Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"BKOMISSION ASETUS (ETY) N:o 2237/77
annettu 23 päivänä syyskuuta 1977
maatilojen tulojen selvittämiseen käytettävästä maatilailmoituksesta
(EYVL L 263, 17.10.1977, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
"M1 Komission asetus (ETY) N:o 600/79 annettu 29 päivänä maalis-
kuuta 1979L 78 22 30.3.1979
"M2 Komission asetus (ETY) N:o 3245/80 annettu 15 päivänä
joulukuuta 1980L 341 19 16.12.1980
Muutettu:
"A1 Kreikan liittymisasiakirja (*) L 291 17 19.11.1979
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 1
KOMISSION ASETUS (ETY) N:o 2237/77
annettu 23 päivänä syyskuuta 1977
maatilojen tulojen selvittämiseen käytettävästä maatilailmoituksesta
EUROOP AN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon verkoston luomisesta Euroopan talousyhteisön maa-
tilojen tuloja ja taloutta koskevien kirjapitotietojen keruuta varten 15
päivänä kesäkuuta 1965 annetun neuvoston asetuksen N:o
79/65/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella
(ETY) N:o 2910/73 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan,
sekä katsoo, että29 päivänä heinäkuuta 1966 annetussa komission asetuksessa N:o
118/66/ETY (
3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella
(ETY) N:o 3565/73 (4), määritetään maatilojen tulojen selvittämiseen
käytettävän maatilailmoituksen sisältö,
maatilailmoituksen avulla hankittujen, maatilojen tulojen selvittämiseksi
kerättyjen kirjanpitotietojen on seurannan kohteena olevista kirjanpito-
tiloista riippumatta oltava yhdenmukaiset luonteensa, määrittelynsä ja
esitystapansa puolesta,
maatalouden kirjanpitotietojen keruuta koskevan verkon toimittua
kymmenen vuotta on suotavaa hyödyntää hankittua kokemusta maa-
tilailmoituksia koskevien säännösten muuttamiseksi tavalla, joka toisaal-
ta parantaa kirjanpitotietojen vertailukelpoisuutta ja toisaalta mukauttaa
ne yhteisen maatalouspolitiikan tarpeiden kehitykseen,
tässä yhteydessä on suotavaa hyödyntää tietotekniikan tämänhetkistä
kehitystä kirjanpitotietojen käsittelyn parantamiseksi ja tässä suhteessa
olisi käytettävä magneettinauhaa kirjanpitotietojen tallennusvälineenä,
on mahdollista, että joillekin tiloille tuottaa vaikeuksia täyttää tietyt
erityisotsakkeita koskevat kohdat sen vuoksi, että kyseiset tiedot eivät
sisälly tilojen omiin kirjanpitotietoihin; tämän vuoksi olisi, siltä osin kuin
ongelmia esiintyy, säädettävä järjestelmästä, jonka avulla voidaan välttää
kaikki virhetulkinnat siinä tapauksessa, että kyseisiä erityisotsakkeita
koskevia kohtia ei ole täytetty,
maatilailmoitusten mukauttamisesta aiheutuvien haittojen vähentämi-
seksi mahdollisimman tehokkaasti olisi suotavaa soveltaa uusia sään-
nöksiä alkaen samasta tilikaudesta kaikissa jäsenvaltioissa; ottaen
huomioon vaikeudet, joita jäsenvaltiot voivat kohdata toteuttaessaan
nämä mukautukset säännönmukaisesti ainoastaan yhden vuoden mää-
räajassa, on suotavaa säätää mahdollisuudesta sallia niiden lykätä
tilikautta koskevien uusien säännösten soveltamista yhdellä tilikaudella,
ja
tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden kirjanpidon
tietoverkkoa käsittelevän yhteisön komitean lausunnon mukaiset,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Maatilailmoitukseen sisältyvien kirjanpitotietojen laji vahvistetaan
liitteessä I. Niihin liittyvät määritelmät ja ohjeet vahvistetaan liitteessä
II. Kirjanpitotietojen esitystapa vahvistetaan liitteessä III.!B
(1) EYVL N:o 109, 23.6.1965, s. 1859/65
(2) EYVL N:o L 299, 27.10.1973, S. 1
(3) EYVL N:o 148, 10.8.1966, s. 2701/66
(4) EYVL N:o L 361, 29.12.1973, s. 841977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 2
2 artikla
Tätä asetusta sovelletaan ensimmäisen kerran 1 päivän tammikuuta 1978
ja 1 päivän heinäkuuta 1978 välisenä aikana alkavan tilikauden 1978
kirjanpitotietoihin.
Ranskassa ja Irlannissa näitä säännöksiä sovelletaan kuitenkin ensim-
mäisen kerran tilikauden 1979 kirjanpitotietoihin ja Italiassa tilikauden
1980 kirjanpitotietoihin.
Tilikausi 1979 alkaa 1 päivän tammikuuta ja 1 päivän heinäkuuta 1979
välisenä aikana, ja tilikausi 1980 alkaa 1 päivän tammikuuta ja 1 päivän
heinäkuuta 1980 välisenä aikana.
These provisions shall first apply in Greece to the accounting data for the
1981 accounting year, beginning during the period between 1 January
1981 and 1 July 1981.
3 artikla
Asetus N:o 118/66/ETY kumotaan, mutta sitä sovelletaan edelleen
kokonaisuudessaan 2 artiklassa tarkoitettuja tilikausia aiempien tili-
kausien kirjanpitotietoihin riippumatta siitä, milloin tiedot on toimitettu
komissiolle.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava ja sitä sovelletaan
sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.!B
!M1
!A1
!B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 3
LIITE 1
MAATILAILMOITUKSEN MALLI
Lisätietoja tämän liitteen taulukkojen otsakkeista ja sarakkeista on liitteessä II
vahvistetuissa määritelmissä ja ohjeissa. Näiden taulukkojen sarakkeissa esiinty-vät (pienellä merkityt) numerot osoittavat tietojen järjestyksen magneettinauhas-
sa (
1). Numerot, joita ei ole varattu (”vapaa”), ovat myöhempää käyttöä varten; ne
on täytettävä nollilla.
A. YLEISET TIEDOT
Otsakkeiden numero ja sisältö Järjestysnumero
1. Tilan numero
— Piiri 1
— Alapiiri 2
— Tilan järjestysnumero 3
2. Koneellista tallentamista koskevat merkinnät
— Tietueiden määrä tilaa kohden 4
— Tietueen järjestysnumero 5
— Tuotantoa (paitsi eläimet) koskevien 10 tietoa
sisältävien ryhmien määrä 6
— ”vapaa” 7-30
3. Tilan sijainti 31
4. Tilaluokka
— Teknis-taloudellinen suuntautuminen (TTS) 32
— Erikoistuminen 33
— ”vapaa” 34
— kokoluokka 35
— ”vapaa” 36
5. Tilikauden päättymispäivä37
— ”vapaa” 38
6. Epäsuotuisa alue 39
7. KMM kastelun piirissä 40
8. Korkeusvyöhyke 419. Laidunpäivät alppilaitumilla ja muilla laitumilla,
jotka eivät sisälly KMM:ään 42
— ”vapaa” 43-47!
B
(1) Nämä järjestysnumerot ilmoitetaan järjestelmällisesti, myös niiden kohtien osalta, joita
ei koskaan täytetä (esim. Taulukko K, sarake ”pinta-ala” tuotteelle 162 ”lehmän maito”).1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 4
B. KMM:N HALLINTAMUOTO
Otsakkeiden numero ja sisältö Järjestysnumero
10. Omistajan viljelemä KMM 48
11. Vuokraviljelyssä oleva KMM 4912. Osakasviljelyssä oleva KMM 50
C. TYÖVOIMA
Otsakkeiden numero ja sisältöKoodi
(1)Syntymä-
vuosi(2)Työntekijä
(vuosiyksi-
köt)
(3)Vuotuinen
työaika
(tunnit)
(4)
A. Palkaton vakinainen työvoima
13. Viljelijä/tilan johtaja
14. Viljelijä/muu kuin tilan johtaja
15. Tilan johtaja/muu kuin viljelijä51
5552
5653
5754
58
59
6360
6461
6562
66
67 68 69 708
>>>>>><
>>>>>>:
henkilöiden
määrä
16. Viljelijän puoliso 71 — 72 73
17. Muut 74 — 75 76
B. 18. Palkaton, muu kuin vakinainen työvoima ——— 7 7
C. Palkattu vakinainen työvoima
19. Tilan johtaja — 78 79 80
20. Muut — — 81 82
D. 21. Palkattu, muu kuin vakinainen työvoima — — — 83
D. ELÄINTEN MÄÄRÄ JA ARVO
Otsakkeiden numero ja sisältöAlkuinventaario Loppuinventaario
Keskimäärä
(5)Määrä
(1)Arvo
(2)Määrä
(3)Arvo
(4)
22. Hevoseläimet 86 87 88 89 90
23. Lihotusvasikat 91 92 93 94 95
24. Muut alle vuoden ikäiset naudat 96 97 98 99 100
25. Vähintään 1- ja alle 2-vuotiaat naudat, uros-
puoliset 101 102 103 104 105
26. Vähintään 1- ja alle 2-vuotiaat naudat, naaras-
puoliset 106 107 108 109 110
27. Vähintään kaksivuotiaat naudat, urospuoliset 111 112 113 114 115
28. Siitoshiehot 116 117 118 119 120
29. Lihotushiehot 121 122 123 124 125!B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 5
Otsakkeiden numero ja sisältöAlkuinventaario Loppuinventaario
Keskimäärä
(5)Määrä
(1)Arvo
(2)Määrä
(3)Arvo
(4)
30. Lypsylehmät 126 127 128 129 130
31. Teuraslypsylehmät 131 132 133 134 135
32. Muut lehmät 136 137 138 139 140
33. Alle yksivuotiaat puhvelit 141 142 143 144 145
34. Vähintään 1- ja alle 2-vuotiaat urospuhvelit 146 147 148 149 150
35. Vähintään 1- ja alle 2-vuotiaat naaraspuhvelit 151 152 153 154 155
36. Vähintään kaksivuotiaat urospuhvelit 156 157 158 159 160
37. Vähintään kaksivuotiaat poikimattomat naaras-
puhvelit 161 162 163 164 165
38. Poikineet naaraspuhvelit 166 167 168 169 170
39. Muut vähintään kaksivuotiaat naaraspuhvelit 171 172 173 174 175
40. Uuhet 176 177 178 179 180
41. Muut lampaat 181 182 183 184 185
42. Vuohet 186 187 188 189 190
43. Porsaat 191 192 193 194 195
44. Siitosemakot 196 197 198 199 200
45. Lihotussiat 201 202 203 204 205
46. Muut siat 206 107 208 209 210
47. Teuraskananpojat 211 212 213 214 215
48. Munivat kanat 216 217 218 219 220
49. Muu siipikarja 221 222 223 224 225
50. Muut eläimet — 227 — 229 —
E. ELÄINTEN OSTOT JA MYYNNIT
Otsakkeiden numero ja sisältöEläinten ostot
(1)Eläinten
myynnit
(2)Oma kulutus ja
luontoissuori-
tukset
(3)
51. Hevoseläimet 231 232 233
52. Naudat 234 235 236
53. Puhvelit 237 238 239
54. Lampaat 240 241 242
55. Vuohet 243 244 245
56. Siat 246 247 248
57. Siipikarja 249 250 251
58. Muut eläimet 252 253 254!B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 6
F. KULUT
Otsakkeiden numero ja sisältö Järjestysnumero
Työvoima- ja konekulut
59. Palkat ja sosiaalikulut 259
60. Ulkopuolisten tekemä työ 260
61. Kaluston tavanomainen kunnossapito 261
62. Poltto- ja voiteluaineet 262
63. Autokulut 263
Karjanhoitokulut
Ostorehut seuraaville:
Kasvissyöjät (hevoseläimet, naudat, lampaat, vuohet)
64. Väkirehut 264
65. Karkearehut 265
66. Siat 266
67. Siipikarja ja muut pieneläimet 267
Kotoiset rehut seuraaville:
68. Kasvissyöjät (hevoseläimet, naudat, lampaat, vuohet) 268
69. Siat 269
70. Siipikarja ja muut pieneläimet 270
71. Muut erityiset karjanhoidon kulut 271
Viljelykulut
72. Ostosiemenet ja -taimet 272
73. Tilalla tuotetut ja käytetyt siemenet ja taimet 273
74. Lannoitteet ja maanparannusaineet 274
75. Kasvinsuojeluaineet 275
76. Muut erityiset viljelykulut 276
77. Erityiset metsäkulut 277
Yleiskulut
78. Rakennusten tavanomainen kunnossapito ja kiinteistön parannustyöt 278
79. Sähkö 279
80. Lämmityspolttoaineet 280
81. Vesi 281
82. Vakuutukset 282
83. Verot ja maksut 283
84. Muut yleiskulut 284
Kiinteistökulut
85. Maksettu vuokra 285!B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 7
Otsakkeiden numero ja sisältö Järjestysnumero
86. Vuokra-arvo 286
87. Tilan rakennuksia koskevat vakuutukset 287
88. Kiinteistöverot 288
Maksetut korot
89. Maksetut korot ja rahoituskulut seuraavista: 289
90. Kiinteistöpääomaa koskevat lainat 290
91. josta: maanhankintaan 291
92. Tilan pääomaa koskevat lainat ja velat 292
93. Yhteensä 293
G. KIINTEISTÖPÄÄOMA, MAATALOUSVÄLINEET JA LIIKKUV A PÄÄOMA
Otsakkeiden numero ja sisältöHankinta-arvo
Al-
kuin-
ven-
taarion
arvo
(3)Investoinnit
Myyn-
nit
(6)Poistot
(7)Lop-
puin-
ventaa-
rion ar-
vo
(8)Ennen
tuki-
palkki-
oiden
vähen-
tämis-
tä
(1)Tuki-
palkki-
ot
(2)Ennen
tuki-
palkki-
oiden
vähen-
tämis-
tä
(4)Tuki-
palkki-
ot
(5)
94. Maatalousmaa ja rakennukset 294 295 296 297 298 299 300 301
95. Maatalousmaa 302 303 304 305 306 307 308 309
96. Pysyvät viljelmät 310 311 312 313 314 315 316 317
97. Kiinteistön parannukset 318 319 320 321 322 323 324 325
98. Tilan rakennukset 326 327 328 329 330 331 332 333
99. Perustamiskulut 334 335 336 337 338 339 340 341
100. Metsämaat, mukaan lukien
pystyssä oleva puuaines 342 343 344 345 346 347 348 349
101. Kalusto 350 351 352 353 354 355 356 357
102. Liikkuva pääoma 358 359 360 361 362 363 364 365
103. Yhteensä 366 367 368 369 370 371 372 373!B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 8
H. VELAT
Otsakkeiden numero ja sisältöAlkuinventaario Loppuinventaario
Yh-
teensä
(1)josta
Yh-
teensä
(5)josta
Kiinteistöpääoma
Tilan
pää-oma
(4)Kiinteistöpääoma
Tilan
pääoma
(8)Yh-
teensä
(2)josta
maat
(3)Yh-
teensä
(6)josta
maat
(7)
104. Pitkäaikaiset ja keskipitkän
aikavälin lainat 374 375 376 377 378 379 380 381
105. Lyhytaikaiset lainat ja velat 382 383 384 385 386 387 388 389
106. Yhteensä 390 391 392 393 394 395 396 397
I. ARVONLISÄVERO (AL V)
Otsakkeiden numero ja sisältö Järjestysnumero
107. AL V -järjestelmä
AL V -järjestelmän alajaotus400
401
108. Myyntien AL V 402
109. Ostojen AL V 403
110. Investointien AL V 404
111. Veroviranomaisen palauttama AL V 405
J. PALKKIOT JA TUET
Otsakkeiden numero ja sisältö Koodi (1) Määrä
112. Eläimiä ja tuotteita koskevat palkkiot ja tuet — 408
113. josta:
20 ”avointa” koodia vastaavat kyseisiä eläinluokkia
(otsakkeet 51-58) ja tuotteita (otsakkeet 120-311) koskevia koodeja409
……
448
114. Kuluja koskevat palkkiot ja tuet — 449
115. josta:
10 ”avointa” koodia vastaavat kyseisiä menoja
(otsakkeet 59-92) koskevia koodeja450
……
469
116. Eläinten ostoja koskevat palkkiot ja tuet — 470
117. josta:
5 ”avointa” koodia vastaavat kyseisiä ostettujen eläinten luokkia
(otsakkeet 51-58) koskevia koodeja471
……
480
118. Yhteensä — 481
119. Josta: luonnonvahinkoja koskevat palkkiot ja tuet — 482
(1) Kyseisiä eläin-, tuote- ja menoluokkia koskevien otsakkeiden numerot!B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 9
K. TUOTANTO (lukuun ottamatta eläimiä) (otsakkeet 120-311)
Tuote
(koodi)Viljelyta-
pa
(koodi)Puuttuva
tieto
(koodi)Pinta-alaTilikau-
den tuo-
tantoAlkuin-
ventaarioMyynnitOma ku-
lutus ja
luontois-
suorituk-
setLoppuin-
ventaarioOma
käyttö
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10)
488 489 490 491 492 493 494 495 496 497
4 9 8———————— —
— ———————— —
— ———————— (1)
(1)Viimeinen järjestysnumero = 487 + (10 * ilmoitettujen tuotteiden lukumäärä)!B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 10
LIITE II
MAATILAILMOITUSTA KOSKEV AT MÄÄRITELMÄT JA OHJEET
1. YLEISET MÄÄRITELMÄT JA OHJEET
a) Maatilailmoituksen tiedot koskevat yhtä maatilaa ja yhtä tilikautta, jossa on
12 perättäistä kuukautta.
b) Maatilailmoituksen tiedot koskevat yksinomaan maatilaa; ne liittyvät tilan
varsinaiseen toimintaan ja tarvittaessa maatilan yhteydessä harjoitettavaan
metsätalouteen ja matkailuun. Mitään sellaista omistajan ja hänen perheensä”tilan ulkopuoliseen” toimintaan liittyvää, joka koskee eläkkeitä, perintöjä,yksityisiä tilejä, maatilan ulkopuolista omaisuutta, henkilökohtaisia veroja,
yksityisiä vakuutuksia jne., ei maatilailmoitusta laadittaessa oteta laskelmissa
huomioon.
Kun tilan tuotannontekijöitä (työvoima, mukaan lukien muu kuin palkattu
työvoima, sekä koneet ja kalusto) käytetään käyttöomaisuuden kasvattami-seen (koneiden rakentaminen tai suurehko korjaus, rakennusten rakentaminentai suurehko korjaus taikka purkaminen, hedelmäpuiden istutus tai kaa-
taminen), vastaavia kustannuksia, tai tarvittaessa niiden arvioita, ei sisällytetä
tilan juokseviin menoihin. Kaikissa tapauksissa käyttöomaisuuden kasvatta-miseen käytetyt työvoimakulut sekä työtunnit on vastaavasti jätettävätyövoimaa koskevien menojen ja tietojen ulkopuolelle. Jos muita käyttö-
omaisuuden kasvattamisesta aiheutuneita kustannuksia kuin työvoimakuluja
(esimerkiksi tilan traktorin käyttö) ei voida erotella kuluista, jollaisiksi ne onsiten kirjattu, käyttöomaisuuden kasvattamisesta aiheutuneiden kokonais-kustannusten arvioitu arvo ilmoitetaan poikkeuksellisesti otsakkeen 181
kohdassa (Muut tuotot ja tulot).
Joka tapauksessa käyttöomaisuuden arvonnousu kustannusten perusteella
arvioituna (mukaan lukien palkatun työvoiman ja/tai muun kuin palkatun
työvoiman työn arvo) on lisättävä otsakkeisiin 94 ja 101 kirjattavaankäyttöomaisuuden arvoon.
c) Maatilailmoituksen tiedot perustuvat kirjanpitoon, johon on kirjattu tili-
kauden tapahtumat järjestelmällisesti ja säännöllisesti.
d) Rahamääräiset kirjanpitotiedot ilmaistaan:
— joko ilman AL V:a
— tai AL V:n sisältäen jäljempänä mainituin edellytyksin (vrt. otsakkeet
107-111).
e) Rahamääräiset kirjanpitotiedot ilmaistaan ilman palkkioita ja tukia. Palkki-
olla ja tuella tarkoitetaan kaikkea julkisista varoista maksettavaa suoraatukea, josta on koitunut erityistä tuloa (vrt. otsakkeet 112-119).
f) Maatilailmoituksen tiedot on ilmoitettava seuraavin yksiköin ja tarkkuu-
sastein:
— arvot: täydet rahayksiköt ilman desimaaliosaa, lukuun ottamatta liiroja,
jotka ilmaistaan täysinä satoina liiroina;
— fyysiset määrät: satoina kilogrammoina lukuun ottamatta munia, joiden
määrä ilmoitetaan tuhansina;
— pinta-alat: aareina;— eläinten keskimääräinen lukumäärä: päiden kymmenesosina lukuun
ottamatta siipikarjaa, joka ilmoitetaan täysinä päinä;
— työvoiman määrä: vuosiyksiköiden sadasosina.
Kiinteät kohdat (vrt. liitteen I taulukot A-J), joiden osalta ei ole mitään
ilmoitettavaa, täytetään nollilla. Taulukossa K esiintyvien tuotantosuuntien
osalta merkitään nolla kohtiin, joissa ei ole mitään ilmoitettavaa.
g) Tarkastuksen jälkeen yhdyselin toimittaa koneelliset tallenteet, jotka
sisältävät maatilailmoituksen kirjanpitotiedot, luottamuksellisina Euroopan
yhteisöjen komission maatalouden pääosaston maatilojen tilanneanalyysistävastaavalle osastolle.!
B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 11
II MAATILAILMOITUKSEN ERI KOHTIA KOSKEV AT MÄÄRITELMÄT
JA OHJEET
A. YLEISET TIEDOT
1. Tilan numero
Jokaiselle kirjanpitotilalle annetaan numero, kun se valitaan ensimmäistä
kertaa. Tila säilyttää tämän numeron koko sen ajan, jona se osallistuutietoverkkoon (
1). Kerran annettua numeroa ei koskaan siirretä toiselle
tilalle.
Tilan numero koostuu kolmesta ryhmästä:— piirin koodi (ks. asetuksen N:o 91/66/ETY liite III);— alapiirin koodi; valittujen alapiirien avulla on ainakin voitava
yksilöidä sellaisten alueiden tilat, jotka otetaan huomioon sovelletta-essa maatilojen uudenaikaistamisesta annettua neuvoston direktiiviä72/159/ETY (alapiirejä koskeva luettelo, josta ilmenevät nimet ja
koodit, toimitetaan komissiolle);
— tilan järjestysnumero.
2. Tietueita koskevat tiedot
Koska maatilan kirjanpitotietojen tallennukseen voidaan tarvita yksi tai
useampia tietueita (ks. liitteessä III olevan C kohdan 2 alakohta), jokaista
tilaa kohden annetaan käytettyjen tietueiden kokonaismäärä ja kunkin
tietueen järjestysnumero.
Viittä ensimmäistä järjestysnumeroa vastaavat tiedot muodostavat tilan
otsikkotiedot. Ne toistuvat jokaisen tietueen alussa. Jokaisen tilan kuudes
tieto ilmoittaa, kuinka monta jakamatonta 10 tiedon ryhmää, joista kukin
vastaa yhtä tuotantosuuntaa (lukuun ottamatta eläimiä), tietoihin sisältyy.
3. Tilan sijainti
Ilmoitetaan tarkoituksenmukaisin sellaisen maantieteellisen perusyksikön
numero (mieluiten kunta), jolla tila sijaitsee.
Näitä yksikköjä koskeva kartta numeroineen toimitetaan komissiolle.
Kaikki maantieteellisten yksiköiden rajoja koskevat huomattavat muu-
tokset on saatettava komission tietoon.
4. Tilaluokka
Sen tilaluokan koodi (vrt. komission asetuksen N:o 91/66/ETY liite II),
johon tila on sijoitettu sen tultua valituksi kyseistä tilikautta varten.
5. Tilikauden päättymispäivä
Tilikauden päättymispäivämäärä, esimerkiksi 30.4.1975 tai 31.12.1975.
6. Epäsuotuisa alue
Ilmoitetaan, sijaitseeko tila vuoristoalueiden ja eräiden epäsuotuisien
alueiden maataloudesta annetussa neuvoston direktiivissä 75/268/ETY
tarkoitetulla alueella. Jäsenvaltiossa, jossa kyseisiä alueita on niin paljon ja
ne ovat niin pieniä, että niiden ilmoittaminen ei ole mielekästä, käytetäänkoodia 4.!
B
(1) Jos tila kuitenkin on suuren muutoksen kohteena ja erityisesti, jos tämä muutos aiheutuu
tilan jakamisesta kahdeksi itsenäiseksi tilaksi tai sulautumisesta toiseen tilaan, sitä
pidetään uutena tilana; tässä tapauksessa sille annetaan uusi numero. Tilan teknis-
taloudellisen suuntautumisen muutos ei anna aihetta uuden numeron antamiselle. Josnumeron säilyttäminen uhkaa aiheuttaa sekaannuksen yhden tai useamman muunkirjanpitotilan suhteen (esimerkiksi uuden aluejaon yhteydessä), numero on muutettava.
Vanhoja ja uusia numeroita koskeva vastaavuustaulukko on tällöin toimitettava
komissiolle.1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 12
1 = tila ei sijaitse kyseisillä alueilla,
2 = tila sijaitsee kokonaisuudessaan kyseisillä alueilla,
3 = tila sijaitsee osittain kyseisillä alueilla,
4 = ei sovelleta.
7. KMM kastelun piirissä
Muu kuin lasinalainen käytössä olevan maatalousmaan viljelyala, jota
tosiasiallisesti kastellaan tilikauden aikana joko kiinteiden tai liikutelta-vien laitteiden avulla menetelmästä riippumatta (pirskottaminen, upotus).
8. Korkeusvyöhyke
Korkeusvyöhyke ilmoitetaan koodinumerolla:
1 = pääosa tilasta sijaitsee alle 300 metrin korkeudella merenpinnasta,
2 = pääosa tilasta sijaitsee 300-600 metrin korkeudella merenpinnasta,
3 = pääosa tilasta sijaitsee vähintään 600 metrin korkeudella merenpin-
nasta,
4 = ei tietoa.
9. Laidunpäivät alppilaitumilla ja muilla laitumilla, jotka eivät sisälly
KMM:ään
Niiden kokonaisten NY -laidunpäivien määrä, joiden aikana tilan karjaa on
laidunnettu KMM:ään kuulumattomilla mailla (
1).
B. KMM:n HALLINTAMUOTO
10. Omistajan viljelemä KMM
Käytössä oleva maatalousmaa (viljelyskelpoiset maat, niityt ja pysyvät
laitumet, pysyvät viljelmät), jonka viljelijänä on omistaja, nautinta-oikeuden haltija tai pitkäaikainen vuokralainen, ja/tai vastaavin edellytyk-
sin viljelty KMM.
11. Vuokraviljelyssä oleva KMM
Käytössä oleva maatalousmaa (viljelykelpoiset maat, niityt ja pysyvät
laitumet, pysyvät viljelmät), jota hyödyntää muu henkilö kuin sen
omistaja, nautintaoikeuden haltija tai pitkäaikainen vuokralainen mainittuamaa-alaa koskevaa vuokrasopimusta vastaan (vuokrasumma maksetaanrahana tai luonnontuotteina ja sen suuruus on yleensä sovittu ennakolta
eikä se tavallisesti riipu tilan tuotoista) ja/tai vastaavin edellytyksin viljelty
KMM. Vuokra-alaan ei lasketa maita, joiden sato ostetaan pystykaupallatai jotka on vuokrattu vuotta lyhyemmäksi ajaksi (
2).!B
(1) NY -laidunpäivä vastaa yhden lypsylehmän tai naudan taikka yli kaksivuotiaan
hevoseläimen yhtä laidunpäivää. Alle kaksivuotiaiden nautojen ja hevoseläinten,
vuohien ja lampaiden laidunpäivät muutetaan NY -laidunpäiviksi soveltamalla seuraaviakertoimia: naudat ja hevoseläimet: 0,5-vuohet: 0,2-lampaat: 0,15.
(
2) Pystykaupalla myytyjen satojen ostoista tai vuotta lyhyempää aikaa koskevasta
vuokrauksesta maksetut määrät ilmoitetaan otsakkeissa 65-67 (Ostorehut), jos on kyse
niityistä ja rehuviljelmistä, ja otsakkeessa 76 (Muut erityiset viljelykulut), jos on kysekaupan pidettävistä tuotteista (tuotteet, joita yleisesti pidetään kaupan).Pystykaupalla ostetut kaupan pidettävät viljelytuotteet tai tuotteet, jotka ovat peräisin
vuotta lyhyemmäksi ajaksi vuokratuilta mailta ilmoitetaan ilman mainintaa vastaavasta
pinta-alasta (vrt. pinta-alan ilmoittamista koskevat ohjeet, sarake 4, taulukko K).1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 13
12. Osakasviljelyssä oleva KMM
Käytössä oleva maatalousmaa (viljelykelpoiset maat, niityt, pysyvät
laitumet, pysyvät viljelmät), jota luovuttaja viljelee yhdessä osakas-viljelijän kanssa osakasviljelysopimuksen perusteella ja/tai samanlaisin
edellytyksin viljelty KMM.
C. TYÖVOIMA
Työvoimalla tarkoitetaan niiden ihmisten muodostamaa kokonaisuutta, joita
tilikauden aikana on käytetty maatilan (
1) töihin (jäljempänä esitetyllä tavalla).
Henkilöitä, jotka ovat osallistuneet näihin töihin toisen henkilön tai yrityksenlukuun (maataloustyötä harjoittavien yritysten suorittamat työt, joita vastaavat
kulut esiintyvät tilan muiden kuluerien kohdalla), ei kuitenkaan pidetä tilan
työvoimana.
Työvoima jaetaan luokkiin seuraavasti:
A. Palkaton vakinainen työvoima:
Palkaton työvoima tai työvoima, jonka saama palkka (raha- tai luontois-
suorituksena) ei vastaa suorituksesta tavallisesti maksettavaa määrää (
2)j a
joka tilikauden aikana on osallistunut joka viikko (lukuunottamattatavanomaisia lomia) vähintään yhden täyden päivän ajan tilan töihin (
3).
Työvoima jaetaan luokkiin seuraavasti:!B
(1) Jos työsuoritusten vaihtoon perustuvan tilojen välisen avun yhteydessä saatu apu vastaa
annettua apua, tilan luovuttama työvoima ja tarvittaessa vastaavat palkat merkitään
maatilailmoitukseen.Eräissä tapauksissa saatu apu korvataan toisenlaisella suorituksella (esimerkiksi työnäsaatu apu korvataan luovuttamalla käyttöön kalustoa). Jos on kyse vähäisestä suoritusten
vaihdosta, maatilailmoitukseen ei tehdä siitä mitään merkintää; mainitussa esimerkkita-
pauksessa saatu apu ei sisälly työvoimaan; sitä vastoin konekuluihin sisältyvät kalustonkäyttöön luovuttamista vastaavat kulut.
Poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa tällainen suoritusten vaihto saavuttaa tietyn
merkittävyyden, menetellään tapauksen mukaan seuraavasti:
a) työnä saatu apu korvataan toisenlaisella suorituksella (esimerkiksi kaluston
luovuttaminen käyttöön): saatuun työhön käytetty aika merkitään tilalle tehtynäpalkallisena työnä (otsake 20 tai 21 riippuen siitä, käytetäänkö työvoimaa tilallavakituisesti vai ei); annetun avun arvo merkitään samalla kertaa tuotantona
vastaavan otsakkeen alle (esimerkissä: otsake 177 ”ulkopuolisille tehty työ mukaan
lukien kaluston vuokraus”) ja menona (otsakkeessa 59 ”palkat ja sosiaalikulut”);
b) työnä annettu apu korvataan toisenlaisella suorituksella (esimerkiksi kaluston
käyttö): tehtyyn työhön käytettyä aikaa ja tapauksesta riippuen vastaavia palkkojaei oteta huomioon; saadun suorituksen arvo merkitään menona vastaavaanotsakkeeseen (esimerkissä: otsake 60 ”ulkopuolisten tekemä työ ja koneiden
vuokraus”).
(
2) Tämän palkan määrä ei sisälly tilan menoihin.
(3) Vakinaiseen työvoimaan kuuluva henkilö, joka erityisistä syistä on ollut tilan töissä vain
tietyn osan tilikaudesta, merkitään kuitenkin (tosiasiallisesti tehtyjen tuntien osalta)
vakinaiseen työvoimaan. Kysymykseen tulevat seuraavat erityistapaukset tai kaikki
vastaavanlaiset tapaukset:
a) Tilan erityiset tuotanto-olosuhteet, joiden vuoksi työvoimaa ei tarvita koko vuoden
ajan: esimerkiksi oliivi- ja viinitilat, eläinten laiduntamiseen tai hedelmien javihannesten avomaatuotantoon erikoistuneet tilat;
b) Muu kuin säännönmukaisiin lomiin sisältyvä poissaolo työstä, esimerkiksi
asevelvollisuuden suorittaminen, sairaus, onnettomuus, äitiys, pitkäaikainen työnkeskeytys jne;
c) Saapuminen tilalle tai tilalta poistuminen;d) Töiden katkeaminen kokonaan tilalla onnettomuuden vuoksi (tulva, tulipalo, jne.).1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 14
13.Viljelijä / tilan johtaja (1)(2)
Henkilö, joka oikeudellisesti ja taloudellisesti vastaa tilasta ja huolehtii sen
juoksevien ja päivittäisten asioiden hoidosta.
14.Viljelijä / muu kuin tilan johtaja (2)
Henkilö, joka oikeudellisesti ja taloudellisesti vastaa tilasta muttei
huolehdi sen juoksevien ja päivittäisten asioiden hoidosta.
15.Tilan johtaja / muu kuin viljelijä (2)
Henkilö, joka huolehtii tilan juoksevien asioiden hoidosta muttei ole
oikeudellisesti eikä taloudellisesti vastuussa tilasta. Viljelijän puoliso (3)
16.Muu palkaton vakinainen työvoima (3)
17.Muu palkaton vakinainen työvoima (4)
Muu palkaton vakinainen työvoima, joka ei kuulu edeltäviin otsakkeisiin.
B. 18. Palkaton, muu kuin vakinainen työvoima
Palkaton työvoima, joka ei ole työskennellyt vakituisesti tilalla tilikauden
aikana; yhteismäärä ilmoitetaan tässä otsakkeessa.
C. Palkattu vakinainen työvoima
Työvoima, jolle maksetaan suoritetusta työstä palkkaa (rahana tai
luontoissuorituksena) ja joka tilikauden aikana (lukuun ottamatta tavan-
omaisia lomia) on osallistunut tilan töihin vähintään yhden täyden päivänviikossa.
Työvoima jaetaan alaluokkiin seuraavasti:
19.Tilan johtaja
Palkattu henkilö, joka vastaa tilan juoksevasta hallinnosta ja päivittäisten
asioiden hoidosta.
20.Muut
Palkattu vakinainen työvoima lukuun ottamatta palkattua tilan johtajaa;
yhteismäärä ilmoitetaan tässä otsakkeessa.
D. 21. Palkattu, muu kuin vakinainen työvoima
Palkattu työvoima, joka ei ole työskennellyt vakituisesti tilalla tilikauden
aikana (mukaan lukien urakkatyöntekijät); yhteismäärä ilmoitetaan tässä
otsakkeessa.
Jokainen otsake käsittää seuraavat tiedot:
Syntymävuosi (sarake 2)
Ilmoitetaan tilan viljelijän/viljelijöiden ja tilan johtajan/johtajien (luokat 13-15 ja
19) syntymävuosiluvun kaksi viimeistä numeroa.!
B
(1) Kun on kyse osakasviljelyjärjestelmästä, osakasviljelijä ilmoitetaan viljelijäksi / tilan
johtajaksi.
(2) Kyseiset henkilöt merkitään koodinumerolla sarakkeeseen(1) seuraavasti:
1 = viljelijä / tilan johtaja,2 = viljelijä / muu kuin tilan johtaja,3 = tilan johtaja / muu kuin viljelijä.
Jos tila kuuluu yhteisölle (oikeushenkilölle), koodinumero = 9.
Jos kyseistä toimintaa harjoittaa useampi henkilö (esimerkiksi kaksi veljestä, isäja poika…), jokainen näistä merkitään alenevassa järjestyksessä tehtäviensämukaan ja jos tehtävät ovat samanarvoiset, alenevassa järjestyksessä iän
mukaan. Täten suurimman vastuun kantavia henkilöitä koskevat tiedot
merkitään kohtiin 51-54; seuraavaa henkilöä koskevat tiedot kohtiin 55-58 jne.
(
3) Tähän työvoimaluokkaan kuuluvien henkilöiden määrä on ilmoitettava (sarake 1). Jos
viljelijöitä on useita, puolisoiden määrä voi olla suurempi kuin yksi.
(4) Tähän työvoimaluokkaan kuuluvien henkilöiden määrä on ilmoitettava (sarake 1). Jos
viljelijöitä on useita, puolisoiden määrä voi olla suurempi kuin 1.1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 15
Työvoima: Vuosiyksiköiden määrä (sarake 3)
Vakinaisen työvoiman määrä ilmoitetaan ”vuosiyksikköinä”. Henkilö, joka
käyttää koko vuotuisen työaikansa tilan töihin (kokoaikainen työntekijä) edustaa
yhtä ”vuosiyksikköä”, vaikka hänen tehollinen työaikansa ylittäisi vuotuisen
työajan, joka on tavanomainen kyseisellä alueella ja tilatyypillä. Henkilö, joka eityöskentele koko vuotta tilalla edustaa vuosiyksikön murto-osaa.
Tällaisen henkilön vuosiyksikköjen määrä saadaan jakamalla hänen tehollinen
vuotuinen työaikansa kokoaikaisen työntekijän vuosityöajalla, joka on tavan-omainen kyseisellä alueella ja tilatyypillä (
1).
Työaika (sarake 4)
Työaika ilmoitetaan tunteina. Kyse on siitä ajasta, joka on tosiasiallisesti käytetty
maatilan töihin (1).
Urakkatyövoiman työaika määritetään jakamalla kyseisestä työstä maksettu
kokonaissumma aikatyöntekijän tuntipalkalla.
Maatilan työt
Maatilan töihin kuuluvat kaikki tilan varsinaisen toiminnan edellyttämät,
luonteeltaan ruumiilliset tai henkiset suunnittelu-, valvonta- ja toimeenpanotyöt,
esimerkiksi:
— järjestely- ja johtotyöt (tilaa koskevat ostot ja myynnit, kirjanpito jne.),— peltotyöt (maan muokkaus, kylvö, sadonkorjuu, kasvustojen hoito jne.),— karjanhoitotyöt (rehun valmistus, eläinten ruokinta, lypsäminen, eläinten
lääkintä jne.),
— tilalla tehtävät varastointi-, käsittely- ja jalostustyöt (latoon ajo, puinti,
pakkaaminen jne.),
— rakennusten, koneiden, laitteiden, aitojen, ojien jne. tavanomaiset kunnos-
sapitotyöt,
— tilan omat kuljetukset, jos nämä kuljetukset suorittaa tilan työvoima,— muut maatilan toimintaan suoraan liittyvät työt:
— metsätyöt (maatilaan kuuluvat metsät),— maatilamatkailuun liittyvät työt (leiriytymis-, urheilu- tai virkistysmaas-
ton kunnossapito, ratsastus, maalaismökit), mikäli ne liittyvät ja
limittyvät tilan toimintaan siten, että maatilamatkailua on käytännössä
mahdotonta erottaa varsinaisesta maatilasta (
2),
— ulkopuolisille tehdyt työt, mikäli ne ovat satunnaisia ja ne tehdään tilan
välineillä (vastaava palkka sisältyy tilan tuottoihin).
Tilan töihin eivät nimenomaan sisälly:— käyttöomaisuuteen kohdistuvat työt (rakennusten tai kaluston rakentaminen
ja suuret korjaukset, istuttaminen, rakennusten purku, hedelmäpuiden kaato
jne.),
— viljelijän tai tilan johtajan talouden hyväksi tehdyt työt,
— erityinen toiminta kuten osallistuminen ammatillisiin kokouksiin, liikemat-
kat, käynnit maatalousnäyttelyissä, käynnit muilla kuin tilaan liittyviä ostoja
ja myyntejä koskevilla myyntipaikoilla jne.
D. ELÄINTEN MÄÄRÄ JA ARVO
Eläimet jaetaan luokkiin seuraavasti:
22. HEVOSELÄIMET (kaikenikäiset)
Mukaan lukien ravi- ja ratsuhevoset.!
B
(1) Jos henkilö ei kykene tavanomaiseen työsuoritukseen (ikääntyneen henkilön työsuori-
tus), esimerkiksi invaliditeetin vuoksi, tätä henkilöä vastaava työvoimaosuus määritetäänvastaavalle murto-osalle; ilmoitettu työaika on siten se tuntimäärä, jonka täysintyökykyinen henkilö olisi tavanomaisella tavalla käyttänyt kyseiseen työhön.
(
2) Tässä tapauksessa maatilamatkailusta aiheutuneet tulot ja menot otetaan vastaavasti
huomioon tilan tuottoina (vrt. otsake 179) ja menoina.1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 16
23. LIHOTUSV ASIKAT
Lihotusvasikat, jotka tavallisesti teurastetaan ennen 5 kuukauden ikää.
24. MUUT ALLE VUODEN IKÄISET NAUDAT
25. VÄHINTÄÄN 1- JA ALLE 2-VUOTIAAT NAUDAT, UROSPUOLISET26. VÄHINTÄÄN 1- JA ALLE 2-VUOTIAAT NAUDAT, NAARASPUOLI-
SET
Lukuun ottamatta jo poikineita naaraspuolisia nautoja.
27. VÄHINTÄÄN KAKSIVUOTIAAT NAUDAT, UROSPUOLISET
28. SIITOSHIEHOT
Vähintään kaksivuotiaat naaraspuoliset naudat, jotka eivät ole vielä
poikineet ja jotka on tarkoitettu siitokseen.
29. LIHOTUSHIEHOT
Vähintään kaksivuotiaat naaraspuoliset naudat, jotka eivät ole vielä
poikineet ja joita ei ole tarkoitettu siitokseen.
30. L YPSYLEHMÄT
Poikineet naaraspuoliset naudat (mukaan lukien alle kaksivuotiaat), joita
pidetään pelkästään tai pääasiallisesti ihmisravinnoksi tai maitotuotteiksi
jalostamiseen tarkoitetun maidon tuottamiseen.
31. TEURASL YPSYLEHMÄT
Lypsämisen lopettaneet lypsylehmät.
32. MUUT LEHMÄT
1. Poikineet naaraspuoliset naudat (mukaan lukien alle kaksivuotiaat),
joita pidetään pelkästään tai pääasiallisesti vasikoiden tuottamiseen jajoiden maito ei ole tarkoitettu ihmisravinnoksi tai maitotuotteiksi
jalostamiseen;
2. Työlehmät;3. Muut teuraslehmät (riippumatta siitä, lihotetaanko niitä ennen
teurastusta).
33. ALLE YKSIVUOTIAAT PUHVELIT
34. VÄHINTÄÄN 1- JA ALLE 2-VUOTIAAT UROSPUHVELIT35. VÄHINTÄÄN 1- JA ALLE 2-VUOTIAAT NAARASPUHVELIT
Lukuun ottamatta jo poikineita puhveleita.
36. VÄHINTÄÄN KAKSIVUOTIAAT UROSPUHVELIT
37. VÄHINTÄÄN KAKSIVUOTIAAT POIKIMATTOMAT NAARASPUH-
VELIT
Maidon tuotantoon tarkoitetut vähintään kaksivuotiaat naaraspuhvelit,
jotka eivät vielä ole poikineet.
38. POIKINEET NAARASPUHVELIT
Maidon tuotantoon tarkoitetut poikineet naaraspuoliset puhvelit (myös alle
kahden vuoden ikäiset).
39. MUUT VÄHINTÄÄN KAKSIVUOTIAAT NAARASPUHVELIT
Vähintään kaksivuotiaat edellä luettelemattomat naaraspuhvelit.
40. UUHET
Vähintään yksivuotiaat siitokseen tarkoitetut naaraslampaat.!
B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 17
41. MUUT LAMPAAT
Kaikenikäiset muut lampaat kuin uuhet.
42. VUOHET (kaiken ikäiset).
43. PORSAAT
Elopainoltaan alle 20 kilogramman porsaat.
44. SIITOSEMAKOT
Vähintään 50 kilogramman siitosemakot. Teurasemakot eivät sisälly näihin
(vrt. otsake 46 ”muut siat”).
45. LIHOTUSSIAT
Elopainoltaan vähintään 20 kilogramman lihotussiat. Teurasemakot ja
-karjut eivät sisälly näihin (vrt. otsake 46 ”muut siat”).
46. MUUT SIAT
Elopainoltaan vähintään 20 kilogramman siat lukuun ottamatta siitose-
makkoja (vrt. otsake 44) ja lihotussikoja (vrt. otsake 45).
47. TEURASKANANPOJAT (1)
Munivat kanat ja teuraskanat eivät sisälly näihin.
48. MUNIV AT KANAT (1)
Sisältää kananuorikot, munivat kanat ja teuraskanat. Kananuorikot ovat
nuoria kanoja, jotka eivät ole vielä aloittaneet munintaa.
49. MUU SIIPIKARJA (ankat, kalkkunat, hanhet, helmikanat) (1)
50. MUUT ELÄIMET
Jokaisesta eläinluokasta ilmoitetaan seuraavat tiedot:
Alkuinventaario (sarakkeet 1 ja 2):
— Määrä (sarake 1)
Tilaan kuuluvien eläinten määrä tilikauden alussa riippumatta siitä, ovatko
eläimet tuolla hetkellä tilalla vai hetkellisesti muualla.
— Arvo (sarake 2)
Tilaan kuuluvien eläinten arvo tilikauden alussa määritettynä kyseisen
ajankohdan käyvin hinnoin.
Loppuinventaario (sarakkeet 3 ja 4)
— Määrä (sarake 3)
Tilaan kuuluvien eläinten määrä tilikauden lopussa riippumatta siitä, ovatko
eläimet tuolla hetkellä tilalla vai hetkellisesti muualla.
— Arvo (sarake 4)
Tilaan kuuluvien eläinten arvo tilikauden lopussa määritettynä kyseisen
ajankohdan käyvin hinnoin.
Keskimäärä (sarake 5)
Määrän keskiarvo ilmoitetaan pääluvun kymmenesosina lukuun ottamatta
siipikarjaa, joka ilmoitetaan täytenä päälukuna. Yksi pää vastaa eläimen oleskelua
yhden vuoden ajan tilalla. Kutakin eläintä vastaava päälukuarvo lasketaansuhteessa eläimen oleskeluun tilalla.!
B
(1) Lukuun ottamatta untuvikkoja.1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 18
Keskimäärä määritetään joko säännöllisten laskentojen tai saapumista ja pois-
tumista koskevan luettelon avulla. Keskimäärään sisältyvät kaikki tilalla olevat
eläimet mukaan lukien sopimuksen perusteella kasvatettavat tai lihotettavat
eläimet (1) sekä ruokintaan otetut ja annetut eläimet sen mukaan, kuinka pitkän
ajan ne oleskelevat tilalla.
E. ELÄINTEN OSTOT JA MYYNNIT
Eläimet jaetaan luokkiin seuraavasti:
51. Hevoseläimet
52. Naudat53. Puhvelit54. Lampaat
55. Vuohet
56. Siat57. Siipikarja58. Muut eläimet
Jokaisesta eläinluokasta ilmoitetaan seuraavat tiedot:
Eläinten ostot (sarake 1)
Eläinten ostojen kokonaisarvo tilikautena (mukaan lukien ostokulut). Vastaavia
palkkioita ja tukia ei vähennetä mainitusta kokonaisarvosta; ne ilmoitetaanotsakkeessa 116 (katso tätä otsaketta koskevia ohjeita).
Eläinten myynnit (sarake 2)
Eläinten myyntien kokonaisarvo tilikautena. Vastaavat palkkiot ja tuet eivät sisälly
kokonaisarvoon; ne ilmoitetaan otsakkeessa 112 (katso tätä otsaketta koskeviaohjeita).
Jos mahdolliset markkinointikulut ovat tiedossa, niitä ei vähennetä myyntien
kokonaisarvosta, vaan ne ilmenevät otsakkeesta 71 (muut erityiset karjanhoidonkulut).
Oma kulutus ja luontoissuoritukset (sarake 3)
Omaan kulutukseen käytettyjen tai luontoissuorituksina annettujen eläinten
arvioitu myyntihinta tilan ulkopuolisin hinnoin.
F.KULUT
Maatilan kulut (raha ja luontoissuoritukset) käsittävät tuotantovälineiden ”kulu-
tuksen” (mukaan lukien oma käyttö) tilikauden kuluessa aikaansaadun tuotannontoteuttamiseksi tai mainittujen tuotantovälineiden ”kulutuksen” tilikauden aikana.Jos tietyt menot aiheutuvat osittain yksityisestä kulutuksesta ja osittain tilan
kuluista (esimerkiksi sähkö, vesi, polttoaineet, moottoripolttoaineet jne.), ainoas-
taan jälkimmäinen osa ilmoitetaan maatilailmoituksessa. Myös yksityistenajoneuvojen käyttö tilan hyväksi otetaan huomioon.
Tilikauden tuotannosta aiheutuneet kulut lasketaan korjaamalla tilikauden ostot
(mukaan lukien oma käyttö) varaston muutoksilla (mukaan lukien viljelmiä
koskevat ennakkomuutokset). Jokaista menolajia kohden ilmoitetaan maksettujenkulujen määrät ja oma kulutus erikseen. Investointihyödykkeiden ”kulutuksesta”aiheutuvat kulut ilmenevät poistoina (
2); näin ollen investointihyödykkeiden
hankintaa koskevia menoja ei pidetä tilan kuluina.
Kulun osaa, josta tilikauden aikana tai myöhemmin saadaan korvaus (esimerkiksi
onnettomuudesta johtuva traktorin korjaus, jonka vakuutus tai kolmas osapuolikorvaa), ei pidetä tilan kuluina, eikä niitä vastaavia tuloja kirjata tilan tileihin.!
B
(1) Koskee tilaan kuulumattomien eläinten kasvattamista ja lihottamista sellaisin ehdoin,
että on kyse viljelijän tarjoamasta palvelusuoritteesta, josta ei koidu viljelijälle
taloudellista riskiä, joka tavallisesti liittyy näiden eläinten kasvatukseen tai lihotukseen.
(2) Poistoja koskevia ohjeita on otsakkeissa 94-103.1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 19
Ostettujen tarvikkeiden jälleenmyynnistä saadut tulot on vähennettävä vastaavista
kulueristä.
Kuluihin liittyviä palkkioita ja tukia ei vähennetä kyseisten kulujen määristä, vaan
ne ilmoitetaan otsakkeessa 114 (vrt. tätä otsaketta koskevat ohjeet) (1).
Kuluihin luetaan myös jokaista menolajia vastaavat mahdolliset ostokulut.
Kulut jaotellaan seuraavasti:
59. Palkatun työvoiman palkat ja sosiaalikulut
Tähän kohtaan sisältyvät seuraavat menot:
— varsinaiset palkat, jotka maksetaan palkatulle työvoimalle rahana
minkä tahansa määräytymisperusteen (aikatyö tai urakka) mukaan,
vähennettynä viljelijälle työnantajana mahdollisesti maksetuillaluonteeltaan sosiaalisilla korvauksilla tarkoituksena korvata palkan-maksu, joka ei vastaa todellista työsuoritusta (esimerkki: onnettomuu-
desta johtuva poissaolo työstä, ammatillinen koulutus jne.),
— luontoissuorituksena maksetut palkat (asunto, ravinto, majoitus, tilan
tuotteet jne.),
— tuotanto- ja laatupalkkiot, uudenvuoden lahjat, juomarahat, voitto-
osuus,
— muut työvoimaan liittyvät kulut (palkkaamiskulut),
— työnantajalle kuuluvat ja hänen työntekijän puolesta maksamansa
sosiaalikulut,
— työtapaturmavakuutukset.
Viljelijää ja palkatonta työvoimaa koskevia sosiaalikuluja ja henkilökoh-
taisia vakuutuksia ei lueta tilan kuluiksi.
Palkattomaan työvoimaan kuuluville maksettuja määriä (jotka määritel-
män mukaan ovat tavanomaista pienempiä, vrt. palkattoman työvoimanmääritelmä) ei merkitä maatilailmoitukseen.
Tähän kohtaan eivät sisälly sellaisille eläkkeellä oleville palkatuille
työntekijöille myönnetyt avustukset (rahana tai luontoissuorituksina),jotka eivät enää toimi tilalla, mutta ovat kirjattuina otsakkeessa ”muuttilan yleiskulut”.
60. Ulkopuolisten tekemä työ (urakalla) ja koneiden vuokraus
Tähän kohtaan sisältyvät seuraavat kulut:
— menot, jotka aiheutuvat maataloustyötä harjoittavien yritysten teke-
mistä tilan töistä. Kyseiseen määrään sisältyy yleensä samalla kertaa
maksu kaluston käytöstä ja henkilöstöstä sekä työn mukaan myösveloitus käytetyistä aineista ja tarvikkeista (esimerkiksi kasvinsuoje-luaineet). Jos viimeksi mainittu summa on tiedossa, se vähennetään
kohdasta ”ulkopuolisten tekemät työt” ja kirjataan vastaavaan
otsakkeeseen (esimerkiksi kohta ”kasvinsuojeluaineet”);
— sellaisten koneiden vuokra- ja leasingkulut, joita tilan henkilöstö ajaa
tai käyttää.
61. Kaluston tavanomainen kunnossapito
Kulut, jotka aiheutuvat kaluston kunnossapidosta ja pienistä korjauksista,
jotka eivät olennaisesti muuta kaluston arvoa (asentajan kulut, varaosatjne.).
Tähän kohtaan sisältyvät pienkaluston ostot samoin kuin kulut valjaista,
vetohevosten kengityksestä, renkaiden ostot, taimilavat, suojavaatteet
epäterveellisiä töitä varten, kaluston puhdistukseen yleisestikäytettävätpesuaineet (
2) sekä osuus yksityisautojen kustannuksista siltä osin kuin
niitä käytetään tilan tarkoituksiin (katso myös otsake 63).
Suurten korjausten, jotka aiheuttavat kalustolle tietyn lisäarvon verrattuna
sen arvoon ennen korjausta, ei katsota kuuluvan tähän kohtaan (katsopoistoja koskevat ohjeet).!
B
(1) Investointeja koskevat palkkiot ja tuet ilmoitetaan otsakkeiden 94-103 alla.
(2) Karjanhoitovälineistön (esimerkiksi lypsykone) puhdistukseen käytetyt pesuaineet
ilmoitetaan otsakkeessa 71 (muut erityiset karjanhoidon kulut).1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 20
62. Poltto- ja voiteluaineet
Tämä otsake käsittää myös osuuden yksityisautojen poltto- ja voiteluai-
nekuluista siltä osin kuin niitä käytetään tilan tarkoituksiin (katso otsake63).
Jos öljytuotteita käytetään sekä moottoripoltto- että lämmitysaineina,
kokonaissumma jaetaan kahden kohdan kesken:
62. ”Moottoripoltto- ja voiteluaineet”,
80. ”Lämmitysaineet”.
63. Autokulut
Jos yksityisauton tai -autojen käytöstä tilan tarkoituksiin aiheutuvien
kulujen osuus määritetään kiinteänä (esimerkiksi kiinteä määrä kilometriäkohden), nämä kustannukset ilmoitetaan tässä otsakkeessa.
Karjanrehu
Karjanrehut jaetaan ostorehuihin ja kotoisiin rehuihin.
Ostorehuihin kuuluvat myös kivennäissuolat, maitotuotteet (ostetut tai tilalle
palautetut) sekä karjanrehun säilöntä- ja säilytysaineet, eläinten vuokralaidunta-misesta ja sellaisten yhteislaidunten ja laidunmaiden käytöstä aiheutuvat kulut,
jotka eivät sisälly KMM:ään sekä sellaisten rehualojen vuokrauksesta aiheutuvat
kulut, jotka eivät sisälly KMM:ään. Ostetut kuivikkeet ja oljet kuuluvat myösostorehuihin.
Kasvissyöjille tarkoitetut ostorehut jaetaan väkirehuihin (
1) ja karkearehuihin
(mukaan lukien eläinten vuokralaiduntaminen, sellaisten yhteislaidunten ja
laidunmaiden ja rehualojen käytöstä aiheutuvat kulut, jotka eivät sisälly
KMM:ään, ostetut kuivikkeet ja oljet) (2).
Kotoisiin karjanrehuihin kuuluvat tilan markkinointikelpoiset tuotteet (mukaan
lukien maito ja maitotuotteet lukuun ottamatta vasikoiden imemää maitoa, jota ei
oteta huomioon), joita käytetään karjanrehuna. Tilalla tuotetut kuivikkeet ja oljet
otetaan huomioon ainoastaan, jos ne muodostavat tuotteen, jota voidaan pitääkaupan kyseisellä alueella kyseisen markkinointivuoden aikana.
Otsakkeet jaotellaan seuraavasti:
Ostorehut seuraaville:
Kasvissyöjät (hevoseläimet, naudat, lampaat, vuohet)
64. Väkirehut
65. Karkearehut
66. Siat
67. Siipikarja ja muut pieneläimet
Kotoiset rehut seuraaville:
68. Kasvissyöjät (hevoseläimet, naudat, lampaat, vuohet)
69. Siat
70. Siipikarja ja muut pieneläimet
71. Muut erityiset karjanhoidon kulut
Kaikki sellaiset kulut, jotka liittyvät välittömästi eläintuotantoon ja jotka
eivät kuulu erikseen muihin menolajeihin: eläinlääkärikulut, lääkkeet,astutukset, keinosiemennykset, kuohitsemiset, maidontarkastus, kantakir-
joja koskevat jäsen- ja kirjoittautumismaksut, karjanhoitovälineistön
(esimerkiksi lypsykone) (
3) puhdistukseen käytetyt pesuaineet, eläintuot-
teiden pakkaukset, tarvikkeet eläintuotteiden jalostukseen, tilan ulkopuo-!B
(1) Otsake ”väkirehut” sisältää erityisesti seuraavat: kakut, rehuseokset, viljat, kuivattu
heinä (jauheet, puristeet, pelletit), kuiva sokerijuurikaspulppa, kala- ja lihajauho, maito
ja maitotuotteet, kivennäisrehut ja väkirehujen säilöntä- ja säilytysaineet.
(2) Maataloustyötä harjoittavien yritysten karkearehun tuottamiseksi tekemästä työstä,
esimerkiksi säilörehun teko, aiheutuneet kulut merkitään otsakkeeseen 60 ”ulkopuolis-ten tekemä työ”.
(
3) Kaluston puhdistukseen yleisesti käytetyt pesuaineet ilmoitetaan otsakkeessa 61
(kaluston tavanomainen kunnossapito).1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 21
lella tapahtuvan eläintuotteiden varastoinnin ja käsittelyn aiheuttamat
kulut, tilan eläintuotteiden kaupan pitämisen kustannukset, tilan tuotan-
toon tarvittavien satunnaisten ja täydentävien, tilalla jalostettavien
eläintuotteiden (esimerkiksi maito) ostojen määrä jne.
72. Ostosiemenet ja -taimet
Kaikki ostetut siemenet ja taimet mukaan lukien sipulit, varsimukulat ja
juurimukulat. Uuden viljelmän muodostavista nuorista puista ja pensaistaaiheutuneita menoja pidetään investointeina, joten ne esitetään jokootsakkeessa 96 (pysyvät viljelmät) tai otsakkeessa 100 (metsämaat).
Merkitykseltään vähäiseen uudistukseen tarvittavien nuorten puiden ja
pensaiden aiheuttamat kustannukset luetaan tilikauden kuluiksi jailmoitetaan tässä otsakkeessa lukuun ottamatta kuitenkaan maatilametsiinliittyviä kustannuksia, jotka ilmoitetaan otsakkeessa 77 (erityiset metsä-
kulut).
Siementen kunnostuksen (lajittelu, peittaus) aiheuttamat kulut sisältyvät
myös tähän kohtaan.
73. Tilalle tuotetut ja käytetyt siemenet ja taimet
Kaikki tilalta lähtöisin olevat siemenet ja taimet (mukaan lukien sipulit,
varsimukulat ja juurimukulat).
74. Lannoitteet ja maanparannusaineet (
1)
Kaikki ostetut lannoitteet ja maanparannusaineet mukaan lukien ruoka-
multa, turve ja lanta (tilalla tuotettua lantaa lukuun ottamatta).
75. Kasvinsuojeluaineet (1)
Kaikki tuotteet, joita käytetään viljelysten suojaamiseen loisilta ja
taudeilta, petoelämiltä, rajuilmoilta jne. (hyönteismyrkyt, sienimyrkyt,rikkaruohomyrkyt, myrkkysyötit, äänipelottimet, raesuojat, hallanestosu-
mu jne.). Jos viljelysten suojelutyön tekee maataloustyötä harjoittava
yritys ja jos suojeluaineiden käytöstä aiheutuva kustannus ei ole erikseentiedossa, kokonaissumma kirjataan otsakkeeseen 60 ”ulkopuolisten tekemätyö”.
76. Muut erityiset viljelykulut (mukaan lukien pysyvät niityt ja laitumet)
Kaikki kasvintuotannosta välittömästi aiheutuvat kulut, jotka eivät sisälly
erikseen muihin menolajeihin: pakkaukset, narut ja langat, maanäytekulut,
näyttelymaksut, muovikatteet (esimerkiksi mansikkaviljelmillä), tarvik-
keet kasvituotteiden säilömiseen ja jalostukseen, tilan ulkopuolellasuoritetun kasvituotteiden varastoinnin ja pakkaamisen aiheuttamat kulut,tilan kasvituotteiden kaupan pitämisen kustannukset, pystykaupalla
ostetuista sadoista, joita voidaan pitää kaupan, suoritetut tai kaupan
pidettävien kasvien viljelyyn alle vuoden ajaksi vuokratuista maistasuoritetut maksut, tilalla jalostettavien tilan kasvituotteiden tuotantoontarkoitettujen satunnaisten ja täydentävien, esimerkiksi viinirypäleiden,
ostojen määrä jne.
77. Erityiset metsäkulut
Lannoitteet, suojeluaineet, sekalaiset erityiskulut. Työvoimakulut, ulko-
puolisten tekemät työt ja konekulut eivät sisälly tähän kohtaan, vaan ne
esitetään vastaavissa menokohdissa.
78. Rakennusten tavanomainen kunnossapito ja kiinteistön parannustyöt
Vuokralaisen kustantama tilan rakennusten ja rakennelmien kunnossapito
sekä maanparannus mukaan lukien kasvihuoneet, kehikot ja kannattimet.Rakennusten tavanomaista kunnossapitoa koskevat rakennusaineostotilmoitetaan tämän otsakkeen alla (
2).
Sellaisten peruskorjausten aiheuttamat menot, joista kiinteistölle syntyy
tietty lisäarvo, eivät sisälly tähän otsakkeeseen, vaikka viljelijä vastaisikyseisistä työkustannuksista (katso myös maksettua vuokraa koskeviaohjeita, otsake 85). Nämä menot esitetään otsakkeessa 98 ”tilan
rakennukset”.!
B
(1) Lannoitteet ja maanparannusaineet sekä maatilametsien suojeluaineet ilmoitetaan
otsakkeessa 77 (erityiset metsäkulut).
(2) Uusiin investointeihin tarkoitettujen rakennustarvikkeiden ostot ilmoitetaan sarakkeessa
”investoinnit” otsakkeiden 94 (maatalousmaa ja tilan rakennukset), 97 (kiinteistön
parannukset) ja/tai 98 osalta (tilan rakennukset).1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 22
79. Sähkö
Sähkön kulutus kaikkiin tilan tarpeisiin.
80. Lämmityspolttoaineet
Lämmityspolttoaineiden kulutus kaikkiin tilan tarpeisiin mukaan lukien
kasvihuoneiden lämmitys.
81. V esi
Veden jakeluverkostoon liittymisestä aiheutuvat kulut ja veden kulutus
kaikkiin tilan tarpeisiin mukaan lukien keinokastelu. (Omista vesihuolto-laitteista aiheutuneet kulut ilmoitetaan vastaavissa kohdissa: kalustoakoskevat poistot, kaluston tavanomainen kunnossapito, polttoaineet tai
sähkö.)
82. Vakuutukset
Kaikki maatilan riskeihin liittyvät vakuutusmaksut, jotka koskevat
viljelijän vastuuvakuutusta, tulipaloa, tulvaa; vakuutus karjan kuolemanja satovahinkojen varalta jne. lukuun ottamatta otsakkeeseen 59 kuuluviatyötapaturmavakuutusmaksuja ja vakuutusmaksuja, jotka koskevat omis-
tajan viljelemän tilan rakennuksia ja rakennelmia ja jotka vuokrasuhteessa
kuuluisivat tavallisesti omistajan maksettaviksi; nämä maksut (tarvittaessaarvioituina) ilmoitetaan otsakkeen 87 alla.
83. Tilan verot ja maksut
Kaikki tilaa koskevat verot ja maksut mukaan lukien ympäristön
suojelutoimenpiteistä aiheutuvat maksut, lukuun ottamatta AL V:a sekä
kiinteistöjä ja työvoimaa koskevia veroja ja maksuja. Viljelijän henkilö-
kohtaisia veroja ei lueta tilan kuluiksi.
84. Muut tilan yleiskulut
Kaikki muut tilan kulut, joita ei ole mainittu aiemmissa otsakkeissa
(kirjanpito, toimisto- ja sihteerikulut, puhelinkulut, erilaiset jäsenmaksut,tilausmaksut jne.).
85. Maksettu vuokra
Maksettu vuokra (rahana tai luontoissuorituksena) vuokralla olevista
maista ja rakennuksista. Tähän kohtaan sisältyvät omistajan nimissä japuolesta vuokralaisen maksamat kulut (esimerkiksi maavero ja sellaistenperuskorjausten poistot, joiden kustannuksista vuokralainen on vastannut),
joita vuokralainen ei voi saada takaisin. Jos vuokralaisen asuintalo sisältyy
vuokrasopimukseen, sen vuokra-arvo vähennetään vuokran kokonaismää-rästä lukuun ottamatta rakennuksen osaa, jota käytetään tilan tarkoituksiin.
86. Omistajan viljelemien tai osakasviljelyssä olevien kiinteistöjen vuok-
ra-arvo
Vastaavista kiinteistöistä yleisesti maksettu vuokra (mukaan lukien
rakennukset, viljelmät ja metsäalat) vähennettynä asuinrakennuksen
vuokra-arvolla lukuun ottamatta sitä rakennuksen osaa, jota käytetääntilan tarkoituksiin.
Tähän kohtaan kuuluu sellaisten viljelijälle kuuluvien rakennusten ja
rakennelmien vuokra-arvo, jotka sijaitsevat vuokratuilla mailla. Jos
vertailulähteitä ei ole, rakennusten ja rakennelmien vuokra-arvo mää-ritetään todellisten kulujen pohjalta (poistot, korot, verot ja vakuutukset).
87. Tilan rakennuksia koskevat vakuutusmaksut
Omistajan viljelemän tilan rakennuksia ja rakennelmia koskevat vakuu-
tusmaksut (tulipalo, tulva jne.), jotka yleensä maksaa omistaja. Jos kaikki
vakuutukset sisältyvät yhteen vakuutuskirjaan, tilan rakennuksia koskevaosa maksuista on arvioitava.!
B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 23
88. Kiinteistöverot ja muut kiinteistöön liittyvät maksut
Verot, maksut ja muut kulut, jotka rasittavat maaomaisuutta ja rakennuk-
sia, jotka ovat omistajan viljelemiä tai osakasviljelyssä.
89. Maksetut korot ja rahoituskulut
Tilaa varten otetun vieraan pääoman (lainat) korot ja rahoituskulut (1).
Jos tiedot ovat saatavissa tilan kirjanpidosta, seuraavat yksityiskohdat on
myös ilmoitettava.
90. Maksetut korot ja rahoituskulut sellaisista lainoista, jotka on
myönnetty kiinteän omaisuuden (maa ja rakennukset) hankintaan (1).
91. Joista: maksetut korot ja rahoituskulut lainoista, jotka on myönnetty maan
hankintaan (1).
92. Maksetut korot ja rahoituskulut lainoista, jotka on myönnetty tilan
pääoman (kotieläimet, tuotantovälineet ja liikkuva pääoma) rahoittami-
seksi ja veloista (1).
Otsakkeiden 90 ja 92 summa on otsakkeessa 89 ilmoitettu määrä.
93. Yhteensä
Otsakkeiden 59-89 summa.
G. KIINTEISTÖPÄÄOMA, MAATALOUSVÄLINEET JA LIIKKUV A
PÄÄOMA
Otsakkeet jaotellaan seuraavasti:
94. Maatalousmaa ja tilan rakennukset
Otsakkeiden 95-99 summa. Otsakkeet 95, 97, 98 ja 99 on täytettävä, jos
vastaavat tiedot ovat saatavissa kirjanpidosta.
95. Maatalousmaa
Omistajan viljelemät maat (2).
96. Pysyvät viljelmät
Viljelijälle kuuluvat kaikki viljelmät (lukuun ottamatta metsikköjä ja
metsiä) riippumatta viljelymaiden hallintamuodosta.
97. Kiinteistön parannukset
Viljelijän kiinteistöön tehtävät parannustyöt (esimerkiksi aitaus, ojitus
jne.) riippumatta viljelymaiden hallintamuodosta (2).
98. Tilan rakennukset
Viljelijälle kuuluvat rakennukset ja rakennelmat riippumatta viljelymaiden
hallintamuodosta (2).
99. Perustamiskulut
Maatalouskiinteistöjen hankintaan liittyvät notariaattikulut, rekisteröinti-
kulut jne (2).
100. Metsämaat, mukaan lukien pystyssä oleva puuaines
Maatilaan sisältyvät omistajan hallinnassa olevat metsämaat mukaan
lukien vastaavat perustamiskulut.!B
(1) Jos näitä tietoja ei ole saatavissa tilan kirjanpidosta, kyseiseen kohtaan merkitään
numero 1. Myös tässä tapauksessa vastaavat tiedot sisällytetään otsakkeeseen 94.Otsakkeiden 97, 98 ja tarvittaessa otsakkeen 99 määristä tehdään poistot.
(
2) Jos tätä tietoa ei ole saatavissa tilan kirjanpidosta, merkitään kyseiseen kohtaan numero
1. Myös tässä tapauksessa vastaavat tiedot sisältyvät otsakkeeseen 94. Otsakkeiden 97,
98 ja tarvittaessa 99 määristä tehdään poistot.1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 24
101. Kalusto (maatalousvälineet)
Traktorit, itseliikkuvat maataloustyökoneet, kuorma-autot, pakettiautot,
autot (1), suur- ja pienkalusto.
102. Liikkuva pääoma
Liikkuva pääoma muodostuu seuraavista osista:
a) Varastot
Varastossa olevat tarvikkeet ja tilan tuotteet.
b) Muu liikkuva pääoma
— sadonvara (rajoittuen arvoihin, jotka muodostuvat kuluvan
kasvukauden lannoitteista, maanparannusaineista, siemenistä ja
taimista lukuun ottamatta pysyviin viljelmiin kuuluvia taimia);
— maatalouden arvopaperit (osuudet osuuskunnissa tai muissa
vastaavissa, joiden palveluja tila käyttää);
— saatavat
— myytyjen tuotteiden, tehtyjen palvelujen ja käyttöomaisuu-
den luovuttamisen myyntisaamisten lyhyellä aikavälillä
realisoitavissa olevat arvot ja
— maksetut ennakkomaksut tavaroista ja palveluksista;
— käyttövarat (käteisvarat, pankkitalletukset, postisiirtotilit), jotka
ovat tarpeen tilan toiminnan kannalta.
Pankkitalletusten korot ilmoitetaan otsakkeessa 178.
Jos liikkuvan pääoman määrää ei kyetä määrittämään tarkasti, voidaan
arviointi suorittaa kaavamaisesti. Tällöin voidaan arvioida tuotantotoimin-
taan keskimäärin sijoitetun pääoman määrä ottaen huomioon investoinninkesto. Tällöin liikkuvan pääoman määrät alku- ja loppuinventaarissa ovatyhtä suuret.
103. Yhteensä
Otsakkeiden 94, 100, 101 ja 102 summa.
Jokaista otsaketta kohden on ilmoitettava seuraavat tiedot:
Hankinta-arvo (sarakkeet 1 ja 2)
Hankinta-arvo on ilmoitettava niissä tapauksissa, joissa poistot määritetään tämän
arvon perusteella. Tällä tarkoitetaan määrää, joka on maksettu kyseisestähyödykkeestä sen ostohetkellä. Jos hyödykkeen hankintaan on saatu palkkiotatai tukea, ilmoitetaan sarakkeessa 1 ostohinta vähentämättä palkkiota ja tukea sekä
sarakkeessa 2 mainitun palkkion tai tuen määrä.
Alkuinventaarion arvo (sarake 3)
Hyödykkeiden kirjanpitoarvo alkuinventointipäivänä. Hyödykkeiden (mukaan
lukien mahdolliset jo tehdyt peruskorjaukset), joista tehdään poistot, kirjanpito-
arvo määritetään jäljellä olevan poistoajan mukaisesti. Kirjanpitoarvo lasketaansamalla perusteella kuin poistot eli:
— joko jälleenhankinta-arvon (
2),
— tai hankinta-arvon perusteella.
Maa arvostetaan niiden hintojen (nettohankintakulut) perusteella, joita maksetaan
sijaintinsa ja laatunsa puolesta vastaavanlaisista vuokraamattomista maistamyytäessä niitä maataloudellisiin tarkoituksiin (sukulaisten välisten omaisuuden
siirtojen arvoja ei oteta huomioon arvon määrittelyssä) (
3).
Jos kustannukset, jotka aiheutuvat yksityisautojen käytöstä maataloudessa, jaetaan
otsakkeen 61 (kaluston tavanomainen kunnossapito) ja otsakkeen 62 (poltto- ja!B
(1) Katso myös kohtaa ”alkuinventaarion arvo”.
(2) Jälleenhankinta-arvo (samanlaisen uuden hyödykkeen nykyhinta) voidaan määrittää
joko nykyisten hintojen avulla tai kyseisten hyödykkeiden (kalusto, rakennukset jne.)
hintaindeksin (yleinen tai erityinen) avulla.
(3) Saksassa ja Irlannissa maat arvostetaan niiden maataloudellisen käyttöarvon perusteella.
Tämä arvo merkitään maatilailmoitukseen. Asianomaiset yhdyselimet ilmoittavat
komissiolle menetelmän, jonka mukaan maat on arvostettu eri piireissä, sekä
käytettävissä olevat tilastotiedot vastaavista raha-arvoista.1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 25
voiteluaineet) kesken, tilan käyttöä vastaava osuus näiden autojen arvosta
sisällytetään tuotantovälineisiin. Jos yksityisautojen maatalouskäytöstä aiheutuvat
kustannukset kuitenkin lasketaan kaavamaisesti (vrt. otsake 63), yksityisautoja ei
sisällytetä tuotantovälineisiin.
Investoinnit (sarakkeet 4 ja 5)
Ostojen, peruskorjausten ja käyttöomaisuuden hankintojen määrät tilikauden
aikana. Jos investointeihin saadaan palkkioita ja tukia, ilmoitetaan sarakkeessa 4investoinnin määrä vähentämättä palkkioita ja tukia ja sarakkeessa 5 mainittujenpalkkioiden ja tukien määrä.
Pienkaluston sekä nuorten puiden ja pensaiden ostoja vähäisiin uudelleenis-
tutuksiin ei merkitä näihin sarakkeisiin, vaan ne sisällytetään tilikauden kuluihin(vrt. otsake 61 ”kaluston tavanomainen kunnossapito”; otsake 72 ”ostosiemenet ja-taimet”; otsake 77 ”erityiset metsäkulut”).
Jos maksu suoritetaan velkakirjoilla, ne arvostetaan käyvän arvon mukaisesti.
Myynnit (sarake 6)
Hyödykkeiden myyntien määrä tilikauden aikana.
Poistot (sarake 7)
Poiston on vastattava hyödykkeen kirjanpitoarvon todellista arvon alennusta
tilikauden aikana. Se voidaan määrittää (jäsenvaltion mukaan):
a) joko jälleenhankinta-arvosta (samanlaisen uuden hyödykkeen arvo nykyhin-
noin),
b) tai hankinta-arvosta.
Jos jälkimmäistä menetelmää sovelletaan, hankinta-arvo on ilmoitettava sarak-
keissa 1 ja 2 (vrt. näitä sarakkeita koskevat ohjeet).
Viljelmien poistot
Uuden viljelmän edellyttämät taimikustannukset muodostavat investoinnin, josta
tehdään poistot.
Ainoastaan viljelijälle kuuluvista viljelmistä (riippumatta tilan hallintamuodosta)
voidaan tehdä poistot.
Seuraavat tasapoiston määrät ovat ohjeelliset:
Viljelmät Vuotuinen poisto (%)
Omenapuu matalarunkoinen 5750 puuta/ha 7
750-1 500 puuta/ha 8
41 500 puuta/ha 10
keskirunkoinen 5korkearunkoinen 5
Päärynäpuu matalarunkoinen 6
keskirunkoinen 5korkearunkoinen 4
Kvittenipuu 6Kirsikkapuu matalarunkoinen 7
keskirunkoinen 6korkearunkoinen 5
Luumupuu matalarunkoinen 10
keskirunkoinen 7korkearunkoinen 5
Aprikoosipuu keskirunkoinen 7Persikkapuu matalarunkoinen 12
keskirunkoinen 10
Saksanpähkinäpuu matalarunkoinen 4
keskirunkoinen 4korkearunkoinen 4
Pähkinäpensas keskirunkoinen 7Mantelipuu keskirunkoinen 4Karviaismarjapensas pensas 12!
B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 26
Viljelmät Vuotuinen poisto (%)
Punaherukkapensas pensas 12
Viikunapuu keskirunkoinen 5Viikunakaktus keskirunkoinen 4Kaki keskirunkoinen 10Viiniköynnös pitkävartinen 7
keskipitkävarti-
nen6
lyhytvartinen 5
Oliivipuut matalarunkoinen 5
korkearunkoinen 2
Sitruspuut 4Vadelmapensaat 15Karhunvatukka 15Artisokka 20Parsa 20Mansikka 30Raparperi 8
Tilan rakennusten, rakennelmien ja kiinteistön parannusten poistot.
Viljelijälle kuuluvien rakennusten, rakennelmien (mukaan lukien kasvihuoneet ja
kasvilavat) ja kiinteistön parannusten poistot riippumatta maiden hallintamuodos-
ta.
Seuraavat tasapoiston määrät ovat ohjeelliset.
Rakennukset ja rakennelmat Vuotuinen poisto %
puiset 5
puiset kiviperustuksella 4
kiviset 2
kasvihuoneet 7,5
kasvilavat 10
lämmityslaitokset 7,5
Kaluston poistot
Poistot tehdään ainoastaan kalustosta, jonka uudisarvo on suurempi kuin noin
100 EL Y:ä (1). Pienkalustoa (arvo tätä vähäisempi) ei sisällytetä poistolaskelmaan;
pienkaluston ostot sisältyvät sellaisenaan tilikauden kuluihin (otsake 61 ”kaluston
tavanomainen kunnossapito”).
Peruskorjaukset, jotka aikaansaavat kalustolle tietyn lisäarvon verrattuna sen
arvoon ennen peruskorjausta, otetaan myös huomioon tässä kohdassa joko yhtenä
kokonaisuutena osana kaluston poistoa, jolloin otetaan tarvittaessa huomioon
tämän peruskorjauksen kohteena olevan kaluston käyttöiän pidentyminen, taiperuskorjauksen kokonaismäärän vuotuisena poisto-osuutena, joka jaetaan usealleperättäiselle tilikaudelle.
Vuotuisen poiston määrä voidaan laskea tasapoistomenetelmällä tai alenevien
poistojen menetelmällä (degressiiviset poistot).
Poistoprosenttiin vaikuttavat monet tekijät, jotka määräytyvät suurimmalta osin
alueelle ja tuotannolle ominaisten erityisolosuhteiden (vuotuinen käyttöaste)
mutta myös teknisen kehityksen mukaan.
Koska arvon aleneminen on eri alueilla ja jopa saman alueen eri tiloilla erilainen,
kirjanpitotoimistot voivat valita kalustolle alueellisesti, jopa tilakohtaisesti,!
B
(1) Noin 300 DM; 550 FF; 100 000 Lit; 350 Fl; 5 000 FB/Flux; 750 Dkr; 60 £; "M26 000
drakhmaa 31977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 27
sovellettavat poistoprosentit, joiden avulla päästään mahdollisimman lähelle
kaluston arvon alenemisen todellista tasoa.
Seuraavat poiston määrät ovat ohjeelliset:
KalustoVuotuinen poisto %
tasapoisto aleneva poisto
Henkilöautot, kuorma-autot, paketti-
autot ja muu itseliikkuva kuljetuskalus-
to15 32
Traktorit, pientyökoneet ja itseliikkuva
kalusto12,5 26
Mekaaninen vetokalusto 7,5 17
Eläinvetokalusto 5 12
Muu kalusto ja laitteet 7,5 17
Loppuinventaarion arvo (sarake 8)
Loppuinventaarion mukaisten hyödykkeiden kirjanpitoarvo
H. VELAT
Ilmoitetut määrät koskevat vain loppuvelkaa, ts. myönnettyjen lainojen määrää
vähennettynä jo maksetuilla lyhennyksillä. Velkakirjan muodossa olevat lainat
hinnoitellaan käteisarvon mukaan.
Lainat jaotellaan pituuden mukaan seuraavasti:
104. Pitkäaikaiset ja keskipitkän aikavälin lainat
Tilaa varten myönnetyt vähintään vuoden pituiset lainat (1).
105. Lyhytaikaiset lainat ja velat
Tilaa varten myönnetyt yhtä vuotta lyhyemmät lainat, velat ja erääntyneet
kulut (1).
106. Yhteensä:
Otsakkeiden 104 ja 105 summa (1).
Jos tiedot ovat saatavissa tilan kirjanpidosta, lainat jaotellaan alaryhmiin
niiden käyttötarkoitusten mukaan seuraavasti:
— Lainat kiinteistöpääomaa varten (sarakkeet 2 ja 6) (1)
— josta: Lainat maanostoon (sarakkeet 3 ja 7) (1)
— Lainat tilan pääomaa varten (sarakkeet 4 ja 8) (1).
Näiden erien summa vastaa sarakkeessa 1 (= sarakkeet 2 + 4) ja
sarakkeessa 5 (= sarakkeet 6 + 8) esiintyvää kokonaismäärää.
I.ARVONLISÄVERO (AL V)
Maatilailmoituksessa esiintyvät rahamääräiset tiedot ilmaistaan jäsenvaltiokoh-
taisesti:
— joko ilman AL V:a; tätä menetelmää sovelletaan kaikkiin tavanomaisesti
toimiviin tiloihin; tai
— AL V mukaan lukien. Jäsenvaltiot, joissa jälkimmäinen menetelmä on
käytössä, toimittavat joka vuosi tilikauden kirjanpitotiedot sisältävien!B
(1) Jos näitä tietoja ei ole saatavissa tilan kirjanpidosta, kyseiseen kohtaan merkitään luku 1.1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 28
koneellisten tallenteiden mukana luettelon niistä AL V -prosenteista, joita
tilikauden aikana on sovellettu kussakin maatilailmoituksen kohdassa.
Seuraavat AL V:a koskevat tiedot on toimitettava:a) jokaisesta tilasta:
107. AL V-järjestelmä
AL V -järjestelmä (järjestysnumero 400), jota tilaan sovelletaan, ilmoitetaan
seuraavan luettelon vastaavalla tunnusnumerolla:
Tunnusnu-
mero
SAKSA
Pauschlierender Betrieb 1
Optierender Betrieb 2
Getränke erzeugender Betrieb 3
Betrieb mit Kleinumsatz 4
BELGIA
Régime normal
— obligatoire 1
— sur option 2
Régime agricole 3
RANSKA
TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants 2
Remboursement forfaitaire 3
Underavdelningar till momssystemet (löpnummer 401) (1)
Sans TV A obligatoire sur activités connexes 0
Avec TV A obligatoire sur activités connexes 1
ITALIA
Regime speciale agricolo
— di esonero 1
— ordinario 2
Regime normale 3
LUXEMBURG
Régime normal
— obligatoire 1
— sur option 3
Régime forfaitaire de l’agriculture 3
ALANKOMAAT
Algemene regeling
— verplicht 1
— op aanvraag 2
Landbouwregeling 3
TANSKA
Moms 1
IRLANTI
Befriad 1
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Befriad 1!B
(1) Muiden maiden osalta tämä kohta (järjestysnumero 401) on vapaa.1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 29
Tunnusnu-
mero
Registrerad 2
KREIKKA
AL V:a ei sovelleta O
b) maatalousjärjestelmään (tai vastaavaan (1)) kuuluvista tiloista, jotka ilmoit-
tavat arvonlisäverottomat rahalliset arvot, sekä tavanomaisesti toimivistatiloista niissä jäsenvaltioissa, joissa tuotteiden AL V sisältää muuntyyppisen
korvaustekijän (esimerkiksi korvauksen valuutan revalvoinnista):
108. Myyntien AL V
Myydyistä tuotteista tilikauden aikana peritty AL V .
109. Ostojen AL V
Tavaroiden ja palvelujen tavanomaisista ostoista tilikauden aikana
maksettu AL V .
Italiassa tämä otsake käsittää myös verottajalle maksetun AL V:n
sovellettaessa suhteellisuusperustetta Italian maataloustuoteluettelon toi-sen osan tuotteisiin.
110. Investointien AL V
Tilikauden aikana maksettu AL V investointihyödykkeistä (lukuun otta-
matta siirtymäkauden aikana tavanomaiseen järjestelmään kuuluvia tilojakoskevaa AL V:a, joka ei ole vähennyskelpoinen (
2)).
111. V eroviranomaisen palauttama AL V
Säännönmukaisen palautuksen määrä.
J.PALKKIOT JA TUET
Otsakkeissa 112-119 ilmoitettavia palkkioita ja tukia ovat julkisista varoista
myönnettävät tuet ja palkkiot, joista on koitunut erityistä tuloa, lukuun ottamatta
otsakkeissa 94-103 esiintyviä, investointeja koskevia palkkioita ja tukia.
112. Eläimiä ja tuotteita koskevat palkkiot ja tuet
Otsakkeissa 51-58 ja 120-311 mainittujen tuotteiden tuotantoa koskevien
palkkioiden ja tukien määrät mukaan lukien ne, jotka on saatu tilikauden
aikana, mutta jotka koskevat aikaisempien tilikausien tuotantoa.
113. josta: Otsakkeen 112 määrä eriteltynä eläinryhmittäin (otsakkeet 51-58) ja
tuotteiden (otsakkeet 120-311), jos vastaavat tiedot ovat saatavissa
kirjanpidosta.
114. Kuluja koskevat palkkiot ja tuet
Kuluja (otsakkeet 59-92) koskevien palkkioiden ja tukien kokonaismäärä.
115. josta: Otsakkeen 114 määrä eriteltynä kululajeittain (otsakkeet 59-92), jos
vastaavat tiedot ovat saatavissa kirjanpidosta.
116. Eläinten ostoja koskevat palkkiot ja tuet
Eläinten ostoja (sarake 1 otsakkeista 51-58) koskevien palkkioiden ja
tukien kokonaismäärä.!B
(1) Tälle järjestelmälle on ominaista, että siinä pyritään kokonaisuudessaan korvaamaan
AL V , joka on maksettu hyödykkeiden ja palvelujen tavanomaisista ostoista sekäinvestoinneista. Tämän vuoksi korvausta ei välttämättä suoriteta kokonaan jokaisena
vuotena jokaisen tilan osalta.
(
2) Tämä AL V , joka ei ole vähennyskelpoinen, sisältyy investoinnin arvoon.!M2
!B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 30
117. josta: Otsakkeen 116 määrä eriteltynä eläinryhmittäin (otsakkeet 51-58),
jos vastaavat tiedot ovat saatavissa kirjanpidosta.
118. Yhteensä
Otsakkeiden 112, 114 ja 116 summa.
119. josta: Luonnonvahinkoja koskevat palkkiot ja tuet
Satovahinkojen johdosta tilalle suoraan maksettujen sellaisten
poikkeuksellisten palkkioiden ja tukien määrä, jotka jo sisältyvätotsakkeeseen 118.
K. TUOTANTO (lukuun ottamatta eläimiä)
Tuotantoa koskevat tiedot ilmoitetaan seuraavan tuotejaon mukaisesti:
120. Tavallinen vehnä ja spelttivehnä
mukaan luki-
en siemenet121. Durumvehnä
122. Ruis (mukaan lukien seosvilja)
123. Ohra
124. Kaura9
>>>>>>>>>>>>>>>>>>>=
>>>>>>>>>>>>>>>>>>>;125. Kevätviljasekoitukset
126. Viljamaissi (mukaan lukien tuoresäilötty viljamaissi)
127. Riisi
128. Muut viljat129. Kuivatut kasvikset (mukaan lukien siemenet ja kuivattujen kasvisten ja
viljojen seokset)
130. Perunat (mukaan lukien varhaisperunat ja taimet)131. Sokerijuurikkaat (lukuun ottamatta siemeniä)132. Ruohomaiset öljykasvit (mukaan lukien siemenet)133. Humala (lukuun ottamatta siemeniä)134. Tupakka (lukuun ottamatta siemeniä)135. Muut teollisuuskasvit (lukuun ottamatta siemeniä) (
1)
136. Pellossa viljeltävät tuoreet vihannekset, melonit, mansikat: maatalouden
vuoroviljelyksessä olevat viljelmät (2)
137. Puutarhassa avomaalla viljeltävät tuoreet vihannekset, melonit, mansikat
(pohjapinta-ala): muiden puutarhakasvien kanssa vuoroviljelyksessä olevatviljelmät, joille on ominaista nopea viljelykierto, lähes yhtäjaksoinen maanhyväksikäyttö ja useampi vuotuinen sato (
2)
138. Tuoreiden vihannesten, melonien ja mansikoiden lasinalainen viljely
(pohjapinta-ala): viljely, jota harjoitetaan koko tai lähes koko kasvukauden
ajan suoja-katteiden alla (kasvihuoneet, pysyvät kasvilavat, lämmitetyt
muovitunnelit; kun on kyse kerroskasvihuoneista, otetaan huomioonainoastaan pohjapinta-ala). Lasinalaisena viljelynä ei pidetä viljelyälämmittämättömissä muovitunneleissa, suojakupujen alla tai siirrettävissä
kasvilavoissa (
2).
139. Sienet: perättäisten kerrosten kokonaispinta-ala (pohjapinta-ala * täysien
satojen lukumäärä) ilmoitetaan neliömetreinä. Tätä pinta-alaa ei luetayhteismäärään (otsake 183).
140. Avomaan kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimia) (pohjapinta-
ala) (
3)
141. Katteen alla viljeltävät kukat ja koristekasvit (pohjapinta-ala) (3)!B
(1) Ks. otsakkeet 184 ja 185.
(2) Ks. otsakkeet 186-231.
(3) Ks. otsakkeet 232-243.1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 31
142. Nurmikasvien siemenet (heinä- ja rehupalkokasvit)
143. Muut siemenet (puutarhasiemenet, viljelymaiden siemenet ja taimet
lukuun ottamatta viljoja, kuivattuja kasviksia, perunoita, öljykasveja janurmikasvien siemeniä)
144. Rehujuurikasvit (rehujuurikkaat, lantut, rehuporkkanat ja -nauriit, lehtijuu-
rikkaat, muut juurikasvit) (lukuun ottamatta siemeniä)
145. Muut rehukasvit: kaikki vuoroviljelyssä olevat ruohomaiset rehukasvit,
joita viljellään samalla pinta-alalla alle viiden vuoden ajan (yksi- jamonivuotiset rehukasvit lukuun ottamatta lyhytikäisiä nurmia)
146. Kesannot: vuoroviljelyssä olevat joko muokatut tai muokkaamattomat
maat, jotka eivät tuota satoa koko tilikauden ajan
147. Lyhytikäiset nurmet: viljelmille kylvetyt nurmet alle viiden vuoden aikana
tapahtuvaa nurmirehun tuottamista varten. Tältä pinta-alalta tuotetun
nurmirehun ja heinän myyntimäärä on ilmoitettava tässä otsakkeessa.
148. Muut viljelymaiden viljelmät: otsakkeisiin 120-147 kuulumattomat
viljelymaiden viljelmät
149. Kylvämiseen valmiit vuokramaat mukaan lukien henkilöstön käyttöön
luontoisetuna annetut maat
150. Nurmet ja pysyvät laitumet: vuoroviljelyyn kuulumaton viljelyala, jota
käytetään pysyvästi (vähintään viiden vuoden ajan) nurmirehun tuottami-
seen yleensä lannoitettuna ja hoidettuna riippumatta siitä, onko kyse
viljellystä vai luonnonnurmesta. Tältä pinta-alalta tuotetun nurmirehun jaheinän myyntimäärä on ilmoitettava tässä otsakkeessa.
151. Hoitamaton laidun: vähätuottoiset, yleensä lannoittamattomat ja hoita-
mattomat laitumet, mukaan lukien pensaita kasvavat
152. Hedelmäpuu- ja marjaviljelmät (
1)
153. Sitrushedelmätarhat (2)
154. Oliivitarhat (3)
155. Viiniköynnökset (4)
156. Pysyvät lasinalaiset viljelmät
157. "M1Taimitarhat; mukaan lukien viinitaimitarhat; lukuun ottamatta
metsässä sijaitsevia metsätaimitarhoja tilan omiin tarkoituksiin. 3
158. Muut pysyvät viljelmät (pajut, kaislat, bambut jne.)
159. Nuorten viljelmien kasvu arvioituna käytössä olevien tuotantovälineiden
aiheuttaman kustannuksen perusteella (koskee pelkästään viljelmiä, jotkaeivät vielä ole saavuttaneet täyden tuotannon vaihetta)
160. Muualla mainitsemattomat kasveista valmistetut tuotteet (
5)
161. Kasvituotteiden sivutuotteet (6)
162. Lehmänmaito
163. Naudanmaitotuotteet
164. Puhvelinmaito
165. Puhvelinmaitotuotteet
166. Villa
167. Lampaanmaito ja lampaanmaitotuotteet168. Vuohenmaito ja vuohenmaitotuotteet
169. Kananmunat
170. Muut eläintuotteet (myyty lanta, astutukset, muiden kuin kanojen munat
jne.)!
B
(1) Ks. otsakkeet 244-274
(2) Ks. otsakkeet 275-280
(3) Ks. otsakkeet 281-284
(4) Ks. otsakkeet 285-291
(5) Ks. otsakkeet 292-298
(6) Ks. otsakkeet 299-3061977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 32
171. Sopimuskasvatus: tulot, jotka saadaan sopimuskasvatuksesta sellaisin
ehdoin, että on kyse viljelijän tarjoamasta palvelusuoritteesta, josta
viljelijälle ei koidu näiden eläinten kasvatukseen ja lihotukseen tavallisesti
liittyvää taloudellista riskiä (1)
172. Rehualan satunnainen vuokraus ja eläinten ottaminen ruokintaan
173. Metsämaa: metsän peittämä pinta-ala mukaan lukien metsässä sijaitsevat
metsätaimitarhat sekä poppeliviljelmät. Yksittäisiä puita, pieniä puuryh-
miä ja rivissä kasvavia puita ei lueta metsämaaksi; näiden pinta-alankatsotaan kuuluvan viereiseen pinta-alaan. Metsämaana pidetään metsiä jametsikköjä, joita kasvatetaan ja hoidetaan maatilan työvoiman avulla ja
sen välinein ja/tai jos sen tuotteet käytetään maatilan tarpeisiin.
174. Puun myynti hankintakaupoin: kaadettuna myydyn puun myynnin määrä
tilikauden aikana mukaan lukien oma käyttö
175. Puun myynti pystykaupoin: pystykaupoin myydyn puun myyntien määrä
tilikauden aikana
176. Muut metsän tuotteet: muiden tuotteiden kuin puun myyntien määrä
tilikauden aikana (korkki, pihka jne.)
177. Ulkopuolisille tehty työ mukaan lukien kaluston vuokraus
178. Viljelijän pankkitalletuksille maksettavat korot siltä osin kuin on kyse tilan
toiminnan (perustoiminta) kannalta tarpeellisista käyttövaroista. Tätä
otsaketta ei täytetä, jos liikkuva pääoma määritetään kaavamaisesti (ks.
myös liikkuvaa pääomaa koskevat ohjeet, otsake 102).
179. Maatilamatkailu: jos maatilamatkailu limittyy maatilan toimintaan sellai-
sella tavalla, että sitä on käytännössä mahdotonta erottaa tilan varsinaisestatoiminnasta, ja jos maatilamatkailun kulut ja työvoima tämän vuoksisisältyvät vastaaviin otsakkeisiin, maatilamatkailusta saadut tulot ilmoite-
taan tässä otsakkeessa. Niihin kuuluvat matkailijoilta saadut maksut
(leirintä, kesämökit, asuntovaunuilu, maksut metsästyksestä ja kalas-tuksesta jne.).
180. Aikaisempia tilikausia koskevat tulot: tilikauden aikana saatujen aikai-
sempia tilikausia koskevien sellaisten tulojen määrä, joita ei ole kirjattusaamisiksi vastaavilta tilikausilta (aikaisempia tilikausia koskevat palkkiot
ja tuet ilmoitetaan otsakkeissa 112-119 tai mahdollisesti otsakkeissa
94-103, jos on kyse investointeja koskevista palkkioista ja tuista).
181. Muut tuotot ja tulot: tuotot ja tulot, joita ei ole lueteltu edellä: palkattujen
työntekijöiden asuntojen vuokra-arvo (arvioituna niihin liittyvien kulujenperusteella), käyttöomaisuuden tuotanto (käyttöomaisuuden tuotantokus-
tannukset, jotka sisältyvät tilan juokseviin kuluihin; ks. ”Yleiset mää-
ritelmät ja ohjeet”, b alakohta), saadut hyvitykset, joita ei voida kohdistaatiettyihin tuotteisiin tai vähentää tietyistä kuluista, jne.
182. Muut pinta-alat: kaikki muut pinta-alat, esimerkiksi kotipuutarha,
rakennusmaa, tiet, eläinten alueet, lammikot jne.
183. Yhteensä: edellä olevien otsakkeiden summa. Pinta-alojen summa ei
kuitenkaan sisällä perättäisten toissijaisten viljelmien ja sieniviljelmienpinta-aloja. Täten pinta-alojen summa on tilan kokonaispinta-ala.
Otsakkeet 135, 136, 137, 138, 140, 141, 152, 153, 154, 155, 160, 161, 171 on
eriteltävä seuraavassa esitettävällä tavalla, jos vastaavat tiedot ovat saatavissa
kirjanpidosta. Ainoastaan tärkeimmät tuotteet ilmoitetaan erikseen; vähemmän
tärkeät tuotteet kootaan otsakkeisiin ”muut” (otsakkeet 185, 231, 237, 242, 274,284, 291, 298, 306, 311).
Otsakkeen 135 erittely:184. Lääke-, mauste-, aromi- ja tuoksukasvit, kumina, kanarianhelpi, sahrami,
pehmeä durra, luutadurra (lukuun ottamatta siemeniä)
185. Muut teollisuuskasvit (lukuun ottamatta siemeniä)
Otsakkeiden 136, 137, 138 erittely:
186. Syötävät kaalit
187. Ruusukaalit
188. Kukkakaalit189. Kyssäkaalit!
B
(1) Ks. otsakkeet 307-3111977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 33
190. Parsakaalit
191. Punajuuret
192. Lehtijuurikkaat
193. Syötävät porkkanat194. Palsternakka
195. Kaurajuuri
196. Lehtiselleri, juuriselleri197. Persilja
198. Fenkoli
199. Purjosipuli
200. Valkosipuli, salottisipuli
201. Ruohosipuli202. Sipulit
203. Salaatit (keräsalaatti, sidesalaatti)
204. Vuonankaali205. Endiivi
206. Pinaatti
207. Maltsa208. Vihreät herneet
209. Tarhapavut
210. Härkäpavut211. Parsa
212. Salaattisikuri
213. Villisikuri
214. Artisokat
215. Kardoni216. Kurkut
217. Pikkukurkut
218. Raparperi219. Munakoiso
220. Paprikat
221. Vesimelonit222. Kurpitsat
223. Kesäkurpitsat
224. Piparjuuri225. Nauriit
226. Retiisi
227. Vihanneskrassi
228. Tomaatit
229. Melonit230. Mansikat
231. Muut tuoreet vihannekset
Otsakkeiden 140, 141 erittely:
232. Tulppaanien mukulat
233. Narsissien mukulat!
B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 34
234. Gladiolusten mukulat
235. Hyasinttien mukulat236. Liljojen mukulat237. Muut sipulit (mukulat) ja kukkien juurimukulat238. Ruusut (leikkokukat)239. Tarhaneilikat (leikkokukat)
240. Krysanteemit (leikkokukat)
241. Tulppaanit (leikkokukat)242. Muut leikkokukat ja koristekasvit243. Koristeruukkukasvit
Otsakkeen 152 erittely:
244. Syötäviksi tarkoitetut omenat (korkearunkoiset)
245. Syötäviksi tarkoitetut omenat (matalarunkoiset)
246. Siideriomenat247. Syötäviksi tarkoitetut päärynät (korkearunkoiset)248. Syötäviksi tarkoitetut päärynät (matalarunkoiset)249. Siideripäärynät250. Kvittenit251. Kirsikat252. Luumut (mukaan lukien kriikunat, reine claude, mirabelle)253. Aprikoosit254. Persikat255. Saksanpähkinät
256. Hasselpähkinät
257. Mantelit258. Kastanjat259. Pistaasit260. Punaherukat261. Mustaherukat262. Vadelmat263. Karviaismarjat264. Karhunvatukat265. Silkkiäismarjat266. Viikunat
267. Mispelin marjat
268. Kaki269. Johanneksenleipäpuun hedelmät270. Pihlajanmarja271. Granaattiomenat272. Pinjansiemenet273. Viikunakaktuksen hedelmät274. Muut hedelmät
Otsakkeen 153 erittely:
275. Appelsiinit276. Mandariinit!
B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 35
277. Sitruunat
278. Sukkaattisitruunat, kumkvatit279. Limetit280. Bergamotti
Otsakkeen 154 erittely:
281. Syötäviksi tarkoitetut oliivit282. Öljyoliivit283. Oliiviöljy284. Muut oliivinviljelytuotteet
Otsakkeen 155 erittely:
285. Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet286. Viininvalmistukseen käytettävät rypäleet (viini, jolla on tarkistettu
nimitys)
287. Viininvalmistukseen käytettävät rypäleet (pöytäviini)288. Käymätön rypälemehu289. Viini, jolla on tarkistettu nimitys290. Pöytäviini291. Muut viininviljelytuotteet
Otsakkeen 160 erittely:
292. Maataloustuotealkoholi293. Muut maataloustuotteista jalostetut tuotteet294. Puutarhatuotteista jalostetut tuotteet295. Hedelmistä tai hedelmäjätteistä valmistettu viina296. Siideri ja päärynäviini297. Muut hedelmistä jalostetut tuotteet298. Muut jalostetut tuotteet
Otsakkeen 161 erittely:
299. Oljet300. Juurikkaiden naatit301. Muut maataloustuotteiden sivutuotteet302. Puutarhatalouden sivutuotteet303. Hedelmäviljelmien sivutuotteet
304. Viininviljelyn sivutuotteet
305. Oliivinviljelyn sivutuotteet306. Muut sivutuotteet307. Sopimusnaudat308. Sopimuslampaat309. Sopimussiat310. Sopimussiipikarja311. Muut sopimuseläimet
Tuote (sarake 1)
Tuotteet ilmoitetaan edellä esitettyjen numeroiden mukaisessa kasvavassa järjes-
tyksessä.!
B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 36
Viljelymuoto (sarake 2)
Viljelymuodot ja vastaavat koodit jaotellaan seuraavasti:
— Peltoviljely (mukaan lukien tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat, jotka
ovat mukana vuoroviljelyssä):
koodi 1 = varsinainen viljely,
koodi 2 = yhdistetty viljely,
koodi 3 = jatkuva toissijainen viljely.
— Puutarhat ja kukkaviljelmät avomaalla:
koodi 4 =(tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat, joita viljellään
avomaalla puutarhassa (otsake 137), avomaan kukat jakoristekasvit (ks. otsake 140),
— Lasinalainen viljely:
koodi 5 =(lasinalaiset tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat (ks.
otsake 138), lasinalaiset kukat ja koristekasvit (ks. otsake
141),
koodi 0 = sekalaiset (esim. eläintuotteet, jalosteet ja sivutuotteet).
Varsinaiset viljelmät
Varsinaisia viljelmiä ovat:
— yhtenäisviljelmät, ts. tietyllä pinta-alalla viljellään tilikauden aikana ainoas-
taan yhtä kasvia,
— sekaviljelmät: samanaikaisesti kylvetyt, hoidetut ja korjatut viljelmät, joiden
sato muodostaa seoksen,
— tietyllä pinta-alalla tilikauden aikana hoidetuista toisiaan seuraavista
viljelmistä se, jonka tuotannon arvo on korkein tai arvojen ollessa yhtä
suuret se, jonka kasvukausi on pisin.
Yhdistetyt viljelmät
Samalla maalla tiettynä ajanjaksona samanaikaisesti olevat viljelmät, joista kukin
tuottaa tavallisesti erillisen sadon tilikauden aikana. Kyseinen kokonaispinta-ala
jaetaan viljelmien kesken suhteessa kunkin viljelmän peittämään pinta-alaan.
Peräkkäiset toissijaiset viljelmät
Ne tietyllä pinta-alalla tilikauden aikana toisiaan seuraavat viljelmät, joita ei
pidetä varsinaisiin viljelmiin kuuluvina.
Puuttuva tieto (sarake 3)
Tähän sarakkeeseen merkitään koodi 1, jos viljelmän pinta-alaa ei ilmoiteta (vrt.
sarake 4); tällainen tilanne esiintyy esimerkiksi silloin, kun myydään kaupanpidettäviä viljelmän tuotteita, jotka on ostettu pystykaupalla tai jotka ovat peräisinalle vuoden ajaksi vuokratulta maalta, tai kun tuotanto on aikaansaatu ostettuja
kasvi- tai eläintuotteita jalostamalla.
Jos fyysistä tuotantoa ei myyntiehtojen vuoksi voi ilmoittaa satoina kiloina (sarake
5) esimerkiksi sen vuoksi, että sato myydään pystykaupalla tai on kysesopimusviljelystä, tähän sarakkeeseen on merkittävä koodi 2, kun on kyse
sopimusviljelystä, ja koodi 3 muissa tapauksissa.
Jos edellä mainitut tiedot (pinta-ala ja fyysinen tuotanto satoina kiloina) puuttuvat,
on merkittävä koodi 4.
Koodi 0 (ei merkitystä) merkitään, jos yhtään tietoa ei puutu.
Pinta-ala (sarake 4)
Pinta-ala ilmoitetaan aareina lukuun ottamatta sienien viljelyyn käytettyä
pinta-alaa (peräkkäisten kerrosten yhteispinta-ala), joka ilmoitetaan neliömetrei-
nä. Viimeksi mainittu pinta-ala ei sisälly kokonaispinta-alaan (otsake 183).
Kutakin kasvituotetta vastaava pinta-ala ilmoitetaan tässä sarakkeessa lukuun
ottamatta kasvituotteiden sivutuotteita (otsakkeet 161 ja 299-306) ja jalosteita(otsakkeet 160, 283, 284, 288-291, 292-298). Ostetuista kasvituotteista saadut
jalosteet ja pystykaupalla ostettujen viljelmien tuotteet tai alle vuoden ajaksi!
B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 37
vuokratuista maista peräisin olevat tuotteet ilmoitetaan ilman mainintaa pinta-
alasta [Koodi 1 on ilmoitettava sarakkeessa 3 (puuttuva tieto)].
Puutarhassa avomaalla tai lasin alla viljeltyjen tuoreiden vihannesten, melonien ja
mansikoiden (otsakkeet 186-231) ja avomaalla tai lasin alla viljeltyjen kukkien jakoristekasvien (otsakkeet 232-243) ilmoitetaan kyseisen viljelmän tosiasiallisestipeittämä pinta-ala (viljeltävä ala) (
1). Jos tätä tietoa ei ole saatavissa tilan
kirjanpidosta, sarakkeeseen 3 (puuttuva tieto) merkitään koodi 1.
Tilikauden tuotanto (sarake 5)
Tilikauden aikana tuotettujen kasvi- ja eläintuotteiden määrät (lukuun ottamatta
mahdollisia hävikkejä pellolla ja maatilalla). Nämä määrät ilmoitetaan tilanpääasiallisten tuotteiden osalta (lukuun ottamatta sivutuotteita).
Määrät ilmoitetaan satoina kilogrammoina lukuun ottamatta munia, jotka
ilmoitetaan tuhansina kappaleina. Maidon osalta ilmoitetaan tuotetun nestemäisen
maidon määrä riippumatta siitä, missä muodossa (kerma, voi, juusto) se on myyty,käytetty omaan kulutukseen, omaan valmistukseen tai annettu luontoissuorituk-sena. Maitoa, jonka vasikat imevät utareista, ei lueta tuotantoon.
Jos jonkin tuotteen fyysisen tuotannon määrittäminen satoina kilogrammoina ei
ole mahdollista myyntiehtojen vuoksi (esimerkiksi satojen myynnit pystykaupallaja sopimusviljely), sarakkeeseen 3 (puuttuva tieto) on merkittävä koodi 2, kun onkyse sopimusviljelystä, ja muissa tapauksissa koodi 3.
Alkuinventaario (sarake 6)
Varastossa olevien tuotteiden arvo tilikauden alussa (lukuun ottamatta eläimiä).
Tuotteiden arvo määritetään tilalta myyntiin inventointipäivänä sovellettavin
hinnoin.
Myynnit (sarake 7)
Tilikauden alussa varastossa olevien tai tilikauden aikana korjattujen tuotteiden
myynneistä saatu tai saatava kokonaishinta.
Myytyjen tuotteiden kokonaishinta sisältää tilalle palautettujen tuotteiden
(rasvaton maito, mäski jne.) arvon. Tämä arvo ilmoitetaan myös tilan kuluina.
Tilikauden aikana mahdollisesti saadut korvaukset (esimerkiksi korvaukset
raevahingoista) lisätään vastaavien tuotteiden kokonaismyyntiin, jos nämäkorvaukset voidaan lukea näiden tuotteiden tuotantoon liittyviksi; muussa
tapauksessa ne ilmoitetaan sarakkeessa 181 (muut tuotot ja tulot).
Tilikauden aikana tuotteista saatuja palkkioita ja tukia ei lisätä kokonaismyyntiin;
ne ilmoitetaan otsakkeessa 112 (vrt. tätä otsaketta koskevat ohjeet). Josmahdolliset kaupan pitämisen kustannukset ovat tiedossa, niitä ei vähennetä
kokonaismyynnistä, vaan ilmoitetaan otsakkeessa 71 (muut erityiset karjanhoidon
kulut) tai otsakkeessa 76 (muut erityiset viljelykulut).
Oma kulutus ja luontoissuoritukset (sarake 8)
Tilan taloudessa kulutetut (mukaan lukien ne tilan tuotteet, joita käytetään
lomalaisten aterioiden valmistukseen) ja/tai tuotteet, jotka annetaan luontois-suorituksena tavaroiden ja palvelujen ostoista (mukaan lukien luontoissuorituk-
sena maksetut palkat). Kyseisten tuotteiden arvo määritetään tilalta myytäessä
sovellettavin hinnoin.
Loppuinventaario (sarake 9)
Tilikauden lopussa varastossa olevien tuotteiden arvo (lukuun ottamatta eläimiä).
Tuotteiden arvo määritetään tilalta myyntiin inventointipäivänä sovellettavinhinnoin.
Oma käyttö (sarake 10)
Omaan käyttöön kuuluu niiden tilikauden alussa varastossa olevien ja/tai
tilikauden aikana tuotettujen tuotteiden arvo, jotka käytetään tilikauden aikanatuotantovälineenä. Oma käyttö jaetaan luokkiin seuraavasti:
— karjan rehut:!
B
(1) Esimerkki: jos samassa yhden hehtaarin avomaapuutarhassa on viljelty retiisiä, sitten
salaattia ja sitten purjoa, otsakkeessa 137 ilmoitettava pohjapinta-ala on yksi hehtaari;
viljelty pinta-ala on kolme kertaa yksi hehtaari ja se on ilmoitettava vastaavasti
otsakkeissa 226, 203 ja 199.1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 38
niiden kaupan pidettävien tilan tuotteiden (tuotteet, joita pidetään yleisesti
kaupan) arvo, joita tilikauden aikana on käytetty karjan rehuina. Tilalla
käytetyt oljet (rehuna tai kuivikkeena) otetaan huomioon ainoastaan, jos ne
ovat kaupan pidettävä tuote kyseisellä alueella ja kyseisenä vuonna. Maito,jonka vasikat imevät utareista, ei sisälly omaan käyttöön.
Asianomaisten tuotteiden arvo määritetään tilalta myytäessä sovellettavin
hinnoin.
— siemenet:
niiden kaupan pidettävien tilan tuotteiden arvo, joita tilikauden aikana on
käytetty siemeninä. Näiden siementen arvo määritetään tilalta myytäessäsovellettavin hinnoin.!
B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 39
LIITE III
KIRJANPITOTIETOJEN ESITTÄMINEN MAGNEETTINAUHALLA
A. Magneettinauhojen ominaisuudet
1. Nauhoissa on 9 raitaa, ja tallennustiheys on 6250, 1600 tai 800 BPI.
2. Tietuelohkojen välin tulee olla vähintään 0,65 tuumaa tai 15,2
millimetriä (vakioarvo).
3. Jokaista tietoa edustaa 32 binaarisen bitin sana. Vasemmanpuolei-
sin bitti määrittää etumerkin:
— nolla määrittää positiivisen luvun; tällöin 31 seuraavaa bittiä
ilmaisevat sellaisinaan luvun binaariarvon,
— yksi määrittää negatiivisen luvun; tällöin 31 seuraavaa bittiä
ilmaisevat luvun binaariarvon kahden komplementtimuodossa.
B. Tiedoston esittäminen
1. Yksi magneettinauha sisältää ainoastaan yhden tiedoston.
2. Tiedosto sisältää vain samanpituisia tietueita.3. Tietueet voidaan jaksottaa lohkoiksi tietokonejärjestelmien salli-
missa rajoissa.
4. Tiedosto luodaan joko OS/IBM 360- tai 370-järjestelmän vakio-
nimiöllä varustettuna tai ilman tiedostojärjestelmänimiötä; jälkim-mäisessä tapauksessa tiedosto alkaa OS/IBM 360- tai 370-vakionauhamerkillä ja päättyy siihen. Kun järjestelmän vakioni-
miö on käytössä, RECFM on VS, VBS, F , FB tai U.
5. Tiedoston viimeinen tietue voi olla muiden tietueiden pituinen,
mutta ensimmäisen tiedon, A1, arvo on 999, ja sitä seuraavat tiedotovat merkityksettömiä.
6. Magneettinauha varustetaan seuraavilla kelaan liimatuilla tiedoilla:
a) DSNAME, VOLUME (SER) ja RECFM, kun järjestelmän
vakionimiö on käytössä; muissa tapauksissa: alkuperämaannimi, tilikausi ja mahdollinen toimitusnumero,
b) tietueen pituus tavuina (
1) tai LRECL-kerrannaisina,
c) jakson pituus tavuina (1) tai BLKSIZE-kerrannaisina,
d) raitojen määrä ja tallennustiheys.
C. Maatilaa koskevien tietueiden sisältö
1. Maatilaa edustaa enintään 1377 tietoa, joista
487 on kiinteitä tietoja (vrt. liite 1), joita seuraa vaihteleva määrä
jakamattomia 10 tiedon ryhmiä.
Tämä ryhmien määrä ilmoitetaan kuudennella kiinteällä tiedolla.
2. Kaikki yhtä tilaa koskevat tiedot ovat samassa tiedostossa:
— joko 1377 sanan kiinteässä tietueessa, jota seuraa enintään 89
muuttuvien tietojen ryhmää, tai
— 279 sanan kiinteissä tietueissa (enintään viisi tietuetta), jotka
ovat kokonaan täytettyjä, lukuun ottamatta viimeistä, jokatarvittaessa täytetään nollilla; näitä tietueita seuraa enintään 88
muuttuvien tietojen ryhmää (ks. jäljempänä oleva taulukko).
3. Maatilaa koskeva ensimmäinen tieto aloittaa tietueen. Viimeisen
kyseistä tilaa koskevan tietueen käyttämätön loppuosa täytetäännollilla.!
B
(1) Yhdessä tavussa on 8 bittiä.1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 40
Tietueiden muoto
Tietueiden
määrä tilaa
kohden (4.
tieto)Tietueen
järjestysnu-
mero (5.
tieto)Tietueiden sisältö Tietueen pituus
Tilan nimiö Kiinteiden tietojen alue vaihtuva määrä 10 tiedon ryhmiä
Täyte-
nollatTietojen ko-
konaismäärä
tietuetta
kohdenbitteinä tavuina
Tietojen
määräTietojen
osoitteetMäärä Osoitteet Määrä Osoitteet
Yksi tietue tilaa kohden
1 1 5 1-5 482 6-487 89 * 10 = 890 488-1 377 — 1 377 44 064 5 508
Useita tietueita tilaa kohden
5 max.1
5 1-5274 6-279 — — —
279 8 928 1 1162 208 280-487 (6 * 10 = 60) + 6 (1) 488-553 —
3 — — 4 + (27 * 10) 554-827 —
4 — — (27 * 10) + 4 (1) 828-1 101 —9
>>>>>>>>>>>>=
>>>>>>>>>>>>;9
>>>>>>>>>>>>=
>>>>>>>>>>>>;9
>>>>>>>>>>>>=
>>>>>>>>>>>>;5 — — 6 + (26 * 10) 1 102-1 367 8
(1) 10 tiedon ryhmään kuuluvat tiedot, jotka sijoittuvat kahteen peräkkäiseen tietueeseen; jos on kyse tilaa koskevasta viimeisestä tietueesta, alu eet täytetään nollilla.!B1977R2237 — FI — 01.01.1981 — 002.001 — 41