1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B ►M2 NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 22 päivänä heinäkuuta 1974,
moottoriajoneuvoista istuinten, niiden kiinnityspisteiden ja pääntukien osalta
(74/408/ETY) ◄
(EYVL L 221, 12.8.1974, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston direktiivi 81/577/ETY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1981 L 209 34 29.7.1981
►M2Komission direktiivi 96/37/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1996 L 186 28 25.7.1996
Oikaistu:
►C1Oikaisu, EYVL L 214, 23.8.1996, s. 27 (96/37/EY)
►C2Oikaisu, EYVL L 221, 31.8.1996, s. 71 (96/37/EY)
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 22 päivänä heinäkuuta 1974,
moottoriajoneuvoista istuinten, niiden kiinnityspisteiden ja pääntu-
kien osalta
(74/408/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,
sekä katsoo, että
tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen
lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa sisustukseen
istuimien ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta,
nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että
jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräys-
tensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen janiiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioidenlainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussaneuvoston direktiivissä 70/156/ETY(
2) säädetty ETY-tyyppihyväk-
syntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppienosalta,
matkustajatilaa koskevat yhteiset vaatimukset hallintalaitteiden sijoitte-
lulle, katolle ja kattoluukulle sekä selkänojille ja istuimien takaosillesäädetään 17 päivänä joulukuuta 1973 annetulla neuvoston direktiivilläN:o 74/60/ETY(
3); sisävarusteita koskevista vaatimuksista, jotka liit-
tyvät ohjausmekanismin toimintaan törmäystilanteessa, säädetään 4päivänä kesäkuuta 1974 annetulla neuvoston direktiivillä 74/297/
ETY(
4); muut sisävarusteita ja erityisesti niskatukea, istuimien kiinnity-
spisteitä ja hallintalaitteiden sijoittelua koskevat vaatimukset annetaan
myöhemmin,
teknisten vaatimusten osalta on asianmukaista hyödyntää periaatteessa
Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöä N:o17(
5) (Yhdenmukaiset määräykset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväk-
syntää istuimien ja niiden kiinnityspisteiden lujuuden osalta), joka on
20 päivänä maaliskuuta 1958 tehdyn moottoriajoneuvojen varusteiden
ja osien hyväksymisehtojen yhdenmukaistamista ja hyväksymisenvastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen liitteenä, ja
moottoriajoneuvoja koskevan kansallisen lainsäädännön lähentäminen
edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorit-tamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti; tällaisen järjestelmänkitkattoman toiminnan vuoksi jäsenvaltioiden on sovellettava vaati-muksia samasta päivästä alkaen,1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 2
(1) EYVL N:o C 108, 10.12.1973, s. 75
(2) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
(3) EYVL N:o L 38, 11.2.1974, s. 2
(4) EYVL N:o L 165, 20.6.1974, s. 16
(5) Asiakirja ECE, Geneve
E/ECE/324Rev. 1/Add.E/ECE/TRANS/505▼M2
▼B
}B▼
▼B
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1.Tässädirektiivissä’’ajoneuvolla’’tarkoitetaankaikkiatieliikentee-
seen tarkoitettuja, korilla varustettuja tai ilman koria olevia, vähintään
nelipyöräisiä moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus
on yli 25 km/h, ►M2lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja,
maatalous- ja metsätraktoreita sekä kaikkia liikkuvia koneita. ◄
2. Tätä direktiiviä ei sovelleta kokoontaitettaviin (kääntö)istuimiin
taikka sivuttain tai taaksepäin oleviin istuimiin.
2 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansal-
lista tyyppihyväksyntää ►M2istuimien tai niiden kiinnityspisteiden
lujuuteen liittyvistä syistä eikä evätä istuimelta ETY-tyyppihyväksyntää
tai kansallista tyyppihyväksyntää istuimen lujuuteen ja istujan suojaus-
kykyyn liittyvistä syistä, jos ne vastaavat liitteen II tai III vaatimuksiasoveltuvin osin, kun ajoneuvo kuuluu M-luokkaan ja on varustettuturvavöin, ja liitteen IV vaatimuksia, kun ajoneuvo kuuluu M
2- tai M3-luokkaan ilman turvavöitä tai N-luokkaan. Ajoneuvoluokat
määritellään direktiivin 70/156/ETY liitteessä IIA. ◄
3 artikla
Jäsenvaltio ei saa kieltää ajoneuvon rekisteröintiä tai estää ajoneuvon
myyntiä, liikkeelle laskemista tai käyttöä ►M2istuimien tai niiden
kiinnityspisteiden lujuuteen liittyvistä syistä tai estää istuimen myyntiä,liikkeelle laskemista tai käyttöä sen lujuuteen ja istujan suojauskykyynliittyvistä syistä, jos ne vastaavat asianomaisten liitteiden vaatimuksia
sen mukaan, mihin luokkaan ajoneuvo kuuluu, 2 artiklan
mukaisesti. ◄
4 artikla
Tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavattoimenpiteet varmistaakseen, että se saa tiedon kaikista►
M2liitteessä II olevassa 2.2 kohdassa, liitteessä III olevassa 2.3
kohdassa tai liitteessä III olevassa 2.4 kohdassa, soveltuvin osin, ◄
tarkoitettuja ominaisuuksia tai osia koskevista muutoksista. Jäsenval-tion toimivaltaisten viranomaisten on päätettävä, onko muutetulleajoneuvolle suoritettava uusia testejä ja laadittava uusi seloste. Joställaisissa testeissä ilmenee, että tämän direktiivin vaatimuksia einoudateta, muutosta ei saa hyväksyä.
5 artikla
Tarvittavat muutokset ►
M2liitteiden ◄määräysten mukauttamiseksi
tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen.
6 artikla
1. Jäsenvaltioiden on ennen 1 päivää maaliskuuta 1975 annettava jajulkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset jailmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
Niiden on täytäntöönpantava nämä säännökset 1 päivästä lokakuuta
1975 alkaen.
2. Kun tämä direktiivi on annettu tiedoksi, jäsenvaltioiden on
huolehdittava, että luonnokset niistä tässä direktiivissä tarkoitettujakysymyksiä koskevista laeista, asetuksista ja hallinnollisista määräyk-sistä, jotka ne aikovat antaa, toimitetaan komissiolle riittävän ajoissa,jotta se voi esittää huomautuksensa.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 3
▼M1
▼B
▼B
7 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 4
▼M2
LIITELUETTELO
LIITE I: Hallinnolliset määräykset ETY-tyyppihyväksynnästä
Lisäys 1: Ilmoituslomake (ajoneuvo)
Lisäys 2: ETY-tyyppihyväksyntätodistus (ajoneuvo)
Lisäys 3: Ilmoituslomake (osa)
Lisäys 4: ETY-tyyppihyväksyntätodistus (osa)
Lisäys 5: Malli ETY-tyyppihyväksyntämerkistä
LIITE II: Soveltamisala, määritelmät ja vaatimukset M1-luokan
ajoneuvoille
Lisäys 1: Testit ja käyttöohjeet
Lisäys 2: Testausmenettely energian hajauttamisen tarkas-
tamiseksi
Lisäys3: Menetelmäistuimienkiinnityspisteidentestaami-
seksi
LIITE III: Soveltamisala, määritelmät ja vaatimukset tietyille M2-j a
M3-luokkien ajoneuvoille
Lisäys 1: Testausmenettelyt istuimia ja/tai kiinnityspisteitä
varten
Lisäys 2: Kiinnityspisteiden testimenettelyt ajoneuvossa
Lisäys 3: Tehtävät mittaukset
Lisäys 4: Hyväksyttävyysperusteiden määrittäminen
Lisäys 5: Staattiset testivaatimukset
Lisäys 6: Energianvaimennusvaatimukset
LIITE IV: Yleiset vaatimukset niiden ajoneuvojen osalta, jotka eivät
kuulu liitteiden II ja III soveltamisalaan.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 5
▼M2
LIITE I
HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄSTÄ
1. Ajoneuvon ETY-tyyppihyväksyntää koskeva hakemus
1.1 Ajoneuvon valmistajan on toimitettava ajoneuvotyypin ETY-tyyppi-
hyväksyntää koskeva hakemus M- tai N-luokan ajoneuvojen osalta
istuimien, istuimien kiinnityspisteiden ja pääntukien suhteen tai M2- tai
M3-luokan ajoneuvojen osalta kiinnityspisteiden suhteen direktiivin 70/
156/ETY 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
1.2 Ilmoituslomakkeen malli annetaan tämän liitteen lisäyksessä 1.1.3 Tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavalle tutkimuslaitokselle
on toimitettava:
1.3.1 hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo ja vaadittaessa olen-
nainen osa ajoneuvon rakenteesta;
1.3.2 liitteessä II tai III mainittujen ajoneuvojen osalta ylimääräinen sentyyp-
pinen istuinsarja, jolla ajoneuvo on varustettu, kiinnityspisteineen;
1.3.3 sellaisten M
1-luokan ajoneuvojen, M2-luokan enimmäismassaltaan
3 500 kg painoisten ajoneuvojen ja N1-luokan ajoneuvojen osalta, joiden
istuimiin on asennettu tai voidaan asentaa pääntuet, 1.3.1 ja 1.3.2
alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi:
1.3.3.1 irrotettavien pääntukien osalta: ylimääräinen sentyyppinen pääntuilla
varustettu istuinsarja, jolla ajoneuvo on varustettu, kiinnityspisteineen;
1.3.3.2 erillisten pääntukien osalta: ylimääräinen sentyyppinen istuinsarja, jolla
ajoneuvo on varustettu, kiinnityspisteineen, ylimääräinen sarja vastaavia
pääntukia sekä se osa ajoneuvon rakenteesta, johon pääntuki asennetaan,
tai koko rakenne.
2. Istuimen osan ETY-tyyppihyväksyntää koskeva hakemus
2.1 Ajoneuvon valmistajan on toimitettava istuintyypin osan ETY-tyyppi-
hyväksyntää koskeva hakemus direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4
kohdan mukaisesti.
2.2 Ilmoituslomakkeen malli annetaan tämän liitteen ►C2lisäyksessä
3◄.
2.3 Tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavalle tutkimuslaitokselle
on toimitettava:
2.3.1 Kolme näytettä hyväksyttävää tyyppiä olevasta istuimesta. Kussakin
istuimessa on oltava selvästi ja pysyvästi merkittynä valmistajan tavara-
merkki tai kaupallinen merkki sekä tyyppinimitys.
3. ETY-tyyppihyväksynnän myöntäminen
3.1 Jos olennaiset vaatimukset täyttyvät, ETY-tyyppihyväksyntä on
myönnettävä direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 3 kohdan ja soveltuvinosin 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
3.2 ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli annetaan3.2.1 1 kohdassa tarkoitettujen hakemusten osalta ►
C2lisäyksessä 2 ◄;
3.2.2 2 kohdassa tarkoitettujen hakemusten osalta lisäyksessä 4.3.3 Kullekin hyväksytylle ajoneuvotyypille tai istuintyypille on annettava
hyväksyntänumero direktiivin 70/156/ETY liitteen VII mukaisesti.
Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa ajoneuvotyypille tai
toiselle istuintyypille.
4. Tyypin muutokset ja hyväksynnän tarkistukset
4.1 Tehtäessä tämän direktiivin mukaisesti hyväksytyn tyypin muutoksia
sovelletaan direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan säännöksiä.
5. Tuotannon vaatimustenmukaisuus
5.1 Yleisenä sääntönä tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamistoi-
menpiteet on toteutettava direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan
säännösten mukaisesti.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 6
▼M2
6. Merkinnät
6.1 Jokaisessa istuimessa, joka on tämän direktiivin mukaisesti erillisenä
teknisenä yksikkönä hyväksytyn tyypin mukainen, on oltava ETY-tyyp-
pihyväksyntämerkki.
6.2 Tämän merkin on koostuttava:6.2.1 suorakulmiosta, joka ympäröi e-kirjainta ja sitä seuraavaa tyyppihyväk-
synnän antaneen jäsenvaltion tunnuslukua tai -kirjainta:
1 Saksa
2 Ranska3 Italia
4 Alankomaat
5 Ruotsi6 Belgia
9 Espanja
11 Yhdistynyt kuningaskunta12 Itävalta13 Luxemburg
17 Suomi
18 Tanska21 Portugali23 Kreikka
IRL Irlanti
6.2.2 suorakulmion lähellä olevasta ”perushyväksyntänumerosta”, joka
sisältyy direktiivin 70/156/ETY liitteessä VII tarkoitetun tyyppihyväk-
syntänumeron 4 jaksoon ja jonka edellä on kaksi lukua, jotka
ilmaisevat direktiiviin 74/408/ETY viimeksi tehdylle huomattavalle
tekniselle tarkistukselle annetun järjestysnumeron sinä päivänä, jolloin
ETY-tyyppihyväksyntä myönnettiin. Tässä direktiivissä järjestysnumero
on 00;
6.2.3 lisäsymbolista ”D”, joka sijaitsee suorakulmion yläpuolella ja ilmaisee,
että liitteen III lisäyksen I mukainen dynaaminen testi (-t) on suoritettu
istuimen hyväksymiseksi.
6.3 ETY-tyyppihyväksyntämerkki on kiinnitettävä istuimeen tai istuimiin
siten, että se on pysyvästi merkitty ja selvästi luettavissa.
6.4 Esimerkki ETY-tyyppihyväksyntämerkistä esitetään lisäyksessä 5.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 7
▼M2
Lisäys 1
Ilmoituslomake N:o …
ajoneuvon ETY-tyyppihyväksynnästä sen istuimien, kiinnityspisteiden ja pääntu-
kienosaltaannetunneuvostondirektiivin70/156/ETY(1)liitteenI,
direktiivi n74/408/ETY,sellaisenakuinseonviimeksimuutettunadirektiivillä
96/37/EY,mukaisesti
Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on
liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassamittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai A4-kokoon taitet-
tuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.
Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja
toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.
0. Yleistä
0.1 Merkki (valmistajan toiminimi):
0.2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (kaupalliset kuvaukset):0.3 Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (
b):
0.3.1 Näiden merkintöjen sijainti:0.4 Ajoneuvoluokka (
c):
0.5 Valmistajan nimi ja osoite:0.8 Kokoonpanotehtaan(-tehtaiden) osoite (osoitteet):
1. Ajoneuvon yleiset rakenteelliset ominaisuudet
1.1 Valokuvat ja/tai piirustukset malliajoneuvosta:9. Kori
9.1 Korin tyyppi:
9.2 Käytetyt materiaalit ja rakennetavat:9.10 Sisävarusteet9.10.3 Istuimet
9.10.3.1 Lukumäärä:
9.10.3.2 Sijainti ja järjestely:9.10.3.3 Massa:9.10.3.4 Ominaisuudet: sellaisten istuimien osalta, joita ei ole tyyppihyväk-
sytty osina, kuvaus ja piirustukset
9.10.3.4.1 Istuimet ja niiden kiinnityspisteet:9.10.3.4.2 Säätöjärjestelmä:9.10.3.4.3 Siirto- ja lukitusjärjestelmä:9.10.3.4.4 Turvavöiden kiinnityspisteet (jos ne kuuluvat istuinrakenteeseen):9.10.3.4.5 Kiinnityspisteinä käytetyistä ajoneuvon osista:
9.10.3.5 R-pisteen koordinaatit tai piirustus R-pisteestä (x)
9.10.3.5.1 Kuljettajan istuin:9.10.3.5.2 Kaikki muut istumapaikat:9.10.3.6 Malli vartalon kulmasta9.10.3.6.1 Kuljettajan istuin:9.10.3.6.2 Kaikki muut istumapaikat:9.10.3.7 Istuimen säätöalue1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 8
(1) Tässä ilmoituslomakkeessa käytetyt kohtien numerot ja alaviitteet vastaavat niitä, jotka
sisältyvät direktiivin 70/156/ETY liitteeseen 1. Tämän direktiivin kannalta merkityk-
settömät kohdat jätetään pois.
▼M2
9.10.3.7.1 Kuljettajan istuin:
9.10.3.7.2 Kaikki muut istumapaikat:
9.10.4 Pääntuet9.10.4.1 Pääntukityyppi(-tyypit): kiinteä/irrotettava/erillinen (
1)
9.10.4.2 Tyyppihyväksyntänumero(t), jos saatavilla:
9.10.4.3 Sellaisten pääntukien osalta, joita ei ole vielä hyväksytty,9.10.4.3.1 pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa mainitaan erityisesti
käytetyn täytemateriaalin tai -materiaalien laatu ja soveltuvin osin
hyväksyttävänä olevien istuintyypin tai -tyyppien tukien ja kiinnity-
slaitteiden sijainnit ja eritelmät:
9.10.4.3.2 ”erillisen” pääntuen osalta9.10.4.3.2.1 yksityiskohtainen kuvaus siitä rakenneosasta, johon pääntuki on
tarkoitettu asennettavaksi:
9.10.4.3.2.2 mittapiirustukset rakenteen ja pääntuen ominaisista osista:
Päivämäärä, tiedosto
Istuimia, niiden kiinnityspisteitä ja tarvittaessa niiden pääntukia koskevien hake-
musten osalta on ilmoitettava kaikki edellä luetellut kohdat, lukuun ottamatta
9.10.3.4.5 kohtaa.
M
2-j aM3-luokan ajoneuvojen istuinten kiinnityspisteitä koskevien hakemusten
osalta on ilmoitettava 0—0.8, 1, 1.1, 9—9.2, 9.10.3.4 ja 9.10.3.4.5 kohta.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 9
▼M2
Lisäys 2
MALLI
[enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)]
ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS
Ilmoitus ajoneuvotyypin / osatyypin / erillisen teknisen yksikön tyypin(1)
— tyyppihyväksynnästä (1)
— tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1)
— tyyppihyväksynnän epäämisestä (1)
— tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1)
direktiivin 74/408/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä
96/37/EY, mukaisesti.
Tyyppihyväksyntänumero:
Laajennuksen syy:
I jakso
0.1 Merkki (valmistajan toiminimi):
0.2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (kaupalliset kuvaukset):
0.3 Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon / osaan / erilliseen
tekniseen yksikköön(1)(2):
0.3.1 Näiden merkintöjen sijainti:0.4 Ajoneuvoluokka(
3):
0.5 Valmistajan nimi ja osoite:
0.7 Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta ETY-tyyppihyväksyntä-
merkin sijainti ja kiinnitystapa:
0.8 Kokoonpanotehtaan(-tehtaiden) osoite (osoitteet):
II jakso
1. Lisätietoja (tarvittaessa) (katso lisäyksen liite):2. Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:
3. Testausselostuksen päiväys:
4. Testausselostuksen numero:5. Mahdolliset huomautukset (katso lisäyksen liite):
6. Paikka:
7. Päivämäärä:8. Allekirjoitus:
9. Ohessa on luettelo hyväksyntäviranomaisen hallussa olevasta tietopake-
tista, jonka saa pyynnöstä.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 10
(1) Tarpeeton viivataan yli.
(2) Jos tyypin tunnistustavassa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tämän tyyppihyväk-
syntätodistuksen koskeman ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikönkuvailemisessa, tällaiset merkit on ilmoituksessa esitettävä tunnuksella ”?” (esim.ABC??123??).
(
3) Siten kuin direktiivin 70/156/ETY liitteen I A osassa määritellään.
▼M2
Lisäyksen liite ETY-tyyppihyväksyntätodistukseen (ETY) N:o … ajoneuvon tyyp-
pihyväksynnästä
(direktiivin 74/408/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä
96/37/EY, mukaisesti)
1. Lisätietoja
1.1 Osan ETY-tyyppihyväksytyn istuimen mahdollinen merkki ja tyyppi:
1.2 Kunkin istuinrivin osalta: erillinen/yhdistelmäistuin, kiinteä/säädettävä,
kiinteä selkänoja/säädettävä selkänoja, taitettava selkänoja/kallistettavaselkänoja(
1)
1.3 Istuimien sijainti ja järjestely (ETY-tyyppihyväksytyt istuimet ja muut
istuimet):
1.4 Istuimet, joissa on kiinteä turvavyön kiinnityspiste, jos sellaisia on:
1.5 Kunkin istuimen osalta: pääntukien tyyppi, jos sellaisia on kiinteinä/irrotet-
tavina/erillisinä (1)
1.6 Lyhyt kuvaus ajoneuvotyypistä ottaen huomioon sen istuimen kiinnityspis-
teet ja niiden välinen vähimmäisetäisyys (M2-j aM3-luokkien ajoneuvojen
kiinnityspisteiden osalta myönnettyjen hyväksyntöjen tapauksessa):
5. Huomautuksia:1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 11
(1) Tarpeeton viivataan yli.
▼M2
Lisäys 3
Ilmoituslomake N:o …
istuimien osan ETY-tyyppihyväksynnästä
(Direktiivi 74/408/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä
96/37/EY)
Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on
liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa
mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai A4-kokoon taitet-tuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.
Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja
toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.
0. Yleistä
0.1 Merkki (valmistajan toiminimi):
0.2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (kaupalliset kuvaukset):0.5 Valmistajan nimi ja osoite:
0.7 Osien ja erillisten teknisten yksikköjen osalta ETY-hyväksyntämerkin
sijainti ja kiinnitystapa:
0.8 Kokoonpanotehtaan(-tehtaiden) osoite (osoitteet):
1. Laitteen kuvaus
1.1 Ominaisuudet: Kuvaus ja piirustukset1.1.1 Istuimet ja niiden kiinnityspisteet:
1.1.2 säätöjärjestelmä:
1.1.3 siirto- ja lukitusjärjestelmä:1.1.4 turvavöiden kiinnityspisteet (jos ne kuuluvat istuinrakenteeseen):
1.1.5 kiinnityspisteinä käytetyistä ajoneuvon osista:
1.1.6 Pääntuet (jos sellaisia on):1.2 R-pisteen koordinaatit tai piirustus R-pisteestä (x):
1.3 Istuimen säätöalue
Päivämäärä, tiedosto1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 12
▼M2
Lisäys 4
MALLI
[enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)]
ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS
Ilmoitus ajoneuvotyypin/osatyypin/erillisen teknisen yksikön tyypin(1)
— tyyppihyväksynnästä (1)
— tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1)
— tyyppihyväksynnän epäämisestä (1)
— tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1)
direktiivin 74/408/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä
96/37/EY, mukaisesti.
Tyyppihyväksyntänumero:
Laajennuksen syy:
I jakso
0.1 Merkki (valmistajan toiminimi):
0.2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (kaupalliset kuvaukset):
0.3 Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon/osaan/erilliseen
tekniseen yksikköön(1)(2):
0.3.1 Näiden merkintöjen sijainti:0.4 Ajoneuvoluokka(
3):
0.5 Valmistajan nimi ja osoite:
0.7 Osien ja erillisten teknisten yksikköjen osalta ETY-tyyppihyväksyntä-
merkin sijainti ja kiinnitystapa:
0.8 Kokoonpanotehtaat(-tehtaiden) osoite (osoitteet):
II jakso
1. Lisätietoja (tarvittaessa) (katso lisäyksen liite):2. Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:
3. Testausselostuksen päiväys:
4. Testausselostuksen numero:5. Mahdolliset huomautukset (katso lisäyksen liite):
6. Paikka:
7. Päivämäärä:8. Allekirjoitus:
9. Ohessa on luettelo hyväksyntäviranomaisen hallussa olevasta tietopake-
tista, jonka saa pyynnöstä.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 13
(1) Tarpeeton viivataan yli.
(2) Jos tyypin tunnistustavassa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tämän tyyppihyväk-
syntätodistuksen koskeman ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikönkuvailemisessa, tällaiset merkit on ilmoituksessa esitettävä tunnuksella ”?” (esim.ABC??123??).
(
3) Siten kuin direktiivin 70/156/ETY liitteessä II A määritellään
▼M2
Lisäyksen liite ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen (ETY) N:o …
istuintyypin osan tyyppihyväksynnästä direktiivin 74/408/ETY, sellaisena kuin
se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/37/EY, mukaisesti
1. Lisätietoja
1.1 Lyhyt kuvaus istuintyypistä, sen kiinnitysvarusteista ja sen säätö-, siirto-
ja lukitusjärjestelmistä, mukaan lukien asennuspisteiden välinen vähim-
mäisetäisyys:
1.3 Istuimien sijainti ja järjestely:1.4 Istuimet, joissa on kiinteä turvavyön kiinnityspiste, jos sellaista on:
1.5 Pääntuen tyyppi, jos sellainen on: kiinteä/irrotettava/erillinen(
1)
5. Huomautuksia:5.1 Istuimen selkänojan takaosan energianvaimennustesti: kyllä/ei (
1)
5.1.2 Piirustukset, joissa näkyy energian hajauttamisen osalta tarkastettu alue
istuimen selkänojan takaosasta:
5.2 Liitteessä III olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti hyväksytty istuin (dynaa-
minen testi): kyllä/ei (1)
5.2.1 Testi 1: kyllä/ei (1)
5.2.2 Testi 2: kyllä/ei (1)
5.2.3 Kuvaus testissä 2 käytetyistä vöistä ja kiinnityspisteistä:5.2.4 Testissä 2 käytetty lisäistuintyyppi (jos se eroaa hyväksytystä istuintyy-
pistä):
5.3 Liitteessä III olevan 3.2.2 kohdan mukaisesti hyväksytty istuin (staattinen
testi): kyllä/ei (
1)
5.3.1 Lisäys 5:n mukainen testi: kyllä/ei (1)
5.3.2 Lisäys 6:n mukainen testi: kyllä/ei (1)1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 14
(1) Tarpeeton viivataan yli.
▼M2
Lisäys 5
ETY-tyyppihyväksyntämerkin malli
Istuin, jossa on yllä oleva ETY-tyyppihyväksyntämerkki, on laite, joka on
hyväksytty Espanjassa (e9) perushyväksyntänumerolla 0148 tämän direktiivin
(00) perusteella. Käytetyt numerot ovat ainoastaan suuntaa-antavia.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 15
▼M2
LIITE II
SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT JA VAATIMUKSET M1-LUOKAN
AJONEUVOILLE
1. Soveltamisala
1.0 Tämän liitteen vaatimuksia sovelletaan M1-luokan ajoneuvoihin.
1.1 Tämän liitteen vaatimuksia ei sovelleta kokoontaitettaviin (kääntö)istui-
miin taikka sivuttain tai taaksepäin oleviin istuimiin eikä mihinkään
tällaisiin istuimiin asennettuun pääntukeen.
1.2 Direktiivin 78/932/ETY vaatimusten mukaisesti hyväksytyt pääntuet on
katsottava tämän direktiivin sovellettavien vaatimusten mukaisiksi.
1.3 Alueella 1 sijaitsevien istuinten takaosat tai pääntukien takaosat, jotka
ovat (sisävarusteita koskevan) direktiivin 74/60/ETY liitteessä I olevan
5.7 kohdan vaatimusten mukaisia, on katsottava tämän direktiivin
vastaavien vaatimusten mukaisiksi.
2. Määritelmät
Tässä liitteessä tarkoitetaan:
2.1 ”ajoneuvon hyväksynnällä” ajoneuvotyypin hyväksyntää istuimien ja
niiden kiinnityspisteiden lujuuden, istuimien selkänojien takaosien suun-
nittelun ja pääntukien ominaisuuksien osalta;
2.2 ”ajoneuvotyypillä” moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot
eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osiltaan:
2.2.1 istuimien rakenne, muoto, mitat, materiaalit ja massa, vaikka istuimet
voivat erota toisistaan päällyksen ja värin osalta; eroja, jotka eivät ylitä
5 %:a hyväksytyn istuintyypin massasta, ei ole katsottava merkitykselli-
siksi;
2.2.2 istuimen selkänojan sekä istuimien ja niiden osien säätö-, siirto- ja luki-
tusjärjestelmien tyyppi ja mitat;
2.2.3 istuimien kiinnityspisteiden tyyppi ja mitat;
2.2.4 pääntukien mitat, kehys, materiaalit ja täyte, vaikka pääntuet voivat
erota toisistaan värin ja päällyksen osalta;
2.2.5 pääntuen kiinnitysten tyyppi ja mitat ja sen ajoneuvon osan ominai-
suudet, johon pääntuki kiinnitetään, erillisen pääntuen osalta;
2.3 ”istuimella” yhden täysikasvuisen henkilön istuttavaa ajoneuvon raken-
teeseen sisäänrakennettua tai irrallista rakennetta verhoiluineen. Ilmaisu
käsittää sekä erillisen istuimen että yhdelle henkilölle tarkoitetun yhdis-
telmäistuimen osan;
2.4 ”yhdistelmäistuimella” vähintään kahden täysikasvuisen henkilön istutta-
vaksi tarkoitettua rakennetta verhoiluineen;
2.5 ”kiinnityspisteellä” järjestelmää, jolla istuinkokonaisuus on kiinnitetty
ajoneuvon rakenteeseen, mukaan lukien asiaankuuluvat osat ajoneuvon
rakenteessa;
2.6 ”säätöjärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osat
voidaan säätää matkustajalle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella
voidaan erityisesti:
2.6.1 säätää istuimen asentoa pituussuunnassa,2.6.2 säätää istuimen asentoa pystysuunnassa,2.6.3 säätää istuimen asentoa istuinkulman osalta;2.7 ”siirtojärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa
voidaan portaattomasti siirtää pituussuunnassa tai istuimen osien välisiä
kulmia muuttaa matkustajien ajoneuvoon nousemisen helpottamiseksi;
2.8 ”lukitusjärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuin ja sen osat lukitaan
istuimen käyttöasentoihin;
2.9 ”kokoontaitettavalla (kääntö)istuimella” lisäistuinta, joka on tarkoitettu
tilapäiseen käyttöön ja joka on tavallisesti pois taitettuna;
2.10 ”poikittaistasolla” ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden
kohtisuorassa olevaa tasoa;1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 16
▼M2
2.11 ”pitkittäistasolla” ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden
yhdensuuntaista tasoa;
2.12 ”pääntuella” välinettä, joka rajoittaa täysikasvuisen matkustajan pään
liikettä matkustajan kehoon nähden taaksepäin kaulanikamien vammau-
tumisvaaran vähentämiseksi onnettomuustilanteessa;
2.12.1 ”kiinteällä pääntuella” pääntukea, joka muodostuu istuimen selkänojan
yläosasta. Jäljempänä olevien 2.12.2 ja 2.12.3 kohdan määritelmien
mukaiset pääntuet, jotka kuitenkin voidaan irrottaa istuimesta tai
ajoneuvon rakenteesta ainoastaan työkalujen avulla tai poistamalla
istuimen päällys kokonaan tai osittain, ovat tämän määritelmän
mukaisia;
2.12.2 ”irrotettavalla pääntuella” pääntukea, joka koostuu istuimesta irrotetta-
vasta osasta, joka on suunniteltu asetettavaksi istuimen selkänojan
rakenteeseen ja nimenomaisesti pysymään siinä paikallaan;
2.12.3 ”erillisellä pääntuella” pääntukea, joka koostuu osasta, joka on erillinen
istuimesta ja suunniteltu asetettavaksi istuimen selkänojan rakenteeseen
ja/tai nimenomaisesti pysymään siinä paikallaan;
2.13 ”R-pisteellä” istuimen vertailupistettä sellaisena kuin se määritellään
direktiivin 77/649/ETY liitteessä III;
2.14 ”vertailulinjalla” kuvassa 1 esitetyssä nukessa olevaa linjaa.
3. Vaatimukset
3.1 Kaikkien M1-luokan ajoneuvojen kaikkiin uloimpiin etuistuimiin on
asennettava pääntuki. (Myös istuimet, joihin on asennettu pääntuet ja
jotka on tarkoitettu asennettavaksi muihin istumapaikkoihin ja muihin
ajoneuvoluokkiin, voidaan hyväksyä tämän liitteen mukaisesti.)
3.2 Kaikkiin istuimiin sovellettavat yleiset vaatimukset3.2.1 Kaikissa varusteina olevissa säätö- ja siirtojärjestelmissä on oltava
kiinteänä osana lukitusjärjestelmä, jonka on toimittava automaattisesti.
Käsinojien tai muiden mukavuusvälineiden lukitusjärjestelmät eivät ole
tarpeen paitsi, jos tällaiset välineet lisäävät ajoneuvon matkustajien
loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa.
3.2.2 Edellä 2.7 kohdassa tarkoitetun laitteen lukituksen aukaisulaite on sijoi-
tettava istuimen ulkopuolelle oven läheisyyteen. Sen on oltava helposti
myös heti kyseisen istuimen takana olevan matkustajan ulottuvilla.
3.2.3 Lisäyksessä 1 olevassa 8.1.1 kohdassa määritellyllä alueella 1 sijaitse-
vien istuimien takaosien on läpäistävä energian hajauttamistesti
lisäyksen 2 vaatimusten mukaisesti(
1).
3.2.3.1 Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lisäyksessä 2 määritellyllä
menettelyllä suoritetuissa testeissä päänmuotoisen osan hidastuvuus ei
ylitä 80 g:tä kolmea millisekuntia pidempää aikaa. Lisäksi testin aikana
ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja.
3.2.3.2 Edellä 3.2.3 kohdan vaatimuksia ei saa soveltaa takimmaisiin istuimiin
tai selkänojat vastakkain oleviin istuimiin.
3.2.4 Istuimien takaosien pinnassa ei saa olla vaarallisia epätasaisuuksia tai
teräviä reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa
tai vammojen vakavuutta (1). Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos
lisäyksessä 1 määritellyin edellytyksin testattujen istuimien takaosien
pinnan kaarevuussäde on vähintään:
— 2,5 mm alueella 1;
— 5,0 mm alueella 2;— 3,2 mm alueella 3.
Nämä alueet määritellään lisäyksessä 1 olevassa 8.1 kohdassa.
3.2.4.1 Tätä vaatimusta ei sovelleta:
— eri alueiden alle 3,2 millimetriä ympäröivästä pinnasta kohoaviin
osiin, joissa on oltava pyöristetyt reunat, edellyttäen, että kohouman
korkeus on enintään puolet sen leveydestä;
— takimmaisiin istuimiin ja selkänojat vastakkain oleviin istuimiin;— kunkin istuinrivin alimman R-pisteen kautta kulkevan vaakatason
alapuolella sijaitseviin istuimien takaosiin. (Silloin, kun istuinrivit1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 17
(1)M1-luokan ajoneuvot katsotaan tämän liitteen 3.2.3 ja 3.2.4 kohdan säännösten mukai-
siksi edellyttäen, että ne ovat direktiivin 74/60/ETY mukaiset.
▼M2
ovat erikorkuisia, taso on aloitettava takaa ja käännettävä ylös- tai
alaspäin, jolloin se muodostaa pystysuoran portaan, joka kulkee
välittömästi edessä olevan istuinrivin R-pisteen kautta);
— sellaisiin osiin kuin ”taipuisa metallilankaverkko”.
3.2.4.2 Lisäyksessä 1 olevassa 8.1.2 kohdassa määritellyllä alueella 2 pintojen
säteet saavat olla alle 5 mm, kuitenkin vähintään 2,5 mm, edellyttäen,
että ne läpäisevät lisäyksessä 2 määrätyn energian hajauttamistestin.
Lisäksi nämä pinnat on pehmustettava siten, että voidaan estää pään
suora kosketus istuimen kehysrakenteen kanssa.
3.2.4.3 Jos edellä mainituilla alueilla on osia, jotka on verhoiltu shorekovuutta
50 pehmeämmällä materiaalilla, edellä esitettyjä vaatimuksia, lukuun
ottamatta lisäyksen 2 vaatimusten mukaista energian hajauttamistestiä
koskevia vaatimuksia, on sovellettava ainoastaan koviin osiin.
3.2.5 Lisäyksessä 1 olevassa 2 ja 3 kohdassa määrätyn testin aikana tai sen
jälkeen istuimen kehyksessä tai istuimen kiinnityspisteissä, säätö- ja siir-
tojärjestelmissä tai niiden lukituslaitteissa ei saa näkyä merkkejä niiden
pettämisestä. Pysyvät muodonmuutokset, mukaan lukien repeämät,
voidaan hyväksyä, edellyttäen, että ne eivät lisää loukkaantumisvaaraa
törmäystilanteessa ja että rakenne kesti vaaditut kuormitukset.
3.2.6 Lisäyksessä 1 olevassa 3 kohdassa määrättyjen testien aikana lukitusjär-
jestelmät eivät saa aueta.
3.2.7 Testien jälkeen matkustajien pääsyn mahdollistamiseen tai helpottami-
seen tarkoitettujen siirtojärjestelmien on oltava käyttökunnossa; ne on
voitava avata vähintään kerran, ja niillä on voitava siirtää sitä istuinta
tai istuimen osaa, jota varten ne on tarkoitettu.
3.2.8 Minkään muiden siirtojärjestelmien, säätöjärjestelmien ja niiden luki-
tusjärjestelmien ei vaadita olevan käyttökunnossa.
3.2.9 Pääntuilla varustettujen istuimien osalta istuimen selkänojan ja sen luki-
tuslaitteiden lujuuden katsotaan täyttävän 2 kohdassa määrätyt
vaatimukset, kun 4.3.6 kohdan mukaisen testauksen jälkeen istuimessa
tai istuimen selkänojassa ei ole vaurioita: muutoin on osoitettava, että
istuin kykenee täyttämään 2 kohdassa määrätyt vaatimukset.
3.2.10 Sellaisten istuimien (istuinryhmien) osalta, joissa on enemmän istuma-
paikkoja kuin pääntukia, on suoritettava 2 kohdassa esitetty testi.
3.3 Erityisvaatimukset istuimille, joihin on asennettu tai voidaan asentaa
pääntuet
3.3.1 Pääntuki ei saa aiheuttaa ylimääräistä vaaraa ajoneuvon matkustajille.
Siinä ei erityisesti saa missään käyttöasennossa olla vaarallisia epätasai-
suuksia tai teräviä reunoja, jotka voivat lisätä matkustajien
loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta.
3.3.2 Pääntukien etu- ja takapintojen sellaisten osien, jotka sijaitsevat lisäyk-
sessä 1 olevassa 8.1.1.3 kohdassa määritellyllä alueella 1, on läpäistävä
energian-vaimentamistesti.
3.3.2.1 Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lisäyksessä 2 määritellyllä
menettelyllä suoritetuissa testeissä päänmuotoisen osan hidastavuus ei
ylitä 80 g:tä kolmea millisekuntia pidempää aikaa. Lisäksi testin aikana
ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle vaarallisia reunoja.
3.3.3 Pääntukien etu- ja takapintojen sellaiset osat, jotka sijaitsevat lisäyksessä
1 olevassa 8.1.2 kohdassa määritellyllä alueella 2, on pehmustettava
siten, että voidaan estää pään suora kosketus istuimien rakenteen osien
kanssa, ja niiden on täytettävä alueella 2 sijaitseviin istuimien takaosiin
sovellettavat 3.2.4 kohdan vaatimukset.
3.3.4 Edellä 3.3.2 ja 3.3.3 kohdan vaatimuksia ei saa soveltaa sellaisten
pääntukien takapintojen osiin, jotka on suunniteltu asennettavaksi istui-
miin, joiden takana ei ole istuinta.
3.3.5 Pääntuki on kiinnitettävä istuimeen tai ajoneuvon rakenteeseen siten,
ettei pääntuen täytteestä tai sen kiinnityksestä istuimen selkänojaan
työnny testin aikana, pään aiheuttaman paineen tuloksena, esiin kovia
tai vaarallisia osia.
3.3.6 Sellaisen istuimen osalta, johon on asennettu pääntuki, 3.2.3 kohdan
vaatimukset voidaan, tutkimuslaitoksen annettua sopimuksensa, katsoa
täytetyiksi, jos istuin pääntukineen on 3.3.2 kohdan määräysten
mukainen.
3.4 Pääntukien korkeus1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 18
▼M2
3.4.1 Pääntukien korkeus on mitattava lisäyksessä 1 olevassa 5 kohdassa esite-
tyllä tavalla.
3.4.2 Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, sen korkeuden on oltava
vähintään800(1)mmetuistuimienosaltajavähintään750(2)mm
muiden istuimien osalta.
3.4.3 Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää:
3.4.3.1 korkeuden on oltava vähintään 800(1) mm etuistuimien osalta ja
vähintään750(2)mmmuidenistuimienosalta;tämäarvoonmitattava
asennossa, joka on korkeimman ja alimman mahdollisen säädettävän
asennon välillä;
3.4.3.2korkeuseimissäänkäyttöasennossasaaollaalle750(2)mm;
3.4.3.3 muiden kuin etuistuimien osalta pääntuet voivat olla sellaisia, että ne
voidaansiirtääalle750(2)mm:nkorkuiseenasentoon,edellyttäen,että
matkustaja voi selvästi tunnistaa, että tällainen asento ei ole tarkoitettu
pääntuen käyttöön;
3.4.3.4 etuistuimien osalta pääntuet voivat olla sellaisia, että ne voidaan auto-
maattisestisiirtääalle750(2)mm:nkorkuiseenasentoonsilloin,kun
istuin ei ole käytössä, edellyttäen, että ne palaavat käyttöasentoon auto-
maattisesti, kun istuin on käytössä.
3.4.4 Edellä 3.4.2 ja 3.4.3.1 kohdassa mainittuja mittoja voidaan alentaa, jotta
pääntuen ja katon sisäpinnan, ikkunoiden tai minkä tahansa ajoneuvon
rakenteen osan väliin jää riittävästi tilaa, väli ei kuitenkaan saa olla yli
25 mm:ä. Sellaisten istuimien osalta, joihin on asennettu siirto- ja/tai
säätöjärjestelmät, tätä on sovellettava kaikkiin istuimen asentoihin.
Lisäksi, kohdasta 3.4.3.2 poiketen, korkeus ei missään käyttöasennossa
saa olla alle 700 mm.
3.4.5 Poiketen 3.4.2, 3.4.3.1 ja 3.4.3.2 kohdassa mainituista korkeusvaatimuk-
sista sellaisen pääntuen, joka on suunniteltu käytettäväksi
keskimmäisissä takaistuimissa tai -istumapaikoissa, on oltava vähintään
700 mm korkea.
3.5 Sellaisen istuimen osalta, johon voidaan asentaa pääntuki, on todennet-
tava 3.2.3 ja 3.3.2 kohdan määräykset.
3.5.1 Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, on sen osan, johon pää nojaa,
oltava vähintään 100 mm korkea, lisäyksessä 1 olevassa 5 kohdassa
esitetyllä tavalla mitattuna.
3.6 Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, ei istuimen selkänojan ja
pääntuen välissä saa olla 60 mm:ä suurempaa rakoa. Jos pääntuen
korkeutta voidaan säätää, ei sen ja istuimen selkänojan yläreunan välissä
saa olla 25 mm:ä suurempaa rakoa pääntuen ollessa alimmassa asennos-
saan. Jos on kyse istuimista tai yhdistelmäistuimista, joiden korkeutta
voidaan säätää ja joissa on erilliset pääntuet, tämä vaatimus on todennet-
tava kaikkien istuimien tai yhdistelmäistuimen asentojen osalta.
3.7 Istuimen selkänojan kiinteänä osana olevien pääntukien osalta huoi-
mioon otettava alue on:
— vertailulinjaan nähden kohtisuorassa olevan, R-pisteestä 540 mm:n
päässä olevan tason yläpuolella:
— kahden pystysuoran pitkittäistason välissä, jotka kulkevat 85 mm:n
päässä vertailulinjasta sen kummallakin puolen. Tällä alueella salli-
taan yksi tai useampi aukko, jonka etäisyys ”a” aukon muodosta
riippumatta on yli 60 mm, lisäyksessä 1 olevassa 7 kohdassa esite-
tyllä tavalla mitattuna, edellyttäen, että vielä lisäyksessä 1 olevan
4.3.3.2 kohdan mukaisen ylimääräisen testin jälkeenkin 3.10 kohdan
vaatimukset täyttyvät.
3.8Jospääntuenkorkeuttavoidaansäätää,sallitaanpääntukenatoimivan
laitteenosaltayksitaiuseampiaukko,jonkaetäisyys”a”aukon
muodostariippumattaonyli60mmlisäyksessä1olevassa7kohdassa
esitetyllätavallamitattuna,edellyttäen,ettävielälisäyksessä1olevan
4.3.3.2kohdanmukaisenylimääräisentestinjälkeenkin3.10kohdan
vaatimuksettäyttyvät.
3.9Pääntuenleveydenonoltavasellainen,ettäsetukeeriittävästitavano-
maisessaasennossaistuvanhenkilönpäätä.Lisäyksessä1olevassa6
kohdassaesitetynmenettelynmukaisestimääritettynäpääntuenonkatet-1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 19
(1) Uusien ajoneuvotyyppien osalta 1.10.1999 saakka ja kaikkien ajoneuvojen osalta
1.10.2001 saakka sovelletaan arvoa 750 mm.
(2)Uusienajoneuvot yyppienosalta1.10.1999saakkajakaikkienajoneuvoje nosalta
1.10.2001saakkasovelletaa narvoa700mm.
▼M2
tava alue, joka ulottuu vähintään 85 mm sen istuimen pystysuoran keski-
tason kummallekin puolelle, johon pääntuki on tarkoitettu.
3.10 Pääntuen ja sen kiinnityspisteen on oltava sellaisia, että pääntuki sallii
pään enimmäissiirtymäksi X taaksepäin alle 102 mm, lisäyksessä 1
olevassa 4.3 kohdassa säädetyn staattisen menettelyn mukaisesti mitat-
tuna.
3.11 Pääntuen ja sen kiinnityspisteen on oltava niin lujia, että ne kestävät
vaurioitumatta lisäyksessä 1 olevassa 4.3.6 kohdassa määritellyn kuor-
mituksen. Jos on kyse istuimen selkänojaan kiinteänä osana kuuluvista
pääntuista, tämän kohdan vaatimuksia on sovellettava vertailulinjaan
nähden kohtisuorassa olevan, R-pisteestä 540 mm:n päässä olevan tason
yläpuolella sijaitseviin istuimen selkänojan rakenteen osiin.
3.12 Jos pääntukea voidaan säätää, sitä ei saa voida nostaa enimmäiskäyttö-
korkeuden yläpuolelle muutoin kuin sellaisella käyttäjän tahallisella
toiminnalla, joka eroaa kaikista pääntuen säätämisen tarvittavista
toimista.
3.13 Istuimen selkänojan ja sen lukituslaitteiden lujuuden katsotaan täyttävän
lisäyksessä 1 olevassa 2 kohdassa säädetyt vaatimukset, kun lisäyksessä
1 olevan 4.3.6 kohdan mukaisen testauksen jälkeen istuimessa tai
istuimen selkänojassa ei ole vaurioita: muutoin on osoitettava, että istuin
kykenee täyttämään lisäyksessä 1 olevassa 2 kohdassa säädetyt testaus-
vaatimukset.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 20
▼M2
Lisäys 1
Testit ja käyttöohjeet
1. Kaikkiin testeihin sovellettavat yleiset vaatimukset
1.1 Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on lukittava asentoon, jossa
kallistus taaksepäin on mahdollisimman lähellä 25º:ta kuvassa 1 olevan
nuken vartalon pystysuoraan vertailulinjaan nähden, ellei valmistaja
erityisesti määrää toisin.
1.2 Kun istuin, sen lukitusmekanismi ja sen asennus ovat samanlaisia tai
symmetrisiä toiseen ajoneuvon istuimeen nähden, tutkimuslaitos voi
testata ainoastaan yhden tällaisen istuimen.
1.3 Jos istuimen pääntukea voidaan säätää, testit on suoritettava siten, että
pääntuet on sijoitettu epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan
asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon).
2. Istuimen selkänojan ja sen säätöjärjestelmän lujuustesti
2.1 Istuimen selkänojan kehyksen yläosaan kohdistetaan nuken selkää jäljit-
televällä osalla pituussuunnassa ja taaksepäin voima, joka aiheuttaa
53 mdaN:n momentin R-pisteeseen. Jos on kyse yhdistelmäistuimesta,
jonka vähintään kahden istumapaikan tukikehys (mukaan lukien pääntu-
kien tukikehys) on kokonaan tai osittain sama, testi on suoritettava
samanaikaisesti kaikille kyseisille istumapaikoille.
3. Istuimen kiinnityspisteen ja sen säätö-, lukitus- ja siirtojärjestelmien
lujuustesti
3.1 Koko ajoneuvon kuoreen tai kuoren edustavaan osaan kohdistetaan
30 ms:n ajan eteenpäin suuntautuva vähintään 20 g:n suuruinen pitkit-
täinen ja vaakasuora hidastuvuus lisäyksessä 3 olevan 1 kohdan
vaatimusten mukaisesti.
3.2 Kohdistetaan taaksepäin suuntautuva pitkittäinen hidastuvuus 3.1 kohdan
vaatimusten mukaisesti.
3.3 Edellä 3.1 ja 3.2 kohdan vaatimukset on todennettava kaikissa istuimen
asennoissa. Jos on kyse istuimista, joihin on asennettu säädettävä
pääntuki, testi on suoritettava siten, että pääntuet on sijoitettu epäsuotui-
simpaan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan
asentoon). Testin aikana istuin on oltava sijoitettu siten, ettei mikään
ulkoinen tekijä estä lukitusjärjestelmien aukeamista.
Nämä edellytykset on katsottava täytetyiksi, jos istuin testataan, kun se
on säädetty seuraaviin asentoihin:
— pituussuunnan säätöasetetaan yhtä askelta tai 10 mm:ä taemmaksi
valmistajan ilmoittamasta etummaisesta tavanomaisesta ajoasennosta
tai käyttöasennosta (sellaisten istuimien osalta, joissa on erillinen
pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan korkeimpaan asentoonsa);
— pituussuunnan säätöasetetaan yhtä askelta tai 10 mm:ä edemmäksi
valmistajan ilmoittamasta takimmaisesta tavanomaisesta ajoasen-
nosta tai käyttöasennosta (sellaisten istuimien osalta, joissa on
erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan alimpaan asentoonsa)
ja, aiheellisin osin, 3.4 kohdan vaatimusten mukaisesti.
3.4 Jos lukitusjärjestelmien rakenne on sellainen, että muissa kuin 3.3
kohdassa määritellyissä istuimen asennoissa kuormituksen jakautuminen
lukituslaitteisiin ja istuimen kiinnityspisteisiin olisi epäsuotuisampi kuin
kummassakaan 3.3 kohdassa määritellyssä asennossa, testit on suoritet-
tava kyseisessä epäsuotuisammassa istuimen asennossa.
3.5 Edellä 3.1 kohdan testausedellytykset on katsottava täytetyiksi, jos ne
valmistajan pyynnöstä korvataan törmäystestillä, joka suoritetaan koko
ajoneuvolla sen ollessa käyttökunnossa, kiinteää estettä vasten, siten
kuin tämän liitteen lisäyksessä 3 olevassa 2 kohdassa säädetään. Tässä
tapauksessa istuin on säädettävä siten, että kuormituksen jakautuminen
kiinnitysjärjestelmässä on epäsuotuisin, kuten 1.1, 3.3 ja 3.4 kohdassa
määrätään.
4. Pääntuen toiminnan testaus
4.1 Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijoitettava epäsuotuisimpaan
säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon).1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 21
▼M2
4.2 Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka vähintään kahden istumapaikan
tukikehys (mukaan lukien pääntukien tukikehys) on kokonaan tai osit-
tain sama, testi on suoritettava samanaikaisesti kaikille kyseisille
istumapaikoille.
4.3 Testi4.3.1 Kaikki linjat, mukaan lukien vertailulinjan projektiot, on piirrettävä
kyseisen istuimen tai istumapaikan pystysuoraan keskitasoon (katso
kuva 2).
4.3.2 Poikkeutettu vertailulinja määritetään kohdistamalla kuvassa 2 tarkoi-
tetun nuken selkää jäljittelevään osaan alkuvoima, joka aiheuttaa
37,3 mdaN:n momentin taaksepäin R-pisteeseen.
4.3.3 Halkaisijaltaan 165 mm olevan pallomaisen pään avulla kohdistetaan
alkuvoima, joka aiheuttaa 37,3 mdaN:n momentin R-pisteeseen, kohti-
suorassa poikkeutettuun vertailulinjaan 65 mm pääntuen yläreunan
alapuolella, samalla kun poikkeutettu vertailulinja pidetään poikkeute-
tussa sijainnissaan, sellaisena kuin se on 4.3.2 kohdan vaatimusten
mukaisesti määritettynä.
4.3.3.1 Jos 4.3.3 kohdassa määrättyä voimaa ei aukkojen vuoksi voida kohdistaa
65 mm pääntuen yläreunan alapuolelle, etäisyyttä voidaan lyhentää
siten, että voiman akseli kulkee aukkoa lähinnä olevan kehyksen osan
keskilinjan kautta.
4.3.3.2 Liitteessä II olevassa 3.7 ja 3.8 kohdassa kuvatussa tapauksessa testi on
toistettava kohdistamalla kuhunkin aukkoon, halkaisijaltaan 165 mm
olevaa pallomaista päätä käyttäen, voima, joka:
— kulkee aukon pienimmän osan painopisteen läpi, vertailulinjan
kanssa yhdensuuntaisia poikittaislinjoja pitkin, ja
— aiheuttaa 37,3 mdaN:n momentin R-pisteeseen.
4.3.4 Pallomaisen pään tangentti Y, joka on yhdensuuntainen poikkeutetun
vertailulinjan kanssa, määritetään.
4.3.5 Liitteessä II olevassa 3.10 kohdassa säädetty etäisyys X, joka on
tangentin Y ja poikkeutetun vertailulinjan välissä, mitataan.
4.3.6 Pääntuen tehokkuuden tarkistamiseksi 4.3.3 ja 4.3.3.2 kohdassa
määritelty alkuvoima nostetaan 89 daN:iin, ellei istuin tai istuimen
selkänoja vaurioidu aiemmin.
5. Pääntuen korkeuden määrittäminen
5.1 Kaikki linjat, vertailulinjan projektio mukaan lukien, on piirrettävä
kyseisen istuimen tai istumapaikan pystysuoraan keskitasoon, jonka leik-
kaus istuimen kanssa määrittää pääntuen ja istuimen selkänojan
ääriviivat (katso kuva 1a).
5.2 Direktiivin 77/649/ETY liitteessä III määritelty nukke on sijoitetava
tavanomaiseen asentoon istuimelle.
5.3 Nuken vertailuviivan projektio piirretään sitten kyseisessä istuimessa
4.3.1 kohdassa määriteltyyn tasoon.
Tangentti S pääntuen yläreunaan piirretään kohtisuoraan vertailulinjaan
nähden.
5.4 Etäisyys ”h” R-pisteestä tangenttiin S on se korkeus, joka on otettava
huomioon liitteessä II olevan 3.4 kohdan vaatimuksia sovellettaessa.
6. Pääntuen leveyden määrittäminen (katso kuva 1b)
6.1 Taso S
1, joka on kohtisuorassa vertailulinjaan nähden ja 65 mm 5.3
kohdassa määritellyn tangentin S alapuolella, määrittää ääriviivan C
rajaaman leikkauksen pääntuesta.
6.2 Pääntuen leveys, joka on otettava huomioon sovellettaessa liitteessä II
olevan 3.9 kohdan vaatimuksia, on pystysuorien pitkittäistasojen p ja p ′
välinen etäisyys ”L” mitattuna tasolla S1.
6.3 Pääntuen leveys on tarvittaessa määritettävä myös tasolla, joka on kohti-
suorassa vertailulinjaan nähden ja 635 mm istuimen R-pisteen
yläpuolella, etäisyyden ollessa mitattuna vertailulinjaa pitkin.
7. Pääntuen aukkojen etäisyyden ”a” määrittäminen (katso kuva 3)
7.1 Etäisyys ”a” on määritettävä jokaiselle aukolle ja pääntuen etupintaan
nähden, halkaisijaltaan 165 mm olevalla pallolla.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 22
▼M2
7.2 Pallo on asetettava kiinni aukon reunoihin sellaisessa aukkoalueen
pisteessä, jossa pallo eniten tunkeutuu aukkoon, ottaen huomioon, että
mitään kuormitusta ei ole määrä kohdistaa.
7.3 Pallon ja aukon reunojen kahden kosketuspisteen välinen etäisyys on
etäisyys ”a”, joka on otettava huomioon liitteessä II olevan 3.7 ja 3.8
kohdan säännösten mukaisessa arvioinnissa.
8. Testit energian hajauttamisen tarkistamiseksi istuimen selkänojassa
ja pääntuessa
8.1 Tarkistettavat pinnat ovat ne istuimien takaosien pinnat, jotka sijaitsevat
jäljempänä määritellyillä alueilla ja joita voidaan koskea halkaisijaltaan
165 mm olevalla pallolla, kun istuin on asennettuna ajoneuvoon.
8.1.1 Alue 18.1.1.1 Jos kyse on erillisistä istuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen on
sisällettävä istuimen selkänojan takaosa niiden pystysuuntaisten pitkit-
täistasojen välissä, jotka sijaitevat 100 mm kunkin valmistajan
määrittelemän uloimman istumapaikan pituussuuntaisen keskitason
kummallakin puolella, sekä vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja
100 mm istuimen selkänojan yläreunan alapuolella olevan tason yläpuo-
lella.
8.1.1.2 Jos kyse on yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen
on katettava ala niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka
sijaitsevat 100 mm kunkin valmistajan määrittelemän uloimman istuma-
paikan pituussuuntaisen keskitason kummallakin puolella, sekä
vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen selkänojan
yläreunan alapuolella olevan tason yläpuolella.
8.1.1.3 Jos kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on pääntuet, tämän
alueen on katettava ala niiden pystysuuntaisten pitkittäistasojen välissä,
jotka sijaitsevat 70 mm kyseisen istuimen tai istumapaikan pituussuun-
taisen keskitason kummallakin puolella, sekä vertailulinjaan nähden
kohtisuorassa ja 635 mm R-pisteestä sijaitsevan tason yläpuolella. Jos
pääntukea voidaan säätää, se on testiä varten sijoitettava epäsuotuisim-
paan säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan
asentoon).
8.1.2 Alue 2
8.1.2.1 Jos kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, ja
istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on irrotettavat tai erilliset
pääntuet, alueen 2 on katettava ala vertailulinjaan nähden kohtisuorassa
ja 100 mm istuimen selkänojan yläreunasta olevan tason yläpuolella,
lukuun ottamatta alueen 1 osia.
8.1.2.2 Jos kyse on istuimista tai yhdistelmäistuimista, joissa on kiinteät
pääntuet, alueen 2 on katettava ala vertailulinjaan nähden kohtisuorassa
ja 440 mm kyseisen istuimen tai istumapaikan R-pisteestä olevan tason
yläpuolella, lukuun ottamatta alueen 1 osia.
8.1.3 Alue 3
8.1.3.1 Alue 3 määritellään siksi istuimen tai yhdistelmäistuimien selkänojan
osaksi, joka sijaitsee tämän liitteen 3.2.4.1 kohdan kolmannessa luetel-
makohdassa määriteltyjen vaakatasojen yläpuolella, lukuun ottamatta
alueilla 1 ja 2 sijaitsevia osia.
9. Vastaavat testausmenetelmät
Jos käytetään muuta testausmenetelmää kuin edellä 2, 3 ja 4 kohdassa ja
lisäyksessä 2 määriteltyjä, sen vastaavuus on osoitettava.
KÄYTTÖOHJEET
Jos istuimiin on asennettu säädettävät pääntuet, valmistajien on toimitettava
ohjeet pääntukien käytöstä, säätämisestä, lukitsemisesta ja soveltuvin osin niiden
poistamisesta.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 23
▼M2
Lisäys 2
Testausmenettely energian hajauttamisen tarkastamiseksi
1. Asentaminen, testauslaitteet, tallennusvälineet ja menettely
1.1 Valmistelu
1.1.1 Istuin, sellaisena kuin se on ajoneuvoon asennettuna, on kiinnitettävä
testauspenkkiin lujasti valmistajan toimittamilla kiinnitysosilla, jottei se
liiku iskujen vaikutuksesta.
1.1.2 Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on lukittava lisäyksessä 1
olevassa 1.1 kohdassa määriteltyyn asentoon.
1.1.3 Jos istuimeen on asennettu pääntuki, se on asennettava istuimen selkäno-
jaan siten kuin se on ajoneuvossa. Jos pääntuki on erillinen, se on
kiinnitettävä siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavanomaisesti
kiinnitetään.
1.1.4 Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijoitettava epäsuotuisimpaan kiinni-
tyslaitteen sallimaan asentoon.
1.2 Testauslaitteet1.2.1 Nämä laitteet koostuvat heilurista, joka on laakeroitu kuulalaakereilla ja
jonka suhteellinen massa(
1) on iskukeskipisteessä 6,8 kg. Heilurin
alaosan muodostaa kova päänmuotoinen osa, jonka halkaisija on
165 mm ja jonka keskipiste on täsmälleen samassa kohdassa kuin
heilurin iskukeskipiste.
1.2.2 Päänmuotoiseen osaan on asennettava kaksi kiihtyvyyttä mittaavaa
anturia ja yksi nopeutta mittaava anturi, joilla pystytään mittaamaan
arvot iskun suunnassa.
1.3 Tallennusvälineet
Käytettävien tallennusvälineiden on oltava sellaiset, että mittaukset
voidaan suorittaa seuraavalla tarkkuudella:
1.3.1 Kiihtyvyys:
tarkkuus: ± 5 % todellisesta arvosta;
tietokanavan taajuusluokka: luokka 600, joka vastaa ISO:n standardia
6487 (1987);
herkkyys muunsuuntaisille kiihtyvyyksille: ≤5 % asteikon alimmasta
kohdasta.
1.3.2 Nopeus:
tarkkuus: ± 2,5 % todellisesta arvosta;herkkyys: 0,5 km/h.
1.3.3 Ajanotto:
laitteiden on testin aikana kyettävä ottamaan aikaa sekä antamaan
lukemia tuhannesosasekunnin tarkkuudella;
iskun alkuvaiheen, jolloin ensimmäinen kosketus päänmuotoisen osan ja
testattavan kappaleen välillä tapahtuu, on käytävä ilmi tallennuksista,
joita käytetään testin analysoinnissa.
1.4 Testausmenettely1.4.1 Istuimen selkänojan testit
Kun istuin on asennettu siten kuin tämän lisäyksen 1.1 kohdassa ilmoi-
tetaan, iskun suunnan takaa eteenpäin on oltava pitkittäistasossa 45º:n
kulmassa pystysuoraan nähden.
Testilaboratorion on valikoitava iskupisteet lisäyksessä 1 olevassa 8.1.1
kohdassa määritellyltä alueelta 1, tai tarvittaessa lisäyksessä 1 olevassa
8.1.2 kohdassa määritellyltä alueelta 2, pinnoilta, joiden kaarevuussäde
on alle 5 mm.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 24
(1) Heilurin suhteellisen massan ”mr” ja kokonaismassan ”m” suhde voidaan ilmoittaa
iskukeskipisteen ja heilahdusakselin etäisyyden ”a” sekä massakeskipisteen ja heilahdu-
sakselin etäisyyden ”l” avulla kaavalla: mr= m·l/a.
▼M2
1.4.2 Pääntuen testit
Pääntuki on kiinnitettävä ja säädettävä siten kuin tämän lisäyksen 1.1
kohdassa ilmoitetaan. Iskut on kohdistettava pisteisiin, jotka testilabora-
torio on valinnut lisäyksessä 1 olevassa 8.1.1 kohdassa määritellyltä
alueelta 1, ja mahdollisesti lisäyksessä 1 olevassa 8.1.2 kohdassa
määritellyltä alueelta 2, pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm.
1.4.2.1 Takapinnan osalta iskun suunnan takaa eteenpäin on oltava pitkittäista-
sossa 45º:n kulmassa pystysuoraan nähden.
1.4.2.2 Etupinnan osalta iskun suunnan edestä taaksepäin on oltava vaakasuor-
assa pitkittäistasossa.
1.4.2.3 Etu- ja taka-alueiden rajana on lisäyksessä 1 olevassa 5 kohdassa
määritetty pääntuen yläreunaan nähden tangentiaalinen vaakataso.
1.4.3 Päänmuotoisen osan on iskeydyttävä testikappaleeseen nopeudella 24,1
km/h, joka on saavutettava joko pelkän sysäyksen energialla tai
käyttämällä lisäksi työntölaitetta.
2. Tulokset
Hidastuvuuslukemaksi on otettava kahden hidastuvuutta mittaavan
anturin lukemien keskiarvo.
3. Vastaavat menettelyt
(Katso tämän liitteen lisäyksessä 1 oleva 9 kohta.)1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 25
▼M2
Lisäys 3
Menetelmä istuimien kiinnityspisteiden ja niiden säätö-, lukitus- ja siirtojär-
jestelmien lujuuden testaamiseksi
1. Vitkavaikutusten kestävyyden testaus
1.1 Testattavat istuimet on asennettava siihen ajoneuvon koriin, johon ne on
suunniteltu. Tämä ajoneuvon kori on kiinnitettävä lujasti testivaunuun
siten kuin seuraavissa kohdissa määrätään.
1.2 Ajoneuvon koria ei saa kiinnittää testivaunuun menetelmällä, joka
vahvistaa istuimen kiinnityspisteitä.
1.3 Istuimet ja niiden osat on säädettävä ja lukittava siten kuin 1.1 kohdassa
määrätään ja yhteen tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa 3.3 tai 3.4
kohdassa esitetyistä asennoista.
1.4 Jos ryhmän istuimissa ei ole olennaisia eroja tämän liitteen 2.2 kohdassa
tarkoitetussa merkityksessä, liitteessä 1 olevassa 3.1 ja 3.2 kohdassa
määrätyt testit voidaan tehdä niin, että toinen istuin on säädettynä etum-
maiseen asentoonsa ja toinen istuin säädettynä takimmaiseen asentoonsa.
1.5 Vaunun hidastuvuus mitataan tietokanavilla, joiden taajuusluokka on
(CFC) 60, mikä vastaa kansainvälisen ISO:n standardin 6487 (1980)
ominaisuuksia.
2. Koko ajoneuvon törmäystesti kiinteää estettä vasten
2.1 Esteen on koostuttava teräsbetonikappaleesta, joka on vähintään 3 m
leveä, vähintään 1,5 m korkea ja vähintään 0,6 m paksu. Etupinnan on
oltava kohtisuorassa vauhdinottoradan loppuosaan nähden, ja se on
päällystettävä 19 ± 1 mm paksuilla vanerilevyillä. Teräsbetonikappaleen
taakse on tiivistettävä vähintään 90 tonnia maata. Teräsbetonieste ja maa
voidaan korvata esteillä, joissa on sama etupinta, edellyttäen, että ne tuot-
tavat vastaavat tulokset.
2.2 Törmäyshetkellä ajoneuvon on liikuttava vapaasti. Sen on osuttava estee-
seen kohtisuorassa suunnassa törmäysseinään nähden; ajoneuvon etuosan
pystysuoran keskiviivan ja törmäysseinän pystysuoran keskiviivan välisen
suurimman sallitun sivuttaispoikkeaman on oltava ± 30 cm; törmäyshet-
kellä ajoneuvoon ei enää saa vaikuttaa millään ylimääräisellä ohjaus- tai
työntölaitteella. Nopeuden on oltava törmäyshetkellä 48,3—53,1 km/h.
2.3 Polttoaineen syöttöjärjestelmä on täytettävä vedellä niin, että sen massa
vastaa 90 %:a valmistajan ilmoittamasta täydestä tankillisesta.
2.3.1 Kaikki muut järjestelmät (jarrutus-, jäähdytys- ym. järjestelmät) voivat
olla tyhjiä; siinä tapauksessa kyseisten nesteiden massa on korvattava.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 26
▼M2
Kuva 1a
1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 27
▼M2
Kuva 1b
1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 28
▼M2
Kuva 2
1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 29
▼M2
Kuva 3
Pääntuen aukkojen mitan ”a” määrittäminen
Esimerkki vaakasuuntaisista aukoista
Huom.Leikkaus A—A on tehtävä sellaisessa aukon alueen pisteessä, jossa pallo eniten tunkeutuu
aukkoon, kohdistamatta siihen mitään kuormitusta.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 30
▼M2
Esimerkki pystysuuntaisista aukoista
Huom.Leikkaus A—A on tehtävä sellaisessa aukon alueen kohdassa, jossa pallo eniten tunkeutuu
aukkoon, kohdistamatta siihen mitään kuormitusta.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 31
▼M2
LIITE III
Soveltamisala, määritelmät ja vaatimukset tietyille M2-j aM3-luokkien
ajoneuvoille
1. Soveltamisala
1.1 Tätä liitettä sovelletaan M2-j aM3-luokkien ajoneuvojen istuimiin,
lukuun ottamatta sellaisia näiden luokkien ajoneuvoja, jotka on suunni-
teltu sekä kaupunkikäyttöön että seisovia matkustajia varten:
1.1.1 kunkin eteenpäin asennettavaksi tarkoitetun istuimen osalta;1.1.2 ajoneuvossa olevien istuimen kiinnityspisteiden osalta, jotka on tarkoi-
tettu varustettavaksi 1.1 kohdassa tarkoitetuilla istuimilla tai millä
tahansa muuntyyppisillä istuimilla, jotka voidaan asentaa näihin kiinni-
tyspisteisiin.
1.2 M
2-luokan ajoneuvot voidaan hyväksyä liitteen II mukaisesti tämän liit-
teen vaihtoehtona.
1.3 Ajoneuvot, joiden istuimista joitakin koskee direktiivin 76/115/ETY liit-
teessä I olevassa 5.5.4 kohdassa säädetty poikkeus, on hyväksyttävä
tämän liitteen mukaisesti.
1.4 Tässä liitteessä kuvailtuja testejä voidaan soveltaa myös muihin
ajoneuvon osiin (mukaan lukien taaksepäin olevat istuimet) direktiivin
77/541/ETY liitteessä I olevan 3.1.10 kohdan ja direktiivin 76/115/ETY
liitteessä I olevan 4.3.7 kohdan mukaisesti.
2. Määritelmät
Tässä liitteessä tarkoitetaan:
2.1 ”istuimen hyväksynnällä” istuintyypin hyväksyntää osana liittyen
eteenpäin olevien istuimien istujien suojaamiseen istuimien lujuuden ja
niiden selkänojien suunnittelun osalta;
2.2 ”ajoneuvon hyväksynnällä” ajoneuvotyypin hyväksyntää niiden
ajoneuvon rakenteen osien lujuuden osalta, joihin istuimet on määrä
kiinnittää, ja istuimien asennuksen osalta;
2.3 ”istuintyypillä” istuimia, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olen-
naisten ominaisuuksien osalta, jotka voivat vaikuttaa niiden lujuuteen ja
aggressiivisuuteen:
2.3.1 kuormitusta kantavien osien rakenne, muoto, mitat ja materiaalit;2.3.2 istuimen selkänojan säätö- ja lukitusjärjestelmän tyypit ja mitat;2.3.3 kiinnityslaitteiden ja tukien (esim. jalkojen) mitat, rakenne ja materi-
aalit;
2.4 ”ajoneuvotyypillä” ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta
olennaisilta osiltaan:
— tämän direktiivin kannalta merkittävät rakenteelliset ominaisuudet; ja
— ajoneuvoon asennettujen, osan ETY-tyyppihyväksyttyjen istuim(i)en
tyyppi tai tyypit, jos sellaisia on;
2.5 ”istuimella” ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettua ja yhden tai usean
täysikasvuisen henkilön istuttavaa rakennetta, joka voidaan kiinnittää
ajoneuvon rakenteeseen, verhoiluineen ja kiinnityslaitteineen;
2.6 ”erillisellä istuimella” yhden matkustajan istuttavaksi suunniteltua ja
rakennettua istuinta;
2.7 ”kaksoisistuimella” kahden matkustajan vierekkäin istuttavaksi suunni-
teltua ja rakennettua istuinta; kaksi vierekkäistä istuinta, jotka eivät ole
keskenään yhteydessä, on katsottava kahdeksi erilliseksi istuimeksi;
2.8 ”istuinrivillä” vähintään kolmen matkustajan vierekkäin istuttavaksi
suunniteltua ja rakennettua istuinta; useaa vierekkäin ryhmiteltyä eril-
listä istuinta tai kaksoisistuinta ei saa katsoa istuinriviksi;
2.9 ”istuintyynyllä” sitä istuimen osaa, joka on sijoitettu lähes vaakasuoraan
ja suunniteltu istuvan matkustajan alustaksi;
2.10 ”istuimen selkänojalla” sitä istuimen osaa, joka on lähes pystysuora ja
suunniteltu matkustajan selän, hartioiden ja mahdollisesti pään tueksi;1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 32
▼M2
2.11 ”säätöjärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osa voidaan
säätää käyttäjälle sopivaan asentoon;
2.12 ”siirtojärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa
voidaan portaattomasti siirtää pituussuunnassa tai istuimen osien välisiä
kulmia muuttaa matkustajien ajoneuvoon nousemisen helpottamiseksi;
2.13 ”lukitusjärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuin ja sen osat lukitaan
istuimen käyttöasentoihin;
2.14 ”kiinnityspisteellä” ajoneuvon lattian tai korin osaa, johon voidaan kiin-
nittää istuin;
2.15 ”kiinnityslaitteilla” pultteja tai muita osia, joita käytetään istuimen kiin-
nittämiseen ajoneuvoon;
2.16 ”vaunulla” testauslaitteistoa, joka on tehty ja jota käytetään sellaisten
liikenneonnettomuuksien dynaamiseen jäljittelyyn, joihin liittyy nokka-
kolari;
2.17 ”lisäistuimella” testattavan istuimen taakse vaunuun nukkea varten asen-
nettua istuinta; tämän istuimen on vastattava ajoneuvossa testattavan
istuimen takana käytettävää istuinta;
2.18 ”vertailutasolla” nuken kantapäiden kosketuspisteiden kautta kulkevaa
tasoa, jota käytetään H-pisteen ja vartalon todellisen kulman määrittämi-
seen moottoriajoneuvojen istumapaikoissa;
2.19 ”vertailukorkeudella” istuimen yläreunan korkeutta vertailutasosta;2.20 ”nukella” Hybrid II:n tai III:n eritelmiä vastaavaa nukkea(
1);
2.21 ”vertailualueella” tilaa, joka on kahden, toisistaan 400 mm:n päässä
olevan ja H-pisteeseen nähden symmetrisen pystysuoran pitkittäistason
välissä ja joka määritetään pyörittämällä direktiivin 74/60/ETY liitteessä
II esitettyjä laitteita pystytasosta vaakatasoon; laitteet on sijoitettava
siten kuin kyseisessä liitteessä esitetään ja asetettava enintään 840 mm:n
pituudelle;
2.22 ”kolmipistevyöllä” tässä direktiivissä myös vöitä, joissa on enemmän
kuin kolme kiinnityspistettä;
2.23 ”istuimien välillä” peräkkäisten istuimien välistä vaakatason etäisyyttä,
joka mitataan yhden istuimen selkänojan etureunasta edessä olevan
istuimen selkänojan takareunaan 620 mm:n korkeudella lattiasta.
3. Istuimia koskevat vaatimukset
3.1 Kuhunkin istuintyyppiin on sovellettava valmistajan vaatimuksesta joko
lisäyksen 1 (dynaaminen testi) tai lisäyksien 5 ja 6 (staattinen testi) testi-
vaatimuksia.
3.2 Istuintyypin läpäisemät testit on tallennettava hyväksyntätodistuksen
lisäyksen liitteeseen (liitteen 1 lisäys 4).
3.3 Kaikissa säätö- ja siirtojärjestelmissä on oltava kiinteänä osana luki-
tusjärjestelmä, jonka on toimittava automaattisesti.
3.4 Säätö- ja lukitusjärjestelmien ei saa vaatia olevan täydessä käyttökun-
nossa testin jälkeen.
3.5 Pääntuki on asennettava jokaiseen ulommaiseen etuistuimeen jokaiseen
M2-luokan ajoneuvoon, jonka enimmäismassa on enintään 3 500 kg;
kyseisiin ajoneuvoihin asennettujen pääntukien on oltava tämän liitteen
tai direktiivin 78/932/ETY vaatimusten mukaiset.
4. Ajoneuvotyypin istuimien kiinnityspisteitä koskevat vaatimukset
4.1 Ajoneuvon istuimien kiinnityspisteiden on kyettävä kestämään
4.1.1 joko lisäyksessä 2 esitetty testi
4.1.2 tai, jos istuin on asennettu testattavaan ajoneuvon rakenteen osaan,
lisäyksessä 1 määrätyt testit. Istuimen ei tarvitse olla hyväksytty istuin
edellyttäen, että se täyttää 3.2.1 kohdan vaatimukset.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 33
(1) Tekniset eritelmät ja yksityiskohtaiset piirustukset Hybrid II:sta ja III:sta, jotka
vastaavat tärkeimmiltä mitoiltaan 50 %:a yhdysvaltalaisista miehistä, ja ohjeet niidensäätämiseksi tätä testiä varten ovat Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin hallussa,ja ne voidaan pyynnöstä saada nähtäväksi Euroopan talouskomission sihteeristössä,
Palais des Nations, Geneve, Sveitsi.
▼M2
4.2 Kiinnityspisteen tai sitä ympäröivän alueen pysyvä muodonmuutos,
vauriot mukaan lukien, on sallittava edellyttäen, että rakenne on kestänyt
vaaditun voiman koko säädetyn ajan.
4.3 Jos ajoneuvossa on useampi kuin yksi kiinnityspistetyyppi, kukin muun-
nelma on testattava hyväksynnän saamiseksi ajoneuvolle.
4.4 Yhtä testiä voidaan käyttää samanaikaisesti istuimen ja ajoneuvon
hyväksymiseksi.
4.5 M3-luokan ajoneuvoissa istuimien kiinnityspisteiden katsotaan olevan
4.1 ja 4.2 kohdan vaatimusten mukaiset, jos vastaavien istuma-asentojen
turvavöiden kiinnityspisteet kiinnitetään suoraan asennettaviin istuimiin
ja mainitut turvavöiden kiinnityspisteet ovat direktiivin 76/115/ETY
vaatimusten mukaiset, tarvittaessa mainitun direktiivin liitteessä 1
olevassa 5.5.4 kohdassa säädetyin poikkeuksin.
5. Istuimen asennusta ajoneuvotyyppiin koskevat vaatimukset
5.1 Kaikki asennetut eteenpäin olevat istuimet on hyväksyttävä tämän liit-
teen 3 kohdan vaatimusten mukaisesti ja seuraavin edellytyksin:
5.1.1 istuimen vertailukorkeuden on oltava vähintään 1 m; ja
5.1.2 välittömästi testattavan istuimen takana olevan istuimen H-pisteen on
oltava alle 72 mm korkeampi kuin kyseisen istuimen H-pisteen, tai, jos
takana oleva istuin on yli 72 mm korkeampi, istuin on testattava ja
hyväksyttävä asennettavaksi sellaisessa asennossa.
5.2 Kun hyväksyntä tehdään lisäyksen 1 mukaisesti, testejä 1 ja 2 sovelle-
taan, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:
5.2.1 Testi 1:tä ei saa soveltaa, jos turvavyöttä oleva matkustaja ei voi
iskeytyä istuimen takaosaan (eli välittömästi testattavan istuimen takana
ei ole eteenpäin olevaa istuinta).
5.2.2 Testi 2:ta ei saa soveltaa,
5.2.2.1 jos turvavyöttä oleva matkustaja ei voi iskeytyä istuimen takaosaan; tai5.2.2.2 jos takana olevaan istuimeen on asennettu kolmipistevyö, jonka kiinnity-
spisteet ovat täysin direktiivin 76/115/ETY mukaisia (poikkeuksetta); tai
5.2.2.3 jos istuin täyttää tämän liitteen lisäyksen 6 vaatimukset.
5.3 Jos hyväksynnät myönnetään lisäysten 5 ja 6 mukaisesti, kaikkia testejä
on sovellettava, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:
5.3.1 Lisäyksen 5 testiä ei saa soveltaa, jos turvavyöttä oleva matkustaja ei
voi iskeytyä istuimen takaosaan (eli välittömästi testattavan istuimen
takana ei ole eteenpäin olevaa istuinta).
5.3.2 Lisäyksen 6 testiä ei saa soveltaa,
5.3.2.1 jos turvavyöttä oleva matkustaja ei voi iskeytyä istuimen takaosaan; tai5.3.2.2 jos takana olevaan istuimeen on asennettu kolmipistevyö, jonka kiinnity-
spisteet ovat täysin direktiivin 76/115/ETY mukaisia (poikkeuksetta).1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 34
▼C1
▼M2
▼M2
Lisäys 1
Testausmenettelyt istuimia varten 3 kohdan mukaisesti ja/tai kiinnityspis-
teitä varten 4.1.2 kohdan mukaisesti
1. Vaatimukset
1.1 Testeillä on määritettävä:1.1.1 pitääkömatkustajan tai matkustajien edessä oleva istuin tai istuimet ja/
tai turvavyön käyttö matkustajan tai matkustajat moitteettomasti
paikallaan.
1.1.1.1 Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos nuken pään tai minkään
vartalonosan liike eteenpäin ei ulotu 1,6 m:n päässä lisäistuimen R-
pisteestä sijaitsevan poikittaisen pystytason yli;
1.1.2 syntyykömatkustajalle tai matkustajille vakavia vammoja.1.1.2.1 Tämä vaatimus on katsottava täytetyksi, jos seuraavat lisäyksen 4
mukaisesti määritetyt mittanuken biomekaaniset hyväksyttävyysperus-
teet täyttyvät; toisin sanoen:
1.1.2.1.1 pään hyväksyttävyysperuste HAC on alle 500;1.1.2.1.2 rintakehän hyväksyttävyysperuste (ThAC) on alle 30 g, paitsi kokonai-
suudessaan alle 3 ms:n pituisina aikoina (g = 9,81 m/s
2);
1.1.2.1.3 reiden hyväksyttävyysperuste (FAC) on alle 10 kN, eikä 8 kN:n arvo
ylity yli 20 ms:n ajaksi;
1.1.3 istuin ja istuimen kiinnitykset ovat riittävän lujat. Tämä vaatimus on
katsottava täytetyksi, jos:
1.1.3.1 minkään istuimen, istuimen kiinnitysten tai lisävarusteiden osa ei irtoa
kokonaan testin aikana;
1.1.3.2 istuin pysyy lujasti kiinni, vaikka yksi tai useampi kiinnityspiste
irtoaisi osittain, ja kaikki lukitusjärjestelmät pysyvät lukittuina koko
testin ajan;
1.1.3.3 testin jälkeen missään istuimen tai lisävarusteiden rakenteellisessa
osassa ei ole mitään murtumaa eikä teräviä tai teräväkärkisiä reunoja
tai kulmia, jotka voivat aiheuttaa mitään ruumiillisia vammoja.
1.2 Kaikkien istuimen selkänojan tai sen lisävarusteiden osana olevien
laitteiden on oltava sellaisia, että ne eivät todennäköisesti voi aiheuttaa
matkustajalle mitään ruumiillista vammaa törmäyksen aikana. Tämä
vaatimus on katsottava täytetyksi, jos kaikki osat, joihin halkaisijaltaan
165 mm:n kokoinen pallo voi saada kosketuksen, ovat kaarevuus-
säteeltään vähintään 5 mm.
1.2.1 Jos jokin edellä tarkoitettujen laitteiden ja lisävarusteiden osa on tehty
materiaalista, jonka shorekovuus on alle 50 A, kiinteällä selkätuella,
3.3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia on sovellettava ainoastaan
kiinteään selkätukeen.
1.2.2 Istuimen selkänojan osiin, kuten istuimen ja lisävarusteiden säätöväli-
neisiin, ei saa soveltaa mitään 3.3 kohdan vaatimusta, jos ne
lepoasennossa sijaitsevat vertailutasoa 400 mm ylempänä olevan
vaakatason alapuolella, vaikka matkustaja voisikin joutua kosketuk-
seen niiden kanssa.
2. Testattavan istuimen valmistelu
2.1 Testattava istuin on asennettava:2.1.1 joko ajoneuvon koria edustavaan testausalustaan2.1.2 tai jäykkään testausalustaan.2.2 Testattavaa istuinta tai istuimia varten tarkoitetun testausalustan kiinni-
tyspisteen on oltava samanlainen tai ominaisuuksiltaan sama kuin siinä
ajoneuvossa tai niissä ajoneuvoissa käytettävä kiinnityspiste, jo(i)ssa
istuin on tarkoitettu käytettäväksi.
2.3 Testattavan istuimen on oltava varustettu kaikilla pehmusteillaan ja
lisävarusteillaan. Jos istuimeen on asennettu pöytä, sen on oltava
sivuun käännetyssä asennossa.
2.4 Jos istuinta voidaan säätää sivusuunnassa, sen on oltava uloimmassa
asennossa.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 35
▼M2
2.5 Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on säädettävä niin, että
moottoriajoneuvojen istumapaikkojen H-pisteen ja vartalon todellisen
kulman määrittämiseen käytetyn nuken vartalon kulma on mahdolli-
simman lähellä valmistajan normaalikäyttöön suosittelemaa kulmaa
tai, ellei valmistaja ole antanut mitään erityistä suositusta, mahdolli-
simman lähellä 25º:ta taaksepäin pystysuorasta.
2.6 Jos istuimen selkänoja on varustettu pääntuella, jonka korkeutta
voidaan säätää, sen on oltava alimmassa asennossaan.
2.7 Hyväksyttyä tyyppiä olevat, direktiivin 77/541/ETY mukaiset ja direk-
tiivin 76/115/ETY mukaisesti asennettuihin kiinnityspisteisiin
kiinnitetyt istuinvyöt on asennettava sekä lisäistuimeen että testatta-
vaan istuimeen.
3. Dynaamiset testit
3.0 Testi 13.1 Testausalusta on asennettava vaunuun.
3.2 Lisäistuin
Lisäistuin voi olla samaa tyyppiä kuin testattava istuin, ja se on sijoi-
tettava testattavan istuimen kanssa yhdensuuntaisesti ja välittömästi
testattavan istuimen taakse; istuimien on oltava samankorkuisia,
samoin säädettyjä ja niiden välin on oltava 750 mm.
3.2.1 Jos käytetään erityyppistä lisäistuinta, tämä on mainittava tyyppi-
hyväksyntätodistuksen lisäyksen liitteessä (liitteen I lisäys 4).
3.3 Nukke
Testattavan istuimen kunkin istumapaikan taakse on asetettava nukke
seuraavasti:
3.3.1 Nukke on sijoitettava lisäistuimelle niin, että sen liikkeitä ei rajoiteta
ja että sen symmetriataso vastaa kyseisen istumapaikan symmetria-
tasoa.
3.3.2 Nuken käsien on oltava sen reisillä ja kyynärpäiden kosketettava
istuimen selkänojaa; jalkojen on oltava ojennetuimmassa asennossaan
ja, mikäli mahdollista, yhdensuuntaisesti; kantapäiden on koskettava
lattiaan.
3.3.3 Kukin vaadittava nukke on asetettava istumelle seuraavan menettelyn
mukaisesti:
3.3.3.1 nukke on sijoitettava istuimelle mahdollisimman lähelle haluttua
asentoa;
3.3.3.2 nuken vartalon etupuolta vasten on asetettava mahdollisimman alas
litteä, kova pinta, jonka ala on 76 mm × 76 mm;
3.3.3.3 litteää pintaa on painettava vaakasuorassa nuken vartaloa vasten
voimakkuudeltaan 250:n ja 350 N:n välillä olevalla kuormituksella:
3.3.3.3.1 vartalo on vedettävä hartioista eteenpäin pystyasentoon ja laskettava
sitten takaisin istuimen selkänojaa vasten; tämä toiminto on suoritet-
tava kahdesti,
3.3.3.3.2 vartaloa liikuttamatta pää on asetettava sellaiseen asentoon, että pään
sisällä olevia mittauslaitteita kannattava alusta on vaakasuorassa ja
että pään keskinuolitaso ja ajoneuvon keskitaso ovat keskenään yhden-
suuntaiset;
3.3.3.4 litteä pinta on varovasti poistettava;3.3.3.5 nukkea on siirrettävä eteenpäin istuimella ja edellä esitetty asettamis-
menettely toistettava;
3.3.3.6 alaraajojen asentoa on tarvittaessa korjattava;33.3.7 asennetut mittauslaitteet eivät saa millään tavalla vaikuttaa nuken liik-
keeseen törmäyksen aikana;
3.3.3.8 mittauslaitejärjestelmän lämpötila on vakautettava ennen testiä, ja se
on pidettävä mahdollisimman pitkälle 19:n ja 26 ºC:n välillä.
3.4 Törmäyksen jäljittely
3.4.1 Vaunun törmäysnopeuden on oltava 30:n ja 32 km/h:n välillä.3.4.2 Törmäystestin aikana vaunun hidastuvuuden on oltava jäljempänä
kuvassa 1 esitettyjen säännösten mukainen. Kokonaisuudessaan alle1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 36
▼M2
3 ms:n pituisia väliaikoja lukuun ottamatta vaunun hidastuvuusaika-
käyrän on pysyttävä kuvassa 1 esitettyjen rajakäyrien välillä.
3.4.3 Lisäksi keksimääräisen hidastuvuuden on pysyttävä 6,5:n ja 8,5 g:n
välillä.
3.5 Testi 23.5.1 Testi 1 on toistettava siten, että lisäistuimella istuu nukke; nuken liik-
keitä on rajoitettava turvavyöllä, joka on kiinnitetty ja säädetty
valmistajan ohjeiden mukaisesti. Testissä 2 käytettyjen turvavyön kiin-
nityspisteiden lukumäärä on tallennettava istuimen
tyyppihyväksyntätodistuksen lisäyksen liitteeseen (liitteen I lisäys 4).
3.5.2 Lisäistuimen on oltava joko samaa tyyppiä kuin testattava istuin tai eri
tyyppiä, jonka yksityiskohtaiset tiedot on tallennettava tyyppihyväk-
syntätodistuksen lisäyksen liitteeseen (liitteen I lisäys 4).
3.5.3 Testiä 2 voidaan soveltaa myös muihin ajoneuvon osiin kuin
istuimeen, direktiivin 77/541/ETY 3.1.10 kohdan ja direktiivin 76/
115/ETY 4.3.7 kohdan mukaisesti.
3.5.4 Jos testi 2 tehdään siten, että nuken liikkeitä rajoittaa kolmipistevyö
eikä loukkaantumisperusteita ylitetä, lisäistuimen on katsottava
täyttäneen direktiivissä 76/115/ETY tätä asennusta varten määritellyt,
staattisiin testikuormituksiin ja ylemmän kiinnityspisteen liikkumiseen
testin aikana liittyvät vaatimukset.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 37
▼M2
Kuva 1
1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 38
▼M2
Lisäys 2
Testausmenettely ajoneuvon kiinnityspisteitä varten 4.1.1 kohdan mukai-
sesti
1. Testauslaitteet
1.1 Ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettua istuinta riittävässä määrin edustava
kiinteä rakenne kiinnitetään valmistajan toimittamin kiinnitysvälinein
(pultein, ruuvein jne.) testattavaksi annetun rakenteen osiin.
1.2 Jos samaan kiinnityspisteeseen voidaan asentaa useita istuintyyppejä, jotka
eroavat toisistaan jalkojensa etu- ja takareunan välisen etäisyyden osalta,testi on suoritettava lyhimmällä jalustalla. Tämä jalusta on kuvailtava
tyyppihyväksyntätodistuksessa.
2. Testausmenettely
2.1 Kohdistetaan voima F:
2.1.1 750 mm:n korkeudella vertailutasosta ja pystysuoralla linjalla, joka kulkee
sellaisen pinnan geometrisen keskipisteen kautta, jonka rajaa monikulmio,
jonka kärkinä ovat eri kiinnityspisteet tai tarvittaessa istuimen uloimmat
kiinnityspisteet, 1.1 kohdassa määritellyn kiinteän rakenteen avulla,
2.1.2 vaakasuunnassa ja ajoneuvon etuosaa kohti,
2.1.3 mahdollisimman lyhyellä viiveellä ja vähintään 0,2 sekunnin ajan.2.2 Voima F on määritettävä joko
2.2.1 seuraavalla kaavalla: F = (5 000 ± 50) × i
jossa F ilmoitetaan N-määräisenä ja i edustaa sen istuimen istumapaik-
kojen määrää, jota varten testattavat kiinnityspisteet on määrä hyväksyä;
tai, jos valmistaja sitä pyytää,
2.2.2 lisäyksessä 1 esitettyjen dynaamisten testien aikana mitattujen edustavien
kuormitusten mukaisesti.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 39
▼M2
Lisäys 3
Tehtävät mittaukset
1. Kaikki tarvittavat mittaukset on tehtävä mittausjärjestelmillä, jotka
vastaavat vuonna 1987 julkaistun kansainvälisen ISO:n standardin 6487,
”Technique of measurement in impact tests: Instrumentation”, vaati-
muksia.
2. Dynaaminen testi
2.1 Vaunulla tehtävät mittaukset
Vaunun hidastuvuuden ominaisuudet on mitattava, vaunun jäykästä
rungosta mitattujen kiihtyvyyksien perusteella, mittausjärjestelmillä,
joiden CFC on 60.
2.2 Nukeilla tehtävät mittaukset
Mittauslaitteiden lukemat on tallennettava riippumattomien tietokanavien
kautta, joiden CFC on seuraava:
2.2.1 Mittaukset nuken päästä
Painopisteen ( γr) suhteen syntyvä kolmiaksiaalinen kiihtyvyys(1) on mitat-
tava 600:n CFC:llä.
2.2.2 Mittaukset nuken rintakehästä
Painopisteeseen syntyvä kiihtyvyys on mitattava 180:n CFC:llä.
2.2.3 Mittaukset nuken reidestä
Akselin suuntainen kokoonpuristumisvoima on mitattava 600:n CFC:llä.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 40
(1) Ilmaistuna g:nä (= 9,81 m/s2), jonka skalaarinen arvo lasketaan seuraavan kaavan
mukaisesti:
γr2=γl2+γv2+γt2
jossa: γl= hetkellisen pitkittäiskiihtyvyyden arvo,
γv= hetkellisen pystysuoran kiihtyvyyden arvo,
γt= hetkellisen poikittaiskiihtyvyyden arvo.
▼M2
Lisäys 4
Hyväksyttävyysperusteiden määrittäminen
1.Pään hyväksyttävyysperuste (HAC)
1.1 Tämä hyväksyttävyysperuste (HAC) lasketaan lisäyksessä 3 olevan 2.2.1
kohdan mukaisesti mitatun, tuloksena olevan kolmiaksiaalisen kiihtyvyyden
perusteella seuraavalla lausekkeella:
jossa t1ja t2ovatmitätahansaajanarvojatestinajalta;HACont1:n ja t2:n
välinen enimmäisarvo. Arvot t1:lle ja t2:lle ilmaistaan sekunteina.
2.Rintakehän hyväksyttävyysperuste (ThAC)
2.1 Tämän perusteen määrittämiseen käytetään tuloksena olevan kiihtyvyyden
absoluuttista arvoa, joka ilmaistaan g:nä ja mitataan lisäyksessä 3 olevan
2.2.2 kohdan mukaisesti, sekä kiihtyvyysajanjaksoa, joka ilmaistaan millise-
kunteina.
3.Reiden hyväksyttävyysperuste (FAC)
Tämän perusteen määrittämiseen käytetään kN:ina ilmaistua kokoonpuristu-
miskuormitusta, joka välittyy aksiaalisesti nuken kumpaankin reiteen ja joka
mitataan lisäyksessä 3 olevan 2.2.3 kohdan mukaisesti, sekä kokoonpuristu-
miskuormituksen kestoa, joka ilmaistaan millisekunteina.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 41
HAC ¼t2/C0t1 ðÞ1
t2/C0t1∫t1
t2γrdt/C20 /C212;5
▼M2
Lisäys 5
Staattiset testivaatimukset ja menettely
1. Vaatimukset
1.1 Tämän lisäyksen mukaisesti testattavien istuimien osalta vaaditaan
määritettävän:
1.1.1 pitävätkömatkustajien edessä olevat istuimet matkustajat moitteetto-
masti paikallaan;
1.1.2 syntyykömatkustajille vakavia vammoja; ja
1.1.3 ovatko istuin ja istuimen kiinnitykset riittävän lujia.
1.2 1.1.1 kohdan vaatimukset on katsottava täytetyiksi, jos kunkin 2.2.1
kohdassa määrätyn voiman kohdistamisen keskipisteen enimmäispoik-
keama, vaakatasossa ja kyseisen istumapaikan pituussuuntaisessa
keskitasossa mitattuna, ei ylitä 400 mm:ä.
1.3 1.1.2 kohdan vaatimukset on katsottava täytetyiksi, jos seuraavat
ominaisuudet toteutuvat:
1.3.1 kunkin 2.2.1 kohdassa määrätyn voiman kohdistamisen keskipisteen
enimmäispoikkeama, 1.2 kohdassa kuvatulla tavalla mitattuna, ei alita100 mm:ä,
1.3.2 kunkin 2.2.2 kohdassa kuvatun voiman kohdistamisen keskipisteen
enimmäispoikkeama, 1.2 kohdassa kuvatulla tavalla mitattuna, ei alita
50 mm:ä.
1.3.3 Kaikkien istuimen selkänojan tai sen lisävarusteiden osana olevien lait-
teiden on oltava sellaisia, että ne eivät todennäköisesti voi aiheuttaa
matkustajalle mitään ruumiillista vammaa törmäyksen aikana. Tämä
vaatimus on katsottava täytetyksi, jos kaikki osat, joihin halkaisijaltaan
165 mm:n kokoinen pallo voi saada kosketuksen, ovat kaarevuus-
säteeltään vähintään 5 mm.
1.3.4 Jos jokin edellä tarkoitettujen laitteiden ja lisävausteiden osa on tehty
materiaalista, jonka shorekovuus on alle 50 A, kiinteällä selkätuella,
1.3.3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia on sovellettava ainoastaan
kiinteään selkätukeen.
1.3.5 Istuimen selkänojan osiin, kuten istuimen ja lisävarusteiden säätövälinei-
siin, ei saa soveltaa mitään 1.3.3 kohdan vaatimusta, jos nelepoasennossa sijaitsevat vertailutasoa 400 mm ylempänä olevan vaaka-
tason alapuolella, vaikka matkustaja voisikin joutua kosketukseen niiden
kanssa.
1.4 1.1.3 kohdan vaatimukset on katsottava täytetyiksi, jos:
1.4.1 mikään istuimen, istuimen kiinnitysten tai lisävarusteiden osa ei koko-
naan irtoa testin aikana;
1.4.2 istuin pysyy lujasti kiinni, vaikka yksi tai useampi kiinnityspiste irtoaisi
osittain, ja kaikki lukitusjärjestelmät pysyvät lukittuina koko testin ajan;
1.4.3 testin jälkeen missään istuimen tai lisävarusteiden rakenteellisessa osassa
ei ole mitään murtumaa eikä teräviä tai teräväkärkisiä reunoja tai
kulmia, jotka voivat aiheuttaa mitään ruumiillista vammaa.
2. Staattiset testit
2.1 Testauslaitteet
2.1.1 Nämä laitteet koostuvat lieriömäisistä pinnoista, joiden kaarevuussäde
on 82 ± 3 mm ja joiden leveys:
2.1.1.1 vastaa vähintään testattavan istuimen kunkin istumapaikan selkänojan
leveyttä ylemmän muodon osalta;
2.1.1.2vastaa320-0+10mm:äalemmanmuodonosalta,kutentämänliit-
teen kuvassa 1 esitetään.
2.1.2 Istuimen osia vasten olevan pinnan on oltava materiaalia, jonka shoreko-
vuus on vähintään 80 A.
2.1.3 Kussakin lieriömäisessä pinnassa on oltava vähintään yksi voimamittari,
joka kykenee mittaamaan 2.2.1.1 kohdassa määritetyssä suunnassa
kohdistetut voimat.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 42
▼M2
2.2 Testausmenettely
2.2.1 Testivoima, jonka suuruus on
1000
H1±5 0N
on kohdistettava 2.1 kohdan mukaisella välineellä kutakin istuimen istu-
mapaikkaa vastaavaan istuimen takaosaan.
2.2.1.1 Voiman kohdistamissuunnan on oltava kyseisen istumapaikan pystysuor-
assa keskitasossa; sen on oltava vaakasuunnassa ja istuimen takaaeteenpäin.
2.2.1.2 Tämän suunnan on oltava korkeudella H
1, jonka on oltava 0,70:n ja
0,80 m:n välillä ja vertailutason yläpuolella. Valmistajan on määritettävä
täsmällinen korkeus.
2.2.2 Samanaikaisesti on kohdistettava testivoima, jonka suuruus on
2000
H2± 100 N
kutakin istuimen istumapaikkaa vastaavaan istuimen takaosaan samassa
pystytasossa ja samassa suunnassa korkeudella H2, jonka on oltava
0,45:stä 0,55 m:iin vertailutason yläpuolella, 2.1 kohdan mukaisella
välineellä. Valmistajan on määritettävä täsmällinen korkeus.
2.2.3 Testausmuodot on pidettävä mahdollisimman pitkälle kosketuksissa
istumen takaosaan kohdissa 2.2.1 ja 2.2.2 määriteltyjen voimien kohdis-
tamisen aikana. Niiden on voitava kääntyä vaakatasossa.
2.2.4 Jos istuin koostuu useammasta kuin yhdestä istumapaikasta, kutakin
istumapaikkaa vastaavat voimat on kohdistettava samanaikaisesti ja
ylempiä ja alempia muotoja on oltava yhtä monta kuin istumapaikkoja.
2.2.5 Kunkin istumapaikan ja kunkin muodon alkuasento on määritettävä saat-
tamalla testausvälineet kosketuksiin istuimen kanssa vähintään 20 N:a
vastaavalla voimalla.
2.2.6 2.2.1 ja 2.2.2 kohdassa tarkoitetut voimat on kohdistettava mahdolli-
simman nopeasti, ja niitä on pidettävä yllä yhdessä määrätyn arvoisina
muodonmuutoksesta riippumatta vähintään 0,2 sekunnin ajan.
2.2.7 Jos testi on suoritettu niin, että yksi tai useampi voima, mutta ei kaikki
voimat, on ollut 2.2.1 ja 2.2.2 kohdassa määrättyjä voimia suurempi ja
jos istuin on vaatimusten mukainen, testi on katsottava läpäistyksi.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 43
▼M2
Kuva 1
1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 44
▼M2
Lisäys 6
M2-j aM3-luokkien ajoneuvojen istuimien selkänojan takaosan energianvai-
mennusominaisuudet
1.►C2Tämän liitteen 2.21 kohdassa ◄määritellyllä vertailualueella sijait-
sevat istuimien selkänojien takaosan osat on valmistajan pyynnöstä
todennettava direktiivin 74/60/ETY liitteessä III vahvistettujen energianvai-
mennusvaatimusten mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten kaikki asennetut
varusteet on testattava kaikissa käyttöasennoissa lukuun ottamatta pöytiä,jotka testataan säilytysasennossa.
2. Tähän testiin on viitattava istuimen hyväksyntätodistuksen lisäyksen liitteessä
(liitteen I lisäys 4). Piirustus, jossa näkyy energianhajauttamistestillä toden-
nettu istuimen selkänojan takaosan alue, on liitettävä mukaan.
3. Tätä testiä voidaan soveltaa muihin ajoneuvon osiin kuin istuimeen (lisäyk-
sessä 1 oleva 3.5.3 kohta).1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 45
▼M2
LIITE IV
YLEISET VAATIMUKSET NIIDEN AJONEUVOJEN OSALTA, JOTKA
EIVÄT KUULU LIITTEIDEN II JA III SOVELTAMISALAAN
1.Yleistä
1.1 Tämän liitteen vaatimuksia sovelletaan N1-, N2-j aN3-luokkien ajoneuvoihin
sekä niihin M2-j aM3-luokkien ajoneuvoihin, jotka eivät kuulu liitteen III
soveltamisalaan.
2.Yleiset vaatimukset
2.1 Istuimet ja yhdistelmäistuimet on kiinnitettävä lujasti ajoneuvoon.
2.2 Liukuvat istuimet ja yhdistelmäistuimet on voitava lukita automaattisesti
kaikkiin tarkoitettuihin asentoihin.
2.3 Säädettävät istuimen selkänojat on voitava lukita automaattisesti kaikkiin
tarkoitettuihin asentoihin.
2.4 Kaikkien istuimien, jotka voidaan kääntää eteenpäin tai joissa on kokoontai-
tettava selkänoja, on lukkiuduttava automaattisesti tavanomaiseen asentoon.
2.5 Kaikkiin ulommaisiin etuistuimiin kaikissa M2-luokan ajoneuvoissa, joiden
enimmäismassa on alle 3 500 kg, sekä kaikissa N1-luokan ajoneuvoissa on
asennettava pääntuki; kyseisiin ajoneuvoihin asennettavien pääntukien on
oltava direktiivin 78/932/ETY liitteessä II esitettyjen vaatimusten mukaisia.1974L0408 — FI — 14.08.1996 — 002.001 — 46