1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 1 päivänä maaliskuuta 1971,
moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(71/127/ETY)
(EYVL L 68, 22.3.1971, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission direktiivi 79/795/ETY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1979 L 239 1 22.9.1979
►M2Komission direktiivi 85/205/ETY, annettu 18 päivänä helmikuuta 1985 L 90 1 29.3.1985
Muutettu:
►A1Tanskan, Irlannin ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistyneen
kuningaskunnan liittymisasiakirja (*)L 73 14 27.3.1972
(mukautettu neuvoston 1 päivänä tammikuuta 1973 tekemällä
päätöksellä)L 2 1 1.1.1973
►A2Kreikan liittymisasiakirja (*) L 291 17 19.11.1979
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 1 päivänä maaliskuuta 1971,
moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä
(71/127/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
sekä katsoo, että
tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen
lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa moottoriajo-
neuvojen taustapeileihin,
nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että
jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräys-tensä lisäksi tai niiden sijasta erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen janiiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioidenlainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussaneuvoston direktiivissä 70/156/ETY(
3) säädetty ETY-tyyppihyväk-
syntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien
osalta,
taustapeilejä koskevissa säännöksissä on säädettävä vaatimukset tausta-
peilin asentamista ajoneuvoon koskevien seikkojen ohella myös peilinrakenteelle, ja
yhdenmukaistettu taustapeilien tyyppihyväksyntämenettely mahdol-
listaa sen, että kukin jäsenvaltio voi tarkastaa yhteisten rakenne- jatestausvaatimusten noudattamisen ja ilmoittaa muille jäsenvaltioillehavainnoistaan lähettämällä näille jäljennöksen jokaisesta taustapeili-
tyyppiä varten täytetystä ETY-tyyppihyväksyntätodistuksesta; ETY-
tyyppihyväksyntämerkin laittaminen kaikkiin hyväksytyn tyypin mukai-sesti valmistettuihin taustapeileihin tekee tarpeettomaksi näidenlaitteiden tekniset tarkastukset muissa jäsenvaltioissa,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1. Jäsenvaltion on annettava hyväksyntä sellaiselle taustapeilille,
joka on liitteessä I olevan 2 kohdan vahvistettujen rakennetta ja testejä
koskevien vaatimusten mukainen.
2. Tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvit-
tavat toimenpiteet sen tarkastamiseksi, että tuotantomallit ovathyväksytyn tyypin mukaiset, sikäli kuin se on tarpeen, ja tarvittaessayhteistyössä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaistenkanssa. Tällainen tarkastus suoritetaan pistokokein.
2 artikla
Jäsenvaltion on annettava liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa esitetyn
mallin mukainen ETY-tyyppihyväksyntämerkki valmistajalle tai tämänedustajalle jokaisesta taustapeilityypistä, jolle on annettu 1 artiklanmukaan hyväksyntä.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 2
(1) EYVL N:o C 160, 18.12.1969, s. 7
(2) EYVL N:o C 48, 16.4.1969, s. 16
(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
▼B
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen sell-
aisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta 1artiklassa tarkoitettujen tyyppihyväksyttyjen taustapeilien ja muiden
peilien välillä.
3 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa kieltää taustapeilien rakenteeseen tai toimintaan
liittyvistä syistä ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustetun taustapeilinmarkkinoille saattamista.
2. Tämä säännös ei kuitenkaan estä jäsenvaltiota toteuttamasta
toimenpiteitä sellaisten ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettujen
taustapeilien osalta, jotka eivät suunnittelultaan ole hyväksytyn proto-tyypin mukaisia.
Kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komis-
siolle toteuttamansa toimenpiteet viipymättä ja perusteltava päätö-
ksensä. Lisäksi sovelletaan 5 artiklan säännöksiä.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu vastaamattomuus hyväksytyn
tyypin kanssa toteutuu, jos liitteessä I olevassa 2 kohdan vaatimuksiaei ole noudatettu.
4 artikla
Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa
lähetettävä jäljennös jokaisesta hyväksytyn tai evätyn taustapeilityypintyyppihyväksyntätodistuksesta muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille
viranomaisille.
5 artikla
1. Jos ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio toteaa, että useat
samalla tyyppihyväksyntämerkillä varustetut taustapeilit eivät olehyväksytyn tyypin mukaisia, jäsenvaltion on toteutettava tarvittavattoimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyntyypin mukaisia. Tämän jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on
ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille
toteutetuista toimenpiteistä, jotka voivat johtaa ETY-tyyppihyväk-synnän peruuttamiseen. Saatuaan toisen jäsenvaltion toimivaltaisiltaviranomaisilta tiedon vaatimustenmukaisuutta koskevasta puutteestajäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava tarvittavat
toimenpiteet.
2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden
kuluessa ilmoitettava toisilleen ETY-tyyppihyväksynnän peruuttami-sesta ja sen syistä.
3. Jos ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio kiistää vaatimus-
tenmukaisuuden puuttumisen, on kyseisten jäsenvaltioiden pyrittävä
ratkaisemaan erimielisyys. Tästä on ilmoitettava komissiolle ja komis-
sion on tarvittaessa järjestettävä aiheelliset neuvottelut asianratkaisemiseksi.
6 artikla
Kaikki tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä annettujen
säännösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat taustapeilille
annetun tyyppihyväksynnän epäämistä tai peruuttamista taikka sen
markkinoille saattamisen tai käytön kieltämistä, on perusteltava yksi-tyiskohtaisesti. Päätöksestä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle onsamanaikaisesti ilmoitettava jäsenvaltion voimassa olevanlainsäädännön mukaan hänen käytettävissään olevista muutoksenhaku-keinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 3
▼M1
▼B
▼M2
7 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa 1 päivästä lokakuuta 1985 alkaen taustapei-
leihin liittyvistä syistä:
a) — evätä moottoriajoneuvotyypiltä ETY-tyyppihyväksyntää tai
kansallista tyyppihyväksyntää, tai kieltäytyä antamasta direk-tiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan viimeisessäluetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa, tai
— kieltää ajoneuvojen ensimmäistä kertaa liikkeelle laskemista,
jos tämäntyyppisen ajoneuvon tai tämäntyyppisten ajoneuvojen taus-
tapeilit vastaavat tämän direktiivin määräyksiä;
b) — evätä taustapeilityypiltä osan ETY-tyyppihyväksyntää tai kansal-
lista tyyppihyväksyntää, jos nämä taustapeilit vastaa tämändirektiivin määräyksiä, tai
— kieltää sellaisten taustapeilien markkinoille saattamista, joissa on
tämän direktiivin vaatimusten mukainen osan ETY-tyyppihyväk-
syntämerkki.
2. Jäsenvaltio 1 päivästä lokakuuta 1986 alkaen:
a) — ei saa antaa direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan
kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa ajoneuvo-tyypille, jonka taustapeilit eivät vastaa tämän direktiivin
määräyksiä,
— saa evätä kansallisen tyyppihyväksynnän ajoneuvotyypiltä, jonka
taustapeilit eivät vastaa tämän direktiivin vaatimuksia,
b) — ei saa antaa osan ETY-tyyppihyväksyntää taustapeilityypille,
joka ei vastaa tämän direktiivin määräyksiä,
— saa evätä osan kansallisen tyyppihyväksynnän taustapeilityypiltä,
joka ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia.
3. Jäsenvaltio saa 1 päivästä lokakuuta 1988 alkaen kieltää sellaisten
ajoneuvojen ensimmäistä kertaa liikkeelle laskemista — lukuun otta-matta liitteessä III olevassa 2.1.3 kohdassa tarkoitettuja ajoneuvoja —joiden taustapeilit eivät vastaa tämän direktiivin määräyksiä.
Jäsenvaltio saa 1 päivästä lokakuuta 1992 alkaen kieltää sellaisten liit-
teessä III olevassa 2.1.3 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen
ensimmäsitä kertaa liikkeelle laskemista, joiden taustapeilit eivät vastaatämän direktiivin vaatimuksia. Jäsenvaltio saa lisäksi kieltää sellaistentaustapeilien markkinoille saattamisen, joissa ei ole tässä direktiivissäsäädettyjen vaatimusten mukaista osan tyyppihyväksyntämerkkiä.
Article 7a
No Member State may refuse or prohibit the sale or registration, entry
into service or use of a vehicle on grounds relating to its rear-viewmirrorsif thes e comply with the requirementslaid down in theAnnexes.
8 artikla
Tässä direktiivissä 'ajoneuvolla' tarkoitetaan kaikkia tieliikenteeseen
tarkoitettuja vähintään nelipyöräisiä, korilla varustettuja tai ilman sitäolevia moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli25 km/h, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja, maatalous-
traktoreja ja -koneita ja moottorityökoneita.
9 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden I, II ja III vaatimusten mukauttamiseksi
tekniikan kehitykseen annetaan noudattaen moottoriajoneuvojen janiiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioidenlainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetunneuvoston direktiivin 13 artiklassa säädettyä menettelyä.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 4
▼A1
▼B
▼B
10 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direk-
tiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden antamat tässä
direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevat keskeiset kansallisetsäännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.
11 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 5
▼M2
LIITE I
MÄÄRITELMÄT
1 ’Taustapeilillä’ tarkoitetaan laitetta, joka on tarkoitettu takaamaan selvä
näkyvyys ajoneuvon taakse ja sivulle liitteessä III olevassa 5 kohdassa
määriteltyjen näkökenttien alueella. Taustapeileillä ei tarkoiteta monimut-
kaisia optisia järjestelmiä kuten periskooppeja.
2 ’Sisäpuolisella taustapeilillä’ tarkoitetaan 1 kohdassa tarkoitettua laitetta,
joka voidaan asentaa ajoneuvon matkustajatilaan.
3 ’Ulkopuolisella taustapeilillä’ tarkoitetaan 1 kohdassa tarkoitettua laitetta,
joka voidaan asentaa ajoneuvon ulkopintaan.
4 ’Etukulmataustapeilillä’ tarkoitetaan muuta kuin 1 kohdassa tarkoitettua
ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelle asennettavaa laitetyyppiä, joka antaa liit-
teessä III olevassa 5 kohdassa määritellyistä näkökentistä poikkeavan
näkökentän.
5 ’Taustapeilityypillä’ tarkoitetaan laitteita, joiden ominaisuudet eivät eroa
seuraavilta olennaisilta osin:
5.1 mitat ja taustapeilin heijastavan pinnan kaarevuussäde;
5.2 suunnittelu, muoto tai materiaali mukaan lukien peilin kiinnitys runkoon.
6 ’Taustapeilin luokalla’ tarkoitetaan kaikkia niitä laitteita, joilla on yksi tai
useampi yhteinen ominaisuus tai toiminto. Taustapeilit on luokiteltu seur-
aavalla tavalla:
Luokka I: Liitteessä III olevassa 5.2 kohdassa määritellyn
näkökentän antavat sisäpuoliset taustapeilit.
Luokat II ja III: Liitteessä III olevassa 5.3 kohdassa määritellyn
näkökentän antavat ulkopuoliset ”päätaustapeilit”.
Luokka IV: Liitteessä III olevassa 5.4 kohdassa määritellyn
näkökentän antavat ulkopuoliset ”laajakulma”-tausta-
peilit.
Luokka V: Liitteessä III olevassa 5.5 kohdassa määritellyn
näkökentän antavat ulkopuoliset ”lähietäisyys”-tausta-
peilit.
7 ’r:llä’ tarkoitetaan peilin heijastavan pinnan kaarevuussäteiden keskiarvoa
mitattuna tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa 2 kohdassa määriteltyä
menetelmää noudattaen.
8 ’Pääkaarevuussäteillä heijastavan pinnan yhdessä pisteessä (ri)’ tarkoitetaan
lisäyksessä 1 määritellyn laitteen avulla saatavia arvoja, jotka mitataan
2.2.2.1 kohdassa määritellyn janan kanssa samansuuntaisella peilin kesku-
stan lävistävän heijastavan pinnan kaarella sekä tämän janan kanssa
kohtisuorassa olevalla kaarella.
9 ’Kaarevuussäteellä yhdessä heijastavan pinnan pisteessä (rp)’ tarkoitetaan
pääkaarevuussäteiden rija r'iaritmeettista keskiarvoa, joka on:
rp¼riþr0
i
2
10 ’Heijastavan pinnan keskipisteellä’ tarkoitetaan heijastavan pinnan
näkyvän osan painopistettä.
11 ’Taustapeilin olennaisten osien kaarevuussäteellä’ tarkoitetaan kaaren
sädettä ”c”, joka tarkimmin jäljittelee kyseisen osan kaarevaa muotoa.
12 ’Kuljettajan näköpisteellä’ tarkoitetaan kahta, 65 millimetrin päässä toisis-
taan olevaa pistettä, jotka ovat 635 millimetrin korkeudella kuljettajan
istuimen R-pisteestä, niin kuin se määritellään tämän liitteen lisäyksessä
2. Nämä kaksi pistettä yhdistävä suora viiva on kohtisuorassa ajoneuvon
pystysuoraa pitkittäiskeskitasoa vasten. Kaksi näköpistettä yhdistävän
janan keskiväli on pituusakselin suuntaisella pystytasolla, jonka on kuljet-
tava ajoneuvon valmistajan kuljettajalle suunnitteleman istuma-asennon
keskeltä.
13 ’Laajalla kaksisilmäisellä näkökentällä’ tarkoitetaan kokonaisnäkökenttää,
joka saadaan asettamalla päällekkäin vasemman ja oikean silmän
näkökentät (ks. kuva jäljempänä).1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 6
▼M2
E = sisäpuoliset taustapeilit
ODo
= kuljettajan silmäOE
IDo
= yksisilmäiset valekuvatIE
I = laaja kaksisilmäinen valekuvaA = vasemman silmän näkökentän kulma
B = oikean silmän näkökentän kulma
C = kaksisilmäisen näkökentän kulmaD = laaja kaksisilmäinen näkökentän kulma
14 ’Ajoneuvotyypillä taustapeilien osalta’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoja,
joiden seuraavat perusominaisuudet ovat samanlaiset:
14.1 näkökenttää rajoittavat korin osat;
14.2 R-pisteen koordinaatit;
14.3 pakollisten ja vapaaehtoisten (jos asennettu) taustapeilien määrätyt paikat
ja tyypit.
15 ’M
1-, M2-, M3-, N1-, N2-j aN3-luokan ajoneuvoilla’ tarkoitetaan direktiivin
70/156/ETY liitteessä I määriteltyjä ajoneuvoja.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 7
▼M2
Liitteen I lisäys 1
MENETTELY TAUSTAPEILIN HEIJASTAVAN PINNAN KAARE-
VUUSSÄTEEN ”r” MÄÄRITTÄMISEKSI
1 MITTAUKSET
1.1 Laitteet
Käytetään kuvassa 1 esitettyä ”pallon säteen mittauslaitetta”.
1.2 Mittauspisteet
1.2.1 Pääkaarevuussäteet on mitattava kolmesta pisteestä, joiden etäisyys on
mahdollisimman lähellä yhtä kolmasosaa, puolta ja kahta kolmasosaa
peilin keskustan kautta yhdensuuntaisesti janan b kanssa kulkevasta
heijastavan pinnan kaaresta tai peilin keskustan kautta kohtisuoraan janan
b kanssa kulkevasta kaaresta, jos tämä kaari on pidempi.
1.2.2 Kun on mahdotonta suorittaa mittaukset tämän liitteen 8 kohdassa tarkoi-
tetuissa suunnissa heijastavan pinnan koosta johtuen, testit suorittava
tutkimuslaitos saa tehdä mittaukset kyseisessä pisteessä toisiaan kohtisuor-
assa olevista suunnista, jotka vastaavat mahdollisimman tarkasti edellä
tarkoitettuja suuntia.
2 KAAREVUUSSÄTEEN ”r” LASKEMINEN
”r”:n arvo millimetreinä lasketaan kaavasta
r¼rp1þrp2þrp3
3
jossa: rp1= ensimmäisen mittauspisteen kaarevuussäde
rp2= toisen mittauspisteen kaarevuussäde
rp3= kolmannen mittauspisteen kaarevuussäde1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 8
▼M2
Kuva 11971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 9
▼M2
Liitteen I lisäys 2
MENETTELY H-PISTEEN MÄÄRITTÄMISEKSI JA R- JA H-
PISTEIDEN SUHTEELLISEN SIJAINNIN VAHVISTAMISEKSI
Sovelletaan direktiivin 77/649/ETY liitteen III määräyksiä soveltuvin osin.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 10
▼M2
LIITE II
RAKENNEVAATIMUKSET JA TESTIT TAUSTAPEILIEN OSAN ETY-
TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN
1 YLEISET VAATIMUKSET
1.1 Kaikkien taustapeilien on oltava säädettäviä.1.2 Heijastavan pinnan reunojen on oltava ympäröitynä suojaavalla kuor-
ella (esimerkiksi kehyksellä), jonka arvon ”c” on oltava kehän
kaikissa pisteissä ja suunnissa vähintään 2,5 mm. Jos heijastava pinta
ulottuu kehyksen ulkopuolelle, on ulokkeen reunan kaarevuussäteen
”c” oltava vähintään 2,5 mm ja heijastavan pinnan on työnnyttävä
kehyksen sisään vaakasuuntaisella alle 50 newtonin voimalla, joka
kohdistuu kehykseen nähden heijastuspinnan uloimpaan kohtaan ja
likimain yhdensuuntaisena ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason
kanssa.
1.3 Kun peili asennetaan tasaiselle pinnalle, kaikilla osilla — mukaan
lukien ne osat, jotka jäävät kiinni kannakkeeseen 4.2 kohdassa tarkoi-
tetun testin jälkeen — jotka ovat mahdollisessa staattisessa
kosketuksessa halkaisijaltaan 165 mm palloon kun kyse on sisäpuoli-
sesta taustapeilistä ja halkaisijaltaan 100 mm palloon, kun kyse on
ulkopuolisesta taustapeilistä, on oltava vähintään 2,5 mm:n kaare-
vuussäde ”c”.
1.3.1 Edellä 1.3 kohdassa vahvistetut vaatimukset eivät koske kiinnitysrei-
kien tai -syvennysten reunoja, kun kyseisen kiinnitysreiän tai -syvennyksen halkaisija tai suurin lävistäjä on pienempi kuin 12 mm,
josne on pyöris tetty.
1.4 Taustapeilien kiinnitys ajoneuvoon on suunniteltava siten, että
säteeltään 50 mm oleva sylinteri, jonka akseli tai yksi akseleista toimii
kierto- tai pyörintäakselina varmistaen taustapeilin taipumisen iskun-
suuntaan, pääsee kulkemaan ainakin osan sen pinnan läpi, johon
taustapeili on kiinnitetty.
1.5 Edellä 1.2 ja 1.3 kohdassa tarkoitettuihin ulkopuolisiin taustapeilien
osiin, jotka on valmistettu kovuudeltaan korkeintaan 60 Shore A-
astetta olevasta materiaalista, ei asiaa koskevia säännöksiä kuitenkaan
sovelleta.
1.6 Kun sisäpuolisten taustapeilien osien kovuus on alle 50 Shore A-
astetta ja ne on asennettu jäykkään kannakkeeseen, 1.2 ja 1.3 kohdan
vaatimuksia sovelletaan vain kannakkeeseen.
2 MITAT2.1 Sisäpuoliset taustapeilit (luokka I)
Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan
alueen sisään voidaan piirtää suorakulmio, jonka yksi sivu on 4 cm ja
toinen sivu ”a” cm, joka lasketaan:
a¼15 cm /C2
1
1þ1000
r
2.2 Ulkopuoliset päätaustapeilit (luokat II ja III)
2.2.1 Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan
alueen sisään voidaan piirtää:
— suorakulmio, joka on 4 cm korkea ja jonka kannan pituus on ”a”
cm
— suorakulmion korkeuden kanssa yhdensuuntainen jana, jonka
pituuson ”b” cm1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 11
▼M2
2.2.2 ”a”:n ja ”b”:n pienimmät arvot ovat seuraavasa taulukossa:
Taustapeilin
luokkaAjoneuvoluokka, jolle taustapeilit on suunniteltu a b
II M2,M3,N2ja N317
1þ1 000
r20
III M1ja N1
N3(jos liitteessä III olevan 2.1.3 kohdan vaati-
mukset ovat sovellettavissa)13
1þ1 000
r7
2.3 Ulkopuoliset ”laajakulma”-taustapeilit (luokka IV)
Heijastavan pinnan ääriviivojen geometristen muotojen on oltava
yksinkertaiset ja heijastuspinnan mittojen sellaiset, että ne antavat
tarvittaessa yhdessä luokkaan II kuuluvien ulkopuolisten taustapeilien
kanssa liitteessä III olevassa 5.4 kohdassa määritellyn näkökentän.
2.4 Ulkopuoliset ”lähietäisyys”-taustapeilit (luokka V)
Heijastuspinnan ääriviivojen geometristen muotojen on oltava yksin-
kertaiset ja heijastuspinnan mitoiltaan sellainen, että peili antaa
liitteessä III olevassa 5.5 kohdassa määritellyn näkökentän.
3 HEIJASTAVA PINTA JA HEIJASTUSKERROIN
3.1 Heijastavan pinnan on oltava joko tasainen tai pallomaisesti kupera.
3.2 Kaarevuussäteiden väliset erot
3.2.1 ri:n tai r'i:n ja rp:n välinen ero ei missään vertailupisteessä saa olla yli
0,15 r.
3.2.2 Yhdenkään kaarevuussäteen (rp1,rp2ja rp3) ja r välinen ero ei saa olla
yli 0,15 r.
3.2.3 Kun r on vähintään 3 000 mm, arvo 0,15 r, johon viitataan kohdassa
3.2.1 ja 3.2.2, korvataan arvolla 0,25 r.
3.3 ”r”:n arvon on oltava vähintään:3.3.1 1 200 mm, mitä tulee sisäpuolisiin taustapeileihin (luokka I) ja luok-
kaan III kuuluviin ulkopuolisiin päätaustapeileihin;
3.3.2 1 800 mm, mitä tulee luokkaan II kuuluviin ulkopuolisiin päätaustapei-
leihin;
3.3.3 400 mm, mitä tulee ulkopuolisiin laajakulmataustapeileihin (luokka
IV) ja ulkopuolisiin ”lähietäisyys”-taustapeileihin (luokka V).
3.4 Tämän liitteen lisäyksessä 1 tarkoitettu normaali heijastuskerroin on
oltava vähintään 40 %.
Jos heijastavalla pinnalla on kaksi asentoa (”yö” ja ”päivä”) niin
”päivä” -asennossa on kyettävä tunnistamaan tieliikenteessä käytettä-
vien merkkien ja valojen värit. Normaalin heijastuskertoimen on
oltava ”yö” -asennossa vähintään 4 %.
3.5 Heijastavan pinnan on säilytettävä 3.4 kohdassa tarkoitetut ominai-
suudet, vaikka se joutuukin tavanomaisessa käytössä pitkäaikaisestikin
vaikeisiin sääolosuhteisiin.
4 TESTIT
4.1 Taustapeilit on testattava 4.2 ja 4.3 kohdassa esitetyllä tavalla.4.1.1 Ulkopuolisia taustapeilejä ei tarvitse testata 4.2 kohdassa tarkoitetulla
tavalla, jos yksikään niiden osista ei säätöasennosta riippumatta ole
alle 2 m:n korkeudella maanpinnasta, kun ajoneuvo on kuormattu sille
suurimpaan teknisesti sallittuun kuormaan.
Edellä mainittua poikkeusta sovelletaan myös niihin taustapeilien kiin-
nikkeisiin (kiinnityslevyt, varret, kääntönivelet jne.), jotka ovat alle 2
metrin korkeudessa maasta, mutta jotka eivät ylitä ajoneuvon kokonai-
sleveyttä, kun kokonaisleveys mitataan poikittaistasosta, poikittais-
tason kulkiessa taustapeilin alimmaisten kiinnikkeiden läpi tai mistä1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 12
▼M2
tahansa em. tason etupuolella olevasta pisteestä, jos ajoneuvo on siinä
kohdassa leveämpi kuin kiinnikkeiden kohdalla.
Tällaisissa tapauksissa edellytetään annettavaksi tarkka selostus siitä,
että taustapeili on asennettava kiinnikkeilleen ajoneuvoon yllämainit-
tujen määräysten mukaisille paikoille.
Tätä poikkeusta sovellettaessa varteen on merkittävä pysyvällä tavalla
tunnus
 ja siitä on oltava maininta tyyppihyväksyntätodistuksessa.
4.2 Iskutesti
4.2.1 Testilaitteiden kuvaus
4.2.1.1 Testilaite koostuu heilurista, joka voi heilua kahden vaakatasossa suor-
assa kulmassa toisiinsa nähden olevan akselin ympäri, joista toinen on
kohtisuorassa heilurin vapaata liikerataa vastaavaan tasoon nähden.
Heilurin päässä on halkaisijaltaan 165 mm (± 1 mm) oleva pallo-
mainen iskuvasara, joka on päällystetty 5 mm paksuisella
kumikerroksella. Kumikerroksen kovuus on 50 Shore A-astetta.
Lisäksi käytettävissä on oltava laite, jolla voidaan määrittää suurin
kulma varren ollessa vapaatasolla.
Heilurin runkoon lujasti kiinnitetty tuki pitää kappaleen paikallaan
4.2.2.6 kohdassa eriteltyjen iskutestiä koskevien vaatimusten mukai-
sesti.
Kuvassa 1 annetaan testilaitteiden mitat ja erityiset rakennevaati-
mukset.
Kuva 1
4.2.1.2 Heilurin iskukeskuksen on sovittava yhteen iskuvasaran pään pallo-
maisen osan keskuksen kanssa. Sen etäisyys ”l” pyörimisakselista
vapaatasolla on 1 m ± 5 mm. Heilurin suhteellinen massa
m0= 6,8 ± 0,05 kg (”m”:n ja heilurin painopisteen ja pyörimisakselin
etäisyyden ”d” välinen suhde ilmaistaan yhtälöllä
mo¼md
11971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 13
▼M2
4.2.2 Testin kuvaus
4.2.2.1 Taustapeili kiinnitetään kannakkeeseen, laitteen valmistajan tai tarvit-
taessa ajoneuvon valmistajan suosittelemalla tavalla.
4.2.2.2 Taustapeilin asentaminen paikoilleen testiä varten
4.2.2.2.1 Taustapeili on asennettava testilaitteeseen siten, että sen pysty- ja
vaakasuorat akselit ovat samassa asennossa kuin silloin, kun taustapeili
on hakijan antamien asennusohjeiden mukaisesti ajoneuvoon asennet-
tuna.
4.2.2.2.2 Jos taustapeili on säädettävissä jalustaan nähden, on testiasennon
oltava sellainen, että nivelet toimivat mahdollisimman huonosti
hakijan määrittelemän säätöalueen rajoissa.
4.2.2.2.3 Jos taustapeilin etäisyyttä jalustaan voidaan säätää, on jalustan ja taus-
tapeilin kuoren välinen etäisyys säädettävä mahdollisimman lyhyeksi.
4.2.2.2.4 Jos taustapeili liikkuu kuoressaan, on se säädettävä siten, että tausta-
peilin se yläkulma, joka on kauimmaisena ajoneuvosta, on
uloimmaisimmassa asennossa kehykseen nähden.
4.2.2.3 Lukuun ottamatta sisäpuolisten taustapeilien testiä 2 (ks. 4.2.2.6.1
kohta) on heilurin ollessa pystyasennossa iskuvasaran keskipisteen
läpi kulkevien pysty- ja pitkittäistasojen kuljettava myös liitteessä I
olevassa 10 kohdassa tarkoitetun heijastuspinnan keskipisteen läpi.
Heilurin heilahduksen pitkittäistason on oltava ajoneuvon pitkittäisen
keskitason suuntainen.
4.2.2.4 Kun 4.2.2.1 ja 4.2.2.2 kohdan mukaisesti säädetyn taustapeilin osat
estävät heilurin paluun, iskupistettä on siirrettävä kohtisuoraan suun-
taan kyseisten pyörimis- tai kiertymisakseleita vastaan.
Iskupistettä ei saa siirtää enempää kuin testin suorittamiseksi on
tarpeen; siirtämistä on rajoitettava seuraavasti:
— joko iskuvasaraa rajoittavan pallon on ainakin sivuttava 1.4
kohdassa tarkoitettua sylinteriä;
— tai iskuvasaran kosketuspisteen on oltava vähintään 10 mm heijas-
tuspinnan reunojen sisäpuolella.
4.2.2.5 Testissä iskuvasara päästetään irti 60º kulmasta pystysuoraan nähden
niin, että se iskeytyy taustapeiliin juuri sillä hetkellä, kun heiluri
saavuttaa pystysuoran asennon.
4.2.2.6 Isku kohdistetaan taustapeileihin seuraavissa eri olosuhteissa:4.2.2.6.1 Sisäpuoliset taustapeilit
Testi 1: Iskupisteiden on oltava 4.2.2.3 kohdassa määritellyn
mukainen. Heilurin pään on iskeydyttävä taustapeilin heijastuspinnan
puolelle.
Testi 2: Suojakuoren reunassa olevan iskupisteen on oltava sellainen,
että isku muodostaa 45º kulman heijastuspinnan kanssa ja sijaitsee
vaakasuorassa tasossa, joka kulkee heijastuspinnan keskipisteen kautta.
Iskun on osuttava heijastuspinnan puolelle.
4.2.2.6.2 Ulk opuoliset taustapeilit
Testi 1: Iskupisteen on oltava 4.2.2.3 tai 4.2.2.4 kohdan mukainen.
Heilurin pään on iskeydyttävä taustapeilin heijastuspinnan puolelle.
Testi 2: Iskupisteen on oltava 4.2.2.3 tai 4.2.2.4 kohdan mukainen.
Heilurin pään on iskeydyttävä taustapeilin heijastuspinnan taakse.
Kun luokkaan II tai III kuuluva taustapeili on kiinnitetty samaan kiin-
nikkeeseen kuin luokkaan IV kuuluva taustapeili, on edellä tarkoitettu
testi suoritettava alemmalle peilille. Testistä vastaava tutkimuslaitos
saa kuitenkin suorittaa toisen tai molemmat kyseisistä testeistä
ylemmälle peilille, jos se sijaitsee alle 2 m korkeudella maanpinnasta.
4.3 Varteen kiinnitetyn suojakuoren taivutustesti
4.3.1 Testi on suoritettava kaikille taustapeileille, lukuun ottamatta luokkaan
V kuuluvia taustapeilejä.
4.3.2 Testin kuvaus
Suojakuori asetetaan laitteeseen vaakatasoon siten, että kiinnityksen
säätöosat voidaan kiinnittää kunnolla. Kuoren suurimman mitan suun-
nassa säätöosan kiinnityspistettä lähinnä oleva reuna tuetaan
liikkumattomaksi 15 mm leveällä kuoren leveyden kattavalla esteellä.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 14
▼M2
Vastakkaiseen reunaan, kuoreen, asetetaan samanlainen tuki, kuin
edellä kuvattu, siten, että siihen voidaan kohdistaa tarkoitettu testi-
kuorma (kuva 2).
Tuki, joka on vastapäätä kuoren sitä reunaa, johon voima kohdistuu,
voidaan myös lukita paikoilleen kuvassa 2 esitetyn tukemisen sijasta.
Esimerkki taustapeilin kehysten taivutustestilaitteista
Kuva 2
4.3.3 Testikuorma painaa 25 kg. Kuormitetaan yksi minuutti.
5 TESTITULOKSET
5.1 Edellä 4.2 kohdassa tarkoitetuissa testeissä heilurin on iskun jälkeen
jatkettava heilahdusta siten, että pyörimisakselin ja iskukeskuksen
yhdistävä suora linja muodostaa vähintään 20º:n kulman pystysuoraan
nähden.
Kulman mittaustarkkuuden on oltava ± 1º.
5.1.1 Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta tuulilasiin kiinnitettäviin taus-
tapeileihin, joihin testin jälkeen sovelletaan 5.2 kohdassa vahvistettuja
vaatimuksia.
5.1.2 Heilurin paluukulma on 20º sijasta alennettu 10º:een pystysuoraan
nähden kaikille luokkaan II kuuluville taustapeileille ja niille luokkaan
III kuuluville taustapeileille, jotka on asennettu tavallisesti luokkaan
IV kuuluvissa taustapeileissä käytettyihin kiinnikkeisiin.
5.2 Jos tuulilasiin kiinnitettävän taustapeilin kiinnike katkeaa 4.2 kohdassa
tarkoitetussa testissä, saa jäljelle jäävän ulkonema olla enintään 1 cm
jalustasta ja muodon on lisäksi täytettävä 1.3 kohdassa vahvistetut
vaatimukset.
5.3 Heijastuspinta ei saa särkyä 4.2 ja 4.3 kohdassa tarkoitettujen testien
aikana. Heijastuspinta saa kuitenkin särkyä jonkin seuraavista edelly-
tyksistä täyttyessä:
5.3.1 lasinsirpaleiden on pysyttävä kiinni joko kuoren taka-osassa tai
kuoreen lujasti kiinnitetyssä pinnassa; lasin osittainen irtaantuminen
on sallittua, jos se ei ulotu 2,5 mm enempää halkeaman kummallekaan
puolelle. Heijastavan pinnan iskukohdasta saa irrota pieniä siruja;
5.3.2 heijastuspinta on valmistettu turvalasista.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 15
▼M2
Liitteen II lisäys 1
TESTAUSMENETELMÄ HEIJASTUSKYVYN MÄÄRITTELEMISEKSI
1 MÄÄRITELMÄT
1.1 CIE:n standardin mukainen valaiseva aine A(1): kolorimetrinen valaiseva
aine, joka säteilee täysin lämpötilassa T68= 2855,6 K.
1.2 CIE:n standardin mukainen valolähde A (1): kaasulla täytetty volframiheh-
kulankainen lamppu, jonka värilämpötila vastaa T68= 2855,6 K.
1.3 CIE:n standardin 1931 mukainen havaitsija (1): säteilyanturi, jonka kolori-
metriset ominaisuudet vastaavat spektrisiä kolmiväriarvoja /C22xx(λ),/C22yy(λ),/C22zz
(λ) (katso taulukko).
1.4 CIE:n spektriset kolmiväriarvot (1): tasaenergisen spektrin osien kolmivä-
riarvot CIE (XYZ) -järjestelmässä.
1.5 Hämäränäkökyky (1): normaalin silmän näkökyky sen sopeuduttua valonti-
heyden tasoon, joka on vähintään useita kandeloita neliömetrille.
2 LAITTEET2.1Yleistä
Laitteiden on koostuttava valonlähteestä, testikappaleen kannattimesta,
valoanturin sisältävästä vastaanottoyksiköstä, mittarista (ks. kuva 1) sekä
välineistä, joilla voidaan estää ulkopuolisen valon aiheuttamat vaikutukset.
Vastaanotin voi sisältää valoa kokoavan pallopinnan helpottamaan käyrien
(kuperien) peilien mittaamista (ks. kuva 2).
2.2Valonlähteen ja vastaanottimen spektraalijakauma
Valonlähteen on koostuttava CIE:n standardin mukaisesta lähteestä A sekä
sen yhteydessä olevasta lähivalon sädekimpun muodostavasta optiikasta.
Jännitteen vakaajaa suositellaan käytettäväksi pitämään lampun jännitteen
vakiona laitteiden käytön aikana.
Vastaanottimessa on oltava valonilmaisin, jonka spektrivaste vastaa CIE:n
standardin (1931) mukaisen kolorimetrisen havaitsijan hämärävalontehon
funktiota (ks. taulukko). Mitä tahansa muuta CIE:n standardin valaisevaa
ainetta täysin vastaavaa valaisevan aineen suodatin/anturi -yhdistelmää ja
hämäränäkökykyä voidaan käyttää. Käytettäessä vastaanottimessa pallo-
pintaa, on pallopinnan sisäpinta päällystettävä spektrisesti epäselektiivisellä
mattavalkoisella (helposti leviävä).
2.3Geometriset olosuhteet
Tulevan säteen kulman ( Θ)ja heijastavan pinnan kohtisuoran välisen
kulman on mieluiten oltava 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5º) eikä se saa ylittää
toleranssin ylärajaa (toisin sanoen 0,53 rad tai 30º). Anturin akseleiden on
muodostettava tämän kohtisuoran kanssa yhtä suuri kulma kuin tulevan
säteen kulma ( Θ) (ks. kuva 1). Saapuvan valon säteen halkaisijan on oltava
testipinnan kohdalla vähintään 19 mm Heijastava säde ei saa olla suurempi
kuin valoanturin mittaava alue, eikä se saa peittää vähempää kuin 50 %
tällaisesta alueesta, ja sen on peitettävä mahdollisimman samankokoinen
alue kuin laitetta kalibroitaessa.
Käytettäessä vastaanotinosassa kokoavaa pallopintaa, on pallopinnan halkai-
sijan oltava vähintään 127 mm. Näytteen ja tulevan säteen aukkokulmat
pallopinnan seinämässä on oltava niin suuria, että ne päästävät tulevat ja
heijastuneet säteet kokonaan lävitse. Valoanturi on sijoitettava siten, että
tuleva tai heijastunut säde ei suoraan kohdistu siihen.
2.4Valonilmaisin-osoitinyksikön sähköiset ominaisuudet
Osoittavaan mittariin menevä valonilmaisimen ulostulo on oltava valo-
herkän alueen intensiteetin lineaarifunktio. Välineissä on oltava nollauksen
ja kalibroinnin mahdollistavat sähköiset tai optiset säädöt. Tällaiset säädöt
eivät saa kuitenkaan vaikuttaa välineiden lineaarisuuteen tai spektrisiin
ominaisuuksiin. Anturi-osoitinyksikön tarkkuuden on oltava ± 2 mitta-1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 16
(1) Määritelmät ovat CIE:n julkaisusta 50 (45), Kansainvälinen Sähkötekniikan Sanasto,
Ryhmä 45: Valaistus.
▼M2
alueen suurimmasta arvosta tai ± 10 % näytettävästä lukeman arvosta sen
mukaan kumpi arvoista on pienempi.
2.5Näytteen pidike
Mekanismilla on kyettävä sijoittamaan näytekappale siten, että lähteen ja
anturin varsien akselit leikkaavat toisensa heijastuspinnalla. Heijastava pinta
voi olla joko peilinäytteen välissä tai molemmilla puolilla sen mukaan onko
se ensimmäinen pinta, toinen pinta vai ”käännettävä” prisma-tyyppinen
peili.
3 MENETTELY
3.1Suora kalibrointimenetelmä
Suorassa kalibrointimenetelmässä ilmaa käytetään vertailuvakiona. Mene-
telmä soveltuu laitteille, jotka on rakennettu siten, että ne voidaan
kalibroida 100 % pisteessä kääntämällä vastaanotin suoraan valolähteen
akselille (ks. kuva 1).
Joissakin tapauksissa (kuten mitattaessa heikosti heijastavia pintoja) voi tätä
menetelmää käytettäessä olla suotavaa käyttää välittäjänä kalibrointipistettä
(0 ja 100 % väliltä). Tällöin optiselle polulle on asetettava tiheyssuodatin,
jonka läpäisykyky tunnetaan, minkä jälkeen mittari kalibroidaan näyttämään
neutraalin tiheyssuodattimen läpäisykyvyn prosenttiarvoa. Suodatin on pois-
tettava ennen heijastuskyvyn mittauksia.
3.2Epäsuora kalibrointimenetelmä
Menetelmä soveltuu laitteille, joiden valonlähteen ja vastaanottimen geome-
tria on vakio. Tällöin edellytetään huolellisesti kalibroitua ja ylläpidettyä
heijastusvakiota. Vertailuvakion on mieluiten oltava tasainen peili, jonka
heijastusarvo on mahdollisimman lähellä näytekappaleiden vastaavia arvoja.
3.3Tasaisen peilin mittaukset
Tasaisten peilien heijastuskyky voidaan mitata joko suoralla tai epäsuoralla
menetelmällä kalibroiduilla laitteilla. Heijastusarvo luetaan suoraan mittar-
ista.
3.4Käyrien (kuperien) peilien mittaukset
Käyrien (kuperien) peilien heijastuskyvyn mittauksessa tarvitaan laitetta,
jonka vastaanotinyksikössä on kokoava pallopinta (ks. kuva 2). Kun laitteen
mittari osoittaa vakiopeilille, jonka heijastuskyky on E %, lukemaa ne,
voidaan peilille, jonka heijastuskyky on tuntematon, laskea heijastuskyky
X % näytön lukeman nxavulla seuraavasta kaavasta:
X¼Enx
ne1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 17
▼M2
Kuva 1. Yleiskaavio heijastusmittarista, joka näyttää kahden kalibrointimene-
telmän geometrian.
kuva 2. Yleiskaavio heijastusmittarista, jonka vastaanottimessa on kokoavapallo.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 18
▼M2
CIE 1931-standardin mukaisen kolorimetrisen havaitsijan spektriset
kolmiväriarvot (1)
Tämä taulukko on CIE:n julkaisusta 50 (45) (1970)
λ
nm/C22xx(λ) /C22yy(λ) /C22zz(λ)
380 0,001 4 0,000 0 0,006 5
390 0,004 2 0,000 1 0,020 1
400 0,014 3 0,000 4 0,067 9
410 0,043 5 0,001 2 0,207 4
420 0,134 4 0,004 0 0,645 6430 0,283 9 0,011 6 1,385 6
440 0,348 3 0,023 0 1,747 1
450 0,336 2 0,038 0 1,772 1
460 0,290 8 0,060 0 1,669 2
470 0,195 4 0,091 0 1,287 6
480 0,095 6 0,139 0 0,813 0490 0,032 0 0,208 0 0,465 2
500 0,004 9 0,323 0 0,272 0
510 0,009 3 0,503 0 0,158 2520 0,063 3 0,710 0 0,078 2
530 0,165 5 0,862 0 0,042 2
540 0,290 4 0,954 0 0,020 3
550 0,433 4 0,995 0 0,008 7
560 0,594 5 0,995 0 0,003 9570 0,762 1 0,952 0 0,002 1580 0,916 3 0,870 0 0,001 7
590 1,026 3 0,757 0 0,001 1
600 1,062 2 0,631 0 0,000 8
610 1,002 6 0,503 0 0,000 3
620 0,854 4 0,381 0 0,000 2630 0,642 4 0,265 0 0,000 0640 0,447 9 0,175 0 0,000 0
650 0,283 5 0,107 0 0,000 0
660 0,164 9 0,061 0 0,000 0
670 0,087 4 0,032 0 0,000 0
680 0,046 8 0,017 0 0,000 0690 0,022 7 0,008 2 0,000 0
700 0,011 4 0,004 1 0,000 0
710 0,005 8 0,002 1 0,000 0720 0,002 9 0,001 0 0,000 0
730 0,001 4 0,000 5 0,000 0
740 0,000 7 0,000 2 (
2) 0,000 0
750 0,000 3 0,000 1 0,000 0
760 0,000 2 0,000 1 0,000 0
770 0,000 1 0,000 0 0,000 0780 0,000 0 0,000 0 0,000 0
(1) Supistettu taulukko. /C22yy(λ)=V( λ)arvot pyöristetään neljäksi desimaaliksi.
(2) Muutettu vuonna 1966 (kolmesta kahdeksi).1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 19
▼M2
Liitteen II lisäys 2
TAUSTAPEILIEN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ JA MERKINTÖJÄ
KOSKEVAT VAATIMUKSET
1 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN
1.1 Tavaramerkin tai kaupallisen merkin haltijan tai tämän edustajan on haet-
tava taustapeilille ETY-tyyppihyväksyntää.
1.2 Jokaisen taustapeilityypin hakemukseen on liitettävä:1.2.1 tekninen kuvauss iitä, mille ajoneuvotyypille tai -tyypeille peili on tarkoi-
tettu;
1.2.2 riittävän tarkat piirrokset taustapeilin tunnistamiseksi sekä asennusohjeet;
piirroksissa on osoitettava ehdotettu paikka ETY-tyyppityyppihyväksyntä-
numerolle sekä lisätunnukselle suhteessa suorakulmioon, joka kuuluu osan
ETY-tyyppihyväksyntämerkkiin;
1.2.3 neljä taustapeiliä; kolme testejä varten ja yksi laboratorion säilytettäväksi
myöhemmin mahdollisesti tarvittavia testejä varten. Laboratorio voi
pyytää lisänäytekappaleita.
2 MERKINNÄT
Osan ETY-tyyppihyväksyntää varten toimitetuissa taustapeilien näytekap-
paleissa on oltava selvästi luettavalla ja pysyvällä tavalla hakijan
tavaramerkki tai kaupallinen merkki ja niissä on oltava riittävä tila osan
ETY-tyyppihyväksyntämerkille; tämän tilan on käytävä ilmi 1.2.2
kohdassa tarkoitetuista piirustuksista.
3 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
3.1 ETY-tyyppihyväksyntä on annettava ja osan tyyppihyväksyntänumero
kirjoitettava jokaiselle edellä 1 kohdan mukaisesti toimitetulle taustapei-
lille, joka täyttää liitteessä II olevassa 1—5 kohdassa luetellut
vaatimukset.
3.2 Tätä numeroa ei saa antaa toiselle taustapeilityypille.
4 MERKINTÄ
4.1 Jokaisessa taustapeilissä, joka vastaa tyyppiä, jolle on tämän direktiivin
mukaisesti annettu osan tyyppihyväksyntä, on oltava osan ETY-tyyppi-
hyväksyntämerkki.
4.2 ETY-tyyppihyväksyntämerkki muodostuu suorakulmiosta, joka ympäröi
pientä ”e”-kirjainta ja sen jäljessä olevaa osan tyyppihyväksynnän
antaneen jäsenvaltion tunnusnumeroa tai -kirjaimia (1 Saksan liittotasa-
valta, 2 Ranska, 3 Italia, 4 Alankomaat, 6 Belgia, 11 Yhdistynyt
kuningaskunta, 13 Luxemburg, 18 Tanska, IRL Irlanti ja GR Kreikka) ja
ETY-tyyppihyväksyntänumerosta, jonka on oltava suorakulmion läheisyy-
dessä. Kyseinen numero koostuu tyypille täytetyssä todistuksessa (ks.
lisäys 3) olevasta osan tyyppihyväksyntänumerosta, jota edeltää kaksi
numeroa ilmoittaen direktiivin 71/127/ETY viimeisemmän muutoksen
järjestysnumeron osan ETY-tyyppihyväksynnän antamispäivänä.
Muutoksen järjestysnumero ja todistuksesta ilmenevä tyyppihyväksyntänu-
mero on erotettava tähdellä. Tämän direktiivin järjestysnumero on 02.
4.3 Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkissä on oltava lisäksi tunnus I, II, III, IV
tai V, joka osoittaa mihin luokkaan taustapeilityyppi kuluu. Tämä
lisätunnus on sijoitettava sopivaan paikkaan ”e”-kirjaimen sisältävän suor-
akulmion läheisyyteen.
4.4 Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki sekä lisätunnus on merkittävä
pysyvällä tavalla taustapeilin kiinteään osaan siten, että se on selvästi luet-
tavissa myös peilin asennuksen jälkeen.
4.5 Jäljempänä esitetään neljä esimerkkiä osan ETY-tyyppihyväksyntä-
merkistä ja lisätunnuksesta.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 20
▼M2
Esimerkkejä ETY tyyppihyväksyntämerkeistä ja lisätunnuksesta
Esimerkki N:o 1
ETY tyyppihyväksyntämerkki osoittaa edellä, että kyseinen taustapeili on luok-
kaan I kuuluva taustapeili (sisäpuolinen taustapeili), joka on tyyppihyväksytty
Ranskassa (e2) numerolla 02*35.
Esimerkki N:o 2
Osan ETY tyyppihyväksyntämerkki osoittaa edellä, että kyseinen taustapeili on
luokkaan II kuuluva taustapeili (ulkopuolinen taustapeili), joka on tyyppihyväk-
sytty Alankomaissa (e4) numerolla 02*187.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 21
▼M2
Esimerkki N:o 3
ETY tyyppihyväksyntämerkki osoittaa edellä, että taustapeili on luokkaan V
kuuluva taustapeili (ulkopuolinen ”kääntövarsi”-taustapeili), joka on tyyppi-
hyväksytty Kreikassa (eGR) numerolla 02*39.
Esimerkki N:o 4
ETY tyyppihyväksyntämerkki osoittaa edellä, että kyseinen taustapeili on luok-
kaan IV kuuluva taustapeili (ulkopuolinen ”laajakulma”-taustapeili), joka on
tyyppihyväksytty Italiassa (e3) numerolla 02*1248.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 22
▼M2
Liitteen II lisäys 3
TAUSTAPEILIÄ KOSKEVA ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN MALLI
1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 23
▼M2
LIITE III
TAUSTAPEILIEN AJONEUVOIHIN ASENTAMISTA KOSKEVAT
VAATIMUKSET
1 YLEISTÄ
1.1 Taustapeilit on asennettava siten, ettei peili liiku niin, että mitattu
näkökenttä huomattavasti muuttuu, tai värähtele siinä määrin, että kuljet-
taja ymmärtää väärin peilin heijastaman kuvan.
1.2 Edellä 1.1 kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä ajoneuvon
liikkuessa nopeudella, joka voi olla jopa 80 % ajoneuvon suurimmastasuunnittelunopeudesta, mutta kuitenkin korkeintaan 150 km/h.
2 LUKUMÄÄRÄ
2.1 Pakollisten taustapeilien vähimmäismäärä
2.1.1 Jäljempänä 5 kohdassa tarkoitetut näkökentät on saatava aikaan vähim-
mäismäärällä pakollisia taustapeilejä seuraavassa esitetyin tavoin:1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 24
AjoneuvoluokkaSisäpuoliset taustapeilit
Luokka IUlkopuoliset taustapeilit
Päätaustapeilit Laajakulmataustapeilit
Luokka IVLähietäisyystaustapeilit
Luokka V Luokka II Luokka III
M11
(ks. 2.1.2 kohta)—
(ks. 2.1.2.3 kohta)1
ajoneuvon oikealla
puolella (mutta katso
tämän liitteen 2.2.1
kohta)——
M2—2
(1 vasemmalla ja 1
oikealla)—— —
(ks. 2.2.2 ja 3.7 kohta)
M3—2
(1 vasemmalla ja 1
oikealla)—— —
(ks. 2.2.2 ja 3.7 kohta)
N11
(ks. 2.1.2 kohta)—
(ks. 2.1.2.3 kohta)1
ajoneuvon oikealla
puolella (mutta ks.
tämän liitteen 2.2.1
kohta)——
N2—
(ks. 2.2.3 kohta)2
(1 vasemmalla ja 1
oikealla)——
(ks. 2.2.4 kohta)—
(ks. 2.2.2 ja 3.7 kohta)
Jäykät kourma-autot
perävaunulla tai ilman
N3
Perävaunun vetoautot—
(ks. 2.2.3 kohta)2
(1 vasemmalla ja 1
oikealla)—1
(ks. 2.2.4 kohta)1
(ks. 3.7 kohta)
—
(ks. 2.2.3 kohta)2
(1 vasemmalla ja 1
oikealla)—
(ks. 2.1.3 kohta)11
(ks. 3.7 kohta)▼M21971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 25
▼M2
2.1.2 Kuitenkin M1-j aN1-luokan ajoneuvoissa:
2.1.2.1 jos sisäpuolinen taustapeili ei vastaa 5.2 kohdassa vahvistettuja vaati-
muksia, on ajoneuvoon asennettava ulkopuolinen taustapeili 2.1.1
kohdassa tarkoitetun pakollisen taustapeilin vastakkaiselle puolelle.
2.1.2.2 sisäpuolista taustapeiliä ei edellytetä, jos se ei anna näkyvyyttä taak-
sepäin, ja
2.1.2.3 luokkaan II kuuluvat ulkopuoliset taustapeilit sallitaan.
2.1.3 JosN3-luokan ajoneuvojen muotoilu tekee teknisesti mahdottomaksi
saavuttaa 5.3.2.2 ja 5.4 kohdassa määritelty näkökenttä, silloin kun luok-
kaan IV kuuluva taustapeili on asennettu samaan kiinnikkeeseen kuin
luokkaan II kuuluva taustapeili, voidaan jälkimmäinen korvata luokkaan
III kuuluvalla taustapeilillä.
Tätä poikkeusta sovelletaan ainoastaan 1 päivään lokakuuta 1992
saakka.
2.2 Vapaaehtoisten taustapeilien enimmäismäärä
2.2.1 M1-j aN1-luokan ajoneuvoihin voidaan asentaa ulkopuolinen taustapeili
2.1.1 kohdassa tarkoitetun pakollisen ulkopuolisen taustapeilin vastak-
kaiselle puolelle.
2.2.2 Luokan V ulkopuolinen taustapeili voidaan asentaa M2-, M3-j aN2-
luokan ajoneuvoihin.
2.2.3 Sisäpuolinen taustapeili voidaan asentaa N2-j aN3-luokan ajoneuvoihin.
2.2.4 Luokan IV ulkopuolinen taustapeili voidaan asentaa N2-j aN3-luokan
ajoneuvoihin, lukuun ottamatta perävaunujen vetoautoja.
2.2.5 Edellä 2.2.1—2.2.4 kohdassa tarkoitettujen taustapeilien on vastattava
tässä direktiivissä säädettyjä vaatimuksia.
Tämän liitteen 5 kohtaa ei kuitenkaan sovelleta 2.2.3 kohdassa tarkoitet-
tuihin taustapeileihin.
2.2.6 Tämän direktiivin määräyksiä ei sovelleta liitteessä I olevassa 4
kohdassa tarkoitettuihin etukulmapeileihin. Nämä peilit on kuitenkin
asennettava vähintään 2 m korkeudelle maanpinnasta ajoneuvon ollessa
lastattuna suurimpaan sallittuun kokonaispainoonsa.
3 SIJAINTI
3.1 Taustapeilit on sijoitettava siten, että kuljettaja tavanomaisessa ajoasen-
nossa näkee selvästi taaksepäin tielle ja ajoneuvon sivulle (sivuille).
3.2 Ulkopuolisten taustapeilien on oltava näkyvissä joko sivuikkunan läpi tai
pyyhkijöiden pyyhkimän tuulilasin osan läpi. Tätä vaatimusta ei kuiten-
kaan rakennesyistä sovelleta M2-j aM3-luokan ajoneuvon
oikeanpuoleisiin ulkopuolisiin taustapeileihin jäsenvaltioissa, joissa on
oikeanpuoleinen liikenne sekä vastaavien luokkien ajoneuvon vasemman
puoleisiin ulkopuolisiin taustapeileihin jäsenvaltioissa, joissa on vasem-
manpuoleinen liikenne.
3.3 Jos näkökenttää mitattaessa ajoneuvossa on alusta/ohjaamo -rakenne, on
ajoneuvon valmistajan ilmoitettava korin pienin ja suurin leveys, jotka
tarvittaessa on osoitettava ohjaamo/korirakenteen leveyttä vastaavilla
mallilevyillä. Kaikki testeissä huomioon otetut ajoneuvot ja peilien
muodot on esitettävä taustapeilien asennusta koskevassa ajoneuvon
ETY-tyyppihyväksyntätodistuksessa (ks. lisäys).
3.4 Ajoneuvoon vahvistettu kuljettajan puoleinen ulkopuolinen taustapeili
on sijoitettava siten, että korkeintaan 55º kulma muodostuu pystysuoran
pituusakselin suuntaisen ajoneuvon keskitason ja pystysuoran peilien
keskipisteen sekä kuljettajan näköpisteet yhdistävän 65 mm pitkän
suoran keskipisteen kautta kulkevan tason väliin.
3.5 Taustapeilit eivät saa ulottua ajoneuvon korin ulkopuolelle olennaisesti
enempää kuin on tarpeen 5 kohdassa määrättyjen näkökenttää koskevien
vaatimusten täyttämiseksi.
3.6 Kun ulkopuolisen taustapeilin alin reuna on alle 2 m korkeudella maan-
pinnasta, ajoneuvon ollessa lastattuna suurimpaan sallittuun
kokonaispainoonsa, ei taustapeili saa ulottua 0,20 m enempää ilman
taustapeilejä mitatun ajoneuvon kokonaisleveyden yli.
3.7 Luokkaan V kuuluvat peilit on kiinnitettävä ajoneuvoihin siten, että riip-
pumatta niiden asennosta säädön jälkeen yksikään peilien osa tai niiden1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 26
▼M2
kehysten osa ei ole alle 2 m korkeudella maanpinnasta ajoneuvon ollessa
lastattuna suurimpaan sallittuun kokonaispainoonsa.
Taustapeilejä ei saa kuitenkaan asentaa ajoneuvoihin, joiden ohjaamon
korkeus estää tämän vaatimuksen täyttymisen.
3.8 Ottaen huomioon 3.5, 3.6 ja 3.7 kohdan vaatimukset taustapeili voi
ylittää ajoneuvon suurimman sallitun leveyden.
4 SÄÄDÖT
4.1 Kuljettajan on ajoasennostaan kyettävä säätämään sisäpuolista tausta-
peiliä.
4.2 Kuljettajanpuoleinen ulkopuolinen taustapeili on oltava säädettävissä
ajoneuvon sisäpuolelta, oven ollessa kiinni, vaikka ikkuna on auki. Peili
voi kuitenkin olla lukittavissa asentoonsa ulkopuolelta käsin.
4.3 Edellä 4.2 kohdan vaatimukset eivät koske ulkopuolisia taustapeilejä,
jotka voidaan kääntämisen jälkeen palauttaa alkuperäiseen asentoonsa
ilman säätöä.
5 NÄKÖKENTÄT5.1 Yleistä
Jäljempänä määriteltyjen näkökenttien on oltava laajoja kaksisilmäisiä
näkökenttiä siten, että kuljettajan silmät ovat edellä liitteessä I olevassa
12 kohdassa määritellyt ”kuljettajan näköpisteet”. Näkökentät
määritellään ajoneuvon ollessa toimintakunnossa direktiivin 70/156/
ETY liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja kun etuis-
tuimella on lisäksi yksi matkustaja, jonka massa on 75 kg ± 1 %.
Näkökenttien on oltava havaittavissa ikkunoiden lävitse, joiden valon-
siirtymiskerroin on vähintään 70 % mitattuna kohtisuoraan ikkunan
pintaan nähden.
5.2 Sisäpuolinen taustapeili (luokka I)
Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 20 m
leveän tasaisen vaakasuoran tien alueen, jonka keskikohta on pystysuora
ajoneuvon pituusakselin suuntainen taso ja joka ulottuu 60 m ajoneuvon
kuljettajan näköpisteistä (kuva 3) taaksepäin horisonttiin asti.
5.3 Ulkopuoliset päätaustapeilit (luokat II ja III)
5.3.1Oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen vasemmanpuoleinen ulkopuo-
linen taustapeili ja vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen
oikeanpuoleinen ulkopuolinen taustapeili.
5.3.1.1 Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 2,50 m
leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu oikealla
(oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai vasemmalla (vasem-
manpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tasoon, joka on
yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa
ja joka kulkee ajoneuvon uloimman vasemman puoleisen pisteen
(oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai uloimman oikean-
puoleisen pisteen (vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta)
kautta, ja tämä näkökenttä ulottuu 10 m kuljettajan näköpisteiden takaa
horisonttiin (kuvat 4 ja 5).
5.3.2Oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen oikeanpuoleinen ulkopuolinen
taustapeili ja vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen vasemmanpuo-
leinen taustapeili.
5.3.2.1 M
1ja N1-luokan ajoneuvoilla, joiden suurin paino ei ylitä kahta tonnia,
näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 4 m
leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu vasemmalla
(oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai oikealla (vasemman-
puoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tasoon, joka on
yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen pystysuoran keski-tason kanssa ja joka kulkee ajoneuvon uloimman oikeanpuoleisen
pisteen (oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai uloimman
vasemmanpuoleisen pisteen (vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen
osalta) kautta, ja tämä näkökenttä ulottuu 20 m kuljettajan näköpisteiden
takaa horisonttiin (katso kuva 4).1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 27
▼M2
5.3.2.2 Muiden kuin edellä 5.3.2.1 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen osalta,
näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 3,5 m
leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu vasemmalla
(oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai oikealla (vasemman
puoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tasoon, joka on yhdensuun-
tainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen pystysuoran keskitason
kanssa ja joka kulkee ajoneuvon uloimman oikeanpuoleisen pisteen
(oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai uloimman vasem-
manpuoleisen pisteen (vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen
osalta) kautta, ja tämä näkökenttä ulottuu 30 m kuljettajan näköpisteiden
takaa horisonttiin.
Kuljettajan on lisäksi nähtävä tie 0,75 m leveydeltä 4 m kuljettajan
näköpisteet lävistävän pystytason takana olevasta pisteestä (kuva 5).
5.4 Ulkopuolinen ”laajakulma”-taustapeili (luokka IV)
5.4.1 Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 12,50 m
leveän, tasaisen ja vaakasuoran tien alueen, joka alkaa enintään 15 m
päästä kuljettajan näköpisteiden takaa ja ulottuu vähintään 25 m päähän
kyseisten pisteiden taakse, ja joka rajoittuu vasemmalla (oikeanpuoleisen
liikenteen ajoneuvojen osalta) tai oikealla (vasemmanpuoleisen liiken-
teen ajoneuvojen osalta) tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon
pituusakselin suuntaisen pystysuoran keskitason kanssa ja joka kulkee
ajoneuvon uloimman oikean puoleisen (oikeanpuoleisen liikenteen
ajoneuvojen osalta) tai uloimman vasemman puoleisen pisteen (vasem-
manpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) kautta. Kuljettajan on
lisäksi nähtävä 2,5 m leveä tien osuus, joka on 3 m kuljettajan näköpis-
teet lävistävän pystysuoran tason takapuolella (kuva 6).
5.5 Ulkopuolinen ”lähietäisyys”-taustapeili (luokka V)
Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee ajoneuvon sivun
suuntaisen tasaisen vaakasuoran tien alueen, jota rajoittavat seuraavat
pystysuorat tasot (ks. kuvat 7 a ja 7 b):
5.5.1 taso, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen pysty-
suoran keskitason kanssa ja joka lävistää pisteen, joka on 0,2 m
etäisyydellä ajoneuvon ohjaamon uloimmasta oikeanpuoleisesta (oikean-
puoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai vasemmanpuoleisesta
(vasemman puoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) pisteestä,
5.5.2 poikittaissuunnassa taso, joka on 5.5.1 kohdassa tarkoitetun tason kanssa
yhdensuuntainen ja joka on 1 m etäisyydellä tämän tason edessä,
5.5.3 takana taso, joka on kuljettajan näköpisteiden kautta kulkevan pysty-
suoran tason kanssa yhdensuuntainen ja joka on 1,25 m etäisyydellä
tämän tason takana,
5.5.4 edessä taso, joka on kuljettajan näköpisteiden kautta kulkevan pysty-
suoran tason kanssa yhdensuuntainen ja joka on 1 m etäisyydellä tämän
tason edessä. Jos ajoneuvon puskurin etureunan kautta kulkeva poikit-
tainen pystysuora taso on alle 1 m etäisyydellä kuljettajan
näköpisteiden kautta kulkevan pystysuoran tason edessä, on näkökentän
rajoituttava tähän tasoon (ks. kuva 7 b).
5.6 Jos taustapeili koostuu useista eri kaarevuussäteisistä heijastuspinnoista
tai jos heijastuspintojen välissä on kulmia, on vähintään yhden heijastus-
pinnan täytettävä kyseisen taustapeilityypin, näkökentälle ja mitoille (ks.
liite II, 2.2.2 kohta) vahvistetut vaatimukset.
5.7 Esteet
5.7.1Sisäpuoliset taustapeilit (luokka I)
5.7.1.1 Näkökenttää rajoittavat laitteet, kuten niskatuet, häikäisysuojat, takalasin
pyyhkimet ja lämmityselementit, ovat sallittuja, jos nämä laitteet
yhdessä eivät rajoita vahvistettua näkökenttää enempää kuin 15 %.
5.7.1.2 Näkökentän rajoittumista mitattaessa pään nojien on oltava alimmassa
mahdollisessa asennossaan ja häikäisysuojat on käännettävä yläasentoon.
5.7.2Ulkopuoliset taustapeilit (luokat II, III, IV ja V)
Edellä määriteltyä näkökenttää rajoittavaa ajoneuvon koria tai joitakin
sen osia, kuten oven kahvoja, äärivaloja, vilkkuja ja takapuskureiden
äärimmäisiä kärkiä eikä myöskään heijastavien pintojen pesulaitteita,
oteta huomioon, jos niiden osuus määritellyn näkökentän rajoittumisesta
on enintään 10 %.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 28
▼M2
5.8 Testausmenetelmä
Näkökenttä on määriteltävä asettamalla näköpisteiden paikalle tehokkaat
valon lähteet ja tutkimalla pystysuoralle pinnalle heijastunutta valoa.
Myösmuita vas taavia menetelmiä voidaan käyttää.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 29
▼M2
Sisäpuolinen taustapeili
Kuva 31971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 30
▼M2
Ulkopuoliset päätaustapeilit
Oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvo
Kuva 4
M1
-j aN1
-luokan ajoneuvo, jonka paino ei ylitä kahta tonnia1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 31
▼M2
Kuva 5
Muut kuin M1
-j aN1
-luokan ajoneuvot, joinden (kokonais-) paino ei ylitä kahta tonnia.1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 32
▼M2
Kuva 6
Laajakulmataustapeili
Kuva 7
”Ulkopuolinen lähietäisyys”-taustapeili1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 33
▼M2
Liitteen III lisäys
LIITE AJONEUVON TAUSTAPEILIEN ASENTAMISTA KOSKEVAAN ETY-TYYPPI-
HYVÄKSYNTÄTODISTUKSEEN
(Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY
4 artiklan 2 kohta ja 10 artikla)
1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 34
▼M2
1971L0127 — FI — 21.03.1985 — 004.001 — 35