1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1172/98,
annettu 25 päivänä toukokuuta 1998,
maanteiden tavarakuljetusten tilastoista
(EYVL L 163, 6.6.1998, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission asetus (EY) N:o 2691/1999, annettu 17 päivänä joulukuuta
1999L 326 39 18.12.1999
►M2Euroopan Parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1882/2003, annettu
29 päivänä syyskuuta 2003L 284 1 31.10.2003
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1172/98,
annettu 25 päivänä toukokuuta 1998,
maanteiden tavarakuljetusten tilastoista
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti
sen 213 artiklan,
ottaa huomioon komission laatiman asetusluonnoksen (1)
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo, että
(1)voidakseen suorittaa sille kuuluvat yhteistä liikennepolitiikkaa
koskevat tehtävät komissiolla on oltava käytössään vertailukel-poisia, luotettavia, samanaikaisesti ja säännöllisesti kerättyjä,
kattavia tilastotietoja yhteisössä rekisteröidyillä ajoneuvoilla
suoritettavien tieliikenteen tavarakuljetusten laajuudesta ja kehi-tyksestä sekä näissä kuljetuksissa käytettävien ajoneuvojenkäyttöasteesta,
(2)alueellisten tilastojen osana olevista maanteiden tavarakulje-tusten tilastoista 12 päivänä kesäkuuta 1978 annetussaneuvoston direktiivissä 78/546/ETY (
4) ei säädetä sellaisia kulje-
tustyyppejä koskevista tilastoista, jotka eivät olleet sallittuja
silloin, kun kyseinen direktiivi annettiin; kyseisessä direktiivissäsäädetyistä tilastoista saadaan erilaista tietoa sen mukaan, onkokyse kansallisista vai kansainvälisistä kuljetuksista, eikä siinäanneta minkäänlaista tietoa näissä kuljetuksissa käytettävienajoneuvojen käyttöasteesta,
(3)on tarpeen laatia kattavia alueellisia sekä tavarakuljetuksia että
ajoneuvoilla tehtyjä matkoja koskevia tilastoja,
(4)direktiivissä 78/546/ETY säädettyä järjestelmää olisi tämänvuoksi muutettava, jotta varmistetaan erityisesti se, että yhteisön
sisäisten kuljetusten alueellinen alkuperä ja määräpaikka kuva-taan samoin perustein kuin kansallisissa kuljetuksissa, ja jottaluodaan yhteystavarakuljetus ten ja ajoneuvoilla kuljettujenmatkojen välille mittaamalla näissä kuljetuksissa käytettävien
ajoneuvojen käyttöaste,
(5)toissaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisten tilastostandardienlaatiminen yhdenmukaisten tietojen tuottamiseksi on toimintaa,
joka voidaan toteuttaa tehokkaasti ainoastaan yhteisötasolla,vaikka tiedot kerätään kussakin jäsenvaltiossa virallisten tilas-tojen laatimisesta vastaavien virastojen ja laitosten johdolla,
(6)yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annettuneuvoston asetus (EY) N:o 322/97 (
5) muodostaa viitekehyksen
tämän asetuksen säännöksille, erityisesti niille säännöksille, jotka
koskevat hallinnollisten tietolähteiden käyttöä, käytettävissä
olevien voimavarojen kustannustehokkuutta sekä tilastosalai-suutta,
(7)nimettömiksi tehtyjen yksikkötason tietojen toimittaminen ontarpeen tulosten yleisen tarkkuuden arvioimiseksi,
(8)tilastotietojen asianmukainen levittäminen on varmistettava,
(9)alkuvaiheessa yhteisö voi tukea jäsenvaltioita taloudellisestitarvittavien tehtävien suorittamisessa,1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 2
(1) EYVL C 341, 11.11.1997, s. 9
(2) EYVL C 104, 6.4.1998
(3) EYVL C 95, 30.3.1998, s. 33
(4) EYVL L 168, 26.6.1978, s. 29, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.
(5) EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1
▼B
(10)on tarpeen säätää yksinkertaistetusta menettelystä tämän
asetuksen täytäntöönpanemiseksi ja sen mukauttamiseksi talou-
delliseen ja tekniseen kehitykseen, ja
(11)päätöksellä 89/382/ETY/Euratom (1) perustettua tilasto-ohjelma-
komiteaa on kuultu kyseisen päätöksen 3 artiklan mukaisesti;
komitea on ilmoittanut kannattavansa tätä asetusta,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Tarkoitus ja soveltamisala
1. Kunkin jäsenvaltion on laadittava yhteisön tilastoja, jotka
koskevat tavarakuljetukseen tarkoitetuilla, kyseisessä jäsenvaltiossa
rekisteröidyillä tieliikenteen moottoriajoneuvoilla tehtäviä maanteiden
tavarakuljetuksia ja näillä ajoneuvoilla tehtyjä matkoja.
2. Tätä asetusta sovelletaan maanteiden tavarakuljetuksiin lukuun
ottamatta seuraavilla ajoneuvoilla tehtäviä tavarakuljetuksia:
a) tavarakuljetukseen tarkoitetut tieliikenteen moottoriajoneuvot, joiden
sallittu massa tai mitat ylittävät tavanomaiset asianomaisissa jäsen-
valtioissa sallitut rajoitukset;
b) maatalousajoneuvot, sotilasajoneuvot sekä julkiselle keskus- tai
paikallishallinnolle kuuluvat ajoneuvot, lukuun ottamatta julkisille
yrityksille ja erityisesti rautatieyrityksille kuuluvia tavarakuljetuk-
seen tarkoitettuja tieliikenteen moottoriajoneuvoja.
Kullakin jäsenvaltiolla on oikeus jättää tämän asetuksen soveltamisalan
ulkopuolelle sellaiset tavarakuljetukseen tarkoitetut tieliikenteen moot-toriajoneuvot, joiden hyötykuorma tai suurin sallittu massa
kuormattuna on tiettyä rajoitusta pienempi. Tämä rajoitus ei voi hyöty-
kuorman osalta olla yli 3,5 tonnia eikä yksittäisen ajoneuvonsuurimman sallitun massan osalta yli 6 tonnia.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
— ”maanteiden tavarakuljetuksilla” kaikkea tavaroiden siirtämistä,
johon käytetään tavarakuljetukseen tarkoitettuja tieliikenteen moot-toriajoneuvoja;
— ”tieliikenteen moottoriajoneuvolla” tieliikenteen ajoneuvoa, jonka
ainoana käyttövoimana on moottori ja jota käytetään tavallisestimatkustajien tai tavaroiden kuljettamiseen maanteillä tai matkusta-
jien tai tavaroiden kuljettamiseen käytettävien ajoneuvojen
vetämiseen maantiellä;
— ”tavarakuljetukseen tarkoitetulla tieliikenteen ajoneuvolla” yksino-
maan tai pääasiallisesti tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteenajoneuvoa (kuorma-auto, perävaunu, puoliperävaunu);
— ”tavarakuljetukseen tarkoitetulla tieliikenteen moottoriajoneuvolla”
tavarakuljetukseen tarkoitettua yksittäistä tieliikenteen ajoneuvoa(kuorma-auto) tai tieliikenteen ajoneuvojen yhdistelmää, eli
perävaunuyhdistelmää (perävaunullinen kuorma-auto) tai yhdistel-
mäajoneuvoa (puoliperävaunullinen vetoauto);
— ”kuorma-autolla” yksinomaan tai pääasiallisesti tavarakuljetukseen
tarkoitettua nivelöimätöntä ajoneuvoa;
— ”vetoautolla” moottorikäyttöistä tieliikenteen ajoneuvoa, joka on
yksinomaan tai pääasiallisesti tarkoitettu muiden kuin moottorikäyt-töisten tieliikenteen ajoneuvojen (pääasiassa puoliperävaunujen)vetämiseen;1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 3
(1) EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47
▼B
— ”perävaunulla” tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen
ajoneuvoa, joka on tarkoitettu tieliikenteen moottoriajoneuvonvedettäväksi;
— ”puoliperävaunulla” tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen
ajoneuvoa, jossa ei ole etuakselia ja joka on suunniteltu siten, että
osa sen massasta ja merkittävä osa sen kuorman massasta kohdistuu
vetoautoon;
— ”yhdistelmäajoneuvolla” puoliperävaunun vetoautoa ja siihen
kytkettyä puoliperävaunua;
— ”perävaunuyhdistelmällä” tavarakuljetukseen tarkoitettua moottoria-
joneuvoa, johon on kytketty varsinainen tai keskiakseliperävaunu.
Yhdistelmäajoneuvo, johon on kytketty perävaunu, kuuluu tähän
luokkaan;
— ”rekisteröidyllä” jäsenvaltion virallisen laitoksen ylläpitämään tielii-
kenteen ajoneuvojen rekisteriin kuulumista riippumatta siitä,liittyykö tällaiseen rekisteröintiin rekisterikilpien antaminen.
Jos kuljetus tehdään sellaisella tieliikenteen ajoneuvojen yhdis-
telmällä eli perävaunuyhdistelmällä (perävaunullinen kuorma-auto)tai yhdistelmäajoneuvolla (puoliperävaunullinen vetoauto), jossatieliikenteen moottoriajoneuvo (kuorma-auto tai vetoauto) japerävaunu tai puoliperävaunu on rekisteröity eri maihin, yhdis-
telmän rekisteröintimaa määräytyy tieliikenteen moottoriajoneuvon
rekisteröintimaan mukaisesti;
— ”hyötykuormalla” ajoneuvon rekisteröintimaan toimivaltaisen vira-
nomaisen ilmoittamaa tavaroiden sallittua enimmäismassaa.
Jos tavarakuljetukseen tarkoitettu moottoriajoneuvo koostuu
kuorma-autosta ja varsinaisesta tai keskiakseliperävaunusta, yhdis-telmän hyötykuorma on kuorma-auton ja perävaununhyötykuormien summa;
— ”suurimmalla sallitulla massalla” ajoneuvon rekisteröintimaan
toimivaltaisen viranomaisen ilmoittamaa paikallaan olevan jaajokuntoisen ajoneuvon (tai ajoneuvojen yhdistelmän) sekäkuorman sallittua yhteismassaa;
— ”Eurostatilla” komission yksikköä, joka vastaa komissiolle kuulu-
vista tehtävistä yhteisön tilastojen tuottamisessa.
3 artikla
Tietojenkeruu
1. Jäsenvaltiot keräävät seuraaviin aloihin liittyviä tilastotietoja:
a) ajoneuvoa koskevat tiedot;
b) matkaa koskevat tiedot;
c) tavaraa koskevat tiedot.
2. Kuhunkin alaan liittyvät tilastolliset muuttujat, niiden määrittely
ja niiden erittelyyn käytettyjen nimikkeistöjen tasot esitetään liitteissä.
3. Tilastotietojen keruussa käytettävää menetelmää määrittäessään
jäsenvaltiot pidättyvät vaatimasta muodollisuuksia jäsenvaltioiden
välisten rajanylitysten yhteydessä.
4. Tietojenkeruun tunnusmerkkien mukauttaminen ja liitteiden
sisältö vahvistetaan 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
4 artikla
Tulosten tarkkuus
Tietojen keruu- ja käsittelymenetelmät on suunniteltava siten, että
jäsenvaltioiden toimittamat tilastolliset tulokset täyttävät tarkkuuttakoskevat vähimmäisvaatimukset, joissa otetaan huomioon jäsenval-tioiden tieliikenteen rakenteelliset ominaisuudet. Tarkkuusvaatimuksetvahvistetaan 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 4
▼B
5 artikla
Tietojen toimittaminen Eurostatille
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava Eurostatille neljännesvuosittain 3
artiklassa mainittuja ja liitteessä A lueteltuja muuttujia vastaavat ja
asianmukaisesti tarkistetut yksikkötason tiedot mainitsematta nimeä,
osoitetta ja rekisterinumeroa.
Tiedot sisältävät tarvittaessa niitä aikaisempia neljännesvuosia koskevat
tiedot, joista on aiemmin toimitettu vain väliaikaisia tietoja.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen sekä tarvittaessa kysei-
siin tietoihin perustuvien taulukoiden toimittamista koskeva menettelyvahvistetaan 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
3. Tiedot toimitetaan viiden kuukauden kuluessa kunkin neljännes-
vuosittaisen havaintojakson päättymisestä.
Ensimmäinen toimitus kattaa vuoden 1999 ensimmäisen neljänneksen.
4. Jäsenvaltio voi 1 päivänä tammikuuta 1999 alkavan ja 5 kohdan
mukaisesti vahvistetun päättymispäivän välisenä siirtymäkautena
käyttää liitteessä A olevassa A2 osan 3, 4, 8 ja 9 kohdassa ja A3 osan5 ja 6 kohdassa esiintyvien muuttujien osalta yksinkertaistettuakoodausta.
Yksinkertaistettu koodaus käsittää:
— kansallisen tavaraliikenteen osalta: liitteen G mukaisen koodauksen;
— kansainvälisen tavaraliikenteen osalta: maakohtaisen koodauksen.
5. Edellä 4 kohdassa tarkoitetun siirtymävaiheen päättymispäivä
vahvistetaan 10 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen heti kun
tekniset edellytykset mahdollistavat tehokkaan alueellisen koodauksensekä kansallisen että kansainvälisen tavaraliikenteen osalta liitteessä Golevien 1 ja 2 kohdan mukaisesti.
6 artikla
Tulosten levittäminen
Maanteiden tavarakuljetuksia koskevien tilastollisten tulosten levitystä
koskevat säännökset, mukaan lukien levitettävien tulosten rakenne jasisältö, määritellään 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
7 artikla
Kertomukset
1. Viimeistään ensimmäisen vuosineljänneksen tietojen toimitta-
misen yhteydessä jäsenvaltiot toimittavat Eurostatille kertomuksenkäytetyistä tilastomenetelmistä.
Tarvittaessa jäsenvaltiot antavat Eurostatille myös tiedon käytettyjen
keruumenetelmien huomattavista muutoksista.
2. Jäsenvaltiot toimittavat Eurostatille vuosittain tietoja otosten
koosta, katoprosenteista sekä keskihajonnan tai luottamusvälin
muodossa keskeisten tulosten luotettavuudesta.
3. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kerto-
muksen tämän asetuksen mukaisesti suoritetussa työssä saaduista
kokemuksista saatuaan tiedot kolmen vuoden ajalta.
8 artikla
Taloudellinen tuki
1. Jäsenvaltiot saavat tässä asetuksessa säädettyjen tilastojen kolmen
ensimmäisen laadintavuoden aikana rahoitusapua, jolla yhteisö osal-listuu asiaankuuluvien tehtävien suorittamisesta aiheutuneisiin
kustannuksiin.
2. Tähän toimintaan vuosittain myönnettävät määrärahat vahviste-
taan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 5
▼B
3. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa kunakin vuonna käytettävissä
olevat määrärahat.
4. Komissio ilmoittaa tähän toimeen myönnetyn yhteisön rahoi-
tuksen käytöstä tämän asetuksen 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa
kertomuksessa.
Komissio arvioi muun rahoitusavun tarvetta kolmeksi lisävuodeksi 7
artiklan 3 kohdan mukaisesti laadittavan kertomuksen perusteella.
9 artikla
Täytäntöönpanosäännökset
Tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt,
mukaan lukien toimenpiteet sen mukauttamiseksi taloudelliseen jatekniseen kehitykseen, vahvistetaan, jos tästä ei aiheudu jäsenvaltioillekohtuuttomasti lisäkustannuksia ja/tai vastaajien taakan huomattavaalisääntymistä, 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Nämä
koskevat erityisesti:
— tietojenkeruun tunnusmerkkien ja liitteiden sisällön mukauttamista;
— tarkkuusvaatimuksia;— tietojen sekä mahdollisesti näihin tietoihin perustuvien taulukoiden
toimittamista Eurostatille koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä;
— tulosten levittämistä;
— 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun 5 artiklan 4 kohdassa lueteltujen
muuttujien toimittamista koskevan siirtymävaiheen päättymisen
vahvistamista.
10 artikla
1. Komissiota avustaa tilasto-ohjelmakomitea, jäljempänä ’komitea’.2. Jos tähän artiklaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/
EY (
1) 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun
päätöksen 8 artiklan säännökset.
Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika
vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
11 artikla
Direktiivi 78/546/ETY
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava tulokset havaintovuosilta 1997 ja
1998 direktiivin 78/546/ETY mukaisesti.
2. Kumotaan direktiivi 78/546/ETY 1 päivästä tammikuuta 1999
alkaen.
12 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen
jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 6
(1) Neuvoston päätös 1999/468/EY, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menette-
lystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä (EYVL L 184,
17.7.1999, s. 23).▼M2
▼B
▼B
LIITTEET
Liite A LUETTELO MUUTTUJISTA
Liite B YHDISTELMIEN LUOKITUS AKSELIEN
LUKUMÄÄRÄN MUKAAN
Liite C MATKATYYPPIEN LUOKITUS
Liite D TAVARALUOKITUSLiite E VAARALLISTEN AINEIDEN LUOKAT
Liite F RAHTITYYPPIEN LUOKITUS
Liite G LASTAUS- JA PURKAUSPAIKKOJEN
KOODAUS1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 7
▼B
LIITE A
LUETTELO MUUTTUJISTA
Jokaisesta tutkitusta ajoneuvosta toimitettavat tiedot ryhmitellään seuraavasti:
A1. ajoneuvoa koskevat tiedot,A2. matkaa koskevat tiedot,
A3. tavaraa koskevat tiedot (peruskuljetuksessa).
A1 AJONEUVOA KOSKEVAT MUUTTUJAT
Asetuksen 2 artiklan määritelmän mukaisesti tavarakuljetukseen tarkoitettu
tieliikenteen moottoriajoneuvo on joko yksittäinen tieliikenteen moottoriajo-
neuvo (kuorma-auto) tai tieliikenteen ajoneuvojen yhdistelmiä eli
perävaunuyhdistelmä (perävaunullinen kuorma-auto) tai yhdistelmäajoneuvo
(puoliperävaunullinen vetoauto).
Ajoneuvosta on toimitettava seuraavat tiedot:
1. mahdollisuus käyttää ajoneuvoa yhdistettyihin kuljetuksiin (vapaaeh-
toinen);
2. akselien lukumäärät liitteen B mukaisesti (vapaaehtoinen);3. tieliikenteen moottoriajoneuvon (kuorma-auton tai vetoauton) ikä
vuosina (sen ensimmäisestä rekisteröinnistä);
4. suurin sallittu massa, 100 kilogramman tarkkuudella;
5. hyötykuorma, 100 kilogramman tarkkuudella;
6. liikenteenharjoittajan NACE:n (Rev. 1) mukainen toimialaluokka (4-
numeroinen taso) (vapaaehtoinen) (
1);
7. kuljetustyyppi: toisen lukuun (ammattimainen liikenne) / omaan lukuun
(yksityinen liikenne);
8. tutkimusjakson aikana yhteensä ajettu kilometrimäärä8.1 kuormattuna8.2 tyhjänä (mukaan lukien matkat vetoautoilla ilman puoliperävaunuja)
(vapaaehtoinen);
9. ajoneuvon painotus, jota käytetään kattavien tulosten laatimiseen
yksikkötason tietojen pohjalta, jos tietojenkeruu toteutetaan otannalla.
Ristiinkytketyt yhdistelmät
Kun tutkimuksen kohteeksi valittu tieliikenteen moottoriajoneuvo on tutki-
musjakson aikana yksinään käytettävä kuorma-auto (eli perävaunuton), sitä
pidetään sellaisenaan tavarakuljetukseen tarkoitettuna tieliikenteen moottor-
iajoneuvona.
Kun tutkimuksen kohteeksi valittu tieliikenteen ajoneuvo on puoliperä-
vaunun vetoauto, jolloin siihen kytketään puoliperävaunu, tai kun kyse on
kuorma-autosta, johon kytketään perävaunu, asetuksen mukaisesti vaaditut
tiedot koskevat tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen ajoneuvoa koko-
naisuudessaan. Tässä tapauksessa yhdistelmä voi muuttua tutkimusjakson
aikana (kuorma-autoon voidaan kyseisenä aikana kytkeä perävaunu tai
siihen voidaan vaihtaa toinen perävaunu; puoliperävaunun vetoautoon
voidaan vaihtaa puoliperävaunu): tällöin nämä ristiinkytketyt yhdistelmät
on otettava huomioon, ja on huolehdittava, että ajoneuvoa koskevat tiedot
on toimitettava jokaisen matkan osalta. Jos kyseisten ristiinkytkettyjen
yhdistelmien huomioon ottaminen ei kuitenkaan ole mahdollista, ajoneuvoa
koskevien muuttujien arvoina pidetään niitä yhdistelmän arvoja, jotka sillä
on tutkimusjakson aikana kuormattuna tehdyn ensimmäisen matkan alussa
tai tämän jakson aikana eniten käytetyn yhdistelmän arvoja.
Kuljetustyypin muutokset
Kuljetus voidaan matkasta riippuen tehdä milloin omaan lukuun (yksityinen
liikenne), milloin toisen lukuun (ammattimainen liikenne), ja kuljetustyyppi
on ilmoitettava jokaisen matkan osalta. Jollei näitä toimintatavan muutoksia
ole mahdollista ottaa huomioon, ”kuljetustyypin” muuttujana pidetään
pääasiallista toimintatapaa.1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 8
(1) NACE, Euroopan yhteisön tilastollinen toimialaluokitus.
▼B
A2 MATKAA KOSKEVAT MUUTTUJAT
Tutkimusjakson aikana tavarakuljetukseen tarkoitetulla tieliikenteen moot-
toriajoneuvolla ajetaan matkoja joko tyhjänä (kuorma-autossa,
perävaunussa tai puoliperävaunussa ei ole tavaroita eikä tyhjiä pakkauksia:
ne ovat ”täysin tyhjiä”) tai kuormattuna (kuorma-autossa, perävaunussa tai
puoliperävaunussa on joko tavaroita tai erityistavaroina pidettäviä tyhjiä
pakkauksia). Tavarakuljetukseen tarkoitetun tieliikenteen moottoriajoneuvon
kuormattuna kulkema välimatka on ensimmäisen lastauspaikan ja viimeisen
purkauspaikan (jossa tavarakuljetukseen tarkoitetun tieliikenteen moottoria-
joneuvon kuorma puretaan kokonaan) välinen matka. Kuormattuna tehty
matka voi näin ollen käsittää useita peruskuljetuksia.
Kustakin matkasta on toimitettava seuraavat tiedot:
1. matkatyyppi liitteen C luokituksen mukaisesti;
2. kuljetetun tavaran massa matkan aikana tai matkan kunkin osuuden
aikana, bruttopaino 100 kilogramman tarkkuudella;
3. (tavarakuljetukseen tarkoitetun tieliikenteen ajoneuvon) lastauspaikka
(kuormattuna tehtävää matkaa varten);
—määritelmä : lastauspaikka on ensimmäinen paikka, jossa tavaroita
lastataan tavarakuljetukseen tarkoitettuun tieliikenteen moottoriajo-
neuvoon, joka oli aiemmin täysin tyhjä (tai paikka, jossa
vetoautoon kytketään kuormattu puoliperävaunu). Tyhjänä ajettavan
matkan osalta se on edeltävän kuormattuna tehdyn matkan purkaus-
paikka (käsite ”tyhjänä ajettavan matkan alkamispaikka”).
—koodaus : lastauspaikka koodataan liitteen G mukaisesti;
4. (tavarakuljetukseen tarkoitetun tieliikenteen ajoneuvon kuormattuna
tehdyn matkan) purkauspaikka;
—määritelmä : purkauspaikka on viimeinen paikka, jossa tavaroita
puretaan tavarankuljetukseen tarkoitetusta tieliikenteen moottoriajo-
neuvosta, joka on sen jälkeen täysin tyhjä (tai paikka, jossa
vetoautosta irrotetaan kuormattu puoliperävaunu). Tyhjänä ajettavan
matkan osalta se on seuraavan kuormattuna tehtävän matkan
lastauspaikka (käsite ”tyhjänä ajettavan matkan päättymispaikka”);
—koodaus : purkauspaikka koodataan liitteen G mukaisesti;
5. tosiasiallisesti kuljetettu matka, lukuun ottamatta matkaa, jolloin tavara-
kuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen moottoriajoneuvoa kuljetetaan
jollakin muulla liikennevälineellä;
6. matkan tonnikilometrit (tonni × km);
7. kauttakulkumaat (enintään 5), jotka on koodattu liitteen G mukaisesti;8. mahdollisesti paikka, jossa tieliikenteen moottoriajoneuvo lastataan
toiseen liikennevälineeseen liitteen G mukaisesti (vapaaehtoinen);
9. mahdollisesti paikka, jossa tieliikenteen moottoriajoneuvo puretaan
toisesta liikennevälineestä liitteen G mukaisesti (vapaaehtoinen);
10. tieto siitä, onko tavarakuljetukseen tarkoitettu tieliikenteen moottoriajo-
neuvo kyseisen matkan aikana ”täydessä kuormassa” (menettely 2) tai
”osittain kuormattu” (menettely 1), ilmaisuna matkan aikana käytetyn
tilavuuden enimmäismääränä (menettely 0= tyhjänä ajettavien matkojen
osalta sopimuksen mukaan) (vapaaehtoinen).
A3 TAVARAA KOSKEVAT MUUTTUJAT (peruskuljetuksessa)
Kuormattuna ajetun matkan aikana voidaan suorittaa useita peruskuljetuksia,
kun peruskuljetus määritellään yhden tavaralajin kuljetukseksi (määritelty
viittaamalla tiettyyn luokitustasoon) sen lastaus- ja purkauspaikan välillä.
Kuormattuna ajetun matkan aikana tehdystä peruskuljetuksesta on annettava
seuraavat tiedot:
1. kuljetettu tavaralaji asianmukaiseen luokitukseen viittaavien tavararyh-
mien mukaisesti (vrt. liite D);1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 9
▼M1
▼B
▼B
2. tavaroiden massa, bruttopaino 100 kilogramman tarkkuudella;
3. tarvittaessa tieto siitä, kuuluuko tavara johonkin vaarallisten aineiden
pääluokkaan, jotka määritellään liitteessä E direktiivin 94/55/EY (1)
mukaisesti;
4. rahtityyppi sellaisena kuin se esitetään liitteessä F (vapaaehtoinen);5. tavaran lastauspaikka, liitteen G mukaisesti koodattuna;
6. tavaran purkauspaikka, liitteen G mukaisesti koodattuna;
7. tosiasiallisesti ajettu matka, lukuun ottamatta matkaa, jolloin tavarakulje-
tukseen tarkoitettua tieliikenteen moottoriajoneuvoa kuljetetaan jollakin
muulla liikennevälineellä.
KERÄILY- TAI JAKELUREITTITYYPPISEN MATKAN AIKANA TEHDYT
KULJETUKSET (matkatyyppi 3)
Tämäntyyppisen matkan osalta, jossa on lukuisia lastaus- ja/tai purkauspaikkoja,
on käytännössä mahdotonta pyytää liikenteenharjoittajia antamaan tiedot perus-
kuljetuksista.
Näille matkoille, jotka otetaan yleensä huomioon yhtenä ainoana matkana,
määritetään yksi peruskuljetus matkaan liittyvien tietojen perusteella.
Kukun jäsenvaltio toimittaa komissiolle oman määritelmänsä tästä matkatyypistä
ja selvittää ne yksikertaistetut oletukset, joita sen on sovellettava kerätessään
tietoja vastaavista kuljetuksista.1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 10
(1) Neuvoston direktiivi 94/55/EY, annettu 21 päivänä marraskuuta 1994, vaarallisten
aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltion lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L319, 12.12.1994, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 96/86/EY (EYVL L 335, 24.12.1996, s. 43). Liitteisiin viimeksi viimeksi tehtyjen mukau-
tusten osalta ks. EYVL L 251, 15.9.1997, s. 1.
▼B
Menetelmää koskeva liite
Kuormattuna ajettu matka ja peruskuljetus
Tiedonkeruu toteutetaan jäsenvaltiosta riippuen:
— joko kuvaamalla kutakin tavarakuljetukseen kuuluvaa peruskuljetusta (seur-
aamalla lisäksi tyhjänä ajettuja matkoja),
— tai kuvaamalla matkoja, jotka ajoneuvolla on tehty tavarakuljetukseen kuulu-
vien peruskuljetusten hoitamiseksi.
Suurimmassa osassa tapauksista kuormattuna tehty matka käsittää yhden ainoan
peruskuljetuksen, jossa on:
— kuormattuna ainoastaan yhtä tavaralajia (viittaus käytettyyn tavaraluokituk-
seen, tässä tapauksessa NST-luokituksen 24 ryhmään (1)),
— ainoastaan yksi tavaroiden lastauspaikka,
— ainoastaan yksi tavaroiden purkauspaikka.
Tällöin molemmat käytetyt menetelmät ovat täysin vastaavia, ja molemmilla
menetelmillä kerättyjen tietojen avulla on mahdollista kuvata:
— sekä tavaroiden kuljetusta (kaikki tavarakuljetukseen kuuluvat peruskulje-
tukset),
— että nämä kuljetukset hoitavien ajoneuvojen matkoja, jolloin seurataan myös
kuljetuskapasiteettia sekä kapasiteetin käyttöä (matka kuormattuna —
käyttökertoimen avulla; matka tyhjänä).
Tämän asetuksen puitteissa on aiheellista kuvata sekä tavaroiden kuljetusta että
ajoneuvojen matkoja, mutta ei ole kuitenkaan toivottavaa säilyttää liikenteenhar-
joittajille kohtuuttoman suurta tilastovastuuta vaatimalla niitä tästedes
kuvaamaan yksityiskohtaisesti sekä tavaroiden kuljetusta että ajoneuvojen
matkoja.
Jäsenvaltioiden tilastotoimistojen vastuulla onkin kyselylomakkeiden koontamis-
vaiheen aikana poimia ja yhdistää ne tiedot, joita ei nimenomaan pyydetä
liikenteenharjoittajilta, niiden tietojen perusteella, jotka nämä toimistot keräävät
joko peruskuljetuksia tai ajoneuvojen matkoja painottavan menetelmän mukai-
sesti.
Ongelma syntyy, kun yhden kuormattuna tehdyn matkan aikana suoritetaan
useita peruskuljetuksia, mikä voi johtua
— siitä, että lastaus- ja/tai purkauspaikkoja on useita (mutta rajoitetussa määrin,
sillä muutoin kyse on keräily- tai jakelureiteistä, joita käsitellään erityisellä
tavalla).
Tässä tapauksessa näitä eri lastaus- ja/tai purkauspaikkoja tarkastellaan, jotta
voidaan laskea oikein matkan tonnit/kilometrit, minkä perusteella tilastovir-
asto voi muodostaa uudelleen peruskuljetukset;
— ja/tai siitä, että kuormattuna tehdyn matkan aikana kuljetetaan useaa eri
tavaralajia, mikä ei tavallisesti ilmene tilastollisesta seurannasta, koska siinä
pyydetään ilmoittamaan ainoastaan yksi tavaralaji (ainoa tai pääasiallinen).
Tässä tapauksessa hyväksytään kyseisen tiedon puuttuminen, ja tällaista
yksinkertaistamista harjoittavat jäsenvaltiot ilmoittavat asiasta nimenomai-
sesti komissiolle.1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 11
(1) NST: kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus.
▼B
LIITE B
YHDISTELMIEN LUOKITUS AKSELIEN LUKUMÄÄRÄN MUKAAN
Kun kyse on ajoneuvojen yhdistelmästä, akselien lukumäärä lasketaan kuorma-
auton ja perävaunun tai vetoauton ja puoliperävaunun yhdistelmästä.
Seuraavat luokat otetaan huomioon:
Koodaus
1. Yksittäisten ajoneuvojen akselien lukumäärä (kuorma-
auto):
2 120
3 130
4 140
muut 199
2. Ajoneuvojen yhdistelmien akselien lukumäärä:kuorma-auto
ja perävaunu
2+1 221
2+2 2222+3 223
3+2 232
3+3 233
muut 299
3. Ajoneuvojen yhdistelmien akselien lukumäärä:vetoauto ja
puoliperävaunu
2+1 321
2+2 322
2+3 323
3+2 332
3+3 333
muut 399
4. Vetoauto yksin 4991998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 12
▼B
LIITE C
MATKATYYPPIEN LUOKITTELU
1. Yhden peruskuljetuksen käsittävä matka kuormattuna.
2. Useita kuljetuksia sisältävä matka kuormattuna, jota ei kuitenkaan pidetä
keräily- tai jakelureittinä.
3. Keräily- tai jakelureittityyppinen matka kuormattuna.
4. Tyhjänä ajettu matka.1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 13
▼B
LIITE D
TAVARALUOKITUS
Tavaraluokitus on NST-luokituksen mukainen siihen saakka, kunnes komissio
päättää sen korvaamisesta jäsenvaltioita kuultuaan.
TAVARARYHMÄT
Tavarar-
yhmätNST (1)-
lukuNST (1)-
ryhmätKuvaus
1 0 01 Viljat
2 02, 03 Perunat, muut tuoreet tai pakastetut
vihannekset, tuoreet hedelmät
3 00, 06 Elävät eläimet, sokeruurikkaat4 05 Puu ja korkki
5 04, 09 Tekstiiliaineet ja jätteet, muut eläin-
ja kasviperäiset raaka-aineet
6 1 11, 12, 13,
14, 15, 16,
17Elintarvikkeet ja rehut
7 18 Öljykasvit
8 2 21, 22, 23 Kiinteät kivennäispolttoaineet9 3 31 Raakaöljy
10 32, 33, 34 Öljytuotteet
11 4 41, 46 Rautamalmit, rauta- ja teräsjäte ja
masuunipöly
12 45 Rautaa sisältämätön malmi ja jäte13 5 51, 52, 53,
54, 55, 56Metallituotteet
14 6 64, 69 Sementti, kalkki, tehdasvalmisteiset
rakennusaineet
15 61, 62, 63,
65Käsittelemättömät tai tehdasvalmis-
teiset mineraalit
16 7 71, 72 Luonnolliset tai kemialliset lannoitteet
17 8 83 Hiilikemikaalit, terva18 81, 82, 89 Muut kemikaalit kuin hiilikemikaalit
ja terva
19 84 Selluloosa ja jäte20 9 91, 92, 93 Kulkuneuvot ja kuljetusvarusteet,
koneet, moottorit — myösos ina —
ja niiden osat
21 94 Metallivalmisteet
22 95 Lasi, lasivalmisteet, keraamiset tuot-
teet1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 14
▼B
Tavarar-
yhmätNST (1)-
lukuNST (1)-
ryhmätKuvaus
23 96, 97 Nahka, tekstiilit, vaatteet, muut
tehdasvalmisteiset tuotteet
24 99 Sekalaiset tuotteet
(1) Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston julkaisu, vuoden 1968 painos.1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 15
▼B
LIITE E
VAARALLISTEN AINEIDEN LUOKAT (*)
1 Räjähteet
2 Puristetut, nesteytetyt tai paineen alaisena liuotetut kaasut
3 Palavat nesteet
4.1 Helposti syttyvät kiinteät aineet4.2 Helposti itsestään syttyvät aineet
4.3 Aineet, jotka veden kanssa kosketukseen joutuessaan kehittävät palavia
kaasuja
5.1 Sytyttävästi vaikuttavat (hapettavat) aineet
5.2 Orgaaniset peroksidit
6.1 Myrkylliset aineet6.2 Tartuntavaaralliset aineet
7 Radioaktiiviset aineet
8 Syövyttävät aineet9 Muut vaaralliset aineet ja esineet
(*) Kukin luokka vastaa joko direktiivissä 94/55/EY olevan liitteen A osassa I oleva
reunanumero 2002 vaarallisten aineiden luokkaa tai alaluokkaa (1).
(1) Direktiivin 94/55/EY liitteet A ja B. Liitteisiin viimeksi tehdyt muutokset on julkaistu
lehdessä EYVL L 251, 15.9.1997, s. 1.1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 16
▼B
LIITE F
RAHTITYYPPIEN LUOKITTELU (*)
0 Nestemäinen irtotavara (ei rahtiyksikköjä)
1 Kiinteä irtotavara (ei rahtiyksikköjä)
2 Suurkontit
3 Muut kontit4 Kuormalavatavarat
5 Nostosilmukalla sidotut tavarat
6 Omalla käyttövoimalla liikkuvat yksiköt7 Muut liikkuvat yksiköt
8 (Varaus)
9 Muut rahtityypit
(*) Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissio — Rahtityyppien, pakkausten ja
pakkausmateriaalien koodit, kansainvälisen kaupan menetelmien helpottamista käsitte-
levän työryhmän maaliskuussa 1986 Genevessä antama suositus N:o 21.1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 17
▼M1
LIITE G
MAIDEN JA ALUEIDEN KOODAUS
1. Lukuun ottamatta asetuksen (EY) N:o 1172/98 5 artiklassa tarkoitettua tiet-
tyjen muuttujien yksinkertaistettua koodausta siirtymäkautena lastaus- ja
purkauspaikat on koodattava seuraavasti:
a) aluekohtainen luokitus tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS)
tasolle 3 Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden osalta;
b) asianomaisen kolmannen maan toimittamat luettelot hallinnollisista
alueista niiden valtioiden osalta, jotka eivät ole Euroopan yhteisön jäseniä
mutta ovat Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen sopimus-
puolia, eli Islanti, Liechtenstein ja Norja;
c) muiden kolmansien maiden osalta on käytettävä ISO-3166 kaksikirjain-
koodeja. Useimmin käytetyt koodit esitetään jäljempänä olevassa taulu-
kossa.
2. Kansainvälisen tavaraliikenteen yksinkertaistetun koodauksen osalta
asetuksen (EY) N:o 1172/98 5 artiklassa tarkoitettuna siirtymäkautena sekä
kauttakulkumaiden koodauksen osalta (liitteessä A olevan A2 osan 7 kohta)
on käytettävä seuraavia maakohtaisia koodeja:
a) NUTS-koodien kaksikirjain-osa jäljempänä olevan taulukon mukaisesti
Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden osalta;
b) kaikkien muiden maiden osalta on käytettävä ISO-3166 kaksikirjain-
koodeja. Useimmin käytetyt koodit esitetään jäljempänä olevassa taulu-
kossa.
Maakohtaisten koodien taulukko
a)EU:n jäsenvaltiot (NUTSin kaksikirjain-koodien mukaisesti)
Huomio: maat ovat EU:n virallisessa järjestyksessä.
Maan nimi Koodi
Belgia BE
Tanska DK
Saksa DE
Kreikka GR
Espanja ES
Ranska FR
Irlanti IE
Italia IT
Luxemburg LU
Alankomaat NL
Itävalta AT
Portugali PT
Suomi FI
Ruotsi SE
Yhdistynyt kuningaskunta UK
b)Muut maat (ISO-3166 kaksikirjain-koodit)
Huomio: maat ovat koodien mukaisessa järjestyksessä.
Maan nimi Koodi
Albania AL
Bosnia ja Hertsegovina BA
Bulgaria BG1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 18
▼M1
Maan nimi Koodi
Valkovenäjä BY
Sveitsi CH
KyprosCY
Tšekin tasavalta CZ
Viro EE
Kroatia HR
Unkari HU
Islanti IS
Liechtenstein LI
Liettua LT
Latvia LV
Moldova MD
Entinen Jugoslavian tasavalta Make-
doniaMK
Malta MT
Norja NO
Puola PL
Romania RO
Venäjän federaatio RU
Slovenia SISlovakia SK
Turkki TR
Ukraina UA
Jugoslavia YU
Luettelon ulkopuolisten maiden osalta on käytettävä ISO-3166 kaksikirjain-
koodeja.1998R1172 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 19