Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"B KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 28 päivänä lokakuuta 1998,
Espanjan Torrelavegan kaupungissa (Cantabria) sijaitsevalle SNIACE SA:lle myöntämästä valtiontuesta
(tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3437)
(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(1999/395/EY)
(EYVL L 149, 16.6.1999, s. 40)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
"M1 Komission päätös 2001/43/EY tehty 20 päivänä syyskuuta 2000 L 11 46 16.1.20011999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 1
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 28 päivänä lokakuuta 1998,
Espanjan Torrelavegan kaupungissa (Cantabria) sijaitsevalle SNIACE
SA:lle myöntämästä valtiontuesta
(tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3437)
(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(1999/395/EY)
EUROOP AN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93
artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
on kehottanut niitä, joiden etua asia koskee, esittämään huomautuksensa
edellä mainittujen määräysten mukaisesti (1), ja on ottanut huomioon nämä
huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
IMENETTEL Y
(1) Asianajotoimisto, joka edustaa yhteisön suurinta viskoosikuitujen
tuottajaa, itävaltalaista Lenzing AG -nimistä yritystä, lähetti komissi-olle 17 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyssä kirjeessä yksityiskohtaisen
kantelun, joka koski useita laittomia tukimuotoja, joita oli myönnetty
sen espanjalaiselle kilpailijalle nimeltään Sociedad Nacional deIndustrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (jäljempänä”SNIACE”). Kanteluun sisältyi uutta tietoa, jota ei ollut esitetty 4
päivänä heinäkuuta 1996 päivätyssä alkuperäisessä kantelussa, jossa
esitetyt valtiontukea koskevat todisteet komissio katsoi riittämättö-miksi. Komissiolle toimitettuihin uusiin tietoihin sisältyi jäljennösyksityisen konsulttiyrityksen laatimasta SNIACE:n kannattavuutta
koskevasta suunnitelmasta. Kantelija väitti SNIACE:n saaneen huo-
mattavaa valtiontukea usean vuoden ajan 1980-luvun lopulta lukien.Kyseisestä tuesta ei ollut ilmoitettu komissiolle EY:n perustamissopi-
muksen 93 artiklan 3 kohdan ja synteettikuituteollisuuden tuki-
säännöstön mukaisesti. Tuki oli vääristänyt kilpailua alalla, joka kärsiirakenteellisesta ylikapasiteetista, ja sen avulla SNIACE oli pidettykeinotekoisesti hengissä.
(2) Seuraavaksi suorite ttiin pitkälliset alust avat tutkimukset, joihin
sisältyivät 17 päivänä toukokuuta 1997 ja 16 päivänä kesäkuuta 1997
pidetyt PO IV:n ja kantelijan sekä Espanjan viranomaisten väliset
kokoukset. Kantelu kirjattiin 17 päivänä heinäkuuta 1997 ilmoitta-matta jätettynä tukena numerolla NN 118/97.
(3) Komissio ilmoitti Espanjan hallitukselle 7 päivänä marraskuuta 1997
päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan
mukainen menettely, joka koskee useita väitetyn tuen osatekijöitä
(katso jäljempänä).
(4) Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan yhteisö-
ien virallisessa lehdessä (
1). Komissio kehotti niitä, joiden etua asia
koskee, esittämään väitettyä tukea koskevat huomautuksensa.
(5) Espanjan hallitus vastasi menettelyn aloittamista koskevaan komission
kirjeeseen 19 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä, jossa
esitetyillä lisätiedoilla pyrittiin tukemaan aiemmin esitettyä näkemys-
tä, jonka mukaan mikään tarkasteltavina olevista asioista ei ollut EY:nperustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontu-kea.
(6) Komissio pyysi 23 päivänä helmikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä
selvennystä tiettyihin seikkoihin. Espanjan hallitus vastasi 16 päivänä
huhtikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä.!B
(1) EYVL C 49, 14.2.1998, s. 2.1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 2
(7) Komissio sai huomautuksia muilta, joiden etua asia koskee. Se toimitti
huomautukset edelleen Espanjan viranomaisille, joille annettiinmahdollisuus esittää vastineensa. Espanjan viranomaisten huomautuk-set saatiin 24 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyssä kirjeessä.
IISNIACE
(8) SNIACE perustettiin vuonna 1939; se valmistaa selluloosaa, paperia,
viskoosikuituja, synteettikuituja ja natriumsulfaattia. Se on sijoittau-
tunut Torrelavegan kaupunkiin Cantabrian itsehallintoalueelle, joka onsyyskuusta 1995 kuulunut 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisentuen piiriin. Ennen kyseistä ajankohtaa alue kuului 92 artiklan 3
kohdan c alakohdan mukaisen tuen piiriin.
(9) SNIACE:n palveluksessa on nykyisin noin 600 työntekijää. Se on yksi
EU:n viidestä viskoosikuitujen valmistajasta ja sen tuotantokapasiteetti
on noin 32 000 tonnia (noin yhdeksän prosenttia yhteisön tuotantoka-pasiteetista). SNIACE valmistaa myös synteettikuituja, tarkemminsanottuna polyamidifilamenttilankaa. Viime vuosina SNIACE on
tehnyt seuraavanlaiset tulokset:
(miljoonaa Espanjan pesetaa)
1994 1995 1996 1997
Liikevaihto 6 540 10 970 5 750 5 600
Voitto (tappio) (1 780) 153 (1 951) (500)
(10) Aloittaessaan 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn komissio
totesi yrityksellä olleen useiden vuosien ajan taloudellisia vaikeuksia,joista on kerrottu lukuisissa sanomalehtiartikkeleissa. Espanjalaiset
tuomioistuimet määräsivät maksujen keskeytyksen maaliskuussa 1993
yrityksen vuonna 1992 tekemän hakemuksen johdosta. Määräyskumottiin velkojien tehtyä lokakuussa 1996 sopimuksen, jonka
mukaan SNIACE:n yksityiset velkojat suostuivat muuntamaan 40
prosenttia saatavistaan osakkeiksi. Julkiset velkojat eivät osallistuneetkyseiseen sopimukseen.
(11) Vuoden 1997 lopussa yrityksen lyhytaikaiset velat olivat 8,37 miljardia
Espanjan pesetaa; yrityksen rahoitusomaisuuden arvo oli 4,54miljardia pesetaa ja yrityksen substanssiarvo -1,73 miljardia pesetaa.
Viime vuosina yrityksen vaikeudet, joihin on kuulunut työmarkkina-
selkkauksia, ovat johtaneet ajoittaisiin tuotantoseisokkeihin. Yrityksentuotanto oli keskeytyksissä suuren osan vuotta 1993. Tuotanto olijälleen keskeytyksissä suuren osan vuotta 1996 ja vuoden 1997 alussa.
Tuotanto alkoi uudelleen helmikuussa 1997, ja nykyisin yrityksen
kauppa käy hyvin.
III TUKITOIMENPITEIDEN YKSITYISKOHTAINEN KUV A-
US
(12) Komissio aloitti 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka
koskee väitetyn tuen seuraavia osatekijöitä:
a)SNIACE on jättänyt ympäristöverot maksamatta vuodesta 1987
alkaen. Komission mielestä siihen, että yritys on jättänyt useiden
vuosien ajan maksamatta ympäristöverot vesiviranomaiselle
(Confederación Hidrográfica del Norte), voi sisältyä valtiontukea.Koska yrityksellä näyttää olleen taloudellisia ongelmia muutamanvuoden ajan, verojen maksamatta jättämisen tarkoituksena on
ehkä ollut välttää yrityksen asettaminen selvitystilaan;
b)sosiaaliturvamaksut on jätetty maksamatta vuodesta 1991 alkaen.
Komission mielestä oli kyseenalaista, vastasivatko sosiaaliturva-
viraston kanssa tehdyt kaksi velkajärjestelysopimusta markkina-
olosuhteita;
i) 8 päivänä maaliskuuta 1996 päivätty sopimus, joka koskee
yhteensä 2,9 miljardin pesetan velkojen uudelleenjärjestelyähelmikuulta 1991 helmikuuhun 1995 ja jossa vuodesta 1996vuoden 2004 maaliskuuhun suoritettavan 96 kuukausimaksun
lakisääteiseksi korkokannaksi määrätään yhdeksän prosenttia;
ja!B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 3
ii) 7 päivänä toukokuuta päivätty sopimus, jonka mukaan
ensimmäinen vuosi on vapaavuosi ja 84 kuukausimaksunlakisääteinen korkokanta on yhdeksän prosenttia;
c)lailla 7/93 hyväksytty yhteensä miljardin pesetan takaus lainalle.
Komissio epäili, että lakiin 7/1993, jonka nojalla Cantabrianaluehallitus hyväksyi SNIACE:lle myönnetyn miljardin pesetansuuruisen takauksen, sisältyy valtiontuen piirteitä;
d)rakennettavaksi suunnitellun jätteenkäsittelylaitoksen rahoitusjär-
jestelyt. Komissio ei voinut todeta varmasti, että jätteenkäsittely-
laitoksen suunnitelmaa koskeviin rahoitusjärjestelyihin ei sisälly
tukea;
e)Torrelavegan kaupunginvaltuuston osittain peruuttamat 116
miljoonan pesetan velat. Komissio totesi, että Torrelavegan
kaupunginvaltuuston toteuttamat toimenpiteet näyttävät tosiasial-
lisesti vähentäneen yrityksen velkoja 116 miljoonalla pesetalla jaettä kaupunginvaltuuston ja yrityksen välinen ”erityissopimus”osoitti kaupunginvaltuuston käyttäneen harkintavaltaa, joten
asiaan voi sisältyä valtiontukea; ja
f)SNIACE:n ja palkkatakuurahasto Fogasan väliset sopimukset 1,
702 miljardin pesetan takaisinmaksusta, joka vastaa Fogasan
SNIACE:n puolesta maksamia työntekijöiden erääntyneitä palk-
koja:
Sopimuksenteko-
päiväVelkapääoma pese-
taaKorko pesetaaKorkokanta (la-
kisääteinen korko)Muut ehdot
5.11.1993 897 miljoonaa 465 miljoonaa 10 % 8 vuoden takaisinmaksuaika; kiin-
nitys SNIACE:n omaisuuteen
31.10.1995 229 miljoonaa 110 miljoonaa 9 % 8 vuoden takaisinmaksuaika; kiin-
nitys SNIACE:n omaisuuteen
(13) Komission mielestä oli kyseenalaista, vastasivatko edellä mainittujen
sopimusten ehdot markkinaolosuhteita.
IV KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET
(14) Huomautuksia saatiin yhdeltä jäsenvaltiolta (Yhdistynyt kuningas-
kunta), useilta yhteisön alueella toimivilta SNIACE:n kilpailijoiltasekä Kansainväliseltä raion- ja synteettikuitukomitealta (CIRFS).
Baijerin osavaltion talous-, liikenne- ja teknologiaministeriö toimitti
huomautuksensa kauan määräajan päättymisen jälkeen, joten kyseisiähuomautuksia ei voida ottaa huomioon tämän menettelyn yhteydessä.
(15) Viskoosikatkokuituja valmistava Säteri totesi havainneensa SNIACE:n
harjoittavan hyvän kauppatavan vastaista kilpailua erityisesti Italiassa,Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa ja Ranskassa. Laittomantuen ansiosta SNIACE oli voinut hinnoitella tuotteensa 10-20
prosenttia Säterin tuotteita halvemmiksi. Viskoosikatkokuituja valmis-
tava Svenska Rayon totesi SNIACE:n häirinneen viskoosikatkokuitu-markkinoita useiden vuosien ajan myymällä tuotteitaan keinotekoisenalhaisilla hinnoilla. Tämä oli vaikuttanut Svenska Rayonin toimintaan
erityisesti Italian markkinoilla.
(16) Nylstar ilmaisi olevansa huolestunut SNIACE:n aiheuttamasta kilpai-
lun vääristymisestä polyamiditekstiilifilamenttialalla, erityisesti Es-
panjan markkinoilla. Radici-yhtymään kuuluva Textil Finanz ilmaisi
olevansa myös huolissaan SNIACE:lle myönnetyn laittoman tuenmahdollisista vaikutuksista po lyamiditekstiilifilamenttilanka-alalla.
Bemberg viittasi SNIACE:n harjoittamaan hyvän kauppatavan vastai-
seen kilpailuun polyamiditekstiilifilamenttilanka-alalla erityisesti Ita-
liassa, Saksassa, Isossa-Britanniassa, Espanjassa, Ranskassa ja Sveit-sissä, koska SNIACE:n lankojen hinnat eivät vastaa nykyisiä
markkinaolosuhteita, mistä aiheutuu myyntitappioita ja sopimusten
menetyksiä.
(17) Courtaulds plc, Euroopan toiseksi suurin viskoosikatkokuidun tuottaja,
viittasi alalla vallitsevaan ylikapasiteettiin sekä kapasiteetin supista-
miseksi ja kustannusten vähentämiseksi viimeisen kymmenen vuodenaikana toteuttamiinsa toimiin, jotka olivat aiheuttaneet työpaikkojen!B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 4
menetyksiä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa ja Ranskassa.
Se totesi, että tekstiiliteollisuusyritysten siirtyminen alhaisempienkustannusten maihin oli vähentänyt pitkällä aikavälillä kuitujenteollista käyttöä Euroopassa 1,5-2 prosenttia vuodessa. Kyseisen
käytön oli korvannut lankojen, kankaiden ja vaatteiden tuonti lähinnä
Aasiasta ja Intiasta. Tämän seurauksena kapasiteetti oli Euroopassavähentynyt 687 000 tonnista vuonna 1980 355 000 tonniin vuonna1998. Pelkästään Courtaulds oli vähentänyt kapasiteettia 195 000
tonnilla viimeisten 20 vuoden aikana, vuonna 1997 Grimsbyn toimi-
paikassa toteutettu 30 000 tonnin vähennys mukaan luettuna. Courta-uldsin mielestä kauppaa koskevat tiedot osoittivat selvästi, että
SNIACE hinnoitteli tuotteensa kilpailijoitaan halvemmiksi. Se totesi,
että SNIACE:n hinnat Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa,Italiassa, Espanjassa, Ranskassa ja Belgiassa olivat ainakin 20prosenttia Courtauldsin keskihintoja halvemmat. Lisäksi se arveli,
että SNIACE:n tehdas on kokonsa puolesta kannattamaton.
(18) Lenzing AG:tä edustava asianajotoimisto, jonka alkuperäinen kantelu
oli johtanut menettelyn aloittamiseen, toisti näkemyksensä, jonka
mukaan kyseessä oli useita laittomia ja yhteismarkkinoille soveltu-
mattomia tukimuotoja. Se korosti erityisesti, että kyseiset toimenpiteetolivat harkinnanvaraisia eivätkä yleisiä, kuten Espanjan hallitus väitti.Lisäksi se toisti näkemyksensä, jonka mukaan SNIACE oli tukitoi-
menpiteiden avulla pidetty keinotekoisesti hengissä.
(19) CIRFS totesi edustavansa Euroopan tekokuituteollisuutta. Sen jäseniä
ovat 92 prosenttia viskoosikatkokuidun tuottajista ja 76 prosenttia
polyamiditekstiilifilamenttilankojen tuottajista (kaksi tärkeintä SNIA-CE:n valmistamaa kuitutyyppiä). Sen mielestä komission oli syytäsoveltaa valtiontukisääntöjä tiukasti. Se korosti, että yhteisön viskoo-
sikatkokuitumarkkinat ovat kypsät markkinat, joilla kulutus pitkällä
aikavälillä laskee. Se ennusti kulutuksen laskevan edelleen seitsemänprosenttia vuoteen 2002 mennessä. Eurooppalaiset valmistajat vähen-tävät edelleen kapasiteettia saadakseen sen vastaamaan paremmin
kysyntää. Lisäksi kapasiteetin käyttöaste oli epätyydyttävä ottaen
huomioon alan pääomavaltaisuuden: noin 81 prosenttia vuonna 1996 janoin 84 prosenttia vuonna 1997. Viskoosikatkokuidun tuottajien
tavoitteena oli tavallisesti vähintään 90 prosentin käyttöaste kohtuul-
lisen pääomatuoton saavuttamiseksi. Se arveli, että vuonna 1997kaikki viisi Euroopan yhteisön tuottajaa olivat harjoittaneet tappiollistaviskoosintuotantoa. CIRFS totesi, että myös polyamiditekstiilifila-
menttilanka-alalla pitkän aikavälin suuntaus oli laskeva: Markkina-
lähtöinen järkeistämis- ja rakenneuudistusprosessi, jolla kapasiteettipyrittiin saamaan paremmin kysyntää vastaavaksi, johti vähitellenkapasiteetin supistumiseen yhteisössä. Kapasiteetin käyttöaste oli
edelleen alle 90 prosenttia eli tyydyttävään tuottavuuteen vaadittavan
tason alapuolella.
(20) Yhdistyneen kuningaskunnan edustusto Euroopan unionissa yhtyi
näkemykseen, jonka mukaan tuen avulla SNIACE:a oli autettu
jatkamaan toimintaansa, mikä johtaa väistämättä työttömyyteenmuualla Euroopassa ottaen huomioon synteettikuituteollisuudessa
vallitseva ylikapasiteetti.
(21) Lisäksi Lenzing ja Courtaulds ilmaisivat olevansa sanomalehtiartik-
keleiden perusteella huolissaan siitä, että valtion säästöpankki Caja de
Cantabria oli myöntänyt SNIACE:lle uutta tukea tuotto-osuuden
sisältävän 2 000 miljoonan pesetan suuruisen lainan muodossa, jokaei vastannut tavanomaisia markkinaolosuhteita.
VESP ANJAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(22) Yleisesti Espanjan hallitus toisti näkemyksensä, jotka se oli esittänyt
ennen menettelyn aloittamista, erityisen sen että asiaan liittyvät eriviranomaiset olivat noudattaneet Espanjan lain mukaisia, verovelkoja
ja maksamattomia sosiaaliturvamaksuja koskevia tavanomaisia me-
nettelyjä eivätkä olleet millään tavalla suosineet kyseistä yritystä.
SNIACE on jättänyt ympäristöverot maksamatta vuodesta 1987
alkaen
(23) Espanjan hallitus totesi, että vesiviranomainen (Confederación Hid-
rográfica del Norte) alkoi vesilain (2 päivänä elokuuta 1985 annettu
laki 29/1985) ja sen toimeenpanomääräysten mukaisesti vuonna 1988!B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 5
arvioida niiden jäteverojen määrää, jotka vuoden 1987 ja sitä
seuraavien vuosien päästöjen perusteella kannettaisiin yksityishenki-löiltä ja yrityksiltä, jotka laskevat jätevesiä vastuullaan olevallevaluma-alueelle. Se julkaisi vuonna 1988 SNIACE:a koskevan arvion
n:o 282/1988, jossa yritykseltä kannettavien verojen määräksi saatiin
210 miljoonaa pesetaa sen tuotantoprosesseista vuonna 1987 aiheutu-neiden jätevesipäästöjen perusteella.
(24) Yritys teki Asturian alueen taloudellis-hallinnolliselle tuomioistuimel-
le (jäljempänä ”TEARA”) kyseistä arviota koskevan taloudellis-
hallinnollisen valituksen, jossa se asetti arvion laillisuuden kyseen-alaiseksi.
(25) Asetuksella 1999/1981 20 päivänä elokuuta 1981 hyväksyttyjen ja
vuonna 1988 voimassa olleiden taloudellis-hallinnollisiin valituksiin
sovellettavien menettelytapasääntöjen 81 artiklassa määrätään, että
kyseenalaiseksi asetettujen päätösten täytäntöönpanoa on lykättävä,mikäli valituksentekijä esittää taloustuomioistuimelle pankkitakauk-sen, joka kattaa velkojen maksun. Kyseisen määräyksen mukaisesti
SNIACE esitti TEARA:lle Banco Español de Créditon myöntämän
210 miljoonan pesetan takauksen; joka koski arviota n:o 282/1988.TEARA piti takausta riittävänä ja lykkäsi veroarvion täytäntöönpanoa,
kunnes valitusta koskeva päätös olisi tehty. Lopulta se päätti hyväksyä
SNIACE:n valituksen, kumota veroarvion seuraukset sekä palauttaayrityksen esittämän pankkitakauksen. Vesiviranomainen ei hyväksynytkyseistä päätöstä ja jätti muutoksenhakemuksen ylemmälle taloudellis-
hallinnolliselle tuomioistuimelle (jäljempänä ”TEAC”).
(26) Vuonna 1989 vesiviranomainen julkaisi vuotta 1988 koskevan arvion,
jossa SNIACE:n verovelaksi kyseisenä vuonna määriteltiin 315miljoonaa pesetaa (arvio n:o 271/89), ja edellisvuoden verotuksen
tapaan SNIACE teki TEARA:lle valituksen ja esitti Banco Español de
Créditon myöntämän takauksen, minkä seurauksena täytäntöönpanoalykättiin edellä mainittujen menettelytapasääntöjen mukaisesti. TEA-RA hyväksyi SNIACE:n valituksen samoin oikeudellisin perustein,
kumosi veroarvion n:o 271/89 ja edellisen tapauksen tapaan palautti
SNIACE:n esittämän pankkitakauksen. Vesiviranomainen puolestaanjätti kyseistä toista päätöstä koskevan muutoksenhakemuksen TE-AC:lle.
(27) TEAC yhdisti kyseiset kaksi muutoksenhakemusta ja teki 28 päivänä
marraskuuta 1990 niitä koskevan yhteisen päätöksen, jossa hyväksyt-
tiin ja vahvistettiin vuosia 1987 ja 1988 koskevien arvioiden (arviot n:o282/88 ja 271/89) laillisuus. Koska pankkitakaukset oli palautettu
SNIACE:lle TEARA:n aiempien päätösten mukaisesti, vesiviran-
omainen luovutti kyseiset kaksi arviota valtion verovirastolle (AgenciaTributaria del Estado) pakkoperintää varten.
(28) Huhtikuussa 1990 julkaistiin SNIACE:a koskeva jäteveroarvio n:o
421/90, jossa verovelaksi vuonna 1989 määriteltiin 525 miljoonaa
pesetaa ja josta se vuosia 1987 ja 1988 koskevien arvioiden tapaan teki
TEARA:lle valituksen ja esitti Banco Español de Créditon myöntämäntakauksen.
(29) Tällä kertaa (8 päivänä maaliskuuta 1991) TEARA päätti TEAC:n 28
päivänä marraskuuta 1990 tekemän päätöksen perusteella hylätä
yrityksen valituksen, vahvistaa arvion n:o 421/90 laillisuuden ja pitääitsellään pankkitakauksen, kunnes SNIACE:n jättämästä muutoksen-hakemusta olisi tehty päätös. Koska TEARA piti itsellään sille esitetyn
pankkitakauksen ja kun tuomioistuin oli hylännyt SNIACE:n muu-
toksenhakemuksen, Banco Español de Crédito siirsi vesiviranomaiselletakauksen kattamat 525 miljoonaa pesetaa sekä viivästyskorot.
(30) Espanjan hallitus korosti, että asetuksella 1999/1981 20 päivänä
elokuuta 1981 hyväksytyissä taloudellis-hallinnollisiin valituksiin
sovellettavissa menettelytapasäännöissä jätetään takauksen esittäminenvalituksentekijän harkintaan; takauksesta on se hyöty, että kun se onhyväksytty, kyseenalaiseksi asetetun päätöksen täytäntöönpanoa lykä-
tään, kunnes tuomioistuin on tehnyt valituksesta päätöksen.
(31) Espanjan hallituksen mielestä SNIACE:n oli kyseisessä tilanteessa
oikeudelliselta kannalta järkevää esittää pankkitakaukset kyseen-alaistaessaan vuosina 1988, 1989 ja 1990 annetut jäteveroarviot,koska arvioiden laillisuudesta ei ollut olemassa yhtenäistä käsitystä.
V oidaan kuitenkin olettaa, että SNIACE:n olisi ollut vaikeaa taivutella
pankkeja myöntämään takauksia sellaisten valitusten varalta, jotka!B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 6
todennäköisesti hylättäisiin, sen jälkeen kun TEAC päätti 28 päivänä
marraskuuta 1990, että arviot olivat laillisia ja vesiviranomainen olivaatinut maksettavaksi arviota n:o 421/90 koskevan takauksen (jonkaarvo oli 525 miljoonaa pesetaa sekä korot), joka oli ainoa takaajalta
perittävissä oleva takaus, koska kuten edellä todettiin, TEARA oli
palauttanut vuosia 1987 ja 1988 koskevat takaukset.
(32) Tämän vuoksi vuodesta 1991 lähtien julkaistuihin arvioihin ei liitetty
takausta eikä perintämenettelyä lykätty, vaikka TEARA:lle jätettiinkinniitä koskevat valitukset; vapaaehtoisen maksuajan päätyttyä kutakin
tapausta koskevat arviot luovutettiin valtion verovirastolle pakkope-
rintää varten.
(33) Espanjan viranomaisten mukaan SNIACE:lle on kertynyt velkaa
seuraavasti (pesetoina):
(ESP)
Kausi Velkapääoma Lisämaksu Peritty Korko Yhteensä
1987 210 000 000 42 000 000 54 129 095 167 318 219 473 447 314
1988 315 000 000 63 000 000 31 254 644 250 977 329 628 977 3291990 525 000 000 105 000 000 400 172 260 1 030 172 2601991 525 000 000 105 000 000 339 761 301 969 761 3011992 525 000 000 105 000 000 263 470 890 893 470 8901993 525 000 000 105 000 000 200 327 055 830 327 0551994 525 000 000 105 000 000 147 323 630 777 323 6301995 525 000 000 105 000 000 89 415 411 719 415 411
Yhteensä 3 675 000 000 735 000 000 85 383 739 1 858 766 095 6 354 149 834
(34) Viivästyskorko on laskettu 1 päivään maaliskuuta 1998 asti. Korko
lasketaan kunkin vuoden virallisen korkokannan mukaan maksuneräpäivästä lukien; korko on maksettava velan takaisinmaksun
yhteydessä.
(35) Kaikki SNIACE:n maksettavana olleista ja va ltion veroviraston
perittäväksi annetuista jätehuoltoveroista aiheutuvat velat ovat nyt
pakkoperintämenettelyn kohteena yleisten perintämääräysten III osanmukaisesti (20 päivänä joulukuuta 1990 annettu kuninkaallinen asetus
1684/1990 sellaisena kuin se on muutettuna 24 päivänä maaliskuuta
1995 annetulla kuninkaallisella asetuksella 448/1995).
(36) Maksuja koskevassa pakkoperintämenettelyssä on nyt edetty ulosmit-
tausvaiheeseen (embargo). Tämä tarkoittaa sitä, että on toteutettuvelallisen tavaroihin ja omistusoikeuksiin liittyviä ulosmittaustoimen-piteitä, joilla pyritään saamaan perityksi kokonaisvelan suuruinen
määrä.
(37) Rahasummien ja lyhytaikaisten luottojen ulosmittauksesta saadut varat
on jo käytetty velkojen maksuun ja ne sisältyvät edellä olevanvelkataulukon sarakkeeseen ”Peritty”. Pakkoperintämenettelyn seuraa-va vaihe on pakkotäytäntö, joka toteutetaan huutokauppaamalla
julkisesti kiinteää omaisuutta, SNIACE:lle kuuluva ja ulosmittauksen
kohteena oleva tehdas koneineen ja laitteineen mukaan luettuna.
(38) Espanjan viranomaiset ovat todenneet, että SNIACE:lta ulosmitattua
kiinteää omaisuutta koskeva pakkotäytäntö aiheuttaa sekä yrityksentilanteesta että ulosmitatun omaisuuden luonteesta johtuvia ongelmia:
a) Tontti, jolla ulosmitattu tehdas, koneet ja laitteet sijaitsevat, on
virallisesti luokiteltu teollisuuden käyttöön tarkoitetuksi kiinteis-
töksi, ja sekä tehdas että koneet ja laitteet on suunniteltu
SNIACE:n toimintaa varten. Tämän vuoksi myyntimahdollisuudetovat hyvin rajoitetut, koska kiinteistöä voidaan käyttää ainoastaanteollisiin tarkoituksiin ja koska tehtaan muuntaminen muuhun
toimintaan sopivaksi tulisi liian kalliiksi. Lisäksi kiinteistöön on
tehty useiden pankkien kanssa yli 5 000 miljoonan pesetanarvoiset kiinnitykset sen seurauksena, että SNIACE:lle myönnet-
tiin liiketaloudellisia lainoja ennen jätehuoltoverovelkojen takai-
sinmaksua koskevien menettelyjen aloittamista. Kyseiset kiinni-tykset, jotka tehtiin ennen ulosmittausta, pysyisivät voimassa, jos!B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 7
kiinteä omaisuus myytäisiin, mikä pienentää myyntimahdolli-
suuksia merkittävästi.
b) SNIACE:n kauppa käy hyvin ja sillä on paljon työntekijöitä.
Tehtaan, koneiden ja laitteiden myyminen merkitsisi erittäin
todennäköisesti tuotannon lopettamista ja yrityksen sulkemista.
Tämä puolestaan johtaisi uusiin velkoihin maksamattomienpalkkojen ja työsopimusten mitätöimisestä maksettavien korvaus-ten vuoksi. Vaikka SNIACE:n kiinteälle omaisuudelle löytyisikin
ostaja, myyntivoitto käytettäisiin palkkaluottojen maksamiseen,
koska ne ovat Espanjan säädösten mukaan ensisijaisia veroviran-omaisille maksettaviin määriin nähden.
c) Yrityksen kiinteän omaisuuden ulosmittaukseen johtaneet velat
ovat parhaillaan useiden hallinnollisten ja oikeudellisten menet-
telyjen kohteena eivätkä siten ole yksiselitteisiä. Vaikka pakko-täytäntöä ei ole lykätty, koska SNIACE ei ole esittänyttuomioistuimille takausta, veroviranomaisten on ainakin toimitta-
va varovaisesti ennen kiinteän omaisuuden myyntiin ryhtymistä,
sillä kyseessä on peruuttamaton toimenpide, joka voidaanmitätöidä, jos tuomioistuimet tekevät SNIACE:n kannalta myön-
teisen päätöksen. Varovaisuus onkin tähän asti ollut tyypillistä
tämänkaltaisiin tapauksiin liittyvässä hallinnollisessa toiminnassa.Veronmaksajien oikeuksia ja velvollisuuksia koskevassa, 26päivänä helmikuuta 1998 annetussa laissa käsitellään nimenomaan
tätä seikkaa ja osoitetaan jälleen kerran, kuinka harkiten
veroviranomaisten olisi toimittava tehdessään peruuttamattomiapäätöksiä sellaisista veroveloista, joita ei ole tarkkaan määritelty.Tällä säännöllä, joka tuli voimaan 19 päivänä maaliskuuta 1998,
annetaan veroviranomaisille valtuudet myydä ulosmitattua omai-
suutta vain silloin kun ulosmittauksen perusteena olevan velanmaksu on taattu. Verovelan maksun varmistamiseksi toteutettujenvaltion veroviraston toimenpiteiden osalta Espanjan viranomaiset
korostavat, että tässä tapauksessa valtion verovirasto on toteuttanut
kaikki lain mahdollistamat toimenpiteet. Luotot ja omistus-oikeudet on ulosmitattu, samoin tehdas sekä yrityksen toiminnassa
käytetyt koneet ja laitteet.
(39) Espanjan viranomaisten mukaan velan perimää koskevan pakko-
käytäntömenettelyn aikana ilmenneet ongelmat ovat johtaneet keskus-teluihin yrityksen ja SNIACE:n maksamatta jättämien jätehuoltovero-
jen perimisestä vastaavan vesiviranomaisen välillä; keskusteluilla on
pyritty löytämään verovelan maksulle neuvotteluratkaisu yleistenperintämääräysten lykättyjä maksuja ja erissä suoritettuja maksujakoskevien sääntöjen mukaisesti. Parhaillaan keskustellaan erissä
suoritettavien maksujen ehdoista ja SNIACE:lta edellytettävistä
takuista.
(40) Espanjan viranomaiset korostivat, että vaikka yrityksen kanssa
keskustellaan maksujen suorittamisesta erissä, tätä vaihtoehtoa ei
välttämättä toteuteta; keskustelujen lopputulos riippuu asian kannalta
merkityksellisistä, varsinkin takauksia koskevista oikeudellisista vaa-timuksista.
Sosiaaliturvamaksut on jätetty maksamatta vuodesta 1991 alkaen
(41) Espanjan hallitus totesi, että maksamatta jätetyistä sosiaaliturvamak-
suista muodostuvasta velasta oli tehty kuninkaallisella asetuksella1637/1995 6 päivänä lokakuuta 1995 hyväksyttyjen sosiaaliturvamak-
sujen kantoa koskevien yleisten määräysten 40 artiklan ja sitä
seuraavien artiklojen (Espanjan valtion virallinen lehti 24.10.1995)mukainen uusi velkajärjestelysopimus: 30 päivänä syyskuuta 1997päivätty sopimus, joka koskee helmikuun 1991 ja helmikuun 1997
välisenä aikana syntyneen yhteensä 3 510 387 323 pesetan suuruisen
velan uudelleenjärjestelyä sekä 615 056 349 pesetan suuruisia lisä-maksuja ja jossa määritellään 120 kuukausierän ehdot, joiden mukaan
kahtena ensimmäisenä vuotena maksetaan 7,5 prosentin lakisääteinen
korko ja sen jälkeen velka maksetaan vuotuisen koron noustessakolmannesta vuodesta kymmenenteen vuoteen seuraavasti: 5, 5, 10, 10,15, 15, 20 ja 20 prosenttia.
(42) Huhtikuuhun 1998 mennessä SNIACE oli maksanut sosiaaliturvamak-
suja 216 118 863 pesetan arvosta uuden maksujenlykkäyssopimuksen
mukaisesti.!B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 8
(43) Espanjan hallitus totesi, että kyseeseen uuteen velanmaksun lyk-
käykseen sisältyy edellä mainitussa 8 päivänä maaliskuuta 1996tehdyssä ja 7 päivänä toukokuuta 1996 myönnetyllä lykkäyksellämuutetussa sopimuksessa tarkoitettu velka; kyseinen sopimus julistet-
tiin mitättömäksi maksuaikataulun mukaisten erien maksamatta
jättämisen vuoksi, koska yritys ei ollut suorittanut vastaavia summia.
(44) Espanjan hallitus toisti, että yleinen sosiaaliturvavirasto oli noudatta-
nut voimassa olevia sääntöjä ja määräyksiä eikä sen voida katsoatoimillaan myöntäneen valtiontukea. Kyseisiä sääntöjä ja määräyksiä
sovelletaan yleisesti kaikkiin asetetut edellytykset täyttäviin yrityksiin
eivätkä ne koske tiettyjä yrityksiä tai toimitiloja. Sosiaaliturvaviran-omaiset olivat noudattaneet sosiaaliturvamaksujen perintää koskevissayleisissä määräyksissä määrättyä menettelyä toteuttaessaan SNIA-
CE:en kohdistuvia perintätoimia.
(45) Espanjan hallitus korosti, että velanmaksun lykkäys on sallittu yleisenä
toimenpiteenä eikä päätös perustu viranomaisten harkintavaltaan.Lykkäystä koskevasta menettelystä määrätään sosiaaliturvamaksujen
kantoa koskevien kuninkaallisella asetuksella 1637/1995 6 päivänä
lokakuuta 1995 hyväksyttyjen yleisten määräysten 40, 41, 42 ja 43artiklassa. Kyseisten määräysten mukaan maksamattomista sosiaa-liturvamaksuista muodostuvaa velkaa voidaan velallisen pyynnöstä
lykätä tai se voidaan maksaa erissä, jos velallisen taloudellinen tilanne
estää häntä maksamasta velkaansa (40 artikla). Toisin sanoen lykkäysmyönnetään, jos yritys sitä pyytää ja jos yritys täyttää määräyksissäasetetut edellytykset. Lykkäyspäätökset ovat sosiaaliturvajärjestelmään
liittyvien velkojen perinnän kannalta myönteisiä, sillä muunlainen
menettely johtaisi kyseisen yrityksen sulkemiseen, jolloin velantakaisinmaksusta ei olisi minkäänlaisia takeita.
(46) Espanjan hallitus totesi lisäksi, että taatakseen velanmaksun yritys
tarjoutui tekemään Torrelavegan kaupungissa sijaitsevaan tehtaaseen
sekä sen koneisiin ja laitteisiin ensimmäisen kiinnityksen, jonka
saajina olivat yleinen sosiaaliturvavirasto ja palkkata kuurahasto
Fogasa yhdessä. American Appraisal España SA:n 31 päivänä
joulukuuta 1996 tekemän arvion mukaan kyseisen omaisuuden
reaaliarvo oli 25 580 000 000 pesetaa. Koska vakuuden täydenoikeusvaikutuksen varmistamiseksi tarvittavat toimenpiteet olivathyvin monimutkaisia ja vaivalloisia, SNIACE pyysi jatkamaan
takauksen esittämiselle asetettua määräaikaa. Yleisen sosiaaliturvavi-
raston pääjohtaja hyväksyi 19 päivänä joulukuuta 1997 määräajanpidennyksen 22 päivänä helmikuuta 1996 annetun määräyksen 21artiklan mukaisesti korkeintaan kuudeksi kuukaudeksi, minä aikana
yleisen sosiaaliturvaviraston julkaisemia takavarikointipäätöksiä ei
pantaisi täytäntöön.
(47) Koska edellä mainituista ongelmista ei päästy eroon eikä yritys
kyennyt määrittelemään täsmällisesti viimeisen maksuerän suoritus-päivää pidennetyn määräajan kuluessa, yritys pyysi ”vakuuden
korvaamista” sen varmistamiseksi, että takavarikointipäätöksiä ei
pantaisi täytäntöön. Espanjan viranomaisten mukaan parhaillaantutkitaan, kattaisiko uusi vakuus lykätyn velan riittävässä määrin.
(48) Espanjan viranomaisten mielestä lykkäystä ei voida pitää yritykselle
myönnettynä valtiontukena, koska velanmaksuehdot, lykkäyksen
myöntämispäivänä voimassa olleen korkokannan mukaisesti perittävä
korko mukaan luettuna, ovat Espanjan lainsäädäntöön sisältyvienyleisesti sovellettavien ja pakollisten sääntöjen mukaisia.
(49) Espanjan viranomaiset katsoivat kuitenkin 24 päivänä kesäkuuta 1998
päivätyssä kirjeessä, että niiden kanta ei ollut ristiriidassa kantelijan
näkemyksen kanssa, jonka mukaan velan lykkäys on tapauskohtaisentutkinnan jälkeen toteutettava. harkinnanvarainen valtion toimenpide;vaikka ne myöntävätkin, että yleistä sosiaaliturvaa koskevan lain 20
artiklassa käytetään sanaa ”podrán” (voi) viitattaessa viranomaisen
valtuuksiin myöntää lykkäystä maksamattomista sosiaaliturvamaksuis-ta muodostuvan velan maksamiseen, viranomaisella voitaisiin katsoaolevan Espanjan viranomaisten näkemyksen mukaisesti harkintavaltaa
ainoastaan tulkitsemalla artiklaa täysin kirjaimellisesti. Espanjan
viranomaisten mielestä harkinnanvarainen ei tarkoita mielivaltaista,jolloin lakia sovellettaisiin samanlaisiin tilanteisiin ennalta arvaa-mattomasti ja epäyhtenäisesti. Todellisuudessa yritykset pyytävät
lykkäystä, koska niiden taloudellinen tilanne estää niitä maksamasta
velkojaan, ja mikäli ne täyttävät voimassa olevan lainsäädännön!B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 9
mukaiset edellytykset (mikä tietenkin merkitsee tapauskohtaista
tutkimista), niille myönnetään lykkäys. Tässä yhteydessä Espanjanviranomaiset pitävät kyseistä toimenpidettä yleisenä käytäntönä jakatsovat, että kaikkiin tapauksiin sovelletaan samoja arviointiperustei-
ta.
(50) Lopuksi Espanjan hallitus toteaa olevansa edelleen sitä mieltä, että
lykkäysten myöntämisellä suojellaan sosiaaliturvajärjestelmää velko-jen perinnän osalta paremmin kuin muilla toimenpiteillä, jotkajohtaisivat yritysten sulkemiseen, jolloin olisi täysin mahdotonta periä
kaikkia velkoja tai edes suurinta osaa veloista. Tämän vuoksi etusijalle
asetetaan menetelmä, joka on sosiaaliturvajärjestelmän kannaltakaikkein edullisin.
Lailla 7/93 hyväksytty yhteensä miljardin pesetan takaus
(51) Espanjan hallitus piti kiinni näkemyksestään, jonka mukaan kyseessä
ei ole tuki, koska lainan takausta ei koskaan virallistettu. Se toisti, että
16 päivänä syyskuuta 1993 annetun lain n:o 7/1993 2 artiklassaainoastaan annetaan aluehallitukselle valtuudet myöntää SNIACE:lle
miljardin pesetan takaus. Tätä ei kuitenkaan toteutettu, koska laissa
asetettiin tiukat edellytykset, jotka oli täytettävä, jotta aluehallitusvoisi myöntää takauksen, ja jotka eivät toistaiseksi olleet täyttyneet.Näin ollen takausta ei ollut myönnetty eikä pantu täytäntöön. Sitä
paitsi yritys ei ollut edes pyytänyt sitä. Espanjan hallitus toisti, että
ennen takauksen mahdollista virallistamista se ilmoittaisi asiastaetukäteen Euroopan komissiolle.
(52) Espanjan hallitus lisäsi, että Espanjan yksityisoikeudessa (kauppa-
oikeudellisen säädöskokoelman 440 artikla ja siviilioikeudellisen
säädöskokoelman 1822-1856 artikla) takaus määritellään muodolli-
seksi liiketoimeksi: jos takausasiakirjaa ei toimiteta sille, jonka onmäärä ottaa vastuulleen riski, takausta ei ole olemassa eikä sillä luodamitään oikeuksia eikä velvollisuuksia. Takaus on enemmän kuin vain
aikomuksen ilmaus. Jotta kyseessä oleva takaus pantaisiin täytäntöön,
seuraavien edellytysten on täytyttävä:
a) lain 7/1993 määräysten noudattamista koskeva vahvistus;b) laadittavaa takausasiakirjaa koskeva oikeudellinen lausunto;c) yleinen tilintarkastuskertomus;d) aluehallituksen talous- ja veroministerin myöntämää takausta
koskeva ehdotus;
e) takausta koskeva aluehallituksen hyväksyntä;f) takausasiakirjan laatiminen.
Rakennettavaksi suunnitellun jätteenkäsittelylaitoksen rahoitus-
järjestelyt
(53) Espanjan hallitus totesi, että käsittelylaitoksen rakentamista suunni-
tellaan osana Besaya-joen yhteistä vedenkäsittelysuunnitelmaa eikäainoastaan SNIACE:n käyttöön, mutta että hanke on vasta suunnitte-luvaiheessa.
(54) Yritys on jo toteuttanut toimenpiteitä jätteenkäsittelylaitoksen käyt-
töön ottamiseksi. Yrityksen Besaya-jokeen laskemien päästöjen
käsittely liittyy Saja-Besaya-altaan puhdistamista koskevan yleissuun-nitelman mukaisesti toteutettuihin toimenpiteisiin; kyseinen allas onjulistettu kansalliseksi suojelukohteeksi ja se on parhaillaan teknisen
arvioinnin kohteena. Ennen tämän vaiheen loppuun saattamista on
mahdotonta määritellä, millaisia toimenpiteitä lopulta edellytetäänpäästöjä Besaya-jokeen laskevilta yrityksiltä.
(55) Saja-Besaya-altaan puhdistamista koskevan yleissuunnitelman mukai-
sesti toteutettujen teknisten tutkimusten perusteella teollisuusyritysten,
SNIACE mukaan luettuna, on käsiteltävä itse jätevesipäästönsä niiden
syntypaikassa, ja käsitellyt jätevedet voidaan laskea jätevesijärjestel-mään noudattaen päästöjä koskevissa määräyksissä asetettuja enim-mäismääriä, jolloin peritään sallitun ympäristökuormituksen mukaiset
käyttömaksut. Ehdotus kaiken teollisuuden tuottaman jät eveden
käsittelystä kunnalliseen jätevedenpuhdistamoon kuuluvassa erillisessä!B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 10
käsittelylaitoksessa on hylätty kyseisen vaihtoehdon monimutkaisuu-
den vuoksi.
(56) Espanjan viranomaiset lisäsivät 16 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyssä
kirjeessä, että SNIACE oli jo aloittanut jätevedenpuhdistamoonliittyvät hankinnat ilman minkäänlaista julkista tukea ja näin ollen eiole olemassa konkreettisia suunnitelmia tämäilkaltaisen tuen myöntä-
miseksi.
Torrelavegan kaupunginvaltuuston osittain peruuttamat 116 mil-
joonan pesetan velat
(57) Espanjan viranomaiset totesivat, että Torrelavegan kaupunginvaltuusto
oli toiminut kaikin tavoin valtuuksiensa mukaisesti ja Espanjan lainmukaan mainitun veromäärän poistaminen ei ole sama kuin velan
peruuttaminen.
(58) Torrelavegan kaupunginvaltuusto ei ollut osallistunut maksumenette-
lyn lykkäyksen osana lokakuussa 1996 tehtyyn velkojien sopimukseen
vaan oli tehnyt erillisen, peruuttamista (quita) ja lykkäystä (espera)koskeviin Espanjan verosäädöksiin perustuvan erityissopimuksen, jolla
se suostui samoihin myönnytyksiin kuin yksityiset velkojat. Toisin
sanoen se suostui velkojien sopimuksessa määrättyyn velkamääränvähentämiseen ja maksuajan pidennykseen sekä velan maksamiseenerissä viiden vuoden aikana, johon sisältyi velkojien sopimuksen
mukainen maksuvapaa aika ja korkokanta. Erityissopimuksen allekir-
joittamisella oli ainoastaan tarkoitus varmistaa, että SNIACE maksaaverovelkansa kaupungin viranomaisille, koska peruutetuille veloille eiollut esitetty minkäänlaista takausta eikä käytettävissä ollut rasitukse-
tonta omaisuutta. Sopimus oli kaikin puolin yleisen verolain 129
artiklan 4 kohdan mukainen.
(59) Espanjan viranomaisten mukaan Espanjan konkurssilainsäädännössä
tehdään selkeä ero velan peruuttamisen sekä velan määrän vähentä-misen ja maksuajan pidennyksen välillä. Velka voidaan peruuttaa vain
lailla, jolloin kyseessä on yleensä katastrofitilanne, jonka vuoksi on
tarkoituksenmukaista myöntää vapautus veroista. Velan määräävähennetään ja maksuaikaa pidennetään vain velan tai ainakin senosan takaisinsaamisen varmistamiseksi, ja kyseisiin keinoihin turvau-
dutaan vain konkurssimenettelyn yhteydessä, kun perintätoimet eivät
ole mahdollisia, koska kiinnitysten velkojilla (Banco Español deCrédito) on kiistämätön etusija niillä olevan kiinteistöä ja rakennuksiakoskevan pan ttioikeuden vuoksi, kuten tarkasteltavana olevassa
tapauksessa.
(60) Espanjan viranomaiset toimittivat komissiolle jäljennöksen 15 päivänä
joulukuuta 1997 tehdystä Torrelavegan kaupunginvaltuuston päätök-
sestä n:o 4358/97, jossa muun muassa todetaan, että SNIACE:nverovelka kyseisenä päivänä koostui 216 245 424 pesetan velkapää-
omasta ja 37 523 859 pesetan suuruisesta vuoden 1996 elinkeinove-
rosta, joihin voidaan lisätä lisämaksut ja lakisääteiset korot. Ulos-ottoteitse varmistettiin 10 193 800 pesetan takaisinsaaminen; ja noin45 000 000 pesetan korvaus on odotettavissa; yleisen verolain 73
artiklan mukaan omaisuusverolla on erityisasema epäsuoran laillisen
kiinnityksen tapauksessa.
(61) Espanjan viranomaiset korostivat, että velkojen vapauttaminen liittyy
veroarvioihin, jotka eivät kuulu ensisijaisten vaateiden tai aiempienulosmittausten piiriin ja jotka elinkeinoveron (Impuesto sobreActividades Económicos, IAE) tapaan olisi voitu ja olisi pitänyt
peruuttaa, koska ne perustuvat koko vuoden toimintaan (mikä ei ollut
mahdollista vuosina 1995 ja 1996, jolloin yritys oli suljettu useitakuukausia):
(ESP)
Vesi- ja jätehuolto 4. vuosineljännes 1994 3 808 525
Vesi- ja jätehuolto 1. vuosineljännes 1995 1 230 231Vesi- ja jätehuolto 2. vuosineljännes 1995 1 410 205Vesi- ja jätehuolto 3. vuosineljännes 1995 1 205 407Vesi- ja jätehuolto 4. vuosineljännes 1995 1 217 353Elinkeinovero 1995 37 854 610Lisämaksut pakkoperinnästä 24 837 978!
B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 11
(ESP)
Vesi- ja jätehuolto 1. vuosineljännes 1996 1 254 510
Vesi- ja jätehuolto 2. vuosineljännes 1996 1 404 795Tieliikennemaksu 1996 6 700Elinkeinovero 1996 37 523 859Elinkeinoveron välitön arviointi 1995 4 449 635
Yhteensä 116 197 108
(62) Espanjan hallituksen mukaan 116 miljoonan pesetan suuruisesta
velasta vapauttamista ei voida pitää välittömänä tai välillisenä tukena,koska kaupunginvaltuuston päätös tavallaan rajoittui niihin velkoihin,joita ei voitu periä ja joista osa (kuten vuosien 1995 ja 1996
elinkeinoveroa koskevat arviot ja lisämaksut pakkoperinnästä) on
osittain peruutettava, koska arviointi suoritettiin vuoden täysimittaisentoiminnan perusteella, vaikka yritys ei toiminut juuri lainkaan vuosina1995 ja 1996. Elinkeinovero on vero, jonka verokannan keskushallinto
määrittää ja joka perustuu kokopäivätoimiseen elinkeinon harjoitta-
miseen. Espanjan hallitus perustaa siis näkemyksensä oletukseentäysilukuisesta henkilöstöstä ja täysimääräisestä energiankulutuksestayrityksen normaalin toiminnan tason mukaisesti. Tosiasiallisesti
tuotanto oli keskeytyksissä kyseisenä ajankohtana, ja kumpaakin
vuotta koskevat määrät olisi peruutettava ilman eri toimenpiteitä.
(63) Näin ollen velkojen vapauttamisesta tehdyssä sopimuksessa mainittu
kokonaismäärä, 100 216 447 pesetaa, vastasi niitä velkoja, joita eivoitu periä: elinkeinoveroa, jonka kannolle ei ollut perusteita, jalisämaksuja, jotka olivat vapauttamisen kohteena olevaan tosiasialli-
seen verovelkaan liittyvä kirjanpitoerä, joten kyseistä erää voidaan
pitää ainoastaan kirjanpidollisena tietona, jolla ei ole mitäänkäytännön vaikutuksia.
(64) Jäljelle jäävät määrät eli vesi- ja jätehuoltomaksut, perustuvat myös
huomattavan virheellisiin laskelmiin, koska ainakin jätehuoltomaksuon laskettu täysimittaisen taloudellisen toiminnan perusteella, mikä eipidä paikkaansa vuosien 1994, 1995 ja 1996 osalta. Kyseiset arviot
korvataankin uusilla, todelliseen toiminnan tasoon perustuvilla ar-
vioilla. Vuosien 1995 ja 1996 elinkeinoveroa koskevat arviot,arvoltaan 79 497 353 pesetaa, olivat siten täysin epärealistisia, ja ne
on sen vuoksi peruutettava osittain.
(65) Loppua päätökseen sisältyvästä velasta ei voida periä lainkaan
pakkoperintämenettelyin, koska sillä ei ole etuoikeusasemaa, ja
kaupunginvaltuuston päätöksellä ei näin ollen käytännössä ole
vaikutusta yritykseen, koska päätös koskee määriä, joita ei voidaperiä, sekä määriä, jotka oli peruutettava, koska yritys ei harjoittanuttodellista taloudellista toimintaa.
(66) Espanjan viranomaiset päättelivät, että Torrelavegan kaupungin viran-
omaiset toimivat yksinkertaisesti suojellakseen taloudellisia etujaantehokkaasti ja tekivät kaikkensa periäkseen takaisin SNIACE:n velan.
Niiden toteuttamat toimenpiteet ovat olleet kaikilta osin lainmukaisia
eikä niistä ole missään vaiheessa seurannut Torrelavegan kaupunginvarojen vähenemistä; niihin ei myöskään voida katsoa sisältyvänvälitöntä tai välillistä tukea SNIACE:lle, koska veloista vapauttaminen
rajoittui määriin, joita ei tosiasiallisesti voitu periä takaisin useista eri
syistä.
SNIACE:n ja palkkatakuurahasto Fogasan väliset sopimukset
1,702 miljardin pesetan takaisinmaksusta, joka vastaa Fogasan
SNIACE:n puolesta maksamia työntekijöiden erääntyneitä
palkkoja
(67) Espanjan hallitus toisti, että Fogasa maksaa konkurssin tehneiden tai
muuten vakavissa vaikeuksissa olevien yhtiöiden työntekijöille suorit-
tamatta olevat palkat ja palkanlisät. Kyseiset etuudet maksetaan
työntekijöille eli palkkatakuuseen ovat oikeutettuja ainoastaan työnte-kijät eikä sen piiriin kuulu tuen tai lainojen myöntäminen yrityksille,joilla on palkkoihin liittyviä velkoja. Sopimuksia palkkatakuurahaston
maksamien määrien takaisinmaksusta säännellään 20 päivänä elokuuta
1985 annetulla ministeriön määräyksellä, johon nimenomaisesti!B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 12
sisältyy palkkatakuurahaston mahdollisuus tehdä sopimus maksujen
lykkäyksestä ja erissä maksamisesta noudattaen määräyksensä annet-tuja säännöksiä.
(68) Fogasa teki SNIACE:n kanssa kaksi takaisinmaksusopimusta 6 päivänä
maaliskuuta 1985 annetun kuninkaallisen asetuksen 505/85 32 artiklantäytäntöönpanosta 20 päivänä elokuuta 1985 annetun määräyksen
mukaisesti:
a) päivätty 5 päivänä marraskuuta 1993
Kokonaismäärä mukaan lukien korko: 1 362 708 700 pesetaaMaksuaika: kahdeksan vuottaMaksuerien väli: kuusi kuukauttaKorkokanta: kymmenen prosenttia, joka oli täytäntöönpanosta 20
päivänä elokuuta 1985 annetun määräyksen mukainen lakisää-
teinen korko vuonna 1993
Vakuus: kiinnitys omaisuuteen
b) päivätty 31 päivänä lokakuuta 1995
Kokonaismäärä mukaan lukien korko: 339 459 878 pesetaaMaksuaika: kahdeksan vuottaMaksuerien väli: kuusi kuukauttaKorkokanta: yhdeksän prosenttia, joka oli täytäntöönpanosta 20
päivänä elokuuta 1985 annetun määräyksen mukainen lakisää-
teinen korko vuonna 1995
Vakuus: kiinnitys omaisuuteen
(69) Kesäkuuhun 1998 mennessä yritys oli maksanut kyseisten kahden
sopimuksen mukaisesti 186 963 594 pesetaa.
(70) Espanjan viranomaisten mielestä sopimuksiin ei sisälly yleisen
budjettilain tarkistetun toisinnon 81 artiklan määritelmän mukaista
valtion myöntämää tukea tai avustusta, toisin sanoen julkisten varojen
vapaata myöntämistä julkisille tai yksityisille henkilöille tai elimilleyhteiskunnallisesti merkittävän toiminnan edistämiseksi tai yleishyö-
dyllisen tavoitteen saavuttamiseksi taikka yleisemmin jonkinlaisena
valtion talousarviosta tai jonkin itsehallinto elimen talousarviostamyönnettävänä ja maksettavana avustuksena tai tukena taikkakokonaan tai osittain Euroopan unionin varoin rahoitettuna avustuk-
sena tai tukena. Pikemminkin kyseessä on luotto, johon kyseinen elin
on oikeutettu yritysten osalta etuuksien saaneiden työntekijöidenoikeuksien ja toimien korvaamisen perusteella.
(71) Lopuksi Espanjan hallitus esitti, että kyseisiä sääntöjä ja määräyksiä
sovelletaan yleensä kaikkiin asetetut edellytykset täyttäviin yrityksiineivätkä ne koske ainoastaan tiettyjä yrityksiä tai toimialoja. Fogasa
maksaa työntekijöille suorittamatta olevat määrät muttei suorita mitään
maksuja kyseisille yrityksille, koska se on kiellettyä voimassa olevanlainsäädännön nojalla.
(72) Menettelyyn kuuluvien tutkimusten kohteena olevien kysymysten
lisäksi Espanjan hallitus otti kantaa kolmansien esittämiin huomau-tuksiin, joiden mukaan ilmoitettuun Caja Cantabrian SNIACE:lle
myöntämään 2 000 miljoonan pesetan lainaan sisältyisi valtiontukea.
Se kumosi väitteet ja totesi muun muassa, että Caja on yksityis-oikeuden piiriin kuuluva luottolaitos, jonka on tehtävä investointi-
päätöksensä kannattavuus- ja vakavaraisuusperusteiden nojalla. Tässä
vaiheessa käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoo,että Caja Cantabrian myöntämä väitetty tuki ei kuulu menettelynsoveltamisalaan. Se pitää kuitenkin mahdollisena, että lainaan sisältyy
tukea, ja pidättää itselleen oikeuden jatkaa asian tutkimusta tämän
menettelyn ulkopuolella.
VI VÄITETYN TUEN ARVIOINTI
(73) Komission on ensin määriteltävä, sisältyykö menettelyn kohteena
oleviin eri toimenpiteisiin EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1
kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua
valtiontukea. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio arvioitilanteen seuraavasti.!B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 13
(74) SNIACE on yksi yhteisön viidestä viskoosikuitujen valmistajasta. Sen
tuotteilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä, ja valmistajienkesken käydään kilpailua. Viskoosikuiduilla (CN-koodi 5504 10 00)EU:n sisällä käytävän kaupan volyymi oli noin 101 000 tonnia vuonna
1997. SNIACE:n toimiala on taantuva, minkä vuoksi jotkut sen
kilpailijoista ovat järkeistäneet kapasiteettiaan. Kyseisten kuitujentuotanto ETA:n alueella laski 760 000 tonnista vuonna 1992 684 000tonniin vuonna 1997 (kymmenen prosentin lasku), ja kulutus laski 11
prosenttia kyseisenä ajanjaksona. Keskimääräinen kapasiteetin käyt-
töaste kyseisenä ajanjaksona oli noin 84 prosenttia, mikä on alhainenottaen huomioon alan pääomavaltaisuus. Espanjan markkinoiden
lisäksi SNIACE on perinteisesti toimittanut tuotteitaan Euroopan
markkinoille, varsinkin Italiaan ja Ranskaan. Lisäksi SNIACEvalmistaa synteettikuituja, tarkemmin sanottuna polyamidifilamentti-lankaa. Kyseinen ala kärsii huomattavasta ylikapasiteetista, ja
keskimääräinen kapasiteetin käyttöaste vuosina 1995-1997 oli vain
76 prosenttia.
SNIACE on jättänyt ympäristöverot maksamatta vuodesta 1987
alkaen
(75) Vuosien 1987-1995 ympäristöveroista, lisämaksuista ja koroista
kertyneiden maksamattomien velkojen kokonaismäärä näytti 1 päivään
maaliskuuta 1998 mennessä nousseen 6 268 766 095 pesetaan (Es-
panjan viranomaisten ilmoittaman 6 354 149 834 asemesta, jossa eiotettu huomioon vuosina 1987 ja 1988 jo kannettuja määriä). Kyseisten
velkojen pakkoperintämenettely aloitettiin ilmeisesti noin kahdeksan
vuotta sitten sen jälkeen, kun ylempi taloudellis-hallinnollinentuomioistuin oli tehnyt vuosien 1987 ja 1988 arvioiden laillisuuttakoskevan päätöksen 28 päivänä marraskuuta 1990. Kuten Espanjan
viranomaiset itsekin myöntävät, pakkoperintämenettelyllä ei tässä
tapauksessa ole lykkäävää vaikutusta, koska SNIACE ei ole esittänytpankkitakausta kyseenalaiseksi asetettujen ympäristöveroarvioidenosalta (lukuun ottamatta vuoden 1988 arviota).
(76) Komissio myöntää kuitenkin, että Espanjan lain mukaan SNIACE:n
velkojen perimisestä vastaava elin on veroviranomainen eikä vesiviran-omainen (Confederación Hidrográfica del Norte). Kesäkuuhun 1998
mennessä oli peritty 85 383 739 pesetaa eli vain reilu prosentti
kokonaissaatavista. Samanaikaisesti velan määrä, lakisääteisen korko-kannan mukainen korko ja lisämaksut mukaan luettuina, kasvaaedelleen.
(77) Komissio toteaa, että velkojen perintä on osoittautunut vaikeaksi
varsinkin siksi, että SNIACE:lla on taloudellisia ongelmia ja ettäSNIACE on kyseenalaistanut vuosiarviot oikeusteitse. Koska verovi-ranomainen ei ole toistaiseksi ryhtynyt pakkotäytäntöön, jolla se olisi
mahdollisesti aiheuttanut yrityksen selvitystilan, se on saattanut toimia
näin maksimoidakseen mahdollisuutensa saada takaisin ainakin osanmaksamatta jätetyistä ympäristöveroista, mikä olisi muutoin ollut
mahdotonta paremmassa etuoikeusasemassa olevien muiden velkojien
vuoksi.
(78) Lopuksi voidaan todeta, että tässä vaiheessa komissio ei suorittamiensa
tutkimusten perusteella voi päätellä, että ympäristöverojen maksamatta
jättämiseen sisältyy selvästi valtiontukea. Ottaen huomioon monimut-
kaiset oikeudelliset seikat, jotka liittyvät viranomaisten SNIACE:llemahdollisesti suomaan erityiskohteluun maksamattomien verojen
perimättä jättämisen muodossa komissio aikoo lykätä tätä osatekijää
koskevan päätöksen myöhemmäksi.
Sosiaaliturvamaksut on jätetty maksamatta vuodesta 1991 alkaen
(79) Komissio ei kiistä Espanjan viranomaisten esittämää väitettä, jonka
mukaan sosiaaliturvavirasto on toiminut turvatakseen saatavansa.Komissio korostaa lisäksi, että se ei millään tavalla aseta kyseen-
alaiseksi Espanjan yleistä sosiaaliturvajärjestelmää.
(80) Espanjan viranomaiset ovat kuitenkin myöntäneet, että jos sosiaa-
liturvavirasto olisi ryhtynyt perimään saatavansa, seurauksena olisiollut yrityksen sulkeminen. On siis ilmeistä, että sosiaaliturvaviraston
suvaitsevaisuus usean vuoden ajan lykättyjä SNIACE:n sosiaaliturva-
maksuja kohtaan merkitsi yritykselle huomattavaa etua.!B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 14
(81) On myös ilmeistä, että voimassa olevissa sosiaaliturvaa koskevissa
määräyksissä annetaan viranomaisille mahdollisuus käyttää harkinta-valtaa käsitellessään yksittäisiä tapauksia, kuten tässä tapauksessa ontehtykin. Komissio korostaa, että nimenomaan sosiaaliturvaviraston
harkintavallan laajuus tässä tapauksessa, joka koskee ilmeisen
kannattamatonta yritystä, saa komission hylkäämään Espanjan viran-omaisten väitteen, jonka mukaan sosiaaliturvaviraston SNIACE:ntapauksessa toteuttamat toimenpiteet ovat yleisiä toimenpiteitä (
1).
(82) Vaikka sosiaaliturvavirasto onkin toiminut voimassa olevan lainsää-
dännön mukaisesti, SNIACE:n velkojen käsittely lukuisin velkajärjes-
telysopimuksin ei näytä vastaavan vallitsevia markkinaolosuhteita.Komissiolla on ollut tapana käyttää vertailukohtana kyseisen jäsen-valtion vahvistetun viitekoron mukaista tiettynä ajankohtana notee-
rattua arvoa. Tällaista korkoa ei kuitenkaan vahvistettu Espanjan osalta
ennen elokuuta 1996. Kun komissio on arvioinut aiemmissa tapauk-sissa (
2), vastaako sosiaaliturvamaksuista muodostuvan velan uudel-
leenjärjestelyyn liittyvä korko vallitsevia markkinaolosuhteita, se
onkin käyttänyt vertailukohtana vallitsevaa keskikorkoa, jonka Espan-jan yksityiset pankit perivät yli kolmen vuoden lainoista. Espanjankeskuspankin julkaisemien tilastojen mukaan tässä tapauksessa
yksityiset pankit perivät yli kolmen vuoden lainoista kyseisenä
ajankohtana seuraavanlaiset keskikorot: 18,24 prosenttia vuonna 1991,17,28 prosenttia vuonna 1992, 16,19 prosenttia vuonna 1993, 12,51prosenttia vuonna 1994, 13,09 prosenttia vuonna 1995 ja 11,06
prosenttia vuonna 1996 (
3). Muutkaan velkajärjestelysopimusten ehdot,
joiden mukaisesti velkapääoman ja korkojen maksu painottui laina-ajan lopulle (ilmeisesti yrityksen elpymisen helpottamiseksi), eivät
vastaa tavanomaisten markkinaolosuhteiden mukaisia luottoja.
(83) Näin ollen on pääteltävä, että sopimuksiin sisältyi EY:n perustamis-
sopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka oli
laitonta, koska siitä ei ollut tehty komissiolle EY:n perustamissopi-muksen 93 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusta. On vaikeaa
määritellä täsmällisesti laittoman tuen määrää, mutta tueksi voidaan
katsoa ainakin taloudellinen etu, joka saatiin lainan myöntämishetkestävoimassa olleesta alennetusta korkokannasta.
Lailla 7/93 hyväksytty yhteensä miljardin pesetan takaus
(84) Vaikka onkin valitettavaa, että Espanjan viranomaiset eivät ilmoitta-
neet komissiolle Cantabrian aluehallituksen aikomuksesta antaa lupa
kyseisen takauksen myöntämisen ottaen erityisesti huomioon, ettäyritys valmistaa muun muassa polyamidikuituja eli synteettikuitu-teollisuuden tukisäännöstön mukaisen valvonnan piiriin kuuluvia
tuotteita, komissio katsoo, että aluehallitus ei itse myönnä takauksia
ja että takauksen täytäntöönpano olisi edellyttänyt useita ylimääräisiähallinnollisia toimenpiteitä. Lisäksi komission tiedossa ei ole seikkoja,
jotka osoittaisivat SNIACE:n saaneen liiketaloudellista etua lain
säätämisestä. Edellyttäen, että Espanjan hallitus ilmoittaa komissiolleetukäteen mahdollisista takauksen virallistamista koskevista ehdotuk-sista, komissio päättelee, että SNIACE:lle ei sinänsä suoda mitään
erityistä etua lailla 7/93, johon ei näin ollen sisälly valtiontukea.
Rakennettavaksi suunnitellun jätteenkäsittelylaitoksen rahoitus-
järjestelyt
(85) Komissio toteaa, että Espanjan hallituksen toimittamien tietojen
perusteella Saja-Besaya-altaan puhdistamista koskevan alueellisen
suunnitelman täytäntöönpano on teknisen arvioinnin vaiheessa, ja
vasta tämän vaiheen jälkeen tiedetään, mitä toimenpiteitä on lopultatoteuttava yritysten (SNIACE mukaan luettuna) Besaya jokeenlaskemien päästöjen osalta. Komissio ottaa myös huomioon Espanjan!B
(1) Julkisasiamies Jacobs katsoo asiaa C-256/97, D.M. Transport SA, koskevassa 24
päivänä syyskuuta 1998 antamassaan ratkaisuehdotuksessa olevan selvää, että
tietyin edellytyksin sosiaaliturvamaksujen viivästyneeseen maksamiseen kohdis-
tuva jatkuva ja yletön suvaitsevaisuus voi merkitä huomattavaa liiketaloudellista
etua myönnytyksiä saavalle yritykselle ja että ääritapauksissa se voi vastata
vapautusta kyseisistä maksuista (33 kohta).
(2) Esimerkiksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä L 8 11 päivänä tammikuuta
1997 julkaistu Tubacex-asia.
(3) Espanjaan on sovellettu siitä lähtien seuraavia viitekorkoja: 1.8.1996-1.11.1996:
13,45 prosenttia; 1.11.1996-1.1.1997: 11,4 prosenttia; 1.1.1997-1.8.1997: 10,56
prosenttia; 1.8.1997-1.1.1998: 6,22 prosenttia; 1.1.1998 alkaen 6,2 prosenttia.1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 15
hallituksen ilmoituksen, jonka mukaan SNIACE on jo toteuttanut
toimenpiteitä jätevedenpuhdistamon käyttöön ottamiseksi ilman min-käänlaista julkista tukea eikä julkista tukea myöskään ole suunnitteilla.Näin ollen komissio ei ole tutkimuksissaan voinut todeta tuen
osatekijöiden olemassaoloa.
Torrelavegan kaupunginvaltuuston osittain peruuttamat 116 mil-
joonan pesetan velat
(86) Torrelavegan kaupunginvaltuusto näyttää Espanjan hallituksen toimit-
tamien tietojen perusteella pyrkineen varmistamaan, että se saaSNIACE:lta kaikki ne saatavansa, jotka se voi laillisesti periä Espanjanlain nojalla. Komissio on lisäksi tutkinut, onko julkisen velkojan
toiminta tässä tapauksessa perustunut pyrkimykseen maksimoida
mahdollisuudet periä maksamattomat verot ja vastasivatko julkisenvelkojan toteuttamat toimenpiteet yksityisten velkojien toimia. Kutenkomissio myönsi menettelyä aloittaessaan, jolloin se ei hyväksynyt
osana maksumenettelyn lykkäystä lokakuussa 1996 tehtyä velkojien
sopimusta (jossa muun muassa määrättiin, että 40 prosenttia velastamuunnetaan osakkeiksi), viranomaiset kykenivät periaatteessa turvaa-
maan kaikki saatavansa. Lisäksi komissio myöntää, että Torrelavegan
kaupunginvaltuuston ja SNIACE:n välinen erillinen sopimus, joka olikäytännössä samansisältöinen kuin velkojien sopimus, ei näytätuoneen SNIACE:lle yhtään suopeampaa kohtelua kuin yksityisten
velkojien sopimus. Veloista vapauttaminen päinvastoin rajoittui
lähinnä määriin, joita ei voitu periä takaisin varsinkin sen vuoksi, ettäyritys ei juurikaan harjoittanut taloudellista toimintaa vuosina 1995 ja1996, joten erääntyneet määrät on arvioitava uudelleen, vaikka
komissiolle ei vielä olekaan toimitettu yksityiskohtaisia tietoja
muutetuista arvioista.
(87) Näin ollen komissio katsoo käytettävissä olevien tietojen perusteella,
että SNIACE ei ole hyötynyt kohtuuttomasti menettelyn soveltamis-
alaan kuuluvista Torrelavegan kaupungin viranomaisten toimenpiteistä
eivätkä toimenpiteet johda velkojen peruuttamiseen, joten kyseessä eisiis ole valtiontuki.
SNIACE:n ja palkkatakuurahasto Fogasan väliset sopimukset
1,702 miljardin pesetan takaisinmaksusta, joka vastaa Fogasan
SNIACE:n puolesta maksamia työntekijöiden erääntyneitä
palkkoja
(88) Komissio toistaa menettelyn aloittamisen yhteydessä esittämänsä
näkemyksen, jonka mukaan se ei vastusta Fogasan toimintaa, mikäliFogasa maksaa määräystensä mukaisesti yrityksen puolesta SNIACE:ntyöntekijöille näiden lailliset saatavansa, joita nämä eivät olisi muuten
saaneet. Komission vakiintuneen käytännön mukaisesti harkinnanva-
raista valtion osallistumista näiden kustannusten rahoitukseen onpidettävä tukena eikä yleisenä toimenpiteenä, jos yritys hyötyy siitä
taloudellisesti riippumatta siitä, suoritetaanko maksut suoraan yrityk-
selle vai jaetaanko ne työntekijöille jonkin valtiollisen toimielimenvälityksellä.
(89) Komission näkemys kyseisistä järjestelyistä on, että Fogasalla on
harkintavalta lykätä takaisinmaksua tai jakaa se enintään kahdeksan
vuoden pituiseksi ajaksi. Lykätyistä maksuista peritään lakisääteinenkorko. Vaikka kyseiset järjestelyt ovatkin voimassa olevan lainsää-dännön mukaisia, ne eivät näytä vastaavan vallitsevia markkinaolo-
suhteita. Samoista syistä kuin edellä käsiteltyjen sosiaaliturvamak-
suista muodostuvan velan tapauksessa (Espanjan osalta ei vahvistettuviitekorkoa ennen elokuuta 1996) komissio on käyttänyt vertailukoh-tana yksityisten pankkien yli kolmen vuoden lainoista perimää
keskikorkoa seuraavasti: 16,19 prosenttia vuonna 1993, 12,51
prosenttia vuonna 1994, 13,09 prosenttia vuonna 1995 ja 11,06prosenttia vuonna 1996. Nämä korot ovat huomattavasti sopim-
uskorkoja korkeampia. Lisäksi komissio pitää edelleen kyseenalaisena,
pystyykö yritys täyttämään sopimusehdot taloudellisten vaikeuksiensavuoksi. Toistuvista pyynnöistä huolimatta Espanjan hallitus ei oletoimittanut yksityiskohtaisia tietoja Fogasalle vakuudeksi asetetun
kiinnityksen luonteesta.
(90) Edellä noudatetun sosiaaliturvamaksuista muodostuvaa velkaa koske-
van toimintamallin mukaisesti on näin ollen pääteltävä, että Fogasan!B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 16
kanssa tehtyihin velkajärjestelysopimuksiin sisältyy EY:n perustamis-
sopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka olilaitonta, koska siitä ei ollut ilmoitettu komissiolle. Sosiaaliturvamak-suista muodostuvan velan tavoin laittoman tuen määrää on vaikeaa
määritellä täsmällisesti, mutta tueksi voidaan katsoa ainakin taloudel-
linen etu, joka saatiin velkajärjestelysopimusten edullisista korkokan-noista (10 prosenttia ja 9 prosenttia).
(91) Koska komissio katsoo, että laitonta tukea sisältyy ympäristöverojen
maksamatta jättämiseen, sosiaaliturvamaksuista muodostuvan velan
uudelleenjärjestelyyn ja Fogasan takaisinmaksusopimuksiin, sen on
päätettävä, soveltuuko kyseinen tuki yhteismarkkinoille ja ETA-sopi-muksen toimintaan.
(92) EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa määrätään peri-
aatteesta, jonka mukaan kohdassa määritellyn kaltainen tuki ei sovellu
yhteismarkkinoille. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdas-
sa määrättyjä poikkeuksia kyseiseltä periaatteesta ei voida soveltaakäsiteltävänä olevaan tapaukseen tuen luonteen ja tavoitteiden vuoksi.
(93) Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa
tarkoitettujen tiettyjen alueiden kehittämistä edistävää tai helpottavaa
tukea koskevien poikkeusten osalta komissio toteaa, että alue, jolle
SNIACE on sijoittautunut, on syyskuusta 1995 kuulunut 92 artiklan 3kohdan a alakohdan mukaisen aluetuen piiriin ja kuului ennen kyseistäajankohtaa 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen aluetuen
piiriin. SNIACE:lle myönnetyllä tuella ei kuitenkaan vaaditulla tavalla
edistetä kyseisessä artiklassa tarkoitettua tiettyjen talousalueidenkehitystä, koska se myönnettiin toimintatukena, jonka edellytykseksiei siis ole asetettu investointeja tai työpaikkojen luomista. Lisäksi
kyseistä poikkeusta voitaisiin soveltaa 92 artiklan 3 kohdan a
alakohdassa tarkoitetuille alueille myönnettyyn toimintatukeen poik-keuksellisesti vain, jos tuki myönnetään tarkkaan rajatut edellytykset
täyttäville vaikeuksissa oleville yrityksille (tarkemmin jäljempänä).
(94) Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeuksen
osalta todettakoon, että kyseessä ei selvästikään ollut tuki Euroopan
yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai Espanjantaloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Espanjan hallitus ei
ole myöskään pyrkinyt perustelemaan tukea tällä perusteella.
(95) Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan poikkeuksen
osalta todettakoon, että kyseessä ei selvästikään ollut tuki kulttuurin ja
kulttuuriperinnön edistämiseen.
(96) Näin ollen komissio keskittyy SNIACE:n hyväksi toteutettuja
toimenpiteitä arvioidessaan perustamissopimuksen 92 artiklan 3kohdan c alakohdan muihin kuin alueellisiin näkökohtiin; kyseisessä
kohdassa määrätään poikkeuksesta, joka koskee ”tukea tietyn
taloudellisen toiminnan edistämiseen”, jos tuki ei muuta kaupan-käynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.SNIACE:lle myönnetty tuki voitaisiin luokitella vaikeuksissa olevalle
yritykselle myönnetyksi tueksi ottaen huomioon yrityksen rahoitus-
asema tuen myöntämisen aikoihin.
(97) Komissio katsoo, että vaikeuksissa oleville yrityksille myönnetty tuki
aiheuttaa suurimman uhkan työttömyyden ja teollisuuden ongelmiensiirtymisestä jäsenvaltiosta toiseen; se edistää vallitsevan tilanteen
säilymistä estämällä markkinataloudessa toimivia voimia toimimista
tavanomaiseen tapaan, jonka seurauksena kilpailukyvyttömät yrityksetkatoavat pyrkiessään sopeutumaan muuttuviin kilpailuolosuhteisiin;
samanaikaisesti kyseinen tuki voi vääristää kilpailua ja kauppaa
vaikuttaessaan niiden tuensaajien hinnoittelupolitiikkaan, jotka pyrki-vät pysymään markkinoilla muita halvempien hintojen avulla.
(98) Tästä syystä komissio on vuosien mittaan kehitellyt erityisen
toimintamallin vaikeuksissa oleville yrityksille myönnetyn tuen
arviointia varten. Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja
rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevissa yhtei-sön suuntaviivoissa (
1) määritellään edellytykset, jotka kyseisen tuen
on täytettävä. Suuntaviivoissa erotetaan toisistaan pelastustuki ja
rakenneuudistustuki.!B
(1) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12.1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 17
(99) Pelastustuki eli tuki, jolla on ainoastaan tarkoitus pitää yritys
toiminnassa, kunnes sen vaikeuksien syyt on selvitetty ja niihin onlöydetty parannuskeino, voidaan hyväksyä yhteismarkkinoille sovel-tuvana, jos se:
a) on lainan takaus tai markkinakorkoisina lainoina annettava
rahoitukseen liittyvä tuki;
b) rajoittuu määrältään sellaiseksi, että yritys voi toimia (esimerkiksi
kattaa palkkakustannukset ja rutiinihankinnat);
c) on maksettava ainoastaan tarvittavan ja toteuttamiskelpoisen
tervehdyttämissuunnitelman laatimiseksi tarvittavan ajan (yleensäenintään kuusi kuukautta); ja
d) sitä voidaan perustella vakavilla yhteiskunnallisilla syillä eikä se
johda muiden jäsenvaltioiden teollisuuden tasapainotilanteenjärkkymiseen.
(100) Yleisenä periaatteena on, että rakenneuudistustuki hyväksytään vain,
jos se on yhteisön edun mukainen ja jos se on kytketty asianmukaiseenyksityiskohtaiseen rakenneuudistus- tai pelastussuunnitelmaan, jokaon esitettävä komissiolle. Rakenneuudistussuunnitelman on täytettävä
kaikki seuraavat edellytykset:
a) sen on palautettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja
kuntoisuus kohtuullisessa ajassa yrityksen tuleviin toimintaedel-
lytyksiin liittyvien realististen oletusten perusteella;
b) suunnitelman kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset
pyritään poistamaan mahdollisimman laajasti; ja
c) tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava mahdollisimman
vähäiseksi ja niiden on oltava suhteessa yhteisön odottamaan
hyötyyn. Näin ollen rakenneuudistustukea saavien on tavallisesti
osallistuttava merkittävällä tavalla rakenneuudistussuunnitelmanrahoitukseen omilla varoillaan tai ulkopuolisella markkinaehtoi-
sella rahoituksella.
(101) Lopuksi todettakoon, että jäsenvaltioiden vapautta myöntää tukea
synteettikuituteollisuudelle on rajoitettu vuodesta 1977, jolloin
käyttöön otetuilla rajoituksilla pyrittiin hillitsemään sellaisen tuen
myöntämistä, jonka seurauksena tärkeimpien synteettikuitujen tuotan-tokapasiteetti kasvaisi. Koska SNIACE valmistaa synteettikuituja jakoska kyseinen tuki näyttää osittain tukevan kyseistä toimintaa,
kyseiset toimenpiteet voitaisiin katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi
vain, jos ne ovat myös synteettikuituteollisuuden tukisäännöstönmukaisia. Vaikka tukea on myönnetty useiden vuosien ajan, se ontutkittava tukisäännöstön nykyisen toisinnon perusteella. Tukisäännös-
tö koskee muun muassa investointitukea, jota myönnetään neljän
kuidun eli polyesterin, polyamidin, akryylin ja polypropyleeninvalmistukseen suulakepuristuksella ja teksturointiin. Tukisäännöstössä
todetaan selkeästi, että komissio hyväksyy suuryrityksille (toisin
sanoen muille kuin pk-yrityksille) myönnettävän tällaisen tuen(enintään 50 prosenttia voimassa olevasta tuen enimmäismäärästä),jos tuen seurauksena kapasiteetti supistuu huomattavasti tai jos
kyseisten tuotteiden markkinoille on ominaista rakenteellinen tarjon-
nan puute eikä tuki lisäisi kapasiteettia merkittävällä tavalla.
(102) Espanjan hallitus ei tässä tapauksessa pyrkinyt esittämään, että
kyseiset toimenpiteet olisivat pelastus- tai rakenneuudistustukea. Se
ei myöskään esittänyt todisteita voimassa olevasta rakenneuudistus-suunnitelmasta tai ehdotuksesta vähentää SNIACE:n toimintaa mark-
kinoilla. Tämä näyttäisi vahvistavan sen, että tuki ainoastaan
mahdollisti yrityksen toiminnan jatkumisen.
(103) Kantelijan komissiolle ennen menettelyn aloittamista toimittaman
kannattavuutta koskevan suunnitelman osalta Espanjan hallitus toisti
vain näkemyksensä, että konsulttiyrityksen päätelmä, jonka mukaanSNIACE voisi toimia kannattavasti vain avustusten avulla, jolloininvestointihankkeita voitaisiin toteuttaa ja veloista voitaisiin neuvotella
uudelleen, oli yksityisessä tutkimuksessa esitetty täysin yksityinen
näkemys, joka ei välttämättä vastannut Espanjan viranomaistennäkemystä.
(104) SNIACE:n synteettikuitutuotannon osalta komission tiedossa ei
myöskään ole suunnitelmia, joilla kapasiteettia supistettaisiin merkit-!B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 18
tävällä tavalla. Lisäksi on syytä todeta, että kapasiteetin käyttöasteet
tällä alalla, jolla käydään huomattavaa yhteisön sisäistä kauppaa, ovatedelleen epätyydyttäviä.
VII PÄÄTELMÄT
(105) Näin ollen komissio katsoo, että Espanja on laittomasti pannut
täytäntöön tuen sosiaaliturvamaksuista muodostuvan velan uudelleen-
järjestelyn ja kahden Fogasan takaisinmaksusopimuksen muodossavastoin perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohtaa ja että tuki eisovellu yhteismarkkinoille eikä ETA-sopimuksen toimintaan.
(106) Koska tuki on laiton ja yhteismarkkinoille soveltumaton, se on
perittävä takaisin ja sen taloudelliset vaikutukset mitätöitävä.
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Seuraavassa mainitut toimenpiteet, jotka Espanja on toteuttanut Sociedad
Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA:n (jäljempänä
”SNIACE”) hyväksi, eivät ole valtiontukea:
a) SNIACEn ja sosiaaliturvaviraston 8 päivänä maaliskuuta 1996 tekemä
sopimus (sellaisena kuin se on muutettuna 7 päivänä toukokuuta 1996
tehdyllä sopimuksella), joka koskee 2 903 381 848 Espanjan pesetan(17 449 676,34 euron) velkapääoman uudelleenjärjestelyä ja jota muu-tettiin uudelleen 30 päivänä syyskuuta 1997 tehdyllä sopimuksella, joka
koskee 3 510 387 323 Espanjan pesetan (21 097 852,72 euron) velka-
pääoman uudelleenjärjestelyä;
b) SNIACEn ja palkkatakuurahasto Fogasan 5 päivänä marraskuuta 1993 ja
31 päivänä lokakuuta 1995 tekemät sopimukset, jotka koskevat1 362 708 700 Espanjan pesetan (8 190 044,23 euron) ja 339 459 878
Espanjan pesetan (2 040 194,96 euron) määriä.
EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan nojalla aloitetun menettelyn
kohteena olevat muut seikat eli lailla 7/93 hyväksytty yhteensä miljardin
pesetan takaus lainalle, rakennettavaksi suunnitellun jätteenkäsittelylaitoksenrahoitusjärjestely ja Torrelavegan kaupunginvaltuuston osittain peruuttamatvelat eivät sisällä tukea ja menettely niiden osalta voidaan lopettaa. Espanjan
on kuitenkin ilmoitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen
tekopäivästä Torrelavegan kaupunginvaltuuston tekemistä muutetuista ar-vioista, jotka koskevat SNIACE:n elinkeinoveroja vuodesta 1995 lähtien.Vuosina 1987-1995 maksamatta jätetyistä ympäristöveroista komissio tekee
aikanaan erillisen päätöksen.
3 artikla
Espanjan kuningaskunnan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden
kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteutta-
mansa toimenpiteet.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.!B
!M1
!B
!M1
!B1999D0395 — FI — 16.01.2001 — 001.001 — 19