1991R3922 — FI — 20.09.2008 — 007.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:





Oikaisu









▼B

NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 3922/91,

annettu 16 päivänä joulukuuta 1991,

teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla







EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 84 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen ( 1 ), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon ( 2 ), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 3 ), sekä katsoo, että sekä katsoo, että perustamissopimuksen 8 a artiklan mukaan on syytä toteuttaa toimenpiteet, joiden tarkoituksena on 31 päivänä joulukuuta päättyvän määräajan kuluessa asteittain toteuttaa sisämarkkinat; sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla taataan tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus, siviili-ilmailun korkea yleinen turvallisuustaso Euroopassa on syytä säilyttää ja jäsenvaltioiden nykyiset tekniset säännöt ja hallinnolliset menettelyt on syytä nostaa korkeimmalle yhteisössä tähän mennessä saavutetulle tasolle, turvallisuus on avainasemassa yhteisön lentoliikenteessä; on syytä ottaa huomioon 7 päivänä joulukuuta 1944 Chicagossa allekirjoitettu kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimus, jossa määrätään ilma-alusten turvallisen käytön edellyttämien toimenpiteiden täytäntöönpanosta, jäsenvaltioiden väliset tämänhetkiset lentoliikenteen alan rajoitukset, jotka koskevat ilma-alusten ja ilmailuun liittyvien tuotteiden sekä tiettyjen palvelujen siirtoa, saattavat aiheuttaa aiheuttamaan vääristymistä sisämarkkinoilla, Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) yhteydessä toimiva eurooppalaisten lentoturvallisuusviranomaisten yhteistyöelin (JAA) on valmistellut järjestelyjä yhteisten ilmailusääntöjen (JAR) kehittämiseksi ja täytäntöönpanemiseksi kaikilla ilma-alusten turvallisuuteen ja käyttöön liittyvillä aloilla, on tarpeen yhdenmukaistaa yhteisen liikennepolitiikan puitteissa ilma-alusten turvallisuuteen ja käyttöön liittyviä teknisiä sääntöjä ja hallinnollisia menettelyjä JAA:n luomien JARsääntöjen pohjalta, kaikkien jäsenvaltioiden liittyminen JAA:han ja komission osallistuminen sen toimintaan helpottaisi tällaista yhdenmukaistamista, henkilöiden ja tuotteiden vapaata liikkuvuutta koskevien yhteisön tavoitteiden, samoin kuin yhteisen liikennepolitiikan tavoitteiden, saavuttamiseksi jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä tuotteiden samoin kuin niiden suunnittelusta, valmistuksesta, huollosta ja käytöstä vastaavien laitosten ja henkilöiden varmentaminen ilman teknisiä lisätoimenpiteitä tai -arviointia, silloin kun kyseinen tuote, laitos tai henkilö on varmennettu yhteisten teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen mukaisesti, turvallisuusongelmia saattaa syntyä, ja tällöin jäsenvaltioiden on kiireellisesti toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet; tällaisten toimenpiteiden on oltava asianmukaisesti perusteltuja, ja jos yhteisissä teknisissä säännöissä ja hallinnollisissa menettelyissä ilmenee puutteita, komissio tekee täytäntöönpanovaltaansa käyttäen niihin tarpeelliset muutokset, ▼M5 Lento- ja työaikarajoituksia koskevien säännösten soveltaminen voi aiheuttaa merkittäviä häiriöitä sellaisten yritysten työaikalistajärjestelmiin, joiden liiketoiminta perustuu yksinomaan yöliikenteeseen. Komission olisi kyseisiltä yrityksiltä pyydettävien selvitysten perusteella tarkasteltava tilannetta ja ehdotettava lento- ja työaikarajoitussäännösten tarkistamista näiden erityisten liiketoimintamuotojen huomioon ottamiseksi, ▼B on suotavaa, että jäsenvaltioiden ilmailun turvallisuuden parantamiseen tähtäävän tutkimuksen rahoitus yhteensovitetaan voimavarojen hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla ja suurimman mahdollisen hyödyn saavuttamiseksi, ja ▼M5 Euroopan lentoturvallisuusviraston olisi saatettava päätökseen viimeistään 16 päivänä tammikuuta 2009 tieteellinen ja lääketieteellinen arviointi liitteen III luvun Q ja tarvittaessa luvun O säännöksistä. Komission olisi kyseisen arvioinnin tulosten perusteella ja 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tarvittaessa laadittava ja esitettävä viipymättä ehdotuksia asiaankuuluvien teknisten säännösten muuttamiseksi. Tiettyjen säännösten 8 a artiklassa tarkoitetussa uudelleentarkastelussa olisi edelleen jatkettava tähän mennessä hyväksyttyjen matkustamomiehistön koulutusvaatimusten yhdenmukaistamista, jotta helpotetaan matkustamomiehistön vapaata liikkuvuutta yhteisössä. Tässä yhteydessä olisi tarkasteltava tarkemmin mahdollisuutta yhdenmukaistaa edelleen matkustamomiehistön pätevyysvaatimuksia. ▼M5 Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY ( 4 ) mukaisesti, ▼B ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

▼M5

1. Tämä asetus koskee ilma-alusten käyttöön ja huoltoon sekä näitä tehtäviä suorittaviin henkilöihin ja organisaatioihin liittyvien siviili-ilmailun turvallisuutta koskevien teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamista.

▼B

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja yhdenmukaistettuja teknisiä sääntöjä ja hallinnollisia menettelyjä sovelletaan kaikkiin 2 artiklan a alakohdassa määriteltyjen lentoliikenteen harjoittajien käyttämiin ilma-aluksiin siitä riippumatta, onko ne rekisteröity jossakin jäsenvaltiossa vai kolmannessa maassa.

▼M5

3. Tämän asetuksen soveltaminen Gibraltarin lentoasemaan ei vaikuta Espanjan kuningaskunnan eikä Yhdistyneen kuningaskunnan oikeudelliseen asemaan kiistassa sen alueen suvereniteetista, jolla lentoasema sijaitsee.

4. Tätä asetusta ei sovelleta Gibraltarin lentoasemaan, ennen kuin Espanjan kuningaskunnan ja Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministerien yhteisellä julkilausumalla 2 päivänä joulukuuta 1987 sovitut järjestelyt otetaan käyttöön. Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukset ilmoittavat neuvostolle päivämäärän, jona nämä järjestelyt otetaan käyttöön.

▼B

2 artikla

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

a) ”lentoliikenteen harjoittajalla” jäsenvaltiossa asuvaa luonnollista henkilöä tai jäsenvaltioon sijoittautunutta oikeushenkilöä, joka harjoittaa liikennettä yhdellä tai useammalla ilma-aluksella kyseisessä jäsenvaltiossa sovellettavien säännösten mukaisesti, taikka yhteisön lainsäädännössä määriteltyä lentoliikenteen harjoittajaa;

b) ”tuotteella” siviilikäyttöön tarkoitettua ilma-alusta, moottoria, potkuria tai laitetta,

c) ”laitteella” mittaria, varustetta, mekanismia, kojetta tai tarviketta, jota käytetään tai jota voidaan käyttää ilmaaluksen lennon yhteydessä siitä riippumatta, onko se asennettu tai tarkoitettu asennettavaksi taikka kiinnitetty siviili-ilma-alukseen, mutta ei muodosta ilma-aluksen rungon, moottorin tai potkurin osaa;

d) ”osalla” siviilikäyttöön tarkoitetuissa ilma-aluksissa, moottoreissa, potkureissa tai laitteissa käytettävää materiaalia, osaa tai rakenneosaa, joka ei kuulu b tai c alakohdan määritelmien piiriin;

e) (tuotteen, palvelun, laitoksen tai henkilön) ”varmentamisella” oikeudellista tunnustamista, että tuote, palvelu, laitos tai henkilö on siihen sovellettavien sääntöjen mukainen. Tällaisessa varmentamisessa on kaksi toimenpidettä: i) toimenpide, jolla tarkastetaan, että tuote, palvelu, yhteisö tai henkilö on teknisesti siihen sovellettavien vaatimusten mukainen; tätä toimenpidettä kutsutaan ”teknisten toteamusten tekemiseksi”; ii) toimenpide, jolla muodollisesti tunnustetaan, että tuote, palvelu, laitos tai henkilö on siihen sovellettavien vaatimusten mukainen, antamalla todistus, lupakirja, hyväksyntä tai muu asiakirja kansallisen lain ja kansallisten menettelyjen mukaisesti; tätä toimenpidettä kutsutaan: ”oikeudellisten toteamusten tekemiseksi”;

f) ”huollolla” kaikkia ilma-aluksen koko käyttöajan aikana tehtäviä tarkistuksia, huoltotoimenpiteitä, muutostöitä ja korjauksia, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että ilma-alus on tyyppivarmentamisen mukainen ja että ilmaaluksen korkea turvallisuuden taso säilyy kaikissa olosuhteissa; tähän sisältyvät erityisesti h alakohdassa tarkoitettujen järjestelyjen osapuolina olevien viranomaisten määräämät lentokelpoisuuden tarkistukseen liittyvät muutokset;

g) ”kansallisella muunnoksella” jonkin maan määräämää JAR:ia täydentävää tai sen korvaavaa kansallista vaatimusta tai säännöstä;

h) ”järjestelyillä” Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) puitteissa kehitettyjä yhteistyöjärjestelyjä yhteisten määräysten kehittämiseksi ja täytäntöönpanemiseksi kaikilla ilma-alusten turvallisuuteen ja niiden käytön turvallisuuteen liittyvillä aloilla. Nämä järjestelyt määritellään tarkemmin liitteessä I;

▼M5

i) ”viranomaisella” liitteessä III lentotoiminnan harjoittajan ansiolentoluvan (AOC) myöntänyttä toimivaltaista viranomaista.

▼M5

3 artikla

1. Kaupallisiin lentokoneella suoritettaviin ilmakuljetuksiin yhteisössä sovelletaan liitteessä III tarkoitettuja yhteisiä teknisiä sääntöjä ja hallinnollisia menettelyjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista.

2. Viittauksia liitteen III lukuun M tai sen säännöksiin pidetään viittauksina lentokelpoisuuden ja ilmailutuotteiden, osien ja laitteiden ylläpidosta, ja näihin tehtäviin osallistuvien organisaatioiden ja henkilöstön hyväksymisestä 20 päivänä marraskuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2042/2003 ( 5 ) osaan M tai sen asianomaisiin säännöksiin.

▼B

4 artikla

▼M5

1. Liitteeseen III kuulumattomia aloja koskevat yhteiset tekniset säännöt ja hallinnolliset menettelyt hyväksytään perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio tekee tarvittaessa ja mahdollisimman pian asianmukaiset näitä aloja koskevat ehdotukset.

▼B

2. Siihen asti kunnes 1 kohdassa tarkoitetut ehdotukset hyväksytään, jäsenvaltiot saavat soveltaa voimassa olevien kansallisten säädösten asiaa koskevia säännöksiä.

5 artikla

Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset siviili-ilmailun alalla täyttävät järjestelyissä tarkemmin määrätyt JAA:n jäseneksi liittymistä koskevat vaatimukset ja allekirjoittavat nämä järjestelyt ilman varaumia 1 päivään tammikuuta 1992 mennessä.

▼M5

6 artikla

Jäsenvaltion myöntämällä luvalla yhteisten teknisten sääntöjen ja hallinnollisten toimenpiteiden mukaisesti käytettyä ilma-alusta voidaan käyttää samoilla ehdoilla muissa jäsenvaltioissa ilman kyseisten muiden jäsenvaltioiden teknisiä lisävaatimuksia tai lisäarviointia.

7 artikla

Jäsenvaltioiden on tunnustettava toisen jäsenvaltion tai sen nimissä toimivan laitoksen tämän asetuksen nojalla antamat sen toimivaltaan kuuluvien sellaisten laitosten tai henkilöiden luvat, jotka vastaavat tuotteiden huollosta ja ilma-alusten käytöstä.

8 artikla

1. Sen estämättä, mitä 3–7 artiklassa säädetään, jäsenvaltio saa välittömästi toteuttaa toimenpiteet sellaisen turvallisuusongelman ratkaisemiseksi, joka koskee tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa tuotetta, henkilöä tai organisaatiota.

Jos turvallisuusongelma johtuu yhteisissä teknisissä säännöissä ja hallinnollisissa menettelyissä säädetyn turvallisuustason riittämättömyydestä tai näissä säännöissä ja menettelyissä olevista puutteista, jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille toteuttamistaan toimenpiteistä ja niihin johtaneista syistä.

Komissio päättää 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, edellyttääkö riittämätön turvallisuustaso tai puutteet yhteisissä teknisissä säännöissä ja hallinnollisissa menettelyissä tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti käyttöönotettujen toimenpiteiden soveltamisen jatkamista. Tällaisessa tapauksessa komissio toteuttaa tarvittavat toimet kyseisten yhteisten teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen muuttamiseksi 4 tai 11 artiklan mukaisesti. Jos katsotaan, etteivät jäsenvaltion toimenpiteet ole perusteltuja, jäsenvaltion on kumottava kyseiset toimenpiteet.

2. Jäsenvaltio voi myöntää tässä asetuksessa esitettyjä yhteisiä teknisiä sääntöjä ja hallinnollisia menettelyjä koskevia vapautuksia ennakoimattomissa ja kiireellisissä toimintaolosuhteissa tai lyhytkestoisista toiminnallisista syistä.

Komissiolle ja muille jäsenvaltioille on ilmoitettava mahdollisimman pian myönnetyistä vapautuksista, jos ne ovat toistuvia tai jos ne myönnetään kahta kuukautta pidemmäksi ajaksi.

Kun komissiolle ja muille jäsenvaltiolle ilmoitetaan jäsenvaltion toisen alakohdan mukaisesti myöntämistä vapautuksista, komissio tutkii, ovatko vapautukset tämän asetuksen yleisten turvallisuustavoitteiden tai muun yhteisön lainsäädännön säännön mukaisia.

Jos komissio toteaa, että myönnetyt vapautukset eivät ole tämän asetuksen yleisten turvallisuustavoitteiden tai yhteisön lainsäädännön jonkin muun asiaankuuluvan säännön mukaisia, se päättää siitä 12 a artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Tässä tapauksessa asianomaisen jäsenvaltion on kumottava vapautus.

3. Tapauksissa, joissa liitteessä III esitettyjä yhteisiä teknisiä sääntöjä ja hallinnollisia menettelyjä soveltamalla saavutettavaa turvallisuustasoa vastaava turvallisuustaso voidaan saavuttaa muilla keinoin, jäsenvaltiot voivat myöntää poikkeuksen näistä säännöksistä, syrjimättä hakijoita kansallisuuden perusteella ja ottaen huomioon tarpeen estää kilpailun vääristäminen.

Näissä tapauksissa asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle aikomuksestaan myöntää kyseinen poikkeus, poikkeuksen perusteet sekä esitettävä suunnitellut edellytykset vastaavan turvallisuustason saavuttamisen varmistamiseksi.

Kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on tehnyt ilmoituksen, komissio aloittaa 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn päättääkseen, voidaanko ehdotettu poikkeus myöntää.

▼M6

Tällaisessa tapauksessa komissio ilmoittaa päätöksestä kaikille jäsenvaltioille, jotka voivat soveltaa tätä toimenpidettä. Liitteessä III olevia asiaa koskevia säännöksiä voidaan myös muuttaa 11 artiklan mukaisesti tällaisen toimenpiteen huomioon ottamiseksi.

▼M5

Kyseiseen toimenpiteeseen sovelletaan 6 ja 7 artiklaa.

4. Sen estämättä, mitä 1, 2 ja 3 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi antaa tai pitää voimassa säännöksiä, jotka liittyvät liitteessä III olevan luvun Q kohtiin OPS 1.1105 alakohta 6, OPS 1.1110 alakohta 1.3. ja 1.4.1, OPS 1.1115 ja OPS 1.1125 alakohta 2.1, kunnes tieteelliseen tietämykseen ja parhaisiin käytäntöihin pohjautuvat yhteisön säännöt on laadittu.

Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle säännöksistä, jotka se aikoo pitää voimassa.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista OPS 1 -säännöksistä poikkeavien kansallisten säännösten osalta, joita jäsenvaltiot aikovat antaa liitteen III soveltamispäivämäärän jälkeen, komissio aloittaa kolmen kuukauden kuluessa jäsenvaltion toimittamasta ilmoituksesta 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn päättääkseen, ovatko mainitut säännökset tämän asetuksen turvallisuustavoitteiden ja yhteisön lainsäädännön muiden sääntöjen mukaisia ja voidaanko kyseisiä säännöksiä alkaa soveltaa.

▼M6

Tällaisessa tapauksessa komissio ilmoittaa päätöksestä kaikille jäsenvaltioille, jotka voivat soveltaa tätä toimenpidettä. Liitteessä III olevia asiaa koskevia säännöksiä voidaan myös muuttaa 11 artiklan mukaisesti tällaisen toimenpiteen huomioon ottamiseksi.

▼M5

Kyseiseen toimenpiteeseen sovelletaan 6 ja 7 artiklaa.

▼M5

8 a artikla

1. Euroopan lentoturvallisuusvirasto saattaa päätökseen viimeistään 16 päivänä tammikuuta 2009 tieteellisen ja lääketieteellisen arvioinnin liitteen III luvun Q ja, tarvittaessa, luvun O säännöksistä.

2. Euroopan lentoturvallisuusvirasto avustaa komissiota liitteen III luvun O ja luvun Q sovellettavien teknisten säännösten muuttamista koskevien ehdotusten valmistelussa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta 15 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ( 6 ) 7 artiklan soveltamista.

▼B

9 artikla

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tutkimusohjelmiensa yhteensovittamiseksi siviili-ilma-alusten turvallisuuden ja niiden käyttöturvallisuuden parantamiseksi ja ilmoitettava tästä komissiolle. Kuultuaan jäsenvaltioita komissio voi tehdä tarvittavat aloitteet tällaisten kansallisten tutkimusohjelmien edistämiseksi.

10 artikla

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle:

a) järjestelyissä määrättyjen menettelyjen mukaisesti kehitetystä tai käyttöönotetusta uudesta tai muutetusta säännöstä tai menettelystä; ja

b) kaikista järjestelyjä koskevista muutoksista; ja

c) teollisuuden ja muiden toimielinten, joiden etua asia koskee, kanssa käytyjen neuvottelujen tuloksista.

11 artikla

▼M6

1. Toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia täydentämällä asetusta ja joilla muutetaan liitteessä III olevia yhteisiä teknisiä vaatimuksia ja hallinnollisia menettelyjä tieteellisen ja teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi, päätetään 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. Erittäin kiireellisistä syistä komissio voi noudattaa 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kiireellistä menettelyä.

▼B

2. Jos 1 kohdassa tarkoitettuihin muutoksiin sisältyy jonkun jäsenvaltion kansallinen muunnos, komissio päättää ►M6 12 artiklan 3 kohdassa ◄ säädettyä menettelyä noudattaen, sisällytetäänkö muunnos yhteisiin teknisiin sääntöihin ja hallinnollisiin menettelyihin.

▼M6

12 artikla

1. Komissiota avustaa lentoturvallisuuskomitea, jäljempänä ”komitea”.

2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.

3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

4. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1, 2, 4 ja 6 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

▼M5

12 a artikla

Jos tähän artiklaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 6 artiklassa säädettyä suojamenettelyä.

Ennen päätöksen tekemistä komissio kuulee komiteaa.

Päätöksen 1999/468/EY 6 artiklan b alakohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

Jos jäsenvaltio saattaa komission päätöksen neuvoston käsiteltäväksi, neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin kolmen kuukauden kuluessa.

▼B

13 artikla

1. Jäsenvaltioiden on avustettava toisiaan tämän direktiivin täytäntöönpanossa ja sen täytäntöönpanon seurannassa.

2. Osana 1 kohdassa tarkoitettua yhteistyötä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on säännöllisesti annettava toisilleen saatavilla olevat tiedot seuraavista asioista:

— muiden kuin asianomaisessa valtiossa asuvien henkilöiden tämän asetuksen rikkomisesta ja niistä määrätyistä seuraamuksista,

— seuraamuksista, jotka on määrätty asianomaisessa jäsenvaltiossa sen alueella asuville henkilöille tämän asetuksen rikkomisista muissa jäsenvaltioissa.

14 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1992.

Tämä asetus on kokonaisuudessaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I

Asetuksen 2 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetut järjestelyt

Arrangements Concerning the Development, the Acceptance and the Implementation of Joint Aviation Requirements (Yhteisten siviili-ilmailusääntöjen (JAR) kehittämistä, hyväksymistä ja täytäntöönpanoa koskevat järjestelyt), hyväksytty Kyproksella 11 päivänä syyskuuta 1990.

▼M4 —————

▼M8









LIITE III

Yleiset kaupallisessa ilmakuljetuksessa sovellettavat tekniset vaatimukset ja hallinnolliset menettelyt

OPS 1: Kaupallinen ilmakuljetus (lentokoneet)

Sisältö







LUKU A — Soveltamisala ja määritelmät LUKU B — Yleistä LUKU C — Lentotoiminnanharjoittajien hyväksyminen ja valvonta LUKU D — Toimintamenetelmät LUKU E — Lentotoiminta eri sääolosuhteissa LUKU F — Suoritusarvot, yleistä LUKU G — Suoritusarvoluokka A LUKU H — Suoritusarvoluokka B LUKU I — Suoritusarvoluokka C LUKU J — Massa ja massakeskiö LUKU K — Mittarit ja varusteet LUKU L — Yhteydenpito- ja suunnistuslaitteet LUKU M — Lentokoneen huolto LUKU N — Ohjaamomiehistö LUKU O — Matkustamomiehistö LUKU P — Käsikirjat, matkapäiväkirjat ja tietojen tallentaminen LUKU Q — Lento- ja työaikarajoitukset ja lepovaatimukset LUKU R — Vaarallisten aineiden ilmakuljetus LUKU S — Turvavaatimukset

LUKU A

SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

OPS 1.001

Soveltamisala

OPS 1:ssä määrätään niistä vaatimuksista, joita on noudatettava käytettäessä siviililentokoneita kaupalliseen ilmakuljetukseen, kun lentotoiminnanharjoittajan päätoimipaikka ja mahdollinen rekisteröity kotipaikka sijaitsevat jossakin jäsenvaltiossa; jäljempänä ”lentotoiminnanharjoittajalla” tarkoitetaan nimenomaan tällaista lentotoiminnanharjoittajaa. OPS 1:tä ei sovelleta

1) sotilas-, tulli- tai poliisikäytössä oleviin lentokoneisiin; eikä

2) laskuvarjohyppy- ja palonsammutuslentoihin tai niihin liittyviin siirto- ja paluulentoihin, joilla kuljetettavat henkilöt ovat samoja, joita normaalisti kuljetetaan laskuvarjohyppy- ja palonsammutuslennoilla; eikä

3) lentotyötä (aerial work) välittömästi edeltäviin sekä sen aikana tai välittömästi sen jälkeen suoritettaviin lentoihin, jotka liittyvät kyseiseen lentotyöhön ja joilla kuljetetaan miehistön jäsenten lisäksi enintään 6:ta henkilöä, jotka ovat välttämättömiä lentotyön kannalta.

OPS 1.003

Määritelmät

a) Tässä liitteessä 1) ”tyydyttävällä” tarkoitetaan, että viranomainen ei vastusta soveltuvuutta aiottuun tarkoitukseen; 2) ”hyväksytyllä/viranomaisen hyväksymällä” tarkoitetaan dokumentoitua/viranomaisen dokumentoimaa soveltuvuutta aiottuun tarkoitukseen; 3) ”perusminimivarusteluettelolla” (MMEL) tarkoitetaan tiettyä ilma-alustyyppiä koskevaa perusluetteloa (mukaan lukien johdanto-osa), jossa määritetään mittarit, varusteet ja toiminnot, joilla varmistetaan sovellettavan lentokelpoisuustodistuksen vaatimuksissa tarkoitettu turvallisuustaso, mutta jotka voivat olla tilapäisesti epäkunnossa joko suunnittelun sisäisen redundanssin ja/tai tiettyjen lentotoiminta- ja huoltomenettelyjen, -ehtojen ja -rajoitusten takia ja jatkuvan lentokelpoisuuden osalta sovellettavien menettelyjen mukaisesti; 4) ”minimivarusteluettelolla” (MEL) tarkoitetaan luetteloa (mukaan lukien johdanto-osa), jossa määrätään ilma-aluksen käytöstä tietyissä olosuhteissa siten, että tietyt mittarit, varusteet ja toiminnot ovat epäkunnossa lennon alkaessa. Lentotoiminnanharjoittaja laatii tämän luettelon omia ilma-aluksiaan varten ottaen huomioon niiden ilma-alusten määrittelyt ja asiaankuuluvat lentotoiminta- ja huoltoehdot viranomaisen hyväksymän menettelyn mukaisesti.

b) Tässä liitteessä tarkoitetut osa M ja osa 145 ovat komission asetuksessa (EY) N:o 2042/2003 ( 7 ) olevat osat.

LUKU B

YLEISTÄ

OPS 1.005

Yleistä

a) Lentotoiminnanharjoittaja ei saa käyttää lentokonetta kaupalliseen ilmakuljetukseen muutoin kuin OPS 1:n mukaisesti. Suoritusarvoluokkaan B kuuluvien lentokoneiden käyttöä koskevat lievennetyt vaatimukset ovat OPS 1.005(a):n liitteessä 1.

b) Lentotoiminnanharjoittajan on noudatettava sovellettavia taannehtivia lentokelpoisuusvaatimuksia kaupallisessa ilmakuljetuksessa käytettävien lentokoneiden osalta.

c) Jokaista lentokonetta on käytettävä sen lentokelpoisuustodistuksen ehtojen ja lentokäsikirjan hyväksyttyjen rajoitusten mukaisesti.

d) Kaikkien synteettisten koulutuslaitteiden, kuten lentosimulaattorien ja lentokoulutuslaitteiden, joita käytetään koulutuksessa ja/tai tarkastuslennoilla lentokoneen sijasta, on oltava synteettisiä koulutuslaitteita koskevien vaatimusten mukaisesti kelpuutettuja. Lentotoiminnanharjoittajan, joka aikoo käyttää tällaisia synteettisiä koulutuslaitteita, on saatava hyväksyntä viranomaiselta.

OPS 1.020

Lait, määräykset ja menetelmät – Lentotoiminnanharjoittajan velvollisuudet

Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että

1) kaikki työntekijät ovat tietoisia siitä, että heidän on noudatettava niissä valtioissa voimassa olevia tehtäviään koskevia lakeja, määräyksiä ja menetelmiä, joissa toimintaa harjoitetaan; ja

2) kaikki miehistön jäsenet tuntevat tehtäviään koskevat lait, määräykset ja menetelmät.

OPS 1.025

Yhteinen kieli

a) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että kaikki miehistön jäsenet kykenevät viestimään yhteisellä kielellä.

b) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että kaikki operatiiviseen henkilöstöön kuuluvat ymmärtävät sitä kieltä, jolla heidän tehtäviään ja velvollisuuksiaan koskevat toimintakäsikirjan osat on kirjoitettu.

OPS 1.030

Minimivarusteluettelot – Lentotoiminnanharjoittajan velvollisuudet

a) Lentotoiminnanharjoittajan on laadittava jokaiselle lentokoneelle minimivarusteluettelo (Minimum Equipment List, MEL) ja hyväksytettävä se viranomaisella. Tämän luettelon on perustuttava vastaavaan viranomaista tyydyttävään perusminimivarusteluetteloon (Master Minimum Equipment List, MMEL), jos se on olemassa.

b) Lentotoiminnanharjoittaja ei saa käyttää lentokonetta muutoin kuin MEL:n mukaisesti, ellei viranomainen anna tähän lupaa. Tällaisella luvalla ei missään olosuhteissa saa sallia MMEL:n vaatimusten vastaista käyttöä.

OPS 1.035

Laatujärjestelmä

a) Lentotoiminnanharjoittajan on otettava käyttöön yksi laatujärjestelmä ja nimitettävä yksi laatujohtaja valvomaan niiden menetelmien noudattamista, joiden avulla varmistetaan toiminnan turvallisuus ja lentokoneiden lentokelpoisuus, sekä kyseisten menetelmien riittävyyttä. Tähän valvontaan on kuuluttava järjestelmä palautteen antamiseksi vastuulliselle johtajalle (katso myös OPS 1.175(h)), jotta korjaavien toimien toteuttaminen voidaan tarvittaessa varmistaa.

b) Laatujärjestelmään on sisällyttävä laadunvarmistusohjelma, johon kuuluvat menetelmät sen varmistamiseksi, että kaikki toiminta tapahtuu asiaa koskevien vaatimusten, normien ja menetelmien mukaisesti.

c) Laatujärjestelmän ja laatujohtajan on oltava viranomaista tyydyttäviä.

d) Laatujärjestelmä on kuvattava asiaankuuluvissa asiakirjoissa.

e) Sen estämättä, mitä (a) alakohdassa määrätään, viranomainen voi sallia kahden laatujohtajan nimittämisen, toisen lentotoimintaan ja toisen huoltotoimintaan, edellyttäen että lentotoiminnanharjoittaja on nimennyt yhden laadunhallintayksikön varmistamaan laatujärjestelmän yhdenmukaisen soveltamisen kaikessa toiminnassa.

OPS 1.037

Onnettomuuksien ehkäisy- ja lentoturvallisuusohjelma

a) Lentotoiminnanharjoittajan on laadittava onnettomuuksien ehkäisy- ja lentoturvallisuusohjelma ja ylläpidettävä sitä. Se voidaan yhdistää laatujärjestelmään ja siihen on kuuluttava muun muassa 1) ohjelmat, joiden tarkoituksena on saada kaikki toimintaan osallistuvat henkilöt tietoisiksi vaaratekijöistä ja pitää yllä tätä tietoisuutta; ja 2) poikkeuksellisten tapahtumien ilmoitusjärjestelmä, jonka avulla voidaan vaaratilanne- ja onnettomuusilmoituksia vertailemalla ja arvioimalla tunnistaa epäsuotuisia kehityssuuntia tai tuoda esille lentoturvallisuuteen vaikuttavia puutteita. Järjestelmässä on suojattava ilmoituksen tekijän henkilöllisyystiedot, ja siihen on kuuluttava mahdollisuus jättää ilmoitus nimettömänä; ja 3) onnettomuuksia ja vaaratilanteita koskevan olennaisen tiedon arviointi ja niihin liittyvän tiedon jakaminen, mutta ei syyllisyyden osoittaminen; ja 4) lentotietojen seurantaohjelma suurimmalta sallitulta lentoonlähtömassaltaan yli 27 000 kg:n painoisille lentokoneille. Lentotietojen seurantaohjelma tarkoittaa normaalista lentotoiminnasta kerättyjen digitaalisten lentotietojen ennalta ehkäisevää käyttöä lentoturvallisuuden parantamiseksi. Ohjelman tuottamia tietoja ei saa käyttää rangaistustarkoituksiin, ja tietolähteet on suojattava riittävin keinoin; ja 5) ohjelmasta vastaavan henkilön nimeäminen.

b) Onnettomuuksien ehkäisy- ja lentoturvallisuusohjelmasta vastaava henkilö vastaa myös korjaavien toimenpiteiden ehdottamisesta.

c) Laatujohtaja valvoo niiden toimenpiteiden tehokkuutta, joihin on ryhdytty onnettomuuksien ehkäisy- ja lentoturvallisuusohjelman tuottamien korjaustoimenpide-esitysten johdosta.

OPS 1.040

Miehistön jäsenet

a) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että kaikki lennolla mukana olevat ohjaamo- ja matkustamomiehistön jäsenet ovat koulutettuja ja päteviä suorittamaan heille määrätyt tehtävät.

b) Jos matkustamomiehistön jäsenien lisäksi on muita miehistön jäseniä, jotka toimivat lentokoneen matkustamossa, lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että 1) matkustajat eivät oleta heidän olevan matkustamomiehistön jäseniä; 2) he eivät asetu vaaditulle miehistölle määrätyille paikoille ja; että 3) he eivät estä matkustamomiehistön jäseniä näiden tehtävien suorittamisessa.

OPS 1.050

Etsintä- ja pelastustiedot

Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että aiottuun lentoon liittyvät etsintä- ja pelastuspalvelun kannalta olennaiset tiedot ovat helposti saatavilla ohjaamossa.

OPS 1.055

Tiedot mukana olevista hätä- ja pelastautumisvarusteista

Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että sen kaikissa lentokoneissa olevista hätä- ja pelastautumisvarusteista on saatavilla luettelot, jotka voidaan välittömästi ilmoittaa lentopelastuskeskuksille. Näihin tietoihin on soveltuvin osin sisällyttävä pelastuslauttojen ja hätärakettien lukumäärä, väri ja tyyppi, yksityiskohtaiset tiedot hätätilannetta varten tarkoitetuista lääke- ja vesivarastoista sekä kannettavan hätäradiolaitteen tyyppi ja taajuudet.

OPS 1.060

Pakkolasku veteen

Jos lentokoneen suurin hyväksytty matkustajapaikkaluku on yli 30 eikä se täytä sitä koskevien lentokelpoisuusmääräysten vaatimuksia veteen tehtävän pakkolaskun osalta, lentotoiminnanharjoittaja ei saa käyttää lentokonetta vesialueen yläpuolella suoritettavilla lennoilla kauempana pakkolaskuun soveltuvasta maa-alueesta kuin etäisyydellä, joka vastaa 120 minuutin lentoa matkalentonopeudella, ei kuitenkaan kauempana kuin 400 meripeninkulman etäisyydellä tällaisesta maa-alueesta.

OPS 1.065

Sota-aseiden ja sotatarvikkeiden kuljettaminen

a) Lentotoiminnanharjoittaja ei saa kuljettaa lentoteitse sota-aseita ja -tarvikkeita, elleivät kaikki asianosaiset valtiot ole antaneet tähän hyväksyntäänsä.

b) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että sota-aseet ja sotatarvikkeet 1) sijoitetaan lentokoneessa paikkaan, johon matkustajat eivät pääse lennon aikana; ja 2) tuliaseiden ollessa kyseessä, ovat lataamattomia, elleivät kaikki asianosaiset valtiot ole ennen lennon alkamista antaneet hyväksyntäänsä siihen, että tällaisia sota-aseita ja sotatarvikkeita voidaan kuljettaa tämän alakohdan määräyksistä osittain tai kokonaan poikkeavalla tavalla.

c) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että ilma-aluksen päällikölle annetaan ennen lennon alkua yksityiskohtaiset tiedot kuljetettaviksi tarkoitetuista sota-aseista ja sotatarvikkeista sekä ilmoitetaan niiden sijainti lentokoneessa.

OPS 1.070

Urheiluaseiden ja ampumatarvikkeiden kuljettaminen

a) Lentotoiminnanharjoittajan on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiksi katsottaviin toimiin sen varmistamiseksi, että sille ilmoitetaan kaikista urheiluaseista, joita aiotaan kuljettaa lentoteitse.

b) Urheiluaseita kuljetettavaksi ottavan lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että aseet 1) sijoitetaan lentokoneessa paikkaan, johon matkustajat eivät pääse lennon aikana, ellei viranomainen ole todennut tämän määräyksen noudattamisen olevan käytännössä mahdotonta ja hyväksynyt muita menettelytapoja; ja 2) tuliaseiden tai muiden mahdollisesti ampumatarvikkeita sisältävien aseiden ollessa kyseessä, ovat lataamattomia.

c) Urheiluaseiden ampumatarvikkeita on luvallista kuljettaa matkustajan kuljetettavaksi jättämänä matkatavarana tiettyjä rajoituksia noudattaen ja kohdassa OPS 1.1150(a)(15) määritellyn kuljetussäännöstön (ICAO-TI) mukaisesti (katso OPS 1.1160(b)(5)).

OPS 1.075

Henkilöiden kuljettaminen

Lentotoiminnanharjoittajan on ryhdyttävä kaikkiin toimiin sen varmistamiseksi, ettei kukaan ole lennon aikana missään lentokoneen osassa, jota ei ole tarkoitettu henkilöiden kuljettamiseen, ellei ilma-aluksen päällikkö ole myöntänyt tilapäistä pääsylupaa

1) kyseiseen lentokoneen osaan lentokoneen tai siinä olevan henkilön, eläimen tai tavaran turvallisuuden kannalta välttämättömän toiminnan suorittamiseksi; tai

2) lentokoneen osaan, jossa kuljetetaan rahtia tai matkatavaraa ja johon pääsyn lennon aikana on tarkoitettu olevan mahdollista.

OPS 1.080

Jätetty tarkoituksellisesti tyhjäksi

OPS 1.085

Miehistön velvollisuudet

a) Miehistön jäsen on vastuussa niiden tehtäviensä asianmukaisesta hoitamisesta, jotka 1) liittyvät lentokoneen ja siinä olevien henkilöiden turvallisuuteen; ja 2) määritetään toimintakäsikirjaan sisältyvissä ohjeissa ja menetelmissä.

b) Miehistön jäsenen on 1) ilmoitettava ilma-aluksen päällikölle kaikista vioista, puutteista ja toimintahäiriöistä, joiden hän uskoo voivan vaikuttaa lentokoneen lentokelpoisuuteen tai turvalliseen toimintaan, mukaan lukien hätäjärjestelmät; 2) ilmoitettava ilma-aluksen päällikölle kaikista tapauksista, joissa toiminnan turvallisuus vaarantui tai olisi saattanut vaarantua; 3) käytettävä kohdan OPS 1.037(a)(2) mukaista lentotoiminnanharjoittajan poikkeuksellisten tapahtumien ilmoitusjärjestelmää. Kaikissa tällaisissa tapauksissa ilmoituksen jäljennös on toimitettava asianomaiselle ilma-aluksen päällikölle.

c) Edellä oleva kohta (b) ei velvoita miehistön jäsentä tekemään ilmoitusta sellaisesta poikkeuksellisesta tapahtumasta, jonka toinen miehistön jäsen on jo ilmoittanut.

d) Miehistön jäsen ei saa suorittaa tehtäviä lentokoneessa 1) ollessaan sellaisen huumaavan aineen tai lääkkeen vaikutuksen alaisena, joka saattaa vaikuttaa hänen toimintakykyynsä turvallisuutta heikentävästi; 2) laitesukelluksen jälkeen, ennen kuin siitä on kulunut kohtuullinen aika; 3) verenluovutuksen jälkeen, ennen kuin siitä on kulunut kohtuullinen aika; 4) jos sovellettavat lääketieteelliset kelpoisuusvaatimukset eivät täyty, tai jos hän mistä tahansa syystä epäilee kykyään suorittaa hänelle määrätyt tehtävät; tai 5) jos hän tietää tai epäilee kärsivänsä väsymyksestä tai tuntee itsensä huonokuntoiseksi siinä määrin, että lennon turvallisuus saattaisi vaarantua.

e) Miehistön jäseniä koskevat lentotoiminnanharjoittajan asettamat ja viranomaista tyydyttävät asianomaiset alkoholin käytön rajoitukset, joiden on täytettävä vähintään seuraavat vaatimukset: 1) alkoholia ei saa käyttää alle 8 tuntia ennen lentotyöhön ilmoittautumiselle määrättyä ajankohtaa tai päivystyksen alkamista; 2) veren alkoholipitoisuus ei saa ylittää 0,2:ta promillea lentotyöjakson alkaessa; 3) alkoholia ei saa käyttää lentotyöjakson tai päivystyksen aikana.

f) Ilma-aluksen päällikkö 1) on vastuussa kaikkien lentokoneessa olevien miehistön jäsenten, matkustajien ja rahdin turvallisuudesta siitä alkaen, kun hän saapuu lentokoneeseen, siihen asti, kunnes hän poistuu lentokoneesta lennon päätyttyä; 2) on vastuussa lentokoneen käytöstä ja turvallisuudesta siitä hetkestä alkaen, jolloin lentokone on ensimmäisen kerran valmis lähtemään liikkeelle rullausta varten ennen lentoonlähtöä, siihen hetkeen asti, jolloin lentokone lennon päätyttyä lopullisesti pysähtyy ja sen pääasiallisena voimanlähteenä käytettävä moottori (tai moottorit) sammutetaan; 3) ilma-aluksen päälliköllä on valtuudet antaa kaikki käskyt, joita hän pitää tarpeellisina lentokoneen ja siinä kuljetettavien henkilöiden tai omaisuuden turvallisuuden varmistamiseksi; 4) ilma-aluksen päälliköllä on valtuudet poistaa lentokoneesta henkilö taikka rahdin tai matkatavaran osa, jonka hän katsoo voivan uhata lentokoneen tai siinä olevien henkilöiden turvallisuutta; 5) ilma-aluksen päällikkö ei saa sallia sellaisen henkilön kuljettamista lentokoneessa, joka näyttää olevan alkoholin tai muun huumaavan aineen vaikutuksen alaisena siinä määrin, että lentokoneen tai siinä olevien henkilöiden turvallisuus todennäköisesti vaarantuisi; 6) ilma-aluksen päälliköllä on oikeus kieltäytyä kuljettamasta sellaisia matkustajia, joiden pääsy maahan on kielletty, taikka karkotettuja tai pidätettyjä henkilöitä, joiden kuljettamisesta saattaisi aiheutua vaaraa lentokoneen tai siinä olevien henkilöiden turvallisuudelle; 7) ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että kaikille matkustajille tiedotetaan varauloskäyntien sijainnista sekä kysymykseen tulevien pelastautumis- ja hätävarusteiden säilytyspaikoista ja käytöstä; 8) ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että kaikkia toimintamenetelmiä ja tarkistuslistoja noudatetaan toimintakäsikirjan mukaisesti; 9) ilma-aluksen päällikkö ei saa sallia kenenkään miehistön jäsenen suorittavan lentoonlähdön, alkunousun, loppulähestymisen ja laskun aikana mitään muita toimia kuin sellaisia, jotka ovat välttämättömiä lentokoneen turvallisen käytön kannalta; 10) ilma-aluksen päällikkö ei saa sallia i) lentoarvotallentimen toiminnan estämistä, kytkemistä pois toiminnasta tai tyhjentämistä lennon aikana eikä tallentuneiden tietojen poistamista lennon jälkeen silloin, kun on sattunut onnettomuus tai ilmoitusvelvollisuuden alainen vaaratilanne; ii) ohjaamoäänittimen toiminnan estämistä tai kytkemistä pois toiminnasta lennon aikana, paitsi jos hän katsoo, että siihen tallentuneet muutoin automaattisesti häviävät tiedot olisi säilytettävä vaaratilanteen tai onnettomuuden tutkimista varten, eikä tallentuneiden tietojen manuaalista poistamista lennon aikana tai sen jälkeen silloin, kun on sattunut onnettomuus tai ilmoitusvelvollisuuden alainen vaaratilanne; 11) ilma-aluksen päällikkö päättää, hyväksytäänkö sellainen lentokone, jossa on CDL:n tai MEL:n mukaan sallittuja vikoja; ja 12) ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että lentoa edeltävä tarkastus on suoritettu.

g) Ilma-aluksen päällikön tai ohjaajan, jonka tehtäväksi lennon suorittaminen on siirretty, on sellaisessa hätätilanteessa, joka edellyttää välitöntä päätöksentekoa ja toimintaa, ryhdyttävä kaikkiin kyseisessä tilanteessa tarpeellisina pitämiinsä toimiin. Tällaisissa tapauksissa hän saa poiketa säännöistä, menettelytavoista ja menetelmistä, jos se on tarpeen turvallisuuden vuoksi.

OPS 1.090

Ilma-aluksen päällikön määräysvalta

Lentotoiminnanharjoittajan on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiksi katsottaviin toimiin sen varmistamiseksi, että kaikki lentokoneessa olevat henkilöt noudattavat kaikkia ilma-aluksen päällikön antamia laillisia määräyksiä, joiden tarkoituksena on lentokoneen ja siinä olevien henkilöiden tai omaisuuden turvallisuuden varmistaminen.

OPS 1.095

Lupa rullata lentokonetta

Lentotoiminnanharjoittajan on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiksi katsottaviin toimiin sen varmistamiseksi, ettei sen hallussa olevaa lentokonetta rullaa lentopaikan kenttäalueella muu kuin ohjaamomiehistön jäsen, ellei ohjaimissa oleva henkilö

1) ole lentotoiminnanharjoittajan tai sen nimetyn edustajan asianmukaisesti valtuuttama ja pätevä i) rullaamaan lentokonetta; ii) käyttämään radiopuhelinta; ja

2) ole saanut ohjeistusta lentopaikan asemataso-, rullaustie- ja kiitotiejärjestelyistä, kylteistä, merkinnöistä, valoista, lennonjohdonmerkeistä ja ohjeista, vakiosanonnoista ja menetelmistä, ja ellei hän pysty noudattamaan niitä toimintatapoja, joita lentokoneen turvallinen liikkuminen lentopaikalla edellyttää.

OPS 1.100

Pääsy ohjaamoon

a) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, ettei muita henkilöitä kuin lennolle määrättyjä ohjaamomiehistön jäseniä päästetä ohjaamoon eikä kuljeteta siellä, ellei kyseinen henkilö ole 1) työtehtävissä oleva miehistön jäsen; 2) lupien tai lupakirjojen myöntämisestä taikka tarkastustoiminnasta vastaavan viranomaisen edustaja, jonka virallisten tehtävien suorittaminen edellyttää ohjaamoon pääsyä; tai 3) ellei ohjaamoon pääsy ole sallittua toimintakäsikirjan mukaisesti ja ellei kuljetus tapahdu siinä annettujen ohjeiden mukaan.

b) Ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että 1) ohjaamoon pääsy ei häiritse ja/tai haittaa lennon suorittamista siten, että turvallisuus saattaisi heikentyä; ja 2) kaikki ohjaamossa kuljetettavat henkilöt perehdytetään kysymykseen tuleviin turvallisuusmenetelmiin.

c) Lopullisen päätöksen ohjaamoon pääsystä tekee ilma-aluksen päällikkö.

OPS 1.105

Salamatkustus ja luvaton kuljetus

Lentotoiminnanharjoittajan on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiksi katsottaviin toimiin sen varmistamiseksi, ettei kukaan piiloudu lentokoneeseen eikä kätke siihen mitään.

OPS 1.110

Kannettavat elektroniset laitteet

Lentotoiminnanharjoittaja ei saa sallia kenenkään käyttävän, ja sen on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiksi katsottaviin toimiin sen varmistamiseksi, ettei kukaan käytä lentokoneessa sellaista kannettavaa elektronista laitetta, joka voi vaikuttaa haitallisesti lentokoneen järjestelmien ja laitteiden toimintaan.

OPS 1.115

Alkoholi ja huumaavat aineet

Lentotoiminnanharjoittaja ei saa sallia sellaisen henkilön nousevan lentokoneeseen tai olevan siellä, joka on alkoholin tai muun huumaavan aineen vaikutuksen alaisena siinä määrin, että lentokoneen tai siinä olevien henkilöiden turvallisuus todennäköisesti vaarantuisi, ja sen on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiksi katsottaviin toimiin sen varmistamiseksi, ettei tällainen henkilö nouse lentokoneeseen tai ole siellä.

OPS 1.120

Turvallisuuden vaarantaminen

Lentotoiminnanharjoittajan on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiksi katsottaviin toimiin sen varmistamiseksi, ettei kukaan toimi välinpitämättömästi tai huolimattomasti taikka laiminlyö toimenpiteitä siten, että

1) lentokoneen tai siinä olevan henkilön turvallisuus vaarantuu;

2) lentokone voi vaarantaa henkilön tai omaisuuden turvallisuuden.

OPS 1.125

Mukana pidettävät asiakirjat

a) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että jokaisella lennolla ovat mukana seuraavat asiakirjat tai niiden jäljennökset: 1) rekisteröintitodistus; 2) lentokelpoisuustodistus; 3) tarvittaessa melutodistus tai sen jäljennös, sekä englanninkielinen käännös, mikäli melutodistuksen myöntämisestä vastaava viranomainen on antanut sen; 4) ansiolentolupa tai sen jäljennös; 5) ilma-aluksen radiolupa; ja 6) todistus tai todistukset kolmannen osapuolen vahinkoja korvaavasta vakuutuksesta tai niiden jäljennökset.

b) Kunkin ohjaamomiehistön jäsenen on jokaisella lennolla pidettävä mukanaan voimassa oleva ilmailulupakirja, jossa on kyseistä lentoa varten vaadittavat kelpuutukset.

OPS 1.130

Mukana pidettävät käsikirjat

Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että:

1) miehistön tehtäviä koskevat voimassa olevat toimintakäsikirjan osat ovat mukana jokaisella lennolla;

2) ne toimintakäsikirjan osat, joita tarvitaan lennon suorittamiseen, ovat lentokoneessa miehistön helposti saatavissa; ja

3) voimassa oleva lentokäsikirja on mukana lentokoneessa, ellei viranomainen ole vahvistanut, että kohdan OPS 1.1045 liitteen 1 osassa B tarkoitettu toimintakäsikirja sisältää tarvittavat tiedot kyseisestä lentokoneesta.

OPS 1.135

Mukana pidettävät lisätiedot ja lomakkeet

a) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että kohdissa OPS 1.125 ja OPS 1.130 määrättyjen asiapapereiden ja käsikirjojen lisäksi jokaisella lennolla pidetään mukana seuraavat toiminta-alueen ja toiminnan laadun mukaiset tiedot ja lomakkeet: 1) operatiivinen lentosuunnitelma, johon sisältyvät vähintään kohdassa OPS 1.1060 vaadittavat tiedot; 2) lentokoneen tekninen matkapäiväkirja, johon sisältyvät vähintään osan M kohdassa M.A.306, Lentotoiminnanharjoittajan tekninen matkapäiväkirjajärjestelmä, vaadittavat tiedot; 3) yksityiskohtaiset tiedot esitetystä ATS-lentosuunnitelmasta; 4) tarvittavat NOTAM/AIS-lennonvalmisteluasiakirjat; 5) tarvittavat säätiedot; 6) massa- ja massakeskiöasiakirjat siten kuin luvussa J määrätään; 7) ilmoitus erityisistä matkustajaryhmistä, kuten turvahenkilöstöstä, ellei sitä lueta miehistöön kuuluvaksi, fyysisesti tai psyykkisesti toimintarajoitteisista henkilöistä, sellaisista matkustajista, joiden pääsy maahan on kielletty, sekä karkotetuista ja pidätetyistä henkilöistä; 8) ilmoitus erityisestä rahdista, mukaan lukien vaaralliset aineet, sekä kirjallinen tiedonanto ilma-aluksen päällikölle siten kuin kohdassa OPS 1.1215(c) määrätään; 9) voimassa olevat kartat ja niihin liittyvät asiakirjat siten kuin kohdassa OPS 1.290(b)(7) määrätään; 10) kaikki muut asiakirjat, joita asianosaiset valtiot mahdollisesti vaativat, kuten rahtiluettelo ja matkustajaluettelo; ja 11) viranomaisen ja lentotoiminnanharjoittajan vaatimiin ilmoituksiin tarvittavat lomakkeet.

b) Viranomainen voi sallia edellä kohdassa (a) eriteltyjen tietojen tai niiden osien esittämisen muulla tavoin kuin kirjallisena. Tietojen riittävä saatavuus, käyttökelpoisuus ja luotettavuus on kuitenkin varmistettava.

OPS 1.140

Maassa säilytettävät tiedot

a) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että: vähintään kunkin lennon tai lentosarjan kestoaikana i) lentoon liittyvät, lentotoiminnan lajin kannalta asianmukaiset tiedot säilytetään maassa; ja ii) tiedot säilytetään, kunnes niistä on toimitettu kaksoiskappaleet paikkaan, johon ne taltioidaan OPS 1.1065:n mukaisesti, tai jos näin ei voida tehdä; iii) samat tiedot pidetään mukana lentokoneessa tulenkestävässä säilytyspaikassa.

b) Edellä kohdassa (a) tarkoitettuihin tietoihin kuuluvat 1) jäljennös operatiivisesta lentosuunnitelmasta, milloin se vaaditaan; 2) jäljennökset lentokoneen teknisen matkapäiväkirjan asiaankuuluvista osista; 3) reittikohtaiset NOTAM-asiakirjat, jos lentotoiminnanharjoittaja on ne erikseen laatinut; 4) massa- ja massakeskiötiedot (OPS 1.625), milloin ne vaaditaan; ja 5) ilmoitus erityisestä rahdista.

OPS 1.145

Tarkastusvaltuudet

Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että viranomaisen valtuuttaman henkilön sallitaan milloin tahansa nousta mihin tahansa lentokoneeseen, jota käytetään kyseisen viranomaisen myöntämän ansiolentoluvan mukaisesti, olla mukana lennolla sekä päästä ohjaamoon ja olla siellä. Ilma-aluksen päällikkö voi kuitenkin kieltää pääsyn ohjaamoon, jos lentokoneen turvallisuus hänen mielestään tämän vuoksi vaarantuisi.

OPS 1.150

Asiakirjojen ja tietojen toimittaminen

a) Lentotoiminnanharjoittajan on 1) sallittava viranomaisen valtuuttaman henkilön päästä tutkimaan kaikkia lentotoimintaan tai huoltoon liittyviä asiakirjoja; ja 2) toimitettava kaikki tällaiset asiakirjat ja tiedot kohtuullisessa ajassa viranomaisen niitä pyytäessä.

b) Ilma-aluksen päällikön on kohtuullisessa ajassa jonkin viranomaisen valtuuttaman henkilön pyynnöstä toimitettava tälle ne asiakirjat, jotka vaaditaan pidettäviksi lentokoneessa.

OPS 1.155

Asiakirjojen säilyttäminen

Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että:

1) kaikkia säilytettäviksi vaadittavia alkuperäisiä asiakirjoja tai niiden jäljennöksiä säilytetään vaaditun ajan, vaikka hän ei enää olisi kyseistä lentokonetta käyttävä lentotoiminnanharjoittaja; ja

2) jos sellainen miehistön jäsen, josta lentotoiminnanharjoittaja on pitänyt lento- sekä työ- ja lepoaikaan liittyvää kirjaa, siirtyy toisen lentotoiminnanharjoittajan miehistön jäseneksi, kyseinen kirjanpito annetaan uuden lentotoiminnanharjoittajan käyttöön.

OPS 1.160

Lennonrekisteröintilaitteen tallenteiden säilyttäminen, toimittaminen ja käyttö

a) Tallenteiden säilyttäminen 1) Onnettomuuden tapahduttua sellaista lentokonetta käyttävän lentotoiminnanharjoittajan, jossa on lennonrekisteröintilaite, on mahdollisuuksien mukaan säilytettävä laitteeseen tallentuneet, kyseiseen onnettomuuteen liittyvät alkuperäiset tiedot 60 päivän ajan, ellei tutkintaviranomainen toisin määrää. 2) Ellei viranomainen ole etukäteen myöntänyt lupaa toimia toisin, sellaista lentokonetta käyttävän lentotoiminnanharjoittajan, jossa on lennonrekisteröintilaite, on ilmoitusvelvollisuuden alaisen vaaratilanteen satuttua mahdollisuuksien mukaan säilytettävä laitteeseen tallentuneet, kyseiseen vaaratilanteeseen liittyvät alkuperäiset tiedot 60 päivän ajan, ellei tutkintaviranomainen toisin määrää. 3) Lisäksi lennonrekisteröintilaitteella varustettua lentokonetta käyttävän lentotoiminnanharjoittajan on aina viranomaisen niin määrätessä säilytettävä laitteeseen tallentuneet alkuperäiset tiedot 60 päivän ajan, ellei tutkintaviranomainen toisin määrää. 4) Silloin, kun lentokoneessa on vaatimusten mukaan oltava lentoarvotallennin, kyseistä lentokonetta käyttävällä lentotoiminnanharjoittajalla on oltava i) kohdissa OPS 1.715, 1.720 ja 1.725 määrättyjen käyttöaikojen pituiset tallenteet; vanhinta tallentunutta tietoa voidaan kuitenkin poistaa lentoarvotallentimen testausta ja huoltoa varten enintään yhden tunnin ajalta; ja ii) asiakirja, josta ilmenevät tallentuneiden tietojen esille saamiseen ja teknisiksi mittayksiköiksi muuntamiseen tarvittavat tiedot.

b) Tallenteiden toimittaminen Sellaista lentokonetta käyttävän lentotoiminnanharjoittajan, jossa on lennonrekisteröintilaite, on kohtuullisen ajan kuluessa viranomaisen pyynnöstä toimitettava lennonrekisteröintilaitteen tallenteet, jotka ovat saatavissa tai säilytettyinä.

c) Tallenteiden käyttäminen: 1) Ohjaamoäänittimen tallenteita ei saa käyttää muuhun tarkoitukseen kuin onnettomuuden tai ilmoitusvelvollisuuden alaisen vaaratilanteen tutkintaan, elleivät kaikki asianosaiset miehistön jäsenet anna siihen suostumustaan. 2) Lentoarvotallentimen tallenteita ei saa käyttää muuhun tarkoitukseen kuin onnettomuuden tai ilmoitusvelvollisuuden alaisen vaaratilanteen tutkintaan, ellei näitä tietoja i) käytetä ainoastaan lentokelpoisuuteen tai huoltoon liittyviin lentotoiminnanharjoittajan tarkoituksiin; tai ii) tehdä tunnistamattomiksi; tai iii) pureta ja käsitellä sellaisin järjestelyin, etteivät tiedot pääse vuotamaan.

OPS 1.165

Vuokraaminen

a) Määritelmät Tässä kohdassa käytettyjen termien merkitykset ovat seuraavat: 1) Vuokraus ilman miehistöä (Dry lease): lentokonetta käytetään vuokralleottajan ansiolentoluvalla. 2) Vuokraus miehistöineen (Wet lease): lentokonetta käytetään vuokralleantajan ansiolentoluvalla.

b) Lentokoneiden vuokraaminen yhteisön lentotoiminnanharjoittajien välillä 1) Vuokralleanto miehistöineen. Yhteisön lentotoiminnanharjoittajaa, joka vuokraa lentokoneen ja sen täydellisen miehistön toiselle yhteisön lentotoiminnanharjoittajalle yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92 ( 8 ) mukaisesti säilyttäen itsellään kaikki luvussa C kuvatut tehtävät ja velvollisuudet, pidetään edelleen kyseistä lentokonetta käyttävänä lentotoiminnanharjoittajana. 2) Kaikki muut vuokraustavat kuin vuokralleanto miehistöineen: i) Edellä alakohdassa (b)(1) tarkoitettuja tapauksia lukuun ottamatta toiselta yhteisön lentotoiminnanharjoittajalta vuokrattua lentokonetta käyttävän tai toiselle yhteisön lentotoiminnanharjoittajalle lentokoneen vuokraavan yhteisön lentotoiminnanharjoittajan on hankittava kyseiselle toiminnalle etukäteen hyväksyntä viranomaiseltaan. Kaikki tähän hyväksyntään liittyvät ehdot on sisällytettävä vuokrasopimukseen. ii) Viranomaisen hyväksymät vuokrasopimuksen osat katsotaan vuokratun lentokoneen kannalta muutoksiksi siihen ansiolentolupaan, jonka perusteella lentotoimintaa harjoitetaan. Tämä ei kuitenkaan koske vuokrasopimuksia, joihin sisältyy lentokone ja täydellinen miehistö ja joihin ei liity tehtävien ja velvollisuuksien siirtämistä.

c) Lentokoneiden vuokraaminen yhteisön lentotoiminnanharjoittajan ja muun osapuolen kuin toisen yhteisön lentotoiminnanharjoittajan välillä 1) Vuokralleotto ilman miehistöä i) Yhteisön lentotoiminnanharjoittaja ei saa vuokrata lentokonetta ilman miehistöä muulta osapuolelta kuin toiselta yhteisön lentotoiminnanharjoittajalta, ellei viranomainen anna tähän hyväksyntäänsä. Kaikki tähän hyväksyntään liittyvät ehdot on sisällytettävä vuokrasopimukseen. ii) Yhteisön lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että viranomaiselle ilmoitetaan ilman miehistöä vuokrattujen lentokoneiden osalta kaikista lukujen K ja L ja/tai OPS 1.005(b):n poikkeamista ja että nämä poikkeamat ovat viranomaista tyydyttäviä. 2) Vuokralleotto miehistöineen i) Yhteisön lentotoiminnanharjoittaja ei saa vuokrata lentokonetta miehistöineen muulta osapuolelta kuin toiselta yhteisön lentotoiminnanharjoittajalta, ellei viranomainen anna tähän hyväksyntäänsä. ii) Yhteisön lentotoiminnanharjoittajan on vuokratessaan lentokoneen miehistöineen varmistettava, että A) vuokralleantajan huollossa ja lentotoiminnassa noudattamat turvallisuusnormit vastaavat tässä asetuksessa vahvistettuja turvallisuusnormeja; B) vuokralleantaja on lentotoiminnanharjoittaja, jolla on Chicagon yleissopimuksen allekirjoittaneen valtion myöntämä ansiolentolupa; C) lentokoneella on normaali lentokelpoisuustodistus, joka on myönnetty ICAOn liitteen 8 mukaisesti. Muun jäsenvaltion kuin ansiolentoluvan myöntäneen valtion antama normaali lentokelpoisuustodistus hyväksytään ilman muuta näyttöä, jos se on myönnetty osan 21 mukaisesti; ja D) kaikkia vuokralleottajaa valvovaa viranomaista tyydyttäviä yhteisön vaatimuksia noudatetaan. 3) Vuokralleanto ilman miehistöä Yhteisön lentotoiminnanharjoittaja saa antaa lentokoneen vuokralle ilman miehistöä kaupallista ilmakuljetusta varten mille tahansa sellaisen valtion lentotoiminnanharjoittajalle, joka on allekirjoittanut Chicagon yleissopimuksen, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: A) viranomainen on myöntänyt kyseiselle lentotoiminnanharjoittajalle luvan poiketa OPS 1:n asiaa koskevista määräyksistä ja on sen jälkeen, kun ulkomainen valvova viranomainen on kirjallisesti ilmoittanut ottavansa vastuulleen lentokoneen tai lentokoneiden huollon ja käytön valvonnan, poistanut lentokoneen ansiolentoluvasta; ja B) lentokonetta huolletaan hyväksytyn huolto-ohjelman mukaisesti. 4) Vuokralleanto miehistöineen Yhteisön lentotoiminnanharjoittajaa, joka vuokraa lentokoneen ja sen täydellisen miehistön toiselle osapuolelle asetuksen (ETY) N:o 2407/92 mukaisesti säilyttäen itsellään kaikki luvussa C kuvatut tehtävät ja velvollisuudet, pidetään edelleen kyseistä lentokonetta käyttävänä lentotoiminnanharjoittajana.

OPS 1.005(a), liite 1

Toiminta suoritusarvoluokan B lentokoneilla

a) Määritelmät 1) Lennot paikasta A paikkaan A: lentoonlähtö ja lasku suoritetaan samassa paikassa. 2) Lennot paikasta A paikkaan B: lentoonlähtö ja lasku suoritetaan eri paikoissa. 3) Yö: Aika iltahämärän päättymisestä aamuhämärän alkamiseen, ellei asianomainen viranomainen käytä yön määritelmänä muuta auringonlaskun ja auringonnousun välistä aikaa.

b) Tämän liitteen soveltamisalaan kuuluvaa lentotoimintaa voidaan harjoittaa seuraavien lievennettyjen vaatimusten mukaisesti: 1) OPS 1.035, Laatujärjestelmä: kun kyseessä on hyvin pieni lentotoiminnanharjoittaja, laatujohtajana voi toimia nimetty vastuuhenkilö, mikäli käytetään ulkopuolisia auditoijia. Tämä pätee myös silloin, kun vastuullinen johtaja toimii yhden tai useamman nimetyn vastuuhenkilön tehtävissä. 2) p.m. 3) OPS 1.075, Henkilöiden kuljettaminen: ei koske VFR-lentotoimintaa yksimoottorisilla lentokoneilla. 4) OPS 1.100, Pääsy ohjaamoon: i) Lentotoiminnanharjoittajan on laadittava säännöt matkustajien kuljettamisesta ohjaajan istuimella. ii) Ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että A) matkustajien kuljettaminen ohjaajan istuimella ei häiritse tai haittaa lennon suorittamista; ja B) ohjaajan istuimella kuljetettava matkustaja perehdytetään kysymykseen tuleviin rajoituksiin ja turvallisuusmenetelmiin. 5) OPS 1.105, Salamatkustus ja luvaton kuljetus: ei koske VFR-lentotoimintaa yksimoottorisilla lentokoneilla. 6) OPS 1.135, Mukana pidettävät lisätiedot ja lomakkeet: i) Lennoilla, jotka suoritetaan yksimoottorisilla lentokoneilla päivällä näkölentosääntöjen (VFR) mukaisesti paikasta A paikkaan A, ei tarvitse pitää mukana seuraavia asiakirjoja: A) Operatiivinen lentosuunnitelma B) Lentokoneen tekninen matkapäiväkirja C) NOTAM/AIS-lennonvalmisteluasiakirjat; D) säätiedot; E) ilmoitus erityisistä matkustajaryhmistä jne.; ja F) ilmoitus erikoisrahdista, mukaan lukien vaaralliset aineet jne. ii) Lennoilla, jotka suoritetaan yksimoottorisilla lentokoneilla päivällä näkölentosääntöjen (VFR) mukaisesti paikasta A paikkaan B, ei tarvitse pitää mukana kohdassa OPS 1.135(a)(7) vaadittua ilmoitusta erityisistä matkustajaryhmistä. iii) Lennoilla, jotka suoritetaan päivällä näkölentosääntöjen (VFR) mukaisesti paikasta A paikkaan B, operatiivinen lentosuunnitelma voi olla yksinkertaistetussa muodossa, joka täyttää kyseisen lentotoiminnan lajin tarpeet. 7) OPS 1.215, Ilmaliikennepalvelun käyttö: yksimoottorisilla lentokoneilla päivällä suoritettavilla VFR-lennoilla on oltava yhteydessä ilmaliikennepalveluun myös silloin, kun ilmaliikennepalvelun käyttö ei ole pakollista, siinä määrin kuin yhteydenpito on lentotoiminnan luonteen kannalta tarkoituksenmukaista. Etsintä- ja pelastuspalvelu on varmistettava kohdan OPS 1.300 mukaisesti. 8) OPS 1.225, Lentopaikan toimintaminimit: normaalit VFR-toimintaminimit täyttävät yleensä tämän vaatimuksen VFR-lentotoimintaa varten. Tarvittaessa lentotoiminnanharjoittajan on määrättävä lisävaatimuksia, joissa otetaan huomioon esimerkiksi radiokuuluvuus, maasto, lentoonlähtö- ja laskupaikkojen laatu, lento-olosuhteet ja ilmaliikennepalvelun kapasiteetti. 9) OPS 1.235, Melunvaimennusmenetelmät: ei koske VFR-lentotoimintaa yksimoottorisilla lentokoneilla. 10) OPS 1.240, Reitit ja toiminta-alueet: Alakohta (a)(1) ei koske lentoja, jotka suoritetaan yksimoottorisilla lentokoneilla päivällä näkölentosääntöjen (VFR) mukaisesti paikasta A paikkaan A. 11) OPS 1.250, Minimilentokorkeuksien määrittäminen: Vaatimusta sovelletaan VFR-lentotoimintaan päivällä seuraavasti: Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että lennot suoritetaan vain sellaisilla reiteillä tai alueilla, joilla voidaan säilyttää turvallinen korkeusvara maastoon. Tässä yhteydessä on otettava huomioon esimerkiksi lämpötila, maasto, epäsuotuisat sääolosuhteet (esim. voimakas turbulenssi ja laskevat ilmavirtaukset, vakioarvoista poikkeavan lämpötilan tai paineen vuoksi tehtävät korjaukset). 12) OPS 1.255, Polttoainevaatimukset: i) Lentotoiminnanharjoittajan on määrättävä paikasta A paikkaan A suoritettavia lentoja varten minimipolttoainemäärä, jonka on oltava jäljellä lennon päättyessä. Tämän loppuvarapolttoaineen määrän on oltava vähintään sellainen, joka tarvitaan 45 minuutin lentoon. ii) Paikasta A paikkaan B suoritettavia lentoja varten lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että ennen lentoa tehtävään laskelmaan käytettävissä olevan polttoaineen tarpeesta sisältyvät A) rullauspolttoaine – ennen lentoonlähtöä kuluva polttoaine, jos sen määrä on merkityksellinen; ja B) reittipolttoaine – määrälentopaikalle lentämiseen tarvittava polttoaine; ja C) varapolttoaine – 1) reittivarapolttoaine – jonka määrä on vähintään 5 % suunnitellusta reittipolttoaineesta tai, jos lentosuunnitelmaa joudutaan muuttamaan lennon aikana, 5 % lennon jäljellä olevaan osaan tarvittavasta reittipolttoaineesta; ja 2) loppuvarapolttoaine – vähintään 45 minuutin (mäntämoottorilentokoneilla) tai 30 minuutin (turbiinimoottorilentokoneilla) lisälentoaikaa varten; ja D) varalentopaikalle lentämiseen tarvittava polttoaine – se polttoainemäärä, joka tarvitaan määrävaralentopaikalle lentämiseen määrälentopaikan kautta, mikäli määrävaralentopaikka vaaditaan; ja E) ylimääräinen polttoaine – polttoainemäärä, jonka ilma-aluksen päällikkö voi vaatia edellä alakohdissa (A)–(D) vaadittujen määrien lisäksi. 13) OPS 1.265, Karkotettujen tai pidätettyjen henkilöiden sekä sellaisten matkustajien kuljettaminen, joiden pääsy maahan on kielletty: jos harjoitetaan VFR-lentotoimintaa yksimoottorisilla lentokoneilla ja silloin, kun ei ole tarkoitus kuljettaa karkotettuja tai pidätettyjä henkilöitä tai sellaisia matkustajia, joiden pääsy maahan on kielletty, lentotoiminnanharjoittajan ei tarvitse laatia menetelmiä tällaisten matkustajien kuljettamista varten. 14) OPS 1.280, Matkustajien sijoittaminen: ei koske VFR-lentotoimintaa yksimoottorisilla lentokoneilla. 15) OPS 1.285, Matkustajille annettavat turvallisuusohjeet: turvallisuusohjeet on annettava ja esitykset järjestettävä lentotoiminnan lajin kannalta tarkoituksenmukaisella tavalla. Jos lentotoiminnassa käytetään yhden ohjaajan miehistöä, ohjaajalle ei saa antaa tehtäviä, jotka häiritsevät hänen lentotehtäviensä suorittamista. 16) OPS 1.290, Lennon valmistelu: i) Paikasta A paikkaan A suoritettavat lennot: operatiivista lentosuunnitelmaa ei vaadita. ii) Päivällä paikasta A paikkaan B suoritettavat VFR-lennot: lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että jokaisesta lennosta täytetään yksinkertaistettu operatiivinen lentosuunnitelma, joka on lentotoiminnan lajin kannalta tarkoituksenmukainen. 17) OPS 1.295, Lentopaikkojen valinta: Eivät koske VFR-lentotoimintaa. Tarvittavat ohjeet lentopaikkojen sekä lentoonlähtö- ja laskupaikkojen käytöstä on annettava kohdan OPS 1.220 perusteella. 18) OPS 1.310, Miehistön jäsenten paikat: VFR-lentotoimintaa varten vaaditaan ohjeet tästä asiasta vain, jos lentotoiminnassa käytetään kahden ohjaajan miehistöä. 19) OPS 1.375, Polttoainemäärän seuranta lennon aikana: OPS 1.375:n liitteen 1 vaatimuksia ei tarvitse täyttää yksimoottorisilla lentokoneilla päivällä harjoitettavassa VFR-lentotoiminnassa. 20) OPS 1.405, Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen: Eivät koske VFR-lentotoimintaa. 21) OPS 1.410, Lentomenetelmät – Kynnyksen ylityskorkeus: Eivät koske VFR-lentotoimintaa. 22) OPS 1.430–1.460 liitteineen: Eivät koske VFR-lentotoimintaa. 23) OPS 1.530, Lentoonlähtö: i) Alakohtaa (a) sovelletaan seuraavasti täydennettynä: viranomainen voi tapauskohtaisesti hyväksyä lentotoiminnanharjoittajan esittämät muunlaiset suoritusarvotiedot, joiden paikkansapitävyyden lentotoiminnanharjoittaja osoittaa käytännössä tai aikaisemmasta toiminnasta taltioiduilla tiedoilla. Alakohtia (b) ja (c) sovelletaan seuraavasti täydennettynä: jos tämän kohdan vaatimuksia ei voida täyttää kiitotien pidentämiseen liittyvien maastosta tai esteistä johtuvien rajoitusten vuoksi ja lentotoiminta on selvästi yleisen edun mukaista ja tarpeellista, viranomainen voi tapauskohtaisesti hyväksyä lentotoiminnanharjoittajan esittämät, erityisiin toimintamenetelmiin perustuvat muunlaiset suoritusarvotiedot, jotka eivät ole ristiriidassa lentokäsikirjan tietojen kanssa ja joiden paikkansapitävyyden lentotoiminnanharjoittaja osoittaa käytännössä tai aikaisemmasta toiminnasta taltioiduilla tiedoilla. ii) Alakohdan (i) mukainen toiminta edellyttää, että lentotoiminnanharjoittaja on saanut siihen etukäteen hyväksynnän ansiolentoluvan myöntäneeltä viranomaiselta. Hyväksynnässä on A) määrättävä lentokonetyyppi; B) määrättävä lentotoiminnan laji; C) määrättävä käytettävät lentopaikat ja kiitotiet; D) rajoitettava lentoonlähtö suoritettavaksi näkösääolosuhteissa (VMC); E) määrättävä miehistön pätevyysvaatimukset; ja F) hyväksynnän on rajoituttava sellaisiin lentokoneisiin, joille on ensimmäisen kerran myönnetty ensimmäinen tyyppihyväksymistodistus aiemmin kuin 1. tammikuuta 2005. iii) Toiminnan on oltava lentopaikan sijaintivaltiota tyydyttävää. 24) OPS 1.535, Estevara lentoonlähdössä – Monimoottoriset lentokoneet: i) Alakohdat (a)(3), (a)(4), (a)(5), (b)(2), (c)(1), (c)(2) ja liite eivät koske VFR-lentotoimintaa päivällä. ii) Alakohtia (b) ja (c) sovelletaan päivällä suoritettaviin IFR- ja VFR-lentoihin seuraavin poikkeuksin: A) Suunnistusta näköhavaintojen perusteella pidetään mahdollisena, kun lentonäkyvyys on vähintään 1 500 metriä. B) Suurin vaadittu käytävänleveys on 300 metriä, kun lentonäkyvyys on vähintään 1 500 metriä. 25) OPS 1.545, Lasku – Määrä- ja varalentopaikat: i) Kohtaa sovelletaan seuraavasti täydennettynä: jos tämän kohdan vaatimuksia ei voida täyttää kiitotien pidentämiseen liittyvien maastosta tai esteistä johtuvien rajoitusten vuoksi ja lentotoiminta on selvästi yleisen edun mukaista ja tarpeellista, viranomainen voi tapauskohtaisesti hyväksyä lentotoiminnanharjoittajan esittämät, erityisiin toimintamenetelmiin perustuvat muunlaiset suoritusarvotiedot, jotka eivät ole ristiriidassa lentokäsikirjan tietojen kanssa ja joiden paikkansapitävyyden lentotoiminnanharjoittaja osoittaa käytännössä tai aikaisemmasta toiminnasta taltioiduilla tiedoilla. ii) Alakohdan (i) mukainen toiminta edellyttää, että lentotoiminnanharjoittaja on saanut siihen etukäteen hyväksynnän ansiolentoluvan myöntäneeltä viranomaiselta. Hyväksynnässä on A) määrättävä lentokonetyyppi; B) määrättävä lentotoiminnan laji; C) määrättävä käytettävät lentopaikat ja kiitotiet; D) rajoitettava loppulähestyminen ja lasku suoritettavaksi näkösääolosuhteissa (VMC); E) määrättävä miehistön pätevyysvaatimukset; ja F) hyväksynnän on rajoituttava sellaisiin lentokoneisiin, joille on ensimmäisen kerran myönnetty tyyppihyväksymistodistus aiemmin kuin 1. tammikuuta 2005. iii) Toiminnan on oltava lentopaikan sijaintivaltiota tyydyttävää. 26) OPS 1.550, Lasku – Kuiva kiitotie: i) Kohtaa sovelletaan seuraavasti täydennettynä: jos tämän kohdan vaatimuksia ei voida täyttää kiitotien pidentämiseen liittyvien maastosta tai esteistä johtuvien rajoitusten vuoksi ja lentotoiminta on selvästi yleisen edun mukaista ja tarpeellista, viranomainen voi tapauskohtaisesti hyväksyä lentotoiminnanharjoittajan esittämät, erityisiin toimintamenetelmiin perustuvat muunlaiset suoritusarvotiedot, jotka eivät ole ristiriidassa lentokäsikirjan tietojen kanssa ja joiden paikkansapitävyyden lentotoiminnanharjoittaja osoittaa käytännössä tai aikaisemmasta toiminnasta taltioiduilla tiedoilla. ii) Alakohdan (i) mukainen toiminta edellyttää, että lentotoiminnanharjoittaja on saanut siihen etukäteen hyväksynnän ansiolentoluvan myöntäneeltä viranomaiselta. Hyväksynnässä on A) määrättävä lentokonetyyppi; B) määrättävä lentotoiminnan laji; C) määrättävä käytettävät lentopaikat ja kiitotiet; D) rajoitettava loppulähestyminen ja lasku suoritettavaksi näkösääolosuhteissa (VMC); E) määrättävä miehistön pätevyysvaatimukset; ja F) hyväksynnän on rajoituttava sellaisiin lentokoneisiin, joille on ensimmäisen kerran myönnetty tyyppihyväksymistodistus aiemmin kuin 1. tammikuuta 2005. iii) Toiminnan on oltava lentopaikan sijaintivaltiota tyydyttävää. 27) p.m. 28) OPS 1.650, VFR-lentotoiminta päivällä: Kohtaa 1.650 sovelletaan seuraavasti täydennettynä: viranomainen voi myöntää vapautuksen alakohtien (f), (g), (h) ja (i) vaatimusten noudattamisesta yksimoottorisilla lentokoneilla, joille on ensimmäisen kerran myönnetty lentokonekohtainen lentokelpoisuustodistus aiemmin kuin 22. toukokuuta 1995, jos vaatimusten täyttäminen edellyttäisi jälkiasennusta. 29) Osa M, kohta M.A.704, Huoltotoimintakäsikirja: Huoltotoimintakäsikirja voidaan mukauttaa harjoitettavaan lentotoimintaan. 30) Osa M, kohta M.A.306, Lentotoiminnanharjoittajan tekninen matkapäiväkirjajärjestelmä: Viranomainen voi hyväksyä teknisen matkapäiväkirjajärjestelmän lyhennetyn muodon, joka on tarkoituksenmukainen suoritettavaan lentotoiminnan lajiin nähden. 31) OPS 1.940, Ohjaamomiehistön kokoonpano: Alakohdat (a)(2), (a)(4) ja (b) eivät koske VFR-lentotoimintaa päivällä. Alakohtaa (a)(4) on kuitenkin täysin noudatettava silloin, kun OPS 1:n mukaan vaaditaan kaksi ohjaajaa. 32) OPS 1.945, Siirtymäkoulutus, tarkastuslennot ja kokeet: i) Alakohdassa (a)(7) tarkoitetut valvonnan alaiset reittilennot (line flying under supervision, LIFUS) voidaan suorittaa millä tahansa kyseisen luokan lentokoneella. Vaadittavien valvonnan alaisten reittilentojen määrä riippuu harjoitettavan lentotoiminnan vaativuudesta. ii) Alakohtaa (a)(8) ei tarvitse noudattaa. 33) OPS 1.955, Nimittäminen ilma-aluksen päälliköksi: Alakohtaa (b) sovelletaan seuraavasti: viranomainen voi hyväksyä lyhennetyn päällikkökurssin, joka on harjoitettavan lentotoiminnan lajin kannalta tarkoituksenmukainen. 34) OPS 1.960, Ilma-aluksen päälliköt, joilla on ansiolentäjän lupakirja: Alakohta (a)(1)(i) ei koske VFR-lentotoimintaa päivällä. 35) OPS 1.965, Määräaikaiskoulutus, tarkastuslennot ja kokeet: i) Alakohtaa (a)(1) sovelletaan päivällä harjoitettavaan VFR-lentotoimintaan seuraavasti: Koulutuksen, tarkastuslentojen ja kokeiden on oltava tarkoituksenmukaisia lentotoiminnan lajin ja sen lentokoneluokan kannalta, jossa ohjaamomiehistön jäsen toimii. Käytettävät erikoisvarusteet on otettava asianmukaisella tavalla huomioon. ii) Alakohtaa (a)(3)(ii) sovelletaan seuraavasti: lentokoneella suoritettavan koulutuksen voi antaa luokkakelpuutustarkastuslentäjä (CRE), tarkastuslentäjä (FE) tai tyyppitarkastuslentäjä (TRE). iii) Alakohtaa (a)(4)(i) sovelletaan seuraavasti: lentotoiminnanharjoittajan tarkastuslennon saa ottaa vastaan tyyppitarkastuslentäjä (TRE), luokkakelpuutustarkastuslentäjä (CRE) tai lentotoiminnanharjoittajan nimeämä ja viranomaista tyydyttävä ilma-aluksen päällikkö, jolla on tehtävään tarvittava pätevyys ja joka on saanut koulutuksen miehistöyhteistyön periaatteista ja miehistöyhteistyötaitojen arvioinnista. iv) Alakohtaa (b)(2) sovelletaan päivällä harjoitettavaan VFR-lentotoimintaan seuraavasti: Jos lentotoimintaa harjoitetaan kausiluonteisesti enintään 8 peräkkäisen kuukauden ajan, yksi lentotoiminnanharjoittajan tarkastuslento riittää. Tarkastuslento on suoritettava ennen kaupallisen ilmakuljetustoiminnan aloittamista. 36) OPS 1.968, Ohjaajan kelpuuttaminen toimimaan kummalla tahansa ohjaajan istuimella: Liite 1 ei koske yksimoottorisilla lentokoneilla päivällä suoritettavia VFR-lentoja. 37) OPS 1.975, Reitti- ja lentopaikkakelpoisuus: i) Alakohdat (b), (c) ja (d) eivät koske VFR-lentotoimintaa päivällä. Jos toimintaan vaaditaan erityinen lentopaikan sijaintivaltion hyväksyntä, lentotoiminnanharjoittajan on kuitenkin varmistettava, että siihen liittyviä vaatimuksia noudatetaan. ii) IFR-lentotoimintaa tai yöllä suoritettavia VFR-lentoja varten reitti- ja lentopaikkakelpoisuuden voimassaoloa voidaan jatkaa noudattaen alakohtien (b)–(d) vaatimusten sijasta vaihtoehtoisesti seuraavia vaatimuksia: A) Lukuun ottamatta lentoja vaativimmille lentopaikoille, suorittamalla vähintään 10 yksittäistä lentoa kyseisellä toiminta-alueella edeltävän 12 kuukauden jakson aikana, minkä lisäksi voidaan vaatia omakohtaista perehtymistä etukäteen. B) Vaativimmille lentopaikoille saa lentää vain, jos 1) ilma-aluksen päällikkö on hankkinut kelpoisuuden kyseiselle lentopaikalle lentämällä sinne edeltävän 36 kuukauden jakson aikana joko työtehtävissä olevana miehistön jäsenenä tai tarkkailijana; 2) lähestyminen suoritetaan käytettävästä minimisektorikorkeudesta näkösääolosuhteissa (VMC); ja 3) ennen lentoa on hankittu riittävät tiedot omakohtaisesti perehtymällä. 38) OPS 1.980, Toiminta useammassa kuin yhdessä lentokonetyypissä tai -versiossa: i) Ei sovelleta, jos harjoitetaan vain VFR-lentotoimintaa päivällä mäntämoottorikäyttöisillä yhden ohjaajan lentokoneilla. ii) IFR-lentotoimintaa ja yöllä suoritettavia VFR-lentoja varten OPS 1.980:n liitteen 1 alakohdassa (d)(2)(i) vaadittu 500 tunnin kokemus kyseisessä miehistötehtävässä ennen kahden lupakirjamerkinnän mukaisten oikeuksien käyttämistä vähennetään 100 tuntiin tai 100 yksittäiseen lentoon, jos toinen lupakirjamerkinnöistä on luokkakelpuutus. Ennen ilma-aluksen päällikkönä toimimisen aloittamista on suoritettava tarkastuslento. 39) OPS 1.981, Toiminta helikopterissa ja lentokoneessa: Alakohtaa (a)(1) ei sovelleta, jos lentotoimintaa harjoitetaan vain mäntämoottorikäyttöisillä yhden ohjaajan lentokoneilla. 40) p.m. 41) OPS 1.1060, Operatiivinen lentosuunnitelma: Ei vaadita lennoille, jotka suoritetaan päivällä näkölentosääntöjen (VFR) mukaisesti paikasta A paikkaan A. Päivällä suoritettaviin VFR-lentoihin paikasta A paikkaan B vaatimusta sovelletaan, mutta lentosuunnitelma voi olla yksinkertaistetussa muodossa, joka on harjoitettavan lentotoiminnan lajin kannalta tarkoituksenmukainen (vrt. OPS 1.135). 42) OPS 1.1070, Huoltotoimintakäsikirja (MME): Huoltotoimintakäsikirja voidaan mukauttaa harjoitettavaan lentotoimintaan. 43) OPS 1.1071, Lentokoneen tekninen matkapäiväkirja: Sovelletaan osan M kohdan M.A.306, Lentotoiminnanharjoittajan tekninen matkapäiväkirjajärjestelmä, mukaisesti. 44) p.m. 45) p.m. 46) OPS 1.1240, Koulutussuunnitelmat: Koulutussuunnitelmat on mukautettava harjoitettavaan lentotoimintaan. VFR-lentotoimintaa varten voidaan hyväksyä itseopiskeluohjelma. 47) OPS 1.1250, Lentokoneessa käytettävät etsintämenetelmät: Ei koske VFR-lentotoimintaa päivällä.

OPS 1.125, liite 1

Mukana pidettävät asiakirjat

Katso OPS 1.125

Jos kohdassa OPS 1.125 vaadittuja asiakirjoja katoaa tai varastetaan, lentoa saa jatkaa kotilentopaikalle tai muuhun paikkaan, josta voidaan hankkia uudet asiakirjat menetettyjen tilalle.

LUKU C

LENTOTOIMINNANHARJOITTAJIEN HYVÄKSYMINEN JA VALVONTA

OPS 1.175

Lentotoiminnanharjoittajien hyväksymisen yleiset ehdot

Huom. 1: Tämän kohdan liitteessä 1 määritellään ansiolentoluvan sisältö ja ehdot.

Huom. 2: Tämän kohdan liitteessä 2 määritellään johtoa ja organisaatiota koskevat vaatimukset.

a) Lentotoiminnanharjoittaja ei saa käyttää lentokonetta kaupalliseen ilmakuljetukseen muutoin kuin ansiolentoluvan (AOC) perusteella ja sen rajoitusten ja ehtojen mukaisesti.

b) Ansiolentoluvan tai sen muutoksen hakijan on sallittava viranomaisen tutkia kaikki aiotun toiminnan turvallisuusnäkökohdat.

c) Ansiolentoluvan saamisen edellytyksenä on, että 1) hakijalla ei ole toisen viranomaisen myöntämää ansiolentolupaa, elleivät kyseiset viranomaiset erikseen hyväksy tästä rajoituksesta poikkeamista; 2) hakijan päätoimipaikka ja mahdollinen muualla sijaitseva rekisteröity kotipaikka ovat siinä valtiossa, joka myöntää ansiolentoluvan; 3) hakija osoittaa viranomaista tyydyttävällä tavalla kykenevänsä harjoittamaan turvallista lentotoimintaa.

d) Jos lentotoiminnanharjoittajalla on useissa eri jäsenmaissa rekisteröityjä lentokoneita, on laadittava asianmukaiset järjestelyt asianmukaisen turvallisuusvalvonnan varmistamiseksi.

e) Lentotoiminnanharjoittajan on OPS 1:n jatkuvan noudattamisen selvittämiseksi annettava viranomaiselle mahdollisuus tutkia lentotoiminnanharjoittajan organisaation toimintaa ja päästä sen lentokoneisiin sekä varmistettava, että viranomainen pääsee tutkimaan kaikkia sen käyttämiä osan 145 huolto-organisaatioita.

f) Ansiolentolupaa muutetaan tai se peruutetaan kokonaan tai määräajaksi, jos viranomainen ei enää ole vakuuttunut siitä, että lentotoiminnanharjoittaja kykenee harjoittamaan turvallista lentotoimintaa.

g) Lentotoiminnanharjoittajan on osoitettava viranomaiselle, että 1) lentotoiminnanharjoittajan organisaatio ja johto ovat toiminnan laatuun ja laajuuteen nähden sopivat ja tarkoituksenmukaiset; ja 2) toiminnan valvontamenettelyt on määritelty.

h) Lentotoiminnanharjoittajan on nimettävä viranomaista tyydyttävä vastuullinen johtaja, jolla on yrityksen sisäiset valtuudet varmistaa, että kaikki lento- ja huoltotoiminta voidaan rahoittaa ja suorittaa viranomaisen vaatimusten mukaisesti.

i) Lentotoiminnanharjoittajan on nimettävä viranomaista tyydyttävät vastuuhenkilöt, jotka vastaavat seuraavien toiminnan osa-alueiden johtamisesta ja valvonnasta: 1) lentotoiminta; 2) huoltojärjestelyt; 3) miehistön koulutus; ja 4) maatoiminta.

j) Sama henkilö voidaan nimetä useamman kuin yhden osa-alueen vastuuhenkilöksi, jos järjestely on viranomaista tyydyttävä. Kuitenkin jos lentotoiminnanharjoittajalla on palveluksessaan vähintään 21 kokopäivätoimista työntekijää, edellä mainittuja neljää toiminnan osa-aluetta varten on nimettävä yhteensä vähintään kaksi vastuuhenkilöä.

k) Jos lentotoiminnanharjoittajan kokopäivätoimisten työntekijöiden määrä on 20 tai vähemmän, vastuullinen johtaja voi itse toimia yhdessä tai useammassa nimetyn vastuuhenkilön tehtävässä, mikäli järjestely on viranomaista tyydyttävä.

l) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että jokainen lento suoritetaan toimintakäsikirjan määräysten mukaisesti.

m) Lentotoiminnanharjoittajan on järjestettävä asianmukaiset välineet ja tilat lentojensa turvallista maahuolintaa varten.

n) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että sen lentokoneiden varustus ja miehistöjen pätevyys ovat niiden vaatimusten mukaisia, joita on noudatettava kyseisellä toiminta-alueella ja harjoitettavan lentotoiminnan lajissa.

o) Lentotoiminnanharjoittajan on noudatettava osan M vaatimuksia kaikkien sen ansiolentoluvan alaisessa toiminnassa käytettävien lentokoneiden huollossa.

p) Lentotoiminnanharjoittajan on toimitettava viranomaiselle luvun P mukainen toimintakäsikirja sekä kaikki sen lisäykset ja muutokset.

q) Lentotoiminnanharjoittajan on pidettävä kotilentopaikalla yllä toiminta-alueen ja lentotoiminnan lajin kannalta asianmukaisia lentotoiminnan tukitoimintoja.

OPS 1.180

Ansiolentoluvan myöntäminen, muuttaminen ja voimassapitäminen

a) Lentotoiminnanharjoittajalle voidaan myöntää ansiolentolupa tai sen muutos ja ansiolentolupa voidaan pitää voimassa ainoastaan, jos 1) käytettäville lentokoneille on myönnetty normaali lentokelpoisuustodistus jossakin jäsenvaltiossa ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristöhyväksyntää sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden hyväksyntää koskevista täytäntöönpanosäännöistä 24 päivänä syyskuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1702/2003 ( 9 ) mukaisesti. Muun jäsenvaltion kuin ansiolentoluvan myöntäneen valtion antama normaali lentokelpoisuustodistus hyväksytään ilman muuta näyttöä, jos se on myönnetty osan 21 mukaisesti; 2) viranomainen on hyväksynyt huoltojärjestelyt osan M luvun G mukaisesti; ja 3) lentotoiminnanharjoittaja on viranomaista tyydyttävällä tavalla osoittanut kykenevänsä i) luomaan asianmukaisen organisaation ja pitämään sitä yllä; ii) luomaan OPS 1.035:n mukaisen laatujärjestelmän ja pitämään sitä yllä; iii) noudattamaan vaadittuja koulutussuunnitelmia; iv) noudattamaan kyseisen lentotoiminnan luonteen ja laajuuden kannalta asianmukaisia huoltovaatimuksia, mukaan lukien OPS 1.175:n alakohdissa (g)–(o) tarkoitetut vaatimukset; ja v) noudattamaan OPS 1.175:tä.

b) Sen estämättä, mitä OPS 1.185(f):ssä määrätään, lentotoiminnanharjoittajan on ilmoitettava viranomaiselle mahdollisimman nopeasti kaikista jäljempänä olevan kohdan OPS 1.185(a) mukaisesti annettujen tietojen muutoksista.

c) Jollei viranomainen ole vakuuttunut siitä, että kohdan (a) vaatimukset täyttyvät, se voi näytön saamiseksi vaatia suoritettavaksi yhden tai useamman lennon, joilla toimitaan siten kuin ne olisivat kaupallista ilmakuljetusta.

OPS 1.185

Hallinnolliset vaatimukset

a) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että ensimmäisessä ansiolentolupahakemuksessa ja soveltuvin osin sen muutos- tai uusimishakemuksessa on seuraavat tiedot: 1) hakijan virallinen nimi ja toiminimi, käyntiosoite ja postiosoite; 2) aiotun toiminnan kuvaus; 3) johto-organisaation kuvaus; 4) vastuullisen johtajan nimi; 5) tärkeimmissä tehtävissä olevien vastuuhenkilöiden nimet sekä pätevyyttä ja kokemusta koskevat tiedot. Näihin luetaan lentotoiminnasta, huoltojärjestelyistä, miehistön koulutuksesta ja maatoiminnasta vastaavat henkilöt; ja 6) toimintakäsikirja.

b) Lentotoiminnanharjoittajan huoltojärjestelyjen osalta ensimmäisessä ansiolentolupahakemuksessa ja soveltuvin osin sen muutos- tai uusimishakemuksessa on oltava jokaisesta käytettävästä lentokonetyypistä seuraavat tiedot: 1) lentotoiminnanharjoittajan jatkuvan lentokelpoisuuden hallinnan selvitys; 2) lentotoiminnanharjoittajan huolto-ohjelma(t); 3) lentokoneen tekninen matkapäiväkirja; 4) tarvittaessa lentotoiminnanharjoittajan ja osan 145 mukaisesti hyväksytyn huolto-organisaation välisen huoltosopimuksen tekninen osuus; 5) lentokoneiden lukumäärä.

c) Ensimmäinen ansiolentolupahakemus on jätettävä vähintään 90 päivää ennen aiotun toiminnan aloittamispäivää. Toimintakäsikirja voidaan toimittaa myöhemmin, kuitenkin vähintään 60 päivää ennen aiotun toiminnan aloittamista.

d) Ansiolentoluvan muutoshakemus on jätettävä vähintään 30 päivää tai sovittua aikaa ennen aiotun toiminnan aloittamista.

e) Ansiolentoluvan uusimishakemus on jätettävä vähintään 30 päivää tai sovittua aikaa ennen luvan voimassaoloajan päättymistä.

f) Lukuun ottamatta poikkeuksellisia olosuhteita viranomaiselle on ilmoitettava nimetyn vastuuhenkilön aiotusta vaihtamisesta vähintään 10 päivää ennen vaihdon suunniteltua ajankohtaa.

OPS 1.175, liite 1

Ansiolentoluvan sisältö ja ehdot

Ansiolentoluvassa on mainittava

a) lentotoiminnanharjoittajan nimi ja sijainti (pääasiallinen toimipaikka);

b) myöntämispäivä ja voimassaoloaika;

c) kuvaus hyväksytyn lentotoiminnan lajista;

d) käyttöön hyväksytyt lentokonetyypit;

e) käyttöön hyväksyttyjen lentokoneiden rekisteritunnukset; lentotoiminnanharjoittaja voi kuitenkin saada hyväksynnän järjestelmälle, jolla viranomaiselle ilmoitetaan sen ansiolentoluvan perusteella käytettävien lentokoneiden rekisteritunnukset;

f) hyväksytyt toiminta-alueet;

g) erityiset rajoitukset; ja

h) erityiset luvat ja hyväksynnät, kuten — CAT II/CAT III (mukaan lukien hyväksytyt toimintaminimit) — (MNPS) Minimisuunnistustarkkuusvaatimukset — (ETOPS) Pitkän matkan lennot kaksimoottorisilla lentokoneilla — (RNAV) Aluesuunnistus — (RVSM) Pienennetyt korkeusporrastusminimit — Vaarallisten aineiden kuljetus — Lupa järjestää matkustamomiehistölle turvallisuuskoulutuksen peruskurssi ja tarvittaessa antaa luvussa O tarkoitettu todistus niiden lentotoiminnanharjoittajien osalta, jotka antavat tällaista koulutusta suoraan tai epäsuorasti.

OPS 1.175, liite 2

Ansiolentoluvan haltijan johto ja organisaatio

a) Yleistä Lentotoiminnanharjoittajan johto on järjestettävä järkevästi ja tehokkaasti, jotta lentotoiminnan turvallisuus voidaan varmistaa. Nimetyillä vastuuhenkilöillä on oltava johtamiskykyä sekä asianmukainen tekninen tai lentotoiminnallinen pätevyys ilmailun alalta.

b) Nimetyt vastuuhenkilöt: 1) Toimintakäsikirjassa on oltava nimettyjen vastuuhenkilöiden nimet sekä kuvaus näiden tehtävistä ja vastuualueista. Viranomaiselle on kirjallisesti ilmoitettava kaikista suunnitelluista tai tapahtuneista nimitysten tai tehtävien muutoksista. 2) Lentotoiminnanharjoittajan on tehtävä järjestelyt, joilla varmistetaan jatkuva valvonta nimettyjen vastuuhenkilöiden poissa ollessa. 3) Ansiolentoluvan haltijan vastuuhenkilöksi nimeämää henkilöä ei saa nimetä minkään muun ansiolentoluvan haltijan vastuuhenkilöksi, ellei tällainen järjestely ole kyseisiä viranomaisia tyydyttävä. 4) Vastuuhenkilöiden työaika on sovittava riittäväksi niin, että he kykenevät hoitamaan toiminnan laadun ja laajuuden edellyttämät johtotehtävät.

c) Henkilöstön riittävyys ja valvonta: 1) Miehistön jäsenet. Lentotoiminnanharjoittajan on otettava palvelukseensa suunnitellun toiminnan kannalta riittävä ohjaamo- ja matkustamohenkilöstö, joka on koulutettu ja tarkastettu soveltuvin osin lukujen N ja O mukaisesti. 2) Maahenkilöstö i) Maahenkilöstön lukumäärä riippuu toiminnan luonteesta ja laajuudesta. Erityisesti lentotoiminta- ja maapalveluosastoilla on oltava koulutettu henkilökunta, joka tuntee perusteellisesti vastuualueensa organisaatiossa. ii) Kun lentotoiminnanharjoittaja tekee toisen organisaation kanssa sopimuksen tiettyjen palveluiden hankkimisesta, vastuu asianmukaisen tason ylläpidosta säilyy lentotoiminnanharjoittajalla. Tällaisessa tapauksessa on annettava nimetylle vastuuhenkilölle tehtäväksi varmistaa, että kaikki sopimuskumppanit täyttävät vaadittavat normit. 3) Valvonta i) Nimettävien valvojien lukumäärä riippuu lentotoiminnanharjoittajan toiminnan yleisestä järjestelystä ja henkilöstön määrästä. ii) Näiden valvojien tehtävät ja velvollisuudet on määriteltävä ja kaikki lentotehtävät järjestettävä siten, että he voivat huolehtia valvontavelvollisuuksistaan. iii) Miehistön jäsenten ja maahenkilöstön valvonnasta vastaavien henkilöiden on oltava kokemukseltaan ja henkilökohtaisilta ominaisuuksiltaan sellaisia, että toimintakäsikirjassa määritelty vaatimustaso saavutetaan.

d) Työskentelytilat 1) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että lentotoiminnan turvallisuudesta vastaavan henkilöstön käytettävissä on riittävät työtilat jokaisella lentopaikalla, jolta toimintaa harjoitetaan itsenäisesti. Huomioon on otettava maahenkilöstön, lentotoiminnan valvonnasta vastaavan henkilöstön, tärkeiden tietojen säilyttämisen ja saatavilla pitämisen sekä miehistön lennonsuunnittelun tarpeet. 2) Toimistopalvelujen on kyettävä viipymättä jakamaan toimintaohjeita ja muuta tietoa kaikille asianosaisille.

e) Asiakirjat Lentotoiminnanharjoittajan on järjestettävä käsikirjojen, muutosasiakirjojen ja muiden asiakirjojen tuottaminen.

LUKU D

TOIMINTAMENETELMÄT

OPS 1.192

Määritelmät

Tässä asetuksessa käytetään seuraavia termejä.

a) Riittävä lentopaikka. Lentopaikka, jota lentotoiminnanharjoittaja pitää tyydyttävänä sovellettavat suoritusarvovaatimukset ja kiitoteiden ominaisuudet huomioon ottaen; oletettuna käyttöajankohtana lentopaikan on oltava käytettävissä ja siellä on oltava saatavilla tarvittavat oheispalvelut kuten ilmaliikennepalvelut, riittävä valaistus, yhteydenpitolaitteet, säätietojärjestelmät, suunnistuslaitteet ja pelastuspalvelu.

b) Pitkän matkan lennot kaksimoottorisilla lentokoneilla (Extended Range Operations for two engine aeroplanes, ETOPS). ETOPS-toimintaa on toiminta kaksimoottorisilla lentokoneilla, jotka viranomainen on hyväksynyt (ETOPS-hyväksyntä) harjoittamaan toimintaa kauempana kuin kohdan OPS 1.245 (a) mukaisesti määritetyllä etäisyydellä riittävältä lentopaikalta.

c) Riittävä ETOPS-reittivaralentopaikka. Riittävä lentopaikka, jolla on lisäksi oltava oletettuna käyttöajankohtana ATS-laitteisto ja vähintään yksi mittarilähestymismenetelmä.

d) Reittivaralentopaikka (En-Route Alternate, ERA). Reitillä oleva riittävä lentopaikka, jota voidaan vaatia suunnitteluvaiheessa.

e) 3 % ERA. Reittivaralentopaikka, joka on valittu siten, että reittivarapolttoaineen määrä voidaan vähentää kolmeen prosenttiin.

f) Syrjäinen lentopaikka. Jos viranomainen pitää sitä tyydyttävänä, määrälentopaikkaa voidaan pitää syrjäisenä lentopaikkana, jos lähimmälle riittävälle määrävaralentopaikalle lentämiseen tarvittavan polttoaineen määrä (varalentopaikalle lentämiseen tarvittava polttoaine ja loppuvarapolttoaine) on enemmän kuin: mäntämoottorilentokoneiden osalta seuraavaan lentoaikaan tarvittava polttoainemäärä: joko 45 minuuttia ja lisäksi 15 prosenttia matkalentoon varatusta ajasta tai kaksi tuntia sen mukaan kumpi näistä ajoista on lyhyempi; tai turbiinimoottorilentokoneiden osalta polttoainemäärä, joka tarvitaan kahden tunnin lentoaikaan tavanomaisella matkalentokulutuksella määrälentopaikan yläpuolella, mukaan luettuna loppuvarapolttoaine.

g) Vastaava kohta. Kohta, joka voidaan määrittää käyttämällä DME-etäisyyttä, sijainniltaan soveltuvaa NDB:tä tai VOR-, SRE- tai PAR-rastia taikka muuta sellaista soveltuvaa rastia 3–5 nm:n etäisyydellä kynnyksestä, joka määrittää lentokoneen sijainnin itsenäisesti.

h) Lennon kriittiset vaiheet. Lennon kriittisiä vaiheita ovat lähtökiito, lentoonlähdön lentorata, loppulähestyminen, lasku, mukaan luettuna laskukiito, sekä mikä tahansa muu lennon vaihe ilma-aluksen päällikön harkinnan mukaan.

i) Reittivarapolttoaine. Polttoaine, joka on tarpeen sellaisten odottamattomien tekijöiden varalta, joilla voi olla vaikutusta polttoaineen kulutukseen määrälentopaikalle lennettäessä, esimerkiksi yksittäisen lentokoneen poikkeamat arvioidusta polttoaineen kulutuksesta, poikkeamat ennustetuista sääolosuhteista sekä poikkeamat suunnitellulta reitiltä ja/tai matkalentokorkeudesta.

j) Erilliset kiitotiet. Samalla lentopaikalla olevat kiitotiet, jotka ovat erillisiä laskupaikkoja. Nämä kiitotiet voivat olla osittain päällekkäisiä tai risteäviä kuitenkin siten, että jos yksi kiitoteistä ei ole käytettävissä, tämä ei estä suunniteltua toimintaa toisella kiitotiellä. Kullakin kiitotiellä on oltava erillinen lähestymismenetelmä ja suunnistuslaitteet.

k) Hyväksytty matkalentonopeus yhden moottorin ollessa epäkunnossa. ETOPS-toiminnassa aiotulle toiminta-alueelle hyväksytty matkalentonopeus yhden moottorin ollessa epäkunnossa on lentokoneen tyyppihyväksynnän mukaisten rajoitusten mukainen nopeus, jonka lentotoiminnanharjoittaja valitsee ja valvova viranomainen hyväksyy.

l) ETOPS-alue. ETOPS-alue on alue, jonka ilmatilassa ETOPS-hyväksytty lentokone on kauempana riittävältä ETOPS-reittivaralentopaikalta kuin määritellyn lentoajan mukaisella etäisyydellä tyynellä (standardiolosuhteissa) ja hyväksytyllä matkalentonopeudella yhden moottorin ollessa epäkunnossa.

m) Liikkeellelähtö. ETOPS-suunnitteluminimejä sovelletaan liikkeellelähtöön asti. Liikkeellelähtö tapahtuu silloin, kun ilma-alus liikkuu ensimmäisen kerran omalla voimallaan lentoonlähtöä varten.

OPS 1.195

Lentotoiminnan valvonta

Lentotoiminnanharjoittajan on

a) otettava käyttöön viranomaisen hyväksymä lentotoiminnan valvontamenetelmä ja pidettävä sitä yllä; ja

b) valvottava lentotoimintaa kaikilla sen ansiolentoluvan mukaisesti suoritettavilla lennoilla.

OPS 1.200

Toimintakäsikirja

Lentotoiminnanharjoittajan on annettava operatiivisen henkilöstön käyttöön ja ohjeeksi luvun P mukainen toimintakäsikirja.

OPS 1.205

Operatiivisen henkilöstön pätevyys

Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että kaikki maa- ja lentotoimintatehtäviin määrätyt tai niihin suoraan osallistuvat henkilöt ovat saaneet asianmukaisen opastuksen, osoittaneet kykynsä erityisiin tehtäviinsä ja ovat tietoisia velvollisuuksistaan sekä tehtäviensä merkityksestä toiminnan kokonaisuuden kannalta.

OPS 1.210

Menetelmien laatiminen

a) Lentotoiminnanharjoittajan on laadittava jokaista lentokonetyyppiä varten menetelmät ja ohjeet, joihin sisältyvät maahenkilöstön ja miehistön jäsenten tehtävät toiminnan laadun mukaan maassa ja lennon aikana.

b) Lentotoiminnanharjoittajan on laadittava tarkistuslistajärjestelmä, jota miehistön jäsenten on noudatettava lentokoneen käytön kaikissa vaiheissa normaaleissa, poikkeuksellisissa ja hätätilanteissa sen varmistamiseksi, että toimintakäsikirjan lentomenetelmiä noudatetaan.

c) Lentotoiminnanharjoittaja ei saa vaatia miehistön jäsentä suorittamaan lennon kriittisten vaiheiden aikana mitään muita tehtäviä kuin sellaisia, jotka ovat lentokoneen turvallisen käytön kannalta välttämättömiä (katso OPS 1.192).

OPS 1.215

Ilmaliikennepalvelujen käyttö

Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että ilmaliikennepalveluja käytetään kaikilla lennoilla aina, kun niitä on saatavissa.

OPS 1.216

Lennon aikana annettavat toimintaohjeet

Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että sen lennon aikana antamat toimintaohjeet, joihin liittyy ATS-lentosuunnitelman muutos, koordinoidaan asianmukaisen ilmaliikennepalveluyksikön kanssa ennen niiden lähettämistä lentokoneeseen, mikäli tämä on käytännössä mahdollista.

OPS 1.220

Lentopaikkojen hyväksyminen

(Katso OPS 1.192)

Lentotoiminnanharjoittaja saa hyväksyä ainoastaan sellaisten lentopaikkojen käytön, jotka ovat kyseisen lentokonetyypin ja lentotoiminnan kannalta riittäviä.

OPS 1.225

Lentopaikan toimintaminimit

a) Lentotoiminnanharjoittajan on määritettävä OPS 1.430:n mukaisesti lentopaikan toimintaminimit kullekin lähtö-, määrä- ja varalentopaikalle, joka on hyväksytty käytettäväksi OPS 1.220:n mukaisesti.

b) Kaikki viranomaisen vaatimat lisäykset on sisällytettävä edellä kohdan (a) mukaisesti eriteltyihin toimintaminimeihin.

c) Tietyn lähestymis- ja laskumenetelmän minimejä voidaan käyttää, jos 1) aiottua menetelmää varten tarvittavat lähestymiskarttaan merkityt maalaitteet ovat toiminnassa; 2) kyseistä lähestymismenetelmää varten tarvittavat lentokoneen järjestelmät toimivat; 3) lentokoneen suoritusarvovaatimukset täyttyvät; ja 4) miehistöllä on tarvittava pätevyys.

OPS 1.230

Mittarilähtö- ja mittarilähestymismenetelmät

a) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että lentopaikan sijaintivaltion määrittelemiä mittarilähtö- ja mittarilähestymismenetelmiä käytetään.

b) Sen estämättä, mitä edellä kohdassa (a) määrätään, ilma-aluksen päällikkö voi hyväksyä julkaistusta lähtö- tai tuloreitistä poikkeavan lennonjohtoselvityksen edellyttäen, että estevarakriteereitä noudatetaan ja toimintaolosuhteet otetaan täysin huomioon. Loppulähestyminen on lennettävä näkölähestymisenä tai vahvistetun mittarilähestymismenetelmän mukaisesti.

c) Lentotoiminnanharjoittaja voi ottaa käyttöön muita kuin edellä kohdassa (a) tarkoitettuja menetelmiä ainoastaan, jos niillä on lentopaikan sijaintivaltion hyväksyntä, milloin se vaaditaan, ja ne ovat viranomaista tyydyttäviä.

OPS 1.235

Melunvaimennusmenetelmät

(Katso OPS 1.192)

Lentotoiminnanharjoittajan on otettava jokaista lentokonetyyppiä varten käyttöön asianmukaiset lähtö- ja saapumis-/lähestymismenetelmät seuraavasti:

a) lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että turvallisuus on etusijalla melunvaimennukseen nähden, ja

b) menetelmät on suunniteltava yksinkertaisiksi ja turvallisiksi käyttää siten, että miehistön työmäärä lennon kriittisten vaiheiden aikana ei lisäänny merkittävästi, ja

c) jokaista lentokonetyyppiä varten on määriteltävä kaksi lähtömenetelmää ICAOn asiakirjan 8168 Volume I (Procedures for Air Navigation Services, ”PANS-OPS”) mukaisesti: 1) lentoonlähdön melunvaimennusmenetelmä (Noise Abatement Departure Procedure) yksi (NADP 1), jonka tarkoituksena on lähialueen melunvaimennustavoitteiden saavuttaminen; ja 2) lentoonlähdön melunvaimennusmenetelmä kaksi (NADP 2), jonka tarkoituksena on pitkän etäisyyden melunvaimennustavoitteiden saavuttaminen; ja 3) lisäksi kussakin NADP-nousuprofiilissa saa olla vain yksi toimenpidejärjestys.

OPS 1.240

Reitit ja toiminta-alueet

a) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että lentotoimintaa harjoitetaan ainoastaan sellaisilla reiteillä tai alueilla, joilla 1) maalaitteet ja -palvelut, mukaan lukien lentosääpalvelut, ovat aiotun toiminnan kannalta riittäviä; 2) käytettäväksi aiotun lentokoneen suoritusarvot ovat riittävät minimilentokorkeusvaatimusten noudattamiseen; 3) käytettäväksi aiotun lentokoneen varustus täyttää suunnitellun lentotoiminnan vähimmäisvaatimukset; 4) asianmukaiset kartat ovat saatavilla (OPS 1.135(a)(9)); 5) jos käytetään kaksimoottorisia lentokoneita, riittäviä lentopaikkoja on käytettävissä OPS 1.245:n aika- ja matkarajoitusten mukaisesti; 6) jos käytetään yksimoottorisia lentokoneita, käytettävissä on paikkoja, joille on mahdollista tehdä turvallinen pakkolasku.

b) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että lentotoimintaa harjoitetaan viranomaisen asettamien reittejä tai toiminta-alueita koskevien rajoitusten mukaisesti.

OPS 1.241

Toiminta RVSM-ilmatilassa (pienennetty korkeusporrastusminimi)

Lentotoiminnanharjoittaja ei saa ilman viranomaisen eri hyväksyntää (RVSM-hyväksyntä) käyttää lentokonetta erikseen määritellyissä ilmatilan osissa, joissa alueellisen sopimuksen (Regional Air Navigation Agreement) perusteella käytetään 300 metrin (1 000 jalkaa) korkeusporrastusminimiä. (katso myös OPS 1.872).

OPS 1.243

Toiminta alueilla, joita koskevat erityiset suunnistustarkkuusvaatimukset

a) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että jos lentokonetta käytetään sellaisilla alueilla tai reiteillä tai sellaisissa ilmatilan osissa, joita varten on määrätty suunnistus-tarkkuusvaatimukset, se on hyväksytty näiden vaatimusten mukaisesti. Jos toimintaan vaaditaan viranomaisen hyväksyntä, lentotoiminnanharjoittajan on myös varmistettava, että asianmukainen hyväksyntä on saatu (katso myös OPS 1.865(c)(2), OPS 1.870 ja OPS 1.872.).

b) Lentotoiminnanharjoittajan, joka käyttää lentokonetta edellä kohdassa (a) tarkoitetuilla alueilla, on varmistettava, että toimintakäsikirjassa esitetään kaikki kyseisestä ilmatilasta vastaavan viranomaisen määräämät varamenetelmät.

OPS 1.245

Suurin sallittu etäisyys riittävältä lentopaikalta toimittaessa kaksimoottorisilla lentokoneilla ilman ETOPS-hyväksyntää

(Katso OPS 1.192)

a) Ellei viranomainen ole antanut erityistä hyväksyntää OPS 1.246(a):n mukaisesti (ETOPS-hyväksyntä), lentotoiminnanharjoittaja ei saa käyttää kaksimoottorista lentokonetta sellaisella reitillä, johon kuuluu kohta, joka sijaitsee kauempana riittävältä lentopaikalta (standardiolosuhteissa tyynellä) kuin seuraavilla etäisyyksillä: 1) Kun kyseessä on suoritusarvoluokan A lentokone, jonka i) suurin hyväksytty matkustajapaikkaluku on 20 tai enemmän; tai ii) suurin sallittu lentoonlähtömassa on 45 360 kg tai enemmän, etäisyydellä, joka vastaa 60 minuutissa lennettyä matkaa, kun yksi moottori on epäkunnossa ja käytetään alla olevan kohdan (b) mukaisesti määritettyä matkalentonopeutta. 2) Kun kyseessä on suoritusarvoluokan A lentokone, jonka i) suurin hyväksytty matkustajapaikkaluku on 19 tai vähemmän; ja ii) suurin sallittu lentoonlähtömassa on alle 45 360 kg, etäisyydellä, joka vastaa 120 minuutissa lennettyä matkaa, tai jos viranomainen sen hyväksyy, suihkumoottorilentokoneilla enintään 180 minuutissa lennettyä matkaa, kun yksi moottori on epäkunnossa ja käytetään alla olevan kohdan (b) mukaisesti määritettyä matkalentonopeutta. 3) Kun kyseessä on suoritusarvoluokan B tai C lentokone, sillä etäisyydellä, joka seuraavista on lyhyempi: i) etäisyydellä, joka vastaa 120 minuutissa lennettyä matkaa, kun yksi moottori on epäkunnossa ja käytetään alla olevan kohdan (b) mukaisesti määritettyä matkalentonopeutta; tai ii) 300 meripeninkulmaa.

b) Lentotoiminnanharjoittajan on määritettävä jokaista käyttämäänsä kaksimoottorista lentokonetyyppiä tai -versiota varten nopeus, jota käytetään laskettaessa suurin sallittu etäisyys riittävälle lentopaikalle. Tämä nopeus ei saa olla suurempi kuin VMO, ja sen on perustuttava siihen todelliseen ilmanopeuteen, jonka lentokone pystyy säilyttämään yhden moottorin ollessa epäkunnossa.

c) Lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että toimintakäsikirjaan sisältyvät jokaisesta tyypistä tai versiosta erikseen seuraavat tiedot: 1) matkalentonopeus yhden moottorin ollessa epäkunnossa, joka on määritetty edellä olevan kohdan (b) mukaisesti; ja 2) suurin sallittu etäisyys riittävältä lentopaikalta, joka on määritetty edellä olevien kohtien (a) ja (b) mukaisesti. Huom: Edellä mainitut nopeudet on tarkoitettu ainoastaan käytettäviksi määritettäessä suurinta sallittua etäisyyttä riittävältä lentopaikalta.

OPS 1.246

Pitkän matkan lennot kaksimoottorisilla lentokoneilla (ETOPS)

(Katso OPS 1.192)

a) Lentotoiminnanharjoittaja ei saa ilman viranomaisen eri hyväksyntää (ETOPS-hyväksyntä) harjoittaa toimintaa kauempana kuin OPS 1.245:n mukaisesti määritetyllä etäisyydellä riittävältä lentopaikalta.

b) Ennen ETOPS-lennon aloittamista lentotoiminnanharjoittajan on varmistettava, että käytettävissä on riittävä ja säävaatimukset täyttävä ETOPS-reittivaralentopaikka, joka sijaitsee joko lentotoiminnanharjoittajan ETOPS-hyväksynnän mukaisen lentoajan sisällä tai MEL:n perusteella määritettyyn lentokoneen toimintakuntoisuuteen perustuvan lentoajan sisällä sen mukaan, kumpi näistä on lyhyempi. (Katso myös OPS 1.297 (d)).

OPS 1.250

Minimilentokorkeuksien määrittäminen

a) Lentotoiminnanharjoittajan on annettava kaikille lennettävän reitin osille minimilentokorkeudet ja niiden määritysmenetelmät, joilla varmistetaan vaadittava korkeusvara maastoon lukujen F–I vaatimusten mukaisesti.

b) Kaikkien minimilentokorkeuksien määritysmenetelmien on oltava viranomaisen hyväksymiä.

c) Jos niiden valtioiden, joiden yli lennetään, vahvistamat minimilentokorkeudet ovat lentotoiminnanharjoittajan määräämiä korkeammat, pätevät korkeammat arvot.

d) Lentotoiminnanharjoittajan on minimilentokorkeuksia määrittäessään otettava huomioon seuraavat tekijät: 1) tarkkuus, jolla lentokoneen sijainti voidaan määrittää; 2) käytettävien korkeusmittarien näytön todennäköiset epätarkkuudet; 3) maaston ominaisuudet (esim. äkilliset korkeusvaihtelut) niillä reiteillä tai alueilla, joilla lentotoimintaa harjoitetaan; 4) epäsuotuisiin sääolosuhteisiin joutumisen todennäköisyys (esim. voimakas turbulenssi ja laskevat i