02009L0081 — FI — 01.01.2018 — 006.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2009/81/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 216 20.8.2009, s. 76)

Muutettu:









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2009/81/EY,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009,

hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







SISÄLLYSLUETTELO I OSASTO MÄÄRITELMÄT, SOVELTAMISALA JA YLEISET PERIAATTEET 1 artikla Määritelmät 2 artikla Soveltamisala 3 artikla Sekasopimukset 4 artikla Hankintasopimuksissa noudatettavat periaatteet II OSASTO HANKINTOIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT I LUKU Yleiset säännökset 5 artikla Talouden toimijat 6 artikla Hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden luottamuksellisuutta koskevat velvoitteet 7 artikla Turvaluokiteltujen tietojen suojaaminen II LUKU Soveltamisala: kynnysarvot, yhteishankintayksiköt ja poikkeukset 1 jakso Kynnysarvot 8 artikla Hankintojen kynnysarvot 9 artikla Hankintaa koskevien sopimusten ja puitejärjestelyjen ennakoidun arvon laskentamenetelmät 2 jakso Yhteishankintayksiköt 10 artikla Yhteishankintayksiköiden tekemät hankintasopimukset ja puitejärjestelyt 3 jakso Hankintasopimukset, jotka eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan 11 artikla Poikkeusten käyttö 12 artikla Kansainvälisten sääntöjen nojalla tehtävät hankintasopimukset 13 artikla Erityiset poikkeukset 4 jakso Erityisjärjestelyt 14 artikla Varatut hankintasopimukset III LUKU Palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin sovellettavat järjestelyt 15 artikla Liitteessä I luetellut palveluhankintoja koskeva sopimukset 16 artikla Liitteessä II luetellut palveluhankintoja koskeva sopimukset 17 artikla Sekasopimukset, liitteessä I luetellut palvelut ja liitteessä II luetellut palvelut mukaan luettuina IV LUKU Hankintasopimusasiakirjoja koskevat erityissäännöt 18 artikla Tekniset eritelmät 19 artikla Vaihtoehdot 20 artikla Hankintasopimuksen toteuttamisen ehdot 21 artikla Alihankinta 22 artikla Tietoturvallisuus 23 artikla Toimitusvarmuus 24 artikla Verotukseen, ympäristönsuojeluun sekä työsuhdeturvaa ja työoloja koskeviin säännöksiin liittyvät velvoitteet V LUKU Menettelyt 25 artikla Sovellettavat menettelyt 26 artikla Neuvottelumenettely, josta julkaistaan hankintailmoitus 27 artikla Kilpailullinen neuvottelumenettely 28 artikla Tapaukset, joissa neuvottelumenettelyä voidaan noudattaa julkaisematta hankintailmoitusta 29 artikla Puitejärjestelyt VI LUKU Julkistamista ja avoimuutta koskevat säännöt 1 jakso Ilmoitusten julkaiseminen 30 artikla Ilmoitukset 31 artikla Ilmoitukset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista 32 artikla Ilmoitusten laatiminen ja julkaisemistapa 2 jakso Määräajat 33 artikla Määräajat osallistumishakemusten ja tarjousten vastaanottamiselle 3 jakso Tietojen sisältö ja toimittamistavat 34 artikla Tarjouspyyntö, neuvottelukutsu tai kutsu osallistua kilpailulliseen neuvottelumenettelyyn 35 artikla Ehdokkaille ja tarjoajille tiedottaminen 4 jakso Viestintä 36 artikla Viestintään sovellettavat säännöt 5 jakso Selvitykset 37 artikla Selvitysten sisältö VII LUKU Menettelyn kulku 1 jakso Yleiset säännökset 38 artikla Osanottajien soveltuvuuden tarkistaminen ja valinta, hankintasopimusten tekeminen 2 jakso Laadulliset valintaperusteet 39 artikla Ehdokkaan tai tarjoajan henkilökohtainen asema 40 artikla Kelpoisuus harjoittaa ammattitoimintaa 41 artikla Taloutta ja rahoitusta koskeva pätevyys 42 artikla Tekninen ja/tai ammatillinen pätevyys 43 artikla Laadunhallintajärjestelmien standardit 44 artikla Ympäristöasioiden hallintaa koskevat standardit 45 artikla Täydentävät asiakirjat ja lisätiedot 46 artikla Hyväksyttyjen talouden toimijoiden viralliset luettelot ja yksityis- tai julkisoikeudellisten laitosten suorittama varmentaminen 3 jakso Hankintasopimuksen tekeminen 47 artikla Hankintasopimuksen tekoperusteet 48 artikla Sähköisen huutokaupan käyttäminen 49 artikla Poikkeuksellisen alhaiset tarjoukset III OSASTO ALIHANKINTAAN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT I LUKU Sellaisten sopimuspuoliksi valittujen tarjoajien myöntämät alihankintasopimukset, jotka eivät ole hankintaviranomaisia/hankintayksiköitä 50 artikla Soveltamisala 51 artikla Peruslähtökohdat 52 artikla Kynnysarvot ja julkisuutta koskevat säännöt 53 artikla Alihankkijoiden laadulliset valintaperusteet II LUKU Sellaisten sopimuspuoliksi valittujen tarjoajien myöntämät alihankintasopimukset, jotka ovat hankintaviranomaisia/hankintayksiköitä 54 artikla Sovellettavat säännöt IV OSASTO MUUTOKSENHAKUUN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT 55 artikla Muutoksenhakumenettelyjen soveltamisala ja käytettävyys 56 artikla Muutoksenhakumenettelyjä koskevat vaatimukset 57 artikla Odotusaika 58 artikla Odotusaikaa koskevat poikkeukset 59 artikla Muutoksenhakua koskevat määräajat 60 artikla Pätemättömyys 61 artikla Tämän osaston rikkominen ja vaihtoehtoiset seuraamukset 62 artikla Määräajat 63 artikla Oikaisumenettely 64 artikla Vapaaehtoista ex ante -avoimuutta koskevan ilmoituksen sisältö V OSASTO TILASTOJA KOSKEVAT VELVOLLISUUDET, TÄYTÄNTÖÖNPANOVALTA JA LOPPUSÄÄNNÖKSET 65 artikla Tilastoja koskevat velvollisuudet 66 artikla Tilastoselvitysten sisältö 67 artikla Komiteamenettely 68 artikla Kynnysarvojen tarkistaminen 69 artikla Muutokset 70 artikla Direktiivin 2004/17/EY muuttaminen 71 artikla Direktiivin 2004/18/EY muuttaminen 72 artikla Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 73 artikla Uudelleentarkastelu ja raportointi 74 artikla Voimaantulo 75 artikla Osoitus LIITTEET Liite I 2 artiklassa ja 15 artiklassa tarkoitetut palvelut Liite II 2 artiklassa ja 16 artiklassa tarkoitetut palvelut Liite III Tiettyjen 18 artiklassa tarkoitettujen teknisten eritelmien määritelmät Liite IV 30 artiklassa tarkoitettuihin hankintailmoituksiin sisällytettävät tiedot Liite V 52 artiklassa tarkoitettuihin alihankintailmoituksiin sisällytettävät tiedot Liite VI Julkaisemista koskevat tiedot Liite VII Asiakirjarekisterit Liite VIII Osallistumispyyntöjen ja tarjousten sähköisiä vastaanottomenetelmiä koskevat vaatimukset







I OSASTO

MÄÄRITELMÄT, SOVELTAMISALA JA YLEISET PERIAATTEET

1 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

1) ”yhteisellä hankintasanastolla” (Commun Procurement Vocabulary, CPV) hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden tekemissä hankintasopimuksissa käytettävää viitenimikkeistöä, joka on hyväksytty asetuksella (EY) N:o 2195/2002;

2) ”hankintaa koskevilla sopimuksilla” direktiivin 2004/17/EY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja direktiivin 2004/18/EY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja rahallista vastiketta vastaan tehtyjä kirjallisia sopimuksia;

3) ”rakennusurakkaa koskevilla sopimuksilla” sopimuksia, joiden tarkoituksena on jonkin CPV:n 45 osastossa tarkoitettuun toimintaan liittyvän rakennustyön tai rakennusurakan toteuttaminen tai sekä suunnittelu että toteuttaminen, taikka hankintaviranomaisen/hankintayksikön asettamia vaatimuksia vastaavan rakennusurakan toteuttaminen millä tahansa tavalla. ”Rakennusurakka” on sellainen talon- tai maanrakennustöiden kokonaisuus, joka itsessään on tarkoitettu täyttämään taloudellinen tai tekninen tarkoitus;

4) ”tavarahankintoja koskevilla sopimuksilla” muita kuin rakennusurakoita koskevia sopimuksia, joiden tarkoituksena on tuotteiden osto, leasing, vuokraus tai osamaksulla hankkiminen osto-optioin tai ilman niitä;

Hankintasopimusta, jonka tarkoituksena on tuotteiden toimittaminen ja johon tämän ohella kuuluu liitännäisesti myös paikalleen sijoittamis- ja asennustöitä, pidetään tavarahankintoja koskevana hankintasopimuksena;

5) ”palveluhankintaa koskevilla sopimuksilla” hankintaa koskevia muita kuin rakennusrakkaan tai tavaran toimittamiseen liittyviä sopimuksia, joiden kohteena on palvelujen suorittaminen;

Hankintasopimusta, jonka kohteena ovat sekä tuotteet että palvelut, pidetään ”palveluhankintaa koskevana sopimuksena”, jos palvelujen arvo on suurempi kuin hankintasopimukseen sisältyvien tuotteiden arvo.

Hankintasopimusta, jonka kohteena ovat CPV:n 45 osastossa mainitut palvelut, jotka ovat vain liitännäisiä sopimuksen pääasialliseen kohteeseen nähden, pidetään palveluhankintaa koskevana sopimuksena;

6) ”sotilaskalustolla” kalustoa, joka on erityisesti suunniteltu tai sovitettu sotilaallisiin tarkoituksiin ja tarkoitettu käytettäväksi aseena, ammuksena tai sotamateriaalina;

7) ”arkaluonteisella välineistöllä”, ”arkaluonteisilla rakennusurakoilla” ja ”arkaluonteisilla palveluilla” välineistöä, rakennusurakoita ja palveluita, jotka on tarkoitettu turvallisuustarkoituksiin ja joihin liittyy, jotka edellyttävät ja/tai jotka sisältävät turvaluokiteltuja tietoja;

8) ”turvaluokitelluilla tiedoilla” niiden muodosta, luonteesta tai siirtotavasta riippumatta kaikkia tietoja ja aineistoja, joille on määritelty turvaluokitusta tai suojelua koskeva taso ja jotka vaativat kansallisen turvallisuuden sekä jäsenvaltiossa voimassa olevien lakien, säännösten tai hallinnollisten määräysten mukaisesti suojaa kaikkea luvatta toimivan henkilön suorittamaa väärinkäyttöä, tuhoamista, poistoa, levittämistä, kadottamista tai käyttöä vastaan tai mitä tahansa muuntyyppistä vaaraa vastaan;

9) ”hallituksella” jäsenvaltion tai kolmannen maan valtiollista, alueellista tai paikallista hallitusta;

10) ”kriisillä” jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa ilmenevää tilannetta, jossa vahinkoa aiheuttavat tapahtumat ovat mittasuhteiltaan selvästi arkielämän vahinkoa aiheuttavia tapahtumia laajempia ja jossa ihmisten elämä ja terveys tai huomattava määrä arvokasta omaisuutta taikka väestön elinmahdollisuuksien kannalta välttämättömät huoltotoimet ovat merkittävästi vaarantuneet tai rajoittuneet; kriisin katsotaan olevan kyseessä myös, kun mainitunkaltaisen vahinkoa aiheuttavan tapahtuman uhkaa on pidettävä välittömänä; aseellisia selkkauksia ja sotia pidetään tätä direktiiviä sovellettaessa kriiseinä;

11) ”puitejärjestelyllä” yhden tai useamman hankintaviranomaisen/hankintayksikön ja yhden tai useamman talouden toimijan välistä sopimusta, jonka tarkoituksena on vahvistaa tietyn ajan kuluessa tehtäviä hankintasopimuksia koskevat ehdot erityisesti hintojen ja tarvittaessa ennakoitujen määrien osalta;

12) ”sähköisellä huutokaupalla” toistuvaa prosessia, jonka kuluessa uusia alennettuja hintoja ja/tai tarjouksen sisältämiä tiettyjä tekijöitä koskevia uusia arvoja esitetään sähköisesti ja joka toteutetaan sen jälkeen, kun tarjousten arviointi on saatu kokonaisuudessaan ensimmäisen kerran päätökseen, ja joka mahdollistaa tarjousten luokittelun automaattisten arviointimenetelmien pohjalta.

Tietyt rakennusurakat ja tietyt palveluhankinnat, joiden sisältönä ovat immateriaaliset suoritukset, kuten rakennusurakoiden suunnittelu, eivät näin ollen voi olla sähköisen huutokaupan kohteena;

13) ”urakoitsijalla”, ”tavarantoimittajalla” ja ”palvelujen suorittajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai julkista yksikköä taikka tällaisten henkilöiden ja/tai laitosten ryhmittymää, joka tarjoaa markkinoilla rakennustöiden ja/tai -urakoiden toteuttamista, tuotteita tai palveluja;

14) ”talouden toimijalla” urakoitsijaa, tavarantoimittajaa tai palvelujen suorittajaa. Ilmaisua ”talouden toimija” käytetään yksinomaan tekstin yksinkertaistamiseksi;

15) ”ehdokkaalla” talouden toimijaa, joka on pyytänyt kutsua osallistua rajoitettuun menettelyyn, neuvottelumenettelyyn tai kilpailulliseen neuvottelumenettelyyn;

16) ”tarjoajalla” talouden toimijaa, joka on jättänyt tarjouksen rajoitetussa menettelyssä, neuvottelumenettelyssä tai kilpailullisessa neuvottelumenettelyssä;

17) ”hankintaviranomaisilla/hankintayksiköillä” direktiivin 2004/18/EY 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja hankintaviranomaisia ja direktiivin 2004/17/EY 2 artiklassa tarkoitettuja hankintayksikköjä;

18) ”yhteishankintayksiköllä” direktiivin 2004/18/EY 1 artiklan 9 kohdassa tarkoitettua ja direktiivin 2004/17/EY 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua hankintaviranomaista/hankintayksikköä tai eurooppalaista julkista elintä, joka

— hankkii hankintaviranomaisille/hankintayksiköille tarkoitettuja tavaroita ja/tai palveluja, tai

— tekee julkisia hankintoja koskevia sopimuksia sekä hankintaviranomaisille/hankintayksiköille tarkoitettuja rakennusurakoita, tavaroita tai palveluja koskevia puitejärjestelyjä;

19) ”rajoitetuilla menettelyillä” menettelyä, joihin kaikki talouden toimijat voivat pyytää saada osallistua ja joissa ainoastaan hankintaviranomaisen/hankintayksikön kutsumat talouden toimijat voivat jättää tarjouksia;

20) ”neuvottelumenettelyillä” menettelyjä, joissa hankintaviranomainen/hankintayksikkö kutsuu mukaan valitsemansa talouden toimijat ja neuvottelee sopimuksen ehdot yhden tai useamman toimijan kanssa;

21) ”kilpailullisella neuvottelumenettelyllä” menettelyä, johon kaikki talouden toimijat voivat pyytää saada osallistua ja jossa hankintaviranomainen/hankintayksikkö neuvottelee menettelyyn hyväksyttyjen ehdokkaiden kanssa löytääkseen yhden tai useampia ratkaisuja, jotka vastaavat hankintaviranomaisen tarpeita ja joiden perusteella valittuja ehdokkaita pyydetään tekemään tarjouksensa;

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun menettelyn käyttämisen kannalta hankintasopimuksen katsotaan olevan erityisen monimutkainen, jos hankintaviranomainen/hankintayksikkö ei kykene objektiivisesti

— määrittelemään 18 artiklan 3 kohdan b, c, tai d alakohdan mukaisesti teknisiä keinoja, joilla sen tarpeet ja tavoitteet voidaan täyttää, ja/tai

— erittelemään hankkeen oikeudellista ja/tai taloudellista luonnetta;

22) ”alihankintasopimuksella” rahallista vastiketta vastaan tehtyä kirjallista sopimusta, joka on tehty sopimuspuoleksi valitun tarjoajan ja yhden tai useamman talouden toimijan välillä ja jonka kohteena ovat rakennusurakat, tuotteiden toimittaminen tai palvelujen tarjoaminen;

23) ”Sidossuhteessa olevalla yrityksellä” tarkoitetaan yritystä, johon sopimuspuoleksi valittu toimija voi suoraan tai välillisesti käyttää määräysvaltaa tai joka voi käyttää määräysvaltaa sopimuspuoleksi valittuun toimijaan taikka joka yhdessä sopimuspuoleksi valitun toimijan kanssa on toisen yrityksen määräysvallan alainen omistuksen, rahoitusosuuden tai yritystä koskevien sääntöjen perusteella. Yrityksellä katsotaan olevan määräysvalta toisessa yrityksessä, kun se suoraan tai välillisesti:

— omistaa enemmistön kyseisen yrityksen merkitystä pääomasta; tai

— hallitsee enemmistöä yrityksen osakkeisiin perustuvasta äänioikeudesta; tai

— voi nimittää yli puolet yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä.

24) ilmaisulla ”kirjallinen” sanojen ja/tai numeroiden yhdistelmää, joka voidaan lukea, tuottaa uudelleen ja sen jälkeen antaa tiedoksi. Tämä ilmaisu voi sisältää sähköisessä muodossa lähetettyjä ja tallennettuja tietoja;

25) ”sähköisellä muodolla” viestintämuotoa, jossa käytetään sähköteknisiä tietojen käsittely- ja tallennusvälineitä (myös digitaalista kompressiota) ja jossa tietoja levitetään, välitetään ja vastaanotetaan johtoja pitkin, radioteitse, optisesti tai muulla sähkömagneettisella tavalla;

26) ”elinkaarella” kaikkia mahdollisia peräkkäisiä tuotteen vaiheita, toisin sanoen tutkimusta ja kehitystä, teollista kehittämistä, tuotantoa, korjausta, nykyaikaistamista, muuttamista, ylläpitoa, kuljetusta, koulutusta, testausta, poistoa ja hävittämistä;

27) ”tutkimuksella ja kehityksellä” kaikkia toimintoja, jotka koostuvat perustutkimuksesta, soveltavasta tutkimuksesta ja kokeellisesta kehittämisestä ja joissa viimeksi mainittuun voivat sisältyä teknologian esittelijät, toisin sanoen laitteet, joilla esitellään uuden käsitteen tai uuden tekniikan toimintaa asiaankuuluvassa tai tyypillisessä ympäristössä;

28) ”siviilihankinnoilla” hankintasopimuksia, jotka eivät ole 2 artiklan alaisia ja jotka koskevat muiden kuin sotilaallisten tuotteiden, rakennusurakoiden tai kuljetuspalvelujen hankintaa ja jotka on tehty 17 artiklassa määriteltyjen ehtojen mukaisesti.

2 artikla

Soveltamisala

Jollei perustamissopimuksen 30, 45, 46, 55 ja 296 artiklasta muuta johdu, tätä direktiiviä sovelletaan puolustus- ja turvallisuusalan hankintoja koskeviin sopimuksiin, joiden tarkoituksena on

a) puolustustarvikkeiden sekä kaikkien niiden osien, komponenttien ja/tai osakokonaisuuksien hankinta;

b) arkaluonteisen välineistön sekä kaikkien sen osien, komponenttien ja/tai osakokonaisuuksien hankinta;

c) hankkia rakennusurakoita, tavaroita ja palveluja, jotka liittyvät suoraan a ja b alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin niiden kaikkia ja mitä tahansa elinkaaren vaiheita varten;

d) hankkia rakennusurakoita ja palveluja erityisesti sotilaallisiin tarkoituksiin tai arkaluonteisia rakennusurakoita tai arkaluonteisia palveluja.

3 artikla

Sekasopimukset

1. Sopimus, jonka kohteena ovat rakennusurakat, tavaranhankinta tai palvelut ja joka kuuluu tämän direktiivin soveltamisalaan ja osittain direktiivin 2004/17/EY tai direktiivin 2004/18/EY soveltamisalaan, on tehtävä tämän direktiivin mukaisesti edellyttäen, että yhden ainoan sopimuksen tekeminen on objektiivisista syistä perusteltu.

2. Sellaisen hankintasopimuksen tekeminen, jonka kohteena ovat rakennusurakat, tavarahankinta tai palvelut ja joka kuuluu osittain tämän direktiivin soveltamisalaan siten, että osa ei ole tämän direktiivin, eikä direktiivin 2004/17/EY tai direktiivin 2004/18/EY alainen, ei ole tämän direktiivin alainen, edellyttäen että yhden ainoan sopimuksen tekeminen on objektiivisista syistä perusteltua.

3. Yhden sopimuksen tekemistä koskevaa päätöstä ei voida kuitenkaan tehdä siinä tarkoituksessa, että hankintasopimukset jätetään tämän direktiivin tai direktiivin 2004/17/EY tai direktiivin 2004/18/EY säännösten ulkopuolelle.

4 artikla

Hankintasopimuksissa noudatettavat periaatteet

Hankintaviranomaisten/hankintaviranomaisen on kohdeltava talouden toimijoita yhdenvertaisesti ja syrjimättä sekä toimittava avoimesti.







II OSASTO

HANKINTOIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT







I LUKU

Yleiset säännökset

5 artikla

Talouden toimijat

1. Ehdokkaita tai tarjoajia, jotka sen jäsenvaltion lain mukaan, johon ne ovat sijoittautuneet, saavat tarjota kyseisiä palveluita, ei saa hylätä pelkästään sillä perusteella, että sen jäsenvaltion lain mukaan, jossa hankintasopimus tehdään, niiden olisi oltava joko luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä.

Oikeushenkilöt voidaan kuitenkin palveluhankintoja ja rakennusurakoita sekä sellaisten tavarahankintoja koskevien sopimusten osalta, joihin kuuluu lisäksi palveluja ja/tai sijoittamis- ja asennustoimia, velvoittaa ilmoittamaan tarjouksissaan tai osallistumishakemuksissaan hankintasopimuksen toteuttamisesta vastaavien henkilöiden nimet ja ammatillinen pätevyys.

2. Talouden toimijat saavat tehdä tarjouksia tai ilmoittautua ehdokkaiksi ryhmittyminä. Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt eivät voi edellyttää näiltä ryhmittymiltä tiettyä oikeudellista muotoa tarjouksen tai osallistumishakemuksen tekemistä varten; sopimuspuoleksi valitulta ryhmittymältä voidaan kuitenkin edellyttää tiettyä oikeudellista muotoa sopimuksen teon jälkeen, sikäli kuin tämä on tarpeen hankintasopimuksen asianmukaiseksi toteuttamiseksi.

6 artikla

Hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden luottamuksellisuutta koskevat velvoitteet

Jollei tämän direktiivin säännöksistä ja erityisesti 30 artiklan 3 kohdassa ja 35 artiklassa säädetyistä tehtyjen hankintasopimuksien julkaisemista sekä velvoitteista tiedottaa ehdokkaille ja tarjoajille päätöksistä muuta johdu, ja sen kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jonka alainen hankintaviranomainen/hankintayksikkö on erityisesti tiedon käyttöoikeutta koskevan lainsäädännön suhteen, hankintaviranomainen/hankintayksikkö ei saa sopimuksella hankittujen oikeuksien perusteella paljastaa sellaisia talouden toimijoiden hankintaviranomaiselle antamia tietoja, jotka nämä ovat määritelleet luottamuksellisiksi; tällaisia tietoja ovat erityisesti tekniset tai kaupalliset liikesalaisuudet ja tarjousten luottamukselliset näkökohdat.

7 artikla

Turvaluokiteltujen tietojen suojaaminen

Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat määrätä talouden toimijoille vaatimuksia, joiden tarkoituksena on suojata turvaluokiteltuja tietoja, joita ne antavat tarjous- ja sopimusmenettelyn aikana. Ne voivat myös pyytää kyseisiä talouden toimijoita varmistamaan, että niiden alihankkijat noudattavat tällaisia vaatimuksia.







II LUKU

Kynnysarvot, yhteishankintayksiköt ja poikkeukset







1 jakso

Kynnysarvot

8 artikla

Hankintojen kynnysarvot

Tätä direktiiviä sovelletaan hankintoja koskeviin sopimuksiin, joiden ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa vastaa vähintään seuraavia kynnysarvoja:

a) ►M6 443 000 euroa ◄ tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten osalta;

b) ►M6 5 548 000 euroa ◄ rakennusurakoita koskevien sopimusten osalta.

9 artikla

Hankintaa koskevien sopimusten ja puitejärjestelyjen ennakoidun arvon laskentamenetelmät

1. Hankintaa koskevan sopimuksen ennakoidun arvon laskentaperusteena käytetään hankintaviranomaisen/hankintayksikön arvioimaa maksettavaa kokonaismäärää ilman arvonlisäveroa. Tässä laskelmassa on otettava huomioon arvioitu kokonaismäärä, mukaan lukien mahdolliset eri vaihtoehdot ja sopimuksen uusimiset.

Jos hankintaviranomaisen/hankintayksikön on määrä suorittaa ehdokkaille tai tarjoajille palkkioita tai maksuja, sen on otettava ne huomioon laskettaessa hankintasopimuksen ennakoitua arvoa.

2. Tämän ennakoinnin on pädettävä 32 artiklan 2 kohdassa säädettyä hankintailmoitusta lähetettäessä, tai jos tällaista ilmoitusta ei vaadita, silloin kun hankintaviranomainen/hankintayksikkö aloittaa hankintasopimuksen tekomenettelyn.

3. Rakennusurakkahanketta tai suunniteltua hankintaa, jolla on tarkoitus hankkia tietty määrä tavaraa ja/tai palveluja, ei saa jakaa olennaisilta osin identtisiin osasopimuksiin tai muutoin jakaa osiin tämän direktiivin soveltamisen välttämiseksi.

4. Rakennusurakoita koskevien sopimusten osalta ennakoidun arvon laskennassa on otettava huomioon urakan arvo ja niiden tavarahankintojen ennakoitu kokonaisarvo, jotka ovat tarpeen kyseisen urakan toteuttamiseksi ja jotka hankintaviranomaiset/hankintayksiköt asettavat urakoitsijan käyttöön.

5.

a) Jos suunniteltu rakennusurakka tai suunniteltu palveluhankinta voi johtaa siihen, että hankintoja tehdään samanaikaisesti erillisinä osina, on otettava huomioon kaikkien näiden osien arvioitu yhteisarvo.

Jos osien yhteenlaskettu arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin 8 artiklassa säädetty kynnysarvo, tätä direktiiviä sovelletaan kutakin osaa koskevan sopimuksen tekoon.

Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt saavat kuitenkin olla soveltamatta tätä direktiiviä niihin osiin, joiden arvioitu arvo ilman arvonlisäveroa on palvelujen osalta alle 80 000 euroa ja rakennusurakoiden osalta alle 1 000 000 euroa, jos tällaisten osien yhteenlaskettu arvo on enintään 20 prosenttia kaikkien osien yhteisarvosta.

b) Jos samanlaisten tavaroiden hankintaa koskeva suunnitelma voi johtaa siihen, että hankintasopimuksia tehdään samanaikaisesti erillisinä osina, kaikkien näiden osien ennakoitu yhteisarvo on otettava huomioon 8 artiklan a ja b alakohdan soveltamiseksi.

Jos osien yhteenlaskettu arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin 8 artiklassa säädetty kynnysarvo, tätä direktiiviä sovelletaan kutakin osaa koskevan sopimuksen tekoon.

Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt saavat kuitenkin olla soveltamatta tätä direktiiviä niiden osien osalta, joiden arvioitu arvo ilman arvonlisäveroa on alle 80 000 euroa, jos tällaisten osien yhteenlaskettu arvo on enintään 20 prosenttia kaikkien osien yhteisarvosta.

6. Tavarahankintoja koskevissa sopimuksissa, joiden tarkoituksena on tuotteiden leasing, vuokraus tai osamaksulla hankkiminen, hankintasopimuksen ennakoidun arvon laskentaperusteena on käytettävä:

a) määräaikaisten, enintään 12 kuukautta voimassa olevien hankintasopimusten ennakoitua sopimuksen voimassaolon aikaista kokonaisarvoa tai määräaikaisten, yli 12 kuukautta voimassa olevien sopimusten kokonaisarvoa arvioitu jäännösarvo mukaan lukien;

b) määräämättömäksi ajaksi tehtyjen hankintasopimusten tai hankintasopimusten, joiden voimassaoloa ei voida määrittää, kuukausiarvoa kerrottuna luvulla 48.

7. Säännöllisesti toistuvien tai määräajoin uudistettavien tavara- tai palveluhankintoja koskevien sopimusten ennakoidun arvon laskentaperusteena on käytettävä joko:

a) viimeksi kuluneiden 12 kuukauden tai viimeksi kuluneen varainhoitokauden aikana peräkkäin tehtyjen hankintasopimusten yhteisarvoa mahdollisuuksien mukaan oikaistuna alkuperäisen sopimuksen alkamista seuraavien 12 kuukauden aikana odotettavissa olevien määrän tai arvon muutosten mukaisesti; tai

b) niiden sopimusten kokonaisarvoa, jotka tehdään ensimmäistä tavarantoimitusta seuraavien 12 kuukauden aikana tai, jos se on pitempi kuin 12 kuukautta, varainhoitokauden aikana.

Hankintasopimuksen ennakoidun arvon laskentamenetelmän valintaa ei saa tehdä tämän direktiivin soveltamisen välttämiseksi.

8. Palveluhankintoja koskevien sopimusten ennakoidun arvon laskentaperusteena on tapauksen mukaan käytettävä:

a) seuraavissa palveluissa:

i) vakuutuspalvelut: suoritettavat vakuutusmaksut ja muunlaiset korvaukset;

ii) suunnittelua koskevat hankintasopimukset: suoritettavat maksut, palkkiot ja muunlaiset korvaukset;

b) niissä palveluhankintoja koskevissa sopimuksissa, joissa ei ilmoiteta kokonaishintaa:

i) määräaikaiset, enintään 48 kuukautta voimassa olevat hankintasopimukset: voimassaolon aikainen ennakoitu kokonaisarvo;

ii) määräämättömäksi ajaksi tehdyt tai yli 48 kuukautta voimassa olevat hankintasopimukset: kuukausiarvo kerrottuna luvulla 48.

9. Puitejärjestelyjen osalta huomioon otettava arvo on kaikkien puitejärjestelyn koko keston ajalle ennakoitujen hankintasopimusten ennakoitu enimmäisarvo ilman arvonlisäveroa.







2 jakso

Yhteishankintayksiköt

10 artikla

Yhteishankintayksiköiden tekemät hankintasopimukset ja puitejärjestelyt

1. Jäsenvaltiot voivat antaa hankintaviranomaisille/hankintayksiköille mahdollisuuden hankkia julkisia rakennusurakoita, tavaraa ja/tai palveluja yhteishankintaviranomaista käyttäen.

2. Hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden, jotka hankkivat julkisia rakennusurakoita, tavaraa ja/tai palveluja yhteishankintaviranomaisilta taikka näiden välityksellä 1 artiklan 18 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, katsotaan noudattaneen tätä direktiiviä,

— jos yhteishankintayksikkö on noudattanut sitä, tai

— kun yhteishankintayksikkö ei ole hankintaviranomainen/hankintayksikkö, jos sen soveltamat hankintasopimuksen myöntämistä koskevat säännöt noudattavat kaikkia tämän direktiivin määräyksiä ja myönnetyt sopimukset voivat olla sellaisten tehokkaiden korjaustoimenpiteiden alaisia, joita voidaan verrata IV osastossa säädettyihin toimenpiteisiin.







3 jakso

Hankintasopimukset, jotka eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan

11 artikla

Poikkeusten käyttö

Mitään tässä jaksossa tarkoitettuja sääntöjä, menettelyjä, ohjelmia, sopimuksia, järjestelyjä tai hankintasopimuksia ei voida käyttää tämän direktiivin säännösten kiertämiseen.

12 artikla

Kansainvälisten sääntöjen nojalla tehtävät hankintasopimukset

Tätä direktiiviä ei sovelleta hankintoja koskeviin sopimuksiin, joita koskevat

a) erityiset menettelysäännöt yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välisen kansainvälisen sopimuksen tai järjestelyn nojalla;

b) erityiset menettelysäännöt tehdyn kansainvälisen sopimuksen tai järjestelyn nojalla, joka liittyy joukkojen sijoittamiseen ja joka koskee jossakin jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa toimivia yrityksiä;

c) erityiset menettelysäännöt, jotka koskevat kansainvälistä järjestöä, joka ostaa omiin tarkoituksiinsa, eikä hankintasopimuksiin, jotka jäsenvaltion on tehtävä näiden sääntöjen mukaisesti.

13 artikla

Erityiset poikkeukset

Tätä direktiiviä ei sovelleta seuraaviin:

a) hankintasopimukset, joissa tämän direktiivin sääntöjen soveltaminen velvoittaisi jäsenvaltiota toimittamaan tietoja, joiden julkistamista se pitää oman olennaisen turvallisuusintressiensä vastaisena;

b) tiedustelutoimintaa koskevat sopimukset;

c) hankintasopimukset, jotka on tehty sellaisen tutkimukseen ja kehitykseen perustuvan yhteistoimintaohjelman puitteissa, jota vähintään kaksi jäsenvaltiota toteuttaa uuden tuotteen ja tarvittaessa tämän tuotteen elinkaaren kaikkien myöhempien vaiheiden tai sen osien kehittämiseksi. Tällaista pelkästään jäsenvaltioiden välistä yhteistyöohjelmaa vahvistettaessa jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle T&K- menojen osuus suhteessa yhteistoimintaohjelman kokonaiskustannuksiin, kustannustenjakosopimus sekä suunniteltu osuus ostoista jäsenvaltiota kohti, jos niitä on;

d) jossakin kolmannessa maassa tehdyt, myös siviilihankintaa koskevat hankintasopimukset, jotka toteutetaan lähetettäessä joukkoja unionin alueen ulkopuolelle, kun operationaaliset tarpeet vaativat tekemään niitä sellaisten talouden toimijoiden kanssa, jotka oleskelevat operaatioiden alueella;

e) maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden hankinta tai vuokraus millä tahansa rahoitusmuodolla taikka näihin liittyviä oikeuksia koskevat palveluhankinnat;

f) hankintasopimukset, jotka hallitus on tehnyt toisen hallituksen kanssa ja jotka liittyvät

i) sotilaskaluston tai arkaluonteisten tarvikkeiden toimittamiseen tai

ii) rakennusurakoihin ja palveluihin, jotka liittyvät suoraan tällaisiin tarvikkeisiin, tai

iii) rakennusurakoihin ja palveluihin erityisesti sotilaallisiin tarkoituksiin tai arkaluonteisiin rakennusurakoihin tai arkaluonteisiin palveluja koskeviin hankintasopimuksiin;

g) välimies- ja sovittelupalveluja koskevat sopimukset;

h) rahoituspalvelut, lukuun ottamatta vakuutuspalveluita;

i) työsopimukset;

j) muita tutkimus- ja kehittämispalveluja koskevat sopimukset kuin ne, joista saatava hyöty koituu yksinomaan hankintaviranomaiselle käytettäväksi tämän omassa toiminnassa, jos hankintaviranomainen/hankintayksikkö korvaa suoritetun palvelun kokonaan.







4 jakso

Erityisjärjestelyt

14 artikla

Varatut hankintasopimukset

Jäsenvaltiot voivat varata oikeuden osallistua hankintamenettelyihin suojatyökeskuksille tai tällaisten hankintojen toteuttamisesta suojatyöohjelmien puitteissa, jos asianomaisten työntekijöiden enemmistö on vammaisia, jotka eivät vammojensa luonteen tai vakavuuden vuoksi voi harjoittaa ammattitoimintaa normaaliolosuhteissa.

Tarjouskilpailua koskevassa ilmoituksessa on oltava maininta tästä säännöksestä.







III LUKU

Palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin sovellettavat järjestelyt

15 artikla

Liitteessä I luetellut palveluhankintoja koskeva sopimukset

Sopimukset, joiden kohteena ovat 2 artiklan kattamat palvelut, jotka on lueteltu liitteessä I, on tehtävä 18–54 artiklan mukaisesti.

16 artikla

Liitteessä II luetellut palveluhankintoja koskeva sopimukset

Sopimuksia, joiden kohteena ovat 2 artiklan kattamat palvelut, jotka on lueteltu liitteessä II, koskee yksinomaan 18 artikla ja 30 artiklan 3 kohta.

17 artikla

Sekasopimukset, liitteessä I luetellut palvelut ja liitteessä II luetellut palvelut mukaan luettuina

Sopimukset, joiden kohteena ovat 2 artiklan kattamat palvelut, jotka on lueteltu sekä liitteessä I että liitteessä II, on tehtävä 18–54 artiklan mukaisesti, mikäli liitteessä I lueteltujen palvelujen arvo on suurempi kuin liitteessä II lueteltujen palvelujen arvo. Muissa tapauksissa sopimukset on tehtävä 18 artiklan ja 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti.







IV LUKU

Hankintasopimusasiakirjoja koskevat erityissäännöt

18 artikla

Tekniset eritelmät

1. Liitteessä II olevassa 1 kohdassa määritellyt tekniset eritelmät esitetään hankintasopimusasiakirjoissa (hankintailmoituksessa, tarjouspyyntöasiakirjassa, kuvaavissa asiakirjoissa tai liitteinä olevissa asiakirjoissa).

2. Teknisten eritelmien on annettava tarjoajille yhtäläiset mahdollisuudet, eivätkä ne saa haitata perusteettomasti hankintojen avaamista kilpailulle.

3. Tekniset eritelmät on laadittava niiden kuitenkaan vaikuttamatta pakollisiin kansallisiin teknisiin sääntöihin (mukaan luettuina tuoteturvallisuuteen liittyvät säännöt) tai teknisiin vaatimuksiin, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä kansainvälisten standardointisopimusten nojalla, jotta taataan niiden yhteentoimivuus, jota nämä sopimukset edellyttävät, ja edellyttäen, että ne ovat yhteisön oikeuden mukaisia:

a) joko viittaamalla liitteessä III määriteltyihin teknisiin eritelmiin ja, etusijajärjestyksessä

— kansallisiin siviilistandardeihin, joilla saatetaan voimaan eurooppalaisia standardeja

— eurooppalaisiin teknisiin hyväksyntöihin

— yhteisiin siviilialan teknisiin eritelmiin

— kansallisiin siviilistandardeihin, joilla saatetaan voimaan kansainväliset standardit

— muihin kansainvälisiin siviilistandardeihin

— muihin eurooppalaisten standardointielinten laatimiin teknisiin viittausjärjestelmiin, tai jos näitä ei ole, muihin kansallisiin siviilistandardeihin tai kansallisiin teknisiin hyväksyntöihin tai kansallisiin suunnitteluun, laskentaan ja rakennusurakoiden toteuttamiseen sekä tuotteiden käyttöön liittyviin teknisiin eritelmiin

— teknisiin siviilialan eritelmiin, jotka ovat lähtöisin toimialalta ja ovat sen laajalti hyväksymiä, tai

— liitteessä III olevassa 3 kohdassa määriteltyihin kansallisiin ”puolustusstandardeihin” ja puolustusmateriaalieritelmiin, jotka ovat kyseisten standardien kaltaisia.

Jokaiseen viittaukseen liitetään ilmaisu ”tai vastaava”;

b) tai suorituskykyä koskevien tai toiminnallisten vaatimusten perusteella; näihin voi sisältyä ympäristöominaisuuksia.

Niiden on kuitenkin oltava riittävän täsmällisiä, jotta tarjoajat pystyvät niiden pohjalta määrittämään hankintasopimuksen kohteen ja hankintaviranomaiset/hankintayksiköt tekemään kyseisen hankintasopimuksen;

c) tai edellä b alakohdassa tarkoitettujen suorituskykyä koskevien tai toiminnallisten vaatimusten perusteella viittaamalla a alakohdassa mainittuihin eritelmiin pitäen olettamana, että eritelmät ovat näiden suorituskykyä koskevien tai toiminnallisten vaatimusten mukaisia;

d) taikka viittaamalla a alakohdassa tarkoitettuihin eritelmiin tiettyjen ominaisuuksien osalta ja b alakohdassa tarkoitettuun suorituskykyä koskeviin ja toiminnallisiin vaatimuksiin muiden ominaisuuksien osalta.

4. Käyttäessään mahdollisuutta viitata 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin eritelmiin hankintaviranomainen/hankintayksikkö ei voi hylätä tarjousta sillä perusteella, että tarjotut tuotteet ja palvelut eivät ole niiden eritelmien mukaisia, joihin yksikkö on viitannut, kunhan tarjoaja jollakin tarkoitukseen soveltuvalla keinolla osoittaa tarjouksessaan hankintaviranomaisen/hankintayksikön kannalta riittävällä tavalla, että ehdotetut ratkaisut täyttävät vastaavalla tavalla teknisissä eritelmissä määritetyt vaatimukset.

Tarkoitukseen soveltuvana keinona voivat olla valmistajan tekniset asiakirjat tai jonkin tunnustetun laitoksen laatima testausselostus.

5. Käytettyään 3 kohdassa säädettyä mahdollisuutta asettaa suorituskykyä koskevia tai toiminnallisia vaatimuksia hankintaviranomainen/hankintayksikkö ei saa hylätä tarjousta rakennusurakoista, tuotteista tai palveluista, jotka ovat kansallisesti voimaan saatetun eurooppalaisen standardin, eurooppalaisen teknisen hyväksynnän, yhteisen teknisen eritelmän, kansainvälisen standardin tai eurooppalaisen standardointielimen laatiman teknisen viittausjärjestelmän mukaisia, jos nämä eritelmät koskevat hankintaviranomaisen asettamia suorituskykyä koskevia tai toiminnallisia vaatimuksia.

Tarjoajan on jollakin tarkoitukseen soveltuvalla keinolla osoitettava tarjouksessaan hankintaviranomaisen/hankintayksikön kannalta riittävällä tavalla, että standardin mukainen rakennusurakka, tuote tai palvelu täyttää hankintaviranomaisen/hankintayksikön asettamat suorituskykyä koskevat tai toiminnalliset vaatimukset.

Tarkoitukseen soveltuvana keinona voivat olla valmistajan tekniset asiakirjat tai jonkin tunnustetun laitoksen laatima testausselostus.

6. Vahvistaessaan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja suorituskykyyn liittyviä tai toiminnallisia vaatimuksia koskevia ympäristöominaisuuksia hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat käyttää eurooppalaisissa, (moni)kansallisissa tai muissa ympäristömerkeissä määriteltyjä yksityiskohtaisia eritelmiä tai tarvittaessa niiden osia, mikäli:

— eritelmät soveltuvat hankintasopimuksen kohteena olevien tavaroiden tai palvelujen ominaisuuksien määrittämiseen,

— merkkiä koskevat vaatimukset kehitetään tieteellisen tiedon pohjalta,

— ympäristömerkit hyväksytään prosessissa, johon kaikki asianomaiset osapuolet, kuten viranomaiset, kuluttajat, valmistajat, vähittäiskaupan edustajat ja ympäristöjärjestöt voivat osallistua, ja

— merkit ovat kaikkien asiasta kiinnostuneiden osapuolten saatavilla.

Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat ilmoittaa, että ympäristömerkillä varustettujen tuotteiden tai palvelujen oletetaan täyttävän tarjouspyyntöasiakirjoissa määritellyt tekniset eritelmät; niiden on hyväksyttävä muut asianmukaiset todistuskeinot, kuten valmistajan tekniset asiakirjat tai jonkin tunnustetun laitoksen laatima testausselostus.

7. Tässä artiklassa tarkoitetaan ”tunnustetuilla laitoksilla” testaus- ja kalibrointilaboratorioita sekä tarkastus- ja sertifiointielimiä, jotka noudattavat sovellettavia eurooppalaisia standardeja.

Hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden on hyväksyttävä muissa jäsenvaltioissa tunnustettujen laitosten antamat todistukset.

8. Teknisissä eritelmissä ei saa mainita tiettyä valmistajaa tai tiettyä alkuperää olevia tuotteita tai erityistä menetelmää eikä viitata tavaramerkkiin, patenttiin tai tyyppiin tai tiettyyn alkuperään tai tuotantoon siten, että maininta suosisi tai sulkisi menettelystä pois tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotteita, paitsi jos tämä on perusteltua hankintasopimuksen kohteen vuoksi. Maininta tai viittaus on poikkeuksellisesti sallittu siinä tapauksessa, että hankintasopimuksen kohdetta ei ole mahdollista riittävän täsmällisesti ja täysin selvästi kuvata 3 ja 4 kohtaa soveltamalla. Tällaiseen mainintaan tai viittaukseen on liitettävä ilmaisu ”tai vastaava”.

19 artikla

Vaihtoehdot

1. Jos hankintasopimuksen tekemisen perusteena on kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous, hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat sallia tarjoajien esittävän vaihtoehtoja.

2. Hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden on ilmoitettava hankintailmoituksessa, hyväksyvätkö ne vaihtoehtoja. Jos ilmoitusta ei tehdä, vaihtoehtoja ei hyväksytä.

3. Vaihtoehdot hyväksyvien hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden on ilmoitettava tarjousta koskevissa eritelmissä vähimmäisvaatimukset, jotka vaihtoehtojen on täytettävä, sekä niiden esittämiselle asetetut erityisvaatimukset.

Hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden on otettava huomioon ainoastaan vaaditut vähimmäisvaatimukset täyttävät vaihtoehdot.

4. Tavara- tai palveluhankintoja koskevissa menettelyissä vaihtoehtoja hyväksyneet hankintaviranomaiset/hankintayksiköt eivät saa hylätä vaihtoehtoa yksinomaan sillä perusteella, että se johtaisi valituksi tultuaan joko tavarahankintaa koskevan sopimuksen asemesta palveluhankintaa koskevan sopimuksen tekemiseen tai palveluhankintaa koskevan sopimuksen asemesta tavarahankintaa koskevan sopimuksen tekemiseen.

20 artikla

Hankintasopimuksen toteuttamisen ehdot

Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat asettaa hankintasopimuksen toteuttamista koskevia erityisehtoja edellyttäen, että ehdot ovat yhteisön oikeuden mukaisia ja että niistä on ilmoitettu hankintasopimusasiakirjoissa (hankintailmoituksessa, tarjouspyyntöasiakirjassa, kuvaavissa asiakirjoissa tai liiteasiakirjoissa). Nämä ehdot voivat erityisesti koskea alihankintaa tai pyrkiä varmistamaan hankintaviranomaisen/hankintayksikön 21, 22 ja 23 artiklan mukaisesti edellyttämien turvaluokiteltujen tietojen tietoturvallisuus sekä toimitusvarmuus tai ottamaan huomioon sosiaaliset tai ympäristönäkökohdat.

21 artikla

Alihankinta

1. Sopimuspuoleksi valittu tarjoaja on vapaa valitsemaan alihankkijansa kaikissa alihankintasopimuksissa, joihin ei sovelleta 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia, eikä erityisesti ole sallittua edellyttää, että tarjoaja syrjii mahdollisia alihankkijoita kansallisuuden perusteella.

2. Hankintaviranomainen/hankintayksikkö voi pyytää tai jäsenvaltio voi vaatia sitä pyytämään tarjoajaa

— ilmoittamaan tarjouksessaan kaikki sopimuksen osat, jotka tarjoaja aikoo antaa alihankintaan kolmannelle osapuolelle ja kaikille ehdotetuille alihankkijoille, sekä heille ehdotetun alihankintasopimuksen sisällön ja/tai

— ilmoittamaan kaikista muutoksista, jotka tapahtuvat alihankkijoiden tasolla sopimuksen toteuttamisen aikana.

3. Hankintaviranomainen/hankintayksikkö voi velvoittaa tai jäsenvaltio voi velvoittaa sen velvoittamaan sopimuspuoleksi valitun tarjoajan noudattamaan III osaston säännöksiä kaikissa tai tietyissä alihankintasopimuksissa, joita sopimuspuoleksi valittu tarjoaja aikoo tehdä kolmansien osapuolten kanssa.

4. Jäsenvaltiot voivat säätää, että hankintaviranomainen/hankintayksikkö voi pyytää tai sitä voidaan vaatia pyytämään sopimuspuoleksi valittua tarjoajaa antamaan kolmansille osapuolille alihankintaan osan sopimuksesta. Hankintaviranomainen/hankintayksikkö, joka määrää tällaisen alihankinnan, ilmoittaa tämän vähimmäisosuuden sarjana arvoja, jotka koostuvat vähimmäis- ja enimmäisosuuksista. Enimmäisosuus ei saa ylittää 30 prosenttia sopimuksen arvosta. Tällaisen sarjan on oltava oikeassa suhteessa sopimuksen kohteeseen ja arvoon sekä asianomaisen teollisuuden alan luonteen kanssa, mukaan luettuna kilpailun taso kyseisillä markkinoilla ja teollisen perustan asiaan vaikuttava tekninen suorituskyky.

Alihankinnan osuuden, joka on hankintaviranomaisen/hankintayksikön ilmoittamien arvojen rajoissa, katsotaan täyttävän tässä kohdassa asetetut alihankintaa koskevat vaatimukset.

Tarjoajat voivat ehdottaa annettavaksi alihankintaan osuuden kokonaisarvosta, joka on yli hankintaviranomaisen/hankintayksikön vaatimien rajojen.

Hankintaviranomaisen/hankintayksikön on pyydettävä tarjoajia erittelemään tarjouksessaan, mitkä osat tai minkä osan ne aikovat antaa alihankintaan täyttääkseen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut vaatimukset.

Hankintaviranomainen/hankintayksikkö voi pyytää tai jäsenvaltio voi pyytää sitä pyytämään tarjoajia myös erittelemään, mitkä osat tai minkä osan tarjouksestaan ne aikovat antaa alihankintaan vaaditun osuuden yli, sekä niiden jo nimeämät alihankkijat.

Sopimuspuoleksi valitun tarjoajan on tehtävä alihankintasopimukset, jotka vastaavat osuutta, jonka hankintaviranomainen/hankintayksikkö vaatii sitä antamaan alihankintaan III osaston säännösten mukaisesti.

5. Kaikissa tapauksissa, joissa jäsenvaltio edellyttää, että hankintaviranomainen/hankintayksikkö voi hylätä tarjoajan valitseman alihankkijan pääsopimuksen tekomenettelyä koskevassa vaiheessa tai sopimuspuoleksi valitun tarjoajan sopimuksen täytäntöönpanon aikana, tällainen hylkääminen voi perustua ainoastaan kriteereihin, joita sovelletaan valittaessa tarjoajia pääsopimusta varten. Jos hankintaviranomainen/hankintayksikkö hylkää alihankkijan, sen on annettava tarjoajalle tai sopimuspuoleksi valitulle tarjoajalle kirjallinen perustelu, jossa ilmoitetaan, miksi se katsoo, että alihankkija ei täytä vaatimuksia.

6. Edellä 2–5 artiklassa tarkoitetuista vaatimuksista on ilmoitettava hankintailmoituksissa.

7. Edellä olevat 1–5 kohta eivät rajoita pääasiallisen talouden toimijan vastuuta.

22 artikla

Tietoturvallisuus

Kun kyseessä ovat hankintoja koskevat sopimukset, jotka edellyttävät, tuottavat ja/tai sisältävät arkaluonteisia tietoja, hankintaviranomaisen/hankintayksikön on määritettävä hankintasopimusasiakirjoissa (hankintailmoitus, tarjouspyyntöasiakirjat, kuvaavat asiakirjat ja liiteasiakirjat) toimenpiteet ja vaatimukset, jotka ovat tarpeen näiden tietojen turvaamiseksi vaaditulla tasolla.

Tätä varten hankintaviranomainen/hankintayksikkö voi vaatia, että tarjous sisältää muun muassa seuraavat osatekijät:

a) jo ilmoitetun tarjoajan ja alihankkijan sitoutuminen turvaamaan asianmukaisesti kaikkien hallussaan olevien tai tietoonsa tulevien turvaluokiteltujen tietojen luottamuksellisuuden sopimuksen koko keston aikana sekä sopimuksen lopettamisen tai päättymisen jälkeen asianmukaisten lakien, säännösten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti;

b) tarjoajan sitoutuminen vaatimaan a alakohdassa tarkoitettu sitoumus muilta alihankkijoilta, joita se käyttää alihankkijoina sopimuksen täyttämisen aikana;

c) sellaiset riittävät tiedot jo ilmoitetuista alihankkijoista, joiden perusteella hankintaviranomainen/hankintayksikkö voi todeta, onko kaikilla alihankkijoilla tarvittavat valmiudet suojata niiden arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuus, joihin niillä on pääsy tai joita niiden on tuotettava alihankintatoimia suorittaessaan;

d) tarjoajan sitoutuminen toimittamaan c alakohdassa vaaditut tiedot uusista alihankkijoista ennen alihankintasopimuksen tekemistä niiden kanssa.

Kansallisia turvallisuusselvitysjärjestelmiä koskevan yhteisön tason yhdenmukaistamisen puuttuessa jäsenvaltiot voivat edellyttää, että toisessa alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden ja vaatimusten on oltava niiden turvallisuusselvityksiä koskevien kansallisten säännösten mukaisia. Jäsenvaltioiden on tunnustettava luotettavuusselvitykset, joiden ne katsovat vastaavan kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti tehtyjä selvityksiä, mikä ei kuitenkaan estä niitä tarvittaessa tekemästä ja ottamasta huomioon omia lisäselvityksiään.

23 artikla

Toimitusvarmuus

Hankintaviranomaisen/hankintayksikön on määriteltävä hankintasopimusasiakirjoissa (hankintailmoituksissa, tarjouspyyntöasiakirjoissa, kuvaavissa asiakirjoissa tai liiteasiakirjoissa) omat toimitusvarmuutta koskevat vaatimuksensa.

Tätä varten hankintaviranomainen/hankintayksikkö voi vaatia, että tarjous sisältää muun muassa seuraavat osatekijät:

a) todistus tai asiakirjat, jotka osoittavat hankintaviranomaiselle/hankintayksikölle tyydyttävästi, että tarjoaja pystyy noudattamaan sopimukseen liittyviä tavaroiden vientiä, siirtoa ja kauttakuljetusta koskevia vaatimuksia, mihin voi myös liittyä kaikki yhdeltä tai useammalta asianomaisen jäsenvaltiolta saadut lisäasiakirjat;

b) hankintaviranomaisen/hankintayksikön ilmoitus kaikista rajoituksista, jotka koskevat tuotteiden tai palveluiden paljastamista, siirtoa tai käyttöä tai kaikkia näiden tuotteiden sekä palvelujen tuloksia, jotka olisivat tuloksena vientiä koskevasta valvonnasta tai turvajärjestelyistä;

c) todistus tai asiakirjat, jotka osoittavat, että tarjoaja kykenee toimitusketjun organisaation ja sijainnin puolesta noudattamaan hankintaviranomaisen/hankintayksikön vaatimuksia, jotka koskevat tarjouspyyntöasiakirjoissa tarkoitettua toimitusvarmuutta, sekä sitoumus sen varmistamisesta, että mahdolliset muutokset toimitusketjussa sopimuksen toteuttamisen aikana eivät vaikuta kielteisesti näiden vaatimusten noudattamiseen;

d) tarjoajan sitoutuminen perustamaan ja/tai ylläpitämään vaadittua kapasiteettia täyttääkseen hankintaviranomaisen/hankintayksikön kriisitilanteessa vaatimat lisätarpeet sovittavien ehtojen mukaisesti;

e) kaikki lisäasiakirjat, jotka on saatu tarjoajan kansallisilta viranomaisilta ja jotka koskevat hankintaviranomaisen/hankintayksikön vaatimien lisätarpeiden täyttämistä kriisitilanteessa;

f) tarjoajan sitoutuminen toteuttamaan hankintasopimuksen kohteena olevien tarvikkeiden huolto, uudenaikaistaminen tai mukauttaminen;

g) tarjoajan sitoutuminen ilmoittamaan hankintaviranomaisille/hankintayksiköille ajoissa kaikista organisaation, toimitusketjun tai teollisuusstrategian muutoksista, jotka voivat vaikuttaa velvoitteisiin hankintaviranomaista/hankintayksikköä kohtaan;

h) tarjoajan sitoutuminen toimittamaan hankintaviranomaiselle/hankintayksikölle sovittujen ehtojen mukaisesti kaikki tarvittavat erityisvälineet varaosien, komponenttien, osakokonaisuuksien ja erityisten testivälineiden tuottamiseksi, mukaan luettuna tekniset piirustukset, luvat ja käyttöohjeet siinä tapauksessa, että tarjoaja ei pysty enää tarjoamaan näitä tarvikkeita.

Tarjoajaa ei voida vaatia hankkimaan jäsenvaltiolta sitoumusta, jolla rajoitettaisiin kyseisen jäsenvaltion vapautta soveltaa asiaan liittyvän kansainvälisen oikeuden tai yhteisön oikeuden mukaisesti sen kansallista vientiä, tavaroiden siirtoa tai kauttakuljetusta koskevia lupaperusteita olosuhteissa, jotka vallitsevat lupapäätöksen ajankohtana.

24 artikla

Verotukseen, ympäristönsuojeluun sekä työsuhdeturvaa ja työoloja koskeviin säännöksiin liittyvät velvoitteet

1. Hankintaviranomainen/hankintayksikkö voi ilmoittaa tai jäsenvaltio voi velvoittaa sen ilmoittamaan tarjouspyyntöasiakirjoissa, miltä elimeltä tai elimiltä ehdokas tai tarjoaja voi saada asianmukaiset tiedot velvollisuuksista, jotka liittyvät verotukseen, ympäristönsuojeluun sekä työsuhdeturvaa ja työoloja koskeviin säännöksiin, jotka ovat voimassa siinä jäsenvaltiossa tai sillä alueella taikka paikkakunnalla tai kolmannessa maassa, missä suorituksen on määrä tapahtua, ja joita sovelletaan urakan yhteydessä suoritettavaan työhön tai toimitettuihin palveluihin hankintasopimuksen toteuttamisaikana.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja toimittavan hankintaviranomaisen/hankintayksikön on pyydettävä tarjoajia ilmoittamaan, että ne ovat tarjousta laatiessaan ottaneet huomioon siellä voimassa oleviin työsuhdeturvaa ja työoloja koskeviin säännöksiin liittyvät velvoitteet, missä suorituksen on määrä tapahtua.

Ensimmäinen alakohta ei estä poikkeuksellisen alhaisten tarjousten tarkastamista koskevan 49 artiklan soveltamista.







V LUKU

Menettelyt

25 artikla

Sovellettavat menettelyt

Hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden on sovellettava hankintoja koskevien sopimusten tekoon kansallisia menettelyjä, jotka on mukautettu tämän direktiivin tarkoituksiin.

Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat valita, tekevätkö ne kyseiset hankintasopimukset noudattaen rajoitettua menettelyä tai neuvottelumenettelyä, johon liittyy julkaistu hankintailmoitus.

Ne voivat tehdä hankintasopimukset noudattaen 27 artiklassa säädetyissä olosuhteissa kilpailullista neuvottelumenettelyä.

Jäljempänä 28 artiklassa nimenomaisesti säädetyissä erityistapauksissa ja -olosuhteissa hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat noudattaa neuvottelumenettelyä, johon ei liity julkaistua hankintailmoitusta.

26 artikla

Neuvottelumenettely, josta julkaistaan hankintailmoitus

1. Neuvottelumenettelyissä, joista julkaistaan hankintailmoitus, hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden on neuvoteltava parhaan tarjouksen löytämiseksi 47 artiklan mukaisesti tarjoajien kanssa tarjousten mukauttamiseksi vaatimuksiin, jotka hankintaviranomaiset ovat ilmoittaneet hankintailmoituksessa, tarjouspyyntöasiakirjoissa ja liiteasiakirjoissa.

2. Neuvottelujen kuluessa hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden on varmistettava kaikkien tarjoajien yhtäläinen kohtelu. Ne eivät erityisesti saa antaa syrjivällä tavalla tietoja, jotka saattavat asettaa yhden tarjoajan muita edullisempaan asemaan.

3. Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat määrätä, että neuvottelumenettely toteutetaan vaiheittain neuvoteltavien tarjousten määrän vähentämiseksi soveltamalla hankintailmoituksessa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa ilmoitettuja sopimuksentekoperusteita. Hankintailmoituksessa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa on ilmoitettava, onko tällaista mahdollisuutta käytetty vai ei.

27 artikla

Kilpailullinen neuvottelumenettely

1. Erityisen monimutkaisten sopimusten osalta jäsenvaltiot voivat säätää, että hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat tämän artiklan mukaisesti käyttää kilpailullista neuvottelumenettelyä, mikäli viimeksi mainitut katsovat, ettei hankintasopimusta pystytä tekemään avointen tai rajoitettujen menettelyjen avulla.

Hankintasopimuksen tekemisen ainoa peruste saa olla kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen valitseminen.

2. Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt julkaisevat hankintailmoituksen, jossa ne tiedottavat tarpeistaan ja vaatimuksistaan, jotka määritellään kyseisessä ilmoituksessa ja/tai hankekuvauksessa.

3. Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt aloittavat 38–46 artiklan asiaan kuuluvien säännösten mukaisesti valittujen ehdokkaiden kanssa neuvottelun, jonka tarkoituksena on kartoittaa ja määritellä parhaat keinot hankintaviranomaisen tarpeiden tyydyttämiseksi. Hankintaviranomaiset voivat neuvottelun kuluessa keskustella valittujen ehdokkaiden kanssa kaikista hankintasopimukseen liittyvistä näkökohdista.

Neuvottelun kuluessa hankintaviranomaiset/hankintayksiköt huolehtivat tarjoajien tasapuolisesta kohtelusta. Ne eivät erityisesti saa antaa syrjivällä tavalla tietoja, jotka saattavat asettaa yhden tarjoajan muita edullisempaan asemaan.

Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt eivät saa paljastaa muille osallistujille jonkin ehdokkaan ehdottamia ratkaisuja tai muita tämän neuvottelun kuluessa antamia luottamuksellisia tietoja ilman kyseisen ehdokkaan suostumusta.

4. Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat määrätä, että menettely toteutetaan vaiheittain neuvoteltavien ratkaisujen määrän vähentämiseksi neuvottelun aikana soveltamalla hankintailmoituksessa tai hankekuvauksessa asetettuja sopimuksentekoperusteita. Tällaisen mahdollisuuden käyttämisestä on ilmoitettava hankintailmoituksessa tai hankekuvauksessa.

5. Hankintaviranomainen/hankintayksikkö jatkaa neuvottelua, kunnes se kykenee ratkaisuvaihtoehtoja tarvittaessa vertailtuaan kartoittamaan ne ratkaisumallit, joilla todennäköisesti kyetään täyttämään sen tarpeet.

6. Kun hankintaviranomainen/hankintayksikkö on julistanut neuvottelun päättyneeksi ja tiedottanut siitä osallistujille, sen on pyydettävä näiltä lopullinen tarjous neuvottelun aikana esitettyjen ja määritettyjen ratkaisujen pohjalta. Tarjouksessa on oltava kaikki hankkeen toteuttamiseksi pyydetyt ja tarpeelliset osat.

Tarjouksia voidaan hankintaviranomaisen/hankintayksikön pyynnöstä selkeyttää, täsmentää ja viimeistellä. Näillä täsmennyksillä, selkeytyksillä, täydennyksillä, viimeistelyillä tai lisätiedoilla ei kuitenkaan voida muuttaa tarjouksen tai tarjouspyynnön perusosia, joiden muuttamisella olisi todennäköisesti kilpailua vääristävä tai syrjivä vaikutus.

7. Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt arvioivat saadut tarjoukset hankintailmoituksessa tai hankekuvauksessa vahvistettujen sopimuksen tekemistä koskevien perusteiden mukaan ja valitsevat kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen 47 artiklan mukaisesti.

Tarjoajaa, jonka on todettu tehneen kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen, voidaan hankintaviranomaisen/hankintayksikön pyynnöstä kehottaa täsmentämään tarjoukseensa liittyviä näkökohtia tai vahvistamaan tarjouksessa olevat sitoumukset edellyttäen, että tämä täsmennys ei muuta tarjouksen tai tarjouskilpailun olennaisia tekijöitä eikä vääristä kilpailua tai aiheuta syrjintää.

8. Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat myöntää neuvotteluun osallistuville raha- tai muita palkintoja.

28 artikla

Tapaukset, joissa neuvottelumenettelyä voidaan noudattaa julkaisematta hankintailmoitusta

Seuraavissa tapauksissa hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat hankintasopimuksia tehdessään noudattaa neuvottelumenettelyä julkaisematta ennakolta hankintailmoitusta, jolloin niiden on perusteltava tämän menettelyn käyttö ilmoituksessa tehdystä hankintasopimuksesta 30 artiklan 3 kohdassa edellytetyllä tavalla:

1) Rakennusurakoita, tavaroita ja palveluja koskevien sopimusten osalta:

a) jos rajoitetulla menettelyllä, neuvottelumenettelyllä, josta on julkaistu ennakolta hankintailmoitus, tai kilpailullisella neuvottelumenettelyllä ei ole saatu lainkaan tarjouksia taikka ei ole saatu sopivia tarjouksia tai yhtään ehdokkuushakemusta ei ole jätetty, edellyttäen, että alkuperäisiä sopimusehtoja ei olennaisesti muuteta ja komissiolle toimitetaan sen pyynnöstä selostus asiasta;

b) jos rajoitetulla menettelyllä, neuvottelumenettelyllä, josta julkaistaan hankintailmoitus, tai kilpailullisella neuvottelumenettelyllä ei ole saatu vaatimusten mukaisia tarjouksia tai tarjouksia ei voida 5, 19, 21 ja 24 artiklan sekä II osaston VII luvun säännösten mukaisten kansallisten säännösten mukaan hyväksyä edellyttäen, että:

i) alkuperäisiä sopimusehtoja ei muuteta olennaisesti, sekä

ii) neuvottelumenettelyyn otetaan mukaan kaikki ne ja vain ne 39–46 artiklassa säädetyt edellytykset täyttävät tarjoajat, jotka olivat jättäneet muotovaatimusten mukaiset tarjoukset aikaisemman rajoitetun menettelyn tai kilpailullisen neuvottelumenettelyn aikana;

c) jos kriisistä johtuvan kiireellisyyden vuoksi ei ole mahdollista noudattaa rajoitetun menettelyn tai neuvottelumenettelyn, josta julkaistaan hankintailmoitus, mukaisia määräaikoja, 33 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut lyhennetyt määräajat mukaan luettuina. Tätä voidaan soveltaa esimerkiksi 23 artiklan toisen kohdan d alakohdassa mainittuihin tapauksiin;

d) jos sopimuksen tekeminen on ehdottoman välttämätöntä, eikä hankintaviranomaisille/hankintayksiköille ennalta arvaamattomista syistä aiheutuneen äärimmäisen kiireen vuoksi rajoitetulle menettelylle taikka neuvottelumenettelylle, johon liittyy hankintailmoituksen julkaiseminen, asetettuja määräaikoja voida noudattaa, 33 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut lyhennetyt määräajat mukaan luettuina. Seikat, jotka esitetään äärimmäisen kiireen perusteiksi, eivät missään tapauksessa saa johtua hankintaviranomaisesta/hankintayksiköistä;

e) jos teknisistä tai yksinoikeuden suojaamiseen liittyvistä syistä hankintasopimus voidaan tehdä ainoastaan tietyn talouden toimijan kanssa.

2) Palveluja ja tavaroita koskevien sopimusten osalta:

a) kun kyseessä ovat muut kuin 13 artiklassa tarkoitetut tutkimus- ja kehittämispalvelut;

b) kun hankittavat tuotteet valmistetaan ainoastaan tutkimusta ja tieteellistä tarkoitusta varten, lukuun ottamatta massatuotantoa tuotteen taloudellisen kannattavuuden varmistamiseksi tai tutkimus- ja kehittämiskustannusten takaisinsaamiseksi.

3) Tavarahankintoja koskevien sopimusten osalta:

a) kun kyseessä ovat lisätoimitukset alkuperäiseltä tavarantoimittajalta joko tavanomaisten toimitusten taikka laitteistojen osittaiseksi korvaamiseksi taikka nykyisten toimitusten tai laitteistojen laajentamiseksi, jos hankintaviranomaiset/hankintayksiköt joutuisivat tavarantoimittajan vaihtamisen vuoksi hankkimaan teknisiltä ominaisuuksiltaan erilaista materiaalia, mikä johtaisi yhteensopimattomuuteen tai suhteettomiin teknisiin vaikeuksiin käytössä ja kunnossapidossa.

Näiden hankintasopimusten samoin kuin uudistettavien sopimusten voimassaoloaika saa olla enintään viisi vuotta, lukuun ottamatta poikkeustilanteita, jotka määritellään ottaen huomioon toimitettujen tavaroiden, laitteistojen tai järjestelmien odotettu elinkaari ja tekniset ongelmat, joita toimittajan vaihtumisesta saattaa aiheutua;

b) kun hankinta koskee raaka-ainepörssissä noteerattua ja sieltä ostettua tavaraa;

c) kun tavarat on hankittu erityisen edullisin ehdoin joko kaupallisen toimintansa lopullisesti päättävältä tavarantoimittajalta taikka pesänhoitajalta tai selvittäjältä maksukyvyttömyysmenettelyn, akordin tai muun samantyyppisen kansallisessa lainsäädännössä säännellyn menettelyn seurauksena.

4) Rakennusurakoita ja palveluhankintoja koskevien sopimusten osalta:

a) kun kyseessä on alkuperäiseen hankkeeseen tai alkuperäiseen sopimukseen sisältymätön lisäurakka tai -palvelu, josta on ennalta arvaamattomista syistä tullut välttämätön palvelun suorittamisen tai urakan toteuttamisen kannalta sellaisena kuin se on kuvattu, jos sopimus lisäurakasta tehdään urakan toteuttavan tai palvelun suorittavan alkuperäisen talouden toimijan kanssa:

i) jos tällaista lisäurakkaa tai -palvelua ei voida erottaa teknisesti tai taloudellisesti alkuperäisestä sopimuksesta aiheuttamatta hankintaviranomaisille/hankintayksiköille huomattavaa haittaa, tai

ii) jos lisäurakka tai -palvelu, vaikka se voitaisiin erottaa alkuperäisen sopimuksen toteuttamisesta, on ehdottoman välttämätön tämän loppuunsaattamiseksi.

Lisäurakoista tai -palveluista tehtyjen hankintasopimusten yhteenlaskettu arvo saa kuitenkin olla enintään 50 prosenttia alkuperäisen sopimuksen arvosta;

b) kyseessä ovat uudet rakennusurakat tai palvelut, jotka ovat samanlaisen, saman hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden alkuperäisen sopimuksen sopimuspuoleksi valitulle talouden toimijalle antaman rakennusurakan tai palvelun toistamista, jos nämä uudet rakennusurakat tai palvelut ovat samanlaisia kuin perushanke, josta alkuperäinen sopimus tehtiin avointa tai rajoitettua menettelyä noudattaen.

Ensimmäisen hankkeen tarjouskilpailun yhteydessä on annettava ilmoitus siitä, että tätä menettelyä saatetaan noudattaa, ja hankintaviranomaisten /hankintayksiköiden on otettava huomioon lisäurakan tai -palvelun arvioitu kokonaisarvo 8 artiklaa soveltaessaan.

Tätä menettelyä voidaan käyttää vain viiden vuoden ajan alkuperäisen sopimuksen tekemisestä, lukuun ottamatta poikkeustilanteita, jotka määritellään ottaen huomioon toimitettujen tavaroiden, laitteistojen tai järjestelmien odotettu elinkaari ja tekniset ongelmat, joita toimittajan vaihtumisesta saattaa aiheutua.

5) Kun kyseessä ovat sopimukset ilma- ja meriliikennepalvelujen toimittamisesta jäsenvaltion ulkomaille siirretyille tai siirrettäville asevoimille tai turvallisuusjoukoille, kun hankintaviranomaisen/hankintayksikön on hankittava tällaisia palveluja talouden toimijoilta, jotka takaavat tarjoustensa voimassaolon vain niin lyhyen ajan, ettei rajoitetulle menettelylle tai neuvottelumenettelylle, josta julkaistaan hankintailmoitus, asetettuja määräaikoja voida noudattaa, 33 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut lyhennetyt määräajat mukaan luettuina.

29 artikla

Puitejärjestelyt

1. Jäsenvaltiot voivat antaa hankintaviranomaisille/hankintayksiköille mahdollisuuden tehdä puitejärjestelyjä.

2. Tehdäkseen puitejärjestelyn hankintaviranomaisen/hankintayksiköiden on noudatettava kaikissa menettelyn vaiheissa tässä direktiivissä tarkoitettuja sääntöjä puitejärjestelyyn perustuvien hankintasopimusten tekemiseen saakka. Puitejärjestelyn osapuolet valitaan 47 artiklan mukaisesti laadittuja hankintasopimuksen tekoperusteita soveltaen.

Puitejärjestelyyn perustuvat hankintasopimukset tehdään 3 ja 4 kohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen. Menettelyjä noudatetaan ainoastaan niiden hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden ja talouden toimijoiden välillä, jotka ovat puitejärjestelyn alkuperäisiä osapuolia.

Puitejärjestelyyn perustuvia hankintasopimuksia tehtäessä osapuolet eivät missään tapauksessa eivätkä etenkään 3 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa saa tehdä huomattavia muutoksia puitejärjestelyssä vahvistettuihin ehtoihin.

Puitejärjestelyn enimmäiskesto on seitsemän vuotta, lukuun ottamatta poikkeustilanteita, jotka määritellään ottaen huomioon toimitettujen tavaroiden, laitteistojen tai järjestelmien odotettu elinkaari ja tekniset ongelmat, joita toimittajan vaihtumisesta saattaa aiheutua;

Tällaisissa poikkeustilanteissa hankintaviranomaisen/hankintayksiköiden on toimitettava asianmukaiset perustelut 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuille olosuhteille.

Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt eivät saa käyttää puitejärjestelyjä väärin eivätkä siten, että estetään, rajoitetaan tai vääristetään kilpailua.

3. Jos puitejärjestely tehdään yhden ainoan talouden toimijan kanssa, puitejärjestelyyn perustuvat hankintasopimukset on tehtävä puitejärjestelyssä vahvistettujen ehtojen mukaisesti.

Kyseisten hankintasopimusten tekemistä varten hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat kuulla kirjallisesti puitejärjestelyn osapuolena olevaa toimijaa ja pyytää tätä tarvittaessa täydentämään tarjoustaan.

4. Jos puitejärjestely tehdään usean talouden toimijan kanssa, näitä on oltava vähintään kolme edellyttäen, että valintaperusteet täyttäviä talouden toimijoita ja/tai sopimuksentekoperusteet täyttäviä tarjouksia on riittävä määrä.

Useiden talouden toimijoiden kanssa tehtyihin puitejärjestelyihin perustuvat hankintasopimukset voidaan tehdä

— puitejärjestelyssä vahvistetuin ehdoin ilman kilpailuttamista tai,

— jos kaikkia ehtoja ei ole järjestelyssä vahvistettu, sen jälkeen kun osapuolia on uudelleen kilpailutettu samoin ehdoin, jotka määritellään tarvittaessa yksityiskohtaisesti, ja tarvittaessa lisäksi puitejärjestelyn, tarjouspyyntöasiakirjoissa esitetyin muin ehdoin, seuraavan menettelyn mukaisesti: — a) hankintaviranomaiset/hankintayksiköt kuulevat kirjallisesti kunkin tehtävän hankintasopimuksen osalta talouden toimijoita, joilla on edellytykset toteuttaa hankintasopimuksen kohde; b) hankintaviranomaiset/hankintayksiköt vahvistavat riittävän määräajan, jossa kuhunkin erityissopimukseen liittyvät tarjoukset on esitettävä, ottaen huomioon hankintasopimuksen kohteen monimutkaisuuden ja tarjousten toimittamiseen tarvittavan ajan kaltaiset seikat; c) tarjoukset on esitettävä kirjallisesti, ja niiden sisällön on pysyttävä luottamuksellisena annetun vastausajan päättymiseen asti; d) hankintaviranomaiset/hankintayksiköt tekevät kunkin hankintasopimuksen sen tarjoajan kanssa, joka on esittänyt parhaan tarjouksen puitejärjestelyn tarjouspyyntöasiakirjoissa esitettyjä hankintasopimuksen tekoperusteita noudattaen.







VI LUKU

Julkisuutta ja avoimuutta koskevat säännöt







1 jakso

Ilmoitusten julkaiseminen

30 artikla

Ilmoitukset

1. Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat ilmoittaa ennakkotietoilmoituksella, jonka komissio julkaisee, tai julkaista itse liitteessä VI olevassa 2 kohdassa tarkoitetussa ”hankkijaprofiilissaan” ilmoituksen, joka sisältää:

a) tavarahankintojen osalta tuoteryhmittäin niiden hankintasopimusten tai puitejärjestelyjen ennakoidun yhteisarvon, jotka ne aikovat tehdä seuraavien 12 kuukauden aikana.

Hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden on muodostettava tuoteryhmät CPV:n mukaisesti;

b) palveluhankintojen osalta kussakin palvelujen pääluokassa niiden hankintasopimusten tai puitejärjestelyjen ennakoidun yhteisarvon, jotka ne aikovat tehdä seuraavien 12 kuukauden aikana;

c) rakennusurakoiden osalta niiden hankintasopimusten tai puitejärjestelyjen olennaiset ominaisuudet, jotka ne aikovat tehdä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu ilmoitus on lähetettävä komissiolle tai julkaistava hankkijaprofiilia koskevalla ilmoituksella mahdollisimman pian sen jälkeen, kun on tehty päätös hyväksyä hanke, jonka johtamiseksi hankintaviranomaiset/hankintayksiköt aikovat myöntää rakennusurakoita tai puitejärjestelyjä.

Hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden, jotka julkaisevat ennakkotietoilmoituksen hankkijaprofiilistaan, on lähetettävä komissiolle sähköisesti liitteessä VI olevan 3 kohdan mukaisessa muodossa ja sen mukaista toimitustapaa noudattaen ilmoitus hankkijaprofiilia koskevan ennakkotietoilmoituksen julkaisemisesta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu ilmoitusten julkaiseminen on pakollista ainoastaan silloin, kun hankintaviranomaiset/hankintayksiköt käyttävät mahdollisuuttaan lyhentää tarjousten vastaanottamisen määräaikaa 33 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Tätä kohtaa ei sovelleta neuvottelumenettelyihin, joiden yhteydessä ei julkaista ennakolta hankintailmoitusta.

2. Hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden, jotka haluavat tehdä hankintasopimuksen tai puitejärjestelyn noudattaen rajoitettua menettelyä, neuvottelumenettelyä, josta julkaistaan hankintailmoitus, tai kilpailullista neuvottelumenettelyä, on julkaistava hankintailmoitus.

3. Hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden, jotka ovat tehneet hankintasopimuksen tai puitejärjestelyn, on lähetettävä ilmoitus hankintamenettelyn tuloksista 48 päivän kuluessa hankintasopimuksen tai puitejärjestelyn tekemisestä.

Jos hankintaviranomaiset/hankintayksiköt ovat tehneet puitejärjestelyn 29 artiklan mukaisesti, niiden ei tarvitse lähettää ilmoitusta kunkin tähän puitejärjestelyyn perustuvan hankintamenettelyn tuloksista.

Tietyt hankintasopimuksen tai puitejärjestelyn tekoa koskevat tiedot saa jättää julkaisematta, jos se estäisi lain soveltamista tai olisi muuten yleisen edun vastaista, erityisesti puolustukseen ja/tai turvallisuuteen liittyvän edun vastaista, haittaisi julkisten tai yksityisten talouden toimijoiden oikeutettuja kaupallisia etuja taikka voisi haitata niiden välistä rehellistä kilpailua.

31 artikla

Ilmoitukset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

Hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat julkaista 32 artiklan mukaisesti ilmoituksia, jotka koskevat tässä direktiivissä säädetyn julkaisemisvelvoitteen piiriin kuulumattomia sopimuksia.

32 artikla

Ilmoitusten laatiminen ja julkaisemistapa

1. Ilmoituksissa on oltava liitteessä IV tarkoitetut tiedot ja tarvittaessa muita hankintaviranomaisen/hankintayksikön hyödyllisenä pitämiä tietoja komission 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti hyväksymien vakiolomakkeiden muodossa.

2. Hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden on toimitettava ilmoitukset komissiolle joko sähköisesti liitteessä VI olevan 3 kohdan mukaisessa muodossa ja siinä säädettyä toimitustapaa noudattaen tai muulla tavoin. Jäljempänä 33 artiklan 7 kohdassa esitetyssä nopeutetussa menettelyssä ilmoitukset on lähetettävä joko telekopiona tai sähköisesti, liitteessä VI olevan 3 kohdan mukaisessa muodossa ja siinä säädettyä toimitustapaa noudattaen.

Ilmoitukset on julkaistava julkaisemiselle liitteessä VI olevan 1 kohdan a ja b alakohdassa asetettujen teknisten vaatimusten mukaisesti.

3. Ilmoitukset, jotka on laadittu ja lähetetty sähköisesti liitteessä VI olevan 3 kohdan mukaisessa muodossa ja sen mukaista toimitustapaa noudattaen, on julkaistava viiden päivän kuluessa niiden lähettämisestä.

Ilmoitukset, joita ei ole lähetetty sähköisesti liitteessä VI olevan 3 kohdan mukaisessa muodossa ja siinä säädettyä toimitustapaa noudattaen, on julkaistava 12 päivän kuluessa niiden lähettämisestä tai 33 artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa nopeutetussa menettelyssä viiden päivän kuluessa niiden lähettämisestä.

4. Hankintailmoitukset on julkaistava kokonaisuudessaan yhdellä hankintaviranomaisen/hankintayksikön valitsemalla yhteisön virallisella kielellä, jolloin tämä alkuperäisellä kielellä julkaistu teksti on ainoana todistusvoimainen. Kunkin ilmoituksen keskeisistä kohdista on julkaistava yhteenveto muilla virallisilla kielillä.

Ilmoitusten julkaisemisesta komissiolle aiheutuvat kulut suorittaa yhteisö.

5. Ilmoituksia ja niiden sisältöä ei saa jäsenvaltiossa tai hankkijaprofiilissa julkaista ennen sitä päivää, jona ne lähetetään komissiolle.

Kansallisella tasolla julkaistuissa ilmoituksissa ei saa olla muita tietoja kuin ne, jotka ovat komissiolle lähetetyissä ilmoituksissa tai jotka on julkaistu hankkijaprofiilista 30 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, mutta niissä on mainittava päivä, jona ilmoitus on lähetetty komissiolle tai jona hankkijaprofiili on julkaistu.

Hankkijaprofiilia koskevia ennakkotietoilmoituksia ei saa julkaista ennen kuin niiden julkaisemista tässä muodossa koskeva ilmoitus on lähetetty komissiolle, ja niissä on mainittava tämä lähettämispäivä.

6. Niiden ilmoitusten pituus, joita ei lähetetä sähköisesti liitteessä VI olevan 3 kohdan mukaisessa muodossa ja siinä säädettyä toimitustapaa noudattaen, saa olla enintään noin 650 sanaa.

7. Hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden on voitava osoittaa, minä päivänä ilmoitukset on lähetetty.

8. Komissio toimittaa hankintaviranomaiselle/hankintayksikölle toimitettujen tietojen julkaisemista koskevan vahvistuksen, jossa mainitaan julkaisupäivämäärä. Tämä vahvistus on osoitus tapahtuneesta julkaisemisesta.







2 jakso

Määräajat

33 artikla

Määräaika osallistumishakemusten ja tarjousten vastaanottamiselle

1. Vahvistaessaan osallistumishakemusten ja tarjousten vastaanottamista koskevat määräajat hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden on otettava erityisesti huomioon hankintasopimuksen monitahoisuus ja tarjousten laatimiseen tarvittava aika, tämän kuitenkaan rajoittamatta tässä artiklassa vahvistettujen vähimmäismääräaikojen noudattamista.

2. Rajoitetuissa menettelyissä, neuvottelumenettelyissä, joihin liittyy hankintailmoituksen julkaiseminen, ja kilpailullisissa neuvottelumenettelyissä vähimmäismääräaika osallistumishakemusten vastaanottamiselle on 37 päivää hankintailmoituksen lähettämispäivästä.

Rajoitetuissa menettelyissä vähimmäismääräaika tarjousten vastaanottamiselle on 40 päivää kutsun lähettämispäivästä.

3. Jos hankintaviranomaiset/hankintayksiköt ovat julkaisseet ennakkotietoilmoituksen, 2 kohdan toisen alakohdan mukainen vähimmäismääräaika tarjousten vastaanottamiselle voidaan yleensä lyhentää 36 päivään mutta ei missään tapauksessa alle 22 päivään.

Tämä määräaika lasketaan tarjouspyynnön lähettämispäivästä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut lyhennetyt määräajat sallitaan edellyttäen, että ennakkotietoilmoitus sisältää kaikki liitteessä IV luetellut hankintailmoituksessa vaadittavat tiedot, mikäli nämä tiedot ovat saatavilla ilmoituksen julkaisemishetkellä, ja että tämä ennakkotietoilmoitus on lähetetty julkaistavaksi vähintään 52 päivää ja enintään 12 kuukautta ennen hankintailmoituksen lähettämistä.

4. Jos ilmoitukset laaditaan ja lähetetään sähköisesti liitteessä VI olevan 3 kohdan mukaisessa muodossa ja siinä säädettyä toimitustapaa noudattaen, 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua osallistumishakemusten vastaanottamisen määräaikaa voidaan lyhentää seitsemällä päivällä.

5. Edellä 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua tarjousten vastaanottamisen määräaikaa voidaan lyhentää viidellä päivällä, jos hankintaviranomainen/hankintayksikkö asettaa tarjouspyyntöasiakirjat sekä kaikki niitä täydentävät asiakirjat liitteen VI mukaisesti ilmoituksen julkaisemispäivästä alkaen sähköisessä muodossa vapaasti, suoraan ja kokonaan kaikkien saataville ja mainitsee ilmoituksessa Internet-osoitteen, jossa asiakirjat ovat saatavilla.

Määräaikaa voidaan tämän mukaisesti lyhentää sen lisäksi, mitä 4 kohdassa säädetään.

6. Jos tarjouspyyntöasiakirjoja ja niitä täydentäviä asiakirjoja tai lisätietoja, jotka on pyydetty riittävän ajoissa, ei ole toimitettu 34 artiklassa säädettyjen määräaikojen kuluessa, olipa syy siihen mikä tahansa, tai jos tarjousten tekeminen edellyttää paikalla käyntiä tai tarjouspyyntöasiakirjoihin liittyvien asiakirjojen tarkastusta paikalla, tarjousten vastaanottamisen määräaikoja on pidennettävä siten, että kaikki asianomaiset talouden toimijat voivat perehtyä kaikkiin tarjousten laatimisessa tarvittaviin tietoihin.

7. Jos tässä artiklassa säädettyjen määräaikojen noudattaminen on kiireellisyyden vuoksi käytännössä mahdotonta rajoitetuissa menettelyissä ja neuvottelumenettelyissä, joihin liittyy hankintailmoituksen julkaiseminen, hankintaviranomaiset/hankintayksiköt voivat vahvistaa määräajat seuraavasti:

— osallistumishakemusten vastaanottamiselle asetetun määräajan on oltava vähintään 15 päivää hankintailmoituksen lähettämispäivästä tai, jos ilmoitus lähetetään sähköisessä muodossa liitteessä VI olevan 3 kohdan mukaisessa muodossa ja siinä säädettyä toimitustapaa noudattaen, vähintään 10 päivää, ja

— tarjousten vastaanottamiselle asetetun määräajan on oltava rajoitetuissa menettelyissä vähintään 10 päivää tarjouspyynnön lähettämispäivästä.







3 jakso

Tietojen sisältö ja toimittamistavat

34 artikla

Tarjouspyyntö, neuvottelukutsu tai kutsu osallistua kilpailulliseen neuvottelumenettelyyn

1. Rajoitetussa menettelyssä, neuvottelumenettelyssä, johon liittyy julkaistu hankintailmoitus, ja kilpailullisessa neuvottelumenettelyssä hankintaviranomaisten/yksiköiden on samanaikaisesti ja kirjallisesti kutsuttava valitut ehdokkaat esittämään tarjouksensa tai saapumaan neuvotteluun taikka, jos on kyse kilpailullisesta neuvottelumenettelystä, osallistumaan vuoropuheluun.

2. Ehdokkaille esitettävässä kutsussa on oltava joko

— tarjouspyyntöasiakirjat tai hankekuvaus ja kaikki täydentävät asiakirjat, tai

— maininta ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen saatavuudesta, jos ne on asetettu saataville suoraan 33 artiklan 5 kohdan mukaisesti sähköisessä muodossa.

3. Jos tarjouspyyntöasiakirjat, hankekuvaus ja/tai täydentävät asiakirjat ovat jonkin muun yksikön kuin hankintamenettelystä vastaavan hankintaviranomaisen/yksikön hallussa, kutsussa on täsmennettävä osoite, josta näitä asiakirjoja voi pyytää, sekä tarvittaessa määräaika pyynnön esittämiselle sekä näistä asiakirjoista veloitettavan maksun suuruus ja maksutapa. Toimivaltaisten yksiköiden on lähetettävä nämä asiakirjat talouden toimijoille välittömästi pyynnön saatuaan.

4. Hankintaviranomaisten/yksiköiden tai toimivaltaisten yksikköjen on toimitettava tarjouspyyntöasiakirjoihin, hankekuvaukseen ja/tai täydentäviin asiakirjoihin liittyvät lisätiedot viimeistään kuusi päivää ennen tarjousten vastaanottamiselle asetetun määräajan päättymistä, sikäli kuin niitä on pyydetty ajoissa. Rajoitetussa tai nopeutetussa neuvottelumenettelyssä tämä määräaika on neljä päivää.

5. Edellä 2, 3 ja 4 kohdassa säädettyjen osatekijöiden lisäksi kutsun on sisällettävä ainakin seuraavat seikat:

a) viittaus julkaistuun hankintailmoitukseen;

b) määräaika tarjousten vastaanottamiselle, osoite, johon tarjoukset on toimitettava sekä kieli tai kielet, joilla ne on laadittava; kilpailullisessa neuvottelumenettelyssä näitä tietoja ei saa sisällyttää kutsuun, jossa pyydetään osallistumaan vuoropuheluun, vaan kutsuun, jossa pyydetään esittämään tarjouspyyntö;

c) kilpailullisessa neuvottelumenettelyssä kuulemisvaiheen alkamispäivä ja osoite sekä käytettävä kieli tai kielet;

d) maininta mahdollisesti toimitettavista asiakirjoista, joko ehdokkaan 38 artiklan mukaisesti esittämien todennettavissa olevien tietojen tueksi tai samassa artiklassa tarkoitettujen tietojen täydennykseksi 41 ja 42 artiklassa säädetyin edellytyksin;

e) sopimuksentekoperusteiden suhteellinen painotus tai tarvittaessa kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen määrittämiseksi käytettävät perusteet alenevassa tärkeysjärjestyksessä, jos ne eivät ilmene hankintailmoituksesta, tarjouspyyntöasiakirjoista eivätkä hankekuvauksesta.

35 artikla

Ehdokkaille ja tarjoajille tiedottaminen

1. Hankintaviranomaisten/yksiköiden on ilmoitettava ehdokkaille ja tarjoajille mahdollisimman nopeasti päätökset, jotka koskevat hankintasopimuksen tai puitejärjestelyn tekemistä, mukaan lukien seikat, joiden perusteella ne ovat päättäneet olla tekemättä tarjouskilpailun kohteena ollutta hankintasopimusta tai puitejärjestelyä, vaan päättäneet aloittaa menettelyn uudelleen. Nämä tiedot on pyydettäessä annettava kirjallisesti hankintaviranomaisille/yksiköille.

2. Asianomaisen osapuolen pyynnöstä hankintaviranomaisen/yksikön on, jollei 3 kohdasta muuta johdu, ilmoitettava mahdollisimman nopeasti ja viimeistään 15 päivän kuluessa kirjallisen pyynnön vastaanottamisesta seuraavat seikat:

a) jokaiselle hylätylle ehdokkaalle seikat, joiden perusteella asianomaisen ehdokkuus on hylätty;

b) jokaiselle hylätylle tarjoajalle seikat, joiden perusteella asianomaisen tarjous on hylätty, erityisesti 18 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa seikat, joiden perusteella hankintaviranomainen on päättänyt, että vastaavuutta ei ole, tai että rakennusurakat, tavarat tai palvelut eivät täytä suorituskykyä koskevia tai toiminnallisia vaatimuksia, sekä 22 ja 23 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa seikat, joiden perusteella hankintaviranomainen on päättänyt, että tietoturvallisuutta ja toimitusvarmuutta koskevat vaatimukset eivät täyty;

c) jokaiselle hyväksyttävän tarjouksen tehneelle, jonka tarjous on hylätty, valitun tarjouksen ominaisuudet ja suhteelliset edut sekä sopimuspuoleksi valitun tarjoajan nimi tai puitejärjestelyn osapuolet.

3. Hankintaviranomaiset/yksiköt voivat päättää, että tiettyjä hankintasopimuksen tai puitejärjestelyn tekemistä koskevia 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja ei anneta, jos niiden paljastaminen olisi esteenä lain soveltamiselle tai olisi muuten erityisesti puolustukseen ja/tai turvallisuuteen liittyvän yleisen edun vastaista, tai vahingoittaisi talouden toimijoiden oikeutettuja kaupallisia etuja, riippumatta siitä ovatko toimijat yksityisiä tai julkisia, taikka voisi haitata niiden välistä rehellistä kilpailua.







4 jakso

Viestintä

36 artikla

Viestintään sovellettavat säännöt

1. Kaikki tässä osassa tarkoitetut ilmoitukset ja tietojenvaihto voidaan toimittaa hankintaviranomaisen/yksikön valinnan mukaan kirjeitse, telekopiona, 4 ja 5 kohdan mukaisesti sähköisessä muodossa, 6 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti puhelimitse tai useammalla mainituista välineistä.

2. Valittujen viestintävälineiden on oltava yleisesti käytettävissä eivätkä ne saa rajoittaa talouden toimijoiden mahdollisuutta osallistua hankintasopimusten tekomenettelyyn.

3. Tiedottamisessa, tietojenvaihdossa ja tietojen tallentamisessa on varmistettava, että tietojen eheys sekä osallistumishakemusten ja tarjousten luottamuksellisuus säilyvät ja että hankintaviranomaiset/yksiköt saavat tietää osallistumishakemusten ja tarjousten sisällöstä vasta niiden esittämiselle asetetun määräajan päätyttyä.

4. Sähköisessä muodossa tapahtuvaan tietojen toimittamiseen käytettävien välineiden ja niiden teknisten vaatimusten on oltava syrjimättömiä, yleisesti saatavilla ja yhteensopivia yleisesti käytössä olevien tieto- ja viestintäteknologian tuotteiden kanssa.

5. Tarjousten sähköiseen toimittamiseen ja vastaanottamiseen käytettäviin laitteisiin sekä osallistumishakemusten sähköiseen vastaanottamiseen käytettäviin laitteisiin sovelletaan seuraavia sääntöjä:

a) tarjousten ja osallistumishakemusten sähköiseen toimittamiseen tarvittavia eritelmiä, myös salausta, koskevien tietojen on oltava asianomaisten osapuolten käytettävissä. Lisäksi tarjousten ja osallistumishakemusten sähköiseen vastaanottamiseen käytettävien laitteiden on oltava liitteen VIII vaatimusten mukaiset;

b) jäsenvaltiot voivat direktiivin 1999/93/EY 5 artiklaa noudattaen vaatia, että sähköisessä muodossa tehdyissä tarjouksissa käytetään sen 1 kohdan mukaista kehittynyttä sähköistä allekirjoitusta;

c) jäsenvaltiot voivat perustaa tai ylläpitää vapaaehtoisuuteen perustuvia akkreditointijärjestelmiä, joiden tarkoituksena on parantaa näihin laitteisiin liittyvien varmennepalvelujen tasoa;

d) ehdokkaiden on sitouduttava toimittamaan sellaiset 39–44 ja 46 artiklassa tarkoitetut asiakirjat, todistukset ja ilmoitukset, joita ei ole saatavilla sähköisessä muodossa, ennen tarjousten ja osallistumishakemusten tekemiselle asetetun määräajan päättymistä.

6. Osallistumishakemusten toimittamiseen sovelletaan seuraavia sääntöjä:

a) hakemukset osallistua hankintamenettelyihin voidaan tehdä kirjallisesti tai puhelimitse;

b) silloin kun osallistumista pyydetään puhelimitse, asiasta on lähetettävä kirjallinen vahvistus ennen hakemusten vastaanottamisen määräajan päättymistä;

c) hankintaviranomaiset/yksiköt voivat edellyttää, että telekopiona lähetetyt osallistumishakemukset on vahvistettava postitse tai sähköisin keinoin, jos tämä on todistelun kannalta tarpeen. Hankintaviranomaisen/yksikön on tällöin hankintailmoituksessa mainittava tällainen vaatimus ja määräaika vahvistuksen lähettämiselle.







5 jakso

Selvitykset

37 artikla

Selvitysten sisältö

1. Hankintaviranomaisten/yksiköiden on laadittava jokaisesta hankintasopimuksesta ja puitejärjestelystä kirjallinen selvitys, jossa vahvistetaan, että valintamenettely tapahtui avoimesti ja syrjimättömästi, ja josta ilmenee ainakin:

a) hankintaviranomaisen/yksikön nimi ja osoite sekä hankintasopimuksen tai puitejärjestelyn kohde ja arvo;

b) valittu hankintasopimuksen tekomenettely;

c) kilpailullisen neuvottelumenettelyn yhteydessä olosuhteet, jotka oikeuttavat menettelyn soveltamisen;

d) kun kyseessä on neuvottelumenettely, josta ei julkaista ennakolta hankintailmoitusta, 28 artiklassa tarkoitetut olosuhteet, jotka tekevät tämän menettelyn noudattamisen perustelluksi; tarvittaessa perustelut 28 artiklan 3 kohdan a alakohdan toisessa alakohdassa ja 28 artiklan 4 kohdan b alakohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen aikarajojen ylittymiselle ja 28 artiklan 4 kohdan a alakohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun 50 prosentin rajan ylittymiselle;

e) tarvittaessa perustelut yli seitsemän vuotta kestävän puitejärjestelyn käytölle;

f) hyväksyttyjen ehdokkaiden nimet sekä tämän valinnan perusteet;

g) hylättyjen ehdokkaiden nimet sekä tämän hylkäämisen perusteet;

h) tarjousten hylkäämisen perusteet;

i) sopimuspuoleksi valitun tarjoajan nimi, tämän tarjouksen valinnan perustelut ja, jos tiedossa, se osuus sopimuksesta tai puitejärjestelystä, jonka sopimuspuoleksi valittu tarjoaja aikoo antaa tai joutuu antamaan alihankintana kolmansille osapuolille;

j) tarvittaessa syyt, joiden perusteella hankintaviranomainen/yksikkö on päättänyt olla tekemättä tarjouskilpailun kohteena ollutta hankintasopimusta tai puitejärjestelyä.

2. Hankintaviranomaisten/yksiköiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sähköisessä muodossa toteutettujen sopimuksentekomenettelyjen kulun dokumentoimiseksi.

3. Selvitys tai sen pääasiallinen sisältö on toimitettava komissiolle, jos tämä sitä pyytää.







VII LUKU

Menettelyn kulku







1 jakso

Yleiset säännökset

38 artikla

Ehdokkaiden kelpoisuuden tarkastaminen, osanottajien valinta ja hankintasopimusten tekeminen

1. Hankintasopimukset tehdään 47 ja 49 artiklassa säädetyin perustein ja 19 artikla huomioon ottaen sen jälkeen kun hankintaviranomaiset/yksiköt ovat tarkastaneet niiden talouden toimijoiden soveltuvuuden, joiden osallistumista menettelyyn ei 39 ja 40 artiklan perusteella ole suljettu pois; tällainen soveltuvuuden tarkastus on tehtävä 41–46 artiklassa tarkoitettujen taloudellista ja rahoitustilannetta, ammatillista ja teknistä tietämystä tai pätevyyttä koskevien perusteiden mukaisesti ja tarvittaessa 3 kohdassa tarkoitettujen syrjimättömien sääntöjen ja perusteiden mukaisesti.

2. Hankintaviranomaiset/yksiköt voivat asettaa 41 ja 42 artiklan mukaisia valmiustasoja koskevia vähimmäisehtoja, jotka ehdokkaiden on täytettävä.

Jäljempänä 41 ja 42 artiklassa tarkoitettujen tietojen laajuuden ja niiden soveltuvuutta tietyn hankintasopimuksen osalta koskevien vähimmäisedellytysten on liityttävä suoraan hankintasopimuksen kohteeseen ja oltava oikeassa suhteessa siihen nähden.

Vähimmäisedellytykset on ilmoitettava hankintailmoituksessa.

3. Rajoitetussa menettelyssä, neuvottelumenettelyssä, johon liittyy julkaistu hankintailmoitus, ja kilpailullisessa neuvottelumenettelyssä hankintaviranomaiset/yksiköt voivat rajoittaa niiden sopivien ehdokkaiden lukumäärää, joita pyydetään esittämään tarjous tai jotka kutsutaan neuvotteluihin; ehdokkaita on kuitenkin oltava vähintään kolme. Tällöin:

— Hankintaviranomaisten/yksiköiden on ilmoitettava hankintailmoituksessa ne objektiiviset ja syrjimättömät perusteet tai säännöt, joita ne aikovat soveltaa, niiden ehdokkaiden vähimmäismäärä, joille ne aikovat esittää tarjouspyynnön tai neuvottelukutsun, ja soveltuvissa tapauksissa enimmäismäärä. Ehdokkaita, joille aiotaan esittää tarjouspyyntö tai neuvottelukutsu, on oltava vähintään kolme.

— Myöhemmin hankintaviranomaisten/yksiköiden on kutsuttava vähintään sama määrä ehdokkaita kuin on ennakolta vahvistettu ehdokkaiden vähimmäismääräksi, jos käytettävissä on riittävä määrä sopivia ehdokkaita.

Jos valintaperusteet ja vähimmäiskelpoisuustason täyttäviä ehdokkaita on alle vähimmäismäärän, hankintaviranomainen/yksikkö voi jatkaa menettelyä pyytämällä vaaditut edellytykset täyttävää yhtä tai useampaa ehdokasta esittämään tarjouksen tai aloittamaan neuvottelut.

Jos hankintaviranomainen/yksikkö katsoo, että sopivia ehdokkaita ei ole riittävästi todellisen kilpailun varmistamiseksi, se voi keskeyttää menettelyn ja julkaista uudelleen alkuperäisen hankintailmoituksen 30 artiklan 2 kohdan ja 32 artiklan mukaisesti ja asettaa uuden määräajan osallistumishakemusten jättämiselle. Tässä tapauksessa ilmoituksen ensimmäisen tai toisen julkaisemisen perusteella valitut hakijat kutsutaan osallistumaan 34 artiklan mukaisesti. Tämä vaihtoehto ei rajoita hankintaviranomaisen/yksikön mahdollisuutta peruuttaa käynnissä oleva hankintamenettely ja käynnistää uusi menettely.

4. Hankintasopimuksen tekomenettelyn yhteydessä hankintaviranomainen/yksikkö ei saa ottaa menettelyyn muita talouden toimijoita, jotka eivät ole esittäneet osallistumispyyntöä, tai ehdokkaita, jotka eivät täytä vaadittuja edellytyksiä.

5. Kun hankintaviranomaiset/yksiköt käyttävät 26 artiklan 3 kohdassa ja 27 artiklan 4 kohdassa säädettyä mahdollisuutta rajoittaa neuvoteltavien ratkaisujen tai neuvoteltavien tarjousten määrää, niiden on suoritettava rajoittaminen soveltamalla hankintailmoituksessa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa ilmoittamiaan sopimuksentekoperusteita. Viimeisessä vaiheessa tämän määrän on oltava riittävä todellisen kilpailun varmistamiseksi edellyttäen, että ratkaisuja tai vaatimukset täyttäviä ehdokkaita on riittävästi.







2 jakso

Laadulliset valintaperusteet

39 artikla

Ehdokkaan tai tarjoajan henkilökohtainen asema

1. Julkisia hankintoja koskevista menettelyistä on suljettava pois kaikki ehdokkaat tai tarjoajat, joille on lainvoimaisella päätöksellä annettu hankintaviranomaisen/yksikön tiedossa oleva tuomio yhdestä tai useammasta jäljempänä luetellusta syystä:

a) osallistuminen neuvoston yhteisen toiminnan 98/733/YOS ( 1 ) 2 artiklan 1 kohdassa määritellyn rikollisjärjestön toimintaan;

b) lahjominen 26 päivänä toukokuuta 1997 annetun säädöksen ( 2 ) 3 artiklassa ja puitepäätöksen 2003/568/YOS ( 3 ) 2 artiklan 1 kohdassa määritellyllä tavalla;

c) Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen ( 4 ) 1 artiklassa tarkoitetut petokset;

d) puitepäätöksen (2002/475/YOS) ( 5 ) 1 artiklassa määritelty terrorismirikos tai 3 artiklassa määritelty terroritoimintaan liittyvä rikos taikka mainitun puitepäätöksen 4 artiklassa tarkoitettu yllyttäminen, avunanto tai yritys;

e) direktiivin 2005/60/EY ( 6 ) 1 artiklassa määritelty rahanpesu tai terrorismin rahoitus.

Jäsenvaltioiden on määritettävä kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti ja yhteisön oikeuden huomioon ottaen edellytykset, joiden mukaan tätä kohtaa sovelletaan.

Jäsenvaltiot voivat yleistä etua koskevasta pakottavasta syystä säätää poikkeuksesta ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun velvoitteeseen.

Tämän kohdan soveltamiseksi hankintaviranomaisten/yksiköiden on tarvittaessa pyydettävä ehdokkaita tai tarjoajia toimittamaan 3 kohdassa tarkoitetut asiakirjat, ja ne voivat epäillessään kyseisten ehdokkaiden tai tarjoajien henkilökohtaista asemaa kääntyä toimivaltaisten viranomaisten puoleen saadakseen tarpeellisiksi katsomansa ehdokkaiden tai tarjoajien henkilökohtaista asemaa koskevat tiedot. Kun tiedot koskevat ehdokasta tai tarjoajaa, joka on sijoittautunut muuhun kuin hankintaviranomaisen/yksikön jäsenvaltioon, hankintaviranomainen voi pyytää toimivaltaisia viranomaisia toimimaan kanssaan yhteistyössä. Sen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti, johon ehdokkaat tai tarjoajat ovat sijoittautuneet, pyynnöt voivat koskea oikeushenkilöitä ja/tai luonnollisia henkilöitä, soveltuvissa tapauksissa yritysjohtajat tai sellaiset henkilöt mukaan lukien, joilla on ehdokasta tai tarjoajaa koskeva edustus-, päätös- tai valvontavalta.

2. Hankintamenettelystä voidaan sulkea pois talouden toimija, joka

a) on konkurssissa tai selvitystilassa tai keskeyttänyt liiketoimintansa tai jonka asioita hallinnoi tuomioistuin tai joka on sopinut järjestelystä velkojien kanssa taikka on muun vastaavan kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin määräyksiin perustuvan menettelyn alainen;

b) on asianosaisena oikeudenkäynnissä, jonka tarkoituksena on konkurssiin asettaminen, purkaminen, tuomioistuimen hallinnoinnin alaiseksi asettaminen tai akordikäsittely, taikka muussa vastaavassa kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin määräyksiin perustuvassa oikeudenkäyntimenettelyssä;

c) on saanut ammattinsa harjoittamiseen liittyvästä lainvastaisesta teosta, kuten puolustus- ja/tai turvallisuusmateriaalin vientiä koskevan voimassa olevan lainsäädännön rikkomisesta, tuomion, joka on tullut maan lainsäädännön mukaisesti lainvoimaiseksi;

d) on ammattitoiminnassaan syyllistynyt vakavaan virheeseen, jonka hankintaviranomaiset/yksiköt voivat näyttää toteen, kuten esimerkiksi tietoturvallisuuteen tai hankinnan turvallisuuteen liittyvien toimijan velvoitteiden rikkominen aikaisemman hankintasopimuksen yhteydessä;

e) on todettu minkä tahansa näytön perusteella, suojatut tietolähteet mukaan lukien, luotettavuudeltaan riittämättömäksi siinä määrin, että jäsenvaltion turvallisuudelle aiheutuvaa riskiä ei voida sulkea pois;

f) on laiminlyönyt velvollisuutensa suorittaa sen maan, johon talouden toimija on sijoittautunut, tai sen maan, jossa hankintaviranomainen/yksikkö on, lainsäädännön mukaisia sosiaaliturvamaksuja;

g) on laiminlyönyt velvollisuutensa maksaa sijoittautumismaansa tai hankintaviranomaisen/yksikön maan lainsäädännön mukaisia veroja;

h) on tämän luvun soveltamiseksi vaadittavia tietoja ilmoittaessaan vakavalla tavalla syyllistynyt väärien tietojen antamiseen tai laiminlyönyt vaadittavien tietojen antamisen.

Jäsenvaltioiden on määritettävä kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti ja yhteisön oikeuden huomioon ottaen edellytykset, joiden mukaan tätä kohtaa sovelletaan.

3. Hankintaviranomaisten/yksiköiden on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi, josta käy ilmi, ettei talouden toimijaa koske mikään 1 kohdan ja 2 kohdan a, b, c, e, f tai g alakohdassa tarkoitetuista tapauksista:

a) edellä 1 kohdan ja 2 kohdan a, b ja c alakohdan osalta ote rikosrekisteristä, tai jollei sellaista ole, sen maan, josta talouden toimija on peräisin tai josta tämä tulee, toimivaltaisen oikeus- tai hallintoviranomaisen antama vastaava asiakirja, josta ilmenee, että nämä vaatimukset täyttyvät;

b) edellä 2 kohdan f tai g alakohdan osalta kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen antama todistus.

Jos kyseisessä maassa ei anneta asiakirjoja tai todistuksia taikka jos kaikki 1 kohdassa ja 2 kohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitetut tapaukset eivät ilmene niistä, niiden sijasta voidaan antaa valaehtoinen ilmoitus, tai jos jäsenvaltiossa ei käytetä valaa, vakuutuksella vahvistettu ilmoitus, jonka asianomainen antaa sen maan, josta tämä on peräisin tai tulee, toimivaltaiselle oikeus- tai hallintoviranomaiselle, notaarille tai toimivaltaiselle ammattikunnan elimelle.

4. Jäsenvaltioiden on nimettävä ne viranomaiset ja yhteisöt, joilla on toimivalta antaa 3 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja, todistuksia ja ilmoituksia, sekä ilmoitettava ne komissiolle. Tämä ilmoitus ei vaikuta tietosuojan osalta sovellettavaan lainsäädäntöön.

40 artikla

Kelpoisuus harjoittaa ammattitoimintaa

Jos edellytetään, että ehdokas on koti- tai sijoittautumisjäsenvaltiossaan merkittynä johonkin ammatti- tai kaupparekisteriin voidakseen harjoittaa ammatillista toimintaansa, häntä voidaan pyytää osoittamaan olevansa merkitty tällaiseen rekisteriin tai antamaan valaehtoinen ilmoitus tai todistus, joka täsmennetään rakennusurakoiden osalta liitteessä VII olevassa A osassa, tavarahankintojen osalta B osassa ja palveluhankintojen osalta C osassa. Liitteellä VII luodut luettelot ovat ohjeellisia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja jäsenvaltioille kaikista mahdollisista rekistereihin ja näissä luetteloissa tarkoitettuihin todistuksiin tehtävistä muutoksista.

Jos ehdokkailla on palveluhankintoja koskevissa menettelyissä oltava erityinen lupa tai niiden on oltava tietyn järjestön jäseniä voidakseen suorittaa kyseistä palvelua siinä maassa, josta ne ovat peräisin, hankintaviranomainen/yksikkö voi vaatia niitä osoittamaan, että niillä on tämä lupa tai jäsenyys.

Tämä artikla ei rajoita sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevan yhteisön oikeuden soveltamista.

41 artikla

Taloudelliset ja rahoitusta koskeva valmiudet

1. Osoituksena talouden toimijan taloudellisista ja rahoitusta koskevista valmiuksista voidaan yleensä käyttää yhtä tai useampaa seuraavista asiakirjoista:

a) pankkien antamat asianmukaiset lausunnot tai tarvittaessa todiste asianmukaisesta ammatinharjoittajan vastuuvakuutuksesta;

b) yrityksen taseet tai otteet niistä, jos sen valtion lainsäädännössä, johon talouden toimija on sijoittautunut, edellytetään taseen julkistamista;

c) kokonaisliikevaihtoa koskeva todistus ja tarvittaessa hankintasopimuksen kohteena olevan toimialan liikevaihto enintään kolmelta viimeiseltä saatavilla olevalta tilikaudelta sen mukaan, milloin talouden toimija on perustettu tai se on aloittanut toimintansa, siltä osin kuin tällaiset liikevaihtoa koskevat tiedot ovat saatavilla.

2. Talouden toimija voi tiettyä hankintasopimusta varten tarvittaessa hyödyntää muiden yksiköiden valmiuksia riippumatta toimijan ja näiden yksiköiden välisten yhteyksien oikeudellisesta luonteesta. Toimijan on tässä tapauksessa osoitettava hankintaviranomaisille/yksiköille, että sillä on käytettävissään tarvittavat keinot, esittämällä esimerkiksi todisteen näiden yksiköiden tätä koskevasta sitoumuksesta.

3. Edellä 4 artiklassa tarkoitettu talouden toimijoiden ryhmittymä voi samoin edellytyksin käyttää hyväksi ryhmittymään kuuluvien toimijoiden taikka muiden yksiköiden valmiuksia.

4. Hankintaviranomaisten/yksiköiden on hankintailmoituksessa ilmoitettava, mikä tai mitkä 1 kohdassa tarkoitetuista asiakirjoista niille on esitettävä ja mitä muita asiakirjoja on toimitettava.

5. Jos talouden toimija ei hyväksyttävästä syystä voi toimittaa hankintaviranomaiselle/yksikölle sen pyytämiä asiakirjoja, se saa osoittaa taloudelliset ja rahoitusta koskevat valmiutensa jollain muulla hankintaviranomaisen/yksikön hyväksymällä asiakirjalla.

42 artikla

Tekniset ja/tai ammatilliset valmiudet

1. Talouden toimijoiden tekninen pätevyys voidaan yleensä osoittaa yhdellä tai useammalla seuraavista tavoista rakennusurakoiden, tavarahankintojen tai palvelujen luonteen, määrän tai laajuuden ja käyttötarkoituksen mukaan:

a) i) luettelo viimeksi kuluneina viitenä vuotena toteutetuista rakennusurakoista ja sen tueksi todistukset merkittävimpien rakennusurakoiden asianmukaisesta toteuttamisesta. Näistä todistuksista on käytävä ilmi toteutettujen rakennusurakoiden arvo, ajankohta ja toteutuspaikka, ja niissä on erikseen ilmoitettava, onko urakat toteutettu ammattialan sääntöjen mukaan ja onko ne saatettu asianmukaisesti päätökseen; tarvittaessa toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava nämä todistukset suoraan hankintaviranomaiselle/yksikölle; ii) luettelo viimeksi kuluneiden viiden vuoden merkittävimmistä suoritetuista tavarantoimituksista tai yleensä tarjotuista palveluista sekä tiedot niiden arvosta, ajankohdasta sekä julkisesta tai yksityisestä vastaanottajasta. Osoitukseksi toimituksista ja palveluista on esitettävä: — toimivaltaisen viranomaisen antama tai vahvistama todistus, kun tuotteiden tai palvelujen vastaanottajana on ollut hankintaviranomainen/yksikkö, — ostajan antama todistus tai, jollei tällaista ole, pelkästään talouden toimijan antama vakuutus, kun vastaanottajana on ollut yksityinen ostaja;

b) selvitys talouden toimijan yritykseen suoraan kuuluvista tai kuulumattomista teknisistä asiantuntijoista tai teknisistä laitoksista, erityisesti niistä, jotka vastaavat laadunvalv