1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 20 päivänä joulukuuta 1985,
arvopapereihin kohdistuvaayhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset)
koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta
(85/611/ETY)
(EYVL L 375, 31.12.1985, s. 3)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston direktiivi 88/220/ETY, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1988 L 100 31 19.4.1988
►M2Euroopan parlamentin ja Neuvoston direktiivi 95/26/EY, annettu 29
päivänä kesäkuuta 1995L 168 7 18.7.1995
►M3Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/64/EY, annettu 7
päivänä marraskuuta 2000L 290 27 17.11.2000
►M4Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/107/EY, annettu 21
päivänä tammikuuta 2002L 41 20 13.2.2002
►M5Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/108/EY, annettu 21
päivänä tammikuuta 2002L 41 35 13.2.2002
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 20 päivänä joulukuuta 1985,
arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia
yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja
hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta
(85/611/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo, ettäyhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä koskevassa jäsenval-
tioiden lainsäädännössä on huomattavia jäsenvaltioiden välisiä eroja,
erityisesti siltä osin kuin ne koskevat näiden yritysten velvoitteita javalvontaa; nämä erot vääristävät näiden yritysten välisen kilpailunedellytyksiä, eivätkä ne takaa tasavertaista suojaa osuudenhaltijoille,
yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä koskevat kansalliset lait
olisi sovitettava yhteen, jotta voitaisiin lähentää näiden yritysten välisenkilpailun edellytyksiä yhteisön tasolla ja taata samalla tehokkaampi jayhdenmukaisempi suoja osuudenhaltijoille; tällainen yhteensovittaminenhelpottaa yhdessä jäsenvaltiossa sijaitsevan yhteistä sijoitustoimintaaharjoittavan yrityksen mahdollisuuksia pitää osuuksiaan kaupan toisissa
jäsenvaltioissa,
näiden tavoitteiden saavuttaminen helpottaa sellaisten rajoitusten
poistamista, jotka haittaavat yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavienyritysten osuuksien vapaata liikkuvuutta yhteisössä; tällainen yhteenso-vittaminen edistää Euroopan pääomamarkkinoiden toteuttamista,
nämä tavoitteet huomioon ottaen olisi annettava yhteiset perussäännöt
jäsenvaltioissa sijaitsevien yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavienyritysten toimiluvasta, valvonnasta, rakenteesta, toiminnasta ja tiedoista,jotka niiden on julkistettava,
mainittujen yhteisten sääntöjen soveltaminen on riittävä takuu, jonka
nojalla voidaan sallia jäsenvaltioissa sijaitsevien yhteistä sijoitustoi-mintaa harjoittavien yrityksien osuuksien pitäminen kaupan, jolleipääoman liikkeitä koskevista säännöksistä muuta johdu, toisissajäsenvaltioissa, ilman että nämä toiset jäsenvaltiot voivat soveltaa näihin
yrityksiin tai niiden osuuksiin mitään muita säännöksiä kuin niitä, jotka
näissä jäsenvaltioissa eivät koske tässä direktiivissä tarkoitettujakysymyksiä; jos yhdessä jäsenvaltiossa sijaitseva yhteistä sijoitustoi-mintaa harjoittava yritys kuitenkin pitää osuuksiaan kaupan toisessajäsenvaltiossa, sen on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiinhuolehtiakseen siitä, että tuossa toisessa jäsenvaltiossa olevat osuuden-
haltijat voivat siellä käyttää taloudellisia oikeuksiaan vaivatta ja että
heille annetaan tarvittavat tiedot,
jäsenvaltioiden lakien yhteensovittaminen olisi aluksi rajoitettava
koskemaan sellaisia muita kuin suljettuja yhteistä sijoitustoimintaa
harjoittavia yrityksiä, jotka edistävät osuuksiensa myyntiä yleisölle
yhteisössä ja joiden ainoa tarkoitus on sijoittaminen arvopapereihin(lähinnä sellaisiin, jotka on otettu viralliselle listalle arvopaperipörs-seissä tai kaupankäynnin kohteeksi vastaavilla säännellyillämarkkinapaikoilla); muiden kuin tässä direktiivissä tarkoitettujenyhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten sääntely aiheuttaa1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 2
(1) EYVL N:o C 171, 26.7.1976, s. 1
(2) EYVL N:o C 57, 7.3.1977, s. 31
(3) EYVL N:o C 75, 26.3.1977, s. 10
▼B
monenlaisia ongelmia, jotka on ratkaistava muiden säännösten avulla, ja
tällaisia yrityksiä koskeva yhteensovittaminen on toteutettavamyöhemmin; kunnes tällainen yhteensovittaminen toteutetaan, jokainen
jäsenvaltio voi muun muassa määrätä ne arvopapereihin kohdistuvaa
yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset (yhteissijoitusyritys),jotka jäävät tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle niidensijoitus- ja lainanottopolitiikan takia ja vahvistaa, minkä erityissäännö-sten alaisia tällaiset yhteissijoitusyritykset ovat harjoittaessaan
liiketoimintaa valtion alueella,
sellaisten yhteissijoitusyritysten osuuksien pitäminen vapaasti kaupan,
jotka saavat sijoittaa määrän, joka vastaa 100 prosenttia niiden varoista,
saman elimen (valtio, paikalliset julkisyhteisöt ja niin edelleen)
liikkeeseen laskemiin arvopapereihin, ei sen enempää välittömästi kuinvälillisestikään aiheuta toimintahäiriöitä pääomamarkkinoilla, rahoi-tushäiriöitä jäsenvaltioille eikä sellaisia taloudellisia tilanteita, joitaperustamissopimuksen 68 artiklan 3 kohdan määräyksillä pyritäänestämään, ja
on syytä ottaa huomioon Helleenien tasavallan ja Portugalin tasavallan
rahoitusmarkkinoiden erityistilanne myöntämällä näille maille lisäaikaatämän direktiivin täytäntöön panemiseksi,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
I JAKSO
Yleiset säännökset ja soveltamisala
1 artikla
1. Jäsenvaltioiden on sovellettava tätä direktiiviä niihin arvopaper-
eihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin,
jäljempänä ’yhteissijoitusyritys’, jotka sijaitsevat niiden alueella.
2. Yhteissijoitusyrityksillä tarkoitetaan tässä direktiivissä, jollei 2
artiklasta muuta johdu, yrityksiä:
— joiden ainoana tarkoituksena on yleisöltä hankittujen varojen
yhteinen sijoittaminen 19 artiklan 1 kohdassa mainittuihin siirtokel-poisiin arvopapereihin ja/tai muuhun helposti rahaksi muutettavaan
rahoitusomaisuuteen ja jotka toimivat riskin hajauttamisen periaat-
teella, ja
— joiden osuudet on haltijan vaatimuksesta ostettava takaisin tai
lunastettava suoraan tai välillisesti näiden yritysten varoilla.Yhteissijoitusyrityksen toimenpide, jonka tarkoituksena onvarmistaa, ettei sen osuuksien pörssiarvo poikkea merkittävästi
niiden nettoarvosta, rinnastetaan takaisinostoon tai lunastukseen.
3. Tällainen yritys voidaan perustaa oikeudellisesti joko sopimusoi-
keudellisten säännösten (rahastoyhtiöiden hoidossa olevatsijoitusrahastot), trusteja koskevien säännösten (”unit trust”) tai
yhtiöjärjestyksen (sijoitusyhtiöt) nojalla.
Tässä direktiivissä sijoitusrahastona pidetään myös ”unit trustia”.
4. Tätä direktiiviä ei kuitenkaan sovelleta sijoitusyhtiöihin, joiden
varat on tytäryhtiöiden välityksellä sijoitettu pääasiassa muulla tavallakuin arvopapereihin.
5. Jäsenvaltioiden on kiellettävä sellaisia yhteissijoitusyrityksiä,
joihin sovelletaan tätä direktiiviä, muuttamasta itseään sellaisiksiyhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviksi yrityksiksi, joihin ei sovelletatätä direktiiviä.
6. Ellei pääoman liikkeitä koskevista säännöksistä sekä 44 ja 45
artiklasta ja 52 artiklan 2 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltio ei saasaattaa toisissa jäsenvaltioissa sijaitsevia yhteissijoitusyrityksiä taikkaniiden liikkeeseen laskemia osuuksia minkään muun kuin tässä1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 3
▼M5
▼B
▼B
direktiivissä tarkoitetun säädöksen alaiseksi, jos näiden yhteissijoitusyr-
itysten osuuksia on kaupan kyseessä olevan jäsenvaltion alueella.
7. Jäsenvaltio voi, tämän kuitenkaan rajoittamatta 6 kohdan sovelta-
mista, asettaa alueellaan sijaitseville yhteissijoitusyrityksille sellaisiavaatimuksia, jotka ovat ankarampia kuin tämän direktiivin 4 artiklassa ja
sen jälkeen säädetään, tai lisävaatimuksia edellyttäen, että näitä
vaatimuksia ja lisävaatimuksia sovelletaan yleisesti ja ne eivät oleristiriidassa tämän direktiiviin säännösten kanssa.
8. Tässä direktiivissä ’siirtokelpoisilla arvopapereilla’ tarkoitetaan:
— yhtiöiden osakkeita ja vastaavia arvopapereita (jäljempänä ’osak-
keet’),
— joukkovelkakirjalainoja ja muita arvopaperistettuja velkamuotoja
(jäljempänä ’joukkovelkakirjat’),
— muita jälkimarkkinakelpoisia arvopapereita, joihin liittyy oikeus
hankkia tällaisia siirtokelpoisia arvopapereita merkitsemällä taivaihtamalla,
lukuun ottamatta 21 artiklassa tarkoitettuja menetelmiä ja välineitä.9. Tässä direktiivissä ’rahamarkkinavälineillä’ tarkoitetaan välineitä,
joilla tavallisesti käydään kauppaa rahamarkkinoilla ja jotka voidaanmuuttaa helposti rahaksi ja joiden arvo voidaan tarkasti määritellä koskatahansa
1 a artikla
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
1) ”omaisuudenhoitajalla” 7 ja 14 artiklassa tarkoitettuja tehtäviä
hoitaakseen saanutta laitosta, jollei muista III a ja IV a jaksossa
annetuista säännöksistä muuta johdu;
2) ”rahastoyhtiöllä” yhtiötä, jonka tavanomaisena liiketoimintana on
sijoitusrahastojen ja/tai sijoitusyhtiöiden muodossa toimivienyhteissijoitusyritysten hoitaminen (yhteissijoitusyrityksen yhteinensalkunhoito); tämä käsittää myös liitteessä II mainitut tehtävät;
3) ”rahastoyhtiön kotijäsenvaltiolla” jäsenvaltiota, jossa rahastoyhtiön
sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee;
4) ”rahastoyhtiön vastaanottavalla jäsenvaltiolla” jäsenvaltiota, joka ei
ole rahastoyhtiön kotijäsenvaltio mutta jossa rahastoyhtiöllä onsivuliike tai jossa se tarjoaa palvelujaan;
5) ”yhteissijoitusyrityksen kotijäsenvaltiolla”
a) kun yhteissijoitusyritys on sijoitusrahasto, jäsenvaltiota, jossa
rahastoyhtiön sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee;
b) kun yhteissijoitusyritys on sijoitusyhtiö, jäsenvaltiota, jossa
sijoitusyhtiön sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee;
6) ”yhteissijoitusyrityksen vastaanottavalla jäsenvaltiolla” jäsenval-
tiota, joka ei ole yhteissijoitusyrityksen kotijäsenvaltio mutta jossa
sijoitusrahaston tai sijoitusyhtiön osuuksia pidetään kaupan;
7) ”sivuliikkeellä” liiketoimipaikkaa, joka on rahastoyhtiön osa, joka
ei ole oikeushenkilö ja joka tarjoaa rahastoyhtiölle myönnetyntoimiluvan mukaisia palveluja; kaikkia rahastoyhtiön samaanjäsenvaltioon perustamia liiketoimipaikkoja pidetään yhtenä sivu-liikkeenä silloin, kun rahastoyhtiön päätoimipaikka on toisessa
jäsenvaltiossa;
8) ”toimivaltaisilla viranomaisilla” viranomaisia, jotka kukin jäsen-
valtio nimeää tämän direktiivin 49 artiklan mukaisesti;
9) ”läheisillä sidoksilla” direktiivin 95/26/EY (
1) 2 artiklan 1 kohdassa
määriteltyä tilannetta;1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 4
(1) EYVL L 168, 18.7.1995, s. 7.▼M5
▼M4
▼M4
10) ”määräomistusyhteydellä” sellaista suoraa tai välillistä omistusyh-
teyttä rahastoyhtiössä, joka on vähintään 10 prosenttia pääomasta taiäänioikeuksista tai jolla on mahdollista vaikuttaa huomattavasti sen
rahastoyhtiön johtamiseen, jossa määräomistusyhteys on.
Tätä määritelmää sovellettaessa otetaan huomioon direktiivin 88/
627/ETY (
1) 7 artiklassa tarkoitetut äänioikeudet;
11) ”sijoituspalveludirektiivillä” sijoituspalveluista arvopaperimarkki-
noilla 10 päivänä toukokuuta 1993 annettua direktiiviä 93/22/
ETY (2);
12) ”emoyrityksellä” direktiivin 83/349/ETY (3) 1 ja 2 artiklassa
määriteltyä emoyritystä;
13) ”tytäryrityksellä” direktiivin 83/349/ETY 1 ja 2 artiklassa
määriteltyä tytäryritystä; kaikkia tytäryrityksen tytäryrityksiä
pidetään myös sen emoyrityksen tytäryrityksinä, joka on kyseistentytäryritysten perimmäinen emoyritys;
14) ”alkupääomalla” direktiivin 2000/12/EY (
4) 34 artiklan 2 kohdan
eriä 1 ja 2;
15) ”omilla varoilla” direktiivin 2000/12/EY(5) V osaston 2 luvun 1
jaksossa määriteltyjä omia varoja; tätä määritelmää voidaankuitenkin muuttaa direktiivin 93/6/ETY liitteessä V kuvatuissaolosuhteissa.
2 artikla
1. Tätä direktiiviä ei sovelleta seuraaviin yhteissijoitusyrityksiin:
— suljetut yhteissijoitusyritykset;
— yhteissijoitusyritykset, jotka hankkivat pääomaa yhteisössä tai
jollakin sen alueella, mutta eivät markkinoi osuuksiaan yleisölle
siellä;
— yhteissijoitusyritykset, joiden osuuksia voidaan rahaston sääntöjen
tai sijoitusyhtiön yhtiöjärjestyksen mukaan myydä yleisölleainoastaan kolmansissa maissa;
— yhteissijoitusyritykset, jotka kuuluvat sellaisiin siinä jäsenvaltiossa,
jossa yhteissijoitusyritys sijaitsee, säännöksillä tai määräyksillä
määriteltyihin ryhmiin, joihin V jakson ja 36 artiklan säännöksiensoveltaminen ei huomioon ottaen näiden yritysten sijoitus- jalainanottopolitiikka ole aiheellista.
2. Viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin täytäntöönpanosta
komissio antaa neuvostolle kertomuksen 1 kohdan ja erityisesti sen
neljännen luetelmakohdan täytäntöönpanosta. Komissio tekee tarvit-taessa ehdotukset aiheellisista toimenpiteistä sen soveltamisalanlaajentamiseksi.
3 artikla
Tässä direktiivissä katsotaan yhteissijoitusyrityksen sijaitsevan siinä
jäsenvaltiossa, jossa on sijoitusyhtiön tai sijoitusrahaston rahastoyhtiönsääntömääräinen kotipaikka. Jäsenvaltioiden on vaadittava, että hallin-nollinen päätoimipaikka on samassa jäsenvaltiossa kuin
sääntömääräinen kotipaikka.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 5
(1) EYVL L 348, 17.12.1988, s. 62.
(2) EYVL L 141, 11.6.1993, s. 27, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 2000/64/EY (EYVL L 290, 17.11.2000, s. 27).
(3) EYVL L 193, 18.7.1983, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.
(4) EYVL L 126, 26.5.2000, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/28/EY
(EYVL L 275, 27.10.2000, s. 37).
(5) EYVL L 141, 11.6.1993, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/33/EY
(EYVL L 204, 21.7.1998, s. 29).▼B
▼B
II JAKSO
Toimiluvan myöntäminen yhteissijoitusyritykselle
4 artikla
1. Yhteissijoitusyritys ei saa aloittaa toimintaansa yhteissijoitusyr-
ityksenä ennen kuin sen jäsenvaltion viranomaiset, jäljempänä
’toimivaltaiset viranomaiset’, jossa se sijaitsee, ovat antaneet silletoimiluvan.
Tällainen toimilupa on voimassa kaikissa jäsenvaltioissa.2. Sijoitusrahastolle voidaan antaa toimilupa ainoastaan, jos toimi-
valtaiset viranomaiset hyväksyvät rahastoyhtiön, rahaston säännöt sekäomaisuudenhoitajan valinnan. Sijoitusyhtiölle voidaan antaa toimilupaainoastaan, jos toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät sekä senyhtiöjärjestyksen että omaisuudenhoitajan valinnan.
3. Toimivaltaiset viranomaiset eivät saa antaa yhteissijoitusyrityk-
selle toimilupaa, jos rahastoyhtiö ei täytä tämän direktiivin III jaksossa
tai sijoitusyhtiö tämän direktiivin IV jaksossa säädettyjä vaatimuksia.
Toimivaltaiset viranomaiset eivät saa antaa yhteissijoitusyritykselle
toimilupaa myöskään, jos omaisuudenhoitajan johtajat eivät ole riittävän
hyvämaineisia tai jos heillä ei ole riittävästi kokemusta erityisesti sentyyppisistä yhteissijoitusyrityksistä, joita heidän on tarkoitus hoitaa. Tätävarten omaisuudenhoitajan johtajien sekä heidän seuraajiensa nimet onviipymättä ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille.
Johtajilla tarkoitetaan henkilöitä, jotka lain tai yhtiöjärjestyksen mukaan
edustavat omaisuudenhoitajaa tai jotka tosiasiallisesti määräävät omai-suudenhoitajan toimintalinjasta.
3a. Toimivaltaiset viranomaiset eivät saa myöntää toimilupaa, jos
yhteissijoitusyritys ei laillisesti (esimerkiksi rahastosääntöjen tai
yhtiöjärjestyksen sisältämän säännöksen vuoksi) voi pitää osuuksiaan
tai osakkeitaan kaupan kotijäsenvaltiossaan.
4. Rahastoyhtiötä tai omaisuudenhoitajaa ei saa vaihtaa toiseen eikä
rahaston sääntöjä tai sijoitusyhtiön yhtiöjärjestystä saa muuttaa ilmantoimivaltaisten viranomaisten hyväksymistä.
III JAKSO
Rahastoyhtiöiden velvoitteet
A. osasto
Liiketoiminnan aloittamisen edellytykset
5 artikla
1. Rahastoyhtiötoiminnan aloittaminen edellyttää kotijäsenvaltion
toimivaltaisten viranomaisten etukäteen myöntämää virallista toimi-lupaa. Rahastoyhtiölle tämän direktiivin mukaisesti myönnetty toimilupaon voimassa kaikissa jäsenvaltioissa.
2. Rahastoyhtiö ei saa harjoittaa muuta toimintaa kuin tämän
direktiivin mukaisesti toimiluvan saaneiden yhteissijoitusyritysten
hoitamista; tämän ohessa se saa kuitenkin hoitaa sellaisia muita yhteistä
sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä, jotka eivät kuulu tämän direk-tiivin soveltamisalaan ja joiden osalta rahastoyhtiön toiminnan vakauttavalvotaan, mutta joita ei voida pitää kaupan muissa jäsenvaltioissatämän direktiivin nojalla.
Tätä direktiiviä sovellettaessa sijoitusrahastojen ja sijoitusyhtiöiden
hoitamiseen kuuluvat myös liitteessä II luetellut tehtävät; luettelo eiole tyhjentävä.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 6
▼M4
▼B
▼M4
▼M4
3. Poiketen siitä mitä 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi antaa
rahastoyhtiölle toimiluvan sijoitusrahastojen ja sijoitusyhtiöiden hoidonlisäksi seuraavien palvelujen tarjoamiseen:
a) sijoitussalkkujen hoito, eläkerahastojen omistamien sijoitussalkkujen
hoito mukaan luettuna, sijoittajien antamien valtuutusten mukaisesti,harkinnanvaraisesti ja asiakaskohtaisesti silloin, kun sijoitussalk-kuihin sisältyy yksi tai useampi sijoituspalveludirektiivin liitteen Bosassa luetelluista rahoitusvälineistä;
b) liitännäispalveluina:
— sijoitusneuvonta, joka koskee yhtä tai useampaa sijoituspalvelu-
direktiivin liitteen B osassa luetelluista rahoitusvälineistä;
— yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksien
säilytys ja hallinnointi.
Rahastoyhtiöille ei missään tapauksessa voida antaa tämän direktiivin
mukaisesti toimilupaa vain tässä kohdassa tarkoitettujen palvelujentarjoamiseen tai liitännäispalvelujen tarjoamiseen ilman, että sille onannettu toimilupa a alakohdassa tarkoitettujen palvelujen tarjoamiseksi.
4. Sijoituspalveludirektiivin 2 artiklan 4 kohtaa, 8 artiklan 2 kohtaa
sekä 10, 11 ja 13 artiklaa sovelletaan rahastoyhtiöiden tarjoamiin, tämän
artiklan 3 kohdassa mainittuihin palveluihin.
5 a artikla
1. Rajoittamatta kansallisessa lainsäädännössä asetettujen muiden
yleisten edellytysten soveltamista toimivaltaiset viranomaiset eivät saamyöntää rahastoyhtiölle toimilupaa,
a) jollei rahastoyhtiöllä ole vähintään 125 000 euron alkupääomaa;
— Mikäli rahastoyhtiön sijoitussalkkujen arvo ylittää 250 000 000
euroa, rahastoyhtiöltä on edellytettävä enemmän omia varoja.Tämän omien lisävarojen määrän on oltava 0,02 prosenttiarahastoyhtiön sijoitussalkkujen arvon siitä määrästä, joka ylittää250 000 000 euroa. Alkupääomaa ja lisävarojen kokonaismäärää
koskeva vaatimus ei kuitenkaan saa ylittää 10 000 000 euroa.
— Tätä kohtaa sovellettaessa rahastoyhtiön sijoitussalkuiksi katso-
taan seuraavat sijoitussalkut:
i) rahastoyhtiön hoitamat sijoitusrahastot mukaan luettuna
sijoitussalkut, joiden hoitotehtävän se on siirtänyt toiselle,
lukuun ottamatta kuitenkaan sijoitussalkkuja, joita se hoitaa
toimeksiannon perusteella,
ii) sijoitusyhtiöt, joiden rahastoyhtiöksi rahastoyhtiö on nimetty,
iii) muut rahastoyhtiön hoitamat yhteistä sijoitustoimintaa
harjoittavat yritykset mukaan luettuna sijoitussalkut, joidenhoitotehtävän se on siirtänyt toiselle, lukuun ottamattakuitenkaan sijoitussalkkuja, joita se hoitaa toimeksiannonperusteella.
— Näissä vaatimuksissa asetetuista määristä huolimatta rahas-
toyhtiön omien varojen määrä ei milloinkaan saa alittaa
direktiivin 93/6/ETY liitteessä IV säädettyä määrää.
— Jäsenvaltiot voivat antaa rahastoyhtiölle luvan alittaa ensimmäi-
sessä luetelmakohdassa tarkoitetun omien lisävarojen määrän
enintään 50 prosentilla, jos yhtiöllä on luottolaitoksen taivakuutusyrityksen antama takaus vastaavalle määrälle. Luottolai-toksen tai vakuutusyrityksen sääntömääräisen kotipaikan onoltava jossain jäsenvaltiossa taikka muussa valtiossa, jolloin
kuitenkin edellytetään, että luottolaitokseen tai vakuutusyrityk-
seen sovelletaan toiminnan vakautta koskevia sääntöjä, joidentoimivaltaiset viranomaiset katsovat vastaavan yhteisönlainsäädännössä säädettyjä.
— Komission on viimeistään 13 päivänä helmikuuta 2005 esitettävä
Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus tämän pääoma-vaatimuksen soveltamisesta sekä tarvittaessa ehdotuksia sentarkistamiseksi.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 7
▼M4
b) jolleivat henkilöt, jotka tosiasiallisesti johtavat rahastoyhtiötä, ole
riittävän hyvämaineisia ja kokeneita myös sen tyyppisistä yhteissi-joitusyrityksistä, joita rahastoyhtiö hoitaa. Tätä varten näiden
henkilöiden sekä heidän seuraajiensa nimet on viipymättä ilmoitet-
tava toimivaltaisille viranomaisille. Vähintään kahden edellä mainitutedellytykset täyttävän henkilön on tehtävä rahastoyhtiön toiminnanjohtamista koskevat päätökset;
c) jollei toimilupahakemuksessa ei ole liitteenä toimintaohjelmaa, jossa
selvitetään muun muassa rahastoyhtiön organisaatiorakenne;
d) jolleivat yhtiön pääkonttori ja sääntömääräinen kotipaikka sijaitse
samassa jäsenvaltiossa.
2. Jos rahastoyhtiön ja luonnollisten henkilöiden tai oikeushenki-
löiden välillä on läheinen sidos, toimivaltaiset viranomaiset voivatlisäksi myöntää toimiluvan vain, jos nämä sidokset eivät estä niitähoitamasta tehokkaasti valvontatehtäviään.
Toimivaltaisten viranomaisten on evättävä toimilupa myös silloin, kun
rahastoyhtiöön läheisesti sidoksissa olevaan yhteen tai useampaan
luonnolliseen tai oikeushenkilöön sovellettavat kolmannen maan lait,asetukset tai hallinnolliset määräykset tai niiden täytäntöönpanoonliittyvät vaikeudet estävät niitä hoitamasta tehokkaasti valvonta-tehtäviään.
Toimivaltaisten viranomaisten on vaadittava rahastoyhtiöitä toimitta-
maan niille tiedot, joita ne tarvitsevat valvoakseen jatkuvasti tämänkohdan mukaisten edellytysten täyttymistä.
3. Hakijalle on ilmoitettava kuuden kuukauden kuluessa täydellisen
hakemuksen jättämisestä, onko toimilupa myönnetty. Toimiluvan
epääminen on aina perusteltava.
4. Rahastoyhtiö voi aloittaa toimintansa heti kun toimilupa on
myönnetty.
5. Toimivaltaiset viranomaiset voivat peruuttaa tämän direktiivin
soveltamisalaan kuuluvalle rahastoyhtiölle myönnetyn toimiluvanainoastaan, jos rahastoyhtiö:
a) ei hyödynnä toimilupaa 12 kuukauden kuluessa, luopuu nimenomai-
sesti toimiluvasta tai on lopettanut tämän direktiivin soveltamisalaankuuluvan toiminnan yli kuusi kuukautta aiemmin, jollei kyseinenjäsenvaltio ole määrännyt, että tällaisissa tapauksissa toimilupa
raukeaa;
b) on saanut toimiluvan väärien ilmoitusten perusteella tai muilla
sääntöjenvastaisilla keinoilla;
c) ei enää täytä toimiluvan myöntämisen ehtoja;
d) ei enää täytä direktiivin 93/6/ETY mukaisia vaatimuksia silloin, kun
sen toimilupa kattaa myös tämän direktiivin 5 artiklan 3 kohdan aalakohdassa tarkoitetun harkinnanvaraisen salkunhoidon;
e) on vakavalla ja/tai järjestelmällisellä tavalla rikkonut tämän direk-
tiivin mukaisesti annettuja säännöksiä; tai
f) kuuluu muiden sellaisten tapausten piiriin, joissa kansallinen
lainsäädäntö edellyttää toimiluvan peruuttamista.
5 b artikla
1. Toimivaltaiset viranomaiset eivät saa myöntää toimilupaa rahas-
toyhtiötoiminnan aloittamista varten, ennen kuin niille on ilmoitettu
sellaisten rahastoyhtiön osakkeenomistajina tai jäseninä suoraan tai
välillisesti olevat luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joilla onmääräomistusyhteys, sekä näiden määräomistusyhteyksien suuruus.
Toimivaltaisten viranomaisten on evättävä toimilupa, jos ne eivät ole
vakuuttuneita edellä mainittujen osakkeenomistajien tai jäsenten sopi-vuudesta, ottaen huomioon tarve varmistaa rahastoyhtiön järkevä javakaa johtaminen.
2. Jos kyse on sellaisen rahastoyhtiön sivuliikkeestä, jonka
sääntömääräinen kotipaikka on Euroopan unionin ulkopuolella ja joka1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 8
▼M4
on aloittamassa tai harjoittaa toimintaa, jäsenvaltiot eivät saa soveltaa
säännöksiä, jotka johtavat suotuisampaan kohteluun kuin sellaisenrahastoyhtiön sivuliikkeen kohtelu, jonka sääntömääräinen kotipaikka
on jäsenvaltioiden alueella.
3. Asianomaisen toisen jäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia on
kuultava etukäteen sellaisen rahastoyhtiön toimiluvan myöntämisenosalta,
a) joka on toisessa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen rahastoyhtiön,
sijoituspalveluyrityksen, luottolaitoksen tai vakuutusyrityksen
tytäryritys,
b) joka on toisessa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen rahastoyhtiön,
sijoituspalveluyrityksen, luottolaitoksen tai vakuutusyrityksenemoyrityksen tytäryritys, tai
c) jossa määräysvaltaa käyttävät samat luonnolliset henkilöt tai
oikeushenkilöt kuin toisessa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneessarahastoyhtiössä, sijoituspalveluyrityksessä, luottolaitoksessa taivakuutusyrityksessä.
B osasto
Suhteet kolmansiin maihin
5 c artikla
1. Suhteista kolmansiin maihin säädetään sijoituspalveludirektiivin 7
artiklan asianomaisissa säännöksissä.
Tässä direktiivissä sijoituspalveludirektiivin 7 artiklaan sisältyvillä
ilmauksilla ”tytäryritys” ja ’sijoituspalveluyritys’ tarkoitetaan ”rahas-
toyhtiötä”; sijoituspalveludirektiivin 7 artiklan 2 kohdanenglanninkielisen version ilmauksella ’providing investment services’(sijoituspalvelujen tarjoamisen yhteydessä) tarkoitetaan ilmausta”providing services” (palvelujen tarjoamisen yhteydessä).
2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle myös niistä yleisistä
vaikeuksista, joita yhteissijoitusyrityksillä on osuuksiensa kaupan
pitämisessä kolmannessa maassa.
C osasto
Toiminnan harjoittamisen edellytykset
5 d artikla
1. Rahastoyhtiön kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on
vaadittava, että rahastoyhtiö, jolle ne ovat myöntäneet toimiluvan,täyttää jatkuvasti tämän direktiivin 5 artiklassa sekä 5 a artiklan 1 ja 2kohdassa asetetut edellytykset. Rahastoyhtiön omien varojen määrä eisaa alittaa 5 a artiklan 1 kohdan a alakohdassa määriteltyä tasoa. Jos
näin kuitenkin käy, toimivaltaiset viranomaiset voivat, jos olosuhteet sen
oikeuttavat, antaa tällaisille yrityksille määräajan, jonka kuluessa korjatatilanteensa tai lopettaa toimintansa.
2. Rahastoyhtiön toiminnan vakauden valvonnasta vastaavat kotijä-
senvaltion toimivaltaiset viranomaiset riippumatta siitä, perustaakorahastoyhtiö sivuliikkeen tai tarjoaako se palveluja toisessa jäsenval-
tiossa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin niiden
säännösten soveltamista, jotka asettavat vastuun vastaanottavan jäsen-valtion viranomaisille.
5 e artikla
1. Määräomistusyhteyksiin rahastoyhtiössä sovelletaan niitä sääntöjä,
jotka on asetettu sijoituspalveludirektiivin 9 artiklassa.
2. Tässä direktiivissä sijoituspalveludirektiivin 9 artiklaan sisältyvillä
ilmauksilla ”yritys” ja ’sijoituspalveluyritys’ tarkoitetaan ”rahas-toyhtiötä”.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 9
▼M4
5 f artikla
1. Kotijäsenvaltion on laadittava toiminnan vakautta koskevat
säännöt, joita rahastoyhtiöiden on aina noudatettava tämän direktiivinmukaisesti toimiluvan saaneiden yhteissijoitusyritysten hoitamisenosalta.
Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on erityisesti, myös
rahastoyhtiön hoitamien yhteissijoitusyritysten luonne huomioon ottaen,vaadittava, että kullakin rahastoyhtiöllä
a) on järkevä hallinto- ja tilinpitokäytäntö, automaattista tietojenkäsit-
telyä varten tarkoitetut valvonta- ja turvajärjestelyt sekä riittävätsisäiset tarkastusjärjestelmät, joihin kuuluvat erityisesti työnteki-jöiden henkilökohtaisia liiketoimia koskevat säännöt tai
rahoitusvälineisiin omien varojen sijoittamiseksi tehtyjen sijoitusten
omistusta tai hoitoa koskevat säännöt, joiden avulla voidaan muunmuassa varmistaa, että jokaisesta liiketoimesta, jossa rahasto on ollutosallisena, voidaan jälkikäteen todentaa sen alkuperä, osapuolet,luonne sekä toteuttamisajankohta ja -paikka sekä se, että rahas-
toyhtiön hoitamien sijoitusrahastojen tai sijoitusyhtiöiden varat
sijoitetaan rahaston sääntöjen tai yhtiöjärjestyksen sekä voimassaolevan lainsäädännön mukaisesti;
b) on sellainen rakenne ja organisaatio, että yhtiön ja sen asiakkaiden,
kahden sen asiakkaan, jonkun sen asiakkaan ja jonkun yhteissijoi-tusyrityksen tai kahden yhteissijoitusyrityksen välisistäeturistiriidoista yhteissijoitusyritykselle tai asiakkaille aiheutuvat
riskit rajoitetaan mahdollisimman vähiin. Mikäli on perustettu
sivuliike, hallintoa koskevat organisaatiojärjestelyt eivät kuitenkaansaa olla ristiriidassa vastaanottavan jäsenvaltion laatimien eturistir-iitoja koskevien menettelysääntöjen kanssa.
2. Rahastoyhtiö, jonka toimilupa kattaa myös 5 artiklan 3 kohdan a
alakohdassa mainitun harkinnanvaraisen salkunhoidon,
— ei saa sijoittaa sijoittajan salkkua tai osaa siitä hoitamiensa
sijoitusrahastojen tai sijoitusyhtiöiden osuuksiin, ellei se ole saanuttähän asiakkaalta etukäteen yleishyväksyntää,
— on 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen palvelujen osalta sijoittajien
korvausjärjestelmistä 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetun Euroopanparlamentin ja neuvoston direktiivin 97/9/EY (
1) säännösten alainen.
5 g artikla
1. Jos jäsenvaltio sallii rahastoyhtiön siirtää liiketoimintansa tehos-
tamiseksi yhden tai useamman omista tehtävistään kolmansille
osapuolille, seuraavien edellytysten on täytyttävä:
a) toimivaltaiselle viranomaiselle on ilmoitettava siitä asianmukaisella
tavalla;
b) toimeksianto ei saa estää rahastoyhtiön tehokasta valvontaa eikä se
varsinkaan saa estää rahastoyhtiötä toimimasta eikä hoitamasta
yhteissijoitusyritystä sijoittajien parhaan edun mukaisesti;
c) mikäli tehtävien siirto koskee sijoitusten hoitoa, toimeksianto
voidaan antaa ainoastaan yrityksille, jotka ovat saaneet toimiluvantai jotka on rekisteröity varojen hoidon suorittamista varten ja joidentoiminnan vakautta valvotaan; tehtävien siirron on oltava rahastoyh-tiöiden määräajoin vahvistamien, sijoitusten hajauttamisperusteiden
mukainen;
d) mikäli toimeksianto koskee sijoitusten hoitoa ja se annetaan yhteisön
ulkopuoliselle yritykselle, on huolehdittava valvonnasta vastaavienviranomaisten välisestä yhteistyöstä;
e) toimeksiantoa ei sijoitusten hoidon ydintoiminnan osalta saa antaa
omaisuudenhoitajalle eikä muulle yritykselle, jonka edut voivat ollaristiriidassa rahastoyhtiön tai osuudenhaltijoiden etujen kanssa;1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 10
(1) EYVL L 84, 26.3.1997, s. 22.
▼M4
f) käytettävissä on toimenpiteitä, joiden avulla rahastoyhtiön liiketoi-
mintaa johtavat henkilöt voivat jatkuvasti ja tehokkaasti valvoatoimeksisaaneen yrityksen toimintaa;
g) toimeksianto ei estä rahastoyhtiön liiketoimintaa johtavia henkilöitä
antamasta lisäohjeita tehtäviä toimeksisaaneelle yritykselle eikäperuuttamasta toimeksiantoa välittömästi, jos tämä on sijoittajienetujen mukaista;
h) yrityksen, jolle tehtäviä on siirretty, on siirrettävien tehtävien luonne
huomioon ottaen oltava pätevä ja kykenevä suorittamaan kyseisettehtävät, ja
i) yhteissijoitusyritysten tarjousesitteissä luetellaan tehtävät, joiden
toimeksiantamiseen rahastoyhtiö on saanut luvan.
2. Se, että rahastoyhtiö on siirtänyt tehtäviä kolmansille osapuolille,
ei missään tapauksessa vaikuta rahastoyhtiön eikä omaisuudenhoitajan
vastuuseen, eikä rahastoyhtiö saa siirtää tehtäviään siinä määrin, ettäsiitä tulee postilaatikkoyhteisö.
5 h artikla
Kunkin jäsenvaltion on laadittava käytännesäännöt, joita kyseisessä
jäsenvaltiossa toimiluvan saaneiden rahastoyhtiöiden on aina noudatet-tava. Käytännesäännöissä on pantava täytäntöön vähintään seuraavissaluetelmakohdissa säädetyt periaatteet. Näillä periaatteilla varmistetaan,että rahastoyhtiö
a) toimii liiketoimintaansa harjoittaessaan rehdisti ja oikeudenmukai-
sesti hoitamansa yhteissijoitusyrityksen etujen ja markkinoiden
häiriöttömyyden hyväksi;
b) toimii hoitamansa yhteissijoitusyrityksen etujen ja markkinoiden
häiriöttömyyden hyväksi asianmukaisen pätevästi, varovasti jahuolellisesti;
c) omaa liiketoimintansa asianmukaiseen harjoittamiseen tarvittavat
voimavarat ja menettelytavat ja käyttää niitä tehokkaasti;
d) pyrkii välttämään eturistiriitoja ja, silloin kun ne eivät ole
vältettävissä, varmistaa, että sen hoitamia yhteissijoitusyrityksiäkohdellaan oikeudenmukaisesti; ja
e) noudattaa kaikkia sen liiketoimintaan sovellettavia lainsäädännön
vaatimuksia edistääkseen sijoittajiensa etua ja markkinoidenhäiriöttömyyttä.
D osasto
Sijoittautumisoikeus ja palvelujen tarjoamisen vapaus
6 artikla
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rahastoyhtiö, jolle toisen
jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tämän direktiivin mukai-
sesti myöntäneet toimiluvan, voi harjoittaa niiden alueella toimiluvan
mukaista toimintaa joko perustamalla sivuliikkeen tai hyödyntämälläpalvelujen tarjoamisen vapautta.
2. Jäsenvaltiot eivät saa asettaa sivuliikkeen perustamisen tai
palvelujen tarjoamisen ehdoksi toimiluvan saamista, perustamispääomanmaksamista tai muita vaikutuksiltaan vastaavia toimenpiteitä.
6 a artikla
1. Edellä 5 ja 5 a artiklassa säädettyjen edellytysten täyttämisen
lisäksi rahastoyhtiön, joka haluaa perustaa sivuliikkeen toisen jäsenval-tion alueelle, on ilmoitettava siitä kotijäsenvaltionsa toimivaltaisilleviranomaisille.
2. Jäsenvaltioiden on vaadittava jokaista rahastoyhtiötä, joka haluaa
perustaa sivuliikkeen toisen jäsenvaltion alueelle, antamaan 1 kohdassa1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 11
▼M4
tarkoitettua ilmoitusta tehdessään seuraavat tiedot sekä esittämään
seuraavat asiakirjat:
a) jäsenvaltio, jonka alueelle rahastoyhtiö aikoo perustaa sivuliikkeen;
b) toimintasuunnitelma, jossa esitetään suunnitellut 5 artiklan 2 ja 3
kohdan mukaiset toimet ja palvelut ja sivuliikkeen organisaatior-akenne;
c) vastaanottavassa jäsenvaltiossa oleva osoite, josta asiakirjoja on
mahdollista saada;
d) sivuliikkeen hoitamisesta vastuussa olevien nimet.
3. Jollei kotijäsenvaltion toimivaltaisilla viranomaisilla ole suunni-
teltu toiminta huomioiden syytä epäillä rahastoyhtiön hallinnollistenrakenteiden tai varojen riittävyyttä, niiden on kolmen kuukaudenkuluessa kaikkien 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen vastaanottamisestatoimitettava nämä tiedot vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille
viranomaisille ja ilmoitettava siitä rahastoyhtiölle. Niiden on lisäksi
ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot sijoittajien suojaksi tarkoitetuistakorvausjärjestelmistä.
Jos kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset kieltäytyvät toimitta-
masta 2 kohdassa tarkoitettuja tietoja vastaanottavan jäsenvaltion
toimivaltaisille viranomaisille, niiden on perusteltava kieltäytymisensäkyseiselle rahastoyhtiölle kahden kuukauden kuluessa siitä, kun ne ovatsaaneet kaikki tiedot. Tällaisesta kieltäytymisestä tai vastaamattajättämisestä on oltava oikeus valittaa kotijäsenvaltion tuomioistuimiin.
4. Ennen kuin rahastoyhtiön sivuliike aloittaa liiketoiminnan, vastaa-
nottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kahdenkuukauden kuluessa 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen saamisestavalmistauduttava rahastoyhtiön valvontaan ja tarvittaessa ilmoitettava
ne vaatimukset, mukaan lukien 44 ja 45 artiklassa tarkoitetut
vastaanottavassa jäsenvaltiossa voimassa olevat säännöt ja 5 artiklan 3kohdassa tarkoitettujen omaisuudenhoitopalvelujen tarjonnassa sekäsijoitusneuvonta- ja säilytyspalvelujen tarjonnassa noudatettavat menet-telysäännöt, joiden mukaisesti kyseistä liiketoimintaa onvastaanottavassa jäsenvaltiossa harjoitettava yleisen edun vaatimukset
huomioon ottaen.
5. Kun ilmoitus vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisilta virano-
maisilta saadaan tai, jollei näiltä viranomaisilta ole 4 kohdassa säädetyn
määräajan kuluessa saatu ilmoitusta, sivuliike voidaan perustaa ja se voi
aloittaa liiketoiminnan. Tästä ajankohdasta lähtien rahastoyhtiö voimyös aloittaa hoitamiensa tämän direktiivin piiriin kuuluvien sijoitusra-hastojen ja sijoitusyhtiöiden osuuksien jakelun, jolleivat vastaanottavanjäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ennen tämän kahden kuukaudenjakson päättymistä tekemässään kotijäsenvaltion toimivaltaisille virano-
maisille tiedoksi annettavassa perustellussa päätöksessä totea, että
osuuksien kaupan pitämiseksi toteutetut järjestelyt eivät ole 44 artiklan1 kohdassa ja 45 artiklassa tarkoitettujen säännösten mukaisia.
6. Jos 2 kohdan b, c tai d alakohdan mukaisesti ilmoitetut tiedot
muuttuvat, rahastoyhtiön on ilmoitettava muutoksesta kirjallisesti sekäkotijäsenvaltion että vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille virano-maisille viimeistään kuukautta ennen muutoksen voimaantuloa, jottakotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat 3 kohdan mukaisestija vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset 4 kohdan
mukaisesti tehdä päätöksen muutoksen johdosta.
7. Jos 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ilmoitetut tiedot
muuttuvat, kotijäsenvaltion viranomaisten on ilmoitettava siitä vastaa-nottavan jäsenvaltion viranomaisille.
6 b artikla
1. Rahastoyhtiön, joka palvelujen tarjoamisen vapauden perusteella
haluaa harjoittaa liiketoimintaa toisen jäsenvaltion alueella ensimmäistä
kertaa, on ilmoitettava kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisilleseuraavat tiedot:
a) jäsenvaltio, jonka alueella rahastoyhtiö aikoo toimia;1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 12
▼M4
b) toimintasuunnitelma, jossa esitetään suunnitellut 5 artiklan 2 ja 3
kohdassa tarkoitetut toimet ja palvelut.
2. Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden
kuluessa 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen saamisesta toimitettava ne
vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille.
Niiden on lisäksi ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot sovellettavista
sijoittajien suojaksi tarkoitetuista korvausjärjestelmistä.
3. Rahastoyhtiö voi tämän jälkeen aloittaa liiketoiminnan vastaanot-
tavassa jäsenvaltiossa 46 artiklan säännöksistä huolimatta.
Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on saades-
saan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ilmoitettava tarvittaessarahastoyhtiölle ne vaatimukset, mukaan lukien 5 artiklan 3 kohdassatarkoitettujen omaisuudenhoitopalvelujen tarjonnassa sekä sijoitusneu-vonta- ja säilytyspalvelujen tarjonnassa noudatettavat menettelysäännöt,
joiden mukaisesti rahastoyhtiön on yleisen edun vaatimukset huomioon
ottaen toimittava vastaanottavassa jäsenvaltiossa.
4. Jos 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ilmoitettujen tietojen sisältö
muuttuu, rahastoyhtiön on ilmoitettava muutoksesta kirjallisesti sekäkotijäsenvaltion että vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille virano-
maisille ennen muutosten voimaantuloa, jotta vastaanottavan
jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat tarvittaessa ilmoittaayhtiölle 3 kohdan mukaisesti toimitettuihin tietoihin tehtävistä muutok-sista tai lisäyksistä.
5. Rahastoyhtiöön sovelletaan tämän artiklan mukaista ilmoittamis-
menettelyä myös silloin, kun se uskoo osuuksien kaupan pitämisen
vastaanottavassa jäsenvaltiossa kolmannen osapuolen tehtäväksi.
6 c artikla
1. Vastaanottava jäsenvaltio voi tilastollisia tarkoituksia varten
vaatia, että kaikkien rahastoyhtiöiden, joilla on sivuliike sen alueella,on toimitettava vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomai-sille määräajoin kertomus toiminnastaan tässä jäsenvaltiossa.
2. Hoitaessaan tämän direktiivin mukaisia velvollisuuksiaan vastaa-
nottavat jäsenvaltiot voivat vaatia, että rahastoyhtiöiden sivuliikkeiden
on toimitettava tätä tarkoitusta varten samat tiedot kuin kotimaistenrahastoyhtiöiden.
Vastaanottavat jäsenvaltiot voivat vaatia, että niiden alueella palvelujen
tarjoamisen vapauden perusteella liiketoimintaa harjoittavat rahas-
toyhtiöt toimittavat tiedot, joita tarvitaan sen valvomiseksi, että yhtiöt
noudattavat niihin sovellettavia, vastaanottavan jäsenvaltion asettamianormeja, mutta nämä vaatimukset eivät saa olla tiukempia kuin jotkasama jäsenvaltio asettaa niihin sijoittautuneille rahastoyhtiöille valvoak-seen, että ne noudattavat edellä mainittuja normeja.
3. Jos vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset
toteavat, että rahastoyhtiö, jolla on sivuliike tai joka tarjoaa palveluja
sen alueella, ei noudata niitä tämän direktiivin säännösten nojalla tuossajäsenvaltiossa annettuja säännöksiä ja määräyksiä, joilla annetaantoimivalta vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille,näiden viranomaisten on vaadittava kyseistä rahastoyhtiötä korjaamaan
sääntöjenvastainen tilanteensa.
4. Jos kyseinen rahastoyhtiö ei toteuta tarvittavia toimenpiteitä,
vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitet-tava siitä kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille. Nämätoteuttavat mahdollisimman nopeasti kaikki asianmukaiset toimenpiteetvarmistaakseen, että rahastoyhtiö korjaa sääntöjenvastaisen tilanteensa.
Näiden toimenpiteiden luonteesta on ilmoitettava vastaanottavan
jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille.
5. Jos rahastoyhtiö jatkaa vastaanottavassa jäsenvaltiossa voimassa
olevien ja 2 kohdassa tarkoitettujen säännösten tai määräystenrikkomista kotijäsenvaltion toteuttamista toimenpiteistä huolimatta taisen vuoksi, että nämä toimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi tai1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 13
▼M4
niitä ei kyseisessä jäsenvaltiossa voida toteuttaa, vastaanottava jäsen-
valtio voi ilmoitettuaan tästä kotijäsenvaltion toimivaltaisilleviranomaisille, toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet estääkseen
sääntöjenvastaisen toiminnan jatkumisen tai rangaistakseen siitä sekä
estääkseen tarvittaessa rahastoyhtiötä aloittamasta uusia liiketoimiaalueellaan. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että näiden toimenpi-teiden edellyttämät oikeudelliset asiakirjat voidaan niiden alueella antaarahastoyhtiöille tiedoksi.
6. Edellä olevat säännökset eivät vaikuta vastaanottavan jäsenvaltion
oikeuteen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ehkäistäkseen yleisen edun
suojelemiseksi annettujen säännösten ja määräysten vastaisen toiminnanalueellaan tai rangaistakseen siitä. Tähän kuuluu mahdollisuus estääsäännöksiä rikkovia rahastoyhtiöitä aloittamasta uusia liiketoimiajäsenvaltion alueella.
7. Edellä 4, 5, ja 6 kohdan mukaisesti toteutetut toimenpiteet, joihin
liittyy rangaistuksia tai rahastoyhtiön toiminnan rajoittamista, on
perusteltava asianmukaisesti ja niistä on ilmoitettava kyseiselle
rahastoyhtiölle. Näistä toimenpiteistä voidaan valittaa tuomioistuimeenniistä päätöksen tehneessä jäsenvaltiossa.
8. Ennen 3, 4, ja 5 kohdassa säädetyn menettelyn soveltamista
vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat kiireelli-sissä tapauksissa toteuttaa kaikki tarvittavat varotoimenpiteet
suojatakseen sijoittajien sekä muiden sellaisten etua, joille palveluja
tarjotaan. Tällaisista toimenpiteistä on ilmoitettava mahdollisimmannopeasti komissiolle ja asianomaisten muiden jäsenvaltioiden toimival-taisille viranomaisille.
Kuultuaan asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia
komissio voi päättää, että kyseisen jäsenvaltion on muutettavatoimenpiteitä tai kumottava ne.
9. Jos toimilupa peruutetaan, siitä on ilmoitettava vastaanottavan
jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille ja niiden on toteutettava
asianmukaiset toimenpiteet, joilla estetään kyseistä rahastoyhtiötäaloittamasta uusia liiketoimia jäsenvaltion alueella sekä suojataansijoittajien etua. Komissio antaa kahden vuoden välein tällaisiatapauksia käsittelevän kertomuksen 53 artiklan nojalla perustetulleyhteyskomitealle.
10. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle niiden tapausten
määrä ja laji, joissa on tapahtunut 6 a artiklan mukainen kieltäytyminen
tai joissa on toteutettu 5 kohdan mukaisia toimenpiteitä. Komissio antaakahden vuoden välein tällaisia tapauksia käsittelevän kertomuksen 53artiklan nojalla perustetulle yhteyskomitealle.
III a JAKSO
Omaisuudenhoitajan velvoitteet
7 artikla
1. Sijoitusrahaston varat on annettava omaisuudenhoitajan säily-
tettäväksi.
2. Omaisuudenhoitajan 9 artiklassa tarkoitettua vastuuta ei rajoita se
seikka, että se on antanut hoidossaan olevat varat tai niiden osan
kolmannen osapuolen haltuun.
3. Omaisuudenhoitajan on lisäksi
a) huolehdittava, että sijoitusrahaston puolesta suoritettavissa tai
rahastoyhtiön suorittamissa osuuksien myynneissä, liikkeeseenlas-kuissa, takaisinostoissa, lunastuksissa ja peruutuksissa noudatetaanlakia ja rahaston sääntöjä;
b) huolehdittava, että osuuksien arvo lasketaan lain ja rahaston
sääntöjen mukaisesti;
c) noudatettava rahastoyhtiön antamia määräyksiä, jolleivät ne ole lain
tai rahaston sääntöjen vastaisia;1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 14
▼B
▼B
d) huolehdittava, että sijoitusrahaston varoja koskeviin toimiin liittyvät
maksut suoritetaan yleensä käytössä olevissa määräajoissa;
e) huolehdittava, että sijoitusrahaston tulot käytetään lain ja rahaston
sääntöjen mukaisesti.
8 artikla
1. Omaisuudenhoitajan sääntömääräisen kotipaikan on oltava
samassa jäsenvaltiossa kuin rahastoyhtiön, tai sen oltava sijoittautunut
tähän jäsenvaltioon, jos sen sääntömääräinen kotipaikka on toisessa
jäsenvaltiossa.
2. Omaisuudenhoitajan on oltava julkisen tarkastuksen alainen laitos.
Sen on myös annettava riittävät taloudelliset ja ammatilliset takeet siitä,että se voi tehokkaasti toimia omaisuudenhoitajana sekä vastata tähäntoimintaan liittyvistä velvoitteista.
3. Jäsenvaltiot päättävät niistä 2 kohdassa tarkoitettujen laitosten
ryhmistä, joihin kuuluvat voivat toimia omaisuudenhoitajina.
9 artikla
Omaisuudenhoitaja on sen valtion lainsäädännön mukaisesti, jossa
rahastoyhtiöllä on sääntömääräinen kotipaikka, vastuussa rahastoyhtiötäja osuudenhaltijoita kohtaan tappioista, joita näille aiheutuu omaisuu-denhoitajan velvoitteiden täyttämisen laiminlyömisestä tai sen tehtävienpuutteellisesta suorittamisesta. Korvausta osuudenhaltijoita kohtaanolevan vastuun perusteella voidaan omaisuudenhoitajan, rahastoyhtiön
ja osuudenhaltijoiden välisen oikeussuhteen luonteen mukaan vaatia
joko suoraan tai rahastoyhtiön välityksellä.
10 artikla
1. Sama yhtiö ei saa toimia sekä rahastoyhtiönä että omaisuudenhoi-
tajana.
2. Rahastoyhtiön ja omaisuudenhoitajan on hoidettava tehtävänsä
itsenäisesti ja pelkästään osuudenhaltijoiden eduksi.
11 artikla
Laissa tai rahaston säännöissä on säädettävä tai määrättävä edellytyk-
sistä, joilla rahastoyhtiötä ja omaisuudenhoitajaa voidaan vaihtaa, sekäosuudenhaltijoiden suojasta tällaisen vaihdon tapahtuessa.
IV JAKSO
Sijoitusyhtiöiden velvoitteet
A. osasto
Liiketoiminnan aloittamisen edellytykset
12 artikla
Sijoitusyhtiötoiminnan aloittaminen edellyttää kotijäsenvaltion toimi-
valtaisten viranomaisten etukäteen myöntämää virallista toimilupaa.
Jäsenvaltioiden on määritettävä sijoitusyhtiön oikeudellinen muoto.
13 artikla
Sijoitusyhtiö ei saa harjoittaa muuta kuin 1 artiklan 2 kohdassa mainittua
liiketoimintaa.
13 a artikla
1. Rajoittamatta kansallisessa lainsäädännössä asetettujen muiden
yleisten edellytysten soveltamista toimivaltaiset viranomaiset eivät saa1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 15
▼M4
▼B
▼M4
▼M4
myöntää toimilupaa sijoitusyhtiölle, joka ei ole nimennyt rahastoyhtiötä,
ellei sijoitusyhtiöllä ole riittävää, vähintään 300 000 euron alkupääomaa.
Jos sijoitusyhtiö ei ole nimennyt tämän direktiivin nojalla toimiluvan
saanutta rahastoyhtiötä, noudatetaan lisäksi seuraavaa:
— toimilupaa ei myönnetä, ellei toimilupahakemuksen liitteenä ole
toimintaohjelmaa, jossa selvitetään muun muassa sijoitusyhtiönorganisaatiorakenne;
— sijoitusyhtiön johtajien on oltava riittävän hyvämaineisia ja riittävän
kokeneita myös sijoitusyhtiön harjoittaman liiketoiminnan lajinosalta. Tätä varten johtajien sekä kaikkien heidän seuraajiensa nimet
on viipymättä ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille. Vähintään
kahden edellä mainitut edellytykset täyttävän henkilön on tehtäväsijoitusyhtiön toiminnan johtamista koskevat päätökset. Johtajillatarkoitetaan henkilöitä, jotka lain tai yhtiöjärjestyksen mukaanedustavat sijoitusyhtiötä tai jotka tosiasiallisesti määräävät sijoitu-syhtiön toimintalinjasta;
— jos sijoitusyhtiön ja muiden luonnollisten tai oikeushenkilöiden
välillä on läheinen sidos, toimivaltaiset viranomaiset voivat lisäksimyöntää toimiluvan vain, jos nämä sidokset eivät estä niitähoitamasta tehokkaasti valvontatehtäviään.
Toimivaltaisten viranomaisten on evättävä toimilupa myös silloin, kun
sijoitusyhtiöön läheisesti sidoksissa olevaan yhteen tai useampaan
luonnolliseen tai oikeushenkilöön sovellettavat kolmannen maan lait,asetukset tai hallinnolliset määräykset tai niiden täytäntöönpanoonliittyvät vaikeudet estävät niitä hoitamasta tehokkaasti valvonta-tehtäviään.
Toimivaltaisten viranomaisten on vaadittava sijoitusyhtiöitä toimitta-
maan tiedot, jotka viranomaiset tarvitsevat.
2. Hakijalle on ilmoitettava kuuden kuukauden kuluessa täydellisen
hakemuksen jättämisestä, onko toimilupa myönnetty. Toimiluvan
epääminen on aina perusteltava.
3. Sijoitusyhtiö voi aloittaa toimintansa heti kun toimilupa on
myönnetty.
4. Toimivaltaiset viranomaiset voivat peruuttaa tämän direktiivin
soveltamisalaan kuuluvalle sijoitusyhtiölle myönnetyn toimiluvan
ainoastaan, jos sijoitusyhtiö:
a) ei hyödynnä toimilupaa 12 kuukauden kuluessa, luopuu nimenomai-
sesti toimiluvasta tai on lopettanut tämän direktiivin soveltamisalaan
kuuluvan toiminnan yli kuusi kuukautta aiemmin, jollei kyseinen
jäsenvaltio ole määrännyt, että tällaisissa tapauksissa toimiluparaukeaa;
b) on saanut toimiluvan väärien ilmoitusten perusteella tai muilla
sääntöjenvastaisilla keinoilla;
c) ei enää täytä toimiluvan myöntämisen ehtoja;
d) on vakavalla ja/tai järjestelmällisellä tavalla rikkonut tämän direk-
tiivin mukaisesti annettuja säännöksiä; tai
e) kuuluu muiden sellaisten tapausten piiriin, joissa kansallinen
lainsäädäntö edellyttää toimiluvan peruuttamista.
B osasto
Toiminnan harjoittamisen edellytykset
13 b artikla
Edellä 5 g ja 5 h artiklaa sovelletaan sijoitusyhtiöihin, jotka eivät ole
nimenneet tämän direktiivin nojalla toimiluvan saanutta rahastoyhtiötä.
Tässä artiklassa ’rahastoyhtiöllä’ tarkoitetaan sijoitusyhtiötä.
Sijoitusyhtiöt saavat hoitaa ainoastaan oman salkkunsa varoja eivätkä ne
saa missään olosuhteissa ottaa toimeksiantoa varojen hoitamiseksikolmannen osapuolen puolesta.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 16
▼M4
13 c artikla
Kotijäsenvaltion on laadittava toiminnan vakautta koskevat säännöt,
joita niiden sijoitusyhtiöiden, jotka eivät ole nimenneet tämän direktiivinnojalla luvan saanutta rahastoyhtiötä, on jatkuvasti noudatettava.
Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on erityisesti, myös
sijoitusyhtiön luonne huomioon ottaen, vaadittava, että yhtiöllä on
järkevä hallinto- ja tilinpitokäytäntö, automaattista tietojenkäsittelyävarten tarkoitetut valvonta- ja turvajärjestelyt sekä riittävät sisäisettarkastusjärjestelmät, joihin kuuluvat erityisesti työntekijöiden henkilök-ohtaisia liiketoimia koskevat säännöt tai rahoitusvälineisiin niiden
alkupääoman sijoittamiseksi tehtyjen sijoitusten omistusta tai hoitoa
koskevat säännöt, joiden avulla voidaan muun muassa varmistaa, ettäjokaisesta liiketoimesta, jossa yhtiö on ollut osallisena, voidaanjälkikäteen todentaa sen alkuperä, osapuolet, luonne sekä toteuttamisa-jankohta ja -paikka, sekä se, että sijoitusyhtiön varat sijoitetaanyhtiöjärjestyksen ja voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.
IV a JAKSO
Omaisuudenhoitajan velvoitteet
14 artikla
1. Sijoitusyhtiön varat on annettava omaisuudenhoitajan hoitoon.2. Omaisuudenhoitajan 16 artiklassa tarkoitettua vastuuta ei rajoita se
seikka, että se on antanut hoidossaan olevat varat tai niiden osankolmannen haltuun.
3. Omaisuudenhoitajan on lisäksi
a) huolehdittava, että sijoitusyhtiön suorittamissa tai sen puolesta
suoritettavissa osuuksien myynneissä, liikkeeseenlaskuissa, takaisi-
nostoissa, lunastuksissa ja peruutuksissa noudatetaan lakia ja yhtiönyhtiöjärjestystä;
b) huolehdittava, että sijoitusyhtiön varoja koskeviin toimiin liittyvät
maksut suoritetaan yleensä käytössä olevissa määräajoissa;
c) huolehdittava, että sijoitusyhtiön tulot käytetään lain ja yhtiön
yhtiöjärjestyksen mukaisesti.
4. Jäsenvaltio voi päättää, että sen alueella sijaitsevat sijoitusyhtiöt,
jotka pitävät osuuksiaan kaupan yksinomaan yhden tai useammansellaisen arvopaperipörssin välityksellä, jossa niiden osuudet on otettu
viralliselle listalle, eivät ole velvollisia käyttämään tässä direktiivissä
tarkoitettuja omaisuudenhoitajia.
Mitä 34, 37 ja 38 artiklassa säädetään, ei sovelleta tällaisiin yhtiöihin.
Kuitenkin on näiden yhtiöiden varojen arvostusta koskevista säännöistäsäädettävä laissa taikka määrättävä niiden yhtiöjärjestyksessä.
5. Jäsenvaltio voi päättää, että sen alueella sijaitsevat sijoitusyhtiöt,
jotka pitävät vähintään 80 prosenttia osuuksistaan kaupan yhden taiuseamman sellaisen arvopaperipörssin välityksellä, joka on määrätty
niiden yhtiöjärjestyksessä, eivät ole velvollisia käyttämään tässä
direktiivissä tarkoitettuja omaisuudenhoitajia, jos niiden osuudet onotettu viralliselle listalle niiden jäsenvaltioiden arvopaperipörsseissä,joiden alueella osuudet saatetaan markkinoille, ja jos kaikki tällaisenyhtiön arvopaperipörssien ulkopuolella tekemät kaupat tehdäänainoastaan pörssihintoihin. Yhtiön yhtiöjärjestyksessä on määrättävä
siinä maassa, jossa osuudet ovat kaupan, sijaitseva arvopaperipörssi,
jonka hintoja käytetään yhtiön tuossa maassa arvopaperipörssinulkopuolella tekemissä kaupoissa.
Jäsenvaltio voi käyttää edellisen alakohdan mukaista valinnanmahdolli-
suuttaan ainoastaan, jos se katsoo, että osuudenhaltijat saavat vastaavansuojan kuin sellaisten yhteissijoitusyritysten osuudenhaltijat, jotkakäyttävät tässä direktiivissä tarkoitettua omaisuudenhoitajaa.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 17
▼B
▼B
Tällaisten yhtiöiden sekä 4 kohdassa tarkoitettujen yhtiöiden on:
a) jos tästä ei ole säädetty laissa, yhtiöjärjestyksessään määrättävä
niiden osuuksien nettoarvon laskemismenetelmästä;
b) ryhdyttävä markkinoilla toimenpiteisiin estääkseen niiden osuuksien
pörssiarvoa poikkeamasta enemmän kuin 5 prosenttia niidennettoarvosta;
c) määrättävä osuuksiensa nettoarvot, ilmoitettava ne toimivaltaisille
viranomaisille ainakin kaksi kertaa viikossa sekä julkistettava nekaksi kertaa kuukaudessa.
Ainakin kaksi kertaa kuukaudessa riippumattoman tilintarkastajan on
varmistettava, että osuuksien arvot lasketaan lain ja yhtiön yhtiöjärjes-
tyksen mukaisesti. Tällöin tilintarkastajan on myös varmistettava, että
yhtiön varat on sijoitettu lain ja yhtiön yhtiöjärjestyksen mukaisellatavalla.
6. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle yhtiöt, joihin sovelle-
taan 4 ja 5 kohdassa säädettyjä poikkeuksia.
Komissio antaa yhteyskomitealle kertomuksen 4 ja 5 kohdan sovelta-
misesta viiden vuoden kuluessa tämän direktiivin täytäntöönpanosta.
Saatuaan yhteyskomitean lausunnon komissio ehdottaa tarvittaessaaiheellisia toimenpiteitä.
15 artikla
1. Omaisuudenhoitajan sääntömääräisen kotipaikan on oltava
samassa jäsenvaltiossa kuin sijoitusyhtiön, tai sen on oltava sijoittau-tunut tähän jäsenvaltioon, jos sen sääntömääräinen kotipaikka on
toisessa jäsenvaltiossa.
2. Omaisuudenhoitajan on oltava julkisen tarkastuksen alainen laitos.
Sen on myös annettava riittävät taloudelliset ja ammatilliset takeet siitä,että se voi tehokkaasti toimia omaisuudenhoitajana sekä vastata tähäntoimintaan liittyvistä velvoitteista.
3. Jäsenvaltiot päättävät niistä 2 kohdassa tarkoitettujen laitosten
ryhmistä, joihin kuuluvat voivat toimia omaisuudenhoitajina.
16 artikla
Omaisuudenhoitaja on sen valtion lainsäädännön mukaisesti, jossa
sijoitusyhtiöllä on sääntömääräinen kotipaikka, vastuussa sijoitusyhtiötäja osuudenhaltijoita kohtaan tappioista, joita näille aiheutuu omaisuu-denhoitajan velvoitteiden täyttämisen laiminlyömisestä tai sen tehtävienpuutteellisesta suorittamisesta.
17 artikla
1. Sama yhtiö ei saa toimia sekä sijoitusyhtiönä että omaisuudenhoi-
tajana.
2. Omaisuudenhoitajan on hoidettava tehtävänsä itsenäisesti ja
pelkästään osuudenhaltijoiden eduksi.
18 artikla
Laissa tai sijoitusyhtiön yhtiöjärjestyksessä on säädettävä tai määrättävä
edellytyksistä, joilla omaisuudenhoitajaa voidaan vaihtaa, sekä osuu-denhaltijoiden suojasta tällaisen vaihdon tapahtuessa.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 18
▼B
V JAKSO
Yhteissijoitusyrityksen sijoituspolitiikkaa koskevat velvoitteet
19 artikla
1. Sijoitusrahaston tai sijoitusyhtiön varat saadaan sijoittaa ainoastaan
seuraaviin kohteisiin:
a) siirtokelpoisiin arvopapereihin ja rahamarkkinavälineisiin, jotka on
otettu sijoituspalveludirektiivin 1 artiklan 13 kohdassa tarkoitetuillesäännellyille markkinoille tai joilla käydään kauppaa kyseisillä
markkinoilla;
b) arvopapereihin ►
M5ja rahamarkkinavälineisiin ◄, joilla käydään
kauppaa jonkin jäsenvaltion muulla säännellyllä, säännöllisestitoimivalla ja tunnustetulla yleisölle avoimella markkinapaikalla;
c) arvopapereihin ►
M5ja rahamarkkinavälineisiin ◄, jotka on otettu
jonkin kolmannen maan arvopaperipörssin viralliselle listalle taijoilla käydään kauppaa jonkin kolmannen maan muulla säännellyllä,
säännöllisesti toimivalla ja tunnustetulla yleisölle avoimella markki-
napaikalla, jos toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneetarvopaperipörssin tai markkinapaikan valinnan taikka jos siitä onsäädetty laissa tai määrätty sijoitusrahaston säännöissä tai sijoitu-syhtiön yhtiöjärjestyksessä;
d) vähän aikaisemmin liikkeeseen laskettuihin arvopapereihin, jos:
— liikkeeseenlaskun ehdoissa on sitouduttu hakemaan arvopaperin
ottamista arvopaperipörssin viralliselle listalle tai kaupankäynninkohteeksi muulla säännellyllä, säännöllisesti toimivalla ja tunnus-tetulla yleisölle avoimella markkinapaikalla ja jos toimivaltaiset
viranomaiset ovat hyväksyneet arvopaperipörssin tai markkina-
paikan valinnan taikka jos siitä on säädetty laissa tai määrättysijoitusrahaston säännöissä tai sijoitusyhtiön yhtiöjärjestyksessä;
— tällaisen hakemuksen hyväksyminen vuoden kuluessa liikkee-
seenlaskusta on turvattu.
e) yhteissijoitusyritysten, joille on annettu toimilupa tämän direktiivin
mukaisesti, ja/tai muiden 1 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä ja
toisessa luetelmakohdassa tarkoitettujen yhteistä sijoitustoimintaaharjoittavien yritysten osuuksiin riippumatta siitä, sijaitsevatkokyseiset yritykset jossakin jäsenvaltiossa, edellyttäen, että:
— tällaiset muut yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset on
hyväksytty sellaisen lainsäädännön nojalla, jonka mukaan ne ovatsellaisen valvonnan alaisia, jonka yhteissijoitusyritysten osaltatoimivaltaiset viranomaiset katsovat vastaavan yhteisön
lainsäädännössä säädettyä, ja edellyttäen, että viranomaisten
välinen yhteistyö on riittävässä määrin varmistettu,
— osuudenhaltijoiden suoja muissa yhteistä sijoitustoimintaa harjoit-
tavissa yrityksissä vastaa yhteissijoitusyrityksenosuudenhaltijoiden suojaa, ja erityisesti että varojen erottelun,siirtokelpoisten arvopapereiden ja rahamarkkinavälineiden lainak-
sioton, lainaksiannon ja ilman katetta tapahtuvan myynnin
(ylimyynti) sääntely vastaa tämän direktiivin vaatimuksia,
— muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten liiketoi-
minnasta annetaan puolivuosittain ja vuosittain kertomus, jonkanojalla niiden varoista ja veloista, tuloista ja liiketoimista voidaan
tehdä arvio kertomuskaudelta,
— yhteissijoitusyritys tai muu yhteistä sijoitustoimintaa harjoittava
yritys, jonka hankintaa tutkitaan, voi rahastosääntöjensä taiyhtiöjärjestyksensä mukaan sijoittaa enintään 10 prosenttiavaroistaan muiden yhteissijoitusyritysten tai muiden yhteistäsijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksiin; ja/tai
f) luottolaitostalletuksiin, jotka ovat vaadittaessa takaisin maksettavia
tai nostettavissa ja erääntyvät enintään 12 kuukauden kuluessa,edellyttäen, että luottolaitoksen kotipaikka on jossain jäsenvaltiossa,1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 19
▼M5
▼B
▼M5
▼M5
tai, jos luottolaitoksen kotipaikka on yhteisön ulkopuolisessa
valtiossa, sillä edellytyksellä, että siihen sovelletaan toiminnanvakautta koskevia sääntöjä, joiden yhteissijoitusyritysten osalta
toimivaltaiset viranomaiset katsovat vastaavan yhteisön
lainsäädännössä säädettyä; ja/tai
g) rahoitusjohdannaisiin, mukaan lukien vastaavat käteisellä selvi-
tettävät rahoitusvälineet, joilla käydään kauppaa edellä a, b ja c
alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla; ja/tai rahoitus-
johdannaisiin, joilla käydään kauppaa pörssilistan ulkopuolella(OTC, ”over-the-counter-johdannaiset”), jäljempänä ’vakioimattomatjohdannaissopimukset’, edellyttäen, että
— kohde-etuus muodostuu tässä kohdassa tarkoitetuista välineistä,
rahoitusindekseistä, koroista, valuuttakursseista tai valuutoista,
joihin yhteissijoitusyritys voi sijoittaa sijoitustavoitteidensamukaisesti, mitkä ilmoitetaan yhteissijoitusyrityksen rahastosään-nöissä tai yhtiöjärjestyksessä,
— vakioimattomien johdannaissopimusten kaupoissa vastapuolet
ovat laitoksia, joiden toiminnan vakautta valvotaan ja jotkakuuluvat yhteissijoitusyritysten osalta toimivaltaisten virano-maisten hyväksymiin luokkiin, ja
— vakioimattomat johdannaissopimukset arvioidaan luotettavasti ja
varmistettavasti päivittäin ja ne voidaan yhteissijoitusyrityksenaloitteesta milloin tahansa myydä, muuttaa rahaksi tai kattaa
vastakkaisella toimella niiden käypään arvoon; ja/tai
h) rahamarkkinavälineisiin, joilla ei käydä kauppaa säännellyillä
markkinoilla ja jotka kuuluvat 1 artiklan 9 kohdan soveltamisalaan,jos kyseisten rahoitusvälineiden liikkeeseenlasku tai itse liikkeeseen-laskija kuuluu sijoittajien ja säästöjen suojaamiseksi tapahtuvan
sääntelyn piiriin ja edellyttäen, että niiden
— liikkeeseenlaskija tai takaaja on jäsenvaltion keskus-, alue- tai
paikallisviranomainen tai keskuspankki, Euroopan keskuspankki,Euroopan unioni tai Euroopan investointipankki, muu valtio kuin
jäsenvaltio, tai liittovaltion tapauksessa jokin liittovaltion
jäsenistä, taikka kansainvälinen julkisyhteisö, johon yksi taiuseampi jäsenvaltio kuuluu, tai
— liikkeeseenlaskija on yritys, jonka arvopapereilla käydään
kauppaa a, b tai c alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillämarkkinoilla, tai
— liikkeeseenlaskija tai takaaja on laitos, jonka toiminnan vakautta
valvotaan yhteisön lainsäädännössä määriteltyjen perusteidenmukaisesti, tai laitos, johon sovelletaan ja joka noudattaatoiminnan vakautta koskevia sääntöjä, joiden toimivaltaisetviranomaiset katsovat olevan vähintään yhtä tiukat kuin yhteisön
lainsäädännössä annettujen, tai
— liikkeeseenlaskija on muu yhteisö, joka kuuluu yhteissijoitusyr-
itysten osalta toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiin
luokkiin, edellyttäen, että tällaisiin välineisiin tehtyihin sijoituk-
siin sovelletaan sijoittajansuojaa, joka vastaa ensimmäisessä,toisessa tai kolmannessa luetelmakohdassa säädettyä, ja ettäliikkeeseenlaskija on yhtiö, jonka oma pääoma ja vararahastotovat vähintään 10 miljoonaa euroa ja joka laatii ja julkaisee
tilinpäätöksensä neuvoston direktiivin 78/660/ETY (
1) mukaisesti,
tai yhteisö, joka kuuluu konserniin, jossa on yksi tai useampiapörssiyhtiöitä ja joka on erikoistunut konsernin rahoitukseen, taiyhteisö, joka on erikoistunut sellaisten arvopaperistamisväli-neiden rahoitukseen, joissa hyödynnetään pankinlikviditeettilimiittiä.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 20
(1) Yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä perustamissopi-
muksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla 25 päivänä heinäkuuta
1978 annettu neljäs neuvoston direktiivi 78/660/ETY (EYVL L 222,
14.8.1978, s. 11), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
direktiivillä 1999/60/EY (EYVL L 162, 26.6.1999, s. 65).
▼B
2. a) Yhteissijoitusyritys saa kuitenkin sijoittaa määrän, joka vastaa
enintään 10 prosenttia sen varoista, muihin kuin 1 kohdassamainittuihin arvopapereihin ►
M5ja rahamarkkinavälineisiin ◄;
c) Sijoitusyhtiö saa kuitenkin hankkia irtainta ja kiinteätä omaisuutta,
joka on välittömästi tarpeen sen liiketoiminnan harjoittamisessa;
d) Yhteissijoitusyritys ei kuitenkaan saa hankkia jalometalleja eikä
niihin oikeuttavia todistuksia.
4. Sijoitusrahastolla ja sijoitusyhtiöllä saa olla toiminnan edellyttämätkäteisvarat.
21 artikla
1. Rahasto- tai sijoitusyhtiön on sovellettava riskinhallintamenet-
telyjä, joilla se voi seurata ja mitata jatkuvasti kuhunkin positioonliittyvää riskiä ja sen vaikutusta salkun kokonaisriskiin; sen onsovellettava menettelyjä, joilla voidaan arvioida tarkasti ja riippumatto-masti vakioimattomien johdannaissopimusten arvo. Sen on ilmoitettavatoimivaltaisille viranomaisille säännöllisesti ja niiden vahvistamien
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti johdannaissopimusten tyypit,
niiden riskit, määrälliset rajat sekä johdannaiskaupan riskien arviointiinkäytetyt menetelmät kunkin hoitamansa yhteissijoitusyrityksen osalta.
2. Jäsenvaltiot voivat antaa yhteissijoitusyrityksille luvan käyttää
siirtokelpoisiin arvopapereihin ja rahamarkkinavälineisiin liittyviämenetelmiä ja välineitä tietyin ehdoin ja tietyissä rajoissa, jotka ne
vahvistavat, edellyttäen, että näitä menetelmiä ja välineitä käytetään
tehokkaaseen salkunhoitoon. Jos nämä operaatiot koskevat johdannais-sopimusten käyttöä, kyseisten ehtojen ja rajojen on oltava tämändirektiivin säännösten mukaisia.
Nämä operaatiot eivät missään tapauksessa saa aiheuttaa sitä, että
yhteissijoitusyritys poikkeaa sijoitustavoitteistaan, jotka on asetettu senrahastosäännöissä tai yhtiöjärjestyksessä tai tarjousesitteessä.
3. Yhteissijoitusyrityksen on huolehdittava siitä, että sen johdannais-
sopimuksiin liittyvä kokonaisriski ei ylitä sen salkun
kokonaisnettoarvoa.
Riskin laskennassa otetaan huomioon perustana olevien varojen
nykyarvo, vastapuoliriski, markkinoiden tuleva kehitys ja positioidenrahaksi muuttamiseen käytettävissä oleva aika. Tätä sovelletaan myösseuraaviin alakohtiin.
Yhteissijoitusyritys voi osana sijoituspolitiikkaansa ja 22 artiklan 5
kohdassa säädetyn rajan puitteissa sijoittaa rahoitusjohdannaisiin
edellyttäen, että niiden perustana oleviin varoihin liittyvän riskin
määrä ei kokonaisuudessaan ylitä 22 artiklassa säädettyjä sijoitusrajoi-tuksia. Kun yhteissijoitusyritys sijoittaa indeksiperusteisiinrahoitusjohdannaisiin, jäsenvaltiot voivat sallia, ettei näitä sijoituksiatarvitse yhdistää 22 artiklassa säädettyihin rajoihin.
Silloin kun siirtokelpoiseen arvopaperiin tai rahamarkkinavälineeseen
sisältyy johdannainen, se on otettava huomioon tämän artiklan
vaatimuksia noudatettaessa.
4. Jäsenvaltioiden on viimeistään 13 päivänä helmikuuta 2004
toimitettava komissiolle kaikki tiedot sekä niiden sellaisen kansallisensäännöstön myöhemmät muutokset, jotka koskevat edellä 3 kohdassamainittuja riskinlaskentamenetelmiä, mukaan lukien vastapuoliriskivakioimattomien johdannaissopimusten kaupoissa. Komissio toimittaa1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 21
▼M5
▼B
▼M5
▼B
▼M5
▼M5
nämä tiedot edelleen muille jäsenvaltioille. Näistä tiedoista voidaan
keskustella yhteyskomiteassa noudattaen 53 artiklan 4 kohdassasäädettyä menettelyä noudattaen.
22 artikla
1. Yhteissijoitusyritys voi sijoittaa enintään 5 prosenttia varoistaan
sellaisiin siirtokelpoisiin arvopapereihin tai rahamarkkinavälineisiin,joilla on sama liikkeeseenlaskija. Yhteissijoitusyritys voi sijoittaaenintään 20 prosenttia varoistaan samaan yhteisöön tehtyihin talletuk-
siin.
Yhteissijoitusyrityksen vastapuoliriski vakioimattomien johdannaissopi-
musten kaupoissa ei saa ylittää:
— 10:tä prosenttia sen varoista, jos vastapuoli on 19 artiklan 1 kohdan f
alakohdassa tarkoitettu luottolaitos, eikä
— 5:tä prosenttia sen varoista muissa tapauksissa.
2. Jäsenvaltiot voivat korottaa 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä
säädetyn 5 prosentin rajan enintään 10 prosenttiin. Yhteissijoitusyr-
ityksen sellaisissa liikkeeseenlaskijoissa, joihin kuhunkin se sijoittaa yli5 prosenttia varoistaan, omistamien siirtokelpoisten arvopaperien jarahamarkkinavälineiden kokonaisarvo ei kuitenkaan saa ylittää 40:ääprosenttia sen varojen arvosta. Tämä rajoitus ei koske talletuksia eikävakioimattomien johdannaissopimusten kauppoja, jotka on tehty sell-
aisten rahoituslaitosten kanssa, joiden toiminnan vakautta valvotaan.
Edellä 1 kohdassa asetetuista yksittäisistä rajoista huolimatta yhteissi-
joitusyritys ei saa yhdistää
— sijoituksia arvopapereihin tai rahamarkkinavälineisiin,
— talletuksia, ja/tai— riskejä, jotka aiheutuvat vakioimattomien johdannaissopimusten
kaupoista,
jos liikkeeseenlaskija, talletuksen vastaanottaja tai kaupan osapuolena
on sama yhteisö yli 20 prosentin arvosta sen omista varoista.
3. Jäsenvaltiot voivat korottaa 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä
säädetyn viiden prosentin rajan enintään 35 prosenttiin, jos siirtokel-poisten arvopaperien tai rahamarkkinavälineiden liikkeeseenlaskija taitakaaja on jäsenvaltio tai sen paikalliset viranomaiset, kolmas valtio tai
kansainvälinen julkisyhteisö, jonka jäsenenä on yksi tai useampi
jäsenvaltio.
4. Jäsenvaltiot voivat korottaa 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä
säädetyn viiden prosentin rajan enintään 25 prosenttiin tiettyjenjoukkovelkakirjalainojen osalta, jos niiden liikkeeseenlaskija on luotto-
laitos, jonka kotipaikka on jossain jäsenvaltiossa ja joka lain nojalla
kuuluu joukkovelkakirjanhaltijain suojaksi tarkoitetun erityisen julkisenvalvonnan piiriin. Erityisesti on näiden joukkovelkakirjalainojen liik-keeseenlaskussa saadut määrät sijoitettava kyseisen lain mukaisestivaroihin, jotka riittävät kattamaan koko joukkovelkakirjalainojenjuoksuajan niihin liittyvät saatavat ja jotka liikkeeseenlaskijan mahdol-
lisessa maksukyvyttömyystapauksessa käytetään etusijajärjestyksessä
pääoman takaisinmaksuun ja kertyneen koron maksuun.
Jos yhteissijoitusyritys sijoittaa yli viisi prosenttia varoistaan ensimmäi-
sessä alakohdassa tarkoitettuihin joukkovelkakirjalainoihin, joilla on
yksi liikkeeseenlaskija, ei näiden sijoitusten kokonaisarvo saa ylittää
80:aa prosenttia yhteissijoitusyrityksen varojen arvosta.
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle luettelo edellä mainituista
joukkovelkakirjalainojen luokista sekä niiden liikkeeseenlaskijoidenluokista, joilla on ensimmäisessä alakohdassa mainittujen lakien ja
valvontajärjestelyjen mukaisesti lupa laskea liikkeeseen edellä mainitut
ehdot täyttäviä joukkovelkakirjoja. Näihin luetteloihin on liitettäväilmoitus, jossa täsmennetään, minkälaiset takuut lainoille tarjotaan.Komissio toimittaa nämä tiedot välittömästi edelleen toisille jäsenval-tioille yhdessä aiheellisina pitämiensä huomautusten kanssa ja saattaatiedot kansalaisten saataville. Näistä tiedonannoista voidaan keskustella1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 22
▼M5
yhteyskomiteassa 53 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudat-
taen.
5. Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja siirtokelpoisia arvopapereita ja
rahamarkkinavälineitä ei oteta huomioon 2 kohdassa tarkoitetun 40prosentin rajan soveltamisessa.
1, 2, 3 ja 4 kohdassa säädettyjä rajoja ei saa yhdistää, joten 1, 2, 3 ja 4
kohdan mukaisesti tehdyt sijoitukset saman yhteisön liikkeeseenlaske-miin siirtokelpoisiin arvopapereihin tai rahamarkkinavälineisiin taikkatähän yhteisöön tehtyihin talletuksiin tai johdannaisiin eivät saa missään
olosuhteissa ylittää yhteensä 35:tä prosenttia yhteissijoitusyrityksen
varoista.
Yhtiöitä, jotka direktiivin 83/349/ETY (
1) mukaisesti määritellyn
konsolidoidun tilinpäätöksen laatimiseksi tai tunnustettujen kansainvä-
listen kirjanpitosääntöjen mukaisesti luetaan samaan konserniin,pidetään tässä artiklassa asetettuja rajoja laskettaessa yhtenä yhteisönä.
Jäsenvaltiot voivat sallia saman konsernin siirtokelpoisiin arvopaper-
eihin ja rahamarkkinavälineisiin tehtyjen sijoitusten kumuloitumisen 20prosentin rajaan asti.
22 a artikla
1. Jäsenvaltiot voivat, tämän kuitenkaan vaikuttamatta 25 artiklassa
säädettyihin rajoihin, korottaa 22 artiklassa säädettyjä rajoja enintään 20prosenttiin saman liikkeeseenlaskijayhteisön osakkeisiin ja/tai joukko-
velkakirjoihin tehtävien sijoitusten osalta, jos yhteissijoitusyrityksen
sijoituspolitiikan tavoitteena on rahaston sääntöjen tai yhtiöjärjestyksenmukaan jäljitellä tiettyä toimivaltaisten viranomaisten tunnustamaaosake- tai joukkovelkakirjaindeksiä edellyttäen, että
— indeksin koostumus on tarpeeksi hajautettu,
— indeksi kuvaa riittävän tarkasti niitä markkinoita, joihin se viittaa,
— indeksi julkistetaan asianmukaisella tavalla.
2. Jäsenvaltiot voivat korottaa 1 kohdassa säädetyn rajan enintään 35
prosenttiin, jos tämä osoittautuu perustelluksi poikkeuksellisten markki-naolosuhteiden vuoksi, erityisesti sellaisilla säännellyillä markkinoilla,joilla tietyt siirtokelpoiset arvopaperit tai rahamarkkinavälineet ovaterittäin määräävässä asemassa. Sijoittaminen tähän enimmäismääräänsaakka on sallittu vain yhden liikkeeseenlaskijan osalta.
23 artikla
1. Poiketen 22 artiklan säännöksistä jäsenvaltiot voivat antaa
yhteissijoitusyrityksille luvan riskin hajauttamisen periaatetta noudattaen
sijoittaa määrän, joka vastaa 100 prosenttia niiden varoista, erilaisiinarvopapereihin ►
M5ja rahamarkkinavälineisiin ◄, jotka on antanut
tai joista on antanut takuun jäsenvaltio, sen paikallinen julkisyhteisö,kolmas valtio taikka sellainen kansainvälinen julkisyhteisö, jonkajäsenenä on yksi tai useampi jäsenvaltio, edellä sanotun kuitenkaan
rajoittamatta perustamissopimuksen 68 artiklan 3 kohdan soveltamista.
Toimivaltaiset viranomaiset saavat tehdä tällaisen poikkeuksen
ainoastaan, jos ne katsovat, että yhteissijoitusyrityksen osuudenhaltijat
saavat vastaavan suojan kuin sellaisen yhteissijoitusyrityksen osuuden-
haltijat, joka noudattaa 22 artiklassa mainittuja rajoja.
Tällaisella yhteissijoitusyrityksellä on oltava ainakin kuuteen eri
liikkeeseenlaskuun kuuluvia olevia arvopapereita eikä samaan liikkee-
seenlaskuun kuuluviin arvopapereihin saa sijoittaa määrää, joka vastaaenemmän kuin 30 prosenttia sen varojen yhteismäärästä.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 23
(1) Konsolidoiduista tilinpäätöksistä perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan
g alakohdan nojalla 13 päivänä kesäkuuta 1983 annettu seitsemäs neuvoston
direktiivi 83/349/ETY (EYVL L 193, 18.7.1983, s. 1), direktiivi sellaisena
kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.▼B
▼B
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun yhteissijoitusyrityksen on rahaston
säännöissä tai sijoitusyhtiön yhtiöjärjestyksessä nimenomaisesti main-ittava ne valtiot, paikalliset julkisyhteisöt tai kansainväliset luonteeltaan
julkisoikeudelliset yhteisöt, joiden liikkeeseen laskemiin tai takaamiin
arvopapereihin yhteissijoitusyritys aikoo sijoittaa määrän, joka vastaaenemmän kuin 35 prosenttia sen varoista; tällaisille rahaston sääntöjentai yhtiöjärjestyksen määräyksille on saatava toimivaltaisten virano-maisten hyväksyminen.
3. Edelleen on jokaisen 1 kohdassa tarkoitetun yhteissijoitusyrityksen
sisällytettävä tarjousesitteeseensä ja kaikkeen markkinointiaineistoonsaselkeästi erottuva ilmoitus, jossa kiinnitetään huomio mainittuunpoikkeukseen ja jossa ilmoitetaan ne valtiot, paikalliset julkisyhteisöttai kansainväliset luonteeltaan julkisoikeudelliset yhteisöt, joiden
arvopapereihin yhteissijoitusyritys aikoo sijoittaa tai on sijoittanut
määrän, joka on enemmän kuin 35 prosenttia sen varoista.
24 artikla
1. Yhteissijoitusyritys voi hankkia yhteissijoitusyritysten ja/tai
muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten 19 artiklan 1kohdan e alakohdassa tarkoitettuja osuuksia edellyttäen, että se sijoittaaenintään 10 prosenttia varoistaan saman yhteissijoitusyrityksen tai muun
yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavan yrityksen osuuksiin. Jäsenvaltiot
voivat korottaa tämän rajan enintään 20 prosenttiin.
2. Muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten kuin
yhteissijoitusyritysten osuuksiin tehdyt sijoitukset eivät saa yhteensäylittää 30:a prosenttia yhteissijoitusyrityksen varoista.
Jos yhteissijoitusyritys on hankkinut yhteissijoitusyrityksen ja/tai muun
yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavan yrityksen osuuksia, jäsenvaltiotvoivat sallia, ettei kyseisen yhteissijoituksen tai muun yhteistäsijoitustoimintaa harjoittavan yrityksen varoja tarvitse yhdistää 22artiklassa säädettyihin rajoihin.
3. Jos yhteissijoitusyritys sijoittaa sellaisten muiden yhteissijoitusyr-
itysten ja/tai muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritystenosuuksiin, joita hoitaa suoraan tai toimeksiannosta sama rahastoyhtiö taijokin muu yhtiö, johon kyseinen rahastoyhtiö on sidoksissa yhteisen
liikkeenjohdon tai määräysvallan taikka merkittävän suoran tai välillisen
omistuksen kautta, kyseinen rahastoyhtiö tai muu yhtiö ei saa veloittaamerkintä- tai lunastuspalkkiota yhteissijoitusyrityksen sijoituksistanäiden muiden yhteissijoitusyritysten ja/tai yhteistä sijoitustoimintaaharjoittavien yritysten osuuksiin.
Yhteissijoitusyrityksen, joka sijoittaa huomattavan osan varoistaan
muihin yhteissijoitusyrityksiin ja/tai yhteistä sijoitustoimintaa harjoitta-viin yrityksiin, on ilmoitettava tarjousesitteessään niidenhoitopalkkioiden enimmäismäärä, jotka voidaan veloittaa sekä itseyhteissijoitusyritykseltä että niiltä muilta yhteissijoitusyrityksiltä ja/taiyhteistä sijoitustoimintaa harjoittavilta yrityksiltä, joihin se aikoo
sijoittaa. Sen on ilmoitettava vuosikertomuksessaan hoitopalkkioiden
enimmäisprosentti sekä itse yhteissijoitusyrityksen että niiden yhteissi-joitusyritysten ja/tai muiden yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavienyritysten osalta, joissa sillä on sijoituksia.
24 a artikla
1. Tarjousesitteessä on ilmoitettava, millaisiin varoihin yhteissijoitu-
syrityksellä on lupa tehdä sijoituksia. Siinä on ilmoitettava, onko sillälupa suorittaa rahoitusjohdannaistoimia; tällöin tarjousesitteessä onoltava näkyvä maininta siitä, voidaanko näitä toimia suorittaa suojau-tumiseksi vai sijoitustavoitteiden toteuttamiseksi, sekä esitettävä
rahoitusjohdannaisten käytön mahdollinen vaikutus riskeihin.
2. Jos yhteissijoitusyritys sijoittaa pääasiassa johonkin muuhun 19
artiklassa määritellyistä varojen luokista kuin siirtokelpoisiin arvopaper-eihin ja rahamarkkinavälineisiin tai jos se jäljittelee 22 a artiklanmukaisesti osake- tai joukkovelkakirjaindeksiä, tarjousesitteessä ja1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 24
▼M5
▼M5
tarvittaessa muussa markkinointiaineistossa on oltava näkyvä maininta
sen sijoituspolitiikasta.
3. Jos yhteissijoitusyrityksen varojen nettoarvo todennäköisesti
vaihtelee huomattavasti sen sijoitussalkun koostumuksen tai käytettäviensalkunhoitomenetelmien johdosta, sen tarjousesitteessä ja tarvittaessamuussa markkinointiaineistossa on oltava näkyvä maininta tästäerityispiirteestä.
4. Sijoittajan pyynnöstä on rahastoyhtiön myös toimitettava lisätie-
toja, jotka liittyvät yhteissijoitusyrityksen riskinhallinnassanoudatettaviin määrällisiin rajoihin, tätä varten valittuihin menetelmiinsekä tärkeimpien välineluokkien riskien ja tuottojen viimeaikaiseenkehitykseen.
25 artikla
1. Sijoitusyhtiö tai rahastoyhtiö, siltä osin kuin sen toiminta liittyy
sen hoidossa oleviin tässä direktiivissä tarkoitettuihin sijoitusrahastoihin,ei saa hankkia äänioikeutettuja osakkeita, jotka antaisivat sille
mahdollisuuden käyttää huomattavaa vaikutusvaltaa liikkeeseenlaskijan
johtamisessa.
Kunnes laajempi yhteensovittaminen toteutetaan, jäsenvaltioiden on
otettava huomioon toisten jäsenvaltioiden lainsäädännön säännökset,joissa täsmennetään ensimmäisen alakohdan periaatteita.
2. Liioin ei sijoitusyhtiö tai sijoitusrahasto saa hankkia enemmän
kuin:
— 10 prosenttia saman liikkeeseenlaskijan äänioikeudettomista osak-
keista;
— 10 prosenttia saman liikkeeseenlaskijan joukkovelkakirjoista;
— 25 prosenttia 1 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä ja toisessa
luetelmakohdassa tarkoitetun yksittäisen yhteissijoitusyrityksen ja/
tai muun yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavan yrityksen osuuksista;
— 10 prosenttia saman liikkeeseenlaskijan rahamarkkinavälineistä.
Edellä toisessa, kolmannessa ja neljännessä luetelmakohdassa säädettyjä
rajoituksia ei tarvitse noudattaa hankintahetkellä, jos tuolloin ei voidalaskea joukkovelkakirjojen tai rahamarkkinavälineiden kokonaismäärää
taikka liikkeeseen laskettujen arvopaperien nettomäärää..
3. Jäsenvaltio voi olla soveltamatta 1 ja 2 kohtaa:
a) jäsenvaltion tai sen paikallisten julkisyhteisöjen liikkeeseen laske-
miin tai takaamiin arvopapereihin ►
M5ja
rahamarkkinavälineisiin ◄;
b) kolmannen valtion liikkeeseen laskemiin tai takaamiin arvopaper-
eihin►M5ja rahamarkkinavälineisiin ◄;
c) sellaisten kansainvälisten julkisyhteisöjen, joiden jäsenenä on yksi tai
useampi jäsenvaltio, liikkeeseen laskemiin arvopapereihin ►M5ja
rahamarkkinavälineisiin ◄;
d) yhteissijoitusyrityksellä oleviin sellaisen yhtiön osakkeisiin tai
muihin pääomaosuuksiin, joka on kolmannen valtion lainsäädännön
alainen ja joka sijoittaa varansa pääasiallisesti arvopapereihin, joidenliikkeeseenlaskijalla on kotipaikka tuossa kolmannessa valtiossa, joställainen omistusjärjestely on tuon kolmannen valtion lainsäädännönmukaan ainoa tapa, jota noudattaen yhteissijoitusyritys voi tehdä
sijoituksia tuosta valtiosta olevien liikkeeseenlaskijoiden arvopaper-
eihin. Tällainen poikkeus voidaan kuitenkin tehdä ainoastaan, jos tuokolmannesta valtiosta oleva yhtiö noudattaa sijoituspolitiikassaan 22ja 24 artiklassa sekä 25 artiklan 1 ja 2 kohdassa mainittuja rajoja. Jos22 ja 24 artiklassa mainitut rajat ylitetään, sovelletaan soveltuvin osin26 artiklaa;1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 25
▼B
▼M5
▼B
▼M5
e) sijoitusyhtiöllä tai sijoitusyhtiöillä oleviin sellaisten tytäryhtiöiden
osakkeisiin, jotka eivät harjoita muuta toimintaa kuin osuudenhalti-jain pyynnöstä tapahtuvaa osuuksien takaisinostoa koskevaa hoito-,
neuvonta- tai markkinointitoimintaa pelkästään sijoitusyhtiön tai
sijoitusyhtiöiden lukuun siinä maassa, johon tytäryhtiö on sijoittau-tunut.
26 artikla
1. Yhteissijoitusyritysten ei tarvitse noudattaa tässä jaksossa
säädettyjä rajoja, kun ne käyttävät varoihinsa kuuluviin siirtokelpoisiinarvopapereihin tai rahamarkkinavälineisiin liittyviä merkintäoikeuksia.
Jäsenvaltiot voivat, huolehtien riskin hajauttamisen periaatteen noudat-
tamisesta, sallia vastikään toimiluvan saaneiden yhteissijoitusyritysten
poiketa 22, 22 a, 23 ja 24 artiklan säännöksistä kuuden kuukauden ajan
niiden toimiluvan myöntämisestä.
2. Jos 1 kohdassa tarkoitetut rajoitukset on ylitetty yhteissijoitusyr-
ityksestä riippumattomista syistä taikka merkintäoikeuksien käyttämisentakia, yhteissijoitusyrityksen on pidettävä myyntitoimintansa ensisijai-sena tavoitteena tilanteen korjaamista osuudenhaltijoiden edut huomioonottavalla tavalla.
VI JAKSO
Osuudenhaltijoille annettavia tietoja koskevat velvoitteet
A. Tarjousesitteen ja määräaikaiskatsauksien julkista-
minen
27 artikla
1. Sijoitusyhtiön sekä, kunkin hoitamansa sijoitusrahaston osalta,
rahastoyhtiön on julkistettava:
— yksinkertaistettu tarjousesite,
— varsinainen tarjousesite,
— toimintakertomus kultakin tilikaudelta, ja
— puolivuotiskatsaus tilikauden kuudelta ensimmäiseltä kuukaudelta.
2. Toimintakertomukset ja puolivuotiskatsaukset on julkistettava
seuraavissa määräajoissa, jotka lasketaan niiden ajanjaksojen päättymi-
sestä, joita ne koskevat:
— toimintakertomus neljässä kuukaudessa,
— puolivuotiskatsaus kahdessa kuukaudessa.
28 artikla
1. Sekä yksinkertaistetussa että varsinaisessa tarjousesitteessä on
oltava tiedot, joiden perusteella sijoittajat voivat tehdä perustellun arvionheille ehdotetusta sijoituksesta ja erityisesti siihen liittyvistä riskeistä.Varsinaisessa tarjousesitteessä on oltava sijoituskohteena olevasta
rahoitusvälineestä riippumatta selkeä ja helposti ymmärrettävä selvitys
rahaston riskiprofiilista.
2. Varsinaisessa tarjousesitteessä on oltava ainakin tämän direktiivin
liitteessä I olevassa A luettelossa mainitut tiedot, siltä osin kuin nämä
tiedot eivät jo sisälly rahaston sääntöihin tai yhtiöjärjestykseen, jotka onliitetty varsinaiseen tarjousesitteeseen 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3. Yksinkertaistetussa tarjousesitteessä on oltava yhteenveto tämän
direktiivin liitteessä I olevassa C luettelossa mainituista keskeisistätiedoista. Se on suunniteltava ja laadittava siten, että se on helpostikeskimääräisen sijoittajan ymmärrettävissä. Jäsenvaltiot voivat antaa1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 26
▼B
▼M5
▼B
▼M4
▼B
▼M4
▼M4
luvan yksinkertaistetun tarjousesitteen liittämiseen varsinaiseen tarjou-
sesitteeseen sen irrotettavissa olevana osana. Yksinkertaistettuatarjousesitettä voidaan käyttää markkinointivälineenä kaikissa jäsenval-
tioissa sellaisenaan vain kääntämisestä aiheutuvin muutoksin.
Jäsenvaltiot eivät tämän vuoksi voi vaatia lisättäväksi muita asiakirjojatai lisätietoja.
4. Sekä varsinainen että yksinkertaistettu tarjousesite voidaan laatia
kirjallisen asiakirjan muotoon tai mihin tahansa muuhun kestäväänmuotoon, jolla on kirjallista muotoa vastaava, toimivaltaisten virano-maisten hyväksymä oikeudellinen asema.
5. Toimintakertomukseen on sisällytettävä tase tai varoja ja velkoja
koskeva selvitys, tilikauden yksityiskohtainen tuloslaskelma, tilikaudentoimintakertomus ja tämän direktiivin liitteessä I olevassa luettelossa Bmainitut muut tiedot sekä kaikki muutkin tiedot, jotka ovat tarpeen, jottasijoittajat voivat luotettavasti arvioida yhteissijoitusyrityksen toiminnankehitystä ja sen tulosta.
6. Puolivuotiskatsaukseen on sisällytettävä ainakin tämän direktiivin
liitteessä I olevan luettelon B I—IV luvussa mainitut tiedot; josyhteissijoitusyritys on maksanut väliosinkoa tai ehdottaa sen maksa-
mista, luvuista on käytävä ilmi puolivuotiskauden tulos verojen jälkeen
sekä maksettu tai ehdotettu väliosinko.
29 artikla
1. Sijoitusrahaston säännöt tai sijoitusyhtiön yhtiöjärjestys ovat
varsinaisen tarjousesitteen erottamaton osa ja ne on liitettävä siihen.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja ei kuitenkaan tarvitse
liittää varsinaiseen tarjousesitteeseen, jos osuudenhaltijoille ilmoitetaan
siitä, että heille toimitetaan pyynnöstä nämä asiakirjat, tai siitä, missä
nämä asiakirjat ovat heidän nähtävänään kussakin niistä jäsenvaltioista,joissa osuuksia pidetään kaupan.
30 artikla
Yksinkertaistetun ja varsinaisen tarjousesitteen keskeiset tiedot on
pidettävä ajan tasalla.
31 artikla
Yhden tai useamman henkilön, jolla on lain nojalla kelpoisuus suorittaa
tilintarkastusta 10 päivänä huhtikuuta 1984 perustamissopimuksen 54artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla lakisääteisistä tilintarkastuksistavastaavien henkilöiden hyväksymisestä annetun neuvoston direktiivin84/253/ETY (
1) mukaisesti, on tarkastettava vuosikertomukseen sisäl-
tyvät tilinpäätöstiedot. Tilintarkastuskertomus mahdollisine
muistutuksineen on toistettava täydellisenä toimintakertomuksessa.
32 artikla
Yhteissijoitusyrityksen on toimitettava yksinkertaistettu ja varsinainen
tarjousesitteensä, niihin tehdyt muutokset sekä toimintakertomuksensa ja
puolivuotiskatsauksensa toimivaltaisille viranomaisille.
33 artikla
1. Yksinkertaistettu tarjousesite on tarjottava merkitsijöille veloituk-
setta ennen sopimuksen tekemistä.
Lisäksi varsinainen tarjousesite sekä viimeksi laadittu toimintakertomus
ja puolivuotiskatsaus on pyynnöstä veloituksetta toimitettava merkitsi-jöille.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 27
(1) EYVL N:o L 126, 12.5.1984, s. 20▼B
▼M4
▼M4
2. Toimintakertomus ja puolivuotiskatsaus on pyynnöstä veloituk-
setta toimitettava osuudenhaltijoille.
3. Toimintakertomusten ja puolivuotiskatsausten on oltava yleisön
saatavilla sellaisissa paikoissa tai sellaisilla muilla toimivaltaistenviranomaisten hyväksymillä tavoilla, joista ilmoitetaan varsinaisessa jayksinkertaistetussa tarjousesitteessä.
B. Muiden tietojen julkistaminen
34 artikla
Yhteissijoitusyrityksen on aina, kun se laskee liikkeeseen, myy, ostaa
takaisin tai lunastaa osuuksiaan, ja ainakin kaksi kertaa kuukaudessa,
julkistettava niiden liikkeeseenlasku-, myynti-, takaisinosto- tai lunas-tushinta. Toimivaltaiset viranomaiset voivat kuitenkin antaayhteissijoitusyritykselle luvan julkistaa tiedot vain kerran kuukaudessa,jollei tällainen poikkeus vaaranna osuudenhaltijoiden etuja.
35 artikla
Kaikessa yhteissijoitusyritysten osuuksien hankkimiseen kehottavassa
mainonnassa on oltava maininta tarjousesitteistä sekä paikoista, joissa ne
ovat yleisön saatavilla, tai siitä, miten yleisö voi saada ne nähtäväkseen.
VII JAKSO
Yhteissijoitusyritysten yleiset velvollisuudet
36 artikla
1. Lainaa eivät saa ottaa:
— sijoitusyhtiö eikä
— rahastoyhtiö tai omaisuudenhoitaja sijoitusrahaston lukuun.
Yhteissijoitusyritys saa kuitenkin hankkia ulkomaista valuuttaa
luotonvälityksen (”back-to-back”-laina) avulla.
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi antaa
yhteissijoitusyritykselle luvan ottaa lainaa:
a) määrän, joka vastaa enintään 10 prosenttia
— sijoitusyhtiön varoista tai
— sijoitusrahaston rahaston arvosta,
jos lainaa otetaan väliaikaisesti;
b) määrän, joka vastaa enintään 10 prosenttia sijoitusyhtiön varoista, jos
laina käytetään sellaisen kiinteän omaisuuden hankkimiseen, jotatarvitaan välittömästi yhtiön liiketoiminnassa; tällöin eivät mainittu
laina ja a alakohdassa tarkoitettu laina yhteensä olla enemmän kuin
määrä, joka vastaa 15 prosenttia lainanottajan varoista.
37 artikla
1. Yhteissijoitusyrityksen on osuudenhaltijan vaatimuksesta ostettava
takaisin tai lunastettava osuutensa.
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään:
a) yhteissijoitusyritys voi väliaikaisesti keskeyttää osuuksiensa takaisi-
noston tai lunastamisen niissä tapauksissa ja niiden menettelyjen
mukaisesti, joista säädetään laissa taikka määrätään rahaston
säännöissä tai sijoitusyhtiön yhtiöjärjestyksessä. Keskeytys saa tullakysymykseen vain sellaisissa poikkeuksellisissa tilanteissa, joissaolosuhteet edellyttävät sitä ja joissa se on osuudenhaltijoiden eduthuomioon ottaen perusteltua;1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 28
▼B
▼M4
▼B
▼B
b) jäsenvaltiot voivat antaa toimivaltaisille viranomaisille valtuudet
määrätä osuuksien takaisinostot tai lunastukset keskeytettäviksi, jososuudenhaltijoiden tai yleisön etu edellyttää sitä.
3. Edellä 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa yhteissi-
joitusyrityksen on viipymättä ilmoitettava päätöksestään toimivaltaisilleviranomaisille sekä kaikkien niiden jäsenvaltioiden viranomaisille,joissa se pitää osuuksiaan kaupan.
38 artikla
Yhteissijoitusyrityksen varojen arvostusta sekä sen osuuksien myynti-
tai liikkeeseenlasku- ja takaisinosto- tai lunastushintaa koskevistasäännöistä on säädettävä laissa taikka määrättävä rahaston säännöissä
tai sijoitusyhtiön yhtiöjärjestyksessä.
39 artikla
Sijoitusrahaston tai sijoitusyhtiön tuotot on jaettava tai sijoitettava
uudelleen lain ja rahaston sääntöjen tai sijoitusyhtiön yhtiöjärjestyksenmukaisesti.
40 artikla
Yhteissijoitusyrityksen osuutta ei saa antaa, ellei nettoliikkeeseenlasku-
hintaa vastaavaa määrää suoriteta yhteissijoitusyritykselle yleisestikäytössä olevassa määräajassa. Tämä säännös ei estä palkkio-osuuksienjakamista.
41 artikla
1. Rajoittamatta 19 ja 21 artiklan soveltamista,
— sijoitusyhtiö taikka
— rahastoyhtiö tai omaisuudenhoitaja sijoitusrahaston lukuun
eivät saa myöntää lainaa tai taata kolmannen sitoumuksia.
2. Mitä 1 kohdassa säädetään, ei estä tällaisia yrityksiä hankkimasta
siirtokelpoisia arvopapereita, rahamarkkinavälineitä tai muita 19 artiklan1 kohdan e, g ja h alakohdassa tarkoitettuja rahoitusvälineitä, joita ei oletäysin maksettu.
42 artikla
Siirtokelpoisten arvopaperien tai rahamarkkinavälineiden tai muun 19
artiklan 1 kohdan e, g ja h alakohdassa tarkoitetun rahoitusvälineen
ilman katetta tapahtuvaa myyntiä (ylimyynti) ei saa harjoittaa:
— sijoitusyhtiö, eikä
— rahastoyhtiö tai omaisuudenhoitaja sijoitusrahaston lukuun.
43 artikla
Laissa on säädettävä tai rahaston säännöissä on määrättävä niistä
palkkioista ja kulukorvauksista, jotka rahastoyhtiö saa veloittaa
sijoitusrahastolta, sekä tällaisten palkkioiden laskentaperusteista.
Laissa on säädettävä tai sijoitusyhtiön yhtiöjärjestyksessä on määrättävä,
millaisista kustannuksista yhtiö vastaa.
VIII JAKSO
Erityiset säännökset yhteissijoitusyrityksistä, jotka pitävät osuuk-
siaan kaupan muissa jäsenvaltioissa kuin sijaintivaltiossaan
44 artikla
1. Yhteissijoitusyrityksen, joka pitää osuuksiaan kaupan toisessa
jäsenvaltiossa, on noudatettava tuon valtion voimassaolevia lakeja,1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 29
▼M5
▼B
▼B
asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, siltä osin kuin ne eivät koske tässä
direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä.
2. Yhteissijoitusyritys saa mainostaa osuuksiaan siinä jäsenvaltiossa,
jossa niitä pidetään kaupan. Sen on noudatettava tuon valtionvoimassaolevia mainostamista koskevia säännöksiä.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä on sovellettava
ketään syrjimättä.
45 artikla
Edellä 44 artiklassa tarkoitetussa tapauksessa yhteissijoitusyrityksen on
muun muassa sen jäsenvaltion lakien, asetusten ja hallinnollistenmääräysten mukaisesti, jossa osuuksia pidetään kaupan, toteutettavatarvittavat toimenpiteet huolehtiakseen järjestelyistä, joiden avulla
tuossa valtiossa suoritetaan maksut osuudenhaltijoille, ostetaan takaisin
tai lunastetaan osuuksia sekä annetaan saataville tiedot, jotka yhteissi-joitusyritys on velvollinen antamaan.
46 artikla
Jos yhteissijoitusyritys aikoo pitää osuuksiaan kaupan jossakin toisessa
jäsenvaltiossa kuin sijaintivaltiossaan, sen on ensin ilmoitettava tästäkyseisen toisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille. Sen onsamalla toimitettava viimeksi mainituille viranomaisille:
— toimivaltaisten viranomaisten antama todistus siitä, että se täyttää
tässä direktiivissä asetetut vaatimukset,
— rahastonsa säännöt tai yhtiöjärjestyksensä,
— varsinainen ja yksinkertaistettu tarjousesitteensä,
— tarvittaessa viimeisin toimintakertomuksensa ja mahdollinen sen
jälkeinen puolivuotiskatsauksensa, ja
— yksityiskohtaiset tiedot järjestelyistä, jotka on tehty sen osuuksien
pitämiseksi kaupan kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa.
Sijoitusyhtiö tai rahastoyhtiö voi alkaa pitää osuuksiaan kaupan
kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa kahden kuukauden kuluttua edellä
mainitun ilmoituksen jättämisestä, jolleivat asianomaisten jäsenval-
tioiden viranomaiset ennen tämän kahden kuukauden jakson päättymistätekemässään perustellussa päätöksessä totea, että osuuksien kaupanpitämistä koskevat järjestelyt eivät ole 44 artiklan 1 kohdassa ja 45artiklassa tarkoitettujen säännösten mukaisia.
47 artikla
Jos yhteissijoitusyritys pitää osuuksiaan kaupan jossakin toisessa
jäsenvaltiossa kuin sijaintivaltiossaan, sen on tässä toisessa jäsenval-
tiossa pidettävä tarjolla samoja menettelyjä noudattaen kuin sen
kotijäsenvaltion osalta on säädetty, varsinainen ja yksinkertaistettutarjousesite, toimintakertomus ja puolivuotiskatsaus sekä 29 ja 30artiklassa tarkoitetut muut tiedot.
Nämä asiakirjat on toimitettava jollakin vastaanottavan jäsenvaltion
virallisella kielellä tai vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaistenviranomaisten hyväksymällä kielellä.
48 artikla
Yhteissijoitusyritys voi yhteisössä käyttää liiketoimintansa yhteydessä
samaa toiminnan laatua kuvaavaa nimitystä (esimerkiksi sijoitusyhtiö taisijoitusrahasto) jota se käyttää siinä jäsenvaltiossa, jossa se sijaitsee. Jostästä voi aiheutua sekaannuksen vaara, vastaanottava jäsenvaltio saaselvyyden vuoksi vaatia, että nimitykseen liitetään selittävä lisäys.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 30
▼M4
▼B
▼B
IX JAKSO
Säännökset toimiluvan myöntämisestä ja valvonnasta vastuussa
olevista viranomaisista
49 artikla
1. Jäsenvaltioiden on nimettävä viranomaiset, joiden tehtävänä on
huolehtia tässä direktiivissä säädettyjen velvollisuuksien täyttämisestä.
Ne ilmoittavat tästä sekä mahdollisesta tehtävienjaosta komissiolle.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen viranomaisten täytyy olla julkisia
viranomaisia tai sellaisten nimeämiä toimielimiä.
3. Sen valtion viranomaisilla, jossa yhteissijoitusyritys sijaitsee, on
toimivalta valvoa tätä yhteissijoitusyritystä. Kuitenkin on sen valtionviranomaisilla, jossa yhteissijoitusyritys pitää osuuksiaan kaupan 44artiklassa tarkoitetulla tavalla, toimivalta valvoa VIII jakson noudatta-
mista.
4. Toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava niiden tehtävien hoitami-
seksi tarvittavat toimivaltuudet.
50 artikla
1. Edellä 49 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden viranomaisten on
huolehdittava tehtäviensä suorittamiseksi tarpeellisesta keskinäisestäyhteistoiminnasta ja luovutettava toisilleen, pelkästään tätä tarkoitustavarten, kaikki tarpeelliset tiedot.
2. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että kaikki, jotka ovat tai ovat olleet
toimivaltaisten viranomaisten palveluksessa, sekä toimivaltaisten vira-
nomaisten valtuutuksella toimivat tilintarkastajat ja asiantuntijat ovatsalassapitovelvollisia. Tällä tarkoitetaan, että näissä tehtävissä saatujaluottamuksellisia tietoja ei saa ilmaista toiselle henkilölle eikäviranomaiselle muutoin kuin sellaisena tiivistelmänä tai koosteena, että
yhteissijoitusyrityksiä ja rahastoyhtiöitä ja omaisuudenhoitajia,
jäljempänä ’niiden liiketoimintaan myötävaikuttavat yritykset’, ei voidatunnistaa, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta rikosoikeudellistensäännösten solveltamista.
Kuitenkin kun yhteissijoitusyritys tai sen liiketoimintaan myötävaikut-
tava yritys on asetettu konkurssiin tai määrätty selvitystilaan, voidaanyksityis- tai kauppaoikeudellisessa menettelyssä ilmaista luottamuksel-lisiatietoja, jotka eivät koske yrityksen pelastamisyritykseenosallistuneita kolmansia osapuolia.
3. Mitä 2 kohdassa säädetään, ei estä eri jäsenvaltioiden toimival-
taisia viranomaisia vaihtamasta tietoja tämän direktiivin tai muidenyhteissijoitusyrityksiin tai niiden liiketoimintaan myötävaikuttaviinyrityksiin sovellettavien direktiivien mukaisesti. Näitä tietoja koskee 2kohdassa säädetty salassapitovelvollisuus.
4. Jäsenvaltiot voivat tehdä yhteistyösopimuksia, jotka koskevat
tietojen vaihtoa kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten tai
kolmansien maiden 6 ja 7 kohdassa määriteltyjen viranomaisten jaelinten kanssa vain, jos luovutettujen tietojen salassapito taataanvähintään tässä artiklassa esitetyllä tavalla. Tietojen vaihdon ontapahduttava mainittujen viranomaisten tai elinten valvontatehtävänsuorittamiseksi.
Jos tiedot ovat peräisin toisesta jäsenvaltiosta, niitä ei saa ilmaista ilman
niiden toimivaltaisten viranomaisten nimenomaista suostumusta, jotkaovat ne luovuttaneet, eikä niitä saa luovuttaa muihin tarkoituksiin kuinmihin mainitut viranomaiset ovat antaneet suostumuksensa.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 31
▼M2
▼M3
▼M2
5. Toimivaltaiset viranomaiset, jotka saavat luottamuksellisia tietoja
2 tai 3 kohdan nojalla, saavat käyttää niitä ainoastaan tehtäviensähoitamisen yhteydessä:
— tarkastaakseen onko yhteissijoitusyrityksen tai sen liiketoimintaan
myötävaikuttavan yrityksen toiminnan aloittamista koskevat edelly-tykset täytetty, ja helpottaakseen tällaisen liiketoiminnanharjoittamisen valvontaa sekä hallinto- ja kirjanpitomenetelmien jasisäisen tarkastuksen menetelmien valvontaa,
— määrätäkseen seuraamuksia,— toimivaltaisten viranomaisten päätöksiä koskevassa hallinnollisessa
muutoksenhaussa, tai
— tuomioistuinmenettelyssä, joka on pantu vireille 51 artiklan 2 kohdan
mukaisesti.
6. Mitä 2 ja 5 kohdassa säädetään, ei estä tietojen vaihtamista:
a) jäsenvaltiossa, jossa on useampia toimivaltaisia viranomaisia, tai
b) jäsenvaltiossa tai jäsenvaltioista toiseen toimivaltaisten virano-
maisten ja
— luottolaitosten, sijoituspalveluyritysten, vakuutusyritysten ja
muiden rahoituslaitosten virallisesta valvonnasta vastaavienviranomaisten ja rahoitusmarkkinoiden valvonnasta vastaavien
viranomaisten kesken,
— yhteissijoitusyrityksiä ja niiden liiketoimintaa edistäviä yrityksiä
koskeviin purkamis- ja konkurssimenettelyihin sekä muuhun
vastaavaan menettelyyn osallisten toimielinten kesken,
— vakuutusyritysten, luottolaitosten, sijoituspalveluyritysten ja
muiden rahoituslaitosten lakisääteisestä tilintarkastuksesta vastaa-
vien henkilöiden kesken, tai
valvontatehtävien suorittamiseksi eikä näiden tehtävien suorittami-
sessa välttämättömien tietojen luovuttamista toimielimille, jotka
hoitavat vastaavia menettelyjä, Näitä tietoja koskee 2 kohdassasäädetty salassapitovelvollisuus.
7. Sen estämättä, mitä 2-5 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat
sallia tietojen vaihtamisen toimivaltaisten viranomaisten ja:
— sellaisten viranomaisten kesken, jotka ovat vastuussa arvopapereihin
kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten (yhteis-
sijoitusyrity) tai niiden liiketoimintaan myötävaikuttavien yritysten
purkamis- ja konkurssimenettelyyn sekä muuhun vastaavaan menet-telyyn osallisina olevien toimielinten valvonnasta; tai
— sellaisten viranomaisten kesken, jotka ovat vastuussa vakuutusyr-
itysten, luottolaitosten, sijoituspalveluyritysten ja muidenrahoituslaitosten lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittavien henki-löiden valvonnasta.
Ensimmäisen alakohdan säännöksiä käyttävän jäsenvaltion on vaadit-
tava, että vähintään seuraavat edellytykset täytetään:
— tietoja käytetään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen valvonta-
tehtävien hoitamiseen;
— näin saatuja tietoja koskee 2 kohdassa säädetty salassapitovelvolli-
suus;
— jos tiedot ovat lähtöisin toisesta jäsenvaltiosta, ne saa ilmaista
ainoastaan tiedot antaneiden toimivaltaisten viranomaisten nimeno-maisella suostumuksella ja tarvittaessa ainoastaan niihin
tarkoituksiin, joita varten viranomaiset ovat antaneet suostumuk-
sensa.
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille
niiden viranomaisten, henkilöiden ja toimielinten nimet, joille tämänkohdan nojalla voidaan antaa tietoja.
8. Sen estämättä, mitä 2-5 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat
rahoitusjärjestelmän vakauden, mukaan lukien sen eheys, lujittamiseksisallia tietojen vaihdon toimivaltaisten viranomaisten ja niiden virano-maisten tai toimielinten kesken, jotka lainsäädännön mukaan ovat1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 32
▼M2
vastuussa yhtiöoikeuteen kohdistuvien rikkomisten havaitsemisesta ja
tutkimisesta.
Ensimmäisessä alakohdassa olevia säännöksiä käyttävän jäsenvaltion on
vaadittava, että vähintään seuraavat edellytykset täyttyvät:
— tietoja käytetään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tehtävän
hoitamiseen;
— näin saatuja tietoja koskee 2 kohdassa säädetty salassapitovelvolli-
suus;
— jos tiedot ovat lähtöisin toisesta jäsenvaltiosta, ne saa ilmaista
ainoastaan tiedot antaneiden toimivaltaisten viranomaisten nimeno-
maisella suostumuksella ja tarvittaessa ainoastaan niihin
tarkoituksiin, joita varten viranomaiset ovat antaneet suostumuk-sensa.
Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut viranomaiset tai toimielimet
turvautuvat jäsenvaltiossa havainto- tai tutkintatehtävänsä suorittami-
sessa sellaisiin henkilöihin, jotka erityispätevytensä vuoksi on nimettytähän tehtävään ja jotka eivät ole julkisessa tehtävässä, oikeus tietojenvaihtoon, josta säädetään ensimmäisessä alakohdassa, voidaan ulottaanäihin henkilöihin toisessa alakohdassa säädetyin edellytyksin.
Toisen alakohdan viimeisen luetelmakohdan soveltamista varten ensim-
mäisessä alakohdassa tarkoitettujen viranomaisten tai toimielinten onilmoitettava tiedot antaneille toimivaltaisille viranomaisille niidenhenkilöiden nimet ja yksityiskohtaiset tehtävät, joille tiedot toimitetaan.
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille
niiden viranomaisten, henkilöiden ja toimielinten nimet, joille tämänkohdan nojalla voidaan antaa tietoja.
Komissio laatii 31. joulukuuta 2000 mennessä kertomuksen tämän
kohdan soveltamisesta.
9. Tämä artikla ei estä toimivaltaista viranomaista toimittamasta
keskuspankeille ja rahapoliittisina viranomaisina samanlaisen tehtävänomaaville muille toimielimille niiden tehtävän hoitamiseksi tarkoitettujatietoja, eikä se estä näitä viranomaisia tai toimielimiä ilmoittamasta
toimivaltaisille viranomaisille tietoja, joita ne saattavat tarvita 5
kohdassa mainittuihin tarkoituksiin. Näin saatuja tietoja koskee tässäartiklassa säädetty salassapitovelvollisuus.
10. Tämä artikla ei estä toimivaltaisia viranomaisia ilmoittamasta 2-5
kohdassa tarkoitettuja tietoja kansallisella lailla tunnustetulle selvittely-
yhteisölle tai muulle samankaltaiselle toimielimelle, jonka tarkoituksenaon tarjota selvitys- ja maksupalveluja jäsenvaltiossa toimiville markki-noille, jos ne katsovat, että tietojen antaminen on tarpeellista, jotta nämätoimielimet voisivat toimia asianmukaisesti markkinoiden osapuolten
tekemiin rikkomuksiin tai mahdollisiin rikkomuksiin nähden. Näin
saatuja tietoja koskee 2 kohdassa säädetty salassapitovelvollisuus.
Jäsenvaltioiden on kuitenkin huolehdittava siitä, että 3 kohdan nojalla
saatuja tietoja ei saa ilmaista tässä kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa
ilman tiedot antaneiden toimivaltaisten viranomaisten nimenomaistasuostumusta.
11. Sen estämättä, mitä 2 ja 5 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat
lisäksi lainsäädännössä säädetyin edellytyksin sallia tiettyjen tietojen
toimittamisen muille keskushallintonsa yksiköille, jotka vastaavatyhteissijoitusyritysten ja niiden liiketoimintaan myötävaikuttavienyritysten, luotto- ja rahoituslaitosten, sijoituspalveluyritysten ja vakuu-tusyritysten valvontaa koskevasta lainsäädännöstä, sekä näiden
yksiköiden toimeksiannosta toimiville tarkastajille.
Näitä tietoja voidaan kuitenkin toimittaa vain, kun se on tarpeellista
toiminnan vakauden valvomiseksi.
Jäsenvaltioiden on kuitenkin säädettävä, että 3 ja 6 kohdan nojalla
saatuja tietoja ei saa toimittaa tässä kohdassa tarkoitetuissa tapauksissamuutoin kuin tiedot antaneen toimivaltaisen viranomaisen nimenomai-sella suostumuksella.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 33
▼M2
50 a artikla
1. Jäsenvaltioiden on säädettävä vähimmäisvaatimuksena, että:
a) jokainen henkilö, joka on direktiivin 84/253/ETY (1) mukaisesti
valtuutettu ja joka suorittaa arvopapereihin kohdistuvaa yhteistäsijoitustoimintaa harjoittavassa yrityksessä (yhteissijoitusyrity) tai
niiden liiketoimintaan myötävaikuttavassa yrityksessä direktiivin 78/
660/ETY (
2) 51 artiklassa, direktiivin 83/349/ETY 37 artiklassa tai
direktiivin 85/611/ETY 31 artiklassa tarkoitettua tehtävää tai muutalakisääteistä tehtävää, on velvollinen viipymättä ilmoittamaantoimivaltaisille viranomaisille tuota yritystä koskevista seikoista taipäätöksistä, jotka hän on saanut tietoonsa tehtäväänsä suorittaessaan
ja jotka saattavat:
— olennaisesti rikkoa lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä,
joissa säädetään toimilupaa koskevista edellytyksistä tai jotka
erityisesti koskevat arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitus-toimintaa harjoittavien yritysten (yhteissijoitusyrity) tai niidenliiketoimintaan myötävaikuttavien yritysten toiminnan harjoitta-mista, tai
— vaikuttaa arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa
harjoittavan yrityksen (yhteissijoitusyrity) tai niiden liiketoimin-taan myötävaikuttavan yrityksen jatkuvaan toimintaan tai
— johtaa tilien vahvistamatta jättämiseen tai varausten esittämiseen;
b) tällainen henkilö on samoin velvollinen ilmoittamaan seikoista ja
päätöksistä, jotka hän saa tietoonsa suorittaessaan a alakohdassatarkoitettua tehtävää yrityksessä, jolla on määräämisvallasta johtuvat
läheiset sidokset siihen arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitus-
toimintaa harjoittavaan yritykseen (yhteissijoitusyrity) tai niidenliiketoimintaan myötävaikuttavaan yrityksen, jossa hän suorittaaedellä mainittua tehtävää.
2. Sopimuksessa taikka laissa, asetuksessa tai hallinnollisessa
määräyksessä olevan tietojen ilmaisemista koskevan rajoituksen rikko-misena ei pidetä sitä, että direktiivin 84/253/ETY mukaisesti valtuutettuhenkilö vilpittömässä mielessä ilmaisee 1 kohdassa tarkoitetun tiedon taipäätöksen toimivaltaiselle viranomaiselle, eikä tästä aiheudu kyseisellehenkilölle seuraamusvastuuta.
51 artikla
1. Edellä 49 artiklassa tarkoitettujen viranomaisten on perusteltava
päätöksensä, joiden mukaan toimilupaa ei anneta, ja kaikki epäävätpäätöksensä, jotka tehdään pantaessa täytäntöön tämän direktiivinsoveltamista koskevia yleisiä toimenpiteitä, sekä annettava perusteluttiedoksi hakijalle.
2. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että yhteissijoitusyritystä koskevat
päätökset, jotka tehdään tämän direktiivin mukaisesti annettujen lakien,asetusten ja hallinnollisten määräysten perusteella, voidaan saattaatuomioistuimen käsiteltäväksi; samoin on voitava saattaa asia tuomiois-
tuimen käsiteltäväksi, mikäli kuudessa kuukaudessa hakemuksen
jättämisestä ei ole tehty päätöstä hakemuksesta, jolla yhteissijoitusyrityshakee toimilupaa, jos hakemus sisältää kaikki voimassaolevissasäännöksissä vaaditut tiedot.
52 artikla
1. Ainoastaan sen jäsenvaltion viranomaiset, jossa yhteissijoitusyritys
sijaitsee, saavat ryhtyä toimenpiteisiin sitä vastaan sillä perusteella, ettäse rikkoo lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä taikka rahastonsääntöjen tai sijoitusyhtiön yhtiöjärjestyksen määräyksiä.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 34
(1) EYVL N:o L 126, 12.5.1984, s. 20.
(2) AEYVL N:o L 222, 14.8.1978, s. 11, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 90/605/ETY (EYVL N:o L 317, 16.11.1990, s. 60).▼B
▼B
2. Kuitenkin saavat sen jäsenvaltion viranomaiset, jossa yhteissijoi-
tusyrityksen osuuksia on kaupan, ryhtyä toimenpiteisiin, jos yritysrikkoo VIII jaksossa tarkoitettuja säännöksiä.
3. Sen jäsenvaltion viranomaisten, jossa yhteissijoitusyritys sijaitsee,
on ilmoitettava toimiluvan peruuttamisesta tai muista vakavistatoimenpiteistä, johon on ryhdytty yhteissijoitusyrityksen suhteen, taikka
takaisinostojen tai lunastusten keskeyttämismääräyksistä, viipymättä
kaikkien niiden toisten jäsenvaltioiden viranomaisille, joissa yhteissijoi-tusyrityksen osuuksia on kaupan.
52 a artikla
1. Jos rahastoyhtiö toimii yhdessä tai useammassa muussa jäsenval-
tiossa kuin kotijäsenvaltiossaan tarjoamalla palveluja tai perustamalla
sivuliikkeen, kaikkien kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten virano-maisten on toimittava läheisessä yhteistyössä.
Niiden on toimitettava toisilleen pyynnöstä kaikki tiedot, jotka koskevat
tällaisten rahastoyhtiöiden johtoa ja omistusta ja jotka voivat helpottaa
näiden yhtiöiden valvontaa, sekä kaikki tiedot, jotka voivat helpottaatällaisten yhtiöiden seurantaa. Erityisesti kotijäsenvaltion toimivaltaistenviranomaisten on tehtävä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että vastaa-nottavan jäsenvaltion viranomaiset keräävät 6 c artiklan 2 kohdassa
tarkoitetut tiedot.
2. Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on
ilmoitettava kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille kaikistatoimenpiteistä, jotka vastaanottava jäsenvaltio on toteuttanut 6 c artiklan
6 kohdan nojalla ja jotka koskevat rahastoyhtiölle määrättyjä rangais-
tuksia tai sen toiminnalle asetettuja rajoituksia, siinä laajuudessa kuinkotijäsenvaltion viranomaisille uskottujen valvontatehtävien hoitami-seksi on tarpeen.
52 b artikla
1. Jos rahastoyhtiö, jolle toinen jäsenvaltio on myöntänyt toimiluvan,
harjoittaa liiketoimintaa sivuliikkeen välityksellä vastaanottavan jäsen-valtion alueella, viimeksi mainitun jäsenvaltion on huolehdittava siitä,
että rahastoyhtiön kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat,
ilmoitettuaan siitä vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille virano-maisille, tarkistaa itse tai tehtävään valtuuttamiensa henkilöidenvälityksellä tarkistuttaa paikalla 52 a artiklassa tarkoitettuja tietoja.
2. Rahastoyhtiön kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat
myös pyytää rahastoyhtiön vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisiaviranomaisia huolehtimaan paikalla tehtävistä tarkastuksista. Tällaisenpyynnön saaneiden viranomaisten on toimivaltansa rajoissa vastattavapyyntöön suorittamalla kyseiset tarkastukset itse taikka antamallapyynnön esittäneiden viranomaisten tai tilintarkastajien tai asiantunti-
joiden suorittaa ne.
3. Tämä artikla ei vaikuta vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten
viranomaisten oikeuteen suorittaa tarkastuksia tämän jäsenvaltion
alueelle perustettujen sivuliikkeiden tiloissa tämän direktiivin mukaisia
tehtäviä hoitaessaan.
X JAKSO
Yhteyskomitea
53 artikla
1. Komission yhteyteen perustetaan yhteyskomitea, jäljempänä
’komitea’. Sen tehtävänä on:
a) rajoittamatta perustamissopimuksen 169 ja 170 artiklan soveltamista,
helpottaa tämän direktiivin yhdenmukaista täytäntöönpanoa käymälläsäännöllisiä keskusteluja niistä tämän direktiivin soveltamiseen1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 35
▼M4
▼B
▼B
liittyvistä käytännön ongelmista, joiden osalta sitä pidetään hyödyl-
lisenä;
b) helpottaa yhteisymmärrykseen pääsemistä jäsenvaltioiden kesken
niistä ankarammista vaatimuksista tai lisävaatimuksista, joita jäsen-valtiot voivat 1 artiklan 7 kohdan mukaisesti asettaa, tai säännöksistä,joita ne voivat 44 ja 45 artiklan mukaisesti antaa;
c) neuvoa tarvittaessa komissiota tähän direktiiviin tehtävistä lisäyksistä
ja muutoksista.
2. Komitean tehtävänä ei ole arvioida 49 artiklassa tarkoitettujen
viranomaisten yksittäisissä tapauksissa tekemiä ratkaisuja.
3. Komiteassa ovat jäsenvaltioiden nimeämät henkilöt ja komission
edustajat. Puheenjohtajana on komission edustaja. Komissio huolehtiisihteeristötehtävistä.
4. Puheenjohtaja kutsuu komitean kokoukset koolle omasta aloittees-
taan tai jonkin jäsenvaltion valtuuskunnan pyynnöstä. Komitea vahvistaatyöjärjestyksensä.
53 a artikla
1. Tämän direktiivin 53 artiklan 1 kohdassa säädettyjen tehtäviensä
lisäksi yhteyskomitea voi kokoontua päätöksen 1999/468/EY (
1)5
artiklassa tarkoitettuna sääntelykomiteana avustaakseen komissiotatähän direktiiviin seuraavilla aloilla tehtävien teknisten muutostenosalta:
— määritelmien selventäminen, jotta varmistetaan, että tätä direktiiviä
sovelletaan yhdenmukaisesti koko yhteisön alueella,
— sanaston mukauttaminen yhteissijoitusyrityksistä ja niihin liittyvistä
asioista myöhemmin annettaviin säädöksiin sekä määritelmien
muotoilu niiden mukaisesti.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5
ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen8 artiklan säännökset.
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika
vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
XI JAKSO
Siirtymäsäännökset, poikkeukset ja loppusäännökset
54 artikla
Tanskassa liikkeeseen laskettuja ”pantebreve”-nimisiä sitoumuksia
pidetään, kuitenkin vain tanskalaisten yhteissijoitusyritysten osalta, 19
artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja arvopapereita vastaavina.
55 artikla
Poiketen 7 artiklan 1 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan säännöksistä
toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa niille yhteissijoitusyrityksille,joilla tämän direktiivin antamispäivänä kansallisen lainsäädäntönsämukaisesti on kaksi tai useampi omaisuudenhoitaja, luvan edelleen
pitää näin monta omaisuudenhoitajaa, jos nämä viranomaiset saavat
takeet siitä, että 7 artiklan 3 kohdassa ja 14 artiklan 3 kohdassamainituista tehtävistä huolehditaan myös käytännössä.
56 artikla
1. Poiketen 6 artiklan säännöksistä jäsenvaltiot voivat antaa rahas-
toyhtiöille luvan laskea liikkeeseen haltijalle asetettuja todistuksia, jotka1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 36
(1) EYVL L 184 de 17.7.1989, p. 23).▼M5
▼B
▼B
oikeuttavat muiden yhtiöiden arvopapereihin, jotka on asetettu nimetylle
henkilölle.
2. Jäsenvaltiot voivat antaa rahastoyhtiöille, jotka tämän direktiivin
antamispäivänä harjoittavat muuta kuin 6 artiklassa tarkoitettua
liiketoimintaa, luvan jatkaa tätä muuta toimintaa viiden vuoden ajanmainitusta päivästä luettuna.
57 artikla
1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät toimenpiteet viimeistään 1 päivänä lokakuuta 1989. Niidenon ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltiot voivat myöntää niille yhteissijoitusyrityksille, jotka
ovat olemassa tämän direktiivin täytäntöönpanopäivänä, mainitustapäivästä luettavan korkeintaan 12 kuukauden pituisen siirtymäkauden
uuteen kansalliseen lainsäädäntöön mukautumista varten.
3. Helleenien tasavalta ja Portugalin tasavalta saavat lykätä tämän
direktiivin täytäntöönpanoa viimeistään 1 päivään huhtikuuta 1992.
Vuotta ennen mainittua päivää komissio antaa neuvostolle kertomuksen
tämän direktiivin täytäntöönpanon edistymisestä sekä mahdollisistavaikeuksista, joita Helleenien tasavallalla ja Portugalin tasavallalla onollut tämän direktiivin täytäntöönpanossa ensimmäisessä alakohdassa
mainittuun päivään mennessä.
Komissio ehdottaa tarvittaessa neuvostolle lykkäyksen pidentämistä
korkeintaan neljällä vuodella.
58 artikla
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tässä direktiivissä tarkoite-
tuista kysymyksistä antamansa keskeiset lait, asetukset ja hallinnollisetmääräykset kirjallisina komissiolle.
59 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltiolle.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 37
▼B
LIITE►M4I◄
ALUETTELO
1.Tiedot sijoitusrahastosta 1.Tiedot rahastoyhtiöstä 1.Tiedot sijoitusyhtiöstä
1.1. Nimi 1.1. Toiminimi, oikeudellinen
muoto, kotipaikka sekä
hallinnollinen päätoimi-
paikka, jos se ei ole
sama kuin kotipaikka.1.1. Toiminimi, oikeudellinen
muoto, kotipaikka sekä
hallinnollinen päätoimi-
paikka, jos se ei ole sama
kuin kotipaikka.
1.2. Sijoitusrahaston perusta-
mispäivä. Toimintakausi,
jos se on määrätty.1.2. Yhtiön perustamispäivä.
Toimintakausi, jos se on
määrätty.1.2. Yhtiön perustamispäivä.
Toimintakausi, jos se on
määrätty.
1.3. Jos yhtiön hoidossa on
muita sijoitusrahastoja,
tiedot näistä rahastoista.►M41.3 Jos sijoitusyhtiöllä
on useita alarahastoja, main-
inta näistä
alarahastoista. ◄
1.4. Paikka, jossa rahaston
säännöt, jos ne eivät ole
liitteenä, sekä määräaikais-
katsaukset ovat saatavilla.1.4. Paikka, jossa yhtiöjärjestys,
jos se ei ole liitteenä, sekä
määräaikaiskatsaukset ovat
saatavilla.
1.5. Osuudenhaltijoille tarpeel-
linen lyhyt kuvaus
rahaston verotuksesta.
Kuvaus mahdollisesta
osuudenhaltijoiden rahas-
tolta saamiin tuotto-
osuuksiin ja pääomavoit-
toihin sovellettavasta
lähdeverosta.1.5. Osuudenhaltijoille tarpeel-
linen lyhyt kuvaus yhtiön
verotuksesta. Kuvaus
mahdollisesta osuudenhalti-
joiden yhtiöltä saamiin
tuotto-osuuksiin ja pääoma-
voittoihin sovellettavasta
lähdeverosta.
1.6. Tilinpäätös- ja tuotonjako-
päivät.1.6. Tilinpäätös- ja tuotonjako-
päivät.
1.7. Niiden henkilöiden nimet,
jotka ovat vastuussa 31
artiklassa tarkoitettujen
tilinpäätöstietojen tarkasta-
misesta.1.7. Niiden henkilöiden nimet,
jotka ovat vastuussa 31
artiklassa tarkoitettujen
tilinpäätöstietojen tarkasta-
misesta.
1.8. Yhtiön hallinto-, johto- ja
valvontaelimien jäsenien
nimet ja asemat yhtiössä.
Yksityiskohtaiset tiedot
heidän päätehtävistään
tämän yhtiön ulkopuo-
lella, jos näillä tehtävillä
on merkitystä yhtiön
kannalta.1.8. Yhtiön hallinto-, johto- ja
valvontaelimien jäsenien
nimet ja asemat yhtiössä.
Yksityiskohtaiset tiedot
heidän päätehtävistään
tämän yhtiön ulkopuolella,
jos näillä tehtävillä on
merkitystä yhtiön kannalta.
1.9. Merkitty pääoma ja selv-
itys täysin maksetusta
pääomasta.1.9. Yhtiön pääoma.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 38
▼B
1.Tiedot sijoitusrahastosta 1.Tiedot rahastoyhtiöstä 1.Tiedot sijoitusyhtiöstä
1.10. Yksityiskohtaiset tiedot
osuuksien lajeista ja
tärkeimmistä ominaisuuk-
sista, erityisesti:
— osuuden tarkoittaman
oikeuden luonne
(esine-, velvoite- vai
muu oikeus);
— varsinainen arvopaperi
vai todistus, joka on
pelkästään todisteena
osuudenhaltijan oikeu-
desta; kirjataanko
oikeus rekisteriin vai
tilille;
— osuuksien luonne:
nimetylle henkilölle
vai haltijalle asetettu.
Jos osuuksista annet-
tavien todistusten
kirjakoko voi olla
erisuuruinen, tiedot
siitä;
— jos osuudenhaltijoilla
on äänioikeus, tiedot
siitä;
— millä edellytyksillä
voidaan tehdä päätös
rahaston purkamisesta,
purkamismenettely,
erityisesti osuudenhal-
tijoiden oikeudet
rahaston purkautuessa;1.10. Yksityiskohtaiset tiedot
osuuksien lajeista ja
tärkeimmistä ominaisuuk-
sista, erityisesti:
— varsinainen arvopaperi
vai todistus, joka on
pelkästään todisteena
osuudenhaltijan oikeu-
desta; kirjataanko
oikeus rekisteriin vai
tilille;
— osuuksien luonne:
nimetylle henkilölle
vai haltijalle asetettu.
Jos osuuksista annetta-
vien todistusten
kirjakoko voi olla
erisuuruinen, tiedot
siitä;
— jos osuudenhaltijoilla
on äänioikeus, tiedot
siitä;
— millä edellytyksillä
voidaan tehdä päätös
sijoitusyhtiön purka-
misesta, purkamisme-
nettely, erityisesti
osuudenhaltijoiden
oikeudet yhtiön
purkautuessa;
1.11. Tarvittaessa tiedot arvo-
paperipörsseistä tai
muista markkinapaikoista,
joissa osuudet ovat listalla
tai joissa ne ovat kaupan-
käynnin kohteena.1.11. Tarvittaessa tiedot arvopa-
peripörsseistä tai muista
markkinapaikoista, joissa
osuudet ovat listalla tai
joissa ne ovat kaupan-
käynnin kohteena.
1.12. Osuuksien myymisen ja
liikkeeseenlaskun edelly-
tykset ja menettely.1.12. Osuuksien myymisen ja
liikkeeseenlaskun edelly-
tykset ja menettely.
1.13. Osuuksien takaisinoston
ja lunastuksen edelly-
tykset ja menettely sekä
tilanteet, joissa takaisi-
nosto ja lunastus voidaan
keskeyttää.1.13. Osuuksien takaisinoston ja
lunastuksen edellytykset
ja menettely sekä tilanteet,
joissa takaisinosto ja
lunastus voidaan
keskeyttää. ►M4Jos
sijoitusyhtiöllä on useita
alarahastoja, tiedot siitä,
miten osuudenhaltija voi
siirtyä alarahastosta
toiseen, sekä tiedot tällai-
sissa tapauksissa
sovellettavista
maksuista. ◄
1.14. Kuvaus tuoton
määräämistä ja käyttä-
mistä koskevista
säännöistä.1.14. Kuvaus tuoton
määräämistä ja käyttä-
mistä koskevista
säännöistä.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 39
▼B
1.Tiedot sijoitusrahastosta 1.Tiedot rahastoyhtiöstä 1.Tiedot sijoitusyhtiöstä
1.15. Kuvaus sijoitusrahaston
sijoitustoiminnan tavoit-
teista, myös sen
taloudellisista tavoitteista
(esimerkiksi pääoman
lisääminen tai tuoton
saaminen), sijoituspolitii-
kasta (esimerkiksi
erikoistuminen tietylle
maantieteelliselle alueelle
tai toimialalle tehtäviin
sijoituksiin), mahdollisista
sijoituspolitiikkaa koske-
vista rajoituksista,
sijoitusrahaston hoidossa
käytettävät välineet ja
menetelmät ja lainanotto-
valtuudet.1.15. Kuvaus sijoitusyhtiön
sijoitustoiminnan tavoit-
teista, myös sen
taloudellisista tavoitteista
(esimerkiksi pääoman
lisääminen tai tuoton
saaminen), sijoituspolitii-
kasta (esimerkiksi
erikoistuminen tietylle
maantieteelliselle alueelle
tai toimialalle tehtäviin
sijoituksiin), mahdollisista
sijoituspolitiikkaa koske-
vista rajoituksista,
sijoitusyhtiön hoidossa
käytettävät välineet ja
menetelmät ja lainanotto-
valtuudet.
1.16. Varojen arvostamista
koskevat säännöt.1.16. Varojen arvostamista
koskevat säännöt.
1.17. Osuuksien myynti- tai
liikkeeseenlaskuhinta ja
takaisinosto- tai lunas-
tushinta, erityisesti:
— näiden hintojen laske-
misen menetelmä ja
aikaväli;
— tiedot osuuden
myynnin tai liikkee-
seenlaskun ja
takaisinoston tai
lunastuksen yhtey-
dessä veloitetta vista
korvauksista;
— näiden hintojen julkis-
tamisen keinot, paikat
ja aikaväli.1.17. Osuuksien myynti- tai
liikkeeseenlaskuhinta ja
takaisinosto- tai lunastush-
inta, erityisesti:
— näiden hintojen laske-
misen menetelmä ja
aikaväli;
— tiedot osuuden
myynnin tai liikkee-
seenlaskun ja
takaisinoston tai lunas-
tuksen yhteydessä
veloitettavista
korvauksista;
— näiden hintojen julkis-
tamisen keinot, paikat
ja aikaväli. (1)
1.18. Tiedot niiden palkkioiden
ja kulukorvausten, joita
sijoitusrahasto suorittaa
rahastoyhtiölle, omaisuu-
denhoitajalle ja
kolmansille osapuolille,
suoritustavasta, määrästä
ja laskemisesta.1.18. Tiedot niiden palkkioiden
ja kulukorvausten, joita
yhtiö suorittaa johtajilleen
ja hallinto-, johto- ja
valvontaelimiensä
jäsenille, omaisuudenhoi-
tajalle ja kolmansille
osapuolille, suoritusta-
vasta, määrästä ja
laskemisesta.
(1) Sijoitusyhtiöiden, joita tarkoitetaan 14 artiklan 5 kohdassa, on myös ilmoitettava:
— niiden osuuden nettoarvon laskemisen menetelmä ja aikaväli;
— tämän arvon julkistamisen tapa, paikka ja aikaväli;— maassa, jossa osuuksia markkinoidaan, sijaitseva arvopaperipörssi, jonka hintoja käytetään tuossa maassa
pörssin ulkopuolella tehtävissä kaupoissa.
2. Tiedot omaisuudenhoitajasta:
2.1. Toiminimi, oikeudellinen muoto, kotipaikka sekä hallinnollinen päätoi-
mipaikka, jos se ei ole sama kuin kotipaikka;
2.2. Pääasiallinen toimiala.
3. Tiedot sellaisista sijoitusneuvontaa antavista yrityksistä tai sijoitusneuvojista,
jotka antavat sijoitusneuvontaa sopimuksen perusteella ja jotka saavatkorvauksen yhteissijoitusyrityksen varoista:
3.1. Yrityksen toiminimi tai sijoitusneuvojan nimi;
3.2. Keskeiset rahastoyhtiön tai sijoitusyhtiön kanssa tehdyn sopimuksen
määräykset, joilla voi olla merkitystä osuudenhaltijoille, ei kuitenkaan
palkkiota koskevia määräyksiä;
3.3. Muu merkittävä toiminta.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 40
▼B
4. Tiedot toimenpiteistä, jotka koskevat osuudenhaltijoille suoritettavia maksuja,
osuuksien takaisinostoa tai lunastusta sekä yhteissijoitusyrityksestä annetta-
vien tietojen saatavilla pitämistä. Tällaiset tiedot on aina annettava sen
jäsenvaltion osalta, jossa yhteissijoitusyritys sijaitsee. Jos osuuksia pidetään
kaupan toisessa jäsenvaltiossa, on tiedot lisäksi annettava tuon jäsenvaltion
osalta siellä julkistettavassa tarjousesitteessä.
5. Muut sijoittamista koskevat tiedot:
5.1. Sijoitusrahaston tai sijoitusyhtiön aikaisemman toiminnan tulokset
(soveltuvin osin) — nämä tiedot voidaan joko sisällyttää tarjousesittee-
seen tai liittää siihen.
5.2. Tiedot siitä, minkätyyppisille sijoittajille sijoitusrahasto tai sijoitusyhtiö
on tarkoitettu.
6. Taloudelliset tiedot:
6.1. Mahdolliset muut kuin kohdassa 1.17 mainitut kulut ja maksut
jaoteltuina niihin, jotka maksaa osuudenhaltija, ja niihin, jotka
maksetaan sijoitusrahaston tai sijoitusyhtiön varoista.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 41
▼M4
▼B
BLUETTELO
Määräaikaiskatsauksiin sisällytettävät tiedot
IIlmoitus varoista ja vastuista:
— arvopaperit;
— velkasitoumukset, joita tarkoitetaan 19 artiklan 2 kohdan b alakohdassa;— pankkisaamiset;— muut varat;
— varat yhteensä;
— vastuut;— varojen nettoarvo.
IILiikkeessä olevien osuuksien lukumäärä
IIIOsuuden nettoarvo
IVSijoitussalkku, eriteltynä seuraavasti:
a) arvopaperit, jotka ovat arvopaperipörssin virallisella listalla;
b) arvopaperit, joilla käydään kauppaa muilla säännellyillä markkinapai-
koilla;
c) sellaiset vähän aikaisemmin liikkeeseen lasketut arvopaperit, joita
tarkoitetaan 19 artiklan 1 kohdan d alakohdassa;
d) muut arvopaperit, joita tarkoitetaan 19 artiklan 2 kohdan a alakohdassa;
e) velkasitoumukset, joita pidetään 19 artiklan 2 kohdan b alakohdan
mukaisesti arvopapereita vastaavina;
ja arvioituna tarkoituksenmukaisimpien perusteiden mukaisesti yhteissijoi-
tusyrityksen sijoituspolitiikka huomioon ottaen (esimerkiksi taloudellisten,
maantieteellisten tai valuuttaryhmien mukaisesti) prosentuaalisena osuutena
nettovaroista; jokaisesta edellä luetellusta ryhmästä tulee ilmoittaa, kuinka
suurta osuutta yhteissijoitusyrityksen kokonaisvaroista se vastaa.
Salkun koostumuksessa tapahtuneet muutokset katsauskauden aikana.
VYhteissijoitusyrityksen varojen kehitys katsauskauden aikana mukaan
luettuna seuraavat erät:
— sijoitusten tuotot;
— muut tuotot;— hoitokulut;— omaisuudenhoitajasta aiheutuneet kulut;— muut kulut sekä verot;— puhdas tuotto;— jaetut ja uudelleen sijoitetut tuotot;— pääomatilin muutokset;— sijoitusten arvon nousu ja lasku;
— muut yhteissijoitusyrityksen varoihin ja vastuisiin vaikuttavat muutokset.
VIVertaileva taulukko kolmelta viimeiseltä tilikaudelta, jossa mainitaan
seuraavat erät kunkin tilikauden päättyessä:
— varojen nettoarvo yhteensä;
— osuuden nettoarvo.
VIIYksityiskohtaiset tiedot niistä yhteissijoitusyrityksen katsauskauden aikana
suorittamista toimista, joita tarkoitetaan 21 artiklassa, johtuvien sitoumusten
jäljellä olevista määristä toimien laadun mukaan eriteltyinä.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 42
▼M4
CLUETTELO
Yksinkertaistetun tarjousesitteen sisältö
Yhteissijoitusyrityksen lyhyt esittely
— tiedot siitä, milloin sijoitusrahasto tai sijoitusyhtiö on perustettu sekä missä
jäsenvaltiossa se on rekisteröity tai perustettu;
— jos yhteissijoitusyrityksellä on useita alarahastoja, maininta tästä;— rahastoyhtiö (soveltuvin osin);— aiottu toimintakausi (soveltuvin osin);— omaisuudenhoitaja;— tilintarkastajat;— yhteissijoitusyritystä markkinoiva rahoituskonserni (esimerkiksi pankki).
Sijoituksia koskevat tiedot
— lyhyt kuvaus yhteissijoitusyrityksen tavoitteista;
— sijoitusrahaston tai sijoitusyhtiön sijoituspolitiikka ja lyhyt arvio rahaston
riskiprofiilista (mukaan lukien soveltuvin osin 24 a artiklan mukaiset ja
alarahastoittaiset tiedot);
— sijoitusrahaston tai sijoitusyhtiön aiempi tuloskehitys (soveltuvin osin) sekä
varoitus, että tämä ei osoita tulevaa kehitystä — nämä tiedot voidaan joko
sisällyttää tarjousesitteeseen tai liittää siihen;
— tiedot siitä, minkätyyppisille sijoittajille sijoitusrahasto tai rahastoyhtiö on
tarkoitettu.
Taloudelliset tiedot
— verojärjestelmä;
— osto- ja myyntipalkkiot;— muut mahdolliset kulut ja maksut jaoteltuina niihin, jotka maksaa osuuden-
haltija, ja niihin, jotka maksetaan sijoitusrahaston tai sijoitusyhtiön varoista.
Kaupalliset tiedot
— miten osuuksia ostetaan;
— miten osuuksia myydään;— jos yhteissijoitusyrityksellä on useita alarahastoja, miten siirtyminen alar-
ahastosta toiseen tapahtuu ja mitä maksuja tällöin sovelletaan;
— milloin ja miten (mahdolliset) osuuksille maksettavat osingot jaetaan;— kuinka usein sekä missä ja miten hinnat julkistetaan tai ne ovat saatavilla.
Lisätiedot
— maininta siitä, että varsinainen tarjousesite, toimintakertomus ja puolivuo-
tiskatsaus ovat pyynnöstä saatavina maksutta ennen sopimuksen tekoa ja sen
jälkeen;
— toimivaltainen viranomainen;— ilmoitus siitä, mistä saa tarvittaessa lisätietoja (kuten yhteyshenkilön nimi/
osasto, ajat);
— tarjousesitteen julkaisupäivä.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 43
▼M4
LIITE II
Yhteiseen salkunhoitoon kuuluvat tehtävät
— Sijoitusten hoito;
— Hallinnoiminen:
a) lakisääteiset ja rahastonhoitoon liittyvät kirjanpitopalvelut,
b) asiakastiedustelut,
c) arvonmääritys ja hinnoittelu (veroilmoitukset mukaan luettuna),
d) säännösten noudattamisen seuranta,
e) osuudenhaltijarekisterin ylläpito,
f) tulojen jakaminen,
g) osuuksien liikkeeseenlasku ja lunastaminen,
h) sopimusten selvitystoiminta (osuustodistusten toimitus mukaan luettuna),
i) tietojen kirjaaminen;
— Markkinointi.1985L0611 — FI — 13.02.2002 — 004.001 — 44