2012R0070 — FI — 01.07.2013 — 001.003

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 70/2012, annettu 18 päivänä tammikuuta 2012, maanteiden tavarakuljetusten tilastoista (uudelleenlaadittu) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 032 3.2.2012, s. 1)

Muutettu:





Oikaisu









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 70/2012,

annettu 18 päivänä tammikuuta 2012,

maanteiden tavarakuljetusten tilastoista

(uudelleenlaadittu)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä ( 1 ), sekä katsovat seuraavaa: (1) Maanteiden tavarakuljetusten tilastoista 25 päivänä toukokuuta 1998 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1172/98 ( 2 ) on muutettu useita kertoja. Koska siihen on tehtävä uusia muutoksia, mainittu asetus olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen. (2) Voidakseen suorittaa sille kuuluvat yhteistä liikennepolitiikkaa koskevat tehtävät komissiolla olisi oltava käytössään vertailukelpoisia, luotettavia, samanaikaisesti ja säännöllisesti kerättyjä, kattavia tilastotietoja unionissa rekisteröidyillä ajoneuvoilla suoritettavien tieliikenteen tavarakuljetusten laajuudesta ja kehityksestä sekä näissä kuljetuksissa käytettävien ajoneuvojen käyttöasteesta. (3) On tarpeen laatia kattavia alueellisia sekä tavarakuljetuksia että ajoneuvoilla tehtyjä matkoja koskevia tilastoja. (4) Sen vuoksi on asianmukaista varmistaa, että unionin sisäisten kuljetusten alueellinen alkuperä ja määräpaikka kuvataan samoin perustein kuin kansallisissa kuljetuksissa, ja luoda yhteys tavarakuljetusten ja ajoneuvoilla kuljettujen matkojen välille mittaamalla näissä kuljetuksissa käytettävien ajoneuvojen käyttöaste. (5) Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisten tilastostandardien laatiminen yhdenmukaisten tietojen tuottamiseksi voidaan toteuttaa paremmin ainoastaan unionin tasolla, vaikka tiedot kerätään kussakin jäsenvaltiossa virallisten tilastojen laatimisesta vastaavien virastojen ja laitosten määräysvallassa. (6) Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009 ( 3 ) muodostaa viitekehyksen tämän asetuksen säännöksille, erityisesti niille säännöksille, jotka koskevat hallinnollisten tietolähteiden käyttöä, käytettävissä olevien voimavarojen kustannustehokkuutta sekä tilastosalaisuutta. (7) Tunnistamattomiksi tehtyjen yksikkötason tietojen toimittaminen on tarpeen tulosten yleisen tarkkuuden arvioimiseksi. (8) On tärkeää varmistaa, että tilastotiedot levitetään asianmukaisesti. (9) Kun otetaan huomioon Maltan erityiset maantieteelliset olosuhteet, sen tieliikenteen tavarakuljetusten lyhyet välimatkat, sen rajallinen tieverkosto ja kohtuuton rasite, jonka kyseisten tietojen kerääminen aiheuttaisi Maltan viranomaisille, Maltalle olisi myönnettävä poikkeus. (10) Jotta voidaan ottaa huomioon taloudellinen ja tekninen kehitys, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteen I osan 1 ajantasaistamista, ei kuitenkaan vaadittujen tietojen vapaaehtoisuuteen liittyviä muutoksia, ja liitteiden II–VII mukauttamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. (11) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 ( 4 ) mukaisesti, sekä katsovat seuraavaa: OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Tarkoitus ja soveltamisala

1. Kunkin jäsenvaltion on laadittava unionin tilastoja, jotka koskevat tavarakuljetukseen tarkoitetuilla, kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyillä tieliikenteen moottoriajoneuvoilla tehtäviä maanteiden tavarakuljetuksia ja näillä ajoneuvoilla tehtyjä matkoja.

2. Tätä asetusta sovelletaan maanteiden tavarakuljetuksiin lukuun ottamatta seuraavilla ajoneuvoilla tehtäviä tavarakuljetuksia:

a) tavarakuljetukseen tarkoitetut tieliikenteen moottoriajoneuvot, joiden sallittu massa tai mitat ylittävät tavanomaiset asianomaisissa jäsenvaltioissa sallitut rajoitukset;

b) maatalousajoneuvot, sotilasajoneuvot sekä julkiselle keskus- tai paikallishallinnolle kuuluvat ajoneuvot, lukuun ottamatta julkisille yrityksille ja erityisesti rautatieyrityksille kuuluvia tavarakuljetukseen tarkoitettuja tieliikenteen moottoriajoneuvoja.

Kullakin jäsenvaltiolla on oikeus jättää tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle sellaiset tavarakuljetukseen tarkoitetut tieliikenteen moottoriajoneuvot, joiden hyötykuorma tai suurin sallittu massa on tiettyä rajoitusta pienempi. Tämä rajoitus ei voi hyötykuorman osalta olla yli 3,5 tonnia eikä yksittäisen ajoneuvon suurimman sallitun massan osalta yli 6 tonnia.

3. Tätä asetusta ei sovelleta Maltaan, niin kauan kuin Maltassa rekisteröityjen tavarakuljetukseen tarkoitettujen tieliikenteen moottoriajoneuvojen, joilla on lupa harjoittaa kansainvälisiä maanteiden tavarakuljetuksia, lukumäärä on enintään 400. Tätä tarkoitusta varten Maltan on toimitettava vuosittain Eurostatille tieto niiden tavarakuljetukseen tarkoitettujen tieliikenteen moottoriajoneuvojen lukumäärästä, joilla on lupa harjoittaa kansainvälisiä maanteiden tavarakuljetuksia, viimeistään sitä vuotta seuraavan vuoden maaliskuun loppuun mennessä, jota tieto tavarakuljetukseen tarkoitettujen tieliikenteen moottoriajoneuvojen lukumäärästä koskee.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

a) ’maanteiden tavarakuljetuksilla’ kaikkea tavaroiden siirtämistä, johon käytetään tavarakuljetukseen tarkoitettuja tieliikenteen moottoriajoneuvoja;

b) ’tieliikenteen moottoriajoneuvolla’ tieliikenteen ajoneuvoa, jonka ainoana käyttövoimana on moottori ja jota käytetään tavallisesti matkustajien tai tavaroiden kuljettamiseen maanteillä tai matkustajien tai tavaroiden kuljettamiseen käytettävien ajoneuvojen vetämiseen maantiellä;

c) ’tavarakuljetukseen tarkoitetulla tieliikenteen ajoneuvolla’ yksinomaan tai pääasiallisesti tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen ajoneuvoa (kuorma-auto, perävaunu, puoliperävaunu);

d) ’tavarakuljetukseen tarkoitetulla tieliikenteen moottoriajoneuvolla’ tavarakuljetukseen tarkoitettua yksittäistä tieliikenteen ajoneuvoa tai tieliikenteen ajoneuvojen yhdistelmää eli perävaunuyhdistelmää tai yhdistelmäajoneuvoa;

e) ’kuorma-autolla’ yksinomaan tai pääasiallisesti tavarakuljetukseen tarkoitettua nivelöimätöntä ajoneuvoa;

f) ’vetoautolla’ moottorikäyttöistä tieliikenteen ajoneuvoa, joka on yksinomaan tai pääasiallisesti tarkoitettu muiden kuin moottorikäyttöisten tieliikenteen ajoneuvojen (pääasiassa puoliperävaunujen) vetämiseen;

g) ’perävaunulla’ tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen ajoneuvoa, joka on tarkoitettu tieliikenteen moottoriajoneuvon vedettäväksi;

h) ’puoliperävaunulla’ tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen ajoneuvoa, jossa ei ole etuakselia ja joka on suunniteltu siten, että osa sen massasta ja merkittävä osa sen kuorman massasta kohdistuu vetoautoon;

i) ’yhdistelmäajoneuvolla’ puoliperävaunun vetoautoa ja siihen kytkettyä puoliperävaunua;

j) ’perävaunuyhdistelmällä’ tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen moottoriajoneuvoa ja siihen kytkettyä perävaunua tai yhdistelmäajoneuvoa, johon on kytketty perävaunu;

k) ’rekisteröidyllä’ jäsenvaltion virallisen laitoksen ylläpitämään tieliikenteen ajoneuvojen rekisteriin kuulumista riippumatta siitä, liittyykö tällaiseen rekisteröintiin rekisterikilpien antaminen. Jos kuljetus tehdään sellaisella tieliikenteen ajoneuvojen yhdistelmällä eli perävaunuyhdistelmällä tai yhdistelmäajoneuvolla, jossa tavarakuljetukseen tarkoitettu tieliikenteen moottoriajoneuvo ja perävaunu tai puoliperävaunu on rekisteröity eri maihin, yhdistelmän rekisteröintimaa määräytyy tavarakuljetukseen tarkoitetun tieliikenteen moottoriajoneuvon rekisteröintimaan mukaisesti;

l) ’hyötykuormalla’ ajoneuvon rekisteröintimaan toimivaltaisen viranomaisen ilmoittamaa tavaroiden sallittua enimmäismassaa. Kun tavarakuljetukseen tarkoitettu tieliikenteen moottoriajoneuvo on perävaunuyhdistelmä, joka koostuu kuorma-autosta ja perävaunusta, perävaunuyhdistelmän hyötykuorma on kuorma-auton ja perävaunun hyötykuormien summa;

m) ’suurimmalla sallitulla massalla’ ajoneuvon rekisteröintimaan toimivaltaisen viranomaisen ilmoittamaa paikallaan olevan ja ajokuntoisen ajoneuvon (tai ajoneuvojen yhdistelmän) sekä kuorman sallittua yhteismassaa;

n) ’Eurostatilla’ komission yksikköä, joka vastaa komissiolle kuuluvista tehtävistä unionin tilastojen tuottamisessa.

3 artikla

Tietojen keruu

1. Jäsenvaltiot keräävät seuraaviin aloihin liittyviä tilastotietoja:

a) ajoneuvot;

b) matkat;

c) tavarat.

2. Kuhunkin alaan liittyvät tilastolliset muuttujat, niiden määrittely ja niiden erittelyyn käytettyjen nimikkeistöjen tasot esitetään liitteissä I–VII.

3. Tilastotietojen keruussa käytettävää menetelmää määrittäessään jäsenvaltiot pidättyvät vaatimasta muodollisuuksia jäsenvaltioiden välisten rajanylitysten yhteydessä.

4. Siirretään komissiolle valta antaa tarvittaessa 8 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä liitteen I osan 1 ajan tasalle saattamisesta, ei kuitenkaan vaadittujen tietojen vapaaehtoisuuteen liittyvistä muutoksista, ainoastaan taloudellisen ja teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi.

Siirretään komissiolle myös valta antaa tarvittaessa 8 artiklan nojalla delegoituja säädöksiä liitteiden II–VII mukauttamisesta taloudellisen ja teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi.

Käyttäessään toimivaltaansa tämän kohdan nojalla komissio varmistaa, ettei hyväksytyistä delegoiduista säädöksistä aiheudu huomattavaa hallinnollista lisärasitetta jäsenvaltioille ja tietojen toimittajille.

4 artikla

Tilastotulosten tarkkuus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden tilastollisten tietojen keruu- ja käsittelymenetelmät on suunniteltu siten, että tämän asetuksen mukaisesti toimitettavat tilastotulokset ovat riittävän tarkat, jotta komissiolla on käytössään vertailukelpoisia, luotettavia, samanaikaisesti ja säännöllisesti kerättyjä ja kattavia tilastotietoja, kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden tieliikenteen rakenteelliset ominaisuudet.

Ensimmäistä kohtaa sovellettaessa komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä yksityiskohtaiset tekniset säännöt vaadittavasta tilastotietojen tarkkuudesta. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

5 artikla

Tilastollisten tietojen toimittaminen Eurostatille

1. Jäsenvaltioiden on toimitettava Eurostatille neljännesvuosittain 3 artiklassa tarkoitettuja ja liitteessä I lueteltuja muuttujia vastaavat tiedot asianmukaisesti tarkistettuna yksikkötasolla ilman nimeä, osoitetta ja rekisterinumeroa.

Tiedot sisältävät tarvittaessa niitä aikaisempia neljännesvuosia koskevat tilastolliset tiedot, joista on aiemmin toimitettu vain ennakollisia tietoja.

2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen sekä tarvittaessa kyseisiin tietoihin perustuvien taulukoiden toimittamista koskevat menettelyt. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot toimitetaan viiden kuukauden kuluessa kunkin neljännesvuosittaisen havaintojakson päättymisestä.

Ensimmäinen toimitus kattaa vuoden 1999 ensimmäisen neljänneksen.

6 artikla

Tilastotulosten levittäminen

Maanteiden tavarakuljetuksia koskevat tilastotulokset levitetään viimeistään 12 kuukauden kuluessa sen ajanjakson päättymisestä, jota tulokset koskevat.

Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt, jotka koskevat maanteiden tavarakuljetuksia koskevien tilastotulosten levittämistä, mukaan lukien levitettävien tulosten rakenne ja sisältö. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

7 artikla

Kertomukset

1. Viimeistään ensimmäisen vuosineljänneksen tilastollisten tietojen toimittamisen yhteydessä jäsenvaltiot toimittavat Eurostatille kertomuksen käytetyistä tilastomenetelmistä.

Jäsenvaltiot antavat Eurostatille myös tiedon tilastollisten tietojen keräämisessä käytettyjen menetelmien huomattavista muutoksista.

2. Jäsenvaltiot toimittavat Eurostatille vuosittain tietoja otosten koosta, katoprosenteista sekä keskihajonnan tai luottamusvälin muodossa keskeisten tilastotulosten luotettavuudesta.

3. Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti toimitettujen tilastollisten tietojen laatua, tiedonkeruumenetelmiä sekä jäsenvaltioille ja tietojen toimittajille aiheutuvaa hallinnollista rasitetta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotuksia muuttujien luettelon mukauttamisesta ottaen huomioon asiaa koskevien tutkimushankkeiden, erityisesti maanteiden tavarankuljetuksista aiheutuvia ilman epäpuhtauspäästöjä koskevien hankkeiden tulokset.

8 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2. Siirretään 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle viideksi vuodeksi 23 päivästä helmikuuta 2012. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5. Edellä olevan 3 artiklan 4 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

9 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 223/2009 perustettu Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

10 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 1172/98.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä IX olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

11 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITTEET

Liite I LUETTELO MUUTTUJISTA JA MENETELMÄÄ KOSKEVA LISÄYS

Liite II YHDISTELMIEN LUOKITUS AKSELIEN LUKUMÄÄRÄN MUKAAN

Liite III MATKATYYPPIEN LUOKITTELU

Liite IV TAVARALUOKITUS

Liite V VAARALLISTEN AINEIDEN LUOKAT

Liite VI RAHTITYYPPIEN LUOKITUS

Liite VII LASTAUS- JA PURKAUSPAIKKOJEN KOODAUS MAIDEN JA ALUEIDEN MUKAAN

Liite VIII KUMOTTU ASETUS JA LUETTELO SEN MYÖHEMMISTÄ MUUTOKSISTA

Liite IX VASTAAVUUSTAULUKKO









LIITE I

Osa 1

LUETTELO MUUTTUJISTA

A1. ajoneuvoa koskevat muuttujat,

A2. matkaa koskevat muuttujat,

A3. tavaraa koskevat muuttujat (peruskuljetuksessa).

A1. AJONEUVOA KOSKEVAT MUUTTUJAT

Edellä olevan 2 artiklan d alakohdan määritelmän mukaisesti tavarakuljetukseen tarkoitettu tieliikenteen moottoriajoneuvo on joko yksittäinen tieliikenteen moottoriajoneuvo taikka tieliikenteen ajoneuvojen yhdistelmiä eli perävaunuyhdistelmä tai yhdistelmäajoneuvo.

Ajoneuvosta on toimitettava seuraavat muuttujat:

1. mahdollisuus käyttää ajoneuvoa yhdistettyihin kuljetuksiin (vapaaehtoinen);

2. akselien lukumäärät liitteen II mukaisesti (vapaaehtoinen);

3. tieliikenteen moottoriajoneuvon (kuorma-auton tai vetoauton) ikä vuosina (sen ensimmäisestä rekisteröinnistä);

4. suurin sallittu massa, 100 kilogramman tarkkuudella;

5. hyötykuorma, 100 kilogramman tarkkuudella;

6. liikenteenharjoittajan NACE:n (Rev. 2) mukainen luokka (4-numeroinen taso) (vapaaehtoinen) ( 5 );

7. toisen lukuun (ammattimainen liikenne) / omaan lukuun (yksityinen liikenne);

8. tutkimusjakson aikana yhteensä ajettu kilometrimäärä; 8.1 kuormattuna; 8.2 tyhjänä (mukaan lukien matkat vetoautoilla ilman puoliperävaunuja) (vapaaehtoinen);

9. ajoneuvon painotus, jota käytetään kattavien tulosten laatimiseen yksikkötason tietojen pohjalta, jos tietojenkeruu toteutetaan otannalla.

Ristiinkytketyt yhdistelmät

Kun tutkimuksen kohteeksi valittu tieliikenteen moottoriajoneuvo on tutkimusjakson aikana yksinään käytettävä kuorma-auto (eli perävaunuton), sitä pidetään sellaisenaan tavarakuljetukseen tarkoitettuna tieliikenteen moottoriajoneuvona.

Kun tutkimuksen kohteeksi valittu tieliikenteen ajoneuvo on puoliperävaunun vetoauto, jolloin siihen kytketään puoliperävaunu, tai kun kyse on kuorma-autosta, johon kytketään perävaunu, tämän asetuksen mukaisesti vaaditut tiedot koskevat tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen ajoneuvoa kokonaisuudessaan. Tässä tapauksessa yhdistelmä voi muuttua tutkimusjakson aikana (kuorma-autoon voidaan kyseisenä aikana kytkeä perävaunu tai siihen voidaan vaihtaa toinen perävaunu; puoliperävaunun vetoautoon voidaan vaihtaa puoliperävaunu). Tällöin nämä ristiinkytketyt yhdistelmät on otettava huomioon, ja on huolehdittava, että ajoneuvoa koskevat tiedot on toimitettava jokaisen matkan osalta. Jos kyseisten ristiinkytkettyjen yhdistelmien huomioon ottaminen ei kuitenkaan ole mahdollista, ajoneuvoa koskevien muuttujien arvoina pidetään niitä yhdistelmän arvoja, jotka sillä on tutkimusjakson aikana kuormattuna tehdyn ensimmäisen matkan alussa tai tämän jakson aikana eniten käytetyn yhdistelmän arvoja.

Kuljetustyypin muutokset

Kuljetus voidaan matkasta riippuen tehdä milloin omaan lukuun (yksityinen liikenne), milloin toisen lukuun (ammattimainen liikenne), ja kuljetustyyppi on ilmoitettava jokaisen matkan osalta. Jollei näitä toimintatavan muutoksia ole mahdollista ottaa huomioon, ”kuljetustyypin” muuttujana pidetään pääasiallista toimintatapaa.

A2. MATKAA KOSKEVAT MUUTTUJAT

Tutkimusjakson aikana tavarakuljetukseen tarkoitetulla tieliikenteen moottoriajoneuvolla ajetaan matkoja joko tyhjänä (kuorma-autossa, perävaunussa tai puoliperävaunussa ei ole tavaroita eikä tyhjiä pakkauksia: ne ovat ”täysin tyhjiä”) tai kuormattuna (kuorma-autossa, perävaunussa tai puoliperävaunussa on joko tavaroita tai erityistavaroina pidettäviä tyhjiä pakkauksia). Tavarakuljetukseen tarkoitetun tieliikenteen moottoriajoneuvon kuormattuna kulkema välimatka on ensimmäisen lastauspaikan ja viimeisen purkauspaikan (jossa tavarakuljetukseen tarkoitetun tieliikenteen moottoriajoneuvon kuorma puretaan kokonaan) välinen matka. Kuormattuna tehty matka voi näin ollen käsittää useita peruskuljetuksia.

Kustakin matkasta on toimitettava seuraavat muuttujat:

1. matkatyyppi liitteen III luokituksen mukaisesti;

2. kuljetetun tavaran massa matkan aikana tai matkan kunkin osuuden aikana, bruttopaino 100 kilogramman tarkkuudella;

3. (tavarakuljetukseen tarkoitetun tieliikenteen ajoneuvon) lastauspaikka (kuormattuna tehtävää matkaa varten): — määritelmä: lastauspaikka on ensimmäinen paikka, jossa tavaroita lastataan tavarakuljetukseen tarkoitettuun tieliikenteen moottoriajoneuvoon, joka oli aiemmin täysin tyhjä (tai paikka, jossa vetoautoon kytketään kuormattu puoliperävaunu). Tyhjänä ajettavan matkan osalta se on edeltävän kuormattuna tehdyn matkan purkauspaikka (käsite ”tyhjänä ajettavan matkan alkamispaikka”), — koodaus: lastauspaikka koodataan liitteen VII mukaisesti;

4. (tavarakuljetukseen tarkoitetun tieliikenteen ajoneuvon kuormattuna tehdyn matkan) purkauspaikka; — määritelmä: purkauspaikka on viimeinen paikka, jossa tavaroita puretaan tavarankuljetukseen tarkoitetusta tieliikenteen moottoriajoneuvosta, joka on sen jälkeen täysin tyhjä (tai paikka, jossa vetoautosta irrotetaan kuormattu puoliperävaunu). Tyhjänä ajettavan matkan osalta se on seuraavan kuormattuna tehtävän matkan lastauspaikka (käsite ”tyhjänä ajettavan matkan päättymispaikka”); — koodaus: purkauspaikka koodataan liitteen VII mukaisesti;

5. Kuljettu matka: tosiasiallisesti kuljettu matka, lukuun ottamatta matkaa, jolloin tavara-kuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen moottoriajoneuvoa kuljetetaan jollakin muulla liikennevälineellä;

6. matkan tonnikilometrit;

7. kauttakulkumaat (enintään viisi), jotka on koodattu liitteen VII mukaisesti;

8. mahdollisesti paikka, jossa tieliikenteen moottoriajoneuvo lastataan toiseen liikennevälineeseen liitteen VII mukaisesti (vapaaehtoinen);

9. mahdollisesti paikka, jossa tieliikenteen moottoriajoneuvo puretaan toisesta liikennevälineestä liitteen VII mukaisesti (vapaaehtoinen);

10. tieto siitä, onko tavarakuljetukseen tarkoitettu tieliikenteen moottoriajoneuvo kyseisen matkan aikana ”täydessä kuormassa” (menettely 2) tai ”osittain kuormattu” (menettely 1), ilmaisuna matkan aikana käytetyn tilavuuden enimmäismääränä (menettely 0 = tyhjänä ajettavien matkojen osalta sopimuksen mukaan) (vapaaehtoinen).

A3. TAVARAA KOSKEVAT MUUTTUJAT (peruskuljetuksessa)

Kuormattuna ajetun matkan aikana voidaan suorittaa useita peruskuljetuksia, kun peruskuljetus määritellään yhden tavaralajin kuljetukseksi (määritelty viittaamalla tiettyyn luokitustasoon) sen lastaus- ja purkauspaikan välillä.

Kuormattuna ajetun matkan aikana tehdystä peruskuljetuksesta on annettava seuraavat muuttujat:

1. kuljetettu tavaralaji asianmukaiseen luokitukseen viittaavien tavararyhmien mukaisesti (vrt. liite IV);

2. tavaroiden massa, bruttopaino 100 kilogramman tarkkuudella;

3. tarvittaessa tieto siitä, kuuluuko tavara johonkin tämän asetuksen liitteessä V esitettyyn vaarallisten aineiden pääluokkaan, jotka määritellään vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista 24 päivänä syyskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/68/EY ( 6 );

4. rahtityyppi sellaisena kuin se esitetään liitteessä VI (vapaaehtoinen);

5. tavaran lastauspaikka, liitteen VII mukaisesti koodattuna;

6. tavaran purkauspaikka, liitteen VII mukaisesti koodattuna;

7. tosiasiallisesti ajettu matka, lukuun ottamatta matkaa, jolloin tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen moottoriajoneuvoa kuljetetaan jollakin muulla liikennevälineellä.

Keräily- tai jakelureittityyppisen matkan aikana tehdyt kuljetukset (matkatyyppi 3)

Tämäntyyppisen matkan osalta, jossa on lukuisia lastaus- ja/tai purkauspaikkoja, on käytännössä mahdotonta pyytää liikenteenharjoittajia antamaan tiedot peruskuljetuksista.

Näille matkoille, jotka otetaan yleensä huomioon yhtenä ainoana matkana, määritetään yksi peruskuljetus matkaan liittyvien tietojen perusteella.

Kukin jäsenvaltio toimittaa komissiolle oman määritelmänsä tästä matkatyypistä ja selvittää ne yksinkertaistetut oletukset, joita sen on sovellettava kerätessään tietoja vastaavista kuljetuksista.

Osa 2

MENETELMÄÄ KOSKEVA LISÄYS

Kuormattuna ajettu matka ja peruskuljetus

Tiedonkeruu toteutetaan jäsenvaltiosta riippuen:

— joko kuvaamalla kutakin tavarakuljetukseen kuuluvaa peruskuljetusta (seuraamalla lisäksi tyhjänä ajettuja matkoja),

— tai kuvaamalla matkoja, jotka ajoneuvolla on tehty tavarakuljetukseen kuuluvien peruskuljetusten hoitamiseksi.

Suurimmassa osassa tapauksista kuormattuna tehty matka käsittää yhden ainoan peruskuljetuksen, jossa on:

— kuormattuna ainoastaan yhtä tavaralajia (viittaus käytettyyn tavaraluokitukseen, tässä tapauksessa NST-luokituksen 20 pääryhmään) ( 7 ),

— ainoastaan yksi tavaroiden lastauspaikka,

— ainoastaan yksi tavaroiden purkauspaikka.

Tällöin molemmat käytetyt menetelmät ovat täysin vastaavia, ja molemmilla menetelmillä kerättyjen tietojen avulla on mahdollista kuvata:

— sekä tavaroiden kuljetusta (kaikki tavarakuljetukseen kuuluvat peruskuljetukset),

— että nämä kuljetukset hoitavien ajoneuvojen matkoja, jolloin seurataan myös kuljetuskapasiteettia sekä kapasiteetin käyttöä (matka kuormattuna – käyttökertoimen avulla; matka tyhjänä).

Tämän asetuksen puitteissa on aiheellista kuvata sekä tavaroiden kuljetusta että ajoneuvojen matkoja, mutta ei ole kuitenkaan suotavaa säilyttää liikenteenharjoittajille kohtuuttoman suurta tilastointiin liittyvää rasitusta vaatimalla niitä kuvaamaan yksityiskohtaisesti sekä tavaroiden kuljetusta että ajoneuvojen matkoja.

Jäsenvaltioiden tilastotoimistojen vastuulla onkin kyselylomakkeiden koontamisvaiheen aikana poimia ja yhdistää ne tiedot, joita ei nimenomaan pyydetä liikenteenharjoittajilta, niiden tietojen perusteella, jotka nämä toimistot keräävät joko peruskuljetuksia tai ajoneuvojen matkoja painottavan menetelmän mukaisesti.

Ongelma syntyy, kun yhden kuormattuna tehdyn matkan aikana suoritetaan useita peruskuljetuksia, mikä voi johtua

— siitä, että lastaus- ja/tai purkauspaikkoja on useita (mutta rajoitetussa määrin, sillä muutoin kyse on keräily- tai jakelureiteistä, joita käsitellään erityisellä tavalla). Tässä tapauksessa näitä eri lastaus- ja/tai purkauspaikkoja tarkastellaan, jotta voidaan laskea oikein matkan tonnikilometrit, minkä perusteella tilastovirasto voi muodostaa uudelleen peruskuljetukset, — ja/tai

— siitä, että kuormattuna tehdyn matkan aikana kuljetetaan useaa eri tavaralajia, mikä ei tavallisesti ilmene tilastollisesta seurannasta, koska siinä pyydetään ilmoittamaan ainoastaan yksi tavaralaji (ainoa tai pääasiallinen). Tässä tapauksessa hyväksytään kyseisen tiedon puuttuminen, ja tällaista yksinkertaistamista harjoittavat jäsenvaltiot ilmoittavat asiasta nimenomaisesti komissiolle.









LIITE II

YHDISTELMIEN LUOKITUS AKSELIEN LUKUMÄÄRÄN MUKAAN

Kun kyse on ajoneuvojen yhdistelmästä, akselien lukumäärä lasketaan kuorma-auton ja perävaunun tai vetoauton ja puoliperävaunun yhdistelmästä.

Seuraavat luokat otetaan huomioon:







Koodaus 1. Yksittäisten ajoneuvojen akselien lukumäärä (kuorma-auto): 2 120 3 130 4 140 muut 199 2. Ajoneuvojen yhdistelmien akselien lukumäärä: kuorma-auto ja perävaunu 2 + 1 221 2 + 2 222 2 + 3 223 3 + 2 232 3 + 3 233 muut 299 3. Ajoneuvojen yhdistelmien akselien lukumäärä: vetoauto ja puoliperävaunu 2 + 1 321 2 + 2 322 2 + 3 323 3 + 2 332 3 + 3 333 muut 399 4. Vetoauto yksin 499









LIITE III

MATKATYYPPIEN LUOKITTELU

1. Yhden peruskuljetuksen käsittävä matka kuormattuna.

2. Useita kuljetuksia sisältävä matka kuormattuna, jota ei kuitenkaan pidetä keräily- tai jakelureittinä.

3. Keräily- tai jakelureittityyppinen matka kuormattuna.

4. Tyhjänä ajettu matka.









LIITE IV







TAVARALUOKITUS NST 2007 Pääryhmä Kuvaus 01 Maatalous-, riistatalous- ja metsätaloustuotteet; kala ja muut kalastustuotteet 02 Kivihiili ja ruskohiili; raakaöljy ja luonnonkaasu 03 Metallimalmit ja muut kaivostoiminnasta ja louhinnasta saadut tuotteet; turve; uraani ja torium 04 Elintarvikkeet, juomat ja tupakka 05 Tekstiilit ja tekstiilituotteet; nahka ja nahkatuotteet 06 Puutavara, puu- ja korkkituotteet (ei kuitenkaan huonekalut); olki- ja punontatuotteet; massa, paperi ja paperituotteet; painotuotteet ja tallenteet 07 Koksi ja öljytuotteet 08 Kemikaalit, kemialliset tuotteet ja tekokuidut; kumi- ja muovituotteet; ydinpolttoaine 09 Muut ei-metalliset mineraalituotteet 10 Perusmetallit; metallituotteet, ei kuitenkaan koneet ja laitteet 11 Koneet ja laitteet, muualla luokittelemattomat; toimisto- ja tietokoneet; sähkökoneet ja -laitteet, muualla luokittelemattomat; radio-, televisio- ja tietoliikennevälineet ja -laitteet; lääkintäkojeet, hienomekaaniset kojeet ja optiset instrumentit; kellot 12 Kulkuneuvot 13 Huonekalut; muut tehdasvalmisteet, muualla luokittelemattomat 14 Kierrätysraaka-aineet; yhdyskuntajätteet ja muut jätteet 15 Posti- ja kuriiritoiminta 16 Tavarakuljetuksissa käytettävät välineet ja laitteet 17 Koti- ja toimistomuuttojen yhteydessä siirrettävät tavarat; erillään matkustajista kuljetettavat matkatavarat; korjattavaksi siirrettävät moottoriajoneuvot; muut ei-kaupalliset tavarat, muualla luokittelemattomat 18 Yhdistetyt tavarat: eri tavararyhmien sekoitus, joka kuljetetaan yhteisesti 19 Määrittelemättömät tavarat: tavarat, joita ei jostain syystä voida määritellä eikä sen vuoksi luokitella ryhmiin 1–16 20 Muut tavarat, muualla luokittelemattomat









LIITE V

VAARALLISTEN AINEIDEN LUOKAT

1 Räjähteet

2 Puristetut, nesteytetyt tai paineen alaisena liuotetut kaasut

3 Palavat nesteet

4.1 Helposti syttyvät kiinteät aineet

4.2 Helposti itsestään syttyvät aineet

4.3 Aineet, jotka veden kanssa kosketukseen joutuessaan kehittävät palavia kaasuja

5.1 Sytyttävästi vaikuttavat (hapettavat) aineet

5.2 Orgaaniset peroksidit

6.1 Myrkylliset aineet

6.2 Tartuntavaaralliset aineet

7 Radioaktiiviset aineet

8 Syövyttävät aineet

9 Muut vaaralliset aineet ja esineet









LIITE VI

RAHTITYYPPIEN LUOKITTELU ( 8 )

0 Nestemäinen irtotavara (ei rahtiyksikköjä)

1 Kiinteä irtotavara (ei rahtiyksikköjä)

2 Suurkontit

3 Muut kontit

4 Kuormalavatavarat

5 Nostosilmukalla sidotut tavarat

6 Omalla käyttövoimalla liikkuvat yksiköt

7 Muut liikkuvat yksiköt

8 (Varaus)

9 Muut rahtityypit









LIITE VII

LASTAUS- JA PURKAUSPAIKKOJEN KOODAUS MAIDEN JA ALUEIDEN MUKAAN

1. Lastaus- ja purkauspaikat on koodattava seuraavasti: a) aluekohtainen luokitus tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) tasolle 3 jäsenvaltioiden osalta; b) asianomaisen kolmannen maan toimittamat luettelot hallinnollisista alueista niiden valtioiden osalta, jotka eivät ole jäseniä mutta ovat Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen sopimuspuolia, eli Islanti, Liechtenstein ja Norja; c) ISO 3166 kaksikirjainkoodit muiden kolmansien maiden osalta. Useimmin käytetyt koodit esitetään tämän liitteen 2 kohdan b alakohdassa olevassa taulukossa.

2. Kauttakulkumaiden koodauksen osalta (liitteessä I olevan A2 osan 7 kohta) on käytettävä seuraavia maakohtaisia koodeja: a) NUTS-koodien kaksikirjainosa jäljempänä olevan taulukon mukaisesti jäsenvaltioiden osalta; b) ISO 3166 kaksikirjainkoodit kaikkien muiden maiden osalta. Useimmin käytetyt koodit esitetään jäljempänä olevassa taulukossa. MAAKOHTAISTEN KOODIEN TAULUKKO



a) Jäsenvaltiot (NUTS:n kaksikirjainkoodien mukaisesti) Maan nimi Koodi Belgia BE Bulgaria BG Tšekki CZ Tanska DK Saksa DE Viro EE Irlanti IE Kreikka ►C1 EL ◄ Espanja ES Ranska FR ▼M1 Kroatia HR ▼B Italia IT Kypros CY Latvia LV Liettua LT Luxemburg LU Unkari HU Malta MT Alankomaat NL Itävalta AT Puola PL Portugali PT Romania RO Slovenia SI Slovakia SK Suomi FI Ruotsi SE Yhdistynyt kuningaskunta UK Huom. Maat ovat Euroopan unionin virallisessa järjestyksessä.



b) Muut maat (ISO 3166-kaksikirjainkoodit) Maan nimi Koodi Albania AL Bosnia ja Hertsegovina BA Valko-Venäjä BY Sveitsi CH ▼M1 ————— ▼B Islanti IS Liechtenstein LI Moldovan tasavalta MD Montenegro ME entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia MK (1) Norja NO Venäjän federaatio RU Serbia RS Turkki TR Ukraina UA (1) Tämä väliaikainen koodi ei estä ottamasta käyttöön maan lopullista nimeä, joka hyväksytään, kun Yhdistyneissä Kansakunnissa asiasta käytävät neuvottelut saadaan päätökseen. Huom. Maat ovat koodien mukaisessa järjestyksessä.









LIITE VIII







KUMOTTU ASETUS JA LUETTELO SEN MYÖHEMMISTÄ MUUTOKSISTA Neuvoston asetus (EY) N:o 1172/98 (EYVL L 163, 6.6.1998, s. 1) Komission asetus (EY) N:o 2691/1999 (EYVL L 326, 18.12.1999, s. 39) Vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteessä II oleva 10.15 kohta (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 561) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1) Ainoastaan liitteessä II oleva 27 kohta Komission asetus (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1) Ainoastaan liitteessä oleva 8.5 kohta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006 (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1) Ainoastaan 13 artikla Komission asetus (EY) N:o 1304/2007 (EUVL L 290, 8.11.2007, s. 14) Ainoastaan 2 artikla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 399/2009 (EUVL L 126, 21.5.2009, s. 9)









LIITE IX







VASTAAVUUSTAULUKKO Asetus (EY) N:o 1172/98 Tämä asetus 1 artikla 1 artikla 2 artiklan ensimmäinen–neljästoista luetelmakohta 2 artiklan a–n alakohta 3 artikla 3 artikla 4 artikla 4 artikla 5 artiklan 1, 2 ja 3 kohta 5 artiklan 1, 2 ja 3 kohta 5 artiklan 4 kohta — 5 artiklan 5 kohta — 6 artikla 6 artikla 7 artiklan 1 ja 2 kohta 7 artiklan 1 ja 2 kohta 7 artiklan 3 kohta — 8 artikla — — 8 artikla 10 artiklan 1 ja 2 kohta 9 artiklan 1 ja 2 kohta 10 artiklan 3 kohta — 11 artikla — — 10 artikla 12 artikla 11 artikla Liitteet A–G Liitteet I–VII — Liite VIII — Liite IX