02019R0159 — FI — 01.07.2022 — 007.005

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/159, annettu 31 päivänä tammikuuta 2019, lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa (EUVL L 031 1.2.2019, s. 27)

Muutettu:





Oikaistu:









▼B

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/159,

annettu 31 päivänä tammikuuta 2019,

lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa







1 artikla

1. Avataan kullekin asianomaiselle 26 tuoteluokalle unioniin tuontia koskevat tariffikiintiöt (määritetty viittaamalla liitteessä I täsmennettyihin CN-koodeihin) kutakin liitteessä IV.1 ja IV.2 lueteltua ajanjaksoa varten, jollei 6 ja 7 artiklasta muuta johdu.

▼M3

2. Myönnetään kunkin asianomaisen tuoteluokan osalta, lukuun ottamatta tuoteluokkia 8 ja 25A, osa kustakin tariffikiintiöstä liitteessä IV täsmennetyille maille.

3. Myönnetään jäljellä oleva osa kustakin tariffikiintiöstä samoin kuin tariffikiintiö tuoteluokkien 8 ja 25 osalta hakujärjestyksessä kutakin toimenpiteiden soveltamiskauden vuosineljännestä kohti tasapuolisesti jaetun tariffikiintiön perusteella.

▼B

4. ►C1 ◄ lukeminen komission kahdentenakymmenentenä työpäivänä vuosineljänneksen päättymisestä. Siirretään automaattisesti kunkin vuosineljänneksen päättyessä tariffikiintiön käyttämätön määrä seuraavalle vuosineljännekselle. Kunkin soveltamisvuoden viimeisen neljänneksen päättyessä lopullisen tariffikiintiön käyttämätöntä määrää ei siirretä. Lopetetaankuhunkin neljännesvuosittaiseen kiintiöönlukeminen komission kahdentenakymmenentenä työpäivänä vuosineljänneksen päättymisestä. Siirretään automaattisesti kunkin vuosineljänneksen päättyessä tariffikiintiön käyttämätön määrä seuraavalle vuosineljännekselle. Kunkin soveltamisvuoden viimeisen neljänneksen päättyessä lopullisen tariffikiintiön käyttämätöntä määrää ei siirretä.

▼M9

5. Jos jokin tietty maa käyttää loppuun 2 kohdan mukaisen kiintiönsä, joidenkin tuoteluokkien tuonti kyseisestä maasta voi tapahtua saman tuoteluokan osalta jäljellä olevan tariffikiintiön mukaisesti. Tätä säännöstä sovelletaan vain lopullisen tariffikiintiön kunkin soveltamisvuoden viimeisen neljänneksen aikana. Tuoteluokissa 5, 9 ja 21 ei myönnetä pääsyä jäljellä olevaan tariffikiintiöön. Tuoteluokissa 12, 13, 14, 16, 20 ja 27 pääsy tariffikiintiöön myönnetään vain tiettyyn määrään tariffikiintiön alkuperäisestä määrästä viimeisen neljänneksen aikana. Tuoteluokissa 1 ja 4B mikään viejämaa ei saa käyttää yksinään enempää kuin 30 prosenttia toimenpiteiden kunkin soveltamisvuoden viimeisen neljänneksen alkuperäisestä jäännöstariffikiintiön määrästä. Tuoteluokissa 2, 3A, 3B, 4A, 6, 10, 15, 18, 19, 22, 24, 25B, 26 ja 28 myönnetään pääsy alkuperäiseen kokonaismäärään, joka kussakin tuoteluokassa on käytettävissä viimeisellä neljänneksellä.

▼B

6. Jos kyseinen tariffikiintiö on käytetty loppuun tai jos tuoteluokkien tuontiin ei sovelleta kyseistä tariffikiintiötä, liitteessä IV olevassa 1 kohdassa esitettyihin tuoteluokkiin sovelletaan ylimääräistä 25 prosentin tullia vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan.

2 artikla

1. Sellaisen tuotteen alkuperä, johon tätä asetusta sovelletaan, määritetään muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien unionin voimassa olevien säännösten mukaisesti.

2. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. Viivästyskorko, joka on maksettava, jos kyseessä on palautus, joka antaa oikeuden viivästyskoron saamiseen, on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistu korkokanta, jota Euroopan keskuspankki sovelsi perusrahoitusoperaatioihinsa erääntymiskuukauden ensimmäisenä päivänä, korotettuna yhdellä prosenttiyksiköllä.

3 artikla

Komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat 1 artiklassa vahvistettuja tariffikiintiöitä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 49–54 artiklassa säädetyn tariffikiintiöiden hallinnointijärjestelmän mukaisesti.

4 artikla

Jäsenvaltiot ja komissio toimivat tiiviissä yhteistyössä tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi.

5 artikla

1. Jollei 2 kohdasta muuta johdu, jostakin liitteessä III mainitusta maasta peräisin olevaan liitteessä IV mainittujen 26 tuoteluokan tuontiin ei sovelleta 1 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä.

2. Liitteessä III olevassa 2 kohdassa täsmennetään kunkin liitteessä IV mainitun 26 tuoteluokan osalta ne alkuperämaina olevat maat, joihin sovelletaan 1 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä.

6 artikla

1. Edellä 1 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä ei sovelleta Norjasta, Islannista tai Liechtensteinista peräisin oleviin tuotteisiin.

2. ►M8 ◄ Edellä 1 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä ei sovelleta myöskään Mosambikiin.

7 artikla

Keskeytetään komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/670 ( 1 ) käyttöön otetut ennakkovalvontatoimenpiteet liitteessä IV mainittujen tuotteiden osalta 1 artiklassa vahvistettujen suojatoimenpiteiden soveltamisajaksi.

8 artikla

Komissio voi tarkastella toimenpiteitä uudelleen liitteessä IV olevassa 1 ja 2 kohdassa vahvistetun ajanjakson aikana, jos olosuhteet muuttuvat.

9 artikla

Kannetaan lopullisesti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/1013 tämän asetuksen liitteessä IV mainittujen tuotteiden osalta käyttöön otettujen lisätullien mukaisesti maksetut määrät täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1013 1 artiklan 3 kohdassa vahvistetun tasoisina.

10 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

▼M5

Sitä sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2024.

▼B

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I

Tarkasteltavana oleva tuote







Tuotenumero Tuoteluokka CN-koodi 1 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 2 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 3 Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet) 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 4 Metallipinnoitetut levyt 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 5 Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt 7210 70 80 , 7212 40 80 6 Tinatut tuotteet 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 7 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 8 Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 9 Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 10 Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut kvarttolevyt 7219 21 10 , 7219 21 90 11 Suuntaisrakeistetut sähkötekniset levyt 7225 11 00 , 7226 11 00 12 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 13 Betoniteräs 7214 20 00 , 7214 99 10 14 Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 15 Ruostumaton valssilanka 7221 00 10 , 7221 00 90 16 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 17 Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 18 Ponttirauta ja -teräs 7301 10 00 19 Rautateiden materiaali 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 20 Kaasuputket 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 21 Putkipalkit 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 22 Ruostumattomat saumattomat putket 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 23 Laakeroidut putket 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 24 Muut saumattomat putket 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 25 Suuret hitsatut putket 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 26 Muut hitsatut putket 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 27 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmänä viimeistellyt tangot 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 28 Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90









LIITE II

II.1 – Tuonnin kasvu 26 tuoteluokassa (tonnia)







Tuotenumero Tuoteluokka 2013 2014 2015 2016 2017 Viimeisin jakso Kasvu viimeisimmällä jaksolla verrattuna vuoteen 2013 1 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat 4 867 242 5 263 815 7 854 395 8 610 847 7 048 217 7 209 718 48 % 2 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt 1 837 875 1 906 067 2 761 337 2 007 299 2 463 937 2 463 941 34 % 3 Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet) 266 355 284 376 279 777 312 647 377 744 433 526 63 % 4 Metallipinnoitetut levyt 1 855 325 2 203 135 2 688 830 3 924 906 5 019 132 4 637 052 150 % 5 Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt 681 646 725 004 622 482 730 619 919 000 937 693 38 % 6 Tinatut tuotteet 549 941 660 743 634 722 754 638 616 810 735 928 34 % 7 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt 1 439 430 1 968 634 2 573 220 2 834 744 2 549 694 2 374 170 65 % 8 Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat 157 197 213 885 247 090 326 631 407 886 408 468 160 % 9 Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat 645 004 954 179 697 199 753 058 869 091 972 415 51 % 10 Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut kvarttolevyt 26 799 34 700 31 586 25 995 27 704 28 677 7 % 12 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit 942 999 1 265 397 1 233 328 1 429 511 1 419 973 1 792 392 90 % 13 Betoniteräs 528 702 972 572 1 430 000 1 292 936 1 191 379 1 755 338 232 % 14 Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit 114 638 149 670 144 875 149 499 161 973 184 811 61 % 15 Ruostumaton valssilanka 52 068 71 209 57 542 58 659 63 022 69 786 34 % 16 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka 1 107 169 1 267 308 1 694 707 2 001 322 2 093 877 2 354 164 113 % 17 Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä 222 797 274 863 267 851 387 353 262 759 373 732 68 % 18 Ponttirauta ja -teräs 15 871 16 497 14 051 36 683 84 549 83 502 426 % 19 Rautateiden materiaali 14 587 25 532 23 202 12 494 18 232 23 013 58 % 20 Kaasuputket 275 378 349 078 314 471 354 261 401 410 445 569 62 % 21 Putkipalkit 485 038 578 426 602 190 757 274 862 889 956 360 97 % 22 Ruostumattomat saumattomat putket 42 417 55 590 54 948 51 614 49 593 49 781 17 % 24 Muut saumattomat putket 440 696 509 052 448 761 448 333 410 822 480 600 9 % 25 Suuret hitsatut putket 295 502 418 808 218 549 171 512 1 053 049 720 886 144 % 26 Muut hitsatut putket 462 137 484 915 494 914 526 634 551 764 558 457 21 % 27 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmänä viimeistellyt tangot 446 086 514 066 479 271 454 924 454 921 501 232 12 % 28 Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka 555 798 700 560 683 041 726 158 714 480 762 600 37 %

II.2 – Tuonnin kasvu 2 tuoteluokassa (tonnia)







Tuotenumero Tuoteluokka 2013 2014 2015 2016 2017 Viimeisin jakso Viimeisin jakso verrattuna vuoteen 2013 11 Suuntaisrakeistetut sähkötekniset levyt 114 388 112 258 101 737 109 518 99 917 106 570 – 7 % 23 Laakeroidut putket 7 475 8 998 8 337 7 035 6 137 6 265 – 16 %









LIITE III

III.1 – Luettelo kehitysmaista, jotka ovat WTO:n jäseniä

Afganistan, Albania, Angola, Antigua ja Barbuda, Argentiina, Armenia, Bahrain, Bangladesh, Barbados, Belize, Benin, Bolivia, Botswana, Brasilia, Brunei, Burkina Faso, Burundi, Kap Verde, Kambodža, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Tšad, Chile, Kiina, Kolumbia, Kongo, Costa Rica, Norsunluurannikko, Kuuba, Kongon demokraattinen tasavalta, Djibouti, Dominica, Dominikaaninen tasavalta, Ecuador, Egypti, El Salvador, Fidži, Gabon, Gambia, Georgia, Ghana, Grenada, Guatemala, Guinea, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Honduras, Hongkong, Intia, Indonesia, Jamaika, Jordan, Kazakstan, Kenia, Kuwait, Kirgisian tasavalta, Laosin demokraattinen kansantasavalta, Lesotho, Liberia, Macao, Madagascar, Malawi, Malesia, Malediivit, Mali, Mauritania, Mauritius, Meksiko, Moldova, Mongolia, Montenegro, Marokko, Mosambik, Myanmar, Namibia, Nepal, Nicaragua, Niger, Nigeria, Oman, Pakistan, Panama, Papua-Uusi-Guinea, Paraguay, Peru, Filippiinit, Qatar, Ruanda, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Samoa, Saudi-Arabia, Senegal, Seychellit, Sierra Leone, Salomonsaaret, Etelä-Afrikka, Sri Lanka, Surinam, Swazimaa, Tadžikistan, Tansania, Thaimaa, Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Togo, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tunisia, Turkki, Uganda, Ukraina, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Uruguay, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Yemen, Zambia, Zimbabwe

▼M9

III.2 – Luettelo tuoteluokista, jotka ovat peräisin lopullisten toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvista kehitysmaista







Luettelo tuoteluokista, jotka ovat peräisin lopullisten toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvista kehitysmaista Maa/Tuoteryhmä 1 2 3A 3B 4A 4B 5 6 7 8 9 10 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 24 25A 25B 26 27 28 Brasilia X X X Kiina X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Egypti X X X Intia X X X X X X X X X X X X X X X X Indonesia X X X X X Kazakstan X X X Moldova X X X X X Pohjois-Makedonia X X X X X X Etelä-Afrikka X X X X X Tunisia X X Turkki X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Ukraina X X X X X X X X X X X X X X X X Yhdistyneet arabiemiirikunnat X X X X X X Vietnam X X X X X X X X Kaikki muut kehitysmaat X X









LIITE IV

IV.1 – Tariffikiintiöiden määrät





IV.2 – Yleisten ja jäännöstariffikiintiöiden määrät neljännesvuosittain







Tuotenumero Maakohtainen jakaminen (tapauksen mukaan) Vuosi 2 Vuosi 3 1.7.2022–30.9.2022 1.10.2022–31.12.2022 1.1.2023–31.3.2023 1.4.2023–30.6.2023 1.7.2023–30.9.2023 1.10.2023–31.12.2023 1.1.2024–31.3.2024 1.4.2024–30.6.2024 Tariffikiintiön määrä (nettotonnia) Tariffikiintiön määrä (nettotonnia) Tariffikiintiön määrä (nettotonnia) Tariffikiintiön määrä (nettotonnia) Tariffikiintiön määrä (nettotonnia) Tariffikiintiön määrä (nettotonnia) Tariffikiintiön määrä (nettotonnia) Tariffikiintiön määrä (nettotonnia) 1 Muut maat 900 290,25 900 290,25 880 718,72 890 504,48 933 743,65 933 743,65 923 594,27 923 594,27 2 Muut maat 321 824,43 321 824,43 314 828,25 318 326,34 333 782,94 333 782,94 330 154,85 330 154,85 3 A Muut maat 817,65 817,65 799,87 808,76 848,03 848,03 838,81 838,81 3 B Muut maat 8 303,99 8 303,99 8 123,47 8 213,73 8 612,56 8 612,56 8 518,94 8 518,94 4A Muut maat 454 338,51 454 338,51 444 461,58 449 400,05 471 221,03 471 221,03 466 099,06 466 099,06 4B Muut maat 100 848,08 100 848,08 98 655,73 99 751,91 104 595,44 104 595,44 103 458,53 103 458,53 5 Muut maat 41 252,54 41 252,54 40 355,75 40 804,14 42 785,42 42 785,42 42 320,36 42 320,36 6 Muut maat 35 715,05 35 715,05 34 938,63 35 326,84 37 042,16 37 042,16 36 639,53 36 639,53 7 Muut maat 554 571,27 554 571,27 542 515,37 548 543,32 575 178,29 575 178,29 568 926,35 568 926,35 8 Muut maat 105 581,29 105 581,29 103 286,04 104 433,67 109 504,53 109 504,53 108 314,26 108 314,26 ▼C2 9 Muut maat 63 645,29 63 645,29 62 261,69 62 953,49 66 010,25 66 010,25 65 292,75 65 292,75 ▼M9 10 Muut maat 1 002,95 1 002,95 981,14 992,04 1 040,21 1 040,21 1 028,91 1 028,91 12 Muut maat 58 414,15 58 414,15 57 144,27 57 779,21 60 584,73 60 584,73 59 926,20 59 926,20 13 Muut maat 132 668,90 132 668,90 129 784,79 131 226,85 137 598,67 137 598,67 136 103,03 136 103,03 14 Muut maat 4 956,51 4 956,51 4 848,76 4 902,63 5 140,68 5 140,68 5 084,81 5 084,81 15 Muut maat 773,87 773,87 757,04 765,46 802,62 802,62 793,90 793,90 16 Muut maat 116 864,97 116 864,97 114 324,43 115 594,70 121 207,50 121 207,50 119 890,02 119 890,02 17 Muut maat 64 947,85 64 947,85 63 535,94 64 241,90 67 361,21 67 361,21 66 629,03 66 629,03 18 Muut maat 274,44 274,44 268,47 271,45 284,63 284,63 281,54 281,54 19 Muut maat 759,42 759,42 742,91 751,17 787,64 787,64 779,08 779,08 20 Muut maat 10 690,62 10 690,62 10 458,21 10 574,41 11 087,86 11 087,86 10 967,34 10 967,34 21 Muut maat 19 871,64 19 871,64 19 439,65 19 655,65 20 610,04 20 610,04 20 386,02 20 386,02 22 Muut maat 2 586,28 2 586,28 2 530,05 2 558,16 2 682,38 2 682,38 2 653,22 2 653,22 24 Muut maat 43 742,37 43 742,37 42 791,45 43 266,91 45 367,77 45 367,77 44 874,64 44 874,64 25 A Muut maat 115 747,59 115 747,59 113 231,34 114 489,47 120 048,60 120 048,60 118 743,72 118 743,72 25 B Muut maat 6 251,05 6 251,05 6 115,16 6 183,11 6 483,33 6 483,33 6 412,86 6 412,86 26 Muut maat 19 298,91 19 298,91 18 879,37 19 089,14 20 016,03 20 016,03 19 798,47 19 798,47 27 Muut maat 30 366,43 30 366,43 29 706,29 30 036,36 31 494,80 31 494,80 31 152,46 31 152,46 28 Muut maat 47 545,89 47 545,89 46 512,29 47 029,09 49 312,63 49 312,63 48 776,62 48 776,62

IV.3 –Sellaisten maiden käytettävissä oleva jäännöskiintiön enimmäismäärä viimeisinä vuosineljänneksinä, joilla on maakohtainen kiintiö







Tuoteluokka Uusi myönnetty kiintiö tonneina 1.4.2023–30.6.2023 1.4.2024–30.6.2024 1 Erityisjärjestely Erityisjärjestely 2 318 326,34 330 154,85 3.A 808,76 838,81 3.B 8 213,73 8 518,94 4.A 449 400,05 466 099,06 4.B Erityisjärjestely Erityisjärjestely 5 Ei pääsyä jäännöskiintiöön neljännellä vuosineljänneksellä Ei pääsyä jäännöskiintiöön neljännellä vuosineljänneksellä 6 35 326,84 36 639,53 7 Ei sovelleta Ei sovelleta 8 Ei sovelleta Ei sovelleta 9 Ei pääsyä jäännöskiintiöön neljännellä vuosineljänneksellä Ei pääsyä jäännöskiintiöön neljännellä vuosineljänneksellä 10 992,04 1 028,91 12 22 671,97 23 514,42 13 53 215,94 55 193,36 14 3 652,73 3 788,46 15 765,46 793,90 16 18 138,68 18 812,69 17 Ei sovelleta Ei sovelleta 18 271,45 281,54 19 751,17 779,08 20 960,89 996,60 21 Ei pääsyä jäännöskiintiöön neljännellä vuosineljänneksellä Ei pääsyä jäännöskiintiöön neljännellä vuosineljänneksellä 22 2 558,16 2 653,22 24 43 266,91 44 874,64 25.A Ei sovelleta Ei sovelleta 25.B 6 183,11 6 412,86 26 19 089,14 19 798,47 27 4 699,24 4 873,85 28 47 029,09 48 776,62

▼M10









LIITE

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(1) Komissio selitti alkuperäisissä päätelmissään, että unionin teräsmarkkinat olivat houkuttelevat tuonnille kokonsa ja hintojensa puolesta ( 2 ). OECD:n tietojen ( 3 ) mukaan suojatoimenpiteen käyttöönottoon johtaneiden tutkimusten vireillepanoa edeltävinä vuosina unionin markkinat olivat määrien perusteella suurin tuontialue, jonka osuus maailmanlaajuisesta tuonnista oli tänä aikana 13,8–18,4 prosenttia.

(2) Unionin markkinat olivat hyvin houkuttelevat niin määrien kuin hintojenkin kannalta. Asiaa koskevien tietojen analyysi ( 4 ) osoitti, että maat, jotka veivät eniten terästä unioniin, saivat unionin markkinoilla suurelle osalle viennistään (46–78 prosentille asianomaisista CN-koodeista) korkeamman hinnan verrattuna vientihintoihin, jonka ne saavuttivat samoille CN-koodeille muiden kolmansien maiden markkinoilla. Unionin markkinat myös muodostivat merkittävän osan näiden maiden viennistä, sillä ne olivat niiden tärkein vientikohde tai yksi tärkeimmistä vientikohteista, ja joissakin tapauksissa unionin markkinoille suuntautuneen viennin osuus oli yli 25 prosenttia ja tiettynä vuotena jopa 32 prosenttia ( 5 ).

(3) Unionin markkinoiden houkuttelevuuden vahvisti myös se, että vaikka tärkeimmät teräksen viejämaat ( 6 ) vähensivät vientiään kolmansiin maihin, ne lisäsivät vientiään unioniin nopeasti. Näiden maiden vienti muihin kolmansiin maihin väheni vuonna 2018 ( 7 ) yli 11 miljoonaa tonnia (–8 %) vuoteen 2017 verrattuna ( 8 ). Toisaalta tuonti unioniin näistä maista lisääntyi samalla ajanjaksolla yli 3 miljoonaa tonnia (+14 %) ( 9 ). Nämä vastakkaiset suuntaukset osoittivat, että vaikka tuonti muihin kolmansiin maihin väheni yleisesti, koska ylikapasiteetti lisääntyi ja markkinoille pääsyä rajoitettiin enemmän maailmanlaajuisesti (ks. jäljempänä 1.1.1 ja 1.1.2 jakso) ja koska viejämaiden kotimaisessa kulutuksessa ei tapahtunut merkittävää myönteistä kehitystä, vientiä harjoittavat tuottajat tarttuivat tilaisuuteen myydä yhä suurempia määriä unionin markkinoille.

(4) Näin ollen edellä esitetyt tiedot osoittavat, että unionin markkinat olivat yksiselitteisesti houkuttelevat vientiä harjoittaville tuottajille sekä määrien että hintojen puolesta.

1. ANALYYSI

1.1 Tuonnin lisääntyminen ennakoimattoman kehityksen seurauksena

(5) Jäljempänä olevissa alajaksoissa annetaan lisätietoja sekä yksityiskohtaisempi selitys, joka yhdistää kunkin yksilöidyn ennakoimattoman kehityssuuntauksen tuonnin lisääntymiseen ja täydentää näin alkuperäisiä havaintoja.

1.1.1 Unioniin suuntautuvan tuonnin lisääntyminen teräsalan maailmanlaajuisen ylikapasiteetin vuoksi

(6) Komissio totesi alkuperäisissä päätelmissään, että teräsalalla oli ylikapasiteettia siitä huolimatta, että sitä pyrittiin vähentämään. Ylikapasiteetti oli kuitenkin kasvanut tutkimusajanjakson aikana ( 10 ).

(7) Useat lähteet ovat johdonmukaisesti vahvistaneet, että teräsalan ylikapasiteetin ja sen vientiin kohdistamien vaikutusten välillä on suora yhteys. Esimerkiksi OECD on todennut, että teräksenvalmistuksen ylikapasiteetilla on merkittäviä vaikutuksia terästeollisuuteen ja että siihen liittyy usein ylitarjontaa, alhaisia hintoja ja heikkoa kannattavuutta ( 11 ). OECD on todennut myös, että maailmanlaajuisella tasolla ylikapasiteetin vaikutukset välittyvät kaupan kautta ja että ylikapasiteetti voi johtaa viennin lisääntymiseen, mikä johtaa hintojen laskuun ja tuonnin kanssa kilpailevien kotimaisten tuottajien markkinaosuuksien menetyksiin ( 12 ).

(8) Myös muut tutkimukset osoittavat samaan suuntaan. Economic Policy Institute -ajatushautomon vuonna 2014 julkaisemassa asiakirjassa ( 13 ) todettiin, että ylikapasiteetti tarkoittaa sitä, että teräksentuotantolaitoksilla on valmiudet tuottaa paljon enemmän terästä kuin mihin markkinoilla on kysyntää. Korkeat kiinteät kustannukset, pääomaintensiivisyys ja terästuotannon laajamittaisuus kannustavat viemään ylijäämän alle markkinahinnan. Ylikapasiteetti johtaa ylituotantoon ja viennin lisääntymiseen. Teollisuudenalan korkea pääomaintensiteetti taas johtaa siihen, että tuottajat maksimoivat tuotannon kattaakseen kiinteät kustannukset, mikä puolestaan johtaa siihen, että ne myyvät ylituotantonsa polkumyyntihinnoin ulkomaisilla markkinoilla – erityisesti houkuttelevilla Yhdysvaltojen markkinoilla – kun kotimainen kysyntä on vähäistä. Tämä on johtanut vuosien varrella toistuvasti epäoikeudenmukaisesti myydyn teräksen viennin lisääntymiseen.

(9) Vastaavasti myös Euroopan komissio totesi vuonna 2016 antamassaan tiedonannossa, että ”teräksen ylituotannon vuoksi vienti on viime aikoina lisääntynyt merkittävästi, ja tämä on horjuttanut globaaleja teräsmarkkinoita ja painanut teräksen hinnat alas maailmanlaajuisesti” ( 14 ).

(10) Näin ollen on olemassa yleisesti hyväksytty taloudellinen perustelu, joka selittää sen, että vientiä harjoittavat tuottajat pyrkivät viemään ylikapasiteettinsa kolmansien maiden markkinoille (yleensä alhaisemmilla hinnoilla) kattaakseen ainakin osan kustannuksistaan.

(11) Tämän jälkeen komissio arvioi tarkemmin teräsalalla todetun (ja kasvavan) ylikapasiteetin ja unioniin suuntautuvan tuonnin lisääntymisen välistä suoraa yhteyttä.

(12) Ylikapasiteettitilanteessa vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin päästä eroon ylikapasiteetistään, ja ne kohdistavat vientinsä niille markkinoille, joilla ne voivat periaatteessa myydä suurempia määriä ja ihannetapauksessa paremmilla hinnoilla (muiden kolmansien maiden markkinoihin verrattuna). Tältä osin komissio selitti johdanto-osan 1–4 kappaleessa, että unioni oli houkutteleva markkina-alue vientiä harjoittaville tuottajille sekä koon että hintatason puolesta. Saatavilla olevat tuontitiedot osoittivat myös, että tuonti unioniin oli lisääntynyt nopeasti ja suurella määrällä sillä ajanjaksolla, jonka aikana myös ylikapasiteetti kasvoi ( 15 ), ja että tuonnin lisääntyminen tapahtui paljon nopeammin kuin unionin kulutuksen lisääntyminen ( 16 ). Tiedot osoittivat myös, että tuonti unioniin jatkoi lisääntymistään, kun taas muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin suuntaus oli päinvastainen. Lisäksi väliaikaisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen tiedot osoittivat, että vientiä harjoittavat tuottajat alittivat johdonmukaisesti unionin tuottajien hinnat (joissakin tapauksissa merkittävästi) ( 17 ), mikä osoittaa niiden päättäväisyyden jatkaa unionin markkinoiden houkuttelevien olosuhteiden hyödyntämistä. Unionin tuotannonalan hintoja johdonmukaisesti alhaisemmilla hinnoilla tapahtuvan viennin suuruutta ja tahtia olisi kulutuksen lisääntyessä paljon hitaammin tuskin voitu alun perinkään selittää järkevästi ilman lisääntyvää ylikapasiteettia, joka oli vientiä harjoittavien tuottajien käyttäytymisen keskiössä.

(13) Näin ollen komissio päätteli, että tuonti unioniin lisääntyi alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla teräsalan ylikapasiteetin seurauksena.

1.1.2 Kaupan suojatoimenpiteiden ja kauppaa rajoittavien toimenpiteiden lisääntyminen kolmansissa maissa

(14) Väliaikaisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 33 ja 34 kappaleessa komissio selitti, että kaupan suojatoimien käyttö teräsalalla oli lisääntynyt merkittävästi erityisesti EU:n suojatoimenpidetutkimuksen vireillepanoa edeltävinä vuosina. Väliaikaisia suojatoimenpiteitä koskevassa asetuksessa todetaan, että ”vuosina 2011–2013 aloitettiin vuosittain keskimäärin noin 77 teräkseen liittyvää tutkimusta, mutta vuosina 2015–2016 tämä keskiarvo oli jo 117”. Lisäksi kolmannet maat ottivat edelleen käyttöön kauppaa rajoittavia toimenpiteitä koko vuoden 2017 ajan ( 18 ).

(15) Kaiken kaikkiaan komissio havaitsi analysoimiensa tietojen ( 19 ) perusteella, että vuosina 2013–2017 oli otettu käyttöön yli 300 terästuotteisiin sovellettavaa kaupan suojatoimea ( 20 ).

(16) Näiden lukujen erittely osoitti, että tällaisia toimenpiteitä oli ottanut käyttöön suuri määrä maita (vähintään 24 lainkäyttöaluetta), niiden joukossa kaikki tärkeimmät teräksen tuojamaat ( 21 ). Nämä maat olivat vuosina 2013–2017 ottaneet käyttöön 157 toimenpidettä, eli yli 52 prosenttia kokonaismäärästä.

(17) Samaan aikaan unioniin eniten vieviin maihin sovellettiin tänä ajanjaksona runsaasti toimenpiteitä useilla lainkäyttöalueilla. Komissio esimerkiksi havaitsi, että seitsemään tärkeimpään unioniin vievään maahan ( 22 ) sovellettiin noin 200:ta toimenpidettä, mikä oli noin 66 prosenttia kaikista toimenpiteistä, joita oli otettu käyttöön vähintään 24:ssä eri kolmannessa maassa.

(18) Näin ollen komissio vahvisti, että kaupan suojatoimet olivat erittäin laajamittaisia, kun tarkastellaan yksittäisten toimenpiteiden lukumäärää sekä niiden maiden lukumäärää, joihin toimenpiteet vaikuttivat (sekä toimia käyttöön ottaneet että niiden kohteena olevat maat). Komissio totesi myös, että alkuperäisessä asiakirja-aineistossa olevat tiedot viittasivat siihen, että nämä luvut voivat olla jopa melko varovaisia ( 23 ). Lisäksi näytti siltä, että toimenpiteiden nojalla käyttöön otetut tullit olivat riittävän korkeita vaikuttaakseen kyseisille markkinoille tulevan tuonnin määrään verrattuna toimenpiteiden käyttöönottoa edeltävään ajanjaksoon. Tämä näkyi kaupan suojatoimien kohteena olevista maista kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin yleisenä vähenemisenä (ks. johdanto-osan 19 kappale) huolimatta siitä, että yleiset markkinaolosuhteet eivät olleet muuttuneet merkittävästi ( 24 ), eivätkä ne näin ollen periaatteessa selittäisi vientimäärien näin suurta vähenemistä ilman toimenpiteiden tason vaikutuksia.

(19) Tältä osin komissio vahvisti analysoitujen tietojen perusteella, että kaupan suojatoimien käyttöönoton yhteisenä vaikutuksena oli, että toimien kohteena oleviin maihin suuntautuva tuonti väheni (useissa tapauksissa merkittävästi) toimien käyttöönottoa seuranneena ajanjaksona. Tässä yhteydessä komissio totesi, että sen terästuotteisiin sovellettavia kaupan suojatoimia koskevien omien tutkimusten analyysin perusteella ( 25 ) tuonti väheni keskimäärin jopa 82 prosenttia toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneen tutkimusajanjakson tuontimääriin verrattuna. Näissä tapauksissa sen tuonnin määrä, johon toimet vaikuttivat, oli merkittävä ( 26 ). Komissio vahvisti myös, että teräkseen sovelletuilla kaupan suojatoimilla oli samanlainen vaikutus myös silloin, kun niitä ottivat käyttöön kolmannet maat. Komissio vahvisti 26 arvioidusta tapauksesta koostuvan otoksen ( 27 ) perusteella, että tuonti väheni keskimäärin 73 prosenttia ja että myös määrät, joihin toimet vaikuttivat, olivat merkityksellisiä ( 28 ). Näin ollen se, että kolmannet maat ottivat käyttöön kaupan suojatoimia, vähensi kyseisiin maihin suuntautuvaa vientiä, joka ainakin osittain ohjautui unionin markkinoille.

(20) Lisäksi tärkeimpien teräksen viejämaiden unioniin suuntautuvan viennin vastakkaiset suuntaukset, jotka on selitetty johdanto-osan 3 kappaleessa, ovat toinen tietokokonaisuus, joka osoittaa, että kolmansissa maissa käyttöön otettujen kaupan suojatoimien määrän lisääntymisen ja unionin markkinoille suuntautuvan tuonnin lisääntymisen välillä on selkeä yhteys ( 29 ). Kun otetaan huomioon kolmansien maiden käyttöön ottamien kaupan suojatoimien suuri määrä ja niiden vaikutukset toimenpiteen käyttöön ottaneisiin maihin suuntautuvan tuonnin määrään (ks. johdanto-osan 18 ja 19 kappale), tämä suuntaus vahvistaa, että tärkeimpien teräksen viejämaiden kyky viedä kolmansiin maihin väheni merkittävästi. Sen vuoksi ne pyrkivät myymään ylimääräiset määrät (joihin vaikutti myös ylikapasiteetti) houkutteleville unionin markkinoille, joille suuntautuva tuonti lisääntyi tämän seurauksena jatkuvasti samana ajanjaksona huomattavasti nopeammin kuin kulutus.

(21) Seuraava kaavio ( 30 ) kuvaa näitä suuntauksia.

(22) Komissio havaitsi myös, että teräksen kokonaiskulutuksessa ei kyseisenä ajanjaksona tapahtunut merkittävää vähenemistä, joka selittäisi kolmansiin maihin suuntautuvan viennin vähenemisen. Näin ollen muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin väheneminen voidaan selittää järkevästi vain erilaisten kaupan suojatoimien tai useilla lainkäyttöalueilla käyttöön otettujen muiden kauppaa rajoittavien toimenpiteiden rajoittavilla vaikutuksilla.

(23) Näin ollen komissio päätteli, että kaupan suojatoimien ja muiden kauppaa rajoittavien toimenpiteiden lisääntyminen kolmansissa maissa oli lisännyt tuontia unioniin tarkastelujaksolla.

1.1.3 Yhdysvaltojen 232 §:n mukainen toimenpide

(24) Komissio selitti lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 58–61 kappaleessa Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden ja unioniin suuntautuneen viennin lisääntymisen välisen yhteyden. Lisäksi komissio arvioi lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 101–110 kappaleessa sekä unionin että Yhdysvaltojen markkinoille suuntautuvan tuonnin kehitystä ( 31 ).

(25) Koska tuonnin lisääntymisen määrittämiseksi arvioidut tiedot ulottuivat vain kesäkuun 2018 loppuun asti (viimeisimmän kauden loppu), ne kattoivat unioniin ja Yhdysvaltoihin suuntautuvan tuonnin suuntaukset suhteellisen lyhyen ajan sen jälkeen, kun Yhdysvaltojen 232 § tuli voimaan. Kuten lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 58 kappaleessa selitetään, Yhdysvaltojen toimenpiteeseen johtanut tutkimus oli kuitenkin pantu vireille jo huhtikuussa 2017, ja raportti, joka muodosti perustan toimenpiteen myöhemmälle hyväksymiselle, julkaistiin tammikuussa 2018, joten ensimmäiset merkit kaupan uudelleensuuntaamisesta oli jo havaittu.

(26) Tiedot osoittivat, että samalla kun tuonti Yhdysvaltoihin väheni vuoden 2018 alkupuoliskon aikana lähes miljoona tonnia (–7 %) verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2017, tuonti unioniin noudatti lähes päinvastaista suuntausta ja lisääntyi 1,2 miljoonalla tonnilla (+7 %).

(27) Tätä suuntausta selittää se, että maat, jotka veivät eniten terästä unioniin, veivät merkittäviä määriä myös Yhdysvaltojen markkinoille. Vaikka vientimäärät Yhdysvaltoihin vähenivät (Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisen 25 prosentin tullin vaikutusten seurauksena), joidenkin maiden vientimäärät unioniin kasvoivat samanaikaisesti. Lisäksi vienti näistä maista muiden kolmansien maiden markkinoille väheni yleisesti, kuten edellä johdanto-osan 3 kappaleessa selitetään.

(28) Näin ollen se, että Yhdysvaltoihin ei voitu viedä samoja määriä sen jälkeen, kun Yhdysvaltojen 232 §:n mukainen toimenpide tuli voimaan, asetti viejämaat tilanteeseen, jossa niiden oli pakko etsiä teräkselleen muita markkinoita. Koska unionin markkinat olivat kokonsa ja hintojensa puolesta erittäin houkuttelevat muiden kolmansien maiden markkinoihin verrattuna, unionin markkinat olivat tässä tapauksessa luonnollinen kohde viejämaille, ja tämä lisäsi tuontia erityisesti sellaisista alkuperämaista, jotka menettivät Yhdysvaltoihin suuntautuvia vientimääriä. Nämä suuntaukset näkyvät jäljempänä olevissa kaavioissa ( 32 ):

(29) Näiden tosiseikkojen perusteella komissio vahvisti, että tutkimusajanjaksolla tapahtunut unioniin suuntautuvan tuonnin lisääntyminen oli seurausta (muiden todettujen ennakoimattomien kehityssuuntausten lisäksi) Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisesta toimenpiteestä.

Kumulatiivinen arviointi

(30) Komissio päätteli myös, että tuonnin kasvu johtui kaikkien yksilöityjen ennakoimattomien kehityssuuntausten (maailmanlaajuinen ylikapasiteetti, kaupan suojatoimenpiteiden ja kauppaa rajoittavien toimenpiteiden lisääntyminen kolmansissa maissa sekä Yhdysvaltojen 232 §:n mukainen toimenpide) yhdistelmästä. Useiden ennakoimattomien kehityssuuntausten esiintyminen samaan aikaan vahvistaa päätelmää siitä, että unioniin (jonka markkinat olivat houkuttelevat ja merkittävät teräksen viennille) suuntautuvan tuonnin lisääntymisen ja yksilöityjen ennakoimattomien kehityssuuntausten välillä oli looginen yhteys.

1.2 Vakavan vahingon uhka

(31) Alkuperäisissä päätelmissä vahvistettiin, että jos unioni ei ottaisi käyttöön suojatoimenpidettä, kotimaisille tuottajille aiheutuisi vakavan vahingon uhka, koska tuonnin odotettiin kasvavan edelleen etenkin (mutta ei ainoastaan) Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisesta toimenpiteestä johtuvan kaupan uudelleensuuntaamisen vuoksi ja kohdistavan siten tuontipainetta hintoihin ja määriin ( 33 ). Tässä asetuksen jaksossa selitetään yksityiskohtaisemmin, miksi vakavan vahingon uhka oli olemassa ja miksi se oli perusteltu lopullisen toimenpiteen käyttöönottohetkellä saatavilla olleen näytön valossa. Tätä varten asetuksen tässä jaksossa annetaan lisäselvityksiä ja selvennyksiä seuraavista seikoista, jotka johtivat vakavan vahingon uhan toteamiseen: i) unionin tuotannonalan tilanne ja syyt, jotka selittävät sen osittaisen elpymisen vuonna 2017; ii) EU:n kaupan suojatoimien rooli unionin tuotannonalan tilanteessa; iii) Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisen toimenpiteen vaikutus – mukaan lukien unioniin suuntautuvan tuonnin viimeaikainen kehitys; iv) teräksen ja raaka-aineiden hintojen viimeisin kehitys; v) kaupan suojatoimien tilanne kolmansissa maissa ja ylikapasiteetti; vi) markkinanäkymät ja -ennusteet.

Unionin markkinoiden jatkuva houkuttelevuus

(32) Edellä johdanto-osan 1–4 kappaleessa komissio selitti, että unionin markkinat olivat kokonsa ja hintojensa puolesta houkuttelevat ja että nämä ominaisuudet vaikuttivat unionin markkinoille suuntautuvan tuonnin määrän lisääntymiseen tutkimusajanjaksolla.

(33) Komissio katsoi, että nämä ominaisuudet pysyivät samoina lopullisen suojatoimenpiteen käyttöönottoon johtaneen tutkimuksen lopussa ja vahvisti, että unionin markkinat olivat vuonna 2018 edelleen kokonsa ( 34 ) ja hintojensa puolesta houkuttelevat. Tärkeimmät terästä unioniin vievät maat saivat 48–81 prosentille asianomaisista CN-koodeista korkeamman hinnan unionin markkinoilla muiden kolmansien maiden markkinoilla saavutettuihin vientihintoihin verrattuna ( 35 ). Tämä vahvisti, että unionin markkinat olivat hintojensa puolesta edelleen houkuttelevat. Kokonsa puolesta unioni oli edelleen merkittävä vientimarkkina-alue, jonka osuus viejämaiden kokonaisviennistä oli joidenkin maiden kohdalla lähes 40 prosenttia ja joidenkin kohdalla noin 25 prosenttia ( 36 ).

(34) Lisäksi komissio päätteli, että arvioiduissa tiedoissa – asianomaisten osapuolten toimittamat huomautukset mukaan lukien – ei ollut tekijöitä, jotka viittaisivat siihen, että unionin markkinoiden houkuttelevuus tulisi vähenemään lähitulevaisuudessa. Kuten tässä liitteessä osoitetaan (ks. esimerkiksi jäljempänä 1.2.3 ja 1.2.5 alajakso), vientiä harjoittavilta tuottajilta itse asiassa puutuivat yhä enenevässä määrin vaihtoehtoiset markkinat, joilla ne pystyivät saavuttamaan samat tai samankaltaiset vientimäärät kuin aiemmin, minkä seurauksena houkutteleviin unionin markkinoihin kohdistuva tuontipaine lisääntyisi entisestään.

1.2.1 Unionin tuotannonalan tilanne ja tekijät, jotka selittävät sen osittaisen elpymisen vuonna 2017

(35) Väliaikaisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen VI.1 jaksossa ja lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen 5.1–5.3 jaksossa selitetään, mikä oli unionin tuotannonalan tilanne analysoidun ajanjakson lopussa ja miten vahinkoindikaattorit olivat kehittyneet vuodesta 2013 lähtien, sekä todettiin, että tuotannonalan tilanne unionissa oli heikko ja että tuotannonala oli vaikeassa asemassa.

(36) Se, että tuotannonalan todettiin olevan vaikeassa asemassa vuonna 2017 tapahtuneesta tilanteen osittaisesta kohentumisesta huolimatta, selittyi useilla tekijöillä, joiden vuoksi unionin tuotannonala pystyi saavuttamaan yleisesti vasta vuonna 2017 terveemmän kannattavuustason kuin aiempina vuosina, vaikka tuonti lisääntyi jatkuvasti ( 37 ).

(37) Ensinnäkin unionin tuotannonalan kannattavuus koko tarkastelujakson ajan oli yleisesti ottaen heikko, ja sille aiheutui tappioita (2013) tai se saavutti vain erittäin vähäisiä voittoja (2014–2016). Vaikka tuotannonala saavutti vuonna 2017 ensimmäisen kerran viiteen vuoteen terveemmän kannattavuustason, kannattavuus ei noussut niin suureksi, että se olisi korvannut edellisen neljän vuoden aikana saavutetun tuloksen. Tuonakin vuonna useiden tuoteluokkien kannattavuus pysyi alhaisena. Kolme tuoteluokkaa tuotti tappiota ja 13 tuoteluokkaa oli lähellä kannattavuusrajaa. Ainoastaan seitsemän tuoteluokkaa pääsi vuonna 2017 voitoissa yli 6 prosentin tasolle ( 38 ). Tältä osin keskeinen poikkeava tekijä vuonna 2017 liittyi unionin tuotannonalan yksikkömyyntihintojen kehitykseen ja tasoon sekä yksikkömyyntihintojen ja tuotantokustannusten väliseen eroon aiempiin vuosiin verrattuna. Hinta nousi vuonna 2017 noin 18 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna (kasvua oli 106 euroa/tonni). Vaikka myös tuotantokustannukset nousivat samana vuonna (kasvua oli 82 euroa/tonni edelliseen vuoteen verrattuna) ( 39 ), unionin tuotannonala pystyi saavuttamaan suurimman (positiivisen) marginaalin näiden kahden välillä tarkastelujaksolla (36 euroa/tonni), mikä paransi kannattavuutta ( 40 ). Tutkimuksessa analysoitujen viimeisimpien kehityssuuntausten perusteella tämän poikkeuksellisen ( 41 ) tilanteen ei kuitenkaan odotettu olevan luonteeltaan pitkäkestoinen, ja havaittavissa oli selviä suuntauksia, jotka osoittivat sen olevan jo kääntymässä (ks. 1.2.4 jakso).

(38) Toiseksi, vaikka unionin tuotannonala pystyi kasvattamaan kokonaismyyntimääräänsä 7 prosenttia vuonna 2017 vuoteen 2013 verrattuna ( 42 ), mikä osaltaan paransi sen tulosta osittain kyseisenä vuonna, tuotannonala ei selvästikään kyennyt hyötymään täysimääräisesti kulutuksen paljon suuremmasta kasvusta (+14 prosenttia) unionin markkinoilla samalla kaudella ( 43 ), vaikka sillä oli vuonna 2017 edelleen käytettävissään riittävästi kapasiteettia (kapasiteetin käyttöaste oli 76 prosenttia vuonna 2017 verrattuna 75 prosenttiin vuonna 2016) ( 44 ) kotimarkkinamyynnin lisäämiseksi edelleen. On huomionarvoista, että unionin tuotannonala paransi kapasiteetin käyttöastettaan vain niukasti vuonna 2017 edelliseen vuoteen verrattuna. Tällaista alentunutta suorituskykyä voidaan selittää merkittävästi kasvaneella tuontipaineella (määrien ja hintojen osalta), jota kohdistui unionin tuotannonalaan tarkastelujaksolla. Tuonti itse asiassa hyötyi kulutuksen kasvusta paljon enemmän kuin unionin tuottajat. Samalla kun unionin tuottajat menettivät johdonmukaisesti markkinaosuuttaan vuodesta toiseen (87,2 prosentista 81,9 prosenttiin) ( 45 ), tuonti kasvoi jyrkästi (+71 %) ( 46 ), mikä tarkoittaa tuonnin markkinaosuuden kasvamista 12,7 prosentista 18,8 prosenttiin vuosina 2013–2017 ( 47 ). Tuonnin markkinaosuus viimeisimpänä kautena oli 18,8 prosenttia, mikä oli jopa enemmän kuin vuonna 2017 (18,1 %). Nämä suuntaukset voivat selittyä tuonnin jatkuvalla hinnan alittavuudella ( 48 ), mikä esti unionin tuotannonalaa hyödyntämästä markkinakehityksen täyttä (tai ainakin suurempaa) potentiaalia.

(39) Kolmanneksi, vaikka markkinaolosuhteet yleisesti ottaen paranivat (kulutuksen ja kotimarkkinamyynnin lisääntyessä ja hintatason noustessa), unionin tuotannonala – jolta oli vuosina 2013–2017 hävinnyt lähes 10 000 työpaikkaa ( 49 ) – ei edelleenkään pystynyt muuttamaan tätä työllisyyden kasvuksi. Työllisyyden taso jopa laski hieman vuonna 2017 vuoteen 2016 verrattuna. Lisäksi varastot kasvoivat 19 prosenttia tutkimusajanjakson aikana ja pysyivät korkeina vuonna 2017 ( 50 ).

(40) Näin ollen unionin tuotannonalan tuloksellisuus parani osittain vuonna 2017 useiden tekijöiden seurauksena, etenkin kulutuksen ja kotimarkkinamyynnin lisääntymisen sekä teräksen ja raaka-aineiden hintojen välisen suuremman eron vuoksi ( 51 ), mutta parannusta rajoitti unionin markkinoihin kyseisenä vuonna kohdistunut tuontipaine, jonka vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään enemmän tällaisista tekijöistä. Markkinaosuuden jatkuva menettäminen ja jatkuva hinnan alittavuus eri tuoteluokissa tai se, että työpaikkoja ei kyetty saamaan takaisin, olivat selviä merkkejä siitä, että unionin tuotannonala ei ollut täysin toipunut aiempien vuosien negatiivisen tuloksellisuuden vaikutuksista ja että tuontipaineella oli keskeinen rooli elpymisen estymisessä.

(41) Koska jotkin näistä tekijöistä, jotka kehittyivät myönteisesti vuonna 2017, kääntyivät vuonna 2018 (ks. jäljempänä viimeisimmät kehityssuuntaukset ja teräksen ja raaka-aineiden hintojen odotettu kehitys sekä kulutuksen odotetut suuntaukset) tilanteessa, jossa tuontipaineen odotettiin lisääntyvän määrien ja hintojen osalta, vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen olisi negatiivinen.

(42) Toisin sanoen, vaikka unionin tuotannonala pystyi osittain elpymään useiden keskeisten markkinatekijöiden myönteisen kumulatiivisen kehityksen ansiosta sekä siksi, että tuonti lisääntyi hitaammin vuonna 2017 edellisiin vuosiin verrattuna ( 52 ), useimmissa näistä tekijöistä vuoden 2018 lopussa tapahtunut kielteinen käänne johtaisi väistämättä unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen samalla, kun tuontipaine – jota unionin tuotannonala ei sen suuruuden ja odotettavissa olevan vallitsevan markkinatilanteen vuoksi pystyisi tällä kertaa kestämään – kasvaisi edelleen jatkuvasti. Näin ollen unionin tuotannonala oli tutkimusajanjakson lopussa altis edelleen lisääntyvälle tuonnille.

1.2.2 Unionin kaupan suojatoimien merkitys unionin tuotannonalan tilanteelle vuonna 2017

(43) Komissio antaa tässä jaksossa tarvittavat lisäselitykset ja taustatiedot kaupan suojatoimien merkityksestä unionin tuotannonalan osittaiselle elpymiselle vuonna 2017.

(44) Ensinnäkin komissio valitsi tätä varten vuosina 2015 ja 2016 käyttöön otetut toimenpiteet, koska se katsoi, että unionin tuotannonalan tuloksen parantuminen vuonna 2017 voitiin osittain laskea juuri näiden toimenpiteiden vaikutusten ansioksi ( 53 ). Komissio oli ennen vuotta 2017 ottanut näiden parametrien mukaisesti käyttöön kuusi kaupan suojatoimea, joita sovellettiin suojatoimenpiteen kohteena myöhemmin olleisiin tuoteluokkiin kuuluvien tuotteiden tuontiin ( 54 ).

(45) Toimenpiteet olivat seuraavat ( 55 ): komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/501 ( 56 ), komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/181 ( 57 ), komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1778 ( 58 ), komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/113 ( 59 ), komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1777 ( 60 ) ja komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/969 ( 61 ).

(46) Komissio havaitsi, että unionin tuottajien kannattavuus näissä tuoteluokissa parani järjestelmällisesti toimenpiteiden käyttöönottoa seuraavana vuotena. Komissio havaitsi erityisesti, että kannattavuus parani yleisesti vuonna 2017 ( 62 ), vaikka useiden luokkien tuotteiden kannattavuus pysyi alhaisena, erityisesti sellaisten tuoteluokkien osalta, joihin sovellettiin hiljattain käyttöön otettuja kaupan suojatoimia, ja että kolmansien maiden (muiden kuin kyseisten kaupan suojatoimien kohteena olevien maiden) tuontihinnat nousivat yleensä väliaikaisesti vuonna 2017 kaupan suojatoimien käyttöönoton jälkeen ( 63 ).

(47) Lisäksi määrät, joihin hiljattain käyttöön otetut kaupan suojatoimenpiteet vaikuttivat, olivat noin 40 prosenttia hiljattain käyttöön otettujen kaupan suojatoimien kohteena tarkastelujaksolla olleiden tuoteluokkien kokonaistuonnista ( 64 ), ja kyseisten kaupan suojatoimien käyttöönottoa seuranneina vuosina niiden määrät unionin markkinoilla laskivat yli 90 prosenttia ( 65 ). Näin ollen unionin tuottajat ja muut viejämaat pystyivät yleisesti nostamaan myyntihintojaan vuonna 2017, kun epäterve tuonti väheni merkittävästi toimenpiteiden käyttöönoton seurauksena.

(48) Lisäksi kaikissa äskettäin käyttöön otettujen kaupan suojatoimenpiteiden piiriin kuuluvissa tuoteluokissa ( 66 ) kannattavuus parani merkittävästi, ja useat niistä ( 67 ) pääsivät yli 6 prosentin tasolle vuonna 2017. Muissa luokissa tilanne oli monipuolisempi: muutamat luokat ( 68 ) ylittivät 6 prosentin kannattavuuden tai pääsivät lähelle sitä; eräiden muiden luokkien ( 69 ) tilanne parani, mutta niiden kannattavuus oli edelleen heikkoa tai alhaisia, ja jotkin luokat ( 70 ) olivat tappiollisia tai saavuttivat noin yhden prosentin kannattavuuden viimeaikaisista suuntauksista riippumatta. Tämä osoittaa, että kannattavuuden kehityksen osalta luokkien tilanne ei ollut yhdenmukainen ja että useimmat luokat ( 71 ) olivat kokonaisuudessaan vuonna 2017 joko tappiollisia tai saavuttivat epäterveitä kannattavuustasoja, vaikka niiden tilanne olikin joissakin tapauksissa parantunut edelliseen vuoteen verrattuna. Tämä vahvistaa, että unionin tuotannonalan tilanne oli kokonaisuudessaan heikko, vaikka tilanne olikin parempi kuin edellisenä vuotena.

(49) Kuten jäljempänä selitetään, hinnoittelun noususuuntaus vuonna 2017 oli kuitenkin väliaikainen ja alkoi kääntyä vuonna 2018, jolloin unioniin suuntautuva tuonti – joka oli peräisin pääasiassa sellaisista kolmansista maista, joihin ei sovellettu kaupan suojatoimia – lisääntyi voimakkaasti samalla, kun tapahtui Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisen toimenpiteen aiheuttamaa kaupan uudelleensuuntaamista. Tämä käy ilmi viimeisimmän kauden tuontimäärästä, joka nousi ennätykselliseen 31 314 tonniin huolimatta kaupan suojatoimien äskettäisestä käyttöönotosta joissakin tuoteluokissa. Tämä osoitti, että vaikka viimeaikaiset kaupan suojatoimet edistivät unionin tuotannonalan tilanteen osittaista ja tilapäistä kohentumista, ne hyödyttivät myös niitä viejämaita, joihin ei sovellettu toimenpiteitä ja jotka olivat myös alkaneet lisätä merkittävästi läsnäoloaan unionin markkinoilla ( 72 ).

(50) Näin ollen komissio vahvisti, että kaupan suojatoimien käyttöönotto edisti unionin tuottajien kokonaistulosta näiden luokkien kohdalla ( 73 ).

(51) Lisäksi 1.2.1 ja 1.2.2 jaksossa esitetyt perustelut osoittivat selvästi, että jotkin unionin osittaista elpymistä selittävät tekijät (esim. kulutus) eivät vaikuttaneet yhtäläisesti unionin tuottajiin ja viejämaihin tai hyödyttäneet niitä yhtä paljon tai samalla tavalla, koska viimeksi mainitut pystyivät lisäämään läsnäoloaan unionin markkinoilla merkittävästi (+71 % määrinä ilmaistuna), mikä haittasi unionin tuottajia, jotka menettivät markkinaosuuttaan ja joiden kokonaismyyntimäärät lisääntyivät vain suhteellisen vähän (+7 %) tuonnin jatkuvaan kasvuun verrattuna.

1.2.3 Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisen toimenpiteen vaikutus

(52) Lopullisia suojatoimenpiteitä koskevassa asetuksessa komissio päätteli, että Yhdysvaltojen 232 § aiheuttaisi merkittävää kaupan uudelleensuuntaamista unionin markkinoille ( 74 ).

(53) Tähän liittyen komissio on tehnyt yksityiskohtaisemman analyysin unioniin ja Yhdysvaltoihin suuntautuvan tuonnin rakenteesta ensin yleisesti ja analysoiden sitten edelleen tiettyjen viejämaiden käyttäytymistä. Analyysi osoitti, että verrattaessa Yhdysvaltoihin ja unioniin suuntautuvaa tuontia vuoden 2018 ensimmäisellä puoliskolla vuoden 2017 ensimmäiseen puoliskoon tuonti Yhdysvaltoihin väheni lähes miljoona tonnia (–7 %) verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2017, kun taas tuonti unioniin noudatti lähes päinvastaista suuntausta ja lisääntyi 1,2 miljoonaa tonnia (+7 %) (ks. edellä johdanto-osan 26 kappale). Kun arvioidaan vuoden 2018 jälkipuoliskolla ja samalla ajanjaksolla vuonna 2017 tapahtunutta kehitystä, näistä vastakkaisista suuntauksista tulee entistä selvempiä. Itse asiassa tuonti Yhdysvaltoihin väheni 2,4 miljoonaa tonnia (–19 %) samalla, kun tuonti unioniin lisääntyi yli 2 miljoonaa tonnia (+15 %) ( 75 ).

(54) Tämän seurauksena vuosittainen tuonti Yhdysvaltoihin väheni kokonaisuudessaan 3,3 miljoonaa tonnia (–13 %) ja tuonti unioniin lisääntyi 3,2 miljoonaa tonnia (+11 %). Yhdysvaltoihin suuntautuvan tuonnin vähenemisestä 72 prosenttia ja unioniin suuntautuvan tuonnin lisääntymisestä 63 prosenttia tapahtui vuoden 2018 jälkipuoliskolla ( 76 ).

(55) Näin ollen se tahti ja määrä, jolla tuonnin kehityssuuntaukset kiihtyivät vuoden 2018 jälkipuoliskolla, osoittivat, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukainen toimenpide alkoi vaikuttaa asteittain yhä enemmän, koska se oli ollut käytössä jo muutaman kuukauden ajan, ja että viejämaat sopeutuivat nopeasti uuteen markkinatilanteeseen ( 77 ).

(56) Komissio vahvisti tämän suuntauksen tarkastellessaan lähemmin sekä Yhdysvaltojen että EU:n markkinoille vievien maiden käyttäytymistä. Esimerkiksi Turkin, Venäjän, Etelä-Korean ja Taiwanin ( 78 ) vientimäärät, joiden osuus Yhdysvaltoihin ja unioniin suuntautuvasta viennistä oli merkittävä, kehittyivät vuonna 2018 vuoteen 2017 verrattuna seuraavasti: Turkin vienti Yhdysvaltoihin väheni noin 850 000 tonnia (–45 %), ja sen vienti unioniin lisääntyi 2,6 miljoonaa tonnia (+56 %). Vastaavasti Venäjän vienti Yhdysvaltoihin väheni yli 250 000 tonnia (–36 %), ja sen vienti unioniin lisääntyi 870 000 tonnia (+23 %); Etelä-Korean vienti Yhdysvaltoihin väheni yli 880 000 tonnia (–27 %) samalla, kun sen vienti unioniin lisääntyi noin 250 000 tonnia (+8 %); ja Taiwanin vienti Yhdysvaltoihin väheni noin 160 000 tonnia (–14 %) samalla, kun sen vienti unioniin lisääntyi 500 000 tonnia (+40 %) ( 79 ).

(57) Nämä luvut osoittivat, että vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät yleensä laivaamaan ainakin osan Yhdysvalloissa menetetyistä määristä unionin markkinoille ja joissakin tapauksissa lisäämään läsnäoloaan unionin markkinoilla selvästi Yhdysvalloissa menetettyjä määriä enemmän. Kun otetaan huomioon Yhdysvaltojen markkinoiden koko ( 80 ) sekä se, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukaista toimenpidettä oli sovellettu vasta joitakin kuukausia eikä se siis ollut vielä tuottanut kaikkia aiottuja vaikutuksiaan ( 81 ), oli perusteltua odottaa, että vienti Yhdysvaltoihin vähenisi edelleen merkittävästi ja että vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät mukautumaan näihin olosuhteisiin ja lisäämään entisestään läsnäoloaan unionin markkinoilla.

(58) Näin ollen komissio vahvisti, että Yhdysvaltojen 232 §:n mukainen toimenpide aiheuttaisi todennäköisesti lähitulevaisuudessa entistä enemmän viennin uudelleensuuntaamista unionin markkinoille.

1.2.4 Teräksen ja raaka-aineiden hintojen viimeisin kehitys

(59) Lopullisia suojatoimenpiteitä koskevassa asetuksessa komissio totesi, että ”teräksen hintojen laskusuuntaus unionissa alkoi vuoden 2018 kolmannen neljänneksen jälkeen” ( 82 ).

(60) Tähän liittyen komissio totesi edellä 1.2.1 jaksossa, että yksi unionin tuotannonalan tuloksen osittaista parantumista vuonna 2017 selittävistä tekijöistä oli se, että teräksen hinnan ja raaka-ainekustannusten välinen ero oli suurempi kuin yhdenkään arviointijakson aiemman vuoden aikana. Tarkempi yksityiskohtainen analyysi viimeisimmästä kehityksestä ennen lopullisen toimenpiteen käyttöönottoa osoitti kuitenkin, että suuntaus oli kääntymässä ja että tämä positiivinen ero pieneni asteittain, millä olisi kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen suorituskykyyn.

(61) Kuten jäljempänä olevasta kaaviosta 4 ( 83 ) käy ilmi, teräksen hinnat laskivat unionissa tasaisesti vuoden 2018 jälkipuoliskolla. Tämän suuntauksen voitiin odottaa jatkuvan, koska markkinanäkymät olivat epävarmat (ks. 1.2.6 jakso) ja koska määriin ja hintoihin kohdistui jatkuvasti yhä kasvavaa tuontipainetta. Heikkenevissä tai epävarmoissa markkinaolosuhteissa tämä todennäköisesti aiheuttaisi hintojen laskua, minkä seurauksena unionin tuotannonala ei pystyisi mukauttamaan hintojaan kohonneisiin kustannuksiin. Kaaviosta 5 ( 84 ) käy ilmi, että joidenkin tärkeimpien teräksenvalmistuksen raaka-aineiden hinnat nousivat jatkuvasti samalla ajanjaksolla.

(62) Tällaiset yhdistetyt suuntaukset, joiden kääntymisestä lähitulevaisuudessa ei ollut merkkejä, asettaisivat näin ollen unionin tuotannonalan entistä kireämpään taloudelliseen tilanteeseen.

(63) Lisäksi komissio katsoi, että tilanteessa, jossa tuontipaineet todennäköisesti lisääntyisivät entisestään ja jossa markkinoilla ei olisi merkittävää kasvua, alkuperäisessä tutkimuksessa havaittu kotimarkkinahintojen alittavuus pahenisi entisestään. Tämä aiheuttaisi lisää vaikeuksia unionin tuottajille, joiden olisi tehtävä valinta kahden vaihtoehdon välillä: joko kilpailla markkinaosuudesta kestävämpien hintojen kustannuksella tai pitää hinnat korkeammalla tasolla markkinaosuuden menettämisen uhalla. Kumpikin skenaario vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen suorituskykyyn.

(64) Lisäksi komissio pani merkille, että tämä hintakehitys tapahtui aikana, jolloin väliaikainen suojatoimenpide oli jo käytössä (heinäkuun 2018 puolivälin jälkeen). Tämä osoitti, että viejämaiden tuontikäyttäytyminen toimenpiteen aikana oli entistäkin aggressiivisempaa ja että ne olivat edelleen kiinnostuneita viemään suuria määriä unionin markkinoille siitä huolimatta, että väliaikainen suojatoimenpide oli käytössä.

1.2.5 Kaupan suojatoimien tilanne kolmansissa maissa ja ylikapasiteetti

(65) Komissio teki 1.1.1 ja 1.1.2 jaksossa selkoa ylikapasiteetin ja kaupan suojatoimien kehityksestä ja viimeaikaisesta tilanteesta kolmansissa maissa. Näiden tietojen perusteella komissio katsoi, että oli erittäin epätodennäköistä, että vallitseva tilanne muuttuisi lähitulevaisuudessa. Esimerkiksi kaupan suojatoimet otetaan yleensä käyttöön viiden vuoden ajanjaksoksi, jota voidaan jatkaa edelleen. Koska monet toimenpiteistä oli otettu käyttöön viimeistään muutamaa vuotta ennen teräkseen sovellettavan EU:n suojatoimenpiteen hyväksymistä ( 85 ), niiden oli määrä jatkua ainakin lähitulevaisuudessa. Komission mainitsemat raportit eivät viitanneet siihen, että ylikapasiteetti tulisi vähenemään merkittävästi; ne viittasivat pikemminkin siihen, että alan maailmanlaajuinen ylikapasiteetti voisi lisääntyä entisestään ( 86 ). Myös terästeollisuuden ylikapasiteettia käsittelevä globaali foorumi totesi itse asiassa hyvin selvästi, että ylikapasiteetti oli vuoden 2018 lopulla edelleen jatkuva ongelma. Foorumissa todettiin, että teräksenvalmistusalaa maailmanlaajuisesti vaivaava ylikapasiteetti aiheuttaa merkittäviä vaikeuksia teräksentuottajille niin kehittyneissä, nousevissa kuin kehittyvissäkin talouksissa ( 87 ).

(66) Edellä 1.1 jaksossa sekä lopullisia suojatoimenpiteitä koskevassa asetuksessa on esitetty yksityiskohtaisesti näiden tekijöiden toteen näytetyt vaikutukset, jotka aiheuttivat unionin markkinoille suuntautuvan tuonnin merkittävää lisääntymistä. Koska ylikapasiteetin ja kaupan suojatoimien odotettiin jatkuvan lähitulevaisuudessa, niiden vaikutusten odotettiin näin ollen olevan luonteeltaan samanlaisia, minkä vuoksi ne yhdessä Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisen toimenpiteen kanssa lisäisivät tuontia unioniin entisestään, mikä taas vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalaan, jos suojatoimenpiteitä ei otettaisi käyttöön.

(67) Siksi komissio päätteli, että näillä tekijöillä olisi merkittävä rooli unionin teräsmarkkinoilla lähitulevaisuudessakin ja että ne olivat näin ollen merkityksellisiä vakavan vahingon uhkaa koskevan analyysin kannalta.

1.2.6 Markkinanäkymät ja -ennusteet

(68) Teräksen kulutus unionin markkinoilla lisääntyi vuodesta toiseen koko tarkastelujakson ajan ( 88 ). Tämän suuntauksen ansiosta unionin tuotannonala pystyi yleisesti myös kasvattamaan myyntimääräänsä, mikä puolestaan auttoi sitä jossain määrin lieventämään siihen kohdistuvan tuontipaineen vaikutuksia, jotka näkyivät jatkuvana hintojen alittavuutena ja markkinaosuuden tasaisena menettämisenä. Edellä 1.2.1 jaksossa selitettiin, että kun hinnat elpyivät (sekä yleisesti että kustannusten kehitykseen verrattuna) vuonna 2017, myynnin kasvu auttoi unionin tuotannonalaa elpymään osittain edellisten vuosien johdonmukaisesti negatiivisesta taloudellisesta suorituskyvystä. Komissio totesi 1.2.4 jaksossa, että teräksen hinnat laskivat unionissa samanaikaisesti raaka-aineiden hintojen nousun kanssa.

(69) Tämän jälkeen komissio arvioi tutkimuksen päättymistä seuraavan ajanjakson talousnäkymiä ja -ennusteita tarkastelemalla useita erikoistuneita markkinalähteitä arvioidakseen vakavan vahingon uhan olemassaoloa.

(70) Tältä osin lähteet viittasivat johdonmukaisesti epävarmoihin näkymiin ja teräksen maailmanlaajuisen kysynnän hiipumiseen lähitulevaisuudessa. Worldsteel Association totesi, että teräksen kysynnän kasvun hidastuminen jatkuisi vuonna 2019 ja että sopimukseton brexit ja kauppasota aiheuttaisivat riskejä ( 89 ). Järjestö myös muistutti, että vaikka vuonna 2017 havaittu teräksen kysynnän elpyminen jatkui vuonna 2018, riskit olivat lisääntyneet, ja että kaupan jännitteiden lisääntyminen ja valuuttakurssien epävakaus lisäsivät epävarmuutta ( 90 ).

(71) OECD on todennut, että teräsmarkkinoiden olosuhteiden elpyminen näyttää hauraalta jatkuvan rakenteellisen epätasapainon vuoksi ( 91 ). Myös S&P Global Platts ilmaisi saman epävarmuuden tunteen joulukuun 2018 Global Market Outlook -julkaisussaan.

(72) Lisäksi terästeollisuuden ylikapasiteettia käsittelevä globaali foorumi totesi syyskuussa 2018, että vaikka teräsmarkkinoiden olosuhteissa on ollut havaittavissa jonkin verran myönteistä suhdannekehitystä vuonna 2017, taustalla oleva teräksen maailmanlaajuinen kysyntä on edelleen heikkoa ja ylikapasiteetti on edelleen merkittävä ( 92 ).

(73) Vastaavasti Eurofer (EU:n teräsalan järjestö) totesi, että jatkuvat kauppaa koskevat hankaukset EU:n ja Yhdysvaltojen välillä sekä maailmanlaajuisen kysynnän hiipuminen viittaavat siihen, että ulkoiset riskit voivat edelleen kasvaa, mikä puolestaan lisäisi epävarmuutta ja heikentäisi EU:n teräksenkäyttäjien näkymiä ( 93 ).

(74) Useista eri lähteistä peräisin olevat analysoidut tiedot osoittivat siis johdonmukaisesti, että odotuksena oli, että parhaimmillaankin teräksen kulutus lisääntyisi vain vähän, vaikka edes tämä ei ollut varmaa, koska näkymät heikkenivät epävarmuuden lisääntyessä. Tästä seuraisi se, että paikallaan pysyvän teräksen maailmanlaajuisen kysynnän vuoksi teräksen viejät myisivät terästä houkutteleville unionin markkinoille entistä todennäköisemmin.

Vakavan vahingon uhkaa koskevat päätelmät

(75) Tässä jaksossa analysoidut tiedot vahvistivat, että tuonti hyvin todennäköisesti lisääntyisi merkittävästi ja että näin ollen sekä määriin että hintoihin kohdistuva tuontipaine jatkuisi kolmansien maiden jatkuvan ylikapasiteetin ja vientiin edelleen vaikuttavien, yhä lisääntyvien kaupan suojatoimien vuoksi. Lisäksi Yhdysvaltojen 232 §:n vaikutukset hyvin todennäköisesti voimistuisivat kuukausien kuluessa, mikä lisäisi entisestään unionin markkinoihin kohdistuvaa painetta aiheuttamalla suuremman riskin kaupan uudelleensuuntaamisesta, josta oli jo havaittavissa ensimmäisiä merkkejä.

(76) Tätä taustaa vasten komissio vahvisti myös teräksen ja raaka-aineiden hintojen vastakkaiset suuntaukset vuoden 2018 jälkipuoliskolla sekä epävarmat markkinanäkymät lähitulevaisuudessa.

(77) Näin ollen komissio vahvisti tässä liitteessä analysoitujen seikkojen sekä alkuperäisissä päätelmissä esitettyjen havaintojen perusteella, että vakavan vahingon uhka oli olemassa ja että tällainen vakava vahinko olisi toteutunut, jos komissio ei olisi ottanut käyttöön lopullista suojatoimenpidettä.

1.3 Velvoitteet, joiden vaikutuksesta tuonti lisääntyi

(78) GATT 1994 -sopimuksen XIX artiklan 1 kohdan a alakohdan asianomaisessa osassa määrätään, että jos [jäsenelle] kyseisen sopimuksen mukaisesti aiheutuvien velvoitteiden, tullimyönnytykset mukaan luettuina, vaikutusten seurauksena mitä tahansa tuotetta tuodaan kyseisen [jäsenen] alueelle sellaisina lisääntyneinä määrinä, että […].

(79) Kyseinen tuote koostuu useista tullinimikkeistä ( 94 ).

(80) Kaikkien näiden tullinimikkeiden osalta Euroopan unioni on tehnyt monenvälisten kauppaneuvottelujen aiemmilla neuvottelukierroksilla seuraavat tullisitoumukset ( 95 ):

— Arvotulli 0 %

(81) Nämä myönnytykset kirjattiin suojatoimenpiteiden määrittämisen yhteydessä luetteloksi EU CLXXIII – European Union ( 96 )1. joulukuuta 2016 vahvistetun Euroopan unionin sidonta- ja myönnytysluettelon I osan II jaksoon, sellaisena kuin se on muutettuna. Kyseisen luettelon sarake ”muut tullit ja maksut” oli edellä mainittujen tullinimikkeiden osalta tyhjä.

(82) Näiden GATT-sopimukseen liitettyyn ja siihen GATT 1994 -sopimuksen II artiklan 7 kohdan mukaisesti sisällytettyyn Euroopan unionin sidonta- ja myönnytysluetteloon kirjattujen myönnytysten seurauksena Euroopan unionilla oli suojatoimenpiteiden määrittämisen ajankohtana seuraavat GATT 1994 -sopimuksesta johtuvat velvoitteet: XI artiklan 1 kohta, jossa kielletään tullien ulkopuolisten rajoitusten asettaminen edellä lueteltujen tuotteiden tuonnille, sekä varsinkin GATT 1994 -sopimuksen II artiklan 1 kohdan a alakohta ja II artiklan 1 kohdan b alakohdan ensimmäinen ja toinen virke. GATT 1994 -sopimuksen II artiklan 1 kohdan b alakohdan ensimmäisen virkkeen nojalla EU ei voi ilman poikkeusta ottaa käyttöön kyseessä olevan tuotteen osalta tulleja, jotka ovat suuremmat kuin EU:n sitoumus- ja myönnytysluettelon asianomaisessa osassa vahvistetut tullit, jotka ovat tässä tapauksessa kunkin tullinimikkeen osalta nolla prosenttia. Alkuperäisen suojatoimenpiteen määrittämisen ja lopullisen suojatoimenpiteen käyttöönoton ajankohtana EU:n suojatoimenpiteen kohteena olevaan tuotteeseen soveltama tuontitulli oli 0 prosenttia. Toisin sanoen tavanomaisten tullien osalta nämä sovelletut tariffit olivat jo GATT 1994 -sopimuksen II artiklan 1 kohdan a alakohdan ja II artiklan 1 kohdan b alakohdan ensimmäisen virkkeen nojalla sallitun enimmäismäärän suuruiset. Sopimuksen II artiklan 1 kohdan b alakohdan toisessa virkkeessä ei ole joustavuutta, joka olisi mahdollistanut muiden kuin tavanomaisten tullien tai muiden maksujen käyttöön ottamisen.

(83) Suojatoimenpiteen kohteena olevan tuotteen tuonti lisääntyi (kuten lopullisessa suojatoimenpiteessä vahvistettiin) GATT 1994 -sopimuksen XI artiklan 1 kohdan, II artiklan 1 kohdan a alakohdan ja II artiklan 1 kohdan b alakohdan ensimmäisen ja toisen virkkeen mukaisten edellä mainittujen velvoitteiden seurauksena, koska nämä velvoitteet yhdistettyinä tullimyönnytyksiin, joita Euroopan unioni teki monenvälisten kauppaneuvotteluiden peräkkäisillä kierroksilla, paransivat suojatoimenpiteen kohteena olevan tuotteen tuonnin markkinoillepääsyn edellytyksiä Euroopan unionin markkinoilla ja turvasivat ne. Edellä mainitut Euroopan unionin tullisitoumukset johtivat näin ollen tuonnin lisääntymiseen eivätkä jättäneet EU:lle mahdollisuutta nostaa tavanomaisia tulleja suojatoimenpiteen käyttöönoton sijasta. Tämä selittää samalla, miten kyseiset velvoitteet lisäsivät tuontia, joka uhkasi aiheuttaa vakavan vahingon.

(84) Mainitut GATT-sopimuksen velvoitteet estivät yhtäaikaisesti EU:ta korottamasta kyseessä olevaan tuotteeseen sovellettavia tuontitulleja. Nämä olivat siis ne GATT 1994 -sopimuksesta johtuvat Euroopan unionin velvoitteet, jotka rajoittivat sen kykyä estää tai korjata tuonnin lisääntymisestä aiheutuva vahinko. Samanaikaisesti Euroopan unioni keskeytti kyseisten velvoitteiden soveltamisen suojatoimenpiteensä käyttöönoton seurauksena.