2008R0294 — FI — 01.01.2014 — 001.002

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 294/2008, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2008, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta (EUVL L 097 9.4.2008, s. 1)

Muutettu:





Oikaisu









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 294/2008,

annettu 11 päivänä maaliskuuta 2008,

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta







EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 1 ), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon ( 2 ), noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä ( 3 ), sekä katsovat seuraavaa: (1) Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiassa korostetaan tarvetta luoda sellaiset olosuhteet, jotka houkuttelevat investointeja osaamiseen ja innovaatioon Euroopassa, jotta voidaan tukea kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä Euroopan unionissa. (2) On ensi sijassa jäsenvaltioiden asia huolehtia siitä, että Euroopassa on vahva teollinen, kilpailu- ja innovaatioperusta. Euroopan unionin kohtaama innovaatiotoimintaan kohdistuva haaste on luonteeltaan ja laajuudeltaan kuitenkin sellainen, että toimia tarvitaan myös yhteisön tasolla. (3) Yhteisön olisi tarjottava innovaatiotoiminnan edistämiseksi tukea erityisesti tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja demonstroinnin seitsemännen puiteohjelman, kilpailukyvyn ja innovaation puiteohjelman, integroidun elinikäisen oppimisen ohjelman ja rakennerahastojen kautta. (4) Olisi perustettava uusi yhteisön tason aloite, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti, jäljempänä ’EIT’, jolla tuetaan yhteisön ja jäsenvaltioiden nykyisiä linjauksia ja aloitteita edistämällä niin sanotun osaamiskolmion – korkea-asteen koulutus, tutkimus ja innovaatio – integrointia kaikkialla Euroopan unionissa. (5) Kesäkuun 15 ja 16 päivänä 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota valmistelemaan syksyllä 2006 esitettävän virallisen ehdotuksen EIT:n perustamiseksi. (6) EIT:n olisi ensisijaisesti pyrittävä edesauttamaan yhteisön ja jäsenvaltioiden innovaatiokapasiteetin kehittämistä nivomalla toimintaansa kaikkein korkealuokkaisinta korkeakoulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoimintaa. EIT:n olisi toiminnallaan helpotettava ja edistettävä eurooppalaisten innovaatioyhteisöjen verkostoitumista ja yhteistyötä sekä luoda synergioita niiden kesken. (7) EIT:n toimien olisi vastattava Euroopan strategisiin pitkän aikavälin innovaatiohaasteisiin, erityisesti tieteenalojen rajat ylittävillä ja/tai monitieteisillä aloilla, mukaan lukien Euroopan tasolla jo määritellyt haasteet. EIT:n olisi toiminnallaan edistettävä säännöllistä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa. (8) EIT:n olisi asetettava etusijalle korkeakoulutus- sekä tutkimus- ja innovaatiotoimintansa siirtäminen yritystoimintayhteyteen, tällaisen toiminnan kaupallinen soveltaminen sekä uusien yritysten perustamisen, spin-off-toiminnan ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) tukeminen. (9) EIT:n olisi toiminnassaan käytettävä ensisijaisesti huippuosaamiseen perustuvia korkea-asteen oppilaitosten, tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja muiden sidosryhmien autonomisia yhteistyöryhmiä innovaatioprosessiin kuuluvina kestävinä ja pitkäaikaisina itsenäisinä strategisina verkostoina. EIT:n hallintoneuvoston olisi valittava yhteistyöryhmät avoimen huippuosaamiseen perustuvan prosessin pohjalta ja nimettävä ne osaamis- ja innovaatioyhteisöiksi. Hallintoneuvoston olisi myös ohjattava EIT:n toimia ja arvioitava osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaa. Hallintoneuvostossa olisi oltava jäseninä kokeneita edustajia tasapainoisesti yritysmaailmasta, korkea-asteen koulutuksen ja/tai tutkimuksen piiristä ja innovaation alalta. (10) Jotta ne voisivat tukea Euroopan talouden kilpailukykyä ja lisätä sen kansainvälistä houkuttelevuutta ja innovaatiokapasiteettia, EIT:n sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen pitäisi pystyä vetämään puoleensa kumppaniorganisaatioita, tutkijoita ja opiskelijoita koko maailmasta, myös rohkaisemalla heidän liikkuvuuttaan, ja tekemään yhteistyötä kolmansissa maissa toimivien organisaatioiden kanssa. (11) EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen suhteiden olisi perustuttava sopimuksiin, joissa vahvistetaan yhteisöjen oikeudet ja velvollisuudet sekä varmistetaan toimien riittävä yhteensovittaminen ja luodaan menettelyt yhteisöjen toimien ja niiden tulosten seurantaa ja arviointia varten. (12) On tarpeen tukea korkea-asteen koulutusta, joka on olennainen mutta usein pois jäävä osa kokonaisvaltaista innovaatiostrategiaa. EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen sopimuksissa olisi määrättävä, että yhteisöjen myöntämien tutkintojen myöntäjien olisi oltava osallistuvia korkea-asteen oppilaitoksia, joita olisi rohkaistava luokittelemaan ne myös EIT-tutkinnoiksi. Toimillaan ja työllään EIT:n olisi edistettävä liikkuvuutta eurooppalaisella tutkimus- ja korkeakoulutusalueella sekä edistettävä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan yhteydessä tutkijoille ja opiskelijoille myönnettyjen apurahojen siirrettävyyttä. Kaikissa näissä toimissa olisi noudatettava ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2005/36/EY ( 4 ). (13) EIT:n olisi laadittava teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointia varten selkeät ja avoimet ohjeet, joilla tulisi edistää teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntämistä asianmukaisin edellytyksin. Näissä ohjeissa olisi oltava säännökset siitä, että eri kumppaniorganisaatioiden panos osaamis- ja innovaatioyhteisöihin otetaan asianmukaisesti huomioon niiden koosta riippumatta. Jos toimia rahoitetaan yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmista, olisi sovellettava kyseisten ohjelmien sääntöjä. (14) EIT:n vastuunalaisuuden ja sen toiminnan avoimuuden takaamiseksi on annettava asianmukaiset säännökset. Sen toimintaa sääntelevät säännöt olisi annettava EIT:n perussäännössä. (15) EIT:n olisi oltava oikeushenkilö, ja jotta voidaan taata sen toiminnallinen riippumattomuus, sen olisi hallinnoitava omaa talousarviotaan, jonka rahoituslähteisiin olisi kuuluttava yhteisön rahoitusosuus. (16) EIT:n olisi pyrittävä kasvattamaan rahoituksessaan yksityisen sektorin osuutta ja sen omasta toiminnasta saatavien tulojen osuutta. Teollisuuden sekä rahoitus- ja palvelusektorien odotetaan siksi osallistuvan merkittävässä määrin EIT:n ja erityisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen talousarvioiden rahoittamiseen. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen olisi pyrittävä saamaan yksityissektorin rahoitusosuus mahdollisimman suureksi. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja niiden kumppaniorganisaatioiden olisi tuotava julkisuuteen se, että niiden toiminta tapahtuu EIT:n puitteissa ja että ne saavat rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. (17) Yhteisön osuudella olisi katettava EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen perustamisesta sekä niiden hallinnollisista ja yhteensovittamistoimista aiheutuvat kulut. Päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi näihin toimiin ei olisi samanaikaisesti myönnettävä rahoitusta yhteisön muista ohjelmista, kuten tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta, kilpailukyvyn ja innovaation puiteohjelmasta, integroidusta elinikäisen oppimisen ohjelmasta tai rakennerahastoista. Jos osaamis- ja innovaatioyhteisöt tai niiden kumppaniorganisaatiot hakevat suoraan yhteisön ohjelmista tai rahastoista myönnettävää avustusta, niiden hakemuksia ei myöskään olisi millään tavalla asetettava etusijalle muihin hakemuksiin nähden. (18) Yhteisön rahoitusosuuteen ja muihin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta maksettaviin avustuksiin olisi sovellettava yhteisön talousarviomenettelyä. Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava tilintarkastus Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 ( 5 ) mukaisesti. (19) Tällä asetuksella vahvistetaan kaudeksi 2008–2013 rahoituskehys, jota budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen ( 6 ) 37 kohdan mukaisesti. (20) EIT on asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yhteisöjen perustama elin, jonka olisi siten vahvistettava varainhoitosäännöksensä. EIT:hen olisi näin ollen sovellettava asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 ( 7 ). (21) EIT:n olisi laadittava vuosikertomus edellisen kalenterivuoden aikana toteutetuista toimista ja jatkuvasti päivitettävä kolmivuotinen työohjelma, jossa esitetään sen suunnittelemat toimet ja jonka avulla EIT voi vastata tieteen, teknologian, korkea-asteen koulutuksen, innovaation ja muiden asiaan liittyvien alojen sisäiseen ja ulkoiseen kehitykseen. Nämä asiakirjat olisi toimitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi voitava antaa lausunto luonnoksesta EIT:n ensimmäiseksi kolmivuotiseksi työohjelmaksi. (22) EIT:n strategiset pitkän aikavälin prioriteettialat ja rahoitustarpeet seitsemäksi vuodeksi olisi esitettävä strategisessa innovaatio-ohjelmassa. Ottaen huomioon strategisen innovaatio-ohjelman tärkeyden yhteisön innovaatiopolitiikan kannalta ja sen sosioekonomisten vaikutusten poliittisen merkityksen yhteisölle, Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi hyväksyttävä se komission EIT:n toimittaman luonnoksen perusteella laatiman ehdotuksen pohjalta. (23) On aiheellista, että komissio käynnistää riippumattoman ulkoisen arvioinnin EIT:n toiminnasta erityisesti strategisen innovaatio-ohjelman valmistelua silmällä pitäen. Komission olisi tarvittaessa tehtävä ehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi. (24) EIT:n pitkän aikavälin kehityksen kannalta on aiheellista jatkaa sen asteittaista ja vaiheittaista täytäntöönpanoa. EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan arvioimiseksi ja tarvittaessa parannusten tekemiseksi tarvitaan aloitusvaihe, jolloin osaamis- ja innovaatioyhteisöjä on rajoitettu määrä. Hallintoneuvoston olisi 18 kuukauden kuluessa toimintansa aloittamisesta valittava kaksi tai kolme osaamis- ja innovaatioyhteisöä aloilta, jotka auttavat Euroopan unionia vastaamaan nykyisiin ja tuleviin haasteisiin, ja jotka voivat käsittää sellaisia aloja kuin ilmastonmuutos, uusiutuvat energialähteet sekä tieto- ja viestintäteknologioiden seuraava sukupolvi. Edellä mainittujen lisäksi perustettavien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valinnan ja nimeämisen olisi oltava mahdollista sen jälkeen, kun ensimmäisen EIT:n yksityiskohtaiset toimintamenettelyt sisältävä strateginen innovaatio-ohjelma on hyväksytty. (25) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitetta, joka on EIT:n perustaminen, vaan se voidaan sen laajuuden ja rajat ylittävän luonteen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, sekä katsovat seuraavaa: OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Kohde

▼C1

Perustetaan Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti, jäljempänä ’EIT’.

▼B

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

▼M1

1) ’innovaatiolla’ tarkoitetaan sitä prosessia tuloksineen, jolla vastataan uusilla ideoilla yhteiskunnallisiin tai taloudellisiin tarpeisiin ja kysyntään sekä luodaan uusia tuotteita, palveluja tai liiketoiminta- ja organisaatiomalleja, jotka otetaan menestyksellisesti käyttöön olemassa olevilla markkinoilla tai jotka pystyvät luomaan uusia markkinoita ja joilla on arvoa yhteiskunnalle;

2) ’osaamis- ja innovaatioyhteisöllä’ tarkoitetaan sen täsmällisestä oikeudellisesta muodosta riippumatta korkea-asteen oppilaitosten, tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja muiden innovaatioprosessiin osallistuvien tahojen autonomista yhteistyöryhmää, joka toimii yhteiseen keskipitkän ja pitkän aikavälin innovaatiosuunnitteluun perustuvana strategisena verkostona ja jonka tavoitteena on vastata EIT:lle asetettuihin haasteisiin sekä osaltaan edistää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1291/2013 ( 8 ), jäljempänä ’Horisontti 2020’, vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista;

3) ’yhteistoimintakeskittymällä’ tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, johon tärkeimmät osaamiskolmiokumppanit ovat sijoittautuneet ja jossa ne voivat olla helposti vuorovaikutuksessa keskenään ja joka on osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan kiintopiste kyseisellä alueella;

▼M1 —————

▼M1

5) ’kumppaniorganisaatiolla’ tarkoitetaan osaamis- ja innovaatioyhteisön jäsenorganisaatioita, jotka voivat olla erityisesti korkea-asteen oppilaitoksia, tutkimusorganisaatioita, julkisia tai yksityisiä yrityksiä, rahoituslaitoksia, alue- ja paikallisviranomaisia, säätiöitä ja voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä;

▼B

6) ’tutkimusorganisaatiolla’ tarkoitetaan kaikentyyppisiä julkisia tai yksityisiä oikeussubjekteja, joiden päätehtäviin kuuluu tutkimus tai teknologinen kehittäminen;

7) ’korkea-asteen oppilaitoksella’ tarkoitetaan korkeakouluja ja kaikentyyppisiä korkea-asteen koulutusta antavia laitoksia, joissa voi kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti suorittaa maisterin- tai tohtorintutkinnon, riippumatta laitoksesta kansallisesti käytetystä nimityksestä;

8) ’tutkinnoilla’ tarkoitetaan osallistuvien korkea-asteen oppilaitosten osaamis- ja innovaatioyhteisön suorittaman korkea-asteen koulutustoiminnan yhteydessä myöntämiä maisterin- tai tohtorintutkintoja;

▼M1

9) ’strategisella innovaatio-ohjelmalla’ tarkoitetaan toimintapoliittista asiakirjaa, jossa hahmotellaan EIT:n prioriteettialat ja pitkän aikavälin strategia tulevia aloitteita varten ja johon sisältyy yleiskatsaus seitsemän vuoden aikajaksolle suunniteltuihin korkea-asteen koulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoimiin;

▼M1

9 a) ’alueellisella innovaatiojärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla edistetään tunnetuksi tekemistä ja joka on suunnattu korkea-asteen oppilaitosten, tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja muiden sidosryhmien välisiin kumppanuuksiin innovoinnin tukemiseksi kaikkialla unionissa;

10) ’sidosryhmäfoorumilla’ tarkoitetaan foorumia, joka on avoin kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten edustajille, yritystoiminnan, korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuksen alan edunvalvontaryhmille ja yksittäisille tahoille, yhdistyksille, kansalaisyhteiskuntaa edustaville ja klusteriorganisaatioille sekä muille asianomaisille osapuolille koko osaamiskolmiosta;

11) ’osaamis- ja innovaatioyhteisöjen lisäarvotoimilla’ tarkoitetaan kumppaniorganisaatioiden tai tapauksen mukaan oikeushenkilöitä olevien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toteuttamia toimia, joilla edistetään korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation osaamiskolmion integrointia, mukaan lukien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen perustamista sekä niiden hallintoa ja yhteensovittamista koskevat toimet, sekä joilla edistetään EIT:n yleisten tavoitteiden saavuttamista.

▼M1

3 artikla

Tehtävä ja tavoitteet

EIT:n tehtävänä on edistää Euroopan kestävää talouskasvua ja kilpailukykyä tehostamalla jäsenvaltioiden ja unionin innovaatiokapasiteettia, jotta voidaan vastata eurooppalaisen yhteiskunnan kohtaamiin merkittäviin haasteisiin. Se pyrkii saavuttamaan tavoitteensa edistämällä korkealuokkaisimman korkea-asteen koulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoiminnan synergiaa ja yhteistyötä ja niitä integroimalla, myös kannustamalla yrittäjyyteen.

EIT:n yleiset tavoitteet, erityistavoitteet sekä tulosindikaattorit vuodesta 2014 vuoteen 2020 ulottuvana kautena määritellään Horisontti 2020 -puiteohjelmassa.

▼B

4 artikla

EIT:n elimet

1. EIT:llä on seuraavat elimet:

▼M1

a) hallintoneuvosto, joka koostuu korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen, innovaatiotoiminnan ja yritystoiminnan alojen kokeneista korkean tason jäsenistä. Hallintoneuvosto vastaa EIT:n toiminnan ohjaamisesta, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valinnasta, nimeämisestä ja arvioinnista sekä kaikista muista strategisista päätöksistä. Sitä avustaa toimeenpanokomitea;

▼M1 —————

▼M1

c) johtaja, jonka hallintoneuvosto nimittää ja joka vastaa hallintoneuvostolle EIT:n hallintoa ja rahoitusta koskevista järjestelyistä sekä toimii EIT:n laillisena edustajana;

▼B

d) sisäinen tarkastustoimi, joka antaa hallintoneuvostolle ja johtajalle neuvoja EIT:n rahoitus- ja muusta hallinnosta ja valvontarakenteista, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa muodostettavien rahoitusyhteyksien organisoinnista sekä hallintoneuvoston pyynnöstä muista seikoista.

2. Komissio voi nimittää tarkkailijoita osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin.

3. EIT:n elimiä koskevat yksityiskohtaiset säännökset on esitetty EIT:n perussäännössä, joka on tämän asetuksen liitteenä.

5 artikla

Tehtävät

1. Saavuttaakseen tavoitteensa EIT:

▼M1

a) määrittelee keskeiset prioriteettinsa ja toimensa strategisen innovaatio-ohjelman mukaisesti;

▼B

b) tekee toimintaansa tunnetuksi mahdollisten kumppaniorganisaatioiden parissa ja rohkaisee niitä osallistumaan toimintaansa;

▼M1

c) valitsee ja nimeää osaamis- ja innovaatioyhteisöjä prioriteettialoilla 7 artiklan mukaisesti sekä määrittelee sopimuksella niiden oikeudet ja velvollisuudet; tarjoaa niille asianmukaista tukea, soveltaa asianmukaisia laadunvalvontatoimenpiteitä, seuraa jatkuvasti niiden toimia ja arvioi niitä määräajoin, huolehtii sopivan tasoisesta yhteensovittamisesta sekä tukee osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välistä viestintää ja temaattista yhteistyötä;

▼B

d) hankkii varoja julkisista ja yksityisistä lähteistä sekä käyttää resurssejaan tämän asetuksen mukaisesti. Se pyrkii erityisesti rahoittamaan toimintansa suurelta osin yksityisistä lähteistä ja sen omasta toiminnasta saaduilla tuloilla sekä kasvattamaan tätä osuutta;

e) edistää osaamis- ja innovaatioyhteisöissä kumppaneina toimivien korkea-asteen oppilaitosten myöntämien loppututkintojen, jotka voidaan myös luokitella EIT-tutkinnoiksi, tunnustamista jäsenvaltioissa;

▼M1

f) edistää sellaisten parhaiden toimintatapojen levittämistä, myös osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kesken, joilla voidaan integroida osaamiskolmio yhteisen innovointikulttuurin sekä tietämyksen siirron kulttuurin kehittämiseksi, ja rohkaista osallistumista tunnetuksi tekemistä koskeviin toimiin, myös alueellisen innovaatiojärjestelmän kautta;

▼B

g) pyrkii maailmanluokan huippuosaamista edustavaksi laitokseksi korkea-asteen koulutuksessa, tutkimuksessa ja innovaatiossa;

▼M1

h) edistää monitieteistä näkökulmaa innovointiin, mukaan lukien teknologisten, sosiaalisten ja ei-teknologisten ratkaisujen, organisaatioon liittyvien toimintatapojen ja uusien liiketoimintamallien integrointia siihen;

▼M1

i) varmistaa tarvittaessa EIT:n ja unionin muiden ohjelmien välisen keskinäisen täydentävyyden ja synergian;

j) edistää osaamis- ja innovaatioyhteisöjä erinomaisina innovointikumppaneina unionissa ja sen ulkopuolella;

k) perustaa sidosryhmäfoorumin, jonka tarkoituksena on tiedottaa EIT:n toiminnasta, kokemuksista ja parhaista toimintatavoista sekä EIT:n panoksesta unionin innovaatio-, tutkimus- ja koulutuspolitiikan ja -tavoitteiden kannalta ja tarjota sidosryhmille tilaisuus esittää näkökantansa. Sidosryhmäfoorumin kokous kutsutaan koolle vähintään kerran vuodessa. Jäsenvaltioiden edustajat kokoontuvat erityiskokoonpanossa sidosryhmäfoorumin kokouksen yhteydessä varmistaakseen asianmukaisen ajatustenvaihdon ja tiedonkulun EIT:n kanssa ja saadakseen tietoa EIT:n sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen saavutuksista, antaakseen niille neuvoja ja jakaakseen kokemuksia niiden kanssa. Sidosryhmäfoorumin yhteydessä toimiva jäsenvaltioiden edustajien erityiskokoonpano varmistaa myös asianmukaisen synergian ja täydentävyyden EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisön toiminnan sekä kansallisten ohjelmien ja aloitteiden välillä, mukaan lukien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan mahdollinen kansallinen yhteisrahoitus.

▼B

2. EIT:llä on oikeus perustaa säätiö, jäljempänä ’EIT-säätiö’, jonka nimenomaisena tavoitteena on edistää ja tukea EIT:n toimia.

6 artikla

Osaamis- ja innovaatioyhteisöt

1. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tehtäviin kuuluvat erityisesti seuraavat:

a) innovaatiotoiminta ja -investoinnit, joissa Euroopan tason toiminta tuo lisäarvoa ja joissa otetaan kaikilta osin huomioon korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuksen näkökohdat kriittisen massan saavuttamiseksi, jolloin edistetään tulosten levittämistä ja hyödyntämistä;

▼M1

b) innovointiin perustuva huippututkimus aloilla, joilla on keskeinen taloudellinen ja yhteiskunnallinen merkitys ja joilla hyödynnetään sekä Euroopan että kansallisen tason tutkimuksen tuloksia unionin kansainvälisen kilpailukyvyn lujittamiseksi ja ratkaisujen löytämiseksi eurooppalaisen yhteiskunnan kohtaamiin merkittäviin haasteisiin;

c) maisterin- ja tohtorintutkintotason koulutustoiminta sekä ammatillinen täydennyskoulutus aloilla, joilla on mahdollisuudet vastata Euroopan tuleviin sosioekonomisiin tarpeisiin ja jotka laajentavat unionin osaamispohjaa, edistävät innovaatioon liittyvien taitojen kehittämistä, johtamis- ja yrittäjäntaitojen parantamista sekä tutkijoiden ja opiskelijoiden liikkuvuutta ja edistävät tietämyksen jakamista, mentorointia ja verkottumista EIT:een puitteissa suoritettujen tutkintojen ja saadun koulutuksen suorittaneiden keskuudessa;

d) toimet, joilla edistetään tunnetuksi tulemista ja innovointiin liittyvien parhaiden toimintatapojen levittäminen, joissa keskitytään ennen kaikkea korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen sekä yritysmaailman yhteistyön kehittämiseen, palvelu- ja rahoitusalat mukaan luettuina;

▼M1

e) osaamis- ja innovaatioyhteisön toiminnan ja, tapauksen mukaan, eurooppalaisten, kansallisten ja alueellisten ohjelmien välisiin synergiavaikutuksiin ja täydentävyyteen pyrkiminen.

▼M1

2. Osaamis- ja innovaatioyhteisöillä on laajat yleiset valtuudet itse määritellä sisäinen organisaationsa ja kokoonpanonsa sekä täsmällinen toimintasuunnitelmansa ja työmenetelmänsä. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen on erityisesti

a) luotava hallintojärjestelyt, joissa otetaan huomioon korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation osaamiskolmio;

b) pyrittävä olemaan avoimia uusille jäsenille aina kun nämä tuovat lisäarvoa yhteistyöryhmään;

c) toimittava avoimella ja läpinäkyvällä tavalla sisäisten sääntöjensä mukaisesti;

d) laadittava liiketoimintasuunnitelmia, joissa esitetään tavoitteet ja keskeiset suoritusindikaattorit;

e) kehitettävä strategioita taloudellisen kestävyyden varmistamiseksi.

▼B

3. EIT:n ja kunkin osaamis- ja innovaatioyhteisön välinen suhde perustuu sopimukseen.

7 artikla

Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valitseminen

▼M1

1. EIT valitsee ja nimeää yhteistyöryhmän osaamis- ja innovaatioyhteisöksi kilpailuun perustuvaa avointa menettelyä noudattaen. EIT hyväksyy ja julkaisee osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintaa koskevat yksityiskohtaiset perusteet, joissa periaatteina ovat huippuosaaminen ja merkityksellisyys innovoinnin kannalta. Valintamenettelyyn osallistuu ulkopuolisia riippumattomia asiantuntijoita.

▼M1

1 a. EIT aloittaa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valinnan ja nimeämisen strategisessa innovaatio-ohjelmassa määritettyjen prioriteettialojen ja määräaikojen mukaisesti.

▼M1

2. Edellä 1 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen nimeämistä varten sovellettaviin valintaperusteisiin on sisällyttävä muun muassa seuraavat:

a) yhteistyöryhmän olemassa olevat ja potentiaaliset innovaatiovalmiudet, yrittäjyys mukaan lukien, sekä sen korkea-asteen koulutukseen, tutkimukseen ja innovaatioon liittyvä huippuosaaminen;

b) yhteistyöryhmän valmiudet saavuttaa strategisessa innovaatio-ohjelmassa asetetut tavoitteet ja siten tukea Horisontti 2020 -puiteohjelman yleistä tavoitetta ja prioriteetteja;

c) monitieteinen näkökulma innovointiin, mukaan lukien teknologisten, sosiaalisten ja ei-teknologisten ratkaisujen integrointi siihen;

d) yhteistyöryhmän valmiudet varmistaa pitkän aikavälin kestävä ja omavarainen rahoitus, joka käsittää huomattavan ja kasvavan yksityiseltä sektorilta, teollisuudelta ja palvelualalta saatavan rahoitusosuuden;

e) korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin osaamiskolmiossa toimivien organisaatioiden asianmukaisesti tasapainotettu osallistuminen yhteistyöryhmään;

f) osoitus asianomaiselle alalle sopivasta teollis- ja tekijänoikeuksien hallintasuunnitelmasta, josta selviää muun muassa, miten eri kumppaniorganisaatioiden panokset on otettu huomioon;

g) toimenpiteet, joilla tuetaan yksityisen sektorin, mukaan lukien rahoitussektori ja erityisesti pk-yritykset, osallistumista ja niiden kanssa tehtävää yhteistyötä sekä uusien yritysten, oheisyritysten ja pk-yritysten perustamista osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan tulosten kaupallista hyödyntämistä silmällä pitäen;

h) valmius toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vuorovaikutus ja yhteistyö tapauksen mukaan julkisen sektorin ja kolmansien sektorien kanssa;

i) valmius vuorovaikutukseen muiden osaamis- ja innovaatioyhteisön ulkopuolisten järjestöjen ja verkostojen kanssa parhaiden toimintatapojen ja huippuosaamisen jakamiseksi;

j) valmius laatia konkreettisia ehdotuksia synergian luomiseksi unionin aloitteiden ja muiden asiaan liittyvien aloitteiden kanssa.

3. Osaamis- ja innovaatioyhteisön muodostamisen vähimmäisehtona on, että siihen osallistuu vähintään kolme kumppaniorganisaatiota vähintään kolmesta eri jäsenvaltiosta. Kaikkien näiden kumppaniorganisaatioiden on oltava toisistaan riippumattomia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1290/2013 8 artiklan mukaisesti ( 9 ).

4. Edellä 3 kohdassa säädetyn ehdon lisäksi vähintään kahden kolmasosan osaamis- ja innovaatioyhteisön muodostavista kumppaniorganisaatioista on oltava jäsenvaltioihin sijoittautuneita. Kuhunkin osaamis- ja innovaatioyhteisöön on kuuluttava ainakin yksi korkea-asteen oppilaitos ja yksi yksityinen yritys.

▼M1

5. EIT hyväksyy ja julkaisee osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimien rahoitusta, seurantaa ja arviointia koskevat perusteet ja menettelyt ennen uusien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintamenettelyn aloittamista. Niistä tiedotetaan viipymättä sidosryhmäfoorumin yhteydessä kokoontuvalle jäsenvaltioiden edustajien erityiskokoonpanolle.

7 a artikla

Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen arviointia ja seurantaa koskevat periaatteet

EIT huolehtii muun ohessa asetuksessa (EU) N:o 1291/2013 ja strategisessa innovaatio-ohjelmassa vahvistettujen keskeisten suoritusindikaattoreiden perusteella ja yhteistyössä komission kanssa siitä, että kunkin osaamis- ja innovaatioyhteisön tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia seurataan jatkuvasti ja että niistä tehdään määräajoin ulkoinen arviointi. Tällaisen seurannan ja arvioinnin tulokset annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja ne julkistetaan.

7 b artikla

Osaamis- ja innovaatioyhteisön toiminnan kesto, jatkaminen ja lopettaminen

1. Jollei jatkuvan seurannan ja määräajoin tehtävien arviointien tuloksista ja toiminta-alojen erityispiirteistä muuta johdu, osaamis- ja innovaatioyhteisön toiminta-aika on tavallisesti 7–15 vuotta.

2. EIT voi tehdä osaamis- ja innovaatioyhteisön kanssa kumppanuutta koskevan puitesopimuksen aluksi seitsemäksi vuodeksi.

3. Hallintoneuvosto voi 19 artiklassa tarkoitettujen rahoituspuitteiden rajoissa päättää jatkaa osaamis- ja innovaatioyhteisön kanssa tehdyn kumppanuutta koskevan puitesopimuksen voimassaoloaikaa yli alun perin sovitun, jos se on tarkoituksenmukaisin keino saavuttaa EIT:n tavoitteet.

4. Jos osaamis- ja innovaatioyhteisön arvioinnit osoittavat, että tulokset ovat riittämättömät, hallintoneuvoston on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, joihin kuuluvat sen saaman rahoitustuen vähentäminen, muuttaminen tai peruuttaminen taikka sopimuksen purkaminen.

▼B

8 artikla

Tutkinnot

1. Osallistuvat korkea-asteen oppilaitokset myöntävät 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun korkea-asteen koulutustoimintaansa liittyviä tutkintoja kansallisten sääntöjen ja hyväksymismenettelyjen mukaisesti. EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen sopimuksessa on määrättävä, että nämä tutkinnot voidaan luokitella myös EIT:n tutkinnoiksi.

2. EIT rohkaisee osallistuvia korkea-asteen oppilaitoksia:

a) myöntämään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen integroidun luonteen mukaisesti yhteisiä tai moninkertaisia tutkintoja. Ne voivat kuitenkin olla myös vain yhden korkea-asteen oppilaitoksen myöntämiä tutkintoja;

▼M1

a a) levittämään useita aloja koskeviin kysymyksiin liittyviä parhaita toimintatapoja;

▼B

b) ottamaan huomioon: i) perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan mukaisesti toteutetut yhteisön toimet; ii) eurooppalaisen korkeakoulutusalueen puitteissa toteutetut toimet.

9 artikla

EIT:n riippumattomuus ja sen toimien yhdenmukaisuus yhteisön, jäsenvaltioiden tai hallitustenvälisten toimien kanssa

1. EIT toimii riippumattomana kansallisista viranomaisista ja ulkoisista vaikutuksista.

2. EIT:n toiminnan on oltava yhdenmukaista yhteisön tasolla etenkin korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation alalla toteutettavan muun toiminnan ja muiden välineiden kanssa.

3. EIT on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon alueelliset, kansalliset ja hallitustenväliset politiikat ja aloitteet hyvien käytäntöjen, vakiintuneiden mallien ja olemassa olevien resurssien hyödyntämiseksi.

▼M1 —————

▼B

11 artikla

Oikeudellinen asema

1. EIT on yhteisön elin, joka on oikeushenkilö. Sillä on kussakin jäsenvaltiossa laajin mahdollinen oikeustoimikelpoisuus, joka oikeushenkilöillä kansallisen lainsäädännön mukaan voi olla. Se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.

2. EIT:hen sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.

12 artikla

Korvausvastuu

1. EIT vastaa yksin velvoitteistaan.

2. EIT:n sopimusperusteinen korvausvastuu määritellään asiaan liittyvissä sopimusmääräyksissä ja kyseiseen sopimukseen sovellettavassa lainsäädännössä. Yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia EIT:n tekemässä sopimuksessa mahdollisesti olevan välityslausekkeen nojalla.

3. Muun kuin sopimukseen perustuvan vastuun osalta EIT:n on korvattava EIT:n tai EIT:n henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti.

Yhteisöjen tuomioistuimella on tuomiovalta tällaisten vahinkojen korvaamista koskevissa riita-asioissa.

4. EIT:n kaikkien maksujen, joiden tarkoituksena on kattaa 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu vastuu, sekä siihen liittyvien menojen ja kulujen katsotaan olevan EIT:n kuluja, ja ne on katettava EIT:n varoista.

5. Yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista EIT:tä vastaan nostetut kanteet perustamissopimuksen 230 ja 232 artiklassa määrätyin edellytyksin.

13 artikla

Avoimuus ja asiakirjojen saatavuus

1. EIT huolehtii siitä, että sen toimintaa harjoitetaan erittäin avoimesti. EIT:n on erityisesti luotava helppopääsyinen, maksuton verkkosivusto, josta saa tietoa EIT:n ja yksittäisten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnasta.

▼M1

2. EIT julkistaa työjärjestyksensä, 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut erityiset rahoitussääntönsä sekä 7 artiklassa tarkoitetut osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintaa koskevat yksityiskohtaiset perusteet ennen kuin se panee vireille ehdotuspyyntöjä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valitsemiseksi.

▼B

3. EIT julkaisee viipymättä kolmivuotisen jatkuvasti päivitettävän toimintaohjelmansa sekä 15 artiklassa tarkoitetun vuosittaisen toimintakertomuksen.

4. EIT ei saa luovuttaa kolmansille osapuolille saamiaan luottamuksellisia tietoja, jotka on perustellusti pyydetty pitämään luottamuksellisina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 ja 6 kohdan soveltamista.

5. EIT:n elinten jäseniä koskee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 287 artiklassa tarkoitettu salassapitovelvollisuus.

EIT:n tämän asetuksen mukaisesti keräämään tietoon sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 ( 10 ).

6. EIT:n hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 ( 11 ). Hallintoneuvosto hyväksyy mainitun asetuksen soveltamista koskevat käytännön järjestelyt viimeistään kuuden kuukauden kuluessa EIT:n perustamisesta.

7. EIT:n viralliset asiakirjat ja julkaisut käännetään Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä 15 päivänä huhtikuuta 1958 annetun asetuksen N:o 1/1958 ( 12 ) mukaisesti. Tarvittavista käännöspalveluista huolehtii neuvoston asetuksella (EY) N:o 2965/1994 ( 13 ) perustettu Euroopan unionin elinten käännöskeskus.

14 artikla

Rahoitus

1. EIT:n rahoitus järjestetään Euroopan unionin talousarviosta 19 artiklassa vahvistettujen vuoteen 2013 saakka voimassa olevien rahoituspuitteiden mukaisesti, sekä muista yksityisistä ja julkisista lähteistä.

▼M1

2. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen rahoitus tapahtuu erityisesti seuraavista lähteistä:

a) kumppaniorganisaatioilta saatavat rahoitusosuudet, jotka muodostavat merkittävän rahoituslähteen;

b) jäsenvaltioiden, kolmansien maiden tai niiden viranomaisten vapaaehtoiset rahoitusosuudet;

c) kansainvälisten elinten tai instituutioiden myöntämät varat;

d) osaamis- ja innovaatioyhteisön omista varoista ja omasta toiminnasta sekä teollis- ja tekijänoikeuksista saatavista rojalteista peräisin olevat tulot;

e) pääomalahjoitukset, mukaan luettuina ne, joita hallinnoi EIT:n säätiö;

f) testamenttilahjoitukset, lahjoitukset sekä yksityishenkilöiltä, instituutioilta, säätiöiltä tai muilta kansallisilta elimiltä saatava rahoitus;

g) EIT:ltä saatava rahoitusosuus;

h) rahoitusvälineet, mukaan luettuina ne, jotka rahoitetaan unionin yleisestä talousarviosta.

Ne voivat olla myös luontoissuorituksia.

▼B

3. Rahoituksen saamista EIT:ltä koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa EIT:n varainhoitoa koskevissa säännöksissä.

▼M1

4. EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöille osoittama rahoitusosuus voi kattaa enintään 100 prosenttia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen lisäarvotoimien tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

▼B

5. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt tai niiden kumppanuusorganisaatiot voivat hakea yhteisön avustusta, etenkin yhteisön ohjelmista ja rahastoista myönnettävää, niitä koskevien sääntöjen mukaisesti ja tasavertaiselta pohjalta muihin hakemuksiin nähden. Tällaista avustusta ei tällöin osoiteta toimiin, joita jo rahoitetaan yhteisön talousarviosta.

▼M1

6. EIT:n keskimääräinen rahoitusosuus saa olla enintään 25 prosenttia yksittäisen osaamis- ja innovaatioyhteisön kokonaisrahoituksesta.

7. EIT perustaa kilpailuun perustuvan arviointijärjestelmän, jonka perusteella kohdennetaan asianmukainen osuus sen rahoitusosuudesta osaamis- ja innovaatioyhteisöille. Järjestelmässä arvioidaan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen liiketoimintasuunnitelmia ja jatkuvalla seurannalla mitattuja tuloksia.

▼M1

15 artikla

Toiminnan ohjelmointi ja raportointi

1. EIT hyväksyy jatkuvasti päivitettävän kolmivuotisen työohjelman, joka perustuu strategiseen innovaatio-ohjelmaan sen tultua hyväksytyksi ja jossa esitetään EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen keskeiset prioriteetit ja suunnitellut toimet sekä arvio rahoitustarpeista ja -lähteistä. Siihen sisältyvät myös osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja EIT:n toimien seurantaan tarkoitetut asianmukaiset indikaattorit, joissa keskitytään tuloksiin. EIT toimittaa komissiolle sen vuoden, joka päättyy kaksi vuotta ennen kyseessä olevan kolmivuotisen työohjelman voimaantuloa (vuosi n – 2) joulukuun 31 päivään mennessä alustavan jatkuvasti päivitettävän kolmivuotisen työohjelman.

Komissio antaa kolmen kuukauden kuluessa työohjelman toimittamisesta lausunnon Horisontti 2020 -puiteohjelmassa määritellyistä EIT:n erityistavoitteista sekä sen täydentävyydestä unionin politiikkoihin ja välineisiin nähden. EIT ottaa komission lausunnon asianmukaisesti huomioon ja perustelee mahdollisen eriävän kantansa. EIT toimittaa lopullisen työohjelman tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Johtaja esittelee lopullisen työohjelman pyynnöstä asiasta vastaavalle Euroopan parlamentin valiokunnalle.

2. EIT hyväksyy vuosikertomuksen kunakin vuonna viimeistään 30 päivänä kesäkuuta. Kertomuksessa selostetaan EIT:n sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen edellisen kalenterivuoden aikana toteuttamat toimet ja arvioidaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin, indikaattoreihin ja aikatauluun, toteutettuihin toimiin liittyviä riskejä sekä resurssien käyttöä ja EIT:n yleistä toimintaa. EIT toimittaa vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja tiedottaa niille vähintään kerran vuodessa EIT:n toiminnasta ja sen panoksesta Horisontti 2020 -puiteohjelmaan sekä unionin innovointi-, tutkimus- ja koulutuspolitiikkoihin ja -tavoitteisiin.

▼B

16 artikla

EIT:n seuranta ja arviointi

1. Mahdollisimman laadukkaisiin tuloksiin, tieteelliseen huippuosaamiseen ja mahdollisimman tehokkaaseen resurssienkäyttöön pääsemiseksi EIT varmistaa, että sen toimia – mukaan luettuina osaamis- ja innovaatioyhteisöjen hallinnoimat toimet – seurataan jatkuvasti ja järjestelmällisesti ja että niistä tehdään määräajoin riippumaton arviointi. Arviointien tulokset julkistetaan.

2. Komissio suorittaa EIT:tä koskevan arvioinnin kesäkuuhun 2011 mennessä ja aina ►M1 kolmen ◄ vuoden kuluttua uuden rahoituskehyksen voimaantulosta. Arviointi perustuu riippumattomaan ulkoiseen arvioon, ja siinä tarkastellaan, miten EIT täyttää tehtävänsä. Siinä käsitellään kaikkia EIT:n sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimia ja tarkastellaan EIT:n tuomaa lisäarvoa, toteutettujen toimien vaikutusta, tehokkuutta, kestävyyttä, toimivuutta, merkitystä ja suhdetta nykyisiin kansallisiin ja yhteisön politiikkoihin ja/tai sitä, miten ne täydentävät näitä politiikkoja, korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation tukemiseksi. Siinä otetaan huomioon eri osapuolten näkökannat sekä eurooppalaisella että kansallisella tasolla.

▼M1

2 a. Komissio voi riippumattomien asiantuntijoiden avustamana suorittaa muita arviointeja strategisesti merkittävistä aihealueista tai teemoista tarkastellakseen EIT:n edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, kartoittaakseen toimien toteuttamiseen vaikuttavia tekijöitä ja yksilöidäkseen parhaita toimintatapoja. Näin toimiessaan komissio ottaa täysin huomioon EIT:hen ja osaamis- ja innovaatioyhteisöihin kohdistuvat hallinnolliset vaikutukset.

▼B

3. Komissio toimittaa arvioinnin tulokset yhdessä oman lausuntonsa ja tarvittaessa tämän asetuksen muuttamista koskevien ehdotusten kanssa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Hallintoneuvosto ottaa arvioinnin tulokset asianmukaisesti huomioon EIT:n ohjelmissa ja toimissa.

17 artikla

Strateginen innovaatio-ohjelma

1. EIT laatii 30 päivään kesäkuuta 2011 mennessä ja sen jälkeen seitsemän vuoden välein ehdotuksen seitsemänvuotiseksi strategiseksi innovaatio-ohjelmaksi ja toimittaa sen komissiolle.

▼M1

2. Strategisessa innovaatio-ohjelmassa määritellään EIT:n prioriteettialat ja pitkän aikavälin strategia ja siihen sisältyy arvio sen sosioekonomisista vaikutuksista ja sen mahdollisuuksista saada innovoinnista parasta mahdollista lisäarvoa. Strategisessa innovaatio-ohjelmassa otetaan huomioon 16 artiklassa tarkoitetut EIT:n seurannan ja arvioinnin tulokset.

▼M1

2 a. Strategiseen innovaatio-ohjelmaan sisältyy analyysi EIT:n toimien ja unionin muiden aloitteiden, välineiden ja ohjelmien välisestä mahdollisesta ja asianmukaisesta synergiasta ja keskinäisestä täydentävyydestä.

▼B

3. Strategiseen innovaatio-ohjelmaan sisältyy arvio rahoitustarpeista ja -lähteistä EIT:n tulevaa toimintaa sekä pitkän aikavälin kehitystä ja rahoitusta silmällä pitäen. Siinä on myös alustava rahoitussuunnitelma, joka kattaa rahoituskehyksen voimassaoloajan.

▼M1

4. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät strategisen innovaatio-ohjelman komission ehdotuksesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 173 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

▼B

18 artikla

Aloitusvaihe

1. Hallintoneuvosto toimittaa 15 artiklassa tarkoitetun luonnoksen ensimmäiseksi jatkuvasti päivitettäväksi kolmivuotiseksi toimintaohjelmaksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle 12 kuukauden kuluessa toimintansa aloittamisesta. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio voivat kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona ne saivat luonnoksen, kukin antaa hallintoneuvostolle lausunnon mistä tahansa aiheesta, jota käsitellään luonnoksessa. Kun sille annetaan tällainen lausunto, hallintoneuvosto vastaa siihen kolmen kuukauden kuluessa ilmoittaen painopisteisiinsä ja suunniteltuihin toimiinsa mahdollisesti tehdyistä muutoksista.

2. EIT valitsee ja nimeää 18 kuukauden kuluttua hallintoneuvoston toiminnan aloittamisesta kahdesta kolmeen osaamis- ja innovaatioyhteisöä 7 artiklassa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.

3. Komissio toimittaa EIT:n luonnoksen pohjalta laatimansa ehdotuksen ensimmäiseksi strategiseksi innovaatio-ohjelmaksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen vuoden 2011 loppua.

Strategisen innovaatio-ohjelman 17 artiklan mukaisen sisällön lisäksi ensimmäinen strateginen innovaatio-ohjelma sisältää:

a) EIT:n toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja tehtävänkuvaukset;

b) hallintoneuvoston sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välistä yhteistyötä koskevat säännöt;

c) osaamis- ja innovaatioyhteisöjen rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

4. Sen jälkeen, kun ensimmäinen strateginen innovaatioohjelma on hyväksytty 17 artiklan 4 kohdan mukaisesti, hallintoneuvosto voi valita ja nimetä lisää osaamis- ja innovaatioyhteisöjä 6 ja 7 artiklan säännösten mukaisesti.

▼M1

19 artikla

Talousarviositoumukset

1. Horisontti 2020 -puiteohjelmaan perustuvat rahoituspuitteet tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi 1 päivänä tammikuuta 2014 alkavalla ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyvällä kaudella ovat 2 711,4 miljoonaa euroa käypinä hintoina.

2. Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät tätä määrää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä ( 14 ).

3. Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen puitteissa. EIT:n rahoitusosuus osaamis- ja innovaatioyhteisöille maksetaan näiden rahoituspuitteiden mukaisesti.

▼B

20 artikla

Vuotuisen talousarvion laatiminen ja hyväksyminen

1. EIT:n menoihin kuuluvat henkilöstöstä, hallinnosta, infrastruktuurista ja toiminnasta aiheutuvat kulut. Hallintomenot on pidettävä mahdollisimman vähäisinä.

2. Varainhoitovuosi on kalenterivuosi.

3. Johtaja laatii ennakkoarvion EIT:n seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista ja toimittaa sen hallintoneuvostolle.

4. Tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

▼M1

5. Hallintoneuvosto hyväksyy ennakkoarvion, johon kuuluvat henkilöstötaulukkoluonnos ja alustava jatkuvasti päivitettävä kolmivuotinen työohjelma, ja toimittaa ne komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta vuonna n – 2.

6. Komissio sisällyttää ennakkoarvion perusteella unionin talousarvioesitykseen arviot, joiden se katsoo olevan yleisestä talousarviosta suoritettavan avustuksen määrän osalta välttämättömiä.

▼B

7. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy EIT:lle annettavaa avustusta koskevat määrärahat.

8. Hallintoneuvosto hyväksyy EIT:n talousarvion, josta tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti hyväksytty. Sitä mukautetaan tarvittaessa tätä vastaavasti.

9. Hallintoneuvosto ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle mahdollisimman pian aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta sen talousarvion rahoittamiseen, erityisesti kiinteistöihin liittyviä hankkeita, kuten kiinteistöjen vuokraus tai ostaminen. Hallintoneuvosto ilmoittaa asiasta komissiolle.

10. Kaikki merkittävät muutokset talousarvioon tehdään samaa menettelyä noudattaen.

21 artikla

Talousarvion toteuttaminen ja valvonta

1. EIT hyväksyy varainhoitosäännöksensä asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Säännökset voivat poiketa asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 ainoastaan, jos EIT:n toiminnalliset erityisvaatimukset sitä edellyttävät ja jos komissio on antanut tähän etukäteen suostumuksensa. On asianmukaisesti huolehdittava EIT:n toiminnan riittävästä joustavuudesta, jotta se voi saavuttaa tavoitteensa ja houkutella ja pitää mukana kumppaneita yksityiseltä sektorilta.

▼M1

1 a. EIT:lle myönnettävä rahoitusosuus toteutetaan asetuksen (EU) N:o 1290/2013 ja asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisesti.

▼B

2. Johtaja toteuttaa EIT:n talousarvion.

3. EIT:n kirjanpito sisällytetään komission kirjanpitoon.

▼M1

4. Euroopan parlamentti myöntää johtajalle ennen 15 päivää toukokuuta vuonna n + 2 neuvoston suosituksesta varainhoitovuotta n koskevan vastuuvapauden EIT:n talousarvion toteuttamisen osalta.

▼B

22 artikla

Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen

1. Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi EIT:hen sovelletaan rajoituksetta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 ( 15 ).

2. EIT liittyy Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen ( 16 ). Hallintoneuvosto vahvistaa liittymisen ja antaa tarvittavat säännökset, joilla helpotetaan petostentorjuntaviraston suorittamien sisäisten tutkimusten tekemistä.

3. Kaikissa EIT:n tekemissä päätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti mainittava, että petostentorjuntavirasto ja tilintarkastustuomioistuin voivat paikan päällä, myös lopullisten edunsaajien toimitiloissa, suorittaa kaikkien yhteisöltä varoja saaneiden sopimuspuolten ja näiden alihankkijoiden asiakirjojen tarkastuksia.

▼M1 —————

▼M1

22 a artikla

EIT:n lakkauttaminen

Jos EIT lakkautetaan, sen selvitysmenettely suoritetaan komission valvonnassa asiaan sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. Osaamis- ja innovointiyhteisöjen kanssa tehtävissä sopimuksissa ja EIT:n säätiön perustamisasiakirjassa on oltava asianmukaiset määräykset tällaista tilannetta varten.

▼B

23 artikla

Perussääntö

Hyväksytään liitteessä esitetty EIT:n perussääntö.

24 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

▼M1









LIITE

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perussääntö

1 JAKSO

HALLINTONEUVOSTON KOKOONPANO

1. Hallintoneuvostossa on sekä nimitettyjä jäseniä että eri tahoja edustavia jäseniä, jäljempänä ’edustajajäsenet’.

2. Nimitettyjä jäseniä on 12, ja komissio nimittää heidät tasapainoisesti yritystoiminnan, korkea-asteen koulutuksen sekä tiede- ja tutkimustoiminnan alan kokemusta omaavien keskuudesta. Heidän toimikautensa kestää neljä vuotta, eikä sitä voida uusia. Hallintoneuvosto tekee komissiolle tarvittaessa ehdotuksen uusien jäsenten nimittämisestä. Ehdokkaat valitaan sidosryhmien kuulemisen käsittävän avoimen menettelyn tulosten perusteella. Komissio huolehtii korkea-asteen koulutus-, tutkimus-, innovointi- ja yrityskokemuksen samoin kuin naisten ja miesten ja eri maantieteellisten alueiden tasapainoisesta edustuksesta ja ottaa huomioon korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin toimintaympäristön eri puolilla unionia. Komissio nimittää jäsenet ja tiedottaa valintaprosessista ja hallintoneuvoston näiden jäsenten lopullisesta nimittämisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Jos nimitetty jäsen ei pysty hoitamaan tehtäviään toimikautensa loppuun saakka, hänen tilalleen nimitetään hallintoneuvoston jättävän jäsenen toimikauden loppuajaksi uusi jäsen samaa menettelyä noudattaen kuin hallintoneuvoston jättävä jäsen oli nimitetty. Komissio voi hallintoneuvoston pyynnöstä nimittää alle kaksi vuotta tehtävässään palvelleen tällaisen uuden jäsenen uudelleen neljäksi vuodeksi. Alun perin kuuden vuoden ajaksi nimitetyt hallintoneuvoston jäsenet toimivat siirtymäkauden ajan kautensa loppuun. Tuohon asti nimitettyjä jäseniä on 18. Kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta hallintoneuvosto valitsee komission hyväksynnän saatuaan vuonna 2012 nimitetyistä jäsenistä yhden kolmanneksen toimimaan jäseninä kahden vuoden kauden, yhden kolmanneksen neljän vuoden kauden ja yhden kolmanneksen kuuden vuoden kauden. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeusolosuhteissa komissio voi hallintoneuvoston nuhteettomuuden säilyttämiseksi päättää omasta aloitteestaan hallintoneuvoston jäsenen toimikauden.

3. Edustajajäseniä on kolme, ja osaamis- ja innovaatioyhteisöt valitsevat heidät kumppaniorganisaatioistaan. Heidän toimikautensa on kaksi vuotta, ja se voidaan uusia kerran. Toimikausi päättyy, jos jäsen jättää osaamis- ja innovaatioyhteisön. Hallintoneuvosto hyväksyy johtajan ehdotuksesta edustajajäsenten valintaan ja korvaamiseen liittyvät ehdot ja menettelytavat. Tällä menettelyllä varmistetaan erilaisten näkemysten asianmukainen edustus, ja siinä otetaan huomioon osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kehitys. Alun perin kolmen vuoden ajaksi nimitetyt edustajajäsenet toimivat siirtymäkauden aikana toimikautensa loppuun. Tuohon asti edustajajäseniä on neljä.

4. Hallintoneuvoston jäsenet toimivat itsenäisesti ja avoimesti EIT:n etujen mukaisesti sekä sen päämäärien ja tehtävän, identiteetin, autonomian ja yhtenäisyyden turvaamiseksi.

2 JAKSO

HALLINTONEUVOSTON TEHTÄVÄT

Hallintoneuvosto tekee erityisesti seuraavat tarvittavat strategiset päätökset:

a) se hyväksyy johtajan ehdotuksen perusteella luonnoksen EIT:n strategiseksi innovaatio-ohjelmaksi, kolmivuotisen jatkuvasti päivitettävän työohjelman, EIT:n talousarvion, vuotuisen tilinpäätöksen ja taseen sekä vuosikertomuksen;

b) se hyväksyy johtajan ehdotuksen perusteella osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan rahoitusta, seurantaa ja arviointia koskevat perusteet ja menettelyt;

c) se hyväksyy osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintamenettelyn;

d) se valitsee ja nimeää yhteistyöryhmän osaamis- ja innovaatioyhteisöksi ja tarvittaessa peruuttaa nimeämisen;

e) se huolehtii osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan jatkuvasta arvioimisesta;

f) se hyväksyy työjärjestyksensä, toimeenpanokomitean työjärjestyksen sekä EIT:n erityiset varainhoitosäännökset;

g) se määrittelee komission suostumuksella hallintoneuvoston ja toimeenpanokomitean jäsenille suoritettavat asianmukaiset palkkiot; näiden palkkioiden suuruudessa otetaan huomioon vastaavat jäsenvaltioissa sovellettavat korvaukset;

h) se hyväksyy menettelyn, joilla toimeenpanokomitea ja johtaja valitaan;

i) se nimittää ja tarvittaessa erottaa johtajan sekä käyttää kurinpitovaltaa johtajan suhteen;

j) se nimittää tilinpitäjän sekä toimeenpanokomitean jäsenet;

k) se hyväksyy eturistiriitoja koskevat menettelysäännöt;

l) se perustaa tarvittaessa neuvoa-antavia ryhmiä, joiden toimikausi voi olla määräaikainen;

m) se perustaa sisäisen tarkastustoimen komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 ( 17 ) mukaisesti;

n) se valtuutetaan perustamaan säätiö, jonka erityisenä tavoitteena on edistää ja tukea EIT:n toimintaa;

o) se päättää EIT:n kielikäytännöistä ottaen huomioon voimassa olevat monikielisyysperiaatteet ja EIT:n toiminnan asettamat käytännön vaatimukset;

p) se tekee EIT:tä tunnetuksi maailmanlaajuisesti lisätäkseen sen houkuttelevuutta ja tehdäkseen siitä maailmanluokan elimen huipputason korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation alalla.

3 JAKSO

HALLINTONEUVOSTON TOIMINTA

1. Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajansa nimitettyjen jäsenten keskuudesta. Puheenjohtajan toimikausi on kaksi vuotta, ja se voidaan uusia kerran.

2. Hallintoneuvosto hyväksyy päätökset äänivaltaisten jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä, tämän kuitenkaan vaikuttamatta siihen, mitä 3 kohdassa säädetään. Tämän perussäännön 2 jakson a, b, c, i ja o alakohdan sekä tämän jakson 1 kohdan nojalla tehtävät päätökset edellyttävät kuitenkin kaikkien niiden jäsenten, joilla on oikeus äänestää, kahden kolmasosan enemmistöä.

3. Edustajajäsenet eivät saa äänestää 2 jakson b, c, d, e, f, g, i, j, k, o ja p alakohdan nojalla tehtävistä päätöksistä.

4. Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräiseen kokoukseen vähintään kolme kertaa vuodessa ja ylimääräiseen kokoukseen puheenjohtajansa kutsusta tai kun vähintään yksi kolmasosa sen kaikista jäsenistä sitä pyytää.

5. Hallintoneuvostoa avustaa toimeenpanokomitea. Toimeenpanokomiteassa on kolme hallintoneuvoston nimitettyä jäsentä ja sen puheenjohtaja, joka toimii myös toimeenpanokomitean puheenjohtajana. Hallintoneuvosto valitsee toimeenpanokomitean nämä kolme muuta jäsentä, nimitettyjen jäsentensä keskuudesta. Hallintoneuvosto voi antaa uskoa toimeenpanokomitealle yksittäisten toimien toteuttamisen.

4 JAKSO

JOHTAJA

1. Johtajalla on oltava asiantuntemusta ja tunnustettu asema EIT:n toiminta-aloilla. Hallintoneuvosto nimittää johtajan neljän vuoden toimikaudeksi. Hallintoneuvosto voi jatkaa toimikautta kerran neljällä vuodella, jos se katsoo sen olevan EIT:n etujen kannalta paras ratkaisu.

2. Johtaja vastaa EIT:n toiminnasta ja päivittäisestä johtamisesta ja on sen laillinen edustaja. Hän vastaa toiminnastaan hallintoneuvostolle ja raportoi sille säännöllisesti EIT:n toiminnasta.

3. Johtajalla on erityisesti seuraavat tehtävät: a) organisoida EIT:n toiminta ja hallinnoida sitä; b) tukea hallintoneuvostoa ja toimeenpanokomiteaa niiden työssä, järjestää niiden kokousten sihteeristöpalvelut sekä antaa niille kaikki tiedot, joita ne tarvitsevat tehtäviensä suorittamisessa; c) valmistella strategisen innovaatio-ohjelman luonnos, alustava jatkuvasti päivitettävä kolmivuotinen työohjelma, vuosikertomusluonnos ja vuotuinen talousarvioesitys toimitettaviksi hallintoneuvostolle; d) valmistella osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintamenettely ja hallinnoida sitä sekä varmistaa, että menettelyn eri vaiheet toteutetaan avoimesti ja puolueettomasti; e) valmistella, neuvotella ja tehdä sopimukset osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa; f) järjestää sidosryhmäfoorumi, mukaan lukien jäsenvaltioiden edustajien erityiskokoonpano; g) varmistaa EIT:n toimintaa koskevien tehokkaiden seuranta- ja arviointimenettelyjen toteuttaminen tämän asetuksen 16 artiklan mukaisesti; h) vastata hallinto- ja talousasioista, myös EIT:n talousarvion toteuttamisesta, ottamalla asianmukaisesti huomioon sisäiseltä tarkastustoimelta saamansa neuvot; i) vastata kaikista henkilöstöasioista; j) toimittaa EIT:n alustava tilinpäätös ja tase sisäiselle tarkastustoimelle ja sen jälkeen hallintoneuvostolle toimeenpanokomitean välityksellä; k) huolehtia, että EIT:n tekemissä sopimuksissa asetettuja EIT:n velvoitteita noudatetaan; l) huolehtia tehokkaasta yhteydenpidosta unionin toimielimiin; m) toimia itsenäisesti ja avoimesti EIT:n etujen mukaisesti ja sen päämäärien ja tehtävän, identiteetin, autonomian ja yhtenäisyyden turvaamiseksi.

5 JAKSO

EIT:N HENKILÖSTÖ

1. EIT:n henkilöstö koostuu EIT:n suoraan määräaikaisilla sopimuksilla palkkaamista työntekijöistä. EIT:n johtajaan ja henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja.

2. EIT:hen voidaan lähettää asiantuntijoita määräajaksi. Hallintoneuvosto hyväksyy lähetettyjen asiantuntijoiden työskentelyä koskevat määräykset, joissa määritellään heidän oikeutensa ja velvollisuutensa.

3. EIT käyttää henkilöstönsä suhteen työsopimusten tekemiseen toimivaltaisen viranomaisen valtuuksia.

4. Henkilöstöön kuuluva voidaan velvoittaa korvaamaan kokonaan tai osittain EIT:n kärsimä vahinko, joka johtuu hänen tehtäviään suorittaessaan tai niiden yhteydessä tekemästään vakavasta virheestä.