2009R0288 — FI — 01.08.2014 — 005.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:





Oikaisu









▼B

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 288/2009,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta yhteisön tuen myöntämiseksi hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen koulujen oppilaille kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 ( 1 ) ja erityisesti sen 103 h artiklan f alakohdan yhdessä sen 4 artiklan kanssa, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetusta (EY) N:o 1234/2007 on muutettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 13/2009 ( 2 ) yhteisön tuen myöntämiseksi kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen oppilaille, jotka käyvät säännöllisesti jotakin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten hallinnoimaa tai tunnustamaa koulua. (2) Jotta kouluhedelmäjärjestelmän säännönmukainen täytäntöönpano voidaan varmistaa, niiden jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua järjestelmään joko kansallisella tai alueellisella tasolla, olisi laadittava järjestelmän täytäntöönpanoa koskeva etukäteisstrategia. Jotta varmistetaan tämän asetuksen nojalla perustettujen kouluhedelmäjärjestelmien lisäarvo, jäsenvaltioiden olisi selvitettävä strategiassaan, kuinka ne aikovat varmistaa järjestelmänsä lisäarvon erityisesti silloin, kun tavallisia kouluaterioita nautitaan samanaikaisesti niiden kouluhedelmäjärjestelmästä rahoitettavien tuotteiden kanssa. Jos jäsenvaltiot päättävät panna täytäntöön useamman kuin yhden järjestelmän, niiden olisi laadittava strategia jokaisesta järjestelmästä. (3) Jäsenvaltion strategiaan olisi sisällyttävä asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 2 kohdassa tarkoitetut pääkohdat, eli sen järjestelmän talousarvio, mukaan lukien yhteisön rahoitusosuus ja kansallinen rahoitusosuus, kesto, kohderyhmä, tukikelpoiset tuotteet sekä koulu- ja terveysviranomaisten, yksityisen sektorin ja lasten vanhempien kaltaisten asianomaisten sidosryhmien osallistuminen. Jäsenvaltion strategiassa olisi myös kuvattava liitännäistoimenpiteet, jotka olisi toteutettava järjestelmän tehokkuuden varmistamiseksi. (4) EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan 1 kohdan mukaan kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa olisi varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Jotta varmistetaan, että tukikelpoiset tuotteet mahdollistavat lasten terveyden korkeatasoisen suojelun ja edistävät terveitä ruokailutottumuksia, jäsenvaltioiden olisi jätettävä strategiansa ulkopuolelle lisättyä sokeria, rasvaa tai suolaa taikka lisättyjä makeutusaineita sisältävät tuotteet, paitsi jos jäsenvaltiot asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa vahvistavat strategiassaan, että tällaiset tuotteet voivat olla tukikelpoisia niiden järjestelmässä. Joka tapauksessa toimivaltaisen kansallisen terveysviranomaisen olisi hyväksyttävä tukikelpoisia tuotteita koskeva jäsenvaltion luettelo. (5) Jotta kouluhedelmäjärjestelmä olisi tehokas, on toteutettava liitännäistoimenpiteitä. Liitännäistoimenpiteitä ei tulisi rajoittaa tiettyihin maantieteellisiin alueisiin tai kouluihin, jolloin tietyt oppilaat jäisivät toimenpiteiden ulkopuolelle. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi pyrittävä saattamaan useimmat järjestelmänsä kohderyhmään kuuluvat oppilaat liitännäistoimenpiteiden soveltamisalan piiriin. (6) Kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanevien jäsenvaltioiden olisi hyvän hallintotavan ja moitteettoman budjettihallinnon vuoksi haettava yhteisön tukea vuosittain. (7) Avoimuuden vuoksi olisi säädettävä yhteisön tuen ohjeellisesta jakautumisesta jäsenvaltioiden kesken asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 5 kohdassa tarkoitettua jakoperustetta käyttäen. Väestötieteellinen kehitys huomioon ottaen komission olisi arvioitava ainakin kolmen vuoden välein, onko jakautuminen edelleen ajan tasalla. (8) Jotta käytettävissä olevat varat voitaisiin käyttää täysimääräisesti hyväksi, sellaisille jäsenvaltioille ohjeellisesti jaettu yhteisön tuki, jotka eivät ilmoittaneet strategiastaan ajoissa komissiolle, olisi jaettava uudelleen sellaisten järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden kesken, jotka ilmoittivat komissiolle halukkuudestaan käyttää yhteisön tukea enemmän kuin mitä niille alun perin jaettiin. (9) Yhteisön tukea olisi voitava myöntää hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden ostamisesta aiheutuvien kustannusten lisäksi eräisiin kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanoon suoraan liittyviin muihin kustannuksiin, jos jäsenvaltion strategiassa näin vahvistetaan. Jotta järjestelmän tehokkuus kuitenkin säilyisi, ainoastaan pieni osa tuesta olisi kohdistettava tällaisiin muihin kustannuksiin. Rahoitushallinnon ja valvonnan vuoksi näiden kustannusten olisi oltava kiinteämääräisiä, ja ne olisi laskettava määräsuhteen mukaisesti. (10) Hyvän hallintotavan sekä moitteettoman budjettihallinnon ja valvonnan vuoksi tuen myöntämisedellytykset, tuenhakijoiden hyväksyntä ja pätevää tukihakemusta koskevat edellytykset olisi täsmennettävä. Tuen maksamisen osalta olisi täsmennettävä vaatimukset, jotka hakijoiden on täytettävä, sekä hakemusten jättämistä, toimivaltaisten viranomaisten soveltamia tarkastuksia ja seuraamuksia sekä maksumenetelmää koskevat säännöt. (11) Yhteisön rahoitusetujen suojaamiseksi olisi toteutettava riittävät tarkastustoimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi. Näihin tarkastustoimenpiteisiin olisi kuuluttava täysimääräiset hallinnolliset tarkastukset ja niitä täydentävät paikalla tehtävät tarkastukset. Tarkastustoimenpiteiden soveltamisala, sisältö ja ajankohta sekä niistä laadittavat kertomukset olisi täsmennettävä, jotta jäsenvaltioiden yhdenmukainen lähestymistapa voidaan varmistaa, vaikka ne panisivat järjestelmän täytäntöön eri tavoin. (12) Aiheettomasti maksetut määrät olisi perittävä takaisin ja seuraamukset määriteltävä, jotta hakijat eivät syyllistyisi petoksiin ja vakavaan laiminlyöntiin. (13) Kouluhedelmäjärjestelmän tehokkuuden arvioimiseksi sekä vertaisarvioinnin ja parhaiden käytänteiden vaihdon mahdollistamiseksi jäsenvaltioiden olisi seurattava ja arvioitava kouluhedelmäjärjestelmänsä täytäntöönpanoa säännöllisesti ja lähetettävä tuloksensa ja havaintonsa komissiolle. Kun hedelmiä ja vihanneksia, hedelmä- ja vihannesjalosteita ja banaanituotteita ei jaeta ilmaiseksi jäsenvaltioiden järjestelmän kohderyhmälle, niiden olisi arvioitava, miten vanhempien osallistuminen vaikuttaisi niiden järjestelmien tehokkuuteen. (14) Kokemus on osoittanut, että yhteisön tuella yhteisrahoitettujen hankkeiden edunsaajat eivät ole aina riittävän tietoisia yhteisön roolista asiaankuuluvassa hankkeessa. Yhteisön rooli kouluhedelmäjärjestelmässä olisi sen vuoksi ilmaistava selkeästi kussakin järjestelmään osallistuvassa koulussa. (15) Jotta jäsenvaltioilla olisi riittävästi aikaa ottaa kouluhedelmäjärjestelmä käyttöön tai mukauttaa nykyistä järjestelmää uusiin säännöksiin, jäsenvaltiot voivat laatia 1 päivän elokuuta 2009 ja 31 päivän heinäkuuta 2010 välistä ensimmäistä ajanjaksoa koskevan strategian, joka sisältää ainoastaan pääkohdat. Niiden olisi myös voitava lykätä liitännäistoimenpiteiden toteuttamista siirtymäkauden aikana. (16) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Soveltamisala ja ilmaisujen käyttö

1. Tässä asetuksessa säädetään asetuksen (EY) N:o 1234/2007 täytäntöönpanosäännöt yhteisön tuelle, jota myönnetään hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen koulujen oppilaille kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti ja eräisiin muihin kustannuksiin.

2. Tässä asetuksessa käytettävät ilmaisut tarkoittavat samaa kuin silloin, kun niitä käytetään asetuksessa (EY) N:o 1234/2007, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.

2 artikla

Kohderyhmä

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklassa tarkoitetun tuen kohderyhmänä on oltava oppilaat, jotka käyvät säännöllisesti jotakin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten hallinnoimaa tai tunnustamaa koulua.

3 artikla

Strategia

1. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat ottaa käyttöön kouluhedelmäjärjestelmän, on laadittava asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 2 kohdassa tarkoitettu strategia.

2. Jäsenvaltion strategiaan ei saa kuulua tämän asetuksen liitteessä I lueteltuja tuotteita. Kuitenkin asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten silloin, kun jäsenvaltio haluaa varmistaa järjestelmässään laajan tuotevalikoiman tai tehdä siitä houkuttelevamman, strategiassa voidaan vahvistaa, että tällaiset tuotteet ovat tukikelpoisia ainoastaan, jos niihin on lisätty mainitussa liitteessä tarkoitettuja aineita vain rajoitetusti.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaiset terveysviranomaiset hyväksyvät niitä tuotteita koskevan luettelon, jotka ovat tukikelpoisia niiden kouluhedelmäjärjestelmässä.

3. Jäsenvaltioiden on selvitettävä strategiassaan, kuinka ne varmistavat kouluhedelmäjärjestelmänsä tuoman lisäarvon ennen kaikkea silloin, kun niiden strategia mahdollistaa tavallisten kouluaterioiden nauttimisen samanaikaisesti niiden kouluhedelmäjärjestelmästä rahoitettavien tuotteiden kanssa. Niiden on kuvattava strategiassaan tarkastustoimenpiteet.

▼M5

4. Jäsenvaltioiden on esitettävä strategioissaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 ( 3 ) 23 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut liitännäistoimenpiteet. Liitännäistoimenpiteillä on tuettava hedelmä- ja vihannestuotteiden jakelua, ja niiden on liityttävä suoraan kouluhedelmä- ja -vihannesjärjestelmän tavoitteisiin hedelmien ja vihannesten kulutuksen lisäämiseksi lyhyellä ja pitkällä aikavälillä sekä terveellisten ruokailutottumusten edistämiseksi. Toimenpiteet voivat koskea myös vanhempia ja opettajia.

▼B

5. Jäsenvaltiot voivat valita asianmukaiset maantieteelliset ja hallinnolliset tasot, joilla ne haluavat panna kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöön. Jos ne päättävät ottaa käyttöön useamman kuin yhden järjestelmän, niiden on laadittava strategia jokaisesta järjestelmästä. Useita järjestelmiä käyttöön ottava jäsenvaltio voi perustaa koordinaatiorakenteen.

4 artikla

Tuki hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen oppilaille

▼M3

1. Kouluhedelmäjärjestelmän käyttöön ottavat jäsenvaltiot voivat hakea asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklassa tarkoitettua tukea yhdeksi tai useammaksi 1 päivän elokuuta ja 31 päivän heinäkuuta väliseksi ajanjaksoksi ilmoittamalla strategiastaan komissiolle viimeistään sen vuoden 31 päivänä tammikuuta, jona ensimmäinen ajanjakso alkaa.

Strategian mukana on oltava tukihakemus, joka sisältää seuraavat tiedot:

a) jäljempänä 3 kohdassa tarkoitettu ja tämän asetuksen liitteessä II vahvistettu tuen ohjeellinen jakautuminen euroina;

b) ilmoitus mahdollisuudesta käyttää enemmän kuin 3 kohdassa tarkoitettu ja liitteessä II vahvistettu ohjeellinen määrä;

c) jos hakemuksessa ilmoitetaan, ettei lisävaroja voida käyttää b alakohdan mukaisesti, haettu määrä euroina;

d) jos hakemuksessa ilmoitetaan, että lisävaroja voidaan käyttää b alakohdan mukaisesti, haettu enimmäislisämäärä euroina;

e) haetut kokonaismäärärahat.

Tukihakemus on jätettävä komission asetuksen (EY) N:o 792/2009 ( 4 ) mukaisesti.

▼B

2. Jäsenvaltioille, joissa on jo ollut kouluhedelmäjärjestelmä tai muu hedelmiä sisältävä koulujakelujärjestelmä ennen tämän asetuksen voimaantuloa, myönnetään yhteisön tukea asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 6 kohdassa säädetyin edellytyksin. Niiden on ilmoitettava strategiastaan komissiolle 1 kohdassa säädetyn määräajan kuluessa.

3. Tämän asetuksen liitteessä II säädetään yhteisön tuen ohjeellinen jäsenvaltiokohtainen jakautuminen, joka lasketaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 5 kohdassa tarkoitettua jakoperustetta käyttäen. Komissio arvioi vähintään kolmen vuoden välein, onko liite II edelleen johdonmukainen kyseisen jakoperusteen kanssa.

4. Jäsenvaltioille, jotka eivät tehneet komissiolle ilmoitusta sen vuoden 31 päivään tammikuuta mennessä, jona 1 kohdassa tarkoitettu ajanjakso alkaa, tai jotka hakivat ainoastaan osaa alkuperäisestä osuudestaan, varattu yhteisön tuki on jaettava uudelleen sellaisten järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden kesken, jotka ilmoittivat komissiolle 1 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluessa halukkuudestaan käyttää yhteisön tukea enemmän kuin mitä niille alun perin jaettiin

▼M3

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu unionin tuen uudelleenjako on toteutettava suhteessa liitteessä II vahvistettuun alkuperäiseen ohjeelliseen osuuteen, mutta 5 kohdassa vahvistettujen enimmäismäärien mukaisesti. Jäljempänä 5 kohdassa vahvistettuja enimmäismääriä ei kuitenkaan sovelleta niinä ensimmäisenä kahtena kouluvuonna, joina jäsenvaltio soveltaa järjestelmää.

▼B

Komissio päättää yhteisön tuen lopullisesta jakautumisesta jäsenvaltioiden kesken viimeistään sen vuoden 31 päivänä maaliskuuta, jona 1 kohdassa tarkoitettu ajanjakso alkaa.

▼M3

5. Uudelleenjaettava määrä voi olla enintään tukihakemuksen jättämistä edeltäneenä päättyneenä kouluvuonna täytäntöönpannun, seuraavan kouluvuoden 15 päivänä lokakuuta vahvistetun määrän suuruinen. Se vahvistetaan menoilmoitusten perusteella, jotka on lähetetty komissiolle komission asetuksen (EY) N:o 883/2006 ( 5 ) 4 artiklan mukaisesti. Enimmäismäärät ovat seuraavat:

a) jos jaetusta määrästä pannaan täytäntöön enintään 50 prosenttia lopullisesta määrästä, lisämäärää ei myönnetä;

b) jos jaetusta määrästä pannaan täytäntöön enemmän kuin 50 prosenttia mutta enintään 75 prosenttia lopullisesta määrästä, lisämäärä voi olla enintään 50 prosenttia ohjeellisesta määrästä;

c) jos jaetusta määrästä pannaan täytäntöön enemmän kuin 75 prosenttia lopullisesta määrästä, lisämäärälle ei aseteta enimmäisrajoitusta.

▼B

5 artikla

Tukikelpoiset kustannukset

1. ►M2 Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklassa tarkoitettua yhteisön tukea voidaan myöntää seuraaviin kustannuksiin:

a) sellaisten kouluhedelmäjärjestelmään kuuluvien hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden ja banaanituotteiden kustannukset, jotka toimitetaan kouluihin;

b) muut kustannukset, jotka ovat kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanoon suoraan liittyviä kustannuksia ja joihin kuuluvat ainoastaan seuraavat: i) laitteiden ostamisesta, vuokraamisesta ja liisauksesta aiheutuvat kustannukset, jos ne mainitaan strategiassa; ii) 12 artiklassa tarkoitetuista seurannasta ja arvioinnista aiheutuvat kustannukset, joiden on liityttävä suoraan kouluhedelmäjärjestelmään; iii) viestinnästä aiheutuvat kustannukset, joiden on liityttävä suoraan kouluhedelmäjärjestelmästä tiedottamiseen suurelle yleisölle ja joihin sisältyy 14 artiklan 1 kohdassa mainittu juliste; näihin kustannuksiin voi myös sisältyä yksi tai useampi seuraavista viestintätoimista: — tiedotuskampanjat televisiossa, sähköisessä viestinnässä, sanomalehdissä ja muissa samankaltaisissa viestintämuodoissa; — tiedotustilaisuudet, konferenssit, seminaarit ja työpajat, jotka liittyvät kouluhedelmäjärjestelmästä tiedottamiseen, ja muut samankaltaiset tilaisuudet; — tiedotus- ja esittelymateriaalit, kuten kirjeet, lehtiset, esitteet, pienet lahjat ja muut vastaavat tuotteet; ◄ ▼M5 iv) asetuksen (EU) N:o 1308/2013 23 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut kustannukset ja erityisesti — kustannukset, jotka aiheutuvat maistajaisten järjestämisestä luokissa, puutarhanhoitotilaisuuksien järjestämisestä ja ylläpitämisestä tai maatilavierailujen ja vastaavien tapahtumien järjestämisestä, joiden tarkoituksena on lasten tutustuttaminen maatalouteen, — sellaisista toimenpiteistä aiheutuvat kustannukset, joiden tarkoituksena on lasten perehdyttäminen maatalouteen, terveellisiin ruokailutottumuksiin sekä hedelmä- ja vihannestuotteiden tuotantoon, jakeluun ja kulutukseen liittyviin ympäristönäkökohtiin, — sellaisista toimenpiteistä aiheutuvat kustannukset, joilla tuetaan tuotteiden jakelua ja jotka ovat kouluhedelmä- ja -vihannesjärjestelmän tavoitteiden mukaisia. ▼B

Kun kouluhedelmäjärjestelmään kuuluvien tuotteiden kuljetus- ja jakelukustannukset laskutetaan erikseen, niiden suuruus saa olla enintään kolme prosenttia tuotteiden kustannuksista.

Kun tuotteet toimitetaan kouluihin ilmaiseksi, jäsenvaltiot voivat hyväksyä kuljetus- ja jakelulaskut asianomaisen jäsenvaltion strategiassa mainittavan enimmäismäärän rajoissa.

▼M5

Ensimmäisen alakohdan b alakohdan iii ja iv alakohdassa tarkoitettuja viestinnästä ja liitännäistoimenpiteistä aiheutuvia kustannuksia ei saa rahoittaa muista unionin tukijärjestelmistä.

▼M2

Arvonlisävero (alv) ja henkilöstökuluihin liittyvät menot eivät ole sellaisia kustannuksia, joille voidaan myöntää asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklassa tarkoitettua unionin tukea, lukuun ottamatta sellaisia henkilöstökuluja, jotka ovat osa tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa määriteltyjen toimien kustannuksia, kun nämä toimet on ulkoistettu.

▼M2

2. Edellä 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan iii alakohdassa tarkoitettujen kustannusten kokonaismäärän on oltava kiinteämääräinen, ja niiden enimmäismäärä on viisi prosenttia jäsenvaltion saaman unionin tuen vuotuisesta määrästä sen jälkeen, kun 4 artiklan 4 kohdan mukainen unionin tuen lopullinen jakautuminen on suoritettu.

Edellä 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitettujen kustannusten kokonaismäärä saa olla enintään 10 prosenttia jäsenvaltion saaman unionin tuen vuotuisesta määrästä sen jälkeen, kun 4 artiklan 4 kohdan mukainen unionin tuen lopullinen jakautuminen on suoritettu.

▼M5

Edellä 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan iv alakohdassa tarkoitettujen kustannusten rahoitukseen käytettävien unionin varojen kokonaismäärä saa olla enintään 15 prosenttia jäsenvaltion saaman unionin tuen vuotuisesta määrästä 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuen lopullisen jaon jälkeen.

▼B

6 artikla

Yleiset tuen myöntämisedellytykset

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden strategiassa vahvistettu tuki jaetaan tuenhakijoille, jos nämä hakijat ovat jättäneet pätevän tukihakemuksen jäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille. Tukihakemus on pätevä ainoastaan, jos sen jättää sen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tätä tarkoitusta varten hyväksymä hakija, jossa koulu, jonne tuotteet toimitetaan, sijaitsee.

2. Jäsenvaltio voi valita tuenhakijoita seuraavien elinten keskuudesta:

a) koulut;

b) kouluviranomaiset niiden alueen oppilaille jaettavien tuotteiden osalta;

c) tuotteiden toimittajat ja/tai jakelijat;

d) yhden tai useamman koulun tai kouluviranomaisen puolesta toimivat järjestöt, jotka on perustettu nimenomaisesti tätä tarkoitusta varten;

e) muut julkiset ja yksityiset elimet, jotka vastaavat i) hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden jakelusta kouluihin tämän asetuksen mukaisesti perustetussa tai mukautetussa kouluhedelmäjärjestelmässä; ▼M1 ii) seurannasta, arvioinnista ja/tai viestinnästä.

▼M2

7 artikla

Tuenhakijoiden hyväksyntäedellytykset

1. Toimivaltainen viranomainen edellyttää hakijan hyväksyäkseen kirjallisia sitoumuksia siitä, että hakija

a) käyttää tämän asetuksen mukaisesta kouluhedelmäjärjestelmästä rahoitettavia tuotteita lasten ravinnoksi omassa koulussaan tai niissä kouluissa, joille se hakee tukea;

b) käyttää tuen kouluhedelmäjärjestelmän seurantaan ja arviointiin tai järjestelmän tarkoituksen mukaiseen viestintään;

c) palauttaa asianomaisista määristä aiheettomasti maksetut tuet, jos on todettu, ettei tuotteita ole jaettu 2 artiklassa tarkoitetuille oppilaille tai että tukea on maksettu tuotteille, jotka eivät ole tukikelpoisia tämän asetuksen mukaisesti;

d) maksaa määrän, joka vastaa alun perin maksetun määrän ja sen määrän, johon hakija on oikeutettu, välistä erotusta, kun kyseessä on petos tai vakava laiminlyönti;

e) antaa tositteet toimivaltaisten viranomaisten käyttöön niiden pyynnöstä;

f) antaa tehdä kaikki jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen päättämät tarkastukset ja erityisesti kirjanpidon tarkastukset ja fyysiset tarkastukset.

2. Kun kyseessä on 6 artiklan 2 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu tuenhakija, sovelletaan vain tämän artiklan 1 kohdan b,d ja e alakohtaa.

3. Edellä 6 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja e alakohdan i alakohdassa tarkoitettujen tuenhakijoiden on annettava lisäksi kirjallinen sitoumus siitä, että kyseiset hakijat pitävät kirjaa koulujen tai, soveltuvin osin, kouluviranomaisten nimistä ja osoitteista sekä näille kouluille tai viranomaisille myydyistä tai toimitetuista tuotteista ja määristä.

4. Jäsenvaltiot voivat vaatia hakijalta muita kirjallisia sitoumuksia.

▼M2 —————

▼B

9 artikla

Hyväksynnän keskeyttäminen ja peruuttaminen

Jos todetaan, ettei tuenhakija enää täytä 6, 7 ja 8 artiklassa säädettyjä edellytyksiä tai muita tästä asetuksesta johtuvia velvoitteita, hyväksyntä on keskeytettävä 1–12 kuukaudeksi tai peruutettava sen mukaan, miten vakavasta sääntöjenvastaisuudesta on kyse. Tällaista toimea ei toteuteta, jos kyseessä on ylivoimainen este tai jos jäsenvaltio toteaa, ettei sääntöjenvastaisuus ollut tahallinen eikä johtunut laiminlyönnistä tai että sen merkitys oli vähäinen. Hyväksyntä voidaan peruuttamisen jälkeen palauttaa hakijan pyynnöstä aikaisintaan 12 kuukauden kuluttua.

10 artikla

Tukihakemukset

▼M2

1. Tukihakemukset on tehtävä jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vahvistamalla tavalla.

Edellä 6 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa tarkoitettujen hakijoiden jättämissä tukihakemuksissa on oltava vähintään seuraavat tiedot:

a) jaettavat määrät;

b) sen koulun tai kouluviranomaisen nimi ja osoite tai tunnistenumero, johon tämän kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot viittaavat;

▼M3

c) niiden lasten lukumäärä, jotka käyvät säännöllisesti koulua, joka on oikeutettu saamaan jäsenvaltion kouluhedelmäjärjestelmään kuuluvia tuotteita tukihakemuksen kattamalla ajanjaksolla;

▼M2

d) jäsenvaltioiden määrittelemät tositteet.

▼B

2. Jäsenvaltioiden on täsmennettävä, miten usein hakemuksia voidaan tehdä niiden strategian mukaisesti, mutta tukihakemuskaudet eivät saa olla viittä kuukautta pidempiä. Jos järjestelmä kestää 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona yli kuusi kuukautta, tukihakemusten kokonaismäärän on oltava yhtä ajanjaksoa kohden vähintään kolme.

3. Jotta tukihakemukset olisivat päteviä, niiden on oltava oikein täytettyjä ja ne on jätettävä viimeistään sitä ajanjaksoa, jota ne koskevat, seuraavan kolmannen kuukauden viimeisenä päivänä, jollei kyseessä ole ylivoimainen este. ►M2 Jäljempänä 12 artiklan mukaista arviointikertomusta koskevien tukihakemusten toimittamisen määräaika on 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua arvioinnin määräaikaa seuraavan ensimmäisen kuukauden viimeinen päivä. ◄

4. ►M2 Hakemuksissa ilmoitetut määrät on todistettava asiakirjoilla, jotka pidetään toimivaltaisten viranomaisten saatavilla. ◄ Todisteessa on mainittava toimitettujen tuotteiden hinta ja se on kuitattava tai siihen on liitettävä maksutodiste.

11 artikla

Tuen maksaminen

1. ►M2 Edellä 6 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa ja e alakohdan i alakohdassa tarkoitetuille tuenhakijoille maksetaan tukea ainoastaan ◄

a) jos esitetään kuitti tosiasiallisesti toimitetuista määristä; tai

b) toimivaltaisen viranomaisen ennen tuen lopullista maksamista tekemää tarkastusta koskevan kertomuksen perusteella, jos siinä vahvistetaan, että maksamista koskevat vaatimukset täyttyvät; tai

c) jos jäsenvaltio antaa siihen luvan, sellaisen vaihtoehtoisen todisteen esittämisen jälkeen, josta käy ilmi, että tässä asetuksessa säädettyjä tarkoituksia varten toimitetut määrät on maksettu.

▼M2

1 a. Edellä 6 artiklan 2 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuille tuenhakijoille tuki maksetaan ainoastaan silloin, kun kyseiset tuotteet tai palvelut ja jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten vaatimat todistusasiakirjat on toimitettu.

▼B

2. Toimivaltaisen viranomaisen on maksettava tuki kolmen kuukauden kuluessa oikein täytetyn ja pätevän tukihakemuksen jättämispäivästä. Jäsenvaltioiden on määritettävä pätevän tukihakemuksen muoto ja sisältö.

3. Jos 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika ylitetään alle kahdella kuukaudella, tuki on maksettava mutta sitä alennetaan

a) viisi prosenttia, jos määräajan ylitys on enintään yksi kuukausi;

b) 10 prosenttia, jos määräajan ylitys on yli yksi kuukausi, mutta alle kaksi kuukautta.

▼M2

Jos 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika ylitetään kahdella kuukaudella, tukea on alennettava edelleen yksi prosentti jokaista lisäpäivää kohti.

▼B

12 artikla

Seuranta ja arviointi

1. Jäsenvaltioiden on seurattava kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanoa vuosittain. Seurannan on perustuttava tietoihin, jotka ovat peräisin hallinto- ja valvontavelvoitteista, mukaan lukien 10 ja 11 artiklassa säädetyt tiedot. Jäsenvaltioiden on laadittava soveltuvat rakenteet ja lomakkeet ohjelman täytäntöönpanon säännöllisen seurannan varmistamiseksi.

▼M2

2. ►M3 Jäsenvaltioiden on arvioitava kouluhedelmäjärjestelmänsä täytäntöönpanoa ja sen tehokkuutta, myös sen vaikutuksia lasten ruokailutottumuksiin. ◄ Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 1 päivän elokuuta 2010 ja 31 päivän heinäkuuta 2011 välistä täytäntöönpanojaksoa koskevien arviointiensa tulokset komissiolle viimeistään 29 päivänä helmikuuta 2012. Myöhempien täytäntöönpanojaksojen osalta jäsenvaltioiden on 29 päivän helmikuuta 2012 jälkeen toimitettava komissiolle arviointikertomus edellisen viiden vuoden täytäntöönpanojaksosta viiden vuoden välein helmikuun loppuun mennessä.

▼B

3. Jos jäsenvaltio ei ilmoita arviointinsa tuloksia 2 kohdassa tarkoitettuun päivämäärään mennessä tai viiden vuoden välein mainitun päivämäärän jälkeen, seuraavaa tukimäärää alennetaan seuraavasti:

a) viisi prosenttia, jos viivästys on enintään kuukausi;

b) 10 prosenttia, jos viivästys on yli yksi kuukausi, mutta alle kaksi kuukautta.

Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu määräaika ylitetään kahdella kuukaudella, tukea on alennettava yksi prosentti jokaista lisäpäivää kohti.

13 artikla

Tarkastukset ja seuraamukset

▼M2

1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen tämän asetuksen noudattamisen. Näiden toimenpiteiden on sisällettävä kaikkien tukihakemusten täydet hallinnolliset tarkastukset.

2. Kun tukea hakee 6 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa tai e alakohdan i alakohdassa tarkoitettu hakija, hallinnolliin tarkastuksiin on sisällyttävä tuotteiden toimittamista koskevien, jäsenvaltioiden määrittelemien tositteiden tarkastus. Hallinnollisia tarkastuksia on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla, jotka koskevat erityisesti

a) 7 artiklassa tarkoitettua kirjanpitoa, mukaan lukien osto- ja myyntilaskujen ja pankkiotteiden kaltainen liikekirjanpito;

b) tämän asetuksen mukaisesti tuettujen tuotteiden käyttöä ennen kaikkea, jos ilmenee syitä epäillä sääntöjenvastaisuutta.

▼M2

2 a. Kun tukea hakee 6 artiklan 2 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu hakija, hallinnollisiin tarkastuksiin on sisällyttävä tuotteiden ja palvelujen toimittamisen ja ilmoitettujen menojen todenperäisyyden tarkastus.

▼B

3. ►M2 Kutakin 1 päivän elokuuta ja 31 päivän heinäkuuta välistä ajanjaksoa koskevien paikalla tehtävien tarkastusten kokonaismäärän on katettava vähintään viisi prosenttia kansallisesti myönnetystä tuesta ja vähintään viisi prosenttia kaikista 6 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa ja e alakohdan i alakohdassa tarkoitetuista hakijoista. ◄

Jos hakijoita on jossakin jäsenvaltiossa alle 100, paikalla tehtävät tarkastukset on suoritettava viiden hakijan tiloissa.

Jos hakijoita on jossakin jäsenvaltiossa alle viisi, kaikki hakijat on tarkastettava.

4. Paikalla tehtäviä tarkastuksia on suoritettava koko 1 päivän elokuuta ja 31 päivän heinäkuuta välisenä ajanjaksona, ja niiden on katettava ainakin edeltävät 12 kuukautta.

5. Toimivaltaisen valvontaviranomaisen on valittava paikalla tehtävien tarkastusten kohteiksi joutuvat hakijat riskinanalyysin perusteella ottaen asianmukaisella tavalla huomioon eri maantieteelliset alueet ja erityisesti virheiden toistuvuus ja edellisinä vuosina tehtyjen tarkastusten tulokset. Riskianalyysissa on otettava huomioon tukimäärien vaihtelu ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hakijoiden tyyppi.

6. Kun 6 artiklan 2 kohdan b– ►M2 e alakohdan i alakohdassa ◄ tarkoitettu hakija hakee tukea, hakijan tiloissa suoritettavaa paikalla tehtävää tarkastusta on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla vähintään kahdessa hakijan luettelossa mainittavassa koulussa tai vähintään yhdessä prosentissa hakijan luettelossa mainituista kouluista sen mukaan, kumpi näistä on suurempi.

7. Jos tarkastusten tarkoitus ei vaarannu, ennakkoilmoitus voidaan antaa mahdollisimman lyhyellä varoitusajalla.

8. Toimivaltaisen valvontaviranomaisen on laadittava tarkastuskertomus kustakin paikalla tehdystä tarkastuksesta. Kertomuksessa on kuvattava tarkasti eri tarkastetut kohteet.

Tarkastuskertomus on jaettava seuraaviin osiin:

a) yleinen osa, joka sisältää erityisesti seuraavat tiedot: i) järjestelmä, kertomuksen kattama ajanjakso, tarkastetut tukihakemukset, kouluhedelmäjärjestelmään kuuluvien tuotteiden määrät, järjestelmään osallistuvat koulut, käytettävissä oleviin tietoihin perustuva arvio siitä, kuinka monesta oppilaasta tukea maksettiin, ja asianomainen rahoitusmäärä; ii) läsnä olleet vastuuhenkilöt;

b) osa, jossa kuvataan tehdyt tarkastukset erikseen ja joka sisältää erityisesti seuraavat tiedot: i) tarkastetut asiakirjat; ii) tehtyjen tarkastusten luonne ja laajuus; iii) huomautukset ja havainnot.

9. Aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperintään sovelletaan komission asetuksen (EY) N:o 796/2004 ( 6 ) 73 artiklan 1, 3, 4 ja 8 kohtaa soveltuvin osin.

10. Jos hakija syyllistyy petokseen tai vakavaan laiminlyöntiin, hakijan on tämän artiklan 9 kohdan mukaisen aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperinnän lisäksi maksettava määrä, joka vastaa alun perin maksetun määrän ja sen määrän, johon hakija on oikeutettu, välistä erotusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklan soveltamista.

▼M1

14 artikla

Euroopan kouluhedelmäjärjestelmän juliste

1. Euroopan kouluhedelmäjärjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden on tiedotettava yleisölle, että Euroopan unioni on myöntänyt järjestelmälle rahoitustukea. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltiot voivat käyttää liitteessä III säädettyjä vähimmäisvaatimuksia noudattaen laadittua julistetta, joka on sijoitettava pysyvästi esille selvästi näkyvissä ja luettavissa olevaan paikkaan järjestelmään osallistuvien koulujen pääsisäänkäyntien yhteyteen.

▼M2

2. Jos jäsenvaltio päättää olla käyttämättä 1 kohdassa tarkoitettua julistetta, sen on strategiassaan ilmaistava selkeästi, kuinka se aikoo tiedottaa yleisölle Euroopan unionin sen järjestelmälle myöntämästä rahoitustuesta.

▼M2

2 a. Jäsenvaltioiden Euroopan kouluhedelmäjärjestelmää koskevissa verkkosivustoissa tai muissa 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa mainituissa viestintävälineissä on joka tapauksessa oltava Euroopan lippu, ja niissä on mainittava Euroopan kouluhedelmäjärjestelmä ja Euroopan unionin rahoitustuki.

▼M1

3. Euroopan unionin myöntämä rahoitustuki on mainittava vähintään yhtä näkyvästi kuin muista jäsenvaltion järjestelmää tukevista yksityisistä tai julkisista elimistä saadut tuet.

4. Jäsenvaltiot voivat edelleen käyttää ennen 31 päivää tammikuuta 2011 painettuja julisteita ja muita tietovälineitä niiden valmistusaikana voimassa olleen lainsäädännön mukaisesti 31 päivään elokuuta 2012 asti.

▼M3

15 artikla

Ilmoitukset

1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään sen vuoden 30 päivänä marraskuuta, jona 4 artiklan 1 kohdassa mainittu ajanjakso päättyy, seuraavat tiedot:

a) 12 artiklan 1 kohdassa säädetyn seurannan tulokset;

b) 13 ja 16 artiklan nojalla suoritetut paikalla tehtävät tarkastukset ja niissä tehdyt havainnot.

2. Jos jäsenvaltio tekee muutoksia 3 artiklassa tarkoitettuun strategiaan, sen on ilmoitettava komissiolle uudesta strategiastaan viimeistään seuraavan vuoden 31 päivänä tammikuuta.

3. Tässä asetuksessa tarkoitetut ilmoitukset on tehtävä asetuksen (EY) N:o 792/2009 mukaisesti.

4. Komissio julkaisee säännöllisesti jäsenvaltioiden strategiat sekä niiden seurannan ja arvioinnin tulokset.

▼B

16 artikla

Siirtymäsäännökset

1. Jäsenvaltiot voivat laatia 1 päivän elokuuta 2009 ja 31 päivän heinäkuuta 2010 välistä ajanjaksoa koskevan strategian, jossa mainitaan ainoastaan seuraavat pääkohdat: talousarvio, kohderyhmä ja tukikelpoiset tuotteet ja poiketen siitä, mitä 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, toimivaltaisten terveysviranomaisten ei tarvitse hyväksyä jäsenvaltioiden tukikelpoisten tuotteiden luetteloa. Ne voivat myös lykätä liitännäistoimenpiteiden toteuttamista kyseisen ajanjakson loppuun asti.

2. Poiketen siitä, mitä 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat ilmoittaa 1 kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa koskevasta strategiastaan viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2009, ja komissio päättää yhteisön tuen lopullisesta jakautumisesta viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2009.

3. Poiketen siitä, mitä 11 artiklan 2 kohdassa säädetään, toimivaltaisen viranomaisen on maksettava tuki 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson osalta neljän kuukauden kuluessa 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun oikein täytetyn ja pätevän hakemuksen jättämispäivästä, ja 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen paikalla tehtävien tarkastusten on katettava vähintään 10 prosenttia tuesta ja vähintään 10 prosenttia tuenhakijoista.

17 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 15 päivästä huhtikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I

Luettelo tuotteista, jotka eivät kuulu yhteisön tuella yhteisrahoitettavaan kouluhedelmäjärjestelmään

Tuotteet, joissa on

— lisättyä sokeria

— lisättyä rasvaa

— lisättyä suolaa

— lisättyjä makeutusaineita.

▼M4









LIITE II







Unionin tuen ohjeellinen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken Jäsenvaltio Yhteisrahoitusosuus % 6–10-vuotiaat koululaiset absoluuttiset määrät EUR Itävalta 75 % 406 322 2 239 273 Belgia 75 % 611 450 3 369 750 Bulgaria 90 % 316 744 2 094 722 Kroatia 90 % 205 774 1 360 845 Kypros 75 % 44 823 290 000 Tšekki 88 % 480 495 3 124 660 Tanska 75 % 328 182 1 808 638 Viro 90 % 66 436 439 361 Suomi 75 % 290 308 1 599 911 Ranska 76 % 4 051 279 22 500 145 Saksa 75 % 3 575 991 19 707 575 Kreikka 81 % 529 648 3 143 600 Unkari 86 % 482 160 3 031 022 Irlanti 75 % 319 126 1 758 729 Italia 80 % 2 853 098 16 719 794 Latvia 90 % 95 861 633 957 Liettua 90 % 136 285 901 293 Luxemburg 75 % 29 473 290 000 Malta 75 % 19 511 290 000 Alankomaat 75 % 986 118 5 434 576 Puola 88 % 1 802 733 11 645 350 Portugali 85 % 527 379 3 284 967 Romania 89 % 1 054 185 6 869 985 Slovakia 89 % 262 703 1 709 502 Slovenia 83 % 91 095 554 291 Espanja 75 % 2 337 457 12 939 604 Ruotsi 75 % 518 322 2 856 514 Yhdistynyt kuningaskunta 76 % 3 494 635 19 401 935 EU 28 79 % 25 917 593 150 000 000

▼M3 —————

▼B









LIITE III

Euroopan kouluhedelmäjärjestelmän julistetta koskevat vähimmäisvaatimukset

Julisteen koko : vähintään A3.

Kirjaimet : vähintään 1 cm.

Otsikko : Euroopan kouluhedelmäjärjestelmä.

Sisältö : ainakin seuraava virke kyseessä olevan koulun tyypistä riippuen: ▼M1 ”Meidän (koulun tyyppi, esim. lastentarha tai esikoulu) osallistuu Euroopan kouluhedelmäjärjestelmään Euroopan unionin rahoitustuella.” Julisteessa on oltava Euroopan unionin tunnus.