2001D0822 — FI — 30.09.2012 — 002.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 27 päivänä marraskuuta 2001, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön (”päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta”) (2001/822/EY) (EYV L 314, 30.11.2001, p.1)

Muutettu:





Oikaisu









▼B

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 27 päivänä marraskuuta 2001,

merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön

(”päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta”)

(2001/822/EY)







EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ”perustamissopimus” ja erityisesti sen 187 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan yhteisöön 25 päivänä heinäkuuta 1991 tehtyä neuvoston päätöstä 91/482/ETY ( 2 ) sovellettiin 1 päivään joulukuuta 2001. Päätöksen 240 artiklan 4 kohdassa säädetään, että neuvosto vahvistaa yksimielisesti komission ehdotuksesta perustamissopimuksen 182—186 artiklassa tarkoitettujen periaatteiden myöhempää soveltamista varten tarvittavat säännökset. (2) Merentakaisia maita ja alueita jäljempänä ”MMA:t” koskevassa julistuksessa n:o 36, joka on jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin Amsterdamissa 1997 allekirjoitetun päätösasiakirjan liitteenä, neuvostoa kehotetaan tarkastelemaan uudelleen perustamissopimuksen 187 artiklan perusteella MMA:iden assosiaatiojärjestelmää ottaen huomioon seuraavat neljä tavoitetta: — edistää tehokkaammin MMA:iden taloudellista ja sosiaalista kehitystä, — kehittää MMA:iden ja Euroopan unionin välisiä taloudellisia suhteita, — ottaa paremmin huomioon kunkin MMA:n moninaisuus ja omaleimaisuus, myös sijoittautumisvapauden osalta, ja — varmistaa, että rahoitusvälineen tehokkuutta parannetaan. (3) Euroopan parlamentti antoi 11 päivänä helmikuuta 1999 päätöslauselman MMA:iden, AKT-maiden ja Euroopan unionin syrjäisimpien alueiden välisistä suhteista ( 3 ). Se antoi lisäksi 4 päivänä lokakuuta 2001 päätöslauselman komission ehdotuksesta neuvoston päätökseksi MMA:iden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön ( 4 ). (4) Komission 20 päivänä toukokuuta 1999 antamassa tiedonannossa Mietintö Euroopan yhteisöön assosioituneiden merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) asemasta ja suuntaviivat: MMA:t 2000-luvulla analysoitiin MMA:iden Euroopan yhteisöön assosiaation erityispiirteitä ja kehitystä vuodesta 1957, palautettiin mieliin assosiaation perusperiaatteet ja nykytilanne sekä hahmoteltiin assosiaation tulevia suuntaviivoja 1 päivänä maaliskuuta 2000 alkavalle kaudelle. (5) Neuvoston päätöksen 91/482/ETY 10 artiklan mukaisesti MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset ilmoittivat komissiolle niistä muutoksista tai täydennyksistä, joita ne toivoivat tulevaisuudessa tehtävän, 29 ja 30 päivänä huhtikuuta 1999 pidetyssä kumppanuuskokouksessa, johon osallistuivat komissio, ne neljä jäsenvaltiota, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, ja asianomaiset 20 MMA:tta. (6) MMA:t eivät ole kolmansia maita mutta eivät myöskään kuulu yhteismarkkinoiden piiriin, ja kaupallisesti niiden on noudatettava kolmansille maille asetettuja velvoitteita erityisesti alkuperäsääntöjen, terveyden ja kasvinsuojelun sekä suojatoimenpiteiden osalta. (7) Kun neuvosto vahvistaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 187 artiklan mukaisesti, sen tehtävänä on yleisesti ottaa huomioon samalla kertaa perustamissopimuksen neljännessä osassa olevat periaatteet ja yhteisön lainsäädännön muut periaatteet. Lisäksi on tarpeen ottaa huomioon päätöksen 91/482/ETY mukaisen kauppajärjestelmän soveltamisesta saadut kokemukset. (8) Tämä järjestelmä, jossa määrätään samanaikaisesti MMA:iden alkuperätuotteiden tullittomasta pääsystä ja alkuperäsäännöistä, jotka mahdollistavat kumulaation sellaisten AKT-valtioiden alkuperätuotteiden kanssa, joihin sovelletaan eri järjestelmää, ja yhteisön alkuperätuotteiden kanssa, häiritsee tai uhkaa häiritä vakavasti yhteisen maatalouspolitiikan tiettyjen yhteisten markkinajärjestelyjen, erityisesti riisi- ja sokerialan yhteisten markkinajärjestelyjen, toimintaa. Näiden häiriöiden vuoksi komissio ja neuvosto ovat joutuneet useita kertoja toteuttamaan suojatoimenpiteitä. (9) Riisialalla päätöksen ( 5 ) voimassaolon puolivälin tarkastelun yhteydessä käyttöön otetuilla muutoksilla, joilla rajoitetaan mahdollisuutta soveltaa alkuperäkumulaatiota, on voitu säilyttää MMA:iden tuotteiden pääsy yhteisön markkinoille turvaten kuitenkin markkinoiden tasapaino. Pääsyä olisi parannettava vähiten kehittyneiden MMA:iden osalta, mutta muuttamatta kumulaatiosta hyötyvää kokonaismäärää. Koska vain kaksi muuta MMA:ta on tähän mennessä toiminut alalla, loput käytettävissä olevat määrät olisi osoitettava niille avoimuuden vuoksi. (10) Kuitenkin sokeri- ja sokerisekoitusalalla MMA:iden harjoittama AKT-valtioista tai yhteisöstä peräisin olevasta sokerista valmistetun sokerin vienti on synnyttänyt yhteisön markkinoilla erittäin paljon ylitarjontaa, mistä syystä yhteisön tuottajien kiintiöitä on täytynyt pienentää huomattavasti, mikä puolestaan on vähentänyt niiden taattuja tuloja merkittävästi. (11) Toisaalta tämä vienti, jonka arvon lisä on alhainen, koska tuotteiden valmistustoiminnot ovat vähäisiä, mutta jotka kuitenkin riittävät tällä hetkellä antamaan niille MMA:iden alkuperätuotteen aseman sokerialalla, voi vain vähäisessä määrin edistää näiden alueiden kehitystä, ja tämän kehityksen merkitys on selvästi vähäisempää siihen verrattuna, millaisia häiriöitä kyseinen vienti aiheuttaa asianomaisille yhteisön aloille. (12) Näistä syistä on tarpeen hyväksyä alkuperäsäännöt, joissa sokerin AKT/MMA/EY-alkuperäkumulaatio ei ole mahdollinen, kun suoritetaan vain vähimmäisoperaatiot. Ottaen kuitenkin huomioon sijoitukset, joita MMA:ihin on jo tehty vuodesta 1991 voimassa olleiden sääntöjen perusteella, kiellon olisi tultava voimaan asteittain. Näin ollen ja rajoittamatta tarvittavien täytäntöönpanosäännösten hyväksymistä, kumulaatiota olisi tilapäisesti sallittava jatkaa asteittain alenevissa määrällisissä rajoissa, jotka ovat yhteisön sokerin yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden mukaisia, ottaen asianmukaisesti huomioon MMA:iden toimijoiden perustellut edut. (13) Lisäksi on aiheellista säätää, että sellaisia yhteisöstä peräisin olevia maataloustuotteita, joille on myönnetty vientitukea, ei saa jälleentuoda tullitta yhteisöön kumulaatiomenettelyä soveltaen. (14) On myös aiheellista ajantasaistaa MMA:iden alkuperäsäännöt toimijoiden ja asianomaisten hallintojen etujen vuoksi, jotta voitaisiin ottaa huomioon tekninen kehitys ja yhteisön alkuperäsääntöjen yhdenmukaistamisessa omaksuma politiikka. Samoin on tarpeen yksinkertaistaa menettelyä, jotta näihin sääntöihin voidaan tulevaisuudessa tehdä teknisiä muutoksia aikaisempaa helpommin. (15) Muiden kuin MMA:ista peräisin olevien, mutta niissä vapaasti liikkuvien tavaroiden kauttalaivausmenettelyä olisi täydennettävä ja selkiytettävä, jotta toimijoille ja viranomaisille varmistettaisiin avoimet ja luotettavat oikeudelliset puitteet. Menettely olisi myös laajennettava koskemaan tiettyjä Grönlannille ja Saint-Pierre ja Miquelonille erityisen tärkeitä kalastustuotteita, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvittavien täytäntöönpanosäännösten hyväksymistä. (16) Perustamissopimuksen yleisiä määräyksiä ja niistä johdettua oikeutta ei sovelleta automaattisesti MMA:isiin, jollei toisin selvästi säädetä. Yhteisöön tuotujen MMA:iden tuotteiden on kuitenkin oltava voimassa olevien yhteisön sääntöjen mukaisia. (17) Taloudellista tukea MMA:ille olisi myönnettävä yhtenäisin, avoimin ja tehokkain perustein ja ottaen huomioon MMA:iden tarpeet ja suorituskyky. Perusteisiin olisi kuuluttava erityisesti MMA:iden taloudellinen ja fyysinen koko, aikaisemmin saatujen tukien käyttö, moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattaminen, oikeudenmukainen veropolitiikka, arvioitu hyödyntämiskyky, tarve perustaa varaus ohjelmoimattomien kulujen kattamiseksi sekä joustava siirtymisvaihe, jolla estetään huomattavat äkilliset viivästykset tukien myöntämisessä Uudelle-Kaledonialle, Ranskan Polynesialle ja Alankomaiden Antilleille. MMA:iden viranomaisten hallinnollisten valmiuksien tehostamiseksi, yksinkertaistamiseksi ja tunnustamiseksi MMA:ille myönnettyjen varojen hoito olisi toteutettava aiempaa tiiviimmässä yhteistyössä soveltamalla menettelyjä, jotka perustuvat rakennerahastojen alalla voimassa oleviin sääntöihin ja määräyksiin. (18) Tämän vuoksi menettelyillä siirretään päävastuu ohjelmasuunnittelusta ja yhteistyön toteuttamisesta erityisesti MMA:ille. Yhteistyötä tehdään pääosin MMA:iden alueellisten säännösten mukaisesti, ja samalla vahvistetaan yhteisön ja erityisesti komission tuki suunniteltujen toimien seurannalle, arvioinnille ja tarkastamiselle. Lisäksi on tarkennettava, mitkä yhteisön ohjelmat ja budjettikohdat ovat MMA:iden käytettävissä, sekä menettelyt, jotka mahdollistavat joustavan siirtymisen edellisistä EKR:ista yhdeksänteen EKR:oon. (19) Maailmanlaajuiset muutokset, jotka ilmenevät kaupan jatkuvana vapautumisena, koskevat keskeisesti yhteisöä, MMA:iden tärkeintä kauppakumppania, sekä MMA:iden AKT-naapurimaita ja niiden muita talouskumppaneita. Markkinoille pääsyä yhdenmukaistettaessa tulleilla on yhä pienempi merkitys MMA:iden ja niiden talouskumppanien välisissä suhteissa, kun taas palvelujen kaupan ja kauppaan liittyvien alojen merkitys kasvaa edelleen. Nykyisen kauppajärjestelmän laajojen suuntaviivojen mukaisesti olisi näin ollen edistettävä suhteita ja helpotettava niiden MMA:iden asteittaista yhdentymistä alueelliseen talouteen ja maailmantalouteen, jotka sitä toivovat, tukemalla MMA:ita niiden kehittäessä valmiuksiaan toimia kaikilla näillä uusilla aloilla. (20) Tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY ( 6 ) mukaisesti. Kun kyse on yhdeksännen EKR:n toteuttamisesta, ääni- ja enemmistökäytännön olisi kuitenkin oltava Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille tehdyn neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen ( 7 ), jäljempänä ”sisäinen sopimus”, 21 artiklan mukainen. (21) MMA:t ovat herkästi haavoittuvia saariympäristöjä, joita on suojeltava asianmukaisesti, myös jätehuollon osalta. Radioaktiivisten jätteiden suhteen tästä määrätään Euratomin perustamissopimuksen 198 artiklassa ja sen nojalla annetussa lainsäädännössä, paitsi Grönlannin osalta, johon Euratomin perustamissopimusta ei sovelleta. Muun jätteen suhteen olisi täsmennettävä, mitä yhteisön sääntöjä sovelletaan MMA:isiin. (22) Bermudan hallituksen toiveiden mukaisesti tässä päätöksessä säädettyjä assosiaatiojärjestelyjä ei olisi sovellettava Bermudaan. (23) Edellä luetellut uudet seikat edellyttäisivät neuvostolta innovatiivista vastausta, joka on sekä johdonmukainen että eri tilanteisiin sopiva. Uudenlainen assosiaatio voi tarjota tällaisen vastauksen, sekä katsoo seuraavaa: ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:







ENSIMMÄINEN OSA

YLEISET SÄÄNNÖKSET MMA:IDEN ASSOSIAATIOSTA YHTEISÖÖN







1 luku

Yleiset määräykset

1 artikla

Tavoitteet ja periaatteet

1. MMA:iden assosiaatio yhteisöön, jäljempänä ”MMA—EY-assosiaatio”, perustuu perustamissopimuksen 182 artiklassa asetettuihin tavoitteisiin, jotka ovat MMA:iden taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistäminen ja läheisten taloudellisten suhteiden vahvistaminen niiden ja koko yhteisön välille.

Assosiaatiolla pyritään myös perustamissopimuksen 183 artiklassa asetettuihin tavoitteisiin perustamissopimuksen 184—188 artiklassa lueteltuja periaatteita noudattaen keskittymällä köyhyyden lieventämiseen, ehkäisemiseen ja lopulta sen poistamiseen, kestävään kehitykseen sekä asteittaiseen yhdentymiseen alueelliseen talouteen ja maailmantalouteen.

2. Assosiaatio koskee liitteessä I A lueteltuja MMA:ita.

3. Perustamissopimuksen 188 artiklan mukaisesti tätä päätöstä sovelletaan Grönlantiin, jollei perustamissopimukseen liitetyn Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä tehdyn pöytäkirjan erityismääräyksistä muuta johdu.

2 artikla

Keskeiset näkökohdat

1. MMA—EY-assosiaatio perustuu vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin. Nämä periaatteet, joille unioni rakentuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaisesti, ovat jäsenvaltioille ja niiden alaisille MMA:ille yhteiset.

2. Tässä päätöksessä mainituilla yhteistyön aloilla ei saa olla sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää.

3 artikla

Vähiten kehittyneet MMA:t

1. Yhteisö myöntää erityiskohtelun vähiten kehittyneille MMA:ille sekä niille MMA:ille, jotka eivät voi hyötyä 16 artiklassa tarkoitetuista alueellisesta yhteistyöstä ja yhdentymisestä.

2. Tällaisten vaikeuksien lievittämiseksi kehitysrahoitusyhteistyössä sovelletaan muun muassa erityiskohtelua varojen määrää sekä niihin liittyviä edellytyksiä määritettäessä, jotta vähiten kehittyneet MMA:t voisivat selviytyä kehitystään haittaavista rakenteellisista ja muista esteistä. Yhteisö kiinnittää erityistä huomiota huono-osaisimpien väestönosien elinolosuhteiden parantamiseen osana köyhyyden torjuntaa.

3. Luettelo tässä päätöksessä tarkoitetuista vähiten kehittyneistä MMA:ista on liitteessä I B. Luetteloa muutetaan komission ehdotuksesta tehdyllä neuvoston yksimielisellä päätöksellä, jos jonkin MMA:n taloudellinen tilanne muuttuu merkittävästi ja pysyvästi niin, että kyseinen MMA on sisällytettävä vähiten kehittyneiden MMA:iden luetteloon tai jos jonkin MMA:n kuuluminen vähiten kehittyneisiin MMA:isiin ei ole enää perusteltua.







2 luku

MMA:iden yhteistyötoimijat

4 artikla

Periaatteet

1. Jäljempänä 7 artiklassa säädetyn kumppanuuden puitteissa MMA:iden viranomaiset ovat ensisijaisesti vastuussa assosiaatio- ja kehitysstrategioiden määrittelemisestä ja niiden toteuttamisesta laatimalla yhdessä komission ja niiden jäsenvaltioiden kanssa, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja (jäljempänä ”ohjelma-asiakirja”) ja yhteistyöohjelmia.

2. Yhteisö tunnustaa, että julkisilla ja yksityisillä paikallisilla toimijoilla on ratkaiseva tehtävä perustamissopimuksen 183 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.

3. Avoimuuden ja toissijaisuuden periaatteet sekä pyrkimys tehokkuuteen ohjaavat osapuolia tämän päätöksen täytäntöönpanossa.

5 artikla

Eri toimijat

1. MMA:iden yhteistyötoimijoita ovat:

— MMA:iden viranomaiset,

— MMA:iden muut alue- ja paikallisviranomaiset, ja

— kansalaisyhteiskunta, yhteiskunnallis-ammatilliset järjestöt ja ammattiyhdistysjärjestöt, väestölle tarkoitettujen palvelujen tarjoajat sekä paikalliset, kansalliset ja kansainväliset valtioista riippumattomat järjestöt.

Jäsenvaltioiden, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, on toimitettava komissiolle tämän päätöksen voimaantuloa seuraavien kolmen kuukauden kuluessa tiedot niistä kansallisista, alueellisista tai paikallisista viranomaisista, joihin viitataan päätöksen eri artikloissa.

2. Valtioista riippumattomien toimijoiden tunnustaminen perustuu niiden kykyyn vastata paikallisten väestöjen vaatimuksiin, niiden erityisasiantuntemukseen ja niiden organisaation ja hallinnon demokraattiseen ja avoimeen luonteeseen.

3. Valtioista riippumattomat toimijat määritellään MMA:iden viranomaisten, komission ja sen jäsenvaltion, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, välisellä sopimuksella sen mukaisesti, mitä asioita käsitellään ja mitkä ovat valtioista riippumattomien järjestöjen toimialat ja asiantuntemus. Määrittely tehdään MMA-kohtaisesti 4 artiklassa tarkoitettujen yhteistyöohjelmien laadinnan yhteydessä.

6 artikla

Valtioista riippumattomien toimijoiden tehtävät

Jäljempänä 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti määritellyt valtioista riippumattomat toimijat voivat osallistua

— tiedottamiseen ja kuulemiseen,

— yhteistyöohjelmien laadintaan ja täytäntöönpanoon, ja

— hajautettuun yhteistyöhön siirretyn toimivallan mukaisesti paikallista kehitystä edistävien aloitteiden tukemiseksi.







3 luku

MMA—EY-kumppanuuden periaatteet ja menettelyt

7 artikla

Vuoropuhelu ja kumppanuus

1. Jotta MMA:t voisivat osallistua täysin MMA—EY-assosiaation täytäntöönpanoon ottaen huomioon asianomaisten jäsenvaltioiden instituutioiden organisointitavan, assosiaatiossa käytetään kuulemismenettelyä, joka perustuu jäljempänä mainittuihin säännöksiin. Sitä käytetään kaikissa MMA:iden ja yhteisön välisissä suhteissa ilmenevissä kysymyksissä.

2. Laaja-alainen vuoropuhelu antaa yhteisölle, kaikille MMA:ille ja niille jäsenvaltioille, joiden alaisuuteen ne kuuluvat, mahdollisuuden kuulla toisiaan assosiaation periaatteiden, yksityiskohtaisten menettelyjen ja tulosten osalta.

Euroopan unionin ja MMA:iden välisellä keskustelufoorumilla, jäljempänä ”foorumi”, kokoontuvat vuosittain MMA:iden viranomaiset, jäsenvaltioiden edustajat sekä komissio.

3. Jotta tässä päätöksessä ja erityisesti sen 4 ja 19 artiklassa tarkoitetut tavoitteet ja periaatteet voitaisiin toteuttaa käytännössä, perustetaan yksittäisiä kumppanuuksia komission, niiden jäsenvaltioiden, joiden alaisuuteen MMA kuuluu, ja kunkin MMA:n, jota sen viranomaiset edustavat, välille. Tästä kolmenvälisestä yhteistoiminnasta käytetään jäljempänä nimitystä ”kumppanuus”.

Luonteeltaan neuvoa-antavia kumppanuustyöryhmiä perustetaan kutakin MMA:tta varten. Työryhmien jäseninä ovat edellä mainitut kolme osapuolta. Nämä työryhmät voidaan kutsua koolle komission, jäsenvaltion tai MMA:n pyynnöstä. Yhden osapuolen pyynnöstä useat kumppanuustyöryhmät voivat järjestää yhteisiä kokouksia tarkastellakseen yhteistä etua koskevia aiheita tai assosiaation alueellisia näkökohtia.

4. Kuuleminen toteutetaan kunkin kolmen osapuolen institutionaalisten, oikeudellisten ja rahoitusta koskevien toimivaltuuksien mukaisesti.

Komissio huolehtii työryhmien ja foorumin puheenjohtajuudesta ja niiden sihteeripalveluista.

Euroopan investointipankin, jäljempänä ”EIP”, edustaja osallistuu kokouksiin, jos asialistalla olevat aiheet koskevat pankkia.

5. Komissio tekee toimivaltansa rajoissa, tarvittaessa työryhmien ja foorumin lausuntojen perusteella, päätöksen tai ehdotuksia neuvostolle, jotta se panisi täytäntöön perustamissopimuksen 187 artiklan mukaisesti MMA—EY-assosiaatiota koskevia uusia perusosia tai assosiaatiota koskevia muutoksia.

8 artikla

Yhteinen AKT—EU-edustajakokous

MMA:iden viranomaisille tiedotetaan yhteisen AKT—EU-edustajakokouksen asialistasta sekä kokouksessa annetuista päätöslauselmista ja suosituksista.

Jäsenvaltiot ja komissio tukevat MMA:iden viranomaisten kaikkia pyyntöjä osallistua tarkkailijana yhteisen AKT—EU-edustajakokouksen täysistuntoihin edustajakokouksen oman työjärjestyksen sääntöjä noudattaen.

9 artikla

Hallinnointi

Komissio ja MMA:iden viranomaiset sekä tarvittaessa se jäsenvaltio, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, vastaavat tämän päätöksen päivittäisestä hallinnoinnista kunkin osapuolen institutionaalisten, oikeudellisten ja rahoitusta koskevien toimivaltuuksien mukaisesti, erityisesti tehtävän yhteistyön osalta kehitysrahoitusyhteistyön sekä kaupan ja palvelujen alalla tehtävän yhteistyön osalta.







TOINEN OSA

MMA—EY-YHTEISTYÖN ALAT

10 artikla

Yhteistyöalat

Yhteisö tukee yhteistyötä MMA:issa tässä osastossa luetelluilla eri aloilla kullekin MMA:lle laaditun kehitysstrategian painopisteiden mukaisesti ja tarvittaessa aluetoimien muodossa.

11 artikla

Tuotantoalat

Yhteistyöllä tuetaan alakohtaisia toimia ja strategioita, joilla helpotetaan pääsyä tuotantotoimiin ja voimavaroihin erityisesti seuraavilla aloilla:

a) maatalous: maatalouspolitiikka ja laitosten perustaminen, monipuolistaminen, keinokastelu, siementen lisäys, viljelmien suojelutoimenpiteet, lannoitteiden tuotanto, laitteisto, maataloustuotteiden jalostus, nautakarjan ja pienkarjan kasvatus, kotieläinjalostus, kansantajuistaminen ja tutkimus; kaupan pitäminen; varastointi ja kuljetus; elintarviketurva; maatalousluotto; maaseudun asutus ja maatalousuudistus, peltomaan käyttöä ja rekisteröintiä koskeva politiikka, teknologiansiirto, kastelun ja salaojituksen perusrakenteet sekä muut tukipalvelut;

b) metsätalous: metsätalouspolitiikka ja laitosten perustaminen sekä puiden käyttö ympäristön suojelemiseksi eroosiolta ja aavikoitumiselta; metsitys; metsähallinto, mukaan luettuna puun viennin järkiperäinen hallinto ja käyttö; sademetsiin liittyvät kysymykset; tutkimus ja koulutus;

c) kalatalous: kalatalouspolitiikka ja laitosten perustaminen, kalavarojen järkiperäinen hoito ja säilyttäminen; kalankasvatus ja pienimuotoinen kalastus; kalatuotteiden kuljetus; kylmävarastointi, kaupan pitäminen ja kalan säilytys;

d) maaseudun kehittäminen: maaseutupolitiikka ja laitosten perustaminen, integroitua maaseudun kehittämistä koskevat hankkeet ja ohjelmat; maaseutuväestölle kohdennetut tuet ja hankkeet sekä tuotanto ja kaupan pitäminen maaseudulla; maaseudun perusrakenteet;

e) teollisuus: alakohtainen politiikka ja laitosten perustaminen; käsiteollisuus; maatalousteollisuus ja muut teollisuuden alat, liikennevälineteollisuus, tutkimus ja teknologinen kehittäminen; laadunvalvonta; pk-yritysten ja mikroyritysten kehitys ja laajentuminen;

f) kaivostoiminta: alakohtainen politiikka ja laitosten perustaminen, tutkimus ja teknologinen kehittäminen; pienen mittakaavan louhinta jne.;

g) energiantuotanto: energiapolitiikka ja laitosten perustaminen; sähköntuotanto (uusiutumattomat ja uusiutuvat lähteet); energialähteiden tehokas käyttö; energia-alan tutkimus ja koulutus; yksityisen sektorin kannustaminen sähköntuotantoon ja -jakeluun;

h) liikenne: liikennepolitiikka ja laitosten perustaminen; maantie- ja rautatieliikenne, ilmaliikenne, meri- ja sisävesiliikenne sekä varastointimahdollisuudet;

i) viestintä: viestintäpolitiikka ja laitosten perustaminen; televiestintä ja tiedotusvälineet;

j) vesi: vesipolitiikka ja laitosten perustaminen; vesivarojen suojelu, jätehuolto, vesihuolto kotitalous-, teollisuus- tai maatalouskäyttöön maaseudulla ja kaupungeissa; varastointi ja jakelu sekä vesivarojen hoito;

k) pankki- ja rahoituspalvelut sekä yrityspalvelut: rahoitusalan politiikka ja laitosten perustaminen, yrityspalvelut; yksityistäminen, omistusosuuden hankkiminen ja markkinointi; kaupallisten ja ammatillisten järjestöjen tukeminen (vienninedistämistahot mukaan luettuina); rahoitus- ja luottolaitokset;

l) teknologian kehittäminen ja soveltaminen, tutkimus: politiikka ja laitosten perustaminen; paikallinen, kansallinen ja/tai alueellinen yhteinen toiminta tieteellisten ja teknologisten toimien edistämiseksi, niiden tuotantoon soveltamisen edistämiseksi sekä tietoteknisten taitojen edistämiseksi julkisella ja yksityisellä sektorilla, tieteelliset ohjelmat sekä tutkimusvälineet.

12 artikla

Kaupan kehitys

1. Yhteisö toteuttaa toimia kaupan kehittämiseksi sen kaikissa vaiheissa tuotesuunnittelusta tuotteiden jakeluun.

Toimien tavoitteena on, että MMA:t saavat mahdollisimman suuren hyödyn tämän päätöksen säännöksistä ja että ne voivat toimia mahdollisimman suotuisissa olosuhteissa yhteisön, kotimaan, ala-alueiden, alueellisilla ja kansainvälisillä markkinoilla monipuolistamalla MMA:iden tavaroiden ja palvelujen kaupan valikoimaa sekä lisäämällä sen arvoa ja määrää.

2. MMA:iden ja yhteisön välisen kaupan kehittämisen lisäksi kiinnitetään erityistä huomiota toimiin, joiden tarkoituksena on lisätä MMA:iden itsenäistä kehitystä sekä parantaa kaupan ja palvelualan alueellista yhteistyötä.

3. Osana tässä päätöksessä säädettyjä välineitä ja niitä koskevien säännösten mukaisesti toteutetaan MMA:iden viranomaisten pyynnöstä toimenpiteitä pääasiallisesti seuraavilla aloilla:

a) kaupan kehittämiselle tarpeellisten makrotaloudellisten toimintaperiaatteiden määrittelyn tukeminen;

b) tarkoituksenmukaisten oikeudellisten kehysten ja sääntelykehysten käyttöönoton tai uudistamisen sekä hallintomenettelyjen uudistamisen tukeminen;

c) johdonmukaisten kauppastrategioiden käyttöönotto;

d) MMA:iden tukeminen niiden omien valmiuksien ja tietojärjestelmien kehittämiseksi sekä kaupan merkitystä ja asemaa talouskehityksessä koskevan tietoisuuden lisäämiseksi;

e) MMA:iden kauppaan liittyvien perusrakenteiden lujittamisen tukeminen ja erityisesti MMA:iden tukipalvelujen perusrakenteiden kehittämistä ja parantamista koskevien pyrkimysten tukeminen, mukaan luettuina kuljetus- ja varastointitoiminnot, niiden tavaroiden ja palvelujen jakeluun tehokkaan osallistumisen varmistamiseksi ja MMA:iden viennin lisäämiseksi;

f) henkilöresurssien hyödyntäminen ja ammatillisen osaamisen kehittäminen kaupan ja palvelujen alalla, erityisesti jalostuksessa, kaupan pitämisessä sekä jakelussa ja kuljetuksessa yhteisön markkinoilla sekä alueellisilla ja kansainvälisillä markkinoilla;

g) yksityisen sektorin kehittämisen ja erityisesti pk-yritysten tukeminen tuotteiden, markkinoiden ja vientiin suuntautuneiden yhteishankkeiden yksilöimiseksi ja kehittämiseksi;

h) yksityisen investointitoiminnan ja yhteisyritystoiminnan edistämiseen tarkoitettujen MMA:iden toimien tukeminen;

i) kaupan ja palvelujen kehittämisestä vastaavien laitosten perustaminen, mukauttaminen ja vahvistaminen MMA:illa kiinnittämällä erityistä huomiota vähiten kehittyneiden MMA:iden laitosten erityistarpeisiin;

j) MMA:iden tuotteiden laadun parantamista, tuotteiden mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin ja markkinoille pääsyn monipuolistamista koskevien pyrkimysten tukeminen;

k) tehokkaampaan pääsyyn yhteisön ulkopuolisten maiden markkinoille tähtäävien MMA:iden pyrkimysten tukeminen;

l) kaupan kehittämistoimenpiteet, erityisesti MMA:iden, AKT-valtioiden, jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden taloudellisten toimijoiden välisten yhteyksien ja tietojenvaihdon tehostaminen;

m) MMA:iden tukeminen nykyaikaisten markkinointikeinojen soveltamiseksi tuotantopainotteisiin aloihin ja ohjelmiin, kuten maaseudun kehittämiseen ja maatalouteen;

n) vakuutus- ja luottolaitosten perustaminen ja kehittäminen kaupan kehittämisen yhteydessä.

4. MMA:ille myönnetään tukea messuihin, näyttelyihin ja kauppamatkoihin ainoastaan, jos nämä järjestelyt ovat olennainen osa laajoja kaupan kehittämisohjelmia.

5. Vähiten kehittyneiden MMA:iden osallistumista erilaiseen kaupalliseen toimintaan kannustetaan erityissäännösten avulla, joita ovat muun muassa henkilöstön matkakuluista ja näyttelyesineiden kuljetuksesta aiheutuvista kustannuksista vastaaminen näiden osallistuessa paikallisiin, alueellisiin tai yhteisön ulkopuolisissa maissa järjestettäviin messuihin, näyttelyihin ja kauppamatkoihin, mukaan luettuina näyttelykojujen väliaikaisesta pystyttämisestä ja/tai vuokraamisesta aiheutuvat kulut. Vähiten kehittyneille MMA:ille myönnetään erityistukea myynninedistämisaineiston laatimista ja/tai ostamista varten.

13 artikla

Palvelujen kauppa

1. Yhteisö sitoutuu kehittämään ja rahoittamaan palvelujen kaupan perusrakenteita ja henkilöresursseja kunkin MMA:n kehitysstrategiassa asetettujen painopisteiden mukaisesti.

2. Yhteisö osallistuu kunkin MMA:n tehokkaiden ja taloudellisten merikuljetuspalvelujen kehittämiseen ja edistämiseen MMA:illa, mukaan luettuina

a) tehokkaan rahtikuljetuksen kannustaminen hintaan, joka on taloudellisesti ja kaupallisesti mielekäs;

b) hyvän kilpailupolitiikan ja hyvien kilpailusääntöjen täytäntöönpano;

c) MMA:iden lisääntynyt osallistuminen kansainvälisiin merikuljetuspalveluihin;

d) merikuljetusta koskevien alueellisten ohjelmien ja vaihtojen kehittämisen edistäminen;

e) paikallisen yksityisen sektorin lisääntynyt osallistuminen merikuljetustoimintaan.

Yhteisö ja MMA:t sitoutuvat edistämään meriturvallisuutta, miehistöjen turvallisuutta ja merten pilaantumista ehkäiseviä toimia.

3. Yhteisö tiivistää yhteistyötään MMA:iden kanssa ilmaliikenteen säännöllisen parantumisen ja lisääntymisen varmistamiseksi.

Tätä tarkoitusta varten on

a) tutkittava kaikki keinot MMA:iden ilmaliikennealan uudistamiseksi ja nykyaikaistamiseksi;

b) edistettävä ilmaliikennealan liiketaloudellista kannattavuutta ja kilpailukykyä;

c) kannustettava yksityistä sektoria nykyistä suurempiin investointeihin ja aktiivisempaan osallistumiseen, edistettävä tietojen ja hyvien kauppatapojen vaihtoa;

d) tarjottava kaikkien MMA:iden matkustajille ja viejille pääsy maailmanlaajuisiin ilmaliikenneverkkoihin.

4. On tarpeen taata ilmaliikenteen turvallisuus ja alalla sovellettavien kansainvälisten standardien käyttöönotto ja soveltaminen.

Tätä tarkoitusta varten yhteisö auttaa MMA:ita tämän päätöksen säännösten mukaisesti

a) panemaan täytäntöön ilmaliikenteen turvallisuusjärjestelmiä, kuten ilmaliikenteen hallintajärjestelmä (SNC/ATM-järjestelmä);

b) varmistamaan lentokenttien turvallisuuden ja siviili-ilmailuviranomaisten valmiuksien lisäämisen niin, että ne pystyvät hallitsemaan kaikki niiden toimivaltaan kuuluvat toimintojen turvallisuuden näkökohdat;

c) kehittämään perusrakenteita ja henkilöresursseja;

d) huolehtimaan siitä, että kaikki alalla toteutetut toimenpiteet perustuvat asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen suosituksiin ja että ne ovat tehokkaita ja sovellettavissa pitkällä aikavälillä.

5. On tarpeen huolehtia asianmukaisesti siitä, että ilmaliikenteen vaikutukset ympäristöön ovat mahdollisimman pienet erityisesti toteuttamalla asianmukaisia ympäristövaikutusten arviointeja.

6. Useilla ilmaliikenteen osa-alueilla alueelliset ratkaisut voivat olla taloudellisesti tehokkaimpia ja tarjota mittakaavaetuja. Näin ollen komissio sitoutuu tarpeen mukaan tukemaan ja kannustamaan alueellisia toimia.

7. Koska televiestintä ja aktiivinen osallistuminen tietoyhteiskuntaan ovat keskeisiä edellytyksiä MMA:iden onnistuneelle yhdentymiselle maailmantalouteen, yhteisö ja tarvittaessa MMA:t vahvistavat kukin sitoumuksensa voimassa olevien monenvälisten sopimusten, kuten perusteleviestintäpalveluja koskevan Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimuksen, mukaisesti.

8. Yhteisö tukee MMA:iden toimia niiden valmiuksien lisäämiseksi palvelujen kaupan alalla. Yhteistyö kattaa erityisesti seuraavat alat:

a) yhteisön ja MMA:iden toimivaltaisten televiestintälaitosten välisten kuulemisten edistäminen kilpailukykyisen televiestintäympäristön kehittämisen tukemiseksi ja kustannusten yhdenmukaistamiseksi;

b) erityisesti sääntelyä ja viestintäpolitiikkaa koskevan vuoropuhelun luominen tietoyhteiskunnan eri näkökohdista;

c) tietojenvaihto ja mahdollisesti tekninen apu sääntelyn, standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, tieto- ja tietoliikennetekniikan sertifioinnin sekä taajuuksien käytön alalla;

d) uuden tieto- ja tietoliikennetekniikan levittäminen ja uusien laitteistojen kehittäminen erityisesti verkkojen yhteenliittämisen ja sovellusten yhteentoimivuuden alalla;

e) yhteisten tutkimusten edistäminen ja toteuttaminen tietoyhteiskuntaan liittyvän uuden tekniikan alalla;

f) sellaisten ohjelmien ja toimien suunnittelu ja toteuttaminen, joiden tarkoituksena on tiedottaa tietoyhteiskunnan taloudellisista ja sosiaalisista eduista.

9. Yhteistyön tarkoituksena on erityisesti varmistaa viestintäjärjestelmien nykyistä parempi yhdenmukaistaminen ja keskinäinen täydentävyys paikallisella, kansallisella, alueellisella, alueidenvälisellä ja kansainvälisellä tasolla sekä niiden mukauttaminen uusiin tekniikoihin.

10. Yhteisö tukee kestävää matkailualaa kehittäviä ja tukevia toimia ja toimenpiteitä. Näitä toimenpiteitä voidaan toteuttaa kaikissa vaiheissa matkailutuotteen yksilöimisestä markkinointiin ja myynninedistämiseen.

Tavoitteena on tukea MMA:iden viranomaisten pyrkimyksiä saada mahdollisimman suuri hyöty paikallisesta, alueellisesta ja kansainvälisestä matkailusta, koska matkailulla on merkittävä vaikutus talouskehitykseen, sekä suunnata lisää yhteisöstä ja muista lähteistä peräisin olevia yksityisiä rahavirtoja MMA:iden matkailun kehittämiseen. Erityistä huomiota kiinnitetään tarpeeseen yhdistää matkailu väestöjen yhteiskunnalliseen ja kulttuuri- ja talouselämään sekä ympäristöstä huolehtimiseen.

Matkailun edistämiseen tarkoitettujen erityistoimien tavoitteena on yksilöidä, mukauttaa ja kehittää tarkoituksenmukaisia paikallisia, osa-alueellisia, alueellisia ja kansainvälisiä toimintamalleja. Matkailunkehittämisohjelmat ja -hankkeet perustuvat näihin toimintamalleihin seuraavilla neljällä alalla.

a) Henkilöresurssien hyödyntäminen ja laitosten kehittäminen, johon kuuluvat muun muassa: — ylempien toimihenkilöiden erityisosaamisen lisääminen sekä julkisen ja yksityisen sektorin soveltuvien tasojen täydennyskoulutus tyydyttävän suunnittelun ja kehittämisen takaamiseksi, — matkailunedistämiskeskusten perustaminen ja vahvistaminen, — erityisten väestöryhmien ja matkailualalla aktiivisesti toimivien julkisten ja yksityisten järjestöjen sekä matkailua tukevien alojen henkilöstön koulutus, — MMA:iden sekä niiden ja AKT-valtioiden välinen koulutuksen, teknisen avun ja laitosten kehittämisen alalla tapahtuva yhteistyö ja vaihto.

b) Tuotekehittely, johon kuuluvat muun muassa: — matkailutuotteen yksilöiminen, muiden kuin perinteisten tuotteiden sekä uusien matkailutuotteiden kehittely, olemassa olevien tuotteiden mukauttaminen, mukaan luettuina kulttuuriperinnön sekä ekologisten ja ympäristöarvojen säilyttäminen ja hyödyntäminen, eläin- ja kasvikunnan, historiallisten, yhteiskunnallisten ja muiden luonnonvarojen hoito, suojelu ja säilyttäminen sekä lisäpalvelujen kehittäminen, — MMA:iden matkailualalla tehtävien yksityisten investointien ja erityisesti yhteisyritysten edistäminen, — matkailualan markkinoille tarkoitettujen käsityönä tehtyjen kulttuuriesineiden valmistaminen.

c) Markkinoiden kehittäminen, johon kuuluvat muun muassa: — tavoitteiden ja markkinoiden kehittämissuunnitelmien määrittelyn ja toteuttamisen tukeminen paikallisella, osa-alueellisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla, — tuki MMA:iden pyrkimyksille saada käyttöönsä matkailualan palveluja, kuten keskusvarausjärjestelmiä sekä ilmaliikenteen valvonta- ja turvajärjestelmiä, — markkinoiden yhdenmukaisiin kehittämissuunnitelmiin ja -ohjelmiin sisältyvät ja markkina-aseman parantamiseksi toteutettavat markkinointia ja myynninedistämistä koskevat toimenpiteet ja tuet, jotka kohdistuvat perinteisten ja muiden kuin perinteisten markkinoiden tärkeimpiin matkailuvirtojen kehittäjiin, sekä erityistoimet, kuten osallistuminen erityisiin kaupallisiin tilaisuuksiin, esimerkiksi messuihin, ja markkinointia koskevan korkealuokkaisen kirjallisen aineiston, filmien ja muiden markkinoinnin apuvälineiden tuottaminen.

d) Tutkimus ja tiedotus, johon kuuluvat muun muassa: — matkailua koskevien tietojärjestelmien kehittäminen sekä tilastotietojen kokoaminen, analysointi, levitys ja hyödyntäminen, — sen sosioekonomisen vaikutuksen arvioiminen, joka matkailulla on MMA:iden talouteen, painottamalla erityisesti keskinäisten yhteyksien kehittämistä MMA:iden ja niiden lähialueiden muihin aloihin, kuten elintarviketeollisuuteen, rakennusalaan, teknologiaan ja hallintoon.

14 artikla

Kauppaan liittyvät alat

1. Osana kunkin MMA:n kehitysstrategiaa yhteisö tukee MMA:iden valmiuksien lisäämistä kaikkien kauppaan liittyvien alojen hallinnoinnissa tarvittaessa institutionaalista kehystä parantamalla ja tukemalla.

2. Yhteisö toimii yhteistyössä MMA:iden kanssa investointien suojaamista ja edistämistä koskevien yleisperiaatteiden täytäntöön panemiseksi.

3. Yhteisö lujittaa yhteistyötä MMA:iden kanssa suunnitellakseen ja tukeakseen alan toimivaltaisten laitosten kanssa tehokasta kilpailupolitiikkaa, jolla varmistetaan asteittain kilpailusääntöjen tehokas soveltaminen yksityisissä ja valtion yrityksissä. Alan yhteistyöhön kuuluu erityisesti tuki tarkoituksenmukaisen oikeuskehyksen luomiseen ja sen hallinnolliseen täytäntöönpanoon ottamalla erityisesti huomioon vähiten kehittyneet MMA:t.

4. Yhteisö lujittaa edelleen MMA:iden kanssa toteuttamaansa yhteistyötä, joka ulottuu muun muassa seuraaville aloille:

a) sellaisten lakien ja asetusten laatiminen, joiden tarkoituksena on suojata teollis- ja tekijänoikeuksia ja panna ne täytäntöön, jotta oikeuden haltijat eivät käytä niitä väärin ja jotta kilpailijat eivät riko niitä, sekä luoda ja lujittaa paikallisia, kansallisia ja alueellisia toimistoja ja muita elimiä, mukaan luettuna tuki alueellisille elimille, joiden vastuulla on teollis- ja tekijänoikeuksien soveltaminen ja suoja sekä henkilöstön koulutus;

b) sellaisten sopimusten tekeminen, joiden tavoitteena on erityisen merkityksellisten tuotteiden tavaramerkkien ja maantieteellisten merkintöjen suojaaminen.

5. Yhteisö tukee standardoinnin ja sertifioinnin alalla MMA:iden pyrkimyksiä, joiden tarkoituksena on edistää yhteisön ja MMA:iden välisiä yhteensopivia järjestelmiä. Yhteistyöhön kuuluvat erityisesti:

a) toimenpiteet, joilla edistetään kansainvälisten teknisten standardien ja sääntelyn sekä vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, mukaan luettuna alakohtaiset erityistoimet, nykyistä laajempaa noudattamista ottamalla huomioon MMA:iden talouskehityksen taso;

b) yhteistyö MMA:ille tärkeiden alojen laadunhallinnassa ja -varmistuksessa;

c) sellaisten MMA:iden aloitteiden tukeminen, joilla kehitetään niiden valmiuksia vaatimustenmukaisuuden, mittaustekniikan ja standardoinnin arvioinnin alalla;

d) yhteyksien kehittäminen yhteisön toimielinten ja MMA:iden laitosten välillä standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin sekä sertifioinnin alalla.

6. Yhteisö lujittaa yhteistyötä MMA:iden kanssa kansanterveyttä sekä eläinten ja kasvien terveyttä koskevien toimenpiteiden alalla julkisen ja yksityisen sektorin valmiuksien kehittämiseksi kyseisellä alalla.

7. Rion periaatteiden mukaisesti yhteisö lujittaa yhteistyötä MMA:iden kanssa kauppa- ja ympäristöpolitiikan keskinäisen täydentävyyden varmistamiseksi. Yhteistyössä keskitytään

a) johdonmukaisten paikallisten, kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten toimintamallien laatimiseen;

b) tavaroiden ja palvelujen laadunvalvonnan tehostamiseen ympäristön suojelemiseksi;

c) ympäristöystävällisten tuotantomenetelmien parantamiseen asiaankuuluvilla aloilla.

8. Yhteisö toimii yhteistyössä MMA:iden kanssa työehtojen alalla. Yhteistyö voi liittyä erityisesti seuraaviin aloihin:

a) työtä koskeviin lakeihin ja asetuksiin liittyvien tietojen vaihto;

b) työoikeuden laadinnan tukeminen ja voimassa olevan lainsäädännön lujittaminen;

c) koulujen opetussuunnitelmat ja valistusohjelmat, joilla tähdätään lapsityön torjumiseen;

d) työtä koskevien lakien ja asetusten noudattaminen.

9. Yhteisö tekee yhteistyötä MMA:iden kanssa kuluttajapolitiikan ja kuluttajien terveyden suojelun alalla

a) institutionaalisten ja teknisten valmiuksien lujittamiseksi;

b) vaarallisia tuotteita koskevien pikahälytysjärjestelmien ja molemminpuolisten tiedotusjärjestelmien luomiseksi;

c) markkinoilla olevien tuotteiden valvontajärjestelmien luomista ja toimintaa sekä tuoteturvallisuutta koskevien tietojen ja kokemusten vaihtamiseksi;

d) kuluttajille tiedottamiseksi entistä paremmin tarjottavien tuotteiden ja palvelujen hinnoista ja ominaisuuksista;

e) kuluttajajärjestöjen perustamisen edistämiseksi ja kuluttajaryhmien edustajien välisten yhteyksien kehittämiseksi;

f) kuluttajien edun mukaisten toimintaperiaatteiden ja järjestelmien yhdenmukaisuuden parantamiseksi;

g) lainsäädännön voimaantulosta tiedottamisen edistämiseksi sekä vaarallisia ja hyvän kauppatavan vastaisia kauppatapoja koskeviin tutkimuksiin liittyvän yhteistyön edistämiseksi;

h) vientikiellon soveltamiseksi sellaisiin tavaroihin ja palveluihin, joiden kaupan pitäminen on kielletty tuotantomaassa.

10. Yhteisö tukee MMA:iden julkisten ja yksityisten toimijoiden tietotekniikan ja televiestinnän alalla toteuttamia pyrkimyksiä, joiden tarkoituksena on

a) nykyaikaistaa televiestinnän perusrakenteita, datansiirtopalveluja, etäkäsittelysovellutuksia ja telemaattisia sovelluksia koskevia hankkeita (TAP),

b) kehittää ja parantaa tietoyhteiskunnan edellyttämiä palveluja ja henkilöresursseja sekä liittää kyseiset palvelut parhaalla mahdollisella tavalla alueelliseen yhteyteensä,

c) lisätä tietoisuutta taloudellisista mahdollisuuksista sekä kokemusten ja tietojen vaihdosta,

d) antaa käyttäjille paremmin tietoa näistä resursseista,

e) hyödyntää alan mahdollisuuksia parhaalla mahdollisella ja kestävällä tavalla,

f) kehittää tieto- ja viestintätekniikan käyttöä koulutuksen alalla, myös etäopiskelussa,

g) lisätä sähköistä kaupankäyntiä ja taloudellista yhteistyötä,

h) parantaa ja nykyaikaistaa terveydenhuoltoverkkoja kehittämällä sairaaloiden välisiä yhteyksiä ja etädiagnoosien käyttöä ja perustamalla yhteisiä tietokantoja,

i) kehittää multimediayhteyksiä kulttuuriin ja matkailuun liittyviin lähteisiin,

j) parantaa ja lisätä tieto- ja viestintätekniikan käyttöä teollisuudessa ja innovaatioissa.

15 artikla

Sosiaalialat

Kunkin MMA:n kehitysstrategian mukaisesti yhteisö tukee inhimillistä ja yhteiskunnallista kehitystä edistäviä toimia. Yhteistyöllä voidaan tukea erityisesti jäljempänä mainituilla aloilla toteutettavia ohjelmia:

a) Koulutuspolitiikan lujittaminen ja koululaitosten kehittäminen (rakennukset ja tarvikkeet); kielikoulutus ja opettajankoulutus, peruskoulutus ja keskiasteen koulutus, ammatillinen koulutus sekä korkea-asteen koulutus (mukaan luettuina asianmukaisten alojen erityisalojen toimet, kuten maatalouskoulutus). Koulutuksen alalla olisi painotettava peruskoulutukseen pääsyn helpottamista ja peruskoulutuksen laadun parantamista rakentamalla lisää kouluja, kunnostamalla nykyisiä luokkahuoneita, hankkimalla opetusmateriaalia, kouluttamalla opettajia ja myöntämällä vähävaraisille oppilaille opintotukea.

b) Terveydenhuoltoalan uudistamistoimet, terveydenhuollon ja laitosten kehittäminen; koulutus ja lääketieteellinen tutkimus, terveydenhuollon perusrakenteet; hiv/aids. Terveydenhuollon alalla hankkeiden avulla olisi varmistettava ensisijaisen hoidon ja ennaltaehkäisevän hoidon palvelut, kuten perhesuunnittelupalvelut sekä äitien ja lasten terveydenhuoltopalvelut.

c) Väestöpolitiikka ja perhesuunnittelupolitiikka, äitien ja lasten terveydenhuolto, mukaan luettuina seuraavan sukupolven koulutukseen ja henkiseen kehitykseen tähtäävät hankkeet.

d) Huumeiden, huumaavien lääkeaineiden ja psykotrooppisten aineiden tuotantoa, jakelua ja kauppaa koskevien ennaltaehkäisevien toimien tehostaminen, huumeiden väärinkäytön ehkäiseminen ja torjuminen ottaen huomioon kansainvälisten laitosten alalla tekemä työ. Yhteistyö koskee seuraavia osa-alueita: i) huumeiden väärinkäyttäjiin kohdistuva koulutus, tiedotus, terveyskasvatus sekä huumeista vieroittaminen, mukaan luettuina suunnitelmat heidän sijoittamisekseen uudelleen ammatilliseen ja yhteiskunnalliseen elämään; ii) toimenpiteet, joiden tavoitteena on edistää vaihtoehtoisia taloudellisia toimia, kuten huumausainekasvien laittomaan tuotantoon käytettyjen alueiden vaihtoehtoista kehittämistä koskevia ohjelmia yhdistettyinä tehokkaisiin tukahduttamistoimenpiteisiin; iii) tekninen ja hallinnollinen apu sekä rahoitustuki huumausaineiden kemiallisten lähtöaineiden kaupan valvonnassa sekä niitä standardeja vastaavien standardien laatiminen, joita yhteisö ja asianomaiset kansainväliset järjestöt ovat hyväksyneet; iv) tekninen ja hallinnollinen apu sekä rahoitustuki huumeiden väärinkäytön ehkäisyssä, hoidossa ja torjunnassa; v) tekninen apu ja apu koulutuksen alalla sekä niitä standardeja vastaavien rahanpesua ehkäisevien standardien laatiminen, joita yhteisö ja muut asianomaiset kansainväliset järjestöt, kuten rahoitusalan rahanpesutyöryhmä, ovat hyväksyneet; vi) edellä esitettyjen a—d alakohdan täytäntöönpanoa edistävien tietojen vaihto.

e) Vesipolitiikka ja laitosten kehittäminen, vesivarojen suojelu, jätehuolto (maatalous- ja energiakäyttöön tarkoitettu vesi käsitellään niitä koskevilla aloilla). Vedenjakelun ja vedenpuhdistuksen alalla tavoitteena on oltava palvelujen tarjoaminen sellaisilla alueilla, joilla nykyiset palvelut eivät ole riittäviä. Rahoitus, jolla edistetään vedenjakelu- ja vedenpuhdistuspalvelujen saatavuutta juomaveden saamiseksi, myötävaikuttaa suoraan henkilöresurssien kehittämiseen parantamalla yleistä terveydentilaa ja lisäämällä niiden henkilöjen tuottavuutta, joilla ei vielä ole käytössään näitä palveluja. Tarve ulottaa veteen, sen puhdistukseen ja kuljetukseen liittyvät peruspalvelut kaupunkien ja maaseutujen väestöille on edelleen olemassa, ja ratkaisujen toteutettavuutta on tutkittava ympäristön kannalta.

f) Yhteisö toimii yhteistyössä MMA:iden kanssa niiden biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen, kestävän käytön ja hoidon alalla ottaen huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan yhteisön toimintasuunnitelman. Tämän alan yhteistyöllä on tarkoitus i) tukea biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien strategioiden ja toimintasuunnitelmien laatimista ja ajan tasalle saattamista; ii) helpottaa biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen ( 8 ) täytäntöönpanon seuranta- ja arviointijärjestelmien ja sitä koskevien tietojenvaihtojärjestelmien luomista paikallisella, alueellisella ja osa-alueellisella tasolla; iii) kehittää ja pitää ajan tasalla MMA:iden biologista monimuotoisuutta koskevia tietokantoja; iv) toteuttaa perintöaineksen saantiin ja saatavuuteen liittyviä asianmukaisia toimenpiteitä; v) edistää yksityisen sektorin kanssa tehtäviä sopimuksia maan perintöaineksen käyttöä varten, niin että paikalliset väestöt voivat tosiasiallisesti hyötyä näiden sopimusten taloudellisista seurauksista ja että perintöaineksen käyttö ei vaaranna biologisen monimuotoisuuden suojelua ja säilyttämistä; vi) auttaa MMA:ita osallistumaan aktiivisesti toimintaperiaatteiden laadintaan ja tarvittaessa biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyviin neuvotteluihin.

g) Yhdennettyä kaupunkikehitystä ja asumista koskevat ohjelmat, hankkeet. Kaupunkikehityksen alan toimien on kohdistuttava teiden ja muiden perusrakenteiden rakentamiseen ja kunnostamiseen, mukaan luettuna asuntojen hankkiminen pienituloisille.

16 artikla

Alueellinen yhteistyö ja yhdentyminen

Yhteistyön avulla voidaan tehokkaasti saavuttaa MMA:iden viranomaisten asettamat tavoitteet ja painopisteet osana alueellista ja osa-alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä:

1) Alueellinen yhteistyö koskee toimia, joista on sovittu a) kahden tai useamman MMA:n välillä, b) yhden tai useamman MMA:n ja yhden tai useamman naapurimaan, AKT-valtion tai muun kuin AKT-valtion, välillä, c) yhden tai useamman MMA:n ja yhden tai useamman AKT-valtion tai perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhden tai useamman unionin syrjäisimmän alueen (Guadeloupe, Ranskan Guayana, Martinique, Réunion, Kanariansaaret, Azorit ja Madeira) välillä, d) kahden tai useamman sellaisen alueellisen elimen välillä, joihin kuuluu MMA:ita, e) yhden tai useamman MMA:n ja sellaisten alueellisten elinten välillä, joihin kuuluu MMA:ita, AKT-valtioita tai syrjäisimpiä alueita.

2) Yhteistyöllä on a) kannustettava MMA:iden asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen, b) vauhditettava taloudellista yhteistyötä ja kehitystä MMA:illa sekä niiden ja ATK-valtioiden alueiden välillä, c) edistettävä väestön, tavaroiden, palvelujen, pääomien, työvoiman ja tekniikan vapaata liikkuvuutta, d) lisättävä talouden monipuolistamista sekä alueellisten ja osa-alueellisten yhteistyötoimien yhteensovittamista ja yhdenmukaistamista, ja e) edistettävä ja kehitettävä kauppaa MMA:illa ja niiden välillä sekä syrjäisimpien alueiden, AKT-valtioiden ja muiden kolmansien maiden kanssa.

3) Alueellisen yhdentymisen alalla yhteistyöllä on a) kehitettävä ja lujitettava alueellisesta yhteistyöstä ja yhdentymisestä vastaavien järjestöjen ja laitosten valmiuksia edistää alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä, b) kannustettava vähiten kehittyneitä MMA:ita osallistumaan alueellisten markkinoiden luomiseen ja niiden hyödyntämiseen, c) pantava täytäntöön alueellisen tason alakohtaisia uudistuksia, d) vapautettava kauppaa ja maksuja, e) edistettävä sekä ulkomaisia että kansallisia rajat ylittäviä investointeja ja muita alueellisen tai osa-alueellisen taloudellisen yhdentymisen aloitteita, ja f) otettava huomioon alueellisen yhdentymisen siirtymävaiheen nettokustannusten vaikutukset talousarviovaroihin ja maksutaseeseen.

4) Alueellinen yhteistyö kattaa suuren valikoiman toimia ja aiheita, jotka koskevat yhteisiä ongelmia ja joiden ratkaisemisessa voidaan hyötyä mittakaavaeduista, kuten a) perusrakenteet, erityisesti liikenteen ja tiedonvälityksen perusrakenteet sekä niihin liittyvät turvallisuusongelmat, energia, b) ympäristö, vesivarojen hoito, c) terveys, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, d) tutkimus sekä tieteellinen ja tekninen yhteistyö, e) alueelliset aloitteet katastrofivalmiuksien kehittämiseksi ja katastrofien vaikutusten lieventämiseksi, f) muut alat, kuten asevarustelun rajoittaminen sekä huumeiden väärinkäytön, järjestäytyneen rikollisuuden, rahanpesun, petosten ja korruption torjunta.

5) Yhteistyöllä tuetaan myös alueiden välisiä, MMA:iden välisiä ja AKT-valtioiden välisiä yhteistyöhankkeita ja -aloitteita.

17 artikla

Kulttuurinen ja sosiaalinen yhteistyö

Yhteistyöllä edistetään MMA:iden itsenäistä, ihmispainotteista kehitystä, jonka juuret ovat kunkin kansan kulttuurissa. Inhimillinen ja kulttuurinen ulottuvuus koskee kaikkia aloja, ja sen on tultava esiin kaikissa kehityshankkeissa ja -ohjelmissa. Yhteistyöllä tuetaan sitä politiikkaa ja niitä toimenpiteitä, joita MMA:iden viranomaiset toteuttavat hyödyntääkseen henkilöresurssejaan, lisätäkseen omaa luomiskykyään ja vahvistaakseen kulttuuri-identiteettiään. Sillä edistetään väestön osallistumista kehitysprosessiin.

Tämä yhteistyö toteutuu erityisesti

— sosiaalisen ja kulttuurisen ulottuvuuden huomioon ottamisessa,

— kulttuuri-identiteettien vahvistamisessa ja kulttuurien välisessä vuoropuhelussa, erityisesti kulttuuriperinnön suojelun, kulttuuriesineiden valmistuksen ja levityksen, kulttuuritapahtumien sekä tiedotuksen ja viestinnän yhteydessä, ja

— henkilöresurssien hyödyntämisessä, ja se koskee erityisesti yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, tieteellistä ja teknistä yhteistyötä, naisten asemaa kehityksessä, terveyttä ja huumeiden väärinkäytön torjuntaa sekä väestöä ja väestötiedettä.







KOLMAS OSA

MMA—EY-YHTEISTYÖN VÄLINEET







I OSASTO

KEHITYSRAHOITUSYHTEISTYÖ







1 luku

Yleiset säännökset

18 artikla

Tavoitteet

Kehitysrahoitusyhteistyön tavoitteena on riittävästi varoja ja tarvittaessa soveltuvaa teknistä apua antamalla

a) tukea ja edistää MMA:iden pyrkimyksiä taloudellisen, yhteiskunnallisen ja kulttuurisen kehityksen varmistamiseksi pitkällä aikavälillä keskinäisen edun mukaisesti ja keskinäisen riippuvuuden hengessä;

b) myötävaikuttaa MMA:iden väestöjen elintason parantamiseen;

c) edistää toimenpiteitä, joilla voidaan saada yhteisöt, ryhmät, yhdistykset ja henkilöt tekemään aloitteita sekä osallistumaan kehityshankkeiden suunnitteluun ja toteuttamiseen;

d) myötävaikuttaa köyhyyden lieventämiseksi siihen, että mahdollisimman suuri osa väestöstä hyötyy kehityksestä;

e) edistää MMA:iden valmiuksia kehittää, mukauttaa ja muuttaa paikallista tekniikkaa sekä hallita uutta asiaankuuluvaa tekniikkaa;

f) tukea MMA:iden pyrkimyksiä taloudelliseen monipuolistumiseen pääsemiseksi, muun muassa edistämällä niiden luonnonvarojen kestävää kartoittamista, säilyttämistä, jalostamista ja hyödyntämistä;

g) tukea ja edistää henkilöresurssien kehittämistä MMA:illa parhaalla mahdollisella tavalla;

h) edistää MMA:ille suuntautuvien, niiden kehitystarpeita vastaavien rahavirtojen kasvua ja tukea MMA:iden pyrkimyksiä yhdenmukaistaa kansainvälistä yhteistyötä oman kehityksensä eduksi yhteisrahoitustoimin muiden rahoituslaitosten tai kolmansien osapuolten kanssa;

i) edistää yksityisiä suoria investointeja MMA:ille, tukea MMA:iden yksityisen sektorin tervettä, vaurasta ja voimakasta kehitystä sekä kannustaa yksityisiä paikallisia, kansallisia ja ulkomaisia investointivirtoja MMA:iden tuotantoaloilla;

j) edistää MMA:iden keskinäistä sekä MMA:iden ja AKT-valtioiden välistä alueellista yhteistyötä, yhteisvastuuta ja yhdentymistä;

k) mahdollistaa nykyistä tasapainoisempien talous- ja yhteiskuntasuhteiden luominen sekä paremman yhteisymmärryksen aikaansaaminen MMA:iden ja AKT-valtioiden sekä jäsenvaltioiden ja muun maailman välille, jotta edistettäisiin MMA:iden yhdentymistä maailmantalouteen;

l) mahdollistaa hätäapu niille MMA:ille, jotka kärsivät erityisluonteisista, vakavista taloudellisista ja yhteiskunnallisista ongelmista luonnonmullistusten tai vaikutuksiltaan vastaavien erityisolosuhteiden vuoksi;

m) auttaa vähiten kehittyneitä MMA:ita selviytymään niistä erityisistä esteistä, jotka hidastavat niiden kehityspyrkimyksiä.

19 artikla

Periaatteet

1. Kehitysrahoitusyhteistyö perustuu kumppanuuteen, keskinäiseen täydentävyyteen ja toissijaisuuteen, ja

a) sitä toteutetaan tämän päätöksen 4 artiklan nojalla hyväksyttyjen assosiaatio- ja kehitysstrategioiden mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon MMA:iden maantieteelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset ominaispiirteet sekä niiden erityiset mahdollisuudet;

b) sillä varmistetaan, että varat myönnetään ennakoidusti ja säännöllisesti;

c) se toimii joustavasti ja se on mukautettu kunkin MMA:n tilanteeseen.

2. Jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä komission kanssa varmistaakseen moitteettoman varainhoidon yhteisön varojen käytössä.

3. Kumppanuuden mukaisesti yhteisön toimista päätetään komission, asianomaisen MMA:n viranomaisten ja sen jäsenvaltion, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, välisissä tiiviissä neuvotteluissa. Kumppanuutta harjoitetaan kunkin osapuolen institutionaalisten, oikeudellisten ja rahoitusta koskevien toimivaltuuksien mukaisesti.

4. Yhteisön ja jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien on oltava toisiaan täydentäviä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 25 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan säännöksiä.

5. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tukitoimien täytäntöönpano on asianomaisen MMA:n vastuulla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toimivaltaa, joka koskee moitteettoman varainhoidon varmistamista yhteisön varojen käytössä.

20 artikla

Yhtenäiset ohjelma-asiakirjat

1. 4 artiklan mukaisesti MMA:iden viranomaiset, komissio ja se jäsenvaltio, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, laativat kumppanuuden mukaisesti toimien strategian ja ensisijaiset tavoitteet, joihin ohjelma-asiakirja perustuu.

2. MMA:iden viranomaisten tehtävä on

a) määritellä ne painopisteet, joihin yhteistyöstrategian olisi perustuttava;

b) yksilöidä alakohtaisen ohjelmasuunnittelun yhteydessä hankkeet ja ohjelmat sekä liitännäistoimet, joilla varmistetaan toteutettavien toimien toimivuus ja kestävyys;

c) valmistella hankkeiden ja ohjelmien aineisto;

d) valmistella sopimukset, neuvotella niistä ja tehdä niitä;

e) toteuttaa ja hallinnoida hankkeita ja ohjelmia;

f) pitää yllä hankkeita ja ohjelmia sekä varmistaa niiden jatkuvuus.

3. MMA:iden viranomaisten ja komission yhteisvastuulla on

a) päättää ohjelma-asiakirjasta;

b) varmistaa tasapuoliset tarjouspyyntöjä ja sopimuksia koskevat osallistumisedellytykset;

c) seurata ja arvioida hankkeiden sekä ohjelmien vaikutuksia ja tuloksia;

d) varmistaa hankkeiden ja ohjelmien asianmukainen, nopea ja tehokas täytäntöönpano.

4. Komission vastuulla on tehdä ohjelma-asiakirjan kokonaismäärärahoja koskevat rahoituspäätökset 24 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

5. Jollei tässä päätöksessä toisin säädetä, kaikki päätökset, jotka vaativat assosiaation toisen osapuolen hyväksynnän, hyväksytään tai niitä pidetään hyväksyttyinä kuuden kuukauden kuluttua toisen osapuolen tekemästä ilmoituksesta.

21 artikla

Soveltamisala

Kunkin asianomaisen MMA:n paikallisella ja alueellisella tasolla asettaman strategian ja toimintalinjan mukaisesti rahoitustukea voidaan myöntää toimille, joilla edistetään tässä päätöksessä määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista.

Soveltamisalaan voi kuulua erityisesti seuraaville toimille myönnettävä tuki:

a) alakohtaiset toimet ja uudistukset sekä niiden kanssa yhdenmukaiset hankkeet;

b) laitosten ja toimintaedellytysten kehittäminen sekä ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen;

c) teknisen alan yhteistyöohjelmat;

d) humanitaarinen apu ja hätäaputoimet;

e) vientituotteista ja -palveluista peräisin olevien budjettisaatavien vaihtelujen perusteella myönnettävä lisätuki.

22 artikla

Rahoituskelpoisuus

1. Tämän päätöksen nojalla rahoitustukea voivat saada seuraavat yksiköt tai elimet:

a) MMA:t;

b) alueelliset tai valtioiden väliset elimet, joihin yksi tai useampi MMA kuuluu ja jotka ovat MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiä;

c) yhteisön ja MMA:iden tiettyjen erityistavoitteiden toteuttamiseksi perustamat sekaelimet.

2. Asianomaisen MMA:n tai asianomaisten MMA:iden viranomaisten kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti rahoitustukea voivat saada myös

a) julkiset tai puolijulkiset paikalliset, kansalliset ja/tai alueelliset elimet, MMA:iden paikalliset hallintoyksiköt sekä erityisesti rahoituslaitokset ja kehityspankit;

b) MMA:iden ja alueellisten ryhmien yhtiöt ja yritykset;

c) jäsenvaltion yritykset, jotta niille annettaisiin mahdollisuus oman osuutensa lisäksi toteuttaa tuotantohankkeita jonkin MMA:n alueella;

d) MMA:iden tai yhteisön rahoituksen välittäjät, jotka edistävät ja rahoittavat yksityisiä investointeja MMA:illa;

e) MMA:iden ja yhteisön hajautetun yhteistyön toimijat ja muut valtioista riippumattomat toimijat, jotta niille annettaisiin mahdollisuus toteuttaa taloudellisia, sivistyksellisiä, yhteiskunnallisia ja koulutusalan hankkeita ja ohjelmia MMA:illa 29 artiklassa tarkoitetun hajautetun yhteistyön mukaisesti.

23 artikla

Ohjelmasuunnittelu ja täytäntöönpano

Tämän päätöksen voimaantuloa seuraavien 12 kuukauden kuluessa komissio toteuttaa 24 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, yhteistyössä MMA:iden kanssa ja 7 artiklan mukaisesti tämän osan sekä liitteiden II A—D täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet.

Antamalla asianmukaiset suuntaviivat ja tiedot voimaantuloa seuraavien 12 kuukauden kuluessa komissio tukee sitä, että MMA:t käyttävät täysimääräisesti tässä päätöksessä säädettyjä välineitä, erityisesti kauppaa ja rahoitusta koskevia toimenpiteitä.

Näihin toimenpiteisiin kuuluvat erityisesti seuraavat:

a) ohjelma-asiakirjan ja sen olennaisten osien laatimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt;

b) ohjelma-asiakirjan ennakko-, väli- ja jälkiseurantaa, -tarkastuksia ja -arviointeja sekä tarkistamista ja täytäntöönpanoa, komission osallistuminen näihin toimiin mukaan luettuina, koskevat yksityiskohtaiset säännöt;

c) määräaikaiskertomusten ja muiden kertomusten laatiminen;

d) yksityiskohtaiset säännöt 32 artiklassa tarkoitettuja rahoitusoikaisuja varten.

▼M2

MMA:iden kanssa tehtävään, yhdeksännestä EKR:stä rahoitettavaan kehitysrahoitusyhteistyöhön sovelletaan yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksessa säädettyjä rahoitus- ja kirjanpitomenettelyjä. MMA:iden kanssa tehtävään, kymmenennestä EKR:stä rahoitettavaan kehitysrahoitusyhteistyöhön sovelletaan kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksessa säädettyjä rahoitus- ja kirjanpitomenettelyjä.

▼B

24 artikla

EKR—MMA-komitea

1. Komissiota avustaa tarvittaessa komitea, joka perustettiin sisäisellä sopimuksella, jäljempänä tässä artiklassa ”komitea”.

2. Kun komitea käyttää sille tällä päätöksellä siirrettyä toimivaltaansa, sitä kutsutaan nimellä ”EKR—MMA-komitea”. Sisäisellä sopimuksella perustetun komitean työjärjestystä sovelletaan EKR—MMA-komiteaan.

3. EKR—MMA-komitea keskittyy työskentelyssään MMA:illa ja muilla alueilla järjestettävän kehitysyhteistyön olennaisiin asioihin. Se seuraa ohjelma-asiakirjojen täytäntöönpanoa tavoitteenaan yhdenmukaisuus, koordinointi ja täydentävyys.

4. EKR—MMA-komitea antaa lausuntonsa:

a) ehdotuksista ohjelma-asiakirjoiksi sekä niiden mahdollisista muutoksista;

b) tämän osan sekä liitteiden II A—D täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä.

5. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta puheenjohtajan vahvistamassa määräajassa. Lausunto annetaan sisäisen sopimuksen 21 artiklan 4 kohdassa määrätyllä enemmistöllä. Äänestettäessä komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan edellä mainitun artiklan 3 kohdassa määritetyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.

6. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään kolmen kuukauden määräajalla ilmoituksen tekopäivästä.

7. Neuvosto voi enemmistöllä päättää toisin 5 kohdassa säädettyä äänten painotusta noudattaen 6 kohdassa tarkoitetun ajanjakson kuluessa.

8. Komissio ilmoittaa komitealle ohjelma-asiakirjojen seurannasta, arvioinnista ja tarkastuksesta.

▼M2

9. Kymmenennen EKR:n täytäntöönpanossa sovelletaan sen perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen asiaa koskevia määräyksiä.

▼B







2 luku

MMA:iden saatavissa olevat varat

25 artikla

Rahoitustuki

1. Yhteisön rahoitustuen kokonaismäärä 1 luvussa mainittuihin tarkoituksiin, sen jakautuminen sekä rahoitusta ja avun käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja järjestelyt ►M2 vuosien 2000–2007 ja 2008–2013 välisille ajanjaksoille ◄ esitetään liitteissä II A—D ja 3 luvussa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toimenpiteiden toteuttamista 24 artiklan mukaisesti.

Päätöksen mukaisilla rahoitustuilla voidaan kattaa hankkeiden ja ohjelmien paikalliset ja ulkomaiset menot kokonaisuudessaan sekä toistuvien menojen rahoittaminen.

2. Lisäksi MMA:t voivat saada voimassa olevien asetusten mukaista rahoitusta, jota myönnetään liitteessä II E luetelluille kehitysmaille ja liitteessä II F luetelluille yhteisön ohjelmille.







3 luku

Yksityisen sektorin investointien tukeminen

26 artikla

Investointien edistäminen

MMA:iden viranomaiset, jäsenvaltiot ja yhteisö, jotka ovat tietoisia yksityisten investointien merkityksestä kehitysyhteistyönsä edistämisen kannalta sekä tarpeesta toteuttaa toimia näiden investointien edistämiseksi,

a) toteuttavat toimenpiteitä sellaisten yksityisten sijoittajien, jotka toimivat MMA—EY-kehitysyhteistyön tavoitteiden ja painopisteiden sekä sovellettavien lakien ja asetusten mukaisesti, kannustamiseksi osallistumaan kehityspyrkimyksiinsä;

b) kohtelevat oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti näitä sijoittajia;

c) toteuttavat toimenpiteitä ja toimia, joilla voidaan luoda ja säilyttää ennakoitavat ja vakaat investointiolosuhteet, ja neuvottelevat sopimuksista olosuhteiden parantamiseksi;

d) edistävät MMA:iden taloudellisten toimijoiden keskinäistä sekä niiden ja yhteisön toimijoiden välistä tehokasta yhteistyötä pääomavirtojen lisäämiseksi sekä hallinnollisten taitojen, tekniikan ja muun taitotiedon parantamiseksi;

e) edistävät yhteisön ja MMA:iden välisten yksityisten rahoitusvirtojen lisäämistä vaikuttamalla osaltaan niiden esteiden poistamiseen, jotka haittaavat MMA:iden toimijoiden pääsyä kansainvälisille ja yhteisön pääomamarkkinoille;

f) luovat olosuhteet, jotka suosivat rahoituslaitosten kehittämistä sekä pääomanmuodostuksen ja yrittäjyyden yleistymisen kannalta välttämättömien varojen saatavuutta;

g) edistävät yritysten kehittämistä, paikallisten hallintoyksikköjen yritykset mukaan luettuina, toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet yritystoimintaympäristön parantamiseksi ja erityisesti sellaisen oikeudellisen, hallinnollisen ja kannustimiin perustuvan rakenteen luomiseksi, jolla voidaan edistää vireän yksityisen alan nousua ja kehitystä;

h) vahvistavat MMA:iden paikallisten elinten valmiuksia tarjota sellaisia eri palveluja, jotka voivat lisätä paikallista osallistumista teolliseen ja kaupalliseen toimintaan.

27 artikla

Investointituki ja investointien rahoittaminen

Yhteistyön avulla saadaan käyttöön pitkän aikavälin varoja, joilla edistetään yksityisen sektorin kasvua sekä kansallisten ja ulkomaisten pääomien hankintaa kasvun tukemiseksi. Tätä tarkoitusta varten yhteistyöhön kuuluvat

a) rahoitustuki ja tekninen apu avustuksina, joilla tuetaan henkilöresurssien ja institutionaalisten valmiuksien kehittämistä, sekä muu institutionaalinen tuki, joka liittyy tiettyyn investointiin; toimenpiteet, joilla lisätään yritysten kilpailukykyä ja lujitetaan yksityisten rahoituksen välittäjien ja muiden yksityisten välittäjien valmiuksia; investointien helpottaminen ja edistäminen, kilpailunedistämistoimet;

b) neuvontapalvelut, joilla edistetään investoinneille suotuisten olosuhteiden luomista, ja tietokanta, jonka tarkoituksena on edistää pääomavirtoja;

c) takaisinmaksettavat tuet, jotka rahoitetaan liitteessä II C tarkoitetun investointikehyksen avulla;

d) EIP:n omista varoista myönnettävät lainat.

Investointikehykseen sovellettavat edellytykset määritellään liitteessä II B ja edellä mainittuihin lainoihin sovellettavat edellytykset liitteessä II C.







4 luku

Vientitulojen vaihtelujen perusteella myönnettävä lisätuki

28 artikla

Lisätuki

1. Lisätukea annetaan osana liitteessä II A tarkoitettua kokonaisrahoitusta erityisesti maatalouden ja kaivosteollisuuden aloilla vientitulojen lyhytaikaisista vaihteluista johtuvien sellaisten erittäin kielteisten vaikutusten lieventämiseksi, jotka saattavat vaarantaa MMA:iden kehitystavoitteiden toteutumisen.

2. Lyhytaikaisissa vientitulojen vaihteluissa tuella pyritään ylläpitämään makrotaloudellisia ja alakohtaisia uudistuksia ja toimintaperiaatteita, jotka tulojen väheneminen saattaisi vaarantaa, sekä korjaamaan erityisesti maatalouden ja kaivosteollisuuden vientitulojen epävakaudesta aiheutuvat kielteiset vaikutukset.

3. MMA:iden riippuvuus erityisesti maatalous- ja kaivosteollisuustuotteiden viennistä otetaan huomioon myönnettäessä liitteessä II D tarkoitettuja varoja. Tällöin vähiten kehittyneisiin maihin sovelletaan suosituimmuuskohtelua.

4. Ylimääräiset varat saatetaan käyttöön liitteessä II D vahvistetun tukijärjestelmän yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.

5. Yhteisö tukee myös MMA:ita varten luotuja kaupan varmistamisen järjestelmiä, joilla pyritään suojautumaan ennakolta vientitulojen vaihteluita vastaan.







5 luku

Tuki muille yhteistyöosapuolille

29 artikla

Tavoitteet ja rahoitus

1. Jotta vastattaisiin paikallisten hallintoyksikköjen kehitystarpeisiin ja kannustettaisiin kaikkia hajautetun yhteistyön toimijoita, jotka voivat osallistua MMA:iden itsenäiseen kehitykseen sekä siihen liittyvien aloitteiden tekemiseen ja täytäntöönpanoon, MMA—EY-yhteistyöllä tuetaan näitä kehitystoimia asianomaisten MMA:iden ja niiden jäsenvaltioiden, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, asettamissa rajoissa sekä ohjelma-asiakirjan mukaisesti.

2. Tältä osin rahoitustukea annetaan hajautettuihin ja pienimuotoisiin hankkeisiin seuraavien a ja b alakohdan mukaisesti:

a) Yhteistyökumppaneita, jotka voivat saada tämän luvun mukaista rahoitustukea, ovat seuraavat yhteisön hajautetun yhteistyön ja kehitysmaiden toimijat: paikallinen julkishallinto, valtioista riippumattomat järjestöt, ammatilliset ryhmät ja paikalliset aloiteryhmät, osuuskunnat, ammattijärjestöt, nais- tai nuorisojärjestöt, opetus- ja tutkimuslaitokset, kirkot ja kaikki kansalaisyhdistykset, jotka voivat osaltaan vaikuttaa kehitykseen. Tällaisessa yhteistyössä voidaan hyödyntää valmiuksia, innovatiivisia toimintatapoja ja hajautetun yhteistyön toimijoiden resursseja MMA:iden kehityksen edistämiseksi. Tukitoimissa otetaan huomioon erityisesti yhteisön, MMA:iden ja muiden kehitysmaiden väliset yhteiset toimet.

b) Paikallisilla pienimuotoisilla hankkeilla on oltava taloudelliselta ja sosiaaliselta kannalta vaikutusta alueen väestön elämään, niiden on vastattava ilmenneeseen sekä todettuun ensisijaiseen tarpeeseen, ja ne on pantava täytäntöön edunsaajana olevan paikallisen hallintoyksikön aloitteesta ja siten, että väestö osallistuu aktiivisesti hankkeeseen.

3. Kyseisestä yhteistyöstä syntyneet hankkeet ja ohjelmat voivat olla keino saavuttaa ohjelma-asiakirjassa mainitut erityistavoitteet tai paikallisten hallintoyksikköjen ja hajautetun yhteistyön toimijoiden aloitteiden erityistavoitteet.

4. Tämän luvun nojalla myönnettävä tuki annetaan lisätukena tai tarvittaessa täydentävänä tukena liitteen II E säännösten mukaisesti.

5. Pienimuotoisten hankkeiden ja hajautetun yhteistyön rahoitukseen osallistuminen taataan avustuksilla, joiden osuus ei periaatteessa voi olla suurempi kuin kolme neljäsosaa kunkin hankkeen kokonaiskustannuksista. Jäljelle jäävän osan rahoittaa

a) pienimuotoisten hankkeiden osalta asianomainen paikallinen hallintoyksikkö luontoissuorituksina, palveluja tarjoamalla tai käteisenä annettuina avustuksina yhteisön osallistumismahdollisuuksien mukaisesti;

b) hajautetun yhteistyön osalta hajautetun yhteistyön toimijat edellyttäen, että niiden antamat rahoitusvarat ja tekniset, aineelliset tai muut voimavarat ovat yleensä vähintään 25 prosenttia hankkeen tai ohjelman arvioiduista kustannuksista; ja

c) silloin, kun kyse on poikkeuksellisista pienimuotoisten hankkeiden ja hajautetun yhteistyön yhdistelmistä, asianomaisen MMA:n viranomaiset joko rahoitustukena tai käyttämällä julkisia välineitä taikka tarjoamalla palveluja.

Pienimuotoisten hankkeiden tai hajautetun yhteistyön mukaisesti rahoitettuihin hankkeisiin ja ohjelmiin sovellettavat menettelyt määritellään tämän päätöksen ohjelma-asiakirjaa koskevissa säännöksissä.







6 luku

Humanitaarinen apu ja hätäapu

30 artikla

Tavoitteet ja keinot

1. Humanitaarista apua ja hätäapua myönnetään MMA:lle, jotka kärsivät vakavista ja poikkeuksellisista taloudellisista ja sosiaalisista vaikeuksista luonnonmullistusten tai vaikutukseltaan vastaavien erityisolosuhteiden vuoksi. Humanitaarista apua ja hätäapua annetaan niin kauan kuin on tarpeellista näistä tilanteista syntyneiden kiireellisten ongelmien ratkaisemiseksi.

Humanitaarista apua ja hätäapua annetaan ainoastaan katastrofien uhrien tarpeiden ja edun mukaisesti.

2. Humanitaarisen avun ja hätäavun tarkoituksena on

a) pelastaa ihmishenkiä luonnonmullistusten tai vaikutukseltaan vastaavien erityisolosuhteiden aiheuttamissa kriisitilanteissa ja niitä seuraavissa tilanteissa;

b) osallistua humanitaarisen avun rahoittamiseen ja kuljettamiseen sekä avun saattamiseen avuntarvitsijoille hyödyntämällä kaikkia käytettävissä olevia logistisia keinoja;

c) toteuttaa lyhyen aikavälin kunnostamis- ja jälleenrakentamistoimia väestön sopeutumiselle tai uudelleensopeutumiselle suotuisien olosuhteiden luomiseksi mahdollisimman nopeasti;

d) vastata henkilöiden (kuten pakolaiset, siirtymään joutuneet henkilöt ja kotiseudulleen palaavat) siirtymisestä syntyneisiin tarpeisiin ihmisen aiheuttamien kriisien tai luonnonmullistusten jälkeen, jotta pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden (heidän olinpaikastaan riippumatta) kaikki tarpeet voidaan täyttää niin kauan kuin tarpeellista ja jotta heidän vapaaehtoista uudelleenasettautumistaan voidaan helpottaa;

e) auttaa MMA:ita kehittämään ja täydentämään järjestelmiä katastrofien ennaltaehkäisemiseksi ja niihin valmistautumiseksi, mukaan luettuina ennakointijärjestelmät ja pikahälytysjärjestelmät, katastrofien seurausten lieventämiseksi.

3. Edellä tarkoitetun avun kaltaista apua voidaan myöntää MMA:ille, jotka ottavat vastaan pakolaisia tai kotiseudulleen palaavia, sellaisiin akuutteihin tarpeisiin vastaamiseksi, joita hätäavulla ei voida täyttää.

4. Tässä artiklassa tarkoitettu apu rahoitetaan yhteisön talousarviosta. Sitä voidaan poikkeuksellisesti rahoittaa asianomaisen budjettikohdan lisäksi myös liitteessä II A säädetyistä määrärahoista asianomaisen MMA:n pyynnöstä.

5. Humanitaarisen avun ja hätäavun toimia toteutetaan kriisitilanteessa olevan MMA:n, komission, sen jäsenvaltion, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, kansainvälisten järjestöjen tai paikallisten ja kansainvälisten valtiosta riippumattomien järjestöjen pyynnöstä. Apua hallinnoidaan ja sitä annetaan sellaisten menettelyjen mukaisesti, joilla varmistetaan nopea, joustava ja tehokas apu. Komissio antaa tarvittavat säännökset näiden periaatteiden soveltamisesta.







7 luku

Täytäntöönpanomenettelyt

▼M2

31 artikla

Tekninen apu

1. Komission aloitteesta tai sen toimeksiannosta voidaan rahoittaa teknisen avun tutkimuksia tai toimia tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämän valmistelun, seurannan, arvioinnin ja valvonnan sekä liitteen II A 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun päätöksen kokonaisarvioinnin varmistamiseksi.

Nämä teknisen avun tutkimukset tai toimet rahoitetaan kokonaismäärärahasta myönnettävillä avustuksilla.

2. MMA:n aloitteesta voidaan komission lausunnon perusteella rahoittaa teknisen avun tutkimuksia tai toimia ohjelma-asiakirjassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi.

Yhdeksännen EKR:n yhteydessä nämä teknisen avun tutkimukset ja toimet rahoitetaan asianomaiselle MMA:lle myönnetyistä varoista. Kymmenennen EKR:n yhteydessä ne rahoitetaan kokonaismäärärahasta myönnettävillä avustuksilla.

▼B

32 artikla

Varainhoidon valvonta

1. Asianomainen MMA on ensisijaisesti vastuussa tukitoimen varainhoidon valvonnasta. Se harjoittaa valvontaa tarvittaessa koordinoidusti sen jäsenvaltion kanssa, jonka alaisuuteen se kuuluu, voimassa olevien kansallisten säännösten mukaisesti.

2. Komission vastuulla on

a) huolehtia siitä, että asianomaisella MMA:lla on yhteisön varojen tehokkaan ja moitteettoman käytön varmistavat hallinto- ja valvontajärjestelmät, jotka toimivat moitteettomasti;

b) väärinkäytösten ilmetessä lähettää suositukset tai pyynnöt oikaisutoimenpiteistä, joiden tarkoituksena on oikaista hallinnon puutteet ja väärinkäytökset.

3. Komissio, MMA ja tarvittaessa jäsenvaltio, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, tekevät hallintojärjestelyjen perusteella yhteistyötä vuosittain tai puolivuosittain järjestettävien kokousten yhteydessä sovittaakseen yhteen ohjelmat, menetelmät ja valvonnan toteuttamisen.

4. Rahoituskorjausten osalta

a) väärinkäytösten havaitsemisesta ja rahoituskorjauksista on ensisijaisesti vastuussa asianomainen MMA;

b) jos asianomaisen MMA:n toiminnassa kuitenkin esiintyy puutteita eikä se korjaa tilannetta ja jos asiasta ei päästä yksimielisyyteen, komissio toteuttaa toimia, joilla pienennetään tai poistetaan osa ohjelma-asiakirjan rahoituspäätöksen kokonaismäärärahojen maksusta.







8 luku

Edellisten Euroopan kehitysrahastojen (EKR) siirto yhdeksänteen EKR:oon

33 artikla

Aikaisempien EKR:jen toimeenpano ja siirtymävaihe

1. Niiden kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen EKR:oon liittyvien sitoumusten, joiden toteuttaminen on aloitettu ennen tämän päätöksen voimaantuloa, toteuttamista jatketaan kyseisiin EKR:ihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

Siirtymäkautena, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta toisena sen vuoden jälkeisenä vuotena, jona tämä sopimus tai sisäinen sopimus tulee voimaan, sen mukaan, kumpi tapahtuu myöhemmin, EKR:n hallinnosta ja varainhoidosta vastuussa olevat toimihenkilöt, eli EKR:n johtava tulojen ja menojen hyväksyjä, MMA:n tulojen ja menojen hyväksyjä sekä komission edustuston päällikkö, ovat vastuussa niistä hallinnon ja varainhoidon tehtävistä, jotka heille asetetaan neuvoston päätöksellä 91/482/EY.

Kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen EKR:n varat, jotka on myönnetty MMA:ille ennen tämän päätöksen voimaantuloa, säilyvät MMA:ille myönnettyinä. Varoja on edelleen käytettävä päätöksen 91/482/ETY asiaa koskevien säännösten mukaisesti. Päätöstä sovelletaan, kunnes yhdeksättä EKR:a koskeva sisäinen sopimus tulee voimaan.

2. Yhdeksännen EKR:n perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen voimaantulopäivää edeltävien kaikkien EKR:jen jäljellä olevat varat ja kaikki varat, joita ei ole sidottu kyseisten päivämäärien jälkeen asianomaisten rahastojen mukaisesti käynnissä oleviin hankkeisiin, siirretään yhdeksänteen EKR:oon, ja ne käytetään tässä päätöksessä vahvistetuin edellytyksin.

Kaikki tällä tavoin yhdeksänteen EKR:oon siirretyt varat, jotka aikaisemmin oli kohdennettu yksittäisen MMA:n tai yksittäisen alueen ohjelmaan, säilyvät edelleen asianomaiselle MMA:lle tai alueelliseen yhteistyöhankkeeseen kohdennettuina.

Kaikki muut jäljellä olevat varat, joita ei ole kohdennettu tiettyyn ohjelmaan, siirretään yhdeksännen EKR:n sitomattomiin määriin. Tämän päätöksen kokonaismäärä, johon lisätään edellisistä EKR:ista siirrettävät jäljellä olevat varat, kattaa vuodet 2000—2007. Tätä säännöstä sovelletaan erityisesti kaikkiin niihin päätöksen 91/482/ETY 118 ja 142 artiklassa tarkoitettujen kokonaismäärien mahdollisesti jäljellä oleviin varoihin, jotka koskevat maatalouden perustuotteiden vientitulojen vakauttamista (Stabex) ja erityistä rahoitusvälinettä (Sysmin).

▼M2

33 a artikla

1. Yhdeksännestä EKR:stä tai sitä edeltävistä EKR:istä käyttämättä jääneitä määriä ei sidota enää 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen tai kymmenennen EKR:n perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen voimaantulopäivän jälkeen riippuen siitä, kumpi ajankohta on myöhäisempi, lukuun ottamatta yhdeksättä EKR:ää edeltäviin EKR:iin kuuluvasta maatalouden perustuotteiden vientitulojen vakauttamisjärjestelmästä (Stabex) käyttämättä jääneitä määriä ja sisäisen sopimuksen voimaantulopäivän jälkeen vapautuvia varoja sekä liitteessä II C kuvatun investointikehyksen rahoittamiseen yhdeksännestä EKR:stä myönnettyjen varojen käyttämättä jääneitä määriä ja takaisinmaksuja, paitsi niihin kuuluvia korkotukia.

2. Ellei neuvosto yksimielisesti komission ehdotuksesta päätä toisin, yhdeksännestä EKR:stä tai sitä edeltävistä EKR:istä rahoitettavista hankkeista vapautuvia varoja ei sidota enää 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen, lukuun ottamatta sisäisen sopimuksen voimaantulopäivän jälkeen vapautuvia Stabex-varoja, jotka siirretään ilman eri toimenpiteitä liitteen II Aa 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti rahoitettaviin aluekohtaisiin ohjelmiin, ja liitteessä II C kuvatun investointikehyksen rahoittamiseen yhdeksännestä EKR:stä myönnettyjä varoja, paitsi niihin kuuluvia korkotukia.

▼B







II OSASTO

TALOUDELLINEN JA KAUPALLINEN YHTEISTYÖ

34 artikla

Tavoite

1. Taloudellisen ja kaupallisen yhteistyön tavoitteena on MMA:iden taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys sekä erityisesti tiiviiden kauppasuhteiden luominen niiden ja koko yhteisön välille.

Yhteistyön täytäntöönpanon on oltava yhdenmukainen muiden yhteisten politiikkojen tavoitteiden kanssa.

2. Lisäksi yhteisö sitoutuu tukemaan MMA:iden tosiasiallista yhdentymistä maailmantalouteen ja niiden tavara- ja palvelukaupan kehittämistä alueellisille ja maailmanmarkkinoille pääsyä varten.







1 luku

Tuotteiden kauppajärjestelmä

35 artikla

Alkuperätuotteiden vapaa pääsy

1. Tuotaessa MMA:ista peräisin olevia tuotteita yhteisöön ne vapautetaan tuontitulleista.

2. Alkuperätuotteen käsite ja siihen liittyvät hallinnollisen yhteistyön menetelmät määritellään liitteessä III.

36 artikla

MMA:illa vapaassa liikkeessä olevien ei-alkuperätuotteiden uudelleenlastaus

1. Tuotaessa yhteisöön muualta kuin MMA:ilta peräisin olevia tuotteita, jotka liikkuvat vapaasti jossakin MMA:ista ja joita jälleenviedään sellaisinaan yhteisöön, ne vapautetaan tulleista ja vaikutukseltaan vastaavista maksuista sillä edellytyksellä, että:

a) niistä on maksettu asianomaisessa merentakaisessa maassa tai asianomaisella merentakaisella alueella tullimaksut tai vaikutukseltaan vastaavat maksut, jotka ovat samansuuruisia tai suurempia kuin yhteisössä samoihin yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevien tuotteiden, jotka ovat oikeutettuja suosituimmuuskohtelulausekkeeseen, tuontiin sovellettavat tullit,

b) niitä ei ole kokonaan tai osittain vapautettu tai niiden osalta ei ole saatu korvausta maksetuista tulleista tai vaikutukseltaan vastaavista maksuista sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista,

c) ne on varustettu vientitodistuksella.

2. Komissio voi tämän päätöksen tavoitteiden edistämiseksi antaa asianomaisen MMA:n viranomaisten asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä luvan MMA:iden julkisen rahoituksen tuen antamiseen uudelleenlastausmenettelyn toteuttajille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä olevan 1 kohdan soveltamista.

Pyynnössä on erityisesti yksilöitävä tuettavan kaupan laji ja volyymi.

Tukea myönnetään vapaaseen liikkeeseen luovutettujen tavaroiden kuljetukseen, mukaan lukien uudelleenlastausmenettelyn oikeutetut käyttökustannukset. Tuki ei saa aiheuttaa vakavia häiriöitä tai vaikeuksia, jotka voivat johtaa jonkin talouden alan heikkenemiseen yhdessä tai useammassa yhteisön jäsenvaltiossa.

MMA:iden viranomaiset voivat tehdä esityksiä komissiolle antaakseen lisätietoja kirjallisten pyyntöjensä perustelemiseksi.

MMA:iden viranomaisten pyynnöstä 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumppanityöryhmä kutsutaan koolle ratkaisemaan uudelleenlastausmenettelyn hallinnosta mahdollisesti aiheutuvat kysymykset.

3. Edellä 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta:

a) perustamissopimuksen liitteessä I olevassa luettelossa tarkoitettuihin maataloustuotteisiin eikä tuotteisiin, joita koskee tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä 6 päivänä joulukuuta 1993 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 3448/93 ( 9 ), lukuun ottamatta 1 päivästä helmikuuta 2002 ja jollei komission hyväksymistä tarvittavista täytäntöönpanojärjestelyistä muuta johdu, kalastustuotteita: A) joiden CN-koodi on 0303311000, 0304209510 ja 0306 13 10 ja jotka on lastattu uudelleen Grönlannissa, ja B) joiden CN-koodi on 0302 21 10, 0303 31 10, 0305 49 10, 0306 12 10, 0306 12 90, 0306 22 91, 0306 22 99, 0306 13 10, 0306 13 30, 0306 13 40, 0306 13 50, 0306 13 80, 0306 23 10, 0306 23 31, 0306 23 39, 0306 23 90 ja jotka on lastattu uudelleen Saint-Pierre ja Miquelonissa 2 000 tonnin vuosittaisen määrän osalta.

b) tuotteisiin, joihin sovelletaan yhteisöön tuotaessa määrällisiä rajoituksia tai polkumyyntitulleja.

4. Vapaasti jossakin MMA:ista liikkuvien muiden kuin MMA:n alkuperätuotteiden tuontia yhteisöön koskevat edellytykset sekä näihin edellytyksiin liittyvät hallinnollisen yhteistyön menetelmät määritellään liitteessä IV.

37 artikla

Komitea

1. Komissiota avustaa 36 artiklassa tarkoitetuissa asioissa komitea.

2. Komitean menettelyihin sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.

3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

38 artikla

Määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet

1. Yhteisö ei sovella MMA:ilta peräisin olevien tuotteiden tuontiin määrällisiä rajoituksia tai muita vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä.

2. Mitä 1 kohdassa säädetään, ei estä tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden kannalta, ihmisten ja eläinten terveyden ja elämän tai kasvien suojelemiseksi, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelemiseksi, uusiutumattomien luonnonvarojen säilyttämiseksi tai teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelemiseksi.

Nämä kiellot tai rajoitukset eivät saa missään tapauksessa olla keino mielivaltaiseen syrjimiseen tai yleensä kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.

39 artikla

Jätteet

1. Jätteiden liikkumista jäsenvaltioiden ja MMA:iden välillä valvotaan kansainvälisen ja yhteisön oikeuden mukaisesti. Yhteisö tukee tämän alan tehokkaan kansainvälisen yhteistyön järjestämistä ja kehittämistä ympäristön ja kansanterveyden suojelemiseksi.

2. Yhteisö kieltää kaiken jätteiden suoran tai välillisen viennin MMA:ille, lukuun ottamatta lisäarvoa tuottaviin toimiin tarkoitettujen vaarattomien jätteiden vientiä, samalla kun MMA:iden viranomaiset kieltävät yhteisöstä tai mistä tahansa muusta maasta peräisin olevien jätteiden suoran tai välillisen tuonnin maahansa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tiettyjen kyseisiä alueita koskevien kansainvälisten sitoumusten noudattamista, jotka on tehty tai joita voidaan tehdä tulevaisuudessa toimivaltaisilla kansainvälisillä foorumeilla.

3. Yhteisön osalta sovelletaan Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvonnasta ja tarkastamisesta 1 päivänä helmikuuta 1993 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 259/93 ( 10 ).

4. Niiden MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten, jotka eivät perustuslaillisen asemansa vuoksi ole Baselin yleissopimuksen sopimuspuolia, on toteutettava viipymättä tarvittavat sisäiset oikeudelliset ja hallinnolliset toimenpiteet Baselin yleissopimuksen sisällön ( 11 ) täytäntöönpanemiseksi.

5. Lisäksi asianomaiset jäsenvaltiot pyrkivät edistämään sitä, että MMA:t toteuttavat tarvittavat sisäiset oikeudelliset ja hallinnolliset toimenpiteet seuraavien säännösten täytäntöönpanemiseksi:

a) asetus (ETY) N:o 259/93: i) 13 artikla MMA:iden alueella toteutettavien jätteiden siirtojen osalta, ii) 18 artikla MMA:iden alueelta AKT-valtioihin suunnattavan jätteiden viennin osalta;

b) neuvoston asetus (EY) N:o 1420/1999 ( 12 );

c) komission asetus (EY) N:o 1547/1999 ( 13 );

d) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/59/EY ( 14 ) ottaen huomioon sen 16 artiklassa asetetut määräajat direktiivin siirtämiseksi osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä;

6. MMA:ilta yhteisöön loppusijoitusta varten suunnattavan, vaarallisten ja tavanomaisten jätteiden tuonnin osalta sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 259/93 1—12 artiklaa ja 25—39 artiklaa sekä komission päätöstä 94/774/EY ( 15 ).

7. Yksi tai useampi MMA ja se jäsenvaltio, jonka alaisia kyseiset MMA:t ovat, voivat soveltaa kansallisia menettelyjä MMA:iden alueelta kyseiseen jäsenvaltioon suunnattavan jätteiden viennin osalta.

Tällaisessa tapauksessa asianomainen jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle soveltamansa lainsäädännön kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tai minkä tahansa myöhemmin asiasta annettavan kansallisen lainsäädännön ja siihen mahdollisesti tehtävien muutosten voimaantulosta.

40 artikla

MMA:iden toteuttamat toimenpiteet

1. Ottaen huomioon MMA:iden ajankohtaiset kehitystarpeet MMA:iden viranomaiset voivat säilyttää tai ottaa käyttöön yhteisöstä peräisin olevien tuotteiden tuonnin osalta tulleja tai määrällisiä rajoituksia, joita ne pitävät välttämättöminä.

2.

a) MMA:iden yhteisöön soveltama kauppajärjestelmä ei saa aiheuttaa syrjintää jäsenvaltioiden välillä eikä järjestelmä voi olla vähemmän suotuisa kuin järjestelmä, jota sovelletaan suosituimmuuskohteluun oikeutettuun valtioon.

b) Sen estämättä, mitä tämän päätöksen erityissäännöksissä sanotaan, yhteisö ei harjoita minkäänlaista syrjintää MMA:iden välillä kaupan alalla.

c) Edellä a alakohta ei estä MMA:tta myöntämästä tietyille muille MMA:ille tai muille kehitysmaille yhteisölle myönnettyä järjestelmää suotuisampaa järjestelmää.

3. MMA:iden viranomaiset ilmoittavat komissiolle kolmen kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta soveltamansa tullitariffit ja määrälliset rajoitukset.

Ne ilmoittavat komissiolle myös myöhemmät muutokset sen mukaisesti kuin niitä tehdään.

41 artikla

Valvontalauseke

1. Edellä 35 artiklassa tarkoitetut MMA:ista peräisin olevat tuotteet tai 36 artiklassa tarkoitetut muualta kuin MMA:ista peräisin olevat tuotteet voidaan asettaa erityisvalvontaan. Komissio kuulee MMA:n ja jäsenvaltion, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, viranomaisia päättäessään tuotteista, joihin valvontaa sovelletaan.

2. Sovelletaan tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 ( 16 ) 308 d artiklaa.

3. Komissio ja MMA:iden viranomaiset vastaavat valvonnan tehokkuudesta panemalla täytäntöön liitteissä III ja IV määritellyt hallinnollisen yhteistyön menetelmät.

42 artikla

Suojatoimenpiteet

1. Jos tämän päätöksen soveltamisesta aiheutuu vakavia häiriöitä jollakin yhteisön tai yhden tai useamman jäsenvaltion taloudellisen toiminnan alalla tai jos soveltaminen vaarantaa niiden rahatalouden ulkoisen vakauden tai jos ilmenee vaikeuksia, jotka saattavat johtaa yhteisön tai siihen kuuluvan alueen jonkin toiminnan alan merkittävään heikentymiseen, komissio voi yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan kuultuaan 43 artiklassa tarkoitettua komiteaa toteuttaa tai antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle oikeuden toteuttaa tarvittavat suojatoimenpiteet jäljempänä olevien kohtien mukaisesti.

2. Edellä 1 kohtaa sovellettaessa on valittava ensisijaisesti toimenpiteitä, joista on mahdollisimman vähän häiriötä assosiaation ja yhteisön toiminnalle. Nämä toimenpiteet on rajoitettava niihin, jotka ovat täysin välttämättömiä ilmenneiden häiriöiden poistamiseksi. Ne eivät voi olla vaikutukseltaan voimakkaampia kuin tässä päätöksessä säädetty etuuksien peruuttaminen.

3. Suojatoimenpiteitä hyväksyttäessä tai muutettaessa kiinnitetään erityistä huomiota vähiten kehittyneiden MMA:iden etuihin.

4. Tämän artiklan säännökset eivät estä WTO:n säännöistä, WTO:n sopimus suojalausekkeista ( 17 ) mukaan luettuna, johtuvien yhteisön oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista. Ne eivät estä maatalouden yhteisten markkinajärjestelyjen säännösten ja niistä johtuvien yhteisön tai kansallisten hallinnollisten säännösten soveltamista; ne eivät myöskään estä perustamissopimuksen 235 artiklan mukaisesti annettujen sellaisten erityissäännösten soveltamista, joita sovelletaan maataloustuotteiden jalostuksessa saatuihin tuotteisiin.

5.

a) Jos jäsenvaltio pyytää komissiota soveltamaan suojatoimenpiteitä, komissio ilmoittaa siitä neuvostolle, jäsenvaltioille ja MMA:n viranomaisille kolmen työpäivän kuluessa jäsenvaltion esittämän pyynnön vastaanottamisesta ja kehottaa MMA:n viranomaisia toimittamaan tiedot, joita nämä pitävät merkittävinä kyseisen tilanteen kannalta.

b) Komission toimiessa omasta aloitteestaan se tiedottaa asianomaisille MMA:ille ja jäsenvaltioille asiasta mahdollisimman aikaisessa vaiheessa.

c) Asianomaisen MMA:n viranomaisten pyynnöstä kutsutaan koolle entisessä 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumppanityöryhmä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä artiklassa tarkoitettujen määräaikojen noudattamista. Työryhmän työskentelyn tulokset toimitetaan 43 artiklassa tarkoitetulle komitealle. Tällaisessa tapauksessa tämän artiklan 9 kohdassa tarkoitettua määräaikaa pidennetään kymmenellä työpäivällä. Komissio kutsuu samanaikaisesti jäsenvaltiot 43 artiklassa tarkoitetun komitean kokoukseen.

Jäsenvaltioiden ja MMA:iden on toimitettava komissiolle tarvittavat tiedot suojatoimenpiteiden soveltamista tai niiden soveltamatta jättämistä koskevien pyyntöjen perustelemiseksi.

6. Komissio ilmoittaa viipymättä neuvostolle, jäsenvaltioille ja MMA:iden viranomaisille tarvittavan suojatoimenpiteitä koskevan päätöksen tekemisestä. Päätöstä sovelletaan välittömästi.

7. Jokainen jäsenvaltio voi saattaa 6 kohdassa tarkoitetun komission päätöksen neuvoston käsiteltäväksi 10 työpäivän kuluessa kyseisen päätöksen ilmoittamisesta.

8. Jos komissio ei tee päätöstä 21 työpäivän kuluessa tai hylkää vaatimuksen tai päättää, ettei ole syytä soveltaa suojatoimenpiteitä, jäsenvaltio, joka on saattanut asian komission käsiteltäväksi, voi saattaa sen neuvoston käsiteltäväksi.

9. Edellä 7 ja 8 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa neuvosto voi määräenemmistöllä tehdä eriävän päätöksen 21 työpäivän kuluessa.

43 artikla

Komitea

1. Komissiota avustaa 42 artiklassa tarkoitetuissa asioissa komitea.

2. Komitean menettelyihin sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.

3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.







2 luku

Palvelujen kauppa ja sijoittautumista koskevat säännöt

44 artikla

Yleinen tavoite

Alan pitkän aikavälin tavoitteena on palvelujen kaupan asteittainen vapauttaminen MMA:iden paikallisten toimien tavoitteiden mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon MMA:iden kehitystason sekä yhteisön, jäsenvaltioiden ja mahdollisesti MMA:iden WTO:n piirissä tekemät sitoumukset.

45 artikla

Sijoittautumisen ja palvelujen tarjoamisen yleisperiaatteet

1. Tässä luvussa tarkoitetaan:

a) ”yhtiöillä tai yrityksillä” siviili- tai kauppaoikeudellisia yhtiöitä tai yrityksiä, mukaan luettuina julkiset tai muut yhtiöt, osuustoiminnalliset yhtiöt sekä kaikki muut julkis- tai yksityisoikeudelliset oikeushenkilöt ja yhdistykset, lukuun ottamatta voittoa tavoittelemattomia yhtiöitä tai yrityksiä. ”Jäsenvaltioiden yhtiöillä tai yrityksillä” tarkoitetaan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettuja yhtiöitä ja yrityksiä, joiden sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka on jäsenvaltiossa. Jos niillä kuitenkin on ainoastaan sääntömääräinen kotipaikka jäsenvaltiossa, niiden toiminnalla on oltava tosiasiallinen ja jatkuva yhteys kyseisen jäsenvaltion talouteen. ”MMA:ille sijoittautuneilla yhtiöillä tai yrityksillä” tarkoitetaan yhtiöitä tai yrityksiä, jotka on perustettu asianomaisen MMA:n lainsäädännön mukaisesti ja joiden sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka on kyseisessä merentakaisessa maassa tai kyseisellä merentakaisella alueella. Jos niillä kuitenkin on ainoastaan sääntömääräinen kotipaikka MMA:lla, niiden toiminnalla on oltava tosiasiallinen ja jatkuva yhteys kyseisen MMA:n talouteen.

b) ”MMA:n asukkailla” tarkoitetaan henkilöitä, jotka asuvat vakinaisesti kyseisessä merentakaisessa maassa tai kyseisellä merentakaisella alueella ja jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia tai joille on myönnetty erityinen oikeudellinen asema jossakin MMA:ssa. Tällä määritelmällä ei rajoiteta perustamissopimuksen mukaisia, unionin kansalaisuuden perusteella saatuja oikeuksia.

2. Sijoittautumiseen ja palvelujen tarjoamiseen sovellettavan järjestelmän osalta, perustamissopimuksen 183 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja jollei jäljempänä 3 kohdasta muuta johdu,

a) yhteisö soveltaa palvelukaupan yleissopimuksen (GATS-sopimus) mukaisia sitoumuksia MMA:isiin mainitussa yleissopimuksessa määrätyin edellytyksin ja tämän päätöksen mukaisesti. Kyseisten sitoumusten mukaisesti jäsenvaltiot eivät syrji MMA:iden asukkaita, yhtiöitä ja yrityksiä;

b) MMA:iden viranomaiset soveltavat jäsenvaltioiden kansalaisiin, yhtiöihin ja yrityksiin samaa suosituimmuuskohtelua kuin yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisiin, yhtiöihin ja yrityksiin eivätkä syrji jäsenvaltioiden kansalaisia, yhtiöitä ja yrityksiä.

3. MMA:n viranomaiset voivat paikallista työllisyyttä edistääkseen tai tukeakseen antaa säännöksiä MMA:n asukkaiden ja paikallisen toiminnan eduksi.

Tässä tapauksessa MMA:iden viranomaiset ilmoittavat antamistaan säännöksistä komissiolle, joka ilmoittaa niistä jäsenvaltioille.

4. Lääkärin, hammaslääkärin, kätilön, yleissairaanhoitajan, farmaseutin ja eläinlääkärin ammattien osalta neuvosto voi vahvistaa yksimielisesti komission ehdotuksesta luettelon sellaisista MMA:iden asukkaiden ammatillisista pätevyyksistä, jotka tunnustetaan jäsenvaltioissa.

46 artikla

Meriliikenne

Yhteistyön tavoitteena tällä alueella on varmistaa tehokkaiden ja luotettavien laivauspalveluiden sopusuhtainen kehitys taloudellisesti tyydyttävin ehdoin helpottamalla kaikkien osapuolien aktiivista osallistumista kaupankäyntiin rajoittamattoman pääsyn periaatetta noudattaen kaupalliselta pohjalta.

Tätä säännöstä ei sovelleta Grönlantiin.







3 luku

Kauppaan liittyvät alat

47 artikla

Juoksevat maksut ja pääomanliikkeet

1. Rajoittamatta jäljempänä 2 kohdan soveltamista:

a) jäsenvaltiot ja MMA:iden viranomaiset eivät rajoita millään tavalla yhteisön ja MMA:iden kansalaisten välisten vaihtotaseeseen perustuvien maksujen suorittamista vapaasti vaihdettavassa valuutassa,

b) jäsenvaltiot ja MMA:iden viranomaiset eivät rajoita millään tavalla maksutaseen pääomaa koskevien suoritusten osalta pääoman vapaata liikkuvuutta sellaisten yhtiöiden suorissa investoinneissa, jotka on perustettu vastaanottavan jäsenvaltion, maan tai alueen lainsäädännön mukaisesti, ja investoinneissa, jotka on tehty tämän päätöksen säännösten mukaisesti, sekä näiden investointien ja niistä saatujen voittojen rahaksi muuttamista ja kotiuttamista.

2. Yhteisöllä, jäsenvaltioilla ja MMA:illa on oikeus toteuttaa perustamissopimuksen 57, 58, 59, 60 ja 301 artiklassa soveltuvin osin tarkoitettuja toimenpiteitä mainituissa artikloissa määriteltyjen edellytysten mukaisesti. Samoin jos yksi tai useampi MMA tai yksi tai useampi jäsenvaltio joutuu tai on vaarassa joutua merkittäviin maksutasevaikeuksiin, MMA:n viranomaiset, jäsenvaltio tai yhteisö voivat tullitariffeja koskevan yleissopimuksen, palvelukaupan yleissopimuksen ja Kansainvälistä valuuttarahastoa koskevan sopimuksen VIII ja XIV artiklan mukaisesti päättää juokseviin maksuihin määräaikaisesti sovellettavista rajoituksista, jotka voivat olla voimassa ainoastaan niin pitkään, kunnes maksutasetilanne on korjattu. MMA:iden viranomaisten, jäsenvaltioiden tai yhteisön, jotka toteuttavat näitä toimenpiteitä, on ilmoitettava niistä toisilleen viipymättä ja toimitettava mahdollisimman pian aikataulu kyseisten toimenpiteiden kestosta.

48 artikla

Kilpailupolitiikka

1. Terveen ja tehokkaan kilpailupolitiikan ja -sääntöjen käyttöönotolla ja täytäntöönpanolla on tärkeä merkitys investoinneille suotuisten olosuhteiden, kestävän teollistumisprosessin ja markkinoillepääsyn avoimuuden edistämisessä ja varmistamisessa.

2. Kilpailun vääristymisen torjumiseksi ja kunkin MMA:n erilaisen kehitystason sekä taloudellisten tarpeiden huomioon ottamiseksi yhteisö ja MMA:t sitoutuvat toteuttamaan kansallisia, territoriaalisia tai alueellisia toimia ja sääntöjä, joihin sisältyy sellaisten yritystenvälisten sopimusten, yritysten yhteenliittymien päätösten tai yritysten yhdenmukaistettujen menettelyjen valvominen ja joissakin tapauksissa kieltäminen, joiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen. Kielto koskee myös yhden tai useamman yrityksen hallitsevan markkina-aseman väärinkäyttöä yhteisön tai MMA:n alueella.

49 artikla

Teollis- ja tekijänoikeuksien suoja

1. Teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallista omaisuutta koskevien oikeuksien riittävä ja tehokas suoja varmistetaan, mukaan luettuina keinot näiden oikeuksien täytäntöönpanemiseksi, yhdenmukaistamalla ne kaikkein tiukimpiin kansainvälisiin normeihin kahdenvälisen kaupan vääristymien ja esteiden vähentämiseksi.

2. Immateriaalioikeuksiin kuuluvat tekijänoikeudet ja erityisesti tietokoneohjelmien tekijänoikeudet ja niihin liittyvät oikeudet, hyödyllisyysmallisuojat, patentit ja erityisesti bioteknologian keksinnöt, teollismallit, maantieteelliset merkinnät ja alkuperämerkinnät, kaupalliset merkit ja palvelumerkit, integroitujen piirien piirimallit (topografiat), tietokantojen oikeussuoja ja suoja epärehellistä kilpailua vastaan, sellaisena kuin siitä määrätään taitotietoa koskevien julkaisemattomien tietojen suojaamista sekä teollisoikeuden suojelemista koskevan Pariisin yleissopimuksen 10 a artiklassa.

50 artikla

Standardointi ja sertifiointi

Kaupan helpottamiseksi on toimittava nykyistä tiiviimmässä yhteistyössä standardoinnin, sertifioinnin ja laadunvarmistamisen alalla tarpeettomien teknisten esteiden poistamiseksi ja näillä aloilla esiintyvien erojen vähentämiseksi.

51 artikla

Kauppa ja ympäristö

Kansainvälisen kaupan kehitystä on edistettävä niin, että varmistetaan kestävä ja terve ympäristönhoito alaa koskevien kansainvälisten sopimusten ja sitoumusten mukaisesti ja ottamalla asianmukaisesti huomioon kunkin MMA:n kehitystaso. MMA:iden erityisvaatimukset ja -tarpeet on otettava huomioon ympäristötoimenpiteiden laadinnassa ja toteu