1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2799/1999,
annettu 17 päivänä joulukuuta 1999,
asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eläinten
rehuksi tarkoitetun rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen tuen ja mainitun rasvat-
toman maitojauheen myynnin osalta
(EYVL L 340, 31.12.1999, s. 3)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission asetus (EY) N:o 778/2002, annettu 7 päivänä toukokuuta
2002L 123 30 9.5.2002
►M2Komission asetus (EY) N:o 2348/2000, annettu 23 päivänä lokakuuta
2000L 271 35 24.10.2000
▼B
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2799/1999,
annettu 17 päivänä joulukuuta 1999,
asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskoh-
taisista säännöistä eläinten rehuksi tarkoitetun rasvattomanmaidon ja rasvattoman maitojauheen tuen ja mainitun rasvat-
toman maitojauheen myynnin osalta
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjeste-
lystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1255/1999(1) ja erityisesti sen 10 ja 15 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
1)Asetuksella (EY) N:o 1255/1999 korvattiin neuvoston asetus
(ETY) N:o 804/68(2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY) N:o 1587/96(3), ja muun muassa eläinten
ruokintaan tarkoitetulle rasvattomalle maidolle ja rasvattomallemaitojauheelle myönnettävää tukea koskevista yleisistäsäännöistä 15 päivänä heinäkuuta 1968 annettu neuvoston asetus(ETY) N:o 986/68(
4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
komission asetuksella (EY) N:o 1802/95(5). Uuden järjestelmän
ja saadun kokemuksen huomioon ottamiseksi on aiheellistamuuttaa ja tarvittaessa yksinkertaistaa rehuseoksiksi jalostetullerasvattomalle maidolle ja vasikoiden rehuksi tarkoitetulle rasvat-tomalle maitojauheelle myönnettävää tukea koskevista
yksityiskohtaisista säännöistä 26 päivänä heinäkuuta 1979
annettua komission asetusta (ETY) N:o 1725/79(
6), sellaisena
kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 83/96(7),
säännöksiä. Näiden muutosten yhteydessä on selkeyden vuoksiaiheellista muotoilla uudestaan mainittu asetus lisäämällä siihenmyös säännökset, jotka annetaan rehuseosten valmistukseen
tarkoitetun rasvattoman maitojauheen myynnistä tarjouskilpailun
perusteella ja asetuksen (ETY) N:o 569/88 muuttamisesta 20päivänä marraskuuta 1991 annetussa komission asetuksella(ETY) N:o 3398/91(
8), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY) N:o 124/1999(9), ja eläinten ruokintaan tarkoi-
tetun rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen tuen
vahvistamisesta 17 päivänä kesäkuuta 1985 annetussa komission
asetuksessa (ETY) N:o 1634/85(10), sellaisena kuin se on
viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1802/95.
2)Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 11 artiklassa säädetyn tukitoi-menpiteen tavoitteena on tukea maidon valkuaisaineidenarvottamista. Tämän vuoksi on aiheellista liittää tuen maksu
rasvattoman maidon tai rasvattoman maitojauheen tutkittuun
valkuaisainepitoisuuteen.
3)Olisi varmistettava, että rasvaton maito ja rasvaton maitojauhe,josta tukea maksetaan, todella käytetään eläinten ravinnoksi.Tämän vuoksi on syytä säätää, että tuki myönnetään ainoastaanrehuseoksiksi tiettyjen vaatimusten mukaisesti jalostetulle taidenaturoidulle rasvattomalle maidolle ja rasvattomalle maitojau-
heelle. Lisäksi olisi annettava aiheellisia säännöksiä sen
välttämiseksi, että samalle tuotteelle myönnettäisiin tukea useaankertaan.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 2
(1) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48.
(2) EYVL L 148, 28.6.1968, s. 13.
(3) EYVL L 206, 16.8.1996, s. 21.
(4) EYVL L 169, 18.7.1968, s. 4.
(5) EYVL L 174, 26.7.1995, s. 27.
(6) EYVL L 199, 7.8.1979, s. 1.
(7) EYVL L 17, 23.1.1996, s. 3.
(8) EYVL L 320, 22.11.1991, s. 16.
(9) EYVL L 16, 21.1.1999, s. 19.
(10) EYVL L 158, 18.6.1985, s. 7.
▼B
4)Komission asetuksessa (EY) N:o 1043/97(1) säädetään poikkeuk-
sesta eräisiin asetuksen (ETY) N:o 1725/79 valvontaa koskeviin
säännöksiin. On aiheellista ottaa huomioon tämä poikkeus tässäasetuksessa säädettyjen tarkastusten osalta ja kumota asetus(EY) N:o 1043/97.
5)Tukia tulisi myöntää vain jos eläinten rehuseokset täyttävät tietyt
teollisuudessa tavallisesti rehuseosten koostumuksen suhteen
noudatettavat vaatimukset ja kun ne ovat saavuttaneet teollisenvalmistuksen viimeisen vaiheen. Lisäksi on tarpeen säätää, ettämainitut tuotteet on valvonnan vuoksi pakattava pakkauksiin,joiden avulla ne ovat tunnistettavissa. Jäsenvaltioiden olisivoitava antaa yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaisesti edellä
mainitut vaatimukset täytetään.
6)Erityinen pakkaus ei ole tarpeen silloin, kun rehuseoksissa on
sinimailasjauhoa. Lisäksi tätä vaatimusta ei ole mukautettueräiden käyttäjien toteuttamiin säiliö- ja konttikuljetuksiin, jatämän vuoksi olisi annettava erityiset yksityiskohtaiset säännöt
tämän kuljetustavan valvonnasta ja säädettävä, että tuki makse-
taan ainoastaan, kun säädetty tarkastus on tehty.
7)Hinnaltaan alennetun rasvattoman maidon ja rasvattoman maito-jauheen käytön valvonta voidaan tehokkaasti varmistaaainoastaan, kun tukea saavat laitokset antavat riittävät takuut.
Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on
vaadittava jalostuslaitoksilta hyväksyntä ja säädettävä tuenmyöntämisen erityisiin vaatimuksiin soveltuvasta kirjanpidosta.
8)Kyseisessä tukijärjestelmässä säädettyihin analyyseihin sovellet-tavien määritysmenetelmien osalta on aiheellista käyttää viite-
ja rutiinimenetelmien soveltamista koskevista yksityiskohtaisista
säännöistä maidon ja maitotuotteiden analysoimiseksi ja laadunarvioimiseksi yhteisessä markkinajärjestelyssä 24 päivänämarraskuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2721/95(
2) soveltamiseksi vuosittain julkaistavaa luetteloa. Koska ei
ole olemassa määritysmenetelmää rasvattoman maitojauheen
pitoisuuden määrittämiseksi rehuseoksissa, herajuoksetepitoi-
suuden määrittämiseksi rasvattomassa maitojauheessa eikätärkkelyksen laadun määrittämiseksi rasvattomassa maitojau-heessa, tämän asetuksen yhteydessä on aiheellista laatiaasianmukaiset menetelmät.
9)Julkisessa varastossa olevan rasvattoman maitojauheen myynninosalta kaikkien ostajien yhtäläisten mahdollisuuksien varmista-miseksi olisi sovellettava pysyvää tarjouskilpailumenettelyä,vahvistettava markkinaolosuhteita vastaava myyntihinta japidettävä rehuseoksiksi tarkoitetuista määristä tehokasta kirjan-
pitoa. Tarjottujen hintojen taso voi vaihdella merkittävästi
myyntiin asetettujen jauhemäärien iän ja sijainnin mukaisesti.On aiheellista säätää eriytettyjen vähimmäishintojen vahvista-misen mahdollisuudesta.
10)Tässä asetuksessa olisi säädettävä myyntitarkoituksessa varas-
toon viemisen viimeisestä päivämäärästä. On siis aiheellista
kumota asetuksen (ETY) N:o 3398/91 nojalla myydyn rasvat-toman maitojauheen varastoon viemisen viimeisestäpäivämäärästä 2 päivänä joulukuuta 1991 annettu komissionasetus 3536/91(
3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY) N:o 2508/1999(4).
11)Kokemus on osoittanut, että eläinten ruokintaan tarkoitetullerasvattomalle maidolle myönnettävää tukea koskevista yksityis-kohtaisista säännöistä 27 päivänä heinäkuuta 1968 annetussakomission asetuksessa (ETY) N:o 1105/68(
5), sellaisena kuin se
on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1802/95, säädetty1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 3
(1) EYVL L 152, 11.6.1997, s. 6.
(2) EYVL L 283, 25.11.1995, s. 7.
(3) EYVL L 335, 6.12.1991, s. 8.
(4) EYVL L 304, 27.11.1999, s. 21.
(5) EYVL L 184, 29.6.1968, s. 24.
▼B
tukijärjestelmä aiheuttaa lukuisia ongelmia sen täytäntöönpanon
ja edunsaajien valvonnan osalta. Lisäksi tämän toimenpiteenkohteena olevat maitomäärät ovat viime vuosina voimakkaasti
vähentyneet, jopa siinä määrin, että tämän tukijärjestelmän
vaikutus maitoalan markkinoiden tasapainoon on tullut toisarvoi-seksi. Rasvattoman maidon markkinoiden tukitoimet voidaankuitenkin varmistaa tuen avulla, jota myönnetään sen jalostami-sesta eläinten rehuseoksiksi. Tämän vuoksi on aiheellista poistaa
asetuksessa (ETY) N:o 1105/68 säädetty tukitoimenpide ja
kumota kyseinen asetus.
12)Maidon ja maitotuotteiden hallintokomitea ei ole antanut
lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Tässä asetuksessa annetaan asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista
koskevat yksityiskohtaiset säännöt seuraavien osalta:
a) eläinten rehuksi tarkoitetun rasvattoman maidon, rasvattoman maito-
jauheen, kirnupiimän ja kirnupiimäjauheen tuen myöntäminen
mainitun asetuksen 11 artiklan mukaisesti;
b) eläinten rehuksi tarkoitetun rasvattoman maitojauheen myynti main-
itun asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
2 artikla
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) ”maidolla” yhden tai useamman lehmän lypsytuotetta, johon ei ole
mitään lisätty ja josta on poistettu rasva vain osittain;
b) ”rasvattomalla maidolla” maitoa, joka sisältää enintään 1 prosenttia
rasvaa ja jonka rasvattoman kuiva-aineen valkuaisainepitoisuus on
vähintään 31,4 prosenttia;
c) ”rasvattomalla maitojauheella” tuotetta, joka on saatu poistamalla
maidosta vesi ja joka sisältää enintään 11 prosenttia rasvaa ja 5
prosenttia vettä ja jonka rasvattoman kuiva-aineen valkuaisainepitoi-suus on vähintään 31,4 prosenttia;
d) ”kirnupiimällä” voin valmistuksen sivutuotetta, joka saadaan
kirnuuntumisen tai kerman keskeytyksettömän voiksi tekemisen ja
kiinteän rasva-aineen erottelun jälkeen, joka sisältää enintään 1prosenttia rasvaa ja jonka rasvattoman kuiva-aineen valkuaisainepi-toisuus on vähintään 31,4 prosenttia;
e) ”kirnupiimäjauheella” tuotetta, joka on saatu poistamalla kirnu-
piimästä vesi ja joka sisältää enintään 11 prosenttia rasvaa ja 5prosenttia vettä ja jonka rasvattoman kuiva-aineen valkuaisainepitoi-suus on vähintään 31,4 prosenttia.
3 artikla
Tämän asetuksen soveltamiseksi kirnupiimä ja kirnupiimäjauhe rinnas-
tetaan rasvattomaan maitoon ja rasvattomaan maitojauheeseen.
4 artikla
Seuraavanlaisen koostumuksen omaavia tuotteita pidetään rehuseosten
(jäljempänä ’esiseokset’) valmistukseen tarkoitettuina esiseoksina:
a) rasvaton maitojauhe, ja tarvittaessa;
b) rasvat;1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 4
▼M1
▼B
▼B
c) vitamiinit;
d) mineraalisuolat;
e) sakkaroosi;
f) paakkuuntumisenestoaineet ja/tai nesteyttäjät (enintään 0,3
prosenttia);
g) muut rasvaliukoiset tekniset aineet, erityisesti antioksidantit ja emul-
gointiaineet.
5 artikla
1. Eläinten rehuseoksina (jäljempänä ’rehuseokset’) pidetään tuot-
teita,
a) jotka sisältävät 100:aa kilogrammaa lopputuotetta kohti
i) vähintään 50 kilogrammaa ja enintään 80 kilogrammaa rasva-
tonta maitojauhetta;
ja
ii) vähintään 5 kilogrammaa muita rasvoja kuin voirasvaa ja
vähintään 2 kilogrammaa tärkkelystä tai turvotettua tärkkelystä;
tai
iii) vähintään 2,5 kilogrammaa muita rasvoja kuin voirasvaa ja
vähintään 2 kilogrammaa tärkkelystä tai turvotettua tärkkelystä,
jos 100:aa kilogrammaa rasvatonta maitojauhetta kohdenlisätään 5 kilogrammaa sinimailasjauhoa tai ruohojauhoa, jossaenintään 300 mikrometrin kokoisia hiukkasia on vähintään 50prosenttia. Alle 300 mikrometrin kokoiset hiukkaset on sekoitet-tava esiseokseen tasaisesti;
b) jotka ovat suoraan käytettävissä eläinten rehuksi ja joita ei jalosteta
tai sekoiteta mihinkään ennen loppukäyttäjävaihetta.
2. Kun on todettu, että valmistettu tuote sisältää rasvatonta maitojau-
hetta enemmän kuin 1 kohdan a alakohdan i luetelmakohdassa
tarkoitettu 80 kilogrammaa, mutta ei kuitenkaan enemmän kuin 81kilogrammaa, tuki voidaan maksaa 80 kilogramman rasvattoman maito-jauheen pitoisuuden perusteella.
Jos valmistettu tuote ei sisällä 1 kohdan a alakohdan i luetelmakoh-
dassa tarkoitettua 50 kilogramman rasvattoman maitojauheen
vähimmäismäärää, tosiasiallisesti lisätylle rasvattomalle maitojauheellevoidaan myöntää 15 prosenttia alempaa tukea edellyttäen, että rasvat-toman maitojauheen pitoisuus on vähintään 45 kilogrammaa 100kilogrammassa lopputuotetta.
6 artikla
1. Denaturoituna rasvattomana maitojauheena (jäljempänä ’denatur-
oitu rasvaton maitojauhe’) pidetään tuotteita, joiden koostumus onjonkin seuraavista kaavoista mukainen:
a) Kaava A: 100:aa kilogrammaa rasvatonta maitojauhetta kohti
lisätään
i) vähintään 9 kilogrammaa sinimailasjauhoa tai ruohojauhoa, joka
sisältää vähintään 50 prosenttia (m/m) alle 300 mikroninkokoisia hiukkasia;
ja
ii) vähintään 2 kilogrammaa tärkkelystä tai turvotettua (esihyyte-
löityä) tärkkelystä.
b) Kaava B: 100:aa kilogrammaa rasvatonta maitojauhetta kohti
lisätään
i) vähintään 5 kilogrammaa sinimailasjauhoa tai ruohojauhoa, joka
sisältää vähintään 50 prosenttia (m/m) alle 300 mikroninkokoisia hiukkasia;
ja
ii) vähintään 12 kilogrammaa kalajauhoa, jota ei ole tehty hajutto-
maksi tai jonka haju erottuu selvästi ja joka sisältää vähintään30 prosenttia (m/m) alle 300 mikronin kokoisia hiukkasia;1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 5
▼B
ja
iii) vähintään 2 kilogrammaa tärkkelystä tai turvotettua (esihyyte-
löityä) tärkkelystä.
Kyseiselle tuotteelle tarkoitettuja enimmäismittoja vastaavina pidetään
mittoja, jotka BS 410-1976 standardin mukaan ovat lähimpiä olemattakuitenkaan pienempiä.
2. Rasvattomaan maitojauheeseen lisätyt ainekset on sekoitettava
esiseokseen tasaisesti.
Sellaisenaan olevalle tai denaturoidulle rasvattomalle maitojauheelle ei
saa tehdä mitään käsittelyä, joka voisi heikentää tai neutralisoida dena-
turoinnin vaikutukset, erityisesti hajusteilla tai muuttamalla makua taihajua poistamalla makuun ja/tai hajuun vaikuttavat ainesosat tailisäämällä aineksia, joiden maku tai haju peittäisivät kalajauhon mauntai hajun.
II LUKU
RASVATTOMAN MAITOJAUHEEN TUKI
1j a k s o
Tuen määrä ja täytäntöönpanoedellytykset
7 artikla
1. Tuen määräksi vahvistetaan:
a) 4,93 euroa 100 kilogrammalta rasvatonta maitoa, jonka rasvattoman
kuiva-aineen valkuaisainepitoisuus on vähintään 35,6 prosenttia;
b) 4,35 euroa 100 kilogrammalta rasvatonta maitoa, jonka rasvattoman
kuiva-aineen valkuaisainepitoisuus on vähintään 31,4 prosenttiamutta alle 35,6 prosenttia;
c) 61,00 euroa 100 kilogrammalta rasvatonta maitojauhetta, jonka
rasvattoman kuiva-aineen valkuaisainepitoisuus on vähintään 35,6
prosenttia;
d) 53,80 euroa 100 kilogrammalta rasvatonta maitojauhetta, jonka
rasvattoman kuiva-aineen valkuaisainepitoisuus on vähintään 31,4prosenttia mutta alle 35,6 prosenttia.
2. Rasvattoman maitojauheen määrille, joiden vesipitoisuus ylittää 5
prosenttia, myönnettävää tukea alennetaan 1 prosentilla jokaista 0,2
prosenttiyksikköä kohden, jolla vesipitoisuus ylittää 5 prosenttia.
8 artikla
Tuen saamiseksi rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen on
täytettävä seuraavat edellytykset:
a) se on käytettävä 9 artiklan mukaisesti hyväksytyssä laitoksessa:
i) sellaisenaan tai sen jälkeen kun se on lisätty rehuseosten valmis-
tukseen tarkoitettuun esiseokseen;
tai
ii) sellaisenaan denaturoidun rasvattoman maitojauheen valmistuk-
seen,
b) siitä ei makseta tukea tai sen hinta ei ole alennettu muiden yhteisön
toimenpiteiden nojalla.
9 artikla
1. Sen jäsenvaltion, jonka alueella tuotanto tapahtuu, toimivaltaisen
viranomaisen on hyväksyttävä esiseoksia, rehuseoksia tai denaturoituarasvatonta maitojauhetta tuottava laitos tähän tarkoitukseen.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 6
▼M2
▼B
▼B
2. Hyväksyntä annetaan laitoksille,
a) joilla on asianmukaiset tekniset laitteet sekä hallinnolliset ja kirjan-
pidolliset valmiudet, joiden avulla ne voivat täyttää tämän asetuksen
säännökset ja jäsenvaltion vahvistamat lisävaatimukset;
b) jotka antavat toimivaltaisen viranomaisen tehdä tarkastuksen.
3. Jos todetaan, että laitos muusta syystä kuin ylivoimaisen esteen
vuoksi ei täytä 2 kohdan edellytyksiä tai muita tästä asetuksestajohtuvia velvoitteita, hyväksyntä peruutetaan väliaikaisesti 1—12kuukaudeksi sen mukaan, miten vakavasta sääntöjenvastaisuudesta on
kyse.
Tämän ajan päätyttyä hyväksyntä peruutetaan, jos 2 kohdassa tarkoi-
tetut edellytykset eivät täyty. Asianomaisen laitoksen pyynnöstähyväksyminen voidaan palauttaa aikaisintaan kuuden kuukaudenkuluttua ja perusteellisen tarkastuksen jälkeen.
Mainittua hyväksymisen tilapäistä peruuttamista ei sovelleta silloin,
kun jäsenvaltio toteaa, että sääntöjenvastaisuus ei ole tahallinen eikä
johdu vakavasta laiminlyönnistä ja että sen merkitys on vähäinen.
10 artikla
1. Esiseosten pakkauksissa on oltava seuraavat merkinnät:
a) yksi tai useampi liitteessä II olevassa A kohdassa tarkoitettu
merkintä;
b) rasvattoman maitojauheen pitoisuus, lisättyjen mineraalisuolojen ja
lisätyn sakkaroosin pitoisuudet sekä lisättyjen rasvojen pitoisuudet,mukaan lukien rasvaliukoiset tekniset aineet;
c) laitoksen hyväksymisnumeroon viittaavat tunnistetiedot.
2. Rajoittamatta 11 artiklan ja neuvoston direktiivin 79/373/ETY(
1)
11 artiklan säännösten soveltamista, rehuseokset pakataan enintään 50kilogramman säkkeihin tai muihin suljettuihin astioihin, joissa on seur-aavat merkinnät:
a) yksi tai useampi liitteessä II olevassa B kohdassa tarkoitettu
merkintä;
b) valmistajan hyväksymisnumeroon viittaavat tunnistetiedot;
c) rasvattoman maitojauheen pitoisuus;
d) valmistuserän numero;
e) valmistuspäivä, jos valmistuserän numeron avulla ei voida tunnistaa
valmistuspäivää.
Näiden merkintöjen on oltava selvästi luettavia ja pysyviä ja niiden on
oltava myös pakkauksessa, astiassa tai tähän kiinnitetyssä etiketissä.
3. Jäsenvaltiot voivat täsmentää yksityiskohtaiset säännöt, joiden
mukaisesti 2 kohdassa säädetyt pakkausten merkinnät ja pakkauksessa,astiassa tai etiketissä olevat lisämaininnat on tehtävä. Niiden on ilmoi-tettava komissiolle toimenpiteistä, joita ne toteuttavat tässätarkoituksessa.
11 artikla
Edellä olevan 10 artiklan 2 kohdan säännöksiä ei sovelleta rehuseok-
siin, jotka:
a) sisältävät sinimailasjauhoa tai ruohoa 5 artiklan 1 kohdan a
alakohdan iii luetelmakohdassa säädetyin edellytyksin;
b) toimitetaan 12 ja 13 artiklan edellytysten mukaisesti säiliöissä tai
konteissa näitä rehuseoksia käyttäville maatiloille, jalostuskarjati-loille tai lihakarjatiloille.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 7
(1) EYVL L 86, 6.4.1979, s. 30.
▼B
12 artikla
Tukea saava laitos voi pyynnöstä saada luvan toimittaa rehuseoksia
säiliöissä tai konteissa. Luvan antaa sen jäsenvaltion toimivaltainen
viranomainen, jonka alueelle laitos on sijoittautunut.
Toimitus tapahtuu hallinnollisen valvonnan alaisuudessa. Tämän
valvonnan avulla varmistetaan erityisesti, että toimitus suoritetaan rehu-
seosta käyttävälle maatilalle, jalostuskarjatilalle tai lihakarjatilalle.
13 artikla
1. Jos säiliöissä tai konteissa toimittaminen tapahtuu muussa kuin
tuotantojäsenvaltiossa, 12 artiklan mukaisena hallinnollisena toimitusto-sitteena voidaan esittää komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93(
1)
471—495 artiklassa tarkoitettu valvontakappale.
2. Valvontakappaleen 104 kohdassa on oltava yksi tai useampi liit-
teessä II olevassa C kohdassa tarkoitettu merkintä.
3. Määrämaana olevan jäsenvaltion on valvottava että vastaanottaja
täyttää 12 artiklan toisen alakohdan edellytykset.
2j a k s o
Valvontatoimenpiteet
14 artikla
1. Rehuseoksia tuottava laitos voi saada tukea vain jos se pitää
kirjanpidosta otettuja rekistereitä, jotka vastaavat jäsenvaltion vahvis-tamaa maksuaikataulua ja joissa on ainakin seuraavat merkinnät:
a) ostettujen tai valmistettujen maitotuotteiden määrät sekä niiden
toimitus- tai tuotantopäivä;
b) sellaisenaan tai rehuseosten valmistukseen käytettävänä esiseoksena
valmistetun tai toimitetun rasvattoman maidon ja rasvattomanmaitojauheen toimituspäivä ja määrät, toimittajan nimi ja osoite
sekä kyseisten tuotteiden valkuaisainepitoisuus;
c) valmistuspäivä ja valmistettujen tai ostettujen eläinten rehuseosten
määrät sekä maininta tuotteiden koostumuksesta ja ainesosien
prosenttiosuudet, täsmentäen erityisesti sellaisenaan tai esiseoksenmuodossa lisätyt kaseiini- tai kaseinaattimäärät;
d) rasvattoman maidon, rasvattoman maitojauheen ja rehuseosten
myyntipäivä ja määrät sekä vastaanottajan nimi ja osoite;
e) rasvattoman maidon, rasvattoman maitojauheen ja rehuseosten
hävikki, näytteet ja palautetut tai vaihdetut määrät.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on osoitettava oikeiksi erityi-
sesti lähetysluetteloiden ja laskujen avulla.
3. Jäsenvaltiot voivat vaatia, että laitos pitää erityistä tavarakirjan-
pitoa, jossa säilytetään erityisesti tämän asetuksen soveltamisenhelpottamiseksi tarpeellisina pidettyjä lisämerkintöjä.
15 artikla
Tämän luvun säännösten noudattamisen varmistamiseksi jäsenval-
tioiden on toteutettava erityisesti 16—18 artiklassa tarkoitetut
tarkastustoimenpiteet.
Vastaavan viranomaisen on kirjattava näiden tarkastusten tulokset
selosteisiin, joissa on oltava erityisesti tämän asetuksen liitteessä Isäädetyt tiedot.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 8
(1) EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.
▼B
16 artikla
1. Jollei 2 kohdasta muuta johdu, rasvattoman maidon ja rasvat-
toman maitojauheen lisätyn valkuaisaineen, veden ja rasvan
pitoisuuden noudattamisen osalta tarkastus tehdään ennen kuin niitä
käytetään rehuseosten valmistuksessa sellaisenaan tai esiseoksenmuodossa tai sellaisenaan denaturoidun rasvattoman maitojauheenvalmistuksessa, tai viimeistään käytön yhteydessä.
2. Jos sellaisenaan tai esiseoksena käytetty rasvaton maitojauhe tulee
suoraan sen valmistaneesta laitoksesta, 1 kohdassa tarkoitettu tarkastusvoidaan kuitenkin tehdä ennen rasvattoman maitojauheen lähtöä main-
itusta tuotantolaitoksesta. Tällaisissa tapauksissa sovelletaan seuraavia
sääntöjä:
a) toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet,
jotta tarkastettu rasvaton maitojauhe käytetään rehuseosten tai dena-turoidun rasvattoman maitojauheen valmistamiseen;
b) säkeissä, pakkauksissa tai astioissa, joihin rasvaton maitojauhe paka-
taan, on oltava rasvattoman maitojauheen tunnistamistiedot sekärasvattoman maitojauheen tuotantolaitos, tuotantopäivä ja nettopainosekä sen valkuaisaine-, vesi- ja rasvapitoisuus;
c) tarkastusviranomaisen laatimien tarkastusasiakirjojen on:
i) sisällettävä erityisesti maininta rasvattoman maitojauheen
määrästä, sen valkuaisaine-, vesi- ja rasvapitoisuudesta, tunniste-tiedot ja valmistuspäivä;
ii) oltava rasvattoman maitojauheen mukana rehuseokseen sekoitta-
miseen asti;
iii) oltava liitteinä 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa rekister-
eissä.
17 artikla
1. Jäsenvaltion määrittämiin valvontaa koskeviin yksityiskohtaisiin
sääntöihin, siltä osin kuin ne koskevat rasvattoman maitojauheen
käyttöä sellaisenaan tai esiseoksena rehuseosten valmistamiseen, onsisällyttävä ainakin 2—5 kohdassa säädetyt edellytykset.
2. Kyseisten laitosten valvonnan kohteena on oltava erityisesti:
a) sellaisenaan käytetyn rasvattoman maidon tai rasvattoman maito-
jauheen koostumus;
b) käytettyjen esiseosten koostumus;
c) valmistettujen rehuseosten koostumus.
3. Kyseisten laitosten valvonta on toteutettava paikalla ja tuotanto-
olosuhteet on tarkastettava seuraavin keinoin:
a) käytettyjen raaka-aineiden tutkimus;
b) tulevien ja lähtevien tuotteiden tarkastus;
c) näytteenotot;
d) edellä 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rekistereiden tarkas-
tukset.
4. Tarkastukset on tehtävä ennalta ilmoittamatta vähintään joka 14.
tuotantopäivä. Tarkastusten suoritusväli määritetään ottaen huomioonerityisesti laitoksen käyttämien rasvattoman maitojauheen määriensuuruus ja 5 kohdan säännösten mukaisesti suoritettavan kirjanpidon
tarkemman tarkastuksen suoritusväli.
Laitosten, joissa ei säännöllisesti käytetä rasvatonta maitoa tai rasva-
tonta maitojauhetta, on toimitettava tuotanto-ohjelmansa tiedoksikyseisen jäsenvaltion tarkastustoimielimelle, jotta tämä laitos voijärjestää vastaavat tarkastukset.
Näiden tarkastusten suoritusväli ei koske tapauksia, joissa rehuseosten
valmistusta valvotaan pysyvästi paikalla.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 9
▼B
5. Edellä 4 kohdassa tarkoitettuja tarkastuksia on täydennettävä
tarkemmalla, ennalta ilmoittamatta tehtävällä kaupallisten asiakirjojenja 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rekistereiden tarkastuksella.
Tämä lisätarkastus tehdään vähintään kerran 12 kuukaudessa. Jos
tarkastus tehdään vähintään joka kolmas kuukausi, 3 kohdassa tarkoi-tetun tarkastuksen vähimmäissuoritusväli voidaan muuttaa 14 päivästävähintään 28 tuotantopäivään.
18 artikla
1. Denaturoidun rasvattoman maitojauheen valmistus tarkastetaan
ainakin kerran päivässä denaturoinnin keston aikana.
2. Denaturoitua rasvatonta maitojauhetta valmistavan laitoksen on
ennen valmistuksen aloittamista toimitettava toimivaltaiselle viranomai-selle kirjallisesti tai jotakin kirjallista televiestintämuotoa käyttäen:
a) tehtaan hyväksymisnumero sen tunnistamiseksi;
b) denaturoitavan rasvattoman maitojauheen määrä;
c) denaturointipaikka;,
d) suunnitellut denaturointipäivät.
Toimivaltainen viranomainen vahvistaa valmistuspäivistä ilmoittamisen
määräajan ja voi pyytää lisätietoja.
19 artikla
Jollei 20 artiklasta muuta johdu, tässä asetuksessa säädettyihin analyy-
seihin sovelletaan komission asetuksen (EY) N:o 2721/95 2 artiklansoveltamiseksi laaditussa luettelossa säädettyjä määritysmenetelmiä.
20 artikla
1. Esiseosten ja rehuseosten rasvattoman maitojauheen pitoisuus
tarkastetaan vähintään kahteen kertaan tehdyllä analyysillä liitteessä
III mainitun menetelmän mukaisesti ja sitä täydennetään 17 artiklan 3
kohdassa mainituilla tarkastustoimenpiteillä. Jos tulosten ja näidentarkistusten välillä ilmenee ristiriitaa, paikalla tehtyjen tarkastustentulos on ratkaiseva.
2. Herajuoksetteen pitoisuus vahvistetaan liitteessä IV kuvatun
menetelmän mukaisesti.
3. Rehuseosten tärkkelyspitoisuus vahvistetaan 17 artiklan 3
kohdassa mainituin valvontatoimenpitein, joita on täydennettävä liit-teessä V esitetyllä laatua analysoivalla menetelmällä.
4. Happaman kirnupiimäjauheen kosteuspitoisuus määritetään liit-
teessä VI kuvatulla menetelmällä.
5. Denaturoidun maitojauheen ruoho- tai sinimailasjauhopitoisuus,
tärkkelyspitoisuus ja kalajauhopitoisuus vahvistetaan joko laboratorioa-nalyysein tai 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa paikalla tehtävässätarkastuksessa.
21 artikla
Jäsenvaltiot voivat laatia eräille hyväksytyille laitoksille komission
suostumuksen saatuaan ja valvonnassaan toimivan omavalvontajärjes-
telmän tässä luvussa säädettyjen analyyttisten tarkastusten tekemiseksi.
3j a k s o
Tuen maksaminen
22 artikla
1. Tuen määrä on tapauksen mukaan rasvattoman maidon tai rasvat-
toman maitojauheen jalostuspäivänä rehuseoksiksi tai rasvattomanmaitojauheen denaturointipäivänä sovellettava määrä.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 10
▼B
2. Sen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, jonka alueella
rasvattoman maidon tai rasvattoman maitojauheen käyttänyt valmistajaon, maksaa rehuseosten valmistamisesta tai denaturoinnista
myönnettävän tuen.
3. Tuki maksetaan rehuseosten tai denaturoidun rasvattoman maito-
jauheen valmistajan (jäljempänä ’edunsaaja’) toimivaltaiselleviranomaiselle toimittamasta hakemuksesta, josta käy ilmi:
a) edunsaajan nimi ja osoite;
b) rasvattoman maidon tai rasvattoman maitojauheen määrä, jolle
haetaan tukea, sekä sen valkuaisainepitoisuus;
c) tarvittaessa rehuseosten määrä, joihin b kohdassa tarkoitettu
rasvaton maito tai rasvaton maitojauhe on lisätty, sekä mahdollinenviittaus niiden valmistuserien numeroihin, joihin se on lisätty.
4. Jäsenvaltio vahvistaa maksuaikataulun, mutta ajanjakso, jota tuki-
hakemus koskee, ei saa olla yli kuukausi.
23 artikla
1. Tuen maksu edellyttää 2—4 kohdassa säädettyjen edellytysten
noudattamista.
2. Tässä luvussa säädettyjen analyysien ja 15 artiklassa tarkoitettujen
tarkastusten tulosten, jotka liittyvät tuenhakukautta edeltävään maksu-
kauteen, on osoitettava, että tämän luvun säännöksiä on noudatettu.
3. Edunsaajan on osoitettava toimivaltaista viranomaista
tyydyttävällä tavalla, että vastaava määrä rasvatonta maitoa tai rasva-tonta maitojauhetta on jalostettu rehuseoksiksi tai denaturoitu sinäaikana, jolta tukea haetaan.
4. Edellä 12 artiklassa tarkoitetussa tapauksessa edunsaajan on
toimitettava toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla tositteet,
joista ilmenee, että rehuseokset on toimitettu säiliöissä tai konteissa
niitä käyttävälle maatilalle, jalostuskarjatilalle tai lihakarjatilalle.
24 artikla
1. Rajoittamatta 25 artiklan soveltamista, jos tässä luvussa säädet-
tyjen analyysien ja 15 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten tuloksistailmenee, että edunsaaja ei ole noudattanut tämän luvun säännöksiäedellisen maksukauden aikana, tukihakemuksen kohteena olevan ajan-jakson tuen maksu keskeytetään kunnes sitä jaksoa koskevattarkastukset on tehty. Lisäksi edellisellä kaudella väärin perustein
maksettu tuki peritään takaisin.
2. Perusteettomasti maksetun tuen määrä koskee kaikkea rasvatonta
maitoa tai rasvatonta maitojauhetta koko ajanjaksolta viimeisestätarkastuspäivästä, jona huomautuksiin ei ole ollut aihetta, tarkastus-päivään, jona edunsaaja jälleen noudattaa tämän asetuksen säännöksiä.
Jos edunsaaja tekee hakemuksen, valvonnasta vastaava toimivaltainen
viranomainen voi viipymättä tehdä erityistutkimuksen edunsaajan
kustannuksella. Jos saadaan todisteet siitä, että määrä on ensimmäisessä
alakohdassa tarkoitettua pienempi, takaisin perittävää määrää mukaute-taan vastaavasti.
25 artikla
Edellyttäen, että 23 artiklan 3 kohdan edellytys täyttyy, jäsenvaltiot
saavat maksaa komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85(
1) 18 artiklan
merkityksessä haetun tuen määrän suuruisen ennakon sitten, kun enna-kosta on annettu 110-prosenttinen vakuus.
Tällaisessa tapauksessa tukikelpoisuuden todistavat tositteet on toimi-
tettava kuuden kuukauden kuluessa ennakon maksamisesta.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 11
(1) EYVL L 205, 3.8.1985, s. 5.
▼B
III LUKU
RASVATTOMAN MAITOJAUHEEN MYYNTI JULKISESTA VARAS-
TOSTA
1j a k s o
Tarjouskilpailujen järjestäminen ja niihin osallistuminen
26 artikla
1. Rasvaton maitojauhe myydään pysyvällä tarjouskilpailulla, jonka
kukin interventioelin järjestää.
2. Myynti koskee ennen 31 päivää joulukuuta 1997 varastoon tuotua
rasvatonta maitojauhoa.
3. llmoitus pysyvästä tarjouskilpailusta on julkaistava Euroopan
yhteisöjen virallisessa lehdessä viimeistään kahdeksan päivää ennen
tarjousten esittämiselle asetetun ensimmäisen määräajan päättymistä.
4. Interventioelimen on laadittava tarjouskilpailuilmoitus, josta
ilmenee erityisesti tarjousten esittämiselle asetettu määräaika ja paikka.
Siltä osin kuin on kyse interventioelimen hallussa olevista rasvattoman
maitojauheen määristä, interventioelimen on lisäksi ilmoitettava:
a) niiden varastojen sijainti, joihin myyntiin tarkoitettu rasvaton maito-
jauhe on varastoitu;
b) jokaisessa varastossa myyntiin asetetut rasvattoman maitojauheen
määrät.
5. Interventioelimen on pidettävä ajan tasalla ja annettava niiden,
joita asia koskee, pyynnöstä nähtäväksi luettelo 4 kohdassa tarkoite-tuista tiedoista. Lisäksi sen on julkaistava mainittu ajan tasalla oleva
luettelo säännöllisin väliajoin tarjouskilpailuilmoituksessa ilmoittamas-
saan sopivassa muodossa.
6. Interventioelimen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta ne,
joita asia koskee, voivat:
a) ennen tarjouksen tekemistä tutkia omalla kustannuksellaan myyntiin
asetetusta rasvattomasta maitojauheesta otettuja näytteitä;
b) todentaa komission asetuksen (EY) N:o 322/96(
1) 3 artiklassa
tarkoitetut määritysten tulokset.
27 artikla
1. Interventioelimen on pysyvän tarjouskilpailun voimassaoloaikana
järjestettävä erityisiä tarjouskilpailuja.
2. Erityisten tarjouskilpailujen tarjousten esittämiselle asetettu
määräaika päättyy kunkin kuukauden toisena ja neljäntenä tiistaina
kello 12 (Brysselin aikaa), lukuun ottamatta elokuun toista tiistaita jajoulukuun neljättä tiistaita. Jos tiistai on yleinen vapaapäivä,määräaikaa pidennetään seuraavaan työpäivään kello 12:een (Brysselinaikaa).
28 artikla
1. Tämän luvun mukaisesti myydylle rasvattomalle maitojauheelle
voidaan myöntää 1 artiklan a kohdassa säädettyä tukea.
2. Asiasta kiinnostuneet voivat osallistua erityiseen tarjouskilpailuun
joko kirjatulla kirjeellä tai jättämällä kirjallisen tarjouksen interventioe-limelle saantitodistusta vastaan tai käyttäen kirjallista televiestintää.
Tarjous jätetään sille interventioelimelle, jonka hallussa rasvaton maito-
jauhe on.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 12
(1) EYVL L 45, 23.2.1996, s. 5.
▼B
3. Tarjouksessa on mainittava:
a) tarjouksen tekijän nimi ja osoite;
b) haluttu määrä;
c) tarjottu hinta 100 kilogrammalta rasvatonta maitojauhetta, lukuun
ottamatta sisäisiä veroja, vapaasti varastossa ja euroina ilmaistuna;
d) jäsenvaltio, jonka alueella rehuseoksiksi jalostaminen tai denatur-
ointi tehdään;
e) tarvittaessa varasto, jossa rasvaton maitojauhe sijaitsee ja mahdolli-
sesti korvaava varasto.
4. Tarjous on voimassa ainoastaan jos:
a) se koskee vähintään kymmentä tonnia. Jos varastossa oleva määrä
on kuitenkin kymmentä tonnia pienempi, kyseinen määrä ontarjouksen vähimmäismäärä;
b) sen mukana on tarjouksen tekijän kirjallinen sitoumus noudattaa
seuraavia edellytyksiä:
i) jalostaa tai toimittaa ostettu rasvaton maitojauhe jalostettavaksi
rehuseoksiksi tai denaturoida se 60 päivän kuluessa 27 artiklan
2 kohdassa tarkoitettua erityistä tarjouskilpailua koskevien
tarjousten jättöajan päättymisestä;
ii) noudattaa tai varmistaa, että toimeksiannon saaja noudattaa
tämän asetuksen säännöksiä;
c) esitetään todiste, jonka mukaan tarjouksen tekijä on antanut siinä
jäsenvaltiossa, jossa tarjous on esitetty, ennen tarjousten jättämisenmääräajan päättymistä kyseisen erityisen tarjouskilpailun osaltatarjouskilpailuvakuuden, joka on 36 euroa tonnia kohti.
5. Tarjousta ei voi peruuttaa 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun
määräajan jälkeen.
29 artikla
Edellä 28 artiklan 4 kohdan c alakohdassa säädetyn tarjouskilpailuva-
kuuden osalta tarjouksen voimassa pitäminen tarjousten jättöajanpäättymisen jälkeen, 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun jalostusva-kuuden antaminen ja hinnan maksaminen muodostavat asetuksen(ETY) N:o 2220/85 20 artiklan mukaiset ensisijaiset vaatimukset.
2j a k s o
Tarjouskilpailun toteuttaminen
30 artikla
1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 27 artiklan 2 kohdassa
tarkoitetun määräajan päättymispäivänä tarjouksen tekijöiden tarjoamatmäärät ja hinnat sekä myyntiin asetetun rasvattoman maitojauheenmäärä.
2. Jokaisessa erityisessä tarjouskilpailussa tehdyt tarjoukset
huomioon ottaen komissio vahvistaa rasvattoman maitojauheen vähim-mäismyyntihinnan asetuksen (EY) N:o 1255/1999 42 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen. Hinta voidaan eritellä myyntiinasetettujen rasvattoman maitojauheen määrien iän ja sijainnin mukaan.
Voidaan päättää, että tarjouskilpailu jätetään ratkaisematta.
3. Samanaikaisesti vähimmäismyyntihinnan vahvistamisen kanssa ja
samaa menettelyä noudattaen komissio vahvistaa jalostusvakuudenmäärän 100 kilogrammalta rasvatonta maitojauhetta.
Jalostusvakuuden tarkoituksena on varmistaa asetuksen (ETY) N:o
2220/85 20 artiklan mukaisen ensisijaisen vaatimuksen toteutuminen
rasvattoman maitojauheen 28 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoi-
tetun sitoumuksen mukaisesti tapahtuvan käsittelyn osalta. Tämävakuus annetaan siinä jäsenvaltiossa, jonka alueella rehuseokseksijalostaminen tai denaturointi tapahtuu, kyseisen jäsenvaltionnimeämälle viranomaiselle.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 13
▼B
31 artikla
Tarjous hylätään, jos tarjottu hinta on alempi kuin vähimmäishinta.
32 artikla
1. Interventioelin ratkaisee tarjouskilpailun ottaen huomioon 2—5
kohdassa säädetyt säännöt.
2. Rasvaton maitojauhe jaetaan sen varastoonsaapumispäivän
mukaan siten, että aloitetaan toimijan nimeämässä yhdessä tai useam-massa varastossa käytettävissä olevan kokonaismäärän vanhimmastaerästä.
3. Tarjouskilpailun voittaa suurimman tarjouksen tekijä, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta 31 artiklan säännösten soveltamista. Joskäytettävissä olevaa määrää ei käytetä kokonaan, jäljellä olevat määrät
myönnetään muille hyväksytyn tarjouksen tehneille tarjottujen hintojen
mukaan siten, että aloitetaan suurimmasta tarjouksesta.
4. Jos yhden tarjouksen hyväksyminen aiheuttaisi kyseisessä varas-
tossa käytettävissä olevan maitojauhemäärän ylittymisen, tarjouksen
tekijälle myönnetään ainoastaan tämä määrä.
Interventioelin voi kuitenkin nimetä yhdessä tarjouksen tekijän kanssa
muita varastoja tarjouksessa mainitun määrän saavuttamiseksi.
5. Jos yhdelle varastolle tarjottujen samansuuruisten tarjousten
hyväksyminen aiheuttaisi käytettävissä olevan määrän ylittymisen,
tarjouskilpailu ratkaistaan jakamalla käytettävissä oleva määrä tarjouk-
sissa mainittujen määrien osoittamassa suhteessa.
Jos määrien jakaminen tällä tavoin kuitenkin johtaisi pienempiin kuin
viiden tonnin määriin, tarjouskilpailu ratkaistaan arpomalla.
33 artikla
Tarjouskilpailusta johtuvia oikeuksia ja velvoitteita ei voi siirtää.
34 artikla
1. Interventioelimen on ilmoitettava viipymättä jokaiselle tarjouksen
tekijälle, mihin tulokseen tämän osallistuminen tarjouskilpailuun onjohtanut.
Edellä 29 artiklassa tarkoitettu vakuus vapautetaan viipymättä niiden
tarjousten osalta, joita ei oteta käsiteltäviksi.
2. Tarjouskilpailun voittajan on ennen rasvattoman maitojauheen
poisviemistä ja 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa määräajassamaksettava interventioelimelle tarjouksen mukainen määrä jokaisestapoisvietävästä erästä ja annettava 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu
jalostusvakuus.
35 artikla
1. Kun 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu summa on maksettu ja 30
artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vakuus annettu, interventioelimen onvapautettava 29 artiklassa tarkoitettu tarjouskilpailuvakuus ja annettavapoisvientitodistus, jossa on mainittava:
a) määrä, jonka osalta johdantokappaleessa tarkoitetut edellytykset
täyttyvät;
b) varasto, johon tämä määrä on varastoitu;
c) rasvattoman maitojauheen poisviennin määräpäivä;
d) rehuseokseksi jalostamisen tai denaturoinnin määräpäivä.
2. Tarjouskilpailun voittajan on vietävä hänelle kuuluva rasvattoman
maitojauheen määrä pois 30 päivän kuluessa tarjousten esittämiselleasetetun määräajan päättymisestä. Poisvieminen voi tapahtua useanaeränä.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 14
▼B
Jos rasvattoman maitojauheen poisvieminen ensimmäisessä alakohdassa
tarkoitetussa määräajassa jätetään toteuttamatta muun syyn kuin ylivoi-maisen esteen vuoksi, tarjouskilpailun voittaja vastaa rasvattoman
maitojauheen varastointikuluista ja -riskeistä tarjousten esittämisen
määräajan päättymistä seuraavasta päivästä alkaen.
3. Interventioelimen on luovutettava rasvaton maitojauhe pakkauk-
sissa, joihin on merkitty selvästi näkyvillä ja luettavilla kirjaimillaviittaus tähän asetukseen.
Interventioelimen on asianomaisen pyynnöstä annettava tälle jäljennös
asetuksen (EY) N:o 322/96 3 artiklassa säädetystä, ostettujen tuotteiden
koostumusta koskevasta todistuksesta.
4. Komission asetuksessa (ETY) N:o 3002/92(
1) säädettyjen
merkintöjen lisäksi T5-valvontakappaleen 104 kohdassa on oltava yksitai useampi liitteessä II olevassa D osassa tarkoitetuista merkinnöistä.Sen 106 kohdassa on ilmoitettava rehuseoksiksi jalostamisen tai dena-turoinnin määräaika.
IV LUKU
SIIRTYMÄ JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
36 artikla
Kumotaan asetukset (ETY) N:o 1105/68, (ETY) N:o 1725/79, (ETY)
N:o 1634/85, (ETY) N:o 3398/91, (ETY) N:o 3536/91 ja (EY) N:o1043197.
Viittauksia asetuksiin (ETY) N:o 1725/79 ja (ETY) N:o 3398/91 on
pidettävä viittauksina tähän asetukseen.
37 artikla
Asetuksen (ETY) N:o 1725/79 4 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettuja
esipainettuja pakkauksia voi käyttää 30 päivään kesäkuuta 2000.
Asetuksen (ETY) N:o 1725/79 4 artiklan 5 kohdan ja 8 artiklan 2
kohdan mukaisesti myönnetyt hyväksynnät ovat voimassa tätä asetusta
sovellettaessa.
Asetuksen (ETY) N:o 1725/79 säännöksiä sovelletaan asetuksen (ETY)
N:o 3398/91 mukaisesti tarjouskilpailutettuihin rasvattoman maito-jauheen määriin.
38 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2000.Sitä sovelletaan mainitusta päivästä alkaen rehuseokseksi jalostettuihin
rasvattoman maidon tai rasvattoman maitojauheen määriin tai denatur-oituun rasvattomaan maitojauheeseen.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 15
(1) EYVL L 301, 17.10.1992, s. 17.
▼B
LIITE I
ANALYYTTISET TARKASTUKSET
Näytteenottoon sovelletaan yhteisön näytteenotto- ja määritysmenetelmistä
rehujen virallista tarkastusta varten 20 päivänä heinäkuuta 1970 annetun
neuvoston direktiivin 70/373/ETY (EYVL L 170, 3.8.1970, s. 21) mukaisesti
annettuja säännöksiä.
A.Rasvaton maitojauhe sellaisenaan
1. Määritys:
a) vesipitoisuus
b) valkuaisainepitoisuus
c) rasvapitoisuus.
2. Seulontatutkimus vieraiden aineiden havaitsemiseksi kansallisten virano-
maisten määrittelemien menetelmien mukaisesti:
a) tärkkelystä tai turvotettua tärkkelystä
b) ruoho- tai sinimailasjauhoa
c) herajuoksutetta
d) kalajauhoa
e) muita ja erityisesti hapanheraa, joiden tutkimista kansalliset virano-
maiset edellyttävät.
B.Esiseokseen lisätty rasvaton maitojauhe
Edellä A kohdassa määriteltyjen kokeiden lisäksi suoritettavat kokeetMääritys:
a) rasvattoman maitojauheen pitoisuus
b) rasvapitoisuus mukaan lukien rasvaliukoiset tekniset aineet.
C.Denaturoitu rasvaton maitojauhe
Edellä A kohdassa määriteltyjen kokeiden lisäksi suoritettavat kokeet1. Jos denaturointi on tapahtunut kaavan A mukaisesti:
Määritys:
a) ruoho- tai sinimailasjauhon pitoisuus
b) tärkkelyspitoisuus.Ruoho- tai sinimailasjauhon hiukkasten koko.
2. Jos denaturointi on tapahtunut kaavan B mukaisesti:
Määritys:
a) ruoho- tai sinimailasjauhon pitoisuus
b) tärkkelyspitoisuus
c) kalajauhon pitoisuus.
Hiukkaskoko:
a) ruoho- tai sinimailasjauho
b) kalajauho.
Haju: Tutkitaan lisäämällä inerttiä jauhetta joko ennen denaturointia
(laimennussuhde 1:20) tai denaturoinnin jälkeen (laimennusssuhde 1:2).
Tulee olla edelleen havaittavissa tunnusomainen ja selkeästi erotettava
haju.
D.Rehuseokset
Määritys:
a) rasvattoman maitojauheen pitoisuus
b) ruoho- tai sinimailasjauhon pitoisuus
c) rasvapitoisuus.
Tärkkelyspitoisuuden tutkiminen.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 16
▼B
Ruoho- tai sinimailasjauhon hiukkasten koko (tarkastettava ennen
lisäämistä).1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 17
▼B
LIITE II
A.Esiseoksia sisältäviin pakkauksiin tehtävät merkinnät
— Mezcla destinada a la fabricación de piensos compuestos — Reglamento
(CE) no2799/1999
— Blanding bestemt til fremstilling af foderblandinger — Forordning (EF)
nr. 2799/1999
— Mischung zur Herstellung von Mischfutter — Verordnung (EG) Nr.
2799/1999
—Μείγµα που προορίζεται για την παρασκευή συνθέτων ζωοτροφών
—Κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 2799 /1999
— Mixture intended for the manufacture of compound feedingstuffs —
Regulation (EC) No 2799/1999
— Mélange destiné à la fabrication d'aliments composés — Règlement (CE)
no2799/1999
— Miscela destinata alla fabbricazione di alimenti composti — Regola-
mento (CE) n. 2799/1999
— Voor de vervaardiging van mengvoeders bestemd mengsel — Veror-
dening (EG) nr. 2799/1999
— Mistura destinada ao fabrico de alimentos compostos — Regulamento
(CE) no2799/1999
— Rehuseosten valmistukseen tarkoitettu esiseos — asetus (EY) N:o 2799/
1999
— Blandning avsedd för framställning av foderblandningar — Förordning
(EG) nr 2799/1999
B.Rehuseoksia sisältäviin pakkauksiin tehtävät merkinnät
— Pienso compuesto que contiene leche desnatada en polvo — Reglamento
(CE) no2799/1999
— Foderblanding med indhold af skummetmælkspulver — Forordning (EF)
nr. 2799/1999
— Magermilchpulver enthaltendes Mischfutter — Verordnung (EG) Nr.
2799/1999
—Σύνθετη ζωοτροφή που περιέχει αποκορυφωµένο γάλα σε σκόνη
—Κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 2799 /1999
— Compound feedingstuff containing skimmed-milk powder — Regulation
(EC) No 2799/1999
— Aliment composé pour animaux contenant du lait écrémé en poudre —
Règlement (CE) no2799/1999
— Alimento composto per animali contenente latte scremato in polvere —
Regolamento (CE) n. 2799/1999
— Mageremelkpoeder bevattend mengvoeder — Verordening (EG) nr.
2799/1999
— Alimento composto para animais com leite em pó desnatado — Regula-
mento (CE) no2799/1999
— Rasvatonta maitojauhetta sisältävä rehuseos — asetus (EY) N:o 2799/
1999
— Foderblandning innehållande skummjölkspulver — Förordning (EG) nr
2799/1999
C.T5-valvontakappaleen 104 kohtaan tehtävät erityiset merkinnät rehu-
seosten säiliö- tai konttitoimituksissa
— Piensos compuestos destinados a una explotación agraria o una explota-
ción pecuaria o de engorde que utilice los piensos compuestos —
Reglamento (CE) no2799/1999
— Foderblanding til brug på en landbrugsbedrift, en opdrætnings- eller en
opfedningsvirksomhed — Forordning (EF) nr. 2799/1999
— Für landwirtschaftliche Betriebe bzw. Aufzucht- oder Mastbetriebe
bestimmtes Mischfutter — Verordnung (EG) Nr. 2799/1999
—Σύνθετες ζωοτροφές που θα χρησιµοποιηθούν από γεωργική
εκµετάλλευση ή κτηνοτροφική εκµετάλλευση ή εκµετάλλευση
παχύνσεως —Κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 2799 /1999
— Compound feedingstuffs bound for a farm or breeding or fattening
concern which uses feedingstuffs — Regulation (EC) No 2799/1999
— Aliments composés pour animaux destinés à une exploitation agricole ou
à une exploitation d'élevage ou d'engraissement utilisatrice — Règlement
(CE) no2799/19991999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 18
▼B
— Alimenti composti per animali destinati ad un'azienda agricola o ad
un'azienda dedita all'allevamento o all'ingrasso che utilizzano gli alimenti
composti — Regolamento (CE) n. 2799/1999
— Mengvoeder, bestemd voor een dit voeder gebruikend landbouwbedrijf
of veeteelt- of veemesterijbedrijf — Verordening (EG) nr. 2799/1999
— Alimentos compostos para animais destinados a uma exploração agrícola,
pecuária ou de engorda utilizadora — Regulamento (CE) no2799/1999
— Maatilalle, jalostuskarjatilalle tai lihakarjatilalle tarkoitettu rehuseos —
asetus (EY) N:o 2799/1999
— Foderblandningar avsedda att användas i ett jordbruksföretag, eller för
uppfödning eller gödning — Förordning (EG) nr 2799/1999
D.T5-valvontakappaleen 104 kohtaan tehtävät erityiset merkinnät julki-
sesta varastosta myydyn rasvattoman maitojauheen osalta
— Debe transformarse en piensos compuestos o desnaturalizarse — Regla-
mento (CE) no2799/1999
— Skal forarbejdes til foderblandinger eller denatureres — Forordning (EF)
nr. 2799/1999
— Zur Verarbeitung zu Mischfutter oder zur Denaturierung — Verordnung
(EG) Nr. 2799/1999
—Να µεταποιηθεί σε σύνθετες ζωοτροφές ή να µετουσιωθεί —
Κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 2799 /1999
— To be processed into compound feedingstuffs or denatured — Regulation
(EC) No 2799/1999
— À transformer en aliments composés pour animaux ou à dénaturer —
Réglement (CE) no2799/1999
— Da trasformare in alimenti composti per animali o da denaturare —
Regolamento (CE) n. 2799/1999
— Moet tot mengvoeder worden verwerkt of worden gedenatureerd —
Verordening (EG) nr. 2799/1999
— Para transformação em alimentos compostos para animais ou desna-
turação — Regulamento (CE) no2799/1999
— Rehuseoksiksi jalostettavaksi tai denaturoitavaksi — asetus (EY) N:o
2799/1999
— För bearbetning till foderblandningar eller denaturering — Förordning
(EG) nr 2799/19991999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 19
▼B
LIITE III
REHUSEOKSISSA ESIINTYVÄN RASVATTOMAN MAITOJAUHEEN
KVANTITATIIVINEN MÄÄRITYS PARA-KASEIININ ENTSYMAATTI-
SELLA KOAGULOINNILLA
1. Tarkoitus
Rehuseoksessa esiintyvän rasvattoman maitojauheen kvantitatiivinen
määritys para-kaseiinin entsymaattisella koaguloinnilla.
2. Soveltamisala
Tämä menetelmä sopii rehuseoksille, jotka sisältävät vähintään 10 %
rasvatonta maitojauhetta; kirnupiimän ja/tai tiettyjen proteiinien esiinty-
minen merkittävinä määrinä voi häiritä määritystä.
3. Menetelmän periaate
3.1 Rehuseoksen sisältämän kaseiinin saattaminen liukoiseksi natriumsitraatti-
liuoksella uuttamalla.
3.2 Kalsiumionien pitoisuuden säätäminen para-kaseiinin saostamisen edel-
lyttämälle tasolle; kaseiinin muuttaminen para-kaseiiniksi juoksutteen
avulla.
3.3 Typen määritys para-kaseiinista standardissa IDF 20 A 1986 tarkoitetulla
Kjeldahl-menetelmällä tehdyn mineralisoinnin jälkeen; esiintyvän rasvat-
toman maitojauheen määrän laskeminen kaseiinin vähimmäispitoisuuden
27,5 % (ks. 9.1) perusteella.
4. Reagenssit
Käytettävien reagenssien on oltava analyysilaatua. Käytetyn veden on
oltava tislattua tai puhtaudeltaan vastaavaa. Juoksutetta (4.5) lukuun otta-
matta kaikkien reagenssien ja käytettävien liuosten on oltava typettömiä.
4.1 Trinatriumsitraatti, dihydraatti (1 % m/V-liuos).
4.2 Kalsiumkloridi (2M-liuos). Punnitaan 20,018 g CaCO3:a (määrityslaatua)
sopivan suuruiseen posliiniastiaan (150—200 ml) tai dekantterilasiin.
Peitetään tislatulla vedellä ja siirretään vesihauteeseen. Lisätään hitaasti
50—60 ml HCl-liuosta (väk. HCl:vesi = 1:1) kaiken karbonaatin liuotta-
miseksi. Pidetään vesihauteessa CaCl2:n kuivumiseen asti reagoimattoman
HCI:n poistamiseksi. Siirretään tislatun veden avulla 100 ml:n mittapul-
loon ja laimennetaan merkkiin. Tarkistetaan pH-arvo, joka ei saa olla
pienempi kuin 4,0. Säilytetään liuos jääkaapissa.
4.3 Natriumhydroksidi, 0,1 N4.4 Vetykloridihappo, 0,1 N4.5 Standardoitu juoksuteliuos 1:10000 (vasikan juoksutusmahan uute); säily-
tetään jääkaapissa 4—6ºC:ssa.
4.6 Reagenssit typen määrittämiseksi standardissa IDF 20A 1986 tarkoitetulla
Kjeldahl-menetelmällä.
5. Välineistö
Tavanomaiset laboratoriovälineet ja erityisesti:
5.1 Huhmar tai homogenointimylly5.2 Analyysivaaka5.3 Pöytäsentrifugi (2 000—3 000 kierrosta minuutissa) varustettuna 50 ml:n
sentrifugiputkilla
5.4 Magneettisekoittaja ja 10—15 mm:n sauvat5.5 Dekantterilaseja, 150—200 ml5.6 Keittopulloja, 250 ml ja 500 ml5.7 Lasisuppiloita, halkaisija 60—80 mm5.8 Tuhkattomia pyöreitä suodatinpapereita, nopea suodatus, halkaisija
150 mm (S.S. 589
2, S.S. 595 1/2)
5.9 Erikokoisia pipettejä1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 20
▼B
5.10 Vesihaude säädettynä termostaatilla 37ºC:seen
5.11 pH-mittari
5.12 Kjeldahl-menetelmän mineralisointi- ja tislauslaitteisto sekä tarvittavat
varusteet
5.13 Mittabyretti titrausta varten, 25 ml
5.14 Muovinen pesupullo tislatulle vedelle5.15 Lastoja, ruostumatonta terästä
5.16 Lämpömittari
5.17 Uuni, jonka lämpötila on säädettävissä
6. Menettely
6.1 Näytteen esikäsittely
Jauhetaan 10—20 g näytettä huhmaressa tai sekoitetaan homogenisaattor-
illa, kunnes seos on tasa-aineinen.
6.2 Maitojauheen saattaminen liukoiseksi ja liukenemattoman jäännöksen
erottaminen.
6.2.1 Punnitaan 1,000 ± 0,002 g hyvin homogenoitua (6.1) rehuseosta suoraan
50 ml:n sentrifugiputkeen. Lisätään 30 ml trinatriumsitraattiliuosta (4.1),
joka on ennalta lämmitetty 45ºC:seen. Dispergoidaan jauhe magneettise-
koittajalla vähintään viiden minuutin ajan.
6.2.2 Sentrifugoidaan kiihtyvyydellä 500 g (2 000—3 000 kierrosta minuutissa)
10 minuutin ajan ja kerätään pinnalle erottunut vesiliuos 150—200 ml:n
dekantterilasiin. On varottava, ettei liukenemattomia hiukkasia siirry
pintaliuokseen tässä yhteydessä.
6.2.3 Uutetaan jäännös vielä kaksi kertaa noudattaen samaa menettelyä ja sekoi-
tetaan nämä kolme vesiuutetta keskenään.
6.2.4 Jos pintaan muodostuu rasvakerros, jäähdytetään kunnes rasvafaasi kiin-
teytyy ja poistetaan se sitten lastalla.
6.3 Kaseiinin koagulointi juoksutteen entsyymeillä.
6.3.1 Yhdistettyihin vesiuutteisiin (noin 100 ml) lisätään pisaroittain samalla
sekoittaen 3,4 ml kylläistä kalsiumkloridiliuosta (4.2). Säädetään pH-
arvoksi 6,4—6,5 laimealla NaOH- (4.3) tai HCl (4.4) -liuoksella. Asete-
taan liuos 37ºC:n termostaattihauteeseen 15—20 minuutiksi
suolatasapainon saavuttamiseksi. Tämä nähdään siitä, että liuos muuttuu
maidonvalkeaksi.
6.3.2 Siirretään neste yhteen (tai kahteen) sentrifugiputkeen ja sentrifugoidaan
kiihtyvyydellä 2 000 g 10 minuuttia sakan poistamiseksi. Siirretään
kelluva neste pohjasakkaa pesemättä yhteen (tai kahteen) sentrifugi-
putkeen.
6.3.3 Saatetaan kelluvan nesteen lämpötila 37ºC:seen. Lisätään uutteeseen pisar-
oittain sekoitellen 0,5 ml nestemäistä juoksetetta (4.5). Koaguloituminen
tapahtuu 1—2 minuutissa.
6.3.4 Näyte laitetaan uudelleen vesihauteeseen ja jätetään 37ºC:n lämpötilaan 15
minuutiksi. Näyte otetaan hauteesta ja rikotaan koagulantti sekoitellen.
Sentrifugoidaan kiihtyvyydellä 2 000 g 10 minuuttia. Suodatetaan kelluva
neste sopivan suodatinpaperin läpi(
1) (Whatman nro 541 tai vastaava) ja
säilytetään suodatinpaperi. Pohjasakka pestään sentrifugiputkessa 50 ml:lla
vettä noin 35ºC:ssa pohjasakkaa sekoitellen.
Sentrifugoidaan uudelleen kiihtyvyydellä 2 000 g 10 minuuttia. Suodate-
taan kelluva neste aikaisemmasta säilytetyn suodatinpaperin läpi.
6.4 Kaseiinitypen määritys
6.4.1 Pesun jälkeen pohjasakka siirretään kvantitatiivisesti aikaisemmasta säily-
tetylle suodatinpaperille (6.3.4) tislatun veden avulla. Suodatinpaperi
siirretään Kjeldahl-kolviin. Typpipitoisuus määritetään standardissa IDF
20A 1986 kuvatun Kjeldahl-menetelmällä.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 21
(1) Käytettävä tuhkatonta nopeasuodatteista paperia
▼B
7. Sokeakoe
7.1 Sokeakoe tehdään järjestelmällisesti käyttäen tuhkatonta suodatinpaperia
(5.8) kostutettuna seoksella, jossa on 90 ml natriumsitraattiliuosta (4.1),
1 ml kylläistä kalsiumkloridiliuosta (4.2), 0,5 ml nestemäistä juoksutetta
(4.5), ja pestään 3 × 15 ml:lla vettä ennen standardissa IDF 20A 1986
tarkoitetulla Kjeldahl-menetelmällä tehtävää mineralisointia.
7.2 Sokeakokeeseen tarvittava määrä happoa (4.4) on vähennettävä tutkittava
näytteen titraukseen käytettävästä happomäärästä.
8. Tarkistuskoe
8.1. Määritysmenetelmän ja edellä mainittujen reagenssien tarkistamiseksi
määritetä koostumukseltaan vakioitu rehuseos, jonka rasvattoman maito-
jauheen tunnettu pitoisuus on vahvistettu kollaboratiivisella määrityksellä.
Kahden määrityksen tulosten keskiarvo saa erota enintään 1 %:n kollabor-
atiivisen määrityksen tuloksesta.
9. Tulosten ilmoittaminen
9.1 Rehuseoksessa olevan rasvattoman maitojauheen prosenttiosuus lasketaan
% MMP ¼N/C26;38
27;5/C2100/C18/C19
/C02;81
0;908
jossa N on para-kaseiinin typen prosenttiosuus, 27,5 on tekijä, jolla
muunnetaan määritetty kaseiini rasvattoman maitojauheen prosenttiosuu-
deksi, 2,81 ja 0,908 ovat regressioanalyysillä saatuja korjaustekijöitä.
10. Menetelmän tarkkuus
10.1 Toistettavuus
Vähintään 95 %:ssa tutkituista tapauksista kahden yksittäisen tuloksen
välinen ero ei saa olla suurempi kuin 6,5 g rasvatonta maitojauhetta
100 g:aa tutkittua rehuseosta kohti, kun tulokset ovat samasta näytteestä,
samasta laboratoriosta ja saman tekijän saamat.
10.2 Uusittavuus
Vähintään 95 %:ssa tutkituista tapauksista kahden laboratorion samasta
näytteestä saamien tulosten välinen ero ei saa olla suurempi kuin 6,5 g
rasvatonta maitojauhetta 100 g:aa tutkittua rehuseosta kohti.
11. Sietoraja
CrD95-arvo (kriittinen ero; luotettavuusraja 95 %) lasketaan kaavalla (ISO
5725):
CrD95¼1ﬃﬃﬃ
2pﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
R2/C0r2n/C01
n/C18/C19s
(R: uusittavuus; r: toistettavuus)
Kaksinkertainen määritys: CrD95= 4,5 g
Kun kemiallisen määrityksen tulos ei eroa ilmoitetusta rasvattoman maito-
jauheen pitoisuudesta enemmän kuin 4,5 g:aa (kaksinkertainen määritys),
rehuseoserää on pidettävä asetuksen tämän säännöksen mukaisena.
12. Huomautuksia
12.1 Tiettyjen muiden kuin maitoproteiinien ja erityisesti soijaproteiinien
lisääminen merkittävinä prosenttiosuuksina valmistuksen aikana aiheuttaa
liian suuria tuloksia, jos nämä proteiinit on kuumennettu maitojauheen
kanssa; tämä johtuu mainittujen proteiinien saostumisesta yhdessä maidon
parakaseiinin kanssa.
12.2 Kirnupiimän lisääminen voi toisinaan johtaa liian pieniin tuloksiin, sillä
määritys tehdään ainoastaan rasvattomasta uutteesta. Tietynlaisen
happaman kirnupiimän lisääminen voi antaa huomattavan pieniä tuloksia,
sillä sen liukeneminen sitraattiliuokseen on epätäydellistä.
12.3 Vähintään 0,5 %:n lesitiinilisäys voi myös johtaa liian pieniin tuloksiin.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 22
▼B
12.4 Korkeaan lämpötilaan kuumennetun maitojauheen (high-heat) lisääminen
voi antaa liian suuria tuloksia, mikä johtuu tiettyjen heraproteiinien saos-
tumisesta yhdessä maidon para-kaseiinin kanssa.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 23
▼B
LIITE IV
RASVATTOMASSA MAITOJAUHEESSA JA ASETUKSESSA (ETY) N:o
1725/79 TARKOITETTUJEN SEOSTEN KUIVAN HERAJUOKSETTEEN
MÄÄRITYS
1. Päämäärä : Lisätyn kuivan herajuoksetteen jäljitys seuraavissa tuotteissa:
a) asetuksen (ETY) N:o 986/68 1 artiklassa määritellyssä rasvattomassa
maitojauheessa ja
b) asetuksen (ETY) N:o 1725/79 1 artiklan 3 kohdassa määritellyissä
seoksissa.
2. Viitteet: Kansainvälinen standardi ISO 707 .
Maito ja maitotuotteet: näytteenottomenetelmät asetuksen (ETY) N:o
625/78 liitteen I 2 kohdan c alakohdan ohjeiden mukaisesti.
3. Määritelmä
Kuiva herajuoksetepitoisuus määritellään prosenttiosuutena (painosta)
kuvatulla menetelmällä määritettynä.
4. Periaate
Glykomakropeptidi A -pitoisuuden määrirys asetuksen (ETY) N:o 625/78
liitteen V mukaisesti. Positiivisia tuloksia antavat näytteet määritetään
suuren erotuskyvyn nestekromatografialla käänteisfaasista (HPLC-mene-
telmä) glykomakropeptidien A havaitsemiseksi. Tulosta arvioidaan
vertaamalla sitä rasvatonta maitojauhetta sisältäviin standardinäytteisiin,
joista toisiin on ja toisiin ei ole lisätty herajauhetta. Tulokset, jotka ovat
suurempia kuin 1 % (m/m) osoittavat kuivan herajuoksetteen esiinty-
misen.
5. Reagenssit
Kaikkien reagenssien on oltava hyväksyttyä määrityslaatua. Käytettävän
veden on oltava tislattua vettä tai puhtaudeltaan vähintään vastaavaa
vettä. Asetonitriilin on oltava spektroskooppista tai HPLC-laatua.
Reagenssit, joita käytetään asetuksen (ETY) N:o 625/78 kuvaamassa
menetelmässä, kuvataan tämän asetuksen liitteessä V.
Reagenssit käänteisfaasin HPLC-menetelmään.
5.1 Trikloorietikkahappoliuos
Liuotetaan 240 g trikloorietikkahappoa (CCl3COOH) veteen ja täytetään
1000 ml:ksi.
5.2 Eluaatit A ja B
Eluaatti A: 1 000 ml:n mittapulloon laitetaan 150 ml asetonitriiliä
(CH3CN), 20 ml isopropanolia (CH3CHOHCH3) ja 1,00 ml trifluorietik-
kahappoa (TFA, CF3COOH). Laimennetaan 1 000 ml:ksi vedellä.
Eluaatti B: 1 000 ml:n mittapulloon laitetaan 550 ml asetonitriiliä, 20 ml
isopropanolia ja 1,00 ml TFA:a. Laimennetaan 1 000 ml:ksi vedellä.
Eluointiliuos suodatetaan ennen käyttöä huokoskooltaan 0,45 mikrome-
trin (µm) kalvosuodattimen läpi.
5.3 Kolonnin säilytys
Määritysten jälkeen kolonni huuhdellaan eluaatilla B (gradientin avulla)
ja huuhdellaan sitten asetonitriilillä (gradientin avulla 30 minuuttia).
Kolonni säilytetään asetonitriilissä.
5.4 Standardinäytteet
5.4.1 Rasvaton maitojauhe, joka vastaa asetuksen (ETY) N:o 625/75 vaati-
muksia, eli (0).
5.4.2 Sama rasvaton maitojauhe muunnettuna 5 %:ksi (m/m) koostumukseltaan
standardin juoksetetyypin herajauheella, eli (5).1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 24
▼B
5.4.3 Sama rasvaton maitojauhe muunnettuna 50 %:ksi (m/m) koostumuksel-
taan standardin juoksetetyypin herajauheella, eli (50)(*).
6. Välineistö
Asetuksessa (ETY) N:o 625/78 kuvatussa menettelyssä tarvittava
välineistökuvataan tämän asetuksen liitteessä V.
6.1 Analyysivaaka6.2 Sentrifugi, jolla voidaan saavuttaa 2 200 g:n keskipakovoima, varustet-
tuna suljettavilla noin 50 ml:n sentrifugiputkilla.
6.3 Mekaaninen sekoittaja, joka voi toimia 50 ºC:ssa.6.4 Magneettisekoittaja.
6.5 Lasisuppiloita, halkaisija noin 7 cm.
6.6 Suodatinpapereita, keskinopea suodatus, halkaisija noin 12,5 cm.6.7 Lasinen suodatuslaite varustettuna huokoskooltaan 0,45 mikrometrin
kalvosuodattimella.
6.8 Mittapipettejä, joilla voidaan annostella 10 ml (ISO 648, luokka A tai
ISO/R 835) tai järjestelmä, jolla voidaan annostella 10,0 ml kahdessa
minuutissa.
6.9 Vesihaude säädettynä termostaatilla 25 ± 0,5 ºC:seen
6.10 HPLC-laitteisto, joka sisältää:6.10.1 binäärisen gradienttipumpun,
6.10.2 injektorin, käsikäyttöisen tai automaattisen, tilavuudeltaan 100 mikroli-
traa (µl),
6.10.3 Dupont Protein Plus-kolonnin (pituus: 25 cm, sisähalkaisija: 0,46 cm) tai
vastaavan käänteisfaasikolonnin, piidioksidipohjainen, suurihuokoinen,
6.10.4 kolonniuunin säädettynä termostaatilla 35 ± 1 ºC:seen,
6.10.5 aaltopituudeltaan muunneltavissa olevan UV-detektorin, jolla voidaan
mitata 210 nm:ssä (tarvittaessa voidaan käyttää suurempaa aaltopituutta,
joka saavuttaa 220 nm:ä) herkkyydellä 0,02 Å,
6.10.6 integraattorin, jolla voidaan integroida piikin kannan käännepisteestä
käännepisteeseen.
Huom:
On mahdollista työskennellä huoneenlämmössä olevilla kolonneilla edel-
lyttäen, että tämä ympäröivä lämpötila vaihtelee enintään 1 ºC:tta; ellei
näin ole, todetaan GMPÅ:n retentioajassa melko suuria vaihteluita.
7. Näytteenotto
7.1 Kansainvälinen standardi ISO 707 — Maito ja maitotuotteet — Näyttee-
nottomenetelmät, asetuksen (ETY) N:o 625/78 liitteen I 2 kohdan c
alakohdan ohjeiden mukaisesti.
7.2 Näyte säilytetään sellaisissa olosuhteissa, ettei koostumuksessa voi
tapahtua mitään huononemista tai muuttumista.
8. Menettely
8.1 Koenäytteen esikäsittely
Siirretään maitojauhe sitä tilavuudeltaan noin kaksinkertaiseen astiaan,
joka on varustettu ilmatiiviillä kannella. Suljetaan astia välittömästi.
Sekoitetaan maitojauhe hyvin käännellen astiaa toistuvasti ympäri.
8.2 Näyte
Punnitaan 2,00 ± 0,001 g koenäytettä sentrifugiputkeen (ks. 6.2 kohta)
tai suljettuun pulloon (50 ml).1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 25
(*) Koostumukseltaan standardin juoksetetyypin herajauhetta sekä muunnettua rasvatonta
maitojauhetta on saatavana osoitteesta NIZO, Kernhemseweg 2, PO Box 20, NL-6710BA.
Kuitenkin NIZOn jauheita vastaavia tuloksia antavia jauheita voidaan myös käyttää.
▼B
8.3 Rasvan ja proteiinien poisto
8.3.1 Lisätään 20,0 g lämmintä vettä (50 ºC) näytteeseen. Liuotetaan jauhe
sekoittaen viisi minuuttia sekoittajalla tai happaman kirnupiimän tapauk-
sessa 30 minuuttia mekaanisella sekoittimella (ks. 6.3 kohta). Asetetaan
putki vesihauteeseen (ks. 6.9 kohta) ja annetaan putken lämpötilan
tasaantua 25 ºC:ksi.
8.3.2 Lisätään kahden minuutin aikana 10,0 ml 25ºC trikloorietikkahappo-
liuosta (ks. 5.1 kohta), koko ajan voimakkaasti magneettisekoittimella
sekoittaen (ks. 6.4 kohta). Asetetaan putki vesihauteeseen (ks. 6.9 kohta)
ja pidetään sitä siellä 60 minuuttia.
8.3.3 Sentrifugoidaan (ks. 6.2 kohta) kiihtyvyydellä 2 200 g kymmenen
minuuttia, tai suodatetaan paperin läpi (ks. 6.6 kohta), poistetaan
suodoksen viisi ensimmäistä millilitraa.
8.4 Kromatografinen määritys
8.4.1 Tehdään asetuksen (ETY) N:o 625/78 liitteessä V kuvatulla tavalla
HPLC-määritys. Jos tulos on negatiivinen, määritelty näyte ei sisällä
havaittavia määriä herajuoksetetta. Jos tulos on positiivinen on käytettävä
jäljempänä kuvattua käänteisfaasin HPLC-menetelmää. Happaman kirnu-
piimän esiintyminen jauheena voi johtaa vääriin positiivisiin tuloksiin.
Käänteisfaasin HPLC-menetelmä sulkee pois tämän mahdollisuuden.
8.4.2 Ennen käänteisfaasin HPLC-määritystä on gradientin olosuhteet optimoi-
tava. Retentioaika 26 ± 2 minuuttia GMPA:lle on ihanteellinen
gradienttijärjestelmille, joissa kuollut tilavuus on noin 6 ml (tilavuus
siitä kohdasta, jossa liuottimet yhtyvät siihen kohtaan, jossa injektiosil-
mukka loppuu). Gradienttijärjestelmissä, joissa kuollut tilavuus on
pienempi (esimerkiksi 2 ml), on käytettävä 22 minuuttia optimaalisena
retentioaikana.
Valmistetaan standardinäytteet (ks. 5.4 kohta) ilman ja yhdessä 50 %:sta
herajuoksetetta.
Injektoidaan 100 µl kelluvaa nestettä tai suodosta (ks. 8.3.3 kohta)
HPLC-laitteistoon käyttäen taulukossa 1 esitettyjä gradientin viiteolosuh-
teita.
Taulukko 1: Gradientin viiteolosuhteet kromatografian optimoimiseksi.
Aika
(minuuttia)Virtausno-
peus
(ml/minuutti)% A % B Käyrä
Alku 1,0 90 10 *
27 1,0 60 40 lin
32 1,0 10 90 lin
37 1,0 10 90 lin
42 1,0 90 10 lin
Kahden kromatogrammin vertailun olisi paljastettava GMPÅ-piikin
sijainti.
Jäljempänä annetulla kaavalla voidaan laskea normaalille gradientille
alussa käytettävän liuottimen koostumus (ks. 8.4.3 kohta) seuraavasti:
% B = 10 − 2,5 + (13,5 + (RTgmpA − 26)/6)*30/27
% B = 7,5 (13,5 + (RTgmpA − 26)/6)*1,11jossa:RTmgpA = GMPÅ:n retentioaika viitegradientissa
10 = viitegradientin B % alussa2,5 = B % keskikohdassa miinus B % alussa normaalissa
gradientissa
13,5 = viitegradientin aika puolivälissä
26 = GMPÅ:lle tarvittava retentioaika
6 = viitegradientin ja normaalin gradientin kaadesuhde30 = B % alussa miinus B % 27 minuutin kohdalla viitegradien-
tissa1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 26
▼B
27 = viitegradientin ajoaika.
8.4.3 Koenäytteiden injektointi
Injektoidaan tarkasti mitattuna 100 µl kelluvaa nestettä tai suodosta (ks.
8.3.3 kohta) HPLC-laitteistoon virtausnopeudella 1,0 ml eluointiliuosta
(ks. 5.2 kohta) minuutissa.
Määrityksen alussa eluaattikoostumus saadaan 8.4.2 kohdasta. Se on
tavallisesti lähellä A:B = 76:24 (ks. 5.2 kohta). Välittömästi injektoinnin
jälkeen aloitetaan lineaarinen gradientti, joka johtaa 5 % :a suurempaan
B:n prosenttiosuuteen 27 minuutin jälkeen. Sen jälkeen aloitetaan line-
aarinen gradientti, joka saa eluaattikoostumuksen B:n 90 %:ksi viidessä
minuutissa. Tätä koostumusta ylläpidetään viisi minuuttia. Sen jälkeen
aina lineaarisen gradientin avulla palataan alkuperäiseen koostumukseen
viidessä minuutissa. Pumppausjärjestelmän sisäisen tilavuuden mukaan
seuraava injektointi voidaan tehdä 15 minuutin kuluttua, kun alkuperäiset
olosuhteet on saavutettu.
Huomautuksia
1. Glykomakropeptidien retentioajan olisi oltava 26 ± 2 minuuttia, joka
voidaan saavuttaa vaihtelemalla ensimmäisen gradientin alku- ja
loppuolosuhteita. Kuitenkin ensimmäisen gradientin B %:n alku- ja
loppuolosuhteiden eron on pysyttävä 5 %:ssa B:stä.
2. Eluaateista on poistettava kaasut riittävästi ja ne on myös säilytettävä
kaasuttomina. Tämä on välttämätöntä gradientin pumppausjärjes-
telmän asianmukaisen toiminnan kannalta. GMP-piikin retentioajan
standardipoikkeaman on oltava pienempi kuin 0,1 minuuttia (n = 10).
3. Joka viidennen näytteen jälkeen on injektoitava viitenäytettä (5) ja
käytettävä sitä uuden vastekertoimen R laskemiseksi (ks. 9.1.1 kohta).
8.4.4 Koenäytteen (E) kromatografisen määrityksen tulokset saadaan kromato-
grammina, jossa GMP-piikki, tunnistetaan sen noin 26 minuutin
retentioajasta.
Integraattori (ks. 6.10.6 kohta) laskee automaattisesti GMP-piikin H-
piikin korkeuden. Jokaisen kromatogrammin pohjaviiva on tarkistettava.
Määritys tai integrointi on toistettava, jos pohjaviiva on sijainnut
väärässä kohdassa.
Mahdollisesti laitteiston tai kolonnin huonosta toiminnasta tai
määritettävän näytteen alkuperästä ja luonteesta johtuvien poikkeavuuk-
sien havaitsemiseksi on välttämätöntä tutkia jokainen kromatogrammi
ennen kvantitatiivista tulkintaa. Jos esiintyy epäilyjä, määrirys on toistet-
tava.
8.5 Kalibrointi
8.5.1 Standardinäytteille (ks. 5.4.1 ja 5.4.2 kohta) sovelletaan täsmälleen
8.2—8.4.4 kohdassa kuvattua menettelyä. On käytettävä juuri valmistet-
tuja liuoksia, sillä GMP hajoaa 8 % trikloorietikkahappoympäristössä
huoneenlämmössä. 4 ºC:ssa liuos pysyy stabiilina 24 tuntia. Jos määritys-
sarjat ovat pitkiä, on toivottavaa käyttää jäähdytettyä näytetarjotinta
automaatti-injektorissa.
Huom.Edellinen 8.4.2 kohta voidaan jättää pois, jos B % tunnetaan alkuolosuh-
teissa aikaisempien määritysten perusteella.
Vertailunäytteen (5) kromatogrammin on oltava kuvan 1 mukainen.
Tässä kuvassa GMPÅ-piikkiä edeltää kaksi pientä piikkiä. On
välttämätöntä saada samanlainen erottuminen.
8.5.2 Ennen näytteiden kromatografista määritystä injektoidaan 100 µl standar-
dinäytettä, joka ei sisällä herajuoksetetta (0) (ks. 5.4.1 kohta).
Kromatogrammissa ei saa esiintyä piikkiä GMPÅ-piikin retentioajan
kohdalla.
8.5.3 Määritetään vasteen R kertoimet injektoimalla sama tilavuus suodosta
(ks. 8.5.1 kohta) kuin näytteille on käytetty.
9. Tulosten ilmoittaminen
9.1 Laskutapa ja kaavat
9.1.1 Vasteen R kertoimen laskeminen:
GMP-piikki = W/H1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 27
▼B
jossa:
R = GMP-piikin vastekerroin,
H = GMP-piikin korkeus,
W = standardinäytteen (5) sisältämän heran määrä.
9.2 Näytteessä esiintyvän herajuoksetejauheen prosenttiosuuden laskeminen
W(E) = R × H (E)
jossa:W(E) = näytteen (E) herajuoksetteen prosenttiosuus m/m,
R = GMP-piikin vastekerroin (ks. 9.1.1 kohta),H (E) = näytteen (E) GMP-piikin korkeus.
Jos W(E) on yli 1 % ja jos retentioajan ja standardinäytteen (5) reten-
tioajan välinen ero on pienempi kuin 0,2 minuuttia, herajuoksetteen
esiintyminen on osoitettu.
9.3 Menetelmän tarkkuus
9.3.1 Toistettavuus
Samanaikaisesti tai lyhyenä ajanjaksona, saman tekijän samalla laitteis-
tolla samasta näytteestä suoritetun kahden määrityksen tulosten välinen
ero ei saa olla suurempi kuin 0,2 %:a m/m.
9.3.2 Uusittavuus
Ei vielä määritelty.
9.3.3 Lineaarisuus
Aina 16 %:iin saakka herajuoksetetta saadaan lineaarinen riippuvuus
korrelaatiokertoimen > 0,99 kanssa.
9.4. Tulkinta
9.4.1 Heran katsotaan esiintyvän, jos 9.2 kohdassa saatu tulos on yli 1 % m/m
ja jos GMP-piikin retentioaika eroaa vähemmän kuin 0,2 minuuttia stan-
dardinäytteen (5) retentioajasta. Edellinen 1 %:n raja on valittu asetuksen
(ETY) N:o 625/78 liitteen V 9.2 ja 9.4.1 kohdan säännösten mukaisesti.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 28
▼B
1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 29
▼B
LIITE V
TÄRKKELYKSEN KVALITATIIVINEN MÄÄRITYS RASVATTO-
MASTA MAITOJAUHEESTA, DENATUROIDUSTA
MAITOJAUHEESTA JA REHUSEOKSISTA
1.Soveltamisala
Tätä menetelmää sovelletaan denaturoiduissa maitojauheissa merkkiaineena
käytetyn tärkkelyksen toteamiseksi.
Menetelmän toteamisraja on 0,05 g tärkkelystä noin 100 g:ssa näytettä.
2.Periaate
Reaktio perustuu jodometriassa käytettyyn:
— vapaiden jodikolloidien sitoutumiseen vesiliuoksessa,
— tärkkelysmisellien absorptioon ja värin muodostumiseen.
3.Reagenssi
3.1Jodiliuos:
— jodia…......................... 1 g,
— kaliumjodidia…................. 2 g,
— tislattua vettä…................. 100 ml.
4.Välineistö
4.1 Analyysivaaka4.2 Vesihaude
4.3 Koeputkia, 25 × 200 mm
5.Menettely
Punnitaan 1 g näytettä ja siirretään koeputkeen (4.3).
Lisätään 20 ml tislattua vettä ja ravistetaan näytteen dispergoimiseksi.
Asetetaan kiehuvaan vesihauteeseen (4.2) 5 minuutiksi.Otetaan vesihauteesta ja annetaan jäähtyä huoneenlämpötilaan.
Lisätään 0,5 ml jodiliuosta (3.1); ravistetaan ja havaitaan saatu väri.
6.Tulosten ilmaiseminen
Sininen väri osoittaa natiivitärkkelyksen esiintymisen näytteessä.Kun näyte sisältää muunnettua tärkkelystä, väri ei voi olla sininen.
7.Huomautukset
Väri, värin voimakkuus ja tärkkelyksen mikroskooppinen kuva vaihtelee
natiivitärkkelyksen alkuperän (esimerkiksi: maissi tai peruna) ja näytteessä
esiintyvän muunnetun tärkkelystyypin mukaisesti.
Kun esiintyy muunnettuja tärkkelyksiä, saatu väri vaihtelee violettiin, punai-
seen tai ruskeaa natiivitärkkelyksen kiderakenteen muunnosasteen
mukaisesti.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 30
▼B
LIITE VI
JAUHEENA OLEVAN HAPPAMAN KIRNUPIIMÄN KOSTEUDEN
MÄÄRITYS
1.Tarkoitus
Eläinten rehuksi tarkoitetun jauheena olevan happaman kirnupiimän
kosteuspitoisuuden määrittäminen.
2.Periaate
Näyte kuivataan alipaineessa. Painohäviötodetaan punnitsemalla.
3.Välineistö
3.1 Analyysivaaka.
3.2 Korroosionkestävästä metallista tai lasista valmistettuja kuivausastioita,
jotka voidaan sulkea ilmatiiviillä kannella; työtaso, jolle testattava näyte
voidaan levittää noin 0,3 g/cm2:n alueelle.
3.3 Säädettävä sähkölämmitteinen vakuumilämpökaappi, jossa on öljypumppu
ja johon voidaan johtaa kuumaa, kuivaa ilmaa tai jossa voidaan käyttää
kuivausainetta (esim. kalsiumoksidia).
3.4 Eksikaattori, joka sisältää tehokasta kuivausainetta.3.5 Säädettävissä oleva lämpökaappi 102 ± 2 ºC, jossa on tuuletusjärjestelmä.
4.Menettely
Kuumennetaan astia (3.2) ja sen kansi lämpökaapissa (3.5) vähintään 1
tunnin ajan. Suljetaan astia kannella ja siirretään ne välittömästi eksikaat-
toriin (3.4), annetaan jäähtyä huoneenlämmössä ja punnitaan 0,5
milligramman tarkkuudella.
Näyteastia (3.2) punnitaan kansineen 0,5 milligramman tarkkuudella.
Punnittuun astiaan punnitaan noin 5 grammaa näytettä 1 milligramman
tarkuudella ja se levitetään nopeasti. Astia asetetaan ilman kantta 83 ºC:een
lämmitettyyn vakuumilämpökaappiin (3.3). Lämpökaapin lämpötilan
tarpeettoman laskun välttämiseksi astia viedään uuniin mahdollisimman
nopeasti.
Paine säädetään 100 torriksi (13,3 kPa) ja astian annetaan kuivua vielä
neljän tunnin ajan tässä paineessa, joko kuumassa, kuivassa ilmavirrassa tai
kuivauspainetta käyttäen (noin 300 grammaa 20:tä näytettä kohden). Jälkim-
mäisessä tapauksessa vakuumipumppu kytketään pois päältä, kun vaadittu
paine on saavutettu. Kuivausaika lasketaan siitä hetkestä, kun lämpökaapin
lämpötila on uudelleen saavuttanut 83ºC. Kuivausajan päätyttyä
lämpökaapin paine palautetaan varovasti normaalipaineeseen. Lämpökaappi
avataan, näyteastia suljetaan välittömästi kannella, se otetaan pois
lämpökaapista, annetaan jäähtyä 30—45 minuuttia eksikaattorissa (3.4) ja
punnitaan 1 milligramman tarkkuudella. Näytteen annetaan kuivua vielä 30
minuuttia vakuumikuivauskaapissa (3.3) 83 ºC:ssa ja se punnitaan uudel-leen. Kahden punnituksen välinen ero ei saa ylittää 0,1:tä prosenttia
kosteudesta.
5.Tulosten laskeminen
E/C0mðÞ /C1
100
E
jossa:
E = alkuperäinen näytemäärä grammoina,
m = näytteen paino grammoina kuivauksen jälkeen.
6.Tarkkuus
6.1Toistettavuusraja
Samanlaisesta näyteaineistosta samoilla välineillä kahden mahdollisimman
lyhyen aikavälin kuluessa tehdyn määrityksen tulosten välinen ero ei saa
ylittää 0,4:ää grammaa vettä/100 grammaa jauheena olevaa hapanta kirnu-
piimää.1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 31
▼B
6.2Verrattavuusraja
Samanlaisesta näyteaineistosta eri välineistöllä eri laboratorioissa tehdyn
kahden määrityksen tulosten välinen ero ei saa ylittää 0,6:ta grammaa
vettä/100 grammaa jauheena olevaa hapanta kirnupiimää.
6.3Tarkkuustietojen lähde
Tarkkuutta koskevat tiedot määritettiin vuonna 1995 suoritetusta koejärjes-
telystä, johon osallistui kahdeksan laboratoriota ja kaksitoista näytettä
(kuusi sokeakokeen kaksoisnäytettä).1999R2799 — FI — 31.10.2000 — 001.001 — 32