2011R1035 — FI — 23.05.2014 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1035/2011, annettu 17 päivänä lokakuuta 2011, lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevista yhteisistä vaatimuksista sekä asetusten (EY) N:o 482/2008 ja (EU) N:o 691/2010 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EYV L 271, 18.10.2011, p.23)

Muutettu:









▼B

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1035/2011,

annettu 17 päivänä lokakuuta 2011,

lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevista yhteisistä vaatimuksista sekä asetusten (EY) N:o 482/2008 ja (EU) N:o 691/2010 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







EUROOPAN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (palveluntarjonta-asetus) 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 ( 1 ) ja erityisesti sen 4, 6 ja 7 artiklan, ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 ( 2 ) ja erityisesti sen 8 b artiklan 6 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti komission on Euroopan lentoturvallisuusviraston, jäljempänä ’virasto’, avustuksella hyväksyttävä täytäntöönpanosäännöt ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiselle kaikkialla unionissa. Mainitun asetuksen 8 b artiklan 6 kohdan mukaan kyseisten täytäntöönpanosääntöjen on perustuttava yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 ( 3 ) 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyihin asetuksiin. (2) Unionissa tapahtuvan lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen olisi perustuttava jäsenvaltioiden tai viraston myöntämään toimilupaan. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille, jotka täyttävät yhteiset vaatimukset, olisi myönnettävä toimilupa asetuksen (EY) N:o 550/2004 7 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 8 b artiklan 2 kohdan mukaisesti. (3) Asetuksen (EY) N:o 550/2004 6 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 8 b artiklan mukaisesti vahvistettavien yhteisten vaatimusten soveltaminen ei saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden omaa ilmatilaansa koskevaan suvereniteettiin eikä jäsenvaltioiden sellaisiin tarpeisiin, jotka liittyvät yleiseen järjestykseen, yleiseen turvallisuuteen ja puolustuskysymyksiin, siten kuin asetuksen (EY) N:o 549/2004 13 artiklassa vahvistetaan. Asetuksen (EY) N:o 549/2004 1 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteisten vaatimusten ei pitäisi koskea sotilasoperaatioita tai -koulutusta. (4) Lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteisten vaatimusten määrittämisessä olisi otettava asianmukaisesti huomioon lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien oikeudellinen asema jäsenvaltioissa. Jos organisaatio lisäksi harjoittaa muuta toimintaa kuin lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista, yhteisiä vaatimuksia ei pitäisi soveltaa tähän muuhun toimintaan tai resursseihin, jotka suunnataan muuhun toimintaan kuin lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen, jollei asiasta toisin säädetä. (5) Kun yhteisiä vaatimuksia sovelletaan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin, tämä olisi toteutettava oikeassa suhteessa niihin riskeihin, jotka liittyvät kunkin toiminnon erityispiirteisiin, kuten käsiteltävien liikennetapahtumien lukumäärään ja/tai luonteeseen sekä muihin piirteisiin. Jos tietyt lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat päättävät olla hyödyntämättä mahdollisuutta tarjota rajat ylittäviä palveluja yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa, toimivaltaisella viranomaisella olisi oltava oikeus sallia kyseisille palveluntarjoajille tiettyjen lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevien yleisten vaatimusten ja tiettyjen ilmaliikennepalvelujen tarjoamista koskevien erityisten vaatimusten noudattaminen vastaavassa suhteessa. Tällöin toimilupaan liitetyissä ehdoissa pitäisi ottaa huomioon poikkeuksen luonne ja soveltamisala. (6) Lupajärjestelmän asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi vuosikertomustensa yhteydessä toimitettava komissiolle ja virastolle kaikki tarvittavat tiedot toimivaltaisten viranomaisten myöntämistä poikkeuksista. (7) Erityyppisiin lennonvarmistuspalvelujen toimintoihin ei aina sovelleta samoja vaatimuksia. Tämän vuoksi on tarpeellista mukauttaa yhteiset vaatimukset kunkin toimintotyypin erityispiirteitä vastaaviksi. (8) Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien asiana pitäisi olla näyttää toteen se, että ne täyttävät sovellettavat yhteiset vaatimukset toimiluvan voimassaoloajan ja kaikkien sen piiriin kuuluvien palvelujen osalta. (9) Yhteisten vaatimusten tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi olisi luotava järjestelmä, jonka puitteissa yhteisten vaatimusten noudattamista sekä toimiluvassa eriteltyjen ehtojen täyttymistä valvotaan ja se tarkastetaan säännöllisesti. Toimivaltaisen viranomaisen olisi tarkastettava palveluntarjoajan soveltuvuus ennen toimiluvan antamista, ja sen olisi vuosittain arvioitava niiden lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien toiminnan vaatimustenmukaisuus, joille se on myöntänyt toimiluvan. Tämän vuoksi sen olisi laadittava ja saatettava vuosittain ajan tasalle ohjeellinen, riskinarviointiin perustuva tarkastusohjelma, joka kattaa kaikki siltä toimiluvan saaneet palveluntarjoajat. Ohjelmalla olisi voitava tarkastaa kaikki asiankuuluvat lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien toiminnot kohtuullisessa määräajassa. Kun toimivaltainen viranomainen arvioi nimettyjen ilmaliikennepalvelujen ja sääpalvelujen tarjoajien vaatimustenmukaisuuden, sillä pitäisi olla myös oikeus tarkistaa asiaan liittyvät vaatimukset, jotka johtuvat kyseisen jäsenvaltion kansainvälisistä velvoitteista. (10) Kansallisten valvontaviranomaisten vertaisarvioinneilla voitaisiin edistää yhteistä lähestymistapaa lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien valvontaan kaikkialla unionissa. Komissio voi järjestää nämä vertaisarvioinnit yhteistyössä jäsenvaltioiden ja viraston kanssa. Ne olisi sovitettava yhteen asetuksen (EY) N:o 216/2008 24 ja 54 artiklassa vahvistettujen toimenpiteiden sekä kaikkien muiden kansainvälisten seuranta- ja valvontaohjelmien kanssa. Näin vältettäisiin työn päällekkäisyys. Jotta vertaisarviointi tarjoaisi mahdollisuuden kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseen, olisi suositeltavaa, että asiantuntijat kuuluisivat valvontaviranomaisen henkilöstöön. (11) Eurocontrol on kehittänyt turvallisuusvaatimukset (ESARR), joilla on suuri merkitys tarjottujen ilmaliikennepalvelujen turvallisuuden kannalta. Asetuksen (EY) N:o 550/2004 mukaisesti komission olisi yksilöitävä ja annettava asiaankuuluvat turvallisuusvaatimuksia koskevat määräykset unionin asetuksissa. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevista yhteisistä vaatimuksista 20 päivänä joulukuuta 2005 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 2096/2005 ( 4 ) sisälletyt turvallisuusvaatimukset ovat näiden täytäntöönpanosääntöjen perustana. (12) Antaessaan asetuksen (EY) N:o 2096/2005 komissio päätti, ettei ollut tarkoituksenmukaista toistaa ilmaliikenteen hallinnan turvallisuuteen liittyvistä poikkeamista ilmoittamista ja niiden arviointia koskevia ESARR 2 -määräyksiä, jotka kuuluvat siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinnasta ja ehkäisemisestä ja direktiivin 94/56/EY kumoamisesta 20 päivänä lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 996/2010 ( 5 ) ja poikkeamien ilmoittamisesta siviili-ilmailun alalla 13 päivänä kesäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/42/EY ( 6 ) soveltamisalaan. Turvallisuuteen liittyvistä poikkeamista olisi kuitenkin annettava uusia säännöksiä, joissa edellytetään, että tässä asetuksessa määritelty toimivaltainen viranomainen tarkastaa, onko ilmaliikennepalvelujen tarjoajilla sekä viestintä-, suunnistus- tai valvontapalvelujen tarjoajilla riittävät järjestelyt tällaisten poikkeamien raportointia ja niiden arviointia varten. (13) Erityisesti olisi tiedostettava, että ensiksi turvallisuudenhallinta on juuri se ilmaliikennepalvelujen osa-alue, jolla varmistetaan kaikkien turvallisuusriskien yksilöiminen, arvioiminen ja vähentäminen tyydyttävällä tavalla, ja toiseksi, että järjestelmälähtöiseen kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan tähtäävällä muodollisella ja systemaattisella turvallisuudenhallintaa ja hallintajärjestelmiä koskevalla lähestymistavalla saavutetaan paras mahdollinen turvallisuuden taso siten, että tulokset ovat helposti nähtävissä ja jäljitettävissä. Viraston olisi jatkettava tämän asetuksen turvallisuusvaatimusten arviointia ja yhdistettävä ne siviili-ilmailun turvallisuutta koskevaan yhteiseen sääntelyrakenteeseen. (14) Kunnes virasto on luonnostellut täytäntöönpanosäännöt, joilla asianmukaiset Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) standardit saatetaan osaksi unionin täytäntöönpanotoimenpiteitä, hyväksyttäviä menetelmiä vaatimusten täyttämiseksi, hyväksyntäspesifikaatioita ja ohjeaineistoa, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien olisi toiminnassaan noudatettava asianmukaisia ICAOn standardeja. Lennonvarmistuspalvelujen rajat ylittävän tarjonnan edistämiseksi ja siihen saakka, kunnes virasto saa valmiiksi asianmukaiset toimenpideluonnokset, joilla ICAOn standardit saatetaan osaksi lainsäädäntöä, jäsenvaltioiden, komission ja viraston – tarpeen tullen tiiviissä yhteistyössä Eurocontrolin kanssa – olisi pyrittävä pitämään jäsenvaltioiden ilmoittamat erot ICAOn standardien soveltamisessa mahdollisimman pieninä lennonvarmistuspalvelujen osalta, jotta jäsenvaltioissa noudatettaisiin yhteisiä standardeja yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan alueella. (15) Erilaisten kansallisten vastuuvelvollisuutta koskevien järjestelyjen ei pitäisi estää lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia tekemästä sopimuksia rajat ylittävästä palveluntarjonnasta, heti kun lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat ovat tehneet järjestelyjä kattaakseen sovellettavaan lakiin perustuvista korvausvelvoitteista aiheutuvat tappiot. Käytetyn menettelyn olisi oltava kansallisen lainsäädännön mukainen. Jäsenvaltioiden, jotka sallivat lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen ilmatilassaan tai osassa sitä ilman asetuksen (EY) N:o 550/2004 mukaista toimilupaa, olisi vastattava kyseisten palveluntarjoajien vastuiden kattamisesta. (16) Viraston olisi edelleen arvioitava tämän asetuksen säännöksiä, etenkin niitä, jotka koskevat toimiluvan saaneen organisaation lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen tekemien muutosten turvallisuusarviointia sekä teknistä henkilöstöä, ja annettava lausunto niiden mukauttamiseksi järjestelmälähtöiseen kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan ottaen huomioon näiden säännösten yhdistäminen tulevaan yhteiseen siviili-ilmailun turvallisuutta koskevaan sääntelyrakenteeseen sekä sidosryhmien ja toimivaltaisten viranomaisten turvallisuusvalvonnasta keräämät kokemukset. (17) Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä (ilmatila-asetus) 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 551/2004 ( 7 ) edellytetään sellaisten erityisten verkkotoimintojen perustamista, joilla mahdollistetaan ilmatilan ja niukkojen resurssien optimaalinen käyttö ja varmistetaan samalla, että ilmatila on mahdollisimman tehokkaasti käytettävissä ja ilmatilan käyttäjät voivat valita haluamansa reitin. Asetuksen (EY) N:o 551/2004 mukaisesti ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (EU) N:o 691/2010 muuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 2011 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 677/2011 ( 8 ) vahvistetaan kyseisten toimintojen toteuttamiseen osallistuvan yksikön oikeudet, velvollisuudet ja vastuut. (18) Tiettyjen verkkotoimintojen turvallinen toteuttaminen edellyttää, että niiden toteuttamiseen osallistuvaan yksikköön sovelletaan tiettyjä vaatimuksia. Näillä vaatimuksilla pyritään varmistamaan, että yksikkö tai organisaatio toimii turvallisella tavalla, ja ne vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 677/2011 liitteessä VI. Nämä organisaation turvallisuusvaatimukset muistuttavat läheisesti tämän asetuksen liitteessä I vahvistettuja lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevia yleisiä vaatimuksia, mutta verkkotoimintojen turvallisuusvastuisiin mukautettuina. (19) Sen vuoksi asetus (EY) N:o 2096/2005 olisi kumottava. (20) Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilta vaadittavasta ohjelmistojen turvallisuuden varmistusjärjestelmästä ja asetuksen (EY) N:o 2096/2005 liitteen II muuttamisesta 30 päivänä toukokuuta 2008 annettua komission asetusta (EY) N:o 482/2008 ( 9 ) ja lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevista yhteisistä vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 2096/2005 muuttamisesta 29 päivänä heinäkuuta 2010 annettua komission asetusta (EU) N:o 691/2010 ( 10 ) olisi muutettava niiden mukauttamiseksi tähän asetukseen. (21) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklalla perustetun yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Tässä asetuksessa säädetään lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevista yhteisistä vaatimuksista.

Jollei liitteessä I tai II toisin säädetä, kyseisiä yhteisiä vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta:

a) muuhun palveluntarjoajan toimintaan kuin lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen;

b) resursseihin, jotka osoitetaan muuhun toimintaan kuin lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 2 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 3 artiklan määritelmiä. Asetuksen (EY) N:o 549/2004 2 artiklan 15 alakohdan ”luvan” määritelmää ei kuitenkaan sovelleta.

Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan

1. ’lentotyöllä’ ilma-aluksen toimintaa, jossa ilma-alusta käytetään erikoistehtäviin, kuten maatalouslentoihin, rakennustoimintaan, ilmakuvauslentoihin, kartoitukseen, tähystykseen, partiointiin, etsintä- ja pelastustoimintaan tai mainoshinaukseen;

2. ’kaupallisella ilmakuljetuksella’ ilma-aluksen käyttämistä matkustajien, rahdin tai postin kuljetukseen maksua tai muuta korvausta vastaan;

3. ’funktionaalisella järjestelmällä’ järjestelmien, menettelyjen ja henkilöstöresurssien yhdistelmää, joka on muodostettu ilmaliikenteen hallinnan alan toiminnon suorittamista varten;

4. ’yleisilmailulla’ kaikkea muuta siviili-ilma-aluksen toimintaa kuin lentotyötä tai kaupallista ilmakuljetusta;

5. ’kansallisella valvontaviranomaisella’ jäsenvaltion asetuksen (EY) N:o 549/2004 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansalliseksi valvontaviranomaiseksi nimeämää/nimeämiä tai perustamaa/perustamia elintä tai elimiä;

6. ’vaaratekijällä’ kaikkia edellytyksiä, tilanteita tai olosuhteita, jotka saattavat aiheuttaa onnettomuuden;

7. ’organisaatiolla’ lennonvarmistuspalveluja tarjoavaa yksikköä;

8. ’toiminnallisella organisaatiolla’ organisaatiota, joka on vastuussa ilmaliikennepalveluja tai viestintä-, suunnistus- tai valvontapalveluja tukevien teknisten palvelujen tarjoamisesta;

9. ’riskillä’ vaaratekijän vahingollisen seurauksen yleisen todennäköisyyden tai esiintymistiheyden sekä kyseisen seurauksen vakavuuden yhdistelmää;

10. ’turvallisuuden varmistamisella’ kaikkia suunniteltuja ja järjestelmällisiä toimia, jotka tarvitaan riittävän varmuuden saamiseen siitä, että tuote, palvelu, organisaatio tai funktionaalinen järjestelmä saavuttaa hyväksyttävän tai tyydyttävän turvallisuuden;

11. ’turvallisuustavoitteella’ laadullista tai määrällistä lausumaa, jossa määritellään vaaratekijän suurin hyväksyttävä esiintymistiheys tai todennäköisyys, jolla vaaratekijän voidaan olettaa ilmenevän;

12. ’turvallisuusvaatimuksella’ tiettyyn turvallisuustavoitteeseen tähtäävään riskinhallintastrategiaan perustuvaa riskinvähentämiskeinoa, mukaan lukien organisaatiota, operatiivisia tekijöitä, menettelyjä, toimintoja, suorituskykyä ja yhteentoimivuutta koskevat vaatimukset tai ympäristönäkökohtiin liittyvät keinot;

13. ’palveluilla’ joko yksittäistä lennonvarmistuspalvelua tai kyseisten palvelujen muodostamaa kokonaisuutta;

14. ’yleiseurooppalaisella lennonvarmistuspalvelulla’ palvelua, joka on suunniteltu ja perustettu useimpien tai kaikkien jäsenvaltioiden käyttäjille ja joka voi ulottua myös sen alueen ulkopuoliseen ilmatilaan, jossa perussopimusta sovelletaan;

15. ’lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalla’ julkista tai yksityistä yksikköä, joka tarjoaa lennonvarmistuspalveluja yleiselle ilmaliikenteelle, mukaan lukien organisaatio, joka on hakenut toimilupaa kyseisten palvelujen tarjoamiseen.

3 artikla

Toimilupia myöntävä toimivaltainen viranomainen

1. Tämän asetuksen soveltamiseksi lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien toimilupia myöntävä toimivaltainen viranomainen on:

a) jäsenvaltion nimittämä tai perustama kansallinen valvontaviranomainen niitä organisaatioita varten, joiden pääasiallinen toimipaikka ja mahdollinen rekisteröity toimisto sijaitsevat kyseisessä jäsenvaltiossa;

b) virasto niitä organisaatioita varten, jotka tarjoavat lennonvarmistuspalveluja sen alueen ilmatilassa, jossa perussopimusta sovelletaan, ja joiden pääasiallinen toimipaikka ja mahdollinen rekisteröity toimisto sijaitsevat perussopimuksen määräysten soveltamisalaan kuuluvan alueen ulkopuolella;

c) virasto niitä organisaatioita varten, jotka tarjoavat yleiseurooppalaisia lennonvarmistuspalveluja sen alueen ilmatilassa, jossa perussopimusta sovelletaan.

2. Turvallisuusvalvonnasta vastaava toimivaltainen viranomainen määritetään komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1034/2011 ( 11 ) 3 artiklan mukaisesti.

4 artikla

Toimilupien myöntäminen

1. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen tarvittavan toimiluvan saadakseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 550/2004 7 artiklan 5 kohdan soveltamista, organisaatioiden on täytettävä:

a) liitteessä I vahvistetut lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevat yleiset vaatimukset;

b) liitteissä II–V vahvistetut erityiset vaatimukset niiden tarjoaman palvelun lajin edellyttämällä tavalla.

2. Toimivaltainen viranomainen antaa organisaatiolle toimiluvan tarkastettuaan, että se täyttää yhteiset vaatimukset.

3. Organisaation on täytettävä yhteiset vaatimukset viimeistään ajankohtana, jolloin toimilupa annetaan:

a) asetuksen (EY) N:o 550/2004 7 artiklan;

b) asetuksen (EY) N:o 216/2008 8 b artiklan 2 kohdan ja 22 a artiklan b ja c alakohdan mukaisesti.

5 artikla

Poikkeukset

1. Poiketen siitä, mitä 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, tietyt lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat saattavat päättää olla hyödyntämättä mahdollisuutta tarjota rajat ylittäviä palveluita ja saattavat luopua oikeudestaan vastavuoroiseen tunnustamiseen yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa.

Ne voivat tällöin hakea toimilupaa, joka rajoittuu asetuksen (EY) N:o 550/2004 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle jäsenvaltiolle kuuluvaan ilmatilaan.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun hakemuksen esittämisen edellytyksenä on, että ilmaliikennepalvelujen tarjoajan tarjoamat palvelut tai palvelut, joita se aikoo tarjota, rajoittuvat yhteen tai useampaan seuraavista luokista:

a) lentotyö;

b) yleisilmailu;

c) kaupallinen ilmakuljetus, jossa käytetään ainoastaan ilma-aluksia, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on alle 10 tonnia tai joissa matkustajapaikkoja on alle 20;

d) kaupallinen ilmakuljetus, jossa liikennetapahtumia on alle 10 000 vuodessa riippumatta suurimmasta sallitusta lentoonlähtömassasta ja matkustajapaikkojen määrästä; liikennetapahtumat lasketaan nousujen ja laskujen yhteismääränä ja kolmen edeltävän vuoden keskiarvona.

Tällaisen hakemuksen esittämisen edellytyksenä on, että muita kuin ilmaliikennepalveluja tarjoavan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan vuosittainen bruttoliikevaihto on enintään 1 000 000 euroa niiden palvelujen osalta, joita se tarjoaa tai aikoo tarjota.

Jos lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja ei objektiivisista käytännön syistä voi esittää näyttöä siitä, että se täyttää kyseiset kelpoisuusperusteet, toimivaltainen viranomainen voi hyväksyä muut vastaavat luvut tai ennusteet, jotka koskevat ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa määriteltyjä enimmäismääriä.

Kyseistä hakemusta esittäessään lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on samanaikaisesti toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kelpoisuusperusteita koskeva asiaankuuluva näyttö.

3. Toimivaltainen viranomainen voi myöntää erityisiä poikkeuksia 1 kohdan kelpoisuusperusteet täyttäville hakijoille ottaen huomioon niiden osuuden ilmaliikenteen hallinnasta kyseisen jäsenvaltion ilmatilassa.

Nämä poikkeukset voivat koskea ainoastaan liitteessä I vahvistettuja vaatimuksia.

Poikkeusta ei kuitenkaan voida myöntää seuraavista vaatimuksista:

a) tekninen ja toiminnallinen pätevyys ja valmius (1 kohta);

b) turvallisuudenhallinta (3.1 kohta);

c) henkilöstö (5 kohta);

d) avoin ja läpinäkyvä palvelujen tarjonta (8.1 kohta).

4. Edellä 3 kohdassa säädettyjen poikkeusten lisäksi toimivaltainen viranomainen voi myöntää poikkeuksia hakijoille, jotka tarjoavat lentopaikan lentotiedotuspalvelua (AFIS) ja käyttävät säännöllisesti kullakin lentopaikalla vain yhtä työpistettä. Tällöin toimivaltainen viranomainen ottaa huomioon hakijoiden osuuden ilmaliikenteen hallinnasta kyseisen jäsenvaltion ilmatilassa.

Nämä poikkeukset voivat koskea ainoastaan seuraavia liitteessä II olevan 3 kohdan vaatimuksia:

a) turvallisuudenhallintaan liittyvä vastuu sekä ulkopuoliset palvelut ja toimitukset (3.1.2 kohdan b ja e alakohta);

b) turvallisuuskatselmukset (3.1.3 kohdan a alakohta);

c) riskien arviointia ja vähentämistä koskevat turvallisuusvaatimukset muutosten yhteydessä (3.2 kohta).

5. Poikkeuksia ei voida myöntää liitteiden III, IV ja V vaatimuksiin.

6. Asetuksen (EY) N:o 550/2004 liitteen II mukaisesti toimivaltaisen viranomaisen on:

a) eriteltävä toimilupaan liitetyissä ehdoissa poikkeuksen luonne ja soveltamisala ja ilmoitettava sen oikeusperusta;

b) rajoitettava toimiluvan voimassaoloaika, jos sitä pidetään tarpeellisena valvontaan liittyvistä syistä;

c) seurattava jatkossa, täyttävätkö lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat edelleen poikkeuksen myöntämisen edellytykset.

6 artikla

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen

1. Organisaatioiden on toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä toimitettava kaikki asiaankuuluva näyttö, jonka avulla ne voivat osoittaa täyttävänsä sovellettavat yhteiset vaatimukset. Organisaatiot voivat käyttää täysimääräisesti kaikkia olemassa olevia tietoja.

2. Toimiluvan saaneen organisaation on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle lennonvarmistuspalvelujen tarjontaansa suunnitelluista muutoksista, joilla voi olla vaikutusta siihen sovellettavien yhteisten vaatimusten tai tarvittaessa toimilupaan liitettyjen ehtojen noudattamiseen.

3. Jos toimiluvan saanut organisaatio ei enää täytä sovellettavia yhteisiä vaatimuksia tai tarvittaessa toimilupaan liitettyjä ehtoja, toimivaltaisen viranomaisen on yhden kuukauden kuluessa vaatimustenvastaisuuden havaitsemispäivästä vaadittava organisaatiota toteuttamaan korjaavia toimia.

Kyseisestä päätöksestä on ilmoitettava välittömästi asianomaiselle organisaatiolle.

Toimivaltaisen viranomaisen on tarkastettava, että korjaava toimi on toteutettu, ennen kuin se ilmoittaa hyväksynnästään asianomaiselle organisaatiolle.

Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, ettei korjaavaa toimea ole toteutettu asianmukaisesti organisaation kanssa sovitussa määräajassa, toimivaltaisen viranomaisen on ryhdyttävä aiheellisiin täytäntöönpanotoimenpiteisiin asetuksen (EY) N:o 550/2004 7 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 10 artiklan, 22 a artiklan d alakohdan, 25 artiklan ja 68 artiklan mukaisesti ottaen huomioon tarve varmistaa lennonvarmistuspalvelujen jatkuvuus.

7 artikla

Vaatimustenmukaisuuden valvonnan tukeminen

Organisaatioiden on tuettava toimivaltaisen viranomaisen tai sen puolesta toimivan pätevän yksikön tekemiä tarkastuksia ja selvityksiä, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja ilman ennakkoilmoitusta tehtävät tarkastuskäynnit.

Niillä henkilöillä, jotka suorittavat tarkastuksia, on oltava oikeus:

a) tutkia tarpeelliset asiakirjat, tiedot, menettelyt ja muu aineisto, jolla on merkitystä lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen kannalta;

b) ottaa jäljennöksiä tai otteita kyseisistä asiakirjoista, tiedoista, menettelyistä ja muusta aineistosta;

c) vaatia suullista selvitystä paikalla;

d) päästä niihin tiloihin, niille alueille ja niihin liikennevälineisiin, joilla on merkitystä tarkastuksen kannalta.

Kun toimivaltainen viranomainen tai sen puolesta toimiva pätevä yksikkö tekee näitä tarkastuksia ja selvityksiä, ne on suoritettava sen jäsenvaltion lainsäädäntöä noudattaen, jossa ne toteutetaan.

8 artikla

Jatkuva vaatimustenmukaisuus

Toimivaltaisen viranomaisen on valvottava käytettävissään olevan näytön perusteella vuosittain niiden organisaatioiden toiminnan vaatimustenmukaisuutta, joille se on myöntänyt toimiluvan.

Tätä varten toimivaltaisen viranomaisen on laadittava ja saatettava vuosittain ajan tasalle kaikki siltä toimiluvan saaneet palveluntarjoajat kattava ohjeellinen tarkastusohjelma, joka perustuu tarjottujen lennonvarmistuspalvelujen eri toimintoihin liittyvien riskien arviointiin. Ennen ohjelman laatimista toimivaltaisen viranomaisen on kuultava kyseistä organisaatiota sekä tarvittaessa muita toimivaltaisia viranomaisia, joita asia koskee.

Ohjelmassa on mainittava eri kohteissa suoritettavien tarkastusten suunnitellut aikavälit.

9 artikla

Teknistä henkilöstöä koskevat turvallisuusmääräykset

Ilmaliikennepalvelujen sekä viestintä-, suunnistus- tai valvontapalvelujen tarjoamisen osalta toimivaltaisen viranomaisen tai muun jäsenvaltion tähän tehtävään nimeämän viranomaisen on:

a) annettava asianmukaiset turvallisuusmääräykset turvallisuuteen liittyvissä operatiivisissa tehtävissä toimivaa teknistä henkilöstöä varten;

b) varmistettava kaikkien toiminnallisten organisaatioiden turvallisuuteen liittyviin operatiivisiin tehtäviin määräämän teknisen henkilöstön riittävä ja asianmukainen turvallisuusvalvonta;

c) aiheellisin perustein ja asianmukaisen tutkimuksen jälkeen ryhdyttävä tarvittaviin toimiin sellaisen toiminnallisen organisaation ja/tai sen teknisen henkilöstön suhteen, joka ei täytä liitteessä II olevan 3.3 kohdan vaatimuksia;

d) tarkistettava, että on olemassa asianmukaiset menetelmät sen varmistamiseksi, että kolmannet osapuolet, joille on annettu turvallisuuteen liittyviä operatiivisia tehtäviä, täyttävät liitteessä II olevan 3.3 kohdan vaatimukset.

10 artikla

Vertaisarviointimenettely

1. Komissio voi yhdessä jäsenvaltioiden ja viraston kanssa järjestää kansallisten valvontaviranomaisten vertaisarviointeja 2–6 kohdan mukaisesti.

2. Vertaisarvioinnin suorittaa kansallisten asiantuntijoiden ryhmä, johon tarvittaessa kuuluu myös viraston edustajia tarkkailijoina.

Ryhmässä on oltava asiantuntijoita vähintään kolmesta eri jäsenvaltiosta ja virastosta.

Asiantuntijat eivät saa osallistua vertaisarviointeihin siinä jäsenvaltiossa, jossa he työskentelevät.

Komissio laatii jäsenvaltioiden nimeämistä kansallisista asiantuntijoista luettelon, joka kattaa yhteisten vaatimusten kaikki osa-alueet sellaisina kuin ne luetellaan asetuksen (EY) N:o 550/2004 6 artiklassa, ja pitää luettelon ajan tasalla.

3. Komissio ilmoittaa vähintään kolme kuukautta ennen vertaisarvioinnin suorittamista kyseiselle jäsenvaltiolle ja kyseiselle kansalliselle valvontaviranomaiselle vertaisarvioinnin suorittamisesta, sen suunnitellusta suorittamispäivästä sekä arviointiin osallistuvien asiantuntijoiden henkilöllisyydestä.

Jäsenvaltion, jonka kansalliselle valvontaviranomaiselle vertaisarviointi suoritetaan, on ennen arvioinnin suorittamista hyväksyttävä asiantuntijoiden ryhmä.

4. Arviointiryhmän on kolmen kuukauden kuluessa arvioinnin suorittamispäivästä laadittava yksimielisesti kertomus, jossa voidaan esittää suosituksia.

Komissio kutsuu koolle kokouksen, jossa virasto, asiantuntijat ja kansallinen valvontaviranomainen keskustelevat kyseisestä kertomuksesta.

5. Komissio välittää kertomuksen kyseiselle jäsenvaltiolle.

Jäsenvaltio voi kolmen kuukauden kuluessa kertomuksen vastaanottamispäivästä esittää sitä koskevat huomionsa.

Kyseisiin huomioihin on tarvittaessa sisällyttävä toimenpiteet, jotka jäsenvaltio on toteuttanut arvioinnin johdosta tai jotka se aikoo toteuttaa asetetussa määräajassa.

Jollei kyseisen jäsenvaltion kanssa muuta sovita, arviointikertomusta ja seurantaa ei julkaista.

6. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille vuosittain arviointien pääasiallisista tuloksista yhtenäisen ilmatilan komitean kautta.

11 artikla

Siirtymäsäännökset

1. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, joilla on asetuksen (EY) N:o 2096/2005 mukaisesti annettu toimilupa tämän asetuksen voimaantulopäivänä, katsotaan olevan tämän asetuksen mukaisesti annetun toimiluvan haltijoita.

2. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan toimiluvan hakijoiden, jotka ovat jättäneet hakemuksensa ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää ja joille ei vielä ole annettu toimilupaa mainittuna päivänä, on osoitettava, että ne täyttävät tämän asetuksen säännökset ennen toimiluvan antamista.

3. Jos organisaatiot, joiden osalta toimivaltainen viranomainen on 3 artiklan mukaisesti virasto, ovat hakeneet jäsenvaltion kansalliselta valvontaviranomaiselta toimilupaa ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, kansallisen valvontaviranomaisen on saatettava lupamenettely päätökseen yhteistyössä viraston kanssa ja toimitettava sitä koskeva aineisto virastolle toimiluvan antamisen yhteydessä.

12 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 2096/2005.

13 artikla

Asetuksen (EY) N:o 482/2008 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 482/2008 seuraavasti:

1. Korvataan 4 artiklan 5 kohdassa ilmaisu ”asetuksen (EY) N:o 2096/2005” ilmaisulla ”komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1035/2011 ( 12 ).

2. Poistetaan 6 artikla.

3. Korvataan liitteessä I olevassa 1 ja 2 kohdassa ilmaisu ”asetuksen (EY) N:o 2096/2005” ilmaisulla ”täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1035/2011”.

14 artikla

Asetuksen (EU) N:o 691/2010 muuttaminen

Poistetaan asetuksen (EU) N:o 691/2010 25 artikla.

15 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevat yleiset vaatimukset

1. TEKNINEN JA TOIMINNALLINEN PÄTEVYYS JA VALMIUS

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on kyettävä tarjoamaan palvelujaan turvallisella, tehokkaalla, jatkuvalla ja kestävällä tavalla olosuhteissa, joissa palvelun yleinen kysyntä tietyssä ilmatilassa pysyy kohtuullisella tasolla. Tätä varten niiden on pidettävä yllä riittävää teknistä ja toiminnallista kapasiteettia ja asiantuntemusta.

2. ORGANISAATIORAKENNE JA -HALLINTO

2.1 Organisaatiorakenne

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on perustettava organisaationsa ja hallinnoitava sitä sellaisen rakenteen pohjalta, jolla voidaan varmistaa lennonvarmistuspalvelujen turvallinen, tehokas ja jatkuva tarjonta.

Organisaatiorakenteessa on määriteltävä:

a) nimettyjen vastuuhenkilöiden valtuudet, tehtävät ja vastuut erityisesti turvallisuuteen, laatuun, turvatoimiin, talouteen ja henkilöstöasioihin liittyvistä tehtävistä vastaavien esimiesten osalta;

b) organisaation eri osien ja prosessien keskinäinen hierarkia ja niiden väliset raportointisuhteet.

2.2 Organisaatiohallinto

2.2.1 Liiketoimintasuunnitelma

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on laadittava vähintään viisi vuotta kattava liiketoimintasuunnitelma. Liiketoimintasuunnitelmassa on:

a) vahvistettava lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan yleiset päämäärät ja tavoitteet ja sen strategia niiden saavuttamiseksi tavalla, jossa otetaan huomioon palveluntarjoajan kaikki muut pidemmän aikavälin yleissuunnitelmat ja asiaankuuluvat infrastruktuurin tai teknologian kehittämiseen liittyvät unionin vaatimukset;

b) esitettävä asianmukaiset suorituskykytavoitteet soveltuvin osin turvallisuuden, kapasiteetin, ympäristön ja kustannustehokkuuden osalta.

▼M2

Edellä a ja b alakohdassa lueteltujen tietojen on oltava yhdenmukaisia asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa tarkoitettujen kansallisten suorituskykysuunnitelmien ja toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykysuunnitelmien kanssa sekä turvallisuustietojen osalta ICAO Annex 19:n standardissa 3.1.1 tarkoitetun valtion turvallisuusohjelman kanssa soveltuvin osin.

▼B

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on esitettävä turvallisuus- ja liiketoimintaperusteet merkittäville investointihankkeille, mukaan lukien soveltuvin osin arvioitu vaikutus b alakohdassa tarkoitettuihin asianmukaisiin suorituskykytavoitteisiin, ja yksilöitävä SESARin (the Single European Sky ATM Research Programme) täytäntöönpanoon liittyvistä lainsäädännöllisistä vaatimuksista johtuvat investoinnit.

2.2.2 Vuotuinen suunnitelma

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on laadittava tulevaa vuotta koskeva vuotuinen suunnitelma, jossa eritellään yksityiskohtaisemmin liiketoimintasuunnitelman kohdat ja kuvaillaan kaikki siihen tehtävät muutokset.

Vuotuiseen suunnitelmaan on sisällyttävä seuraavat palvelun tasoa ja laatua koskevat seikat, jotka liittyvät soveltuvin osin esimerkiksi ennakoituun kapasiteetin tasoon, turvallisuuteen, ympäristöön ja kustannustehokkuuteen:

a) tiedot uuden infrastruktuurin tai muiden uudistusten toteuttamisesta ja selvitys siitä, miten niillä parannetaan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan suorituskykyä, mukaan lukien palvelujen tasoa ja laatua;

b) asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa tarkoitettujen kansallisten suorituskykysuunnitelmien tai toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykysuunnitelmien mukaiset suorituskykyindikaattorit, joiden avulla suorituskyvyn tasoa ja palvelun laatua voidaan kohtuudella arvioida;

c) tiedot lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan turvallisuussuunnitelmassa yksilöityjen turvallisuusriskien lieventämiseksi suunnitelluista toimenpiteistä, mukaan lukien turvallisuusriskiä ja soveltuvien lievennystoimenpiteiden arvioituja kustannuksia mittaavat turvallisuusindikaattorit;

d) lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan ennakoitu taloudellinen asema lyhyellä aikavälillä sekä kaikki liiketoimintasuunnitelmaan tehtävät muutokset ja siihen vaikuttavat tekijät.

2.2.3 Suorituskykyosio

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on pyydettäessä annettava komissiolle mahdollisuus tutustua liiketoimintasuunnitelman ja vuosikertomuksen suorituskykyosion sisältöön toimivaltaisen viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti vahvistamin edellytyksin.

3. TURVALLISUUDEN JA LAADUN HALLINTA

3.1 Turvallisuudenhallinta

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on hallittava kaikkien tarjoamiensa palvelujen turvallisuutta. Niiden on luotava viralliset yhteydet kaikkiin osapuoliin, jotka voivat suoraan vaikuttaa niiden palvelujen turvallisuuteen.

Palveluntarjoajien on luotava menettelyt turvallisuuden hallinnoimiseksi silloin, kun uusia toiminnallisia järjestelmiä otetaan käyttöön tai olemassa olevia toiminnallisia järjestelmiä muutetaan.

3.2 Laadunhallintajärjestelmä

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on oltava käytössään kaikki niiden tarjoamat lennonvarmistuspalvelut kattava laadunhallintajärjestelmä, joka perustuu seuraavassa lueteltuihin periaatteisiin.

Laadunhallintajärjestelmässä on:

a) määriteltävä laatupolitiikka, jossa otetaan huomioon eri käyttäjien tarpeet niin suuressa määrin kuin mahdollista;

b) luotava laadunvarmistusohjelma, johon kuuluvilla menettelyillä varmistetaan, että kaikki toiminta tapahtuu sovellettavien vaatimusten, normien ja menettelyjen mukaisesti;

c) osoitettava laadunhallintajärjestelmän toimivuus käsikirjojen ja seuranta-asiakirjojen avulla;

d) nimettävä johdon edustajat, joiden tehtävänä on valvoa menettelyjen vaatimustenmukaisuutta ja riittävyyttä sovellettujen käytäntöjen turvallisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi;

e) suoritettava käytössä olevaa laadunhallintajärjestelmää koskevia tarkastuksia ja toteutettava tarvittaessa siihen liittyviä korjaavia toimia.

Asianmukaisesti akkreditoidun organisaation antama EN ISO 9001 -sertifikaatti, joka kattaa palveluntarjoajan lennonvarmistuspalvelut, katsotaan riittäväksi näytöksi vaatimustenmukaisuudesta. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on suostuttava toimittamaan sertifiointiin liittyvä asiakirja-aineisto toimivaltaiselle viranomaiselle tämän sitä pyytäessä.

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat voivat yhdistää turvallisuuden, turvatoimien ja laadun hallintajärjestelmät johtamisjärjestelmäänsä.

3.3 Toimintakäsikirjat

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on tuotettava operatiivisissa tehtävissä toimivan henkilöstönsä käyttöön ja sen ohjeistukseksi tarjoamiaan palveluja käsittelevä toimintakäsikirja ja pidettävä se ajan tasalla.

Niiden on varmistettava, että:

a) toimintakäsikirja sisältää ohjeet ja tiedot, jotka operatiivisissa tehtävissä toimiva henkilökunta tarvitsee tehtäviensä suorittamiseksi;

b) henkilöstöllä on käytettävissään asiaankuuluvat toimintakäsikirjan osat;

c) operatiivisissa tehtävissä toimivalle henkilöstölle tiedotetaan viipymättä toimintakäsikirjaan tehtävistä, heidän tehtäviään koskevista muutoksista sekä näiden muutosten voimaantulosta.

4. TURVATOIMET

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on toteutettava turvajärjestelmä, jolla voidaan varmistaa:

a) niiden tilojen ja henkilöstön turvallisuus siten, että laiton puuttuminen lennonvarmistuspalvelujen tarjontaan voidaan estää;

b) niiden vastaanottamien, tuottamien tai muuten käyttämien operatiivisten tietojen turvaaminen siten, että näiden tietojen saanti on rajoitettu koskemaan vain siihen oikeutettuja henkilöitä.

Turvajärjestelmässä on määriteltävä:

a) menettelyt, jotka liittyvät turvariskien arviointiin ja vähentämiseen, turvatoimien valvontaan ja parantamiseen, turvakatselmuksiin ja aiemmista kokemuksista saatujen tietojen jakamiseen;

b) menetelmät, jotka on suunniteltu turvarikkomusten havaitsemiseksi ja niitä koskevien varoitusten välittämiseksi henkilöstölle;

c) keinot turvarikkomusten vaikutusten rajoittamiseksi sekä korjaavien toimien ja hallintamenettelyjen yksilöimiseksi, millä kyetään estämään tilanteen uusiutuminen.

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on tarvittaessa vastattava henkilöstönsä turvaselvityksistä ja toimittava yhteistyössä asiaankuuluvien siviili- ja sotilasviranomaisten kanssa tilojensa, henkilöstönsä ja tietojensa turvaamiseksi.

Turvallisuudenhallintajärjestelmä, laadunhallintajärjestelmä ja turvajärjestelmä voidaan suunnitella ja niitä voidaan käyttää integroituna hallintajärjestelmänä.

5. HENKILÖSTÖ

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien henkilöstöllä on oltava asianmukainen ammattitaito, jotta varmistetaan lennonvarmistuspalvelujen turvallinen, tehokas, jatkuva ja kestävä tarjonta. Palveluntarjoajien on tämän vuoksi laadittava henkilöstön rekrytoimiseen ja kouluttamiseen liittyviä toimintasuunnitelmia.

6. TALOUDELLINEN VALMIUS

6.1 Taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on kyettävä vastaamaan taloudellisista velvoitteistaan, kuten toiminnan kiinteistä ja muuttuvista kustannuksista sekä pääomakustannuksista. Niillä on oltava asianmukainen tilinpitojärjestelmä. Niiden on osoitettava kyseinen valmius 2.2.2 kohdassa tarkoitetulla vuosisuunnitelmalla sekä niiden oikeudellisen aseman edellyttämillä taseilla ja kirjanpidolla.

6.2 Tilintarkastus

Asetuksen (EY) N:o 550/2004 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on osoitettava, että niiden tilipäätökset tarkastetaan säännöllisesti toteutettavalla riippumattomalla tilintarkastuksella.

7. KORVAUSVASTUU JA VAKUUTUSTURVA

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on oltava riittävä suoja sovellettavaan lainsäädäntöön perustuvien vastuidensa kattamiseksi.

Menettelyn, jolla vakuutusturva toteutetaan, on oltava oikeassa suhteessa kyseeseen tuleviin mahdollisiin tappioihin ja vahinkoihin nähden, ja siinä on otettava huomioon organisaation oikeudellinen asema ja sen käytettävissä olevat yksityiset vakuutusjärjestelyt.

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan, joka käyttää toisen lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan palveluja, on varmistettava, että sopimukset kattavat korvausvastuun jakamisen kyseisten palveluntarjoajien välillä.

8. PALVELUJEN LAATU

8.1 Avoin ja läpinäkyvä lennonvarmistuspalvelujen tarjonta

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on tarjottava lennonvarmistuspalveluja avoimella ja läpinäkyvällä tavalla. Niiden on julkaistava palvelujensa käyttämisen ehdot ja säännöllisesti vähintään kerran vuodessa järjestettävä virallinen kuulemismenettely, jossa se kuulee lennonvarmistuspalvelujen käyttäjiä joko yksittäin tai yhteisesti.

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat eivät sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti saa syrjiä käyttäjiä tai käyttäjäryhmiä näiden kansalaisuuden tai henkilöllisyyden perusteella.

8.2 Valmiussuunnitelmat

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on oltava valmiussuunnitelmat kaikkia niiden tarjoamia lennonvarmistuspalveluja varten sellaisten tilanteiden varalta, joiden seurauksena niiden toiminta ratkaisevasti heikentyy tai keskeytyy.

9. RAPORTOINTIVAATIMUKSET

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on kyettävä toimittamaan toimintaansa koskeva vuosikertomus asiaankuuluvalle toimivaltaiselle viranomaiselle.

Vuosikertomuksessa on esitettävä niiden taloudelliset tulokset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 550/2004 12 artiklan soveltamista, sekä niiden toiminnallinen suorituskyky ja kaikki muut merkittävät toiminnot ja muutokset erityisesti turvallisuuden alalla.

Vuosikertomuksessa on oltava vähintään seuraavat tiedot:

a) arviointi tuotettujen lennonvarmistuspalvelujen suorituskyvyn tasosta;

b) lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan suorituskyky verrattuna 2.2.1 kohdassa tarkoitetussa liiketoimintasuunnitelmassa esitettyihin suorituskykytavoitteisiin siten, että tosiasiallista suorituskykyä verrataan vuotuiseen suunnitelmaan siinä vahvistettuja suorituskykyindikaattoreita käyttäen;

c) selvitys tavoitteista poikkeamiselle ja toimenpiteet, joilla mahdolliset puutteet korjataan asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa tarkoitetun viiteajanjakson aikana;

d) toiminnan ja infrastruktuurin tasolla tapahtuneet muutokset;

e) taloudelliset tulokset, jos niitä ei ole julkaistu erikseen asetuksen (EY) N:o 550/2004 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

f) tiedot palveluntarjoajan tarjoamien palvelujen käyttäjien kanssa toteutetusta virallisesta kuulemisprosessista;

g) tiedot henkilöstöpolitiikasta.

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on annettava vuosikertomuksen sisältö komission ja viraston saataville niiden pyynnöstä ja annettava yleisölle mahdollisuus tutustua siihen toimivaltaisen viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti määrittämin edellytyksin.









LIITE II

Ilmaliikennepalvelujen tarjoamista koskevat erityiset vaatimukset

1. OMISTUSSUHTEET

Ilmaliikennepalvelujen tarjoajien on ilmoitettava asetuksen (EY) N:o 550/2004 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille toimivaltaisille viranomaisille seuraavat seikat:

a) niiden oikeudellinen asema, omistusrakenne ja kaikki järjestelyt, jotka vaikuttavat merkittävästi niiden varojen hallintaan;

b) kaikki sidokset muulla kuin lennonvarmistuspalvelujen tarjonnan alalla toimiviin organisaatioihin, mukaan lukien sellaiset liiketoimet, joihin ne osallistuvat suoraan tai niihin liittyvien yritysten kautta ja jotka vastaavat vähintään yhtä prosenttia sen ennakoiduista tuloista. Niiden on lisäksi ilmoitettava kaikista muutoksista kaikissa yksittäisissä osakkuuksissa, jotka edustavat vähintään 10 prosenttia niiden osakkeiden kokonaismäärästä.

Ilmaliikennepalvelujen tarjoajien on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla vältetään sellaisten eturistiriitojen syntyminen, jotka voivat vaarantaa palvelujen puolueettoman ja objektiivisen tarjonnan.

2. AVOIN JA LÄPINÄKYVÄ PALVELUJEN TARJONTA

Se lisäksi, mitä liitteessä I olevassa 8.1 kohdassa säädetään, ja mikäli jäsenvaltio päättää järjestää tiettyjen ilmaliikennepalvelujen tarjonnan vapaan kilpailun olosuhteissa, jäsenvaltio voi ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että kyseisten ilmaliikennepalvelujen tarjoajat eivät osallistu toimintaan, jonka tarkoituksena tai seurauksena olisi kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen. Ne eivät myöskään saa osallistua toimintaan, joka täyttää määräävän markkina-aseman väärinkäytön tunnusmerkit sovellettavan kansallisen ja unionin lainsäädännön mukaisesti.

3. PALVELUJEN TURVALLISUUS

3.1 Turvallisuudenhallintajärjestelmä

3.1.1 Yleiset turvallisuusvaatimukset

Ilmaliikennepalvelujen tarjoajilla on oltava käytössään palvelujensa hallinnointiin olennaisesti kuuluvana osana turvallisuudenhallintajärjestelmä, jolla

a) varmistetaan virallinen, täsmällinen ja ennaltaehkäisevä lähestymistapa järjestelmälliseen turvallisuuden hallintaan, jota palveluntarjoajien turvallisuuteen liittyvien velvollisuuksien täyttäminen edellyttää; katetaan kaikki palveluntarjoajien palvelut sekä niitä tukevat järjestelyt, jotka kuuluvat niiden hallinnon alaisuuteen; esitetään järjestelmän perustana oleva turvallisuuspolitiikkaa koskeva lausuma, jolla määritellään organisaation peruslähestymistapa turvallisuuden hallintaan (turvallisuudenhallinta);

b) varmistetaan, että jokainen, joka osallistuu ilmaliikennepalvelujen tarjoamisen turvallisuuteen vaikuttaviin tehtäviin, on henkilökohtaisesti vastuussa omien toimiensa turvallisuudesta, ja esimiehet ovat vastuussa oman vastuualueensa turvallisuussuorituksista, ja että palveluntarjoajien ylimmällä johdolla on yleinen vastuu turvallisuudesta (turvallisuusvastuu);

c) varmistetaan, että riittävän turvallisuuden saavuttaminen ilmaliikennepalveluissa asetetaan etusijalle (turvallisuuden ensisijaisuus);

d) varmistetaan, että ilmaliikennepalvelujen tarjoamisen tärkeimpänä turvallisuustavoitteena on vähentää kyseisten palvelujen myötävaikutusta lento-onnettomuusriskiin niin paljon kuin käytännössä on mahdollista (turvallisuustavoite).

3.1.2 Halutun turvallisuustason saavuttamiseen liittyvät vaatimukset

Turvallisuudenhallintajärjestelmän avulla ilmaliikennepalvelujen tarjoajien on

a) varmistettava, että henkilöstöllä on riittävä koulutus ja pätevyys siihen työhön, jota heidän edellytetään tekevän, ja että heillä on asianmukainen lupakirja, jos sellainen vaaditaan, ja että he täyttävät lääketieteelliset kelpoisuusvaatimukset (pätevyys);

b) varmistettava, että yksilöidään turvallisuudenhallintatoiminto, joka vastaa organisaatiossa turvallisuudenhallintajärjestelmän kehittämisestä ja ylläpidosta; varmistettava, että tämä vastuuyksikkö on riippumaton linjajohdosta ja suoraan ylimmän johdon alainen. Jos kuitenkin on kyse pienistä organisaatioista, joissa vastuualueiden yhdistelmä voi estää riittävän riippumattomuuden, turvallisuuden varmistusjärjestelyjä täydennetään riippumattomin keinoin; ja varmistettava, että palveluntarjoajaorganisaation ylin johto osallistuu aktiivisesti turvallisuudenhallinnan varmistamiseen (turvallisuudenhallintaan liittyvä vastuu);

c) varmistettava, että määrälliset turvallisuustasot määritetään ja niitä pidetään yllä kaikkien järjestelmien osalta aina, kun se käytännössä on mahdollista (määrälliset turvallisuustasot);

d) varmistettava, että turvallisuudenhallintajärjestelmä dokumentoidaan järjestelmällisesti niin, että järjestelmän yhteys organisaation turvallisuuspolitiikkaan on selvästi osoitettavissa (turvallisuudenhallintajärjestelmän dokumentointi);

e) varmistettava, että organisaation ulkopuolelta hankittujen palvelujen ja tarvikkeiden turvallisuudelle on riittävät ja hyväksyttävät perusteet, ottaen huomioon niiden turvallisuusvaikutus organisaation palvelujen tarjoamiseen (ulkopuoliset palvelut ja toimitukset);

f) varmistettava, että riskejä arvioidaan ja vähennetään riittävästi siten, että kaikki ilmaliikenteen hallinnan osa-alueet otetaan asianmukaisesti huomioon (riskien arviointi ja vähentäminen). Ilmaliikenteen hallinnan funktionaaliseen järjestelmään tehtäviin muutoksiin sovelletaan 3.2 kohtaa;

g) varmistettava, että ilmaliikenteen hallinnan toiminnalliset ja tekniset poikkeamat, joilla katsotaan olevan merkittäviä vaikutuksia turvallisuuteen, tutkitaan välittömästi ja kaikki tarvittavat korjaavat toimet toteutetaan (turvallisuuteen liittyvät poikkeamat). Palveluntarjoajien on myös osoitettava, että ne ovat toteuttaneet kaikki turvallisuuteen liittyviä poikkeamia koskevat raportointi- ja arviointivelvoitteet sovellettavan kansallisen ja unionin lainsäädännön mukaisesti.

3.1.3 Turvallisuuden varmistamiseen liittyvät vaatimukset

Turvallisuudenhallintajärjestelmän avulla ilmaliikennepalvelujen tarjoajien on varmistettava, että

a) suoritetaan säännöllisiä turvallisuuskatselmuksia, joiden perusteella suositellaan tarvittaessa parannuksia, osoitetaan esimiehille toiminnan turvallisuus heidän omilla vastuualueillaan ja varmistetaan turvallisuudenhallintajärjestelmän asianmukaisten osien noudattaminen (turvallisuuskatselmukset);

b) käytössä on menetelmiä funktionaalisten järjestelmien tai toiminnan sellaisten muutosten havaitsemiseksi, jotka saattavat osoittaa jonkin osa-alueen olevan joutumassa tilaan, jossa hyväksyttävää turvallisuustasoa ei enää voida saavuttaa, ja että korjaavat toimet toteutetaan (turvallisuuden valvonta);

c) turvallisuusasioista pidetään kirjanpitoa, joka kattaa koko turvallisuudenhallintajärjestelmän toiminnan ja jonka perusteella voidaan osoittaa toiminnan turvallisuus kaikille, jotka ovat osallisina, vastuussa tai riippuvaisia tuotetuista palveluista, sekä toimivaltaiselle viranomaiselle (turvallisuuskirjanpito).

3.1.4 Turvallisuuden edistämiseen liittyvät vaatimukset

Turvallisuudenhallintajärjestelmän avulla ilmaliikennepalvelujen tarjoajien on varmistettava, että

a) kaikki henkilöstön jäsenet ovat tietoisia heidän työtehtäviinsä mahdollisesti liittyvistä vaaratekijöistä (turvallisuustietoisuus);

b) turvallisuuteen liittyviä poikkeamia koskevista tutkimuksista ja muista turvallisuuteen liittyvistä toimista saatuja kokemuksia ja tietoja jaetaan organisaatiossa sekä johdon että operatiivisen henkilöstön tasolla (aiemmista kokemuksista saadun tiedon jakaminen);

c) kaikkia henkilöstöön kuuluvia kannustetaan aktiivisesti ehdottamaan ratkaisuja havaittujen riskien hallitsemiseksi, ja turvallisuutta parantavia muutoksia tehdään tarpeen vaatiessa (turvallisuuden parantaminen).

3.2 Riskien arviointia ja vähentämistä koskevat turvallisuusvaatimukset muutosten yhteydessä

3.2.1 1 jakso

Ilmaliikennepalvelujen tarjoajien on turvallisuudenhallintajärjestelmän avulla varmistettava, että niiden hallinnoimien ilmaliikenteen hallinnan funktionaalisen järjestelmän osien ja tukipalvelujen muutoksiin liittyvät vaaratekijät tunnistetaan ja riskit arvioidaan ja niitä vähennetään järjestelmällisesti siten, että huomioon otetaan:

a) kyseisen ilmaliikenteen hallinnan funktionaalisen järjestelmän osan koko elinkaari sen suunnittelusta ja määrittelystä toteutukseen, käyttöön, ylläpitoon ja käytöstä poistamiseen asti;

b) ilmaliikenteen hallinnan funktionaalisen järjestelmän ilma-aluksessa ja maassa ja tarvittaessa avaruudessa olevat osat yhteistyössä niistä vastaavien osapuolten kanssa;

c) ilmaliikenteen hallinnan funktionaalisen järjestelmän laitteistot, menetelmät ja henkilöstö, näiden osatekijöiden välinen vuorovaikutus sekä kyseisen osan ja ilmaliikenteen hallinnan funktionaalisen järjestelmän muiden osien väliset vuorovaikutussuhteet.

3.2.2 2 jakso

Vaaratekijöiden tunnistukseen, riskinarviointiin ja riskien vähentämiseen on sisällyttävä:

a) kyseisen järjestelmän osan laajuuden, rajojen ja liittymäkohtien määritys sekä sen selvittäminen, mitä tehtäviä kyseisen osan on suoritettava ja millaisessa toimintaympäristössä sen on tarkoitus toimia;

b) järjestelmän osaa koskevien turvallisuustavoitteiden määritys, mukaan lukien i) ilmaliikenteen hallintaan liittyvien uskottavien vaaratekijöiden ja häiriöiden tunnistaminen sekä niiden yhteisvaikutusten selvittäminen, ii) sen arviointi, mitä vaikutuksia näillä tekijöillä voi olla ilma-alusten turvallisuuteen, sekä näiden turvallisuusvaikutusten vakavuuden arviointi käyttäen 4 jaksossa esitettyä vakavuusluokitusta, iii) vaaratekijöiden hyväksyttävyyden määritys niiden suurimman esiintymistodennäköisyyden mukaan siten, että huomioon otetaan vaaratekijän vaikutusten vakavuus ja suurin esiintymistodennäköisyys 4 jakson mukaisesti;

c) tarvittaessa riskien vähentämisstrategian laatiminen siten, että siinä: i) eritellään keinot, joilla voidaan suojautua riskejä aiheuttavilta vaaratekijöiltä, ii) vahvistetaan tarpeen mukaan turvallisuusvaatimukset, jotka voivat koskea kyseistä järjestelmän osaa, muita ilmaliikenteen hallinnan funktionaalisen järjestelmän osia tai toimintaympäristöä, iii) esitetään näyttö strategian toteutuskelpoisuudesta ja tehokkuudesta;

d) varmistus siitä, että kaikki yksilöidyt turvallisuustavoitteet ja -vaatimukset on täytetty: i) ennen muutoksen toteuttamista, ii) käyttöönottoon liittyvän siirtymävaiheen aikana, iii) järjestelmän käyttöiän aikana, iv) käytöstä poistamiseen liittyvän siirtymävaiheen aikana.

3.2.3 3 jakso

Tulokset, niiden perustelut sekä todisteet riskien arviointi- ja vähentämisprosessista, mukaan luettuna vaaratekijöiden tunnistaminen, on koottava ja dokumentoitava tavalla, jolla varmistetaan, että

a) voidaan esittää kattavat perustelut sen osoittamiseksi, että kyseinen ilmaliikenteen hallinnan funktionaalisen järjestelmän osa sekä järjestelmä kokonaisuudessaan ovat riittävän turvalliset ja säilyvät sellaisina tulevaisuudessa niiden ollessa asetettujen turvallisuustavoitteiden ja -vaatimusten mukaiset. Tarvittaessa tähän sisältyvät kaikkien käytettyjen ennaltaehkäisy-, seuranta- ja valvontamenetelmien spesifikaatiot;

b) kaikki muutoksen toteuttamiseen liittyvät turvallisuusvaatimukset ovat jäljitettävissä aiottuihin tehtäviin tai toimintoihin.

3.2.4 4 jakso

Vaaratekijöiden tunnistaminen ja niiden vakavuuden arviointi

Vaaratekijöiden tunnistamisen on oltava järjestelmällistä. Vaaratekijöiden vaikutusten vakavuus kyseisessä toimintaympäristössä määritetään seuraavassa taulukossa vahvistetun luokittelun mukaisesti. Vakavuusluokat pohjautuvat erityisiin perusteisiin, jotka koskevat vaaratekijöiden todennäköisimpiä vaikutuksia pahimmassa mahdollisessa tapauksessa.







Vakavuusluokka Toimintaan kohdistuva vaikutus 1 (Vakavin) Onnettomuus sellaisena kuin se määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 996/2010 2 artiklassa (1). 2 Vakava vaaratilanne sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EU) N:o 996/2010 2 artiklassa. 3 Ilma-aluksen toimintaan liittyvä huomattava vaaratilanne, jossa ilma-aluksen turvallisuus on saattanut vaarantua ja se on ollut vähällä törmätä toiseen ilma-alukseen, maastoon tai esteeseen. 4 Merkittävä vaaratilanne, jossa vallinneiden olosuhteiden perusteella voidaan päätellä, että onnettomuus tai vakava tai huomattava vaaratilanne olisi voinut syntyä, jos riskiä ei olisi kyetty hallitsemaan turvallisuusmarginaalien puitteissa tai jos lähellä olisi ollut toinen ilma-alus. 5 (Vähiten vakava) Ei välitöntä vaikutusta turvallisuuteen. (1) EUVL L 295, 12.11.2010, s. 35.

Jotta vaaratekijän eri toimintoihin kohdistuvat vaikutukset ja niiden vakavuus voitaisiin määrittää, on käytettävä järjestelmällistä lähestymistapaa/menettelyä, jossa otetaan huomioon ilmaliikenteen hallinnan funktionaalisen järjestelmän eri osat ja vaaratekijöiden vaikutukset niihin. Näitä järjestelmän elementtejä ovat muun muassa ilma-alusten miehistöt, lennonjohtajat, ilma-alusten funktionaalinen suorituskyky, ilmaliikenteen hallinnan funktionaalisen järjestelmän maassa olevien osien toiminnallinen suorituskyky sekä valmiudet ilmaliikennepalvelujen turvalliseen tarjontaan.

Riskiluokitus

Riskiin perustuvat turvallisuustavoitteet vahvistetaan vaaratekijän suurimman mahdollisen esiintymistodennäköisyyden perusteella. Tällöin otetaan huomioon vaaratekijän vaikutuksen vakavuus ja sen suurin mahdollinen esiintymistodennäköisyys.

Vahvistettujen määrällisten tavoitteiden saavuttaminen on kyettävä osoittamaan, ja tähän liittyy olennaisena osana ilmaliikenteen hallintajärjestelmän turvallisuuden parantaminen toteuttamalla turvallisuudenhallinnan lisätoimia aina kun se on perusteltua.

3.2.5 5 jakso

Ohjelmistojen turvallisuuden varmistusjärjestelmä

Ilmaliikennepalvelujen tarjoajan on turvallisuudenhallintajärjestelmänsä puitteissa otettava käyttöön asetuksen (EY) N:o 482/2008 mukainen ohjelmistojen turvallisuuden varmistusjärjestelmä.

3.3 Turvallisuusvaatimukset turvallisuuteen liittyvissä operatiivisissa tehtävissä toimivaa teknistä henkilöstöä varten

Ilmaliikennepalvelujen tarjoajien on varmistettava, että tekninen henkilöstö, mukaan lukien alihankkijaorganisaatioiden henkilöstö, jonka tehtävänä on käyttää ja ylläpitää käyttöä varten hyväksyttyjä ilmaliikenteen hallinnan laitteistoja, on saanut ja pitää yllä riittävät tiedot tunteakseen ne palvelut, joita heidän työnsä tukee, kuten myös työnsä todelliset ja mahdolliset vaikutukset kyseisten palvelujen turvallisuuteen sekä heidän tehtäviinsä sovellettavat työskentelyrajoitukset.

Ilmaliikennepalvelujen tarjoajien on asiakirjoin kyettävä osoittamaan, että turvallisuuteen liittyviä tehtäviä suorittavalla henkilöstöllä, mukaan lukien alihankkijaorganisaatioiden henkilöstö, on asianmukainen pätevyys; että työvuorojärjestelyt toteutetaan siten, että palveluntarjonnan kapasiteetin riittävyys ja tarjonnan jatkuvuus voidaan varmistaa; että käytössä ovat henkilöstön pätevöitymistä koskevat järjestelyt ja toimintaperiaatteet, henkilöstön koulutuspolitiikka, koulutussuunnitelmat ja koulutuskirjanpito sekä järjestelyt sellaisen henkilöstön valvontaa varten, joilla ei ole tehtävään vaadittavaa kelpoisuutta. Palveluntarjoajalla on oltava valmiina menettelyt sellaisia tilanteita varten, joissa henkilöstön jäsenen fyysinen tai henkinen tila on asetettu kyseenalaiseksi.

Ilmaliikennepalvelujen tarjoajien on pidettävä rekisteriä, joka sisältää turvallisuuteen liittyviä tehtäviä suorittavan henkilöstön lukumäärää, asemaa ja sijoittumista koskevat tiedot.

Kyseisessä rekisterissä on:

a) ilmoitettava turvallisuuteen liittyvistä toiminnoista vastaavat johtajat;

b) pidettävä kirjaa teknisen ja operatiivisen henkilöstön pätevyydestä ottaen huomioon vaaditut taidot ja pätevyys;

c) eriteltävä sijoituspaikat ja tehtävät, joihin tekninen ja operatiivinen henkilöstö on määrätty, mukaan lukien kaikki työvuorojärjestelyjä koskevat menettelyt.

4. TYÖMENETELMÄT JA TOIMINTAOHJEET

Ilmaliikennepalvelujen tarjoajien on kyettävä osoittamaan, että niiden työmenetelmät ja toimintaohjeet ovat seuraavissa kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteissä esitettyjen vaatimusten mukaiset, sikäli kuin niitä sovelletaan kyseessä olevassa ilmatilassa tapahtuvaan ilmaliikennepalvelujen tarjontaan:

a) ►M1 Täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012 ◄ ; sisältää kaikki muutokset muutokseen 42 asti);

▼M2

b) Annex 10, Aeronautical Telecommunications (Ilmailun televiestintä); Volume II, Communication Procedures including those with PANS Status (Yhteydenpitomenetelmät, mukaan lukien PANS-menetelmät) (6. laitos, lokakuu 2001; sisältää kaikki muutokset muutokseen 88-A asti);

c) Annex 11, Air Traffic Services (Ilmaliikennepalvelut) (13. laitos, heinäkuu 2001; sisältää kaikki muutokset muutokseen 49 asti sekä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N: 923/2012 ( 13 ) soveltuvin osin).

▼B









LIITE III

Sääpalvelujen tarjoamista koskevat erityiset vaatimukset

1. TEKNINEN JA TOIMINNALLINEN PÄTEVYYS JA VALMIUS

Sääpalvelujen tarjoajien on varmistettava, että säätiedot, jotka ovat välttämättömiä käyttäjille heidän erilaisten tehtäviensä suorittamiseksi, toimitetaan käyttäjille soveltuvassa muodossa:

a) operatiivisia tehtäviä suorittaville henkilöstön jäsenille sekä ohjaamomiehistön jäsenille lennon valmistelua ja sen aikana tapahtuvaa suunnittelua varten;

b) ilmaliikennepalvelujen ja lentotiedotuspalvelujen tarjoajille;

c) etsintä- ja pelastusyksiköille;

d) lentopaikoille.

Sääpalvelujen tarjoajien on ilmoitettava tarkkuus, joka niiden eri toimintoja varten toimittamissa tiedoissa voidaan saavuttaa, ja niiden on myös ilmoitettava kyseisten tietojen lähde ja samalla varmistettava, että tiedot saatetaan jakeluun oikea-aikaisesti ja niitä päivitetään tarvittaessa.

2. TYÖMENETELMÄT JA TOIMINTAOHJEET

Sääpalvelujen tarjoajien on kyettävä osoittamaan, että niiden työmenetelmät ja toimintaohjeet ovat seuraavissa kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteissä esitettyjen vaatimusten mukaiset, sikäli kuin niitä sovelletaan kyseessä olevassa ilmatilassa tapahtuvaan sääpalvelujen tarjontaan:

▼M2

a) Annex 3, Meteorological Service for International Air Navigation (Kansainvälisen ilmailun sääpalvelu) (18. laitos, heinäkuu 2013; sisältää kaikki muutokset muutokseen 76 asti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 923/2012 soveltamista);

b) Annex 11, Air Traffic Services (Ilmaliikennepalvelut) (13. laitos, heinäkuu 2001; sisältää kaikki muutokset muutokseen 49 asti sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 923/2012 soveltuvin osin);

c) Annex 14, Aerodromes (Lentopaikat), seuraavat versiot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission asetuksen (EU) N:o 139/2014 ( 14 ) soveltamista: i) Volume I, Aerodrome Design and Operations (Lentopaikkojen suunnittelu ja toiminta) (6. laitos, heinäkuu 2013; sisältää kaikki muutokset muutokseen 11-A asti ja 13 päivästä marraskuuta 2014 myös muutoksen 11-B); ii) Volume II, Heliports (Helikopterilentopaikat) (4. laitos, heinäkuu 2013; sisältää kaikki muutokset muutokseen 5 asti).

▼B









LIITE IV

Ilmailutiedotuspalvelujen tarjoamista koskevat erityiset vaatimukset

1. TEKNINEN JA TOIMINNALLINEN PÄTEVYYS JA VALMIUS

Ilmailutiedotuspalvelujen tarjoajien on varmistettava, että tiedot toimitetaan käyttäjille soveltuvassa muodossa:

a) lentojen toteuttamisesta vastaavalle henkilöstölle ohjaamomiehistö mukaan lukien sekä lentojen suunnittelusta, lennonhallintajärjestelmistä ja lentosimulaattoreista vastaaville henkilöille;

b) ilmaliikennepalvelujen tarjoajille, jotka vastaavat lentotiedotuspalveluista, lentopaikkojen lentotiedotuspalveluista (AFIS) sekä lentojen valmistelun edellyttämien tietojen toimittamisesta.

Ennen tietojen saattamista jakeluun ilmailutiedotuspalvelujen tarjoajien on varmistettava tietojen eheys ja vahvistettava sen eri toimintoja varten toimittamien tietojen tarkkuus sekä niiden lähde.

2. TYÖMENETELMÄT JA TOIMINTAOHJEET

Ilmailutiedotuspalvelujen tarjoajien on kyettävä osoittamaan, että niiden työmenetelmät ja toimintaohjeet ovat

a) komission asetuksessa (EU) N:o 73/2010 ( 15 ); ja

▼M2

b) seuraavissa kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteissä esitettyjen vaatimusten mukaiset, sikäli kuin niitä sovelletaan kyseessä olevassa ilmatilassa tapahtuvaan ilmailutiedotuspalvelujen tarjontaan: i) Annex 3, Meteorological Service for International Air Navigation (Kansainvälisen ilmailun sääpalvelu) (18. laitos, heinäkuu 2013; sisältää kaikki muutokset muutokseen 76 asti); ii) Annex 4, Aeronautical charts (Ilmailukartat) (11. laitos, heinäkuu 2009; sisältää kaikki muutokset muutokseen 57 asti); iii) Annex 15, Aeronautical Information Services (Ilmailutiedotuspalvelut) (14. laitos, heinäkuu 2013; sisältää kaikki muutokset muutokseen 37 asti), sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 73/2010 soveltamista.

▼B









LIITE V

Viestintä-, suunnistus- tai valvontapalvelujen tarjoamista koskevat erityiset vaatimukset

1. TEKNINEN JA TOIMINNALLINEN PÄTEVYYS JA VALMIUS

Viestintä-, suunnistus- tai valvontapalvelujen tarjoajien on varmistettava tarjoamiensa palvelujen saatavuus, jatkuvuus, tarkkuus ja eheys.

Viestintä-, suunnistus- tai valvontapalvelujen tarjoajien on vahvistettava tarjoamiensa palvelujen laadullinen taso ja kyettävä osoittamaan, että sen laitteistoja huolletaan ja tarvittaessa kalibroidaan säännöllisesti.

2. PALVELUJEN TURVALLISUUS

Viestintä-, suunnistus- tai valvontapalvelujen tarjoajien on noudatettava liitteessä II olevan 3 kohdan palvelujen turvallisuutta koskevia vaatimuksia.

3. TYÖMENETELMÄT JA TOIMINTAOHJEET

Viestintä-, suunnistus- tai valvontapalvelujen tarjoajien on kyettävä osoittamaan, että niiden työmenetelmät ja toimintaohjeet ovat kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen ilmailun viestiliikennettä käsittelevässä liitteessä 10 esitettyjen seuraavien vaatimusten mukaiset, sikäli kuin niitä sovelletaan kyseisessä ilmatilassa tapahtuvaan viestintä-, suunnistus- tai valvontapalvelujen tarjontaan:

▼M2

a) Volume I, Radio Navigation Aids (Radiosuunnistuslaitteet) (6. laitos, heinäkuu 2006; sisältää kaikki muutokset muutokseen 88-A asti);

b) Volume II, Communication Procedures including those with PANS Status (Yhteydenpitomenetelmät, mukaan lukien PANS-menetelmät) (6. laitos, lokakuu 2001; sisältää kaikki muutokset muutokseen 88-A asti);

c) Volume III, Communications Systems (Viestintäjärjestelmät) (2. laitos, heinäkuu 2007; sisältää kaikki muutokset muutokseen 88-A asti);

d) Volume IV, Surveillance Radar and Collision Avoidance Systems (Valvontatutkat ja yhteentörmäysvaarasta varoittavat järjestelmät) (4. laitos, heinäkuu 2007, sisältää kaikki muutokset muutokseen 88-A asti);

e) Volume V, Aeronautical Radio Frequency Spectrum Utilisation (Ilmailun radiotaajuuksien käyttö) (3. laitos, heinäkuu 2013, sisältää kaikki muutokset muutokseen 88-A asti).