2003D0766 — FI — 06.08.2008 — 002.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 24 päivänä lokakuuta 2003, kiireellisistä toimenpiteistä Diabrotica virgifera Le Conte -tuhohyönteisen leviämisen estämiseksi yhteisössä (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3880) (2003/766/EY) (EYV L 275, 25.10.2003, p.49)

Muutettu:









▼B

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä lokakuuta 2003,

kiireellisistä toimenpiteistä Diabrotica virgifera Le Conte -tuhohyönteisen leviämisen estämiseksi yhteisössä

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3880)

(2003/766/EY)







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä toimenpiteistä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY ( 1 ), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2003/47/EY ( 2 ), ja erityisesti sen 16 artiklan 3 kohdan kolmannen virkkeen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Ranska ja Itävalta tiedottivat vuonna 2002 muille jäsenvaltioille ja komissiolle Diabrotica virgifera Le Conte -tuhohyönteisen, jäljempänä ”organismi”, esiintymisestä alueillaan ensimmäisen kerran sekä toimenpiteistä organismin torjumiseksi. (2) Vuonna 2002 valvottiin organismin jo saastuttamia alueita Italiassa ja niistä erityisesti maissin monokulttuuriin käytettyjä alueita sekä organismin mahdollisia kulkeutumispaikkoja, kuten lento- ja tulliasemia. Vaikuttaa siltä, että Veneton alueella toteutetuilla hävittämistoimenpiteillä organismin leviäminen on saatu pysäytettyä ja sen populaatiot ovat pienentyneet. Monia täysikasvuisia organismeja löydettiin Lombardian ja Piemonten eri provinsseissa ja Friuli-Venezia Giulian alueella organismin esiintymiä havaittiin ensimmäisen kerran. (3) Hiljattain valmistunut yhteisön tutkimus organismin kyvystä asettua pysyvästi yhteisöön osoittaa, että tärkeimmät asettumiseen vaikuttavat tekijät, kuten trooppiset olosuhteet ja ilmasto-olosuhteet, ovat olemassa yhteisössä. (4) Kyseisestä tutkimuksesta käy lisäksi ilmi, että organismi ja sen haitalliset vaikutukset voivat muodostua yhteisön maissintuotannossa merkittäväksi uhkatekijäksi kasvien terveyden kannalta, koska seurauksena voi olla taloudellisia menetyksiä, hyönteisten torjunta-aineiden runsaampaa käyttöä ja tarve löytää viljelykasvi, joka korvaisi maissin vuoroviljelyssä. (5) Direktiivin 2000/29/EY tarkoituksena on ainoastaan estää organismin kulkeutuminen yhteisöön ja siellä leviäminen. Yhteisön toimenpiteitä ei kuitenkaan ole käytettävissä silloin, kun jäsenvaltiot havaitsevat uusia esiintymiä saastumattomilla alueilla tai kun organismi havaitaan populaatiokehityksen alkuvaiheessa. Sen vuoksi olisi määriteltävä tällaisia toimenpiteitä organismin hävittämiseksi kohtuullisen ajan kuluessa. (6) Kyseisiin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä yleinen seuranta organismin havaitsemiseksi jäsenvaltioissa. (7) Toimenpiteitä olisi sovellettava organismin leviämisen hallintaan yhteisössä, rajattujen vyöhykkeiden määrittelyyn, isäntäkasvien, maa-aineksen ja koneiden siirtoon sekä vuoroviljelyyn rajatuilla vyöhykkeillä. (8) Tällaisten toimenpiteiden tuloksia olisi arvioitava jatkuvasti ja mahdollisia jatkotoimenpiteitä olisi harkittava kyseisen arvioinnin tulosten perusteella. (9) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:







1 artikla

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että epäillystä tai vahvistetusta Diabrotica virgifera Le Conte -tuhohyönteisen, jäljempänä ”organismi”, esiintymisestä ilmoitetaan direktiivissä 2000/29/EY tarkoitetuille vastuullisille viranomaisille.

2 artikla

1. Jäsenvaltioiden on joka vuosi tehtävä virallisia tutkimuksia organismin esiintymisestä maidensa alueilla, joilla viljellään maissia.

2. Edellä 1 kohdassa säädettyjen tutkimusten tulokset on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille joka vuosi 31 päivään joulukuuta mennessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2000/29/EY 16 artiklan 1 kohdan soveltamista.

3 artikla

1. Kun 2 artiklassa tarkoitettujen tutkimusten tulokset vahvistavat organismin esiintymisen alueella, jonka tiedetään aiemmin olleen vapaa organismista, jäsenvaltioiden on määriteltävä rajatut vyöhykkeet, jotka koostuvat seuraavista osista:

a) esiintymävyöhyke, joka sijaitsee organismin löytöpaikkana olleen pellon ympärillä ja ulottuu vähintään 1 km:n etäisyydelle; ja

b) varovyöhyke, joka sijaitsee esiintymävyöhykkeen ympärillä ja ulottuu vähintään 5 km:n etäisyydelle.

Jäsenvaltiot voivat lisäksi määritellä puskurivyöhykkeen, joka sijaitsee esiintymävyöhykkeen ja varovyöhykkeen ympärillä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen vyöhykkeiden täsmällisen määrittelyn on perustuttava vankkoihin tieteellisiin lähtökohtiin, organismin biologiaan, saastumisasteeseen ja organismin isäntäkasvin erityiseen tuotantojärjestelmään kyseisessä jäsenvaltiossa.

3. Jos organismin esiintyminen varmistuu toisessa paikassa kuin organismin esiintymävyöhykkeellä sijaitsevassa alkuperäisessä löytöpaikassa, vyöhykkeiden rajausta on muutettava sen mukaisesti.

4. Jos organismia ei löydy enää kahden vuoden kuluttua viimeisimmästä löydöksestä, rajatut vyöhykkeet lakkaavat olemasta ja 4 artiklassa tarkoitettuja hävittämistoimenpiteitä ei ole enää tarpeen toteuttaa.

5. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle 1 kohdassa tarkoitettuina vyöhykkeinä pidettävistä alueista ja toimitettava niistä sopivassa mittakaavassa olevat kartat.

4 artikla

1. Jäsenvaltioiden on valvottava organismin esiintymistä rajattujen vyöhykkeiden kussakin osassa käyttäen asianmukaisia feromonipyydyksiä, jotka on järjestettävä verkkomaisesti ja tarkastettava säännöllisesti. Käytettyjen pyydysten lukumäärän ja tyyppien samoin kuin pyydystysmenetelmän valinnassa on otettava huomioon paikalliset olosuhteet ja rajattujen vyöhykkeiden ominaispiirteet.

2. Edellä 1 kohdan säännösten lisäksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että

a) tuoreita Zea mais L. -kasveja tai niiden tuoreita osia ei siirretä pois esiintymävyöhykkeeltä haitallisen organismin esiintymisvuonna jaksolla, jonka alkamis- ja päättymispäivät määritellään organismin biologian, organismilöydösten määrän ja asianomaisessa jäsenvaltiossa vallitsevien ilmasto-olosuhteiden perusteella sen varmistamiseksi, että organismi ei leviä;

b) maissipeltojen maata ei siirretä pois esiintymävyöhykkeeltä;

c) esiintymävyöhykkeellä ei korjata maissia haitallisen organismin esiintymisvuonna jaksolla, jonka alkamis- ja päättymispäivät määritellään organismin biologian, organismilöydösten määrän ja asianomaisessa jäsenvaltiossa vallitsevien ilmasto-olosuhteiden perusteella sen varmistamiseksi, että organismi ei leviä;

d) esiintymävyöhykkeen maissipelloilla harjoitetaan vuoroviljelyä, jossa millä tahansa kolmen peräkkäisen vuoden jaksolla maissia kasvatetaan vain kerran tai jossa maissia ei viljellä kahden vuoden ajan sen vuoden jälkeen, jona organismia on viimeksi löydetty, koko esiintymävyöhykkeellä;

e) esiintymävyöhykkeen maissipelloilla tehdään munintakauden loppuun asti asiamukaiset käsittelyt organismien tuhoamiseksi ensimmäisenä esiintymisvuonna ja sitä seuraavana vuonna;

f) esiintymävyöhykkeen maissipelloilla käytetyistä maatalouskoneista puhdistetaan kaikki maa-aines ja jätteet ennen vyöhykkeeltä poistumista;

g) epätoivotut maissikasvit poistetaan esiintymävyöhykkeen pelloilta, joilla ei viljellä maissia.

▼M2

Jos 2 artiklassa tarkoitetun tutkimuksen tuloksena esiintymävyöhykkeeltä löydetään enintään kaksi organismiyksilöä, joiden voidaan osoittaa ilmaantuneen sen vuoden aikana, jona niistä on ilmoitettu, ensimmäisen alakohdan b, d, f ja g alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden kesto voidaan rajata organismin esiintymisvuoteen ja sen jälkeiseen vuoteen edellyttäen, että kyseisenä vuonna ei havaita yhtään yksilöä. Tässä tapauksessa 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valvontaa lisätään esiintymävyöhykkeellä.

▼B

3. Edellä 1 kohdan säännösten lisäksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että varovyöhykkeellä ainakin

a) harjoitetaan vuoroviljelyä, jossa millä tahansa kahden peräkkäisen vuoden jaksolla maissia kasvatetaan vain kerran; tai

b) tehdään maissipeltojen asiamukainen käsittely organismin tuhoamiseksi ensimmäisenä esiintymisvuonna ja sitä seuraavana vuonna.

▼M2

Jos 2 artiklassa tarkoitetun tutkimuksen tuloksena esiintymävyöhykkeeltä löydetään enintään kaksi organismiyksilöä, joiden voidaan osoittaa ilmaantuneen sen vuoden aikana, jona niistä on ilmoitettu, ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen varovyöhykkeellä toteutettujen toimenpiteiden kesto voidaan rajata organismin esiintymisvuoteen ja sen jälkeiseen vuoteen edellyttäen, että kyseisenä vuonna ei havaita yhtään yksilöä. Tässä tapauksessa 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valvontaa lisätään varovyöhykkeellä.

▼B

4. Edellä 1 kohdan säännösten lisäksi jäsenvaltiot voivat säätää, että puskurivyöhykkeellä harjoitetaan vuoroviljelyä, jossa millä tahansa kahden peräkkäisen vuoden jaksolla maissia viljellään vain kerran.

▼M1

4 a artikla

1. Kun 2 artiklassa tarkoitettujen tutkimusten tulokset ovat useampana kuin kahtena peräkkäisenä vuotena vahvistaneet organismin esiintymisen jäsenvaltioiden alueen jossakin osassa, jäsenvaltioiden on määriteltävä vyöhykkeet, jotka kattavat sen osan niiden alueesta, jossa organismia löydettiin (”saastuneet vyöhykkeet”).

2. Jäsenvaltioiden on joko sovellettava 4 artiklan säännöksiä tai, jos on osoittautunut, että organismia ei enää pystytä hävittämään, järjestettävä saastuneilla vyöhykkeillä ja niiden läheisyydessä vuotuisia ohjelmia, joiden tarkoituksena on rajoittaa organismin leviämistä saastuneilta vyöhykkeiltä organismista vapaille alueille (”leviämistä estävät ohjelmat”).

4 b artikla

Maissipelloilla, jotka sijaitsevat lentoaseman kiitoteitä tai muita sellaisia lentoaseman alueita, joilla ilma-alukset liikkuvat, ympäröivällä vähintään 2 500 metrin vyöhykkeellä, missä organismin leviämisen riski on todistettavasti suuri, on toteutettava seuraavat toimenpiteet:

— harjoitetaan vuoroviljelyä, jossa millä tahansa kahden peräkkäisen vuoden jaksolla maissia kasvatetaan vain kerran, tai

— valvotaan tehokkaasti organismin esiintymistä käyttäen asianmukaisia feromonipyydyksiä ja, kun organismia havaitaan, toteutetaan toimenpiteitä 3 ja 4 artiklan mukaisesti.

▼B

5 artikla

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille joka vuosi 31 päivään joulukuuta mennessä seuraavat tiedot:

— 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut vyöhykkeinä pidettävät alueet,

— 4 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti vahvistetut päivämäärät perusteluineen,

— 4 artiklan 2 kohdan e alakohdan ja 4 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti tehdyt käsittelyt,

▼M1

— 4 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vyöhykkeinä pidettävät alueet ja kaikki niihin tehtävät muutokset,

— 4 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetut leviämistä estävät ohjelmat ja kaikki niihin tehtävät muutokset.

▼B

6 artikla

Jäsenvaltioiden on 1 päivään joulukuuta 2003 mennessä mukautettava organismin leviämisen estämiseksi toteuttamiaan toimenpiteitä siten, että toimenpiteet saatetaan tämän päätöksen mukaisiksi, ja niiden on ilmoitettava mukautetuista toimenpiteistä viipymättä komissiolle.

7 artikla

Komissio tarkastelee uudelleen tämän päätöksen toteutumista 28 päivään helmikuuta 2005 mennessä sekä sen jälkeen joka vuosi 28 päivään helmikuuta mennessä.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.