02013R0409 — FI — 22.02.2021 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 409/2013, annettu 3 päivänä toukokuuta 2013, yhteisten hankkeiden määrittelemisestä, hallintorakenteiden perustamisesta ja kannustimien yksilöimisestä Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman toteuttamisen tueksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 123 4.5.2013, s. 1)

Muutettu:









▼B

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 409/2013,

annettu 3 päivänä toukokuuta 2013,

yhteisten hankkeiden määrittelemisestä, hallintorakenteiden perustamisesta ja kannustimien yksilöimisestä Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman toteuttamisen tueksi

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







I

LUKU

YLEISET PERIAATTEET

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1. Tässä asetuksessa määritellään asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 a artiklassa tarkoitetut yhteiset hankkeet, selitetään niiden hallintojärjestelyt ja yksilöidään kannustimia niiden käyttämiseksi.

2. Tätä asetusta sovelletaan eurooppalaiseen ilmaliikenteen hallintaverkkoon (EATMN).

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 2 artiklassa ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 2 artiklassa säädettyjä määritelmiä.

Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan

▼M1

1) ’SESAR-yhteisyrityksellä’ neuvoston asetuksella (EY) N:o 219/2007 ( 1 ) perustettua elintä tai sen seuraajaa, jonka tehtävänä on hallinnoida ja koordinoida SESAR-hankkeen kehittämisvaihetta;

2) ’maksujärjestelmällä’ komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/317 ( 2 ) perustettua järjestelmää;

3) ’ATM-toimintokokonaisuudella’ joukkoa ilmaliikenteen hallinnan operatiivisia yhteentoimivia toimintoja tai palveluja, jotka liittyvät lentoradan, ilmatilan ja maaliikenteen hallintaan tai tietojen jakamiseen lentoreiteillä, lähi- ja lähestymisalueilla, lentoasemilla tai verkkotoimintaympäristöissä;

▼M1

3 a) ’ATM-osatoimintokokonaisuudella’ ATM-toimintokokonaisuuden erottamatonta osaa, joka koostuu operatiivisesta toiminnosta tai palvelusta ja joka vaikuttaa koko toiminnon laajuuteen;

3 b) ’SESAR-ratkaisulla’ SESARin kehittämisvaiheen tuotosta, jolla otetaan käyttöön uusia tai parannettuja standardoituja ja yhteentoimivia teknologioita ja yhdenmukaistettuja toimintamenetelmiä, joilla tuetaan eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman toteutusta;

▼B

4) ’SESARin käyttöönotolla’ ATM-yleissuunnitelmassa yksilöityjen ilmaliikenteen hallinnan toimintokokonaisuuksien teollistamiseen ja toteuttamiseen liittyviä toimia ja prosesseja;

▼M1

4 a) ’synkronoidulla toteutuksella’ ATM-toimintokokonaisuuksien sellaista synkronoitua toteuttamista määritellyllä maantieteellisellä alueella, johon kuuluu vähintään kaksi eurooppalaiseen ilmaliikenteen hallintaverkkoon osallistuvaa jäsenvaltiota, taikka ilmassa ja maassa toimivien operatiivisten sidosryhmien välillä, joka perustuu yhteiseen suunnitteluun, joka sisältää toteutuksen tavoitemääräajat ja asiaankuuluvat siirtymätoimenpiteet asteittaista käyttöönottoa varten ja johon osallistuu useita operatiivisia sidosryhmiä;

▼B

5) ilmaliikenteen hallinnan toimintokokonaisuuksien ’teollistamisella’ validoinnin jälkeen suoritettavia toimia ja prosesseja, joihin sisältyvät standardointi, sertifiointi ja tuotanto valmistusteollisuudessa (maalaitteiden ja ilma-alusten laitteiden valmistajat);

▼M1

6) ’toteuttamisella’ ATM-toimintokokonaisuuksien yhteydessä operatiivisten sidosryhmien suorittamaa laitteistojen ja järjestelmien hankintaa, asentamista ja testausta sekä niihin kouluttamista ja niiden käyttöönottoa, tähän liittyvät toimintamenetelmät mukaan luettuina;

▼M1

6 a) ’toteutuksen tavoitemääräajalla’ päivämäärää, johon mennessä ATM-toimintokokonaisuuden tai ATM-osatoimintokokonaisuuden toteuttaminen on saatava päätökseen;

6 b) ’teollistamisen tavoitemääräajalla’ päivämäärää, johon mennessä standardien ja eritelmien on oltava saatavilla ATM-toimintokokonaisuuden tai ATM-osatoimintokokonaisuuden toteuttamisen mahdollistamista varten;

▼B

7) ’olennaisella toiminnallisella muutoksella’ ilmaliikenteen hallinnan toiminnallista muutosta, joka tuo operatiivisille sidosryhmille merkittäviä parannuksia verkon suorituskykyyn ATM-yleissuunnitelman mukaisesti;

▼M1

8) ’suorituskyvyn kehittämisjärjestelmällä’ komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/317 perustettua järjestelmää;

9) ’unionin laajuisilla suorituskykytavoitteilla’ komission asetuksen (EU) 2019/317 9 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita;

10) ’operatiivisilla sidosryhmillä’ verkon hallinnoijaa sekä seuraavia siviili- ja sotilasalan toimijoita: ilmatilan käyttäjät, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat, lentoasemien pitäjät;

▼M1

11) ’SESAR-hankkeella’ innovaatiosykliä, joka tarjoaa unionille suorituskykyisen, standardoidun ja yhteentoimivan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän ja joka käsittää SESARin määrittely-, kehittämis- ja käyttöönottovaiheen.

▼B

3 artikla

ATM-yleissuunnitelma

1. ATM-yleissuunnitelma on etenemissuunnitelma, jonka mukaisesti Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmä nykyaikaistetaan ja SESARin tutkimus- ja kehitystyö liitetään käyttöönottoon. Se on tärkein yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan väline, jolla varmistetaan eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon (EATMN) saumaton toiminta ja SESARin oikea-aikainen, yhteensovitettu ja yhtäaikainen käyttöönotto.

2. ATM-yleissuunnitelman ajantasaistuksilla on edistettävä Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden saavuttamista ja huolehdittava näiden tavoitteiden, SESARin käyttöönoton ja SESARin tutkimus-, kehittämis-, innovointi- ja validointitoimien johdonmukaisuudesta. Tätä varten ATM-yleissuunnitelman ajantasaistuksissa on otettava huomioon verkon strategiasuunnitelma ja verkon operaatiosuunnitelma.







II

LUKU

YHTEISET HANKKEET

▼M1

4 artikla

Tarkoitus ja sisältö

1. Yhteisissä hankkeissa on yksilöitävä ATM-toimintokokonaisuudet ja niiden osatoimintokokonaisuudet. Näiden toimintokokonaisuuksien ja osatoimintokokonaisuuksien on perustuttava SESAR-ratkaisuihin, joissa otetaan huomioon eurooppalaisessa ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmassa määritellyt olennaiset operatiiviset muutokset, ja niiden on oltava toteutusvalmiita ja edellytettävä synkronoitua toteutusta.

Toteutusvalmiutta arvioidaan muun muassa kehitysvaiheen aikana suoritetun validoinnin tulosten, teollistumisen tilan ja yhteentoimivuuden arvioinnin perusteella sekä suhteessa Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) maailmanlaajuiseen lennonvarmistussuunnitelmaan ja asiaankuuluvaan ICAOn aineistoon.

2. Yhteisissä hankkeissa on määriteltävä kunkin ATM-toimintokokonaisuuden ja ATM-osatoimintokokonaisuuden osalta seuraavat ominaisuudet: a) olennaiset operatiiviset muutokset, joihin ne myötävaikuttavat; b) operatiivinen ja tekninen laajuus; c) maantieteellinen laajuus; d) sidosryhmät, joita tarvitaan kokonaisuuksien toteuttamiseen; e) synkronointivaatimukset; f) toteutuksen tavoitemääräajat; g) riippuvuudet muista toimintokokonaisuuksista tai osatoimintokokonaisuuksista.

3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, yhteisiin hankkeisiin voi sisältyä myös ATM-toimintokokonaisuuksia tai ATM-osatoimintokokonaisuuksia, jotka eivät ole toteutusvalmiita mutta jotka muodostavat olennaisen osan kyseistä yhteistä hanketta, mikäli niiden teollistaminen katsotaan saatavan loppuun kolmen vuoden kuluessa kyseisen yhteisen hankkeen hyväksymisestä. Tätä varten yhteisessä hankkeessa on määriteltävä myös näiden ATM-toimintokokonaisuuksien tai ATM-osatoimintokokonaisuuksien teollistamisen tavoitemääräaika.

4. Teollistamisen tavoitemääräajan päättyessä komissio varmistaa Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston tuella, että 3 kohdassa tarkoitetut ATM-toimintokokonaisuudet tai ATM-osatoimintokokonaisuudet on standardoitu ja että ne ovat toteutusvalmiita. Jos havaitaan, etteivät ne ole toteutusvalmiita, ne poistetaan yhteistä hanketta koskevasta asetuksesta.

5. Käyttöönoton hallinnointielin, SESAR-yhteisyritys, eurooppalaiset standardointiorganisaatiot, Eurocae ja asianomainen valmistusteollisuus tekevät yhteistyötä Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston koordinoimana sen varmistamiseksi, että teollistamisen tavoitemääräaika saavutetaan.

6. Yhteisten hankkeiden on täytettävä seuraavat vaatimukset: a) niiden on oltava johdonmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ja edistettävä niiden saavuttamista; b) niillä on osoitettava kustannus-hyötyanalyysin pohjalta eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon liiketaloudellinen kannattavuus ja yksilöitävä mahdolliset paikalliset tai alueelliset haittavaikutukset jollekin tietylle operatiiviselle sidosryhmäluokalle; c) niissä on otettava huomioon verkon hallinnoijan verkon strategiasuunnitelmassa ja verkon operaatiosuunnitelmassa täsmennetyt asiaankuuluvat käyttöönoton osatekijät; d) niissä on osoitettava, että ympäristönsuojelun taso on parantunut.

▼B

5 artikla

Laadinta, hyväksyntä ja toteutus

1. Komissio laatii ehdotukset yhteisiksi hankkeiksi 4 artiklan vaatimusten mukaisesti.

▼M1

2. Komissiota avustavat verkon hallinnoija, Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto ja suorituskyvyn tarkastuselin, kukin sille kuuluvan aseman ja toimivallan puitteissa, sekä SESAR-yhteisyritys, Eurocontrol, eurooppalaiset standardointiorganisaatiot, Eurocae ja käyttöönoton hallinnointielin. Operatiivisten sidosryhmien ja valmistusteollisuuden on oltava osallisina näissä elimissä.

▼M1

2 a. Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto antaa komission pyynnöstä lausunnon yhteistä hanketta varten ehdotettujen ATM-toimintokokonaisuuksien ja niiden osatoimintokokonaisuuksien teknisestä käyttöönottovalmiudesta.

▼M1

3. Komissio kuulee sidosryhmiä yhteisiä hankkeita koskevista ehdotuksista asetuksen (EY) N:o 549/2004 6 ja 10 artiklan mukaisesti, mukaan luettuina Euroopan puolustusviraston kuuleminen sen sotilastoimen näkemysten koordinoinnin helpottamiseen liittyvän toimivallan puitteissa sekä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan sosiaalista ulottuvuutta käsittelevän neuvoa-antavan asiantuntijaryhmän kuuleminen.

Komissio varmistaa, että ehdotukset yhteisiksi hankkeiksi saavat niiden ilmatilan käyttäjien ja maassa toimivien operatiivisten sidosryhmien hyväksynnän, joiden on toteutettava tietty yhteinen hanke.

▼M1 —————

▼B

5. Komissio hyväksyy yhteiset hankkeet ja niiden mahdolliset muutokset asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

6. Yhteiset hankkeet on toteutettava täytäntöönpanohankkeilla ja III luvun 2 jaksossa määritellyn käyttöönotto-ohjelman mukaisesti.

▼M1

7. Jäsenvaltioiden ja verkon hallinnoijan on sisällytettävä yhteisten hankkeiden toteutukseen liittyvät investoinnit suorituskykysuunnitelmiin ja verkon suorituskykysuunnitelmaan.

▼B

6 artikla

Valvonta

1. Komissio valvoo yhteisten hankkeiden toteutusta ja niiden vaikutuksia eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon suorituskykyyn soveltamalla erityisiä raportointivaatimuksia. Komissio vahvistaa nämä vaatimukset 9 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun kumppanuuden puitteissa.

2. Valvoessaan yhteisten hankkeiden tuloksellisuutta eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon suorituskykytavoitteisiin nähden komissio käyttää parhaalla mahdollisella tavalla hyväkseen nykyisiä valvonta- ja raportointivälineitä, ja sitä avustavat erityisesti käyttöönoton hallinnointielin ja suorituskyvyn tarkastuselin asetusten (EU) N:o 677/2011 ja (EU) N:o 691/2010 mukaisesti ja Euroopan lentoturvallisuusvirasto turvallisuusnäkökohtien osalta.

3. Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsittelevälle komitealle on tiedotettava yhteisten hankkeiden toteutuksesta.







III

LUKU

KÄYTTÖÖNOTON HALLINNOINTI JA KANNUSTIMET







1

JAKSO

Käyttöönoton hallinnointi

7 artikla

Yleiset periaatteet

1. Käyttöönoton hallinnoinnilla varmistetaan yhteisten hankkeiden oikea-aikainen, yhteensovitettu ja yhtäaikainen toteutus sekä huolehditaan yhteyksistä teollistamisprosesseihin ja helpotetaan niitä.

2. Käyttöönoton hallinnointi muodostuu kolmesta tasosta: toimintapoliittinen taso, johtotaso ja toteutustaso.

8 artikla

Toimintapoliittinen taso

1. Toimintapoliittinen taso vastaa SESARin käyttöönotosta varmistaen, että se on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan sääntelykehyksen mukainen ja turvaa yleisen edun.

2. Komissio vastaa toimintapoliittisesta tasosta ja erityisesti seuraavista: a) yhteisten hankkeiden laadinta ja hyväksyntä 5 artiklan mukaisesti; b) käyttöönoton hallinnointielimen valinta, käyttöönotto-ohjelman hyväksyntä ja täytäntöönpanohankkeiden valinta; c) käyttöönoton hallinnointielimen tukemiseen ja täytäntöönpanohankkeisiin käytettävien unionin varojen hallinta; d) SESARin käyttöönoton kannustimien yksilöinti ja käyttöönoton hallinnointielimen kanssa 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtävän puitesopimuksen ja kaikkien täytäntöönpanohankkeiden kannalta olennaisten sopimusten vahvistaminen; e) siviili- ja sotilaspuolen sidosryhmien osallistumisen edistäminen; f) yhteistyön kehittäminen ja koordinointi kolmansien maiden kanssa; ▼M1 g) koordinoinnista Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston ja eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden kanssa ATM-toimintokokonaisuuksien ja ATM-osatoimintokokonaisuuksien teollistamisen helpottamiseksi ja yhteentoimivuuden edistämiseksi; ▼B h) yhteisten hankkeiden käyttöönoton valvonta ja sen seuranta, miten ne osaltaan auttavat saavuttamaan Euroopan unionin laajuisia suorituskykytavoitteita; i) suositusten antaminen operatiivisille sidosryhmille ja jäsenvaltioille.

3. Komissiota avustaa yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsittelevä komitea, teollisuudenalan neuvoa-antava elin, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan sosiaalista ulottuvuutta käsittelevä neuvoa-antava asiantuntijaryhmä, kansalliset valvontaviranomaiset ja suorituskyvyn tarkastuselin kukin oman alansa osalta ja toimivaltansa puitteissa siten kuin niistä on yhtenäisen ilmatilan sääntelykehyksessä säädetty. Komissio voi kuulla yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsittelevää komiteaa kaikissa tämän asetuksen soveltamista koskevissa kysymyksissä.

4. Komissio osallistaa myös seuraavat elimet niiden toimivallan ja alan puitteissa: a) Eurocontrol, jonka asiantuntemus sekä siviili- ja sotilastoiminnan kattava ja yleiseurooppalainen toimivalta hyödynnetään Eurocontrolin ja unionin välillä tehtyjen kattavien yhteistyösopimusten avulla; b) Euroopan puolustusvirasto, jonka on määrä helpottaa jäsenvaltioista saatujen ja niitä tukevien sotilaspuolen näkemysten ja asiaankuuluvien kansallisten sotilasjärjestöjen näkemysten yhteensovittamista SESARin käyttöönoton alalla sekä tiedottaa sotilaspuolen suunnittelumekanismeille SESARin käyttöönoton tuomista vaatimuksista; ▼M1 c) Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto sen varmistamiseksi, että yhteisten hankkeiden turvallisuus-, yhteentoimivuus- ja ympäristövaatimukset ja -standardit vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 ( 3 ) ja sen täytäntöönpanosääntöjen sekä sen 6 artiklan mukaisesti laaditun Euroopan lentoturvallisuussuunnitelman mukaisesti; ▼B d) SESAR-yhteisyritys, jotta varmistetaan jatkuva yhteys SESAR-tutkimus-, kehittämis-, innovointi- ja validointitoimiin ja SESARin käyttöönottoon sekä se, että yhteiset hankkeet ja käyttöönotto-ohjelma ovat ATM-yleissuunnitelman mukaiset; ▼M1 e) Eurooppalaiset standardointiorganisaatiot ja Eurocae teollisuuden standardointiprosessien helpottamista ja seuraamista sekä niiden tuloksena olevien standardien käyttöä varten. ▼B

9 artikla

Johtotaso

1. Johtotasosta vastaa käyttöönoton hallinnointielin.

2. Käyttöönoton hallinnointielin vastaa erityisesti seuraavista: a) käyttöönotto-ohjelman laadinta, ehdottaminen, ylläpito ja toteutus 2 jakson mukaisesti; b) niiden operatiivisten sidosryhmien yhteen saattaminen, joita tarvitaan yhteisten hankkeiden toteutuksessa; c) sellaisten mekanismien ja päätöksentekoprosessien perustaminen, joilla varmistetaan täytäntöönpanohankkeiden ja niihin liittyvien investointien toteutuksen tehokas synkronointi ja koordinointi käyttöönotto-ohjelman mukaisesti; d) riskien ja eturistiriitojen toimiva hallinta; e) neuvojen antaminen komissiolle yhteisten hankkeiden toteutukseen ja uusien hankkeiden perustamiseen liittyvissä kysymyksissä; f) komission päätösten täytäntöönpano ja sen varmistaminen ja seuranta, että ne pannaan täytäntöön myös toteutustasolla; g) soveltuvimpien yksityistä ja julkista rahoitusta yhdistävien rahoitusmekanismien yksilöinti; h) käyttöönotto-ohjelman toteutuksen seuranta; i) raportointi komissiolle; ▼M1 j) tarkoituksenmukaisen koordinoinnin varmistaminen kansallisten valvontaviranomaisten kanssa; ▼M1 k) asianmukaisen koordinoinnin varmistaminen Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston kanssa. ▼B

3. Käyttöönoton hallinnointielin muodostuu operatiivisten sidosryhmien ryhmistä tai yksittäisistä operatiivisista sidosryhmistä, kolmansien maiden sidosryhmät mukaan luettuina, asiaankuuluvissa unionin rahoitusohjelmissa määriteltyjen ehtojen mukaisesti. Operatiiviset sidosryhmät voivat olla käyttöönoton hallinnointielimessä osallisina toiminnallisten ilmatilan lohkojen rakenteiden kautta.

4. Käyttöönoton hallinnointielimen on osoitettava muun muassa valmiutensa a) edustaa niitä operatiivisia sidosryhmiä, joiden on toteutettava yhteisiä hankkeita; b) johtaa monikansallisia täytäntöönpano-ohjelmia; c) tuntea rahoitusmekanismeja ja rahoitusohjelmien hallintaa; ja d) käyttää olemassa olevia rakenteita kaikkien operatiivisten sidosryhmien osallistamiseksi.

5. Komissio valitsee käyttöönoton hallinnointielimen myöntämällä ehdotuspyynnön perusteella unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä 29 päivänä lokakuuta 2012 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 ( 4 ) (soveltamissäännöt) 178 artiklan mukaisen puitekumppanuuden. Ehdotuspyynnössä määritellään käyttöönoton hallinnointielimen tavoitteet, vaatimukset ja jäsenten valintaperusteet soveltamissääntöjen mukaisesti. Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsittelevälle komitealle tiedotetaan käyttöönoton hallinnointielimen valinnasta.

6. Käyttöönoton hallinnointielimen jäsenten on toteutettava vähintään yksi täytäntöönpanohanke tai sellaisen osa.

7. Käyttöönoton hallinnointielimen on tehtävä tarvittavat yhteistyösopimukset verkon hallinnoijan, SESAR-yhteisyrityksen ja sotilasvoimien kanssa. Tällaiset tarvittavat yhteistyösopimukset on toimitettava komissiolle hyväksyntää varten. Yhteistyötä koskevat seuraavat määräykset: a) käyttöönoton hallinnointielimen ja verkon hallinnoijan on tehtävä yhteistyötä varmistaakseen, että niiden tehtävät suoritetaan ilman minkäänlaista päällekkäisyyttä tai kilpailua erityisesti verkkoinfrastruktuuriin, ilmatilan organisointiin ja suorituskykyyn sekä verkon strategiasuunnitelman ja verkon operaatiosuunnitelman johdonmukaisuuteen vaikuttavien käyttöönoton näkökohtien osalta; verkon hallinnoijan on lisäksi tuettava toimivaltansa rajoissa käyttöönoton hallintoelimen jäseniä asetuksen (EU) N:o 677/2011 4 artiklan 1 kohdan i alakohdan ja 4 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti; b) käyttöönoton hallinnointielimen on tehtävä yhteistyötä SESAR-yhteisyrityksen kanssa varmistaakseen tarvittavat yhteydet SESAR-tutkimus-, kehitys-, innovointi- ja validointitoimiin sekä SESARin käyttöönottoon; sen on kuultava SESAR-yhteisyritystä prioriteeteista ja kehittämisvaiheessa aikaansaadusta edistymisestä teollistamiseen liittyvissä kysymyksissä ja varmistettava yhdenmukaisuus ATM-yleissuunnitelman kanssa; c) käyttöönoton hallinnointielimen on koordinoitava sotilastoiminnan kanssa, jotta vältetään kaikki haittavaikutukset kansallisiin ja yhteisiin puolustusvalmiuksiin.

8. Käyttöönoton hallinnointielimen on otettava asianmukaisesti huomioon 7 kohdassa tarkoitettujen yksiköiden lausunnot päätöksissään, jotka voivat vaikuttaa kyseisten yksiköiden toimintoihin.

9. Jos käyttöönoton hallinnointielimen ja 7 kohdassa tarkoitettujen yksiköiden välillä ei päästä jostakin asiasta yksimielisyyteen, käyttöönoton hallinnointielimen on toimitettava kyseinen asia komission päätettäväksi. Käyttöönoton hallinnointielimen on noudatettava tällaista komission päätöstä.

10. Käyttöönoton hallinnointielimen on pyydettävä komissiolle ilmoitettavien yhteistyöjärjestelyjen kautta apua valmistusteollisuudelta saadakseen tietoja tuotteiden teollistamisesta.

11. Komissio antaa käyttöönoton hallinnointielimelle taloudellista tukea unionin asiaankuuluvan rahoitusohjelman käytettävissä olevien varojen ja ehtojen mukaisesti ainoastaan 2 kohdassa tarkoitettujen tehtävien suorittamista varten.

10 artikla

Toteutustaso

1. Toteutustaso koostuu komission valitsemista täytäntöönpanohankkeista, joilla toteutetaan yhteisiä hankkeita käyttöönotto-ohjelman mukaisesti.

2. Komissio valitsee täytäntöönpanohankkeet käyttöönotto-ohjelman täytäntöönpanoa koskevan ehdotuspyynnön avulla ja unionin rahoitusohjelmien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.

3. Täytäntöönpanohankkeita koskevissa ehdotuksissa on otettava valmistusteollisuudelta saatavien tietojen pohjalta asianmukaisella tavalla huomioon näitä hankkeita koskevien teollistamisprosessien valmiusaste erityisesti sen osalta, miten täytäntöönpanohankkeet vaikuttavat vakiintuneisiin ilmaliikenteen hallintajärjestelmiin, tekniseen toteutettavuuteen, kustannusarvioihin ja teknisiä ratkaisuja koskeviin etenemissuunnitelmiin.

4. Täytäntöönpanohankkeissa ja niiden toteuttamisessa on noudatettava komission kanssa sovittuja ehtoja.







2

JAKSO

Käyttöönotto-ohjelma

▼M1

11 artikla

Tarkoitus ja sisältö

1. Käyttöönotto-ohjelman on luotava kattava ja jäsennelty työsuunnitelma kaikelle toiminnalle, joka on tarpeen yhteisten hankkeiden toteutuksen edellyttämien teknologioiden, menetelmien ja parhaiden käytäntöjen panemiseksi täytäntöön. Käyttöönotto-ohjelmassa on eriteltävä teknologiset edellytykset yhteisten hankkeiden toteuttamiselle.

2. Käyttöönotto-ohjelmassa on määriteltävä, miten yhteisten hankkeiden toteuttaminen synkronoidaan eurooppalaisessa ilmaliikenteen hallintaverkossa niin, että otetaan huomioon paikalliset operatiiviset vaatimukset ja rajoitukset.

3. Käyttöönotto-ohjelma toimii viitekehyksenä kaikille operatiivisille sidosryhmille, joiden on toteutettava yhteisiä hankkeita, sekä hallinto- ja toteutustasojen työlle. Operatiivisten sidosryhmien on annettava käyttöönoton hallinnointielimelle asiaankuuluvat tiedot käyttöönotto-ohjelman toteutuksesta. Käyttöönotto-ohjelma on osa kumppanuutta koskevaa puitesopimusta, ja sen vuoksi kaikkien rahoituksen saajien on sitouduttava sen toteuttamiseen.

▼B

12 artikla

Perustaminen ja toteutus

1. Käyttöönoton hallinnointielimen on toimitettava käyttöönottoa koskeva ehdotus ja mahdolliset ehdotukset ohjelman muuttamiseksi komissiolle hyväksyntää varten.

2. Valmistellessaan käyttöönotto-ohjelmaa koskevaa ehdotusta tai ehdotuksia sen muuttamiseksi käyttöönoton hallinnointielimen on koordinoitava verkon hallinnoijan, SESAR-yhteisyrityksen ja sotilastoiminnan kanssa 9 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

3. Kunkin yhteisen hankkeen hyväksymisen yhteydessä komissio pyytää käyttöönoton hallinnointielintä mukauttamaan käyttöönotto-ohjelmaa sen mukaisesti.







3

JAKSO

Kannustimet

13 artikla

Unionin rahoitus

1. SESARin käyttöönoton tukemiseen tarkoitetun unionin rahoituksen käytössä on keskityttävä 10 artiklassa säädettyihin täytäntöönpanohankkeisiin, jotka on valittu asiaankuuluvien unionin rahoitusohjelmien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti saamaan unionin rahoitusta.

2. Komissio tekee unionin rahoitusta saamaan valittujen täytäntöönpanohankkeiden sopimusjärjestelyt. Tällaisissa järjestelyissä määritellään seuraamukset käyttöönotto-ohjelman ja täytäntöönpanohankkeiden toteuttamatta jättämiselle.

14 artikla

Muut kannustimet

1. Yhteisiä hankkeita perustettaessa voidaan yksilöidä asetuksen (EY) N:o 1794/2006 ja asetuksen (EU) N:o 691/2010 mukaisesti kannustimia SESARin käyttöönotolle.

2. Edellä 13 artiklan mukaisesti myönnettävä unionin rahoitus katsotaan asetuksen (EY) N:o 1794/2006 2 artiklan k alakohdan mukaiseksi ”muuksi tuloksi”.







LUKU IV

LOPPUSÄÄNNÖKSET

15 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee yhteisten hankkeiden toteutusta uudelleen asetuksen (EU) N:o 691/2010 7 artiklassa vahvistetun viiteajanjakson loppuun mennessä.

16 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.