1999F0130 — FI — 13.06.2007 — 007.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B ▼C1 NEUVOSTON SÄÄDÖS, annettu 3 päivänä joulukuuta 1998, Europolin henkilöstösääntöjen vahvistamisesta (1999/C 26/07) ▼B (EYV C 026, 30.1.1999, p.23)

Muutettu:





Oikaisu









▼B

▼C1

NEUVOSTON SÄÄDÖS,

annettu 3 päivänä joulukuuta 1998,

Europolin henkilöstösääntöjen vahvistamisesta

(1999/C 26/07)

▼B







EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen perusteella Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen (Europol-yleissopimus) ( 1 ), ottaa huomioon hallintoneuvoston lausunnon, sekä katsoo, että sekä katsoo, että neuvoston on yksimielisesti annettava Europolin henkilökuntaan sovellettavat henkilöstösäännöt, ON ANTANUT SEURAAVAT HENKILÖSTÖSÄÄNNÖT:







Europolin henkilöstösäännöt SISÄLLYSLUETTELO 1 OSASTO: Yleiset säännökset 2 OSASTO: Europolin työntekijät 1 luku: Yleiset säännökset 2 luku: Oikeudet ja velvollisuudet 3 luku: Palvelukseen ottamista koskevat ehdot 4 luku: Työehdot 5 luku: Palkkaus ja kulujen korvaaminen 6 luku: Sosiaaliturvaetuudet A jakso: Sairaus- ja tapaturmavakuutus B jakso: Vakuutus työkyvyttömyyden ja kuolemantapauksen varalta C jakso: Eläke ja eroraha D jakso: Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän sekä eläkejärjestelmän rahoittaminen E jakso: Eläkkeen määrän laskeminen F jakso: Etuuksien maksaminen G jakso: Europolin sijaantulo 7 luku: Liiallisina tai liian vähäisinä suoritetut etuudet 8 luku: Kurinpitoseuraamukset 9 luku: Muutoksenhaku 10 luku: Palvelussuhteen päättyminen 3 OSASTO: Paikalliset työntekijät 3A OSASTO: Kolmannessa maassa työskentelevät työntekijät 4 OSASTO: Siirtymäsäännökset 5 OSASTO: Voimaantulo LUETTELO LIITTEISTÄ Liite 1: Europolin toimet Liite 2: Valintamenettelyt Liite 3: Ylityötuntien korvaaminen vapaana ja palkkana Liite 4: Lomat Liite 5: Palkkaus ja kulukorvaukset Liite 6: Eläkejärjestelmä Liite 7: Henkilöstökomitean, työkyvyttömyyslautakunnan ja kurinpitolautakunnan kokoonpano ja menettelytavat Liite 8: ►M7 Johtajaa ja apulaisjohtajia koskevat erityissäännökset ◄







1 OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

▼C1

1. Näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan Europolin palvelukseen sopimuksella otettuun henkilöstöön. Tähän henkilöstöön kuuluvat:

— Europolin työntekijät, jotka ovat yksinomaan Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otettuja työntekijöitä sekä työntekijöitä, jotka voidaan ottaa palvelukseen joko näistä viranomaisista tai muualta, ja

— paikalliset työntekijät, siltä osin kuin heidät on nimenomaisesti mainittu näisää henkilöstösäännöissä.

▼M7

2. Henkilösääntöjä sovelletaan myös Europolin johtajaan ja apulaisjohtajiin, sanotun rajoittamatta Europol-sopimuksen soveltamista, ja sikäli kuin liitteessä 8, jossa vahvistetaan johtajaa ja apulaisjohtajia koskevat erityissäännökset, ei toisin määrätä.

▼M16

3. Henkilöstösääntöjä sovelletaan myös Europolin varainhoidon valvojaan, avustavaan varainhoidon valvojaan tai avustaviin varainhoidon valvojiin sekä varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevään henkilöstöön, tämän kuitenkaan rajoittamatta Europol-yleissopimuksen tai Europolin talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen soveltamista, ja jollei liitteessä 10, jossa vahvistetaan varainhoidon valvojaa, avustavaa varainhoidon valvojaa tai avustavia varainhoidon valvojia sekä varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevää henkilöstöä koskevat erityissäännökset, toisin määrätä.

4. Henkilöstösääntöjä sovelletaan myös Europolin hallintoneuvoston sihteeriin ja hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevään henkilöstöön, tämän kuitenkaan rajoittamatta Europol-yleissopimuksen soveltamista, ja jollei liitteessä 11, jossa vahvistetaan hallintoneuvoston sihteeriä ja hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevää henkilöstöä koskevat erityissäännökset, toisin määrätä.

▼B

2 artikla

1. Näissä henkilöstösäännöissä ”Europolin työntekijöillä” tarkoitetaan liitteessä I olevien toimien luetteloon kuuluviin toimiin otettua henkilöstöä, lukuun ottamatta paikallisia työntekijöitä.

Kunkin toimen osalta vahvistetaan, voidaanko se täyttää yksinomaan Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otetulla työntekijällä vai voidaanko siihen ottaa myös muu työntekijä.

Sellaiseen toimeen valittavalle työntekijälle, joka voidaan täyttää yksinomaan toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otetulla työntekijällä, voidaan kyseisen toimen osalta tarjota vain väliaikaista sopimusta 6 artiklan mukaisesti.

2. Europol arvioi hallintoneuvoston hyväksymällä tavalla toimet niihin liittyvien tehtävien luonteen ja tärkeyden mukaan sekä ottaen huomioon tehtävän edellyttämän ammattitaidon tason ja asiaankuuluvan ammattikokemuksen.

Toimien lukumäärä ja palkkaluokat vahvistetaan vuosittain talousarvion liitteessä.

3 artikla

Näissä henkilöstösäännöissä ”paikallisilla työntekijöillä” tarkoitetaan henkilöstöä, joka on otettu palvelukseen paikallisen lainsäädännön mukaisesti ruumiillisen työn tekijöiksi tai avustaviin tehtäviin ja joka on osoitettu sellaisiin toimiin, jotka on liitteessä 1 olevassa toimien luettelossa merkitty tällaisiksi.

4 artikla

Europoliin perustetaan henkilöstökomitea, joka hoitaa näissä henkilöstösäännöissä sille määrättyjä tehtäviä. Henkilöstökomitean kokoonpano ja menettelysäännöt vahvistetaan liitteessä 7.

Kaikilla työntekijöillä on oikeus äänestää vaaleissa ja asettua ehdolle henkilöstökomiteaa valittaessa.

5 artikla

Työntekijöillä on yhdistymisoikeus; he voivat erityisesti olla henkilöstöyhdistysten jäseniä.







2 OSASTO

EUROPOLIN TYÖNTEKIJÄT







1 LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

▼M16

6 artikla

Europolin kaikki työntekijät, riippumatta siitä, valitaanko heidät toimeen, johon voidaan ottaa työntekijä yksinomaan Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista, vai toimeen, johon kyseistä rajoitusta ei sovelleta, otetaan aluksi palvelukseen 1–5 vuoden määräajaksi.

Ensimmäiset sopimukset voidaan uusia. Määräaikaisten työsopimusten kokonaiskesto, työsopimuksen uusiminen mukaan luettuna, voi olla enintään yhdeksän vuotta.

Ainoastaan sellaiseen toimeen valittu työntekijä, johon voidaan ottaa työntekijä muualtakin kuin Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista, voidaan ottaa palvelukseen toistaiseksi sen jälkeen, kun hän on ollut palveluksessa kaksi määräaikaista sopimuskautta ja on hoitanut tehtävänsä erittäin tyydyttävällä tavalla vähintään kuuden vuoden ajan.

Jos Europolin johtaja aikoo tehdä toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia, Europolin hallintoneuvoston on annettava siihen vuosittain lupa. Hallintoneuvosto voi vahvistaa, kuinka monta tällaista sopimusta voidaan enintään tehdä.

▼B

7 artikla

1. Europolin johtaja nimittää kunkin työntekijän toimeensa ainoastaan viraston edun huomioon ottaen ja työntekijän kansallisuudesta riippumatta, tämän kuitenkaan rajoittamatta 24 artiklan 1 kohdan soveltamista. Työntekijä voi pyytää siirtoa Europolin sisällä.

2. Työntekijä voidaan määrätä hoitamaan väliaikaisesti tointa, joka kuuluu korkeampaan palkkaluokkaan kuin se, johon hänet on vakinaisesti nimitetty. Hän saa tällaisen väliaikaisen toimeen määräämisen neljännen kuukauden alusta alkaen tasoituskorvauksen, joka on yhtä suuri kuin erotus hänen oman palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen palkan ja sen palkan välillä, jonka hän saisi väliaikaisen toimensa palkkaluokassa hänelle kuuluvalla tasolla.

8 artikla

1. Europolin palvelukseen otettavien työntekijöiden palkkaluokka ja -taso on mainittava heidän sopimuksissaan.

2. Jos Europolin työntekijä nimitetään toimeen, jonka palkkaluokka on korkeampi kuin sen toimen, johon hänet otettiin palvelukseen, tämä on mainittava varsinaisen sopimuksen lisäksi tehtävässä erillisessä sopimuksessa.







2 LUKU

OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET

9 artikla

Työntekijän on suoritettava tehtävänsä ja toimittava ainoastaan Europolin edun mukaisesti; Europol-yleissopimuksen 30 artiklan 1 kohdan mukaisesti hän ei saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta, viranomaiselta, järjestöltä tai henkilöltä Europolin ulkopuolelta.

Työntekijä ei saa ilman johtajan lupaa ottaa vastaan miltään hallitukselta tai muulta Europolin ulkopuoliselta taholta minkäänlaista kunnianosoitusta, kunniamerkkiä, suosionosoitusta, lahjaa tai palkkiota, paitsi sellaisista palveluksista, jotka hän on suorittanut ennen nimittämistään taikka asepalveluksen tai muun kansallisen palvelun suorittamista varten annetun virkavapauden aikana ja tällaisten palvelusten johdosta.

10 artikla

Työntekijää sitovat Europol-yleissopimuksen 31 ja 32 artiklan määräyksissä sekä kaikissa kyseiseen yleissopimukseen perustuvissa säädöksissä vahvistetut pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskevat säännökset.

Työntekijän, joka haluaa harjoittaa toimen hoitamiseen kuulumatonta toimintaa, riippumatta siitä, saako hän siitä palkkion, tai suorittaa Europolin ulkopuolisen toimeksiannon, on saatava siihen johtajalta lupa. Lupaa ei saa myöntää, jos toiminta tai toimeksianto on sellainen, että se vaarantaisi työntekijän riippumattomuuden tai olisi haitaksi Europolin toiminnalle.

11 artikla

Europolin työntekijän on käyttäydyttävä yksityiselämässään siten, ettei se häiritse hänen toimeensa kuuluvien tehtävien hoitamista eikä ole Europolille haitaksi.

12 artikla

Jos työntekijä joutuu tehtäviään hoitaessaan päättämään sellaisen asian käsittelystä tai lopputuloksesta, jossa hänellä on henkilökohtainen etu, hänen on ilmoitettava tästä johtajalle.

13 artikla

Työntekijän, joka on ehdolla vaalilla täytettävään julkiseen tehtävään, on pyydettävä virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella enintään kolmen kuukauden ajaksi.

Europolin johtaja arvioi tällaiseen tehtävään valitun työntekijän aseman. Johtajan on tehtävän merkitys ja siihen kuuluvat velvollisuudet huomioon ottaen päätettävä, voiko työntekijä jatkaa toimeensa kuuluvien tehtävien hoitamista vai onko hänen pyydettävä virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella. Jälkimmäisessä tapauksessa virkavapauden kesto on sama kuin toimikausi tehtävässä, johon työntekijä on valittu. Jos kyseisellä henkilöllä on määräaikainen sopimus, virkavapautta voidaan myöntää ainoastaan sopimuksen jäljellä olevaksi ajaksi.

14 artikla

Työntekijä ei saa ilman johtajan lupaa yksin eikä yhdessä muiden kanssa julkaista eikä antaa julkaistavaksi tekstiä, joka koskee Europolin toimintaa. Lupa voidaan evätä ainoastaan, jos suunniteltu julkaiseminen saattaa vaarantaa Europolin etuja.

15 artikla

Kaikki oikeudet työntekijän tehtäviään hoitaessaan tekemiin kirjallisiin tai muihin töihin kuuluvat Europolille.

16 artikla

Työntekijän on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei välimatka häiritse hänen tehtäviensä asianmukaista hoitamista.

17 artikla

Työntekijän on asemastaan riippumatta avustettava esimiehiään ja annettava heille neuvoja; työntekijä vastaa hänelle annettujen tehtävien suorittamisesta.

Työntekijä, joka on saanut tehtäväkseen vastata viraston jonkin yksikön toiminnasta, on vastuussa esimiehilleen hänelle myönnetystä toimivallasta ja antamiensa määräysten täytäntöönpanosta. Työntekijän alaisten henkilökohtainen vastuu ei millään tavoin vapauta kyseistä työntekijää hänelle kuuluvasta vastuusta.

Jos työntekijä katsoo, että jokin hänelle annettu määräys on sääntöjenvastainen tai että se todennäköisesti aiheuttaa vakavaa haittaa, hänen on ilmoitettava tästä lähimmälle esimiehelleen tarvittaessa kirjallisesti. Jos työntekijän esimies tämän jälkeen vahvistaa määräyksen kirjallisesti, työntekijän on pantava se täytäntöön, paitsi jos määräys on rikoslain tai asiaan kuuluvien turvallisuussääntöjen vastainen. Työntekijä voi 22 artiklan mukaisesti myös pyytää johtajalta päätöstä asiassa.

Rikoksesta syytetyn työntekijän on välittömästi ilmoitettava tästä Europolin johtajalle.

18 artikla

Työntekijää voidaan vaatia korvaamaan kokonaan tai osittain Europolin kärsimä vahinko, joka johtuu hänen tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä tekemästään vakavasta virheestä.

Johtaja tekee asiasta perustellun päätöksen 96 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on rajoittamaton toimivalta tätä säännöstä koskevissa riita-asioissa.

19 artikla

Työntekijän nauttimat erioikeudet ja vapaudet myönnetään ainoastaan Europolin edun vuoksi. Ellei toimipaikkaa koskevasta sopimuksesta eikä erioikeuksista ja vapauksista tehdystä pöytäkirjasta muuta johdu, työntekijät eivät ole vapautettuja yksityisistä velvoitteistaan eivätkä voimassa olevien lakien ja järjestysmääräysten noudattamisesta.

Jos erioikeudet ja vapaudet on riitautettu, asianomaisen työntekijän on välittömästi ilmoitettava tästä johtajalle.

20 artikla

Europol avustaa työntekijää erityisesti oikeudellisissa toimenpiteissä sellaista henkilöä vastaan, joka uhkaa, loukkaa, solvaa tai herjaa työntekijää tai hänen perheensä jäsentä tai hyökkää heitä vastaan tai vahingoittaa heidän omaisuuttaan työntekijän aseman tai tehtävien vuoksi.

Europol korvaa työntekijälle tällaisissa tapauksissa aiheutuneet vahingot sillä edellytyksellä, että työntekijä ei ole aiheuttanut vahinkoa tahallisesti tai törkeästä tuottamuksesta eikä voi saada korvausta vahingon aiheuttajalta.

21 artikla

Europol suhtautuu myönteisesti työntekijän ammatilliseen ja muuhun täydennyskoulutukseen, jos siitä ei aiheudu haittaa viraston asianmukaiselle toiminnalle ja jos se on Europolin edun mukaista.

Tällainen täydennyskoulutus otetaan huomioon myös urakehityksessä.

22 artikla

Työntekijä voi tehdä hakemuksia Europolin johtajalle.

Näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti tehty yksittäistä henkilöä koskeva päätös on annettava viipymättä kirjallisesti tiedoksi asianomaiselle työntekijälle. Työntekijälle vastainen päätös on perusteltava.

23 artikla

Työntekijää koskeva henkilökansio sisältää:

a) kaikki työntekijän asemaa koskevat asiakirjat ja kaikki hänen pätevyyttään, tehokkuuttaan ja käytöstään koskevat raportit,

b) työntekijän kyseisten asiakirjojen osalta esittämät huomautukset.

Asiakirjat on kirjattava, numeroitava ja arkistoitava juoksevasti; Europol ei voi esittää perusteeksi edellä a alakohdassa tarkoitettuja asiakirjoja eikä vedota niihin työntekijää vastaan, ellei niitä ole annettu hänelle tiedoksi ennen niiden arkistointia.

Asiakirjan tiedoksiantamisen katsotaan tapahtuneen työntekijän allekirjoituksella tai, jos tämä ei ole mahdollista, kirjatun kirjeen lähettämisellä.

Kustakin työntekijästä saa olla vain yksi henkilökansio. Työntekijällä on oikeus, myös palvelussuhteensa päätyttyä, tutustua kaikkiin henkilökansiossaan oleviin asiakirjoihin.

Henkilökansio on luottamuksellinen, ja siihen voi tutustua ainoastaan hallinnon tiloissa. Se toimitetaan kuitenkin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle, jos tuomioistuimessa tulee vireille työntekijää koskeva asia.

Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, yksityiskohtaiset säännöt henkilökansion hallinnasta, sisällöstä ja oikeudesta tutustua siihen, ottaen huomioon 28 päivänä tammikuuta 1981 tehdyssä Euroopan neuvoston yleissopimuksessa vahvistetut periaatteet.







3 LUKU

PALVELUKSEEN OTTAMISTA KOSKEVAT EHDOT

24 artikla

1. Europolin työntekijöitä palvelukseen otettaessa on pyrittävä varmistamaan, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia henkilöitä. Europolin työntekijöitä valittaessa otetaan huomioon henkilöiden soveltuvuus ja ammattipätevyys sekä varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten ja Euroopan unionin virallisten kielten riittävä edustus. Europol noudattaa tasa-arvoisten mahdollisuuksien politiikkaa.

2. Henkilö voidaan ottaa Europolin palvelukseen ainoastaan 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja edellyttäen, että hän

a) on jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen, ja jolla on täydet kansalaisoikeudet,

b) on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuutensa,

c) täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät eettiset vaatimukset,

d) on fyysisesti kykenevä hoitamaan tehtävää, ja

e) osoittaa, että hänellä on perusteellinen kielitaito yhdessä Euroopan unionin virallisista kielistä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävä kielitaito toisessa näistä kielistä.

3. Ennen Europolin toimeen hakeneen henkilön nimittämistä on kansallisessa hyväksymismenettelyssä varmistettava, että kyseisen henkilön toimeen nimittäminen on työntekijöiden työkomennukselle lähettämistä, virkavapaata tai väliaikaista siirtoa koskevien kansallisten määräysten mukainen. Kyseinen jäsenvaltio määrittelee tämän menettelyn yksityiskohdat. ►M3 Europol voi jonkin jäsenvaltion pyynnöstä tehdä kahdenkeskisiä sopimuksia tämän jäsenvaltion kanssa näitä menettelyjä koskevasta hallinnollisesta yhteistyöstä. ◄

4. Europolin työntekijöitä palvelukseen otettaessa noudatettava valintamenettely vahvistetaan näiden henkilöstösääntöjen liitteessä 2.

▼M3

25 artikla

Ennen koeajan ensimmäisen kuukauden loppua ja sopimusta uusittaessa Europolin työntekijän on käytävä Europolin nimeämän lääkärin suorittamassa lääkärintarkastuksessa, jotta Europol voi varmistua siitä, että hän täyttää 24 artiklan 2 kohdan d alakohdan edellytykset.

Mahdollisuutta lääkärintarkastuksessa käyntiin ennen palvelussopimuksen tekoa Europolin kanssa tarjotaan ehdokkaille sillä edellytyksellä, että tarkastus suoritetaan heidän omalla kustannuksellaan.

Jos ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun lääkärintarkastuksen perusteella annettu lääkärinlausunto on kielteinen, hakija voi pyytää kahdenkymmenen päivän kuluessa siitä, kun Europol on ilmoittanut hänelle lausunnosta, että hänen tapauksensa saatetaan työkyvyttömyyslautakunnan käsiteltäväksi lopullista päätöstä varten. Työkyvyttömyyslautakunta kuulee alkuperäisen kielteisen lausunnon antanutta lääkäriä. Hakija voi toimittaa työkyvyttömyyslautakunnalle valitsemansa lääkärin antaman lausunnon.

▼B

26 artikla

Europolin työntekijälle voidaan asettaa enintään kuuden kuukauden koeaika. Koeaikaa ei voida asettaa, kun sopimus uusitaan 6 artiklan mukaisesti.

Jos Europolin työntekijä on sairauden tai tapaturman vuoksi vähintään kuukauden ajan estynyt hoitamasta tehtäviään koeaikana, johtaja voi pidentää hänen koeaikaansa vastaavasti.

Viimeistään kuukautta ennen koeajan päättymistä laaditaan raportti Europolin työntekijän pätevyydestä hoitaa hänen toimeensa kuuluvia tehtäviä sekä hänen käytöksestään ja tehokkuudestaan viraston palveluksessa. Tämä raportti annetaan tiedoksi kyseiselle henkilölle, jolla on oikeus esittää sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Europolin työntekijä, joka ei ole osoittanut suoriutuneensa tehtävistään asianmukaisesti, siten, että hänet voidaan nimittää toimeen, irtisanotaan.

Jos koeajalla olevan Europolin työntekijän tehtävissä suoriutuminen osoittautuu selvästi riittämättömäksi, raportti voidaan laatia milloin tahansa koeajan kuluessa. Tämä raportti annetaan tiedoksi kyseiselle henkilölle, jolla on oikeus esittää sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Johtaja voi tämän raportin perusteella päättää irtisanoa Europolin työntekijän ennen koeajan päättymistä kuukauden irtisanomisajan jälkeen; palvelusaika saa kuitenkin kestää enintään tavanomaisen koeajan.

Europolin työntekijällä, joka on irtisanottu, on oikeus korvaukseen, joka vastaa kolmasosaa hänen peruspalkastaan kultakin koeaikakuukaudelta, jona hän on ollut palveluksessa.

27 artikla

▼M3

Europolin työntekijä otetaan palvelukseen tointa koskevan palkkaluokan ensimmäiselle tasolle. Johtaja voi kuitenkin kyseistä tointa koskevan työmarkkinatilanteen tai toimeen valitun henkilön koulutuksen ja erityiskokemuksen huomioon ottaen päättää, että työntekijä saa enintään kyseisen palkkaluokan viidennen tason mukaisen palkan.

▼B

Jos työntekijän sopimus uusitaan ja hänet nimitetään aiemman sopimuksensa mukaiseen palkkaluokkaan, hän säilyttää vähintään ensimmäisen sopimuksensa mukaisesti saamansa tason. Jos työntekijä nimetään korkeampaan palkkaluokkaan, hän saa kyseisen palkkaluokan seuraavan tason.

28 artikla

Johtajaa ja apulaisjohtajia lukuun ottamatta laaditaan kunkin työntekijän pätevyydestä, tehokkuudesta ja käytöksestä viraston palveluksessa vähintään kerran vuodessa raportti.

Tämä raportti annetaan tiedoksi työntekijälle. Hänellä on oikeus esittää siitä aiheellisiksi katsomansa huomautukset. ►M3 Europol voi jonkin jäsenvaltion pyynnöstä tehdä kahdenkeskisiä sopimuksia tämän jäsenvaltion kanssa arviointimenettelyjä koskevasta hallinnollisesta yhteistyöstä. ◄

29 artikla

Johtaja voi arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon kyseisen työntekijän suoriutumisen tehtävissään myöntää enintään kahden palkkaluokan tason korotuksen joka toinen vuosi. Opetustehtävät, jotka liittyvät 21 artiklan mukaiseen ammatilliseen ja muuhun täydennyskoulutukseen, otetaan tässä arvioinnissa huomioon. Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan tekemästä ehdotuksesta, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, muut arviointimenettelyä koskevat yksityiskohdat.

Jos ylempää tasoa ei myönnetä kyseisen työntekijän tehottomuuden vuoksi, työntekijä voi pyytää, että päätöstä arvioitaisiin uudelleen kuuden kuukauden kuluttua sen tekemisestä.







4 LUKU

TYÖEHDOT

30 artikla

Työtehtävässä toimivan työntekijän on aina oltava Europolin käytettävissä.

Tavanomainen viikoittainen työaika on kuitenkin 40 tuntia, ja johtaja määrittää päivittäisen työajan. Johtaja voi näissä rajoissa henkilöstökomitean lausunnon saatuaan vahvistaa työajat ja työaikajärjestelyt tietyille erityistehtäviä hoitaville työntekijäryhmille.

Lisäksi työntekijää voidaan viraston tarpeiden tai turvallisuusmääräysten perusteella vaatia tavanomaisen työajan lisäksi päivystämään joko työpaikalla tai kotonaan. Europol vahvistaa tämän kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt henkilöstökomiteaa kuultuaan.

31 artikla

Johtaja voi asianmukaisesti perustellun pyynnön johdosta antaa työntekijälle luvan hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti. Lupaa ei myönnetä, jos johtaja katsoo, että lupa osa-aikatyöhön aiheuttaisi haittaa Europolin eduille.

Työntekijän, jolla on lupa hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti, on johtajan vahvistamalla tavalla kuukausittain työskenneltävä sovittu osa tavanomaisesta työajasta.

32 artikla

Edellä 31 artiklassa tarkoitettu lupa myönnetään työntekijän pyynnöstä ja enintään vuodeksi. Lupa voidaan kuitenkin uusia samoin edellytyksin. Työntekijän on tehtävä pyyntö luvan uusimiseksi viimeistään kuukautta ennen sen ajanjakson päättymistä, joksi lupa on myönnetty.

Jos ne syyt, joiden vuoksi lupa on myönnetty, eivät enää ole olemassa, johtaja voi ilmoittamalla asiasta kuukautta etukäteen peruuttaa luvan ennen sen ajanjakson päättymistä, joksi se on myönnetty.

Johtaja voi peruuttaa luvan myös kyseisen työntekijän pyynnöstä.

▼M3

Työntekijällä on oikeus saada vastaava prosenttiosuus palkastaan siltä ajalta, jona hänellä on lupa osa-aikatyöhön. Hän saa kuitenkin edelleen täysimääräistä huollettavana olevasta lapsesta maksettavaa lisää ja täysimääräistä koulutuslisää. Sairaus-, tapaturma-, ammattitauti-, työttömyyskassa- ja eläkejärjestelmään suoritettavat maksut lasketaan sen kokonaisperuspalkan perusteella, jonka työntekijä olisi saanut täysiaikaisesti työskennellessään.

▼B

Kun työntekijälle on annettu lupa hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti, hänen vuosilomapäiviensä määrä vähennetään vastaavasti kyseisen osa-aikatyön ajalta. Vähennettävistä päivistä otetaan huomioon ainoastaan kokonaiset päivät.

33 artikla

Työntekijää voidaan vaatia tekemään ylitöitä ainoastaan kiireellisissä tapauksissa tai työmäärän ollessa poikkeuksellisen suuri; yötyöhön sekä työhön sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä voidaan antaa lupa ainoastaan johtajan vahvistamaa menettelyä noudattaen. Työntekijällä teetettävien ylityötuntien kokonaismäärä saa olla enintään 150 tuntia kuuden kuukauden jakson aikana. Tästä määrästä voidaan poiketa johtajan tekemällä päätöksellä, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan ja joka riippuu siitä, annetaanko työstä korvaus palkkana vai vapaana.

Kuten liitteessä 3 vahvistetaan, työntekijällä on oikeus saada tekemästään ylityöstä korvauksena vapaata, tai palkkaa silloin kun viraston tarpeiden vuoksi ei ole mahdollista myöntää vapaata sitä kuukautta seuraavien kahden kuukauden aikana, jona ylityö tehtiin.

34 artikla

Työntekijä, jonka edellytetään työskentelevän säännöllisesti öisin, lauantaisin, sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä, on oikeus saada erityinen lisä Europolin vaatimasta vuorotyöstä, joka perustuu viraston tarpeiden tai turvallisuusmääräysten mukaisiin vaatimuksiin ja jonka Europol katsoo luonteeltaan säännölliseksi ja pysyväksi.

Hallintoneuvosto määrittää johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, ne työntekijäryhmät, joihin kuuluvilla työntekijöillä on oikeus lisään, sekä lisän määrän ja sen myöntämisen edellytykset.

Vuorotyötä tekevän työntekijän tavanomainen työaika ei saa ylittää tavanomaisen työajan perusteella laskettua vuosityöaikaa.

35 artikla

Työntekijä on oikeutettu erityiseen korvaukseen, jos hän joutuu johtajan viraston tarpeiden tai turvallisuusmääräysten vuoksi tekemän päätöksen perusteella päivystämään tavanomaisen työajan ulkopuolella.

Hallintoneuvosto määrittää johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, ne työntekijäryhmät, joihin kuuluvilla työntekijöillä on oikeus korvaukseen, sekä korvauksen määrän ja sen myöntämisen edellytykset.

36 artikla

Työntekijöillä on kalenterivuoden aikana oikeus 30 päivän pituiseen vuosilomaan.

Tämän vuosiloman lisäksi työntekijälle voidaan pyynnöstä myöntää poikkeuksellisesti erityislomaa. Tällaista lomaa koskevat säännöt vahvistetaan liitteessä 4.

37 artikla

Raskaana olevilla naisilla on 36 artiklassa säädettyjen lomien lisäksi lääkärintodistuksen esitettyään oikeus äitiyslomaan, joka alkaa aikaisintaan kuusi viikkoa ennen lääkärintodistukseen merkittyä laskettua synnytyspäivää ja päättyy kymmenen viikon kuluttua synnytyspäivän jälkeen, mutta tällainen loma ei kuitenkaan saa missään tapauksessa olla lyhyempi kuin 16 viikkoa sen alkamisesta lukien.

Työntekijän on oltava äitiyslomalla ainakin kaksi viikkoa ennen synnytystä ja kaksi viikkoa sen jälkeen.

Raskaana olevilla naisilla on oikeus ottaa vapaata ennen synnytystä tehtäviä tutkimuksia varten palkkaansa menettämättä, jos tällaiset tutkimukset on tehtävä työaikana.

38 artikla

1. Työntekijällä, joka osoittaa olevansa kykenemätön hoitamaan tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi, on ilman eri päätöstä oikeus sairauslomaan. Sairausloma saa olla enintään kolmen kuukauden tai sen ajan pituinen, jonka työntekijä on ollut palveluksessa, sen mukaan kumpi on pidempi. Sairausloma voi jatkua enintään työntekijän sopimuksen päättymisajankohtaan.

Asianomaisen työntekijän on mahdollisimman pian ilmoitettava Europolille kykenemättömyydestään hoitaa tehtäviään sekä ilmoitettava senhetkinen osoitteensa. Työntekijää voidaan vaatia käymään Europolin järjestämässä lääkärintarkastuksessa.

Jos työntekijä on kolmen vuoden aikana sairauslomalla yhteensä yli kaksitoista kuukautta, johtaja voi saattaa asian työkyvyttömyyslautakunnan käsiteltäväksi.

2. Työntekijä voidaan siirtää lomalle Europolin nimeämän lääkärin suorittaman tarkastuksen perusteella, jos se on hänen terveydentilansa vuoksi tarpeen tai jos jollakulla hänen kanssaan samassa taloudessa asuvalla on tarttuva tauti.

▼M3

3. Edellä 1 kohdassa mainittujen määräaikojen päätyttyä sellaisen työtekijän asema, jonka työsopimusta ei ole päätetty siitä huolimatta, ettei hän kykene palaamaan tehtäviinsä, asetetaan työkyvyttömyyslautakunnan käsiteltäväksi lausuntoa varten. Hän saa työkyvyttömyysajalta täyden palkan siihen asti, kunnes johtaja myöntää hänelle 65 artiklan mukaisen työkyvyttömyyseläkkeen tai päättää hänen työsopimuksensa.

▼B

39 artikla

Työntekijä ei saa olla poissa työstä ilman lähimmältä esimieheltään etukäteen saamaansa lupaa, paitsi jos kyseessä on sairaus tai tapaturma. Asianmukaisesti todettu luvaton poissaolo vähennetään asianomaisen työntekijän vuosilomasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kurinpitosäännösten mahdollista soveltamista.

40 artikla

Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, luettelon yleisistä vapaapäivistä.

41 artikla

Europolin työntekijälle voidaan poikkeuksellisesti hänen omasta pyynnöstään myöntää palkatonta virkavapaata pakottavista henkilökohtaisista syistä. Johtaja määrittelee tällaisen virkavapaan pituuden, joka saa olla enintään neljänneksen työntekijän senhetkisestä palveluksessaoloajasta eikä missään tapauksessa pidempi kuin:

— kolme kuukautta, jos työntekijä on ollut palveluksessa alle neljä vuotta,

— kuusi kuukautta kaikissa muissa tapauksissa.

Europolin työntekijän ollessa palkattomalla virkavapaalla hänen jäsenyytensä 56 artiklassa säädetyssä sosiaaliturvajärjestelmässä keskeytetään.

Europolin työntekijä, joka osoittaa, ettei hän voi saada suojaa muusta julkisesta vakuutusjärjestelmästä 56 artiklassa tarkoitettujen riskien varalta, voi anoa viimeistään kuukauden kuluessa siitä, kun palkaton virkavapaa on alkanut, että hän saa edelleen tämän artiklan mukaisen suojan edellyttäen, että hän maksaa puolet 56 artiklassa tarkoitetun suojan edellyttämistä maksuista virkavapaansa aikana; maksun määrä lasketaan hänen viimeisen peruspalkkansa perusteella.

Lisäksi Europolin työntekijä, joka osoittaa, ettei hän voi saada eläkeoikeuksia muun eläkejärjestelmän perusteella, voi pyytää, että hänen eläkeoikeutensa karttuvat koko palkattoman virkavapaan ajan edellyttäen, että hän maksaa kolminkertaisena 78 artiklassa säädetyn määrän; maksujen määrät lasketaan hänen palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen peruspalkan perusteella.

42 artikla

Europolin työntekijälle, joka kutsutaan suorittamaan ase- tai siviilipalvelusta tai kertausharjoituksiin tai joka kutsutaan uudelleen puolustusvoimien palvelukseen, myönnetään virkavapaata kansallista palvelusta varten; määräajaksi palvelukseen otetun Europolin työntekijän osalta tällainen virkavapaa voi olla enintään hänen työsopimuksensa pituinen.

Ase- tai siviilipalvelukseen kutsutun Europolin työntekijän palkanmaksu keskeytetään. Työntekijä säilyttää oikeutensa vanhuuseläkkeeseen, jos hän ase- tai siviilipalveluksensa suoritettuaan maksaa eläkemaksunsa jälkikäteen.

Kertausharjoituksiin kutsutun tai puolustusvoimien palvelukseen uudelleen kutsutun Europolin työntekijän palkanmaksua jatketaan kertausharjoitusten tai puolustusvoimissa palvelun ajan, mutta hänen palkastaan pidätetään hänen tästä palveluksestaan saamansa palkan määrä.







5 LUKU

PALKKAUS JA KULUJEN KORVAAMINEN

▼M9

43 artikla

1. Europolin työntekijöiden palkkaus muodostuu peruspalkasta, perhelisistä ja tapauksen mukaan muista lisistä ja korvauksista. Palkka maksetaan Alankomaissa euroina.

2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, virkamies, joka siirretään johtajan päätöksellä asemapaikkaan, joka on muualla kuin Alankomaissa, voi valita palkkansa maksettavaksi asemamaan valuuttana. Siinä tapauksessa palkkaan, lukuun ottamatta liitteessä 5 olevan 3 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisia koulutuslisiä, sovelletaan, sen jälkeen kun näissä henkilöstösäännöissä tai niiden soveltamisesta annetuissa asetuksissa säädetyt pakolliset vähennykset on tehty, korjauskerrointa, ja se lasketaan vastaavan vaihtokurssin perusteella. Johtaja voi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa antaa suorittaa tämän maksun kokonaan tai osaksi muuna kuin asemamaan valuuttana siten, että palkkauksen ostovoima voidaan säilyttää.

3. Sovellettava korjauskerroin lasketaan johtajan päätöksen mukaisesti siten, että se on joko suurempi, pienempi tai yhtä suuri kuin 100 prosenttia ja vastaa neuvoston Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavien henkilöstösääntöjen 64 artiklan nojalla viimeksi hyväksymiä korjauskertoimia verrattuina Alankomaissa käytettävään korjauskertoimeen sellaisina kuin ne ovat mahdollisesti muutettuina. Johtajan on viipymättä ilmoitettava Europolin hallintoneuvostolle tämän kohdan nojalla tehdyistä päätöksistä. Jos jonkin tietyn maan osalta korjauskertoimen ja vastaavan vaihtokurssin perusteella mitattujen elinkustannusten vaihtelun kuitenkin todetaan ylittäneen viisi prosenttia viimeisimmän mukauttamisen jälkeen, johtajan on päätettävä väliaikaisista toimenpiteistä korjauskertoimen mukauttamiseksi ja ilmoitettava hallintoneuvostolle asiasta mahdollisimman pian.

▼B

44 artikla

▼M3

Hallintoneuvosto tarkistaa vuosittain Europolin työntekijöiden palkkausta. Tämän tarkistuksen yhteydessä hallintoneuvosto harkitsee, onko palkkauksen mukauttaminen aiheellista Alankomaiden elinkustannuksissa tapahtuneiden muutosten johdosta. Tätä varten otetaan huomioon erityisesti palkkojen mahdolliset muutokset jäsenvaltioiden julkishallinnossa ja Europolin palvelukseenottotarpeet.

▼B

Peruspalkkoja sekä lisiä ja korvauksia voidaan mukauttaa palkkatason vuosittaisen tarkistuksen perusteella. Neuvosto päättää asiasta yksimielisesti hallintoneuvoston ehdotuksen pohjalta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa määrättyä menettelyä noudattaen.

45 artikla

Kuukausittaiset peruspalkat määritellään ►M2 euroissa ◄ kunkin palkkaluokan ja -tason osalta seuraavan taulukon mukaisesti:

▼M19







1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 1 15 136,93 2 13 592,32 3 9 329,29 9 570,24 9 811,20 10 070,70 10 330,19 10 602,01 10 872,61 11 158,08 11 445,37 11 748,12 12 047,75 4 8 124,50 8 340,75 8 553,91 8 779,42 9 004,93 9 242,78 9 477,56 9 727,80 9 978,00 10 240,60 10 503,18 5 6 694,23 6 870,30 7 043,29 7 228,65 7 414,01 7 611,71 7 806,32 8 013,30 8 217,19 8 433,42 8 649,68 6 5 736,61 5 887,94 6 039,33 6 199,97 6 357,50 6 524,33 6 691,14 6 867,23 7 043,29 7 228,65 7 414,01 7 4 782,03 4 908,69 5 032,25 5 165,09 5 297,91 5 436,94 5 575,94 5 724,23 5 869,42 6 023,88 6 178,34 8 4 065,35 4 173,47 4 278,49 4 392,80 4 503,99 4 621,40 4 738,78 4 865,45 4 989,01 5 121,84 5 251,57 9 3 583,44 3 679,19 3 774,98 3 873,80 3 972,67 4 077,70 4 182,73 4 293,94 4 402,10 4 519,46 4 633,76 10 3 107,71 3 191,13 3 271,43 3 357,91 3 441,34 3 534,01 3 626,68 3 722,44 3 815,11 3 917,07 4 015,92 11 3 011,95 3 092,27 3 169,48 3 252,90 3 336,29 3 425,88 3 512,39 3 605,06 3 697,74 3 796,61 3 892,33 12 2 391,04 2 455,87 2 517,65 2 582,55 2 647,42 2 718,46 2 789,52 2 863,66 2 934,70 3 011,95 3 089,17 13 2 054,29 2 109,90 2 162,42 2 221,12 2 276,73 2 338,50 2 397,20 2 462,06 2 523,87 2 591,82 2 656,68

▼B

46 artikla

1. Perhelisiä ovat:

a) kotitalouslisä,

b) huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä,

c) koulutuslisä.

2. Työntekijöiden, jotka saavat tässä artiklassa tarkoitettuja perhelisiä, on ilmoitettava muualta saadut samanluontoiset lisät; nämä vähennetään liitteessä 5 olevien 1, 2 ja 3 artiklan mukaisesti maksetuista lisistä.

3. Huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä voidaan kaksinkertaistaa johtajan erityisellä perustellulla päätöksellä, joka perustuu lääkärintodistuksiin, joissa vahvistetaan, että kyseisen lapsen henkisen tai ruumiillisen vamman vuoksi lapsesta aiheutuu työntekijälle huomattavia kustannuksia.

4. Jos tällaiset perhelisät maksetaan liitteessä 5 olevien 1, 2 ja 3 artiklan mukaisesti muulle henkilölle kuin työntekijälle, tällaiseen henkilöön sovelletaan tämän artiklan 2 ja 3 kohtaa.

47 artikla

Ulkomaankorvaus on kiinteä korvaus, joka työntekijällä on oikeus saada yhden tai useamman määräaikaisen sopimuksensa keston ajan, ja sen määrä vahvistetaan toimiryhmittäin liitteen 5 mukaisesti. Tämän kauden jälkeen korvausta vähennetään vuosittain 10 prosenttia alkuperäisestä korvauksesta.

48 artikla

Työntekijän kuoltua puoliso tai huollettavana olevat lapset saavat edesmenneen työntekijän palkan kokonaisuudessaan työntekijän kuolinkuukautta seuraavan kolmannen kuukauden loppuun saakka.

Edellä mainittu kausi pidennetään kahteentoista kuukauteen, jos työntekijän kuolema johtuu jostakin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta syystä.

Eläkkeensaajan kuollessa näitä säännöksiä sovelletaan edesmenneen työntekijän eläkkeeseen.

49 artikla

Perhelisät, ulkomaankorvaus sekä muut kiinteämääräiset lisät ja korvaukset vahvistetaan liitteessä 5.

50 artikla

Jollei 51—54 artiklasta muuta johdu, työntekijällä on liitteen 5 mukaisesti oikeus saada korvaus sellaisista kohtuullisista kuluista, joita hänelle aiheutuu hänen aloittaessaan tehtävänsä tai tilapäisen muihin tehtäviin siirron tai palvelussuhteen päättymisen yhteydessä, sekä sellaisista kohtuullisista kuluista, joita hänelle aiheutuu hänen hoitaessaan tehtäviään tai niiden vuoksi.

51 artikla

Europolin työntekijällä on oikeus saada korvaus muutosta aiheutuvista kuluista liitteen 5 mukaisesti. Korvaus myönnetään myös, jos työsopimus päättyy koeajan kuluessa, paitsi jos työsuhteen päättyminen johtuu Europolin työntekijälle sopimattomaksi katsottavasta käytöksestä.

52 artikla

Vuokralisää maksetaan liitteen 5 mukaisesti.

53 artikla

Työntekijälle hänen palvelukseen tullessaan aiheutuvat kohtuulliset kulut korvataan liitteessä 5 olevien edellytysten mukaisesti.

54 artikla

Matkakustannusten korvauksesta asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle säädetään liitteessä 5.

55 artikla

1. Työntekijäiden palkka maksetaan kunkin kuukauden viidentenätoista päivänä. Palkkasumma pyöristetään ylöspäin lähimpään seuraavaan kokonaiseen rahayksikköön.

2. Jos palkkaa ei makseta täydeltä kuukaudelta, se jaetaan kolmaskymmenesosiin ja

a) jos todellisia maksuun oikeuttavia päiviä on enintään viisitoista, maksettavien kolmaskymmenesosien määrä vastaa maksuun oikeuttavien päivien todellista määrää,

b) jos todellisia maksuun oikeuttavia päiviä on yli viisitoista, maksettavien kolmaskymmenesosien määrä vastaa sellaisten päivien todellisen määrän, joilta palkkaa ei makseta ja luvun kolmekymmentä välistä erotusta.

3. Jos oikeus perhelisiin ja ulkomaankorvaukseen alkaa palvelukseentulopäivän jälkeen, työntekijälle maksetaan niitä sen kuukauden ensimmäisestä päivästä lukien, jona oikeus näihin lisiin ja korvaukseen alkaa. Kun oikeus näihin lisiin ja korvauksiin lakkaa, työntekijälle maksetaan niitä sen kuukauden viimeiseen päivään saakka, jona tämä oikeus lakkaa.







6 LUKU

SOSIAALITURVAETUUDET







A jakso

Sairaus- ja tapaturmavakuutus

56 artikla

1. Työntekijä, hänen puolisonsa, jos tämä ei voi saada samankaltaisia ja yhtä suuria etuuksia minkään muun lakisääteisen järjestelmän mukaan, hänen lapsensa ja muut hänen huollettavanaan olevat liitteessä 5 olevassa 2 artiklassa tarkoitetut henkilöt on vakuutettu sairauden varalta 80 prosentin määrään asti aiheutuneista kuluista niiden sääntöjen mukaisesti, jotka hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä on tehnyt henkilöstökomitean lausunnon saatuaan. Korvauksen määrä on 85 prosenttia seuraavien terveydenhoitopalveluiden

osalta: käynnit lääkärissä ja lääkärin kotikäynnit, kirurgiset toimenpiteet, sairaalahoito, lääkkeet, röntgentutkimukset, näytteet, laboratoriokokeet ja lääkärin määräämät proteesit lukuun ottamatta hammasproteeseja. Korvaus on 100 prosenttia tuberkuloosin, polion, syövän, mielisairauden ja muiden johtajan päätöksellä yhtä vakaviksi luokiteltujen sairauksien sekä seulontatutkimusten ja synnytykseen liittyvien kulujen osalta. Korvausta ei kuitenkaan makseta 100 prosentin suuruisena, jos kyseessä on ammattitauti tai tapaturma, jonka johdosta on sovellettu 57 artiklaa.

Työntekijä maksaa kolmanneksen järjestelmän edellyttämästä vakuutusmaksusta, mutta maksun määrä voi kuitenkin olla enintään kaksi prosenttia hänen peruspalkastaan.

2. Työntekijä, jonka palvelussuhde päättyy lopullisesti ja joka osoittaa, ettei hän voi kuulua mihinkään muuhun julkiseen sairausvakuutusjärjestelmään, voi pyytää viimeistään palvelussuhteensa lopullista päättymistä seuraavan kuukauden aikana, että häneen sovellettaisiin edelleen enintään kuuden kuukauden ajan palvelussuhteen lopullisesta päättymisestä 1 kohdassa säädettyä sairausvakuutusjärjestelmää. Edellisessä kohdassa tarkoitettu vakuutusmaksu lasketaan työntekijän viimeisen peruspalkan mukaan siten, että hän maksaa puolet sen mukaisesta vakuutusmaksusta.

Johtajan päätöksellä, jonka tämä tekee Europolin nimeämää lääkäriä kuultuaan, pyynnön esittämiselle asetettua kuukauden määräaikaa ja edellisessä alakohdassa säädettyä kuuden kuukauden määrääikaa ei sovelleta siinä tapauksessa, että asianomainen on sairastunut ennen palvelussuhteensa päättymistä vakavaan tai pitkäaikaiseen sairauteen ja ilmoittanut siitä Europolille ennen edellisessä alakohdassa tarkoitetun kuuden kuukauden määräajan päättymistä, sillä edellytyksellä, että asianomainen käy Europolin järjestämässä lääkärintarkastuksessa.

3. Työntekijän eronnut puoliso, lapsi, joka ei ole enää työntekijän huollettavana, sekä henkilö, jota ei enää rinnasteta huollettavana olevaan lapseen liitteessä 5 olevassa 2 artiklassa tarkoitetulla tavalla, voivat, jos he osoittavat, etteivät he voi kuulua mihinkään muuhun julkiseen sairausvakuutusjärjestelmään, saada edelleen enintään vuoden ajan 1 kohdassa säädetyn sairausvakuutusjärjestelmän mukaiset etuudet kyseisen työntekijän vakuutuksen perusteella vakuutettuina; tämä vakuutusturva ei edellytä vakuutusmaksujen maksamista. Edellä mainittu vuoden ajanjakso lasketaan alkavaksi päivänä, jona avioero tulee lopullisesti voimaan tai jona lapsi lakkaa olemasta työntekijän huollettavana tai jona rinnastaminen huollettavana olevaan lapseen lakkaa.

4. Työntekijällä, joka on Europolin palveluksessa 62 vuoden ikään asti tai jolle maksetaan työkyvyttömyyseläkettä, on oikeus 1 kohdassa säädettyihin etuuksiin hänen palvelussuhteensa päättymisen jälkeen. Vakuutusmaksu lasketaan eläkkeen määrän perusteella.

Henkilöllä, jolle maksetaan perhe-eläkettä työtehtävissä toimineen tai sellaisen työntekijän kuoleman vuoksi, joka oli ollut Europolin palveluksessa 62 vuoden ikään asti tai jolle oli maksettu työkyvyttömyyseläkettä, on oikeus samoihin etuuksiin. Vakuutusmaksu lasketaan eläkkeen perusteella.

5. Myös seuraavilla henkilöillä on oikeus 1 kohdassa säädettyihin etuuksiin sillä edellytyksellä, että he eivät voi kuulua mihinkään muuhun julkiseen sairausvakuutusjärjestelmään:

a) vanhuuseläkettä saava entinen työntekijä, jonka palvelussuhde Europolissa on päättynyt ennen 62 vuoden ikää,

b) henkilö, jolle maksetaan perhe-eläkettä sellaisen entisen työntekijän kuoleman johdosta, jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen 62 vuoden ikää.

Edellä 1 kohdassa tarkoitettu vakuutusmaksu lasketaan entisen työntekijän eläkkeen perusteella siten, että edunsaaja maksaa puolet sen mukaisesta vakuutusmaksusta. Lapseneläkkeen saajalla on kuitenkin oikeus 1 kohdassa säädettyihin etuuksiin vain omasta pyynnöstään. Vakuutusmaksu lasketaan lapseneläkkeen perusteella.

6. Jos sellaisten kulujen kokanaismäärä, joista ei ole maksettu korvausta, on kahdentoista kuukauden aikana yli puolet työntekijän kuukausittaisesta peruspalkasta tai eläkkeestä, johtaja myöntää asianomaisen henkilön perhetilanteen huomioon ottaen erityiskorvauksen 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti.

7. Edellä mainittuja etuuksia saavan henkilön on ilmoitettava itsensä tai jonkin hänen vakuutuksensa perusteella vakuutetun henkilön jonkin muun lakisääteisen sairausvakuutusjärjestelmän mukaisesti saamat korvaukset tai korvaukset, joita hänellä tai mainituilla henkilöillä on sen mukaisesti oikeus vaatia.

Jos niiden korvausten kokonaismäärä, jotka henkilö voi saada, ylittää 1 kohdassa säädettyjen korvausten määrän, erotus vähennetään 1 kohdan mukaisesti korvattavasta määrästä, lukuun ottamatta sellaisen täydentävän yksityisen sairausvakuutusjärjestelmän mukaisesti saatavia korvauksia, jonka tarkoituksena on kattaa se osa kuluista, jota ei korvata Europolin sairausvakuutusjärjestelmästä.

▼M12

8. Europol voi henkilöstökomiteaa kuultuaan ottaa ylimääräisen sairausvakuutuksen, joka on pakollinen kaikille työntekijöille. Työntekijä maksaa lisävakuutusturvan edellyttämän vakuutusmaksun kokonaan.

▼B

57 artikla

1. Työntekijä on niiden sääntöjen mukaisesti, jotka hallintoneuvosto antaa henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, tehtäviensä aloittamispäivästä lähtien vakuutettu ammattitautien ja tapaturmien varalta. Hänen on osallistuttava 0,1 prosentilla peruspalkastaan vapaa-ajan riskit kattavan vakuutuksen maksamiseen. Riskit, joita vakuutus ei kata, luetellaan kyseisissä säännöissä.

2. Vakuutus kattaa seuraavat suoritukset:

a) kuolemantapauksen yhteydessä: jäljempänä luetelluille henkilöille maksetaan kertakorvaus, joka on viisi kertaa edesmenneen työntekijän vuosittaisen peruspalkan suuruinen, tapaturmaa edeltävien kahdentoista kuukauden peruspalkan perusteella laskettuna: — edesmenneen työntekijän puolisolle ja lapsille työntekijään sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti; puolisolle maksettavan osuuden on kuitenkin oltava vähintään 25 prosenttia koko määrästä, — ellei edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, muille jälkeläisille alenevassa polvessa työntekijään sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti, — ellei kahdessa edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, muille sukulaisille ylenevässä polvessa työntekijään sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti, — ellei kolmessa edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, Europolille,

b) pysyvän täyden työkyvyttömyyden yhteydessä: työntekijälle maksetaan kertakorvaus, joka on kahdeksan kertaa hänen vuosittaisen peruspalkkansa suuruinen, tapaturmaa edeltävien kahdentoista kuukauden peruspalkan perusteella laskettuna,

c) pysyvän osittaisen työkyvyttömyyden yhteydessä: työntekijälle maksetaan osa b alakohdassa säädetystä kertakorvauksesta 1 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä vahvistetun asteikon perusteella laskettuna.

Edellä luetellut suoritukset voidaan maksaa eläkejärjestelmän mukaisten suoritusten lisäksi.

3. Sairausvakuutusjärjestelmä kattaa 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti myös lääkärintutkimuksista, lääkkeistä, sairaalahoidosta, kirurgisista toimenpiteistä, proteeseista, röntgentutkimuksista, hieronnasta, ortopedisesta ja kliinisestä hoidosta sekä sairaankuljetuksesta aiheutuvat kulut sekä muut tapaturmasta tai ammattitaudista aiheutuvat vastaavat kulut.

Tämä korvaus maksetaan kuitenkin vain, jos ne korvaukset, jotka työntekijä saa 56 artiklan säännösten perusteella, eivät korvaa työntekijälle aiheutuneita kuluja täysimääräisesti.

58 artikla

Artiklaa 56 ja 57 sovelletaan työssäolon, sairausloman sekä 38 ja 41 artiklassa tarkoitetun palkattoman virkavapaan aikana kyseisissä artikloissa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

Edellä 56 artiklaa sovelletaan työkyvyttömyyseläkettä ja vanhuuseläkettä saaviin Europolin työntekijöihin sekä perhe-eläkkeen saajiin.

▼M3 —————

▼B

59 artikla

1. Entisellä Europolin työntekijällä, joka joutuu työttömäksi, kun hänen palvelussuhteensa Europolissa päättyy ja:

— joka ei saa vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä Europolista,

— jonka palvelussuhteen päättyminen ei johdu palveluksesta eroamisesta tai työsopimuksen päättämisestä kurinpidollisista syistä tai jonka palvelussuhde ei pääty koeajan aikana,

— joka on ollut palveluksessa vähintään kuusi kuukautta, ja

— jonka asuinpaikka on jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa,

1. on oikeus kuukausittaiseen työttömyyskorvaukseen jäljempänä esitettyjen edellytysten mukaisesti.

Jos entisellä työntekijällä on oikeus kansallisen järjestelmän mukaiseen työttömyyskorvaukseen, hänen on ilmoitettava tästä Europolille. Tällaisessa tapauksessa hänelle näiden kansallisen järjestelmän mukaisesti maksettavien etuuksien määrä vähennetään 3 kohdan mukaisesti maksettavasta korvauksesta.

2. Saadakseen työttömyyskorvauksen Europolin entisen työntekijän on:

a) omasta pyynnöstään rekisteröidyttävä työnhakijaksi sen jäsenvaltion työvoimaviranomaisten rekisteriin, jossa hänen asuinpaikkansa on,

b) täytettävä ne velvoitteet, jotka työttömyyskorvauksen saajalle kyseisen lainsäädännön mukaan on asetettu, ja

c) annettava kuukausittain Europolille toimivaltaisen kansallisen työvoimaviranomaisen antama todistus, jossa todetaan, onko hän täyttänyt a ja b alakohdassa tarkoitetut velvollisuudet ja edellytykset.

Europol voi myöntää tai pitää voimassa korvauksen, vaikka b alakohdassa tarkoitetut kansalliset velvollisuudet eivät täyttyisi, jos kyseessä on sairaus, tapaturma, raskaus, työkyvyttömyys tai vastaava tilanne tai jos toimivaltainen kansallinen viranomainen on myöntänyt vapautuksen kyseisten velvollisuuksien noudattamisesta.

Hallintoneuvosto antaa tämän artiklan soveltamista koskevat tarpeellisiksi katsomansa säännökset.

3. Työttömyyskorvaus vahvistetaan sen peruspalkan perusteella, jonka entinen Europolin työntekijä sai palvelussuhteensa päättyessä. Työttömyyskorvaus on:

— 60 prosenttia peruspalkasta ensimmäisten 12 kuukauden aikana,

— 45 prosenttia peruspalkasta 13:nnesta kuukaudesta 18:nteen kuukauteen saakka, ja

— 30 prosenttia peruspalkasta 19:nnestä kuukaudesta 24:nteen kuukauteen saakka.

Tällä tavoin laskettujen määrien on oltava vähintään ►M19 1 019,43euroa ◄ mutta enintään ►M19 2 038,85 euroa ◄ .

Hallintoneuvosto voi vuosittain tarkistaa edellä mainitut vähimmäis- ja enimmäismäärät.

4. Työttömyyskorvausta maksetaan entiselle Europolin työntekijälle enintään 24 kuukauden ajan palvelussuhteen päättymisestä. Jos 1 ja 2 kohdassa esitetyt edellytykset eivät kuitenkaan tämän kauden aikana enää täyty kyseisen entisen Europolin työntekijän osalta, työttömyyskorvauksen marksaminen keskeytetään. Korvausta aletaan maksaa uudelleen, jos entinen Europolin työntekijä ennen mainitun kauden päättymistä täyttää uudelleen kyseiset edellytykset eikä ole saanut oikeutta kansalliseen työttömyyskorvaukseen.

5. Entisellä Europolin työntekijällä, joka saa työttömyyskorvausta, on oikeus 46 artiklassa säädettyihin perhelisiin. Kotitalouslisä lasketaan työmyyskorvauksen perusteella liitteessä 5 olevassa 1 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

Kyseisen henkilön on ilmoitettava joko hänelle itselleen tai hänen puolisolleen muualta maksetut samanluonteiset korvaukset; tällaiset korvaukset vähennetään tämän artiklan perusteella maksettavista korvauksista.

Entisellä Europolin työntekijällä, joka saa työttömyyskorvausta, on 56 artiklassa säädetyin edellytyksin oikeus sairausvakuutukseen, josta hänen ei tarvitse suorittaa maksuosuutta.

6. Europolin työntekijän on maksettava kolmasosa työttömyyskorvausjärjestelmän rahoituksesta. Tämä maksu on 0,4 prosenttia asianomaisen peruspalkasta. Tämä maksu vähennetään kuukausittain kyseisen henkilön peruspalkasta ja maksetaan yhdessä Europolin maksettaviksi jäävien kahden kolmasosan kanssa erityiseen työttömyysrahastoon.

Europol maksaa osuutensa rahastolle kuukausittain viimeistään kahdeksan päivän kuluttua palkkojen maksusta.

7. Työttömänä olevalle entiselle Europolin työntekijälle maksettavaan työttömyyskorvaukseen sovelletaan samoja verotusta koskevia ehtoja ja menettelyä kuin Europolin työntekijöiden palkkoihin.

8. Työllisyydestä ja työttömyydestä vastaavat kansalliset viranomaiset, jotka toimivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, sekä Europol toimivat tehokkaassa yhteistyössä varmistaakseen, että tätä artiklaa sovelletaan asianmukaisesti.

9. Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan tekemästä ehdotuksesta, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, tämän artiklan soveltamiseen liittyviä yksityiskohtaisia järjestelyjä koskevat säännöt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan viimeisen alakohdan säännösten soveltamista.

60 artikla

1. Kun työntekijä saa lapsen, henkilölle, joka tosiasiassa huolehtii tästä lapsesta, maksetaan ►M19 271,86 eurolla ◄ suuruinen lisä.

Sama lisä maksetaan työntekijälle, joka adoptoi alle 5-vuotiaan lapsen, joka on työntekijän huollettavana liitteessä 5 olevan 2 artiklan mukaisesti.

2. Tämä lisä maksetaan lääkärintodistuksen perusteella myös siinä tapauksessa, että raskaus keskeytyy vähintään 28 raskausviikon jälkeen.

3. Lapsen syntymän johdosta maksettavan lisän saajan on ilmoitettava saman lapsen osalta muualta saadut samanluonteiset lisät; nämä vähennetään edellä tarkoitetusta lisästä. Jos molemmat vanhemmat ovat Europolin työntekijöitä, lisä maksetaan vain kerran.

61 artikla

Jos työntekijä, hänen puolisonsa, huollettavana oleva lapsi tai muu liitteessä 5 olevassa 2 artiklassa tarkoitetulla tavalla hänen huollettavanaan oleva henkilö kuolee, Europol korvaa kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta työntekijän asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle.

Jos työntekijä kuolee työmatkan aikana, Europol korvaa kuitenkin kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta työntekijän kuolinpaikasta lähtöpaikkakunnalle.

62 artikla

Johtaja voi myöntää työntekijälle, entisille työntekijöille tai edesmenneen työntekijän edunsaajille lahjoituksia, lainoja tai ennakoita, jos heidän tilanteensa on erityisen vaikea vakavan tai pitkäaikaisen sairauden vuoksi tai jos työntekijä on työkyvytön työssäoloaikana sattuneen tapaturman vuoksi ja työntekijä osoittaa, että tällaista sairautta tai tapaturmaa ei korvata muusta sosiaaliturvajärjestelmästä.







B jakso

Vakuutus työkyvyttömyyden ja kuolemantapauksen varalta

63 artikla

Europolin työntekijät on seuraavien säännösten mukaisesti vakuutettu palvelussuhteen aikana sattuvan kuolemantapauksen ja työkyvyttömyyden varalta.

Tässä jaksossa säädettyjen maksujen ja etuuksien maksaminen keskeytetään, jos työntekijän työstään saaman palkan maksu keskeytetään näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti.

64 artikla

Jos työntekijälle ennen palvelukseenottamista suoritetussa lääkärintarkastuksessa käy ilmi, että hän on sairas tai hänellä on vamma, johtaja voi päättää, että työntekijällä on tällaisesta sairaudesta tai vammasta aiheutuvien riskien osalta oikeus työkyvyttömyydestä tai kuolemantapauksesta aiheutuviin etuuksiin vasta neljän vuoden kuluttua siitä, kun hän tuli Europolin palvelukseen.

Työntekijä voi valittaa tällaisesta päätöksestä liitteen 7 mukaisesti perustettavalle työkyvyttömyyslautakunnalle.

65 artikla

1. Työntekijälle, joka tulee kokonaan työkyvyttömäksi ja jonka on tästä syystä erottava Europolin palveluksesta, maksetaan työkyvyttömyyseläkettä, jonka määrä määräytyy seuraavasti:

Jos työkyvyttömyys aiheutuu tehtäviä hoidettaessa sattuneesta tai tehtävien hoitoon liittyvästä tapaturmasta, ammattitaudista tai yleisen edun vuoksi suoritetusta uhrautuvasta teosta tai siitä, että työntekijä on vaarantanut henkensä ihmishengen pelastamiseksi, työkyvyttömyyseläke on 90 prosenttia työntekijän viimeisestä peruspalkasta.

Jos työkyvyttömyys aiheutuu muusta syystä, työkyvyttömyyseläkkeen määrä, joka lasketaan työntekijän viimeisen peruspalkan perusteella, on 2 prosenttia kultakin vuodelta hänen palvelukseentulopäivänsä ja sen päivän väliseltä ajalta, jona hän täyttää 62 vuotta; tätä määrää korotetaan 2 prosentilla kultakin sellaiselta eläkkeeseen oikeuttavalta palvelusvuodelta, joka lasketaan hänen hyväkseen näiden henkilöstösääntöjen liitteessä 6 olevan 9 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, kuitenkin siten, että eläkkeen kokonaismäärä on enintään 70 prosenttia hänen viimeisestä peruspalkastaan.

Työkyvyttömyyseläkkeen vähimmäismäärä on 120 prosenttia liitteessä 6 olevassa 5 artiklassa määritellystä vähimmäistoimeentulosta.

Jos työkyvyttömyys on työntekijän tahallisesti aiheuttama, johtaja voi päättää, että asianomainen saa ainoastaan 77 artiklassa säädetyn korvauksen.

Työkyvyttömyyseläkkeen saajalla on myös oikeus näissä henkilöstösäännöissä säädettyihin perhelisiin liitteen 6 mukaisesti; kotitalouslisä lasketaan edunsaajan eläkkeen perusteella.

2. Työkyvyttömyyden vahvistaa työkyvyttömyyslautakunta.

3. Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen alkaa sitä päivää seuraavana päivänä, jona työntekijän palvelussuhde Europoliin päättyi 94 ja 95 artiklan mukaisesti.

4. Europol voi milloin tahansa vaatia työkyvyttömyyseläkkeen saajaa osoittamaan, että hän edelleen täyttää työkyvyttömyyseläkkeen saamiseen vaaditut edellytykset. Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen lakkaa, jos työkyvyttömyyslautakunta toteaa, etteivät nämä edellytykset enää täyty.

Jos johtaja ei enää ota työntekijää Europolin palvelukseen sen jälkeen kun työkyvyttömyyslautakunta on todennut, etteivät eläkkeen maksamisen edellytykset enää täyty, työntekijällä on valintansa mukaan oikeus

— joko 77 artiklassa säädettyyn, hänen tosiasiallisen palveluksessaoloaikansa perusteella laskettuun erorahaan, tai

— jos hän on vähintään 50-vuotias, vanhuuseläkkeeseen tämän luvun C jakson mukaisesti.

Kausi, jonka aikana työntekijä on saanut työkyvyttömyyseläkettä, otetaan huomioon vanhuuseläkettä laskettaessa, eikä hänen tarvitse maksaa erääntyneitä maksuja.

5. Jos työntekijällä on oikeus kansallisen järjestelmän mukaiseen työkyvyttömyyseläkkeeseen tai hän saa palkallisen toimen, hänen on ilmoitettava tästä Europolille. Tällaisissa tapauksissa kyseisten etuuksien määrä tai hänen toimestaan saamansa palkka verojen vähentämisen jälkeen vähennetään hänelle tämän artiklan mukaisesti maksettavasta työkyvyttömyyseläkkeestä.

66 artikla

Liitteessä 6 olevassa 4 luvussa määritellyt edesmenneen työntekijän oikeudenomistajat saavat 67—70 artiklassa säädettyä perhe-eläkettä.

Jos entinen työntekijä, joka saa työkyvyttömyys- tai vanhuuseläkettä tai jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vanhuuseläkkeensä maksamista siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, kuolee, liitteessä 6 olevassa 4 luvussa määritellyt edesmenneen työntekijän oikeudenomistajat saavat kyseisessä liitteessä säädettyä perhe-eläkettä.

Jos Europolin työntekijä tai entinen Europolin työntekijä, joka saa työkyvyttömyys- tai vanhuuseläkettä tai jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vanhuuseläkkeensä maksamista siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, on ollut kadonneena yli vuoden, liitteessä 6 olevan 5 ja 6 luvun säännöksiä sovelletaan vastaavasti hänen puolisoonsa ja niihin henkilöihin, joiden katsotaan olevan kadonneen henkilön huollettavina.

67 artikla

Oikeus saada eläkettä alkaa työntekijän kuolinkuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä tai tarvittaessa sitä ajanjaksoa seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka aikana jälkeen jääneelle puolisolle, orvoksi jääneille lapsille tai hänen huollettavinaan olleille henkilöille maksetaan edesmenneen työntekijän palkka 48 artiklan mukaisesti.

68 artikla

Työntekijän leski saa leskeneläkettä liitteessä 6 olevan 4 luvun mukaisesti. Leskeneläkkeen määrä on 60 prosenttia siitä vanhuuseläkkeestä, jota työntekijälle olisi maksettu hänen kuolinpäivänään, jos hänellä olisi ollut oikeus tällaiseen eläkkeeseen, palvelusvuosista tai iästä riippumatta.

Edellä mainittu määrä on 80 prosenttia, jos työntekijän kuolema johtuu jostakin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta syystä.

Leskeneläkkeen saajalla on liitteessä 5 säädettyjen edellytysten mukaisesti oikeus saada 46 artiklassa määritellyt perhelisät. Huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä on kuitenkin kaksi kertaa 46 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyn lisän määrä.

▼M3 —————

▼B

69 artikla

Jos työntekijä tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saaja kuolee, eikä hänellä ole puolisoa, jolla olisi oikeus perhe-eläkkeeseen, kyseisen henkilön huollettavina olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen liitteessä 6 olevan 20 artiklan mukaisesti.

Perhe-eläkettä saavan puolison kuollessa tai avioituessa uudelleen sama oikeus on lapsilla, jotka täyttävät edellä mainitut edellytykset.

Jos työntekijä tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saaja kuolee ilman, että edellä ensimmäisessä kohdassa säädetyt edellytykset olisivat täyttyneet, työntekijän huollettavina olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen liitteessä 6 olevan 20 artiklan mukaisesti; eläkkeen määrä on kuitenkin puolet kyseisen artiklan mukaisesti lasketusta eläkkeestä.

Jos entinen Europolin työntekijä, jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vahuuseläkkeensä maksamista siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, kuolee, hänen huollettavinaan olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen edellisissä kohdissa säädetyin edellytyksin.

Jos Europolin työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavan entisen Europolin työntekijän puoliso, joka ei ole itse Europolin työntekijä, kuolee, eloon jäävän puolison huollettavina liitteessä 5 olevan 2 artiklan mukaisesti olevilla lapsilla on oikeus ensimmäisen kohdan mukaisesti vahvistettuun lapseneläkkeeseen.

Orvoksi jääneillä lapsilla on oikeus koulutuslisään liitteessä 5 olevan 3 artiklan mukaisesti.

70 artikla

Jos työntekijä on eronnut tai jos on olemassa useampaan eri ryhmään kuuluvia henkilöitä, joilla on oikeus saada perhe-eläkettä, kyseinen eläke jaetaan osiin liitteessä 6 olevassa 4 luvussa säädetyllä tavalla.

71 artikla

1. Sen estämättä, mitä muissa, erityisesti perhe-eläkkeen saajille myönnettäviä vähimmäismääriä koskevissa säännöksissä säädetään, se perhe-eläkkeiden kokonaismäärä yhdessä perhelisien kanssa ja verojen ja muiden pakollisten pidätysten vähentämisen jälkeen, jota leski ja muut edunsaajat voivat saada, voi olla enintään

a) Europolin palveluksessa olleen työntekijän kuoltua sen palkan suuruinen, johon asianomaisella olisi palveluksessa ollessaan ollut oikeus saman palkkaluokan ja -tason mukaan, mihin määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi siinä tapauksessa maksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset,

b) sen päivän jälkeen, jolloin a alakohdassa tarkoitettu työntekijä olisi täyttänyt 62 vuotta, sen vanhuuseläkkeen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus kyseisestä päivästä alkaen hänen kuolinpäiväänsä mennessä saavuttamansa palkkaluokan ja -tason mukaan, mihin määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi maksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset,

c) vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavan entisen työntekijän kuoltua sen eläkkeen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus, mihin määrään lisätään ja siitä vähennetään b alakohdassa tarkoitetut määrät, tai

d) kun sellainen entinen työntekijä kuolee, jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vanhuuseläkkeensä maksamisen siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, sen vanhuuseläkkeen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus 62 vuotta täytettyään, mihin määrään lisätään ja siitä vähennetään b alakohdassa tarkoitetut määrät.

2. Sovellettaessa 1 kohdan säännöksiä kyseisiin määriin mahdollisesti vaikuttavia korjauskertoimia ei oteta huomioon.

3. Kukin edellä 1 kohdan a—d alakohdassa määritelty enimmäismäärä jaetaan perhe-eläkkeen saajien kesken suhteessa niihin oikeuksiin, jotka heille olisivat kuuluneet, jos 1 kohdan säännöksiä ei otettaisi huomioon.







C jakso

Vanhuuseläke ja eroraha

72 artikla

Palvelussuhteen päättyessä työntekijällä, joka on ollut palveluksessa vähintään kymmenen vuotta, on oikeus vanhuuseläkkeeseen. Palvelusvuosien määrää koskevaa vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos työntekijä on täyttänyt 62 vuotta.

Vanhuuseläkkeen enimmäismäärä on 70 prosenttia sen palkkaluokan mukaisesta viimeisestä peruspalkasta, johon työntekijä on kuulunut vähintään vuoden ajan. Se maksetaan työntekijälle, joka on ollut palveluksessa 35 vuotta liitteessä 6 olevan 3 artiklan mukaisesti. Jos palvelusvuosia on vähemmän kuin 35, edellä mainittua enimmäismäärää vähennetään vastaavasti.

Vanhuuseläkkeen vähimmäismäärä on neljä prosenttia vähimmäistoimeentulosta palvelusvuotta kohti.

Oikeus vanhuuseläkkeeseen on 62 vuotta täyttäneellä henkilöllä.

73 artikla

Liitteessä 6 olevissa 16, 17 tai 18 artiklassa tarkoitetulla entisen työntekijän leskellä on mainituissa artikloissa tarkoitetulla tavalla oikeus perhe-eläkkeeseen.

Edellä tarkoitettu eläkkeen määrä on 80 prosenttia, jos työntekijä on kuollut jonkin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun tapahtuman johdosta.

Näissä tapauksissa maksettavan perhe-eläkkeen määrä ei saa olla pienempi kuin vähimmäistoimeentulo ja sen on oltava vähintään 35 prosenttia entisen työntekijän viimeisestä peruspalkasta.

Määrän on oltava alle 42 prosenttia entisen työntekijän viimeisestä peruspalkasta, jos hänen kuolemansa johtuu jostakin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta syystä.

74 artikla

Edellä 68 ja 73 artiklan säännöksiä sovelletaan samalla tavoin työntekijän tai entisen työntekijän sekä mies- että naispuoliseen leskeen.

75 artikla

Vanhuuseläkkeen saajalla, joka saa eläkkeen täytettyään 62 vuotta tai sen jälkeen, työkyvyttömyyseläkkeen saajalla tai perhe-eläkkeen saajalla on liitteessä 5 säädetyin edellytyksin oikeus 46 artiklan mukaisiin perhelisiin; kotitalouslisä lasketaan edunsaajan eläkkeen perusteella.

Perhe-eläkettä saavalle henkilölle maksettavan huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän määrä on kuitenkin kaksi kertaa 46 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty lisän määrä.

76 artikla

Jos työntekijällä on oikeus vanhuuseläkkeesen, hänen eläkeoikeuksiaan vähennetään suhteessa 79 artiklan mukaisesti maksettuihin määriin.

77 artikla

Työntekijällä, joka on alle 62-vuotias ja jonka palvelussuhde päättyy muusta syystä kuin hänen kuolemansa tai työkyvyttömyytensä vuoksi, ja jolla ei ole oikeutta vanhuuseläkkeeseen ja johon ei voida soveltaa liitteessä 6 olevan 9 artiklan säännöksiä, on palveluksesta erotessaan oikeus erorahaan, jonka määrä lasketaan liitteessä 6 olevan 10 artiklan mukaisesti.

Tämän erorahan määrästä vähennetään 79 artiklan mukaisesti maksetut määrät.







D jakso

Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän sekä eläkejärjestelmän rahoittaminen

78 artikla

1. Edellä B ja C jaksossa säädetyn sosiaaliturvajärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan liitteessä 6 olevassa 37 artiklassa tarkoitetusta Europolin eläkerahastosta.

2. Työntekijät maksavat kolmanneksen tämän sosiaaliturvajärjestelmän rahoituksesta. Eläkemaksun määräksi vahvistetaan 8,25 prosenttia asianomaisen peruspalkasta. Tämä maksu vähennetään kuukausittain työntekijän palkasta.

3. Palkoista peritään joka tapauksessa tämä eläkejärjestelmän edellyttämä maksuosuus.

4. Asianmukaisesti vähennettyjä määriä ei makseta takaisin. Virheellisesti perityt määrät eivät oikeuta saamaan eläkettä; ne maksetaan työntekijän tai hänen oikeudenomistajiensa pyynnöstä korottomina takaisin.

79 artikla

Hallintoneuvoston johtajan tekemästä ehdotuksesta, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, vahvistamien edellytysten mukaisesti työntekijä voi pyytää Europolia suorittamaan sellaisia maksuja, joita hänen on maksettava saadakseen tai säilyttääkseen eläkeoikeudet lähtömaassaan.

Tällaiset maksut ovat enintään 16,5 prosenttia hänen peruspalkastaan, ja ne rahoitetaan Europolin talousarviosta.







E jakso

Eläkkeen määrän laskeminen

80 artikla

Europol vastaa vanhuuseläkkeen, työkyvyttömyyseläkkeen, perhe-eläkkeen tai tilapäisen eläkkeen määrän laskemisesta. Työntekijälle tai hänen oikeudenomistajilleen sekä eläkkeiden maksamisesta vastaavalle yksikölle annetaan tiedoksi eläkkeen maksamista koskeva yksityiskohtainen erittely samanaikaisesti tämän eläkkeen myöntämistä koskevan päätöksen kanssa.

Vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä ei makseta samanaikaisesti Europolin maksaman palkan eikä 59 artiklan mukaisesti maksettavan korvauksen kanssa.

81 artikla

Eläkkeen määrä voidaan milloin tahansa laskea uudelleen, jos eläkettä laskettaessa on tapahtunut virhe tai jokin seikka on jäänyt huomioimatta.

Eläkkeen määrää voidaan muuttaa tai se voidaan peruuttaa, jos se on myönnetty näiden henkilöstösääntöjen tai liitteen 6 säännösten vastaisesti.

82 artikla

Jos vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saava työntekijä tai entinen työntekijä kuolee eivätkä hänen oikeudenomistajansa hae eläkkeitään vuoden kuluessa kyseisen työntekijän kuolemasta, he menettävät eläkeoikeutensa, ellei asianmukaisesti todeta kyseen olevan ylivoimaisen esteen.

83 artikla

Entisen työntekijän tai hänen oikeudenomistajiensa, joilla on oikeus saada tämän eläkejärjestelmän mukaisia etuuksia, on tarvittaessa esitettävä vaaditut kirjalliset todisteet ja ilmoitettava Europolille kaikista heidän oikeuksiinsa mahdollisesti vaikuttavista seikoista.

84 artikla

Jos työntekijä on osittain tai kokonaan menettänyt näiden henkilöstösääntöjen mukaiset eläkeoikeutensa, hänellä on oikeus vaatia korvausta eläkejärjestelmään maksamistaan eläkemaksuista sen määrän mukaisessa suhteessa, jolla hänen eläkkeensä määrää on vähennetty.







F jakso

Etuuksien maksaminen

85 artikla

Tämän sosiaaliturvajärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan kuukausittain jälkikäteen. Europolin nimeämä yksikkö huolehtii näiden etuuksien maksamisesta Europolin puolesta; mikään muu yksikkö ei saa millään nimikkeellä maksaa omista varoistaan tämän sosiaaliturvajärjestelmän mukaisia etuuksia. Edellä 71 artiklaa sovelletaan vastaavasti.

Edunsaajat voivat valita, haluavatko he etunsa maksettaviksi lähtömaansa valuuttana tai sen maan valuuttana, jossa he asuvat, taikka ►M2 euroina ◄ ; heidän tekemänsä valinta säilyy voimassa vähintään kaksi vuotta.







G jakso

Europolin sijaantulo

86 artikla

1. Jos ulkopuolinen on vastuussa Europolin työntekijän kuolemasta, tapaturmasta tai sairaudesta, uhrin tai hänen oikeudenomistajiensa oikeudet ja kannevalta vastuussa olevaa ulkopuolista kohtaan siirtyvät suoraan Europolille siltä osin, kuin Europolille henkilöstösääntöjen perusteella aiheutuu velvollisuuksia kyseisen vahinkotapahtuman vuoksi.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu sijaantulo koskee muun muassa

— palkkaa, joka on maksettu 38 artiklan mukaisesti työntekijälle hänen tilapäisen työkyvyttömyytensä aikana,

— edellä 48 artiklan mukaisesti suoritettuja maksuja työntekijän tai eläkkeeseen oikeutetun entisen työntekijän kuoleman vuoksi,

— sairaus- ja tapaturmavakuutuksen mukaisia etuuksia, jotka on maksettu 56 ja 57 artiklan ja niiden soveltamista koskevien säännösten mukaisesti,

— edellä 61 artiklassa tarkoitettujen ruumiin kuljettamisesta aiheutuneiden kulujen maksamista,

— täydentäviä perhelisiä, jotka maksetaan 46 artiklan 3 kohdan ja liitteessä 5 olevan 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti huollettavana olevan lapsen vakavan sairauden, vamman tai haitan vuoksi,

— työkyvyttömyyseläkkeitä, jotka maksetaan sellaisen tapaturman tai sairauden vuoksi, joka aiheuttaa työntekijälle pysyvän työkyvyttömyyden,

— perhe-eläkettä, joka maksetaan työntekijän tai entisen työntekijän kuoleman vuoksi tai sellaisen työntekijän tai entisen työntekijän eläkettä saavan puolison kuoleman vuoksi, joka ei ole Europolin työntekijä, ja

— lapseneläkettä, joka maksetaan iästä riippumatta työntekijän tai entisen työntekijän lapselle, jos kyseisellä lapsella on vakava sairaus, vamma tai haitta, joka estää häntä huolehtimasta toimeentulostaan huoltajansa kuoleman jälkeen.

3. Europolin sijaantulo ei kuitenkaan koske sellaisten tapaturmasta johtuneiden yksinomaan henkilökohtaisten vahinkojen, kuten henkisen kärsimyksen, kivun ja säryn korvaamista eikä sitä osaa kosmeettisesta ja elämänlaadun heikkenemistä koskevasta haitasta, joka on suurempi kuin mitä näistä vahingoista ja menetyksistä 57 artiklan mukaisesti olisi korvauksena myönnetty.

4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdan säännökset eivät estä Europolia nostamasta itse kannetta asiassa.







7 LUKU

LIIALLISINA JA LIIAN VÄHÄISINÄ SUORITETUT ETUUDET

87 artikla

Kaikki näiden henkilöstösääntöjen mukaan liiallisina maksetut määrät peritään asianomaiselta takaisin viideltä vuodelta ennen etuuden aiheettoman suorittamisen havaitsemista. Liian vähäisinä suoritetut määrät maksetaan asianomaiselle viideltä vuodelta ennen puuttuvien suoritusten havaitsemista.







8 LUKU

KURINPITOSEURAAMUKSET

88 artikla

1. Jos työntekijä tahallisesti tai huolimattomuudesta jättää täyttämättä näiden henkilöstösääntöjen tai Europol-yleissopimuksen mukaiset velvollisuutensa, häntä vastaan voidaan aloittaa kurinpitomenettely.

2. Kurinpitoseuraamuksia ovat

a) kirjallinen huomautus,

b) varoitus,

c) enintään viiden palkkatason alentaminen asianomaisessa palkkaluokassa enintään kuudeksi kuukaudeksi tai kuukausittaisen peruspalkan alentaminen enintään 25 prosenttia enintään kuudeksi kuukaudeksi,

d) työntekijän palkkaluokan alentaminen yhdellä siitä, joka hänellä oli kurinpitoseuraamusta määrättäessä,

e) toimesta erottaminen ja tarvittaessa vanhuuseläkeoikeuden alentaminen tai poistaminen kuitenkin siten, etteivät tämän seuraamuksen vaikutukset voi koskea työntekijän huollettavana olevia henkilöitä, ja

f) Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otettujen työntekijöiden sopimuksen päättäminen (ja kurinpitoseuraamuksen suositteleminen).

3. Kurinpitoseuraamuksia sovellettaessa otetaan huomioon velvollisuuden rikkomisen vakavuus sekä siihen liittyvät olosuhteet, kuten tahallisuus, mahdollinen Europolin tavanomaisen toiminnan keskeytyminen, Europolille aiheutunut vahinko, Europolin kurinpitoperiaatteet tai komentosuhteet sekä kyseisen työntekijän suorittama rikkomuksen uusiminen.

4. Yksi virhe voi johtaa vain yhteen kurinpitoseuraamukseen.

5. Kurinpitoseuraamuksia sovelletaan niiden rajoittamatta rikosoikeudellista vastuuta, joka työntekijälle on aiheutunut velvollisuuden rikkomisesta.

6. Työntekijään, joka saa toisen työntekijän rikkomaan velvollisuutensa, sekä työntekijän esimieheen, joka tietoisesti salli rikkomisen tapahtua, sovelletaan samaa kurinpitomenettelyä kuin asianomaiseen työntekijään.

89 artikla

Europoliin perustetaan kurinpitolautakunta, joka hoitaa näissä henkilöstösäännöissä sille osoitetut tehtävät. Kurinpitolautakunnan kokoonpano ja menettelytavat vahvistetaan liitteessä 7.

Johtajalla on oikeus kurinpitolautakuntaa kuulematta antaa työntekijälle kirjallinen huomautus tai varoitus työntekijän lähimmän esimiehen ehdotuksesta tai omasta aloitteestaan. Tästä ilmoitetaan kirjallisesti kyseiselle työntekijälle, ja häntä on kuultava asiassa etukäteen.

Europolin johtaja määrää muut seuraamukset liitteen 7 mukaisen kurinpitomenettelyn päätyttyä. Johtaja päättää kurinpitomenettelyn aloittamisesta työntekijän lähimmän esimiehen ehdotuksesta tai omasta aloitteestaan työntekijää kuultuaan.

90 artikla

Jos johtaja katsoo työntekijän tehneen vakavan virheen, hän voi pidättää työntekijän toimensa hoitamisesta välittömästi riippumatta siitä, onko kyse työntekijän asemaan liittyvien velvollisuuksien laiminlyömisestä vai lain rikkomisesta. Päätös toimitetaan työntekijälle kirjallisesti. Edellä 10 artiklassa säädetty luottamuksellisuutta koskevien säännösten rikkominen katsotaan vakavaksi virheeksi.

Toimen hoitamisesta pidättämistä koskevassa päätöksessä on määrättävä, onko asianomaisella työntekijällä oikeus saada palkkansa toimen hoitamisesta pidättämisen ajan, vai pidätetäänkö osa palkasta; pidätettävä osa on puolet työntekijän peruspalkasta.

Toimensa hoitamisesta pidätettyä työntekijää koskeva lopullinen päätös on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa toimen hoitamisesta pidättämistä koskevan päätöksen voimaantulosta. Jos päätöstä ei ole tehty kuuden kuukauden määräajan päättymiseen mennessä, asianomainen työntekijä saa jälleen palkkansa kokonaisuudessaan.

Jos työntekijälle ei määrätä mitään kurinpitoseuraamusta tai seuraamukseksi on määrätty ainoastaan kirjallinen huomautus, varoitus taikka palkkatason tai peruspalkan alentaminen 88 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti tai jos asiassa ei ole tehty päätöstä edellisessä kohdassa säädetyssä määräajassa, työntekijällä on oikeus saada takaisin hänen palkastaan pidätetyt määrät.

Jos työntekijä kuitenkin joutuu syytteeseen samasta teosta, lopullinen päätös tehdään vasta, kun asiaa käsittelevän tuomioistuimen tuomio asiassa on tullut lainvoimaiseksi.

91 artikla

Työntekijä, jolle on määrätty kurinpitoseuraamuksena muu kuin toimesta erottaminen tai sopimuksen päättäminen, voi vuosittain, alkaen vuoden kuluttua seuraamuksen määräämisestä, pyytää seuraamusmerkinnän poistamista henkilökansiostaan.

Johtaja päättää, kuultuaan kurinpitolautakuntaa niissä tapauksissa, joissa kurinpitolautakunta on osallistunut kurinpitomenettelyyn, suostuuko hän asianomaisen työntekijän pyyntöön; jos päätös on myönteinen, henkilökansio on annettava tiedoksi työntekijälle uudessa muodossaan.

Jos Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otetulle työntekijälle on määrätty 88 artiklan 2 kohdan d, e tai f alakohdassa tarkoitettu kurinpitoseuraamus, johtajan on ilmoitettava siitä toimivaltaiselle viranomaiselle. Jos työntekijälle on määrätty muu kurinpitoseuraamus, johtaja päättää, ilmoitetaanko siitä toimivaltaiselle viranomaiselle.

Edellistä kohtaa sovelletaan soveltuvin osin tapauksiin, joissa merkintä kurinpitoseuraamuksesta on poistettu työntekijän henkilökansiosta tämän artiklan mukaisesti.







9 LUKU

MUUTOKSENHAKU

92 artikla

1. Henkilö, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, voi pyytää johtajaa tekemään häntä koskevan päätöksen. Johtajan on ilmoitettava kyseiselle henkilölle perustellusta päätöksestään neljän kuukauden kuluessa pyynnön esittämispäivästä. Jos pyyntöön ei tämän määräajan kuluessa ole vastattu, pyynnön katsotaan tulleen hylätyksi päätöksellä, jota koskevan valituksen voi tehdä seuraavien kohtien mukaisesti.

2. Henkilö, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, voi tehdä johtajalle valituksen häntä vastaan kohdistetusta toimenpiteestä, joko johtajan tekemästä päätöksestä tai siitä, että tämä on jättänyt toteuttamatta jonkin henkilöstösäännöissä säädetyn toimenpiteen. Valitus on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa

— päivänä, jona toimenpide julkistetaan, jos on kyse yleisluontoisesta toimenpiteestä,

— päivänä, jona päätös annetaan asianomaiselle tiedoksi, ja joka tapauksessa viimeistään sinä päivänä, jolloin asianomainen sai tiedon asiasta, jos on kyse määrättyyn henkilöön kohdistuvasta toimenpiteestä; jos toimenpide kuitenkin kohdistuu myös toista henkilöä vastaan, määräaika tämän toisen henkilön osalta alkaa siitä päivästä, jolloin hän sai tiedon asiasta, ja joka tapauksessa viimeistään päivästä, jona päätös julkaistaan, tai

— vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivänä, jos valitus koskee 1 kohdassa säädettyä päätöstä, jolla pyyntö katsotaan tulleen hylätyksi.

Europolin johtajan on ilmoitettava asianomaiselle perustellusta päätöksestään neljän kuukauden kuluessa valituksen esittämispäivästä. Jos valitukseen ei ole vastattu tämän määräajan kuluessa, sen katsotaan tulleen hylätyksi päätöksellä, johon voi hakea muutosta 93 artiklan mukaisesti.

3. Työntekijän esittämä pyyntö tai hänen tekemänsä valitus on esitettävä hänen lähimmän esimiehensä kautta, paitsi jos on kyse tästä esimiehestä, jolloin hakemus tai valitus voidaan esittää suoraan lähinnä seuraavalle esimiehelle.

93 artikla

1. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista kaikki Europolin ja henkilön, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, väliset riidat, jotka koskevat tällaista henkilöä vastaan 92 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla kohdistuvan toimenpiteen laillisuutta. Taloudellisia kysymyksiä koskevissa riidoissa yhteisöjen tuomioistuimella on täysi tuomiovalta.

2. Kanne otetaan tuomioistuimen käsiteltäväksi ainoastaan, jos

— johtajalle on ennen kanteen nostamista tehty valitus 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisessä kohdassa säädetyssä määräajassa, ja

— tämä valitus on hylätty nimenomaisella tai hylkääväksi katsottavalla päätöksellä.

3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu kanne on pantava vireille kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa:

— päivänä, jona valituksen johdosta tehty päätös annetaan tiedoksi,

— vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivästä, jos kanne koskee päätöstä, jolla 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty valitus katsotaan hylätyksi; kuitenkin jos on nimenomaisesti hylätty sen jälkeen, kun se on hylkääväksi katsottavalla päätöksellä hylätty mutta ennen kuin kanteen nostamiselle asetettu määräaika oli kulunut umpeen, alkaa muutoksen hakemiselle asetettu määräaika uudelleen.

4. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, asianomainen voi, toimitettuaan johtajalle 92 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valituksen, saattaa muutoksenhaun välittömästi yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi sillä edellytyksellä, että tähän muutoksenhakuun on liitetty hakemus joko sen kohteena olevan toimenpiteen täytäntöönpanon keskeyttämiseksi tai väliaikaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi. Tällaisessa tapauksessa pääasian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa keskeytetään, kunnes valitus on hylätty joko nimenomaisella tai hylkääväksi katsottavalla päätöksellä.

5. Tässä artiklassa tarkoitetut muutoksenhaut tutkitaan ja käsitellään Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksessä määrätyllä tavalla.







10 LUKU

PALVELUSSUHTEEN PÄÄTTYMINEN

94 artikla

Kuolemantapauksen vuoksi tapahtuvaa palvelussuhteen päättymistä lukuun ottamatta Europolin työntekijöiden palvelussuhde päättyy seuraavasti:

1. Jos sopimus on määräaikainen: a) sopimukseen merkittynä päivänä, b) sopimuksessa mainitun irtisanomisajan päättyessä, jos sopimuksessa on lauseke, jonka mukaan työntekijällä tai Europolilla on mahdollisuus sanoa sopimus irti aiemmin. Tällainen irtisanomisaika on enintään kolme kuukautta ja vähintään yksi kuukausi. Niiden Europolin työntekijöiden osalta, joiden sopimus on uusittu, irtisanomisaika on vähintään yksi kuukausi palvelusvuotta kohti, kuitenkin vähintään yksi kuukausi ja enintään kuusi kuukautta, c) sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana työntekijä täyttää 65 vuotta. Jos Europol irtisanoo sopimuksen, työntekijällä on oikeus korvaukseen, joka vastaa yhtä kolmasosaa hänen peruspalkastaan hänen tehtäviensä päättymisen ja hänen sopimuksensa päättymisen väliseltä ajalta.

2. Jos sopimus on voimassa toistaiseksi: a) sopimuksessa säädetyn irtisanomisajan päättyessä; irtisanomisajan pituus on vähintään yksi kuukausi kutakin täyttä palvelusvuotta kohti, kuitenkin vähintään kolme kuukautta ja enintään kymmenen kuukautta. Irtisanomisaika ei saa kuitenkaan alkaa äitiys- tai sairausloman aikana edellyttäen, ettei tällainen sairausloma kestä yli kolme kuukautta. Lisäksi irtisanomisaika keskeytetään edellä mainituissa rajoissa äitiys- tai sairausloman ajaksi, b) sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana työntekijä täyttää 65 vuotta.

▼M16

95 artikla

Europol voi irtisanoa määräaikaisen tai toistaiseksi voimassa olevan palvelussuhteen ilman irtisanomisaikaa

a) edellä 26 artiklan mukaisesti koeajan kuluessa tai sen päättyessä,

b) jos työntekijä ei enää täytä 24 artiklan 2 kohdan a ja d alakohdassa säädettyjä edellytyksiä; jos työntekijä ei enää täytä 24 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädettyjä edellytyksiä, hänen työsopimuksensa voidaan kuitenkin irtisanoa ainoastaan 65 artiklan mukaisesti,

c) kun toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä työkomennus, virkavapaa tai väliaikainen siirto päättyy sellaisessa toimessa olevan työntekijän osalta, johon voidaan ottaa työntekijä yksinomaan Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista,

d) jos työntekijä ei kykene palaamaan tehtäviinsä 38 artiklassa säädetyn palkallisen sairausloman jälkeen. Tällaisissa tapauksissa työntekijälle maksetaan hänen peruspalkkaansa vastaava lisä sekä perhelisät kahdelta päivältä jokaista palveluskuukautta kohti.

▼B

96 artikla

1. Sen jälkeen kun liitteessä 7 säädetty kurinpitomenettely on saatettu päätökseen, palvelussuhde voidaan kurinpidollisista syistä irtisanoa ilman irtisanomisaikaa siinä tapauksessa, että työntekijä on tahallaan tai huolimattomuudesta vakavasti laiminlyönyt velvollisuutensa. Johtaja tekee perustellun päätöksen sen jälkeen, kun kyseiselle työntekijälle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa.

Ennen palvelussuhteen irtisanomista työntekijä voidaan tilapäisesti pidättää toimensa hoitamisesta 90 artiklan mukaisesti.

2. Jos palvelussuhde irtisanotaan 1 kohdan mukaisesti, johtaja voi päättää

a) rajoittaa 77 artiklassa säädetyn erorahan määrän 78 artiklassa säädetyn maksun takaisinmaksuun, lisättynä korolla, jonka suuruus määritetään liitteessä 6 olevassa 10 artiklassa,

b) evätä kokonaan tai osittain liitteessä 5 olevassa 8 artiklan 2 kohdassa säädetyn korvauksen muuttokuluista,

c) evätä kokonaan tai osittain 94 artiklan 1 kohdassa säädetyn korvauksen.

97 artikla

1. Europol irtisanoo työntekijän palvelussuhteen ilman irtisanomisaikaa, jos johtaja havaitsee, että

a) työntekijä on palvelukseen ottamisensa yhteydessä antanut tahallaan vääriä tietoja joko ammattipätevyydestään tai 24 artiklan 2 kohdan mukaisista edellytyksistä, ja

b) nämä hänen toimittamansa väärät tiedot ovat ratkaisevasti vaikuttaneet hänen palvelukseen ottamiseensa.

2. Tällaisessa tapauksessa johtaja toteaa palvelussuhteen päättyneeksi sen jälkeen, kun kyseistä työntekijää on kuultu ja liitteessä 7 säädetty kurinpitomenettely on saatettu päätökseen.

Ennen palvelussuhteen päättymistä työntekijä voidaan pidättää toimensa hoitamisesta 90 artiklan mukaisesti.

Edellä 96 artiklan 2 kohdan säännöksiä sovelletaan.







3 OSASTO

PAIKALLISET TYÖNTEKIJÄT

98 artikla

Jollei tämän osaston säännöksistä muuta johdu, Europol määrittää kyseisellä työskentelypaikalla noudatettavien sääntöjen ja käytännön mukaisesti paikallisten työntekijöiden palvelussuhteen ehdot, erityisesti ne, jotka koskevat

a) palvelukseen ottamista ja työsopimuksen irtisanomista,

b) lomia, ja

c) palkkausta.

Paikallisia työntekijöitä sitovat Europol-yleissopimuksen 31 ja 32 artiklassa vahvistetut pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskevat määräykset sekä niihin perustuvat säädökset.

99 artikla

Sosiaaliturvan osalta Europol vastaa työnantajan maksettavaksi määrätyistä sosiaaliturvamaksuista Alankomaiden voimassa olevien säännösten mukaisesti.

100 artikla

1. Europolin ja jossakin jäsenvaltiossa palveluksessa olevan paikallisen työntekijän väliset riita-asiat ratkaistaan toimivaltaisessa tuomioistuimessa työntekijän työpaikan sijaintimaassa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

2. Europolin ja jossakin yhteisön ulkopuolisessa maassa palveluksessa olevan paikallisen työntekijän väliset riita-asiat ratkaistaan välitystuomioistuimessa työntekijän työsopimuksessa olevan välitystuomiolausekkeen ehtojen mukaisesti.

▼M9







3A OSASTO

KOLMANNESSA MAASSA TYÖSKENTELEVÄT TYÖNTEKIJÄT

100 a artikla

Liitteessä 9 vahvistetaan kolmannessa maassa työskenteleviin työntekijöihin sovellettavat erityis- ja poikkeussäännökset, tämän kuitenkaan rajoittamatta henkilöstösääntöjen muiden määräysten soveltamista.

▼B







4 OSASTO

SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

101 artikla

1. Europolin johtajan on kuuden kuukauden kuluessa näiden henkilöstösääntöjen voimaantulosta tarjottava henkilöstösääntöjen mukaista uutta sopimusta työntekijöille, jotka ovat Europolin huumausaineyksikön palveluksessa 10 päivänä maaliskuuta 1995 vahvistetun yhteisen toiminnan 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 62, 20.3.1995, s. 1—3) ja jotka ovat Europolin huumausaineyksikön johdon kirjallisen arvion mukaan hoitaneet tehtävänsä hyväksyttävästi.

2. Tällaiset sopimukset tehdään aluksi 1—4 vuoden määräajaksi Europolin työntekijöiden osalta 6 artiklan mukaisesti tai paikallisten työntekijöiden osalta toistaiseksi 98 artiklan mukaisesti.

3. Jäljempänä 5 kohdassa tarkoitetun siirtymäsuunnitelman mukaisesti johtaja voi asianomaisen jäsenvaltion toivomuksesta lyhentää määräaikaisen työsopimuksen kestoa.

4. Tarjottavan sopimuksen toimenkuvassa on otettava huomioon niiden tehtävien laatu, joita työntekijä on suorittanut työskennellessään Europolin huumausaineyksikössä ja hänen pätevyytensä ja ammattikokemuksensa siihen toimeen, josta hänelle tarjotaan sopimusta. Tällainen sopimus tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona nämä henkilöstösäännöt tulevat voimaan.

5. Tarjotessaan edellä mainittuja sopimuksia johtajan on toimittava siirtymäsuunnitelman mukaisesti, joka hänen on esitettävä etukäteen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi. Suunnitelmassa on otettava huomioon 6 artiklassa tarkoitettu henkilöstön kierto, tarvittava organisaation jatkuvuus uuden talousarvion puitteissa, palvelusvuosien määrä Europolin huumausaineyksikössä, jäsenvaltioiden etu ja niiden riittävä edustus Europolissa, isäntävaltion edut ja asianomaisten henkilöiden edut. Siirtymäsuunnitelmassa on jokaista tointa tarkasteltava erikseen.

6. Jos työntekijä hylkää tarjouksen tai jos hänen palvelustaan Europolin huumausaineyksikössä ei katsota hyväksyttäväksi, hänen palveluksessa olonsa katsotaan päättyneen kieltäytymispäivänä tai sinä päivänä, jolloin työntekijä saa tiedon siitä, ettei hänelle tarjota sopimusta.

102 artikla

Edellä 45 artiklassa esitettyjä palkkataulukoita tarkistetaan 44 artiklan mukaisesti näiden henkilöstösääntöjen tullessa voimaan.

103 artikla

Jäsenvaltioiden Europolin huumausaineyksikköön lähettämille työntekijöille, lukuun ottamatta yhteyshenkilöitä, voidaan lähettävien viranomaisten suostumuksella tarjota työsopimusta 101 artiklan mukaisesti.







5 OSASTO

VOIMAANTULO

104 artikla

Nämä henkilöstösäännöt tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999.

LIITE 1

Europolin toimet

▼M18

1. Jollei 3 kohdasta muuta johdu, Europolin toimia ovat erityisesti seuraavat: Johtaja Apulaisjohtajat (Deputy Directors) Apulaisjohtajat (Assistant Directors) Varainhoidon valvoja Hallintoneuvoston sihteeri Yksikön päällikkö Johdon tuki/hallinto-osaston sihteeristö Analysointi Lainvalvonnan erityisalueet Vakavan rikollisuuden osaston sihteeristö Henkilöstöhallinto Viestintä/suhdetoiminta Turvallisuus Yksikön päällikkö Varainhoito Oikeudelliset asiat Hankinnat Tietohallinnan ja tietotekniikan erityisalueet Tiedonhallinta- ja tietotekniikkaosaston sihteeristö Yleiset palvelut Tietoturva Avustava(t) varainhoidon valvoja(t) Vanhemmat toimihenkilöt Lainvalvonnan erityisalueet Vakavan rikollisuuden osaston sihteeristö Analysointi Henkilöstöhallinto - työhönotto Viestintä/suhdetoiminta Standardit ja yhdenmukaisuus Vanhemmat toimihenkilöt Hallintoneuvoston sihteeristö Tiedonhallinnan ja tietotekniikan erityisalueet Tiedonhallinta- ja tietotekniikkaosaston sihteeristö Tietoturva Johdon tuki/hallinto-osaston sihteeristö Viestintä/suhdetoiminta Oikeudelliset asiat Hankinnat Varainhoito Henkilöstöhallinto – henkilöstöhallinnon erityisalueet [Turvallisuus] ( 2 ) Yleiset palvelut Kääntäjä Nuoremmat toimihenkilöt Lainvalvonnan erityisalueet Vakavan rikollisuuden osaston sihteeristö Analysointi Nuoremmat toimihenkilöt Varainhoidon valvojan toimisto Hallintoneuvoston sihteeristö Tiedonhallinnan ja tietotekniikan erityisalueet Tiedonhallinta- ja tietotekniikkaosaston sihteeristö Tietoturva Johdon tuki/hallinto-osaston sihteeristö Oikeudelliset asiat Henkilöstöhallinto Varainhoito Hankinnat Viestintä/suhdetoiminta [Turvallisuus] ( 3 ) Yleiset palvelut Kääntäjä Johdon avustajat Johtajan ja apulaisjohtajien avustajat Avustajat Hallintoavustajat (kaikki asiaankuuluvat osastot ja yksiköt) Varainhoidon valvojan toimiston ja hallintoneuvoston sihteeristön hallintoavustajat Tekniset avustajat ( 4 ) * Väliaikaiset avustajat ( 5 ) Avustajat Avustavat analyytikot Muu henkilöstö Erikoisautonkuljettajat * Autonkuljettajat * [Turvamiehet] ( 6 ) * Operaattorit * Ammattityöntekijät * Hallintoneuvoston yksimielisen päätöksen perusteella tätä luetteloa voidaan muuttaa. ( 7 )

▼B

2. Toimet, jotka esitetään luettelossa lihavoituna, voidaan täyttää yksinomaan toimivaltaisista kansallisista viranomaisista palvelukseen otetuilla työntekijöillä henkilöstösääntöjen 2 ja 6 artiklan mukaisesti. Toimivaltaisilla kansallisilla viranomaisilla tarkoitetaan kaikkia niitä jäsenvaltioissa olevia julkisia elimiä, jotka kansallisen lainsäädännön mukaan ovat vastuussa rikosten torjunnasta ja ehkäisystä. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava Europolille, katsooko se luettelossa lihavoituna esitettyä Europolin tointa hakevan henkilön olevan jonkin kansallisen toimivaltaisen viranomaisensa palveluksessa.

3. Europolin hallintoneuvosto osallistuu Europol-yleissopimuksen 28 artiklan 1 kohdan 15 alakohdan mukaisesti talousarvion ja henkilöstösuunnitelman hyväksymiseen. Tässä yhteydessä sen on ehdotettava neuvostolle, missä määrin tässä liitteessä luetellut toimet voidaan täyttää tai niitä voidaan yhdistellä. Neuvosto päättää Europol-yleissopimuksen 35 artiklan mukaisesti Europolin talousarviosta.

4. Jos hallintoneuvosto henkilöstösuunnitelmaa ja talousarviota laatiessaan päättää, että tietty luettelossa lihavoituna esitetty toimi olisi täytettävä avoimen hakumenettelyn kautta, toimi voidaan täyttää avoimella kilpailulla. Näissä tapauksissa tarjottava sopimus voi olla vain määräaikainen siten, että se voidaan uusia kerran henkilöstösääntöjen 6 artiklan mukaisesti.

5. Tähdellä (*) merkityt toimet katsotaan toimiksi, jotka on täytettävä henkilöstösääntöjen 3 artiklassa tarkoitetuilla paikallisilla työntekijöillä. Neuvosto päättää kuitenkin kahden vuoden kuluessa yleissopimuksen voimaantulosta hallintoneuvoston Europolin johtajan aloitteesta tekemän ehdotuksen perusteella, pidetäänkö näitä toimia edelleen sellaisina, jotka on täytettävä paikallisilla työntekijöillä.

6. Edellä 1 kohdassa mainittuihin toimiin sovelletaan seuraavaa, henkilöstösääntöjen 45 artiklassa vahvistettua palkkataulukkoa:



Palkkaluokka Toimi 1 Johtaja 2 Apulaisjohtaja 3 Varajohtaja 4—5 Yksikön päällikkö 5—7 Vanhempi toimihenkilö 6—10 Johdon avustaja 7—10 Nuorempi toimihenkilö, avustaja 11—13 Autonkuljettaja, operaattori, ammattitaitoinen työntekijä, turvamies

LIITE 2

Valintamenettelyt













1 artikla

Valinta Europolin toimeen perustuu henkilökohtaiseen sopivuuteen ja ammatilliseen pätevyyteen. Naisten ja miesten tasapuolinen edustus sekä kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten ja Euroopan unionin virallisten kielten riittävä edustus on tärkeää.

Europol on sitoutunut tasa-arvoisten mahdollisuuksien henkilöstöpolitiikkaan kiinnittämättä huomiota henkilöiden kansalliseen alkuperään, uskontoon tai muuhun asiaankuulumattomaan tekijään.

Palvelukseen ottaminen Europolin toimiin tapahtuu henkilöstösääntöjen 3 luvun ja seuraavien säännösten mukaisesti.

▼M3

2 artikla

1. Europolin johtaja perustaa valintalautakunnan. Lautakunta antaa johtajalle neuvoja hakijoiden sopivuudesta ja pyrkii asettamaan heidät paremmuusjärjestykseen ottaen huomioon 1 artiklan sekä Europol-yleissopimuksen 30 artiklan 2 kohdan johtajaa koskevan velvoitteen, jonka mukaan kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten ja Euroopan unionin virallisten kielten riittävä edustus on otettava huomioon.

2. Valintalautakunnan kokoonpano vaihtelee täytettävän toimen/ryhmän mukaan.

3. Varajohtajan toimia täytettäessä valintalautakuntaan kuuluu johtaja tai hänen valtuuttamansa henkilö, joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, sekä yksi apulaisjohtaja ja henkilöstöyksikön päällikkö. Lisäksi kolme jäsenvaltiota, puheenjohtajavaltio mukaan luettuna, voivat halutessaan nimetä edustajansa valintalautakunnan jäseneksi.

4. Henkilöstösääntöjen 45 artiklan ja liitteen 1 mukaisesti palkkaluokkiin 4-6 sekä vanhempien toimihenkilöiden osalta palkkaluokkaan 7 kuuluvia toimia täytettäessä valintalautakuntaan kuuluu yksi apulaisjohtaja, joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, henkilöstöyksikön päällikkö sekä asianomaisen yksikön päällikkö. Lisäksi kaksi jäsenvaltiota, puheenjohtajavaltio mukaan luettuna, voivat halutessaan nimetä edustajansa valintalautakunnan jäseneksi.

5. Kukin puheenjohtajavaltio päättää kuusi kuukautta kestävän toimikautensa alussa arpomalla, mitkä muut jäsenvaltiot voivat puheenjohtajakaudella olla edustettuina valintalautakunnassa 3 ja 4 kohdan mukaisesti.

6. Henkilöstösääntöjen 45 artiklan ja liitteen 1 mukaisesti palkkaluokkiin 7-13 (vanhemman toimihenkilön toimia lukuun ottamatta) kuuluvia toimia täytettäessä valintalautakuntaan kuuluu yksi apulaisjohtaja tai hänen valtuuttamansa henkilö, joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, henkilöstöyksikön edustaja sekä asianomaisen yksikön päällikkö. Lisäksi puheenjohtajavaltio voi halutessaan nimetä edustajan valintalautakunnan jäseneksi.

▼B

7. Valintalautakunta päättää, onko johtajan tiettyä virkaa täytettäessä nimettävä ulkopuolinen asiantuntija avustamaan valintalautakuntaa teknisissä kysymyksissä.

8. Jos ilmenee, että jollakin valintalautakunnan jäsenellä on henkilökohtainen suhde johonkin Europolin virkaa hakevaan henkilöön, kyseinen jäsen ei osallistu valintamenettelyyn. Tällaisissa tapauksissa valintalautakunta tekee johtajalle ehdotuksen uuden jäsenen nimeämisestä hänen tilalleen.

9. Äänten mennessä valintalautakunnan äänestyksessä tasan puheenjohtajan ääni on ratkaiseva.

10. Henkilöstökomitealle tiedotetaan kaikista avoinna olevista toimista ja valintamenettelyistä.

11. Valintalautakunnan sihteeristöstä huolehtiminen sekä muut valintamenettelyihin liittyvät hallinnolliset tehtävät ovat henkilöstöyksikön vastuulla.

3 artikla

1. Europol laatii jokaisesta avoimesta toimesta ilmoituksen, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti toimen luonne, palkkaus mukaan luettuna, toimeen kuuluvat velvollisuudet sekä vaadittava pätevyys, taito ja kokemus.

Ilmoituksessa on erityisesti mainittava, että hakijoiden on jätettävä hakemuksensa kirjallisena ja liitettävä mukaan ansioluettelo.

Lisäksi ilmoituksessa on annettava tietoa hakumenettelyssä menestyneen hakijan turvallisuustutkimuksesta, joka hänelle on tehtävä Europol-yleissopimuksen 31 artiklaan perustuvien salassapitosäännösten mukaisesti.

2. Europolissa avoinna olevasta toimesta on ilmoitettava kaikissa jäsenvaltioissa.

Europol tiedottaa Europolin kansallisille yksiköille kaikista Europolin avoinna olevista toimista. Kansalliset yksiköt tiedottavat avoinna olevasta toimesta asiaankuuluville elimille jäsenvaltion sisällä. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tehtävänä on varmistaa, että avoinna oleva toimi saatetaan kaikkien asiaankuuluvien elinten ja niiden työntekijöiden tietoon.

Jos avoinna on toimi, joka voidaan täyttää myös muulla kuin Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa määritellystä toimivaltaisesta kansallisesta viranomaisesta palvelukseen otetulla henkilöllä, Europol ilmoittaa avoinna olevista toimista myös suoraan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja muissa sellaisissa tiedotusvälineissä, joilla saavutetaan jäsenvaltioissa mahdollisimman suuri julkisuus.

▼M16

3. Kaikkia avoinna olevia toimia täytettäessä otetaan huomioon sekä Europolista että muualta tulevat hakemukset, tämän kuitenkaan rajoittamatta henkilöstösääntöjen 6 artiklassa säädetyn palvelussuhteen enimmäiskeston soveltamista.

▼B

4 artikla

Hakijoita on pyydettävä toimittamaan hakemuksensa Europolille 60 päivän kuluessa virallisen ilmoituksen julkaisemisesta. Europol lähettää hakijoille ilmoituksen siitä, että hakemus on vastaanotettu.

5 artikla

Valintalautakunta tekee alustavan valinnan hakijoiden pätevyyden, työkokemuksen, toimeen tarvittavien ominaisuuksien sekä henkilöstösääntöjen 24 artiklassa tarkoitetun mahdollisen alustavan valinnan perusteella.

Valintalautakunta voi 2 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa päättää jättää alustavan valinnan yhden tai useamman jäsenensä tehtäväksi.

Jos mahdollista, avoinna olevaa tointa kohti valitaan vähintään 5 ja enintään