2002D0272 — FI — 19.01.2008 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 25 päivänä maaliskuuta 2002, ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi koville lattiapäällysteille (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1174) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2002/272/EY) (EYV L 094, 11.4.2002, p.13)

Muutettu:









▼B

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 25 päivänä maaliskuuta 2002,

ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi koville lattiapäällysteille

(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1174)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2002/272/EY)







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1980/2000 ( 1 ) ja erityisesti sen 4 artiklan ja 6 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukaan ympäristömerkki voidaan myöntää tuotteelle, jolla on ominaisuuksia, joiden ansiosta se voi vaikuttaa merkittävästi keskeisten ympäristönäkökohtien parantamiseen. (2) Asetuksessa (EY) N:o 1980/2000 säädetään, että erityiset ympäristömerkin myöntämisperusteet vahvistetaan tuoteryhmittäin. (3) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet perustuvat asetuksen (EY) N:o 1980/2000 13 artiklalla perustetun Euroopan unionin ympäristömerkintälautakunnan laatimaan myöntämisperusteita koskevaan ehdotukseen. (4) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1980/2000 17 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:







1 artikla

Saadakseen asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukaisen yhteisön ympäristömerkin kovien lattiapäällysteiden on kuuluttava tämän päätöksen 2 artiklassa määriteltyyn tuoteryhmään ”kovat lattiapäällysteet” ja täytettävä liitteessä esitetyt ekologiset arviointiperusteet.

2 artikla

Tuoteryhmään ”kovat lattiapäällysteet” kuuluvat seuraavat sisä- tai ulkotilojen lattiapäällysteiksi tarkoitetut kovat tuotteet, joilla ei ole oleellista rakenteellista tehtävää: luonnonkivet, puristekivet, betonipäällyste-elementit, sementtimosaiikkilaatat, keraamiset laatat ja klinkkerilaatat.

3 artikla

Hallinnollisia tarkoituksia varten tuoteryhmälle ”kovat lattiapäällysteet” annetaan tunnusnumero ”021”.

▼M2

4 artikla

Tuoteryhmän ”kovat lattiapäällysteet” ekologiset arviointiperusteet ja niihin liittyvät arviointi- ja todentamisvaatimukset ovat voimassa 31 päivään maaliskuuta 2010 saakka.

▼B

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.









LIITE

YLEISET PERIAATTEET

Arviointiperusteiden tavoitteet

Näiden perusteiden avulla pyritään erityisesti:

— vähentämään elinympäristöihin ja niihin liittyviin luonnonvaroihin kohdistuvia vaikutuksia,

— vähentämään energiankulutusta,

— vähentämään myrkyllisten tai muuten saastuttavien aineiden päästöjä ympäristöön,

— vähentämään vaarallisten aineiden käyttöä,

— jakamaan tietoa, joka auttaa kuluttajia käyttämään tuotetta tehokkaasti ja mahdollisimman vähäisiä ympäristövaikutuksia aiheuttaen.

Vaatimukset on asetettu tasolle, joka suosii ympäristömerkin myöntämistä koville lattiapäällysteille, joiden ympäristövaikutukset ovat tavanomaista vähäisemmät.

Arviointi- ja todentamisvaatimukset

Erityiset arviointi- ja todentamisvaatimukset on esitetty kunkin arviointiperusteen yhteydessä.

Tuoteryhmä rakentuu seuraavasti (CEN-määritelmät on annettu suluissa), ja se voidaan jakaa kahteen suureen alaryhmään, ”luonnontuotteisiin” ja ”jalostettuihin tuotteisiin”.

Luonnonkivet (CEN TC 246) ovat luonnollisesti esiintyviä ja sellaisenaan rakennus- tai muun tarvekiven raaka-aineena käytettäviä kiviä, ja niihin sisältyvät marmori, graniitti ja muut luonnonkivet. ”Muilla” luonnonkivillä tarkoitetaan luonnonkiviä, joiden tekniset ominaispiirteet poikkeavat yleisesti ottaen marmorin ja graniitin ominaispiirteistä, sellaisina kuin ne on määritelty asiakirjassa CEN/TC 246 /N.237 prEN 12670 ”Natural stones — Terminology”. Tällaisia kiviä ei yleensä voida kiillottaa eikä niitä aina louhita blokkeina; tällaisia kiviä ovat muun muassa hiekkakivi, kvartsiitti, liuskeet ja tuffi.

Ryhmä ”jalostetut tuotteet” voidaan jakaa kovetettuihin ja poltettuihin tuotteisiin. Kovetettuja tuotteita ovat puristekivet, betonipäällyste-elementit ja sementtimosaiikkilaatat. Poltettuja tuotteita ovat keraamiset laatat ja klinkkerilaatat.

Puristekivet ovat teollisia tuotteita, jotka valmistetaan pääasiassa luonnonkivimurskeesta koostuvasta runkoaineseoksesta ja sideaineesta (CEN/TC 246-229). Kiviaines koostuu yleensä marmorin ja graniitin louhintatoiminnan yhteydessä syntyvästä tai tuotetusta kivimurskeesta tai -jauheesta, ja sideaine on valmistettu keinotekoisista ainesosista kuten tyydyttämättömästä polyesterihartsista tai hydraulisesta sementistä. Tähän ryhmään kuuluvat myös tekokivet ja tiivistetty marmori.

Betonipäällyste-elementit ovat ulkotilojen tasopäällysteiksi tarkoitettuja tuotteita, jotka on valmistettu tärypuristamalla hiekan, kivimurskeen, sementin, epäorgaanisten pigmenttien ja lisäaineiden seoksesta (CEN/TC 178). Tähän ryhmään kuuluvat myös betonilaatat.

Sementtimosaiikkilaatat ovat sopivan tiivistettyjä samanmuotoisia ja -paksuisia elementtejä, jotka täyttävät erityiset geometriset vaatimukset (CEN/TC 229). Laatat ovat yksi- tai kaksikerroksisia. Yksikerroksiset laatat on valmistettu kokonaan sopivan runkoaineen rouheesta tai murskasta, joka on sekoitettu harmaaseen tai valkoiseen sementtiin ja veteen. Kaksikerroksiset sementtimosaiikkilaatat koostuvat ensimmäisestä pinta- tai kulutuskerroksesta (joka vastaa koostumukseltaan yksikerroksista laattaa) ja toisesta kerroksesta eli tausta- tai alusbetonikerroksesta, jonka pinta ei ole näkyvissä tavanomaisessa käytössä ja joka voidaan osittain poistaa. Keraamiset laatat ovat ohuita laattoja, jotka on valmistettu savesta ja/tai muista epäorgaanisista raaka-aineista, kuten maasälvästä ja kvartsista (CEN/TC 67). Ne muotoillaan tavallisesti suulakepuristamalla tai puristamalla huoneenlämmössä, minkä jälkeen ne kuivataan ja poltetaan lämpötilassa, joka on riittävän korkea haluttujen ominaisuuksien aikaansaamiseksi. Laatat voivat olla lasitettuja tai lasittamattomia, ne ovat palamattomia eikä valo tavallisesti vaikuta niihin.

Klinkkerilaatat ovat tietyt muoto- ja mittavaatimukset täyttäviä elementtejä, joita käytetään jalankulkuväylien pintakerroksena ja jotka valmistetaan pääasiassa savesta tai muista materiaaleista lisäaineiden kanssa tai ilman lisäaineita CEN:in määritelmän mukaan. Tällaisten laattojen ominaispaino saa olla enintään 40 kg/m2.

Tiettyjä arviointiperusteita sovelletaan vain toiseen edellä mainituista alaryhmistä, jos näin on erikseen mainittu. Ellei toisin mainita, arviointiperustetta sovelletaan kaikkiin tuotteisiin. Yksityiskohtaiset tiedot laskentamenetelmistä on annettu teknisessä lisäyksessä.

Tarvittaessa voidaan käyttää muita kuin kussakin arviointiperusteessa ilmoitettuja testimenetelmiä, jos hakemusten arvioinnista vastaava toimivaltainen elin hyväksyy niiden vastaavuuden.

Testit olisi mahdollisuuksien mukaan suoritettava asianmukaisesti hyväksytyissä laboratorioissa tai laboratorioissa, jotka täyttävät EN ISO 17025 -standardissa esitetyt vaatimukset.

Toimivaltaiset elimet voivat tarvittaessa pyytää esittämään todentamista tukevia asiakirjoja ja toteuttaa riippumattomia tarkastuksia.

Hakemusten arvioinnissa ja arviointiperusteiden noudattamisen tarkastuksessa toimivaltaisten elinten suositellaan ottavan huomioon tunnustettujen ympäristönhallintojärjestelmien kuten EU:n ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä EMASin tai ISO 14001 -standardin noudattamisen.

(Huomautus: näiden hallintojärjestelmien soveltaminen ei ole pakollista).

ARVIOINTIPERUSTEET

1 Raaka-aineiden louhinta

1.1 Louhinnan hallinta (ainoastaan luonnontuotteet)

Luonnonkivien louhinnanhallinnan kokonaispisteet lasketaan yhdeksän pääindikaattorin taulukosta saatavien pisteiden summana (I). Lopulliset pisteet saadaan laskemalla yhteen kunkin indikaattorin perusteella saadut yksittäiset pisteet, jotka on tarvittaessa kerrottu korjauskertoimella (W) (ks. laskentamenetelmä teknisen lisäyksen kohdasta A1). Louhosten painotetun pistemäärän on oltava vähintään 25. Kustakin indikaattorista saatavien pisteiden on oltava hylkäysrajan määräämissä rajoissa (jos hylkäysraja on ilmoitettu).

Lisäksi on täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset:

— louhinta ei saa vaikuttaa paineellisiin pohjavesiin (ks. teknisen lisäyksen kohta A1),

— louhinnalla ei saa olla vaikutuksia pintavesimuodostumiin, joissa on vedenottamoita tai lähteitä, tai vesimuodostumiin, jotka sisältyvät suojelualueiden rekisteriin, jonka jäsenvaltio on laatinut yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY ( 2 ) mukaisesti, tai vesimuodostumiin, joiden keskimääräinen virtaama on yli 5 m3/s (ks. teknisen lisäyksen kohta A1),

— louhimolla on oltava suljettu jätevesien kiertojärjestelmä, jonka avulla vältetään sahausjätteiden leviäminen ympäristöön ja johdetaan vesi takaisin kiertoon. Vesi on otettava talteen lähellä paikkaa, jossa sitä käytetään louhintatoimintoihin, minkä jälkeen se on johdettava suljetuissa putkissa sopivaan käsittelylaitokseen. Puhdistuksen jälkeen vesi on palautettava kiertoon.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä laskelma louhinnanhallinnan painotetuista kokonaispisteistä sekä siihen liittyvät tiedot kunkin yhdeksän indikaattorin osalta (tiedoista on muun muassa käytävä ilmi, että kukin pistemäärä on vastaavan hylkäysrajan määräämissä rajoissa, jos sellainen on määritelty) seuraavan taulukon ja teknisen lisäyksen kohdassa A1 annettujen ohjeiden mukaisesti. Lisäksi hakijan on toimitettava asianmukaiset asiakirjat ja/tai vakuutukset, jotka osoittavat, että kaikkia edellä mainittuja arviointiperusteita on noudatettu.







Indikaattori Huomautuksia Pistemäärä 5 (erinomainen) 3 (hyvä) 1 (tyydyttävä) Hylkäysraja Painotuskerroin I 1 Vedenkierrätysaste Ks. teknisen lisäyksen kohta A3 > 95 95—85 84—80 < 80 W4 I 2 Toiminnanaikaisen maisemoinnin aste m2 vaikutuksen alainen alue (louhintarintaus + läjitysalue) / m2 toimiluvan mukainen alue [%] < 15 15—30 31—50 > 50 W1, W2, W3 I 3 Lohkareiden saanti m3 myyntiblokit / m3 louhittu aines [%] Marmorit > 40 40—30 29—20 < 20 — Graniitit > 50 50—40 39—30 < 30 Muut > 20 20—15 14—10 < 10 I 4 Luonnonvarojen hyödyntäminen m3 käyttökelpoinen aines / m3 louhittu aines [%] Marmorit > 60 60—45 44—35 < 35 — Graniitit > 60 60—45 44—35 < 35 Muut > 50 50—35 34—25 < 25 I 5 Käyttöleitteistojen toimintaolosuhteet Työtuntien kokonaismäärä / vuosituotanto [h/m3] Pyöräkuormain < 3,5 3,5—5,5 > 5,5 — — Kaivukone < 2,5 2,5—3,0 > 3,0 — I 6 Ilmanlaatu Vuotuinen raja-arvo luohosalueen rajalla mitattuna PM 10 -leijuma [μg/Nm3] Testimenetelmä EN 12341 < 20 20—100 101—150 > 150 W1, W3 I 7 Vedenlaatu Kiintoaineet [mg/l] Testimenetelmä ISO 5667-17 < 15 15—30 31—40 > 40 W1, W2, W3, W4 I 8 Melu Louhosalueen rajalla mitattuna [dB(A)] Testimenetelmä ISO 1996/1 < 30 30—55 56—60 > 60 W1, W3 I 9 Visuaalinen vaikutus Ks. teknisen lisäyksen kohta A1 0—10 > 10—20 > 20—30 > 30 W1, W3

Painotuskertoimet (sovelletaan ainoastaan niissä kohdissa, joissa siitä on erikseen mainittu):

W1 Luonnonsuojelu: Jos louhosalue sijaitsee: — luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY ( 3 ) ja sen myöhempien muutosten mukaisesti ilmoitetulla yhteisön tärkeänä pitämällä alueella, — tai luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY ( 4 ) ja sen myöhempien muutosten sekä direktiivin 92/43/ETY mukaisista erityisistä suojelualueista koostuvan Natura 2000 -verkon alueella, — tai Euroopan yhteisön ulkopuolella sijaitsevilla vastaavilla alueilla, jotka kuuluvat biologisesta monimuotoisuudesta tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ( 5 ) vastaavien säännösten soveltamisalaan, painotuskerrointa W1 sovelletaan seuraaviin indikaattoreihin: toiminnanaikaisen maisemoinnin aste (I 2), ilmanlaatu (I 6), vedenlaatu (I 7), melu (I 8) ja visuaalinen vaikutus (I 9). Samoja sääntöjä sovelletaan myös silloin, kun louhos sijaitsee tällaisten alueiden ulkopuolella, mutta sillä voi olla merkittäviä vaikutuksia niihin joko yksinään tai yhdessä muiden laitosten ja hankkeiden kanssa ( 6 ). Vastaava painotuskerroin on 0,3. Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus ja esitettävä sen tueksi asianmukaiset asiakirjat, joista käy ilmi, sijaitseeko louhos edellä kuvatuilla direktiivien 92/43/ETY ja 79/409/ETY mukaisilla yhteisön tärkeinä pitämillä alueilla tai niiden vieressä. Natura 2000 -verkkoon kuuluvat alueet on luetteloitu ja ilmoitettu jäsenvaltioiden laatimissa kartoissa. Euroopan yhteisön ulkopuolisilla alueilla hakijan on annettava vakuutus ja esitettävä sen tueksi asianmukaiset asiakirjat, joista käy ilmi, sijaitseeko louhos biologisesta monimuotoisuudesta vuonna 1992 tehdyn YK:n yleissopimuksen nojalla määritellyillä suojelualueilla tai niiden vieressä.

W2 Maaperän suojelu: toiminnanaikaisen maisemoinnin astetta (I 2) ja veden laatua (I 7) koskeviin indikaattoreihin sovelletaan kolmea eri painotuskerrointa maaperän käyttömahdollisuuksien mukaan (ks. teknisen lisäyksen kohta A1):



Maaperän suojelu Luokat I—II Luokat III—IV—V Luokat VI—VII—VIII Painostuskerroin 0,3 0,5 0,8 Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä asianmukaiset asiakirjat, kartta mukaan luettuna, louhosalueen maankäyttöluokituksesta.

W3 Viiden kilometrin säteellä louhosalueesta sijaitsevan asutuksen asukastiheys: toiminnanaikaisen maisemoinnin astetta (I 2), ilmanlaatua (I 6), vedenlaatua (I 7), melua (I 8) ja visuaalista vaikutusta (I 9) koskeviin indikaattoreihin sovelletaan seuraavia kolmea painotuskerrointa asukastiheyden mukaan:



Asukastiheys > 100 asukasta/km2 20—100 asukasta/km2 < 20 asukasta/km2 Painotuskerroin 0,5 (0,6) 0,7 (0,84) 0,9 Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä kartta ja asianmukaiset asiakirjat, joista käy ilmi viiden kilometrin säteellä louhosalueen rajasta (toimiluvan mukainen alue) sijaitsevan asutuksen asukastiheys. Jos kyseessä olevalla alueella on aiemmin käyttöön otettuja louhoksia ja myöhemmin laajentunutta asutusta, käytetään suluissa annettuja painotuskertoimia. Tällä ei kuitenkaan tarkoiteta tällaisten louhosten toimiluvan mukaisen alueen merkittäviä laajennuksia (> 75 %).

W4 Jos louhoksella on vaikutuksia pintavesimuodostumiin (keskimääräinen virtaama < 5 m3/s), vedenkierrätysastetta (I 1) ja vedenlaatua (I 7) koskeviin indikaattoreihin sovelletaan painotuskerrointa 0,5. Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä asianmukaiset asiakirjat, joista käy ilmi, vaikuttaako louhos pintavesimuodostumaan.

1.2 Louhinnan hallinta (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Jalostettujen kovien lattiapäällysteiden tuotannossa käytettyjen raaka-aineiden on täytettävä seuraavat louhintatoimintoihin liittyvät vaatimukset:







Parametri Hylkäysperuste (joka on täytettävä) Luohintasuunnitema ja ympäristön kunnostus Hakijan on esitettävä tekninen seloste ja oma vakuutuksensa sen osoittamiseksi, että louhintatoiminta ja ympäristön kunnostus tapahtuvat täysin direktiivin 92/43/ETY (luontotyypit) ja direktiivin 79/409/ETY (linnut) ja niiden myöhempien muutosten mukaisesti. Euroopan yhteisön ulkopuolisilla alueilla on esitettävä samanlainen tekninen seloste sen osoittamiseksi, että biologisesta monimuotoisuudesta vuonna 1992 tehtyä YK:n yleissopimusta on noudatettu ja että biologista monimuotoisuutta koskeva kansallinen strategia ja toimintasuunnitelmat on otettu huomioon, jos sellaisia on olemassa. Visuaalinen vaikutus Ks. teknisen lisäyksen kohta A1 X % ≤ 30

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä asiaa koskevat tiedot ja asiakirjat, mukaan luettuna kartta alueesta.

2 Raaka-aineiden valinta (kaikki lattiapäällysteet)

Raaka-aineisiin ei saa lisätä aineita tai yhdisteitä, joihin on liitetty tai joihin voidaan hakemuksen tekoajankohtana liittää jokin seuraavista vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetussa neuvoston direktiivissä 67/548/ETY ( 7 ) ja sen myöhemmissä muutoksissa määritellyistä vaarallisuutta osoittavista lausekkeista (tai jokin niiden yhdistelmä):

R45 (aiheuttaa syöpäsairauden vaaraa),

R46 (saattaa aiheuttaa periytyviä perimävaurioita),

R50 (erittäin myrkyllistä vesieliöille),

R51 (myrkyllistä vesieliöille),

R52 (haitallista vesieliöille),

R53 (voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesiympäristössä),

R60 (voi heikentää hedelmällisyyttä),

R61 (vaarallista sikiölle).

Materiaalien kierrätyksestä aiheutuvien ympäristöhyötyjen takia näitä arviointiperusteita ei sovelleta prosessissa käytettyihin suljetussa kierrossa oleviin materiaaleihin siten kuin ne on määritelty teknisen lisäyksen kohdassa A2.

Jos lisäaineissa käytetään lyijyä, kadmiumia tai antimonia (tai mitä tahansa niiden yhdisteitä), niiden pitoisuus ei saa ylittää seuraavia erityisiä raja-arvoja:







Parametri Hylkäysrajaa [painoprosenttia lasitteista] Lyijy 0,5 Kadmium 0,1 Antimoni 0,25

Luonnontuotteissa ja jalostetuissa tuotteissa käytetyt raaka-aineet eivät saa sisältää asbestia.

Tuotannossa saa käyttää polyesterihartseja enintään 10 prosenttia raaka-aineiden kokonaispainosta.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava kemialliseen ja mineralogiseen analyysin perustuvat tiedot raaka-aineiden koostumuksesta sekä vakuutus siitä, että edellä mainittuja arviointiperusteita on noudatettu.

3 Viimeistely (ainoastaan luonnontuotteet)

Luonnontuotteiden viimeistelyssä on noudatettava seuraavia vaatimuksia:







Parametri Hylkäysraja (joka on täytettävä) Testimenetelmä Hiukkaspäästöt ilmaan PM10 < 150 μg/Nm3 EN 12341 Styreenipäästöt ilmaan < 210 mg/Nm3 Vedenkierrätysaste Teknisen lisäyksen kohta A3 Kiintoaineiden päästöt vesistöihin < 40 mg/l ISO 5667-17 Cd-päästöt vesistöihin < 0,015 mg/l ISO 8288 Cr(VI)-päästöt vesistöihin < 0,15 mg/l ISO 11083 Fe-päästöt vesistöihin < 1,5 mg/l ISO 6332 Pb-päästöt vesistöihin < 0,15 mg/l ISO 8288

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä kutakin päästöparametria vastaavat analyysit ja testiselosteet, jotka perustuvat kaikissa päästölähteissä tehtyihin mittauksiin. Jos testimenetelmää ei ole ilmoitettu, tai jos sen mainitaan olevan ainoastaan tarkastusta tai valvontaa varten, toimivaltaisen elimen on turvauduttava tapauksesta riippuen hakijan toimittamiin vakuutuksiin ja asiakirjoihin ja/tai riippumattomiin tarkastuksiin.

4 Tuotantoprosessi (ainoastaan jalostetut tuotteet)

4.1 Energiankulutus

Puristekivien ja sementtimosaiikkilaattojen osalta energiankulutus lasketaan prosessin energiantarpeena (PER) ja keraamisten laattojen ja klinkkerilaattojen osalta polton energiantarpeena (ERF). Huomautus: Hylkäysrajat on annettu megajouleina myyntivalmiin lopullisen tuotteen neliömetriä kohden. Tätä arviointiperustetta ei sovelleta betonipäällyste-elementteihin eikä leikkauskoristeiden polttovaiheeseen.

A Prosessin energiantarpeen (PER) raja-arvo

Puristekivien ja sementtimosaiikkilaattojen valmistusprosessien energiantarve (PER) ei saa ylittää seuraavia arvoja:







Hylkäysraja [MJ/m2] Testimenetelmä Puristekivet 100 Teknisen lisäyksen kohta A4 Sementtimosaiikkilaatat 60 Teknisen lisäyksen kohta A4

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on laskettava PER teknisen lisäyksen kohdassa A4 annettujen ohjeiden mukaisesti ja esitettävä tähän liittyvät tulokset ja todentamista tukevat asiakirjat.

B Polton energiantarpeen (ERF) raja-arvo

Keraamisten laattojen ja klinkkerilaattojen polttovaiheiden energiantarve (ERF) ei saa ylittää seuraavia arvoja:







Hylkäysraja [MJ/m2] Testimenetelmä Keraamiset laatat (ominaispaino ≤ 19 kg/m2) 50 Teknisen lisäyksen kohta A4 Keraamiset laatat (ominaispaino > 19 kg/m2) 70 Teknisen lisäyksen kohta A4 Klinkkerilaatat (ominaispaino ≤ 40 kg/m2) 60 Teknisen lisäyksen kohta A4

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on laskettava ERF teknisen lisäyksen kohdassa A4 annettujen ohjeiden mukaisesti ja esitettävä tähän liittyvät tulokset ja todentamista tukevat asiakirjat.

4.2 Vedenkulutus

Tuotantoketjuun kuuluvissa prosesseissa tuotetun jäteveden kierrätysasteen on oltava vähintään 90 prosenttia. Kierrätysaste lasketaan laitoksen sisä- tai ulkopuolella kierrätetyn jätevesimäärän suhteena prosessista poistuvan veden kokonaismäärään (ks. määritelmä teknisen lisäyksen kohdassa A3).

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä kierrätysastetta koskeva laskelma, johon on sisällyttävä myös prosessissa tuotetun ja kierrätetyn jäteveden määrää sekä prosessissa käytetyn puhtaan veden määrää ja lähdettä koskevat lähtötiedot.

4.3 Päästöt ilmaan

Puristekivet

Seuraavien parametrien päästöt ilmaan eivät saa koko valmistusprosessin aikana ylittää seuraavia arvoja:







Parametri Hylkäysraja [mg/m2] Testimenetelmä Hiukkaset 300 ISO 9096 NOx 1 200 ISO 11564 SO2 850 ISO 7935 Styreeni 2 000 —

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä kustakin edellä mainitusta päästöparametrista asianmukaiset asiakirjat ja testiselosteet teknisen lisäyksen kohdassa A5 annettujen ohjeiden mukaisesti. Jos testimenetelmää ei ole ilmoitettu, tai jos sen mainitaan olevan ainoastaan tarkastusta tai valvontaa varten, toimivaltaisen elimen on turvauduttava tapauksesta riippuen hakijan toimittamiin vakuutuksiin ja asiakirjoihin ja/tai riippumattomiin tarkastuksiin.

Keraamiset laatat

Puristamisesta, lasituksesta ja sumutuskuivauksesta ilmaan aiheutuvat kokonaishiukkaspäästöt (”kylmäpäästöt”) eivät saa ylittää arvoa 5 g/m2.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä asianmukaiset asiakirjat ja testiselosteet teknisen lisäyksen kohdassa A5 annettujen ohjeiden mukaisesti.

Pelkän polttovaiheen päästöt ilmaan eivät saa ylittää seuraavia arvoja:







Parametri Hylkäysraja [mg/m2] Testimenetelmä Hiukkaset 200 ISO 9096 F 200 ISO/CD 15713 NOx 2 500 ISO 11564 SO2 1 500 ISO 7935

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä kustakin edellä mainitusta päästöparametrista asianmukaiset asiakirjat ja testiselosteet teknisen lisäyksen kohdassa A5 annettujen ohjeiden mukaisesti.

Klinkkerilaatat

Seuraavien parametrien päästöt ilmaan eivät saa klinkkerilaattojen polttovaiheen aikana ylittää seuraavia arvoja:







Parametri Hylkäysraja [mg/m2] Testimenetelmä Hiukkaset 250 ISO 9096 F 200 ISO/CD 15713 NOx 3 000 ISO 11564 SO2 2 000 ISO 7935

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä kustakin edellä mainitusta päästöparametrista asianmukaiset asiakirjat ja testiselosteet teknisen lisäyksen kohdassa A5 annettujen ohjeiden mukaisesti.

Sementtimosaiikkilaatat ja betonipäällyste-elementit

Seuraavien parametrien päästöt ilmaan eivät saa koko valmistusprosessin aikana ylittää seuraavia arvoja:







Parametri Hylkäysraja [mg/m2] Testimenetelmä Hiukkaset 300 ISO 9096 NOx 2 000 ISO 11564 SO2 1 500 ISO 7935

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä kustakin edellä mainitusta päästöparametrista asianmukaiset asiakirjat ja testiselosteet teknisen lisäyksen kohdassa A5 annettujen ohjeiden mukaisesti.

4.4 Päästöt vesistöihin

Seuraavat parametrit eivät saa joko laitoksen alueella tai sen ulkopuolella tapahtuvan jäteveden käsittelyn jälkeen ylittää seuraavia arvoja:







Kiintoaineiden päästöt vesistöihin 40 mg/l ISO 5667-17 Cd-päästöt vesistöihin 0,015 mg/l ISO 8288 CR(VI)-päästöt vesistöihin 0,15 mg/l ISO 11083 Fe-päästöt vesistöihin 1,5 mg/l ISO 6332 Pb-päästöt vesistöihin 0,15 mg/l ISO 8288

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä asianmukaiset asiakirjat ja testiselosteet, joista käy ilmi, että tätä arviointiperustetta on noudatettu.

4.5 Sementti

Sementintuotannon raaka-aineita on käytettävä louhinnan hallintaa koskevassa jaksossa vahvistettujen jalostettuja tuotteita koskevien vaatimusten mukaisesti (arviointiperuste 1.2).

Tuotteista, joiden tuotantoprosessissa käytetään sementtiä, on annettava seuraavat tiedot:

— tuotteeseen sisältyvän sementin tuotantoprosessin energiantarve (PER) saa olla enintään 3 800 MJ/t teknisen lisäyksen kohdassa A4 annettujen ohjeiden mukaisesti laskettuna,

— tuotteeseen sisältyvän sementin tuotannossa on noudatettava seuraavia ilmaan kohdistuvien päästöjen raja-arvoja: —



Parametri Hylkäysraja [g/t] Testimenetelmä Pöly 65 ISO 9096 SO2 350 ISO 11632 NOx 900 ISO 11564

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä sementintuotannon PER:ta ja sementintuotannosta ilmaan aiheutuvia päästöjä koskevat asiaan kuuluvat testiselosteet ja asiakirjat.

5 Jätehuolto

Kaikilla tuotteen tuotantoon osallistuvilla laitoksilla on oltava tuotteen tuotannosta syntyvien jätteiden ja hylkytuotteiden käsittelyjärjestelmä. Hakemuksen yhteydessä järjestelmästä on esitettävä asiakirjoja ja selvitys, jonka on katettava ainakin seuraavat kolme seikkaa:

— menetelmät kierrätettävien materiaalien erottamiseksi jätevirrasta ja uusiokäytöstä tuotannossa,

— menetelmät materiaalien hyödyntämiseksi muuta käyttöä varten,

— menetelmät vaarallisten jätteiden käsittelyä varten.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä asianmukaiset asiakirjat.

5.1 Jätteiden hyödyntäminen (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Vähintään 70 painoprosenttia prosessissa tai prosesseissa syntyvän jätteen kokonaismäärästä on hyödynnettävä jätteistä annetun direktiivin 75/442/ETY muuttamisesta 18 päivänä maaliskuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/156/ETY ( 8 ) vahvistettujen yleisten ehtojen ja määritelmien mukaisesti.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä esim. ainetaseisiin ja/tai ympäristöilmoitusjärjestelmiin perustuvat asianmukaiset asiakirjat, joista käy ilmi esim. kierrätyksen, uudelleenkäytön tai talteenoton/regeneroinnin avulla ulkoisesti tai sisäisesti saavutettu hyödyntämisaste.

6 Käyttövaihe

6.1 Vaarallisten aineiden päästöt (ainoastaan lasitetut laatat)

Mahdollisten vaarallisten aineiden päästöjen rajoittamiseksi lasitettujen laattojen käyttövaiheessa ja niiden elinkaaren lopussa tuotteet on tarkastettava EN ISO 10545-15 -testin mukaisesti. Seuraavia raja-arvoja ei saa ylittää:







Parametri Hylkäysraja [mg/m2] Testimenetelmä Pb 80 ISO 10545-15 Cd 7 ISO 10545-15

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä edellä mainittuja päästöparametreja koskevat analyysit ja testiselosteet. Näihin on sisällyttävä vakuutus siitä, että tuote täyttää vaatimukset, jotka on vahvistettu rakennusalan tuotteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetussa neuvoston direktiivissä 89/106/ETY ( 9 ) ja asiaa koskevissa CEN:in laatimissa yhdenmukaistetuissa standardeissa, joiden viitenumerot on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

7 Soveltuvuus käyttöön

Tuotteen on sovelluttava käyttöön. Todennusaineistona voidaan käyttää soveltuvien ISO- tai CEN-testimenetelmien testituloksia tai muiden vastaavien testimenetelmien, kuten kansallisten ja tuotantolaitoksen sisäisten testimenetelmien, tuloksia.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä yksityiskohtaiset tiedot testimenetelmistä ja tuloksista sekä vakuutus siitä, että tuote soveltuu käyttöön kaikkien muiden tietojen perusteella, joiden mukaan loppukäyttäjä käyttää tuotetta asianmukaisella tavalla. Direktiivin 89/106/ETY mukaan tuotteen katsotaan soveltuvan käyttöön, jos se on yhdenmukaistetun standardin, eurooppalaisen teknisen hyväksynnän tai yhteisön tasolla tunnustetun yhdenmukaistamattoman teknisen eritelmän mukainen. Rakennusalan tuotteiden EY-vaatimustenmukaisuusmerkki ”CE” tarjoaa tuottajille helposti tunnistettavan tavan osoittaa tuotteiden vaatimustenmukaisuus, ja sitä voidaan pitää tässä yhteydessä riittävänä.

8 Kuluttajille annettavat tiedot

Tuotteen mukana on seurattava asianmukaiset käyttöohjeet, joissa annetaan neuvoja tuotteen oikeasta ja parhaasta yleisestä ja teknisestä käytöstä sekä sen ylläpidosta. Tuotepakkauksessa ja/tai tuotteen mukana seuraavissa asiakirjoissa on annettava seuraavat tiedot:

a) Tieto siitä, että tuotteelle on myönnetty EU:n ympäristömerkki sekä lyhyt mutta yksityiskohtainen selitys siitä, mitä tämä tarkoittaa; nämä tiedot annetaan ympäristömerkin kentässä 2 annettujen yleisten tietojen lisäksi.

b) Tuotteen käyttöä ja ylläpitoa koskevia suosituksia. Näissä tiedoissa on korostettava kaikkia asiaan kuuluvia ohjeita, jotka koskevat erityisesti ulkokäyttöön tarkoitettujen tuotteiden ylläpitoa ja käyttöä. Tarpeen mukaan olisi viitattava tekijöihin, jotka liittyvät tuotteen käyttöön vaikeissa sääolosuhteissa tai muulla tavoin vaikeissa olosuhteissa; tällaisia tekijöitä ovat muun muassa pakkasenkestävyys/vedenläpäisevyys, tahrojenkestävyys, kemikaalien kestävyys, alla olevan pinnan tarpeelliset valmistelut sekä pesuohjeet ja suositellut pesuainetyypit ja pesuvälit. Tietoihin olisi myös sisällyttävä mahdollinen arvio tuotteen odotettavissa olevasta teknisestä käyttöiästä joko keskimääräisenä arvona tai arvojen vaihteluvälinä.

c) Tiedot kierrätys- tai käsittelyjärjestelmästä (selitys, josta kuluttaja saa tietoja tällaisen tuotteen mahdollisesti korkeasta suorituskyvystä).

d) Tietoja EU:n ympäristömerkistä ja sen tuoteryhmistä, mukaan luettuna seuraava teksti (tai vastaava teksti): ”Lisätietoja ympäristömerkistä on saatavilla Internetistä osoitteesta http://europa.eu.int/ecolabel”.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava mallikappale pakkauksesta ja/tai tuotteen mukana toimitettavista tiedoista.

9 Ympäristömerkissä olevat tiedot

Ympäristömerkin kentässä 2 on oltava seuraava teksti:

Luonnontuotteet: — raaka-aineiden louhinnan vaikutuksia elinympäristöihin ja luonnonvaroihin vähennetty, — viimeistelytoimien päästöjä rajoitettu, — kuluttajatiedotusta ja jätehuoltoa parannettu.

Jalostetut tuotteet: — alhaisempi energiankulutus tuotantoprosesseissa, — alhaisemmat päästöt ilmaan ja vesistöihin, — parannettu kuluttajatiedotus ja jätehuolto.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava mallikappale pakkauksesta ja/tai tuotteen mukana toimitettavista tiedoista.

TEKNINEN LISÄYS

Hakijan on toimitettava kaikki vaaditut tiedot, jotka on laskettava, mitattava tai testattava välittömästi hakemusta edeltävänä ajanjaksona. Mittaustulosten on oltava kyseessä olevaa testisarjaa edustavia, ja niiden on oltava tarpeen mukaan yhdenmukaisia hakemuksen kaikissa osissa.

A1 Raaka-aineiden louhinta — Indikaattoreiden ja painotuskertoimien määritelmät

Paineellinen pohjavesi

”Paineellisella pohjavedellä” tarkoitetaan arteesista pohjavettä.

Pintavesimuodostumien keskimääräinen virtaama

Louhoksen vaikutuspiiriin kuuluvan vesimuodostuman keskimääräistä virtaamaa laskettaessa on otettava huomioon kyseessä olevan louhoksen toimiluvan mukainen alue. Laskelma tehdään kertomalla vesimuodostuman poikkileikkaus virtauksen nopeudella. Arvojen on oltava edustavia vähintään 12 kuukauden ajalta.

Indikaattoreiden kuvaus

I 1 Vedenkierrätysaste

Ks. A3.

I 2 Toiminnanaikaisen maisemoinnin aste

Indikaattori I 2 lasketaan mittaamalla toiminnan vaikutuksen alainen alue, johon sisältyvät louhintarintaus ja läjitysalue, sekä toimiluvan mukainen alue. Alueet olisi mitattava toiminnan aikana.

I 3 Lohkareiden saanti

Indikaattori I 3 lasketaan arvioimalla myyntiblokkien tilavuus ja vuosilouhinnan kokonaistilavuus. Myyntiblokeilla (blokkituote ['rough block'] siten kuin se on määritelty asiakirjassa CEN/TC 246/N.237 prEN 12670 ”Natural stones — Terminology”) tarkoitetaan louhoksesta saatavaa käyttökelpoista kiveä, josta voidaan jatkojalostaa esim. laattoja tai muita rakennuselementtejä.

I 4 Luonnonvarojen hyödyntäminen

Indikaattori I 4 lasketaan arvioimalla käyttökelpoisen aineksen tilavuus ja vuosilouhinnan kokonaistilavuus. Käyttökelpoisella aineksella tarkoitetaan kaikkea ainesta, joka ei päädy pysyvään sivukiven läjitysvarastoon, eli myyntiblokkeja, kiviaineksia ja kaikkea muuta jatkojalostukseen ja käyttöön soveltuvaa ainesta.

I 5 Käyttölaitteistojen toimintaolosuhteet

Indikaattori I 5 lasketaan arvioimalla niiden tuntien kokonaismäärä, joina konetta käytetään tuotantotoimintaan, ja jakamalla se käyttökelpoisen materiaalin vuosituotannolla (m3). Käyttökelpoisella aineksella tarkoitetaan kaikkea ainesta, joka ei päädy pysyvään sivukiven läjitysvarastoon, eli myyntiblokkeja, kiviaineksia ja kaikkea muuta hyödynnettäväksi soveltuvaa ainesta. Jos louhoksella käytetään useampaa kuin yhtä kaivukonetta tai pyöräkuormainta, huomioon otetaan suurin käyttötuntien määrä.

I 6 Ilmanlaatu

Indikaattori on kuvattu ilmassa olevien rikkidioksidin, typpidioksidin ja typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista 22 päivänä huhtikuuta 1999 annetussa neuvoston direktiivissä 1999/30/EY ( 10 ). Indikaattori I 6 lasketaan mittaamalla PM 10 -hiukkasten leijuma louhosalueen rajalla testimenetelmää koskevien erityisvaatimusten ja direktiivin yleisten säännösten mukaisesti (PM 10 -hiukkaset on määritelty direktiivin 2 artiklan 11 kohdassa). Testimenetelmä on määritelty asiakirjassa EN 12341.

I 7 Vedenlaatu

Tässä indikaattorissa otetaan huomioon kiintoaineiden kokonaispäästöt louhosalueelta valuvien pintavesien käsittelyn jälkeen. Indikaattori I 7 lasketaan mittaamalla veden kiintoaineiden kokonaismäärä ISO 5667-17 -standardissa ilmoitettua testimenetelmää käyttäen.

I 8 Melu

Tässä indikaattorissa otetaan huomioon louhosalueen rajalla mitattu melutaso. Impulssimelua ei mitata. Indikaattori I 8 lasketaan mittaamalla melu ISO 1996-1 -standardissa ilmoitettua testimenetelmää käyttäen.

I 9 Visuaalinen vaikutus

Visuaalista vaikutusta laskettaessa määritellään poikkileikkaukset, jotka kulkevat louhintarintauksen ja louhoksen ulkopuolisten ”visuaalisten tarkastelupisteiden” kautta. Tarkastelupisteet ovat visuaalisen vaikutuksen määrittämisen kannalta merkittäviä pisteitä (esim. läheisissä kaupungeissa tai suosituilla paikoilla tai pääteillä). Lopullinen tulos, joka ilmaistaan prosentteina, määritellään korkeimman alunperin lasketun arvon perusteella (pahin mahdollinen tilanne). Toimivaltaiselle elimelle on annettava lyhyt selvitys siitä, miksi kyseinen visuaalinen tarkastelupiste on lopulta valittu. Kustakin tarkastelupisteestä (P) piirretään ”alempi säde” pinnanmuotojen tangenttina, joka kulkee ”näkyvän louhosalueen” alimman pisteen kautta. Näkyvällä louhosalueella tarkoitetaan aluetta, jossa harjoitetaan louhintaa tai jolla sijaitsee käytössä oleva läjitysalue. Jo maisemoituja alueita (sekä louhintarintauksessa että läjitysalueilla) ei tarvitse ottaa huomioon. Samasta tarkastelupisteestä piirretään toinen säde (eli ”ylempi säde”), joka kulkee louhintarintauksen korkeimman pisteen kautta. Ylemmän ja alemman säteen avulla voidaan määritellä näkyvän louhintarintauksen korkeus louhoksen poikkileikkauksessa (ylemmän ja alemman säteen välinen pystysuora etäisyys louhintarintauksessa). Laskelma voidaan tehdä louhossuunnitelman perusteella. Nämä geometriset muuttujat lisätään seuraavaan kaavaan, josta saadaan tuloksena louhoksen visuaalisen vaikutuksen suhdeluku tietyssä visuaalisessa tarkastelupisteessä.

jossa (kuva A1):

h = visuaalisesta tarkastelupisteestä P näkyvän louhintarintauksen pystysuora korkeus (metreinä)

L = huonoimman tarkastelupisteen P ja louhintarintauksen välinen vaakasuora etäisyys (metreinä)

tan 30° = ihmisen näkökartion keskimääräisen kartiokulman tangentti

x % = visuaalinen vaikutus prosentteina

Termi h 2 on louhoksen näkyvyyskartion pohjan pinta-ala ja termi (L tan30°) 2 ihmisen keskimääräisen näkökartion pohjan pinta-ala.

Kuva A1: Visuaalista vaikutusta kuvaavan indikaattorin graafinen määritelmä

Visual Point = Tarkastelupiste

Top Radius = Ylempi säde

Bottom Radius = Alempi säde

Distance = Etäisyys

Visible front-h = Näkyvä louhintarintaus

Already rehabilitated area = Maisemoitu alue

Active front area = Käytössä oleva louhintarintaus

Dumping area = Läjitysalue

Tulosta määriteltäessä on otettava huomioon korkein kaikista lasketuista arvoista.

Korjauskerrointen kuvaus

W2) Maaperän suojelu / Maankäyttöluokitus

European Soil Bureaun luokituksen mukaisesti maaperä luokitellaan sen käyttömahdollisuuksien ja kasvien kasvuun liittyvien rajoitusten perusteella kahdeksaan käyttöluokkaan. Seuraavassa on suppea kuvaus luokista:

— Luokan I maaperään liittyy vain vähän sen käyttöä haittaavia rajoituksia.

— Luokan II maaperään liittyy kohtalaisia rajoituksia, jotka rajoittavat kasvien valintaa tai edellyttävät kohtuullisia suojelutoimia.

— Luokan III maaperään liittyy vakavia rajoituksia, jotka rajoittavat kasvien valintaa tai edellyttävät erityisiä suojelutoimia tai molempia.

— Luokan IV maaperään liittyy erittäin vakavia rajoituksia, jotka rajoittavat kasvien valintaa tai edellyttävät erittäin huolellista hallintaa tai molempia.

— Luokan V maaperään liittyy pieni tai olematon eroosiovaara, mutta sillä on muita rajoituksia, joiden poistaminen on epäkäytännöllistä ja jotka rajoittavat maan käyttöä siten, että sitä voidaan pääasiassa käyttää laiduntamiseen, metsän kasvatukseen tai villieläinten ravinnonlähteenä ja suojana.

— Luokan VI maaperään liittyy vakavia rajoituksia, joiden takia se on yleisesti sopimatonta viljelyyn ja jotka rajoittavat maan käyttöä siten, että sitä voidaan pääasiassa käyttää laiduntamiseen, metsän kasvatukseen tai villieläinten ravinnonlähteenä ja suojana.

— Luokan VII maaperään liittyy erittäin vakavia rajoituksia, joiden takia se on sopimatonta viljelyyn ja jotka rajoittavat maan käyttöä siten, että sitä voidaan pääasiassa käyttää laiduntamiseen, metsän kasvatukseen tai villieläinten elinympäristönä.

— Luokan VIII maaperään ja sekalaisiin alueisiin liittyy rajoituksia, jotka tekevät mahdottomaksi niiden käytön kaupalliseen kasvien tuotantoon ja rajoittavat niiden käyttöä siten, että niitä voidaan käyttää ainoastaan virkistykseen, villieläinten suojeluun tai veden ottoon tai esteettisiin tarkoituksiin.

A2 Raaka-aineiden valinta

Suljetussa kierrossa olevalla materiaalilla tarkoitetaan materiaalia, joka poistetaan tuotantojärjestelmästä ja palautetaan samaan tuotantojärjestelmään mahdollisen kierrätyskäsittelyn jälkeen.

A3 Vedenkierrätysaste

Vedenkierrätysastetta laskettaessa on käytettävä seuraavaa kaavaa, joka perustuu kuvassa A2 esitettyihin prosessivirtoihin.

Kuva A2: Veden kulkukaavio, jota on käytettävä vedenkierrätysasteen laskennassa ( 11 ).

A4 Energiankulutuksen laskenta (PER, ERF)

Prosessin energiantarvetta (PER) tai polton energiantarvetta (ERF) laskettaessa on otettava huomioon oikeat energian kantajat koko laitoksen osalta tai ainoastaan polttovaiheen osalta. Energiayksiköiden muuntamisessa megajouleiksi käytetään polttoaineiden kalorimetrisiä lämpöarvoja (ylempiä lämpöarvoja) [Taulukko A1]. Jos käytetään muita polttoaineita, laskelmassa käytetty kalorimetrinen lämpöarvo on mainittava. Sähköllä tarkoitetaan yleisestä sähköverkosta otetun ja sisäisesti tuotetun sähkön nettomäärää sähkövoimana mitattuna.

Puristekivien tuotannon PER:ta arvioitaessa on otettava huomioon kaikki energiavirrat, jotka kulkevat tuotantolaitokseen sekä polttoaineina että sähkönä.

Sementtimosaiikkilaattojen tuotannon PER:ta arvioitaessa on otettava huomioon kaikki energiavirrat, jotka kulkevat tuotantolaitokseen sekä polttoaineina että sähkönä.

Keraamisten laattojen tuotannon ERF:ta arvioitaessa on otettava huomioon kaikki energiavirrat, jotka kulkevat kaikkiin uuneihin polttovaiheen polttoaineina.

Klinkkerilaattojen tuotannon ERF:ta arvioitaessa on otettava huomioon kaikki energiavirrat, jotka kulkevat kaikkiin uuneihin polttovaiheen polttoaineina.

Sementintuotannon PER:ta arvioitaessa on otettava huomioon kaikki energiavirrat, jotka kulkevat tuotantojärjestelmään sekä polttoaineina että sähkönä.







Taulukko A1 PER:n ja ERF:n laskennassa käytettävä taulukko (ks. selitykset tekstissä) Tuotantojakso Päivä Alkaen Saakka 3Määrä (tonnia tai m) Polttoaine Määrä Yksikkö Muuntokerroin Energia [MJ] Maakaasu Kg 54,1 Maakaasu Nm3 38,8 Propaani kg 50,0 Butaani kg 49,3 Kerosiini kg 46,5 Bensiini kg 52,7 Diesel kg 44,6 Kaasuöljy kg 45,2 Raskas polttoöljy kg 42,7 Laiha hiili kg 30,6 Antrasiitti kg 29,7 Puuhiili kg 33,7 Teollisuuskoksi kg 27,9 Sähkö kWh 3,6 Kokonaisenergia Erityinen energiankulutus [MJ/määrä] (1) (1) Kokonaisenergia (harmaalla pohjalla) jaetaan tuotannon määrällä (harmaalla pohjalla).

A5 Päästöt ilmaan (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Ilman epäpuhtauspäästötekijät lasketaan seuraavasti:

1) kunkin taulukoissa mainitun parametrin pitoisuus ympäristöön päästetyissä poistokaasuissa on laskettava;

2) laskelmissa käytetyt mittaukset on tehtävä taulukoissa ilmoitettujen testimenetelmien mukaisesti;

3) näytteiden on oltava kyseessä olevaa tuotantoa edustavia.