02018R1488 — FI — 08.10.2018 — 000.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B NEUVOSTON ASETUS (EU) 2018/1488, annettu 28 päivänä syyskuuta 2018, Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta (EUVL L 252 8.10.2018, s. 1)





Oikaistu:









▼B

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2018/1488,

annettu 28 päivänä syyskuuta 2018,

Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta







1 artikla

Perustaminen

▼C1

1. Perustetaan eurooppalaista suurteholaskentaa koskevan aloitteen toteuttamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys, jäljempänä ’Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys’, tai ’yhteisyritys’, 31 päivään joulukuuta 2026 kestäväksi ajaksi.

▼B

2. Asetuksella (EU) N:o 1291/2013 perustetun tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman (Horisontti 2020) ja asetuksella (EU) N:o 1316/2013 perustetun Verkkojen Eurooppa -välineen keston huomioon ottamiseksi tämän asetuksen perusteella toteutettavat ehdotuspyynnöt ja tarjouspyynnöt on julkistettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ehdotuspyyntöjä tai tarjouspyyntöjä voidaan julkistaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021.

3. Yhteisyritys on elin, jonka tehtävänä on panna täytäntöön asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 71 artiklassa tarkoitettu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus.

4. Yhteisyritys on oikeushenkilö. Sillä on kussakin jäsenvaltiossa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus ja oikeustoimikelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.

5. Yhteisyrityksen kotipaikka on Luxemburg.

6. Yhteisyrityksen yhtiöjärjestys on tämän asetuksen liitteenä.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

1) ’hyväksymistarkastuksella’ sen tarkastamista, täyttyvätkö järjestelmäspesifikaation vaatimukset;

2) ’käyttöajalla’ supertietokoneen laskenta-aikaa, joka annetaan käyttäjän tai käyttäjäryhmän käyttöön sen ohjelmien ajamiseksi;

3) ’liitännäisosallistujalla’ asetuksen (EU) N:o 1290/2013 2 artiklan 1 kohdan 2 alakohdassa määriteltyä oikeussubjektia;

4) ’kansallisella suurteholaskennan osaamiskeskuksella’ sellaiseen osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio, sijoittautunutta oikeussubjektia, joka toimii yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kansallisen supertietokonekeskuksen kanssa ja joka tarjoaa teollisuuden käyttäjille, pk-yritykset mukaan lukien, tiedeyhteisön käyttäjille ja viranomaisille mahdollisuuden käyttää pyynnöstä supertietokoneita ja suurteholaskennan uusinta teknologiaa ja uusimpia välineitä, sovelluksia ja palveluja sekä tarjoaa asiantuntemusta, osaamista, koulutusta, verkottumista ja tiedotusta;

5) ’osakkaaseen kuuluvalla oikeussubjektilla’ oikeussubjektia, joka muodostaa yhteisyrityksen yksityisen osakkaan kunkin yksityisen osakkaan yhtiöjärjestyksen mukaan;

6) ’eksa-luokan supertietokoneella’ tietokonejärjestelmää, jonka laskentateho on 1018 laskutoimitusta sekunnissa (eli 1 eksaflops) ja joka tukee sovelluksia, jotka tuottavat korkealaatuisia ratkaisuja lyhyemmässä ajassa, ja jolla voidaan käsitellä monimutkaisempia ongelmia;

7) ’vastaanottosopimuksella’ yhteisyrityksen ja esi-eksa-luokan supertietokoneen isäntälaitoksen välistä tai yhteisyrityksen, muiden peta-luokan supertietokoneen osaomistajien ja peta-luokan supertietokoneen isäntälaitoksen välistä sopimusta, joka voi olla muodoltaan palvelusopimus tai muu sopimus;

8) ’isännöivällä yhteenliittymällä’ sellaisten osallistujavaltioiden ryhmää, jotka ovat päättäneet osallistua esi-eksa-luokan supertietokoneen tai peta-luokan supertietokoneen hankinnan ja käytön rahoitukseen;

9) ’isäntälaitoksella’ oikeussubjektia, johon sisältyvät supertietokoneen vastaanottamiseen ja käyttöön tarvittavat tilat ja laitteistot ja joka on sijoittautunut sellaiseen jäsenvaltioon, joka on osallistujavaltio;

10) ’kansallisella supertietokoneella’ osallistujavaltiossa sijaitsevaa kansallista tietokonejärjestelmää, jonka laskentateho on vähintään 0,4 petaflopsia ja jota ei ole hankittu tämän asetuksen nojalla;

11) ’tarkkailijavaltiolla’ jäsenvaltiota tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioitunutta maata, joka ei ole osallistujavaltio;

12) ’osallistujavaltiolla’ maata, joka on yhteisyrityksen osakas;

13) ’peta-luokan supertietokoneella’ tietokonejärjestelmää, jonka laskentateho on 1015 laskutoimitusta sekunnissa (eli 1 petaflops);

14) ’esi-eksa-luokan supertietokoneella’ tietokonejärjestelmää, jonka laskentateho on yli 100 petaflopsia mutta alle 1 eksaflops;

15) ’yksityisellä osakkaalla’ yksityistä yhteenliittymää, joka on yhteisyrityksen osakas;

16) ’supertietokoneella’ tietokonejärjestelmää, joka on laskentateholtaan vähintään peta-luokan tasoinen ja joka on hankittu tämän asetuksen nojalla;

17) ’kokonaiskustannuksilla’ supertietokoneen hankintakustannuksia ja käyttökustannuksia ylläpito mukaan lukien, joita koituu siihen saakka, kun supertietokoneen omistus siirretään isäntälaitokselle tai myydään tai kun supertietokone poistetaan käytöstä ilman omistuksen siirtoa;

18) ’käyttäjällä’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, elintä tai kansainvälistä organisaatiota, jolle on annettu käyttöaikaa yhteisyrityksen supertietokoneella;

19) ’työsuunnitelmalla’ asetuksen (EU) N:o 1290/2013 2 artiklan 1 kohdan 22 alakohdassa määriteltyä työsuunnitelmaa, jota käytetään myös asetuksen (EU) N:o 1316/2013 17 artiklassa tarkoitettuna työohjelmana.

3 artikla

Tehtävä, tavoitteet ja toimet

1. Yhteisyrityksen tehtävänä on kehittää ja ottaa käyttöön integroitu maailmanluokan supertietokone- ja datainfrastruktuuri unionissa sekä laajentaa sitä ja pitää sitä yllä samoin kuin kehittää erittäin kilpailukykyinen ja innovatiivinen suurteholaskennan ekosysteemi ja tukea sitä.

2. Yhteisyrityksen yleisinä tavoitteina on

a) tarjota unionin ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneiden maiden tutkimus- ja tiedeyhteisölle sekä teollisuudelle, pk-yritykset mukaan lukien, ja julkiselle sektorille paras saatavilla oleva ja kilpailukykyinen suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuri ja tukea sen teknologioiden ja käytön kehittämistä laajasti eri aloilla;

b) luoda kehys integroidun, kysyntä- ja käyttäjälähtöisen maailmanluokan peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokone- ja datainfrastruktuurin hankinnalle unionissa;

c) järjestää unionin tason koordinointi ja riittävät taloudelliset resurssit, joilla tuetaan tällaisen infrastruktuurin kehittämistä ja hankintaa, joka on julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjien saatavilla pääasiassa tutkimus- ja innovointitarkoituksiin;

d) tukea kunnianhimoista tutkimuksen ja innovoinnin toimintasuunnitelmaa sellaisen eksa-luokan ja sitä tehokkaamman maailmanluokan suurteholaskennan ekosysteemin kehittämistä ja ylläpitoa varten unionissa, joka kattaa kaikki tieteellisen ja teollisen arvoketjun osat, mukaan lukien pientehoprosessori- ja välitysohjelmistoteknologiat, algoritmit ja koodin suunnittelun, sovellukset ja järjestelmät, palvelut ja koneenrakennuksen, yhteenliitännät sekä taitotiedon ja osaamisen seuraavan sukupolven supertietokoneiden aikakautta varten;

e) edistää unionissa tuotettujen tutkimus- ja innovointitulosten omaksumista ja systemaattista käyttöä tieteen, teollisuuden, pk-yritykset mukaan lukien, ja julkisen sektorin käyttäjien keskuudessa.

3. Yhteisyrityksen erityisinä tavoitteina on

a) edistää asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja päätöksen 2013/743/EU, erityisesti kyseisen päätöksen 2 artiklassa tarkoitetun erityisohjelman II osan, jäljempänä ’erityisohjelma’, sekä asetuksen (EU) N:o 1316/2013 ja asetuksen (EU) N:o 283/2014 täytäntöönpanoa;

b) yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden ja unionin strategioita koordinoidulla eurooppalaisella suurteholaskentastrategialla ja parantaa julkisen tuen vaikuttavuutta välttämällä toimien turhaa päällekkäisyyttä ja hajautumista;

c) koota yhteen unionin resursseja, kansallisia resursseja ja yksityisiä investointeja ja kasvattaa suurteholaskentaan tehtävät investoinnit vertailukelpoiselle tasolle maailmanlaajuisten kilpailijoiden kanssa;

d) rakentaa maailmanluokan integroitu supertietokone- ja datainfrastruktuuri, jonka arkkitehtuuri on riittävän monipuolinen eri käyttäjien vaatimusten ottamiseksi huomioon unionissa, ja käyttää sitä olennaisena osatekijänä tieteellisessä huippuosaamisessa, teollisuuden ja julkisen sektorin digitalisoinnissa ja innovointivalmiuksien ja maailmanlaajuisen kilpailukyvyn vahvistamisessa talouskasvun ja työpaikkojen luomiseksi unionissa;

e) tarjota tutkimus- ja tiedeyhteisön ja teollisuuden, myös pk-yritysten, sekä julkisen sektorin monille erilaisille käyttäjille mahdollisuus käyttää suurteholaskentaan perustuvia infrastruktuureja ja palveluja uusissa ja kehitteillä olevissa data- ja laskentaintensiivisissä sovelluksissa ja palveluissa;

f) tukea unionissa maailmanluokan eksa-luokan ja jälki-eksa-luokan suurteholaskentateknologioiden, pientehomikroprosessoriteknologia ja siihen liittyvä välitysohjelmistoteknologia mukaan lukien, kehittämistä ja integroimista supertietokonejärjestelmiin noudattamalla yhteiseen suunnitteluun perustuvaa toimintamallia sekä tukea näiden teknologioiden laajamittaista käyttöönottoa ja uusia sovellusaloja;

g) kaventaa kuilua tutkimuksen ja kehittämisen ja eksa-luokan suurteholaskentajärjestelmien toimittamisen välillä vahvistamalla digitaaliteknologian toimitusketjua unionissa ja mahdollistamalla maailmanluokan supertietokoneiden hankinta yhteisyritykselle, mahdollisesti integroimalla niihin eurooppalaisia teknologioita;

h) saavuttaa huippuosaaminen suurteholaskentasovelluksissa maailmanluokan suorituskykyä varten kehittämällä ja optimoimalla ohjelmakoodeja ja sovelluksia sekä muita suurteholaskennan mahdollistamia suurimittaisia ja uusia edelläkävijämarkkinoiden sovelluksia yhteisen suunnittelun pohjalta ja tukemalla suurteholaskentasovellusten osaamiskeskuksia ja suurteholaskennan mahdollistamia suurimittaisia massadatasovellusten ja -palvelujen koedemonstraatiota ja testausalustoja erilaisilla tieteen- ja teollisuudenaloilla;

i) verkottaa ja yhdistää toisiinsa alueelliset, kansalliset ja eurooppalaiset suurteholaskennan supertietokoneet ja muut tietokonejärjestelmät ja datakeskukset ja niihin liittyvät ohjelmistot ja sovellukset yhteistyössä PRACE-hankkeen ja GÉANT-verkon kanssa;

j) kasvattaa teollisuuden, etenkin pk-yritysten, innovointipotentiaalia käyttämällä kehittyneitä suurteholaskentainfrastruktuureja, -sovelluksia ja -palveluja perustamalla kansallisia suurteholaskennan osaamiskeskuksia kaikkialle unioniin ja erityisesti verkottamalla ja koordinoimalla näitä keskuksia;

k) parantaa suurteholaskennan ymmärrystä ja vähentää suurteholaskentaan liittyviä osaamisvajeita unionissa parantamalla tietoisuutta, tarjoamalla koulutusta ja levittämällä taitotietoa;

l) laajentaa suurteholaskennan käyttöalaa.

4. Yhteisyritys toteuttaa 2 ja 3 kohdassa mainitut yleiset ja erityiset tavoitteet toteuttamalla toimia seuraavilla keskeisillä aihealueilla:

a) yhteisyrityksen toimintaan ja hallinnointiin liittyvät yleiset hallinnolliset toimet;

b) maailmanluokan supertietokone- ja datainfrastruktuurien hankintaan, käyttöönottoon, yhteenliittämiseen, käyttöön ja käyttöaikojen hallinnointiin liittyvät toimet;

c) toimet, joilla tuetaan tutkimuksen ja innovoinnin toimintasuunnitelmaa sellaisen innovaatioekosysteemin luomiseksi, jossa käsitellään supertietokoneiden laite- ja ohjelmistoteknologioita ja niiden sisällyttämistä eksa-luokan supertietokonejärjestelmiin, kehittyneitä sovelluksia, palveluja ja välineitä, osaamista ja taitotietoa.

4 artikla

Unionin rahoitusosuus

1. Unionin rahoitusosuus yhteisyritykseen, EFTAn määrärahat mukaan luettuina, on enintään 486 000 000 euroa, joka jakautuu seuraavasti:

a) enintään 386 000 000 euroa Horisontti 2020 -puiteohjelmasta, mukaan lukien vähintään 10 000 000 euroa hallintomenoihin;

b) enintään 100 000 000 euroa Verkkojen Eurooppa -välineestä.

2. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus suoritetaan erityisohjelmalle osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista.

Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus sisältää vähintään 180 000 000 euroa ehdotuspyyntöjä varten, jotta yhteisyritys voi antaa rahoitustukea tutkimuksen ja innovoinnin toimintasuunnitelmaan liittyviin epäsuoriin toimiin.

3. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus suoritetaan Verkkojen Eurooppa -välineelle osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista, ja se varataan yksinomaan supertietokoneiden hankintaan.

4. Talousarvion toteuttaminen unionin rahoitusosuuden osalta uskotaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 71 artiklassa tarkoitettuna elimenä toimivalle yhteisyritykselle mainitun asetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan iv alakohdan ja 154 artiklan mukaisesti.

5. Unionin rahoitusosuutta koskevat järjestelyt vahvistetaan rahoitusosuussopimuksessa ja vuotuisissa määrärahojen siirtoja koskevissa sopimuksissa, jotka unionin puolesta toimiva komissio ja yhteisyritys tekevät.

6. Tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla rahoitusosuussopimuksella säännellään asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 129 artiklan 2 kohdassa ja 154 artiklassa säädettyjä näkökohtia sekä muun muassa seuraavia näkökohtia:

a) vaatimukset, jotka koskevat yhteisyrityksen osallistumista päätöksen 2013/743/EU liitteessä II tarkoitettuihin asianmukaisiin suorituskykyindikaattoreihin;

b) vaatimukset, jotka koskevat yhteisyrityksen osallistumista päätöksen 2013/743/EU liitteessä III tarkoitettuun seurantaan;

c) yhteisyrityksen toimintaan liittyvät erityiset suorituskykyindikaattorit;

d) tietojen toimittamiseen liittyvät järjestelyt sen varmistamiseksi, että komissio voi täyttää asetuksen (EU) N:o 1291/2013 28 artiklassa ja asetuksen (EU) N:o 1316/2013 28 artiklassa tarkoitetut tulosten levittämistä ja raportointia koskevat velvoitteensa sekä keskitetyssä osallistujaportaalissa että muissa komission hallinnoimissa sähköisissä tulostenlevitysvälineissä;

e) tietojen toimittamiseen liittyvät järjestelyt sen varmistamiseksi, että komissio voi täyttää asetuksen (EU) N:o 283/2014 8 artiklassa tarkoitetut tulosten levittämistä ja raportointia koskevat velvoitteensa;

f) säännökset yhteisyritykseen liittyvien ehdotuspyyntöjen julkaisemisesta myös keskitetyssä osallistujaportaalissa ja muissa komission hallinnoimissa sähköisissä tiedonlevitysvälineissä;

g) säännökset yhteisyritykseen liittyvien tarjouspyyntöjen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muissa komission hallinnoimissa sähköisissä tiedonlevitysvälineissä;

h) henkilöstöresurssien käyttö ja niihin tehtävät muutokset, erityisesti palvelukseen otto tehtäväryhmän, palkkaluokan ja ura-alueen mukaan, uudelleenluokittelu ja henkilöstön määrän muutokset.

5 artikla

Muut unionin maksamat osuudet

Rahoitusosuuksia, jotka maksetaan muista unionin ohjelmista kuin 4 artiklan 1 kohdassa mainituista ohjelmista ja jotka ovat osa jonkin osallistujavaltion toteuttamaan ohjelmaan myönnettävää unionin yhteisrahoitusta, ei oteta huomioon laskettaessa 4 artiklassa tarkoitettua unionin rahoitusosuuden enimmäismäärää.

6 artikla

Muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuudet

1. Osallistujavaltioiden on osallistuttava yhteisyrityksen hallintomenoihin vähintään 10 000 000 euron osuudella. Lisäksi osallistujavaltioiden on osallistuttava yhteisyrityksen toimintamenoihin osuudella, joka vastaa 4 artiklan 1 kohdassa säädettyä unionin rahoitusosuutta. Ennakoitu määrä on vähintään 476 000 000 euroa.

2. Yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden on suoritettava rahoitusosuuksia yhteisyritykselle tai huolehdittava, että niihin kuuluvat oikeussubjektit ja niiden liitännäisosallistujat suorittavat yhteisyritykselle rahoitusosuuksia, joiden määrä on vähintään 422 000 000 euroa, mukaan lukien 2 000 000 euroa hallintomenoihin.

3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat osuuksista, joista säädetään yhtiöjärjestyksen 15 artiklassa.

4. Kukin osallistujavaltio voi osoittaa yhtiöjärjestyksen 15 artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet kyseessä olevaan osallistujavaltioon sijoittautuneille tuensaajille. Niillä voidaan täydentää yhteisyrityksen rahoitusosuutta asetuksen (EU) N:o 1290/2013 28 artiklassa vahvistetun sovellettavan enimmäisrahoitusosuuden rajoissa. Tällaiset rahoitusosuudet eivät rajoita valtiontukisääntöjen soveltamista.

5. Yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin on ilmoitettava hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään tammikuun 31 päivänä edellisenä varainhoitovuotena suoritettujen, tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen osuuksien arvo.

6. Yhtiöjärjestyksen 15 artiklan 3 kohdan b–f alakohdassa tarkoitettujen osuuksien arvon määrittämiseksi kustannukset määritetään asianomaisten oikeussubjektien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen, kunkin oikeussubjektin sijoittautumismaassa sovellettavien kirjanpitosääntöjen ja sovellettavien kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS- ja IFRS-standardit) mukaisesti. Asianomaisen oikeussubjektin nimittämä riippumaton ulkoinen tilintarkastaja varmentaa menot. Yhteisyritys voi tarkistaa arvon määrityksessä käytetyn menettelyn, jos varmennuksen osalta on epävarmuutta. Jos asiasta on edelleen epävarmuutta, yhteisyritys voi suorittaa oman tilintarkastuksen.

7. Komissio voi lakkauttaa unionin yhteisyritykselle suorittaman rahoitusosuuden, vähentää sitä suhteellisesti tai keskeyttää sen suorittamisen tai panna alulle yhtiöjärjestyksen 24 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn, jos muut osakkaat kuin unioni, mukaan lukien niihin kuuluvat oikeussubjektit tai niiden liitännäisosallistujat, eivät suorita tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja osuuksia, suorittavat ne ainoastaan osittain tai suorittavat ne myöhässä.

7 artikla

Kansallisten supertietokoneiden käyttöajan tarjoaminen

Osallistujavaltiot voivat tarjota yhteisyritykselle ainakin 20 prosenttia yhden tai useamman kansallisen supertietokoneensa käyttöajasta. Näitä osuuksia ei oteta huomioon laskettaessa 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua osuutta.

8 artikla

Isäntälaitos

1. Supertietokoneet sijoitetaan osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio. Osallistujavaltio voi toimia isäntänä vain yhdelle esi-eksa-luokan supertietokoneelle tai yhdelle peta-luokan supertietokoneelle.

2. Isäntälaitos voi edustaa yksittäistä osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai isännöivää yhteenliittymää. Isäntälaitos ja osallistujavaltion tai isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tekevät tätä koskevan sopimuksen.

3. Yhteisyritys valtuuttaa isäntälaitoksen huolehtimaan kunkin 10 artiklan mukaisesti omistamansa yksittäisen esi-eksa-luokan supertietokoneen käytöstä.

Yhteisyritys ja muut osaomistajat valtuuttavat isäntälaitoksen huolehtimaan kunkin 11 artiklan mukaisesti omistamansa yksittäisen peta-luokan supertietokoneen käytöstä.

4. Esi-eksa-luokan ja peta-luokan supertietokoneiden isäntälaitokset valitaan tämän artiklan 5 kohdan ja 14 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti.

5. Kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen hallintoneuvosto valitsee isäntälaitoksen ja sen osallistujavaltion, johon kyseinen isäntälaitos on sijoittautunut, tai isäntälaitokseen liittyvän isännöivän yhteenliittymän tasapuolisella ja läpinäkyvällä menettelyllä, joka perustuu muun muassa seuraaviin arviointiperusteisiin:

a) kiinnostuksenilmaisupyynnössä määriteltyjen yleisten järjestelmäspesifikaatioiden noudattaminen;

b) supertietokoneen kokonaiskustannukset;

c) isäntälaitoksen kokemus vastaavien järjestelmien asentamisesta ja käytöstä;

d) isäntälaitoksen fyysisen ja tietotekniikkainfrastruktuurin laatu, sen turvallisuus ja yhteydet muuhun unioniin;

e) käyttäjille tarjottavan palvelun laatu, etenkin kyky noudattaa palvelutasosopimusta, joka sisältyy valintamenettelyyn liittyviin asiakirjoihin;

f) isäntälaitoksen etukäteen antama hyväksyntä yhtiöjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan o alakohdassa tarkoitetussa vastaanottosopimusmallissa esitetyille ehdoille ja edellytyksille, mukaan lukien erityisesti 9 artiklan 2 kohdassa esitetyt ja valintamenettelyssä määritellyt osatekijät;

g) asianmukaisen asiakirjan esittäminen sen osoittamiseksi, että jäsenvaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, sitoutuu tai isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat kattamaan sen osan esi-eksa-luokan supertietokoneen kokonaiskustannuksista, jota ei kata 4 artiklan mukainen unionin rahoitusosuus eikä 5 artiklan mukainen muu unionin rahoitusosuus, joko siihen saakka, kun yhteisyritys siirtää sen omistuksen kyseiselle isäntälaitokselle, tai siihen saakka, kun supertietokone myydään tai poistetaan käytöstä ilman omistuksen siirtoa;

h) asianmukaisen asiakirjan esittäminen sen osoittamiseksi, että jäsenvaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, sitoutuu tai isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat kattamaan kaikki peta-luokan supertietokoneen kokonaiskustannukset, joita ei kata 4 artiklan mukainen unionin rahoitusosuus eikä 5 artiklan mukainen muu unionin rahoitusosuus.

6. Kun isäntälaitos on valittu, osallistujavaltio, johon valittu isäntälaitos on sijoittautunut, tai isäntälaitokseen liittyvä isännöivä yhteenliittymä voi päättää uusien osallistujavaltioiden mukaan liittymisestä. Liittyvien osallistujavaltioiden sitoumus edustaa pientä osaa esi-eksa-luokan supertietokoneen kokonaiskustannuksista siihen saakka, kun yhteisyritys siirtää sen omistuksen kyseiselle isäntälaitokselle,

9 artikla

Vastaanottosopimus

1. Yhteisyritys tekee vastaanottosopimuksen kunkin valitun isäntälaitoksen kanssa ennen esi-eksa-luokan supertietokoneen hankintaa koskevan menettelyn aloittamista.

Yhteisyritys ja muut osaomistajat tekevät vastaanottosopimuksen kunkin valitun isäntälaitoksen kanssa ennen peta-luokan supertietokoneen hankintaa koskevan menettelyn aloittamista.

2. Vastaanottosopimuksessa käsitellään erityisesti seuraavia näkökohtia:

a) oikeudet ja velvollisuudet supertietokoneen hankintaa koskevan menettelyn aikana, mukaan lukien kyseisen supertietokoneen hyväksymistarkastus;

b) supertietokoneen käyttöä koskevat vastuuvaatimukset;

c) käyttäjille tarjottavan palvelun laatu supertietokonetta käytettäessä, siten kuin se on määritelty palvelutasosopimuksessa;

d) supertietokoneen energiatehokkuutta ja ympäristökestävyyttä koskevat suunnitelmat;

e) supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan käyttöehdot, joista hallintoneuvosto päättää 13 artiklan mukaisesti;

f) käyttöajan laskentaa koskevat säännöt;

g) se osuus kokonaiskustannuksista, jonka kattaa isäntälaitoksen järjestelyjen mukaisesti se osallistujavaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai ne osallistujavaltiot, jotka ovat mukana isännöivässä yhteenliittymässä;

h) 10 artiklan 3 kohdassa ja 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun omistuksen siirtoon liittyvät ehdot, mukaan lukien esi-eksa-luokan supertietokoneiden kohdalla määräykset niiden jäännösarvon laskemisesta ja niiden käytöstä poistamisesta;

i) isäntälaitoksen velvollisuus tarjota mahdollisuus käyttää supertietokoneita ja varmistaa samalla supertietokoneiden turvallisuus, asetuksen (EU) 2016/679 mukainen henkilötietojen suoja, direktiivin 2002/58/EY mukainen sähköisen viestinnän tietosuoja ja direktiivin (EU) 2016/943 mukainen liikesalaisuuksien suoja sekä muiden salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvien tietojen luottamuksellisuuden suoja;

j) esi-eksa-luokan supertietokoneiden osalta isäntälaitoksen velvollisuus ottaa käyttöön sertifioitu tilintarkastusmenettely, joka kattaa supertietokoneen käyttökustannukset ja käyttäjien käyttöajan;

k) isäntälaitoksen velvollisuus toimittaa hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään tammikuun 31 päivänä tilintarkastuskertomus ja käyttöaikaa koskevat tiedot edelliseltä varainhoitovuodelta.

3. Vastaanottosopimukseen sovelletaan unionin oikeutta ja niiden seikkojen osalta, joita tämä asetus tai muut unionin säädökset eivät kata, täydentävästi sen jäsenvaltion kansallista oikeutta, johon isäntälaitos on sijoittautunut.

4. Vastaanottosopimuksessa on oltava välityslauseke, jonka mukaan toimivalta on Euroopan unionin tuomioistuimella.

5. Kun vastaanottosopimus on tehty, yhteisyritys käynnistää valitun isäntälaitoksen tuella menettelyt esi-eksa-luokan supertietokoneen hankkimiseksi 15 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti.

Kun vastaanottosopimus on tehty, yhteisyritys käynnistää yhdessä osallistujavaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja valitun isäntälaitoksen tuella menettelyt peta-luokan supertietokoneen hankkimiseksi 15 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti.

10 artikla

Esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankinta ja omistus

1. Yhteisyritys hankkii esi-eksa-luokan supertietokoneet ja on niiden omistaja.

2. Edellä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus voi kattaa enintään 50 prosenttia esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankintakustannuksista sekä enintään 50 prosenttia niiden käyttökustannuksista.

Jäljelle jäävän osuuden esi-eksa-luokan supertietokoneiden kokonaiskustannuksista kattaa se osallistujavaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai sen kattavat isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevat osallistujavaltiot, mahdollisesti täydennettynä 5 artiklassa tarkoitetuilla rahoitusosuuksilla.

3. Esi-eksa-luokan supertietokoneet voidaan hallintoneuvoston päätöksellä ja vastaanottosopimuksen mukaisesti siirtää isäntälaitoksen omistukseen, myydä toiselle laitokselle tai poistaa käytöstä aikaisintaan neljän vuoden kuluttua siitä, kun isäntälaitokseen asennetut esi-eksa-luokan supertietokoneet ovat läpäisseet yhteisyrityksen tekemän hyväksyntätarkastuksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhtiöjärjestyksen 23 artiklan 4 kohdan soveltamista. Jos omistus siirretään ennen esi-eksa-luokan supertietokoneen koko poistoajan päättymistä, isäntälaitoksen on korvattava yhteisyritykselle omistukseensa siirretyn supertietokoneen jäännösarvo. Jos omistusta ei siirretä isäntälaitokselle vaan päätetään poistaa supertietokone käytöstä, yhteisyrityksen ja isäntälaitoksen on jaettava asiaankuuluvat kustannukset tasan. Yhteisyritys ei vastaa esi-eksa-luokan supertietokoneen omistuksen siirtämisen jälkeen tai sen myynnin tai käytöstä poistamisen jälkeen aiheutuneista kustannuksista.

11 artikla

Peta-luokan supertietokoneiden hankinta ja omistus

1. Yhteisyritys hankkii yhdessä sen osallistujavaltion hankintaviranomaisten kanssa, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden hankintaviranomaisten kanssa peta-luokan supertietokoneet ja on niiden osa-omistaja.

2. Edellä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus voi kattaa enintään 35 prosenttia peta-luokan supertietokoneiden hankintakustannuksista. Jäljelle jäävän osuuden peta-luokan supertietokoneiden kokonaiskustannuksista kattaa se osallistujavaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai sen kattavat isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevat osallistujavaltiot, mahdollisesti täydennettynä 5 artiklassa tarkoitetuilla rahoitusosuuksilla.

3. Yhteisyritykselle kuuluva peta-luokan supertietokoneen omistusosuus siirretään isäntälaitokselle sen jälkeen, kun supertietokoneen osalta on tehty kaikki poistot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhtiöjärjestyksen 23 artiklan 4 kohdan soveltamista. Yhteisyritys ei vastaa peta-luokan supertietokoneen omistuksen siirtämisen jälkeen aiheutuneista kustannuksista.

12 artikla

Supertietokoneiden käyttö

1. Supertietokoneita käytetään pääasiassa julkisten rahoitusohjelmien kattamiin tutkimus- ja innovointitarkoituksiin, ne ovat julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjien käytettävissä ja ne on tarkoitettu yksinomaan siviilialan sovelluksia varten.

2. Hallintoneuvosto määrittelee supertietokoneiden käyttöä koskevat yleiset käyttöehdot 13 artiklan mukaisesti, ja se voi määritellä erityisiä käyttöehtoja erityyppisille käyttäjille tai sovelluksille. Palvelun laadun on oltava sama kaikille käyttäjille.

3. Käyttöaikaa myönnetään ainoastaan käyttäjille, jotka asuvat, ovat sijoittautuneet tai sijaitsevat jossain jäsenvaltiossa tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneessa maassa, jollei hallintoneuvosto toisin päätä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa unionin edut huomioon ottaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin tekemien kansainvälisten sopimusten soveltamista.

13 artikla

Supertietokoneiden unionille kuuluvien käyttöaikojen jakaminen

1. Kunkin esi-eksa-luokan supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden on oltava sama kuin 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden osuus supertietokoneen kokonaiskustannuksista, eikä se saa olla yli 50 prosenttia supertietokoneen kokonaiskäyttöajasta.

2. Kullekin osallistujavaltiolle, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai kullekin isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevalle osallistujavaltiolle on annettava osuus kunkin esi-eksa-luokan supertietokoneen jäljellä olevasta käyttöajasta. Isännöivän yhteenliittymän tapauksessa osallistujavaltioiden on sovittava keskenään esi-eksa-luokan supertietokoneen käyttöaikojen jakautumisesta.

3. Kunkin peta-luokan supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden on oltava sama kuin 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden osuus supertietokoneen hankintakustannuksista.

4. Kullekin osallistujavaltiolle, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai kullekin isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevalle osallistujavaltiolle on annettava osuus kunkin peta-luokan supertietokoneen jäljellä olevasta käyttöajasta. Isännöivän yhteenliittymän tapauksessa osallistujavaltioiden on sovittava keskenään peta-luokan supertietokoneen käyttöaikojen jakautumisesta.

5. Hallintoneuvosto määrittele käyttöoikeudet, jotka koskevat unionin osuutta esi-eksa-luokan supertietokoneiden ja peta-luokan supertietokoneiden käyttöajasta ja unionin osuutta kansallisten supertietokoneiden käyttöajasta.

Ohjaava periaate on, että käyttöajan jakaminen julkisin varoin rahoitettuja tutkimus- ja innovointitoimia varten jäsenvaltion tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneen maan käyttäjille toteutetaan tasapuolisen ja läpinäkyvän vertaisarviointimenettelyn pohjalta yhteisyrityksen jatkuvasti käynnistämien avointen kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella, jotka kohdistetaan tieteen, teollisuuden, pk-yritykset mukaan lukien, ja julkisen sektorin käyttäjille. Riippumattomat asiantuntijat arvioivat kiinnostuksenilmaisut. Kriteereissä, joilla kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella toimitetut käyttäjähankkeet arvioidaan, noudatetaan pääsääntöisesti Horisontti 2020 -puiteohjelman periaatteita.

6. Hallintoneuvosto voi myöntää unionille kuuluvaa käyttöaikaa ilman kiinnostuksenilmaisupyyntöä poikkeustapauksissa tai hätä- tai kriisinhallintatilanteissa.

7. Unionille kuuluvan käyttöaikaosuuden käyttö on julkisin varoin rahoitettuihin tutkimus- ja innovointitoimiin liittyville sovelluksille maksutonta.

8. Hallintoneuvosto säännöllisesti seuraa kutakin jäsenvaltiota ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioitunutta maata ja käyttäjäryhmää kohti myönnettyä unionille kuuluvaa käyttöaikaa, kaupallisiin tarkoituksiin myönnetty käyttöaika mukaan luettuna. Se voi päättää

a) mukauttaa käyttöaikoja toimintaluokka- tai käyttäjäkohtaisesti optimoidakseen peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden käyttömahdollisuudet;

b) ehdottaa ylimääräisiä tukitoimenpiteitä, jotta voidaan tarjota tasavertaiset käyttömahdollisuudet kaikkien jäsenvaltioiden ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneiden maiden käyttäjille, jotka pyrkivät parantamaan suurteholaskentajärjestelmiin liittyvää osaamistaan ja asiantuntemustaan.

14 artikla

Unionille kuuluva supertietokoneiden käyttöaika kaupallisiin tarkoituksiin

1. Teollisuuden käyttäjiin, jotka hakevat unionille kuuluvaa supertietokoneiden käyttöaikaa kaupallisiin tarkoituksiin, sovelletaan erityisehtoja. Kaupallisen palvelun on oltava markkinahintoihin perustuva, käyttöpohjaisesti hinnoiteltu palvelu. Hallintoneuvosto vahvistaa maksun suuruuden.

2. Unionin käyttöajan kaupallisesta käytöstä perityt maksut ovat yhteisyrityksen talousarvioon otettavia tuloja, ja ne on käytettävä yhteisyrityksen toimintamenojen kattamiseen.

3. Kaupallisille palveluille annettu käyttöaika saa olla enintään 20 prosenttia kunkin peta-luokan supertietokoneen ja kunkin esi-eksa-luokan supertietokoneen unionille kuuluvasta kokonaiskäyttöajasta. Hallintoneuvosto päättää unionin käyttöajan antamisesta kaupallisten palvelujen käyttäjille ottaen huomioon 13 artiklan 8 kohdassa tarkoitetun seurannan tulokset.

4. Kaupallisten palvelujen laadun on oltava sama kaikille käyttäjille.

15 artikla

Varainhoitosäännöt

Yhteisyritys hyväksyy omat varainhoitosääntönsä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 71 artiklan mukaisesti.

16 artikla

Henkilöstö

1. Yhteisyrityksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 ( 1 ), jäljempänä ’henkilöstösäännöt’ ja ’palvelussuhteen ehdot’, sekä näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosääntöjä, jotka unionin toimielimet ovat yhdessä hyväksyneet.

2. Hallintoneuvosto käyttää yhteisyrityksen henkilöstöön nähden sitä toimivaltaa, joka henkilöstösääntöjen mukaan kuuluu nimittävälle viranomaiselle ja palvelussuhteen ehtojen mukaan sopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen toimivalta’.

Hallintoneuvosto hyväksyy henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta toimitusjohtajalle ja määritetään edellytykset, joiden mukaisesti toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Toimitusjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen.

Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi päätöksellään tilapäisesti keskeyttää nimittävän viranomaisen toimivallan siirron toimitusjohtajalle ja hänen edelleen toteuttamansa tämän toimivallan siirron. Tässä tapauksessa hallintoneuvosto käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle yhteisyrityksen henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin toimitusjohtaja.

3. Hallintoneuvosto hyväksyy tarvittavat henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosäännöt henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti.

4. Henkilöresurssit määritellään yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa, josta käy yrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti ilmi väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna.

5. Yhteisyrityksen henkilöstöön kuuluu väliaikaisia toimihenkilöitä ja sopimussuhteisia toimihenkilöitä.

6. Yhteisyritys vastaa kaikista henkilöstöön liittyvistä kuluista.

17 artikla

Tilapäisesti siirretyt kansalliset asiantuntijat ja harjoittelijat

1. Yhteisyritys voi ottaa määräaikaisesti palvelukseensa kansallisia asiantuntijoita ja harjoittelijoita, jotka eivät ole yhteisyrityksen toimihenkilöitä. Tilapäisesti siirrettyjen kansallisten asiantuntijoiden määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna lisätään 16 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin henkilöstöä koskeviin tietoihin vuotuisen talousarvion mukaisesti.

2. Hallintoneuvosto hyväksyy päätöksen, jossa vahvistetaan yhteisyritykseen tilapäisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottoon sekä harjoittelijoiden käyttöön sovellettavat säännöt.

18 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

Yhteisyritykseen ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyä, Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa N:o 7.

19 artikla

Yhteisyrityksen korvausvastuu

1. Yhteisyrityksen sopimusperusteinen korvausvastuu määritetään asiaa koskevissa sopimusmääräyksissä ja kulloiseenkin sopimukseen, päätökseen tai hankintasopimukseen sovellettavassa lainsäädännössä.

2. Muuta kuin sopimukseen perustuvaa vastuuta koskevissa asioissa yhteisyrityksen on korvattava henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti.

3. Kaikkien 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuun vastuuseen liittyvien yhteisyrityksen maksujen ja niihin liittyvien kulujen ja kustannusten katsotaan olevan yhteisyrityksen menoja, jotka katetaan sen varoista.

4. Yhteisyritys vastaa yksin velvoitteistaan.

5. Yhteisyritys ei vastaa isäntälaitoksen harjoittamasta yhteisyrityksen omistamien supertietokoneiden käytöstä.

20 artikla

Arviointi

1. Komissio tekee riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022 väliarvioinnin yhteisyrityksestä. Väliarvioinnissa arvioidaan erityisesti osallistujavaltioiden, yksityisten osakkaiden ja niihin kuuluvien oikeussubjektien ja niiden liitännäisosallistujien osallistumisen ja rahoitusosuuksien taso toimissa. Komissio laatii tästä arvioinnista kertomuksen, joka sisältää väliarvioinnin päätelmät, riippumattomien asiantuntijoiden päätelmät mukaan luettuina, ja komission huomautukset. Kertomuksessa on oltava viittaus riippumattomien asiantuntijoiden julkisesti saatavilla olevaan kertomukseen. Komissio toimittaa kertomuksensa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022.

2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun väliarvioinnin päätelmien perusteella komissio voi toimia 6 artiklan 7 kohdan mukaisesti tai toteuttaa muita asianmukaisia toimenpiteitä.

3. Komissio suorittaa yhteisyrityksen loppuarvioinnin kuuden kuukauden kuluessa yhteisyrityksen purkamisen jälkeen mutta viimeistään kahden vuoden kuluttua yhtiöjärjestyksen 24 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn aloittamisesta. Loppuarvioinnin tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

21 artikla

Euroopan unionin tuomioistuimen toimivalta ja sovellettava lainsäädäntö

1. Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta

a) yhteisyrityksen tekemissä sopimuksissa tai hankintasopimuksissa taikka sen päätöksissä olevan välityslausekkeen nojalla;

b) riidoissa, jotka koskevat yhteisyrityksen henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamien vahinkojen korvaamista;

c) kaikissa yhteisyrityksen ja sen henkilöstön välisissä riidoissa henkilöstösäännöissä tai palvelussuhteen ehdoissa määrätyin rajoituksin tai edellytyksin.

2. Niihin kysymyksiin, joista ei säädetä tässä asetuksessa tai unionin muissa säädöksissä, sovelletaan sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jossa yhteisyrityksen kotipaikka sijaitsee.

22 artikla

Jälkitarkastukset

1. Yhteisyritys suorittaa Horisontti 2020 -puiteohjelman talousarviosta rahoitettaviin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset asetuksen (EU) N:o 1291/2013 29 artiklan mukaisesti.

2. Yhteisyritys suorittaa Verkkojen Eurooppa -välineen talousarviosta rahoitettaviin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset asetuksen (EU) N:o 1316/2013 24 artiklan mukaisesti osana Verkkojen Eurooppa -välineen toimia.

3. Komissio voi päättää itse suorittaa tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tarkastukset. Komissio noudattaa tällöin voimassa olevia sääntöjä ja erityisesti asetuksia (EU, Euratom) 2018/1046, (EU) N:o 1290/2013, (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013.

23 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia seuraamuksia.

2. Yhteisyrityksen on annettava komission työntekijöille ja komission valtuuttamille muille henkilöille sekä tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus päästä tiloihinsa ja tutustua kaikkiin tietoihin, myös sähköisessä muodossa oleviin, jotka ovat tarpeen tarkastusten suorittamiseksi.

3. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi suorittaa tutkimuksia, muun muassa paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia, neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 ( 2 ) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 ( 3 ) vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti sen selvittämiseksi, onko johonkin tämän asetuksen mukaisesti suoraan tai välillisesti rahoitettuun avustussopimukseen tai hankintasopimukseen liittynyt unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia petoksia, korruptiota tai muuta laitonta toimintaa.

4. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuviin hankintasopimuksiin ja avustussopimuksiin on sisällyttävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, yhteisyritykselle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista. Jos toimen toteuttaminen on ulkoistettu tai valtuudet sen toteuttamiseen on siirretty edelleen kokonaan tai osittain toiselle taholle tai jos toimi edellyttää hankintasopimuksen tai taloudellisen tuen myöntämistä kolmannelle osapuolelle, hankintasopimuksessa tai avustussopimuksessa on määrättävä, että toimeksisaajan tai tuensaajan on velvoitettava kolmas osapuoli nimenomaisesti hyväksymään komission, yhteisyrityksen, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin kyseinen toimivalta.

5. Yhteisyrityksen on varmistettava, että sen osakkaiden taloudelliset edut suojataan asianmukaisesti suorittamalla tai teettämällä tarvittavat sisäiset ja ulkopuoliset tarkastukset.

6. Yhteisyritys liittyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen ( 4 ). Yhteisyritys toteuttaa tarvittavat toimenpiteet OLAFin suorittamien sisäisten tutkimusten helpottamiseksi.

24 artikla

Luottamuksellisuus

Yhteisyrityksen on suojattava sellaiset arkaluonteiset tiedot, joiden paljastaminen voisi haitata sen osakkaiden tai yhteisyrityksen toimintaan osallistuvien etuja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 25 artiklan soveltamista.

25 artikla

Avoimuus

1. Yhteisyrityksen hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 ( 5 ).

2. Hallintoneuvosto voi hyväksyä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt.

3. Yhteisyrityksen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan mukaisesti tekemistä päätöksistä voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 21 artiklan soveltamista.

26 artikla

Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoitettaviin epäsuoriin toimiin sovellettavat osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt

Yhteisyrityksen Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoittamiin epäsuoriin toimiin sovelletaan asetusta (EU) N:o 1290/2013. Mainitun asetuksen mukaisesti yhteisyritystä pidetään rahoituselimenä ja se myöntää rahoitustukea epäsuorille toimille yhtiöjärjestyksen 1 artiklassa määrätyin tavoin.

Asetusta (EU) N:o 1290/2013 voidaan soveltaa myös yhtiöjärjestyksen 15 artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitettuihin osallistujavaltion rahoitusosuuksiin.

27 artikla

Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitettaviin toimiin sovellettavat säännöt

Yhteisyrityksen Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoittamiin toimiin sovelletaan asetusta (EU) N:o 1316/2013.

28 artikla

Isäntäjäsenvaltion tarjoama tuki

Yhteisyrityksen ja sen jäsenvaltion välillä, jossa sen kotipaikka sijaitsee, voidaan tehdä hallinnollinen sopimus erioikeuksista ja vapauksista sekä muusta mainitun valtion yhteisyritykselle antamasta tuesta.

29 artikla

Ensi vaiheen toimet

1. Komissio vastaa yhteisyrityksen perustamisesta ja alkuvaiheen toiminnasta siihen asti, kun yhteisyrityksellä on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. Komissio toteuttaa unionin oikeuden mukaisesti kaikki tarpeelliset toimet yhteistyössä unionin ulkopuolisten osakkaiden ja yhteisyrityksen toimivaltaisten elinten kanssa.

2. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohtaa

a) siihen asti, kun hallintoneuvoston yhtiöjärjestyksen 7 artiklan mukaisesti nimittämä toimitusjohtaja aloittaa tehtävänsä, komissio voi nimetä komission virkamiehen, joka toimii väliaikaisena toimitusjohtajana ja hoitaa toimitusjohtajalle kuuluvia tehtäviä ja jota voi avustaa rajattu määrä komission virkamiehiä;

b) poiketen siitä, mitä 16 artiklan 2 kohdassa säädetään, väliaikainen johtaja käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa;

c) komissio voi väliaikaisesti nimittää tehtäviin rajoitetun määrän virkamiehiään.

3. Väliaikainen toimitusjohtaja voi antaa luvan hallintoneuvoston hyväksymiin yhteisyrityksen vuotuisista talousarviomäärärahoista maksettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia, päätöksiä ja hankintasopimuksia, muun muassa henkilöstön palvelukseenottoa koskevia sopimuksia, sen jälkeen, kun yhteisyrityksen henkilöstötaulukko on hyväksytty.

4. Väliaikainen toimitusjohtaja määrittää yhteisymmärryksessä yhteisyrityksen toimitusjohtajan kanssa ja hallintoneuvoston hyväksynnän saatuaan ajankohdan, jolloin yhteisyrityksellä on valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. Kyseisestä päivästä lähtien komissio pidättäytyy tekemästä maksusitoumuksia ja suorittamasta maksuja yhteisyrityksen toimien osalta.

30 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE

EUROOPAN SUURTEHOLASKENNAN YHTEISYRITYKSEN YHTIÖJÄRJESTYS







1 artikla

Tehtävät

Yhteisyritys suorittaa seuraavat tehtävät:

a) se hankkii varoja julkiselta ja yksityiseltä sektorilta yhteisyrityksen toimien rahoittamiseksi;

b) se käynnistää tarjouspyyntöjä esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankintaa varten ja hankkii vähintään kaksi maailmanluokan esi-eksa-luokan supertietokonetta, jotka rahoitetaan Horisontti 2020 -puiteohjelmaan ja Verkkojen Eurooppa -välineeseen osoitetusta unionin talousarviosta sekä asiaankuuluvien osallistujavaltioiden yhteisyritykselle osoittamilla rahoitusosuuksilla;

c) se käynnistää yhdessä sen osallistujavaltion hankintaviranomaisten kanssa, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden hankintaviranomaisten kanssa tarjouspyyntöjä peta-luokan supertietokoneen hankintaa varten ja hankkii yhdessä kyseisten hankintaviranomaisten kanssa vähintään kaksi peta-luokan supertietokonetta; kyseinen yhteishankinta rahoitetaan Horisontti 2020 -puiteohjelmaan osoitetusta unionin talousarviosta ja asiaankuuluvien osallistujavaltioiden rahoitusosuuksilla;

d) se käynnistää peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden isännöintiä koskevat kiinnostuksenilmaisupyynnöt ja hallinnoi niitä sekä arvioi vastaanotetut tarjoukset riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden tuella;

e) se valitsee peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden isäntälaitoksen tasapuolisella, avoimella ja läpinäkyvällä tavalla tämän asetuksen 8 artiklan mukaisesti;

f) se tekee isäntälaitoksen kanssa vastaanottosopimuksen esi-eksa-luokan supertietokoneiden käytöstä ja ylläpidosta tämän asetuksen 9 artiklan mukaisesti ja valvoo vastaanottosopimuksen noudattamista, hankittujen supertietokoneiden hyväksyntätarkastus mukaan lukien;

g) se tekee yhdessä muiden osaomistajien kanssa isäntälaitoksen kanssa vastaanottosopimuksen peta-luokan supertietokoneiden käytöstä ja ylläpidosta tämän asetuksen 9 artiklan mukaisesti ja valvoo yhdessä muiden osaomistajien kanssa vastaanottosopimuksen noudattamista;

h) se määrittelee yleiset ja erityiset ehdot peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden unionille kuuluvan käyttöajan jakamiselle ja valvoo mahdollisuuksia käyttää näitä supertietokoneita tämän asetuksen 13 artiklan mukaisesti;

i) se määrittelee yleiset ja erityiset ehdot kansallisten supertietokoneiden käyttöajan jakamiselle ja valvoo mahdollisuuksia käyttää kyseisiä supertietokoneita tämän asetuksen 13 artiklan mukaisesti;

j) se käynnistää avoimia ehdotuspyyntöjä ja myöntää rahoitusta epäsuoriin toimiin asetuksen (EU) N:o 1290/2013 mukaisesti ja saatavilla olevien varojen rajoissa pääasiassa avustusten muodossa, jotka suunnataan

i) seuraavan sukupolven keskeisen suurteholaskentateknologian kehittämiseen kohti eksa-luokkaa tarkoituksena kattaa koko teknologiaspektri pientehomikroprosessoreista ja niihin liittyvästä välitysohjelmistoteknologiasta ohjelmiin, ohjelmointimalleihin ja -välineisiin sekä uusiin arkkitehtuureihin ja niiden järjestelmäintegrointiin yhteisen suunnittelun pohjalta;

ii) uusiin ja kehittyneempiin algoritmeihin ja koodeihin, joita käytetään jo olemassa olevissa ja myöhemmin kehitettävissä innovatiivisissa sovelluksissa, testausalustoissa ja demonstrointitoimissa;

iii) tiedotustoimiin, tietoisuuden lisäämistoimiin ja ammatilliseen kehittämiseen henkilöstön houkuttelemiseksi suurteholaskentaan ja henkilöstön kouluttamiseksi sekä kyseiseen ekosysteemiin liittyvien taitojen ja insinööriosaamisen kasvattamiseksi koko unionissa; tähän voi kuulua koordinointi- ja tukitoimia sekä tuen antaminen nykyisille tai uusille osaamiskeskuksille sekä kansallisten suurteholaskennan osaamiskeskusten perustamiseen ja niiden laajalle verkostoitumisyhteistyölle ja toiminnan koordinoinnille unionin laajuisesti;

k) se valvoo toimien toteuttamista ja hallinnoi avustussopimuksia;

l) se huolehtii eurooppalaisen suurteholaskenta-aloitteen tehokkuudesta asianmukaisten toimenpiteiden pohjalta;

m) se valvoo yleistä edistymistä yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamisessa;

n) se kehittää tiivistä yhteistyötä ja huolehtii koordinoinnista unionin ja kansallisten toimien, elinten ja sidosryhmien kanssa ja pyrkii siten luomaan synergioita ja parantamaan tutkimus- ja innovointityön tulosten hyödyntämistä suurteholaskennan alalla;

o) se laatii monivuotisen strategisen suunnitelman, laatii ja toteuttaa vuotuiset työsuunnitelmat sen toteuttamiseksi ja tarvittaessa päivittää monivuotista strategista suunnitelmaa;

p) se toteuttaa tiedotusta, viestintää sekä hyödyntämistä ja levittämistä koskevia toimia soveltamalla asetuksen (EU) N:o 1291/2013 28 artiklaa soveltuvin osin, kuten asettamalla yksityiskohtaiset tiedot ehdotuspyyntöjen tuloksista saataville ja käytettäväksi Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteisessä sähköisessä tietokannassa;

q) se suorittaa kaikkia muita tehtäviä, jotka ovat tarpeen tämän asetuksen 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

2 artikla

Osakkaat

1. Yhteisyrityksen osakkaat ovat

a) unioni, jota edustaa komissio;

b) Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Latvia, Liettua, Luxemburg, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari ja Viro;

c) kirjallisella vahvistuksella tapahtuvan tämän yhtiöjärjestyksen hyväksymisen jälkeen suurteholaskennan eurooppalainen teknologiayhteisö (ETP4HPC), joka on Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti rekisteröity järjestö, jonka rekisteröity toimipaikka on Amsterdamissa (Alankomaissa), ja Big Data Value Association (BDVA), joka on Belgian lainsäädännön mukaisesti rekisteröity järjestö, jonka rekisteröity toimipaikka on Brysselissä (Belgiassa).

2. Kukin osallistujavaltio nimittää edustajansa yhteisyrityksen hallintoneuvostoon ja osoittaa yhden tai useamman kansallisen yksikön vastaamaan osallistujavaltion tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden täyttämisestä.

3 artikla

Osakkuuden muutokset

1. Jäsenvaltioista tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneista maista, joita ei ole lueteltu 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa, tulee yhteisyrityksen osakkaita niiden ilmoitettua hallintoneuvostolle kirjallisesti tämän yhtiöjärjestyksen ja kaikkien muiden yhteisyrityksen toimintaa ohjaavien säännösten hyväksymisestä, sillä edellytyksellä, että ne antavat tämän asetuksen 6 artiklan mukaisen panoksensa tai osallistuvat tämän yhtiöjärjestyksen 15 artiklassa tarkoitettuun rahoitukseen tämän asetuksen 3 artiklassa esitettyjen yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

2. Mikä tahansa jäsenvaltioon tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneeseen maahan sijoittautunut oikeussubjekti, joka tukee suoraan tai välillisesti tutkimusta ja innovointia jäsenvaltiossa tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneessa maassa, voi hakea yhteisyrityksen osakkuutta sillä edellytyksellä, että se osallistuu tämän yhtiöjärjestyksen 15 artiklassa tarkoitettuun rahoitukseen tämän asetuksen 3 artiklassa asetettujen yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja hyväksyy tämän yhtiöjärjestyksen.

3. Edellä olevan 2 kohdan mukaisesti tehdyt yhteisyrityksen osakkuushakemukset on osoitettava hallintoneuvostolle. Hallintoneuvosto arvioi hakemuksen ottaen huomioon hakijan merkityksellisyyden ja mahdollisen lisäarvon yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta, ja se tekee hakemusta koskevan päätöksen.

4. Osakas voi luopua osakkuudestaan yhteisyrityksessä. Osakkuudesta luopuminen tulee voimaan peruuttamattomasti kuuden kuukauden kuluttua luopumisilmoituksen antamisesta tiedoksi toimitusjohtajalle, joka ilmoittaa asiasta muille hallintoneuvoston jäsenille ja yksityisille osakkaille. Osakkuuden päättymispäivästä lukien entinen osakas vapautetaan kaikista velvoitteista, lukuun ottamatta niitä velvoitteita, jotka yhteisyritys on hyväksynyt tai jotka sille ovat aiheutuneet ennen kuin ilmoitus osakkuudesta luopumisesta on annettu tiedoksi.

5. Yhteisyrityksen osakkuutta ei saa siirtää kolmannelle osapuolelle ilman hallintoneuvoston etukäteen antamaa suostumusta.

6. Yhteisyritys julkaisee verkkosivustollaan välittömästi kaikkien tämän artiklan mukaisten osakkuutta koskevien muutosten jälkeen ajantasaisen luettelon yhteisyrityksen osakkaista sekä tällaisten muutosten voimaantulopäivät.

4 artikla

Yhteisyrityksen elimet

Yhteisyrityksen elimet ovat

a) hallintoneuvosto,

b) toimitusjohtaja,

c) neuvoa-antava teollisuus- ja tiedekomitea, joka koostuu tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antavasta ryhmästä ja neuvoa-antavasta infrastruktuuriryhmästä.

5 artikla

Hallintoneuvoston kokoonpano

1. Hallintoneuvoston kokoonpanoon kuuluu unionin nimissä toimivia komission edustajia ja osallistujavaltioiden edustajia.

2. Komissio ja osallistujavaltiot nimittävät kukin yhden edustajan hallintoneuvostoon. Kutakin edustajaa voi avustaa yksi asiantuntija.

6 artikla

Hallintoneuvoston toiminta

1. Hallintoneuvoston jäsenten edustajien on pyrittävä kaikin tavoin yhteisymmärrykseen. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, on järjestettävä äänestys.

2. Unionilla on 50 prosenttia äänimäärästä. Unionin äänioikeus on jakamaton.

3. Jäljempänä 7 artiklan 3 kohdassa mainittujen tehtävien osalta jäljellä olevat 50 prosenttia äänioikeuksista jaetaan tasan kaikkien osallistujavaltioiden kesken.

Tätä kohtaa sovellettaessa hallintoneuvosto tekee päätöksensä vähintään 75 prosentin enemmistöllä kaikista äänistä, mukaan lukien niiden jäsenten äänet, jotka ovat poissa.

4. Jäljempänä 7 artiklan 4 kohdassa mainittujen tehtävien osalta, lukuun ottamatta tuon kohdan g, h ja i alakohtaa, jäljellä olevat 50 prosenttia äänioikeuksista on osallistujavaltioilla, jotka ovat jäsenvaltioita.

Tätä kohtaa sovellettaessa hallintoneuvosto tekee päätöksensä määräenemmistöllä. Määräenemmistön katsotaan muodostuvan, jos siinä on edustettuna unioni ja vähintään 55 prosenttia osallistujavaltioista, jotka ovat jäsenvaltioita ja jotka edustavat vähintään 65:tä prosenttia näiden valtioiden kokonaisväestöstä. Väestön määrittelyssä käytetään neuvoston päätöksen 2009/937/EU ( 6 ) liitteessä III esitettyjä lukuja.

5. Jäljempänä 7 artiklan 4 kohdan g, h ja i alakohdassa mainittujen tehtävien sekä kunkin supertietokoneen osalta osallistujavaltioiden äänioikeudet jaetaan suhteessa rahoitusosuuteen, johon kukin osallistujavaltio on sitoutunut, ja osallistujavaltioiden luontoissuorituksiin, jotka on tarkoitettu kyseessä olevaa supertietokonetta varten siihen saakka, kun sen omistus siirretään isäntälaitokselle tämän asetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti tai kunnes supertietokone myydään tai poistetaan käytöstä. Luontoissuoritukset otetaan huomioon vain, jos riippumaton asiantuntija tai tarkastaja on varmentanut ne etukäteen.

Tämän kohdan soveltamiseksi hallintoneuvosto tekee päätöksensä vähintään 75 prosentin enemmistöllä kaikista äänistä, mukaan lukien niiden jäsenten äänet, jotka ovat poissa.

6. Jäljempänä 7 artiklan 5 kohdassa mainittujen tehtävien osalta hallintoneuvosto tekee päätöksensä kaksivaiheisesti.

Ensimmäisessä vaiheessa jäljellä olevat 50 prosenttia äänioikeuksista jaetaan tasan kaikkien osallistujavaltioiden kesken. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä äänten enemmistöllä, joka muodostuu unionin äänestä ja vähintään 55 prosentista kaikista osallistujavaltioiden äänistä, mukaan lukien niiden jäsenten äänet, jotka ovat poissa.

Toisessa vaiheessa hallintoneuvosto tekee päätöksensä tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla määräenemmistöllä.

7. Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajan kahden vuoden mittaiseksi kaudeksi. Puheenjohtajan toimikautta voidaan jatkaa kerran hallintoneuvoston päätöksellä.

8. Hallintoneuvoston sääntömääräinen kokous järjestetään vähintään kaksi kertaa vuodessa. Ylimääräisiä kokouksia voidaan järjestää komission, osallistujavaltioiden edustajien enemmistön, puheenjohtajan tai toimitusjohtajan pyynnöstä 15 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Puheenjohtaja kutsuu koolle hallintoneuvoston kokoukset, ja ne järjestetään tavallisesti yhteisyrityksen kotipaikassa.

Toimitusjohtaja osallistuu keskusteluihin, jollei hallintoneuvosto toisin päätä, mutta hänellä ei ole äänioikeutta. Hallintoneuvosto voi tapauskohtaisesti kutsua muita henkilöitä osallistumaan kokouksiinsa tarkkailijoina.

Kukin tarkkailijavaltio voi nimittää hallintoneuvostoon yhden edustajan, joka saa käyttöönsä kaikki merkitykselliset asiakirjat ja voi osallistua kaikkia hallintoneuvoston tekemiä päätöksiä koskeviin keskusteluihin. Näillä edustajilla ei ole äänioikeutta, ja heidän on varmistettava arkaluontoisten tietojen luottamuksellisuus tämän asetuksen 24 artiklan mukaisesti.

9. Hallintoneuvoston jäsenten edustajat eivät ole henkilökohtaisesti korvausvastuussa toimista, joita he toteuttavat toimiessaan edustajina hallintoneuvostossa.

10. Hallintoneuvosto hyväksyy työjärjestyksensä. Työjärjestyksessä on määrättävä erityisistä menettelyistä eturistiriitojen määrittämiseksi ja välttämiseksi ja varmistettava arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuus.

11. Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antavan ryhmän puheenjohtajalla ja neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän puheenjohtajalla on oikeus osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina ja osallistua sen keskusteluihin, kun käsitellään näiden ryhmien tehtäviin liittyviä kysymyksiä, mutta heillä ei ole äänioikeutta.

7 artikla

Hallintoneuvoston tehtävät

1. Hallintoneuvostolla on yleinen vastuu yhteisyrityksen strategisesta ohjauksesta ja toiminnasta, ja se valvoo tämän toimien toteuttamista. Se varmistaa, että tasapuolisuuden ja avoimuuden periaatteita sovelletaan asianmukaisesti julkisten varojen osoittamisessa.

2. Komissio pyrkii hallintoneuvostossa toimiessaan varmistamaan koordinoinnin yhteisyrityksen toimien ja unionin rahoitusohjelmien asianomaisten toimien välillä, jotta voidaan edistää yhteisvaikutusta kehitettäessä integroidun supertietokone- ja datainfrastruktuurin ekosysteemiä ja määriteltäessä tutkimusyhteistyöhön kuuluvia painotuksia.

3. Hallintoneuvosto huolehtii erityisesti seuraavista yhteisyrityksen yleisistä hallintotehtävistä:

a) se arvioi, hyväksyy tai hylkää osakkuutta koskevat hakemukset tämän yhtiöjärjestyksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

b) se päättää sellaisen osakkaan, joka ei täytä velvoitteitaan, yhteisyrityksen osakkuuden lakkauttamisesta;

c) se hyväksyy yhteisyrityksen varainhoitosäännöt tämän asetuksen 15 artiklan mukaisesti;

d) se hyväksyy yhteisyrityksen vuotuisen hallinnollisen talousarvion, mukaan lukien sen mukaisen henkilöstötaulukon, jossa ilmoitetaan väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön ja tilapäisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden lukumäärä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna;

e) se käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa henkilöstöön nähden tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

f) se nimittää tai erottaa toimitusjohtajan, jatkaa hänen toimikauttaan, opastaa häntä ja valvoo hänen suoriutumistaan tehtävistään;

g) se hyväksyy tämän yhtiöjärjestyksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti perustetun ohjelmatoimiston organisaatiorakenteen toimitusjohtajan suosituksen perusteella;

h) se hyväksyy tämän yhtiöjärjestyksen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun vuotuisen toimintakertomuksen ja vastaavat menot;

i) se järjestää tarpeen mukaan yhteisyrityksen sisäisen tarkastustoiminnon toteutuksen toimitusjohtajan suosituksen perusteella;

j) se vahvistaa yhteisyrityksen viestintäpolitiikan toimitusjohtajan suosituksen perusteella;

k) se vahvistaa tarvittaessa henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosääntöjä tämän asetuksen 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

l) se asettaa tarvittaessa sääntöjä, jotka koskevat kansallisten asiantuntijoiden tilapäistä siirtoa yhteisyritykseen ja harjoittelijoiden käyttämistä tämän asetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

m) se perustaa tarvittaessa neuvoa-antavia ryhmiä tämän yhtiöjärjestyksen 4 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen elinten lisäksi;

n) se esittää komissiolle yhteisyrityksen osakkaan ehdotuksesta tarvittaessa pyyntöjä tämän asetuksen muuttamiseksi;

o) se hyväksyy vastaanottosopimuksen mallin, joka liitetään isäntälaitoksen valintaa koskeviin kiinnostuksenilmaisupyyntöihin;

p) se määrittelee yleiset ja erityiset käyttöehdot, joita sovelletaan peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden unionille kuuluvan käyttöajan käyttöön ja kansallisten supertietokoneiden käyttöajan tarjoamiseen tämän asetuksen 13 artiklan mukaisesti;

q) se seuraa säännöllisesti isäntälaitosten kanssa tehtyjen vastaanottosopimusten täytäntöönpanoa;

r) se määrittelee tämän asetuksen 15 artiklassa tarkoitetuista kaupallisista palveluista perittävän maksun suuruuden ja päättää käyttöajan jakamisesta kyseisille palveluille;

s) se vastaa sellaisista tehtävistä, joita ei ole nimenomaisesti osoitettu jollekin tietylle yhteisyrityksen elimelle; se voi osoittaa tällaisia tehtäviä jollekin yhteisyrityksen elimistä.

4. Hallintoneuvosto huolehtii erityisesti seuraavista tehtävistä, jotka liittyvät peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankintaan ja käyttöön sekä tämän asetuksen 15 artiklassa tarkoitettuihin yhteisyrityksen tuottamiin tuloihin:

a) se hyväksyy tämän yhtiöjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun monivuotisen strategisen suunnitelman supertietokoneiden hankkimista varten;

b) se hyväksyy tämän yhtiöjärjestyksen 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta vuotuisesta työsuunnitelmasta sen osan, joka koskee supertietokoneiden hankintaa ja isäntälaitosten valintaa sekä niitä koskevia menoarvioita;

c) se hyväksyy kiinnostuksenilmaisupyyntöjen käynnistämisen vuotuisen työsuunnitelman mukaisesti;

d) se hyväksyy esi-eksa-luokan ja peta-luokan supertietokoneiden isäntälaitosten valinnan, joka suoritetaan tasapuolisella, avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä tämän asetuksen 8 artiklan mukaisesti;

e) se hyväksyy vastaanottosopimuksen;

f) se päättää vuosittain tämän asetuksen 14 artiklassa tarkoitetuista kaupallisista palveluista perittävistä maksuista saatavien tulojen käytöstä;

g) se hyväksyy tarjouspyyntöjen käynnistämisen vuotuisen työsuunnitelman mukaisesti;

h) se hyväksyy rahoitettaviksi valitut tarjoukset;

i) se päättää esi-eksa-luokan supertietokoneiden omistuksen mahdollisesta siirtämisestä isäntälaitokselle, niiden myymisestä toiselle laitokselle tai niiden käytöstä poistamisesta tämän asetuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

5. Hallintoneuvosto huolehtii erityisesti seuraavista yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimiin liittyvistä tehtävistä:

a) se hyväksyy 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun monivuotisen strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman;

b) se hyväksyy 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta vuotuisesta työsuunnitelmasta sen osan, joka koskee tutkimus- ja innovointitoimia sekä niitä koskevia menoarvioita;

c) se hyväksyy ehdotuspyyntöjen käynnistämisen vuotuisen työsuunnitelman mukaisesti;

d) se hyväksyy luettelon rahoitettaviksi valituista toimista riippumattoman asiantuntijaraadin laatiman paremmuusjärjestyksen pohjalta.

8 artikla

Toimitusjohtajan nimittäminen, erottaminen ja toimikauden jatkaminen

1. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan avointa ja läpinäkyvää valintamenettelyä noudattaen komission esittämän ehdokasluettelon perusteella. Komissio voi tarvittaessa ottaa yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin edustajat mukaan valintamenettelyyn.

Erityisesti valintamenettelyn esivalintavaiheessa voidaan varmistaa, että yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni ovat asianmukaisesti edustettuina. Tätä varten yhteisyrityksen osallistujavaltiot nimittävät hallintoneuvoston puolesta yhteisellä sopimuksella edustajan ja tarkkailijan.

2. Toimitusjohtaja on henkilöstöön kuuluva ja hänet valitaan tehtäväänsä yhteisyrityksen väliaikaisena toimihenkilönä palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukaisesti.

Toimitusjohtajan sopimusta tehtäessä yhteisyritystä edustaa hallintoneuvoston puheenjohtaja.

3. Toimitusjohtajan toimikausi on neljä vuotta. Toimikauden päätyttyä komissio, joka ottaa tarvittaessa mukaan muut osakkaat kuin unionin, arvioi toimitusjohtajan suoriutumista tehtävässään sekä yhteisyrityksen tulevia tehtäviä ja haasteita.

4. Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta, jossa otetaan huomioon 3 kohdassa tarkoitettu arviointi, jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran, ei kuitenkaan yli neljän vuoden ajaksi.

5. Toimitusjohtaja, jonka toimikautta on jatkettu, ei voi enää jatketun toimikautensa lopussa osallistua saman toimen uuteen valintamenettelyyn.

6. Toimitusjohtaja voidaan erottaa toimestaan ainoastaan 7 artiklan 3 kohdan f alakohdan mukaisella hallintoneuvoston päätöksellä, jonka se tekee komission ehdotuksesta, jonka laatimiseen komissio ottaa tarvittaessa mukaan muut osakkaat kuin unioni.

9 artikla

Toimitusjohtajan tehtävät

1. Toimitusjohtaja vastaa yhteisyrityksen päivittäisestä johtamisesta hallintoneuvoston päätösten mukaisesti.

2. Toimitusjohtaja on yhteisyrityksen laillinen edustaja. Toimitusjohtaja vastaa toiminnastaan hallintoneuvostolle ja suorittaa tehtävänsä täysin itsenäisesti hänelle annetun toimivallan puitteissa.

3. Toimitusjohtaja toteuttaa yhteisyrityksen talousarvion.

4. Toimitusjohtaja huolehtii riippumattomasti erityisesti seuraavista tehtävistä:

a) hän vahvistaa ja toimittaa hallintoneuvoston hyväksyttäväksi luonnoksen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi monivuotiseksi strategiseksi suunnitelmaksi;

b) hän laatii ja toimittaa hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi vuotuisen talousarvioesityksen, mukaan lukien vastaava henkilöstötaulukko, jossa vahvistetaan väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisten toimihenkilöiden ja kansallisten asiantuntijoiden määrä kokoaikaiseksi muutettuna;

c) hän laatii ja toimittaa hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi ehdotuksen vuotuiseksi työsuunnitelmaksi, jossa esitetään neuvoa-antavan teollisuus- ja tiedekomitean ehdottamien tutkimus- ja innovointitoimien suunnitelman ja hankintasuunnitelmien toteuttamiseksi tarvittavien ehdotuspyyntöjen, kiinnostuksenilmaisupyyntöjen ja tarjouspyyntöjen kohdeala sekä vastaavat osallistujavaltioiden ja komission ehdottamat menoarviot;

d) hän toimittaa vuotuisen tilinpäätöksen hallintoneuvostolle sen lausuntoa varten;

e) hän laatii ja toimittaa hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi vuotuisen toimintakertomuksen, mukaan lukien tiedot vastaavista menoista;

f) hän allekirjoittaa yksittäisiä avustussopimuksia, päätöksiä ja sopimuksia;

g) hän allekirjoittaa hankintasopimuksia;

h) hän valvoo yhteisyrityksen omistamien tai rahoittamien peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden käyttöä, mukaan lukien unionille kuuluvan käyttöaikaosuuden jakamista, tiedeyhteisön ja teollisuuden käyttäjien käyttöoikeuksien noudattamista ja tarjottujen palvelujen laatua;

i) hän toteuttaa yhteisyrityksen viestintäpolitiikkaa;

j) hän organisoi, ohjaa ja valvoo yhteisyrityksen toimintaa ja henkilöstöä hallintoneuvoston siirtämän toimivallan rajoissa tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

k) hän ottaa käyttöön vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvontajärjestelmän ja varmistaa sen toiminnan sekä ilmoittaa sen kaikista merkittävistä muutoksista hallintoneuvostolle;

l) hän varmistaa riskinarviointien tekemisen ja riskinhallinnan toteuttamisen;

m) hän toteuttaa kaikkia muita toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen sen arvioimiseksi, miten yhteisyritys on edistynyt tämän asetuksen 3 artiklassa asetettujen tavoitteidensa saavuttamisessa;

n) hän suorittaa muita hallintoneuvoston toimitusjohtajalle antamia tai siirtämiä tehtäviä.

5. Toimitusjohtaja perustaa ohjelmatoimiston, joka toteuttaa toimitusjohtajan alaisuudessa kaikki tästä asetuksesta johtuvat tukitehtävät. Ohjelmatoimiston kokoonpanoon kuuluu yhteisyrityksen henkilöstön jäseniä, ja se suorittaa erityisesti seuraavat tehtävät:

a) se tukee tarvittavan kirjanpitojärjestelmän luomista ja hallinnointia tämän asetuksen 15 artiklassa tarkoitettujen varainhoitosääntöjen mukaisesti;

b) se hallinnoi vuotuisen työsuunnitelman mukaisia ehdotuspyyntöjä sekä avustussopimuksia ja päätöksiä;

c) se hallinnoi vuotuisen työsuunnitelman mukaisia tarjouspyyntöjä sekä hankintasopimuksia;

d) se hallinnoi isäntälaitosten valintamenettelyä ja vastaanottosopimuksia;

e) se antaa yhteisyrityksen osakkaille ja muille elimille kaikki asiaankuuluvat tiedot ja kaiken tuen, joita ne tarvitsevat suoriutuakseen tehtävistään, sekä vastaa niiden erityisiin pyyntöihin;

f) se toimii yhteisyrityksen elinten sihteeristönä ja tukee hallintoneuvoston perustamia neuvoa-antavia ryhmiä.

10 artikla

Neuvoa-antavan teollisuus- ja tiedekomitean kokoonpano

1. Neuvoa-antava teollisuus- ja tiedekomitea koostuu tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antavasta ryhmästä ja neuvoa-antavasta infrastruktuuriryhmästä.

2. Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antavassa ryhmässä on enintään 12 jäsentä, joista yksityiset osakkaat nimittävät enintään kuusi ottaen huomioon niiden sitoumukset yhteisyritykseen ja hallintoneuvosto nimittää enintään kuusi. Hallintoneuvosto vahvistaa erityiset arviointiperusteet ja menettelyn nimittämiensä jäsenten valintaa varten.

3. Neuvoa-antavassa infrastruktuuriryhmässä on enintään 12 jäsentä. Hallintoneuvosto vahvistaa erityiset arviointiperusteet ja valintamenettelyn ja nimittää ryhmän jäsenet.

11 artikla

Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antavan ryhmän toiminta

1. Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antava ryhmä kokoontuu vähintään kaksi kertaa vuodessa.

2. Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antava ryhmä voi tarvittaessa nimittää työryhmiä yhden tai useamman osakkaan yleisen koordinoinnin alaisuudessa.

3. Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antava ryhmä valitsee puheenjohtajansa.

4. Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antava ryhmä hyväksyy työjärjestyksensä, mukaan lukien niiden osakkaisiin kuuluvien oikeussubjektien nimittäminen, jotka edustavat neuvoa-antavaa ryhmää, ja niiden nimityksen kesto.

12 artikla

Neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän toiminta

1. Neuvoa-antava infrastruktuuriryhmä kokoontuu vähintään kaksi kertaa vuodessa.

2. Neuvoa-antava infrastruktuuriryhmä voi tarvittaessa nimittää työryhmiä yhden tai useamman osakkaan yleisen koordinoinnin alaisuudessa.

3. Neuvoa-antava infrastruktuuriryhmä valitsee puheenjohtajansa.

4. Neuvoa-antava infrastruktuuriryhmä hyväksyy työjärjestyksensä, mukaan lukien niiden osakkaisiin kuuluvien oikeussubjektien nimittäminen, jotka edustavat neuvoa-antavaa ryhmää, ja niiden nimityksen kesto.

13 artikla

Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antavan ryhmän tehtävät

Tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antava ryhmä

a) laatii tämän yhtiöjärjestyksen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun luonnoksen monivuotiseksi strategiseksi tutkimus- ja innovointiohjelmaksi, jonka avulla voidaan saavuttaa tämän asetuksen 3 artiklassa asetetut yhteisyrityksen tavoitteet, ja saattaa sen säännöllisesti ajan tasalle. Tässä monivuotisen strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman luonnoksessa olisi yksilöitävä tutkimuksen ja innovoinnin painopistealueita suurteholaskentaa koskevien teknologioiden ja keskeisen osaamisen kehittämiseksi ja omaksumiseksi eri käyttöaloilla tarkoituksena tukea integroidun suurteholaskentaekosysteemin kehittämistä unionissa, vahvistaa kilpailukykyä sekä edistää uusien markkinoiden ja yhteiskunnallisten sovellusten luomista. Suunnitelmaa on tarkistettava säännöllisesti tieteessä ja teollisuudessa ilmenevän kysynnän kehityksen mukaisesti;

b) toimittaa toimitusjohtajalle vuotuisen työohjelman laadinnan pohjaksi luonnoksen monivuotiseksi strategiseksi tutkimus- ja innovointiohjelmaksi hallintoneuvoston asettamissa määräajoissa;

c) järjestää julkisia kuulemisia, jotka ovat avoimia kaikille julkisille ja yksityisille sidosryhmille, joilla on intressejä suurteholaskennan alalla, tiedottaakseen niille luonnoksesta monivuotiseksi strategiseksi tutkimus- ja innovointiohjelmaksi ja luonnoksesta tietyn vuoden tutkimus- ja innovointitoimia koskevaksi suunnitelmaksi ja kerätäkseen niistä palautetta.

14 artikla

Neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän tehtävät

Neuvoa-antava infrastruktuuriryhmä neuvoo hallintoneuvostoa peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankinnassa ja käytössä. Tätä varten se

a) laatii 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun luonnoksen peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankintaa koskevaksi monivuotiseksi strategiseksi suunnitelmaksi, jonka avulla voidaan saavuttaa tämän asetuksen 3 artiklassa asetetut yhteisyrityksen tavoitteet, ja saattaa sen säännöllisesti ajan tasalle. Luonnokseen peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankintaa koskevaksi monivuotiseksi strategiseksi suunnitelmaksi on sisällytettävä eritelmät isäntälaitosten valintaa ja infrastruktuurin hankinnan suunnittelua varten; näitä varten siinä on yksilöitävä muun muassa tarvittavat kapasiteettilisäykset, huomioon otettavat käyttö- ja käyttäjäyhteisötyypit, järjestelmäarkkitehtuurit ja integrointi kansallisiin suurteholaskentainfrastruktuureihin;

b) toimittaa toimitusjohtajalle vuotuisen työsuunnitelman laadinnan pohjaksi luonnoksen peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankintaa koskevaksi monivuotiseksi strategiseksi suunnitelmaksi hallintoneuvoston asettamissa määräajoissa;

c) järjestää julkisia kuulemisia, jotka ovat avoimia kaikille julkisille ja yksityisille sidosryhmille, joilla on intressejä suurteholaskennan alalla, tiedottaakseen niille luonnoksesta peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankintaa koskevaksi monivuotiseksi strategiseksi suunnitelmaksi ja luonnoksesta siihen liittyviä toimia koskevaksi tietyn vuoden suunnitelmaksi ja kerätäkseen niistä palautetta.

15 artikla

Rahoituslähteet

1. Yhteisyrityksen rahoittavat yhteisesti sen osakkaat tämän artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti erinä maksettavilla rahoitusosuuksilla ja luontoissuorituksilla.

2. Yhteisyrityksen hallintomenot saavat olla enintään 22 000 000 euroa, ja ne katetaan tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuilla rahoitusosuuksilla.

Kunkin osallistujavaltion osuus yhteisyrityksen hallintomenoista määräytyy suhteessa tosiasialliseen rahoitusosuuteen, jonka ne ovat osoittaneet yhteisyrityksen toimintamenoihin tämän artiklan 3 kohdan b–e alakohdan mukaisesti.

Jos hallintomenoihin osoitettuja osuuksia ei käytetä kokonaisuudessaan, jäljelle jäävällä osuudella voidaan kattaa yhteisyrityksen toimintamenoja.

3. Yhteisyrityksen toimintamenot katetaan seuraavista lähteistä:

a) unionin rahoitusosuus;

b) sen osallistujavaltion, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden yhteisyritykselle osoittamat rahoitusosuudet esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankintaa ja käyttöä varten siihen saakka, kun niiden omistus siirretään isäntälaitokselle tai kun ne myydään tai poistetaan käytöstä tämän asetuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti, vähennettynä yhteisyrityksen rahoitusosuuksilla ja mahdollisilla muilla unionin rahoitusosuuksilla kyseisiin kustannuksiin;

c) sen osallistujavaltion, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden luontoissuoritukset, jotka vastaavat isäntälaitoksille yhteisyrityksen omistamien esi-eksa-luokan supertietokoneiden käytöstä aiheutuneita kustannuksia vähennettynä yhteisyrityksen osuuksilla ja mahdollisilla muilla unionin osuuksilla näihin kustannuksiin;

d) sen osallistujavaltion, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden rahoitusosuudet, jotka vastaavat yhteisyrityksen kanssa yhteisesti toteutetusta peta-luokan supertietokoneiden hankinnasta aiheutuneita kustannuksia vähennettynä yhteisyrityksen rahoitusosuuksilla ja mahdollisilla muilla unionin rahoitusosuuksilla näihin kustannuksiin;

e) osallistujavaltioiden rahoitusosuudet tukikelpoisiin kustannuksiin, joita aiheutuu kyseessä olevaan osallistujavaltioon sijoittautuneille tuensaajille niiden toteuttaessa tutkimuksen ja innovoinnin toimintasuunnitelmaan liittyviä epäsuoria toimia, täydennyksenä yhteisyrityksen antamalle korvaukselle kyseisistä kustannuksista, vähennettynä yhteisyrityksen rahoitusosuuksilla ja mahdollisilla muilla unionin rahoitusosuuksilla näihin kustannuksiin;

f) yksityisten osakkaiden tai niihin kuuluvien oikeussubjektien ja liitännäisosallistujien luontoissuoritukset, jotka vastaavat niille tutkimuksen ja innovoinnin toimintasuunnitelmaan liittyvien epäsuorien toimien toteuttamisesta aiheutuneita kustannuksia, vähennettynä yhteisyrityksen osuuksilla, mahdollisilla muilla unionin osuuksilla näihin kustannuksiin ja e alakohdassa tarkoitetuilla rahoitusosuuksilla.

4. Yhteisyrityksen talousarvioon otettavat varat muodostuvat seuraavista rahoitusosuuksista:

a) hallintomenoihin osoitettavat osakkaiden rahoitusosuudet;

b) toimintamenoihin osoitettavat osakkaiden rahoitusosuudet;

c) yhteisyrityksen tuottamat tulot;

d) kaikki muut rahoitusosuudet, varat ja tulot.

Kaikki yhteisyritykselle suoritetuista osuuksista kertyvät korot katsotaan sen tuloiksi.

5. Jos jokin yhteisyrityksen osakas ei suoriudu velvoitteistaan, jotka koskevat sen rahoitusosuutta yhteisyrityksessä, toimitusjohtaja esittää asian kirjallisesti ja asettaa kohtuullisen määräajan, jonka kuluessa velvoite on hoidettava. Jos tilannetta ei korjata määräajan kuluessa, toimitusjohtaja kutsuu hallintoneuvoston kokouksen koolle päättämään, onko velvoitteensa laiminlyönyt osakas irtisanottava vai toteutetaanko muita toimia, kunnes sen velvoitteet on hoidettu. Velvoitteensa laiminlyöneen osakkaan äänioikeus peruutetaan siihen saakka, kun sen velvoitteet on hoidettu.

6. Yhteisyrityksen varojen ja toimien tarkoituksena on saavuttaa tämän asetuksen 3 artiklassa asetetut tavoitteet.

7. Yhteisyritys omistaa kaiken tuottamansa omaisuuden tai omaisuuden, joka sille siirretään tämän asetuksen 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tähän eivät sisälly supertietokoneet, joiden omistuksen yhteisyritys on siirtänyt isäntälaitokselle tämän asetuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

8. Kulujen kattamisen jälkeen jäänyttä ylijäämää ei makseta yhteisyrityksen osakkaille, paitsi silloin kun yhteisyritys puretaan.

16 artikla

Taloudelliset sitoumukset

Yhteisyrityksen rahoitussitoumukset eivät saa ylittää käytettävissä olevia tai osakkaiden talousarviositoumusten mukaisia taloudellisia resursseja.

17 artikla

Varainhoitovuosi

Varainhoitovuosi alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta.

18 artikla

Toiminnan ja talouden suunnittelu

1. Monivuotisessa strategisessa suunnitelmassa määritetään strategia ja suunnitelmat tämän asetuksen 3 artiklassa asetettujen yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Monivuotinen strateginen suunnitelma koostuu neuvoa-antavan teollisuus- ja tiedekomitean laatimasta monivuotisesta strategisesta tutkimus- ja innovointiohjelmasta ja supertietokoneiden hankintaa koskevasta monivuotisesta strategisesta suunnitelmasta sekä osallistujavaltioiden ja komission laatimista monivuotisista rahoitusnäkymistä.

2. Toimitusjohtaja toimittaa hallintoneuvoston hyväksyttäväksi luonnoksen vuotuiseksi työsuunnitelmaksi, joka sisältää tutkimus- ja innovointitoimia, hankintatoimia ja hallintotoimia sekä niitä vastaavat menoarviot.

3. Vuotuinen työsuunnitelma hyväksytään sen täytäntöönpanoa edeltävän vuoden loppuun mennessä. Vuotuinen työsuunnitelma julkaistaan.

4. Toimitusjohtaja laatii seuraavan vuoden vuotuisen talousarvioesityksen ja toimittaa sen hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi.

5. Hallintoneuvosto hyväksyy kunkin vuoden vuotuisen talousarvion edeltävän vuoden loppuun mennessä.

6. Vuotuista talousarviota tarkistetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sisältyvän unionin rahoitusosuuden huomioon ottamiseksi.

19 artikla

Toimintaa ja varainhoitoa koskeva raportointi

1. Toimitusjohtaja raportoi hallintoneuvostolle vuosittain toimitusjohtajan tehtävien suorittamisesta tämän asetuksen 15 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti.

Toimitusjohtaja esittää kahden kuukauden kuluessa kunkin varainhoitovuoden päättymisestä hallintoneuvoston hyväksyttäväksi vuotuisen toimintakertomuksen, jossa tarkastellaan yhteisyrityksen saavuttamaa edistystä edellisen varainhoitovuoden aikana, erityisesti suhteessa kyseisen vuoden vuotuiseen työsuunnitelmaan. Vuotuisessa toimintakertomuksessa annetaan tietoa muun muassa seuraavista asioista:

a) toteutetut tutkimus- ja innovointitoimet ja muut toimet sekä vastaavat menot;

b) infrastruktuurin hankinta ja toiminta, mukaan lukien infrastruktuurin käyttö ja siihen pääsy, myös kunkin osallistujavaltion tosiasiallisesti käyttämä käyttöaika;

c) toimitetut ehdotukset ja tarjoukset ja niiden jakautuminen osallistujatyypeittäin, pk-yritykset mukaan lukien, ja maittain;

d) rahoitettaviksi valitut ehdotukset ja niiden jakautuminen osallistujatyypeittäin, pk-yritykset mukaan lukien, ja maittain sekä yhteisyrityksen rahoitusosuudet yksittäisille osallistujille ja yksittäisiin toimiin;

e) rahoitettaviksi valitut tarjoukset ja niiden jakautuminen toimeksisaajatyypeittäin, pk-yritykset mukaan lukien, ja maittain sekä yhteisyrityksen rahoitusosuudet yksittäisille toimeksisaajille ja yksittäisiin hankintatoimiin;

f) hankintatoimien tulos;

g) edistyminen tämän asetuksen 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa ja ehdotukset tarvittaviksi jatkotoimiksi näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

2. Kun hallintoneuvosto on hyväksynyt vuotuisen toimintakertomuksen, se julkistetaan.

3. Yhteisyrityksen tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen komission tilinpitäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 1 päivänä.

Yhteisyritys toimittaa viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivänä talousarvio- ja varainhallintoa koskevan selvityksen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle.

Saatuaan yhteisyrityksen alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on antanut asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 246 artiklan nojalla, yhteisyrityksen tilinpitäjä laatii yhteisyrityksen lopullisen tilinpäätöksen ja toimitusjohtaja toimittaa sen hallintoneuvostolle lausuntoa varten.

Hallintoneuvosto antaa lausunnon yhteisyrityksen lopullisesta tilinpäätöksestä.

Toimitusjohtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja hallintoneuvoston lausunnon Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden heinäkuun 1 päivänä.

Lopullinen tilinpäätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään seuraavan varainhoitovuoden marraskuun 15 päivänä.

Toimitusjohtaja toimittaa vastauksen tilintarkastustuomioistuimelle sen vuosikertomuksessaan esittämiin huomautuksiin viimeistään seuraavan varainhoitovuoden syyskuun 30 päivänä. Toimitusjohtaja toimittaa tämän vastauksen myös hallintoneuvostolle.

Toimitusjohtaja antaa asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 261 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki asianomaista varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteetonta toteuttamista varten tarvittavat tiedot.

20 artikla

Sisäinen tarkastus

Komission sisäisellä tarkastajalla on yhteisyrityksen suhteen samat valtuudet kuin komission suhteen.

21 artikla

Osakkaiden korvausvastuu ja vakuutus

1. Yhteisyrityksen osakkaiden taloudellinen korvausvastuu yhteisyrityksen veloista rajoittuu rahoitusosuuksiin, jotka ne ovat jo suorittaneet hallintomenoihin.

2. Yhteisyritys hankkii tarvittavan vakuutuksen ja pitää sen voimassa.

22 artikla

Eturistiriidat

1. Yhteisyrityksen, sen elinten ja henkilöstön on toiminnassaan vältettävä kaikkia eturistiriitoja.

2. Hallintoneuvosto antaa sääntöjä osakkaisiinsa, elimiinsä ja henkilöstöönsä liittyvien eturistiriitojen ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi. Näiden sääntöjen on sisällettävä määräyksiä, joiden tarkoituksena on estää hallintoneuvostoon kuuluvien yhteisyrityksen osakkaiden edustajien eturistiriidat. Tätä varten yhteisyrityksen elimiin liittyvien eturistiriitojen ehkäisemiseksi ja käsittelemiseksi annettavissa säännöissä on otettava huomioon asiaankuuluvat toimenpiteet, joita komissio soveltaa asiantuntijoihin, jotka neuvovat unionin tutkimus- ja innovointiohjelmien täytäntöönpanossa.

23 artikla

Yhteisyrityksen purkaminen

1. Yhteisyritys puretaan tämän asetuksen 1 artiklassa säädetyn toimintakauden päättyessä.

2. Purkamismenettely käynnistyy kuitenkin automaattisesti, jos unioni tai kaikki muut osakkaat kuin unioni vetäytyvät yhteisyrityksestä.

3. Yhteisyrityksen purkamiseen liittyviä menettelyjä varten hallintoneuvosto nimittää yhden tai useamman selvittäjän, joka toimii hallintoneuvoston tekemien päätösten mukaisesti.

4. Yhteisyrityksen purkamisen yhteydessä sen varat käytetään kattamaan yhteisyrityksen vastuut sekä sen purkamisesta aiheutuvat menot. Yhteisyrityksen omistamat supertietokoneet siirretään niiden isäntälaitoksille tai ne myydään tai poistetaan käytöstä hallintoneuvoston päätöksellä ja vastaanottosopimuksen mukaisesti. Yhteisyrityksen jäsenet eivät vastaa supertietokoneen omistuksen siirtämisen tai sen käytöstä poistamisen tai myynnin jälkeen aiheutuneista kustannuksista. Jos omistus siirretään, isäntälaitoksen on korvattava yhteisyritykselle omistukseensa siirrettyjen supertietokoneiden jäännösarvo. Mahdollinen ylijäämä jaetaan purkamisajankohtana osakkaina olevien kesken samassa suhteessa, kuin ne ovat osallistuneet yhteisyrityksen rahoittamiseen. Mahdollinen unionille jaettu ylijäämä palautetaan unionin yleiseen talousarvioon.

5. Jos yhteisyrityksen tekemän sopimuksen tai päätöksen taikka hankintasopimuksen kesto on yhteisyrityksen toimintakautta pidempi, sen asianmukaiseksi hoitamiseksi laaditaan erillismenettely.