2002Y1216 — FI — 01.06.2004 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B YHTEINEN KÄSIKIRJA (EYV C 313, 16.12.2002, p.97)

Muutettu:









▼B

YHTEINEN KÄSIKIRJA

(2002/C 313/02)

SAATE

Kesäkuun 14 päivänä 1985 tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyllä yleissopimuksella perustetun toimenpanevan komitean hyväksymää yhteistä käsikirjaa (luetteloitu viitteellä SCH/Com-ex(99) 13 neuvoston päätöksen 1999/435/EY liitteeseen A, EYVL L 176, 10.7.1999, s. 1) on sittemmin muutettu useita kertoja 24 päivänä huhtikuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 790/2001 (EYVL L 116, 26.4.2001, s. 5) säännösten mukaisesti. Yhteinen käsikirja viimeisimpine muutoksineen julkaistaan nyt kahden neuvoston päätöksen tekemisen jälkeen, joilla varsinaisen yhteisen käsikirjan tekstin ja kolmea liitettä lukuun ottamatta kaikkien sen liitteiden luokitus kumotaan (ks. neuvoston päätös 2000/751/EY (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 29) ja neuvoston päätös 2002/353/EY (EYVL L 123, 9.5.2002, s. 49)).

SISÄLLYSLUETTELO SOPIMUSPUOLTEN ALUEELLE TULOA KOSKEVAT EDELLYTYKSET 1. Ulkorajojen ylittäminen 1.1 Maahanpääsyn vaikutukset 1.2 Rajan ylittäminen vahvistetuilta rajanylityspaikoilta 1.3 Rajan ylittäminen muualta kuin vahvistetuilta rajanylityspaikoilta 2. Ulkorajojen ylittämiseen oikeuttavat asiakirjat 3. Viisumit, joiden nojalla ulkomaalaiset voivat tulla sopimuspuolten alueelle 3.1 Enintään kolmen kuukauden pituiseen oleskeluun tarkoitetut yhtenäiset viisumit, mukaan lukien kauttakulkuviisumit 3.2 Kelpoisuusalueeltaan rajoitetut viisumit 3.3 Yli kolmen kuukauden pituiseen oleskeluun tarkoitetut viisumit 4. Muut maahantuloedellytykset 4.1 Ilmoitetun maahantulotarkoituksen uskottavuuden arvioimiseksi tarvittavat asiakirjat 4.2 Turvallisuutta koskevat edellytykset RAJATARKASTUKSET 1. Tarkastuksia koskevat periaatteet 1.1 Virkamiehet, joilla on valtuudet suorittaa tarkastus- ja valvontatoimia 1.2 Tarkastusten kohteet 1.3 Tarkastusmenettelyt 1.4 Menettelyt maahanpääsyn epäämisessä 2. Käytännön tarkastusmenettelyt 2.1 Leimat 2.2 Ulkorajojen vartiointi muualla kuin rajanylityspaikoilla ja muulloin kuin niiden aukioloaikoina 2.3 Seuraavat tiedot on merkittävä rekisteriin 3. Ulkorajojen ylityksessä käytettäviä eri kulkuneuvoja koskevat erityissäännöt 3.1 Tieliikenteen valvonta 3.2 Rautatieliikenteen valvonta 3.3 Kansainvälisen siviililentoliikenteen valvonta 3.4 Meriliikenteen valvonta 3.5 Sisävesiliikenteen valvonta 4. Yhteistyö 4.1 Tietojenvaihto 4.2 Yhteyshenkilöt 5. Viisumin myöntäminen rajalla 6. Erityisjärjestelyt 6.1 Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kansalaiset ja heidän kolmansista valtioista peräisin olevat perheenjäsenensä 6.2 Ulkomaalaiset, joilla on toisen sopimuspuolen myöntämä oleskelulupa 6.3 Sääntömääräiset pakolaiset ja kansalaisuutta vailla olevat henkilöt 6.4 Ilma-alusten lentäjät ja muut miehistön jäsenet 6.5 Merimiehet 6.6 Diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijat 6.7 Rajatyöntekijät 6.8 Alaikäiset 6.9 Ryhmämatkat 6.10 Rajalla turvapaikkahakemuksen jättävät ulkomaalaiset 6.11 Kansainvälisten järjestöjen henkilöstö YHTEISEN KÄSIKIRJAN LIITTEET 1. Vahvistetut rajanylityspaikat 2. Luvattomasta rajanylityksestä määrättävät rangaistukset ( 1 ) 3. Kahdenväliset sopimukset paikallisesta rajaliikenteestä (1) 4. Matkustusasiakirjat, joihin viisumi voidaan myöntää 5. I Yhteinen luettelo kolmansista maista, joiden kansalaisilta vaativat viisumin jäsenvaltiot, joita sitoo asetus (EY) N:o 539/2001, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2414/2001 II Yhteinen luettelo kolmansista maista, joiden kansalaisilta eivät vaadi viisumia jäsenvaltiot, joita sitoo asetus (EY) N:o 539/2001, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2414/2001 III Diplomaatti-, virka- ja virkamatkapassin sekä eräiden kansainvälisten hallitustenvälisten järjestöjen virkamiehilleen myöntämien kulkulupien haltijoiden matkustamista koskevat säännöt 5 a Yhteinen luettelo kolmansista maista, joiden kansalaiset tarvitsevat viisumin lentokenttäkauttakulkua varten. Tämä viisumipakko koskee myös henkilöitä, joiden matkustusasiakirja on kyseisten kolmansien maiden myöntämä 6. Viisumitarran malli ja sen tekniset sekä turvaominaisuudet 6 a Viisumitarran täyttöohjeet 6 b Merkinnät, jotka sopimuspuolet tarvittaessa tekevät huomautuksille varattuun kenttään 6 c Ohjeet koneellisesti luettavaan kenttään tehtäviä merkintöjä varten 7. Viisumitarran mallit 8. Kelpoisuusalueeltaan rajoitetun viisumin mallit 8 a Sopimuspuolille ilmoittamista koskevat velvoitteet kelpoisuusalueeltaan rajoitettujen viisumien myöntämisen, yhtenäisen viisumin peruutuksen, kumoamisen ja voimassaoloajan lyhentämisen sekä kansallisten oleskelulupien myöntämisen osalta 9. Pitkäaikaista oleskelua varten myönnetyn viisumin malli 10. Kansallisten viranomaisten vuosittain vahvistamat ohjeelliset toimeentulovarat rajojen ylityksiä varten 11. Luettelo asiakirjoista, jotka mahdollistavat maahantulon ilman viisumia 12. Erillisten lehtien mallit 13. Ulkoasiainministeriön myöntämien henkilötodistusten mallit 14. Yhtenäisten viisumien myöntäminen rajalla 14 a Perittävät maksut, jotka vastaavat viisumihakemuksen käsittelyn hallinnollisia kuluja (euroina) 14 b Luettelo viisumihakemuksista, joista keskusviranomaisten on Schengenin sopimuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaan neuvoteltava ennen viisumin myöntämistä







Schengenin sopimuksen soveltamista koskevan yleissopimuksen voimaantulon jälkeen tarkastukset sisärajoilla lakkaavat ja siirtyvät ulkorajoille. Schengenin yleissopimuksen soveltamisalueen ulkorajoilla suoritettavat tarkastukset koskevat näin ollen ulkorajoilla sijaitsevien valtioiden lisäksi kaikkia sopimuspuolia, joiden edut rajatarkastusvirkailijoiden on otettava huomioon.

I OSA: SOPIMUSPUOLTEN ALUEELLE TULOA KOSKEVAT EDELLYTYKSET

1. Ulkorajojen ylittäminen

Schengenin yleissopimuksen 3 artikla

”(1) Ulkorajat voidaan ylittää ainoastaan rajanylityspaikoista niiden vahvistettuina aukioloaikoina. Toimeenpaneva komitea vahvistaa tarkemmat määräykset sekä paikallista rajaliikennettä koskevat poikkeukset ja menettelytavat sekä meriliikenteen erityisluokkiin, kuten huviveneilyyn ja rannikkokalastukseen, sovellettavat säännöt.

(2) Sopimuspuolet sitoutuvat ottamaan käyttöön seuraamuksia ulkorajojen luvattomasta ylittämisestä rajanylityspaikkojen ulkopuolella ja muina kuin niiden vahvistettuina aukioloaikoina.”

1.1 Maahanpääsyn vaikutukset

Laillisesti ulkorajan kautta jonkin sopimuspuolen alueelle saapunut henkilö voi pääsääntöisesti liikkua vapaasti kaikkien sopimuspuolten alueella enintään kolmen kuukauden ajan.

1.2 Rajan ylittäminen vahvistetuilta rajanylityspaikoilta

Ulkorajat voidaan ylittää vain liitteessä 1 luetelluilta vahvistetuilta rajanylityspaikoilta niiden vahvistettuina aukioloaikoina. ”Ulkorajojen luvattomasta ylittämisestä muualta kuin rajanylityspaikoilta tai muina kuin vahvistettuina aukioloaikoina seuraa kansallisen lainsäädännön mukainen rangaistus” ( 2 ). Rajanylityspaikalla on oltava ilmoitus sen aukioloajoista.

1.3 Rajan ylittäminen muualta kuin vahvistetuilta rajanylityspaikoilta

(…) ( 3 )

— henkilöt, joita koskevista vastaavanlaisista rajanylitysluvista määrätään paikallista rajaliikennettä, jota Italiassa kutsutaan paikalliseksi rajaliikenteeksi tai retkeilyliikenteeksi, koskevissa kahdenvälisissä sopimuksissa (3) ,

— merimiehet, jotka käyvät maissa 6.5.2 kohdan mukaisesti.

1.3.1 (3) Kansallisen lainsäädännön mukaan toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa yksittäisille henkilöille tai ryhmille erityisluvan ylittää ulkorajan muualta kuin vahvistetulta rajanylityspaikalta tai muina kuin vahvistettuina aukioloaikoina, — jos siihen on erityinen tarve ja — se ei ole vastoin sopimuspuolten yleistä järjestystä tai kansallista turvallisuutta koskevia etuja. Lupa voidaan kuitenkin myöntää vain, jos sitä pyytävät henkilöt esittävät rajan ylittämiseksi vaaditut asiakirjat.

1.3.2 Belgian kuningaskunnan, Tanskan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan ja Alankomaiden kuningaskunnan kansalaiset voivat ylittää kaikkialta sen valtion rajat, jonka kansalaisia he ovat.

1.3.3 Paikalliseen rajaliikenteeseen, jota Italiassa kutsutaan paikalliseksi rajaliikenteeksi tai retkeilyliikenteeksi, sovellettavat, 1.2 kohdan määräyksiä koskevat poikkeukset myönnetään niiden kahdenvälisten sopimusten nojalla, joita jäsenvaltiot ovat tehneet sellaisten kolmansien maiden kanssa, jotka ovat niiden naapurivaltioita (3) .

2. Ulkorajojen ylittämiseen oikeuttavat asiakirjat

Schengenin yleissopimuksen 5 artikla

”(1) Ulkomaalaisen maahantulo sopimuspuolten alueelle enintään kolmen kuukauden oleskelua varten voidaan sallia, jos hän täyttää seuraavat edellytykset: a) hänellä on voimassa oleva, rajanylitykseen oikeuttava toimeenpanevan komitean hyväksymä asiakirja; b) hänellä on voimassa oleva viisumi, mikäli se vaaditaan; c) hän esittää tarvittaessa asiakirjat, joilla osoitetaan suunnitellun oleskelun tarkoitus ja edellytykset, ja hänellä on toimeentuloon tarvittavat varat ottaen huomioon sekä suunnitellun oleskelun keston että lähtömaahan paluun tai kauttakulkumatkan sellaiseen kolmanteen maahan, jonne hänen pääsynsä on taattu, tai hän kykenee hankkimaan laillisesti nämä varat; d) häntä ei ole määrätty maahantulokieltoon; ja e) hänen ei katsota voivan vaarantaa jonkin sopimuspuolen yleistä järjestystä, kansallista turvallisuutta tai kansainvälisiä suhteita.

(2) Pääsy sopimuspuolten alueelle on evättävä ulkomaalaiselta, joka ei täytä kaikkia näitä edellytyksiä, paitsi jos jokin sopimuspuoli katsoo tarpeelliseksi poiketa tästä periaatteesta humanitaarisista syistä, kansallisen edun vuoksi tai kansainvälisten velvoitteiden takia. Tässä tapauksessa pääsy rajoittuu kyseisen sopimuspuolen alueelle, ja tämän on ilmoitettava siitä etukäteen muille sopimuspuolille.

Nämä säännöt eivät estä turvapaikkaoikeuteen liittyvien erityismääräysten tai 18 artiklan määräysten soveltamista.

(3) Kauttakulkuoikeus myönnetään ulkomaalaiselle, jolla on jonkin sopimuspuolen myöntämä oleskelulupa tai paluuviisumi tai tarvittaessa molemmat asiakirjat, paitsi jos hän on sen sopimuspuolen kansallisessa maahantulokieltoluettelossa, jonka ulkorajalle hän saapuu.”

2.1 Liitteessä 4 on luettelo kunkin sopimuspuolen tunnustamista asiakirjoista, jotka oikeuttavat ylittämään ulkorajat ja joihin viisumivelvollisille ulkomaalaisille voidaan myöntää viisumi. Liitteessä 11 on luettelo Schengenin yleissopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista oleskeluluvista ja paluuviisumeista sekä niiden mallit.

3. Viisumit, joiden nojalla ulkomaalaiset voivat tulla sopimuspuolten alueelle

Yleissopimuksen 10 artikla

”(1) Otetaan käyttöön yhdenmukainen viisumi, joka on voimassa kaikkien sopimuspuolten alueella. Tämä viisumi, jonka voimassaoloaika määritetään 11 artiklassa, voidaan myöntää enintään kolmen kuukauden oleskelua varten.

(2) Yhdenmukaisen viisumin käyttöönottoon asti sopimuspuolet tunnustavat toistensa kansalliset viisumit, jos ne myönnetään tämän luvun määräysten mukaisesti määritetyin yhteisin edellytyksin ja perustein.

(3) Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 kappaleessa määrätään, kukin sopimuspuoli varaa itselleen oikeuden rajoittaa viisumin alueellista voimassaoloa tämän luvun määräysten mukaisesti määriteltyjä yhteisiä menettelytapoja noudattaen.”

Yleissopimuksen 11 artikla

”(1) Edellä 10 artiklassa tarkoitettu viisumi voi olla a) Viisumi, joka kelpaa yhteen tai useampaan maahantuloon. Yhden keskeytymättömän oleskelun kesto tai peräkkäisten oleskelujen kokonaiskesto ensimmäisen maahantulon päivämäärästä lukien ei saa kuitenkaan olla yli kolmea kuukautta puolen vuoden pituista jaksoa kohti. b) Kauttakulkuviisumi, jonka haltija voi kulkea kerran, kaksi kertaa tai poikkeuksellisesti useampia kertoja sopimuspuolten alueen kautta päästäkseen kolmannen maan alueelle. Yksi kauttakulkumatka ei saa kestää yli viittä päivää.

(2) Edeltävän 1 kappaleen määräykset eivät estä sopimuspuolta myöntämästä tarvittaessa kyseisen puolivuotisjakson kuluessa uutta viisumia, jonka voimassaolo rajoittuu sen alueelle.”

Yhtenäisen viisumin käyttöönottoon asti sopimuspuolet tunnustavat kaikki toistensa kansalliset viisumit. Yhtenäistä viisumitarraa käytetään seuraavasti:

— enintään kolmen kuukauden pituiseen oleskeluun tarkoitetut viisumit;

— kauttakulkuviisumit;

— kelpoisuusalueeltaan rajoitetut viisumit enintään kolmen kuukauden pituiseen oleskeluun,

— yli kolmen kuukauden pituiseen oleskeluun tarkoitetut viisumit.

3.1 Enintään kolmen kuukauden pituiseen oleskeluun tarkoitetut yhtenäiset viisumit, mukaan lukien kauttakulkuviisumit

3.1.1 Liitteessä 5 on luettelo niistä valtioista, joiden kansalaisilta kaikki sopimuspuolet vaativat viisumin. Siinä lueteltujen valtioiden kansalaisille myönnetään yhtenäinen viisumi. Jos vain yksi sopimuspuoli vaatii ulkomaalaisilta viisumin, se myös myöntää heille yhtenäisen viisumin ja ottaa tällöin huomioon yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdan määräykset. Viisumissa mainitaan, että vain kyseinen sopimuspuoli vaatii sen haltijalta viisumin. Jos useat sopimuspuolet vaativat ulkomaalaiselta viisumin, yhtenäinen viisumi, jonka yksi näistä sopimuspuolista on myöntänyt tämän kohdan (kolmannen virkkeen) määräysten mukaisesti, on voimassa myös muiden viisumia vaativien sopimuspuolten alueella.

3.1.2 Liitteessä 6 on viisumitarran tekninen kuvaus. Liitteessä 6 a on ohjeet viisumitarran täyttämiseksi. Liitteessä 6 b on merkinnät, jotka sopimuspuolet tarvittaessa tekevät huomautuksille varattuun kenttään. Liitteessä 6 c on ohjeet koneellisesti luettavaan kenttään tehtäviä merkintöjä varten.

3.1.3 Liitteessä 7 on viisumitarran malleja ja niihin mahdollisesti tehtäviä merkintöjä.

3.1.4 Viisumitarraan painetut tiedot ovat englannin ja ranskan kielillä sekä kyseisen jäsenvaltion virallisilla kielillä.

3.2 Kelpoisuusalueeltaan rajoitetut viisumit

3.2.1 Kelpoisuusalueeltaan rajoitetun viisumin myöntää: — sopimuspuoli, joka katsoo tarpeelliseksi myöntää kyseisen viisumin humanitaarisista syistä, kansallisen edun vuoksi tai kansainvälisten velvoitteiden takia (yleissopimuksen 5 artiklan 2 kohta ja 16 artikla), vaikka yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa määrätyt edellytykset eivät täyttyisi, — sopimuspuoli, joka 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun viisumin voimassaolon päätyttyä myöntää saman puolivuotisjakson kuluessa uuden viisumin (yleissopimuksen 11 artiklan 2 kohta).

3.2.2 Kelpoisuusalueeltaan rajoitettu viisumi on kansallinen viisumi, joka on voimassa vain sen myöntäneen valtion tai sen myöntäneiden valtioiden alueella. Tällaisen viisumin haltija ei voi vedota yleissopimuksen 19 artiklaan halutessaan oleskella muiden sopimuspuolten alueella.

3.2.3 Kelpoisuusalueeltaan rajoitetulla viisumilla on erityiset tuntomerkit. Liitteessä 8 on tällaisen viisumin malli.

3.2.4 Liitteessä 8 a esitetään periaatteet ja menettelyt, joiden mukaisesti sopimuspuolille ilmoitetaan kelpoisuusalueeltaan rajoitettujen viisumien myöntämisestä, mitätöimisestä ja peruuttamisesta, yhtenäisen viisumin voimassaoloajan lyhentämisestä ja kansallisten oleskelulupien myöntämisestä.

3.3 Yli kolmen kuukauden pituiseen oleskeluun tarkoitetut viisumit

3.3.1 Pitkäaikaista oleskelua varten myönnettävät viisumit ovat kansallisia viisumeita. Kyseisen viisumin haltija voi kulkea muiden sopimuspuolten alueen kautta vain siirtyäkseen viisumin myöntäneen sopimuspuolen alueelle edellyttäen, että hän täyttää yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdan a, d ja e alakohdassa määrätyt edellytykset eikä ole maahantulokieltoluettelossa siinä sopimusvaltiossa, jonka alueen kautta hän aikoo kulkea.

3.3.2 Liitteessä 9 on pitkäaikaista oleskelua varten myönnettävän viisumin malli.

▼M2

3.4 Asiakirjat, joilla on sama merkitys kuin viisumilla ja jotka oikeuttavat haltijansa ylittämään ulkorajat: FTD ja FRTD Kauttakulkua helpottava asiakirja (FTD) tai rautateitse tapahtuvaa kauttakulkua helpottava asiakirja (FRTD) voidaan myöntää neuvoston asetusten (EY) N:o 693/2003 ( 4 ) ja (EY) N:o 694/2003 ( 5 ) mukaisesti (ks. liite 15).

▼B

4. Muut maahantuloedellytykset

Yleissopimuksen 6 artiklan 1 kohta

”(1) Toimivaltaiset viranomaiset valvovat rajanylitysliikennettä ulkorajoilla. Valvonta toteutetaan yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti kansallisen toimivallan ja lainsäädännön puitteissa ottaen huomioon kaikkien sopimuspuolten edut kaikkialla sopimuspuolten alueella.”

4.1 Ilmoitetun maahantulotarkoituksen uskottavuuden arvioimiseksi tarvittavat asiakirjat

Ulkomaalaisen on tiedusteltaessa ilmoitettava, minkä vuoksi hän pyrkii alueelle. Rajatarkastusvirkailijat voivat syytä epäillessään vaatia ulkomaalaista esittämään asiakirjoja, joilla hän voi perustella maahantulonsa tai osoittaa toimivansa vilpittömässä mielessä.

4.1.1 Maahantulon syiden perustelemiseksi tai niiden uskottavuuden arvioimiseksi ulkomaalaista voidaan muun muassa vaatia esittämään yksi tai useampia seuraavista asiakirjoista: 4.1.1.1 Työmatkat: — yrityksen tai viranomaisen esittämä kutsu osallistua kauppaa, teollisuutta tai palveluja koskeviin neuvotteluihin tai tilaisuuksiin, — muut asiakirjat, joista ilmenevät kauppaan tai palveluihin liittyvät suhteet, — messujen ja kongressien sisäänpääsyliput. 4.1.1.2 Opiskelu- tai koulutustarkoituksessa tehdyt matkat: — todistus kirjoittautumisesta oppilaitokseen teoreettista ja käytännön koulutusta tai jatkokoulutusta varten, — opiskelijakortit tai todistukset kursseille osallistumisesta. 4.1.1.3 Turisti- tai yksityismatkat: — yksityishenkilön esittämä kutsu, — majoituslaitoksen antama vahvistus, — valmismatkavarauksen vahvistus, — paluulippu tai kiertomatkalippu. 4.1.1.4 Muussa tarkoituksessa tehtävät matkat: — kutsut, ilmoittautumistodistukset tai ohjelmat, — osallistumistodistukset, sisäänpääsyliput, kuitit jne., jotka koskevat poliittisia, tieteellisiä, uskonnollisia tai kulttuuri- tai urheilutilaisuuksia ja joissa mainitaan mahdollisuuksien mukaan kutsun esittäneen järjestäjän nimi tai oleskelun kesto.

4.1.2 Ulkomaalaisilla, jotka aikovat tulla sopimuspuolten alueelle, on oltava toimeentuloon tarvittavat varat aiotun oleskelun ajaksi sekä paluumatkaa tai yhteisön ulkopuoliseen maahan suuntautuvaa kauttakulkumatkaa varten. Toimeentuloon tarvittavat varat arvioidaan oleskelun tarkoituksen mukaan majoituksen ja elintarvikkeiden keskimääräisten hintojen perusteella. Liitteessä 10 on kunkin sopimuspuolen vuosittain vahvistamat ohjeelliset varat. Toimeentuloon tarvittavien varojen riittävyys arvioidaan esimerkiksi hallussa olevan käteisen rahan, matkasekkien, luottokorttien, riittävien eurosekkien ja eurosekkikortin sekä takuukirjeiden perusteella.

4.2 Turvallisuutta koskevat edellytykset

Maahantulon yhteydessä tarkistetaan, muodostavatko ulkomaalainen, hänen ajoneuvonsa tai hänen hallussaan olevat esineet uhan jonkin sopimuspuolen yleiselle järjestykselle, kansalliselle turvallisuudelle tai kansainvälisille suhteille. Tällainen uhka voi erityisesti olla olemassa, jos:

— ulkomaalainen on tuomittu rikoksesta, josta seuraa vähintään vuoden vapausrangaistus,

— ulkomaalaisen voidaan perustellusti epäillä syyllistyneen vakaviin rikoksiin, yleissopimuksen 71 artiklassa tarkoitetut rikokset mukaan lukien, tai hänen voidaan epäillä suunnittelevan kyseisiä rikoksia jonkin sopimuspuolen alueella,

— ulkomaalainen on ollut sellaisen käännytys- tai karkotustoimenpiteen kohteena, johon liittyy maahantulo- tai oleskelukielto tai jonka perusteella se voidaan määrätä.

(yleissopimuksen 96 artiklan 2 ja 3 kohta)

Schengenin sopimuksen soveltamista koskevan yleissopimuksen voimaantulon jälkeen tarkastukset sisärajoilla lakkaavat ja siirtyvät ulkorajoille. Schengenin yleissopimuksen soveltamisalueen ulkorajoilla suoritettavat tarkastukset koskevat näin ollen ulkorajoilla sijaitsevien valtioiden lisäksi kaikkia sopimuspuolia, joiden edut rajatarkastusvirkailijoiden on otettava huomioon.

II OSA: RAJATARKASTUKSET

1. Tarkastuksia koskevat periaatteet

Schengenin yleissopimuksen 6 artiklan 2 kohta

”(2) Edellä 1 kappaleessa tarkoitetut yhdenmukaiset periaatteet ovat: a) Henkilön tarkastukseen kuuluu matkustusasiakirjojen ja muiden maahanpääsyn, oleskelun, työskentelyn ja maastalähdön edellytysten tarkistamisen lisäksi sopimuspuolten kansallista turvallisuutta ja yleistä järjestystä vaarantavien uhkien tutkiminen ja ehkäiseminen. Tämä tarkastus koskee myös ajoneuvoja ja tavaroita, jotka ovat rajan ylittävien henkilöiden hallussa. Kukin sopimuspuoli suorittaa tarkastuksen, erityisesti henkilöön kohdistuvan etsinnän, lainsäädäntönsä mukaisesti. b) Kaikki henkilöt on tarkastettava ainakin kerran heidän henkilöllisyytensä toteamiseksi saatujen tai esitettyjen matkustusasiakirjojen perusteella. c) Ulkomaalaiselle on hänen maahan saapuessaan tehtävä a kohdan määräysten mukainen perusteellinen tarkastus. d) Maastapoistumisen yhteydessä tehdään ulkomaalaislainsäädännön mukainen tarkastus, jossa kaikkien sopimuspuolten edut otetaan huomioon ja joka suoritetaan sopimuspuolten kansallista turvallisuutta ja yleistä järjestystä uhkaavien vaarojen tutkimusta ja ehkäisemistä varten. Ulkomaalainen tarkastetaan kaikissa tapauksissa. e) Jos tällaisia tarkastuksia ei voida tehdä erityisolosuhteiden vuoksi, on vahvistettava tarkastuksille tärkeysjärjestys. Tällöin maahantuloliikenteen tarkastus on ensisijainen maasta lähtevän liikenteen tarkastukseen nähden.”

1.1 Virkamiehet, joilla on valtuudet suorittaa tarkastus- ja valvontatoimia

1.1.1 Rajalla toimivan poliisin tai kunkin sopimuspuolen muun, kansallisen lainsäädännön mukaisesti rajavartiotehtävistä vastaavan laitoksen virkamiehet suorittavat tarkastukset ulkorajoilla. Nämä laitokset ovat: — Belgian kuningaskunnassa: Police fédérale / Federale Politie (liittovaltion poliisilaitos) ja Douane (tullilaitos), — Tanskassa: det danske politi (Tanskan poliisilaitos), — Saksan liittotasavallassa: Bundesgrenzschutz (rajavartiolaitos), tullilaitos ja Baijerissa, Bremenissä ja Hampurissa kunkin osavaltion (Land) poliisilaitos, — Kreikan tasavallassa: Ελληνική Αστυνομία (Helliniki Astynomia), Λιμενικό Σώμα (Limeniko Soma), Τελωνεία (Telonia), — Espanjan kuningaskunnassa: Cuerpo Nacional de Policía, Guardia Civil, Servicios de Aduanas, — Ranskan tasavallassa: D.C.P.A.F. (Direction Centrale de la Police aux Frontières, rajavartiolaitoksen keskusosasto), tullilaitos, — Italian tasavallassa: Polizia di Stato, Carabinieri, Guarda di Finanza; — Luxemburgin suurherttuakunnassa: tullilaitos, Gendarmerien (santarmilaitoksen) erityisosasto lentokentällä, — Alankomaiden kuningaskunnassa: Koninklijke Marechaussee, tullilaitos (tuonti- ja valmisteverot), Rotterdamin kunnallinen poliisi (satama), — Portugalin tasavallassa: Serviço de Estrangeiros e Fronteiras, Direcção-Geral de Alfândegas, Brigada Fiscal da Guarda Nacional Repúblicana, — Suomessa: rajavartiolaitos, tullilaitos ja poliisilaitos, — Ruotsissa: rajavalvonnasta vastaa ensi sijassa poliisilaitos, jota tullilaitos, rannikkovartiosto ja maahanmuuttovirasto voivat avustaa. Rannikkovartiosto vastaa henkilöiden tarkastamisesta merellä, — Islannin tasavallassa: Ríkislögreglustjóri (kansallisen poliisilaitoksen pääjohtaja), Lögreglustjórar (poliisipiirien päälliköt), — Norjan kuningaskunnassa: periaatteessa ulkorajojen valvonta kuuluu poliisilaitoksen tehtäviin. Tietyissä tapauksissa tullilaitos tai armeija voivat suorittaa nämä tehtävät paikallisen poliisipäällikön pyynnöstä (tarkemmin sanottuna rannikkovartiosto tai Varangerin eteläinen varuskunta). Näissä tapauksissa kyseisillä elimillä on rajoitetut poliisin toimivaltuudet.

1.1.2 Näitä tehtäviä hoitaessaan virkamiehillä on kansallisen lainsäädännön mukaiset rajavartijan toimivaltuudet sekä valtuudet ryhtyä rikosoikeudellisiin toimiin.

1.2 Tarkastusten kohteet

1.2.1 Ulkorajaliikenteen tarkastaminen käsittää seuraavat seikat: — rajanylitykseen oikeuttavien asiakirjojen ja muiden Schengenin yleissopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen maahantuloedellytysten sekä mahdollisten oleskeluun ja ammattitoiminnan harjoittamiseen oikeuttavien asiakirjojen tarkistaminen, — rikoksia koskevien tietojen etsiminen ja toteaminen tekemällä suoria hakuja Schengenin tietojärjestelmään (SIS) ja kansallisiin tietokantoihin liitettyihin, henkilöitä ja esineitä koskeviin ilmoituksiin sekä tarvittaessa tällaisessa ilmoituksessa toteutettavaksi pyydetyn toimenpiteen suorittaminen, — sopimuspuolten yleistä järjestystä ja kansallista turvallisuutta vaarantavien uhkien ehkäiseminen ja ongelmien poistaminen.

1.2.2 Rajalla toimivan poliisin on noudatettava suhteellisuusperiaatetta tehtävien suorittamisessa.

1.3 Tarkastusmenettelyt

Tarkastus- ja valvontamenettelyt ovat tehokkaita, jos niiden avulla voidaan vastata kunkin käytännön tilanteen sisältämiin vaaroihin tai uhkiin; toimivaltaiset kansalliset viranomaiset suorittavat tämän arvioinnin yhteistyössä muiden sopimuspuolten vastaavien viranomaisten kanssa.

Sopimuspuolet toteuttavat ulkorajaliikenteen valvonnan seuraavien yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti:

1.3.1 Schengenin yleissopimuksen 6 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukainen henkilöllisyyden toteamiseksi tehtävä vähimmäistarkastus käsittää henkilöllisyyden tarkastamisen saatujen tai esitettyjen matkustusasiakirjojen perusteella sekä rajanylitykseen oikeuttavan asiakirjan voimassaolon ja väärentämiseen tai väärennökseen viittaavien merkkien esiintymisen yksinkertaisen ja nopean tarkastamisen.

1.3.2 Yleissopimuksen 6 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukainen perusteellinen tarkastus käsittää vähimmäistarkastuksen lisäksi: 1.3.2.1 Seuraavien seikkojen perusteellisen tutkimisen: — Onko rajan ylittämiseksi esitetty asiakirja pätevä ja onko siinä mahdollisesti vaadittava viisumi? — Esiintyykö asiakirjassa väärentämiseen tai väärennökseen viittaavia merkkejä? 1.3.2.2 Henkilön lähtöpaikan ja määränpään sekä matkan tarkoituksen ja tarvittaessa vastaavien asiakirjatodisteiden tutkiminen. 1.3.2.3 Sen tutkiminen, että henkilöllä on toimeentuloon tarvittavat varat aiotun oleskelun ajaksi sekä paluumatkaa varten tai kolmanteen maahan suuntautuvaa kauttakulkumatkaa varten, tai että hän pystyy hankkimaan toimeentulonsa laillisin keinoin. 1.3.2.4 Suorien hakujen tekemisen SIS:ään ja kansallisiin tietokantoihin liitettyihin henkilöitä ja esineitä koskeviin ilmoituksiin. Jos SIS:ään tehdyn haun tuloksena saadaan Schengenin yleissopimuksen 95-100 artiklassa tarkoitettu ilmoitus, ensimmäiseksi on suoritettava ilmoituksessa toteutettavaksi pyydetty toimenpide. 1.3.2.5 Sen tutkiminen, että henkilö, hänen ajoneuvonsa ja hänen kuljettamansa tavarat eivät todennäköisesti vaaranna minkään sopimuspuolen yleistä järjestystä, kansallista turvallisuutta tai kansainvälisiä suhteita.

1.3.3 Kaikille henkilöille tehdään vähimmäistarkastus maahantulon ja maastapoistumisen yhteydessä, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 1.3.5.1, 1.3.5.2 ja 1.3.5.3 kohdan määräysten soveltamiseen. Ulkomaalaisille tehdään pääsääntöisesti perusteellinen tarkastus maahantulon ja maastapoistumisen yhteydessä.

1.3.4 Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisille suoritetaan perusteellinen tarkastus maahantulon ja maastapoistumisen yhteydessä yksittäistapauksissa, kun on syytä epäillä, että kyseinen henkilö voi vaarantaa yleisen järjestyksen, turvallisuuden tai kansanterveyden.

1.3.5 Maarajoilla suoritettavia tarkastuksia voidaan erityisolosuhteissa lieventää. Tällaisten olosuhteiden voidaan katsoa vallitsevan silloin, kun tarkastuspisteisiin pääsyä edeltävät odotusajat muodostuvat liikennemäärien vuoksi kohtuuttomiksi, vaikka kaikki saatavilla oleva henkilöstö, välineistö ja järjestelyresurssit on otettu käyttöön. 1.3.5.1 Paikallinen rajatarkastuksista vastaava virkamies voi 1.3.5 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa vahvistaa tarkastuksille tärkeysjärjestyksen, jota on muutettava mahdollisimman usein tarkastusten tehokkuuden lisäämiseksi. Tällöin maahantuloliikenteen tarkastus on periaatteessa ensisijainen maasta lähtevän liikenteen tarkastukseen nähden. 1.3.5.2 Tarkastusten lieventämisestä päättävän paikallisen vastaavan virkamiehen on toimittava harkitusti. Lievennykset saavat olla vain tilapäisiä, niiden on oltava olosuhteiden mukaisia ja ne on otettava käyttöön asteittain. 1.3.5.3 Jos rajatarkastusvirkailija tuntee henkilökohtaisesti joitain henkilöitä ja tietää aiemman tarkastuksen perusteella, ettei heistä ole tehty ilmoitusta SIS:ään tai kansalliseen tietokantaan ja että heillä on voimassa oleva rajanylitykseen oikeuttava asiakirja, heidät tarkastetaan vain satunnaisesti sen varmistamiseksi, että heillä on hallussaan tämä asiakirja. Tämä määräys koskee erityisesti henkilöitä, jotka ylittävät rajan usein samassa rajanylityspaikassa. Toisinaan nämäkin henkilöt on ilman ennakkovaroitusta ja epäsäännöllisin väliajoin tarkastettava perusteellisesti.

1.4 Menettelyt maahanpääsyn epäämisessä

1.4.1 Maahanpääsyn epäämistä koskeva päätös on välittömästi tai mahdollisen kansallisen lainsäädännön mukaisen määräajan päätyttyä täytäntöönpantava perusteltu päätös, jolla sellaiselta ulkomaalaiselta, joka ei täytä Schengenin yleissopimuksen 5 artiklassa tarkoitettuja maahantuloedellytyksiä, evätään pääsy jonkin sopimuspuolen alueelle ja lupa oleskella siellä. Ulkomaalaisen on annettava ilmoitus päätöksen vastaanottamisesta. Päätöksen tekee kansallisen lainsäädännön nojalla toimivaltainen taho, joka ilmoittaa myös mahdolliset muutoksenhakukeinot. ►M4 Tätä tarkoitusta varten täytetään liitteen 16 mukainen rajalta käännyttämistä koskeva vakiolomake ja annetaan se kyseiselle ulkomaalaiselle. ◄

▼M4

1.4.1. a Jos maahantulo evätään, tarkastuksesta vastaava virkamies merkitsee passiin lähtemättömällä mustalla musteella yliviivatun maahantuloleiman ja sen viereen oikeaan reunaan myös lähtemättömällä musteella yhden tai useamman kirjaimen, joka vastaa liitteessä 16 olevan rajalta käännyttämistä koskevan vakiolomakkeen mukaista yhtä tai useampaa syytä rajalta käännyttämiseen.

▼B

1.4.2 Tarkastuksista vastaavat virkamiehet varmistavat, että ulkomaalainen, jolta on evätty maahanpääsy, ei saavu sopimuspuolen alueelle tai muussa tapauksessa poistuu sieltä välittömästi.

1.4.3 Jos jokin liikenteenharjoittaja on tuonut ilmateitse, meritse tai maitse rajalle ulkomaalaisen, jolta on evätty maahanpääsy, paikallinen toimivaltainen viranomainen määrää tämän liikenteenharjoittajan ottamaan ulkomaalaisen viipymättä uudelleen vastuulleen. Liikenteenharjoittaja voi joutua vastaamaan majoituksesta, ylläpidosta ja paluumatkasta aiheutuvista kuluista. Paikallinen toimivaltainen viranomainen määrää liikenteenharjoittajan kuljettamaan ulkomaalaisen joko siihen kolmanteen maahan, josta hänet on kuljetettu, siihen kolmanteen maahan, joka on myöntänyt rajanylitykseen oikeuttavan asiakirjan, tai mihin tahansa kolmanteen maahan, jonne hänen pääsynsä on taattu. Jos liikenteenharjoittaja ei voi välittömästi noudattaa edelleenkuljetusmääräystä, sen on varmistettava, että jokin toinen liikenteenharjoittaja kuljettaa ulkomaalaisen välittömästi kolmanteen maahan. Edelleenkuljetusta odotettaessa paikallisen toimivaltaisen viranomaisen on kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen ryhdyttävä tarvittaviin toimiin estääkseen laittoman maahantulon ulkomaalaisilta, joilta on evätty maahanpääsy (esimerkiksi heidät pidetään lentoaseman kansainvälisellä alueella, heitä ei päästetä maihin satamissa tai heidät otetaan säilöön).

1.4.4 Jos tarkastuksesta vastaava virkamies toteaa, että SIS:ään on liitetty lyhytaikaista oleskelua varten myönnetyn viisumin haltijaa koskeva maahantulokieltoilmoitus, hän mitätöi viisumin merkitsemällä siihen leiman ”MITÄTÖN”. Hänen on välittömästi ilmoitettava asiasta maansa keskusviranomaisille. Tässä yhteydessä noudatettava menettely on esitetty liitteessä 8 a. Jos lyhytaikaista oleskelua varten myönnetyn viisumin haltijalta evätään maahanpääsy, sovelletaan 1.4.1 a kohdan määräyksiä.

1.4.5 Tapaukset, joissa maahanpääsy on evätty, on merkittävä rekisteriin tai luetteloon, jossa mainitaan henkilöllisyys, kansallisuus, rajanylitykseen oikeuttavan asiakirjan viitetiedot sekä maahanpääsyn epäämissyyt ja kyseinen päivämäärä.

1.4.6 Jos ulkomaalainen täyttää sekä maahanpääsyn epäämistä että vangitsemista koskevat edellytykset, on otettava yhteyttä toimivaltaisiin oikeusviranomaisiin siitä päättämiseksi, mihin toimiin olisi kansallisen lainsäädännön mukaisesti ryhdyttävä.

1.4.7 ( 6 ) Erityisjärjestelyjä, jotka koskevat yhteisön lainsäädännön piiriin kuuluvia henkilöitä (Euroopan unionin kansalaisia, Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolina olevien valtioiden kansalaisia, Sveitsin valaliiton kansalaisia sekä edellä mainittujen perheenjäseniä), selostetaan 6.1.1-6.1.4 kohdassa. 1.4.5 ja 1.4.6 kohdan säännöksiä sovelletaan myös Euroopan unionin kansalaisiin, Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolina olevien valtioiden kansalaisiin ja Sveitsin valaliiton kansalaisiin. Toisessa alakohdassa mainittujen säännösten lisäksi sovelletaan 1.4.1 a, 1.4.3, 1.4.4, 1.4.8 kohtaa (jollei 6.1.4 kohdan säännöksistä muuta johdu) ja 1.4.9 kohtaa myös Euroopan unionin kansalaisten, Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolina olevien valtioiden kansalaisten ja Sveitsin valaliiton kansalaisten perheenjäseniin, jotka eivät ole mainittujen valtioiden kansalaisia.

1.4.8 Jos ulkomaalainen, joka ei täytä Schengenin yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdan mukaisia maahantuloedellytyksiä, vetoaa kyseisen yleissopimuksen 5 artiklan 2 kohdan määräyksiin ja pyytää maahanpääsyä ja kauttakulkua muun kuin sen sopimuspuolen ulkorajan kautta, joka poikkeuksellisesti suostuu myöntämään hänelle oleskeluoikeuden, hänet on käännytettävä ja hänen on annettava jatkaa matkaansa viimeksi mainitun sopimuspuolen ulkorajalle päästäkseen tämän maan alueelle.

1.4.9 Jos ulkomaalaisella on voimassa olevan matkustusasiakirjan lisäksi jonkin sopimuspuolen myöntämä, liitteessä 11 tarkoitettu oleskelulupa tai paluuviisumi tai tarvittaessa molemmat asiakirjat, hänet on päästettävä maahan ja hänelle on myönnettävä kauttakulkuoikeus Schengenin yleissopimuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti, jotta hän voi matkustaa kyseisen sopimuspuolen alueelle, paitsi jos sen sopimuspuolen, jonka ulkorajalla hän pyytää maahanpääsyä, kansallisessa luettelossa on hänestä maahantulon ja kauttakulun estämistä koskeva ilmoitus.

2. Käytännön tarkastusmenettelyt

2.1 Leimat

2.1.1 Seuraavat asiakirjat leimataan sopimuspuolen alueelle saavuttaessa: — rajanylitykseen oikeuttavat asiakirjat, joissa on voimassa oleva viisumi tai kauttakulkuviisumi, — asiakirjat, jotka oikeuttavat niiden ulkomaalaisten rajanylitykseen, joille myönnetään rajalla sopimuspuolten viisumi, — asiakirjat, jotka oikeuttavat niiden ulkomaalaisten rajanylitykseen, joilta ei vaadita viisumia Schengenin yleissopimuksen I osaston 3 luvun mukaisesti. Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioiden kansalaisten asiakirjoihin ei merkitä maahantuloleimaa.

2.1.2 Maastapoistumisleima merkitään sellaisiin rajanylitykseen oikeuttaviin asiakirjoihin, joissa on oleskelun kokonaiskestoa koskevan rajoituksen sisältävä toistuvaisviisumi.

2.1.3 Henkilön saapuessa maahan ensimmäisen kerran leima merkitään mahdollisuuksien mukaan siten, että se peittää viisumin reunan haittaamatta viisumin tai viisumitarran turvatekijöiden luettavuutta. Jos leimoja on merkittävä useita (esimerkiksi toistuvaisviisumiin), ne merkitään viisumin sisältävän sivun vastapäiselle sivulle. Jos kyseistä sivua ei voida käyttää, leima merkitään seuraavalle sivulle.

2.1.4 Maahantulon ja maastalähdön varmentamiseen olisi käytettävä erimuotoisia leimoja (suorakulmainen maahantuloon, suorakulmainen pyöristetyin reunoin maastalähtöön). Näissä leimoissa olisi oltava kyseisen valtion tunnuskirjain tai -kirjaimet, rajanylityspaikan nimi, päivämäärä, sarjanumero ja kuvatunnus, joka osoittaa ylitetyn rajan tyypin (maa-, meri- tai ilmaraja).

2.1.5 Maahantulo- ja maastalähtöleimaa ei merkitä: — jos asianomaisille ei yleensä tehdä henkilötarkastusta (esimerkiksi valtionpäämiehet ja arvohenkilöt, joiden tulosta on virallisesti ilmoitettu etukäteen diplomaattiteitse), — Andorran, Maltan, Monacon, San Marinon ja Sveitsin kansalaisten rajanylitykseen oikeuttaviin asiakirjoihin ( 7 ), — sellaisten merimiesten matkustusasiakirjoihin, jotka ovat sopimuspuolen alueella ainoastaan heidän laivansa poiketessa satamaan ja kyseisen sataman alueella, — lentäjien lupakirjoihin tai ilma-aluksen miehistön todistuksiin.

2.1.6 Ulkomaalaisen pyynnöstä maahantulo- tai maastalähtöleiman merkitsemisestä voidaan poikkeuksellisesti luopua, jos leiman merkitseminen saattaisi aiheuttaa asianomaiselle vakavaa haittaa. Tällaisessa tapauksessa maahantulo tai maastalähtö merkitään erilliselle paperille, jossa on nimi ja passin numero.

2.2 Ulkorajojen vartiointi muualla kuin rajanylityspaikoilla ja muulloin kuin niiden aukioloaikoina

”(3) Toimivaltaiset viranomaiset valvovat rajanylityspaikkojen välisiä ulkorajoja liikkuvien yksiköiden avulla. Samoin valvotaan rajanylityspaikkoja niiden tavanomaisten aukioloaikojen ulkopuolella. Valvonta suoritetaan siten, että se ei rohkaise henkilöitä välttämään tarkastusta rajanylityspaikoissa. Toimeenpaneva komitea vahvistaa tarvittaessa valvonnassa noudatettavat menettelytavat.”

2.2.1 Pääasiallisena tavoitteena ulkorajojen vartioinnissa muualla kuin rajanylityspaikoilla ja näiden rajanylityspaikkojen vartioinnissa muulloin kuin niiden aukioloaikoina on estää luvattomat rajanylitykset, torjua rajat ylittävää rikollisuutta ja soveltaa tai toteuttaa rajan laittomasti ylittäneisiin henkilöihin kohdistuvia toimenpiteitä.

2.2.2 Vartiointi suoritetaan poliisitaktisten kriteerien mukaisesti ja käytännön tilanteen edellyttämällä riittävällä henkilökunnalla. Vartiointijaksoja muutetaan usein ja yllättäen siten, että luvattomaan rajanylitykseen liittyy aina riski.

2.2.3 Vartioinnin suorittavat liikkuvat yksiköt, jotka partioivat tai asettuvat asemiin sellaisiin paikkoihin, jotka tiedetään tai on havaittu ongelmallisiksi, ja tällaisella vartioinnilla pyritään ottamaan kiinni rajaa laittomasti ylittävät henkilöt. Vartiointiin voidaan käyttää myös teknisiä keinoja kuten elektronisia laitteita.

2.2.4 Käytetyt keinot olisi valittava toimintaolosuhteiden ja erityisesti rajan tyypin ja luonteen (maa-, sisävesi- tai meriraja) mukaisesti.

2.3 Seuraavat tiedot on merkittävä rekisteriin:

— rajatarkastuksista vastaavan paikallisen virkamiehen ja kuhunkin ryhmään kuuluvien muiden virkamiesten nimet,

— 1.3.5 kohdan mukaisesti toteutetut henkilötarkastusten lievennykset,

— rajalla myönnetyt passia vastaavat asiakirjat ja viisumit tai luvat,

— kiinniotetut henkilöt ja valitukset (rikokset ja hallinnolliset rikkomukset),

— henkilöt, joilta on evätty maahantulo tai maastalähtö (lukumäärä ja kansallisuudet),

— muut erityisen merkitykselliset poliisitoimenpiteet tai oikeustoimet,

— erityiset tapahtumat.

Kaikki rajanylityspaikat (maa- ja merirajoilla ja lentokentillä) merkitsevät rekisteriin kaikki tehtäviensä hoitoon liittyvät tiedot sekä kaikki muut erityisen tärkeät tiedot.

3. Ulkorajojen ylityksessä käytettäviä eri kulkuneuvoja koskevat erityissäännöt

3.1 Tieliikenteen valvonta

3.1.1 Liikkumista rajanylityspaikoilla olisi valvottava asianmukaisella tavalla varmistaen samanaikaisesti sekä tehokkaat henkilötarkastukset että tieliikenteen turvallisuus ja sujuvuus. Tarvittaessa olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin liikenteen ohjaamiseksi ja pysäyttämiseksi yhteen sijoitettuja kansallisia valvonta-asemia koskevien sopimusten mukaisesti.

3.1.2 Ajoneuvoissa matkustavat henkilöt voivat pääsääntöisesti jäädä ajoneuvoon tarkastuksen ajaksi. Tarkastukset tehdään periaatteessa tarkastusaseman ulkopuolella ajoneuvon vieressä. Jos paikalliset olosuhteet sallivat, perusteelliset tarkastukset tehdään ajoradan vieressä tätä tarkoitusta varten varatuilla paikoilla. Henkilökunnan turvallisuuden vuoksi kahden rajatarkastuksista ja -valvonnasta vastaavan virkamiehen tai tullimiehen olisi, mikäli mahdollista, suoritettava tarkastukset.

3.1.3 Liikenteen ollessa vilkasta paikallisen säännöllisen linja-autoliikenteen matkustajat tarkastetaan ensin, jos tilanne paikalla sen sallii.

3.2 Rautatieliikenteen valvonta

3.2.1 Rajatarkistuksista ja -valvonnasta vastaavien viranomaisten on varmistettava, että junamatkustajat ja rautatiehenkilöstö, myös se henkilöstö, joka ylittää ulkorajan tavarajunassa tai tyhjässä junassa, tarkastetaan II osan 1.2, 1.3 ja niitä seuraavien kohtien määräysten mukaisesti.

3.2.2 Rautatieliikenteen tarkastukset voidaan suorittaa kahdella tavalla: — ensimmäisen määräaseman laiturilla sopimuspuolen alueella, — junassa matkan aikana. Tällaiset tarkastukset suoritetaan yhteen sijoitettuja kansallisia tarkastusasemia koskevien sopimusten määräysten mukaisesti.

3.2.2.a) 1. Suurnopeusmatkustajajunien liikennöinnin helpottamiseksi voivat junareitin varrella olevat valtiot yhteisellä sopimuksella päättää, että tarkastukset suoritetaan määräasemalla ja/tai junassa asemien välillä, jos matkustajat eivät poistu junasta edeltävällä tai edeltävillä asemilla. 2. Jos rautatieyhtiö voi ottaa kolmannesta maasta saapuviin ja useita kertoja sopimusvaltioiden alueella pysähtyviin juniin matkustajia vain jäljellä olevaa Schengenin alueen kautta kulkevaa matkaa varten, näille matkustajille tehdään maahantulotarkastus määräasemalla tai junassa, jos se valtio, jonka alueella määräasema sijaitsee, on yhtynyt edellä 1 alakohdassa tarkoitettuun sopimukseen ja vastaa näin ollen maahantulotarkastuksista. Päinvastaisessa tilanteessa matkustajille tehdään maastapoistumistarkastus. 3. Matkustajille, jotka matkustavat 2 alakohdassa tarkoitetussa junassa sopimuspuolten alueella, on ennen lähtöä selvästi ilmoitettava, että heille voidaan tehdä henkilötarkastus matkan aikana tai määräasemalla.

3.2.3 Tarkastuksista vastaava paikallinen virkamies voi määrätä vaunujen ontot tilat tarkastettaviksi silloin tällöin tai erityissyistä, tarvittaessa junanvalvojan avustuksella, sen varmistamiseksi, ettei niihin ole kätketty henkilöitä tai tavaroita, joita rajatarkastus koskee. Tarkastukset suorittava virkamies toimii kansallisen toimivaltansa nojalla. Jos on syytä olettaa, että junaan on kätkeytynyt henkilöitä, joiden on ilmoitettu tai epäilty tehneen rikoksen, tai ulkomaalaisia, jotka aikovat tulla laittomasti maahan, ja jos tarkastava virkamies ei kansallisten määräysten mukaisesti voi toimia asiassa, hänen on ilmoitettava asiasta niille sopimusvaltioille, joiden aluetta kohden tai joiden alueen kautta juna kulkee.

3.2.4 Makuu- tai lepovaunuissa matkustavien henkilöiden rajanylitykseen oikeuttavat asiakirjat tarkastetaan periaatteessa junailijan vaunuosastossa edellyttäen, että hän on kerännyt kyseiset asiakirjat toimintaansa koskevien sääntöjen mukaisesti ja pitää ne saatavilla tarkastusta varten. Tarkastuksen aluksi on varmistuttava kaikkien henkilöiden rajanylitykseen oikeuttavien asiakirjojen saatavilla olosta vertaamalla niitä junan matkustaja- ja/tai paikanvarausluetteloon. Silloin tällöin tai erityissyistä on tarkastettava osastoissa matkustavien henkilöllisyys, mahdollisesti junailijan läsnäollessa.

3.3 Kansainvälisen siviililentoliikenteen valvonta

”(1) Sopimuspuolet varmistavat, että vuodesta 1993 alkaen kolmannesta maasta tulevan lennon matkustajille, jotka siirtyvät sisäisille lennolle, tehdään henkilötarkastus sekä käsimatkatavaroiden tarkastus heidän tullessaan, ennen sisäistä lentoa lentokentällä, jonne ulkoinen lento saapuu. Sisäisen lennon matkustajille, jotka siirtyvät kolmanteen maahan suuntautuvalle lennolle, tehdään henkilötarkastus ja käsimatkatavaroiden tarkastus heidän lähtiessään, ennen ulkoista lentoa lentokentällä, jolta ulkoinen lento lähtee.

(2) Sopimuspuolet toteuttavat tarvittavat toimet, jotta tarkastukset voidaan suorittaa 1 kappaleen määräysten mukaisesti.

(3) Edeltävien 1 ja 2 kappaleen määräykset eivät vaikuta rekisteröityjen matkatavaroiden tarkastukseen. Tämä tarkastus tehdään joko lopullisen määräpaikan lentokentällä tai ensimmäisen lähtöpaikan lentokentällä.

(4) Edellä 1 kappaleessa määrättyyn päivään asti lentokenttiä pidetään, sisärajojen määritelmästä poiketen, ulkorajoina sisäisten lentojen osalta.”

3.3.1 ( 8 ) Henkilötarkastusten, myös käsimatkatavaroiden tarkastusten, suorittamispaikka määräytyy seuraavasti: 3.3.1.1 Matkustajia yksinomaan sopimuspuolten alueelta lähteneillä ja sinne matkalla olevilla lennoilla, jotka eivät laskeudu kolmannen valtion alueella (sisäiset lennot), ei tarkasteta. (Esimerkkejä: Luxemburg-Pariisi tai Rooma-Bryssel-Hampuri: ei tarkastuksia.) 3.3.1.2 Kolmannesta maasta tulevan lennon matkustajille, jotka siirtyvät sisäiselle lennolle, tehdään maahantulotarkastus lentokentällä, jonne kolmannesta maasta tuleva lento saapuu. Sisäisen lennon matkustajille, jotka siirtyvät kolmanteen maahan suuntautuvalle lennolle (kauttakulkumatkustajat), tehdään maastapoistumistarkastus lentokentällä, jolta viimeksi mainittu lento lähtee. (Esimerkkejä: New York-Pariisi ja Pariisista jatkoyhteys Roomaan (sisäinen lento): maahantulotarkastus Pariisissa tai Bryssel-Frankfurt (sisäinen lento) ja Frankfurtista jatkoyhteys Singaporeen: maastapoistumistarkastus Frankfurtissa.) 3.3.1.3 Kolmannesta maasta lähteneet tai sinne matkalla olevat lennot, joilla ei ole kauttakulkumatkustajia, ja lennot, joihin kuuluu useita välilaskuja sopimuspuolten lentokentillä, mutta ei koneenvaihtoa: a) kolmannesta maasta lähteneiden tai sinne matkalla olevien lentojen matkustajille, joilla ei ole ollut eikä enää ole koneenvaihtoa sopimuspuolten alueella, tehdään maahantulotarkastus tulokentällä ja maastapoistumistarkastus lähtökentällä. (Esimerkkejä: New York-Pariisi: maahantulotarkastus Pariisissa tai Rooma-Kairo: maastapoistumistarkastus Roomassa.) b) kolmannesta maasta lähteneillä tai sinne matkalla olevilla lennoilla, joilla on useita välilaskuja sopimuspuolten alueella, mutta ei koneenvaihtoa (kauttakulkumatkustajat), eikä koneeseen oteta matkustajia Schengen-alueella, matkustajille tehdään maahantulotarkastus määräkentällä ja maastalähtötarkastus lähtökentällä. (Esimerkkejä: New York-Pariisi-Frankfurt-Rooma, välilasku Pariisissa ja Frankfurtissa vain matkustajien poistumista varten, matkustajien ottaminen loppumatkaa varten kielletty: poistuvat matkustajat tarkastetaan joko Pariisissa, Frankfurtissa tai Roomassa tai Hampuri-Bryssel-Pariisi-Kairo, välilasku Brysselissä ja Pariisissa vain uusien matkustajien ottamista varten, matkustajien poistuminen kielletty: koneeseen nouseville matkustajille tehdään maastapoistumistarkastus joko Hampurissa, Brysselissä tai Pariisissa.) c) Jos lentoyhtiö voi ottaa sellaisille kolmannesta maasta lähteneille lennoille, joihin kuuluu useita välilaskuja sopimusvaltioiden alueella, matkustajia vain jäljellä olevaa kyseisen alueen kautta kulkevaa matkaa varten, näille matkustajille tehdään maastapoistumistarkastus lähtökentällä ja maahantulotarkastus tulokentällä. Ne matkustajat, jotka ovat jo koneessa ennen välilaskuja eivätkä ole nousseet koneeseen sopimusvaltioiden alueella, tarkastetaan 3.3.1.3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Tällaisiin lentoihin sovelletaan päinvastaista menettelyä silloin, kun määränpäänä on kolmas maa. (Esimerkkejä: New York-Pariisi-Frankfurt-Rooma. Pariisin ja Frankfurtin välilaskujen yhteydessä voidaan ottaa uusia matkustajia. Poistuville matkustajille tehdään maahantulotarkastus joko Pariisissa, Frankfurtissa (mukaan lukien henkilöt, jotka nousivat koneeseen Pariisissa) tai Roomassa (mukaan lukien henkilöt, jotka nousivat koneeseen Pariisissa tai Frankfurtissa). Pariisissa ja Frankfurtissa koneeseen nouseville matkustajille tehdään maastapoistumistarkastus tai Hampuri-Bryssel-Pariisi-Kairo. Koneesta voi poistua matkustajia Brysselin ja Pariisin välilaskujen yhteydessä. Koneeseen nouseville matkustajille tehdään maastapoistumistarkastus joko Hampurissa, Brysselissä tai Pariisissa. Brysselissä tai Pariisissa poistuville matkustajille tehdään maahantulotarkastus.)

3.3.2 Henkilötarkastukset suoritetaan periaatteessa lentokoneen ulkopuolella. Sen varmistamiseksi, että matkustajat pystytään tarkastamaan II osan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, vahvistettuina rajanylityspaikkoina toimivilla lentokentillä on yhteisymmärryksessä lentokenttäviranomaisten ja liikenteenharjoittajan kanssa ohjattava matkustajat tarkastuksia varten varattuihin tiloihin. Lentokenttäviranomaisten on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta asiattomat eivät pääsisi kauttakulkualueen kaltaisille suljetuille alueille tai pääse poistumaan sieltä.

3.3.3 Lentokoneen miehistön henkilötarkastuksia koskevat erityismääräykset ovat II osan 6.4.2 kohdassa.

3.3.4 Jos kansainvälisellä lennolla olevan lentokoneen on pakottavassa tapauksessa välittömän vaaran vuoksi tai viranomaisten määräyksestä laskeuduttava kentälle, joka ei ole vahvistettu rajanylityspaikka, kyseinen lentokone voi jatkaa lentoaan vasta saatuaan siihen luvan rajatarkastuksista ja -valvonnasta vastaavilta viranomaisilta sekä tulliviranomaiselta. Tämä koskee myös ilman lupaa laskeutuvaa ulkomaista lentokonetta. Lentokoneiden matkustajien tarkastuksiin sovelletaan II osan 1 ja 2 kohdan määräyksiä.

3.3.5 Järjestelyistä, joita noudatetaan — liitolentokoneiden, — ultrakevyiden lentokoneiden, — helikoptereiden, — lyhyillä etäisyyksillä käytettävien omatekoisten lentokoneiden, sekä — ohjattavien kuumailmapallojen maahantulon ja maastalähdön yhteydessä, säädetään kansallisessa laissa tai mahdollisesti määrätään kahdenvälisissä sopimuksissa.

3.3.6 Tarkastukset muilla kuin virallisilla kansainvälisillä lentokentillä

3.3.6.1 Matkustajien tarkastaminen II osan 1 ja 2 kohdan määräysten mukaisesti on varmistettava myös sellaisilla lentokentillä, jotka eivät kyseisen maan lainsäädännön mukaisesti ole kansainvälisiä lentokenttiä, mutta joilla saadaan harjoittaa kansainvälistä lentoliikennettä.

3.3.6.2 Näillä lentokentillä ei pääsääntöisesti tarvita käytännön järjestelyitä sisäisten ja ulkoisten lentojen matkustajien ohjaamiseksi toisistaan erillisiin tiloihin. Kun liikennemäärät eivät edellytä tarkastuksista vastaavien virkailijoiden pysyvää läsnäoloa, heidän ei tarvitse olla jatkuvasti paikalla näillä lentokentillä, jos on varmistettu, että he ovat tarvittaessa saapuvilla hyvissä ajoin.

3.3.6.3 Jos tällaisella lentokentällä ei ole tarkastuksista vastaavia virkamiehiä jatkuvasti paikalla, lentokenttäviranomaisen on ilmoitettava kansainvälisen lennon saapumisesta ja lähdöstä rajatarkastuksista vastaaville viranomaisille hyvissä ajoin etukäteen. Myös muihin poliisiviranomaisiin voidaan turvautua, jos se on kansallisen lain mukaan sallittua.

3.3.7 Riskien ehkäisemiseksi kaikilla lentokentillä on tarkastettava myös sisäisten lentojen matkustajat, jos ei ole voitu varmasti todeta, että lento on lähtenyt yksinomaan sopimuspuolten alueelta tai matkalla sinne eikä se ole laskeutunut kolmannen maan alueella.

3.4 Meriliikenteen valvonta

3.4.1 Määritelmät

3.4.1.1 ”Meriliikenteellä” tarkoitetaan kaikkea ammattimaista merenkulkua kahden tai useamman sataman tai ankkuripaikan välillä lukuun ottamatta säännöllistä lauttaliikennettä, huviveneilyä, rannikkokalastusta ja sisävesiliikennettä.

3.4.1.2 ”Matkustajalla” tarkoitetaan meriliikennettä koskevien kansainvälisten määräysten mukaisesti henkilöä, joka on aluksella mutta joka ei kuulu henkilöstöön.

3.4.1.3 ”Aluksen henkilöstöllä” tarkoitetaan henkilöitä, jotka on otettu palvelukseen suorittamaan merenkulkuun suoraan liittyviä toimia aluksella ja joiden nimet ovat miehistöluettelossa.

3.4.1.4 ”Laivanselvittäjällä” tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka edustaa paikan päällä varustamoa kaikissa laivanvarustamiseen liittyvissä toimissa.

3.4.1.5 ”Säännöllisellä lauttaliikenteellä” tarkoitetaan liikennöintiä, jossa lähtö- tai määräsatamana ovat yksinomaan muut sopimuspuolten alueella sijaitsevat satamat ilman käyntiä sopimuspuolten alueen ulkopuolella sijaitsevassa satamassa ja jossa kuljetetaan henkilöitä ja ajoneuvoja säännöllisen aikataulun mukaisesti.

3.4.1.6 ”Risteilyaluksella” tarkoitetaan alusta, joka kulkee etukäteen laaditun ohjelman mukaista reittiä, jonka matkustajat osallistuvat yhteiseen ohjelmaan eri satamiin tehtävine turistikäynteineen ja josta ei periaatteessa jätetä matkustajia matkan varrelle tai johon ei oteta uusia matkustajia matkan varrelta.

3.4.1.7 ”Huviveneilyllä” tarkoitetaan yksityisessä käytössä olevia purje- ja/tai moottorialuksia, joita käytetään urheilu- tai matkailutarkoituksiin.

3.4.1.8 ”Rannikkokalastuksella” tarkoitetaan kalastustoimintaa aluksilla, jotka palaavat päivittäin tai muutaman päivän välein sopimuspuolten alueella sijaitsevaan satamaan käymättä välillä jossakin kolmannessa maassa sijaitsevassa satamassa.

3.4.2 Tarkastusmenettelyt

3.4.2.1 Tarkastus suoritetaan periaatteessa tulo- tai lähtösatamassa aluksessa tai tätä tarkoitusta varten varatussa paikassa, joka sijaitsee sataman välittömässä läheisyydessä. Asiaa koskevien sopimusten mukaisesti tarkastus voidaan suorittaa myös matkan aikana tai kolmannen valtion alueella aluksen saapuessa satamaan tai lähtiessä satamasta.

3.4.2.2 Tarkastuksen tarkoituksena on varmistaa se, että sekä henkilöstö että matkustajat täyttävät II osan 1 ja 2 kohdassa asetetut edellytykset.

3.4.2.3 Meriliikenteen tarkastusta voidaan keventää 1.3.5 kohdan mukaisten erityisolosuhteiden vallitessa. Jos erittäin vilkkaan liikenteen vuoksi ja koko henkilöstö- ja organisaatioresurssien käyttöönotosta huolimatta osoittautuu mahdottomaksi tarkastaa kaikkia matkustajia, virkamiehet voivat suorittaa satunnaistarkastuksia sen mukaan, mitä vastuussa oleva paikallinen virkamies on määrännyt pidettäväksi ensisijaisena kyseisessä tilanteessa. Tällöin tulotarkastukset ovat periaatteessa etusijalla lähtötarkastuksiin nähden.

3.4.2.4 Henkilöstön jäsenten tarkastaminen toteutetaan II osan 6.5 kohdan ja sitä seuraavien kohtien määräysten mukaisesti.

3.4.3 Aluksen päällikön velvoitteet

3.4.3.1 Aluksen päällikkö tai vaihtoehtoisesti laivayhtiötä edustava laivanselvittäjä laatii kahtena kappaleena luettelon henkilöstön jäsenistä ja, jos mahdollista, myös matkustajista ja antaa luettelon satamaan tultaessa toimivaltaisille viranomaisille aluksella tai tämän läheisyydessä suoritettavaa tarkastusta varten. Jos luetteloa ei voida force majeure -syistä antaa valvontaviranomaisille, sen jäljennös on toimitettava rajanylityspaikalle tai toimivaltaiselle merenkulkuviranomaiselle, jonka tehtävänä on toimittaa se viipymättä niille viranomaisille, joilla on valtuudet suorittaa rajatarkastuksia. Kun kyseessä on säännöllinen lauttaliikenne, aluksen päällikkö tai vaihtoehtoisesti laivayhtiötä edustava laivanselvittäjä ei ole velvollinen laatimaan matkustajaluetteloa.

3.4.3.2 Yksi jäljennös kummastakin luettelosta palautetaan tarkastuksen suorittaneen virkamiehen asianmukaisesti allekirjoittamana aluksen päällikölle, jonka on kyettävä esittämään se pyynnöstä satamassaoloaikana.

3.4.3.3 Aluksen päällikön tai vaihtoehtoisesti laivanselvittäjän on ilmoitettava viipymättä kaikista henkilöstön kokoonpanossa tai matkustajien määrässä tapahtuneista muutoksista.

3.4.3.4 Aluksen päällikön on lisäksi ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille viipymättä ja, jos mahdollista, jo ennen aluksen saapumista satamaan, aluksella olevista salamatkustajista. Salamatkustajat jäävät kuitenkin aluksen päällikön vastuulle.

3.4.3.5 Aluksen päällikön tai vaihtoehtoisesti laivanselvittäjän on ilmoitettava aluksen lähdöstä rajavalvontayksiköille hyvissä ajoin ja asianomaisessa satamassa voimassa olevien määräysten mukaisesti. Jos hän ei voi ilmoittaa kyseisille yksiköille, hänen on annettava asiasta tieto asianomaiselle merenkulkuviranomaiselle. Toinen jäljennös aikaisemmin täytetystä ja allekirjoitetusta luettelosta tai luetteloista palautetaan kyseisille yksiköille.

3.4.4 Poikkeukset 3.4.2 kohdan mukaisiin tarkastusmenettelyihin

3.4.4.1 Edellä 3.4.1.5 kohdassa tarkoitetun säännöllisen lauttaliikenteen aluksilla olevia matkustajia ja henkilöstöä ei periaatteessa tarkasteta.

3.4.4.2 Jos risteilyalus poikkeaa useassa perättäisessä sopimuspuolten alueella olevassa satamassa käymättä kyseisen alueen ulkopuolella olevassa satamassa, tarkastus suoritetaan periaatteessa vain ensimmäisessä ja viimeisessä sopimuspuolten alueella sijaitsevassa satamassa.

3.4.4.3 Kolmannesta valtiosta tulevilla huvialuksilla olevat henkilöt tarkastetaan pääsääntöisesti, kun alus saapuu sopimuspuolten alueen rajanylityspaikaksi vahvistettuun satamaan ja kun se lähtee sieltä. Mikäli huvialus aikoo kuitenkin poikkeuksellisesti saapua satamaan, joka ei ole vahvistettu rajanylityspaikka, siitä on ilmoitettava rajaviranomaisille, jos mahdollista, ennen aluksen saapumista satamaan tai joka tapauksessa sen saapuessa satamaan. Ilmoitus matkustajista tehdään antamalla luettelo aluksella olevista henkilöistä paikallisille viranomaisille. Luettelo on rajaviranomaisten käytettävissä. Kukin sopimuspuoli voi edellyttää, että kolmannesta valtiosta tulevien huvialusten on ankkuroitava vahvistettuun maahantulosatamaan, jossa aluksella olevat henkilöt tarkastetaan. Tarkastuksessa luovutetaan asiakirja, joka sisältää aluksen tekniset tiedot ja aluksella olevien henkilöiden nimet. Jäljennös tästä asiakirjasta annetaan ensimmäisen vahvistetun maahantulosataman viranomaisille ja toinen jäljennös viimeisen vahvistetun sataman viranomaisille ennen kolmanteen maahan lähtemistä. Aluksen asiakirjoissa on säilytettävä jäljennös tästä luettelosta niin kauan kuin alus viipyy jonkin sopimuspuolen aluevesillä. Jos aluksen on force majeure -syistä poikettava johonkin toiseen satamaan, on otettava yhteys lähimmän vahvistetun maahantulosataman viranomaisiin.

3.4.4.4 Sellaisten rannikkokalastusalusten henkilöstöjä, jotka palaavat päivittäin tai lähes päivittäin rekisteröintisatamaan tai johonkin sopimuspuolten alueella olevaan toiseen satamaan poikkeamatta kolmannen valtion alueella sijaitsevaan satamaan, ei tavallisesti tarkasteta. Jos kolmannen valtion rannikko sijaitsee kuitenkin sopimuspuolen alueen välittömässä läheisyydessä, olisi suoritettava satunnaistarkastuksia laittoman maahanmuuton torjumiseksi. Tätä määräystä sovelletaan myös urheilukalastusta harjoittaviin henkilöihin, jotka viettävät satunnaisesti päivän tällaiseen tarkoitukseen käytetyllä aluksella. Sellaisten rannikkokalastusalusten henkilöstöt, joita ei ole rekisteröity sopimuspuolen alueella sijaitsevassa satamassa, tarkastetaan 3.4.2 ja 6.5 kohdan määräysten mukaisesti. Aluksen päällikön tai vaihtoehtoisesti laivanselvittäjän on ilmoitettava tarvittaessa toimivaltaisille viranomaisille miehistöluetteloissa tapahtuneista muutoksista ja aluksella mahdollisesti olevista matkustajista.

3.4.4.5 Lauttaliikenteessä tehtävät tarkastukset

Sellaisten lauttojen matkustajat, jotka eivät kuulu II osan 3.4.4.1 kohdassa määritettyyn ryhmään, on tarkastettava.

Periaatteessa sovelletaan seuraavia sääntöjä:

a) Ulkomaalaiset tarkastetaan erillään Euroopan unionin ja Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden kansalaisista, joille suoritetaan vain vähimmäistarkastus. Infrastruktuuri on mahdollisuuksien mukaan järjestettävä tämän mukaisesti.

b) Ne matkustajat, jotka eivät käytä ajoneuvoa (jalankulkijat), on tarkastettava erikseen.

c) Henkilöautojen matkustajat tarkastetaan itse ajoneuvossa.

d) Linja-autojen matkustajien kanssa menetellään samalla tavalla kuin jalankulkijoiden. Heidän on poistuttava linja-autosta tarkastusta varten.

e) Autonkuljettajat ja heidän mahdolliset avustajansa tarkastetaan ajoneuvossa. Suosituksena on, että heidät tarkastettaisiin erillään muista matkustajista.

f) Käyttöön on syytä asettaa riittävä määrä tarkastuspisteitä tarkastusten nopeuttamiseksi. Tarvittaessa on otettava käyttöön toinen tarkastuslinja.

g) Matkustajien käyttämiä ajoneuvoja sekä tarvittaessa niiden kuormia ja muita kuljetettavia tavaroita on tarkastettava vähintään satunnaisesti erityisesti laittomien maahanmuuttajien paljastamiseksi.

h) Lauttaliikenteen alusten henkilöstön kanssa menetellään samalla tavalla kuin kauppa-alusten henkilöstön jäsenten.

3.5 Sisävesiliikenteen valvonta

3.5.1 Ulkorajan ylittävällä sisävesiliikenteellä tarkoitetaan kaikenlaisten laivojen, veneiden ja uivien alusten käyttöä ansio- tai huvitarkoituksiin joissa, kanavissa ja järvissä.

3.5.2 Henkilöstön jäsenillä tai vastaavilla henkilöillä tarkoitetaan ansiotarkoituksiin käytettävien alusten päällikköä ja aluksella työskenteleviä henkilöitä, jotka mainitaan miehistöluettelossa, ja näiden henkilöiden aluksella oleskelevia perheenjäseniä.

3.5.3 Sovelletaan asiaa koskevia 3.4.1 kohdan määräyksiä sekä 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4 kohdan määräyksiä.

4. Yhteistyö

Schengenin yleissopimuksen 7 artikla

”Sopimuspuolet avustavat toisiaan ja ovat kiinteässä ja jatkuvassa yhteistyössä tarkastusten ja valvonnan tehokasta suorittamista varten. Ne vaihtavat erityisesti kaikki asiaankuuluvat ja tärkeät tiedot, lukuun ottamatta henkilötietoja, jollei tässä yleissopimuksessa toisin määrätä. Lisäksi ne yhdenmukaistavat mahdollisuuksien mukaan tarkastuksista vastaaville yksiköille annettuja ohjeita ja edistävät tarkastushenkilöstön yhdenmukaista koulutusta ja jatkokoulutusta. Tähän yhteistyöhön voi sisältyä yhteysvirkamiesten vaihto.”

Henkilötarkastuksista vastaavat poliisit ja yksiköt ovat jatkuvasti tiiviissä yhteistyössä kaikilla aloilla tarkastus- ja valvontatoimien soveltamiseksi yhdenmukaisesti ja tehokkaasti.

4.1 Tietojenvaihto

Tietojenvaihtoon kannustetaan valvonnan tehostamiseksi ja maahanmuuttoilmiöihin, sopimuspuolten voimassa oleviin säännöksiin ja tarkastusviranomaisten käyttämiin menetelmiin perehtymiseksi.

Henkilötietojen vaihdossa noudatetaan henkilötietojen suojaa koskevia Schengenin yleissopimuksen määräyksiä.

Tietoja vaihdetaan seuraavista asioista:

keskusviranomaisten kesken: — kuukausittain tehtävät tilastot tarkastustoiminnasta ja laittoman maahanmuuton eri ilmenemismuodoista,

keskusviranomaisten ja tarvittaessa tarkastuspisteiden kesken: — rajanylitykseen oikeuttavien asiakirjojen laittomaan valmistukseen, väärentämiseen tai vilpilliseen käyttöön sovelletut menetelmät, — rajaviranomaisten soveltamat menetelmät väärien, väärennettyjen tai vilpillisesti käytettyjen rajanylitysasiakirjojen paljastamiseksi, — laittoman maahantulon reitit ja käytännöt, — ajankohtaiset tilanteet, joissa muiden rajaviranomaisten antama apu tai tiedot voivat olla hyödyllisiä, — yhteisten väliintulotoimien toteuttaminen yksittäisissä tapahtumissa.

Tietoja vaihdetaan keskus- tai paikallisviranomaisten kesken tietojen luonteesta riippuen seuraavin keinoin: — posti, — (julkiset) radioviestintä-, puhelin-, teleksi- tai teletekstiverkot (kiinteät tai matkaviestinverkot) sekä poliisin erityisverkot, mahdollisesti sen jälkeen, kun on laadittu yhtenäiset tekniset eritelmät, — kansallisiin keskusyksiköihin lähetetyt yhteyshenkilöt, — rajapoliisin yhteyspisteet, — yhteiset työneuvottelut ja alan seminaarit.

4.2 Yhteyshenkilöt

Sopimuspuolet voivat lähettää pysyviä yhteyshenkilöitä kansallisiin keskusyksiköihin. Yhteyshenkilöiden lähettäminen voi olla kahdenvälistä tai yksipuolista. Erityistilanteissa yhteyshenkilöitä voidaan lähettää määräajaksi sopimuspuolten muihin yksiköihin.

▼M1

Viisumien myöntämistä rajalla koskevat säännöt sisältyvät viisumien myöntämisestä rajalla, mukaan lukien tällaisten viisumien myöntäminen kauttakulkumatkalla oleville merimiehille, 27 päivänä helmikuuta 2003 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 415/2003 ( 9 ) (ks. liite 14).

▼B

5.2 Viisumi myönnetään lyömällä leima tai kiinnittämällä tarra sellaiseen matkustusasiakirjaan, johon voidaan myöntää viisumi. Jos matkustusasiakirjassa ei ole riittävästi tilaa, leima merkitään tai tarra kiinnitetään poikkeuksellisesti kyseiseen asiakirjaan liitettävälle erilliselle lisälehdelle. Erillisten lisälehtien mallit ovat liitteessä 12.

5.3 Ohjeet yhtenäisen viisumin myöntämiseksi rajalla ovat liitteessä 14.

5.4 Viisumin myöntämisen yhteydessä perittävät maksut ovat liitteessä 14 a.

5.5 Luettelo viisumihakemuksista, joista on neuvoteltava etukäteen keskusviranomaisten kanssa 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on liitteessä 14 b.

5.6 Rajalla myönnetyt viisumit on tilastoitava.

6. Erityisjärjestelyt

6.1 Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kansalaiset ja heidän kolmansista valtioista peräisin olevat perheenjäsenensä

6.1.1 Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisilla on oltava sopimuspuolten alueelle tullessaan voimassa oleva liitteessä 4 tarkoitettu rajanylitykseen oikeuttava asiakirja, mutta heiltä ei vaadita viisumia.

6.1.2 Viisumi vaaditaan niiltä ulkomaalaisilta, joilla jäsenvaltioiden kansalaisten perheenjäseninä on yhteisön oikeuden mukaan oikeus vapaaseen liikkuvuuteen mutta joilta heidän kansalaisuutensa perusteella vaaditaan viisumi sopimuspuolten alueelle pääsemiseksi. Tämä ei rajoita 6.2 kohdassa tarkoitettua mahdollisuutta päästä maahan ilman vaadittavaa viisumia. Oikeus vapaaseen liikkuvuuteen koskee seuraavia perheenjäseniä: — puoliso ja alle 21-vuotiaat tai kyseisen henkilön vastuulla olevat jälkeläiset, — Euroopan yhteisön jäsenvaltion kansalaisen ja hänen puolisonsa vanhemmat, jotka ovat heidän vastuullaan.

6.1.3 Euroopan yhteisön jäsenvaltion kansalaiselta, jolla on rajanylitykseen oikeuttava asiakirja, voidaan evätä pääsy jonkin muun sopimuspuolen alueelle kuin sen, jonka kansalainen hän on, vain silloin, kun hänen oletetaan olevan uhkana yleiselle järjestykselle tai valtion turvallisuudelle (tai kansanterveydelle). Tätä varten on mahdollista tarkistaa kansalliset luettelot etsintäkuulutetuista henkilöistä, mikä voi johtaa maahanpääsykieltoon. Jos tarkastuksesta vastaava virkamies epää tällaisessa tapauksessa Euroopan yhteisön jäsenvaltion kansalaiselta pääsyn sopimuspuolen alueelle, virkamies antaa tälle kirjallisen ilmoituksen epäämisestä perusteluineen.

6.1.4 Lukuun ottamatta tapauksia, joissa henkilöllä ei ole kohdassa 6.1.2 tarkoitettuja asiakirjoja, kyseisessä kohdassa mainituilta ulkomaalaisilta voidaan evätä maahanpääsy vain yleiseen järjestykseen, valtion turvallisuuteen tai kansanterveyteen liittyvien erityisten syiden perusteella. Tehtäessä päätös viisumin myöntämisestä rajalla Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten perheenjäsenille, joilla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen mutta joilta vaaditaan viisumi, on noudatettava hyväntahtoisuutta. Maahanpääsykieltoon sovelletaan 1.4.1 kohdan määräyksiä kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

6.2 Ulkomaalaiset, joilla on toisen sopimuspuolen myöntämä oleskelulupa

Ulkomaalaisilta, joilla on voimassa oleva jonkin sopimuspuolen myöntämä oleskelulupa, ei vaadita viisumia muiden sopimuspuolten alueelle pääsemiseksi. Lisäksi sovelletaan 1.4.9 kohdan määräyksiä.

6.3 Sääntömääräiset pakolaiset ja kansalaisuutta vailla olevat henkilöt

6.3.1 Pakolaisen matkustusasiakirja, joka on myönnetty 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen (pakolaisia koskeva Geneven yleissopimus) perusteella, hyväksytään asiakirjaksi, joka oikeuttaa haltijan ylittämään rajan. Kansallisessa lainsäädännössä säädetään niitä henkilöitä koskevista viisumijärjestelyistä, joilla on pakolaisen matkustusasiakirja. Seuraavat erityissäännöt on kuitenkin otettava huomioon: — henkilöiltä, joilla on pakolaisen matkustusasiakirja ja joille jokin sopimuspuoli on myöntänyt oleskeluluvan, ei vaadita viisumia muiden sopimuspuolten alueelle pääsemiseksi, — henkilöiltä, joilla on Tanskan, Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin, Islannin, Liechtensteinin, Maltan, Norjan, Ruotsin tai Sveitsin myöntämä pakolaisen matkustusasiakirja, ei vaadita viisumia Belgian kuningaskunnan, Saksan liittotasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Italian tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Alankomaiden kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan alueelle pääsemiseksi. — Kyseisen matkustusasiakirjan haltijoilta vaaditaan viisumi Kreikan tasavallan ja Ranskan tasavallan alueelle pääsemiseksi.

6.3.2 Kansalaisuudettomien henkilöiden matkustusasiakirja, joka on myönnetty 28 päivänä syyskuuta 1954 tehdyn valtiottomien henkilöiden oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen mukaisesti, hyväksytään asiakirjaksi, joka oikeuttaa haltijan ylittämään rajan lukuun ottamatta Portugalin tasavallan alueelle pääsyä. Kansalaisuudettomien henkilöiden matkustusasiakirjan haltijalta vaaditaan viisumi maahanpääsemiseksi, ellei hänellä ole jonkin sopimuspuolen myöntämää oleskelulupaa.

6.4 Ilma-alusten lentäjät ja muut miehistön jäsenet

6.4.1 Henkilöiltä, joilla on 7 päivänä joulukuuta 1944 tehdyn siviili-ilmailua koskevan yleissopimuksen liitteessä 9 tarkoitettu lentäjän lupakirja tai miehistön jäsenkortti, ei vaadita passia eikä viisumia edellyttäen, että tehtäviään hoitaessaan: — he eivät poistu välilaskun aikana lentoasemalta, — he eivät poistu saapumislentoasemalta, — he eivät poistu lentoaseman sijaintikunnan alueelta, — he poistuvat lentoasemalta ainoastaan mennäkseen jonkin sopimuspuolen alueella sijaitsevalle toiselle lentoasemalle.

6.4.2 Ilma-alusten miehistön tarkastukset määräytyvät II osan 1.3 kohdan määräysten mukaisesti. Ilma-alusten miehistölle on tarkastuksissa annettava etusija aina kun se on mahdollista. Näin ollen heidät tarkastetaan joko ennen matkustajia tai tähän tarkoitukseen erityisesti varatuissa tiloissa. Satunnaistarkastukset riittävät miehistölle, jonka tarkastushenkilöstö tuntee virkatehtäviensä takia.

6.5 Merimiehet

6.5.1 ”Merimiehillä” tarkoitetaan 3.4.1.3 kohdan määritelmän mukaista henkilöstöä.

6.5.2 Merimiehet, joilla on merimieskirja tai merenkulkijain henkilöllisyystodistus (myönnetty 13 päivänä toukokuuta 1958 tehdyn Geneven yleissopimuksen mukaisesti), voivat 9 päivänä huhtikuuta 1965 tehdyn Lontoon yleissopimuksen määräysten ja kansallisten säännösten mukaisesti oleskella maissa sen sataman paikkakunnalla, jossa heidän aluksensa poikkeaa, tai lähikunnissa ilmoittautumatta rajanylityspaikalla edellyttäen, että heidät on merkitty sen aluksen aikaisemmin tarkastettavaksi toimitettuun miehistöluetteloon, johon he kuuluvat, ja että heillä on viisumi. Jos merimies voi olla uhkana yleiselle järjestykselle tai valtion turvallisuudelle, häneltä voidaan evätä lupa käydä maissa.

6.5.3 Merimiesten, jotka aikovat oleskella satamien lähikuntien ulkopuolella, on täytettävä sopimuspuolten alueelle pääsyä koskevat edellytykset ja heillä on erityisesti oltava voimassa oleva, tarvittaessa viisumilla varustettu matkustusasiakirja ja riittävät toimeentulovarat.

6.5.4 Jollei I osan 1 kohdan ja sitä seuraavien kohtien asiaa koskevista määräyksistä muuta johdu, merimieskirjan tai merenkulkijain henkilöllisyystodistuksen haltijoille voidaan antaa lupa saapua sopimuspuolten alueelle seuraavissa olosuhteissa: — sellaiseen alukseen siirtyminen, joka on jo kiinnittynyt tai joka on saapumassa sopimuspuolten alueella olevaan satamaan, — kauttakulku kolmanteen valtioon tai paluu kotimaahan, — hätä- tai pakkotilanteet (sairaus, erottaminen, sopimuksen päättyminen jne.). Edellä mainituissa tapauksissa rajatarkastuksista vastaavat virkamiehet suorittavat tarpeellisen tarkastuksen varmistuakseen siitä, ettei maahantulotarkastuksia ole kierretty tähän henkilöryhmään sovellettavien helpotusten johdosta. Tällainen tarkastus voi käsittää seuraavat seikat: — asianomaisen laivanvarustajan tai laivanselvittäjän kirjallinen ilmoitus, — toimivaltaisten diplomaatti- tai konsuliviranomaisten kirjallinen ilmoitus, — poliisiviranomaisten tai tarvittaessa muiden toimivaltaisten viranomaisten suorittamissa erityistarkastuksissa saadut todisteet, — merenkulkuviranomaisen leimalla vahvistettu sopimus.

6.6 Diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijat

Sopimuspuolten tunnustamien valtioiden tai hallitusten myöntämien diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassien haltijoille, jotka matkustavat virkatehtävissä, olisi heidän nauttimiensa erioikeuksien tai -vapauksien perusteella annettava suopea kohtelu aina, kun se on mahdollista, asettamalla heidät rajatarkastuksissa etusijalle muihin matkustajiin nähden viisumivaatimuksen pysyessä kuitenkin voimassa.

Diplomaattilähetystöjen ja konsuliedustustojen akkreditoidut jäsenet ja heidän perheensä, joilla on ulkoasiainministeriön myöntämä henkilötodistus, voivat saapua sopimuspuolten alueelle esittämällä tämän henkilötodistuksen ja tarvittaessa rajanylitykseen oikeuttavan asiakirjan. Kyseisten henkilötodistusten mallit ovat liitteessä 13.

Jos ulkorajalla ilmoittautuva henkilö vetoaa erioikeuksiin, erivapauksiin ja vapautuksiin, tarkastuksesta vastaava virkamies voi vaatia häntä näyttämään toteen asemansa esittämällä asianmukaiset asiakirjat, erityisesti akkreditoivan valtion myöntämät todistukset tai diplomaattipassin, tai muulla keinoin. Epäilyttävässä ja kiireellisessä tapauksessa virkamies voi kääntyä suoraan ulkoasiainministeriön puoleen.

Pääsääntöisesti edellä mainittujen asiakirjojen haltijoita ei vaadita osoittamaan, että heillä on riittävät toimeentulovarat.

Tarkastuksen suorittavat virkamiehet eivät myöskään voi missään olosuhteissa evätä diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijalta pääsyä sopimuspuolten alueelle kuulematta ensin toimivaltaisia kansallisia viranomaisia. Tämä koskee myös tapauksia, joissa asianomaisesta henkilöstä on merkintä SIS-järjestelmässä.

6.7 Rajatyöntekijät

6.7.1 Rajatyöntekijöiden asema määräytyy sopimuspuolten kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

6.7.2 Rajatyöntekijöiden tarkastuksia koskevat säännöt määräytyvät ulkomaalaisten tarkastuksia koskevien määräysten mukaisesti. Tarkastuksia voidaan lieventää 1.3.5.3 kohdan mukaisesti.

6.8 Alaikäiset

6.8.1 Rajan ylittävät alaikäiset tarkastetaan samalla tavoin kuin aikuiset myös silloin, kun he matkustavat huoltajansa kanssa. ►M3 Tarkastushenkilökunnan on kiinnitettävä erityistä huomiota alaikäisiin riippumatta siitä, matkustavatko he yksin vai aikuisen kanssa. ◄ Henkilökunnan on mahdollisuuksien mukaan varmistuttava siitä, etteivät alaikäiset poistu alueelta vastoin huoltajansa tahtoa. (…) ( 10 )

6.9 Ryhmämatkat

6.9.1 Ryhmämatkan osanottajien kansalaisuus olisi yleensä otettava huomioon päätettäessä, miten perusteellisesti heidät tarkastetaan.

6.9.2 Erityistapauksissa kuten esimerkiksi koululaismatkojen tai eläkeläis- tai pyhiinvaeltajaryhmien yhteydessä tarkastukset voidaan rajoittaa osanottajaluetteloon perustuvaan varmistukseen tai matkustajien satunnaisiin tarkastuksiin. Ryhmänjohtaja on kuitenkin tarkastettava tavanomaiseen tapaan.

6.10 Rajalla turvapaikkahakemuksen jättävät ulkomaalaiset

Kun ulkomaalainen hakee turvapaikkaa rajalla, sovelletaan asianomaisen sopimuspuolen kansallista lainsäädäntöä ratkaistaessa vastuu turvapaikkahakemuksen käsittelystä.

6.11 Kansainvälisten järjestöjen henkilöstö

Jäljempänä mainittujen kansainvälisten järjestöjen myöntämien seuraavien asiakirjojen haltijoille, jotka matkustavat virkatehtävissä, voidaan myöntää rajatarkastuksissa suosituimmuuskohtelu muihin matkustajiin nähden, jos se on mahdollista.

Pääsääntöisesti näiden asiakirjojen haltijoita ei tulisi vaatia osoittamaan, että heillä on riittävät toimeentulovarat.

Huomioon otetaan erityisesti seuraavat asiakirjat:

— Yhdistyneiden Kansakuntien kulkulupa, joka myönnetään Yhdistyneiden Kansakuntien ja sen alajärjestöjen henkilöstölle Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen New Yorkissa 21 päivänä marraskuuta 1947 hyväksymän erityisjärjestöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevan yleissopimuksen mukaisesti,

— Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) korkean viranomaisen myöntämä kulkulupa,

— Euroopan talousyhteisön (ETY) myöntämä kulkulupa,

— Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) myöntämä kulkulupa,

— Euroopan neuvoston pääsihteerin myöntämä laillisuustodistus,

— NATOn pääesikunnan myöntämät asiakirjat (sotilashenkilötodistus varustettuna matkustuskäskyllä, matkustusluvalla tai henkilö- tai ryhmäkohtaisella palveluskäskyllä).

LIITE 1

Vahvistetut rajanylityspaikat

(Yhteisen käsikirjan I osa, kohta 1.2)

SISÄLLYS BELGIA TANSKA SAKSA KREIKKA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA PORTUGALI SUOMI RUOTSI ISLANTI NORJA

BELGIA

Lentoasemat

— Brysselin kansallinen lentoasema (Zaventem)

— Ostende

— Deurne

— Bierset

— Gosselies

— Wevelgem (lentokenttä)

Satamat

— Antwerpen

— Ostende

— Zeebrugge

— Nieuwpoort

— Gent

— Blankenberge

Maarajat

— Suurnopeusjuna (Kanaalitunneli) — Bruxelles-Midi-rautatieasema

TANSKA

Satamat

Tanska

— Aabenraa Havn

— Aalborg Havn A/S

— Aalborg Portland A/S

— Aarø Havn

— Aarøsund Havn

— Aggersund Kalkværks Udskibningsbro (Løgstør)

— Allinge Havn

— Asnæs-, Advedøre-, Kyndby-, Masnedø-, Stigsnæsværkets Havne

— Assens Havn

— Bagenkop Havn

— Bandholm Havn

— Bogense Havn

— Bønnerup Havn

— Dansk Salt A/S' Anlægskaj (Mariager)

— Det Danske Stålvalseværk A/S' Havn (Frederiksværk)

— Dragør Havn

— Enstedværkets Havn (Aabenraa)

— Esbjerg Havn

— Faaborg Havn

— Fakse Ladeplads Fiskeri- og Lystbådehavn

— Faxe Havn

— Fredericia Havn

— Frederikshavn Havn

— Gedser Færgehavn

— Grenaa Havn

— Gråsten Havn

— Gulfhavn (på Stigsnæs ved Skælskør)

— Haderslev Havn

— Hals Havn

— Hanstholm Havn

— Hasle Havn

— Havnen ved Kolby Kås (Samsø)

— Helsingør Færgehavn

— Hirtshals Havn

— H.J. Hansen Hadsund A/S' Havn

— Hobro Havn

— Holbæk Havn

— Holstebro-Struer Havn

— Horsens Havn

— Hou Havn (Odder)

— Hundested Havn

— Hvide Sande Havn

— Kalundborg Havn

— Kaløvig Bådehavn

— Kerteminde Havn & Marina

— Klintholm Havn

— Kolding Havn

— Kongsdal Havn

— Korsør Havn

— Københavns Havn

— Køge Havn

— Lemvig Havn

— Lindø-Terminalen

— Lyngs Odde Ammoniakhavn

— Marstal Havn

— Middelfart Havn

— Nakskov Havn

— Nexø Havn

— NKT Trådværket A/S' Havn (Middelfart)

— Nordjyllandsværkets Havn

— Nykøbing F. Havn

— Nyborg Fritids- og Lystbådehavn samt Fiskerihavn

— Nyborg Havn A/S (Lindholm Havn og Avernakke Pier)

— Næstved Havn

— Odense Havn

— Odense Staalskibsværft A/S' Havn

— Orehoved Havn

— Randers Havn

— Rudkøbing Havn

— Rødby Færge- og Trafikhavn

— Rømø Havn

— Rønne Havn

— Skagen Havn

— Skive Havn

— Skærbækværkets Havn

— Statoil Pieren, Melbyvej 17 i Kalundborg

— Stege Havn

— Stevns Kridtbruds Udskibningspier

— Stubbekøbing Havn

— Studstrupværkets Havn (Skødstrup)

— Svaneke Havn

— Svendborg Trafikhavn

— Søby Havn

— Sønderborg Havn

— Sæby Havn

— Tejn Havn

— Thisted Havn

— Thorsminde Havn

— Thyborøn Havn

— Vang Havn

— Vejle Havn

— Vordingborg Havn

— Ærøskøbing Havn

— Århus Havn

Färsaaret

— Fuglafjarðar Havn

— Klaksvikar Havn

— Kollafjarðar Havn

— Oyra Havn

— Runavikar Havn

— Tórshavnar Havn

— Tvøroyrar Havn

— Vágs Havn

Grönlanti

— Aasiaat (Egedesminde)

— Ilulissat (Jakobshavn)

— Ittoqqortoormiit (Scoresbysund)

— Kangerlussuaq (Sdr. Strømfjord)

— Maniitsoq (Sukkertoppen)

— Nanortalik

— Narsaq

— Narsarsuaq

— Nuuk (Godthåb)

— Paamiut (Frederikshåb)

— Qaanaaq (Thule)

— Qaqortoq (Julianehåb)

— Qasigiannguit (Christianshåb)

— Qeqertarsuaq (Godhavn)

— Sisimiut (Holsteinsborg)

— Tasiilaq (tidl. Angmagssalik)

— Upernavik

— Uummannaq

Lentoasemat

Tanska

— Aalborg Lufthavn

— Aarhus Lufthavn

— Billund Lufthavn

— Bornholms Lufthavn

— Esbjerg Lufthavn

— Herning Flyveplads

— Karup Lufthavn

— Koldingegnens Lufthavn, Vamdrup

— Københavns Lufthavn i Kastrup

— Københavns Lufthavn, Roskilde

— Lemvig Flyveplads

— Odense Lufthavn

— Skive Lufthavn

— Stauning Lufthavn

— Sønderborg Lufthavn

— Thisted Lufthavn

— Vojens Lufthavn

— Ærø Lufthavn

Färsaaret

— Vágar Lufthavn

Grönlanti

— Kangerlussuaq (Sdr. Strømfjord)

— Nuuk (Godthåb)

— Qaanaaq

SAKSA

Vahvistetut rajanylityspaikat

SAKSA - TANSKA







Ylityspaikan nimi Saksan puolella Ylityspaikan nimi Tanskan puolella Flensburg Bahnhof Pattburg (Padborg) Wassersleben Kollund Kupfermühle Krusau (Kruså) Flensburg Bahnhof Pattburg Bahnhof (Station Padborg) Harrislee Pattburg (Padborg) Ellund Autobahn (BAB 7) Fröslee (Frøslev) Jardelund Sophienthal (Sofiedal) Weesby Groß Jündewatt (St. Jyndevad) Neupepersmark Alt Pepersmark (Pebersmark) Westre Grünhof (Grøngård) Böglum Seth (Sæd) Süderlügum Bahnhof Tondern (Tønder) Aventoft Møllehus Rosenkranz Rüttebüll (Rudbøl) Rodenäs Hoger (Højer)

Vahvistetut rajanylityspaikat

SAKSA - PUOLA







Ylityspaikan nimi Saksan puolella Ylityspaikan nimi Puolan puolella Ahlbeck Swinemünde (Świnoujście) Linken Neu Lienken (Lubieszyn) Grambow Bahnhof Scheune (Szczecin-Gumieńce) Pomellen-Autobahn (BAB 11) Kolbitzow (Kolbaskowo) Tantow Bahnhof Scheune (Szczecin-Gumieńce) Rosow Rosow (Rosowek) Mescherin Greifenhagen (Gryfino) Gartz Fiddichow (Widuchowa) Schwedt Niederkränig (Krajnik Dolny) Hohensaaten-Hafen Niederwutzen (Osinów Dolny) Hohenwutzen Niederwutzen (Osinów Dolny) Küstrin-Kietz Küstrin (Kostrzyn) Küstrin-Kietz Bahnhof Küstrin (Kostrzyn) Frankfurt/Oder Hafen Słubice Frankfurt/Oder Straße Słubice Frankfurt/Oder Bahnhof Kunersdorf (Kunowice) Frankfurt/Oder-Autobahn (BAB 12) Schwetig (Świecko) Eisenhüttenstadt Mühlow (Miłów) Guben Straße Guben (Gubin) Guben Bahnhof Guben (Gubin) Forst Bahnhof Forst (Zasieki) Forst-Autobahn (BAB 15) Erlenholz (Olszyna) Bad Muskau Muskau (Mużaków) Podrosche Priebus (Przewoz) Horka Bahnhof Nieder Bielau (Bielawa Dolna) Ludwigsdorf Autobahn Hennersdorf (Jedrzychowice) Görlitz Straße Görlitz (Zgorzelec) Görlitz Bahnhof Görlitz (Zgorzelec) Ostriz Ostriz-Bahnhof (Krzewina Zgorzelecka) Zittau Chopin-Straße Kleinschönau (Sieniawka) Zittau-Friedensstraße Poritsch (Porajow)

Vahvistetut rajanylityspaikat

SAKSA - TŠEKIN TASAVALTA







Ylityspaikan nimi Saksan puolella Ylityspaikan nimi Tšekin puolella Zittau Bahnhof Grottau an der Neiße (Hrádek n.N.) Seifhennersdorf (Nordstraße) Rumburg (Rumburk) Seifhennersdorf Warnsdorf (Varnsdorf) Neugersdorf Georgswalde (Jiřikov) Ebersbach Bahnhof Rumburg (Rumburk) Sebnitz Niedereinsiedel (Dolni Poustevna) Schmilka Herrnskretschen (Hřensko) Bad Schandau Bahnhof Tetschen (Děcín) Schöna Herrnskretschen (Høensko) Bahratal Peterswald (Petrovice) Zinnwald Zinnwald (Cinovec) Neurehefeld Moldava (Moldau) Reitzenhain Sebastiansberg (Hora Sv. Šebestiána) Bärenstein (rautatieasema) Weipert (Vejprty) Bärenstein Weipert (Vejprty) Oberwiesenthal Gottesgab (Boži Dar) Johanngeorgenstadt Bahnhof Breitenbach (Potučky) Johanngeorgenstadt Breitenbach (Potučky) Klingenthal Graslitz (Kraslice) Bad Brambach Bahnhof Voitersreuth (Vojtanov) Schönberg Voitersreuth (Vojtanov) Bad Elster Grün (Doubrava) Selb Asch (Aš) Selb-Plössberg Bahnhof Asch (Aš) Schirnding Cheb/Eger Bahnhof Eger (Cheb) Schirnding Mühlbach (Pomezi) Waldsassen Heiligenkreuz (Svaty Křiž) Mähring Promenhof (Broumov) Bärnau Paulusbrunn (Pavluv Studenec) Waidhaus (B 14) Rosshaupt (Rozvadov) Waidhaus Autobahn (BAB 6) Rosshaupt (Rozvadov) Eslarn Eisendorf (Železná) Waldmünchen Haselbach (Lisková) Furth im Wald Schafberg Vollmau (Folmava) Furth im Wald Bahnhof Böhmisch Kubitzen (Česká Kubice) Eschlkam Neumark (Všeruby) Neukirchen b. HL. Blut St. Katharina (Sverá Katerina) Bayerisch Eisenstein Markt Eisenstein (Železná Ruda) Bayerisch Eisenstein Bahnhof Markt Eisenstein (Železná Ruda) Philippsreuth Kuschwarda (Strážny) Haidmühle Tusset (Stožek)

Vahvistetut rajanylityspaikat

SAKSA - SVEITSI







Ylityspaikan nimi Saksan puolella Ylityspaikan nimi Sveitsin puolella Konstanz-Klein Venedig Kreuzlingen-Seestraße Konstanz-Schweizer. Personenbahnhof Konstanz Personenbahnhof Konstanz-Wiesenstraße Kreuzlingen-Wiesenstraße Konstanz-Kreuzlinger Tor Kreuzlingen Konstanz-Emmishofer Tor Kreuzlingen-Emmishofer Konstanz-Paradieser Tor Tägerwilen Gaienhofen Steckborn Hemmenhofen Steckborn Wangen Mammern Öhningen-Oberstaad Stein am Rhein Öhningen Stein am Rhein Rielasingen Bahnhof Ramsen Bahnhof Singen Bahnhof Schaffhausen Rielasingen Ramsen-Grenze Gasthof ”Spießhof” an der B 34 Gasthof ”Spießhof” Gottmadingen Buch-Grenze Murbach Buch-Dorf Gailingen-Ost Ramsen-Dorf Gailingen-Brücke Diessenhofen Gailingen-West Dörflingen-Pünt und Dörflingen-Laag Randegg Neu Dörflingen Bietingen Thayngen Straße Thayngen Bahnhof Thayngen Bahnhof Ebringen Thayngen-Ebringer Straße Schlatt am Randen Thayngen-Schlatt Büßlingen Hofen Wiechs-Dorf Altdorf Wiechs-Schlauch Merishausen Neuhaus-Randen Bargen Fützen Beggingen Stühlingen Schleitheim Eberfingen Hallau Eggingen Wunderklingen Erzingen Trasadingen Erzingen Bahnhof Trasadingen Bahnhof Weisweil Wilchingen Jestetten-Wangental Osterfingen Jestetten-Hardt Neuhausen Jestetten Bahnhof Neuhausen Bahnhof Altenburg-Rheinau Bahnhof Neuhausen Bahnhof Altenburg-Nohl Nohl Altenburg-Rheinbrücke Rheinau Nack Rüdlingen Lottstetten Rafz-Solgen Lottstetten-Dorf Rafz-Grenze Lottstetten Bahnhof Rafz Bahnhof Baltersweil Rafz-Schluchenberg Dettighofen Buchenloh Bühl Wil-Grenze Günzgen Wasterkingen Herdern Rheinsfelden Rötteln Kaiserstuhl Reckingen Rekingen Rheinheim Zurzach-Burg Waldshut Bahnhof Koblenz Waldshut-Rheinbrücke Koblenz Waldshut-Rheinfähre Juppen/Full Dogern Leibstadt Albbruck Schwaderloch Laufenburg Laufenburg Bad Säckingen-Alte Rheinbrücke Stein/Holzbrücke Bad Säckingen Stein Rheinfelden Rheinfelden Grenzacherhorn Riehen-Grenzacher Straße Inzlingen Riehen-Inzlinger Straße Lörrach-Wiesentalbahn Riehen Bahnhof Lörrach-Stetten Riehen Lörrach-Wiesenuferweg Riehen-Weilstraße Weil-Ost Riehen-Weilstraße Basel Badischer Personenbahnhof Basel Badischer Bahnhof Basel Badischer Rangierbahnhof in Weil am Rhein Basel Badischer Rangierbahnhof Weil-Otterbach Basel-Freiburger Straße Weil-Friedlingen Basel-Hiltalinger Straße Weil am Rhein-Autobahn (BAB 5) Basel

Vahvistetut rajanylityspaikat

BODENJÄRVEN SATAMAT

Lindau-Städtischer Segelhafen

Lindau-Hafen

Bad Schachen

Wasserburg (Bodensee)

Langenargen

Friedrichshafen-Hafen

Meersburg

Überlingen

Mainau

Konstanz-Hafen

Insel Reichenau

Radolfzell

Vahvistetut rajanylityspaikat

REINJOEN SATAMAT

Rheinfelden-Rheinhafen

Wyhlen (Wyhlen GmbH)

Grenzach (Fa. Geigy)

Grenzach (Fa. Hoffmann La Roche AG)

Weil-Schiffsanlegestelle

Weil-Rheinhafen

Vahvistetut rajanylityspaikat

POHJANMEREN SATAMAT

List/Sylt

Hörnum/Sylt

Dagebüll

Wyk/Föhr

Wittdün/Amrum

Pellworm

Strucklahnungshörn/Nordstrand

Süderhafen/Nordstrand

Husum

Friedrichstadt

Tönning

Büsum

Meldorfer Hafen

Friedrichskoog

Helgoland

Itzehoe

Wewelsfleth

Brunsbüttel

Glückstadt

Elmshorn

Uetersen

Wedel

Hamburg

Hamburg-Neuenfelde

Buxtehude

Stade

Stadersand

Bützflether Sand

Otterndorf

Cuxhaven

Bremerhaven

Bremen

Lemwerder

Elsfleth

Brake

Großensiel

Nordenham

Fedderwardersiel

Eckwarderhörne

Varel

Wilhelmshaven

Hooksiel

Horumersiel

Carolinensiel (Harlesiel)

Neuharlingersiel

Bensersiel

Westeraccumersiel

Norddeich

Greetsiel

Wangerooge

Spiekeroog

Langeoog

Baltrum

Norderney

Juist

Borkum

Emden

Leer

Weener

Papenburg

Herbrum

Vahvistetut rajanylityspaikat

ITÄMEREN SATAMAT

Flensburg, satama

Flensburg-Mürwik (Hafenanlage der Bundesmarine)

Glücksburg

Langballigau

Quern-Neukirchen

Gelting

Maasholm

Schleimünde

Kappeln

Olpenitz (Hafenanlagen der Bundesmarine)

Schleswig

Ostseebad Damp

Eckernförde

Eckernförde (Hafenanlagen der Bundesmarine)

Surendorf (Hafenanlagen der Bundesmarine)

Rendsburg

Strande

Schilksee

Kiel-Holtenau

Kiel

Möltenort/Heikendorf

Jägersberg (Hafenanlage der Bundesmarine)

Laboe

Orth

Puttgarden Bahnhof

Puttgarden

Burgstaaken

Heiligenhafen

Großenbrode (Hafenanlagen der Bundesmarine)

Grömitz

Neustadt (Hafenanlage der Bundesmarine)

Niendorf

Lübeck-Travemünde

Lübeck

Timmendorf

Wolgast

Wismar

Warnemünde

Rostock Überseehafen

Stralsund

Libben

Bock

Saßnitz

Ruden

Greifswald-Ladebow Hafen

Kamminke

Ahlbeck Seebrücke

ODERHAFF

Anklam Hafen

Karnin

Ueckermünde

Altwarp Hafen

Vahvistetut rajanylityspaikat

Lentoasemat, lentokentät, pienkonekentät

SCHLESWIG-HOLSTEININ OSAVALTIO

Eggebek

Flensburg-Schäferhaus

Helgoland-Düne

Hohn

Itzehoe-Hungriger Wolf

Kiel-Holtenau

Lübeck-Blankensee

Schleswig/Jagel

Westerland/Sylt

Wyk/Föhr

MECKLENBURG-VORPOMMERNIN OSAVALTIO

Barth

Heringsdorf

Neubrandenburg-Trollenhagen

Rostock-Laage

HAMPURIN OSAVALTIO

Hamburg

BREMENIN OSAVALTIO

Bremen

Bremerhaven-Luneort

NIEDERSACHSENIN OSAVALTIO

Borkum

Braunschweig-Waggum

Bückeburg-Achum

Celle

Damme/Dümmer-See

Diepholz

Emden

Fassberg

Ganderkesee

Hannover

Jever

Nordhorn-Lingen

Leer-Papenburg

Lemwerder, Werksflughafen der Weser-Flugzeugbau GmbH Bremen

Norderney

Nordholz

Osnabrück-Atterheide

Peine-Eddersee

Wangerooge

Wilhelmshaven-Mariensiel

Wittmundhafen

Wunstorf

BRANDENBURGIN OSAVALTIO

Cottbus-Drewitz

Cottbus-Neuhausen

Kyritz

Nauen

Neuhausen

Schönhagen

BERLIININ OSAVALTIO

Tegel

Tempelhof

Schönefeld

NORDRHEIN-WESTFALENIN OSAVALTIO

Aachen-Merzbrück

Arnsberg

Bielefeld-Windelsbleiche

Bonn-Hardthöhe

Dahlemer Binz

Dortmund-Wickede

Düsseldorf

Essen-Mülheim

Hangelar

Hopsten

Köln/Bonn

Marl/Loemühle

Meinerzhagen

Mönchengladbach

Münster-Osnabrück

Nörvenich

Paderborn-Lippstadt

Porta Westfalica

Rheine-Bentlage

Siegerland

Stadtlohn-Wenningfeld

SACHSENIN OSAVALTIO

Dresden

Leipzig-Halle

Rothenburg/Oberlausitz

THÜRINGENIN OSAVALTIO

Erfurt

RHEINLAND-PFLAZIN OSAVALTIO

Büchel

Föhren

Koblenz-Winningen

Mendig

Pferdsfeld

Pirmasens-Zweibrücken

Speyer

Worms-Bürgerweide-West

SAARLANDIN OSAVALTIO

Saarbrücken-Ensheim

Saarlouis/Düren

HESSENIN OSAVALTIO

Egelsbach

Allendorf/Eder

Frankfurt/Main

Fritzlar

Kassel-Calden

Reichelsheim

BADEN-WÜRTTEMBERGIN OSAVALTIO

Aalen-Heidenheim-Elchingen

Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden

Baden-Baden-Oos

Donaueschingen-Villingen

Freiburg/Brg.

Friedrichshafen-Löwentl

Heubach (Krs. Schwäb.Gmünd)

Karlsruhe Forchheim

Konstanz

Laupheim

Leutkirch-Unterzeil

Mannheim-Neuostheim

Mengen

Mosbach-Lohrbach

Niederstetten

Offenburg

Schwäbisch Hall

Stuttgart

BAIJERIN OSAVALTIO

Aschaffenburg

Augsburg-Mühlhausen

Bayreuth-Bindlacher Berg

Coburg-Brandensteinsebene

Eggenfelden/Niederbayern

Erding

Fürstenfeldbruck

Hassfurth-Mainwiesen

Herzogenaurach

Hof-Pirk

Ingolstadt

Kempten-Durach

Landsberg/Lech

Landshut-Ellermühle

Lechfeld

Leipheim

Memmingen

München ”Franz Joseph Strauß”

Neuburg

Nürnberg

Oberpfaffenhofen, Werkflugplatz der Dornier-Werke GmbH

Passau-Vilshofen

Roth

Rothenburg o. d. Tauber

Straubing-Wallmühle

Weiden/Opf.

Würzburg am Schenkenturm

KREIKKA







Εναέρια σύνορα Lentoasemat 1. ΑΘΗΝΑ ATHINA 2. ΗΡΑΚΛΕΙΟ HERAKLION 3. ΘΕΣΣΑΛΟΝΙΗ THESSALONIKI 4. ΡΟΔΟΣ RHODOS 5. ΚΕΡΚΥΡΑ KERKIRA (KORFU) 6. ΑΝΤΙΜΑΧΕΙΑ ΚΩ ANTIMACHIA (KOS) 7. ΧΑΝΙΑ CHANIA 8. ΠΥΘΑΓΟΡΕΙΟ ΣΑΜΟΥ PITHAGORIO - SAMOS 9. ΜΥΤΙΛΗΝΗ MITILINI 10. ΙΩΑΝΝΙΝΑ IOANNINA 11. ΑΡΑΞΟΣ (1) ARAXOS (1) 12. ΣΗΤΕΙΑ SITIA 13. ΧΙΟΣ (1) CHIOS (1) 14. ΑΡΓΟΣΤΟΛΙ ARGOSTOLI 15. ΚΑΛΑΜΑΤΑ KALAMATA 16. ΚΑΒΑΛΑ KAVALA 17. ΑΚΤΙΟ ΒΟΝΙΤΣΑΣ AKTIO-VONITSAS 18. ΜΗΛΟΣ (1) MILOS (1) 19. ΖΑΚΥΝΘΟΣ ZAKINTHOS 20. ΘΗΡΑ THIRA 21. ΣΚΙΑΘΟΣ SKIATHOS 22. ΚΑΡΠΑΘΟΣ (1) KARPATHOS (1) 23. ΜΥΚΟΝΟΣ MIKONOS 24. ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΥΠΟΛΗ ALEXANDROUPOLI 25. ΕΛΕΥΣΙΝΑ ELEFSINA 26. ΑΝΔΡΑΒΙΔΑ ANDRAVIDA 27. ΑΤΣΙΚΗ ΛΗΜΝΟΥ ATSIKI-LIMNOS (1) Araksoksen, Hioksen, Karpathosin ja Milosin lentoasemat eivät ole virallisia rajanylityspaikkoja. Ne ovat auki vain kesäkautena.







Θαλάσσια σύνορα Satamat 1. ΓΥΘΕΙΟ GHITHIO 2. ΣΥΡΟΣ SIROS 3. ΗΓΟΥΜΕΝΙΤΣΑ IGOYMENITSA 4. ΣΤΥΛΙΔΑ STILIDA 5. ΑΓΙΟΣ ΝΙΚΟΛΑΟΣ AGIOS NIKOLAOS 6. ΡΕΘΥΜΝΟ RETHIMNO 7. ΛΕΥΚΑΔΑ LEFKADA 8. ΣΑΜΟΣ SAMOS 9. ΒΟΛΟΣ VOLOS 10. ΚΩΣ KOS 11. ΔΑΦNΗ ΑΓΙΟΥ ΟΡΟΥΣ DAFNI-AGIOU OROUS 12. ΙΒΗΡΑ ΑΓΙΟ ΟΡΟΥΣ IVIRA-AGIOU OROUS 13. ΓΕΡΑΚΙΝΗ GERAKINI 14. ΓΛΥΦΑΔΑ GLIFADA 15. ΠΡΕΒΕΖΑ PREVEZA 16. ΠΑΤΡΑ PATRA 17. ΚΕΡΚΥΡΑ KERKIRA 18. ΣΗΤΕΙΑ SITIA 19. ΧΙΟΣ CHIOS 20. ΑΡΓΟΣΤΟΛΙ ARGOSTOLI 21. ΘΕΣΣΑΛΟΝΙΚΗ THESSALONIKI 22. ΚΟΡΙΝΘΟΣ KORINTHOS 23. ΚΑΛΑΜΑΤΑ KALAMATA 24. ΚΑΒΑΛΑ KAVALA 25. ΙΘΑΚΗ ITHAKI 26. ΠΥΛΟΣ PILOS 27. ΠΥΘΑΓΟΡΕΙΟ ΣΑΜΟΥ PITHAGORIO-SAMOS 28. ΛΑΥΡΙΟ LAVRIO 29. ΗΡΑΚΛΕΙΟ HERAKLIO 30. ΣΑΜΗ ΚΕΦΑΛΛΗΝΙΑΣ SAMI-KEFALONIA 31. ΠΕΙΡΑΙΑΣ PIREAS 32. ΜΗΛΟΣ MILOS 33. ΚΑΤΑΚΩΛΟ KATAKOLO 34. ΣΟΥΔΑ ΧΑΝΙΩΝ SOUDA-CHANIA 35. ΙΤΕΑ ITEA 36. ΕΛΕΥΣΙΝΑ ELEFSINA 37. ΜΥΚΟΝΟΣ MIKONOS 38. ΝΑΥΠΛΙΟ NAFPLIO 39. ΧΑΛΚΙΔΑ CHALKIDA 40. ΡΟΔΟΣ RODOS 41. ΖΑΚΥΝΘΟΣ ZAKINTHOS 42. ΘΗΡΑ THIRA 43. ΚΑΛΟΙ ΛΙΜΕΝΕΣ ΗΡΑΚΛΕΙΟΥ KALI-LIMENES-HERAKLIOU 44. ΜΥΡΙΝΑ ΛΗΜΝΟΥ MYRINA-LIMNOS 45. ΠΑΞΟΙ PAXI 46. ΣΚΙΑΘΟΣ SKIATHOS 47. ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΥΠΟΛΗ ALEXANDROUPOLI 48. ΑΙΓΙΟ AIGHIO 49. ΠΑΤΜΟΣ PATMOS 50. ΣΥΜΗ SIMI 51. ΜΥΤΙΛΗΝΗ MITILINI 52. ΧΑΝΙΑ CHANIA







Χερσαία σύνορα Maarajat Σύνορα με την Αλβανία Albanian kanssa 1. ΚΑΚΑΒΙΑ 1. KAKAVIA 2. ΚΡΥΣΤΑΛΛΟΠΗΓΗ 2. CRISTALOPIGHI Σύνορα Fyrom Entisen jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa 1. ΝΙΚΗ 1. NIKI 2. ΕΙΔΟΜΕNΗ (ΣΙΔΗΡΟΔΡΟΜΙΚΟ) 2. IDOMENI (rautatie) 3. ΕΥΖΩΝΟΙ 3. EVZONI 4. ΔΟΙΡΑΝΗ 4. DOIRANI Σύνορα με τη Βουλγαρία Bulgarian kanssa 1. ΠΡΟΜΑΧΩΝΑΣ 1. PROMACHONAS 2. ΠΡΟΜΑΧΩΝΑΣ (ΣΙΔΗΡΟΔΡΟΜΙΚΟ) 2. PROMACHONAS (rautatie) 3. ΔΙΚΑΙΑ (ΣΙΔΗΡΟΔΡΟΜΙΚΟ) 3. DIKEA EVROS (rautatie) 4. ΟΡΜΕΝΙΟ 4. ORMENIO EVROS Σύνορα με την Τουρκία Turkin kanssa 1. ΚΑΣΤΑΝΙΕΣ ΕΒΡΟΥ 1. KASTANIES, EVROS 2. ΠΥΘΙΟΥ (ΣΙΔΗΡΟΔΡΟΜΙΚΟ) 2. PITHIO (rautatie) 3. ΚΗΠΟΙ ΕΒΡΟΥ 3. KIPI, EVROS

ESPANJA

Lentoasemat

— Madrid-Barajas

— Barcelona

— Gran Canaria

— Palma de Mallorca

— Alicante

— Ibiza

— Malaga

— Sevilla

— Tenerife Sur

— Valencia

— Almería

— Asturias

— Bilbao

— Fuerteventura

— Gerona

— Granada

— Lanzarote

— La Palma

— Menorca

— Santander

— Santiago

— Vitoria

— Saragossa

— Pamplona

— Jerez de la Fontera

— Valladolid

— Reus

— Vigo

— La Coruña

— Murcia

Satamat

— Algeciras (Cádiz)

— Alicante

— Almería

— Arrecife (Lanzarote)

— Avilés (Asturien)

— Barcelona

— Bilbao

— Cadiz

— Cartagena (Murcia)

— Castellón

— Ceuta

— Ferrol (La Coruña)

— Gijón

— Huelva

— Ibiza

— La Coruña

— La Línea de la Concepción

— La Luz (Las Palmas)

— Mahón

— Malaga

— Melilla

— Motril (Granada)

— Palma de Mallorca

— Sagunto (provincia de Valencia)

— San Sebastian

— Santa Cruz de Tenerife

— Santander

— Sevilla

— Tarragona

— Valencia

— Vigo

Maarajat

— Ceuta

— Melilla

— La Seo de Urgel

— La Línea de la Concepción ( 11 )

RANSKA

Lentoasemat

1. Abbeville

2. Agen-la Garenne

3. Ajaccio-Campo dell'Oro

4. Albi-le-Séquestre

5. Amiens-Glisy

6. Angers-Marcé

7. Angoulême-Brie-Champniers

8. Annecy Methet

9. Annemasse

10. Auxerre-Branches

11. Avignon-Caumont

12. Bâle-Mulhouse

13. Bastia-Poretta

14. Beauvais-Tillé

15. Bergerac-Roumanière

16. Besançon-La Vèze

17. Béziers-Vias

18. Biarritz-Bayonne-Anglet

19. Bordeaux-Mérignac

20. Bourges

21. Brest-Guipavas

22. Caen-Carpiquet

23. Cahors-Lalbenque

24. Calais-Dunkerque

25. Calvi-Sainte-Catherine

26. Cannes-Mandelieu

27. Carcassonne-Salvaza

28. Castres-Mazamet

29. Châlons-Vatry

30. Chambéry-Aix les Bains

31. Charleville-Mézières

32. Châteauroux-Déols

33. Cherbourg-Mauperthus

34. Clermont-Ferrand-Aulnat

35. Colmar-Houssen

36. Courchevel

37. Deauville-Saint-Gatien

38. Dieppe-Saint-Aubin

39. Dijon-Longvic

40. Dinard-Pleurtuit

41. Dôle-Tavaux

42. Epinal-Mirecourt

43. Figari-Sud Corse

44. Cap-Tallard

45. Genève-Cointrin

46. Granville

47. Grenoble-Saint Geoirs

48. Hyères-Le-Palivestre

49. Issy-les-Moulineaux

50. La Môle

51. Lannion

52. La Rochelle-Laleu

53. Laval-Entrammes

54. Le Castelet

55. Le Havre-Octeville

56. Le Mans-Arnage

57. Le Touquet-Paris Plage

58. Lille-Lesquin

59. Limoges-Bellegarde

60. Lognes-Emerainville

61. Lorient-Lann Bihoué

62. Lyon-Bron

63. Lyon-Saint-Exupéry

64. Marseille-Provence

65. Meaux-Esbly

66. Megève

67. Metz-Nancy-Lorraine

68. Monaco-Héliport

69. Montbéliard-Courcelles

70. Montpellier-Fréjorgues

71. Morlaix-Ploujean

72. Nancy-Essey

73. Nantes-Atlantique

74. Nevers-Fourchambault

75. Nice-Côte d'Azur

76. Nîmes-Garons

77. Orléans-Bricy

78. Orléans-Saint-Denis-de-l'Hôtel

79. Paris-Charles de Gaulle

80. Paris-le Bourget

81. Paris-Orly

82. Pau-Pyrénées

83. Périgueux-Bassilac

84. Perpignan-Rivesaltes

85. Poitiers-Biard

86. Pontarlier

87. Pontoise-Cormeilles-en-Vexin

88. Quimper-Pluguffan

89. Reims-Champagne

90. Rennes Saint-Jacques

91. Roanne-Renaison

92. Rodez-Marcillac

93. Rouen-Vallée de Seine

94. Saint-Brieuc-Armor

95. Saint-Etienne-Bouthéon

96. Saint-Nazaire-Montoir

97. Saint-Yan

98. Strasbourg-Entzheim

99. Tarbes-Ossun-Lourdes

100. Toulouse-Blagnac

101. Tours-Saint-Symphorien

102. Toussus-le-Noble

103. Troyes-Barberey

104. Valence-Chabeuil

105. Valenciennes-Denain

106. Vannes-Meucon

107. Vesoul-Frotey

108. Vichy-Charmeil

Satamat

1. Agde

2. Ajaccio

3. Anglet

4. Arcachon

5. Bastia

6. Bayonne

7. Beaulieu-sur-Mer

8. Biarritz

9. Bonifacio

10. Bordeaux

11. Boulogne

12. Brest

13. Caen-Ouistreham

14. Calais

15. Calvi

16. Camaret

17. Cannes-Vieux Port

18. Cap-d'Agde

19. Carry-le-Rouet

20. Carteret

21. Cassis

22. Cherbourg

23. Ciboure

24. Concarneau

25. Dieppe

26. Dunkerque

27. Fécamp

28. Golfe-Juan

29. Granville

30. Groix

31. Gruissan

32. Hendaye

33. Honfleur

34. La Rochelle-La Pallice

35. La Turballe

36. Le Croisic

37. Le Guilvinec

38. Le Havre

39. Le Palais

40. Les Sables-d'Olonne-Port

41. Le Touquet-Etaples

42. Le Tréport

43. Leucate

44. L'Ile-Rousse

45. Lorient

46. Macinaggio

47. Mandelieu-la Napoule

48. Marseille

49. Monaco-Port de la Condamine

50. Morlaix

51. Nantes-Saint-Nazaire

52. Nice

53. Noirmoutier

54. Paimpol

55. Pornic

56. Port-Camargue

57. Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis

58. Port-en-Bessin

59. Port-la-Nouvelle

60. Porto-Vecchio

61. Port-Vendres

62. Propriano

63. Quimper

64. Roscoff

65. Rouen

66. Royan

67. Saint-Brieuc (maritime)

68. Saint-Cyprien

69. Saint-Florent

70. Saint-Gilles-Croix-de-Vie

71. Saint-Malo

72. Saint-Valéry-en-Caux

73. Sète

74. Toulon

75. Valras

76. Villefranche-sur-Mer

77. Villeneuve-Loubet

Maarajat

Sveitsin kanssa

1. Abbevillers route

2. Bâle-Mulhouse Flughafen (sektorien välinen jalankulkuväylä)

3. Bois-d'Amont

4. Chatel

5. Col France

6. Delle route

7. Divonne-les-Bains

8. Ferney-Voltaire

9. Ferrières-sous-Jougne

10. Bahnhof Genève-Cornavin

11. Goumois

12. Hegenheim-Allschwill

13. Huningue route

14. La Cheminée route

15. La Cure

16. Les Fourgs

17. Les Verrières route

18. Leymen-Benken

19. Moëllesulaz

20. Mouthe route

21. Pfetterhouse

22. Pontarlier-gare

23. Autobahnübergangstelle Saint-Julien-Bardonnex

24. Pougny

25. Prévessin

26. Saint-Gingolph

27. Saint-Julien-Perly

28. Saint-Louis autoroute

29. Saint-Louis-Bâle-gare

30. Saint-Louis-Lysbuchel

31. Vallard-Thonex

32. Vallorbe (kansainväliset junat)

33. Vallorcine

34. Veigy

Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa: (kiinteä yhteys Kanaalin poikki)

1. Gare de Paris-Nord / London Waterloo Station / Ashford International Station

2. Gare de Lille-Europe / London Waterloo Station / Ashford International Station

3. Cheriton / Coquelles

4. Gare de Fréthun / London Waterloo Station/Ashford International Station

5. Gare de Chessy-Marne-la-Vallée

6. Gare d'Avignon-Centre

Andorran kanssa

Pas de la Case

ITALIA

Lentoasemat







— Alessandria valtakunnallinen poliisi — Alghero (SS) valtakunnallinen poliisi — Ancona valtakunnallinen poliisi — Aosta valtakunnallinen poliisi — Bari valtakunnallinen poliisi — Bergamo valtakunnallinen poliisi — Biella valtakunnallinen poliisi — Bologna valtakunnallinen poliisi — Bolzano valtakunnallinen poliisi — Brescia valtakunnallinen poliisi — Brindisi valtakunnallinen poliisi — Cagliari valtakunnallinen poliisi — Catane valtakunnallinen poliisi — Crotono valtakunnallinen poliisi — Cuneo valtakunnallinen poliisi — Firenze valtakunnallinen poliisi — Foggia valtakunnallinen poliisi — Forlì valtakunnallinen poliisi — Genova valtakunnallinen poliisi — Grosseto valtakunnallinen poliisi — Lamezia Terme (CZ) valtakunnallinen poliisi — Lampedusa (AG) karabinieerilaitos — Lecce valtakunnallinen poliisi — Marina di Campo (LI) karabinieerilaitos — Milano Linate valtakunnallinen poliisi — Napoli valtakunnallinen poliisi — Novi Ligure karabinieerilaitos — Olbia (SS) valtakunnallinen poliisi — Oristano valtakunnallinen poliisi — Padova valtakunnallinen poliisi — Palermo valtakunnallinen poliisi — Pantelleria (TP) karabinieerilaitos — Para valtakunnallinen poliisi — Perugia valtakunnallinen poliisi — Pescara valtakunnallinen poli