsittely täyttää tämän asetuksen liitteessä X esitetyt
vaatimukset. Sitä saa käyttää vain pöytäviiniin 31 päivään heinäkuuta2001.
17 artikla
Ureaasi
Ureaasia, jonka käytöstä viinien ureapitoisuuden vähentämiseksi
säädetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 4 kohdanc alakohdassa, saa käyttää ainoastaan, jos se täyttää tämän asetuksenliitteessä XI esitetyt vaatimukset ja puhtausvaatimukset.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 9
▼B
18 artikla
Hapen lisääminen
Asetuksen (EY) N:o 1492/1999 liitteessä IV olevan 4 kohdan a
alakohdassa säädetty happi on lisättävä puhtaana kaasumaisena happena.
II LUKU
ERITYISET RAJOITUKSET JA EDELLYTYKSET
19 artikla
Rikkidioksidipitoisuus
1. Tämän asetuksen liitteessä XII esitetään asetuksen (EY) N:o 1493/
1999 liitteessä V olevan A kohdan 2 kohdassa esitettyjen viiniluettelojenmuutokset.
2. Sellaisenaan nautittavaksi voidaan tarjota varastojen loppumiseen
asti
— ennen 1 päivää syyskuuta 1986 tuotettuja yhteisöstä, Portugalia
lukuun ottamatta, peräisin olevia muita viinejä kuin kuohuviinejä javäkeviä viinejä, ja
— ennen 1 päivää syyskuuta 1987 tuotettuja kolmansista maista tai
Portugalista peräisin olevia muita viinejä kuin kuohuviinejä javäkeviä viinejä,
joiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus ei niitä sellaisenaan nautittavaksi
tarjottaessa ylitä seuraavia rajoja:
a) 175 milligrammaa litraa kohti punaviineissä;
b) 225 milligrammaa litraa kohti valko- ja roseeviineissä;
c) poiketen siitä, mitä a ja b alakohdassa säädetään, 225 milligrammaa
litraa kohti punaviineissä ja 275 milligrammaa litraa kohti valko- jaroseeviineissä, jos viinien jäännössokeripitoisuus inverttisokerina
ilmaistuna on vähintään 5 grammaa litraa kohti.
Tuotantomaassa voidaan lisäksi tarjota varastojen loppumiseen asti
nautittavaksi tai viedä kolmansiin maihin:
— Espanjasta peräisin olevia, ennen 1 päivää syyskuuta 1986
valmistettuja viinejä, joiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus ei ylitäennen tätä päivämäärää Espanjassa voimassa olleissa säädöksissäsäädettyjä pitoisuuksia,
— Portugalista peräisin olevia, ennen 1 päivää tammikuuta 1991
valmistettuja viinejä, joiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus ei ylitäennen tätä päivämäärää Portugalissa voimassa olleissa säännöksissäsäädettyjä pitoisuuksia.
3. Sellaisenaan nautittavaksi voidaan tarjota varastojen loppumiseen
asti kolmansista maista tai Portugalista peräisin olevia yhteisöön ennen 1päivää syyskuuta 1987 tuotuja viinejä, joiden kokonaisrikkidioksidipi-toisuus ei ylitä tapauksen mukaan seuraavia rajoja:
— 250 milligrammaa litraa kohti kuohuviineissä;
— 200 milligrammaa litraa kohti tma-kuohuviineissä.
Tuotantomaassa voidaan lisäksi tarjota varastojen loppumiseen asti
nautittavaksi tai viedä kolmansiin maihin:
— Espanjasta peräisin olevia, ennen 1 päivää syyskuuta 1986
valmistettuja viinejä, joiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus ei ylitäennen tätä päivämäärää Espanjassa voimassa olleissa säädöksissä
säädettyjä pitoisuuksia,
— Portugalista peräisin olevia, ennen 1 päivää tammikuuta 1991
valmistettuja viinejä, joiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus ei ylitäennen tätä päivämäärää Portugalissa voimassa olleissa säännöksissä
säädettyjä pitoisuuksia.
4. Luettelo tapauksista, joissa jäsenvaltiot voivat sallia ilmastollisista
syistä eräillä alueellaan sijaitsevilla viininviljelyalueilla tuotettujen2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 10
▼M4
▼M4
tiettyjen viinien osalta asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V
olevassa A kohdassa tarkoitettujen 300 milligrammaa litraa kohtipienempien kokonaisrikkidioksidipitoisuuksien nostamisen enintään 40
milligrammalla litraa kohti, on tämän asetuksen liitteessä XII a.
20 artikla
Haihtuvien happojen pitoisuus
Tämän asetuksen liitteessä XIII esitetään viinit, joiden osalta säädetään
haihtuvien happojen kokonaispitoisuutta koskevista poikkeuksistaasetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan B kohdan 3 kohdanmukaisesti.
21 artikla
Kaliumsulfaatin käyttö eräissä väkevissä viineissä
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 4 kohdan b
alakohdassa tarkoitettuja kaliumsulfaatin käyttöä koskevia poikkeuksia
voidaan soveltaa ainoastaan seuraaviin espanjalaisiin viineihin:
a) ”vino generoso”, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EY) N:o
1493/1999 liitteessä IV olevan L kohdan 8 kohdassa,
b) ”vino generoso de licor”, sellaisena kuin se määritellään asetuksen
(EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan L kohdan 11 kohdassa.
II OSASTO
VIININVALMISTUSMENETELMÄT
I LUKU
VÄKEVÖIMINEN
22 artikla
Sakkaroosin käytön salliminen
Sakkaroosin käyttö on sallittu asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä
V olevan D kohdan 3 kohdan mukaisesti seuraavilla viinialueilla:
a) A-viininviljelyvyöhyke
b) B-viininviljelyvyöhyke
c) C-viininviljelyvyöhykkeet, lukuun ottamatta Italiassa, Kreikassa,
Espanjassa ja Portugalissa sekä seuraavien hovioikeuksien tuomio-valtaan kuuluvissa Ranskan departementeissa:
— Aix-en-Provence,
— Nîmes,
— Montpellier,
— Toulouse,
— Agen,
— Pau,
— Bordeaux,
— Bastia.
Kansalliset viranomaiset voivat poikkeuksellisesti sallia väkevöimisen
kuivasokeroimalla edellisessä kohdassa tarkoitetuissa Ranskan departe-
menteissa. Ranskan on annettava tästä tieto viipymättä komissiolle ja
muille jäsenvaltiolle.
23 artikla
Väkevöittäminen silloin kun ilmasto-olot ovat olleet poikkeuksellisen
huonot
Tämän asetuksen liitteessä XIV esitetään ne vuodet, jolloin asetuksen
(EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan C kohdan 3 kohdassa tarkoitettuluonnollisen alkoholipitoisuuden lisääminen on sallittu kyseisen2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 11
▼B
▼B
asetuksen 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen kyseisen
säännöksen 4 alakohdan mukaisesti. Lisäksi siinä esitetään tarvittaessaasianomaiset viiniviljelyvyöhykkeet, maantieteelliset alueet ja lajikkeet.
24 artikla
Kuohuviinien cuvéen väkevöiminen
Jäsenvaltiot voivat asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä VI olevan H
kohdan 4 kohdan ja I kohdan 5 kohdan sekä liitteessä VI olevan K
kohdan 11 kohdan mukaisesti sallia cuvéen väkevöimisen kuohuviinien
valmistuspaikalla, jos
a) mitään cuvéen ainesosaa ei ole vielä väkevöity;
b) cuvéen ainesosat ovat peräisin ainoastaan sen alueella korjatuista
rypäleistä;
c) väkevöiminen suoritetaan ainoastaan kerran;
d) seuraavat raja-arvot eivät ylity:
— A-viininviljelyvyöhykkeeltä peräisin olevista ainesosista valmis-
tetun cuvéen osalta 3,5 tilavuusprosenttia, jos sen kaikkienainesosien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 5 tilavuu-
sprosenttia.
— B-viininviljelyvyöhykkeeltä peräisin olevista ainesosista valmis-
tetun cuvéen osalta 2,5 tilavuusprosenttia, jos sen kaikkienainesosien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 6 tilavuu-sprosenttia.
— C I a-, C I b-, C II- tai CIII -viiniviljelyvyöhykkeiltä peräisin
olevista ainesosista valmistetun cuvéen osalta 2 tilavuuspro-
senttia, jos sen kaikkien ainesosien luonnollinen alkoholipitoisuuson vastaavasti vähintään 7,5 tilavuusprosenttia, 8 tilavuuspro-senttia, 8,5 tilavuusprosenttia tai 9 tilavuusprosenttia.
Edellä mainitut raja-arvot eivät estä asetuksen (EY) N:o 1493/1999
44 artiklan 3 kohdan säännösten soveltamista kyseisen asetuksenliitteessä I olevassa 15 kohdassa tarkoitettujen kuohuviinien valmis-tukseen tarkoitettuihin cuvéisiin;
e) käytetty menetelmä on sakkaroosin, tiivistetyn rypäleen puriste-
mehun tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen.
25 artikla
Väkevöimistä koskevat hallinnolliset säännöt
1. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan G kohdan 5
kohdassa tarkoitetun alkoholipitoisuuden lisäämistä koskevan ilmoi-tuksen tekevät luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, jotka suorittavattarkoitettuja toimenpiteitä. Ilmoitus on tehtävä sen jäsenvaltion toimi-
valtaisen viranomaisen, jonka alueella toimenpide suoritetaan,
vahvistamassa määräajassa ja sen vahvistamia asianmukaisia valvontae-dellytyksiä noudattaen.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus on tehtävä kirjallisesti, ja
siinä on oltava seuraavat tiedot:
— ilmoituksen tekijän nimi ja osoite,
— paikka, jossa toimenpide suoritetaan,— toimenpiteen suorittamisen alkamispäivämäärä ja -kellonaika,— toimenpiteen kohteena olevan tuotteen kuvaus,
— käytettävä menetelmä sekä kuvaus siinä käytettävän tuotteen
luonteesta.
3. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia, että toimivaltaiselle virano-
maiselle toimitetaan etukäteisilmoitus, joka koskee useampiatoimenpiteitä tai tiettyä ajanjaksoa. Tällainen ilmoitus hyväksytään
ainoastaan, jos yritys pitää rekisteriä, johon on kirjattu 6 kohdan
mukaisesti kukin väkevöimistoimenpide sekä 2 kohdassa tarkoitetuttiedot.
4. Jäsenvaltioiden on määritettävä edellytykset, joilla ilmoituksen
tekijä, joka ylivoimaisen esteen vuoksi on estynyt suorittamasta2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 12
▼B
ilmoituksessaan mainittua toimenpidettä, esittää toimivaltaiselle virano-
maiselle uuden, tarvittavan valvonnan suorittamisen mahdollistavanilmoituksen.
Jäsenvaltioiden on annettava nämä säännökset kirjallisesti tiedoksi
komissiolle.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua ilmoitusta ei vaadita Luxemburgin
suurherttuakunnassa.
6. Alkoholipitoisuuden lisäämiseen liittyvät merkinnät on tehtävä
rekistereihin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 70 artiklan mukaisesti
välittömästi varsinaisen toimenpiteen päättymisen jälkeen.
Jos etukäteisilmoitus kattaa useita toimenpiteitä eikä siihen merkitä
toimenpiteiden alkamispäivää eikä -tuntia, rekisteriin on tehtävämerkintä myös ennen kunkin toimenpiteen alkamista.
II LUKU
HAPPAMUUDEN LISÄÄMINEN JA VÄHENTÄMINEN
26 artikla
Happamuuden lisäämistä ja vähentämistä koskevat hallinnolliset
säännöt
1. Toimijoiden on esitettävä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä
V olevan G kohdan 5 kohdassa tarkoitettu ilmoitus happamuudenlisäämisen ja vähentämisen osalta viimeistään toisena päivänä markki-nointivuoden aikana suoritetun ensimmäisen toimenpiteen jälkeen.Ilmoitus on voimassa kaikkien kyseisen markkinointivuoden toimenpi-
teiden osalta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus on tehtävä kirjallisesti, ja
siinä on oltava seuraavat tiedot:
— ilmoituksen tekijän nimi ja osoite,
— toimenpiteen luonne,— paikka, jossa toimenpide suoritetaan.
3. Happamuuden lisäämis- tai vähentämistoimenpiteisiin liittyvät
merkinnät on tehtävä rekistereihin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 70artiklan mukaisesti vahvistettujen säännösten mukaisesti.
III LUKU
VÄKEVÖIMISTOIMENPITEITÄ SEKÄ HAPPAMUUDEN LISÄÄMIS-
JA VÄHENTÄMISTOIMENPITEITÄ KOSKEVAT YHTEISET SÄÄNNÖT
27 artikla
Saman tuotteen happamuuden lisääminen ja vähentäminen
Tapaukset, joissa asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä I määritellyn
saman tuotteen happamuuden lisääminen ja väkevöiminen ovat sallittujaasetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan E kohdan 7 kohdanmukaisesti, päätetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999 75 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen ja esitetään tämän asetuksen liitteessä
XV.
28 artikla
Muiden tuotteiden kuin viinin väkevöimistoimenpiteitä sekä happa-
muuden lisäämis- ja vähentämistoimenpiteitä koskevat yleiset
edellytykset
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan F kohdan 1 kohdassa
tarkoitetut toimenpiteet on tehtävä ainoastaan kerran. Jäsenvaltiot voivatkuitenkin säätää, että jotkut näistä toimenpiteistä voidaan tehdä useaankertaan, jos tällainen käsittely parantaa kyseisten tuotteiden viiniyty-mistä. Tällöin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V säädettyjäraja-arvoja sovelletaan koko toimenpiteeseen.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 13
▼B
29 artikla
Väkevöimistoimenpiteille sekä happamuuden lisäämis- ja vähentä-
mistoimenpiteille vahvistetuista päivämääristä poikkeaminen
Poiketen asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan G kohdan 7
kohdassa vahvistetuista päivämääristä väkevöimistoimenpiteet sekähappamuuden lisäämis- ja vähentämistoimenpiteet voidaan suorittaa
ennen tämän asetuksen liitteessä XVI esitettyjä päivämääriä.
IV LUKU
MAKEUTTAMINEN
30 artikla
Makeuttamista koskevat tekniset säännöt
Pöytäviinien ja tma-laatuviinien makeuttaminen on sallittua ainoastaan
tuotanto- tai tukkukauppavaiheessa.
31 artikla
Makeuttamista koskevat hallinnolliset säännöt
1. Makeuttamista suunnittelevien luonnollisten henkilöiden tai
oikeushenkilöiden on toimitettava ilmoitus sen jäsenvaltion toimivaltai-selle viranomaiselle, jonka alueella makeuttaminen tehdään.
2. Ilmoitukset on tehtävä kirjallisina. Niiden on oltava toimivaltai-
sella viranomaisella vähintään 48 tuntia ennen päivää, jona
makeuttaminen tehdään.
Kun makeuttamisen tekee toistuvasti tai jatkuvasti jokin yritys,
jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia, että toimivaltaiselle viranomaiselletoimitetaan ilmoitus, joka koskee useampia toimenpiteitä tai tiettyä
ajanjaksoa. Tällainen ilmoitus hyväksytään ainoastaan, jos yritys pitää
rekisteriä, johon merkitään jokainen makeutustoimenpide ja 3 kohdassatarkoitetut tiedot.
3. Ilmoitusten on sisällettävä seuraavat tiedot:
a) Kun kyseessä on asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan F
kohdan 1 kohdan a alakohdassa ja liitteessä VI olevan G kohdan 2kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti tehty makeutus,
i) käytetyn pöytäviinin tai tma-laatuviinin määrä ja kokonaisalk-
oholipitoisuus ja todellinen alkoholipitoisuus;
ii) lisättävän rypäleen puristemehun määrä ja kokonaisalkoholipi-
toisuus ja todellinen alkoholipitoisuus;
iii) pöytäviinin tai tma-laatuviinin kokonaisalkoholipitoisuus ja
todellinen alkoholipitoisuus makeutuksen jälkeen.
b) Kun kyseessä on asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan F
kohdan 1 kohdan b alakohdassa ja liitteessä VI olevan G kohdan 2
kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti tehty makeutus,
i) käytetyn pöytäviinin tai tma-laatuviinin määrä ja kokonaisalk-
oholipitoisuus ja todellinen alkoholipitoisuus;
ii) tapauksen mukaan rypäleen puristemehun määrä ja kokonaisalk-
oholipitoisuus ja todellinen alkoholipitoisuus tai lisättäväntiivistetyn rypäleen puristemehun määrä ja kokonaisalkoholipi-toisuus ja todellinen alkoholipitoisuus sekä tiheys;
iii) pöytäviinin tai tma-laatuviinin kokonaisalkoholipitoisuus ja
todellinen alkoholipitoisuus makeutuksen jälkeen.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden on pidettävä kirjaa
saapuvista ja lähtevistä eristä kirjaamalla makeuttamisen suorittamiseksihallussaan pitämien rypäleen puristemehujen ja tiivistettyjen rypäleenpuristemehujen määrät.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 14
▼B
32 artikla
Eräiden tuotujen viinien makeuttaminen
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan F kohdan 3 kohdassa
tarkoitettuun tuotujen viinien makeuttamiseen sovelletaan tämänasetuksen 30 ja 31 artiklassa säädettyjä edellytyksiä.
33 artikla
Väkevien viinien makeuttamista koskevat erityiset säännöt
1. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä VI olevan L kohdan 11
kohdassa määriteltyä ”vino generoso de licoria” on sallittua makeuttaaasetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 6 kohdan aalakohdan toisessa luetelmakohdassa säädetyin edellytyksin.
2. Väkevää tma-laatuviiniä ”Madeira” on sallittua makeuttaa
asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 6 kohdana alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa säädetyin edellytyksin.
V LUKU
LEIKKAAMINEN
34 artikla
Määritelmä
1. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 46 artiklan 2 kohdan b alakohdan
mukaan leikkaamisella tarkoitetaan seuraavaa: sellaisten viinien ja
rypäleen puristemehujen sekoittamista, jotka ovat lähtöisin
a) eri valtioista;
b) asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä III tarkoitetuilta yhteisön eri
viininviljelyvyöhykkeiltä tai kolmannen maan eri tuotantovyöhyk-
keiltä;
c) samalta yhteisön viininviljelyvyöhykkeeltä tai samalta kolmannen
maan tuotantovyöhykkeeltä, mutta jotka kuitenkin ovat peräisin:
— eri maantieteellisiltä alkuperäalueilta,
— eri viiniköynnöslajikkeista,
— eri satovuosilta,
kun edellä olevia luetelmakohtia koskevat merkinnät tehdään tai on
tehtävä kyseisen tuotteen kuvaukseen; tai
d) eri viiniluokista tai rypäleen puristemehuluokista.
2. Eri viiniluokilla tai rypäleen puristemehuluokilla tarkoitetaan:
— punaviiniä, valkoviiniä sekä rypäleen puristemehuja ja viinejä, jotka
soveltuvat yhden viiniluokan viinin valmistukseen,
— pöytäviiniä, tma-laatuviiniä sekä rypäleen puristemehuja ja viinejä,
jotka soveltuvat yhden viiniluokan viinin valmistukseen.
Tätä kohtaa sovellettaessa roseeviiniä pidetään punaviininä.
3. Leikkaamisella ei tarkoiteta
a) tiivistetyn rypäleen puristemehun tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen
puristemehun lisäämistä kyseisen tuotteen luonnollisen alkoholipi-toisuuden kohottamiseksi;
b) seuraavien makeuttamista:
— pöytäviini,
— tma-laatuviini silloin kun makeuttava tuote on peräisin siltä
maantieteelliseltä alueelta, jonka nimeä se kantaa, tai josmakeuttava tuote on puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu;
c) tma-laatuviinin valmistusta asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä
VI olevan D kohdan 2 kohdassa tarkoitetuin perinteisin menetelmin.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 15
▼B
35 artikla
Leikkaamista koskevat yleiset yksityiskohtaiset säännöt
1. Seuraavien sekoittaminen ja leikkaaminen on kiellettyä:
— pöytäviinien leikkaaminen keskenään, tai
— pöytäviinin valmistukseen soveltuvien viinien leikkaaminen
keskenään tai toisilla pöytäviineillä, tai
— tma-laatuviinien leikkaaminen keskenään,
jos jokin ainesosa ei täytä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 tai tämän
asetuksen säännöksiä.
2. Sekoittamalla tuoreita rypäleitä, rypäleen puristemehua, käymisti-
lassa olevaa rypäleen puristemehua tai käymistilassa olevaa uutta viiniä
kyseisten viinien valmistukseen soveltuvien tuotteiden tai pöytäviinin
kanssa ei saada pöytäviinien valmistukseen soveltuvaa viiniä taipöytäviiniä, jos jokin edellä mainituista tuotteista ei täytä pöytäviininvalmistukseen soveltuvan viinin tai pöytäviinin valmistuksen osaltasäädettyjä vaatimuksia.
3. Pöytäviinejä ovat ainoastaan tuotteet, jotka on saatu leikkaamalla
pöytäviinejä keskenään tai leikkaamalla pöytäviinejä pöytäviinienvalmistukseen soveltuvilla viineillä, jos kyseessä olevien soveltuvienviinien luonnollinen alkoholipitoisuus ei ylitä 17:ää tilavuusprosenttia,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta seuraavien kohtien soveltamista.
4. Rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1493/1999 44 artiklan 7 kohdan
ja tämän asetuksen 36 artiklan soveltamista leikattaessa pöytäviinin
valmistukseen soveltuvaa viiniä
a) pöytäviinillä saadaan pöytäviiniä ainoastaan, jos toimenpide tehdään
viininviljelyvyöhykkeellä, jolla pöytäviinin valmistukseen soveltuva
viini on tuotettu;
b) muulla pöytäviinin valmistukseen soveltuvalla viinillä saadaan
pöytäviiniä ainoastaan, jos
— kyseinen pöytäviinin valmistukseen soveltuva viini on saatu
samalta alueelta, ja
— toimenpide on tehty samalla viininviljelyvyöhykkeellä.
5. On kiellettyä leikata rypäleen puristemehua tai pöytäviiniä, jolle
on tehty asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan n
alakohdassa tarkoitettu viininvalmistuskäsittely, rypäleen puristemehullatai pöytäviinillä, jolle kyseistä viininvalmistuskäsittelyä ei ole tehty.
36 artikla
Valko- ja punaviinien leikkaamista Espanjassa koskevat erityiset
säännöt
1. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 42 artiklan 6 kohdan mukaisesti
sallitaan 31 päivään heinäkuuta 2005 Espanjan alueella pöytävalkoviininvalmistukseen soveltuvan viinin tai pöytävalkoviinin leikkaaminenpöytäpunaviinin valmistukseen soveltuvalla viinillä tai pöytäpunavii-
nillä, jos saadulla tuotteella on pöytäpunaviinin ominaispiirteet.
2. Ainoastaan sellaiset espanjalaiset pöytäpuna- ja pöytäroseeviinit,
joita ei ole saatu 1 kohdassa tarkoitetun leikkaamisen tuloksena,
soveltuvat muiden jäsenvaltioiden kanssa käytävään kauppaan tai
kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin.
3. Edellä 2 kohdan soveltamiseksi Espanjan nimeämä toimivaltainen
elin takaa espanjalaisten pöytäpuna- ja pöytäroseeviinien alkuperänmerkitsemällä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 70 artiklassa säädetyssäasiakirjassa virallisille huomautuksille varattuun kohtaan leiman, jotaedeltää merkintä ”muusta kuin valko- ja punaviinin leikkaamisesta saatuviini”.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 16
▼B
VI LUKU
MUIDEN TUOTTEIDEN LISÄÄMINEN
37 artikla
Tisleen lisääminen väkeviin viineihin ja eräisiin väkeviin tma-
laatuviineihin
Tämän asetuksen liitteessä XVII vahvistetaan ominaisuudet viinistä tai
kuivatuista rypäleistä saatavalle tisleelle, jota voi asetuksen (EY) N:o14931999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan a alakohdan ialakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti lisätä väkeviin viineihin ja
eräisiin väkeviin tma-laatuviineihin.
38 artikla
Muiden tuotteiden lisääminen eräisiin väkeviin tma-laatuviineihin ja
rypäleen puristemehun käyttö niiden valmistuksessa
1. Tämän asetuksen liitteessä XVIII A esitetään luettelo väkevistä
tma-laatuviineistä, joiden valmistuksessa käytetään rypäleen puriste-
mehua tai rypäleen puristemehun ja viinin sekoitusta asetuksen (EY)
N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 1 kohdan mukaisesti.
2. Tämän asetuksen liitteessä XVIII B esitetään luettelo väkevistä
tma-laatuviineistä, joihin voidaan lisätä asetuksen (EY) N:o 1493/1999liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujatuotteita.
39 artikla
Alkoholin lisääminen helmeileviin viineihin
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 42 artiklan 3 kohdan mukaisesti
alkoholin lisääminen helmeileviin viineihin saa lisätä helmeilevien
viinien kokonaisalkoholipitoisuutta korkeintaan 0,5 tilavuusprosentilla.Alkoholia saa lisätä ainoastaan expedition-liuoksena ja sillä edellytyk-sellä, että kyseinen menetelmä on perinteinen ja tuottajajäsenvaltionlainsäädännössä sallittu ja että kyseisestä lainsäädännöstä on ilmoitettu
komissiolle ja muille jäsenvaltioille.
VII LUKU
ERÄÄT VANHENTAMISTA KOSKEVAT EDELLYTYKSET
40 artikla
Eräiden väkevien viinien vanhentaminen
Väkevää tma-laatuviiniä ”Madeira” on sallittua vanhentaa asetuksen
(EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 6 kohdan calakohdassa säädetyin edellytyksin.
III OSASTO
UUSIEN VIININVALMISTUSMENETELMIEN KOEKÄYTTÖ
41 artikla
Yleiset säännöt
1. Kukin jäsenvaltio voi asetuksen (EY) N:o 1493/1999 46 artiklan 2
kohdan f alakohdassa tarkoitettua koekäyttöä varten antaa luvan käyttääenintään kolmen vuoden ajan eräitä viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä, joista ei säädetä asetuksessa (EY) N:o 1493/1999 tai tässäasetuksessa, sillä edellytyksellä että
— kyseiset menetelmät tai käsittelyt täyttävät asetuksen (EY) N:o 1493/
1999 42 artiklan 2 kohdassa vahvistetut edellytykset,
— menettelyjen tai käsittelyjen kohteena olevat määrät ovat koetta
kohden korkeintaan 50 000 hehtolitraa vuodessa,
— saatuja tuotteita ei lähetetä sen jäsenvaltion alueen ulkopuolelle,
jossa koe tehtiin.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 17
▼B
— Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle ja muille
jäsenvaltioille kokeen alussa kunkin luvan edellytykset.
Koe on yksi tai useampi toimenpide, joka toteutetaan osana täsmällisesti
määriteltyä tutkimushanketta, jossa sovelletaan yhtenäistä koemenet-telyä.
2. Jäsenvaltion on ennen 1 kohdassa tarkoitetun määräajan päätty-
mistä toimitettava komissiolle tiedonanto luvan saaneesta kokeesta.Komissio ilmoittaa kokeen tuloksista muille jäsenvaltioille. Asiano-mainen jäsenvaltio voi tapauksen mukaan ja tulosten perusteella jättää
komissiolle hakemuksen kokeen jatkamisen sallimisesta mahdollisesti
ensimmäistä koetta suuremmalla määrällä vielä enintään kolmeksivuodeksi. Jäsenvaltion on liitettävä hakemukseensa asianmukainenasiakirja-aineisto.
3. Komissio tekee 2 kohdassa tarkoitettua hakemusta koskevan
päätöksen asetuksen (EY) N:o 1493/1999 75 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen. Se voi samalla päättää, että koe voidaantoteuttaa muissa jäsenvaltioissa samoin edellytyksin.
4. Saatuaan kaikki kyseistä koetta koskevat tiedot komissio tekee 1
tai 2 kohdassa tarkoitetun määräajan päätyttyä tarvittaessa neuvostolleehdotuksen kyseisessä kokeessa käytetyn viininvalmistusmenetelmän tai-käsittelyn sallimisesta pysyvästi.
VI OSASTO
LOPPUSÄÄNNÖKSET
42 artikla
Ennen 1 päivää elokuuta 2000 tuotetut viinit
Ennen 1 päivää elokuuta 2000 tuotettuja viinejä voidaan tarjota ja
toimittaa sellaisenaan nautittavaksi edellä mainitun päivämäärän
jälkeen, jos ne ovat yhteisön tai kansallisten ennen tuota päivämääräävoimassa olevien säännösten mukaiset.
43 artikla
Sellaisten tuotteiden tislausta, liikkuvuutta ja käyttötarkoitusta
koskevat edellytykset, jotka eivät täytä asetuksen (EY)N:o 1493/
1999 tai tämän asetuksen säännöksiä
1. Tuotteet, joita ei asetuksen (EY) N:o 1493/1999 45 artiklan
mukaan voi tarjota tai toimittaa sellaisenaan nautittavaksi, onhävitettävä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia, että tiettyjä sellaisia
tuotteita, joiden ominaisuudet jäsenvaltiot määrittävät, voidaan käyttää
tislaamoissa, etikkavalmistamoissa tai teollisuudessa.
2. Kyseiset tuotteet eivät saa olla ilman laillista perustetta tuottajan
tai kauppiaan hallussa, eikä niitä voida siirtää muualle kuin tislaamoon,
etikkavalmistamoon tai laitokseen, joka käyttää tai jalostaa niitäteollisesti, taikka laitokseen, jossa ne tuhotaan.
3. Jäsenvaltiot voivat lisätä denaturointiainetta tai indikaattoriainetta
edellisessä alakohdassa tarkoitettuihin viineihin niiden tunnistamisenhelpottamiseksi. Ne voivat myös kieltää ensimmäisessä kohdassasäädetyt käyttötarkoitukset perustelluista syistä ja hävittää kyseisettuotteet.
44 artikla
Kumoaminen
1. Kumotaan asetukset (ETY) N:o 1618/70, (ETY) N:o 1972/78,
(ETY) N:o 2394/84, (ETY) N:o 305/86, (ETY) N:o 1888/86, (ETY) N:o2094/86, (ETY) N:o 2202/89, (ETY) N:o 2240/89, (ETY) N:o 3220/90,(ETY) N:o 586/93, (ETY) N:o 3111/93 ja (EY) N:o 1128/96.
2. Asetusta (ETY) N:o 2676/90 sovelletaan tuotteisiin, jotka kuuluvat
asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamisalaan. Kumotaan ►
M31
päivästä elokuuta 2003 ◄asetuksen (ETY) N:o 2676/90 liitteessä2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 18
▼B
olevan 1 luvun 5 kohdan, 3 luvun 5 kohdan, 5 luvun 3.2 kohdan, 12
luvun 3 kohdan, 16 luvun 3 kohdan, 18 luvun 3 kohdan, 23 luvun 3kohdan, 25 luvun 2.3 kohdan, 26 luvun 3 kohdan, 27 luvun 3 kohdan, 30
luvun 3 kohdan, 37 luvun 3 kohdan ja 40 luvun 1.4 kohdan säännökset.
45 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on
julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Sitä sovelletaan 1 päivästä elokuuta 2000.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan
sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 19
▼B
LIITE I
Luettelo viiniköynnöslajikkeista, joiden rypäleitä voidaan käyttää tässä
säädöksessä tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen poiketen asetuksen (EY)
N:o 1493/1999 42 artiklan 5 kohdan säännöistä
(tämän asetuksen 2 artikla)
(p. m. )2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 20
▼B
LIITE II
Vuodet, jolloin A- ja B-viininviljelyvyöhykkeiltä saatuja tuotteita, joiden
luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina ei täytä asetuksessa (EY)
N:o 1493/1999 vahvistettua vähimmäispitoisuutta, voidaan käyttää kuohu-
viinien, hiilihapotettujen kuohuviinien tai hiilihapotettujen helmeilevien
viinien valmistukseen
(tämän asetuksen 3 artikla)
(p. m. )2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 21
▼B
LIITE III
A.Luettelo viiniköynnöslajikkeista, joiden rypäleitä voidaan käyttää
aromaattisten laatukuohuviinien ja aromaattisten tma-laatukuohuviinien
cuvéen valmistukseen
(tämän asetuksen 4 artikla)
Aleatico NΑσύρτικο( Assyrtiko)
Bourboulenc B
Brachetto NClairette B
Colombard B
Freisa NGamay N
Gewuerztraminer Rs
Girò NΓλυκερύθρα( Glykerythra)
Huxelrebe
Macabeu BKaikki malvoise-lajikkeet
Mauzac, valkoinen ja rosee
Monica NΜοσχοφίλερο( Moschofilero)
Mueller-Thurgau B
Kaikki Muscat-lajikkeetParellada B
Perle B
PiquepoulBPoulsard
Prosecco
Ροδίτης( Roditis)
Scheurebe
Torbato
B.Asetuksen (EY)N:o 1493/1999 liitteessä V olevan I kohdan 3 kohdan a
alakohdassa ja liitteessä VI olevan K kohdan 10 kohdan a alakohdassa
tarkoitetut poikkeukset, jotka koskevat aromaattisten laatukuohuviinien
ja aromaattisten tma-laatukuohuviinien cuvéen valmistusta
Poiketen siitä, mitä liitteessä VI olevan K kohdan 10 kohdan a alakohdassa
säädetään, aromaattisen laatukuohuviinin cuvéen valmistuksessa saa käyttää
ainoastaan viinejä, jotka on saatu Prosecco-viiniköynnöslajikkeesta peräisin
olevista rypäleistä, jotka on korjattu Conegliano-Valdobbiadene et Montello e
Colli Asolan -alkuperänimityksen mukaan määritellyiltä maantieteellisiltä
alueilta.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 22
▼B
LIITE IV
Eräiden aineiden käytön rajoitukset
(tämän asetuksen 5 artikla)
Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä IV tarkoitettujen aineiden käyttöä koskevat rajoitukset siinä
esitetyin edellytyksin ovat seuraavat:
AineKäyttö tuoreille rypäleille, rypäleen
puristemehulle, käymistilassa
olevalle rypäleen puristemehulle,
kuivuneista viinirypäleistä valmis-
tetulle käymistilassa olevalle
rypäleen puristemehulle, tiivistetylle
rypäleen puristemehulle ja käymis-
tilassa olevalle uudelle viinilleKäyttö sellaisenaan nautittavaksi
tarkoitetulle käymistilassa olevalle
rypäleen puristemehulle, pöytäviinin
valmistukseen soveltuvalle viinille,
pöytäviinille, kuohuviinille, hiiliha-
potetulle kuohuviinille,
helmeilevälle viinille, hiilihapote-
tulle helmeilevälle viinille, väkeville
viineille ja tma-laatuviinille
Hiivasoluseos 40 g/hl 40 g/hl
Hiilidioksidi (1) enimmäispitoisuus näin käsitel-
lyssä viinissä: 2 g/l
L-askorbiinihappo (1) 150 mg/l
Sitruunahappo (1) lopullinen pitoisuus näin käsitel-
lyssä viinissä: 1 g/l
Mesoviinihappo 100 mg/lKuparisulfaatti 1 g/hl, jos näin käsitellyn tuot-
teen kuparipitoisuus ei ole yli 1
mg/l
Viininvalmistuskäyttöön tarkoi-
tettu hiili100 g kuivatuotetta/hl100 g kuivatuotetta/hl
Ravintosuolat, diammoniumfos-
faatti tai ammoniumsulfaatti0,3 g/l (suolana ilmaistuna) (
2) 0,3 g/l (suolana ilmaistuna)
kuohuviinien valmistuksessa
Ammoniumsulfiitti tai ammo-
niumbisulfiitti0,2 g/l (suolana ilmaistuna) (2)
Kasvunedistäjät, tiamiinihy-
drokloridina,0,6 mg/l(tiamiinina il mais-
tuna)0,6 mg/l(tiamiinina il maistuna)
kuohuviinien valmistuksessa
Polyvinyylipolypyrrolidoni 80 g/hl 80 g/hl
Kalsiumtartraatti, 200 g/hlKalsiumfytaatti 8 g/hl
(1) Tämän tuotteen puhtausvaatimukset ovat elintarvikkeiden muiden lisäaineiden kuin väri- ja makeutusaineiden
erityisistä puhtausvaatimuksista 2 päivänä joulukuuta 1996 annetussa komission direktiivissä 96/77/EY (EYVLL 339, 30.12.1996, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 98/86/EY (EYVL L 334,9.12.1998, s. 1), tarkoitetut puhtausvaatimukset.
(
2) Näitä tuotteita voidaan käyttää myös yhdessä siten, että kokonaispitoisuuden raja on 0,3 g/leikä edel l ä mainittu
enimmäispitoisuus 0,2 g/lyl ity.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 23
▼B
LIITE V
Polyvinyylipolypyrrolidonia koskevat vaatimukset ja puhtausvaatimukset
(tämän asetuksen 6 artikla)
Polyvinyylipolypyrrolidoni (pvpp), jonka käytöstä säädetään asetuksen (ETY)
N:o 1493/1999 liitteessä IV olevan 1 kohdan p alakohdassa ja 3 kohdan y
alakohdassa, on tilastollisesti muodostettu [1-(2-okso-1-pyrrolidinyylietyleeni)]
polymeeri.
Se valmistetaan polymeroimalla N-vinyyli-2-pyrrolidonia joko natriumhydrok-
sidi- tai N,N'-divinyyli-imidatsolidoni -katalysaattorin läsnäollessa.
OMINAISUUDET
Kevyt jauhe, valkoisesta kermanvalkoiseen.Veteen tai orgaanisiin liuottimiin liukenematon.
Emäksiin ja väkeviin epäorgaanisiin happoihin liukenematon.
KOKEET
1. HÄVIKKI KUIVATTAESSA:
Alle 5 % seuraavissa koeolosuhteissa:
Mitataan 2 g PVPP:tä halkaisijaltaan 70 mm olevaan kvartsimaljaan;
kuivataan uunissa 100–105 ºC:ssa kuusi tuntia. Annetaan jäähtyä eksikkaat-
torissa ja punnitaan.
Huomautus:Kaikki jäljempänä määrätyt raja-arvot viittaavat kuivattuun tuotteeseen.
2. TUHKA
Tuhkan paino alle 0,5 % seuraavissa koeolosuhteissa:Hehkutetaan kokeessa 1 saatu jäännös asteittain ylittämättä 500–550 ºC:ta.
3. ARSENIKKI
Alle kaksi ppm seuraavissa koeolosuhteissa:
Tuotteen esikäsittely koetta varten:
Mitataan 0,5 g PVPP:tä borosilikaattilasiseen pyöreäpohjaiseen pulloon, joka
asetetaan reikälevylle kaula kallistettuna. Lisätään 5 ml puhdasta rikkihappoa
(analyyttistä reagenssilaatua) ja 10 ml puhdasta typpihappoa (analyyttistä
reagenssilaatua) ja lämmitetään vähitellen. Kun seoksen väri alkaa muuttua
ruskeaksi, lisätään pieni määrä typpihappoa ja jatketaan lämmitystä.
Jatketaan tällä tavoin, kunnes neste säilyy värittömänä ja pullon täyttää
valkoinen SO
3-savu. Annetaan jäähtyä, täytetään 10 ml:lla vettä ja
lämmitetään uudelleen, kunnes typpipitoiset höyryt muodostavat valkoistasavua. Toistetaan tämä suoritus vielä kaksi kertaa; jälkimmäisen toiston
jälkeen keitetään hetken ajan, jäähdytetään ja lisätään vettä, kunnes liuosta on
40 ml.
Reagenssit (analyyttistä reagenssilaatua)
1.Väkevä arsenikkiliuos (100 mg arsenikkia litrassa)
Punnitaan tarkalleen 0,132 g 100 ºC:ssa kuivattua arseenitrioksidia 500
ml:n erlenmeyerpulloon. Lisätään 3 ml natriumhydroksidiliuosta ja 20
ml vettä. Ravistellaan liukenemiseen asti. Neutraloidaan tämä arsenikki-
liuos 15 ml:lla 10-prosenttiseksi (m/m) laimennettua rikkihappoa ja
lisätään kyllästettyä bromivettä (reagenssilaatua), kunnes vapaan bromin
keltainen väri säilyy (teoriassa 7 ml). Kuumennetaan kiehumispisteeseen
bromiylijäämän poistamiseksi, siirretään 10 00 ml:n mittapulloon ja
täytetään merkkiin tislatulla vedellä.
2.Laimea arsenikkiliuos (1 mg arsenikkia litrassa)
Sekoitetaan:
Väkevää arsenikkiliuosta (100 mg arsenikkia litrassa) 10
4ml2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 24
▼B
Tislattua vettä kunnes liuosta on 1 000 ml
1 ml tätä liuosta sisältää 0,001 milligrammaa arsenikkia.
3.Lyijyasetaattivanu
Upotetaan hydrofiilistä vanua 5-prosenttiseen (m/m) lyijyasetaattiliuok-
seen, johon on lisätty 1 % etikkahappoa. Annetaan vanun tippua ja
kuivua ilmassa. Säilytetään hyvin suljetussa pullossa.
4.100 ºC:ssa uunissa kuivattu hydrofiilinen vanu
Säilytetään hyvin suljetussa pullossa.
5.Elohopeabromidipaperi
Kaadetaan 5 % alkoholi-elohopeabromidiliuos suorakulmaiseen astiaan.
Upotetaan tähän liuokseen valkoinen 80 g/m2suodatinpaperi, joka on
leikattu 15 × 22 cm:n suuruisiksi paloiksi ja taitettu kaksinkerroin.
Annetaan paperin tippua ja kuivua pimeässä paikassa taitettuna muusta
aineesta kuin metallista valmistetun langan päälle. Leikataan pois
kaistaleet 1 cm:n päästä taitteesta ja alareunoista. Leikataan paperi
15 × 15 mm:n suuruisiksi neliöiksi; säilytetään hyvin suljetussa pullossa,
jonka ympärille on kääritty musta paperi.
6.Tinakloridiliuos
Kylmäliuotetaan 20 g analyysilaatua olevia puhtaita tinarakeita 100
ml:aan puhdasta suolahappoa, d = 1,19. Säilytetään metallitinan kanssa
ilmatiiviillä venttiilitulpalla suljetussa pullossa.
7.Kaliumjodidiliuos
Kaliumjodidia 10 g
Vettä kunnes liuosta on 100 ml
8.Typpihappo arsenikin määritykseen (analyyttistä reagenssilaatua)
Happo, jonka tiheys 20 ºC:ssa on 1,38 ja joka sisältää 61,5–65,5 %
typpihappoa HNO3. Siitä ei saa jäädä yli 0,0001 % kiinteää jäännöstä. Se
ei saa sisältää dititsonilla havaittavaa lyijyä eikä yli 1:ta miljoonasosaa
kloori-ioneja, yli 2:ta miljoonasosaa rikki-ioneja, 2:ta miljoonasosaa
ortofosfaatti-ioneja eikä yli 1:ta sadasmiljoonasosaa arseenia.
9.Rikkihappo arseenin määritykseen (analyyttistä reagenssilaatua)
Tiheydeltään 20 ºC:ssa 1,831–1,835 oleva happo, joka sisältää vähintään
95 % rikkihappoa H2SO4. Siitä ei saa jäädä yli 0,0005 % kiinteää
jäännöstä. Se ei saa sisältää yli 2:ta miljoonasosaa raskasmetalleja, 1:tä
miljoonasosaa rautaa, 1:tä miljoonasosaa kloori-ioneja, 1:tä miljoona-
sosaa nitraatti-ioneja, 5:tä miljoonasosaa ammoniumioneja eikä yli 2:ta
sadasmiljoonasosaa arsenikkia.
10.20-prosenttiseksi (V/V) laimennettu rikkihappoliuos (36 g H2SO4/100 ml).
Sekoitetaan:
Puhdasta rikkihappoa (analyyttistä reagenssilaatua) 200 ml
Tislattua vettä kunnes liuosta on 1 000 ml
11.Platinoitu sinkki
Puhdas arseeniton sinkki, rakeina tai tankoina. Tämä sinkki platinoidaan
sijoittamalla se mittalasiin ja peittämällä 1/20 000 platinakloridiliuok-
sella. Kahden tunnin kuluttua pestään sinkki tislatulla vedellä, annetaan
platinoidun sinkin valua monikerroksisen imupaperin päällä, kuivataan ja
pannaan kuivaan pulloon.
On tarkistettava, että 5 g tätä sinkkiä, joka on sijoitettu jäljempänä kuvattuun
laitteeseen, johon on lisätty 4,5 ml puhdasta rikkihappoa, täytetty vedellä 40
ml:ksi ja johon on tämän jälkeen lisätty kaksi tippaa tinakloridiliuosta ja 5 ml
10 % kaliumjodidiliuosta, ei vähintään 2 tunnin kuluttua jätä elohopeabro-
midipaperiin mitään jälkeä. On myös tarkistettava, että 1 g jäljempänä
kuvatulla tavalla käytettyä arsenikkia jättää näkyvän jäljen.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 25
▼B
Laitteiston kuvaus:
Käytetään 90–100 ml:n lasitulpallista pulloa, jossa on sisähalkaisijaltaan 6
mm:n ja pituudeltaan 90 mm:n lasiputki. Putki kapenee alaosastaan ja sen
sivussa on reikä (pisaraloukku). Putken yläpäässä on tasaiseksi hiottu pinta,
joka on kohtisuorassa putken akselia vastaan. Toinen lasiputki, jonka
sisähalkaisija on sama ja pituus 30 mm ja joka päättyy samanlaiseen
tasaiseksi hiottuun pintaan kuin edellä mainittu putki, voidaan liittää
edelliseen ja kiinnittää kahdella kierrejousella tai kumirenkaalla (ks. kuva).
Suoritus:
Asetetaan ulosmenoputkeen kohtaan A kuiva hydrofiilinen vanutuppo ja sen
yläpuolelle lyijyasetaattivanutuppo.
Asetetaan ulosmenoputken osien väliin kohtaan B elohopeabromidipaper-
ineliö ja yhdistetään putken osat.
Mitataan pulloon 40 ml rikkihappoliuosta, 2 tippaa tinakloridiliuosta ja 5 ml
kaliumjodidiliuosta. Odotetaan 15 minuuttia. Lisätään 5 g platinoitua sinkkiä
ja suljetaan pullo välittömästi etukäteen valmistetulla putkella.
Annetaan vapautumisen tapahtua loppuun asti (vähintään 2 tuntia). Puretaan
laite, upotetaan elohopeabromidipaperi 10 ml:aan kaliumjodidiliuosta
puoleksi tunniksi, ravistellaan ajoittain, huuhdellaan runsaasti ja annetaan
kuivua.
Ruskeaa tai keltaista jälkeä ei saa esiintyä tai sen on oltava vaaleampi kuin
värin, joka on syntynyt rinnakkaiskokeessa, joka on suoritettu 1:lla 1 g/ml
arsenikkiliuosta, johon on lisätty 4,5 ml puhdasta rikkihappoa, täytetty 40
ml:ksi vedellä ja johon on tämän jälkeen lisätty kaksi tippaa tinakloridiliuosta
ja 5 ml 10 % kaliumjodidiliuosta.
4. RASKASMETALLIT
Lyijynä ilmaistuna vähemmän kuin 20 ppm seuraavissa koeolosuhteissa:
Punnitsemisen jälkeen liuotetaan tuhka 1 ml:aan puhdasta suolahappoa ja 10
ml:aan tislattua vettä. Lämmitetään liukenemisen helpottamiseksi. Lisätään
tislattua vettä, kunnes liuosta on 20 ml. 1 ml tätä liuosta sisältää
mineraaliainekset, jotka sisältyvät 0,10 g:aan PVPP:tä.
Mitataan 160 × 16 -kokoiseen koeputkeen 10 mltuhkal iuosta, 2 mlpuhdasta
4-prosenttista natriumfluoridiliuosta, 0,5 ml puhdasta ammoniakkia, 3 ml
vettä, 0,5 ml puhdasta etikkahappoa ja 2 ml kyllästettyä vetysulfidin
vesiliuosta.
Sakkaa ei saa syntyä. Jos liuos värjäytyy ruskeaksi, värin on oltava vaaleampi
kuin seuraavalla tavalla valmistetun vertailunäytteen värin:
Mitataan 160 × 16 -kokoiseen koeputkeen 2 ml liuosta, joka sisältää 0,01 g
lyijyä yhdessä litrassa (10 mg/litra), 15 ml vettä, 0,5 ml 4-prosenttista (m/V)
natriumfluoridia, 0,5 ml puhdasta etikkahappoa ja 2 ml kyllästettyä
vetysulfidin vesiliuosta. Tämä putki sisältää 20 g lyijyä.
Huomautus:
Tällä konsentraatiolla lyijysulfidi saostuu vain etikkaliuoksessa; saostuminen
voitaisiin saada aikaan pelkästään 0,05 ml:lla suolahappoa 15 ml:aa kohti,
mutta käytännössä tätä konsentraatiota on liian vaikea saavuttaa tarkasti.
Jos 0,5 ml etikkahappoa korvataan 0,5 ml:lla suolahappoa, saostuvat vain
kupari, elohopea jne.
Tuotteen mahdollisesti, yleensä ferriyhdisteenä, sisältämä rauta hapettaa
vetysulfidihapon, jolloin muodostuu rikkisakka, joka peittää hyytelömäisen
lyijysulfidisakan. Kun rauta kompleksoidaan 0,5 ml:lla natriumfluoridia, se
hapettaa vetysulfidihapon hitaammin.
Tämä määrä riittää 1 mg:n suuruisen rauta(III)erän kompleksointiin.
Natriumfluoridimäärää lisätään, jos rautaa on enemmän.
Jos tuotteet sisältävät kalsiumia, fluoridin lisäämisen jälkeen on suodatettava.
5. KOKONAISTYPPI
Pitoisuus 11–12,8 % seuraavissa koeolosuhteissa:2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 26
▼B
Laite:
A. Laitteistossa on:
1. Borosilikaattilasista valmistettu 1 l:n pyöreäpohjainen pullo A, jota
käytetään lämmitysastiana ja joka on varustettu hanasuppilolla
täyttämistä varten. Sitä voidaan lämmittää kaasulla tai sähköllä.
2. Jatkoputki C, jota käytetään kuplimisastiasta B tulevan kulutetun
nesteen keräämiseen.
3. Vinokaulainen 500 ml:n kuplimisastia B; sisääntuloputken on
ulotuttava pullon pohjaan saakka. Ulosmenoputken ympärillä on
pisaraloukku, joka muodostaa kuplimisastian yläosan. Hanasuppilon
E avulla voidaan lisätä käsiteltävää nestettä ja lipeäliuosta.
4. Pituudeltaan 30–40 cm:n pystyjäähdytin, joka päättyy ohutkaulaiseen
palloon.
5. Vetoisuudeltaan 250 ml:n erlenmeyerpullo, joka on tarkoitettu tisleen
keräämiseen.
B. Pitkäkaulainen munanmuotoinen 300 ml:n mineralisaatiopullo.
Tarvittavat aineet:
Puhdas rikkihappoMineralisaatiokatalyytti
30 % (m/m) natriumhydroksidiliuos
40 % (m/V) puhdas boorihappoliuos0,1 N suolahappoliuosBromokresolivihreästä ja metyylipunaisesta sekoitettu indikaattoriliuos.
Lämmitysastia on täytettävä vedellä, joka on tehty happamaksi 1 promillella
rikkihappoa. Ennen muita toimenpiteitä tämä neste olisi CO
2:n poistamiseksi
kiehautettava siten, että poistohana P on auki.
Suoritus
Punnitaan mineralisaatiopulloon PVPP:tä tarkalleen punnittu määrä, joka on
noin 0,20 g. Lisätään 2 g mineralisaatiokatalyyttiä ja 15 ml puhdasta
rikkihappoa.
Lämmitetään paljaalla liekillä pitäen pullon kaulaa kallistettuna, kunnes liuos
on väritöntä ja pullon seinämissä ei esiinny hiiltyneitä aineita.
Jäähtymisen jälkeen laimennetaan 50 ml:lla vettä ja jäähdytetään; siirretään
tämä neste kuplimisastiaan B suppilon E kautta; tämän jälkeen lisätään 40–50
ml 30 % natriumhydroksidiliuosta siten, että neste tulee kokonaan
emäksiseksi ja vapautetaan ammoniakki vesihöyryllä ja kerätään tisle
keräyspulloon sijoitettuun liuokseen, jossa on 5 ml boorihappoa ja 10 ml
vettä; pallon kaulan pään on oltava upotettu nesteeseen. Lisätään 1–2 tippaa
indikaattoriseosta ja kerätään 70–100 mltisl että.
Titrataan tislettä 0,1 N suolahappoliuoksella kunnes indikaattorin väri
muuttuu vaaleanpunertavaksi violetiksi.
1 ml 0,1 N suolahappoliuosta vastaa 1,4 mg typpeä.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 27
▼B
Laitteisto ammoniakin tislaamiseksi vesihöyryvirrassa
(Parnasin ja Wagnerin mukaan)
Hanat P ja E voidaan korvata muoviputkella, jossa on Mohrin pihdit.
6. LIUKOISUUS VESILIUOKSESSA
Pienempi kuin 0,5 % seuraavissa koeolosuhteissa:Mitataan 10 g PVPP:tä 200 ml:n pulloon, joka sisältää 100 ml tislattua vettä.
Ravistetaan ja annetaan seistä 24 tuntia. Suodatetaan huokoisuudeltaan 2,5:n
suodatinverkon läpi ja tämän jälkeen huokoisuudeltaan 0,8:n suodatinverkon
läpi. Suodoksesta vesihauteessa haihdutetun jäännöksen painon on oltava
pienempi kuin 50 mg.
7. LIUKOISUUS EMÄKSISESSÄ ALKOHOLILIUOKSESSA
Pienempi kuin 1 % seuraavissa koeolosuhteissa:Mitataan 1 g PVPP:tä pulloon, joka sisältää 500 ml seuraavaa seosta:
Etikkahappoa 3 g
Etanolia 10 ml
Tislattua vettä kunnes liuosta on 100 ml
Annetaan seistä 24 tuntia. Suodatetaan huokoisuudeltaan 2,5:n suodatin-
verkon läpi ja tämän jälkeen huokoisuudeltaan 0,8:n suodatinverkon läpi.
Haihdutetaan suodosta vesihauteessa. Haihdutuksen loppuvaihe tehdään
vesihauteessa, halkaisijaltaan 70 mm:n taaratussa kvartsimaljassa. Kuivaksi
haihdutetun jäännöksen painon on oltava alle 10 mg, kun otetaan huomioon
mahdollinen jäännös, joka syntyy 500 ml:n suuruisen etikkahappo-etanoli-
seosmäärän haihduttamisessa.
8. PVPP:N TEHOKKUUS SUHTEESSA FENOLIYHDISTEIDEN ABSORP-
TIOON
Seuraavissa koeolosuhteissa määritetyn aktiivisuusprosentin on oltava
vähintään 30 %.
A.Reagenssit
1. 0,1 N natriumhydroksidiliuos2. 0,1 N salisyylihappoliuos
(13,81 g salisyylihappoa liuotetaan 500 ml:aan metanolia ja laimen-
netaan 1 litralla vettä).
B.Suoritus
1. 1 Punnitaan 2–3 g PVPP:tä 250 ml:n erlenmeyerpulloon ja kirjataan
paino W 0,001 gramman tarkkuudella.
2. Lasketaan näytteen sisältämä kuiva-ainepitoisuus P prosentteina yhden
desimaalin tarkkuudella.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 28
▼B
3. Lisätään 0,1 N salisyylihappoliuosta seuraavan kaavan mukaisesti:
43 × W × P = lisättävä määrä millilitroina.
4. Suljetaan pullo ja ravistellaan 5 minuutin ajan.
5. Kaadetaan 25 ºC:inen seos Buchner-suppiloon, jossa on suodatin ja
joka on yhdistetty 250 ml:n pulloon; pidetään yllä tyhjiötä, kunnes on
saatu riittävä määrä suodosta 50 ml:n näytettä varten (suodoksen on
oltava kirkasta).
6. Pipetoidaan 50 ml suodosta 250 ml:n erlenmeyerpulloon.
7. Määritetään neutralointipiste fenoliftaleiinilla ja 0,1 N natriumhy-
droksidiliuoksella ja kirjataan tilavuus Vs.
8. Titrataan 50 ml salisyylihappoliuosta (vertailuliuos) samalla tavoin ja
kirjataan tilavuus Vb.
C.Laskeminen
Aktiivisuusprosentti ¼Vb/C0Vs
Vb/C2100
Huomautus:
Kaikki 2–8 kohdassa määrätyt raja-arvot viittaavat kuiva-aineeseen.
9. VAPAA N-VINYYLIPYRROLIDONI – ENINTÄÄN 0,1 %
Menetelmä
Suspendoidaan 4,0 g näytettä 30 ml:aan vettä, sekoitetaan 15 minuuttia,
kaadetaan 9–15 m:n (G4-malli) lasisintterisuodattimen läpi 250 ml:n
erlenmeyerpulloon. Pestään jäännös 100 ml:lla vettä, lisätään yhdistettyihin
suodoksiin 500 mg natriumasetaattia ja titrataan 0,1 N jodilla, kunnes jodin
väri säilyy tasaisena. Lisätään vielä 3,0 ml 0,1 N jodia, annetaan seistä 10
minuutin ajan ja titrataan jodiylimäärä 0,1 N natriumhyposulfiitilla; lisätään 3
mlKA-tärkkel ystä (koeaine) kunnes värinmuutospiste saavutetaan. Suorite-
taan sokeakoe. Jodia saa kulua enintään 0,72 ml, joka vastaa enintään 0,1 %:a
vinyylipyrrolidonia.
10. VAPAA N'N-DIVINYYLI-IMIDATSOLI – ENINTÄÄN 2 MG/KG
Suoritus
Määritetään liukenemattomasta PVP:stä peräisin olevan vapaan N'N-
divinyyli-imidatsolidonin siirtyminen liuottimeen (asetoni) kapillaarikolon-
nissa kaasukromatografisesti.
Sisäinen standardiliuos
Liuotetaan 100 mg 0,1 mg:n tarkkuudella punnittua heptaanihapponitriiliä
(enantiinihapponitriili) 500 ml:aan asetonia.
Näytteen valmistaminen
Punnitaan 2–2,5 g polymeeriä 0,2 mg:n tarkkuudella 50 ml:n erlenmeyer-
pulloon. Lisätään pipetillä 5 ml sisäistä standardiliuosta ja tämän jälkeen 20
mlasetonia. Ravistetaan seosta 4 tunnin ajan ja annetaan tämän jäl keen
stabiloitua vähintään 15 tuntia ja määritetään pinnalle jäävä neste
kaasukromatografisesti.
Kalibrointiliuos
Punnitaan mittapulloon 25 mg N,N'-divinyyli-imidatsolidonia 0,2 mg:n
tarkkuudella; lisätään asetonia, kunnes liuosta on 100 ml. Siirretään pipetillä
2,0 ml tätä liuosta toiseen 50 ml:n vetoiseen mittapulloon ja lisätään asetonia,
kunnes liuosta on 50 ml. Siirretään 2 ml tätä liuosta toiseen mittapulloon,
lisätään 5 ml sisäistä standardiliuosta (katso edellä) ja lisätään asetonia,
kunnes liuosta on 25 ml.
Kaasukromatigrafiaolosuhteet
— Kolonni: Kapillaari (sulatettu silika) ”DB-Wax”
(ristikytketty Carbowax – 20 M), pituus 30
m, sisähalkaisija 0,25 mm, kalvon paksuus
0,5 µm.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 29
▼B
— Kolonnin ohjelmoitu
lämpötila:140 ºC:sta 240 ºC:seen, 4º/minuutti.
— Injektori: Virtauksenjakoinjektori, 220 ºC
Jakovirtaus 30 ml/minuutti.
— Detektori: Lämpöionidetektori (optimoitu valmistajan
ohjeiden mukaisesti), 250 ºC.
— Kantajakaasu: Helium, 1 bar (ylipaine).
— Injektoitu määrä: 1 µl pinnalle jäävää näyteliuosta tai kali-
brointiliuosta.
Suoritus
Kalibrointikerroin määritetään luotettavasti tietyissä määritysolosuhteissa
injektoimalla toistuvasti kalibrointiliuosta. Määritetään näyte. Liukenemat-
toman PVPP:n N,N'-divinyyli-imidatsolidonipitoisuus ei saa olla yli 0,1 %.
Kalibrointikertoimen laskeminenf¼
WD/C1ASt
WSt/C1AD
WD= käytetyn N,N'-divinyyli-imidatsolidonin määrä (mg)
WSt= sisäisen standardin määrä (mg)
ASt= sisäisen standardin piikin pinta-ala
AD= N,N'-divinyyli-imidatsolidonin piikin pinta-ala.
N,N'-divinyyli-imidatsolidonipitoisuuden laskeminen
CD¼1 000 /C1ƒ/C1AD/C1WSt
ASt:WSmg=kg ðÞ
CD= N,N'-divinyyli-imidatsolidonin konsentraatio (mg/kg)
f = kalibrointikerroin
AD= N,N'-divinyyli-imidatsolidonin piikin pinta-ala
WSt= näytteeseen lisätyn sisäisen standardin määrä (mg)
ASt= sisäisen standardin piikin pinta-ala
WS= käytetyn näytteen määrä (g).2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 30
▼B
LIITE VI
Kalsiumtartraattia koskevat vaatimukset
(tämän asetuksen 7 artikla)
KÄYTTÖALUE
Kalsiumtartraattia lisätään viiniin teknisenä apuaineena tartraatin saostumisen ja
viinikiven stabiloinnin edistämiseksi, koska se vähentää kaliumvetytartraatin ja
kalsiumtartraatin lopullista konsentraatiota.
VAATIMUKSET
— Enimmäismäärä vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä IV.
— Kalsiumtartraatin lisäämisen yhteydessä viiniä ravistellaan ja se jäähdytetään,
minkä jälkeen muodostuneet kiteet erotellaan fysikaalisilla menetelmillä.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 31
▼B
LIITE VII
Beetaglukanaasia koskevat vaatimukset
(tämän asetuksen 10 artikla)
1. Beetaglukanaasin kansainvälinen koodi: E.C. 3-2-1-58.
2. Beetaglukanaasi hydrolaasi ( Botrytis cinerean sisältämän glukaanin vähentä-
minen).
3. Alkuperä: Trichoderma harzianum .
4. Käyttöalue: viinien sisältämän beetaglukaanin vähentäminen; erityisesti
botrytisoiduista rypäleistä valmistetut viinit.
5. Enimmäisannos: 3 grammaa entsymaattista seosta, joka sisältää 25 prosenttia
orgaanista ainesta suspensiossa (TOS) hehtolitraa kohden.
6. Kemiallista ja mikrobiologista puhtautta koskevat vaatimukset:
Hävikki kuivattaessa: alle 10 %
Raskasmetallit: alle 30 ppm
Lyijy: alle 10 ppmArseeni: alle 3 ppmKokonaiskolibakteerit: ei lainkaan
Escherichia coli ei lainkaan 25 g:n näytteessä
Salmonella spp: ei lainkaan 25 g:n näytteessä
Aerobiset mikrobit yhteensä: alle 5 × 10
4mikrobia/g2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 32
▼B
LIITE VIII
Maitohappobakteerit
(tämän asetuksen 11 artikla)
VAATIMUKSET
Maitohappobakteerien, joiden käytöstä säädetään asetuksen (EY) N:o 1493/1999
liitteessä IV olevan 1 kohdan q alakohdassa ja 3 kohdan z alakohdassa, on
kuuluttava Leuconostoc -,Lactobacillus - ja/tai Pediococcus -sukuun. Niiden on
muutettava rypäleen puristemehun tai viinin omenahappo maitohapoksi, eivätkä
ne saa aiheuttaa makuvirheitä. Ne on eristettävä viinirypäleistä, rypäleen
puristemehuista, viineistä tai viinirypäleistä valmistetuista tuotteista. Suvun ja
lajin nimi sekä kannan viite on mainittava etiketissä samoin kuin alkuperä ja
kannan kasvattaja.
Maitohappobakteerien geenimanipulaatioon on anottava lupaa etukäteen.
MUOTO
Maitohappobakteereja käytetään nestemäisessä tai jäädytetyssä muodossa tai
kylmäkuivauksella saatavana jauheena, puhtaana tai yhdistettynä viljelmänä.
LIIKKUMATTOMIKSI TEHDYT BAKTEERIT
Valmistettaessa liikkumattomiksi tehtyjä bakteereja elatusaineen on oltava
inerttiä ja viininvalmistukseen hyväksyttyä.
TARKASTUKSET
Kemialliset:
valvottavien aineiden, erityisesti raskasmetallien osalta vaatimukset ovat samat
kuin muilla enologisilla valmisteilla.
Mikrobiologiset:
— herätettävissä olevien maitohappobakteerien pitoisuuden on oltava vähintään
108/g tai 107/ml,
— kyseiseen kantaan tai kantoihin kuulumattomia lajeja edustavien maitohap-
pobakteerien osuuden on oltava alle 0,01 % kaikista herätettävissä olevista
bakteereista,
— aerobisten bakteerien pitoisuuden on oltava alle 103grammassa jauhetta tai
millilitrassa,
— kokonaishiivapitoisuuden on oltava alle 103grammassa jauhetta tai milli-
litrassa,
— homesienipitoisuuden on oltava alle 103grammassa jauhetta tai millilitrassa.
LISÄAINEET
Maitohappobakteerikantoja valmistettaessa tai aktivoitaessa käytettyjen lisäai-
neiden on oltava elintarvikkeissa käytettäviksi hyväksyttyjä aineita, ja ne on
mainittava etiketissä.
TUOTANTOPÄIVÄ
Tuotantotehtaasta lähtöpäivä on mainittava etiketissä.
KÄYTTÖ
Valmistajan on annettava käyttöohjeet tai ilmoitettava aktivointimenettely.
SÄILYTTÄMINEN
Varastointiolosuhteita koskevat vaatimukset on mainittava selvästi etiketissä.
MÄÄRITYSMENETELMÄT
— maitohappobakteerit: liuos A(1), B(2) tai C(3) tuottajan ilmoittaman kannan
käyttömenetelmän mukaisesti,
— aerobiset bakteerit: Bacto-Agar-liuos— hiivat: Malt-Wickerham-liuos2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 33
▼B
— homesienet: Malt-Wickerham- tai Czapeck-liuos.
Liuos A
Hiivauute 5 g
Lihauute 10 gTrypsiinipeptoni 15 g
Natriumasetaatti 5 g
NH
4-sitraatti 2 g
Tween 80 1 g
MnSO40,050 g
MgSO40,200 g
Glukoosi 20 g
Vettä kunnes liuosta on 1 000 ml
pH 5,4
Liuos B
Tomaattimehu 250 Ml
Difco-hiivauute 5 g
Peptoni 5 g
L-omenahappo 3 gTween 80 1 tippa
MnSO
40,050 g
MgSO40,200 g
Vettä kunnes liuosta on 1 000 ml
pH 4,8
Liuos C
Glukoosi 5 g
Difco-tryptoni 2 gDifco-peptoni 5 g
Maksauute 1 g
Tween 80 0,05 g4,2-kertaisesti laimennettu tomaattimehu suodatettuna
Whatman nro 1:n läpi1 000 ml
pH 5,52000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 34
▼B
LIITE IX
Ioninvaihtohartsien orgaanisten aineiden hävikin määritys
(tämän asetuksen 12 artikla)
1. TARKOITUS JA KÄYTTÖALUE
Ioninvaihtohartsien orgaanisten aineiden hävikin määritys.
2. MÄÄRITELMÄ
Ioninvaihtohartsien orgaanisten aineiden hävikit. Jäljempänä esitetyllä mene-
telmällä määritetyt hävikit.
3. PERIAATE
Uuttamisliuottimet johdetaan tähän tarkoitukseen esikäsiteltyjen hartsien läpi
ja uutetun orgaanisen aineen paino määritetään gravimetrisesti.
4. REAGENSSIT
Kaikkien reagenssien on oltava analyysilaatua.Uuttamisliuottimet4.1. Tislattu vesi tai vastaavaa puhtausastetta oleva deionisoitu vesi.4.2. Etanoli, 15 % v/v. Valmistetaan sekoittamalla 15 osaa absoluuttista
etanolia 85 osaan vettä.
4.3. Etikkahappo, 5 % m/m. Valmistetaan sekoittamalla 5 paino-osaa
jääetikkahappoa 95 paino-osaan vettä (4.1).
5. VÄLINEISTÖ
5.1. Ioninvaihtokromatografiakolonneja.
5.2. Vetoisuudeltaan 2 litran mittalaseja.5.3. Litteitä haihdutusmaljoja, joiden lämmönsietokyky muhveliuunissa on
850 ºC.
5.4. Termostaattisäätöinen uuni, säädetty noin 105 ± 2 ºC:seen.5.5. Termostaattisäätöinen muhveliuuni, säädetty noin 850 ± 25 ºC:seen.
5.6. Analyysivaaka, tarkkuus 0,1 milligrammaa.
5.7. Haihdutin, sähkölevy tai infrapunahaihdutin.
6. SUORITUS
6.1. Lisätään kaikkiin kolmeen ioninvaihtokromatografiakolonniin (5.1) 50
millilitraa testattavia ioninvaihtohartseja, jotka on pesty ja käsitelty
valmistajan elintarvikealalla käytettäväksi tarkoitettuja hartseja koskevien
ohjeiden mukaisesti.
6.2. Anionihartsien osalta lasketaan kolme uuttamisliuotinta (4.1, 4.2 ja 4.3)
erikseen tätä varten esikäsiteltyjen kolonnien (6.1) läpi 350-450
millilitraa tunnissa olevalla virtausnopeudella. Jokaisella kerralla
heitetään pois ensimmäinen litra eluaattia ja kerätään seuraavat kaksi
litraa asteikolla varustettuihin mittalaseihin (5.2). Kationihartsien osalta
lasketaan vain kaksi uuttamisliuotinta (4.1 ja 4.2) erikseen tätä varten
esikäsiteltyjen kolonnien läpi.
6.3. Haihdutetaan kukin kolmesta eluaatista sähkölevyllä tai infrapunahaih-
duttimen avulla (5.7) ennalta puhdistetussa ja punnitussa (m0) litteässä
haihdutusmaljassa (5.3). Asetetaan maljat uuniin (5.4) ja kuivataan
vakiopainoon (ml).
6.4. Kun tällä tavoin kuivatun maljan paino (6.3) on merkitty muistiin, se
asetetaan muhveliuuniin (5.5), ja sitä poltetaan, kunnes vakiopaino
saavutetaan (m2).
6.5. Määritetään uutettu orgaaninen aine (7.1). Jos määrä on suurempi kuin 1
milligramma litraa kohti, tehdään reagenssien sokeakoe ja lasketaan
uudelleen uutetun orgaanisen aineen paino.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 35
▼B
Tehdään sokeakoe toistamalla 6.3 ja 6.4 kohdan menettelyt kuitenkin
käyttämällä kaksi litraa uuttamisliuotinta, mistä saadaan tulokseksi
vastaavasti 6.3 ja 6.4 kohtaa vastaavat painot m3ja m4.
7. TULOSTEN ILMOITTAMINEN
7.1. Kaava ja tulosten laskeminen
Ioninvaihtohartseista uutetun orgaanisen aineen paino ilmaistuna milli-
grammoina litraa kohti saadaan seuraavalla kaavalla:
500 (m1 – m2)
jossa m1 ja m2 on ilmaistu grammoina.
Ioninvaihtohartseista uutetun orgaanisen aineen korjattu paino ilmaistuna
milligrammoina litraa kohti saadaan seuraavalla kaavalla:
500 (m1 – m2 – m3 + m4)
jossa m1, m2, m3 ja m4 on ilmaistu grammoina.
7.2. Kahden samasta näytteestä tehdyn rinnakkaisen määrityksen tulokset
eivät saa erota toisistaan enemmän kuin 0,2 milligrammaa litraa kohti.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 36
▼B
LIITE X
Elektrodialyysikäsittelyä Koskevat Vaatimukset
(tämän asetuksen 15 artikla)
Tällä käsittelyllä pyritään viinikiven stabilointiin happaman kaliumtartraatin ja
kalsiumtartraatin (ja muiden kalsiumsuolojen) osalta erottamalla viinistä siinä
olevat liialliset ionit sähkökentän avulla käyttäen sekä sellaisia kalvoja, jotka
ainoastaan anionit läpäisevät että sellaisia kalvoja, jotka ainoastaan kationit
läpäisevät.
1. KALVOIHIN SOVELLETTAVAT VAATIMUKSET
1.1. Kalvot asetetaan vaihdellen ”suotopuristimen” tyyppiseen järjestelmään
tai johonkin vastaavaan järjestelmään, joka erottaa käsittelyosaston (viini)
ja tiivistymisosaston (ylimääräinen vesi).
1.2. Kalvot, jotka kationit lävistävät, on mukautettava sopiviksi ainoastaan
kationien erottamiseen ja erityisesti kationien K+ ja Ca++ erottamiseen.
1.3. Kalvot, jotka anionit lävistävät, on mukautettava sopiviksi ainoastaan
anionien erottamiseen ja erityisesti tartraattianionien erottamiseen.
1.4. Kalvoista ei saa aiheutua liiallisia muutoksia viinin fysikaalis-kemialli-
seen koostumukseen tai aistittaviin ominaisuuksiin. Niiden on vastattava
seuraavia edellytyksiä:
— Niiden on oltava valmistettu hyvän valmistustavan mukaisesti niistä
aineista, joita voidaan käyttää komission direktiivin 90/128/ETY
liitteessä II mainittujen, elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutu-
vien muovimateriaalien valmistuksessa (1).
— Eletrodialyysilaitteen käyttäjän on osoitettava, että käytetyt kalvot
vastaavat edellä kuvailtuja ominaisuuksia ja että korvaamisen on
suorittanut asiantunteva henkilö.
— Niistä ei saa irrota mitään ainetta siinä määrin, että siitä aiheutuu
vaaraa ihmisten terveydelle tai se vaikuttaa haitallisesti elintarvik-
keiden hajuun tai makuun, ja niiden on vastattava direktiivissä 90/
128/ETY säädettyjä vaatimuksia.
— Käytettäessä kalvoja niiden ja viinin ainesosien välillä ei saa tapahtua
yhteisvaikutusta, joka voi aiheuttaa käsiteltävässä tuotteessa uusia
yhdisteitä, joilla voi olla toksikologisia vaikutuksia.
Uusien elektrodialyysikalvojen stabiliteetti varmistetaan viinin fysikaalis-
kemiallista koostumusta jäljittelevällä simulantilla, jotta tiettyjen elek-
trodialyysikalvoista peräisin olevien ainesten mahdollista siirtymistä
voidaan tutkia.
Suositeltu koemenettely on seuraava:
Simulantti on vesi-etanoliliuos, joka on puskuroitu viinin pH:n sekä
sähkönjohtokyvyn tasolle. Sen koostumus on seuraava:
— puhdas etanoli: 11 l
— hapan kaliumtartraatti: 380 g— kaliumkloridi: 60 g— tiivistetty rikkihappo: 5 ml
— tislattu vesi: riittävästi 100 litralle.
Tätä liuosta käytetään siirtymäkokeissa elektrodialyysilaitteiston sulje-
tussa virtapiirissä sähköjännitteen (1 voltti/kenno) vallitessa suhteessa 50
litraa/m
2anioni- ja kationikalvoja, kunnes liuoksen suolapitoisuus on
vähentynyt 50 prosenttiin. Kierto nesteessä käynnistetään liuoksella,
jonka kaliumkloridipitoisuus on 5 g/l. Siirtyviä aineksia tutkitaan
simulantista sekä elektrodialyysista tulevasta nesteestä.
Kalvon koostumukseen sisältyvät orgaaniset molekyylit, jotka voivat
siirtyä käsiteltävään liuokseen, analysoidaan. Jokaisesta yhdisteestä
suoritetaan erityinen analyysi hyväksytyssä laboratoriossa. Kaikkien
analysoitujen yhdisteiden pitoisuuden simulantissa on oltava yhteensä
alle 50 g/l.
Yleensäkin kyseisiin kalvoihin on sovellettava yleisohjeita, jotka
koskevat elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 37
(1) EYVL L 75, 21.3.1990, s. 19. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
direktiivillä 1999/91/EY (EYVL L 330, 4.12.1999, s. 41).
▼B
2. KALVOJEN KÄYTTÖÖN SOVELLETTAVAT VAATIMUKSET
Kalvopari, jota voidaan käyttää viinikiven elektrodialyysilla suoritettavaan
stabilointiin, määritetään siten, että seuraavia edellytyksiä noudatetaan:
— viinin pH laskee enintään 0,3 pH-yksikköä,
— haihtuvien happojen pitoisuus vähenee vähemmän kuin 0,12 g/l(2 meq
etikkahappona ilmoitettuna),
— elektrodialyysikäsittely ei vaikuta viinin ei-ionisiin yhdisteisiin, varsinkaan
polyfenoleihin ja polysakkarideihin,
— pienten molekyylien kuten etanolin diffuusio vähenee, ja alkoholipitoisuus
pienenee enintään 0,1 tilavuusprosenttia,
— kyseisten kalvojen säilytys ja puhdistus on suoritettava sallittujen
menettelytapojen mukaisesti aineilla, joiden käyttö on sallittu elintarvik-
keiden valmistuksessa,
— kalvot merkitään, jotta niiden vaihdon seuranta järjestelmässä on
mahdollista,
— käytettävää laitteistoa ohjataan ohjaus- ja valvontajärjestelmällä, jossa
otetaan huomioon kullekin viinille ominainen epästabiliteetti siten, että
ainoastaan liiallinen hapan kaliumtartraatti ja liialliset kalsiumsuolat
poistetaan,
— käsittelyn toteuttamisesta vastaa enologi tai tekninen asiantuntija.
Tämä käsittely on kirjattava asetuksen (EY) N:o 1493/1999 70 artiklan 2
kohdassa tarkoitetulla tavalla.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 38
▼B
LIITE XI
Ureaasia koskevat vaatimukset
(tämän asetuksen 17 artikla)
1) Ureaasin kansainvälinen koodi: EC nro 3-5-1-5, CAS nro: 9002-13-5.
2) Aktiivisuus: ureaasi (aktiivinen happamassa ympäristössä) hajottaa urean
ammoniakiksi ja hiilidioksidiksi. Ilmoitettu aktiivisuus: vähintään 5 yksikköä/
mg, kun 1 yksikkö on määritelty entsyymimääräksi, joka 37 ºC:ssa vapauttaa
5g/l:n ureakonsentraatiosta (pH 4) yhden mikromoolin NH3:a minuutissa.
3) Alkuperä: Lactobacillus fermentum .
4) Käyttöalue: viineissä olevan urean hajottaminen sellaisissa viineissä, joita on
tarkoitus vanhentaa pidempään, jos alkuperäinen ureakonsentraatio on yli 1
mg/l.
5) Enimmäisannos: 75 mg entsyymivalmistetta viinilitraa kohden; viinilitrassa ei
saa olla yli 375 yksikköä ureaasia. Käsittelyn lopuksi entsyymijäämät on
poistettava suodattamalla viini (huokoskoko alle 1 m).
6) Kemiallista ja mikrobiologista puhtautta koskevat vaatimukset:
Hävikki kuivattaessa: alle 10 %
Raskasmetallit: alle 30 ppm
Lyijy: alle 10 ppmArseeni: alle 2 ppmKokonaiskolibakteerit: ei lainkaan
Salmonella spp: ei lainkaan 25 g:n näytteessä
Aerobiset mikrobit yhteensä: alle 5 × 10
4mikrobia/g
Viinin käsittelyssä sallittava ureaasi on valmistettava samanlaisissa olosuh-
teissa kuin ureaasi, josta on annettu elintarvikealan tiedekomitean lausunto 10
päivänä joulukuuta 1998.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 39
▼B
LIITE XII
Rikkidioksidipitoisuutta koskevat poikkeukset
(tämän asetuksen 19 artikla)
Täydentäen asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevaa A kohtaa
rikkidioksidipitoisuuden enimmäismääräksi vahvistetaan sellaisten viinien osalta,
joiden jäännössokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 5
grammaa litraa kohti
a) 300 mg/l:
— tma-laatuvalkoviinit, joilla on oikeus suojattuun alkuperänimitykseen
”Gaillac”;
— tma-laatuviinit, joilla on oikeus alkuperänimitykseen ”Alto Adige” tai
”Trentino” ja joita kuvataan toisella seuraavista maininnoista tai niistä
molemmilla: ”passito” tai ”vendemmia tardiva”;
— Moscato di Pantelleria naturale- ja Moscato di Pantelleria -tma-laatuviinit ;— seuraavat maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit silloin kun
niiden kokonaisalkoholipitoisuus on yli 15 tilavuusprosenttia ja jäännösso-
keripitoisuus yli 45 g/l:
— Vin de pays de Franche-Comté,
— Vin de pays des coteaux de l'Auxois,— Vin de pays de Saône-et-Loire,— Vin de pays des coteaux de l'Ardèche,— Vin de pays des collines rhodaniennes,— Vin de pays du comté Tolosan,— Vin de pays des côtes de Gascogne,— Vin de pays du Gers,
— Vin de pays du Lot,
— Vin de pays des côtes du Tarn,— Vin de pays de la Corrèze,— Vin de pays de l'Ile de Beauté,— Vin de pays d'Oc— Vin de pays des côtes de Thau,— Vin de pays des coteaux de Murviel;
b) 400 mg/l:
— tma-laatuviinit, joilla on oikeus johonkin seuraavista suojatuista alkuperä-
nimityksistä: Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux du Layon, jota seuraa
alkuperäkunnan nimi, Coteaux du Layon, jota seuraa nimi ”Chaume”,
Coteaux de Saumur, Pacherenc du Vic Bilh, Alsace ja Alsace grand cru,
joita seuraa maininta ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”,
— ylikypsistä rypäleistä valmistetut makeat viinit ja Kreikasta peräisin
olevista kuivatuista rypäleistä valmistetut makeat viinit, joiden jäännösso-
keripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 45 grammaa litraa
kohti ja joilla on oikeus seuraaviin alkuperänimityksiin: Samos (S? µος),
Rhodes (Ρόδος), Patras (Πατρα), Rio Patron (ΡίοΠατρών), Cephalonie
(Κεφαλονία), Limnos (Λήµνος), Sitia (Σητεία), Santorin (Σαντορίνη),
Nemea (Νεµέα), Daphnes (∆αφνές).
Täydentäen asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevaa A kohtaa
rikkidioksidipitoisuuden enimmäismääräksi vahvistetaan 400 mg/l sellaisten
Kanadasta peräisin olevien valkoviinien osalta, joiden jäännössokeripitoisuus
inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 5 grammaa litraa kohti ja joilla on oikeus
merkintään ”Icewine”.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 40
▼M2
▼M4
LIITE ΧΙΙa
Kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäismäärän nostaminen ilmasto-olosuhteiden niin edel-
lyttäessä
(Tämän asetuksen 19 artikla)
Vuosi Jäsenvaltio Viininviljelyalue(et) Kyseeseen tulevat viinit
1. 2000 Saksa Kaikki Saksan alueella
sijaitsevat viiniviljelyalueetKaikki vuoden 2000 aikana
korjatuista rypäleistä saadut
viinit2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 41
▼B
LIITE XIII
Haihtuvien happojen pitoisuus
Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan B kohdan 1
kohdassa säädetään, viinien haihtuvien happojen enimmäispitoisuudet vahviste-
taan seuraavasti:
a)saksalaiset viinit:
30 milliekvivalenttia litrassa tma-laatuviineille, jotka täyttävät edellytykset
nimitykseen ”Eiswein” tai ”Beerenauslese”;
35 milliekvivalenttia litrassa tma-laatuviineille, jotka täyttävät edellytykset
nimitykseen ”Trockenbeerenauslese”;
b)ranskalaiset viinit:
25 milliekvivalenttia litrassa seuraaville tma-laatuviineille:
— Barsac,
— Cadillac,
— Cérons,
— Loupiac,— Monbazillac,
— Sainte-Croix-du-Mont,
— Sauternes,— Anjou-Coteaux de la Loire,— Bonnezeaux,
— Coteaux de l'Aubance,
— Coteaux du Layon,— Coteaux du Layon, jota seuraa alkuperäkunnan nimi,
— Coteaux du Layon, jota seuraa nimi ”Chaume”,
— Quarts de Chaume,— Coteaux de Saumur,
— Jurançon,
— Pacherenc du Vic Bilh,— Alsace ja Alsace grand cru, jotka kuvataan ja joita esitellään maininnalla
”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”,
— Arbois, jota seuraa merkintä ”vin de paille”,— Côtes du Jura, jota seuraa merkintä ”vin de paille”,
— L'Etoile, jota seuraa merkintä ”vin de paille”,
— Hermitage, jota seuraa merkintä ”vin de paille”;
seuraaville maantieteellisellä merkinnällä varustetuille pöytäviineille silloin
kun niiden kokonaisalkoholipitoisuus on yli 15 % tilavuusprosenttia ja
jäännössokeripitoisuus yli 45 g/l:
— Vin de pays de Franche-Comté,
— Vin de pays des coteaux de l'Auxois,
— Vin de pays de Saône-et-Loire,— Vin de pays des coteaux de l'Ardèche,
— Vin de pays des collines rhodaniennes,
— Vin de pays du comté Tolosan,— Vin de pays des côtes de Gascogne,— Vin de pays du Gers,
— Vin de pays du Lot,
— Vin de pays des côtes du Tarn,— Vin de pays de la Corrèze,
— Vin de pays de l'Ile de Beauté,
— Vin de pays d'Oc— Vin de pays des côtes de Thau,
— Vin de pays des coteaux de Murviel;
seuraaville väkeville tma-laatuviineille, jotka kuvataan ja joita esitellään
maininnalla ”vin doux naturel”:
— Banyuls,
— Banyuls rancio,
— Banyuls grand cru,— Banyuls grand cru rancio,
— Frontignan,2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 42
▼B
— Grand Roussillon,
— Grand Roussillon rancio,
— Maury,
— Maury rancio,— Muscat de Beaumes-de-Venise,— Muscat de Frontignan,— Muscat de Lunel,— Muscat de Mireval,— Muscat de Saint-Jean-de-Minervois,— Rasteau,— Rasteau rancio,
— Rivesaltes,
— Rivesaltes rancio,— Vin de Frontigan;
c)italialaiset viinit:
25 milliekvivalenttia litrassa seuraaville:— väkevät Marsala-tma-laatuviinit,
— Moscato de Pantelleria naturale-, Moscato di Pantelleria- ja Malvasia delle
Lipari -tma-laatuviinit;
— tma-laatuviinit ja väkevät tma-laatuviinit, jotka täyttävät edellytykset
yhteen tai kaikkiin seuraavista maininnoista: ”vin santo”, ”passito”,
”liquoroso” et ”vendemmia tardiva”, ja
— maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit, jotka täyttävät
edellytykset yhteen tai kaikkiin seuraavista maininnoista: ”vin santo”,
”passito”, ”liquoroso” et ”vendemmia tardiva”,
— Sardiniassa Vernaccia di Oristano B -lajikkeesta korjatuista rypäleistä
saadut pöytäviinit, jotka täyttävät edellytykset nimitykseen ”Vernaccia di
Sardegna”;
d)itävaltalaiset viinit:
— 30 milliekvivalenttia litrassa tma-laatuviineille, jotka täyttävät edellytykset
nimitykseen ”Beerenauslese” tai ”Eiswein”;
— 40 milliekvivalenttia litrassa tma-laatuviineille, jotka täyttävät edellytykset
nimitykseen ”Ausbruch”, ”Trockenbeerenauslese” tai ”Strohwein”;
e)Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevat viinit:
25 milliekvivalenttia litrassa tma-laatuviineille, joita kuvataan ja joita
esitellään maininnalla ”botrytis” tai vastaavilla maininnoilla, maininnalla
”noble harvest”, ”noble late harvested” tai ”special late harvested” ja jotka
täyttävät tällaista kuvausta koskevat edellytykset.
f)Espanjasta peräisin olevat viinit:
25 milliekvivalenttia litrassa tma-laatuviineille, jotka täyttävät edellytykset
mainintaan ”vendimia tardía”.
g)Kanadasta peräisin olevat viinit:
35 milliekvivalenttia litrassa viineille, jotka ovat oikeutettuja merkintään
”Icewine”.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 43
▼M2
▼B
LIITE XIV
Väkevöittäminen silloin kun ilmasto-olot ovat olleet poikkeuksellisen huonot
(tämän asetuksen 23 artikla)
VuosiViininviljely-
vyöhykeMaantieteellinen alue Lajike (tarvittaessa)
1. 2000 A Englanti, Wales Auxerrois, Chardonnay,
Ehrenfelser, Faber, Huxel-
rebe, Kerner, Pinot Blanc,
Pinot Gris, Pinot Noir,
Riesling, Schonburger,
Scheurebe, SeyvalBl anc and
Wurzer2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 44
▼M1
▼B
LIITE XV
Tapaukset, joissa saman tuotteen happamuuden lisääminen ja väkevöiminen
ovat sallittuja
(tämän asetuksen 27 artikla)
(p. m. )2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 45
▼B
LIITE XVI
Päivämäärät, joita ennen väkevöimistoimenpiteet sekä happamuuden
lisäämis- ja vähentämistoimenpiteet voidaan toteuttaa poikkeuksellisten
ilmasto-olojen vuoksi
(tämän asetuksen 29 artikla)
(p. m. )2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 46
▼B
LIITE XVII
Ominaisuudet viinistä tai kuivatuista rypäleistä saatavalle tisleelle, jota voi
lisätä väkeviin viineihin ja eräisiin väkeviin tma-laatuviineihin
(tämän asetuksen 37 artikla)
1. Aistinvaraiset ominaisuudet raaka-aineessa ei havaittavissa
minkäänlaista vierasta makua
2. Alkoholipitoisuus tilavuusprosent-
teina
vähintään 52 til-%
enintään 86 til-%
3. Muiden haihtuvien aineiden kuin
etyyli- ja metyylialkoholin koko-
naismäärä125 g tai enemmän /hl100 til -%:n
alkoholia
4. Metyylialkoholin enimmäispitoi-
suus<200 g/hl 100 til-%:n alkoholia2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 47
▼B
LIITE XVIII
Luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistusta koskevat
erityissäännöt
A.LUETTELO VÄKEVISTÄ TMA-LAATUVIINEISTÄ, JOIDEN
VALMISTUKSEEN KÄYTETÄÄN RYPÄLEEN PURISTEMEHUA
TAI RYPÄLEEN PURISTEMEHUN JA VIININ SEKOITUSTA
(tämän asetuksen 38.1 artikla)
KREIKKA
Σάµος ( Samos),Μοσχάτος Πατρών ( Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου
Πατρών ( Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Κεφαλληνίας ( Muscat de
Cephalonie), Μοσχάτος Ρόδου ( Muscat de Rhodos), Μοσχάτος Λήµνου
(Muscat de Lemnos), Σητεία ( Sitia),Νεµέα ( Nemee), Sαντορίνη ( Santorini),
∆αφνές ( Dafnes),Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας ( Mavrodafne de Cephalonie),
ΜαυροδάφνηΠατρών( Mavrodafne de Patras)
ESPANJA
Väkevä tma-laatuviiniYhteisön tai jäsenvaltion lainsäädännössä
vahvistettu tuotteen kuvaus
Alicante Moscatel de Alicante
Vino dulce
Cariñena Vino dulce
Jerez-Xérès-Sherry Pedro Ximénez
Moscatel
Montilla-Moriles Pedro Ximénez
Priorato Vino dulce
Tarragona Vino dulce
Valencia Moscatel de Valencia
Vino dulce
ITALIA
Cannonau di Sardegna, giró di Cagliari, malvasia di Bosa, malvasia di Cagliari,
Marsala, monica di Cagliari, moscato di Cagliari, moscato di Sorso-Sennori,
moscato di Trani, nasco di Cagliari, Oltrepó Pavese moscato, San Martino della
Battaglia, Trentino, Vesuvio Lacrima Christi.
B.LUETTELO VÄKEVISTÄ TMA-LAATUVIINEISTÄ, JOIHIN
VOIDAAN LISÄTÄ ASETUKSEN (EY)N:O 1493/1999 LIITTEESSÄ
V OLEVAN J KOHDAN 2 KOHDAN B ALAKOHDASSA TARKOI-
TETTUJA TUOTTEITA
(tämän asetuksen 38 artiklan 2 kohta)
1.Luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistukseen kuuluu sellaisen
viinistä tai kuivatuista viinirypäleistä valmistetun alkoholin lisääminen,
jonka alkoholipitoisuus on vähintään 95 tilavuusprosenttia ja enintään 96
tilavuusprosenttia
(asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan b
alakohdan ii alakohdan ensimmäinen luetelmakohta)
KREIKKA
Σάµος ( Samos),Μοσχάτος Πατρών ( Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου
Πατρών ( Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Κεφαλληνίας ( Muscat de
Cephalonie),Μοσχάτος Ρόδου ( Muscat de Rhodos), Μοσχάτος Λήµνου
(Muscat de Lemnos), Σητεία ( Sitia),Σαντορίνη ( Santorini),∆αφνές
(Dafnes),Μαυροδάφνη Πατρών ( Mavrodafne de Patras), Μαυροδάφνη
Κεφαλληνίας( Mavrodafne de Cephalonie).2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 48
▼B
ESPANJA
Contado de Huelva, Jerez-Xérès-Sherry, Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda,
Málaga, Montilla-Moriles, Rueda.
2.Luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistukseen kuuluu sellaisen
viinistä tai rypäleen puristejäännöksestä saadun tislatun alkoholijuoman
lisääminen, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 52 tilavuusprosenttia ja
enintään 86 tilavuusprosenttia
(asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan b
alakohdan ii alakohdan toinen luetelmakohta)
KREIKKA
Μαυροδάφνη Πατρών ( Mavrodafne de Patras), Μαυροδάφνη
Κεφαλληνίας ( Mavrodafne de Cephalonie), Σητεία ( Sitia),Σαντορίνη
(Santorini),∆αφνές( Dafnes),Νεµέα( Nemee).
RANSKA
Pineau des Charentes tai pineau charentais, floc de Gascogne, macvin du Jura
3.Luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistukseen kuuluu sellaisen
viinistä tai kuivatuista viinirypäleistä valmistetun alkoholin lisääminen,
jonka alkoholipitoisuus on vähintään 52 tilavuusprosenttia ja enintään 94,5
tilavuusprosenttia
(asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan b
alakohdan ii alakohdan kolmas luetelmakohta)
KREIKKA
Μαυροδάφνη Πατρών ( Mavrodafne de Patras), Μαυροδάφνη
Κεφαλληνίας( Mavrodafne de Cephalonie).
4.Luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistukseen kuuluu kuiva-
tuista rypäleistä peräisin olevan osittain käyneen rypäleen puristemehun
lisääminen
(asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan b
alakohdan iii alakohdan ensimmäinen luetelmakohta)
ESPANJA
Väkevä tma-laatuviiniYhteisön tai jäsenvaltion lainsäädännössä
vahvistettu tuotteen kuvaus
Jerez-Xérès-Sherry Vino generoso de licor
Málaga Vino dulce
Montilla-Moriles Vino generoso de licor
ITALIA
Aleatico di Gradoli, Giro di Cagliari, Malvasia delle Lipari, Malvasia di
Cagliari, Moscato passito di Pantelleria
5.Luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistukseen kuuluu sellaisen
tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen, joka on saatu suoraan
kuumentamalla ja joka vastaa tätä menettelyä lukuun ottamatta tiivistetyn
rypäleen puristemehun määritelmää
(asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan b
alakohdan iii alakohdan toinen luetelmakohta)
ESPANJA
Väkevä tma-laatuviiniYhteisön tai jäsenvaltion lainsäädännössä
vahvistettu tuotteen kuvaus
Alicante
Condado de Huelva Vino generoso de licor
Jerez-Xérès-Sherry Vino generoso de licor2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 49
▼B
Väkevä tma-laatuviiniYhteisön tai jäsenvaltion lainsäädännössä
vahvistettu tuotteen kuvaus
Málaga Vino dulce
Montilla-Moriles Vino generoso de licor
Navarra Moscatel
ITALIA
Marsala
6.Luettelo väkevistä tma-laatuviineistä, joiden valmistukseen kuuluu tiivis-
tetyn rypäleen puristemehun lisääminen
(asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan J kohdan 2 kohdan b
alakohdan iii alakohdan kolmas luetelmakohta)
ESPANJA
Väkevä tma-laatuviiniYhteisön tai jäsenvaltion lainsäädännössä
vahvistettu tuotteen kuvaus
Málaga Vino dulce
Montilla-Moriles Vino dulce
Tarragona Vino dulce
ITALIA
Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani.2000R1622 — FI — 16.08.2001 — 004.001 — 50