2007R1266 — FI — 05.06.2012 — 011.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1266/2007, annettu 26 päivänä lokakuuta 2007, neuvoston direktiivin 2000/75/EY täytäntöönpanosäännöistä bluetongue-taudin torjunnan, seurannan ja valvonnan sekä tiettyjen bluetongue-taudille alttiiden lajien eläinten siirtoja koskevien rajoitusten osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EYV L 283, 27.10.2007, p.37)

Muutettu:









▼B

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1266/2007,

annettu 26 päivänä lokakuuta 2007,

neuvoston direktiivin 2000/75/EY täytäntöönpanosäännöistä bluetongue-taudin torjunnan, seurannan ja valvonnan sekä tiettyjen bluetongue-taudille alttiiden lajien eläinten siirtoja koskevien rajoitusten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon eläintaudeista ilmoittamisesta yhteisössä 21 päivänä joulukuuta 1982 annetun neuvoston direktiivin 82/894/ETY ( 1 ) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan, ottaa huomioon lampaan bluetongue-taudin torjunta- ja hävittämistoimenpiteitä koskevista erityissäännöksistä 20 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/75/EY ( 2 ) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 ja 3 kohdan, 8 artiklan 2 kohdan d alakohdan ja 3 kohdan, 9 artiklan 1 kohdan c alakohdan, 11 ja 12 artiklan sekä 19 artiklan kolmannen kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Direktiivissä 2000/75/EY vahvistetaan säännöt bluetongue-taudin valvomiseksi ja toimenpiteet sen torjumiseksi yhteisössä; toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa suoja- ja valvontavyöhykkeiden perustaminen ja kielto siirtää bluetongue-taudille alttiiden lajien eläimiä näiltä vyöhykkeiltä. Komissio voi päättää kieltoa koskevista poikkeuksista kyseisessä direktiivissä säädetyn menettelyn mukaisesti. (2) Lampaan bluetongue-tautiin liittyvistä suoja- ja valvontavyöhykkeistä sekä näiltä vyöhykkeiltä ja niiden kautta tapahtuviin siirtoihin sovellettavista edellytyksistä 23 päivänä toukokuuta 2005 tehdyssä komission päätöksessä 2005/393/EY ( 3 ) säädetään niiden yleisten maantieteellisten alueiden rajaamisesta, joille jäsenvaltioiden on perustettava suoja- ja valvontavyöhykkeitä, jäljempänä ”rajoitusvyöhykkeet”. (3) Päätöksen 2005/393/EY jälkeen bluetongue-tautitilanne yhteisössä on muuttunut huomattavasti, ja uusia kokemuksia taudin torjunnasta on saatu erityisesti bluetongue-viruksen uusien serotyyppitapausten ilmettyä äskettäin; kyseessä ovat serotyyppi 8 sellaisella yhteisön alueella, jolla tautitapauksista ei ollut aiemmin ilmoitettu ja jota ei pidetty bluetongue-taudin riskialueena, sekä viruksen serotyyppi 1. (4) Jotta voidaan vakiinnuttaa kestävämpi bluetongue-taudin torjuntastrategia, on aiheellista saatujen kokemusten perusteella paremmin yhdenmukaistaa yhteisön tason sääntöjä, jotka koskevat bluetongue-taudin torjuntaa, seurantaa ja valvontaa sekä taudille alttiiden lajien eläinten siirtoja koskevia rajoituksia, luonnonvaraisia eläimiä lukuun ottamatta, koska säännöt ovat ratkaisevan tärkeitä taudille alttiiden tuotantoeläinten turvallisen kaupan kannalta siirrettäessä eläimiä rajoitusvyöhykkeillä ja rajoitusvyöhykkeiltä. Yhteisön lainsäädännön yhdenmukaistamisen ja selkeyden vuoksi on tarpeen kumota päätös 2005/393/EY ja korvata se tällä asetuksella. (5) Uusi bluetongue-tautitilanne on myös saanut komission pyytämään tieteellistä neuvontaa ja tukea Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta (EFSA), joka on laatinut kaksi bluetongue-tautia koskevaa tieteellistä raporttia ja lausuntoa vuonna 2007. (6) Suoja- ja valvontavyöhykkeitä muodostettaessa on direktiivin 2000/75/EY mukaisesti otettava huomioon bluetongue-tautiin liittyvät maantieteelliset, hallinnolliset, ekologiset ja epitsootologiset tekijät sekä valvontajärjestelyt. Näiden huomioon ottamiseksi olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat bluetongue-taudin seurannan ja valvonnan yhdenmukaistettuja vähimmäisvaatimuksia yhteisössä. (7) Valvonta ja tiedonvaihto ovat bluetongue-taudin riskiperusteisen torjunnan keskeisiä toimia. Tästä syystä on aiheellista direktiivin 2000/75/EY 2 artiklassa säädetyn määritelmän lisäksi vahvistaa erityisesti bluetongue-tautitapausta koskeva määritelmä, jotta kyseisen taudin puhkeamiseen liittyvät olennaiset parametrit ymmärretään samalla tavalla. (8) Päätöksessä 2005/393/EY käytetty rajoitusvyöhykkeiden käsite on osoittautunut riittäväksi, etenkin jos bluetongue-virus todetaan tartunta-alueella kahtena peräkkäisenä kautena. Käytännön syistä ja yhteisön lainsäädännön selkeyden vuoksi on aiheellista vahvistaa rajoitusvyöhykkeitä koskeva määritelmä, joka käsittää sekä suoja- että valvontavyöhykkeet, jotka jäsenvaltiot ovat rajanneet direktiivin 2000/75/EY 8 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti. (9) Keskeinen keino selviytyä pitkäjänteisesti bluetongue-taudin taudinpurkauksista ja varmistaa eläinten turvalliset siirrot on sellaisen alueen määrittäminen, jolla tiettynä vuodenaikana ei esiinny bluetongue-virusta eikä valvonnassa ole ilmennyt näyttöä bluetongue-taudin välittymisestä tai mahdollisista tartunnanlevittäjistä. Tämän vuoksi on aiheellista vahvistaa yhdenmukaiset perusteet, joiden mukaan määritetään tartunnanlevittäjistä vapaa kausi. (10) Bluetongue-taudin taudinpurkauksista on ilmoitettava direktiivin 82/894/ETY 3 artiklan mukaisesti käyttäen kooditettuja muotoja ja koodeja, joista säädetään neuvoston direktiivin 82/894/ETY mukaisen eläintaudeista ilmoittamisen kooditetusta muodosta ja koodeista 1 päivänä maaliskuuta 2005 tehdyssä komission päätöksessä 2005/176/EY ( 4 ). Bluetongue-taudin nykyisen epidemiologisen tilanteen perusteella ilmoitusvelvollisuuden laajuutta olisi väliaikaisesti mukautettava täsmentämällä velvoitetta ilmoittaa primaarisista taudinpurkauksista. (11) Bluetongue-taudin alkuperää ja esiintymistä koskevan eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän EFSA:n tiedelautakunnan 27 päivänä huhtikuuta 2007 antaman lausunnon ( 5 ) mukaan käytössä on ehdottomasti oltava asianmukaiset valvontaohjelmat, jotta kyseisen taudin puhkeaminen pystytään toteamaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Valvontaohjelmiin on kuuluttava kliininen, serologinen ja entomologinen osuus, joiden on toimittava saumattomasti eri jäsenvaltioiden kesken. (12) Yhteisön tason integroidut toimet ovat tarpeen, jotta pystytään analysoimaan bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmissa saatuja epidemiologisia tietoja, mukaan luettuina tiedot tartunnan alueellisesta ja globaalista jakautumisesta sekä tartunnanlevittäjistä. (13) Eläinlääkintäalan kustannuksista 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston päätöksessä 90/424/ETY ( 6 ) säädetään yhteisön osallistumisesta bluetongue-taudin hävittämis-, torjunta- ja seurantatoimien rahoitukseen. (14) Yhteisön rahoitustuen myöntämisestä Italialle bluetongue-tautia koskevien epidemiologisten tietojen keruu- ja analysointijärjestelmän täytäntöönpanoa varten 25 päivänä toukokuuta 2007 tehdyllä komission päätöksellä 2007/367/EY ( 7 ) perustettiin päätöksen 90/424/ETY mukaisesti verkkopohjainen järjestelmä (BlueTongue NETwork application, jäljempänä ”BT-Net-järjestelmä”) bluetongue-taudin seurantaa koskevien tietojen keräämistä, tallettamista ja analysointia varten jäsenvaltioissa. Järjestelmän täysipainoinen käyttö on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan vahvistaa parhaiten soveltuvat taudin torjuntamenetelmät ja varmistaa toimien tehokkuus sekä taudille alttiiden lajien eläinten turvalliset siirrot. Jotta käytössä olevia bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmia koskeva tiedonvaihto olisi tehokkaampaa ja toimivampaa jäsenvaltioiden ja komission kesken, tiedot olisi vaihdettava käyttämällä BT-Net-järjestelmää. (15) Ellei suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen yhteisön tasolla direktiivin 2000/75/EY 8 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti osoittaudu tarpeelliseksi, jäsenvaltioiden on muodostettava vyöhykkeet. Avoimuuden vuoksi jäsenvaltioiden on kuitenkin viipymättä ilmoitettava komissiolle suoja- ja valvontavyöhykkeensä ja kaikki niiden muutokset. Erityisesti niissä tapauksissa, joissa jäsenvaltio aikoo poistaa rajoitusvyöhykkeeltä epidemiologisesti merkityksellisen maantieteellisen alueen, jäsenvaltion on etukäteen toimitettava komissiolle tarpeelliset tiedot, joilla osoitetaan, että bluetongue-virus ei leviä kyseisellä alueella. (16) Poikkeuksista kiellolle siirtää taudille alttiita eläimiä sekä niiden siemennestettä, munasoluja ja alkioita rajoitusalueelta on päätettävä riskianalyysin perusteella, jossa otetaan huomioon bluetongue-taudin valvontaohjelmissa kerätyt tiedot, tiedonvaihto BT-Net-järjestelmällä muiden jäsenvaltioiden ja komission välillä, eläinten määräpaikka sekä tiettyjen terveysvaatimusten noudattaminen, joilla varmistetaan eläinten turvallisuus. Eläinten siirto välittömästi tapahtuvaa teurastusta varten olisi myös katsottava poikkeukseksi tietyissä olosuhteissa. Kun otetaan huomioon alhainen riskitaso siirrettäessä eläimiä välittömästi tapahtuvaa teurastusta varten ja tietyt riskinlieventämistekijät, on aiheellista säätää erityisehdoista, joilla minimoidaan viruksen tartuntariski ohjaamalla eläinten siirto rajoitusvyöhykkeellä olevalta tilalta riskinarvioinnin perusteella nimettyihin teurastamoihin. (17) Eläinten siirto samalla rajoitusvyöhykkeellä, jolla esiintyy bluetongue-viruksen samaa serotyyppiä tai samoja serotyyppejä, ei muodosta lisäriskiä eläinten terveydelle, minkä vuoksi toimivaltaisen viranomaisen olisi tietyin edellytyksin se sallittava. (18) Eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän EFSA:n tiedelautakunnan tartunnanlevittäjistä ja rokotteista 27 päivänä huhtikuuta 2007 antaman lausunnon ( 8 ) mukaan rokotettujen tai luonnollisella tavoin immunisoitujen eläinten siirrot voidaan katsoa turvallisiksi riippumatta viruksen leviämisestä alkuperäpaikassa tai tartunnanlevittäjien aktiivisuudesta määräpaikassa. Sen vuoksi on vahvistettava ehdot, jotka immunisoitujen eläinten on täytettävä ennen niiden siirtämistä rajoitusalueelta. (19) Eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetussa neuvoston direktiivissä 64/432/ETY ( 9 ), eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä lampaiden ja vuohien kaupassa 28 päivänä tammikuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/68/ETY ( 10 ), eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa siltä osin, kuin niitä eivät koske direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I jaksossa mainittujen erityisten yhteisön säädösten eläinten terveyttä koskevat vaatimukset, 13 päivänä heinäkuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/65/ETY ( 11 ) ja kolmansiin maihin vietäviksi tarkoitettujen tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden yhteisön sisäistä kauppaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 tehdyssä komission päätöksessä 93/444/ETY ( 12 ) säädetään, että eläimiä siirrettäessä mukana on oltava terveystodistukset. Jos poikkeuksia kieltoon siirtää bluetongue-taudille alttiiden lajien eläimiä rajoitusvyöhykkeeltä sovelletaan eläimiin, jotka on tarkoitettu yhteisön sisäiseen kauppaan tai kolmanteen maahan vietäviksi, terveystodistuksiin on sisällyttävä viittaus tähän asetukseen. (20) Tartunnanlevittäjiä ja rokotteita käsittelevän EFSA:n lausunnon mukaisesti on aiheellista säätää ehdoista, jotka koskevat tartunnalle alttiita eläimiä rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle tai rajoitusvyöhykkeen ulkopuolisten alueiden kautta kuljettavien ajoneuvojen käsittelyä sallituilla hyönteismyrkyillä kuormauspaikoilla. Mikäli rajoitusvyöhykkeen kautta kuljetettaessa on tarkoitus pysähtyä valvontapaikassa, eläimet on suojattava tartunnanlevittäjiltä. Saastuneilla tiloilla saadaan eläimiä, eläinsuojia ja niiden ympäristöä käsitellä sallituilla hyönteismyrkyillä kuitenkin ainoastaan, jos noudatetaan tapauskohtaisen riskinarvioinnin myönteiseen tulokseen perustuvaa vahvistettua menettelyä ja otetaan huomioon maantieteellinen, epidemiologinen, ekologinen, ympäristöllinen ja entomologinen tilanne sekä kustannus-hyötyanalyysi. (21) Direktiiveissä 64/432/ETY, 91/68/ETY ja 92/65/ETY sekä päätöksessä 93/444/ETY säädettyihin, yhteisön sisäiseen kauppaan tai kolmanteen maahan vietäviksi tarkoitettuja eläimiä koskeviin terveystodistuksiin on sisällyttävä viittaus mahdolliseen tämän asetuksen mukaisesti toteutettuun käsittelyyn hyönteismyrkyllä. (22) Kaupan tarpeettoman häiriön välttäminen edellyttää kiireisiä toimia bluetongue-viruksen torjuntaa koskevan kestävän strategian luomiseksi, jotta taudille alttiiden lajien eläinten kaupan turvallisuus pystytään takaamaan siirrettäessä eläimiä rajoitusvyöhykkeillä ja rajoitusvyöhykkeiltä. (23) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1

LUKU

KOHDE JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat bluetongue-tautiin liittyvää torjuntaa, valvontaa ja seurantaa sekä direktiivin 2000/75/EY 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettujen eläinten rajoitusvyöhykkeillä ja rajoitusvyöhykkeiltä tapahtuvien siirtojen rajoituksia.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan direktiivin 2000/75/EY 2 artiklassa esitettyjä määritelmiä.

Lisäksi tässä direktiivissä tarkoitetaan:

a) ”bluetongue-tautitapauksella” eläintä, joka täyttää yhden seuraavista edellytyksistä: i) eläimessä havaitaan bluetongue-tautia vastaavia kliinisiä oireita; ii) kyseessä on erityisvalvonnassa pidettävä eläin, jolle tehdyn edellisen serologisen testin tulos oli negatiivinen, mutta on vasta-aineiden mukaan muuttunut negatiivisesta positiiviseksi vähintään yhdelle bluetongue-taudin serotyypille kyseisen testin jälkeen; iii) kyseessä on eläin, josta on eristetty bluetongue-tautivirukseksi tunnistettu virus; iv) kyseessä on eläin, jonka testitulos bluetongue-taudin serologisissa testeissä oli positiivinen tai josta on tunnistettu bluetongue-taudin yhdelle tai useammalle serotyypille ominainen virusperäinen antigeeni tai virusperäinen ribonukleiinihappo (RNA). Lisäksi epidemiologisista tiedoista on käytävä ilmi, että bluetongue-tautitartuntaan viittaavat kliiniset oireet tai laboratoriotestien tulokset ovat seurausta virusten leviämisestä tilalla, jolla eläintä pidetään, eivätkä rokotettujen tai seropositiivisten eläinten saapumisesta rajoitusvyöhykkeiltä;

b) ”bluetongue-taudin taudinpurkauksella” kyseisen taudin esiintymistä sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 82/894/ETY 2 artiklan c kohdassa;

c) ”primaarisella taudinpurkauksella” taudinpurkausta sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 82/894/ETY 2 artiklan d kohdassa ja ottaen huomioon, että sovellettaessa kyseisen direktiivin 3 artiklan 1 kohdan ensimmäistä luetelmakohtaa bluetongue-tautitapaus on primaarinen taudinpurkaus seuraavissa tapauksissa: i) se ei liity epidemiologisesti edelliseen taudinpurkaukseen; tai ii) se edellyttää rajoitusvyöhykkeen muodostamista tai olemassa olevan rajoitusvyöhykkeen rajauksen muuttamista 6 artiklan mukaisesti;

d) ”rajoitusvyöhykkeellä” vyöhykettä, joka muodostuu sekä suojavyöhykkeestä että valvontavyöhykkeestä, jotka on perustettu direktiivin 2000/75/EY 8 artiklan 1 kohdan nojalla;

e) ”bluetongue-taudista kausittain vapaalla vyöhykkeellä” epidemiologisesti merkityksellistä jäsenvaltion maantieteellistä aluetta, jolla valvonnassa ei tiettynä aikana vuodesta havaita merkkejä bluetongue-tautiviruksen leviämisestä tai tartunnanlevittäjinä todennäköisesti toimivien Culicoides-lajin aikuisten hyönteisten esiintymisestä;

f) ”kauttakuljetuksella” eläinten siirtämistä: i) rajoitusvyöhykkeeltä tai rajoitusvyöhykkeen kautta; ii) rajoitusvyöhykkeeltä rajoittamattoman vyöhykkeen kautta samalle rajoitusvyöhykkeelle; tai iii) rajoitusvyöhykkeeltä rajoittamattoman vyöhykkeen kautta toiselle rajoitusvyöhykkeelle.







2

LUKU

SEURANTA, VALVONTA JA TIETOJEN VAIHTO

3 artikla

Bluetongue-taudista ilmoittaminen

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava bluetongue-taudin primaarisista taudinpurkauksista ja muista taudinpurkauksista eläintautien ilmoitusjärjestelmän (ADNS-järjestelmän) välityksellä käyttämällä päätöksessä 2006/176/EY vahvistettuja kooditettuja muotoja ja koodeja.

▼M12

4 artikla

Bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmat

Jäsenvaltioiden on pantava bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmat täytäntöön liitteessä I vahvistettujen vähimmäisvaatimusten mukaisesti.

▼M12 —————

▼B







3

LUKU

ELÄINTEN SEKÄ NIIDEN SIEMENNESTEEN, MUNASOLUJEN JA ALKIOIDEN SIIRTOJA KOSKEVAT RAJOITUKSET

6 artikla

Rajoitusvyöhykkeet

1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle rajoitusvyöhykkeistään ja kyseisten vyöhykkeiden tilanteessa mahdollisesti tapahtuneista muutoksista 24 tunnin kuluessa.

▼M12

2. Ennen kuin jäsenvaltio tekee päätöksen poistaa epidemiologisesti merkityksellinen maantieteellinen alue rajoitusvyöhykkeestä, sen on toimitettava komissiolle perustellut tiedot, jotka osoittavat, ettei bluetongue-virusta liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisen bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelman täytäntöönpanon jälkeen ole esiintynyt kyseisellä alueella kahden vuoden pituisena ajanjaksona, johon sisältyy kaksi kokonaista tartunnanlevittäjien aktiivisuuskautta.

▼B

3. Komissio toimittaa jäsenvaltioille luettelon rajoitusvyöhykkeistä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa.

4. Jäsenvaltioiden on laadittava luettelo alueensa rajoitusvyöhykkeistä, pidettävä se ajan tasalla ja asetettava se muiden jäsenvaltioiden ja julkisesti saataville.

5. Komissio julkistaa verkkosivustollaan tiedoksi ajantasaisen rajoitusvyöhykkeiden luettelon.

Luettelon on sisällettävä tiedot kullakin rajoitusvyöhykkeellä esiintyvistä bluetongue-tautiviruksen serotyypeistä, ja sen avulla on 7 ja 8 artiklan soveltamiseksi voitava tunnistaa eri jäsenvaltioissa muodostetut rajoitusvyöhykkeet, joilla esiintyy samaa bluetongue-tautiviruksen serotyyppiä.

7 artikla

Edellytykset siirroille samalla rajoitusvyöhykkeellä

1. Toimivaltaisen viranomaisen on sallittava eläinten siirrot samalla rajoitusvyöhykkeellä, jolla esiintyy samaa bluetongue-tautiviruksen serotyyppiä tai -tyyppejä edellyttäen, että siirrettävillä eläimillä ei kuljetuspäivänä ole bluetongue-taudin kliinisiä oireita.

2. Eläinten siirrot suojavyöhykkeeltä valvontavyöhykkeelle voidaan sallia ainoastaan, jos:

a) eläimet täyttävät liitteessä III vahvistetut edellytykset; tai

b) eläimet täyttävät jotkin muut eläinten terveyttä koskevat riittävät takeet sillä perusteella, että bluetongue-tautiviruksen leviämisen torjumista ja tartunnanlevittäjiltä suojelemista koskevista toimenpiteistä tehdyn riskinarvioinnin, jota alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen edellyttää ja jonka määräpaikan toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt, tulos on myönteinen ennen kyseisten eläinten siirtämistä; tai

c) eläimet on tarkoitus teurastaa välittömästi.

▼M12

2 a. Jäsenvaltiot voivat määritellä rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevan epidemiologisesti merkityksellisen maantieteellisen alueen ”alustavasti taudista vapaaksi alueeksi” edellyttäen, että liitteessä I olevan 3 kohdan mukaiset seuranta ja valvonta ovat osoittaneet, ettei kyseisellä rajoitusvyöhykkeen osalla ole esiintynyt bluetongue-viruksen kyseistä tiettyä serotyyppiä tai serotyyppien yhdistelmää yhden vuoden pituisena ajanjaksona, johon sisältyy yksi kokonainen tartunnanlevittäjien aktiivisuuskausi.

Jäsenvaltion, joka aikoo määritellä rajoitusvyöhykkeen tai osan rajoitusvyöhykettä ”alustavasti taudista vapaaksi alueeksi”, on ilmoitettava aikeestaan komissiolle. Ilmoituksen mukana on toimitettava liitteessä I olevassa 3 kohdassa tarkoitetut tiedot.

Komissio toimittaa jäsenvaltioille luettelon ”alustavasti taudista vapaista alueista” elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa.

Saman rajoitusvyöhykkeen sisällä tapahtuvat eläinten siirrot alueelta, jolla esiintyy bluetongue-viruksen samaa serotyyppiä tai samoja serotyyppejä, samalla rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevalle ”alustavasti taudista vapaaksi alueeksi” määritellylle alueelle, voidaan sallia vain siinä tapauksessa, että

a) eläimet täyttävät liitteessä III vahvistetut edellytykset; tai

b) eläimet täyttävät jotkin muut eläinten terveyttä koskevat riittävät takeet sillä perusteella, että bluetongue-viruksen leviämisen torjumista ja tartunnanlevittäjiltä suojelemista koskevista toimenpiteistä tehdyn riskinarvioinnin, jota alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen edellyttää ja jonka määräpaikan toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt, tulos on myönteinen ennen kyseisten eläinten siirtämistä; tai

c) eläimet on tarkoitus teurastaa välittömästi.

▼M7

3. Alkuperäjäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille 2 kohdan b alakohdassa tai 2 a kohdan b alakohdassa tarkoitetuista eläinten terveyttä koskevista takeista.

4. Tämän artiklan 1, 2 ja 2 a kohdassa tarkoitettujen eläinten osalta on lisättävä seuraava huomautus vastaaviin terveystodistuksiin, jotka on vahvistettu direktiiveissä 64/432/ETY, 91/68/ETY ja 92/65/ETY tai joihin viitataan päätöksessä 93/444/ETY:

”Eläimet ovat asetuksen (EY) N:o 1266/2007 … (tapauksen mukaan 7 artiklan 1 kohdan, 7 artiklan 2 kohdan a alakohdan, 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan, 7 artiklan 2 kohdan c alakohdan, 7 artiklan 2 a kohdan a alakohdan, 7 artiklan 2 a kohdan b alakohdan tai 7 artiklan 2 a kohdan c alakohdan) säännösten mukaisia”.

▼B

8 artikla

Poikkeus direktiivissä 2000/57/EY säädetystä poisvientikiellosta

1. Eläinten sekä niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden siirroille rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevalta tilalta tai siemennesteen keräys- tai varastointiasemalta toiselle tilalle tai siemennesteen keräys- tai varastointiasemalle myönnetään poikkeus direktiivin 2000/57/EY 9 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 10 artiklan 1 alakohdan nojalla säädetystä poisvientikiellosta edellyttäen, että eläimet sekä niiden siemenneste, munasolut ja alkiot täyttävät

a) tämän asetuksen liitteessä III vahvistetut edellytykset; tai

b) jotkin muut eläinten terveyttä koskevat riittävät takeet sillä perusteella, että bluetongue-tautiviruksen leviämisen torjumista ja tartunnanlevittäjiltä suojelemista koskevista toimenpiteistä tehdyn riskinarvioinnin, jota alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen edellyttää ja jonka määräpaikan toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt, tulos on myönteinen ennen kyseisten eläinten siirtämistä.

2. Alkuperäjäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista eläinten terveyttä koskevista takeista.

3. Käyttöön on otettava toimivaltaisen viranomaisen valvoma ohjausmenettely sen varmistamiseksi, että 1 kohdan b alakohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti siirrettyjä eläimiä sekä niiden siemennestettä, munasoluja ja alkioita ei myöhemmin siirretä toiseen jäsenvaltioon, paitsi jos eläimet sekä niiden siemenneste, munasolut ja alkiot täyttävät 1 kohdan a alakohdassa säädetyt edellytykset.

4. Välittömästi teurastettaviksi tarkoitettujen eläinten siirroille rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevalta tilalta myönnetään poikkeus direktiivin 2000/75/EY 9 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 10 artiklan 1 alakohdan nojalla säädetystä poisvientikiellosta edellyttäen, että

a) alkuperätilalla ei ole havaittu bluetongue-tautitapausta vähintään 30 päivän aikana ennen lähetyspäivää;

▼M4

b) eläimet kuljetetaan — eläinlääkärin valvonnassa määränpäänä olevaan teurastamoon, jossa ne on teurastettava 24 tunnin kuluessa saapumisesta ja — suoraan, ellei pidetä asetuksessa (EY) N:o 1/2005 ( 13 ) säädettyä lepojaksoa samalla rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevalla tarkastusasemalla;

▼B

c) lähetyspaikan toimivaltainen viranomainen ilmoittaa eläinten suunnitellusta siirrosta määräpaikan toimivaltaiselle viranomaiselle vähintään 48 tuntia ennen eläinten lastaamista.

5. Sen estämättä, mitä 4 kohdan b alakohdassa säädetään, määräpaikan toimivaltainen viranomainen voi riskinarvioinnin perusteella vaatia, että alkuperäpaikan toimivaltainen viranomainen ottaa käyttöön ohjausmenettelyn kuljetettaessa kyseisessä kohdassa tarkoitettuja eläimiä nimettyihin teurastamoihin.

Teurastamot nimetään riskinarvioinnin perusteella, jossa on otettava huomioon liitteessä IV vahvistetut vaatimukset.

▼M12

Nimettyjä teurastamoja koskevat tiedot on asetettava muiden jäsenvaltioiden saataville ja julkaistava.

▼M4

5a. Sellaisten eläinten siirroille, jotka eivät täytä 1 kohdan mukaisia takeita, rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevalta tilalta suoraan päätöksen 93/444/ETY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määriteltyyn poistumispaikkaan vietäväksi kolmanteen maahan myönnetään poikkeus direktiivin 2000/75/EY 9 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 10 artiklan 1 kohdan nojalla vahvistetusta vientikiellosta edellyttäen, että

a) alkuperätilalla ei ole havaittu bluetongue-tautitapausta vähintään 30 päivän aikana ennen lähetyspäivää

b) eläimet kuljetetaan poistumispaikkaan — virallisessa valvonnassa ja — suoraan, ellei pidetä asetuksessa (EY) N:o 1/2005 säädettyä lepojaksoa samalla rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevalla tarkastusasemalla.

▼M4

6. Tämän artiklan 1, 4 ja 5 a kohdassa tarkoitettujen eläinten sekä niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden osalta on lisättävä seuraava huomautus terveystodistuksiin, joista säädetään direktiiveissä 64/432/ETY, 91/68/ETY ja 92/65/ETY tai joihin viitataan päätöksessä 93/444/ETY:

”… (tapauksen mukaan eläimet tai eläinten siemenneste, munasolut ja alkiot) ovat asetuksen (EY) N:o 1266/2007 … (tapauksen mukaan 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan tai 8 artiklan 1 kohdan b alakohdan tai 8 artiklan 4 kohdan tai 8 artiklan 5 a alakohdan) säännösten mukaisia”.

▼M12

9 artikla

Eläinten kauttakuljetusta koskevat lisäedellytykset

1. Toimivaltaisen viranomaisen on sallittava eläinten kauttakulku edellyttäen, että

a) lastauspaikassa suoritetun riittävän puhdistuksen ja desinfioinnin jälkeen eläinten kuljetusväline käsitellään sallitulla hyönteismyrkyllä ja/tai -karkotteella. Tämä käsittely on joka tapauksessa tehtävä ennen rajoitusvyöhykkeeltä poistumista tai rajoitusvyöhykkeelle saapumista;

b) jos rajoitusvyöhykkeen kautta tehtävän siirron aikana aiotaan pysähtyä pidempään kuin yksi päivä jollakin tarkastusasemalla, eläimet on suojattava tartunnanlevittäjiltä liitteessä II vahvistettujen vaatimusten mukaisessa tartunnanlevittäjiltä suojatussa laitoksessa.

2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta, jos kauttakuljetus tapahtuu

a) yksinomaan rajoitusvyöhykkeen epidemiologisesti merkitykselliseltä maantieteelliseltä alueelta tai sellaisen kautta liitteen V mukaisesti määriteltynä bluetongue-tartunnanlevittäjistä vapaana kautena, tai

b) sellaisesta rajoitusvyöhykkeen osasta tai sellaisen osan kautta, joka on määritelty ”alustavasti taudista vapaaksi alueeksi” 7 artiklan 2 a kohdan mukaisesti.

3. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen eläinten osalta seuraava huomautus on lisättävä vastaaviin terveystodistuksiin, jotka vahvistetaan direktiiveissä 64/432/ETY, 91/68/ETY ja 92/65/ETY tai joihin viitataan päätöksessä 93/444/ETY: ”Asetuksen (EY) N:o 1266/2007 9 artiklan mukainen käsittely hyönteismyrkyllä/-karkotteella … (tuotteen nimi) tehty … (päivämäärä)”.

▼M12 —————

▼B







4

LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

10 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös 2005/393/EY.

11 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan viidentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

▼M12









LIITE I

Bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmia koskevat vähimmäisvaatimukset (4 artiklassa tarkoitetut)

1. Yleiset vaatimukset

Bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmilla on pyrittävä

a) havaitsemaan bluetongue-viruksen mahdolliset ilmenemiset ja

b) soveltuvissa tapauksissa osoittamaan, että kyseisen viruksen tiettyjä serotyyppejä ei esiinny jäsenvaltiossa tai epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella, tai

c) määrittelemään tartunnanlevittäjästä vapaa kausi (entomologinen valvonta).

Maantieteellinen viiteyksikkö bluetongue-taudin seurantaa ja valvontaa varten määritetään ruudukolla, jonka koko on noin 45 × 45 km (noin 2 000 km2), elleivät erityiset ympäristöolosuhteet edellytä muuta kokoa.

Soveltuvissa tapauksissa jäsenvaltiot voivat käyttää seurannan ja valvonnan maantieteellisenä viiteyksikkönä direktiivin 64/432/ETY 2 artiklan 2 kohdan p alakohdassa määriteltyä aluetta tai neuvoston direktiivin 82/894/ETY mukaisen eläintaudeista ilmoittamisen kooditetusta muodosta ja koodeista 1 päivänä maaliskuuta 2005 tehdyn komission päätöksen 2005/176/EY ( 14 ) liitteessä X määriteltyjä alueita.

2. Bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmat, joilla pyritään havaitsemaan bluetongue-viruksen mahdolliset ilmenemiset

Bluetongue-viruksen mahdollisten ilmenemisten havaitsemiseen tähtääviin bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmiin on sisällyttävä ainakin passiivinen kliininen valvonta ja aktiivinen laboratoriotesteihin perustuva valvonta.

2.1 Passiivisen kliinisen valvonnan on koostuttava virallisesta ja asianmukaisesti dokumentoidusta jatkuvasta järjestelmästä, jonka avulla voidaan havaita ja tutkia kaikki epäillyt tapaukset ja johon kuuluu varhaisvaroitusjärjestelmä epäillyistä tapauksista ilmoittamista varten. Eläinten omistajien tai pitäjien ja eläinlääkäreiden on viipymättä ilmoitettava epäillyistä tapauksista toimivaltaiselle viranomaiselle.

2.2 Aktiiviseen laboratoriotesteihin perustuvaan valvontaan on kuuluttava vuosiohjelma, johon sisältyy ainakin yksi seuraavista tai niiden yhdistelmä: erityisvalvonnassa olevien eläinten serologinen/virologinen seuranta, serologiset/virologiset tutkimukset tai kohdennetut riskinarviointiin perustuvat seuranta ja valvonta. — Näytteenotto voi tapahtua ennalta määritellyin aikavälein läpi vuoden, mutta se on tehtävä vähintään kerran vuodessa sellaisena aikana vuodesta, jolloin tartuntoja tai serokonversiota todennäköisimmin havaitaan. — Bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmat on suunniteltava siten, että näytteet otetaan tartunnalle alttiista eläimistä (toisin sanoen eläimistä, joita ei ole rokotettu ja jotka ovat olleet alttiina toimintakykyiselle tartunnanlevittäjälle), jotka ovat edustavia epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella olevan taudille alttiin lajin populaation rakenteen suhteen. — Otoskoko on laskettava siten, että sillä havaitaan kohdepopulaation tunnettuun riskiin perustuva asianmukainen oletettu esiintyvyys 95 prosentin luotettavuustasolla kyseisellä epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella olevan taudille alttiin lajin populaatiossa. Jos saatavilla ei ole tieteellistä tietoa oletetusta esiintyvyydestä kohdepopulaatiossa, otoskoko on laskettava siten, että sillä havaitaan 20 prosentin esiintyvyys. — Jos näytteet eivät ole peräisin yksittäisistä eläimistä, otoskokoa on mukautettava sovellettujen taudinmääritysmenetelmien herkkyyden mukaan. — Laboratoriotesteihin perustuva valvonta on suunniteltava niin, että positiivisten seulontatestien jälkeen tehdään serotyyppikohtaiset serologiset/virologiset testit, jotka on kohdennettu bluetongue-taudin serotyyppiin tai -tyyppeihin, joita odotetaan esiintyvän kyseisellä epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella, jotta voidaan varmistaa, mitä bluetongue-taudin serotyyppejä esiintyy.

3. Bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmat, joilla pyritään osoittamaan bluetongue-viruksen tiettyjen serotyyppien esiintymättömyys jäsenvaltiossa tai epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella

Bluetongue-viruksen tiettyjen serotyyppien esiintymättömyyden osoittamiseen tähtäävien bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmien on täytettävä 2.1 ja 2.2 kohdassa vahvistetut edellytykset. Laboratoriotesteihin perustuvassa valvonnassa käytettävän otoksen koko olisi laskettava siten, että sillä havaitaan 5 prosentin esiintyvyys ( 15 ) 95 prosentin luotettavuustasolla. Lisäksi:

a) jotta epidemiologisesti merkityksellinen maantieteellinen alue voidaan poistaa rajoitusvyöhykkeestä 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jäsenvaltioiden on osoitettava, ettei bluetongue-virusta ole esiintynyt vähintään kahden vuoden pituisena ajanjaksona, johon sisältyy kaksi kokonaista tartunnanlevittäjien aktiivisuuskautta; Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle asiaa koskevat epidemiologiset tiedot käytössä olevasta seuranta- ja valvontaohjelmasta ja sen vuotuisista tuloksista kolmelta viimeksi kuluneelta vuodelta, ja näihin on sisällyttävä vähintään seuraavat: i) kuvaus parhaillaan toteutettavista tutkimuksista ja tehtyjen diagnostisten testien tyyppi (ELISA, seerumin neutralisaatio, PCR, viruseristys); ii) lajit, joista näytteet on otettu, sekä näytteiden määrä taudille alttiiden lajien mukaan jaoteltuna; jos käytetään yhdistelmäseerumia, on ilmoitettava arvio testattuja yhdistelmiä vastaavista eläinmääristä; iii) näytteiden maantieteellinen peitto; iv) näytteenoton tiheys ja ajoitus; v) positiivisten tulosten lukumäärä eläinlajin ja maantieteellisen sijainnin mukaan jaoteltuna.

b) jotta 7 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettu ”alustavasti taudista vapaa alue” voidaan määrittää, jäsenvaltioiden on osoitettava, ettei bluetongue-virusta ole esiintynyt vähintään yhden vuoden pituisena ajanjaksona, johon sisältyy yksi kokonainen tartunnanlevittäjien aktiivisuuskausi. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle asiaa koskevat epidemiologiset tiedot käytössä olevasta seuranta- ja valvontaohjelmasta ja sen vuotuisista tuloksista kahdelta viimeksi kuluneelta vuodelta, ja näihin on sisällyttävä vähintään a alakohdan i–v alakohdassa mainitut tiedot.

4. Bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmat tartunnanlevittäjästä vapaan kauden määrittelemiseksi (entomologinen valvonta)

Liitteessä V tarkoitetun tartunnanlevittäjästä vapaan kauden määrittelemiseen tähtäävän entomologisen valvonnan on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a) Siihen on sisällyttävä ainakin aktiivinen vuotuinen tartunnanlevittäjien pyydystysohjelma, jossa käytetään pysyvästi sijoitettuja aspiraatiopyydyksiä ja jonka tarkoituksena on selvittää tartunnanlevittäjien populaation vaihtelut.

b) Pyydystyksessä on käytettävä ultraviolettivalolla varustettuja aspiraatiopyydyksiä ennalta vahvistettujen menettelyjen mukaisesti; pyydysten on oltava toiminnassa läpi yön ja vähintään — yhden yön viikossa sen kuukauden aikana, joka edeltää tartunnanlevittäjästä vapaan kauden odotettua alkua, ja sen kuukauden aikana, joka edeltää tartunnanlevittäjästä vapaan kauden odotettua loppua, — yhden yön kuukaudessa tartunnanlevittäjästä vapaan kauden aikana. Aspiraatiopyydysten toimintatiheyttä voidaan mukauttaa niiden toiminnasta kolmen ensimmäisen vuoden aikana saatujen kokemusten perusteella;

c) Ainakin yksi aspiraatiopyydys on sijoitettava kullekin epidemiologisesti merkitykselliselle alueelle kaikkialle bluetongue-taudista kausittain vapaalle vyöhykkeelle. Osa aspiraatiopyydyksiin jääneistä polttiaisista on lähetettävä erikoistuneeseen laboratorioon, joka kykenee laskemaan ja tunnistamaan epäillyt tartunnanlevittäjät.









LIITE II

Vaatimukset (liitteessä III olevan A jakson 2, 3 ja 4 kohdassa, B jakson b alakohdassa ja C jakson 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille) ”tartunnanlevittäjiltä suojatuille laitoksille”

1. Tartunnanlevittäjiltä suojatun laitoksen on täytettävä seuraavat vaatimukset: a) sen sisääntulo- ja poistumispaikoissa on oltava asianmukaiset fyysiset esteet; b) tartunnanlevittäjiltä suojatun laitoksen aukot on suojattava tartunnanlevittäjiltä verkolla, jossa on asianmukainen silmäkoko ja joka säännöllisesti käsitellään sallitulla hyönteismyrkyllä valmistajan ohjeiden mukaan; c) tartunnanlevittäjiä on seurattava ja valvottava tartunnanlevittäjiltä suojatun laitoksen sisällä ja ympärillä; d) tartunnanlevittäjiltä suojatun laitoksen läheisyydessä on toteutettava toimenpiteitä tartunnanlevittäjien lisääntymispaikkojen vähentämiseksi tai poistamiseksi; e) tartunnanlevittäjiltä suojatun laitoksen toimintaa ja eläinten lastauspaikalle kuljetusta varten on oltava käytössä vakioidut toimintaohjeet, joihin sisältyy kuvaus vara- ja varoitusjärjestelmistä.

2. Toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä laitos tartunnanlevittäjiltä suojatuksi laitokseksi, jos 1 kohdassa esitetyt vaatimukset täyttyvät. Sen on tarkistettava asianmukaisin väliajoin ja vähintään kolme kertaa vaaditun suojakauden aikana (kauden alussa, aikana ja lopussa) toteutettujen toimenpiteiden tehokkuus käyttäen tartunnanlevittäjien pyydystä tartunnanlevittäjiltä suojatun laitoksen sisällä.

▼M1









LIITE III

Poisvientikieltoa koskevan poikkeuksen myöntämisedellytykset (7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut)

▼M4

A. Eläimet

Eläimet on täytynyt suojata Culicoides-lajin tartunnanlevittäjiltä määräpaikkaan kuljettamisen ajan.

Lisäksi on täytettävä vähintään yksi 1–7 kohdassa säädetyistä edellytyksistä.

1. Eläimet on pidetty lähettämiseen saakka liitteen V mukaisesti määritellyn tartunnanlevittäjästä vapaan kauden aikana bluetongue-taudista kausittain vapaalla vyöhykkeellä vähintään 60 päivän ajan ennen siirtopäivää ja eläimille on tehty aikaisintaan seitsemän päivää ennen siirtopäivää OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti taudinaiheuttajan tunnistustesti, jonka tulokset ovat negatiivisia. Taudinaiheuttajan tunnistustestiä ei kuitenkaan tarvitse tehdä sellaisissa jäsenvaltioissa tai sellaisilla jäsenvaltion alueilla, joiden osalta liitteen V mukaisesti määritellyn tartunnanlevittäjästä vapaan kauden määrittäminen voidaan todentaa riittävillä epidemiologisilla tiedoilla, jotka on saatu seurantaohjelman täytäntöönpanon perusteella vähintään kolmen vuoden ajalta. Kyseistä mahdollisuutta käyttävien jäsenvaltioiden on tiedotettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean välityksellä. Jos tässä kohdassa tarkoitetut eläimet on tarkoitettu yhteisön sisäiseen kauppaan, direktiiveissä 64/432/ETY, 91/68/ETY ja 92/65/ETY säädettyihin terveystodistuksiin on lisättävä seuraava huomautus: ”Eläin (eläimet) on pidetty lähettämiseen saakka tartunnanlevittäjästä vapaan kauden aikana, joka alkoi … (merkitään päivämäärä), bluetongue-taudista kausittain vapaalla vyöhykkeellä syntymästään lähtien tai vähintään 60 päivän ajan ennen siirtopäivää, ja tapauksen mukaan (merkitään tapauksen mukaan) eläimelle (eläimille) on tehty aikaisintaan seitsemän päivää ennen siirtopäivää OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti taudinaiheuttajan tunnistustesti, jonka tulokset ovat negatiivisia, asetuksen (EY) N:o 1266/2007 liitteessä III olevan A osan 1 kohdan mukaisesti.”

2. ►M12 Eläimet on pidetty lähettämiseen saakka suojattuina tartunnanlevittäjiltä liitteessä II vahvistettujen vaatimusten mukaisesti tartunnanlevittäjiltä suojatussa laitoksessa vähintään 60 päivän ajan ennen lähetyspäivää. ◄ Jos tässä kohdassa tarkoitetut eläimet on tarkoitettu yhteisön sisäiseen kauppaan, direktiiveissä 64/432/ETY, 91/68/ETY ja 92/65/ETY säädettyihin terveystodistuksiin on lisättävä seuraava huomautus: ”Asetuksen (EY) N:o 1266/2007 liitteessä III olevan A osan 2 kohdan mukaisia eläimiä.”

3. ►M12 Eläimet on pidetty lähettämiseen saakka bluetongue-taudista kausittain vapaalla vyöhykkeellä liitteen V mukaisesti määritellyn tartunnanlevittäjästä vapaan kauden aikana tai suojattu tartunnanlevittäjiltä liitteessä II vahvistettujen vaatimusten mukaisesti tartunnanlevittäjiltä suojatussa laitoksessa vähintään 28 päivän ajan, ja kyseisen ajanjakson aikana kyseisistä eläimistä vähintään 28 päivää tartunnanlevittäjän vastaisen suojan tai tartunnanlevittäjästä vapaan kauden alkamisen jälkeen kerätyille näytteille on tehty OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti bluetongue-taudin virusryhmän vasta-aineiden osoittamiseksi serologinen testi, jonka tulokset ovat negatiivisia. ◄ Jos tässä kohdassa tarkoitetut eläimet on tarkoitettu yhteisön sisäiseen kauppaan, direktiiveissä 64/432/ETY, 91/68/ETY ja 92/65/ETY säädettyihin terveystodistuksiin on lisättävä seuraava huomautus: ”Asetuksen (EY) N:o 1266/2007 liitteessä III olevan A osan 3 kohdan mukaisia eläimiä.”

4. ►M12 Eläimet on pidetty lähettämiseen saakka bluetongue-taudista kausittain vapaalla vyöhykkeellä liitteen V mukaisesti määritellyn tartunnanlevittäjästä vapaan kauden aikana tai suojattu tartunnanlevittäjiltä liitteessä II vahvistettujen vaatimusten mukaisesti tartunnanlevittäjiltä suojatussa laitoksessa vähintään 14 päivän ajan ja kyseisen ajanjakson aikana kyseisistä eläimistä vähintään 14 päivää tartunnanlevittäjän vastaisen suojan tai tartunnanlevittäjästä vapaan kauden alkamisen jälkeen kerätyille näytteille on tehty OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti taudinaiheuttajan tunnistustesti, jonka tulokset ovat negatiivisia. ◄ Jos tässä kohdassa tarkoitetut eläimet on tarkoitettu yhteisön sisäiseen kauppaan, direktiiveissä 64/432/ETY, 91/68/ETY ja 92/65/ETY säädettyihin terveystodistuksiin on lisättävä seuraava huomautus: ”Asetuksen (EY) N:o 1266/2007 liitteessä III olevan A osan 4 kohdan mukaisia eläimiä.”

▼M12

5. Eläimet on rokotettu epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alkuperäalueella ilmeneviä tai mahdollisesti ilmeneviä serotyyppejä vastaan, rokotteen eritelmissä taattu immuniteettisuoja on eläimillä yhä voimassa ja eläimet täyttävät vähintään yhden seuraavista vaatimuksista: a) ne on rokotettu yli 60 päivää ennen siirtopäivää; b) ne on rokotettu inaktivoidulla rokotteella vähintään niin monta päivää aiemmin kuin tarvitaan rokotteen eritelmissä määritettyyn immuniteettisuojan alkamiseen ja niille on tehty vähintään 14 päivän kuluttua rokotteen eritelmissä määritetyn immuniteettisuojan alkamisesta OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti taudinaiheuttajan tunnistustesti, jonka tulokset ovat negatiivisia; c) ne olivat aiemmin rokotettuja, ja ne on rokotettu uudelleen inaktivoidulla rokotteella rokotteen eritelmissä taatun immuniteettisuojan kuluessa; d) niitä on pidetty liitteen V mukaisesti määritellyn tartunnanlevittäjästä vapaan kauden aikana bluetongue-taudista kausittain vapaalla vyöhykkeellä syntymästä lähtien tai vähintään 60 päivän ajan ennen rokotuspäivää ja ne on rokotettu inaktivoidulla rokotteella vähintään niin monta päivää aiemmin kuin tarvitaan rokotteen eritelmissä määritettyyn immuniteettisuojan alkamiseen. Jos tässä kohdassa tarkoitetut eläimet on tarkoitettu unionin sisäiseen kauppaan, direktiiveissä 64/432/ETY, 91/68/ETY ja 92/65/ETY säädettyihin terveystodistuksiin on lisättävä seuraava huomautus: ”Eläin (Eläimet) on rokotettu bluetongue-taudin serotyyppiä/serotyyppejä … (merkitään serotyyppi/serotyypit) vastaan inaktivoidulla/muunnetulla elävällä (merkitään tapauksen mukaan) rokotteella … (merkitään rokotteen nimi) asetuksen (EY) N:o 1266/2007 liitteessä III olevan A osan 5 kohdan mukaisesti.”

6. Eläimet on aina pidetty epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alkuperäalueella, jolla on ilmennyt tai ilmenee tai mahdollisesti ilmenee enintään yksi serotyyppi, ja ▼M4 a) niille on tehty OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti bluetongue-tautiviruksen serotyypin vasta-aineiden osoittamiseksi kaksi serologista testiä, joiden tulokset ovat positiivisia; ensimmäinen testi on tehty 60–360 päivää ennen siirtopäivää otetuista näytteistä ja toinen testi aikaisintaan seitsemän päivää ennen siirtopäivää otetuista näytteistä tai b) niille on tehty OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti bluetongue-tautiviruksen serotyypin vasta-aineiden osoittamiseksi serologinen testi, jonka tulokset ovat positiivisia; testi on tehtävä vähintään 30 päivää ennen siirtopäivää, ja eläimille on tehty aikaisintaan seitsemän päivää ennen siirtopäivää OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti taudinaiheuttajan tunnistustesti, jonka tulokset ovat negatiivisia. Jos tässä kohdassa tarkoitetut eläimet on tarkoitettu yhteisön sisäiseen kauppaan, direktiiveissä 64/432/ETY, 91/68/ETY ja 92/65/ETY säädettyihin terveystodistuksiin on lisättävä seuraava huomautus: ”Eläimelle (eläimille) on tehty OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti bluetongue-tautiviruksen serotyypin … (merkitään serotyyppi) vasta-aineiden osoittamiseksi serologinen testi asetuksen (EY) N:o 1266/2007 liitteessä III olevan A osan 6 kohdan mukaisesti.”

7. ▼M12 Eläimille on tehty OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti bluetongue-viruksen kaikkien ilmenevien tai mahdollisesti ilmenevien serotyyppien vasta-aineiden osoittamiseksi kaksi asianmukaista serologista testiä, joiden tulokset ovat positiivisia kaikkien epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alkuperäalueella ilmenevien tai mahdollisesti ilmenevien serotyyppien osalta, ja ▼M4 a) ensimmäinen testi on tehty 60–360 päivää ennen siirtopäivää otetuista näytteistä ja toinen testi aikaisintaan seitsemän päivää ennen siirtopäivää otetuista näytteistä; tai b) serotyyppiä koskeva erityinen serologinen testi on tehty vähintään 30 päivää ennen siirtopäivää, ja eläimille on tehty aikaisintaan seitsemän päivää ennen siirtopäivää OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti taudinaiheuttajan tunnistustesti, jonka tulokset ovat negatiivisia. Jos tässä kohdassa tarkoitetut eläimet on tarkoitettu yhteisön sisäiseen kauppaan, direktiiveissä 64/432/ETY, 91/68/ETY ja 92/65/ETY säädettyihin terveystodistuksiin on lisättävä seuraava huomautus: ”Eläimelle (eläimille) on tehty OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti kaikkien bluetongue-tautiviruksen ilmenevien tai mahdollisesti ilmenevien serotyyppien … (merkitään serotyypit) vasta-aineiden osoittamiseksi erityinen serologinen testi asetuksen (EY) N:o 1266/2007 liitteessä III olevan A osan 7 kohdan mukaisesti.”

▼M12

Jos rajoitusvyöhyke on rajoituksen kohteena bluetongue-viruksen serotyypin 8 vuoksi, sieltä siirrettävien kantavien eläinten on pitänyt täyttää vähintään yksi 5, 6 ja 7 kohdassa vahvistetuista edellytyksistä ennen keinosiemennystä tai astutusta tai niiden on täytettävä 3 kohdassa vahvistettu edellytys. Siinä tapauksessa, että tehdään 3 kohdassa tarkoitettu serologinen testi, se on tehtävä aikaisintaan seitsemän päivää ennen siirtopäivää.

▼M4

Jos eläimet on tarkoitettu yhteisön sisäiseen kauppaan, direktiiveissä 64/432/ETY, 91/68/ETY ja 92/65/ETY säädettyihin terveystodistuksiin on lisättävä tarpeen mukaan yksi seuraavista huomautuksista:

”Eläin ei ole kantava/eläimet eivät ole kantavia”, tai

”Eläin voi olla kantava/eläimet voivat olla kantavia ja täyttää/täyttävät edellytykset, … (jotka on vahvistettu 5, 6 ja 7 kohdassa ennen keinosiemennystä tai astutusta tai jotka on vahvistettu 3 kohdassa; merkitään tapauksen mukaan)”.

▼M1

B. Eläinten siemenneste

Siemennesteen on oltava peräisin luovuttajaeläimistä, jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista edellytyksistä:

a) Niitä on pidetty rajoitusvyöhykkeen ulkopuolella vähintään 60 päivän ajan ennen siemennesteen keruuta sekä keruun ajan.

▼M12

b) Ne on suojattu tartunnanlevittäjiltä liitteessä II vahvistettujen vaatimusten mukaisesti tartunnanlevittäjiltä suojatussa laitoksessa vähintään 60 päivän ajan ennen siemennesteen keruuta sekä keruun ajan.

▼M1

c) Niitä on pidetty liitteen V mukaisesti määritellyn tartunnanlevittäjästä vapaan kauden aikana bluetongue-taudista kausittain vapaalla vyöhykkeellä vähintään 60 päivän ajan ennen siemennesteen keruuta sekä keruun ajan, ja niille on tehty aikaisintaan seitsemän päivää ennen siemennesteen keruuta OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti taudinaiheuttajan tunnistustesti, jonka tulokset ovat negatiivisia. Taudinaiheuttajan tunnistustestiä ei kuitenkaan tarvitse tehdä sellaisissa jäsenvaltioissa tai sellaisilla jäsenvaltion alueilla, joiden osalta liitteen V mukaisesti määritellyn tartunnanlevittäjästä vapaan kauden määrittäminen voidaan todentaa riittävillä epidemiologisilla tiedoilla, jotka on saatu seurantaohjelman täytäntöönpanon perusteella vähintään kolmen vuoden ajalta. Kyseistä mahdollisuutta käyttävien jäsenvaltioiden on tiedotettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean välityksellä.

▼M5

d) niille on tehty OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti bluetongue-taudin virusryhmän vasta-aineiden osoittamiseksi serologinen testi, jonka tulokset ovat negatiivisia; testi on tehtävä vähintään joka 60. päivä koko keruun ajan ja 21–60 päivän kuluttua lähetettäväksi tarkoitetun siemennesteen viimeisestä keruusta;

e) niille on tehty OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti taudinaiheuttajan tunnistustesti, jonka tulokset ovat negatiivisia, verinäytteistä, jotka on otettu i) lähetettäväksi tarkoitetun siemennesteen keruun alussa ja päättyessä ja ii) siemennesteen keruun aikana: — vähintään joka 7. päivä (viruksen isolaatiotesti) tai — vähintään joka 28. päivä (polymeraasiketjureaktiotesti).

▼M1

Jos tässä kohdassa tarkoitettu siemenneste on tarkoitettu yhteisön sisäiseen kauppaan tai vietäviksi kolmanteen maahan, neuvoston direktiivissä 88/407/ETY ( 16 ) ja komission päätöksessä 95/388/EY ( 17 ) vahvistettuihin tai päätöksessä 93/444/ETY tarkoitettuihin terveystodistuksiin on lisättävä seuraava huomautus:

”Siemenneste on peräisin luovuttajaeläimistä, jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 1266/2007 liitteessä III olevan B kohdan … alakohdan (merkitään tapauksen mukaan a, b, c, d tai e alakohta) vaatimukset.”

C. Eläinten munasolut ja alkiot

1. Nautojen in vivo -tuotettujen alkioiden ja munasolujen on oltava peräisin luovuttajaeläimistä, joilla ei ole mitään bluetongue-taudin kliinisiä oireita keruupäivänä.

2. Muiden kuin nautaeläinten alkioiden ja munasolujen ja nautaeläinten in vitro -tuotettujen alkioiden on oltava peräisin luovuttajaeläimistä, jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista edellytyksistä: a) Niitä on pidetty rajoitusvyöhykkeen ulkopuolella vähintään 60 päivän ajan ennen alkioiden/munasolujen keruuta sekä keruun ajan. ▼M12 b) Ne on suojattu tartunnanlevittäjiltä liitteessä II vahvistettujen vaatimusten mukaisesti tartunnanlevittäjiltä suojatussa laitoksessa vähintään 60 päivän ajan ennen alkioiden/munasolujen keruuta sekä keruun ajan. ▼M1 c) Niille on tehty OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti bluetongue-taudin virusryhmän vasta-aineiden osoittamiseksi serologinen testi, jonka tulokset ovat negatiivisia; testi on tehtävä 21–60 päivän kuluttua alkioiden/munasolujen keruusta. d) Niille on tehty OIE:n maaeläimille tarkoitettuja diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan mukaisesti taudinaiheuttajan tunnistustesti, jonka tulokset ovat negatiivisia, verinäytteestä, joka on otettu alkioiden/munasolujen keruupäivänä.

3. Jos 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut munasolut ja alkiot on tarkoitettu yhteisön sisäiseen kauppaan tai vietäviksi kolmanteen maahan, neuvoston direktiivissä 89/556/ETY ( 18 ) ja päätöksessä 95/388/EY vahvistettuihin tai päätöksessä 93/444/ETY tarkoitettuihin terveystodistuksiin on lisättävä seuraava huomautus: ”Alkiot/munasolut ovat peräisin luovuttajaeläimistä, jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 1266/2007 liitteessä III olevan C osan … (merkitään tapauksen mukaan 1 kohta tai 2 kohdan a, b, c tai d alakohta) vaatimukset.” Direktiivin 89/556/ETY liitteessä B olevan 2 kohdan a alakohtaa ei sovelleta munasoluihin ja alkioihin, jotka on kerätty eläimistä, joita on pidetty bluetongue-tautiin liittyvien eläinlääkinnällisten kielto- tai karanteenitoimenpiteiden alaisella tilalla.

▼B









LIITE IV

Perusteet teurastamoiden nimeämiselle poisvientikiellosta myönnettävää poikkeusta varten (8 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut)

Määräpaikan toimivaltaisen viranomaisen on käytettävä vähintään seuraavia perusteita riskinarvioinnissa, kun nimetään teurastamoja eläinten siirtojen ohjaamiseksi rajoitusvyöhykkeeltä sijaitsevalta tilalta välitöntä teurastusta varten:

1. seuranta- ja valvontaohjelmista saadut tiedot, varsinkin tartunnanlevittäjän aktiivisuutta koskevat tiedot;

2. rajoittamattomalle vyöhykkeelle tulon ja teurastamon välinen matka;

3. reittiä koskevat entomologiset tiedot;

4. mihin aikaan päivästä kuljetus tapahtuu verrattuna tartunnanlevittäjien aktiiviseen toiminta-aikaan;

5. hyönteismyrkkyjen ja -karkotteiden mahdollinen käyttö neuvoston direktiivin 96/23/EY mukaisesti ( 19 );

6. teurastamon sijainti karjatilojen kannalta;

7. teurastamossa sovellettavat bioturvallisuustoimet.









▼M12

LIITE V

Perusteet (9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun) tartunnanlevittäjästä vapaan kauden määrittämistä varten

▼B

Määriteltäessä bluetongue-taudista kausittain vapaata vyöhykettä toimivaltaisen viranomaisen on käytettävä vähintään seuraavia perusteita, kun määritetään tartunnanlevittäjästä vapaa kausi tietylle epidemiologisesti merkitykselliselle maantieteelliselle alueelle:

1. Yleiset perusteet

a) Bluetongue-taudin seuranta- ja/tai valvontaohjelman on oltava käytössä.

b) Tartunnanlevittäjästä vapaan kauden määrittämistä varten käytetyt erityiset perusteet ja kynnysarvot on määriteltävä ottaen huomioon ne Culicoides-lajit, jotka ovat todennettavasti tai oletettavasti tärkeimmät tartunnanlevittäjät epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella.

c) Tartunnanlevittäjästä vapaan kauden määrittämistä varten käytettyjä perusteita on sovellettava ottaen huomioon kuluvan vuoden ja edellisten vuosien tiedot (historiatiedot). Lisäksi on otettava huomioon valvontatietojen standardointiin liittyvät näkökohdat.

2. Erityiset perusteet

a) Bluetongue-tautivirusta ei esiinny epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella; tätä osoittavat bluetongue-taudin valvontaohjelmat tai muu näyttö, jonka mukaan bluetongue-tautiviruksen esiintyminen on loppunut.

b) Tartunnanlevittäjän toiminta on pysähtynyt; tämä on todettu bluetongue-taudin seuranta- ja/tai valvontaohjelmiin kuuluvassa entomologisessa valvonnassa.

c) Epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella esiintyvää serotyyppiä todennettavasti tai oletettavasti levittävien Culicoides-lajien hyönteisiä on löydetty vähemmän verrattuna kerättyjen tartunnanlevittäjien enimmäismäärään, joka on määriteltävä epidemiologisesti merkitykselliselle maantieteelliselle alueelle. Jos enimmäismäärän vahvistamista varten ei ole moitteetonta todentavaa näyttöä, perusteena on käytettävä Culicoides imicola -lajin hyönteisten täydellistä puuttumista ja alle viittä jälkeläisiä tuottanutta Culicoides-sukuista hyönteistä pyydystä kohti.

3. Muut perusteet

a) Lämpötilaolosuhteet, jotka vaikuttavat tartunnanlevittäjän aktiivisuuden muuttumiseen epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella. Lämpötiloja koskevat kynnysarvot on määritettävä ottaen huomioon epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella esiintyvää serotyyppiä todennettavasti tai oletettavasti levittävien Culicoides-lajien hyönteisten ekologinen käyttäytyminen.