1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 850/98
annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998,
kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimen-
piteiden avulla
(EYVL L 125, 27.4.1998, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston asetus (EY) N:o 308/1999, annettu 8 päivänä helmikuuta
1999L 38 6 12.2.1999
►M2Neuvoston asetus (EY) N:o 1459/1999, annettu 24 päivänä kesäkuuta
1999L 168 1 3.7.1999
►M3Neuvoston asetus (EY) N:o 2723/1999, annettu 17 päivänä joulukuuta
1999L 328 9 22.12.1999
►M4Neuvoston asetus (EY) N:o 812/2000, annettu 17 päivänä huhtikuuta
2000L 100 3 20.4.2000
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 850/98
annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998,
kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi
toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisestisen 43 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(
1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),
sekä katsoo, että
1)asetus (EY) N:o 894/197(4) on konsolidoitu toisinto tietyistä
kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetusta asetuk-
sesta (ETY) N:o 3094/86, jota on muutettu usein ja olennaisin
osin,
2)asetuksen (ETY) N:o 3094/86 soveltamisesta saadun koke-muksen myötä on tullut esiin tiettyjä puutteellisuuksia, jotkaaiheuttavat ongelmia soveltamisessa ja valvonnassa; ne olisi
oikaistava, erityisesti vähentämällä erilaisten silmäkoon määritte-
lyjen lukumäärää, poistamalla suojeltujen lajien käsite jarajoittamalla niiden eri silmäkokojen lukumäärää, joita aluksellasaa pitää; tämän vuoksi on asianmukaista korvata asetus (EY)N:o 894/97 uudella asetustekstillä sen 11, 18, 19 ja 20 artiklaa
lukuun ottamatta,
3)on tarpeen määritellä tietyt periaatteet ja menettelyt teknisten
säilyttämistoimenpiteiden vahvistamiseksi yhteisön tasolla siten,että kukin jäsenvaltio voi hallita kalastustoimintaa sen lain-
käyttövaltaan tai suvereniteettiin kuuluvilla merialueilla,
4)olisi saavutettava tasapaino eri kalastusmuotoja koskevien
teknisten toimenpiteiden mukauttamisen ja helposti sovelletta-vien yhdenmukaisten sääntöjen tarpeen välillä,
5)perustamissopimuksen 130 r artiklan 2 kohdassa vahvistetaanperiaate, jonka mukaan kaikkiin yhteisön toimenpiteisiin onsisällytettävä ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset erityisestiennalta varautumisen periaatteen mukaisesti,
6)käytäntöä, jonka mukaan meren eliöitä päästetään takaisinmereen, olisi vähennettävä niin paljon kuin mahdollista,
7)olisi säädettävä kasvualueiden suojelusta ottaen huomioonkyseisten eri alueiden biologiset erityisolosuhteet,
8)direktiivissä 92/43/ETY(5) neuvosto on säätänyt luontotyyppien
sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevistatoimenpiteistä; luettelo tämän asetuksen soveltamisalaan kuulu-vista eliöistä sisältää kyseisen direktiivin vaatimusten mukaisestisuojeltavien lajien nimet,
9)Euroopan parlamentti hyväksyi 25 päivänä lokakuuta 1996päätöslauselman komission tiedonannosta, joka koski teknistentoimenpiteiden soveltamista yhteisessä kalastuspolitiikassa,
10)meren biologisten luonnonvarojen suojelun ja kalavarojen tasa-painoisen hyödyntämisen varmistamiseksi sekä kalastajien ettäkuluttajien etujen mukaisesti olisi säädettävä teknisistä säilyttä-1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 2
(1) EYVL C 292, 4.10.1996, s. 1 ja EYVL C 245, 12.8.1997, s. 10.
(2) EYVL C 132, 28.4.1997, s. 235.
(3) EYVL C 30, 30.1.1997, s. 26.
(4) EYVL L 132, 23.5.1997, s. 1.
(5) EYVL L 206, 22.7.1992, s.7, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna
vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.
▼B
mistoimenpiteistä yksilöimällä muun muassa tiettyjen lajien
pyyntiin soveltuvat vähimmäissilmäkoot ja niiden yhdistelmät jamuut pyydysten ominaisuudet sekä meren eliöiden vähimmäis-
koot ja tietyillä alueilla, tiettyinä aikoina ja tietyillä pyydyksillä
ja tietyillä laitteilla kalastamista koskevat rajoitukset,
11)tieteellisten lausuntojen perustella olisi säädettävä hinattavienpyydysten silmäkokojen suurentamisesta pyydettäessä eräitämeren eliölajeja ja säädettävä neliösilmäverkkojen pakollisestakäytöstä, koska sillä voi olla huomattava merkitys nuorten meren
eliöiden pyynnin vähentämisessä,
12)olisi määritettävä silmäkoot kiinteille pyydyksille, jotta vältettäi-siin entistä pienempien silmäkokojen käyttö kiinteissä
pyydyksissä, koska sen seurauksena kyseisen kalastuksen kohde-lajin nuorten kalojen kuolevuuslis ääntyy,
13)saaliiden lajikoostumus ja niihin liittyvät kalastuskäytännöt vaih-televat eri maantieteellisten alueiden välillä; nämä erot ovatperuste erilaisten toimenpiteiden soveltamiselle kyseisilläalueilla,
14)tiettyjä kalajauhoksi tai kalaöljyksi jalostettavaksi tarkoitettuja
lajeja voidaan pyytää pienempiä silmäkokoja käyttäen, jos tämä
pyynti ei vaikuta kielteisesti muihin lajeihin,
15)vähimmäiskokoja olisi sovellettava lajeihin, jotka muodostavatpääosan yhteisön kalastusalusten tekemistä purkauksista, sekälajeihin, jotka jäävät eloon niitä takaisin mereen päästettäessä,
16)lajin vähimmäiskoon olisi vastattava sen pyytämiseen käytetynsilmäkoon valikoivuutta,
17)olisi määriteltävä, miten meren eliöiden koko mitataan,
18)nuorten sillien suojelemiseksi olisi annettava erityissäännöksiäkilohailin pyytämisestä ja pitämisestä aluksella,
19)tiettyjen alueiden perinteisten kalastuskäytäntöjen huomioonotta-miseksi olisi annettava erityissäännöksiä sardellin ja tonnikalan
pyytämisestä ja pitämisestä aluksella,
20)erityisedellytykset täyttävien alusten tietyillä alueilla harjoit-
taman kalastustoiminnan valvonnan varmistamiseksi pääsykyseisille alueille edellyttää erityiskalastuslupia koskevista ylei-sistä säännöksistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annetunneuvoston asetuksen (EY) N:o 1627/94 mukaista kalastus-lupaa(
1),
21)kierrenuotan käyttö merinisäkkäiden yhteydessä tai niiden lähei-
syydessa esiintyviin kalaparviin voi aiheuttaa näiden
merinisäkkäiden saaliiksi joutumisen ja kuoleman; oikeinkäytettynä kierrenuotta on kuitenkin tehokas kalastusmenetelmä,jolla voidaan rajata saaliiksi ainoastaan halutut kohdelajit; tämänvuoksi merinisäkkäiden saartaminen kierrenuotilla on kiellettävä,
22)jotta tieteellistä tutkimusta, kantojen keinotekoista elvyttämistäja siirtoistutusta ei estettäisi, tätä asetusta ei pitäisi soveltaa
toimiin, joita tällainen toiminta edellyttää,
23)tietyt säilyttämisen edellyttämät toimenpiteet sisältyvät kalastu-
salusten ominaisuuksista 22 päivänä syyskuuta 1986 annettuunneuvoston asetukseen (ETY) N:o 2930/86(
2) ja yhteiseen kalas-
tuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänälokakuuta 1993 annettuun neuvoston asetuksen (ETY) N:o2847/93(
3), ja sen vuoksi ei ole tarpeen toistaa niitä,1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 3
(1) EYVL L 171, 6.7.1994, s. 7.
(2) EYVL L 274, 25.9.1986, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna
asetuksella (EY) N:o 3259/94 (EYVL L 339, 29.12.1994, s. 11).
(3) EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutet-
tuna asetuksella (EY) N:o 686/97 (EYVL L 102, 19.4.1997, s. 1).
▼B
24)jos kalavarojen säilyttämiseen kohdistuu vakava uhka, komis-
siolla ja jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus toteuttaa väliaikaisesti
tilanteen vaatimia toimenpiteitä,
25)luonteeltaan täysin paikalliset kansalliset lisätoimenpiteetvoidaan säilyttää tai niistä voidaan säätää sen jälkeen, kunkomissio on tutkinut, ovatko ne sopusoinnussa yhteisön oikeudenkanssa ja yhteisen kalastuspolitiikan mukaisia, ja
26)tämän asetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten
sääntöjen antaminen voi olla tarpeen; tällaisista säännöistä olisi
säädettävä asetuksen (ETY) N:o 3760/92(1) 18 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Tätä kalavarojen teknisiä säilyttämistoimenpiteitä koskevaa asetusta
sovelletaan jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuulu-
villa 2 artiklassa määritellyillä merialueilla tapahtuvaan kalavarojenpyyntiin ja aluksesta purkamiseen, jollei 26 tai 33 artiklasta muutajohdu.
I OSASTO
MÄÄRITELMÄT
2 artikla
1. Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia merialueiden määritelmiä:
a)Alue 1:
Kaikki vesialueet, jotka sijaitsevat pohjoiseen ja länteen linjasta,
joka ulottuu 48. pohjoisesta leveysasteesta ja 18. läntisestä pituusas-teesta suoraan pohjoiseen 60. pohjoiseen leveysasteeseen, siitä
suoraan itään 5. läntiseen pituusasteeseen, siitä suoraan pohjoiseen
60º 30′pohjoista leveyttä, siitä suoraan itään 4. läntiseen pituusas-
teeseen, siitä suoraan pohjoiseen 64. pohjoiseen leveysasteeseen jalopuksi suoraan itään Norjan rannikolle.
b)Alue 2:
Kaikki 48. pohjoisen leveysasteen pohjoispuolella sijaitsevat vesia-
lueet, alueeseen 1 ja ICES-alueisiin III b, III c ja III d kuuluviavesialueita lukuun ottamatta.
c)Alue 3:
Kaikki ICES-suuralueisiin VIII ja IX kuuluvat vesialueet.
d)Alue 4:
Kaikki ICES-suuralueeseen X kuuluvat vesialueet.
e)Alue 5:
Itäisen Keski-Atlantin alueisiin 34.1.1, 34.1.2 ja 34.1.3 sekä Yhdis-
tyneiden Kansakuntien Elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO)
kalastusalueen 34 suuralueeseen 34.2.0 (CECAF-alue) kuuluvatvesialueet.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 4
(1) EYVL L 389, 31.12.1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna
vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.
▼B
f)Alue 6:
Kaikki Ranskan Guayanan departementin rannikon edustalla olevat
vesialueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereniteettiin tai lainkäyttöval-taan.
g)Alue 7:
Kaikki Ranskan Martiniquen ja Guadeloupen departementtien ranni-
koiden edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat Ranskansuvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan.
h)Alue 8:
Ranskan Réunion departementin rannikon edustalla olevat vesia-
lueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan.
2. Tässä asetuksessa lyhentein ”ICES” ja ’CECAF’ ilmaistuilla
maantieteellisillä alueilla tarkoitetaan toisaalta kansainvälisen merentut-
kimusneuvoston ja toisaalta Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomiteanmäärittämiä maantieteellisiä alueita. Ne esitetään, jollei myöhemmistämuutoksista muuta johdu, komission tiedonnoissa 85/C 335/02(
1)j a
85/C 347/05(2).
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut alueet voidaan jakaa maantieteelli-
siin alueisiin erityisesti 2 kohdassa tarkoitettujen määritelmienperusteella 48 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
4. Sen rajoittamatta, mitä 2 kohdassa säädetään, tätä asetusta sovel-
lettaessa:
— Kattegat rajoittuu pohjoisessa Skagenin majakasta Tistlarnan majak-
kaan ulottuvaan ja sen jälkeen lähimpään Ruotsin rannikon kohtaanjatkuvaan linjaan, ja etelässä linjaan Hasenøre Hovedista GnibenOddeen, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gilbjerg Hovedista Kulleniin,
— Skagerrak rajoittuu lännessä linjaan Hanstholmin majakasta Lindes-
nesin majakkaan, ja etelässä Skagenin majakasta Tistlarnanmajakkaan ulottuvaan ja sen jälkeen lähimpään Ruotsin rannikonkohtaan jatkuvaan linjaan,
— Pohjanmeri sisältää ICES-suuralueen IV ja ICES-alueen II a 64.
pohjoisen leveysasteen eteläpuolella sijaitsevan tämän viereisenosan sekä ICES-alueen III a osan, joka ei kuulu Skagerrakiin, sell-aisena kuin se on määriteltynä toisessa luetelmakohdassa.
3 artikla
Tässä asetuksessa:a) ”meren eliöillä” tarkoitetaan kaikkia meren kaloja mukaan lukien
anadromiset ja katadromiset lajit sinä aikana, jonka ne elävätmeressä, äyriäisiä ja nilviäisiä sekä niiden osia;
b) hinattavan verkon ”silmäkoolla” tarkoitetaan minkä tahansa sell-
aisen verkon perän tai sen jatko-osan silmäkokoa, joka onkalastusaluksella ja joka on kiinnitetty tai joka voidaan kiinnittää
mihin tahansa hinattavaan verkkoon. Silmäkoko on määriteltävä
asetuksessa (ETY) N:o 2108/84(
3) täsmennettyjen menettelyjen
mukaisesti. Tämä silmäkoon määritelmää ei sovelleta neliösilmäi-seen havakseen;
c) ”monilankaisesta punoksesta koostuvalla havaksella” tarkoitetaan
havasta, joka koostuu kahdesta tai useammasta langasta ja jonka
langat voidaan erotella solmujen välissä ilman, että lankojen raken-teelle aiheutuu vahinkoa;
d) ”neliösilmäisellä havaksella” tarkoitetaan havaksen sellaista raken-
netta, jossa silmäntankojen suunnista toinen on samansuuntainen jatoinen suorassa kulmassa verkon pituusakseliin nähden;1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 5
(1) EYVL C 335, 24.12.1985, s. 2.
(2) EYVL C 347, 31.12.1985, s. 14.
(3) EYVL L 194, 24.7.1984, s. 22.
▼B
e) ”neliösilmäisen trooliluukun tai ikkunan silmäkoolla” tarkoitetaan
hinattavaan verkkoon lisätyn luukun tai ikkunan suurintamääriteltävissä olevaa silmäkokoa; silmäkoko on määriteltävä
asetuksessa (ETY) N:o 2108/84 täsmennettyjen menettelyjen
mukaisesti;
f) ”solmuttomalla havaksella” tarkoitetaan havasta, joka on tehty neli-
sivuisista silmistä, joiden sivut ovat suurin piirtein yhtä pitkät ja
joiden nurkat muodostuvat kahdesta vierekkäisen silmän yhteenpu-notusta langasta;
g) ”pohjaan ankkuroiduilla verkoilla” tai ”havaksen silmällä pyytä-
villä verkoilla” tarkoitetaan kiinteitä pyydyksiä, jotka koostuvatyhdestä verkon osasta ja jotka on jollain tavoin kiinnitetty meren-pohjaan tai jotka voidaan kiinnittää merenpohjaan;
h) ”riimuverkoilla” tarkoitetaan kiinteitä pyydyksiä, jotka koostuvat
kahdesta tai useammasta verkosta, jotka on ripustettu samansuun-taisesti samaan yläpaulaan ja jollain tavoin kiinnitetty meren taijotka voidaan kiinnittää merenpohjaan.
II OSASTO
VERKOT JA NIIDEN KÄYTÖN EDELLYTYKSET
LUKU I
HINATTAVIA PYYDYKSIÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
4 artikla
1. Kunkin liitteissä I-V mainitun alueen tai maantieteellisen alueen,
ja soveltuvin osin niissä mainittujen ajanjaksojen osalta, on kunkinsilmäkokoluokan kohdelajit määritelty asiaankuuluvassa liitteessä.
2. a) Sellaisten hinattavien verkkojen yhdistelmän käyttö, jotka ovat
useampaa kuin yhtä silmäkokoluokkaa, on kielletty kaikilla pyyn-timatkoilla
— kaikkialla alueilla 1 ja 2, Skagerrakia ja Kattegatia lukuun
ottamatta, ja soveltuvin osin niiden osalta mainittuina ajanjak-soina, jolleivat tällaisten verkkojen silmäkoot ole ainoastaanyhden liitteessä VIII vahvistetun sallitun silmäkokoluokkienyhdistelmän mukaiset ja
— alueella 3, linjan 7º 23 ′48″läntistä pituutta itäpuolella olevaa
ICES-aluetta IX a lukuun ottamatta, jolleivat tällaisten verk-
kojen silmäkoot ole ainoastaan yhden liitteessä IX
vahvistetun sallitun silmäkokoluokkien yhdistelmän mukaiset.
b) Kullakin liitteissä III, IV ja V mainitulla alueella ja soveltuvin
osin niissä mainittuina ajanjaksoina on kaikilla pyyntimatkoilla
sallittua käyttää mitä tahansa sellaisten hinattavien verkkojenyhdistelmää, joiden silmäkokoluokat on määritelty asiaankuulu-vassa liitteessä.
c) Ne kalastusaluksen päälliköt, jotka eivät jollain pyyntimatkalla
pidä aluspäiväkirjaa asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 artiklansäännösten mukaisesti, eivät tämän pyyntimatkan aikana saayhteisön kalastusvesillä käyttää kuin sellaisten hinattavien verk-kojen yhdistelmää, joissa on enemmän kuin yhtä
silmäkokoluokkaa. Tätä vaatimusta ei sovelleta pyyntimatkoihin
alueilla 4, 5 ja 6 sijaitsevilla yhteisön kalastusvesillä.
d) Alukset saavat kaikilla pyyntimatkoilla pitää aluksella hinattavien
verkkojen yhdistelmiä, joiden silmäkokoluokat eivät ole a tai b
alakohdassa säädettyjen ehtojen mukaiset edellyttäen, että kaikkitällaiset verkot on kiinnitetty ja varastoitu asetuksen (ETY) N:o2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. Kaikkienhinattavien verkkojen, joita ei ole kiinnitetty ja varastoitu edellä
mainittujen määräysten mukaisesti, katsotaan olevan käytössä.
e) Jos yksi tai useampi kalastusalus hinaa samanaikaisesti yhtä tai
useampaa verkkoa, jokaisen verkon on oltava samaa silmäkoko-luokkaa.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 6
▼M2
▼M2
f) Kaikkien sellaisten hinattavien verkkojen käyttö, joiden silmä-
koko on:
— alle 16 millimetriä, on kielletty alueella 3, linjan 7º 23 ′48″
läntistä pituutta itäpuolella olevaa ICES-aluetta IX a lukuun
ottamatta,
— alle 40 millimetriä, on kielletty linjan 7º 23 ′48″läntistä
pituutta itäpuolella olevalla ICES-alueella IX a,
— alle 20 millimetriä, on kielletty alueilla 4 ja 5,
— alle 45 millimetriä, on kielletty alueella 6.
3. Ne kalastusaluksen päälliköt, jotka eivät pidä aluspäiväkirjaa
asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 artiklan säännösten mukaisesti, saavat
pyyntimatkan aikana kalastaa vain yhdellä liitteissä I-V mainitulla
alueella tai maantieteellisellä alueella. Tätä vaatimusta ei sovelletakalastusaluksiin, jotka kaikilla pyyntimatkoilla käyttävät ainoastaansellaisia hinattavia verkkoja, joiden silmäkoko on vähintään 100 milli-metriä.
4. a) Pyyntimatkalla, jolla käytetään mitä tahansa enemmän kuin
yhden silmäkokoluokan hinattavien verkkojen yhdistelmää,saaliiden purkaminen on kielletty, kun:
i) saaliit on pyydetty alueilla 1 tai 2, Skagerrakia tai Kattegatia
lukuun ottamatta, ja minkä tahansa käytetyn verkon silmä-
koko on vähintään 100 millimetriä, jollei aluksella
pidettyjen saaliiden prosenttiosuuksien mukainen koostumusole soveltuvien liitteessä X olevassa A kohdassa säädettyjenehtojen mukainen, tai
ii) saaliit on pyydetty Skagerrakissa tai Kattegatissa ja minkä
tahansa käytetyn verkon silmäkoko on vähintään 90 milli-
metriä, jollei aluksella pidettyjen saaliiden prosenttiosuuksienmukainen koostumus ole soveltuvien liitteessä X olevassa Bkohdassa säädettyjen ehtojen mukainen, tai
iii) saaliit on pyydetty alueella, 3 linjan 7º 23 ′48″läntistä
pituutta itäpuolella olevaa ICES-aluetta IX a lukuun otta-
matta, ja minkä tahansa käytetyn verkon silmäkoko onvähintään 70 millimetriä, jollei aluksella pidettyjen saaliidenprosenttiosuuksien mukainen koostumus ole soveltuvien liit-teessä XI olevassa A kohdassa säädettyjen ehtojen
mukainen, tai
iv) saaliit on pyydetty linjan 7º 23 ′48″läntistä pituutta itäpuo-
lella olevalla ICES-alueella IX a ja minkä tahansa käytetynverkon silmäkoko on vähintään 55 millimetriä, jollei aluk-sella pidettyjen saaliiden prosenttiosuuksien mukainen
koostumus ole soveltuvien liitteessä XI olevassa B kohdassa
säädettyjen ehtojen mukainen.
b) Muussa tapauksessa aluksella pidettyjen saaliiden, jotka on
pyydetty mitä tahansa käytettyä silmäkokoa käyttäen millätahansa liitteissä I-V mainituista alueista, prosenttiosuuksienmukaisen koostumuksen on oltava asiaankuuluvassa liitteessäsäädettyjen ehtojen mukaiset.
5. a) Kohde- ja muiden lajien prosenttiosuudet saadaan yhdistämällä
kaikki liitteissä I-V esitettyjen kohde- ja muiden lajien aluksellapidetyt tai jälleenlaivatut määrät.
b) Yksityiskohtaiset säännöt aluksella pidettyjen kohde- ja muiden
lajien prosenttiosuuksien saamiseksi silloin, kun ne on pyydetty
yhden tai useamman kalastusaluksen samanaikaisesti hinaamalla
verkolla tai verkoilla, laaditaan kuitenkin 48 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen.
6. Jäsenvaltioiden on ennen 31 päivää toukokuuta 2001 annettava
komissiolle kertomus tässä artiklassa, 15 artiklassa ja asiaankuuluvissaliitteissä säädettyjen ehtojen noudattamisesta. Komissio tekee asiaan-kuuluvia ehdotuksia kyseisten kertomusten perusteella. Neuvosto tekeepäätöksen tällaisen ehdotuksen pohjalta 31 päivään lokakuuta 2001mennessä.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 7
▼B
5 artikla
1. Liitteissä I—V, X ja XI tarkoitetut prosenttiosuudet lasketaan
osuutena kaikkien aluksella lajittelun jälkeen tai purettaessa olevien
meren eliöiden elopainosta.
2. Laskettaessa 1 kohdassa tarkoitettuja prosenttiosuuksia sellaisen
aluksen osalta, jolta on siirretty toiseen alukseen meren eliöitä, nämämäärät on kuitenkin otettava huomioon.
3. Ne aluksen päälliköt, jotka eivät täytä aluspäiväkirjaa asetuksen
(ETY) N:o 2847/93 6 artiklan säännösten mukaisesti, eivät saa siirtää
meren eliöitä toiseen alukseen eivätkä saa ottaa vastaan meren eliöiden
siirtoja toiselta alukselta.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut prosenttiosuudet voidaan laskea
yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella.
5. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, aluksella pidettyjen ja
alle 16 millimetrin silmäkoon verkoilla pyydettyjen tuulenkalojen
prosenttiosuus voidaan laskea ennen lajittelua.
6. Tätä artiklaa sovellettaessa kokonaisen keisarihummerin painon
vastaavuus saadaan kertomalla keisarihummerin pyrstön painokolmella.
6 artikla
1. a) On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää pohjatrooleja, ankkuroi-
tuja kierrenuottia tai vastaavia hinattavia verkkopyydyksiä,
joiden verkon perän missä tahansa ympärysmitassa on enemmän
kuin 100 silmää lukuun ottamatta jameköysiä ja liitoskohtia. Tätäsäännöstä sovelletaan pohjatrooleihin, ankkuroituihin kierrenuot-tiin tai vastaaviin hinattaviin verkkoihin, jotka kuuluvatsilmäkokoluokkaan 90—119 millimetriä.
b) Ensimmäisessä alakohdassa olevia säännöksiä ei sovelleta puomi-
trooleihin.
2. Minkään yksittäisen verkonperän, sen suppeassa merkityksessä,
ympärysmitan silmien lukumäärä ei saa kasvaa etupäästä takapäähän.
Tätä säännöstä sovelletaan kaikkiin hinattaviin verkkopyydyksiin,
joiden silmäkoko on vähintään 55 millimetriä.
3. Liitoskohtia lukuun ottamatta silmien lukumäärä ei saa minkään
jatko- tai pidennysosan minkään ympärysmitan missään kohdassa ollasuurempi kuin sen suppeassa merkityksessä ymmärretyn troolin peränetuosan silmien lukumäärä liitoskohtia lukuun ottamatta. Tätä
säännöstä sovelletaan kaikkiin hinattavin verkkopyydyksiin, joiden
silmäkoko on vähintään 55 millimetriä.
7 artikla
1. a) Kaikkiin hinattaviin verkkoihin voidaan lisätä neliösilmäluuk-
kuja, joiden silmäkoko on vähintään 80 millimetriä.
b) Vaihtoehtoisesti voidaan kaikki pohjatroolit, ankkuroidut kierre-
nuotat ja vastaavat hinattavat verkot, joiden silmäkoko onvähintään 100 millimetriä, varustaa tietyistä Itämeren, Belttien jaJuutinrauman vesialueiden teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 12päivänä kesäkuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o
1866/86(
1) mukaisesti sallituilla verkon paloilla.
2. Neliösilmäluukku:
a) on sijoitettava troolin perän ylempään puoliskoon jatko-osan eteen
tai mihin tahansa jatko-osan ja verkon perän takaosan väliseenkohtaan;
b) sitä ei saa tukkia millään tavoin sisä- tai ulkopuolisilla kiinnityso-
silla;1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 8
(1) EYVL L 162, 18.6.1986, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutet-
tuna asetuksella (EY) N:o 1821/96 (EYVL L 241, 21.9.1996, s. 8).
▼B
c) sen on oltava vähintään kolme metriä pitkä, paitsi jos se on yhdis-
tetty alle 112 kilowatin aluksen hinaamaan pyydykseen, jolloin senon oltava vähintään kaksi metriä pitkä;
d) sen on oltava tehty solmuttomasta havasmateriaalista tai havasma-
teriaalista, jonka solmut eivät liu'u, ja se on kiinnitettävä siten, ettäsilmät pysyvät täysin avoimina koko kalastamisen ajan;
e) se on tehtävä siten, että silmien määrä luukun etummaisessa silmä-
rivissä on yhtä suuri tai suurempi kuin silmien määrä luukuntakimmaisessa silmärivissä.
3. Niissä verkoissa, joissa neliösilmäluukku on verkon muussa kuin
suipossa osassa, on oltava enintään viisi avointa vinoneliösilmää
luukun molempien puolien ja verkon viereisen liitoskohdan välillä.
Niissä verkoissa, joissa neliösilmäluukku on kokonaan tai osittain
verkon suipossa osassa, on oltava enintään viisi avointa vinoneliö-silmää neliösilmäluukun takimmaisen silmärivin ja verkon viereisenliitoskohdan välillä.
4. Sen estämättä, mitä 1 kohdan a alakohdassa ja 2 kohdan a alakoh-
dassa säädetään, jokainen hinattava pohjatrooli, ankkuroitu kierrenuotta
tai vastaava hinattava verkko, jonka silmät ovat kokoluokassa
70—79 millimetriä, on varustettava neliösilmäluukulla, joka on sijoi-tettu verkon perän eteen ja jonka silmäkoko on vähintään80 millimetriä.
5. Sen estämättä, mitä 1 kohdan a alakohdassa säädetään, aluksella
on kiellettyä pitää Pandalus -suvun katkarapuja, jotka on pyydetty sell-
aisella hinattavalla pohjaverkolla, jonka silmäkoko on luokassa
32—54 millimetriä, ellei verkossa ole neliösilmäluukkua tai -ikkunaa,
jonka silmäkoko on vähintään 70 mm.
6. Edellä 4 ja 5 kohdan säännöksiä sovelletaan ainoastaan alueilla 1
ja 2.
7. Mihin tahansa verkon osaan liitetyn neliösilmähavaksen silmä-
koon mittoja ei oteta huomioon arvioitaessa pohjaverkon silmäkokoa.
8 artikla
1. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, joiden
perän rakenne on kokonaan tai osin yksilankaisesta punoksesta koos-
tuvaa verkkomateriaalia, jonka paksuus on yli 8 millimetriä.
2. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, joiden
perän rakenne on kokonaan tai osin useista langoista koostuvaa verkko-materiaalia, paitsi jos monilankaiset punokset ovat suurin piirteinsamanpaksuisia ja jos monilankaisten punosten yhteenlaskettu paksuusei ole yli 12 mm minkään silmän millään sivulla.
3. Edellä 1 ja 2 kohdan säännöksiä ei sovelleta pelagisiin trooleihin.
9 artikla
1. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, joiden
perä on rakennettu kokonaan tai osin verkkomateriaalista, jossa on
muun kuin neliön tai vinoneliön muotoisia silmiä.
2. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta mihinkään verkkoihin, joiden perän
silmäkoko on enintään 31 millimetriä.
10 artikla
Haroihin ei sovelleta 4 artiklan säännöksiä, jos aluksella pidettyjen ja
näillä verkoilla saatujen muiden meren eliöiden kuin simpukoidenmäärä on enintään 5 prosenttia kaikista aluksella olevien mereneliöiden painosta.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 9
▼B
LUKU II
KIINTEITÄ PYYDYKSIÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
11 artikla
1. Kullakin liitteissä VI ja VII mainitulla alueella tai maantieteelli-
sellä alueella ja soveltuvin osin tiettyinä ajanjaksoina on kiellettyäkäyttää tai pitää aluksella pohjaan ankkuroitavia verkkoja, havaksen
silmällä verkkoja tai riimuverkkoja, ellei:
a) kohdelajin prosenttiosuus tällä verkolla pyydetystä ja aluksella pide-
tystä saaliista ole vähintään 70 prosenttia, ja
b) — pohjaan ankkuroitujen verkkojen ja havaksen silmällä pyytävien
verkkojen silmäkoko vastaa jotain sitä koskevassa liitteessä
määrättyä silmäkokoluokkaa,
— riimuverkkojen silmäkoko, siinä osassa missä se on pienin,
vastaa jotain sitä koskevassa liitteessä määrättyä silmäkoko-luokkaa.
2. Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus voidaan laskea
yhdistämällä kaikkien pyydettyjen kohdelajien määrät.
12 artikla
1. Edellä 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu prosenttiosuus lasketaan
kaikkien aluksella olevien meren eliöiden elopainon perusteella lajit-telun tai purkauksen jälkeen.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu prosenttiosuus lasketaan yhden tai
useamman edustavan näytteen perustella.
13 artikla
Edellä 11 ja 12 artiklaa ei sovelleta lohikala-, nahkiais- tai limanah-
kiaissaaliisiin.
LUKU III
VERKKOJA JA NIIDEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT YLEISET
SÄÄNNÖKSET
14 artikla
Lajittelu on tehtävä heti kun saaliit on poistettu verkosta ta verkoista.
15 artikla
1. Meren eliöitä, joiden pyydetty määrä ylittää liitteissä I-VII, X ja
XI määritellyt sallitut prosenttiosuudet, ei saa purkaa aluksesta, vaan ne
on ennen kutakin purkua palautettava mereen.
2. Koko pyyntimatkan aikana ja saaliin lajittelun jälkeen on aluk-
sella pidettyjen liitteissä I-VII määriteltyjen kohdelajien
prosenttiosuuden oltava vähintään puolet kyseisissä liitteissä mainit-
tujen kohdelajien vähimmäisprosenttiosuuksista.
3. Kalastusalusten päälliköiden, joiden on pidettävä aluspäiväkirjaa,
on varmistettava, että pyyntimatkan ensimmäisten 24 tunnin kuluttua
on liitteissä I-VII, X ja XI määritelty kohdelajien vähimmäisprosenttio-
suus saavutettu silloin, kun aluspäiväkirjaa täytetään asetuksen (ETY)N:o 2847/93 6 artiklassa säädettyjen ehtojen mukaisesti.
4. Aina kun alus pyyntimatkan aikana tulee uudestaan mille tahansa
liitteissä I-V mainitulle alueelle tai maantieteelliselle alueelle, samanmatkan aikana edellisellä alueella tai maantieteellisellä alueella pyydet-tyjen ja aluksella pidettyjen kohdelajien liitteissä I-VII, X ja XImääritelty vähimmäisprosenttiosuus on saavutettava kahden tunninkuluessa.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 10
▼M2
▼B
16 artikla
On kiellettyä käyttää laitteita, joilla voidaan tukkia verkon minkä
tahansa osan silmiä tai muuten tosiasiallisesti pienentää niiden kokoa.
Tämä säännös ei sulje pois tiettyjä laitteita, joista laaditaan luettelo ja
tekninen kuvaus 48 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
III OSASTO
MEREN ELIÖIDEN VÄHIMMÄISKOOT
17 artikla
Meren eliö on alamittainen, joss en mitat ovat pienemmät kuin liit-
teessä XII asianomaisen maantieteellisen alueen osalta määrätyt
asianomaisten lajien mitat.
18 artikla
1. Meren eliön koko on mitattava liitteen XIII määräysten mukai-
sesti.
2. Jos meren eliön koon mittaamista varten on määrätty useampi
kuin yksi tapa, eliön katsotaan olevan vähimmäiskokoa, jos minkätahansa näistä menetelmistä soveltaminen antaa tulokseksi koon, jokaon vähintään yhtä suuri kuin vastaava vähimmäiskoko.
3. Hummereita, langusteja ja simpukoita, jotka kuuluvat mihin
tahansa niistä simpukka- tai kotilosimpukkalajeista, joiden vähimmäis-koot on vahvistettu liitteessä XII, saa pitää aluksella ja purkaa aluksestavain kokonaisina.
4. a) Isotaskurapuja saa pitää aluksella ja purkaa alukselta vain koko-
naisina.
b) Irrallisia saksia saa olla kuitenkin enintään 5 prosenttia isotaskur-
apujen kokonaissaaliin painosta tai saaliin osista, jotka on pidettyaluksella tai purettu aluksesta.
19 artikla
1. Alamittaisia meren eliöitä ei saa pitää aluksella, siirtää toiseen
alukseen, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillätai tarjota myyntiin, vaan ne on päästettävä heti takaisin mereen.
2. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta:
a) sardiiniin, sardelliin, silliin, piikkimakrilliin ja makrilliin, jos niitä
kutakin on enintään 10 prosenttia aluksella pidettyjen saaliiden
kokonaiselopainosta. Alamittaisten sardiinien, sardellien, sillien,piikkimakrillien ja makrillien prosenttiosuus lasketaan suhteessakaikkien meren eliöiden elopainoon lajittelun tai aluksesta purka-misen jälkeen. Prosenttiosuus voidaan laskea yhden tai usean
edustavan otoksen perusteella. 10 prosentin rajaa ei saa ylittää
toiseen alukseen siirron, aluksesta purkamisen, kuljetuksen, varas-toinnin, esillä pidon tai myynnin aikana;
b) muihin meren eliöihin kuin liitteissä I—V määriteltyjen silmäkoko-
luokkien alle 16 millimetriä tai 16—31 millimetrin kohdelajeihin,
jotka on pyydetty silmäkooltaan alle 32 millimetrin hinattavillapyydyksillä, edellyttäen, että mainittuja eliöitä ei myydä, pidetäesillä tai pidetä kaupan elintarvikkeena.
3. Alamittaisia sardiineja, sardelleja, piikkimakrilleja tai makrilleja,
jotka on pyydetty käytettäväksi elävänä syöttinä, saa kuitenkin pitääaluksella edellyttäen, että ne pidetään elävinä.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 11
▼B
IV OSASTO
TIETTYJEN MEREN ELIÖIDEN PYYNTIÄ KOSKEVAT
ERITYISSÄÄNNÖKSET
20 artikla
Sillin pyyntiä koskevat rajoitukset
1. On kiellettyä pitää aluksella silliä, joka on pyydetty jäljempänä
mainituilla maantieteellisillä alueilla ja mainittuina aikoina:
a) tammikuun 1 päivästä huhtikuun 30 päivään Mull of Kintyren ja
Corsewall Pointin väliin vedetyn linjan koillispuolella olevallamaantieteellisellä alueella;
b) heinäkuun 1 päivästä 31 päivään lokakuuta seuraavien koordinaat-
tien rajoittamalla maantieteellisellä alueella:
— Tanskan länsirannikko linjalla 55º 30 ′pohjoista leveyttä,
— 55º 30 ′pohjoista leveyttä, 7º 00 ′itäistä pituutta,
— 57º 00 ′pohjoista leveyttä, 7º 00 ′itäistä pituutta,
— Tanskan länsirannikko linjalla 57º 00 ′pohjoista leveyttä;
c) elokuun 15 päivästä syyskuun 15 päivään alueella, joka sijaitsee
Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikon edustalla peruslinjoistamitattuna 6:sta 12:een meripeninkulmaan ja sijoittuu linjojen 55º
30′ja 55º 45 ′pohjoista leveyttä väliin;
d) elokuun 15 päivästä syyskuun 30 päivään seuraavat pisteet
yhdistävän linjan rajoittamalla maantieteellisellä alueella:
— Butt of Lewis,
— Cape Wrath,
— 58º 55 ′pohjoista leveyttä ja 5º 00 ′läntistä pituutta,
— 58º 55 ′pohjoista leveyttä ja 7º 10 ′läntistä pituutta,
— 58º 20 ′pohjoista leveyttä ja 8º 20 ′läntistä pituutta,
— 57º 40 ′pohjoista leveyttä ja 8º 20 ′läntistä pituutta,
— North Uistin saaren länsirannikolla linjan 57º 40 ′pohjoista
leveyttä, siitä saaren pohjoisrannikkoa pitkin rannikolla pistee-seen 57º 40 ′36″pohjoista leveyttä ja 7º 20 ′39″läntistä pituutta,
— 57º 50 ′3″pohjoista leveyttä ja 7º 8 ′6″läntistä pituutta,
— Lewisin saaren länsirannikkoa pitkin koilliseen alkupisteeseen
(Butt of Lewis);
e) elokuun 15 päivästä syyskuun 30 päivään alueella, joka sijaitsee
Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikon edustalla peruslinjoista
mitattuna 6:sta 12:een meripeninkulmaan ja sijoittuu linjojen 54º
10′ja 54º 45 ′pohjoista leveyttä väliin;
f) i) syyskuun 21 päivästä marraskuun 15 päivään ICES-alueella VII
a, jota rajoittavat Mansaaren rannikko ja seuraavien koordinaat-
tien välille piirretyt suorat viivat:
—5 4
o20' 00'' pohjoista leveyttä, 04o25' 05'' läntistä pituutta ja
54o20' 00'' pohjoista leveyttä, 03o57' 02'' läntistä pituutta,
—5 4o20' 00'' pohjoista leveyttä, 03o57′02'' läntistä pituutta ja
54o17' 05'' pohjoista leveyttä, 03o56' 08'' läntistä pituutta,
—5 4o17' 05'' pohjoista leveyttä, 03o56' 08'' läntistä pituutta ja
54o14' 06'' pohjoista leveyttä, 03o57' 05'' läntistä pituutta,
—5 4o14' 06'' pohjoista leveyttä, 03o57' 05'' läntistä pituutta ja
54o00' 00'' pohjoista leveyttä, 04o07' 05'' läntistä pituutta,
—5 4o00' 00'' pohjoista leveyttä, 04o07' 05'' läntistä pituutta ja
53o51' 05'' pohjoista leveyttä, 04o27' 08'' läntistä pituutta,
—5 3o51' 05'' pohjoista leveyttä, 04o27' 08'' läntistä pituutta ja
53o48' 00'' pohjoista leveyttä, 04o50' 00'' läntistä pituutta,
—5 3o48' 05'' pohjoista leveyttä, 04o50' 00'' läntistä pituutta ja
54o04' 05'' pohjoista leveyttä, 04o50' 00'' läntistä pituutta,1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 12
▼M3
▼M3
ii) syyskuun 21 päivästä joulukuun 31 päivään ICES-alueella VII a,
jota rajoittavat seuraavat koordinaatit:
— Pohjois-Irlannin itärannikko linjalle 54o15' pohjoista leveyttä,
—5 4o15' pohjoista leveyttä, 5o15' läntistä pituutta,
—5 3o50' pohjoista leveyttä, 5o50' läntistä pituutta,
— Irlannin itärannikko linjalla 53o50' pohjoista leveyttä;
g) koko vuoden ajan ICES-alueella VII a, maantieteellisellä alueella,
jota rajoittavat Skotlannin, Englannin ja Walesin länsirannikko jatältä rannikolta peruslinjoista mitattuna 12 meripeninkulman päähänvedetty linja, joka rajoittuu etelässä linjaan 53º 20 ′pohjoista
leveyttä ja luoteessa Mull of Gallowaysta (Skotlanti) Point of
Ayreen (Mansaari) vedettyyn linjaan;
h) koko vuoden ajan Loganin lahdella Mull of Loganista, joka sijaitsee
pisteessä 54º 44 ′pohjoista leveyttä ja 4º 59 ′läntistä pituutta,
Laggantalluch Headiin, joka sijaitsee pisteessä 54º 41 ′pohjoista
leveyttä ja 4º 58 ′läntistä pituutta, kulkevan linjan itäpuolella sijait-
sevat vesialueet;
i) vuonna 1997 ja siitä lähtien joka kolmas vuosi tammikuun toisesta
perjantaista 16 peräkkäisen päivän ajan seuraavien koordinaattien
rajoittamalla alueella:
— Irlannin kaakkoisrannikko linjalla 52º 00 ′pohjoista leveyttä,
— 52º 00 ′pohjoista leveyttä, 6º 00 ′läntistä pituutta,
— 52º 30 ′pohjoista leveyttä, 6º 00 ′läntistä pituutta,
— Irlannin kaakkoisrannikko linjalla 52º 30 ′pohjoista leveyttä;
j) vuonna 1997 ja siitä lähtien joka kolmas vuosi marraskuun ensim-
mäisestä perjantaista 16 peräkkäisen päivän ajan seuraavienkoordinaattien rajoittamilla alueilla:
— Irlannin etelärannikko linjalla 9º 00 ′läntistä pituutta,
— 51º 15 ′pohjoista leveyttä, 9º 00 ′läntistä pituutta,
— 51º 15 ′pohjoista leveyttä, 11º 00 ′läntistä pituutta,
— 52º 30 ′pohjoista leveyttä, 11º 00 ′läntistä pituutta,
— Irlannin länsirannikko linjalla 52º 30 ′pohjoista leveyttä;
k) vuonna 1998 ja siitä lähtien joka kolmas vuosi marraskuun ensim-
mäisestä perjantaista 16 peräkkäisen päivän ajan seuraavien
koordinaattien rajoittamilla alueilla:
— Irlannin etelärannikko linjalla 9º 00 ′läntistä pituutta,
— 51º 15 ′pohjoista leveyttä, 9º 00 ′läntistä pituutta,
— 51º 15 ′pohjoista leveyttä, 7º 30 ′läntistä pituutta,
— Irlannin etelärannikko linjalla 52º 60 ′pohjoista leveyttä.
2. Kuvatuilla alueilla pyydettyä silliä on kuitenkin sallittua pitää
aluksella, edellyttäen, että sen määrä on enintään 5 prosenttia sellaisten
aluksella olevien meren eliöiden kokonaiselopainosta, jotka onpyydetty kullakin erillisellä alueella jonakin määritellyistä ajanjak-soista.
3. Sen estämättä, mitä 1 kohdan f alakohdan ii alakohdassa ja h
alakohdassa säädetään, enintään 12,2 metriä pitkillä aluksilla, joidenkotisatama on Irlannin ja Pohjois-Irlannin länsirannikolla leveyspiirien
53º 00′pohjoista leveyttä ja 55º 00 ′pohjoista leveyttä rajoittamalla
alueella, saa pitää 1 kohdan f alakohdan ii alakohdassa ja 1 kohdan halakohdassa määritellyiltä alueilta saatua silliä. Ainoa sallittu pyyntime-netelmä on pyynti ajoverkoilla, joiden silmäkoko on vähintään54 millimetriä.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 13
▼B
▼B
21 artikla
Kilohailin pyyntiä koskevat rajoitukset sillin suojelemiseksi
1. On kiellettyä pitää aluksella kilohailia, joka on pyydetty
jäljempänä mainituilla alueilla ja mainittuina aikoina:
a) tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1
päivästä joulukuun 31 päivään ICES-tilastoruudussa 39E8. Tässä
asetuksessa tarkoitetaan ICES-tilastoruudulla aluetta, joka rajoittuulinjaan, joka kulkee Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikoltasuoraan itään, linjaa 55º 00 ′pohjoista leveyttä 1º 00 ′läntistä
pituutta, siitä suoraan pohjoiseen linjaan 55º 30 ′pohjoista leveyttä
ja siitä suoraan länteen Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolle;
b) tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1
päivästä joulukuun 31 päivään Moray Firthin sisäisillä, linjan 3º
30′läntistä pituutta länsipuolella sijaitsevilla vesillä ja Firth of Forth
sisäisillä, linjan 3º 00 ′läntistä pituutta länsipuolella sijaitsevilla
vesillä;
c) heinäkuun 1 päivästä lokakuun 31 päivään seuraavien koordinaattien
rajoittamalla maantieteellisellä alueella:
— Tanskan länsirannikko linjalla 55º 30 ′pohjoista leveyttä,
— 55º 30 ′pohjoista leveyttä, 7º 00 ′itäistä pituutta,
— 57º 00 ′pohjoista leveyttä, 7º 00 ′itäistä pituutta,
— Tanskan länsirannikko linjalla 57º 00 ′pohjoista leveyttä.
2. Kuvatuilla alueilla pyydettyä kilohailia on kuitenkin sallittua pitää
aluksella, edellyttäen, että sen määrä on enintään 5 prosenttia sellaisten
aluksella olevien meren eliöiden kokonaiselopainosta, jotka on
pyydetty kullakin erillisellä alueella jonakin määritellyistä ajanjak-soista.
22 artikla
Makrillin pyyntiä koskevat rajoitukset
1. On kiellettyä pitää aluksella makrillia, joka on pyydetty seuraa-
vien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella:
— Yhdistyneen kuningaskunnan etelärannikko linjalla 2º 00 ′läntistä
pituutta,
— 49º 30 ′pohjoista leveyttä, 2º 00 ′läntistä pituutta,
— 49º 30 ′pohjoista leveyttä, 7º 00 ′läntistä pituutta,
— 52º 00 ′pohjoista leveyttä, 7º 00 ′läntistä pituutta,
— Yhdistyneen kuningaskunnan länsirannikko kohdassa 52º 00 ′
pohjoista leveyttä,
paitsi jos makrillin paino on elopainoisena enintään 15 prosenttia
kaikista aluksella olevista ja alueelta pyydetyn makrillin ja muidenmeren eliöiden kokonaismääristä.
2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta:
a) aluksiin, joissa käytetään vain ankkuroituja verkkoja ja/tai kalaste-
taan siimalla;
b) aluksiin, joissa käytetään pohjatrooleja, ankkuroituja kierrenuottia
tai vastaavia hinattavia verkkoja, jos aluksella pidetään vähintään75 painoprosentin määrä, laskettuna kaikkien aluksella olevienmeren eliöiden kokonaiselopainosta, sardellia, silliä ja silakkaa,
piikkimakrillia, makrillia, pelagisia pääjalkaisia ja sardiineja lukuun
ottamatta;
c) aluksiin, joita ei ole varustettu kalastusta varten ja joihin makrilli
siirretään toiselta alukselta.
3. Kaikkia aluksella olevia makrilleja on pidettävä kohdassa 1
säädetyllä alueella kalastettuina, lukuun ottamatta niitä, joista on ilmoi-tettu jäljempänä olevissa alakohdissa kuvattua menettelyä noudattaenennen aluksen saapumista alueelle.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 14
▼B
Sellaisen aluksen päällikön, jolla säilytetään makrilleja ja joka aikoo
tulla kalastamaan tälle alueelle, on ilmoitettava sen jäsenvaltionvalvontaviranomaisille, jonka alueella alus aikoo kalastaa, alueelle
saapumisensa arvioitu paikka ja kellonaika. Tämä ilmoitus on tehtävä
aikaisintaan kolmekymmentäkuusi ja viimeistään kaksikymmentäneljätuntia ennen aluksen saapumista alueelle.
Tullessaan alueelle päällikön on ilmoitettava toimivaltaisille valvonta-
viranomaisille aluksellaan olevat ja aluspäiväkirjaan merkitytmakrillimäärät. Päällikköä voidaan pyytää antamaan päiväkirjansa ja
aluksella olevat saaliit tarkastettavaksi toimivaltaisen valvontavirano-
maisen määräämänä ajankohtana tämän määräämässä paikassa.Tarkastus on kuitenkin suoritettava viimeistään kuuden tunnin kuluessasiitä, kun valvontaviranomainen on vastaanottanut aluksella olevienmakrillien määrästä ilmoittavan viestin, ja paikan on oltava mahdolli-
simman lähellä alueelle saapumisen paikkaa.
Aluksen päällikön, joka aikoo tulla alueelle suorittamaan makrillien
jälleenlaivausta omaan alukseensa, on ilmoitettava sen jäsenvaltionvalvontaviranomaisille, jonka alueella jälleenlaivaus aiotaan suorittaa,jälleenlaivauksen paikka ja kellonaika. Tämä ilmoitus on tehtävä aikai-sintaan kolmekymmentäkuusi ja viimeistään kaksikymmentäneljä tuntiaennen jälleenlaivauksen alkua. Päällikön on ilmoitettava toimivaltai-
selle valvontarivanomaiselle jälleenlaivattujen makrillien määrä heti
jälleenlaivauksen päätyttyä.
Toimivaltaiset valvontaviranomaiset ovat seuraavat:
— Ranska:
Mimer, teleksi: Pariisi 25 08 23,
— Irlanti:
Department of Marine, teleksi: Dublin 91798 MRNE,
— Yhdistynyt kuningaskunta:
Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, teleksi: Lontoo 21 27
4.
23 artikla
Sardellin pyyntiä koskevat rajoitukset
1. On kiellettyä pitää aluksella sardelleja, jotka on pyydetty pelagi-
silla trooleilla ICES-aluella VIII c, ja pyytää sardelleja pelagisillatrooleilla ICES-alueella VIII c.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla alueella on kiellettyä pitää aluk-
sella samanaikaisesti pelagisia trooleja ja kierrenuottia.
24 artikla
Tonnikalan pyyntiä koskevat rajoitukset
1. On kiellettyä pitää aluksella boniitteja, isosilmätonnikaloja ja
keltaevätonnikaloja, jotka on pyydetty kierrenuotalla ICES-suuralueella
X pohjoiseen linjalta 36º 30 ′pohjoista leveyttä ja CECAF-alueilla
pohjoiseen linjalta 31º pohjoista leveyttä ja itään linjalta 17º 30 ′läntistä
pituutta olevilla Portugalin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuulu-villa vesillä, tai pyytää kyseisiä lajeja kyseisillä alueilla kyseisilläpyydyksillä.
2. On kiellettyä pitää aluksella tonnikaloja, jotka on pyydetty ajover-
koilla ICES-suuralueilla VIII, IX tai X olevilla Portugalin ja Espanjan
suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä tai Kanarian-saaria ja Madeiraa ympäröivillä CECAF-alueilla, tai pyytää kyseisiälajeja kyseisillä alueilla kyseisillä pyydyksillä.
25 artikla
Katkarapujen pyyntiä koskevat rajoitukset kampelakalojen suojele-
miseksi
1. On kiellettyä pitää aluksella silmäkooltaan 16—31 millimetrin
pohjakalalajien pyyntiin tarkoitetuilla hinattavilla verkoilla pyydettyjä1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 15
▼B
hietakatkarapuja ja Pandalus montagui -katkarapuja, ellei alukselle ole
asennettu toimivaa laitetta kampelakalojen erottelemiseksi hietakatkara-vuista ja Pandalus montagui -katkaravuista pyynnin jälkeen.
2. Hietakatkarapujen ja Pandalus montagui -katkarapujen pyynnissä
on käytettävä erottelevaa troolia tai verkkoa, jossa on lajittelulaite.Tämän kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännötlaaditaan 48 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
3. Kalastualuksilla, jotka eivät täytä 1 ja 2 kohdan säännöksiä, on
kuitenkin sallittua pitää hietakatkarapuja tai Pandalus montagui -
katkarapuja, edellyttäen että näiden määrä on enintään 5 prosenttia
aluksella olevien meren eliöiden kokonaiselopainosta.
26 artikla
Lohen ja meritaimenen pyyntiä koskevat rajoitukset
1. Lohia ja meritaimenia ei saa pitää aluksella, siirtää toiseen aluk-
seen, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä taitarjota myyntiin, vaan ne on päästettävä heti takaisin mereen, jos neon pyydetty:
— jäsenvaltioiden perusviivoista mitattuna 6 meripeninkulman ulko-
puolella sijaitsevilla vesillä alueilla 1, 2, 3 ja 4,
— poiketen siitä, mitä 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, alueilla 1, 2, 3
ja 4 jäsenvaltioiden survereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuulumat-tomilla vesillä, Grönlannin ja Färsaarten lainkäyttövaltaan kuuluviavesiä lukuun ottamatta,
— pyydetäessä hinattavilla verkoilla.
2. Edelä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta Skagerrakissa ja Kattegatissa
pyydettyyn loheen ja meritaimeneen.
27 artikla
Harmaaturskan pyyntiä koskevat rajoitukset muiden pyöreiden
kalojen suojelemiseksi
1. On kiellettyä pitää aluksella harmaaturskaa, joka on pyydetty
hinattavilla pyydyksillä seuraavien koordinaattien rajoittamalla alueella:
— Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla linja 56º pohjoista
leveyttä linjalle 2º itäistä pituutta,
— siitä pohjoiseen linjalle 58º pohjoista leveyttä, länteen linjalle 0º 30 ′
läntistä pituutta, pohjoiseen linjalle 59º 15 ′pohjoista leveyttä, itään
linjalle 1º itäistä pituutta, pohjoiseen linjalle 60º pohjoista leveyttä
ja länteen linjalle 0º 00 ′pituutta,
— siitä pohjoiseen linjalle 60º 30 ′pohjoista leveyttä, länteen Shetlan-
ninsaarten rannikolle, siitä länteen linjaa 60º pohjoista leveyttä
Shetlanninsaarten länsirannikolle linjalle 3º läntistä pituutta, eteläänlinjalle 58º 30 ′pohjoista leveyttä,
— ja lopuksi länteen Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolle.
2. Aluksella on kuitenkin sallittua pitää 1 kohdassa kuvatulla
alueella ja pyydyksellä pyydettyä harmaaturskaa, jos sen määrä onenintään 5 prosenttia aluksella olevien ja mainitulla alueella pyydyk-sellä pyydettyjen meren eliöiden kokonaispainosta.
28 artikla
Kummeliturskan pyyntiä koskevat rajoitukset
1. On kiellettyä kalastaa troolilla, ankkuroidulla kierrenuotalla tai
vastaavalla hinattavalla verkolla jäljempänä mainituilla maantieteelli-
sillä alueilla ja mainittuina aikoina:
a) syyskuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään seuraavat koordinaatit
yhdistävän linjan rajoittamalla maantieteellisellä alueella:
— Espanjan rannikolla sijaitseva Cabo Prior (43º 34 ′pohjoista
leveyttä, 8º 19 ′läntistä pituutta),
— 43º 50 ′pohjoista leveyttä, 8º 19 ′läntistä pituutta,1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 16
▼B
— 43º 25 ′pohjoista leveyttä, 9º 12 ′läntistä pituutta,
— Espanjan länsirannikolla sijaitseva Cabo Villano (43º 10 ′
pohjoista leveyttä, 9º 12 ′läntistä pituutta);
b) lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään seuraavat koordinaatit
yhdistävän linjan rajoittamalla maantieteellisellä alueella:
— Espanjan länsirannikolla sijaitseva Cabo Corrubedo (42º 35 ′
pohjoista leveyttä, 9º 05 ′läntistä pituutta),
— 42º 35 ′pohjoista leveyttä, 9º 25 ′läntistä pituutta,
— 43º 00 ′pohjoista leveyttä, 9º 30 ′läntistä pituutta,
— Espanjan länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 43º 00 ′
pohjoista leveyttä;
c) joulukuun 1 päivästä seuraavan vuoden helmikuun viimeiseen
päivään seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamalla maan-tieteellisellä alueella:
— Portugalin länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 37º 50 ′
pohjoista leveyttä,
— 37º 50 ′pohjoista leveyttä, 9º 08 ′läntistä pituutta,
— 37º 00 ′pohjoista leveyttä, 9º 07 ′läntistä pituutta,
— Portugalin länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 37º 00 ′
pohjoista leveyttä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla ja aikoina on kiellettyä
pitää aluksella trooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai vastaavia hinat-
tavia verkkoja, ellei tällaisia pyydyksiä säilytetä asetuksen (ETY) N:o
2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.
29 artikla
Punakampelan pyyntiä koskevat rajoitukset
1. Alusten, joiden suurin kokonaispituus on yli 8 meriä, on kiellettyä
pyytää pohjatrooleilla, ankkuroiduilla kierrenuotilla tai vastaavillahinattavilla verkkopyydyksillä seuraavilla maantieteellisillä alueilla:
a) peruslinjoista mitattuna alueella, joka sijaitsee 12 meripeninkulmaa
Ranskan rannikolla linjan 51º 00 ′pohjoista leveyttä pohjoispuolella,
Belgian rannikolla ja Alankomaiden rannikolla linjan 53º 00 ′
pohjoista leveyttä eteläpuolella;
b) seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamalla alueella:
— Tanskan länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 57º 00 ′pohjoista
leveyttä,
— 57º 00 ′pohjoista leveyttä, 7º 15 ′itäistä pituutta,
— 55º 00 ′pohjoista leveyttä, 7º 15 ′itäistä pituutta,
— 55º 00 ′pohjoista leveyttä, 7º 00 ′itäistä pituutta,
— 54º 30 ′pohjoista leveyttä, 7º 00 ′itäistä pituutta,
— 54º 30 ′pohjoista leveyttä, 7º 30 ′itäistä pituutta,
— 54º 00 ′pohjoista leveyttä, 7º 30 ′itäistä pituutta,
— 54º 00 ′pohjoista leveyttä, 6º 00 ′itäistä pituutta,
— 53º 50 ′pohjoista leveyttä, 6º 00 ′itäistä pituutta,
— 53º 50 ′pohjoista leveyttä, 5º 00 ′itäistä pituutta,
— 53º 30 ′pohjoista leveyttä, 5º 00 ′itäistä pituutta,
— 53º 30 ′pohjoista leveyttä, 4º 15 ′itäistä pituutta,
— 53º 00 ′pohjoista leveyttä, 4º 15 ′itäistä pituutta,
— Alankomaiden rannikolla sijaitseva kohta linjalla 53º 00 ′
pohjoista leveyttä;
c) peruslinjoista mitattuna alueella, joka sijaitsee 12 meripeninkulmaa
Tanskan länsirannikolla linjasta 57º 00 ′pohjoista leveyttä pohjoi-
seen aina Hirtshalsin majakalle asti.
2. a) Kuitenkin alukset, joille on myönnetty erityiskalastuslupa
asetuksen (EY) N:o 1627/94 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti,saavat pyytää puomitrooleilla edellä 1 kohdassa tarkoitetuillaalueilla. On kiellettyä käyttää puomitroolia, jonka puomin pituuson yli 9 metriä, tai puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 17
▼B
pituuson yli 9 metriä, tai puomitroolia/puomitrooleja, jonka
puomi/joiden puomit voidaan pidentää yli 9 metrin pituiseksi,paitsi silloin kun käytetään pyydystä, jonka silmäkoko on
16—31 millimetriä. Puomin pituus mitataan sen ääripäistä
mukaan lukien kaikki puomiin kiinnitetyt osat.
b) Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 1627/94 1 artiklan 2
kohdassa säädetään, voidaan erityiskalastuslupa myöntää a
alakohdassa mainittuihin tarkoituksiin aluksille, joiden kokonais-pituuson yli 8 metriä.
c) Alusten, joille on myönnetty a ja b alakohdassa tarkoitettu
erityiskalastuslupa, on täytettävä seuraavat edellytykset:
— niiden on oltava kunkin jäsenvaltion komissiolle toimitta-
massa luettelossa, jossa alusten yhteenlaskettu koneteho ei
saa ylittää jäsenvaltioille 1 päivänä tammikuuta 1998
kuuluvaa yhteenlaskettua konetehoa,
— niiden koneteho ei saa millään hetkellä olla suurempi kuin
221 kilowattia (kW), tai joss itä on alennettu, niiden konetehoon ennen alentamista saanut olla enintään 300 kW.
d) Luettelossa oleva yksittäinen alus voidaan korvata yhdellä tai
useammalla aluksella, jos:
— yksittäisen aluksen korvaaminen ei aiheuta lisäystä minkään
jäsenvaltion osalta sen c alakohdan ensimmäisen luetelma-
kohdan mukaisessa kokonaiskonetehossa,
— korvaavan aluksen koneteho ei ylitä millään hetkellä 221
kW:a,
— korvaavan aluksen konetehoa ei ole alennettu, ja— korvaavan aluksen kokonaispituus on enintään 24 metriä.
e) Minkä tahansa jäsenvaltion luettelossa oleva yksittäisen aluksen
moottori voidaan korvata, jos:
— moottorin korvaaminen ei nosta millään hetkellä konetehoa
yli 221 kW:n,
— korvaavan moottorin konetehoa ei ole alennettu, ja— korvaavan moottorin teho ei ole niin suuri, että korvaaminen
nostaa c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoi-tettua kyseisen jäsenvaltion kokonaiskonetehoa.
f) Kalastusaluksilta, jotka eivät täytä tässä kohdassa täsmennettyjä
edellytyksiä, on peruutettava niille myönnetty erityiskalastuslupa.
3. Sen estämättä, mitä 2 kohdan a alakohdassa säädetään, ensisijai-
sesti katkaravun pyyntiä harjoittavat alukset, joille on myönnettyerityiskalastuslupa, saavat kuitenkin käyttää puomitrooleja, joiden
puomien yhteenlaskettu pituus on yli 9 metriä, jos ne käyttävät
pyydystä, jonka silmäkoko on 80—99 millimetriä, sillä edellytyksellä,että kyseisille aluksille on myönnetty ylimääräinen erityiskalastuslupatähän tarkoitukseen. Tämä ylimääräinen erityiskalastuslupa on uusittavavuosittain.
Alus tai alukset, jolle tai joille on myönnetty ylimääräinen erityiskalas-
tuslupa, voidaan korvata toisella aluksella edellyttäen:
— että korvaavan aluksen bruttovetoisuus on enintään 70 brt ja sen
kokonaispituus enintään 20 metriä, tai
— että korvaavan aluksen teho on enintään 180 kW ja että korvaavan
aluksen kokonaispituus on enintään 20 metriä.
Kalastusaluksilta, jotka eivät enää täytä tässä kohdassa täsmennettyjä
edellytyksiä, on peruutettava pysyvästi niille myönnetty erityiskalastus-lupa.
4. a) Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään:
— alukset, joiden koneteho ei ole millään hetkellä suurempi kuin
221 kW, tai joss itä on alennettu, joiden koneteho ennen alen-tamista oli enintään 300 kW, ►
M3saavat pyytää mainitussa
kohdassa tarkoitetuilla alueilla ovellisilla pohjapyyntiintarkoitetuilla trooleilla tai ankkuroidulla kierrenuotalla ◄,1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 18
▼B
— pareittain pyytävät alukset, joiden yhteinen koneteho ei ole
millään hetkellä yli 221 kW, tai joss itä on alennettu, joidenkoneteho ennen alentamista oli enintään 300 kW, saavat
pyytää mainituilla alueilla pohjapyyntiin tarkoitetuilla pari-
trooleilla.
b) Alusten, joiden koneteho on yli 221 kW, on kuitenkin sallittua
käyttää ovellisia pohjapyyntiin tarkoitettuja trooleja tai ankkur-oitua kierrenuottaa, tai pareittain pyytävien alusten, joidenyhteinen koneteho on yli 221 kW, on sallittua käyttää pohjapyyn-tiin tarkoitettuja paritrooleja, jos:
i) — aluksella pidetty ja mainitulta alueelta pyydetty saalis on
tuulenkalaa ja/tai kilohailia ja sitä on vähintään 90prosenttia aluksella olevien ja tältä alueelta pyydettyjen
meren eliöiden kokonaiselopainosta, ja
— aluksella pidettyjen ja mainitulta alueelta pyydettyjen
punakampeloiden ja/tai kielikampeloiden määrä on
enintään 2 prosenttia aluksella olevien ja tältä alueeltapyydettyjen meren eliöiden kokonaiselopainosta,
tai
ii)
— pohjapyyntiin tarkoitetussa ovellisessa troolissa tai pohja-
pyyntiin tarkoitetussa paritroolissa käytetty silmäkoko on
vähintään 100 millimetriä, ja
— aluksella pidettyjen ja mainitulta alueelta pyydettyjen
punakampeloiden ja/tai kielikampeloiden määrä onenintään 5 prosenttia aluksella olevien ja tältä alueeltapyydettyjen meren eliöiden kokonaispainosta
tai
iii) — käytetty silmäkoko on vähintään 80 millimetriä, ja
— tällaisten silmäkokojen käyttö rajoitetaan alueelle, joka
sijaitsee 12 meripeninkulmaa Ranskan rannikolla linjan51º 00′pohjoista leveyttä pohjoispuolella, ja
— mainituilla alueilla pyydetyt ja aluksella pidetyt
►
M1puna- ja/tai kielikampelamäärät ◄ovat enintään
5 prosenttia kyseisellä alueella pyydettyjen ja aluksella
pidettyjen mereneliöiden kokonaiselopainosta,
tai
iv) ankkuroidussa kierrenuotassa käytetty silmäkoko on
vähintään 100 millimetriä.
5.►M3Alueilla, joilla ei saa käyttää puomitrooleja, ovellisia troo-
leja, paritrooleja tai ankkuroitua kierrenuottaa ◄, on kiellettyä pitää
aluksilla tällaisia verkkoja, ellei niitä säilytetä asetuksen (ETY) N:o2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.
6. Tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset
säännöt laaditaan 48 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
V OSASTO
ERÄITÄ KALASTUKSEN LAJEJA JA NIIHIN LIITTYVÄÄ
TOIMINTAA KOSKEVAT RAJOITUKSET
30 artikla
Hinattavien pohjatroolien käyttöä koskevat rajoitukset
1. On kiellettyä pitää tai käyttää aluksella puomitroolia, jonka
puomin pituuson yli 24 metriä, tai puomitrooleja, joiden puomienyhteenlaskettu pituus on yli 24 metriä, tai puomitroolia/puomitrooleja,jonka puomi/joiden puomit voidaan pidentää yli 24 metrin pituiseksi.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 19
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼B
Puomin pituus mitataan sen ääripäistä, mukaan lukien kaikki puomiin
kiinnitetyt osat.
2. On kiellettyä käyttää aluksella puomitroolia, jonka silmäkoko on
32—99 millimetriä, seuraavilla maantieteellisillä alueilla:
a) Pohjanmerellä seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan pohjoispuo-
lella:
— Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla oleva kohta linjalla
55º pohjoista leveyttä,
— siitä itään kohtaan 55º pohjoista leveyttä, 5º itäistä pituutta,
— siitä pohjoiseen linjalle 56º pohjoista leveyttä,— ja lopuksi itään Tanskan länsirannikolla olevaan kohtaan linjalla
56º pohjoista leveyttä;
b) ICES-alueella Vb ja ICES-suuralueella VI, linjan 56º pohjoista
leveyttä pohjoispuolella.
Edellä a ja b alakohdassa mainituilla alueilla on kiellettyä pitää aluk-
sella puomitroolia, jonka verkon silmäkoko on 32—99 millimetriä,paitsi jos kyseistä verkkoa säilytetään asetuksen (ETY) N:o 2847/9320 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.
3. On kiellettyä käyttää aluksella 2 kohdan a alakohdassa mainitulla
maantieteellisellä alueella pohjapyyntiin tarkoitettua ovellista troolia,pohjapyyntiin tarkoitettua paritroolia tai kierrenuottaa, jonka silmäkokoon 80—99 millimetriä. Tällä alueella on kiellettyä pitää aluksella
pohjapyyntiin tarkoitettua ovellista paritroolia, pohjapyyntiin tarkoi-
tettua paritroolia tai kierrenuottaa, jonka silmäkoko on80—99 millimetriä, paitsi jos kyseistä verkkoa säilytetään asetuksen(ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.
31 artikla
Epätavanomaiset pyyntimenetelmät
1. On kiellettyä pyytää meren eliöitä käyttämällä menetelmiä, joihin
kuuluu räjähteiden, myrkkyjen tai nukutusaineiden taikka sähkövirran
käyttöä.
2. On kiellettyä myydä, pitää esillä tai pitää kaupan meren eliöitä,
jotka on pyydetty käyttämällä menetelmiä, joihin liittyy jonkinammuksen käyttöä.
32 artikla
Automaattiseen lajitteluun tarkoitettujen laitteiden käyttöä
koskevat rajoitukset
1. On kiellettyä pitää kalastusaluksella laitteita, joilla voidaan auto-
maattisesti lajitella koon tai sukupuolen mukaan silliä, makrillia tai
piikkimakrillia.
2. Kyseisten laitteiden pito ja käyttö on kuitenkin sallittava, jos
a) aluksella ei samanaikaisesti pidetä tai käytetä joko silmäkooltaan
70 millimetriä pienempää hinattavaa pyydystä tai yhtä taikka
useampaa kierrenuottaa tai samankaltaista pyydystä
tai
b) i) saalis, joka voidaan pitää aluksella laillisesti, säilytetään koko-
naisuudessaan jäätyneenä, lajitellut kalat jäädytetään välittömästi
lajittelun jälkeen ja lajittelemattomia kaloja heitetään pois
ainoastaan 19 artiklan edellytysten mukaisesti,
ja
ii) laitteet on asennettava ja sijoitettava alukseen siten, että jäädytys
tapahtuu välittömästi eikä meren elävien laskeminen takaisinmereen ole enää mahdollista.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 20
▼M1
▼B
▼B
3. Jokainen alus, jolla on oikeus kalastaa Itämeren, Belttien ja
Juutinrauman vesialueilla, voi pitää mukanaan automaattiseen lajitte-luun tarkoitettuja laitteita Kattegatissa edellyttäen, että tähän
tarkoitukseen on myönnetty erityiskalastuslupa.
Erityiskalastusluvassa määritellään lajit, alueet, ajankohdat ja kaikki
muut vaaditut edellytykset, joita sovelletaan lajitteluun tarkoitettujenlaitteiden käyttöön ja aluksella pitoon.
33 artikla
Kierrenuottien käyttöä koskevat rajoitukset
1. Kaikkien merinisäkkäiden parvien tai ryhmien saartaminen kierre-
nuotilla on kiellettyä.
2. Edellä 1 artiklan estämättä 1 kohtaa sovelletaan kaikkiin jonkin
jäsenvaltion lipun alla purjehtiviin tai siinä rekisteröityihin aluksiinkaikilla vesillä.
3. Mitä 1 kohdassa säädetään, ei kuitenkaan sovelleta aluksiin, jotka
noudattavat yhteisön 12 päivänä toukokuuta 1999 allekirjoittamankansainvälistä delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen ehtoja(Washington, 15 päivänä toukokuuta 1998). Kyseisten alusten nimet jatekniset ominaisuudet sisällytetään komission 48 artiklassa tarkoitettua
menettelyä noudattaen laatimaan luetteloon.
34 artikla
Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia ympäröivän 12 meripenin-
kulman alueella harjoitettavaa kalastustoimintaa koskevat
rajoitukset
1. On kiellettyä käyttää aluksella puomitrooleja 12 meripeninkulman
alueiden sisäpuolella Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin ranni-koilta aluevesiä rajoittavista perusviivoista mitattuna.
2. Seuraaviin luokkiin kuuluvat alukset saavat kuitenkin pyytää 1
kohdassa tarkoitetuilla alueilla puomitrooleilla:
a) alus, joka on otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1987 ja
jonka koneteho on enintään 221 kW, tai joss itä on alennettu, jonka
koneteho oli ennen alentamista enintään 300 kW;
b) alus, joka on otettu käyttöön 31 päivän joulukuuta 1986 jälkeen ja
jonka moottorin konetehoa ei ole alennettu, jonka koneteho on
enintään 221 kW ja jonka kokonaispituus on enintään 24 metriä,
c) alus, jonka moottori on korvattu 31 päivän joulukuuta 1986 jälkeen
moottorilla, jonka konetehoa ei ole alennettu ja jonka koneteho on
enintään 221 kW.
3. Sen estämättä, mitä 2 kohdassa säädetään, on kiellettyä käyttää
puomitroolia, jonka puomin pituusoli yli 9 metriä, tai puomitrooleja,joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 9 metriä, tai puomitroolia/puomitrooleja, jonka puomit/joiden puomit voidaan pidentää yli
9 metrin pituiseksi, paitsi jos pyynnissä käytetään silmäkooltaan
16—31 millimetrin pyydyksiä. Puomin pituus mitataan sen ääripäistämukaan lukien kaikki puomiin kiinnitetyt osat.
4. Kalastusalukset, jotka eivät täytä 2 ja 3 kohdassa määriteltyjä
edellytyksiä, eivät saa harjoittaa kyseisissä kohdissa tarkoitettua kalas-tustoimintaa.
5. Aluksilla, joilla ei saa käyttää puomitrooleja, ei saa pitää tässä
artiklassa tarkoitettuja verkkoja tässä artiklassa määritetyillä alueilla,ellei niitä säilytetä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdansäännösten mukaisesti.
6. Tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset
säännöt laaditaan 48 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 21
▼M3
▼B
▼B
VI OSASTO
SKAGERRAKIA JA KATTEGATIA KOSKEVAT ERITYISET
SÄÄNNÖKSET
35 artikla
Sen estämättä, mitä 19 artiklan 1 kohdassa säädetään, Skagerrakissa ja
Kattegatissa pyydettyjä alamittaisia meren eliöitä saa pitää aluksella,siirtää toiseen alukseen, purkaa, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää
esillä tai tarjota myyntiin, jos niiden määrä on enintään 10 prosenttia
kaikkien aluksella pidettyjen saaliiden kokonaiselopainosta.
36 artikla
Lohta ja meritaimenta ei saa pitää aluksella, siirtää toiseen alukseen
aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin,vaan ne on laskettava heti takaisin mereen, jos ne on pyydetty jäsenval-
tioiden peruslinjoista mitatun 4 meripeninkulman rajan ulkopuolella
Skagerrakissa tai Kattegatissa.
37 artikla
1. On kiellettyä käyttää silmäkooltaan alle 32 millimetrin trooleja 1
päivästä heinäkuuta 15 päivään syyskuuta Skagerrakin ja Kattegatinperuslinjoista kolmen meripeninkulman päähän ulottuvilla vesillä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla vesillä ja tarkoitettuina aikoina
voidaan kuitenkin pyytää troolilla
— katkarapuja (Pandalus borealis) verkoilla, joiden vähimmäiskoko
on 30 mm,
— syöttinä käytettäväksi tarkoitettua kivinilkkaa (Zoarces viviparus) ,
tokkoa (Gobiidae) tai simppua (Cottus-lajit) verkoilla, joiden silmä-
koko on mikä tahansa.
38 artikla
On kiellettyä pitää aluksella troolilla tai kierrenuotalla pyydettyä silliä
ja silakkaa, makrillia tai kilohailia Skagerrakissa lauantaista keskiyöstä
sunnuntaihin keskiyöhön ja Kattegatissa perjantaista keskiyöstä sunnun-
taihin keskiyöhön.
39 artikla
Puomitroolin käyttö Kattegatissa on kiellettyä.
40 artikla
Edellä 37, 38 ja 39 artiklassa tarkoitettuina aikoina ja tarkoitetuilla
alueilla, joilla ei saa käyttää trooleja tai puomitrooleja, ei aluksilla saapitää tällaisia verkkoja, ellei niitä säilytetä asetuksen (ETY) N:o 2847/
93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.
41 artikla
Sen estämättä, mitä 31 artiklassa säädetään, tonnikalan ja jättiläishain
(Cetorhinus maximus) pyynnissä on sähkövirran ja harppuunoiden
käyttö sallittua Skagerrakissa ja Kattegatissa.
VII OSASTO
TEKNISET SÄÄNNÖKSET
42 artikla
Jalostustoiminta
1. On kiellettyä suorittaa kaloille kalastusaluksella mitä tahansa
fyysistä tai kemiallista jalostustoimintaa kalajauhon, kalaöljyn taivastaavien tuotteiden tuottamiseksi tai siirtää pyydettyjä kaloja toiseen1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 22
▼B
alukseen tällaisia tarkoituksia varten. Tämä kielto ei koske kalanjät-
teiden jalostusta tai uudelleenlaivausta.
2. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta kalastusaluksella tapahtuvaan surimin
ja kalamassan valmistukseen.
43 artikla
Tieteellinen tutkimus
1. tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota suoritetaan yksi-
nomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin asianomaisen jäsenvaltion taiasianomaisten jäsenvaltioiden luvalla ja alaisuudessa, jos kyseisestätoiminnasta on annettu ennakolta tieto komissiolle ja niille jäsenval-
tioille, joiden vesillä tutkimukset suoritetaan.
2. Edellä 1 kohdassa määritettyihin tarkoituksiin pyydettyjä meren
eliöitä voidaan myydä, varastoida, pitää esillä tai tarjota myyntiin, jos:
— ne täyttävät tämän asetuksen liitteessä XII vahvistetut vaatimukset
ja yhteisestä kalastus- ja vesiviljelytuotealan markkinajärjestelystä
17 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY)N:o 3759/92(
1) 2 artiklan mukaisesti hyväksytyt kaupan pitämistä
koskevat vaatimukset, tai
— ne myydään välittömästi muihin tarkoituksiin kuin ihmisravinnoksi.
44 artikla
Kantojen keinotekoinen elvyttäminen ja siirtoistutukset
1. Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimiin, joiden ainoana tarkoi-
tuksena on kantojen keinotekoinen elvyttäminen tai meren eliöiden
siirtoistutus ja joita pannaan täytäntöön kyseisen jäsenvaltion taikyseisten jäsenvaltioiden luvalla ja alaisuudessa. Jos kantojen keinote-koista elvytystä tai siirtoistutuksia pannaan täytäntöön toisenjäsenvaltion tai toisten jäsenvaltioiden vesillä, komissiolle ja kaikilleasianomaisille jäsenvaltioille on ilmoitettava asiasta etukäteen.
2. Edellä 1 kohdassa määritettyihin tarkoituksiin pyydettyjä ja sen
jälkeen elävinä takaisin mereen päästettyjä meren eliöitä voidaanmyydä, varastoida, pitää esillä tai tarjota myyntiin, jos ne täyttävätasetuksen (ETY) N:o 3759/92 2 artiklan mukaisesti hyväksytyt kaupanpitämistä koskevat vaatimukset.
VIII OSASTO
LOPPUSÄÄNNÖKSET
45 artikla
1. Josmeren eliökantojen s äilyttäminen vaatii välittömiä toimenpi-
teitä, komissio voi tämän asetuksen säännösten lisäksi tai niistäpoiketen hyväksyä tarpeellisia toimenpiteitä 48 artiklassa tarkoitetunmenettelyn mukaisesti.
2. Jos tiettyjen lajien tai kalavesien säilyttämiseen kohdistuu vakava
uhka, ja jos viivyttely aiheuttaisi vaikeasti korjattavissa olevaa
vahinkoa, jäsenvaltio voi toteuttaa asianmukaisia säilyttäviä ja
syrjimättömiä toimenpiteitä sen lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä.
3. Kyseisistä 2 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä perusteluineen
on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille heti niiden hyväk-symisen jälkeen.
Komissio vahvistaa tällaiset toimenpiteet tai pyytää niiden peruutta-
mista tai muuttamista 10 työpäivän kuluessa ilmoituksen
vastaanottamisesta. Komission päätös annetaan heti tiedoksi jäsenval-tioille.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 23
(1) EYVL L 388, 31.12.1992, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuk-
sella (EY) N:o 3318/94 (EYVL L 350, 31.12.1994, s. 15).
▼B
Jäsenvaltiot voivat saattaa komission päätöksen neuvoston
käsiteltäväksi 10 työpäivän kuluessa kyseisen tiedonannon vastaanotta-misesta.
Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin kuukauden
kuluessa.
46 artikla
1. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kantojen säilyttämiseen ja hoitoon
liittyviä toimenpiteitä, jotka koskevat:
a) pelkästään paikallisia kantoja, joilla on merkitystä ainoastaan asia-
nomaisen jäsenvaltion kalastajille, tai
b) sellaisia edellytyksiä tai yksityiskohtaisia sääntöjä, joilla pyritään
rajoittamaan pyyntiä teknisillä toimenpiteillä:
i) täydentämällä kalastusta koskevassa yhteisön lainsäädännössä
määriteltyjä edellytyksiä ja yksityiskohtaisia sääntöjä, tai
ii) antamalla kyseisessä lainsäädännössä määriteltyjä vähimmäisvaa-
timuksia tiukempia vaatimuksia,
sillä edellytyksellä, että kyseisiä toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan
asianomaisen jäsenvaltion kalastajiin ja että ne ovat sopusoinnussayhteisön oikeuden kanssa ja yhteisen kalastuspolitiikan mukaiset.
2. Komissiolle on ilmoitettava kaikista suunnitelmista kansallisten
teknisten toimenpiteiden toteuttamiseksi tai muuttamiseksi niin hyvissä
ajoin, että se voi esittää huomautuksensa.
Jos komissio sitä pyytää kuukauden kuluessa kyseisestä ilmoituksesta,
jäsenvaltion on lykättävä suunniteltujen toimenpiteiden täytäntöön-panoa kolmella kuukaudella ilmoituspäivästä, jotta komissio voi
kyseisessä määräajassa päättää, ovatko kyseiset toimenpiteet 1 kohdan
säännösten mukaisia.
Jos komissio toteaa päätöksessään, jonka se antaa tiedoksi muille jäsen-
valtioille, että jokin suunniteltu toimenpide ei ole 1 kohdan mukainen,
asianomainen jäsenvaltio ei saa soveltaa sitä tekemättä siihen tarvit-
tavia muutoksia.
Kyseisen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava hyväksytyistä toimen-
piteistä muille jäsenvaltioille ja komissiolle sen jälkeen, kun se on
tehnyt niihin mahdollisesti tarvittavat muutokset.
3. Jäsenvaltioiden on komission pyynnöstä toimitettava sille kaikki
tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi, ovatko jäsenvaltioiden kansallisettekniset toimenpiteet 1 kohdan säännösten mukaisia.
4. Komission aloitteesta tai minkä tahansa jäsenvaltion pyynnöstä
voidaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tehdä päätössiitä, onko jäsenvaltion soveltama kansallinen tekninen toimenpidetämän artiklan 1 kohdan mukainen. Joställainen päätöstehdään, on
sovellettava 2 kohdan kolmatta ja neljättä alakohtaa.
5. Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava rannalta tapahtuvaa
pyyntiä koskevat tiedot komissiolle vain tiedoksi.
47 artikla
1. Viimeistään vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulo-
päivästä neuvosto päättää komission ehdotuksen perusteella tämänasetuksen soveltamispäivästä alkaen sovellettavien silmäkokoyhdistel-
mien käyttöä koskevien sääntöjen vahvistamisesta.
Viimeistään kolme vuotta tämän asetuksen soveltamispäivästä neuvosto
päättää komission ehdotuksen perusteella vuoden kuluttua kyseisenpäätöksen jälkeen sovellettavista tarkistuksista ja muutoksista niihinliitteissä I—XI säädettyihin edellytyksiin.
2. Vuosien 1998, 1999 ja 2000 aikana jäsenvaltiot, hakiessaan
komission rahoitusta koehankkeille, asettavat etusijalle sellaisetkoehankkeet, jotka liittyvät neliösilmäluukkujen ja muiden laitteidenkäyttökelpoisuuteen hinattavien verkkopyydysten valikoivuuden1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 24
▼B
lisäämisessä. Arvioidessaan rahoitettavia koehankkeita komissio asettaa
etusijalle tällaiset hankkeet.
Komissio antaa neuvostolle kertomuksen ja tekee samalla asiaankuu-
luvat ehdotukset kyseisten koehankkeiden tuloksista viimeistään neljän
vuoden kuluttua tämän asetuksen hyväksymispäivästä.
Neuvosto päättää näistä ehdotuksista viimeistään vuoden kuluttua
niiden tekemisestä.
48 artikla
Yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen soveltamisesta annetaan
asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklan mukaisesti. Näihin sääntöihinvoi sisältyä muun muassa:
— langan paksuuden määrittelyä koskevat tekniset säännöt,
— silmäkoon määrittelyä koskevat tekniset säännöt,
— otantaa koskevat säännöt,— verkkoihin kiinnitettävien sallittujen laitteiden luettelot ja tekniset
kuvaukset,
— konetehon mittaamista koskevat tekniset säännöt,— neliösilmäverkkoihin liittyvät tekniset säännöt,
— verkkojen valmistusmateriaaleihin liittyvät tekniset säännöt,
— muutokset silmäkokoyhdistelmien käyttöä koskeviin sääntöihin.
49 artikla
Kumotaan seuraavat asetuksen (EY) N:o 894/97 artiklat, kohdat ja liit-
teet 1 päivästä tammikuuta 2000:
— 1—10 artikla,
— 12—17 artikla,
— liitteet I—VII.
Mainittuun asetukseen tehtyjä viittauksia pidetään viittauksina tähän
asetukseen ja ne luetaan liitteessä XV olevan vastaavuustaulukon
avulla.
Tässä asetuksessa erikseen mainittujen meren eliöiden tieteelliset nimet
esitetään liitteessä XIV.
50 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun sen
on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000 lukuun ottamatta 32
artiklan 3 kohtaa ja 47 artiklaa, joita sovelletaan tämän asetuksenvoimaantulopäivästä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 25
LIITE I
HINATTAVAT PYYDYKSET: Alueet 1 ja 2 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia
Silmäkokoluokat, kohdelajit ja saaliiden vaadittavat prosenttiosuudet yhtä silmäkokoluokkaa käytettäessä
KohdelajitSilmäkokoluokka (mm)
< 16 16-31 32-54 55-69 70-79 80-99 ≥100
Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus
9590/60
(3)(5)60 3090/60
(4)90 35 3070
(6)Ei ole
Tuulenkalat (Ammodytidae) (1)× × × × × × ×
Tuulenkalat (Ammodytidae) (2)× × × × × ×
Harmaaturska (Trisopterus esmarkii) ×× × × × ×
Kuoreet (Atherina spp. e Osmerus spp.) × × × × × ×
Pikkuturska (Trisopterus minutus) ×× × × × ×
Hopeaturska (Gadus argenteus) ×× × × × ×
Red bandfish (Cepolidae) ×× × × × ×
Kilohaili (Sprattus sprattus) ×× × × × ×
Ankerias (Anguilla anguilla) ×× × × × ×
Sardelli (Engraulis encrasicholus) ×× × × × ×
Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) ×× × × × ×
Hopeakuoreet (Argentinidae) ×× × × × ×
Sardiini (Sardina pilchardus) ×× × × × ×
Katkaravut (Pandalus montagui, Crangon spp.,Palaemon spp.) × × × × × × ×
Makrillit (Scomber spp.) Ø × × × × × ×
Piikkimakrillit (Trachurus spp.) × × × × ×
Silli(Clupea harengus) ×× × × ×
Kalmarit (Loliginidae, Ommastrephidae) ∅ ×× × × ×
Nokkakalat (Belone spp.) ∅ ×× × × ×▼B1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 26
KohdelajitSilmäkokoluokka (mm)
< 16 16-31 32-54 55-69 70-79 80-99 ≥100
Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus
9590/60
(3)(5)60 3090/60
(4)90 35 3070
(6)Ei ole
Partaturska (Trisopterus luscus) ∅ ×× × × ×
Katkaravut (Pandalus spp.,penaeus longirostris) ∅ ×× × × ×
Meriankerias (Conger conger) ∅ÿ× × × ×
Louhikalat (Trachinidae) ∅ÿ× × × ×
Kurnusimput (Triglidae) ÿ× × × ×
Meritursas (Octopus vulgaris) ∅ÿ× × × ×
Galatheidae-heimon äyriäiset (Galatheidae) ∅ÿ× × × ×
Kesiarihummeri (Nephrops norvegicus) ∅ÿ× × × ×
Kielikampela (Solea vulgaris) ∅ÿ× ×
Punakampela (Pleuronectes platessa) ∅ÿ× ×
Kummeliturska (Merluccius merluccius) ∅ÿ× ×
Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) ∅ÿ× ×
Valkoturska (Merlangius merlangus) ∅ÿ× ×
Silokampela (Scophthalmus rhombus) ∅ÿ× ×
Lyyraturska (Pollachius pollachius) ∅ÿ× ×
Hietakampela (Limanda limanda) ∅ÿ× ×
Seepia (Sepia officinalis) ∅ÿ× ×
Meribassi (Dicentrarchus labrax) ∅ÿ× ×
Kampela (Platichthys flesus) ∅ÿ× ×
Pikkupääkampela (Microstomus kitt) ∅ÿ× ×
Piikkihait (Scyliorhinidae) ∅ÿ× ×
Mustaeväkampela (Glyptocephalus cynoglossus) ∅ÿ× ×
Pietarinkala (Zeus faber) ∅ÿ× ×▼B1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 27
KohdelajitSilmäkokoluokka (mm)
< 16 16-31 32-54 55-69 70-79 80-99 ≥100
Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus
9590/60
(3)(5)60 3090/60
(4)90 35 3070
(6)Ei ole
Venussimpukka (Chlamys opercularis) ∅ÿ× ×
Kampasimpukka (Chlamys varia) ∅ÿ× ×
Mullot (Mullidae) ∅ÿ× ×
Juovakeltit (Mugilidae) ∅ÿ× ×
Lestikalat (Nezumia spp.,hyrhyncus spp.,cocephalus spp.) ∅ÿ× ×
Huotrakalat (Trichiuridae) ∅ÿ× ×
Merikrotit (Lophiidae) ∅ÿ× ×
Rauskut (Rajidae) ∅ÿ× ×
Hammasahvenet (Sparidae) ∅ÿ× ×
Piikkikampela (Psetta maximal) ∅ÿ× ×
Muut meren eliöt ×
►M1(1) Pohjanmerellä 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään lokakuuta, ja koko vuoden alueilla 1 ja 2, lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia. ◄
(2) Pohjanmerellä 1 päivästä marraskuuta viimeiseen päivään helmikuuta.
(3) Aluksella pidettävässä saaliissa on oltava
— vähintään 90 % kahden tai useamman kohdelajin mitä tahansa sekoitusta— vähintään 60 % mitä tahansa kohdelajia ja enintään 5 % turskan, koljan, seitin, valkoturskan ja enintään 15 % symbolilla ” ∅” merkittyjen lajien mitä tahansa sekoi-
tusta.
(
4) Aluksella pidettävässä saaliissa on oltava
— vähintään 90 % kahden tai useamman kohdelajin mitä tahansa sekoitusta, tai— vähintään 60 % mitä tahansa kohdelajia ja enintään 5 % turskan, koljan, seitin, valkoturskan ja enintään 15 % symbolilla ”ÿ” merkittyjen lajien mitä tahansa sekoitusta.
(
5) Rajoituksista, jotka koskevat 16—31 mm:n silmäkoolla pyydettyjen sillisaaliiden pitämistä aluksella, säädetään yhteisön lainsäädännössä, jo ssa vahvistetaan tiettyjen kala-
kantojen ja kalakantaryhmien suurimmat sallitut saaliit.
►M1(6) Sitä päivää, josta alkaen tätä asetusta sovelletaan, seuraavana ensimmäisenä vuonna pyydettyjen saaliiden kohdelajien vähimmäisprosenttiosu uden on oltava 50
prosenttia alueella 2 pyydetyistä saaliista lukuun ottamatta Pohjanmerta, ICES-aluetta Vb ja ICES-suuraluetta VI linjan 56º pohjoista leveyttä p ohjoispuolella. ◄▼B1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 28
ANHANG II
HINATTAVAT PYYDYKSET: Alue 3 lukuun ottamatta linjan 7º23 ′48″läntistä pituutta itäpuolella olevaa ICES-aluetta IXa
Silmäkokoluokat, kohdelajit ja saaliiden vaadittavat prosenttiosuudet yhtä silmäkokoluokkaa käytettäessä
KohdelajitSilmäkokoluokka (mm)
16-31 32-54 55-59 60-69 ≥70
Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus
50 % 90 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Ei ole
Tuulenkalat (Ammodytidae) ××× × ×
Harmaaturska (Trisopterus esmarkii) ××× × ×
Kilohaili (Sprattus sprattus) ××× × ×
Ankerias (Anguilla anguilla) ××× × ×
Sardelli (engraulis encrasicolus) ××× × ×
Kuoreet (Atherina spp. ja Osmerus spp.) ××× × ×
Pikkuturska (Trisopterus minutus) ××× × ×
Hopeaturska (Gadiculus argenteus) ××× × ×
(Cepolidae) ××× × ×
Sardiini (Sardina pilchardus) ××× × ×
Uimataskurapu (Polybius henslowi) ×× × × ×
Katkaravut (Pandalus mantagui, Crangon spp.,Palaemon spp.) × ××××××
Markillit (Scomber scombrus spp.) × × &times; ×
Piikkimakrillit (Trachurus spp.) ×× × ×
Silli(Clupea harengus) ×× × ×
Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) ×× × ×
Hopeakuoreet (Argentinidae) ×× × ×
Kalmarit (Loliginidae, Ommastrephidae) ×× × ×
Nokkakalat (Belone spp.) ×× × ×
Partaturska ( Trisopterus luscus spp.) × × × ×▼B1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 29
KohdelajitSilmäkokoluokka (mm)
16-31 32-54 55-59 60-69 ≥70
Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus
50 % 90 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Ei ole
Kampela (Dicologoglossa cuneata) ×× × ×
Katkaravut (Pandalus spp.) × ××××
Merilahnat (Bramidae, Berycidae) ×××
Meriankerias (Conger conger) ×××
Hammasahven ja pagellit (Spiridae luk. ottamatta
spondyliosoma cantharus)×××
Merikonnat (Scorpaenidae) ×××
Kampela (Microchirus acevia, Microchirus variegatus) ×××
Luikeroturskat (Phycis spp.) ×××
Louhikalat (Trachinidae) ×××
Kurnusimput (Triglidae) ×××
Pikarellit (Centracanthidae) ×××
Meritursas (Octopus vulgaris, Eledone cirrosa) ×××
Katkaravut (Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea,
Parapenaeus longirostris)××××
Seepia (Sepia officinalis) ××
Lestikalat (Malacocephalus spp.,Nezumia spp.,Trachyrhynchus
spp.)××
Piikkihait (Scyliorhinidae) ××
Siimaturska (Mora moro) ××
Galatheidae-heimon äyriäiset (Galatheidae) ××
Pietarinkala (Zeus faber) ××
Mullot (Mullidae) ××▼B1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 30
KohdelajitSilmäkokoluokka (mm)
16-31 32-54 55-59 60-69 ≥70
Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus
50 % 90 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Ei ole
Muut meren eliöt ×▼B1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 31
▼B
LIITE III
HINATTAVAT PYYDYKSET: Linjan 7º23 ′48″läntistä pituutta itäpuolella oleva ICES-alue IXa
Silmäkokoluokat, kohdelajit ja saaliiden vaadittavat prosenttiosuudet yhtä silmäkokoluokkaa
käytettäessä
KohdelajitSilmäkokoluokka (mm)
40-54 ≥55
Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus
60 % (1) Ei ole
Juovakeltit (Mugilidae) ××
Hammasahven ja pagellit (Sparidae) ××
Mullot (Mullidae) ××
Kurnusimput (Triglidae) ××
Louhikalat (Trachinidae) ××
Huulikalat (Labridae) ××
Luikeroturskat (Phycis spp.) ××
Kampela (Dicologoglossa cuneata) ××
Kampela (Citharus linguatula) ××
Meriankerias (Conger conger) ××
Sirkkaäyriäinen (Squilla mantis) ××
Katkaravut (Parapenaeus longirostris, Pandalus spp.) ××
Kalmarit (Ommastrephidae, Loliginidae, Alloteuthis spp.) ××
Meritursas (Octopus vulgaris) ××
Seepiat (Sepiaspp.) ××
Makrillit (Scomber spp.) ××
Piikkimakrillit (Trachurus spp.) ××
Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) ××
Ankerias (Anguilla anguilla) ××
Kuoreet (Atherina spp.,Osmerus spp.) ××
Nokkakalat (Belone spp.) ××
Muut meren eliöt ×
(1) Aluksella pidettyjen liitteessä XII mainittujen muiden lajien mitä tahansa sekoituksia saa olla enintään 10
prosenttia aluksella pidetyn kokonaissaaliin painosta.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 32
▼M1
LIITE IV
HINATTAVAT PYYDYKSET: Skagerrak ja Kattegat
Yksittäisen silmäkokoluokan käytössä sovellettavat silmäkokoluokat, kohdelajien ja saaliiden
vaaditut prosenttiosuudet
LajitSilmäkokoluokka (millimetriä)
< 16 16-31 32-69 70-89 ≥90
Kohdelajin vähimmäisprosenttiosuus
50 % 50 % 20 % 50 % 20 % 50 % 30 % ei ole
Tuulenkalat ( Ammodytidae )(3) ××××××××
Tuulenkalat ( Ammodytidae )(4) × ×××××
Harmaaturska ( Trisopterus esmarkii ) × ×××××
Mustakitaturska ( Micromesistius
poutassou )×× × × × ×
Louhikala ( Trachinus draco )(1) × ×××××
Nilviäiset ( muut kuin Sepia )(1) × ×××××
Nokkakala ( Belone belone )(1) × ×××××
Kyhmykurnusimppu ( Eutrigla
gurnardus )(1)×× × × × ×
Hopeakuoreet ( Argentina spp. ) × ×××××
Kilohaili ( Sprattus sprattus ) × ×××××
Ankerias( Anguilla anguilla ) ××××××
Katkaravut/leväkatkarapu ( Crangon
spp., Palaemon adspersus )(2)××××××
Makrilli ( Scomber spp. )× × × ×
Piikkimakrilli ( Trachurus spp. )× × × ×
Silli (Clupea harengus )× × × ×
Pohjankatkarapu ( Pandalus borealis )× × × ×
Katkaravut/leväkatkarapu ( Crangon
spp., Palaemon adspersus )(1)××××
Valkoturska ( Merlangius merlangus )× ×
Keisarihummeri ( Nephrops
norvegicus )××
Muut meren eliöt ×
(1) Vain 4 meripeninkulman sisällä peruslinjoista.
(2) 4 meripeninkulmaa peruslinjojen ulkopuolella.
(3) Skagerrakissa 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään lokakuuta ja Kattegatissa 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään
heinäkuuta.
(4) Skagerrakissa 1 päivästä marraskuuta viimeiseen päivään helmikuuta ja Kattegatissa 1 päivästä elokuuta viimei-
seen päivään helmikuuta.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 33
▼B
LIITE V
HINATTAVAT PYYDYKSET: Alueet 4, 5 ja 6
A.Alueet 4 ja 5
LajitSilmäkokoluokka (mm)
20-39 40-64 ≥65
Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus
50 % 80 % Ei ole
Boga(Boops boops) ***
Sardiini (Sardina pilchardus) ***
Makrillit (Scomber spp.) **
Piikkimakrillit (Trachurus spp.) **
Muut meren eliöt *
B.Alue 6
LajitSilmäkokoluokka (mm)
45-50 ≥100
Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus
30 % Ei ole
Katkaravut (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis,
Xiphopenaeus kroyeri)**
Muut meren eliöt *1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 34
▼M3
LIITE VI
KIINTEÄT PYYDYKSET: Alueet 1 ja 2
Silmäkoko
Lajit10—30
mm50—70
mm90—99
mm100—11-
9m m120—21-
9m m≥220mm
Sardiini (Sardina pilchardus) ** ** *
Ankerias (Anguilla anguilla) ***** *
Kilohaili (Sprattus sprattus) ***** *
Piikkimakrilli (Trachurus spp.) **** *
Silli(Clupea harengus) **** *
Makrilli (Scomber spp.) **** *
Mullot (Mullidae) **** *
Nokkakalat (Belone spp.) **** *
Meribassi (Dicentrarchus labrax) *** *
Juovakeltit (Mugilidae) *** *
Pistepunahai (Scyliorhinus
canicula)*** *
Hietakampela (Limanda limanda) ** *
Kolja (Melanogrammus
aeglefinus)** *
Valkoturska (Merlangius
merlangus) (2)** *
Kampela (Platichthys flesus) ** *
Kielikampela (Solea vulgaris) ** *
Punakampela (Pleuronectes
platessa)** *
Seepia (Sepia officinalis) ** *
Turska (Gadus morhua) **
Lyyraturska (Pollachius
pollachius) (3)**
Molva (Molva molva) **
Seiti(Pollachius virens) **
Kummeliturska (Merluccius
merluccius) (3)**
Piikkihai (Squalus acanthias) **
Täpläpunahai (Scyliorhinus
stellaris)**
Lasikampela (Lepidorhombus
spp.)**
Rasvakala (Cyclopterus lumpus) **
Muut meren eliöt * (1)
(1) ICES-suuralueilla VI ja VII pyydetyt ja alueella pidetyt merikrottisaaliit (Lophius spp.) , joita on yli 30 prosenttia
näillä alueilla pyydetystä aluksella pidetystä kokonaissaaliista, on pyydettävä vähimmäissilmäkooltaan vähintään250 mm:n pyydyksillä.
(
2) ICES-alueilla VII e ja VII d vähimmäissilmäkoko on 90 mm 31 päivästä joulukuuta 1999 alkaen.
(3) ICES-alueilla VII e ja VII d vähimmäissilmäkoko on 110 mm 31 päivästä joulukuuta 1999 alkaen.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 35
▼B
LIITE VII
KIINTEÄT PYYDYKSET: Alue 3
Silmäkoko
Lajit<4 0m m40-
49 mm50-
59 mm60-
79 mm80-
99 mm≥100mm
Sardiini (Sardina pilchardus) ×× × × ××
Katkaravut (Palaemon spp.) ×× × × ××
Koruhuulikala (Coris julis) ×× × × ××
Boga(Boops boops) ×× × × ××
Katkaravut (Penaeus spp.) ×××× ×
Sirkkaäyriäinen (Squilla mantis) ×××× ×
Mullot (Mullidae) ×××× ×
Kampela (Dicologoglossa
cuneata)×××× ×
Huulikalat (Labridae) ×××× ×
Piikimakrillit (Trachurus spp.) ××× ×
Makrillit (Scomber spp.) ××× ×
Partaturska (Trisopterus luscus) ××× ×
Seepia (Sepia officinalis) ××× ×
Kurnusimput (Triglidae) ××× ×
Hammasahven ja pagellit
(Sparidae)×× ×
Merikonnat (Scorpaenidae) ×× ×
Kampela (Microchirus acevia) ×× ×
Kalmarit (Ommatostrephidae) ×× ×
Meriankerias (Conger conger) ×× ×
Luikeroturskat (Phycis spp.) ×× ×
Silokampela (Scophtalmus
rhombus)×× ×
Louhikalat (Trachinidae) ×× ×
Pikarellit (Centracanthidae) ×× ×
Meribassi (Dicentrarchus labrax) ××
Valkoturska (Merlangius
merlangus)××
Piikikampela (Psetta maxima) ××
Lyyraturska (Pollachius
pollachius)××
Kampelat (Pleuronectidae) ××
Kielikampela (Solea vulgaris) (1)×
Kummeliturska (Merluccius
merluccius) (1)×
Muut meren eliöt (2)×
(1) ICES-alueilla VIII c ja IX vähimmäissilmäkoko on 60 mm. Kuitenkin 31 päivästä joulukuuta 1999 vähimmäis-
silmäkoko on 80-99 mm.
(2) Pyydetyt ja aluksella pidetyt merikrottisaaliit ( Lophius spp.), joita on yli 30 prosenttia aluksella pidetystä koko-
naissaaliista, on pyydettävä vähimmäissilmäkooltann vähintään 220 mm:n pyydyksilla.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 36
▼B
LIITE VIII
Sallitut silmäkokoluokkien yhdistelmät alueilla 1 ja 2 lukuun ottamatta
Skagerrakia ja Kattegatia
Millimetriä
< 16 + 16-31
16-31 + 32-54
16-31 + 70-79
16-31 + 80-99
16-31 + ≥100
32-54 + 70-79
32-54 + 80-99
32-54 + ≥100
70-79 + 80-99
70-79 + ≥100
80-99 + ≥1001998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 37
▼B
LIITE IX
Sallitut silmäkokoluokkien yhdistelmät alueella 3 lukuun ottamatta ICES-
aluetta IX a linjan 7º23 ′48″läntistä pituutta itäpuolella
Millimetriä
16-31 + 32-54
16-31 + ≥70
32-54 + ≥70
55-59 + ≥70
60-69 + ≥701998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 38
▼M1
▼M2
LIITE X
A. TIETTYJEN SILMÄKOKOYHDISTELMIEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT
EHDOT ALUEILLA 1 JA 2, LUKUUN OTTAMATTA SKAGERRAKIA
JA KATTEGATIA
1.Silmäkokoyhdistelmä: 16-31 mm +>=100 mm
Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 50 %
mitä tahansa katkarapujen ja hietakatkarapujen ( Pandalus montagui ,
Crangon spp. ja Palaemon spp.) sekoitusta.
2.Silmäkokoyhdistelmä: 32-54 mm +>=100 mm
Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 20 %
mitä tahansa katkarapujen ( Crangon spp.,Pandalus spp.,Palaemon spp.,
Parapenaeus longirostris ) sekoitusta,
tai
aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 50 %
mitä tahansa liitteessä I lueteltujen silmäkokoluokan 32-54 mm kohdela-
jien sekoitusta, katkarapuja ( Crangon spp.,Pandalus spp.,Palaemon spp.,
Parapenaeus longirostris ) lukuun ottamatta, ja enintään 15 % mitä
tahansa liitteessä I symbolilla ”ÿ” merkittyjen lajien sekoitusta.
3.Silmäkokoyhdistelmä: 70-79 mm +>=100 mm
Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 10 %
mitä tahansa liitteessä I lueteltujen silmäkokoluokan 70-79 mm kohdela-
jien sekoitusta.
4.Silmäkokoyhdistelmä: 80-99 mm +>=100 mm
Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 50 %
mitä tahansa liitteessä I lueteltujen silmäkokoluokan 80-99 mm kohdela-
jien sekoitusta.
B. TIETTYJEN SILMÄKOKOYHDISTELMIEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT
EHDOT SKAGERRAKISSA JA KATTEGATISSA
Silmäkokoyhdistelmä <= 89 mm+>=90 mmAluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 10 %
mitä tahansa liitteessä IV lueteltujen silmäkokoluokan 70-89 mm kohdelajien
sekoitusta.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 39
▼M2
LIITE XI
A. TIETTYJEN SILMÄKOKOYHDISTELMIEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT
EHDOT LINJAN 7º 23 ′48″LÄNTISTÄ PITUUTTA ITÄPUOLELLA
OLEVAA ICES-ALUETTA IX A
1.Silmäkokoyhdistelmä: 16-31 mm +>= 70 mm
Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 40 %
mitä tahansa katkarapujen ( Pandalus montagui ,Crangon spp. ja
Palaemon spp.) ja taskurapujen sekoitusta,
taialuksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 70 %
mitä tahansa liitteessä II lueteltujen silmäkokoluokan 16-31 mm kohdela-
jien sekoitusta, katkarapuja ( Pandalus montagui ,Crangon spp. ja
Palaemon spp.) ja taskurapuja lukuun ottamatta.
2.Silmäkokoyhdistelmä: 32-54 mm +>= 70 mm
Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 70 %
mitä tahansa liitteessä II lueteltujen silmäkokoluokan 32-54 mm kohdela-
jien sekoitusta, katkarapuja ( Pandalus spp.,Crangon spp. ja Palaemon
spp.) lukuun ottamatta.
3.Silmäkokoyhdistelmä: 55-59 mm +>= 70 mm
Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 20 %
mitä tahansa katkarapujen ( Pandalus spp.,Crangon spp.,Palaemon spp.,
Aristeus antennatus ,Aristaeomorpha foliacea ,Parapenaeus longirostris )
sekoitusta,
tai
aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 60 %
mitä tahansa liitteessä II lueteltujen silmäkokoluokan 55-59 mm kohdela-
jien sekoitusta, katkarapuja ( Pandalus spp.,Crangon spp.,Palaemon spp.,
Aristeus antennatus .Aristaeomorpha foliacea ,Parapenaeus longirostris )
lukuun ottamatta.
4.Silmäkokoyhdistelmä: 60-69 mm +>= 70 mm
Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 60 %
mitä tahansa liitteessä II lueteltujen silmäkokoluokan 60-69 mm kohdela-
jien sekoitusta.
B. TIETTYJEN SILMÄKOKOYHDISTELMIEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT
EHDOT LINJAN 7º 23 ′48″LÄNTISTÄ PITUUTTA ITÄPUOLELLA
OLEVAA ICES-ALUETTA IX A
Silmäkokoyhdistelmä 40-54mm + >= 55 mm
Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 50 %
mitä tahansa liitteessä III lueteltujen silmäkokoluokan 40-54 mm kohdelajien
sekoitusta.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 40
▼B
LIITE XII
VÄHIMMÄISKOOT
LajitVähimmäiskoko
Alueet 1—5 lukuun
ottamattaSkagerrakia
ja KattegatiaSkagerrak/Kattegat
Turska (Gadus morhua) 35 cm 30 cm
Kolja (Melanogrammus aeglefinus) 30 cm 27 cm
Seiti(Pollachius virens) 35 cm 30 cm
Lyyraturska (Pollachius pollachius) 30 cm —
Kummeliturska (Merluccius merluccius) 27 cm 30 cm
Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) 20 cm 25 cm
Kielikampelat (Soleaspp.) 24 cm 24 cm
Punakampela (Pleuronectes platessa) 22 cm 27 cm
Valkoturska (Merlangius merlangus) 27 cm 23 cm
Molva (Molva molva) 63 cm —
Tylppäpyrstömolva (Molva dipterygia) 70 cm —
Meribassi (Dicentrarchus labrax) 36 cm —
Keisarihummeri (Nephrops
norvegicus) (1)Keisarihummerin pyrstöt130 (40) mm (1)
►M1Makrilli (Scomber spp.)◄ 20 cm (2)
Silli(Clupea harengus) 20 cm 18 cm
►M1Piikkimakrilli ( Trachurus spp.)◄ 15 cm 15 cm
Sardiini (Sardina pilchardus) 11 cm —
Hummeri (Homarus gammarus) 85 mm (3) 220 (78) mm (1)
Hämähäkkirapu (Maia squinado) 120 mm —
Kuningatarkampasimpukka (Chlamys spp.) 40 mm —
Venussimpukka (Ruditapes decussatus) 40 mm —
Mattosimpukka (Venerupis pullastra) 40 mm —
Venussimpukka (Ruditapes philippinarum) 40 mm —
Venussimpukka (Venus verrucosa) 40 mm —
Simpukka (Callista chione) 5c m
Veitsisimpukka (Ensisspp.,Pharus legumen) 10 cm
Simpukka (Spisula solidissima) 25 mm
Simpukat (Donax spp.) 25 mm
Kuningaskotilo (Buccinum undatum) 45 mm —1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 41
▼B
LajitVähimmäiskoko
Alueet 1—5 lukuun
ottamattaSkagerrakia
ja KattegatiaSkagerrak/Kattegat
Meritursas (Octopus vulgaris) 750 grammaa
Miekkakala (Xiphias gladius) (4) 25 kg tai 125 cm
(alaleuasta
mitattuna)
Tonnikala (Thunnus thynnus) ►M4 ◄► M470 cm tai
6,4 kg (5)◄
Langustit (Palinurus spp.) 110 mm
LajitVähimmäiskoko; Alueet 1—5 lukuun ottamatta
Skagerrakia ja Kattegatia
Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) Koko alue lukuun ottamatta aluetta 3 ja ICES-
alueita VI a ja VII a: kokonaispituus 85 mm,
selkäkilven pituus 25 mm
ICES-alueet VI a ja VII a, alue 3: kokonaispituus
70 mm, selkäkilven pituus 20 mm
Keisarihummerin pyrstöt Koko alue lukuun ottamatta aluetta 3 ja ICES-
alueita VI a ja VII a: 46 mm
ICES-alueet VI a ja VII a, alue 3: 37 mm
►M1Makrilli (Scomber spp.)◄ Koko alue lukuun ottamatta Pohjanmerta: 20 cm
Pohjanmeri: 30 cm
Sardelli (Engraulis encrasiolus) Koko alue lukuun ottamatta linjan 7º23 ′48″
läntistä pituutta itäpuolella olevaa ICES-aluetta
IX a: 12 cm
Linjan 7º23 ′48″läntistä pituutta itäpuolella oleva
ICES-alue IX a: 10 cm
Isotaskurapu (Cancer pagarus) Alueet 1 ja 2 linjan 56º pohjoista leveyttä
pohjoispuolella: 140 mm
Alue 2 linjan 56º pohjoista leveyttä eteläpuolella
lukuun ottamatta ICES-alueita VI d, e, f ja ICES-
alueita IV b ja c: 130 mm
Linjan 56º pohjoista leveyttä eteläpuolella olevat
ICES-alueet IV b ja c: 115 mm
ICES-alueet VII d, e, f: 140 mm
Alue 3: 130 mm
Isokampasimpukka (Pecten maximus) Koko alue lukuun ottamatta ICES-aluetta VII a
linjan 52º30 ′pohjoista leveyttä pohjoispuolella
ja VII d: 100 mm
ICES-alue VII a linjan 52º30 ′pohjoista leveyttä
pohjoispuolella ja VII d: 110 mm
(1) Kokonaispituus (selkäkilven pituus).
(2) 30 cm vain teollisuustarkoituksiin
(3) 1 päivästä tammikuuta 2002 sovelletaan 87 mm:n selkäkilven pituutta.
(4) On kiellettyä purkaa aluksesta määrällisesti yli 15 % alle 25 kg:n painoisia tai alle 125 cm:n mittaisia miekako-
loja.
►M4(5) Asetuksen 19 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja sääntöjä ei kuitenkaan sovelleta 15 prosenttiin asti sell-
aisten yksittäisten kalojen lukumäärästä, jotka painavat 3,2—6,4 kilogrammaa, ja jotka on pyydettyvahingossa. ◄1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 42
▼B
LIITE XIII
MEREN ELIÖN KOON MITTAAMINEN
1. Kalan koko on mitattava kuvassa 1 esitetyllä tavalla kuonon kärjestä
pyrstöevän kärkeen.
2. Keisarihummerin koko on mittava kuvassa 2 esitetyllä tavalla:
— mitattuna keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa eturuu-
miin eli selkäkilven loppuun ja/tai
— mitattuna otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulok-
keita ja/tai
— irrotettujen keisarihummerin pyrstöjen osalta: pyrstön ensimmäisen
jaokkeen takaosasta peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita.
Pyrstön on oltava mitattaessa suorana, sitä ei saa venyttää ja se on mitat-
tava selkäpuolelta.
3. Hummerin tai langustin koko alueilla 1—5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja
Kattegatia on mitattava kuvassa 3 esitetyllä tavalla keskiviivan suuntaisesti
jommankumman silmän takaa eturuumiin eli selkäkilven loppuun.
4. Skagerrakista tai Kattegatista pyydetyn hummerin koko on mitattava kuvassa
3 esitetyllä tavalla:
— mitattuna keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa eturuu-
miin eli selkäkilven loppuun ja/tai
— mitattuna otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulok-
keita.
5. a) Hämähäkkiravun koko mitataan kuvassa 4A esitetyllä tavalla selkäkilven
pituutena keskiviivan suuntaisesti otsapiikkien välisestä reunasta kilven
takaosan reunaan.
b) Isotaskuravun koko mitataan kuvassa 4B esitetyllä tavalla selkäkilven
suurimpana leveytenä mitattuna kohtisuoraan pituussuuntaiseen keskivii-
vaan nähden.
6. Simpukoiden koko on mitattava kuvan 5 mukaisesti kuoren pisimmästä
osasta.
7. Kungingaskotilon koko on mitattava kuvan 6 mukaisesti kuoren koko pituu-
delta.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 43
▼M1
▼B
▼B
Kuva 1
1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 44
▼B
Kuva 2
Kuva 3
(a) Eturuumispituus
(b) Kokonaispiutuus1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 45
▼M1
Kuva 4A
Kuva 4b
1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 46
▼B
▼B
Kuva 5
Kuva 6
1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 47
▼B
LIITE XIV
SUOMEN YLEISKIELEN NIMI JA TIETEELLINEN NIMI
SUOMEN YLEISKIELEN NIMI TIETEELLINEN NIMI
Pandalusmontagui -katkarapu Pandalus montagui
Sardelli Engraulis encrasicolus
Merikrotti Lophiidae
Hopeakurore Argentinidae
Leväkatkarapu Palaemon adspersus
Partaturska Trisopterus luscus
Isosilmätonnikala Thunnus obesus
Simpukat Bivalvia
Katkarapu Aristeus antennatus
Tylppäpyrstömolva Molva dipterygia
Mustakitaturska Micromesistius poutassou
Tonnikala Thunnus thynnus
Boga Boops boops
Merilahnat Bramidae, Berycidae
Silokampela Scophthalmus rhombus
Mattosimpukka Venerupis pullastra
Venussimpukka Venus verrucosa
Turska Gadus morhua
Mollera Mora moro
Katkaravut Pandalus spp.
Katkaravut Crangon spp.
Meriankerias Conger conger
Langustit Palinurus spp.
Seepiat Sepia officinalis, Sepia spp.
Hietakampela Limanda limanda
Katkarapu Parapenaeus longirostris
Piikkihait Scyliorhinidae
Simpukat Donax spp.
Isotaskurapu Cancer pagurus
Ankerias Anguilla anguilla
Kampela Microchirus ocellatus
Kampela Platichthys flesus
Kampelat Pleuronectidae
Luikeroturskat Phycis spp.
Nokkakalat Belone spp.
Simpukat Gastropoda
Katkaravut Aristaeomorpha foliacea
Lestikalat Malacocephalus spp.,Nezumia spp.,Trachyrhynchus spp.1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 48
▼B
SUOMEN YLEISKIELEN NIMI TIETEELLINEN NIMI
Juovakeltit Mugilidae
Kyhmykurnusimppu Eutrigla gurnardus
Mattosimpukka Ruditapes decussatus
Kurnusimput Triglidae
Kolja Melanogrammus aeglefinus
Limanahkiainen Myxinidae
Huotrakalat Trichiuridae
Kummeliturska Merluccius merluccius
Simpukka Mercenaria mercenaria
Silli Clupea harengus
Piikkimakrilli Trachurus spp.
Pietarinkala Zeus faber
Nahkiaiset Petromyzonidae
Pikkupääkampela Microstomus kitt
Molva Molva molva
Hummeri Homarus gammarus
Imukala Cyclopterus lumpus
Makrilli Scomber spp.,Scomber scombrus
Sirkkaäyriäinen Squilla mantis
Lasikampela Lepidorhombus spp.
Katkarapu Pandalus borealis
Keisarihummeri Nephrops norvegicus
Harmaaturska Trisopterus esmarkii
Meritursas Octopus vulgaris, Eledone cirrosa
Pikarellit Centracanthidae
Piikkihai Squalus acanthias spp.
Sardiini Sardina pilchardus
Punakampela Pleuronectes platessa
Lyyraturska Pollachius pollachius
Pikkuturska Trisopterus minutus
Partaturska Trisopterus luscus
Katkaravut Palaemon spp.
Kuningatarkampasimpukka Chlamys opercularis
Koruhuulikala Coris juris
Veitsisimpukka Ensisspp.,Pharus legumen Cepolidae
Mullot Mullidae
Merikonnat Scorpaenidae
Seiti Pollachius virens
Merilohi Salmo salar
Lohikalat Salmonidae
Tuulenkalat Ammodytidae
Sardiini Sardina pilchardus
Kampasimpukka Pecten maximus
Meribassi Dicentrarchus labrax1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 49
▼B
SUOMEN YLEISKIELEN NIMI TIETEELLINEN NIMI
Hammasahven ja pagellit Sparidae
Meritaimen Salmo trutta
Simpukka Ruditapes philipinarum
Katkarapu Penaeus spp.
Hopeaturska Gadus argenteus
Rauskut Rajidae
Tonnikalat Katsuwonus pelamis
Kuoreet Atherina spp.,Osmerus spp.
Kielikampela Solea solea/vulgaris
Hämähäkkirapu Maja squinado
Kampela Citharus linguatula
Kilohaili Sprattus sprattus
Galatheidae-heimon äyriäiset Galatheidae
Kalmarit Loliginidae, Ommastrephidae, Alloteuthis spp.
Simpukka Spisula solidissima
Uimataskurapu Polybius henslowi
Miekkakala Xiphias gladius
Kampela Microchirus variegatus
Tonnikalat Auxisspp.,Euthynnus spp.,Katsuwonus spp.,Thunnus
spp.
Piikkikampela Psetta maxima
Simpukat Chlamys varia
Venussimpukat Venus verrucosa
Kampela Dicologoglossa cuneata
Louhikalat Trachinidae
Kuningaskotilo Buccinum undatum
Valkoturska Merlangius merlangus
Kampela Glytocephalus cynoglossus
Huulikalat Labridae
Keltaevätonnikala Thunnus albacares1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 50
▼B
LIITE XV
VASTAAVUUSTAULUKKO
Asetus (EY) N:o 894/97 Tämä asetus
1 artikla 1 ja 2 artikla
2 artiklan 1 kohta 4 artikla
2 artiklan 2 kohta 10 artikla
2 artiklan 3 kohta 5 artikla
2 artiklan 4 kohta 14 ja 15 artiklat2 artiklan 5 kohta —
2 artiklan 6 kohdan ensimmäinen alakohta 5 artiklan 1 kohta ja 12 artiklan 1 kohta
2 artiklan 6 kohta toinen alakohta 5 artiklan 6 kohta2 artiklan 7 kohta —
2 artiklan 8 kohta —
2 artiklan 9 kohdan ensimmäinen alakohta 6 artikla
2 artiklan 9 kohdan toinen alakohta 7 artikla
2 artiklan 9 kohdan kolmasalakohta 3 artiklan d kohta2 artiklan 10 kohdan ensimmäinen alakohdan a,
b ja c alahkohdat11 artiklan 1 kohta
2 artiklan 10 kohdan ensimmäinen alakohdan d
alakohta3 artiklan g ja h kohdat
2 artiklan 10 kohta ensimmäinen alakohdan e
alakohta13 artikla
2 artiklan 10 kohdan toinen alakohta 48 artikla
3 artikla 48 artikla4 artikla 16 artikla
5 artiklan 1 kohta 17 ja 18 artiklan 2 kohta
5 artiklan 2 kohta Liite XIII
5 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta 19 artiklan 1 kohta
5 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan a alakohta 19 artiklan 2 kohdan b) alakohta5 artiklan 3 kohta toisen alakohdan b alakohdan
ensimmäinen ja toinen luetelmakohta19 artiklan 2 kohdan a) alakohta
5 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan b
alakohdan kolmasluetelmakohta35 artikla
5 artiklan 3 kohta toisen alakohdan c alakohta 19 artiklan 3 kohta
5 artiklan 3 kohdan kolmasalakohta 19 artiklan 2 kohdan a alakohdan kolmasvirke
5 artiklan 4 kohta 18 artiklan 3 ja 4 kohta
5 artiklan 5 kohta —
6 artiklan 1 kohta 26 artikla
6 artiklan 2 kohta 36 artikla
7 artikla 20 artikla
8 artiklan 1 kohta —
8 artiklan 2 kohta 21 artikla
9 artikla 22 artikla
10 artiklan 1 kohta —
10 artiklan 2 kohdan a alakohta 30 artiklan 1 kohta1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 51
▼B
Asetus (EY) N:o 894/97 Tämä asetus
10 artiklan 2 kohdan b alakohta 39 artikla
10 artiklan 3 kohta 29 artikla
10 artiklan 4 kohta 34 artiklan 1, 2 ja 3 kohta
10 artiklan 5 kohta 34 artiklan 4 kohta
10 artiklan 6 kohta 29 artiklan 6 ja 34 artiklan 5 kohta
10 artiklan 7 kohta —
10 artiklan 8 kohta —
10 artiklan 9 kohta 37 artikla
10 artiklan 10 kohta 23 artikla
10 artiklan 11 kohta 28 artiklan 2 kohta, 29 artiklan 5 kohta, 30
artiklan 2 kohdan toinen alakohta, 30 artiklan 3
kohta, 34 artiklan 5 kohta ja 40 artikla
10 artiklan 12 kohdan ensimmäinen alakohta 31 artikla
10 artiklan 12 kohdan toinen alakohta 41 artikla
10 artiklan 13 kohta —
10 artiklan 14 kohta 30 artiklan 1 kohdan viimeinen virke
10 artiklan 15 kohta 28 artiklan 1 kohta
10 artiklan 16 kohta 32 artikla
10 artiklan 17 kohta 33 artiklan
10 artiklan 18 kohta 38 artiklan10 artiklan 19 kohta 24 artiklan 1 kohta
11 artikla —
12 artikla 24 artiklan 2 kohta13 artikla 42 artikla14 artikla 43 artikla
15 artikla 44 artikla
16 artikla 45 artikla17 artikla 46 artikla18 artikla 48 artikla
19 artikla 49 artikla
20 artikla 50 artiklaLiite I Liiteet I, II, III, IV ja VLiite II Liite XII
Liite III Liite XII
Liite IV Liite XIIILiite V Liite VILiite VI Liite VIILiite VII Liite XV1998R0850 — FI — 21.04.2000 — 002.001 — 52