2010R0406 — FI — 01.07.2013 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B KOMISSION ASETUS (EU) N:o 406/2010, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010, vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 79/2009 täytäntöönpanosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EYV L 122, 18.5.2010, p.1)

Muutettu:









▼B

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 406/2010,

annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010,

vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 79/2009 täytäntöönpanosta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







EUROOPAN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta 14 päivänä tammikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 79/2009 ( 1 ) ja erityisesti sen 12 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetus (EY) N:o 79/2009 on erillisasetus, joka on annettu puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY ( 2 ) (puitedirektiivi) mukaisen yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyn soveltamiseksi. (2) Asetuksessa (EY) N:o 79/2009 vahvistetaan perussäännökset moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnälle, kun käyttövoimana käytetään vetyä, sekä vetykomponenttien ja -järjestelmien tyyppihyväksynnälle ja tällaisten komponenttien ja järjestelmien asentamiselle. (3) Kun nyt käsillä oleva asetus on tullut voimaan, valmistajien olisi voitava vapaaehtoisesti hakea koko ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää vetykäyttöisille ajoneuvoille. Joitakin direktiivin 2007/46/EY mukaiseen yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyyn liittyviä erillisdirektiivejä tai niiden vaatimuksia ei kuitenkaan ole syytä soveltaa vetykäyttöisiin ajoneuvoihin, sillä vetykäyttöisten ajoneuvojen tekniset ominaispiirteet eroavat merkittävästi sellaisista tavanomaisista ajoneuvoista, joita varten mainitut tyyppihyväksyntädirektiivit olennaisilta osin on laadittu. Ennen kuin kyseisiin direktiiveihin on tehty muutokset, joilla niihin sisällytetään vetykäyttöisiä ajoneuvoja koskevia erityissäännöksiä ja testimenettelyitä, on tarpeen antaa siirtymäsäännöksiä, jotta vetykäyttöiset ajoneuvot voidaan vapauttaa näiden direktiivien tai joidenkin niiden vaatimusten soveltamisesta. (4) On tarpeen vahvistaa vetysäiliöitä, myös nestemäistä vetyä varten tarkoitettuja säiliöitä, koskevia yhdenmukaisia sääntöjä, jotta varmistetaan, että vetyajoneuvot voidaan turvallisesti ja luotettavasti täyttää polttoaineella kaikkialla yhteisön alueella. (5) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

1) ’vetyanturilla’ anturia, jonka avulla havaitaan ilmassa oleva vety;

2) ’luokan 0 komponentilla’ korkeapainevetykomponentteja, joihin sisältyvät polttoainejohdot ja -liitokset, jotka sisältävät vetyä yli 3,0 MPa:n nimelliskäyttöpaineessa;

3) ’luokan 1 komponentilla’ keskipainevetykomponentteja, joihin sisältyvät polttoainejohdot ja -liitokset, jotka sisältävät vetyä yli 0,45 MPa:n ja enintään 3,0 MPa:n nimelliskäyttöpaineessa;

4) ”luokan 2 komponentilla” pienpainevetykomponentteja, joihin sisältyvät polttoainejohdot ja -liitokset, jotka sisältävät vetyä enintään 0,45 MPa:n nimelliskäyttöpaineessa;

5) ’kokonaan päällystetyllä’ päällystettä, jossa filamenttikuidut on puolattu vuorauksen ympärille sekä säiliön poikittais- että pituussuunnassa;

6) ’lieriöosan päällysteellä’ päällystettä, jossa filamenttikuidut on puolattu pääasiassa poikittaissuunnassa vuorauksen lieriöosan ympärille siten, että filamenttikuituihin ei kohdistu merkittävää kuormaa säiliön pituussuunnassa;

7) ’Nm3:llä’ tai ’Ncm3:llä’ kuivan kaasun tilavuutta, joka vastaa tilavuudeltaan 1 m3:ä tai 1 cm3:ä 273,15 K:n lämpötilassa (0 °C) ja 101,325 kPa:n absoluuttisessa paineessa (1 ilmakehä);

8) ’käyttöiällä’ vuosina ilmaistua aikaa, jona säiliöitä voidaan käyttää turvallisesti käyttöolosuhteissa;

9) ’vetyjärjestelmän tyypillä’ sellaisten vetyjärjestelmien ryhmää, jotka eivät eroa toisistaan valmistajan toiminimen tai merkin tai niissä käytettyjen vetykomponenttien osalta;

10) ’ajoneuvotyypillä sen vetykäytön osalta’ sellaisten ajoneuvojen ryhmää, jotka eivät eroa toisistaan käytetyn vedyn tilan tai sen vetyjärjestelmän (-järjestelmien) keskeisten piirteiden osalta;

11) ’vetykomponentin tyypillä’ sellaisten vetykomponenttien ryhmää, jotka eivät eroa toisistaan missään seuraavista suhteista: a) niiden valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki; b) luokittelu; c) keskeinen toiminne;

12) ’elektronisella hallintajärjestelmällä’ niiden yksiköiden yhdistelmää, jotka yhdessä huolehtivat kyseisestä ajoneuvon hallintatoiminteesta sähköisen tietojenkäsittelyn avulla;

13) ’kompleksisilla elektronisilla ajoneuvonhallintajärjestelmillä’ elektronisia hallintajärjestelmiä, jotka kuuluvat sellaiseen komentoketjuun, jossa valvottu toiminne voidaan ohittaa korkeammantasoisella elektronisella ohjausjärjestelmällä tai -toiminteella ja siitä voi tulla osa kompleksista järjestelmää;

14) ’säiliöllä’ järjestelmää, jota käytetään kryogeenisen vedyn tai paineistetun kaasumaisen vedyn varastointiin, lukuun ottamatta muita vetykomponentteja, joita voidaan liittää säiliöön tai asentaa säiliön sisään;

15) ’säiliöasennelmalla’ kahta tai useampaa säilötä, jotka on rakenteellisesti liitetty toisiinsa polttoainejohdoilla ja jotka suojattu sulkemalla ne ulkokuoren tai suojakehikon sisään;

16) ’käyttöjaksolla’ vedyn muuntojärjestelmän (-järjestelmien) yhtä käynnistys- ja pysäytysjaksoa;

17) ’täyttökerralla’ säiliön käyttöpaineen yli 25 prosentin lisäystä ulkoisen vedynlähteen kautta;

18) ’paineensäätimellä’ laitetta, jolla säädellään kaasumaisen polttoaineen painetta johdettaessa sitä vedyn muuntojärjestelmään;

19) ’ensimmäisellä paineensäätimellä’ paineensäädintä, jonka tulopaineena on säiliön paine;

20) ’vastaventtiilillä’ venttiiliä, jonka kautta vety voi virrata vain yhteen suuntaan;

21) ’paineella’ manometripainetta ilmankehän paineeseen nähden mitattuna MPa:ina ilmaistuna, ellei toisin ole mainittu;

22) ’liitoksella’ putkissa tai letkuissa käytettävää liitintä;

23) ’taipuisalla polttoainejohdolla’ taipuisaa putkea tai letkua, jossa vety virtaa;

24) ’lämmönvaihtimella’ laitetta, jolla vetyä lämmitetään;

25) ’vetysuodattimella’ suodatinta, jolla vedystä erotetaan öljy, vesi ja lika;

26) ’automaattiventtiilillä’ venttiiliä, joka ei toimi manuaalisesti vaan ohjaimen avulla, poikkeuksena tästä 20 kohdassa määritelty vastaventtiili;

27) ’paineenrajoituslaitteella’ uudelleen sulkeutumatonta laitetta, joka määräolosuhteissa aktivoiduttuaan vapauttaa nestettä paineistetusta vetyjärjestelmästä;

28) ’paineenrajoitusventtiilillä’ uudelleen sulkeutuvaa laitetta, joka määräolosuhteissa paineen aktivoimana vapauttaa nestettä paineistetusta vetyjärjestelmästä;

29) ’täyttöliittimellä’ tai ’täyttölaitteella’ laitetta, jota käytetään säiliön täyttämiseen huoltoasemalla;

30) ’irrotettavalla varastointijärjestelmällä’ irrotettavaa ajoneuvon sisäistä järjestelmää, joka ympäröi ja suojaa yhtä tai useampaa säiliötä tai säiliöasennelmaa;

31) ’irrotettavan varastointijärjestelmän liittimellä’ vetyliitinlaitetta, joka on irrotettavan varastointijärjestelmän ja ajoneuvoon pysyvästi asennetun vetyjärjestelmän osan välissä;

32) ’armeerauksella’ paineen kohdistusmenetelmää, jota käytetään valmistettaessa metallivuorattuja komposiittisäiliöitä; menetelmässä vuoraus venytetään myötörajansa ylitse niin, että venytys riittää aiheuttamaan pysyvän plastisen muodonmuutoksen, minkä seurauksena vuorauksessa on puristusjännityksiä ja kuiduissa on vetojännityksiä sisäisen paineen ollessa nolla;

33) ’vuorauksella’ sitä säiliön osaa, jota käytetään kaasutiiviinä sisäkuorena ja jonka ympärille vahvistefilamenttikuidut puolataan tarvittavan lujuuden saavuttamiseksi;

34) ’huoneenlämpötilalla’ lämpötila-aluetta 20 °C ± 10 °C;

35) ’yksiköillä’ pienimpiä liitteessä VI tarkasteltavia järjestelmän osia, sillä näitä osien yhdistelmiä pidetään yksittäisinä yksiköinä tunnistamista, analysointia ja vaihtamista varten;

36) ’ajoneuvon maavaralla’ etäisyyttä maanpinnan tason ja ajoneuvojen pohjan välillä;

37) ’varolaitteella’ laitetta, jolla varmistetaan turvallinen toiminta järjestelmän normaalilla toiminta-alueella tai järjestelmän sallitulla virhealueella;

38) ’vedyn muuntojärjestelmällä’ kaikki järjestelmiä, jotka on tarkoitettu vedyn muuntamiseen sähköiseksi, mekaaniseksi tai lämpöenergiaksi ja joihin sisältyvät esimerkiksi käyttövoimajärjestelmä(t) tai apuvoimalaite (-laitteet);

39) ’kielletyllä virhealueella’ prosessimuuttujan aluetta, jolla epätoivottu tapahtuma on odotettavissa;

40) ’vuototestikaasulla’ vetyä, heliumia tai inerttiä kaasuseosta, johon sisältyy varmistetusti todennettavissa oleva määrä helium- tai vetykaasua;

41) ’normaalilla toiminta-alueella’ prosessimuuttujan arvoille suunniteltua aluetta;

42) ’ulkoisella paineella’ painetta, joka kohdistuu sisäsäiliön tai ulkovaipan kuperaan puoleen;

43) ’ulkovaipalla’ säiliön osaa, joka sulkee sisäänsä sisäsäiliön (-säiliöt) eristysjärjestelmineen;

44) ’jäykällä polttoainejohdolla’ putkea, jonka ei ole normaalissa käytössä tarkoitus taipua ja jossa vety virtaa;

45) ’höyrystymishävikin hallintajärjestelmällä’ järjestelmää, jolla höyrystymiskaasu tehdään vaarattomaksi tavanomaisissa olosuhteissa;

46) ’turvavälineillä varustetuilla järjestelmillä’ prosessin valvontajärjestelmiä, joilla estetään kielletylle virhealueelle siirtyminen prosessiin sisältyvällä automaattisella interventiolla;

47) ’erällä’ tiettyä määrää valmiita säiliöitä, jotka on valmistettu perättäin ja joiden nimellismitat, malli, eritellyt valmistusmateriaalit, tuotantoprosessi ja valmistukseen käytetyt laitteet ovat samat sekä soveltuvin osin lämpökäsittelyssä sovellettu aika, lämpötila ja ilmakehän paine ovat samat;

48) ’säiliön varusteilla’ kaikkia laitteita, jotka on kiinnitetty suoraan säiliön sisäsäiliöön tai ulkovaippaan;

49) ’valmiilla säiliöllä’ normaalia tuotantoa edustavaa säiliötä, johon on liitetty ulkopinnoite, mukaan luettuna valmistajan määrittelemä kiinteä eristys, mutta jossa ei ole muuta eristystä tai suojausta kuin siihen kiinteästi kuuluvat;

50) ’murtopaineella’ painetta, jossa säiliö repeää;

51) ’sallitulla virhealueella’ prosessimuuttujan aluetta, joka on tavanomaisen toiminta-alueen ja kielletyn virhealueen välissä;

52) ’höyrystymishävikkijärjestelmällä’ järjestelmää, joka tavanomaisissa olosuhteissa johtaa höyrystymishävikin pois, ennen kuin säiliön tai säiliöiden paineenrajoituslaite avautuu;

53) ’käsikäyttöisellä venttiilillä’ venttiiliä, jota käytetään manuaalisesti;

54) ’turvajärjestelyllä’ toimenpiteitä, joilla on tarkoitus varmistaa turvallinen toiminta myös häiriön tai ennakoimattoman vian ilmetessä;

55) ’käytön seuranta- ja valvontajärjestelmällä’ järjestelmää, joka laskee täyttökerrat ja estää ajoneuvon käytön jatkamisen, kun ennalta määritetty täyttökertojen lukumäärä ylitetään;

56) ’polttoaineen syöttöjohdolla’ johtoa, jolla syötetään vetyä vedyn muuntojärjestelmään (-järjestelmiin);

57) ’komposiittisäiliöllä’ säiliötä, joka on rakennettu useammasta kuin yhdestä materiaalista;

58) ’päällysteellä’ hartsikyllästettyjä jatkuvia filamenttikuituja, joita käytetään vuorauksen ympärillä vahvistuksena;

59) ’armeerauspaineella’ päällystetyssä säiliössä vallitsevaa painetta, jossa vaadittu jännitysten jakautuminen vuorauksen ja päällysteen välillä on saatu aikaan;

60) ’toimintarajalla’ niitä ulkoisia fyysisiä äärirajoja, joiden välillä järjestelmä pysyy hallinnassa;

61) ’valvonta-alueella’ aluetta, jolle järjestelmän valvonta ulostulomuuttujaan nähden todennäköisesti ulottuu;

62) ’siirtoyhteyksillä’ järjestelyjä, joilla erilliset yksiköt liitetään toisiinsa signaalien, toimintadatan tai energian siirtoa varten;

63) ’korkeammantasoisilla ohjausjärjestelmillä ja -toiminteilla’ valvontaa, jossa lisäprosessoinnin ja/tai mittausten avulla muutetaan ajoneuvon käyttäytymistä muuttamalla ajoneuvon hallintajärjestelmän tavanomaisia toimintoja.

2 artikla

Ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää sen vetykäytön osalta koskevat hallinnolliset säännökset

1. Valmistajan on itse tai edustajansa välityksellä toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää sen vetykäytön osalta.

2. Hakemus on laadittava tämän asetuksen liitteessä I olevassa 1 osassa annetun ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti.

Valmistajan on toimitettava liitteessä I olevassa 3 osassa tarkoitetut tiedot ajoneuvon käyttöiän aikana tehtäviä määräaikaisia lisätarkastuksia varten.

3. Jos asiaankuuluvat liitteessä III olevassa 1 osassa tai liitteessä IV olevassa 1 osassa, liitteessä V ja liitteessä VI vahvistetut vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomainen myöntää EY-tyyppihyväksynnän ja antaa tyyppihyväksyntänumeron direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.

Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

4. Edellä olevan 3 kohdan soveltamista varten tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka on laadittu tämän asetuksen liitteessä I olevassa 2 osassa annetun mallin mukaisesti.

3 artikla

Osan EY-tyyppihyväksyntämerkkiä koskevat hallinnolliset säännökset vetykomponenttien ja -järjestelmien osalta

1. Valmistajan on itse tai edustajansa välityksellä toimitettava vetykomponenttia tai -järjestelmää koskeva osan EY-tyyppihyväksyntähakemus tyyppihyväksyntäviranomaiselle.

Hakemus on laadittava liitteessä I olevassa 1 osassa annetun ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti.

2. Jos asiaankuuluvat liitteessä III tai liitteessä IV vahvistetut vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomainen myöntää osan EY-tyyppihyväksynnän ja antaa tyyppihyväksyntänumeron direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.

Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle vetykomponentti- tai vetyjärjestelmätyypille.

3. Edellä olevan 2 kohdan soveltamista varten tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka on laadittu liitteessä II olevassa 2 osassa annetun mallin mukaisesti.

4 artikla

Direktiivin 2007/46/EY 6 ja 9 artiklan mukaista vetykäyttöisiä ajoneuvoja koskevaa koko ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntään sovelleta seuraavia:

1) neuvoston direktiivi 80/1268/ETY; ( 3 )

2) neuvoston direktiivi 80/1269/ETY ( 4 ) siltä osin kuin se koskee polttomoottoria voimanlähteenään käyttäviä vetykäyttöisiä ajoneuvoja;

3) neuvoston direktiivin 70/221/ETY liite I; ( 5 )

4) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/27/EY liitteen II kohta 3.3.5 ja liitteen II lisäyksen 1 kohta 4.3.2; ( 6 )

5) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/79/EY liitteen II kohta 3.2.6 ja liitteen II lisäyksen 1 kohta 1.4.2.2 ( 7 ).

5 artikla

Osan EY-tyyppihyväksyntämerkki

Jokaisessa vetykomponentissa tai vetyjärjestelmässä, joka vastaa tämän asetuksen mukaisesti hyväksyttyä osatyyppiä mukainen, on oltava tämän asetuksen liitteessä I olevassa 3 osassa vahvistettu osan EY-tyyppihyväksyntämerkki.

6 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITELUETTELO







LIITE I Ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää niiden vetykäytön osalta koskevat hallinnolliset asiakirjat 1 osa Ilmoituslomake 2 osa EY-tyyppihyväksyntätodistus 3 osa Tarkastusta varten edellytettävät tiedot LIITE II Osan EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset asiakirjat vetykomponenttien ja -järjestelmien osalta 1 osa Ilmoituslomake 2 osa EY-tyyppihyväksyntätodistus 3 osa Osan EY-tyyppihyväksyntämerkki LIITE III Nestemäistä vetyä käyttämään suunniteltuja vetykomponentteja ja -järjestelmiä sekä niiden asennusta vetykäyttöisissä ajoneuvoissa koskevat vaatimukset 1 osa Nestemäistä vetyä käyttämään suunniteltujen vetykomponenttien ja -järjestelmien asennusta vetykäyttöisissä ajoneuvoissa koskevat vaatimukset 2 osa Vaatimukset nestemäistä vetyä varten tarkoitetuille vetysäiliöille 3 osa Vaatimukset muille vetykomponenteille kuin nestemäistä vetyä varten tarkoitetuille säiliöille LIITE IV Paineistettua (kaasumaista) vetyä käyttämään suunniteltuja vetykomponentteja ja -järjestelmiä sekä niiden asennusta vetykäyttöisissä ajoneuvoissa koskevat vaatimukset 1 osa Paineistettua (kaasumaista) vetyä käyttämään suunniteltujen vetykomponenttien ja -järjestelmien asennusta vetykäyttöisissä ajoneuvoissa koskevat vaatimukset 2 osa Vaatimukset paineistettua (kaasumaista) vetyä varten tarkoitetuille vetysäiliöille 3 osa Muita paineistetun (kaasumaisen) vedyn käyttöä varten suunniteltuja vetykomponentteja kuin säiliöitä koskevat vaatimukset LIITE V Ajoneuvon tunnistusta koskevat vaatimukset LIITE VI Kompleksisia elektronisia ajoneuvonhallintajärjestelmiä koskevat turvallisuusvaatimukset LIITE VII Standardit, joihin tässä asetuksessa viitataan









LIITE I

Ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää niiden vetykäytön osalta koskevat hallinnolliset asiakirjat

1 OSA

MALLI

ILMOITUSLOMAKE N:o …

ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntä sen vetykäytön osalta

Seuraavat tiedot sisältävä lomake on toimitettava kolmena kappaleena ja niihin on sisällytettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai tähän kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä tai osissa on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.







0. YLEISET SÄÄNNÖKSET 0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): … 0.2. Tyyppi: … 0.2.1. Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa): … 0.3. Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon (1) (): … 0.3.1. Merkintöjen sijainti: … 0.4. Ajoneuvoluokka (): … 0.5. Valmistajan nimi ja osoite: … 0.8. Kokoonpanotehtaan nimi ja osoite (kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet): … 0.9. Valmistajan edustajan (jos on) nimi ja osoite: ….. 1. AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET 1.1 Valokuvat tai piirustukset ajoneuvotyypistä: … 1.3.3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin): … 1.4. Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): … 3. MOOTTORI 3.9. Vetykäyttö 3.9.1. Nestemäisen vedyn käyttöä varten suunniteltu vetyjärjestelmä / Paineistetun (kaasumaisen) vedyn käyttöä varten suunniteltu vetyjärjestelmä (1) 3.9.1.1. Vetyjärjestelmän kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.2. Ajoneuvon käyttövoimana käytettävän vetyjärjestelmän valmistajan nimi ja osoite: … 3.9.1.3. Valmistajan järjestelmäkoodi(t) (sellaisena kuin se (ne) on merkitty moottoriin, tai muut tunnistuskeinot): 3.9.1.4. Automaattinen sulkuventtiili(t): kyllä/ei (1) 3.9.1.4.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.4.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.4.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2) … MPa 3.9.1.4.4. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.4.5. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.4.6. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.4.7. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.4.8. Materiaali: … 3.9.1.4.9. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.4.10. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.5. Yksisuuntaventtiili(t) tai vastaventtiili(t): kyllä/ei (1) … 3.9.1.5.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.5.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.5.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.5.4. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.5.5. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.5.6. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.5.7. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.5.8. Materiaali: … 3.9.1.5.9. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.5.10. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.6. Säiliö(t) ja säiliöasennelma: kyllä/ei (1) 3.9.1.6.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.6.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.6.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.6.4. Nimelliskäyttöpaine (1) (2): … MPa 3.9.1.6.5. Täyttökertojen lukumäärä (1): … 3.9.1.6.6. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.6.7. Kapasiteetti: … litraa (vettä) 3.9.1.6.8. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.6.9. Materiaali: ….. 3.9.1.6.10. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.6.11. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.7. Liitokset: kyllä/ei (1) 3.9.1.7.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.7.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.7.3. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (2): … MPa 3.9.1.7.4. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä: … 3.9.1.7.5. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.7.6. Materiaali: … 3.9.1.7.7. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.7.8. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.8. Taipuisa polttoainejohto (-johdot): kyllä/ei (1) 3.9.1.8.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.8.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.8.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): …. MPa 3.9.1.8.4. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.8.5. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.8.6. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.8.7. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.8.8. Materiaali: … 3.9.1.8.9. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.8.10. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.9. Lämmönvaihdin (-vaihtimet): kyllä/ei (1) 3.9.1.9.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.9.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.9.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.9.4. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.9.5. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.9.6. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.9.7. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.9.8. Materiaali: … 3.9.1.9.9. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.9.10. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.10. Vetysuodatin (-suodattimet): kyllä/ei (1) 3.9.1.10.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.10.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.10.3. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.10.4. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.10.5. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.10.6. Materiaali: … 3.9.1.10.7. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.10.8. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.11. Anturit vetyvuodon havaitsemiseksi: … 3.9.1.11.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.11.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.11.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.11.4. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.11.5. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.11.6. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.11.7. Asetusarvot: … 3.9.1.11.8. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.11.9. Materiaali: … 3.9.1.11.10. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.11.11. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.12. Käsikäyttöinen tai automaattiventtiili(t): kyllä/ei (1) 3.9.1.12.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.12.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.12.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.12.4. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.12.5. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.12.6. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.12.7. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.12.8. Materiaali: … 3.9.1.12.9. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.12.10. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.13. Paine- ja/tai lämpötila- ja/tai vety- ja/tai virtausanturi(t) (1): kyllä/ei (1) 3.9.1.13.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.13.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.13.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.13.4. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.13.5. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.13.6. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.13.7. Asetusarvot: … 3.9.1.13.8. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.13.9. Materiaali: … 3.9.1.13.10. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.13.11. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.14. Paineensäädin (-säätimet): kyllä/ei (1) 3.9.1.14.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.14.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.14.3. Pääsäätöpisteiden lukumäärä: … 3.9.1.14.4. Kuvaus pääsäätöpisteiden avulla tapahtuvan säädön periaatteesta: … 3.9.1.14.5. Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä: … 3.9.1.14.6. Kuvaus joutokäynnin säätöpisteiden avulla tapahtuvan säädön periaatteesta: … 3.9.1.14.7. Muut säätömahdollisuudet; jos on ja millaisia (kuvaus ja piirrokset): … 3.9.1.14.8. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.14.9. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.14.10. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.14.11. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.14.12. Tulo- ja lähtöpaine: … 3.9.1.14.13. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.14.14. Materiaali: … 3.9.1.14.15. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.14.16. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.15. Paineenrajoituslaite: kyllä/ei (1) 3.9.1.15.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.15.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.15.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.15.4. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.15.5. Asetuspaine (1): … 3.9.1.15.6. Asetuslämpötila (1): … 3.9.1.15.7. Poistokapasiteetti (1): … 3.9.1.15.8. Tavanomainen korkein käyttölämpötila (1) (2): … °C 3.9.1.15.9. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.15.10. Täyttökertojen määrä (ainoastaan luokan 0 komponentit) (1): … 3.9.1.15.11. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.15.12. Materiaali: … 3.9.1.15.13. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.15.14. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.16. Paineenrajoitusventtiili: kyllä/ei (1) 3.9.1.16.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.16.2. Tyyppi (tyypit) … 3.9.1.16.3. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.16.4. Asetuspaine (1): … 3.9.1.16.5. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.16.6. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.16.7. Materiaali: … 3.9.1.16.8. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.16.9. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.17. Täyttöliitin tai täyttölaite: kyllä/ei (1) 3.9.1.17.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.17.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.17.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.17.4. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.17.5. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.17.6. Täyttökertojen määrä (ainoastaan luokan 0 komponentit) (1): … 3.9.1.17.7. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.17.8. Materiaali: … 3.9.1.17.9. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.17.10. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.18. Irrotettavan varastointijärjestelmän liitin: kyllä/ei (1) 3.9.1.18.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.18.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.18.3. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (2): … MPa 3.9.1.18.4. Käyttöjaksojen lukumäärä: … 3.9.1.18.5. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.18.6. Materiaali: … 3.9.1.18.7. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.18.8. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.2. Lisäasiakirjat 3.9.2.1. Vetyjärjestelmän prosessikuvain (vuokaavio): … 3.9.2.2. Järjestelmän asettelu, myös sähköliitännät ja muut ulkoiset järjestelmät (syötteet ja/tai ulostulot jne.): … 3.9.2.3. Asiakirjoissa käytettyjen symbolien selitykset: … 3.9.2.4. Paineenrajoituslaitteiden ja paineensäädinten säätötiedot: … 3.9.2.5. Jäähdytys-/lämmitysjärjestelmän (-järjestelmien) asettelu, myös nimelliskäyttöpaine tai suurin sallittu käyttöpaine (NAWP tai MAWP) ja käyttölämpötilat: … 3.9.2.6. Piirustukset, joista käyvät ilmi asennusta ja käyttöä koskevat vaatimukset. (1) Tarpeeton yliviivataan (joissakin tapauksissa ei tarvitse yliviivata mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia). (2) Määritetään toleranssi. (3) Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvauksen kannalta, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??). (4) Luokitus direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevaan A osaan sisältyvien määritelmien mukaisesti.









Ilmoituslomakkeen lisäys

Vetysäiliöiden käyttöä koskeva selvitys







Valmistaja Tunnistusmerkinnät Valmistajan nimi: Valmistajan osoite: Säiliön tunnistusmerkinnät Säiliön tunnistusmerkinnät: Nimelliskäyttöpaine: MPa Tyyppi: Halkaisija (1): mm Pituus (1): mm Sisätilavuus: litraa Tyhjä paino: kg Säiliön kierteet: Säiliön käyttöikä Enimmäiskäyttöikä: Täyttökertojen enimmäismäärä: vuotta kertaa Säiliön palosuojajärjestelmä Paineenrajoituslaitteen valmistaja: Paineenrajoituslaitteen tunnistustiedot: Paineenrajoituslaitteen piirustuksen numero(t): Säiliön kannatinlaite Kannatinlaite: kaula-/lieriöasennus (2) Kannattimen piirustuksen numero(t): Säiliön suojapinnoitteet Suojan tarkoitus: Suojapinnoitteen piirustuksen numero(t): Säiliön rakenteen kuvaus Säiliön piirustusten numerot: Säiliön piirustuksissa on oltava vähintään seuraavat tiedot: — viittaus tähän asetukseen ja säiliön tyyppi, — keskeiset geometriset mitat toleransseineen, — säiliön materiaalit, — säiliön massa ja sisätilavuus toleransseineen, — ulkopinnan suojapinnoitteen yksityiskohtaiset tiedot, — säiliön palosuojajärjestelmä. Säiliön korroosiota ehkäisevät aineet Säiliössä käytetty korroosiota ehkäisevää ainetta: kyllä/ei (2) Korroosiota ehkäisevän aineen valmistaja: Korroosiota ehkäisevän aineen tunnistustiedot: Lisätiedot 1. Valmistustiedot tarvittaessa toleransseineen: — Putken ekstrudointi, kylmämuovaus, putken vetäminen, pään muovaus, hitsaus, kuumakäsittely ja puhdistusprosessit kaikkien niiden säiliöiden metallinvalmistuksen osalta, jotka on suunniteltu nestemäisen vedyn käyttöä varten, ja tyypin 1, 2 ja 3 säiliöiden osalta, jotka on suunniteltu paineistetun (kaasumaisen) vedyn käyttöä varten, — viittaus valmistusmenettelyyn, — hyväksymisperusteet ainetta rikkomattomassa kokeessa, — komposiitin valmistusprosessi ja armeeraus liitteessä IV olevan 2 osan 3.7.2 kohdan mukaisesti tyypin 2, 3 ja 4 säiliöille, jotka on suunniteltu paineistetun (kaasumaisen) vedyn käyttöä varten, — pinnan viimeistelyn, kierteen yksityiskohtien ja keskeisten mittojen lopullinen valmistustarkastus. 2. Tiivistelmätaulukko jännitysanalyysin tuloksista. Säiliön käyttöä koskeva selvitys Valmistaja vakuuttaa, että säiliön rakenne soveltuu sille määritetyn käyttöiän ajan asetuksen (EU) N:o 406/2010 liitteessä IV olevassa 2.7 kohdassa täsmennettyihin käyttöoloihin. Valmistaja: Nimi, asema ja allekirjoitus: Paikka, päiväys: (1) Voidaan korvata muilla mitoilla, jotka määrittelevät säiliön muodon. (2) Tarpeeton yliviivataan.

2 OSA

MALLI

Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

Tyyppihyväksyntäviranomaisen leima

Ilmoitus ajoneuvotyypin





asetuksen (EY) N:o 79/2009, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön asetuksella (EU) N:o 406/2010 mukaisesti

EY-tyyppihyväksyntänumero:

Laajennuksen syy:

I OSA

0.1. Merkki (valmistajan toiminimi):

0.2. Tyyppi: 0.2.1. Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa):

0.3. Tyypin tunnisteet, jos ne on merkitty ajoneuvoon ( 8 ): 0.3.1. Merkintöjen sijainti:

0.4. Ajoneuvoluokka ( 9 ):

0.5. Valmistajan nimi ja osoite:

0.8. Kokoonpanotehtaan nimi ja osoite (kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet):

0.9. Valmistajan edustajan (jos on) nimi ja osoite:

II OSA

1. Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäys

2. Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

3. Testausselosteen päiväys:

4. Testausselosteen numero:

5. Mahdolliset huomautukset: ks. lisäys

6. Paikka:

7. Päiväys:

8. Allekirjoitus: Liitteet : Tietopaketti. Testausseloste.



Lisäys EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro … ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntä sen vetykäytön osalta 1. Lisätiedot 1.1. Ajoneuvo, joka on varustettu nestemäisen vedyn käyttöä varten suunnitellulla vetyjärjestelmällä / paineistetun (kaasumaisen) vedyn käyttöä varten suunnitellulla vetyjärjestelmällä ( 10 ) 2. Kunkin vetykomponentin tai -järjestelmän tyyppihyväksyntänumero, jotka on asennettu ajoneuvotyyppiin tämän asetuksen vaatimusten mukaisuuden saavuttamiseksi 2.1. Vetyjärjestelmä (-järjestelmät): 2.2. Automaattinen sulkuventtiili(t): 2.3. Yksisuuntaventtiili(t) tai vastaventtiili(t): 2.4. Säiliö(t) ja säiliöasennelma: 2.5. Liitokset: 2.6. Taipuisa polttoainejohto (-johdot): 2.7. Lämmönvaihdin (-vaihtimet): 2.8. Vetysuodatin (-suodattimet): 2.9. Anturit vetyvuodon havaitsemiseksi: 2.10. Käsikäyttöinen tai automaattiventtiili(t): 2.11. Paine- ja/tai lämpötila- ja/tai vety- ja/tai virtausanturi(t) (10) : 2.12. Paineensäädin (-säätimet): 2.13. Paineenrajoituslaite: 2.14. Paineenrajoitusventtiili: 2.15. Täyttöliitin tai täyttölaite: 2.16. Irrotettavan varastointijärjestelmän liitin: 3. Selvitysosa:

3 OSA

Tarkastusta varten edellytettävät tiedot

1. Valmistajien on toimitettava a) vetyjärjestelmän tarkastusta tai testausta sen käyttöiän aikana koskevat suositukset; b) tiedot määräaikaisten tarkastusten tarpeellisuudesta sekä vaaditusta tiheydestä ajoneuvon omistajan käsikirjassa tai merkinnässä, joka on lähellä neuvoston direktiivin 76/114/ETY ( 11 ) mukaisesti säädettyä paikkaa.

2. Valmistajien on annettava 1 kohdassa täsmennetyt tiedot hyväksyntäviranomaisten ja jäsenvaltioissa ajoneuvojen määräaikaisista tarkastuksista vastaavien toimivaltaisten viranomaisten saataville käsikirjoina tai sähköisen välineen avulla (esim. cd-rom, online-palvelut).









LIITE II

Osan EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset asiakirjat vetykomponenttien ja -järjestelmien osalta

1 OSA

MALLI

ILMOITUSLOMAKE nro…

vetykomponenttia tai -järjestelmää koskeva osan EY-tyyppihyväksyntä

Seuraavat tiedot sisältävä lomake on toimitettava kolmena kappaleena ja siihen on sisällytettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai tähän kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä tai komponenteissa on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.







0. YLEISET SÄÄNNÖKSET 0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): … 0.2. Tyyppi: … 0.2.1 Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa): … 0.2.2 Osan viite- tai osanumero (1): … 0.2.3 Järjestelmässä olevien komponenttien viite- tai osanumero(t) (1): 0.2.4 Järjestelmän viite- tai osanumero (1): … 0.5. Valmistajan nimi ja osoite (nimet ja osoitteet): … 0.7. EY-tyyppihyväksyntämerkin (-merkkien) sijainti ja kiinnitystapa: … 0.8. Kokoonpanotehtaan nimi ja osoite (kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet): … 0.9. Valmistajan edustajan (jos on) nimi ja osoite: … 3.9. Vetykäyttö (1): … 3.9.1. Nestemäisen vedyn käyttöä varten suunniteltu vetyjärjestelmä / Paineistetun (kaasumaisen) vedyn käyttöä varten suunniteltu vetyjärjestelmä / Nestemäisen vedyn käyttöä varten suunniteltu vetykomponentti / Paineistetun (kaasumaisen) vedyn käyttöä varten suunniteltu vetykomponentti (1): … 3.9.1.1. Vetyjärjestelmän kuvaus ja piirustus (1): … 3.9.1.2. Vetyjärjestelmän valmistajan (valmistajien) nimi ja osoite (1): … 3.9.1.3. Valmistajan järjestelmäkoodi(t) (sellaisena kuin se (ne) on merkitty moottoriin, tai muut tunnistuskeinot) (1): … 3.9.1.4. Automaattinen sulkuventtiili(t): kyllä/ei (1): … 3.9.1.4.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.4.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.4.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.4.4. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.4.5. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.4.6. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.4.7. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.4.8. Materiaali: … 3.9.1.4.9. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.4.10. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.5. Yksisuuntaventtiili(t) tai vastaventtiili(t): kyllä/ei (1) … 3.9.1.5.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.5.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.5.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.5.4. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.5.5. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.5.6. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.5.7. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.5.8. Materiaali: … 3.9.1.5.9. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.5.10. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.6. Säiliö(t) ja säiliöasennelma: kyllä/ei (1) … 3.9.1.6.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.6.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.6.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.6.4. Nimelliskäyttöpaine (1) (2): … MPa 3.9.1.6.5. Täyttökertojen lukumäärä (1): … 3.9.1.6.6. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.6.7. Kapasiteetti: … litraa (vettä) 3.9.1.6.8. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.6.9. Materiaali: … 3.9.1.6.10. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.6.11. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.7. Liitokset: kyllä/ei (1): … 3.9.1.7.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.7.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.7.3. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (2): … MPa 3.9.1.7.4. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä: … 3.9.1.7.5. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.7.6. Materiaali: … 3.9.1.7.7. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.7.8. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.8. Taipuisa polttoainejohto (-johdot): kyllä/ei (1) … 3.9.1.8.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.8.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.8.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2) … MPa 3.9.1.8.4. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.8.5. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.8.6. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.8.7. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.8.8. Materiaali: … 3.9.1.8.9. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.8.10. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.9. Lämmönvaihdin (-vaihtimet): kyllä/ei (1): … 3.9.1.9.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.9.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.9.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.9.4. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): MPa 3.9.1.9.5. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.9.6. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.9.7. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.9.8. Materiaali: … 3.9.1.9.9. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.9.10. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.10. Vetysuodatin (-suodattimet): kyllä/ei (1) 3.9.1.10.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.10.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.10.3. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): MPa 3.9.1.10.4. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.10.5. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.10.6. Materiaali: … 3.9.1.10.7. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.10.8. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.11. Anturit vetyvuodon havaitsemiseksi: … 3.9.1.11.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.11.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.11.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.11.4. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.11.5. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.11.6. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.11.7. Asetusarvot: … 3.9.1.11.8. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.11.9. Materiaali: … 3.9.1.11.10. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.11.11. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.12. Käsikäyttöinen tai automaattiventtiili(t): kyllä/ei (1): … 3.9.1.12.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.12.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.12.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.12.4. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.12.5. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.12.6. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.12.7. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.12.8. Materiaali: … 3.9.1.12.9. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.12.10. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.13. Paine- ja/tai lämpötila- ja/tai vety- ja/tai virtausanturi(t) (1): kyllä/ei (1) … 3.9.1.13.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.13.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.13.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.13.4. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.13.5. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.13.6. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.13.7. Asetusarvot: … 3.9.1.13.8. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.13.9. Materiaali: … 3.9.1.13.10. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.13.11. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.14. Paineensäädin (-säätimet): kyllä/ei (1) … 3.9.1.14.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.14.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.14.3. Pääsäätöpisteiden lukumäärä: … 3.9.1.14.4. Kuvaus pääsäätöpisteiden avulla tapahtuvan säädön periaatteesta: … 3.9.1.14.5. Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä: … 3.9.1.14.6. Kuvaus joutokäynnin säätöpisteiden avulla tapahtuvan säädön periaatteesta: … 3.9.1.14.7. Muut säätömahdollisuudet; jos on ja millaisia (kuvaus ja piirrokset): … 3.9.1.14.8. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.14.9. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.14.10. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.14.11. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.14.12. Tulo- ja lähtöpaine: … 3.9.1.14.13. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.14.14. Materiaali: … 3.9.1.14.15. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.14.16. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.15. Paineenrajoituslaite: kyllä/ei (1) … 3.9.1.15.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.15.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.15.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.15.4. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.15.5. Asetuspaine (1): … 3.9.1.15.6. Asetuslämpötila (1): … 3.9.1.15.7. Poistokapasiteetti (1): … 3.9.1.15.8. Käyttölämpötila (1): 3.9.1.15.9. Tavanomainen korkein käyttölämpötila (1) (2): … °C 3.9.1.15.10. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.15.11. Täyttökertojen lukumäärä (ainoastaan luokaan 0 komponentit) (1): … 3.9.1.15.12. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.15.13. Materiaali: … 3.9.1.15.14. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.15.15. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.16. Paineenrajoitusventtiili: kyllä/ei (1): … 3.9.1.16.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.16.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.16.3. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja jos ensimmäisen paineensäätimen jälkeen, suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.16.4. Asetuspaine (1): … 3.9.1.16.5. Tapauksen mukaan täyttökertojen tai käyttöjaksojen määrä (1): … 3.9.1.16.6. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.16.7. Materiaali: … 3.9.1.16.8. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.16.9. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.17. Täyttöliitin tai täyttölaite: kyllä/ei (1) … 3.9.1.17.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.17.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.17.3. Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.17.4. Käyttölämpötila (1): … 3.9.1.17.5. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) (1) (2): … MPa 3.9.1.17.6. Täyttökertojen lukumäärä (ainoastaan luokaan 0 komponentit) (1): … 3.9.1.17.7. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.17.8. Materiaali: … 3.9.1.17.9. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.17.10. Kuvaus ja piirustus: … 3.9.1.18. Irrotettavan varastointijärjestelmän liitin: kyllä/ei (1) … 3.9.1.18.1. Merkki (merkit): … 3.9.1.18.2. Tyyppi (tyypit): … 3.9.1.18.3. Nimelliskäyttöpaine (-paineet) ja suurin sallittu käyttöpaine (-paineet) (2): … MPa 3.9.1.18.4. Käyttöjaksojen lukumäärä: … 3.9.1.18.5. Hyväksyntänumero: … 3.9.1.18.6. Materiaali: … 3.9.1.18.7. Toimintaperiaatteet: … 3.9.1.18.8. Kuvaus ja piirustus … 3.9.2. Lisäasiakirjat … 3.9.2.1. Vetyjärjestelmän prosessikuvain (vuokaavio) … 3.9.2.2. Järjestelmän asettelu, sähköliitännät ja muut ulkoiset järjestelmät (syötteet ja/tai ulostulot jne.) mukaan luettuin … 3.9.2.3. Asiakirjoissa käytettyjen symbolien selitykset … 3.9.2.4. Paineenrajoituslaitteiden ja paineensäädinten säätötiedot … 3.9.2.5. Jäähdytys-/lämmitysjärjestelmän (-järjestelmien) asettelu, nimelliskäyttöpaine tai suurin sallittu käyttöpaine (NAWP tai MAWP) ja käyttölämpötilat mukaan luettuina … 3.9.2.6. Piirustukset, joista käyvät ilmi asennusta ja käyttöä koskevat vaatimukset. … (1) Tarpeeton yliviivataan (joissakin tapauksissa ei tarvitse yliviivata mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia). (2) Määritetään toleranssi.









Lisäys ilmoituslomakkeeseen

Vetysäiliöiden käyttöä koskeva selvitys







Valmistajan tunnistustiedot Valmistajan nimi: Valmistajan osoite: Säiliön tunnistustiedot Säiliön tunnistusmerkinnät: Nimelliskäyttöpaine: MPa Tyyppi: Halkaisija (1): mm Pituus (1) mm Sisätilavuus: litraa Tyhjä paino: kg Säiliön kierteet: Säiliön käyttöikä Enimmäiskäyttöikä: vuotta Täyttökertojen enimmäismäärä kertaa Säiliön palosuojajärjestelmä Paineenrajoituslaitteen valmistaja: Paineenrajoituslaitteen tunnistustiedot: Paineenrajoituslaitteen piirustuksen numero(t): Säiliön kannatinlaite Kannatinlaite: kaula-/lieriöasennus (2) Kannattimen piirustuksen numero(t): Säiliön suojapinnoitteet Suojan tarkoitus: Suojapinnoitteen piirustuksen numero(t): Säiliön rakenteen kuvaus Säiliön piirustusten numerot: Säiliön piirustuksissa on oltava vähintään seuraavat tiedot: — viittaus tähän asetukseen ja säiliön tyyppi, — keskeiset geometriset mitat toleransseineen, — säiliön materiaalit, — säiliön massa ja sisätilavuus toleransseineen, — ulkopinnan suojapinnoitteen yksityiskohtaiset tiedot, — säiliön palosuojajärjestelmä. Säiliön korroosiota ehkäisevät aineet Säiliössä käytetty korroosiota ehkäisevää ainetta: kyllä/ei (2) Korroosiota ehkäisevän aineen valmistaja: Korroosiota ehkäisevän aineen tunnistustiedot: Lisätiedot 1. Valmistustiedot tarvittaessa toleransseineen: — Putken ekstrudointi, kylmämuovaus, putken vetäminen, pään muovaus, hitsaus, kuumakäsittely ja puhdistusprosessit kaikkien niiden säiliöiden metallinvalmistuksen osalta, jotka suunniteltu nestemäisen vedyn käyttöä varten, ja tyypin 1, 2 ja 3 säiliöiden osalta, jotka on suunniteltu paineistetun (kaasumaisen) vedyn käyttöä varten, — viittaus valmistusmenettelyyn, — hyväksymisperusteet ainetta rikkomattomassa kokeessa, — komposiitin valmistusprosessi ja armeeraus liitteessä IV olevan 2 osan 3.7.2 kohdan mukaisesti tyypin 2, 3 ja 4 säiliöiden mukaisesti, jotka on suunniteltu paineistetun (kaasumaisen) vedyn käyttöä varten, — pinnan viimeistelyn, kierteen yksityiskohtien ja keskeisten mittojen lopullinen valmistustarkastus. 2. Tiivistelmätaulukko jännitysanalyysin tuloksista. Säiliön käyttöä koskeva selvitys Valmistaja vakuuttaa, että säiliön rakenne soveltuu sille määritetyn käyttöiän ajan asetuksen (EU) N:o 406/2010 liitteessä IV olevassa 2.7 kohdassa täsmennettyihin käyttöoloihin. Valmistaja: Nimi, asema ja allekirjoitus: Paikka, päiväys: (1) Voidaan korvata muilla mitoilla, jotka määrittelevät säiliön muodon. (2) Tarpeeton yliviivataan.

Paineistettua (kaasumaista) vetyä varten tarkoitettuja säiliöitä koskevat tietovaatimukset







Vaaditut materiaalitiedot Materiaali, johon sovelletaan Teräs Alumiiniseos Muovivuoraus Kuitu Hartsi Pinnoite Tarkemmat tiedot Materiaalin valmistaja Materiaalityyppi Materiaalin tunnistustiedot Lämpökäsittelyä koskevat määritelmät Kemiallinen koostumus Kylmämuokkaus tai kryogeeninen käsittely Hitsausmenettelyn määritelmä







Vaaditut materiaalitestit Materiaali, johon sovelletaan Teräs Alumiiniseos Muovivuoraus Kuitu Hartsi Pinnoite Määritetty materiaaliarvo Vetolujuustesti Charpyn iskutesti Taivutustesti Makroskooppinen tutkimus Korroosiotesti Kestokuormitustesti Pehmenemislämpötilatesti Lasittumislämpötilatesti Hartsin leikkauslujuustesti Pinnoitetesti Vety-yhteensopivuustesti







Vaaditut säiliötestit Määritetty laskenta-arvo Murtotesti Paineenvaihtelutesti ympäristön lämpötilassa Vuoto ennen murtumaa -testi Roviotesti Puhkaisutesti Kemiallisen altistuksen testi Komposiittimateriaalin särönkestävyystesti Nopeutettu jännitysmurtumatesti Paineenvaihtelutesti äärilämpötilassa Iskuvauriotesti Vuototesti Läpäisevyystesti Vääntötesti Vetykaasulla tehtävä paineenvaihtelutesti

2 OSA

MALLI

Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

Tyyppihyväksyntäviranomaisen leima

Ilmoitus





asetuksen (EY) N:o 79/2009, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön asetuksella (EU) N:o 406/2010 mukaisesti

EY-tyyppihyväksyntänumero:

Laajennuksen syy:

I OSA

0.1. Merkki (valmistajan toiminimi):

0.2. Tyyppi:

0.3. Tyypin tunnisteet, jos ne on merkitty komponenttiin ( 12 ): 0.3.1. Merkintöjen sijainti:

0.5. Valmistajan nimi ja osoite:

0.7. Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EY-tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa:

0.8. Kokoonpanotehtaan nimi ja osoite (kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet):

0.9. Valmistajan edustajan nimi ja osoite:

II OSA

1. Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäys

2. Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

3. Testausselosteen päiväys:

4. Testausselosteen numero:

5. Mahdolliset huomautukset: ks. lisäys

6. Paikka:

7. Päiväys:

8. Allekirjoitus: Liitteet : Tietopaketti. Testausseloste.



Lisäys EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro … vetykomponenttia tai -järjestelmää koskeva osan EY-tyyppihyväksyntä 1. Lisätiedot 1.1 Nestemäisen vedyn käyttöä varten suunniteltu vetyjärjestelmä / Paineistetun (kaasumaisen) vedyn käyttöä varten suunniteltu vetyjärjestelmä / Nestemäisen vedyn käyttöä varten suunniteltu vetykomponentti / Paineistetun (kaasumaisen) vedyn käyttöä varten suunniteltu vetykomponentti ( 13 ) 2. Vaatimukset ja testitulokset 2.1 Paineistetun (kaasumaisen) vedyn kanssa käytettäviksi tarkoitetut säiliöt 2.1.1 Säiliön materiaalia koskevat vaatimukset



Vaaditut materiaalitiedot Materiaali, johon sovelletaan Teräs alumiiniseos Muovivuoraus Kuitu Hartsi Pinnoite Tarkemmat tiedot Materiaalin valmistaja Materiaalityyppi Materiaalin tunnistustiedot Lämpökäsittelyn määritelmä Kemiallinen koostumus Kylmämuokkaus tai kryogeeninen käsittely Hitsausmenettelyn määritelmä 2.1.2 Säiliömateriaalin testitulokset



Materiaalitesti Materiaali, johon sovelletaan Teräs Alumiiniseos Muovivuoraus Kuitu Hartsi Pinnoite Määritetty materiaali arvo Testiarvo Vetolujuustesti Charpyn iskutesti Taivutustesti Makroskooppinen tutkimus Korroosiotesti Kestokuormitustesti Pehmenemislämpötilatesti Lasittumislämpötilatesti Hartsin leikkauslujuustesti Pinnoitetesti Vety-yhteensopivuustesti 2.1.3 Säiliön testitulokset



Säiliötesti Määritetty laskenta-arvo Testitulos Murtotesti Paineenvaihtelutesti ympäristön lämpötilassa Vuoto ennen murtumaa -testi Roviotesti Puhkaisutesti Kemiallisen altistuksen testi Komposiittimateriaalin särönkestävyystesti Nopeutettu jännitysmurtumatesti Paineenvaihtelutesti äärilämpötilassa Iskuvauriotesti Vuototesti Läpäisevyystesti Vääntötesti Vetykaasulla tehtävä paineenvaihtelutesti 3. Laitteen käyttöä (mahdollisesti) koskeva rajoitus: 4. Huomautukset:

3 OSA

Osan EY-tyyppihyväksyntämerkki

1. Osan EY-tyyppihyväksyntämerkki koostuu: 1.1 Suorakulmiosta, joka ympäröi pientä e-kirjainta ja sitä seuraavaa osan EY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnuskirjaimia tai -numeroa eli:



1 Saksa 2 Ranska 3 Italia 4 Alankomaat 5 Ruotsi 6 Belgia 7 Unkari 8 Tšekki 9 Espanja 11 Yhdistynyt kuningaskunta 12 Itävalta 13 Luxemburg 17 Suomi 18 Tanska 19 Romania 20 Puola 21 Portugali 23 Kreikka 24 Irlanti ►M1 25 Kroatia ◄ 26 Slovenia 27 Slovakia 29 Viro 32 Latvia 34 Bulgaria 36 Liettua 49 Kypros 50 Malta 1.2 Suorakulmion läheisyydessä olevasta ”perushyväksyntänumerosta”, joka sisältyy tyyppihyväksyntänumeron osaan 4 ja jota edeltävät kaksi numeroa ilmaisevat tälle asetukselle tai asetuksen (EY) N:o 79/2009 tai tämän asetuksen viimeisimmälle merkittävälle tekniselle muutokselle annetun sarjanumeron. Tämän asetuksen osalta järjestysnumero on 00.

2. Osan tyyppihyväksyntämerkki on kiinnitettävä komponenttiin tai järjestelmään pysyvästi ja niin, että se on selvästi luettavissa.

3. Lisäyksen liitteessä on esimerkki osan tyyppihyväksyntämerkistä.



Lisäyksen 1 liite Esimerkki osan tyyppihyväksyntämerkistä Selitys: Edellä olevan osan tyyppihyväksynnän on myöntänyt Belgia numerolla 0004. Ensimmäiset kaksi lukua (00) ilmoittavat, että kyseinen osa on hyväksytty tämän asetuksen mukaisesti.









LIITE III

Nestemäistä vetyä käyttämään suunniteltuja vetykomponentteja ja -järjestelmiä sekä niiden asennusta vetykäyttöisissä ajoneuvoissa koskevat vaatimukset

1. JOHDANTO

Tässä liitteessä esitetään nestemäistä vetyä käyttämään suunniteltuja vetykomponentteja ja -järjestelmiä sekä niiden asennusta vetykäyttöisissä ajoneuvoissa koskevat vaatimukset ja testimenetelmät.

2. YLEISET VAATIMUKSET

2.1 Vetykomponentissa tai –järjestelmässä käytettävien materiaalien on oltava 3 osan 4.11 kohdan mukaisesti yhteensopivia vedyn kanssa sen nestemäisessä ja/tai kaasumaisessa olomuodossa.

1 OSA

Nestemäistä vetyä käyttämään suunniteltujen vetykomponenttien ja -järjestelmien asennusta vetykäyttöisissä ajoneuvoissa koskevat vaatimukset

1. Yleiset vaatimukset

1.1 Kaikki vetykomponentit ja -järjestelmät on asennettava ajoneuvoon ja kytkettävä parhaiden toimintatapojen mukaisesti.

1.2 Missään vetyjärjestelmässä ei saa olla muita vuotoja kuin höyrystymishävikki suurimmassa sallitussa käyttöpaineessa (MAWP) eli sen on oltava kuplaton, jos käytetään vuodonhavaitsemissuihketta.

1.3 Käyttölämpötilojen olisi oltava seuraavat:



Polttomoottoric Moottoritila Ajoneuvossa (Kaikki käyttövoimajärjestelmätyypit) – 40 °C – + 120 °C – 40 °C – + 85 °C

1.4 Soveltuvia automaattisia toimenpiteitä on otettava käyttöön koordinoidusti täyttöaseman kanssa, jotta varmistetaan, että täyttömenettelyn aikana ei tapahdu tahatonta vedyn vapautumista.

1.5 Jos vetyvuotoa tai purkautumista esiintyy, vety ei saa päästä kerääntymään ajoneuvon täysin tai osittain suljettuihin tiloihin.

2. Vetysäiliön asentaminen ajoneuvon sisälle

2.1 Säiliö voidaan liittää osaksi ajoneuvon rakennetta täydentävien lisätoimintojen tarjoamiseksi. Tällöin säiliö on suunniteltava siten, että se täyttää yhdennetyn toiminnan vaatimukset sekä 2 osassa annetut säiliötä koskevat vaatimukset.

2.2 Kun ajoneuvo on käyttövalmis, vetysäiliön alin osa ei saa pienentää ajoneuvon maavaraa. Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos vetysäiliö on riittävästi suojattu edestä ja sivuilta eikä mikään säiliön osa sijaitse tämän suojarakenteen alapuolella.

2.3 Vetysäiliöt(t) siihen (niihin) kiinnitettyine varolaitteineen on asennettava ja kiinnitettävä siten, että seuraavat kiihdytykset voidaan absorboida ilman säiliön kiinnitysten murtumista tai säiliön (säiliöiden) löystymistä (testein tai laskelmin osoitettuna). Käytetyn massan on oltava täysin varustettua ja täytettyä säiliötä tai säiliöasennelmaa edustava. Luokkien M1 ja N1 ajoneuvo: a) 20 g kulkusuunnassa b) 8 g vaakatasossa, kohtisuorassa kulmassa kulkusuuntaan nähden. Luokkien M2 ja N2 ajoneuvot: a) 10 g kulkusuunnassa b) 5 g vaakatasossa, kohtisuorassa kulmassa kulkusuuntaan nähden. Luokkien M3 ja N3 ajoneuvot: a) 6,6 g kulkusuunnassa b) 5 g vaakatasossa, kohtisuorassa kulmassa kulkusuuntaan nähden.

2.4 Edellä olevan 2.3 kohdan säännöksiä ei sovelleta, jos ajoneuvo on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 96/27/EY ( 14 ) ja 96/79/EY ( 15 ) mukaisesti.

3. Vetysäiliöön asennetut apulaitteet

3.1 Automaattiset sulkuventtiilit tai vastaventtiilit

3.1.1 Automaattisia sulkuventtiileitä on käytettävä asetuksen (EY) N:o 79/2009 liitteen VI osan 6 mukaisesti, lukuun ottamatta höyrystymishävikin hallintajärjestelmää, ja niiden on oltava normaalitilassa suljettuina.

3.1.2 Täyttöliittimiä tai täyttölaitteita on käytettävä asetuksen (EY) N:o 79/2009 liitteessä VI olevan 4 kohdan mukaisesti.

3.1.3 Jos säiliö pääsee liikkumaan, ensimmäisen eristävän laitteen ja tarvittaessa säiliön ja kyseisen laitteen välisen johdon on oltava suojattuja siten, että sulkutoiminto on edelleen toiminnassa ja että laitteen ja säiliön välinen yhteys ei rikkoudu.

3.1.4 Automaattisten venttiilien on normaalitilassa oltava suljettuina (viankestävä).

3.1.5 Kun muu vedynmuuntojärjestelmä kytketään pois toiminnasta, toimintakytkimen asennosta riippumatta, on polttoaineen syötön kyseiseen vedynmuuntojärjestelmään kytkeydyttävä pois toiminnasta ja pysyttävä suljettuna, kunnes kyseisen vedynmuuntojärjestelmän edellytetään toimivan.

3.2 Paineenrajoituslaitteet

3.2.1 Paineliipaistut paineenrajoituslaitteet on asennettava vetysäiliöön (-säiliöihin) siten, että paine purkautuu ilmakehään johtavaan poistojohtoon, joka johtaa ajoneuvon ulkopuolelle. Ne eivät saa johtaa lämpölähteeseen, kuten pakoputkeen. Lisäksi purkautumisen on tapahduttava siten, että vetyä ei voi päätyä ajoneuvon sisälle ja/tai kerääntyä suljettuun tilaan. Lisäksi ensimmäinen paineenrajoituslaite ei saa johtaa osittain suljettuun tilaan. Jos toissijainen paineenrajoituslaite on murtolevy, joka on asennettu sisemmän säiliön sisälle, edellytetään ulkovaippaan soveltuvaa paineenrajoitusaukkoa.

3.2.2 Jos kyseessä ovat sisemmät säiliöt, sisäsäiliön paineen normaali toiminta-alue on 0 Mpa:n ja sen ensisijaisen paineenrajoituslaitteen asetuspaineen välillä, joka on pienempi tai yhtä suuri kuin sisemmän säiliön suurin sallittu käyttöpaine (MAWP).

3.2.3 Jos kyseessä ovat teräksiset sisäsäiliöt, kielletyn virhealueen alaraja vastaa painetta, joka on suurempi kuin 136 prosenttia sisäsäiliön suurimmasta sallitusta käyttöpaineesta (MAWP), jos toissijaisena paineenrajoituslaitteena käytetään varoventtiiliä. Jos kyseessä ovat teräksiset sisäsäiliöt, kielletyn virhealueen alaraja vastaa painetta, joka on suurempi kuin 150 prosenttia sisäsäiliön suurimmasta sallitusta käyttöpaineesta (MAWP), jos toissijaisena paineenrajoituslaitteena käytetään murtolevyä. Muiden materiaalien osalta on sovellettava vastaavaa turvallisuustasoa. Kielletty virhealue on paine, jossa muovi muuttaa muotoaan tai sisäsäiliö murtuu kuten kuvassa 3.2 esitetään.

3.3 Vetysäiliön (-säiliöiden) kaasutiivis kotelo

3.3.1 Kaikkien matkustamoon tai tavaratilaan taikka muuhun tuulettamattomaan tilaan asennettujen, vetyä kuljettavien osien muut kuin hitsatut liitokset ja kaikki vetykomponentit, jotka voivat vuotaa, on suljettava kaasutiiviiseen koteloon.

3.3.2 Kaasutiiviin kotelon on tyhjennyttävä ilmakehään.

3.3.3 Kaasutiiviin kotelon tyhjennysaukon on oltava kotelon ylimmässä kohdassa eikä se saa johtaa lämmönlähteeseen, kuten pakoputkeen. Lisäksi sen on tyhjennyttävä siten, että vetyä ei voi päätyä ajoneuvon sisälle ja/tai kerääntyä suljettuun tai osittain suljettuun tilaan.

3.3.4 Kaasutiiviin kotelon sisällä ei saa olla suojaamattomia kipinän lähteitä.

3.3.5 Kaikkien kaasutiiviin kotelon tuuletusta varten tehtyjen liitosjärjestelmien ja ajoneuvon rungossa olevien läpivientien poikkileikkauksen pinta-alan on oltava vähintään sama kuin paineenrajoituslaitteen putken poikkileikkauksen pinta-ala.

3.3.6 Tämä kotelo on testiä varten suljettava hermeettisesti ja sen on oltava kaasutiivis 0,5 kPa:n paineessa eli kuplaton yhden minuutin ajan ilman mitään pysyvää muodonmuutosta.

3.3.7 Yhdysjärjestelmä on kiinnitettävä kaasutiiviiseen koteloon ja poistoputkeen kiristimillä tai muilla keinoilla siten, että syntyy kaasutiivis liitos.

4. Jäykät ja taipuisat polttoainejohdot

4.1 Jäykät polttoainejohdot on kiinnitettävä siten, että ne eivät altistu kulumiselle, kriittiselle tärinälle ja/tai muille jännityksille.

4.2 Taipuisat polttoainejohdot on kiinnitettävä siten, että ne eivät altistu vääntöjännitykselle, niiden hankautumista vältetään eivätkä ne normaalikäytössä joudu puristuksiin.

4.3 Polttoainejohdot on asennettava kiinnityskohtaan siten, ettei metalli joudu kosketuksiin metallin kanssa, jotta vältetään galvaaninen ja rakokorroosio.

4.4 Jäykät ja taipuisat polttoainejohdot on aseteltava siten, että voidaan kohtuullisessa määrin minimoida altistuminen satunnaisille vaurioille, jotka johtuvat esim. matkatavaroiden tai muun kuorman asettelusta tai liikkumisesta tai ajoneuvon ulkoisista tekijöistä, kuten epätasaisesta tienpinnasta tai ajoneuvojen nostimista jne.

4.5 Ajoneuvon rungon tai muiden vetykomponenttien läpivientikohdissa polttoainejohdot on varustettava läpivientieristeellä tai muulla suojamateriaalilla.

5. Liitokset tai kaasuliitännät osien välillä

5.1 Ruostumattomasta teräksestä valmistetut putket voidaan liittää toisiinsa vain ruostumattomasta teräksestä valmistetuin liittimin.

5.2 Liitosten määrä on pidettävä mahdollisimman vähäisenä.

5.3 Liitokset on tehtävä paikkoihin, joissa ne voidaan tarkastaa ja testata vuotojen varalta.

5.4 Matkustamossa tai suljetussa tavaratilassa polttoainejohdot eivät saa olla kohtuuttoman pitkiä.

6. Täyttöliitin tai täyttölaite

6.1 Täyttöliitin tai täyttölaite on suojattava virheelliseltä sovitukselta sekä lialta ja vedeltä. Sen on oltava turvallinen käsittelyvirheiden osalta.

6.2 Täyttöliitintä tai täyttölaitetta ei saa asentaa moottoritilaan, matkustamoon tai mihinkään muuhun tuulettamattomaan tilaan.

6.3 Täyttöjohto on kiinnitettävä säiliöön 3.1.1 kohdan kuvauksen mukaisesti.

6.4 Täyttöliittimessä tai täyttölaitteessa on oltava eristävä laite 3.1.2 kohdan mukaisesti.

6.5 On varmistettava, että ajoneuvon käyttövoimajärjestelmää ei voida käyttää eikä ajoneuvo voi liikkua, kun täyttöliitin tai täyttölaite on kytketty huoltoasemalla.

7. Sähkölaitteet

7.1 Vetyjärjestelmän sähköosat on suojattava ylikuormitukselta.

7.2 Tehonsyötön liitäntöjen on oltava tiiviitä, jotta niihin ei pääse vetyä, kun vetykomponentteja on niiden läheisyydessä tai vetyvuodot ovat mahdollisia.

8. Höyrystymishävikki normaaleissa olosuhteissa

8.1 Höyrystymishävikkikaasut on tehtävä vaarattomiksi höyrystymishävikin hallintajärjestelmällä.

8.2 Höyrystymishävikin hallintajärjestelmä on suunniteltava siten, että se vastaa säiliön (säiliöiden) höyrystymismäärää normaaleissa toimintaolosuhteissa.

8.3 Varoitusjärjestelmän, joka ilmoittaa kuljettajalle höyrystymishävikin hallintajärjestelmän mahdollisesta häiriöstä, on aktivoiduttava ajoneuvon käynnistämisen ja käytön aikana.

9. Muita vaatimuksia

9.1 Kaikki paineenrajoituslaitteet ja tuuletusjohdot on suojattava ilkivallalta siinä määrin kuin se on kohtuudella käytännössä mahdollista.

9.2 Matkustamo, tavaratila ja kaikki ajoneuvon turvallisuuden kannalta kriittiset osat (esim. jarrujärjestelmä, sähköeristeet) on suojattava kryogeenisen polttoaineen käytöstä johtuvilta kielteisiltä lämpötilavaikutuksilta. Kryogeenisen polttoaineen mahdollinen vuoto on otettava huomioon arvioitaessa vaadittavaa suojaa.

9.3 Ajoneuvossa käytetyt syttyvät materiaalit on suojattava nesteytyneeltä ilmalta, jota saattaa tiivistyä polttoainejärjestelmän eristämättömiin osiin.

9.4 Lämmönvaihtimen lämmityspiirin häiriö ei saa aiheuttaa vetyjärjestelmän vuotoa.

10. Turvavälineillä varustetut järjestelmät

10.1 Turvavälineillä varustettujen järjestelmien on oltava viankestäviä, redundantteja tai itsevalvovia.

10.2 Jos 10.1 kohdassa tarkoitetut turvavälineillä varustetut järjestelmät ovat viankestäviä tai itsevalvovia elektronisia järjestelmiä, niihin sovelletaan tämän asetuksen liitteessä VI annettuja erityisvaatimuksia.

11. Vetyjärjestelmän tarkastusta koskevat vaatimukset

11.1 Jokainen vetyjärjestelmä on tarkastettava viimeistään 48 kuukauden kuluttua sen käyttöönotosta ja aina mahdollisen uudelleenasennuksen yhteydessä.

11.2 Tarkastuksen tekee tekninen tutkimuslaitos liitteessä I olevassa 3 osassa annettujen valmistajan erittelyiden mukaisesti.

2 OSA

Vaatimukset nestemäistä vetyä varten tarkoitetuille vetysäiliöille

1. JOHDANTO

Tässä osassa vahvistetaan nestemäistä vetyä varten tarkoitettuja vetysäiliöitä koskevat vaatimukset ja testimenettelyt.

2. TEKNISET VAATIMUKSET

2.1 Säiliön suunnittelun oikeelliseksi osoittamislaskelma on tehtävä standardin EN 1251-2 mukaisesti.

2.2 Mekaaniset jännitykset Säiliön osien on kestettävä seuraavat mekaaniset jännitykset: 2.2.1 Sisäsäiliö 2.2.1.1 Testipaine Sisäsäiliön on kestettävä testipaine Ptest: Ptest = 1,3 (MAWP +0,1 MPa) kun MAWP on sisäsäiliön suurin sallittu käyttöpaine MPa:ina ilmaistuna. 2.2.1.2 Ulkoinen paine Jos sisäsäiliön ja sen laitteiden toimintatapa tyhjiössä on mahdollinen, sisäsäiliön ja sen laitteiden on kestettävä 0,1 MPa:n ulkoista painetta. 2.2.2 Ulkovaippa 2.2.2.1 Ulkovaipan on kestettävä suurin sallittu käyttöpaine (MAWP), joka on sen varolaitteen asetuspaine. 2.2.2.2 Ulkovaipan on kestettävä 0,1 Mpa:n ulkoinen paine. 2.2.3 Ulkoiset kiinnikkeet Täyden säiliön ulkoisten kiinnikkeiden on murtumatta kestettävä 1 osan 2.3 kohdassa tarkoitettuja kiihdytyksiä, jolloin kiinnikeosien sallittu jännitys lineaarisen jännitysmallin mukaisesti laskettuna ei saa ylittää seuraavaa: σ ≤ 0,5 Rm 2.2.4 Sisäkiinnikkeet Täyden säiliön sisäisten kiinnikkeiden on murtumatta kestettävä 1 osan 2.3 kohdassa tarkoitettuja kiihdytyksiä, jolloin kiinnikeosien sallittu jännitys lineaarisen jännitysmallin mukaisesti laskettuna ei ylitä seuraavaa: σ ≤ 0,5 Rm. 2.2.5 Edellä olevien 2.2.3 ja 2.2.4 kohdan säännöksiä ei sovelleta, jos voidaan osoittaa, että säiliö kestää 1 osan 2.3 kohdassa tarkoitettuja kiihdytyksiä ilman minkäänlaista vuotoa sisäsäiliöstä ja mistään ennen automaattisia varolaitteita, sulkuventtiilejä ja/tai vastaventtiilejä olevista eri putkista. 2.2.6 Säiliön kiinnikkeiden mitat voidaan todistaa joko laskemalla tai kokeellisesti.

2.3 Nimellislämpötila 2.3.1 Sisäsäiliö ja ulkovaippa Sisäsäiliön ja ulkovaipan nimellislämpötilan on oltava 20 °C. 2.3.2 Muut varusteet Kaikkien muiden varusteiden osalta, joita ei ole mainittu 2.3.1 kohdassa, nimellislämpötila on 1 osan 1.3 kohdassa annettu alhaisin tai korkein mahdollinen käyttölämpötila. 2.3.3 On otettava huomioon lämpöjännitteet täyttämisen tai tyhjentämisen kaltaisissa käyttöolosuhteissa tai prosessien jäähtymisen aikana.

2.4 Kemiallinen yhteensopivuus 2.4.1 Säiliön ja sen varusteiden materiaalien on oltava yhteensopivia seuraavien kanssa: a) vety, jos osat ovat kosketuksissa siihen b) ilmakehä, jos osat ovat kosketuksissa siihen c) kaikki muut aineet, johon osat ovat kosketuksissa (eli jäähdytysneste jne.).

3. MATERIAALIT

3.1 Materiaalit on koottava, valmistettava ja jatkokäsiteltävä siten, että a) lopullisilla tuotteilla on vaaditut mekaaniset ominaisuudet b) lopulliset tuotteet, joita käytetään paineistetuissa osissa ja jotka ovat kosketuksissa vedyn kanssa, kestävät niihin mahdollisesti kohdistuvia termisiä, kemiallisia ja mekaanisia jännityksiä. Kryogeenisten lämpötilojen kanssa kosketuksiin joutuvien osien materiaalien on erityisesti oltava yhteensopivia kryogeenisten lämpötilojen kanssa standardin EN 1252-1 mukaisesti.

3.2 Ominaispiirteet 3.2.1 Alhaisissa lämpötiloissa käytettävien materiaalien on mekaanisilta ominaisuuksiltaan oltava standardin EN 1252-1 mukaisia. Ei-metallisten materiaalien sopivuus alhaisiin lämpötiloihin on todennettava kokeellisesti ottaen huomioon käyttöolosuhteet. 3.2.2 Ulkovaipassa käytettyjen materiaalien avulla on varmistettava eristysjärjestelmän eheys, ja vetolujuustestissä niiden murtovenymän on oltava vähintään 12 prosenttia nestemäisen typen lämpötilassa. 3.2.3 Sisäsäiliöltä ei edellytetä korroosiovaraa. Korroosiovaraa ei edellytetä muilta pinnoilta, jos ne on riittävästi suojattu korroosiolta.

3.3 Materiaalien ominaisuuksia koskevat todistukset ja todisteet 3.3.1 Hitsauslisäaineiden on oltava yhteensopivia lähtömateriaalin kanssa siten, että ne muodostavat hitsejä, joiden ominaisuudet vastaavat lähtömateriaalille määriteltyjä ominaisuuksia kaikissa lämpötiloissa, joihin materiaali voi päätyä. 3.3.2 Valmistajan on hankittava ja toimitettava materiaalianalyysitodistukset ja todistukset mekaanisista ominaisuuksista terästen tai muiden sellaisten materiaalien osalta, joita on käytetty paineelle alttiiden osien rakentamisessa. Metallimateriaalien osalta todistuksen on oltava vähintään standardin EN 10204 tyyppiä 3.1 tai vastaava. Ei-metallisten materiaalien osalta todistuksen on oltava vastaavaa tyyppiä. 3.3.3 Tekninen tutkimuslaitos voi tehdä analyyseja ja tutkimuksia. Kyseiset tutkimukset on tehtävä joko säiliön valmistajalle toimitetuista materiaaleista otetuista näytteistä tai valmiista säiliöistä. 3.3.4 Valmistajan on annettava teknisen tutkimuslaitoksen käyttöön lähtömateriaalien ja hitsauslisäaineiden metallurgisten ja mekaanisten testien ja analyysien tulokset. 3.3.5 Materiaalilevyt on merkittävä vähintään seuraavasti: — valmistajan merkki — materiaalin tunnistusnumero — erän numero — tarkastajan merkki.

3.4 Rakennelaskelma 3.4.1 Sisäsäiliötä koskevat säännökset: Sisäsäiliön rakennesuunnittelu on tehtävä standardin EN 1251-2 suunnittelusääntöjen mukaisesti. 3.4.2 Ulkovaippaa koskevat säännökset: Ulkovaipan rakennesuunnittelu on tehtävä standardin EN 1251-2 suunnittelusääntöjen mukaisesti. 3.4.3 Standardin ISO 2768-1 yleisiä toleransseja sovelletaan.

4. SÄILIÖN VALMISTAMINEN JA ASENNUS

4.1 Hitsattujen säiliöiden valmistajilla on oltava käytössään hitsauksen laatujärjestelmä, jossa otetaan huomioon hitsauksen laatuvaatimukset standardin EN 729-2:1994 tai EN 729-3:1994 mukaisesti.

4.2 Hitsausprosessin on oltava teknisen tutkimuslaitoksen hyväksymä standardien EN 288-3:1992/A1:1997, EN 288-4:1992/A1:1997 ja EN 288-8:1995 mukaisesti.

4.3 Hitsaajien on oltava teknisen tutkimuslaitoksen hyväksymiä standardien EN 287-1:1992/A1:1997, EN 287-2:1992/A1:1997 mukaisesti ja automaattisen hitsaustoiminnon osalta standardin EN 1418:1997 mukaisesti.

4.4 Valmistustoiminnot (esim. muovaus ja lämpökäsittely, hitsaus) on toteutettava standardin EN 1251-2 mukaisesti.

4.5 Sisäsäiliön ja ulkovaipan välillä olevan sisäisen putkiston tarkastus ja testaaminen: kaikki putkiston hitsatut liitokset on tarkastettava 100-prosenttisesti rikkomattomassa tarkastuksessa, aina mahdollisuuksien mukaan radiograafisella tarkastuksella tai vaihtoehtoisesti ultraäänitestillä, tunkeumanestetarkastuksella, heliumin vuototestillä tms.

4.6 Liitosten määrä olisi minimoitava. Liitoksia ei sallita sisäsäiliön ja ulkovaipan välisessä tyhjiössä elleivät ne ole hitsattuja tai liimattuja.

4.7 Säiliön varusteet on asennettava siten, että järjestelmä ja sen osat toimivat asianmukaisesti ja turvallisesti ja ovat kaasutiiviitä.

4.8 Ennen käyttöä säiliö on puhdistettava ja kuivattava standardin EN 12300 mukaisesti.

5. MUUT VAATIMUKSET

5.1 Ulkovaipan suojaus

Ulkovaippa on suojattava laitteella, joka estää ulkovaipan murtumisen tai sisäsäiliön painumisen kasaan.

5.2 Eristystä koskevat säännökset

5.2.1 Jään muodostumista säiliön ulkoseinään tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ei missään tapauksessa sallita. Paineenrajoitusputken alueella paikallinen jäänmuodostus sallitaan putken ulkopinnalla.

5.3 Nestemäärän mittari

5.3.1 Ohjaamossa olevan mittarin on osoitettava säiliössä olevan nesteen määrä tarkkuudella +/–10 prosenttia.

5.3.2 Jos järjestelmään kuuluu koho, sen on kestettävä ulkoista painetta, joka on suurempi kuin sisäsäiliön suurin sallittu käyttöpaine (MAWP), siten että turvallisuuskerroin on vähintään 2 vääntymistä koskevien vikakriteerien osalta.

5.4 Enimmäistäyttömäärä

5.4.1 Säiliön ylitäytön estämiseksi on oltava järjestelmä. Tällainen järjestelmä voi toimia yhdessä täyttöaseman kanssa. Tässä järjestelmässä on oltava pysyvä merkintä, jossa esitetään, millaista säiliötyyppiä varten järjestelmä on suunniteltu, ja tarvittaessa asennuspaikka ja -suunta.

5.4.2 Täyttöprosessi ei saa johtaa minkään paineenrajoituslaitteen käynnistymiseen riippumatta täyttöprosessin aikana tai sen jälkeen kuluneesta ajasta. Täyttöprosessi ei saa johtaa sellaisin käyttöolosuhteisiin, joihin höyrystymishävikin hallintajärjestelmää ei ole suunniteltu ja joita se ei tämän vuoksi voi käsitellä.

5.5 Merkinnät

5.5.1 Liitteessä II olevassa 3 osassa kuvatun osan EY-tyyppihyväksyntämerkin lisäksi jokaisessa säiliössä on myös oltava merkintä, josta ovat selvästi luettavissa seuraavat tiedot: 5.5.1.1 Sisäsäiliö: a) sisäsäiliön valmistajan nimi ja osoite b) sarjanumero. 5.5.1.2 Ulkovaippa: a) liitteessä V olevassa 3.1 kohdassa esitetty merkintä b) lisähitsauksen, -tasoittamisen ja -puristamisen kielto c) säiliön sallittu suunta ajoneuvossa d) tunnistuskilpi, jossa on seuraavat tiedot: i. valmistajan nimi ii. sarjanumero iii. vesitilavuus litroina iv. suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) [MPa] v. valmistusvuosi ja -kuukausi (esim. 2009/01) vi. käyttölämpötila-alue tunnistuskilven on oltava asennettuna luettavissa.

5.5.2 Merkintämenetelmä ei saa aiheuttaa paikallisia jännityshuippuja sisäsäiliön tai ulkovaipan rakenteeseen.

5.6 Tarkastusaukot

Tarkastusaukkoja ei edellytetä sisäsäiliöön tai ulkovaippaan.

6. TESTIT JA TARKASTUS

6.1 Hyväksyntätestit ja tarkastus

Hyväksyntää varten teknisen tutkimuslaitoksen on tehtävä 6.3.1–6.3.3 kohdan mukaiset testit ja tarkastukset kahdelle säiliönäytteelle.. Näytteet on toimitettava tilassa, joka soveltuu tarvittavien tarkastusten tekemiseen. Hyväksyntää varten säiliönäytteille on tehtävä testit 6.3.7–6.3.9 kohdan mukaisesti ja teknisen tutkimuslaitoksen on oltava läsnä testeissä.

6.2 Testit ja tarkastukset tuotannon aikana

6.3.1–6.3.6 kohdan mukaiset testit ja tarkastukset on tehtävä jokaiselle säiliölle.

6.3 Testit

6.3.1 Painetesti

6.3.1.1 Sisäsäiliön sekä sisäsäilön ja ulkovaipan välissä sijaitsevan putkiston on läpäistävä sisäisen paineen testi huoneenlämpötilassa millä tahansa sopivalla aineella ja seuraavien vaatimusten mukaisesti. Testipaine ptest on: ptestt = 1,3 (MAWP + 0,1 MPa) kun MAWP on sisäsäiliön suurin sallittu käyttöpaine MPa:ina ilmaistuna.

6.3.1.2 Painetesti tehdään ennen ulkovaipan asentamista.

6.3.1.3 Sisäsäiliön painetta lisätään tasaisesti, kunnes saavutetaan testipaine.

6.3.1.4 Sisäsäiliön on oltava testipaineessa vähintään 10 minuutin ajan, jotta varmistetaan ettei paine laske.

6.3.1.5 Testin jälkeen sisäsäiliössä ei saa näkyä merkkejä näkyvästä pysyvästä muodonmuutoksesta eikä näkyvistä vuodoista.

6.3.1.6 Kaikki sisäsäiliöt, jotka eivät pysyvän muodonmuutoksen vuoksi läpäise testiä, on hylättävä, eikä niitä saa korjata.

6.3.1.7 Sisäsäiliö, joka ei vuodon vuoksi läpäise testiä, voidaan korjaamisen ja uudelleen testaamisen jälkeen hyväksyä.

6.3.1.8 Kun kyseessä ovat hydrauliset testit, säiliö on tämän testin päätökseen saattamisen jälkeen tyhjennettävä ja sitä on kuivattava, kunnes kastepiste säiliön sisällä on –40 °C standardin EN 12300 mukaisesti.

6.3.1.9 Tarkastusosastojen on laadittava testiraportti ja merkittävä sisäsäiliö, jos se hyväksytään.

6.3.2 Vuototesti

Lopullisen kokonpanon jälkeen vetysäiliölle on tehtävä vuototesti kaasuseoksella, joka sisältää vähintään 10 prosenttia heliumia.

6.3.3 Mittojen varmistus

Seuraavat mitat on tarkastettava:

— lieriömäisten säiliöiden osalta sisäsäiliön pyöreys standardin EN 1251-2:2000, 5.4 mukaisesti

— sisä- ja ulkovaipan poikkeama suorasta linjasta standardin EN 1251-2, 5.4 mukaisesti.

6.3.4 Hitaussaumoja koskevat rikkovat ja rikkomattomat testit

Testit suoritetaan standardin EN 1251-2 mukaisesti.

6.3.5 Silmämääräinen tarkastus

Säiliön sisä- ja ulkovaipan sisä- ja ulkopinnan hitsaussaumat on tarkastettava silmämääräisesti. Pinnoissa ei saa näkyä mitään kriittisiä vaurioita tai vikoja.

6.3.6 Merkinnät

Merkintä on varmennettava 5.5 kohdan mukaisesti.

6.3.7 Murtumistesti

Murtumistesti tehdään yhdelle sisäsäiliönäytteelle, jota ei ole liitetty ulkovaippaan eikä eristetty.

6.3.7.1 Kriteerit

6.3.7.1.1 Murtumispaineen on oltava vähintään sama kuin mekaanisissa laskelmissa käytetty murtumispaine. Terässäiliöiden osalta tämä on a) joko suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (Mpa:ina ilmaistuna) plus 0,1 MPa kerrottuna 3,25:llä b) tai suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) (Mpa:ina ilmaistuna) plus 0,1 MPa kerrottuna 1,5:llä ja kerrottuna Rm/Rp:llä, kun Rm on enimmäisvetolujuuden vähimmäisarvo ja Rp vähimmäismuovauslujuus.

6.3.7.1.2 Muista materiaaleista kuin teräksestä valmistettujen vetysäiliöiden osalta on osoitettava, että ne toimivat yhtä turvallisesti kuin säiliöt, jotka ovat 6.3.7.1.1 ja 6.3.7.1.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia.

6.3.7.2 Menettely

6.3.7.2.1 Testatun säiliön on oltava edustava hyväksyttävän tyypin suunnittelun ja valmistuksen osalta.

6.3.7.2.2 Testi on hydraulinen testi.

6.3.7.2.3 Putkea ja putkistoa voidaan muuttaa testauksen mahdollistamiseksi (kuolleen tilavuuden poistaminen, nesteen tuominen, käyttämättömien putkien sulkeminen jne.).

6.3.7.2.4 Säiliö täytetään vedellä. Painetta lisätään tasaisesti enintään 0.5 MPa/min murtumiseen asti. Kun suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) on saavutettu, odotetaan vähintään kymmenen minuutin ajan, jolloin paine pidetään muuttumattomana ja säiliö voidaan tarkastaa muodonmuutosten varalta.

6.3.7.2.5 Mahdollisia muodonmuutoksia on voitava tarkastella järjestelmän avulla.

6.3.7.2.6 Paine on tallennettava tai kirjoitettava muistiin koko testin ajan.

6.3.7.3 Tulokset

Testiolosuhteet ja murtumispaine on kirjoitettava testitodistukseen, jonka valmistaja ja tekninen tutkimuslaitos allekirjoittavat.

6.3.8 Roviotesti

6.3.8.1 Kriteerit

6.3.8.1.1 Säiliö ei saa murtua eikä paine saa sisäsäiliön sisällä ylittää sisäsäiliön sallittua virhealuetta. Kun kyseessä ovat teräksiset sisäsäiliöt, toissijaisen paineenrajoituslaitteen on rajoitettava säiliön sisäinen paine 136 prosenttiin sisäsäiliön suurimmasta sallitusta käyttöpaineesta (MAWP), jos toissijaisena paineenrajoituslaitteena käytetään varoventtiiliä. Kun kyseessä ovat teräksiset sisäsäiliöt, toissijaisen paineenrajoituslaitteen on rajoitettava säiliön sisäinen paine 150 prosenttiin sisäsäiliön suurimmasta sallitusta käyttöpaineesta (MAWP), jos toissijaisena paineenrajoituslaitteena käytetään tyhjiöalueen ulkopuolista murtolevyä. Kun kyseessä ovat teräksiset sisäsäiliöt, toissijaisen paineenrajoituslaitteen on rajoitettava säiliön sisäinen paine 150 prosenttiin sisäsäiliön suurimmasta sallitusta käyttöpaineesta (MAWP), johon on lisätty 0,1 MPa (MAWP + 0,1 MPa), jos toissijaisena paineenrajoituslaitteena käytetään tyhjiöalueen sisäpuolista murtolevyä. Muiden materiaalien osalta on osoitettava vastaava turvallisuustaso. Toissijainen paineenrajoituslaite ei saa aktivoitua paineessa, joka on pienempi kuin 110 prosenttia ensisijaisen paineenrajoituslaitteen asetuspaineesta.

6.3.8.2 Menettely

6.3.8.2.1 Testatun säiliön on oltava edustava hyväksyttävän tyypin suunnittelun ja valmistuksen osalta.

6.3.8.2.2 Sen on oltava täysin valmis ja se on asennettava kaikkine varusteineen.

6.3.8.2.3 Säiliön on oltava valmiiksi jäähdytetty, ja sisäsäiliön on oltava samassa lämpötilassa kuin nestemäinen vety. Säiliössä on testiä edeltävien 24 tunnin ajan oltava nestemäistä vetyä vähintään puolet sisäsäiliön vesitilavuuden määrästä. 6.3.8.2.3.1 Säiliö on täytettävä nestemäisellä vedyllä siten, että massanmittausjärjestelmällä mitattu nestemäisen vedyn määrä on puolet sisäsäiliön sisällön sallitusta enimmäismäärästä. 6.3.8.2.3.2 0,1 m:n etäisyydelle säiliön alapuolelle sytytetään liekki. Palavan alueen leveyden ja pituuden oltava 0,1 m suurempi kuin säiliön mitat tässä tasossa. Liekin lämpötilan on oltava vähintään 590 °C. Liekkiä on poltettava koko testin ajan. 6.3.8.2.3.3 Säiliön paineen on testin alussa oltava välillä 0–0,01 MPa sisäsäiliön vedyn kiehumispisteessä. 6.3.8.2.3.4 Kun varolaite avautuu, testiä jatketaan, kunnes poistuminen varolaitteen kautta on päättynyt. Säiliö ei saa testin aikana murtua eikä paine saa sisäsäiliön sisällä ylittää sisäsäiliön sallittua virhealuetta. Kun kyseessä ovat teräksiset sisäsäiliöt, säiliön sisäinen paine ei saa ylittää 136:ta prosenttia sisäsäiliön suurimmasta sallitusta käyttöpaineesta (MAWP). Muihin materiaaleihin on sovellettava vastaavaa turvallisuustasoa.

6.3.8.3 Tulokset

Testiolosuhteet ja säiliön sisällä testin aikana saavutettu enimmäispaine on kirjattava testitodistukseen, jonka valmistaja ja tekninen tutkimuslaitos allekirjoittavat.

6.3.9 Enimmäistäyttömäärätesti

6.3.9.1 Kriteerit

Hyväksyntään tarvittavien testien aikana täyttöprosessi ei saa minkään paineenrajoituslaiteen käynnistymiseen riippumatta täyttöprosessin aikana tai sen jälkeen kuluneesta ajasta. Täyttöprosessi ei saa johtaa sellaisin käyttöolosuhteisiin, joihin höyrystymishävikin hallintajärjestelmää ei ole suunniteltu ja joita se ei tämän vuoksi voi käsitellä.

6.3.9.2 Menettely

6.3.9.2.1 Testatun säiliön on oltava edustava hyväksyttävän tyypin suunnittelun ja valmistuksen osalta.

6.3.9.2.2 Sen on oltava täysin valmis ja siihen on asennettava kaikki varusteet, erityisesti nestemäärän mittari.

6.3.9.2.3 Säiliön on oltava valmiiksi jäähdytetty, ja sisäsäiliön on oltava samassa lämpötilassa kuin nestemäinen vety. Säiliössä on testiä edeltävien 24 tunnin ajan oltava nestemäistä vetyä vähintään puolet sisäsäiliön vesitilavuuden määrästä.

6.3.9.2.4 Vedyn massa tai massavirta on mitattava säiliön tulo- ja poistoaukossa tarkkuudella, joka on parempi kuin 1 prosentti testattavan säiliön enimmäistäyttömassasta.

6.3.9.2.5 Säiliö on kymmenen kertaa täytettävä kokonaan nestemäisellä vedyllä, joka on tasapainossa höyrynsä kanssa. Jokaisen täyttökerran jälkeen on tyhjennettävä vähintään neljännes säiliön nestemäisestä vedystä.

6.3.9.3 Tulokset

Testiolosuhteet ja lisäjärjestelmän mittaamat kymmenen enimmäistasoa on kirjoitettava testitodistukseen, jonka valmistaja ja tekninen tutkimuslaitos allekirjoittavat.

3 OSA

Vaatimukset muille vetykomponenteille kuin nestemäistä vetyä varten tarkoitetuille säiliöille

1. JOHDANTO

Tässä osassa vahvistetaan muita vetykomponentteja kuin nestemäistä vetyä varten tarkoitettuja säiliöitä koskevat vaatimukset ja testimenettelyt.

2. YLEISET VAATIMUKSET

2.1 Vetykomponenteissa käytettävien materiaalien on oltava yhteensopivia vedyn kanssa 4.11 kohdan mukaisesti.

2.2 Ennen ensimmäistä paineensäädintä ja lukuun ottamatta vetysäiliötä vetyjärjestelmän suurimman sallitun käyttöpaineen (MAWP) on oltava sama kuin se enimmäispaine, jolle komponentti altistuu, mutta vähintään 1,5-kertainen sisäsäiliön ensisijaisen paineenrajoituslaitteen asetuspaineeseen nähden ja turvallisuuskertoimella, joka on vähintään sama kuin sisäsäiliön.

2.3 Paineensäätimen(-säädinten) jälkeen tulevat komponentit on suojattava ylipaineelta ja ne on suunniteltava vähintään ensimmäisen niitä edeltävän paineensäätimen ulosvirtauspaineeseen (suurin sallittu käyttöpaine – MAWP) nähden 1,5-kertaisen paineen varalta.

2.4 Komponentit on eristettävä siten, että estetään ilman nesteytyminen ulkopintakosketuksessa, ellei nesteytyneen ilman keruuseen ja höyrystymiseen ole varattu järjestelmää. Läheisten komponenttien materiaalien on tällöin oltava yhteensopivia hapella rikastetun ilman kanssa standardin EN 1797 mukaisesti.

3. TEKNISET VAATIMUKSET

3.1 Paineenrajoituslaitteet

3.1.1 Sisäsäiliön paineenrajoituslaitteet

3.1.1.1 Sisäsäiliön ensisijaisen paineenrajoituslaitteen on rajoitettava paine säiliön sisällä enintään 110 prosenttiin suurimmasta sallitusta käyttöpaineesta (MAWP), myös tyhjiön äkillisen katoamisen yhteydessä. Tämän laitteen on oltava varoventtiili tai vastaava ja sen on tavanomaisissa olosuhteissa oltava suoraan yhteydessä kaasumaiseen osaan.

3.1.1.2 Toissijainen paineenrajoituslaite on asennettava sisäsäiliötä varten, jotta varmistetaan, että säiliön paine ei voi missään olosuhteissa ylittää sisäsäiliön sallittua virhealuetta. Kun kyseessä ovat teräksiset sisäsäiliöt, toissijaisen paineenrajoituslaitteen on rajoitettava tankin sisäinen paine 136 prosenttiin sisäsäiliön suurimmasta sallitusta käyttöpaineesta (MAWP), jos toissijaisena paineenrajoituslaitteena käytetään varoventtiiliä. Kun kyseessä ovat teräksiset sisäsäiliöt, toissijaisen paineenrajoituslaitteen on rajoitettava tankin sisäinen paine 150 prosenttiin sisäsäiliön suurimmasta sallitusta käyttöpaineesta (MAWP), jos toissijaisena paineenrajoituslaitteena käytetään tyhjiöalueen ulkopuolista murtolevyä. Kun kyseessä ovat teräksiset sisäsäiliöt, toissijaisen paineenrajoituslaitteen on rajoitettava tankin sisäinen paine 150 prosenttiin sisäsäiliön suurimmasta sallitusta käyttöpaineesta (MAWP), johon on lisätty 0,1 MPa (MAWP +0,1 MPa), jos toissijaisena paineenrajoituslaitteena käytetään tyhjiöalueen sisäpuolista murtolevyä. Muiden materiaalien osalta on osoitettava vastaava turvallisuustaso. Toissijainen paineenrajoituslaite ei saa aktivoitua paineessa, joka on pienempi kuin 110 prosenttia ensisijaisen paineenrajoituslaitteen asetuspaineesta.

3.1.1.3 Varolaitteiden viimeistely on tehtävä standardin EN 13648-3 mukaisesti.

3.1.1.4 Edellä 3.1.1.1 ja 3.1.1.2 kohdassa tarkoitetut kaksi laitetta voidaan liittää sisäsäiliöön samalla polttoainejohdolla.

3.1.1.5 Paineenrajoituslaitteiden luokitus on merkittävä selkeästi. Laitteiden luvaton käsittely on estettävä lyijysinetillä tai vastaavalla järjestelmällä.

3.1.1.6 Paineenrajoitusventtiilien on purkautumisen jälkeen sulkeuduttava paineessa, joka on suurempi kuin 90 prosenttia paineenrajoitusventtiilin asetuspaineesta. Niiden on tämän jälkeen pysyttävä suljettuna kaikki pienemmissä paineissa.

3.1.1.7 Paineenrajoitusventtiilit on asennettava vetysäiliön kaasujaealueelle.

3.1.2 Muiden osien paineenrajoituslaitteet

3.1.2.1 Aina kun on riskinä, että kryogeeninen neste tai höyry ei pääse virtaamaan kahden johdossa olevan varusteen välillä, on asennettava paineenrajoituslaite tai toteutettava toimenpide, jolla varmistetaan vastaava turvallisuustaso.

3.1.2.2 Ennen ensimmäistä paineensäädintä ylipaineen estävän varolaitteen asetuspaine voi olla enintään johtojen suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) ja sen on oltava vähintään 120 prosenttia säiliön suurimmasta sallitusta käyttöpaineesta (MAWP), jotta vältetään tilanne, jossa tällaiset venttiilit avautuisivat sisäsäiliön paineenrajoituslaitteiden sijaan.

3.1.2.3 Paineensäätimen(-säädinten) jälkeen tulevien paineenrajoituslaitteiden luokitus ei saa ylittää paineensäätimen jälkeen tulevien osien suurinta sallittua käyttöpainetta (MAWP).

3.1.2.4 Paineenrajoitusventtiilien on purkautumisen jälkeen sulkeuduttava paineessa, joka on suurempi kuin 90 prosenttia paineenrajoitusventtiilin asetuspaineesta. Niiden on tämän jälkeen pysyttävä suljettuna kaikki pienemmissä paineissa.

3.1.3 Paineenrajoituslaitteiden hyväksyntää koskevat säännökset

3.1.3.1 Paineenrajoituslaitteiden suunnittelu, valmistus ja valvonta on toteutettava standardien EN 13648-1 ja EN 13648-2 mukaisesti.

3.1.3.2 Kun höyrystymishävikkijärjestelmä on ensisijaisen varolaitteen rinnalla, varoventtiilin on oltava luokan B varolaite ja muussa tapauksessa sen on oltava standardin EN 13648 mukainen luokan A varolaite.

3.1.3.3 Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP): 1,5 × sisäsäiliön suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) tai se enimmäispaine, joka osaan kohdistuu.

3.1.3.4 Asetuspaine 3.1.3.4.1 Sisäsäiliön ensisijaiset laitteet: 3.1.1.1 kohdan mukaisesti 3.1.3.4.2 Sisäsäiliön toissijaiset laitteet: 3.1.1.2 kohdan mukaisesti 3.1.3.4.3 Muiden osien kuin säiliön paineenrajoituslaitteet: 3.1.2 kohdan mukaisesti.

3.1.3.5 Nimellislämpötilat 3.1.3.5.1 Ulkolämpötila: 1 osan 1.3 kohdan mukaisesti. 3.1.3.5.2 Sisälämpötila: –253 °C – +85 °C.

3.1.3.6 Sovellettavat testausmenettelyt:



Painetesti 4.2 kohta Ulkoinen vuototesti 4.3 kohta Toimintatesti 4.5 kohta Korroosionkestävyys 4.6 kohta, ainoastaan metalliosille, ainoastaan laitteille kaasutiiviin kotelon ulkopuolella Lämpötilanvaihtelutesti 4.9 kohta, ainoastaan ei-metalliosille.

3.1.4 Johdot joihin sisältyy paineenrajoituslaitteita

3.1.4.1 Mitään eristävää laitetta ei saa asentaa suojatun osan ja paineenrajoituslaitteen väliin.

3.1.4.2 Johdot, jotka ovat ennen paineenrajoituslaitteita ja niiden jälkeen, eivät saa estää näiden laitteiden toimintaa, ja niiden on oltava yhteensopivia 3.1.1–.3.1.3 kohdassa määriteltyjen kriteerien kanssa.

3.2 Venttiilit

3.2.1 Vetyventtiilien hyväksyntää koskevat säännökset

3.2.1.1 Vetyventtiilien suunnittelu, valmistus ja tarkastus on toteutettava standardien EN 13648-1 ja EN 13648-2 mukaisesti.

3.2.1.2 Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP): 1,5 × sisäsäiliön suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) tai se enimmäispaine, joka venttiiliin kohdistuu.

3.2.1.3 Nimellislämpötilat 3.2.1.3.1 Ulkolämpötila: 1 osan 1.3 kohdan mukaisesti. 3.2.1.3.2 Sisälämpötila: –253 °C – +85 °C ennen lämmönvaihdinta oleville venttiileille –40 °C – +85 °C lämmönvaihtimen jälkeen oleville venttiileille

3.2.1.4 Sovellettavat testausmenettelyt:



Painetesti 4.2 kohta Ulkoinen vuototesti 4.3 kohta Käyttökestävyystesti 4.4 kohta (6 000 käyttöjaksoa käsikäyttöisille venttiileille 20 000 käyttöjaksoa automaattiventtiileille) Korroosionkestävyys 4.6 kohta, ainoastaan metalliosille, ainoastaan laitteille kaasutiiviin kotelon ulkopuolella Kuumailmankestävyys 4.7 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Otsonivanheneminen 4.8 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Lämpötilanvaihtelutesti 4.9 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Istukan vuototesti 4.12 kohta

3.3 Lämmönvaihtimet

3.3.1 Edellä olevan 2.1 kohdan säännöksistä poiketen lämmönvaihtimen suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) on eri piirien arvoltaan korkein suurin sallittu käyttöpaine (MAWP).

3.3.2 Käyttövoimajärjestelmän pakokaasuja ei missään tapauksessa saa suoraan käyttää lämmönvaihtimessa.

3.3.3 Turvajärjestelmä vaaditaan: estämään lämmönvaihtimen vika ja estämään kryogeenisen nesteen tai kaasun pääseminen toiseen piiriin ja sen jälkeen tulevaan järjestelmään, jos sitä ei ole tätä varten suunniteltu.

3.3.4 Vetyventtiilien hyväksyntää koskevat säännökset 3.3.4.1 Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP): 1,5 × sisäsäiliön suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) tai se enimmäispaine, joka osaan kohdistuu. 3.3.4.2 Nimellislämpötilat 3.3.4.2.1 Ulkolämpötila: 1 osan 1.3 kohdan mukaisesti. 3.3.4.2.2 Sisälämpötila: –253 °C – +85 °C. 3.3.4.3 Sovellettavat testausmenettelyt



Painetesti 4.2 kohta Ulkoinen vuototesti 4.3 kohta Korroosionkestävyys 4.6 kohta, ainoastaan metalliosille Kuumailmankestävyys 4.7 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Otsonivanheneminen 4.8 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Lämpötilanvaihtelutesti 4.9 kohta, ainoastaan ei-metalliosille 3.3.4.4 Lämmönvaihtimen valmistus ja asennus on sertifioitava 2 osan 4.3–4.5 kohdan mukaisesti.

3.4 Täyttöliittimet tai täyttölaitteet

3.4.1 Täyttöliittimet tai täyttölaitteet on suojattava epäpuhtauksilta.

3.4.2 Täyttöliitinten tai täyttölaitteiden hyväksyntää koskevat säännökset 3.4.2.1 Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP): 1,5 × sisäsäiliön suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) tai se enimmäispaine, joka osaan kohdistuu. 3.4.2.2 Nimellislämpötilat 3.4.2.2.1 Ulkolämpötila: 1 osan 1.3 kohdan mukaisesti. 3.4.2.2.2 Sisälämpötila: –253 °C – +85 °C 3.4.2.3 Sovellettavat testausmenettelyt



Painetesti 4.2 kohta Ulkoinen vuototesti 4.3 kohta Käyttökestävyystesti 4.4 kohta (3 000 käyttöjaksoa) Korroosionkestävyys 4.6 kohta, ainoastaan metalliosille Kuumailmankestävyys 4.7 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Otsonivanheneminen 4.8 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Lämpötilanvaihtelutesti 4.9 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Istukan vuototesti 4.12 kohta

3.5 Paineensäätimet

3.5.1 Paineensäätimen hyväksyntää koskevat säännökset

3.5.1.1 Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP): 1,5 × sisäsäiliön suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) tai se enimmäispaine, joka osaan kohdistuu.

3.5.1.2 Nimellislämpötilat 3.5.1.2.1 Ulkolämpötila: 1 osan 1.3 kohdan mukaisesti. 3.5.1.2.2 Sisälämpötila: vähintään 1 osan 1.3 kohdassa annetun mukainen.

3.5.1.3 Sovellettavat testausmenettelyt



Painetesti 4.2 kohta Ulkoinen vuototesti 4.3 kohta Käyttökestävyystesti 4.4 kohta (20 000 käyttöjaksoa) Korroosionkestävyys 4.6 kohta, ainoastaan metalliosille, ainoastaan laitteille kaasutiiviin kotelon ulkopuolella Kuumailmankestävyys 4.7 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Otsonivanheneminen 4.8 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Lämpötilanvaihtelutesti 4.9 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Istukan vuototesti 4.12 kohta

3.6 Anturit

3.6.1 Antureiden hyväksyntää koskevat säännökset

3.6.1.1 Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP): 1,5 × sisäsäiliön suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) tai se enimmäispaine, joka osaan kohdistuu.

3.6.1.2 Nimellislämpötilat 3.6.1.2.1 Jos käyttö tapahtuu ympäristön lämpötilassa: 1 osan 1.3 kohdan mukaisesti. 3.6.1.2.2 Jos käyttö tapahtuu kryogeenisessa lämpötilassa: alhaisin käyttölämpötila –253 °C, enimmäislämpötila +85 °C tai +120 °C, 1 osan 1.3 kohdan mukaisesti.

3.6.1.3 Sovellettavat testausmenettelyt



Painetesti 4.2 kohta, ainoastaan suoraan vedyn kanssa kosketuksiin tuleville laitteille Ulkoinen vuototesti 4.3 kohta, ainoastaan suoraan vedyn kanssa kosketuksiin tuleville laitteille Korroosionkestävyys 4.6 kohta, ainoastaan metalliosille, ainoastaan laitteille kaasutiiviin kotelon ulkopuolella Kuumailmankestävyys 4.7 kohta Otsonivanheneminen 4.8 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Lämpötilanvaihtelutesti 4.9 kohta, ainoastaan ei-metalliosille

3.7 Taipuisat polttoainejohdot

3.7.1 Taipuisien polttoainejohtojen hyväksyntää koskevat säännökset

3.7.1.1 Taipuisien kryogeenisten polttoainejohtojen suunnittelu, valmistus ja valvonta on toteutettava standardin EN 12434 mukaisesti.

3.7.1.2 Suurin sallittu käyttöpaine (MAWP): 1,5 × sisäsäiliön suurin sallittu käyttöpaine (MAWP) tai se enimmäispaine, joka osaan kohdistuu.

3.7.1.3 Nimellislämpötilat 3.7.1.3.1 Jos käyttö tapahtuu ympäristön lämpötilassa: 1 osan 1.3 kohdan mukaisesti. 3.7.1.3.2 Jos käyttö tapahtuu kryogeenisessa lämpötilassa: alhaisin käyttölämpötila: – 253 °C, enimmäislämpötila: + 85 °C tai + 120 °C, 1 osan 1.3 kohdan mukaisesti.

3.7.1.4 Sovellettavat testausmenettelyt



Painetesti 4.2 kohta Ulkoinen vuototesti 4.3 kohta Korroosionkestävyys 4.6 kohta, ainoastaan metalliosille, ainoastaan laitteille kaasutiiviin kotelon ulkopuolella Kuumailmankestävyys 4.7 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Otsonivanheneminen 4.8 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Lämpötilanvaihtelutesti 4.9 kohta, ainoastaan ei-metalliosille Paineenvaihtelutesti 4.10 kohta

3.8 Vetyjärjestelmän sähköosia koskevat säännökset

3.8.1 Sähkökipinöiden estämiseksi: a) sähkökäyttöiset vetyä sisältävät laitteet on eristettävä siten, että virtaa ei kulje vetyä sisältävien osien läpi; b) sähkökäyttöisten laitteiden sähköjärjestelmä on eristettävä ajoneuvon rungosta; c) sähköpiirin eristevastuksen (lukuun ottamatta akkuja ja polttoainekennoja) on oltava suurempi kuin 1 kΩ jokaista nimellisjännitteen volttia kohden.

3.8.2 Kun kyseessä on tehonsyötön läpivientieristin, jolla luodaan eristetty ja tiivis sähköliitäntä, kyseisen sähköliitännän on oltava hermeettisesti suljettua tyyppiä.

4. TESTAUSMENETTELYT

4.1 Yleiset säännökset

4.1.1 Vuototestit on tehtävä paineistetulla kaasulla, kuten ilmalla tai typellä, joka sisältää vähintään 10 prosenttia heliumia.

4.1.2 Painetestissä tarvittavaan paineistukseen voidaan käyttää vettä tai muuta nestettä.

4.1.3 Kaikista kirjatuista testitiedoista on tarvittaessa käytävä ilmi käytetyn testausaineen tyyppi.

4.1.4 Vuoto- ja painetestin testijakso on vähintään 3 minuuttia pidempi kuin anturin vastinaika.

4.1.5 Kaikki testit on tehtävä ympäristön lämpötilassa, ellei toisin mainita.

4.1.6 Eri osat on asianmukaisesti kuivattava ennen vuototestiä.

4.2 Painetesti

4.2.1 Vetyä sisältävän osan on kestettävä ilman näkyviä merkkejä vuodosta tai muodonmuutoksesta testipainetta, joka on 1,5-kertainen sen suurimpaan sallittuun käyttöpaineeseen (MAWP) nähden, kun korkeapaineosan poistoaukko on suljettu. Tämän jälkeen painetta nostetaan 1,5-kertaisesta 3-kertaiseksi suurimpaan sallittuun käyttöpaineeseen (MAWP) nähden. Osassa ei saa ilmetä näkyviä merkkejä murtumista tai säröjä.

4.2.2 Paineensyöttöjärjestelmä on varustettava positiivisella sulkuventtiilillä ja painemittarilla, joiden painealue on vähintään 1,5- ja enintään 2-kertainen testipaineeseen nähden, ja mittarin tarkkuuden on oltava 1 prosentti painealueesta.

4.2.3 Vuototestiä edellyttävien osien kohdalla tämä testi on tehtävä ennen painetestiä.

4.3 Ulkoisen vuodon testaus

4.3.1 Osan rungon tai varren tiivisteet taikka muut liitokset eivät saa vuotaa, eikä osan valussa saa näkyä huokoisuutta, kun osaa testataan 4.4.3 kohdan mukaisesti kaasun paineessa, joka on 0:n ja osan suurimman sallitun käyttöpaineen (MAWP) välillä.

4.3.2 Testi suoritetaan samoille laitteille seuraavissa olosuhteissa: 4.3.2.1 ympäristön lämpötilassa; 4.3.2.2 vähimmäiskäyttölämpötilassa tai nestemäisen typen lämpötilassa, kun tähän lämpötilaan riittävä vakautusaika on kulunut termisen vakauden varmistamiseksi; 4.3.2.3 enimmäiskäyttölämpötilassa kun tähän lämpötilaan riittävä vakautusaika on kulunut termisen vakauden varmistamiseksi.

4.3.3 Testin aikana testattava materiaali on liitettävä kaasun paineen lähteeseen. Paineensyöttöputkistoon on asennettava positiivinen sulkuventtiili ja painemittari, jonka painealue on vähintään 1,5- ja enintään 2-kertainen testipaineeseen nähden, ja mittarin tarkkuuden on oltava 1 prosentti painealueesta. Painemittari on asennettava positiivisen sulkuventtiilin ja testattavan näytteen väliin.

4.3.4 Koko testin ajan näytettä on testattava vuodon osalta pinta-aktiivisella aineella ilman kuplien muodostumista tai mitatun vuodon määrän on oltava vähemmän kuin 10 cm3 tunnissa.

4.4 Käyttökestävyystesti

4.4.1 Vetykomponentin on täytettävä siihen sovellettavat 4.3 ja 4.12 kohdan vuototestivaatimukset sen jälkeen, kun se on käynyt läpi 3 osan 3.1–3.7 kohdassa kyseistä osaa varten mainitun määrän käyttöjaksoja.

4.4.2 Ulkoisen vuodon ja istukan vuodon soveltuvat testit, sellaisina kuin ne on kuvattu 4.3 ja 4.12 kohdassa, on toteutettava välittömästi käyttökestävyystestin jälkeen.

4.4.3 Komponentti on kiinnitettävä turvallisesti kuivan ilman tai typen paineistettuun lähteeseen ja sille on tehtävä 3 osan 3.1–3.7 kohdassa kyseistä osaa varten täsmennetty määrä testijaksoja. Yksi testijakso koostuu osan avaamisesta kerran ja sulkemisesta kerran vähintään 10 ± 2 sekunnin kuluessa.

4.4.4 Komponenttia on käytettävä 96 prosenttia määrätystä testijaksojen lukumäärästä ympäristön lämpötilassa ja komponentin suurimmassa sallitussa käyttöpaineessa. Sulkemisjakson aikana testilaitteen myötävirtaan kulkevan paineen on annettava laskea 50 prosenttiin komponentin suurimmasta sallitusta käyttöpaineesta.

4.4.5 Komponenttia on käytettävä 2 prosenttia kaikista testijaksoista määritetyssä materiaalin enimmäislämpötilassa (1 osan 1.3 kohdan mukaisesti), kun tähän lämpötilaan riittävä vakautusaika on kulunut termisen vakauden varmistamiseksi, ja suurimmalla sallitulla käyttöpaineella. Komponentin on oltava 4.3 ja 4.12 kohdan vaatimusten mukainen soveltuvassa materiaalin enimmäislämpötilassa (1 osan 1.3 kohdan mukaisesti), kun korkean lämpötilan testijaksot on suoritettu loppuun.

4.4.6 Komponenttia on käytettävä 2 prosenttia kaikista testijaksoista määritetyssä materiaalin vähimmäislämpötilassa (1 osan 1.3 kohdan mukaisesti) mutta ei nestemäisen typen lämpötilaa alemassa lämpötilassa, kun tähän lämpötilaan riittävä vakautusaika on kulunut termisen vakauden varmistamiseksi, ja osan suurimmalla sallitulla käyttöpaineella. Komponentin on oltava 4.3 ja 4.12 kohdan vaatimusten mukainen soveltuvassa materiaalin vähimmäislämpötilassa (1 osan 1.3 kohdan mukaisesti), kun matalan lämpötilan testijaksot on suoritettu loppuun.

4.5 Toimintatesti

4.5.1 Toimintatesti on tehtävä standardin EN 13648-1 tai EN 13648 2 mukaisesti. Standardin erityisvaatimuksia sovelletaan.

4.6 Korroosionkestävyystesti

4.6.1 Metallisten vetykomponenttien on täytettävä 4.3 ja 4.12 kohdassa mainittujen vuototestien vaatimuksen, kun niille on tehty 144 tunnin mittainen, ISO 9227 -standardin mukainen ja suljetuin liitännöin suoritettu suolasumutesti.

4.6.2 Vetyä sisältävän kupari- tai messinkiosan on täytettävä 4.3 ja 4.12 kohdassa mainittujen vuototestien vaatimukset sen jälkeen, kun osaa on pidetty 24 tunnin ajan ammoniakissa