Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"BNEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 16 päivänä joulukuuta 1980,
moottoriajoneuvojen moottorien tehoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
80/1269/ETY
(EYVL L 375, 31.12.1980, s. 46)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
"M1 Komission direktiivi annettu 24 päivänä maaliskuuta 1988 L 92 50 9.4.1988
"M2 Komission direktiivi annettu 17 päivänä heinäkuuta 1989 L 238 43 15.8.19891980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 1
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 16 päivänä joulukuuta 1980,
moottoriajoneuvojen moottorien tehoa koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä
80/1269/ETY
EUROOP AN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen lain-
säädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa moottorin tehon
mittausmenetelmään, jota on käytettävä ilmoittamaan ajoneuvotyypin
moottorin teho, ja
nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; kaupalle aiheutuvat tekniset
esteet on poistettava siten, että kaikki jäsenvaltiot antavat samat
vaatimukset joko voimassa olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta
erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihy-
väksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6
päivänä helmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä
70/156/ETY (
4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä
80/1267/ETY (5), säädetty ETY -tyyppihyväksyntämenettely voidaan
ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien osalta,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tässä direktiivissä ”ajoneuvolla” tarkoitetaan kaikkia tieliikenteeseen
tarkoitettuja, korilla varustettuja tai ilman sitä olevia vähintään neli-
pyöräisiä moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli
25 km/h, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja sekä maa-
taloustraktoreita ja -työkoneita.
2 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ETY -tyyppihyväksyntää tai kansal-
lista tyyppihyväksyntää taikka kieltää ajoneuvon rekisteröintiä tai estää
sen myyntiä tai liikkeelle laskemista ajoneuvon moottorin tehoon
liittyvistä syistä, jos moottorin teho on määritelty liitteiden I ja II
mukaisesti.
3 artikla
Tarvittavat muutokset liitteissä olevien vaatimusten mukauttamiseksi
tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen.!B
(1) EYVL N:o C 104, 28.4.1980, s. 9
(2) EYVL N:o C 265, 13.10.1980, s. 76
(3) EYVL N:o C 182, 21.7.1980, s. 3
(4) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
(5) EYVL N:o L 375, 31.12.1980, s. 341980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 2
4 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa direktiivin
tiedoksi antamisesta. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden tässä direktiivissä
tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännökset
toimitetaan kirjallisina komissiolle.
5 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.!B1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 3
LIITE I
MOOTTORIN TEHON MÄÄRITTÄMINEN
1 ETY -TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
1.1 ETY -tyyppihyväksynnän hakeminen
Ajoneuvon valmistajan tai tämän edustajan on haettava ajoneuvotyypin
moottorin tehoa koskevaa ETY -tyyppihyväksyntää.
1.1.1 Sen liitteenä on oltava jäljempänä tarkoitettu asiakirja kolmena
kappaleena sekä seuraavat:
1.1.1.1 tietojenantolomake asianmukaisesti täytettynä,
1.1.1.2 lisäyksissä 1 tai 2 tarkoitetut tiedot.
1.1.2 Jos tyyppihyväksyntätestejä suorittava tutkimuslaitos itse suorittaa
testit, on tyyppihyväksynnän kohteena olevaa ajoneuvotyyppiä vas-
taava ajoneuvo toimitettava tutkimuslaitokselle.
1.2 Asiakirjat
Kun 1.1 kohdassa tarkoitettu hakemus hyväksytään, toimivaltaisen
viranomaisen on laadittava asiakirja, jonka malli esitetään liitteessä II.Tämän asiakirjan laatimisessa voivat ETY -tyyppihyväksyntätestitsuorittavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen käyttää selos-
tetta, jonka on laatinut hyväksytty tai tunnustettu laboratorio tämän
direktiivin säännösten mukaisesti.
2 SOVELTAMISALA
2.1 Tämä menetelmä koskee direktiivin 70/156/ETY liitteessä I mää-
riteltyjä M- ja N-luokan ajoneuvoja, joiden käyttövoimana on jompaankumpaan seuraavista tyypeistä kuuluva polttomoottori:
2.1.1 iskumäntämoottorit (otto- tai dieselmoottori), lukuun ottamatta vapaa-
mäntämoottoreita,
2.1.2 kiertomäntämoottorit.2.2 Tämä menetelmä koskee vapaastihengittäviä ja ahdettuja moottoreita.
3 MÄÄRITELMÄT
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
3.1 ”Nettoteholla” kampiakselin päästä tai sitä vastaavan laitteen päästä
testipenkillä saatavaa tehoa vastaavilla moottorin kierrosnopeuksillataulukossa 1 tarkoitetuilla lisälaitteilla. Jos tehonmittaus voidaansuorittaa vain siten, että vaihdelaatikko on asennettuna, vaihdelaatikon
hyötysuhde on otettava huomioon.
3.2 ”Suurimmalla hyötysuhteella” suurinta mitattua nettotehoarvoa moot-
torin täyskuormituksella.
3.3 ”Vakiotuotantovarusteella” valmistajan tiettyä käyttösovellutusta var-
ten toimittamia varusteita.
4 MITTAUSTEN TARKKUUS TÄYSKUORMITUSTEHOLLA
4.1 Vääntömomentti: ± 1 % mitatusta vääntömomentista (
1).
4.2 Moottorin kierrosnopeus
Mittaukset on tehtävä ± 0,5 % tarkkuudella. Moottorin kierrosnopeus
on mitattava käyttäen mieluiten automaattisesti tahdistettuja kierros-
laskinta ja kronometriä (tai laskinkelloa).
4.3. Polttoaineen kulutus: ± 1 % mitatusta kulutuksesta.!M1
(1) Vääntömomentin mittausjärjestelmä on kalibroitava siten, että se ottaa kitkahäviöt
huomioon. Dynamometrin mittausalueen alemman puolikkaan tarkkuuden on oltava ± 2
% mitatusta vääntömomentista.1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 4
4.4. Polttoaineen lämpötila: ±2K .
4.5. Moottorin imuilman lämpötila: ±2K .
4.6. Ilmanpaine: ± 100 Pa.
4.7. Paine imusarjassa: ± 50 Pa (ks. taulukossa 1 oleva huomautus 1a).
4.8. Paine ajoneuvon pakoputkessa: ± 200 Pa (ks. taulukossa 1 oleva
huomautus 1b).
5 TESTI MOOTTORIN NETTOTEHON MITTAAMISEKSI
5.1 Lisälaitteet
5.1.1. Asennettavat lisälaitteet
Moottorin käymiseksi tarkoitetussa käyttösovellutuksessa tarvittavat
lisälaitteet (luetellaan taulukossa 1) on oltava testin aikana kiinnitet-tynä testipenkkiin, jos mahdollista samaan asentoon kuin tarkoitetussakäyttösovellutuksessa.
5.1.2. Poistettavat lisälaitteet
Tietyt ajoneuvon lisälaitteet, jotka ovat tärkeitä ainoastaan ajoneuvon
toimimisen kannalta ja jotka saattavat olla kiinnitettynä moottoriin, onirrotettava testin ajaksi.
Jäljempänä esitetty epätäydellinen luettelo on esimerkinomainen:— jarrujen ilmakompressori,
— ohjaustehostimen kompressori,
— jousituksen kompressori,— lmastointijärjestelmä.
Jos lisälaitteita ei voida poistaa, saadaan niiden kuormittamattomana
absorboima teho määrittää ja lisätä tässä mitattuun moottorin tehoon.!
M11980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 5
TAULUKKO 1
Moottorin nettotehon määrittämiseksi tehtävässä testissä käytettävät lisävarusteet
Numero Lisävaruste Asennettava nettotehotestiä varten
1 Imujärjestelmä
Imusarja
Kyllä, vakiotuotantovarusteitaIlmansuodatin (1a)
Imuäänenvaimennin (1a)
Kampikammion tuuletusjärjestelmä
Nopeudenrajoitin (1a)
2 Imusarjan lämmitysjärjestelmä Kyllä, vakiotuotantovaruste (se on asen-
nettava mahdollisuuksien mukaan mah-
dollisimman edulliseen asentoon)
3 Pakojärjestelmä
Pakokaasunpuhdistaja
Kyllä, vakiotuotantovarustePakosarja
Yhdysputket (1b)
Äänenvaimennin (1b)
Pakoputki (1b)
Pakokaasujarru (2)
Ahdinlaitteet
4 Polttoainepumppu (3) Kyllä, vakiotuotantovaruste
5 Kaasutin
Sähköinen säätöjärjestelmä, ilmavirtausmittari,
ym. (jos sellainen on asennettu)Kyllä, vakiotuotantovaruste
Paineenalennin
Kaasumoottoreiden varusteita Haihdutin
Sekoitin
6 Polttoaineen ruiskutuslaitteet (bensiini ja diesel)
Esisuodatin
Kyllä, vakiotuotantovarusteSuodatin
Pumppu
Korkeapaineputket
Suutin
Imuventtiili, jos sellainen on asennettu (4)
Sähköinen säätöjärjestelmä, ilmavirtausmittari
jne. (jos sellainen on asennettu)
Säädin/säätöjärjestelmä
Ilmasto-olosuhteista riippuva automaattinen
täyskuormitusrajoitin
7 Nestejäähdytysjärjestelmä
KonepeltiEiKonepellin ilma-aukko
Jäähdytin
Kyllä, vakiotuotantovaruste ( 5)Tuuletin (5)(6)
Tuulettimen suojus
Vesipumppu
Termostaatti (7)
8 Ilmanjäähdytys
Suojus
Kyllä, vakiotuotantovaruste Puhallin (5)(6)
Lämpötilan säätölaite
9 Sähkölaitteet Kyllä, vakiotuotantovaruste (8)!M11980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 6
Numero Lisävaruste Asennettava nettotehotestiä varten
10 Ahdinlaitteet (jos sellaisia on asennettu)
Moottorin suoraan ja/tai pakokaasujen avulla
käyttämä ahdin
Kyllä, vakiotuotantovarusteitaAhtoilman jäähdytin (9)
Jäähdytinpumppu tai tuuletin (moottorikäyttöi-
nen)
Jäähdytinnesteen virtauksen säätölaitteet (jos
sellainen on asennettu)
11 Ylimääräinen testipenkkituuletin Kyllä, jos tarpeen
12 Pakokaasunpuhdistuslaitteet (10) Kyllä, vakiotuotantovaruste
(1a)Täydellinen imujärjestelmä on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellutusta varten:
— jos on vaara, että tällä on huomattavaa vaikutusta moottorin tehoon;
— kaksitahtisten moottoreiden ja ottomoottoreiden osalta;
— kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä.
Muissa tapauksissa voidaan käyttää muuta vastaavanlaista järjestelmää, ja tällöin on tarkastettava, ettei imupaine vaihtele
enempää kuin 100 Pa valmistajan puhtaalle ilmansuodattimelle vahvistamasta paineesta.
(1b)Täydellisen pakojärjestelmän on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellutusta varten:
— jos on vaarana, että tällä on huomattavaa vaikutusta moottorin tehoon;
— kaksitahtisten moottoreiden ja ottomoottoreiden osalta;
— kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä.
Muissa tapauksissa voidaan käyttää muuta vastaavanlaista järjestelmää edellyttäen, ettei moottorin pakojärjestelmän
loppupäästä mitattu paine eroa enempää kuin 1000 Pa valmistajan ilmoittamasta paineesta. Moottorin pakojärjestelmän
loppupään katsotaan olevan 150 mm:n päässä ulosvirtaussuuntaan moottoriin kiinnitetystä pakojärjestelmän
loppuosasta.
(2)Jos moottorissa on pakokaasujarru, kuristimen venttiilin on oltava täysin auki.
(3)Tarvittaessa polttoaineen syöttöpainetta voidaan säätää jäljittämään tietyssä moottorin käyttösovellutuksessa esiintyviä
paineita (erityisesti käytettäessä polttoaineen paluujärjestelmää).
(4)Ilmaventtiili on ruiskutuspumpun paineilmatoimisen säätimen säätöventtiili. Polttoaineen ruiskutusjärjestelmän säädinsaattaa sisältää muita laitteita, jotka vaikuttavat ruiskutetun polttoaineen määrään.
(5)Jäähdytin, tuuletin, tuulettimen suojus, vesipumppu ja termostaatti on sijoitettava testipenkkiin samoihin keskinäisiinasemiin kuin itse ajoneuvossa. Jäähdytysnesteen kierron on toimittava ainoastaan moottorin vesipumpun avulla. Nesteenjäähdytys voidaan toteuttaa joko moottorin jäähdyttimellä tai ulkopuolisen piirin avulla, jos piirin painehäviö ja pumpunimupaine pysyvät samalla tasolla kuin itse moottorin jäähdytysjärjestelmässä. Jäähdyttimen kaihtimen, jos sellainen onasennettu, on oltava auki. Jos tuuletinta, jäähdytintä ja suojusjärjestelmää ei voida helposti asentaa moottoriin, onoikeaan paikkaan jäähdyttimen ja suojuksen suhteen (jos käytössä) erilleenkytkettynä olevan tuulettimen kuluttama tehomääritettävä nopeuksilla, jotka vastaavat testissä käytettyjä moottorin nopeuksia, joko laskennallisesti vakio-ominai-suuksien avulla tai kokeilemalla. Tämä teho, korjattuna 6.2 kohdassa määriteltyihin vakioilmasto-olosuhteisiin, onvähennettävä korjatusta tehosta.
(6)Jos irrotettava tai portaattomasti säätyvä tuuletin tai puhallin on kiinnitettynä, testi suoritetaan irrotettava tuuletin (taipuhallin) irrotettuna ja portaattomasti säätyvä tuuletin tai puhallin toiminnassa suurimmalla luistolla.
(7)Termostaatti voi olla täysin auki.
(8)Laturin pienin teho: Laturin tehon on oltava rajoitettuna ainoastaan moottorin toiminnan kannalta välttämättömillelisävarusteille. Jos akun käyttäminen on välttämätöntä, on käytettävä hyväkuntoista täyteenladattua akkua.
(9)Ahtoilman jäähdytyksellä varustetut moottorit on testattava ahtoilman jäähdytyksellä, joko neste- tai ilmajäähdytyksellä,tai jos valmistaja suos ittelee, testipenkkijärjestelmä saa korvata ilmajäähdytyksen. Kummassakin tapauksessa
tehonmittaus kaikilla nopeuksilla on suoritettava samalla moottorin ilman painehäviöllä ja lämpötilan pudotuksellaahtoilman jäähdyttimen läpi testipenkkijärjestelmässä kuin valmistajan koko ajoneuvon käsittävälle järjestelmälleilmoittamat vastaavat arvot.
(10)Ne voivat sisältää esimerkiksi pakokaasun kierrätysjärjestelmän (EGR-järjestelmä), katalysaattorin, lämpöreaktorin,ilman jälkiimujärjestelmän, ja polttoaineen haihtumisen estojärjestelmän.
5.1.3. Dieselmoottorin käynnistyslaitteet
Käytettäessä lisävarusteita dieselmoottorin käynnistämiseksi on
seuraavat kaksi tapausta otettava huomioon:
a) sähkökäynnistys: Laturi on asennettuna ja se palvelee tarvittaessa
moottorin toiminnalle välttämättömiä apulaitteita.:
b) muu kuin sähkökäynnistys: Jos käytetään moottorin toiminnalle
välttämättömiä sähkölaitteita, laturi asennetaan palvelemaan näitä
laitteita. Muutoin se poistetaan.:
Kummassakin tapauksessa järjestelmä, joka tuottaa ja lataa käynnis-
tykseen tarvittavan energian, asennetaan ja se toimii kuormittamatto-mana.!
M11980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 7
5.2 Säätöolosuhteet:
Säätöolosuhteet nettotehon määrittämiseksi testeissä esitetään taulu-
kossa 2.
TAULUKKO 2
Säätöolosuhteet
1 Kaasuttimen (kaasuttimien) säädöt
Säädetty valmistajan antaman tuotanto-
eritelmien mukaisesti ja käytetty ilman
lisämuutoksia tietyssä käyttösovellutuk-
sessa.2 Ruiskutuspumpun syöttöjärjestelmän säädöt
3 Sytytyksen tai ruiskutuksen ajoitus (ajoituskäyrä)4 Säätimen säädöt
5 Pakokaasunpuhdistuslaitteet
5.3 Testausolosuhteet
5.3.1. Nettotehotestin on käsitettävä ottomoottoreilla täydellä kaasulla ajosta
ja dieselmoottoreilla polttoaineen ruiskutuspumppu säädettynä täydelle
kuormitukselle, ja moottori varustettuna kuten taulukossa 1 on eritelty.
5.3.2. Suoritusarvot on saatava vakiintuneissa toimintaolosuhteissa moottorin
saadessa riittävästi palamisilmaa. Moottori on oltava sisäänajettu
valmistajan suositusten mukaisesti. Polttokammioissa saa olla karstaavain rajoitetussa määrin.
Testausolosuhteet,kuten imuilman lämpötila, on valittava niin läheltä
vertailuolosuhteita (ks. 6.2 kohta) kuin mahdollista, jotta korjaus-
kertoimen arvo voidaan minimoida.
5.3.3. Moottorin imuilman (taustapitoisuuden) lämpötila on mitattava 0,15
m:n etäisyydeltä ilmansuodattimen aukosta, tai jos ilmansuodatinta ei
käytetä, 0,15 m:n etäisyydeltä ilman imuaukosta. Lämpömittari tai
termoelementti on suojattava lämpösäteilyltä ja sen on oltava suoraanilmavirtaukseen sijoitettuna. Sen on oltava suojattuna myös poltto-aineen takaisinruiskuamiselta. On käytettävä riittävän suurta sijoitus-
paikkojen määrää, jotta saataisiin keskimääräinen imuilman lämpötila.
5.3.4. Mitään tietoa ei saa kerätä, ennen kuin vääntömomentti, nopeus ja
lämpötilat ovat pysyneet suhteellisen tasaisina vähintään yhden
minuutin ajan.
5.3.5. Moottorin kierrosnopeus ei testin tai tulosten lukemisen aikana ei saa
vaihdella valitusta nopeudesta enempää kuin ± 1 % tai ± 10 min
−1
näistä suuremman ollessa määräävä.
5.3.6. Tarkkailtu jarrukuorma, polttoaineenkulutus ja imuilman lämpötila on
rekisteröitävä samanaikaisesti, ja niiden on oltava kahden peräkkäisen
vakiintuneen arvon keskiarvo, jotka eivät jarrukuorman ja polttoaineenkulutuksen osalta vaihtele enempää kuin 2 %.
5.3.7. Jäähdytysnesteen lämpötila on moottorin ulostuloaukossa pidettävä ± 5
K:n rajoissa valmistajan ilmoittamasta ylemmästä, termostaatillasäädetystä lämpötilasta. Jos valmistaja ei ilmoita lämpötilaa, sen onoltava 353 K ± 5 K.
Ilmajäähdytteisillä moottoreilla on valmistajan ilmoittaman pisteen
lämpötilan oltava + 0/− 20 K valmistajan ilmoittamasta suurimmasta
arvosta vertailuolosuhteissa.
5.3.8. Polttoaineen lämpötila on mitattava kaasuttimen tai polttoaineruis-
kutusjärjestelmän sisäänmenokohdasta ja se on voitava pitää moottorin
valmistajan ilmoittamien arvojen rajoissa.
5.3.9. V oiteluöljyn lämpötila, mitattuna öljypohjassa tai öljynlauhduttimen,
jos sellainen on asennettu, ulostuloaukossa, on pidettävä moottorinvalmistajan ilmoittamien arvojen rajoissa.
5.3.10. Ylimääräistä säätöjärjestelmää saadaan tarpeen vaatiessa käyttää, jotta
lämpötilat pysyisivät 5.3.7, 5.3.8. ja 5.3.9 kohdassa määritellyissäarvoissa.!
M11980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 8
5.3.11. Polttoaine
Polttoaineen on oltava jokin yleisessä myynnissä oleva eikä siinä saa
olla savutusta vähentäviä lisäaineita. Kiistanalaisessa tapauksessa
vertailupolttoaineen on oltava:
a) ottomoottoreiden osalta liitteessä VI olevassa 1 kohdassa mää-
ritelty, ja
b) dieselmoottoreiden osalta liitteessä VI olevassa 2 kohdassa
määritelty
moottoriajoneuvojen ottomoottoreiden ilman pilaantumista aiheuttavi-
en kaasupäästöjen vähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädän-
nön lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 1970 annetussa direktii-vissä 70/220/ETY (
1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
direktiivillä 83/351/ETY (2).
Vaihtoehtoisesti edellä tarkoitettujen vertailupolttoaineiden asemasta
saadaan käyttää myös CEC:ssä (3) määriteltyä CEC-RF-08-A-85
(ottomoottoreille lyijyttömänä polttoaineena) tai CEC-RF-03-A-84(puristussytytysmoottoreille) vertailupolttoainetta valmistajan harkin-
nan mukaan.
5.4 Testausmenettely
Mittaukset on otettava riittävän monella moottorin kierrosnopeudella,
jotta voitaisiin määritellä moottorin tehokäyrä oikein, kokonaanvalmistajan suosittelemien korkeimman ja matalimman moottorin
nopeuden välillä. Tässä nopeusalueessa on oltava kierrosnopeus, jolla
moottori saavuttaa suurimman tehonsa. Jokaisella nopeudella onmääriteltävä vähintään kahden vakiintuneen mittauksen keskiarvo.
5.5 Savukaasuindeksin mittaaminen
Dieselmoottoreiden osalta testin aikana on tutkittava pakokaasut, jotta
voitaisiin todeta, että ne ovat neuvoston direktiivin 72/306/ETY (
4)
liitteessä VI määrättyjen vaatimusten mukaiset.
5.6 Kirjattavat tiedot
Kirjattavat tiedot esitetään lisäyksessä 1.
6 TEHON KORJAUSKERTOIMET
6.1 Määritelmä
Tehon korjauskerroin on kerroin, jonka avulla määritetään moottorin
teho 6.2 kohdassa tarkoitetuissa ilmaston vertailuolosuhteissa:
Po=α.P
jossa
Poon korjattu teho (ts. teho vertailuilmasto-olosuhteissa),
αon korjauskerroin ( αataiαd),
P on mitattu teho (testiteho).
6.2 Ilmastolliset vertailuolosuhteet
6.2.1. Lämpötila (To): 298 K (25 °C)
6.2.2. Kuivapaine (pso): 99 kPa
Huomautus: Kuivapaine perustuu kokonaispaineeseen 100 kPa ja
vesihöyryn paineeseen 1 kPa.
6.3 Testin ilmasto-olosuhteet
Ilmasto-olosuhteiden on testin aikana oltava seuraavat:
6.3.1. Lämpötila (T)!M1
(1) EYVL N:o L 76, 6.4.1970, s. 1
(2) EYVL N:o L 197, 20.7.1983, s. 1
(3) V oitelu- ja polttoaineiden suoritustestien kehittelyn Euroopan yhteistyöneuvosto.
(4) EYVL N:o L 190, 20.8.1972, s. 11980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 9
Ottomoottoreiden osalta 288 K 4T4308 K
Dieselmoottoreiden osalta 283 K 4T4313 K.
6.3.2. Paine (ps)
80 kPa 4ps4110 kPa.
6.4 korjauskertoimien αajaαdmäärittäminen (1)
6.4.1. V apaasti hengittävät tai ahdetut ottomoottorit — kerroin αa:
αa99
Ps12T
29806(2)
jossa
T on moottorin imuilman absoluuttinen lämpötila Kelvineinä (K);P
son ilmakehän kokonaiskuivapaine kilopascaleina (kPa), toisin
sanoen ilmanpaine, josta on vähennetty vesihöyryn paine.
Olosuhteet, joita laboratorion on noudatettava.Jotta testi olisi hyväksyttävä, korjauskertoimen α
aon oltava:
0,934αa41,07
Jos nämä rajat ylitetään, oikea arvo on ilmoitettava ja testausolosuhteet
(lämpötila ja paine) on ilmoitettava täsmällisesti testausselosteessa.
6.4.2. Dieselmoottori — kerroin αd
Tehonkorjauskerroin αddieselmoottoreille tasaisella polttoaineenku-
lutuksella saadaan soveltamalla kaavaa:
αd=( f a)fm
jossa
faon ilmastokerroin;
fmon jokaiselle moottorityypille ja säädölle ominainen kerroin.
6.4.2.1. Ilmastokerroin f a
Tämä kerroin osoittaa ympäristöolosuhteiden (paine, lämpötila ja
kosteus) vaikutuksen moottorin imemään ilmaan. Ilmastokerroinkaava
vaihtelee moottorityypeittäin.
6.4.2.1.1. Vapaasti hengittävät tai mekaanisesti ahdetut moottorit
fa99
PsT
29807
6.4.2.1.2. Turboahdetut moottorit imuilman jäähdytyksellä tai ilman sitä.
fa99
Ps07T
29815
6.4.2.2. Moottorikerroin f m
fmon q c:n funktio (polttoainevirtaus korjattu) seuraavasti:
fm= 0,036.qc− 1,14
jossa
qc= q/r
jossa
q on polttoainevirtaus milligrammoina kierrosta ja imettyä kokonais-
tilavuutta kohden (mg/(litra.sykli))
r on kompressorin ulostulon ja sisäänmenon painesuhde (r = 1,
vapaastihengittävillä moottoreilla).
Tämä kaava on hyväksyttävä q c:n tulosvälillä 40 mg/(litra.kierros) ja
65 mg/(litra.sykli).
Pienemmille q c:n arvoille kuin 40 mg/(litra.sykli) otetaan käyttöön
fm:n vakioarvo 0,3 (f m= 0,3).!M1
(1) Testit voidaan suorittaa ilmastoiduissa testaushuoneissa, joissa ilmastollisia olosuhteita
voidaan valvoa.
(2) Jos moottorit on varustettu automaattisella ilmanlämpötilan säädöllä ja jos laite on
sellainen, että täydellä kuormalla 25 °C:n lämpötilassa, lämmitettyä ilmaa ei lisätä, testion suoritettava siten, että laite on kokonaan suljettuna. Jos laite on toiminnassa vielä 25
°C:ssa, testi suoritetaan siten, että laite toimii tavanomaisesti ja lämpötilatermin
eksponentti korjauskertoimessa oletetaan nollaksi (ei lainkaan lämpötilankorjausta).1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 10
Suuremmille q c:n arvoille kuin 65 mg/(litra.sykli) otetaan käyttöön
fm:n vakioarvo 1,2 (f m= 1,2) (ks. kuva):
6.4.2.3. Olosuhteet, joita laboratorion on noudatettava.
Jotta testi voidaan hyväksyä, korjauskertoimen αdon oltava
0,94αd41,1
Jos nämä rajat ylitetään, korjattu arvo on ilmoitettava, ja testausolo-
suhteet (lämpötila ja paine) on ilmoitettava täsmällisesti testausselos-
teessa.
7 TESTAUSSELOSTE
Testausselosteessa on oltava mittaustulokset ja kaikki nettotehon
määrittelemiseksi tarvittavat laskelmat, jotka esitetään liitteessä II,sekä kaikki moottorin ominaisuudet, jotka esitetään tämän liitteen
lisäyksessä 1 tai 2.
8 ETY -TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENNUS
8.1 Ajoneuvotyypit, jotka on muutettu käyttämään lyijytöntä poltto-
ainetta
8.1.1 Direktiivin 85/210/ETY määrittelyn mukaisesti yksinomaan lyijytöntä
bensiiniä käyttämään muutettujen tai säädettyjen ajoneuvotyyppientyyppihyväksyntää laajennetaan, jos muutetut ajoneuvot täyttävätseuraavat vaihtoehtoiset vaatimukset:
8.1.1.1 valmistajan on näytettävä, että muutetun ajoneuvon moottorin teho on
alkuperäisellä hyväksytyllä ajoneuvotyypillä määritetyissä 9.2 kohdas-sa tarkoitetuissa tuotannon vaatimustenmukaisuuden täyttävissä raja-arvoissa. Tällöin tyyppihyväksyntää laajennetaan alkuperäisen tyyppi-
hyväksynnän tehoarvolla, tai
8.1.1.2 valmistajan on ilmoitettava moottorin tehon muutettu arvo, jonka on
oltava pienempi kuin alkuperäisellä tyyppihyväksytyllä ajoneuvollamitattu arvo. Tällöin tyyppihyväksyntää laajennetaan soveltamallailmoitettuja tehoarvoja.
8.2 Muulla tavoin muutetut ajoneuvotyypit
Muut, tämän liitteen lisäyksissä 1 tai 2 lueteltuihin ominaisuuksiin
tehdyt, moottoria koskevat muutokset on ilmoitettava toimivaltaiselleviranomaiselle. Kyseinen viranomainen voi tämän jälkeen joko:
8.2.1 katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla ole merkittävää vaikutusta moottorin
tehoon, tai
8.2.2 vaatia moottorin tehoa uudelleen määritettäväksi tarpeellisiksi katsot-
tavin testein.!
M1
!M21980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 11
9 NETTOTEHON MITTAUS JA SALLITUT POIKKEAMA T
9.1 Valmistajan moottorityypille ilmoittama nettoteho on hyväksyttävä, jos
se ei poikkea enempää kuin ± 2 %:a enimmäistehosta eikä enempääkuin ± 4 %:a muissa tehokäyrän mittauspisteissä saaduista arvoistamoottorin käyntinopeuspoikkeaman ollessa ± 1,5 % - arvoista, jotka
tyyppihyväksyntätestejä suorittava tutkimuslaitos on mitannut tes-
tattavasta moottorista.
9.2 Tuotannon vaatimustenmukaisuutta tarkastettaessa moottorin teho on
testeissä mitattava kahdella moottorin nopeudella S 1 ja S 2, jotkavastaavat tyyppihyväksytyn ajoneuvon enimmäistehon ja enimmäis-vääntömomentin mittauspisteitä. Näillä kahdella nopeudella, joissa
sallitaan ± 5 %:a vaihtelu, nopeusalueilla S 1 ± 5 % ja S 2 ± 5 %
vähintään yhdessä pisteessä mitattu nettoteho ei saa poiketa enempääkuin 5 % tyyppihyväksyntätesteissä mitatusta arvosta.!
M21980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 12
Lisäys 1
!B1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 13
!B1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 14
!B1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 15
!B1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 16
Lisäys 2
!B1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 17
!B1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 18
!B1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 19
!B1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 20
LIITE II
!B1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 21
!B1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 22
!B1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 23
!B1980L1269 — FI — 25.07.1989 — 002.001 — 24