1996R0216 — FI — 27.12.2004 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:









▼B

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 216/96,

annettu 5 päivänä helmikuuta 1996,

sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit ja mallit) valituslautakuntien menettelysäännöistä







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön tavaramerkistä 20 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94 ( 1 ), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3288/94 ( 2 ), ja erityisesti sen 140 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo, että sekä katsoo, että asetuksella (EY) N:o 40/94 toteutetaan uusi tavaramerkkijärjestelmä, jonka mukainen koko yhteisön alueella voimassa oleva tavaramerkki voidaan hankkia jättämällä hakemus sisämarkkinoilla toimivalle yhdenmukaistamisvirastolle (tavaramerkit ja mallit), jäljempänä ’virasto’, tätä tarkoitusta varten asetuksessa (EY) N:o 40/94 on annettu säännöksiä erityisesti yhteisön tavaramerkin rekisteröintimenettelystä sekä yhteisön tavaramerkkejä koskevista hallinnollisista järjestelyistä, viraston päätöksiä koskevista valituksista ja yhteisön tavaramerkin menettämis- tai mitätöintivaatimuksiin liittyvistä menettelytavoista, asetuksen (EY) N:o 40/94 130 artiklan mukaan valituslautakunnat ovat toimivaltaisia ratkaisemaan tutkijoiden, väiteosastojen, tavaramerkkien hallinto- ja oikeudellisten kysymysten osastojen ja mitättömyysosastojen päätöksistä tehdyt valitukset, asetuksen (EY) N:o 40/94 VII osasto sisältää tutkijoiden, väiteosastojen, tavaramerkkien hallinto- ja oikeudellisten kysymysten osastojen ja mitättömyysosastojen päätöksistä tehtyjä valituksia koskevat periaatteet, yhteisön tavaramerkistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94 täytäntöönpanosta 13 päivänä joulukuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2868/95 X osasto sisältää asetuksen (EY) N:o 40/94 VII osastoa koskevat täytäntöönpanosäännöt ( 3 ), tämä asetus täydentää muita sääntöjä, erityisesti lautakuntien organisoinnista ja suullisesta käsittelystä, ennen kunkin toimintavuoden alkua tätä tarkoitusta varten perustetun puheenjohtajiston olisi laadittava valituslautakuntien työnjakoa koskeva suunnitelma; tätä tarkoitusta varten puheenjohtajiston olisi asetettava objektiivisia perusteita kuten tavaroiden ja palveluiden luokkia tai hakijoiden nimien alkukirjaimia, valitusten käsittelyn ja valmistelun helpottamiseksi jokaista asiaa varten nimitetään esittelijä, joka vastaa muun muassa osapuolille annettavien tiedonantojen valmistelusta ja päätösluonnosten laatimisesta, valituslautakuntien menettelyjen osapuolet eivät ehkä voi tai halua saattaa käsiteltävää asiaa koskevia yleisesti kiinnostavia kysymyksiä valituslautakuntien tietoon; sen vuoksi valituslautakuntien olisi voitava pyytää, joko omasta aloitteestaan tai pääjohtajan pyynnön perusteella, viraston pääjohtajaa lausumaan valituslautakunnan käsiteltävänä olevaan asiaan liittyvistä yleisesti kiinnostavista kysymyksistä, ja tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 40/94 141 artiklan mukaisesti perustetun komitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







▼M1

1 artikla

Valituslautakuntien puheenjohtajisto

1. Asetuksen 130 ja 131 artiklassa mainittu viranomainen on valituslautakuntien puheenjohtajisto (jäljempänä ”puheenjohtajisto”).

2. Puheenjohtajisto koostuu valituslautakuntien puheenjohtajasta, joka toimii puheenjohtajana, lautakuntapuheenjohtajista ja lautakuntien jäsenistä, jotka valitaan kalenterivuosittain jäsenistön keskuudesta siten, että valintaan osallistuvat lautakuntien muut jäsenet kuin lautakuntien puheenjohtaja ja lautakuntapuheenjohtajat. Valittujen jäsenten määrä on yksi neljäsosa lautakuntien jäsenmäärästä, johon ei lasketa mukaan lautakuntien puheenjohtajaa eikä lautakuntapuheenjohtajia; tarvittaessa suoritetaan pyöristys seuraavaan tasalukuun ylöspäin.

3. Jos valituslautakunnan puheenjohtaja on esteellinen tai hänen toimensa on avoin, puheenjohtajiston puheenjohtajana toimii

a) virkaiältään vanhin valituslautakuntien lautakuntapuheenjohtaja tai

b) virkaiältään yhtä vanhoista lautakuntapuheenjohtajista se, joka on iältään vanhin.

4. Puheenjohtajisto on päätösvaltainen ainoastaan, jos vähintään kaksi kolmannesta sen jäsenistä on läsnä ja läsnäolijoiden joukossa on sen puheenjohtaja ja kaksi lautakuntapuheenjohtajaa. Puheenjohtajisto tekee päätöksensä enemmistön äänin; äänten mennessä tasan puheenjohtajan ääni ratkaisee.

5. Ennen kunkin kalenterivuoden alkua ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 c artiklan soveltamista puheenjohtajisto vahvistaa puolueettomat perusteet käsiteltävien asioiden jakamiseksi lautakuntien kesken kyseisenä kalenterivuonna sekä nimittää kunkin lautakunnan varsinaiset ja varajäsenet kyseiseksi vuodeksi. Jokainen valituslautakuntien jäsen voidaan nimittää useisiin lautakuntiin varsinaiseksi tai varajäseneksi. Toteutettuja toimenpiteitä voidaan tarvittaessa muuttaa kyseisen kalenterivuoden aikana. Päätökset, jotka puheenjohtajisto tekee tämän kohdan nojalla, julkaistaan viraston virallisessa lehdessä.

6. Puheenjohtajistolla on toimivalta myös

a) vahvistaa valituslautakuntien käsiteltävänä olevien asioiden käsittelyssä tarvittavat menettelysäännöt, sekä lautakuntien työskentelyn organisoinnissa tarvittavat säännöt;

b) päättää riidoista, jotka koskevat käsiteltävien asioiden jakoa valituslautakuntien kesken;

c) vahvistaa työjärjestyksensä;

d) antaa käytännön menettelyohjeita valituslautakuntamenettelyjen osapuolille erityisesti kirjelmien ja kirjallisten huomautusten jättämisestä sekä suullisten menettelyjen etenemisestä;

e) käyttää sille tällä asetuksella annettua muuta toimivaltaa.

7. Valituslautakuntien puheenjohtaja kuulee puheenjohtajistoa lautakuntien kustannustarpeiden määrittelystä tiedottaakseen siitä viraston puheenjohtajalle alustavan menoarvion laatimiseksi sekä mistä tahansa tarpeelliseksi katsomastaan valituslautakuntien hallintoon liittyvästä kysymyksestä.

▼M1

1 a artikla

Suuri jaosto

1. Asetuksen 130 artiklan 3 kohdassa perustettu laajennettu lautakunta on suuri jaosto.

2. Suuri jaosto koostuu yhdeksästä jäsenestä, joihin kuuluvat valituslautakuntien puheenjohtaja puheenjohtajana, lautakuntapuheenjohtajat, esittelijä, jos sellainen on nimitetty ennen asian lähettämistä suureen jaostoon, ja jäsenet, jotka valitaan vuorottelumenettelyä noudattaen luettelosta, joka koostuu muista valituslautakuntien jäsenistä kuin lautakuntien puheenjohtajasta ja lautakuntapuheenjohtajista.

Puheenjohtajisto laatii puolueettomin perustein ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun luettelon sekä säännöt, joiden mukaisesti kyseisestä luettelosta valitaan jäsenet suureen jaostoon. Luettelo ja säännöt julkaistaan viraston virallisessa lehdessä. Jos esittelijää ei ole nimitetty ennen asian lähettämistä suureen jaostoon, suuren jaoston puheenjohtaja nimittää esittelijän suuren jaoston jäsenistä.

3. Jos valituslautakuntien puheenjohtaja on poissa, hänen toimensa on avoin tai hän on esteellinen tai jäävi asetuksen 132 artiklan nojalla, suuren jaoston puheenjohtajana toimii

a) virkaiältään vanhin valituslautakuntien lautakuntapuheenjohtaja tai

b) virkaiältään yhtä vanhoista lautakuntapuheenjohtajista se, joka on iältään vanhin.

4. Jos joku toinen suuren jaoston jäsen on poissa tai hän on esteellinen tai jäävi asetuksen 132 artiklan nojalla, hänet korvataan tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun luettelon avulla ja sen järjestyksessä.

5. Suuri jaosto on päätösvaltainen ja sen piirissä toteutetut suulliset menettelyt pätevät ainoastaan, jos vähintään seitsemän jaoston jäsentä on läsnä, näiden joukossa jaoston puheenjohtaja ja esittelijä.

Jos suuren jaoston kokouksessa on läsnä vain kahdeksan jaoston jäsentä, virkaiältään nuorin valituslautakuntien jäsen ei osallistu äänestykseen, paitsi jos hän on puheenjohtaja tai esittelijä, jolloin virkaiältään puheenjohtajan tai esittelijän jälkeen seuraavaksi nuorin jäsen ei osallistu äänestykseen.

1 b artikla

Lähettäminen suureen jaostoon

1. Valituslautakunta voi lähettää sen käsiteltäväksi osoitetun asian suureen jaostoon, jos se katsoo, että tämä on perusteltua asian oikeudellisen vaikeaselkoisuuden, sen tärkeyden tai erityisten olosuhteiden takia erityisesti, jos valituslautakunnat ovat tehneet poikkeavia päätöksiä jostain kyseisen asian herättämästä oikeudellisesta kysymyksestä.

2. Valituslautakunta lähettää sen käsiteltäväksi osoitetun asian suureen jaostoon, kun se katsoo tarpeelliseksi poiketa suuren jaoston aikaisemmassa päätöksessä annetusta sovellettavan lainsäädännön tulkinnasta.

3. Puheenjohtajisto voi valituslautakuntien puheenjohtajan oma-aloitteisesti tai jonkun puheenjohtajiston jäsenen pyynnön johdosta tekemästä ehdotuksesta lähettää suureen jaostoon asian, joka on annettu käsiteltäväksi jollekin valituslautakunnalle, jos se katsoo, että tämä on perusteltua asian oikeudellisen vaikeaselkoisuuden, sen tärkeyden tai erityisten olosuhteiden takia erityisesti, jos valituslautakunnat ovat tehneet poikkeavia päätöksiä jostain kyseisen asian herättämästä oikeudellisesta kysymyksestä.

4. Suuri jaosto palauttaa asian viipymättä valituslautakuntaan, jolle se alun perin oli annettu käsiteltäväksi, jos se katsoo, että käsittelyn siirron edellytykset eivät täyty.

5. Kaikki päätökset asian lähettämiseksi suureen jaostoon on perusteltava. Ne saatetaan tiedoksi osapuolille.

1 c artikla

Päätöksenteko yhden jäsenen kokoonpanossa

1. Puheenjohtajisto laatii ohjeellisen luettelon siitä minkä tyyppisiä asioita valituslautakunnat voivat antaa ratkaistavaksi yhden jäsenen kokoonpanossa, ellei erityisiä olosuhteita ole; tällaisia asioita ovat menettelyn päättämistä koskevat päätökset osapuolten välillä syntyneen sopimuksen johdosta sekä päätökset kustannuksista ja valituksen ottamisesta tutkittavaksi.

Puheenjohtajisto voi laatia luettelon myös siitä minkä tyyppisiä asioita ei voida antaa ratkaistavaksi yhden jäsenen kokoonpanossa.

2. Valituslautakunta voi siirtää puheenjohtajalleen päätöksen tekemisen puheenjohtajiston 1 kohdan mukaisesti määrittelemiin tyyppeihin kuuluvien asioiden antamisesta ratkaistavaksi yhden jäsenen kokoonpanossa.

3. Päätös asian antamisesta ratkaistavaksi yhden jäsenen kokoonpanossa saatetaan tiedoksi osapuolille.

Jäsen, jonka ratkaistavaksi asia on annettu, palauttaa sen valituslautakunnalle, jos hän toteaa, että käsittelyn siirron edellytykset eivät enää täyty.

1 d artikla

Asian uudelleenkäsittely tuomioistuimen tuomion johdosta

1. Jos asetuksen 63 artiklan 6 kohdan mukaisesti tuomioistuimen tuomion täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet, jotka kumoavat kokonaan tai osittain valituslautakunnan tai suuren jaoston päätöksen, merkitsevät, että asia, jota päätös koskee, on otettava valituslautakunnissa uudestaan käsittelyyn, puheenjohtajisto päättää asian lähettämisestä kyseisen päätöksen tehneeseen valituslautakuntaan, johonkin toiseen valituslautakuntaan tai suureen jaostoon.

2. Jos asia lähetetään toiseen valituslautakuntaan, tämän on oltava kokoonpanoltaan sellainen, että mukana ei ole yhtään riidanalaisen päätöksen tekoon osallistunutta jäsentä. Tätä säännöstä ei sovelleta, jos asia lähetetään suureen jaostoon.

▼B

2 artikla

Jäsenten korvaaminen

1. Perusteena jäsenen korvaamiseen varajäsenellä voi olla erityisesti loma, sairaus, väistämättömät velvollisuudet ja asetuksen (EY) N:o 40/94 132 artiklassa mainitut esteellisyydet.

2. Jäsenen, joka pyytää tulla korvatuksi varajäsenellä, on viipymättä ilmoitettava asiasta asianomaisen lautakunnan puheenjohtajalle.

3 artikla

Esteellisyys ja jäävääminen

1. Jos lautakunnan tiedossa on asetuksen (EY) N:o 40/94 132 artiklan 3 kohdan mukainen mahdollinen esteellisyyden tai jääväämisen syy, joka ei johdu jäsenestä itsestään eikä menettelyn osapuolista, on sovellettava mainitun asetuksen 132 artiklan 4 kohtaa.

2. Kyseistä jäsentä kehotetaan lausumaan esteellisyyden tai jääväämisen syystä.

3. Asian käsittely keskeytetään siksi, kunnes on päätetty asetuksen (EY) N:o 40/94 132 artiklan 4 kohdan mukaisista toimista.

4 artikla

Esittelijät

1. Jokaisen valituslautakunnan puheenjohtajan on nimettävä kunkin valituksen esittelijäksi lautakuntansa jäsen tai itsensä.

2. Esittelijä tutkii valituksen alustavasti. Hän laatii osapuolille tiedonantoja lautakunnan puheenjohtajan antamien ohjeiden mukaisesti. Esittelijä allekirjoittaa tiedonannot lautakunnan puolesta.

▼M1 —————

▼B

►M1 3. ◄ Esittelijä laatii luonnoksen päätökseksi.

▼M1

5 artikla

Kirjaamo

1. Valituslautakuntien yhteyteen perustetaan kirjaamo, jonka tehtävänä on valituslautakuntien puheenjohtajan alaisuudessa erityisesti vastaanottaa, välittää eteenpäin ja säilyttää kaikki valituslautakuntamenettelyyn liittyvät asiakirjat sekä ilmoittaa niistä ja muodostaa niistä kokonaisuuksia käsittelyä varten.

2. Kirjaamoa johtaa kirjaaja. Valituslautakuntien puheenjohtaja antaa jonkun kirjaamotoimihenkilön tehtäväksi kirjaajan tehtävien suorittamisen, jos viimeksi mainittu on poissa tai esteellinen tai hänen toimensa on avoin.

3. Kirjaamo valvoo erityisesti valitusten ja niiden perusteita sisältävien kirjelmien jättämiseen liittyvien määräaikojen ja muiden muodollisten vaatimusten noudattamista.

Jos todetaan sääntöjenvastaisuus, joka voi johtaa valituksen tutkimatta jättämiseen, kirjaaja toimittaa asiasta viipymättä perustellun lausunnon kyseisen valituslautakunnan puheenjohtajalle.

4. Pöytäkirjat suullisista menettelyjstä ja todisteiden vastaanottamisesta laatii kirjaaja tai valituslautakuntien puheenjohtajan suostumuksesta joku toinen kyseisen valituslautakunnan puheenjohtajan nimeämä valituslautakuntien toimihenkilö.

5. Valituslautakuntien puheenjohtaja voi antaa kirjaajan tehtäväksi käsiteltävien asioiden jakamisen valituslautakunnille puheenjohtajiston vahvistamien jakoperusteiden mukaisesti.

Puheenjohtajisto voi valituslautakuntien puheenjohtajan ehdotuksesta antaa kirjaamolle muita valituslautakuntamenettelyyn liittyviä tehtäviä.

▼B

6 artikla

Lautakunnan kokoonpanon muuttaminen

1. Jos lautakunnan kokoonpanoa muutetaan suullisen käsittelyn jälkeen, käsittelyihin osallistuneille osapuolille on ilmoitettava, että uudessa kokoonpanossa toimiva lautakunta järjestää uuden suullisen käsittelyn minkä tahansa osapuolen pyynnöstä. Uusi suullinen käsittely järjestetään myös, jos uusi jäsen tätä pyytää ja lautakunnan muut jäsenet siihen suostuvat.

2. Aiemmin tehty väliaikainen päätös sitoo uutta jäsentä samalla tavalla kuin muita jäseniä.

3. Jos jäsen on estynyt lautakunnan jo tehtyä lopullisen päätöksen, häntä ei korvata varajäsenellä. Jos puheenjohtaja on estynyt, kyseisen lautakunnan pidempään lautakunnassa työskennellyt jäsen tai yhtä kauan työskennelleistä jäsenistä vanhempi allekirjoittaa päätöksen puheenjohtajan puolesta.

7 artikla

Valituksen yhdistäminen

1. Jos samasta päätöksestä on tehty useita valituksia, nämä valitukset on käsiteltävä samassa menettelyssä.

2. Jos eri päätöksistä on tehty valituksia, jotka kaikki on osoitettu samassa kokoonpanossa toimivan lautakunnan tutkittavaksi, lautakunta voi käsitellä nämä valitukset yhdistetyssä menettelyssä tutkittavaksi osapuolten suostumuksella.

▼M1

8 artikla

Menettelyn eteneminen

1. Jos kirjaaja toimittaa valituslautakunnan puheenjohtajalle lausunnon valituksen tutkittavuudesta 5 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, kyseisen lautakunnan puheenjohtaja voi joko keskeyttää käsittelyn ja pyytää lautakuntaa ottamaan kantaa valituksen tutkittavuuteen tai jättää valituksen tutkittavuuden arvioinnin valituslautakuntamenettelyn päättävän päätöksen yhteyteen.

2. Inter partes -menettelyissä, kuitenkaan rajoittamatta asetuksen 61 artiklan 2 kohdan soveltamista, valituksen perusteet sisältävää kirjelmää ja vastausta siihen voidaan täydentää kantajan vastauksella, joka on esitettävä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun vastaus on saatettu hänelle tiedoksi, ja vastaajan vastineella, joka on esitettävä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun kantajan vastaus on saatettu vastaajalle tiedoksi.

3. Inter partes -menettelyissä vastaaja voi vastauksessaan esittää vaatimuksia, joiden tarkoituksena on kiistetyn päätöksen mitätöiminen tai uudelleenmuotoilu valituksessa mainitsemattomilta osin. Tällaiset vaatimukset tulevat aiheettomiksi, jos kantaja peruuttaa valituksensa.

▼B

9 artikla

Suullinen käsittely

1. Jos suullinen käsittely on tarpeen, lautakunnan on varmistettava, että osapuolet ovat toimittaneet ennen kuulemista kaikki merkitykselliset tiedot ja asiakirjat.

2. Lautakunta voi lähettää suullista käsittelyä koskevan kutsun mukana tiedonannon, jossa kiinnitetään huomiota erityisen merkittäviin seikkoihin tai jossa ilmoitetaan, että tietyt kysymykset eivät ole enää riidanalaisia, tai jonka sisältämät huomautukset voivat auttaa keskittymään olennaisiin kysymyksiin suullisessa käsittelyssä.

3. Lautakunnan on varmistettava, että asia voidaan ratkaista suullisen käsittelyn päättyessä, jollei erityisistä syistä muuta johdu.

10 artikla

Tiedonannot osapuolille

Jos lautakunta katsoo tarkoituksenmukaiseksi ilmoittaa osapuolille tosiseikkojen tai oikeudellisten kysymysten mahdollisesta arvioinnista, tällainen tiedonanto on laadittava siten, ettei sen voi tulkita sitovan millään tavalla lautakuntaa.

11 artikla

Yleisesti kiinnostavia kysymyksiä koskevat kannanotot

Lautakunta voi omasta aloitteestaan tai viraston pääjohtajan kirjallisen, perustellun pyynnön perusteella pyytää pääjohtajaa kirjallisesti tai suullisesti lausumaan yleisesti kiinnostavista lautakunnan menettelyn aikana esiin tulevista kysymyksistä. Osapuolilla on oikeus lausua pääjohtajan kannanotoista.

12 artikla

Päätöksiä edeltävät neuvottelut

Esittelijän on laadittava päätösluonnos lautakunnan muille jäsenille ja varattava kohtuullinen määräaika, jonka kuluessa erimielisyydet tai muutosehdotukset on esitettävä. Lautakunta kokoontuu neuvottelemaan tehtävästä päätöksestä, jos näyttää siltä, että kaikki lautakunnan jäsenet eivät ole asiasta samaa mieltä. Ainoastaan lautakunnan jäsenet osallistuvat neuvotteluihin; kyseisen lautakunnan puheenjohtaja voi kuitenkin antaa muille virkamiehille, kuten kirjaajille ja tulkeille, valtuudet osallistua. Neuvottelut ovat salassa pidettäviä.

13 artikla

Äänestysjärjestys

1. Lautakunnan jäsenten käsittelyssä ensiksi kuullaan esittelijän lausunto ja puheenjohtajan lausunto viimeisenä, jollei hän ole esittelijänä.

2. Jos äänestäminen on tarpeen, äänestys toteutetaan samassa järjestyksessä, paitsi puheenjohtajan ollessa myös esittelijä hän äänestää viimeisenä. Äänestyksestä pidättäytyminen ei ole sallittua.

14 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.