02014R1305 — FI — 16.06.2019 — 002.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1305/2014, annettu 11 päivänä joulukuuta 2014, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevaa osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja asetuksen (EU) N:o 62/2006 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 356 12.12.2014, s. 438)

Muutettu:









▼B

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1305/2014,

annettu 11 päivänä joulukuuta 2014,

Euroopan unionin rautatiejärjestelmän tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevaa osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja asetuksen (EU) N:o 62/2006 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







1 artikla

Kohde

Vahvistetaan Euroopan rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset” koskeva yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE), sellaisena kuin se esitetään liitteessä.

2 artikla

Soveltamisala

1. Yhteentoimivuuden teknistä eritelmää sovelletaan direktiivin 2008/57/EY liitteessä II olevassa 2.6 kohdan b alakohdassa määriteltyyn Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmään ”telemaattiset sovellukset”.

2. Yhteentoimivuuden teknistä eritelmää sovelletaan seuraaviin verkkoihin:

a) direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 1.1 kohdassa määritelty Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rataverkko;

b) direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 2.1 kohdassa määritelty Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rataverkko;

c) rautatiejärjestelmän rataverkon muut osat unionissa.

Yhteentoimivuuden teknistä eritelmää ei sovelleta direktiivin 2008/57/EY 1 artiklan 3 kohdassa mainittuihin tapauksiin.

3. Yhteentoimivuuden teknistä eritelmää sovelletaan verkkoihin, joiden nimellinen raideleveys on 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm ja 1 668 mm.

3 artikla

Teknisten asiakirjojen päivitys ja raportointi

Virasto jakaa verkkosivustollaan sijaintikoodit ja yritystunnisteet, joihin viitataan liitteen 4.2.11.1 kohdassa (b ja d kohta), sekä tekniset asiakirjat, joihin viitataan liitteen 7.2 kohdassa, ja raportoi edistymisestä komissiolle.

Komission on ilmoitettava edistymisestä jäsenvaltioille direktiivin 2008/57/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetun komitean välityksellä.

4 artikla

EU:n ulkopuolisten valtioiden verkostojen vaatimusten mukaisuus

Kolmansista maista tai kolmansiin maihin liikennöitävän rautateiden tavaraliikenteen osalta liitteessä esitetyn yhteentoimivuuden teknisen eritelmän vaatimusten noudattamisen edellytyksenä on tietojen saanti Euroopan unionin ulkopuolisilta yhteisöiltä, jollei kahdenvälisissä sopimuksissa määrätä kyseisen yhteentoimivuuden teknisen eritelmän vaatimukset täyttävästä tiedonvaihdosta.

5 artikla

Täytäntöönpano

1. Virasto arvioi ja valvoo tämän asetuksen täytäntöönpanoa selvittääkseen, onko asetetut tavoitteet ja määräajat saavutettu, ja laatii arviointikertomukset liitteen 7.1.4 kohdassa tarkoitetulle tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten ohjauskomitealle.

2. Tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten ohjauskomitea arvioi tämän asetuksen täytäntöönpanoa viraston toimittaman arviointikertomuksen pohjalta ja tekee tarvittavat päätökset lisätoimista alalla.

3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella toimivat rautatieyritykset ja rataverkon haltijat sekä heidän alueellaan rekisteröidyt liikkuvan kaluston haltijat saavat tiedon tästä asetuksesta, ja nimettävä sen täytäntöönpanon seurantaa varten kansallinen yhteyspiste lisäyksessä III kuvatulla tavalla.

4. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kertomus tämän asetuksen täytäntöönpanosta 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä. Kertomus käsitellään direktiivin 2008/57/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetussa komiteassa. Tämän asetuksen liitteessä esitettyä yhteentoimivuuden teknistä eritelmää muutetaan tarvittaessa.

6 artikla

Kumoaminen

Kumotaan neuvoston asetus (EY) N:o 62/2006 tämän asetuksen voimaantulosta alkaen.

7 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE

SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 1.1 Lyhenteet 1.2 Vertailuasiakirjat 1.3 Tekninen soveltamisala 1.4 Maantieteellinen soveltamisala 1.5 Tämän tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n sisältö 2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ JA SOVELTAMISALA 2.1 Tämän YTE:n soveltamisalaan kuuluva toiminta 2.2 Tämän YTE:n soveltamisalaan kuulumaton toiminta 2.3 Osajärjestelmän yleiskuvaus 2.3.1 Asiaan liittyvät kokonaisuudet 2.3.2 Kyseeseen tulevat prosessit 2.3.3 Yleisiä huomautuksia 3. OLENNAISET VAATIMUKSET 3.1 Olennaisten vaatimusten täyttäminen 3.2 Olennaisten vaatimusten näkökohdat 3.3 Yleisiin vaatimuksiin liittyviä näkökohtia 3.3.1 Turvallisuus 3.3.2 Luotettavuus ja käyttökunto 3.3.3 Terveys 3.3.4 Ympäristönsuojelu 3.3.5 Tekninen yhteensopivuus 3.4 Erityisesti tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmään liittyvät näkökohdat 3.4.1 Tekninen yhteensopivuus 3.4.2 Luotettavuus ja käytettävyys 3.4.3 Terveys 3.4.4 Turvallisuus 4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS 4.1 Johdanto 4.2 Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.1 Rahtikirjan tiedot 4.2.2 Reittipyyntö 4.2.3 Junan valmistelu 4.2.4 Junan kulkuennuste 4.2.5 Ilmoitukset toimintahäiriöistä 4.2.6 Lähetyksen ETI/ETA 4.2.7 Vaunujen liikkeet 4.2.8 Vaihtoraportit 4.2.9 Laadun parantamiseen pyrkivä tiedonvaihto 4.2.10 Pääviitetiedot 4.2.11 Erilaiset viitetiedostot ja tietokannat 4.2.12 Verkot ja viestintä 4.3 Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.3.1 Liitännät infrastruktuuria koskevan YTE:n kanssa 4.3.2 Liitännät liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n kanssa 4.3.3 Liitännät liikkuvan kaluston osajärjestelmän kanssa 4.3.4 Liitännät käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n kanssa 4.3.5 Liitännät henkilöliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kanssa 4.4 Käyttöä koskevat säännöt 4.4.1 Tietojen laatu 4.4.2 Keskitetyn kuvaustietokannan käyttö 4.5 Ylläpitosäännöt 4.6 Ammatillinen pätevyys 4.7 Työterveys- ja turvallisuusolot 5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT 5.1 Määritelmä 5.2 Osatekijöiden luettelo 5.3 Osatekijöiden suoritustasot ja eritelmät 6. OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI JA OSAJÄRJESTELMÄN TARKASTUS 6.1 Yhteentoimivuuden osatekijät 6.1.1 Arviointimenettelyt 6.1.2 Moduuli 6.1.3 Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva osajärjestelmä 7. KÄYTTÖÖNOTTO 7.1 Tämän YTE:n soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 7.1.1 Johdanto 7.1.2 Ensimmäinen vaihe — yksityiskohtaiset tietotekniset eritelmät ja yleissuunnitelma 7.1.3 Toinen ja kolmas vaihe — kehitystyö ja käyttöönotto 7.1.4 Hallinto, tehtävät ja vastuut 7.2 Muutoksenhallinta 7.2.1 Muutoksenhallintaprosessi 7.2.2 Tämän asetuksen lisäyksessä I lueteltuja asiakirjoja koskeva erityinen muutoksenhallintaprosessi Lisäys I Luettelo teknisistä asiakirjoista Lisäys II Sanasto Lisäys III Tavara-/henkilöliikenteen telemaattisten sovellusten kansallisen yhteyspisteen tehtävät

1. JOHDANTO

1.1. Lyhenteet







Taulukko 1 Lyhenteet Lyhenne Määritelmä ANSI American National Standards Institute. ERA Euroopan rautatievirasto (European Railway Agency), käytetään myös nimeä ’virasto’ ERTMS Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä ETCS Eurooppalainen junakulunvalvontajärjestelmä IM Rataverkon haltija ISO Kansainvälinen standardisoimisjärjestö LRU Vastaava rautatieyritys ONC Open Network Computing OTIF Valtioiden välinen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestö RISC Rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuuskomitea TCP/IP Transmission Control Protocol/Internet Protocol TEN Euroopan laajuinen verkko YTE Yhteentoimivuuden tekninen eritelmä

1.2. Vertailuasiakirjat







Taulukko 2 Vertailuasiakirjat Viitenumero Asiakirjaviite Otsikko Viimeinen versio [1] Direktiivi 2008/57/EY Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/57/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta yhteisössä (EUVL L 191, 18.7.2008, s. 1) 17.6.2008 [2] Komission asetus (EU) N:o 454/2011 Komission asetus (EU) N:o 454/2011, annettu 5 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”henkilöliikenteen telemaattiset sovellukset” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 123, 12.5.2011, s. 11) 5.5.2011 [3] Direktiivi 2012/34/EU Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/34/EU, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 32) 21.11.2012 [4] ERA-TD-105 TAF TSI — ANNEX D.2: APPENDIX F — TAF TSI DATA AND MESSAGE MODEL 22.3.2013 [5] Komission asetus (EY) N:o 62/2006 Komission asetus (EY) N:o 62/2006, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 13, 18.1.2006, s. 1) 18.1.2006 [6] Komission asetus (EU) N:o 280/2013 Komission asetus (EU) N:o 280/2013, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 62/2006 muuttamisesta (EUVL L 84, 23.3.2013, s. 17) 22.3.2013 [7] Komission asetus (EU) N:o 328/2012 Komission asetus (EU) N:o 328/2012, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2012, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 62/2006 muuttamisesta (EUVL L 106, 18.4.2012, s. 14) 17.4.2012 [8] K(2010) 2576 lopullinen Komission päätös, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2010, Euroopan rautatieviraston valtuuttamisesta kehittämään ja tarkistamaan yhteentoimivuuden teknisiä eritelmiä tavoitteena laajentaa niiden soveltamisalaa koko Euroopan unionin rautatiejärjestelmään 29.4.2010 [9] Direktiivi 2004/49/EY Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/49/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (rautatieturvallisuusdirektiivi) (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44) 28.11.2009 [10] Direktiivi 2001/13/EY Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/13/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2001, rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY muuttamisesta (EYVL L 75, 15.3.2001, s. 26) 26.2.2001

1.3. Tekninen soveltamisala

Tässä yhteentoimivuuden teknisessä eritelmässä (jäljempänä ’tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva YTE’), käsitellään direktiivin 2008/57/EY liitteen II toiminnallisin perustein laaditussa luettelossa esitettyä osajärjestelmän ”telemaattiset sovellukset” tekijää ”tavarakuljetuksiin liittyvät sovellukset”.

Tämän tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n tarkoituksena on varmistaa tietojen tehokas vaihtaminen vahvistamalla tekniset puitteet, jotka on täytettävä, jotta kuljetusprosessi on mahdollisimman kestävä taloudellisesti. Se kattaa tavaraliikenteen sovellukset sekä sen ja muiden liikennemuotojen välisten yhteyksien hallinnan, mikä tarkoittaa, että siinä keskitytään pelkän junien toiminnan lisäksi myös rautatieyrityksen kuljetuspalveluihin. Turvallisuuteen liittyviä seikkoja käsitellään vain tietoalkioiden olemassaolon kannalta. Arvoilla ei ole vaikutusta junan turvallisuuteen, ja tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n vaatimusten noudattamista ei voida katsoa turvallisuusvaatimusten noudattamiseksi.

Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva YTE vaikuttaa myös rautatiekuljetusten käyttäjien käyttöoloihin. Tässä yhteydessä sanalla käyttäjät ei tarkoiteta ainoastaan rataverkon haltijoita tai rautatieyrityksiä, vaan myös kaikkia muita palveluntarjoajia, kuten vaunukalustoyhtiöitä, yhteiskuljetusyhtiöitä ja jopa asiakkaita.

Tämän YTE:n tekninen soveltamisala on määritelty tämän asetuksen 2 artiklan 1 ja 3 alakohdissa.

1.4. Maantieteellinen soveltamisala

Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on koko rautatiejärjestelmän rataverkko, joka koostuu

— direktiivin 2008/57/EY [1] liitteessä I olevassa 1.1 jaksossa ”Rataverkko” tarkoitetusta Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rataverkosta,

— direktiivin 2008/57/EY [1] liitteessä I olevassa 2.1 jaksossa ”Rataverkko” tarkoitetusta Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rataverkosta,

— koko rautatiejärjestelmän rataverkon muista osista direktiivin 2008/57/EY [1] liitteessä I olevassa 4 jaksossa esitetyn soveltamisalan laajentamisen mukaisesti.

Soveltamisalaan eivät sisälly direktiivin 2008/57/EY [1] 1 artiklan 3 kohdassa mainitut tapaukset.

1.5. Tämän tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n sisältö

Tämän tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n sisältö on direktiivin 2008/57/EY [1] 5 artiklan mukainen.

Tämä YTE sisältää myös 4 luvussa (Osajärjestelmän kuvaus) kuvatut käyttöä ja kunnossapitoa koskevat vaatimukset, jotka liittyvät 1.1 (Tekninen soveltamisala) ja 1.2 kohdassa (Maantieteellinen soveltamisala) esitettyyn soveltamisalaan.

2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ JA SOVELTAMISALA

2.1. Tämän YTE:n soveltamisalaan kuuluva toiminta

Direktiivin 2008/57/EY [1] liitteessä II olevan 2.5 kohdan b alakohdassa määritellään tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva osajärjestelmä.

Se sisältää erityisesti

— tavaraliikenteen sovellukset, mukaan luettuina tiedotusjärjestelmät (tavaroiden ja junien ajantasainen seuranta),

— junien lajittelu- ja jakelujärjestelmät, jolloin jakelujärjestelmillä tarkoitetaan junan kokoamista,

— varausjärjestelmät, jolla tässä tarkoitetaan reitin varaamista,

— yhteyksien järjestämisen muiden liikennemuotojen kanssa sekä saateasiakirjojen tuottamisen sähköisessä muodossa.

2.2. Tämän YTE:n soveltamisalaan kuulumaton toiminta

Asiakkaille tarkoitetut tai eri palveluntarjoajien, kuten rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden, väliset maksu- ja laskutusjärjestelmät eivät kuulu tämän YTE:n soveltamisalaan. Kuljetuspalveluista suoritettavien maksujen perusteeksi tarvittavat tiedot ovat kuitenkin saatavissa 4.2 kohdan (Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset ominaisuudet) mukaisen tietojenvaihdon edellyttämästä järjestelmästä.

Aikataulujen pitkän aikavälin suunnittelu ei kuulu tämän telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n soveltamisalaan. Joissain kohdin viitataan kuitenkin pitkän aikavälin suunnittelun tuloksiin siltä osin, kuin se liittyy junien kulun vaatimaan tehokkaaseen tiedonvaihtoon.

2.3. Osajärjestelmän yleiskuvaus

2.3.1. Asiaan liittyvät kokonaisuudet

Tässä YTE:ssä otetaan huomioon nykyiset palveluntarjoajat ja erilaiset tulevaisuudessa mahdollisesti tavaraliikenteessä mukana olevat palveluntarjoajat, joiden palvelut liittyvät seuraaviin (tämä luettelo ei ole kattava):

— tavaravaunut

— veturit

— kuljettajat

— kytkeminen ja vaihtaminen laskumäkeä käyttäen

— reittiaikavarausten myynti

— lähetysten hallinta

— junan kokoonpano

— liikennöinti

— junan valvonta

— liikenteenohjaus

— lähetysten valvonta

— tavaravaunujen ja/tai veturien tarkastukset ja korjaukset

— tulliselvitykset

— intermodaaliterminaalien käyttö

— kuljetusten hallinta.

Tietyt palveluntarjoajat on nimenomaisesti määritelty direktiiveissä 2012/34/EY [3], 2008/657/EY [1] ja 2004/49/EY [9]. Koska nämä direktiivit on otettava huomioon, tähän YTE:hen liittyy erityisesti seuraava määritelmä:

’rataverkon haltijalla’ (direktiivi 2012/34/EU [3]) tarkoitetaan elintä tai yritystä, joka on vastuussa erityisesti rautateiden infrastruktuurin rakentamisesta, hallinnoinnista ja kunnossapidosta, mukaan lukien liikenteen hallinta sekä ohjaus, hallinta ja merkinanto; verkkoa tai verkon osaa koskevat rataverkon haltijan tehtävät voidaan antaa eri elimille tai yrityksille. Jos rataverkon haltija ei ole oikeudelliselta muodoltaan, organisaatioltaan tai päätöksenteoltaan rautatieyrityksistä riippumaton, IV luvun 2 ja 3 jaksossa tarkoitetut toiminnot suorittaa hinnoitteluelin ja käyttöoikeuden myöntävä elin, jotka ovat oikeudelliselta muodoltaan, organisaatioltaan ja päätöksenteoltaan rautatieyrityksistä riippumattomia. Tämän määritelmän perusteella tässä YTE:ssä pidetään rataverkon haltijaa palveluntarjoajana, jonka tehtävä on reittien käyttöoikeuden myöntäminen, junien ohjaus/valvonta sekä juniin/reitteihin liittyvä raportointi.

Hakijalla (direktiivi 2012/34/EY [3]) tarkoitetaan rautatieyritystä tai rautatieyritysten kansainvälistä ryhmittymää tai muita luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, kuten asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 tarkoitettuja toimivaltaisia viranomaisia sekä laivaajia, huolitsijoita ja yhdistettyjen kuljetusten harjoittajia, jotka joko julkisen palvelun tarjoamiseen liittyvistä tai kaupallisista syistä haluavat hankkia ratakapasiteettia.

Rautatieyrityksellä (direktiivi 2004/49/EY [9]) tarkoitetaan direktiivin 2001/14/EY määritelmän mukaista rautatieyritystä ja muuta julkista tai yksityistä yritystä, joka harjoittaa rautateiden tavara- ja/tai matkustajaliikennettä ja joka on velvollinen huolehtimaan vetopalveluista; tähän kuuluvat myös yksinomaan vetopalveluja tarjoavat yritykset. Tämän määritelmän perusteella tässä YTE:ssä pidetään rautatieyritystä palveluntarjoajana, jonka tehtävä on junien liikennöinti.

Myönnettäessä reitin käyttöoikeutta junan kuljettamista varten on myös otettava huomioon direktiivin 2012/34/EY [3] 38 artikla:

Ratakapasiteetin käyttöoikeuden myöntää rataverkon haltija. Oikeuden saanut hakija ei voi siirtää myönnettyä käyttöoikeutta toiselle yritykselle tai yksikölle.

Kaupan käyminen ratakapasiteetilla on kielletty ja aiheuttaa sen, että kapasiteettia ei enää myönnetä asianomaisille.

Siirtona ei pidetä sitä, että jokin rautatieyritys käyttää kapasiteettia sellaisen hakijan liiketoimintaan, joka ei itse ole rautatieyritys.

Rataverkon haltijoiden ja hakijoiden välisessä kuljetuksen toteutusvaiheessa tapahtuvassa viestinnässä on otettava huomioon vain rataverkon haltija ja rautatieyritys, ei erilaisia muita hakijoita, jotka voivat olla oleellisia suunnitteluvaiheessa. Toteutusvaiheessa on aina määritelty tietyn rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen välinen suhde, jota varten tapahtuva viestitys ja tietojen tallennus määritellään tässä YTE:ssä. Tämä ei vaikuta hakijan määritelmään tai siitä seuraaviin reitin käyttöoikeuden myöntämismahdollisuuksiin.

Tavaraliikenne tarvitsee erilaisia palveluja. Yksi esimerkki on vaunujen tarjoaminen. Tämän palvelun voidaan katsoa liittyvän liikkuvan kaluston haltijaan. Jos tämä kuljetuksia varten tarvittava palvelu kuuluu rautatieyrityksen tarjoamiin palveluihin, rautatieyritys toimii myös liikkuvan kaluston haltijana. Liikkuvan kaluston haltija voi puolestaan hallita omia vaunujaan ja/tai toisen osapuolen (toisen tavaravaunuja tarjoavan palveluntarjoajan) vaunuja. Tällaisten palveluntarjoajien tarpeet on otettu huomioon riippumatta siitä, onko liikkuvan kaluston haltijana toimiva oikeushenkilö rautatieyritys vai ei.

Tässä YTE:ssä ei luoda uusia oikeushenkilöitä tai velvoiteta rautatieyritystä käyttämään ulkopuolisia palveluntarjoajia palveluihin, joita se itse tarjoaa, mutta siinä nimitetään tarvittaessa palveluja niihin liittyvän palveluntarjoajan mukaan. Jos rautatieyritys tarjoaa kyseistä palvelua, se toimii tämän palvelun palveluntarjoajana.

Kun asiakkaan tarpeet otetaan huomioon, yksi palveluista on kuljetusketjun organisointi ja hallinta asiakkaalle annetun sitoumusten mukaan. Tämän palvelun tarjoaa ”vastaava rautatieyritys” (LRU). Vastaava rautatieyritys on asiakkaan yksinomainen yhteyspiste. Jos kuljetusketjussa on mukana enemmän kuin yksi rautatieyritys, vastaava rautatieyritys vastaa myös rautatieyritysten keskinäisestä koordinoinnista.

Tämän palvelun voi hoitaa myös huolitsija tai mikä muu yhteisö tahansa.

Rautatieyrityksen rooli vastaavana rautatieyrityksenä voi vaihdella kuljetuksen mukaan. Eri kuljetusmuotoja sisältävässä toiminnassa kokojunien kapasiteetin hallinnan ja rahtikirjojen kirjoittamisen hoitaa intermodaalinen palveluintegraattori, joka sitten vuorostaan on vastaavan rautatieyrityksen asiakas.

Pääasia on kuitenkin, että rautatieyritykset ja rataverkon haltijat sekä kaikki muut palveluntarjoajat (tässä liitteessä kuvatussa mielessä) toimivat yhdessä, joko yhteistyössä ja/tai sallien toisille pääsyn järjestelmiinsä, sekä vaihtavat tietoja tehokkaasti, jotta asiakkaalle voidaan tarjota palveluja saumattomasti.

2.3.2. Kyseeseen tulevat prosessit

Tämä rautateiden tavaraliikennettä koskeva YTE on direktiivin 2008/57/EY [1] mukaan rajoitettu rataverkon haltijoihin ja rautatieyrityksiin/vastaaviin rautatieyrityksiin niiden välittömien asiakkaiden osalta. Vastaava rautatieyritys toimittaa sopimuksesta asiakkaalle erityisesti seuraavat tiedot:

— reittitiedot

— Juna kulussa -ilmoitus sopimuksen mukaisiin ilmoittautumispisteisiin, sisältäen vähintään sopimuksen kattaman kuljetuksen lähtö-, luovutus-, vaihto- ja saapumiskohdat.

— lähetyksen arvioitu saapumisaika (ETA) lopulliseen määränpäähän, myös ratapihoille ja intermodaaliterminaaleihin.

— Toimintahäiriöt: saatuaan tietoonsa toimintahäiriön vastaava rautatieyritys ilmoittaa siitä asiakkaalle hyvissä ajoin.

Näiden tietojen ilmoittamista koskevat tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten mukaiset viestit määritellään 4 luvussa.

Tavaraliikenteessä vastaavan rautatieyrityksen toiminta lähetyksen osalta alkaa siitä, kun se saa asiakkaaltaan rahtikirjan ja esimerkiksi luettelon vaunulasteista sekä lastauksen valmistumisajan. Vastaava rautatieyritys laatii kuljetukselle (kokemukseen ja/tai sopimukseen perustuvan) alustavan reittisuunnitelman. Jos vastaava rautatieyritys aikoo sisällyttää vaunulastin junaan Open Access -periaatteella toimittaessa (vastaava rautatieyritys vastaa junan toiminnasta koko matkan ajan), alustava reittisuunnitelma on sellaisenaan lopullinen. Jos vastaava rautatieyritys aikoo sisällyttää vaunulastin junaan, jonka kulussa on mukana toisia rautatieyrityksiä, sen on ensin otettava selkoa siitä, mihin rautatieyrityksiin olisi otettava yhteyttä ja mihin aikaan vaihto kahden peräkkäisen rautatieyrityksen välillä voi tapahtua. Vastaava rautatieyritys laatii sitten alustavat vaunumääräykset erikseen kullekin rautatieyritykselle täyden rahtikirjan osiksi. Vaunumääräykset määritellään 4.2.1 kohdassa (Rahtikirjan tiedot).

Tilauksen saaneet rautatieyritykset tarkistavat vaunujen käytön vaatimien resurssien ja reitin saatavuuden. Eri rautatieyritysten antamien vastausten perusteella vastaava rautatieyritys voi hienosäätää reittisuunnitelmaa tai aloittaa kyselyt alusta — mahdollisesti jopa muilta rautatieyrityksiltä –, kunnes reittisuunnitelma lopulta vastaa asiakkaan vaatimuksia.

Rautatieyrityksillä/vastaavilla rautatieyrityksillä on yleensä oltava vähintään seuraavat valmiudet:

— valmius MÄÄRITELLÄ palvelujen hinta ja kuljetusajat, vaunujen saatavuus (tarvittaessa), vaunujen/intermodaalisten lastausyksikköjen tiedot (sijainti, tila ja vaunun/intermodaalisen lastausyksikön arvioitu saapumisaika (ETA)), paikka, jossa lähetykset voidaan lastata tyhjiin vaunuihin, kontteihin, jne.,

— valmius TOTEUTTAA palvelu, joka on määritelty luotettavasti ja saumattomasti käyttäen yhteisiä liiketoimintaprosesseja ja toisiinsa liitettyjä järjestelmiä. Rautatieyrityksillä, rataverkon haltijoilla ja muilla palveluntarjoajilla ja sidosryhmillä, kuten tullilla, on oltava mahdollisuus elektroniseen tiedonvaihtoon,

— valmius MITATA toteutetun palvelun laatu verrattuna siihen, mitä oli määritelty, ts. laskutuksen oikeellisuus tarjoukseen verrattuna, todelliset kuljetusajat luvattuihin verrattuna, vaunumääräykset toimitettuihin verrattuna, ETA-ajat todellisiin saapumisaikoihin verrattuna,

— valmius TOIMIA tuottavasti siten, että junien, infrastruktuurin ja kaluston kapasiteettia hyödynnetään vaunujen/intermodaalisten lastausyksikköjen ja junien aikataulujen laadinnan edellyttämien liiketoiminnan prosessien, järjestelmien ja tiedonvaihdon avulla.

Hakijana toimiessaan rautatieyritysten/vastaavien rautatieyritysten on myös annettava käyttöön (rataverkon haltijoiden kanssa tehtyjen sopimusten avulla) tarvittava reitti ja kuljetettava junaa omilla matkaosuuksillaan. Reittinä nämä voivat käyttää jo (suunnitteluvaiheessa) varattuja reittejä tai niiden on pyydettävä asianomaisen matkaosuuden rataverkon haltijalta ad hoc -reittiä. Lisäyksessä I on esimerkki reitinpyyntötapahtumasta.

Myös reitin omistuksella on tärkeä merkitys rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen välisessä junan kulkiessa tapahtuvassa viestinnässä. Viestinnän on aina perustuttava junan ja reitin numeroon, joita käyttämällä rataverkon haltija viestii sen rautatieyrityksen kanssa, joka on varannut reitin tämän infrastruktuurin alueelta (ks. myös lisäys I).

Jos rautatieyritys hoitaa koko matkan A–F (rautatieyritys toimii Open Access -periaatteella, eikä muita rautatieyrityksiä ole mukana), viestii jokainen mukana oleva rataverkon haltija suoraan pelkästään tämän rautatieyrityksen kanssa. Tämä rautatieyrityksen Open Access -toiminta voidaan toteuttaa varaamalla reitti yhteisestä tiedonvälityspisteestä (”One stop shop”) tai osa kerrallaan suoraan eri rataverkon haltijoilta. Tässä YTE:ssä otetaan huomioon molemmat tapaukset, kuten esitetään 4.2.2.1 kohdassa Reittipyyntö, Alustavat huomautukset.

Rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden välinen vuoropuhelu tavarajunan reitin laatimiseksi määritellään 4.2.2 kohdassa (Reittipyyntö). Tämä toiminto liittyy direktiivin 2012/34/EU [3] 48 artiklan 1 kohtaan. Tähän vuoropuheluun eivät kuulu palveluja tarjoavan rautatieyrityksen luvan hankkiminen direktiivin 2001/13/EY [10] mukaisesti, direktiivin 2012/34/EU [3] mukainen sertifiointi eivätkä direktiivin 2012/34/EU [3] mukaiset käyttöoikeudet.

4.2.3 kohdassa (Junan valmistelu) määritellään junan kokoonpanoon ja lähtöön liittyvä tiedonvaihto. Junan kulunaikainen normaali tiedonvaihto selostetaan 4.2.4 kohdassa (Junan kulkuennuste) ja poikkeustapauksissa lähetettävät viestit kuvaillaan 4.2.5 kohdassa (Ilmoitukset toimintahäiriöistä). Kaikkia näitä junia koskevia viestejä vaihdetaan rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan välillä.

Asiakkaan kannalta tärkein tieto on aina lähetyksen arvioitu saapumisaika (ETA). ETA voidaan laskea vastaavan rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan välisen tiedonvaihdon perusteella (toimittaessa Open Access -periaatteella). Jos eri rautatieyritykset toimivat yhteistoiminnassa, ETA ja arvioidut vaihtoajat (ETI:t) voidaan määrittää rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden välisten viestien perusteella, ja rautatieyritykset voivat kertoa ne vastaavalle rautatieyritykselle (4.2.6 kohta: Lähetyksen ETI/ETA).

Rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen välisen tiedonvaihdon perusteella vastaava rautatieyritys tietää myös seuraavat asiat:

— milloin vaunut lähtivät ratapihalta tai määrätyltä paikalta tai saapuivat sille (4.2.7 kohta: Vaunujen liikkeet),

— milloin vastuu vaunuista siirtyi yhdeltä rautatieyritykseltä kuljetusketjussa seuraavalle rautatieyritykselle (4.2.8 kohta: Vaihtoraportit).

Rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen välisen tiedonvaihdon perusteella sekä rautatieyritysten ja vastaavan rautatieyrityksen välisestä tiedonvaihdosta voidaan saada erilaisia tilastotietoja

— keskipitkällä aikavälillä tapahtuvaa tuotantoprosessien tarkempaa suunnittelua varten, ja

— pitkällä aikavälillä tapahtuvaa strategista suunnittelua ja kapasiteettitutkimuksia (esim. verkkoanalyysejä, seisonta- ja lajitteluratapihojen määrittelyä, liikkuvan kaluston suunnittelua) varten; mutta ennen kaikkea,

— kuljetuspalvelun laadun ja tuottavuuden parantamiseksi (4.2.9 kohta: Laadun parantamiseen pyrkivä tiedonvaihto).

Tyhjien vaunujen käsittely on erityisen tärkeää puhuttaessa yhteentoimivista vaunuista. Periaatteessa lastattujen ja tyhjien vaunujen käsittelyssä ei ole eroa. Tyhjien vaunujen kuljetus tapahtuu myös lähetysmääräysten perusteella, ja näiden tyhjien vaunujen liikkuvan kaluston haltijaa on pidettävä asiakkaana.

2.3.3. Yleisiä huomautuksia

Tietojärjestelmä on hyvä vain, jos siinä olevat tiedot ovat luotettavia. Tämän vuoksi lähetyksen, vaunun tai kontin huolinnan kannalta tärkeiden tietojen on oltava paikkansa pitäviä ja ne on kerättävä taloudellisella tavalla — mikä tarkoittaa, että ne olisi syötettävä järjestelmään vain kerran.

Tällä perusteella tässä YTE:ssä esitetyissä sovelluksissa ja viesteissä vältetään tietojen manuaalinen syöttäminen useampaan kertaan käyttämällä valmiiksi tallennettuja tietoja, kuten esim. liikkuvan kaluston viitetietoja. Liikkuvan kaluston viitetietoja koskevat vaatimukset määritellään 4.2.10 kohdassa (Pääviitetiedot). Määritellyistä liikkuvan kaluston tietokannoista on voitava helposti saada tarvittavat tekniset tiedot. Tietokantojen sisällön on oltava oikeuksiin perustuvien strukturoitujen käyttöoikeuksien perusteella kaikkien rataverkon haltijoiden, rautatieyritysten ja liikkuvan kaluston haltijoiden käytettävissä erityisesti kaluston kiertoa ja kunnossapitoa varten. Niiden on sisällettävä kaikki kuljetusten kannalta kriittiset tekniset tiedot, kuten

— liikkuvan kaluston tiedot,

— tekniset/suunnittelutiedot,

— arvio yhteensopivuudesta infrastruktuurin kanssa,

— arvio tärkeistä kuormausominaisuuksista,

— jarrujen kannalta tärkeät ominaisuudet,

— kunnossapitotiedot,

— ympäristöasiat.

Intermodaalisen kuljetustoiminnan eri pisteissä (joita kutsutaan Gateway-asemiksi) vaunuja ei ainoastaan liitetä toisiin juniin, vaan intermodaalisia lastausyksikköjä voidaan myös siirtää vaunusta toiseen. Tämän takia ei riitä, että käytetään vaunuja koskevaa reittisuunnitelmaa, vaan on laadittava myös intermodaalisia lastausyksikköjä koskeva reittisuunnitelma.

4.2.11 kohdassa (Erilaiset viitetiedostot ja tietokannat) luetellaan erilaisia liitetiedostoja ja tietokantoja, kuten vaunujen ja intermodaalisten lastausyksikköjen toimintaan liittyvä tietokanta. Tämä tietokanta sisältää tiedot liikkuvan kaluston liikennetilanteesta, painoja ja vaarallisia aineita koskevat tiedot, intermodaalisia lastausyksikköjä koskevat tiedot sekä sijaintitiedot.

Tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmää koskevassa YTE:ssä määritellään ne tarvittavat tiedot, joita on vaihdettava kuljetusketjuun osallistuvien eri osapuolten välillä, ja sillä mahdollistetaan pakollisen standarditiedonvaihtoprosessin käyttöönotto. Siihen sisältyy myös tällaista viestintäympäristöä varten tarvittava arkkitehtuuristrategia. Tämä strategia esitetään pääpiirteissään 4.2.12 kohdassa (Verkot ja viestintä), ja siinä on otettu huomioon seuraavat tekijät:

— liitäntä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevaan osajärjestelmään, johon viitataan direktiivin 2008/57/EY [1] 5 artiklan 3 kohdassa,

— verkkoselostuksen sisältöä koskevat vaatimukset, jotka on esitetty direktiivin 2012/34/EY [3] 27 artiklassa ja liitteessä IV,

— tavaraliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevat tiedot ja kunnossapitoa koskevat vaatimukset liikkuvaa kalustoa koskevasta YTE:stä.

Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevasta osajärjestelmästä ei tapahdu suoraa tiedonsiirtoa junaan, kuljettajalle tai liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan osajärjestelmän osiin, ja fyysinen siirtoverkko on täysin erillään verkosta, jota liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskeva osajärjestelmä käyttää. ERTMS/ETCS-järjestelmä käyttää GSM-R:ää. Tässä avoimessa verkossa ETCS-eritelmistä selviää, että turvallisuus saavutetaan hallitsemalla avoimen verkon vaaroja asianmukaisesti EURORADIO-protokollaa käyttäen.

Liitännät liikkuvaa kalustoa ja liikenteenohjausta ja valvontaa koskeviin rakenteellisiin osajärjestelmiin annetaan vain liikkuvan kaluston viitetietokantojen välityksellä (4.2.10.2 kohta), joita niiden haltijat hallitsevat. Liitännät infrastruktuuria, liikenteenohjausta ja valvontaa sekä energiaa koskeviin osajärjestelmiin annetaan rataverkon haltijan laatimilla reitin määritelmällä (4.2.2.3 kohta), jossa määritellään infrastruktuuriin liittyviä arvoja, sekä rataverkon haltijoiden antamilla infrastruktuurin käytön rajoituksia koskevilla tiedoilla (4.2.2 kohta Reittipyyntö ja 4.2.3 kohta Junan valmistelu).

3. OLENNAISET VAATIMUKSET

3.1. Olennaisten vaatimusten täyttäminen

Direktiivin 2008/57/EY [1] 4 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän, osajärjestelmien ja niiden yhteentoimivuuden osatekijöiden on täytettävä direktiivin liitteessä III yleisellä tasolla esitetyt olennaiset vaatimukset.

Tämän YTE:n soveltamisalan osalta YTE:n luvussa 3 lueteltujen olennaisten vaatimusten täyttyminen varmistetaan sillä, että osajärjestelmä on 4 luvussa (Osajärjestelmän kuvaus) esitettyjen tietojen mukainen.

3.2. Olennaisten vaatimusten näkökohdat

Olennaiset vaatimukset koskevat seuraavia alueita:

— turvallisuus,

— luotettavuus ja käytettävyys,

— terveys,

— ympäristönsuojelu,

— tekninen yhteensopivuus.

Direktiivin 2008/57/EY [1] mukaan olennaiset vaatimukset voivat koskea yleisesti koko Euroopan laajuista rautatiejärjestelmää tai erityisesti kutakin osajärjestelmää ja sen osatekijöitä.

3.3. Yleisiin vaatimuksiin liittyviä näkökohtia

Yleisten vaatimusten merkitys tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta määritetään seuraavasti:

3.3.1. Turvallisuus

Direktiivin 2008/57/EY [1] liitteessä III olevien 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 1.1.4 ja 1.1.5 kohdan olennaiset vaatimukset eivät ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeitä.

3.3.2. Luotettavuus ja käytettävyys

”Junien liikkumiseen liittyvien kiinteiden tai liikkuvien osatekijöiden seuranta ja huolto on järjestettävä ja toteutettava sekä niiden laajuus määritettävä siten, että ne pysyvät toimintakuntoisina tarkoitetuissa olosuhteissa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään erityisesti seuraavissa kohdissa:

— 4.2.10 kohta: Pääviitetiedot,

— 4.2.11 kohta: Erilaiset viitetiedostot ja tietokannat,

— 4.2.12 kohta: Verkot ja viestintä.

3.3.3. Terveys

Direktiivin 2008/57/EY [1] liitteessä III olevien 1.3.1 ja 1.3.2 kohdan olennaiset vaatimukset eivät ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeitä.

3.3.4. Ympäristönsuojelu

Direktiivin 2008/57/EY [1] liitteessä III olevien 1.4.1, 1.4.2, 1.4.3, 1.4.4 ja 1.4.5 kohdan olennaiset vaatimukset eivät ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeitä.

3.3.5. Tekninen yhteensopivuus

Direktiivin 2008/57/EY [1] liitteessä III olevan 1.5 kohdan olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

3.4. Erityisesti tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmään liittyvät näkökohdat

3.4.1. Tekninen yhteensopivuus

Direktiivin 2008/57/EY [1] liitteessä III olevan 2.7.1 kohdan olennainen vaatimus:

”Telemaattisten sovellusten olennaiset vaatimukset, joilla taataan palvelujen vähimmäislaatu matkustajille ja tavaraliikenteen asiakkaille, koskevat erityisesti teknistä yhteensopivuutta.

Näiden sovellusten osalta on varmistettava, että

— tiedostot, ohjelmat ja tiedonsiirtokäytännöt suunnitellaan siten, että niillä taataan suurin mahdollinen tietojenvaihto eri sovellusten ja eri liikenteenharjoittajien välillä sulkien pois liiketoimintaan liittyvät luottamukselliset tiedot,

— tiedot ovat helposti käyttäjien saatavilla.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään erityisesti seuraavissa kohdissa:

— 4.2.10 kohta: Pääviitetiedot,

— 4.2.11 kohta: Erilaiset viitetiedostot ja tietokannat,

— 4.2.12 kohta: Verkot ja viestintä.

3.4.2. Luotettavuus ja käytettävyys

Direktiivin 2008/57/EY [1] liitteessä III olevan 2.7.2 kohdan olennainen vaatimus:

”Näiden tiedostojen, ohjelmien ja tiedonsiirtokäytäntöjen käyttö-, hallinta-, päivitys- ja ylläpitotapojen on taattava näiden järjestelmien tehokkuus ja palvelujen laatu.”

Tämä vaatimus täytetään erityisesti seuraavissa kohdissa:

— 4.2.10 kohta: Pääviitetiedot,

— 4.2.11 kohta: Erilaiset viitetiedostot ja tietokannat,

— 4.2.12 kohta: Verkot ja viestintä.

Tämä olennainen vaatimus, erityisesti käyttötapa, jolla taataan näiden telemaattisten sovellusten tehokkuus ja palvelujen laatu, on koko YTE:n perustekijöitä, eikä sen vaikutus rajoitu 4.2.10, 4.2.11 ja 4.2.12 kohtiin.

3.4.3. Terveys

Direktiivin 2008/57/EY [1] liitteessä III olevan 2.7.3 kohdan olennainen vaatimus:

”Näiden järjestelmien käyttäjäliittymissä on noudatettava ergonomian ja terveyden suojelun vähimmäissääntöjä.”

Tässä YTE:ssä ei esitetä mitään uusia vaatimuksia näiden telemaattisten sovellusten ja käyttäjien väliselle liitännälle entisten kansallisten ja eurooppalaisten ergonomian ja terveyden suojelun vähimmäissäännösten lisäksi.

3.4.4. Turvallisuus

Direktiivin 2008/57/EY [1] liitteessä III olevan 2.7.4 kohdan olennainen vaatimus:

”On varmistettava riittävä yhtenäisyyden ja luotettavuuden taso turvallisuuteen liittyvien tietojen tallentamisessa ja siirrossa.”

Tämä vaatimus täytetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.10 kohta: Pääviitetiedot,

— 4.2.11 kohta: Erilaiset viitetiedostot ja tietokannat,

— 4.2.12 kohta: Verkot ja viestintä.

4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS

4.1. Johdanto

Rautatiejärjestelmä, jota direktiivi 2008/57/EY koskee ja jonka osa telemaattisten sovellusten osajärjestelmä on, on integroitu järjestelmä, jonka yhdenmukaisuus on todennettava. Tämä yhdenmukaisuus on tarkastettava erityisesti osajärjestelmän eritelmien osalta, niiden liitäntöjen osalta, jotka sillä on siihen järjestelmään, johon se on integroitu, sekä käyttö- ja kunnossapitosääntöjen osalta.

Kun otetaan huomioon kaikki sovellettavat olennaiset vaatimukset, tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmää kuvaavat seuraavat ominaisuudet:

4.2. Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät

Edellä 3 luvussa (Olennaiset vaatimukset) esitettyjen olennaisten vaatimusten valossa osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät ovat seuraavat:

— rahtikirjan tiedot,

— reittipyyntö,

— junan valmistelu,

— junan kulkuennuste,

— ilmoitukset toimintahäiriöistä,

— vaunun/intermodaalisen lastausyksikön ETI/ETA,

— vaunujen liikkeet,

— vaihtoraportit,

— laadun parantamiseen pyrkivä tiedonvaihto,

— pääviitetiedot,

— erilaiset viitetiedostot ja tietokannat,

— verkot ja viestintä.

Tarkemmat eritelmät määritellään kattavassa datakatalogissa. Katalogin viestien ja datan pakolliset muodot määritellään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”. Lisäksi samaan tarkoitukseen voidaan käyttää muita olemassa olevia standardeja, jos osapuolet ovat sopineet niiden käytöstä, erityisesti niiden EU:n jäsenvaltioiden alueella, joilla on yhteinen raja kolmansien maiden kanssa.

Viestin rakenteeseen liittyviä yleisiä huomautuksia

Viestien rakenteeseen sisältyy kaksi tiedostoa:

— Ohjausdata : määritellään katalogin viestien pakollisessa otsikossa.

— Viestin sisältämät tiedot : määritellään kunkin katalogissa esitetyn viestin pakollisessa/vapaaehtoisessa sisällössä ja pakollisessa/vapaaehtoisessa datassa.

Jos viesti tai tietoalkio määritellään tässä asetuksessa vapaaehtoiseksi, sen käytöstä päättävät asianomaiset osapuolet. Näiden viestien ja tietoalkioiden soveltamisesta sovitaan sopimuksessa. Jos datakatalogin vaihtoehtoiset osat ovat tietyissä olosuhteissa pakollisia, tämä on täsmennettävä dataluettelossa.

4.2.1. Rahtikirjan tiedot

4.2.1.1. Asiakkaan rahtikirja

Asiakkaan on lähetettävä rahtikirja vastaavalle rautatieyritykselle. Rahtikirjassa on oltava kaikki tiedot, joita tarvitaan lähetyksen kuljettamiseen lähettäjältä vastaanottajalle asiakirjan ”Yhtenäiset oikeussäännökset sopimuksesta tavaran kansainvälisistä rautatiekuljetuksista (CIM)”, asiakirjan ”Vaunujen käyttöä kansainvälisessä rautatieliikenteessä koskevia sopimuksia koskevat yhdenmukaiset oikeussäännökset (CUV)” ja voimassaolevien kansallisten sääntöjen mukaisesti. Vastaavan rautatieyrityksen on täydennettävä tietoja lisätiedoilla. Rahtikirjan osatiedot, lisätiedot mukaan luettuina, kuvataan tämän asetuksen lisäyksessä I mainituissa asiakirjoissa ”TAF TSI — ANNEX D.2: APPENDIX A (WAGON/ILU TRIP PLANNING” ja ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model [4]”.

Open Access -periaatteella toimittaessa asiakkaaseen sopimussuhteessa olevalla vastaavalla rautatieyrityksellä on kaikki tiedot niiden täydentämisen jälkeen. Mitään viestienvaihtoa toisten rautatieyritysten kanssa ei tarvita. Nämä tiedot ovat myös lyhyellä varoitusajalla tehtävän reittipyynnön perustana, mikäli se on tarpeen rahtikirjan vaatimusten täyttämiseksi.

Seuraavat viestit koskevat toimintaa muulla kuin Open Access -periaatteella. Näiden viestien tiedot voivat myös olla lyhyellä varoitusajalla tehtävän reittipyynnön perustana, mikäli se on tarpeen rahtikirjan vaatimusten täyttämiseksi.

4.2.1.2. Lähetysmääräykset

Lähetysmääräys on ensisijaisesti rahtikirjan tietojen lisäys. Vastaavan rautatieyrityksen on toimitettava se kuljetusketjussa mukana oleville rautatieyrityksille. Lähetysmääräykseen on sisällyttävä kaikki ne tiedot, jotka rautatieyritys tarvitsee hoitaakseen vastuullaan olevan kuljetuksen siihen saakka, kunnes se luovuttaa sen seuraavalle rautatieyritykselle. Tämän vuoksi sen sisältö vaihtelee rautatieyrityksen roolin mukaan eli sen mukaan, onko se lähettävä, kauttakulkuliikennettä hoitava vai perille toimittava rautatieyritys.

Lähetysmääräyksen pakollinen tietorakenne ja viestin yksityiskohtaiset muodot luetellaan lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model” kohdassa ”ConsignmentOrderMessage” (Lähetysmääräysviestit).

Näiden lähetysmääräysten pääasiallinen sisältö on seuraava:

— tiedot lähettäjästä ja vastaanottajasta,

— reititystiedot,

— lähetyksen tunniste,

— vaunun tiedot,

— aika ja paikka.

Tiettyjen rahtikirjan tietojen on oltava myös kaikkien kuljetusketjun osapuolten (kuten rataverkon haltijan tai kaluston haltijan) käytettävissä, asiakkaat mukaan luettuina. Näitä ovat erityisesti seuraavat vaunukohtaiset tiedot:

— kuorman paino (kuorman bruttopaino),

— CN/HS-koodi,

— tiedot kuormassa olevista vaarallisista aineista,

— kuljetusyksikkö.

Paperiversiota voidaan käyttää poikkeuksellisesti vain, jos tietoja ei voida lähettää edellä määriteltyjä viestejä käyttäen.

4.2.2. Reittipyyntö

4.2.2.1. Alustavat huomautukset

Reitti kuvaa junan reittiä ja sen ominaisuuksia reitin eri osuuksilla koskevia pyydettyjä, hyväksyttyjä ja toteutuneita tietoja, jotka tallennetaan. Seuraavassa esitetään tiedot, joiden on oltava rataverkon haltijan käytettävissä. Nämä tiedot on päivitettävä aina niiden muuttuessa. Vuotuista reittiä koskevien tietojen onkin annettava mahdollisuus hakea dataa lyhyen aikavälin muutosten osalta. Erityisesti vastaavan rautatieyrityksen on tiedotettava asiakkaalle, jos tähän kohdistuu vaikutusta.

Lyhyellä varoitusajalla tehty reittipyyntö

Junan kulussa tapahtuvien poikkeamien tai lyhyellä varoitusajalla syntyneen kuljetustarpeen takia rautatieyrityksellä on oltava mahdollisuus saada rataverkosta ad hoc -reitti.

Ensin mainitussa tapauksessa on välittömästi selvitettävä junan kokoonpanoluettelon mukainen kokoonpano.

Viimeksi mainitussa tapauksessa rautatieyrityksen on annettava rataverkon haltijalle kaikki tarvittavat tiedot siitä, milloin ja missä junan halutaan kulkevan, sekä sen fyysiset ominaisuudet siltä osin, kuin niillä on merkitystä infrastruktuurin kannalta.

Perusparametria ”Lyhyen varoitusajan reittipyyntö” on käsiteltävä rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan välillä. Tässä perusparametrissa rataverkon haltijalla voidaan tarkoittaa rataverkon haltijoita ja tarvittaessa käyttöoikeuden myöntäviä elimiä (ks. direktiivi 2012/34/EY [3]).

Nämä vaatimukset koskevat kaikkia lyhyellä varoitusajalla tehtyjä reittipyyntöjä.

Tämä perusparametri ei sisällä liikenteenhallinta-asioita. Lyhyellä varoitusajalla pyydettyjen reittien ja liikenteen hallinnan tekemien reittimuutosten ajallisesta rajanvedosta sovitaan paikallisesti.

Rautatieyrityksen on annettava rataverkon haltijalle kaikki tarvittavat tiedot siitä, milloin ja missä junan halutaan kulkevan, sekä sen fyysiset ominaisuudet siltä osin, kuin niillä on merkitystä infrastruktuurin kannalta.

Jokainen rataverkon haltija vastaa rataverkollaan olevan reitin sopivuudesta, ja rautatieyrityksen velvollisuus on tarkastaa, että junan ominaisuudet vastaavat sille annetun reitin tietoja.

Verkkoselostuksissa esitettyjen reitin käyttöä koskevien ehtojen merkitystä tai käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä esitettyjä infrastruktuurin rajoituksia koskevia vastuita rajoittamatta rautatieyrityksen on ennen junan valmistelua tiedettävä, onko rataosuuksilla tai asemilla (solmukohdissa) reittiä koskevassa sopimuksessa kuvattuja junan kokoonpanoon vaikuttavia rajoituksia.

Lyhyellä varoitusajalla tehtävä junan kulkua koskeva reittisopimus perustuu rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden väliseen vuoropuheluun. Ratakapasiteetin käyttöoikeutta voivat hakea hakijat. Käyttääkseen kyseistä ratakapasiteettia hakijoiden on nimettävä rautatieyritys tekemään sopimus rataverkon haltijan kanssa direktiivin 2012/34/EU [3] mukaisesti. Tähän vuoropuheluun osallistuvat kaikki rautatieyritykset ja rataverkon haltijat, jotka ovat mukana kuljettamassa junaa haluttua reittiä mutta joilla voi olla erilainen osuus reitin selvittämisprosessissa.

4.2.2.2. Reittipyynnön sisältävä viesti

Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä viesti rataverkon haltijalle, kun se pyytää reittiä.

Viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.2.3. Reitin tiedot sisältävä viesti

Tämän viestin lähettää rataverkon haltija rautatieyritykselle vastauksena rautatieyrityksen reittipyyntöön.

Reitin tiedot sisältävän viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.2.4. Reitin vahvistuksesta kertova viesti

Reittiä pyytävä rautatieyritys käyttää tätä viestiä varatakseen/vahvistaakseen rataverkon haltijan ehdottaman reitin.

Reitin vahvistuksesta kertovan viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.2.5. Reitin tiedot hylkäävä viesti

Reittiä pyytävä rautatieyritys käyttää tätä viestiä hylätäkseen kyseisen rataverkon haltijan ehdottaman reitin.

Reitin tiedot hylkäävän viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.2.6. Reitin peruutuksesta kertova viesti

Rautatieyritys käyttää tätä viestiä peruakseen aiemmin varatun reitin tai osan siitä.

Reitin peruutuksesta kertovan viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.2.7. Reitti ei käytettävissä -viesti

Rataverkon haltija lähettää tämän viestin rautatieyritykselle, jos rautatieyritykselle varattu reitti ei ole enää käytettävissä.

Reitti ei käytettävissä -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.2.8. Ilmoitus viestin vastaanottamisesta -viesti

Viestin saajan on lähetettävä tämä viesti alkuperäisen viestin lähettäjälle vahvistaakseen, että sen aikaisempi järjestelmä on vastaanottanut viestin säädetyssä ajassa.

Ilmoitus viestin vastaanottamisesta -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.3. Junan valmistelu

4.2.3.1. Yleiset huomautukset

Tässä perusparametrissa kuvataan ne viestit, jotka on vaihdettava junaa valmisteltaessa ennen sen lähtöä.

Junan valmisteluun sisältyy junan ja reitin yhteensopivuuden tarkastaminen. Tarkistuksen toteuttaa rautatieyritys asianosaisten rataverkon haltijoiden toimittamien infrastruktuurin kuvausta ja sen rajoituksia koskevien tietojen perusteella.

Junan valmistelun aikana rautatieyritys lähettää junan kokoonpanoa koskevan viestin kuljetusketjussa seuraaville rautatieyrityksille. Sopimusten mukaan rautatieyrityksen on lähetettävä viesti myös rataverkon haltijoille, joiden kanssa sillä on reitin osuutta koskeva sopimus.

Jos junan kokoonpanoa jossain paikassa muutetaan, tämä viesti on lähetettävä uudelleen vastuussa olevan rautatieyrityksen päivittämin tiedoin.

Junan valmistelua varten rautatieyrityksellä on oltava käytettävissään infrastruktuurin rajoituksia koskevat ilmoitukset, vaunujen tekniset tiedot (Liikkuvan kaluston viitetietokannat, 4.2.10.2 kohta), tiedot vaarallisista aineista sekä ajan tasalla olevat tiedot vaunuista. Muita tietokantoja: Vaunujen ja intermodaalisten lastausyksikköjen käyttöä koskeva tietokanta (4.2.11.2 kohta). Tämä koskee kaikkia junassa olevia vaunuja. Lopuksi rautatieyrityksen on lähetettävä junan kokoonpanotiedot ketjussa seuraaville rautatieyrityksille. Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä viesti myös niille rataverkon haltijoille, joiden alueelta se on varannut reittiosuuden, silloin, kun tavanomaisen rautatieverkon käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä tai rautatieyrityksen ja rataverkon haltijoiden välisissä sopimuksissa niin edellytetään.

Jos junan kokoonpanoa jossain paikassa muutetaan, tämä viesti on lähetettävä uudelleen vastuussa olevan rautatieyrityksen päivittämin tiedoin.

Jokaisessa pisteessä, kuten lähtöpisteessä ja vaihtopisteissä, joissa vastuussa oleva rautatieyritys vaihtuu, on aloitusmenettelyn mukainen vuoropuhelu rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen välillä (Juna valmis — Juna kulussa -ilmoitus) pakollinen.

4.2.3.2. Junan kokoonpanoa koskeva viesti

Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä junan kokoonpanoa kuvaava viesti seuraavalle rautatieyritykselle. Verkkoselostuksen mukaan rautatieyrityksen on lähetettävä viesti myös rataverkon haltijalle. Jos junan kokoonpanoa matkan varrella muutetaan, muutoksesta vastuussa olevan rautatieyrityksen on päivitettävä tämä viesti vastaavalle rautatieyritykselle, joka tiedottaa kaikille asianosaisille.

Junan kokoonpanoa koskevan viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

Rautatieyrityksen ja rataverkon haltijoiden välisessä viestinvaihdossa toimitettavat vähimmäistiedot junan kokoonpanon osalta määritellään päätöksen 2012/757/EU (OPE YTE) 4.2.2.7.2 kohdassa.

4.2.3.3. Juna valmis -viesti

Rautatieyrityksen on lähetettävä rataverkon haltijalle ”Juna valmis” -viesti aina, kun juna on valmis käyttämään rataverkkoa junan valmistelun jälkeen, ellei rataverkon haltija kansallisten sääntöjen nojalla hyväksy aikataulua ”Juna valmis” -viestiksi.

Juna valmis -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”. Lisäksi samaan tarkoitukseen voidaan käyttää muita olemassa olevia standardeja, jos kyseiset osapuolet ovat nimenomaan sopineet niiden käytöstä.

4.2.4. Junan kulkuennuste

4.2.4.1. Yleiset huomautukset

Tässä perusparametrissa määrätään junan kulkua koskevista tiedoista ja ennusteista. Siinä on kuvattava kuinka vuoropuhelua rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen välillä ylläpidetään junan kulkua koskevien tietojen ja junan kulkua koskevien ennusteiden vaihtamiseksi.

Tämä perusparametri määrää, kuinka rataverkon haltijan on oikeaan aikaan lähetettävä rautatieyritykselle sekä seuraavalle junan kulkuun liittyvälle rataverkon haltijalle junan kulkua koskevia tietoja.

Junan kulkua koskevien tietojen avulla voidaan selvittää yksityiskohtaisesti junan tilanne sovituissa ilmoittautumispisteissä.

Junan kulkua koskevien ennusteiden avulla voidaan arvioida junan saapumisaika sovittuihin ennustepisteisiin. Rataverkon haltijan on lähetettävä tämä viesti rautatieyritykselle sekä seuraavalle junan kulkuun liittyvälle rataverkon haltijalle.

Junan kulun aikaiset ilmoittautumispisteet määritellään sopimuksessa.

Tämä rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden välinen tiedonvaihto tapahtuu aina vastuussa olevan rataverkon haltijan ja sen rautatieyrityksen välillä, joka on varannut reitin, jolla juna tosiasiallisesti kulkee.

Vastaavan rautatieyrityksen on sopimuksen mukaisesti toimitettava asiakkaalle junan kulkua koskeva ennuste ja junan kulkua koskevat tiedot. Osapuolet sopivat ilmoittautumispisteistä sopimuksessa.

4.2.4.2. Junan kulkuennuste -viesti

Rataverkon haltijan on lähetettävä tämä viesti junan kulusta vastuussa olevalle rautatieyritykselle luovutuspisteen, vaihtopisteen ja junan määränpään osalta 4.2.4.1 kohdassa (Junan kulkuennuste, Yleiset huomautukset) kuvatulla tavalla.

Lisäksi rataverkon haltijan on lähetettävä viesti rautatieyritykselle muiden ilmoittautumispisteiden osalta rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan välisten sopimusten mukaan (esim. käsittelypisteiden tai asemien osalta).

Junan kulkua koskeva ennuste voidaan lähettää myös ennen junan lähtöä. Rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan on keskenään sovittava, miten suuri lisäviivästys kahden ilmoittautumispisteen välillä antaa aihetta ensimmäisen tai uuden ennusteen lähettämiseen. Jos viivästymisaika ei ole tiedossa, rataverkon haltijan on lähetettävä ”liikennehäiriötä koskeva viesti” (Ilmoitukset toimintahäiriöistä, 4.2.5 kohta).

Junan kulkuennusteen sisältävässä viestissä on oltava ennustettu saapumisaika sovituille ennustepisteille.

Junan kulkuennuste -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.4.3. Juna kulussa -ilmoitus ja junan viivästymisen syytä koskeva viesti

Rataverkon haltijan on toimitettava tämä viesti junan kulusta vastuussa olevalle rautatieyritykselle

— lähdettäessä lähtöpisteestä, saavuttaessa määränpäähän,

— saavuttaessa luovutuspisteisiin, vaihtopisteisiin ja sopimuksen mukaisiin ilmoittautumispisteisiin (esim. käsittelypisteisiin) sekä lähdettäessä niistä.

Jos viivästyksen syy (ensimmäinen olettama) kerrotaan, se on lähetettävä erillisessä junan viivästymisen syytä koskevassa viestissä.

Juna kulussa -ilmoituksen ja junan viivästymisen syytä koskevan viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.5. Ilmoitukset toimintahäiriöistä

4.2.5.1. Yleiset huomautukset

Tässä perusparametrissa määrätään, kuinka junan kulussa sattuneita häiriöitä koskevia tietoja käsitellään rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan välillä.

Kun rautatieyritys saa tietää vastuullaan olevan junan kulussa sattuneesta häiriöstä, sen on välittömästi ilmoitettava siitä asianomaiselle rataverkon haltijalle (rautatieyritys voi tehdä tämän suullisesti). Jos junan kulku keskeytyy, rataverkon haltija lähettää junan kulun keskeytymisestä kertovan viestin reitin varanneelle rautatieyritykselle ja seuraavalle rataverkon haltijalle.

Jos viivästyksen kesto on tiedossa, rataverkon haltijan on sen sijaan lähetettävä junan kulkuennusteen sisältävä viesti.

4.2.5.2. Junan kulun keskeytymisestä kertova viesti

Jos junan kulku keskeytetään, rataverkon haltijan on lähetettävä tämä viesti seuraavalle junan kulkuun liittyvälle rataverkon haltijalle ja rautatieyritykselle.

Junan kulun keskeytymisestä kertovan viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.6. Lähetyksen ETI/ETA

4.2.6.1. Alustava huomautus

4.2.2 (Reittipyyntö) kohdassa kuvaillaan pääasiassa rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan välistä viestintää. Yksittäisten vaunujen tai intermodaalisten lastausyksikköjen valvonta ei kuulu tämän tiedonvaihdon piiriin. Se tehdään rautatieyrityksen/vastaavan rautatieyrityksen tasolla junaan liittyvien viestien perusteella, ja se kuvaillaan jäljempänä 4.2.6 (Lähetyksen ETI/ETA) — 4.2.8 (Vaihtoraportit) kohdissa.

Vaunuja tai intermodaalisia lastausyksikköjä koskevaa tiedonvaihtoa ja tietojen päivitystä hoidetaan pääasiassa reittisuunnitelmia ja vaunujen liikkeitä koskevia tietoja tallentamalla (4.2.11.2 kohta: Muita tietokantoja).

Kuten edellä 2.3.2 kohdassa (Kyseeseen tulevat prosessit) on mainittu, asiakkaalle tärkein tieto on aina tämän lähetyksen arvioitu saapumisaika (ETA). Vaunua koskeva ETA-aika ja ETI-aika ovat myös vastaavan rautatieyrityksen ja rautatieyrityksen välisen viestinnän perustietoja. Nämä tiedot ovat tärkein keino, jolla vastaava rautatieyritys seuraa lähetyksen fyysistä kuljetusta ja tarkistaa, että se on asiakkaalle annetun sitoumuksen mukainen.

Junaan liittyvissä viesteissä olevat arvioidut ajat liittyvät kaikki junan saapumiseen tiettyyn pisteeseen, joka voi olla luovutuspiste, vaihtopiste, junan määränpää tai muu ilmoittautumispiste. Kaikki nämä ajat ovat junan arvioituja saapumisaikoja (TETA-aikoja). TETA-ajalla voi olla eri merkitys junassa oleville erilaisille vaunuille tai intermodaalisille lastausyksiköille. Vaihtopisteen TETA-aika voi esimerkiksi joillekin vaunuille tai intermodaalisille lastausyksiköille olla arvioitu vaihtoaika (ETI). Toisille junassa saman rautatieyrityksen kuljetuksessa jatkaville vaunuille TETA-ajalla ei välttämättä ole merkitystä. TETA-ajasta tiedon vastaanottavan rautatieyrityksen tehtävänä on tunnistaa ja käsitellä nämä tiedot, tallentaa ne vaunujen liikkeinä vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan ja viestittää ne vastaavalle rautatieyritykselle, jos junaa ei kuljeteta Open Access -periaatteella. Tätä käsitellään seuraavissa kohdissa.

Vastaava rautatieyritys toimittaa sopimuksen mukaisesti asiakkaalle arvioidun saapumisajan (ETA) ja arvioidun vaihtoajan (ETI) lähetyksen tasolla. Osapuolet sopivat yksityiskohtien tasosta sopimuksessa.

Intermodaalisen kuljetuksen osalta viesteissä, jotka sisältävät lastausyksiköiden (esim. kontit, vaihtokorit, puoliperävaunut) tunnisteet, on käytettävä joko BIC- tai ILU-koodia ISO 6346:n tai EN 13044:n mukaisesti.

4.2.6.2. ETI- ja ETA-aikojen laskeminen

ETI- ja ETA-aikojen laskeminen perustuu tietoihin, jotka saadaan vastuussa olevalta rataverkon haltijalta, joka lähettää Junan kulkuennuste -viestissä junan arvioidun saapumisajan (TETA) määrättyihin ilmoittautumispisteisiin (vähintään luovutus-, vaihto- tai saapumiskohtiin sekä intermodaaliterminaaleihin) sovitulla reitillä, esimerkiksi kahden rataverkon haltijan väliseen luovutuspisteeseen (tässä tapauksessa TETA on sama kuin ETH).

Rautatieyrityksen on laskettava kuljetusketjussa seuraavana olevaa rautatieyritystä varten vaunujen ja/tai intermodaalisten lastausyksikköjen vaihtopisteitä tai muita sovitulla reitillä olevia ilmoittautumispisteitä koskeva arvioitu vaihtoaika (ETI).

Koska rautatieyrityksellä voi olla junassa vaunuja, joilla on eri matka, sekä vaunuja, jotka ovat peräisin eri vastaavista rautatieyrityksistä, ETI-laskelmaan liittyvä vaihtopiste ei välttämättä ole sama. (Lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex A.5: Figures and Sequence Diagrams of the TAF TSI messages” (luku 1.4) on näitä skenaarioita ja esimerkkejä esittävä kuva ja lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex A.5: Figures and Sequence Diagrams of the TAF TSI messages” (luku 5) esitetään vuokaavio esimerkistä 1 vaihtopisteen C osalta).

Edelliseltä rautatieyritykseltä saamansa ETI-tiedon perusteella seuraava rautatieyritys laskee vaunujen seuraavaan vaihtopisteeseen liittyvän ETI-ajan. Jokainen seuraava rautatieyritys käy läpi nämä samat työvaiheet. Kun vaunun kuljetusketjun viimeinen rautatieyritys (esim. rautatieyritys n) saa rautatieyritysten välistä vaihtoa koskevan ETI-ajan sitä edeltävältä rautatieyritykseltä (esim. rautatieyritykseltä n-1), viimeisen rautatieyrityksen (rautatieyrityksen n) on laskettava vaunujen arvioitu saapumisaika lopulliseen määränpäähän. Tämän tarkoitus on mahdollistaa vaunujen sijoittelu lähetysmääräyksen ja vastaavan rautatieyrityksen asiakkaalleen antaman sitoumuksen mukaisesti. Tämä on vaunun ETA-aika, ja se on lähetettävä vastaavalle rautatieyritykselle. Aika on tallennettava sähköisesti vaunujen liikkeitä koskevien tietojen yhteyteen. Vastaavan rautatieyrityksen on toimitettava tarpeelliset tiedot asiakkaalle sopimusehtojen mukaisesti.

Huomautus, joka koskee intermodaalisia lastausyksikköjä: vaunuissa olevien intermodaalisten lastausyksikköjen osalta vaunun ETI-ajat ovat myös intermodaalisten lastausyksikköjen ETI-aikoja. Intermodaalisten lastausyksikköjen ETA-aikojen osalta on huomattava, ettei rautatieyrityksellä ole mahdollisuutta laskea näitä ETA-aikoja muuten kuin rautatiekuljetusosuuden osalta. Tämän vuoksi rautatieyritys voi antaa ainoastaan arvioidun saapumisajan intermodaaliterminaaliin.

Vastaava rautatieyritys on vastuussa ETA-ajan vertaamisesta asiakkaalle annettuun sitoumukseen.

ETA-ajan poikkeamat asiakkaalle annetusta sitoumuksesta on käsiteltävä sopimuksen mukaisesti, ja ne voivat käynnistää vastaavan rautatieyrityksen hälytysten hallintaprosessin. Hälytysviesti on tarkoitettu tämän prosessin tuloksista tiedottamiseen.

Vastaavalla rautatieyrityksellä on oltava mahdollisuus tehdä hälytysten hallintaprosessin perustaksi vaunukohtainen poikkeamia koskeva tiedustelu. Tämä vastaavan rautatieyrityksen tekemä tiedustelu ja rautatieyrityksen vastaus on myös eritelty jäljempänä.

4.2.6.3. Vaunun ETI- ja ETA-aikaa koskeva viesti

Tämän viestin tarkoitus on ETI- tai päivitetyn ETI-ajan lähettäminen rautatieyritykseltä kuljetusketjussa seuraavana olevalle rautatieyritykselle. Vaunujen kuljetusketjussa viimeisenä oleva rautatieyritys lähettää vastaavalle rautatieyritykselle ETA-ajan tai päivitetyn ETA-ajan. Vaunun ETI- ja ETA-aikaa koskevan viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.6.4. Hälytysviesti

Verrattuaan ETA-aikaa ja asiakkaalle annettua sitoumusta vastaava rautatieyritys voi lähettää kuljetuksessa mukana oleville rautatieyrityksille hälytysviestin. Hälytysviestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

Huomautus: Toimittaessa Open Access -periaatteella ETI- ja ETA-aikojen laskeminen on rautatieyrityksen sisäinen prosessi. Tässä tapauksessa rautatieyritys on itse vastaava rautatieyritys.

4.2.7. Vaunujen liikkeet

4.2.7.1. Alustavia huomautuksia

Vaunujen liikkeiden raportoimiseksi näihin viesteihin sisältyvät tiedot on tallennettava ja niiden on oltava sähköisesti käytettävissä. Valtuutettujen osapuolten on myös vaihdettava niitä sopimuksen mukaisissa viesteissään.

— Vaunu valmis -ilmoitus

— Vaunun lähtöilmoitus

— Vaunun saapuminen ratapihalle

— Vaunun lähtö ratapihalta

— Vaunuun liittyvät poikkeamat -viesti

— Vaunun saapumisilmoitus

— Vaunun toimitusilmoitus

— Vaunun vaihtoraportointi kuvataan erikseen 4.2.8 kohdassa (Vaihtoraportit).

Vastaavan rautatieyrityksen on sopimuksen mukaisesti toimitettava vaunun liikkeitä koskevat tiedot asiakkaalle käyttäen jäljempänä kuvattuja viestejä.

4.2.7.2. Vaunu valmis -ilmoitus

Vastaava rautatieyritys ei välttämättä ole kuljetusketjun ensimmäinen rautatieyritys. Tässä tapauksessa vastaavan rautatieyrityksen on kerrottava vastuussa olevalle rautatieyritykselle, että vaunu on valmis vedettäväksi asiakkaan sivuraiteelta (vastaavan rautatieyrityksen sitoumuksen mukaisessa lähtöpaikassa) annettuna lähtöaikana (lähtöpäivänä ja -aikana).

Nämä tiedot on tallennettava vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan. Vaunu valmis -ilmoituksen pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.7.3. Vaunun lähtöilmoitus

Rautatieyrityksen on ilmoitettava vastaavalle rautatieyritykselle päivämäärä ja aika, jolloin vaunu vedettiin lähtöpaikaltaan.

Nämä tiedot on tallennettava vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan. Tällä viestillä vastuu vaunusta siirtyy asiakkaalta rautatieyritykselle. Vaunun lähtöilmoituksen pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.7.4. Vaunun saapuminen ratapihalle -viesti

Rautatieyrityksen on ilmoitettava vastaavalle rautatieyritykselle, että vaunu on saapunut sen ratapihalle. Tämä viesti voi perustua 4.2.4 kohdan (Junan kulkuennuste) mukaiseen Juna kulussa -ilmoitukseen. Nämä tiedot on tallennettava vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan. Vaunun saapuminen ratapihalle -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.7.5. Vaunun lähtö ratapihalta -viesti

Rautatieyrityksen on ilmoitettava vastaavalle rautatieyritykselle, että vaunu on lähtenyt sen ratapihalta. Tämä viesti voi perustua 4.2.4 kohdan (Junan kulkuennuste) mukaiseen Juna kulussa -ilmoitukseen. Nämä tiedot on tallennettava vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan. Vaunun lähtö ratapihalta -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.7.6. Vaunuun liittyvät poikkeamat -viesti

Rautatieyrityksen on ilmoitettava vastaavalle rautatieyritykselle, jos vaunulle tapahtuu jotain odottamatonta, jolla voi olla vaikutusta ETI- tai ETA-aikaan tai joka vaatii lisätoimia. Tämä viesti edellyttää useimmissa tapauksissa myös uuden ETI- tai ETA-ajan laskemista. Jos vastaava rautatieyritys päätyy uuteen ETI- tai ETA-aikaan, se lähettää tämän viestin lähettäneelle rautatieyritykselle vastausviestin, jossa on maininta ”ETI/ETA pyydetty” (viesti: Vaunuun liittyvät poikkeamat -viesti, uuden ETI-/ETA-ajan pyyntö). Uusi ETI-/ETA-aika on laskettava 4.2.6 kohdan (Lähetyksen ETI/ETA) mukaisesti.

Nämä tiedot on tallennettava vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan. Vaunuun liittyvät poikkeamat -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.7.7. Vaunun saapumisilmoitus

Vaunun tai intermodaalisen yksikön kuljetusketjun viimeisen rautatieyrityksen on ilmoitettava vastaavalle rautatieyritykselle, kun vaunu on saapunut sen ratapihalle (rautatieyrityksen alueelle). Vaunun saapumisilmoituksen pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.7.8. Vaunun toimitusilmoitus

Kuljetusketjun viimeisen rautatieyrityksen on ilmoitettava vastaavalle rautatieyritykselle, että vaunu on sijoitettu vastaanottajan sivuraiteelle.

Huomautus: toimittaessa Open Access -periaatteella kuvattu Vaunujen liikkeet -prosessi on rautatieyrityksen (vastaavan rautatieyrityksen) sisäinen prosessi. Sen on kuitenkin tehtävä kaikki laskelmat ja tallennettava tiedot samalla tavoin kuin jos se olisi vastaava rautatieyritys, jolla on sopimus asiakkaan kanssa ja tälle annettu sitoumus.

Näiden vaunujen 1 ja 2 ETI-ajan laskemista koskevaan esimerkkiin 1 perustuvien viestien (ks. 4.2.6.2 kohta,) järjestystä esittävä kaavio sisältyy vaihtoraportointia kuvaavaan kaavioon, joka on lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex A.5: Figures and Sequence Diagrams of the TAF TSI messages” (luku 6).

4.2.8. Vaihtoraportit

4.2.8.1. Alustava huomautus

Tässä Vaihtoraportit-kohdassa kuvataan viestit, jotka liittyvät vaunua koskevan vastuun siirtymiseen rautatieyritykseltä toiselle, mikä tapahtuu vaihtopisteessä. Siinä kehotetaan myös uutta rautatieyritystä laskemaan ETI-aika ja noudattamaan 4.2.6 kohdassa (Lähetyksen ETI/ETA) kuvattua prosessia.

Seuraavat viestit on vaihdettava:

— Vaunun vaihtoilmoitus

— Vaunun vaihtoilmoitus/alaviesti

— Vaunu vastaanotettu vaihtopisteessä

— Kieltäydytty vastaanottamasta vaunua vaihtopisteessä.

Näiden viestien sisältämät tiedot on tallennettava vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan. Poikkeaman sattuessa on laskettava uusi ETI-/ETA-aika ja ilmoitettava siitä 4.2.6 kohdassa (Lähetyksen ETI/ETA) kuvaillun prosessin mukaisesti. Näiden viestien järjestystä esittävä kaavio esitetään vaunujen liikkeitä koskevien viestien yhteydessä lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex A.5: Figures and Sequence Diagrams of the TAF TSI messages”.

Vaunun vaihtoilmoitukset ja vaunun vaihtoilmoitukset/alaviestit sekä vaunun vastaanottamisesta kertovat viestit voidaan lähettää erilaisia vaunuja koskevana luettelona, erityisesti jos nämä vaunut ovat kaikki yhdessä junassa. Tässä tapauksessa kaikki vaunut voidaan luetella yhdessä viestilähetyksessä.

Open Access -periaatteella toimittaessa vaihtopisteitä ei ole. Vastuu vaunuista ei siirry käsittelypisteessä. Tämän vuoksi ei tarvita mitään erityistä viestienvaihtoa. Sen sijaan junan kulkutiedoista tässä ilmoittautumispisteessä saadut, vaunuun tai intermodaaliseen lastausyksikköön liittyvät tiedot niiden sijainnista ja saapumis- ja lähtöajoista on käsiteltävä ja tallennettava vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan.

Vastaavan rautatieyrityksen on sopimuksen mukaisesti toimitettava vaihtoa koskevat tiedot asiakkaalle käyttäen jäljempänä kuvattuja viestejä.

Näiden viestien pakollisen rakenteen määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.8.2. Vaunun vaihtoilmoitus

Vaunun vaihtoilmoituksella rautatieyritys (rautatieyritys 1) kysyy kuljetusketjussa seuraavana olevalta rautatieyritykseltä (rautatieyritys 2), ottaako tämä vaunun vastuulleen. Vaunun vaihtoilmoituksella/alaviestillä rautatieyritys 2 ilmoittaa rataverkon haltijalle, että se on ottanut vaunun vastuulleen. Vaunun vaihtoilmoituksen pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.8.3. Vaunun vaihtoilmoitus/alaviesti

Vaunun vaihtoilmoituksella/alaviestillä rautatieyritys 2 ilmoittaa rataverkon haltijalle, että se on ottanut tietyn vaunun vastuulleen. Vaunun vaihtoilmoituksen/alaviestin rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.8.4. Vaunu vastaanotettu vaihtopisteessä -viesti

Vaunu vastaanotettu vaihtopisteessä -viestillä rautatieyritys 2 ilmoittaa rautatieyritykselle 1, että se ottaa vaunun vastuulleen. Vaunu vastaanotettu vaihtopisteessä -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.8.5. Kieltäydytty vastaanottamasta vaunua vaihtopisteessä -viesti

Kieltäydytty vastaanottamasta vaunua vaihtopisteessä -viestillä rautatieyritys 2 ilmoittaa rautatieyritykselle 1, että se ei suostu ottamaan vaunua vastuulleen. Kieltäydytty vastaanottamasta vaunua vaihtopisteessä -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.9. Laadun parantamiseen pyrkivä tiedonvaihto

Ollakseen kilpailukykyinen Euroopan rautatiealan on annettava asiakkailleen parempaa palvelua (katso myös direktiivin 2008/57/EY [1] liitteessä III oleva 2.7.1 kohta). Kuljetuksen jälkeen tehtävä laadun mittaus on laadun parantamisen kannalta oleellinen prosessi. Asiakkaalle tarjotun palvelun laadun mittaamisen lisäksi vastaavien rautatieyritysten, muiden rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden on mitattava niiden palvelun osien laatua, joista asiakkaalle tarjottava tuote koostuu. Prosessissa rataverkon haltijat ja rautatieyritykset (erityisesti, jos ne ovat vastaavia rautatieyrityksiä) valitsevat yksittäisen laatuparametrin, reitin tai sijainnin sekä mittausjakson, jonka aikana todellisia tuloksia verrataan ennalta määrättyihin kriteereihin. Nämä asiat on yleensä määritelty sopimuksessa. Mittausprosessin tuloksista on selvästi käytävä ilmi saavutettu taso sopimuspuolten kesken sovittuun tavoitteeseen verrattuna.

4.2.10. Pääviitetiedot

4.2.10.1. Alkusanat

Infrastruktuuria koskevat tiedot (verkkoselostukset ja infrastruktuurin rajoituksia koskevaan tietokantaan tallennetut tiedot) sekä liikkuvaa kalustoa koskevat tiedot (liikkuvan kaluston viitetietokannassa ja vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevassa tietokannassa) ovat tavarajunien eurooppalaisessa rautatieverkossa tapahtuvan toiminnan kannalta tärkeimmät tiedot. Yhdessä molemmat tietotyypit mahdollistavat liikkuvan kaluston ja infrastruktuurin yhteensopivuuden arvioinnin, auttavat vähentämään tietojen syöttämistä useaan kertaan, mikä parantaa erityisesti tietojen laatua, ja antavat selkeän kuvan kulloinkin käytettävissä olevista laitteistoista ja laitteista, jotta toiminnan aikana on mahdollista tehdä nopeita päätöksiä.

4.2.10.2. Liikkuvan kaluston viitetietokannat

Liikkuvan kaluston haltija vastaa liikkuvaa kalustoa koskevien tietojen tallentamisesta liikkuvan kaluston viitetietokantaan.

Yksittäisiin liikkuvan kaluston viitetietokantoihin tallennettavat tiedot selostetaan yksityiskohtaisesti lisäyksen I lisäyksessä C. Mukana on oltava kaikki seuraavat tiedot:

— liikkuvan kaluston tunnistetiedot,

— arvio yhteensopivuudesta infrastruktuurin kanssa,

— arvio tärkeistä kuormitusominaisuuksista,

— jarrujen kannalta tärkeät ominaisuudet,

— kunnossapitotiedot,

— ympäristöasiat.

Liikkuvan kaluston viitetietokantoihin sisältyvien teknisten tietojen on oltava helposti käytettävissä (yhteiskäytössä yhteisen rajapinnan välityksellä) siten, että kutakin toimintoa varten siirrettävän tiedon määrä minimoidaan. Tietokantojen sisällön on oltava kaikkien palveluntarjoajien (rataverkon haltijoiden, rautatieyritysten, logistiikkapalvelujen tarjoajien ja liikkuvan kaluston haltijoiden) käytettävissä oikeuksiin perustuvien strukturoitujen käyttöoikeuksien nojalla erityisesti kaluston hallinta- ja huoltotarkoituksiin.

Liikkuvan kaluston viitetietokannan sisältämät tiedot voidaan ryhmitellä seuraavasti:

— Hallinnolliset tiedot, jotka liittyvät todistuksiin ja rekisteröinteihin, kuten viittaukset EY-rekisteröintitiedostoon, ilmoitetun laitoksen tunnisteet jne. Näihin tietoihin saattaa sisältyä historiatietoja omistuksesta, vuokrauksesta jne. Lisäksi komission asetuksen (EU) N:o 445/2011 5 artiklan mukaan liikkuvan kaluston haltijat voivat tallentaa ECM-todistuksen tunnistenumeron yksittäisiin liikkuvan kaluston viitetietokantoihin. Seuraavat vaiheet on otettava huomioon: — — EY-todistukset, — rekisteröinti kotivaltiossa, — käyttöönottopäivä rekisteröintivaltiossa, — rekisteröinti muissa valtioissa niiden omassa rautatieverkossa tapahtuvaa käyttöä varten, — muun kuin liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n mukaisen liikkuvan kaluston turvallisuustodistukset. — Haltijan velvollisuus on varmistaa, että nämä tiedot ovat käytettävissä ja että niiden taustalla olevat prosessit on käyty läpi.

— Suunnittelutiedot, joihin kuuluvat kaikki liikkuvan kaluston (fyysiset) elementit, mukaan luettuina ympäristöasioihin liittyvät ominaisuudet, ja kaikki tiedot, joiden voidaan odottaa säilyvän voimassa koko liikkuvan kaluston käyttöiän ajan — tähän saattaa sisältyä historiatietoja suurista muutoksista, suurista kunnossapitotöistä, huolloista jne.

4.2.10.3. Liikkuvan kaluston käyttöä koskevat tiedot

Liikkuvan kaluston viitetietojen lisäksi liikkuvan kaluston todellista tilaa koskevat tiedot ovat käytön kannalta tärkeimpiä.

Näihin tietoihin sisältyvät tilapäiset tiedot, kuten rajoitukset sekä nykyiset ja suunnitellut kunnossapitotoimet, matkamittarit ja vikalaskurit jne. sekä kaikki tiedot, joita voidaan pitää ”tilatietoina” (tilapäiset nopeusrajoitukset, järjestelmästä irrotetut jarrut, korjaustarpeet ja vikojen kuvaukset jne.).

Liikkuvan kaluston käyttöä koskevien tietojen käytössä on otettava huomioon kolme eri osapuolta, jotka ovat vastuussa liikkuvasta kalustosta kuljetuksen aikana:

— rautatieyritys velvollisena osapuolena hoitaessaan kuljetusta,

— liikkuvan kaluston haltija, ja

— liikkuvan kaluston käyttäjä (vuokraaja).

Kaikkien eri osapuolten on saatava liikkuvan kaluston käyttöä koskevat tiedot käyttöönsä siten, että valtuutettu käyttäjä syöttää järjestelmään yhden vaunun tunnisteeseen (numeroon) perustuvan avaimen.

Liikkuvan kaluston käyttöä koskevat tiedot ovat osa 4.2.11.2 kohdassa (Muut tietokannat) kuvattua vaunujen ja intermodaalisten lastausyksikköjen käyttöä koskevaa tietokantaa.

4.2.11. Erilaiset viitetiedostot ja tietokannat

4.2.11.1. Viitetiedostot

Tavarajunien käyttämiseksi Euroopan rautatieverkossa on seuraavien viitetiedostojen oltava kaikkien palveluntarjoajien (rataverkon haltijoiden, rautatieyritysten, logistiikkapalvelujen tarjoajien ja liikkuvan kaluston haltijoiden) saatavana ja käytettävissä. Tietojen on aina vastattava todellista tilannetta. Jos viitetiedosto on yhteisessä käytössä henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n [2] kanssa, kehityksen ja muutosten on oltava yhdenmukaisia henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n [2] kanssa optimaalisen synergian aikaansaamiseksi.

Paikallisesti säilytetyt ja hallinnoidut tiedot:

a) viitetiedosto, jossa on tiedot erilaisiin vaarallisiin aineisiin liittyvistä pelastuspalveluista.

Keskitetysti säilytetyt ja hallinnoidut tiedot:

b) viitetiedosto, jossa on kaikkien rataverkon haltijoiden, rautatieyritysten ja palveluntarjoajayhtiöiden tunnisteet,

c) viitetiedosto, jossa on kaikkien kuljetusasiakkaiden tunnisteet,

d) viitetiedosto, jossa on tiettyjen paikkojen (ensisijaisten ja toissijaisten paikkojen) tunnisteet.

Euroopan rautatievirasto säilyttää kopion viitetiedostosta sijaintikoodeista ja yritystunnisteista. Henkilökohtaisesta pyynnöstä ja rajoittamatta teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien säännösten soveltamista nämä tiedot ovat saatavilla julkista kuulemista varten.

Muut koodausluettelot määritellään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.11.2. Muut tietokannat

Junien ja vaunujen liikkeiden seuraamiseksi on asennettava seuraavat tietokannat, jotka päivitetään reaaliaikaisesti jokaisen oleellisen tapahtuman jälkeen. Valtuutetuilla yhteisöillä, kuten liikkuvan kaluston haltijoilla ja hallinnoilla, on oltava mahdollisuus käyttää tietoja, joita ne tarvitsevat kahdenvälisten sopimusten mukaisia toimintojaan varten.

— vaunujen ja intermodaalisten lastausyksikköjen toimintaan liittyvä tietokanta,

— vaunujen/intermodaalisten lastausyksikköjen reittisuunnitelma.

Näiden tietokantojen on oltava käytettävissä yhteisen rajapinnan välityksellä (4.2.12.1 kohta: Yleinen arkkitehtuuri ja 4.2.12.6 kohta: Yhteinen rajapinta).

Intermodaalisen kuljetuksen osalta viesteissä, jotka sisältävät lastausyksiköiden (esim. kontit, vaihtokorit, puoliperävaunut) tunnisteet, on käytettävä joko BIC- tai ILU-koodia ISO 6346:n tai EN 13044:n mukaisesti.

Vaunujen ja intermodaalisten lastausyksikköjen käyttöä koskeva tietokanta

Vastaavan rautatieyrityksen ja rautatieyritysten välinen viestintä yhteistoimintatilassa perustuu vaunujen ja/tai intermodaalisten lastausyksikköjen numeroihin. Tämän takia rautatieyrityksen, joka viestii rataverkon haltijoiden kanssa junatasolla, on avattava nämä tiedot vaunuihin ja intermodaalisiin lastausyksikköihin liittyviksi. Nämä vaunuihin ja intermodaalisiin lastausyksikköihin liittyvät tiedot on säilytettävä vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevassa tietokannassa. Junan liikkeitä koskevia tietoja lisätään tai päivitetään vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan asiakkaiden tiedoksi. Vaunun tai intermodaalisen lastausyksikön liikkeitä koskevia tietoja sisältävä tietokannan osa perustetaan viimeistään silloin, kun asiakas ilmoittaa ajan, jolloin vaunut tai intermodaaliset lastausyksiköt ovat lähtövalmiina. Tämä aika on ensimmäinen vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan tehtävä itse kuljetusmatkaa koskeva merkintä. Vaunujen liikkeitä koskevat viestit on määritelty 4.2.8 kohdassa (Vaunujen liikkeet) ja 4.2.9 kohdassa (Vaihtoraportit). Tämän tietokannan on oltava käytettävissä yhteisen rajapinnan välityksellä (4.2.12.1: Yleinen arkkitehtuuri ja 4.2.12.6 kohta: Yhteinen rajapinta).

Vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskeva tietokanta on tärkein tietokanta vaunujen seurannan kannalta ja sen vuoksi myös mukana olevien rautatieyritysten ja vastaavan rautatieyrityksen välisen viestinnän kannalta. Tässä tietokannassa on tiedot vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön liikkeistä lähdöstä aina siihen saakka, kun ne lopulta toimitetaan asiakkaan sivuraiteelle, sekä ETI-ajat ja todelliset ajat eri paikoissa ja lopullisen perille toimittamisen ETA-aika. Tietokannassa on myös tieto liikkuvan kaluston eri tiloista, kuten

— Tila: liikkuvan kaluston lastaus — Tätä tilatietoa tarvitaan tiedonvaihtoon rautatieyrityksen ja rataverkon haltijoiden ja muiden kuljetuksessa mukana olevien rautatieyritysten kanssa.

— Tila: lastattu vaunu matkalla — Tätä tilatietoa tarvitaan tiedonvaihtoon rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen, muiden rataverkon haltijoiden ja muiden kuljetuksessa mukana olevien rautatieyritysten kanssa.

— Tila: tyhjä vaunu matkalla — Tätä tilatietoa tarvitaan tiedonvaihtoon rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen välillä, muiden rataverkon haltijoiden ja muiden kuljetuksessa mukana olevien rautatieyritysten kanssa.

— Tila: liikkuvan kaluston lastin purku — Tätä tilatietoa tarvitaan tiedonvaihtoon määränpäässä toimivan rautatieyrityksen ja kuljetuksesta vastaavan rautatieyrityksen välillä.

— Tila: tyhjä vaunu kalustonhallinnan valvonnassa — Tätä tilatietoa tarvitaan, jotta saataisiin tietoja tietyntyyppisten vaunujen saatavuudesta.

Vaunujen matkasuunnitelmia sisältävät tietokannat

Junissa voi olla mukana eri asiakkailta peräisin olevia vaunuja. Vastaavan rautatieyrityksen (palveluintegraattorina toimivan rautatieyrityksen) on laadittava jokaiselle vaunulle matkasuunnitelma, joka vastaa junan reittiä. Junalle laaditut uudet reitit — esim. häiriöiden sattuessa — aiheuttavat junassa olevien vaunujen matkasuunnitelmien muuttumisen. Matkasuunnitelma laaditaan, kun asiakkaalta saadaan rahtikirja.

Jokaisen vastaavan rautatieyrityksen on tallennettava vaunujen matkasuunnitelmat tietokantaan. Näiden tietokantojen on oltava käytettävissä yhteisen rajapinnan välityksellä (4.2.14.1: Yleinen arkkitehtuuri ja 4.2.12.6 kohta: Yhteinen rajapinta).

Huomautus:

Edellä mainittujen pakollisten tietokantojen lisäksi voidaan jokaisen rataverkon haltijan käyttöön asentaa junatietokanta.

Tämä rataverkon haltijan junatietokanta vastaa vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevan tietokannan liikkeitä koskevia tietoja sisältävää osaa. Tärkeimmät syötettävät tiedot junan osalta sisältyvät rautatieyritykseltä tulleeseen Junan kokoonpano -viestiin. Kaikki junaa koskevat tapahtumat päivitetään tähän junatietokantaan. Vaihtoehtoisesti nämä tiedot voidaan tallentaa reittitietokantaan (4.2.2 kohta: Reittipyyntö). Näiden tietokantojen on oltava käytettävissä yhteisen rajapinnan välityksellä (4.2.12.1: Yleinen arkkitehtuuri ja 4.2.12.6 kohta: Yhteinen rajapinta).

4.2.11.3. Tietokantoja koskevia lisävaatimuksia

Seuraavassa luetellaan vaatimukset, jotka eri tietokantojen on lisäksi täytettävä.

Ne ovat seuraavat:

1. Tunnistus

Tietokannassa on oltava järjestelmän käyttäjien tunnistus ennen tietokannan käyttöä.

2. Tietoturva

Tietokannan on oltava tietoturvallinen siinä mielessä, että sen käyttömahdollisuutta valvotaan. Tietokannan sisällön salausta ei sinänsä edellytetä.

3. Oikeellisuus

Valitun tietokannan on tuettava ACID-periaatetta, joka on lyhenne sanoista Atomicity (atomisuus), Consistency (oikeellisuus), Isolation (erillisyys) ja Durability (kestävyys).

4. Käyttöoikeudet

Tietokannan tietojen on oltava käyttöoikeudet saaneiden käyttäjien tai järjestelmien käytettävissä. Käytön valvonnan on ulotuttava jokaiseen tietueen attribuuttiin saakka. Tietokannan on tuettava mukautettavissa olevaa rooleihin perustuvaa käytön valvontaa, joka kattaa tietueiden lisäämisen, päivittämisen ja poistamisen.

5. Käytön seuranta

Tietokannan on tuettava kaikkien siinä tehtyjen toimien kirjaamista lokitiedostoon, jotta syötettyjen tietojen osalta voidaan selvittää, kuka teki mitäkin muutoksia ja milloin.

6. Lukitusstrategia

Tietokannassa on toteutettava lukitusstrategia, joka mahdollistaa tietojen käytön silloinkin, kun joku toinen käyttäjä juuri muokkaa tietueita.

7. Monen käyttäjän mahdollisuus

Usean käyttäjän ja järjestelmän on voitava samanaikaisesti käyttää tietokannan tietoja.

8. Luotettavuus

Tietokannan on oltava riittävän luotettava, jotta vaadittu käytettävyys saavutetaan.

9. Käytettävyys

Tietokannan on oltava tarvittaessa käytettävissä vähintään 99,9-prosenttisesti.

10. Ylläpidettävyys

Tietokannan on oltava riittävän helposti ylläpidettävä, jotta vaadittu käytettävyys saavutetaan.

11. Turvallisuus

Tietokannat eivät itsessään liity turvallisuuteen. Tämän vuoksi turvallisuusseikat eivät liity asiaan. Tällöin ei kuitenkaan pidä unohtaa, että tietokannan tiedoilla — jos ne esim. ovat vääriä tai vanhentuneita — voi olla vaikutusta junan käytön turvallisuuteen.

12. Yhteensopivuus

Tietokannan on tuettava yleisesti käytössä olevaa tietojenkäsittelykieltä, joita ovat esim. SQL ja XQL.

13. Tietojen tuontimahdollisuus

Tietokantaan on oltava mahdollista tuoda tietyn muotoista dataa tietojen manuaalisen syöttämisen vaihtoehtona.

14. Tietojen vientimahdollisuus

Tietokannasta on oltava mahdollista viedä sen sisältö, kokonaan tai osittain, tietyn muotoisena datana.

15. Pakolliset kentät

Tietokannan on tuettava pakollisia kenttiä, jotka on täytettävä, ennen kuin tietokanta hyväksyy kyseisen tietueen syöttämisen.

16. Eheystarkistukset

Tietokannan on tuettava mukautettavia eheystarkistuksia, jotka tehdään ennen tietueiden lisäyksen, päivityksen tai poiston hyväksymistä.

17. Vasteajat

Tietokannan vasteaikojen on oltava sellaiset, että käyttäjät voivat lisätä, päivittää tai poistaa tietueita kohtuullisessa ajassa.

18. Suorituskyky

Viitetiedostojen ja tietokantojen on kustannustehokkaasti tuettava kyselyjä, joita kaikkien tämän YTE:n määräysten kohteena olevien junien kulku ja vaunujen liikkeet edellyttävät.

19. Kapasiteetti

Tietokantaan on oltava mahdollista tallentaa kaikki tavaravaunuja ja rautatieverkkoa koskevat oleelliset tiedot. Kapasiteetin lisäämisen yksinkertaisin keinoin (eli lisäämällä tallennuskapasiteettia ja tietokoneita) on oltava mahdollista. Kapasiteetin lisääminen ei saa edellyttää alajärjestelmän uusimista.

20. Arkistointi

Tietokannan on tuettava historiatietojen hallintaa, toisin sanoen jo arkistoitujen tietojen on oltava käytettävissä.

21. Varmuuskopiostrategia

Käytössä on oltava varmuuskopiostrategia, jonka avulla varmistetaan, että tietokannan koko sisältö aina edellisen 24 tunnin ajalta voidaan palauttaa.

22. Kaupalliset näkökohdat

Tietokantajärjestelmän on oltava kaupallisesti saatavana valmiina tuotteena (COTS-tuotteena) tai yleisesti saatavana (Open Source).

Huomautuksia:

Edellä mainittujen vaatimusten on oltava hallittavissa tavanomaisen tietokannanhallintajärjestelmän (DBMS) avulla.

Eri tietokantojen käyttö sisältyy aiemmin tässä asiakirjassa kuvattuihin työnkulkuihin. Yleinen työnkulku on pyyntöjä ja vastauksia sisältävä mekanismi, jossa tietoja tarvitseva käyttäjä pyytää tietokannasta tietoja yhteisen rajapinnan välityksellä (4.2.12.1 kohta: Yleinen arkkitehtuuri ja 4.2.12.6 kohta: Yhteinen rajapinta). Tietokannanhallintajärjestelmä vastaa tähän pyyntöön joko antamalla pyydetyt tiedot tai ilmoittamalla, ettei pyydettyjä tietoja ole käytettävissä (tietoja ei ole tai käytön valvonta estää niiden antamisen).

4.2.12. Verkot ja viestintä

4.2.12.1. Yleinen arkkitehtuuri

Tässä osajärjestelmässä tapahtuu ajan kuluessa suurten ja monimutkaisten rautatieliikenteen yhteentoimivuuteen liittyvien telemaattisten yhteisöjen kasvua ja vuorovaikutusta satojen mukana olevien toimijoiden (rautatieyritysten, rataverkon haltijoiden jne.) välillä, jotka kilpailevat ja/tai toimivat yhteistyössä palvellakseen markkinoiden tarpeita.

Tällaisia rautatieliikenteen yhteentoimivuuteen liittyviä yhteisöjä tukeva verkko- ja viestintäinfrastruktuuri perustuu kaikkien osallisena olevien toimijoiden tuntemaan ja käyttämään yhteiseen tiedonvaihdon arkkitehtuuriin.

Ehdotettu tiedonvaihdon arkkitehtuuri

— on suunniteltu sovittamaan yhteen erilaisia tietomalleja muuntamalla semanttisesti eri järjestelmien välillä lähetettäviä tietoja ja sovittelemalla liiketoimintaprosessien ja sovellustason protokollien välisiä eroja,

— vaikuttaa mahdollisimman vähän eri toimijoiden nykyisin käyttämiin tietotekniikka-arkkitehtuureihin,

— turvaa jo tehtyjen tietotekniikkainvestointien arvon säilymisen.

Tiedonvaihdon arkkitehtuuri suosii enimmäkseen vertaisperiaatteella tapahtuvaa vuorovaikutusta kaikkien toimijoiden kesken samalla, kun se takaa tiedonvaihdon eheyden ja jatkuvuuden yhteentoimivaan rautatieliikenteeseen osallistuvien kesken tarjoamalla keskitetyt palvelut.

Vertaisperiaatteella tapahtuvan vuorovaikutuksen ansiosta kustannukset voidaan parhaalla tavalla jakaa eri toimijoiden kesken todellisen käytön perusteella, minkä lisäksi se yleisesti ottaen aiheuttaa vähemmän skaalautuvuuteen liittyviä ongelmia. Lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex A.5: Figures and Sequence Diagrams of the TAF TSI messages”, chapter 1.5 on yleistä arkkitehtuuria esittävä kuva.

4.2.12.2. Verkko

Tässä tapauksessa verkottumisella tarkoitetaan viestinnän menetelmää ja filosofiaa, ei fyysistä verkkoa.

Rautatieliikenteen yhteentoimivuus perustuu kaikkien osallisena olevien toimijoiden tuntemaan ja käyttämään yhteiseen tiedonvaihdon arkkitehtuuriin, ja tämä rohkaisee uusia toimijoita, erityisesti asiakkaita, tulemaan mukaan ja laskee mukaantulon kynnystä.

Tietoturvaa ei sen vuoksi hoideta verkon avulla (esim. VPN tai tunnelointi), vaan vaihtamalla ja hallitsemalla turvallisia viestejä. VPN-verkkoa ei sen vuoksi tarvita (suuren VPN-verkon hallinnointi on monimutkaista ja kallista), minkä ansiosta vältetään vastuunjakoon ja omistussuhteisiin liittyvät ongelmat. Tunnelointia ei pidetä tarpeellisena vaadittavan tietoturvatason saavuttamiseksi.

Joka tapauksessa toimijoilla voi jo olla tai ne voivat halutessaan toteuttaa erilaisia tietoturvajärjestelyjä tietyissä verkon osissa.

Julkisen internetin välityksellä on mahdollista toteuttaa hybridinen vertaisverkkomalli, jossa on yhteinen rajapinta kunkin toimijan ja keskusvarmentajan liittymään.

Sen jälkeen toimijat viestivät keskenään vertaisperiaatteella.

Vertaisviestintä perustuu yhteisen rajapinnan teknisiin standardeihin, jotka kuvataan lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI — Annex D.2: Appendix F — TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.12.3. Tietoturva

Jotta saavutetaan hyvä tietoturva, kaikkien viestien on oltava itsessään kaiken tiedon sisältäviä, mikä tarkoittaa, että viestissä olevat tiedot on suojattu ja vastaanottaja voi varmistaa viestin aitouden. Tämä voidaan saada aikaan käyttämällä salausta ja samantapaista allekirjoitusmenettelyä kuin sähköpostin salauksessa käytetään.

4.2.12.4. Salaus

On käytettävä joko epäsymmetristä salausta tai symmetrisen salauksen ja julkisen avaimen suojauksen yhdistelmää, koska monen toimijan yhteinen salainen avain paljastuu jossain vaiheessa. Parempi turvallisuustaso saavutetaan helpommin, jos jokainen toimija vastaa omasta avainparistaan, vaikka se aiheuttaakin keskitetylle kuvaustietokannalle (avainpalvelimelle) suuret vaatimukset turvallisuuden kannalta.

4.2.12.5. Keskitetty kuvaustietokanta

Keskitetyn kuvaustietokannan on kyettävä hoitamaan seuraavia elementtejä:

— metadata — strukturoitua dataa, joka kuvaa viestien sisältöä,

— julkisen avaimen infrastruktuuri (PKI),

— varmentaja (CA),

Keskitetyn kuvaustietokannan hallinnan tulisi olla jonkin yleishyödyllisen yleiseurooppalaisen organisaation vastuulla. Jos keskitetty kuvaustietokanta on yhteisessä käytössä henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n [2] kanssa, kehityksen ja muutosten on oltava yhdenmukaisia henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n [2] kanssa optimaalisen synergia aikaansaamiseksi.

4.2.12.6. Yhteinen rajapinta

Jokaisella toimijalla on oltava yhteinen rajapinta, jotta nämä voivat liittyä rautatieliikenteen yhteentoimivuuden yhteisöön.

Yhteisen rajapinnan on kyettävä hoitamaan seuraavia tehtäviä:

— lähtevien viestien muotoilu metadatan mukaan,

— lähtevien viestien allekirjoitus ja salaus,

— lähtevien viestien varustaminen osoitteella,

— saapuvien viestien aitouden varmistaminen,

— saapuvien viestien salauksen purkaminen,

— saapuvien viestien sisällön ja metadatan vastaavuuden tarkistaminen,

— erilaisten tietokantojen yhteiskäyttö.

Kustakin yhteisen rajapinnan kohdasta voidaan käyttää kaikkia YTE:n mukaisia tietoja jokaisessa vaunujen haltijassa, vastaavassa rautatieyrityksessä, rautatieyrityksessä, rataverkon haltijassa jne. riippumatta siitä, ovatko kyseiset tietokannat keskitettyjä vai paikallisia (ks. myös lisäyksessä I mainittu asiakirja ”TAF TSI — Annex A.5: Figures and Sequence Diagrams of the TAF TSI messages” (luku 1.6)).

Jos yhteinen rajapinta on yhteisessä käytössä henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n [2] kanssa, kehityksen ja muutosten on oltava yhdenmukaisia henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n [2] kanssa optimaalisen synergian aikaansaamiseksi. Saapuvien viestien aitouden varmistamisen tuloksen perusteella voidaan toteuttaa minimitasoinen viestinkuittaus:

i) kun tulos on positiivinen, lähetetään ACK-kuittaus,

ii) kun tulos on negatiivinen, lähetetään NACK-kuittaus.

Yhteinen rajapinta käyttää keskitetyn kuvaustietokannan tietoja näitä tehtäviä hoitaessaan.

Toimija voi perustaa keskitetylle kuvaustietokannalle paikallisen ”peilitietokannan” vastausaikojen lyhentämiseksi.

4.3. Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät

Tämän asiakirjan 3 luvussa esitettyjen olennaisten vaatimusten mukaisesti liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset vaatimukset ovat seuraavat:

4.3.1. Liitännät infrastruktuuria koskevan YTE:n kanssa

Infrastruktuuriosajärjestelmä sisältää liikenteen hallinta-, seuranta- ja navigointijärjestelmät, tietojenkäsittelyn ja tietoliikenteen tarvitsemat tekniset laitteistot, jotka on tarkoitettu rautatieverkossa tapahtuvaan pitkän matkan matkustaja- ja tavaraliikenteeseen rautatieverkon turvallisen ja yhtenäisen käytön ja liikenteen tehokkaan hallinnan turvaamiseksi.

Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva osajärjestelmä käyttää käyttötoimintaa varten tarkoitettuja tietoja, jotka saadaan reittisopimuksesta mahdollisesti täydennettynä rataverkon haltijan tekemillä rajoitusilmoituksilla. Näin ollen tämän YTE:n ja infrastruktuuri-YTE:n välillä ei ole suoranaista liitäntää.

4.3.2. Liitännät ohjausta, hallintaa ja merkinantoa koskevan YTE:n kanssa

Ainoat yhteydet ohjausta, hallintaa ja merkinantoa koskevaan osajärjestelmään ovat

— reittisopimukset, joissa rataosuuden kuvauksessa annetaan tärkeitä tietoja käytettävistä liikenteen ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteista, sekä

— erilaiset liikkuvan kaluston viitetietokannat, joihin on tallennettava tiedot liikkuvan kaluston ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteista.

4.3.3. Liitännät liikkuvan kaluston osajärjestelmän kanssa

Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva osajärjestelmä määrittelee ne liikkuvaa kalustoa koskevat tekniset ja käyttöön liittyvät tiedot, joiden on oltava käytettävissä.

Liikkuvaa kalustoa koskevassa YTE:ssä eritellään vaunun ominaisuudet. Jos vaunun ominaisuudet muuttuvat, ne on tietokannan normaalin ylläpitoprosessin yhteydessä päivitettävä liikkuvan kaluston viitetietokantoihin. Näin ollen tämän YTE:n ja liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n välillä ei ole suoranaista liitäntää.

4.3.4. Liitännät käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n kanssa

Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa osajärjestelmässä eritellään menettelyt ja niihin liittyvät laitteet, joiden avulla voidaan varmistaa erilaisten rakenteellisten osajärjestelmien yhdenmukainen käyttö sekä niiden tavanomaisen toiminnan että vajaatoiminnan aikana, mukaan luettuina erityisesti junien ohjaus ja liikenteen suunnittelu ja hallinta.

Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva osajärjestelmä erittelee pääasiassa tavarakuljetuksiin liittyviä sovelluksia, joita ovat rahdin ja junien reaaliaikainen valvonta sekä muihin kuljetusmuotoihin olevien yhteyksien hallinta.

Jotta varmistetaan molempien YTE:ien yhdenmukaisuus, käytetään seuraavassa selostettua menettelyä.

Kun tämän YTE:n kannalta oleelliset käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n eritelmät valmistuvat ja/tai vaativat muutoksia, on asiasta keskusteltava tästä YTE:stä vastaavan elimen kanssa.

Jos muutoksia on tehtävä sellaisiin tämän YTE:n eritelmiin, jotka liittyvät käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä esitettyihin käyttöä koskeviin vaatimuksiin, on asiasta keskusteltava käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevasta YTE:stä vastaavan elimen kanssa.

4.3.5. Liitännät henkilöliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kanssa







Liitäntä Tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset -YTE:n viite Henkilöliikenteen telemaattiset sovellukset -YTE:n viite Juna valmis 4.2.3.3 Juna valmis -viesti 4.2.14.1 Juna valmis -viesti kaikille junille Junan kulkuennuste 4.2.4.2 Junan kulkuennuste -viesti 4.2.15.2 Junan kulkuennuste -viesti kaikille junille Junan kulkutiedot 4.2.4.3 Junan kulkutiedot 4.2.15.1 Junan kulkutiedot -viesti kaikille junille Junan kulun keskeytymisestä kertova viesti rautatieyritykselle 4.2.5.2 Junan kulku keskeytynyt 4.2.16.2 Junan kul