1997L0024 — FI — 17.05.2005 — 003.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B NEUVOSTON JA EUROOPAN PARLAMENTIN DIREKTIIVI 97/24/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1997, kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tietyistä osista ja ominaisuuksista (EYV L 226, 18.8.1997, p.1)

Muutettu:





Oikaisu









▼B

NEUVOSTON JA EUROOPAN PARLAMENTIN DIREKTIIVI 97/24/EY,

annettu 17 päivänä kesäkuuta 1997,

kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tietyistä osista ja ominaisuuksista







EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO JA EUROOPAN PARLAMENTTI, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen ( 1 ), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 2 ), toimivat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen ( 3 ), sovittelukomitean 4 päivänä helmikuuta 1997 hyväksymän yhteisen ehdotuksen mukaisesti, sekä katsovat, että (1) on tärkeää päättää toimenpiteistä sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseksi, (2) kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen on tässä direktiivissä tarkoitettujen osien ja ominaisuuksien osalta täytettävä kussakin jäsenvaltiossa tietyt, pakottavin määräyksin vahvistetut tekniset vaatimukset, jotka eroavat jäsenvaltioittain ja jotka erilaisuutensa vuoksi haittaavat yhteisön sisäistä kauppaa; tällaiset sisämarkkinoiden toiminnan esteet voidaan poistaa, jos kaikki jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset kansallisen sääntelyn sijasta, (3) näitä kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen osia ja ominaisuuksia koskevien yhdenmukaistettujen vaatimusten vahvistaminen on tarpeen kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä ►C1 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/61/ETY ( 4 ) mukaisen, mainittujen ajoneuvojen ja niiden osien tyyppihyväksynnän täytäntöönpanemiseksi, ◄ (4) kolmansien maiden markkinoille pääsyn helpottamiseksi näyttää tarpeelliselta vahvistaa tämän direktiivin liitteen 1 luvun (renkaat), 2 luvun (valaisimet ja merkkivalolaitteet), 4 luvun (taustapeilit) ja 11 luvun (turvavyöt) vaatimusten ja YK:n Euroopan talouskomission ►C1 sääntöjen ◄ n:ot 30, 54, 64 ja 75 renkaiden osalta, n:ot 3, 19, 20, 37, 38, 50, 56, 57, 72 ja 82 valaisinten ja merkkivalolaitteiden osalta, n:o 81 taustapeilien osalta ja n:o 16 turvavöiden osalta, vaatimusten samanarvoisuus, (5) siltä osin kuin on kyse ympäristönsuojeluun liittyvistä näkökohdista, kuten ilman pilaantumisesta ja melusta aiheutuvasta haitasta, on tarpeen pyrkiä ympäristön tilan jatkuvan parantamisen päämäärää kohti; tätä varten olisi vahvistettava ilmaa pilaavien aineiden ja melutason raja-arvot niin, että ne tulisivat mahdollisimman pian sovellettaviksi; myöhemmin voidaan raja-arvojen alentamisesta ja testausmenettelyjen tarkistamisesta päättää ainoastaan olemassa olevien ja kyseeseen tulevien teknologioiden pohjalta toteutettavien tai näiden pohjalta jatkettavien selvitysten ja tutkimusten perusteella sekä näiden teknologioiden kustannus-hyötysuhdetta koskevien selvitysten perusteella vahvistettujen rajojen mukaisten ajoneuvojen sarjatuotantomahdollisuuksien erittelemiseksi; näistä myöhemmistä alentamisista Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi tehtävä päätös vähintään kolme vuotta ennen niiden voimaantuloa, jotta teollisuus voisi toteuttaa välttämättömät toimenpiteet tuotantonsa mukauttamiseksi kyseiseen päivämäärään mennessä yhteisön uusiin säännöksiin; Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tehdään komission niille aikanaan tekemien ehdotusten perusteella, (6) tässä direktiivissä tarkoitettuja osia ja ominaisuuksia ei saa direktiivin 92/61/ETY säännösten mukaisesti saattaa markkinoille ja myydä jäsenvaltioissa, elleivät ne ole tämän direktiivin säännösten mukaisia; jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen tästä direktiivistä aiheutuvien velvollisuuksien täyttämisen, (7) jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus verohelpotuksia myöntämällä edistää sellaisten ajoneuvojen liikkeelle laskemista, jotka jo ennakolta ovat yhteisön tasolla hyväksyttyjen, ilmaa pilaavien aineiden päästöjä ja meluhaittoja koskevien vaatimusten mukaisia, (8) ajoneuvojen ja erillisten teknisten osien sähkömagneettisen säteilyn kestokyvyn mittausmenetelmät, joita tarvitaan sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevien määräysten (8 luku) mukaisuuden toteamiseen, vaativat monimutkaisia ja kalliita laitteistoja; on aiheellista säätää, että näiden menetelmien soveltamista lykätään kolmella vuodella tämän direktiivin voimaantulosta, jotta jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus asentaa nämä laitteistot paikoilleen, (9) ottaen huomioon ehdotettujen toimien laajuus ja vaikutukset kyseisellä alalla tässä direktiivissä tarkoitetut toimenpiteet ovat tarpeellisia, jopa välttämättömiä asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, toisin sanoen yhteisön tasolla tapahtuvan tyyppihyväksynnän ajoneuvotyypeittäin; jäsenvaltiot eivät voi erikseen saavuttaa tätä tavoitetta riittävällä tavalla, (10) tekniikan kehitys tekee tarpeelliseksi tämän direktiivin liitteessä olevien teknisten vaatimusten nopean mukauttamisen; lukuun ottamatta ilmaa pilaavien aineiden ja melutason raja-arvoja, olisi menettelyn yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi uskottava tämä tehtävä komissiolle; tapauksissa, joissa Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat komissiolle valtuudet kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen alalla annettujen säännösten täytäntöönpanoa varten, olisi säädettävä menettelystä, jonka mukaan komissio ja jäsenvaltiot neuvottelevat ennakolta keskenään erillisessä komiteassa, (11) turvallisuutta tai ympäristöä koskevat vaatimukset johtavat rajoitusten asettamiseen tiettyjen kaksi- tai kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen virittämiselle; jotta rajoituksilla ei estettäisi ajoneuvon omistajan suorittamaa kunnossapitoa ja huoltoa, olisi tällaisten rajoitusten rajoituttava ainoastaan sellaiseen virittämiseen, joka muuttaa huomattavalla tavalla ajoneuvon suorituskykyä tai sen melupäästöjä taikka ilmaa pilaavien aineiden päästöjä, ja (12) jos ajoneuvot ovat tämän direktiivin vaatimusten mukaisia, mikään jäsenvaltio ei saa kieltäytyä niiden rekisteröinnistä tai estää niiden käyttöä; tämän direktiivin vaatimusten tavoitteena ei pidä olla velvoittaa niitä jäsenvaltioita muuttamaan säännöstöään, jotka eivät alueellaan salli, että kaksi- tai kolmipyöräiset moottoriajoneuvot vetävät perässään perävaunua, sekä katsovat, että OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:







1 artikla

Tätä direktiiviä ja sen liitettä sovelletaan kaikkien direktiivin 92/61/ETY 1 artiklassa määriteltyjen ajoneuvotyyppien

— renkaisiin

— valaisimiin ja merkkivalolaitteisiin

— ulkoneviin osiin

— taustapeileihin

— ilman pilaantumista ehkäiseviin toimenpiteisiin

— polttoainesäiliöihin

— virityksen estäviin toimenpiteisiin

— sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen

— sallittuun melutasoon ja pakojärjestelmään

— kytkentä- ja kiinnityslaitteisiin

— turvavöiden kiinnityspisteisiin ja turvavöihin

— laseihin, tuulilasin pyyhkimiin ja tuulilasin pesimiin sekä huurteen-ja sumunpoistolaitteisiin.

2 artikla

Kolmen vuoden kuluessa 8 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetusta päivästä komissio laatii perusteellisen selvityksen sen arvioimiseksi, voidaanko ajoneuvojen, erityisesti tämän direktiivin liitteessä olevassa 7 luvussa tarkoitettujen A ja B ajoneuvojen virityksen estäviä toimenpiteitä aiottujen päivämäärien kannalta pitää riittävinä, riittämättöminä tai liiallisina. Selvityksessä tehtävien päätelmien pohjalta komissio tekee tarvittaessa ehdotukset uusista lainsäädäntötoimenpiteistä.

3 artikla

1. Tyyppihyväksynnän antamista koskeviin menettelyihin tiettyjen kaksi- tai kolmipyöräisten moottoriajoneuvotyyppien renkaille, valaisimille ja merkkivalolaitteille, taustapeileille, polttoainesäiliöille, pakojärjestelmille, turvavöille ja laseille, sekä ajoneuvon osina käytettäville renkaille, valaisimille ja merkkivalolaitteille, taustapeileille, polttoainesäiliöille, pakojärjestelmille, turvavöille tai laseille samoin kuin näiden ajoneuvojen vapaaseen liikkeeseen ja osien vapaaseen markkinoille saattamiseen sovelletaan direktiivin 92/61/ETY II ja III luvun säännöksiä.

2. Tyyppihyväksynnän antamista koskeviin menettelyihin tiettyjen kaksi- tai kolmipyöräisten moottoriajoneuvotyyppien ulkoneville osille, ilman pilaantumista ehkäiseville toimenpiteille, virityksen estäville toimenpiteille, sähkömagneettiselle yhteensopivuudelle, hyväksyttävälle melutasolle, perävaunujen kytkentälaitteille ja sivuvaunun kiinnikkeille, turvavöiden kiinnityksille, tuulilasin pyyhkimille ja tuulilasin pesimille sekä huurteen- ja sumunpoistolaitteille samoin kuin näiden ajoneuvojen vapaaseen liikkeeseen saattamisen edellytyksiin sovelletaan direktiivin 92/61/ETY II ja III luvun säännöksiä.

4 artikla

1. Direktiivin 92/61/ETY 11 artiklan säännösten mukaisesti vahvistetaan, että tämän direktiivin lukujen 1 (renkaat), 2 (valaisimet ja merkkivalolaitteet), 4 (taustapeilit) ja 11 (turvavyöt) vaatimukset vastaavat seuraavia YK:n Euroopan talouskomission ►C1 sääntöjen ◄ sisältämiä vaatimuksia: n:ot 30 ( 5 ), 54 ( 6 ), 64 ( 7 ), 75 ( 8 ) renkaiden osalta, n:ot, 3 ( 9 ), 19 ( 10 ), 20 ( 11 ), 37 ( 12 ), 38 ( 13 ), 50 ( 14 ), 56 ( 15 ), 57 ( 16 ), 72 ( 17 ) ja 82 ( 18 ) valaisimien ja merkkivalolaitteiden osalta, n:o 81 ( 19 ) taustapeilien osalta sekä n:o 16 ( 20 ) turvavöiden osalta, sellaisena kuin ne ovat voimassa tämän direktiivin antamispäivänä.

Sen soveltamiseksi, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään vastaavuudesta, 1 ja 11 luvussa olevia asennusta koskevia vaatimuksia sovelletaan myös Euroopan talouskomission vastaavien ►C1 sääntöjen ◄ mukaisesti tyyppihyväksyttyihin laitteisiin.

2. Jäsenvaltioiden viranomaisten, jotka myöntävät osan tyyppihyväksynnän, on hyväksyttävä 1 kohdassa mainittujen ►C1 sääntöjen ◄ vaatimusten mukaisesti myönnetyt osien tyyppihyväksynnät ja tyyppihyväksyntämerkit tämän direktiivin vaatimusten mukaisesti myönnettyjen osien vastaavien tyyppihyväksyntöjen ja tyyppihyväksyntämerkkien sijasta.

5 artikla

1. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 24 kuukauden kuluessa tämän direktiivin antamispäivästä ehdotuksen, jonka se on laatinut tiukennettujen raja-arvojen soveltamisesta aiheutuneita kustannuksia ja sillä saavutettuja etuja koskevan arvion perusteella, uudesta vaiheesta, jonka aikana vahvistettaisiin toimenpiteet uusien täydentävien ilmaa pilaavia aineita ja melutasoa koskevien raja-arvojen tiukentamisesta tämän direktiivin 5 luvun liitteessä II olevissa I ja II taulukoissa sekä 9 luvun liitteessä I tarkoitetuille ajoneuvoille. Ehdotuksessaan komissio ottaa huomioon ja arvioi ilmaa pilaavien aineiden ja melupäästöjen alentamista koskevien eri toimenpiteiden kustannus/vaikuttavuus-suhteen ja esittää aiottuihin tavoitteisiin nähden oikeasuhteisia ja järkeviä toimenpiteitä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa komission ehdotuksen perusteella tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä, joka tehdään 1 päivään tammikuuta 2001 mennessä, otetaan huomioon tarve sisällyttää myös muita osatekijöitä kuin pelkästään tiukennettuja raja-arvoja. Kyseisessä päätöksessä määrättyjen toimenpiteiden soveltamisesta aiheutuvat kustannukset ja siitä saatava hyöty tutkitaan ja arvioidaan yhdessä asianomaisten osapuolten, kuten teollisuuden, käyttäjien ja kuluttajia tai kansalaisia edustavien ryhmien kanssa, ja nämä toimenpiteet suhteutetaan järkevästi tavoitteisiin.

6 artikla

1. Jäsenvaltiot voivat säätää verohelpotuksista ainoastaan sellaisten moottoriajoneuvojen osalta, jotka ovat tämän direktiivin 5 luvun liitteessä I olevassa 2.2.1.1.3 kohdassa, liitteessä II olevissa taulukoissa I ja II sekä 9 luvun liitteessä I vahvistettujen, ilman pilaantumista ja meluhaittoja ehkäisevien toimenpiteiden mukaisia.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen verohelpotusten on oltava perustamissopimuksen määräysten mukaisia ja niiden on täytettävä seuraavat edellytykset:

— niitä sovelletaan kaikkiin sellaisiin jäsenvaltion markkinoilla kaupan pidettäviin uusiin ajoneuvoihin, jotka jo ►C1 ennakolta täyttävät 1 kohdassa tarkoitetut tämän direktiivin vaatimukset, ◄

— ne päättyvät, kun 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltaminen tulee pakolliseksi,

— ne ovat kunkin moottoriajoneuvotyypin osalta arvoltaan alhaisemmat kuin käyttöön otetuista vahvistettujen raja-arvojen noudattamiseen tähtäävistä teknisistä ratkaisuista ja niiden moottoriajoneuvoon asentamisesta aiheutuneet lisäkustannukset.

3. Komissiolle on ilmoitettava hyvissä ajoin suunnitelmista ottaa käyttöön tai tarkistaa 1 kohdassa tarkoitettuja verohelpotuksia, jotta komissio voisi esittää asiasta omat huomionsa.

7 artikla

Tarvittavat muutokset:

— edellä 4 artiklassa tarkoitettuihin Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission ►C1 sääntöihin ◄ tehtyjen tarkistusten huomioon ottamiseksi, ja

— liitteen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen, lukuun ottamatta ilman pilaantumista ja meluhaittoja koskevia raja-arvoja, jotka sisältyvät 5 luvun liitteessä I olevaan 2.2.1.1.3 kohtaan, liitteessä II oleviin taulukoihin I ja II sekä 9 luvun liitteeseen I,

annetaan moottoriajoneuvoja ja niiden perävaunuja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY ( 21 ) 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

8 artikla

1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18 päivään joulukuuta 1998 mennessä. Niiden on viipymättä ilmoitettava tästä komissiolle.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen ►C1 jäsenvaltiot eivät saa enää kieltää ◄ tämän direktiivin tai sen tiettyjen lukujen määräysten mukaisten ajoneuvojen ensimmäistä liikkeelle laskemista.

Niiden on sovellettava näitä määräyksiä 17 päivästä kesäkuuta 1999 alkaen.

Tiettyjen luvuissa 5, 8 ja 9 olevien määräysten soveltamista lykätään kuitenkin kyseisissä luvuissa olevien erityismainintojen mukaisesti.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiivin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

9 artikla

1. Tämän direktiivin tullessa sovellettavaksi kumotaan kaksi- tai kolmipyöräisten sivuvaunullisten tai sivuvaunuttomien moottoriajoneuvojen taustapeilejä ja niiden asennusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä heinäkuuta 1980 annettu neuvoston direktiivi 890/780/ETY ( 22 ).

2. Niitä osia, joille on myönnetty edellä 1 kohdassa tarkoitetun direktiivin liitteessä I määrätty tyyppihyväksyntä, voidaan kuitenkin edelleen käyttää.

3. Moottoripyörien sallittua melutasoa ja pakojärjestelmää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 23 päivänä marraskuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 78/1015/ETY ( 23 ), kumotaan 8 artiklan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuna päivänä.

4. Direktiivissä 78/1015/ETY tarkoitettu osan tyyppihyväksyntä voidaan 8 artiklan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun päivään asti myöntää direktiivissä 92/61/ETY tarkoitettujen ajoneuvojen tyyppihyväksymistä varten 7 artiklassa mainittuun päivämäärään saakka. Sovelletaan direktiivin 78/1015/ETY liitteessä I olevassa ►C3 2.1.1 kohdassa ◄ vahvistettuja melutason raja-arvoja.

Näiden ajoneuvojen ensimmäisen liikkeelle laskemisen osalta sovelletaan direktiivin 92/61/ETY 15 artiklan 4 kohdan c alakohtaa.

5. Tämän direktiivin tultua voimaan sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 3 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/336/ETY ( 24 ) säännöksiä ei enää sovelleta ajoneuvoihin, jotka kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan.

10 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

11 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.









1 LUKU

KAKSI- JA KOLMIPYÖRÄISTEN AJONEUVOJEN RENKAAT JA NIIDEN ASENNUS







LUETTELO LIITTEISTÄ LIITE I Osan tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset määräykset renkaiden osalta … Lisäys 1 Kaksi- ja kolmipyöräisille moottoriajoneuvoille tarkoitettua rengastyyppiä koskeva ilmoituslomake … Lisäys 2 Kaksi- ja kolmipyöräisille moottoriajoneuvoille tarkoitettujen renkaiden osan tyyppihyväksyntätodistus … LIITE II Määritelmät, merkinnät ja vaatimukset … Lisäys 1 Selittävä kaavio … Lisäys 2 Renkaan merkintöjen järjestely … Lisäys 3 Luettelo kantavuusluvuista ja vastaavista suurimmista sallituista massoista … Lisäys 4 Tiettyjen rengastyyppien merkinnät ja mitat … Lisäys 5 Renkaan mittojen mittausmenetelmä … Lisäys 6 Kuormitus-/nopeustestin menettely … Lisäys 7 Kantavuuden vaihtelu nopeuteen vaikuttavana tekijänä … Lisäys 8 Renkaiden dynaamisen laajenemisen määrittämisen menetelmä … LIITE III Ajoneuvoja koskevat vaatimukset renkaiden asentamisen osalta … Lisäys 1 Kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvotyyppien renkaiden asennusta koskeva ilmoituslomake … Lisäys 2 Ajoneuvon tyyppihyväksyntätodistus renkaiden asentamisen osalta kaksi- ja kolmipyöräiseen moottoriajoneuvotyyppiin …









LIITE I

OSAN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET RENKAIDEN OSALTA

1. OSAN TYYPPIHYVÄKSYNTÄHAKEMUS

1.1 Rengastyyppiä koskevan osan tyyppihyväksyntähakemuksessa on oltava täsmälliset tiedot siitä rengastyypistä, jolle osan tyyppihyväksyntämerkintää haetaan.

1.2 Jokaisen rengastyypin kohdalla hakemuksessa on lisäksi oltava täsmälliset tiedot: 1.2.1 renkaan kokomerkinnästä kuten liitteessä II olevassa 1.16 kohdassa määritellään, 1.2.2 merkistä tai kaupallisesta merkistä, 1.2.3 käyttöluokasta: normaali, erikois, talvi tai mopedi, 1.2.4 renkaan rakenteesta (ristikudos, puolivyö, vyö), 1.2.5 nopeusluokkatunnuksesta, 1.2.6 kantavuusluvun tunnuksesta, 1.2.7 siitä, onko rengas tarkoitettu käytettäväksi sisärenkaan kanssa vai ilman sisärengasta, 1.2.8 siitä, onko rengas ”tavallinen” vai ”vahvistettu”, 1.2.9 kudoskerrosnumerosta moottoripyöräjohdannaisille, 1.2.10 ulkomitoista: renkaan kokonaisleveys ja kokonaishalkaisija, 1.2.11 vanteista, joille renkaan voi asentaa, 1.2.12 mitta- ja testivanteesta, 1.2.13 testi- ja mittauspaineesta, 1.2.14 liitteessä II olevassa 1.19 kohdassa tarkoitetusta kertoimesta x, 1.2.15 renkaan valmistajan antamasta suurimmasta sallitusta nopeudesta ja suurimmasta sallitusta kantavuudesta tälle suurimmalle nopeudelle koskien renkaita, jotka on merkitty kirjaimella ”V” kokomerkinnän yhteyteen, ja jotka on tarkoitettu 240 km/h nopeuksille tai renkaita jotka on merkitty kirjaimella ”Z” kokomerkinnän yhteyteen, ja jotka on tarkoitettu yli 270 km/h nopeuksille. Suurin sallittu nopeus ja vastaava kantavuus on ilmoitettava tyyppihyväksyntätodistuksessa (tämän liitteen lisäys 2).

1.3 Osan tyyppihyväksyntähakemuksen mukana on oltava kolmena kappaleena luonnokset tai valokuvat, joista käy ilmi kulutuspinnan kuvio ja mittausvanteen päälle asennetun täytetyn renkaan vaippa, josta näkyy hyväksyntää hakevan rengastyypin asiaankuuluvat mitat (katso liitteessä II olevat 3.1.1 ja 3.1.2 kohta). Hakemuksen mukana on lisäksi oltava hyväksytyn testilaboratorion antama testiraportti tai kaksi näytekappaletta rengastyypistä toimivaltaisen viranomaisen harkinnan mukaan.

1.4 Renkaan valmistaja voi pyytää osan EY-tyyppihyväksynnän laajentamista koskemaan myös muita muunneltuja rengastyyppejä.

1.5 Tämä direktiivi ei koske uusia renkaita, jotka on suunniteltu vain maastokäyttöön ja joissa on merkintä ”NHS” (ei maantiekäyttöön) tai kilpailuihin.

2. MERKINNÄT

Rengastyypin näytekappaleissa, jotka on toimitettu osan tyyppihyväksyntää varten, on oltava hakijan selvästi näkyvä ja pysyvästi merkitty merkki tai kaupallinen merkki ja riittävästi tilaa osan tyyppihyväksyntämerkille.

3. OSAN TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKI

Kaikissa sen tyypin mukaisissa renkaissa, jotka on osatyyppihyväksytty tätä direktiiviä noudattaen, on oltava kaksi- ja kolmipyöräisten mottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun direktiivin 92/61/ETY liitteessä V mainittu osan tyyppihyväksynnän merkki.

Arvo ”a”, joka määrittää kolmion, lukujen ja kirjainten muodostaman merkin mitat ei saa olla pienempi kuin 2 millimetriä.

4. RENGASTYYPIN MUUTOS

4.1 Muutos renkaan kulutuspinnan kuvioinnissa ei edellytä liiteessä II määrättyjen testien toistamista.









Lisäys 1









Lisäys 2









LIITE II

MÄÄRITELMÄT, MERKINNÄT JA VAATIMUKSET

1. MÄÄRITELMÄT

Tässä kappaleessa tarkoitetaan:

1.1 ”rengastyypillä” niitä renkaita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavissa asioissa: 1.1.1 merkki tai kaupallinen merkki; 1.1.2 renkaan kokomerkintä; 1.1.3 käyttöluokka (tavallinen: tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetut renkaat; erikoinen: erikoiskäyttöön tarkoitetut renkaat kuten esimerkiksi sekä tiekäyttöön että maastokäyttöön tarkoitetut renkaat; talvirenkaat tai mopedin renkaat); 1.1.4 rakenne (ristikudos, puolivyö, vyö); 1.1.5 nopeusluokkatunnus; 1.1.6 kantavuusluvun tunnus; 1.1.7 poikkileikkausmitat tiettyyn vanteeseen asennettuna;

1.2 ”renkaan rakenteella” renkaan rungon teknisiä ominaisuuksia. Erityisesti seuraavat rakenteet erotetaan toisistaan: 1.2.1 ”ristikudoksella” renkaan rakennetta, jossa kudoslangat ulottuvat renkaan jalkaan ja ne on asetettu vuoroittaisiin kulmiin, jotka ovat selvästi alle 90o renkaan kulututspinnan keskiviivasta; 1.2.2 ”puolivyöllä””ristikudostyyppisen” renkaan rakennetta, jossa runkoa rajoittaa vyö, joka muodostuu kahdesta tai useammasta ehdottomasti venymättömästä lankamateriaalista, jotka on asetettu vuoroittaisiin kulmiin lähelle rungon kulmia; 1.2.3 ”vyöllä” renkaan rakennetta, jossa kudoslangat ulottuvat jalkoihin ja ne on asetettu selvästi 90o kulmaan renkaan kulutuspinnan keskiviivaan nähden rungon ollessa vakiinnutettuna olennaisesti venymättömällä kehänsuuntaisella vyöllä; 1.2.4 ”vahvistetulla” renkaan rakennetta, jossa runko on vastaavaa tavallista rengasta kestävämpi;

1.3 ”jalalla” muodoltaan ja rakenteeltaan sellaista renkaan osaa, joka sopii vanteeseen ja pitää renkaan siinä ( 25 );

1.4 ”langoilla” säikeitä, jotka muodostavat kudoksen kankaan ilmarenkaassa (25) ;

1.5 ”kudoksella” kerrosta yhdensuuntaisia kumipäällystettyjä lankoja (25) ;

1.6 ”rungolla” renkaan osaa, joka kestää kuorman ja joka ei ole kulutuspintaa eikä sivua (25) ;

1.7 ”kulutuspinnalla” sitä osaa renkaasta, joka koskettaa maahan (25) ;

1.8 ”kyljellä” kulutuspinnan ja sen osan, jonka vanteen on tarkoitus peittää; väliin jäävää osaa (25) ;

1.9 ”kulutuspinnan uralla” tilaa kahden vierekkäisen ulokkeen tai palamaisen elementin välissä kulutuspinnan kuviossa (25) ;

1.10 ”pääurilla” kulutuspinnan keskiosassa olevia leveitä uria;

1.11 ”poikkileikkausleveydellä (S)” suoraviivaista paineistetun renkaan kylkien ulkopintojen välistä etäisyyttä ilman merkinnöistä, koristeista tai suojaavista nauhoista tai ulokkeista johtuvia ulkonemia (25) ;

1.12 ”kokonaisleveydellä” suoraviivaista paineistetun renkaan kylkien ulkopintojen välistä etäisyyttä mukaan lukien merkinnät, koristeet ja suojaavat nauhat tai ulkonemat (25) ; kokonaisleveys renkaalla, jonka kulutuspinnan leveys on suurempi kuin poikkileikkausleveys, on sama kuin kulutuspinnan leveys;

1.13 ”poikkileikkauksen korkeudella (H)” etäisyyttä, joka on puolet renkaan ulkohalkaisijan ja vanteen nimellisen halkaisijan erotuksesta (25) ;

1.14 ”nimellisellä poikkileikkaussuhteella (Ra)” sadalla kerrottuna lukua, joka saadaan jakamalla luku, joka kuvaa poikkileikkauksen nimellistä korkeutta, luvulla, joka kuvaa nimellistä poikkileikkausleveyttä (S1), kun kummatkin ilmaistaan samassa mittayksikössä;

1.15 ”ulkohalkaisijalla (D)” paineistetun uuden renkaan kokonaishalkaisijaa (25) ;

1.16 ”renkaan kokomerkinnällä” merkintää, joka osoittaa; 1.16.1 nimellisen poikkileikkauksen leveyden (S1) (ilmaistuna millimetreissä, paitsi kun on kyse renkaista, joille on tämän liitteen lisäyksessä 4 olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa esitetty kokomerkintä); 1.16.2 nimellisen poikkileikkaussuhteen (Ra), paitsi kun on kyse renkaista, joille on tämän liitteen lisäyksessä 4 olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa esitetty kokomerkintä; 1.16.3 tavanomaisen ”d” luvun, joka ilmaisee vanteen nimellisen halkaisijan ja vastaa tätä halkaisijaa ilmaistuna joko koodina (100:aa pienempi numero) tai millimetreinä (100:aa suurempi numero). 1.16.3.1 ”D” merkin arvot millimetreinä koodin muodossa ilmaistuna ovat seuraavat:



”d” merkki ilmaistuna joko yhdellä tai kahdella numerolla symbolina vanteen nimellisestä halkaisijasta Vastaava millimetreinä 4 102 5 127 6 152 7 178 8 203 9 229 10 254 11 279 12 305 13 330 14 356 15 381 16 406 17 432 18 457 19 483 20 508 21 533 22 559 23 584

1.17 ”vanteen nimellisellä halkaisijalla (d)” vanteen halkaisijaa, jolle rengas on suunniteltu asennettavaksi (25) ;

1.18 ”vanteella” renkaan ja sisärenkaan tukea tai sisärenkaattomalle renkaalle tukea, jolle renkaan jalat asetetaan (25) ;

1.19 ”teoreettisella vanteella” teoreettista vannetta, jonka leveys olisi x kertaa nimellinen poikkileikkausleveys. Renkaan valmistajan on määritettävä arvo x;

1.20 ”mittavanteella” vannetta, jolle rengas on asennettava koon mittaamista varten;

1.21 ”testausvanteella” vannetta, jolle rengas on asennettava testausta varten;

1.22 ”murenemisella” kuminpalasten irtoamista kulutuspinnasta;

1.23 ”lankojen irtoamisella” lankojen irtoamista kumipäällysteestään;

1.24 ”kudosten irtoamisella” kudosten irtoamista toisistaan;

1.25 ”kulutuspinnan irtoamisella” kulutuspinnan irtoamista rungosta;

1.26 ”kantavuusluvulla” lukua, joka liittyy suurimpaan sallittuun kuormaan, jonka rengas voi kestää nopeudella, joka vastaa sen nopeustunnusta valmistajan määrittelemien käyttöolosuhteiden mukaisesti. Liitteen II lisäys 3 sisältää luettelon luokista ja vastaavista kuormituksista;

1.27 ”taulukolla kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan” liitteen II lisäyksessä 7 olevaa taulukkoa, jossa on kantavuuslukujen ja nopeusluokkatunnusten mukaan kantavuuden vaihtelut, jotka rengas voi kestää, kun sitä käytetään nopeuksilla, jotka poikkeavat sen nopeusluokkatunnusta vastaavasta nopeudesta;

1.28 ”nopeusluokalla”, 1.28.1 jäljempänä 1.28.2 kohdassa olevalla nopeusluokkatunnuksella ilmaistua nopeutta, 1.28.2 nopeusluokat ovat seuraavan taulukon mukaiset:



Nopeusluokkatunnus Vastaava nopeus (km/h) B 50 F 80 G 90 J 100 K 110 L 120 M 130 N 140 P 150 Q 160 R 170 S 180 T 190 U 200 H 210 V 240 W 270 1.28.3 renkaat, jotka soveltuvat suuremmille nopeuksille kuin 240 km/h on merkitty kirjaimella ”V” tai ”Z” renkaan kokomerkinnän yhteyteen renkaan rakennetta koskevien merkintöjen eteen;

1.29 ”talvirenkaalla” rengasta, jonka kulutuspinnan kuvio ja rakenne on suunniteltu ennen kaikkea varmistamaan tavanomaista rengasta paremman käyttäytymisen mudassa, tuoreessa lumessa tai loskassa. Talvirenkaiden kulutuspinnan kuvio koostuu tavallisesti urista ja/tai kohoumista, jotka ovat harvemmassa kuin tavanomaisessa renkaassa;

1.30 ”MST:llä” (multiservice tyre eli monikäyttörengas) monikäyttöistä rengasta, tai toisin sanoen rengasta, joka soveltuu sekä tiekäyttöön että maastokäyttöön;

1.31 ”suurimmalla kuormituksella” suurinta massaa, jonka rengas voi kestää: 1.31.1 enintään 130 km/h olevilla nopeuksilla suurin kuormitus ei saa olla suurempi kuin renkaan asianomaiseen kantavuuslukuun liittyvän arvon prosenttiosuus, joka on osoitettu taulukossa ”Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan”, (katso kohta 1.27) renkaan nopeusluokkatunnuksen ja ajoneuvon, johon rengas on asennettu, suurimman nopeuden mukaisesti; 1.31.2 yli 130 km/h, mutta enintään 210 km/h oleville nopeuksille suurin kuormitus ei saa olla suurempi kuin renkaan kantavuuslukuun liittyvä massan arvo; 1.31.3 yli 210 km/h, mutta enintään 240 km/h oleville nopeuksille suunniteltujen renkaiden suurin kuormitus ei saa olla suurempi kuin renkaan kantavuuslukuun liittyvän massan prosenttiosuus, joka on osoitettu jäljempänä olevassa taulukossa renkaan nopeusluokkatunnuksen ja sen ajoneuvon, johon rengas on asennettava, suurimman suunnitellun nopeuden mukaisesti;



Suurin nopeus (km/h) (1) Suurin kuormitus (%) Nopeusluokka V Nopeusluokka W (3) 210 100 100 220 95 100 230 90 100 240 85 100 250 (80) (2) 95 260 (75) (2) 85 270 (70) (2) 75 (1) Suurimman kuormituksen suoraviivainen interpolaatio on sallittu väleissä oleville suurimmille nopeuksille. (2) Sovellettavissa ainoastaan renkaisiin, jotka on merkitty kirjaimella ”V” kokomerkinnän yhteyteen, ja vain renkaan valmistajan määrittelemään suurimpaan nopeuteen asti. (Katso liitteen I 1.2.15 kohta). (3) Sovellettavissa myös renkaisiin, jotka on merkitty kirjaimella ”Z” kokomerkinnän yhteyteen. 1.31.4 yli 270 km/h nopeuksilla kuormitus ei saa olla suurempi kuin massa, jonka renkaan valmistaja on määrittänyt renkaan nopeuden mukaisesti; 270 km/h ja suurimman renkaan valmistajan salliman nopeuden välissä oleville nopeuksille sovelletaan kuormituksen suoraviivaista interpolaatiota;

1.32 ”mopedin renkaalla” rengasta, joka on suunniteltu asennettavaksi mopediin;

1.33 ”moottoripyörän renkaalla” rengasta, joka on suunniteltu ensisijaisesti asennettavaksi moottoripyörään;

1.34 ”renkaan vierintämatkalla (Cr)” sitä teoreettista matkaa, jonka ajoneuvon pyörän keskus (akseli) kulkee renkaan yhden täyden kierroksen aikana, ja joka saadaan seuraavan kaavan avulla: Cr = f × D, jossa D on 3.1.2 kohdassa määritellyn renkaan kokomerkinnän mukainen renkaan ulkohalkaisija f = 3,02 renkaille, joiden vanteen halkaisijan koodi on suurempi tai sama kuin 13 3,03 vyörenkaille, joiden vanteen halkaisijan koodi ei ole suurempi kuin 12 2,99 ristikudosrenkaille, joiden vanteen halkaisijan koodi ei ole suurempi kuin 12.

2. MERKINNÄT

2.1 Renkaassa on ainakin yhdessä kyljessä oltava seuraavat merkinnät: 2.1.1 merkki tai kaupallinen merkki; 2.1.2 edellä 1.16 kohdassa tarkoitettu renkaan kokomerkintä; 2.1.3 rakenteen merkintä seuraavasti: 2.1.3.1 ristikudosrenkaissa ei merkintää tai kirjain ”D” vanteen halkaisijan koodin edessä; 2.1.3.2 puolivyörenkaissa kirjain ”B” vanteen halkaisijan koodin edessä ja haluttaessa sanat ”BIAS-BELTED”; 2.1.3.3 vyörenkaissa kirjain ”R” vanteen halkaisijan koodin edessä ja haluttaessa sana ”RADIAL”; 2.1.4 renkaan nopeusluokka, ilmaistuna 1.28.2 kohdassa tarkoitetulla tunnuksella; 2.1.5 edellä 1.26 kohdassa tarkoitettu kantavuusluku; 2.1.6 sana ”TUBELESS”, jos rengas on tarkoitettu käytettäväksi ilman sisärengasta; 2.1.7 symboli ”REINFORCED” tai ”REINF”, jos rengas on vahvistettu rengas; 2.1.8 valmistuspäivämäärä kolmen numeron ryhmänä, joista kaksi ensimmäistä osoittaa viikon ja kolmas vuoden. Tämän tiedon tarvitsee näkyä vain yhdessä kyljessä; 2.1.9 talvirenkaiden osalta tunnus ”M + S” tai ”M.S” tai ”M & S”; 2.1.10 monikäyttörenkaiden osalta tunnus ”MST”; 2.1.11 mopedille suunnitellun renkaan osalta termi ”MOPED” tai ”CICLOMOTORE” tai ”CYCLOMOTEUR”; 2.1.12 Renkaat, jotka soveltuvat yli 240 km/h nopeuksille, on merkittävä asianmukaisella kirjaimella ”V” tai ”Z” siten kuin ne merkitään (katso osa 1.31.3) renkaan kokomerkinnän yhteyteen rakenteen merkinnän eteen (katso osa 2.1.3). 2.1.13 Renkaissa, jotka soveltuvat yli 240 km/h nopeuksille (tai 270 km/h nopeuksille) on oltava suluissa merkintä kantavuusluvusta (katso 2.1.5 kohta), joka on sovellettavissa 210 km/h nopeudelle (tai 240 km/h nopeudelle) ja vastaava nopeusluokkatunnus (katso 2.1.4 kohta) seuraavasti: — ”V” renkaissa, joiden kokomerkinnän yhteydessä on kirjain ”V”. — ”W” renkaissa, joiden kokomerkinnän yhteydessä on kirjain ”Z”.

2.2 Lisäyksessä 2 on esimerkki renkaan merkintöjen merkintätavasta.

2.3 Edellä 2.1 kohdassa tarkoitetut merkinnät ja liitteen I 3 kohdassa määrätty osan tyyppihyväksyntämerkki on valettava upotettuna tai kohokuvioisena renkaisiin. Merkintöjen on oltava selvästi luettavissa.

3. RENKAITA KOSKEVAT VAATIMUKSET

3.1 Renkaan mitat

3.1.1 Poikkileikkausleveys 3.1.1.1 poikkileikkausleveys lasketaan seuraavalla kaavalla: S = S1 + K (A − A1) missä: S = poikkileikkausleveys millimetreinä mittavanteella mitattuna S1 = nimellinen poikkileikkausleveys (millimetreinä), joka on ilmoitettu renkaan kyljessä olevassa kokomerkinnässä A = mittavanteen leveys (millimetreinä), joka on ilmoitettu valmistajan teknisessä kuvauksessa A1 = teoreettisen vanteen leveys millimetreinä ilmaistuna S1:n arvoa kerrottuna renkaan valmistajan määrittämällä kertoimella x käytetään A1:n arvona ja K:n arvona käytetään arvoa 0,4. 3.1.1.2 Jos kuitenkin renkaan kokomerkintä on liitteen II lisäyksessä 4 olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, poikkileikkausleveys (S1) ja teoreettisen vanteen leveys (A1) on taulukoissa olevaa renkaan kokomerkintää vastapäätä.

3.1.2 Renkaan ulkohalkaisija; 3.1.2.1 Renkaan ulkohalkaisija saadaan seuraavalla kaavalla: D = d + 2H missä: D = ulkohalkaisija, millimetreinä ilmaistuna d = vanteen nimellinen halkaisija millimetreinä ilmaistuna H = renkaan nimellinen korkeus H = S1 × 0,1 Ra, missä S1 = nimellinen poikkileikkausleveys Ra = nimellinen poikkileikkaussuhde kuten 2.1.3 kohdan mukaisessa renkaan kyljessä olevassa kuvauksessa määritellään. 3.1.2.2 Niiden rengastyyppien, joiden kokomerkintä on tämän liitteen lisäyksessä 4 olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, ulkohalkaisija on taulukoissa olevaa renkaan kokomerkintää vastapäätä.

3.1.3 Renkaan mittausmenetelmä; Renkaan mitat mitataan tämän liitteen lisäyksessä 5 määrätyllä tavalla.

3.1.4 Renkaan poikkileikkausleveyttä koskevat eritelmät 3.1.4.1 Renkaan kokonaisleveys saa olla pienempi kuin renkaan poikkileikkausleveys S, joka määrätään 3.1.1 kohdan mukaisesti. 3.1.4.2 Se saa ylittää tuon arvon tämän liitteen lisäyksessä 4 määrättyyn arvoon saakka tai silloin, kun mainitussa lisäyksessä 4 ei ole renkaan kokomerkintää, seuraavien prosenttimäärien verran: 3.1.4.2.1 mopedin renkaat, ja moottoripyörän tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetut renkaat ja talvirenkaat: + 10 %, kun vanteen halkaisijan koodi on 13 ja sitä suurempi + 8 %, kun vanteen halkaisijan koodi on korkeintaan 12 3.1.4.2.2 monikäyttörenkaat, jotka soveltuvat rajoitettuun maantiekäyttöön ja jotka on merkitty merkinnällä MST + 25 %.

3.1.5 Renkaan ulkohalkaisijaa koskevat eritelmät 3.1.5.1 Renkaan ulkohalkaisija ei saa alittaa tämän liitteen lisäyksessä 4 määrättyjä halkaisijan vähimmäisarvoja eikä ylittää halkaisijan enimmäisarvoja. 3.1.5.2 Jos renkaan kokomerkintää ei ole määrätty tämän liitteen lisäyksessä 4, renkaan ulkohalkaisija ei saa alittaa halkaisijan vähimmäisarvoja eikä ylittää halkaisijan enimmäisarvoja, jotka saadaan seuraavaa kaavaa soveltamalla: Dmin = d + (2H × a) Dmax = d + (2H × b) missä: H ja d ovat vastaavasti 3.1.2.1 kohdan määritelmän mukaisia sekä a ja b ovat vastaavasti 3.1.5.2.1 ja 3.1.5.2.2 kohdan määritelmien mukaisia. 3.1.5.2.1 mopedin renkaalle, tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetulle renkaalle ja talvirenkaalle:



a vanteen halkaisija 13 ja suurempi 0,97 vanteen halkaisija enintään 12 0,93 monikäyttörenkaalle 1,00 3.1.5.2.2 mopedin renkaalle ja moottoripyörän tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetulle renkaalle:



b vanteen halkaisija 13 ja suurempi 1,07 vanteen halkaisija enintään 12 1,10 talvi- ja monikäyttörenkaat 1,12

3.2 Kuormitus-/nopeustesti

3.2.1 Renkaalle on tehtävä kuormitus-/nopeustesti liitteen II lisäyksessä 6 määritellyn menetelmän mukaisesti. 3.2.1.1 Hakemuksen koskiessa renkaita, jotka on merkitty kirjaimella ”V” kokomerkinnän yhteyteen, ja jotka on suunniteltu yli 240 km/h nopeuksille tai renkaita, jotka on merkitty kirjaimella ”Z” kokomerkinnän yhteyteen, ja jotka soveltuvat yli 270 km/h nopeuksille (katso liitteen I 1.2.15 kohta), yllä mainittu kuormitus-/nopeustesti suoritetaan yhdellä renkaalla kuormitus- ja nopeusolosuhteissa, jotka on merkitty sulkeissa renkaaseen (katso 2.1.13 kohta). Toinen kuormitus-/nopeustesti on suoritettava toiselle saman tyyppiselle renkaalle renkaan valmistajan määrittelemissä suurimmissa kuormitus- ja nopeusolosuhteissa, mikäli sellaiset on annettu.

3.2.2 Onnistuneen kuormitus-/nopeustestin jälkeen renkaassa ei saa lainkaan esiintyä kulutuspinnan, kudosten, tai lankojen irtoamista, tai murenemista tai lankojen murtumista.

3.2.3 Renkaan ulkohalkaisija ei saa olla vähintään kuusi tuntia kuormitus-/nopeustestin jälkeen mitattuna enempää kuin ± 3,5 % suurempi tai pienempi kuin ennen testiä mitattu ulkohalkaisija.

3.2.4 Renkaan kokonaisleveys, joka on mitattu kuormitus-/nopeustestin lopussa ei saa ylittää 3.1.4.2 kohdassa määriteltyä arvoa.

3.3 Renkaiden dynaaminen kasvu

Liitteen II lisäyksen 8 1.1 kohdassa mainituilla renkailla, jotka ovat läpäisseet 3.2.1 kohdassa vaaditun kuormitus-/nopeustestin, on suoritettava dynaaminen kasvutesti mainitussa lisäyksessä määritellyn toimintamenetelmän mukaisesti.

3.4 Kun valmistaja tuottaa rengassarjan kuormitus-/nopeustestiä ja dynaamista kasvutestiä ei ole tarpeen suorittaa sarjan jokaiselle rengastyypille. Epäedullisimman tuloksen tuottavan renkaan valinta jätetään osan tyyppihyväksynnästä vastaavan viranomaisen harkinnan varaan.

3.5 Muutos renkaan kulutuspinnan kuviossa ei tee aiheelliseksi tämän liitteen 3.2 ja 3.3 kohdassa määriteltyjen testien uusimista.

3.6 Hyväksynnän laajentaminen yli 240 km/h nopeuksille suunnitelluille renkaille, jotka on merkitty kirjaimella ”V” kokomerkinnän yhteyteen (tai yli 270 km/h nopeuksille soveltuville renkaille, jotka on merkitty kirjaimella ”Z” kokomerkinnän yhteyteen, jolla haetaan todistusta poikkeaville suurimmille nopeuksille ja/tai kuormituksille, myönnetään siinä tapauksessa, että testin suorittamisesta vastuussa oleva tekninen laitos toimittaa uuden testiraportin, joka koskee uutta suurinta nopeutta ja kuormitusta. Tällaiset tiedot uusista kuormitus-/nopeuskyvyistä on eriteltävä liitteen I lisäyksessä 2.









Lisäys 1

Selittävä kaavio

(katso tämän liitteen 1 kohta)









Lisäys 2

Renkaan merkintöjen järjestely

Esimerkki merkinnöistä, jotka täytyy olla tyyppihyväksytyissä rengastyypeissä







b 100/80 B 18 53 S TUBELESS M + S 013

Näillä merkinnöillä tarkoitetaan rengasta,

— jonka nimellinen poikkileikkausleveys on 100

— jonka nimellinen poikkileikkaussuhde on 80

— joka on rakenteeltaan puolivyörengas (B)

— jonka vanteen halkaisija on 457 mm, ja koodi tälle on 18

— jonka kantavuus on 206 kg, joka vastaa kantavuuslukua 53 (katso lisäyksen 3 luettelo)

— joka on luokiteltu nopeusluokkaan S (suurin nopeus 180 km/h)

— joka voidaan asentaa ilman sisärengasta (tubeless)

— joka on talvirengas (M + S)

— joka on valmistettu viikolla 1 (01) vuonna 1993 (3).

Renkaan merkintöjen sijainti ja järjestys on seuraava:

a) kokomerkintä, joka sisältää nimellisen poikkileikkausleveyden, nimellisen poikkileikaussuhteen, rakenteen merkin (tarvittaessa) ja vanteen nimellisen halkaisijan on oltava edellä esitetyn esimerkin mukainen s.o. 100/80 B 18;

b) kantavuusluku ja nopeusluokkatunnus on asetettava renkaan kokomerkinnän lähelle. Ne saavat olla joko sen edellä tai jäljessä tai asetettuna ylä- tai alapuolelle;

c) merkinnät ”TUBELESS” ja ”REINFORCED” tai ”REINF” ja ”M + S” tai ”M.S.” tai ”M & S” ja ”MST” ja/tai ”MOPED”, ”CICLOMOTORE” tai ”CYCLOMOTEUR” saavat olla etäämmällä kokomerkinnöistä;

d) yli 240 km/h nopeuksille soveltuvissa renkaissa kirjaimet ”V” tai ”Z” on tarvittaessa merkittävä rakennemerkinnän eteen (esim. 140/60ZR18). Viitteellinen kantavuusluku ja nopeusluokkatunnus on tarvittaessa merkittävä sulkuihin (katso liitteen II 2.1.13 kohta).









Lisäys 3

Luettelo kantavuusluvuista ja vastaavista suurimmista sallituista massoista

A = kantavuusluku

B = vastaava suurin sallittu massa (kg)







A B 0 45 1 46,2 2 47,5 3 48,7 4 50 5 51,5 6 53 7 54,5 8 56 9 58 10 60 11 61,5 12 63 13 65 14 67 15 69 16 71 17 73 18 75 19 77,5 20 80 21 82,5 22 85 23 87,5 24 90 25 92,5 26 95 27 97,5 28 100 29 103 30 106 31 109 32 112 33 115 34 118 35 121 36 125 37 128 38 132 39 136 40 140 41 145 42 150 43 155 44 160 45 165 46 170 47 175 48 180 49 185 50 190 51 195 52 200 53 206 54 212 55 218 56 224 57 230 58 236 59 243 60 250 61 257 62 265 63 272 64 280 65 290 66 300 67 307 68 315 69 325 70 335 71 345 72 355 73 365 74 375 75 387 76 400 77 412 78 425 79 437 80 450 81 462 82 475 83 487 84 500 85 515 86 530 87 545 88 560 89 580 90 600 91 615 92 630 93 650 94 670 95 690 96 710 97 730 98 750 99 775 100 800 101 825 102 850 103 875 104 900 105 925 106 950 107 975 108 1 000 109 1 030 110 1 060 111 1 090 112 1 120 113 1 150 114 1 180 115 1 215 116 1 250 117 1 285 118 1 320 119 1 360 120 1 400









Lisäys 4

Tiettyjen rengastyyppien merkinnät ja mitat

(Katso liite II, 3.1.1.2, 3.1.2.2, 3.1.4.2 ja 3.1.5.1 kohta)







TAULUKKO 1 A mopedin renkaat merkinnät ja vanteen halkaisija koodiin 12 saakka Renkaan kokomerkintä Teoreettisen vanteen leveys (koodi) (A1) Kokonaishalkaisija (mm) Nimellinen poikkileikkausleveys (S1) (mm) Suurin kokonaisleveys (mm) Dmin D Dmax 2 —12 1.35 413 417 426 55 59 2¼—12 1.50 425 431 441 62 67 2½— 8 1.75 339 345 356 70 76 2½— 9 1.75 365 371 382 70 76 2¾— 9 1.75 375 381 393 73 79 3 —10 2.10 412 418 431 84 91 3 —12 2.10 463 469 482 84 91







TAULUKKO 1 B Moottoripyörän renkaat Merkinnät ja vanteen halkaisija koodiin 12 saakka Renkaan kokomerkintä Teoreettisen vanteen leveys (koodi) (A1) Kokonaishalkaisija (mm) Nimellinen poikkileikkausleveys (S1) (mm) Suurin kokonaisleveys (mm) Dmin D Dmax 2.50— 8 1.50 328 338 352 65 70 2.50— 9 354 364 378 2.50—10 379 389 403 2.50—12 430 440 451 2.75— 8 1.75 338 348 363 71 77 2.75— 9 364 374 383 2.75—10 389 399 408 2.75—12 440 450 462 3.00— 4 2.10 241 251 264 80 86 3.00— 5 266 276 291 3.00— 6 291 301 314 3.00— 7 317 327 342 3.00— 8 352 362 378 3.00— 9 378 388 401 3.00—10 403 413 422 3.00—12 454 464 473 3.25— 8 2.50 362 372 386 88 95 3.25— 9 388 398 412 3.25—10 414 424 441 3.25—12 465 475 492 3.50— 4 2.50 264 274 291 92 99 3.50— 5 289 299 316 3.50— 6 314 324 341 3.50— 7 340 350 367 3.50— 8 376 386 397 3.50— 9 402 412 430 3.50—10 427 437 448 3.50—12 478 488 506 4.00— 5 2.50 314 326 346 105 113 4.00— 6 339 351 368 4.00— 7 365 377 394 4.00— 8 401 415 427 4.00—10 452 466 478 4.00—12 505 517 538 4.50— 6 3.00 364 376 398 120 130 4.50— 7 390 402 424 4.50— 8 430 442 464 4.50— 9 456 468 490 4.50—10 481 493 515 4.50—12 532 544 568 5.00— 8 3.50 453 465 481 134 145 5.00—10 504 516 532 5.00—12 555 567 583 6.00— 6 4.00 424 436 464 154 166 6.00— 7 450 462 490 6.00— 8 494 506 534 6.00— 9 520 532 562







TAULUKKO 2 Moottoripyörän ja mopedin renkaat Tavallinen profiili Renkaan kokomerkintä Teoreettisen vanteen leveys (koodi) (A1) Kokonaishalkaisija (mm) Nimellinen poikkileikkausleveys (S1) (mm) Suurin kokonaisleveys (mm) Dmin D Dmax (1) Dmax (2) (1) (2) 1¾—19 1.20 582 589 597 605 50 54 58 2 —14 1.35 461 468 477 484 55 58 63 2 —15 486 493 501 509 2 —16 511 518 526 534 2 —17 537 544 552 560 2 —18 562 569 577 585 2 —19 588 595 603 611 2 —20 613 620 628 636 2 —21 638 645 653 661 2 —22 663 670 680 686 2¼—14 1.50 474 482 492 500 62 66 71 2¼—15 499 507 517 525 2¼—16 524 532 540 550 2¼—17 550 558 566 576 2¼—18 575 583 591 601 2¼—19 601 609 617 627 2¼—20 626 634 642 652 2¼—21 651 659 667 677 2¼—22 677 685 695 703 2½—14 1.60 489 498 508 520 68 72 78 2½—15 514 523 533 545 2½—16 539 548 558 570 2½—17 565 574 584 596 2½—18 590 599 609 621 2½—19 616 625 635 647 2½—20 641 650 660 672 2½—21 666 675 685 697 2½—22 692 701 711 723 2¾—14 1.85 499 508 518 530 75 80 86 2¾—15 524 533 545 555 2¾—16 549 558 568 580 2¾—17 575 584 594 606 2¾—18 600 609 621 631 2¾—19 626 635 645 657 2¾—20 651 660 670 682 2¾—21 676 685 695 707 2¾—22 702 711 721 733 3 —16 1.85 560 570 582 594 81 86 93 3 —17 586 596 608 620 3 —18 611 621 633 645 3 —19 637 647 659 671 3¼—16 2.15 575 586 598 614 89 94 102 3¼—17 601 612 624 640 3¼—18 626 637 651 665 3¼—19 652 663 675 691 (1) tavanomaiseen käyttöön tarkoitetut renkaat (2) monikäyttö- ja talvirenkaat







TAULUKKO 3 Moottoripyörän renkaat Tavallinen profiili Renkaan kokomerkintä Teoreettisen vanteen leveys (koodi) (A1) Kokonaishalkaisija (mm) Nimellinen poikkileikkausleveys (S1) (mm) Suurin kokonaisleveys (mm) Dmin D Dmax (1) Dmax (2) (3) (4) (5) 2.00—14 1.20 460 466 478 52 57 60 65 2.00—15 485 491 503 2.00—16 510 516 528 2.00—17 536 542 554 2.00—18 561 567 579 2.00—19 587 593 605 2.25—14 1.60 474 480 492 496 61 67 70 75 2.25—15 499 505 517 521 2.25—16 524 530 542 546 2.25—17 550 556 568 572 2.25—18 575 581 593 597 2.25—19 601 607 619 623 2.50—14 1.60 486 492 506 508 65 72 75 79 2.50—15 511 517 531 533 2.50—16 536 542 556 558 2.50—17 562 568 582 584 2.50—18 587 593 607 609 2.50—19 613 619 633 635 2.50—21 663 669 683 685 2.75—14 1.85 505 512 524 530 75 83 86 91 2.75—15 530 537 549 555 2.75—16 555 562 574 580 2.75—17 581 588 600 606 2.75—18 606 613 625 631 2.75—19 632 639 651 657 2.75—21 682 689 701 707 3.00—14 1.85 519 526 540 546 80 88 92 97 3.00—15 546 551 565 571 3.00—16 569 576 590 596 3.00—17 595 602 616 622 3.00—18 618 627 641 647 3.00—19 644 653 667 673 3.00—21 694 703 717 723 3.00—23 747 754 768 774 3.25—14 2.15 531 538 552 560 89 98 102 108 3.25—15 556 563 577 585 3.25—16 581 588 602 610 3.25—17 607 614 628 636 3.25—18 630 639 653 661 3.25—19 656 665 679 687 3.25—21 708 715 729 737 3.50—14 2.15 539 548 564 572 93 102 107 113 3.50—15 564 573 589 597 3.50—16 591 598 614 622 3.50—17 617 624 640 648 3.50—18 640 649 665 673 3.50—19 666 675 691 699 3.50—21 716 725 741 749 3.75—16 2.15 601 610 626 634 99 109 114 121 3.75—17 627 636 652 660 3.75—18 652 661 677 685 3.75—19 678 687 703 711 4.00—16 2.50 611 620 638 646 108 119 124 130 4.00—17 637 646 664 672 4.00—18 662 671 689 697 4.00—19 688 697 715 723 4.25—16 2.50 623 632 650 660 112 123 129 137 4.25—17 649 658 676 686 4.25—18 674 683 701 711 4.25—19 700 709 727 737 4.50—16 2.75 631 640 658 665 123 135 141 142 4.50—17 657 666 684 694 4.50—18 684 691 709 719 4.50—19 707 717 734 745 5.00—16 3.00 657 666 686 698 129 142 148 157 5.00—17 683 692 710 724 5.00—18 708 717 735 749 5.00—19 734 743 761 775 (1) tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetut renkaat (2) erikoiskäyttöön tarkoitetut ja talvirenkaat (3) tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetut renkaat nopeusluokka P:hen asti se mukaan lukien (4) tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetut renkaat nopeusluokka P:n jälkeen ja talvirenkaat (5) erikoiskäyttöön tarkoitetut renkaat







TAULUKKO 4 Moottoripyörän renkaat Matala profiili Renkaan kokomerkintä Teoreettisen vanteen leveys (koodi) (A1) Kokonaishalkaisija (mm) Nimellinen poikkileikkausleveys (S1) (mm) Suurin kokonaisleveys (mm) Dmin D Dmax (1) Dmax (2) (3) (4) (5) 3.60—18 2.15 605 615 628 633 93 102 108 113 3.60—19 631 641 653 658 4.10—18 2.50 629 641 654 663 108 119 124 130 4.10—19 655 667 679 688 5.10—16 3.00 615 625 643 651 129 142 150 157 5.10—17 641 651 670 677 5.10—18 666 676 694 702 4.25/85—18 2.50 649 659 673 683 112 123 129 137 4.60—16 2.75 594 604 619 628 117 129 136 142 4.60—17 619 630 642 654 4.60—18 644 654 670 678 (1) tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetut renkaat (2) erikoiskäyttöön tarkoitetut ja talvirenkaat (3) tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetut renkaat nopeusluokka P:hen asti se mukaan lukien (4) tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetut renkaat nopeusluokka P:n jälkeen ja talvirenkaat (5) erikoiskäyttöön tarkoitetut renkaat







TAULUKKO 5 Moottoripyöräjohdannaisten renkaat Renkaan kokomerkintä Teoreettisen vanteen leveys (koodi) (A1) Kokonaishalkaisija (mm) Nimellinen poikkileikkausleveys (S1) (mm) Suurin kokonaisleveys (mm) Dmin D Dmax 3.00— 8C 2.10 359 369 379 80 86 3.00—10C 410 420 430 3.00—12C 459 471 479 3.50— 8C 2.50 376 386 401 92 99 3.50—10C 427 437 452 3.50—12C 478 488 513 4.00— 8C 3.00 405 415 427 108 117 4.00—10C 456 466 478 4.00—12C 507 517 529 4.50— 8C 3.50 429 439 453 125 135 4.50—10C 480 490 504 4.50—12C 531 541 555 5.00— 8C 3.50 455 465 481 134 145 5.00—10C 506 516 532 5.00—12C 555 567 581







TAULUKKO 6 Moottoripyörän matalapaineiset renkaat Renkaan kokomerkintä Teoreettisen vanteen leveys (koodi) (A1) Kokonaishalkaisija (mm) Nimellinen poikkeileikkausleveys (S1) (mm) Suurin kokonaisleveys (mm) Dmin D Dmax 5.4— 6 4.00 373 379 395 135 146 5.4—10 474 481 497 5.4—12 525 532 547 5.4—14 576 582 598 5.4—16 626 633 649 6.7—10 5.00 532 541 561 170 184 6.7—12 583 592 612 6.7—14 633 642 662







TAULUKKO 7 Moottoripyörän renkaat Amerikkalaisten renkaiden merkinnät ja mitat Renkaan kokomerkintä Teoreettisen vanteen leveys (koodi) (A1) Kokonaishalkaisija (mm) Nimellinen poikkileikkausleveys (S1) (mm) Suurin kokonaisleveys (mm) Dmin D Dmax MH90—21 1.85 682 686 700 80 89 MJ90 —18 2.15 620 625 640 89 99 MJ90 —19 2.15 645 650 665 ML90 —18 2.15 629 634 650 93 103 ML90 —19 2.15 654 659 675 MM90—19 2.15 663 669 685 95 106 MN90—18 2.15 656 662 681 104 116 MP90 —18 2.15 667 673 692 108 120 MR90 —18 2.15 680 687 708 114 127 MS90 —17 2.50 660 667 688 121 134 MT90 —16 3.00 642 650 672 130 144 MT90 —17 3.00 668 675 697 MU90 —15M/C 3.50 634 642 665 142 158 MU90 —16 3.50 659 667 690 MV90 —15M/C 3.50 643 651 675 150 172 MP85 —18 2.15 654 660 679 108 120 MR85 —16 2.15 617 623 643 114 127 MS85 —18 2.50 675 682 702 121 134 MT85 —18 3.00 681 688 709 130 144 MV85 —15M/C 3.50 627 635 658 150 172









Lisäys 5

Renkaan Mittojen Mittausmenetelmä

1. Rengas asennetaan mittausvanteelle ja paineistetaan valmistajan osoittamaan paineeseen ( 26 ).

2. Vanteelleen asennettua rengasta pidetään ympäröivän laboratorion lämpötilassa vähintään 24 tuntia.

3. Paine säädetään uudestaan 1 kohdan mukaiseen arvoon.

4. Kokonaisleveys mitataan tulkilla kuudesta tasavälisestä pisteestä ulokkeet ja nauhat mukaan lukien. Suurin näin saatu mittaustulos otetaan kokonaisleveydeksi.

5. Ulkohalkaisija määritetään seuraavasti: mitataan suurin kehän pituus ja näin saatu luku jaetaan π:llä (3.1416).









Lisäys 6

Kuormitus-/nopeustestin menettely

1. RENKAALLE SUORITETTAVAT VALMISTELUT

1.1 Rengas asennetaan valmistajan osoittamalle testivanteelle.

1.2 Se paineistetaan jäljempänä olevan taulukon mukaiseen tarvittavaan paineeseen:



ILMANPAINE TESTAUKSEN AIKANA Rengastyyppi Nopeusluokka Paine baaria kPa MOPEDIT Vakio B 2,25 225 Vahvistettu B 3,00 300 MOOTTORIPYÖRÄT Vakio F, G, J, K 2,50 250 L, M, N, P 2,50 250 Q, R, S 3,00 300 T, U, H, V (1) 3,50 350 Vahvistettu F, G, J, K, L, M, N, P 3,30 330 Q, R, S, T, U, H 3,90 390 MOOTTORIPYÖRÄJOHDANNAISET 4PR F, G, J, K, L, M 3,70 370 6PR 4,50 450 8PR 5,20 520 (1) Yli 240 km/h nopeuksille testipaine on 3,20 baaria (320 kPa). Muut rengastyypit paineistetaan valmistajan osoittamaan ilmanpaineeseen.

1.3 Renkaan valmistaja saa perustellusta syystä käyttää 1.2 kohdasta poikkeavia täyttöpaineita. Silloin rengas paineistetaan tuohon paineeseen (katso liitteessä I oleva 1.2.13 kohta).

1.4 Renkaan ja vanteen kokoonpanoa pidetään testaushuoneen lämpötilassa vähintään kolme tuntia.

1.5 Paine säädetään 1.2 tai 1.3 kohdan mukaiseen arvoon.

2. TESTIN SUORITUS

2.1 Renkaan ja vanteen kokoonpano asennetaan testiakselille ja painetaan sileäpintaista vauhtipyörää vasten, jonka halkaisija on 1,7 m ± 1 % tai 2,0 m ± 1 %.

2.2 Kuormitetaan testiakselia kuormalla, joka on 65 % seuraavasta: 2.2.1 Kuormasta, joka vastaa aina nopeusluokkatunnuksella ”H” varustettujen renkaiden kantavuuslukua. 2.2.2 Kuormasta, joka vastaa nopeusluokkatunnuksella ”V” varustettujen renkaiden suurinta nopeutta 240 km/h (katso tämän liitteen 1.31.3 kohta). 2.2.3 Kuormasta, joka vastaa nopeusluokkatunnuksella ”W” varustettujen renkaiden suurinta nopeutta 270 km/h (katso tämän liitteen 1.31.3 kohta). 2.2.4 Kuormasta, joka vastaa yli 240 km/h (tai tarvittaessa yli 270 km/h) nopeuksille tarkoitettujen renkaiden valmistajan osoittamaa suurinta nopeutta (katso 3.2.1.1 kohta). 2.2.5 Mopedirenkailla (nopeusluokkatunnus B) testikuormitus on 65 % testirummulla, jonka halkaisija on 1,7 m, ja 67 % testirummulla, jonka halkaisija on 2,0 m.

2.3 Testin kuluessa renkaan painetta ei saa korjata ja testikuorma on pidettävä vakiona.

2.4 Testin aikana testaushuoneen lämpötila on pidettävä välillä 20 oC ja 30 oC tai korkeammassa lämpötilassa, jos valmistaja suostuu.

2.5 Testi suoritetaan keskeytyksittä seuraavien kriteerien mukaisesti: 2.5.1 Aika, joka kuluu nopeudesta 0 testin alkamisnopeuteen: 20 minuuttia; 2.5.2 Testin alkamisnopeus: renkaan tyypin suurimmalle nopeudelle määritetty nopeus vähennettynä 30 km/h nopeudella, jos testi suoritetaan halkaisijaltaan 2 m:n rummulla, tai 40 km/h nopeudella jos testi suoritetaan halkaisijaltaan 1,7 m:n rummulla; 2.5.2.1 Suurin nopeus, jota käytetään toiseen testiin yli 240 km/h nopeuksille tarkoitetuille renkaille, jotka on merkitty kirjaimella ”V” kokomerkinnän yhteyteen (tai yli 270 km/h nopeuksille tarkoitetuille renkaille, jotka on merkitty kirjaimella ”Z”), on renkaan valmistajan osoittama suurin nopeus (katso liitteessä I oleva 1.2.15 kohta); 2.5.3 nopeusasteikon välit: 10 km/h; 2.5.4 testin kesto kullekin nopeudelle: 10 minuuttia; 2.5.5 testin kokonaiskesto: yksi tunti; 2.5.6 suurin testinopeus: renkaalle määritetty suurin nopeus, jos testi suoritetaan halkaisijaltaan 2 m:n rummulla ja renkaalle määritetty suurin nopeus vähennettynä 10 km/h nopeudella, jos testi suoritetaan halkaisijaltaan 1,7 m:n rummulla; 2.5.7 mopedin renkailla (nopeusluokkatunnus B) testinopeus on 50 km/h kiihtyvyyteen 0:sta 50 km/h:iin kuluvan ajan ollessa 10 minuuttia, ja vakionopeus sen jälkeen pidetään yllä 30 minuuttia, jolloin testin kokonaiskesto on 40 minuuttia.

2.6 Suoritettaessa toinen testi huipusuoritusten arvioimiseksi renkailla, jotka on tarkoitettu yli 240 km/h nopeuksille, testimenettely on seuraava: 2.6.1 Kaksikymmentä minuuttia kiihtyä nollasta testin alkamisnopeuteen 2.6.2 Kaksikymmentä minuuttia testin alkamisnopeudessa 2.6.3 Kymmenen minuuttia kiihtyä suurimpaan testinopeuteen 2.6.4 Viisi minuuttia suurimmassa testinopeudessa.

3. VASTAAVAT TESTAUSMENETELMÄT

Jos käytetään muuta kuin 2 kohdassa esitettyä testausmenetelmää, sen vastaavuus on osoitettava.









Lisäys 7

Kantavuuden vaihtelu nopeuteen vaikuttavana tekijänä







Nopeus (km/h) Muutos kantavuudessa (%) Mopedi Vanteen halkaisijan koodi ≤ 12 Vanteen halkaisijan koodi ≥ 13 Nopeustunnus Nopeustunnus B J K L J K L M N P ja siitä eteenpäin 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 50 0 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 60 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 70 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 80 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 14 90 + 5 + 5 + 7,5 + 5 + 5 + 7,5 + 7,5 + 7,5 + 12 100 0 0 + 5 0 0 + 5 + 5 + 5 + 10 110 − 7 0 + 2,5 0 + 2,5 + 2,5 + 2,5 + 8 120 − 15 − 6 0 0 0 0 + 6 130 − 25 − 12 − 5 0 0 + 4 140 0 0









Lisäys 8

Renkaiden dynaamisen laajenemisen määrittämisen menetelmä

1. ALA JA LAAJUUS

1.1 Tätä testausmenetelmää sovelletaan tämän lisäyksen 3.4.1 kohdassa mainittuihin moottoripyörän rengastyyppeihin.

1.2 Sen tarkoituksena on määrittää renkaassa keskipakoisvoiman vaikutuksesta suurimmassa sallitussa nopeudessa tapahtuva maksimilaajeneminen.

2. TESTIKÄYTÄNNÖN KUVAUS

2.1 Testiakseli ja vanne tarkastetaan ja varmistutaan, että pyörän epäkeskisyys on alle ± 0,5 mm ja sivupoikkeama on alle ± 0,5 mm vanteen olkapään ulommasta kehästä mitattuna.

2.2 Renkaan ääriviivan mittauslaite Mikä tahansa laite (kamera, jossa on vertailuruudukko, valospotti ja muut sellaiset laitteet), joka mahdollistaa renkaan poikkileikkauksen ulomman reunan ääriviivojen tarkan määrittämisen tai vaipan kaaren määrittämisen, ja joka on oikeassa kulmassa renkaan keskiviivaan nähden kulutuspinnan muodon suurimman poikkeaman hetkellä. Tämä laite vähentää kaikki poikkeamat minimiin ja varmistaa (tunnetun) vakiosuhteen (K) piirrettyjen ääriviivojen ja renkaan todellisten mittojen välillä. Tämä laite mahdollistaa renkaan ääriviivojen määrittelemisen suhteessa pyörän akseliin.

3. TESTIN SUORITTAMINEN

3.1 Testin aikana testaushuoneen lämpötila on pidettävä välillä 20 oC ja 30 oC tai korkeammassa lämpötilassa, jos valmistaja suostuu.

3.2 Testattavien renkaiden on täytynyt käydä läpi lisäyksen 6 mukainen kuormitus-/nopeustesti ilman minkään virheellisyyden ilmituloa.

3.3 Testattava rengas asennetaan pyörään, jonka vanne on sovellettavien standardien mukainen.

3.4 Rengaspaine (testipaine) säädetään 3.4.1 kohdassa ilmoitettuihin arvoihin. 3.4.1 Ristikudosrenkaat ja puolivyörenkaat



Nopeusluokan tunnus Rengastyyppi Testipaine baaria kPa P/Q/R/S vakio 2,50 250 T ja siitä eteenpäin vakio 2,90 290

3.5 Renkaan ja vanteen kokoonpanoa pidetään testaushuoneen lämpötilassa vähintään kolme tuntia.

3.6 Varastointiajan jälkeen paine säädetään 3.4.1 kohdan mukaiseen arvoon.

3.7 Renkaan ja vanteen kokoonpano asennetaan testiakselille ja sen vapaa pyöriminen tarkistetaan. Rengasta voi pyörittää testiakselia pyörittävä moottori tai muutoin testirumpuun kohdistuva paine.

3.8 Koko laite kiihdytetään keskeytyksettä siten, että renkaan suurin nopeus saavutetaan viidessä minuutissa.

3.9 Renkaan ääriviivan mittauslaite asennetaan huolehtien siitä, että se on oikeassa kulmassa testattavan renkaan kulutuspinnan pyörimissuuntaan nähden.

3.10 On tarkistettava, että kulutuspinnan äärireunan nopeus on yhtä suuri kuin renkaan suurin nopeus ± 2 %. Laitetta pidetään vakionopeudessa ainakin viisi minuuttia ja sen jälkeen renkaan poikkileikkauksen ääriviivat piirretään suurimman poikkeaman kohdalle, tai on tarkistettava, ettei rengas ylitä vaipan kaarta.

4. TULOSTEN ARVOINTI

4.1 Renkaan ja vanteen kokoonpanon vaipan on oltava alla olevan esimerkin mukainen. Ottaen huomioon tämän liitteen 3.1.4 ja 3.1.5 kohta vaipan ääriviivojen raja-arvot ovat seuraavat:



Renkaan nopeusluokka Hdyn (mm) Käyttöluokka: tavanomainen Käyttöluokka: Talvi- ja erikois P/Q/R/S H × 1,10 H × 1,15 T/U/H H × 1,13 H × 1,18 Yli 210 km/h H × 1,16 — 4.1.1 Vaipan kaaren päämitat on säädettävä tarvittaessa ottaen huomioon vakiosuhde K (katso 2.2 kohta yllä).

4.2 Renkaan ääriviivan poikkeama suurimmassa nopeudessa ei saa ylittää vaipan ääriviivoja renkaan akseliin suhteutettuna.

4.3 Renkaalla ei tehdä muita testejä.

5. VASTAAVAT TESTAUSMENETELMÄT

Jos muuta kuin 2 kohdassa esitettyä testausmenetelmää käytetään, sen vastaavuus on osoitettava.









LIITE III

AJONEUVOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET RENKAIDEN ASENTAMISEN OSALTA

1. YLEISTÄ

1.1 Jokaisen ajoneuvoon asennettavan renkaan, mukaan lukien vararenkaat, on oltava tyyppihyväksytty tämän direktiivin määräysten mukaisesti, jollei 2 kohdan määräyksistä muuta johdu.

1.2 Renkaan asentaminen 1.2.1 Kaikkien ajoneuvoon asennettujen renkaiden on oltava liitteessä II olevassa 1.1.5 kohdassa mainittujen seikkojen suhteen samanlaisia. 1.2.2 Kaikkien tietylle akselille asennettujen renkaiden on oltava tyypiltään samoja (katso liitteessä II oleva 1.1 kohta). 1.2.3 Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä renkaan tai renkaiden merkintä tai merkinnät tämän kappaleen vaatimusten mukaisesti. Tämän renkaan tai näiden renkaiden, jotka renkaan valmistaja on tehnyt liitteessä II olevassa 3.1.4, 3.1.5 ja 3.3 kohdassa määriteltyjen sallittujen mittapoikkeamien puitteissa, on liikuttava vapaasti niille tarkoitetussa tilassa. Tilan, jossa rengas pyörii, on oltava sellainen, että se sallii esteettömän liikkeen, kun käytetään suurimpia sallittuja rengaskokoja ajoneuvon valmistajan antamien jousituksen, ohjauksen ja hammaspyörän kopan rajoitusten puitteissa.

1.3 Kuormitettavuus 1.3.1 Jokaisen renkaan, jolla ajoneuvo on varustettu, suurimman kuormituksen, kuten se liitteessä II olevassa 1.31 kohdassa määritellään ja ottaen huomioon liitteessä II olevassa lisäyksessä 7 annetut määräykset, on oltava ainakin sama kuin: — suurin sallittu akselikuorma, kun akselissa on vain yksi rengas; — puolet suurimmasta sallitusta akselikuormasta, kun akselissa on kaksi rengasta yksittäisasennettuina; — 0,54 kertaa suurin sallittu akselikuorma, kun akselissa on kaksi rengasta pariasennettuina; — 0,27 kertaa suurin sallittu akselikuorma, kun akselissa on kahdet renkaat pariasennettuina; ajoneuvon valmistajan antaman suurimman sallitun akselikuorman mukaan.

1.4 Nopeusluokka 1.4.1 Renkaalla, jolla ajoneuvo on tavallisesti varustettu, on oltava ajoneuvon suurinta rakenteellista nopeutta (ajoneuvon valmistajan ilmoittama mukaan lukien sallittu mittapoikkeama, joka on sallittu sarjatuotannon vaatimuksenmukaisuuden tarkastuksissa) vastaava nopeusluokkatunnus tai soveltuva kuormitus/nopeusyhdistelmä (katso liitteessä II oleva 1.27 kohta). 1.4.2 Mitä edellä määrätään, ei sovelleta: tavallisilla renkailla tavallisesti varustettuihin ajoneuvoihin, jotka ajoittain varustetaan talvi- tai monikäyttörenkailla. Tässä tapauksessa talvi- tai monikäyttörenkaiden nopeusluokkatunnuksen on kuitenkin vastattava joko suurempaa kuin ajoneuvon suurinta rakenteellista nopeutta (ajoneuvon valmistajan ilmoittama) tai vähintään 130 km/h nopeutta (tai molempia). Jos kuitenkin ajoneuvojen suurin rakenteellinen nopeus (ajoneuvon valmistajan ilmoittama) on suurempi kuin talvirenkaiden tai monikäyttörenkaan nopeusluokkatunnusta vastaava nopeus, suurimman nopeuden varoitusmerkin, jossa ilmoitetaan talvirenkaiden suurin nopeudenkesto, on oltava ajoneuvon sisällä ja sijaittava näkyvällä paikalla kuljettajan helposti havaittavissa.

2. ERITYISTAPAUKSET

2.1 Direktiivin 92/93/ETY mukaisesti osatyyppihyväksytyt renkaat voidaan asentaa myös sivuvaunullisiin moottoripyöriin, kolmipyöräisiin mopedeihin, kolmipyöriin ja nelipyöriin.

2.2 Moottoripyörän renkaat voidaan asentaa myös mopediin.

2.3 Ajoneuvoon, jossa on erityisten käyttöolosuhteiden vuoksi muut kuin moottoripyörän renkaat tai henkilöauton renkaat tai hyötyajoneuvon renkaat (esimerkiksi maatalous- ja teollisuustyökoneiden renkaat, maastoajoneuvon renkaat), liitteen II vaatimuksia ei sovelleta, jos hyväksyntäviranomainen hyväksyy, että asennetut renkaat ovat sopivia ajoneuvon käyttöolosuhteisiin.

2.4 Alhaisen suorituskyvyn mopedeihin asennettavat renkaat, kuten ne on määritelty direktiivin 92/61/ETY liitteen 1 huomautuksessa kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen tyyppihyväksynnästä voivat poiketa niistä tyypeistä, joita tämän luvun määräykset koskevat erityisolosuhteista johtuen siinä tapauksessa että ajoneuvon tyyppihyväksynnästä vastuussa olevalle viranomaiselle annetaan vakuutus siitä, että asennetut renkaat ovat ajoneuvon käyttöolosuhteissa asianmukaiset.









Lisäys 1









Lisäys 2









2 LUKU

KAKSI- JA KOLMIPYÖRÄISTEN MOOTTORIAJONEUVOJEN VALAISIMET JA MERKKIVALOLAITTEET







LUETTELO LIITTEISTÄ LIITE I Yleiset vaatimukset, joita sovelletaan kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen valaisimien ja merkkivalolaitetyyppien osan tyyppihyväksynnässä … Lisäys 1 Valojen värit — kolmivärikoordinaatit … Lisäys 2 Esimerkkejä tyyppihyväksyntämerkkien malleista … LIITE II Osan tyyppihyväksyntään liittyvät vaatimukset etu(sivu)valaisimista, takavalaisimista, jarruvalaisimista, suuntavalaisimista, takarekisterikilven valaisimista, etusumuvalaisimista, takasumuvalaisimista, peruutusvalaisimista sekä kaksi- ja kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin asennettavista takaheijastimista … Lisäys 1 Valokentän laajuuden vaaka-(h) ja pystysuorat (v) vähimmäiskulmat … Lisäys 2 Valotekniset mittaukset … Lisäys 3 Takarekisterikilven valaisimen valotekniset mittaukset … Lisäys 4 Ilmoituslomake … Lisäys 5 Osan tyyppihyväksyntätodistus … LIITE III Osan tyyppihyväksyntään liittyvät vaatimukset kaksi- ja kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin asennettavista laitteista (ajovalaisimet), joissa käytetään hehku- ja halogeenihehkulamppuja, jotka lähettävät lähi- ja/tai kaukovalaistusta LIITE III-A Mopojen ajovalaisimet … Lisäys 1 S3- ja S4-luokan hehkulampuilla varustettujen ajovalaisimien valotekniset testit … Lisäys 2 HS2-luokan halogeenihehkulampuilla varustettujen ajovalaisimien valotekniset testit … Lisäys 3 Ilmoituslomake mopoihin tarkoitetusta ajovalaisintyypistä … Lisäys 4 Osan tyyppihyväksyntätodistus mopoihin tarkoitetusta ajovalaisintyypistä … LIITE III-B Moottoripyörien ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen ajovalaisimet, jotka lähettävät symmetristä lähi- ja kaukovalaistusta hehkulamppujen avulla … Lisäys 1 Valotekniset testit … Lisäys 2 Toiminnassa olevien ajovalaisimien valoteknisen käyttäytymisen vakaustesti … Lisäys 3 Vaatimukset valaisimista, joissa on muovilasi — Lasi- tai materiaalinäytteen ja valaisinyksikön testaus … Lisäys 4 Ilmoituslomake moottoripyöriin ja kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin tarkoitetusta ajovalaisintyypistä, jossa käytetään epäsymmetristä lähi- ja kaukovalaistusta lähettäviä hehkulamppuja … Lisäys 5 Osan tyyppihyväksyntätodistus moottoripyöriin ja kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin tarkoitetusta ajovalaisintyypistä, jossa käytetään epäsymmetristä lähi- ja kaukovalaistusta lähettäviä hehkulamppuja … LIITE III-C Moottoripyörien ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen ajovalaisimet, jotka lähettävät epäsymmetristä lähi- ja kaukovalaistusta halogeenihehkulamppujen avulla (HS1-lamput) … Lisäys 1 Mittauskangas … Lisäys 2 Toiminnassa olevien ajovalaisimien valoteknisen suorituskyvyn vakaustesti … Lisäys 3 Vaatimukset valaisimista, joissa on muovilasi — Lasi- tai materiaalinäytteen ja valaisinyksikön testaus … Lisäys 4 Ilmoituslomake moottoripyöriin ja kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin tarkoitetusta ajovalaisintyypistä, jossa käytetään epäsymmetristä lähi- ja kaukovalaistusta lähettäviä halogeenihehkulamppuja … Lisäys 5 Osan tyyppihyväksyntätodistus moottoripyöriin ja kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin tarkoitetusta ajovalaisintyypistä, jossa käytetään epäsymmetristä lähi- ja kaukovalaistusta lähettäviä halogeenihehkulamppuja … LIITE III-D Moottoripyörien ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen ajovalaisimet, jotka lähettävät epäsymmetristä lähi- ja kaukovalaistusta muiden halogeenihehkulamppujen kuin HS1-lamppujen avulla … Lisäys 1 Mittauskangas … Lisäys 2 Toiminnassa olevien ajovalaisimien valoteknisen suorituskyvyn vakaustesti … Lisäys 3 Vaatimukset valaisimista, joissa on muovilasi — Lasi- tai materiaalinäytteen ja valaisinyksikön testaus … Lisäys 4 Ilmoituslomake moottoripyöriin ja kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin tarkoitetusta ajovalaisintyypistä, jossa käytetään epäsymmetristä lähi- ja kaukovalaistusta lähettäviä halogeenihehkulamppuja … Lisäys 5 Osan tyyppihyväksyntätodistus moottoripyöriin ja kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin tarkoitetusta ajovalaisintyypistä, jossa käytetään epäsymmetristä lähi- ja kaukovalaistusta lähettäviä halogeenihehkulamppuja … LIITE IV Mopojen, moottoripyörien ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen osan tyyppihyväksyttyihin valaisimiin tarkoitetut hehkulamput … Lisäykset 1—22 (katso liite IV) … Lisäys 23 Esimerkki tyyppihyväksynnän mallista … Lisäys 24 Hehkulankojen valokeskus ja muodot …









LIITE I

YLEISET VAATIMUKSET, JOITA SOVELLETAAN KAKSI- JA KOLMIPYÖRÄISTEN MOOTTORIAJONEUVOJEN VALAISIMIEN JA MERKKIVALOLAITETYYPPIEN OSAN TYYPPIHYVÄKSYNNÄSSÄ

1. Tässä luvussa ’laitetyypillä’ tarkoitetaan laitteita, jotka eivät poikkea toisistaan seuraavien oleellisten ominaisuuksien osalta: 1.1 tuotenimi tai tavaramerkki; 1.2 optisen järjestelmän ominaisuudet; 1.3 sellaisten osien lisäys tai poisto, jotka saattavat muuttaa optisia tuloksia toiminnan aikana tapahtuvan heijastuksen, valon taittumisen tai absorption ja/tai vääristymisen vuoksi; 1.4 laitteiden suunniteltu käyttö vasemman- tai oikeanpuoleisessa liikenteessä tai molemmissa; 1.5 lasien ja mahdollisten pinnoitteiden materiaalit.

2. LAITETYYPIN OSAN TYYPPIHYVÄKSYNTÄHAKEMUS 2.1 Kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/61/ETY 3 artiklan mukaisesti tehtävässä osan tyyppihyväksyntähakemuksessa on lisäksi oltava seuraavat yksityiskohdat: 2.1.1 laitteen toimintatarkoitus/-tarkoitukset; 2.1.2 jos kyseessä on ajovalaisin, onko se suunniteltu vasemman- vai oikeanpuoleiseen liikenteeseen vai molempiin; 2.1.3 jos kyseessä on suuntavalaisin: sen luokka. 2.2 Kaikista laitetyypeistä, joille osan tyyppihyväksyntää haetaan, hakemukseen on liitettävä: 2.2.1 piirustukset, kolmena kappaleena ja riittävän yksityiskohtaisina, jotta niistä käy ilmi tyyppi, geometriset ehdot joiden mukaan laite asennetaan ajoneuvoon, sekä havaintosuunta, jota on pidettävä vertailuakselina testien aikana (vaakasuora kulma H = 0, pystysuora kulma V = 0), ja piste jota on pidettävä vertailukeskipisteenä näiden testien aikana; jos kyseessä on ajovalaisin, piirustuksissa on oltava vertikaali(aksiaali)leikkaus sekä keulakuva, josta tarvittaessa käy ilmi lasiurien yksityiskohdat; piirustuksissa on myös ilmaistava pakolliselle komponenttien tyyppihyväksyntämerkille ja muille tarvittaville mainitun merkin suorakulmioon liittyville symboleille suunniteltu kohta; 2.2.2 lyhyt tekninen kuvaus, jossa erityisesti ilmaistaan suunniteltu (tai suunnitellut) hehkulamppuluokat, lukuun ottamatta hehkulamppuja, joiden valonlähde ei ole vaihdettava. 2.3 Hakijoiden on liitettävä mukaan kaksi näytekappaletta laitteesta, jolle osan tyyppihyväksyntää haetaan. 2.4 Sen muovin testaamiseksi, josta ajovalaisimien ( 27 ) ja etusumuvalaisimien lasit tehdään, on liitettävä mukaan seuraavaa: 2.4.1 kolmetoista lasia; 2.4.1.1 laseista kuusi kappaletta voidaan korvata kuudella vähintään 60 × 80 mm kokoisella materiaalinäytteellä, joissa on tasainen tai kupera ulkopinta sekä keskellä huomattavan tasainen alue (kaarevuussäde vähintään 300 mm), joka on kooltaan vähintään 15 × 15 mm; 2.4.1.2 jokainen lasi tai materiaalinäyte on tuotettava sarjatuotannossa käytettävällä menetelmällä; 2.4.2 heijastin johon lasi voidaan asentaa valmistajan ohjeiden mukaan. 2.5 Lasien ja mahdollisten pinnoitteiden materiaalien mukana on oltava materiaalien ja pinnoitteiden testitulokset, mikäli ne on jo testattu. 2.6 Toimivaltaiset viranomaiset varmistavat, että järjestelyt tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokkaan valvonnan varmistamiseksi ovat riittävät, ennen kuin tyyppihyväksyntä myönnetään.

3. LISÄVAATIMUKSET LAITTEIDEN MERKINNÄSTÄ JA MERKEISTÄ 3.1 Laitteissa on oltava seuraavat merkinnät, jotka ovat selvästi nähtävillä ja joita ei voi muuttaa: 3.1.1 merkki tai tuotenimi; 3.1.2 maininta hehkulamppuluokasta (-luokista): tämä ei päde hehkulamppuihin, joiden valonlähde ei ole vaihdettava; 3.1.3 jos kyseessä on hehkulamppu, jonka valonlähde ei ole vaihdettava, nimellisjännite ja nimelliswattiluku; 3.1.4 direktiivin 92/61/ETY 8 artiklan säännösten mukainen osan tyyppihyväksyntämerkki. Jos kyseessä on ajovalaisin, merkki on laitettava lasiin tai valaisinrunkoon (heijastin käsitetään valaisinrungoksi). Jos lasia ei voi irrottaa rungosta, merkki lasissa riittää. Merkin paikka käy ilmi piirustuksista, joihin viitattiin edellä kohdassa 2.2.1.

4. LAITTEEN OSAN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ 4.1 Vähintään kahden laitteen muodostaessa saman laitteen osan voidaan osan tyyppihyväksyntä myöntää vain, jos jokainen laite täyttää tämän luvun vaatimukset.

5. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN VALVONTAMENETTELYÄ KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET 5.1 Yleistä 5.1.1 Yhdenmukaisuusvaatimuksia pidetään mekaanisesti ja geometrisesti tyydyttävinä, jos erot eivät ylitä tämän direktiivin vaatimusten mukaisia väistämättömiä tuotantopoikkeamia. 5.1.2 Valoteknisen suorituskyvyn osalta sarjatuottettujen laitteitten vaatimustenmukaisuutta ei kiistetä, jos yksikään mitta-arvo ei poikkea epäsuotuisasti yli 20 prosenttia tässä direktiivissä säädetyistä vähimmäisarvoista testattaessa minkä tahansa satunnaisesti valitun laitteen valoteknistä suorituskykyä, sekä kun kyseessä ovat merkkivalot, ajovalaisimet ja etusumuvalaisimet, joissa on standardihehkulamppu. 5.1.3 Jos edellä esitetyn testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, on merkkivalojen, ajovalaisimien tai etusumuvalaisimien tapauksessa testit suoritettava uudelleen toista standardihehkulamppua käyttäen. 5.1.4 Selvästi viallisia laitteita ei oteta huomioon. 5.1.5 Värikoordinaatteja on noudatettava, kun kyseessä ovat merkkivalot, ajovalaisimet tai etusumuvalaisimet, joissa on A-standardin värilämpötilan mukaiset hehkulamput. 5.2 Valmistajan vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia koskevat vähimmäisvaatimukset Hyväksyntämerkin haltijan on tehtävä jokaisesta laitetyypistä vähintään seuraavat testit sopivin väliajoin. Testit on tehtävä tämän direktiivin säännösten mukaisesti. Jos jokin näytekappale ei ole yhdenmukainen asianomaisen testin tyypin kanssa, on otettava lisää näytteitä ja testattava ne. Valmistajan on ryhdyttävä toimenpiteisiin asianomaisen tuotteen vaatimustenmukaisuuden takaamiseksi. 5.2.1 Testien luonne Tämän direktiivin vaatimustenmukaisuustestit kattavat moottoripyörien ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen ajovalaisimien valotekniset ja väritekniset ominaisuudet sekä lämmöstä aiheutuvan valorajan reunan pystysuoran asennon muutoksen tarkistuksen. 5.2.2 Testeissä käytettävät menetelmät 5.2.2.1 Testit tehdään yleisesti tässä direktiivissä esitettyjen menetelmien mukaisesti. 5.2.2.2 Valmistajan tekemissä vaatimustenmukaisuustesteissä voidaan käyttää vastaavia menetelmiä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavien toimivaltaisten viranomaisten suostumuksella. Valmistajan vastuulla on todistaa, että sovelletut menetelmät vastaavat tässä direktiivissä säädettyjä menetelmiä. 5.2.2.3 Kohtien 5.2.2.1 ja 5.2.2.2 soveltaminen vaatii testauslaitteiston jatkuvaa kalibrointia sekä sen korrelointia toimivaltaisen viranomaisen tekemiin mittauksiin. 5.2.2.4 Kaikissa tapauksissa vertailumenetelminä on käytettävä tämän direktiivin menetelmiä erityisesti hallinnollista tarkastusta ja näytteenottoa varten. 5.2.3 Näytteenoton luonne Laitteiden näytekappaleet valitaan sattumanvaraisesti yhdenmukaisesta tuotantoerästä. Yhdenmukainen erä tarkoittaa valmistajan tuotantomenetelmien mukaisesti määriteltyä samantyyppisten laitteiden ryhmää. Arviointi kattaa yleensä yksittäisten tehtaitten sarjatuotannon. Valmistaja voi kuitenkin kerätä yhteen saman laitetyypin tietoja monilta tehtailta, jos nämä tehtaat toimivat saman laatujärjestelmän ja laatujohtamisen alaisina. 5.2.4 Mitatut ja kirjatut valo- ja väritekniset ominaisuudet Näytelaitteelle tehdään valotekniset mittaukset asianmukaisten liitteiden edellyttämissä pisteissä ellei toisin säädetä. Kolmivärikoordinaatteja on noudatettava. 5.2.5 Hyväksyttävyyttä säätelevät perusteet Valmistaja vastaa testitulosten tilastollisesta tutkimuksesta sekä yhdessä toimivaltaisen viranomaisen kanssa tuotteidensa hyväksyttävyyttä säätelevien perusteiden määrityksestä, jotta direktiivin 92/61/ETY liitteessä VI määrätyt eritelmät tuotteiden vaatimustenmukaisuuden tarkastamisesta täyttyvät. Hyväksyttävyyttä säätelevien perusteiden on oltava sellaiset, että 95 prosentin varmuudella 6 kohdan (ensimmäinen näytteenotto) mukaisen pistokokeen läpäisemisen vähimmäistodennäköisyys on 0,95.

6. TARKASTAJAN TEKEMÄÄ NÄYTTEENOTTOA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET 6.1 Yleistä 6.1.1 Yhdenmukaisuusvaatimusten katsotaan mekaanisesti ja geometrisesti täytetyiksi, jos erot eivät ylitä väistämättömiä tuotantopoikkeamia tämän direktiivin vaatimusten puitteissa. 6.1.2 Valoteknisen suorituskyvyn osalta sarjatuotettujen laitteitten yhdenmukaisuutta ei kiistetä, mikäli yksikään mitta-arvo ei poikkea epäsuotuisasti yli 20 prosenttia tässä direktiivissä säädetyistä vähimmäisarvoista, kun testataan minkä tahansa satunnaisesti valitun laitteen valoteknistä suorituskykyä, sekä kun kyseessä ovat merkkivalot, ajovalaisimet ja etusumuvalaisimet, joissa on standardihehkulamppu. 6.1.3 Kolmivärikoordinaatteja on noudatettava, kun kyseessä ovat merkkivalot, ajovalaisimet tai etusumuvalaisimet, joissa on A-standardin värilämpötilan mukaiset hehkulamput. 6.2 Ensimmäinen näytteenotto Ensimmäisessä näytteenotossa valitaan sattumanvaraisesti neljä laitetta. Ensimmäinen kahden laitteen näyte merkitään A:ksi, toinen kahden laitteen näyte B:ksi. 6.2.1 Vaatimustenmukaisuutta ei kiistetä. 6.2.1.1 Tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenetelmän mukaisesti massatuotettujen laitteiden yhdenmukaisuutta ei kiistetä, mikäli laitteen mitta-arvojen poikkeamat epäsuotuisiin suuntiin ovat: 6.2.1.1.1 näyte A



A1: yksi laite 0 prosenttia yksi laite korkeintaan 20 prosenttia A2: molemmat laitteet yli 0 prosenttia mutta korkeintaan 20 prosenttia 6.2.1.1.2 näyte B



B1: molemmat laitteet 0 prosenttia 6.2.2 Vaatimustenmukaisuus kiistetään 6.2.2.1 Tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenetelmän mukaisesti massatuotettujen laitteiden vaatimustenmukaisuus kiistetään ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vastaamaan vaatimuksia (oikaisu), mikäli laitteiden mitta-arvojen poikkeamat ovat: 6.2.2.1.1 näyte A



A3: yksi laite korkeintaan 20 prosenttia yksi laite yli 20 prosenttia mutta korkeintaan 30 prosenttia 6.2.2.1.2 näyte B



B2: A2:n tapauksessa yksi laite yli 0 prosenttia mutta korkeintaan 20 prosenttia yksi laite korkeintaan 20 prosenttia B3: A2:n tapauksessa yksi laite 0 prosenttia yksi laite yli 20 prosenttia mutta korkeintaan 30 prosenttia 6.2.3 Peruutettu hyväksyntä Vaatimustenmukaisuus kiistetään ja neuvoston direktiivin 92/61/ETY 10 artiklaa sovelletaan, mikäli tämän liitteen kuvan 1 näytteenottomenetelmän mukaisesti laitteiden mitta-arvojen poikkeamat ovat: 6.2.3.1 näyte A



A4: yksi laite korkeintaan 20 prosenttia yksi laite yli 30 prosenttia A5: molemmat laitteet yli 20 prosenttia 6.2.3.2 näyte B



B4: A2:n tapauksessa yksi laite yli 0 prosenttia mutta korkeintaan 20 prosenttia yksi laite yli 20 prosenttia B5: A2:n tapauksessa molemmat laitteet yli 20 prosenttia B6: A2:n tapauksessa yksi laite 0 prosenttia yksi laite yli 30 prosenttia 6.3 Uusintanäytteenotto Tapauksissa A3, B2 ja B3 uusintanäytteenotto, mukaan lukien kolmas näyte C kahdesta laitteesta sekä neljäs näyte D kahdesta erityisestä varoitusvalosta, jotka valitaan tarkistuksen jälkeen valmistetusta varastotavarasta, on tarpeen kahden kuukauden kuluessa ilmoituksesta. 6.3.1 Vaatimustenmukaisuutta ei kiistetä 6.3.1.1 Tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenetelmän mukaisesti massatuotettujen laitteiden yhdenmukaisuutta ei kiistetä, mikäli laitteen mitta-arvojen poikkeamat ovat: 6.3.1.1.1 näyte C



C1: yksi laite 0 prosenttia yksi laite korkeintaan 20 prosenttia C2: molemmat laitteet yli 0 prosenttia mutta korkeintaan 20 prosenttia 6.3.1.1.2 näyte D



D1: C2:n tapauksessa molemmat laitteet 0 prosenttia 6.3.2 Vaatimustenmukaisuus kiistetään 6.3.2.1 Tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenetelmän mukaisesti massatuotettujen laitteiden vaatimustenmukaisuus kiistetään ja valmistajaa kehotetaan saattaamaan tuotantonsa vastaamaan vaatimuksia (oikaisu), mikäli laitteiden mitta-arvojen poikkeamat ovat: 6.3.2.1.1 näyte D



D2: C2:n tapauksessa yksi laite yli 0 prosenttia mutta korkeintaan 20 prosenttia yksi laite korkeintaan 20 prosenttia 6.3.3 Peruutettu hyväksyntä Vaatimustenmukaisuus kiistetään ja direktiivin 92/61/ETY 10 artiklaa sovelletaan, mikäli tämän liitteen kuvan 1 näytteenottomenetelmän mukaisesti laitteiden mitta-arvojen poikkeamat ovat: 6.3.3.1 näyte C



C3: yksi laite korkeintaan 20 prosenttia yksi laite yli 20 prosenttia C4: molemmat laitteet yli 20 prosenttia 6.3.3.2 näyte D



D3: C2:n tapauksessa yksi laite 0 tai yli 0 prosenttia yksi laite yli 20 prosenttia Kuva 1









Lisäys 1

Valojen värit

Kolmivärikoordinaatit







PUNAINEN: raja-arvo keltaiseen: y ≤ 0,335 raja-arvo purppuranpunaiseen: z ≤ 0,008 VALKOINEN: raja-arvo siniseen: x ≥ 0,310 raja-arvo keltaiseen: x ≤ 0,500 raja-arvo vihreään: y ≤ 0,150 + 0,640 × raja-arvo vihreään: y ≤ 0,440 raja-arvo purppuranpunaiseen: y ≥ 0,050 + 0,750 × raja-arvo punaiseen: y ≥ 0,382 RUSKEANKELTAINEN: raja-arvo keltaiseen: y ≤ 0,429 raja-arvo punaiseen: y ≥ 0,398 raja-arvo valkoiseen: z ≤ 0,007

Edellä olevien raja-arvojen tarkastamiseksi voidaan käyttää värilämpötilan 2 856 K valonlähdettä (Kansainvälisen valaistustoimikunnan [KVT] valonlähde A yhdessä asianmukaisten suodattimien kanssa).

Takaheijastimiin laite valaistaan KVT-standardin mukaisella valonlähde A:lla hajontakulman ollessa 1/3o ja valaistuskulman V = H = 0o tai, mikäli tämä tuottaa värittömän pintaheijasteen, valaistuskulman V = ± 5o, H = 0o, täytyy heijastetun valovirran kolmivärikoordinaattien olla edellä olevien raja-arvojen sisällä.









Lisäys 2

Esimerkkejä tyyppihyväksyntämerkkien malleista

Kuva 1

Laite, jossa on edellä esitetty tyyppihyväksyntämerkki, on luokan 11 suuntavalaisin, joka Alankomaissa (e4) on hyväksytty numerolla 00243. Tyyppihyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä lukua osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty tämän direktiivin, sellaisena kuin se on alkuperäisessä muodossaan, liitteen II vaatimusten mukaisesti.

Suuntavalaisimen osalta nuoli osoittaa, että valon hajaantuminen on vaakasuorasti epäsymmetrinen ja että valotekniset arvot ovat vaatimusten mukaiset aina 80o kulmaan asti oikealle, kun laitetta katsotaan valon suunnan kanssa vastakkaisesta suunnasta. Esimerkissä suuntavalaisin on asennettu ajoneuvon oikealle puolelle.

Ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien yksinkertaistettu merkintä, kun kaksi tai useampia valaisimia kuuluu samaan kokonaisuuteen

Kuva 1a

(Pysty- ja vaakasuorat viivat kuvaavat merkkivalolaitteen muotoa. Ne eivät kuulu tyyppihyväksyntämerkkiin)

Huom.

Nämä kolme esimerkkiä tyyppihyväksyntämerkistä (mallit A, B ja C) koskevat kolmea mahdollista muunnosta valaisimen merkinnästä, kun kaksi tai useampia valoja kuuluu samaan ryhmiteltyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien kokonaisuuteen.

Ne osoittavat, että laite on hyväksytty Alankomaissa (e4) tyyppihyväksyntänumerolla 3333 ja että siihen kuuluu:

— luokan 1 takaheijastin, joka on hyväksytty direktiivin 76/757/ETY alkuperäisen version mukaisesti,

— punainen taka(sivu)valaisin (R), joka on hyväksytty tämän direktiivin alkuperäisen version liitteen II mukaisesti,

— takasumuvalaisin (F), joka on hyväksytty direktiivin 77/538/ETY alkuperäisen version mukaisesti,

— peruutusvalaisin (AR), joka on hyväksytty direktiivin 77/539/ETY alkuperäisen version mukaisesti,

— jarruvalaisin (S), joka on hyväksytty tämän direktiivin, sellaisena kuin se on alkuperäisessä muodossaan, liitteen II mukaisesti.

EY-tyyppihyväksyntämerkin malli







Kuva 1b Kuva 1c Kuva 1d

Heijastin, jossa on yllä esitetty EY-tyyppihyväksyntämerkintä, kuuluu luokkaan 1 ja on Alankomaissa (4) hyväksytty osan ETY-tyyppihyväksyntänumerolla 216 direktiivin 76/757/ETY mukaisesti, tämän direktiivin liitteen II 9.1 kohdan heijastimien osalta mitta a ≥ 4 mm.

Kuva 2

Ajovalaisin, jossa on edellä esitetty tyyppihyväksyntämerkki, on hyväksytty Alankomaissa (e4) tämän direktiivin alkuperäisen version liitteen III mukaisesti tyyppihyväksyntänumerolla 00243. Tyyppihyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä lukua osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty tämän direktiivin, sellaisena kuin se on alkuperäisessä muodossaan, mukaisesti.

Kuva 3

Ajovalaisin, jossa on edellä esitetty tyyppihyväksyntämerkki, täyttää tämän direktiivin alkuperäisen version liitteen III-B vaatimukset ja se on suunniteltu yksinomaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen.







Kuva 4 Kuva 5 Ajovalaisin, jossa on edellä esitetty tyyppihyväksyntämerkki, täyttää tämän direktiivin alkuperäisen version liitteen III-B vaatimukset ja se on suunniteltu: yksinomaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen. sekä oikean- että vasemmanpuoleiseen liikenteeseen säätämällä asianmukaisella tavalla optisen järjestelmän tai lampun asentoa ajoneuvossa.

Kuva 6

Ajovalaisimeen, jossa on yllä esitetty tyyppihyväksyntämerkki, kuuluu muovilasi, ja se täyttää tämän direktiivin alkuperäisen version liitteen III-C vaatimukset.

Ajovalaisin on suunniteltu siten, että lähivalon hehkulanka voidaan sytyttää yhtäaikaa kaukovalon ja/tai muun rakenteellisesti yhdistetyn valotoiminnon kanssa.







Kuva 7 Kuva 8 Ajovalaisin jossa on yllä esitetty tyyppihyväksyntämerkki, täytää tämän direktiivin, sellaisena kuin se on alkuperäisessä muodossaan, liitteen III-D vaatimukset: ainoastaan lähivalojen osalta ainoastaan kaukovalojen osalta. ja suunniteltuna ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen.







Kuva 9 Kuva 10 Ajovalaisimeen, jossa on yllä esitetty tyyppihyväksyntämerkki, kuuluu muovilasi, ja se täyttää tämän direktiivin alkuperäisen version liitteen III-D vaatimukset ainostaan lähivalojen osalta ja on suunniteltu: sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen. ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen.

Ryhmiteltyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valojen yksinkertaistettu merkintä

Kuva 11

(Pysty- ja vaakasuorat viivat kuvaavat merkivalolaitteen muotoa. Ne eivät kuulu tyyppihyväksyntämerkkiin)

Huom.

Edellä esitetyt neljä esimerkkiä koskevat valaisinta, jossa on tyyppihyväksyntämerkki seuraavien laitteiden osalta:

— etuvalaisin (A), joka on hyväksytty tämän direktiivin alkuperäisen version liitteen II mukaisesti,

— ajovalaisin (HCR), jossa on sekä oikean- että vasemmanpuoleiseen liikenteeseen suunniteltu lähivalo ja kaukovalo, jonka suurin valovoima on 86.250 ja 101.250 kandelan välillä (kuten numero 30 osoittaa), ja joka on hyväksytty tämän direktiivin alkuperäisen version liitteen III-D mukaisesti ja johon kuuluu muovilasi,

— etusumuvalaisin (B), joka on hyväksytty direktiivin 76/762/ETY alkuperäisen version mukaisesti ja johon kuuluu muovilasi,

— etusuuntavalaisin, joka kuuluu luokkaan 11 ja joka on hyväksytty tämän direktiivin alkuperäisen version liitteen II mukaisesti.







Kuva 12 Kuva 13 Ajovalaisin, jossa on yllä esitetty tyyppihyväksyntämerkki, täyttää direktiivin 76/761/ETY vaatimukset: ainoastaan lähivalojen osalta ja suunniteltuna yksinomaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen. ainoastaan kaukovalojen osalta.







Kuva 14 Kuva 15 Ajovalaisin, johon kuuluu muovilasi ja joka täyttää direktiivin 76/761/ETY vaatimukset tämän direktiivin alkuperäisen version liitteen III-D lisäyksen 3 osalta: sekä lähi- että kaukovalojen osalta ja suunniteltuna ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen. ainoastaan lähivalojen osalta ja suunniteltuna ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen. Lähivalon hehkulanka ei syty samanaikaisesti kaukovalon hehkulangan ja/tai minkään muun ajovalaisimen kanssa, johon se on rakenteellisesti yhdistetty.









LIITE II

OSAN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN LIITTYVÄT VAATIMUKSET ETU(SIVU)VALAISIMISTA, TAKAVALAISIMISTA, JARRUVALAISIMISTA, SUUNTAVALAISIMISTA, TAKAREKISTERIKILVEN VALAISIMISTA, ETUSUMUVALAISIMISTA, TAKASUMUVALAISIMISTA, PERUUTUSVALAISIMISTA SEKÄ KAKSI- JA KOLMIPYÖRÄISIIN MOOTTORIAJONEUVOIHIN ASENNETTAVISTA TAKAHEIJASTIMISTA

1. MÄÄRITELMÄT

Kaksi- ja kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin asennettavista valaisimista ja merkkivalolaitteista 29 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/92/ETY liitteessä I annettuja määritelmiä sovelletaan.

1.1 ’Lasilla’ tarkoitetaan valaisimen (laitteen) ulommaista osaa, joka lähettää valoa valaisevan pinnan läpi;

1.2 ’Pinnoitteella’ tarkoitetaan mitä tahansa tuotetta tai tuotteita, joita lisätään yhtenä tai useampana kerroksena lasin ulkopinnalle;

1.3 ”Erityyppiset laitteet” ovat laitteita, jotka poikkeavat toisistaan sellaisilta olennaisilta osin kuten: 1.3.1 tuotenimi tai tavaramerkki; 1.3.2 optisen järjestelmän ominaisuudet; 1.3.3 sellaisten osien lisäys tai poisto, jotka saattavat muuttaa optisia tuloksia toiminnan aikana tapahtuvan heijastuksen, valon taittumisen, absorption ja/tai vääristymisen vuoksi; 1.3.4 hehkulampun tyyppi; 1.3.5 lasien ja mahdollisten pinnoitteiden materiaalit.

2. SUUNTAVALAISIMIEN OSAN TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKIN LISÄTIEDOT:

2.1 Yleensä suuntavalaisimissa numero, joka osoittaa että kyseessä on etusuuntavalaisin (luokka 11) tai takasuuntavalaisin (luokka 12) on oltava kiinnitettynä lähelle osan tyyppihyväksyntämerkin suorakulmiota ja toisella puolella kuin osan tyyppihyväksyntänumero.

2.2 Suuntavalaisimessa, joka ei kohdan 4.7.1 mukaisesti saavuta yhdellä puolella vaadittavaa vähimmäisvalovoimaa kulmaan H = 80o, on osan tyyppihyväksyntämerkin suorakulmion alapuolelle kiinnitettävä vaakasuora nuoli, jonka kärki osoittaa siihen suuntaan, jossa kohdan 4.7.1 mukainen vähimmäisvalovoima saavutetaan vähintään kulmaan H = 80o.

3. YLEISET VAATIMUKSET

Laitteet on suunniteltava ja rakennettava siten, että normaaleissa käyttöoloissa ja huolimatta mahdollisista värähtelyistä niiden moitteeton toiminta säilyy vahingoittumatta ja ne säilyttävät tässä liitteessä vaaditut ominaisuutensa.

4. SÄTEILEVÄN VALON VOIMAKKUUS

Kahdesta kummankaan laitteen säteilemän valon valovoima vertailuakselilla ei saa olla pienempi kuin jäljempänä taulukossa määritetty vähimmäisvalovoima eikä suurempi kuin enimmäisvalovoima. Missään suunnassa ei annettuja enimmäisarvoja saa ylittää.







vähintään (cd) korkeintaan (cd) 4.1 Taka(sivu)valaisimet 4 12 4.2 Etu(sivu)valaisimet 4 60 4.3 Jarruvalaisimet 40 100 4.4 Suuntavalaisimet 4.4.1 Etu (luokka 11) (katso lisäys 1) 90 700 (1) 4.4.2 Taka (luokka 12) (katso lisäys 1) 50 200 (1) Koskee vain aluetta, joka jää pisteiden V = 0o ja H = ± 5o läpi kulkevan kahden pystysuoran viivan ja pisteiden V = ± 10o ja H = 0o läpi kulkevan kahden vaakasuoran viivan väliin. 400 cd:n ylärajaa sovelletaan kaikkiin muihin suuntiin.

4.5 Vertailuakselin ulkopuolella ja lisäyksen 1 piirrosten määrittelemien kulmien alueilla säteilevän valon valovoiman on kunkin lisäyksen 2 valonjakautumistaulukossa määritetyn pisteen suuntaan oltava vähintään edellä kohdissa 4.1—4.4 annettujen vähimmäisarvojen tuotoksen suuruinen sekä tässä taulukossa annetun prosenttiluvun suuruinen kyseessä olevaan suuntaan.

4.6 Poikkeuksena edellä 4.1 kohtaan 60 cd:n enimmäisvalovoima sallitaan taka(sivu)valaisimille, jotka on rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimien kanssa sen tason alapuolella, joka muodostaa 5o kulman vaakatasosta alaspäin.

4.7 Lisäksi 4.7.1 Kaikilla lisäyksessä 1 määritellyillä alueilla säteilevän valon voimakkuuden on oltava sivuvalaisimissa vähintään 0,05 cd ja jarruvalaisimissa ja suuntavalaisimissa vähintään 0,3 cd. 4.7.2 Kun sivuvalaisimet on ryhmitetty tai rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimeen, on näiden kahden samanaikaisesti sytytetyn valon mitatun todellisen valovoiman suhteen yksin palavan takavalaisimen voimakkuuden oltava vähintään 5:1 lisäyksessä 2 määritellyissä yhdessätoista mittauspisteessä, jotka sijaitsevat valonjakautumistaulukossa esitetyllä alueella, joka rajoittuu pisteen 0o V ja ± 10o H kautta kulkeviin pystysuoriin viivoihin sekä pisteen ± 5o V ja 0o H kautta kulkeviin vaakasuoriin viivoihin. 4.7.3 Lisäyksen 2 kohdan 2.2 vaatimukset valovoiman paikallisista vaihteluista on täytettävä.

4.8 Valovoimat on mitattava lampun palaessa yhtäjaksoisesti. Valojen vilkkutoiminnossa on huolehdittava, ettei laite ylikuumene.

4.9 Lisäyksessä 2, johon viitataan edellä kohdassa 4.5, on tarkempia tietoja käytettävistä mittausmenetelmistä.

4.10 Takarekisterikilven valaisimen on täytettävä lisäyksen 3 edellytykset.

4.11 Useilla valonlähteillä varustettujen hehkulamppujen valotekninen suorituskyky tarkastetaan lisäyksen 2 vaatimusten mukaisesti.

5. TESTIOLOSUHTEET

5.1 Kaikki mittaukset on suoritettava värittömällä standardihehkulampulla, joka kuuluu laitteeseen tarkoitettujen hehkulamppujen luokkaan ja joka säädetään lähettämään kyseiseltä hehkulampulta vaadittavaa referenssivalovirtaa. Hehkulampuilla, joiden valonlähteet eivät ole vaihdettavia, kaikki mittaukset kuitenkin tehdään joko jännitteellä 6,75 V tai 13,5 V.

5.2 Laitteen valoa lähettävän pinnan pysty- ja vaakasuorat reunat määritetään ja mitoitetaan suhteessa sen vertailukeskipisteeseen.

6. SÄTEILEVÄN VALON VÄRI

Jarru- ja takavalaisimet lähettävät punaista valoa, etuvalaisimet valkoista valoa ja suuntavalaisimet ruskeankeltaista valoa.

Säteilevän valon värin, joka mitataan valmistajan erittelemään hehkulamppuluokkaan kuuluvaa hehkulamppua käyttäen, on oltava liitteen I lisäyksessä 1 vaadittujen kolmivärikoordinaattien raja-arvojen sisällä silloin, kun hehkulamppua käytetään testijännitteellä liitteen IV erittelyn mukaisesti.

Hehkulamppujen, joiden valonlähteet eivät ole vaihdettavia, väritekniset ominaisuudet on kuitenkin tarkastettava niillä valonlähteillä, jotka hehkulampuissa ovat jännitteillä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V.

7. ETU- JA TAKASUMUVALAISIMET

Direktiivin 76/762/ETY vaatimuksia etusumuvalaisimista sekä direktiivin 77/538/ETY vaatimuksia takasumuvalaisimista sovelletaan.

8. PERUUTUSVALAISIMET

Direktiivin 77/539/ETY vaatimuksia peruutusvalaisimista sovelletaan.

9. TAKAHEIJASTIMET

9.1 Polkimien takaheijastimet

9.1.1 Takaheijastimien on oltava muodoltaan sellaisia, että ne mahtuvat suorakulmioon, jonka sivumittojen suhde on korkeintaan 8.

9.1.2 Polkimien takaheijastimien on oltava direktiivin 76/757/ETY liitteen VIII vaatimusten mukaan ruskeankeltaiset.

9.1.3 Jokaisen neljän polkimen takaheijastimen toimivan heijastavan pinta-alan on oltava vähintään 8 cm2.

9.2 Muut takaheijastimet

Direktiivin 76/757/ETY vaatimuksia takaheijastimista sovelletaan.









Lisäys 1

Valokentän laajuuden vaaka- (H) ja pystysuorat (V) vähimmäiskulmat









Lisäys 2

Valotekniset mittaukset

1. MITTAUSMENETELMÄT

1.1 Häiriöheijasteet valoteknisen mittauksen aikana on estettävä asianmukaisella suojauksella.

1.2 Jos mittaustulokset kyseenalaistetaan, on mittaukset suoritettava siten, että: 1.2.1 mittausetäisyys on sellainen, että etäisyyden käänteisneliösääntöä voidaan soveltaa; 1.2.2 mittauslaitteisto on sellainen, että ilmaisimen avauskulma valaisimen vertailukeskipisteestä katsottuna on kulman kymmenen minuutin ja yhden asteen välissä; 1.2.3 Annetun havaintosuunnan voimakkuusvaatimus on tyydyttävä, mikäli vaatimus täytetään suunnassa, joka poikkeaa havaintosuunnasta korkeintaan neljäsosa-asteella.

2. VALON JAKAUTUMISEN VAKIOTAULUKKO

2.1 Suunta H = 0o ja V = 0o vastaa vertailuakselia (ajoneuvossa se on vaakasuora ja yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen tason keskiviivan kanssa sekä osoittaa vaaditun näkökentän suuntaan). Se kulkee vertailukeskipisteen kautta. Taulukon arvoista saadaan eri mittaussuuntiin vähimmäisvoimakkuudet prosentteina akselin kunkin valaisimen vähimmäisvaatimuksista (suunnassa H = 0o ja V = 0o).

2.2 Jaksossa 2 olevan piirroksen rasterilla esitetyn valon jakautumisalueen sisällä valonjakautumisen täytyy olennaisilta osin olla yhdenmukainen siten, että valovoima rasterin viivojen rajaaman alueen osan jokaisessa suunnassa saavuttaa vähintään prosenttilukuna annetun alimman vähimmäisarvon, (tai alimman mahdollisen arvon) rasterin niillä viivoilla, jotka ympäröivät kyseessä olevaa suuntaa.

3. USEALLA VALONLÄHTEELLÄ VARUSTETTUJEN HEHKULAMPPUJEN VALOTEKNINEN MITTAUS

Valotekninen suorituskyky tarkastetaan:

3.1 muiden kuin vaihdettavien (kiinteiden) hehkulamppujen tai muiden valonlähteiden osalta: valmistajan määräämällä jännitteellä; tekninen laitos voi vaatia valmistajalta erityisvirtalähdettä, jota tarvitaan tällaisten hehkulamppujen virransyöttöön.

3.2 Vaihdettavien hehkulamppujen osalta; sarjatuotantohehkulampuilla jännitteillä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V, jolloin valovoima-arvojen on oltava tässä liitteessä annetun suurimman ja pienimmän raja-arvon välissä lisättynä valitulle hehkulampputyypille sallitulla valovirtapoikkeamalla kuten liitteessä IV todetaan tavanomaisten hehkulamppujen osalta; vaihtoehtoisesti voidaan käyttää standardihehkulamppua vuoron perään kussakin yksittäisessä asennossa vertailuvalovirralla, jolloin kunkin asennon yksittäiset mittaukset lasketaan yhteen.









Lisäys 3

Takarekisterikilven valaisimen valotekniset mittaukset

1. VALAISTAVA ALUE

Laitteet voivat kuulua luokkaan 1 tai 2. Luokan 1 laitteet on suunniteltava siten, että ne valaisevat vähintään 130 × 240 mm kokoisen alueen, ja luokan 2 laitteet siten, että ne valaisevat vähintään 200 × 280 mm kokoisen alueen.

2. SÄTEILEVÄN VALON VÄRI

Laitteessa käytetyn lampun säteilemän valon on oltava valkoista, mutta riittävän neutraalia, jotta se ei aiheuta mitään huomattavaa muutosta rekisterikilven värissä.

3. VALOINSIDENSSI

Valaisimen valmistajan on määrättävä ehdot mainitun laitteen asentamisesta suhteessa rekisterikilvelle suunniteltuun paikkaan. Laitteen on oltava sellaisessa paikassa, että missään kohdassa valaistavaa pintaa valon kohtaamiskulma kilven pinnassa ei ylitä 82o, kun tuo kulma mitataan suhteessa laitteen valoa antavan pinnan ääripäähän, joka on kauimpana kilven pinnasta. Mikäli optisia komponentteja on enemmän kuin yksi, koskee tämä vaatimus vain sitä kilven osaa, joka valaistaan asiaankuuluvalla komponentilla.

Laitteen on oltava suunniteltu siten, että yhtään valonsädettä ei tule suoraan kohti takaosaa, poikkeuksena punaiset valonsäteet, mikäli laite on yhdistetty tai liitetty takavalaisimeen.

4. MITTAUSMENETELMÄ

Luminanssitasot mitataan puhtaanvalkoisella imupaperiarkilla, jonka hajaheijasteen minimifaktori on 70 prosenttia, ja joka on rekisterikilven kokoinen ja asetetaan rekisterikilven paikalle, mutta 2 mm sen kannattimen eteen.

Luminanssitasot mitataan oikeissa kulmissa paperin pintaan nähden pisteissä, jotka näkyvät diagrammissa kohdassa 5 jäljempänä, jokaisen pisteen edustaessa pyöreätä aluetta, jonka halkaisija on 25 mm.

5. VALOTEKNISET OMINAISUUDET

Luminanssin B on oltava vähintään 2 cd/m2 jokaisessa allamääritellyssä mittauspisteessä.







Kuva 1Mittauspisteet 1 luokalle Kuva 2Mittauspisteet 2 luokalle

Luminanssigradientti arvojen B1 ja B2 välillä mitattuna missä tahansa kahdessa pisteessä 1 ja 2, jotka valitaan edellämainittujen pisteiden joukosta, ei saa ylittää 2 × Bo/cm, kun Bo on eri mittauspisteissä kirjattu vähimmäisluminenssi, eli toisin sanoen









Lisäys 4









Lisäys 5









LIITE III

OSAN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN LIITTYVÄT VAATIMUKSET KAKSI- JA KOLMIPYÖRÄISIIN MOOTTORIAJONEUVOIHIN ASENNETTAVISTA LAITTEISTA (AJOVALAISIMET), JOISSA KÄYTETÄÄN HEHKU- TAI HALOGEENIHEHKULAMPPUJA, JOTKA LÄHETTÄVÄT LÄHI- JA/TAI KAUKOVALAISTUSTA

1. MÄÄRITELMÄT

Direktiivin 92/92/ETY liitteessä I annettuja määritelmiä sovelletaan.

1.1 ’Lasilla’ tarkoitetaan ajovalaisimen (laitteen) ulommaista osaa, joka lähettää valoa valaisevan pinnan läpi;

1.2 ’Pinnoitteella’ tarkoitetaan mitä tahansa tuotetta tai tuotteita, joita lisätään yhtenä tai useampana kerroksena lasin ulkopinnalle;

1.3 ’Erityyppiset ajovalaisimet’ ovat ajovalaisimia, jotka poikkeavat toisistaan sellaisilta oleellisilta osin kuten: 1.3.1 tavaramerkki tai kauppanimitys; 1.3.2 optisen järjestelmän ominaisuudet; 1.3.3 sellaisten osien lisääminen tai poistaminen, jotka saattavat muuttaa optisia tuloksia toiminnan aikana tapahtuvan heijastuksen, valon taittumisen, absorption ja/tai vääristymisen vuoksi. Sellaisten suodattimien lisääminen tai poistaminen, jotka on suunniteltu muuttamaan valokeilan väriä, ei valon hajontaa, ei kuitenkaan aiheuta tyyppimuutosta; 1.3.4 sopivuus oikean- tai vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tai molempiin; 1.3.5 valokeilan laji (kaukovalo, ajovalo tai molemmat); 1.3.6 pesä johon asianmukaisen luokan hehkulamppu (tai -lamput) sopii; 1.3.7 lasien ja mahdollisten pinnoitteiden materiaalit.

2. AJOVALAISIMET

Seuraavat ajovalaisimet on pidettävä erillään:

2.1 Mopojen ajovalaisimet

(katso liite III-A)







2.1.1 yksilankaisella hehkulampulla 15 W (luokka S3) 2.1.2 kaksilankaisella hehkulampulla 15/15 W (luokka S4) 2.1.3 yksilankaisella halogeenihehkulampulla 15 W (luokka HS2)

2.2 Moottoripyörien ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen ajovalaisimet

(katso liitteet III-B ja III-C)







2.2.1 kaksilankaisella hehkulampulla 25/25 W (luokka S1) 2.2.2 kaksilankaisella hehkulampulla 35/35 W (luokka S2) 2.2.3 kaksilankaisella halogeenihehkulampulla 35/35 W (luokka HS1) 2.2.4 kaksilankaisella hehkulampulla 40/45 W (luokka R2)

2.3 Moottoripyörien ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen ajovalaisimet

(katso liite III-D — ajovalaisimet joissa on muu kuin HS1-halogeenihehkulamppu)







2.3.1 yksilankaisella hehkulampulla 55 W (luokka H1) 2.3.2 yksilankaisella hehkulampulla 55 W (luokka H2) 2.3.3 yksilankaisella hehkulampulla 55 W (luokka H3) 2.3.4 yksilankaisella hehkulampulla 60 W (luokka HB3) 2.3.5 yksilankaisella hehkulampulla 51 W (luokka HB4) 2.3.6 yksilankaisella hehkulampulla 55 W (luokka H7) 2.3.7 yksilankaisella hehkulampulla 55/60 W (luokka H4)









LIITE III-