Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"BNEUVOSTON DIREKTIIVI (ETY) N:o 151/74,
annettu 4 päivänä maaliskuuta 1974,
pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden tiettyjä osia ja ominaisuuksia koskevan
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(74/151/ETY)
(EYVL L 84, 28.3.1974, s. 25)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
"M1 Neuvoston direktiivi 82/890/ETY annettu 17 päivänä joulukuuta
1982L 378 45 31.12.1982
"M2 Komission Direktiivi annettu 21 päivänä kesäkuuta 1988 L 200 27 26.7.1988
"M3 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/54/EYannettu 23
päivänä syyskuuta 1997L 277 24 10.10.19971974L0151 — FI — 30.10.1997 — 003.001 — 1
NEUVOSTON DIREKTIIVI (ETY) N:o 151/74,
annettu 4 päivänä maaliskuuta 1974,
pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden tiettyjä osia
ja ominaisuuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentä-
misestä
(74/151/ETY)
EUROOP AN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka traktoreiden on kansallisen lainsäädännön
mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa suurimpaan sallittuun brutto-
painoon, takarekisterikilpien sijaintiin ja kiinnitykseen, polttoainesäili-
öihin, vastapainoihin, äänimerkinantolaitteisiin sekä sallittuun meluta-
soon ja pakokaasujärjestelmään (äänenvaimennin), ja
nämä vaatimukset ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa; sen vuoksi on tarpeen,
että kaikki jäsenvaltiot vahvistavat samat vaatimukset, joko voimassa
olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta ETY -
tyyppihyväksyntämenettelyä, josta säädetään pyörillä varustettujen
maatalous- ja metsätraktoreiden tyyppihyväksyntää koskevan jäsenval-
tioiden lainsäädännön lähentämisestä 4 päivänä maaliskuuta 1974
annetussa neuvoston direktiivissä (
3), voitaisiin soveltaa kaikkiin trakto-
rityyppeihin,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1. ”Maatalous- ja metsätraktorilla” tarkoitetaan pyörillä tai telaketjuilla
varustettua moottoriajoneuvoa, jossa on vähintään kaksi akselia, jonka
tärkein ominaisuus on sen vetävä voima, ja joka on suunniteltu erityisesti
hinaamaan, työntämään, kuljettamaan tai käyttämään tiettyjä työvälinei-
tä, koneita tai perävaunuja, jotka on tarkoitettu käytettäviksi maa-
taloudessa tai metsänhoidossa. Se voidaan varustaa kuljettamaan kuor-
maa ja matkustajia.
2. Tätä direktiiviä sovelletaan ainoastaan 1 kohdassa määriteltyihin
traktoreihin, joissa on ilmarenkaat ja vähintään kaksi akselia ja jotka on
suunniteltu niin, että niiden suurin nopeus on 6- "M340 km/h 3.
2 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä traktorilta ETY -tyyppihyväksyntää tai kansallista
tyyppihyväksyntää seuraaviin seikkoihin liittyvistä syistä:
— suurin sallittu bruttopaino,— takarekisterikilpien sijainti ja kiinnitys,— polttoainesäiliöt,!B
(1) EYVL N:o 28, 17.2.1967, s. 462/67
(2) EYVL N:o 42, 7.3.1967, s. 620/67
(3) EYVL N:o L 84, 28.3.1974, s. 10!M1
!B1974L0151 — FI — 30.10.1997 — 003.001 — 2
— vastapainot,
— äänimerkinantolaitteet,— sallittu melutaso ja pakokaasujärjestelmä (äänenvaimennin),jos ne täyttävät asiaa koskevissa liitteissä esitetyt vaatimukset.
3 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä traktoreiden rekisteröintiä tai kieltää niiden
myyntiä, laskemista liikkeelle tai käyttöä 2 artiklassa tarkoitettuihin osiin
ja ominaisuuksiin liittyvistä syistä, jos nämä osat ja ominaisuudet
täyttävät asiaa koskevissa liitteissä esitetyt vaatimukset.
4 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden vaatimusten, lukuun ottamatta liitteessä
VI olevassa I.1 ja I.4.1.2 kohdassa lueteltuja vaati- muksia, mukautta-
miseksi tekniikan kehitykseen annetaan pyörillä varustettujen maatalous-
ja metsätraktoreiden tyyppihyväksyntää koskevan neuvoston direktiivin
13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
5 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa sen tiedoksi
antamisesta ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä
tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännökset
toimitetaan kirjallisina komissiolle.
6 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.!B1974L0151 — FI — 30.10.1997 — 003.001 — 3
LIITE I
SUURIN SALLITTU BRUTTOP AINO
1. Toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät suurimmaksi sallituksi brutto-
painoksi valmistajan ilmoittaman suurimman teknisesti sallitun brutto-painon, jos:
1.1 kyseisen viranomaisen erityisesti jarrujen ja ohjauksen osalta tekemien
testien tulokset ovat tyydyttäviä;
1.2 suurin sallittu bruttopaino on enintään 14 metristä tonnia ja suurin sallittu
paino yhtä akselia kohti on enintään 10 metristä tonnia.
2. Etuakselin pyörien välityksellä tiehen kohdistuva paino ei saa olla alle 20
% traktorin nettopainosta traktorin kuormitustilasta riippumatta.!
B1974L0151 — FI — 30.10.1997 — 003.001 — 4
LIITE II
1. TAKAREKISTERIKILPIEN ASENTAMISEEN V ARATUN TILAN
MUOTO JA MITAT
Kilville varatun tilan on oltava tasainen tai käytännöllisesti katsoen
tasainen suorakulmainen pinta, jonka vähimmäismitat ovat:
— pituus 240 mm;
— korkeus 165 mm.
2. KILPIEN ASENTAMISEEN V ARATUN TILAN SIJAINTI JA KIIN-
NITYS
Kilville varatun tilan on oltava sellainen, että oikean kiinnityksen jälkeen
kilvillä on seuraavat ominaisuudet:
2.1 Kilven paikka ajoneuvon leveyteen nähden
Kilven keskikohta ei saa olla oikealla traktorin symmetriatasoon nähden
jäsenvaltioissa, joissa on oikeanpuoleinen liikenne tai vasemmalla tähäntasoon nähden, kun liikenne on vasemmanpuoleinen.
Jäsenvaltioissa, joissa on oikeanpuoleinen liikenne, kilven vasemmanpuo-
leinen reuna ei saa olla vasemmalla siihen pystytasoon nähden, joka onyhdensuuntainen traktorin symmetriatason kanssa ja joka koskettaaajoneuvon äärimmäistä ulkolaitaa.
Jäsenvaltioissa, joissa on vasemmanpuoleinen liikenne, kilven oikeanpuo-
leinen reuna ei saa olla oikealla siihen pystytasoon nähden, joka onyhdensuuntainen traktorin symmetriatason kanssa ja joka koskettaaajoneuvon äärimmäistä ulkolaitaa.
2.2 Kilven sijainti traktorin pitkittäiseen symmetriatasoon nähden
Kilven on oltava kohtisuorassa tai käytännöllisesti katsoen kohtisuorassa
traktorin symmetriatasoon nähden.
2.3 Kilven sijainti pystytasoon nähden
Kilven on oltava pystysuorassa korkeintaan 5°:n mittapoikkeamalla. Jos
traktorin muoto kuitenkin niin vaatii, sitä voidaan kallistaa pystytasosta:
2.3.1. korkeintaan 30°, kun rekisterikilvelle tarkoitettu pinta on ylöspäin kalteva,
jos kilven yläreuna on enintään 1,20 metrin korkeudella maasta;
2.3.2 korkeintaan 15°, kun rekisterikilvelle tarkoitettu pinta on alaspäin kalteva,
jos kilven yläreuna on vähintään 1,20 metrin korkeudella maasta.
2.4 Kilven korkeus maasta
Kilven alareuna ei saa olla alle 0,30 metrin korkeudella maasta; kilven
yläreuna ei saa olla yli 1,20 metrin korkeudella maasta. Jos käytännössä onkuitenkin mahdotonta noudattaa jälkimmäistä säännöstä, korkeus voi olla
yli 1,20 metriä, mutta sen on silloin oltava niin lähellä tuota rajaa kuin
traktorin rakenteelliset ominaisuudet sallivat, eikä se saa missääntapauksessa olla yli 2,5 metriä.
2.5 Kilven korkeuden määrittäminen maasta
Edellä 2.3 ja 2.4 kohdassa annetut korkeudet mitataan siten, että traktori ei
ole kuormattu.!
B1974L0151 — FI — 30.10.1997 — 003.001 — 5
LIITE III
SÄILIÖT NESTEMÄISTÄ POLTTOAINETTA V ARTEN
1. Polttoainesäiliöt on valmistettava korroosionkestäviksi. Niiden on läpäis-
tävä vuotokokeet, jotka valmistaja suorittaa kaksinkertaista työpainettavastaavassa paineessa, kuitenkin vähintään "
M20,3 baaria 3.
Liikapaine tai työpaineen ylittävä paine on tasattava automaattisesti
sopivin välinein (ilmanvaihtoputket, varoventtiilit jne.). Ilmanvaihtoputketon suunniteltava siten, että estetään palovaara. Polttoainetta ei saa vuotaapolttoainesäiliön tulpan tai liikapaineen tasaamiseen tarkoitettujen laittei-
den kautta, vaikka säiliö käännettäisiin täysin ylösalaisin; vähäinen
tihkuminen hyväksytään.
2. Polttoainesäiliöt on asennettava siten, että ne ovat suojassa traktorin etu-
tai takaosaan kohdistuvalta iskulta; säiliöiden lähellä ei saa olla esiin-työntyviä osia, teräviä reunoja jne.!
B1974L0151 — FI — 30.10.1997 — 003.001 — 6
LIITE IV
V ASTAP AINOT
Jos traktoriin on ETY -tyyppihyväksyntää varten säädettyjen säännösten täyttämi-
seksi asennettava vastapainot, valmistajan on toimitettava nämä painot
"M2 3, jotka on täytynyt suunnitella traktoriin kiinnittämistä
varten ja joissa on oltava valmistajayrityksen merkki sekä merkintä niiden
likimääräisestä painosta kiloina.!B1974L0151 — FI — 30.10.1997 — 003.001 — 7
LIITE V
ÄÄNIMERKINANTOLAITTEET
1. Varoituslaitteessa on oltava 1970 moottoriajoneuvojen äänimerkinanto-
laitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänäheinäkuuta annetussa neuvoston direktiivissä (
1) säädetty ETY -tyyppihy-
väksyntämerkki.
2. Äänimerkinantolaitteen ominaisuudet traktoriin asennettuna
2.1 Akustiset testit
Kun jokin traktori on tyyppihyväksyttävänä, tämäntyyppiseen traktoriin
asennetut varoituslaitteet on testattava seuraavasti:
2.1.1 Traktoriin asennetun laitteen äänenpainetaso on mitattava 7 metrin päässä
traktorista sen edessä avoimella ja mahdollisimman tasaisella paikalla.Traktorin moottori on sammutettava. Tehollisen jännitteen on oltava edellä1 kohdassa tarkoitetun direktiivin liitteessä I olevassa 1.2.1 kohdassa
vahvistettu.
2.1.2 Mittaukset suoritetaan IEC:n (kansainvälinen sähköteknillinen komissio)
standardin painotusasteikolla A.
2.1.3 Suurin äänenpainetaso määritetään 0,5-1,5 metrin korkeudella maasta.
2.1.4 Kyseisen enimmäistason on oltava vähintään 93 dB (A).!
B
(1) EYVL N:o L 176, 10.8.1970, s. 121974L0151 — FI — 30.10.1997 — 003.001 — 8
LIITE VI
I. SALLITUT ÄÄNITASOT
I.1 Rajat
Tämän direktiivin 1 artiklassa tarkoitettujen traktoreiden äänitaso, kun
se mitataan tässä liitteessä vahvistetuissa olosuhteissa, ei saa ylittää
seuraavia tasoja:
89 dB (A) kun traktoreiden kuormittamaton paino on yli 1,5 metristä
tonnia;
85 dB (A) kun traktoreiden kuormittamaton paino on alle 1,5 metristä
tonnia.
I.2 Mittauslaitteet
Traktoreista lähtevä melu mitataan kansainvälisen sähköteknillisen
komission julkaisussa 179, 1. painos (1965), kuvatun tyyppisellä
äänitasomittarilla.
I.3 Mittausolosuhteet
Mittaukset on suoritettava kuormaamattomilla traktoreilla riittävän
hiljaisella ja avoimella alueella (ympäristön ja tuulen melu vähintään10 dB (A) vähemmän kuin mitattava melu).
Alue voi olla muodoltaan esimerkiksi säteeltään 50 metrin suuruinen
avoin alue, jossa on säteeltään 20 metrin suuruinen, käytännöllisestikatsoen tasainen keskiosa; se voi olla päällystetty betonilla, asfaltilla tai
vastaavalla materiaalilla, eikä siinä saa olla kevyttä lunta, pitkää
ruohoa, irtomaata tai tuhkaa.
Testiradan pinnan on oltava sellainen, ettei se aiheuta liiallista renkaista
johtuvaa ääntä. Tätä vaatimusta sovelletaan vain liikkeessä olevista
traktoreista tehtyihin melunmittauksiin.
Mittaus suoritetaan hyvällä ja vähätuulisella säällä. Traktorin tai
mikrofonin läheisyydessä ei saa olla muita henkilöitä kuin laitteen
lukemat kirjaava havannoitsija, sillä katselijoiden läsnäolo jokotraktorin tai mikrofonin läheisyydessä saattaa vaikuttaa merkittävästilaitteen lukemiin. Osoittimen selvät heilahtelut, jotka eivät tunnu
olevan yhteydessä yleisen äänitason ominaisuuksiin, jätetään huomiotta
lukemia kirjattaessa.
I.4 Mittausmenetelmä
I.4.1. Liikkeessä olevien traktoreiden melunmittaus (tyyppihyväksyntää
varten)
Traktorin kummallakin puolella on suoritettava vähintään kaksi
mittausta. Säätötarkoituksia varten voidaan tehdä alustavia mittauksia,
mutta niitä ei oteta huomioon.
Mikrofonin on sijaittava 1,2 metrin korkeudella maasta 7,5 metrin
päässä traktorin keskiviivan, CC, kulkuradasta mitattuna siihen nähden
kohtisuorassa olevaa PP’-viivaa pitkin (kuva 1).
Testiradalle on merkittävä kaksi viivaa, AA’ ja BB’, jotka ovat
yhdensuuntaisia PP’-viivan kanssa ja sijaitsevat 10 metriä eteenpäin
ja 10 metriä taaksepäin tästä viivasta. Traktoreiden tulee lähestyäAA’-viivaa tasaisella nopeudella olosuhteissa, jotka täsmennetäänjäljempänä. Sitten kaasuläppä avataan kokonaan niin nopeasti kuin se
on käytännössä mahdollista ja pidetään täysin auki asennossa, kunnes
traktorin perä (
1) ylittää BB’-viivan; kaasuläppä suljetaan sitten jälleen
niin nopeasti kuin mahdollista.
Mittaustulos on suurin kirjattu äänitaso.
I.4.1.1 Testinopeuden on oltava kolme neljäsosaa siitä suurimmasta nopeudes-
ta, joka voidaan saavuttaa suurimmalla käytettävällä vaihteella tielläajettaessa.!
B
(1) Jos traktorissa on perävaunu, sitä ei oteta huomioon määritettäessä, milloin BB’-viiva
ylitetään1974L0151 — FI — 30.10.1997 — 003.001 — 9
I.4.1.2 Tulosten tulkinta
I.4.1.2.1 M ittauslaitteiden epätarkkuuden huomioon ottamiseksi jokaisesta
mittauksesta saatu tulos määritetään vähentämällä 1 dB (A) mittarinlukemasta.
I.4.1.2.2 Mittauksia pidetään pätevinä, jos kahden samalla puolella traktoria
suoritetun peräkkäisen mittauksen ero ei ole suurempi kuin 2 dB (A).
I.4.1.2.3 Testitulos on korkein mitattu melutaso. Jos tämä tulos ylittää testatun
traktoriluokan suurimman sallitun äänitason 1 dB:llä (A), suoritetaan
vielä kaksi mittausta. Kolmen näin saaduista neljästä mittauksesta on
oltava vahvistettujen rajojen sisällä.
Kuva 1
!B
!M21974L0151 — FI — 30.10.1997 — 003.001 — 10
!M2
I.4.2 Paikallaan olevan traktorin melunmittaus (ei tyyppihyväksyntää varten,
mutta kirjattava)
I.4.2.1 Äänitasomittarin sijainti
Mittaukset on suoritettava kohdassa X, joka esitetään kuvassa 2, 7
metrin etäisyydeltä traktorin lähimmästä pinnasta.
Mikrofonin on sijaittava 1,2 metrin korkeudella maasta.
I.4.2.2 Mittausten lukumäärä
On suoritettava vähintään kaksi mittausta.
I.4.2.3 Traktorien testiolosuhteet
Traktorin, jossa ei ole nopeudensäädintä, moottoria käytetään kolmen
neljäsosan teholla siitä rpm-nopeudesta, joka traktorin valmistajan
mukaan kehittää sen enimmäistehon. Moottorin rpm-nopeus mitataanerillisellä laitteella, esim. pyörin varustetulla alustalla ja kierros-lukumittarilla. Jos moottoriin on asennettu säädin, joka estää moottoria
ylittämästä nopeutta, jossa se kehittää enimmäistehonsa, moottoria
käytetään suurimmalla säätimen sallimalla nopeudella.
Moottori on saatettava tavanomaiseen käyntilämpötilaansa ennen
mittausten tekemistä.
I.4.2.4 Tulosten tulkinta
Raportissa ilmoitetaan kaikki äänitasolukemat.
Moottorin tehon laskemiseen käytetty menetelmä on myös osoitettava,
mikäli mahdollista. Traktorin kuormitustila on myös ilmoitettava.
Mittauksia pidetään pätevinä, jos kahden samalla puolella traktoria
suoritetun peräkkäisen mittauksen ero ei ole suurempi kuin 2 dB (A).
Mittaustulos on suurin kirjattu lukema.
Kuva 2
!B
!M21974L0151 — FI — 30.10.1997 — 003.001 — 11
II. PAKOKAASUJÄRJESTELMÄ (ÄÄNENV AIMENNIN)
II.1 Jos traktoriin on asennettu laite, joka on suunniteltu vähentämään
pakokaasujärjestelmän aiheuttamaa melua (äänenvaimennin), sovelle-taan tämän II kohdan vaatimuksia. Jos moottorin imuventtiiliin onasennettu ilmansuodatin sen varmistamiseksi, että sallittua melutasoa
noudatetaan, suodatinta pidetään vaimentimen osana ja II kohdan
vaatimuksia sovelletaan myös tuohon suodattimeen.
II.2 Traktorin tyyppihyväksyntätodistukseen on liitettävä piirros pakokaa-
sujärjestelmästä.
II.3 Vaimennin on varustettava pysyvällä ja helposti luettavissa olevalla
merkinnällä, josta ilmenevät sen merkki ja tyyppi.
II.4 Imukykyisen kuituaineen käyttö vaimentimissa on sallittu vain, jos
seuraavat vaatimukset täytetään:
II.4.1 Imukykyistä kuituainetta ei saa käyttää niissä vaimentimen osissa,
joiden lävitse kulkee kaasuja;
II.4.2 On varmistettava sopivin välinein, että imukykyinen kuituaine pysyy
paikallaan koko sen ajan, kun vaimennin on käytössä;
II.4.3 Imukykyisen kuituaineen on kestettävä ainakin 20 % käyntilämpötilaa
korkeampaa lämpötilaa (celsiusastetta), jollainen lämpötila saattaa ollasiinä vaimentimen osassa, jossa nuo imukykyiset kuituaineet sijaitsevat.!
B1974L0151 — FI — 30.10.1997 — 003.001 — 12