1538/91 - - - I
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
KOMISSION ASETUS (ETY) N:o 1538/91,
annettu 5 päivänä kesäkuuta 1991,
siipikarjanlihan kaupan pitämisen vaatimuksista annetun neuvoston asetuksen (ETY)
N:o 1906/90 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä
(EYVL N:o L 143, 7.6.1991, s. 11)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
Komission asetus (ETY) N:o 2988/91, annettu 11 päivänä lokakuuta 1991 L 284 26 12.10.1991
Komission asetus (ETY) N:o 315/92, annettu 10 päivänä helmikuuta 1992 L 34 23 11.2.1992Komission asetus (ETY) N:o 1980/92, annettu 16 päivänä heinäkuuta 1992 L 198 31 17.7.1992Komission asetus (ETY) N:o 2891/93, annettu 21 päivänä lokakuuta 1993 L 263 12 22.10.1993Komission asetus (EY) N:o 1026/94, annettu 2 päivänä toukokuuta 1994 L 112 32 3.5.1994Komission asetus (EY) N:o 3239/94, annettu 21 päivänä joulukuuta 1994 L 338 48 28.12.1994Komission asetus (EY) N:o 2390/95, annettu 11 päivänä lokakuuta 1995 L 244 60 12.10.1995Komission asetus (EY) N:o 205/96, annettu 2 päivänä helmikuuta 1996 L 27 6 3.2.1996Komission asetus (EY) N:o 1000/96, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1996 L 134 9 5.6.1996
1538/91 - - - I
IKOMISSION ASETUS (ETY) N:o 1538/91,
annettu 5 päivänä kesäkuuta 1991,
siipikarjanlihan kaupan pitämisen vaatimuksista annetun neuvoston asetuksen (ETY)
N:o 1906/90 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopi-muksen,
ottaa huomioon siipikarjanlihan kaupan pitämisen vaati-
muksista 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston
asetuksen (ETY) N:o 1906/90 (
1) ja erityisesti sen 9 arti-
klan,
sekä katsoo, että
asetuksessa (ETY) N:o 1906/90 säädetään siipikarjanlihan
kaupan pitämisen vaatimuksista, joiden soveltaminen edel-
lyttää sellaisten säännösten antamista, jotka koskevat erityi-
sesti edellä mainitun asetuksen soveltamisalaan kuuluviensiipikarjanlihan ruhojen, niiden osien ja muiden eläimenosi-
en määrittelyä, luokittelua rakenteen, ulkonäön ja painon
mukaan, esillepanoa, kyseisten tuotteiden myyntinimikkeen
merkitsemistä, jäähdytysmenetelmiä ja siipikarjan tuotanto-
tapaa ilmaisevia vapaaehtoisia mainintoja, tietyn tyyppisen
siipikarjanlihan säilytys- ja kuljetusolosuhteita ja säännöllis-
tä valvontaa, jolla varmistetaan kyseisten säännösten yh-
denmukainen soveltaminen yhteisössä,
siipikarjan kaupan pitäminen rakenteeseen ja ulkonäköön
perustuvina ryhminä edellyttää, että määritellään ruhon laji,
ikä ja esillepano sekä palojen anatominen rakenne ja sisäl-
tö; ”Foie gras” -nimiselle tuotteelle on laadittava täsmälliset
kaupan pitämisen vähimmäisvaatimukset, koska sen korkean
hinnan vuoksi voi esiintyä väärinkäytöksiä,
näitä vaatimuksia ei tarvitse soveltaa tiettyihin tuotteisiin
tai esillepanoihin, joilla on ainoastaan paikallinen tai muu-
ten rajoitettu merkitys; tällaisten tuotteiden myyntinimik-
keet eivät kuitenkaan saa johtaa kuluttajaa harhaan niin,
että tämä sekoittaa nämä tuotteet tuotteisiin, joihin sovelle-
taan mainittuja vaatimuksia; näitä vaatimuksia on sovellet-
tava myös täydentäviin kuvaileviin ilmaisuihin, joita käyte-
tään määrittelemään kyseisten tuotteiden nimityksiä,
(1) EYVL N:o L 173, 6.7.1990, s. 1
1538/91 - - - I
IIsäilytys- ja käsittelylämpötilalla on erittäin suuri merkitys
korkeiden laatuvaatimusten ylläpitämiselle; tämän vuoksi
jäähdytetylle siipikarjanlihalle on syytä säätää vähimmäis-
säilytyslämpötila,
tämän asetuksen säännöksiä ja erityisesti sen valvontaa ja
noudattamista koskevia säännöksiä on sovellettava yhden-
mukaisesti koko yhteisön alueella; näitä tarkoituksia varten
annettavien yksityiskohtaisten sääntöjen on myös oltava yh-
denmukaiset; tämän vuoksi on syytä laatia yhteiset säännöt
näytteenottomenettelyjen ja poikkeamien osalta,
kuluttajalle on annettava riittävästi yksiselitteistä ja puolu-
eetonta tietoa kaupan pidettävistä tuotteista, ja tuotteiden
vapaa liikkuvuus yhteisössä on taattava, minkä vuoksi olisi
varmistettava, että siipikarjanlihan kaupan pitämisen vaati-
muksissa otetaan mahdollisimman paljon huomioon tietty-
jen tuotteiden pakkaamista valmispakkauksiin painon tai ti-
lavuuden mukaan koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännönlähentämisestä 20 päivänä tammikuuta 1976 annetun neu-
voston direktiivin 76/211/ETY (
1), sellaisena kuin se on
muutettuna direktiivillä 78/891/ETY (2), säännökset,
merkinnöissä sallittuja vapaaehtoisia mainintoja ovat jääh-
dytysmenetelmää tai siipikarjan tuotantotapaa koskevat
maininnat; kuluttajan suojaamiseksi tuotantotavan merkit-
semisen edellytyksenä on oltava täsmällisten hoito-olosuh-
teita ja teurasiän tai ruokintakauden ja tiettyjen rehun ai-
neosien määrän ilmoittamisen määrällisiä raja-arvoja
koskevien vaatimusten noudattaminen,
komission on suotavaa valvoa pysyvästi näiden säännösten
mukaisesti annettujen kansallisten säännösten sopusointui-
suutta yhteisön oikeuden kanssa, kaupan pitämisen vaati-
mukset mukaan lukien; on erityisesti syytä säätää sellaisten
yritysten rekisteröinnistä ja määräaikaisista tarkastuksista,
jotka saavat käyttää tiettyjä siipikarjan tuotantotapoja tar-
koittavia ilmaisuja; kyseiset yritykset olisi tämän vuoksi vel-
voitettava pitämään yksityiskohtaista kirjanpitoa tätä tarkoi-
tusta varten,
(1) EYVL N:o L 46, 21.2.1976, s. 1
(2) EYVL N:o L 311, 4.11.1978, s. 21
1538/91 - - - I
IIInäiden tarkastusten erityisen luonteen vuoksi jäsenvaltion
toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa ne pätevien ja asi-
anmukaisesti kelpuutettujen ja hyväksyttyjen riippumatto-
mien toimielinten tehtäväksi, sanotun kuitenkaan rajoitta-
matta aiheellista valvontaa ja suojatoimenpiteitä,
kolmansien maiden toimijat voivat haluta käyttää jäähdy-
tysmenetelmää ja siipikarjan tuotantotapaa koskevia vapaa-
ehtoisia mainintoja; tätä varten on syytä antaa tarvittavat
komission laatimaan luetteloon merkityt säännökset, jollei
kyseisen kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen an-
tamasta kelpuutuksesta muuta johdu, ja
tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siipikarjanlihan
ja munien hallintokomitean lausunnon mukaiset,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1538/91 - - - I
11a r t i k l a
Asetuksen (ETY) N:o 1906/90 1 artiklan 2 kohdassa mai-
nitut tuotteet määritellään seuraavasti.
1.Siipikarjan ruhot
a) KANAT (Gallus domesticus)
— kananpoika, broileri: lintu, jonka rintalas-
tan kärki on taipuisa (luutumaton),
— kukko, kana, keittokana: lintu, jonka rinta-
lastan kärki on jäykkä (luutunut),
— salvukukko: nuori kukko, joka on kirurgisesti
kastroitu ennen sukukypsyysikää ja teurastettu
aikaisintaan 140 päivän iässä; salvamisen jäl-
keen salvukukoilla on täytynyt olla vähintään
77 päivän pituinen lihottamiskausi,
— nuori kanan- tai kukonpoika: lintu, jonka
ruhon paino on vähemmän kuin 650 grammaa
(ilman sivutuotteita, päätä ja jalkoja); 651–750gramman painoisia lintuja voidaan nimittää
‘poikasiksi’, jos teurastusikä ei ylitä 28 päivää.
Jäsenvaltiot voivat soveltaa 11 artiklan sään-
nöksiä tämän teurastusiän tarkistamiseen,
b) KALKKUNAT (Meleagris gallopavo dom.)
— (nuori) kalkkuna: lintu, jonka rintalastan
kärki on taipuisa (luutumaton),
— kalkkuna: lintu, jonka rintalastan kärki on jä-
ykkä (luutunut);
c) ANKAT JA SORSAT (Anas platyrhynchos dom.,
cairina muschata) , myskisorsa-ankat (edellisten ris-
teytys)
— (nuori) ankka tai ankanpoikanen,
(nuori) myskisorsa, (nuori)
myskisorsa-ankka: lintu, jonka rintalastan
kärki on taipuisa (luutumaton),
— ankka, myskisorsa, myskisorsa-ankka: lin-
tu, jonka rintalastan kärki on jäykkä (luutunut),1538/91
1000/96
2891/93
1538/91
2891/93
1538/91 - - - I
2d) HANHET (Anser anser dom.)
— (nuori) hanhi tai hanhenpoikanen: lintu,
jonka rintalastan kärki on taipuisa (luutuma-
ton). Ruhoa peittävä rasvakerros on ohut tai
kohtalaisen ohut; nuoren hanhen rasvan väri
voi olla erikoisravinnon mukainen,
— hanhi: lintu, jonka rintalastan kärki on jäykkä
(luutunut); kohtalaisen paksu tai paksu rasva-
kerros peittää ruhoa joka puolelta;
e) HELMIKANAT (Numida meleagris domesticus)
— (nuori) helmikana: lintu, jonka rintalastan
kärki on taipuisa (luutumaton),
— helmikana: lintu, jonka rintalastan kärki on
jäykkä (luutunut).
Tässä asetuksessa edellä mainittujen ilmaisujen eri su-
kupuolta ilmaisevia rinnakkaismuotoja pidetään kysei-
siä ilmaisuja vastaavina.
2.Siipikarjan palat
a) Puolikas: ruhon puolikas, joka on saatu leikkaa-
malla ruho pitkittäissuunnassa rintalastan ja selkä-
rangan läpi;
b) Neljännes: taka- tai etuneljännes, joka on saatu
leikkaamalla puolikas poikittaissuunnassa,
c) Erottamattomat takaneljännekset: kummat-
kin takaneljännekset ja niitä yhdistävä osa selkää,
joko peränipukan kanssa tai ilman;
d) Rintapala: Rintalasta ja sen molemmanpuoliset
kylkiluut, tai niiden osa, ja niitä ympäröivä lihaksis-
to. Rintapala voi koostua joko molemmista tai toi-
sesta rintapuoliskosta;
e) Koipi-reisipala: reisi-, sääri- ja pohjeluu yhdessä
niitä ympäröivän lihaksiston kanssa. Molemmat
leikkausviillot on tehtävä nivelestä;
f) Koipi-reisipala, jossa on kiinni osa selkää: vii-
meksi mainitun paino ei saa olla suurempi kuin
25 prosenttia palan painosta,
g) Reisi: reisiluu yhdessä sitä ympäröivän lihaksiston
kanssa. Molemmat leikkausviillot on tehtävä nive-
lestä;
h) Koipi: sääri- ja pohjeluu yhdessä niitä ympäröivän
lihaksiston kanssa. Molemmat leikkausviillot on
tehtävä nivelestä;1538/91
2891/93
1538/91
2891/93
1538/91
1538/91 - - - I
3i) Siipi: olka-, kyynär- ja värttinäluu yhdessä niitä
ympäröivän lihaksiston kanssa. Siiven kärki siihen
kuuluvine kämmenluineen voidaan tarvittaessa
poistaa. Kalkkunan siiven olkaluu tai kyynär- ja
värttinäluut niitä ympäröivine lihaksineen voivat ol-
la erikseen. Leikkausviillot on tehtävä nivelestä;
j) Erottamattomat siivet: molemmat siivet ja niitä
yhdistävä osa selkää, viimeksi mainitun paino ei
saa olla suurempi kuin 45 prosenttia koko palan
painosta;
k) Rintafilee: luuton eli ilman rintalastaa ja kylkilui-
ta oleva rintalihaksisto, joko molemmat puolet yh-
dessä tai erikseen. Kalkkunan rintafilee saa käsittää
ainoastaan syvän pektoraalilihaksen;
l) Rintafilee solisluun kanssa: rintafilee ilman
nahkaa solisluun ja rintalastan rustoisen osan kans-
sa, solisluun ja ruston paino ei saa olla suurempikuin 3 prosenttia palan painosta.
m) Rintaliha (“magret, maigret”): tämän artiklan
3 kohdassa tarkoitettu ankan ja hanhen rintafilee,
joka sisältää nahan ja rintalihasta peittävän ihona-
laisen rasvan, ilman syvää rintalihasta.
Edellä e, g ja h alakohdassa lueteltujen tuotteiden
osalta virkkeen osa “leikkausviillot tulee tehdä nive-
lestä” tarkoittaa, että leikkausviillot on tehtävä niveliä
rajoittavien kahden viivan välistä liitteessä I a olevan
graafisen esityksen mukaisesti.
Tuotteissa, jotka on lueteltu e, g ja h alakohdassa, leik-kausviillot saa tehdä läheltä niveltä 31 päivään joulu-
kuuta 1991.
Tuotteet, jotka on lueteltu d - k alakohdassa, saavat
olla joko ilman nahkaa tai nahan kanssa. Jos d - j ala-
kohdassa mainitut tuotteet ovat ilman nahkaa, tai jos
mainittu k alakohdassa mainitussa tuotteessa on nahka,
siitä on mainittava tuotteen merkinnöissä neuvoston di-
rektiivin 79/112/ETY (
3) 1 artiklan 3 kohdan a alakoh-
dan mukaisesti.
(3) EYVL N:o L 33, 8.2.1979, s. 11538/91
2891/93
1538/91
1538/91 - - - I
43.Rasvainen maksa (”Foie gras”)
Hanhen tai ankkalajien cairina muschata tai c.m.
¢Anas platyrachos maksa, kun lintuja on ruokittu niin,
että tuloksena on maksasolujen rasvoittuminen ja mak-
san liikakasvu.
Linnuista, joista tällaiset maksat poistetaan, on veri las-
kettava täydellisesti, ja maksojen on oltava väriltään ta-
saiset.
Maksojen on oltava seuraavan painoiset:
— ankkojen maksan nettopainon on oltava vähintään
300 grammaa,
— hanhien maksan nettopainon on oltava vähintään
400 grammaa.
1aa r t i k l a
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
’kaupan pitämisellä’ tavaran hallussa pitämistä tai esille
panemista myyntiä varten, myyntiin asettamista, myyntiä ja
toimittamista tai mitä tahansa muuta kaupan pitämisen
muotoa,
’erällä’ saman lajin, tyypin ja luokan samalla tavoin valmis-
tettua, samasta teurastamosta tai leikkaamosta tulevaa ja
samaan paikkaan sijoitettua siipikarjanlihaa, joka on tarkas-
tettava. Jäljempänä olevien 8 artiklan ja liitteiden V ja VI
tavoitteita varten erään sisältyy ainoastaan samaan nimellis-
painoluokkaan kuuluvia valmispakkauksia.
2a r t i k l a
1. Siipikarjan ruhojen kaupan pitäminen tämän asetuk-
sen säännösten mukaisesti edellyttää niiden esillepanoa
myyntiä varten seuraavissa muodoissa:
— osittain suolistettuina (”effilé”, ”roped”),
— muiden eläimenosien kanssa,— ilman muita eläimenosia.
Voidaan lisätä sana ’suolistettuina’.
2. Osittain suolistetut ruhot ovat ruhoja, joista ei ole
poistettu sydäntä, maksaa, keuhkoja, lihasmahaa, kupua ja
munuaisia.
3. Jos eläimen päätä ei poisteta, henkitorvi, ruokatorvi jakupu saavat jäädä ruhoon.1538/91
2390/95
1538/91
2891/93
1538/91
2390/95
1538/91
2891/93
1538/91 - - - I
54. Muihin eläimenosiin kuuluvat ainoastaan seuraavat
elimet:
Sydän, kaula, lihasmaha ja maksa sekä kaikki muut sellai-
set elimet, joita pidetään syötäväksi kelpaavina sillä mark-
kina-alueella, jonka kuluttajille tuote on tarkoitettu. Mak-
soista on poistettava sappirakko, lihasmahasta on
poistettava sarveiskalvo ja lihasmahan sisältö. Sydän saa
olla joko ilman sydänpussia tai sen kanssa. Jos kaula on
kiinni ruhossa, sitä ei pidetä muuna eläimenosana.
Jos jokin näistä neljästä elimestä ei tavallisesti sisälly kau-
pan pidettävään ruhoon, sen puuttumisesta on mainittava
pakkausmerkinnässä.
3a r t i k l a
1. Tässä asetuksessa tarkoitettuja tuotteita saa myydä di-
rektiivin 79/112/ETY 3 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan mu-
kaisesti 1 artiklassa mainituilla nimikkeillä sekä liitteessä I
esitetyillä vastaavilla muiden yhteisön kielten ilmaisuilla,
joita on täydennettävä viittaamalla
— kokonaisten ruhojen osalta johonkin 2 artiklan 1 koh-
dassa mainittuun esillepanoon,
— siipikarjan palojen osalta kyseiseen lajiin.
2. Edellä 1 artiklan 1 ja 2 alakohdassa mainittuja nimik-
keitä voidaan täydentää muilla ilmaisuilla, jos ne eivät joh-
da kuluttajaa merkittävästi harhaan eikä niitä erityisesti se-
koiteta 1 artiklan 1 ja 2 alakohdassa mainittuihin muihin
tuotteisiin tai 10 artiklassa säädettyihin mainintoihin.
4a r t i k l a
Muita kuin 1 artiklassa määriteltyjä tuotteita voidaan pitää
kaupan yhteisössä ainoastaan sellaisilla nimikkeillä, jotka
eivät johda kuluttajaa merkittävästi harhaan niin, että ne
voidaan sekoittaa 1 artiklassa tarkoitettuihin tuotteisiin tai
10 artiklassa säädettyihin mainintoihin.1538/91
1538/91 - - - I
65a r t i k l a
Seuraavia lisäsäännöksiä sovelletaan asetuksen (ETY)
N:o 1906/90 2 artiklan 6 kohdassa määriteltyyn jäädytet-
tyyn siipikarjanlihaan.
Tässä asetuksessa tarkoitetun jäädytetyn siipikarjanlihan
lämpötilan on oltava vakaa ja pysyttävä tuotteen kaikissa
kohdissa - - -12oC:na tai alhaisempana, jolloin kuitenkin sal-
litaan lyhytaikainen enintään 3oC : nl ä m p ö t i l a nn o u s u .T ä -
mä tuotteen lämpötilan poikkeama hyvän säilytys- ja jake-
lutavan mukaisesti tapahtuvassa paikallisessa jakelussa ja
vähittäismyyntipaikan lihatiskissä.
6a r t i k l a
1. Tässä asetuksessa tarkoitettujen siipikarjan ruhojen ja
palojen on täytettävä seuraavat vähimmäisvaatimukset, jot-
ta ne voidaan luokitella A- tai B-luokkaan. Niiden on olta-
va:
— kokonaisia, esillepano huomioon ottaen,
— puhtaita, vailla vieraita aineita, likaa ja verta,
— vailla vieraita hajuja,
— vailla näkyviä veritahroja, jolloin kuitenkin pienet, tus-
kin havaittavat tahrat sallitaan,
— vailla esiin työntyviä katkenneita luita,— vailla suuria ruhjeita.
Tuoreessa siipikarjanlihassa ei saa olla jälkiä aikaisemmasta
jäätymisestä.
2. Siipikarjan ruhojen ja palojen on lisäksi täytettävä
seuraavat vaatimukset, jotta ne voidaan luokitella A-luok-
kaan:
— rakenteen on oltava hyvä. Lihan on oltava täyteläistä;
rinnan on oltava hyvin kehittynyt, leveä, pitkä ja lihai-
nen, ja jalkojen on oltava lihaiset. Kananpoikien, nuori-
en ankkojen tai ankanpoikien ja kalkkunoiden rinnan,
selän ja reisien on oltava ohuen, tasaisen rasvakerrok-
sen peittämät. Kukoilla, kanoilla, ankoilla ja nuorilla
hanhilla sallitaan paksumpi rasvakerros. Hanhien koko
ruhon on oltava kohtalaisen tai paksun rasvakerroksen
peittämät,1538/91
1538/91 - - - I
7— rinnassa, jaloissa, selässä, jalkojen nivelten alueella ja
siivenkärjissä sallitaan muutama pieni höyhen, höyhen-
tuppi (sulan tuppi) tai karva (rihmamainen sulka). Ku-
koilla, keittokanoilla, ankoilla, kalkkunoilla ja hanhilla
sallitaan muutama höyhen myös ruhon muissa osissa,
— pieni määrä vaurioita, ruhjeita ja värjääntymistä salli-
taan, jos ne ovat vähäisiä ja lieviä, ja jollei niitä esiinny
rinnassa tai jaloissa. Siivenkärki saa puuttua. Siivenkär-
kien ja höyhenjuurituppien lievä punoitus sallitaan,
— pakastetussa tai syväjäädytetyssä siipikarjassa ei saa olla
merkkejä jääpoltteesta (1), paitsi jos ne ovat satunnaisia,
vähäisiä ja lieviä eivätkä esiinny rinnassa tai jaloissa.
7a r t i k l a
1. Päätökset, jotka johtuvat 1, 2 ja 6 artiklan noudatta-
matta jättämisestä, voivat koskea ainoastaan tämän artiklan
säännösten mukaisesti tarkastettua kokonaista erää.
(1) Jääpolte: (laatua heikentävässä mielessä) paikallinen palau-
tumaton ihon ja/tai lihan kuivuminen, joka voi ilmetä seu-raavanlaisina muutoksina:
— alkuperäisen värin muuttuminen (yleensä väri vaale-
nee) tai
— maun tai hajun muuttuminen (mauton tai eltaantunut)
tai
— koostumuksen muuttuminen (kuiva, sienimäinen).1538/91
2891/93
poistettu
1538/91 - - - I
83. Seuraavan suuruinen näyte otetaan satunnaisesti kus-
takin 1 artiklassa mainitusta tuotteesta jokaisesta teurasta-
mossa, leikkaamossa taikka tukku- tai vähittäismyyntivaras-
tossa tarkastettavasta erästä, tai kun kyseessä on tuonti
kolmansista maista, tulliselvityksen yhteydessä:
Virheellisten yksiköiden sallittu
lukumäärä
Erän kokoNäytteiden
määrä
Yhteensä1 artiklan 1 (*)
ja 3 kohdan ja
6a r t i k l a n
1k o h d a n
osalta
1 2 3 4
100 - - - 500 30 5 2
501 - - - 3 200 50 7 3
>3 200 80 10 4
(*) Sallittu poikkeama kunkin lajin osalta, eikä eri lajien välillä.
4. Tarkastettaessa A-luokkaan kuuluvaa siipikarjanlihae-
rää sovelletaan 3 kohdan taulukon sarakkeessa 3 tarkoitet-
tua kokonaispoikkeamaa. Nämä virheelliset yksiköt voivat
käsittää rintafileen ollessa kyseessä myös fileitä, jotka sisäl-
tävät enintään 2 prosenttia rustoa (rintalastan taipuisa kär-
ki).
Niiden virheellisten yksikköjen lukumäärä, jotka eivät ole
1 artiklan 1 ja 3 kohdan ja 6 artiklan 1 kohdan säännösten
mukaisia, ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin 3 kohdassa
olevan taulukon sarakkeessa 4 ilmoitetut luvut.
Edellä olevan 1 artiklan 3 kohdan osalta mitään virheellis-
tä yksikköä ei sallita, ellei sen paino ole vähintään 240
grammaa ankanmaksan osalta tai vähintään 385 grammaa
hanhenmaksan osalta.
5. Tarkastettaessa B-luokkaan kuuluvaa siipikarjanlihae-
rää saa virheellisten yksiköiden määrä olla kaksinkertainen.
6. Jos tarkastettavaa erää ei hyväksytä, valvovan toimieli-
men on kiellettävä sen kaupan pitäminen, tai jos erä tuo-
daan kolmansista maista, sen maahantuonti, kunnes osoite-
taan, että se on saatettu vastaamaan 1 ja 6 artiklan
säännöksiä.1538/91
2891/93
1538/91
1538/91 - - - I
98a r t i k l a
1. Direktiivin 76/211/ETY 2 artiklan mukaisesti valmiiksi
pakattu jäädytetty tai pakastettu siipikarjanliha voidaan
asetuksen (ETY) N:o 1906/90 3 artiklan 3 kohdan mukai-
sesti luokitella painoluokittain.
Valmispakkaukset voivat olla:
— valmispakkauksia, joissa on yksi siipikarjan ruho,
tai
— valmispakkauksia, jotka sisältävät yhden tai useampia
1 artiklassa määriteltyjä samaan tyyppiin ja lajiin kuulu-
van siipikarjan paloja.
2. Kaikissa valmispakkauksissa on oltava merkintä “ni-
mellispaino” tuotteen painosta, joka pakkauksissa on oltava
3 ja 4 kohdan säännösten mukaisesti.
3. Jäädytetyn tai pakastetun siipikarjanlihan valmispak-
kaukset voidaan luokitella nimellispainon perusteella seu-
raavasti:
—r u h o t :
— < 1 100 grammaa: luokat 50 gramman välein
(1 050–1 000–950 ja niin edelleen),
— 1 100– < 2400 grammaa: luokat 100 gramman vä-
lein (1 100–1 200–1 300 ja niin edelleen),
—²2 400 grammaa: luokat 200 gramman välein
(2 400–2 600–2 800 ja niin edelleen),
— palat:
— < 1 100 grammaa: luokat 50 gramman välein
(1 050–1 000–950 ja niin edelleen),
—²1 100 grammaa: luokat 100 gramman välein
(1 100–1 200–1 300 ja niin edelleen).
4. Edellä 1 kohdassa mainitut valmispakkaukset on val-
mistettava niin, että ne täyttävät seuraavat vaatimukset:
— tosiasiallinen sisältö ei saa olla keskimäärin pienempi
kuin nimellispaino,
— niiden valmispakkausten osuuden, joiden negatiivinen
virhe on suurempi kuin 9 kohdassa säädetty suurin sal-
littu negatiivinen virhe, on oltava riittävän pieni, jotta
valmispakkauserä täyttää 10 kohdassa määriteltyjen tar-
kastusten vaatimukset,
— valmispakkauksia, joiden negatiivinen virhe on suurem-
pi kuin kaksi kertaa 9 kohdassa säädetty suurin sallittu
negatiivinen virhe, ei saa pitää kaupan.1980/92
1538/91 - - - I
10Tässä asetuksessa sovelletaan direktiivin 76/211/ETY liit-
teessä I vahvistettuja nimellispainon, tosiasiallisen sisällön
ja negatiivisen virheen määritelmiä.
5. Jäädytetyn tai pakastetun siipikarjanlihan pakkaajan
tai maahantuojan vastuuseen ja toimivaltaisen viranomaisen
suorittamiin tarkastuksiin sovelletaan direktiivin
76/211/ETY liitteessä I olevaa 4, 5 ja 6 kohdan säännöksiä
soveltuvin osin.
6. Valmispakkaukset tarkistetaan otantamenettelyä käyt-
täen kahdessa osassa:
— näytteen jokaisen valmispakkauksen tosiasiallinen sisäl-
tö tarkastetaan,
— näytteen valmispakkausten tosiasiallisen sisällön keski-
arvo tarkastetaan.
Valmispakkauserää pidetään hyväksyttävänä, jos molempien
tarkastusten tulokset täyttävät 10 ja 11 kohdassa määritel-
lyt hyväksymisperusteet.
7. Erän muodostavat kaikki ne valmispakkaukset, joilla
on sama nimellispaino, ja jotka ovat samaa mallia ja samaa
tuotantoa ja jotka on pakattu samassa paikassa ja tarkoitet-
tu tarkastettaviksi.
Erän kokoa rajoittavat seuraavat säännöt:
— kun valmispakkaukset tarkastetaan pakkauslinjan lopus-
s a ,e r ä nk o k oo ns a m ak u i np a k k a u s l i n j a ne n i m m ä i s t e -
ho tunnissa, ilman eräkokoon liittyviä rajoituksia,
— muissa tapauksissa eräkoko on rajoitettava 10 000 val-
mispakkaukseen.
8. Seuraavan suuruinen näyte otetaan satunnaisesti jokai-
sesta tarkastettavasta erästä:
Erän koko Näytteiden määrä
100-500 30
501-3 200 50
> 3 200 80
Vähemmän kuin 100 valmispakkausta käsittäville erille
suoritetaan direktiivin 76/211/ETY liitteen II mukainen ai-
netta rikkomaton testaus, silloin kun sen suorittamista pi-
detään aiheellisena, tutkimalla erä 100-prosenttisesti.1980/92
1538/91 - - - I
119. V almispakattujen yksittäisten ruhojen kohdalla salli-
taan seuraavat negatiiviset virheet:
grammoina
NimellispainoSallittu negatiivinen virhe
Nimellispaino
Ruhot Palat
<v ä h e m m ä nk u i n11 0 0 25 25
11 0 0-< 2 400 50 50
2 400 ja enemmän 100
10. Tarkastettaessa näytteen jokaisen valmispakkauksen
todellinen sisältö lasketaan sallittu vähimmäissisältö
vähentämällä valmispakkauksen nimellispainosta sitä vas-
taava suurin sallittu negatiivinen virhe.
Ne näytteeseen kuuluvat valmispakkaukset, joiden tosiasial-
linen sisältö on pienempi kuin sallittu vähimmäissisältö,
ovat virheellisiä.
Tarkastettua valmispakkauserää pidetään hyväksyttävänä,
jos virheellisten näytteiden määrä näytteessä on pienempi
tai sama kuin seuraavassa taulukossa esitetty hyväksymisra-
ja; erä hylätään, jos virheellisten näytteiden määrä on sama
tai suurempi kuin hylkäämisraja.
NäytteidenmääräVirheellisten näytteiden määrä
Näytteiden määrä
Hyväksymisraja Hylkäämisraja
30 2 3
50 3 4
80 5 6
11. Tarkastettaessa tosiasiallisen sisällön keskiarvoa val-mispakkauserää pidetään hyväksyttävänä, jos näytteeseen
kuuluvien valmispakkausten keskimääräinen tosiasiallinen
sisältö on suurempi kuin alla esitetyt hyväksymisrajat:
Näytteiden määräKeskimääräinen tosiasiallisen
sisällön hyväksymisraja
30 x²Qn—0,503 s
50 x²Qn—0,379 s
80 x²Qn—0,295 s1980/92
1538/91 - - - I
12x = valmispakkausten keskimääräinen tosiasiallinen
sisältö
Qn= valmispakkauksen nimellispaino
s = erän valmispakkausten tosiasiallisen sisällön standar-
dipoikkeama
Standardipoikkeama lasketaan kuten direktiivin
76/211/ETY liitteessä II olevassa 2.3.2.2 kohdassa esite-
tään.
12. Niin kauan kuin direktiivin 80/181/ETY säännökset
sallivat lisämerkintöjen käytön, tässä artiklassa tarkoitettu-
jen pakkausten nimellispainon merkintään voidaan liittää
lisämerkintä.
13. Edellä 2–12 kohdan säännösten soveltamisen sijaan
toimijat voivat 31 päivään joulukuuta 1994 pitää Yhdisty-
neessä kuningaskunnassa kaupan tässä artiklassa tarkoitet-
tuja valmispakkauksia, joissa nimellispaino on voimassa
olevan lainsäädännön mukaisesti ilmaistu brittiläisillä mit-tayksiköillä.
Muista jäsenvaltioista lähtöisin olevan ja edellä olevan ala-
kohdan säännösten mukaisen Yhdistyneeseen kuningaskun-
taan saapuvan siipikarjanlihan osalta tarkastukset tehdään
sattumanvaraisesti eikä niitä tehdä rajalla.
9a r t i k l a
Jäljempänä määriteltävien jäähdytysmenetelmien käyttöä
koskevia merkintöjä ja niitä vastaavia tämän asetuksen liit-
teessä II lueteltuja ilmaisuja yhteisön muilla kielillä voi-
daan käyttää direktiivin 79/112/ETY 1 artiklan 3 kohdan a
alakohdassa tarkoitetuissa pakkausmerkinnöissä:
— ilmajäähdytys: siipikarjan ruhojen jäähdyttäminen
kylmällä ilmalla,
— haihdutusjäähdytys: siipikarjan ruhojen jäähdytys
kylmällä ilmalla ja jaksoittaisellavesisumulla tai hienojakoisella
vesisuihkulla,
— vesijäähdytys: siipikarjan ruhojen jäähdyttäminen
vesialtaissa tai vesi -ja jääaltaissa
vastavirtamenetelmällä, joka
määritellään direktiivin
71/118/ETY (
1) liitteessä I olevan V
luvun 28 a ja 28 b alakohdassa.
(1) EYVL N:o L 55, 8.3.1971, s. 231980/92
1538/91
1538/91 - - - I
1310 artikla
1. Ilmoitettaessa tuotantotapaa, orgaanista ja biologista
tuotantoa lukuun ottamatta, mitään muita kuin jäljempänä
esitettyjä ilmaisuja ja niitä vastaavia liitteessä III lueteltuja
ilmaisuja yhteisön muilla kielillä ei saa käyttää direktiivin
79/112/ETY 1 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisissa
merkinnöissä (niitä voidaan lisäksi käyttää ainoastaan, jos
tämän asetuksen liitteessä IV määritellyt edellytykset täyte-
tään).
a) ”Ruokittu rehulla, joka sisältää ...prosenttia ...”;
b) ”Laajaperäinen sisäkasvatus”;
c) ”Vapaa laidun”;
d) ”Vapaa laidun - perinteinen kasvatustapa”;
e) ”Vapaa laidun - täydellinen liikkumavapaus”.
Näitä ilmaisuja voidaan täydentää kunkin siipikarjan tuo-
tantotavan erityispiirteitä koskevilla merkinnöillä.
2. Lintujen teurasikää tai kasvatusaikaa koskeva merkin-
tä sallitaan ainoastaan käytettäessä jotakin 1 kohdassa tar-
koitetuista termeistä ja liitteen IV b, c tai d alakohdassa
ilmoitetun vähimmäisiän osalta. Tätä säännöstä ei kuiten-
kaan sovelleta 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan neljännessä
luetelmakohdassa tarkoitettuihin eläimiin.
3. Näitä säännöksiä sovelletaan, sanotun kuitenkaan ra-joittamatta sellaisten kansallisten teknisten toimenpiteiden
soveltamista, jotka ovat laajempia kuin liitteessä IV maini-
tut vähimmäisvaatimukset ja jotka koskevat ainoastaan ky-
seisen jäsenvaltion tuottajia, jos kyseiset toimenpiteet ovat
sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa ja siipikarjanlihan
kaupan pitämisen yhteisten vaatimusten mukaiset.
4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut kansalliset toimenpiteet
on toimitettava tiedoksi komissiolle.
5. Jäsenvaltioiden on toimitettava aina komission pyyn-
nöstä kaikkia tässä artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä
koskevat tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi, ovatko ne so-
pusoinnussa yhteisön oikeuden ja siipikarjanlihan kaupan
pitämisen yhteisten vaatimusten kanssa.
11 artikla
1. Teurastamot, jotka saavat käyttää 10 artiklassa mainit-
tuja ilmaisuja, on hyväksyttävä erityisellä menettelyllä. Nii-
den on kirjattava erikseen kunkin siipikarjan tuotantotota-
van (SIC! tuotantotavan) osalta:
— jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tarkastuksen
jälkeen rekisteröitävien siipikarjan tuottajien nimet ja
osoitteet,1538/91
2891/93
1538/91
2891/93
1538/91
1538/91 - - - I
14— kunkin tuottajan jokaisen tuotantokierroksen lintujen
lukumäärä, jos edellä mainittu viranomainen niin vaa-
tii.
2. Edellä mainittuja tuottajia valvotaan säännöllisesti.
Näiden on pidettävä kunkin tuotantotavan osalta ajan ta-
salla olevaa luetteloa lintujen lukumääristä, myytyjen lintu-
jen määristä ja ostajien nimistä.
3. Säännöllisiä 10 ja 11 artiklan säännösten noudattami-
sen tarkastuksia on suoritettava
— tilalla: vähintään kerran kunkin tuotantokierroksen ai-
kana,
— rehutehtaalla: vähintään yksi tarkastusmääritys vuodes-
sa kutakin käytettävää rehuseosta kohti ja joka tapauk-
sessa kerran vuodessa,
— teurastamossa: vähintään neljä kertaa vuodessa,
— hautomossa: vähintään kerran vuodessa, kun kyseessä
on 10 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitettusiipikarjan tuotantotapa.
4. Jokaisen jäsenvaltion on toimitettava 1 päivään heinä-
kuuta 1991 mennessä muille jäsenvaltioille ja komissiolle
1 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen rekisteröityjen teurasta-
mojen luettelo, jossa on oltava teurastamon nimi, osoite ja
sille annettu numero. Kaikki luetteloon tehtävät muutokset
on toimitettava kunkin vuosineljänneksen alussa tiedoksi
muille jäsenvaltioille ja komissiolle.
12 artikla
Kun kyseessä on siipikarjan tuotantotapaa koskevien, ase-
tuksen (ETY) N:o 1906/90 5 artiklan 6 kohdan toisessa
alakohdassa tarkoitettujen merkintöjen valvonta, jäsenvalti-
oiden nimeämien toimielinten on täytettävä 26 päivänä ke-
säkuuta 1989 annetussa eu rooppalaisessa standardissa
N:o EN/45011 asetetut vaatimukset ja oltava kyseisen jä-
senvaltion toimivaltaisen viranomaisen hyväksymiä ja valvo-
mia.
13 artikla
Kolmansista maista tuotu siipikarjanliha saa olla merkitty
yhdellä tai useammalla vapaaehtoisella 9 ja 10 artiklassa
säädetyllä merkinnällä, jos sen mukana on alkuperämaan
toimivaltaisen viranomaisen antama todistus siitä, että ky-
seinen tuote on tämän asetuksen asiaa koskevien säännös-
ten mukainen.
Kolmannen maan pyynnöstä komissio laatii luettelon edellä
mainituista viranomaisista.1538/91
1538/91 - - - I
1514 artikla
Tässä asetuksessa säädetyt tuotteiden nimet ja muut ilmai-
sut on merkittävä:
— myynnissä lopulliselle kuluttajalle: kielellä, jota ostaja
helposti ymmärtää direktiivin 79/112/ETY 14 artiklan
mukaisesti siinä jäsenvaltiossa jossa tämä kaupan pitä-
minen tapahtuu; tämä säännös ei estä tekemästä näitä
mainintoja usealla kielellä,
— kaikissa muissa tapauksissa: yhdellä tai usealla yhteisön
kielellä.
14 a artikla
1. Rajoittamatta 6 ja 10 kohdan säännösten soveltamista,
kaupan tai ammatillisen toiminnan kohteena olevia jäädy-
tettyjä tai pakastettuja kananpoikia voidaan pitää kaupan
yhteisön sisällä ainoastaan, jos vesipitoisuus ei ylitä liittees-
sä V (valutuskoe) tai liitteessä VI (kemiallinen koe) tarkoi-
tettujen analyysimenetelmien avulla todettuja välttämättö-
m i ät e k n i s i äa r v o j a .
2. Kunkin jäsenvaltion nimittämien toimivaltaisten vira-
nomaisten on valvottava, että teurastamot toteuttavat kaik-
ki tarvittavat toimenpiteet 1 kohdan säännösten noudatta-
miseksi ja erityisesti:
— että otetaan näytteitä veden imeytymisen jäähdytettäes-
sä ja jäädytetyn ja pakastetun kananpojan vesipitoisuu-
den tarkistamiseksi,
— että tarkistusten tulokset kirjataan ja säilytetään yhden
vuoden ajan,
— että kukin erä merkitään sillä tavoin, että sen tuotta-
mispäivä voidaan tarkistaa; mainitun erän merkin on
esiinnyttävä tuotantorekisterissä.
3. Veden imeytyminen on tarkistettava säännöllisesti liit-
teessä VII annettujen ohjeiden mukaisesti tai liitteessä V
annettujen ohjeiden mukaisesti teurastamoissa vähintään
k e r r a nn e l j ä nt u n n i nm i t t a i s e nt y ö j a k s o na i k a n a .
Kun näissä tarkistuksissa ilmenee, että imeytyvän veden
määrä on tässä asetuksessa sallittua kokonaisvesipitoisuutta
suurempi, ottaen huomioon niissä siipikarjan ruhojen val-
mistusvaiheissa tapahtuvan veden imeytyminen, joita tar-
kastus ei koske, ja joka tapauksessa kun veden imeytymi-
nen on liitteessä VII olevassa 9 kohdassa tai liitteessä V
olevassa 7 kohdassa tarkoitettuja arvoja suurempi, teurasta-
mojen on välittömästi toteutettava valmistusjärjestelmän
kannalta välttämättömät tekniset toimenpiteet.2891/93
1538/91 - - - I
164. Kaikissa 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuissa
tapauksissa ja joka tapauksessa vähintään joka toinen kuu-
kausi 1 kohdassa tarkoitetut jäädytettyjen ja pakastettujenkananpoikien vesipitoisuuden tarkistukset suoritetaan toi-
mivaltaisten viranomaisten toimesta tai niiden valvonnassa
pistokokein kunkin valmistuslaitoksen osalta liitteessä V tai
VI annettujen ohjeiden mukaisesti jäsenvaltion valinnan
mukaan. Näitä tarkastuksia ei tule suorittaa niille ruhoille,
joiden osalta esitetään toimivaltaisen viranomaisen hyväksy-
mä todiste siitä, että ne on tarkoitettu yksinomaan vientiin.
5. Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut tarkastukset suori-
tetaan kunkin jäsenvaltion tätä tarkoitusta varten nimittä-
mien toimivaltaisten viranomaisten toimesta tai niiden vas-
tuulla. Toimivaltaiset viranomaiset voivat erityistapauksissa
tiukentaa 3 kohdan säännöksiä ja erityisesti liitteessä VI
olevien 1 ja 9 kohdan sekä 4 kohdan ohjeita tietyn teuras-
tamon osalta silloin, kun se osoittautuu tarpeelliseksi tässäasetuksessa sallitun kokonaisvesipitoisuuden noudattamisek-
si.
Niiden on joka tapauksessa, jos jäädytettyjen tai syväjäädy-tettyjen kanojen erä ei ole tämän asetuksen mukainen, jat-
kettava kokeiden tekemistä 4 kohdassa tarkoitettujen tar-
kastusten vähimmäistiheydellä siihen asti, kunnes kolme
peräkkäistä liitteen V tai VI mukaista tarkastusta, jotka on
tehtävä kolmen eri tuotantopäivän aikana neljän viikon ku-
luessa kerätyille näytteille, on antanut negatiivisen tulok-
sen. Kyseisen teurastamon on maksettava näiden tarkastus-
ten kustannukset.
6. Jos 4 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten tuloksetylittävät sallitut rajat, erää pidetään tämän asetuksen vas-
taisena. Tässä tapauksessa kyseinen teurastamo voi kuiten-
kin pyytää vastakkaisen analyysin toteuttamista jäsenvaltion
toimivaltaisen viranomaisen valitseman menetelmän mukai-
sesti.
7. Jos, tarvittaessa vastakkaisen analyysin jälkeen, kyseis-
tä erää pidetään tämän asetuksen säännösten vastaisena,
toimivaltainen viranomainen toteuttaa aiheelliset toimenpi-
teet, joiden tarkoituksena on mahdollistaa mainitun erän
kaupan pitäminen yhteisössä sellaisenaan sillä edellytyksel-
lä, että kyseisten ruhojen yksittäispakkaukset sekä ryhmä-
pakkaukset varustetaan teurastamossa toimivaltaisen vira-
nomaisen valvonnassa nauhalla tai etiketillä, jossa on
vähintään yksi seuraavista merkinnöistä punaisin isoin kir-
jaimin:
“Contenido en agua superior al limite CEE”
“Vandindhold overstiger EØF-Normen”“Wassergehalt über dem EWG-Höchstwert”
“Περιεκτικότητα σε νερό ανώτερη του ορίου ΕΟΚ ”
“Water content exceeds EEC limit”
“Teneur en eau supérieure à la limite CEE”
“Tenore d’acqua superiore al limite CEE”2891/93
205/96
205/96
2891/93
1538/91 - - - I
17“Watergehalte hoger dan het EEG-maximum”
“Teor de água superior ao limite CEE”
‘‘Vesipitoisuus ylittää ETY-normin”
‘‘Vattenhalten överstiger den halt som är tillåten inom
EEG”.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu erä pidetään toimi-valtaisen viranomaisen valvonnassa, kunnes se käsitellään
tämän kohdan säännösten mukaisesti tai jollei asiasta toisin
säädetä. Jos toimivaltaiselle viranomaiselle todistetaan, että
ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu erä on tarkoitettu
vientiin, toimivaltainen viranomainen toteuttaa kaikki tar-
vittavat toimenpiteet sen estämiseksi, ettei kyseistä erää pi-
detä kaupan yhteisössä. Ensimmäisessä alakohdassa ilmoi-
tetut maininnat on sijoitettava näkyvään paikkaan siten,
että ne ovat selvästi nähtävissä, helposti luettavissa ja hä-
viämättömiä. Muu merkintä tai kuvio ei saa millään tavalla
peittää, merkitä tai katkaista niitä. Yksittäispakkauksissakirjainten on oltava vähintään yhden senttimetrin ja ryhmä-
pakkauksissa kahden senttimetrin korkuisia.
8. Määräpaikkana oleva jäsenvaltio voi silloin, kun on
vakavaa syytä epäillä säännönvastaisuuksia, tarkastaa jäädy-
tetyt tai pakastetut kananpojat tasapuolisin pistokokein sen
tarkistamiseksi, että erä vastaa tässä artiklassa säädettyjä
edellytyksiä.
9. Edellä 8 artiklassa tarkoitetut tarkastukset on suoritet-
tava tavaran määräpaikassa tai muussa aiheellisessa paikas-
sa sillä edellytyksellä, että jälkimmäisessä tapauksessa tava-
roiden kuljetus häiriintyy mahdollisimman vähän, että
valittu paikka ei sijaitse rajalla ja että tavarat voidaan toi-
mittaa tavanomaisesti määräpaikkaansa, kun tarvittava näy-
te on otettu. Kyseisiä tuotteita ei kuitenkaan voida myydä
lopulliselle kuluttajalle ennen kuin tarkastuksen tulos on
saatavilla.
Nämä tarkastukset on suoritettava mahdollisimman nopeas-
ti siten, ettei tuotteiden markkinoille saattaminen aiheetto-
masti viivästy ja ettei aiheudu viivytyksiä, jotka saattaisivat
vaikuttaa niiden laatuun.
Näiden tarkastusten tulokset ja kaikki myöhemmät päätök-
set sekä niiden perusteet on ilmoitettava viimeistään kah-
den työpäivän kuluttua näytteiden otosta lähettäjälle, vas-
taanottajalle tai näiden edustajalle. Määräpaikkana olevan
jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tekemät päätökset
ja niiden perusteet on ilmoitettava lähettäjäjäsenvaltion toi-
mivaltaiselle viranomaiselle.2891/93
3239/94
2891/93
1538/91 - - - I
18Jos lähettäjä tai tämän edustaja niin vaatii, mainitut pää-
tökset ja niiden perusteet on toimitettava tälle tiedoksi kir-
jallisina, samoin kuin tiedot määräpaikkana olevassa jäsen-
valtiossa voimassa olevan lainsäädännön mukaan tämän
käytettävissä olevat muutoksenhakukeinot sekä sovelletta-
vat menettelyt ja määräajat.
10. Jos 8 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten tulos ylittää
sallitut poikkeamat, kyseisen erän hallussapitäjä voi vaatia
vastakkaisen analyysin suorittamista valitsemansa menetel-
män mukaisesti yhdessä liitteessä VIII luetelluista vertailu-
laboratorioista tai muussa toimivaltaisten viranomaisten tä-
tä tarkoitusta varten hyväksymässä laboratoriossa. Tästä
vastakkaisesta analyysistä aiheutuvista kustannuksista vastaa
erän hallussapitäjä. Vertailulaboratorioiden tehtävät ja toi-
mivaltuudet täsmennetään liitteessä IX.
11. Jos 8 ja 9 kohdan säännösten mukaisesti suoritetun
tarkastuksen ja tarvittaessa vastakkaisen analyysin jälkeennäyttää ilmeiseltä, että jäädytetyt tai pakastetut kananpojat
eivät ole tämän artiklan säännösten mukaisia, määräpaikka-
na olevan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on so-
vellettava 7 kohdassa ilmoitettuja menettelyjä.
12. Edellä 10 ja 11 kohdassa säädetyissä tapauksissa mää-
räpaikkana olevan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen
on välittömästi otettava yhteyttä lähettäjäjäsenvaltion toi-
mivaltaisiin viranomaisiin. Näiden on toteutettava kaikki
tarvittavat toimenpiteet ja ilmoitettava ensiksi mainitun jä-
senvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle suoritettujen tar-
kastusten luonne, tehdyt päätökset ja niiden perusteet.
Kun 8 ja 10 kohdassa säädetyissä tarkastuksissa ilmenee
toistuvasti poikkeavuuksia tai kun nämä tarkastukset on lä-
hettäjäjäsenvaltion mukaan suoritettu riittämättömin perus-
tein, kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten
on annettava asiasta tieto komissiolle.
Siinä määrin kuin tämän asetuksen yhdenmukaisen sovelta-
misen varmistamiseksi on tarpeen tai määräpaikkana ole-
van jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä ja
ottaen huomioon todettujen rikkomusten luonne, komissio
voi:
— lähettää asiantuntijoita kyseiseen laitokseen ja suorittaa
tarkastuksia itse paikalla yhteistyössä kansallisten toimi-
valtaisten viranomaisten kanssa, tai
— pyytää lähettäjänä toimivan jäsenvaltion toimivaltaista
viranomaista tehostamaan näytteiden ottoa kyseisen lai-
toksen tuotannosta ja tarvittaessa soveltamaan asetuk-
sen (ETY) N:o 1906/90 10 artiklan mukaisia seuraa-
muksia.2891/93
1538/91 - - - I
19Komissio antaa jäsenvaltioille tiedon päätöksistään. Niiden
jäsenvaltioiden, joiden alueella tarkastus tehdään, on an-
nettava asiantuntijoille kaikki näiden tehtäviensä suoritta-
misessa tarvitsema apu.
Komission päätöksiä odotettaessa lähettäjäjäsenvaltion on
määräpaikkana olevan jäsenvaltion pyynnöstä tehostettava
kyseisestä laitoksesta lähtöisin olevien tuotteiden tarkastuk-
sia.
Toteutettaessa näitä toimenpiteitä jonkin laitoksen osalta il-
menevien toistuvien poikkeavuuksien säännönmukaistami-
seksi komissio laittaa kaikki kolmannen alakohdan luetel-
makohtien soveltamisesta aiheutuvat kustannukset kyseisen
laitoksen tiliin.
12 a) Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on il-moitettava viipymättä vastaavalle kansalliselle vertailulabo-
ratoriolle heidän tekemien tai heidän vastuullaan tehtyjen
tarkastusten tuloksista.
Kansallisten vertailulaboratorioiden on toimitettava nämä
tiedot joka kuudes kuukausi yhteisön vertailulaboratoriolle,
jotta nämä voivat suorittaa tarkemman arvioinnin ja käydä
lähempää keskustelua kansallisten vertailulaboratorioiden
kanssa näistä tiedoista vähintään kerran vuodessa. Havain-
not on esitettävä hallintokomitealle lausuntoa varten ase-
tuksen (ETY) N:o 2777/75 18 artiklan mukaisesti.
13. Jäsenvaltioiden on annettava tässä asetuksessa tarkoi-tettuja tarkastuksia koskevat yksityiskohtaiset käytännön
säännöt. Niiden on ilmoitettava mainitut säännöt muille jä-
senvaltioille ja komissiolle 1 päivään marraskuuta 1993
mennessä. Kaikista näiden sääntöjen tai säännösten muu-
toksista on ilmoitettava välittömästi muille jäsenvaltioille ja
komissiolle.
14. Yhteisö antaa yhteisön vertailulaboratoriolle ”HetSpelderholt”, Centre for Poultry Research and Information
Services, Beekbergen, Alankomaat, rahoitustukea, jonka
suuruus on enintään 75 000 ecua, kolmen vuoden ajaksi
liitteessä IX olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen tehtävien
suorittamista varten.
Rahoitustuki maksetaan vertailulaboratoriolle Euroopan
yhteisön puolesta toimivan komission ja tämän laboratori-
on välillä tehtävän sopimuksen ehtojen mukaisesti.
Maatalouden pääosaston pääjohtaja valtuutetaan allekirjoit-
tamaan sopimus komission puolesta.
15 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 20 päivänä kesäkuuta 1991.
Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 1991.
Sen 8 artiklaa sovelletaan 1 päivästä maaliskuuta 1992 kol-
mansista maista lähtöisin olevan tuonnin osalta.2891/93
205/96
2891/93
1026/94
2988/91
1538/91 - - - I
20Toimijat saavat kuitenkin 31 päivään maaliskuuta 1992 kä-
yttää tässä asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden osalta pak-
kauksia, joiden merkinnöistä on säädetty ennen tämän ase-
tuksen voimaantuloa sovellettavassa yhteisön tai
kansallisessa lainsäädännössä. Tällaisessa tapauksessa kysei-
siä tuotteita saa pitää kaupan 31 päivään joulukuuta 1992.2988/91 - - - 315/92
LIITE I
1 ARTIKLAN 1 KOHTA - KOKONAISTEN SIIPIKARJAN RUHOJEN NIMET
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE 3239/94
1. Chicken,
broilerPoulet (dechair) Hähnchen,
MasthuhnKylling, slag-tekylling Pollo (decarne) ΚοτόπουλοΠετεινοί καικότες(κρεατοπα -
ραγωγήςPollo, ‘‘Broil-er,, Kuiken,braadkuiken Frango Broileri Kyckling,Slaktkyckling(broiler)
3239/94
2. Cock, hen,
casserole, orboiling fowlCoq, poule (àbouillir) Suppenhuhn Hane, høne,suppehøne Gallo, gallina Πετεινοί καικότες (για
βράσιμο )Gallo, gallina
Pollame dabrodoHaan, hen,soepkip ofstoofkip Galo, galinha Kukko, kana Tupp, höna,gryt- ellerkokhöna
3. Capon Chapon Kapaun Kapun Capón Καπόνια Cappone Kapoen Capão, Chapon(syöttökuk-ko) Kapun
4. Poussin, Co-
queletPoussin, co-quelet Stubenküken Poussin, Co-quelet Polluelo Νεοσσός ,
πετεινάριGalletto Piepkuiken franguitos Kananpoika,kukonpoika Poussin, Co-quelet
1. (Y oung)turkey Dindonneau,(jeune) dinde (Junge) Pute,(Junger) Tru-thahn (Mini) kalkun Pavo (joven) (Νεαροί )
γάλοι καιγαλοπούλες(Giovane)Tacchino (Jonge) Kal-koen Peru (Nuori) kalk-kuna (Ung) kalkon
2. Turkey Dinde (àbouillir) Pute, Tru-thahn Avlskalkun Pavo Γάλοι καιγαλοπούλες Tacchino/a Kalkoen Peru adulto Kalkkuna Kalkon
1. (Y oung)duck, duck-ling, (Young)Muscovyduck (Young)Mulard duck (Jeune) ca-nard, cane-ton, (Jeune)canard debarbarie(jeune) ca-nard mulard Frühmas-tente, Jun-gente,(Junge) Bar-barieente (
1)
(Junge) Mu-lardente(Ung) and(Ung) ber-berieand(Ung) mular-dand Pato (joven oandino), patode Berbería(joven), Patocruzado (jo-ven) (Νεαρές )
πάπιες ήπαπάκια ,
(νεαρές )
πάπιεςβαρβαρίας ,
(νεαρές )
πάπιες mu-
lard(Giovane)Anatra(Giovane)Anatra muta(Giovane)Anatra «mu-lard» EendBarbarijseeendMulard -eend Pato adulto,pato adulto
Barbary, Patoadulto Mu-lard(Nuori) ank-ka, (Nuori)myskiankka (Ung) anka,ankunge,(ung) mular-dand (ung)myskand
2. Duck, Mus-covy duck,Mulard duck Canard, cane-ton canard debarbarie ca-nard mulard FrühmastenteBarba-rieente (
1)
Mulard-enteAndBerberieandMulardand Pato, pato deBerberia Patocruzado Πάπιες ,
πάπιεςβαρβαρίαςπάπιες mu-
lardAnatraAnatra mutaAnatra ‘‘mu-lard,, EendBarbarijseeend‘‘Mulard”
-eendPato adulto,pato adultoBarbary, pato
adulto Mu-
lardAnkka, mys-kiankka Anka, mular-dand, mys-kand
212891/931538/91 - - - I
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE
1. (Y oung)
goose, gosling(Jeune) oieou oison Frühmast-gans, (Junge)gans,
Jung-
mastgans(Ung) gås Oca (joven),ansarón (Νεαρές )
χήνες ήχηνάκια(Giovane)oca (Jonge) gans Ganso (Nuori) hanhi (Ung) gås,gåsunge
3239/94
2. Goose Oie Gans Avlsgås Oca Χήνες Oca Gans Ganso adul-
toHanhi Gås
1. (Y oung)guinea fowl (Jeune) pin-tadePintadeau (Junges)Perlhuhn (Ung) per-lehøne Pintada (jo-ven) (Νεαρές )
Ôραγκόκοτες(Giovane) fa-
raona(Jonge) pa-relhoen Pintada (Nuori) hel-mikana (Ung)pärlhöna
2. Guinea fowl Pintade Perlhuhn Avlsper-lehøne Pintada Φραγκόκοτες Faraona Parelhoen Pintada adul-ta Helmikana Pärlhöna
(1) Termiä ‘‘Flugente’’ voidaan käyttää 31 päivään joulukuuta 1995.
222891/93 - - -3239/941538/91 - - - I
1 ARTIKLAN 2 KOHTA - SIIPIKARJAN OSISTA KÄYTETTÄVÄT NIMET
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE 3239/94
a) Half Demi ou moi-
tiéHälfte oderhalbes Halvt Medio Μισά Metà Helft Metade Puolikas Halva
b) Quarter Quart (V order-,Hinter-)Viertel Kvart Cuarto Τεταρτημόρια Quarto Kwart Quarto Neljännes Kvart
c) Unseparatedleg quarters Quarts post-érieurs nonséparés Hinterviertelam Stück Sam-menhængende lårstykker Cuartos tras-eros unidos Αδιαχώριστατεταρτημόριαποδιών Cosciotto Niet-geschei-den achterk-warten Quartos decoxa não se-parados Taka -neljännes Bakdelspart
d) Breast Poitrine,blanc ou filetsur os Brust, halbeBrust, hal-bierte Brust Bryst Pechuga Στήθος Petto conosso Borst Peito Rinta Bröst
e) Leg Cuisse Schenkel,Keule Helt lår Muslo y con-tramuslo Πόδι Coscia Hele poot,hele dij Perna inteira Koipi-reisi Klubba
f) Chicken legwith a por-tion of theback Cuisse depoulet avecune portiondu dos Hähnchens-chenkel mitRückenstück,
Hühnerkeule
mitR
ückenstückKyllingelårmed en del afryggen Cuarto tras-ero de pollo Πόδι απόκοτόπουλο μεένα κομμάτιτης ράχης Coscetta Poot/dij metrugdeel(bout) Perna inteirade frangocom umaporção dodorso Koipi-reisi,jossa selkäosa Kycklingklub-ba med del avryggben
3239/94
g) Thigh Haut de
cuisseOberschen-kel, Ober-keule Overlår Contramuslo Μηρός(μπούτι ) Sovraccoscia Bovenpoot,
bovendijCoxa Reisi Lår
h) Drumstick Pilon Unterschen-kel, Unter-keule Underlår Muslo Κνήμη Fuso Onderpoot,onderdij(Drumstick) Perna Koipi Ben
i) Wing Aile Flügel Vinge Ala Φτερούγα Ala Vleugel Asa Siipi Vinge
j) Unseparatedwings Ailes non sé-parés Beide Flügel,ungetrennt Sam-menhængendev i n g e r Alas unidas ΑδιαχώριστεςÔτερούγες Ali non sepa-
rateNiet-geschei-den vleugels Asas não se-paradas Siivet kiinnitoisissaan Sam-manhängandev i n g a r
k) Breast fillet Filet de poi-trine, blanc,filet, noix Brustfilet, Fi-let aus derBrust,
FiletBrystfilet Filete de pe-chuga Φιλέτοστήθους Filetto, fesa(tacchino) Borstfilet C a r n ed ep e i -to Rintafile’ Bröstfilé
3239/94
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE
23 242891/931538/91 - - - I
2891/93 - - -3239/942891/93
l) Breast fillet
with wish-boneFilet de poi-trine avec cla-vicule Brustfilet mitSchlüsselbein Brystfiletmed ønske-ben Filete de pe-chuga conclavícula Φιλέτοστήθους μεκλειδοκόκαλο Petto (conforcella), fesa(con forcella) Borstfilet metvorkbeen C a r n ed ep e i -to com fúrcu-la Rintafilé so-lisluineen Bröstfilé mednyckelben
m) Magret, mai-gret Magret, mai-gret Magret, Mai-gret Magret, mai-gret Magret, mai-gret Maigret, ma-gret Magret, mai-gret Magret Magret, mai-gret Magret, mai-gret Magret, mai-gret1538/91 - - - I
1538/91 - - - I
25LIITE 1 a
Leikkausviilto, joka erottaa reiden selästä
— lonkkanivelen rajalta
Leikkausviilto, joka erottaa reiden koivesta— polvinivelen rajalta
2891/93
LIITE II
9 ARTIKLA — JÄÄHDYTYSMENETELMÄT
E F D DK ESP GR I NL PT FIN SE 3239/94
1. Air chilling Refroidisse-
ment à l’airLuftkühlung Luftkøling Refrigeraciónpor aire Ψύξη μεαέρα Raffredda-mento ad aria Luchtkoeling Refrigeraçãopor venti-lação Ilmajäähdytys Luftkylning
2. Air spraychilling Refroidisse-ment par as-persion venti-lée Luft-Sprühkühlung Lufts-praykøling Refrigeraciónpor aspersiónventilada Ψύξη μεψεκασμό Raffredda-mento per as-persione eventilazione Lucht-sproei-koeling Refrigeraçãopor aspersãoev e n t i l a ç ã o Ilmas-prayjäähdytys Evaporativkylning
3. Immersionchilling Refroidisse-ment par im-mersion Gegenstrom-Tauchkühlung Neddyp-ningskøling Refrigeraciónpor immer-sión Ψύξη μεβύθιση Raffredda-mento perimmersione Dompelkoel-ing Refrigeraçãopor imersão Vesijäähdytys Vattenkylning
261538/911538/91 - - - I
LIITE III
10 ARTIKLAN 1 KOHTA — SIIPIKARJAN TUOTANTOTAVAT
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE
a) Fed with . . .
%o f...Oats fedgooseAlimentéa v e c...%d e...O i en o u r r i eàl’avoine Mast mit . . .%...Hafermast-gans Fodret med . .
%...HavrefodretgåsAlimentadocon . . . %Oca engorda-da con avena Έχει τρα Ôεί
με... %...
Χήνα πουπαχαίνεται μεβρώμηAlimentatoc o ni l...%di . . .Oca ingrassa-ta con avena Gevoed met ...%...Met havervetgemestegans Alimentadocom . . . % de...Ganso engor-dado comaveia Ruokittu . . .%...Kauralla ruo-kittu hanhi Utfodradm e d...%...Havreutfo-drad gås
b) Extensive in-door (Barn-reared) Élevé à l’inté-rieur:système ex-tensif Extensive Bo-denhaltung Extensivtstaldopdræt(skrabe...) Sistema ex-tensivo engallinero Εκτατικήςεκτρο Ôής Estensivo al
copertoScharrel . . . Produção ex-tensiva em in-terior Laajaperäi-nen sisäkas-vatus Extensivtuppfödd in-omhus
c) Free range Sortant à l’ex-térieur Auslaufhal-tung Fritgående Gallinero consalida libre Ελεύθερηςβοσκής All’aperto Scharrel . . .met uitloop Produção emsemiliber-dade Ulkoilumah-dollisuus Tillgång tillutomhusvis-telse
d) Traditionalfree range Fermier-élevéen plein air BäuerlicheAuslaufhal-tung Frilands . . . Granja al airelibre Πτηνοτρο Ôείο
περιορισμένηςβοσκήςRurale all’ap-erto B o e r d e r i j ...met uitloopH o e v e...met uitloop Produção aoar livre Ulkoiluva-paus Traditionellutomhusvis-telse
e) Free-range —total freedom Fermier-élevéen liberté BäuerlicheFreilandhal-tung Frilands . . .opdrættet ifuld frihed Granja decría en liber-tad Πτηνοτρο Ôείο
απεριόριστηςτροÔήςRurale in lib-
ertàBoerderij . . .met vrije uit-loopH o e v e...met vrije uit-loop Produção emliberdade Vapaa kas va -tus Uppfödd ifull frihet
272891/931538/91 - - - I3239/94
1538/91 - - - I
28LIITE IV
a) Rehu:
Jäljempänä mainittujen rehujen ainesosien merkintä sallitaan seuraavilla edellytyksillä:
— viljakasvit, jos niiden pitoisuus on vähintään 65 painoprosenttia rehuseoksessa, jota annetaan suurimman
osan kasvatuskautta ja joka saa sisältää enintään 15 prosenttia viljan sivutuotteita. Jos kuitenkin erityi-sesti mainitaan tietty viljalaji, sen pitoisuuden käytetyssä rehuseoksessa on oltava vähintään 35 prosent-
tia ja vähintään 50 prosenttia maissin osalta,
— palkokasvit ja vihannekset, jos niiden pitoisuus on vähintään 5 painoprosenttia rehuseoksessa, jota anne-
taan suurimman osan kasvatuskautta,
— maitotuotteet, jos niiden pitoisuus on vähintään 5 painoprosenttia rehuseoksessa, jota annetaan loppu-
ruokinnan aikana.
Ilmaisua “kauralla ruokittu hanhi” saa kuitenkin käyttää silloin, kun hanhille kolmen viikon loppuvaiheen
aikana annettu rehu sisältää vähintään 500 grammaa kauraa vuorokaudessa.
b) “Laajaperäinen sisäkasvatus”:
Tätä ilmaisua saa käyttää ainoastaan:
— jos eläintiheys lattianeliömetriä kohti ei ylitä seuraavia lukuja:
— kananpojat: 12 lintua, yhteensä enintään 25 elopainokiloa,
— ankat, helmikanat, kalkkunat: 25 elopainokiloa,
— hanhet: 15 elopainokiloa,
— jos linnut ovat teurastettaessa seuraavan ikäisiä:
— kananpojat: 56 vrk tai vanhempia,
— kalkkunat: 70 vrk tai vanhempia,— hanhet: 112 vrk tai vanhempia,
— Pekingin ankat: 49 vrk tai vanhempia,
— myskisorsat: naaraat 70 vrk tai vanhempia,urokset 84 vrk tai vanhempia,— naaraspuoliset myskisorsa-ankat: 65 vrk tai vanhempia
— helmikanat: 82 vrk tai vanhempia.
c) “V apaa laidun”:
Tätä ilmaisua saa käyttää ainoastaan:
— jos rakennuksen eläintiheys ja teurasikä eivät ylitä edellä b kohdassa esitettyjä rajoja, paitsi kananpoiki-
en osalta, joita saa pitää enintään 13 kappaletta, kuitenkin enintään 27,5 elopainokiloa neliömetriä koh-ti, ja salvukukkojen osalta, joiden kohdalla eläintiheys ei saa ylittää 7,5 kappaletta eikä 27,5 elopainoki-
loa neliömetriä kohti,
— jos linnuilla on ollut vähintään puolet elinajastaan mahdollisuus päästä jatkuvasti päivisin ulos alueelle,
jonka suurin osa on kasvillisuuden peittämä ja jonka pinta-ala on vähintään:
—1 m
2kananpoikaa tai helmikanaa kohti,
—2 n e l i ö m e t r i ä ( S I C ! m2)ankkaa tai salvukukkoa kohti,
—4 m2kalkkunaa tai hanhea kohti,
— helmikanoilla ulkolaiduntaminen voidaan korvata häkillä, jonka lattiapinta-alan on oltava vähintään ra-
kennuksen lattiapinta-alan suuruinen ja korkeuden vähintään 2 metriä. Jokaiselle linnulle on oltava vä-
hintään 10 senttimetriä kokonaisorsitilaa (rakennus ja häkki),2891/93
1000/96
2891/93
1538/91 - - - I
29— jos kasvatuskauden aikana annettu rehuseos sisältää vähintään 70 prosenttia viljaa,
— jos rakennuksessa on ulosmenoluukut, joiden yhteenlaskettu pituus on vähintään 4 metriä sataa raken-
nuksen pinta-alan neliömetriä kohti.
d) “V apaa laidun – perinteinen kasvatustapa”:
Tätä ilmaisua saa käyttää ainostaan:
— jos eläintiheys sisätiloissa neliömetriä kohti ei ylitä seuraavia lukuja:
— kananpojat: 12 kappaletta, kuitenkin yhteensä enintään 25 elopainokiloa. Siirrettävissä rakennuksis-
sa, joiden lattiapinta-ala on enintään 150 m2, ja jotka pidetään avoinna myös öisin, saadaan eläinti-
heys nostaa 20 kappaleeseen, kuitenkin niin, että elopaino on enintään 40 kiloa neliömetriä kohti,
— salvukukot: 6,25 kappaletta (91 vrk:n ikään 12), kuitenkin yhteensä enintään 35 elopainokiloa,— myskisorsat ja Pekingin ankat: 8 urosta, kuitenkin yhteensä enintään 35 elopainokiloa tai 10 naaras-
ta, kuitenkin yhteensä enintään 25 elopainokiloa,
— myskisorsa-ankat: 8 kappaletta, kuitenkin yhteensä enintään 35 elopainokiloa,— helmikanat: 13 kappaletta, kuitenkin yhteensä enintään 23 elopainokiloa,
— kalkkunat: 6,25 kappaletta (7 viikon ikään 10), kuitenkin yhteensä enintään 35 elopainokiloa,
— hanhet: 5 kappaletta (6 viikon ikään 10), 3 kappaletta kolmen viimeisen kasvatusviikon aikana, jos
se tapahtuu suljetussa tilassa, kuitenkin yhteensä enintään 30 elopainokiloa,
— jos yksittäisen tuotantoyksikön siipikarjarakennusten kokonaiskäyttöpinta-ala ei ylitä 1 600 m
2:ä,
— jos kussakin siipikarjarakennuksessa on enintään:
— 4 800 kananpoikaa,
— 5 200 helmikanaa,
— 4 000 naaraspuolista myskisorsaa tai Pekingin ankkaa, 3 200 urospuolista myskisorsaa tai Pekingin
ankkaa tai 3 200 myskisorsa-ankkaa,
— 2 500 salvukukkoa, hanhea ja kalkkunaa,
— jos rakennuksessa on ulosmenoluukut, joiden yhteenlaskettu pituus on vähintään 4 metriä sataa raken-
nuksen pinta-alan neliömetriä kohti,
— jos linnuilla on jatkuvasti vapaa pääsy päivisin ulos laitumelle, kun ne ovat vähintään seuraavan ikäisiä:
— kananpojat ja salvukukot 6 viikkoa,
— ankat, hanhet, helmikanat ja kalkkunat 8 viikkoa,
— jos suurinta osaa laitumesta peittää kasvillisuus ja laidunpinta-ala on vähintään:
—2 m2kananpoikaa, myskisorsaa, Pekingin ankkaa tai helmikanaa kohti,
—3 m2myskisorsa-ankkaa kohti,
—4 m2salvukukkoa kohti 92 vrk:n iästä (2 m291 vrk:n ikään),
—6 m2kalkkunaa kohti,
—1 0 m2hanhea kohti.
Helmikanoilla ulkolaiduntaminen voidaan korvata häkillä, jonka lattiapinta-alan on oltava vähintään kak-
si kertaa niin suuri kuin rakennuksen lattiapinta-ala ja korkeuden vähintään 2 metriä. Jokaisella linnulla
on oltava vähintään 10 senttimetriä kokonaisorsitilaa (rakennus ja häkki),
— kasvatettavien lintujen on oltava hitaasti kasvavaa tyyppiä,— kasvatuskautena annettavan rehuseoksen on sisällettävä vähintään 70 prosenttia viljaa,2891
/93
1538/91 - - - I
30— teurasiän on oltava vähintään:
— 81 vuorokautta kananpojilla,
— 150 vuorokautta salvukukoilla,
— 49 vuorokautta Pekingin ankoilla,— 70 vuorokautta myskisorsanaarailla,
— 84 vuorokautta myskisorsauroksilla,
— 92 vuorokautta myskisorsa-ankoilla,— 94 vuorokautta helmikanoilla,
— 140 vuorokautta kalkkunoilla ja paistiksi kasvatettavilla hanhilla,
— 95 vuorokautta hanhilla, jotka on tarkoitettu hanhenmaksan (“foie gras”) ja rintalihan (“magret”)
tuotantoon.
— loppuvaihe suljetussa tilassa ei saa ylittää
— yli 90 vuorokauden ikäisten kananpoikien osalta: 15:tä vuorokautta,
— 4 viikkoa salvukukoilla
— yli 70 vuorokauden ikäisten, hanhenmaksan (“foie gras”) ja rintalihan (“magret”) tuotantoon tarkoi-
tettujen hanhien ja myskisorsa-ankkojen osalta: 4:ää viikkoa.
e) “V apaa laidun – täydellinen liikkumavapaus”
Käytettäessä tätä ilmaisua on d kohdassa esitettyjen edellytysten lisäksi linnuilla oltava jatkuvasti vapaa pää-
sy päivisin ulos laitumelle, jonka alaa ei saa rajoittaa.2891/93
1000/96
2891/93
1538/91 - - - I
31LIITE V
SULATETTAESSA TAPAHTUVAN VESIHÄVIÖN MÄÄRITYS
(Valutuskoe)
1. Tarkoitus ja soveltamisala
Tätä menetelmää käytetään jäädytettyjen tai pakastettujen kananpoikien sulatuksen yhteydessä syntyvän
vesimäärän määritykseen. Jos valutuksesta syntyvä vesimäärä prosenttiosuutena ruhon painosta ilmaistuna,kaikki pakkauksessa olevat syötävät sivutuotteet mukaan lukien, on suurempi kuin 7 kohdassa vahvistettu
raja-arvo, ruhoon katsotaan imeytyneen liikaa vettä käsittelyn aikana.
Tätä menetelmää ei sovelleta polyfosfaateilla tai muilla vedenpidätyskykyä lisäävillä aineilla käsiteltyyn siipi-
karjaan. Tällaisilla aineilla käsiteltyyn siipikarjaan sovelletaan liitteessä VI olevaa analyysimenetelmää.
2. Määritelmä
Tämän menetelmän avulla määritetty vesimäärä ilmaistaan valuneen veden prosenttiosuutena painosta; tä-
mä prosenttiosuus lasketaan suhteessa jäädytetyn tai pakastetun ruhon kokonaispainoon, syötävät sivutuot-
teet mukaan lukien.
3. Periaate
Jäädytetty tai pakastettu ruho, tarvittaessa syötävät sivutuotteet mukaan lukien, sulatetaan valvotuissa olo-
suhteissa, joissa on mahdollista laskea valuneen veden paino.
4. Välineistö
4.1 Vaaka, jolla pystytään punnitsemaan viiteen kilogrammaan saakka vähintään yhden gramman tarkkuudella.
4.2 Muovipusseja, jotka ovat riittävän suuria ruhoa varten ja joissa on varma kiinnitysmekanismi.
4.3 T ermostaattisäätöinen vesiallas, joka on varustettu siten, että ruhoja voidaan pitää 5.5 ja 5.6 kohdassa ilmoi-
tetulla tavalla ja joka voi sisältää vähintään 8-kertaisena tarkastettavaa siipikarjamäärää vastaavan ve-
simäärän ja jossa tämä vesi voidaan pitää 42±2 ûC:n lämpötilassa.
4.4 Suodatinpaperia tai muita imupaperipyyhkeitä.5. Menettely
5.1 Otetaan tarkastettavasta siipikarjamäärästä sattumanvaraisesti 20 ruhoa. Odotettaessa 5.2–5.11 kohdassa
kuvatun kokeen suorittamista ne säilytetään enintään -18 ûC:n lämpötilassa.
5.2 Pyyhitään pakkauksen ulkopinta siihen kiinnittyneen jään ja veden poistamiseksi. Punnitaan pakkaus ja sen
sisältö pyöristäen lähimpään grammaan; tällä tavoin saadaan M
0.
5.3 Irrotetaan ruho sekä tarvittaessa sen kanssa myytävät syötäväksi kelpaavat sivutuotteet ulommasta pakkauk-
sesta. Pakkaus kuivataan ja punnitaan pyöristäen paino lähimpään grammaan; tällä tavoin saadaan M 1.
5.4 Lasketaan jäädytettyjen ruhon ja sivutuotteiden paino vähentämällä M 1M0:sta.
5.5 Asetetaan ruho, syötävät sivutuotteet mukaan lukien, kestävään ja vedenpitävään muovipussiin siten, että
vatsaontelo on pussin suljetun alaosan suuntaan. Pussin on oltava riittävän pitkä, jotta se voidaan kiinnittää
tukevasti vesialtaassa, mutta se ei saa olla liian suuri, jotta ruhon pystysuora asento ei pääsisi muuttumaan.
5.6 Upotetaan ruhon ja syötävät sivutuotteet sisältävä pussin osa vesialtaaseen jättäen pussi auki siten, että
mahdollisimman paljon ilmaa pääsee ulos. Pussi pidetään pystysuorassa asennossa tarvittaessa tukitankojen
tai painojen avulla, jotta vesi ei pääse sen sisään. Pussit eivät saa koskettaa toisiaan.
5.7 Jätetään pussi vesihauteeseen tasaiseen 42±2 ûC:n lämpötilaan liikuttaen sitä ja/tai sekoittaen vettä jatku-
vasti, kunnes ruhon termisen keskuksen (sijaitsee suolistetuilla kananpojilla rintalihaksen syvimmässä osassa
lähellä rintalastaa, ja suolistamattomilla kananpojilla sisäelinten keskellä) lämpötila, kahdelta sattumanvarai-sesti valitulta eläimeltä mitattuna, saavuttaa vähintään ±4 ûC:n lämpötilan. Ruhoja ei tulisi pitää vedessä
kauemmin kuin +4 ûC:n lämpötilan saavuttamiseksi on tarpeen. Tarvittava upotusaika -18 ûC:ssa varastoi-
duille ruhoille on suunnilleen:2891
/93
1538/91 - - - I
32RuhonjaSuositeltava aika minuutteina
Painoluokka (g)Ruhonja
sivutuotteiden
paino (g)Kananpojat
ilman
sivutuotteitaKananpojat
sivutuotteineen
< 800 <8 2 5 77 92
850 825 —874 82 97
900 875 —924 85 100
950 925 —974 88 103
1 000 975 —10 2 4 92 107
1 050 1 025 —10 7 4 95 110
1 100 1 050 —11 4 9 98 113
1 200 1 150 —12 4 9 105 120
1 300 1 250 —13 4 9 111 126
1 400 13 5 0—14 4 9 118 133
Yli 1 400 gramman osalta aikaa lisätään 7 minuutilla kokonaista tai vajaata sataa grammaa kohti.
Jos ruhojen lämpötila ei ole +4oC upotusajan jälkeen, sulatusta on jatkettava kunnes ruhojen terminen
keskus saavuttaa tämän lämpötilan.
5.8 Otetaan pussi sisältöineen vesialtaasta; pussin pohja puhkaistaan siten, että sulatuksesta syntynyt vesi pääsee
virtaamaan ulos. Pussia ja sen sisältöä valutetaan yhden tunnin ajan +18 ja +25 celsiusasteen välisessähuoneenlämmössä.
5.9 Nostetaan sulanut ruho pussista ja poistetaan mahdolliset teurastuksen sivutuotteet sisältävä pakkaus vat-
saontelosta. Kuivataan ruhon sisä- ja ulkopuoli suodatinpaperilla tai paperipyyhkeillä. Puhkaistaan sivutuot-teet sisältävä pakkaus ja veden valuttua ulos kuivataan pakkaus ja sulaneet sivutuotteet mahdollisimman
hyvin.
5.10 Määritetään sulaneen ruhon, teurastuksen sivutuotteiden ja niiden pakkauksen yhteispaino pyöristäen
lähimpään grammaan; tällä tavoin saadaan M
2.
5.11 Määritetään teurastuksen sivutuotteet sisältäneen pakkauksen paino pyöristäen lähimpään grammaan; tällä
tavoin saadaan M 3.
6. Tuloksen laskeminen
Sulatuksesta syntyvä vesimäärä prosenttiosuutena jäädytetyn tai pakastetun ruhon (teurastuksen sivutuotteet
mukaan lukien) painosta ilmaistuna saadaan seuraavaa kaavaa soveltaen:
M0—M1—M2
M0—M1—M2¢100
7. Tuloksen arviointi
Jos sulatuksesta syntyvä keskimääräinen vesimäärä on 20 ruhon suuruisen näytteen osalta jäljempänä vah-
vistettuja prosenttiosuuksia suurempi, käsittelyn aikana imeytyneen veden määrän katsotaan ylittävän raja-
arvon.
Nämä osuudet ovat:
— ilmajäähdytyksessä: 1,5 %,
— haihdutusjäähdytyksessä: 3,3 %,— vesijäähdytyksessä: 5,1 %.2891
/93
1538/91 - - - I
33LIITE VI
KANANPOIKIEN KOKONAISVESIPITOISUUDEN MÄÄRITYS
(Kemiallinen koe)
1. Tavoite ja soveltamisala
Tätä menetelmää käytetään jäädytettyjen tai pakastettujen kananpoikien kokonaisvesipitoisuuden määrittä-
miseen. Se käsittää näiden lintujen homogenoiduista ruhoista otettujen näytteiden vesi- ja valkuaispitoi-
suuksien määrittämisen. Tällä tavoin määritettyä kokonaisvesipitoisuutta verrataan 6.4 kohdassa esitettyjenkaavojen mukaisesti laskettuun raja-arvoon sen määrittämiseksi, onko veden imeytyminen käsittelyn aikana
ollut liiallista. Jos määrityksen suorittava henkilö epäilee ruhossa olevan aineita, jotka saattaisivat vaikuttaa
arviointiin, tämän on toteutettava tarvittavat varotoimenpiteet.
2. Määritelmät
“Ruho“: siipikarjan ruho luineen ja rustoineen sekä mahdollisesti lisättyine syötävine sivutuotteineen.“Sivutuotteet”: sydän, maksa, kivipiira ja kaula.
3. Periaate
Vesi- ja valkuaispitoisuudet määritetään ISO (International Organization for Standardization) -standardeis-
sa kuvattujen menetelmien tai muiden neuvoston hyväksymien analyysimenetelmien mukaisesti.
Ruhon kokonaisvesipitoisuuden yläraja määritetään ruhon valkuaispitoisuuden perusteella, joka saattaa olla
yhteydessä fysiologisen nesteen pitoisuuteen.
4. Välineistö ja reagenssit
4.1 Ruhojen ja niiden pakkausten punnitsemiseen tarkoitettu vaaka, jonka tarkkuus on vähintään yksi gramma.
4.2 Lihakirves tai -saha ruhon leikkaamiseen lihamyllyyn sopiviksi paloiksi.4.3 Lihamylly ja suuritehoinen sekoitin, joiden avulla on mahdollista homogenisoida jäädytetyt tai pakastetut
kokonaiset siipikarjan palat.
Huomautus: Mitään tiettyä lihamyllyä ei suositella. Sen on oltava riittävän tehokas pakastetun lihan ja
luiden jauhamiseen homogeenisten näytteiden saamiseksi, jotka vastaavat 4 millimetrin rei’illä varustetun
levyn sisältävän lihamyllyn avulla saatavia näytteitä.
4.4 ISO 1442-standardin mukaisesti tehtävään vesipitoisuuden määritykseen tässä menetelmässä määritelty väli-
neistö.
4.5 ISO 937-standardin mukaiseen proteiinipitoisuuden määritykseen tässä menetelmässä määritelty välineistö.
5. Menettely
5.1 Otetaan tarkastettavasta siipikarjamäärästä sattumanvaraisesti seitsemän ruhoa ja säilytetään ne jäädytettyi-
nä odotettaessa 5.2–5.6 kohdassa tarkoitetun analyysin aloittamista.
Analyysi voidaan joko tehdä erikseen kunkin ruhon osalta tai analysoida seitsemästä ruhosta koostuva
näyte.
5.2 Kokeen valmistelu aloitetaan ruhojen pakastimesta poistamista seuraavan tunnin aikana.2891
/93
1538/91 - - - I
345.3 a) Pyyhitään pakkauksen ulkopinta siihen kiinnittyneen jään ja veden poistamiseksi. Kukin ruho punnitaan
ja poistetaan pakkauksestaan. Kun ruho on leikattu pieniksi paloiksi, sivutuotteita ympäröivä pakkaus-
materiaali poistetaan mahdollisimman tarkasti. Määritetään ruhon kokonaispaino mukaan lukien sivu-
tuotteet ja ruhossa oleva jää mutta ei poistetun pakkausmateriaalin paino pyöristäen lähimpään gram-maan, jolloin saadaan arvo P
1.
b) Koostenäytteen analyysissä määritetään seitsemän 5.3 a kohdan mukaisesti valmistetun ruhon yhteispai-
no, jolloin saadaan arvo P 7.
5.4 a) Koko ruho, jonka paino antaa arvon P 1, jauhetaan 4.3 kohdan mukaisesti määritellyssä lihamyllyssä (ja
tarvittaessa sekoitetaan sekoittimen avulla) homogeenisen tuotteen aikaansaamiseksi, josta voidaan ot-
taa edustava näyte kunkin ruhon osalta.
b) Koostenäytteen analyysissä jauhetaan kaikki seitsemän ruhoa, joiden paino antaa arvon P 7,4 . 3k o h d a n
mukaisesti määritellyssä lihamyllyssä (ja tarvittaessa sekoitetaan sekoittimen avulla) homogeenisen tu-
otteen aikaansaamiseksi, josta voidaan ottaa kaksi edustavaa näytettä seitsemän ruhon osalta. Nämäkaksi näytettä analysoidaan 5.5 ja 5.6 kohdassa kuvatulla tavalla.
5.5 Otetaan näyte homogenisoidusta materiaalista ja määritetään välittömästi vesipitoisuus ISO 1442 -standar-
dissa kuvatun menetelmän mukaisesti, jolloin saadaan vesipitoisuus (a %).
5.6 Otetaan myös näyte homogenisoidusta materiaalista ja määritetään välittömästi typpipitoisuus ISO 937
-standardissa kuvatun menetelmän mukaisesti. Tämä typpipitoisuus muunnetaan raakavalkuaispitoisuudeksi
(b %) kertomalla se kertoimella 6,25.
6. Tulosten laskeminen
6.1 a) Kunkin ruhon sisältämän veden paino (W) grammoina ilmaistuna saadaan kaavalla aP
1100. Määrite-
t ä ä ns e i t s e m ä nt u t k i t u nr u h o nv e d e np a i n o t( W 7) ja valkuaisen painot (RP 7) yhteensä.
b) Koostenäytteen analyysissä määritetään kahden tutkitun näytteen keskimääräinen vesipitoisuus (a %) ja
keskimääräinen valkuaispitoisuus (b %). Seitsemän ruhon veden paino (W) grammoina ilmaistunasaadaan kaavalla aP
7100 ja valkuaisen paino (RP 7) kaavalla bP 7/100.
6.2 Määritetään keskimääräinen veden paino (W A) ja keskimääräinen valkuaisen paino (RP A) jakamalla W 7ja
RP7seitsemällä.
6.3 Tämän menetelmän avulla määritetty fysiologisen veden teoreettinen pitoisuus grammoina ilmaistuna voi-
daan laskea seuraavaa kaavaa soveltaen:
— kananpojille: 3,53 x RP A+2 3
6.4 a) Ilmajäähdytys
Jos valmistuksen yhteydessä imeytyneen veden väistämätön tekninen vähimmäismäärä on 2 prosent-
tia (1), kokonaisvesipitoisuuden sallittu yläraja (W G) grammoina ilmaistuna ja tämän menetelmän avul-
la määritettynä (mukaan lukien luotettavuusväli), saadaan seuraavaa kaavaa soveltaen:
— kananpojille: W G=3 , 6 5xR P A+4 2
(1) Ruhon perusteella laskettuna, lukuun ottamatta ulkopuolelta imeytynyttä vettä.2891/93
1538/91 - - - I
35b) Haihdutusjäähdytys
Jos valmistuksen yhteydessä imeytyneen veden väistämätön tekninen vähimmäismäärä on 4,5 prosent-
tia (1), kokonaisvesipitoisuuden sallittu yläraja (W G) grammoina ilmaistuna ja tämän menetelmän avul-
la määritettynä (mukaan lukien luotettavuusväli), saadaan seuraavaa kaavaa soveltaen:
— kananpojille: W G=3 , 7 9xR P A+4 2
c) Vesijäähdytys
Jos valmistuksen yhteydessä imeytyneen veden väistämätön tekninen vähimmäismäärä on 7 prosent-
tia (1), kokonaisvesipitoisuuden sallittu yläraja (W G) grammoina ilmaistuna ja tämän menetelmän avul-
la määritettynä (mukaan lukien luotettavuusväli), saadaan seuraavaa kaavaa soveltaen:
— kananpojille: W G=3 , 9 3xR P A+4 2
6.5 Jos seitsemän ruhon vesipitoisuuden keskimääräinen arvo (W A) ,s e l l a i s e n ak u i ns eo nm ä ä r i t e t t y6 . 2k o h -
dassa, ei ole suurempi kuin 6.4 kohdassa määrätyt rajat (W G), tarkastettavaa siipikarjamäärää pidetään
säännösten mukaisena.
(1) Ruhon perusteella laskettuna, lukuun ottamatta ulkopuolelta imeytynyttä vettä.2891/93
1538/91 - - - I
36LIITE VII
Veden imeytymisen tarkistaminen tuotantolaitoksessa
(Teurastamokoe)
1. Vähintään kerran neljän tunnin mittaisen työjakson aikana:
otetaan sattumanvaraisesti suolistuslinjalta 25 ruhoa välittömästi niiden täydellisen suolistuksen jälkeen ja ennen
ensimmäistä pesua.
2. Tarvittaessa leikataan kaula jättäen kaulan nahka kiinni ruhoon.3. Tunnusmerkitään kukin ruho yksitellen. Punnitaan kukin ruho ja kirjataan paino pyöristettynä lähimpään gramma-
an.
4. Palautetaan tarkastuksen kohteena olevat ruhot suolistuslinjalle, jotta ne menevät normaalisti pesuun, jäähdytykse-
en, valutukseen jne.
5. Otetaan merkityt ruhot uudelleen valutuslinjan lopussa, jotta niitä ei valuteta pidempään kuin sitä siipikarjaerää,
josta näyte on lähtöisin.
6. Näyte koostuu 20:stä ensimmäisenä poimitusta ruhosta. Nämä punnitaan uudelleen. Niiden lähimpään grammaan
pyöristetty paino ilmoitetaan ensimmäisessä punnituksessa todetun painon rinnalla. Koe on mitätön, jos vähemmänkuin 20 tunnusmerkittyä ruhoa poimitaan.
7. Poistetaan näytteeseen kuuluvien ruhojen tunnusmerkit ja pakataan ruhot tavanomaisesti.
8. Määritetään veden imeytymisprosentti vähentämällä 20:n ennen pesua testatun ruhon kokonaispaino näiden samo-
jen ruhojen kokonaispainosta pesun, jäähdytyksen ja valutuksen jälkeen, jakamalla erotus alkuperäisellä painolla ja
kertomalla se sadalla.
9. Tulos ei saa olla suurempi kuin seuraavat ruhon alkuperäisen painon prosenttiosuudet eikä muu luku, joka mahdol-
listaa ulkopuolisen veden suurimman sallitun kokonaispitoisuuden noudattamisen:
— ilmajäähdytys: 0 %,
— haihdutusjäähdytys: 2 %,— vesijäähdytys: 4,5 %.2891
/93
1538/91 - - - I
37LIITE VIII
VERTAILULABORATORIOIDEN LUETTELO
Yhteisön vertailulaboratorioSpelderholt, Centre for Poultry Research and Information Services
(COVP-DLO)
Spelderholt 9
P. O . B o x 1 5NL-7360 AA Beekbergen
Kansalliset vertailulaboratoriot
Belgia
Faculteit Diergeneeskunde
Vakgroep “Diergeneeskundig toezicht op eetwaren”
Universiteit GentWolterslaan 1
B-9000 Gent
TanskaVeterinærdirektoratets Laboratorium
Howitzvej 13
DK-2000 Frederiksberg
SaksaBundesanstalt für Fleischforschung
Institut für Fleischherzeugung und VermarktungEC-Baumanstra βe2 0
D-95326 Kulmbach
KreikkaMinistry of Agriculture
Veterinary Laboratory of Patra
59, T erpsitheas Str.
GR-264 42 Patra
EspanjaCentro de Alimentacion Nacional
(Instituto de Salud Carlos III)
Ctra de Majadahonda a Pozuelo Km 2E-28220 Madrid
RanskaU n i t é” h y g i è n ee tq u a l i t éd e sp r o d u i t sa v i c o l e s ”
Laboratoire central de recherches avicoles et porcines
Centre national d’études vétérinaires et alimentaires
Beaucemaine - Boite postale 53
F-22400 Ploufragan
IrlantiDairy Science Laboratory
Department of Agriculture, Food and Forestry
Model Farm Road
Cork
ItaliaIstituto de l’Ispettorato Centrale Repressione
F r o d id iR o m a
Via G. Raggini 19I-00149 Roma2891
/93
1538/91 - - - I
38Luxembourg
Laboratoire national de santé
42, rue du Laboratoire
L-1911 Luxembourg
AlankomaatTNO-voeding
Postbus 360
NL-3700 AJ Zeist
Itävalta:
Bundesamt und forschungszentrum für Landwirtschaft
Trunnerstraße 1-3A-1020 Wien
Portugali
I.Q. A. Instituto de Qualidade Alimentar
Av. Conde Valbona, 98P-1000 Lisboa
Suomi:
Eläinlääkintä- ja elintarvikelaitos (EELA)
Hämeentie 57, PL 368
FIN-00231 Helsinki
Ruotsi:Statens livsnedelsverk (SIC! livsmedelsverk)
Box 622S-75126 Uppsala
Yhdistynyt kuningaskunta
Food Science Laboratory
Ministry of Agriculture, Fisheries and Food
Norwich Research ParkColney Line
Norwich
NR4 7UQ2891
/93
3239/94
2891/93
3239/94
2891/93
1538/91 - - - I
39LIITE IX
Yhteisön vertailulaboratorion toimivaltuudet ja tehtävät
1. Liitteessä VIII tarkoitetun yhteisön vertailulaboratorion tehtävänä on:
— toimittaa kansallisille vertailulaboratorioille tietoja siipikarjanlihan vesipitoisuutta koskevista analyysimenetel-
m i s t äj av e r t a i l u k o k e i s t a ,
— koordinoida ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen menetelmien soveltamista kansallisissa vertailula-
boratorioissa erityisesti järjestämällä vertailukokeita,
— koordinoida uusien analyysimenetelmien tutkimusta ja antaa siitä tietoa kansallisille vertailulaboratorioille,
— antaa komission yksiköille teknistä ja tieteellistä apua erityisesti silloin, kun jäsenvaltioiden välillä on kiistaa
määritysten tuloksista.
2. Yhteisön vertailulaboratorion on varmistettava seuraavien toimintaedellytysten ylläpito:
— pätevä henkilökunta, jolla on riittävä tietämys vesipitoisuuden valvonnassa sovellettavista menetelmistä,— tarvittavat välineet ja aineet 1 kohdassa määrättyjen tehtävien suorittamiseen,
— riittävä hallinnollinen perusrakenne,
— varmuus siitä, että sen henkilökunta ottaa huomioon tiettyjen kysymysten, tulosten tai tietojen luottamukselli-
suuden,
— riittävä tietämys kansainvälisistä vaatimuksista ja käytännöistä.
Kansallisten vertailulaboratorioiden tehtävät
Liitteessä VIII tarkoitettujen kansallisten vertailulaboratorioiden tehtävänä on:
— koordinoida siipikarjanlihan vesipitoisuuden analyyseistä vastaavien kansallisten laboratorioiden toimintaa,— avustaa jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista siipikarjanlihan vesipitoisuuden valvontajärjestelmän järjestämisessä,
— järjestää vertailukokeita ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen eri kansallisten laboratorioiden välillä,
— jakaa yhteisön vertailulaboratorion toimittamaa tietoa jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja ensimmäisessä
luetelmakohdassa tarkoitetuille kansallisille laboratorioille,
— toimia yhteistyössä yhteisön vertailulaboratorion kanssa.2891
/93