1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI 93/16/ETY,
annettu 5 päivänä huhtikuuta 1993,
lääkäreiden vapaan liikkuvuuden sekä heidän tutkintotodistustensa, todistustensa ja muiden
muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojensa vastavuoroisen tunnustamisen helpottamisesta
(EYVL L 165, 7.7.1993, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/50/EY, annettu 6 päivänä
lokakuuta 1997 L 291 35 24.10.1997
►M2Komission direktiivi 98/21/EY, annettu 8 päivänä huhtikuuta 1998 L 119 15 22.4.1998
►M3Komission direktiivi 98/63/EY, annettu 3 päivänä syyskuuta 1998 L 253 24 15.9.1998
►M4Komission direktiivi 1999/46/EY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1999 L 139 25 2.6.1999
Muutettu:
►A1Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirja C241 21 29.8.1994
(mukautettu neuvoston päätöksellä 95/1/EY, Euratom, EHTY) L 1 1 1.1.1995
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI 93/16/ETY,
annettu 5 päivänä huhtikuuta 1993,
lääkäreiden vapaan liikkuvuuden sekä heidän tutkintotodistustensa,
todistustensa ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asia-
kirjojensa vastavuoroisen tunnustamisen helpottamisesta
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen jaerityisesti sen 49 artiklan, 57 artiklan 1 kohdan ja 2 kohdan ensimmäisen
ja toisen virkkeen, sekä 66 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa(
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
sekä katsoo, ettälääketieteen tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista
kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisestasekä toimenpiteistä sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisenvapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi 16 päivänä kesäkuuta1975 annettua neuvoston direktiiviä 75/362/ETY(
3) ja lääkärintointa
koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovitta-
misesta 16 päivänä kesäkuuta 1975 annettua neuvoston direktiiviä 75/363/ETY(
4) on muutettu useita kertoja merkittävästi; näin ollen on
järkevyyden ja selvyyden vuoksi suotavaa yhtenäistää mainitut direk-tiivit; lisäksi on järkevää yhdistämällä mainitut direktiivit yhtenäiseksi
tekstiksi liittää niihin yleislääkärin erityiskoulutuksesta 15 päivänä
syyskuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi 86/457/ETY(
5).
perustamissopimuksen mukaan kaikenlainen kansalaisuuteen perustuva
syrjintä sijoittautumisen ja palvelujen tarjoamisen yhteydessä onkielletty siirtymäkauden päätyttyä; kyseistä kansalaisuuteen perustuvankohtelun periaatetta sovelletaan erityisesti luvan myöntämisessä lääkärinammatin harjoittamiseen sekä ammatillisten järjestöjen tai toimielimien
rekisteriin merkitsemisessä tai niiden jäsenyydessä,
kuitenkin näyttää suotavalta saattaa voimaan tiettyjä säännöksiä, joilla
helpotetaan sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden
tehokasta käyttämistä lääkäreiden toiminnassa,
perustamissopimuksen mukaan jäsenvaltiot eivät saa myöntää
minkäänlaista tukea, joka saattaisi vääristää sijoittautumisen edelly-tyksiä,
perustamissopimuksen 57 artiklan 1 kohdassa määrätään tutkintotodis-
tusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavienasiakirjojen vastavuoroista tunnustamista koskevien direktiivien anta-misesta; tämän direktiivin tarkoituksena on sellaisten tutkintotodistusten,todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen
tunnustaminen, jotka oikeuttavat aloittamaan ja harjoittamaan toimintaa
lääketieteen alalla, sekä erikoislääkärin tutkintotodistusten, todistusten jamuiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustaminen,
erikoislääkärin koulutuksen osalta koulutuksen antaman kelpoisuuden
vastavuoroinen tunnustaminen on suotavaa, jos tämä kelpoisuus antaaoikeuden käyttää erikoislääkärinnimikettä, vaikkakaan se ei oleedellytyksenä erikoislääkärin toiminnan aloittamiselle,
jäsenvaltioiden lainsäädännön kehityksen vuoksi on tarpeellista tehdä
eräitä teknisiä muutoksia, erityisesti näiden ammattien tutkintotodis-1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 2
(1) EYVL N:o C 125, 18.5.1992, s. 170EYVL N:o C 72, 15.3.1993
(2) EYVL N:o C 98, 24.4.1992, s. 6.
(3) EYVL N:o L 167, 30.6.1975, s. 1.Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 90/658/ETY (EYVL N:o 353, 17.12.1990, s. 73).
(4) EYVL N:o L 167, 30.6.1975, s. 14.Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 90/658/ETY (EYVL N:o 353, 17.12.1990, s. 73).
(5) EYVL N:o L 267, 19.9.1986, s. 26.
▼B
tusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta koskevien
asiakirjojen nimissä tai eräiden lääketieteen erikoisalojen nimikkeissätapahtuneiden muutosten, samoin kuin tiettyjen jäsenvaltioissa luotujen
uusien lääketieteen erikoisalojen tai tiettyjen aiempien lääketieteen
erikoisalojen käytöstä poistamisen huomioon ottamiseksi,
on suotavaa antaa säännöksiä saavutetuista oikeuksista ottaen huomioon
jäsenvaltioiden antamat tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodol-lista kelpoisuutta koskevat asiakirjat, jotka ovat osoituksena ennentämän direktiivin täytäntöönpanoa alkaneesta koulutuksesta,
koska direktiivi tutkintotodistusten vastavuoroisesta tunnustamisesta ei
välttämättä merkitse kyseisten tutkintotodistusten edellyttämän koulu-tuksen vastaavuutta, muodollisen koulutustodistuksen kyseessä ollessatulee näiden pätevyystodistusten käyttö sallia vain sen jäsenvaltion
kielellä, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee,
helpottaakseen tämän direktiivin soveltamista, joka on kansallisten
viranomaisten tehtävä, jäsenvaltiot voivat määrätä, että tässä direktii-
vissä tarkoitetut koulutusvaatimukset täyttävän henkilön on
muodollisten koulutustodistusten lisäksi esitettävä sen maan toimival-taisen viranomaisen, josta hän on peräisin tai josta hän tulee, antamatodistus siitä, että kyseiset koulutustodistukset ovat sellaisia, joita tässädirektiivissä tarkoitetaan,
tällä direktiivillä ei vaikuteta jäsenvaltioiden lakeihin, asetuksiin tai
hallinnollisiin määräyksiin, joissa kielletään liikeyrityksiä harjoittamastalääkärintointa tai joissa asetetaan niille tiettyjä tällaisen ammattitoi-
minnan harjoittamiseen liittyviä edellytyksiä,
palvelujen tarjoamisen yhteydessä vaatimus ammatillisten järjestöjen tai
toimielinten rekisteriin merkitsemisestä tai jäsenyydestä, joka liittyy
toiminnan kiinteään ja pysyvään luonteeseen, muodostaisi epäilemättä
harjoittamisen esteen henkilölle, joka aikoo tarjota palveluja tilapäisesti;kyseinen vaatimus on tästä syystä kumottava; tällaisessa tapauksessa onkuitenkin taattava ammatillinen valvonta, joka on mainittujen amma-tillisten järjestöjen tai toimielinten tehtävänä; tästä syystä olisiperustamissopimuksen 62 artiklan soveltaminen huomioon ottaen
säädettävä, että asianomainen voidaan velvoittaa esittämään vastaanot-
tavan jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle palvelujen tarjoamistakoskevat yksityiskohtaiset tiedot,
kun on kyse hyvän maineen ja nuhteettomuuden vaatimuksista, on
erotettava toisistaan vaatimukset, jotka on täytettävä ennen kuinryhdytään harjoittamaan ammattia, ja ne, jotka on täytettävä sitäharjoitettaessa,
lääketieteen erikoisalojen tutkintotodistusten, todistusten ja muiden
muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroiseksitunnustamiseksi ja jäsenvaltioiden kaikkien ammattikuntaan kuuluvienkansalaisten saattamiseksi yhdenvertaiseen asemaan yhteisössä on
tarpeen sovittaa yhteen lääketieteen erikoisalojen koulutusvaatimuksia;
tätä tarkoitusta varten tulee säätää tietyt vähimmäisvaatimukseterikoistumiskoulutukseen pääsemisestä, koulutuksen vähimmäiskestosta,opetuksen antamistavasta ja -paikasta, sekä koulutuksen valvonnasta;nämä vaatimukset koskevat vain niitä erikoisaloja, jotka ovat kaikille
jäsenvaltioille tai kahdelle tai useammalle jäsenvaltiolle yhteiset,
tämän toiminnan harjoittamista koskevien vaatimusten yhteensovitta-
minen tässä direktiivissä tarkoitetulla tavalla ei suinkaan estä
myöhempää yhteensovittamista,
tällä hetkellä tunnustetaan lähes yleismaailmallisesti se, että yleislääkäri
tarvitsee erityiskoulutusta voidakseen paremmin hoitaa tehtävänsä; tämä
tehtävä, joka perustuu suurelta osin lääkärin omaan potilaidensa
ympäristöä koskevaan tietämykseen, käsittää asianmukaisen hoidonlisäksi myös sairauksien ehkäisyä ja potilaan yleisen terveydentilansuojelemista koskevan neuvonnan,
tämän yleislääkärin erityiskoulutustarpeen on aiheuttanut pääasiassa
lääketieteen kehitys, joka on jatkuvasti kasvattanut välimatkaa yhtäältälääketieteellisen tutkimuksen ja opetuksen sekä toisaalta yleislääkärintyön välillä ja synnyttänyt tilanteen, jossa yleislääkärin työn tärkeitä osa-1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 3
▼B
alueita ei enää pystytä opettamaan tyydyttävästi osana jäsenvaltioiden
nykyistä lääketieteellistä peruskoulutusta,
potilaille koituvan hyödyn lisäksi on myös tunnustettu se, että parannettu
koulutus yleislääkärin erityistehtävään hyödyttäisi koko terveydenhuol-tojärjestelmää erityisesti siksi, että erikoislääkäreiden, laboratorioiden jamuiden erikoislaitosten ja -laitteiden käyttö tulisi nykyistä valikoivam-
maksi,
yleislääkärin koulutuksen parantaminen on omiaan myös lisäämään
yleislääkärin aseman arvostusta,
tämä muutos, joka näyttää vääjäämättömältä, on tapahtunut eri tahdissa
eri jäsenvaltioissa; on suotavaa huolehtia siitä, että erilaiset kehitys-suunnat yhtyvät peräkkäisissä vaiheissa kuitenkin niin, ettei kehitystäväkisin nopeuteta, pitäen tavoitteena asianmukaisen koulutuksen anta-
mista jokaiselle yleislääkärille, jotta yleislääkärin toiminnan
erityisvaatimukset voidaan täyttää,
tämän uudistuksen toteuttamiseksi asteittain on tarpeen ottaa ensimmäi-
sessä vaiheessa jokaisessa jäsenvaltiossa käyttöön yleislääkärin
erityiskoulutus, joka täyttää vähimmäisvaatimukset laadun ja määränsuhteen ja täydentää vähimmäisperuskoulutusta, joka yleislääkärin onhankittava tämän direktiivin mukaisesti; on merkityksetöntä, hanki-taanko yleislääkärin erityiskoulutus osana kansallisten säännöstenmukaista lääketieteen peruskoulutusta vai siitä erillään; toisessa
vaiheessa olisi säädettävä, että yleislääkärin toimen harjoittaminen
sosiaaliturvajärjestelmän piirissä edellyttää yleislääkärin erityiskoulu-tuksen suorittamista; uudistuksen loppuun saattamiseksi on tehtävä uusiaehdotuksia,
tällä direktiivillä ei vaikuteta jäsenvaltioiden oikeuteen organisoida
kansallinen sosiaaliturvajärjestelmänsä tai määrätä, mitä toimintaa senpiirissä harjoitetaan,
tämän direktiivin mukainen yleislääkärin erityiskoulutuksen suorittami-
sesta annettuja tutkintotodistuksia, todistuksia ja muita muodollistakelpoisuutta osoittavia asiakirjoja koskevien vähimmäisvaatimustenyhteensovittaminen mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot voivat vastavuor-oisesti tunnustaa tällaiset tutkintotodistukset, todistukset ja muut
muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat,
vastaanottavalla jäsenvaltiolla ei ole tämän direktiivin mukaan oikeutta
vaatia yleislääkäreitä, joilla on toisessa jäsenvaltiossa myönnetty jatämän direktiivin mukaisesti tunnustettu tutkintotodistus, suorittamaan
lisäkoulutusta harjoittaakseen ammattiaan tämän jäsenvaltion sosiaali-
turvajärjestelmän piirissä, vaikka tällaista koulutusta vaadittaisiinkin senalueella lääketieteen tutkintotodistuksen saaneilta; tätä tämän direktiivinsäännöstä sovelletaan yleislääkärin toiminnan harjoittamiseen sosiaali-turvajärjestelmän piirissä 1 päivään tammikuuta 1995 saakka, mistä
päivästä lukien tämä direktiivi velvoittaa kaikkia jäsenvaltioita asetta-
maan yleislääkärin erityiskoulutuksen edellytykseksi yleislääkärintehtävien hoitamiselle sosiaaliturvajärjestelmänsä piirissä; josyleislääkäri on sijoittautunut ennen tässä direktiivissä säädettyämääräaikaa, hänellä on oltava saavutettu oikeus harjoittaa yleislääkärinammattia vastaanottavan jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmän piirissä,
vaikka hän ei ole suorittanut yleislääkärin erikoistumiskoulutusta,
tässä direktiivissä tarkoitettuun yhteensovittamiseen kuuluu lääkärien
ammatillinen koulutus; useimmissa jäsenvaltioissa ei tällä hetkellä tehdäeroa palkatussa työssä olevien ja itsenäisinä ammatinharjoittajina
toimivien lääkäreiden välillä; jäsenvaltiosta riippuen säännöksiä nuhteet-
tomuudesta tai hyvästä maineesta, ammatillisesta valvonnasta sekäammattinimikkeiden käytöstä sovelletaan tai voidaan soveltaa sekäpalkatussa työssä oleviin että itsenäisinä ammatinharjoittajina toimiviinhenkilöihin; lääkärintoimi kaikissa jäsenvaltioissa edellyttää tutkintoto-
distusta, todistusta tai muuta muodollista kelpoisuutta osoittavaa
asiakirjaa lääketieteessä; mainittua toimintaa harjoitetaan sekä palk-attuna työntekijänä että itsenäisenä ammatinharjoittajana tai samathenkilöt voivat uransa aikana harjoittaa ammattiaan molemmillatavoilla; ammattihenkilöiden vapaan liikkuvuuden mahdollisimmantehokkaaksi edistämiseksi yhteisön alueella näyttää tarpeelliselta ulottaa1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 4
▼B
tämän direktiivin soveltaminen koskemaan palkatussa työssä toimivia
lääkäreitä, ja
tämä direktiivi ei vaikuta niihin jäsenvaltioiden velvollisuuksiin, jotka
koskevat liitteessä III olevaan B osaan merkittyjä määräpäiviä
direktiivien saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
I OSASTO
SOVELTAMISALA
1 artikla
Tätä direktiiviä sovelletaan lääkärintoimeen, jota jäsenvaltioiden
kansalaiset harjoittavat itsenäisenä ammatinharjoittajana tai palkattunatyöntekijänä.
II OSASTO
LÄÄKETIETEEN TUTKINTOTODISTUSTEN, TODISTUSTENJA MUIDEN MUODOLLISTA KELPOISUUTTA OSOITTAVIEN
ASIAKIRJOJEN VASTAVUOROINEN TUNNUSTAMINEN
I LUKU
LÄÄKETIETEEN TUTKINTOTODISTUKSET, TODISTUKSET
JA MUUT MUODOLLISTA KELPOISUUTTA OSOITTAVAT
ASIAKIRJAT
2 artikla
Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava sellaiset tutkintotodistukset,
todistukset ja muut muodollisesta kelpoisuutta osoittavat asiakirjat,jotka on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille toisessa jäsenvaltiossa 23
artiklan mukaisesti a jotka on mainittu 3 artiklassa, siten, että kyseinen
pätevyystodistus antaa jäsenvaltion alueella saman oikeuden lääkärin-toimen aloittamiseen ja sen harjoittamiseen kuin jäsenvaltion itsensäantamat pätevyystodistukset.
3 artikla
Edellä 2 artiklassa tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset ja muut
muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat ovat seuraavat:
a)Belgiassa:
”diplôme légal de docteur en médecine, chirurgie et
accouchements — Wettelijk diploma van doctor in de genees-,heel- en verloskunde” (lakisääteinen lääkärin tutkintotodistuslääketieteessä, kirurgiassa ja synnytysopissa), jonka antavat yliopis-tojen lääketieteelliset tiedekunnat, keskustutkintolautakunta tai
valtion yliopistokoulutuksen tutkintolautakunta;
b)Tanskassa:
”bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen (kandidatek-
samen)”(lakisääteinen lääketieteen tutkintotodistus), jonka antaayliopiston lääketieteellinen tiedekunta, ja ”dokumentation forgennemført praktisk uddannelse” (terveydenhuollon toimivaltaistenviranomaisten antama todistus käytännön koulutuksesta);
c)Saksassa:
1. ”Zeugnis über die ärtzliche Staatsprüfung” (todistus lääketieteen
valtiontutkinnosta), jonka toimivaltaiset viranomaiset antavat, ja”Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent”(todistus apulaislääkärinharjoittelujakson suorittamisesta), sikälikuin Saksan lainsäädäntö vielä vaatii tällaisen harjoittelunlääketieteen opintojen lisäksi;1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 5
▼B
2. ”Zeugnis über die ärtzliche Staatsprüfung” (todistus lääketieteen
valtiontutkinnosta ja lääkärintoimen harjoittamisesta harjoittelu-jakson aikana — ”Arzt im Praktikum”), jonka toimivaltaiset
viranomaiset ovat antaneet 30 päivän kesäkuuta 1988 jälkeen;
d)Kreikassa:
”Πτυχίο Ιατρικής ”(yliopistotutkinto lääketieteessä), jonka antaa:
— yliopiston lääketieteellinen tiedekunta tai
— yliopiston terveystieteellisen tiedekunnan lääketieteen osasto;
e)Espanjassa:
”Titulo de Licenciado en Medicina y Cirugia” (Todistus yliopisto-
tutkinnosta lääketieteessä ja kirurgiassa), jonka antaa opetus- ja
tiedeministeriö tai yliopiston rehtori;
f)Ranskassa:
1. ”diplôme d'État de docteur en médecine” (valtiollinen lääkärin
tutkintotodistus), jonka antavat yliopistojen lääketieteellisettiedekunnat, yliopistojen lääketieteellis-farmaseuttiset tiede-kunnat tai yliopistot;
2. ”diplôme d'université de docteur en médecine” (yliopistollinen
lääkärin tutkintotodistus), sikäli kuin tämä tutkintotodistusosoittaa suoritetuksi saman koulutusohjelman kuin valtiollistalääkärin tutkintotodistusta varten säädetty koulutusohjelma;
g)Irlannissa:
”primary qualification” (todistus perustiedoista), joka annetaan
Irlannissa toimivaltaisen tutkintoelimen järjestämän pätevyyskokeensuorittamisen jälkeen, ja tämän elimen antama harjoittelutodistus,joka antaa haltijalle oikeuden tulla merkityksi lääkäriluetteloontäysin laillistettuna lääkärinä ”fully registered medical practitioner”;
h)Italiassa:
”diploma di laurea in medicina e chirurgia” (tutkintotodistus
lääketieteessä ja kirurgiassa), jonka antaa yliopisto ja joka onesitettävä yhdessä valtion tutkintokomission antaman ”diploma diabilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia” (lääketieteen jakirurgian harjoittamiseen oikeuttavan tutkintotodistuksen) kanssa;
i)Luxemburgissa:
”diplôme d'État de docteur en médecine, chirurgie et accouche-
ments” (valtiollinen lääkärin tutkintotodistus lääketieteessä,kirurgiassa ja synnytysopissa), jonka antaa valtion tutkintolautakuntaja vahvistaa opetusministeri, ja ”certificat de stage” (todistus
käytännön koulutuksesta), jonka vahvistaa kansanterveysministeri;
j)Alankomaissa:
”universitair getuigschrift van arts” (yliopistollinen todistus lääkärin
tutkinnosta)
k)Portugalissa:
”Carta de curso de licenciatura em medicina” (tutkintotodistus
lääketieteen opintojen suorittamisesta), jonka antaa yliopisto, ja
”Diploma comprovativo da concluso do internato geral” (tutkinto-todistus yleisestä harjoittelujaksosta), jonka antaa terveysministeriöntoimivaltaiset viranomaiset;
l)Yhdistyneessä kuningaskunnassa:
”primary qualification” (peruspätevyystodistus), joka annetaan
Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivaltaisen tutkintoelimenjärjestämän pätevyystutkinnon suorittamisen jälkeen, ja tämänelimen antama harjoittelutodistus, joka antaa haltijalle oikeudentulla merkityksi lääkäriluetteloon täysin laillistettuna lääkärinä(”fully registered medical practitioner”);1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 6
▼A1
m)Itävallassa:
yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan antama ”Doktor der
gesamten Heilkunde” (todistus lääketieteen tohtorin tutkinnosta) jatoimivaltaisen viranomaisen antama ”Diplom über die spezifischeAusbildung in der Allgemeinmedizin” (todistus erityiskoulutuksesta
yleislääketieteessä) tai ”Facharztdiplom” (todistus erikoislääkärin
tutkinnosta);
n)Suomessa:
yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan antama ”todistus lääketie-
teen lisensiaatin tutkinnosta — bevis om medicine licentiat examen”
ja toimivaltaisten terveysviranomaisten antama todistus käytännönharjoittelusta;
o)Ruotsissa:
yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan antama ”läkarexamen”
(yliopistollinen tutkinto lääketieteessä) ja terveys- ja sosiaalihalli-tuksen antama todistus käytännön harjoittelusta.
II LUKU
LÄÄKETIETEEN ERIKOISALOJEN TUTKINTOTODIS-
TUKSET, TODISTUKSET JA MUUT MUODOLLISTAKELPOISUUTTA OSOITTAVAT ASIAKIRJAT, JOTKA OVAT
YHTEISET KAIKILLE JÄSENVALTIOILLE
4 artikla
Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava tutkintotodistukset, todistukset ja
muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka on annettujäsenvaltioiden kansalaisille toisessa jäsenvaltiossa 24, 25, 26 ja 29artiklan mukaisestija jotka on mainittu 5 artiklassa, siten, että kyseinenasiakirja antaa jäsenvaltion alueella saman oikeuden kuin jäsenvaltion
itsensä antamat asiakirjat.
5 artikla
1. Edellä 4 artiklassa tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset ja
muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat ovat sellaisia, jotka 2kohdassa lueteltujen toimivaltaisten viranomaisten ja toimielintenantamina vastaavat kyseisen erikoisalan koulutuksen osalta pätevyysto-
distuksia, jotka kaikki jäsenvaltiot tunnustavat ja jotka on lueteltu 3
kohdassa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimivaltaisten viranomaisten tai
toimielinten antamat tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodol-
lista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat ovat seuraavat:
Belgiassa:
”le titre d'agrégation en qualité de médecin spécialiste — erkenningstitel
van specialist” (muodollinen todistus erikoislääkärin pätevyydestä),jonka antaa kansanterveydestä vastuussa oleva ministeri;
Tanskassa:
”bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge” (todistus
oikeudesta erikoislääkärin ammattinimikkeeseen), jonka toimivaltaisetterveysviranomaiset antavat;
Saksassa:
”Fachärztliche Anerkennung” (erikoislääkärin tunnustettu todistus),
jonka antaa ”Landesärztekammer” (asianomaisen osavaltion, ”Land”,
lääkärilautakunnat);
Kreikassa:
”ΤίτλοςΙατρικήςΕιδικότητας ” (muodollinen todistus erikoislääkärin
pätevyydestä), jonka antaa ” Νοµαρχίες ” (prefektuuri);1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 7
▼B
▼B
Espanjassa:
”Título de Especialista” (muodollinen todistus erikoistumisesta), jonka
antaa opetus- ja terveysministeriö;
Ranskassa:
— ”le certificat d'études spéciales de médecine” (lääketieteen erikois-
tumisopintojen todistus), jonka yliopistojen lääketieteelliset
tiedekunnat, lääketieteellis-farmaseuttiset tiedekunnat tai yliopistotantavat;
— ”Ordre des médecins” -neuvoston antamat erikoislääkärin pätevyys-
todistukset;
— ”le certificat d'études spéciales de médecine” (lääketieteen erikois-
tumisopintojen todistus), jonka antavat yliopistojen lääketieteelliset
tiedekunnat tai lääketieteellis-farmaseuttiset tiedekunnat, taivastaavat todistukset, jotka on annettu opetusministerin antamanasetuksen mukaisesti;
— ”le diplôme d'études spécialisées de médecine” (lääketieteen
erikoistumisopintojen tutkintotodistus), jonka yliopistot antavat;
Irlannissa:
”Certificate of specialist doctor” (erikoislääkärin todistus), jonka
kansanterveysministerin tähän tarkoitukseen hyväksymä toimivaltainenviranomainen antaa;
Italiassa:
”diploma di medico specialista” (erikoislääkärin tutkintotodistus), jonka
antaa yliopiston rehtori;
Luxemburgissa:
”certificat de médecin spécialiste” (erikoislääkärin todistus), jonka
kansanterveysministeri antaa lääketieteellisen tiedekunnan esityksestä;
Alankomaissa:
— ”Getuigschrift van erkenning en inschrijving in het Specialistenreg-
ister” (todistus hyväksymisestä ja merkitsemisestä
erikoislääkärirekisteriin), jonka antaa ”Specialisten-Registratiecom-
missie (SRC)” (erikoislääkärien rekisteröintikomissio),
— ”Getuigschrift van erkenning en inschrijving in het Register van
Sociaal-Geneeskundigen” (todistus hyväksymisestä ja merkitsemi-
sestä sosiaalilääketieteen lääkäreiden rekisteriin), jonka antaa”Sociaal-Geneeskundigen Registratie-Commissie (SGRC)” (sosiaa-lilääketieteen lääkäreiden rekisteröintikomissio);
Portugalissa:
”Grau de Assistente” (apulaistaso), jonka antavat terveysministeriön
toimivaltaiset viranomaiset, tai ”Título de Especialista” (muodollinen
todistus erikoislääkärin pätevyydestä), jonka antaa lääkäreiden ammat-
tikuntajärjestö
Yhdistyneessä kuningaskunnassa:
”Certificate of completion of specialist training” (todistus erikoistumis-
koulutuksen suorittamisesta), jonka antaa tähän tarkoitukseenhyväksytty toimivaltainen viranomainen;
Itävallassa:
toimivaltaisen viranomaisen antama ”Facharztdiplom” (todistus
erikoislääkärin tutkinnosta);
Suomessa:
toimivaltaisten viranomaisten antama ”todistus erikoislääkärin
tutkinnosta — betyg över specialläkarexamen”;
Ruotsissa:
terveys- ja sosiaalihallituksen antama ”bevis om specialistkompetens
som läkare utfärdat av socialstyrelsen” (todistus erikoislääkärinpätevyydestä).1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 8
▼A1
▼B
3. Jäsenvaltioissa tällä hetkellä käytettävät nimikkeet, jotka vastaavat
kysymyksessä olevaa erikoistumiskoulutusta, ovat seuraavat:
—anestesiologia:
Belgia: anesthésiologie — anesthesiologie
Tanska: anæstesiologi
Saksa: Anästhesiologie
Kreikka: αναισθησιολογία
Espanja: anestesiología y reanimación
Ranska: anesthésiologie-réanimation chirurgi-
cale
Irlanti: anaesthetics
Italia: anestesia e rianimazioneLuxemburg: anesthésie-réanimation
Alankomaat: anesthesiologie
Portugali: anestesiologia
Yhdistynyt kuningaskunta: anaesthetics
Itävalta: Anästhesiologie und Intensivmedizin
Suomi: anestesiologia — anestesiologi
Ruotsi: anestesi ochintensivvård
—kirurgia:
Belgia: chirurgie — heelkunde
Tanska: kirurgi eller kirurgiske sygdomme
Saksa: Chirurgie
Kreikka: χειρουργική
Espanja: cirugía general y del aparato digestivo
Ranska: chirurgie générale
Irlanti: general surgeryItalia: chirurgia generale
Luxemburg: chirurgie générale
Alankomaat: heelkunde
Portugali: cirurgia geral
Yhdistynyt kuningaskunta: general surgery
Itävalta: Chirurgie
Suomi: kirurgia — kirurgiRuotsi: kirurgi
—neurokirurgia:
Belgia: neurochirurgie — neurochirurgie
Tanska: neurokirurgi eller kirurgiske nervesyg-
domme
Saksa: Neurochirurgie
Kreikka: νευροχειρουργική
Espanja: neurocirugía
Ranska: neurochirurgie
Irlanti: neurological surgery
Italia: neurochirurgia1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 9
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
Luxemburg: neurochirurgie
Alankomaat: neurochirurgie
Portugali: neurocirurgia
Yhdistynyt kuningaskunta: ►M3neurosurgery ◄
Itävalta: Neurochirurgie
Suomi: neurokirurgia — neurokirurgi
Ruotsi: neurokirurgi
—naistentaudit ja synnytykset:
Belgia: gynécologie-obstétrique — gynaeco-
logie-verloskunde
Tanska: gynækologi og obstetrik eller kvinde-
sygdomme og fødselshjælp
Saksa: Frauenheilkunde und Geburtshilfe
Kreikka: µαιευτική -γυναικολογία
Espanja: obstetricía y ginecología
Ranska: gynécologie-obstétriqueIrlanti: obstetrics and gynaecology
Italia: ►
M4ginecologia e ostetricia ◄
Luxemburg: gynécologie-obstétrique
Alankomaat: verloskunde en gynaecologie
Portugali: ginecologia e obstetriciaYhdistynyt kuningaskunta: obstetrics and gynaecology
Itävalta: Frauenheilkunde und Geburtshilfe
Suomi: naistentaudit ja synnytykset — kvin-
nosjukdomar ochförlossningar
Ruotsi: obstetrik ochgynekologi
—sisätaudit:
Belgia: médicine interne — inwendige genees-
kunde
Tanska: intern medicin eller medicinske
sygdomme
Saksa: Innere Medizin
Kreikka: παθολογία
Espanja: medicina interna
Ranska: médecine interne
Irlanti: general (internal) medicineItalia: medicina interna
Luxemburg: maladies internes
Alankomaat: inwendige geneeskunde
Portugali: medicina interna
Yhdistynyt kuningaskunta: ►
M3general (internal) medicine ◄
Itävalta: Innere Medizin
Suomi: sisätaudit — inremedicin1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 10
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼A1
Ruotsi: internmedicin
—silmätaudit:
Belgia: ophtalmologie — oftalmologie
Tanska: oftalmologi eller øjensygdomme
Saksa: Augenheilkunde
Kreikka: οφθαλµολογία
Espanja: oftalmología
Ranska: ophtalmologieIrlanti: opthalmology
Italia: ►
M4oftalmologia ◄
Luxemburg: ophtalmologie
Alankomaat: oogheelkunde
Portugali: oftalmologiaYhdistynyt kuningaskunta: ophtalmology
Itävalta: Augenheilkunde und Optometrie
Suomi: silmätaudit — ögonsjukdomar
Ruotsi: ögonsjukdomar (oftalmologi)
—korva-, nenä- ja kurkkutaudit:
Belgia: oto-rhino-laryngologie — otorhinolar-
yngologie
Tanska: oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-
halssygdomme
Saksa: Hals-, Nasen-, OhrenheilkundeKreikka: ωτορινολαρυγγολογία
Espanja: otorrinolaringología
Ranska: oto-rhino-laryngologie
Irlanti: otolaryngology
Italia: otorinolaringoiatriaLuxemburg: oto-rhino-laryngologie
Alankomaat: keel-, neus- en oorheelkunde
Portugali: otorrinolaringologia
Yhdistynyt kuningaskunta: otolaryngology
Itävalta: Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten
Suomi: korva-, nenä- ja kurkkutaudit — öron-,
näs- ochstrupsjukdomar
Ruotsi: öron-, näs- ochh alssjukdomar (oto-
rhino-laryngologi)
—lastentaudit:
Belgia: pédiatrie — kindergeneeskunde
Tanska: pædiatri eller børnesygdomme
Saksa: Kinderheilkunde
Kreikka: παιδιατρική
Espanja: pediatría y sus áreas específicas1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 11
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
Ranska: pédiatrie
Irlanti: paediatrics
Italia: pediatria
Luxemburg: pédiatrie
Alankomaat: kindergeneeskunde
Portugali: pediatriaYhdistynyt kuningaskunta: paediatrics
Itävalta: Kinder- und Jugendheilkunde
Suomi: lastentaudit — barnsjukdomar
Ruotsi: barn- ochungdomsmedicin
—keuhkosairaudet:
Belgia: pneumologie — pneumologie
Tanska: medicinske lungesygdomme
Saksa: Lungen- und BronchialheilkundeKreikka: φυµατιολογία -πνευµονολογία
Espanja: neumologia
Ranska: pneumologie
Irlanti: respiratory medicine
Italia: ►
M4malattie dell'apparato
respiratorio ◄
Luxemburg: pneumo-phtisiologie
Alankomaat: longziekten en tuberculosePortugali: pneumologia
Yhdistynyt kuningaskunta: respiratory medicine
Itävalta: Lungenkrankheiten
Suomi: keuhkosairaudet — lungsjukdomar
Ruotsi: lungsjukdomar (pneumonologi)
—urologia:
Belgia: urologie — urologie
Tanska: urologi ejenes kirurgiske sygdommeSaksa: Urologie
Kreikka: ουρολογία
Espanja: urología
Ranska: chirurgie urologique
Irlanti: urologyItalia: urologia
Luxemburg: urologie
Alankomaat: urologie
Portugali: urologia
Yhdistynyt kuningaskunta: urology
Itävalta: Urologie
Suomi: urologia — urologiRuotsi: urologi1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 12
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
—ortopedia ja traumatologia:
Belgia: orthopédie — orthopedie
Tanska: ortopædisk kirurgi
Saksa: Orthopädie
Kreikka: ορθοπεδική
Espanja: traumatología y cirugía ortopédica
Ranska: chirurgie orthopédique et traumatologie
Irlanti: orthopaedic surgery
Italia: ortopedia e traumatologia
Luxemburg: orthopédieAlankomaat: orthopedie
Portugali: ortopedia
Yhdistynyt kuningaskunta: ►
M3trauma and orthopaedic
surgery◄
Itävalta: Orthopädie und Orthopädische Chir-
urgie
Suomi: ortopedia ja traumatologia — ortopedi
ochtraumatologi
Ruotsi: ortopedi
—patologia:
Belgia: anatomie pathologique — patholo-
gische anatomie
Tanska: patologisk anatomi og histologi eller
vævsundersøgelse
Saksa: Pathologie
Kreikka: παθολογικήανατοµική
Espanja: anatomía patológica
Ranska: anatomie et cytologie pathologique
Irlanti: morbid anatomy and histopathology
Italia: anatomia patologica
Luxemburg: anatomie pathologiqueAlankomaat: pathologische anatomie
Portugali: anatomia pathológica
Yhdistynyt kuningaskunta: ►
M3histopathology ◄
Itävalta: Pathologie
Suomi: patologia — patologi
Ruotsi: klinisk patologi
—neurologia:
Belgia: neurologie — neurologie
Tanska: neuromedicin eller medicinske nerve-
sygdomme
Saksa: Neurologie
Kreikka: νευρολογία
Espanja: neurología
Ranska: neurologie1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 13
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
Irlanti: neurology
Italia: neurologia
Luxemburg: neurologie
Alankomaat: neurologie
Portugali: neurologia
Yhdistynyt kuningaskunta: neurology
Itävalta: Neurologie
Suomi: neurologia — neurologiRuotsi: neurologi
—psykiatria:
Belgia: psychiatrie — psychiatrie
Tanska: psykiatri
Saksa: PsychiatrieKreikka: ψυχιατρική
Espanja: psiquiatría
Ranska: psychiatrie
Irlanti: psychiatry
Italia: psichiatriaLuxemburg: psychiatrie
Alankomaat: psychiatrie
Portugali: psiquiatria
Yhdistynyt kuningaskunta: ►
M3general psychiatry ◄
Itävalta: Psychiatrie
Suomi: psykiatria — psykiatri
Ruotsi: psykiatri
—diagnostinen radiologia:
Belgia: radiodiagnostic — röntgendiagnose
Tanska: diagnostisk radiologi eller røntgenun-
dersøgelse
Saksa: Radiologische Diagnostik
Kreikka: ακτινοδιαγνωστική
Espanja: radiodiagnóstico
Ranska: radiodiagnostic et imagerie médicale
Irlanti: diagnostic radiologyItalia: radiodiagnostica
Luxemburg: radiodiagnostic
Alankomaat: radiodiagnostiek
Itävalta: Medizinische Radiologie-Diagnostik
Portugali: radiodiagnósticoSuomi: radiologia — radiologi
Ruotsi: medicinsk radiologi
Yhdistynyt kuningaskunta: diagnostic radiology1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 14
▼A1
▼B
▼A1
▼M4
▼M4
—syöpätaudit ja sädehoito:
Belgia: radio- et radiumthérapie — radio- en
radiumtherapie
Tanska: terapeutisk radiologi eller strålebehand-
ling
Saksa: StrahlentherapieKreikka: ακτινοθεραπευτική
Espanja: oncologia radioterápicaRanska: oncologie, option radiothérapieIrlanti: radiotherapyItalia: radiotherapiaLuxemburg: radiothérapieAlankomaat: radiotherapieItävalta: Strahlentherapie-RadioonkologiePortugali: radioterapia
Suomi: syöpätaudit ja sädehoito — cancersjuk-
domar ochradioterapi
Ruotsi: onkologyYhdistynyt kuningaskunta: radiotherapy
4. Edellä 3 kohdassa olevaa nimikkeiden luetteloa muutetaan 44 a
artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.
III LUKU
LÄÄKETIETEEN ERIKOISALOJEN TUTKINTOTODIS-
TUKSET, TODISTUKSET JA MUUT MUODOLLISTA
KELPOISUUTTA OSOITTAVAT ASIAKIRJAT, JOTKA OVATKAHDELLE TAI USEAMMALLE JÄSENVALTIOLLE
YHTEISET
6 artikla
Jokaisen jäsenvaltion, jonka laeissa, asetuksissa tai hallinnollisissa
määräyksissä on asiaa koskevia säännöksiä, on tunnustettava sellaisettutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoit-tavat asiakirjat, jotkaon annettu jäsenvaltioiden kansalaisille toisessa
jäsenvaltiossa 24, 25, 27 ja 29 artiklan mukaisesti ja jotka on mainittu 7
artiklassa, siten, että kyseinen pätevyystodistus antaa jäsenvaltionalueella samat oikeudet kuin jäsenvaltion itsensä antamat pätevyysto-distukset.
7 artikla
1. Edellä 6 artiklassa tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset ja
muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat vastaavat, jos ne ovat5 artiklan 2 kohdassa lueteltujen toimivaltaisten viranomaisten jatoimielinten antamia, kyseisen erikoisalan koulutuksen osalta tämän
artiklan 2 kohdassa lueteltuja nimikkeitä niiden jäsenvaltioiden osalta,
joissa tällaista koulutusta annetaan.
2. Jäsenvaltioissa tällä hetkellä käytettävät nimikkeet, jotka vastaavat
kyseistä erikoistumiskoulutusta, ovat seuraavat:
—kliininen biologia:
Belgia: biologie clinique — klinische biologie
Espanja: análisis clínicos
Ranska: biologie médicale
Italia: ►
M4patologia clinica ◄
Portugali: patologia clinica1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 15
▼M1
▼B
▼A1
Itävalta: Medizinische Biologie
Luxemburg: biologie clinique
—hematologiset laboratoriotutkimukset:
Tanska: klinisk blodtypeserologi
Ranska: hématologie
Luxemburg: hématologie bioserologiquePortugali: hematologia clinica
Suomi: hematologiset
laboratoriotutkimukset — hematolo-giska laboratorieundersökningar
—kliininen mikrobiologia:
Tanska: klinisk mikrobiologi
Saksa: Mikrobiologie und Infektionsepidemio-
logie
Kreikka: µικροβιολογία
Espanja: microbiología y parasitología
Irlanti: microbiologyItalia: ►
M4microbiologia e virologia ◄
Luxemburg: microbiologie
Alankomaat: medische microbiologie
Yhdistynyt kuningaskunta: ►M3medical microbiology and
virology ◄
Itävalta: Hygiene und Mikrobiologie
Suomi: kliininen mikrobiologia — klinisk
mikrobiologi
Ruotsi: klinisk bakteriologi
—kliininen kemia:
Tanska: klinisk kemi
Espanja: bioquímica clínica
Irlanti: chemical pathology
Luxemburg: chimie biologique
Alankomaat: klinische chemie
Yhdistynyt kuningaskunta: chemical pathology
Itävalta: Medizinische und Chemische Labor-
diagnostik
Suomi: kliininen kemia — klinisk kemi
Ruotsi: klinisk kemi
Italia: biochimica clinica
—immunologia:
Espanja: immunología1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 16
▼M3
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼M4
▼B
▼B
Irlanti: clinical immunology
Yhdistynyt kuningaskunta: immunology
Itävalta: Immunologie
Suomi: immunologia — immunologi
Ruotsi: klinisk immunologi
—plastiikkakirurgia:
Belgia: chirurgie plastique — plastische heelk-
unde
Tanska: plastikkirurgi
Kreikka: πλαστικήχειρουργική
Espanja: cirugía plástica y reparadora
Ranska: chirurgie plastique, reconstructrice et
esthétique
Irlanti: plastic surgery
Italia: ►M4chirurgia plastica e
ricostruttiva ◄
Luxemburg: chirurgie plastique
Alankomaat: plastishe chirurgie
Portugali: chirurgia plástica e reconstrutica
Yhdistynyt kuningaskunta: plastic surgery
Itävalta: Plastische Chirurgie
Suomi: plastiikkakirurgia — plastikkirurgi
Ruotsi: plastikkirurgi
—thoraxkirurgia:
Belgia: chirurgie thoracique — heelkunde op
de thorax
Tanska: thoraxkirurgi eller brysthulens kirur-
giske sygdomme
Kreikka: χειρουργικήθώρακος
Espanja: cirugía torácicaRanska: chirurgie thoracique et cardio-vascu-
laire
Irlanti: thoracic surgeryItalia: chirurgia toracica
Luxemburg: chirurgie thoracique
Alankomaat: cardio-pulmonale chirurgie
Portugali: cirurgia cárdio-torácica
Yhdistynyt kuningaskunta: ►
M3cardio-thoracic surgery ◄
Suomi: thorax- ja verisuonikirurgia — thorax-
ochkärlkirurgiafi,
Ruotsi: thoraxkirurgi
—lastenkirurgia:
Kreikka: χειρουργικήπαίδων
Espanja: cirugía pediátrica1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 17
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
Ranska: chirurgie infantile
Irlanti: paediatric surgery
Italia: chirurgia pediatrica
Luxemburg: chirurgie pédiatrique
Portugali: cirurgia pediátrica
Yhdistynyt kuningaskunta: paediatric surgery
Itävalta: Kinderchirurgie
Suomi: lastenkirurgia — barnkirurgiRuotsi: barn- ochungdomskirurgi
—verisuonikirurgia:
Belgia: chirurgie des vaisseaux — bloedvaten-
heelkunde
Espanja: angiología cirugía vascular
Ranska: chirurgie vasculaire
Italia: chirurgia vascolare
Luxemburg: chirurgie cardio-vasculairePortugali: cirurgia vascular
Kreikka: Αγγειοχειρουργική
—kardiologia:
Belgia: cardiologie — cardiologie
Tanska: cardiologi eller hjerte- og kredsløbs-
sygdomme
Kreikka: καρδιολογία
Espanja: cardiologíaRanska: pathologie cardio-vasculaire
Irlanti: cardiology
Italia: cardiologia
Luxemburg: cardiologie et angiologie
Alankomaat: cardiologiePortugali: cardiologia
Yhdistynyt kuningaskunta: ►
M3cardiology ◄
Suomi: kardiologia — kardiologi,
Ruotsi: kardiologi
—gastroenterologia:
Belgia: gastro-entérologie — gastro-entero-
logie
Tanska: medicinsk gastroenterologi eller medi-
cinske mave-tarmsygdomme
Kreikka: γαστρεντερολογία
Espanja: aparato digestivo
Ranska: gastro-entérologie et hépatologie
Irlanti: gastroenterology
Italia: ►M4gastroenterologia ◄
Luxemburg: gastro-entérologie1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 18
▼A1
▼B
▼M3
▼B
▼A1
▼B
▼B
Alankomaat: gastro-enterologie
Portugali: gastrenterologia
Yhdistynyt kuningaskunta: gastroenterology
Suomi: gastroenterologia — gastroenterologi
Ruotsi: medicinsk gastro-enterologi ochh epa-
tologi
—reumatologia:
Belgia: rhumatologie — reumatologie
Tanska: reumatologi
Kreikka: ρευµατολογία
Espanja: reumatología
Ranska: rhumatologie
Irlanti: rheumatologyItalia: reumatologia
Luxemburg: rhumatologie
Alankomaat: reumatologie
Portugali: reumatologia
Yhdistynyt kuningaskunta: rheumatology
Suomi: reumatologia — reumatologi
Ruotsi: reumatologi
—kliininen hematologia:
Kreikka: αιµατολογία
Espanja: hematología y hemoterapía
Irlanti: haematology
Italia: ematologia
Luxemburg: hématologie
Portugali: imuno-hemoterapiaYhdistynyt kuningaskunta: haematology
Suomi: kliininen hematologia — klinisk hema-
tologi
Ruotsi: hematologi
—endokrinologia:
Kreikka: ενδικρινολογία
Espanja: endocrinología y nutrición
Ranska: endocrinologie, maladies métaboliques
Irlanti: endocrinology and diabetes mellitusItalia: ►
M4endocrionologia e malattie del
ricambio ◄
Luxemburg: endocrinologie, maladies du métabo-
lisme et de la nutrition
Portugali: endocrinologia-nutrição
Yhdistynyt kuningaskunta: endocrinology and diabetes mellitus1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 19
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
Suomi: endokrinologia — endokrinologi
Ruotsi: endokrinologi
—fysiatria:
Belgia: médecine physique — fysische genees-
kunde
Tanska: fysiurgi og rehabilitering
Kreikka: φυσικήιατρικήκαιαποκατάσταση
Espanja: rehabilitación
Ranska: rééducation et réadaptation fonction-
nelles
Italia: ►M4medicina fisica e
riabilitazione ◄
Alankomaat: revalidatie
Luxemburg: rééducation et réadaptation fonction-
nelles
Portugali: fisiatria
Itävalta: Physikalische Medizin
Suomi: fysiatria — fysiatri
Ruotsi: rehabiliteringsmedicin
—suun sairaudet:
Espanja: estomatología
Ranska: stomatologie
Italia: odontostomatologia
Luxemburg: stomatologie
Portugali: estomatologia
—hermo- ja mielitaudit:
Belgia: neuropsychiatrie — neuropsychiatrie
Saksa: Nervenheilkunde (Neurologie und
Psychiatrie)
Kreikka: νευρολογία -ψυχιατρική
Ranska: neuropsychiatrie
Italia: neuropsichiatria
Luxemburg: neuropsychiatrie
Alankomaat: zenuw- en zielsziekten
—iho- ja sukupuolitaudit:
Belgia: dermato-vénéréologie — dermato-
venereologie
Tanska: dermato-venerologi eller hud- og køns-
sygdomme
Saksa: Dermatologie und Venerologie
Kreikka: δερµατολογία -αφροδισιολογία
Espanja: dermatología médico-cuirúrgica y
venereología
Ranska: dermatologie et vénéréologie
Italia: dermatologia e venerologia
Luxemburg: dermato-vénéréologie1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 20
▼B
▼A1
▼B
▼B
Alankomaat: dermatologie en venerologie
Portugali: dermatovenereologia
Itävalta: Haut- und Geschlechtskrankheiten
Suomi: iho- ja sukupuolitaudit — hud- och
könssjukdomar
Ruotsi: hud- och könssjukdomar
—ihotaudit:
Irlanti: dermatology
Yhdistynyt kuningaskunta: dermatology
—sukupuolitaudit:
Irlanti: venereology
Yhdistynyt kuningaskunta: ►M3genito-urinary medicine ◄
—radiologia:
Saksa: Radiologie
Kreikka: ακτινολογία -ραδιολογία
Espanja: electrorradiología
Ranska: électroradiologieItalia: radiologia
Luxemburg: électroradiologie
Alankomaat: radiologie
Portugali: radiologia
—troppinen lääketiede:
Tanska: tropemedicin
Irlanti: tropical medicine
Italia: medicina tropicale
Portugali: medicina tropical
Yhdistynyt kuningaskunta: tropical medicine
—lastenpsykiatria:
Tanska: børnepsykiatri
Saksa: Kinder- und Jugendpsychiatrie
Kreikka: παιδοψυχιατρική
Ranska: pédo-psychiatrie
Irlanti: child and adolescent psychiatry
Italia: neuropsichiatria infantile
Luxemburg: psychiatrie infantile
Portugali: pedopsiquiatria
Yhdistynyt kuningaskunta: child and adolescent psychiatry
Suomi: lasten psykiatria — barnspsykiatri
Ruotsi: barn- ochungdomspsykiatri1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 21
▼A1
▼B
▼M4
▼B
▼A1
▼B
—geriatria:
Espanja: geriatría
Irlanti: geriatricsAlankomaat: klinische geriatrie
Yhdistynyt kuningaskunta: ►
M3geriatric medicine ◄
Suomi: geriatria — geriatri
Ruotsi: geriatrik
Italia: geriatria
—nefrologia:
Tanska: nefrologi eller medicinske nyresyg-
domme
Kreikka: νεφρολογία
Espanja: nefrología
Ranska: néphrologie
Irlanti: nephrology
Italia: nefrologia
Luxemburg: néphrologiePortugali: nefrologia
Yhdistynyt kuningaskunta: ►
M3renal medicine ◄
Suomi: nefrologia — nefrologi
Ruotsi: medicinska njursjukdomar (nefrologi)
—infektiosairaudet:
Irlanti: communicable diseases
Italia: malattie infettive
Yhdistynyt kuningaskunta: ►M3infectious diseases ◄
Suomi: infektiosairaudet — infektionssjuk-
domar
Ruotsi: infektionssjukdomar
—”terveydenhuolto” (kansanterveys):
Ranska: santé publique et médecine sociale
Irlanti: community medicine
Yhdistynyt kuningaskunta: ►M3public health medicine ◄
Itävalta: Sozialmedizin
Suomi: terveydenhuolto — hälsovård
Ruotsi: socialmedicin
Kreikka: ΚοινωνικήΙατρική
Espanja: medicina preventiva y salud pública1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 22
▼A1
▼M4
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼M2
▼M3
▼M4
▼M4
Italia: igiene e medicina sociale
—kliininen farmakologie:
Saksa: Pharmakologie
Espanja: farmacología clínica
Irlanti: clinical pharmacology and therapeuticsYhdistynyt kuningaskunta: clinical pharmacology and therapeutics
Itävalta: Pharmakologie und Toxikologie
Suomi: kliininen farmakologia — klinisk farm-
akologi
Ruotsi: klinisk farmakologi
—työterveyshuolto:
Tanska: samfundsmedicin/arbejdsmedicin
Saksa: ArbeitsmedizinKreikka: ιατρικήτηςεργασίας
Ranska: médecine du travail
Irlanti: occupational medicine
Italia: medicine del lavoro
Alankomaat: ►
M2arbeid en gezondheid ◄
Portugali: medicina do trabalho
Yhdistynyt kuningaskunta: occupational medicine
Itävalta: Arbeits- und Betriebsmedizin
Suomi: työterveyshuolto — företagshälsovård
Ruotsi: yrkes- ochmiljömedicin
Belgia: médecine du travail — arbeidsgenees-
kunde
Luxemburg: médecine du travail
—allergologia:
Kreikka: αλλεργιολογία
Espanja: alergología
Italia: allergologia ed immunologia clinica
Alankomaat: allergologie
Portugali: imunoalergologia
Suomi: allergologia — allergologi
Ruotsi: allergisjukdomar
—gastroenterologinen kirurgia:
Belgia: chirurgie abdominale — heelkunde op
het abdomen
Tanska: kirurgisk gastroenterologi eller kirur-
giske mave-tarmsygdomme
Espanja: cirurgía del aparato digestivo
Ranska: chirurgie viscérale1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 23
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼M2
▼B
▼A1
▼B
▼B
Italia: chirurgia dell'apparato digerente
Suomi: gastroenterologia — gastroenterologi
Luxemburg: chirurgie gastro-entérologique
—isotooppitutkimukset:
Belgia: médecine nucléaire — nucleaire
geneeskunde
Saksa: Nuklearmedizin
Kreikka: πυρηνικήιατρική
Espanja: medicina nuclear
Ranska: médicine nucléaire
Italia: medicina nucleareAlankomaat: nucleaire geneeskunde
Portugali: medicina nuclear
Yhdistynyt kuningaskunta: nuclear medicine
Itävalta: Nuklearmedizin
Suomi: isotooppitutkimukset — isotopundersö-
kningar
Luxemburg: medecine nucléaire
—leukakirurgia (lääketieteen peruskoulutus):
Espanja: cirugía oral y maxilofacial
Ranska: chirurgie maxillo-faciale et stomato-
logie
Italia: chirurgia maxillo-facciale
Luxemburg: chirurgie maxillo-faciale
—hammas-, suu- ja leukakirurgia:
Belgia: stomatologie, chirurgie orale et
maxillo-faciale — stomatologie, oraleen maxillo-faciale chirurgie
Saksa: Zahn-, Mund-, Kiefer- und
Gesichtschirurgie
Irlanti: oral and maxillo-facial surgery
Yhdistynyt kuningaskunta: oral and maxillo-facial surgery
Suomi: leukakirurgia — käkkirurgi
Luxemburg: chirurgie dentaire, orale maxillo-faciale
—Päivystyslääketiede
Irlanti: Accident and Emergency Medicine
Yhdistynytkuningaskunta: Accident and Emergency Medicine
—Kliininen neurofysiologia
Tanska: Klinisk neurofysiology1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 24
▼A1
▼M3
▼B
▼A1
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼A1
▼M3
▼M3
Espanja: Neurofisiologia clinica
Irlanti: Neurophysiology
Ruotsi: Klinisk neurofysiology
Yhdistynytkuningaskunta: Clinical Neurophysiology
3. Edellä 2 kohdassa olevaa nimikkeiden luetteloa muutetaan 44 a
artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.
8 artikla
1. Jos jäsenvaltioiden kansalaiset, jotka haluavat saada sellaisen
erikoislääkärin tutkintotodistuksen, todistuksen tai muun muodollista
kelpoisuutta osoittavan asiakirjan, jota ei ole mainittu 4 ja 6 artiklassa tai
jota, vaikka se on mainittu 6 artiklassa, ei anneta siinä jäsenvaltiossa,josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, vastaanottavajäsenvaltio voi vaatia, että heidän on täytettävä sen omien lakien,asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaiset kyseistä erikoisalaakoskevat koulutusvaatimukset.
2. Vastaanottavan jäsenvaltion on kuitenkin otettava huomioon joko
kokonaan tai osittain 1 kohdassa tarkoitettujen kansalaisten suorittamatkoulutusjaksot, joista sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, josta
ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, ovat antaneet heille
tutkintotodistuksen, todistuksen tai muun muodollista kelpoisuuttaosoittavan asiakirjan edellyttäen, että koulutusjaksot vastaavat vastaa-nottavassa jäsenvaltiossa vaadittavia kyseisen erikoistumiskoulutuksenkoulutusjaksoja.
3. Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tai
toimielinten on tutkittuaan asianomaisen erikoistumiskoulutuksensisällön ja pituuden niille toimitettujen tutkintotodistusten, todistusten
ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen perusteella
ilmoitettava hänelle vaadittavan lisäkoulutuksen pituus ja alat, jotka senon katettava.
IV LUKU
SAAVUTETUT OIKEUDET
9 artikla
1. Rajoittamatta 3 kohdan säännösten soveltamista, jäsenvaltioiden
on tunnustettava riittäväksi todisteeksi niiden jäsenvaltioiden kansa-
laisten osalta, joiden tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollistakelpoisuutta lääketieteessä osoittavat asiakirjat eivät täytä kaikkia 23artiklassa koulutukselle säädettyjä vähimmäisvaatimuksia, sellaisetkyseisissä jäsenvaltioissa annetut tutkintotodistukset, todistukset ja
muut muodollista kelpoisuutta lääketieteessä osoittavat asiakirjat, jotka
on annettu koulutuksesta, joka on alkanut ennen:
— 1 päivää tammikuuta 1986 Espanjan ja Portugalin osalta,
— 1 päivää tammikuuta 1981 Kreikan osalta,
— 20 päivää joulukuuta 1976 muiden jäsenvaltioiden osalta,
— liittymispäivä Itävallan, Ruotsin ja Suomen osalta,
ja joiden liitteenä on todistus siitä, että asianomaiset ovat tosiasiallisesti
ja luvallisesti harjoittaneet mainittua toimintaa ainakin kolmeperäkkäistä vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viiden vuodenaikana.
2. Rajoittamatta 4 kohdan soveltamista, jäsenvaltioiden on tunnus-
tettava riittäväksi todisteeksi niiden jäsenvaltioiden kansalaisten osalta,joiden erikoislääkärin tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodol-1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 25
▼M1
▼B
▼A1
▼B
▼B
lista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat eivät täytä kaikkia 24—27
artiklassa koulutukselle säädettyjä vähimmäisvaatimuksia,erikoislääkärin tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista
kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet
koulutuksesta, joka on alkanut ennen:
— tammikuun 1 päivää 1986 Espanjan ja Portugalin osalta,
— tammikuun 1 päivää 1981 Kreikan osalta,— joulukuun 20 päivää 1976 muiden jäsenvaltioiden osalta,
— liittymispäivä Itävallan, Ruotsin ja Suomen osalta.
Jäsenvaltio voi kuitenkin vaatia, että tutkintotodistusten, todistusten ja
muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen liitteenä on sen
jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tai toimielinten, josta ulko-maan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, antama todistus, jokaosoittaa asianomaisen hoitaneen kysymyksessä olevia tehtäviäerikoislääkärinä ajan, joka on kaksi kertaa niin pitkä kuin sen
jäsenvaltion, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee,
erikoislääkärikoulutuksen keston ja III osastossa mainitun vähimmäis-koulutusjakson keston erotus, sikäli kuin nämä jaksot eivät ole yhtäpitkiä kuin 26 ja 27 artiklassa säädetty koulutuksen vähimmäiskesto.
Jos kuitenkin vastaanottava jäsenvaltio ennen tämän direktiivin
täytäntöönpanoa vaatii koulutukselta vähimmäiskestoa, joka on
lyhyempi kuin 26 ja 27 artiklassa tarkoitettu kesto, ensimmäisessä
alakohdassa mainittu erotus voidaan määritellä vain suhteessa kyseisenvaltion säätämään koulutuksen vähimmäiskestoon.
3. Jos jäsenvaltioiden kansalaisten lääketieteen tutkintotodistukset,
todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjattodistavat, että koulutus on hankittu entisen Saksan demokraattisen
tasavallan alueella ja kyseinen koulutus ei vastaa kaikkia 23 artiklassa
säädettyjä koulutuksen vähimmäisvaatimuksia, muiden jäsenvaltioidenkuin Saksan on tunnustettava kyseiset tutkintotodistukset, todistukset jamuut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat riittäväksi todis-teeksi, jos
— ne on annettu koulutuksesta, joka on alkanut ennen Saksan
yhdistymistä,
— ne antavat haltijalleen oikeuden harjoittaa lääkärintointa koko
Saksan alueella samoin edellytyksin kuin Saksan toimivaltaistenviranomaisten antamat ja 3 artiklan c alakohdan 1 ja 2 alakohdassa
tarkoitetut asiakirjat,
ja
— niiden liitteenä on Saksan toimivaltaisen viranomaisen antama
todistus, jonka mukaan kyseiset kansalaiset ovat tosiasiallisesti ja
luvallisesti harjoittaneet kyseistä toimintaa Saksassa vähintäänkolme peräkkäistä vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viidenvuoden aikana.
4. Jos jäsenvaltioiden kansalaisten erikoislääketieteen tutkintotodis-
tukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat
todistavat, että koulutus on hankittu entisen Saksan demokraattisen
tasavallan alueella ja kyseinen koulutus ei vastaa 24—27 artiklassasäädettyjä koulutuksen vähimmäisvaatimuksia, muiden jäsenvaltioidenkuin Saksan on tunnustettava kyseiset tutkintotodistukset, todistukset jamuut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat riittäväksi todis-teeksi, jos ne
— on annettu koulutuksesta, joka on alkanut ennen 3 päivää huhtikuuta
1992,
ja
— antavat mahdollisuuden harjoittaa toimintaa erikoislääkärinä koko
Saksan alueella samoin edellytyksin kuin Saksan toimivaltaistenviranomaisten antamat ja 5 ja 7 artiklassa tarkoitetut asiakirjat.1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 26
▼A1
▼B
▼B
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vaatia, että näiden tutkintotodistusten,
todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojenliitteenä on Saksan toimivaltaisen viranomaisen tai toimielimen antama
todistus, jonka mukaan niiden haltijat ovat harjoittaneet kyseistä
toimintaa erikoislääkäreinä vähintään kaksi kertaa sen ajan, joka onSaksan alueella saadun erikoiskoulutuksen ja III osastossa tarkoitetunvähimmäiskoulutusajan erotus silloin, kun ne eivät täytä 26 ja 27artiklassa säädettyjä koulutuksen kestoa koskevia vähimmäisvaati-
muksia.
5. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi sellaisten
jäsenvaltioiden kansalaisilta, joiden lääketieteen tai erikoislääketieteen
tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoit-
tavat asiakirjat eivät ole yhdenmukaisia 3, 5 tai 7 artiklassa säädettyjenkyseisessä jäsenvaltiossa vaadittujen nimikkeiden kanssa, näidenjäsenvaltioiden antamat tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodol-lista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, kun niiden liitteenä onvastaavuustodistus, jonka ovat allekirjoittaneet toimivaltaiset virano-
maiset tai toimielimet. Tämän todistuksen on osoitettava, että
lääketieteen tai erikoislääketieteen tutkintotodistukset, todistukset jamuut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on annettu III osastonmääräysten mukaisesta koulutuksesta, johon viitataan tapauksen mukaan2, 4 tai 6 artiklassa, ja että jäsenvaltio, joka on antanut kyseiset
asiakirjat, rinnastaa ne tapauksen mukaan 3, 5 tai 7 artiklassa
tarkoitettuihin asiakirjoihin.
6. Niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat kumonneet laeissa, asetuksissa
tai hallinnollisissa määräyksissä olevat säännökset hermo- ja mielitau-
tien, radiologian, thoraxkirurgian, verisuonikirurgian,gastroenterologisen kirurgian, hematologisen laboratoriotutkimuksen,fysiatrian tai trooppisen lääketieteen tutkintotodistusten, todistusten taimuiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen antamisesta jaovat toteuttaneet saavutettuja oikeuksia koskevat toimenpiteet omien
kansalaistensa hyväksi, on annettava jäsenvaltioiden kansalaisille oikeus
saada näistä toimenpiteistä koituva etu, jos näiden hermo- jamielitautien, radiologian, thoraxkirurgian, verisuonikirurgian, gastroen-terologisen kirurgian, hematologisen laboratoriotutkimuksen, fysiatriantai trooppisen lääketieteen tutkintotodistukset, todistukset tai muutmuodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat täyttävät joko tämän
artiklan 2 kohdassa tai 24, 25 ja 27 artiklassa säädetyt asiaa koskevat
edellytykset ja niiltä osin kuin nämä tutkintotodistukset, todistukset taimuut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on annettu ennenpäivää, josta alkaen vastaanottava jäsenvaltio ei enää anna kyseessäolevaa erikoisalaa koskevia tutkintotodistuksia, todistuksia tai muita
muodollista kelpoisuutta osoittavia asiakirjoja.
7. Päivät, joista alkaen kyseessä olevat jäsenvaltiot ovat kumonneet
laeissa, asetuksissa tai hallinnollisissa määräyksissä olevat säännökset 6
kohdassa tarkoitetuista tutkintotodistuksista, todistuksista ja muista
muodollista kelpoisuutta osoittavista asiakirjoista, ovat liitteessä II.
V LUKU
TUTKINTONIMIKKEEN KÄYTTÖ
10 artikla
1. Vastaanottavien jäsenvaltioiden on huolehdittava, että 2, 4, 6 ja 9
artiklan edellytykset täyttävillä jäsenvaltioiden kansalaisilla on oikeuskäyttää säädettyä tutkintonimikettä tai tarvittaessa sen lyhennettä, jokaon käytössä siinä jäsenvaltiossa, josta he ovat peräisin tai josta he
tulevat, tämän valtion kielellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 19
artiklan soveltamista. Vastaanottavat jäsenvaltiot voivat vaatia, ettänimikkeen jäljessä on mainittava sen antaneen laitoksen tai tutkintolau-takunnan nimi ja sijaintipaikka.
2. Jos siinä jäsenvaltiossa, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai
josta hän tulee, käytetty tutkintonimike saattaa vastaanottavassajäsenvaltiossa sekaantua nimikkeeseen, joka tässä valtiossa edellyttääasianomaiselta lisäkoulutusta, jota kyseinen henkilö ei ole suorittanut,vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia häntä käyttämään siinä jäsenval-1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 27
▼B
tiossa, josta henkilö on peräisin tai josta hän tulee, hankittua
tutkintonimikettä sopivassa muodossa, jonka vastaanottava jäsenvaltiomäärää.
VI LUKU
SÄÄNNÖKSET, JOTKA HELPOTTAVAT SIJOITTAUTUMISOI-
KEUDEN JA PALVELUJEN TARJOAMISEN VAPAUDEN
TEHOKASTA KÄYTTÄMISTÄ LÄÄKÄREIDEN TOIMIN-
NASSAA
A. Erityissäännöksiä sijoittautumisoikeudesta
11 artikla
1. Vastaanottavan jäsenvaltion, joka vaatii lääkärintointa ensi kertaa
aloittavilta kansalaisiltaan todistusta hyvästä maineesta tai nuhteetto-muudesta, on muiden jäsenvaltioiden kansalaisilta hyväksyttävä tästäriittäväksi todisteeksi sellaiset todistukset, jotka osoittavat, että kyseessä
olevassa jäsenvaltiossa kyseistä toimintaa ensi kertaa aloittavilta
edellytetyt vaatimukset hyvästä maineesta ja nuhteettomuudestatäyttyvät, ja jotka on antanut sen jäsenvaltion toimivaltainen virano-mainen, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee.
2. Jos jäsenvaltio, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta
hän tulee, ei vaadi tässä tarkoitettua toimintaa ensi kertaa aloittaviltahenkilöiltä todistusta hyvästä maineesta tai nuhteettomuudesta, vastaa-nottava jäsenvaltio voi vaatia otteen sen jäsenvaltion rikosrekisteristä,josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, tai, jolleitällaista ole, vastaavan asiakirjan, jonka on antanut sen jäsenvaltion
toimivaltainen oikeus- tai hallintoviranomainen, josta ulkomaan kansa-
lainen on peräisin tai josta hän tulee.
3. Jos vastaanottavalla jäsenvaltiolla on yksityiskohtaisia tietoja
vakavasta seikasta, joka on tapahtunut sen alueen ulkopuolella ennen
kuin kyseinen henkilö perusti toimipaikan tähän jäsenvaltioon ja joka
todennäköisesti vaikuttaisi kyseisen toiminnan aloittamiseen senalueella, se voi ilmoittaa asiasta jäsenvaltiolle, josta ulkomaankansalainen on peräisin tai josta hän tulee.
Sen jäsenvaltion, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän
tulee, on tarkistettava tietojen todenperäisyys. Sen viranomaisten onpäätettävä tarvittavien tutkimusten laadusta ja laajuudesta ja ilmoitettavavastaanottavalle jäsenvaltiolle kaikista toimenpiteistä, joihin ne tämänmukaisesti ryhtyvät antamiensa todistusten tai asiakirjojen suhteen.
4. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että annettuja tietoja käsitellään
salassa pidettävinä.
12 artikla
1. Jos vastaanottavassa jäsenvaltiossa on voimassa laissa, asetuksessa
tai hallinnollisessa määräyksessä olevia säännöksiä hyvän maineen tainuhteettomuuden vaatimuksista, mukaan lukien säännökset kurinpito-toimista lääkärintoimen harjoittamiseen liittyvän vakavan ammatillisenväärinkäytöksen tai rikostuomion varalta, sen jäsenvaltion, josta
ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, on toimitettava
vastaanottavalle jäsenvaltiolle kaikki tarpeelliset tiedot ammatillisista taihallinnollisista kurinpitotoimista, joihin asianomaisen suhteen onryhdytty, tai rangaistuksista, joihin asianomainen on tuomittu ammat-tiaan harjoittaessaan siinä jäsenvaltiossa, josta hän on peräisin tai tullut.
2. Jos vastaanottavalla jäsenvaltiolla on yksityiskohtaisia tietoja
vakavasta seikasta, joka on tapahtunut sen alueen ulkopuolella ennenkuin kyseinen henkilö perusti toimipaikan tähän valtioon ja jokatodennäköisesti vaikuttaisi tässä tarkoitetun toiminnan harjoittamiseensen alueella, se voi ilmoittaa asiasta jäsenvaltiolle, josta ulkomaan
kansalainen on peräisin tai josta hän tulee.
Sen jäsenvaltion, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän
tulee, on tarkistettava tietojen todenperäisyys. Sen viranomaisten onpäätettävä tarvittavien tutkimusten laadusta ja laajuudesta ja ilmoitettava1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 28
▼B
vastaanottavalle jäsenvaltiolle kaikista toimenpiteistä, joihin he tämän
johdosta ryhtyvät 1 kohdan mukaisesti annettujen tietojen suhteen.
3. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että annettuja tietoja käsitellään
salassa pidettävinä.
13 artikla
Jos vastaanottava jäsenvaltio vaatii omilta kansalaisiltaan, jotka ryhtyvät
harjoittamaan lääkärintointa tai harjoittavat sitä, todistusta fyysisestä ja
henkisestä terveydestä, tuon valtion on hyväksyttävä siitä riittäväksi
todisteeksi sellaisen asiakirjan esittäminen, joka vaaditaan siinäjäsenvaltiossa, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta häntulee.
Jos jäsenvaltio, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän
tulee, ei aseta tällaisia vaatimuksia niille, jotka ryhtyvät harjoittamaantai harjoittavat kyseistä toimintaa, vastaanottavan jäsenvaltion onhyväksyttävä tällaiselta kansalaiselta kyseisen valtion toimivaltaisenviranomaisen antama todistus, joka vastaa vastaanottavassa jäsenval-
tiossa annettuja todistuksia.
14 artikla
Edellä 11, 12, ja 13 artiklassa tarkoitetut asiakirjat eivät niitä esitettäessä
saa olla kolmea kuukautta vanhempia.
15 artikla
1. Asianomaisen oikeutta ryhtyä harjoittamaan lääkärintointa
koskeva, 11, 12 ja 13 artiklan mukainen menettely on saatettavapäätökseen mahdollisimman nopeasti ja viimeistään kolmen kuukaudenkuluessa kaikkien asianomaista koskevien asiakirjojen esittämisestä;
tämä ei koske viivytystä, joka johtuu tämän menettelyn päätyttyä
tehdystä muutoksenhausta.
2. Edellä 11 artiklan 3 kohdassa ja 12 artiklan 2 kohdassa
tarkoitetuissa tapauksissa pyyntö tutkia asia uudelleen siirtää 1 kohdassa
tarkoitettua määräaikaa.
Jäsenvaltion, jonka puoleen asiassa käännytään, on annettava vastauk-
sensa kolmen kuukauden kuluessa.
Vastauksen saatuaan tai määräajan päätyttyä vastaanottavan jäsenvaltion
on jatkettava 1 kohdassa tarkoitettua menettelyä.
16 artikla
Jos vastaanottava jäsenvaltio vaatii omilta kansalaisiltaan, jotka ryhtyvät
harjoittamaan lääkärin ammattia tai harjoittavat sitä, että he vannovat
valan tai antavat juhlallisen vakuutuksen, ja kyseisen valan taivakuutuksen kaava ei sovellu muiden jäsenvaltioiden kansalaistenkäytettäväksi, kyseisen jäsenvaltion on huolehdittava, että asianomai-selle on tarjottavissa sopiva ja vastaava valan tai vakuutuksen kaava.
B. Erityissäännöksiä palvelujen tarjoamisesta
17 artikla
1. Jos jäsenvaltio vaatii omilta kansalaisiltaan, jotka aloittavat tai
harjoittavat lääkärintointa, ammatillisen järjestön tai toimielimenantamaa toimilupaa, jäsenyyttä tai rekisteriin merkitsemistä, kyseisenjäsenvaltion on vapautettava jäsenvaltioiden kansalaiset tästä vaatimuk-sesta palvelujen tarjoamisen osalta.
Asianomaisen on tarjottava palveluja samoin oikeuksin ja velvolli-
suuksin kuin vastaanottavan jäsenvaltion kansalaisten; häneen onerityisesti sovellettava tässä jäsenvaltiossa voimassa olevia ammatillisia
tai hallinnollisia menettelytapasääntöjä.
Tätä varten ja 2 kohdassa mainitun palvelujen tarjoamista koskevan
ilmoituksen lisäksi jäsenvaltiot voivat vaatia joko ilman eri toimenpiteitä1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 29
▼B
tapahtuvaa väliaikaista rekisteröintiä tai muodollista jäsenyyttä amma-
tillisessa järjestössä tai toimielimessä tai vaihtoehtoisesti rekisteriinmerkitsemistä mahdollistaakseen alueellaan voimassa olevien ammatil-
listen menettelytapasäännösten täytäntöönpanon edellyttäen, että
tällainen rekisteröinti tai jäsenyys ei viivytä tai millään tavoin vaikeutapalvelujen tarjoamista eikä myöskään aiheuta palveluja tarjoavallehenkilölle lisäkustannuksia.
Jos vastaanottava jäsenvaltio toteuttaa toisessa alakohdassa tarkoitetun
toimenpiteen tai saa tietoonsa seikkoja, jotka ovat näiden säännöstenvastaisia, sen on ilmoitettava asiasta viipymättä sille jäsenvaltiolle,johon kyseinen henkilö on sijoittautunut.
2. Vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia asianomaista antamaan
toimivaltaisille viranomaisille ennakolta ilmoituksen palvelujen tarjoa-misesta, jos siihen liittyy väliaikainen oleskelu kyseisen valtion alueella.
Kiireellisissä tapauksissa tämä ilmoitus voidaan antaa mahdollisimman
pian palvelujen tarjoamisen jälkeen.
3. Vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia 1 ja 2 kohdan mukaisesti
asianomaiselta asiakirjat, jotka sisältävät seuraavat tiedot:
— 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen,
— todistuksen siitä, että asianomainen harjoittaa laillisesti tässä
tarkoitettua toimintaa siinä jäsenvaltiossa, johon hän on sijoittau-tunut,
— todistuksen siitä, että asianomaisella on jokin niistä tutkintotodis-
tuksista, todistuksista tai muista muodollista kelpoisuutta osoittavistaasiakirjoista, jotka tarvitaan kyseisten palvelujen tarjoamiseen jajoita tarkoitetaan tässä direktiivissä.
4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut asiakirjat eivät niitä esitettäessä saa
olla kahtatoista kuukautta vanhempia.
5. Jos jäsenvaltio kokonaan tai osittain kieltää väliaikaisesti tai
pysyvästi kansalaiseltaan tai toisen jäsenvaltion kansalaiselta, joka on
sijoittautunut sen alueelle, lääkärintoimen harjoittamisen, sen ontarvittaessa huolehdittava siitä, että 3 kohdan toisessa luetelmakohdassatarkoitettu todistus peruutetaan väliaikaisesti tai pysyvästi.
18 artikla
Jos vakuutuslaitosten välillä tehtävän sosiaaliturvajärjestelmien perus-
teella vakuutetuille henkilöille annettuja palveluja koskevantiliselvityksen vuoksi vastaanottava jäsenvaltio vaatii julkisen sosiaali-
turvalaitoksen rekisteriin merkitsemistä, tämän jäsenvaltion on
vapautettava toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneet jäsenvaltioiden kansa-laiset tästä vaatimuksesta, jos palvelujen tarjoamiseen liittyy kyseisenhenkilön matkustamista.
Kyseisen henkilön on kuitenkin tehtävä tälle laitokselle ilmoitus
tarjotuista palveluista etukäteen tai kiireellisissä tapauksissa niidentarjoamisen jälkeen.
C. Säännökset, jotka koskevat sekä sijoittautumisoikeutta että
palvelujen tarjoamisen vapautta
19 artikla
Jos lääkärintoimeen liittyvän ammattinimikkeen käyttö on vastaanotta-
vassa jäsenvaltiossa säännelty, toisten jäsenvaltioiden kansalaisten, jotkatäyttävät 2 artiklassa ja 9 artiklan 1, 3 ja 5 kohdassa säädetytedellytykset, on käytettävä vastaanottavan jäsenvaltion ammattinimi-kettä, joka siinä valtiossa vastaa näitä kelpoisuusvaatimuksia, ja senlyhennettä.
Edellä ensimmäistä alakohtaa sovelletaan myös erikoislääkärin ammat-
tinimikkeiden käyttöön, sikäli kuin niitä käyttävät 4 ja 6 artiklassa ja 9artiklan 2, 4, 5 ja 6 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävät henkilöt.1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 30
▼B
20 artikla
1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta
asianomaiset voivat saada tietoa vastaanottavan jäsenvaltion terveyden-
huoltoa ja sosiaaliturvaa koskevasta lainsäädännöstä ja tarvittaessa siellä
noudatettavasta ammattietiikasta.
Tätä varten jäsenvaltiot voivat perustaa tiedotuskeskuksia, joista
asianomaiset voivat saada tarvitsemansa tiedot. Vastaanottavat jäsen-valtiot voivat edellyttää, että sijoittautuvat henkilöt ottavat yhteyttänäihin keskuksiin.
2. Jäsenvaltiot voivat perustaa 1 kohdassa tarkoitettuja keskuksia
niiden toimivaltaisten viranomaisten tai toimielimien yhteyteen, jotka ne
ovat nimenneet.
3. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa huolehdittava siitä, että asiano-
maiset sekä oman etunsa että potilaittensa edun vuoksi hankkivatsellaisen kielitaidon kuin heidän ammattinsa harjoittaminen vastaanot-tavassa jäsenvaltiossa edellyttää.
21 artikla
Jos jäsenvaltiot asettavat omille kansalaisilleen vaatimuksen, jonka
mukaan sosiaaliturvajärjestelmään kuuluvaksi lääkäriksi nimittämisen
edellytyksenä on valmistavan harjoittelujakson suorittaminen, ne voivat
asettaa saman edellytyksen muiden jäsenvaltioiden kansalaisille viidenvuoden ajan 20 päivästä kesäkuuta 1975 alkaen. Harjoittelujakso eikuitenkaan saa olla kuutta kuukautta pidempi.
22 artikla
Jos epäilyyn on perusteltua aihetta, vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia
toisen jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista todistamaan oikeaksitoisessa jäsenvaltiossa annetut tutkintotodistukset, todistukset ja muut
muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, joita tarkoitetaan II
osaston I-IV luvussa, sekä vahvistamaan sen, että asianomainen täyttääkaikki III osastossa säädetyt koulutusvaatimukset.
III OSASTO
LÄÄKÄRINTOINTA KOSKEVIEN LAKIEN, ASETUSTEN JAHALLINNOLLISTEN MÄÄRÄYSTEN YHTEENSOVITTAMI-
SESTA
23 artikla
1. Jäsenvaltioiden on vaadittava henkilöiltä, jotka ryhtyvät harjoitta-
maan lääkärintointa tai harjoittavat sitä, että heillä on 3 artiklassa
tarkoitettu tutkintotodistus, todistus tai muu sellainen muodollistakelpoisuutta osoittava asiakirja lääketieteessä, joka takaa, että asian-omainen on koulutuksensa aikana saanut:
a) riittävät tiedot lääketieteen perustana olevista tieteenaloista ja hyvät
tiedot tieteellisistä menetelmistä, mukaan lukien biologisten toimin-tojen arvioimisen periaatteet, tieteellisesti todistettujen asioiden
arviointi ja tietojen analysointi;
b) riittävät tiedot terveen ja sairaan ihmisen rakenteesta, toiminnoista ja
käyttäytymisestä sekä ihmisen terveydentilan ja fyysisen ja sosiaa-lisen ympäristön välisestä yhteydestä;
c) riittävät tiedot kliinisissä oppiaineissa ja menetelmissä selkeän
käsityksen muodostamiseksi psyykkisistä ja fyysisistä sairauksistasekä riittävät lääketieteelliset tiedot sairauksien ennaltaehkäisyn,diagnosoinnin ja hoidon sekä ihmisen lisääntymisen kannalta;
d) soveltuvan, sairaalassa asianmukaisessa valvonnassa hankitun klii-
nisen kokemuksen.
2. Tällaisen lääketieteellisen koulutusajan on käsitettävä vähintään
kuusi vuotta tai 5 500 tuntia teoreettista ja käytännöllistä opetustayliopistossa tai yliopiston valvonnassa.1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 31
▼B
3. Kyseiseen koulutukseen hyväksymisen edellytyksenä on, että
hakijalla on tutkintotodistus tai todistus, jonka perusteella hänellä onoikeus tulla hyväksytyksi jäsenvaltion yliopistoihin kyseiselle opintoa-
lalle.
4. Jos henkilö on aloittanut opintonsa ennen 1 päivää tammikuuta
1972, 2 kohdassa tarkoitettu koulutus voi sisältää kuusi kuukautta
kestävän täysipäiväisen yliopistotasoisen käytännön koulutuksen toimi-valtaisten viranomaisten valvonnassa.
5. Tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden mahdollisuutta
myöntää omalla alueellaan säännöstensä mukaisesti lääkärintoimenharjoittamisen aloittamista tai sen harjoittamista koskevia helpotuksiahenkilöille, joilla on tutkintotodistus, todistus tai muu muodollista
kelpoisuutta osoittava asiakirja, jota ei ole suoritettu jäsenvaltiossa.
24 artikla
1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että lääketieteen erikoisalojen
tutkintotodistuksen, todistuksen tai muun muodollista kelpoisuuttaosoittavan asiakirjan antamiseen johtava koulutus täyttää vähintäänseuraavat vaatimukset:
a) sen edellytyksenä on kuuden vuoden opintojen suorittaminen 23
artiklassa mainitun koulutusohjelman puitteissa; kun kyse on
hammas-, suu- ja leukakirurgian erikoislääkärin tutkintotodistuksen,
todistuksen tai muun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjanantamiseen johtavasta koulutuksesta (lääketieteen ja hammaslääkärinperuskoulutus), sen edellytyksenä on lisäksi hammaslääkärintointakoskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteenso-
vittamisesta 25 päivänä heinäkuuta 1978 annetun neuvoston
direktiivin 78/687/ETY 1 artiklassa tarkoitetun hammaslääkärinkou-lutuksen suorittaminen(
1);
b) se käsittää teoreettista ja käytännöllistä opetusta;
c) se suoritetaan täysipäiväisenä opiskeluna toimivaltaisten virano-
maisten tai toimielinten valvonnassa liitteessä I olevan 1 kohdan
mukaisesti;
d) se suoritetaan yliopistollisessa laitoksessa, opetussairaalassa tai
tarvittaessa toimivaltaisten viranomaisten tai toimielinten tätätarkoitusta varten hyväksymässä terveydenhuollon yksikössä;
e) se sisältää erikoistumiskoulutukseen osallistuvan lääkärin henkilök-
ohtaisen osallistumisen kyseisten laitosten toimintaan ja tehtäviin.
2. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että saadakseen lääketieteen
erikoisalojen tutkintotodistuksen, todistuksen tai muun muodollista
kelpoisuutta osoittavan asiakirjan asianomaisella on oltava jokin 23artiklassa tarkoitetuista tutkintotodistuksista, todistuksista tai muistamuodollista kelpoisuutta osoittavista asiakirjoista; kun kyse on hammas-, suu- ja leukakirurgian erikoislääkärin tutkintotodistuksen, todistuksentai muun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan antamisesta
(lääketieteen ja hammaslääkärin peruskoulutus), sen edellytyksenä on
lisäksi, että asianomaisella on jokin direktiivin 78/687/ETY 1 artiklassatarkoitetuista hammaslääkärin tutkintotodistuksista, todistuksista taimuista muodollista kelpoisuutta osoittavista asiakirjoista.
25 artikla
1. Jäsenvaltiot voivat, tämän kuitenkaan rajoittamatta 24 artiklan 1
kohdan c alakohdassa säädetyn täysipäiväisen opiskelun periaatteensoveltamista ja kunnes neuvosto tekee 3 kohdan mukaisen päätöksen,hyväksyä osa-aikaisen erikoistumiskoulutuksen toimivaltaisten kansal-listen viranomaisten hyväksymillä edellytyksillä, jos täysipäiväinenkoulutus ei olisi yksilöllisten perusteltujen syiden vuoksi mahdollista.
2. Osa-aikaista opetusta on annettava liitteessä I olevan 2 kohdan
mukaisesti ja sen on laadultaan vastattava täysipäiväisen koulutuksen1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 32
(1) EYVL N:o L 233, 24.8.1978, s. 10
▼B
tasoa. Osa-aikaisuus tai palkallinen yksityisvastaanoton pitäminen ei saa
alentaa koulutuksen tasoa.
Erikoistumiskoulutuksen kokonaiskesto ei saa lyhentyä silloin, kun
koulutus järjestetään osa-aikaisesti.
3. Neuvosto päättää viimeistään 25 päivänä tammikuuta 1989
tilanteen uudelleenarvioinnin perusteella komission ehdotuksesta jaottaen asianmukaisesti huomioon sen, että osa-aikaisen koulutuksenolisi edelleen oltava mahdollista tietyissä erikoisalakohtaisestimyöhemmin päätettävissä tapauksissa, onko 1 ja 2 kohdan säännöksetpidettävä voimassa vai onko niitä muutettava.
Ennen 1 päivää tammikuuta 1983 alkanut osa-aikainen erikoislääkäri-
koulutus voidaan suorittaa loppuun niiden määräysten mukaisesti, jotkaolivat voimassa ennen mainittua päivää.
26 artikla
Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että jäljempänä lueteltujen erikoistu-
miskoulutuskurssien vähimmäispituus on seuraava:
Ensimmäinen ryhmä (viisi vuotta):
— kirurgia
— neurokirurgia— sisätaudit
— urologia
— ortopedia ja traumatologia
Toinen ryhmä (neljä vuotta):
— naistentaudit ja synnytykset
— lastentaudit
— keuhkosairaudet— patologia
— neurologia
— psykiatria
— radiologia
— syöpätaudit ja sädehoito
Kolmas ryhmä (kolme vuotta):
— anestesiologia
— silmätaudit— korva-, nenä- ja kurkkutaudit
Tässä artiklassa mainittujen erikoistumiskoulutusten vähimmäispituuk-
sien luetteloa muutetaan 44 a artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä
noudattaen.
27 artikla
Niiden jäsenvaltioiden, joiden laeissa, asetuksissa ja hallinnollisissa
määräyksissä on tätä alaa koskevia säännöksiä, on huolehdittava, että
jäljempänä lueteltujen erikoistumiskoulutuskurssien vähimmäispituus onvähintään seuraava:
Ensimmäinen ryhmä (viisi vuotta):
— plastiikkakirurgia
— thoraxkirurgia
— verisuonikirurgia
— hermo- ja mielitaudit— lastenkirurgia1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 33
▼M4
▼B
▼M1
▼B
▼B
— gastroenterologinen kirurgia— hammas-, suu- ja leukakirurgia (lääketieteen peruskoulutus)
— päivystyslääketiede
Toinen ryhmä (neljä vuotta):
— kardiologia
— gastroenterologia— reumatologia— kliininen biologia
— diagnostinen radiologia
— trooppinen lääketiede— kliininen farmakologia— lastenpsykiatria— kliininen mikrobiologia— työterveyshuolto— kliininen kemia— immunologia— ihotaudit— sukupuolitaudit— geriatria— nefrologia— infektiosairaudet— ”terveydenhuolto” (kansanterveys)— hematologiset laboratoriotutkimukset
— isotooppitutkimukset
— hammas-, suu- ja leukakirurgia (lääketieteen ja hammaslääkärin
peruskoulutus)
— neurofysiologia
Kolmas ryhmä (kolme vuotta):
— kliininen hematologia
— endokrinologia— fysiatria— suun sairaudet— iho- ja sukupuolitaudit— allergologia
Tässä artiklassa mainittujen erikoistumiskoulutusten vähimmäispituuk-
sien luetteloa muutetaan 44 a artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyänoudattaen.
28 artikla
Siirtymäkauden toimenpiteenä ja poiketen siitä, mitä 24 artiklan 1
kohdan c alakohdassa ja 25 artiklassa säädetään, ne jäsenvaltiot, joiden
laeissa, asetuksissa ja hallinnollisissa määräyksissä säädetään osa-aikaisesta erikoistumiskoulutuksesta 20 päivänä kesäkuuta 1975, voivatedelleenkin soveltaa näitä säännöksiä hakijoihin, jotka ovat aloittaneeterikoistumiskoulutuksensa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1983.1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 34
▼M3
▼B
▼M4
▼B
▼M4
▼B
▼M3
▼B
▼M1
▼B
▼B
Vastaanottavilla jäsenvaltioilla on oikeus vaatia, että edellä olevan
alakohdan perusteella etua saavat henkilöt esittävät tutkintotodistusten,todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen
lisäksi todistuksen, että asianomainen on tosiasiallisesti ja luvallisesti
toiminut kyseisen alan erikoislääkärinä vähintään kolme peräkkäistävuotta kyseisen todistuksen myöntämistä edeltävien viiden vuodenaikana.
29 artikla
Siirtymäkauden toimenpiteenä ja huolimatta siitä, mitä 24 artiklan 2
kohdassa säädetään:
a) Luxemburgin ja ainoastaan sellaisten Luxemburgin tutkintotodis-
tusten osalta, jotka kuuluvat Luxemburgin vuonna 1939 annetun
akateemisten ja yliopistollisten tutkintojen myöntämistä koskevan
lain soveltamisalaan, erikoislääkärin todistuksen myöntämisenainoana edellytyksenä on Luxemburgin valtiollisen tutkintolauta-kunnan myöntämä lääketieteen, kirurgian ja synnytysopintutkintotodistus;
b) Tanskan ja ainoastaan sellaisten Tanskan laissa vaadittujen lääketie-
teen tutkintotodistuksien osalta, jotka on myöntänyt tanskalaisen
yliopiston lääketieteellinen tiedekunta sisäministeriön 14 päivänä
toukokuuta 1970 antaman asetuksen mukaisesti, erikoislääkärintodistuksen myöntämisen ainoana edellytyksenä ovat yllämainituttutkintotodistukset.
Edellä a ja b alakohdassa tarkoitettuja tutkintotodistuksia voidaan
myöntää niille hakijoille, jotka ovat aloittaneet opintonsa ennen 20päivää joulukuuta 1976.
IV OSASTO
YLEISLÄÄKÄRIN KOULUTUS
30 artikla
Jäsenvaltion, jonka alueella toteutetaan 23 artiklassa tarkoitettua
koulutusohjelmaa kokonaisuudessaan, on järjestettävä vähintään 31 ja32 artiklassa säädetyt vaatimukset täyttävä yleislääkärin erityiskoulutusniin, että ensimmäiset koulutusohjelman suorittamisen jälkeen
myönnetyt tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoi-
suutta osoittavat asiakirjat myönnetään viimeistään 1 päivänätammikuuta 1990.
31 artikla
1. Edellä 1 artiklassa tarkoitetun yleislääkärin erityiskoulutuksen on
täytettävä seuraavat vähimmäisvaatimukset:
a) sen pääsyvaatimuksena on 23 artiklassa tarkoitetun koulutusohjelman
mukaisesti hyväksyttävästi suoritetut vähintään kuuden vuodenopinnot;
b) opiskelu kestää vähintään kaksi vuotta, on kokopäiväistä ja tapahtuu
toimivaltaisten viranomaisten tai toimielinten valvonnassa;
c) se on pikemminkin käytännöllistä kuin teoreettista; käytännön
opetusta annetaan yhtäältä vähintään kuuden kuukauden ajan
hyväksytyssä sairaalassa tai klinikassa, jossa on asianmukaisetlaitteet ja palvelut, ja toisaalta vähintään kuuden kuukauden ajanyleislääkärin vastaanotolla tai hyväksytyssä terveydenhuollon laitok-sessa, jossa lääkärit huolehtivat perusterveydenhuollosta; se tulee
suorittaa yhteistyössä muiden yleislääkärin työhön suuntautuneiden
terveydenhuollon laitosten tai toimintayksiköiden kanssa; noudattaenkuitenkin edellä mainittuja vähimmäisaikoja, käytännön opetustavoidaan antaa korkeintaan kuuden kuukauden ajan muussa hyväksy-tyssä yleislääkärin työhön suuntautuneessa terveydenhuollonlaitoksessa tai yksikössä;1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 35
▼B
d) sen tulee sisältää harjoittelijan henkilökohtaista osallistumista niiden
henkilöiden ammattitoimintaan ja velvollisuuksiin, joiden kanssa häntyöskentelee.
2. Jäsenvaltioilla on oikeus lykätä 1 kohdan c alakohdassa olevien
vähimmäiskestoa koskevien säännösten soveltamista enintään 1 päivääntammikuuta 1995.
3. Jäsenvaltioiden tulee pitää jotakin 3 artiklassa mainituista
tutkintotodistuksista, todistuksista tai muista muodollista kelpoisuutta
osoittavista asiakirjoista edellytyksenä yleislääkärin erityiskoulutuksenjälkeen myönnettävien tutkintotodistusten, todistusten tai muidenmuodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen myöntämiselle.
32 artikla
Jos 22 päivänä syyskuuta 1986 jäsenvaltiossa annetaan yleislääkärin
koulutusta, jonka yleislääkäri hankkii saamalla kokemusta omallavastaanotollaan laillistetun ohjaajan valvonnassa, tämä jäsenvaltio voisäilyttää tällaisen koulutuksen kokeiluluontoisena edellyttäen, että:
— se on 31 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan ja 3 kohdan mukaista;
— se on kestoltaan kaksi kertaa niin pitkä kuin 31 artiklan 1 kohdan b
alakohdassa säädetyn ajan ja tämän artiklan kolmannessa luetelma-kohdassa mainittujen aikojen summan erotus;
— se sisältää harjoittelujaksot hyväksytyssä sairaalassa tai klinikassa,
jossa on asianmukaiset laitteet ja palvelut, ja hyväksytyllä
yleislääkärin vastaanotolla tai terveydenhuollon laitoksessa, jossalääkärit huolehtivat perusterveydenhuollosta; 1 päivästä tammikuuta1995 lukien kummankin harjoittelujakson pituus on vähintään kuusikuukautta.
33 artikla
Saatujen kokemusten perusteella ja ottaen huomioon yleislääkärin
koulutuksen kehityksen komissio antaa viimeistään 1 päivänä tammi-kuuta 1996 neuvostolle kertomuksen 31 ja 32 artiklan soveltamisesta jatekee soveltuvia ehdotuksia yleislääkäreiden koulutuksen yhdenmukais-tamisen edistämiseksi.
Neuvosto ratkaisee nämä ehdotukset perustamissopimuksessa määrätyn
menettelyn mukaisesti 1 päivään tammikuuta 1997 mennessä:
34 artikla
1. Jäsenvaltiot voivat hyväksyä yleislääkärin erityiskoulutuksen
täysipäiväisen opiskelun lisäksi myös osa-aikaisen opiskelun, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta 31 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ilmaistuntäysipäiväisen opiskelun periaatetta ja sikäli kuin tällainen opiskelutäyttää seuraavat edellytykset:
— koulutuksen kokonaiskesto ei saa lyhentyä sen vuoksi, että se
suoritetaan osa-aikaisesti;
— osa-aikaisen opiskelun viikoittainen kesto ei saa olla vähemmän kuin
60 prosenttia viikoittaisen täysipäiväisen opiskelun kestosta;
— osa-aikaisen opiskelun tulee sisältää tietty määrä täysipäiväisiä
koulutusjaksoja sekä sairaalassa tai klinikassa suoritettavan harjoit-
telun yhteydessä että sellaisenharjoittelun yhteydessä, joka
suoritetaan hyväksytyllä yleislääkärin vastaanotolla tai terveyden-huollon laitoksessa, jossa lääkärit huolehtivatperusterveydenhuollosta. Näiden täysipäiväisten opintojaksojen tuleemäärältään ja kestoltaan olla sellaisia, että ne valmentavat riittävästi
yleislääkärin ammatin tehokkaaseen harjoittamiseen.
2. Osa-aikaisen opiskelun on oltava laadultaan täysipäiväistä opis-
kelua vastaava. Sen on johdettava 30 artiklassa tarkoitetuntutkintotodistuksen, todistuksen tai muun muodollista kelpoisuuttaosoittavan asiakirjan myöntämiseen.1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 36
▼B
35 artikla
1. Jäsenvaltiot voivat tunnustamistaan saavutetuista oikeuksista
huolimatta myöntää 30 artiklassa tarkoitetun tutkintotodistuksen,todistuksen tai muun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjanyleislääkärille, joka ei ole suorittanut 31 ja 32 artiklassa tarkoitettua
koulutusta, mutta jolla on jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten
myöntämä tutkintotodistus, todistus tai muu muodollista kelpoisuuttaosoittava asiakirja, joka osoittaa hänen suorittaneen jonkin muunlisäkoulutusohjelman; jäsenvaltiot voivat kuitenkin myöntää tällaisentutkintotodistuksen, todistuksen tai muun muodollista kelpoisuuttaosoittavan asiakirjan vain, jos se todistaa taidoista, jotka ovat
samantasoisia kuin 31 ja 32 artiklassa mainitun koulutuksen suoritta-
misen jälkeen saadut taidot.
2. Antaessaan 1 kohdan mukaisia säännöksiä jäsenvaltioiden on
määriteltävä, kuinka hakijan jo suorittama lisäkoulutus ja hänen
ammattikokemuksensa voidaan ottaa huomioon 31 ja 32 artiklassamainitun koulutuksen sijasta.
Jäsenvaltiot voivat antaa 30 artiklassa tarkoitetun tutkintotodistuksen,
todistuksen tai muun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan vain,jos hakija on suorittanut vähintään kuuden kuukauden yleislääkärinharjoittelun 31 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti yleislääkärinvastaanotolla tai terveydenhuollon laitoksessa, jossa lääkärit huolehtivat
perusterveydenhuollosta.
36 artikla
1. Jäsenvaltioiden on 1 päivästä tammikuuta 1995 alkaen asetettava
edellytykseksi yleislääkärin ammatin harjoittamiselle sen kansallisensosiaaliturvajärjestelmän piirissä 30 artiklassa tarkoitettu tutkintoto-distus, todistus tai muu muodollista kelpoisuutta osoittava asiakirja,jollei saavutettuja oikeuksia koskevista säännöksistä muuta johdu.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin myöntää vapautuksen tämän edellytyksen
täyttämisestä henkilöille, jotka parhaillaan suorittavat yleislääketieteenerityiskoulutusta.
2. Jäsenvaltioiden on määriteltävä tunnustamansa saavutetut
oikeudet. Jäsenvaltioiden on kuitenkin tunnustettava oikeus harjoittaayleislääkärin ammattia kansallisen sosiaaliturvajärjestelmänsä piirissä
ilman 30 artiklassa tarkoitettua tutkintotodistusta, todistusta tai muuta
muodollista kelpoisuutta osoittavaa asiakirjaa kaikkien niidenlääkäreiden osalta, joilla on 31 päivänä joulukuuta 1994 tällainen oikeus1—20 artiklan perusteella ja jotka ovat kyseiseen päivään mennessäsijoittautuneet ammattiaan varten niiden alueelle 2 artiklan tai 9 artiklan1 kohdan mukaisesti.
3. Jäsenvaltiot voivat soveltaa 1 kohtaa ennen 1 päivää tammikuuta
1995 edellyttäen, että kuka tahansa toisessa jäsenvaltiossa 23 artiklassatarkoitetun koulutuksen suorittanut lääkäri voi sijoittautua ammattiaan
varten sen alueelle 31 päivään joulukuuta 1994 saakka ja harjoittaa
ammattiaan sen kansallisen sosiaaliturvajärjestelmän piirissä 2 artiklantai 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
4. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on pyynnöstä annet-
tava todistus, joka antaa lääkärille, jolla on 2 kohdan nojalla saavutettujaoikeuksia, oikeuden harjoittaa yleislääkärin ammattia kyseisen jäsenval-tion kansallisen sosiaaliturvajärjestelmän piirissä ilman 30 artiklassatarkoitettua tutkintotodistusta, todistusta tai muuta muodollista kelpoi-
suutta osoittavaa asiakirjaa.
5. Mitä 1 kohdassa säädetään, ei kuitenkaan rajoita kaikkien
jäsenvaltioiden mahdollisuutta myöntää oikeus omien säännöstensä
mukaisesti ja omalla alueellaan harjoittaa yleislääkärin ammattia
sosiaaliturvajärjestelmän piirissä niille henkilöille, joilla ei ole jäsen-valtiossa myönnettyä lääkärin tutkintotodistusta tai yleislääkärinerityiskoulutuksen tutkintotodistusta, todistusta tai muuta muodollistakelpoisuutta osoittavaa asiakirjaa, mutta joilla on yhteisöön kuulumat-tomassa maassa myönnetty jommankumman koulutuksen perusteella1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 37
▼B
tutkintotodistus, todistus tai muu muodollista kelpoisuutta osoittava
asiakirja.
37 artikla
1. Yleislääkärin ammatin harjoittamista varten jokaisen jäsenvaltion
on tunnustettava kansallisen sosiaaliturvajärjestelmänsä mukaisestitoisten jäsenvaltioiden kansalaisille 31, 32, 34 ja 35 artiklan mukaisestiantamat 30 artiklassa tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muutmuodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat.
2. Jäsenvaltioiden on tunnustettava toisten jäsenvaltioiden kansalai-
sille antamat 36 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut todistukset ja pidettäväniitä omalla alueellaan samanarvoisina kuin sen itsensä antamiatutkintotodistuksia, todistuksia ja muita muodollista kelpoisuutta osoit-tavia asiakirjoja, jotka oikeuttavat niiden haltijan harjoittamaan
yleislääkärin ammattia sen kansallisen sosiaaliturvajärjestelmän piirissä.
38 artikla
Niillä jäsenvaltioiden kansalaisilla, joille jokin jäsenvaltio on antanut 30
artiklassa tai 36 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tutkintotodistuksen,todistuksen tai muun muodollistakelpoisuutta osoittavan asiakirjan, onoltava oikeus käyttää vastaanottavassa jäsenvaltiossa siinä valtiossa
käytössä olevaa ammattinimikettä ja sen lyhennettä.
39 artikla
1. Vastaanottavien jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että jäsen-
valtioiden kansalaisilla, joita tarkoitetaan 37 artiklassa, on oikeuskäyttää lainmukaista tutkintonimikettä tai tarvittaessa sen lyhennettä,
joka on käytössä siinä jäsenvaltiossa, josta he ovat peräisin tai josta he
tulevat, tämän valtion kielellä, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta38 artiklan soveltamista. Vastaanottavat jäsenvaltiot voivat vaatia, ettänimikkeen jäljessä on mainittava sen myöntäneen laitoksen taitutkintolautakunnan nimi ja sijaintipaikka.
2. Jos siinä jäsenvaltiossa, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai
josta hän tulee, käytetty tutkintonimike saattaa vastaanottavassajäsenvaltiossa aiheuttaa sekaannuksen nimikkeen kanssa, joka tässävaltiossa edellyttää asianomaiselta lisäkoulutusta, jota kyseinen henkilöei ole suorittanut, vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia häntä käyttämäänsiinä jäsenvaltiossa, josta henkilö on peräisin tai josta hän tulee,
hankittua tutkintonimikettä sopivassa muodossa, jonka vastaanottava
jäsenvaltio määrää.
40 artikla
Saadun kokemuksen perusteella ja ottaen huomioon yleislääkärin
koulutuksen kehityksen komissio antaa neuvostolle 1 päivään tammi-kuuta 1997 mennessä kertomuksen tämän osaston soveltamisesta ja
tekee tarvittaessa asianmukaiset ehdotukset tavoitteena asianmukaisen
koulutuksen antaminen kaikille yleislääkäreille yleislääkärin toiminnanerityisvaatimusten täyttämiseksi. Neuvosto ratkaisee ehdotukset perus-tamissopimuksessa määrätyn menettelyn mukaisesti.
41 artikla
Jäsenvaltion annettua komissiolle 30 artiklan mukaisesti tiedoksi
toteuttamiensa toimenpiteiden voimaantulopäivämäärän, komissio julk-aiseeEuroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä asianmukaisen
tiedotuksen, jossa ilmoitetaan tämän jäsenvaltion kyseessä olevantutkintotodistuksen, todistuksen tai muun muodollista kelpoisuuttaosoittavan asiakirjan nimi ja tarvittaessa ammattinimike.1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 38
▼B
V OSASTO
LOPPUSÄÄNNÖKSET
42 artikla
Jäsenvaltioiden on nimettävä ne viranomaiset ja toimielimet, jotka ovat
toimivaltaisia antamaan ja ottamaan vastaan tutkintotodistuksia, todis-
tuksia ja muita muodollista kelpoisuutta osoittavia asiakirjoja sekä tässä
direktiivissä tarkoitettuja asiakirjoja ja tietoja, sekä ilmoitettava tästämuille jäsenvaltioille ja komissiolle viipymättä.
43 artikla
Jos jäsenvaltiolla on huomattavia ongelmia tämän direktiivin sovelta-
misessa tietyillä aloilla, komissio tutkii näitä ongelmia yhdessä kyseisen
valtion kanssa ja pyytää asiasta lausunnon terveydenhuollon ylempienviranhaltijoiden komitealta, joka on asetettu päätöksellä 75/365/ETY(
1).
Komissio tekee tarvittaessa neuvostolle asianmukaiset ehdotukset.
44 artikla
Liitteessä III olevaan A osassa luetellut direktiivit kumotaan, tämän
kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden velvollisuuksia siltä osin, kuinkyse on liitteessä III olevassa B osassa luetelluista päivistä direktiivien
saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä.
Viittauksia kumottuihin direktiiveihin pidetään viittauksina tähän
direktiiviin, ja niitä luetaan liitteeseen IV merkityn vastaavuustaulukonmukaisesti.
44 a artikla
1. Kun viitataan tämän artiklan menettelyihin, komissiota avustaa
neuvoston päätöksellä 75/365/ETY(
2) perustettu terveydenhuollon
ylempien viranhaltijoiden komitea.
2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista
toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa
ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian
kiireellisyyden mukaan.
Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on
oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.
Komission on, niin suurelta osalta kuin mahdollista, otettava huomioon
komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettuhuomioon.
3. Komission edustaja toimittaa komitealle ehdotuksen tarvittavista
toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa,
jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausuntoannetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niidenpäätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekeekomission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edusta-
jien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla.
Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos
toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia,komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle.
Siinä tapauksessa noudatetaan seuraavaa:
a) komissio lykkää päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kahdella
kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä;1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 39
(1) EYVL N:o L 167, 30.6.1975, s. 19.
(2) EYVL L 167, 30.6.1975, s. 19, päätös sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna päätöksellä 80/157/ETY (EYVL L 33, 11.2.1980, s. 15).▼M1
▼M1
b) neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin a alakohdassa
tarkoitetun ajan kuluessa.
45 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 40
▼B
▼B
LIITE I
Täysipäiväisen ja osa-aikaisen erikoislääkärinkoulutuksen ominaisuudet,
joihin viitataan 24 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 25 artiklassa
1.Täysipäiväinen erikoislääkärinkoulutus
Tällainen koulutus tulee suorittaa toimivaltaisen viranomaisen hyväksymissä
erityistehtävissä.
Siihen tulee kuulua osallistuminen kaikkiin lääketieteellisiin tehtäviin sillä
osastolla, jossa harjoittelu suoritetaan, päivystys mukaan lukien, niin että
erikoistuvan lääkärin kaikki ammatinharjoittamiseen käyttämät tavallisentyöviikon tunnit koko vuoden aikana käytetään tähän käytännölliseen ja
teoreettiseen koulutukseen toimivaltaisten viranomaisten vahvistamalla
tavalla. Näistä tehtävistä maksetaan asianmukainen palkka.
Koulutus voidaan keskeyttää seuraavista syistä: asevelvollisuus, komennus,
raskaus tai sairaus. Minkään keskeytyksen ei kuitenkaan tule lyhentää
koulutuksen kokonaiskestoa.
2.Osa-aikainen erikoislääkärinkoulutus
Tämän koulutuksen tulee täyttää samat vaatimukset kuin täysipäiväinen
koulutus, josta se poikkeaa ainoastaan siinä, että lääketieteellisiin tehtäviin
osallistumisen aikaa voidaan lyhentää niin, että se on vähintään puolet 1
kohdan toisessa alakohdassa säädetystä ajasta.
Toimivaltaisten viranomaisten tulee huolehtia siitä, että osa-aikaisen
erikoislääkärikoulutuksen kokonaiskesto ja laatu eivät alita täysipäiväisen
koulutuksen kestoa ja laatua.
Tällaisesta osa-aikaisesta koulutuksesta maksetaan asianmukainen palkka.1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 41
▼B
LIITE II
Edellä 9 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut päivät, joista alkaen tietyt jäsenvaltiot ovat kumonneet
laeissa, asetuksissa tai hallinnollisissa määräyksissä olevat säännökset tutkintotodistusten,
todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen antamisesta
BELGIA
Thoraxkirurgia: 1 päivä tammikuuta
1983
Verisuonikirurgia: 1 päivä tammikuuta
1983
Hermo- ja mielitaudit: 1 päivä elokuuta
1987,lukuun ottamatta henkilöitä, jotka ovat
aloittaneet koulutuksen ennen kyseistä
päivää.
Gastroenterologinen kirurgia: 1 päivä tammikuuta
1983
TANSKA
Hematologiset laboratoriotutkimukset: 1 päivä tammikuuta
1983,lukuun ottamatta henkilöitä, jotka ovat
aloittaneet koulutuksen ennen tätä
päivää ja jotka ovat suorittaneet sen
loppuun ennen vuoden 1988 päätty-
mistä.
Fysiatria: 1 päivä tammikuuta
1983,lukuun ottamatta henkilöitä, jotka ovat
aloittaneet koulutuksen ennen tätä
päivää ja jotka ovat suorittaneet sen
loppuun ennen vuoden 1988 päätty-
mistä.
Trooppinen lääketiede: 1 päivä elokuuta
1987,lukuun ottamatta henkilöitä, jotka ovat
aloittaneet koulutuksen ennen kyseistä
päivää.
RANSKA
Radiologia: 3 päivä joulukuuta
1987
Hermo- ja mielitaudit: 31 päivä joulukuuta
1971
LUXEMBURG
Radiologia: tutkintotodistuksia, todistuksia ja muita muodollista kelpoi-
suutta osoittavia asiakirjoja ei enää anneta koulutuksesta, joka
on aloitettu 5 päivän maaliskuuta 1982 jälkeen
Hermo- ja mielitaudit: tutkintotodistuksia, todistuksia ja muita muodollista kelpoi-
suutta osoittavia asiakirjoja ei enää anneta koulutuksesta, joka
on aloitettu 5 päivän maaliskuuta 1982 jälkeen
ALANKOMAAT
Radiologia: 8 päivä heinäkuuta
1984
Hermo- ja mielitaudit: 9 päivä heinäkuuta
19841993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 42
▼B
LIITE III
A osa
Luettelo kumotuista direktiiveistä
(viittaus 44 artiklassa)
1. Direktiivi 75/362/ETY
2. Direktiivi 75/363/ETYja niiden perättäiset muutokset
— direktiivi 81/1057/ETY: vain kumottujen direktiivien 75/362/ETY ja 75/
363/ETY säännöksiin 1 artiklassa tehtyjen viittausten osalta
— direktiivi 82/76/ETY
— direktiivi 89/594/ETY: vain 1—9 artikla
— direktiivi 90/658/ETY: vain 1 artiklan 1 ja 2 kohta ja 2 artikla
3. Direktiivi 86/457/ETY
B osa
Määräajat direktiivien saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä
(viittaus 44 artiklassa)
DirektiiviMääräpäivä kansallisen
lainsäädännön osaksi saatta-
miselle
75/362/ETY (EYVL N:o L 167, 30.6.1975, s. 1) 20 päivä joulukuuta
1976 (*)
81/1057/ETY (EYVL N:o L 385, 31.12.1981, s. 25) 30 päivä kesäkuuta
1982
75/363/ETY (EYVL N:o L 167, 30.6.1975, s. 14) 20 päivä joulukuuta
1976
82/76/ETY (EYVL N:o L 43, 15.2.1982, s. 21) 31 päivä joulukuuta
1982
89/594/ETY (EYVL N:o L 341, 23.11.1989, s. 19) 8 päivä toukokuuta
1991
90/658/ETY (EYVL N:o L 353, 17.12.1990, s. 73) 1 päivä heinäkuuta
1991
86/457/ETY (EYVL N:o L 267, 19.9.1986, s. 36) 1 päivä tammikuuta
1985
(*) Kreikan osalta 1 päivä tammikuuta 1981, Espanjan ja Portugalin osalta 1 päivä
tammikuuta 1986.
(**) Kreikan osalta 1 päivä tammikuuta 1981, Espanjan ja Portugalin osalta 1 päivä
tammikuuta 1986. Entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueen osalta Saksa
toteuttaa tarvittavat toimenpiteet direktiivin 75/363/ETY 2—5 artiklan ( tämändirektiivin 24—27 artiklan) soveltamiseksi ennen 3 päivää huhtikuuta 1992 (direktiivin90/658/ETY 2 artikla).1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 43
LIITE IV
Vastaavuustaulukko
Tämä direktiivi Direktiivi 75/362/ETY Direktiivi 75/363/ETY Direktiivi 86/457/ETY Direktiivi 81/1057/ETY Direktiivi 89/594/ETY Direktiivi 82 /76/ETY
1 artikla 1 ja 24 artikla
2 artikla 2 artikla3 artikla 3 artikla4 artikla 4 artikla5 artikla 5 artikla6 artikla 6 artikla7 artikla 7 artikla8 artikla 8 artikla
9 artiklan 1 kohta 9 artiklan 1 kohta 1 artikla
9 artiklan 2 kohta 9 artiklan 2 kohta 1 artikla9 artiklan 3 kohta 9 a artiklan 1 kohta9 artiklan 4 kohta 9 a artiklan 2 kohta9 artiklan 5 kohta 9 artiklan 3 kohta9 artiklan 6 kohta 9 artiklan 1 kohta
9 artiklan 7 kohta 9 artiklan 2 kohta
10 artikla 10 artikla11 artikla 11 artikla12 artikla 12 artikla
13 artikla 13 artikla
14 artikla 14 artikla15 artikla 15 artikla16 artikla 15 a artikla17 artikla 16 artikla18 artikla 17 artikla19 artikla 18 artikla20 artikla 20 artikla21 artikla 21 artikla22 artikla 22 artikla
23 artikla 1 artikla
24 artikla 2 artikla25 artiklan 1 kohta 3 artiklan 1 kohta25 artiklan 2 kohta 3 artiklan 2 kohta▼B1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 44
Tämä direktiivi Direktiivi 75/362/ETY Direktiivi 75/363/ETY Direktiivi 86/457/ETY Direktiivi 81/1057/ETY Direktiivi 89/594/ETY Direktiivi 82 /76/ETY
25 artiklan 3 kohdan
ensimmäinen alakohta3 artiklan 3 kohdan
ensimmäinen alakohta
25 artiklan 3 kohdan toinen
alakohta14 artikla
26 artikla 4 artikla
27 artikla 5 artikla28 artikla 7 artikla29 artikla 8 artikla30 artikla 1 artikla
31 artikla 2 artiklan 1, 2, 3 kohta
32 artikla 3 artikla
33 artikla 4 artikla
34 artikla 5 artikla
35 artikla 6 artikla
36 artikla 7 artikla
37 artikla 8 artikla
38 artikla 9 artikla
39 artikla 10 artikla
40 artikla 11 artikla
41 artikla 12 artikla 2 kohta
42 artikla 23 artikla 2 artikla 4 kohta
43 artikla 26 artikla 10 artikla44 artikla45 artikla 27 artiklaLiite I LiiteLiite II Liite▼B1993L0016 — FI — 22.06.1999 — 005.001 — 45