Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2038/1999,
annettu 13 päivänä syyskuuta 1999,
sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä
(EYVL L 252, 25.9.1999, s. 1)
Oikaistu:
"C1 Oikaisu, EYVL L 115, 16.5.2000, s. 22 (2038/1999)1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 1
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2038/1999,
annettu 13 päivänä syyskuuta 1999,
sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä
EUROOP AN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 36
ja 37 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon parlamentin lausunnon (1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo seuraavaa:
1) Sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1981
annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 1785/81 (3) on muutettu useita
kertoja ja huomattavilta osin (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja
järkeistämisen takia kodifioitava mainittu asetus.
2) Maataloustuotteiden yhteismarkkinoiden toimintaan ja kehitykseen on
liityttävä yhteisen maatalouspolitiikan toteuttaminen, ja siihen onerityisesti sisällyttävä maatalouden yhteinen markkinajärjestely, jonkamuoto voi vaihdella tuotteiden mukaan. Isoglukoosi ja inuliinisiirappi
ovat sokerijuurikkaan tai sokeriruo’on jalostuksessa saatavan nesteso-
kerin suoraan korvaavia tuotteita. Tämän vuoksi sokerin, isoglukoosinja inuliinisiirapin markkinat liittyvät mitä läheisimmin toisiinsa.
Rakenteelliset ylijäämät ovat tyypillisiä yhteisön makeutusainetilan-
teelle, ja kaikki yhtä tuotetta koskevat yhteisön päätökset heijastuvatväistämättä muihin tuotteisiin. Tämän vuoksi on tarpeen, että sokeri-,isoglukoosi- ja inuliinisiirappialalla on yhteinen järjestely, jossa
otetaan aiheellisella tavalla huomioon kyseisten tuotantojen erityis-
piirteet.
3) Yhteisön sokerijuurikkaan ja sokeriruo’on tuottajien työhön ja
elintasoon liittyvien tarvittavien takeiden säilyttämisen varmistami-
seksi olisi säädettävä sokerimarkkinoita vakauttavista toimenpiteistä javahvistettava tätä varten vuosittain valkoisen sokerin tavoitehinta ja
muille kuin alijäämäalueille valkoisen sokerin interventiohinta samoin
kuin raakasokerin interventiohinta sekä jokaiselle alijäämäalueellevalkoisen sokerin johdettu interventiohinta ja tarvittaessa raakasokerinjohdettu interventiohinta. Tämä tavoite voidaan saavuttaa säätämällä
interventioelinten interventiohintaan tekemästä ostosta. Samaa tarkoi-
tusta voi myös vastata varastointikustannusten tasausjärjestelmä, jokakoskee sekä yhteisöstä peräisin olevista raaka-aineista, melassimukaan lukien, että etuuskohtelun alaisesta sokerista tuotettua sokeria.
Nämä sokerin hintatakuut koskevat myös sakkaroosisiirappeja, iso-
glukoosia ja inuliinisiirappia, joiden hinnat perustuvat sokerinhintoihin.
4) Jotta ei vaarannettaisi edellä mainittuja takuuhintoja, interventioelimet
voivat myydä sokeria vain interventiohintaa korkeammalla hinnalla,silloin kun sokeria ei viedä sellaisenaan tai jalostettuina tuotteina tai
kun sitä ei ole tarkoitettu eläinten ruokintaan. Mainittu sääntö estää
sokerin luovuttamisen tarvittaessa hyväntekeväisyysjärjestelöille yh-teisössä elintarvikkeena käytettäväksi. Tämän vuoksi tällainen mah-dollisuus on syytä sallia yksittäisissä hätäaputoimissa, joiden avulla
varmistetaan hankinnat, jotka edustavat samanaikaisesti humanitaa-
rista toimintaa. Tällaisten toimien tehokkuus riippuu niiden täytän-töönpanon nopeudesta. Tämän vuoksi olisi säädettävä tässä tapauk-
sessa tarkoituksenmukaisemman menettelyn soveltamisesta.
5) On tarpeen, että tällä sääntelyllä annetaan samanlaiset takeet sekä
perustuotteen valmistajalle että tuottajille. Tämän vuoksi juurikkaille
olisi vahvistettava perushinnan lisäksi A-sokeriksi jalostettavan A-
juurikkaan vähimmäishinta ja B-sokeriksi jalostettavan B-juurikkaan!B
(1) EYVL C 219, 30.7.1999.
(2) EYVL C 138, 18.5.1999, s. 18.
(3) EYVL L 177, 1.7.1981, s. 4, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
komission asetuksella (EY) N:o 1148/98 (EYVL L 159, 3.6.1998, s. 38).
(4) Ks liitteessä III oleva B osa.1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 2
vähimmäishinta, joita sokerinvalmistajien on noudatettava ostoja
tehdessään. Valmistajien ja maataloustuottajien oikeuksien ja velvol-lisuuksien oikeudenmukaisen tasapainon varmistamiseksi on myössyytä säätää tällöin tarvittavista välineistä ja erityisesti juurikkaiden
ostajien ja myyjien sopimussuhteita sääntelevien yhteisön kehys-
säännösten laatimisesta sekä soveltuvista säännöksistä tämän tavoit-teen saavuttamiseksi sokeriruo’on osalta.
6) Ottaen huomioon erityisesti yleiset vaikutukset sokerin yhteisen
markkinajärjestelyn toimintaan sokerijuurikasalalla tuottajaryhmitty-
mistä ja niiden liitoista 20 päivänä toukokuuta 1997 annetun neuvostonasetuksen (EY) N:o 952/97 (
1) soveltamista olisi lykättävä tuotanto-
kiintiöjärjestelmän soveltamisen ajaksi.
7) Sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin yhteismarkkinoiden toteutta-
minen edellyttää yhteisen kauppajärjestelmän toteuttamista yhteisönulkorajalla. Kauppajärjestelmä sisältää tuontitullin ja vientituen, jasillä pyritään vakauttamaan yhteisön markkinoita erityisesti estämällä
sokerin maailmanmarkkinoiden hintavaihteluiden vaikutus yhteisön
sisällä noudatettaviin näiden tuotteiden hintoihin. Tämän vuoksi olisisäädettävä tullin kantamisesta kolmansista maista lähtöisin olevasta
tuonnista ja vientituen maksamisesta viennille näihin samoihin maihin.
Molemmilla tavoilla pyritään tasaamaan yhteisön ulkopuolella jayhteisössä sokerialalla noudatettavien hintojen eroja, jos maailman-markkinahinnat ovat alhaisempia kuin yhteisön hinnat, ja varmista-
maan isoglukoosi- ja inuliinisiirappialalla tietty suoja näiden tuotteiden
jalostusteollisuudelle yhteisössä.
8) Kyseisen kauppajärjestelmän täydentämiseksi siinä määrin kuin on
tarpeen sen moitteettoman toiminnan kannalta olisi säädettävä
mahdollisuudesta säännellä niin sanotun sisäisen jalostusliikenteen
menettelyä tai markkinatilanteen vaatiessa kieltää kokonaan tai osittainsen käyttö.
9) Vähimmäisvarastojärjestelmä on tehokas toimenpide tavanomaisen
hankinnan varmistamiseksi koko yhteisössä tai jollain sen alueella.
Tämän tavoitteen toteuttamiseksi on ilmeisesti myös suotavaa antaasäännöksiä, jotka mahdollistavat aiheellisten interventiotoimenpiteidentoteuttamisen tietyin edellytyksin. On mahdollista, että vähimmäisva-
rastointimäärä ei riitä varmistamaan yhden tai useamman alueen
sokerihuoltoa, jos luonnononnettomuus kohtaa kyseistä aluetta. Senvuoksi on suotavaa, että tehdään mahdolliseksi kyseisille alueillesijoittautuneille yrityksille käyttää sidottuja varastojaan tähän tarkoi-
tukseen sallien niiden käyttää kysymyksessä olevaa sokeria ennen
pakollisen varastointiajan loppua.
10) Maailmanmarkkinoilla vallitsevan pulan johtaessa yhteisön hintoja
korkeampiin hintoihin tai koko yhteisössä tai jollain sen alueella
ollessa vaikeuksia tavanomaisissa hankinnoissa, olisi annettava
aiheellista säännöksiä hyvissä ajoin sen estämiseksi, että alueellisiaylijäämiä vietäisiin kolmansiin maihin ja että poikkeavasta hintojen
noususta yhteisössä johtuen kuluttajille ei voitaisi taata tavanomaista
hankintaa kohtuuhinnoin.
11) Toimivaltaisten viranomaisten on oltava sellaisessa asemassa, että ne
voivat seurata pysyvästi kaupan liikkeitä kolmansien maiden kanssa
markkinakehityksen arvioimiseksi ja tarvittaessa tässä asetuksessa
säädettyjen toimenpiteiden toteuttamiseksi. Tätä varten olisi säädettä-vä tuonti- tai vientitodistusten myöntämisestä, joihin liittyy vakuus,jolla taataan todistushakemuksen kohteena olevien toimien toteutumi-
nen.
12) Tullijärjestelmä mahdollistaa luopumisen kaikista muista suojatoimen-
piteistä yhteisön ulkorajoilla. Yhteisten hintojen ja maksujen järjes-telmä voi poikkeuksellisissa olosuhteissa kuitenkin osoittautua riittä-
mättömäksi. Yhteisön olisi sallittava toteuttaa nopeasti kaikki
tarvittavat toimenpiteet, jotta yhteisön markkinat eivät jäisi ilmansuojaa tällaisten tapausten mahdollisesti aiheuttamilta häiriöiltä.Näiden toimenpiteiden on oltava Uruguayn kierroksen monekeskisten
kaupallisten neuvottelujen tuloksena syntyneistä sopimuksista, jäljem-
pänä ”GATT -sopimukset”, aiheutuvien velvoitteiden mukaisia. Lisäksiyhteismarkkinoiden hankintoihin liittyvien ongelmien välttämiseksi on!B
(1) EYVL L 142, 2.6.1997, s. 30. Asetus on kumottu asetuksella (EY) N:o 1257/1999
(EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80).1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 3
hyväksyttävä tullien soveltamisen lopettaminen tiettyjen sokerialan
tuotteiden osalta.
13) GATT -sopimukset on hyväksytty päätöksellä 94/800/EY (1). Maata-
loutta koskevassa sopimuksessa, jäljempänä ”sopimus”, määrätäänyhteisön maataloustuotteiden ja erityisesti tuotantokiintiötakuisensokerin vientiin myönnettävän tuen erityisestä alentamisesta asteittain.
Sopimuksessa määrätään vientituen alentamisesta sekä määrällisesti
että määrärahoittain siirtymäkauden ajan.
14) Syyt, joiden vuoksi yhteisö on tähän saakka ylläpitänyt sokeri-,
isoglukoosi- ja inuliinisiirappialalla tuotantokiintiöjärjestelmää, ovatedelleen perusteltuja. Järjestelmää on kuitenkin muutettu tuotannon
viimeaikaisen kehityksen huomioon ottamiseksi ja tarvittavien väli-
neiden antamiseksi yhteisölle, jotta varmistettaisiin oikeudenmukai-sesti ja tehokkaasti, että tuottajat vastaavat itse kokonaisuudessaanyhteisön tuotannon ja sen kulutuksen välisestä suhteesta johtuvien
ylijäämien myyntikustannuksista. Tätä järjestelmää on kuitenkin
rajoitettava ajallisesti ja pidettävä väliaikaisena.
15) Sokerialan yhteinen markkinajärjestely on perustunut markkinointi-
vuodesta 1986/87 tuottajien täyden rahoitusvastuun periaatteeseenkunkin markkinointivuoden osalta kiintiöt ylittävien yhteisön tuotan-
toylijäämien kaupaksi saattamisesta aiheutuvista tappioista suhteessa
sisäiseen kulutukseen, ja kullekin yritykselle myönnettyjen tuotanto-kiintiöiden mukaisesti eriytettyjen hinta- ja myyntitakuiden järjestel-mään. Sokerialalla tuotantokiintiöt myönnetään yritykselle määritetyn
viiteajanjakson aikana tehokkaan tuotannon periaatteen perusteella.
Portugalin manneralueelle, jossa ei ole juurikasviljelmiä liittymishet-kellä, annetaan liittymissopimuksessa mahdollisuus myöntää kiintiöitä
yritykselle tuotantoon katsomatta, jos se voi aloittaa tuotantonsa
viipymättä, toisin sanoen sillä on tarvittava tekninen tuotantokyky.
16) Vientituen alentamista koskevien sitoumusten ajoittuessa siirtymä-
kaudelle olisi olemassa olevat sokerin ja isoglukoosin perusmäärätsekä inuliinisiirappikiintiöt säilytettävä sellaisenaan ja otettava huo-mioon samalla, että tilanteeseen liittyviä takuita voidaan tarvittaessa
mukauttaa siten, että sopimusvelvoitteita pystytään noudattamaan.
Tämän vuoksi olisi toivottavaa jatkaa alan itserahoitusjärjestelmää jatuotantotakuujärjestelmää kaudeksi, joka vastaa mainittua siirtymä-
kautta eli kuudeksi markkinointivuodeksi.
17) Taloudellisen vastuun periaate taataan edelleen tuottajien osuudesta
muodostuvasta perustuotannosta perittävästä maksusta, jota sovelle-
taan kaikkeen A- ja B-sokerin tuotantoon, mutta joka rajoitetaankahteen prosenttiin valkoisen sokerin interventiohinnasta, ja B-mak-susta, jota peritään B-sokerin tuotannosta, mutta joka voi olla enintään
37,5 prosenttia viimeksi mainitusta hinnasta. Isoglukoosin ja inulii-
nisiirapin tuottajat maksavat tietyin edellytyksin osuuden näistämaksuista. Mainituissa olosuhteissa alan itserahoitustavoitetta ei voida
saavuttaa näitä prosenttirajoja käyttäen kaikkina markkinointivuosina.
Tämän vuoksi olisi säädettävä lisämaksun perimisestä.
18) Kunkin yrityksen lisämaksu on vahvstettava erityisesti samanarvoisen
kohtelun varmistamiseksi ottaen huomioon sen osuus kyseisenmarkkinointivuoden tuotantomaksuista saatavista tuloista. Tätä vartenon syytä määrittää koko yhteisössä sovellettava kerroin, joka edustaa
samana markkinointivuonna toisaalta todetun kokonaistappion ja
toisaalta kyseisistä tuotantomaksuista saatavien kokonaistulojen välistäsuhdetta. Lisäksi olisi säädettävä edellytykset juurikkaan ja ruo’on
myyjien osallistumisesta kyseisen markkinointivuoden kattamatta
jääneen tappion poistamiseen.
19) Kullekin sokerialan yritykselle myönnettävät tuotantokiintiöt voivat
johtaa määrätyn markkinointivuoden osalta vientimäärään, joka ottaenhuomioon kulutuksen, tuotannon, tuonnin, varastot ja siirrot sekäitserahoitusjärjestelmän vastuulle ennakoidun keskimääräisen tappion,
on suurempi kuin sopimuksessa vahvistettu vientimäärä. Tämän vuoksi
olisi säädettävä kiintiöstä aiheutuvien takuiden mukauttamisesta yhdentai useamman markkinointivuoden osalta yhteisön antamien sitoumus-
ten noudattamiseksi.
20) Takuiden mukauttamisen toteuttamiseksi olisi ensisijaisesti jaettava
tietyn markkinointivuoden osalta todettu yhteisön vientikelpoisen!B
(1) EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1.1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 4
määrän ja sopimuksessa määrätyn määrän välinen erotus sokerin,
isoglukoosin ja inuliinisiirapin kesken sen mukaan, kuinka montaprosenttia kunkin tuotteen kiintiö muodostaa kaikkien kolmen tuotteenja yhteisön osalta vahvistettujen kiintiöiden yhteissummasta.
21) Tämän ensimmäisen tuotekohtaisen jaon jälkeen on suoritettava
jäsenvaltiokohtainen jako kuhunkin jäsenvaltioon sijoittautuneilletuotantoyrityksille myönnettävistä kiintiöistä aiheutuvien takuiden
huomioon ottamiseksi siten, että takuiden mukauttaminen ei vaaranna
kiintiöiden ja kustannusosuuden välistä tasapainoa. Tämän vuoksi olisijäsenvaltioiden määritettävä A- ja B-takuuta koskeva vähennyskerroinnäihin takuihin liittyvien enimmäiskustannusten mukaan. Lopuksi
kunkin jäsenvaltion tehtävänä on suorittaa jako yrityksittäin ottaen
huomioon kullekin yritykselle sen omista kiintiöistä aiheutuvat takuut.
22) Sokerialan yhteinen markkinajärjestely on vahvistanut varastointi-
kustannusten tasausjärjestelmän. Olisi täsmennettävä, että sopimuksen
yhteydessä tehdyistä sitoumuksista johtuvien velvoitteiden nojallaalentuvan takuun piirissä olevien sokerien osalta voidaan edelleen
saada korvaus varastointikustannuksista tämän menettelyn nojalla.
23) Ottaen huomioon tarpeen mahdollistaa jalostusteollisuuden sekä
juurikkaan ja ruo’on viljelyn tietty rakenteellinen mukauttaminen
kiintiöiden soveltamisaikana olisi säädettävä ohjausmarginaalista, joka
antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden muuttaa yritysten kiintiöitäenintään kymmenellä prosentilla. Ottaen huomioon tämän alanerityistilanteen Espanjassa, Italiassa ja Ranskan merentakaisissa
departementeissa tätä prosenttirajaa ei pitäisi soveltaa näihin alueisiin
rakenneuudistussuunnitelmia täytäntöön pantaessa.
24) Yrityksille myönnetyt tuotantokiintiöt takaavat tuottajille yhteisön
hinnat ja tuotannon myynnin, joten kiintiöitä siirrettäessä on otettava
huomioon kaikkien kyseisten osapuolien edut ja erityisesti sokerijuu-rikkaan tai sokeriruo’on tuottajien edut.
25) Sokerin ja isoglukoosin markkinoiden laajentumisen mahdollistami-
seksi yhteisön markkinoilla olisi lisäksi järjestettävä mahdollisuussiirtää määritettävin edellytyksin tuotannon ulkopuolelle kiintiöjärjes-telmän mukaisessa merkityksessä kaikki sokeri tai isoglukoosi, joka on
tarkoitettu muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden valmistukseen
yhteisössä.
26) Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjan päätösasiakirjaan liitetyn
Portugalin sokerinjalostusteollisuuden hankintoja koskevan Euroopan
talousyhteisön yhteisen julistuksen mukaan yhteisö on valmistarkastelemaan koko yhteisön ja erityisesti Portugalin jalostusteolli-
suuden hankintatilannetta. Tällaisesta tarkastelusta on säädetty myös
Suomen osalta.
27) Tarkastelun tarkoituksena on tuoda esille, erityisesti koko yhteisön
puhdistamoiden kannalta säännöllisempien ja yhdenmukaisempien
hankintojen varmistamiseksi, tarve määrittää selvästi kyseisistäjäsenvaltioista kunkin eli Suomen, Ranskan, Portugalin ja Yhdistyneenkuningaskunnan raakasokeria valkoiseksi sokeriksi jalostavan puhdis-
tusteollisuuden enimmäismääräisinä pidetyt tavanomaiset tarpeet
objektiivisen viiteaineiston perusteella ja ottaen huomioon markki-nointivuoden 1994/95 osalta todetut suoraan kulutukseen tarkoitetutsokerin määrät. Tämän tavoitteen toteuttamiseksi olisi puhdistusteolli-
suudelle avattava arvioitujen tarpeiden rajoissa ja tietyin edellytyksin
pääsy kaikkeen sekä yhteisön alkuperää että AKT -alkuperää olevaanja/tai muuta määritettävää tavanomaista alkuperää olevaan raakasoke-
riin tiettyä etusijamenettelyä noudattaen, joka on seuraava: yhteisön
sokeri, neljänteen AKT—EY -yleissopimukseen (
1) liitetyssä pöytäkir-
jassa N:o 8 tarkoitettu etuuskohtelun alainen sokeri ja AKT -maistaja/tai muista perinteisistä toimittajamaista tuotu sokeri. Pöytäkirjassa
N:o 8 tarkoitetuista AKT -maista ja Intiasta tuodun raakasokerin osalta,
joka on muuta kuin varsinaista etuuskohtelun alaista sokeria, onaiheellista säätää yhteisön puhdistusmarkkinoille pääsyä koskevastaerityisestä etuuskohtelujärjestelmästä.
28) Mainitun pöytäkirjan 1 artiklan ja Euroopan talousyhteisön ja Intian
tasavallan välisen ruokosokeria koskevan tehdyn sopimuksen (
2)!B
(1) EYVL L 229, 17.8.1991, s. 3.
(2) EYVL L 190, 22.7.1975, s. 36.1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 5
mukaisesti näiden etuuskohtelun alaisten tuontijärjestelmien hallin-
nointi on varmistettava sokerialan yhteisessä markkinajärjestelyssä.
29) On tarpeen luoda keinot sen varmistamiseksi, että mainittujen
etuusjärjestelmien mukaisesti tuotu raakaruokosokeri voidaan puhdis-taa kohtuullisin kilpailuedellytyksin.
30) Puhdistus on tärkeää toimintaa niin sokerin maailmanmarkkinoilla
yleisesti kuin yhteisössäkin ja erityisesti raakasokeria valkoiseksisokeriksi jalostavissa puhdistamoissa. Tekniseltä kannalta sokeri-ruo’osta saadaan puhdistamalla korkealaatuisia tuotteita, jotka pysty-
vät vastaamaan markkinoiden tarpeisiin. Mainitut puhdistamot sijait-
sevat lisäksi suurien kulutusalueiden välittömässä läheisyydessä.Satamissa sijaitseva puhdistusteollisuus muodostaa näin yhteisössäarvokkaan lisän sokerijuurikkaan jalostusteollisuudelle erityisesti
sellaisilla alueilla kuin Suomi, manner-Portugali, Yhdistynyt kuningas-
kunta ja Ranskan etelä- ja länsiosat.
31) Neljännen AKT—EY -yleissopimuksen päätösasiakirjaan liitetyssä
Portugalin markkinoita ja sokeria koskevassa yhteisessä julistuksessa
AKT -valtiot ja yhteisö ovat sopineet jatkavansa yleissopimuksen
määräyksiä noudattaen ja erityisesti yleissopimuksen 168 artiklan 2kohdan mukaisesti niiden hakemusten tarkastelemista, joita AKT -valtiot ovat esittäneet etuuskohtelun alaisen pääsyn lisäämiseksi
Portugalin markkinoille AKT -sokerin osalta. Näiden hakemusten
tarkastelu, jotka koskevat itse asiassa yhteisön kaikkien satamassasijaitsevien puhdistamoiden hankintoja, johtaa säätämään mahdolli-suudesta antaa erityinen ja ensisijainen pääsy pöytäkirjan N:o 8
osapuolina olevista AKT -maista ja Intiasta peräisin olevan raa’an
ruokosokerin tuonnille yhteisön ja pöytäkirjassa N:o 8 tarkoitettujenmaiden ja/tai muiden maiden välisten erityissopimusten mukaisesti ja
yhteisön ennusteen perusteella, sen jälkeen, kun yhteisössä saatavissa
olevat raa’an ruokosokerin ja sokerijuurikkaiden varastot sekäetuuskohtelun alaiset sokerit on käytetty puhdistukseen.
32) Markkinointivuoteen 1994/95 yhteisön mukautustukea myönnettiin
etuuskohtelun alaisen raa’an ruokosokerin puhdistusteollisuudelle
samoin kuin yhteisössä korjatun raa’an ruokosokerin ja juurikassokerin
puhdistukselle. Kyseistä tukea voitiin aina tähän asti mukauttaamäärätyn markkinointivuoden osalta ottaen huomioon tälle markki-nointivuodelle vahvistettu varastointimaksu ja/tai kyseiselle markki-
nointivuodelle vahvistetuista hinnoista johtuvan puhdistuskatteen
muutoksen huomioon ottamiseksi. Saadun kokemuksen perusteellaon perusteltua säilyttää kyseinen tukijärjestelmä. Huomioiden varas-
tointimaksun kehityksen suoran vaikutuksen puhdistuskatteeseen olisi
säädettävä mukautustuen pakollisesta tarkistusjärjestelmästä kyseisenmaksun kehityksen perusteella sellaisen raakasokerin puhdistuksenosalta, joka hyötyy yhteisön hintatakuusta, tai jos kyseessä oleva sokeri
on tuotu AKT -maista etuuskohtelun alaisena sokerina.
33) Sokerialan yhteisessä markkinajärjestelyssä on otettava huomioon
samanaikaisesti ja asianmukaisella tavalla perustamissopimuksen 33 ja131 artiklassa määrätyt tavoitteet.
34) Tietyt siirtymätoimenpiteet voivat osoittautua tarpeellisiksi, ja tämä
tarve voi esiintyä aina markkinointivuodesta seuraavaan siirryttäessä
tai samana markkinointivuonna. Tämän vuoksi olisi säädettävämahdollisuudesta antaa aiheellisia toimenpiteitä.
35) Tämän asetuksen säännösten täytäntöönpanon helpottamiseksi olisi
säädettävä menettelystä, jolla toteutetaan jäsenvaltioiden ja komission
tiivis yhteistyö sokerin hallintokomiteassa.
36) Italian juurikastuotannolla on vaikeuksia maan pohjoisosan alueella,
joskin vähenevässä määrin, ja maan keskiosan alueella sen erityisyy-den ja maatilakoon vuoksi, erityisesti uudenaikaisten tuotantomene-
telmien soveltamisessa. Näitä vaikeuksia on edelleen rakenteellisista
syistä eteläosan alueella, jonka tiedetään kehityksensä ja rakenteellisenmukautumisensa osalta olevan jäljessä. Juurikasviljely on alueillavälttämätöntä, jotta hyvin savipitoinen maaperä voi uudistua ja paluu
monokulttuuriin voidaan välttää. Tämän vuoksi olisi Italialle annettava
lupa myöntää toisaalta pohjois- ja keskiosan alueelle viidellemarkkinointivuodelle jaettua asteittain vähenevää kansallista mukau-tustukea, ja toisaalta myöntää eteläosan alueelle asteittain alennettavaa
tukea jaettuna kuudelle markkinointivuodelle markkinointivuoteen
1994/95 verrattuna.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 6
37) Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjan 110 artiklan nojalla Espanja
on oikeutettu myöntämään kansallista mukautustukea A ja Bsokerijuurikkaiden viljelijöille 31 päivään joulukuuta 1995. Ottaenhuomioon tietyt edelleen vallitsevat vaikeudet on tarpeen pitää
voimassa oikeutus alenevan kansallisen avun antamiseen 31 päivän
joulukuuta 1995 jälkeen rajoitetun ajan.
38) Espanjan sokeriruokoalalla on erityisiä selviytymisvaikeuksia muihin
aloihin verrattuna. Tämän rajoitetun tuotannon säilyttämiseksi onoikeutettava 6 euron kansallinen tuki valkoisen sokerin 100:aa
kilogrammaa kohti tälle ajalle.
39) Yhteisön liittyminen kansainväliseen sokerisopimukseen voi edellyttää
erityisiä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on mahdollistaa tästä
liittymisestä johtuvien velvoitteiden täytäntöönpano yhteisössä. Tätävarten olisi luotava mahdollisuus antaa aiheellisia toimenpiteitä tämänasetuksen mukaisesti.
40) Tämän asetuksen soveltamisesta johtuvista velvoitteista jäsenvaltioille
aiheutuvista kustannuksista vastaa yhteisö yhteisen maatalouspolitii-
kan rahoituksesta 21 päivänä huhtikuuta 1970 annetun neuvoston
asetuksen (ETY) N:o 729/70 (
1) 2 ja 3 artiklan mukaisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT
1 artikla
1. Tällä asetuksella käyttöön otettava sokerialan yhteinen markkinajärjes-
tely koskee seuraavia tuotteita:
CN-koodi Tavaran kuvaus
a) 1701 Ruoko- ja juurikassokeri sekä kemiallisesti puhdas sakkaroo-
si, jähmeät
b) 1212 91 Sokerijuurikas
1212 92 00 Sokeriruoko
c) 1703 Sokerin erottamisessa ja puhdistamisessa syntyvä melassi
d) 1702 20 Vaahterasokeri ja vaahterasiirappi
7026 09 5
1702 90 99Muut sokerit ja lisättyä maku- tai väriainetta sisältämättömät
sokerisiirapit, ei kuitenkaan laktoori, glukoosi, maltodekstrii-ni eikä isoglukoosi
1702 90 60 Keinotekoinen hunaja, myös luonnon hunajan kanssa sekoi-
tettuna
1702 90 71 Sokeriväri, jossa on sakkaroosia vähintään 50 prosenttia
kuivapainosta
2106 90 59 Lisättyä maku- tai väriainetta sisältävät sokerisiirapit, ei
kuitenkaan isoglukoosi-, laktoosi-, glukoosi- eikä maltodek-striinisiirappi
e) 2303 20 Sokerijuurikasjätemassa, sokeriruokojäte ja muut sokerinval-
mistuksen jätteet
f) 1702 30 10
1702 40 101702 60 10
1702 90 30Isoglukoosi
g) 21069030 Lisättyä maku- tai väriainetta sisältävä isoglukoosisiirappi!
B
(1) EYVL L 94, 28.4.1970, s. 13. Asetus on kumottu asetuksella (EY) N:o 1258/1999
(EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103).1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 7
CN-koodi Tavaran kuvaus
h) 17026080
17029080Inuliinisiirappi
2. Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) ”valkoisella sokerilla” maustamatonta, värjäämätöntä ja muita aineita
sisältämätöntä sokeria, jonka sakkaroosipitoisuus polarimetrimenetel-mällä kuivapainosta määritettynä on vähintään 99,5 prosenttia;
b) ”raakasokerilla” maustamatonta, värjäämätöntä ja muita aineita sisältä-
mätöntä sokeria, jonka sakkaroosipitoisuus polarimetrimenetelmällä
kuivapainosta määritettynä on vähemmän kuin 99,5 prosenttia;
c) ”isoglukoosilla” glukoosista tai sen polymeereista saatua tuotetta, jonka
fruktoosipitoisuus kuivapainosta määritettynä on vähemmän kuin 10
prosenttia;
d) ”inuliinisiirapilla” tuotetta, joka on saatu inuliinin tai oligofruktoosien
hydrolyysin välittömänä tuloksena ja jonka fruktoosipitoisuus vapaassa
muodossa tai sakkaroosina kuivapainosta määritettynä on vähintään 10prosenttia;
e) ”A-sokerilla” tai ”A-isoglukoosilla” sokeri- tai isoglukoosimäärää, joka
on tuotettu määritettynä markkinointivuonna kyseisen yrityksen A-kiintiön rajoissa;
f) ”B-sokerilla” tai ”B-isoglukoosilla” sokeri- ja isoglukoosimäärää, joka on
tuotettu määritettynä markkinointivuonna ja joka on suurempi kuin
A-kiintiö, mutta pienempi kuin kyseinen yrityksen A- ja B-kiintiöiden
yhteismäärä;
g) ”C-sokerilla” tai ”C-isoglukoosilla” sokeri- tai isoglukoosimäärää, joka
on tuotettu määritettynä markkinointivuonna ja joka joko on suurempikuin kyseisen yrityksen A- ja B-kiintiöiden yhteismäärä tai on tuotettuyrityksessä, jolla ei ole kiintiötä;
h) ”A-juurikkaalla” kaikkia A-sokeriksi jalostettavia juurikkaita;i) ”B-juurikkaalla” kaikkia B-sokeriksi jalostettavia juurikkaita;
j) ”A-inuliinisiirapilla” kaikkia sokeri/isoglukoosin ekvivalentteina ilmais-
tuja inuliinisiirappimääriä, jotka tuotetaan tietyn markkinointivuoden
aikana kyseisen yrityksen A-kiintiön rajoissa;
k) ”B-inuliinisiirapilla” kaikkia sokeri/isoglukoosin ekvivalenttina ilmaistu-
ja inuliinisiirappimääriä, jotka tuotetaan tietyn markkinointivuoden
aikana ja jotka ylittävät kyseisen yrityksen A-kiintiön mutta eivät senA- ja B-kiintiöiden yhteismäärää;
l) ”C-inuliinisiirapilla” kaikkia sokeri/isoglukoosin ekvivalenttina ilmaistu-
ja inuliinisiirappimääriä, jotka tuotetaan tietyn markkinointivuodenaikana ja jotka joko ylittivät kyseisen yrityksen A- ja B-kiintiöiden
yhteismäärän tai jotka tuottaa yritys, jolle kiintiötä ei ole myönnetty.
II LUKU
HINTAJÄRJESTELMÄ
2 artikla
1. Kaikkien 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden markkinointivuosi alkaa 1
päivänä heinäkuuta ja päättyy 30 päivänä kesäkuuta seuraavana vuonna.
2. Valkoisen sokerin tavoitehinta vahvistetaan vuosittain. Tavoitehinta
koskee vakiolaatuista valkoista sokeria, johon interventiohintaa sovelletaan,
pakkaamattomana, vapaasti tehtaalla, lastattuna ostajan valitsemaan kuljetus-
välineeseen.
3. Valkoisen sokerin tavoitehinta vahvistetaan joka vuosi samanaikaisesti
kuin valkoisen sokerin interventiohinta perustamissopimuksen 37 artiklan 2kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 8
3 artikla
1. Valkoiselle sokerille vahvistetaan vuosittain:
a) interventiohinta muille kuin alijäämäalueille;b) johdettu interventiohinta kullekin alijäämäalueelle.2. Raakasokerille vahvistetaan vuosittain interventiohinta. Tämä hinta
lasketaan valkoisen sokerin interventiohinnasta ottaen huomioon jalostuksenkustannuksia ja saantoa edustavat kiinteät erät.
Kun on tarpeen pitää kaupan alijäämäalueelle tuotettua raakasokeria, tälle
sokerille voidaan vahvistaa johdettu interventiohinta.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja interventiohintoja sovelletaan
pakkaamattomaan tavaraan, vapaasti tehtaalla, lastattuna ostajan valitsemaankuljetusvälineeseen.
Niitä sovelletaan määritettyyn vakiolaatuiseen valkoiseen sokeriin ja raa-
kasokeriin.
4. Valkoisen sokerin interventiohinta vahvistetaan ennen 1 päivää elokuuta
seuraavan vuoden 1 päivänä heinäkuuta alkavaksi markkinointivuodeksi
perustamissopimuksen 37 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä noudat-
taen.
Neuvosto määrittää samaa menettelyä noudattaen vakiolaadun, johon tätä
hintaa sovelletaan.
5. Neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta raa-
kasokerin interventiohinnan ja johdetut interventiohinnat joka vuosi saman-
aikaisesti kuin valkoisen sokerin interventiohinnan.
Neuvosto määrittää samaa menettelyä noudattaen vakiolaadun, johon
raakasokerin interventiohintaa sovelletaan.
4 artikla
1. Juurikkaan perushinta vahvistetaan vuosittain. Tätä hintaa sovelletaan
määritetyssä toimitusvaiheessa ja määritettyyn vakiolaatuun.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu juurikkaan perushinta vahvistetaan ottaen
huomioon valkoisen sokerin interventiohinta ja kiinteät erät, jotka edustavat:
— jalostuskatetta,— saantoa,— tuloja, jotka yritys saa melassin myynnistä,— mahdollisia kustannuksia, jotka johtuvat juurikkaan toimituksesta
yrityksiin.
3. Juurikkaan perushinta vahvistetaan samanaikaisesti kuin valkoisen
sokerin interventiohinta perustamissopimuksen 37 artiklan 2 kohdassa
määrättyä menettelyä noudattaen.
Neuvosto määrittää juurikkaan toimitusvaiheen ja vakiolaadun samaa
menettelyä noudattaen.
5 artikla
1. A-juurikkaan vähimmäishinta ja B-juurikkaan vähimmäishinta vahviste-
taan joka vuosi samanaikaisesti kuin valkoisen sokerin interventiohinta.
Näitä hintoja sovelletaan juurikkaan perushinnalle määritettyyn toimitusvai-
heeseen ja vakiolaatuun.
2. A-juurikkaan vähimmäishinta on 98 prosenttia juurikkaan perushinnasta.Jollei 33 artiklan soveltamisesta muuta johdu, B-juurikkaan vähimmäishinta
on 68 prosenttia juurikkaan perushinnasta.
3. Niiden alueiden, joille on vahvistettu valkoisen sokerin johdettu
interventiohinta, A-juurikkaan ja B-juurikkaan vähimmäishintoja korotetaan
määrällä, joka on kyseisen alueen johdetun interventiohinnan ja interventio-hinnan välinen erotus kerrottuna kertoimella 1,30.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 9
4. Neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta juurik-
kaan vähimmäishinnat.
6 artikla
1. Rajoittamatta 39 artiklan ja 32 artiklan nojalla annettujen säännösten
soveltamista, sokerinvalmistajien on ostaessaan juurikkaita,
a) jotka voidaan jalostaa sokeriksi
ja
b) jotka on tarkoitettu jalostaa sokeriksi,maksettava vähintään vähimmäishinta, joka on tarkistettu laatueroja suhteessa
vakiolaatuun vastaavilla hinnankorotuksilla tai -alennuksilla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu vähimmäishinta vastaa:a) muilla kuin alijäämäalueilla:
— A-juurikkaan vähimmäishintaa A-sokeriksi jalostettavien juurikkai-
den osalta,
— B-juurikkaiden vähimmäishintaa B-sokeriksi jalostettavien juurik-
kaiden osalta;
b) alijäämäalueilla:
— A-juurikkaan 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti korotettua vähimmäis-
hintaa A-sokeriksi jalostettavien juurikkaiden osalta,
— B-juurikkaan 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti korotettua vähimmäis-
hintaa B-sokeriksi jalostettavien juurikkaiden osalta.
3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta sekä hinnanko-
rotukset ja -alennukset annetaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudat-taen.
7 artikla
1. Toimialakohtaisten sopimusten sekä juurikkaan myyjien ja ostajien
tekemien sopimusten on oltava kehyssäännösten mukaisia, erityisesti juu-
rikkaan osto-, toimitus-, vastaanotto- ja maksuehtojen osalta.
2. Sokeriruo’on ostoehtoihin sovelletaan yhteisön sokeriruo’on tuottajien ja
yhteisön sokerinvalmistajien toimialakohtaisia sopimuksia.
Inuliinisiirapin valmistuksessa käytettävien maatalouden perustuotteiden
ostoedellytyksiä säännellään yhteisön perustuotteiden tuottajien ja inuliinisii-rapin valmistajien alakohtaisin sopimuksin.
3. Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yleiset
säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti 1 kohdassa tarkoitetut
kehyssäännökset.
4. Yksityiskohtaiset säännöt 1 ja 2 kohdan soveltamisesta annetaan
tarvittaessa 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
5. Kun toimialakohtaisia sopimuksia ei ole, kyseinen jäsenvaltio voi
toteuttaa tämän asetuksen mukaan tarvittavat toimenpiteet kyseisten osapuol-ten etujen suojaamiseksi.
Tämän jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä ensimmäisen
alakohdan mukaisesti toteutetut toimenpiteet.
6. Asetusta (EY) N:o 952/97 ei sovelleta sokerijuurikkaaseen 26 artiklan 1
kohdassa tarkoitettuna aikana.
8 artikla
1. Tässä artiklassa säädetyin edellytyksin perustetaan varastointikustannus-
ten tasausjärjestelmä, joka käsittää kiinteän korvauksen ja sen rahoituksen
erityisen maksun avulla.
2. Jäsenvaltioiden on korvattava yhteisössä korjatusta juurikkaasta ja
ruo’osta tuotetun
— valkoisen sokerin,!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 10
— raakasokerin,
— ennen sokerin jähmettämistä saatujen siirappien,— jähmeää sokeria liuottamalla saatujen siirappien
varastointikustannukset kiinteämääräisesti.
Jäsenvaltioiden on perittävä maksu kultakin sokerinvalmistajalta tapauksen
mukaan:
— tuotetun sokerin painoyksikköä kohti,
— ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen ennen sokerin jähmettämistä
tuotettujen ja sellaisenaan myytyjen siirappien painoyksikköä kohti.
Korvausmäärä on sama kaikkialla yhteisössä. Tätä yhdenmukaisuussääntöä
on sovellettava myös maksuun.
3. Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta CN-koodin 1701 maku- tai väriainetta
sisältäviin sokereihin eikä CN-koodin 2106 90 59 lisättyä maku- tai
väriainetta sisältäviin siirappeihin.
4. Neuvosto määräenemmistöllä komission ehdotuksesta:
a) antaa tämän artiklan soveltamista koskevat yleiset säännöt;
b) vahvistaa korvausmäärän samanaikaisesti, kun johdetut interventiohinnat
vahvistetaan.
5. Maksun määrä vahvistetaan vuosittain 48 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen. Muut yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisestaannetaan samaa menettelyä noudattaen.
9 artikla
1. Kunkin sokeria tuottavan jäsenvaltion nimeämän interventioelimen on 5
ja 6 kohdan mukaisesti määritettäviä edellytyksiä noudattaen ostettava sille
tarjottu yhteisössä korjatusta juurikkaasta tai ruo’osta valmistettu valkoinen
sokeri ja raakasokeri koko- markkinointivuoden ajan, jos tarjouksen tekijän jamainitun elimen välillä on tehty ennakolta kyseisen sokerin varastointisopi-mus.
Interventioelinten on tehtävä ostot tapauksen mukaan sillä alueella sovellet-
tavaan interventiohintaan tai johdettuun interventiohintaan, jossa sokeriostohetkellä on. Jos sokerin laatu eroaa vakiolaadusta, jolle interventiohinta
on vahvistettu, interventiohinta tarkistetaan korotuksia ja alennuksia sovelta-
en.
2. Palkkioita voidaan päättää myöntää sokerille, joka on perustamissopi-
muksen 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa ja on tehty
ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi.
3. Tuotantotukia voidaan päättää myöntää 1 artiklan 1 kohdan a, f ja h
alakohdassa tarkoitetuille tuotteille ja 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa
tarkoitetuille siirapeille, jotka ovat jossain perustamissopimuksen 23 artiklan
2 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa ja joita käytetään tiettyjen kemianteolli-suuden tuotteiden valmistuksessa.
4. Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotetun sokerin myynnin
mahdollistamiseksi yhteisön Euroopassa sijaitsevilla alueilla on toteutettavaniiden kuljetus- ja varastointikustannuksia koskevat aiheelliset toimenpiteet.
Siinä määrin kuin se on tarpeen puhdistamojen hankinnan kannalta, voidaan
säätää, että yhteisössä korjatusta juurikkaasta tuotettuun raakasokeriin
voidaan soveltaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä.
Tässä artiklassa ”puhdistamolla” tarkoitetaan teknistä yksikköä, jonka ainoa
toiminta on raakasokerin tai ennen sokerin jähmettämistä tuotettujen
siirappien puhdistaminen.
5. Neuvosto määrittää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta sellaiset
yleiset säännöt 1—4 kohtien soveltamisesta, jotka voivat poiketa 8 artiklasta 4
kohtaa sovellettaessa, sekä 3 kohdassa tarkoitetut kemiantuotteet.
6. Jäljempänä 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen annetaan
yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti:
— interventioon vaadittavasta vähimmäislaadusta ja määrästä,
— interventioon sovellettavista hinnankorotuksista ja alennuksista,!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 11
— interventioelinten toteuttaman haltuunoton menettelyistä ja edellytyksis-
tä,
— palkkioiden myöntämisen edellytyksistä ja palkkioiden määristä,— tuotantotukien myöntämisen edeltytyksistä ja niiden määristä,
— edellä 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä.
10 artikla
1. Hankinnan varmistamisen auttamiseksi koko yhteisössä tai jollain sen
alueella neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta edelly-
tykset, joissa erityisiä interventiotoimenpiteitä voidaan toteuttaa 22 artiklaasovellettaessa.
Kuitenkaan nämä toimenpiteet eivät saa johtaa yhteisön sokerinvalmistajien
velvoittamiseen sokerin myyntiin interventioelimille.
2. Tällaisten interventiotoimenpiteiden luonteesta ja soveltamisesta pää-
tetään 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
11 artikla
1. Interventioelimet saavat myydä sokeria vain interventiohintaa korkeam-
malla hinnalla.
V oidaan kuitenkin päättää, että interventioelimet myyvät sokeria korkeintaan
interventiohintaan, kun sokeri on tarkoitettu:
— eläinten ruokintaan, tai
— vientiin sellaisenaan tai jalostettuna
"C1perustamissopimuksen liit-
teessä I 3 luetelluiksi tuotteiksi tai tämän I asetuksen liitteessä I
tarkoitetuiksi tavaroiksi
2. Edellä 1 kohdasta poiketen voidaan päättää, että interventioelimet
luovuttavat sellaisenaan hallussaan pitämäänsä sokeria lahjoituksina jaetta-vaksi sellaisille hyväntekeväisyysjärjestöille, jotka kyseinen jäsenvaltio on
tunnustanut, tai jos tällaisia järjestöjä ei ole tunnustettu kyseisessä
jäsenvaltiossa, sellaisille hyväntekeväisyysjärjestöille, jotka komissio ontunnustanut, ja jotka toimivat yksittäisissä hätäaputoimissa, interventiohintaaalhaisemmalla hinnalla tai ilmaiseksi yhteisön sisämarkkinoilla elintarvikkee-
na käytettäväksi.
3. Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yleiset
säännöt interventiotoimenpiteiden kohteena olleiden tuotteiden myynnistä.
4. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan ja 2
kohdassa tarkoitettua luovuttamista koskeva päätös tehdään 48 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen.
12 artikla
1. Tavanomaisen hankinnan varmistamiseksi koko yhteisössä tai jollain sen
alueella säädetään pysyvästä velvollisuudesta pitää yhteisön Euroopassa
sijaitsevalla alueella vähimmäisvarastoa:
a) yhteisössä tuotetusta juurikassokerista;
b) Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotetusta ruokosokerista ja
40 artiklassa tarkoitetusta etuuskohtelun alaisesta sokerista.
Ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun sokerin vähimmäisvaraston
on vastattava määrättynä päivänä kunkin sokeriyrityksen A-kiintiön prosent-
tiosuutta tai sen A-sokerin tuotannon prusenttiosuutta, jos tuotanto onpienempi kuin sen A-kiintiö.
Vahvistettua prosenttiosuutta voidaan alentaa.Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun sokerin vähimmäisvaras-
ton on vastattava yrityksen määritettynä ajanjaksona puhdistaman kyseisensokerimäärän prosenttiosuutta.
2. Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yleiset
säännöt tämän ariiklan soveltamisesta ja erityisesti 1 kohdan toisessa
alakohdassa tarkoitetun päivän sekä prosenttiosuuden ja 1 kohdan neljännessä
alakohdassa tarkoitetun prosenttiosuuden ja ajanjakson.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 12
Samaa menettelvä noudattaen voidaan säätää vähimmäisvaraston pitämisvel-
voitetta vastaavasta, 1 artiklan 1 kohdan f ja h alakohdassa tarkoitettujatuotteita koskevasta velvoitteesta.
3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti 1
kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetusta prosenttiosuuden alentamises-ta annetaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
III LUKU
KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA KÄYTÄVÄN KAUP AN JÄRJES-
TELMÄ
13 artikla
1. Kaikkia 1 artiklan 1 kohdan a, b, c, d, f, g ja h alakohdassa tarkoitettuja
tuotteita yhteisöön tuotaessa tai sieltä vietäessä on esitettävä tuonti- tai
vientitodistus.
Jäsenvaltioiden on myönnettävä todistukset hakemuksesta jokaiselle riippu-
matta siitä, mihin nämä ovat sijoittautuneet yhteisössä, sanotun kuitenkaanrajoittamatta 17 ja 18 artiklan mukaisesti toteutettujen toimenpiteidensoveltamista.
Tuonti- ja vientitodistukset ovat voimassa kaikkialla yhteisössä. Todistusten
myöntämisen edellytyksenä on vakuuden antaminen, jolla taataan tuonti- tai
vientisitoumuksen toteutuminen todistuksen voimassaoloaikana; lukuun otta-
matta pakottavia syitä vakuus menetetään kokonaan tai osittain, jos toimintaei toteudu tässä määräajassa tai se toteutuu vain osittain.
2. Hyväksytään jäljempänä 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen:a) I kohdassa säädetty järjestelmä voidaan laajentaa koskemaan 1 artiklan 1
kohdan e alakohdassa tarkoitettuja tuotteita;
b) säädetään todistusten voimassaoloaika ja muut yksityiskohtaiset säännöt
tämän artiklan soveltamisesta; niissä voidaan erityisesti säätää lupienmyöntämistä koskevasta määräajasta.
14 artikla
1. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, yhteisen tullitariffin tullimaksuja
sovelletaan 1 artiklassa tarkoitettuihin tuotteisiin.
2. Poiketen 1 kohdasta komissio voi 48 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen suspendoida kokonaan tai osittain tuontitullien soveltamisennäihin tuotteisiin ja antaa yksityiskohtaiset säännöt kaikista tällaisista
suspensioista, jotta varmistettaisiin CN-koodeihin 1701 11 10 ja 1701 12 10
kuuluvan puhdistettavan raakasokerin sekä CN-koodiin 1703 kuuluvanmelassin riittävä saatavuus yhteisön markkinoilla kolmansista maistatapahtuvan tuonnin avulla.
Suspensio voi olla voimassa sen ajan, jonka maailmanmarkkinoiden hinta ja
yhteisen tullitatiffin tuontitulli yhdessä:
— ylittävät tuotteen interventiohinnan raakasokerin osalta,— ylittävät melassien hintatason, jota käytetään perusteena meneillään
olevana sokerin markkinointivuonna melassin myyntitulojen määrittämi-sessä 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
15 artikla
1. Tiettyjen maataloustuotteiden tuonnista johtavien epäsuotuisten vaiku-
tusten ehkäisemiseksi tai torjumiseksi yhteisön markkinoilla määrätään yhden
tai useamman yhteisessä tullitariffissa säädetyn tullimaksun alaisen tuotteen
tuonnille lisätuontitulli, jos Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppa-neuvottelujen yhteydessä perustamissopimuksen 300 artiklan mukaisesti
tehdyn maataloussopimuksen 5 artiklassa asetetut ehdot on täytetty, paitsi
jos tuonti ei todennäköisesti häiritse yhteisön markkinoita tai jos vaikutuksetovat epäsuhteessa asetettuihin tavoitteisiin.
2. Yhteisö antaa Maailman kauppajärjestölle tiedoksi kynnyshinnat, joita
alhaisemmista hinnoista voidaan määrätä lisätuontitulli.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 13
Kynnysmäärät, joita suuremmista määristä peritään lisätuontitulli, määritetään
erityisesti niiden kolmen vuoden tuonnin perusteella, jotka edelsivät vuotta,jolloin 1 artiklassa tarkoitettuja haitallisia vaikutuksia on ilmennyt taitodennäköisesti ilmenee.
3. Huomioon olettavat tuontihinnat lisätuontitullia määrättäessä määritetään
kyseisen tavaraerän cif-tuontihintojen perusteella.
Tätä tarkoitusta varten cif-tuontihinnat tarkistetaan kyseisen tuotteen
edustavan maailmanmarkkinahinnan tai yhteisön tuontimarkkinoilla vallitse-van edustavan hinnan perusteella.
4. Komissio hyväksyy yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltami-
sesta 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Yksityiskohtaisissasäännöissä määritetään erityisesti:
a) tuotteet, joihin lisätuontitulleja sovelletaan maataloussopimuksen 5
artiklan mukaisesti;
b) muut tarpeelliset ehdot sen varmentamiseksi, että 1 kohtaa sovelletaan
maataloussopimuksen 5 artiklan mukaisesti.
16 artikla
Melassin osalta:
— 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu maailmanmarkkinahinta ja
— 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu edustava hinta
koskevat vakiolaatua.
Vakiolaatu voidaan määrittää 48 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.
17 Artikla
1. Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tuloksena 1
artiklassa tarkoitetuille tuotteille asetetut tullikiintiöt avataan ja niitähallinnoidaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen annettujen
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
2. Kiintiöitä voidaan hallinnoida soveltamalla yhtä seuraavista menetelmistä
tai niiden yhdistelmää:
— hakemusten saapumisjärjestykseen perustava menetelmä (”ensin tullutta
palvellaan ensin” -periaate),
— menetelmä, jossa kiintiöt jaetaan suhteessa haettuihin määriin hakemus-
ten jättöhetkellä (”samanaikainen tutkimus” -menetelmä),
— perinteisiin kaupan järjestelyihin perustava menetelmä (”perinteiset/uudet
toimijat” -menettely).
Muita asianmukaisia menettelyjä voidaan hyväksyä.
Niissä on vältettävä asianomaisten toimijoiden diskriminointia.
3. Hallinnointimenettetyssä on tarvittaessa otettava huomioon tarve turvata
riittävästi yhteisön markkinoiden vaatima tarjonta ja kyseisten markkinoidentasapaino turvautuen samalla mahdollisesti sellaisten menettelyjen käyttöön,
joita on aiemmin sovellettu 1 kohdassa tarkoitettuja kiintiöitä vastaaviin
kiintiöihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Uruguayn kierroksen puitteissatehdyissä sopimuksissa määrättyjä oikeuksia.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa säännöissä määrätään
vuoden ajalle tarvittaessa sopivasti jaettavasta vuosittaisista kiintiöistä jakäytettävästä hallintomenettelystä sekä, silloin kun se on aiheellista, seuraa-vista asioista:
a) takuut tuotteen laadusta, lähtöisyydestä ja alkuperästä;
b) edellä a kohdassa mainittujen takuiden todistavan asiakirjan hyväksymi-
sestä;
c) tuontilupien myöntämisehdoista ja niiden voimassaoloajasta.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 14
18 artikla
1. Sen mahdollistamiseksi, että 1 artiklan 1 kohdan a, e ja d alakohdassa
tarkoitettuja tuotteita voidaan viedä sellaisinaan edelleen tai liitteessä Ilueteltuina tavaroina 1 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen
tuotteiden noteerausten tai maailmanmarkkinahintojen perusteella ja perus-
tamissopimuksen 300 artiklan perusteella tehtyjen sopimusten rajoitustenpuitteissa, voidaan kyseisten noteerausten tai hintojen sekä yhteisön hintojenvälinen erotus korvata tarvittavissa määrin vientituella.
Raakasokerille myönnetty vientituki ei saa olla suurempi kuin valkoiselle
sokerille myönnetty vientituki.
2. Vientitukia koskevia säännöksiä voidaan antaa sellaisten 1 artiklan 1
kohdan f, g ja h alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta, jotka viedäänedelleen jalostamattomina tai liitteessä I lueteltuina tavaroina.
Palautuksen määrää laskettaessa jokaista 100:aa kilogrammaa kuiva-ainetta
kohti otetaan erityisesti huomioon:
a) CN-koodiin 1702 30 91 kuuluvien tuotteiden vientiin sovellettava tuki;
b) edellä 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden vientiin
sovellettava tuki;
c) suunniteltujen vientien taloudelliset näkökohdat.
3. Edellä 1 artiklassa tarkoitettuihin liitteen I mukaisiin jalostettuihin
tuotteisiin sovellettava tuki ei ole suurempi kuin vastaaviin jalostamattomiin
tuotteisiin sovellettava tuki.
4. Vientitukeen oikeuttavien määrien jakamiseen käytetään menetelmää,
joka:
a) sopii parhaiten tuotteen luonteeseen ja kyseisten markkinoiden tilantee-
seen ja hyödyntää käytettävissä olevia voimavaroja mahdollisimman
tehokkaasti ottaen huomioon yhteisön viennin tehokkuuden ja rakenteen
aiheuttamatta kuitenkaan syrjintää pienten ja suurten toimijoiden välillä;
b) tuottaa toimijoille vähiten hallinnollisia rasitteita, kun hallinnosta
aiheutuvat vaatimukset otetaan huomioon;
c) ei merkitse syrjintää kyseisten toimijoiden välillä.
5. Tuet ovat samat koko yhteisössä. Ne voivat vaihdella määräpaikan
mukaan silloin kun maailmanmarkkinoiden tilanne tai tiettyjen markkinoidenerityisvaatimukset sitä edellyttävät.
Tuet voidaan vahvistaa 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Tuet
voidaan vahvistaa:
a) säännöllisin väliajoin;
b) tarjouskilpailulla niiden tuotteiden osalta, joiden kohdalla sellaisesta
menettelystä on aiemmin säädetty.
Komissio voi tarpeen vaatiessa muuttaa säännöllisin väliajoin vahvistettuja
tukia niiden voimassaoloaikana jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloittees-taan.
Tarjouskilpailun tuloksena tehtyjä tarjouksia ei käsitellä, jollei tarjoaja anna
asiassa vakuuksia. Pakottavia syitä lukuun ottamatta vakuus peritäänkokonaan tai osittain, jos tarjoajat eivät ole täyttäneet tai ovat täyttäneet vain
osittain heille asetetut velvoitteet.
Lisäksi sovelletaan 19, 20 ja 21 artiklan säännöksiä, jotka koskevat 1 artiklan
1 kohdan a, c, ja d alakohdassa tarkoitettuja puhdistamattomia, ennen vientiä
jalostamattomia tuotteita.
6. Tuen määrää asetettaessa otetaan huomioon erityisesti tarve saattaa
tasapainoon yhteisöstä kolmansiin maihin vietävien jalostettujen perusmaa-
talouden tuotteiden käyttö ja näistä maista peräisin olevien sisäiseen
jalostukseen hyväksyttyjen tuotteiden käyttö.
7. Tuet 1 artiklassa tarkoitetuille tuotteille, joita ei ole jalostettu ennen
vientiä, myönnetään ainoastaan hakemuksesta edellyttäen, että esitetään
asianmukainen vientitodistus.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 15
8. Edellä 1 artiklassa tarkoitettuihin ennen vientiä jalostamattomiin
tuotteisiin sovelletaan vientitodistuksen hakemispäivänä voimassa olevaatukea, ja eriytetyn tuen ollessa kyseessä samoin tukea, joka on voimassavientitodistuksen hakemispäivänä:
a) todistuksessa mainittuun määräpaikkaan; taib) todelliseen määräpaikkaan, jos se ei ole sama kuin todistuksessa mainittu.
Siinä tapauksessa sovellettava määrä ei saa ylittää vientitodistuksessamainittuun määräpaikkaan sovellettavaa määrää.
Tämän kohdan mahdollistaman jouston väärinkäytön estämiseksi voidaan
toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä.
9. Mitä 7 ja 8 kohdassa säädetään voidaan soveltaa 1 artiklassa
tarkoitettuun, liitteessä I tarkoitettujen tavaroiden muodossa vietäviin
tuotteisiin asetuksen (EY) N:o 3448/93 (
1) 16 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen.
10. V oidaan olla soveltamatta 7 ja 8 kohtaa, kun kyseessä on 1 artiklassa
tarkoitetut tuotteet joista maksetaan tukia elintarvikeaputoimien yhteydessä48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
11. Tuki maksetaan todisteita vastaan siitä:— että tuotteet on viety yhteisöstä, ja
— että mikäli kyseessä on eriytetty tuki, tuotteet ovat tulleet perille lupaan
merkittyyn määräpaikkaan tai muuhun määräpaikkaan, jota varten tuki
oli vahvistettu 8 kohdan 1 alakohdan b alakohdan määräystenrajoittamatta. Tästä säännöstä voidaan kuitenkin poiketa 48 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen, edellyttäen että asetetaan ehdot vastaa-
vanlaisten takuiden antamiseksi.
Täydentäviä säännöksiä voidaan antaa 48 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen.
12. Tukea ei myönnetä 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen
maustamattomien ja värjäämättömien tuotteiden viennistä, jollei niitä ole:
a) saatu yhteisössä korjatusta sokerijuurikkaasta tai sokeriruo’osta;
b) tuotu yhteisöön 40 artiklan mukaisesti;c) saatu jostakin 40 artiklan mukaisesti tuodusta tuotteesta.13. Tukea ei myönnetä sellaisten 1 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa
tarkoitettujen maustamattomien ja värjäämättömien tuotteiden viennille, jotkaeivät ole yhteisöstä peräisin tai joita ei ole saatu 12 kohdan b alakohdansäännöksiä noudattaen yhteisöön tuoduista sokereista tai 12 kohdan c
alakohdassa tarkoitetuista tuotteista.
14. Perustamissopimuksen 300 artiklan mukaisesti tehdyissä sopimuksissa
sovittujen määrien rajoitusten noudattaminen taataan vertailujaksolle myön-
nettyjen, kyseisiin tuotteisiin sovellettavien vientitodistusten perusteella.
15. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta, mukaan lukien
jakamattomien tai käyttämättömien vientimäärien uudelleenjakamista koske-vat järjestetyt, sekä liitteen I muutokset hyväksytään 48 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen. Kuitenkin säännöt, jotka koskevat 6 kohdan
soveltamista 1 artiklassa tarkoitettuihin liitteessä I lueteltujen tavaroiden
muodossa vietäviin tuotteisiin hyväksytään asetuksen (EY) N:o 3448/93 16artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
19 artikla
1. Tätä artiklaa sovelletaan tukien vahvistamiseen 1 artiklan 1 kohdan a
alakohdassa tarkoitetuille puhdistamattomille, ennen vientiä jalostamattomille
tuotteille.
2. Edellä 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien
tukien määräajoittainen vahvistaminen:
a) tapahtuu kahden viikon välein.!B
(1) EYVL L 318, 20.12.1993, s. 18. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
komission asetuksella (EY) N:o 2491/98 (EYVL L 309, 19.11.1998, s. 28).1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 16
Tällainen käytäntö voidaan kuitenkin keskeyttää 48 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen, mikäli todetaan, että yhteisössä ei ole saatavillaylijäämäsokeria vientiä varten maailmanmarkkinahintojen perusteella.Siinä tapauksessa tukea ei myönnetä;
b) tukea vahvistettaessa otetaan huomioon yhteisön ja maailmanmarkkinoi-
den tilanne sokerin osalta sekä erityisesti seuraavat asiat:
— valkoisen sokerin interventiohinta yhteisön alueella suurimmalle
mahdolliselle ylijäämälle tai raakasokerin interventiohinta yhteisönalueella, jonka katsotaan edustavan tämäntyyppisen sokerin vientiä,
— sokerin kuljetuksen kustannukset ensimmäisessä luetelmakohdassa
tarkoitetuilta alueilta satamiin tai muihin yhteisön vientipisteisiin,
— kauppakulut ja kaikki sokerin maailmanmarkkinoilla kaupan saatta-
misessa syntyvät jälleenlaivaus-, kuljetus- ja pakkauskulut,
— sokerille kirjatut noteeraukset ja hinnat maailmanmarkkinoilla, ja— ehdotettujen vientien taloudellinen näkökohta.
3. Vahvistettaessa tarjouskilpailulla tukea 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa
tarkoitetuille tuotteille:
a) tarjouskilpailun tarkoituksena on määrittää tuen määrä;
b) jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset julistavat tarjouskilpailun
kaikissa jäsenvaltioissa laillisesti sitovan säännöksen mukaisesti. Kysei-
sellä säännöksellä säädetään tarjouskilpailun ehdot. Ehtojen on taattava
yhtäläinen markkinoille pääsy kaikille yhteisöön sijoittautuneille henki-löille;
c) tarjouskilpailuehtoihin sisältyy aikarajoitus tarjousten jättämiselle. Tuen
enimmäismäärä kyseiselle kilpailulle vahvistetaan 48 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen kolmen työpäivän kuluessa aikarajoituksenumpeutumisesta ja saatujen tarjousten perusteella. Enimmäismäärää
laskettaessa otetaan huomioon tarjontatilanne ja hinnat yhteisössä, hinnat
ja menekki maailmanmarkkinoilla sekä sokerin viennistä syntyvät kulut.
Suurin mahdollinen vientimäärä voidaan vahvistaa samaa menettelyä
noudattaen;
d) silloin, kun vientiä voidaan harjoittaa sellaisen tuen perusteella, joka on
alhaisempi kuin tuki, joka saataisiin ottamalla huomioon yhteisön
hintojen ja maailmanmarkkinahintojen välinen erotus, ja kun viedään
tiettyyn määräpaikkaan, jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisiavoidaan pyytää avaamaan erityinen tarjouskilpailu, jonka ehtoihinsisältyy:
— mahdollisuus jättää tarjouksia milloin tahansa, kunnes tarjousme-
nettely loppuu, ja
— kyseessä oleville vienneille annettujen vaatimusten perusteella
laskettu tukien enimmäismäärä;
e) mikäli tarjouksen osoittaman tuen määrä:
— ylittää vahvistetun enimmäismäärän, jäsenvaltioiden toimivaltaiset
viranomaiset hylkäävät kyseisen tarjouksen,
— ei ylitä vahvistettua enimmäismäärää, nämä viranomaiset vahvistavat
tuen kyseessä olevassa tarjouksessa esiintyvän tuen määrää vastaa-
vaksi.
4. Raakasokerin tuki:
a) vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 431/68 (
1) 1 artiklassa määritellylle
vakiolaadulle;
b) vahvistetaan määräajoin 2 kohdan a alakohdan mukaisesti:
— tuki ei saa ylittää 92:ta prosenttia valkoiselle sokerille samalle
ajanjaksolle myönnetystä tuesta. Tätä rajoitusta ei kuitenkaan
sovelleta kandisokerille vahvistettaviin tukiin,
— tuki kerrotaan jokaisen käsiteltävänä olevan vientitapahtuman osalta
muuntamiskertoimella, joka saadaan jakamalla vietävän raakasoke-!B
(1) EYVL L 89, 10.4.1968, s. 3, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella
(EY) N:o 3290/94 (EYVL L 349, 31.12.1994, s. 105).1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 17
rin tuotto 92:lla asetuksen (ETY) N:o 431/68 1 artiklan säännöksiä
noudattaen;
c) tarjouskilpailun puitteissa 3 kohdan c alakohdan mukaisesti vahvistettu
enimmäismäärä ei saa ylittää 92:ta prosenttia valkoiselle sokerille samankohdan mukaisesti samanaikaisesti vahvistetusta enimmäistuesta.
20 artikla
1. Edellä 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa lueteltujen puhdistamattomien,
ennen vientiä jalostamattomien tuotteiden tuki vahvistetaan kuukausittain jasiinä otetaan huomioon:
a) melassien myynnistä saatavien tulojen määrittämiseen käytettävä melas-
sien hinta kyseessä olevana sokerin markkinointivuonna 4 artiklan 2
kohdan mukaisesti;
b) melassin hinnat ja mahdollinen menekki yhteisön markkinoilla;c) todetut melassien noteeraukset tai hinnat maailmanmarkkinoilla; jad) ehdotettujen vientien taloudellinen näkökohta.Tällainen käytäntö voidaan kuitenkin keskeyttää 48 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen, mikäli todetaan, että yhteisössä ei ole saatavillasokerin ylijäämää vientiä varten maailmanmarkkinahintojen perusteella. Siinä
tapauksessa tukea ei myönnetä.
2. Erityisolosuhteissa tuen määrä voidaan vahvistaa tarjouskilpailulla
tietyille määrille ja tietyille yhteisön alueille. Tarjouskilpailun tarkoituksenaon määrittää tuen määrä.
Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, joita asia koskee, aloittavat
tarjouskilpailun sen ehdot säätävän luvan perusteella. Ehtojen on taattava
yhtäläinen pääsy kaikille yhteisöön asettautuneille henkilöille.
21 artikla
1. Tuen perusmäärä 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa luetelluille
puhdistamattomille, ennen vientiä jalostamattomille tuotteille vahvistetaan
kuukausittain.
Tällainen määräaikaiskäytäntö voidaan kuitenkin keskeyttää 48 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen, mikäli valkoisen jalostamattoman sokerintuen määräajoittainen vahvistaminen keskeytetään. Siinä tapauksessa tukea eimyönnetä.
2. Tuen perusmäärä 1 kohdassa tarkoitetuille tuotteille, sorboosia lukuun
ottamatta, vastaa yhtä sadasosaa määrästä, joka on saatu ottamalla huomioon:
a) ero, joka on yhteisön suurimmalla ylijäämäalueella sen kuukauden
aikana, jolle perusmäärä on vahvistettu, voimassa olevan valkoisensokerin interventiohinnan ja valkoisen sokerin maailmanmarkkinoilla
kirjattujen noteerausten ja hintojen, välillä;
b) tarve saavuttaa tasapaino:
— kolmansiin maihin jalostettuina tavaroina vietäviksi tarkoitettujen
yhteisön perustuotteiden käytön ja
— näiden maiden sisäiseen jalostukseen hyväksyttyjen tuotteiden
käytön välillä:
3. Sorboosin osalta tuen perusmäärä on sama kuin tuen perusmäärä, josta on
vähennetty sadasosa voimassa olevasta asetuksen (ETY) N:o 1010/86 (
1)
mukaisesta kyseisen asetuksen liitteessä tarkoitettujen tuotteiden tuotantotuen
perusmäärästä.
4. Tuen perusmäärän soveltaminen voidaan rajoittaa joihinkin 1 artiklan 1
kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin.!B
(1) EYVL L 94, 9.4.1986, s. 9, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
komission asetuksella (EY) N:o 2074/98 (EYVL L 265, 30.9.1998, s. 8).1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 18
22 artikla
1. Siinä määrin kuin sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaisen
toiminnan kannalta on tarpeellista, neuvosto voi kieltää kokonaan tai osittain
sisäisen jalostusliikenteen komission ehdotuksesta perustamissopimuksen 37artiklan 2 alakohdassa säädettyä äänestysmenettelyä noudattaen:
— 1 artiklan 1 kohdan a ja d alakohdassa lueteltujen tuotteiden osalta, ja— erityistapauksissa 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen liitteessä I
lueteltujen tavaroiden valmistukseen tarkoitettujen tuotteiden osalta.
2. Jos 1 kohdassa tarkoitettu tilanne ilmaantuu poikkeuksellisen yllättäen ja
yhteisön markkinat häiriintyvät tai uhkaavat häiriintyä sisäisen tai ulkoisenjalostusmenettelyn vuoksi, voidaan poiketa siitä, mitä 1 kohdassa säädetään,ja komissio päättää tarvittavista toimenpiteistä jonkun jäsenvaltion pyynnöstä
tai omasta aloitteestaan; neuvostolle ja jäsenvaltioille tiedotetaan kyseisistä
toimenpiteistä, jotka ovat voimassa korkeintaan kuusi kuukautta ja joitasovelletaan välittömästi. Mikäli komissio saa pyynnön joltakin jäsenvaltiolta,se päättää asiasta viikon kuluessa pyynnön saapumisesta.
3. Jokainen jäsenvaltio voi saattaa komission toteuttamat toimenpiteet
neuvoston käsiteltäviksi viikon kuluessa siitä päivästä, kun ne on annettu
tiedoksi. Neuvosto voi määräenemmistöllä vahvistaa, muuttaa tai kumotakomission päätöksen. Mikäli neuvosto ei ole tehnyt ratkaisua kolmen
kuukauden sisällä, katsotaan, että komission päätös on kumottu.
23 artikla
1. Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt ja erityissäännöt sen
soveltamisesta koskevat tässä asetuksessa käsiteltävien tuotteiden tariffi-luokitusta; tämän asetuksen soveltamisesta johtuva tariffinimikkeistö sisälly-
tetään yhteiseen tullitariffiin.
2. Jollei tässä asetuksessa tai sen säännöksissä toisin säädetä, kaupassa
kolmansien maiden kanssa kielletään:
a) vaikutukseltaan tullia vastaavien maksujen kantaminen;b) vaikutukseltaan vastaavien määrällisen rajoitusten soveltaminen.
24 artikla
1. Kun sokerin maailmanmarkkinahinta ylittää interventiohinnan, voidaan
säätää vientimaksun soveltamisesta kyseisen sokerin osalta. Tätä maksua on
sovellettava, kun valkoisen sokerin tai raakasokerin cif-hinta on suurempikuin interventiohinta, johon on lisätty kymmentä prosenttia interventiohin-nasta vastaava summa ja kyseisenä markkinavuonna sovellettava varastoin-
timaksu.
Vientimaksu voidaan määrittää tarjouskilpailulla. Tarjouskilpailua lukuun-
ottamatta kannettava maksu on vientipäivänä sovellettava maksu.
2. Kun valkoisen sokerin tai raakasokerin cif-hinta on suurempi kuin
interventiohinta, johon on lisätty interventiohinnan kymmentä prosenttiavastaava summa ja kyseessä olevana markkinavuonna sovellettava varastoin-
timaksu, neuvosto voi komission ehdotuksesta ja perustamissopimuksen 37
artiklan 2 kohdassa säädettyä äänestysmenettelyä noudattaen päättäätuontituen myöntämisestä kyseessä olevalle tuotteelle.
Kun on säädetty, että:a) hankintaa yhteisöön, taib) hankintaa merkittävälle yhteisön kulutusalueelleei voida varmasti tyydyttää yhteisön tarjonnalla, neuvosto myöntää komission
ehdotuksesta ja perustamissopimuksen 37 artiklan 2 kohdassa määrättyä
äänestysmenettelyä noudattaen tuontituen ja määrittelee sen soveltamisehdot.Nämä ehdot liittyvät erityisesti tuen kattaman valkoisen sokerin tairaakasokerin määrään, tuen kestoon ja, silloin kun se on aiheellista, niihin
alueisiin, joilta tuotteet tuodaan.
3. Seuraavista asioista päätetään 48 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen:
a) 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut cif-hinnat;!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 19
b) muut järjestelyt tämän artiklan täytäntöönpanemiseksi.
Edellä 1 artiklan 1 kohdan b, c, d, f, g ja h alakohdassa tarkoitettujen
tuotteiden osalta voidaan hyväksyä 1 ja 2 kohtien säännöksiä vastaavia
säännöksiä 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
4. Komissio vahvistaa tämän artiklan soveltamiseen perustuvat määrät.
Tarjouskilpailulla määritetyt vientimaksut vahvistetaan kuitenkin 48 artiklas-sa säädettyä menettelyä noudattaen.
25 artikla
1. Jos tuonnin tai viennin vaikutuksesta yhden tai useamman 1 artiklan 1
kohdassa tarkoitetun tuotteen markkinat yhteisössä häiriintyvät tai uhkaavathäiriintyä vakavasti siten, että perustamissopimuksen 33 artiklan tavoitteidensaavuttaminen vaarantuu, kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa
voidaan toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä, kunnes häiriö tai häiriön uhka on
väistynyt.
Neuvosto antaa pesustamissopimuksen 37 artiklan 2 kohdan äänestysmenet-
telyä noudattaen komission ehdotuksesta yksityiskohtaiset säännöt tämänkohdan soveltamisesta ja määrittelee ne tapaukset ja rajat, joissa jäsenvaltiot
voivat toteuttaa suojatoimenpiteitä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa komissio päättää jäsenvaltion
pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tarvittavista toimenpiteistä, jotka annetaan
tiedoksi jäsenvaltioille ja joita sovelletaan välittömästi. Jos komissio saajäsenvaltiolta tällaisen pyynnön, se tekee asiasta päätöksen kolmen työpäivän
kuluessa pyynnön vastannottamisesta.
3. Jokainen jäsenvaltio voi saattaa komission toteuttaman toimenpiteen
neuvoston käsiteltäväksi sen tiedoksi antamista seuraavien kolmen työpäivän
kuluessa. Neuvosto kokoontuu viipymättä. Se voi määräenemmistöllämuuttaa tai kumota kyseisen toimenpiteen.
4. Tätä artiklaa sovelletaan perustamissopimuksen 300 artiklan 2 kohdan
nojalla tehtyjen sopimusten velvoitteet huomioiden.
IV LUKU
KIINTIÖJÄRJESTELMÄ
26 artikla
1. Jäljempänä 27—39 artiklaa sovelletaan markkinointivuosien
1995/96—2000/01 osalta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kauden osalta sokerin ja isoglukoo-
sintuotantoyritysten A- ja B-kiintiöinä käytetään jäsenvaltioiden markkinoin-
tivuodelle 1994/95 myöntämiä kiintiöitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5
kohdan, 27 artiklan 3 kohdan, 30 artiklan ja tapauskohtaisesti 28 artiklan 5kohdan soveltamista.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona kiintiöiden myöntämisessä
käytettävät sokerin ja isoglukoosin A- ja B-perustuotantomäärät ovat samat,
jotka vahvistetaan tapauksen mukaan 27 artiklan 3 kohdassa tai 28 artiklan 2
kohdassa.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kauden osalta inuliinisiirapin tuotanto-
yritysten A- ja B-kiintiöinä käytetään jäsenvaltioiden markkinointivuodelle1994/95 myöntämiä, 29 artiklan mukaisia lopullisia kiintiöitä, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta 5 kohdan soveltamista. Näiden yritysten osalta ei
sovelleta 27 ja 30 artiklan määräyksiä.
5. Perustamissopimuksen 300 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyn maa-
taloussopimuksen yhteydessä yhteisön antamien sitoumusten noudattamiseksikiintiöiden mukaisesti tuotettujen sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin
kaupaksi saattamiseen liittyviä takuita voidaan alentaa yhdeksi tai useam-
maksi määritetyksi markkinointivuodeksi.
Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi on kunkin markkinointivuoden osalta
vahvistettava ennen 1 päivää lokakuuta kiintiöiden takuunalainen määrätuotanto-, tuonti-, kulutus-, varastointi-, siirto- ja vientiennusteiden perus-teella sekä 33 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen itserahoitusjärjestel-
män vastaama keskimääräinen tappio. Kun ennusteissa ilmenee, että
vientimäärä on kyseisen markkinointivuoden osalta suurempi kuin sopimuk-!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 20
sessa määrätty enimmäismäärä, takuunalainen määrä vähennetään erotuksesta
48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Erotus jaetaan sokerin,isoglukoosin ja inuliinisiirapin kesken sen mukaan, kuinka monta prosenttiakunkin tuotteen A-kiintiön ja B-kiintiön summa on yhteisössä. Sen jälkeen se
jaetaan jäsenvaltioittain ja tuotteittain soveltaen siihen alla esitetyn taulukon
mukaista vastaavaa jakokerrointa.
Alueet123
Valkoiseen sokeriin sovel-
lettava kerroinKuiva-aineena ilmoitettuun,
isoglukoosiin sovellettava
kerroinInuliinisiirappiin sovelletta-
va kerroin — sokerina/iso-
glukoosina
A-sokeri B-sokeri A-isoglukoosi B-isoglukoosiA-inuliinisii-
rappiB-inuliinisii-
rappi
BLTL (1) 0,046201 0,009920 0,225547 0,062024 0,556265 0,130955
Tanska 0,027206 0,008015 — — — —Saksa 0,169608 0,052188 0,104246 0,024551 — —
Saksa (28 art. alue) 0,055204 0,016986 — — — —
Kreikka 0,012352 0,001235 0,037978 0,008944 — —Espanja 0,026459 0,001102 0,166138 0,017721 — —Ranska (emämaa) (
2) 0,213231 0,063239 0,061081 0,015898 0,058922 0,013847
Ranska (MD) (2) 0,019298 0,002063 — — — —
Irlanti 0,007752 0,000775 — — — —Italia 0,082491 0,015514 0,059803 0,014083 — —
Alankomaat 0,053393 0,014083 0,026804 0,006313 0,194365 0,045646
Portugali (manner) 0,002323 0,000232 0,029213 0,006880 — —Portugali (Azorien itsenäinen alue) 0,000387 0,000039 — — — —
Yhdistynyt kuningaskunta 0,044297 0,004430 0,084713 0,022596 — —
Itävalta 0,022673 0,005292 — — — —Ruotsi 0,014327 0,001433 — — — —
Suomi 0,005683 0,000568 0,023151 0,002316 — —
(
1) Belgian ja Luxemburgin talousliitto.
(2) Ottaen huomioon 30 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan soveltamisen.
Tämän jälkeen jäsenvaltio jakaa omakohtaisen erotuksensa alueelleen
sijoittautuneiden tuotantoyritysten kesken niiden kyseisen tuotteen A-kiintiön
ja B-kiintiön ja jäsenvaltion A-perusmäärän ja B-perusmäärän tai tapaus-kohtaisesti näille yrityksille kyseisen tuotteen osalta myönnettyjen A-kiinti-
öiden summan ja B-kiintiöiden summan suhteen perusteella.
Takuumäärän ylittävää tuotettua sokeria, isoglukoosia ja inuliinisiirappia
pidetään C-sokerina, C-isoglukoosina tai C-inuliinisiirappina.
Ensimmäisen alakohdan soveltamisen yksityiskohtaisia sääntöjä määrättäessä,
samoin kuin taatun määrän alentamisessa sekä tarpeen vaatiessa taatun
määrän tarkistamisessa seuraavan markkinointivuoden taatun määrän mää-
rittämiseksi noudatetaan 48 artiklassa säädettyä menettelytapaa.
6. Neuvosto antaa ennen 1 päivää tammikuuta 2001 perustamissopimuksen
37 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen sokerin, isoglukoosin
ja inuliinisiirapin tuotantoon 1 päivästä heinäkuuta 2001 alkaen sovellettavan
järjestelmän.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 21
27 artikla
1. Jäsenvaltioiden on myönnettävä tässä luvussa säädetyin edellytyksin
A-kiintiö ja B-kiintiö jokaiselle alueelleen sijoittautuneelle sokerin- ja
isoglukoosintuotantoyritykselle:
— jolla on markkinointivuoden 1994/1995 aikana ollut A-kiintiö ja
B-kiintiö, tai
— joka Itävallan, Suomen ja Ruotsin osalta on tuottanut sokeria tai
isoglukoosia kalenterivuonna 1994.
2. Portugalin on myönnettävä A-kiintiö ja B-kiintiö mannermaalla sijaitse-
valle alueelleen tässä luvussa säädetyin edellytyksin ja tälle alueelle 3
kohdassa vahvistettujen A- ja B-perusmäärien rajoissa kullekin tälle alueellesijoittautuneelle yritykselle, joka voi aloittaa siellä sokerintuotannon.
Ennen kiintiön myöntämistä Portugali voi käyttää Azorien itsehallintoalueelle
sijoittautuneen yrityksen A- ja B-kiintiöiden hyväksi enintään 10 prosenttia
Portugalin manneralueelle vahvistetuista A- ja B-perusmääristä.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen A- ja B-kiintiöiden myöntämiseksi
vahvistetaan seuraavat perusmäärät:
IA-perusmäärät
Alueeta) Sokerin A-pe-
rusmäärä (1)b) Isoglukoosi A-pe-
rusmäärä (2)
Tanska 328000,0 —
Saksa 1990000,0 28882,0
Kreikka 290000,0 10522,0Espanja 960000,0 75000,0
Ranska (emämaa) 2530000,0 15887,0
Ranskan merentakaiset departementit 466000,0 —Irlanti 182000,0 —
Italia 1320000,0 16569,0
Alankomaat 690000,0 7426,0Itävalta 316529,0 —
Portugali (manner) 63636,4 8093,9
Azorien itsehallintoalue 9090,9 —Suomi 133433,0 10845,0
Ruotsi 336364,0 —
Belgian ja Luxemburgin talousliitto 680000,0 56667,0Yhdistynyt kuningaskunta 1040000,0 21696,0
(
1) Tonneina valkoista sokeria.
(2) Tonneina kuiva-ainetta.
IIB-perusmäärät
Alueeta) Sokerin B-pe-
rusmäärä (1)b) Isoglukoosin B-pe-
rusmäärä (2)
Tanska 96629,3 —
Saksa 612312,9 6802,0Kreikka 29000,0 2478,0!
B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 22
Alueeta) Sokerin B-pe-
rusmäärä (1)b) Isoglukoosin B-pe-
rusmäärä (2)
Espanja 40000,0 8000,0
Ranska (emämaa) 759232,8 4135,0
Ranskan merentakaiset departementit 46600,0 —Irlanti 18200,0 —
Italia 248250,0 3902,0
Alankomaat 182000,0 1749,0Itävalta 73881,0 —
Portugali (manner) 6363,6 1906,1
Azorien itsehallintoalue 909,1 —Suomi 13343,0 1085,0
Ruotsi 33636,0 —
Belgian ja Luxemburgin talousliitto 146000,0 15583,0Yhdistynyt kuningaskunta 104000,0 5787,0
(
1) Tonneina valkoista sokeria.
(2) Tonneina kuiva-ainetta.
4. Edellä 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna aikana kunkin sokerin- ja
isoglukoosintuotantoyrityksen A- ja B-kiintiön on vastattava niille markki-
nointivuonna 1994/95 myönnettyä A- ja B-kiintiötä, sanotun kuitenkaanrajoittamatta 2 kohdan tai 28 artiklan ja 30 artiklan säännösten soveltamista.
Kuitenkin niiden sokerintuotantoyritysten osalta, jotka ovat sijoittautuneet:a)Itävaltaan , sokerintuotantoyrityksen A-kiintiö ja B-kiintiö vastaavat 3
kohdan I alakohdan a alakohdassa ja II alakohdan a alakohdassa
Itävallalle vahvistettuja A-perusmäärää ja B-perusmäärää;
b)Suomeen , sokerintuotantoyrityksen A-kiintiö ja B-kiintiö vastaavat 3
kohdan I alakohdan a alakohdassa ja II alakohdan a alakohdassaSuomelle vahvistettuja A-perusmäärää ja B-perusmäärää;
c)Ruotsiin , sokerintuotantoyrityksen A-kiintiö ja B-kiintiö vastaavat 3
kohdan I alakohdan a alakohdassa ja II alakohdan a alakohdassa Ruotsille
vahvistettuja A-perusmäärää ja B-perusmäärää.
Lisäksi Suomeen sijoittautuneen isoglukoosintuotantoyrityksen kyseisen
yrityksen A-kiintiö ja B-kiintiö vastaavat 3 kohdan I alakohdan b alakohdassaja II alakohdan b alakohdassa Suomelle vahvistettuja A-perusmäärää ja
B-perusmäärää.
5. Neuvosto määrittää tarvittaessa määräenemmistöllä komission ehdotuk-
sesta isoglukoosin vakiolaadun ja sen käytettävän järjestelmän perusteet, jollatuotetut määrät muutetaan tämän vakiolaadun määrien mukaisiksi.
6. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti 5
kohdassa tarkoitettuun muuntamisjärjestelmään liittyvät yksityiskohtaiset
säännöt annetaan tarvittaessa 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
28 artikla
1. Saksalle myönnetään lisäalue kiintiöjärjestelmän soveltamiseksi tälle
alueelle sijoittautuneisiin sokerintuotantoyrityksiin, jotka ovat tuottaneetsokeria ennen 1 päivää heinäkuuta 1990 ja jatkavat tuotantoaan tästä päivästä
alkaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 27 artiklan 3 kohdan soveltamista.
Tämä alue vastaa tätä asetusta sovellettaessa entisen Saksan demokraattisen
tasavallan aluetta.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 23
2. Myönnettäessä A- ja B-kiintiöitä 1 kohdassa tarkoitetuille yrityksille
vahvistetaan seuraavat perusmäärät:
a) A-perusmäärä: 647 703 tonnia valkoista sokeria;
b) B-perusmäärä: 199 297 tonnia valkoista sokeria.
3. Jokaisen 1 kohdassa tarkoitetun sokerintuotantoyrityksen A-kiintiö
määritetään kertomalla kyseisen sokerintuotantoyrityksen markkinavuosien
1984/1985—1988/1989 keskimääräinen sokerin vuosituotanto, jäljempänä
”viitetuotanto”, toisaalta 2 kohdassa tarkoitetun A-perusmäärän ja toisaalta 1kohdassa määritetyn alueen yritysten viitetuotantojen yhteismäärän välisensuhteen ilmaisevalla kertoimella.
4. Jokaisen 1 kohdassa tarkoitetun sokerintuotantoyrityksen B-kiintiö on
30,77 prosenttia sen 3 kohdan mukaisesti määritetystä A-kiintiöstä.
5. Jäljempänä olevan 30 artiklan säännöksiä sovelletaan 1 kohdassa
tarkoitettujen yritysten kohdalla ainoastaan mainitussa 1 kohdassa tarkoitet-
tujen sokerintuotantoyritysten välisiin siirtoihin.
6. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan tarvit-
taessa 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
29 artikla
1. Kunkin inuliinisiirapintuotantoyrityksen A-kiintiö on yhtä suuri kuin sen
tuotanto 1 päivästä heinäkuuta 1992 lukien 30 päivään kesäkuuta 1993ulottuvana ajanjaksona inuliinin hydrolyysiä varten suunnitellussa ja siihenvaratussa erityisessä laitoksessa maatalouden perustuotteen vastaanotosta
inuliinisiirapin lopulliseen tuottamiseen ulottuvassa täydellisessä ja yhtenäi-
sessä jalostusprosessissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan sovelta-mista. Tämän tuotannon toteaa asianomainen jäsenvaltio erikseen vahvistet-
tavin edellytyksin.
2. Kunkin inuliinisiirapin tuotantoyrityksen B-kiintiö on yhtä suuri kuin
23,55 prosenttia sen 1 ja 3 kohdan mukaisesti vahvistetusta A-kiintiöstä.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua A-kiintiötä korjataan tarvittaessa siten, että
A- ja B-kiintiöiden yhteismäärä ei ole:
— suurempi kuin 85 prosenttia, eikä
— pienempi kuin 65 prosenttia
kuin kyseisen yrityksen 1 päivänä lokakuuta 1992 paikoillaan ollut tekninen
tuotantokyky jatkuvaan inuliinisiirapin teolliseen tuotantoon 1 kohdan
mukaisesti inuliinin hydrolyysiä varten suunnitellussa ja siihen varatussa
erityisessä laitoksessa.
Tämän tuotantokyvyn vahvistaa kyseinen jäsenvaltio ottaen huomioon sata
päivää vuodessa kestävänä enimmäistuotantokautena maatalouden perustuot-
teesta inuliinisiirapiksi päivittäin jalostetun tonnimäärän.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua toteamista varten jokaisen inuliinisiirapin
valmistajan on 1 päivästä heinäkuuta 1992 ilmoitettava viipymättä sille
jäsenvaltiolle, jonka alueelle hänen yrityksensä on sijoittautunut, jokaisestainuliinin hydrolysointilaitoksesta, jota 1 kohdan mukaisesti käytetään 1artiklan 2 kohdassa määritellyn tuotteen valmistukseen. Kyseinen jäsenvaltio
voi vaatia asianomaiselta valmistajalta mitä tahansa asiaa koskevia lisätietoja.
Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet kyseisten
ilmoitusten todenperäisyyden tarkistamiseksi.
Jäsenvaltion myöntäessä A- ja B-kiintiöt nämä on ilmaistava sokeri/isoglu-
koosin ekvivalenttina soveltaen kerrointa 1,9 kuiva-aineeksi todettuuntuotantoon.
Kyseisten jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot tällä tavoin myönnetyistä
kiintiöistä ja niiden haltijoista komissiolle, joka toimittaa niistä tiedon toisillejäsenvaltioille.
5. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja
erityisesti 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset annetaan 48 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 24
30 artikla
1. Jäsenvaltiot voivat siirtää A- ja B-kiintiöitä yritysten välillä tässä
artiklassa säädetyin edellytyksin ja ottaen huomioon kunkin kyseisen
osapuolen edut, erityisesti juurikkaan tai sokeriruo’on tuottajien edut.
2. Jäsenvaltiot voivat pienentää kunkin alueelleen sijoittautuneen sokerin-
tuotantoyrityksen tai isoglukoosintuotantoyrityksen A- ja B-kiintiöitä koko-
naismäärällä, joka on 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna aikana enintään 10prosenttia tapauksen mukaan 27 artiklan mukaisesti määritetystä A-kiintiöstätai B-kiintiöstä.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua kymmenen prosentin rajaa ei
sovelleta Italiassa, Espanjassa ja Ranskan merentakaisissa departementeissa
silloin, kun kiintiöt on siirretty juurikas- tai ruokoalan ja kyseisen alueensokerialan rakenneuudistussuunnitelmien perusteella, siinä määrin kuin se ontarpeen, jotta voidaan mahdollistaa näiden suunnitelmien toteuttaminen.
Espanjassa sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 193/82 (
1) 9 artiklaa näiden
rakenneuudistussuunnitelmien kiintiöiden siirtoihin.
Rakenneuudistussuunnitelmat ja niistä johtuvat A- ja B-kiintiöihin vaikuttavat
toimenpiteet on annettava tiedoksi komissiolle viipymättä.
3. Jäsenvaltioiden on myönnettävä peruutetut A- tai B-kiintiöiden määrät
sellaisenaan yhdelle tai useammalle muulle yritykselle, jolla on tai ei olekiintiöitä ja joka on sijoittautunut samalle 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulle
alueelle kuin yritykset, joilta nämä määrät on peruutettu.
Kuitenkin Ranska voi pienentää merentakaisiin departementteihin sijoittau-
tuneiden yritysten 27 artiklan mukaisesti määritettyjä A-kiintiöitä määrällä,
joka ei ole kokonaisuudessaan suurempi kuin 30 000 tonnia valkoista sokeria,ja myöntää tällä tavoin poistetut määrät yhdelle tai useammalle emämaahansijoittautuneelle yritykselle. Kunkin kyseisen yrityksen A-kiintiö ei voi
pienentämisen jälkeen olla pienempi kuin tälle yritykselle sokerin markki-
nointivuosina 1977/1978—1979/1980 asetuksen (ETY) N:o 3330/74 (
2)
mukaisesti todettu peruskiintiön rajoissa toteutettu keskimääräinen sokerin-tuotanto.
4. Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yleiset
säännöt kiintiöiden muuttamisesta erityisesti yritysten sulautumisen tai
luovutuksen yhteydessä.
5. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan tarvit-
taessa 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
31 artikla
1. C-sokeria, jota ei siirretä 32 artiklan mukaisesti, samoin kuin C-
isoglukoosia ja C-inuliinisiirappia ei saa myydä yhteisön sisämarkkinoillavaan ne on vietävä sellaisinaan ennen kyseisen markkinointivuodenpäättymistä seuraavan tammikuun 1 päivää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
2 kohdan soveltamista.
Edellä 8, 9, 18 ja 24 artiklaa ei sovelleta tähän sokeriin eikä 9, 18 ja 24
artiklaa tähän isoglukoosiin eikä tähän inuliinisiirappiin.
2. Siinä määrin kuin on tarpeen yhteisön sokerin hankinnan varmistamiseksi
voidaan poikkeuksellisesti päättää soveltaa 24 artiklaa C-sokeriin. Tällöinpäätetään samanaikaisesti, että kyseisen C-sokerin koko määrä voidaanlopullisesti myydä sisämarkkinoilla perimättä tämän artiklan 3 kohdassa
säädettyä maksua.
3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 48
artiklassa säädettyä menettetyä noudattaen.
Näissä yksityiskohtaisissa säännöissä säädetään erityisesti maksun perimi-
sestä sellaiselta 1 kohdassa tarkoitetulta C-sokerilta, C-isoglukoosilta ja
C-inuliinisiirapilta, jonka vientiä sellaisenaan vaaditussa määräajassa ei oletodistettu erikseen vahvistettavana määräpäivänä.!B
(1) EYVL L 21, 29.1.1982, s. 3.
(2) EYVL L 359, 31.12.1974, s. 1. Asetus on korvattu asetuksella (ETY) N:o 1785/81.1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 25
32 artikla
1. Kukin yritys voi päättää siirtää A-kiintiötä suuremman sokerintuotannon
kokonaan tai osittain seuraavaan markkinointivuoteen kyseisen seuraavanvuoden tuotannon lukuun. Tämä päätös on peruuttamaton.
Kukin yritys voi päättää siirtää seuraavalle markkinointivuodelle, kyseisen
vuoden tuotantomäärän lukuun, joko kokonaan tai osan 26 artiklan 5 kohdanmukaisesti A- ja B-sokerin tuotannosta C-sokerin tuotannoksi muuttuneessatuotannosta. Tämä päätös on myös peruuttamaton. Lisäksi tätä määrää ei
koske 4 kohdassa tarkoitettu mahdollinen rajoitus.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen tekevien yritysten:— on ilmoitettava siirrettävän tuotetun sokerin määrä tai määrät kyseiselle
jäsenvaltiolle ennen 1 päivää helmikuuta,
— ja on sitouduttava varastoimaan siirrettävä määrä tai siirrettävät määrät
12 perättäisenä kuukautena ja jakson alkamiskohta on määrättävä. Tämän
jakson aikana varastointikulut korvataan 8 artiklan mukaisesti myös
siirretyn C-sokerin osalta, ja 26 artiklan 5 kohdan mukaisesti A- jaB-sokerista C-sokeriksi muuttuneen sokerin osalta.
Korvataan kuitenkin ensimmäisen alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdas-
sa tarkoitettu päivämäärä 1 päivä helmikuuta
a) Espanjaan sijoittautuneiden yritysten osalta 15 päivällä huhtikuuta, kun
on kyse juurikassokerin tuotannosta, ja 20 päivällä kesäkuuta, kun on
kyse ruokosokorin tuotannosta;
b) Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneiden yritysten osalta 15
päivällä helmikuuta.
Ranskan Guadeloupen ja Martiniquen departementteihin sijoittautuneisiin
yrityksiin sovelletaan 1 päivää toukokuuta ensimmäisen alakohdan ensim-mäisessä luetelmakohdassa mainitun päivämäärän 1 päivä helmikuuta sijasta.
Jos kyseisen markkinointivuoden lopullinen tuotanto on pienempi kuin tämän
siirtopäätöksen ajankohtana tehty arvio, voidaan siirrettyä määrää muuttaataannehtivasti ennen seuraavan markkinointivuoden 1 päivää elokuuta.
3. Luonnononnettomuuden, kuten kuivuuden ja tulvan, kohdatessa yhteisön
aluetta ja kun 12 artiklan soveltaminen ei riitä varmistamaan mainitun alueentavanomaista sokerihuoltoa, voidaan päättää 48 artiklassa säädettyä menet-telyä noudattaen, että 2 kohdan 1 alakohdan toisessa luetelmakohdassa
tarkoitettu pakollinen varastointi pienennetään sokerimäärään, joka mahdol-
listaa mainitun alueen tavanomaisen sokerihuollon.
4. Sellaiset yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta, joilla
voidaan säätää siirrettäviksi hyväksyttyjen sokerimäärien rajat, annetaan 48
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Näissä yksityiskohtaisissa säännöissä säädetään erityisesti maksun perimi-
sestä 2 kohdan 1 alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetusta
varastoitavasta määrästä, joka on myyty mainitun varastointijakson aikana.
33 artikla
1. Ennen kunkin markkinointivuoden päättymistä todetaan:
a) A- ja B-sokerin, A- ja B-isoglukoosin sekä A- ja B-inuliinisiirapin
ennakoitava määrä, joka on tuotettu meneillään olevan markkinointivuo-
den lukuun;
b) sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin ennakoitava määrä, joka on
myyty yhteisön sisäiseen kulutukseen meneillään olevana markkinointi-
vuonna;
c) vietävä ylijäämä, joka saadaan vähentämällä a alakohdassa tarkoitetusta
määrästä b alakohdassa tarkoitettu määrä;
d) ennakoitava keskimääräinen tappio tai ennakoitavat keskimääräiset tulot
sokeritonnilta meneillään olevana markkinointivuonna toteutettavienvientisitoumusten osalta.
Tämä keskimääräinen tappio tai nämä keskimääräiset tulot vastaavat
tukien kokonaismäärän ja maksujen kokonaismäärän erotuksen suhdettakyseisten vientisitoumusten kokonaistonnimäärään;!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 26
e) ennakoitava kokonaistappio tai ennakoitavat kokonaistulot kertomalla c
alakohdassa tarkoitettu ylijäämä d alakohdassa tarkoitetulla keskimää-räisellä tappiolla tai keskimääräisillä tuloilla.
2. Ennen markkinointivuoden 2000/2001 päättymistä todetaan kumulatii-
visesti markkinointivuosien 1995/96—2000/01 osalta, sanotun kuitenkaanrajoittamatta 26 artiklan 5 kohdan soveltamista
a) vietävä ylijäämä, joka vahvistetaan toisaalta A- ja B-sokerin, A- ja
B-isoglukoosin ja markkinointivuodesta 1994/1995 A- ja B-inuliinisii-rapin lopullisen tuotannon ja toisaalta yhteisön sisäiseen kulutukseen
myydyn sokerin, isoglukoosin ja markkinointivuodesta 1994/1995 inulii-
nisiirapin lopullisen määrän perusteella;
b) kyseisten vientisitoumusten kokonaismäärästä johtuva keskimääräinen
tappio tai keskimääräiset tulot sokeritonnilta vahvistettuna 1 kohdan dalakohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua laskusääntöä noudattaen;
c) kokonaistappio tai kokonaistulot kertomalla a alakohdassa tarkoitettu
ylijäämä b alakohdassa tarkoitetulla keskimääräisellä tappiolla taikeskimääräisillä tuloilla;
d) perittyjen perustuotantomaksujen ja B-maksujen yhteismäärä.Edellä 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettua ennakoitavaa kokonistappiota tai
ennakoitavia kokonaistuloja tarkistetaan c ja d alakohdassa tarkoitettujentoteamisten erotuksen perusteella.
3. Kun 1 kohdassa tarkoitettujen toteamisten tuloksena on vielä 2 kohdan
mukaisen tarkistuksen jälkeen ennakoitava kokonaistappio, tämä jaetaanmeneillään olevan markkinointivuoden lukuun tuotetun A- ja B-sokerin, A- ja
B-isoglukoosin ja A- ja B-inuliinisiirapin ennakoitavalla määrällä, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta 36 artiklan 1 kohdan soveltamista. Tulokseksi saatumäärä on perittävä valmistajilta perustuotantomaksuina näiden A- jaB-sokerin, A- ja B-isoglukoosin ja A- ja B-inuliinisiirapin tuotannosta.
Tämä maksu ei kuitenkaan saa ylittää:— kyseisen sokerin osalta enimmäismäärää, joka on kaksi prosenttia
valkoisen sokerin interventiohinnasta,
— kyseisen inuliinisiirapin osalta, joka on ilmaistu sokerin/isoglukoosin
ekvivalenttina, enimmäismäärää, joka on yhtä suuri kuin valkoiseensokeriin sovellettava maksu, kun käytetään kerrointa 1,9,
— kyseisen isoglukoosin osalta sokerin valmistajien maksettavaksi jäävää
perustuotantomaksun osuutta.
4. Kun perustuotantomaksun enimmäistaso ei anna mahdollisuutta koko-
naan kattaa 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua kokonaistap-piota, jäännös jaetaan kyseisen markkinointivuoden lukuun tuotetun B-sokerin, B-isoglukoosin ja B-inuliinisiirapin ennakoitavalla määrällä. Tulok-
seksi saatu määrä on perittävä valmistajilta B-maksuina näiden B-sokerin,
B-isoglukoosin ja B-inuliinisiirapin tuotannosta.
Jollei 5 kohdasta muuta johdu, tämä maksu ei saa kuitenkaan ylittää:
— B-sokerin osalta enimmäismäärää, joka on 30 prosenttia valkoisen
sokerin interventiohinnasta,
— B-inuliinisiirapin osalta, joka on ilmaistu sokerin/isoglukoosin ekviva-
lenttina, enimmäismäärää, joka on yhtä suuri kuin valkoiseen B-sokeriin
sovellettava maksu, kun käytetään kerrointa 1,9,
— B-isoglukoosin osalta sokerin valmistajien maksettavaksi jäävää B-
maksun osuutta.
5. Kun I kohdassa tarkoitetut toteamukset osoittavat, että 3 ja 4 kohdassa
vahvistettujen perustuotantomaksun ja B-maksun enimmäismäärän vuoksi
kokonaistappiota ei todennäköisesti voida kattaa kokonaan näistä maksuistaodotettavissa olevilla tuloilla, 4 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassamainittu enimmäisprosenttiosuus korjataan siten, että mainittu kokonaistappio
katetaan; prosenttiosuus ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin 37,5 prosenttia.
B-maksun korjattu enimmäisprosenttiosuus vahvistetaan kuluvaksi markki-
nointivuodeksi ennen saman vuoden 15 päivää syyskuuta. Edellä 5 artiklan 2
kohdan toisessa alakohdassa mainittu prosenttiosuus muutetaan samaanaikaan tämän perusteella.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 27
6. Neuvosto voi päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta, että 9
artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tuotantotukien mahdollisesta myöntämisestäjohtuvat tappiot otetaan huomioon joko kokonaan tai osittain määritettäessätämän artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettua kokonaistappiota.
7. Jäsenvaltioiden on perittävä tässä artiklassa tarkoitetut maksut.
8. Jäljempänä 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen hyväksytään
yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti:
— perittävien maksujen määrä,
— korjattu B-maksun enimmäisprosenttiosuus,
— B-juurikkaan muutettu vähimmäishinta, joka vastaa korjattua B-maksun
enimmäisprosenttiosuutta.
34 artikla
1. Kun 33 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti todettua markkinointivuoden
kokonaistappiota ei voida kattaa kokonaan tämän saman markkinointivuodentuotantomaksutuloilla 33 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan soveltamisen jälkeen,valmistajilta peritään lisämaksu mainituilla tuloilla kattamattomaksi jääneen
kyseisen kokonaistappion osan kattamiseksi kokonaan, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta 5 artiklan soveltamista.
2. Lisämaksu vahvistetaan jokaiselle sokerintuotantoyritykselle, isoglukoo-
sintuotantoyritykselle ja inuliinisiirapintuotantoyritykselle kertomalla kysei-senä markkinointivuonna yrityksen maksettavaksi kertyneiden tuotantomak-sujen kokonaismäärää erikseen määritettävällä kertoimella. Kyseinen kerroin
edustaa yhteisölle kyseisenä markkinointivuonna 33 artiklan 1 ja 2 kohtaa
soveltaen todetun kokonaistappion sekä sokerin valmistajilta, isoglukoosinvalmistajilta ja inuliinisiirapin valmistajilta samana markkinointivuonnaperustuotantomaksuina ja B-maksuina saatujen tulojen välistä suhdetta
vähennettynä luvulla 1.
3. Kyseisten valmistajien on maksettava lisämaksu ennen sitä markkinoin-
tivuotta seuraavan vuoden 15 päivää joulukuuta, jota maksu koskee.
Tapauksen mukaan sokerinvalmistajat voivat vaatia yhteisössä tuotetun
juurikkaan ja ruo’on myyjiltä kyseisen perityn lisämaksun korvaamistaosittain Tämä korvaus voi olla enintään määrä, joka saadaan, kun juurikkaan
tai ruo’on myyjien 33 artiklassa säädetty, kyseistä markkinointivuotta
koskevasta perustuotantomaksusta ja B-maksusta maksama osuus kerrotaantämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla kertoimella.
Toisessa alakohdassa tarkoitettu korvaus on maksettava kyseisenä markki-
nointivuonna toimitetuista juurikkaista. Kyseiset osapuolet voivat kuitenkinsopia, että tämä korvaus maksetaan seuraavana markkinointivuonna toimite-
tuista juurikkaista.
4. Edellä 33 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa toteamuksissa on otettava
huomioon tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun lisämaksun tuotto.
5. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti
tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kerroin hyväksytään 48 artiklassasäädettyä menettelyn noudattaen.
35 artikla
1. Inuliinisiirapin valmistajat voivat vaatia kyseisen inuliinisiirapin valmis-
tukseen käytetyn maatalouden perustuotteen myyjiä vastaamaan osastavalmistajilta perittyä perustuotantomaksua, B-maksua ja lisämaksua. Tämäosuus ei saa olla suurempi kuin sokerijuurikkaan viljelijöiden vastuulla
kyseisenä markkinointivuonna oleva osuus; osuus on vahvistettava alakohtai-
sin sopimuksin tai sopimuksin tätä tarkoitusta varten kyseiseksi markkinoin-tivuodeksi toimitetun maatalouden perustuotteen ostohintojen perusteella.
2. Edellä 1 kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan
tarpeen mukaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 28
36 artikla
1. Jos sen jälkeen kun 33 ja 34 artiklaa on sovellettu markkinointivuoteen
1994/95, todetaan että kyseisen markkinointivuoden tosiasiallinen kokonais-
tappio:
a) ei ole täysin katettavissa tuotantomaksuista saatavien tulojen tai
tarvittaessa lisämaksun avulla, syntynyt taloudellinen tappio lisätään 33
artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettuun sen markkinointivuoden,
jonka aikana toteaminen tapahtuu, ennakoitavaan kokonaistappioon;
b) on tuotantomaksuista ja tarvittaessa käytettävästä lisämaksusta muodos-
tuvaa summaa pienempi, eroa vastaava summa vähennetään ennakoita-vasta kokonaistappiosta tai tarvittaessa se lisätään 33 artiklan ja 34artiklan mukaiseen sen markkinointivuoden, jonka aikana toteaminen
tapahtuu, ennakoitavaan kokonaistuloon.
2. Jos perustuotantomaksu on pienempi kuin 33 artiklan 3 kohdassa
tarkoitettu enimmäismäärä tai jos B-maksu on pienempi kuin mainitun
artiklan 4 kohdassa tarkoitettu enimmäismäärä, tarvittaessa muutettuna 5kohtaa noudattaen, sokerinvalmistajien on maksettava sokerijuurikkaanmyyjille 60 prosenttia kyseisen maksun enimmäismäärän ja perittävän
maksun välisestä erotuksesta.
Juurikastonnilta maksettava määrä vahvistetaan vakiolaadulle.
Edellä 6 artiklassa tarkoitettuja hinnankorotuksia ja alennuksia sovelletaan
tähän määrään.
3. Yhteisön sokerinvalmistajat voivat vaatia yhteisössä tuotetun ruo’on
myyjiltä 60 prosentin suuruista maksun korvausta siitä sokerimäärästä, josta
kyseinen maksu peritään.
4. Jäsenvaltioiden on sokerinvalmistajien toimittamien tietojen perusteella
huolehdittava siitä, että juurikkaista suoritettu maksu vastaa asiaa koskevia
yhteisön säännöksiä.
5. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 48
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
37 artikla
1. Sokerin valmistukseen tarkoitetun juurikkaan toimitussopimuksissa
juurikkaat on eriteltävä sen mukaan, ovatko näistä juurikkaista valmistettavat
sokerimäärät:
a) A-sokeria;
b) B-sokeria;c) muuta kuin A- tai B-sokeria.
Sokerinvalmistajien on ilmoitettava kustakin yriryksestä seuraavat tiedot sille
jäsenvaltiolle, jossa kyseinen yritys tuottaa sokeria:
— edellä a alakohdassa tarkoitettujen juurikkaiden määrät, joista on tehty
sopimukset ennen kylvöä, sekä sokeripitoisuus, johon sopimus perustuu,
— vastaava arvioitu saanto.
Jäsenvaltiot voivat vaatia lisätietoja.2. Poiketen 6 artiklan 2 kohdan b alakohdasta ja 39 artiklasta kunkin
sokerinvalmistajan, joka ei ole ennen kylvöä tehnyt toimitussopimuksiaA-juurikkaan vähimmäishinnalla A-kiintiötä vastaavasta juurikasmäärästä, onmaksettava kustakin kyseisessä yrityksessä sokeriksi jalostettavasta juurikas-
määrästä vähintään mainittu vähimmäishinta.
3. Edellä 1 ja 2 kohdan säännöksistä voidaan poiketa asianomaisen
jäsenvaltion suostumuksella toimialakohtaisessa sopimuksessa.
4. Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yleiset
säännöt tämän artiklan soveltamisesta.
5. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja tarvittaessa
perusteet, joita tuottajien on noudatettava jakaessaan juurikkaan myyjien
kesken juurikasmääriä, joista sopimukset on tehtävä 1 kohdan mukaisesti
ennen kylvöä, annetaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 29
38 artikla
1. V oidaan päättää, että tiettyjen tuotteiden valmistukseen käytettyä sokeria
tai isoglukoosia ei pidetä tuotantona tässä luvussa tarkoitetussa merkityksessä.
2. Neuvosto määrittää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yleiset
säännöt 1 kohdan soveltamisesta ja ne tuotteet, joihin mainittua kohtaasovelletaan.
3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 48
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
39 artikla
1. Sokerinvalmistajat voivat ostaa C-sokerin tai 38 artiklassa tarkoitetun
sokerin tuotantoon tarkoitettuja juurikkaita kyseiseltä yrityksellä 5 artiklan 1
kohdassa tarkoitettuja vähimmäishintoja alhaisemmalla hinnalla.
2. Sokerimäärää vastaavan ostetun juurikasmäärän osalta,
— joka myydään sisämarkkinoilla 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti,
— tai joka siirretään seuraavaan markkinointivuoteen 32 artiklan mukaisesti,
kyseisten sokerinvalmistajien on tarvittaessa tarkistettava ostohinta siten, että
se vastaa vähintään A-juurikkaan vähimmäishintaa.
3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan tarvit-
taessa 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
V LUKU
ETUUSKOHTELUN ALAISTEN TUONTIEN JÄRJESTELMÄ
40 artikla
Jäljempänä 41, 42 ja 43 artiklaa sovelletaan CN-koodiin 1701 kuuluvaan ja
liitteessä II tarkoitetuista valtioista peräisin olevaan ruokosokeriin, jäljempänä”etuuskohtelun alainen sokeri”, jota tuodaan yhteisöön
a) neljänteen AKT—EY -yleissopimukseen liitetyn AKT -sokeria koskevan
pöytäkirjan N:o 8, tai
b) Euroopan talousyhteisön ja Intian tasavallan valisen ruokosokeria
koskevan sopimuksen nojalla.
41 artikla
Kun interventioelimet tai muut yhteisön nimeämät valtuutetut tahot ostavat
takuuhinnoilla 40 artiklassa tarkoitettujen määräysten mukaan tuotua
etuuskohtelun alaista sokeria, jonka laatu eroaa vakiolaadusta, takuuhintoja
on mukautettava soveltamalla korotuksia tai alennuksia.
42 artikla
1. Tuotaessa etuuskohtelun alaista sokeria 40 artiklassa tarkoitettujen
määräysten mukaan minkäänlaista tuontitullia ei sovelleta.
2. Edellä 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista kielloista ei voida poiketa
etuuskohtelun alaisen sokerin osalta.
43 artikla
1. Markkinointivuosien 1995/96—2000/01 osalta etuuskohtelun alainen
raa’an ruokosokerin, jota tuodaan yhteisöön puhdistusta varten 40 artiklassa
tarkoitettujen määräysten mukaan, puhdistusteollisuudelle myönnetään inter-ventiotoimenpiteenä mukautustukea.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää ainoastaan 40
artiklassa tarkoitetuissa määräyksissä sovittujen määrien rajoissa, jotka onpuhdistettu valkoiseksi sokeriksi 9 artiklan 4 kohdassa määritellyissä
puhdistamoissa. Kyseisen valkoisen sokerin tuotannon osalta tuen määräksi
vahvistetaan 0,10 euroa 100:aa valkoisena sokerina ilmaistua sokerikilogram-maa kohden.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 30
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuna kautena myönnetään 0,10 euron
peruslisätuki 100:aa valkoisena sokerina ilmaistua sokerikilogrammaa kohden9 artiklan 4 kohdassa määritellyissä puhdistamoissa tapahtuvaan Ranskanmerentakaisissa departementeissa tuotetun raa’an ruokosokerin jalostamiseen
kyseisen sokerin ja etuuskohtelun alaisen sokerin hintaedellytysten tasapainon
palauttamiseksi.
4. Mukautustukea samoin kuin lisätukea mukautetaan määritetyn markki-
nointivuoden osalta ottaen huomioon kyseiselle markkinointivuodelle vah-
vistetut varastointimaksut ja edelliset mukautukset.
5. Mikäli sovelletaan 9 artiklan 4 kohdan toista alakohtaa, tämän artiklan
1—4 kohdassa tarkoitettua tukijärjestelmää voidaan erikseen määritellyin
ehdoin laajentaa koskemaan myös yhteisön alueelta korjatusta sokerijuu-rikkaasta saatua raakasokeria, joka on jalostettu kyseisessä 9 artiklassatarkoitetuissa jalostamoissa.
6. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti 4
kohdassa tarkoitetut mukautukset vahvistetaan 48 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen.
44 artikla
1. Edellä 43 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna kautena ja yhteisön
puhdistamoiden, sellaisina kuin ne 9 artiklan 4 kohdassa määritellään,tarkoituksenmukaisten hankintojen varmistamiseksi peritään alennettu tulli,jäljempänä ”erityistulli”, 40 artiklassa tarkoitetuista valtioista peräisin olevan
raa’an ruokosokerin tuonnista tai muista valtioista peräisin olevan raa’an
ruokosokerin tuonnista niiden kanssa tehtyjen sopimusten nojalla, jäljempänä”etuuskohtelun alainen erityissokeri”, näissä sopimuksissa määritellyin
ehdoin erityisesti puhdistamoja koskevan vähimmäisostohinnan osalta.
2. Edellä 1 kohdan soveltamiseksi ja rajoittamatta 5 kohdan soveltamista
arvioitu enimmäismääräinen hankintatarve markkinointivuotta kohden val-
koisena sokerina ilmaistuna puhdistusteollisuudelle, joka on sijoittautunut:
a) Suomeen, on 60 000 tonnia;b) Ranskan emämaahan, on 297 000 tonnia;
c) manner-Portugaliin, on 292 000 tonnia;
d) Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, on 1 130 000 tonnia.
3. Kuhunkin markkinointivuoteen tai osaan siitä liittyvän raakasokerin
toimitusta koskevan yhteisön ennusteen perusteella määritetään alkuperittäintai alkuperästä riippumatta ne yhteisössä korjatut raa’an ruokosokerin ja
raa’an juurikassokerin määrät, jotka ovat puhdistusteollisuuden käytettävissä,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 kohdan soveltamista. Ennustetta voidaantarkistaa markkinointivuoden aikana.
Määrittämistä varten suoraan kulutukseen tarkoitetun Ranskan merentakais-
ten departementtien sokerin ja etuuskohtelun alaisen sokerin kussakinennusteessa huomioon otettavien määrien on oltava yhtä suuria kuin
markkinointivuoden 1994/95 osalta todetut määrät sen jälkeen, kun niistä
oli vähennetty kyseisen markkinointivuoden osalta kyseisten departementtienennustettavissa oleva paikallinen kulutus. Jos ennusteesta ilmenee, ettäkäytettävissä olevat määrät eivät vastaa 2 kohdassa vahvistettua enimmäis-
tarvetta, säädetään tarvittavista toimenpiteistä, joilla puuttuvat määrät voidaan
tuoda etuuskohtelun alaisena erityissokerina kyseisiin jäsenvaltioihin 1kohdassa tarkoitetuissa sopimuksissa määrätyn erityistullin sisältävän tuon-tijärjestelmän mukaisesti.
4. Jos jonkin jäsenvaltion osalta 2 kohdassa vahvistetut tai 5 kohdan
mukaisesti tarkistetut oletetut enimmäistarpeet ylittyvät, lukuun ottamattaylivoimaista estettä, jäsenvaltion on maksettava enimmäismäärän ylittävältä
määrältä kyseisenä markkinointivuonna voimassa olevaa täysimääräistä
tuontimaksua vastaava summa, lisättynä 43 artiklassa määrätyillä tuilla sekämahdollisesti myös korkeimmalla mahdollisella kyseisenä markkinointivuon-na käytetyllä lisätuontimaksulla.
Kun on kyse 5 kohdassa tarkoitetusta tarkistuksesta, etuuskohtelun alaisen
sokerin arvioidut tarkistetut enimmäismäärät ylittävät määrät voidaankuitenkin myydä 2 kohdassa säädettyjen määrien rajoissa yhteisön interven-
tioelimille 41 artiklassa määritellyin ehdoin, jos niitä ei voi myydä yhteisön
alueella.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 31
5. Sovellettaessa 26 artiklan 5 kohtaa, tämän artiklan 2 kohdassa
tarkoitettua arvioitujen enimmäistarpeiden yhteismäärää alennetaan kyseisenmarkkinointivuoden osalta arvioitujen enimmäistarpeiden kattamiseksi tar-vittavan etuuskohteluun kuuluvan erityissokerin yhteismäärää vastaavalla
määrällä; määrä täsmennetään tämän artiklan 3 kohdasta tarkoitettujen
ehtojen mukaisesti, ja sen kohdalla käytetään samaa alennusprosenttia, jotasovelletaan kyseisen 5 kohdan mukaisesti yhteisön alueelta peräisin olevanA-sokerin perusmäärien summaan.
Enimmäistarpeiden määrän alentaminen jaetaan asianomaisten jäsenvaltioi-
den kesken samassa suhteessa kuin mitä aiemmin on käytetty jaettaessa 2
kohdan mukaisesti enimmäistarpeiden kokonaissummasta kullekin jäsenval-
tiolle sille kyseisessä kohdassa määrätty osuus.
6. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti 1
kohdassa tarkoitettujen sopimusten täytäntöönpanosta ja hallinnoinnistavahvistetaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
VI LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
45 artikla
Sokerimarkkinoiden häiriintymisen välttämiseksi hintatason muuttumisen
vuoksi markkinointivuodesta toiseen siirryttäessä tai samana markkinointi-
vuonna tarvittavat säännökset voidaan antaa 48 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen.
46 artikla
Jäsenvaltiot ja komissio toimittavat toisilleen tämän asetuksen soveltamisen
kannalta tarpeelliset tiedot.
Yksityiskohtaiset säännöt tällaisten tietojen toimittamisesta ja levittämisestä
annetaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
47 artikla
Perustetaan sokerin hallintokomitea, jäljempänä ”komitea”, joka muodostuu
jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.
48 artikla
1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa
komitean käsiteltäväksi komitean puheenjohtaja omasta aloitteestaan taijäsenvaltion edustajan pyynnöstä.
2. Komission edustaja tekee ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komi-
tea antaa lausuntonsa näistä toimenpiteistä määräajassa, jonka puheenjohtajavoi asettaa tutkittavaksi alistettavien kysymysten kiireellisyyden mukaan.
Lausunto annetaan
"C1perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa 3
niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto
tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edusta-jien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja
ei osallistu äänestykseen.
Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi.
Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio
ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle; siinä tapauksessa komissio voi lykätä
päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella
ilmoituksen tekopäivästä.
Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin yhden kuukauden
kuluessa.
49 artikla
Komitea voi käsitellä myös muita kysymyksiä, jotka puheenjohtaja saattaa sen
käsiteltäväksi omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 32
50 artikla
Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tuotteita, jotka on valmistettu tai
saatu muista kuin perustamissopimuksen 23 artiklan 2 kohdassa ja 24
artiklassa tarkoitetuista tuotteista, ei hyväksytä vapaaseen liikkeeseen
laskettaviksi yhteisössä.
51 artikla
Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, perustamissopimuksen 87, 88 ja 89
artiklaa sovelletaan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuotantoonja kauppaan.
52 artikla
Tätä asetusta sovelletaan siten, että otetaan huomioon samanaikaisesti ja
asianmukaisella tavalla perustamissopimuksen 33 ja 131 artiklassa määrätyt
tavoitteet.
53 artikla
1. Italia on oikeutettu myöntämään 2 ja 3 kohdassa luetelluin ehdoin
mukautustukea 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissasokerijuurikkaan viljelijöille ja 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetussatapauksessa sokerijuurikkaan viljelijöille sekä tarpeen vaatiessa alueen
sokerintuottajille.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää ainoastaan kunkin
sokerintuottajayrityksen A- ja B-sokerikiintiöiden rajoissa tuotettujen vastaa-
vien sokerimäärien osalta.
a) Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun, Italian pohjoiselta alueelta
peräisin olevan tuotannon osalta tuen yksikkökorvaus ei voi ylittää:
— markkinointivuoden 1995/96 osalta: 8,15 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1996/97 osalta: 5,43 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1997/98 osalta: 3,80 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1998/99 osalta: 2,17 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1999/2000 osalta: 1,09 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti.
b) Italian keskialueelta peräisin olevan, ensimmäisessä alakohdassa tarkoi-
tetun sokerintuotannon osalta tuen yksikkömäärä ei voi ylittää:
— markkinointivuoden 1995/96 osalta: 8,15 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1996/97 osalta: 5,43 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1997/98 osalta: 4,35 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1998/99 osalta: 3,26 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1999/2000 osalta: 2,17 euroa valkoisen sokerin
100 kilogammaa kohti.
c) Italian eteläalueelta peräisin olevan, ensimmäisessä alakohdassa tarkoi-
tetun sokerintuotannon osalta tuen yksikkömäärä ei voi ylittää:
— markkinointivuoden 1995/96 osalta: 8,15 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1996/97 osalta: 7,61 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti;
— markkinointivuoden 1997/98 osalta: 7,06 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 33
— markkinointivuoden 1998/99 osalta: 6,52 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1999/2000 osalta: 5,98 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 2000/01 osalta: 5,43 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti.
3. Italia voi kuitenkin, mutta ainoastaan eteläalueen ja kulloisenkin
markkinointivuoden osalta, mukauttaa 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettua
tukea siltä osin kuin se on välttämätöntä tämän alueen meneillään oleviin
sokerialan rakenneuudistussuunnitelmiin liittyvinä poikkeuksellisina tarpeina.Sovellettaessa perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa komissio arvioierityisesti näiden tukien ja rakenneuudistussuunnitelmien yhdenmukaisuutta.
4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetaan:a) ”pohjoisella alueella” muita kuin b ja c alakohdassa mainittuja tuotanto-
alueita,
b) ”keskialueella” aluetta, joka käsittää Toscanan, Umbrian, Latiumin ja
Marchesin,
c) ”eteläalueella” aluetta, joka käsittää Abruzzit, Molisen, Puglian,
Sardinian, Campanian, Basilicatan, Calabrian ja Sisilian.
5. Italia esittää neuvostolle 1, 2 ja 3 kohdan soveltamiseksi suoritetut
toimenpiteet kunkin markkinointivuoden osalta, erityisesti tukien jakautumi-
nen eri alueiden kesken sekä niiden jakautuminen eteläalueen sokerijuu-
rikkaan viljelijöiden ja sokerin tuottajien kesken.
6. Espanja oikeutetaan myöntämään jäljempänä mainituin ehdoin ja
markkinointivuosina 1993/94—1996/97 mukauttamistukea sokerintuottaja-
yrityksille.
Tukea myönnetään ainoastaan A- ja B-sokerille ja ainoastaan Espanjan
sokeriteollisuuden järkeistämiseen pyrkivien rakenneuudistussuunnitelmien
yhteydessä. Nämä suunnitelmat toimitetaan komissiolle tiedoksi. Tuen määräon rajattu 45,65 miljoonaan euroon ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuksi
jaksoksi.
Yhteisö maksaa 50 prosenttia kunakin markkinointivuonna myönnetystä tuen
määrästä interventiotoimenpiteinä.
7. Espanja oikeutetaan myöntämään 8 kohdassa luetelluin ehdoin mukaut-
tamistukea 8 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa sokerijuurikkaan
viljelijöille ja 8 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa sen alueella
oleville sokeriruo’on viljelijöille.
8. Edellä 7 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää ainoastaan kunkin
sokerintuottajayrityksen A- ja B-sokerikiintiöiden rajoissa tuotettujen vastaa-
vien sokerimäärien osalta.
a) Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun sokerijuurikastuotannon osalta
tuen yksikkökorvaus ei voi ylittää:
— markkinointivuoden 1995/96 osalta: 8,67 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1996/97 osalta: 5,43 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1997/98 osalta: 4,35 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1998/99 osalta: 3,26 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti,
— markkinointivuoden 1999/2000 osalta: 2,17 euroa valkoisen sokerin
100 kilogrammaa kohti.
b) Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun ruokosokerintuotannon osalta
tuen yksikkömäärä ei voi ylittää markkinointivuosien 1995/96—2000/01
osalta 7,25 euroa valkoisen sokerin 100 kilogrammaa kohti.
9. Espanja esittää neuvostolle 7 ja 8 kohdan soveltamiseksi toteutetut
toimenpiteet kunkin markkinointivuoden osalta ja erityisesti tukien jakatu-misen sokerijuurikkaan viljelijöiden ja ruokosokerin viljelijöiden kesken.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 34
10. Markkinointivuosina 1995/96—2000/01 Yhdistynyt kuningaskunta on
oikeutettu myöntämään tarpeelliseksi arvioimassaan määrin mukauttamistu-kea erityiskohtelun alaisen raa’an ruokosokerin puhdistukselle.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää ainoastaan 40
artiklassa tarkoitetuissa määräyksissä sovittujen määrien rajoissa, jotka onpuhdistettu valkoiseksi sokeriksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tämän
valkoisen sokerin tuotannon tuen enimmäismäärä on vahvistettu 0,54 euroon
valkoisen sokerin 100 kilogrammaa kohti.
54 artikla
Jos on tarpeen mahdollistaa erityistoimenpiteillä yhteisön liittymisestä
kansainväliseen sokerisopimukseen aiheutuvien velvoitteiden täytäntöönpanotämän asetuksen mukaisesti, neuvosto antaa määräenemmistöllä komission
ehdotuksesta nämä toimenpiteet, jotka voivat poiketa tämän asetuksen
säännöksistä.
55 artikla
Kumotaan asetus (ETY) N:o 1785/81.
Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen ja ne
luetaan liitteessä III olevan A osan vastaavuustaulukon avulla.
56 artikla
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen
virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan
kaikissa jäsenvaltioissa.!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 35
LIITE I
CN-koodi Tavaran kuvaus
ex 0403 Kirnupiimä, juoksutettu maito ja kermaviili, maustettu tai lisättyjä hedelmiä tai kaakaota
sisältävä, jugurtti, kefiiri ja muu käynyt tai hapatettu maito ja kerma, myös tiivistetty tai sokeriatai muuta makeutusainetta sisältävä
0403 10 51— 04031099
0403 90 71— 04039099
0710 Tuoreina tai keitettyinä (höyryssä tai vedessä) jäädytetyt kasvikset0710 40 00 - sokerimaissi
0711 Kasvikset, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa
säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, sellaisenaan välittömään kulutukseen soveltumattomina:
0711 90 - muut kasvikset; kasvissekoitukset:
- - kasvikset:
0711 90 30 - - - sokerimaissi
ex 1302 Kasvismehut ja -uutteet; pektiiniaineet, pektinaatit ja pektaatit; agar-agar ja muut kasviaineista
saadut kasvilimat ja paksunnosaineet, myös modifioidut:
- kasvisaineista saadut kasvilimat ja paksunnosaineet, myös modifioidut:
1302 31 00 - - agar-agar
1302 32 - - johanneksenleipäpuun paloista tai palkojen siemenistä tai guar-siemenistä saadut kasvilimat
ja paksunnosaineet, myös modifioidut:
1302 32 10 - - - johanneksenleipäpuun paloista tai palkojen siemenistä saadut
1302 32 90 - - - guar-siemenistä saadut1302 39 00 - - muut
1702 50 00 - kemiallisesti puhdas fruktoosi:
1702 90 10 - - kemiallisesti puhdas maltoosi
ex 1704 Kaakaota sisältämättömät sokerivalmisteet (myös valkoinen suklaa), lukuun ottamatta
alanimikkeen 1704 90 10 lakritsiuutetta
1806 Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet
ex 1901 Mallasuute; muualle kuulumattomat hienoista tai karkeista jauhoista, tärkkelyksestä tai
mallasuutteesta tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan kaakaota tai joissa sitä onvähemmän kuin 40 painoprosenttia täysin rasvattomasta aineesta laskettuna; muuallekuulumattomat nimikkeiden 0401—0404 tuotteista tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole
lainkaan kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 5 painoprosenttia täysin rasvattomasta
aineesta laskettuna:
1901 10 00 - pikkulasten ruoaksi tarkoitetut valmisteet vähittäismyyntipakkauksissa1901 20 00 - seokset ja taikinat, nimikkeen 1905 leipomotuotteiden valmistukseen tarkoitetut
1901 90 - muut:
- - muut:
1901 90 91 - - - jotka eivät sisällä maitorasvoja, sakkaroosia, isoglukoosia, glukoosia tai tärkkelystä tai jotka
sisältävät vähemmän kuin 1,5 painoprosenttia maitorasvaa, vähemmän kuin 5 painopro-
senttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri) tai isoglukoosia, vähemmän kuin 5
painoprosenttia glukoosia tai tärkkelystä, eivät kuitenkaan nimikkeiden 0401—0404tuotteista jauheeksi valmistettuja elintarvikkeita
1901 90 99 - - - muut
1902 Pastavalmisteet, kuten spagetti, makaroni, nuudelit, lasagne, gnocchi, ravioli ja canneloni, myös
kypsennetyt tai (lihalla tai muulla aineella) täytetyt tai muulla tavalla valmistetut; couscous,myös valmistettu:!
B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 36
CN-koodi Tavaran kuvaus
1902 20 - täytetyt pastavalmisteet (myös kypsennetyt tai muulla tavalla valmistetut):
- - muut:
1902 20 91 - - - kypsennetyt1902 20 99 - - - muut
1902 30 - muut pastavalmisteet
1902 40 - Couscous:1902 40 90 - - muu
1904 Viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla tehdyt elintarvikevalmisteet (esim.
maissihiutaleet ); vilja (ei kuitenkaan maissi) jyvinä tai jyväsinä tai hiutaleina tai muulla tavalla
valmistettuina jyvinä tai jyväsinä (lukuun ottamatta jauhoja), esikypsennetty tai muulla tavallavalmistettu, muualle kuulumattomat
1905 Ruokaleipä, kakut ja leivokset, keksit ja pikkuleivät (biscuits) sekä muut leipomotuotteet, myös
jos niissä on kaakaota; ehtoollisleipä, tyhjät oblaattikapselit, jollaiset soveltuvat farmaseuttiseen
käyttöön, sinettiöylätit, riisipaperi ja niiden kaltaiset tuotteet:
1905 10 00 - näkkileipä
1905 20 - maustekakut
1905 30 - makeat keksit ja pikkuleivät (sweet biscuits); vohvelit ja vohvelikeksit
1905 40 - korput, paahdettu leipä ja niiden kaltaiset paahdetut tuotteet:1905 90 - muut:
- - muut:
1905 90 40 - - - vohvelit ja vohvelikeksit, joissa on vettä enemmän kuin 10 painoprosenttia1905 90 45 - - - keksit ja pikkuleivät (biscuits)
1905 90 55 - - - puristetut tai paisutetut tuotteet, maustetut ja suolatut
- - - muut:
1905 90 60 - - - - lisättyä makeutusainetta sisältävät
1905 90 90 - - - - muut
2001 Etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt vihannekset, hedelmät ja muut syötävät
kasvinosat:
2001 90 - muut:
2001 90 30 - - sokerimaissi (Zea mays var. saccharata)
2001 90 40 - - jamssit, bataatit ja niiden kaltaiset syötävät kasvinosat, joissa on vähintään 5 painoprosenttia
tärkkelystä
2004 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset,
jäädytetyt, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet:
2004 10 - perunat:
- - muut:
2004 10 91 - - - hienoina tai karkeina jauhoina taikka hiutaleina
2004 90 - muut kasvikset sekä kasvissekoitukset:2004 90 10 - - sokerimaissi (Zea mays var. saccharata)
2005 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut vihannekset,
jäädyttämättömät, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet:
2005 20 - perunat:2005 20 10 - - hienoina tai karkeina jauhoina taikka hiutaleina!
B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 37
CN-koodi Tavaran kuvaus
2005 80 00 - sokerimaissi (Zea mays var. saccharata)
2008 Muulla tavalla valmistetut tai säilötyt hedelmät, ja muut syötävät kasvinosat, myös sokeria,
muuta makeutusainetta tai alkoholia sisältävät, muualle kuulumattomat:
- pähkinät, maapähkinät ja muut siemenet, myös näiden sekoitukset:
2008 11 - - maapähkinät:
2008 11 10 - - - maapähkinävoi2101 Kahvi-, tee- ja mateuutteet, -esanssit ja tiivisteet sekä näihin tuotteisiin tai kahviin, teehen tai
mateen perustuvat valmisteet; paahdettu juurisikuri ja muut paahdetut kahvinkorvikkeet sekäniiden uutteet, esanssit ja tiivisteet
2102 Hiiva (elävä eli aktiivinen tai kuollut eli inaktiivinen); muut kuolleet yksisoluiset mikro-
organismit (ei kuitenkaan nimikkeen 3002 rokotteet); valmistetut leivinjauheet:
2102 10 - elävä eli aktiivinen hiiva
- - leivontahiiva:
2102 10 31 - - - kuivattu2102 10 39 - - - muut:
2102 20 - kuollut eli inaktiivinen hiiva; muut kuolleet yksisoluiset mikro-organismit:
- - kuollut eli inaktiivinen hiiva:
2102 20 11 - - - tabletteina, kuutioina tai niiden kaltaisessa muodossa tai nettopainoltaan enintään 1 kg:n
tuotetta lähinnä olevissa pakkauksissa
2102 20 19 - - - muut
ex 2103 Valmiit kastikkeet ja kastikevalmisteet; maustesekoitukset; sinappijauho ja sinappi:
2103 10 00 - soijakastike
2103 20 00 - tomaattiketsuppi ja muut tomaattikastikkeet
2103 90 - muut2105 00 Jäätelö, mehujää ja niiden kaltaiset jäädytetyt valmisteet, myös kaakaota sisältävät
ex 2106 Muualle kuulumattomat elintarvikevalmisteet, lukuun ottamatta alanimikkeeseen 2106 90 20
kuuluvia alkoholipitoisia valmisteita (seoksia) ja alanimikkeisiin 2106 90 30—2106 90 59kuuluvia lisättyä maku- tai väriainetta sisältäviä sokerisiirappeja
2202 Vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta
sisältävä tai maustettu, ja muut alkoholittomat juomat, ei kuitenkaan nimikkeen 2009 hedelmä-ja kasvismehut
2205 Vermutit ja muut tuoreista viinirypäleistä valmistetut viinit, jotka on maustettu kasveilla tai
aromaattisilla aineilla
2208 Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus pienempi kuin 80 tilavuusprosenttia;
väkevät alkoholijuomat, liköörit ja muut alkoholipitoiset juomat:
2208 20 - väkevät alkoholijuomat, rypäleviineistä tai viininvalmistukseen puristejäännöksestä tislaamalla
valmistetut
2208 50 91 ja 2208 50 99 - - genever2208 70 - liköörit
2208 90 41— 22089078 - - muut väkevät alkoholijuomat ja muut alkoholipitoiset juomat
ex 2520 Kipsikivi; anhydriitti; kipsi (kipsikiveä tai kalsiumsulfaattia), myös värjätty, tai vähäisiä
kiihdytin- tai hidastinmääriä sisältävä:
2520 20 - kipsi
ex 2839 Silikaatit; kaupalliset alkalimetallisilikaatit:
2839 90 00 - muut!
B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 38
CN-koodi Tavaran kuvaus
ryhmä 29 Orgaaniset kemialliset yhdisteet
ryhmä 30 Farmaseuttiset tuotteet
3203 00 90 - Kasvi- tai eläinperäiset väriaineet ja kasvi- tai eläinalkuperäisiin väriaineisiin perustuvat
valmisteet
ex 3204 Synteettiset orgaaniset väriaineet ja tämän ryhmän 3 huomautuksessa tarkoitetut synteettisiin
orgaanisiin väriaineisiin perustuvat valmisteet
3302 Hyvänhajuisten aineiden seokset sekä yhdisteen tai useampaan tällaiseen aineeseen perustuvat
seokset (myös alkoholiliuokset), jollaisia käytetään raaka-aineena teollisuudessa; muuthyvänhajuisiin aineisiin perustuvat valmisteet, jollaisia käytetään juomien valmistukseen:
3302 10 - jollaisia käytetään elintarvike- tai juomateollisuudessa:
3302 10 21 - ---- joissa ei ole lainkaan maitorasvaa, sakkaroosia, isoglukoosia, glukoosia tai tärkkelystä,
taikka joissa on vähemmän kuin 1,5 prosenttia maitorasvaa, vähemmän kuin 5 prosenttiasakkaroosia tai isoglukoosia, vähemmän kuin 5 prosenttia glukoosia tai tärkkelystä
3302 10 29 - - - - - muut
3307 Parranajovalmisteet, myös ns. pre-shave- ja after-shave-valmisteet, henkilökohtaiseen käyttöön
tarkoitetut deodorantit, kylpyvalmisteet, karvanpoistoaineet ja muut muualle kuulumattomathajuste-, kosmeettiset ja toalettivalmisteet; huoneilman raikasteet, myös hajustamattomat,desinfiointiaineita sisältävät tai sisältämättömät
- huoneilman hajustamiseen tai raikastamiseen tarkoitetut valmisteet, myös uskonnollisten
rituaalien yhteydessä käytettävät hyvänhajuiset valmisteet:
3307 49 00 - - muut3307 90 00 - muut
ex 3401 Saippua ja suopa; saippuana käytettävät orgaaniset pinta-aktiiviset tuotteet ja valmisteet
tankoina, paloina tai valettuina kappaleina, myös jos niissä on saippuaa, saippualla taipuhdistusaineella kyllästetty, päällystetty tai peitetty paperi, vanu, huopa tai kuitukangas:
3401 19 00 - - muut
3402 Orgaaniset pinta-aktiiviset aineet (muut kuin saippua ja suopa); pinta-aktiiviset valmisteet,
varsinaiset pyykin pesuaineet (sekä muut pyykin pesussa käytettävät valmisteet) ja puhdistus-valmisteet, myös jos niissä on saippuaa tai suopaa, muut kuin nimikkeen 3401 valmisteet
3403 V oiteluvalmisteet (myös leikkuuöljyvalmisteet, pulttien ja muttereiden irrottamista helpottavat
valmisteet, ruosteen- ja korroosionestoaineet sekä muotinirrotusvalmisteet, voiteluaineisiin
perustuvat) ja valmisteet, jollaisia käytetään tekstiiliaineiden, nahan, turkisnahan tai muiden
aineiden öljy- tai rasvakäsittelyyn, ei kuitenkaan valmisteet, joissa on perusaineosana maaöljyätai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä vähintään 70 painoprosenttia:
- joissa on maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä:
3403 19 - - muut:
3403 19 10 - - - joissa on vähintään 70 painoprosenttia maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä,
mutta ei kuitenkaan perusaineosana
3405 Kiillotusaineet ja voiteet jalkineita, huonekaluja, lattioita, vaununkoreja, lasia tai metallia varten,
hankauspastat ja -jauheet sekä niiden kaltaiset valmisteet (myös paperi, vanu, huopa,
kuitukangas, huokoinen muovi ja huokoinen kumi, jotka on kyllästetty, päällystetty tai peitettytällaisella valmisteella), ei kuitenkaan nimikkeen 3404 vahat
3407 00 00 Muovailumassat, myös lasten ajanvietteeksi tarkoitetut; valmisteet, jollaiset tunnetaan
”hammasvahana” tai ”hammasmallimassana”, sarjoina, vähittäismyyntipakkauksissa, levyinä,hevosenkengän muotoisina kappaleina, tankoina tai niiden kaltaisessa muodossa; muut
hammaslääkintäkäyttöön tarkoitetut valmisteet, jotka perustuvat kipsiin (kalsinoituun kipsiki-
veen tai kalsiumsulfaattiin)
ex ryhmä 35 Valkuaisaineet; modifioidut tärkkelykset; liimat ja liisterit; entsyymit, lukuun ottamatta
nimikkeisiin 3501 ja 3505 kuuluvia
ex ryhmä 38 Erinäiset kemialliset tuotteet, lukuun ottamatta nimikkeeseen 3809 kuuluvia
ex ryhmä 39 Muovit ja muovitavarat
3901—3914 - alkumuodot!
B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 39
CN-koodi Tavaran kuvaus
ex 6809 Kipsistä tai kipsiin perustuvista aineista valmistetut tavarat (laatat, levyt ja niiden kaltaiset
tavarat)!B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 40
LIITE II
Edellä 40 artiklassa tarkoitetut valtiot, maat ja alueet
Barbados
Belize
Fidši
GuyanaIntia
Jamaika
KeniaKongon kansantasavalta
Madagaskar
Malawi
Mauritius
NorsunluurannikkoSaint Kitts ja Nevis-Anguilla
Sambia
SurinamSwazimaa
Tansania
Trinidad ja TobagoUganda
Zimbabwe!
B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 41
LIITE III
A Osa
V ASTAA VUUSTAULUKKO
Asetus (ETY) N:o 1785/81 Tämä asetus
— I Luku
1 artiklan 1 kohta 1 artiklan 1 kohta
1 artiklan 2 kohdan a alakohta 1 artiklan 2 kohdan a alakohta
1 artiklan 2 kohdan b alakohta 1 artiklan 2 kohdan b alakohta1 artiklan 2 kohdan c alakohta 1 artiklan 2 kohdan c alakohta1 artiklan 2 kohdan d alakohta 1 artiklan 2 kohdan d alakohta
24 artiklan 1 kohdan 2 alakohdan a alakohta 1 artiklan 2 kohdan e alakohta
24 artiklan 1 kohdan 2 alakohdan b alakohta 1 artiklan 2 kohdan f alakohta24 artiklan 1 kohdan 2 alakohdan c alakohta 1 artiklan 2 kohdan g alakohta
5 artiklan 4 kohta 1 artiklan 2 kohdan h ja i alakohta
24 b artiklan 5 kohdan a alakohta 1 artiklan 2 kohdan j alakohta24 b artiklan 5 kohdan b alakohta 1 artiklan 2 kohdan k alakohta
24 b artiklan 5 kohdan c alakohta 1 artiklan 2 kohdan l alakohta
I Osasto II Luku2 artikla 2 artikla
3 artikla 3 artikla
4 artikla 4 artikla5 artiklan 1, 2 ja 3 kohta 5 artiklan 1, 2 ja 3 kohta
5 artiklan 5 kohta 5 artiklan 4 kohta
6 artikla 6 artikla7 artikla 7 artikla
8 artiklan 1 kohdan 1 alakohta 8 artiklan 1 kohta
8 artiklan 1 kohdan 2 alakohta —8 artiklan 1 kohdan 3 alakohta —8 artiklan 2 kohta 8 artiklan 2 kohta
8 artiklan 2 a kohta —
8 artiklan 3 kohta 8 artiklan 3 kohta8 artiklan 4 kohta 8 artiklan 4 kohta
8 artiklan 5 kohta 8 artiklan 5 kohta
9 artiklan 1 kohta 9 artiklan 1 kohta9 artiklan 2 kohta 9 artiklan 2 kohta
9 artiklan 3 kohta 9 artiklan 3 kohta
9 artiklan 4 kohta 9 artiklan 4 kohta9 artiklan 4 b kohta —
9 artiklan 4 c kohta —!
B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 42
Asetus (ETY) N:o 1785/81 Tämä asetus
9 artiklan 5 kohta 9 artiklan 5 kohta
9 artiklan 6 kohdan ensimmäinen luetelmakohta 9 artiklan 6 kohdan ensimmäinen luetelmakohta
9 artiklan 6 kohdan toinen luetelmakohta 9 artiklan 6 kohdan toinen luetelmakohta9 artiklan 6 kohdan kolmas luetelmakohta 9 artiklan 6 kohdan kolmas luetelmakohta
9 artiklan 6 kohdan neljäs luetelmakohta 9 artiklan 6 kohdan neljäs luetelmakohta
9 artiklan 6 kohdan viides luetelmakohta 9 artiklan 6 kohdan viides luetelmakohta9 artiklan 6 kohdan kuudes luetelmakohta 9 artiklan 6 kohdan kuudes luetelmakohta
9 artiklan 6 kohdan seitsemäs luetelmakohta —
10 artikla 10 artikla11 artiklan 1 kohta 11 artiklan 1 kohta
11 artiklan 1 a kohta 11 artiklan 2 kohta
11 artiklan 2 kohta 11 artiklan 3 kohta11 artiklan 3 kohta 11 artiklan 4 kohta
12 artikla 12 artikla
II Osasto III Luku13 artikla 13 artikla14 artikla 14 artikla
15 artikla 15 artikla
15 a artikla 16 artikla16 artikla 17 artikla
17 artikla 18 artikla
17 a artikla 19 artikla17 b artikla 20 artikla
17 c artikla 21 artikla
18 artikla 22 artikla19 artikla 23 artikla
20 artikla 24 artikla
21 artikla 25 artiklaIII Osasto IV Luku
23 artiklan 1 kohta 26 artiklan 1 kohta
23 artiklan 2 kohta 26 artiklan 2 kohta23 artiklan 3 kohta 26 artiklan 3 kohta
23 artiklan 4 kohta 26 artiklan 4 kohta
23 artiklan 4 a kohta 26 artiklan 5 kohta23 artiklan 5 kohta 26 artiklan 6 kohta24 artiklan 1 kohdan 1 alakohta 27 artiklan 1 kohta
24 artiklan 1 a kohdan 1 alakohta 27 artiklan 2 kohdan 1 alakohta
24 artiklan 1 a kohdan 2 alakohta 27 artiklan 2 kohdan 2 alakohta!
B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 43
Asetus (ETY) N:o 1785/81 Tämä asetus
24 artiklan 1 a kohdan 3 alakohta —
24 artiklan 1 a kohdan 4 alakohta —
24 artiklan 1 a kohdan 5 alakohta —24 artiklan 2 kohta 27 artiklan 3 kohta
24 artiklan 3 kohta 27 artiklan 4 kohta
24 artiklan 6 kohta 27 artiklan 5 kohta24 artiklan 8 kohta 27 artiklan 6 kohta
24 a artiklan 1 kohta 28 artiklan 1 kohta
24 a artiklan 2 kohta 28 artiklan 2 kohta24 a artiklan 3 kohdan 1 alakohta 28 artiklan 3 kohta
24 a artiklan 3 kohdan 2 alakohta —
24 a artiklan 4 kohta 28 artiklan 4 kohta24 a artiklan 5 kohta 28 artiklan 5 kohta
24 a artiklan 6 kohta 28 artiklan 6 kohta
24 b artiklan 1—4 kohta 29 artiklan 1—4 kohta24 b artiklan 6 kohta 29 artiklan 5 kohta25 artikla 30 artikla
26 artikla 31 artikla
27 artiklan 1 kohta 32 artiklan 1 kohta27 artiklan 2 kohta 32 artiklan 2 kohta
27 artiklan 2 a kohta 32 artiklan 3 kohta
27 artiklan 3 kohta 32 artiklan 4 kohta27 artiklan 4 kohta —
28 artikla 33 artikla
28 a artikla 34 artikla28 b artikla 35 artikla
29 artikla 36 artikla
30 artikla 37 artikla31 artikla 38 artikla
32 artikla 39 artikla
III a Osasto —32 a artikla —
IV Osasto V Luku
33 artikla 40 artikla34 artikla 41 artikla35 artikla 42 artikla
36 artikla 43 artikla
37 artiklan 1 kohta 44 artiklan 1 kohta!
B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 44
Asetus (ETY) N:o 1785/81 Tämä asetus
37 artiklan 2 kohdan 1 alakohta 44 artiklan 2 kohta
37 artiklan 2 kohdan 2 alakohta —
37 artiklan 3 kohta 44 artiklan 3 kohta37 artiklan 4 kohta 44 artiklan 4 kohta
37 artiklan 5 kohta 44 artiklan 5 kohta
37 artiklan 6 kohta 44 artiklan 6 kohtaV Osasto VI Luku
38 artikla 45 artikla
39 artikla 46 artikla40 artiklan 1 kohta 47 artikla
40 artiklan 2 kohta —
41 artiklan 1 kohta 48 artiklan 1 kohta41 artiklan 2 ja 3 kohta 48 artiklan 2 kohta
42 artikla 49 artikla
43 artikla 50 artikla44 artikla 51 artikla45 artikla 52 artikla
46 artikla 53 artikla
47 artikla 54 artikla48 artikla —
49 artikla —
— 55 artikla— 56 artikla
Liite I Liite I
Liite II Liite II— Liite III!
B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 45
B Osa
Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
Neuvoston asetus N:o (ETY) 192/82, annettu 26 päivänä tammikuuta 1982 L 21 1 29.1.1982
Neuvoston asetus (ETY) N:o 606/82, annettu 16 päivänä maaliskuuta 1982 L 74 1 18.3.1982
Neuvoston asetus (ETY) N:o 1482/85, annettu 23 päivänä toukokuuta 1985 L 151 1 10.6.1985
Neuvoston asetus (ETY) N:o 3768/85, annettu 20 päivänä joulukuuta 1985 (ainoastaan 1
artiklan 1 kohta)L 362 8 31.12.1985
Neuvoston asetus (ETY) N:o 934/86, annettu 24 päivänä maaliskuuta 1986 L 87 1 2.4.1986
Komission asetus (ETY) N:o 3666/86, annettu 1 päivänä joulukuuta 1986 L 339 10 2.12.1986
Neuvoston asetus (ETY) N:o 229/87, annettu 26 päivänä tammikuuta 1987 L 25 1 28.1.1987Komission asetus (ETY) N:o 3993/87, annettu 23 päivänä joulukuuta 1987 L 377 24 31.12.1987
Neuvoston asetus (ETY) N:o 1107/88, annettu 25 päivänä huhtikuuta 1988 L 110 20 29.4.1988
Neuvoston asetus (ETY) N:o 2250/88, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1988 L 198 28 26.7.1988Komission asetus (ETY) N:o 2306/88, annettu 26 päivänä heinäkuuta 1988 L 201 65 27.7.1988
Neuvoston asetus (ETY) N:o 1069/89, annettu 18 päivänä huhtikuuta 1989 L 114 1 27.4.1989
Neuvoston asetus (ETY) N:o 3577/90, annettu 4 päivänä joulukuuta 1990 (ainoastaan 1
ja 2 artikla ja liite V)L 353 23 17.12.1990
Neuvoston asetus (ETY) N:o 305/91, annettu 4 päivänä helmikuuta 1991 L 37 1 9.2.1991
Komission asetus (ETY) N:o 464/91, annettu 27 päivänä helmikuuta 1991 (ainoastaan 3
artikla)L 54 22 28.2.1991
Komission asetus (ETY) N:o 61/92, annettu 10 päivänä tammikuuta 1992 (ainoastaan 2
artikla)L 6 19 11.1.1992
Neuvoston asetus (ETY) N:o 3484/92, annettu 27 päivänä marraskuuta 1992 L 353 8 3.12.1992
Neuvoston asetus (ETY) N:o 3814/92, annettu 28 päivänä joulukuuta 1992 L 387 7 31.12.1992Neuvoston asetus (ETY) N:o 1548/93, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993 L 154 10 25.6.1993
Neuvoston asetus (EY) N:o 133/94, annettu 24 päivänä tammikuuta 1994 L 22 7 27.1.1994
Neuvoston asetus (EY) N:o 3290/94, annettu 22 päivänä joulukuuta 1994 (ainoastaan 1
ja 2 artikla ja liite IV)L 349 105 31.12.1994
Komission asetus (EY) N:o 283/95, annettu 13 päivänä helmikuuta 1995 L 34 3 14.2.1995
Neuvoston asetus (EY) N:o 1101/95, annettu 24 päivänä huhtikuuta 1995 (ainoastaan 1
artikla)L 110 1 17.5.1995
Komission asetus (EY) N:o 1126/96, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1996 L 150 3 25.6.1996
Neuvoston asetus (EY) N:o 1599/96, annettu 30 päivänä heinäkuuta 1996 L 206 43 16.8.1996
Komission asetus (EY) N:o 1148/98, annettu 2 päivänä kesäkuuta 1998 L 159 38 3.6.1998!
B1999R2038 — FI — 25.09.1999 — 000.001 — 46