1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1493/1999,
annettu 17 päivänä toukokuuta 1999,
viinin yhteisestä markkinajärjestelystä
(EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission asetus (EY) N:o 1622/2000 annettu 24 heinäkuuta 2000 L 194 1 31.7.2000
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1493/1999,
annettu 17 päivänä toukokuuta 1999,
viinin yhteisestä markkinajärjestelystä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioonEuroopanyhteisönperustamissopimuksenja erityisesti
sen36 ja 37 artiklan ,
ottaa huomioonkomissionehdotuksen(1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon(4),
sekä katsoo, että
(1)maataloustuotteiden yhteismarkkinoiden toimintaan ja kehityk-
seen olisi liityttävä yhteisen maatalouspolitiikan toteuttaminen, jasiihenonerityisesti sisällyttävä maataloudenyhtein enmarkki-najärjestely, jonka muoto voi vaihdella tuotteiden mukaan,
(2)yhteisenmaatalouspolitiikanpäämäärän ä onsaavuttaa perusta-missopimuksen33 artiklantavoitteet ja erityisesti viin ialalla on
tarpeen markkinoiden vakauttaminen ja maatalousväestön
kohtuullisen elintason turvaaminen; nämä tavoitteet voidaansaavuttaa sovittamalla voimavarat tarpeisiin erityisesti viinintuo-tantokykyä mukauttamalla sekä laatupolitiikan avulla,
(3)viinin markkinajärjestelyn nykyinen kehys on vahvistettu asetuk-sella (ETY) N:o 822/87(
5), sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o 1627/98(6), kokemuksen
perusteella onaiheellista korvata se, jotta pystyttäisiinparemminkäsittelemään viinialan nykytilannetta, johon liittyy erityisesti
rakenteellisten ylijäämien väheneminen, vaikka monivuotisten
ylijäämienmahdollisuus onedelleenolemassa, koska viin ialantuotanto voi vaihdella huomattavasti sadosta toiseen,
(4)Uruguayn kierroksen sopimusten täytäntöönpanosta vuonna 1995on ollut seurauksena toisaalta avoimemmat yhteisön markkinat,joilla perinteiset interventiotoimenpiteet ovat menettäneet suurenosan mahdollisesta vaikutuksestaan, ja toisaalta vähentyneetmahdollisuudet tuettuun vientiin, mikä edellyttää yhteisön
tuottajilta kilpailukyvyn parantamista; suurin osa viennistä
toteutuu jo ilmantukea,
(5)yhteisönviin ialantiettyjä toimijoita tällä hetkellä koskeva suurin
markkinaongelma on niiden rajallinen kyky mukautua riittävän
nopeasti kilpailuun vaikuttaviin muutoksiin sisäisillä ja yhteisönulkopuolisilla markkinoilla; nykyinen viinin markkinajärjestely eiole pystynyt tarjoamaan ratkaisuja viininviljelyalueilla, joidentuotannolle on ollut vaikea löytää kannattavia markkinoita; niille
alueille, joiden tuotteilla on laajenevat markkinat, ei ole löytynyt
kehittymiseentarvittavaa riittävää joustoa,
(6)komissio teki vuonna 1994 ehdotuksen viinin uudeksi markki-
najärjestelyksi, mutta sitä ei hyväksytty; markkinatilanne on
muuttunut ehdotuksen tekemisen jälkeen,
(7)sen vuoksi olisi uudistettava viinin yhteinen markkinajärjestely,
jotta voitaisiintaata riittävä jousto, jon ka avulla voidaan
mukautua uuteenkehitykseenseuraavienyleistentavoitteidenmukaisesti: yhteisön markkinoilla saavutettu tarjonnan ja1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 2
(1) EYVL C 271, 31.8.1998, s. 21.
(2) Lausunto annettu 6. toukokuuta 1999 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).
(3) EYVL C 101, 12.4.1999, s. 60.
(4) EYVL C 93, 6.4.1999, s. 1.
(5) EYVL L 84, 27.3.1987, s. 1.
(6) EYVL L 210, 28.7.1998, s. 8.
▼B
kysynnän parempi tasapaino olisi säilytettävä, jotta tuottajat
voivat hyötyä laajenevista markkinoista; viinialan pitkänaikavälin kilpailukykyä olisi parannettava; olisi poistettava
mahdollisuus käyttää interventiota keinotekoisena ratkaisuna
ylituotanto-ongelmaan ; olisi tuettava viinimarkkinoita ja senvuoksi kaikki alkoholijuomien ja viiniköynnöksestä saatavientuotteiden perinteiset markkinamahdollisuudet olisi säilytettävä;olisi myös otettava huomioon alueellinen monimuotoisuus ja
vahvistettava tuottajiensekä toimialakohtaistenorgan isaatioiden
tehtävät,
(8)asetuksen (ETY) N:o 822/87 täytäntöönpanemiseksi ja sovelta-miseksi on annettu seuraavat asetukset: asetus (ETY) N:o 346/79(
1), asetus (ETY) N:o 351/79(2), viimeksi muutettu asetuksella
(ETY) N:o 1029/91(3), asetus (ETY) N:o 460/79(4), viimeksi
muutettu asetuksella (ETY) N:o 3805/85(5), asetus (ETY)
N:o 456/80(6), viimeksi muutettu asetuksella (ETY) N:o 1597/
83(7), neuvoston asetus (ETY) N:o 457/80(8), (ETY) N:o 458/
80(9), viimeksi muutettu asetuksella (ETY) N:o 596/91(10),
(ETY) N:o 1873/84(11), viimeksi muutettu asetuksella (EY)
N:o 2612/97(12), asetus (ETY) N:o 895/85(13), viimeksi muutettu
asetuksella (ETY) N:o 3768/85(14), asetus (ETY) N:o 823/87(15),
viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 1426/96(16), asetus
(ETY) N:o 1442/88(17), viimeksi muutettu asetuksella (EY)
N:o 859/1999(18), (ETY) N:o 3877/88(19), (ETY) N:o 4252/
88(20), viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 1629/98(21),
asetus (ETY) N:o 2046/89(22), viimeksi muutettu asetuksella
(EY) N:o 2468/96(23), (ETY) N:o 2048/89(24), asetus (ETY)
N:o 2389/89(25), viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 2088/
97(26), asetus (ETY) N:o 2390/89(27), viimeksi muutettu asetuk-
sella (EY) N:o 2611/97(28), asetus (ETY) N:o 2391/89(29), asetus
(ETY) N:o 2392/89(30), viimeksi muutettu asetuksella (EY)
N:o 1427/96(31), asetus (ETY) N:o 3677/89(32), viimeksi
muutettu asetuksella (EY) N:o 2796/94(33), asetus (ETY)
N:o 3895/91(34), (ETY) N:o 2332/92(35), viimeksi muutettu1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 3
(1) EYVL L 54, 5.3.1979, s. 72.
(2) EYVL L 54, 5.3.1979, s. 90.
(3) EYVL L 106, 26.4.1991, s. 6.
(4) EYVL L 58, 9.3.1979, s. 1.
(5) EYVL L 367, 31.12.1985, s. 39.
(6) EYVL L 57, 29.2.1980, s. 16.
(7) EYVL L 163, 22.6.1983, s. 52.
(8) EYVL L 57, 29.2.1980, s. 23.
(9) EYVL L 57, 29.2.1980, s. 27.
(10) EYVL L 67, 14.3.1991, s. 16.
(11) EYVL L 176, 3.7.1984, s. 6.
(12) EYVL L 353, 24.12.1997, s. 2.
(13) EYVL L 97, 4.4.1985, s. 2.
(14) EYVL L 362, 31.12.1985, s. 8.
(15) EYVL L 84, 27.3.1987, s. 59.
(16) EYVL L 184, 24.7.1996, s. 1.
(17) EYVL L 132, 28.5.1988, s. 3.
(18) EYVL L 108, 27.4.1999, s. 9.
(19) EYVL L 346, 15.12.1988, s. 7.
(20) EYVL L 373, 31.12.1988, s. 59.
(21) EYVL L 210, 28.7.1998, s. 11.
(22) EYVL L 202, 14.7.1989, s. 14.
(23) EYVL L 335, 24.12.1996, s. 7.
(24) EYVL L 202, 14.7.1989, s. 32.
(25) EYVL L 232, 9.8.1989, s. 1.
(26) EYVL L 292, 25.10.1997, s. 3.
(27) EYVL L 232, 9.8.1989, s. 7.
(28) EYVL L 353, 24.12.1997, s. 1.
(29) EYVL L 232, 9.8.1989, s. 10.
(30) EYVL L 232, 9.8.1989, s. 13.
(31) EYVL L 184, 24.7.1996, s. 3.
(32) EYVL L 360, 9.12.1989, s. 1.
(33) EYVL L 297, 18.11.1994, s. 1.
(34) EYVL L 368, 31.12.1991, s. 1.
(35) EYVL L 231, 13.8.1992, s. 1.
▼B
asetuksella (EY) N:o 1629/98, ja asetus (ETY) N:o 2333/92(1),
viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 1429/96(2), koska näitä
asetuksia onmuutettu useita kertoja ja olisi tehtävä lisää
muutoksia, selkeydenvuoksi n e olisi laadittava uudelleen
yhtenäiseksi tekstiksi,
(9)asetuksessa (ETY) N:o 822/87 säädetään, että neuvosto antaayleiset säännöt sen soveltamisesta; tästä oli seurauksena sääntelynmonimutkaistuminen; edellä mainittuun asetukseen sisältyilukuisia teknisiä yksityiskohtia, jotka vaativat usein muuttamista;
senvuoksi tämänasetuksenolisi sisällettävä kaikki tarvittavat
ohjeet sen soveltamiseksi; neuvoston olisi annettava perustamis-sopimuksen211 artiklanmukaisesti komissiolle tarvittavattäytäntöönpanovaltuudet,
(10)viinin yhteistä markkinajärjestelyä koskevat säännöt ovat erittäinmonimutkaiset; joissakin tapauksissa niissä ei oteta riittävästi
huomioon alueellista erilaisuutta; sen vuoksi näitä sääntöjä olisi
yksinkertaistettava mahdollisimman suuressa määrin ja poli-tiikkaa olisi kehitettävä ja pantava täytäntöön niin lähellätuottajaa kuinyhteisönsään telynmukaisesti onmahdollista,
(11)olisi voitava vakiinnuttaa ja käyttää hyväksi markkinoidenparantunut tasapaino sekä mukauttaa tiettyjen tuotteiden tarjonta
paremmin kysyntää vastaavaksi; tätä varten olisi luotava toimen-
pidekehys, joka koskee viinintuotantokyvyn hallintaa siten, ettäsiihensisältyisi istutuksiinkeskipitkällä ajalla sovellettaviarajoituksia, lopullisesta viininviljelystä luopumisesta maksettaviapalkkioita ja tukea viinitilojen uudelleenjärjestelyyn ja raken-
neuudistukseen,
(12)sellaisten rakenteellisten toimenpiteiden, jotka eivät suoraan
koske viinintuotantoa, olisi kuuluttava Euroopan maataloudenohjaus- ja tukirahaston(EMOTR) tuesta maaseudunkehittämi-seenja tiettyjenasetustenmuuttamisesta ja kumoamisestaannetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/99)(
3) soveltamisa-
laan; myynnin ja kulutuksen edistämistä koskevilla toimenpiteillä
onmerkittävä vaikutus alankilpailukykyyn , ja erityisesti yhteisöntuotteidenkulutuksenedistämistä kolman sienmaidenmarkki-noilla olisi lisättävä; olisi kuitenkin turvattava johdonmukaisuussuhteessa yhteisön yleiseen myynninedistämispolitiikkaan, ja senvuoksi viinialan toimenpiteiden olisi kuuluttava tätä asiaa
koskevan horisontaalisen edistämisasetuksen soveltamisalaan;
tämän vuoksi komissio on antanut ehdotuksen asetukseksimaataloustuotteiden tiedotus- ja myynnin- ja kulutuksenedistä-mistoimista kolmansissa maissa(
4),
(13)markkinoiden parempi tasapaino on toteutunut suhteellisenhitaasti ja sensaavuttamin enonollut vaikeaa; istutusta koskevat
nykyiset rajoitukset ovat osoittautuneet keskeiseksi tekijäksi
tämän tasapainon saavuttamisessa; kokemus on osoittanut, ettäei ole käytettävissä muita toimenpiteitä markkinoiden para-ntuneen tasapainon vakiinnuttamiseksi ja sen käyttämiseksihyväksi; senvuoksi n äyttää olevantarpeenvalvoa tuottajan
omaisuudenkäyttöä tällä tavoinyleisenedunsaavuttamiseksi,
(14)senvuoksi olisi säilytettävä n ykyiset istutusrajoitukset keski-
pitkäksi rajoitetuksi ajanjaksoksi, jotta kaikki rakenteellisettoimenpiteet voivat tulla voimaan; tämän vuoksi olisi kiellettäväviiniköynnöksen istuttaminen viinintuotantoa varten 31 päiväänheinäkuuta 2010 asti, jollei sitä muuten tässä asetuksessa sallita,
(15)on ilmennyt, että nykyinen mahdollisuus sallia uusia istutuksia
emoviiniköynnösten varttamisoksien tuottamista varten tai
uusjaon tai pakkolunastuksen yhteydessä sekä kokeellista viinin-viljelyä, ei merkittävästi häiritse viinimarkkinoita, joten niiden1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 4
(1) EYVL L 231, 13.8.1992, s. 9.
(2) EYVL L 184, 24.7.1996, s. 9.
(3) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80.
(4) EYVL C 32, 6.2.1999, s. 12.
▼B
olisi oltava edelleensallittuja, jos n e ovat tarpeellisessa
valvonnassa; vastaavista syistä olisi sallittava myös viiniköynnö-sten istutus, jos niiden tuotanto on tarkoitettu viininviljelijän
omanperheenkulutukseen ,
(16)nykyinen mahdollisuus sallia uusia istutuksia määritellyllä
alueella tuotetun laatuviinin (tma-laatuviini) ja pöytäviinin, jollaon maantieteellinen merkintä, tuotantoa varten on osoittautunuthyödylliseksi välineeksi laatupolitiikassa, jolla tarjontaa pyritään
sopeuttamaan kysyntään; tämä tavoite tulee kuitenkin saavutettua
istutusoikeuksien varantojärjestelmällä, kun se saadaan toiminta-kykyiseksi; sen vuoksi nykyistä mahdollisuutta sallia nämäistutukset olisi jatkettava siirtymäkaudenajan31 päiväänheinäkuuta 2003 asti, johon mennessä varantojärjestelmän on
tarkoitus olla toiminnassa, edellyttäen, että valvonta on riittävää,
(17)nykyinen mahdollisuus sallia viiniköynnöksen paikkausistutus on
tarpeen vanhojen viinitarhojen uudistamiseksi; nykyinen järjes-telmä olisi siis säilytettävä edellyttäen, että sitä valvotaanriittävästi; paremmanjoustonvuoksi järjestelmässä olisi sallittava
myös paikkausistutusoikeuksien saaminen ja käyttö ennen niihin
liittyvää raivausta edellyttäen, että valvonta on riittävää; yhteisönaikaisemman lainsäädännön tai aikaisemman kansallisenlainsäädännön mukaisesti saatuja paikkausistutusoikeuksia olisinoudatettava; sen vuoksi olisi oltava mahdollista siirtää paikkau-sistutusoikeuksia toiselle tilalle, jos valvonta on riittävää ja jos
tällainen siirto tehdään laatupolitiikan vuoksi ja käsittää istuk-
kaiden perusrungot taikka jos siihen liittyy tilan osan siirtäminen;yleisen markkinajärjestelyn moitteettoman toiminnan varmista-miseksi nämä siirrot olisi rajoitettava tapahtuviksi samassajäsenvaltiossa,
(18)viinintuotantokyvyn hallinnan parantamiseksi ja paikkausistutu-soikeuksien tehokkaan käytön edistämiseksi, jolla lievennetäänistutusrajoitustenvaikutusta, olisi perustettava kan sallistenja/taialueellistenvaran tojenjärjestelmä,
(19)jäsenvaltioille olisi annettava laaja harkintavalta varantojen
hallinnossa edellyttäen, että valvonta on riittävää, jotta ne voisivat
mukauttaa näiden varantojen istutusoikeuksien käytön paikallisiintarpeisiin; tähän olisi liityttävä mahdollisuus ostaa istutusoi-keuksia varannon kartuttamiseksi sekä myydä niitä varannosta;tämänvuoksi jäsen valtioidenolisi sallittava olla soveltamatta
varantojärjestelmää, jos ne voivat osoittaa omaavansa tehokkaan
istutusoikeuksien hallinnointijärjestelmän,
(20)erityisten etujen myöntäminen nuorille tuottajille helpottaatoiminnan aloittamisen lisäksi myös tilojen rakenteellista mukaut-tamista toiminnan aloittamisen jälkeen; sen vuoksi näillä
tuottajilla olisi oltava oikeus saada korvauksetta istutusoikeuksia
varannosta,
(21)voimavarojentehokkaimmanmahdollisenkäytönvarmistamiseksija tarjonnan mukauttamiseksi kysyntään istutusoikeuksien halti-joidenolisi käytettävä oikeudet kohtuullisenajankuluessa tai
muutoin ne olisi siirrettävä tai siirrettävä uudelleen varantoon;
samoista syistä varantoon siirretyt oikeudet olisi myönnettäväkohtuullisenajankuluessa,
(22)parantuneen markkinatasapainon ja laajenevien maailmanmarkki-noiden vuoksi istutusoikeuksien, jotka siirretään asianomaisille
jäsenvaltioille, lisääminen sekä toisaalta yhteisön varannon
luominen markkinoiden mahdollista lisäkysyntää varten ovatperusteltavissa; tästä lisäyksestä olisi vähennettävä uusien viljel-mien istutusoikeudet, jotka on myönnetty tma-laatuviineille jamaantieteellisellä merkinnällä varustetuille pöytäviineille,
(23)istutusta koskevista nykyisistä rajoituksista huolimatta istutuksiaontehty rajoitustenvastaisesti; n ykyiset seuraamukset, joidentarkoituksena on taata se, että laittomasti istutettujen alueidentuotteet eivät aiheuta häiriöitä markkinoilla, ovat osoittautuneetvaikeiksi panna täytäntöön; sen vuoksi laittomasti istutetut alatolisi raivattava; tämänvaatimuksenolisi koskettava kaikkia1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 5
▼B
sääntöjen vastaisia istutuksia, jotka on tehty tämän asetusehdo-
tuksenjulkaisemisenjälkeen , josta alkaentuottajienolisi oltavatietoisia ehdotuksesta ottaa tämä vaatimus käyttöön,
(24)oikeusvarmuudenvuoksi ei ole mahdollista määrätä yhteisöntasolla rajoitustenvastaisesti istutettujenalojenraivaamisestaennen tämän asetusehdotuksen julkaisemista, sanotun kuitenkaanrajoittamatta voimassa olevien kansallisten toimenpiteiden sovel-tamista; senvuoksi jäsen valtioidenolisi tietynkaudenajan
voitava säännönmukaistaa tällaisten alueiden tilanne, edellyttäen,
että valvonta on riittävää, jotta viinintuotantokykyä olisi helpompivalvoa; säännönmukaistaminen voidaan toteuttaa eri tavoin eriistutuksilla niitä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan,erityisesti jos istutus johtaa todennäköisesti tuotannon lisääntymi-
seen; jos kyseinen riski on olemassa, kyseiseen tuottajaan voidaan
kohdistaa aiheelliset hallinnolliset seuraamukset,
(25)jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa huomioon paikalliset olosuhteetja soveltaa niiden perusteella tarvittaessa tiukempia sääntöjäuusienviljelmienistutuksiin , paikkausistutuksiinja liikaistutuk-
siin,
(26)eräillä alueilla tuotannon ja kysynnän paremman vastaavuuden
edistämiseksi koko alalla olisi kannustettava lopulliseen luopumi-seen viininviljelyaloista; sen vuoksi olisi myönnettävä palkkiotähäntarkoitukseen ; sillä edellytyksellä, että turvataanriittävä
valvonta, tällaisen palkkion hallinto olisi jätettävä jäsenvaltioiden
toteutettavaksi yhteisönsään telynmukaisesti, jotta kyseistenalueiden palkkiot voitaisiin kohdentaa paremmin; sen vuoksijäsenvaltioiden olisi erityisesti voitava nimetä asianomaiset alueetja vahvistaa palkkionmäärät puolueettominperusteinja yleisenenimmäismäärän rajoissa,
(27)niiden jäsenvaltioiden tuotanto, joissa tuotetaan alle 25 000hehtolitraa viiniä vuodessa, ei vaikuta merkittävästi markkinoidentasapainoon; sen vuoksi nämä jäsenvaltiot olisi vapautettavaistutusta koskevista rajoituksista, mutta niille ei pitäisi antaaoikeutta lopullisesta viininviljelyaloista luopumisesta koskevaan
palkkioon,
(28)on muita alueita, joilla tuotanto ei ole suhteessa kysyntään mutta
joiden tuotannon mukauttaminen saavutetaan paremminjärjestämällä uudelleen viinitilojen rakennetta uusiin lajikkeisiinsiirtymisen avulla, viinitarhojen siirrolla tai parantamalla
hallinnon tekniikkaa; tätä varten olisi myönnettävä tukea
edellyttäen, että sen valvonta on riittävää,
(29)jotta kyseiset uudelleenjärjestelyt ja rakenteellinen uudistaminentoteutettaisiin valvotusti, niiden on oltava suunniteltuja; suunni-telmat olisi tehtävä mahdollisimmanlähellä tuotan totasoa, jotta
alueellinen monimuotoisuus tulee otetuksi huomioon; sen vuoksi
jäsenvaltioiden, alueiden, toimialakohtaisten organisaatioiden taituottajaryhmittymien olisi laadittava suunnitelmat; jäsenval-tioidenvastuulla onkuiten kinviime kädessä varmistaa, ettäsuunnitelmat ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia,
(30)uudelleenjärjestelyllä ja rakenteellisella uudistamisella on kaksitaloudellista vaikutusta tuottajaan; nämä ovat siirtymisen aikanaaiheutuvat tulonmenetykset ja näiden toimenpiteiden toteutta-misen aiheuttamat kustannukset; sen vuoksi tuen olisi katettavanämä molemmat vaikutukset; tietyissä rajoissa uudelleenjärjeste-
lyyn voi liittyä kansallisia lisätoimenpiteitä,
(31)viinintuotantokyvyn hallinnan parantamiseksi jäsenvaltioiden
olisi tehtävä sitä koskeva selvitys sekä jäsenvaltion ettäalueellisella tasolla; jäsenvaltioiden kannustamiseksi selvityksentekemiseen oikeus lainvastaisesti istutettujen alojen tilanteen
säännönmukaistamiseen, istutusoikeuksien lisäys ja uudelleenjär-
jestely- ja rakenneuudistustuki olisi rajoitettava koskemaan niitäjäsenvaltioita, jotka ovat toteuttaneet selvityksen; alueellistenselvitysten osalta alueita, jotka ovat tehneet selvityksen, ei voidaestää saamasta etua uudelleenjärjestely- ja rakenneuudistustoi-menpiteistä sillä perusteella, että muut alueet eivät ole tehneet1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 6
▼B
selvitystä; kaikki alueelliset selvitykset onkuiten kintehtävä 31
päivään joulukuuta 2001 mennessä,
(32)viinilajikkeiden luokittelu viinintuotantoa varten on parastoteuttaa mahdollisimmanlähellä tuottajaa; senvuoksi jäsen val-
tioidenolisi otettava tämä tehtävä yhteisöltä,
(33)yhteisön viinitilarekisteriä koskeva neuvoston asetus (ETY)
N:o 2392/86(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY) N:o 1631/98(2), olisi pidettävä voimassa, jotta
ne jäsenvaltiot, jotka ovat vielä perustamassa sitä, voisivat saadatyön päätökseen; olisi kuitenkin säädettävä sen muuttamisesta taikumoamisesta myöhemmin,
(34)markkinoiden tasapainon säilyttämiseksi olisi säädettävä
pöytäviin inja eräidenrypäleenpuristemehujenyksityisenvaras-
toinnin tuesta; toimenpiteen olisi oltava mahdollisimman joustavaja mukauduttava markkinoiden liikkeisiin; erityisesti tätä vartenolisi senvuoksi voitava keskeyttää sensoveltamin enlyhyellävaroitusajalla,
(35)olisi poistettava mahdollisuus käyttää interventiota keinotekoi-sena ratkaisuna ylituotanto-ongelmaan, mutta säilytettävä
alkoholijuomien ja viiniköynnöksestä saatavien tuotteiden peri-
nteiset myyntikanavat; tätä varten olisi muutettavatislausjärjestelmää; senvuoksi olisi säädettävä seuraavistatislauksen muodoista: viiniyttämisen sivutuotteiden pakollinentislaus, sellaisista viinirypäleistä valmistettujen viinien pakollinentislaus, joita ei ole luokiteltu yksinomaan viininvalmistukseen
käytettäviin rypälelajikkeisiin, viinimarkkinoita tukeva tislaustoi-
menpide edistämällä viinintislaustuotteiden toimittamistaalkoholijuomien markkinoille, jotka perinteisesti käyttävät tätäalkoholia ja erityinen tislaustoimenpide; muista tislaamisenmuodoista olisi luovuttava; näiden toimenpiteiden olisi oltava
mahdollisimmanjoustavia, jotta n iillä voitaisiinvastata markki-
noiden tarpeisiin ja alueellisten erityisolosuhteiden vaatimuksiin,
(36)ylipuristamalla saadun viinin heikon laadun vuoksi tällainenkäytäntö olisi kiellettävä ja säädettävä sen käytön estämiseksirypäleen puristejäännöksen ja viinisakan pakollisesta tislaami-sesta; tästä velvoitteesta onkuiten kinmahdollista säätääpoikkeuksia tuotantoedellytysten ottamiseksi huomioon tietyillä
viinialueilla; ottaen huomioon, että tuotanto- ja markkinaraken-
teilla A-viininviljelyvyöhykkeellä ja B-viininviljelyvyöhykkeensaksalaisessa osassa pystytään varmistamaan, että toimenpiteentavoitteet saavutetaan, näiden alueiden tuottajien osalta olisikorvattava velvollisuus tislata viiniyttämisen sivutuotteet velvol-lisuudella poistaa valvotusti viiniyttämisen sivutuotteet,
(37)sellaisista viinirypäleistä valmistettujen viinien tuotanto, joita ei
ole luokiteltu yksinomaan viininvalmistukseen käytettäviin
rypälelajikkeisiin, olisi suunnattava ensi sijassa perinteisiinkäyttötapoihinväkevienalkoholijuomienalalla sekä muihinperinteisiin markkinamahdollisuuksiin; olisi säädettävä näihinkäyttöihin suunnatut tavanomaiset määrät ylittävän viinin pakol-lisesta tislaamisesta,
(38)alkoholijuomien markkinoiden tietyt osat tarjoavat perinteisesti
tärkeitä myyntikanavia viinin tislaustuotteille ja viiniköynnök-
sestä saataville tuotteille; senvuoksi yhteisönolisi tuettavapöytäviinin ja pöytäviinin valmistukseen soveltuvan viinintislausta, jolla varmistetaan toimitukset näille markkinoille; tukiolisi myönnettävä näiden viinien tislauksesta maksettavan perus-tuen ja tisleen varastoinnista myönnettävän tuen muodossa,
(39)markkinoiden vakavan häiriintymisen ja vakavien laatuongelmien
varalta olisi otettava käyttöön erityinen tislaustoimenpide;
komissionolisi vahvistettava tuenmäärä ja muoto, mukaanlukien tapaus, jossa havaitaan tietyn viinilajin markkinahinnan1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 7
(1) EYVL L 208, 31.7.1986, s. 1.
(2) EYVL L 210, 28.7.1998, s. 14.
▼B
huomattava aleneminen; toimenpiteen olisi oltava vapaaehtoinen
tuottajille, olisi säädettävä, että jos tämä toimenpide toteutetaankolmena perättäisenä vuotena tietyn viinilajin (tietyn
vyöhykkeen) osalta, komissio toimittaa Euroopan parlamentille
ja neuvostolle kertomuksen ja tarvittaessa ehdotuksia,
(40)tislaamalla saatu alkoholi olisi käytettävä tavalla, joka mahdol-listaa suuremman avoimuuden ja paremman valvonnan sekä
auttaa välttämään alkoholin perinteisten markkinoiden häiriinty-
misen,
(41)tilavuusprosentteina ilmaistun luonnollisen alkoholipitoisuudenlisäämistä ei nykyisin toteuteta kaikille yhteisön tuottajille
samoilla taloudellisilla edellytyksillä tässä asetuksessa sallittujen
monien viininvalmistuskäytäntöjen vuoksi; tästä aiheutuvansyrjivyyden poistamiseksi olisi edistettävä viiniköynnöksestäsaatavien tuotteiden käyttöä väkevöimiseen, mikä lisää niidenmyyntikanavia ja auttaa välttämään viinin ylituotantoa; tämänsaavuttamiseksi olisi yhdenmukaistettava väkevöimiseen käytettä-
vien eri tuotteiden hinnat; tämä voidaan saavuttaa tietyiltä alueilta
tulevan, väkevöimiseen käytettävän tiivistetyn rypäleen puriste-mehunja puhdistetuntiivistetynrypäleenpuristemehuntukijärjestelmänavulla,
(42)on edelleen tarpeen lisätä viiniköynnöksestä saatavien tuotteidenkäyttöä vakaamman tasapainon saavuttamiseksi tuotannon jakäytönvälillä; onilmeisesti perusteltua puuttua pöytäviin invalmistukseenjo senaikaisessa tuotan tovaiheessa suosimallarypäleenpuristemehunkäyttöä muuhunkuinviin iyttämiseenmyöntämällä tukea, jolla varmistetaan yhteisön viinialan tuot-
teiden perinteisten myyntikanavien säilyttäminen; toimenpidettä
olisi sovellettava perinteiset tuotantomenetelmät huomioon ottaenja siten, että vältetään kilpailun vääristyminen,
(43)pakollista tislaamista koskevantoimen piteenmukaiset velvolli-
suutensa laiminlyöneet tuottajat olisi jätettävä muiden
interventiotoimenpiteiden ulkopuolelle,
(44)olisi myös säädettävä mahdollisista toimenpiteistä, jos hinnatnousevat korkeiksi yhteisön markkinoilla,
(45)viinimarkkinoiden erityispiirteet huomioon ottaen ontodennäköistä, että tuottajaorganisaatioiden muodostaminenedistää yhteisenmarkkin ajärjestelyntavoitteidensaavuttamista;jäsenvaltiot voivat tunnustaa tällaiset organisaatiot; tällaistenorganisaatioiden muodostamisen on perustuttava vapaaehtoisuu-
teen ja hyötyihin, jotka tuottajaorganisaatiot voivat tarjota
jäsenilleen palvelujen laajuuden ja tehokkuuden ansiosta,
(46)määritellyillä alueilla tuotettujen laatuviinien ja maantieteellisellämerkinnällä varustettujen pöytäviinien markkinoiden moitteet-
toman toiminnan parantamiseksi jäsenvaltioiden on oltava
valmiita toteuttamaantoimialakohtaistenorgan isaatioidentekemät päätökset; kyseiset päätökset eivät saa koskea tiettyjäneuvoteltuja käytäntöjä; on aiheellista, että komissio takaakyseistenpäätöstenolevanyhden mukaisia yhteisönoikeudenkanssa; toimialakohtaisten organisaatioiden on suoritettava tietyt
tehtävät ottaenhuomioonkuluttajienedut,
(47)terveyssyistä ja laatupolitiikantavoitteidenmukaisesti olisi
säädettävä yhteisön tasolla sallituista viininvalmistusmenetelmistäja -käsittelyistä tämänasetuksensoveltamisalaankuuluvien
tuotteiden valmistuksessa; nautittavaksi tarkoitettujen viinien
tuottamiseen saisi samoista syistä käyttää ainoastaan viininval-mistukseentarkoitettuja rypälelajikkeita,
(48)ottaen huomioon, että tuotantoedellytykset, erityisesti auringon-
valo, maaperä ja ilmasto vaihtelevat huomattavasti yhdeltä
yhteisön viininviljelyvyöhykkeeltä toiselle, on välttämätöntä,että kyseiset vaihtelut otetaan huomioon, kun kyse on viininvalmistusmenetelmistä ja -käsittelyistä; yksinkertaisuuden vuoksinäihin käytäntöihin liittyvistä tietyistä rajoituksista ja teknisistäedellytyksistä olisi säädettävä soveltamissäännöissä, jotta niitä1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 8
▼B
olisi helpompi muuttaa kokemuksenja tekn iikankehityksen
perusteella; tässä asetuksessa olisi kuitenkin vahvistettava rikki-dioksidin, sorbiinihapon ja kaliumsorbaatin tasoja koskevat
rajoitukset ottaen huomioon niiden terveydellinen merkitys,
(49)olisi säädettävä viinialan tuotteiden sallituista määritysmenetel-
mistä,
(50)tämänasetuksensoveltamisalaankuuluvientuotteidenkuvauk-
sella, nimityksellä ja tarjontamuodolla voi olla merkittävä
vaikutus niiden markkinoitavuuteen; sen vuoksi tässä asetuksessaolisi vahvistettava näitä asioita koskevat säännöt, joissa olisiotettava huomioonkuluttajienja tuottajienoikeutetut edut sekäsisämarkkinoiden hyvän toiminnan ja laatutuotteiden tuotannonedistäminen, näiden sääntöjen perusperiaatteissa olisi säädettävä
velvollisuudesta käyttää tiettyjä ilmaisuja tuotteen tunnistamiseksi
ja tiettyjentärkeidentietojenan tamiseksi kuluttajille sekämahdollisuudesta käyttää tiettyjä muita ilmaisuja joko yhteisönsääntöjen mukaisesti tai jollei kuluttajien harhauttamisen estämi-seksi annetuista säännöksistä muuta johdu,
(51)erityisesti kuvausta koskevissa säännöissä on säädettävä kulutta-jienharhauttamisenestämisestä, määräysten vastaisiinmerkintöihin yhteisön tasolla sovellettavista seuraamuksista,kieltenkäyttämisestä, erityisesti kunonkyse eri aakkosista jamerkkienkäyttämisestä, erityisesti kunn e voivat aiheuttaaväärinkäsityksiä kuluttajien keskuudessa,
(52)ottaenhuomioonerot tässä asetuksessa säädeltyjentuotteidenjaniiden markkinoiden välillä sekä kuluttajien odotusten jatavanomaisen käytön välillä, säännöt on eriteltävä asianomaistentuotteiden mukaan, erityisesti kuohuviinin osalta, ja niidenalkuperänmukaan ,
(53)sääntöjen olisi koskettava myös maahantuotujen tuotteidenmerkintöjä, erityisesti niiden alkuperän selventämiseksi ja senestämiseksi, että niitä ei sekoitettaisi yhteisön tuotteisiin,
(54)maantieteellisten merkintöjen tai muiden perinteisten ilmaustenkäyttöoikeus on tärkeä; sen vuoksi olisi annettava sitä koskevia
sääntöjä ja säädettävä näiden ilmausten suojaamisesta; rehellisen
kilpailuntukemiseksi ja kuluttajienharhauttamisenestämiseksitämä suoja voi olla tarpeenulottaa tuotteisiin , jotka eivät kuulutämänasetuksensoveltamisalaan , perustamissopimuksenliittee-seen1 kuulumattomat tuotteet mukaanlukien ,
(55)huomioonottaenkuluttajienetu ja tarve saada vastaava kohtelutma-laatuviineille kolmansissa maissa olisi säädettävä mahdolli-suudesta ottaa käyttöönvastavuoroiset järjestelyt, joidenavullasaadaan sellaisenaan nautittavaksi tarkoitetuille tuontiviineille,joissa on maantieteellinen merkintä, tma-laatuviineille säädettyvalvonta ja suojelu, jos kyseisiä viinejä pidetään kaupan yhteisön
markkinoilla,
(56)Maailmankauppajärjestönperustamissopimukseen , joka on
hyväksytty päätöksellä 94/800/EY(1), erottamattomana osana
kuuluvansopimuksenteollis- ja tekijän oikeuksienkauppaanliittyvistä näkökohdista 23 ja 24 artiklasta johtuvat vaatimukset
huomioonottaenolisi säädettävä, että asian osaistenontietyissä
olosuhteissa estettävä Maailman kauppajärjestössä jäsenenäolevan kolmannen maan suojaamien maantieteellistenmerkintöjen lainvastainen käyttö,
(57)maatalouden laatutuotteiden tuotannon edistämistä koskevan
politiikan kehittyminen erityisesti viinialalla on omiaan
edistämäänkaupanpitämisenedellytystenparan emista ja sentuloksena lisäämään myyntikanavia; näiden tavoitteiden saavut-tamista voidaan edistää myös antamalla täydentäviä yhteisiäsääntöjä, jotka koskevat tämän politiikan soveltamisalaan kuulu-vien tma-laatuviinien tuotantoa ja valvontaa,1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 9
(1) EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1.
▼B
(58)tma-laatuviinien vähimmäislaatuvaatimusten säilyttämiseksi,
niiden tuotannon hallitsemattoman lisääntymisen välttämiseksi
ja jäsenvaltioiden säännösten yhdenmukaistamiseksi yhteisönrehellistä kilpailua tavoiteltaessa olisi hyväksyttävä yhteisönsääntelykehys, joka kattaa tma-laatuviinien tuotannon javalvonnan ja jonka vaatimukset jäsenvaltioiden antamienerityisten säännösten on täytettävä,
(59)olisi luetteloitava ja määriteltävä perinteiset tuotantoedellytyksethuomioon ottaen niiden tekijöiden luonne ja ulottuvuus, jotkamahdollistavat kunkin tma-laatuviinin yksilöinnin; laatuvaati-
mustenyhden mukaistamista onmyös tavoiteltava yhteisesti;
näiden tekijöiden olisi oltava tuotantoalueen rajaaminen, viinila-jikkeet, viljelymenetelmät, viininvalmistusmenetelmät,luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus, hehtaarituotos sekäaistinvaraisten ominaisuuksien määritys ja arviointi; olisi annet-
tava erityisiä sääntöjä väkevistä tma-laatuviineistä ja tma-
laatukuohuviineistä ottaen huomioon näiden tuotteiden erityi-sluonne,
(60)kokemus on osoittanut, että on tarpeen laatia tarkat säännöt tma-laatuviinien uudelleenluokittelusta pöytäviineiksi ja määriteltävätapaukset, joissa tuottaja voi jättää pyytämättä, että hänen sato- taituotantoilmoituksessaan tma-laatuviinin valmistukseen soveltu-vana tuotteena ilmoitettu tuote luokitellaan tma-laatuviiniksi,
(61)tma-laatuviinien erityisten laatuominaisuuksien säilyttämiseksijäsenvaltioiden olisi voitava soveltaa tma-laatuviinien tuotantoaja liikkuvuutta täydentäviä tai rajoittavampia sääntöjä oikeuden-mukaisten ja perinteisten käytäntöjen mukaisesti,
(62)viinialan yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen yhteisössä edel-lyttää yhtenäisen kauppajärjestelmän toteuttamista yhteisönulkorajoilla; kauppajärjestelmän, johon kuuluu sisämarkkinatoi-
menpiteiden lisäksi tuontitulleja ja vientitukia, pitäisi
periaatteessa tasapainottaa yhteisön markkinat; kauppajärjes-telmän olisi perustuttava Uruguayn kierroksen monenvälisissäkauppaneuvotteluissa tehtyihin sitoumuksiin,
(63)kolmansien maiden kanssa käytävän viinialan kaupan määrienseuraamiseksi olisi säädettävä tiettyjä tuotteita koskevientuon ti-ja vientitodistusten järjestelmästä; järjestelmään olisi sisällyttävävakuus, jolla taataansellaistentoimientoteutumin en , joille
kyseisiä todistuksia on myönnetty,
(64)tiettyjen maataloustuotteiden tuonnista yhteisön markkinoille
aiheutuvienmahdollistenepäsuotuistenvaikutustenehkäisemi-
seksi ja torjumiseksi yhdentai useammantällaisentuotteen
tuonnilta olisi edellytettävä lisätuontitullia, jos tietyt edellytyksettäyttyvät,
(65)onaiheellista an taa tietyinedellytyksinkomissiolle valtuudetavata ja hallinnoida perustamissopimuksen mukaisesti tehdyistäkansainvälisistä sopimuksista tai muista neuvoston antamistasäädöksistä johtuvia tariffikiintiöitä,
(66)yhteisön osallistuminen viinialan kansainväliseen kauppaanvoidaan varmistaa mahdollisuudella myöntää yhteisön hinnan jamaailmanmarkkinahinnan välisen erotuksen suuruista tukeaMaailmankauppajärjestönmaataloussopimuksen (
1) mukaiselle
viennille kolmansiin maihin; näihin tukiin olisi sovellettava
määrällisiä ja arvoonperustuvia rajoituksia,
(67)vientitukia vahvistettaessa olisi varmistettava arvoon perustuvien
rajoitusten noudattaminen valvomalla, että tuet maksetaan Eu-
roopanmaataloudenohjaus- ja tukirahastonsään töjenmukaisesti;seurantaa voi helpottaa tukien pakollisella ennakkovahvistuksella;eriytetyntuenosalta olisi kuiten kinsallittava vahvistetunmääräpaikan muuttaminen maantieteellisellä alueella, jolla sovel-letaan yhtenäistä tuen määrää; jos määräpaikkaa muutetaan, olisi1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 10
(1) EYVL L 336, 23.12.1994, s. 22.
▼B
maksettava todelliseenmääräpaikkaansovellettavaa tukea siten ,
että enimmäismäärä on ennalta vahvistettuun määräpaikkaansovellettavantuenmäärä,
(68)määrällisten rajoitusten noudattamisen varmistaminen edellyttääluotettavan ja tehokkaan seurantajärjestelmän käyttöönottoa; tätävarten vientitukien myöntämisen edellytyksenä olisi oltavavientitodistus; tukia olisi myönnettävä käytettävissä olevienrajojen mukaisesti kunkin kyseisen tuotteen erityistilanteen
mukaan; tästä säännöstä ei saisi poiketa muutoin kuin elintarvi-
keaputoimienyhteydessä, jotka vapautetaanrajoituksista;Maailmankauppajärjestönmaataloussopimuksessa tarkoitettuin amarkkinointivuosina vientituen turvin vietyjen määrien seurannanolisi perustuttava kunakin markkinointivuonna myönnettyihinvientitodistuksiin,
(69)edellä esitetyn järjestelmän täydentämiseksi siinä määrin kuin ontarpeen sen moitteettoman toiminnan kannalta olisi säädettävämahdollisuudesta säädellä sisäistä jalostusmenettelyä tai markki-natilanteen vaatiessa kieltää sen käyttö,
(70)tullijärjestelmä mahdollistaa luopumisenkaikista muista suoja-toimenpiteistä yhteisön ulkorajoilla; sisämarkkina- ja
tullimekanismi voi poikkeuksellisissa olosuhteissa kuitenkin
osoittautua riittämättömäksi; tällaisessa tapauksessa yhteisönolisivoitava viipymättä toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, jottayhteisönmarkkin at eivät jäisi ilmansuojaa tällaistentapaustenmahdollisesti aiheuttamilta häiriöiltä; näiden toimenpiteiden olisi
oltava asiaa koskevista WTO-sopimuksista johtuviensitoumusten
mukaisia,
(71)kolmansista maista tuotuihin tuotteisiin olisi sovellettava tiettyjätuote-eritelmiä koskevia sääntöjä, joilla voidaan varmistaa tiettytasapaino yhteisön viinejä koskeviin määritelmiin nähden; niidenolisi myös täytettävä alkuperämaanvaatimukset, ja n iiden
mukana olisi aiheellisissa olosuhteissa oltava määritysseloste,
(72)olisi säädettävä, että kaikkientämänasetuksensoveltamisalaan
kuuluvien tuotteiden mukana olisi oltava saateasiakirja niidenliikkuessa yhteisössä,
(73)tiettyjen tukien myöntäminen voisi vaarantaa yhtenäismarkki-noiden toteuttamisen; tämän vuoksi viinin yhteisessä
markkinajärjestelyssä olisi sovellettava niitä perustamissopi-
muksenmääräyksiä, jotka mahdollistavat jäsen valtioidenmyöntämien tukien arvioimisen ja yhteismarkkinoiden kanssaristiriidassa olevien tukien kieltämisen; lopullisesta viininvilje-lystä luopumisesta maksettavia palkkioita koskevissasäännöksissä ei pitäisi säätää samaan tarkoitukseen myönnettä-
vienkan sallistentukienkieltämistä,
(74)viinialan sääntöjen tarpeellinen monimutkaisuus huomioon ottaen
jäsenvaltiossa olisi oltava viranomaisia, jotka vastaavat sääntöjennoudattamisen varmistamisesta; komission olisi voitava omillatarkastajilla yhteistyössä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa
valvoa ja varmistaa noudattaminen,
(75)viinin yhteismarkkinoiden kehittyessä on tarpeen, että jäsenvaltiot
ja komissio toimittavat toisille tämänasetuksensoveltamiseksitarvittavat tiedot; tätä vartenviin iyttämiseensekä rypäleenpuristemehunja viin invalmistukseentarkoitettujenrypäleidentuottajienolisi tehtävä satoilmoitus, koska se ontarvittava tieto;
jäsenvaltioiden olisi voitava pyytää tuottajilta lisätietoja; komis-
sion olisi voitava tarvittaessa käyttää tietojen arvioinnissaulkopuolista apua,
(76)ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksiolisi säädettävä menettelystä, jolla toteutetaan jäsenvaltioiden jakomissiontiivis yhteistyö hallin tokomiteassa,1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 11
▼B
(77)yhteisönolisi rahoitettava jäsen valtioille tämänasetuksensovel-
tamisesta seuraavista velvoitteista aiheutuvia menoja [yhteisen
maatalouspolitiikanrahoituksesta 17 päivän ä toukokuuta 1999annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999(
1) mukaisesti,
(78)viinin yhteisessä markkinajärjestelyssä olisi otettava huomioonsamanaikaisesti ja asianmukaisella tavalla perustamissopimuksen33 ja 131 artiklassa määrätyt tavoitteet,
(79)viinin yhteisen markkinajärjestelyn soveltamisessa olisi myösotettava huomioonperustamissopimuksen300 artiklan2 kohdan
mukaisesti tehdyt sopimukset; erityisesti olisi otettava huomioon
sopimukset, jotka ovat osa Maailmankauppajärjestönperusta-missopimusta ja varsinkin kaupan teknisiä esteitä käsitteleväsopimus(
2), ja
(80)siirryttäessä asetuksen(ETY) N:o 822/87 ja muidenviin ialanasetustenjärjestelyistä tässä asetuksessa vahvistettuihinjärjeste-
lyihinvoi ilmetä vaikeuksia, joita ei käsitellä tässä asetuksessa;
tällaisenmahdollisuudenvuoksi olisi säädettävä, että komissioantaa tarvittavat siirtymätoimenpiteet; komissiolla olisi myösoltava valtuudet ratkaista erityisiä käytännön ongelmia,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I OSASTO
SOVELTAMISALA
1 artikla
1. Viinin yhteinen markkinajärjestely sisältää viinintuotantokykyä,
markkinamekanismeja, tuottajaorganisaatioita ja toimialakohtaisia orga-nisaatioita, viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä, kuvausta,nimityksiä, tarjontamuotoa ja suojausta, määritellyillä alueilla tuotettujalaatuviinejä (tma-laatuviinejä) ja kolmansien maiden kanssa käytävääkauppaa koskevia sääntöjä.
2. Sitä sovelletaanseuraaviintuotteisiin :
CN-koodi Tavarankuvaus
a) 200960 viinirypälemehu (mukaan lukien rypäleen puristemehu ”grape must”)
22043092 muu rypäleenpuristemehu (grape must), muu kuinkäymistilassa tai jon ka
käyminen on pysäytetty muuten kuin alkoholia lisäämällä 22043094
22043096
22043098
b) ex 2204 tuoreista rypäleistä valmistettu viini, myös tislausta varten väkevöity viini;
rypäleenpuristemehu (grape must), muu kuinn imikkeeseen2009 kuuluva,
lukuunottamatta alan imikkeisiin2204 3092, 2204 3094, 22043096 ja
2204 3098 kuuluvaa rypäleenpuristemehua
c) 08061093 tuoreet viinirypäleet, muut kuin syötäväksi tarkoitetut
08061095
08061097
22090011 viinietikka
22090019
d) 22060010 piquette (puristejäännöksestä valmistettu viini)
23070011 viinisakka
23070019
23089011 rypäleiden puristejäännös
230890191999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 12
(1) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103.
(2) EYVL L 336, 23.12.1994, s. 86.
▼B
3. Tässä asetuksessa käytettyjen ilmausten määritelmät annetaan
tuotteidenosalta liitteessä I, alkoholipitoisuudenosalta liitteessä II javiininviljelyvyöhykkeiden osalta liitteessä III. Yksityiskohtaiset säännöt
näiden liitteiden soveltamisesta voidaan antaa 75 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen.
4. Tämänasetuksensoveltamisalaankuuluvientuotteidentuotan to-
vuosi, jäljempänä ’viinivuosi’, alkaa kunkin vuoden 1 päivänä elokuuta
ja päättyy seuraavan vuoden 31 päivänä heinäkuuta.
II OSASTO
TUOTANTOKYKY
I LUKU
VIINIKÖYNNÖSTEN ISTUTTAMINEN
2 artikla
1. Viininvalmistukseen käytettäviksi rypälelajikkeiksi 19 artiklan
1 kohdan nojalla luokiteltujen viiniköynnösten istuttaminen on kiellettyä31 päiväänhein äkuuta 2010 asti, jollei se perustu:
a) 3 artiklassa tarkoitettuunuudenviljelmänistutusoikeuteen ,
b) 4 artiklassa tarkoitettuun uudelleenistutusoikeuteen, tai
c) 5 artiklassa tai, sovellettaessa 5 artiklan8 kohtaa, 6 artiklan
1 kohdassa tarkoitettuun varannosta myönnettyyn istutusoikeuteen.-Viininvalmistukseen käytettävien rypälelajikkeiden uudelleenvarttaminen muihin kuin viininvalmistukseen käytettäviin rypälela-
jikkeisiinonkielletty samaanpäivämääräänsaakka.
2. Sellaisilta alueilta saatuja rypäleitä,
a) joille viiniköynnökset on istutettu ennen 1 päivää syyskuuta 1998 ja
b) joidentuotan to voitaisiinasetuksen(ETY)822/876artiklan3kohdan
tai 7 artiklan4 kohdanmukaankäyttää ain oastaantislaustarkoituk-siin,
ei voida käyttää kaupan pidettäväksi tarkoitetun viinin tuotantoon.
Näistä rypäleistä saatuja tuotteita saa luovuttaa liikkeeseenain oastaantislaustarkoituksiin. Näistä tuotteista ei kuitenkaan saa valmistaaalkoholia, jonka todellinen alkoholipitoisuus on 80 tilavuusprosenttiatai sitä vähemmän.
3. Jos jäsenvaltio on toteuttanut viinintuotantokykyä koskevan
selvityksen16 artiklanmukaisesti, se voi poiketa tämänartiklan2kohdasta. Poikkeus on myönnettävä ennen 31 päivää heinäkuuta 2002 jasiinä on annettava asianomaisille alueille lupa tuottaa kaupan pitämiseentarkoitettua viiniä.
Poikkeus myönnetään:
a) jos asianomainen tuottaja on aikaisemmin raivannut muita viini-
köynnöksiä todelliselta satotasoltaan vastaavan alueen, lukuunottamatta tapauksia, joissa tälle tuottajalle onmaksettu yhteisöntai
kansallisen lainsäädännön nojalla raivauspalkkiota; ja/tai
b) sallimalla uudelleenistutusoikeuksien käytön, jos tuottaja on saanut
ne kyseisen alueen istuttamisen jälkeen vahvistetun ajanjakson
kuluessa; jäsenvaltiot voivat käyttää tähän tarkoitukseen myös 6artiklan1 kohdassa tarkoitettuja uusia istutusoikeuksia; ja/tai
c) jos jäsenvaltio voi osoittaa (komissiota tyydyttävällä tavalla), että se
ei ole hakenut uudelleenistutusoikeuksia, jotka olisivat vielävoimassa, jos niitä olisi haettu; tällaisia oikeuksia voidaan käyttääja ne voidaan jakaa uudelleen tuottajille todellista satotasoavastaavalta alalta; ja/tai
d) jos kyseinen tuottaja on sitoutunut raivaamaan todellista satotasoa
vastaavanalankolmenvuodenkuluessa, jos kysein enalue onmerkitty asianomaisen jäsenvaltion viinitilarekisteriin.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 13
▼B
4. Sovellettaessa 3 kohdana tai c alakohtaa jäsen valtiot määräävät
asianomaisille tuottajille asianmukaisen hallinnollisen seuraamuksen.
5. Edellä olevan3 kohdanc alakohtaa voidaansoveltaa vainalaan ,
joka on enintään 1,2 prosenttia viininviljelyalasta.
6. Sovellettaessa 3 kohdanb alakohtaa:
a) jos tuottajan oikeudet ovat peräisin varannosta, oikeudet voidaan
myöntää ainoastaan 5 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti javiljelijän on maksettava 150 prosenttia jäsenvaltion kyseistäsäännöstä soveltaessaan tavanomaisesti perimästä hinnasta; tai
b) jos tuottaja ostaa uudelleenistutusoikeuden, tämän oikeuden on
koskettava kyseistä alaa ja lisäksi 50:tä prosenttia, joka puolestaansiirretään varantoon tai varantoihin 5 artiklan mukaisesti tai lisätään 6artiklan1 kohdassa tarkoitettujenuusienistutusoikeuksienmääräänsovellettaessa 5 artiklan8 kohtaa.
7. Viininvalmistukseen käytettäviksi rypälelajikkeiksi 19 artiklan 1
kohdan mukaan luokitellut viiniköynnökset:
a) jotka onistutettu 1 päivän ä syyskuuta 1998 tai senjälkeenja joiden
tuotanto voidaan asetuksen (ETY) 822/87 6 artiklan 3 kohdan tai 7artiklan4 kohdanmukaantoimittaa ain oastaantislaamoille, tai
b) jotka onistutettu 1 kohdassa tarkoitetunkiellonvastaisesti,
on raivattava. Raivauskustannuksista vastaa asianomainen tuottaja.
Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän kohdan soveltamisen varmistami-
seksi tarvittavat toimenpiteet.
3 artikla
1. Jäsenvaltiot voivat myöntää uuden viljelmän istutusoikeuksia
tuottajille alueilla, jotka ontarkoitettu:
a) uusille viljelmille, kunkyseessä onyleisenedunvuoksi toteutettavaa
maanjakoa tai pakkolunastusta koskevat toimenpiteet, jotka hyväk-sytään voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti;
b) kokeelliseen viininviljelyyn; tai
c) emoviiniköynnösten varttamisoksien kasvatukseen.
Jäsenvaltiot voivat myös myöntää uusien viljelmien istutusoikeuksia
alueilla, joilla tuotettavat viinit tai viiniköynnöksistä saatavat tuotteet on
tarkoitettu yksinomaan viininviljelijän oman perheen kulutukseen.
2. Jäsenvaltiot voivat myös myöntää uusien viljelmien istutusoi-
keuksia viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2003 alueille, joilla tuotetaansellaisella maantieteellisellä merkinnällä varustettua tma-laatuviiniä taipöytäviiniä, joilla on osoitettu kyseisen viinin tuotannon olevan senlaatuominaisuuksien vuoksi huomattavasti kysyntää vähäisempää.
3. Uusienviljelmienistutusoikeuksia saan eentuottajanonkäytettävä
ne niillä alueilla ja niihin tarkoituksiin, joita varten nämä oikeudet on
myönnetty.
4. Uusien viljelmien istutusoikeudet on käytettävä ennen niiden
myöntämisvuotta seuraavan toisen viinivuoden päättymistä. Muut kuin 1kohdassa tarkoitetut uusienviljelmienistutusoikeudet, joita ei olekäytetty tämänajankuluessa, siirretäänvaran toon5 artiklan2 kohdana
alakohdanmukaisesti.
5. Muita kuin1 kohdassa tarkoitettuja uusienviljelmienistutusoi-
keuksia voidaan myöntää tuottajille ainoastaan 6 artiklan 1 kohdassaesitetyissä rajoissa. Tätä varten:
a) ennen 6 artiklassa tarkoitettujen uusien istutusoikeuksien siirtämistä
varantoon tai varantoihin jäsenvaltioiden on varmistettava, ettäuusien viljelmien istutusoikeuksien myöntäminen ei vähennä 6
artiklan1 kohdassa main ittujenuusienistutusoikeuksienmäärää
alle nollatason; ja
b) kun jäsenvaltio on siirtänyt 6 artiklassa tarkoitetut uudet istutusoi-
keudet varantoon tai varantoihin, sitä seuraava uuden viljelmän1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 14
▼B
istutusoikeudenmyön tämin entarkoittaa sitä, että kyseisenalueen
osalta varantoon tai varantoihin siirretty, todelliselta satotasoltaanvastaavaa aluetta vastaava istutusoikeus raukeaa. Jos varannosta tai
varannoista ei ole saatavilla riittävästi istutusoikeuksia, uusien
viljelmienistutusoikeuksia ei voida myön tää.
4 artikla
1. Uudelleenistutusoikeuksia ovat:
a) 2 kohdan mukaisesti myönnetyt uudelleenistutusoikeudet; tai
b) yhteisön aikaisemman lainsäädännön tai aikaisemman kansallisen
lainsäädännön mukaisesti saadut samankaltaiset oikeudet.
2. Jäsenvaltioiden on myönnettävä uudelleenistutusoikeuksia tuotta-
jille, jotka ovat raivanneet viiniköynnöstä kasvavan alan. Jäsenvaltiotvoivat myöntää uudelleenistutusoikeuksia tuottajille, jotka sitoutuvat
raivaamaan viiniköynnöstä kasvavan alan ennen kolmannen viinivuoden
päättymistä alueen istuttamisesta. Uudelleenistutusoikeudet myönnetäänalueelle, joka todelliselta satotasoltaan vastaa viiniköynnöksistäraivattua tai raivattavaa aluetta.
3. Uudelleenistutusoikeudet on käytettävä tilalla, jolle ne on
myönnetty. Jäsenvaltiot voivat lisäksi säätää, että uudelleenistutusoi-
keuksia saa käyttää ainoastaan raivatuilla alueilla.
4. Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, uudelleenistutusoikeus
voidaan siirtää kokonaan tai osittain toiselle tilalle samassa jäsenval-tiossa, jos:
a) osa kyseisestä tilasta siirretääntälle toiselle tilalle. Tässä tapauksessa
oikeutta saa käyttää jälkimmäisentilansellaisella alueella, joka ei ole
suurempi kuinsiirretty alue; tai
b) toisentilanalat ontarkoitettu
i) sellaisten tma-laatuviinien tai pöytäviinien tuotantoon, joilla on
maantieteellinen merkintä; tai
ii) viiniköynnösten perusrunkojen emokasvien kasvatukseen.
Oikeudet on käytettävä niillä alueilla ja niihin tarkoituksiin, joita varten
ne on myönnetty.
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että näiden poikkeuksien soveltaminen
ei johda tuotantokyvyn yleiseen kasvuun niiden alueella varsinkaanniissä tapauksissa, kun siirtäminen tapahtuu kastelemattomilta aloiltakastelluille aloille.
5. Tämänasetuksenmukaisesti saadut uudelleen istutusoikeudet on
käytettävä sen viinivuoden, jonka aikana raivaus suoritettiin, päättymistä
seuraavan viidennen viinivuoden loppuun mennessä. Poikkeuksellisesti
jäsenvaltiot voivat pidentää kautta enintään kahdeksaan viinivuoteen.Uudelleenistutusoikeudet, joita ei ole käytetty tämän ajan kuluessa,siirretään 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti varantoon.
5 artikla
1. Tuotantokyvyn kansallisen tai alueellisen hallinnan parantamiseksi
jäsenvaltioiden on perustettava istutusoikeuksille kansallinen varanto ja/
tai tarvittaessa alueellisia varantoja.
2. Varantoon tai varantoihin on siirrettävä seuraavat oikeudet:
a) uusien viljelmien istutusoikeudet, uudelleenistutusoikeudet ja varan-
nosta myönnetyt istutusoikeudet, joita ei ole käytetty 3 artiklan 4kohdassa, 4 artiklan5 kohdassa ja tämänartiklan6 kohdassa
säädettyjenmääräaikojenkuluessa;
b) uudelleenistutusoikeuksia hallussaan pitävien tuottajien varantoon
siirtämät oikeudet, joista onmahdollisesti maksettu kan sallisistavaroista korvaus, jonka määrät ja jota koskevat muut yksityiskohdat
jäsenvaltiot määrittelevät erikseen ottaen huomioon asianomaisten
oikeutetut edut;
c) 6 artiklassa tarkoitetut uudet istutusoikeudet.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 15
▼B
3. Jäsenvaltiot voivat myöntää varantoon siirrettyjä oikeuksia:
a) korvauksetta alle 40-vuotiaille tuottajille, joilla onriittävä ammatti-
taito ja pätevyys ja jotka ovat perustamassa ensimmäistä viinitilaansa
maatalousyrittäjänä; tai
b) kansallisiin ja tarvittaessa alueellisiin varoihin suoritettavaa
korvausta vastaantuottajille, jotka aikovat käyttää oikeudet sellaisten
viinitarhojen istuttamiseen, joiden tuotteilla on taattu menekki.
Jäsenvaltioiden on määriteltävä vahvistamisperusteet korvauksenmäärälle, joka voi vaihdella aiotunlopputuotteenmukaankyseessäolevanviin itilanosalta.
4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että paikka, jossa varannosta
myönnettyjä istutusoikeuksia käytetään, niihin käytetyt lajikkeet ja
viljelymenetelmät ovat sellaisia, että niillä voidaan taata tuotannon
sopeuttaminen markkinoiden vaatimuksiin ja että sadot vastaavat senalueen keskiarvoa, jolla nämä oikeudet käytetään. Tämä pätee erityisestisilloin, kun kastelemattomilta aloilta peräisin olevat istutusoikeudetkäytetäänkastelluilla aloilla.
5. Varantoon siirretyt istutusoikeudet voidaan myöntää varannosta
viimeistään ennen niiden siirtämisvuotta seuraavan viidennen viini-vuoden päättymistä. Jos istutusoikeuksia ei ole myönnetty tähänmennessä, ne raukeavat.
6. Varannosta myönnetyt istutusoikeudet on käytettävä ennen niiden
myöntämisvuotta seuraavan toisen viinivuoden päättymistä. Varannosta
myönnetyt istutusoikeudet, joita ei ole käytetty tämän ajan kuluessa,
siirretääntakaisinvaran toon2 kohdana alakohdanmukaisesti.
7. Jos jäsenvaltio perustaa alueellisia varantoja, se voi antaa sääntöjä,
joissa sallitaanistutusoikeuksiensiirto alueellistenvaran tojenvälillä. Josjossakin jäsenvaltiossa on sekä alueellisia että kansallisia varantoja,
näiden varantojen väliset siirrot voidaan myös sallia.
Tässä kohdassa tarkoitettujensiirtojenedellytykseksi voidaanasettaa
vähennyskertoimen soveltaminen.
8. Edellä 1-7 kohdasta poiketen jäsenvaltion toimivaltainen virano-
mainen voi päättää olla soveltamatta varantojärjestelmää edellyttäen,että jäsenvaltio voi osoittaa, että koko sen alueella on tehokas
istutusoikeuksien hallinnointijärjestelmä. Kyseinen järjestelmä saa
tarvittaessa poiketa tämän luvun asiaa koskevista säännöksistä. Josjäsenvaltiolla on tällainen järjestelmä, 4 artiklan 5 kohdan ensimmäi-sessävirkkeessä tarkoitettujenistutusoikeuksienkestoa jatketaanviidellämarkkinointivuodella. Edellä olevan 4 artiklan 5 kohdan toista virkettä
sovelletaanedelleen .
6 artikla
1. Uudet istutusoikeudet, mukaanlukienjäsen valtion3 artiklan2
kohdan nojalla myöntämät uudet istutusoikeudet, jaetaan seuraavasti:
a)Saksa: 1 534 ha,
Kreikka: 1 098 ha,
Espanja: 17355 ha,
Ranska: 13565 ha,
Italia: 12933 ha,
Luxemburg: 18 ha,Itävalta: 737 ha,
Portugali: 3 760 ha,
b)Yhteisönvaran to: 17 000 ha.
2. Uusia istutusoikeuksia saa siirtää varantoon tai käyttää 2 artiklan 3
kohdan b alakohdan mukaisesti ainoastaan, jos jäsenvaltio on toteuttanuttuotantokykyä koskevan selvityksen 16 artiklan mukaisesti.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 16
▼B
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut uudet istutusoikeudet saa siirtää
varantoon tai käyttää 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisestiainoastaan yhden kerran.
7 artikla
1. Tässä luvussa tarkoitetaan:
a)”raivauksella” kaikkien viiniköynnösten täydellistä poistamista
viininviljelyalalta;
b)”istutuksella” vartettujentai varttamattomienviin itaimientai
viinitaimien osien lopullista istuttamista rypäleiden tuotantoa taiemoviiniköynnösten varttamisoksien kasvatusta varten;
c)”istutusoikeudella” oikeutta istuttaa viiniköynnöksiä uusien viljel-
mien istutusoikeuden, uudelleenistutusoikeuden, varannostamyönnetyn istutusoikeuden tai uuden istutusoikeuden nojalla 3, 4,5 ja 6 artiklassa vahvistetuinedellytyksin ;
d)”uudelleenistutusoikeudella” oikeutta istuttaa viiniköynnöstä
alueelle, joka todelliselta satotasoltaan vastaa viiniköynnöksistäraivattua tai raivattavaa aluetta, 4 artiklassa ja 5 artiklan8 kohdassavahvistetuinedellytyksin ;
e)”uudelleen varttamisella” jo kertaalleen vartetun viiniköynnöksen
varttamista.
2. Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta annetaan 75
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Näihinsään töihinvoi erityisesti sisältyä:
— 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitetuista viiniköynnöksistä saatujen
tuotteiden tislaamista koskevat säännökset,
— säännökset liiallisten hallinnollisten maksujen välttämiseksi tämän
luvun säännösten soveltamisessa,
— 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu osoittaminen,
— 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu viiniköynnösten samanaikainen
esiintyminen,
— 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun vähennyskertoimen soveltamista
koskevat säännöt,
— edellä 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön varannon toiminta.
Erityisesti säännöt voivat 31 päivään joulukuuta 2003 asti koskea
uusien istutusoikeuksien jakamista yhteisön varannosta jäsenval-
tioille käytettäväksi alueilla, joilla voidaanosoittaa olevanlisätarvetta, joka voitaisiintyydyttää jakamalla kyseisiä uusiaistutusoikeuksia,
— säännöksiä sen varmistamiseksi, että 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti
myönnetyt uuden viljelmän istutusoikeudet eivät heikennä 2 artiklan1 kohdanmukaista uusienistutustenkieltoa.
3. Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä ja sen
jälkeen kolmen vuoden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle
kertomuksen tämän luvun täytäntöönpanosta. Kertomukseen voidaan
tarvittaessa liittää ehdotuksia uusienistutusoikeuksienmyön tämiseksivastaisuudessa.
II LUKU
LUOPUMISPALKKIOT
8 artikla
1. Lopullisesta viininviljelystä luopumisesta tietyllä alueella voidaan
myöntää palkkio.
Jollei tämän luvun säännöksistä muuta johdu, palkkio voidaan myöntää
viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden tuotantoa varten viljeltyjenviininviljelyalojen tuottajille. Kyseisen alueen on oltava vähintään 10aaria.
2. Jäsenvaltiot voivat nimetä alueet, joilla palkkiota voidaan
myöntää. Ne voivat myös asettaa nimeämiselle esimerkiksi sellaisia1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 17
▼B
edellytyksiä, joilla pyritään turvaamaan tuotannon ja ekologian välinen
tasapaino kyseisillä alueilla.
3. Palkkion myöntämisen johdosta tuottaja menettää uudelleenistu-
tusoikeutensa sen alueen osalta, jolle palkkio on myönnetty.
4. Jäsenvaltioiden on vahvistettava palkkion määrä hehtaaria kohden
ottaenhuomioonseuraavat seikat:
a) tilantuotos tai tuotan tokapasiteetti;
b) tuotantomenetelmä;
c) viininviljelyala suhteessa tilan pinta-alaan;
d) tuotettu viinityyppi; ja
e) mahdollinen yhdistelmäviljely.
5. Luopumispalkkioille vahvistetaanen immäismäärät, joita ei saa
ylittää.
9 artikla
Palkkiooneivät oikeuta:
a) viljelyssä olevat viininviljelyalat, joiden osalta on todettu rikotun
istutusta koskevia yhteisön tai jäsenvaltion säännöksiä erikseenvahvistettavan ajanjakson aikana, joka ei saa ylittää kymmentäviinivuotta;
b) viininviljelyalat, joita ei enää hoideta;
c) viininviljelyalat, jotka on istutettu erikseen vahvistettavan ajanjakson
aikana, joka ei saa ylittää kymmentä viinivuotta; ja
d) viininviljelyalat, joiden rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin
siirtymiseen on myönnetty rahoitusta erikseen vahvistettavan ajan-jakson aikana, joka ei saa ylittää kymmentä viinivuotta.
10 artikla
Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta annetaan 75
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Nämä säännöt voivat koskea
erityisesti:
a) hakemustenjättämiselle ja raivaustensuorittamiselle asetettavia
määräaikoja;
b) tukienmaksunedellytyksiä;
c) 8 artiklan5 kohdassa tarkoitettuja palkkionen immäismääriä;
d) ympäristönäkökohtia; ja
e) 9 artiklassa tarkoitettujenajan jaksojenvahvistamista.
III LUKU
RAKENNEUUDISTUS JA UUSIIN LAJIKKEISIIN SIIRTYMINEN
11 artikla
1. Perustetaan järjestelmä viinitilojen rakenneuudistusta ja uusiin
lajikkeisiinsiirtymistä varten .
2. Järjestelmän tavoitteena on mukauttaa tuotanto markkinoiden
vaatimuksiin.
3. Järjestelmäänsisältyy yksi tai useampia seuraavista toimen piteistä:
a) uusiin lajikkeisiin siirtyminen, joka saattaa tapahtua myös uudelleen
varttamalla;
b) viinitarhojen siirtäminen;
c) viinitilojen hoidon parantaminen suhteessa järjestelmän tavoitteisiin.
Järjestelmä ei koske tavanomaista uudistamista viljelmillä, joilla
viiniköynnökset ovat jo yli-ikäisiä.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 18
▼B
4. Järjestelmään hyväksytään ainoastaan ne jäsenvaltion alueet,
joiden osalta jäsenvaltio on tehnyt selvityksen viinintuotantokyvystä16 artiklanmukaisesti.
12 artikla
Jäsenvaltiot ovat vastuussa rakenneuudistusta ja uusiin lajikkeisiin
siirtymistä koskevien suunnitelmien laatimisesta ja tarvittaessa niidenhyväksymisestä. Suunnitelmien on oltava tässä luvussa ja täytäntöönpa-nolainsäädännössä annettujen sääntöjen mukaisia.
13 artikla
1. Rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen tarkoi-
tettua tukea myönnetään vain, jos on olemassa laadittu ja tarvittaessajäsenvaltion hyväksymä suunnitelma. Tukea myönnetään seuraavissamuodoissa:
a) tuottajille suunnitelman täytäntöönpanosta aiheutuneiden tulonmene-
tysten korvaaminen; ja
b) osallistuminen rakenneuudistuksen ja uusiin lajikkeisiin siirtymisen
kustannuksiin.
2. Tuottajien tulonmenetykset voidaan korvata jommalla kummalla
seuraavista tavoista:
a) sekä uusien että vanhojen viiniköynnösten samanaikaisen esiinty-
misen salliminen vahvistetun kauden ajan, joka saa olla enintään 3
vuotta, jollei tämän osaston I luvun säännöksistä muuta johdu; tai
b) yhteisönrahoittama taloudellin enkorvaus.
3. Yhteisön osuus rakenneuudistuksen ja uusiin lajikkeisiin siirty-
misen kustannuksista saa olla enintään 50 prosenttia. Rakennerahastojakoskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetunneuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(
1) mukaisesti tavoite 1 -
alueiksi luokitelluilla alueilla yhteisön osuus saa kuitenkin olla enintään
75 prosenttia. Jäsenvaltiot eivät saa osallistua kustannuksiin kummassa-
kaan tapauksessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 14 artiklan 4 kohdansoveltamista.
14 artikla
1. Komissio myöntää jäsenvaltiolle vuosittain alustavat määrärahat
objektiivisin perustein, joissa otetaan huomioon erityistilanteet ja -
tarpeet sekä järjestelmän tavoitteen saavuttamiseksi vaaditut ponnistelut.
2. Alustavia määrärahoja mukautetaan todellisten menojen ja jäsen-
valtioidentoimittamientarkistettujenmen oarvioidenperusteella ottaenhuomioonjärjestelmäntavoitteenja käytettävät varat.
3. Jaettaessa rahoitusta jäsenvaltioiden kesken on otettava asianmu-
kaisesti huomioon yhteisön viininviljelyalan osuus kyseisessäjäsenvaltiossa.
4. Kun jäsenvaltio on saanut rahoitusosoituksen tietylle hehtaar-
imäärälle, jäsenvaltio voi käyttää tätä rahoitusosuutta myönnettyä
suuremmalle hehtaarimäärälle. Tässä yhteydessä jäsenvaltio voikäyttää kansallisia varoja korottamaan alennettua hehtaarikohtaistamäärää yhteisönrahoituksenalkuperäiseenhehtaarikohtaiseenen im-mäismääräänsaakka.
15 artikla
Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun täytäntöönpanosta annetaan 75
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Näihinsään töihinvoi sisältyä erityisesti:
a) asianomaisten viinitilojen vähimmäiskoon rajoittaminen;1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 19
(1) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1.
▼B
b) suunnitelmien soveltamisesta johtuvaa uudelleenistutusoikeuksien
käyttöä koskevia säännöksiä;
c) säännöksiä, joilla pyritään estämään tuotantopotentiaalin kasvu tätä
lukua sovellettaessa; ja
d) hehtaarituen enimmäismäärien rajoittaminen.
IV LUKU
ILMOITETTAVAT TIEDOT JA YLEISET SÄÄNNÖKSET
16 artikla
1. Tuotantokykyä koskevaan selvitykseen on sisällyttävä seuraavat
tiedot:
a) jäsenvaltion alueella viininvalmistukseen käytettäviksi lajikkeiksi 19
artiklan 1 kohdan nojalla luokiteltujen viiniköynnösten viljelyynkäytetty pinta-ala;
b) viljellyt lajikkeet;
c) olemassa olevienistutusoikeuksienkokon aismäärä; ja
d) kaikki tämän osaston I luvun soveltamiseksi annetut kansalliset tai
alueelliset säännökset.
2. Jäsenvaltio voi säätää tuotantokykyä koskevan selvityksen laati-
misesta aluekohtaisesti. Tässä tapauksessa kaikki aluekohtaiset
selvitykset onkuiten kinlaadittava 31 päiväänjoulukuuta 2001mennessä. Jos jokin alue ei laadi selvitystä, se ei tämän asetuksensäännösten mukaisesti estä tämän osaston soveltamista kyseisenjäsenvaltion muilla alueilla.
17 artikla
1. Komissio voi arvioida:
a) viinialan eri tuotteiden tuotantoa;
b) näiden tuotteiden teollista käyttöä;
c) viinin ja muiden ilman jatkojalostusta kulutukseen sopivien viinialan
tuotteidenkulutuksensuun tauksia;
d) kaikkia muita seikkoja, joita koskevia tietoja tarvitaanmarkkin oiden
tai tarjonnan mukauttamista koskevan järjestelmän hallinnassa.
2. Komissio voi käyttää ulkopuolista apua näiden arvioiden tekemi-
sessä.
3. Komissio rahoittaa hybridilajikkeidenkäyttöä koskevanriippu-
mattoman tutkimuksen. Se antaa aiheesta Euroopan parlamentille janeuvostolle 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä tähän tutkimukseenperustuvankertomuksen , johonliittyy tarvittaessa ehdotuksia.
18 artikla
1. Viiniyttämiseen käytettävien rypäleiden tuottajien sekä rypäleen
puristemehunja viin intuottajienonilmoitettava joka vuosi edellisestä
sadosta tuotetut määrät. Jäsenvaltiot voivat lisäksi vaatia viiniyttämiseenkäytettävienrypäleidenkauppiaita ilmoittamaanvuosittainedellisestäsadosta kaupanpidetyt määrät.
2. Rypäleen puristemehun ja viinin tuottajien sekä kauppiaiden,
vähittäiskauppiaita lukuunottamatta, onilmoitettava joka vuosihallussaanolevanrypäleenpuristemehunja viin inmäärä, riippumattasiitä, ovatko ne peräisin kyseisen vuoden vai edellisvuosien sadosta.
Kolmansista maista tuodut rypäleen puristemehut ja viinit on mainittava
erikseen.
19 artikla
1. Jäsenvaltioiden on luokiteltava viininvalmistuksessa käytettävät
viiniköynnöslajikkeet. Kaikkien luokiteltujen lajikkeiden on kuuluttavalajiinVitis vinifera tai oltava peräisintämänlajinja muiden Vitis-suvun1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 20
▼B
lajienvälisestä risteytyksestä. Seuraavia lajikkeita ei voi ottaa mukaan
luokitteluun:
— Noah,
— Othello,
— Isabelle,— Jacquez,
— Clinton ja
— Herbemont.
2. Jäsenvaltioiden on luokittelussaan ilmoitettava kunkin niiden
alueella tuotetun tma-laatuviinin valmistukseen sopivat viiniköynnösla-jikkeet. Näidenlajikkeidenonoltava lajia Vitis vinifera .
3. Ainoastaan luokiteltuja viiniköynnöslajikkeita saa istuttaa, istuttaa
uudelleen tai varttaa yhteisön alueella viinintuotantoa varten. Rajoitusta
ei sovelleta tieteellisissä tutkimuksissa ja kokeissa käytettäviinviin i-
köynnöksiin.
4. Viljelyalat, joille istutettuja viininvalmistukseen tarkoitettuja
viiniköynnöslajikkeita ei mainita luokittelussa, on raivattava, jolleikyseisten alojen tuotanto ole tarkoitettu yksinomaan tuottajan omanperheen käyttöön. Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän poikkeuksenvalvomiseksi tarvittavat toimenpiteet.
5. Jos luokittelusta poistetaanlajikkeita, raivaus onsuoritettava 15
vuodenkuluessa poistamisesta.
20 artikla
Yhteisönviin itilarekisteriinsovelletaanasetuksessa (ETY) N:o 2392/86
vahvistettuja sääntöjä.
21 artikla
Jäsenvaltioissa, joiden viinintuotanto on enintään 25 000 hehtolitraa
viinivuodessa, ei sovelleta tämän osaston 1 ja II lukua. Tuotantolasketaanviidenedeltävänviin ivuodenkeskituotoksesta.
22 artikla
Jäsenvaltiot saavat antaa tiukempia kansallisia sääntöjä uusista viljel-
mistä taikka viiniköynnösten tai uudelleenvarttamistenuudelleenistutuksista. Jäsenvaltiot saavat vaatia, että tässä osastossa
säädettyjä hakemuksia tai tietoja on täydennettävä muilla tuotantokyvyn
kehityksenseuran taantarvittavilla tiedoilla.
23 artikla
1. Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta annetaan 75
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Nämä säännöt voivat koskea erityisesti:
a) 16 artiklassa tarkoitetussa selvityksessä vaadittavientietojenmuotoa
ja yksityiskohtaisuutta;
b) 19 artiklassa tarkoitettua viinilajikkeiden luokittelun hallintoa; ja
c) mainittuun luokitteluun kuulumattomista lajikkeista saatujen tuot-
teidenkohtelua.
2. Säännökset viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston mukana
seuraavasta saateasiakirjasta sekä yksityiskohtaiset säännöt sen sovelta-
misesta, mukaan lukien valvontaa koskevat säännökset, voidaan antaa75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
3. Asetusta (ETY) N:o 2392/86 voidaanmuuttaa tai se voidaan
kumota 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
4. Jäljempänä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen on
päätettävä siitä, onko jäsenvaltio tehnyt 16 artiklassa tarkoitetunselvityksen ja onko kyseinen päätös tarpeen kumota erityisesti silloin,kun jäsenvaltio ei ole ajantasaistanut selvitystä.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 21
▼B
III OSASTO
MARKKINAMEKANISMIT
I LUKU
YKSITYISEN VARASTOINNIN TUKI
24 artikla
1. Yksityisen varastoinnin tukea tuottajille myönnetään:
a) pöytäviinille;
b) rypäleenpuristemehulle, tiivistetylle rypäleenpuristemehulle ja
puhdistetulle tiivistetylle rypäleenpuristemehulle.
2. Tuen myöntäminen edellyttää interventioelinten kanssa seuraavan
vuoden16 päivänjoulukuuta ja 15 päivänhelmikuuta välillä erikseenmääriteltävinedellytyksintehtävää pitkäaikaista varastoin tisopimusta.
3. Pitkäaikaiset varastointisopimukset tehdään ajaksi, joka päättyy:
a) pöytäviinien osalta aikaisintaan sopimuksentekopäivää seuraavan
syyskuun 1 päivänä ja rypäleen puristemehun, tiivistetyn rypäleen
puristemehunja puhdistetuntiivistetynrypäleenpuristemehunosalta
sopimuksentekopäivää seuraavan elokuun 1 päivänä; ja
b) viimeistään sopimuksentekopäivää seuraavanmarraskuun30päivänä.
25 artikla
1. Varastointisopimusten tekemisen edellytykset liittyvät erityisesti
kyseistentuotteidenlaatuvaatimuksiin .
2. Pöytäviinien varastointisopimuksiin on sisällyttävä määräys tuen
maksamisenlopettamisesta ja tuottajanvastaavienvelvoitteidenpäätty-misestä koko varastoidulta määrältä tai senosalta, jos kyseisen
pöytäviinityypin markkinahinnat ylittävät erikseen vahvistettavan tason.
3. Yksityiseen varastointiin annettavan tuen määrä voi kattaa
ainoastaan varastoinnin tekniset kulut ja korkokulut, jotka molemmatvahvistetaan kiinteämääräisinä.
4. Tiivistettyjenrypäleenpuristemehujenosalta tätä määrää on
mahdollista korjata tiivistysastetta vastaavalla kertoimella.
26 artikla
1. Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta annetaan 75
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Näissä säännöissä voidaan säätää erityisesti:
— 25 artiklassa tarkoitetuntason , määränja kertoimenvahvistamisesta,
— pöytäviinejä koskevien pitkäaikaisten varastointisopimusten tekemi-
sestä ainoastaan tietyille pöytäviineille,
— rypäleen puristemehun, josta on tehty pitkäaikainen varastointiso-
pimus, jalostamisesta kokonaisuudessaan tai osittain tiivistetyksi
rypäleenpuristemehuksi tai puhdistetuksi tiivistetyksi rypäleen
puristemehuksi sopimuksenvoimassaoloaikan a,
— 25 artiklan2 kohdassa tarkoitettua tuenmaksamisenlopettamista
koskevan säännöksen soveltamista koskevista säännöistä,
— kiellosta, jonka mukaan viinirypälemehun valmistamiseen tarkoite-
tuista rypäleenpuristemehuista ja tiivistetyistä rypäleen
puristemehuista ei saa tehdä pitkäaikaisia varastointisopimuksia, ja
— sopimustentodellisesta kestosta.
2. Jäljempänä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen voidaan
säätää, että:
— yksityisen varastoinnin tukijärjestelmää ei sovelleta, jos markkina-
tilanteen perusteella on ilmeistä, että järjestelmä ei oleperusteltavissa, ja1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 22
▼B
— mahdollisuus uusienpitkäaikaistenvarastoin tisopimustentekemiseen
voidaan päättää milloin tahansa, jos markkinatilanne ja erityisesti jotehtyjensopimustenmäärä n iinedellyttävät.
II LUKU
TISLAUS
27 artikla
1. Murskattujentai murskaamattomienviin irypäleidenylipurista-
minen ja viinisakan puristaminen on kiellettyä. Kiellettyä on myös
puristejäännöksen uudelleen käyttäminen muihin kuin tislaustarkoituk-siin.
2. Viinisakan suodatusta ja sentrifugointia ei pidetä puristamisena,
jos:
a) siitä saadut tuotteet ovat virheettömiä, aitoja ja myyntikelpoisia; ja
b) sakkaa ei puristeta kuivaksi.
3. Jokaisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön tai henkilöryhmit-
tymän7 kohdassa tarkoitettuja hen kilöitä ja ryhmittymiä lukuunottamatta, joka on valmistanut viiniä, on toimitettava tislattavaksi kaikki
tämän viininvalmistuksen sivutuotteet.
4. Sivutuotteidenalkoholipitoisuudenonoltava vähin tään10
prosenttia tuotetun viinin alkoholitilavuudesta, jos viini on valmistettusuoraanrypäleistä. Lukuunottamatta poikkeuksia tekn isesti perustel-luissa tapauksissa sen on oltava vähintäan viisi prosenttia, jos viini onvalmistettu viiniyttämällä rypäleen puristemehusta, osittain käymisti-
lassa olevasta rypäleenpuristemehusta tai käymistilassa olevasta uudesta
viinistä. Jos asianomaista pitoisuutta ei saavuteta, niiden, joita tämävelvollisuus koskee, on toimitettava tietty määrä tuottamaansa viiniä,jolla osoitetaan näiden pitoisuuksien noudattaminen.
Tämänartiklan3 kohdasta ja 4 kohdanen simmäisestä alakohdasta
voidaanpoiketa erikseenmääritettävientuottajaryhmien , tiettyjen
tuotantoalueiden ja 28 artiklassa tarkoitettujen tislattavien viinien osalta.
5. Edellä 3 kohdassa säädetty toimittamista koskeva velvoite voidaan
täyttää toimittamalla viiniä viinietikan valmistajalle.
6. Jokaisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön tai henkilöryhmit-
tymän7 kohdassa tarkoitettuja hen kilöitä ja ryhmittymiä lukuun
ottamatta, jolla onhallussaanmuusta rypäleidenkäsittelystä kuin
viiniyttämisestä peräisin olevia sivutuotteita, on toimitettava netislattavaksi.
7. Jokaisen sellaisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön tai
henkilöryhmittymän, joka käsittelee A-viininviljelyvyöhykkeeltä tai B-viininviljelyvyöhykkeen saksalaisesta osasta taikka Itävallassa viinin-
viljelykseenistutetulta alueelta korjattuja rypäleitä, onpoistettava
valvonnan alaisena ja määriteltävissä olosuhteissa tästä käsittelystäaiheutuneet sivutuotteet.
8. Ne, joita koskevat 3 tai 6 kohdassa tarkoitetut velvollisuudet,
voivat täyttää velvollisuutensa poistamalla viiniyttämisen sivutuotteetvalvonnan alaisena ja erikseen määritettävissä olosuhteissa.
9. Puristejäännöksen, viinisakan ja tislattavaksi toimitettavan viinin
ostohinta on 0,995 euroa tilavuusprosenttia kohti hehtolitralta.
10. Tislaajan maksama hinta ei saa olla ostohintaa alhaisempi.11. Tislaaja voi joko:
a) saada tislattavantuotteenperusteella tukea, jos tislauksesta saatu
tuote on alkoholipitoisuudeltaan vähintään 52 tilavuusprosenttia; tai
b) toimittaa tislauksesta saadun tuotteen interventioelimelle, jos tuotteen
alkoholipitoisuus on vähintään 92 tilavuusprosenttia.
Jos viini on valmistettu tislausta varten väkevöidyksi viiniksi ennen
tislaajalle toimittamista, a alakohdassa tarkoitettu tuki onmaksettava1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 23
▼B
tislausta vartenväkevöidynviin invalmistajalle eikä tislauksesta
saatavaa tuotetta saa toimittaa interventioelimelle.
12. Voidaan päättää, että alkoholin toimittaminen interventioelimelle
korvataantoimituksella sellaiselle toimijalle, joka onosallistun ut
tislauksesta saatujentuotteidenmyymiseksi järjestettyyntarjouskilpai-luunja joka onvalittu 31 artiklan1 kohdassa tarkoitetunmen ettelynmukaisesti.
13. Edellä 1-12 kohtaa ei sovelleta viinirypälemehuun ja tiivistettyyn
viinirypälemehuun tai rypäleen puristemehuun taikka tiivistettyyn
rypäleen puristemehuun, joka on tarkoitettu viinirypälemehun valmis-
tukseen.
28 artikla
1. Jos viini on valmistettu sellaisen lajikkeen rypäleistä, jonka
hallintoyksikkö on luokiteltu kuuluvaksi samanaikaisesti sekä viinin-valmistukseenkäytettävienrypäleidenlajikkeeseenettä muihinkäyttötarkoituksiin tarkoitettuihin lajikkeisiin, ja jos viiniä on valmis-tettu tavallisesti valmistettavaa viinimäärää enemmän eikä sitä viedä
kyseisen viinivuoden aikana, on se tislattava erikseen vahvistettavaan
päivämäärään mennessä. Paitsi poikkeustapauksessa, sitä ei saa laskealiikkeeseenmuualle kuintislaamoihin .
2. Tavanomaisesti tuotettavien viinimäärien määrittelemisessä
otetaanhuomioon :
a) erikseenvahvistettavanviiteajan jaksonkuluessa tuotettu määrä; ja
b) perinteisiin käyttötarkoituksiin varatun viinin määrä.
3. Tämänartiklanmukaisesti tislattavaksi toimitettavanviin in
sisäänostohinta on 1,34 euroa tilavuusprosenttia kohti hehtolitralta; sevoi vaihdella tietyn viinivuoden aikana edellyttäen, että kyseisenviinivuoden keskiarvo pysyy 1,34 eurossa tilavuusprosenttia kohti
hehtolitralta.
4. Tislaajan maksama hinta ei saa olla sisäänostohintaa alhaisempi.5. Tislaaja voi joko:
a) saada tislattavantuotteenperusteella tukea, jos tislauksesta saatu
tuote on alkoholipitoisuudeltaan vähintään 52 tilavuusprosenttia; tai
b) toimittaa tislauksesta saadun tuotteen interventioelimelle, jos tuotteen
alkoholipitoisuus on vähintään 92 tilavuusprosenttia.
Jos viini on valmistettu tislausta varten väkevöidyksi viiniksi ennen
tislaajalle toimittamista, a alakohdassa tarkoitettu tuki onmaksettavaväkevöidynviin invalmistajalle eikä tislauksesta saatavaa tuotetta saatoimittaa interventioelimelle.
6. Voidaan päättää, että alkoholin toimittaminen interventioelimelle
korvataantoimituksella sellaiselle toimijalle, joka onosallistun ut
tislauksesta saatujentuotteidenmyymiseksi järjestettyyntarjouskilpai-luunja joka onvalittu 31 artiklan1 kohdassa tarkoitetunmen ettelynmukaisesti.
7. Senestämättä, mitä 1 artiklan2 kohdassa säädetään , sovelletaan
tätä artiklaa.
29 artikla
1. Yhteisö voi tukea pöytäviinien ja pöytäviinien valmistukseen
soveltuvien viinien tislausta viinimarkkinoiden tukemiseksi ja edesaut-
taakseenn äinollentislaustuotteidentoimitustenjatkuvuutta silloinkunkyseessä onjuotavaksi tarkoitettu alkoholi ja kyseisenalkoholinkäyttöonalalla perin teistä.
2. Tämä tuki maksetaan tislaajille perustukena ja toissijaisena tukena.3. Perustukea maksetaan pöytäviinin ja pöytäviinin valmistukseen
soveltuvanviin intislatunmääränperusteella.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 24
▼B
4. Perustukea sovelletaan tislaajien ja viinintuottajien välisten
sopimustenmuodostamanjärjestelmänperusteella. Vahvistetaanvähim-mäishinta, joka tislaajien on maksettava viinintuottajille ja joka voi
vaihdella tietyn viinivuoden aikana edellyttäen kuitenkin, että kyseisen
viinivuoden keskiarvo pysyy vähintään 2,488 eurossa tilavuusprosenttiakohti hehtolitralta.
5. Perustuenmääräänvaikuttavat seuraavat tekijät:
a) tarve siihen, että keskimääräinen vähimmäishinta, joka tislaajien on
maksettava viinintuottajille tiettynä viinivuotena, vastaa 4 kohdassatarkoitettua tasoa;
b) tarve säilyttää perinteiset juotavaksi tarkoitetun alkoholin alan
perinteisten myyntikanavien toimitukset kilpailukykyisissä hinnoissa.
6. Toissijaista tukea maksetaan tuloksena olevan tisleen varastoin-
nista aiheutuvien kohtuullisten kustannusten kattamiseksi. Se ontarkoitettu helpottamaanperustukijärjestelmäntoimin taa.
30 artikla
1. Jos huomattavat ylijäämä- ja/tai laatuongelmat aiheuttavat poik-
keuksellisia häiriöitä markkinoilla, voidaan ottaa käyttöön erityinentislaustoimenpide.
2. Toimenpiteen tavoitteet ovat:
a) erityistenylijäämienpoistamin enja
b) saatavuuden jatkuvuuden turvaaminen sadosta toiseen.
3. Toimenpide on vapaaehtoinen tuottajille.4. Toimenpide voidaan rajoittaa tiettyihin viiniluokkiin tai tuotantoa-
lueisiin. Toimenpidettä voidaan soveltaa tma-laatuviineihin ainoastaan
asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä.
5. Yhtenä edellytyksenä toimenpiteen käyttöön ottamiselle voi olla
pitkään jatkunut osoitettavissa oleva tietyn viiniryhmän tai tietyntuotantoalueen viinin markkinahinnan lasku.
6. Jos yhteisö soveltaa toimenpidettä kolmena peräkkäisenä vuonna
(tietyn alueen) tietyn viinityypin osalta, komissio antaa Euroopanparlamentille ja neuvostolle selvityksen jatkuvasta kriisistä ja tarvit-taessa sisällyttää siihenehdotuksia.
31 artikla
1. Interventioelimen haltuun ottama alkoholi myydään joko julkisella
huutokaupalla tai tarjouskilpailulla. Tällaista alkoholia myytäessäviranomaisten on mahdollisuuksien mukaan oltava vaikuttamatta
tällaisista markkinoista perinteisesti riippuviin alkoholin markkinoihin.
Sitä ei saa käyttää elintarvikekäyttöön tarkoitettuna alkoholina.
2. Jos kuitenkaan toimituksia kyseisen alan sille osalle, jolla viinistä
tislatunalkoholinkäyttö onpakollista, ei pystytä varmistamaan27, 28 ja29 artiklanmukaisilla toimilla, voidaanpäättää, että tällaista alkoholiasaa myydä kyseiselle alalle.
32 artikla
1. Viinin, jonka alkoholipitoisuutta tuottajat ovat kohottaneet
lisäämällä sakkaroosia tai 34 artiklassa tarkoitettua tukea saanuttarypäleenpuristemehua, jokaista tislaukselle vahvistettua sisään osto-
hintaa, lukuun ottamatta 27 kohdassa tarkoitettua tislausta, alennetaan
jokaisella viininviljelyalueella samalla kiinteällä määrällä, joka laske-taan34 artiklassa tarkoitetuntuenmääränperusteella, sekä kyseiselleviininviljelyalueelle säädetyn alkoholipitoisuuden lisäyksen mukaan.
2. Asianomaisen tuottajan pyynnöstä tätä alennusta sovelletaan
ainoastaan niihin määriin, joiden alkoholipitoisuutta on lisätty 1 kohdanmukaisesti1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 25
▼B
33 artikla
1. Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta annetaan 75
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Nämä säännöt voivat koskea erityisesti:
a) tässä luvussa tarkoitettuja poikkeuksia;
b) 27 ja 28 artiklanosalta edellytyksiä, joilla tislaus onsuoritettava,
tuotetun viinin alkoholipitoisuuden arviointia ja edellytyksiä, joilla
tuotteet voi toimittaa interventioelimelle sekä tislauksesta saatujensellaisten tuotteiden sisäänostohintoja, jotka interventioelin voi ottaahaltuunsa, tai näiden hintojen vahvistamisperusteita;
c) puristejäännöstä ja viinisakkaa koskevia vähimmäisvaatimuksia;
d) edellytyksiä, joidenperusteella 27 artiklan7 kohdassa tarkoitettua
poistamista koskevaa valvottua järjestelmää voidaansoveltaa;
e) 28 artiklan 2 kohdassa mainittuja tavanomaisesti tuotetun viinin
määriä;
f) 30 artiklassa tarkoitetuntoimen piteensoveltamista koskevia yksi-
tyiskohtaisia sääntöjä, myös siinä tarkoitettuja tuotteita sekätislauksesta saatujentuotteidenkauppavirtoja, erityisesti alkoholinja alkoholijuomienmarkkin ahäiriöidenvälttämiseksi;
g) säännöksiä, jotka koskevat 28 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun
ostohinnan muuttamista; ja
h) 29 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun vähimmäishinnan määrittämistä.
2. Edellä 27 ja 28 artiklassa tarkoitettujentukien , joidenavulla
tuotteita saadaanmyytyä, ja 29 artiklassa tarkoitettujentukienmäärätsekä säännöt, joilla määritellään 30 artiklassa tarkoitetun toimenpiteenkäyttöönottamiseenjohtavat olosuhteet ja kyseiseentoimen piteeseenliittyvänyhteisöntuenmäärä ja muoto, vahvistetaan75 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen.
III LUKU
TIETTYJÄ KÄYTTÖTARKOITUKSIA KOSKEVAT TUET
34 artikla
1. Perustetaantuki seuraavientuotteidenkäytölle:
a) tiivistetyt rypäleenpuristemehut, ja
b) puhdistetut tiivistetyt rypäleenpuristemehut,
jotka ontuotettu yhteisössä ja jotka käytetäänsellaistenviin ituotteiden
alkoholipitoisuuksien lisäämiseen, joiden osalta lisääminen on sallittuatämänasetuksenmukaisesti.
2. Tuen myöntäminen voidaan rajata koskemaan ainoastaan C III -
viininviljelyvyöhykkeiden tuotteita, jos ilman tätä toimenpidettä ei olisimahdollista turvata rypäleenpuristemehujenja leikkaamiseenkäytettä-
vienviin ienkauppaa.
3. Tuenmäärä vahvistetaaneuroin a mahdollisenalkoholipitoisuuden
tilavuusprosenttia kohti ja tiivistetyn rypäleen puristemehun hehtolitraakohti tai puhdistetuntiivistetynrypäleenpuristemehunhehtolitraa kohtiottaenhuomioonn äillä tuotteilla ja sakkaroosilla tehdynväkevöimisen
kustannusten erotuksen.
35 artikla
1. Perustetaantuki seuraavientuotteidenkäytölle:
a) rypäleenpuristemehut ja tiivistetyt rypäleenpuristemehut, jotka on
tuotettu yhteisössä viinirypälemehun valmistusta tai viinirypäleme-husta saatavien muiden elintarviketuotteiden valmistusta varten;
b) C III -viininviljelyvyöhykkeillä tuotetut rypäleen puristemehut ja
tiivistetyt rypäleen puristemehut Yhdistyneessä kuningaskunnassa jaIrlannissa yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 220600 kuulu-viensellaistentuotteidenvalmistusta varten , joista voidaankäyttää1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 26
▼B
yhdistettyä nimitystä, joka sisältää sanan ”viini” näiden jäsenval-
tioidensuostumuksella liitteessä VII olevanC kohdan2 kohdanmukaisesti;
c) sellaiset yhteisössä tuotetut tiivistetyt rypäleenpuristemehut, jotka
ovat pääasiallinen ainesosa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja
Irlannissa kaupan pidettävässä tuoteryhmässä, johon liittyy viininkaltaisenjuoman(kotiviin i) valmistusta koskevia selkeitä ohjeitakuluttajille.
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdan b alakohdassa säädetään, jos ilmenee,
että kyseisessä alakohdassa tarkoitettu rypäleenpuristemehunjatiivistetyn rypäleen puristemehun tuotantoa koskeva maantieteellinenrajoittaminen aiheuttaa kilpailun vääristymistä, voidaan päättää ulottaatuen myöntäminen koskemaan yhteisön muilla alueilla kuin C III -
viininviljelyvyöhykkeillä tuotettuja rypäleen puristemehuja ja tiivis-
tettyjä rypäleenpuristemehuja.
3. Nämä tuet varataansellaistentuotteidenkäyttöön , jotka on
luokiteltu yksinomaan viininvalmistukseen käytettäviä rypäleitä tuotta-
viksi viinilajikkeiksi tai sekä viininvalmistukseen että muihin
tarkoituksiin soveltuviksi lajikkeiksi, ja niitä voi myöntää myös samoistalajikkeista yhteisössä tuotetuille rypäleille.
4. Tukienmäärät onvahvistettava siten , että yhteisöstä peräisin
olevanrypäleenpuristemehunja tiivistetynrypäleenpuristemehuntoimituskustannusten perusteella on mahdollista säilyttää niiden peri-nteiset myyntikanavat.
5. Erikseenmääriteltävä osa 1 kohdana alakohdassa tarkoitetusta
tuesta varataan viinirypälemehun kulutusta edistävien kampanjoidenjärjestämiseen. Näiden kampanjoiden järjestämiseksi tuen suuruusvoidaanvahvistaa 4 kohdanmukaisesti sovellettavantuentasoakorkeammaksi.
36 artikla
Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta annetaan 75
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Näihinsään töihinonsisällyttävä erityisesti:
a) 34 artiklan1 kohdassa tarkoitetuntuenmyön tämistä koskevat
edellytykset;
b) 35 artiklan1 kohdassa tarkoitettujentuotteidenkäytönvalvomiseksi
tarvittavat toimenpiteet;
c) 34 ja 35 artiklassa tarkoitetun tuen määrä, joka vahvistetaan ennen
jokaisenviin ivuodenalkua;
d) 35 artiklan2 kohdanen simmäisessä alakohdassa tarkoitettu päätös.
IV LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
37 artikla
Tuottajat, joita koskevat 27 ja 28 artiklassa tarkoitetut velvoitteet, ovat
oikeutettuja hyötymään tässä osastossa tarkoitetuista interventiotoimen-
piteistä, jos he ovat täyttäneet edellä tarkoitetut velvoitteet tiettynäerikseen määriteltävänä viiteaikana. Kyseinen aika sekä yksityiskoh-taiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 75 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen.
38 artikla
1. Jos yhteisön viinimarkkinoilla todetaan tietyn viinityypin osalta
poikkeuksellisen korkeita hintoja ja jos tällainen tilanne näyttää jatkuvan
ja häiritsevän markkinoita, komissio voi toteuttaa tarvittavat toimenpi-
teet.
2. Jos pöytäviinin markkinoita on tarpeen tukea, voidaan vahvistaa 1
artiklan2 kohdanb alakohdassa lueteltuja muita tuotteita kuin1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 27
▼B
pöytäviiniä koskevia interventiotoimenpiteitä 75 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen.
IV OSASTO
TUOTTAJAORGANISAATIOT JA TOIMIALAKOHTAISET
ORGANISAATIOT
I LUKU
TUOTTAJAORGANISAATIOT
39 artikla
1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan”tuottajaorgan isaatiolla” oikeush-
enkilöä:
a) joka onmuodostettu tämänasetuksensoveltamisalaankuuluvien
tuotteidentuottajienomasta aloitteesta;
b) jonka tavoitteena jäsentensä puolesta on erityisesti:
i) varmistaa tuotannon suunnittelu ja sen mukauttaminen kysyntää
vastaavaksi; erityisesti määränja laadunosalta;
ii) edistää tarjonnan keskittämistä ja sen jäsenten tuotannon
saattamista markkinoille;
iii) alentaa tuotantokustannuksia ja vakauttaa tuottajahintoja;
iv) edistää ympäristöä säästävien viljelymenetelmien, tuotantoteknii-
koiden ja jätehuoltotekniikoiden käyttöä erityisesti vesien,maaperänja maisemanlaadunsuojelemiseksi ja biologisenmonimuotoisuuden säilyttämiseksi ja/tai edistämiseksi.
2. Tässä asetuksessa tarkoitetuilla tuottajaorganisaatioilla edelly-
tetään olevan mahdollisuus rangaista jäseniään asianmukaisestisääntöjen mukaisten velvoitteiden rikkomisesta.
3. Jäsenvaltiot voivat hyväksyä tämän asetuksen mukaisiksi tuotta-
jaorganisaatioiksi kaikki hyväksyntää hakevat tuottajien ryhmittymät,edellyttäen, että ne:
a) täyttävät 1 ja 2 kohdassa asetetut vaatimukset ja osoittavat tätä varten
muunmuassa sen , että ryhmittymäänkuuluu vähimmäismäärä
tuottajia ja että se tuottaa vähimmäismääränkaupanpidettäviätuotteita;
b) antavat riittävät takeet toimintansa asianmukaisesta toteuttamisesta,
kestosta ja tehokkuudesta;
c) antavat todella jäsentuottajilleen ympäristöä säästävien viljelymene-
telmientoteuttamiseentarvittavaa tekn istä apua.
40 artikla
1. Jäsenvaltioiden on:
a) päätettävä hyväksynnän myöntämisestä tuottajaorganisaatiolle
kolmenkuukaudenkuluessa siitä, kunhakemus kaikkin e liiteasia-kirjoineen on jätetty;
b) suoritettava säännöllisin väliajoin tarkastuksia varmistaakseen, että
tuottajaorganisaatiot noudattavat hyväksymiseen vaadittuja edelly-tyksiä, ja määrättävä näihin organisaatioihin sovellettavistaseuraamuksista, jos edellytyksiä ei ole noudatettu, sekä päätettävä
tarvittaessa hyväksynnän peruuttamisesta; ja
c) ilmoitettava komissiolle kahdenkuukaudenkuluessa kaikista hyväk-
synnän myöntämistä tai peruuttamista koskevista päätöksistä.
2. Komissio varmistaa tarkastuksin39 artiklanja tämänartiklan1
kohdan b alakohdan noudattamisen ja pyytää tarvittaessa jäsenvaltioitaperuuttamaan hyväksynnän näiden tarkastusten jälkeen.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 28
▼B
II LUKU
TOIMIALAKOHTAISET ORGANISAATIOT
41 artikla
1. Tma-laatuviinien ja maantieteellisen alkuperämerkinnän omaavien
pöytäviinien markkinoiden toiminnan tehostamiseksi tuottajajäsenvaltiotvoivat erityisesti toimialakohtaistenorgan isaatioidentekemienpäätöstentäytäntöönpanemiseksi määritellä markkinoille saattamisen sääntöjä,jotka koskevat tarjonnan sääntelyä ensimmäisen markkinoille saatta-misen yhteydessä, edellyttäen, että säännöt koskevat tuotteiden pitämistä
varastossa ja/tai niiden vähittäistä poistamista varastosta, eivätkä mitään
muita sovittuja käytäntöjä, esimerkiksi
— hintojen edes ohjeellista vahvistamista tai suosittamista,
— liian suuren prosenttiosuuden jäädyttämistä yleensä saatavilla
olevasta vuosittaisesta sadosta, ja yleensä kaikkia epätavallisia
tarjonnan vähentämiskeinoja,
— kieltäytymistä antamasta kansallisia ja/tai yhteisön todistuksia, joita
tarvitaan viinialan tuotteiden markkinoille saattamiseksi ja tuotteiden
kaupanpitämiseksi, jos kaupanpitämisessä n oudatetaanedellä
mainittuja sääntöjä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut säännöt on saatettava toimijoiden
tietoisuuteen julkaisemalla ne kokonaisuudessaan asianomaisen jäsen-valtionvirallisessa julkaisussa.
3. Jäsenvaltiot, jotka ovat käyttäneet 1 kohtaan perustuvia mahdolli-
suuksia, antavat vuosittain komissiolle kertomuksen päätöksistä, joitaasiassa on tehty edellisen vuoden aikana. Komissio tarkastelee niidenyhteensopivuutta yhteisön oikeuden, erityisesti vapaata liikkuvuutta(perustamissopimuksen28-31 artikla) ja kilpailua (perustamissopi-
muksen 81-86 artikla) koskevien sääntöjen sekä syrjintäkiellon
periaatteen(perustamissopimuksen34 artiklan3 kohta) kan ssa.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujenorgan isaatioidenonerityisesti
harjoitettava yhdellä tai useammalla yhteisönalueella useita seuraavista
toimista ottaenhuomioonkuluttajienedun :
i) tuotantoa ja markkinoita koskevan tietämyksen ja avoimuuden
parantaminen;
ii) tuotteiden markkinoille saattamisen entistä paremman yhteenso-
vittamisenedistämin enerityisesti tutkimuksenjamarkkinatutkimusten avulla;
iii) yhteisön sääntöjen kanssa yhteensopivien vakiosopimusten laati-
minen;
iv) tuotantokyvyn parantaminen;
v) tiedottaminen ja tutkimukset tuotannon ohjaamiseksi markkinoiden
tarpeisiinja kuluttajienmakuunja odotuksiinen tistä paremminmukautettujentuotteidensuun taan , erityisesti tuotteidenlaadunjaympäristönsuojelun osalta;
vi) sellaisten menetelmien tutkimus, jotka mahdollistavat kasvinsuo-
jeluaineiden ja muiden tuotantopanosten käytön rajoittamisen jatakaavat tuotteidenlaadunsekä maaperänja vesiensuojelun ;
vii) sellaisten menetelmien ja keinojen kehittäminen, joilla parannetaan
tuotteiden laatua kaikissa tuotannon, viiniyttämisen ja kaupanpitämisenvaiheissa;
viii) luonnonmukaisen maatalouden ja alkuperänimitysten, laatumer-
kintöjen ja maantieteellisten merkintöjen hyödyntäminen ja
suojaaminen;
ix) erityisesti integroidun tuotannon (IP-tuotanto) tai muiden
ympäristöä säästävien tuotantotapojen edistäminen.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 29
▼B
V OSASTO
VIININVALMISTUSMENETELMÄT JA -KÄYTÄNNÖT;
KUVAUS, NIMITYS, TARJONTAMUOTO JA SUOJAUS
I LUKU
VIININVALMISTUSMENETELMÄT JA -KÄYTÄNNÖT
42 artikla
1. Perustetaantämänasetuksensoveltamisalaankuuluvientuotteiden
tuottamiseen yhteisössä sallitut viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt
lukuun ottamatta viinirypälemehua, tiivistettyä viinirypälemehua sekäviinirypälemehun valmistukseen tarkoitettuja rypäleen puristemehua jatiivistettyä rypäleenpuristemehua.
2. Viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä saa käyttää ainoastaan
kyseisten tuotteiden asianmukaiseen valmistukseen, säilytykseen taijälkikäsittelyyn.
3. Sallittuihin viininvalmistusmenetelmiin ja käsittelyihin ei kuulu
veden lisääminen muuten kuin erityisen teknisen tarpeen vuoksi eikäalkoholinlisäämin enlukuunottamatta tuoreista rypäleistä valmistettua
rypäleen puristemehua, jonka käyminen on estetty tai keskeytetty
alkoholia lisäämällä, sekä väkevää viiniä, kuohuviiniä, väkevöityä viiniäja määritettävinedellytyksinhelmeilevää viin iä.
4. Viininvalmistusmenetelmien ja -käsittelyjen osalta jäsenvaltiot
voivat säätää tiukempia vaatimuksia varmistaakseen tma-laatuviinien,niiden alueella tuotettujen pöytäviinien, joilla on maantieteellinenmerkintä, sekä kuohuviinien ja väkevien viinien olennaisten ominai-
suuksien säilyttämisen. Niiden on ilmoitettava nämä vaatimukset
komissiolle, joka antaa ne tiedoksi muille jäsenvaltioille.
5. Jollei toisinpäätetä, ain oastaan19 artiklanmukaisesti laaditussa
luokituksessa mainittuja viininvalmistuksessa käytettäviä rypälelajik-
keita ja niistä johdettuja tuotteita saa käyttää yhteisössä seuraavientuotteidenvalmistamiseen :
a) rypäleen puristemehu, jonka käyminen on estetty tai keskeytetty
alkoholia lisäämällä;
b) tiivistetty rypäleenpuristemehu;
c) puhdistettu tiivistetty rypäleenpuristemehu;
d) pöytäviinin valmistukseen soveltuva viini;
e) pöytäviini;
f) tma-laatuviini;
g) väkevä viini;h) kuivuneista viinirypäleistä valmistettu käymistilassa oleva rypäleen
puristemehu;
i) ylikypsistä viinirypäleistä valmistettu viini.
6. Leikkaamalla valkoisenpöytäviin invalmistukseensoveltuvaa
viiniä tai valkoista pöytäviiniä punaisen pöytäviinin valmistukseen
soveltuvalla viinillä tai punaisella pöytäviinillä ei saada aikaan
pöytäviiniä.
Tämä säännös ei kuitenkaan estä tietyissä erikseen määriteltävissä
tapauksissa ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun leikkaamisen käyttöäedellyttäen, että tulokseksi saatavalla tuotteella on pöytäpunaviininominaisuudet.
Ensimmäisestä alakohdasta poiketen kyseinen leikkaaminen sallitaan 31
päivään heinäkuuta 2005 asti alueilla, joilla perinteisesti on olluttällainen käytäntö, myöhemmin vahvistettavia yksityiskohtaisia sääntöjänoudattaen.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 30
▼B
43 artikla
1. Sallitut viininvalmistusmenetelmät ja -käsittelyt vahvistetaan
liitteissä IV ja V.
2. Erityisesti:
— väkevöimistä, happamuudenlisäämistä ja vähen tämistä sekä makeut-
tamista koskevat sallitut viininvalmistusmenetelmät ja -käsittelytsekä rikkidioksidipitoisuutta ja haihtuvienhappojenen immäispitoi-suutta koskevat säännöt vahvistetaan liitteessä V olevissa A-Gkohdassa,
— kuohuviinin ja laatukuohuviinin tuotantoa koskevat säännöt ja
sallitut viininvalmistusmenetelmät ja -käsittelyt vahvistetaan liit-teessä V olevissa H ja I kohdassa,
— väkevän viinin tuotantoa koskevat säännöt ja sallitut viininvalmis-
tusmenetelmät ja -käsittelyt vahvistetaan liitteessä V olevassa Jkohdassa.
44 artikla
1. CN-koodeihin2204 10, 2204 21 ja 2204 29 kuuluvista tuotteista
ainoastaan väkeviä viinejä, kuohuviinejä, hiilihapotettuja kuohuviinejä,helmeileviä viinejä, hiilihapotettuja helmeileviä viinejä, tma-laatu-
viinejä, pöytäviinejä sekä tarvittaessa ja sen estämättä, mitä 45
artiklassa säädetään, laillisesti tuotuja viinejä saa tarjota tai toimittaasellaisenaan nautittavaksi yhteisössä.
2. Lukuunottamatta pullotettuja viin ejä, jotka voidaantodistaa
pullotetuiksi ennen 1 päivää syyskuuta 1971, muuta viiniä kuin 42artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista viiniköynnöslajikkeista saatua tma-laatuviiniä, joka ei vastaa liitteessä I olevissa 12-18 kohdassa annettujamääritelmiä, saa käyttää ainoastaan viinintuottajan oman perheenkulutukseen, viinietikan valmistukseen tai tislaukseen.
3. Niinä vuosina, jolloin ilmasto-olot ovat olleet epäsuotuisat,
voidaan päättää, että A- ja B-viininviljelyvyöhykkeiltä saatuja tuotteita,joiden luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina ei ole kysei-
selle viininviljelyvyöhykkeelle vahvistetun vähimmäismäärän
suuruinen, käytetään yhteisössä kuohuviinien ja hiilihapotettujenkuohuviinien valmistukseen, jos näiden viinien todellinen alkoholipitoi-suus on vähintään 8,5 tilavuusprosenttia, tai hiilihapotettujenhelmeilevien viinien valmistukseen. Tällöin väkevöiminen on suoritet-tava liitteessä V olevanD kohdan5 alakohdassa tarkoitetuinrajoituksin .
4. Rajoittamatta tiukempien säännösten soveltamista, joita jäsenval-
tiot voivat soveltaa alueellaanvalmistettaviintuotteisiin , tuoreistarypäleistä valmistettua rypäleen puristemehua, jonka käyminen on
estetty tai keskeytetty alkoholia lisäämällä, saa käyttää ainoastaan
sellaistentuotteidenvalmistukseen , jotka eivät kuulu CN-koodeihin2204 10, 2204 21 ja 2204 29.
5. Yhteisöstä peräisin olevaa viinirypälemehua ja tiivistettyä viinir-
ypälemehua ei saa käyttää viiniyttämiseen eikä lisätä viiniin. Näitätuotteita valvotaan niiden käyttötarkoituksen mukaan. Näiden tuotteidenkäyttäminen alkoholiksi on kiellettyä yhteisön alueella.
6. Edellä 4 ja 5 kohtaa ei sovelleta tuotteisiin, joista valmistetaan
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa yhdistetyn nimikkeistönnimikkeeseen 2206 00 kuuluvia tuotteita, joista voidaan käyttääyhdistettyä nimitystä, joka sisältää sanan ”viini” jäsenvaltioiden
suostumuksella liitteessä VII olevanC kohdan2 kohdanmukaisesti.
7. Pöytäviinin valmistukseen soveltuvia viinejä, joiden todellinen
vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina ei vastaa pöytäviinien
vastaavaa tasoa, voidaan laskea liikkeeseen ainoastaan kuohuviinien
valmistukseen tai viinietikan valmistukseen, tislaukseen tai muuhunteolliseen käyttöön. Näitä viinejä voidaan väkevöidä ja leikatapöytäviinillä niiden tilavuusprosentteina ilmoitetun todellisen alkoholi-pitoisuuden kohottamiseksi pöytäviinien tasolle ainoastaanviininvalmistajan tiloissa tai tämän lukuun.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 31
▼B
8. Alkoholia, puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa ja puris-
tejäännöksestä valmistettua viiniä (piquette) lukuun ottamatta yhteisöstäperäisin olevasta rypäleen puristejäännöksestä ja viinisakasta ei saa
valmistaa viiniä tai muuta nautittavaksi tarkoitettua juomaa.
9. Puristejäännöksestä valmistettua viiniä, jos sen valmistaminen on
kyseisessä jäsenvaltiossa sallittua, saa käyttää ainoastaan tislaukseen taiviininviljelijän perheen omaan käyttöön.
10. Tislausta varten väkevöityä viiniä voidaan käyttää ainoastaan
tislaukseen.
11. Kuivuneista viinirypäleistä saatua käymistilassa olevaa rypäleen
puristemehua saa saattaa markkinoille ainoastaan väkevän viininvalmistukseen ja ainoastaan niillä viinialueilla, joilla tämä käyttö oli
perinteistä 1 päivänä tammikuuta 1985 sekä viinin valmistukseen
ylikypsistä rypäleistä.
12. Kolmansista maista peräisin olevia tuoreita rypäleitä, rypäleen
puristemehua, käymistilassa olevaa rypäleenpuristemehua, tiivistettyärypäleenpuristemehua, puhdistettua tiivistettyä rypäleenpuristemehua,
rypäleen puristemehua, jonka käyminen on estetty tai keskeytetty
lisäämällä alkoholia, viinirypälemehua ja tiivistettyä viinirypälemehuaei saa viiniyttää eikä lisätä viiniin yhteisön alueella.
13. Edellä 12 kohdassa tarkoitettuja tuotteita ei saa käyttää
alkoholiksi yhteisön alueella. Tätä säännöstä ei sovelleta tuotteisiin,
joista valmistetaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa CN-
koodiin2206 00 kuuluvia tuotteita, joista voidaanliitteessä VII olevanCkohdan2 alakohdanmukaanjäsen valtioidensuostumuksella käyttääyhdistettyä nimitystä, johon kuuluu sana ”viini”.
14. Kolmannesta maasta peräisin olevan viinin leikkaaminen
yhteisön viinin kanssa samoin kuin kolmansista maista peräisin olevien
viinien leikkaaminen keskenään yhteisön maantieteellisellä alueella onkielletty.
15. Neuvosto voi poiketa 12 kohdasta, 13 kohdanen simmäisestä
virkkeestä ja 14 kohdasta yhteisön kansainvälisten velvoitteidenmukaisesti.
45 artikla
1. Poikkeuksia lukuunottamatta seuraavia tuotteita ei saa tarjota tai
käyttää sellaisenaan elintarvikkeiksi:
a) CN-koodeihin2204 10, 2204 21, 2204 29 ja 2204 3010 kuuluvia
tuotteita riippumatta siitä, onko ne tuotu vai ei, jos ne on käsitelty
sellaisilla viininvalmistusmenetelmillä, joita ei ole hyväksytty
yhteisön säännöissä tai, jos tämä sallitaan, kansallisissa säännöissä;
b) 1 artiklan2 kohdana, b ja c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita, jotka
eivät ole virheettömiä, aitoja tai myyntikelpoisia;
c) 1 artiklan2 kohdassa tarkoitettuja tuotteita, jotka eivät ole liitteenI
määritelmienmukaisia.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tuontituotteita koskevat poikkeukset
tehdäänperustamissopimuksen133 artiklassa määrättyä men ettelyänoudattaen.
46 artikla
1. Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun ja liitteiden IV ja V
soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Näissä säännöissä vahvistetaan erityisesti:
a) liitteessä V olevan A kohdan osalta ennen 1 päivää syyskuuta 1986
tuotettuja viinejä koskevat siirtymätoimenpiteet ja muutokset 2
kohdassa oleviinviin ienluetteloihin ;
b) liitteen IV ja V osalta mainituissa liitteissä tarkoitettujen viininval-
mistusmenetelmien ja -käsittelyjen rajat ja tietyt edellytykset, lukuun1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 32
▼B
ottamatta aiemminmain ituissa liitteissä vahvistettuja rajoituksia ja
edellytyksiä;
c) tässä luvussa ja liitteessä V tarkoitetut päätökset, poikkeukset,
edellytykset ja luettelot;
d) liitteessä V olevienC-G kohdansoveltamin ensellaisilla yhteisön
alueilla korjattuihintuotteisiin , jotka eivät kuulu liitteessä IIImääriteltyihin viininviljelyvyöhykkeisiin; ja
e) liitteessä V olevanJ kohdanosalta 2 kohdanb alakohdassa ja 6
kohdassa tarkoitetut luettelot, 4 kohdanb alakohdassa tarkoitetutpoikkeukset sekä 6 kohdassa tarkoitettu ilmoitus- ja rekisteröintime-
nettely.
2. Jäljempänä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen annetaan
seuraavat säännöt:
a) tiettyjenkolman sissa maissa sovellettaviensekä 43 artiklan1
kohdassa ja liitteessä IV tarkoitettujen viininvalmistusmenetelmien
ja -käsittelyjen välistä vertailua koskevat säännöt;
b) rypäleenpuristemehunja viin inleikkaamista ja sekoittamista
koskevat säännökset;
c) viininvalmistusmenetelmissä käytettyjen aineiden puhtaus- ja tunnis-
tetiedot;
d) sallittujen viininvalmistusmenetelmien ja -käsittelyjen toteuttamista
koskevat hallinnolliset säännöt; näissä voidaan säätää, että tiettyjä
viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä saa suorittaa ainoastaan
jäsenvaltion hyväksymän sellaisen henkilön valvonnassa, jolla onriittävät tiedot tuotteen laadun, hygienian ja terveellisyyden takaa-miseksi;
e) 45 artiklassa tarkoitettujentuotteidenhallussapitoa, liikkuvuutta ja
käyttöä koskevat edellytykset tai luettelot tuotteista, jotka onvapautettu mainitun artiklan vaatimuksista, ja perusteet, joidentarkoituksena on estää yksittäisissä tapauksissa liiallinen ankaruus,
sekä edellytykset, joilla jäsenvaltio voi sallia sellaisten tuotteiden
hallussapidon, liikkeen ja käytön, jotka eivät 45 artiklan 1 kohdan aalakohtaa lukuun ottamatta vastaa tämän asetuksen säännöksiä taitämän asetuksen mukaisesti annettuja säännöksiä; ja
f) yleiset säännöt sellaisten viininvalmistusmenetelmien ja -käsittelyjen
koekäytölle, jotka eivät muutenole sallittuja.
3. Jäljempänä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen annetaan
määritysmenetelmät, joilla määritetään tämän asetuksen soveltamisalaan
kuuluvien tuotteiden koostumus, sekä säännöt, joiden avulla voidaanmääritellä, onko näitä tuotteita käsitelty sallittujen viininvalmistusme-netelmien vastaisesti.
Samaa menettelyä noudattaen vahvistetaan tarvittaessa sellaisten
aineiden enimmäismäärät, jotka osoittavat tiettyjen viininvalmistusme-
netelmien käytön, sekä määritystulosten vertailutaulukot.
Jos kuitenkaan yhteisön määritysmenetelmiä tai ensimmäisessä alakoh-
dassa tarkoitettuja sääntöjä ei ole laadittu kyseisestä tuotteestaetsittävien aineiden löytämiseksi ja niiden määrän selvittämiseksi,
sovelletaan:
a) Kansainvälisen viinijärjestön (OIV) yleiskokouksen hyväksymiä ja
julkaisemia määritysmenetelmiä; tai
b) jos soveltuvaa määritysmenetelmää ei ole a alakohdassa tarkoitet-
tujenjoukossa, sellaista määritysmen etelmää, joka vastaaKansainvälisen standardisoimisjärjestön (ISO) suosittamia standar-deja; taikka
c) a ja b alakohdassa tarkoitettujen menetelmien puuttuessa tarkkuuden,
toistettavuuden ja uusittavuuden kannalta soveltuvaa määritysmene-telmää:
i) kyseessä olevan jäsenvaltion hyväksymää määritysmenetelmää;
tai
ii) tarvittaessa mitä tahansa muuta soveltuvaa määritysmenetelmää.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 33
▼B
Edellä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja yhteisön määritysmene-
telmiä vastaavina pidetään sellaisia automatisoituja määritysmenetelmiä,joita käytetään yhteisön menetelmien sijasta, edellyttäen, että 75
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen todetaan saatujen tulosten
olevantarkkuudeltaan , toistettavuudeltaanja uusittavuudeltaanvähintään saman tasoisia kuin vastaavalla yhteisön menetelmällä saaduttulokset.
II LUKU
TIETTYJEN TUOTTEIDEN KUVAUS, NIMITYS, TARJONTAMUOTO
JA SUOJAUS
47 artikla
1. Tässä luvussa ja liitteissä VII ja VIII annetaan säännöt, jotka
koskevat tämänasetuksensoveltamisalaankuuluvientiettyjentuotteiden
kuvausta, nimitystä ja tarjontamuotoa sekä tiettyjen merkintöjen suojaa.
Näissä säännöissä on otettava huomioon erityisesti seuraavat tavoitteet:
a) kuluttajienoikeutettujenetujensuojelu;
b) tuottajienoikeutettujenetujensuojelu;
c) sisämarkkinoiden moitteeton toiminta;
d) laatutuotteiden tuotannon edistäminen.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihinsään töihinonsisällyttävä
erityisesti säännökset, joissa:
a) velvoitetaankäyttämääntiettyjä merkin töjä;
b) sallitaan tiettyjen muiden merkintöjen käyttö tietyin edellytyksin;
c) sallitaanmuidenmerkin töjenkäyttö, mukaanlukienkuluttajille
mahdollisesti hyödylliset tiedot;
d) säädellään tiettyjen merkintöjen suojaa ja valvontaa;
e) säädellään maantieteellisten ja perinteisten merkintöjen käyttöä;
f) säädellään tuontituotteiden päällysmerkintöjä tai, jos se sallitaan
tässä asetuksessa, näistä tuotteista valmistettujen tuotteiden päällys-merkintöjä, jotta varmistetaan, että kuluttajat saavat tiedot kyseisen
tuotteenluon teesta ja että tuotetta ei varusteta yhteisöntuotteelle
varatulla päällysmerkinnällä.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä sovelletaan kuvattaessa
siinä mainittuja tuotteita
a) päällysmerkinnässä;
b) rekistereissä sekä liiteasiakirjoissa ja muissa yhteisön säännöksissä
edellytetyissä asiakirjoissa, jäljempänä ’viralliset asiakirjat’, paitsitulliasiakirjoissa;
c) kaupallisissa asiakirjoissa, erityisesti laskuissa ja toimitusasiakir-
joissa; ja
d) mainonnassa, jollei tähän asetukseen sisälly erityissäännöksiä tästä
asiasta.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä sovelletaan siinä main-
ittujentuotteidentarjon tamuodonosalta, kunonkyse
a) säiliöstä, mukaanlukiensuljin laite;
b) päällysmerkinnästä;
c) pakkauksesta.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä sovelletaan myyntiä varten
hallussapidettäviinja liikkeeseenlaskettuihintuotteisiin .
48 artikla
Tässä asetuksessa tarkoitettujentuotteidenkuvaus ja tarjon tamuoto sekä
mainittuihin tuotteisiin liittyvä mainonta ei saa olla virheellistä eikä1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 34
▼B
aiheuttaa sekaannusta tai johtaa harhaan henkilöitä, joille se on osoitettu,
erityisesti kunkyseessä ovat:
— edellä 47 artiklassa säädetyt merkinnät. Tätä säännöstä sovelletaan
myös kun näitä merkintöjä käytetään käännöksissä tai niillä viitataantodelliseen alkuperään tai kun ne yhdistetään seuraaviin merkin-töihin: ”laji”, ”tyyppi”, ”menetelmä”, ”jäljitelmä” tai ”merkki”, taimuihin vastaaviin merkintöihin,
— tuotteiden ominaisuudet, erityisesti luonne, koostumus, alkoholipi-
toisuus tilavuusprosentteina, väri, alkuperä tai lähtöisyys, laatu,viiniköynnöslajike, satovuosi tai säiliöiden nimellistilavuus,
— tuotteenvalmistukseentai jakeluunosallistuvantai osallistun een
luonnollisen henkilön, oikeushenkilön tai henkilöryhmittymän,erityisesti pullottajan, henkilöllisyys ja asema.
49 artikla
1. Tuotteita, joidenkuvaus tai tarjon tamuoto eivät vastaa tämän
asetuksen säännöksiä tai sen soveltamiseksi annettuja yksityiskohtaisiasääntöjä, ei voida pitää hallussa myyntiä varten, laskea liikkeeseenyhteisössä eikä viedä.
Kuitenkin vientiin tarkoitettujen tuotteiden osalta voidaan sallia
poikkeuksia tämän asetuksen säännöksistä seuraavasti:
— jäsenvaltiot voivat sallia poikkeuksia, kun kolmannen maahantuoja-
valtion lainsäädäntö sitä edellyttää,
— tapauksissa, jotka eivät kuulu ensimmäisen luetelmakohdan piiriin,
poikkeuksista voidaansäätää soveltamista koskevissa yksityiskoh-
taisissa säännöissä.
2. Sen jäsenvaltion, jonka alueella tuote, jonka kuvaus ja tarjonta-
muoto eivät ole 1 kohdassa tarkoitettujen säännösten mukaiset, on
toteutettava tarpeelliset toimenpiteet tehdyistä rikkomuksista rankaise-miseksi niiden vakavuuden mukaan.
Jäsenvaltio voi kuitenkin sallia kyseisen tuotteen hallussapidon myyntiä,
liikkeeseen laskemista yhteisössä tai vientiä varten, jos tämän tuotteenkuvaus tai tarjontamuoto saatetaan 1 kohdassa tarkoitettujen säännöstenmukaiseksi.
50 artikla
1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta
asianomaiset osapuolet voivat ehkäistä teollis- ja tekijänoikeuksienkauppaanliittyvistä n äkökohdista tehdynsopimuksen23 ja 24 artiklassamäärättyjenehtojenmukaisesti 1 artiklan2 kohdanb alakohdassa
tarkoitettuihin tuotteisiin liitetyn maantieteellisen merkinnän käytön
yhteisössä tuotteissa, jotka eivät ole peräisinkyseisenmaan tieteellisenmerkinnän osoittamasta paikasta, vaikka tavaroiden oikea alkuperäilmoitetaan tai maantieteellinen merkintä osoitetaan käännöksessä taisiihen on liitetty sellaiset merkinnät kuin ”laji”, ”tyyppi”, ”tyylinen”,”jäljitelmä”, tai muu vastaava merkintä.
2. Tässä artiklassa tarkoitetaan ”maantieteellisillä merkinnöillä”
merkintöjä, joilla tunnusmerkitään Maailman kauppajärjestöön kuuluvan
kolmannen maan alueelta tai tähän alueeseen kuuluvalta alueelta
peräisin oleva tuote silloin, kun tuotteen tietty laatu, maine tai muuerityispiirre voidaan yhdistää olennaisesti kyseiseen maantieteelliseenalkuperään.
3. Edellä 1 ja 2 kohtaa sovelletaansenestämättä, mitä tämän
asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden nimityksiä ja tarjonta-muotoa koskevista säännöistä annetuissa yhteisön lainsäädännön muissa
säännöksissä säädetään.
51 artikla
1. Tässä osastossa tarkoitetaan ”jäsenvaltiota pienemmän maantie-
teellisen yksikön nimellä” seuraavien nimiä:
— paikallisalue tai paikallisalueet yhdistävä yksikkö,1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 35
▼B
— paikallinen hallintoalue tai sen osa,
— viininviljelyn osa-alue tai sen osa,
— muu alue kuinmääritelty alue.
2. Maantieteellisen nimityksen käyttäminen sellaisen pöytäviinin
kuvaamiseksi, joka onvalmistettu leikkaamalla eri tuotan toalueilla
poimituista rypäleistä valmistettuja viinejä, on kuitenkin sallittua, josvähintään 85 prosenttia leikkaamalla saadusta pöytäviinistä on peräisinsiltä tuotantoalueelta, jonka nimellä viini on varustettu.
Kuitenkin A-viininviljelyvyöhykkeen sisällä sijaitsevan tuotantoalueen
tai B-viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvaan alueeseen viittaavan maan-tieteellisen nimityksen käyttäminen pöytävalkoviinien kuvaamiseen onsallittua ainoastaan, jos leikkaamisessa käytetyt tuotteet ovat peräisinkyseiseltä viininviljelyvyöhykkeeltä tai jos kyseinen viini on saatu
leikkaamalla A-viininviljelyvyöhykkeen pöytäviinejä ja B-viininviljely-
vyöhykkeen pöytäviinejä keskenään.
3. Jäsenvaltiot voivat asettaa edellytykseksi tietyn maantieteellisen
nimityksen käyttämiselle pöytäviinin kuvaamisessa sen, että viini on
tuotettu kokonaan tietyistä selvästi yksilöidyistä viiniköynnöslajikkeista
ja että se on peräisin yksinomaan siltä tarkasti rajatulta alueelta, jonkanimellä se on varustettu.
52 artikla
1. Jos jäsenvaltio käyttää määritellyn alueen nimeä tma-laatuviinin
tai tma-laatuviiniksi jalostettavan viinin kuvauksessa, nimeä ei saakäyttää sellaisten viinialan tuotteiden kuvaukseen, joita ei ole tuotettukyseisellä alueella, eikä sellaistentuotteidenkuvaukseen , joita ei kuvata
kyseisellä nimellä asiaa koskevien yhteisön tai kansallisten säännösten
mukaisesti. Tätä sovelletaan myös silloin, kun jäsenvaltio on käyttänytpaikallisen hallintoalueen, sen osan tai paikkakunnan nimeä yksinomaantma-laatuviinin tai tma-laatuviiniksi jalostettavan viinin kuvaukseen.
Jäsenvaltiot voivat tietyissä tuotanto-olosuhteissa, jotka niiden on
määritettävä, sallia, että määritellynalueenn imeenliitetäänvalmistus-tapaantai tuotetyyppiinviittaavia yksityiskohtia taiviiniköynnöslajikkeen nimi tai sen synonyymi, sanotun kuitenkaanrajoittamatta tma-laatuviinien erityistyyppejä koskevien yhteisön
säännösten soveltamista.
Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, neuvosto voi
31 päivään elokuuta 2001 mennessä päättää komission ehdotuksesta
määräenemmistöllä pöytäviinin kuvauksessa perinteisesti käytettyjen
tiettyjen maantieteellisten nimien, joista on tullut määritellyn alueennimiä, käytön sallimisesta edelleen myös pöytäviinien kuvauksessaenintään kolmen viinivuoden ajan.
2. Seuraavia nimiä ja merkintöjä:
— viiniköynnöslajikkeen nimeä,
— liitteessä VII olevanA kohdan2 kohdanc alakohdantoisen
luetelmakohdan neljännessä alaluetelmakohdassa tai liitteessä VIIIolevanD kohdan2 kohdanc alakohdantoisessa luetelmakohdassatarkoitettua perinteistä erityismerkintää,
tai
— liitteessä VII olevan B kohdan 1 kohdan b alakohdan viidennessä
luetelmakohdassa tarkoitettua perinteistä täydennysmerkintää, sikälikuin jäsenvaltio on sen myöntänyt viinin kuvaamista varten yhteisön
säännösten mukaisesti,
voidaan käyttää juoman, joka on muuta kuin viiniä tai rypäleen
puristemehua, kuvauksessa, tarjontamuodossa ja mainonnassaainoastaan sillä edellytyksellä, ettei ole olemassa minkäänlaista
sekaannusvaaraa kyseisen juoman luonteen, alkuperän tai lähtöi-
syydentai koostumuksenvuoksi.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun nimen tai merkinnän tai ilmaisujen
”Hock”, ”Claret”, ”Liebfrauenmilch” ja ”Liebfraumilch” käyttö yhdis-1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 36
▼B
tettynä myös sellaisiin ilmaisuihin kuin ”laji”, ”tyyppi”, ”tapa”,
”jäljitelmä”, tai muihinvastaaviinilmaisuihin , onkiellettyä:
— CN-koodinn imikkeessä 2206 tarkoitetuntavarankuvauksessa ja
tarjontamuodossa, jollei kyseinen tavara ole tosiasiallisesti lähtöisin
tällä tavoinkuvatusta paikasta,
— sellaisen selkein merkinnöin kaupan pidettävän tavaran kuvauksessa
ja tarjontamuodossa, josta kuluttaja saa viinin kaltaista juomaa;
viiniköynnöslajikkeen nimeä voidaan kuitenkin käyttää, jos kyseinentavara ontosiasiallisesti peräisintästä lajikkeesta, jollei tämä n imiaiheuta sekaannusta määritellyn alueen nimen tai tma-laatuviininkuvauksessa käytetyn maantieteellisen yksikön nimen kanssa.
4. Nimiä, jotka ovat:
— määritellynalueenn imiä,
— määriteltyä aluetta pienemmän maantieteellisen yksikön nimiä, sikäli
kuin jäsenvaltio on yhteisön säännösten mukaisesti varannut nämäviinin kuvausta varten,voidaan käyttää juoman, joka on muuta kuinviiniä tai rypäleen puristemehua, kuvauksessa, tarjontamuodossa ja
mainonnassa ainoastaan sillä edellytyksellä, että:
a) CN-koodinn imikkeissä 2009, 2202, 2205, 2206, 2207, 2208 ja 2209
tarkoitettujen tuotteiden sekä viinialan raaka-aineista valmistettujen
tuotteiden osalta mainitut nimet ja merkinnät ovat tuotteen
alkuperäjäsenvaltion hyväksymiä ja että kyseinen hyväksyntä onyhteisön oikeuden mukainen;
b) juomien, jotka ovat muita kuin a alakohdassa tarkoitettuja juomia,
osalta ei aiheudu minkäänlaista sekaannusvaaraa kyseisen juoman
luonteen, alkuperän tai lähtöisyyden tai koostumuksen vuoksi.
Vaikka nimiä ei olisi hyväksytty a alakohdan mukaisesti, niiden käyttöä
voidaanjatkaa 31 päiväänjoulukuuta 2000 asti edellyttäen , että b
alakohtaa noudatetaan.
53 artikla
1. Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun ja liitteiden VII ja VIII
soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.Nämä yksityiskohtaiset säännöt koskevat erityisesti mainituissa liitteissä
säädettyjä poikkeuksia, edellytyksiä ja lupia.
2. Seuraavat määräykset annetaan 75 artiklassa säädetyn menettelyn
mukaisesti:
a) liitteessä VII tai liitteessä VIII olevanA kohdan2 kohdassa
tarkoitetut maininnat, merkit ja muut merkinnät;
b) liitteessä VII olevanA kohdan2 kohdanc alakohdantoisen
luetelmakohdan neljännessä alaluetelmakohdassa tai liitteessä VIIolevanD kohdan2 kohdanc alakohdantoisessa luetelmakohdassatarkoitetut perinteiset merkinnät;
c) edellytykset, joidenmukaisesti liitteessä VII olevanA kohdan2
kohdassa tarkoitettuja maantieteellisiä merkintöjä käytetään;
d) liitteessä VII olevan A kohdan 4 kohdassa tarkoitetut merkinnät;
e) edellytykset, joidenmukaisesti liitteessä VII olevanB kohdan1
kohdassa tarkoitettuja mainintoja käytetään ja liitteessä VII olevan Bkohdan 3 kohdassa tarkoitettujen mainintojen käyttötarkoitus;
f) liitteessä VII olevan B kohdan 2 kohdassa tarkoitetut maininnat ja
edellytykset, joiden mukaisesti niitä käytetään;
g) laajuus ja edellytykset, joidenmukaisesti liitteenVII määräyksiä
sovelletaann iihintämänasetuksensoveltamisalaankuuluviintuotteisiin, joita ei mainita liitteessä VII olevan A kohdan 1 kohdassatai liitteessä VIII, ja erityisesti yhteisössä tuotettuihinrypäleen
puristemehuihin, käymistilassa oleviin rypäleen puristemehuihin,
tiivistettyihinrypäleenpuristemehuihinja käymistilassa oleviinuusiin viineihin ja ylikypsistä rypäleistä tuotettuihin viineihin;
h) tuotteidenvarastoin tia ja kuljetusta säiliöissä koskevat edellytykset
sekä niiden käyttö ja merkitseminen, mukaan lukien kuohuviinientuottamista ja välivarastointia varten tarkoitetut säiliöt;1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 37
▼B
i) tarvittaessa liitteessä VIII olevanE kohdan1 kohdantoisessa
luetelmakohdassa tarkoitettujen maantieteellisten yksikköjen nimienmyöntäminen;
j) pakolliset ja vapaaehtoisesti tehtävät maininnat rekistereihin, viralli-
siinasiakirjoihinja kaupallisiinasiakirjoihin ;
k) liitteessä VIII olevanG kohdan2 ja 5 kohdassa tarkoitetut
yksityiskohtaiset säännöt;
l) liitteessä VIII olevan1 kohdan6 kohdassa tarkoitetut poikkeuksia
koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja säännökset.
VI OSASTO
MÄÄRITELLYLLÄ ALUEELLA TUOTETUT LAATUVIINIT
54 artikla
1. Määritellyillä alueilla tuotetuilla laatuviineillä (tma-laatuviinit)
tarkoitetaanviin ejä, jotka ovat tämänosastonja asiaa koskevienyhteisön ja jäsenvaltioiden säännösten mukaisia.
2. Tma-laatuviineihin kuuluvat seuraavat luokat:
a) määritellyillä alueilla tuotetut väkevät laatuviinit, jäljempänä
’väkevät tma-laatuviinit’, jotka vastaavat väkevän viininmääritelmää;
b) määritellyillä alueilla tuotetut laatukuohuviinit, jäljempänä ’tma-
laatukuohuviinit’, jotka vastaavat kuohuviinin, maustetut tma-laatu-kuohuviinit mukaan lukien, määritelmää;
c) määritellyillä alueilla tuotetut helmeilevät laatuviinit, jäljempänä
’helmeilevät tma-laatuviinit’, jotka vastaavat helmeilevän viininmääritelmää; ja
d) muut kuin a, b ja c alakohdassa mainitut tma-laatuviinit.
3. Tma-laatuviinien tuottamiseen soveltuvina tuotteina pidetään:
a) tuoreita viinirypäleitä;
b) rypäleenpuristemehua;
c) käymistilassa olevaa rypäleenpuristemehua;
d) edelleenkäymistilassa olevia uusia viin ejä;
e) viiniä.
4. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viipymättä luettelo
hyväksymistään tma-laatuviineistä ja mainittava kunkin tma-laatuviinin
osalta niiden tuotantoa ja valmistusta koskevat kansalliset säännökset.
5. Komissio julkaisee tämänluettelon Euroopan yhteisöjen viralli-
sessa lehdessä , C-sarjassa.
55 artikla
1. Tma-laatuviinien tuotantoa koskevien sääntöjen on 57 artiklan 1
kohdan mukaisesti annettujen kansallisten sääntöjen lisäksi, joissaotetaan huomioon perinteiset tuotantoedellytykset, jos ne eivät ole
ristiriidassa laatutuotannon edistämispolitiikan ja sisämarkkinoiden
moitteettoman toiminnan kanssa, perustuttava seuraaviin seikkoihin:
a) tuotantoalueen rajaaminen;
b) viiniköynnöslajikkeet;
c) viljelymenetelmät;
d) viininvalmistusmenetelmät;
e) luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina;
f) hehtaarituotos;
g) aistinvaraisten ominaisuuksien määritys ja arviointi.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut säännökset annetaan liitteessä VI
olevassa A-J kohdassa.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 38
▼B
3. Liitteessä VI olevaa K kohtaa sovelletaanain oastaantma-
laatukuohuviiniin. Liitteessä VI olevaa L kohtaa sovelletaan ainoastaanväkevään tma-laatuviiniin.
56 artikla
1. Jäsenvaltioiden on laadittava säännöt, joiden mukaisesti mahdol-
listetaantuotan tovaiheessa se, että:
a) tuottaja voi:
i) olla pyytämättä sato- tai tuotantoilmoituksessa tma-laatuviinin
valmistukseensoveltuvaksi tuotteeksi ilmoitetuntuotteenluokit-telua tma-laatuviiniksi, tai
ii) alentaa tma-laatuviinin luokitusta, erityisesti pöytäviiniksi;
b) jäsenvaltion erikseen nimeämä toimivaltainen laitos voi alentaa tma-
laatuviinin luokitusta.
2. Kaupan pitämisen vaiheessa tma-laatuviinin luokituksen alenta-
misentoteuttaa:
a) sen jäsenvaltion toimivaltainen laitos, jonka alueella viini on:
i) jos kyseinen viini on peräisin kyseisestä jäsenvaltiosta, tai
ii) jos määriteltävänä on pieniä määriä;
b) muissa kuina alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa senjäsen valtion
toimivaltainen laitos, josta viini on peräisin.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetusta luokituksenalen tamisesta
päätetään erityisesti silloin, kun toimivaltainen laitos on vahvistanut,että:
a) viinissä on varastoinnin tai kuljetuksen aikana tapahtunut muutos,
joka on aiheuttanut kyseisen tma-laatuviinin ominaisuuksien heikke-
nemisen tai muuttumisen;
b) viinille on tehty kiellettyjä käsittelyjä tai sitä ei ole laillisesti
nimitetty tma-laatuviiniksi.
57 artikla
1. Tuottajajäsenvaltiot voivat 55 artiklassa lueteltujen tekijöiden
lisäksi oikeudenmukaiset ja perinteiset käytännöt huomioon ottaen
määritellä muita tuotantoedellytyksiä tai ominaisuuksia, jotka ovatpakollisia tma-laatuviineille.
2. Tässä asetuksessa annettujen muiden säännösten lisäksi tuottajajä-
senvaltiot voivat oikeudenmukaiset ja perinteiset käytännöt huomioon
ottaenvahvistaa alueellaantuotetulle tma-laatuviin ille täyden täviä taitiukempia ominaisuuksia tai tuotantoedellytyksiä, valmistusta ja liikku-vuutta koskevia vaatimuksia.
58 artikla
Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun ja liitteen VI soveltamisesta
annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Näihinsään töihinvoivat sisältyä erityisesti:
a) tässä luvussa ja liitteessä VI tarkoitetut päätökset, poikkeukset ja
luettelot;
b) määritelmä määritellynalueenvälittömässä läheisyydessä sijaitse-
vista alueista, ottaen huomioon erityisesti maantieteellinen tilanne jahallinnolliset rakenteet;
c) sellaisten tma-laatuviinien käyttö, joiden luokitusta on alennettu, sekä
tätä käyttöä koskevat edellytykset;
d) aiheelliset säännökset, jotka koskevat aistinvaraisten testien yleistä ja
järjestelmällistä suorittamista, niiden viinien käyttöä, jotka eivät täytätestienvaatimuksia, ja tätä käyttöä koskevia edellytyksiä;
e) edellä 56 artiklan2 kohdana alakohdanii alakohdassa tarkoitettujen
pienien määrien määritteleminen.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 39
▼B
VII OSASTO
KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA KÄYTÄVÄ KAUPPA
59 artikla
1. Edellä 1 artiklan2 kohdana ja b alakohdassa tarkoitettuja tuotteita
yhteisööntuotaessa onesitettävä tuon titodistus. Kaikkia muita 1 artiklan2 kohdassa tarkoitettuja tuotteita yhteisööntuotaessa voidaanvaatiaesitettäväksi tuontitodistus, ja kaikkia 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujatuotteita yhteisöstä vietäessä voidaanvaatia esitettäväksi vien titodistus.
2. Jäsenvaltiot myöntävät todistuksen hakemuksesta jokaiselle riip-
pumatta siitä, mihin hakija on sijoittautunut yhteisössä, sanotunkuitenkaan rajoittamatta 62 ja 63 artiklan soveltamiseksi toteutettujatoimenpiteitä.
Todistukset ovat voimassa koko yhteisössä.Todistusten myöntämisen edellytyksenä on vakuuden antaminen, jolla
taataan tuonti- ja vientisitoumuksen täyttäminen todistuksen voimassao-loaikana; lukuun ottamatta ylivoimaista estettä vakuus menetetäänkokonaan tai osittain, jos vienti tai tuonti ei toteudu tässä määräajassatai se toteutuu ainoastaan osittain.
3. Hyväksytään 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen
seuraavat:
a) luettelo tuotteista, joiden osalta vaaditaan tuonti- tai vientitodistus;
b) todistustenvoimassaoloaika ja muut tämänartiklansoveltamisesta
annetut yksityiskohtaiset säännöt.
60 artikla
1. Jollei tässä asetuksessa toisinsäädetä, 1 artiklan2 kohdassa
tarkoitettuihintuotteisiinsovelletaanyhteisentullitariffintulleja.
2. CN-koodeihin2009 60 ja 2204 30 kuuluvienviin irypälemehujenja
rypäleenpuristemehujen , joidenosalta yhteisentullitariffinmaksujen
soveltaminen riippuu tuotavan tuotteen tuontihinnasta, tuontihinnanoikeellisuus tarkistetaanjoko jokaisenlähetyksentarkastuksenperus-teella tai käyttämällä komissionkyseistentuotteidenalkuperämaassatodettujen hintanoteerausten perusteella laskemaa kiinteää tuontiarvoa.
Jos kyseisenlähetyksenilmoitettu tulohin ta onkorkeampi kuin
mahdollisesti sovellettava kiinteä tuontiarvo korotettuna 3 kohdanmukaisesti laaditulla marginaalilla, joka ei saa ylittää kiinteää arvoa
yli 10 prosentilla, vaaditaan kiinteän tuontiarvon perusteella määrätyn
tuontitullin suuruisen vakuuden antamista.
Jos toisessa alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa kyseisentavaralähe-
tyksen tulohintaa ei ilmoiteta, yhteisen tullitariffin soveltaminen riippuu
kiinteästä tuontiarvosta tai asiaa koskevien tullilainsäädännön
säännösten soveltamisesta 3 kohdan mukaisesti määrättävin edelly-tyksin.
3. Jos 44 artiklan15 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia sovelletaan
tuotuihin tuotteisiin, tuojien on annettava näiden tuotteiden osaltamäärätyille tulliviranomaisille vakuus vapaaseen liikkeeseen luovutta-misenyhteydessä. Vakuudenonvastattava erikseenmäärättyä summaa.Vakuus vapautetaan, kun tuoja esittää sen jäsenvaltion, jossa vapaaseenliikkeeseen luovuttaminen on tapahtunut, tulliviranomaisille tyydyttävät
todisteet siitä, että rypäleenpuristemehuista onvalmistettu viin irypäle-
mehua, niitä on käytetty viinialaan kuulumattomissa tuotteissa tai, jos neon viiniytetty, ne on varustettu asianmukaisin päällysmerkinnöin.
4. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan
75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Näihin sääntöihin onsisällyttävä erityisesti perusteet sovellettavantarkastusjärjestelmänvalinnalle sekä kiinteiden tuontiarvojen laskemiseksi tarvittavientietojenmäärittämiselle, 3 kohdassa tarkoitetunvakuudentaso sekävakuuden vapauttamista koskevat säännöt.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 40
▼B
61 artikla
1. Edellä 1 artiklan2 kohdassa tarkoitettujentiettyjentuotteiden
tuonnista johtuvien epäsuotuisten vaikutusten ehkäisemiseksi ja torju-miseksi yhteisön markkinoilla määrätään lisätuontitulli yhden tai
useammanvastaavanyhteisessä tullitariffissa vahvistetuntullimaksun
alaisen tuotteen tuonnille, jos Uruguayn kierroksen monenvälistenkauppaneuvottelujen osana perustamissopimuksen 300 artiklan mukai-sesti tehdynmaataloutta koskevansopimuksen5 artiklassa asetetutedellytykset on täytetty, paitsi jos tuonti ei todennäköisesti häiritseyhteisönmarkkin oita tai jos vaikutukset eivät ole suhteessa asetettuihin
tavoitteisiin.
2. Yhteisö ilmoittaa Maailman kauppajärjestölle tiedoksi kynny-
shinnat, joita alhaisemmista hinnoista voidaan määrätä lisätuontitulli.
Kynnysmäärät, joita suuremmista määristä peritään lisätuontitulli,
määritetäänerityisesti sitä vuotta, jon a 1 kohdassa tarkoitetut epäsuo-
tuisat vaikutukset ovat ilmenneet tai todennäköisesti ilmenevät,edeltävien kolmen vuoden aikana yhteisöön suuntautuneen tuonninperusteella.
3. Lisätuontitullia määrättäessä huomioon otettavat tuontihinnat
vahvistetaan kyseisen tavaraerän cif-tuontihintojen perusteella.
Cif-tuontihinnat tarkistetaan tätä varten kyseisen tuotteen osalta
maailmanmarkkinoilla tai yhteisön tuontimarkkinoilla todettujen edus-tavienhin tojenperusteella.
4. Komissio antaa yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan sovelta-
misesta 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Näissä
yksityiskohtaisissa säännöissä on täsmennettävä erityisesti:
a) tuotteet, joihinlisätuon titullia sovelletaanmaataloussopimuksen5
artiklann ojalla;
b) muut tarvittavat edellytykset senvarmistamiseksi, että 1 kohtaa
sovelletaanmaataloussopimuksen5 artiklanmukaisesti.
62 artikla
1. Komissio avaa tämänasetuksensoveltamisalaankuuluville
tuotteille perustamissopimuksen300 artiklanmukaisesti tehdyistäsopimuksista tai mistä tahansa muusta neuvoston säädöksestä johtuvattariffikiintiöt ja hallinnoi niitä 75 artiklassa säädettyä menettelyänoudattaen annettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
2. Kiintiöitä hallinnoidaan soveltamalla yhtä seuraavista menette-
lyistä tai niiden yhdistelmää:
a) hakemusten saapumisjärjestykseen perustuva menettely (”ensin
tullutta palvellaan ensin” -periaate);
b) menettely, jossa kiintiöt jaetaan suhteessa haettuihin määriin
hakemusten jättöhetkellä (”samanaikaisen tarkastelun” menettely);
c) perinteisiin kaupan järjestelyihin perustuva menettely (”perinteiset /
uudet tuojat” -menetelmä).
Myös muita soveltuvia menetelmiä voidaan käyttää. Niissä on vältettävä
kaikenlaista toimijoiden välistä syrjintää.
3. Käytettävässä hallinnointimenettelyssä on tarvittaessa otettava
huomioon yhteisön markkinoiden hankintatarpeet ja tarve turvata näiden
markkinoiden tasapaino tukeutuen samalla mahdollisesti menetelmiin,
joita aiemminkäytettiin1 kohdassa tarkoitettuja kiin tiöitä vastaaviinkiintiöihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Uruguayn kierroksenkauppaneuvottelujen yhteydessä tehdyistä sopimuksista johtuviaoikeuksia.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa säännöissä on
säädettävä vuodenajalle tarvittaessa sopivasti jaettavista vuosittaisistakiintiöistä ja määriteltävä sovellettava hallintomenetelmä; sääntöihin on
myös tarvittaessa sisällyttävä:
a) takeet tuotteenlaadusta, lähtöpaikasta ja alkuperästä;1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 41
▼B
b) a kohdassa mainitut takeet todistavan asiakirjan hyväksyminen;
c) tuontitodistusten myöntämisedellytykset ja todistusten voimassao-
loaika.
63 artikla
1. Seuraavien tuotteiden viennin mahdollistamiseksi:
a) 1 artiklan2 kohdana, b ja c alakohdassa luetellut tuotteet,
b) CN-koodiin1701 kuuluvat sokerit, CN-koodeihin1702 3091,
1702 30 99, 170240 90 ja 1702 9050 kuuluvat glukoosi ja glukoo-sisiirappi mukaanlukienCN-koodeihin1702 3051 ja 1702 30 59kuuluvat tuotteet, jotka onyhdistetty CN-koodeihin2009 6011,2009 60 71, 2009 6079 ja 2204 30 99 kuuluviintuotteisiin ,
kyseisten tuotteiden kansainvälisen kaupan hintojen perusteella ja
perustamissopimuksen300 artiklanmukaisesti tehtyjensopimusten
rajoissa näiden hintojen ja yhteisön hintojen välinen erotus voidaan
korvata vientituella.
2. Vientitukeen oikeuttavien määrien jakamiseen käytetään mene-
telmää, joka
a) sopii parhaiten tuotteen luonteeseen ja kyseisten markkinoiden
tilanteeseen ja jolla voidaan hyödyntää käytettävissä olevia voima-varoja mahdollisimmantehokkaasti ottaenhuomioonyhteisönviennin tehokkuuden ja rakenteen aiheuttamatta kuitenkaan syrjintää
suurtenja pien tentoimijoidenvälillä;
b) tuottaa toimijoille vähiten hallinnollisia rasitteita, kun hallinnosta
aiheutuvat vaatimukset otetaanhuomioon ;
c) ei aiheuta syrjintää kyseisten toimijoiden välillä.
3. Vientituki on samansuuruinen kaikkialla yhteisössä. Se voi
vaihdella määräpaikan mukaan, jos maailmanmarkkinatilanne tai
tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset niin edellyttävät.
Edellä 1 kohdana alakohdassa tarkoitetut tuet vahvistetaan75 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen. Vahvistaminen on tehtävä säännöllisinväliajoin.
Komissio voi omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä tarvittaessa
tarkistaa säännöllisin väliajoin vahvistettavaa tukea myös muunaajankohtana.
Lisäksi sovelletaanjäljempän ä 64 artiklassa tarkoitettuja tuotteita
koskevia säännöksiä.
4. Tukea myönnetään ainoastaan hakemuksesta ja esitettäessä
asianmukainen vientitodistus.
5. Edellä 1 artiklassa tarkoitettujentuotteidenvien tiinsovelletaan
vientitodistuksen hakemispäivänä sovellettavaa tukea ja eriytetyn tuenosalta tukea, jota kyseisenä päivänä sovelletaan:
a) todistuksessa ilmoitettuunmääräpaikkaantai tarvittaessa
b) todelliseenmääräpaikkaan , jos se oneri kuintodistuksessa ilmoitettu
määräpaikka. Tällöinsovellettava määrä ei saa ylittää vien titodis-
tuksessa mainittuun määräpaikkaan sovellettavaa määrää.
Tämänkohdansallimanjoustonväärin käytönehkäisemiseksi voidaan
toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä.
6. Edellä olevasta 4 ja 5 kohdasta voi poiketa elintarvikeaputoimien
yhteydessä vientitukea saavien 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteidenosalta 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
7. Perustamissopimuksen300 artiklanmukaisesti tehdyissä sopimuk-
sissa sovittujen määrällisten rajoitusten noudattaminen taataanvertailujaksoille myönnettyjen, kyseisiin tuotteisiin sovellettavien vien-titodistustenperusteella.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 42
▼B
Uruguaynkierroksenkauppan euvottelujenyhteydessä tehtyjensopi-
musten velvoitteiden noudattamisen osalta viiteajanjakson päättyminenei vaikuta vientitodistusten voimassaoloon.
8. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt,
mukaanlukienjakamattomienja käyttämättömienvien tiintarkoitettujen
määrien uudelleenjakamista koskevat säännökset, annetaan 75 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen.
64 artikla
1. Tätä artiklaa sovelletaan63 artiklan1 kohdassa tarkoitettuihin
tukiin.
2. Tuenmäärä 63 artiklan1 kohdanb alakohdassa tarkoitetuille
tuotteille on:
a) raakasokerinja valkoisensokerinosalta sama kuinvien tituenmäärä,
joka vahvistetaansokerialanyhteisestä markkin ajärjestelystä 30päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o1785/81(
1) 17 artiklassa ja sen soveltamiseksi annetuissa
säännöksissä kyseisille jalostamattomina vietäville tuotteille;
b) glukoosinja glukoosisiirapinosalta sama kuinvien tituenmäärä, joka
vahvistetaan vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänäkesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92(
2)
13 artiklassa ja sen soveltamiseksi annetuissa säännöksissä kyseisillejalostamattomina vietäville tuotteille.
Tuen myöntämisen ehtona on, että vietävän jalostetun tuotteen mukana
onhakijanilmoitus tuotteenvalmistuksessa käytetynraakasokerin ,valkoisensokerin , glukoosinja glukoosisiirapinmäärästä.
Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset tarkastavat ilmoi-
tuksen paikkansapitävyyden.
3. Tukia vahvistettaessa onotettava huomioon :
a) tilanne ja kehitysnäkymät seuraavien osalta:
i) 63 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden hinnat ja
saatavuus yhteisönmarkkin oilla,
ii) kyseisten tuotteiden maailmanmarkkinahinnat;
b) edullisimmat markkinointi- ja kuljetuskustannukset yhteisön markki-
noilta yhteisön satamiin tai muihin vientipaikkoihin sekäkuljetuskustannukset määrämaahan;
c) viinin yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet, joiden tarkoituksena
on taata tasapaino markkinoilla ja hintojen ja kaupan luonnollinenkehitys;
d) perustamissopimuksen300 artiklanmukaisesti tehdyistä sopimuk-
sista johtuvat rajoitukset;
e) tarve välttää häiriöitä yhteisönmarkkin oilla;
f) suunnitellun viennin taloudelliset näkökohdat.
4. Edellä 63 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhteisön markkinahinnat
vahvistetaan suotuisimpien vientihintojen perusteella.
Edellä 63 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kansainvälisen kaupan
hin tojenvahvistamisessa otetaanhuomioon :
a) kolmansien maiden markkinoilla todetut hinnat;
b) edullisimmat hinnat kolmansissa määrämaissa muista kolmansista
maista tulevalle tuonnille;
c) kolmansissa viejämaissa todetut tuottajahinnat ottaen huomioon
tarvittaessa kyseistenmaidenmyön tämät tuet;1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 43
(1) EYVL L 177, 1.7.1981, s. 4, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY) N:o 1148/98 (EYVL L 159, 3.6.1998, s. 38.)
(2) EYVL L 181, 1.7.1992, s. 21, asetus sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (EYVL L 160, 26.6.1999, s. 18.)
▼B
d) tarjoushinnat vapaasti yhteisön rajalla.
5. Rajoittamatta 63 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan sovelta-
mista tukea saavientuotteidenluettelonvahvistamisajat ja tuenmäärävahvistetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
6. Tuki maksetaan, kun on osoitettu, että:
a) tuotteet ovat peräisinyhteisöstä;
b) tuotteet onviety yhteisöstä; ja
c) jos kysymyksessä oneriytetty tuki, tuotteet ovat tulleet perille
todistuksessa ilmoitettuunmääräpaikkaantai muuhunmääräpaik-kaan, jonka osalta tuki on vahvistettu, sanotun kuitenkaanrajoittamatta 63 artiklan5 kohdanb alakohdansoveltamista. Tästäsäännöstä voidaan poiketa 75 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen, jos säädetään ehdoista, jotka tarjoavat vastaavat takeet.
Lisäsäännöksiä voidaan antaa 75 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen.
7. Rajoittamatta 6 kohdana alakohdansoveltamista vien titukea ei
myönnetä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen myönnetyn
poikkeuksenpuuttuessa tuotteille, jotka tuodaanyhteisöönkolman sista
maista ja viedään edelleen kolmansiin maihin.
65 artikla
1. Siinä määrin kuin se on viinin yhteisen markkinajärjestelyn
moitteettoman toiminnan kannalta tarpeen, neuvosto voi määräenem-mistöllä komissionehdotuksesta erityistapauksissa kieltää kokon aantaiosittainsisäisenjalostusmen ettelynkäytön1 artiklassa tarkoitettujen
tuotteidenosalta.
2. Jos 1 kohdassa tarkoitettu tilanne syntyy erittäin kiireellisesti ja jos
yhteisön markkinat häiriintyvät tai uhkaavat häiriintyä ulkoisen tai
sisäisen jalostusmenettelyn käytön seurauksena, komissio päättää 1
kohdasta poiketen jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaantarvittavista toimenpiteistä; kyseisistä toimenpiteistä, jotka eivät saaolla voimassa enempää kuin kuusi kuukautta ja joita sovelletaanviipymättä, ilmoitetaan neuvostolle ja jäsenvaltioille. Jos komissio saa
jäsenvaltiolta tällaisen pyynnön, se tekee asiasta päätöksen viikon
kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.
3. Kukinjäsen valtio voi saattaa komissiontekemänpäätöksen
neuvoston käsiteltäväksi sen tiedoksi antamista seuraavan viikon
kuluessa. Neuvosto voi määräenemmistöllä vahvistaa, muuttaa taikumota komission päätöksen. Jos neuvosto ei ole tehnyt päätöstäkolmenkuukaudenkuluessa, komissionpäätös katsotaankumotuksi.
66 artikla
1. Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt ja erityissäännöt
sensoveltamisesta koskevat tässä asetuksessa käsiteltävientuotteiden
tariffiluokitusta; tämänasetuksensoveltamisesta seuraava tariffin imik-keistö sisällytetäänyhteiseentullitariffiin .
2. Jollei tässä asetuksessa tai sen nojalla annetuissa säännöksissä
toisinsäädetä, seuraavat toimet ovat kiellettyjä:
a) vaikutukseltaan tulleja vastaavien maksujen kantaminen;
b) määrällistenrajoitustentai vaikutuksiltaanvastaavientoimen piteiden
soveltaminen.
67 artikla
1. Tämänasetuksensoveltamisalaankuuluvientuotteiden , joihinon
lisätty alkoholia, tuonti kielletään lukuun ottamatta tuotteita, jotkavastaavat sellaisia yhteisöstä peräisinolevia tuotteita, joidenosaltakyseinen sekoitus on sallittu.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 44
▼B
2. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityi-
sesti tuotteidenvastaavuutta koskevat edellytykset ja poikkeukset 1kohdasta vahvistetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
68 artikla
1. Edellä 1 artiklan2 kohdana ja b alakohdassa tarkoitettuja tuotteita
saa tuoda ainoastaan, jos seuraavat edellytykset on täytetty:
a) kaikkientuotteidenosalta:
i) ne vastaavat tuotantoa, kaupan pitämistä ja tarvittaessa sell-
aisenaan nautittavaksi toimittamista koskevia säännöksiä niissäkolmansissa maissa, joista ne ovat peräisin, ja näiden edellytystentäyttäminen osoitetaan kolmannen alkuperämaan sellaisen toimi-
valtaisen elimen, jonka on sisällyttävä erikseen laadittavaan
luetteloon, antamalla todistuksella,
ii) jos ne on tarkoitettu sellaisenaan nautittaviksi, niihin on liitetty
sen kolmannen maan nimeämän laitoksen tai osaston laatimatutkimustodistus, josta tuote onperäisin ;
b) muiden sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettujen viinien kuin
väkevien viinien ja kuohuviinien osalta:
i) niiden todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on
vähintään 9 tilavuusprosenttia ja kokonaisalkoholipitoisuus
enintään 15 tilavuusprosenttia,
ii) niiden kokonaishappopitoisuus viinihappona ilmaistuna on
vähintään 3,5 grammaa litrassa eli 46,6 milliekvivalenttia litrassa.
2. Jäljempänä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen voidaan
säätää:
a) ominaisuuksista, jotka väkevillä viineillä ja kuohuviineillä on oltava,
sekä poikkeuksista 1 kohdanb alakohdasta;
b) tiettyjen1 kohdana alakohdassa tarkoitettujentuotteidenosalta, joita
kuljetetaan rajoitettuina määrinä ja pieniin säiliöihin pakattuina,vapauttamisesta velvollisuudesta esittää 1 kohdana alakohdassasäädetty todistus ja tutkimustodistus;
c) tiettyjen viinien, joihin on liitetty alkuperänimitystodistus tai
alkuperätodistus, vapauttamisesta kokonaan tai osittain velvoitteista,jotka johtuvat 1 kohdana alakohdassa säädetystä todistuksesta taitutkimustodistuksesta.
3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan
75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
69 artikla
1. Jos tuonnin tai viennin seurauksena yhden tai useamman 1 artiklan
2 kohdassa tarkoitetun tuotteen markkinat yhteisössä häiriintyvät taiuhkaavat häiriintyä vakavasti siten, että perustamissopimuksen 33
artiklan tavoitteiden saavuttaminen vaarantuu, kolmansien maiden
kanssa käytävässä kaupassa voidaan toteuttaa aiheellisia toimenpiteitäsiihenasti, kunhäiriö tai häiriönuhka onpoistun ut.
Arvioitaessa oikeuttaako tilanne tällaisten toimenpiteiden soveltamiseen,
onerityisesti otettava huomioonseuraavat seikat:
a) määrät, joille tuontitodistukset on annettu tai joille niitä on haettu, ja
viinialan markkinatilanne yhteisössä;
b) tarvittaessa intervention aste.
Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yleiset
säännöt tämän kohdan soveltamisesta ja määrittelee tapaukset ja rajat,joissa jäsenvaltiot voivat toteuttaa tilapäisiä suojatoimenpiteitä.
2. Jos 1 kohdassa tarkoitettu tilanne ilmenee, komissio päättää
jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tarvittavista toimenpi-teistä, jotka annetaan tiedoksi jäsenvaltioille ja joita sovelletaanviipymättä. Jos komissio saa jäsenvaltiolta tällaisen pyynnön, se tekeeasiasta päätöksen kolmen työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottami-sesta.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 45
▼B
3. Kukin jäsenvaltio voi saattaa komission päättämän toimenpiteen
neuvoston käsiteltäväksi kolmen työpäivän kuluessa sen tiedoksiantamisesta. Neuvosto kokoontuu viipymättä. Se voi määräenemmistöllä
muuttaa tai kumota kyseisen toimenpiteen.
4. Tämänartiklansoveltamisessa otetaanhuomioonperustamissopi-
muksen 300 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyistä kansainvälisistä
sopimuksista johtuvat velvoitteet.
VIII OSASTO
YLEISET SÄÄNNÖKSET, SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄN-
NÖKSET
70 artikla
1. Tämänasetuksensoveltamisalaankuuluvat tuotteet saa luovuttaa
liikkeeseen yhteisössä ainoastaan, jos niiden mukana on virallisestitarkastettu saateasiakirja.
2. Luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden tai henkilöryhmitty-
mien, joilla on ammattinsa harjoittamista varten hallussaan tällaisiatuotteita, erityisesti tuottajien, pullottajien, jalostajien ja erikseenmääriteltävienkauppiaiden , onpidettävä kirjaa erityisesti edellä
mainittujen tuotteiden saapuvista ja lähtevistä eristä.
3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta, erityisesti
1 kohdassa tarkoitetunasiakirjanlaadusta ja muodosta, sekä tätä artiklaa
koskevat poikkeukset annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen.
71 artikla
1. Jollei tässä asetuksessa toisinsäädetä, perustamissopimuksen87,
88 ja 89 artiklaa sovelletaantämänasetuksensoveltamisalaankuuluvien
tuotteiden tuotantoon ja kauppaan.
2. Edellä II osaston II luvun soveltaminen ei estä sellaisen kansallisen
tuenmyön tämistä, jolla onsamat tavoitteet kuinkyseisessä luvussa.
Tällaisiintukiinsovelletaankuiten kin1 kohtaa.
72 artikla
1. Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai useampi viranomainen, joka
on vastuussa siitä, että yhteisön sääntöjen noudattaminen viinialallaturvataan. Niiden on myös nimettävä laboratoriot, joilla on lupa suorittaa
virallisia määrityksiä viinialalla.
2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle näiden viranomaisten
ja laboratorioiden nimet ja osoitteet. Komissio toimittaa nämä tiedot
muille jäsenvaltioille.
3. Komissio muodostaa erikoistarkastajien ryhmän, jonka tehtävänä
onosallistua paikalla tehtäviintarkastuksiinyhdessä jäsen valtioiden
toimivaltaisten viranomaisten kanssa, jotta varmistetaan viinialansääntelyn yhdenmukainen soveltaminen.
4. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan
75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Näihin sääntöihin voi erityisesti sisältyä säännöksiä, joilla:
a) varmistetaan yhteisön säännösten yhdenmukainen soveltaminen
viinialalla erityisesti tarkastusten osalta;
b) säännellään nimettyjen viranomaisten välisiä suhteita;
c) säännellään tarkastusten parantamiseksi toteutettavia erityisiä rahoi-
tusmenettelyjä;
d) säännellään hallinnollisia seuraamuksia;
e) säännellään nimettyjen tarkastajien valtuuksia ja velvollisuuksia.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 46
▼B
73 artikla
Jäsenvaltiot ja komissio toimittavat toisilleen tämän asetuksen
täytäntöönpanemiseksi tarvittavat tiedot. Näiden tietojen toimittamistakoskevat yksityiskohtaiset säännöt, joihin sisältyy toimitettavien tietojenlaatu ja toimitustapa, tietojentoimittamisenmääräajat sekä kerättyjentietojen jakaminen, annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen.
74 artikla
Perustetaan viinin hallintokomitea, jäljempänä ’komitea’, joka
muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana onkomissionedustaja.
75 artikla
1. Jostässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, komitean
puheenjohtaja saattaa asian komitean käsiteltäväksi joko omastaaloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.
2. Komissionedustaja tekee komitealle ehdotuksentarvittavista
toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa,jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausuntoannetaan perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa niidenpäätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee
komissionehdotuksesta. Komiteaankuuluvienjäsen valtioidenedusta-
jien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla.Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos
toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia,komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessakomissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintäänyhdellä kuukaudella ilmoituksentekopäivästä.
Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin toisessa alakoh-
dassa tarkoitetunmääräajankuluessa.
76 artikla
Komitea voi käsitellä myös muita kysymyksiä, jotka puheenjohtaja
saattaa senkäsiteltäväksi joko omasta aloitteestaantai jäsen valtionedustajan pyynnöstä.
77 artikla
1. Tätä asetusta sovelletaansiten , että perustamissopimuksen33 ja
131 artiklassa määrätyt tavoitteet otetaanhuomioonsaman aikaisesti ja
asianmukaisella tavalla.
2. Tämänartiklansoveltamisessa otetaanhuomioonperustamissopi-
muksen 300 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyistä kansainvälisistäsopimuksista johtuvat velvoitteet.
78 artikla
1. Tämänasetuksensoveltamisalaankuuluviintuotteisiinsovelletaan
asetusta (EY) N:o 1258/1999 ja sen täytäntöönpanosta annettuja
säännöksiä.
2. Edellä II osastonII luvussa tarkoitettua palkkiota, samanosaston
III luvussa tarkoitettua tukea sekä III osastonI luvussa tarkoitettua
tukea, saman osaston II luvussa tarkoitettuja interventio-ostoja ja tukea,
samanosastonIII luvussa tarkoitettuja tukia sekä VII osastossatarkoitettuja vientitukia pidetään asetuksen (EY) N:o 1258/1999 2artiklan 2 kohdan mukaisina maatalousmarkkinoiden säätelemiseentähtäävinä interventioina.
3. Jollei rajoittavammista säännöksistä muuta johdu, III osaston
mukaista yhteisöntukea sekä VII osastonmukaisia vien titukia voidaanmyöntäa ainoastaan yhteisössä korjatuista rypäleistä valmistetuilletuotteille.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 47
▼B
79 artikla
Pöytäviinin ja pöytäviinin valmistukseen soveltuvan viinin ylijäämien
ehkäisemiseksi jäsenvaltiot voivat säätää satoja koskevista rajoista, jotka
ilmaistaan hehtolitroina hehtaaria kohden ja joiden ylittäminen johtaa
siihen, että tuottajat eivät enää ole tämän asetuksen mukaisestitukikelpoisia.
80 artikla
Edellä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen vahvistetaan
toimenpiteet, joilla:
a) helpotetaansiirtymistä 81 artiklassa tarkoitettujenasetusten
säännösten soveltamisesta tässä asetuksessa vahvistettujensäännösten soveltamiseen; ja
b) ratkaistaan tarvittaessa erityisiä käytännön ongelmia. Tällaiset
toimenpiteet voivat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissapoiketa tietyistä tämän asetuksen säännöksistä.
81 artikla
Kumotaanasetukset (ETY) N:o 346/79, (ETY) N:o 351/79, (ETY) N:o
460/79, (ETY) N:o 456/80, (ETY) N:o 457/80, (ETY) N:o 458/80,(ETY) N:o 1873/84, (ETY) N:o 895/85, (ETY) N:o 822/87, (ETY) N:o823/87, (ETY) N:o 1442/88, (ETY) N:o 3877/88, (ETY) N:o 4252/88,
(ETY) N:o 2046/89, (ETY) N:o 2048/89, (ETY) N:o 2389/89, (ETY)
N:o 2390/89, (ETY) N:o 2391/89, (ETY) N:o 2392/89, (ETY) N:o 3677/89, (ETY) N:o 3895/91, (ETY) N:o 2332/92 ja (ETY) N:o 2333/92.
82 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on
julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Sitä sovelletaan1 päivästä elokuuta 2000.
Tämä asetus onkaikilta osiltaanvelvoittava, ja sitä sovelletaan
sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 48
▼B
LIITE I
TUOTTEIDEN MÄÄRITELMÄT
Seuraavia määritelmiä sovelletaan:
— tuotteisiin, jotka on tuotettu yhteisössä siellä korjatuista rypäleistä, mukaan
lukien 15 kohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitetut viinit, ja
— muihinkuin3, 4, 5, 6, 7, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18 ja 24 kohdassa
tarkoitettuihintuotteisiin , jos
— ne ovat peräisin kolmansista maista, tai
— ne on valmistettu yhteisössä yhteisön ulkopuolella korjatuista rypäleistä
sikäli kuinn iidenvalmistus ontämänasetuksenmukaisesti hyväksytty.
Niidenviin ialantuotteidenmääritelmät, joihintätä liitettä ei sovelleta,
vahvistetaantarvittaessa tämänasetuksenmukaisesti 75 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen.
1.Tuore rypäle: viiniköynnöksestä saatava kypsä tai jopa hieman kuivunut
hedelmä, jota käytetäänviin iyttämisessä ja joka voidaanmurskata tai puristaa
tavanomaisilla viinikellarimenetelmillä ja joka voi saada aikaan luonnollisen
alkoholikäymisen.
2.Rypäleen puristemehu: nestemäinen tuote, joka saadaan tuoreista rypäleistä
luonnollisella tai fysikaalisilla menetelmillä. Rypäleen puristemehulle
sallitaan enintään 1 tilavuusprosentin todellinen alkoholipitoisuus.
3.Käymistilassa oleva rypäleen puristemehu: rypäleenpuristemehunkäymi-
sestä saatava tuote, jonka todellinen alkoholipitoisuus on suurempi kuin 1
tilavuusprosentti mutta pienempi kuin kolme viidesosaa sen kokonaisalk-
oholipitoisuudesta tilavuusprosentteina; tiettyjä tma-laatuviinejä, joiden
todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on pienempi kuin kolme
viidesosaa niiden kokonaisalkoholipitoisuudesta tilavuusprosentteina mutta ei
pienempi kuin 4,5 tilavuusprosenttia, ei kuitenkaan pidetä käymistilassa
olevana rypäleen puristemehuna.
4.Kuivuneista rypäleistä saatu käymistilassa oleva rypäleen puristemehu:
rypäleenpuristemehunosittaisesta käymisestä saatu tuote, joka valmistetaan
kuivuneista rypäleistä, joiden kokonaissokeripitoisuus ennen käymistä on
vähintään 272 grammaa litrassa ja joiden luonnollinen ja todellinen
alkoholipitoisuus ei saa olla pienempi kuin 8 tilavuusprosenttia. Tiettyjä
viinejä, jotka täyttävät nämä vaatimukset, ei kuitenkaan pidetä kuivuneista
rypäleistä saatuna osittain käyneenä rypäleen puristemehuna.
5.Tuore rypäleen puristemehu, jonka käyminen on estetty tai keskeytetty
lisäämällä alkoholia: tuote:
— jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 12 mutta pienempi kuin
15 tilavuusprosenttia ja
— joka valmistetaanlisäämällä käymättömäänrypäleenpuristemehuun ,
jonka luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 8,5 tilavuusprosenttia
ja joka onperäisinain oastaan42 artiklan5 kohdassa tarkoitetuista
viiniköynnöslajikkeista:
— joko viinistä peräisin olevaa neutraalia alkoholia, johon kuuluu myös
kuivatuista viinirypäleistä tislaamalla saatu alkoholi ja jonka
todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 95 tilavuusprosenttia, tai
— puhdistamatonta viinin tislaamisesta saatua tuotetta, jonka todellinen
alkoholipitoisuus on vähintään 52 mutta enintään 80 tilavuuspro-
senttia.
6.Tiivistetty rypäleen puristemehu: rypäleenpuristemehu, johonei ole lisätty
sokeriväriä ja joka:
— saadaanosittaisella vedenpoistamisella rypäleenpuristemehusta millä
tahansa muulla sallitulla menetelmällä kuin avotulta käyttäen siten, että
refraktometrin, jota käytetään erikseen säädettävän menetelmän mukai-
sesti, 20 ºC:n lämpötilassa antama prosenttiluku on vähintään 50,9,
— on peräisin ainoastaan 42 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista viiniköynnö-
slajikkeista,
— on peräisin rypäleen puristemehusta, jonka luonnollinen alkoholipitoisuus
tilavuusprosentteina on vähintään sille viininviljelyvyöhykkeelle vahvis-
tetun vähimmäismäärän suuruinen, jolta rypäleet on korjattu.
Tiivistetylle rypäleen puristemehulle sallitaan enintään 1 tilavuusprosentin
todellinen alkoholipitoisuus.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 49
▼B
7.Puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu: sokeriväriä sisältämätönn este-
mäinen tuote:
— joka saadaanosittaisella vedenpoistamisella rypäleenpuristemehusta
millä tahansa muulla sallitulla menetelmällä kuin avotulta käyttäen siten,
että refraktometrin, jota käytetään erikseen säädettävän menetelmän
mukaisesti, 20 ºC:n lämpötilassa antama prosenttiluku on vähintään 61,7,
— joka on käsitelty sallituilla happamuuden vähentämismenetelmillä ja
muiden ainesosien kuin sokerin poistomenetelmillä,
— jolla onseuraavat omin aisuudet:
— pH on 25 Brix-asteessa enintään 5,
— optinen tiheys 425 nanometrissä 1 senttimetrin paksuudessa on
enintään 0,100 25 Brix-asteessa tiivistetyssä rypäleen puristemehussa,
— sakkaroosipitoisuus, jota ei havaita tietyllä erikseenmääriteltävällä
määritysmenetelmällä,
— Folin-Ciocalteau-luku on 25 Brix-asteessa enintään 6,— kokonaishappopitoisuus on enintään 15 milliekvivalenttia kilogram-
massa kokonaissokeripitoisuudesta,
— rikkidioksidipitoisuus on enintään 25 milligrammaa kilogrammassa
kokonaissokeripitoisuudesta,
— kokonaiskationipitoisuus on enintään 8 milliekvivalenttia kilogram-
massa kokonaissokeripitoisuudesta,
— johtokyky on 25 Brix-asteessa ja 20 ºC:ssa enintään 120 mikrosie-
mensiä senttimetrissä,
— hydroksimetyylifurfuraalipitoisuus on enintään 25 milligrammaa kilo-
grammassa kokonaissokeripitoisuudesta,
— sisältää mesoinositolia,
— se onperäisinain oastaan42 artiklan5 kohdassa tarkoitetuista
viiniköynnöslajikkeista,
— se on peräisin rypäleen puristemehusta, jonka luonnollinen alkoholipi-
toisuus tilavuusprosentteina on vähintään sille viininviljelyvyöhykkeelle
vahvistetun vähimmäismäärän suuruinen, jolta rypäleet on korjattu.
Puhdistetulle tiivistetylle rypäleen puristemehulle sallitaan enintään 1tilavuu-
sprosentin todellinen alkoholipitoisuus.
8.Viinirypälemehu: käymätön mutta käymiskykyinen nestemäinen tuote, joka
käsitellään siten, että se on valmis nautittavaksi sellaisenaan; viinirypäle-
mehua saadaan:
a) tuoreista rypäleistä tai rypäleenpuristemehusta tai
b) laimentamalla:
— tiivistetystä rypäleenpuristemehusta tai
— tiivistetystä viinirypälemehusta.
Viinirypälemehulle sallitaan enintään 1 tilavuusprosentin todellinen alkoho-
lipitoisuus.
9.Tiivistetty viinirypälemehu: sokeriväriä sisältämätönviin irypälemehu, joka
saadaan osittaisella veden poistamisella viinirypälemehusta millä tahansa
muulla sallitulla menetelmällä kuin avotulta käyttäen niin, että refraktome-
trin, jota käytetään erikseen säädettävän menetelmän mukaisesti, 20 ºC:n
lämpötilassa antama prosenttiluku on vähintään 50,9.
Tiivistetylle viinirypälemehulle sallitaan enintään 1 tilavuusprosentin todel-
linen alkoholipitoisuus.
10.Viini:murskatuista tai murskaamattomista tuoreista rypäleistä tai rypäleen
puristemehusta ainoastaan täydellisellä tai osittaisella alkoholikäymisellä
saatu tuote.
11.Käymistilassa oleva uusi viini: viini, jonka alkoholikäyminen ei ole vielä
päättynyt ja jota ei ole vielä erotettu sakastaan.
12.Pöytäviinin valmistukseen soveltuva viini: viini:
— joka onperäisinain oastaan42 artiklan5 kohdassa tarkoitetuista
viiniköynnöslajikkeista,
— joka ontuotettu yhteisössä,
— jonka luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään
sille viininviljelyvyöhykkeelle vahvistetun vähimmäismäärän suuruinen,
jolla se ontuotettu.
13.Pöytäviini: muu kuintma-laatuviin i:
— joka onperäisinain oastaan42 artiklan5 kohdassa tarkoitetuista
viiniköynnöslajikkeista,1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 50
▼B
— joka ontuotettu yhteisössä,
— jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on joko liitteessä
V olevassa D kohdassa kuvailtujenkäsittelyjenjälkeentai ilmann iitä
vähintään 8,5 tilavuusprosenttia, jos viini on valmistettu ainoastaan A- ja
B-viininviljelyvyöhykkeiltä poimituista rypäleistä, ja vähintään 9 tilavuu-
sprosenttia muiden viininviljelyvyöhykkeiden osalta, ja jonka
kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 15 tilavuusprosenttia,
— jonka kokonaishappopitoisuus viinihappona ilmaistuna on vähintään
3,5 grammaa litrassa eli 46,6 milliekvivalenttia litrassa, ellei mahdolli-
sesti hyväksyttävistä poikkeuksista muuta johdu.
Tietyillä määriteltävillä viiniviljelmillä tuotettuja, ilman väkevöimistä
valmistettuja viinejä koskeva kokonaisalkoholipitoisuuden enimmäisraja
voidaan kuitenkin nostaa 20 tilavuusprosenttiin.
Retsina-pöytäviinillä tarkoitetaan pöytäviiniä, jota tuotetaan ainoastaan
Kreikanmaan tieteellisellä alueella rypäleenpuristemehusta, johononlisätty
Aleppo-mäntypihkaa. Aleppo-mäntypihkaa saa käyttää ainoastaan retsina-
pöytäviinin valmistuksessa Kreikassa voimassa olevien säännösten mukai-sesti.
14.Väkevä viini: tuote:
A. jonka:
— todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 15 ja enintään 22 tilavuu-
sprosenttia,
— kokonaisalkoholipitoisuus on vähintään 17,5 tilavuusprosenttia,
lukuunottamatta tiettyjä määritellyillä alueilla tuotettuja väkeviä
viinejä (väkevät tma-laatuviinit), jotka mainitaan erikseen laaditta-
vassa luettelossa;
B. joka onvalmistettu:
a) seuraavista:
— osittainkäyn eestä rypäleenpuristemehusta tai
— viinistä tai
— edellistensekoituksesta tai— tiettyjenerikseenmääriteltävienväkevientma-laatuviin ienosalta
rypäleenpuristemehusta tai rypäleenpuristemehunja viin in
sekoituksesta;
kaikkien edellä mainittujen tuotteiden on oltava väkevien viinien ja
väkevientma-laatuviin ienosalta:
— peräisin 42 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista viiniköynnöslajik-
keista valituista lajikkeista, ja
— alkuperäiseltä luonnolliselta alkoholipitoisuudeltaan, lukuun otta-
matta tiettyjä erikseenlaadittavassa luettelossa main ittuja väkeviä
tma-laatuviinejä, vähintään 12 tilavuusprosenttia;
b) sekä lisäämällä:
i) joko yksinään tai sekoitettuna:
— viinistä tislattua neutraalia alkoholia, mukaan lukien sellaista
kuivatuista rypäleistä tislattua alkoholia, jonka todellinen
alkoholipitoisuus on vähintään 96 tilavuusprosenttia,
— viinistä tai kuivatuista rypäleistä saatavaa tislettä, jonka
todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 52 ja enintään 86
tilavuusprosenttia,
ii) ja tarvittaessa yhtä tai useampaa seuraavista tuotteista:
— tiivistettyä rypäleenpuristemehua,
— yhtä i alakohdassa tarkoitettua tuotetta sekoitettuna a
alakohdan ensimmäisessä ja neljännessä luetelmakohdassa
tarkoitetunrypäleenpuristemehunkan ssa,
iii) tiettyjenerikseenlaadittavassa luettelossa main ittujenväkevien
tma-laatuviinien osalta:
— joko i alakohdassa tarkoitettuja tuotteita, yksinään tai
sekoitettuna,
— tai yhtä tai useampaa seuraavista tuotteista:
— viinistä tai kuivatuista rypäleistä tislattua alkoholia, jonka
todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 95 ja enintään 96
tilavuusprosenttia,
— viinistä tai rypäleen puristejäännöksestä tislattua alkoholi-
juomaa, jonka todellinen alkoholipitoisuus onvähintään 52
ja enintään 86 tilavuusprosenttia,1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 51
▼B
— kuivatuista rypäleistä tislattua alkoholijuomaa, jonka
todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 52 mutta alle
94,5 tilavuusprosenttia,
— ja tarvittaessa yhtä tai useampaa seuraavista tuotteista:
— kuivuneista viinirypäleistä saatua käymistilassa olevaa
rypäleenpuristemehua,
— avotulikäsittelyllä saatua tiivistettyä rypäleenpuriste-
mehua, joka vastaa, tätä toimenpidettä lukuun ottamatta,
tiivistetynrypäleenpuristemehunmääritelmää,
— tiivistettyä rypäleenpuristemehua,
— yhtä toisessa luetelmakohdassa tarkoitettua tuotetta sekoi-
tettuna a alakohdan ensimmäisessä ja neljännessä
luetelmakohdassa tarkoitettuunrypäleenpuristemehuun .
15.Kuohuviini: 44 artiklan3 kohdassa tarkoitettua poikkeusta lukuunottamatta
tuote, joka saadaanseuraavienen simmäisestä tai toisesta alkoholikäymisestä:
— tuoreet rypäleet,
— rypäleenpuristemehu,— viini,
jotka soveltuvat pöytäviinin valmistukseen,
— pöytäviini,
— tma-laatuviini,— erikseen laadittavaan luetteloon sisältyvät tuontiviinit, jotka ovat peräisin
sellaisista viinilajikkeista ja sellaisilta viinialueilta, jotka antavat niille
yhteisön viineistä eroavia ominaisuuksia,
ja jolle on ominaista, että säiliötä avattaessa purkautuu yksinomaan
käymisestä peräisinolevaa hiilidioksidia ja johonmuodostuu hiilidioksidin
liukenemisesta aiheutuva vähintään 3 baarin ylipaine, kun sitä säilytetään
suljetuissa säiliöissä 20 ºC:nlämpötilassa.
16.Hiilihapotettu kuohuviini: tuote:
— joka onvalmistettu pöytäviin istä,
— jolle onomin aista, että säiliötä avatessa purkautuu hiilidioksidia, joka on
peräisinkokon aisuudessaantai osittaintämänkaasunlisäämisestä, ja
— johon muodostuu hiilidioksidin liukenemisesta aiheutuva vähintään
3 baarinylipain e, kunsitä säilytetäänsuljetussa säiliössä 20 ºC:n
lämpötilassa.
17.Helmeilevä viini: tuote:
— joka on valmistettu pöytäviinistä, tma-laatuviinistä tai pöytäviinin tai
tma-laatuviinin valmistukseen soveltuvasta viinistä, jos tällaisen viinin tai
tuotteen kokonaisalkoholipitoisuus on vähintään 9 tilavuusprosenttia,
— jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 7 tilavuusprosenttia,— johon muodostuu endogeenisen hiilidioksidin liukenemisesta aiheutuva
vähintään 1 baarin ja enintään 2,5 baarin ylipaine, kun sitä säilytetään
suljetussa säiliössä 20 ºC:nlämpötilassa,
— jota pidetään enintään 60 litran säiliöissä.
18.Hiilihapotettu helmeilevä viini: tuote:
— joka on valmistettu pöytäviinistä, tma-laatuviinistä tai tuotteista, jotka
soveltuvat pöytäviinin tai tma-laatuviinin valmistukseen,
— jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 7 tilavuusprosenttia ja
kokonaisalkoholipitoisuus vähintään 9 tilavuusprosenttia,
— johon muodostuu endogeenisen hiilidioksidin liukenemisesta aiheutuva
vähintään 1 baarin ja enintään 2,5 baarin ylipaine, kun sitä säilytetään
suljetussa säiliössä 20 ºC:nlämpötilassa,
— jota pidetään enintään 60 litran säiliöissä.
19.Viinietikka: etikka:
— joka on valmistettu ainoastaan viinin etikkakäymisellä ja
— jonka kokonaishappopitoisuus on vähintään 60 grammaa litrassa
etikkahappona ilmaistuna.
20.Viinisakka: viiniä sisältävien säiliöiden pohjalle käymisen jälkeen, varas-
toinnin aikana tai sallitun käsittelyn jälkeen jäävä jäännös sekä tämän
tuotteen suodattamisesta tai sentrifugoinnista johtuva jäännös.
Viinisakkana pidetään myös:
— rypäleen puristemehua sisältävien säiliöiden pohjalle varastoinnin aikana
tai sallitun käsittelyn jälkeen jäävää jäännöstä,
— tämän tuotteen suodattamisesta tai sentrifugoinnista tulevaa jäännöstä.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 52
▼B
21.Rypäleen puristejäännös: tuoreiden rypäleiden puristamisesta tuleva jäännös,
joka on käynyt tai käymätön.
22.Piquette (puristejäännöksestä valmistettu viini): tuote, jota saadaan:
— vedessä maseroidun käyttämättömän puristejäännöksen käymisestä tai
— käyneen puristejäännöksen liuottamisesta vedessä.
23.Tislausta varten väkevöity viini: tuote:
— jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 18 ja enintään 24
tilavuusprosenttia,
— joka on valmistettu ainoastaan lisäämällä jäännössokeria
sisältämättömään viiniin puhdistamatonta tuotetta, jota saadaan viinin
tislaamisesta ja jonka todellinen alkoholipitoisuus on enintään 86
tilavuusprosenttia, ja
— jonka haihtuva happoisuus on enintään 1,5 grammaa litrassa etikkahap-
pona ilmaistuna.
24.Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini: tuote:
— joka ontuotettu yhteisössä, ilmanväkevöimistä ja yhteisössä korjatuista
rypäleistä, jotka onsaatu 42 artiklan5 kohdassa tarkoitetuista ja erikseen
laadittavassa luettelossa mainituista viinilajikkeista,
— jonka luonnollinen alkoholipitoisuus on yli 15 tilavuusprosenttia,— jonka kokonaisalkoholipitoisuus on vähintään 16 tilavuusprosenttia ja
todellinen alkoholipitoisuus vähintään 12 tilavuusprosenttia.
Jäsenvaltiot voivat säätää tätä tuotetta koskevasta vanhentamiskaudesta.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 53
▼B
LIITE II
ALKOHOLIPITOISUUDET
1.Todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: 100 litrassa tuotetta olevan
puhtaanalkoholinmäärä litroin a 20 ºC:nlämpötilassa.
2.Potentiaalinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: 100 litrassa tuotetta
oleviensokerientäydellisestä käymisestä syn tyvänpuhtaanalkoholinmäärä
litroina 20 ºC:n lämpötilassa.
3.Kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: todellisenalkoholipitoi-
suuden ja potentiaalisen alkoholipitoisuuden yhteenlaskettu määrä.
4.Luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: tuotteenkokon aisalk-
oholipitoisuus tilavuusprosentteina ennen mahdollista väkevöintiä.
5.Todellinen alkoholipitoisuus painoprosentteina: 100 kilogrammassa tuotetta
olevanpuhtaanalkoholinmäärä kilogrammoin a.
6.Potentiaalinen alkoholipitoisuus painoprosentteina: puhtaanalkoholinmäärä
kilogrammoina, joka syntyisi 100 kilogrammassa tuotetta olevien sokerien
täydellisestä käymisestä.
7.Kokonaisalkoholipitoisuus painoprosentteina: todellisenja poten tiaalisen
alkoholipitoisuudenyhteen laskettu määrä.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 54
▼B
LIITE III
VIININVILJELYVYÖHYKKEET
1. A-viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvat:
a) Saksassa: viiniviljelmät, jotka eivät kuulu B-viininviljelyvyöhykkeeseen;
b) Luxemburgissa: koko Luxemburginviin ialue;
c) Belgiassa, Alankomaissa, Tanskassa, Irlannissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä
kuningaskunnassa: näiden maiden koko viinialue.
2. B-viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvat:
a) Saksassa Badenin määritelty viiniviljelyalue;
b) Ranskassa niissä departementeissa olevat viiniviljelmät, joita ei mainita
tässä liitteessä, sekä seuraavissa departementeissa seuraavilla alueilla
sijaitsevat viiniviljelmät:
— Alsace: Bas-Rhin, Haut-Rhin,
— Lorraine: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges,
— Champagne: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne,
— Jura: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône,
— Savoie: Savoie, Haute-Savoie, Isère (Chapareillanin kunta),— Val de Loire: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher,
Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne, sekä
Nièvren departementissa sijaitsevan Cosne-sur-Loiren arrondissementin
viiniviljelmät;
c) Itävalta: koko Itävallanviin ialue.
3. CI a -viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvat:
a) Ranskassa viiniviljelmät:
— seuraavissa departementeissa: Allier, Alpes-de-Haute-Provence,
Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente,
Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d'Or, Dordogne, Haute-Garonne,
Gers, Gironde, Isère (Chapareillanin kuntaa lukuun ottamatta), Landes,
Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre (lukuun
ottamatta Cosne-sur-Loiren arrondissementtia), Puy-de-Dôme, Pyré-
nées-Atlantiques, Hautes-Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-
et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne,
— Drômen departementissa sijaitsevat Valencen ja Dien arrondissementit
(lukuun ottamatta kantoneita Dieulefit, Loriol, Marsanne ja Monté-
limar),
— Ardèchen departementissa sijaitseva Tournonin arrondissementti sekä
seuraavat kantonit: Antraigues, Buzet, Coucouron, Montpezat-sous-
Bauzon, Privas, Saint-Etienne-de-Lugdarès, Saint-Pierreville, Valgorge
ja Voulte-sur-Rhône.
b) Espanjassa viiniviljelmät Asturian, Cantabrian, Guipúzcoan, La Coruñan ja
Vizcayanprovin sseissa.
c) Portugalissa Norten alueen viiniviljelmät, jotka vastaavat ”Vinho Verde” -
viinialuetta, sekä ”Conselhos de Bombarral, Lourinhã, Mafra e Torres
Vedras” (lukuunottamatta ”Freguesias da Carvoeira e Dois Portos”), jotka
kuuluvat ”Região viticola da Extremadura” -viinialueeseen.
4. Italiassa C I b -viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvat Valle d'Aostan alueen
sekä Sondrion, Bolzanon, Trenton ja Bellunon provinssien viiniviljelmät.
5. C II -viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvat:
a) Ranskassa viiniviljelmät:
— seuraavissa departementeissa: Aude, Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault,
Pyrénées-Orientales (lukuun ottamatta kantoneita Olette ja Arles-sur-
Tech), Vaucluse,
— siinä osassa Varin departementtia, jonka eteläosaa rajaavat seuraavien
kuntien pohjoisrajat: Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers,
Puget-Ville, Collobrières, la Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour ja Sainte-
Maxime,
— Nyonsin arrondissementti ja Drômen departementin kantonit Dieulefit,
Loirol, Marsanne ja Montélimar,
— Ardèchen departementin alueet, joita ei mainita 3 kohdan a alakoh-
dassa.
b) Italiassa seuraavien alueiden viiniviljelmät: Abruzzi, Campania, Emilia-
Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, lukuun1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 55
▼B
ottamatta provinssia Sondrio, Marche, Molise, Piemonte, Toscana, Umbria
Veneto, lukuun ottamatta provinssia Belluno, ja mukaan lukien näihin
alueisiinkuuluvat saaret, kutenElba, sekä muut Toscan ansaaristoon
kuuluvat saaret, Ponza-saaret, Capri ja Ischia.
c) Espanjassa viiniviljelmät:
— seuraavissa provinsseissa:
— Lugo, Orense, Pontevedra,
— Ávila (lukuunottamatta paikallisia hallin toalueita, jotka kuuluvat
Cebreroksen määriteltyyn comarca-viinialueeseen), Burgos, León,
Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora,
— La Rioja,— Álava,— Navarra,
— Huesca,
— Barcelona, Gerona, Lérida,
— siinä osassa Zaragozan provinssia, joka sijaitsee Ebrojoen pohjoispuo-
lella,
— Tarragonan provinssiin kuuluvissa kunnissa, jotka kuuluvat Penedésin
alkuperänimityksen alueeseen,
— Tarragonan provinssiin kuuluvalla Conca de Barberán hallinnollisella
viinialueella (”comarca”).
6. Kreikassa C III a -viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvat seuraavilla nomos-
alueilla sijaitsevat viiniviljelmät: Florina, Imathia, Kilkis, Grevena, Larisa,
Ioannina, Lefkas, Akhaia, Messenia, Arkadia, Korintti, Herakleion, Khania,
Rethymnon, Samos, Lasithi ja Theran saari (Santorini).
7. C III b -viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvat:
a) Ranskassa viiniviljelmät seuraavilla alueilla:
— Korsikandepartemen tit,
— se osa Varindepartemen tinaluetta, joka sijaitsee merenja seuraavien
samaan viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvien kuntien välissä: Evenos,
Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, la
Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour ja Sainte-Maxime,
— Pyrénées-Orientales-departementin alueella sijaitsevat kantonit Olette
ja Arles-sur-Tech;
b) Italiassa viiniviljelmät seuraavilla alueilla: Calabria, Basilicata, Apulia,
Sardinia ja Sisilia, mukaan lukien näihin alueisiin kuuluvat saaret, kuten
Pantelleria sekä Liparin-, Egardin- ja Pelagiset saaret;
c) Kreikassa viiniviljelmät, jotka eivät kuulu 6 kohtaan;
d) Espanjassa viiniviljelmät, jotka eivät kuulu 3 kohdan b alakohtaan tai 5
kohdanc alakohtaan ;
e) Portugalissa viiniviljelmät alueilla, jotka eivät kuulu C I a -vyöhykkeeseen.
8. Tässä liitteessä mainittujen hallinnollisten yksiköiden alueet on rajattu 15
päivänä joulukuuta 1981 voimassa olleiden kansallisten säännösten mukaisesti
sekäEspanjanosalta 1päivänämaaliskuuta 1986jaPortugalinosalta 1päivänä
maaliskuuta 1998 voimassa olleiden kansallisten säännösten mukaisesti.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 56
▼B
LIITE IV
LUETTELO SALLITUISTA VIININVALMISTUSMENETELMISTÄ JA -
KÄSITTELYISTÄ
1. Viininvalmistusmenetelmät ja -käsittelyt, joita voidaan käyttää tuoreille
rypäleille, rypäleenpuristemehulle, käymistilassa olevalle rypäleenpuriste-
mehulle, kuivuneista viinirypäleistä valmistetulle käymistilassa olevalle
rypäleenpuristemehulle, tiivistetylle rypäleenpuristemehulle ja käymistilassa
olevalle uudelle viinille:
a) ilmastus tai hapen lisääminen;
b) lämpökäsittelyt;
c) sentrifugointi ja suodatus inertillä suodatuksen apuaineella tai ilman sitä,
jos sen käyttö ei jätä epätoivottuja jäännöksiä käsiteltyyn tuotteeseen;
d) rikkidioksidin, argonin tai typen käyttäminen joko yksin tai yhteen
sekoitettuina inertin tilan luomiseksi ja tuotteen käsittelemiseksi suojassa
ilmalta;
e) hiivan käyttäminen viiniyttämisessä;
f) hiivankehittymisenedistämin enyhdentai useammanseuraavan
käytännön avulla:
— lisäämällä diammoniumfosfaattia tai ammoniumsulfaattia tiettyyn
rajaan asti ,
— lisäämällä ammoniumsulfiittia tai ammoniumbisulfiittia tiettyyn rajaan
asti,
— lisäämällä tiamiinihydrokloridia tiettyyn rajaan asti ;
g) rikkidioksidin, kaliumbisulfiitin tai kaliummetabisulfiitin, jota kutsutaan
myös kaliumdisulfiitiksi tai kaliumpyrosulfiitiksi, käyttäminen;
h) rikkidioksidin poistaminen fysikaalisilla menetelmillä;
i) valkoisenrypäleenpuristemehunja käymistilassa olevienuusienvalk-
oviinien käsitteleminen viininvalmistuskäyttöön tarkoitetulla hiilellä,
tiettyyn rajaan asti ;
j) kirkastaminen yhdellä tai usealla seuraavista viininvalmistuskäyttöön
tarkoitetuista aineista:
— elintarvikegelatiini,
— kalaliima,
— kaliumkaseiini ja kaliumkaseinaatti,
— muna-albumiini ja/tai maitoalbumiini,
— bentoniitti,
— silikonidioksidi geelimäisessä tai kolloidisen liuoksen muodossa,— kaoliini,
— tanniini,
— pektolyyttiset entsyymit,
— betaglukanaasientsyymiseos erikseen määriteltävin edellytyksin;
k) sorbiinihapon tai kaliumsorbaatin käyttäminen;
l) viinihapon käyttäminen hapottamiseen liitteessä V olevissa E ja G
kohdassa tarkoitettujenedellytystenmukaisesti;
m) happamuuden vähentämiseksi yhden tai useamman seuraavan aineen
käyttäminen liitteessä V olevissa E ja G kohdissa tarkoitettujen
edellytystenmukaisesti:
— neutraali kaliumtartraatti,
— kaliumbikarbonaatti,
— kalsiumkarbonaatti, joka saattaa sisältää pieniä määriä L (+)
viinihapon ja L (-) omenahapon kaksoiskalsiumsuolaa,
— kalsiumtartraatti,
— viinihappo, erikseen määriteltävin edellytyksin ,
— homogeeninen viinihappo-kalsiumkarbonaattiseos, johon on sekoitettu
samassa suhteessa molempia hienoksi jauhettuja aineita;
n) Aleppo-mäntypihkan käyttö erikseen määriteltävin edellytyksin ;
o) hiivasoluseoksien käyttäminen, tiettyyn rajaan asti ;
p) polyvinyylipolypyrrolidonin käyttäminen, tiettyyn rajaan asti ja erikseen
määriteltävin edellytyksin ;
q) maitohappobakteerien viinisuspension käyttäminen erikseen määriteltävin
edellytyksin ;1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 57
▼B
r) lysotsyymin lisääminen, tiettyyn rajaan asti ja erikseen määriteltävin
edellytyksin.
2. Viininvalmistuskäytännöt ja -käsittelyt, joita voidaan käyttää puhdistetun
tiivistetynrypäleenpuristemehunvalmistukseentarkoitetulle rypäleenpuris-
temehulle:
a) ilmastus;
b) lämpökäsittelyt;
c) sentrifugointi ja suodatus inertillä suodatuksen apuaineella tai ilman sitä,
jos sen käyttö ei jätä epätoivottuja jäännöksiä käsiteltyyn tuotteeseen;
d) rikkidioksidin, kaliumbisulfiitin tai kaliummetabisulfiitin, jota kutsutaan
myös kaliumdisulfiitiksi tai kaliumpyrosulfiitiksi, käyttäminen;
e) rikkidioksidin poistaminen fysikaalisilla menetelmillä;
f) käsitteleminen viininvalmistuskäyttöön tarkoitetulla hiilellä;
g) kalsiumkarbonaatin, joka saattaa sisältää pieniä määriä L (+) viinihapon ja
L (-) omenahapon kaksoiskalsiumsuolaa, käyttäminen;
h) ioninvaihtohartsien käyttäminen erikseen määriteltävin edellytyksin.
3. Viininvalmistusmenetelmät ja -käsittelyt, joita voidaan käyttää sellaisenaan
nautittavaksi tarkoitetulle käymistilassa olevalle rypäleen puristemehulle,
pöytäviinin valmistukseen soveltuvalle viinille, pöytäviinille, kuohuviinille,
hiilihapotetulle kuohuviinille, helmeilevälle viinille, hiilihapotetulle helmei-
levälle viinille, väkeville viineille ja tma-laatuviinille:
a) sellaisen tuoreen, puhtaan ja liukenemattoman sakan käyttäminen, joka
sisältää kuivan viinin äskettäin tapahtuneesta valmistuksesta peräisin
olevia hiivoja, pienempinä kuin 5 %:n määrinä kuivissa viineissä;
b) ilmastus tai argonin tai typen avulla tehty kuplittaminen;
c) lämpökäsittelyt;
d) sentrifugointi ja suodatus inertillä suodatuksen apuaineella tai ilman sitä,
jos sen käyttö ei jätä epätoivottuja jäännöksiä käsiteltyyn tuotteeseen;
e) hiilidioksidin, argonin tai typen käyttäminen joko yksin tai sekoitettuina,
inertin tilan luomiseksi ja tuotteen käsittelemiseksi suojassa ilmalta;
f) hiilidioksidinlisäämin entiettyynrajaanasti;
g) rikkidioksidin, kaliumbisulfiitin tai kaliummetabisulfiitin, jota kutsutaan
myös kaliumdisulfiitiksi tai kaliumpyrosulfiitiksi, käyttäminen tämän
asetuksenmukaisinedellytyksin ;
h) sorbiinihapon tai kaliumsorbaatin lisääminen, jos nautittavaksi toimitetun
käsitellyn tuotteen sorbiinihapon lopullinen pitoisuus ei ole suurempi kuin
200 mg/l;
i) L-askorbiinihapon lisääminen tiettyyn rajaan asti;
j) sitruunahapon lisääminen viinin stabilisoimiseksi tiettyyn rajaan asti;
k) viinihapon käyttäminen hapottamisessa liitteessä V olevissa E ja G
kohdassa säädetyinedellytyksin ;
l) happamuuden vähentämiseksi yhden tai useamman seuraavan aineen
käyttäminen liitteessä V olevissa E ja G kohdassa tarkoitettujen
edellytystenmukaisesti:
— neutraali kaliumtartraatti,
— kaliumbikarbonaatti,— kalsiumkarbonaatti, joka saattaa sisältää pieniä määriä L (+)
viinihapon ja L (-) omenahapon kaksoiskalsiumsuolaa,
— kalsiumtartraatti,
— viinihappo erikseen määriteltävin edellytyksin,— homogeeninen viinihappo-kalsiumkarbonaattiseos, johon on sekoitettu
samassa suhteessa molempia hienoksi jauhettuja aineita;
m) kirkastaminen yhdellä tai usealla seuraavista viininvalmistuskäyttöön
tarkoitetuista aineista:
— elintarvikegelatiini,
— kalaliima,— kaliumkaseiini ja kaliumkaseinaatti,— muna-albumiini ja/tai maitoalbumiini,— bentoniitti,— silikonidioksidi geelimäisessä tai kolloidisen liuoksen muodossa,— kaoliini,— betaglukanaasientsyymiseos erikseen määriteltävin edellytyksin;1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 58
▼B
n) tanniinin lisääminen;
o) valkoviinien käsitteleminen viininvalmistuskäyttöön tarkoitetulla hiilellä
tiettyynrajaanasti;
p) seuraavat käsittelyt, erikseenmääriteltävinedellytyksin :
— sellaisenaan nautittavaksi tarkoitetun käymistilassa olevan rypäleen
puristemehun, valkoviinin ja roseeviinin käsitteleminen kaliumferro-
syanidilla,
— punaviinin käsitteleminen kaliumferrosyanidilla tai kalsiumfytaatilla;
q) mesoviinihapon lisääminen tiettyyn rajaan asti;
r) arabikumin käyttäminen;
s) DL-viinihapon, jota kutsutaan myös raseemiseksi hapoksi, tai sen
neutraalin kaliumsuolan käyttäminen erikseen määriteltävin edellytyksin
ylimääräisenkalsiuminsaostamiseksi;
t) seuraavien aineiden käyttäminen sellaisen pullossa käyneen kuohuviinin
valmistuksessa, jonka erottaminen sakasta on tehty juoksuttamalla:
— kalsiumalginaatti
tai
— kaliumalginaatti;
ta) hiivojen, joko kuivahiivojen tai viinisuspensiohiivojen, käyttäminen
viiniyttämisessä kuohuviinin valmistamiseksi;
tb) tiamiini- ja ammoniumsuolojen lisääminen perusviiniin kuohuviinin
valmistamisessa hiivankehittymisenedistämiseksi seuraavinedellytyksin :
— ravintosuolojen, diammoniumfosfaatin tai ammoniumsulfaatin
kohdalla tiettyynrajaanasti,
— kasvunedistäjien osalta, tiamiinihydrokloridina, tiettyyn rajaan asti;
u) puhtaiden allyyli-isotiosyaniitissa kastettujen parafiinilevyjen käyttö
steriilin tilan luomiseksi, ainoastaan sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa
tämä on perinteistä ja joissa sitä ei ole kansallisessa lainsäädännössä
kielletty, jos se suoritetaanain oastaansuuremmissa kuin20 litran
vetoisissa säiliöissä niin, ettei viiniin jää jälkeä allyyli-isotiosyanaatista;
v) lisätääntartraatinsaostumisenedistämiseksi:
— kaliumbitartraattia,
— kalsiumtartraattia tiettyynrajaanasti ja erikseenmääriteltävin
edellytyksin;
w) kuparisulfaattikäsittely tiettyynrajaanasti viin inmaku- tai hajuvirheiden
poistamiseksi;
x) hiivasoluseoksien käyttäminen, tiettyyn rajaan asti;y) polyvinyylipolypyrrolidonin käyttäminen, tiettyyn rajaan asti ja erikseen
määriteltävinedellytyksin ;
z) maitohappobakteerien viinisuspension käyttäminen erikseen määriteltävin
edellytyksin;
za) elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista väriaineista 30 päivänä
kesäkuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktii-
vissä 94/36/EY(
1) tarkoitetunsokerivärinlisäämin enväkevienviin ienja
väkevien tma-laatuviinien värin parantamiseksi;
zb) lysotsyyminlisäämin entiettyynrajaanasti ja erikseenmääriteltävin
edellytyksin.
4. Viininvalmistusmenetelmät ja -käsittelyt, joita voidaan käyttää 3 kohdan
johdantokappaleessa tarkoitettujen tuotteiden osalta ainoastaan erikseen
määriteltävien käyttöehtojen puitteissa :
a) hapen lisääminen;
b) elektrodialyysikäsittely viinikiven stabiloinnin varmistamiseksi;
c) ureaasin käyttö viinien ureapitoisuuden vähentämiseksi.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 59
(1) EYVL L 237, 10.9.1994, s. 13.
▼B
LIITE V
TIETTYJEN VIININVALMISTUSKÄYTÄNTÖJEN RAJOITUKSET JA
EDELLYTYKSET SEKÄ TUOTE-ERITELMÄT
A.Rikkidioksidipitoisuus
1. Muun viinin kuin kuohuviinin ja väkevän viinin kokonaisrikkidioksidipi-
toisuus ei saa sellaisenaan nautittavaksi toimitettaessa olla suurempi kuin:
a) 160 milligrammaa litraa kohti punaviineissä;
b) 210 milligrammaa litraa kohti valko- ja roseeviineissä.
2. Senestämättä, mitä 1 kohdana ja b alakohdassa säädetään , rikkidioksidin
enimmäispitoisuusraja nostetaan sellaisten viinien osalta, joiden jäännösso-
keripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 5 grammaa litraa
kohti:
a) 210 milligrammaan litraa kohti punaviineissä ja 260 milligrammaan
litraa kohti valko- ja roseeviineissä;
b) 300 milligrammaanlitraa kohti:
— viineissä, joista on oikeus käyttää yhteisön säännösten mukaisesti
nimitystä ”Spätlese”,
— tma-laatuvalkoviineissä, joista on oikeus käyttää seuraavia tarkas-
tettuja alkuperänimityksiä: Bordeaux superiéur, Graves de Vayres,
Côtes de Bordeaux, Saint-Macaire, Premières Côtes de Bordeaux,
Sainte-Foy Bordeaux, Côtes de Bergerac, johon voi liittyä myös
nimike ”Côtes de Saussignac”, Haut Montravel, Côtes de Montravel
tai Rosette,
— tma-laatuvalkoviineissä, joista on oikeus käyttää alkuperänimitystä
Allela, la Mancha, Navarra, Penedès, Rioja, Rueda, Tarragona tai
Valencia;
— Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevissa tma-laatuvalk-
oviineissä, jotka kuvataan ja joita esitellään Britannian
lainsäädännön mukaisesti maininnalla ”botrytis” tai vastaavilla
maininnoilla kuten ”noble harvest”, ”noble late harvested” tai
”special late harvested”;
— tma-laatuvalkoviinit, joilla on oikeus suojattuun alkuperänimityk-
seen”Gaillac”;
— tma-laatuviinit, joilla on oikeus alkuperänimitykseen ”Alto Adige”
tai ”Trentino” ja joita kuvataan toisella seuraavista maininnoista tai
niistä molemmilla: ”passito” tai ”vendemmia tardiva”;
— Moscato di Pantelleria naturale- ja Moscato di Pantelleria -tma-
laatuviinit ;
— seuraavat maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit
silloin kun niiden kokonaisalkoholipitoisuus on yli 15 tilavuu-
sprosenttia ja jäännössokeripitoisuus yli 45 g/l:
— Vinde pays de Fran che-Comté,
— Vinde pays des coteaux de l'Auxois,
— Vinde pays de Saôn e-et-Loire,
— Vinde pays des coteaux de l'Ardèche,— Vin de pays des collines rhodaniennes,— Vinde pays du comté Tolosan ,— Vinde pays des côtes de Gascogn e,— Vinde pays du Gers,— Vinde pays du Lot,— Vinde pays des côtes du Tarn ,— Vinde pays de la Corrèze,— Vinde pays de l'Ile de Beauté,— Vinde pays d'Oc— Vinde pays des côtes de Thau,
— Vinde pays des coteaux de Murviel ;
c) 350 milligrammaanlitraa kohti viin eissä, joista onoikeus käyttää
yhteisön säännösten mukaisesti nimitystä ”Auslese”, ja valkoviineissä,
joista voidaan käyttää Romanian lainsäädännön mukaisesti nimitystä1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 60
▼M1
▼B
▼B
”alkuperältään valvottu ensiluokkainen viini” ja joista onoikeus käyttää
nimiä: Murfatlar, Cotnari, Tirnave, Pietroasele, Valea Cãlugãreascã;
d) 400 milligrammaanlitraa kohti:
— viineissä, joista on oikeus käyttää yhteisön säännösten mukaisesti
nimityksiä ”Beerenauslese”, ”Ausbruch”, ”Ausbruchwein”, ”Trock-
enbeerenauslese” ja ”Eiswein”, sekä tma-laatuvalkoviineissä, joista
onoikeus käyttää seuraavia tarkistettuja alkuperän imityksiä:
Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-
Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du
Layon, Coteaux de l'Aubance, Graves Supérieures, Jurançon,
— tma-laatuviinit, joilla on oikeus johonkin seuraavista suojatuista
alkuperänimityksistä: Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux du
Layon, jota seuraa alkuperäkunnan nimi, Coteaux du Layon, jota
seuraa nimi ”Chaume”, Coteaux de Saumur, Pacherenc du Vic Bilh,
Alsace ja Alsace grand cru, joita seuraa maininta ”vendanges
tardives” tai ”sélection de grains nobles”,
— ylikypsistä rypäleistä valmistetut makeat viinit ja Kreikasta peräisin
olevista kuivatuista rypäleistä valmistetut makeat viinit, joiden
jäännössokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 45
grammaa litraa kohti ja joilla onoikeus seuraaviinalkuperän imi-
tyksiin: Samos (S? µος),Rhodes (Ρόδος), Patras (Πατρα), Rio
Patron(Ρίο Πατρών), Cephalonie ( Κεφαλονία), Limnos
(Λήµνος), Sitia (Σητεία), Santorin (Σαντορίνη), Nemea (Νεµέα),
Daphnes ( ∆αφνές).
3. Ilmasto-olojen edellyttäessä voidaan päättää, että asianomaiset jäsenvaltiot
voivat tietyillä yhteisön viininviljelyvyöhykkeillä sallia alueellaan tuotet-
tavienviin ienosalta, että tässä artiklassa tarkoitettuja 300:aa milligrammaa
litraa kohti pienempiä rikkidioksidin enimmäispitoisuuksia nostetaan
enintään 40 milligrammaa litraa kohti.
4. Jäsenvaltiot voivat soveltaa rajoittavampia säännöksiä alueellaan tuotet-
tuihin viineihin.
B.Haihtuvien happojen pitoisuus
1. Haihtuvienhappojenpitoisuus ei saa olla suurempi kuin :
a) 18 milliekvivalenttia litraa kohti käymistilassa olevassa rypäleen
puristemehussa,
b) 18 milliekvivalenttia litraa kohti valko- ja roseeviineissä sekä enintään
31 päivään joulukuuta 1989 Espanjan alueella valkoviinin punaviinillä
leikkaamisesta saaduissa tuotteissa,
c) 20 milliekvivalenttia litraa kohti punaviineissä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja pitoisuuksia sovelletaan:
— yhteisössä korjatuista rypäleistä valmistettuihintuotteisiintuotan tovai-
heessa ja kaikissa kaupanpitämisenvaiheissa,
— käymistilassa oleviinrypäleenpuristemehuihinja kolman sista maista
peräisin oleviin viineihin kaikissa vaiheissa niiden saavuttua yhteisön
alueelle.
3. Edellä 1 kohdasta voidaantehdä poikkeuksia, jotka koskevat:
a) tiettyjä tma-laatuviinejä ja tiettyjä pöytäviinejä, joilla on maantieteel-
linen merkintä, jos:
— niitä on vanhennettu vähintään kaksi vuotta, tai
— ne on tuotettu erityisillä menetelmillä;
b) viinejä, joiden kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on
vähintään 13 tilavuusprosenttia.
C.Väkevöimisen rajoitukset
1. Kun ilmasto-olot tietyillä yhteisön viininviljelyvyöhykkeillä sitä edel-
lyttävät, asianomaiset jäsenvaltiot voivat sallia edellä 42 artiklan 5
kohdassa tarkoitetuista viiniköynnöslajikkeista peräisin olevien tuoreiden
rypäleiden, rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan rypäleen puriste-
mehun, käymistilassa olevan uuden viinin sekä pöytäviinin valmistukseen
soveltuvan viinin ja pöytäviinin tilavuusprosentteina ilmaistun luonnollisen
alkoholipitoisuudenlisäämisen .1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 61
▼M1
▼B
▼B
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luonnollista alkoholipitoisuutta
tilavuusprosentteina saa lisätä ainoastaan, jos niiden luonnollinen vähim-
mäisalkoholipitoisuus on:
a) A-viininviljelyvyöhykkeellä 5 tilavuusprosenttia,
b) B-viininviljelyvyöhykkeellä 6 tilavuusprosenttia,
c) C I a -viininviljelyvyöhykkeellä 7,5 tilavuusprosenttia,
d) C I b -viininviljelyvyöhykkeellä 8 tilavuusprosenttia,
e) C II -viininviljelyvyöhykkeellä 8,5 tilavuusprosenttia,
f) C III -viininviljelyvyöhykkeellä 9 tilavuusprosenttia.
3. Luonnollisen alkoholipitoisuuden lisääminen on suoritettava liitteessä D
tarkoitettujen viininvalmistuskäytäntöjen mukaisesti, ja se ei saa ylittää
seuraavia rajoituksia:
a) A-viininviljelyvyöhykkeellä 3,5 tilavuusprosenttia,
b) B-viininviljelyvyöhykkeellä 2,5 tilavuusprosenttia,
c) C-viininviljelyvyöhykkeillä 2 tilavuusprosenttia.
4. Niinä vuosina, joina ilmasto-olot ovat olleet epätavallisen huonot, 3
kohdassa tarkoitetunalkoholipitoisuudenlisäys voi olla:
a) A-viininviljelyvyöhykkeellä 4,5 tilavuusprosenttia;
b) B-viininviljelyvyöhykkeellä 3,5 tilavuusprosenttia.
D.Väkevöimiskäsittelyt
1. Edellä C kohdassa tarkoitettua luonnollista alkoholipitoisuutta tilavuu-
sprosentteina saa lisätä ainoastaan:
a) tuoreidenrypäleiden , käymistilassa olevanrypäleenpuristemehunja
käymistilassa olevan uuden viinin osalta ainoastaan lisäämällä
sakkaroosia, tiivistettyä rypäleenpuristemehua tai puhdistettua tiivis-
tettyä rypäleenpuristemehua,
b) rypäleenpuristemehunosalta ain oastaanlisäämällä sakkaroosia tai
tiivistettyä rypäleenpuristemehua tai puhdistettua tiivistettyä rypäleen
puristemehua taikka osittaisella tiivistämisellä, käänteinen osmoosi
mukaanlukien ,
c) pöytäviinin valmistukseen soveltuvan viinin ja pöytäviinin osalta
ainoastaan osittain tiivistämällä jäähdyttämisen avulla.
2. Jokainen 1 kohdassa tarkoitettu menetelmä sulkee pois muiden menetel-
mienkäytön .
3. Edellä 1 kohdana ja b alakohdassa tarkoitetunsakkaroosinlisäämin enon
sallittu ainoastaan kuivasokeroimalla ja ainoastaan niillä viininviljelya-
lueilla, joilla sakkaroosin lisääminen on perinteisesti tai poikkeuksellisesti
toteutettu 8 päivänä toukokuuta 1970 voimassa olleen lainsäädännön
mukaisesti.
4. Tiivistetynrypäleenpuristemehuntai puhdistetuntiivistetynrypäleen
puristemehunlisäämin enei saa aiheuttaa murskattujentuoreiden
rypäleiden, rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan rypäleen puriste-
mehuntai käymistilassa olevanuudenviin inalkuperäisenmäärän
lisääntymistä yli 11 prosenttia A-viininviljelyvyöhykkeellä, yli 8 prosenttia
B-viininviljelyvyöhykkeellä ja yli 6,5 prosenttia C-viininviljelyvyöhyk-
keillä.
5. Sovellettaessa C kohdan4 kohtaa pitoisuudenlisään tymistä koskevat rajat
nostetaan 15 tilavuusprosenttiin A-viininviljelyvyöhykkeellä ja 11 tilavuu-
sprosenttiin B-viininviljelyvyöhykkeellä.
6. Tiivistäminen ei saa aiheuttaa yli 20 prosentin vähenemistä alkuperäisessä
tässä menetelmässä käytettävän rypäleen puristemehun, pöytäviinin
valmistukseen soveltuvan viinin tai pöytäviinin määrässä eikä missään
tapauksessa niiden luonnollisen alkoholipitoisuuden lisääntymistä yli 2
tilavuusprosenttia.
7. Edellä mainitut käsittelyt eivät saa missään tapauksessa lisätä toimenpi-
teissä käytettyjen tuoreiden rypäleiden, rypäleen puristemehun,
käymistilassa olevanrypäleenpuristemehun , käymistilassa olevanuuden
viinin, pöytäviinin valmistukseen soveltuvan viinin tai pöytäviinin
alkoholipitoisuutta yli 11,5 tilavuusprosenttiin A-viininviljelyvyöhyk-
keellä, yli 12 tilavuusprosenttiin B-viininviljelyvyöhykkeellä, yli 12,5
tilavuusprosenttiin C I a- ja C I b -viininviljelyvyöhykkeillä, yli 13
tilavuusprosenttiin C II -viininviljelyvyöhykkeellä ja yli 13,5 tilavuu-
sprosenttiin C III -viininviljelyvyöhykkeillä.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 62
▼B
8. Punaviinin osalta 7 kohdassa mainittujen tuotteiden kokonaisalkoholipi-
toisuuden saa kuitenkin nostaa 12 tilavuusprosenttiin A-
viininviljelyvyöhykkeellä ja 12,5 tilavuusprosenttiin B-viininviljelyvyö-
hykkeellä.
9. Pöytäviinin valmistukseen soveltuvaa viiniä ja pöytäviiniä ei saa tiivistää,
jos ne tuotteet, joista nämä on valmistettu, on käsitelty 1 kohdan a ja b
alakohdassa tarkoitetuilla menetelmillä.
E.Happamuuden lisääminen ja vähentäminen
1. Tuoreille rypäleille, rypäleenpuristemehulle, käymistilassa olevalle
rypäleen puristemehulle, käymistilassa olevalle uudelle viinille ja viinille
voidaantehdä:
a) A, B, C I a- ja C I b -viininviljelyvyöhykkeillä osittainen happamuuden
vähentäminen,
b) C II -ja C III a -viininviljelyvyöhykkeillä happamuuden lisääminen ja
happamuuden vähentäminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3
kohdansoveltamista,
c) C III b -viininviljelyvyöhykkeellä happamuuden lisääminen.
2. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen muiden tuotteiden kuin viinin
happamuutta voidaan lisätä enintään 1,50 grammaa litraa kohti viinihap-
pona ilmaistuna, eli 20 milliekvivalenttia litraa kohti.
3. Viinien happamuutta saa lisätä enintään 2,50 grammaa litraa kohti
viinihappona ilmaistuna, eli 33,3 milliekvivalenttia litraa kohti.
4. Viinien happamuutta saa vähentää enintään 1 grammaa litraa kohti
viinihappona ilmaistuna, eli 13,3 milliekvivalenttia litraa kohti.
5. Lisäksi tiivistämiseentarkoitetunrypäleenpuristemehunhappamuutta
voidaanosittainvähen tää.
6. Niinä vuosina, joina ilmasto-olot ovat olleet poikkeukselliset, jäsenvaltiot
voivat sallia 1 kohdassa tarkoitettujen C I a- ja C I b -viininviljelyvyö-
hykkeidentuotteidenhappamuudenlisäämisen1 kohdassa tarkoitettujenC
II- ja C III a- ja C III b -viininviljelyvyöhykkeitä koskevien edellytysten
mukaisesti.
7. Saman tuotteen happamuuden lisääminen ja väkevöiminen, ellei tapaus-
kohtaisesti päätetä poikkeuksesta, sekä tuotteenhappamuudenlisäämin en
ja sen happamuuden vähentäminen sulkevat pois toisensa.
F.Makeuttaminen
1. Pöytäviiniä on sallittua makeuttaa ainoastaan:
a) rypäleen puristemehulla, jonka suurin kokonaisalkoholipitoisuus tila-
vuusprosentteina on sama kuin kyseisen pöytäviinin, jos tuoreet
rypäleet, rypäleenpuristemehu, käymistilassa oleva rypäleenpuriste-
mehu, käymistilassa oleva uusi viini, pöytäviinin valmistukseen
soveltuva viini tai pöytäviini on käsitelty yhdellä D kohdan 1 kohdassa
tarkoitetuista tavoista,
b) tiivistetyllä rypäleenpuristemehulla, puhdistetulla tiivistetyllä rypäleen
puristemehulla tai rypäleenpuristemehulla edellyttäen , että kyseisen
pöytäviinin kokonaisalkoholipitoisuus ei nouse enemmän kuin 2
tilavuusprosenttia, jos a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita ei ole
käsitelty yhdellä D kohdan1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
2. Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettujen ja maantieteellisellä merkinnällä
varustettujen tuotujen viinien makeuttaminen on kielletty yhteisön
alueella.
3. Muiden kuin 2 kohdassa tarkoitettujen tuontiviinien makeuttamiseen
sovelletaanerikseenvahvistettavia sään töjä.
G.Käsittelyt
1. Jokainen D ja E kohdassa tarkoitettu käsittely viinin happamuuden
lisäämistä ja vähentämistä lukuun ottamatta on sallittu vain, jos se
suoritetaanerikseenmääriteltävinedellytyksinjalostettaessa tuoreita
rypäleitä, rypäleenpuristemehua, käymistilassa olevaa rypäleenpuriste-
mehua tai käymistilassa olevaa uutta viiniä pöytäviinin valmistukseen
soveltuvaksi viiniksi, pöytäviiniksi tai muuksi 1 artiklan 2 kohdan
mukaiseksi sellaisenaan nautittavaksi tarkoitetuksi juomaksi kuin kuohu-
viiniksi tai hiilihapotetuksi kuohuviiniksi sellaisella
viininviljelyvyöhykkeellä, jolta käsiteltävät tuoreet rypäleet on korjattu.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 63
▼B
2. Sama koskee pöytäviinin valmistukseen soveltuvien viinien tiivistämistä,
happamuudenlisäämistä ja vähen tämistä.
3. Pöytäviinien tiivistäminen on suoritettava sillä viininviljelyvyöhykkeellä,
jolta käsiteltävät rypäleet onkorjattu.
4. Viinin happamuutta voidaan lisätä ja vähentää ainoastaan siinä viininval-
mistuslaitoksessa ja sillä viininviljelyvyöhykkeellä, jolta
viininvalmistuksessa käytettävät rypäleet on korjattu.
5. Jokaisesta 1-4 kohdassa tarkoitetusta käsittelystä onilmoitettava toimi-
valtaisille viranomaisille. Sama koskee niitä sakkaroosin, tiivistetyn
rypäleenpuristemehuntai puhdistetuntiivistetynrypäleenpuristemehun
määriä, jotka luonnollisilla henkilöillä, oikeushenkilöillä tai henkilöryh-
mittymillä on hallussaan ammattinsa harjoittamista varten, erityisesti
tuottajilla, pullottajilla, jalostajilla sekä erikseenmääriteltävillä kauppiailla
samoinkuinheidänsamaanaikaanja samassa paikassa pitämän sä
tuoreiden rypäleiden, rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan
rypäleen puristemehun ja irtotavarana olevan viinin määriä. Näiden
määrien ilmoittaminen voidaan kuitenkin korvata niiden merkitsemisellä
saapumis- ja varastonkäyttöluetteloon.
6. Jokainen E kohdassa tarkoitettu käsittely on merkittävä saateasiakirjaan,
jonka perusteella näillä käsittelyillä käsitellyt tuotteet saatetaan liikkee-
seen.
7. Poikkeuksellisista ilmasto-oloista johtuvia poikkeuksia lukuunottamatta
näitä toimenpiteitä saa toteuttaa ainoastaan:
a) C-viininviljelyvyöhykkeillä ennen 1 päivää tammikuuta,
b) A- ja B-viininviljelyvyöhykkeellä ennen 16 päivää maaliskuuta,
ja ainoastaan näitä määräaikoja välittömästi edeltävän viinisadon tuot-
teidenosalta.
8. Tiivistämistä jäähdyttämisenavulla sekä happamuudenlisäämistä ja
vähentämistä saa kuitenkin tehdä koko vuoden ajan.
H.Kuohuviini
1. TämänliitteenI kohdassa ja liitteessä VI olevassa K kohdassa
tarkoitetaan:
a)”cuvéella”:
— rypäleenpuristemehua,
— viiniä,— ominaisuuksiltaan erilaisten rypäleen puristemehujen ja/tai viinien
sekoituksia, jotka on tarkoitettu tietynlaisten kuohuviinien valmistuk-
seen;
b)”tirage-liuoksella”:
tuotetta, joka ontarkoitettu lisättäväksi cuvéehenjälkikäymisen
aikaansaamiseksi;
c)”expedition-liuoksella”:
tuotetta, joka ontarkoitettu lisättäväksi kuohuviin eihinerityisten
makuominaisuuksien aikaansaamiseksi.
2. Expedition-liuos saa sisältää ainoastaan:
— sakkaroosia,
— rypäleenpuristemehua,
— käymistilassa olevaa rypäleenpuristemehua,
— tiivistettyä rypäleenpuristemehua,
— puhdistettua tiivistettyä rypäleenpuristemehua,
— viiniä tai— näiden sekoitusta,
joihinonmahdollisesti lisätty viin itislettä.
3. Kaikenlainen cuvéen väkevöiminen on kielletty, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta tämänasetuksenmukaisesti sallittua cuvéenain esosien
väkevöimistä.
4. Kukin jäsenvaltio voi kuitenkin erikseen vahvistettavin edellytyksin sallia
cuvéen väkevöimisen kuohuviinien valmistuspaikalla niiden alueiden ja
lajikkeiden osalta, joiden kannalta se on teknisesti perusteltua. Tämä
väkevöiminen voidaan tehdä lisäämällä sakkaroosia, tiivistettyä rypäleen
puristemehua tai puhdistettua tiivistettyä rypäleenpuristemehua. Sakkar-1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 64
▼B
oosintai tiivistetynrypäleenpuristemehunlisäämin enonsallittua, jos
tämä menetelmä on perinteisesti tai poikkeuksellisesti ollut käytössä
kyseisessä jäsenvaltiossa 24 päivänä marraskuuta 1974 voimassa olleen
lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin kieltää tiivistetyn
rypäleenpuristemehunkäyttämisen .
5. Tirage-liuoksenlisäämistä ja expedition -liuoksenlisäämistä ei pidetä
väkevöintinä eikä makeuttamisena. Tirage-liuoksen lisääminen saa lisätä
cuvéen kokonaisalkoholipitoisuutta enintään 1,5 tilavuusprosenttia. Tämä
lisäys mitataan laskemalla cuvéen ja kuohuviinin tilavuusprosentteina
ilmaistun kokonaisalkoholipitoisuuden välinen ero ennen expedition-
liuoksenlisäämistä.
6. Expedition-liuoksen lisääminen on tehtävä siten, että kuohuviinien
todellinen alkoholipitoisuus nousee enintään 0,5 tilavuusprosenttia.
7. Cuvéen ja sen ainesosien makeuttaminen on kiellettyä.8. Senlisäksi, että cuvéenain esosienhappamuutta voidaanlisätä tai
vähentää muiden tämän liitteen säännösten mukaisesti, myös cuvéen
happamuutta saa lisätä tai vähentää. Cuvéen happamuuden vähentäminen
ja happamuuden lisääminen sulkevat pois toinen toisensa. Happamuutta
saa lisätä korkeintaan 1,50 grammaa viinihappoa litrassa eli 20
milliekvivalenttia litrassa.
9. Niinä vuosina, joina sääolot ovat olleet poikkeukselliset, enimmäisraja-
arvoa 1,5 grammaa litrassa eli 20 milliekvivalenttia litrassa, voidaan
nostaa 2,5 grammaan litrassa eli 34 milliekvivalenttiin litrassa, jos
tuotteiden luonnollinen happamuus on alle 3 grammaa viinihappoa
litrassa eli 40 milliekvivalenttia litrassa.
10. Kuohuviinien sisältämä hiilidioksidi saa olla peräisin ainoastaan sen
cuvéen alkoholikäymisestä, josta kyseinen viini valmistetaan.
Jos kyseessä ei ole rypäleiden, rypäleen puristemehun tai käymistilassa
olevan rypälemehun jalostaminen suoraan kuohuviiniksi, mainitun
käymisen syynä saa olla ainoastaan tirage-liuoksen lisääminen. Käyminen
saa tapahtua vainpulloissa tai suljetussa sammiossa.
Hiilidioksidin käyttäminen vastapaineella juoksutettaessa sallitaan
valvonnan alaisena ja sillä edellytyksellä, että kuohuviinin sisältämä
hiilidioksidin paine ei tämän johdosta nouse.
11. Muiden kuohuviinien kuin laatukuohuviinien tai tma-laatukuohuviinien
osalta:
a) niiden valmistukseen tarkoitetun cuvéen kokonaisalkoholipitoisuuden
tilavuusprosentteina on oltava vähintään 8,5 tilavuusprosenttia,
b) niiden valmistukseen tarkoitettu tirage-liuos saa sisältää ainoastaan:
— rypäleenpuristemehua,
— käymistilassa olevaa rypäleenpuristemehua,
— tiivistettyä rypäleenpuristemehua,
— puhdistettua tiivistettyä rypäleenpuristemehua tai— sakkaroosia ja viiniä.
c) Niiden todellisen alkoholipitoisuuden tilavuusprosentteina, mahdolli-
sesti lisättyyn expedition-liuokseen sisältyvä alkoholi mukaan lukien,
on oltava vähintään 9,5 tilavuusprosenttia, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta 44 artiklan3 kohdansoveltamista.
d) Niiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus saa olla enintään 235 milli-
grammaa litrassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sellaisten
rajoittavampien säännösten soveltamista, joita jäsenvaltiot voivat
soveltaa alueellaan tuotettuihin kuohuviineihin.
e) Jos sääolot tietyillä yhteisönviin ivyöhykkeillä sitä edellyttävät,
kyseiset jäsenvaltiot voivat sallia niiden alueella tuotettujen 1
kohdassa tarkoitettujentuotteidenosalta, että n iidenrikkidioksidin
enimmäispitoisuutta nostetaan enintään 40 milligrammaa litrassa,
jollei tämän luvan saaneita viinejä lähetetä kyseisen jäsenvaltion
ulkopuolelle.
I.Laatukuohuviinit
1. Laatukuohuviinien valmistukseen tarkoitettujen cuvéiden kokonaisalkoho-
lipitoisuus on vähintään 9,5 tilavuusprosenttia.
2. Laatukuohuviinin valmistukseen tarkoitettu tirage-liuos saa sisältää vain
a) sakkaroosia,
b) tiivistettyä rypäleenpuristemehua,1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 65
▼B
c) puhdistettua tiivistettyä rypäleenpuristemehua,
d) rypäleenpuristemehua tai käymistilassa olevaa rypäleenpuristemehua,
josta voidaan saada pöytäviinin valmistukseen soveltuvaa viiniä,
e) pöytäviinin valmistukseen soveltuvaa viiniä,
f) pöytäviiniä, tai
g) tma-laatuviiniä.
3. Maustetut laatukuohuviinit:
a) Poikkeuksia lukuunottamatta maustettuja laatukuohuviin ejä voidaan
valmistaa vainkäyttämällä cuvéenvalmistukseenain oastaanerikseen
laadittavassa luettelossa mainituista viiniköynnöslajikkeista peräisin
olevaa rypälemehua tai käymistilassa olevaa rypälemehua.
Maustettuja laatukuohuviinejä voidaan kuitenkin valmistaa käyttämällä
cuvéen ainesosina Trentino-Alto Adigen, Veneton ja Friuli-Venezia
Giulian alueilta korjatun Prosecco-viiniköynnöslajikkeen rypäleistä
saatuja viinejä.
b) Ennen cuvéen valmistusta ja sen jälkeen tapahtuvan käymisen säätely
jälkikäymisen aikaansaamiseksi cuvéehen voidaan suorittaa ainoastaan
jäähdytysmenetelmän tai muiden fysikaalisten menetelmien avulla.
c) Expedition-liuoksen lisääminen on kielletty.
d) Poiketenliitteessä VI olevanK kohdan4 kohdasta maustettujen
laatukuohuviinien todellisen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 6
tilavuusprosenttia.
e) Maustettujen laatukuohuviinien kokonaisalkoholipitoisuuden on oltava
vähintään 10 tilavuusprosenttia.
f) Poiketenliitteessä VI olevanK kohdan6 kohdanen simmäisestä
alakohdasta maustettujen laatukuohuviinien ylipaineen on oltava
vähintään 3 baaria, kun niitä säilytetään suljetuissa säiliöissä 20 ºC:n
lämpötilassa.
g) Poiketenliitteessä VI olevanK kohdan8 kohdasta maustettujen
laatukuohuviinien valmistuksen on kestettävä vähintään yksi kuukausi.
4. Tuottajajäsenvaltiot voivat määritellä kaikki tässä osastossa tarkoitettujen
ja niiden alueella tuotettujen laatukuohuviinien tuotantoon ja liikkuvuuteen
liittyvät täydentävät tai tiukemmat ominaisuudet ja vaatimukset.
5. Laatukuohuviinien valmistukseen sovelletaan myös
— H kohdan1-10 kohdassa;
— liitteessä VI olevanK kohdan4 ja 6-9 kohdassa tarkoitettuja sään töjä
sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä 5 kohdassa olevan 3 kohdan d, f
ja g alakohdansoveltamista.
J.Väkevä viini
1. Väkevänviin invalmistuksessa onkäytettävä seuraavia tuotteita:
— käymistilassa oleva rypäleenpuristemehu,
— viini,— edellisissä luetelmakohdissa tarkoitettujentuotteidensekoitukset tai
— tiettyjenerikseenlaadittavassa luettelossa main ittujenväkevientma-
laatuviinien osalta rypäleen puristemehu tai sen ja viinin sekoitus.
2. Myös seuraavia onlisättävä:
a) muidenkuinb alakohdassa tarkoitettujenväkevienviin ienja väkevien
tma-laatuviinien osalta:
i) seuraavia tuotteita joko yksinään tai sekoitettuina:
— viinialan tuotteista, kuivatut rypäleet mukaan lukien, tislattu
neutraali alkoholi, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 96
tilavuusprosenttia ja jolla on yhteisön säännöksissä määritellyt
ominaisuudet,
— viinistä tai kuivatuista rypäleistä saatu tisle, jonka alkoholipi-
toisuus on vähintään 52 tilavuusprosenttia ja enintään 86
tilavuusprosenttia ja jolla on määriteltävät ominaisuudet,
ii) ja tarvittaessa yhtä tai useampaa seuraavista tuotteista:
— tiivistetty rypäleenpuristemehu,
— i alakohdassa mainitun tuotteen yhdistämisestä 1 kohdan
ensimmäisessä tai neljännessä luetelmakohdassa tarkoitettuun
rypäleenpuristemehuunsaatu tuote,1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 66
▼B
b) tiettyjenerikseenlaadittavassa luettelossa main ittujenväkevientma-
laatuviinien osalta:
i) joko a alakohdani alakohdassa tarkoitettuja tuotteita yksin ääntai
sekoitettuna;
ii) tai yhtä tai useampaa seuraavista tuotteista:
— viinistä tai kuivatuista rypäleistä tislattu alkoholi, jonka
alkoholipitoisuus on vähintään 95 tilavuusprosenttia ja enintään
96 tilavuusprosenttia ja jolla on yhteisön säännöksissä tai niiden
puuttuessa asiaa koskevissa kansallisissa säännöksissä
määritellyt ominaisuudet,
— viinistä tai rypäleiden puristejäännöksestä tislattu alkoholi,
jonka alkoholipitoisuus on vähintään 52 tilavuusprosenttia ja
enintään 86 tilavuusprosenttia ja jolla on yhteisön säännöksissä
tai niiden puuttuessa asiaa koskevissa kansallisissa säännöksissä
määritellyt ominaisuudet,
— kuivatuista rypäleistä tislattu alkoholi, jonka alkoholipitoisuus
on vähintään 52 tilavuusprosenttia ja pienempi kuin 94,5 tila-
vuusprosenttia ja jolla on yhteisön säännöksissä tai niiden
puuttuessa asiaa koskevissa kansallisissa säännöksissä
määritellyt ominaisuudet;
iii) ja tarvittaessa yhtä tai useampaa seuraavista tuotteista:
— kuivuneista viinirypäleistä saatu käymistilassa oleva rypäleen
puristemehu,
— avotulikäsittelyllä saatu tiivistetty rypäleenpuristemehu, joka
vastaa tätä toimenpidettä lukuun ottamatta tiivistetyn rypäleen
puristemehunmääritelmää,
— tiivistetty rypäleenpuristemehu,— ii alakohdassa mainittujen tuotteiden yhdistämisestä 1 kohdan
ensimmäisessä tai neljännessä luetelmakohdassa tarkoitettuun
rypäleenpuristemehuunsaatu tuote.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihintuotteisiin , joita käytetäänväkevien
viinien ja väkevien tma-laatuviinien valmistukseen, saa tarvittaessa
soveltaa ainoastaan tässä asetuksessa tarkoitettuja viininvalmistusmene-
telmiä ja -käsittelyjä.
4. Kuitenkin:
a) tilavuusprosentteina ilmoitetun luonnollisen alkoholipitoisuuden lisäys
saa aiheutua ainoastaan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden käytöstä, ja
b) erikseenmääriteltyjentuotteidenosalta voidaantehdä poikkeuksia, jos
ne kuuluvat perinteisiin käytäntöihin; näillä poikkeuksilla voidaan
antaa kyseiselle jäsenvaltiolle oikeus sallia kalsiumsulfaatin käyttö, jos
näin käsitellyn tuotteen sulfaattipitoisuus on enintään 2,5 g/l kalium-
sulfaattina ilmaistuna. Näiden tuotteiden täydentävä happamuuden
lisääminen viinihapon avulla on sallittua, kun enimmäisraja on 1,5 g/l.
5. Väkeviin viineihin ja väkeviin tma-laatuviineihin saa soveltaa tässä
asetuksessa tarkoitettuja viininvalmistusmenetelmiä ja -käsittelyjä, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta sellaisten rajoittavampien säännösten sovelta-
mista, joita jäsenvaltiot voivat antaa alueellaan tuotettujen väkevien viinien
ja väkevientma-laatuviin ienosalta.
6. Myös seuraavat ovat sallittuja:
a) makeuttaminen, jota koskee ilmoitus- ja rekisteröintivaatimus, jos
siihenkäytettyjä tuotteita ei ole väkevöity tiivistetyllä rypäleen
puristemehulla seuraavia käyttäen:
— tiivistetty rypäleenpuristemehu tai puhdistettu tiivistetty rypäleen
puristemehu, jos kyseisenviin inalkoholipitoisuudenlisäys on
enintään 3 tilavuusprosenttia,
— erikseenlaadittavassa luettelossa esiin tyvientuotteidenosalta
kuivuneista viinirypäleistä saatu tiivistetty rypäleen puristemehu
tai puhdistettu tiivistetty rypäleenpuristemehu tai käymistilassa
oleva rypäleenpuristemehu, jos kyseisenviin inalkoholipitoisuuden
lisäys tilavuusprosentteina on enintään 8 tilavuusprosenttia,
— erikseen laadittavassa luettelossa esiintyvien viinien osalta tiivis-
tetty rypäleenpuristemehu tai puhdistettu tiivistetty rypäleen
puristemehu, jos kyseisenviin inalkoholipitoisuudenlisäys on
enintään 8 tilavuusprosenttia;
b) alkoholin, tisleen tai tislatun alkoholijuoman lisääminen 1 ja 2 kohdan
mukaisesti vanhentamisen aikana tapahtuvan haihtumisen korvaami-
seksi;1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 67
▼B
c) erikseen laadittavassa luettelossa esiintyvien tuotteiden osalta vanhen-
taminen astioissa enintään 50 ºC:n lämpötilassa.
7. Rajoittamatta sellaisten rajoittavampien säännösten soveltamista, joita
jäsenvaltiot voivat antaa alueellaan tuotettujen väkevien viinien ja
väkevien tma-laatuviinien osalta, tällaisten viinien kokonaisrikkidioksidi-
pitoisuus nautittavaksi toimitettaessa ei saa olla enemmän kuin:
a) 150 mg/l, jos jäännössokeripitoisuus on pienempi kuin 5 g/l,
b) 200 mg/l, jos jäännössokeripitoisuus on suurempi kuin 5 g/l.
8. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujenväkevienviin ienja väkevientma-
laatuviinien valmistuksessa käytettyjen tuotteiden valmistamiseen käytetyt
viinilajikkeet on valittava 42 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista lajikkeista.
9. Väkevää tma-laatuviiniä lukuun ottamatta 1 kohdassa tarkoitettujen
tuotteiden luonnollisen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 12
tilavuusprosenttia.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 68
▼B
LIITE VI
TMA-LAATUVIINI
A.Määritellyt alueet
1. ’Määritellyllä alueella’ tarkoitetaan sellaista viininviljelyaluetta tai sell-
aisten viininviljelyalueitten kokonaisuutta, joka tuottaa erityisiä
laatuominaisuuksia omaavia viinejä ja jonka nimeä käytetään kuvaamaan
tma-laatuviinejä.
2. Jokainen määritelty alue rajataan niin tarkkaan kuin mahdollista
viininviljelylohkon tai viinitarhan rajojen mukaan. Tässä jokaisen
jäsenvaltion, jota asia koskee, tekemässä rajauksessa otetaan huomioon
näillä alueilla tuotettujen viinien laatuun vaikuttavat tekijät ja erityisesti
maaperän ja pohjamaan ominaislaatu, ilmasto sekä viininviljelylohkojen
tai viinitarhojen sijainti.
3. Määritelty alue kuvataan sen maantieteellisen nimen perusteella.
Kuitenkin nimityksiä
— ”Muscadet”,
— ”Blanquette”,— ”Vinho verde”,— ”Cava”, jota käytetääntietyistä tma-laatukuohuviin eistä, ja— ”Manzanilla”
pidetään vastaavasti jäsenvaltioiden ennen 1 päivää maaliskuuta 1986
kyseisille määritellyille alueille rajaamina ja säänteleminä niminä.
Hiilihapottomien viinien osalta mainintaa ” Κάβα” ja/tai ”Cava” voidaan
käyttää kreikkalaisten pöytäviinien kuvaamiseen kyseisten viinien ikäänty-
miseen liittyvänä tietona.
4. Määritellyn alueen maantieteellisen nimen on oltava riittävän täsmällinen
ja tunnetusti tuotantoalueeseen liittyvä, jotta sekaannukset voidaan
vallitsevat olosuhteet huomioonottaenvälttää.
B.Viinilajikkeet
1. Jäsenvaltioiden on laadittava 19 artiklassa tarkoitettu luettelo kustakin
alueellaan tuotetun tma-laatuviinin tuotantoon soveltuvasta viiniköynnö-
slajikkeesta. Näiden lajikkeiden on kuuluttava ainoastaan Vitis vinifera -
lajiin.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun luetteloon kuulumattomat viiniköynnösla-
jikkeet onhävitettävä lohkoilta tai viin itarhoista, jotka ontarkoitettu tma-
laatuviinin tuotantoon.
3. Edellä 2 kohdasta poiketen jäsenvaltiot voivat kuitenkin hyväksyä
luetteloon kuulumattoman viiniköynnöslajikkeen kolmen vuoden kuluessa
laskettuna määritellyn alueen 31 päivän joulukuuta 1979 jälkeen tehdyn
rajauksen voimaantulopäivästä, jos tämä viiniköynnöslajike kuuluu Vitis
vinifera -lajiin eikä sen osuus ole suurempi kuin 20 prosenttia kyseisen
lohkon tai viinitarhan viiniköynnöslajikkeista.
4. Edellä 3 kohdassa säädetyn ajanjakson loppuun mennessä kaikissa tma-
laatuviinin tuotantoon tarkoitetuissa viinitarhoissa ja kaikilla tma-laatu-
viinin tuotantoon tarkoitetuilla lohkoilla saa viljellä ainoastaan 1 kohdassa
mainitussa luettelossa olevia viinilajikkeita. Jos tätä säännöstä ei
noudateta, yhdelläkään kyseiseltä viinitarhalta tai lohkolta korjatuista
rypäleistä valmistetulla viinillä ei ole oikeutta nimitykseen ”tma-
laatuviini”.
C.Viininviljelykäytännöt
1. Kunkin jäsenvaltion on annettava asianmukaiset, tma-laatuviinien parhaan
mahdollisenlaadunvarmistamiseksi tarvittavia viljelykäytän töjä koskevat
säännökset.
2. Viininviljelyvyöhykkeellä saa kastella ainoastaan kyseisen jäsenvaltion
luvalla. Jäsenvaltio voi antaa tämän luvan ainoastaan, jos se on ekologisten
olosuhteidenvuoksi perusteltua.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 69
▼B
D.Käsittelyalueet
1. Tma-laatuviinejä saa tuottaa ainoastaan:
a) B kohdan 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa olevista viiniköynnösla-
jikkeista peräisinolevista ja määritellyltä alueelta korjatuista rypäleistä,
b) jalostamalla a alakohdassa tarkoitetuista rypäleistä rypäleenpuriste-
mehua ja tällä tavoinsaadusta rypäleenpuristemehusta viin iä sekä
valmistamalla tätä viiniä tai kuohuviiniä sellaisella määritellyllä
alueella, jolta käytetyt rypäleet onkorjattu.
2. Poiketensiitä, mitä 1 kohdana alakohdassa määrätään , kunkyseessä on
tuottajajäsenvaltion erityisten säännösten mukainen perinteinen käytäntö,
tämä jäsenvaltio voi sallia 31 päivään elokuuta 2003 saakka nimenomaisin
luvin ja jollei asianmukaisesta valvonnasta muuta johdu, että tma-
laatukuohuviiniä valmistetaan korjaamalla tämän viinin perustuotetta
lisäämällä siihenyhtä tai useampaa sellaista viin ituotetta, joka ei ole
peräisin siltä määritellyltä alueelta, jonka nimellä tämä viini on varustettu,
sillä edellytyksellä, että:
— tätä lisättävää viinituotetyyppiä ei tuoteta mainitulla määritellyllä
alueella siten, että sillä olisi samat ominaisuudet kuin niillä tuotteilla,
jotka eivät ole peräisintältä määritellyltä alueelta,
— korjaaminen on asiaa koskevissa yhteisön säännöksissä tarkoitettujen
viininvalmistusmenetelmien ja määritelmien mukainen,
— sellaisten lisättävien viinituotteiden kokonaismäärä, jotka eivät ole
peräisinmääritellyltä alueelta, ei ylitä 10:tä prosen ttia määritellyltä
alueelta peräisinolevienkäytettyjentuotteidenkokon aismäärästä.
Komissio voi kuitenkin 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen
antaa jäsenvaltiolle luvan sallia poikkeustapauksissa 10 prosenttia,
mutta ei 15 prosenttia ylittävät lisäysprosentit.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua poikkeusta sovelletaan ainoastaan,
jos kyseisen tuottajajäsenvaltion säännöksissä oli olemassa tällainen
säännös ennen 31 päivää joulukuuta 1995.
Jäsenvaltioiden on laadittava luettelo tässä kohdassa tarkoitetuista tma-
laatukuohuviinien nimistä ja annettava se tiedoksi komissiolle, joka
julkaisee luettelon Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä , C-sarjassa.
3. Poiketensiitä, mitä 1 kohdanb alakohdasta määrätään , muuta tma-
laatuviiniä kuin tma-laatukuohuviiniä saa tuottaa kyseisen määritellyn
alueen välittömässä läheisyydessä olevalla alueella, jos kyseinen jäsen-
valtio on siitä säätänyt nimenomaisella luvalla ja tietyin edellytyksin.
Lisäksi jäsenvaltiot voivat sallia tapauskohtaisilla luvilla, ja jollei
asianmukaisesta valvonnasta muuta johdu, tma-laatuviinin valmistuksen
jalostamalla rypäleistä rypäleenpuristemehua ja rypäleenpuristemehusta
viiniä sekä valmistamalla tätä viiniä jopa kyseisen määritellyn alueen
välittömässä läheisyydessä olevanalueenulkopuolella, kunkyseessä on
perinteinen käytäntö, jos tämä käytäntö:
— oli käytössä ennen 1 päivää syyskuuta 1970, tai kun kyseessä ovat
tämän päivämäärän jälkeen yhteisöön liittyneet maat, ennen näiden
todellista liittymispäivää,
— ei ole keskeytynyt näiden päivämäärien jälkeen ja
— koskee määriä, jotka eivät ole kyseisenjalostajanosalta senjälkeen
kasvaneet markkinoiden yleisen kehityksen määriä enempää.
4. Poiketensiitä, mitä 1 kohdanb alakohdassa määrätään , tma-laatukuohu-
viiniä saa valmistaa kyseisen määritellyn alueen välittömässä
läheisyydessä olevalla alueella, jos kyseinen jäsenvaltio on siitä säätänyt
nimenomaisella luvalla ja tietyin edellytyksin.
Lisäksi jäsenvaltiot voivat sallia tapauskohtaisilla luvilla tai alle viisi
vuotta kestävillä nimenomaisilla luvilla ja jollei asianmukaisesta valvon-
nasta muuta johdu, että tma-laatukuohuviiniä valmistetaan jopa kyseisen
määritellynalueenvälittömässä läheisyydessä olevanalueenulkopuolella,
kun kyseessä on perinteinen käytäntö, joka on ollut käytössä vähintään 24
päivästä marraskuuta 1974 tai, kunkyseessä ovat tämänpäivämäärän
jälkeen yhteisöön liittyneet maat, ennen näiden todellista liittymispäivää.
5. Jokaisen sellaisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön tai henkilöryh-
mittymän, jolla on hallussaan tma-laatuviinin valmistuksen edellytykset
täyttäviä rypäleitä tai rypäleenpuristemehua sekä muita n ämä edellytykset
täyttämättömiä tuotteita, on varmistettava niiden erillinen viiniyttäminen ja
varastointi; muutoin niistä saatua viiniä ei voi pitää tma-laatuviininä.
6. Edellä olevaa 5 kohtaa lukuun ottamatta tämän kohdan säännöksiä ei
sovelleta väkevään tma-laatuviiniin.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 70
▼B
E.Luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina
1. Jäsenvaltioiden onvahvistettava kunkin alueellaan tuotetun tma-laatuviinin
luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina. Tätä tila-
vuusprosentteina ilmoitettua luonnollista alkoholipitoisuutta määritettäessä
on otettava huomioon erityisesti kymmenen edeltävän vuoden aikana
kirjatut alkoholipitoisuudet. Ainoastaan määritellyn alueen edustavimmista
maaperistä saadut laadultaantyydyttävät sadot otetaanhuomioon .
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus
voidaanvahvistaa samantma-laatuviin inosalta eri suuruiseksi:
a) sen osa-alueen, paikallisen hallintoalueen tai sen osan mukaan,
b) sen viinilajikkeen tai -lajikkeiden mukaan,
josta käytetyt rypäleet ovat peräisin.
3. Tma-laatuviinejä ja väkeviä tma-viinejä lukuun ottamatta ja ellei toisin
päätetä, 1 kohdassa tarkoitettujenalkoholipitoisuuksienonoltava
vähintään:
a) 6,5 tilavuusprosenttia A-vyöhykkeellä, lukuun ottamatta määriteltyjä
alueita Mosel-Saar-Ruwer, Ahr, Mittelrhein, Sachsen, Saale-Unstrut,
Moselle luxembourgeoise, Englanti ja Wales, joille vahvistettu
alkoholipitoisuus on6 tilavuusprosen ttia;
b) 7,5 tilavuusprosenttia B-vyöhykkeellä;
c) 8,5 tilavuusprosenttia C I a -vyöhykkeellä;
d) 9 tilavuusprosenttia C I b -vyöhykkeellä;
e) 9,5 tilavuusprosenttia C II -vyöhykkeellä;
f) 10 tilavuusprosenttia C III -vyöhykkeellä.
F.Viiniyttämis- ja valmistusmenetelmät
1. Jokainen tuottajajäsenvaltio määrittelee kullekin näistä viineistä ne
viiniyttämisen ja viininvalmistuksen erityismenetelmät, joilla saadaan
tma-laatuviinejä.
2. Jos ilmasto-olot jollakinE kohdassa tarkoitetuista viin ivyöhykkeistä sitä
edellyttävät, kyseiset jäsenvaltiot voivat sallia tma-laatuviinin valmistuk-
seen soveltuvien tuoreiden rypäleiden, rypäleen puristemehun,
käymistilassa olevanrypäleenpuristemehun , käymistilassa olevanuuden
viinin ja viinin luonnollisen (todellisen tai potentiaalisen) tilavuusprosent-
teina ilmaistun alkoholipitoisuuden lisäämisen, lukuun ottamatta väkevien
tma-laatuviinien jalostukseen tarkoitettuja tuotteita. Lisäys ei saa ylittää
liitteessä V olevanC kohdan3 kohdassa tarkoitettuja rajoja.
3. Poikkeuksellisenepäsuotuistenilmasto-olojenvuosin a voidaanpäättää,
että 2 kohdassa tarkoitettu alkoholipitoisuudenlisäys voi saavuttaa
liitteessä V olevanC kohdan4 kohdassa tarkoitetut rajat. Tämä lupa ei
rajoita kyseisessä kohdassa annetun mahdollisen vastaavan luvan käyttöä
pöytäviineihin.
4. Luonnollista alkoholipitoisuutta tilavuusprosentteina saa lisätä ainoastaan
menetelmillä ja edellytyksillä, joita tarkoitetaan liitteessä V olevassa D
kohdassa lukuun ottamatta sen 7 kohtaa. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin
kieltää tiivistetynrypäleenpuristemehunkäytön .
5. Tma-laatuviinien kokonaisalkoholipitoisuuden on oltava vähintään 9
tilavuusprosenttia. Tiettyjen erikseen laadittavassa luettelossa olevien
väkevöimättömien tma-laatuvalkoviinien kokonaisalkoholipitoisuuden on
kuitenkin oltava vähintään 8,5 tilavuusprosenttia. Tätä kohtaa ei sovelleta
tma-laatukuohuviineihin ja väkeviin tma-laatuviineihin.
G.Happamuuden lisääminen ja vähentäminen sekä makeuttaminen
1. Tma-laatuviinin valmistukseen soveltuvien tuoreiden rypäleiden, rypäleen
puristemehun, käymistilassa olevan rypäleen puristemehun, käymistilassa
olevan uuden viinin ja viinin happamuuden lisäämiseen ja vähentämiseensovellettavat edellytykset ja rajoitukset sekä lupienja poikkeusten
myöntämismenettelyt annetaan liitteessä V olevassa E kohdassa.
2. Jäsenvaltio voi sallia tma-laatuviinin makeuttamisen ainoastaan, jos se
tapahtuu:
a) liitteessä V olevassa F kohdassa vahvistettuja edellytyksiä ja rajoituksia
noudattaen,1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 71
▼B
b) sillä määritellyllä alueella, jolta kyseinen tma-laatuviini on peräisin, tai
senvälittömässä läheisyydessä olevalla alueella, muutoinkuinerikseen
määriteltävissä poikkeustapauksissa,
c) käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista tuotteista:
— rypäleenpuristemehu,
— tiivistetty rypäleenpuristemehu,
— puhdistettu tiivistetty rypäleenpuristemehu.
3. Edellä 2 kohdanc alakohdassa tarkoitetunrypäleenpuristemehunja
tiivistetynrypäleenpuristemehunonoltava peräisinsamalta määritellyltä
alueelta kuin niiden viinien, joiden makeutukseen niitä käytetään.
4. Tätä G kohtaa ei sovelleta tma-laatukuohuviineihin ja väkeviin tma-
laatuviineihin.
H.Väkevöimisen sekä happamuuden lisäämisen ja vähentämisen käytännöt
1. KukinF kohdassa ja G kohdan1 kohdassa tarkoitettu väkevöimis- sekä
happamuuden lisäämis- ja vähentämistoimenpide sallitaan ainoastaan, jos
ne tehdään liitteessä V olevassa G kohdassa säädetyin edellytyksin.
2. Jollei D kohdan4 kohdasta muuta johdu, tällaiset toimet saa tehdä
ainoastaan sillä määritellyllä alueella, jolta käytetyt tuoreet rypäleet on
korjattu.
I.Hehtaarituotokset
1. Asianomaisen jäsenvaltion on vahvistettava kullekin tma-laatuviinille
hehtaarituotos ilmaistuna rypäleiden, rypäleen puristemehun tai viinin
määrinä.
2. Vahvistamisessa otetaan huomioon erityisesti kuluneiden kymmenen
vuoden aikana saadut tuotokset. Ainoastaan määritellyn alueen edusta-
vimmista maaperistä saadut laadultaantyydyttävät sadot otetaan
huomioon.
3. Hehtaarituotos voidaanvahvistaa eri suuruiseksi samalle tma-laatuviin ille:
a) sen osa-alueen, paikallisen hallintoalueen tai sen osan mukaan,
b) sen viinilajikkeen tai -lajikkeiden mukaan,
joista käytetyt rypäleet ovat peräisin.
4. Kyseinen jäsenvaltio voi tarkistaa tällä tavoin vahvistettua satoa.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuntuotoksenylittämin enjohtaa oikeutetun
nimikkeen käytön kieltämiseen koko sadolta, jollei jäsenvaltioiden
tarvittaessa tuotantoalueen mukaisesti antamin edellytyksin säädetä
yleisestä tai erityisestä poikkeuksesta; nämä edellytykset koskevat
erityisesti kyseistenviin ientai tuotteidenkäyttötarkoitusta.
J.Analyyttiset ja aistinvaraiset tutkimukset
1. Tuottajien on tehtävä viinille, jolle he hakevat tma-laatuviinin nimitystä,
seuraavat analyyttiset ja aistinvaraiset tutkimukset:
a) analyyttisessa määrityksessä on mitattava vähintään niiden kyseisen
tma-laatuviinin laatutekijöiden arvot, jotka ovat 3 kohdassa lueteltujen
joukossa. Tuottajajäsenvaltio antaa kunkin tma-laatuviinin osalta
näiden tekijöiden raja-arvot, ja
b) aistinvarainen tutkimus koskee väriä, kirkkautta, tuoksua ja makua.
2. Jäsenvaltion nimeämä toimivaltainen toimielin voi suorittaa pistokokein 1
alakohdassa tarkoitetut määritykset siihenasti, kunn iidenjärjestelmälli-
sestä ja yleisestä soveltamisesta annetaan asianmukaiset säännökset.
3. Edellä 1 kohdana alakohdassa tarkoitetut laatutekijät ovat seuraavat:
A. Viinin käyttäytymistestien perusteella vahvistettavat
1. Ilmanvaikutus
2. Kylmänvaikutus
B. Mikrobiologisenkokeenperusteella vahvistettavat
3. Kasvatus lämpökaapissa
4. Viinin ja sakan ulkonäkö1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 72
▼B
C. Fysikaalisenja kemiallisenmäärittelynperusteella vahvistettavat
5. Tiheys
6. Alkoholipitoisuus
7. Kuiva-aineen kokonaismäärä (saatu densimetrisesti)
8. Pelkistävät sokerit9. Sakkaroosi
10. Tuhka
11. Tuhkanemäksisyys
12. Kokonaishappopitoisuus13. Haihtuvat hapot14. Haihtumattomat hapot
15. pH
16. Vapaa rikkidioksidi17. Kokonaisrikkidioksidi
D. Lisämäärittelynperusteella vahvistettu
18. Hiilihappo (helmeilevät viinit ja kuohuviinit, paine baareina
20 ºC:ssa).
K.Tma-laatukuohuviini
1. Kokonaisalkoholipitoisuuden on tma-laatukuohuviinien valmistukseen
tarkoitetuissa cuvéissa oltava vähintään:
— 9,5 tilavuusprosenttia C III -viininviljelyvyöhykkeillä,
— 9 tilavuusprosenttia muilla viininviljelyvyöhykkeillä.
2. Erikseen annettavassa luettelossa esiintyvien yhdestä ainoasta lajikkeesta
valmistettavientiettyjentma-laatukuohuviin ienvalmistukseentarkoitetun
cuvéen kokonaisalkoholipitoisuus voi kuitenkin olla vähintään 8,5
tilavuusprosenttia.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuista tma-laatuviineistä laaditaan luettelo.4. Tma-laatukuohuviinien todellisen alkoholipitoisuuden, mukaan lukien
mahdollisesti lisätynexpedition -liuoksensisältämä alkoholi, onoltava
vähintään 10 tilavuusprosenttia.
5. Tma-laatukuohuviinien tirage-liuos saa sisältää ainoastaan:
a) sakkaroosia,
b) tiivistettyä rypäleenpuristemehua,
c) puhdistettua tiivistettyä rypäleenpuristemehua,
d) rypäleenpuristemehua,
e) käymistilassa olevaa rypäleenpuristemehua,
f) viiniä,
g) tma-laatuviiniä,
joka soveltuu samantma-laatukuohuviin intuottamiseenkuinse, johon
tirage-liuos onlisätty.
6. Poiketenliitteessä I olevasta 15 kohdasta tma-laatukuohuviin eihinon
muodostuttava vähintään 3,5 baarin ylipaine, kun niitä säilytetään 20 ºC:n
lämpötilassa suljetuissa säiliöissä.
Tilavuudeltaan pienemmissä kuin 25 senttilitran säiliöissä pidettävien
tma-laatukuohuviinien vähimmäispaine on kuitenkin 3 baaria.
7. Näiden kuohuviinien kokonaisrikkidioksidipitoisuus ei saa olla suurempi
kuin 185 milligrammaa litrassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sell-
aisten rajoittavampien säännösten soveltamista, joita jäsenvaltiot voivat
soveltaa alueellaan tuotettuihin tma-laatukuohuviineihin. Asianomaiset
jäsenvaltiot voivat tiettyjen yhteisön viininviljelyvyöhykkeiden ilmasto-
olojenvuoksi sallia, että n iidenalueella tuotettujentma-laatukuohuvii-
nien kokonaisrikkidioksidin enimmäispitoisuutta lisätään enintään 40
milligrammaa litraa kohdensillä edellytyksellä, että tällaisenluvan
saaneita viinejä ei viedä asianomaisten jäsenvaltioiden ulkopuolelle.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 73
▼B
8. Tma-laatukuohuviinien valmistusprosessin keston, mukaan lukien
vanhentaminen niitä valmistavassa yrityksessä laskettuna jälkikäymisen
aikaansaamiseksi tarkoitetun käymisen alkamisesta, on oltava vähintään:
a) kuusi kuukautta, jos käyminen jälkikäymisen aikaansaamiseksi
tapahtuu suljetussa sammiossa;
b) yhdeksän kuukautta, jos käyminen jälkikäymisen aikaansaamiseksi
tapahtuu pullossa.
9. Cuvéen jälkikäymisen aikaansaamiseksi tarkoitetun käymisajan ja ajan,
jonka cuvée on sakan päällä, on oltava vähintään:
— 90 päivää;
— 30 päivää, jos käyminen tapahtuu sekoittimilla varustetuissa
säiliöissä.
10. Maustettu tma-laatukuohuviini:
a) jollei poikkeuksista muuta johdu, näitä viinejä voidaan tuottaa
ainoastaan käyttämällä cuvéen koostumukseen yksinomaan rypäleen
puristemehua tai käymistilassa olevaa rypäleenpuristemehua, joka on
saatu erikseen laadittavassa luettelossa mainituista viiniköynnöslajik-
keista, mikäli näiden lajikkeiden katsotaan soveltuvan tma-
laatukuohuviinin tuotantoon sillä määritellyllä alueella, jonka mukaan
nämä tma-laatukuohuviinit ovat saaneet nimensä;
b) ennen cuvéen koostumista ja sen jälkeen tapahtuvaa käymisprosessia
voidaanhillitä ain oastaanjäähdyttämällä tai käyttämällä muita
fysikaalisia menetelmiä cuvéen jälkikäymisen aikaansaamiseksi;
c) expedition-liuoksen lisääminen on kielletty;
d) poiketen4 kohdasta maustetuntma-laatukuohuviin intodellisen
alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 6 tilavuusprosenttia;
e) maustetun tma-laatukuohuviinin kokonaisalkoholipitoisuuden on
oltava vähintään 10 tilavuusprosenttia;
f) poiketen6 kohdanen simmäisestä alakohdasta maustetuntma-
laatukuohuviinin ylipaineen on oltava vähintään 3 baaria, kun niitä
säilytetäänsuljetuissa säiliöissä 20 ºC:nlämpötilassa;
g) poiketen8 kohdasta maustettujentma-laatukuohuviin ienvalmistu-
sprosessinkestononoltava vähin täänyksi kuukausi.
11. Liitteessä V olevan H kohdan 1-10 kohdassa annettuja sääntöjä
sovelletaan myös väkeviin tma-laatuviineihin.
L.Väkevä tma-laatuviini (muut kuin liitteessä V olevaan H kohtaan
sisältyvät säännökset, jotka koskevat nimenomaan väkevää tma-laatu-
viiniä)
1. Jollei erikseenvahvistettavista poikkeuksista muuta johdu, liitteessä V
olevanJ kohdan1 alakohdassa tarkoitettujentuotteidenja samankohdan
2 alakohdassa tarkoitetuntiivistetynrypäleenpuristemehuntai kuivu-
neista viinirypäleistä saadun käymistilassa olevan rypäleen puristemehun,
joita käytetään väkevän tma-laatuviinin valmistukseen, on oltava peräisin
siltä määritellyltä alueelta, jonka mukaan kyseinen väkevä tma-laatuviini
on saanut nimensä.
Málaga ja Jerez-Xérés-Sherry -nimisten väkevien tma-laatuviinien osalta
liitteessä V olevanJ kohdan2 alakohdassa tarkoitetut tiivistetty rypäleen
puristemehu ja, 44 artiklan 11 kohdan mukaisesti kuivuneista viinir-
ypäleistä saatu osittainkäyn yt rypäleenpuristemehu, jotka onsaatu Pedro
Ximénez -viiniköynnöslajikkeesta, voivat kuitenkin olla peräisin
Montilla-Moriles-nimiseltä määritellyltä alueelta.
2. Jollei erikseenvahvistettavista poikkeuksista muuta johdu, liitteessä V
olevanJ kohdan3-6 alakohdassa tarkoitetut toimen piteet väkeväntma-
laatuviinin valmistamiseksi saa tehdä ainoastaan 1 alakohdassa tarkoite-
tulla määritellyllä alueella.
Douronmääritellyltä alueelta saaduista rypäleistä valmistetunsellaisen
väkevän tma-laatuviinituotteen osalta, jolle on varattu nimike Porto,
voidaan kuitenkin sallia muita valmistus- ja vanhentamisprosesseja joko
edellä mainitulla määritellyllä alueella tai Vila Nova de Gaia-Porto -
alueella.
3. Rajoittamatta sellaisten rajoittavampien säännösten soveltamista, joita
jäsenvaltiot voivat antaa alueellaan tuotettujen väkevien tma-laatuviinien
osalta:
a) liitteessä V olevanJ kohdan1 alakohdassa tarkoitettujentuotteiden ,
joita käytetään väkevän tma-laatuviinin valmistukseen, luonnollisen1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 74
▼B
alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 12 tilavuusprosenttia. Joitakin
erikseen laadittavassa luettelossa esiintyviä väkeviä tma-laatuviinejä
voi kuitenkin valmistaa:
i) rypäleen puristemehusta, jonka luonnollinen alkoholipitoisuus on
vähintään 10 tilavuusprosenttia, jos väkevät tma-laatuviinit
valmistetaan lisäämällä viinistä tai rypäleiden puristejäännöksestä
tislattua väkevää alkoholijuomaa, jolla onalkuperän imitys ja joka
onmahdollisesti peräisinsamalta tilalta, tai
ii) rypäleenpuristemehunkäymisellä tai jäljempän ä olevassa toisessa
luetelmakohdassa tarkoitetussa tapauksessa viinistä, jonka alku-
peräinen luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään:
— 11 tilavuusprosenttia sellaisten väkevien tma-laatuviinien
osalta, jotka onsaatu lisäämällä n eutraalia alkoholia tai
viinitislettä, jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään
70 tilavuusprosenttia, tai viinistä valmistettavaa väkevää
alkoholijuomaa,
— 10,5 tilavuusprosenttia erikseen laadittavassa luettelossa esiin-
tyvien, vaaleiden rypäleiden puristemehusta valmistettavien
viinien osalta,
— 9 tilavuusprosenttia sellaisten väkevien tma-laatuviinien osalta,
joiden tuotanto on perinteistä ja tavanomaista sellaisten
kansallisten lakien mukaan, joissa nimenomaan säädetään
tällaisesta viinistä;
b) väkeväntma-laatuviin intodellisenalkoholipitoisuudenonoltava
vähintään 15 tilavuusprosenttia mutta enintään 22 tilavuusprosenttia;
c) väkevän tma-laatuviinin kokonaisalkoholipitoisuuden on oltava
vähintään 17,5 tilavuusprosenttia.
4. Tiettyjenerikseenlaadittavassa luettelossa esiin tyvienväkevientma-
laatuviinien kokonaisalkoholipitoisuus saa kuitenkin olla vähemmän kuin
17,5 tilavuusprosenttia, mutta ei vähemmän kuin 15 tilavuusprosenttia,
jos ennen 1 päivää tammikuuta 1985 annetuissa niihin sovellettavissa
kansallisissa laeissa nimenomaisesti niin säädetään.
5. Perinteiset erityismerkinnät ”vino dulce natural”, ”vino dulce naturale” ja
”vino doce natural” varataan väkeville tma-laatuviineille, jotka:
— on saatu sadoista, joista vähintään 85 prosenttia on peräisin liitteessä
II olevan luettelon viiniköynnöslajikkeista,
— on saatu rypälemehuista, joiden alkuperäinen luonnollinen sokeripi-
toisuus onvähin tään212 grammaa litraa kohti,
— onsaatu väkevöimällä ain oastaanliitteessä V olevanJ kohdan2
kohdassa tarkoitettuja alkoholia, tislettä tai alkoholijuomaa
lisäämällä.
6. Perinteisten tuotantotapojen sitä edellyttäessä voivat jäsenvaltiot säätää,
kun kyseessä ovat niiden alueella valmistetut väkevät tma-laatuviinit, että
perinteinen erityismerkintä ”vin doux naturel” varataan väkeville tma-
laatuviineille, jotka:
— sadon korjanneet tuottajat ovat valmistaneet suoraan viiniksi, jos ne
ovat lähtöisin yksinomaan heidän omasta Muscat-, Grenache-,
Maccabeo- tai Malvoisie-sadostaan; kuitenkin sallitaan muista kuin
neljällä edellä kuvatulla viiniköynnöslajikkeella istutetuilta palstoilta
saadut sadot, jos ne eivät muodosta enemmän kuin 10 prosenttia
näiden kokonaismäärästä,
— onsaatu 40 hehtaarintuotonrajoissa liitteessä V olevanJ kohdassa
olevan 1 kohdan ensimmäisessä ja neljännessä luetelmakohdassa
tarkoitetusta rypälemehusta; tämäntuotonylittämisestä seuraa
nimikkeen ”vin doux naturel” käyttöoikeuden menettäminen koko
sadonosalta,
— on saatu edellä tarkoitetusta rypälemehusta, jonka alkuperäinen
luonnollinen sokeripitoisuus on vähintään 252 grammaa litraa kohti,
— on saatu väkevöimällä ainoastaan sellaista viinistä tislattua alkoholia
lisäämällä, joka vastaa puhtaana alkoholina vähintään 5:tä prosenttia
edellä mainitun käytetyn rypälemehun määrästä ja enintään
pienempää kahdesta seuraavasta prosenttiosuudesta:
— joko 10:tä prosenttia edellä mainitun käytetyn rypälemehun
määrästä,
— tai 40 prosenttia valmiin tuotteen alkoholipitoisuuden tilavuu-
sprosentteina, joka edustaa todellisen alkoholipitoisuuden
tilavuusprosentteina, ja potentiaalisen alkoholipitoisuuden tilavuu-
sprosentteina, joka lasketaan siten, että 17,5 grammaa
jäännössokeria vastaa yhtä tilavuusprosenttia puhdasta alkoholia,
vasta-arvonyhteismäärän ä.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 75
▼B
7. Edellä 5 ja 6 kohdassa tarkoitettuja merkintöjä ei voi kääntää. Kuitenkin:
— niihin voidaan liittää selvittävä merkintä kuluttajan ymmärtämällä
kielellä,
— Kreikassa 6 kohdanmukaisesti valmistettujenja kyseisenjäsen valtion
alueella vapaassa liikkeessä olevientuotteidenosalta voidaanliittää
merkintä ”vin doux naturel” merkintään.
8. Perinteinen erityismerkintä ”vino generoso” varataan sellaisille kuiville
väkeville tma-laatuviineille, jotka on valmistettu hiivaketon alla ja jotka:
— on saatu viiniköynnöslajikkeista Palomino de Jerez, Palomino fino,
Pedro Ximénez, Verdejo, Zalema ja Garrido Fino peräisin olevista
valkoisista viinirypäleistä,
— saatettu nautittavaksi, kun niitä on kypsytetty tammitynnyreissä
keskimäärinkaksi vuotta.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulla valmistuksella hiivaketon alla
tarkoitetaanbiologista käsittelyä, joka tapahtuu, kunviin invapaalle
pinnalle muodostuu itsestään mehun kokonaisalkoholikäymisen jälkeen
sille ominaisten hiivojen ketto mikä antaa tuotteelle erityiset analyyttiset
ja aistinvaraiset ominaisuudet.
9. Edellä 8 kohdassa tarkoitettua merkintää ei voi kääntää. Siihen voidaan
kuitenkin liittää selvittävä merkintä kuluttajan ymmärtämällä kielellä.
10. Perinteinen erityismerkintä ”vinho generoso” varataan väkeville tma-
laatuviineille, ”Porto”, ”Madeira”, ”Moscatel de Setúbal” ja ”Carcavelos”
vastaavanalkuperän imityksenyhteydessä.
11. Perinteinen erityismerkintä ”vino generoso de licor” varataan väkeville
tma-laatuviineille, jotka:
— on saatu 8 kohdassa tarkoitetusta ”vino generososta” tai hiivaketon
alla olevasta tällaisen ”vino generoson” valmistukseen soveltuvasta
viinistä, johon on lisätty joko kuivuneista rypäleistä peräisin olevaa
osittainkäyn yttä rypälemehua tai tiivistettyä rypälemehua,
— on saatettu nautittavaksi, kun niitä on kypsytetty tammitynnyreissä
keskimäärinkaksi vuotta.
12. Edellä 11 kohdassa tarkoitettua merkintää ei voi kääntää. Siihen voidaan
kuitenkin liittää selvittävä merkintä kuluttajan ymmärtämällä kielellä.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 76
▼B
LIITE VII
TIETTYJEN MUlDEN TUOTTEIDEN KUIN KUOHUVIINIEN KUVAUS,
NIMITYS, TARJONTAMUOTO JA SUOJAUS
Tässä liitteessä tarkoitetaan:
—”päällysmerkinnällä ” kaikkia tuotetta kuvaavia kuvauksia ja muita
merkintöjä, tunnuksia, kuvia ja merkkejä, jotka ovat samassa säiliössä
mukaan lukien sulkimet ja säiliöön kiinnitetyt riippuvat tunnistemerkinnät.
Päällysmerkintöihin eivät kuulu tietyt erikseen määriteltävät merkinnät,
tunnukset ja merkit;
—”pakkauksilla”: yhdentai useammansäiliönkuljetukseenja/tai n iiden
esittelyssä kuluttajalle myyntiä varten käytettäviä suojakääreitä, kuten
paperia, kaikenlaisia olkia, pahvi- ja puulaatikoita.
A.Pakolliset merkinnät
1. Päällysmerkinnöissä, kun kyseessä ovat:
a) pöytäviinit, maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit, ja
tma-laatuviinit;
b) muut kuin jäljempänä c alakohdassa tarkoitetut kolmansista maista
peräisinolevat viin it;
c) liitteessä 1 tarkoitetut väkevät viinit, helmeilevät viinit ja hiilihapotetut
helmeilevät viinit sekä tällaiset kolmansista maista peräisin olevat
viinit,
on oltava seuraavat merkinnät:
— tuotteen myyntinimike,
— nimellistilavuus,— todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina,— erän numero, elintarvike-erän tunnistamismerkinnöistä 14 päivänä
kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/396/ETY(
1) mukai-
sesti.
2. Myyntinimikkeeseen kuuluvat:
a) pöytäviineissä:
— merkintä ”pöytäviini”, sekä:
— jos viini lähetetään toiseen jäsenvaltioon tai viedään muualle,
jäsenvaltion nimi, jos rypäleet on tuotettu ja käytetty viininvalmis-
tukseenkyseisessä jäsen valtiossa;
— merkintä ”yhteisön eri maissa tuotettujen viinien sekoitus”, kun
viini on valmistettu useista jäsenvaltioista peräisin olevista
tuotteista;
— merkintä ”.. ssa korjatuista rypäleistä…ssa tuotettu viini” täyden-
nettynä kyseisiä jäsenvaltioita koskevilla tiedoilla, jos viini on
tuotettu toisessa jäsenvaltiossa korjatuista rypäleistä;
— tietyissä pöytäviineissä merkintä ”retsina” tai ”vino tinto de
mezcla”;
b) maantieteellisellä merkinnällä varustetuissa pöytäviineissä:
— merkintä ”pöytäviini”,
— maantieteellisen yksikön nimi,— jokin seuraavista merkinnöistä erikseen määriteltävin edellytyksin:
”Landwein”, ”vin de pays”, ”indicazione geografica tipica”,
”ονοµασία κατά παράδοση ”, ”οίνος τοπικός ”, ”vino de la
tierra”, ”vinho regional” tai ”Regional wine”; jos käytetään jotain
näistä merkinnöistä, on merkintä ”pöytäviini” tarpeeton;
c) tma-laatuviineissä:
— määritellynalueenn imi,
— erikseenmääriteltävinpoikkeuksin :
— merkintä ”määritellyllä alueella tuotettu laatuviini” tai ”väkevä
tma-laatuviini”, tai
— merkintä ”määritellyllä alueella tuotettu väkevä laatuviini” tai
”väkevä tma-laatuviini”, tai1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 77
(1) EYVL L 186, 30.6.1989, s. 21.
▼B
— merkintä ”määritellyllä alueella tuotettu laatukuohuviini” tai
”tma-laatukuohuviini” tai
— erikseen vahvistettavan luettelon mukainen perinteinen erityis-
merkintä, tai useampi näistä merkinnöistä, jos kyseisen
jäsenvaltion säännöksissä säädetään siitä;
d) tuontiviineissä sana ”viini”, johon on lisättävä alkuperämaan nimi, ja
jos ne on varustettu maantieteellisellä merkinnällä, kyseisen maantie-
teellisenyksikönn imi;
e) väkevissä viineissä merkintä ”väkevä viini”;
f) helmeilevissä viineissä merkintä ”helmeilevä viini”;
g) hiilihapotetuissa helmeilevissä viineissä merkintä ”hiilihapotettu
helmeilevä viini”;
h) edellä e, f ja g alakohdassa tarkoitetuissa kolmansista maista peräisin
olevissa viineissä merkinnät on erikseen määritettävä.
3. Päällysmerkinnässä, kun on kyse:
a) pöytäviineistä, maantieteellisellä merkinnällä varustetuista pöytävii-
neistä ja tma-laatuviineistä,
b) kolmansista maista peräisin olevista viineistä,
on oltava 1 ja 2 kohdassa mainittujen merkintöjen lisäksi:
— pullottajantai, n imellistilavuudeltaanyli 60 litransäiliöidenosalta,
lähettäjän nimi tai toiminimi, paikkakunta tai jäsenvaltio;
— tuontiviineissä maininta maahantuojasta tai, jos viini on pullotettu
yhteisössä, pullottajasta.
4. Väkevien viinien, helmeilevien viinien, ja hiilihapotettujen helmeilevien
viinien sekä tällaisten kolmansista maista peräisin olevien viinien
päällysmerkintöjä on täydennettävä erikseen määritettävillä 2 ja 3
kohdassa tarkoitettuja merkintöjä vastaavilla merkinnöillä.
B.Vapaaehtoiset merkinnät
1. Yhteisössä valmistettujen tuotteiden päällysmerkintöjä voidaan täydentää
seuraavilla merkinnöillä erikseen määritettävissä olosuhteissa:
a) pöytäviineissä, maantieteellisellä merkinnällä varustetuissa pöytävii-
neissä ja tma-laatuviineissä:
— markkinoille saattamiseen osallistuneen henkilön tai henkilöiden
nimi, osoite ja ammattinimike,
— tuotetyyppi,
— tuottajajäsenvaltion määrittelemien yksityiskohtaisten sääntöjen
mukainen erityinen väri;
b) maantieteellisellä merkinnällä varustetuissa pöytäviineissä sekä tma-
laatuviineissä:
— satovuosi,
— yhden tai useamman viiniköynnöslajikkeen nimi,— kunniamaininta, mitali tai kilpailu,— tuotteen tuotantotapaa tai valmistusmenetelmää koskevat tiedot,
— tuottajajäsenvaltion säännösten mukaiset täydentävät perinteiset
merkinnät,
— tilann imi,
— merkintä pullottamisesta
— viinitilalla,
— viinitilojen ryhmittymän toimesta tai— tilalla, joka sijaitsee tuotantoseudulla tai, tma-laatuviinien
osalta, senvälittömässä läheisyydessä;
c) tma-laatuviineissä:
— tuottajajäsenvaltion säätämien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan
määriteltyä aluetta pienempi maantieteellinen yksikkö,
— tma-laatuviinin alkuperän paikantamiseksi merkintä määriteltyä
aluetta suuremmasta maantieteellisestä yksiköstä;
— maininta pullottamisesta määritellyllä alueella, jos tätä merkintää
onperin teisesti käytetty kyseisellä määritellyllä alueella.
2. Väkeville viineille, helmeileville viineille, hiilihapotetuille helmeileville
viineille ja kolmansista maista peräisin oleville viineille päällysmerkin-
töihinvoidaanmäärittää 1 kohdassa tarkoitettuja merkin töjä vastaavia
vapaaehtoisia merkintöjä.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 78
▼B
Mitä tässä kohdassa säädetään, ei estä jäsenvaltioita hyväksymästä näiden
tuotteiden kuvaamista koskevia säännöksiä, kunnes yhteisön vastaavat
säännökset pannaan täytäntöön.
3. A 1 kohdassa tarkoitetuissa tuotteissa päällysmerkintöjä voidaan täydentää
myös muilla merkinnöillä.
4. Tuottajajäsenvaltiot voivat määrätä tietyt 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut
merkinnät pakollisiksi, kieltää ne tai rajoittaa niiden käyttöä alueellaan
tuotetuissa viineissä.
C.Tiettyjen erityistermien käyttö
1. Nimike
a) ”viini” varataan liitteessä I olevan 10 kohdan määritelmää vastaaville
tuotteille;
b) ”pöytäviini” varataan samassa liitteessä olevan 13 kohdan määritelmää
vastaaville tuotteille.
2. Rajoittamatta lainsäädännön yhdenmukaistamissäännösten soveltamista 1
kohdan a alakohta ei kuitenkaan vaikuta jäsenvaltioiden mahdollisuuteensallia:
— ”viini”-sanan käyttö liitettynä hedelmän nimeen yhdysnimikkeen
muodossa muidenhedelmienkuinrypäleidenkäymisestä saatujen
tuotteidenkuvauksessa,
— muut ”viini”-sanan sisältävät yhdysnimikkeet.
3. Nimike:
a) ”väkevä viini” varataan liitteessä I olevan 14 kohdan määritelmää
vastaaville tuotteille tai kyseisenliitteenjohdan to-osanmukaisesti
erikseen annettavan määritelmän mukaisille tuotteille,
b) ”määritellyllä alueella tuotettu väkevä laatuviini” tai ”väkevä tma-
laatuviini” varataan liitteessä I olevan 14 kohdan määritelmän sekä
tämänasetuksenerityismääräystenmukaisille tuotteille.
c) ”helmeilevä viini” varataan liitteessä I olevan 17 kohdan määritelmän
mukaisille tuotteille tai kyseisenliitteenjohdan to-osanmukaisesti
erikseen annettavan määritelmän mukaisille tuotteille,
d) ”määritellyllä alueella tuotettu helmeilevä laatuviini” tai ”helmeilevä
tma-laatuviini” varataan liitteessä I olevan 17 kohdan määritelmän sekä
tämänasetuksenerityismääräystenmukaisille tuotteille,
e) ”hiilihapotettu helmeilevä viini” varataan liitteessä I olevan 18 kohdan
määritelmänmukaisille tuotteille tai kyseisenliitteenjohdan to-osan
mukaisesti erikseen annettavan määritelmän mukaisille tuotteille.
4. Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja yhdysnimikkeitä käytettäessä ei saa syntyä
sekaannusta 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden kanssa.
D.Päällysmerkinnöissä käytettävät kielet
1. Päällysmerkinnöissä olevat merkinnät tehdään yhdellä tai useammalla
yhteisöjenvirallisella kielellä siten , että lopullisenkuluttajanonhelppo
ymmärtää kaikki nämä merkinnät.
Kuitenkin
— maininta määritellyn alueen nimestä,
— maininta jonkin muun maantieteellisen yksikön nimestä,
— perinteiset erityis- ja lisämaininnat,
— viinitilojen tai niiden yhteenliittymien nimet sekä maininnat pull-
ottamisesta,
tehdään vain sen jäsenvaltion virallisella kielellä, jonka alueella tuote on
valmistettu.
Kreikasta peräisinolevissa tuotteissa toisessa alakohdassa tarkoitetut
merkinnät voidaan kuitenkin toistaa yhdellä tai useammalla muulla
yhteisönvirallisella kielellä.
Edellä toisenalakohdanen simmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa
tarkoitetut merkinnät voidaan tehdä ainoastaan yhdellä muulla yhteisön
virallisella kielellä, kuntämä kieli onsillä alueella, jossa määritelty alue
sijaitsee, samanarvoisessa asemassa alkuperäjäsenvaltion virallisen kielen
kanssa ja jos tämän kielen käyttö on kyseisessä jäsenvaltiossa perinteistä ja
tavanomaista.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 79
▼B
Jäsenvaltiot voivat sallia niiden alueella tuotettujen ja liikkeeseen
laskettavientuotteidenosalta, että toisessa alakohdassa tarkoitetut main -
innat tehdään lisäksi muulla kuin jollakin yhteisön virallisella kielellä
silloin, kun tämän kielen käyttäminen on perinteistä ja tavanomaista
kyseisessä jäsenvaltiossa tai sen alueen osassa.
Lisäksi tuottajajäsenvaltiot voivat sallia tuotteidensa osalta, että toisessa
alakohdassa tarkoitetut merkinnät tehdään toisella kielellä, kun tämän
kielen käyttö on perinteistä näissä merkinnöissä.
2. Edellä 1 kohtaa koskevista muista poikkeuksista voidaanpäättää erikseen .
E.Koodit
1. Erikseenmääritettävienyksityiskohtaistensään töjenmukaisesti käytetään
päällysmerkinnöissä koodia:
— ilmoittamaanedellä A kohdan1 kohdassa tarkoitetussa, muussa kuin
seuraavassa luetelmakohdassa tarkoitetussa tuotteessa määritellyn
alueen nimeen kokonaan tai osittain viittaavaa tietoa, joka ei
kuitenkaan ole se alue, jota voidaan käyttää kyseisen tuotteen
kuvauksessa; jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää alueellaan muista
aiheellisista toimenpiteistä, jotta vältettäisiin sekaannus kyseisen
määritellynalueenkan ssa;
— ilmoittamaanA kohdan2 kohdana alakohdantoisessa ja kolman n essa
luetelmakohdassa tarkoitetuissa pöytäviineissä pullottajan tai lähettäjän
päätoimipaikka ja tarvittaessa pullotus- ja lähetyspaikka.
Määritettävienyksityiskohtaistensään töjenmukaisesti koodia voidaan
käyttää tässä liitteessä tarkoitettujentuotteidenmerkin töihinA kohdan3
kohdassa määriteltyjen tietojen osalta, jos se jäsenvaltio, jonka alueella
nämä tuotteet on pullotettu, tämän sallii. Käyttö edellyttää, että tuotteen
kaupalliseen jakeluun osallistuneen muun henkilön tai henkilöryhmittymän
kuin pullottajan nimi tai toiminimi sekä se paikallinen hallintoalue tai sen
osa, jossa tällä hen kilöllä tai ryhmittymällä ontoimipaikka, onetiketissä
lyhentämättömänä.
F.Merkit
1. Kuntässä asetuksessa tarkoitettujentuotteidenkuvausta, tarjon tamuotoa ja
mainontaa täydennetään merkeillä, eivät nämä saa sisältää sellaisia sanoja,
sanan osia, tunnuksia tai kuvia:
a) jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta tai johtaa harhaan henkilöitä,
joille ne on osoitettu 48 artiklan mukaisesti, tai
b) jotka
— henkilöt, joille ne on osoitettu, saattaisivat osittain tai täysin
sekoittaa sellaisen pöytäviinin, väkevän viinin, helmeilevän viinin,
hiilihapotetun helmeilevän viinin, määritellyllä alueella tuotetun
laatuviinin tai tuontiviinin kuvauksen kanssa, jonka kuvauksesta on
säädetty yhteisön säännöksissä, taikka tässä liitteessä tarkoitetun
muuntuotteenkuvauksenkan ssa, tai
— ovat samanlaisia tällaisen tuotteen kuvauksen kanssa, elleivät edellä
mainittujen lopullisten tuotteiden valmistukseen käytettävät tuotteet
ole oikeutettuja tällaiseen kuvaukseen tai tarjontamuotoon.
Pöytäviinin, väkevän viinin, helmeilevän viinin, hiilihapotetun helmei-
levän viinin, määritellyllä alueella tuotetun laatuviinin tai tuontiviinin
päällysmerkintöjen kuvauksessa ei voida myöskään käyttää sellaisia
sanoja, sanan osia, tunnuksia tai kuvia sisältäviä merkkejä, jotka:
a) kunkyseessä ovat:
— pöytäviinit, väkevät viinit, helmeilevät viinit ja hiilihapotetut
helmeilevät viinit, sisältävät tma-laatuviinin nimen,
— tma-laatuviinit, sisältävät pöytäviinin nimen,
— tuontiviinit, sisältävät pöytäviinin tai tma-laatuviinin nimen;
b) kun kyseessä ovat maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit,
tma-laatuviinit tai tuontiviinit, sisältävät erityisesti maantieteellistä
alkuperää, viiniköynnöslajiketta, satovuotta tai ensiluokkaista laatua
koskevia vääriä merkintöjä;
c) kunkyseessä ovat muut kuinb alakohdassa tarkoitetut pöytäviin it,
väkevät viinit, helmeilevät viinit ja hiilihapotetut helmeilevät viinit
sisältävät maantieteellistä alkuperää, viiniköynnöslajiketta, satovuotta
tai ensiluokkaista laatua koskevia merkintöjä,
d) kun kyseessä ovat tuontiviinit, saattavat aiheuttaa sekaannusta
pöytäviiniä, väkevää viiniä, helmeilevää viiniä, hiilihapotettua1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 80
▼B
helmeilevää viiniä, tma-laatuviiniä tai maantieteellisellä merkinnällä
varustettua tuontiviiniä luonnehtivan kuvauksen kanssa.
2. Edellä 1 kohdanen simmäisenalakohdanb alakohdasta poiketensellaisen
viinille tai rypäleen puristemehulle rekisteröidyn merkin haltija, joka on
samanlainen:
— määriteltyä aluetta pienemmän, tma-laatuviinin kuvauksessa käytetyn
maantieteellisen yksikön nimen kanssa, tai
— maantieteellisellä kuvauksella varustetun pöytäviinin kuvauksessa
käytetyn maantieteellisen yksikön nimen kanssa, tai
— maantieteellisellä kuvauksella varustetun tuontiviinin nimen kanssa,
voi, vaikkei hänellä olisi oikeutta tähän nimeen 1 kohdan ensimmäisen
alakohdanmukaisesti, jatkaa tämänmerkinkäyttöä 31 päiväänjoulukuuta
2002, jos kyseinen merkki:
a) on rekisteröity viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1985 jäsenvaltion
toimivaltaisen viranomaisen toimesta rekisteröinnin aikana voimassa
olleen lainsäädännön mukaisesti; ja
b) on tosiasiallisesti ollut käytössä tauotta rekisteröinnistä 31 päivään
joulukuuta 1986 tai, jos tämä on tehty ennen 1 päivää tammikuuta
1984, ainakin kyseiseen päivään asti.
Lisäksi sellaisen viinin tai rypäleen puristemehun rekisteröidyn ja tunnetun
merkinjoka sisältää samoja san oja kuinmääritellynalueentai määriteltyä
aluetta pienemmän maantieteellisen yksikön nimi, haltija, voi, vaikka hän
ei olisi oikeutettu tähänn imeen1 kohdanmukaisesti, jatkaa tämänmerkin
käyttöä, jos se liittyy alkuperäisen haltijansa tai alkuperäisen antajansa
ominaislaatuun sillä edellytyksellä, että merkki on rekisteröity vähintään
25 vuotta ennen kuin tuottajajäsenvaltio on virallisesti tunnustanut
kyseisen maantieteellisen nimen asianomaisten yhteisön säännösten
mukaisesti tma-laatuviinien osalta ja jos merkki on tosiasiallisesti ollut
käytössä tauotta.
Ensimmäisen ja toisen alakohdan edellytykset täyttäviä merkkejä ei voida
käyttää tma-laatuviinin tai pöytäviinin kuvauksessa käytettyjen maantie-
teellistenyksiköidenn imienvastaisesti.
3. Neuvosto voi päättää ennen 31 päivää joulukuuta 2002 määräenemmistöllä
komissionehdotuksesta 2 kohdanen simmäisessä alakohdassa tarkoitetun
määräajanpiden tämisestä.
4. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 2 kohdassa tarkoitetut merkit
sitä mukaa kun ne niille ilmoitetaan.
Komissio antaa niistä tiedon yhteisön viinialan säännösten noudattamisen
valvonnasta vastaaville jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.
G.Liikkeelle laskeminen, valvonta ja suojaus
1. Kun tuote lasketaan liikkeeseen nimellistilavuudeltaan enintään 60 litran
säiliössä, säiliössä on oltava päällysmerkintä. Merkinnän on oltava tämän
asetuksen säännösten mukainen; tätä noudatetaan myös yli 60 litransäiliöiden osalta, kun ne varustetaan merkinnällä.
2. Edellä 1 kohtaa koskevista poikkeuksista voidaanpäättää erikseen .
3. Jokaisenjäsen valtiononvastattava tämänasetuksenmukaisesti kaupan
pidettävien tma-laatuviinien ja maantieteellisellä merkinnällä varustettujen
pöytäviinien valvonnasta ja suojauksesta.
4. Ihmisten käyttöön tarkoitetut maantieteellisellä merkinnällä varustetut
tuontiviinit voidaan niiden yhteisössä tapahtuvaa markkinoille saattamista
vartenhyväksyä 3 kohdassa tarkoitetunsuoja- ja valvon tajärjestelmän
piiriin edellyttäen, että noudatetaan vastavuoroisuutta.
Ensimmäinen alakohta pannaan täytäntöön sopimuksilla, jotka neuvotel-
laan ja tehdään asianomaisten kolmansien maiden kanssa
perustamissopimuksen 133 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 81
▼B
LIITE VIII
KUOHUVIINIEN KUVAUS, NIMITYS, TARJONTAMUOTO JA
SUOJAUS
A.Määritelmät
1. Tässä liitteessä annetaan viinien nimitystä ja tarjontamuotoa koskevat
säännöt seuraavien kuohuviinien osalta:
a) liitteessä I olevassa 15 kohdassa määritellyt kuohuviinit, jotka on
valmistettu yhteisössä;
b) liitteessä I olevassa 16 kohdassa määritellyt hiilihapotetut kuohuviinit,
jotka ovat peräisinyhteisöstä;
c) tämänasetuksen75 artiklassa säädetynmen ettelynmukaisesti
määritellyt kuohuviinit, jotka ovat peräisin kolmansista maista;
d) tämänasetuksen75 artiklassa säädetynmen ettelynmukaisesti
määritellyt hiilihapotetut kuohuviinit, jotka ovat peräisin kolmansista
maista.
Edellä a alakohdassa tarkoitettuihinkuohuviin eihinkuuluvat:
— liitteessä V olevassa H kohdassa tarkoitetut ”kuohuviinit”,
— liitteessä V olevassa I kohdassa tarkoitetut ”laatukuohuviinit”,
— liitteessä VI olevassa K kohdassa tarkoitetut ”määritellyillä alueilla
tuotetut laatukuohuviinit” (tma-laatukuohuviinit).
2. Tässä liitteessä tarkoitetaan
—”päällysmerkinnällä ” kaikkia tuotetta kuvaavia mainintoja, tunnuksia,
kuvia tai merkkejä tai muita määritteitä, joidenavulla tuotteet
erotetaan, ja jotka näkyvät pullossa, myös sulkimessa ja pakkaukseen
kiinnitetyssä riipuksessa sekä pullojen kaulassa olevassa kääreessä;
—”pakkauksella ” suojaavaa käärettä kutenpaperia, olkikäärettä, pahvia
ja laatikkoa, jota käytetäänyhdentai useammanpullonkuljettamiseen
ja/tai niiden näytteillepanoon lopulliselle kuluttajalle myymistä varten;
— edellä 1 kohdassa tarkoitetuntuotteen” valmistajalla ” luonnollista tai
oikeushenkilöä tai tällaisten henkilöiden ryhmittymää, joka valmistaa
tai valmistuttaa tuotetta omaanlukuun sa;
—”valmistuksella ” tuoreiden viinirypäleiden, rypäleen puristemehun ja
viinin muuntamista edellä 1 kohdassa tarkoitetuksi tuotteeksi.
B.Pakolliset merkinnät
1. A kohdan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta päällysmerkinnässä
onilmoitettava:
a) myyntinimike D kohdan 2 kohdan mukaisesti,
b) tuotteenn imellistilavuus,
c) tuotetyyppi D kohdan3 kohdanmukaisesti,
d) alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina myöhemmin määriteltävien
menettelyjen mukaisesti ilmoitettuna.
2. A kohdan1 kohdana ja b alakohdassa tarkoitettujentuotteidenosalta
päällysmerkinnässä on oltava 1 kohdassa tarkoitettujen mainintojen lisäksi:
— yhteisöön sijoittautuneen valmistajan tai myyjän nimi tai toiminimi ja
— sen kunnan tai kunnan osan sekä jäsenvaltion nimi, jossa on edellä
tarkoitetunhen kilönkotipaikka D kohdan4 ja 5 kohdanmukaisesti.
Tuottajajäsenvaltiot voivat kuitenkin tehdä pakolliseksi valmistajan nimen
tai toiminimen merkitsemisen täydellisenä.
Jos pakkausmerkinnässä on valmistajan nimi tai toiminimi ja valmistus
tapahtuu muussa kuinen simmäisenkohdantoisessa alakohdassa tarkoite-tussa kunnassa, kunnan osassa tai jäsenvaltiossa, kyseisessä kohdassa
tarkoitettujen tietojen lisäksi on ilmoitettava sen kunnan tai kunnan osan
nimi, jossa valmistus tapahtuu, ja jos valmistus tapahtuu toisessa
jäsenvaltiossa, tämän jäsenvaltion nimi.
3. A kohdan1 kohdanc ja d alakohdassa tarkoitettujentuotteidenosalta
päällysmerkinnässä on ilmoitettava 1 kohdassa mainittujen tietojen lisäksi:
a) maahantuojan nimi tai toiminimi sekä sen kunnan ja jäsenvaltion nimi,
jossa maahantuojan kotipaikka on,1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 82
▼B
b) valmistajan nimi tai toiminimi sekä sen kunnan ja kolmannen maan
nimi, jossa valmistajan kotipaikka on D kohdan 4 ja 5 kohdan
mukaisesti.
4. Päällysmerkinnässä on oltava lisätietoja seuraavissa tapauksissa:
— niiden tuotteiden osalta, jotka on valmistettu kolmansista maista
peräisinolevista viin eistä, jollaisia ovat liitteessä I olevan15 kohdan
kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitetut tuotteet, päällysmerkinnässä
on ilmoitettava, että tuote on valmistettu tuontiviinistä, ja täsmen-
nettävä, mistä kolmannesta maasta cuvéen koostumukseen käytetty
viini on peräisin,
— tma-laatuviinien osalta päällysmerkinnässä on ilmoitettava sen
määritellyn alueen nimi, jolta tuotteen valmistukseen käytetyt viinir-
ypäleet onpoimittu,
— liitteessä VI olevanK kohdan10 kohdassa tarkoitettujenmaustettujen
laatukuohuviinien osalta päällysmerkinnässä on ilmoitettava joko sen
viiniköynnöslajikkeen nimi, jonka rypäleistä viinit on valmistettu, tai
maininta ”valmistettu maustettujen viiniköynnöslajikkeiden
rypäleistä”.
C.Vapaaehtoiset merkinnät
1. A kohdan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta päällysmerkinnässä
voidaan lisäksi mainita muita tietoja, edellyttäen kuitenkin, että:
— ne ovat sellaisia, että niistä ei saata aiheutua sekaannusta henkilöille,
joille tiedot osoitetaan, varsinkaan B kohdassa tarkoitettujen pakol-
listentietojenja E kohdassa tarkoitettujenvapaaehtoistenmerkin töjen
osalta,
— tarvittaessa noudatetaan E kohdan määräyksiä.
2. Kuohuviinialan valvonnan ja tarkastusten osalta asianomaiset toimival-
taiset viranomaiset voivat vaatia kussakin jäsenvaltiossa annettuja yleisiä
menettelysääntöjä noudattaen B kohdan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan
ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettua valmistajaa tai myyjää
osoittamaan, että kuvauksessa ilmoitetut, kyseessä olevan tuotteen tai sen
valmistuksessa käytettyjen tuotteiden luonnetta, ominaisuuksia, laatua,
koostumusta, alkuperää tai lähtökohtaa koskevat tiedot pitävät paikkansa.
Kun pyynnön esittää:
— sen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, johon valmistaja tai
myyjä on sijoittautunut, kyseinen viranomainen vaatii näyttöä suoraan
valmistajalta tai myyjältä,
— toisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, tämä antaa virano-
maistenvälisensuoranyhteistyönpuitteissa senjäsen valtion
toimivaltaiselle viranomaiselle, johon valmistaja tai myyjä on sijoit-
tautunut, kaikki tarpeelliset tiedot, joiden perusteella voi vaatia kyseistä
näyttöä; pyynnön esittävälle viranomaiselle annetaan tieto jatkotoi-
menpiteistä, joihin pyyntö johtaa.
Jos toimivaltaiset viranomaiset toteavat, että näyttöä ei ole esitetty,
katsotaan, että kyseiset tiedot eivät ole tämän asetuksen mukaisia.
D.Pakollisia merkintöjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt
1. B kohdassa tarkoitettujenmerkin töjenonoltava:
— pullon kyljessä samaan näkökenttään ryhmiteltyinä ja
— esitetty selkein, helposti luettavin, häipymättömin ja riittävän isoin
kirjaimin, jotka erottuvat hyvin pohjasta ja jotka voi erottaa selvästi
muista kirjoitusmerkinnöistä ja piirroksista.
Maahantuojaa koskevat pakolliset merkinnät saavat kuitenkin olla sen
näkökentän ulkopuolella, jossa muut pakolliset merkinnät ovat.
2. B kohdan1 kohdana alakohdassa tarkoitetussa myyn tin imikkeessä
käytetään jotakin seuraavista maininnoista:
a) liitteessä V olevassa H kohdassa tarkoitetunkuohuviin inosalta
mainintaa ”kuohuviini”;
b) liitteessä V olevassa I kohdassa tarkoitetunmuunkuintämänkohdand
alakohdassa tarkoitetun laatukuohuviinin osalta mainintaa ”laatukuo-
huviini” tai ”Sekt”;1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 83
▼B
c) liitteessä VI olevassa K kohdassa tarkoitettujentma-laatukuohuviin ien
osalta:
— mainintaa ”määritellyllä alueella tuotettu laatuviini” tai ”tma-
laatukuohuviini” tai ”Sekt bestimmter Anbaugebiete” tai ”Sekt
b. A.”, tai
— perinteistä erityismainintaa, jonka se jäsenvaltio, jossa valmistus on
tapahtunut, valitsee liitteessä VII olevan A kohdan 2 kohdan c
alakohdan toisen luetelmakohdan neljännessä alaluetelmakohdassa
tarkoitetuista maininnoista ja joka on erikseen vahvistettavassa
luettelossa, tai
— jotakin niiden määriteltyjen tma-laatukuohuviinin alueiden nimistä,
jotka onvahvistettu liitteessä VII olevanA kohdan2 kohdanc
alakohdantoisessa luetelmakohdassa tarkoitettua poikkeusta sovel-
taen, tai
— edellä esitetyistä kahta merkintää yhdessä käytettyinä.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin määrätä tiettyjen niiden alueilla tuotet-
tujen tma-laatukuohuviinien osalta, että tiettyjä ensimmäisessä
alakohdassa tarkoitettuja mainintoja on käytettävä joko yksinään tai
yhdessä;
d) liitteessä V olevassa I kohdan3 kohdassa tarkoitetunmaustetun
laatukuohuviinin osalta mainintaa ”maustettu laatukuohuviini”;
e) kolmannesta maasta peräisin olevan kuohuviinin osalta mainintaa:
— ”kuohuviini”
tai
— ”laatukuohuviini” tai ”Sekt”, kun sen valmistusolosuhteille asetet-
tujen vaatimusten on tunnustettu vastaavan liitteessä V olevassa I
kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia.
Näiden kuohuviinien osalta myyntinimikkeeseen liitetään maininta
kolmannesta maasta, jossa valmistukseen käytetyt viinirypäleet on
poimittu, viiniytetty ja muunnettu kuohuviiniksi. Kun kuohuviinin
valmistukseenkäytetyt tuotteet onsaatu jostakintoisesta maasta kuin
siitä, jossa valmistaminen on tapahtunut, B kohdan 3 kohdan mukaisen
valmistusmaata koskevan merkinnän on erotuttava selvästi kaikista
muista päällysmerkinnän tiedoista;
f) yhteisöstä tai kolmannesta maasta peräisin olevan hiilihapotetun
kuohuviinin osalta mainintaa ”hiilihapotettu kuohuviini”. Kun main-innassa käytetystä kielestä ei käy ilmi, että viiniin on lisätty
hiilidioksidia, merkintää täydennetään myöhemmin määritettävien
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti sanoilla ”saatu aikaan
lisäämällä hiilidioksidia”.
3. B kohdan1 kohdanc alakohdassa tarkoitettuunsokeripitoisuuden
perusteella määritellyntuotetyypinilmoittamiseenkäytetäänjotakin
seuraavista maininnoista, jotka ovat ymmärrettäviä siinä määränpäänä
olevassa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa, jossa tuotetta tarjotaan
sellaisenaan elintarvikkeena käytettäväksi:
— ”brut nature”, ”naturherb”, ”bruto natural”, ”pas dosé”, ”dosage zéro”
tai ”dosaggio zero”: jos sensokeripitoisuus onalle 3 grammaa litrassa;
kyseisiä merkintöjä voidaan käyttää ainoastaan sellaisen tuotteen
osalta, johonei senjälkeen , kunpullo onaukaistu hiivasakan
poistamiseksi, ole lisätty sokeria,
— ”extra brut”, ”extra herb” tai ”extra bruto”: jos sensokeripitoisuus on
0-6 grammaa litrassa,
— ”brut”, ”herb” tai ”bruto”: jos sensokeripitoisuus onalle 15 grammaa
litrassa,
— ”extra dry”, ”extra trocken” tai ”extra seco”: jos sen sokeripitoisuus on
12-20 grammaa litrassa,
— ”sec”, ”trocken”, ”secco” tai ”asciutto”, ”dry”, ”tør”, ” ξηρός”, ”seco”,
”torr” tai ”kuiva”: jos sensokeripitoisuus on17-35 grammaa litrassa,
— ”demi-sec”, ”halbtrocken”, ”abboccato”, ”medium dry”, ”halvtør”,
”ηµίξηρος ”, ”semi seco”, ”meio seco”, ”halvtorr” tai ”puolikuiva”: jos
sensokeripitoisuus on33-50 grammaa litrassa,
— ”doux”, ”mild”, ”dolce”, ”sweet”, ”sød”, ” γλυκύς”, ”dulce”, ”doce”,
”söt” tai ”makea”: jos sensokeripitoisuus onen emmänkuin50
grammaa litrassa.
Jos tuotteensokeripitoisuudenperusteella onmahdollista merkitä
kumpikin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista maininnoista, valmis-
taja tai maahantuoja voi käyttää niistä vain toista valintansa mukaan.
Poikkeuksen a B kohdan1 kohdanc alakohtaanvoidaanliitteessä V olevan
I kohdan3 kohdassa tarkoitettujenmaustettujenlaatukuohuviin ienosalta ja1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 84
▼B
liitteessä VI olevanK kohdan10 kohdassa tarkoitettujenmaustettujentma-
laatukuohuviinien osalta korvata ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu
tuotetyyppiä koskeva maininta ilmoittamalla analysoinnin tuloksena saatu
sokeripitoisuus grammoina litraa kohti.
Sokeripitoisuudenperusteella määritellyntuotetyypinmain itsemisen
yhteydessä merkinnässä saa ilmoittaa ainoastaan ensimmäisessä ja
kolmannessa alakohdassa tarkoitettuja tietoja.
4. Valmistajan nimi tai toiminimi sekä sen kunnan tai kunnan osan ja valtion
n imi, jossa onvalmistajankotipaikka, onmerkittävä:
— kokonaan kirjoitettuna tai
— yhteisössä valmistettujen tuotteiden osalta koodina kuitenkin niin, että
lukuun ottamatta valmistajaa sen henkilön tai henkilöryhmittymän,
joka on osallistunut tuotteen kaupalliseen levittämiseen, nimi tai
toiminimi sekä sen kunnan, kunnan osan ja jäsenvaltion nimi, jossa on
kyseisen henkilön tai henkilöryhmittymän kotipaikka, on kirjoitettu
kokonaan.
5. Kun kunnan tai kunnan osan nimi on pakkausmerkinnässä osoittamassa
joko valmistajantai tuotteenkaupalliseenlevitykseenosallistun eentoisen
henkilön kotipaikkaa tai ilmoittamassa tuotteen valmistuspaikan ja kun
merkinnässä on sellaisen liitteessä VI olevan A kohdan mukaisesti
määritellynalueenn imi, joka ei ole sama kuinalue, jota voidaankäyttää
kyseessä olevan tuotteen kuvaamiseen, tämä nimi merkitään koodina.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin määrätä niiden alueella valmistettujen
tuotteidenkuvausta koskevista muista tarpeellisista toimen piteistä, esimer-
kiksi kirjainkoosta, joilla voidaan välttää viinin maantieteellistä alkuperää
koskevat sekaannukset.
6. Valmistustavan ilmoittamiseen käytettävistä maininnoista voidaan säätää
yksityiskohtaisissa soveltamissäännöksissä.
E.Tiettyjen erityistermien käyttö
1. Jäsenvaltiota tai kolmatta maata pienemmän muun maantieteellisen
yksikön kuin määritellyn alueen nimeä saa käyttää vain jonkin seuraavan
nimikkeen täydentämiseen:
— tma-laatukuohuviinin,
— laatukuohuviinin, jolle on annettu tällaisen maantieteellisen yksikön
nimi yksityiskohtaisten soveltamissääntöjen mukaisesti tai
— kolmannesta maasta peräisin olevan kuohuviinin, jonka valmistamista
koskevat edellytykset on tunnustettu liitteessä V olevassa I kohdassa
tarkoitettuja maantieteellisen yksikön mukaan nimettyjen laatukuo-
huviinien valmistusedellytyksiä vastaaviksi.
Tällaisen nimen käyttö sallitaan ainoastaan, jos:
a) se on sen jäsenvaltion tai kolmannen maan määräysten mukainen,
jossa kuohuviini on valmistettu,
b) kyseinen maantieteellinen yksikkö on rajattu täsmällisesti,
c) kaikki rypäleet, joista tuote onvalmistettu, ovat peräisinkyseisestä
maantieteellisestä yksiköstä, lukuun ottamatta tirage-liuoksen tai
expedition-liuoksen sisältämiä tuotteita,
d) tma-laatukuohuviinien osalta maantieteellinen yksikkö sijaitsee sen
määritellyn alueen sisällä, jonka nimi viinillä on,
e) laatukuohuviinien osalta maantieteellisen yksikön nimeä ei ole
vahvistettu tma-laatukuohuviinin nimeksi.
Poikkeuksena toisen alakohdan c luetelmakohtaan jäsenvaltiot voivat
sallia määriteltyä aluetta pienemmän maantieteellisen yksikön nimen
käytön tma-laatukuohuviinin nimityksen täsmentämiseen, jos vähintään
85 prosenttia tuotteesta on valmistettu kyseiseltä alueelta korjatuista
rypäleistä.
2. Viiniköynnöslajikkeen nimeä saa käyttää ainoastaan sellaisen A kohdan 1
kohdan
— a alakohdassa
tai
— c alakohdassa tarkoitetun tuotteen nimityksen täydentämiseen, jonka
valmistamista koskevat edellytykset on tunnustettu vastaaviksi kuin
liitteessä V olevassa I kohdassa tai liitteessä VI olevassa K kohdassa
tarkoitetut edellytykset.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 85
▼B
Viiniköynnöslajikkeen nimi tai sen synonyymi voidaan mainita
ainoastaan, jos:
a) lajikkeenviljely ja siitä valmistettujentuotteidenkäyttö ovat yhteisön
säännösten tai sen kolmannen maan, josta käytetyt rypäleet on
poimittu, säännösten mukaisia,
b) kyseinen lajike on sen jäsenvaltion aikanaan vahvistettavassa
luettelossa, josta cuvéen ainesosina käytetyt tuotteet ovat peräisin;
tma-laatukuohuviinien osalta luettelo laaditaan liitteessä VI olevan B
kohdan1 kohdantai K kohdan10 kohdana alakohdanmukaisesti,
c) lajikkeen nimeä ei voi sekoittaa määritellyn alueen tai maantieteel-
lisen yksikön nimeen, jota käytetään muun yhteisössä tuotetun tai
yhteisööntuodunviin inkuvauksessa,
d) lajikkeenn imeä ei saa toistaa samassa ilmauksessa, paitsi jos on
olemassa useita lajikkeita, joilla on sama nimi, ja jos nimi ontuottajajäsenvaltion aikanaan vahvistettavassa luettelossa; luettelo on
toimitettava komissiolle, joka tiedottaa siitä muille jäsenvaltioille,
e) tuote onkokon aanperäisinkyseisestä lajikkeesta lukuunottamatta
tirage-liuoksenja expedition -liuoksensisältämiä tuotteita, ja mikäli
lajikkeella on määräävä vaikutus kyseisen tuotteen luonteeseen,
f) valmistusprosessin kesto mukaan lukien vanhentaminen valmistusyr-
ityksessä laskettuna cuvéen jälkikäymisen aikaansaamiseksi
tarkoitetunkäymisenalkamisesta onollut vähin tään90 päivää, ja
jos cuvéenjälkikäymisenaikaan saamiseksi tarkoitettu käymisaika ja
aika, jonka cuvée on sakan päällä, on kestänyt vähintään:
— 60 päivää,
— 30 päivää, jos käyminen tapahtuu sekoittimilla varustetuissa
säiliöissä.
Tätä säännöstä ei kuitenkaan sovelleta liitteessä V olevassa I kohdan 3
kohdassa tai liitteessä VI olevassa K kohdan10 kohdassa tarkoitet-
tuihin maustettuihin kuohuviineihin.
Tuottajajäsenvaltiot voivat poiketen toisesta alakohdasta:— sallia viiniköynnöslajikkeen nimen käytön, jos tuotteessa on
vähintään 85 prosenttia kyseisen lajikkeen rypäleitä, lukuun
ottamatta tirage-liuoksenja expedition -liuoksensisältämiä tuot-
teita, ja mikäli lajikkeella onmääräävä vaikutus kyseisentuotteen
luonteeseen,
— sallia kahden tai kolmen viiniköynnöslajikkeen nimen käytön, jos
se on mahdollista tuottajajäsenvaltion säännöstön mukaisesti,
mikäli kaikki tuotteenvalmistamiseenkäytetyt rypäleet ovat
peräisinkyseisistä kolmesta lajikkeesta, lukuunottamatta tirage-
liuoksenja expedition -liuoksensisältämiä tuotteita, ja jos
kyseistenkahdentai kolmenlajikkeensekoituksella onmääräävä
vaikutus kyseisen tuotteen luonteeseen,
— rajoittaa käytöntiettyihin , toisessa alakohdassa tarkoitettuihin
viiniköynnöslajikkeiden nimiin.
3. Mainintaa ”pullossa käytetty”/”pullossa käynyt” voidaan käyttää tarkoit-
tamaan ainoastaan:
— tma-laatukuohuviiniä,
— laatukuohuviiniä,
tai
— kolmannesta maasta peräisin olevaa kuohuviiniä, jonka valmistamista
koskevat edellytykset on tunnustettu vastaaviksi kuin liitteessä V
olevassa I kohdassa tai liitteessä VI olevassa K kohdassa tarkoitetut
edellytykset.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua nimitystä saa käyttää ainoastaan,
jos:
a) valmistetusta tuotteesta ontullut kuohuvaa pullossa tapahtuneentoisen
alkoholikäymisenavulla,
b) valmistusprosessin kesto mukaan lukien vanhentaminen valmistusyr-
ityksessä laskettuna cuvéen jälkikäymisen aikaansaamiseksi
tarkoitetunkäymisenalkamisesta onollut vähin täänyhdeksän
kuukautta,
c) cuvéenjälkikäymisenaikaan saamiseksi tarkoitettu käymisaika ja aika,
jon ka cuvée onsakanpäällä, onollut vähin tään90 päivää,
d) valmistettu tuote onerotettu sakasta suodattamalla joko juoksutusme-
netelmää käyttäen tai jäädyttämällä sakka ja poistamalla se.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 86
▼B
4. Mainintaa ”käynyt pullossa perinteisen menetelmän mukaisesti” tai
”perinteinen menetelmä” tai ”klassinen menetelmä” tai ”perinteinen
klassinen menetelmä” sekä näiden nimitysten käännöksiä saa käyttää
ainoastaan kuvaamaan:
— tma-laatukuohuviiniä,
— laatukuohuviiniä,
tai
— kolmannesta maasta peräisin olevaa kuohuviiniä, jonka valmistamista
koskevat edellytykset on tunnustettu vastaaviksi kuin liitteessä V
olevassa I kohdassa tai liitteessä VI olevassa K kohdassa tarkoitetut
edellytykset.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja nimityksiä saa käyttää
ainoastaan, jos:
a) valmistetusta tuotteesta ontullut kuohuvaa pullossa tapahtuneentoisen
alkoholikäymisenavulla,
b) valmistettu tuote onollut samassa yrityksessä sakanpäällä keskey-
tyksettä vähintään yhdeksän kuukautta cuvéen muodostumisesta
lukien,
c) valmistettu tuote onerotettu sakasta jäädyttämällä sakka ja poista-
malla se.
5. Mainintaa valmistusmenetelmästä, jossa on määritellyn alueen tai muun
maantieteellisen yksikön nimi tai näistä johdettu termi, saa käyttää
ainoastaan kuvaamaan:
— tma-laatukuohuviiniä,
— laatukuohuviiniä,
tai
— kolmannesta maasta peräisin olevaa kuohuviiniä, jonka valmistamista
koskevat edellytykset on tunnustettu vastaaviksi kuin liitteessä V
olevassa I kohdassa tai liitteessä VI olevassa K kohdassa tarkoitetut
edellytykset.
Mainintaa saa käyttää kuvaamaan tuotetta ainoastaan, jos siitä on oikeus
käyttää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua maantieteellistä nimi-
tystä.
6. Kohdan4 toisenalakohdanedellytykset täyttävientma-laatukuohuviin ien
osalta:
a) maininta ”Winzersekt” on varattu Saksassa tuotetuille tma-laatukuo-
huviineille ja maininta ”Hauersekt” on varattu Itävallassa tuotetuille
tma-laatukuohuviineille, jotka molemmat:
— ontehty samalta viin itilalta korjatuista rypäleistä mukaanlukien
tuottajaorganisaatiot, joissa D kohdan 4 kohdassa määritellyllä
tavalla valmistaja viiniyttää tma-laatukuohuviinien valmistami-
seentarkoitetut rypäleet,
— ovat ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetun valmistajan
markkinoimia, ja niissä on pakkausmerkinnät, joissa mainitaan
viinitila, viiniköynnöslajike ja vuosikerta.
Yksityiskohtaisissa soveltamissäännöissä voidaan vahvistaa lisäedel-
lytyksiä nimityksen ”Winzersekt” käytölle ja vastaavien nimitysten
käytölle muilla yhteisönkielillä. Jäsen valtiolle voidaansamoissa
yksityiskohtaisissa säännöissä antaa mahdollisuus antaa erityisiä,
varsinkin rajoittavampia säännöksiä.
Edellisissä alakohdissa tarkoitettuja mainintoja voidaan käyttää
ainoastaan niiden alkuperäisellä kielellä.
b) maininta ”crémant” on varattu tma-laatukuohuviineille:
— joille jäsenvaltio, jossa viinin valmistaminen tapahtuu, myöntää
nimityksen liittäen sen määritellyn alueen nimeen,
— jotka ontehty rypäleistä, valkoistentma-laatukuohuviin ienosalta
kokonaisista rypäleistä, puristamalla saadusta rypäleen puristeme-
husta, jota on enintään 100 litraa 150:tä kilogrammaa korjattuja
rypäleitä kohti,
— joissa on rikkidioksidia enintään 150 milligrammaa litraa kohti,
— joissa onsokeria vähemmänkuin50 grammaa litraa kohti
ja
— jotka on tehty noudattaen mahdollisia erityisiä lisäsääntöjä, jotka
jäsenvaltio, jossa ne on valmistettu, on vahvistanut niiden
valmistamista ja kuvausta koskeviksi.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 87
▼B
Poikkeuksena ensimmäiseen luetelmakohtaan niiden tma-laatukuohu-
viinien osalta, joille asianomainen jäsenvaltio ei myönnä mainintaa
”crémant” tämän säännöksen mukaisesti, tma-laatukuohuviinien
tuottajat voivat käyttää tätä mainintaa sillä edellytyksellä, että he
ovat perinteisesti käyttäneet sitä vähintään kymmenen vuotta ennen 1
päivää heinäkuuta 1996.
Asianomainen jäsenvaltio tiedottaa komissiolle tapauksista, joissa tätä
poikkeusta käytetään.
7. Sadonkorjuuvuosi voi täydentää ainoastaan seuraavien tuotteiden
kuvausta:
— tma-laatukuohuviini,
— laatukuohuviini,
tai
— kolmannesta maasta peräisin oleva kuohuviini, jonka valmistamista
koskevat edellytykset on tunnustettu vastaaviksi kuin liitteessä V
olevassa 1 kohdassa tai liitteessä VI olevassa K kohdassa tarkoitetut
edellytykset.
Sadonkorjuuvuosi voidaan mainita ainoastaan, jos tuote on tehty
rypäleistä, joista vähintään 85 prosenttia on korjattu kyseisenä vuonna,
lukuunottamatta tuotteita, jotka sisältyvät tirage-liuokseentai expedition -
liuokseen.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin määrätä niiden alueella valmistettujen tma-
laatukuohuviinien osalta, että sadonkorjuuvuosi voidaan mainita
ainoastaan, jos tuote on valmistettu yksinomaan kyseisenä vuonna
korjatuista rypäleistä, lukuunottamatta tuotteita, jotka sisältyvät tirage-
liuokseen tai expedition-liuokseen.
8. Maininta erinomaisesta laadusta hyväksytään ainoastaan
— tma-laatukuohuviinistä,
— laatukuohuviinistä
tai
— kolmannesta maasta peräisin olevasta kuohuviinistä, jonka valmista-
mista koskevat edellytykset on tunnustettu vastaaviksi kuin liitteessä
V olevassa I kohdassa tai liitteessä VI olevassa K kohdassa tarkoitetut
edellytykset.
9. Jäsenvaltion tai kolmannen maan nimitystä käyttämällä kyseisen valtion
nimeä tai siitä johdettua adjektiivia yhdistettynä D kohdan 2 kohdassa
tarkoitettuun myyntinimikkeeseen voidaan käyttää vain, jos tämä tuote on
saatu yksinomaan saman jäsenvaltion tai kolmannen maan alueella
korjatuista ja viiniytetyistä rypäleistä kuin missä tuote on valmistettu.
10. A kohdan 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen nimitystä voidaan täydentää
maininnalla tai tunnuksella, joka viittaa kilpailusta saatuun mitaliin tai
palkintoon tai johonkin muuhun kunniamainintaan, vain, jos ne ovat
virallisenlaitoksentai tätä tarkoitusta vartenvirallisesti hyväksytyn
laitoksenvaintietylle määrälle kyseistä tuotetta myön tämiä.
11. Mainintaa ”Premium” tai ”Réserve” voidaan käyttää vain täydentämään
— merkintää ”laatukuohuviini”
tai
— yhtä D kohdan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista maininnoista.
Mainintaa ”Réserve” voidaan täydentää tarvittaessa laatua ilmaisevalla
määreellä tuottajajäsenvaltion määrittämien edellytysten mukaisesti.
12. Yksityiskohtaisissa soveltamissäännöissä voidaan tarvittaessa vahvistaa
a) edellytykset käyttää
— 8 kohdassa tarkoitettua merkintää,
— muita kuin3-6 kohdassa tarkoitettuja valmistustapaa koskevia
mainintoja,
— mainintoja, joilla tarkoitetaan niiden viiniköynnöslajikkeiden
erityisominaisuuksia, joista kyseinen tuote on saatu;
b) luettelo a alakohdassa tarkoitetuista maininnoista.
F.Kielet, joita päällysmerkinnöissä voidaan käyttää
Merkinnät, joita tarkoitetaan:
— B kohdassa, ontehty yhdellä tai useammalla yhteisönvirallisista kielistä
siten, että lopullinen kuluttaja ymmärtää helposti jokaisen merkinnän,
— C kohdassa, tehdäänyhdellä tai useammalla yhteisönvirallisista kielistä.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 88
▼B
Jäsenvaltiot voivat sallia niiden alueella liikkeeseen laskettujen tuotteiden
osalta, että nämä merkinnät tehdään jollakin muulla kuin yhteisön virallisella
kielellä silloin kun tämän kielen käyttö on perinteistä ja tavanomaista
kyseisessä jäsenvaltiossa tai osassa sen aluetta.
Kuitenkin:
a) merkintä:
— tma-laatukuohuviin ienosalta B kohdan4 kohdantoisessa luetelma-
kohdassa tarkoitetunmääritellynalueenn imestä,
— tma-laatukuohuviinien tai laatukuohuviinien osalta E kohdan 1
kohdassa tarkoitetun muun maantieteellisen alueen nimestä,
tehdään vain sen jäsenvaltion virallisella kielellä, jonka alueella valmistus
on tapahtunut; edellä mainittujen Kreikassa valmistettujen tuotteiden
osalta nämä merkinnät voidaan toistaa yhdellä tai useammalla yhteisön
virallisella kielellä;
b) kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden osalta:
— sen kolmannen maan virallisen kielen käyttäminen, jossa valmistus on
tapahtunut, on sallittu, jos B kohdan 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät
ontehty lisäksi jollakinyhteisönvirallisella kielellä,
— tiettyjen C kohdassa tarkoitettujen merkintöjen kääntämisestä jollekin
yhteisönviralliselle kielelle voidaansäätää yksityiskohtaisissa sovel-
tamissäännöissä;
c) yhteisöstä peräisinolevienja vien tiintarkoitettujentuotteidenosalta B
kohdan 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät, jotka on tehty jollakin yhteisön
virallisella kielellä, voidaantoistaa toisella kielellä.
G.Esittely
1. A kohdan1 kohdassa tarkoitetut tuotteet voidaanpitää myyn tiä vartentai
laskea liikkeeseenain oastaanlasipulloissa:
a) jotka onsuljettu:
— shamppanjakorkilla, joka on luonnonkorkkia tai muuta elintarvike-
pakkauksiinsallittua ain etta ja joka onsiteellä tuettu ja tarvittaessa
peitetty levyllä ja jota kokonaisuudessaan peittää folio, joka peittää
myös pullon kaulan osittain tai kokonaan,
— muulla asianmukaisella sulkimella silloin kuin on kyse pulloista,
joiden nimellissisältö on enintään 0,20 litraa ja
b) joissa on tämän asetuksen mukaiset päällysmerkinnät.
a alakohdanen simmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa tarkoitetussa
sulkimessa ei voi olla lyijypohjaista korkkia tai levyä.
Kuitenkin A kohdan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden, jotka valmiste-
taanE kohdan3 ja 4 kohdassa tarkoitetunpullossa tapahtun eentoisen
alkoholikäymisenavulla, osalta voidaanvielä valmistusvaiheessa olevia
kuohuviinejä, jotka on suljettu väliaikaisella korkilla ja joissa ei ole
päällysmerkintöjä, koskevia poikkeuksia:
a) vahvistaa tuottajajäsenvaltiossa, jos nämä viinit:
— ontarkoitettu valmistettaviksi tma-laatukuohuviin eiksi,
— liikkuvat vainvalmistajienvälillä kyseisenmääritellynalueen
sisällä
— niillä on saateasiakirja
ja
— jos näille viineille tehdään erityisiä tarkastuksia;
b) soveltaa 31 päiväänjoulukuuta 2001 asti laatukuohuviin ienvalmista-
jiin, jotka ovat saaneet nimenomaisen luvan kyseiseltä jäsenvaltiolta ja
jotka noudattavat tämän jäsenvaltion asettamia vaatimuksia, erityisesti
valvonnan suhteen.
Asianomaiset jäsenvaltiot toimittavat 30 päivään kesäkuuta 2000
mennessä komissiolle kertomuksen näiden poikkeusten soveltamisesta.
Komissio tekee tarvittaessa aiheelliset ehdotukset soveltamisenjatka-
miseksi.
2. ”Kuohuviini”-tyyppisiin tai samantyyppisiin pulloihin, joissa on 1 kohdan
a alakohdassa tarkoitettu suljin, voidaan pakata myöhemmin määritettävien
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti myyntiä, liikkeeseen laskemista tai
vientiä varten:
— A kohdan1 kohdassa tarkoitetut tuotteet,1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 89
▼B
— juomat, joille se on perinteinen pakkaustapa ja
— jotka vastaavat liitteessä I olevissa 17 ja 18 kohdassa tarkoitettujen
helmeilevän viinin tai hiilihapotetun helmeilevän viinin
määritelmää
tai
— jotka onsaatu hedelmäntai muunmaataloudenraaka-ain een
alkoholikäymisellä, erityisesti tuotteet, joita tarkoitetaanmaustet-
tujen viinien ja maustettujen viinipohjaisten ja viinistä
valmistettujenjuomasekoitustenmääritelmää, kuvausta ja esittelyä
koskevista yleisistä säännöistä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annetun
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91 liitteessä VII olevassa C
kohdan2 kohdassa(1)
tai
— joiden todellinen alkoholipitoisuus on enintään 1,2 tilavuuspro-
senttia,
— tuotteet, jotka eivät tästä pakkauksesta huolimatta ole omiaan
aiheuttamaan sekaannuksia tai erehdyttämään kuluttajaa tuotteen
todellisen luonteen suhteen.
3. Siltä osin kuin päällysmerkinnöistä ei ole säännelty tässä liitteessä, niistä
voidaan säännellä soveltamista koskevilla yksityiskohtaisilla säännöillä
erityisesti seuraavilta osin:
a) pakkausmerkinnän sijoittelu astiassa,
b) pakkausmerkintöjen vähimmäismitat,
c) kuvauksen osien sijoittelu pakkausmerkinnässä,
d) kirjainten koko pakkausmerkinnässä,
e) tunnusten, kuvien tai merkkien käyttö.
4. Tämänvaikuttamatta 5 kohdansoveltamiseen , kunA kohdan1 kohdassa
tarkoitetun tuotteen pakkauksessa on yksi tai useampia mainintoja, jotka
viittaavat pakkauksen sisältämään tuotteeseen, niiden on oltava tämän
asetuksen säännösten mukaisia.
5. KunA kohdan1 kohdassa tarkoitettua tuotetta sisältävät astiat esitetään
lopulliselle kuluttajalle myyntiä varten pakkauksessa, siinä on oltava
tämän asetuksen mukainen päällysmerkintä.
Säädetään yksityiskohtaiset säännöt, joiden avulla voidaan välttää liiallinen
ehdottomuus pieniä määriä A kohdan 1 kohdassa tarkoitettuja tuotteita,
yksintai yhdessä muidentuotteidenkan ssa, sisältävienerikoispakkausten
osalta.
H.Tavaramerkit
1. KunA kohdan1 kohdassa tarkoitettujentuotteidenn imitystä, esittelyä ja
mainontaa täydennetään merkeillä, eivät nämä saa sisältää sellaisia sanoja,
sanan osia, tunnuksia tai kuvauksia:
a) jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta tai johtaa harhaan henkilöitä,
joille ne on osoitettu 48 artiklan mukaisesti,
tai
b) jotka saatettaisiin osittain tai täysin sekoittaa sellaisen pöytäviinin, tma-
laatuviinin, mukaan luettuna tma-laatukuohuviini, tai sellaisen tuonti-
viinin nimityksen kanssa, jonka nimityksestä on säädetty yhteisön
säännöksissä, taikka A kohdan 1 kohdassa tarkoitetun muun tuotteen
nimityksen kanssa, tai ovat samanlaisia tällaisen tuotteen nimityksen
kanssa, elleivät kyseisen kuohuviinin cuvéen valmistukseen käytettävät
tuotteet ole oikeutettuja tällaiseen nimitykseen tai esittelyyn.
2. Poikkeuksen a 1 kohdanb alakohtaanA kohdan1 kohdassa tarkoitetun
tuotteen osalta rekisteröidyn ja tunnetun sellaisen tavaramerkin haltija,
joka sisältää samoja sanoja kuin määritellyn alueen tai määriteltyä aluetta
pienemmän maantieteellisen yksikön nimi, voi, vaikka hän ei olisi
oikeutettu tähänn imeen1 kohdanmukaisesti, jatkaa tämäntavaramerkin
käyttöä, jos se liittyy tavaramerkinalkuperäisenhaltijantai alkuperäisen
antajanominaislaatuun, sillä edellytyksellä, että tavaramerkki on rekis-
teröity vähintään 25 vuotta ennen kuin tuottajajäsenvaltio on virallisesti
tunnustanut kyseisen maantieteellisen nimen 54 artiklan 4 kohdan
mukaisesti tma-laatuviinien osalta ja että tavaramerkki on tosiasiallisesti
ollut käytössä keskeytyksettä.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 90
(1) EYVL L 149, 14.6.1991, s. 1.
▼B
Ensimmäisen alakohdan edellytykset täyttäviä tavaramerkkejä ei voida
käyttää tma-laatuviinin nimityksessä käytettyjen maantieteellisten yksi-
köidenn imienvastaisesti.
I.Yleiset säännökset
1. Tämänvaikuttamatta F kohdan1 kohdansoveltamiseenkukinjäsen valtio
sallii sellaistenA kohdan1 kohdassa tarkoitettujentuotteidenkuvauksenja
esittelyn, jotka ovat peräisin toisista jäsenvaltioista ja jotka on laskettu
liikkeeseen jäsenvaltion alueella, jos ne ovat yhteisön säädösten mukaisia
ja tämän asetuksen nojalla sallittuja siinä jäsenvaltiossa, missä tuote on
valmistettu.
2. MuidenkuinA kohdan1 kohdassa tarkoitettujentuotteidenkuvauksessa,
esittelyssä ja mainonnassa ei saa antaa vaikutelmaa, että kyseessä oleva
tuote onkuohuviin i.
3. D kohdan 2 kohdassa olevat myyntinimikkeet on varattu A kohdan 1
kohdassa tarkoitetuille tuotteille.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia, että sellaisen CN-koodin nimikkeeseen
22060091 kuuluvanjuomann imityksessä, joka onsaatu hedelmientai
muiden maatalouden raaka-aineiden alkoholikäymisellä, käytetään sanaa
”kuohuviini” yhdysnimikkeessä, jos näiden nimikkeiden käyttö on
perinteistä 29 päivänä marraskuuta 1985 voimassa olevien oikeussäännö-
stenmukaisesti.
4. 3 kohdantoisessa alakohdassa tarkoitetut yhdysn imikkeet merkitään
päällysmerkinnässä saman tyyppisin, saman värisin ja sen korkuisin
kirjaimin, että ne voidaan selvästi erottaa muista merkinnöistä.
5. Tma-laatukuohuviinejä voidaan laskea liikkeeseen ainoastaan, jos sen
määritellyn alueen nimi, jonka käyttöön tuote on oikeutettu, on merkitty
korkkiin ja pulloissa on pakkausmerkintä niiden lähtiessä valmistuspai-
kalta.
Päällysmerkintöjen osalta voidaan kuitenkin sallia poikkeuksia sillä
edellytyksellä, että riittävä valvonta voidaan taata.
6. Säädetään 5 kohdan soveltamissäännökset, samoin poikkeussäännökset,
jotka koskevat 5 kohdanen simmäisessä alakohdassa tarkoitettua korkkiin
tehtävää merkintää siinä tapauksessa, että kuohuviiniä ei tunnusteta tma-
laatukuohuviiniksi toimivaltaisen viranomaisen tarkastuksessa.1999R1493 — FI — 01.08.2000 — 001.001 — 91