2006L0087 — FI — 27.06.2008 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 82/714/ETY kumoamisesta (2006/87/EY) (EYV L 389, 30.12.2006, p.1)

Muutettu:









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2006,

sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 82/714/ETY kumoamisesta

(2006/87/EY)







EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 1 ), ovat kuulleet alueiden komiteaa, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä ( 2 ), sekä katsovat seuraavaa: (1) Sisävesialusten teknisistä vaatimuksista 4 päivänä lokakuuta 1982 annetulla neuvoston direktiivillä 82/714/ETY ( 3 ) otettiin käyttöön sisävesialusten teknisten todistusten antamista koskevat yhdenmukaiset edellytykset, mutta todistukset eivät kuitenkaan antaneet oikeutta Reinillä liikennöimiseen. Euroopassa sisävesialuksiin sovelletaan kuitenkin edelleen erilaisia teknisiä vaatimuksia. Erilaisten kansainvälisten ja kansallisten määräysten samanaikainen voimassaolo on tähän asti estänyt kansallisten liikennöintitodistusten vastavuoroisen tunnustamisen ilman ulkomaisille aluksille suoritettavia lisätarkastuksia. Lisäksi direktiivissä 82/714/ETY asetetut vaatimukset eivät osittain enää vastaa tekniikan nykytasoa. (2) Direktiivin 82/714/ETY liitteissä asetettuihin teknisiin vaatimuksiin on sisällytetty Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) vuonna 1982 hyväksymät Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevat määräykset olennaisilta osin. Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisia sisävesialustodistusten antamista koskevia edellytyksiä ja teknisiä vaatimuksia on sittemmin tarkistettu säännöllisesti ja niiden katsotaan vastaavan tekniikan nykytasoa. Kilpailu- ja turvallisuussyistä sekä teknisten vaatimusten yhdenmukaistamiseksi Euroopan tasolla olisi suotavaa, että mainittujen teknisten vaatimusten soveltamisala ja sisältö koskisi koko yhteisön sisävesiväyläverkkoa. Tältä osin on otettava huomioon kyseisessä verkossa tapahtuneet muutokset. (3) Yhteisön sisävesialustodistusten, joilla osoitetaan alusten olevan täysin edellä tarkoitettujen tarkistettujen teknisten vaatimusten mukaiset, olisi oltava voimassa kaikilla yhteisön sisävesiväylillä. (4) Olisi yhdenmukaistettava edellytyksiä, joiden perusteella jäsenvaltiot antavat täydentäviä yhteisön sisävesialustodistuksia 1 ja 2 vyöhykkeen vesiväylillä (joensuut) tapahtuvaa liikennöintiä sekä 4 vyöhykkeen vesiväylillä tapahtuvaa liikennöintiä varten. (5) Matkustajien turvallisuuden takaamiseksi direktiivin 82/714/ETY soveltamisala olisi laajennettava koskemaan myös yli 12 matkustajan kuljettamiseen tarkoitettuja matkustaja-aluksia Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevien määräysten mukaisesti. (6) Vaatimusten yhdenmukaistamisen olisi turvallisuussyistä oltava korkeatasoista ja se olisi toteutettava yhteisön sisävesiväylien turvallisuusvaatimuksia lieventämättä. (7) Olisi säädettävä siirtymäkauden järjestelmästä niitä käytössä olevia aluksia varten, joilla ei vielä ole yhteisön sisävesialustodistusta. Järjestelmää noudatettaisiin silloin kun näille aluksille suoritetaan ensimmäistä kertaa tekninen tarkastus tällä direktiivillä vahvistettujen tarkistettujen teknisten vaatimusten mukaisesti. (8) Yhteisön sisävesialustodistusten voimassaoloaika olisi määriteltävä tapauskohtaisesti tietyissä rajoissa ja aluksen luokan mukaan. (9) Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY ( 4 ) mukaisesti. (10) Sisävesialusten purjehduskelpoisuuslupien vastavuoroisesta tunnustamisesta 20 päivänä tammikuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissä 76/135/ETY ( 5 ) säädetyt toimenpiteet olisi pidettävä voimassa niiden alusten osalta, jotka eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan. (11) Koska jotkut alukset kuuluvat sekä huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 16 päivänä kesäkuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/25/EY ( 6 ) että tämän direktiivin soveltamisalaan, näiden kahden direktiivin liitteitä olisi mukautettava mahdollisimman pian asianmukaisia komiteamenettelyjä noudattaen, jos niiden säännökset ovat keskenään ristiriitaisia tai yhteensopimattomia. (12) Paremmasta lainsäädännöstä toimielinten välillä tehdyn sopimuksen ( 7 ) 34 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita kannustetaan laatimaan itseään varten ja yhteisön edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan tämän direktiivin ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaisemaan ne. (13) Direktiivi 82/714/ETY olisi kumottava, sekä katsovat seuraavaa: OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:







1 artikla

Vesiväylien luokitus

1. Tässä direktiivissä yhteisön sisävesiväylät luokitellaan seuraavasti:

a) 1, 2, 3 ja 4 vyöhyke: i) 1 ja 2 vyöhyke: liitteessä I olevassa 1 luvussa luetellut vesiväylät, ii) 3 vyöhyke: liitteessä I olevassa 2 luvussa luetellut vesiväylät, iii) 4 vyöhyke: liitteessä I olevassa 3 luvussa luetellut muut yhteisön vesiväylät.

b) R-vyöhyke: a alakohdassa tarkoitetuista vesiväylistä ne, joita varten todistukset on annettava Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin artikla on silloin, kun tämä direktiivi tulee voimaan.

2. Jäsenvaltiot voivat komissiota kuultuaan tehdä muutoksia liitteen I mukaiseen vesiväyliensä luokitukseen. Nämä muutokset on ilmoitettava vähintään kuusi kuukautta ennen niiden voimaantuloa komissiolle, joka ilmoittaa asiasta muille jäsenvaltioille.

2 artikla

Soveltamisala

1. Tämä direktiivi koskee liitteessä II olevan 1.01 artiklan mukaisesti seuraavia aluksia:

a) aluksia, joiden pituus (L) on vähintään 20 metriä,

b) aluksia, joiden pituuden (L), leveyden (B) ja syväyksen (T) tulo on vähintään 100 kuutiometriä.

2. Tämä direktiivi koskee liitteessä II olevan 1.01 artiklan mukaan myös kaikkia seuraavia aluksia:

a) hinaajia ja työntöaluksia, jos ne on tarkoitettu hinaamaan tai työntämään tai siirtämään vierellään 1 kohdassa määriteltyjä aluksia tai uivaa kalustoa,

b) matkustaja-aluksia, jotka voivat kuljettaa miehistön lisäksi enintään 12 matkustajaa,

c) uivaa kalustoa.

3. Tämä direktiivi ei koske seuraavia aluksia:

a) lautat,

b) laivaston alukset,

c) merialukset, mukaan lukien merihinaajat ja -työntöalukset, jotka i) liikennöivät tai joiden tukikohta on vuorovesialueella ii) liikennöivät väliaikaisesti sisävesillä, jos niillä on: — todistus ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1974 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SOLAS) vaatimusten mukaisuudesta tai vastaava todistus, todistus vuonna 1966 tehdyn kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen vaatimusten mukaisuudesta tai vastaava todistus, ja kansainvälinen öljystä aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemistä koskeva (IOPP-)todistuskirja alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (MARPOL) vaatimusten mukaisuudesta, tai — matkustaja-alusten osalta, joihin ei sovelleta kaikkia ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja yleissopimuksia: matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä 17 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/18/EY ( 8 ) mukaisesti annettu todistus matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä, tai — huvialusten osalta, joihin ei sovelleta kaikkia ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja yleissopimuksia: lippuvaltion todistus.

3 artikla

Todistuksen mukana pitämistä koskeva velvoite

1. Aluksilla, jotka liikennöivät 1 artiklassa luetelluilla yhteisön sisävesiväylillä, on oltava:

a) kun ne liikennöivät R-vyöhykkeen vesiväylillä: — joko Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti annettu todistus tai — 30 päivän joulukuuta 2008 jälkeen annettu tai uusittu yhteisön sisävesialustodistus, joka annetaan aluksille, jotka liitteessä II olevan 24 luvun siirtymäsäännöksiä rajoittamatta täyttävät täysin liitteen II tekniset vaatimukset, joiden osalta vastaavuus edellä mainitun yleissopimuksen mukaisten teknisten vaatimusten kanssa on todettu sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti;

b) muilla vesiväylillä yhteisön sisävesialustodistus sekä tarvittaessa 5 artiklassa tarkoitetut tekniset erittelyt.

2. Yhteisön sisävesialustodistuksen on oltava liitteessä V olevassa I osassa olevan mallin mukainen, ja todistus on annettava tämän direktiivin mukaisesti.

4 artikla

Täydentävät yhteisön sisävesialustodistukset

1. Alukset, joilla on Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti annettu voimassa oleva todistus voivat liikennöidä, jollei tämän direktiivin 5 artiklan 5 kohdan säännöksistä muuta johdu, yhteisön väylillä niin, että aluksilla on ainoastaan tämä todistus.

2. Kuitenkin kaikilla aluksilla, joilla on 1 kohdassa tarkoitettu todistus, on oltava myös yhteisön sisävesialusten täydennystodistus, kun:

a) ne liikennöivät 3 ja 4 vyöhykkeen vesiväylillä, jos ne haluavat hyötyä näillä vesiväylillä noudatettavista lievennetyistä teknisistä vaatimuksista;

b) ne liikennöivät 1 ja 2 vyöhykkeen vesiväylillä tai, kun matkustaja-alukset liikennöivät 3 vyöhykkeen vesiväylillä, jotka eivät ole yhteydessä toisen jäsenvaltion purjehduskelpoisiin sisävesiväyliin, jos asianomainen jäsenvaltio on 5 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti asettanut teknisiä lisävaatimuksia näille vesiväylille.

3. Yhteisön sisävesialusten täydennystodistuksen on oltava liitteessä V olevassa II osassa annetun mallin mukainen, ja sen antaa toimivaltainen viranomainen 1 kohdassa tarkoitetun todistuksen esittämistä vastaan kyseisten vesiväylien toimivaltaisen viranomaisen vahvistamien edellytysten mukaisesti.

5 artikla

Tiettyjä alueita koskevat lisävaatimukset tai lievennetyt vaatimukset

1. Jäsenvaltio voi komissiota kuultuaan asettaa liitteessä II vahvistettujen vaatimusten lisäksi muita teknisiä vaatimuksia aluksille, jotka liikennöivät sen alueella olevilla 1 ja 2 vyöhykkeen vesiväylillä noudattaen tarvittaessa kuitenkin Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen määräyksiä.

2. Jäsenvaltio voi pitää voimassa liitteessä II olevien teknisten vaatimusten ohella muita teknisiä vaatimuksia sellaisten matkustaja-alusten osalta, jotka liikennöivät sen alueella olevilla 3 vyöhykkeen vesiväylillä, jotka eivät ole yhteydessä toisen jäsenvaltion kulkukelpoisiin sisävesiväyliin. Tällaisia teknisiä vaatimuksia koskeviin muutoksiin vaaditaan komission ennakkohyväksyntä.

3. Tällöin voidaan esittää vain liitteessä III lueteltuja lisävaatimuksia. Lisävaatimukset on annettava tiedoksi viimeistään kuusi kuukautta ennen niiden voimaantuloa komissiolle, joka ilmoittaa asiasta muille jäsenvaltioille.

4. Edellä 3 artiklassa tarkoitetussa yhteisön sisävesialustodistuksessa tai 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa täydentävässä yhteisön sisävesialustodistuksessa on täsmennettävä, että alus on mainittujen lisävaatimusten mukainen. Kyseinen todistus vaatimustenmukaisuudesta on tunnustettava vastaavalla vyöhykkeellä yhteisön vesiväylillä.

5.

a) Jos liitteessä II olevassa 24 a luvussa esitettyjen siirtymäsäännösten soveltaminen lieventää voimassa olevia kansallisia vaatimuksia, jäsenvaltio voi olla soveltamatta kyseisiä siirtymäsäännöksiä niihin sisävesien matkustaja-aluksiin, jotka liikennöivät sellaisilla kyseisen jäsenvaltion purjehduskelpoisilla sisävesiväylillä, jotka eivät ole yhteydessä toisen jäsenvaltion sisävesiväyliin. Tällöin jäsenvaltio voi vaatia, että kyseisten alusten, jotka liikennöivät sen yhteydettömillä sisävesiväylillä, on täytettävä täysin liitteen II tekniset vaatimukset 30 päivästä joulukuuta 2008 alkaen.

b) Edellä a alakohdassa olevaa säännöstä soveltavan jäsenvaltion on ilmoitettava päätöksestään komissiolle ja toimitettava tälle yksityiskohtaiset tiedot kyseisen jäsenvaltion sisävesiväylillä liikennöiviin matkustaja-aluksiin sovellettavista asianomaisista kansallisista vaatimuksista. Komissio ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille.

c) Se, että jäsenvaltion vaatimukset sen yhteydettömillä sisävesiväylillä liikennöimisestä täyttyvät, on täsmennettävä 3 artiklassa tarkoitetussa yhteisön sisävesialustodistuksessa tai 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa täydentävässä yhteisön sisävesialustodistuksessa.

6. Alusten, jotka liikennöivät ainoastaan 4 vyöhykkeen vesiväylillä on täytettävä vaatimukset, jotka ovat lievempiä kuin liitteessä II olevassa luvussa 19 b kyseisen alueen kaikille vesiväylille asetetut vaatimukset. Se, että lievennetyt vaatimukset täyttyvät, on täsmennettävä 3 artiklassa tarkoitetussa yhteisön sisävesialustodistuksessa.

7. Jäsenvaltio voi komissiota kuultuaan sallia liitteen II teknisten vaatimusten lievennyksen aluksille, jotka liikennöivät yksinomaan sen alueella olevilla 3 ja 4 vyöhykkeen vesiväylillä.

Tällainen lievennys on rajoitettava liitteessä IV lueteltuihin kohtiin. Jos aluksen tekniset tiedot vastaavat näitä lievennettyjä teknisiä vaatimuksia, tämä on täsmennettävä yhteisön sisävesialustodistuksessa tai 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa täydentävässä yhteisön sisävesialustodistuksessa.

Liitteen II teknisten vaatimusten lievennykset on ilmoitettava vähintään kuusi kuukautta ennen niiden voimaantuloa komissiolle, joka ilmoittaa asiasta muille jäsenvaltioille.

6 artikla

Vaaralliset aineet

Alus, jolla on vaarallisten aineiden kuljetusta Reinillä koskevan säännön (jäljempänä ”ADNR”) mukaisesti annettu todistus, voi kuljettaa vaarallisia aineita koko yhteisön alueella todistuksessa asetetuin edellytyksin.

Jäsenvaltio voi vaatia, että alukset, joilla ei ole tällaista todistusta, saavat kuljettaa vaarallisia aineita sen alueella vain, jos alukset täyttävät tässä direktiivissä vahvistettujen vaatimusten lisäksi asetetut vaatimukset. Nämä vaatimukset on annettava tiedoksi komissiolle, joka ilmoittaa asiasta muille jäsenvaltioille.

7 artikla

Poikkeukset

1. Jäsenvaltiot voivat antaa luvan poiketa tästä direktiivistä osittain tai kokonaan seuraavien osalta:

a) purjehduskelpoisilla vesiväylillä liikennöivät alukset, hinaajat, työntöalukset ja uiva kalusto, jos väylät eivät ole sisävesitse yhteydessä muiden jäsenvaltioiden vesiväyliin;

b) alukset, joiden kantavuus on enintään 350 tonnia kuollutta painoa, tai muuhun kuin tavarankuljetuksiin tarkoitetut alukset, joiden syväys on alle 100 m3, ja joiden köli on laskettu ennen 1 päivää tammikuuta 1950 ja jotka liikennöivät yksinomaan kansallisessa vesiväyläverkossa.

2. Jäsenvaltiot voivat kansallisilla vesiväylillä liikennöintiä varten antaa luvan poiketa yhdestä tai useammasta tämän direktiivin säännöksestä maantieteellisesti rajatulla alueella tai satama-alueella tehtävien matkojen osalta. Kyseiset poikkeukset ja matkat tai alueet, joita ne koskevat, on eriteltävä aluksen todistuksessa.

3. Edellä 1 ja 2 kohdan mukaisesti myönnetyistä poikkeuksista on ilmoitettava komissiolle, joka ilmoittaa niistä muille jäsenvaltioille.

4. Jäsenvaltiota ei vaadita noudattamaan 9, 10 ja 12 artiklaa, jos sillä ei 1 ja 2 kohdan mukaisesti myönnettyjen poikkeusten vuoksi ole yhtään sellaista vesiväylillään liikennöivää alusta, johon sovelletaan tämän direktiivin säännöksiä.

8 artikla

Yhteisön sisävesialustodistusten myöntäminen

1. Yhteisön sisävesialustodistus on annettava aluksille, joiden köli on laskettu 30 päivän joulukuuta 2008 jälkeen, kun ennen aluksen liikkeelle laskemista tehdyssä teknisessä tarkastuksessa on varmistettu, että alus täyttää liitteessä II vahvistetut vaatimukset.

2. Yhteisön sisävesialustodistus on annettava sellaisille direktiivin 82/714/ETY soveltamisalaan kuulumattomille, mutta tämän direktiivin soveltamisalaan sen 2 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti kuuluville aluksille, jotka sen jälkeen, kun aluksen voimassa olevan todistuksen voimassaoloajan päättyessä ja joka tapauksessa viimeistään 30 päivänä joulukuuta 2018 tehdyssä teknisessä tarkastuksessa on varmistettu, että alus täyttää liitteessä II vahvistetut tekniset vaatimukset. Jäsenvaltioissa, joissa aluksen voimassa olevien kansallisten todistusten voimassaoloaika on alle viisi vuotta, kyseisiä todistuksia voidaan myöntää viiden vuoden ajan 30 päivän joulukuuta 2008 jälkeen.

Yhteisön sisävesialustodistuksessa on täsmennettävä kaikki puutteet liitteessä II vahvistettujen teknisten vaatimusten täyttämisessä. Jos toimivaltaiset viranomaiset toteavat, että mainitut puutteet eivät aiheuta selvää vaaraa, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut alukset voivat jatkaa liikennöintiään, kunnes sellaiset aluksen komponentit tai tilat, jotka eivät todistuksen mukaan täytä vaatimuksia, korvataan tai kunnes ne muutetaan, jonka jälkeen näiden komponenttien tai tilojen on täytettävä liitteen II vaatimukset.

3. Aluksen rakenteellista kestävyyttä, ohjausta tai ohjattavuutta tai muita liitteen II mukaisia erityisominaisuuksia koskevaa puutetta on pidettävä tämän artiklan mukaisena selvänä vaarana. Liitteen II mukaisia sallittuja poikkeuksia ei ole pidettävä puutteina, jotka aiheuttavat selvän vaaran.

Osien vaihtamista samanlaisiin osiin tai tekniikaltaan ja käyttötarkoitukseltaan vastaaviin osiin tavanomaisen korjauksen ja huollon yhteydessä ei pidetä korvaamisena tämän artiklan merkityksessä.

4. Joko tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa teknisissä tarkastuksissa tai aluksen omistajan pyynnöstä tehtävässä teknisessä tarkastuksessa, tapauksen mukaan, on tarkastettava, täyttääkö alus 5 artiklan 1, 2 tai 3 kohdassa säädetyt lisävaatimukset.

9 artikla

Toimivaltaiset viranomaiset

1. Yhteisön sisävesialustodistuksen saa antaa jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen.

2. Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava luettelo viranomaisistaan, jotka ovat toimivaltaisia antamaan kyseiset yhteisön sisävesialustodistukset, ja toimitettava luettelo komissiolle. Komissio ilmoittaa asiasta muille jäsenvaltioille.

10 artikla

Teknisten tarkastusten tekeminen

1. Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä 8 artiklassa tarkoitettu tekninen tarkastus; nämä viranomaiset voivat pidättäytyä kokonaan tai osittain tekemästä aluksen teknistä tarkastusta, jos liitteessä II olevan 1.01 artiklan mukaisesti hyväksytyn luokituslaitoksen voimassa olevan todistuksen perusteella on ilmeistä, että alus täyttää kokonaan tai osittain liitteessä II vahvistetut tekniset vaatimukset. Luokituslaitokset on hyväksyttävä ainoastaan siinä tapauksessa, että ne täyttävät liitteessä VII olevassa I osassa luetellut arviointiperusteet.

2. Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava luettelo viranomaisistaan, jotka ovat toimivaltaisia tekemään teknisiä tarkastuksia, ja toimitettava tämä luettelo komissiolle. Komissio ilmoittaa asiasta muille jäsenvaltioille.

11 artikla

Yhteisön sisävesialustodistusten voimassaoloaika

1. Viranomaisen, joka on toimivaltainen antamaan yhteisön sisävesialustodistuksen, on jokaisessa yksittäistapauksessa määritettävä kyseisen todistuksen voimassaoloaika liitteen II mukaisesti.

2. Kukin jäsenvaltio voi tämän direktiivin 12 ja 16 artiklassa ja liitteessä II tarkoitetuissa tapauksissa antaa väliaikaisia yhteisön sisävesialustodistuksia. Väliaikaiset yhteisön sisävesialustodistukset on laadittava liitteessä V olevassa III osassa olevan mallin mukaisesti.

12 artikla

Yhteisön sisävesialustodistusten korvaaminen

Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava edellytykset, joilla kadonnut tai vahingoittunut voimassa oleva yhteisön sisävesialustodistus voidaan korvata uudella.

13 artikla

Yhteisön sisävesialustodistusten uudistaminen

1. Yhteisön sisävesialustodistus on uudistettava sen voimassaoloajan päättyessä 8 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

2. Uudistettaessa ennen 30 päivää joulukuuta 2008 annettuja yhteisön sisävesialustodistuksia on kuitenkin sovellettava liitteessä II olevia siirtymämääräyksiä.

3. Uudistettaessa 30 päivän joulukuuta 2008 jälkeen annettuja yhteisön sisävesialustodistuksia sovelletaan liitteessä II olevia siirtymämääräyksiä, jotka ovat tulleet voimaan todistuksen antamisen jälkeen.

14 artikla

Yhteisön sisävesialustodistusten voimassaoloajan pidentäminen

Viranomainen, joka on antanut tai uudistanut yhteisön sisävesialustodistuksen, voi poikkeustapauksissa pidentää todistuksen voimassaoloaikaa ilman liitteen II mukaista teknistä tarkastusta. Voimassaoloajan pidennys on merkittävä kyseiseen todistukseen.

15 artikla

Uusien yhteisön sisävesialustodistusten antaminen

Jos tehdään huomattavia muutoksia tai korjauksia, jotka vaikuttavat aluksen rakenteen kestävyyteen, ohjaukseen tai ohjattavuuteen tai liitteen II mukaisiin erityisominaisuuksiin, alukselle on ennen sen seuraavaa matkaa tehtävä uudelleen 8 artiklassa säädetty tekninen tarkastus. Tämän tarkastuksen jälkeen on annettava uusi yhteisön sisävesialustodistus, jossa mainitaan aluksen tekniset tiedot, tai muutettava vastaavasti voimassa olevaa todistusta. Jos tämä todistus annetaan muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa alkuperäinen todistus on annettu tai uudistettu, todistuksen antaneelle tai uudistaneelle toimivaltaiselle viranomaiselle on ilmoitettava asiasta yhden kuukauden kuluessa.

16 artikla

Yhteisön sisävesialustodistusten antamisesta tai uudistamisesta kieltäytyminen ja niiden peruuttaminen

Päätös kieltäytyä antamasta tai uudistamasta yhteisön sisävesialustodistusta on perusteltava. Päätöksestä on ilmoitettava henkilölle, jota asia koskee, ja tälle on myös annettava tieto jäsenvaltiossa käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.

Toimivaltainen viranomainen voi peruuttaa antamansa tai uudistamansa voimassa olevan yhteisön sisävesialustodistuksen, jos alus ei enää täytä sitä koskevassa todistuksessa eriteltyjä teknisiä vaatimuksia.

17 artikla

Lisätarkastukset

Jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat liitteen VIII mukaan milloin tahansa tarkastaa, onko aluksella mukana tämän direktiivin vaatimusten mukaisesti voimassa oleva todistus ja täyttääkö alus sille todistuksessa asetetut vaatimukset tai onko aluksesta selvää vaaraa sillä oleville henkilöille, ympäristölle tai merenkululle. Toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava liitteen VIII mukaiset toimenpiteet.

18 artikla

Kolmansien maiden alusten purjehduskelpoisuustodistusten tunnustaminen

Jos yhteisön ja kolmansien maiden välillä ei ole sopimusta purjehduskelpoisuustodistusten vastavuoroisesta tunnustamisesta, jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat tunnustaa kolmansien maiden alusten purjehduskelpoisuustodistukset tämän jäsenvaltion vesiväylillä tapahtuvaan liikenteeseen.

Yhteisön sisävesialustodistukset on annettava kolmansien valtioiden aluksille 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

19 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa sisävesiväylien tavara- ja matkustajaliikenteeseen myönnettyjen kansallisten pätevyyskirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta 16 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/672/ETY ( 9 ) 7 artiklalla perustettu komitea, jäljempänä ”komitea”.

2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

▼M1

3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa ja 5 kohdan b alakohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kaksikymmentäyksi päivää, 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi määräajaksi viisitoista päivää ja 4 kohdan e alakohdassa tarkoitetuksi määräajaksi yksi kuukausi.

4. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1, 2, 4 ja 6 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

▼M1

20 artikla

Liitteiden mukauttaminen ja väliaikaisia todistuksia koskevat suositukset

1. Kaikki tarvittavat muutokset tämän direktiivin liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen tai muiden kansainvälisten järjestöjen ja erityisesti Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) työstä johtuvaan tämän alan kehitykseen sen varmistamiseksi, että 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut kaksi todistusta annetaan vastaavan turvallisuustason takaavien teknisten vaatimusten perusteella, tai 5 artiklassa tarkoitettujen tapausten huomioon ottamiseksi, tehdään 19 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. Jos kyse on erittäin kiireellisestä tapauksesta, komissio voi noudattaa 19 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kiireellistä menettelyä.

Nämä muutokset on tehtävä nopeasti sen varmistamiseksi, että Reinin vesiliikenteeseen hyväksytyn yhteisön sisävesialustodistuksen myöntämiseen liittyvät tekniset vaatimukset antavat vastaavan turvallisuuden tason kuin Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisen todistuksen myöntäminen edellyttää.

2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, komissio päättää 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta hyväksynnästä 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

3. Komissio päättää komitean suositusten perusteella väliaikaisten yhteisön sisävesialustodistusten antamisesta liitteessä II olevan 2.19 artiklan mukaisesti.

▼B

21 artikla

Direktiivin 76/135/ETY soveltamisen jatkaminen

Aluksiin, jotka eivät kuulu tämän direktiivin 2 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamisalaan, vaan direktiivin 76/135/ETY 1 artiklan a kohdan soveltamisalaan, sovelletaan jälkimmäisen säännöksiä.

22 artikla

Kansalliset lisävaatimukset tai lievennykset

Jäsenvaltioissa ennen 30 päivää joulukuuta 2008 voimassa olevat lisävaatimukset aluksille, jotka liikennöivät sen alueella 1 ja 2 vyöhykkeen vesiväylillä tai ennen mainittua päivää voimassa olleet teknisten vaatimusten lievennykset aluksille, jotka liikennöivät sen alueella 3 ja 4 vyöhykkeen vesiväylillä, ovat voimassa siihen asti, kunnes 5 artiklan 1 kohdan mukaiset lisävaatimukset tai liitteessä II olevia teknisiä vaatimuksia koskevat 5 artiklan 7 kohdan mukaiset lievennykset sallitaan, kuitenkin korkeintaan 30 päivään kesäkuuta 2009 asti.

23 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1. Jäsenvaltioiden, joilla on 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja sisävesiväyliä, on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 30 päivästä joulukuuta 2008 alkaen ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset komissiolle viipymättä. Komissio ilmoittaa tästä muille jäsenvaltioille.

24 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamusjärjestelmästä, jota sovelletaan tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet seuraamusten täytäntöönpanon varmistamiseksi. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

25 artikla

Direktiivin 82/714/ETY kumoaminen

Kumotaan direktiivi 82/714/ETY 30 päivästä joulukuuta 2008 alkaen.

26 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

27 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille, joilla on 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja sisävesiväyliä.









LIITTEET

Liite I Luettelo yhteisön sisävesiväylistä jaoteltuna maantieteellisesti vyöhykkeisiin 1, 2, 3 ja 4 Liite II Vyöhykkeiden 1, 2, 3 ja 4 sisävesiväylillä liikennöivien alusten tekniset vähimmäisvaatimukset Liite III Kohdat, joiden osalta vyöhykkeiden 1 ja 2 sisävesiväylillä liikennöiville aluksille voidaan asettaa teknisiä lisävaatimuksia Liite IV Kohdat, joiden osalta vyöhykkeiden 3 ja 4 sisävesiväylillä liikennöivien alusten teknisiä vaatimuksia voidaan lieventää Liite V Yhteisön sisävesialustodistuksen malli Liite VI Yhteisön sisävesialustodistusmallirekisteri Liite VII Luokituslaitokset Liite VIII Tarkastusten suorittamista koskevat menettelytapasäännökset Liite IX Merkkivaloja, tutkalaitteita ja kääntymisnopeuden osoittimia koskevat vaatimukset









LIITE I

LUETTELO YHTEISÖN SISÄVESIVÄYLISTÄ JAOTELTUNA MAANTIETEELLISESTI VYÖHYKKEISIIN 1, 2, 3 JA 4

1 LUKU

Vyöhyke 1

Saksan liittotasavalta







Ems Linjalta, joka yhdistää entisen Greetsielin majakan ja sataman sisääntuloväylän lännenpuoleisen laiturin Eemshavenissa, merelle päin pisteeseen 53° 30' pohjoista leveyttä ja 6° 45' itäistä pituutta asti eli Alte Emsin kuivalastialusten uudelleenlastauspaikalta vähän merelle päin (1) (1) Jos alusten kotisatama on muualla, on otettava huomioon 8 päivänä huhtikuuta 1960 tehdyn Emsin ja Dollartin sopimuksen 32 artikla (BGBl. 1963 II, s. 602).

Puolan tasavalta

Pomorskanlahden osa, joka jää Rügenin saarella olevan Nord Perdin ja Niechorzen majakan yhdistävän linjan eteläpuolelle.

Gdańskinlahden osa, joka jää Helin majakan ja Baltijskin sataman sisääntuloväylän poijun yhdistävän linjan eteläpuolelle.

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta







SKOTLANTI Blue Mull Sound Gutcherin ja Belmontin välillä Yell Sound Tofts Voen ja Ulstan välillä Sullom Voe Gluss Islandin koilliskärjestä Calback Nessin pohjoiskärkeen kulkevan linjan sisäpuolella Dales Voe Talvella: Kebister Nessin pohjoiskärjestä Breiwickin rannikolle läntisellä pituusasteella 1° 10,8' kulkevan linjan sisäpuolella Dales Voe Kesällä: samoin kuin Lerwickin kohdalla Lerwick Talvella: Alueella, jota rajoittaa pohjoisessa Scottle Holmin ja Scarfi Taing on Bressayn välinen linja ja etelässä Twageos Pointin majakan ja Whalpa Taing on Bressayn välinen linja Lerwick Kesällä: Alueella, jota rajoittaa pohjoisessa Brim Nessin ja Inner Scoren koilliskärjen välinen linja ja etelässä Ness of Soundin eteläkärjen ja Kirkabisternessin välinen linja Kirkwal Kirkwallin ja Rousayn välillä, ei kuitenkaan Point of Graandin (Egilsay) ja Galt Nessin (Shapinsay) väliseltä linjalta itään eikä Head of Workista (Mainland) Helliar Holmin majakan kautta Shapinsay rannikon välillä; ei myöskään Eynhallow Islandin kaakkoiskärjestä luoteeseen eikä merelle päin ja linja Rousayn rannikon pisteessä 59° 10,5' pohjoista leveyttä ja 2° 57,1' läntistä pituutta ja Egilsayn rannikon pisteessä 59° 10' pohjoista leveyttä ja 2° 56,4' läntistä pituutta välillä Stromness Scapaan saakka, mutta ei Scapa Flow'n ulkopuolella Scapa Flow Alueella, jota rajoittavat seuraavat linjat: Hoyn saarella sijaitsevasta Point of Clettsistä Faran saarella sijaitsevaan Thomson's Hillin kolmiopisteeseen ja siitä Flottan saarella sijaitsevan Gibraltarin satamalaituriin; Flottan saarella sijaitsevan St Vincentin satamalaiturista Calf of Flottan länsikärkeen; Calf of Flottan itäkärjestä South Ronaldsayn saarella sijaitsevaan Needle Pointiin ja Ness on Mainlandista Graemsayn saarella sijaitsevaan Point of Oxanin majakkaan ja siitä Hoyn saarella sijaitsevaan Bu Pointiin; ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Balnakiel Bay Eilean Dubhin ja A'Chleitin välillä Cromarty Firth North Sutorista Nairnin aallonmurtajalle kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Inverness North Sutorilta Nairnin aallonmurtajalle kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Tay-joki — Dundee Broughty Castlelta Tayportiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Firth of Forth ja Forth-joki Kirkcaldylta Portobello-joelle kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Solway Firth Southerness Pointista Sillothiin kulkevan linjan sisäpuolella Loch Ryan Finnart's Pointista Milleur Pointiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Clyde-joki Ulkoraja: Linja, joka kulkee Skipnessistä kohtaan, joka sijaitsee yhden mailin Garroch Headistä etelään, ja siitä Farland Headiin Sisäraja talvella: Linja, joka kulkee Clochin majakasta Dunoonin laiturille Sisäraja kesällä: Linja, joka kulkee Bogany Pointista Isle of Buten kautta Skelmorlien linnaan, ja linja, joka kulkee Ardlamont Pointista Ettrick Bayn eteläisimpään pisteeseen Kyles of Buten sisäpuolella Huom: Edellä mainittua kesän sisärajaa laajennetaan 5 päivän kesäkuuta ja 5 päivän syyskuuta välisenä aikana (nämä päivät mukaan luettuina) niin, että sisärajana on linja, joka kulkee Skelmorlien linnasta kohdasta, joka on kaksi mailia Ayrshiren rannikosta Tomont Endiin Cumbraessa, sekä linja, joka kulkee Portachur Pointista Cumbraessa Inner Brigurd Pointiin Ayrshiressä Oban Alueella, jota rajoittaa pohjoisessa Dunollie Pointin majakan ja Ard na Chruidhin välinen linja ja etelässä Rudha Seanachin ja Ard na Cuilen välinen linja Kyle of Lochalsh Loch Alshin kautta Loch Duichin alkupäähän Loch Gairloch Talvella: Ei ole Kesällä: Etelään linjalta, joka kulkee Rubha na Moinesta itään Eilan Horrisdaleen ja siitä Rubha nan Eanntagiin POHJOIS-IRLANTI Belfast Lough Talvella: Ei ole Kesällä: Carrickfergusista Bangoriin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Loch Neagh Yli kahden mailin päässä rannikosta ENGLANNIN ITÄRANNIKKO Humber-joki Talvella: New Hollandista Paulliin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Cleethorpesin laiturista Patringtonin kirkolle kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin WALES JA ENGLANNIN LÄNSIRANNIKKO Severn-joki Talvella: Blacknore Pointista Porstkewettissä sijaitsevaan Caldicot Pilliin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Barryn telakkalaiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Wye-joki Talvella: Blackmore Pointista Porstkewettissä sijaitsevaan Caldicot Pilliin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Barryn telakkalaiturilta Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Newport Talvella: Ei ole Kesällä: Barryn telakkalaiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Cardiff Talvella: Ei ole Kesällä: Barryn telakkalaiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Barry Talvella: Ei ole Kesällä: Barryn telakkalaiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Swansea Aallonmurtajien meren puoleiset päät yhdistävän linjan sisäpuolella Menai Straits Menai Straits -salmen sisällä linjalta, joka yhdistää Llanddwynin saaren majakan ja Dinas Dinlleun, sekä linjoilta, jotka yhdistävät Puffinin saaren eteläkärjen Trwyn DuPointiin ja Llanfairfechanin rautatieasemaan ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Dee-joki Talvella: Hilbre Pointista Point of Airiin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Formby Pointista Point of Airiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Mersey-joki Talvella: Ei ole Kesällä: Formby Pointista Point of Airiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Preston ja Southport Southportin ja Blackpoolin välisen linjan sisäpuolella rantapengerten suojassa ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Fleetwood Talvella: Ei ole Kesällä: Rossal Pointista Humphrey Headiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Lune-joki Talvella: Ei ole Kesällä: Rossal Pointista Humphrey Headiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Heysham Talvella: Ei ole Kesällä: Rossal Pointista Humphrey Headiin kulkevan linjan sisäpuolella Morecambe Talvella: Ei ole Kesällä: Rossal Pointista Humphrey Headiin kulkevan linjan sisäpuolella Workington Southerness Pointista Sillothiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin ETELÄ-ENGLANTI Colne-joki — Colchester Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella Blackwater-joki Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Crouch- ja Roach -joet Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Thames ja sen sivujoet Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Medway-joki ja Swale Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Chichester Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Langstone Harbour Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Portsmouth Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Bembridge, Isle of Wight Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Cowes, Isle of Wight Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Southampton Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Beaulieu-joki Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Keyhaven Lake Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Weymouth Portlandin satama-alueen sisällä ja Wey-joen ja Portlandin satama-alueen välillä Plymouth Cawsandista aallonmurtajalle ja Staddoniin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Falmouth Talvella: St Anthony Headista Rosemullioniin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: St Anthony Headista Nare Pointiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Camel-joki Stepper Pointista Trebetherick Pointiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Bridgewater Matalikon sisällä ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Avon-joki (Avon) Talvella: Blacknore Pointista Porstkewettissä sijaitsevaan Caldicot Pilliin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Barryn laiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin

Vyöhyke 2

Tšekin tasavalta

Lipnon patojärvi

Saksan liittotasavalta







Ems Linjalta, joka kulkee Emsin poikki lähellä Papenburgin sataman sisääntuloväylää Diemenin pumppuaseman ja Halten patoaukon välistä, linjalle, joka yhdistää entisen Greetsielin majakan ja sataman sisääntuloväylän lännenpuoleisen laiturin Eemshavenissa Jade Schilligin risteysloiston ja Langwardenin kirkontornin yhdistävän linjan sisällä Weser Bremenin rautatiesillan luoteisreunalta Langwardenin ja Cappelin kirkontornit yhdistävälle linjalle, mukaan luettuina Westergaten, Rekumer Lochin, Rechter Nebenarmin ja Schweiburgin sivuhaarat Elbe Hampurin sataman alarajalta linjalle, joka yhdistää Dösen majakan Friedrichskoogin padon länsireunaan (Dieksand), mukaan luettuina Elben sekä Esten, Lühen, Schwingen, Osten, Pinnaun, Krückaun ja Störin sivujoet (kaikissa tapauksissa suulta padolle) Meldorfer Bucht Friedrichskoogin padon länsireunan (Dieksand) ja Büsumin läntisen laiturin pään yhdistävän linjan sisäpuolella Eider Gieselaun kanavalta Eiderin padolle Flensburger Förde Kegnäsin majakan ja Birknackin yhdistävän linjan sisäpuolella Schlei Schleimünden laiturien päät yhdistävän linjan sisäpuolella Eckernförder Bucht Boknis-Eckin mantereen koilliskärkeen lähellä Dänisch Nienhofia yhdistävän linjan sisäpuolella Kieler Förde Bülkin majakan ja Laboen laivastomuistomerkin yhdistävän linjan sisäpuolella Nord-Ostsee-Kanal (Kielin kanava) Linjalta, joka yhdistää Brunsbüttelin laiturien päät, linjalle, joka yhdistää Kiel-Holtenaun saapumisvalot sekä Obereiderseen ja Engen, Audorfer Seen, Borgstedter Seen ja Engen, Schirnauer Seen, Flemhuder Seen ja Achterwehrerin kanavan Trave Rautatienostosillan luoteisreunasta ja Holstenbrücken pohjoisreunasta (Stadttrave) Lyypekissä linjalle, joka yhdistää Travemünden eteläisen sisemmän laiturin ja pohjoisen ulomman laiturin päät, mukaan luettuina Pötenitzer Wiek, Dassower See ja Altarmen Teerhofin saaren kohdalla Leda Leerin merisulun ulkosataman sisääntuloväylältä suulle. Hunte Oldenburgin satamasta ja sijainnista, joka on Oldenburgin Amalienbrückesta 140 m alavirtaan, suulle Lesum Bremen-Burgin rautatiesillalta suulle Este Buxtehuden sulun alavirralta Esten padolle Lühe Horneburgissa sijaitsevan Au-Mühlen alavirralta Lühen padolle Schwinge Stadessa sijaitsevalta Salztorin sululta Schwingen padolle Oste Bremervörden myllypadon koillisreunalta Osten padolle Pinnau Pinnebergin rautatiesillan lounaisreunalta Pinnaun padolle Krückau Elmshornissa sijaitsevaan Wedenkampiin johtavan sillan lounaisreunalta Krückaun padolle Stör Rensingin vuorovesimittarilta Störin padolle Freiburger Hafenpriel Freiburg an der Elben sulun itäreunalta suulle Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff ja Wismarin satama-alue Merelle päin Hoher Wieschendorf Hukin ja Timmendorfin majakan yhdistävälle linjalle ja Poelin saarella olevan Gollwitzin majakan ja Wustrowin niemen eteläkärjen yhdistävälle linjalle saakka Warnow, mukaan luettuina Breitling ja sivuhaarat Mühlendammista alavirtaan Rostockin Geinitzbrücken pohjoisreunalta merelle päin Warnemünden läntisen ja itäisen laiturin pohjoispäät yhdistävälle linjalle saakka Vedet, joita ympäröivät manner, Darßin ja Zingstin niemet sekä Hiddenseen ja Rügenin saaret (mukaan luettuna Stralsundin satama-alue) Merelle päin seuraavasti: — Zingstin niemen ja Bockin saaren välillä: pisteeseen 54° 26' 42'' pohjoista leveyttä saakka — Bockin ja Hiddenseen saarten välillä: Bockin saaren pohjoiskärjen ja Hiddenseen saaren eteläkärjen yhdistävälle linjalle saakka — Hiddenseen saaren ja Rügenin saaren (Bug) välillä: Neubessinin kaakkoiskärjen ja Buger Hakenin yhdistävälle linjalle saakka Greifswalder Bodden ja Greifswaldin satama-alue (mukaan luettuna Ryck) Merelle päin linjalle, joka kulkee Thiessower Hakenin (Südperd) itäkärjestä Rudenin saaren itäkärkeen ja jatkuu siitä Usedomin saaren pohjoiskärkeen (54° 10' 37'' N, 13° 47' 51' E) Vedet, joita ympäröivät manner ja Usedomin saari (Peenestrom, mukaan luettuina Wolgastin satama-alue, Achterwasser ja Stettiner Haff) Itään Puolan tasavallan rajalle saakka Stettiner Haffissa

Huom.: Jos alusten kotisatama on muualla, on otettava huomioon 8 päivänä huhtikuuta 1960 tehdyn Emsin ja Dollartin sopimuksen 32 artikla (BGBl. 1963 II, s. 602).

Ranskan tasavalta







Dordogne Libournen kivisillalta suulle saakka Garonne ja Gironde Bordeaux'n kivisillalta suulle saakka Loire Madeleinen sivuhaaran Haudaudine-sillalta ja Pirmilin sivuhaaran Pirmil-sillalta suulle saakka Rhône Arlesin Trinquetaille-sillalta eteenpäin Marseillen suuntaan Seine Rouenin Jeanne-d'Arc-sillalta suulle saakka

Unkarin tasavalta

Balaton-järvi

Alankomaiden kuningaskunta

Dollard

Eems

Waddenzee: mukaan luettuina yhteydet Pohjanmereen

Ijsselmeer: mukaan luettuina Markermeer ja Ijmeer, mutta lukuun ottamatta Gouwzeeta

Nieuwe Waterweg ja Scheur

Calandkanaal länteen Benelux-satamasta

Hollands Diep

Breeddiep, Beerkanaal ja siihen liittyvät satamat

Haringvliet ja Vuile Gat: mukaan luettuina yhtäältä Goeree-Overflakkeen ja toisaalta Voorne-Puttenin ja Hoeksche Waardin väliset vesitiet

Hellegat

Volkerak

Krammer

Grevelingenmeer ja Brouwerschavensche Gat: mukaan luettuina kaikki vesitiet Schouwen-Duivelandin ja Goeree-Overflakkeen välillä

Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, Itä-Scheldt ja Roompot: mukaan luettuina yhtäältä Walcheren, Noord-Bevelandin ja Zuid-Bevelandin ja toisaalta Schouwen-Duivelandin ja Tholenin väliset vesitiet, lukuun ottamatta Scheldt-Rein-kanavaa

Scheldt ja Länsi-Scheldt ja sen suu merelle: mukaan luettuina yhtäältä Zeeland Flandersin ja toisaalta Walcherenin ja Zuid-Bevelandin väliset vesitiet, lukuun ottamatta Scheldt-Rein-kanavaa

Puolan tasavalta

Szczecininlahti

Kamieńinlahti

Veikselinlahti

Puckinlahti

Włocławskin tekojärvi

Śniardwy-järvi

Niegocin-järvi

Mamry-järvi

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta







SKOTLANTI Scapa Flow Alueella, jota rajoittavat seuraavat linjat: Flottan saarella sijaitsevasta Wharthista South Wallsin tykkitorniin; Hoyn saarella sijaitsevasta Point Clettsistä Faran saarella sijaitsevaan Thomson's Hillin kolmiopisteeseen ja siitä Flottan saarella sijaitsevaan Gibraltarin satamalaituriin Kyle of Durness Eilean Dubhin eteläpuolella Cromarty Firth North Sutorin ja South Sutorin välisen linjan sisäpuolella Inverness Fort Georgen ja Chanonry Pointin välisen linjan sisäpuolella Findhorn Bay Hiekkasärkän sisäpuolella Aberdeen Eteläisen aallonmurtajan ja Abercrombyn aallonmurtajan välisen linjan sisäpuolella Montrose Basin Länteen linjalta, joka kulkee pohjoisesta etelään sataman sisääntuloväylän poikki Scurdie Nessin majakan kohdalla Tay-joki — Dundee Dundeen vuorovesialtaan (kalasatama) ja East Newportissa sijaitsevan Craig Headin välisen linjan sisäpuolella Firth of Forth ja Forth-joki Firth of Forthin sisäpuolella, mutta ei Forthin rautatiesillasta itään Dumfries Airds Pointin ja Scar Pointin välisen linjan sisäpuolella Loch Ryan Cairn Pointin ja Kircolm Pointin välisen linjan sisäpuolella Ayr Harbour Matalikon sisäpuolella Clyde-joki Vyöhykkeen 1 vesistä ylävirtaan Kyles of Bute Colintraiven ja Rhubodachin välillä Campbeltown Harbour Macringan's Pointin ja Ottercharach Pointin välisen linjan sisäpuolella Loch Etive Loch Etiven sisällä Falls of Lorasta ylävirtaan Loch Leven Ballachulishin sillasta ylävirtaan Loch Linnhe Corran Pointin majakan pohjoispuolella Loch Eil Koko merenlahti Caledonian Canal Loch Lochy, Loch Oich ja Loch Ness Kyle of Lochalsh Kyle Akinin sisäpuolella, ei kuitenkaan Eilean Banin majakasta länteen eikä Eileanan Dubhasta itään Loch Carron Stromemoren ja Stromen lautan välillä Loch Broom, Ullapool Ullapool Pointin majakan ja Aultnaharrien välisen linjan sisäpuolella Kylesku Loch Cairnbawnin poikki Garbh Eileanin itäkärjen ja Eilean na Rainichin länsikärjen välisellä alueella Stornoway Harbour Arnish Pointin ja Sandwick Bayn majakan luoteispuolen välisen linjan sisäpuolella Sound of Scalpay Ei Berry Covesta (Scalpay) itään eikä Croc a Loinista (Harris) länteen North Harbour, Scalpay ja Tarbert Harbour Yhden mailin etäisyydellä Harrisin saaren rannikosta Loch Awe Koko järvi Loch Katrine Koko järvi Loch Lomond Koko järvi Loch Tay Koko vuono Loch Loyal Koko järvi Loch Hope Koko järvi Loch Shin Koko järvi Loch Assynt Koko järvi Loch Glascarnoch Koko järvi Loch Fannich Koko järvi Loch Maree Koko järvi Loch Gairloch Koko vuono Loch Monar Koko järvi Loch Mullardach Koko järvi Loch Cluanie Koko järvi Loch Loyne Koko järvi Loch Garry Koko järvi Loch Quoich Koko järvi Loch Arkaig Koko järvi Loch Morar Koko järvi Loch Shiel Koko järvi Loch Earn Koko vuono Loch Rannoch Koko järvi Loch Tummel Koko järvi Loch Ericht Koko järvi Loch Fionn Koko järvi Loch Glass Koko järvi Loch Rimsdale/nan Clar Koko järvi POHJOIS-IRLANTI Strangford Lough Cloghy Pointin ja Dogtail Pointin välisen linjan sisäpuolella Belfast Lough Holywoodin ja Macedon Pointin välisen linjan sisäpuolella Larne Larnen laiturin ja Mageen saaren lauttalaiturin välisen linjan sisäpuolella Bann-joki Aallonmurtajien meren puoleisista päistä Toomen sillalle Lough Erne Ylempi ja alempi Lough Erne Lough Neagh Kahden mailin etäisyydellä rannikosta ENGLANNIN ITÄRANNIKKO Berwick Aallonmurtajien sisäpuolella Warkworth Aallonmurtajien sisäpuolella Blyth Laiturien ulompien päiden sisäpuolella Tyne-joki Dunstonin hiililaitureilta Tynen laiturien päihin Wear-joki Fatfieldistä Sunderlandin laiturien päihin Seaham Aallonmurtajien sisäpuolella Hartlepool Middletonin aallonmurtajan ja vanhan laiturin pään välisen linjan sisäpuolella Pohjoislaiturin pään ja etelälaiturin pään välisen linjan sisäpuolella Tees-joki Linjan, joka kulkee Government Jettyltä suoraan länteen Teesin padolle, sisäpuolella Whitby Whitbyn laiturien päiden sisäpuolella Humber-joki North Ferribyn ja South Ferribyn välisen linjan sisäpuolella Grimsbyn satama-allas Vuorovesialtaan läntiseltä pistolaiturilta kalasataman pohjoislaiturin itäiselle pistolaiturille kulkevan linjan sisäpuolella Boston Uuden kanavan (the New Cut) sisällä Dutch-joki Koko kanava Hull-joki Beverley Beckistä Humber-joelle Kielder Water Koko järvi Ouse-joki Naburnin sulusta alavirtaan Trent-joki Cromwellin sulusta alavirtaan Wharfe-joki Ouse-joen yhtymäkohdasta Tadcasterin sillalle Scarborough Scarboroughin laiturien päiden sisäpuolella WALES JA ENGLANNIN LÄNSIRANNIKKO Severn-joki Pohjoiseen linjalta, joka kulkee Sharpness Pointista (51° 43,4' pohjoista leveyttä) länteen Llanthonyn ja Maisemoren padoille ja vyöhykkeen 3 vesistä merelle päin Wye-joki Chepstowissa pohjoiseen pisteestä 51° 38,0' pohjoista leveyttä Monmouthiin Newport Fifoots Pointsin voimalinjaristeyksestä pohjoiseen Cardiff Eteläisen aallonmurtajan ja Penarth Headin sekä Cardiffinlahden padon länsipuolisten, maan ympäröimien vesien välisen linjan sisäpuolella Barry Aallonmurtajien meren puoleisten päiden välisen linjan sisäpuolella Port Talbot Afran-joella aallonmurtajien meren puoleisten päiden välisen linjan sisäpuolella, maan ympäröimien satama-altaiden ulkopuolella Neath Baglan Bayn tankkerilaiturin avomeren puoleisesta päästä (51° 37,2' N, 3° 50,5' W) suoraan pohjoiseen kulkevan linjan sisäpuolella Llanelli ja Burryn satama Alueella, jota rajoittaa Burryn sataman länsilaiturista Whiteford Pointiin kulkeva linja Milford Haven Hook Pointin eteläpuolen ja Thorn Pointin välisen linjan sisäpuolella Fishguard Pohjoisen ja itäisen aallonmurtajan meren puoleisten päiden välisen linjan sisäpuolella Cardigan Pen-Yr-Ergydin salmien sisäpuolella Aberystwyth Aallonmurtajien meren puoleisten päiden sisäpuolella Aberdyfi Aberdyfin rautatieaseman ja Twyni Bachin majakan välisen linjan sisäpuolella Barmouth Barmouthin rautatieaseman ja Penrhyn Pointin välisen linjan sisäpuolella Portmadoc Harlech Pointin ja Graig Ddun välisen linjan sisäpuolella Holyhead Alueella, jota rajoittavat pääaallonmurtaja ja linja, joka kulkee aallonmurtajan päästä Towyn Bayn Brynglas Pointiin Menai Straits Menai Straits -salmen sisällä Aber Menai Pointin ja Belan Pointin sekä Beaumarisin laiturin ja Pen-y-Coed Pointin yhdistävien linjojen välillä Conway Mussel Hillin ja Tremlyd Pointin välisen linjan sisäpuolella Llandudno Aallonmurtajan sisäpuolella Rhyl Aallonmurtajan sisäpuolella Dee-joki Connahin laiturilta ylävirtaan Barrelwell Hillin vedenottopaikalle saakka Mersey-joki Rockin majakan ja luoteisen Seaforthin satama-altaan välisen linjan sisäpuolella, mutta ei muissa satama-altaissa Preston ja Southport Lythamin ja Southportin välisen linjan sisäpuolella ja Prestonin satama-altaiden sisällä Fleetwood Alemman loiston ja Knottin välisen linjan sisäpuolella Lune-joki Sunderland Pointin ja Chapel Hillin välisen linjan sisäpuolella Glassonin satama-altaaseen saakka, satama-allas mukaan luettuna Barrow Isle of Walneylla sijaitsevan Haws Pointin ja Roan saaren rampin välisen linjan sisäpuolella Whitehaven Aallonmurtajan sisäpuolella Workington Aallonmurtajan sisäpuolella Maryport Aallonmurtajan sisäpuolella Carlisle Point Carlisle'n ja Torduffin välisen linjan sisäpuolella Coniston Water Koko järvi Derwentwater Koko järvi Ullswater Koko järvi Windermere Koko järvi ETELÄ-ENGLANTI Blakeney ja Morston Harbour lähialueineen Blakeney Pointista etelään Stiffkey-joen suulle kulkevasta linjasta itään Orwell-joki ja Stour-joki Orwell-joki Blackmansheadin aallonmurtajan ja Landguard Pointin välisen linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 3 vesistä merelle päin Blackwater-joki Kaikki vesitiet Mersean saaren lounaiskärjen ja Sales Pointin välisen linjan sisäpuolella Crouch- ja Roach -joet Crouch-joki Holliwell Pointin ja Foulness Pointin välisen linjan sisäpuolella, Roach-joki mukaan luettuna Thames ja sen sivujoet Thames ylävirtaan linjalta, joka kulkee pohjoisesta etelään Gravesendissa sijaitsevan Dentonin satamalaiturin itäkärjestä Teddingtonin sululle Medway-joki ja Swale Medway-joki linjalta, joka kulkee Garrison Pointista Grain Towerin kautta Allingtonin sululle; Swale Whitstablesta Medwayhin Stour-joki (Kent) Stour-joki suulta ylävirtaan Flagstaff Reachin maihinnousupaikalle Doverin satama Sataman itäisen ja läntisen sisääntuloväylän poikki kulkevan linjan sisäpuolella Rother-joki Rother-joki ylävirtaan Camberin vuorovesimerkkiasemalta Scotsin sulkuporteille ja Brede-joen sisääntuloväylän sululle Adur-joki ja Southwickin kanava Shorehamin sataman sisääntuloväylän poikki Southwickin kanavan sululle ja Tarmacin satamalaiturin länsipäähän kulkevan linjan sisäpuolella Arun-joki Arun-joki Littlehamptonin laiturista ylävirtaan Littlehamptonin venesatamaan Ouse-joki (Sussex) Newhaven Ouse-joki Newhavenin sataman sisääntuloväylän pistolaitureista pohjoisen satamalaiturin pohjoispäähän kulkevan linjan sisäpuolella Brighton Brightonin ulompi venesatama läntisen satamalaiturin eteläpäästä eteläisen satamalaiturin pohjoispäähän kulkevan linjan sisäpuolella Chichester Eastoke Pointin ja West Witteringin kirkontornin välisen linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 3 vesistä merelle päin Langstone Harbour Eastney Pointin ja Gunner Pointin välisen linjan sisäpuolella Portsmouth Sataman sisääntuloväylän poikki Port Blockhouse -rakennuksesta Round Tower -torniin kulkevan linjan sisäpuolella Bembridge, Isle of Wight Bradingin sataman sisäpuolella Cowes, Isle of Wight Medina-joki itärannan aallonmurtajaloistosta länsirannan loistoon (House Light) Southampton Calshotin linnan ja Hookin majakan välisen linjan sisäpuolella Beaulieu-joki Beaulieu-joki, ei kuitenkaan itään linjalta, joka kulkee pohjoisesta etelään Inchmery Housen kautta Keyhaven-järvi Hurst Pointin alemmasta loistosta suoraan pohjoiseen Keyhavenin marskimaille kulkevan linjan sisäpuolella Christchurch The Run Poole Sandbanksin ja South Haven Pointin välillä kulkevan lossin reitin sisäpuolella Exeter Warren Pointista Checkstone Ledgeä vastapäätä olevaan pelastusveneasemaan idästä länteen kulkevan linjan sisäpuolella Teignmouth Satama-alueella Dart-joki Kettle Pointin ja Battery Pointin välisen linjan sisäpuolella Salcombe-joki Splat Pointin ja Limebury Pointin välisen linjan sisäpuolella Plymouth Mount Battenin laiturista Draken saarten kautta Raveness Pointiin kulkevan linjan sisäpuolella; Yealm-joella Warren Pointin ja Misery Pointin välisen linjan sisäpuolella Fowey Satama-alueella Falmouth St. Anthony Headin ja Pendennis Pointin välisen linjan sisäpuolella Camel-joki Gun Pointin ja Brea Hillin välisen linjan sisäpuolella Taw- ja Torridge-joet Crow Pointin majakasta 200 astetta Skern Pointin rannikon suuntaan kulkevan linjan sisäpuolella Bridgewater Etelään linjalta, joka kulkee itään Stert Pointista (51° 13,0' N) Avon-joki (Avon) Avonmouthin laiturilta Wharf Pointiin Nethamin padolle saakka kulkevan linjan sisäpuolella

2 LUKU

Vyöhyke 3

Belgian kuningaskunta

Merellinen Schelde (Antwerpenin avoimesta ankkuripaikasta alavirtaan)

▼M2

Bulgarian tasavalta

Tonava: 845,650 joki-km – 374,100 joki-km

▼B

Tšekin tasavalta

Labe (Elbe): Ústí nad Labem-Střekovin sulusta Lovosicen sulkuun

Patojärvet: Baška, Brněnská (Kníničky), Horka (Stráž pod Ralskem), Hracholusky, Jesenice, Nechranice, Olešná, Orlík, Pastviny, Plumov, Rozkoš, Seč, Skalka, Slapy, Těrlicko, Žermanice

Máchovo-järvi

Velké Žernosekyn vesialue

Järvet: Oleksovice, Svět, Velké Dářko

Soranottopaikkoihin syntyneet järvet: Dolní Benešov, Ostrožná Nová Ves ja Tovačov

Saksan liittotasavalta







Tonava Kelheimista (2 414,72 km) Saksan ja Itävallan rajalle Rein Saksan ja Sveitsin rajalta Saksan ja Alankomaiden rajalle Elbe Elbe-Seiten-kanavan suulta Hampurin sataman alarajalle Müritz

Ranskan tasavalta

Rein

Unkarin tasavalta

Tonava: 1812 joki-km — 1433 joki-km

Tonava Moson: 14 joki-km — 0 joki-km

Tonava Szentendre: 32 joki-km — 0 joki-km

Tonava Ráckeve: 58 joki-km — 0 joki-km

Tisza-joki: 685 joki-km — 160 joki-km

Dráva-joki: 198 joki-km — 70 joki-km

Bodrog-joki: 51 joki-km — 0 joki-km

Kettős Körös -joki: 23 joki-km — 0 joki-km

Hármas Körös -joki: 91 joki-km — 0 joki-km

Sió-kanava: 23 joki-km — 0 joki-km

Velence-järvi

Fertő-järvi

Alankomaiden kuningaskunta

Rein

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten Ij, Afgesloten Ij, Noordzeekanaal, Ijmuidenin satama, Rotterdamin satama-alue, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandschin kanava, Boven Rijn, Pannersdenschin kanava, Geldersche Ijssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdam-Rein-kanava, Veerse Meer, Schelde-Rein-kanava Volkerakin suulle asti, Amer, Bergsche Maas, Maas Venlon alapuolella, Gooimeer, Europort, Calandkanaal (Benelux-satamasta itään), Hartelkanaal

Itävallan tasavalta

Tonava: Saksan rajalta Slovakian rajalle

Inn: suulta Passau-Inglingin voimalaitokselle

Traun: suulta km:lle 1,8

Enns: suulta km:lle 2,7

March: suulta km:lle 6

Puolan tasavalta

— Biebrza-joki Augustowski-kanavan suulta Narew-joen suulle

— Brda-joki Bydgoski-kanavan yhtymäkohdasta Bydgoszczissa Veiksel-joen suulle

— Bug-joki Muchawiec-joen suulta Narew-joen suulle

— Dąbie-järvi sisäisen merivesialueen rajalle

— Augustowski-kanava Biebrza-joen yhtymäkohdasta valtion rajalle ja kyseisen kanavan varrella olevat järvet

— Bartnicki-kanava Ruda Woda -järveltä Bartężek-järvelle sekä Bartężek-järvi

— Bydgoski-kanava

— Elbląski-kanava Druzno-järveltä Jeziorak-järvelle ja Szeląg Wielki -järvi, mukaan luettuina nämä järvet ja kanavan varrella olevat järvet, sekä sivureitti Zalewon suuntaan Jeziorak-järveltä Ewingi-järvelle, järvet mukaan luettuina

— Gliwicki-kanava ja Kędzierzyński-kanava

— Jagielloński-kanava Elbląg-joen yhtymäkohdasta Nogat-joelle

— Łączański-kanava

— Śleśiński-kanava ja kanavan varrella sijaitsevat järvet sekä Gopło-järvi

— Żerański-kanava

— Martwa Veiksel -joki Veiksel-joelta Przegalinassa sisäisen merivesialueen rajalle

— Narew-joki Biebrza-joen suulta Veiksel-joen suulle sekä Zegrzyński-järvi

— Nogat-joki Veiksel-joelta Veikselinlahden suulle

— Noteć-joki (ylempi) Gopło-järveltä Górnonotecki-kanavan yhtymäkohtaan ja Górnonotecki-kanava ja Noteć-joki (alempi) Bydgoski-kanavan yhtymäkohdasta Warta-joen suulle

— Oder-joki Racibórzin kaupungista Oder-joen itäisen osan yhtymäkohtaan, joka muuttuu Regalica-joeksi Klucz-Ustowon kanavasta, ja kyseinen joki ja sen sivuhaarat Dąbie-järvelle sekä Oder-joen sivureitti Opatowicen sululta Wrocławin kaupungin sululle

— Oder-joen läntinen osa Widuchowan padolta (704,1 km Oder-jokea) sisäisen merivesialueen rajalle ja sivuhaarat sekä Klucz-Ustowo -kanava, joka yhdistää Oder-joen itäisen osan Oder-joen läntiseen osaan

— Parnica-joki ja Parnicki-kanava Oder-joen läntisestä osasta sisäisen merivesialueen rajalle

— Pisa-joki Roś-järveltä Narew-joen suulle

— Szkarpawa-joki Veiksel-joelta Veikselinlahden suulle

— Warta-joki Ślesiński-järveltä Oder-joen suulle

— Masurian järvialueen järjestelmä, joka käsittää jokien ja kanavien yhdistämät sisävedet, jotka muodostavat pääväylän Roś-järveltä (tämä mukaan luettuna) Piszissä Węgorzewski-kanavalle (kanava mukaan luettuna) Węgorzewossa, sekä seuraavat järvet: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty ja Święcajty, sekä Giżycki-kanava ja Niegociński-kanava sekä Piękna Góran kanava, sekä Ryńskie-järven sivureitti (tämä mukaan luettuna) Rynissa Nidzkie-järvelle (3 kilometriin asti, joka toimii Nidzkie-järven altaan rajana), sekä seuraavat järvet: Bełdany, Guzianka Mała ja Guzianka Wielka

— Veiksel-joki Przemsza-joen suulta Łączański-kanavan yhtymäkohtaan ja kyseiseltä kanavalta Skawinassa Veiksel-joen suulle Gdańskinlahteen, lukuun ottamatta Włocławski-allasta

▼M2

Romania

Tonava: Serbian ja Romanian väliseltä rajalta (1 075 km) Mustallemerelle Sulinaan johtavan haaran kohdassa.

Tonava–Mustameri-kanava (pituus 64,410 kilometriä: Tonavan yhtymäkohdasta, joka sijaitsee 299,300 kilometriä Tonavaa pitkin Cernavodăssa (vastaavasti 64,410 km kanavaa pitkin), Constanta-Sud Agigea satamaan (kanavan 0-kohta).

Poarta Albă–Midia Năvodari -kanava (pituus 34,600 km): Tonava–Mustameri-kanavan yhtymäkohdasta 29,410 kilometrin kohdalla Poarta Albăssa (vastaavasti 27,500 kilometriä kanavaa pitkin) Midian satamaan (kanavan 0-kohta)

▼B

Slovakian tasavalta

Tonava: Devínistä (1880,26 joki-km) Slovakian ja Unkarin väliselle rajalle

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta







SKOTLANTI Leith (Edinburgh) Aallonmurtajien sisäpuolella Glasgow Strathclyde Loch Crinanin kanava Crinanista Ardrishaigiin Caledonian Canal -kanava Kanavaosuudet POHJOIS-IRLANTI Lagan-joki Laganin padolta Stranmillisiin ITÄ-ENGLANTI Wear-joki (vuorovedestä riippumaton) Durhamin vanhalta rautatiesillalta Durhamin Prebends-sillalle Tees-joki Teesin padolta ylävirtaan Grimsbyn satama-allas Sulkujen sisällä Imminghamin satama-allas Sulkujen sisällä Hullin satama-alue Sulkujen sisällä Bostonin satama-allas Sulkuporttien sisällä Aire-Calder-kanava Goolen satama-alueelta Leedsiin; Leeds-Liverpool-kanavan yhtymäkohtaan; Bank Dolen yhtymäkohdasta Selbyyn (Ouse-joen sululle); Castlefordin yhtymäkohdasta Wakefieldiin (Fallingin sululle) Ancholme-joki Ferribyn sululta Briggiin Calder-Hebble-kanava Wakefieldistä (Fallingin sululta) Broadcutin ylimmälle sululle Foss-joki Ouse-joen yhtymäkohdasta (Blue Bridge) Monkin sillalle Fossdyke-kanava Trent-joen yhtymäkohdasta Brayford Pooliin Goolen satama-allas Sulkuporttien sisällä Hornsea Mere Koko kanava Hull-joki Struncheon Hillin sululta Beverley Beckiin Market Weighton -kanava Humber-joen sululta Sod Houses -sululle New Junction -kanava Koko kanava Ouse-joki Naburnin sululta Nun Monktoniin Sheffield-South Yorkshire -kanava Keadbyn sululta Tinsleyn sululle Trent-joki Cromwellin sululta Shardlow'hun Witham-joki Bostonin sululta Brayford Pooliin (Lincoln) WALES JA LÄNSI-ENGLANTI Severn-joki Llanthonyn ja Maisemoren padoista ylävirtaan Wye-joki Monmouthista ylävirtaan Cardiff Roath Park -järvi Port Talbot Suljettujen satama-altaiden sisällä Swansea Suljettujen satama-altaiden sisällä Dee-joki Barrelwell Hillin vedenottopaikalta ylävirtaan Mersey-joki Satama-altaat (Seaforth-satama-allasta lukuun ottamatta) Lune-joki Glassonin satama-altaasta ylävirtaan Avon-joki (Midland) Tewkesburyn sululta Eveshamiin Gloucester Gloucesterin satama-altailta Gloucester-Sharpness -kanavalle Hollingworth-järvi Koko järvi Manchesterin laivakanava Koko kanava ja Salfordin satama-altaat, Irwell-joki mukaan luettuna Pickmere-järvi Koko järvi Tawe-joki Suojapadon/venesataman ja Morfan yleisurheilustadionin välillä Rudyard-järvi Koko järvi Weaver-joki Northwichistä alavirtaan ETELÄ-ENGLANTI Nene-joki Wisbech Cut ja Nene-joki Dog-in-a-Doubletin sululle Great Ouse -joki Kings Lynn Cut ja Great Ouse -joki West Lynnin maantiesillasta alavirtaan Yarmouth Yare-joen suisto sataman sisääntuloväylän pohjois- ja etelälaiturin päät yhdistävän linjan sisäpuolella, Breydon Water mukaan luettuna Lowestoft Lowestoftin satama Mutfordin sulusta alavirtaan sataman sisääntuloväylän uloimmat laiturit yhdistävälle linjalle Alde- ja Ore-joet Ore-joen suulta ylävirtaan Westrow Pointiin saakka Deben-joki Deben-joen suulta ylävirtaan Felixstowen lautalle saakka Orwell-joki ja Stour-joki Orwell-joella Fagbury Pointin ja Shotley Pointin väliseltä linjalta Ipswichin satama-altaalle; Stour-joella Erwarton Nessin kautta pohjoisesta etelään kulkevalta linjalta Manningtreehen Chelmer-Blackwater-kanava Beeleighin sululta itään Thames ja sen sivujoet Thames Teddingtonin sululta ylävirtaan Oxfordiin saakka Adur-joki ja Southwickin kanava Adur-joki Tarmacin satamalaiturin länsipäästä ylävirtaan ja Southwickin kanavan sisäpuolella Arun-joki Arun-joki Littlehamptonin venesatamasta ylävirtaan Ouse-joki (Sussex), Newhaven Ouse-joki pohjoisen satamalaiturin pohjoispäästä ylävirtaan Bewl Water Koko järvi Grafham Water Koko järvi Rutland Water Koko järvi Thorpe Park -järvi Koko järvi Chichester Cobnor Pointin ja Chalkdock Pointin yhdistävältä linjalta itään Christchurch Christchurchin sataman sisällä, ei kuitenkaan The Run Exeterin kanava Koko kanava Avon-joki (Avon) Bristolin kaupungin satama-alue Nethamin padolta Pulteneyn padolle

3 LUKU

Vyöhyke 4

Belgian kuningaskunta

Koko Belgian verkko, lukuun ottamatta vyöhykkeen 3 vesiväyliä

Tšekin tasavalta

Kaikki muut vesiväylät, joita ei ole lueteltu vyöhykkeissä 1, 2 ja 3

Saksan liittotasavalta

Kaikki sisävesiväylät, joita ei ole lueteltu vyöhykkeissä 1, 2 ja 3

Ranskan tasavalta

Kaikki Ranskan sisävesiväylät, joita ei ole lueteltu vyöhykkeissä 1, 2 ja 3

Italian tasavalta

Po-joki: Piacenzasta suulle

Milano-Cremona-kanava, Po-joki: 15 km:n loppumatka Po-joelle

Mincio-joki: Mantuasta, Governolosta Po-joelle

Ferraran vesitie: Po-joelta (Pontelagoscuro) Ferrarasta Porto Garibaldiin

Brondolon ja Vallen kanavat: itäiseltä Po-joelta Venetsian lahteen

Fisseron kanava — Tartaro — Canalbianco: Adriasta itäiselle Po-joelle

Venetsian rantaviiva: Venetsian lahdelta Gradoon

Liettuan tasavalta

Koko Liettuan verkko

Luxemburgin suurherttuakunta

Mosel

Unkarin tasavalta

Kaikki muut vesiväylät, joita ei ole lueteltu vyöhykkeissä 2 ja 3

Alankomaiden kuningaskunta

Kaikki muut joet, kanavat ja sisämaan merialueet, joita ei ole lueteltu vyöhykkeissä 1, 2 ja 3

Itävallan tasavalta

Thaya: Bernhardsthaliin asti

March: Km:stä 6 ylävirtaan

Puolan tasavalta

Kaikki muut vesiväylät, joita ei ole lueteltu vyöhykkeissä 1, 2 ja 3

▼M2

Romania

Kaikki muut vesiväylät, joita ei ole lueteltu vyöhykkeessä 3

▼B

Slovakian tasavalta

Kaikki muut vesiväylät, joita ei ole lueteltu vyöhykkeessä 3

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta







SKOTLANTI Ratho-Linlithgow Union Canal -kanava Koko kanava Glasgow Forth-Clyde -kanava Monklandin kanava — Faskinen ja Drumpellierin osuudet Hogganfield Loch ITÄ-ENGLANTI Ancholme-joki Briggistä Harram Hillin sululle Calder-Hebble-kanava Broadcutin ylimmältä sululta Sowerbyn sillalle Chesterfieldin kanava West Stockwithistä Worksopiin Cromfordin kanava Koko kanava Derwent-joki Ouse-joen yhtymäkohdasta Stamfordin sillalle Driffieldin kanava Struncheon Hillin sululta Great Driffieldiin Erewashin kanava Trentin sululta Langley Millin sululle Huddersfieldin kanava Calderin ja Hebblen yhtymäkohdasta Coopersin sillalta Huddersfieldin kanavan kapeikkoon Huddersfieldiin Ashton-under-Lynen ja Huddersfieldin välillä Leeds-Liverpool-kanava Leedsin jokisululta Skiptonin satamalaiturille Light Water Valley -järvi Koko järvi Mere, Scarborough Koko järvi Ouse-joki Nun Monkton Poolista ylävirtaan Pocklingtonin kanava Derwent-joen yhtymäkohdasta Melbournen altaalle Sheffield-South Yorkshire -kanava Tinsleyn sululta Sheffieldiin Soar-joki Trentin yhtymäkohdasta Lougborough'hun Trent-Mersey-kanava Shardlow'sta Dellow Lanen sululle Ure-joki ja Riponin kanava Ouse-joen yhtymäkohdasta Riponin kanavalle (Riponin allas) Ashtonin kanava Koko kanava WALES JA LÄNSI-ENGLANTI Avon-joki (Midland) Eveshamista ylävirtaan Birminghamin kanava Koko kanava Birmingham-Fazeley-kanava Koko kanava Coventryn kanava Koko kanava Grand Union Canal -kanava (Naptonin yhtymäkohdasta Birminghamiin ja Fazeleyhin) Koko kanavan osuus Kennet-Avon-kanava (Bathista Newburyyn) Koko kanavan osuus Lancasterin kanava Koko kanava Leeds-Liverpool-kanava Koko kanava Llangollenin kanava Koko kanava Caldonin kanava Koko kanava Peak Forest -kanava Koko kanava Macclesfieldin kanava Koko kanava Monmouthshire-Brecon -kanava Koko kanava Montgomeryn kanava Koko kanava Rochdalen kanava Koko kanava Swansean kanava Koko kanava Neath-Tennant-kanava Koko kanava Shropshire Union Canal -kanava Koko kanava Staffordshire-Worcester -kanava Koko kanava Stratford-upon-Avonin kanava Koko kanava Trent-joki Koko joki Trent-Mersey-kanava Koko kanava Weaver-joki Northwichistä ylävirtaan Worcester-Birmingham -kanava Koko kanava ETELÄ-ENGLANTI Nene-joki Dog-in-a-Doubletin sululta ylävirtaan Great Ouse -joki Kings Lynn West Lynnin maantiesillalta ylävirtaan; Great Ouse -joki ja kaikki siihen liittyvät Fenlandin vesitiet, mukaan luettuina Cam-joki ja Middle Level Navigation -kanavaverkko Norfolk and Suffolk Broads -alueen vesitiet Kaikki liikennöitävät, vuorovedelle alttiit tai siitä riippumattomat joet, järvet, kanavat ja vesitiet Norfolk and Suffolk Broads -alueella, mukaan luettuina Oulton Broad, Waveney-, Yare-, Bure-, Ant- ja Thurne-joet lukuun ottamatta Yarmouthia ja Lowestoftia, jotka on mainittu erikseen Blyth-joki Blyth-joki suulta Blythburghiin Alde- ja Ore-joet Alde-joella Westrow Pointista ylävirtaan Deben-joki Deben-joki Felixstowen lautalta ylävirtaan Orwell-joki ja Stour-joki Kaikki Stour-joen vesitiet Manningtreestä ylävirtaan Chelmer-Blackwater-kanava Beeleighin sululta länteen Thames ja sen sivujoet Stort-joki ja Lee-joki Bow Creekistä ylävirtaan. Grand Union Canal -kanava Brentfordin sululta ylävirtaan ja Regents-kanava Limehousen altaalta ylävirtaan sekä kaikki niihin liittyvät kanavat; Wey-joki Thamesin sululta ylävirtaan; Kennet-Avon -kanava; Thames Oxfordista ylävirtaan. Oxfordin kanava Medway-joki ja Swale Medway-joki Allingtonin sululta ylävirtaan Stour-joki (Kent) Stour-joki Flagstaff Reachin maihinnousupaikalta ylävirtaan Doverin satama Koko satama Rother-joki Rother-joki ja Royal Military Canal -kanava Scotsin sulkuporteilta ylävirtaan ja Brede-joki sen suulla olevalta sululta ylävirtaan Brighton Brightonin sisempi venesatama sululta ylävirtaan Wickstead Park -järvi Koko järvi Kennet-Avon-kanava Koko kanava Grand Union Canal -kanava Koko kanava Avon-joki (Avon) Pulteneyn padolta ylävirtaan Bridgewaterin kanava Koko kanava









LIITE II

VYÖHYKKEIDEN 1, 2, 3 JA 4 SISÄVESIVÄYLILLÄ LIIKENNÖIVIEN ALUSTEN TEKNISET VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

SISÄLLYSLUETTELO I OSA 1 LUKU YLEISTÄ 1.01 artikla — Määritelmät 1.02 artikla — (ei tekstiä) 1.03 artikla — (ei tekstiä) 1.04 artikla — (ei tekstiä) 1.05 artikla — (ei tekstiä) 1.06 artikla — Väliaikaiset vaatimukset 1.07 artikla — Hallinnolliset ohjeet 2 LUKU MENETTELY 2.01 artikla — Tarkastuselimet 2.02 artikla — Tarkastuspyyntö 2.03 artikla — Vesikulkuneuvon esittäminen tarkastukseen 2.04 artikla — (ei tekstiä) 2.05 artikla — Väliaikainen yhteisön todistus 2.06 artikla — Yhteisön todistuksen voimassaoloaika 2.07 artikla — Yhteisön todistuksen merkinnät ja muutokset 2.08 artikla — (ei tekstiä) 2.09 artikla — Määräaikaistarkastus 2.10 artikla — Vapaaehtoinen tarkastus 2.11 artikla — (ei tekstiä) 2.12 artikla — (ei tekstiä) 2.13 artikla — (ei tekstiä) 2.14 artikla — (ei tekstiä) 2.15 artikla — Kustannukset 2.16 artikla — Tiedotus 2.17 artikla — Yhteisön todistusten rekisteri 2.18 artikla — Virallinen numero 2.19 artikla — Vastaavuus ja vapautukset II OSA 3 LUKU LAIVANRAKENNUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET 3.01 artikla — Perussääntö 3.02 artikla — Lujuus ja vakavuus 3.03 artikla — Runko 3.04 artikla — Konehuoneet, kattilahuoneet ja polttoainevarastot 4 LUKU TURVALLISUUSVÄLI, VARALAITA JA SYVÄYSMERKIT 4.01 artikla — Turvallisuusväli 4.02 artikla — Varalaita 4.03 artikla — Varalaidan vähimmäismitta 4.04 artikla — Syväysmerkit 4.05 artikla — Niiden alusten sallittu enimmäissyväys, joiden lastiruumia ei ole aina suljettu siten, että ne olisivat roiskevedenpitävät ja säänkestävät 4.06 artikla — Syväysasteikot 5 LUKU OHJATTAVUUS 5.01 artikla — Yleistä 5.02 artikla — Koeajot 5.03 artikla — Koeajoalue 5.04 artikla — Alusten ja kytkyeiden lastimäärä koeajon aikana 5.05 artikla — Aluksen laitteiden käyttö koeajon aikana 5.06 artikla — Säädetty nopeus (eteenpäin ajettaessa) 5.07 artikla — Pysäytysominaisuudet 5.08 artikla — Peräytysominaisuudet 5.09 artikla — Suunnanmuutosominaisuudet 5.10 artikla — Kääntymisominaisuudet 6 LUKU OHJAUSLAITTEISTO 6.01 artikla — Yleistä 6.02 artikla — Ohjauslaitteen käyttöyksiköt 6.03 artikla — Ohjauslaitteen hydraulinen käyttöyksikkö 6.04 artikla — Voimanlähde 6.05 artikla — Manuaalinen käyttöyksikkö 6.06 artikla — Säätösiipipotkuri-, vesisuihku-, sykloidipotkuri- ja keulapotkurilaitteet 6.07 artikla — Osoittimet ja valvontalaitteet 6.08 artikla — Kääntymisnopeuden säätimet 6.09 artikla — Hyväksymismenettely 7 LUKU OHJAUSHYTTI 7.01 artikla — Yleistä 7.02 artikla — Esteetön näkyvyys 7.03 artikla — Hallinta-, osoitin- ja valvontalaitteita koskevat yleiset vaatimukset 7.04 artikla — Päämoottorien ja ohjauslaitteiston hallinta-, osoitin- ja valvontalaitteita koskevat erityiset vaatimukset 7.05 artikla — Kulkuvalot, merkkivalot ja äänimerkit 7.06 artikla — Tutkalaitteet ja kääntymisnopeuden osoittimet 7.07 artikla — Radiopuhelinlaitteisto aluksissa, joiden ohjaushytti on suunniteltu yhden henkilön suorittamaa tutkaohjausta varten 7.08 artikla — Aluksen sisäiset yhteydenpitolaitteet 7.09 artikla — Hälytysjärjestelmä 7.10 artikla — Lämmitys ja ilmanvaihto 7.11 artikla — Peräankkurin käyttölaitteet 7.12 artikla — Ohjaushytin korkeuden säätö 7.13 artikla — Yhteisön todistuksen merkintä aluksista, joiden ohjaushytti on suunniteltu yhden henkilön suorittamaa tutkaohjausta varten 8 LUKU KONEENRAKENNUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET 8.01 artikla — Yleistä 8.02 artikla — Turvalaitteisto 8.03 artikla — Käyttövoimayksikkö 8.04 artikla — Pakojärjestelmä 8.05 artikla — Polttoainesäiliöt, -putket ja muut varusteet 8.06 artikla — Voiteluöljyn, putkien ja muiden varusteiden säilytys 8.07 artikla — Voimansiirtojärjestelmissä, hallinta- ja käynnistysjärjestelmissä sekä lämmitysjärjestelmissä käytetyn öljyn, putkien ja muiden varusteiden säilytys 8.08 artikla — Tyhjennyslaitteet 8.09 artikla — Öljypitoisen veden ja jäteöljyn säilytys 8.10 artikla — Alusten melutaso 8 a LUKU (ei tekstiä) 9 LUKU SÄHKÖLAITTEET 9.01 artikla — Yleistä 9.02 artikla — Virransyöttöjärjestelmät 9.03 artikla — Kosketussuoja sekä suojaus vieraiden esineiden ja veden sisääntunkeutumiselta 9.04 artikla — Räjähdyssuoja 9.05 artikla — Suojamaadoitus 9.06 artikla — Sallitut enimmäisjännitteet 9.07 artikla — Jakelujärjestelmät 9.08 artikla — Maihinliitäntä ja liitäntä muihin ulkoisiin verkkoihin 9.09 artikla — Virransyöttö muihin vesikulkuneuvoihin 9.10 artikla — Generaattorit ja moottorit 9.11 artikla — Akut 9.12 artikla — Kytkinlaitteistot 9.13 artikla — Hätäkatkaisimet 9.14 artikla — Asennustarvikkeet 9.15 artikla — Johdot 9.16 artikla — Valaistuslaitteet 9.17 artikla — Kulkuvalot 9.18 artikla — (ei tekstiä) 9.19 artikla — Mekaanisten laitteiden hälytys- ja turvajärjestelmät 9.20 artikla — Elektroniset laitteet 9.21 artikla — Sähkömagneettinen yhteensopivuus 10 LUKU VARUSTEET 10.01 artikla — Ankkurilaitteet 10.02 artikla — Muut varusteet 10.03 artikla — Käsisammuttimet 10.03 a artikla — Kiinteät palonsammutusjärjestelmät asuintiloissa, ohjaushyteissä ja matkustajatiloissa 10.03 b artikla — Kiinteät palonsammutusjärjestelmät konehuoneissa, kattilahuoneissa ja pumppuhuoneissa 10.04 artikla — Laivaveneet 10.05 artikla — Pelastusrenkaat ja pelastusliivit 11 LUKU TYÖTILOJEN TURVALLISUUS 11.01 artikla — Yleistä 11.02 artikla — Kaatumis- ja putoamissuojaus 11.03 artikla — Työtilojen mitat 11.04 artikla — Sivukannet 11.05 artikla — Pääsy työtiloihin 11.06 artikla — Uloskäynnit ja varauloskäynnit 11.07 artikla — Portaat, tikkaat ja vastaavat välineet 11.08 artikla — Sisätilat 11.09 artikla — Melu- ja tärinäsuojaus 11.10 artikla — Luukkujen kannet 11.11 artikla — Vintturit 11.12 artikla — Nosturit 11.13 artikla — Syttyvien nesteiden säilytys 12 LUKU ASUINTILAT 12.01 artikla — Yleistä 12.02 artikla — Erityiset suunnitteluvaatimukset 12.03 artikla — Saniteettitilat 12.04 artikla — Keittiöt 12.05 artikla — Juomavesi 12.06 artikla — Lämmitys ja ilmanvaihto 12.07 artikla — Asuintilojen muut varusteet 13 LUKU POLTTOAINEELLA TOIMIVAT LÄMMITYS-, RUOANLAITTO- JA JÄÄHDYTYSLAITTEET 13.01 artikla — Yleistä 13.02 artikla — Nestemäisten polttoaineiden käyttö, öljylaitteet 13.03 artikla — Höyrystyspolttimella varustetut öljylämmitysuunit ja sumutuspolttimella varustetut öljylämmityslaitteet 13.04 artikla — Höyrystyspolttimella varustetut öljylämmitysuunit 13.05 artikla — Sumutuspolttimella varustetut öljylämmityslaitteet 13.06 artikla — Ilmalämmityslaitteet 13.07 artikla — Kiinteällä polttoaineella toimiva lämmitys 14 LUKU TALOUSKÄYTTÖÖN TARKOITETUT NESTEKAASULAITTEISTOT 14.01 artikla — Yleistä 14.02 artikla — Laitteistot 14.03 artikla — Säiliöt 14.04 artikla — Syöttöyksiköiden sijoitus ja järjestäminen 14.05 artikla — Varasäiliöt ja tyhjät säiliöt 14.06 artikla — Paineensäätimet 14.07 artikla — Paineet 14.08 artikla — Putket ja letkut 14.09 artikla — Jakelujärjestelmä 14.10 artikla — Kaasulla toimivat laitteet ja niiden asennus 14.11 artikla — Ilmanvaihto ja palamiskaasujen poisto 14.12 artikla — Käyttö- ja turvallisuusvaatimukset 14.13 artikla — Hyväksymistarkastus 14.14 artikla — Koestukset 14.15 artikla — Todistus 15 LUKU MATKUSTAJA-ALUKSIA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET 15.01 artikla — Yleiset säännökset 15.02 artikla — Alusten rungot 15.03 artikla — Vakavuus 15.04 artikla — Turvallisuusväli ja varalaita 15.05 artikla — Suurin sallittu matkustajamäärä 15.06 artikla — Matkustajatilat 15.07 artikla — Käyttövoimajärjestelmä 15.08 artikla — Turvalaitteet 15.09 artikla — Hengenpelastusvälineet 15.10 artikla — Sähkölaitteet 15.11 artikla — Paloturvallisuus 15.12 artikla — Palontorjunta 15.13 artikla — Turvallisuusjärjestelyt 15.14 artikla — Jätevesien keruu ja hävittäminen 15.15 artikla — Tiettyjä matkustaja-aluksia koskevat poikkeukset 15 a LUKU MATKUSTAJAPURJEALUKSIA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET 15 a.01 artikla — II osan soveltaminen 15 a.02 artikla — Tiettyjä matkustajapurjealuksia koskevat poikkeukset 15 a.03 artikla — Purjealuksia koskevat vakavuusvaatimukset 15 a.04 artikla — Laivanrakennusta koskevat ja mekaaniset vaatimukset 15 a.05 artikla — Takila yleisesti 15 a.06 artikla — Mastot ja puomit yleisesti 15 a.07 artikla — Mastoja koskevat erityissäännökset 15 a.08 artikla — Märssytankoja koskevat erityissäännökset 15 a.09 artikla — Kokkapuita koskevat erityissäännökset 15 a.10 artikla — Halkaisijapuomeja koskevat erityissäännökset 15 a.11 artikla — Isopuomeja koskevat erityissäännökset 15 a.12 artikla — Kahveleita koskevat erityissäännökset 15 a.13 artikla — Seisovaa ja juoksevaa takilaa koskevat yleiset säännökset 15 a.14 artikla — Seisovaa takilaa koskevat erityissäännökset 15 a.15 artikla — Juoksevaa takilaa koskevat erityissäännökset 15 a.16 artikla — Takilan osat ja varusteet 15 a.17 artikla — Purjeet 15 a.18 artikla — Varusteet 15 a.19 artikla — Koestus 16 LUKU ERITYISVAATIMUKSET VESIKULKUNEUVOILLE, JOTKA ON SUUNNITELTU KYTKETTÄVIKSI TYÖNTÖKYTKYEESEEN, HINATTAVAAN KYTKYEESEEN TAI RINNAKKAISRYHMITELMÄÄN 16.01 artikla — Työntämiseen soveltuvat vesikulkuneuvot 16.02 artikla — Työnnettäviksi soveltuvat vesikulkuneuvot 16.03 artikla — Rinnakkaisryhmitelmien kuljettamiseen soveltuvat vesikulkuneuvot 16.04 artikla — Kytkyeissä kuljetettaviksi soveltuvat vesikulkuneuvot 16.05 artikla — Hinaukseen soveltuvat vesikulkuneuvot 16.06 artikla — Kytkyeiden koeajot 16.07 artikla — Yhteisön todistuksen merkinnät 17 LUKU UIVAA KALUSTOA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET 17.01 artikla — Yleistä 17.02 artikla — Vapautukset 17.03 artikla — Lisävaatimukset 17.04 artikla — Jäännösturvallisuusväli 17.05 artikla — Jäännösvaralaita 17.06 artikla — Kallistuskoe 17.07 artikla — Vakavuuden osoittaminen 17.08 artikla — Vakavuuden osoittaminen pienennetyllä jäännösvaralaidalla 17.09 artikla — Syväysmerkit ja syväysasteikot 17.10 artikla — Uiva kalusto, jonka vakavuutta ei ole osoitettu 18 LUKU TYÖALUKSIA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET 18.01 artikla — Käyttöedellytykset 18.02 artikla — II osan soveltaminen 18.03 artikla — Poikkeukset 18.04 artikla — Turvallisuusväli ja varalaita 18.05 artikla — Laivaveneet 19 LUKU HISTORIALLISIA ALUKSIA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET (ei tekstiä) 19 a LUKU KANAVAPROOMUJA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET (ei tekstiä) 19 b LUKU ERITYISVAATIMUKSET VESIKULKUNEUVOILLE, JOTKA LIIKENNÖIVÄT VYÖHYKKEEN 4 VESIVÄYLILLÄ 19 b.01 artikla — 4 luvun soveltaminen 20 LUKU MERIALUKSIA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET (ei tekstiä) 21 LUKU HUVIALUKSIA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET 21.01 artikla — Yleistä 21.02 artikla — II osan soveltaminen 21.03 artikla — (ei tekstiä) 22 LUKU KONTTIALUSTEN VAKAVUUS 22.01 artikla — Yleistä 22.02 artikla — Irtokontteja kuljettavien alusten vakavuuden osoittamisessa käytettävät raja-arvot ja laskentamenettely 22.03 artikla — Kiinnitettyjä kontteja kuljettavien alusten vakavuuden osoittamisessa käytettävät raja-arvot ja laskentamenettely 22.04 artikla — Aluksen vakavuuden arviointimenettely 22 a LUKU ERITYISVAATIMUKSET VESIKULKUNEUVOILLE, JOIDEN PITUUS ON YLI 110 M 22 a.01 artikla — I osan soveltaminen 22 a.02 artikla — II osan soveltaminen 22 a.03 artikla — Lujuus 22 a.04 artikla — Kelluvuus ja vakavuus 22 a.05 artikla — Lisävaatimukset 22 a.06 artikla — IV osan soveltaminen aluksen rakenteen muutoksiin 22 b LUKU SUURNOPEUSALUKSIA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET 22 b.01 artikla — Yleistä 22 b.02 artikla — I osan soveltaminen 22 b.03 artikla — II osan soveltaminen 22 b.04 artikla — Istuimet ja turvavyöt 22 b.05 artikla — Varalaita 22 b.06 artikla — Kelluvuus, vakavuus ja osastoiminen 22 b.07 artikla — Ohjaushytti 22 b.08 artikla — Lisävarustus 22 b.09 artikla — Suljetut tilat 22 b.10 artikla — Uloskäynnit ja poistumistiet 22 b.11 artikla — Paloturvallisuus ja palonehkäisy 22 b.12 artikla — Siirtymäsäännökset III OSA 23 LUKU ALUSTEN VARUSTAMINEN MIEHITYKSEN OSALTA 23.01 artikla — (ei tekstiä) 23.02 artikla — (ei tekstiä) 23.03 artikla — (ei tekstiä) 23.04 artikla — (ei tekstiä) 23.05 artikla — (ei tekstiä) 23.06 artikla — (ei tekstiä) 23.07 artikla — (ei tekstiä) 23.08 artikla — (ei tekstiä) 23.09 artikla — Alusten varusteet 23.10 artikla — (ei tekstiä) 23.11 artikla — (ei tekstiä) 23.12 artikla — (ei tekstiä) 23.13 artikla — (ei tekstiä) 23.14 artikla — (ei tekstiä) 23.15 artikla — (ei tekstiä) IV OSA 24 LUKU SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET 24.01 artikla — Siirtymäsäännösten soveltaminen jo liikenteessä oleviin vesikulkuneuvoihin 24.02 artikla — Jo liikenteessä olevia vesikulkuneuvoja koskevat poikkeukset 24.03 artikla — Huhtikuun 1 päivänä 1976 tai sitä ennen vesille laskettuja vesikulkuneuvoja koskevat poikkeukset 24.04 artikla — Muut poikkeukset 24.05 artikla — (ei tekstiä) 24.06 artikla — 24.01 artiklan soveltamisalaan kuulumattomia vesikulkuneuvoja koskevat poikkeukset 24.07 artikla — (ei tekstiä) 24 a LUKU SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET ALUKSILLE, JOTKA EIVÄT LIIKENNÖI VYÖHYKKEEN R VESITEILLÄ 24 a.01 artikla — Siirtymäsäännösten soveltaminen jo liikenteessä oleviin vesikulkuneuvoihin ja aikaisempien yhteisön todistusten voimassaoloaika 24 a.02 artikla — Jo liikenteessä olevia vesikulkuneuvoja koskevat vapautukset 24 a.03 artikla — Aluksia, joiden köli on laskettu ennen 1 päivää tammikuuta 1985, koskevat vapautukset 24 a.04 artikla — Muut poikkeukset LISÄYS I — TURVALLISUUSMERKIT LISÄYS II — HALLINNOLLISET OHJEET

I OSA

1 LUKU

YLEISTÄ

1.01 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä ja sen liitteissä tarkoitetaan:

Alustyypit 1. ”vesikulkuneuvolla” alusta tai uivaa kalustoa; 2. ”aluksella” sisävesialusta tai merialusta; 3. ”sisävesialuksella” yksinomaan tai pääasiassa sisävesiväylillä käytettäväksi tarkoitettua alusta; 4. ”merialuksella” alusta, joka on hyväksytty meriliikenteeseen; 5. ”moottorialuksella” moottorikäyttöistä rahtialusta tai moottorikäyttöistä säiliöalusta; 6. ”moottorikäyttöisellä säiliöaluksella” alusta, joka on tarkoitettu kuljettamaan tavaroita kiinteästi sijoitetuissa säiliöissä ja joka on suunniteltu kulkemaan itsenäisesti omalla käyttövoimallaan; 7. ”moottorikäyttöisellä rahtialuksella” tavaran kuljetuksen tarkoitettua muuta kuin moottorikäyttöistä säiliöalusta, joka on suunniteltu kulkemaan itsenäisesti omalla käyttövoimallaan; 8. ”kanavaproomulla” sisävesialusta, jonka pituus on enintään 38,5 m ja leveys enintään 5,05 m ja joka liikennöi yleensä Reinin–Rhônen kanavassa; 9. ”hinaajalla” alusta, joka on erityisesti suunniteltu suorittamaan hinauksia; 10. ”työntöaluksella” alusta, joka on erityisesti suunniteltu kuljettamaan työntökytkyettä; 11. ”proomulla” tavaraproomua tai säiliöproomua; 12. ”säiliöproomulla” alusta, joka on tarkoitettu kuljettamaan tavaroita kiinteästi sijoitetuissa säiliöissä ja joka on suunniteltu hinattavaksi, koska sillä ei ole omaa käyttövoimaa tai sen käyttövoima riittää ainoastaan lyhyisiin siirtoihin; 13. ”tavaraproomulla” tavaran kuljetukseen tarkoitettua alusta, joka ei ole säiliöproomu ja joka on suunniteltu hinattavaksi, koska sillä ei ole omaa käyttövoimaa tai sen käyttövoima riittää ainoastaan lyhyisiin siirtoihin; 14. ”työntöproomulla” työnnettävää säiliöproomua, työnnettävää lastiproomua tai proomuemälaivan proomua; 15. ”työnnettävällä säiliöproomulla” alusta, joka on tarkoitettu kuljettamaan tavaroita kiinteästi sijoitetuissa säiliöissä ja joka on suunniteltu tai erityisesti muutettu työnnettäväksi, koska sillä ei ole omaa käyttövoimaa tai sen käyttövoima riittää ainoastaan lyhyisiin siirtoihin, kun se ei ole osana työntökytkyettä; 16. ”työnnettävällä lastiproomulla” tavaran kuljetukseen tarkoitettua alusta, joka ei ole työnnettävä säiliöproomu ja joka on suunniteltu tai erityisesti muunnettu työnnettäväksi, koska sillä ei ole omaa käyttövoimaa tai sen käyttövoima riittää ainoastaan lyhyisiin siirtoihin, kun se ei ole osana työntökytkyettä; 17. ”proomuemälaivan proomulla” työntöproomua, joka on suunniteltu kuljetettavaksi merialuksilla ja kulkemaan sisävesiväylillä; 18. ”matkustaja-aluksella” päiväristeilyalusta tai risteilyalusta, joka on suunniteltu ja varustettu kuljettamaan yli 12 matkustajaa; 19. ”matkustajapurjealuksella” matkustaja-alusta, joka on suunniteltu ja varustettu kulkemaan myös purjeiden avulla; 20. ”päiväristeilyaluksella” matkustaja-alusta, jolla ei ole hyttejä matkustajien yöpymistä varten; 21. ”risteilyaluksella” matkustaja-alusta, jolla on hyttejä matkustajien yöpymistä varten; 22. ”suurnopeusaluksella” moottorikäyttöistä alusta, jonka nopeus veden pintaan nähden voi olla yli 40 km/h; 23. ”uivalla kalustolla” uivaa rakennetta, johon on asennettu työkoneita, kuten nostureita, ruoppauskoneita, paalujunttia tai elevaattoreita; 24. ”työaluksella” alusta, joka rakenteeltaan ja varusteiltaan soveltuu ja on tarkoitettu käytettäväksi työmaalla, mukaan lukien ruoppaajan apuproomut, palko- ja kansiproomut, ponttonit ja kiviaineen sijoittamisessa käytetyt alukset; 25. ”huvialuksella” urheiluun tai vapaa-aikaan tarkoitettua muuta kuin matkustaja-alusta; 26. ”laivaveneellä” kuljetukseen, pelastukseen, meripelastukseen ja työtehtäviin käytettävää venettä; 27. ”uivalla laitoksella” uivaa laitteistoa, jota ei tavallisesti ole tarkoitettu siirrettäväksi, kuten uima-allas, telakka, laituri tai venevaja; 28. ”uivalla esineellä” lauttaa tai muuta rakennetta, esinettä tai kokonaisuutta, joka kykenee kulkemaan, mutta joka ei ole alus tai uiva kalusto tai laitos;

Vesikulkuneuvoryhmät 29. ”kytkyeellä” vesikulkuneuvojen kiinteää kytkyettä tai hinauskytkyettä; 30. ”ryhmitelmällä” kytkyekokoonpanon muotoa; 31. ”kiinteällä kytkyeellä” työntökytkyettä tai rinnakkaisryhmitelmää; 32. ”työntökytkyeellä” kiinteää muodostelmaa vesikulkuneuvoja, joista vähintään yksi on kytkyeelle työntövoiman antavan vesikulkuneuvon eli työntöaluksen edessä; kiinteänä pidetään myös kytkyettä, joka muodostuu työntöaluksesta ja työnnettävästä aluksesta siten, että niiden kytkentätapa mahdollistaa ohjatun nivelliikkeen; 33. ”rinnakkaisryhmitelmällä” muodostelmaa vesikulkuneuvoja, jotka on kytketty kiinteästi rinnakkain ja joista mikään ei ole sijoitettu muodostelmaa kuljettavan vesikulkuneuvon eteen; 34. ”hinattavalla kytkyeellä” yhden tai useamman vesikulkuneuvon, uivan laitoksen tai uivan laitteiston muodostelmaa, jota hinaa yksi tai useampi omalla käyttövoimalla kulkeva, kytkyeeseen kuuluva vesikulkuneuvo;

Aluksen eri osat 35. ”pääkonehuoneella” tilaa, johon kuljetuskoneisto on asennettu; 36. ”konehuoneella” tilaa, johon polttomoottorit on asennettu; 37. ”kattilahuoneella” tilaa, johon on asennettu polttoainekäyttöinen laitteisto, joka on suunniteltu tuottamaan höyryä tai lämmittämään lämpöenergiaa kuljettavaa nestettä; 38. ”suljetulla ylärakenteella” yhtenäistä, kiinteää ja vesitiivistä rakennetta, jonka kiinteät seinät on liitetty kanteen pysyvästi ja vesitiiviisti; 39. ”ohjaushytillä” tilaa, johon kaikki aluksen ohjaamiseen tarvittavat hallinta- ja valvontalaitteet on asennettu; 40. ”asuintilalla” tilaa, joka on tarkoitettu aluksella yleensä asuville henkilöille ja johon kuuluvat laivan keittiö, muonavarasto, WC:t ja peseytymistilat, pesulatilat, eteiset ja käytävät, mutta ei ohjaushytti; 41. ”matkustajatilalla” aluksen matkustajille tarkoitettuja alueita ja suljettuja alueita, joita ovat oleskelutilat, toimistot, myymälät, kampaamot, kuivaushuoneet, pesulat, saunat, WC:t, pesuhuoneet, käytävät sekä yhdyskäytävät ja portaat, jotka eivät ole seinien ympäröimiä; 42. ”valvontakeskuksella” ohjaushyttiä, tilaa, jossa on sähkövirran varalähde tai sen osia, tai tilaa, jossa on jatkuvasti aluksen henkilökuntaa tai miehistön jäseniä, esimerkiksi palovaroituslaitteita ja ovien tai palopeltien kauko-ohjausta varten; 43. ”porraskuilulla” sisäisen portaikon tai hissin kuilua; 44. ”oleskelutilalla” asuintilan tai matkustajatilan huonetta. Matkustaja-aluksilla keittiöitä ei lueta oleskelutiloihin; 45. ”keittiöllä” huonetta, jossa on uuni tai sen kaltainen ruoanvalmistuslaite; 46. ”varastolla” huonetta, jossa säilytetään syttyviä nesteitä, tai huonetta, jossa on yli neljä neliömetriä säilytystilaa; 47. ”lastiruumalla” aluksen osaa, joka on rajattu laipioin keulassa ja perässä, joka on luukunkansilla avattava tai suljettava ja joka on suunniteltu pakatun tai irtolastin kuljetukseen tai runkoon kiinteästi kuulumattomien säiliöiden sijoittamiseen; 48. ”kiinteällä säiliöllä” alukseen kiinnitettyä säiliötä, jonka seininä on joko itse runko tai rungosta erillinen kotelo; 49. ”työtilalla” aluetta, jolla miehistön jäsenet suorittavat tehtäviään, mukaan lukien laskuportaat, nostopuomit ja laivaveneet; 50. ”käytävällä” aluetta, joka on tarkoitettu ihmisten ja tavaroiden tavanomaista liikkumista varten; 51. ”turvallisella alueella” aluetta, jota rajoittaa ulkopuolelta pystysuora pinta, joka kulkee 1/5 BWL:n etäisyydellä rungon suuntaisesti enimmäissyväyksen mukaisesti; 52. ”kokoontumisalueilla” aluksen alueita, jotka ovat erityisesti suojattuja ja joihin matkustajat kokoontuvat hätätapauksessa; 53. ”evakuointialueilla” aluksen kokoontumisalueiden osia, joista henkilöiden evakuointi voidaan suorittaa;

Laivateknisiä termejä 54. ”enimmäissyväystasolla” veden pinnan tasoa, joka vastaa enimmäissyväystä, jossa vesikulkuneuvo saa kulkea; 55. ”turvallisuusvälillä” etäisyyttä enimmäissyväystason ja samansuuntaisen tason välillä, joka kulkee alimman pisteen kautta, jota ylempänä vesikulkuneuvoa ei pidetä vesitiiviinä; 56. ”jäännösturvallisuusvälillä” sitä pystysuoraa väliä, joka aluksen kallistuessa jää vedenpinnan ja veden alle joutuvan puolen alimman kohdan väliin, minkä ylittymisen jälkeen alusta ei enää pidetä vesitiiviinä; 57. ”varalaidalla (f)” etäisyyttä enimmäissyväystason ja samansuuntaisen, parraksen alimman pisteen kautta kulkevan tason, tai jos parrasta ei ole, aluksen laidan yläreunan alimman pisteen kautta kulkevan tason välillä; 58. ”jäännösvaralaidalla” sitä pystysuoraa väliä, joka aluksen kallistuessa jää vedenpinnan ja kannen yläpinnan väliin veden alle joutuvan puolen alimmassa kohdassa, tai jos kantta ei ole, vedenpinnan ja aluksen kiinteän laidan yläpinnan alimman kohdan väliin; 59. ”upporajalla” teoreettista rajaa, joka kulkee sivulaidoituksessa vähintään 10 cm laipiokannen alapuolella ja vähintään 10 cm aluksen laidan alimman ei-vesitiiviin pisteen alapuolella. Jos laipiokantta ei ole, käytetään rajaa, joka kulkee vähintään 10 cm sen alimman rajan alapuolella, johon asti ulkolaidoitus on vesitiivis; 60. ”uppouman tilavuudella ( )” aluksen syrjäyttämän vesimäärän tilavuutta kuutiometreinä; 61. ”uppoumalla (Δ)” aluksen kokonaispainoa tonneina, lasti mukaan luettuna; 62. ”täyteläisyyskertoimella (CB)” uppouman tilavuuden suhdetta pituuden (LWL), leveyden (BWL) ja syväyksen (T) tuloon; 63. ”vesiviivan yläpuolisella lateraalitasolla (AV)” aluksen lateraalitasoa neliömetreinä vesiviivan yläpuolella; 64. ”laipiokannella” kantta, johon vaaditut vesitiiviit laipiot johtavat ja josta varalaita mitataan; 65. ”laipiolla” tavallisesti pystysuoraa tietyn korkuista seinää, joka jakaa aluksen osiin ja rajoittuu aluksen pohjaan, laidoitukseen tai toisiin laipioihin; 66. ”poikittaislaipiolla” aluksen laidasta toiseen ulottuvaa laipiota; 67. ”seinällä” tavallisesti pystysuoraa tilanjakajaa; 68. ”väliseinällä” seinää, joka ei ole vesitiivis; 69. ”pituudella (L)” rungon enimmäispituutta metreinä ilman peräsintä ja kokkapuuta; 70. ”suurimmalla pituudella (LOA)” vesikulkuneuvon enimmäispituutta metreinä, mukaan lukien kaikki kiinteät laitteet, kuten ohjaus- ja kuljetuslaitteiston osat, mekaaniset ja muut vastaavat laitteet; 71. ”vesiviivan pituudella (LWL)” enimmäissyväyksellä mitattua rungon pituutta metreinä; 72. ”leveydellä (B)” laidoituksen ulkoreunaan mitattua rungon enimmäisleveyttä metreinä (ilman siipirattaita, lepuuttajia ja vastaavia); 73. ”suurimmalla leveydellä (BOA)” vesikulkuneuvon enimmäisleveyttä metreinä, mukaan luettuina kaikki kiinteät laitteet, kuten siipirattaat, lepuuttajat, mekaaniset laitteet ja vastaavat; 74. ”vesiviivan leveydellä (BWL)” enimmäissyväystasolla laidoituksen ulkoreunasta mitattua rungon leveyttä metreinä; 75. ”korkeudella (H)” rungon tai kölin alimman pisteen ja kannen alimman, aluksen sivulla olevan pisteen välistä pienintä kohtisuoraa etäisyyttä metreinä; 76. ”syväyksellä (T)”: rungon tai kölin alimman pisteen ja enimmäissyväystason välistä kohtisuoraa etäisyyttä metreinä; 77. ”keulapystysuoralla” pystysuoraa viivaa keulassa rungon ja enimmäissyväystason leikkauskohdassa; 78. ”sivukannen vapaalla leveydellä” etäisyyttä pystysuorasta viivasta, joka kulkee sivukannen puolella kehyksen ulkonevimman osan kautta, pystysuoraan viivaan, joka kulkee sivukannen ulkolaidassa liukastumissuojan (suojakaide, jalkatuki) sisäreunan kautta;

Ohjauslaitteisto 79. ”ohjauslaitteistolla” kaikkia aluksen ohjaamiseen tarvittavia laitteita, joilla varmistetaan 5 luvussa säädetty ohjattavuus; 80. ”peräsimellä” peräsintä tai peräsimiä akseleineen, mukaan lukien peräsinsektori ja ohjauslaitteeseen yhdistävät osat; 81. ”ohjauslaitteella” ohjauslaitteiston osaa, jolla saadaan aikaan peräsimen liike; 82. ”käyttöyksiköllä” ohjauslaitteen käyttöyksikköä voimanlähteen ja ohjauslaitteen välissä; 83. ”voimanlähteellä” voimansyöttöä ohjauksen hallintajärjestelmään ja ohjauslaitteeseen aluksen verkosta, akuista tai polttomoottorista; 84. ”ohjauksen hallintajärjestelmällä” konekäyttöiseen ohjauksen hallintaan tarvittavia osia ja virtapiirejä; 85. ”ohjauslaitteen käyttöyksiköllä” ohjauslaitteen, sen käyttöyksikön ja voimanlähteen hallintajärjestelmää; 86. ”manuaalisella ohjauksella” järjestelmää, jossa peräsimen liike saadaan aikaan kääntämällä ohjauspyörää käsin mekaanisella välityksellä ilman lisävoimanlähdettä; 87. ”käsikäyttöisellä hydraulisella ohjauksella” käsikäyttöistä järjestelmää hydraulisella välityksellä; 88. ”kääntymisnopeuden säätimellä” laitetta, joka automaattisesti asettaa ja ylläpitää ennakolta valittujen arvojen mukaisesti alukselle määritellyn kääntymisnopeuden; 89. ”yhden henkilön suorittamaa tutkaohjausta varten järjestetyllä ohjaushytillä” ohjaushyttiä, joka on järjestetty siten, että yksi henkilö voi ohjata alusta tutkalla navigoiden;

Rakenteiden osien ja materiaalien ominaisuudet 90. ”vesitiiviillä” rakenneosia tai laitteita, joihin veden pääsy on estetty; 91. ”roiskevedenpitävällä ja säätiiviillä” rakenneosia tai laitteita, jotka tavanomaisissa oloissa päästävät läpi vain erittäin pienen vesimäärän; 92. ”kaasutiiviillä” rakenneosia tai laitteita, joihin kaasun ja höyryjen pääsy on estetty; 93. ”palamattomalla” ainetta, joka ei pala eikä tuota syttyviä höyryjä sellaisia määriä, että ne syttyisivät saavuttaessaan noin 750 °C:n lämpötilan; 94. ”palamista hidastavalla” materiaalia, joka ei syty helposti tai jonka pinta ainakin rajoittaa tulen leviämistä 15.11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti; 95. ”palonkestävyydellä” rakenneosien tai laitteiden ominaisuutta, joka on todistettu koemenetelmin 15.11 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti; 96. ”palokoesäännöstöllä” IMOn meriturvallisuuskomitean päätöksellä MSC.61(67) annettua kansainvälistä palokoemenetelmiä koskevaa säännöstöä;

Muita määritelmiä 97. ”hyväksytyllä luokituslaitoksella” luokituslaitosta, joka on tunnustettu direktiivin liitteessä VI olevien edellytysten ja menettelyjen mukaisesti; 98. ”tutkalaitteella” navigoinnin sähköistä apuvälinettä, jota käytetään ympäristön ja liikenteen havaitsemiseen ja näyttämiseen; 99. ”sisävesien ECDIS-järjestelmällä” sisävesien sähköisten merikarttojen ja niihin liittyvien tietojen standardoitua näyttöjärjestelmää, joka näyttää valitut tiedot valmistajan erittelemistä sisävesiä koskevista sähköisistä merikartoista ja valinnaisesti tietoja muista vesikulkuneuvon antureista; 100. ”sisävesien ECDIS-laitteella” sisävesien sähköisten merikarttojen katseluun käytettävää laitetta, jota voidaan käyttää kahdessa eri tilassa: tiedonsaantitilassa tai navigointitilassa; 101. ”tiedonsaantitilalla” sisävesien ECDIS-järjestelmän käyttöä vain tiedonsaantia varten ilman tutkapeittoa; 102. ”navigointitilalla” sisävesien ECDIS-järjestelmän käyttöä yhdessä tutkapeiton kanssa vesikulkuneuvolla navigoimista varten; 103. ”aluksen henkilökunnalla” kaikkia matkustaja-aluksessa olevia työntekijöitä, jotka eivät ole miehistön jäseniä; 104. ”liikuntaesteisillä henkilöillä” henkilöitä, joilla on erityisiä vaikeuksia käyttää julkisia kulkuneuvoja, esimerkiksi vanhuksia ja vammaisia sekä aistirajoitteisia henkilöitä, pyörätuolissa olevia henkilöitä, raskaana olevia nais