2002R0094 — FI — 22.10.2004 — 007.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:





Oikaisu









▼B

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 94/2002,

annettu 18 päivänä tammikuuta 2002,

maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2826/2000 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla 19 päivänä joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2826/2000 ( 1 ) ja erityisesti sen 12 ja 16 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) On syytä vahvistaa maataloustuotteita ja toissijaisesti elintarvikkeita koskevien tiedotus- ja menekinedistämistoimien soveltamista sisämarkkinoilla koskevat yksityiskohtaiset säännöt. (2) Moitteettoman hallinnon takaamiseksi olisi säädettävä määräaikaisuudesta niitä aiheita ja tuotteita, joihin voidaan soveltaa edellä mainittuja toimia, koskevan luettelon laadinnassa. (3) Kilpailun vääristymisriskien välttämiseksi on syytä vahvistaa ohjeet, joita on noudatettava viitattaessa menekinedistämis- ja tiedotuskampanjoiden kohteena olevien tuotteiden erityiseen alkuperään. (4) On syytä määritellä ohjelmien esittämistä ja toimeenpanoelimen valintaa koskeva menettely, jolla varmistetaan mahdollisimman laaja kilpailu ja palvelujen vapaa liikkuvuus. (5) On syytä vahvistaa ohjelmia koskevat jäsenvaltioiden soveltamat valintaperusteet ja komission arviointiperusteet, joilla varmistetaan yhteisön sääntöjen noudattaminen ja toteutettavien toimien tehokkuus ottaen erityisesti huomioon julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/50/ETY ( 2 ), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2001/78/EY ( 3 ), säännökset. (6) Jäsenvaltioiden kanssa tehtävän yhteistyön puitteissa komissio tiedottaa hallintokomitealle ohjelmien tarkastelun jälkeen hyväksytyistä ohjelmista ja niiden määrärahoista. (7) Toteutettavien ohjelmien yhtenäistämiseksi on syytä luoda yleislinjat kyseisille kampanjoille. Kampanjoiden on oltava luonteeltaan tiedottavia asetuksen (EY) N:o 2826/2000 3 artiklan mukaisesti. Aluksi yleislinjat luodaan tietyille merkittäville aloille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden alojen tai aiheiden sisällyttämistä niihin myöhemmin. Vahvistetaan elävien kasvien ja kukkaviljelytuotteiden alaa koskevat suuntaviivat. (8) Jotta yhteisön toimien tehokkuus varmistettaisiin, on syytä määritellä ohjelmien valinnassa sovellettavat ensisijaiset perusteet ohjelmien vaikutuksen optimoimiseksi. (9) Usean jäsenvaltion edun mukaisten ohjelmien yhteydessä on säädettävä toimenpiteistä, joilla varmistetaan jäsenvaltioiden yhteistoiminta ohjelmien esittämistä ja tarkastelua varten. (10) On vahvistettava seuraukset, joita voi tarvittaessa olla osarahoituksen vähentäminen, sellaisia tapauksia varten, joissa organisaatio hylätään jäsenvaltion osarahoituksen puuttumisen vuoksi eikä asetuksen (EY) N:o 2826/2000 9 artiklan 3 kohdan säännöksiä sovelleta. (11) On määriteltävä jäsenvaltioiden suoraan hallinnoimiinsa ohjelmiin kohdistamat tarkastukset. (12) Moitteettoman varainhoidon takaamiseksi on määriteltävä yhteisön rahoitusosuutta koskevat yksityiskohtaiset säännöt. On erityisesti täsmennettävä, että monivuotisten ohjelmien osalta yhteisön kokonaisrahoitus ei saa ylittää 50:tä prosenttia kokonaiskustannuksista. (13) Sitoumusten toteuttamista koskevat erilaiset menettelyt on määriteltävä sopimuksissa, jotka tehdään asianomaisten osapuolten ja toimivaltaisten kansallisten elinten välillä kohtuullisen ajan kuluessa komission vahvistamien vakiosopimusten perusteella. (14) Sopimuksen moitteettoman täytäntöönpanon takaamiseksi sopimuspuolen olisi annettava toimivaltaiselle elimelle vakuus, jonka määrä on 15 prosenttia yhteisön rahoitusosuudesta. Samaa tarkoitusta varten on annettava vakuus ennakkomaksuhakemuksen yhteydessä. (15) On määriteltävä komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 ( 4 ), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1932/1999 ( 5 ), 20 artiklassa tarkoitettu ensisijainen vaatimus. (16) Talousarvion hallinnointiin liittyvien vaatimusten vuoksi on välttämätöntä säätää seuraamuksista, jos välimaksuhakemuksia ei jätetä tai jos niiden jättämiselle asetettua määräaikaa ei noudateta tai jos jäsenvaltioiden maksut viivästyvät. (17) Moitteettoman varainhoidon takaamiseksi ja sellaisen riskin poistamiseksi, että säädettyjä maksuja maksettaessa yhteisön rahoitusosuus käytetään kokonaan, jolloin tuen loppuosaa ei voida enää maksaa, olisi säädettävä, että ennakot ja välimaksut eivät saa ylittää 80:aa prosenttia yhteisön rahoitusosuudesta. Samasta syystä tuen loppuosan maksuhakemus on toimitettava toimivaltaiselle elimelle tietyn määräajan kuluessa. (18) On tarpeen, että jäsenvaltiot valvovat toimien toteuttamista ja että komissiolle annetaan tieto tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tuloksista. Moitteettoman varainhoidon takaamiseksi on syytä säätää jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä silloin, kun toimet toteutetaan jossakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon sopimuspuolena oleva toimivaltainen elin on sijoittautunut. (19) Maataloustuotteita koskevat sisämarkkinoilla toteutettavat tiedotus- ja menekinedistämistoimet on yhdenmukaistettu ja yhdennetty yhdeksi ainoaksi tekstiksi asetuksella (EY) N:o 2826/2000. Tämän vuoksi on tarpeen yhdenmukaistaa ja yksinkertaistaa myös täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt voimassa olevan alakohtaisen sääntelyn mukaisesti. Maataloustuotteiden menekinedistämistä koskevat voimassa olevat alakohtaiset säännökset ja asetukset olisi kumottava. (20) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat hallintokomiteoiden menekinedistämisestä pidetyssä yhteisessä kokouksessa antaman lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2826/2000 6 artiklan 1 kohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa säädetyillä ”ohjelmilla” tarkoitetaan sellaisten johdonmukaisten toimien kokonaisuutta, jotka ovat riittävän laajoja lisäämään kyseessä olevia tuotteita koskevaa tietoisuutta ja niiden menekkiä.

2 artikla

1. Kuluttajille ja muille kohderyhmille välitetyn menekinedistämis- ja/tai tiedotusviestin on perustuttava kyseisen tuotteen olennaisiin laatuominaisuuksiin ja/tai ominaispiirteisiin ja noudatettava asetuksen (EY) N:o 2826/2000 3 artiklan perusteita.

2. Tuotteiden alkuperään mahdollisesti tehtävien viittausten on oltava toissijaisia kampanjan avulla välitettyyn ensisijaiseen viestiin nähden. ►C1 Toimen yhteydessä voidaan kuitenkin viitata tuotteen alkuperään, jos kyseessä on yhteisön lainsäädännön nojalla annettu nimitys tai jokin tuotteisiin liittyvä seikka, joka on tarpeen menekinedistämis- tai tiedotustoimien kuvailemiseksi. ◄

▼M5

3. Jaettavissa viesteissä olevat kaikki viittaukset tuotteiden kulutuksen vaikutuksesta terveyteen on perusteltava yleisesti tunnustetuilla tieteellisillä tiedoilla. Kansallisen toimivaltaisen kansanterveysviranomaisen on hyväksyttävä viestit. Ehdottavan ammattialan järjestön tai ammattialojen välisen järjestön on pidettävä kyseisen jäsenvaltion ja komission saatavilla luettelo tieteellisistä tutkimuksista ja hyväksyttyjen tutkimuslaitosten antamista lausunnoista, joihin kyseiset viestit perustuvat.

▼B

3 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2826/2000 4 artiklassa tarkoitettu aiheiden ja tuotteiden luettelo laaditaan joka toinen vuosi viimeistään 31 päivänä maaliskuuta. Ensimmäinen luettelo on tämän asetuksen liitteessä I.

▼M7 —————

▼M7

3 a artikla

Jäsenvaltioiden on nimettävä asetuksen (EY) N:o 2826/2000 soveltamisen kannalta toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset. Niiden on ilmoitettava komissiolle nimetyn viranomaisen tai viranomaisten nimet ja yhteystiedot sekä näiden tietojen muutokset. Komissio saattaa kyseiset tiedot yleisesti saataville soveltuvassa muodossa.

▼B

4 artikla

Ensimmäisessä artiklassa tarkoitetut ohjelmat toteutetaan vähintään yhden ja enintään kolmen vuoden kuluessa ohjelmaa koskevan sopimuksen voimaantulopäivästä.

5 artikla

▼M5

1. Asianomaiselle jäsenvaltiolle toimitetaan vuosittain 31 päivään tammikuuta ja 31 päivään heinäkuuta mennessä kyseistä alaa tai kyseisiä aloja edustavien yhteisön ammattialan järjestöjen tai ammattialojen välisten järjestöjen tarjouspyynnön perusteella esittämiä ohjelmia asetuksen (EY) N:o 2826/2000 6 artiklassa tarkoitettuihin ohjelmiin kuuluvien toimien toteuttamiseksi.

Vuonna 2003 tarjouspyynnön perusteella esitettävät oliiviöljyä, syötäväksi tarkoitettuja oliiveja ja kuitupellavaa koskevat ohjelmat toimitetaan kuitenkin kyseiselle jäsenvaltiolle 31 päivään toukokuuta 2003 mennessä.

Ensimmäiset vuonna 2004 esitettävät syötäväksi tarkoitettuja munia koskevat ohjelmat on toimitettava asianomaiselle jäsenvaltiolle viimeistään 29 päivänä helmikuuta 2004.

◄

Näiden ohjelmien on noudatettava kyseisiin tuotteisiin ja niiden kaupanpitämiseen liittyvää yhteisön lainsäädäntöä sekä asetuksen (EY) N:o 2826/2000 5 artiklassa tarkoitettuja suuntaviivoja ja asianomaisten jäsenvaltioiden tätä tarkoitusta varten toimittamia hylkäys-, valinta- ja myöntämisperusteet sisältäviä eritelmiä.

Suuntaviivat julkaistaan ensimmäisen kerran tämän asetuksen liitteessä III.

▼M7

Ohjelmat on toimitettava komission laatiman, jäsenvaltioille toimitetun mallin mukaisesti.

▼B

2. Jäsenvaltioiden on toteutettava niitä koskevien markkinoiden osalta toimenpiteet, jotka ovat tarpeen, jotta tarjouspyynnön järjestävät yksiköt voisivat taata neuvoston direktiivin 92/50/ETY säännösten noudattamisen.

3. Kun suunnitellaan usean jäsenvaltion edun mukaista tiedotus- ja/tai menekinedistämisohjelmaa, kyseisten jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä yhteensoveltuvien eritelmien ja ehdotuspyyntöjen laatimiseksi.

4. Ehdotuspyyntöjen perusteella 1 kohdassa tarkoitetut organisaatiot laativat menekinedistämis- ja tiedotusohjelmia yhdessä yhden tai useamman toimeenpanoelimen kanssa, jonka ne ovat valinneet asianmukaisin keinoin toteutetun ja jäsenvaltion tarkastaman kilpailuttamismenettelyn jälkeen.

5. Kun kyse on useiden jäsenvaltioiden edun mukaisista ohjelmista, kyseisten jäsenvaltioiden on valittava ohjelmat yhteistyössä ja sitouduttava osallistumaan niiden rahoitukseen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6 artikla

Silloin kun asetuksen (EY) N:o 2826/2000 9 artiklan 3 kohtaa ei sovelleta jonkin jäsenvaltion rahoitusosuuden puuttumisen vuoksi, kyseisestä jäsenvaltiosta peräisin oleva ammattialajärjestö tai ammattialojen välinen järjestö suljetaan ohjelman ulkopuolelle.

7 artikla

1. ►M4 Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain viimeistään 15 päivänä maaliskuuta ja 30 päivänä syyskuuta väliaikainen luettelo valitsemistaan ohjelmista ja toimeenpanoelimistä sekä jäljennös näistä ohjelmista. ◄ Useiden jäsenvaltioiden edun mukaisten ohjelmien yhteydessä nämä asiakirjat toimitetaan asianomaisten jäsenvaltioiden yhteisellä sopimuksella.

▼M5

Vuonna 2003 esitetyistä oliiviöljyä, syötäväksi tarkoitettuja oliiveja ja kuitupellavaa koskevista ohjelmista on ilmoitettava komissiolle 30 päivään kesäkuuta 2003 mennessä.

Ensimmäisistä vuonna 2004 esitettävistä syötäväksi tarkoitettuja munia koskevista ohjelmista on ilmoitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2004.

◄

▼B

2. Jos havaitaan, että jokin esitetty ohjelma ei ole yhteisön sääntelyn tai liitteessä III esitettyjen suuntaviivojen mukainen, komissio ilmoittaa 60 kalenteripäivän kuluessa väliaikaisen luettelon vastaanottamisesta asianomaiselle jäsenvaltiolle tai asianomaisille jäsenvaltioille, että osaa ohjelmasta tai koko ohjelmaa ei voida hyväksyä.

▼M3

3. ►M4 Komissio päättää asetuksen (EY) N:o 2826/2000 6 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettuun lopulliseen luetteloon sisältyvien ohjelmien tarkastamisen jälkeen viimeistään 31 päivänä toukokuuta ja 15 päivänä joulukuuta ohjelmista, joiden rahoitukseen se voi osallistua tämän asetuksen liitteessä III esitettyjen ohjeellisten talousarvioiden puitteissa. ◄

Komissio ilmoittaa tästä päätöksestä asetuksen (EY) N:o 2826/2000 13 artiklassa säädetyille yhteisille hallintokomiteoille.

Komissio tekee päätöksen ensimmäisistä vuonna 2004 esitettävistä syötäväksi tarkoitettuja munia koskevista ohjelmista viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2004.

◄

▼M5

Komissio tekee päätöksen vuonna 2003 esitetyistä oliiviöljyä, syötäväksi tarkoitettuja oliiveja ja kuitupellavaa koskevista ohjelmista 15 päivään syyskuuta 2003 mennessä.

▼B

4. Ehdottava ammattialan tai ammattialojen välinen järjestö vastaa valituksi tulleen ohjelman moitteettomasta toteuttamisesta.

8 artikla

Jos asetuksen (EY) N:o 2826/2000 7 artiklaa sovelletaan, väliaikainen luettelo ohjelmista toimitetaan komissiolle viimeistään 30 päivänä syyskuuta ja ensimmäisen kerran viimeistään 15 päivänä kesäkuuta. Yhteisille hallintokomiteoille annetaan ilmoitus 15 päivään joulukuuta ja ensimmäisen kerran 15 päivään syyskuuta mennessä.

▼M3

Komissio päättää viimeistään 15 päivänä joulukuuta ja ensimmäisen kerran 30 päivänä syyskuuta 2002 ohjelmista, joiden rahoitukseen se voi osallistua tämän asetuksen liitteessä III vahvistetun ohjeellisen talousarvion rajoissa.

Komissio ilmoittaa tästä päätöksestä yhteisille hallintokomiteoille.

▼B

9 artikla

1. Yhteisön rahoitusosuus asetuksen (EY) N:o 2826/2000 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista toimista vahvistetaan seuraavasti:

a) vuoden pituisten ohjelmien osalta 50 prosenttia toimien todellisista kustannuksista;

b) kahden vuoden pituisten ohjelmien osalta 60 prosenttia toimien todellisista kustannuksista ensimmäisenä vuonna ja 40 prosenttia toisena vuonna yhteisön kokonaisrahoituksen ylittämättä kuitenkaan 50:tä prosenttia kokonaiskustannuksista;

c) kolmen vuoden pituisten ohjelmien osalta 60 prosenttia toimien todellisista kustannuksista ensimmäisenä vuonna, 50 prosenttia toisena vuonna ja 40 prosenttia kolmantena vuonna yhteisön kokonaisrahoitusosuuden ylittämättä kuitenkaan 50:tä prosenttia kokonaiskustannuksista.

Tämä rahoitusosuus maksetaan asetuksen (EY) N:o 2826/2000 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille jäsenvaltioille.

2. Jäsenvaltioiden rahoitusosuus asetuksen (EY) N:o 2826/2000 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista toimista on 20 prosenttia niiden todellisista kustannuksista. Jos rahoitukseen osallistuu useita jäsenvaltioita, niiden osuus vahvistetaan suhteessa niiden alueelle sijoittautuneen ehdottavan organisaation rahoitusosuuteen.

▼M7

3. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 ( 6 ) mukaisesti rahoitettaville tiedotus- ja menekinedistämistoimille ei voida myöntää asetuksen (EY) N:o 2826/2000 mukaista tukea.

▼B

10 artikla

▼M7

1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kullekin asianomaiselle järjestölle tämän hakemusta koskevasta päätöksestä heti kun asetuksen (EY) N:o 2826/2000 6 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettu lopullinen luettelo jäsenvaltioiden valitsemista ohjelmista on laadittu. Jäsenvaltioiden on tehtävä valituiksi tulleiden järjestöjen kanssa sopimukset 60 kalenteripäivän kuluessa komission päätöksen tiedoksiantamisesta. Jos useat ammattialajärjestöt tai ammattialojen väliset järjestöt esittävät yhteisiä ohjelmia useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, sopimukset on tehtävä 90 kalenteripäivän kuluessa. Kyseisen määräajan päätyttyä sopimuksia ei voida tehdä ilman komission ennakkohyväksyntää.

2. Jäsenvaltioiden on käytettävä tähän tarkoitukseen komission vahvistamia vakiosopimuksia. Tarvittaessa jäsenvaltiot voivat muuttaa vakiosopimusten eräitä ehtoja kansallisten sääntöjen huomioon ottamiseksi, jos se ei estä yhteisön lainsäädännön soveltamista.

▼B

3. ►C1 Sopimuspuolet voivat tehdä sopimuksen vasta sen jälkeen, kun on asetettu vakuus, joka on 15 prosenttia yhteisön ja asianomaisten jäsenvaltioiden vuotuisesta enimmäisrahoituksesta ja jonka tarkoituksena on taata sopimuksen asianmukainen täytäntöönpano. ◄ Vakuus on annettava komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 III osastossa säädetyin edellytyksin.

Jos sopimuspuoli on julkisoikeudellinen elin tai sellaisen valvonnassa toimiva, voidaan kuitenkin hyväksyä sen valvontaviranomaisen kirjallinen, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua prosenttiosuutta vastaava vakuus, jos kyseinen viranomainen sitoutuu varmistamaan, että:

— määrättyjä velvoitteita noudatetaan moitteettomasti,

— saadut määrät käytetään määrättyjen velvoitteiden täyttämiseen.

Todiste vakuuden antamisesta on annettava jäsenvaltiolle ennen ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun määräajan loppumista.

Vakuus vapautetaan tuen loppuosan maksamista varten tämän asetuksen 12 artiklassa asetetussa määräajassa ja siinä tarkoitetuin edellytyksin.

4. Komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 20 artiklassa tarkoitettu ensisijainen vaatimus koskee sopimuksessa esitettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanoa.

5. Jäsenvaltion on toimitettava komissiolle viipymättä sopimuksen jäljennös ja todiste vakuudesta. Lisäksi sen on toimitettava komissiolle jäljennös valituksi tulleen organisaation ja toimeenpanoelimen välillä tehdystä sopimuksesta.

Mainitussa sopimuksessa on määrättävä toimeenpanoelimen velvoitteesta suostua 13 artiklassa tarkoitettuihin tarkastuksiin.

11 artikla

1. Sopimuspuoli voi esittää jäsenvaltiolle 30 kalenteripäivän kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta ennakkomaksuhakemuksen, johon on liitetty 3 kohdassa tarkoitettu vakuus. Tämän määräajan jälkeen ennakkoa ei voida hakea.

Ennakkomaksu voi olla enintään 30 prosenttia yhteisön ja asianomaisten jäsenvaltioiden vuotuisen rahoituksen määrästä.

2. Jäsenvaltion on maksettava ennakko 30 kalenteripäivän kuluessa ennakkomaksuhakemuksen jättämisestä. Maksun myöhästyessä sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 296/96 ( 7 ) 4 artiklassa vahvistettuja sääntöjä.

3. Ennakkomaksun maksaminen edellyttää, että sopimuspuoli maksaa 110 prosenttia kyseisen ennakkomaksun määrästä olevan vakuuden jäsenvaltiolle asetuksen (ETY) N:o 2220/85 III osaston edellytysten mukaisesti.

Jos sopimuspuoli on julkisoikeudellinen elin tai sellaisen valvonnassa toimiva, toimivaltainen elin voi kuitenkin hyväksyä sen valvontaviranomaisen kirjallisen, edellisessä alakohdassa tarkoitettua prosenttiosuutta vastaavan vakuuden edellyttäen, että kyseinen viranomainen sitoutuu maksamaan vakuutta vastaavan määrän, jos oikeutta ennakkomaksuun ei ole vahvistettu.

12 artikla

1. Yhteisön ja jäsenvaltioiden rahoitusosuuden välimaksuhakemukset on jätettävä ennen kuin sopimuksen allekirjoittamisesta alkavan kunkin kolmen kuukauden pituisen jakson loppumista seuraava kalenterikuukausi loppuu. Maksupyynnöt koskevat kyseisen neljännesvuoden aikana toteutettuja menoja, ja niiden mukana on oltava rahoitusta koskeva yhteenveto ja todisteet näistä menoista sekä välikertomus sopimuksen toteutumisesta. Jos kyseisen neljännesvuoden aikana ei ole toteutettu mitään menoja, tieto tästä on toimitettava saman määräajan kuluessa kuin välimaksuja koskevat maksupyynnötkin.

Jos välimaksuhakemuksen jättäminen todisteineen viivästyy, loppuosasta vähennetään kolme prosenttia kutakin täyttä viivästyskuukautta kohden, ellei myöhästyminen johdu ylivoimaisesta esteestä.

Nämä maksut ja 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ennakkomaksu saavat kuitenkin kokonaisuudessaan olla enintään 80 prosenttia yhteisön ja asianomaisten jäsenvaltioiden vuotuisesta rahoitusosuudesta. Kun tämä taso on saavutettu, muita välimaksuja koskevia pyyntöjä ei voida enää jättää.

2. Tuen loppuosan maksuhakemus on jätettävä neljän kuukauden kuluessa päivästä, jona sopimuksessa määrättyjen vuotuisten toimien on oltava toteutettu.

Maksupyyntö katsotaan jätetyksi, jos siinä on mukana

a) rahoitusta koskeva yhteenveto, jossa esitetään suunnitellut ja toteutetut menot, sekä kaikki maksuihin liittyvät todisteet;

b) yhteenveto toteutetuista toimista (toimintakertomus);

c) sopimuspuolen laatima sisäinen arviointikertomus kertomuksen tekopäivänä todettavissa olevista tuloksista sekä siitä, miten tuloksia voidaan käyttää edelleen hyväksi.

Jos tuen loppuosaa koskeva maksupyyntö viivästyy, loppuosasta vähennetään kolme prosenttia viivästyskuukautta kohden, ellei myöhästyminen johdu ylivoimaisesta esteestä.

▼M7

2 a. Monivuotisten ohjelmien osalta 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu sisäinen kertomus on toimitettava kunkin vuosittaisen vaiheen päätyttyä, myös niissä tapauksissa, joissa ei jätetä hakemusta loppumaksun maksamiseksi.

▼B

3. Tuen loppuosan maksaminen edellyttää 2 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen tarkastamista.

Tuen loppuosaa vähennetään 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun ensisijaisen vaatimuksen noudattamatta jättämisen määrään suhteutettuna.

4. Edellä 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vakuus vapautetaan, kun lopullinen oikeus maksettuun ennakkoon on vahvistettu.

5. Jäsenvaltion on suoritettava edellisissä kohdissa tarkoitetut maksut 60 kalenteripäivän kuluessa maksuhakemuksen vastaanottamisesta. Toimivaltainen elin voi kuitenkin maksuhakemuksen esittäneelle sopimuspuolelle ilmoitettuaan milloin tahansa edellä mainittujen 60 päivän kuluessa maksuhakemuksen kirjaamisesta lykätä maksua, jos se katsoo, ettei maksuhakemusta voida hyväksyä, koska siihen sisältyviä saatavia ei voida hyväksyä, maksu ei ole erääntynyt tai koska lisämaksuhakemuksen tueksi toimitetut tositteet ovat puutteellisia taikka koska jäsenvaltio katsoo aiheelliseksi pyytää täydentäviä tietoja tai suorittaa lisätarkastuksia. Lisätiedot on toimitettava 30 kalenteripäivän kuluessa, ja määräaika jatkuu pyydettyjen lisätietojen vastaanottamisesta alkaen. Edellä mainittujen maksujen viivästyessä jäsenvaltiolle maksettavaa korvausta vähennetään asetuksen (EY) N:o 296/96 4 artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, jollei kyseessä ole ylivoimainen este.

6. Edellä 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vakuuden on oltava voimassa tuen loppuosan maksamiseen asti, ja se vapautetaan toimivaltaisen elimen kirjeellä.

▼M7

7. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut yhteenvedot ja 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu sisäinen arviointikertomus 60 kalenteripäivän kuluessa niiden vastaanottamisesta.

Niiden on toimitettava komissiolle kaksi kertaa vuodessa välimaksuja varten edellytettävät neljännesvuosittaiset välikertomukset 1 kohdan mukaisesti: ensimmäinen ja toinen neljännesvuosittainen kertomus on toimitettava 60 kalenteripäivän kuluessa toisen neljännesvuosittaisen kertomuksen vastaanottamisesta, ja kolmas ja neljäs neljännesvuosittainen kertomus on toimitettava yhdessä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen yhteenvetojen ja kertomuksen kanssa.

▼B

8. Loppuosan maksamisen jälkeen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle tase kaikista sopimuksen perusteella toteutetuista menoista.

Sen lisäksi on todistettava, että kaikkia menoja voidaan tehtyjen tarkastusten perusteella pitää tukikelpoisina sopimusehtojen mukaisesti.

9. Pidätetyt vakuudet ja sovelletut seuraamukset vähennetään EMOTR:n tukiosastolle ilmoitetuista menoista yhteisön rahoitusosuutta vastaavalta osalta.

13 artikla

1. Jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen erityisesti sopimuspuolen ja toimeenpanoelimen tiloissa suoritettavin teknisin, hallinnollisin ja kirjanpidollisin tarkastuksin

a) toimitettujen tietojen ja todisteiden oikeellisuuden; ja

b) kaikkien sopimusvelvoitteiden täyttymisen.

Jäsenvaltion on annettava viipymättä komissiolle tiedoksi kaikki tarkastuksissa todetut sääntöjenvastaisuudet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 595/91 ( 8 ) säännösten soveltamista.

2. Tässä asetuksessa tarkoitettujen toimien valvomiseksi asianomaisen jäsenvaltion on määriteltävä asianmukaisimmat keinot kyseisen valvonnan varmistamista varten ja ilmoitettava niistä komissiolle.

3. Useissa jäsenvaltioissa toteutettavien ohjelmien yhteydessä jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet valvontatoimintansa yhteensovittamiseksi ja ilmoitettava siitä komissiolle.

4. Komissio voi milloin tahansa osallistua 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin tarkistuksiin ja valvontatoimiin. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten on ilmoitettava hyvissä ajoin komissiolle säädettyjen tarkastusten ja valvontatoimien ajankohdista.

Komissio voi myös toteuttaa tarpeellisiksi katsomiaan ylimääräisiä tarkastuksia.

14 artikla

1. Jos maksu on suoritettu oikeudettomasti, edunsaajan on maksettava takaisin kyseiset määrät, lisättynä korolla, joka on laskettu maksun suorittamisen ja takaisinmaksun väliseltä ajalta.

▼M7

Korkokantana käytetään Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa erääntymiskuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistua Euroopan keskuspankin euromääräisiin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaa korkoa korotettuna kolmella ja puolella prosenttiyksiköllä.

▼B

2. Palautetut määrät ja korot maksetaan maksajavirastoille, jotka vähentävät ne Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta rahoitettavista menoista suhteessa yhteisön rahoitusosuuteen.

15 artikla

Tämän asetuksen 10—14 artiklaa sovelletaan myös ohjelmiin, jotka on esitetty asetuksen (EY) N:o 2826/2000 7 artiklan mukaisesti.

Näiden ohjelmien osalta sopimukset tehdään asianomaisten jäsenvaltioiden ja valituiksi tulleiden toimeenpanoelinten välillä.

16 artikla

1. Poistetaan seuraavat säännökset:

a) Pähkinöitä ja johanneksenleipää koskevien neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1035/72 II a osastossa tarkoitettujen erityisten toimenpiteiden soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 18 päivänä heinäkuuta 1989 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2159/89 ( 9 ) 13—17 artikla.

b) Kuivattuja viinirypäleitä koskevista erityisistä toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 399/94 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 27 päivänä heinäkuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1905/94 ( 10 ) 6 artikla.

2. Kumotaan seuraavat asetukset:

a) komission asetus (ETY) N:o 1348/81 ( 11 ), annettu 20 päivänä toukokuuta 1981, oliiviöljyn kulutusta yhteisössä edistämään tarkoitettujen toimien yleisistä soveltamissäännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 1970/80 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä;

b) komission asetus (ETY) N:o 1164/89 ( 12 ), annettu 28 päivänä huhtikuuta 1989, kuitupellavan ja hampun tukea koskevista yksityiskohtaisista säännöistä;

c) komission asetus (ETY) N:o 2282/90 ( 13 ), annettu 31 päivänä heinäkuuta 1990, yksityiskohtaisista säännöistä omenien kulutuksen ja käytön sekä sitrushedelmien kulutuksen lisäämiseksi tarkoitettujen toimenpiteiden soveltamisesta;

d) komission asetus (ETY) N:o 3601/92 ( 14 ), annettu 14 päivänä joulukuuta 1992, syötäväksi tarkoitettujen oliivien alalla toteutettavien erityistoimenpiteiden soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä;

e) komission asetus (ETY) N:o 1318/93 ( 15 ), annettu 28 päivänä toukokuuta 1993, toimenpiteistä korkealaatuisen naudanlihan menekin edistämiseksi annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2067/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä;

f) komission asetus (EY) N:o 890/1999 ( 16 ), annettu 29 päivänä huhtikuuta 1999, yhteisön naudanlihan merkitsemisjärjestelmää koskevien tiedotustoimenpiteiden järjestämisestä;

g) komission asetus (EY) N:o 3582/93 ( 17 ), annettu 21 päivänä joulukuuta 1993, maidon ja maitotuotteiden kulutuksen edistämisestä yhteisössä ja markkinoiden laajentamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2073/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä;

h) komission asetus (EY) N:o 803/98 ( 18 ), annettu 16 päivänä huhtikuuta 1998, erityisistä toimenpiteistä elävien kasvien ja kukkaviljelytuotteiden alalla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2275/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vuodeksi 1998.

3. Edellisessä kohdassa tarkoitettujen asetusten säännökset jäävät edelleen voimaan ennen tämän asetuksen voimaantuloa hyväksyttyjen menekinedistämis- ja tiedotustoimien osalta.

17 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

▼M5









LIITE I

a) Luettelo aiheista, joiden osalta tiedotus- ja/tai menekinedistämistoimia voidaan toteuttaa: — tiedottaminen suojatuista alkuperänimityksistä (SAN), suojatuista maantieteellisistä merkinnöistä (SMM), aidoista perinteisistä tuotteista (APT) sekä maatalouslainsäädännössä säädetyistä graafisista symboleista, — tiedottaminen luonnonmukaisista tuotantomenetelmistä, — tiedottaminen maatalouden tuotteiden jäljitettävyyden takaavista tuotantojärjestelmistä ja niiden merkinnöistä, — tiedottaminen elintarvikkeiden laadusta ja turvallisuudesta sekä tuotteiden ravitsemuksellisista ja hygieniaan liittyvistä ominaisuuksista.

b) Luettelo tuotteista, joiden osalta toimia voidaan toteuttaa: — tuoreet hedelmät ja vihannekset, — hedelmä- ja vihannesjalosteet, — maitotuotteet, — tma-laatuviinit, maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit, — oliiviöljy ja syötäväksi tarkoitetut oliivit, — elävät kasvit ja kukkaviljelytuotteet, — kuitupellava, — tuore, jäähdytetty tai jäädytetty naudanliha, ▼M6 — syötäväksi tarkoitetut munat.

▼M7 —————

▼B









LIITE III

SUUNTAVIIVAT MENEKINEDISTÄMISESTÄ SISÄMARKKINOILLA

Suojattujen alkuperänimitysten (SAN), suojattujen maantieteellisten merkintöjen (SMM) ja aitojen perinteisten tuotteiden (APT) yhteisön järjestelmästä ja vastaavista tunnuksista tiedottaminen

▼M4

1. YLEISKATSAUS TILANTEESTA

Yhteisön vuosina 1996—1998 toteuttama tiedotuskampanja oli ensimmäinen yritys tehdä tunnetuksi kahta yhteisön elintarvikkeiden arvostus- ja suojausjärjestelmää sekä niiden merkitystä ja etuja.

Kun otetaan huomioon ensimmäisen kampanjan lyhyt kesto, vaikuttaa aiheelliselta jatkaa näiden nimitysten tunnetuksi tekemistä jatkamalla tiedottamista niiden merkityksestä ja mukanaan tuomista eduista. Nimitykset koskevat tällä hetkellä yli 600:aa yhteisön tuotetta. Tiedotustoimet koskevat myös nimityksiä varten käyttöön otettuja yhteisön tunnuksia, erityisesti vuonna 1998 luodusta SAN/SMM-tunnusta.

2. TAVOITTEET

— Varmistaa perusteellisten tietojen saanti laatujärjestelmän sisällöstä ja sen vaikutuksista rekisteröityjen tuotteiden arvostukseen ja suojaukseen.

— Selventää maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmien sisältöä ja eurooppalaista luonnetta yhdestä tai useammasta jäsenvaltiosta tulevia tuotteita koskevien monialaisten kampanjoiden avulla.

— Kannustaa yhteisön laatujärjestelmään vielä kuulumattomia tuottajia ja jalostajia soveltamaan tätä järjestelmää noudattamalla eri rekisteröityjä tuotteita varten vahvistettuja eritelmiä.

— Lisätä asianomaisten tuotteiden kysyntää tiedottamalla kuluttajille ja jakelijoille näistä järjestelmistä, niiden merkityksestä, mukanaan tuomista eduista ja tunnuksista sekä nimitysten myöntämisehdoista, asiaa koskevista tarkastuksista ja jäljittämisjärjestelmästä.

3. PÄÄASIALLISET KOHDERYHMÄT

— Tuottajat ja jalostajat sekä niiden järjestöt

— Jakelijat (suuret kauppaketjut, tukkukauppiaat, vähittäiskauppiaat, ravintolat) ja niiden järjestöt

— Kuluttajat ja niiden järjestöt

— Mielipidevaikuttajat.

4. PÄÄASIALLISET VIESTIT

— Tuotteen tai tuotteiden maantieteelliseen alkuperään liittyvät erityispiirteet (SAN, SMM), erityisesti yhteys maantieteelliseen ympäristöön tai maantieteelliseen alkuperään ja tuotteen tai tuotteiden maine/tunnettuus. Etusija annetaan yhdestä tai useammasta jäsenvaltiosta tulevia tuotteita koskeville monialaisille kampanjoille.

— Tuotteen tai tuotteiden erityiseen perinteiseen tuotantomenetelmään liittyvät erityispiirteet maantieteellisestä alueesta riippumatta (APT).

— Laatunäkökohdat (turvallisuus, ravintoarvo, aistinvaraisiin ominaisuuksiin liittyvät arvot, jäljitettävyys).

— Asianomaisten tuotteiden moninaisuus, lajivalikoiman laajuus ja makujen kirjo.

— Joidenkin SAN/SMM- tai APT-rekisteröityjen tuotteiden esittely esimerkkinä elintarvikkeiden arvostuksen onnistuneesta lisäämisestä.

— Järjestelmän tavoitteet: rekisteröityjen tuotteiden arvostus ja suojaus, ja erityisesti suojattujen nimitysten väärinkäytösten ja jäljitelmien torjunta.

5. PÄÄASIALLISET VÄLINEET

— Sähköiset välineet (Internet)

— PR-suhteet viestimiin (erikoisalojen lehdet, naistenlehdet, ruokalehdet)

— Yhteydet kuluttajajärjestöihin

— Myyntipisteissä tiedottaminen

— Audiovisuaaliset välineet

— Painotuotteet (lehtiset, esitteet, jne.)

— Osallistuminen messuille ja näyttelyihin

— Mainokset erikoisalojen lehdissä

— Yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa esiteltyjen ohjelmien osalta yhteisöjen järjestelmiä (SAN/SMM/APT) koskevat tiedotus- ja koulutustoimet.

6. OHJELMAN KESTO

Ohjelmat kestävät 24—36 kuukautta, ja eri vaiheiden tavoitteet on määritelty.

7. OHJEELLINEN TALOUSARVIO

4 miljoonaa euroa.

▼B

Syrjäisimpien alueiden graafisen symbolin käytöstä tiedottaminen

1. YLEISKATSAUS TILANTEESTA

Ulkoinen arviointikertomus on osoittanut, että vuosina 1998 ja 1999 toteutettu, syrjäisimpien alueiden graafista symbolia (tunnusta) koskeva yhteisön tiedotuskampanja on herättänyt todellista kiinnostusta toimijoiden keskuudessa.

Jotkut tuottajat ja jalostajat ovatkin hakeneet laatutuotteidensa hyväksyntää tämän tunnuksen käyttämiseksi.

Kun otetaan huomioon tämän ensimmäisen kampanjan rajoittunut kesto, vaikuttaa aiheelliselta jatkaa tämän tunnuksen tunnetuksi tekemistä eri kohderyhmien keskuudessa tiedottamalla edelleen tunnuksen merkityksestä ja eduista.

2. TAVOITTEET

— tunnuksesta, sen merkityksestä ja mukanaan tuomista eduista kertominen,

— eri alueiden tuottajien ja jalostajien kannustaminen tunnuksen käyttöön,

— tunnuksen tunnettavuuden parantaminen jakelijoiden ja kuluttajien keskuudessa.

3. PÄÄASIALLISET KOHDERYHMÄT

— paikalliset tuottajat ja jalostajat,

— jakelijat ja kuluttajat,

— mielipidevaikuttajat.

4. PÄÄASIALLISET VIESTIT

— tyypilliset ominaisuudet, luonnollisuus,

— tuotteet ovat peräisin yhteisön eri alueilta,

— laatu (turvallisuus, ravintoarvo, aistinvaraisiin ominaisuuksiin liittyvät arvot, tuotantomenetelmä, yhteys alkuperään),

— eksoottisuus,

— tarjonnan moninaisuus myös sesongin ulkopuolella,

— jäljitettävyys.

5. PÄÄASIALLISET VÄLINEET

— sähköiset välineet (Internet jne.),

— puhelinneuvonta,

— viestimet (esim. erikoisalojen lehdet, naistenlehdet, ruoanlaittoon keskittyvät lehdet),

— tuote-esittelyt myyntipisteissä, näyttelyissä, messuilla jne.,

— yhteydet lääkäreihin ja ravitsemusasiantuntijoihin,

— muut välineet (lehtiset, esitteet, ruokareseptit jne.),

— audiovisuaaliset välineet,

— mainokset erityisalojen lehdissä ja paikallislehdissä.

6. OHJELMIEN KESTO

Ohjelmat kestävät 24—36 kuukautta, ja eri vaiheiden tavoitteet on määritelty.

7. OHJEELLINEN TALOUSARVIO

3 miljoonaa euroa.

Luonnonmukainen tuotanto

▼M4

1. YLEISKATSAUS TILANTEESTA

Luonnonmukaisesti tuotettuja tuotteita kulutetaan erityisesti kaupungeissa, mutta tällaisten tuotteiden markkinaosuus on kuitenkin vielä melko pieni.

Kuluttajien ja muiden luonnonmukaisen tuotantomenetelmän erityispiirteistä kiinnostuneiden tahojen tietämys on vielä melko vähäistä.

2. TAVOITTEET

— Edistää luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kulutusta.

— Lisätä kuluttajien, maanviljelijöiden, jalostajien ja jakelijoiden tietämystä luonnonmukaisesta maataloudesta ja siitä saatavista tuotteista.

— Tiedottaa suurelle yleisölle luonnonmukaisia tuotantomenetelmiä ja toteutettavia tarkastuksia koskevista yhteisön säännöistä sekä luonnonmukaista tuotantomenetelmää koskevasta yhteisön tunnuksesta.

3. PÄÄASIALLISET KOHDERYHMÄT

— Kuluttajat yleensä tai erityiset kuluttajaryhmät

— Maanviljelijät, jalostajat ja jakelijat (valintamyymälät, tukkukauppiaat, ravintolat/ruokalat, myyntipisteet)

— Mielipidevaikuttajat.

4. PÄÄASIALLISET VIESTIT

— Luonnonmukaisesti tuotetut tuotteet ovat luonnollisia ja jokapäiväiseen nykyaikaiseen elämään mukautettuja tuotteita, joita nauttii mielellään. Luonnonmukaisesti tuotetut tuotteet on saatu ympäristöä ja eläinten hyvinvointia kunnioittavia tuotantomenetelmiä käyttämällä. Tuotteisiin sovelletaan tiukkoja tuotantoa ja jäljitettävyyttä koskevia sääntöjä. Riippumattomat valvontaviranomaiset tai julkiset viranomaiset valvovat sääntöjen noudattamista kaikissa elintarvikeketjun vaiheissa.

— Yhteisön tunnusta koskevat tiedot (niitä voidaan täydentää jäsenvaltioissa käyttöön otettuja tunnuksia koskevilla tiedoilla edellyttäen, että näitä koskevat eritelmät täyttävät yhteisön tunnuksen osalta vahvistettuja vaatimuksia tiukemmat vaatimukset).

(Viestien on oltava hyvin suunniteltuja ja myönteisiä. Kuluttajille osoitetuissa viesteissä on otettava huomioon eri kohderyhmien erityiset kulutustottumukset.

Ilmaisun luonnonmukainen”sekä sen erikielisten vastineiden käyttö elintarvikkeiden yhteydessä on suojattu lailla. Yhteisön tunnus on luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden symboli, joka ymmärretään kaikkialla EU:ssa ja joka osoittaa, että tuotteet noudattavat EU:n tiukkoja tuotantovaatimuksia ja että niitä on valvottu tarkoin).”

5. TÄRKEIMMÄT VÄLINEET

— Sähköiset keinot (esim. Internet) ja audiovisuaaliset välineet

— Puhelinneuvonta

— PR-suhteet viestimiin (esimerkiksi erityisalojen lehdet, naistenlehdet, elintarviketeollisuuden lehdet, luonnonmukaisesti tuotettuja elintarvikkeita tai ruuanlaittoa käsittelevät radio- ja televisio-ohjelmat)

— Yhteydet lääkäreihin, ravitsemusasiantuntijoihin, opettajiin ja muihin erityisryhmiin

— Tiedotus- ja esittelytoimet myyntipisteissä

— Painotuotteet (lehtiset, esitteet, jne.)

— Mainokset yleis- ja erikoislehdistössä.

6. OHJELMAN KESTO

Kesto on 12—36 kuukautta. Etusijalla ovat monivuotiset ohjelmat, joiden eri vaiheiden tavoitteet on määritelty.

7. OHJEELLINEN TALOUSARVIO

6 miljoonaa euroa.

▼M5

Maito- ja maitotuoteala

1. YLEISKATSAUS TILANTEESTA

Nestemäisen maidon kulutus on vähentynyt erityisesti suurissa kuluttajamaissa, mikä johtuu ensisijaisesti virvotusjuomien suosion kasvusta nuorten keskuudessa. Sen sijaan maitotuotteiden kokonaiskulutus on kasvussa maitomääränä ilmaistuna.

2. TAVOITTEET

— Nestemäisen maidon kulutuksen lisääminen

— Maitotuotteiden kulutuksen vakauttaminen

— Kulutuksen lisääminen nuorten parissa.

3. PÄÄASIALLISET KOHDERYHMÄT

— Lapset ja nuoret, erityisesti 8—14-vuotiaat tytöt

— 15—40-vuotiaat nuoret naiset ja perheenäidit

— Yli 55-vuotiaat henkilöt.

4. PÄÄASIALLISET VIESTIT

— Maito ja maitotuotteet ovat terveellisiä, dynaamisia ja nykyajan elämän jokapäiväisiä tarpeita vastaavia luonnontuotteita, joita nauttii mielellään.

— Viestin on oltava sisällöltään myönteinen, ja siinä on otettava huomioon kulutuksen erityispiirteet eri markkinoilla.

— On ensiarvoisen tärkeää turvata pääasiallisten viestien esilläolo läpi koko ohjelmakauden, jotta kuluttajat vakuutettaisiin eduista, joita heille seuraa näiden tuotteiden säännöllisestä käytöstä.

5. PÄÄASIALLISET VÄLINEET

— Sähköiset välineet

— Puhelinneuvonta

— Yhteydet viestimiin (esimerkiksi erikoistuneet naisten- ja nuortenlehdet)

— Yhteydet lääkäreihin ja ravitsemusasiantuntijoihin

— Yhteydet opettajiin

— Muut välineet (lehtiset ja esitteet, lapsille tarkoitetut pelit jne.)

— Tuote-esittelyt myyntipisteissä

— Visuaaliset viestimet (elokuva, erikoistuneet tv-kanavat)

— Radiomainokset

— Mainokset erikoisalojen lehdissä (nuoret ja naiset).

6. OHJELMIEN KESTO

Kesto on 12—36 kuukautta. Etusijalla ovat monivuotiset ohjelmat, joiden eri vaiheiden tavoitteet on määritelty.

7. OHJEELLINEN TALOUSARVIO

6 miljoonaa euroa.

Viini

1. YLEISKATSAUS TILANTEESTA

Tuotanto on alalla runsasta, mutta kulutus ei ole kasvanut vaan päinvastoin laskenut joiltain osin. Myös kolmansista maista tuleva tarjonta on kasvussa.

2. TAVOITTEET

Tiedotetaan kuluttajille lajikkeista, laadusta, eurooppalaisten viinien tuotantoedellytyksistä ja tieteellisten tutkimusten tuloksista.

3. PÄÄASIALLISET KOHDERYHMÄT

Kuluttajat, lukuun ottamatta neuvoston antamassa suosituksessa 2001/458 ( 19 ) tarkoitettuja lapsia ja nuoria.

4. PÄÄASIALLISET VIESTIT

— Yhteisön lainsäädännössä vahvistetaan tuotantoa, laatumerkintöjä, päällysmerkintöjä ja kaupan pitämistä koskevat tiukat säännökset, joilla kuluttajille taataan tarjotun tuotteen laatu ja jäljitettävyys.

— Mahdollisuus valita hyvin monista eri alkuperää olevista eurooppalaisista tuotteista painottaen tietoja, jotka koskevat eurooppalaisten viinien viljelyä ja yhteyttä maaperään.

— Viinin kohtuullinen kulutus on osa tasapainoista ruokavaliota.

5. PÄÄASIALLISET VÄLINEET

Tiedotus- ja PR-toiminta:

— jakelu- ja ravintola-alalle suunnatut koulutustoimet,

— yhteydet terveydenhoitoalan ammattilaisiin ja erikoisalojen lehtiin,

— muut välineet (Internet, lehtiset ja esitteet) valintojen ohjaamiseksi ja tilaisuuksien luomiseksi viinistä nauttimiseksi perhepiirissä.

6. OHJELMIEN KESTO

Kesto on 12—36 kuukautta. Etusijalla ovat monivuotiset ohjelmat, joiden eri vaiheiden tavoitteet on määritelty.

7. OHJEELLINEN TALOUSARVIO

6 miljoonaa euroa.

Tuoreet hedelmät ja vihannekset

1. YLEISKATSAUS TILANTEESTA

Alalle on tyypillistä se, että tarjonnan säännöllinen menekki on varmistettava, mikä näkyy erityisen selkeästi tiettyjen tuotteiden yhteydessä. Tähän mennessä toteutetut tiedotustoimet eivät ole juurikaan auttaneet.

Erityisesti on todettava, että alle 35-vuotiaat syrjivät kulutustottumuksissaan tämän alan tuotteita. Suuntaus on tätäkin selvempi kouluikäisten lasten ja nuorten osalta. Tasapainoinen ruokavalio kärsii.

2. TAVOITTEET

Mielikuvaa näiden tuotteiden tuoreudesta ja luonnonmukaisuudesta on vahvistettava kannustamalla erityisesti nuoria näiden tuotteiden kulutukseen.

3. PÄÄASIALLISET KOHDERYHMÄT

— Alle 35-vuotiaiden kotitaloudet

— Kouluikäiset lapset ja nuoret

— Työpaikka- ja kouluruokalat

— Lääkärit ja ravitsemusasiantuntijat.

4. PÄÄASIALLISET VIESTIT

— Luonnonmukaisuus

— Tuoreus

— Laatu (turvallisuus, ravintoarvo, aistinvaraisiin ominaisuuksiin liittyvät arvot, tuotantomenetelmät, ympäristönsuojelu, yhteys alkuperään)

— Mielihyvä

— Tasapainoinen ruokavalio

— Tuoretuotteiden tarjonnan monipuolisuus ja kausiluonteisuus

— Valmistuksen helppous, tuoreus — ei tarvetta kypsentää ruokaa

— Jäljitettävyys

— Tuotteiden kulutuksen positiiviset vaikutukset terveyteen.

5. PÄÄASIALLISET VÄLINEET

— Sähköiset välineet (Internet-sivut tarjonnan esittelemiseksi ja pelien tarjoamiseksi nuorille)

— Puhelinneuvonta

— Yhteydet viestimiin (esimerkiksi erikoisalojen lehdet, naisten- ja nuortenlehdet)

— Yhteydet lääkäreihin ja ravitsemusasiantuntijoihin

— Toimien kohdentaminen lapsiin ja nuoriin houkuttelemalla opettajat ja kouluruokalat mukaan kampanjaan

— Muut välineet (tuotetietoa ja ruokaohjeita tarjoavat lehtiset ja esitteet, lapsille suunnatut pelit jne.)

— Visuaaliset viestimet (elokuva, erikoistuneet tv-kanavat)

— Radiomainokset

— Mainokset erikoisalojen lehdissä (nuoret ja naiset).

6. OHJELMIEN KESTO

Kesto on 12—36 kuukautta. Etusijalla ovat monivuotiset ohjelmat, joiden eri vaiheiden tavoitteet on määritelty.

7. OHJEELLINEN TALOUSARVIO

6 miljoonaa euroa.

▼B

Hedelmä- ja vihannesjalosteet

1. YLEISKATSAUS TILANTEESTA

Tälle alalle on tyypillistä markkinoiden rakenteellinen epätasapaino. Se näkyy erityisen selkeästi sellaisten tuotteiden yhteydessä, jotka kärsivät tuontituotteiden synnyttämästä merkittävästä kilpailusta ja joiden asemaa tähän mennessä toteutetut tiedotustoimet eivät ole juurikaan parantaneet.

Erityisesti on otettava huomioon, että jalosteiden käytön helppous kiehtoo kuluttajia. Näitä markkinoita voidaan siis laajentaa, mikä hyödyttäisi perustuotantoa.

2. TAVOITTEET

Tuotteista syntyvää mielikuvaa on nykyaikaistettava, tarjontamuotoa nuorennettava ja tuotteista tiedotettava niiden kulutuksen kasvattamiseksi.

3. PÄÄASIALLISET KOHDERYHMÄT

— kotitaloudet,

— työpaikka- ja kouluruokalat,

— lääkärit ja ravitsemusasiantuntijat.

4. AVAINKOHDAT

— laatu (turvallisuus, ravintoarvo, aistinvaraisiin ominaisuuksiin liittyvät arvot, valmistusmenetelmät),

— käytön helppous,

— mielihyvä,

— tuotteiden tarjonnan monipuolisuus ja saatavuus läpi vuoden,

— tasapainoinen ruokavalio,

— jäljitettävyys.

5. TÄRKEIMMÄT VÄLINEET

— sähköiset välineet (Internet),

— puhelinneuvonta,

— viestimet (esim. erityisalojen lehdet, naistenlehdet),

— tuote-esittelyt myyntipisteissä,

— yhteydet lääkäreihin ja ravitsemusasiantuntijoihin,

— muut välineet (tuotteista kertovat ja ruokareseptejä tarjoavat lehtiset ja esitteet),

— visuaaliset välineet,

— naistenlehdet, ruoanlaittoon keskittyvät lehdet, ammattilehdet.

6. OHJELMIEN KESTO

Kesto on 12—36 kuukautta. Etusijalla ovat monivuotiset ohjelmat, joiden eri vaiheiden tavoitteet on määritelty.

7. OHJEELLINEN TALOUSARVIO

3 miljoonaa euroa.

▼M1

Elävät kasvit ja kukkaviljelytuotteet

1. YLEISKATSAUS TILANTEESTA

Yhteisön tuotanto joutuu kilpailemaan yhä enemmän kolmansien maiden tuotannon kanssa.

Vuosina 1997—2000 toteutettujen myynninedistämiskampanjoiden arvioinnista kävi ilmi, että tuottajan ja jakelijan välisen ketjun organisaatiota olisi parannettava ja järkiperäistettävä ja kuluttajien tietoisuutta tuotteiden ominaisuuksista olisi lisättävä yhteisön tuotannon myynnin helpottamiseksi Euroopan unionissa.

2. TAVOITTEET

— lisätä yhteisöstä peräisin olevien kukkien ja kasvien kysyntää,

— järkiperäistää kunkin jäsenvaltion tuotannonalaa ja lisätä osapuolten tietoisuutta kaikissa tuotantovaiheissa kannustamalla ennen kaikkea ympäristöä säästäviä käytänteitä,

— vahvistaa jäsenvaltioiden ammatinharjoittajien välistä kumppanuutta, mikä mahdollistaa mm. alalle ominaisten tietojen jakamisen ja tiettyjen erityistuotteiden arvostuksen kasvun.

3. PÄÄASIALLISET KOHDERYHMÄT

— tuottajat,

— taimitarhan hoitajat,

— jakelijat,

— opiskelijat,

— mielipidevaikuttajat: lehtimiehet, opettajat,

— kuluttajat.

4. PÄÄASIALLISET VIESTIT

— eurooppalaisten tuotteiden laatu,

— ympäristöä säästävät tuotantomenetelmät,

— tuotteiden kestävyyttä lisäävät tekniikat,

— kasvien ja kukkien lajikeyhdistelmien maksimointi.

5. PÄÄASIALLISET VÄLINEET

— messut ja näyttelyt: useiden jäsenvaltioiden tuotantoa esittelevät paviljongit,

— tuotannonalan ammatinharjoittajien, kuluttajien ja opiskelijoiden koulutus,

— tietoisuuden lisääminen alan elinmahdollisuuksien parantamiseksi,

— kuluttajille suunnattava tiedotus lehdistön kautta sekä esim. julkaisemalla luetteloita ja puutarhureiden kalentereita taikka ”kuukauden kasvi” -tyyppisillä kampanjoilla; ruukkukasvien mainonta,

— sähköisten tiedotusvälineiden (Internet, CD-ROM jne.) käytön lisääminen.

6. OHJELMAN KESTO

Ohjelma kestää 12—36 kuukautta, ja etusijalle asetetaan ohjelmat, joissa esitetään kaikissa vaiheissa strategia ja asianmukaisesti perustellut tavoitteet.

7. OHJEELLINEN TALOUSARVIO

4 miljoonaa euroa.

▼M5

Oliiviöljy ja syötäväksi tarkoitetut oliivit

1. YLEISKATSAUS TILANTEESTA

Koska tarjonta kasvaa jatkuvasti, kysyntätilanne on hyvin erilainen perinteisillä kuluttajamarkkinoilla ja markkinoilla, joille oliiviöljy ja syötäväksi tarkoitetut oliivi ovat tulleet melko äskettäin.

”Perinteisten kuluttajien” jäsenvaltioissa (Espanja, Italia, Kreikka ja Portugali) kyseiset tuotteet ovat yleensä hyvin tunnettuja, ja niiden kulutus on suuri. Kyseessä ovat siis kypsät markkinat, joilla kysynnän kokonaiskasvu on rajallinen.

Muissa jäsenvaltioissa, joita kutsutaan ”uusiksi kuluttajiksi”, kulutus henkeä kohden on vielä vähäinen eikä suuri osa kuluttajista tunne oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien laatuja tai erilaisia käyttötapoja. Kyseessä ovat siis markkinat, joilla kysyntä voi kasvaa merkittävästi.

2. TAVOITTEET

— Lisätä kulutusta ”uusien kuluttajien” jäsenvaltioissa vahvistamalla kyseisten tuotteiden markkina-asemaa ja monipuolistamalla niiden käyttöä.

— Vakauttaa ”perinteisten kuluttajien” jäsenvaltioiden kulutus ja mahdollisuuksien mukaan lisätä sitä parantamalla kuluttajille suunnattua tiedotusta hatarasti tunnetuista seikoista ja tekemällä nuoresta väestönosasta uskollisia kuluttajia.

3. PÄÄASIALLISET KOHDERYHMÄT

a) ”Uusien kuluttajien” jäsenvaltioissa: — ostoksista vastaavat henkilöt, — mielipidejohtajat (kulinaristit, keittiömestarit, ravintola-ala, suurilevikkinen ja erikoistunut lehdistö (kulinaarinen lehdistö, naistenlehdet, erilaiset muotilehdet)), — jakelijat.

b) ”Perinteisten kuluttajien” jäsenvaltioissa: — 20—35-vuotiaat ostoksista vastaavat henkilöt, — kuluttajalehdistö, — lääketieteellinen ja terveydenhoitoalan lehdistö.

4. PÄÄASIALLISET VIESTIT

a) ”Uusien kuluttajien” jäsenvaltioissa: — Oliiviöljy ja erityisesti ekstra-neitsytoliiviöljy on perinteinen ja vanhaan valmistusmenetelmään perustuva luonnontuote, joka soveltuu makurikkaaseen moderniin keittiöön. — Arkipäivän käyttöohjeet (kylmät ja lämpimät ruuat) koko vuoden ajalle. — Oliiviöljyn eri laatuluokat, makujen kirjo. — Neitsytoliiviöljyn aistinvaraiset ominaisuudet (aromi, väri, maku) edustavat lajikkeisiin, alueisiin, satoihin, suojattuihin alkuperänimityksiin, suojattuihin maantieteellisiin merkintöihin jne. liittyviä eroavaisuuksia. Moninaisuus tarjoaa erilaisia makuelämyksiä ja kulinaarisia mahdollisuuksia. — Oliiviöljy on ravintoarvonsa puolesta tärkeä osa terveellistä ja tasapainoista ruokavaliota. — Tiedottaminen valvontaa, laadun varmentamista ja pakkausmerkintöjä koskevasta sääntelystä. — Syötäväksi tarkoitetut oliivit ovat terveellisiä luonnontuotteita, jotka soveltuvat hyvin sellaisenaan nautittaviksi tai erilaisten ruokalajien valmistamiseen.

b) ”Perinteisten kuluttajien” jäsenvaltioissa: — Eri oliiviöljyluokat ja neitsytöljyjen erityispiirteet. — Yhteisön SAN/SMM-järjestelmän merkitys ja edut sekä tiedottaminen yhteisössä SAN/SMM-rekisteröidyistä eri oliiviöljyistä ja/tai syötäväksi tarkoitetuista oliiveista. — Tiedottaminen valvontaa, laadun varmentamista ja pakkausmerkintöjä koskevasta sääntelystä. — Nykyaikainen tuote, jolla on pitkä historia ja jossa ravintoarvo ja kulinaarinen laatu yhdistyvät. — Syötäväksi tarkoitettujen oliivien lajikeominaisuudet.

Oliiviöljyn ravintoarvoa koskevan tiedottamisen on perustuttava erityisesti oliiviöljyn seitsemännen menekinedistämiskampanjan yhteydessä tuotettuun asiakirja-aineistoon, jonka komission tutkimusassistentti on validoinut, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan 3 kohdan soveltamista.

5. PÄÄASIALLISET VÄLINEET

a) ”Uusien kuluttajien” jäsenvaltioissa: — Internet, — menekinedistäminen myyntipisteissä (maistajaiset, ruokaohjeet, tiedon jakaminen), — mainokset (tai esittelytyyppinen mainonta) yleisissä, kulinaarisissa, naisten ja elämäntapalehdissä, — suhteet mielipidejohtajiin (erikoisalojen lehtien toimittajat, keittiömestarit jne.).

b) ”Perinteisten kuluttajien” jäsenvaltioissa: — Internet, — mainokset (tai esittelytyyppinen mainonta) erikoisalojen lehdissä (naisten, kulinaariset lehdet jne.) tuotekuvan nykyaikaistamiseksi, — menekinedistäminen myyntipisteissä, — suhteet lehdistöön ja PR-toiminta (tilaisuudet, osallistuminen kuluttajamessuille jne.), — toimet yhteistyössä lääketieteellisten ja terveydenhoitoalan tahojen kanssa.

6. OHJELMIEN KESTO

Kesto on 12—36 kuukautta. Etusijalla ovat ohjelmat, joiden eri vaiheiden strategia ja tavoitteet on perusteltu asianmukaisesti.

Koska seitsemännen kampanjan ulkoisen arvioinnin kaikki tulokset eivät ole vielä saatavilla, vuonna 2003 hyväksyttyjen ohjelmien kesto on kuitenkin 12 kuukautta.

7. OHJEELLINEN TALOUSARVIO

6 miljoonaa euroa jaettuna seuraavasti:

— 70 prosenttia yhdessä tai useammassa ”uusien kuluttajien” jäsenvaltiossa toteutettaville ohjelmille,

— 30 prosenttia yhdessä tai useammassa ”perinteisten kuluttajien” jäsenvaltiossa toteutettaville ohjelmille.

Kuitupellava

1. YLEISKATSAUS TILANTEESTA

Euroopan pellava-alan tarjonnalle on tekstiili- ja vaatetusalan kansainvälisen kaupan vapauduttua ominaista muuta alkuperää olevan huokean pellavan ja muiden tekstiilikuitujen yhä suurempi kilpailu. Lisäksi tekstiilinkulutus on vakiintumassa.

2. TAVOITTEET

— Eurooppalaisen pellavan kuvan ja tunnettuuden kehittäminen

— Tuotteen kulutuksen lisääminen yhteisellä ”Masters of Linen” -merkillä

— Yhteisellä merkillä identifioidun eurooppalaisen pellavan ominaislaadun hyödyntäminen

— Markkinoilla olevien uusien tuotteiden ominaispiirteistä tiedottaminen.

3. PÄÄASIALLISET KOHDERYHMÄT

— Mielipidevaikuttajat (stylistit, muodinluojat, suunnittelijat, valmistajat, kustantajat)

— Jakelijat

— Tekstiili-, muoti- ja sisustusalan koulutus (opettajat ja oppilaat)

— Mielipidejohtajat

— Kuluttajat.

4. PÄÄASIALLISET VIESTIT

— Tuotteen laadun takaavat raaka-aineen tuotanto-olot, sopeutuneet lajikkeet ja alan eri toimijoiden asiantuntemus

— Eurooppalaisen tarjonnan moninaisuus ja runsaus niin tarjottujen tuotteiden (vaatteet, sisustus, liinavaatteet) kuin luovuuden ja innovaatioiden suhteen

— ”Masters of Linen” -yhteismerkki perustuu tuotekuvauksen noudattamiseen. Sillä identifioidaan laadukas eurooppalainen pellava, joka vastaa Euroopan yhteisön erityisiin tuotanto- ja jalostusedellytyksiin liittyviä perusteita pellavakasvista valmiiksi kankaaksi.

5. PÄÄASIALLISET VÄLINEET

— Sähköiset välineet (Internet)

— Ammattilaismessut

— Tiedotustoimet tuotantoketjun loppupäässä (muodinluojat, valmistajat, jakelijat ja kustantajat)

— Tiedottaminen myyntipisteissä

— Suhteet erikoisalojen lehdistöön

— Didaktiset tiedotustoimet tekstiili- ja muotialan oppilaitoksissa jne.

6. OHJELMIEN KESTO

Kesto on 12—36 kuukautta. Etusijalla ovat monivuotiset ohjelmat, joiden eri vaiheiden tavoitteet on määritelty.

7. OHJEELLINEN TALOUSARVIO

1 miljoonaa euroa.

Naudanliha

1. TAVOITTEET

Tiedotusohjelmalla pyritään palauttamaan luottamus naudanlihamarkkinoihin asianomaisten jäsenvaltioiden koordinoiduilla toimilla. Ohjelma on joustava. Tavoitteet ja yleiset puitteet ovat kaikille samat, mutta ajoitus ja eri osatekijöiden yksilöllinen yhdistäminen vaihtelevat tilanteen mukaan jäsenvaltiosta toiseen. Tarvitaan pikemminkin johdonmukaisuutta kuin yhdenmukaisuutta. Kyseessä on koko naudanlihamarkkinat kattava ohjelma.

Kussakin jäsenvaltiossa on valittava ohjelmasta vastaava taho ja perustettava yhteyspiste.

Kuluttajien huolenaiheisiin on vastattava ja palautettava heidän luottamuksensa siihen, että naudanliha on turvallista.

Tiedotuskampanja

Kampanjassa keskitytään kuluttajien luottamuksen palauttamiseen. Heille on kerrottava, että alalla sovelletaan yhteisön ja kansallista lainsäädäntöä, johon sisältyy tuotteiden turvallisuutta koskevia sääntöjä (esimerkiksi jäljitettävyys, merkinnät) ja jolla taataan koko tuotantoketjun kattava tehokas valvonta.

Kampanja toteutetaan kolmella tasolla: Euroopan unionin, kansallisten viranomaisten ja yksityisen sektorin tasolla.

Käyttöön otettavien kansallisten ja yksityisten merkintöjen sisältö on selitettävä.

Kaikessa aineistossa on oltava yhteisön ja kansallisen Internet-sivuston osoite.

2. PÄÄASIALLISET VIESTIT

— Naudanliha on ravitsevaa ja sen tuotantoa valvotaan

— Turva- ja valvontatoimia on tehostettu

— Lihan pakkausmerkintöjen tarkoituksena on kuluttajan luottamuksen palauttaminen

— Lisää tietoa on saatavissa, jos kuluttaja sitä haluaa.

3. PÄÄASIALLISET KOHDERYHMÄT

A. Yksittäiset kuluttajat

— Tärkein kohderyhmä koostuu 25—45-vuotiaista kaupunkilaisnaisista, joilla on lapsia. Nämä naiset muodostavat elintarvikemarkkinoiden ostajakunnan ydinryhmän.

— Toisena kohderyhmänä ovat alle 35-vuotiaat yksineläjät ja pariskunnat, joilla on ostovoimaa ja halua valita tuote sen helppokäyttöisyyden ja miellyttävyyden perusteella.

B. Yhteisöt — koulut, sairaalat, ravintolat jne.

Lisäksi mukana ovat erikoisalojen lehdet ja kuluttajajärjestöt mielipidevaikuttajina.

4. PÄÄASIALLISET VÄLINEET

— Sähköiset välineet (Internet)

— Puhelinneuvonta

— Yhteydet viestimiin (kuluttajalehtien, tiedelehtien ja erikoisalojen lehtien toimittajat), konferenssit, tilaisuudet, joissa riippumattomat ravintoasiantuntijat vastaavat yleisön kysymyksiin. Näihin tilaisuuksiin osallistuu kauppiaita, kuluttajajärjestöjä ja muita markkinoilla toimivia yhteisöjä

— Painettu tiedotusmateriaali (esimerkiksi kuluttajalehdet, aluelehdet, lehtiset, esitteet jne.)

— Visuaaliset viestimet (esimerkiksi mainosjulisteet, mainonta myyntipisteissä, televisio)

— Radio.

5. OHJEELLINEN TALOUSARVIO

6 miljoonaa euroa.

▼M6

Syötäväksi tarkoitetut munat

1. YLEISKATSAUS TILANTEESTA

Syötäväksi tarkoitettujen munien kuoreen on 1 päivästä tammikuuta 2004 alkaen leimattava tuottajan tunnusnumeron ja kanojen tuotantotavan ilmaiseva koodi. Tämä koodi muodostuu tuotantotavan ilmaisevasta numerosta (0 = luomu, 1 = ulkoilma, 2 = lattia, 3 = häkki), ISO-koodista, jolla yksilöidään jäsenvaltio, jossa tuotantolaitos sijaitsee, sekä toimivaltaisen viranomaisen tuotantolaitokselle antamasta numerosta.

2. TAVOITTEET

— Tiedottaa kuluttajille munien merkintöjä koskevista uusista vaatimuksista ja selittää perusteellisesti munaan painetun koodin merkitys.

— Tiedottaa munaan painetun koodin ilmaisemista tuotantojärjestelmistä.

— Tiedottaa olemassa olevista jäljitettävyysjärjestelmistä.

3. PÄÄASIALLISET KOHDERYHMÄT

— Kuluttajat ja jakelijat.

— Mielipidejohtajat.

4. PÄÄASIALLISET VIESTIT

— Tehdä tunnetuksi ja selittää direktiivin 2002/4/EY mukaisesti muniin painettavia uusia koodeja sekä näiden koodien tarkoittamien eri munaluokkien ominaisuuksia.

5. PÄÄASIALLISET VÄLINEET

— Sähköiset välineet (Internet jne.).

— Tiedostusaineisto (esim. tiedotuslehtiset ja esitteet).

— Tiedottaminen myyntipisteissä.

— Mainokset lehdissä, esimerkiksi erikoislehdissä kuten ruoka- ja naistenlehdet jne.

— Suhteet tiedotusvälineisiin.

6. OHJELMAN KESTO

12—24 kuukautta.

7. OHJEELLINEN TALOUSARVIO

4 miljoonaa euroa.