1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976,
moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen heijastimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä
(76/757/ETY)
(EYVL L 262, 27.9.1976, s. 32)
Muutettu:
virallinen lehti
N:osivu päivämäärä
►A1Kreikan liittymisasiakirja(*) L 291 17 19.11.1979
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 2
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976,
moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen heijastimia koskevan
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(76/757/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, jaerityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo että,tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen lainsää-dännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa moottoriajoneuvojenheijastimiin,nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, ettäjäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräys-tensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen janiiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lain-säädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussaneuvoston direktiivissä 70/156/ETY (
3) säädetty ETY-tyyppihyväksyntä-
menettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien osalta,neuvosto on vahvistanut yhteiset vaatimukset moottoriajoneuvojen janiiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksestadirektiivissä 76/756/ETY (
4),
yhdenmukaistettu heijastimien tyyppihyväksyntämenettely mahdollistaasen, että jokainen jäsenvaltio voi tarkastaa yhteisten rakenne- ja testi-vaatimusten noudattamisen ja ilmoittaa muille jäsenvaltioille havain-noistaan lähettämällä näille jäljennöksen kutakin heijastintyyppiä vartentäytetystä osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksesta; osan ETY-tyyppi-hyväksyntämerkin laittaminen kaikkiin hyväksytyn tyypin mukaisestivalmistettuihin heijastimiin tekee tarpeettomaksi heijastimien raken-teiden tekniset tarkastukset muissa jäsenvaltioissa,teknisten vaatimusten osalta olisi otettava huomioon Yhdistyneidenkansakuntien Euroopan talouskomission sääntö N:o 3 (Moottori-ajoneuvojen heijastimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaisetmääräykset)(
5), joka on 20 päivänä maaliskuuta 1958 tehdyn moottori-
ajoneuvojen varusteiden ja osien hyväksymisehtojen yhdenmukaista-mista ja hyväksymisen vastavuoroista tunnustamista koskevan sopi-muksen liitteenä, jamoottoriajoneuvoja koskevan kansallisen lainsäädännön lähentäminenedellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorit-tamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti,
(1) EYVL N:oC 55, 13.5.1974, s. 14
(2) EYVL N:oC 109, 19.9.1974, s. 26
(3) EYVL N:oL 42, 23.2.1970, s. 1
(4) EYVL N:oL 262, 27.9.1976, s. 1
(5) Euroopan talouskomission asiakirjat
E/ECE/324 jaADD 2
E/ECE/TRANS/505
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 3
▼B
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1. Jäsenvaltion on annettava osan ETY-tyyppihyväksyntä kaikille
heijastintyypeille, jotka täyttävät liitteissä 0, I, III, V, VI, VII, VIII, IX,X, XI ja XII vahvistetut rakenne- ja testivaatimukset.
2. Tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvit-
tavat toimenpiteet sen tarkastamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväk-sytyn tyypin mukaisia, sikäli kuin se on tarpeen ja tarvittaessa yhteis-työssä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa.Tällainen tarkastus suoritetaan vain pistokokein.
2 artikla
Jäsenvaltioiden on annettava kunkin 1 artiklan mukaisesti hyväksytyn
heijastintyypin valmistajalle tai tämän edustajalle liitteessä III olevanmallin mukainen osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.
Jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen
sellaisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta 1artiklan mukaisesti tyyppihyväksyttyjen heijastimien ja muiden lait-teiden välillä.
3 artikla
1. Jäsenvaltioei saa kieltää saattamasta markkino ille heijastimia
niiden rakenteeseen tai toimintaan liittyvistä syistä, jos niissä on osanETY-tyyppihyväksyntämerkki.
2. Jäsenvaltio voi kuitenkin kieltää saattamasta markkinoille heijas-
timia, joissa on osan ETY-tyyppihyväksyntä, mutta jotka toistuvastipoikkeavat hyväksytystä tyypistä.
Kyseisen valtion on viipymättä ilmoitettava toteuttamistaan toimenpi-
teistä muille jäsenvaltioille ja komissiolle ja perusteltava päätöksensä.
4 artikla
Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on lähetettävä kuukauden
kuluessa muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille jäljennösjokaisesta hyväksymästään tai eväämästään heijastintyypistä laaditustaosan tyyppihyväksyntätodistuksesta, jonka malli on liitteessä II.
5 artikla
1. Jos osan ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio toteaa, että
useat heijastimet, joissa on sama osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki,eivät ole sen hyväksymän tyypin mukaisia, sen on toteutettava tarvit-tavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväk-sytyn tyypin mukaisia. Kyseisen valtion toimivaltaisten viranomaistenon ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisilletoteutetuista toimenpiteistä, jotka voivat, jos heijastimet toistuvasti poik-keavat hyväksytystä tyypistä, johtaa ETY-tyyppihyväksynnän peruutta-miseen. Kyseisten viranomaisten on toteutettava vastaavat toimenpiteet,jos toisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat, ettäheijastimet poikkeavat hyväksytystä tyypistä.
2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava
kuukauden kuluessa toisilleen osan ETY-tyyppihyväksynnän peruutta-misesta ja tämän toimenpiteen perusteista.
6 artikla
Kaikkien tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen sään-
nösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat heijastimien osan tyyppi-hyväksynnän eväämistä tai peruuttamista taikka sen markkinoille saatta-misen tai käytön kieltämistä, on perusteltava yksityiskohtaisesti. Päätök-sestä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle on samanaikaisesti annettavatieto jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaan hänen käytet-
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 4
▼B
tävissään olevista muutoksenhakukeinoista ja määräajoista muutoksen-haulle.
7 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansal-
lista tyyppihyväksyntää heijastimiin liittyvistä syistä, jos heijastimissaon osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja ne on asennettu direktiivissä76/756/ETY vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
8 artikla
Jäsenvaltio ei saa estää tai kieltää ajoneuvon myyntiä, rekisteröintiä,
liikkeelle laskemista tai käyttöä heijastimiin liittyvistä syistä, jos heijas-timissa on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja ne on asennettu direk-tiivissä 76/756/ETY vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
9 artikla
Tässä direktiivissä 'ajoneuvolla' tarkoitetaan kaikkia tieliikenteeseen
tarkoitettuja, korilla varustettuja tai ilman sitä olevia, vähintään nelipyö-räisiä moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 25km/h, ja niiden perävaunuja, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneu-voja, maataloustraktoreita ja -koneita sekä moottorityökoneita.
10 artikla
Tarvittavat muutokset liitteissä olevien vaatimusten mukauttamiseksi
tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen.
11 artikla
1. Jäsenvaltioiden on ennen 1 päivää heinäkuuta 1977 annettava ja
julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttä- mät säännökset jailmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Niiden on pantava nämä sään-nökset täytäntöön viimeistään 1 päivästä lokakuuta 1977 alkaen.
2. Kun tämä direktiivi on annettu tiedoksi, jäsenvaltioiden on huoleh-
dittava, että luonnokset niistä tässä direktiivissä tarkoitettuja kysy-myksiä koskevista laeista, asetuksista ja hallinnollisista määräyksistä,jotka ne aikovat antaa, toimitetaan komissiolle riittävän ajoissa, jotta sevoi esittää huomautuksensa.
12 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 5
▼B
Liiteluettelo
Liite 0 (*) Määritelmät, tuotannon vaatimustenmukaisuus, yleiset vaati-
mukset, erityiset vaatimukset
Liite I Teknisten termien määritelmät
— Lisäys 1: Tunnukset ja yksiköt
— Lisäys 2: Tunnukset
Liite II Malli osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksestaLiite III Osan ETY-tyyppihyväksyntä ja merkintävaatimukset
— Lisäys: Esimerkki osan ETY-tyyppihyväksyntämerkistä
(Liite IV)Liite V (*) TestausmenettelyLiite VI (*) Muotoa ja mittoja koskevat vaatimukset
— Lisäys: Perävaunujen heijastimet — III luokka
Liite VII (*) Väritekniset vaatimuksetLiite VIII(*) Valotekniset vaatimuksetLiite IX (*) Ulkoisten aineiden vastustuskykyLiite X (*) Optisten ominaisuuksien kulumisen kestävyysLiite XI (*) LämmönkestävyysLiite XII (*) VärinkestävyysLisäys liitteisiin: Testien kronologinen suoritusjärjestys
(*) Tämän liitteen tekniset vaatimukset ovat yhdenmukaiset Euroopan talouskomission
säännön N:o 3 kanssa. Erityisesti sisällön jaottelu kohtiin on sama. Tämän vuoksi, jossäännön N:o 3 jollakin kohdalla ei ole vastinetta tässä direktiivissä, kohdan numeroannetaan suluissa.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 6
▼B
LIITE 0
MÄÄRITELMÄT, TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS,
YLEISET VAATIMUKSET, ERITYISET VAATIMUKSET
(1)2 MÄÄRITELMÄT
2.1 Tässä direktiivissä käytettyjen teknisten termien määritelmät annetaan liit-
teessä I.
2.2 Heijastintyyppi määritellään osan ETY-tyyppihyväksyntähakemukseen
liitetyillä malleilla ja ominaisuuksia kuvailevalla kirjallisuudella. Heijastinsaadaan katsoa kuuluvaksi tiettyyn tyyppiin, jos siinä on yksi tai useampia'heijastavia optisia yksiköitä', jotka ovat yhdenmukaiset sen tyyppisenvakiomallin vastaavien yksiköiden kanssa, ja jos niiden muut osat samanai-kaisesti eroavat vakiomallin vastaavista osista vain sillä tavoin, etteivät erotvaikuta niihin ominaisuuksiin, joita tässä liitteessä tarkoitetaan.
2.3 Heijastimet jaetaan kahteen luokkaan niiden valoteknisten ominaisuuksien
perusteella; I luokkaan ja III luokkaan (ks. liitteessä III oleva 4.3 kohta).
(3)(4)5 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
5.1 Jokaisen laitteen, joka on varustettu osan ETY-tyyppihyväksyntämerkillä
täytyy olla sen tyypin vaatimusten mukainen, jolle merkki on annettu. OsanETY-tyyppihyväksyntämerkin antavan toimivaltaisen viranomaisen onsäilytettävä itsellään kaksi näytekappaletta, jotka yhdessä osan ETY-tyyp-pihyväksyntätodistuksen kanssa auttavat vahvistamaan sen, täyttävätköETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustetut heijastimet tämän edellytyksen.
(5.2)(5.3)6 YLEISET VAATIMUKSET
6.1 Heijastimien rakenteen on oltava sellainen, että ne toimivat tyydyttävästi
tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Niissä ei saa olla sellaista suunnittelu-tai valmistusvikaa, joka estää niiden tehokkaan toiminnan tai niiden pitä-misen hyvässä kunnossa.
6.2 Heijastimien osat eivät saa olla helposti osiin hajotettavissa.6.3 Heijastimien optiset yksiköt eivät saa olla vaihtokelpoisia.6.4 Heijastimien ulkopinnan on oltava helposti puhdistettavissa. Tästä syystä
pinta ei saa olla karkea. Siinä saa kuitenkin olla ulkonemia, jos puhdista-minen säilyy edelleen helppona.
7 ERITYISET VAATIMUKSET (TESTIT)
7.1 Heijastimien on täytettävä myös mittoja ja muotoja koskevat vaatimukset
sekä väritekniset ja valotekniset vaatimukset, jotka esitetään liitteissäVI—XII.
7.2 Heijastimien ja erityisesti niiden optisissa yksiköissä käytettyjen materiaa-
lien laadun mukaan voivat toimivaltaiset viranomaiset valtuuttaa laborato-riot jättämään pois tietyt tarpeettomat testit, sillä erityisellä edellytyksellä,että tällainen poisjättö mainitaan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksenkohdassa ”Huomautuksia”.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 7
▼B
LIITE I
TEKNISTEN TERMIEN MÄÄRITELMÄT
1.1 HEIJASTAMINEN
'Heijastamisella'tarkoitetaan heijastamista, jossa valo heijastetaan takaisin
suuntaan, joka on lähellä sen tulosuuntaa. Tämän ominaisuuden on säilyt-tävä useilla valaistuskulman eri arvoilla.
1.2 HEIJASTAVA OPTINEN YKSIKKÖ
'Heijastavallaoptisella yksiköllä'tarkoitetaan heijastusta tuottavien optisten
osien yhdistelmää.
1.3 HEIJASTIN
'Heijastimella'tarkoitetaan laitetta, joka ilmaisee ajoneuvon heijastamalla
valoa, joka on peräisin ajoneuvoon kuulumattomasta valonlähteestä, havait-sijan ollessa lähellä valonlähdettä.
Tässä direktiivissä heijastimina ei pidetä:
— heijastavia rekisterikilpiä;
— ADR-sopimuksessa tarkoitettuja heijastavia merkkejä;— muita kilpiä ja heijastavia merkkejä, joita on käytettävä tiettyjen
ajoneuvoluokkien tai tiettyjen ajoneuvojen toimintatapoja koskevienjäsenvaltioiden erityisten vaatimusten noudattamiseksi.
1.4 HEIJASTIMEN VALAISEVA PINTA
'Heijastimen valaisevalla pinnalla' tarkoitetaan sitä heijastimen valaisevaa
pintaa, joka on kohtisuorassa vertailuakselia vastaan olevassa tasossa ja jotaympäröivät vertailuakselin suuntaiset valoa säteilevän pinnan reunojasivuavat tasot. Ala-, ylä- ja sivurajojen määrittämiseksi on käytettävä yksin-omaan pysty- ja vaakasuoria tasoja.
1.5 VERTAILUAKSELI
'Vertailuakselilla'tarkoitetaan merkkivalolle ominaista valmistajan määrit-
tämää akselia, jota käytetään vertailusuuntana (H = 0 °,V=0 °) valon
teknisissä mittauksissa sekä asennettaessa heijastinta ajoneuvoon.
1.6 VERTAILUKESKIPISTE
'Vertailukeskipisteellä' tarkoitetaan heijastimen valmistajan määrittämää
vertailuakselin ja valoa säteilevän pinnan leikkauspistettä.
1.7 HAJONTAKULMA
'Hajontakulmalla' tarkoitetaan sitä kulmaa, joka on vertailukeskipisteen
vastaanottimen keskelle yhdistävien suorien linjojen ja valaistuksen lähteenkeskipisteen välissä.
1.8 VALAISTUSKULMA
'Valaistuskulmalla' tarkoitetaan sitä kulmaa, joka on vertailuakselin ja
vertailukeskipisteen valaistuksen lähteen keskipisteen yhdistävien suorienlinjojen välissä.
1.9 KIERTYMISKULMA
'Kiertymiskulmalla'tarkoitetaan sitä kulmaa, jonka läpi heijastinta kierre-
tään vertailuakselinsa ympäri yhdestä annetusta pisteestä alkaen.
1.10 HEIJASTIMEN KULMAHALKAISIJA
'Heijastimenkulmahalkaisijalla'tarkoitetaan sitä kulmaa, joka on valaisevan
pinnan näkyvän alueen suurimman mitan vastainen, joko valaistuksenlähteen keskipisteessä tai vastaanottimen keskellä.
1.11 HEIJASTIMEN VALAISTUS
'Heijastimen valaistuksella' tarkoitetaan valaistusta, joka mitataan tulosä-
teitä vastaan kohtisuorassa olevasta tasosta ja joka menee vertailukeskipis-teen läpi.
1.12 VALOVOIMAN KERROIN (CIL)
'Valovoiman kertoimella' tarkoitetaan tarkasteltavana olevasta suunnasta
heijastunutta valovoimaa, jaettuna annetuista valaistuskulmista, hajaantumi-sesta ja kiertymisestä saadulla heijastimen valaistuksella.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 8
▼B
Lisäys 1
Tunnukset ja yksiköt
A = Heijastimen valaisevan pinnan pinta-ala (cm2)
C = VertailukeskipisteNC = VertailuakseliRr = Vastaanotin, havaitsija tai mittauslaiteCr = Vastaanottimen keskipisteØr = Vastaanottimen Rr-läpimitta (cm), jos se on pyöreäSe = Valaistuksen lähdeCs = Valaistuksen lähteen keskipisteØs = Valaistuksen lähteen läpimitta (cm)De = Etäisyys keskipisteestä Cs keskipisteeseen C (m)D/prime1e = Etäisyys keskipisteestä Cr keskipisteeseen C (m)
Huomautus: Yleensä De ja D /prime1e ovat hyvin lähellä toisiaan ja tavallisissa havan-
nointiolosuhteissa on oletettava, että De = D /prime1e.
D = Havannointietäisyys kohdasta, missä valaiseva pinta näyttää olevan
jatkuva, ja siitä eteenpäin
α= Hajontakulma
β= Valaistuskulma. Aina vaakasuoraksi katsottavaan linjaan CsC nähden
tämä kulma varustetaan etuliitteillä: − (vasemmalle), + (oikealle), +(ylös) tai − (alas); lähteen Se-asennon mukaisesti suhteessa akseliin NC,kuten nähdään katsottaessa heijastinta kohden. Kaikista kahden kulman,pysty- ja vaakasuoran, määrittämistä suunnista annetaan aina pystysuorakulma ensin.
γ= Kohdasta C nähty Rr-mittauslaitteen kulmahalkaisija
δ= Kohdasta C nähty Se-lähteen kulmahalkaisija
ε= Kiertymiskulma. Tämä kulma on positiivinen, kun kiertymä on myötä-
päivään valaisevaa pintaa kohti katsottuna. Jos heijastin on varustettumerkinnällä ”TOP”, katsotaan näin ilmoitettu asema alkuasemaksi.
E = Heijastimen valaistus (lux)CIL = Valovoiman kerroin (millikandelaa/lux).
Kulmat annetaan asteina ja minuutteina
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 9
▼B
Lisäys 2
TUNNUKSET
SIVUKUVA
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 10
▼B
LIITE II
MALLI OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSESTA
(Suurin koko: A4 [210 × 297 mm])

1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 11
▼B
LIITE III
OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ JA MERKINTÄVAATIMUKSET
1 OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN
1.1 Tavaramerkin tai kaupallisen merkin tai tavaramerkin haltijan tai tämän
edustajan on haettava osan ETY-tyyppihyväksyntää.
1.2 Jokaiseen heijastintyyppiä koskevaan hakemukseen on liitettävä:1.2.1 lyhyt kuvaus heijastavassa optisessa yksikössä käytettyjen materiaalien
teknisistä eritelmistä:
1.2.2 heijastintyypin tunnistamiseksi riittävän yksityiskohtaiset piirustukset
kolmena kappaleena, jotka geometrisesti osoittavat paikan, johon heijastinajoneuvossa asennetaan. Piirustuksista on käytävä ilmi osan tyyppihyväk-syntänumeron ja lisätunnuksen aiottu paikka osan ETY-tyyppihyväksyntä-merkkiä ympäröivään suorakulmioon nähden;
1.2.3 näytekappaleita punaisesta heijastimesta. Liitteessä V ilmoitetaan toimitet-
tavien näytekappaleiden lukumäärä;
1.2.4 kaksi näytekappaletta ruskeankeltaisesta ja/tai kaksi näytekappaletta värit-
tömästä heijastimesta, jos osan tyyppihyväksyntää on tarkoitus laajentaasamanaikaisesti tai myöhemmin koskemaan myös ruskeankeltaisia ja/taivärittömiä laitteita.
2 MERKINNÄT
2.1 Osan ETY-tyyppihyväksyntää varten toimitetuissa heijastimissa on oltava:
— hakijan tavaramerkki tai kaupallinen merkki helposti luettavasti ja
pysyvästi merkittynä;
— ”TOP” -merkki tai -merkit, jotka ovat vaakasuoraan valaisevan pinnan
päällä, jos niitä tarvitaan määrittelemään yksiselitteisesti valmistajanilmoittama kiertymiskulma tai -kulmat.
2.2 Jokaisessa heijastimessa on oltava riittävä tila osan ETY-tyyppihyväksyn-
tämerkille. Tila on osoitettava 1.2.2 kohdassa tarkoitetuissa piirustuksissa.
3 OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
3.1 Jos kaikki 1 kohdan vaatimusten mukaisesti toimitetut näytekappaleet täyt-
tävät liitteessä 0 olevan 6 ja 7 kohdan määräykset, on osan ETY-tyyppihy-väksyntämerkki ja -numeroannettava.
3.2 Tätä numeroa ei saa antaa muille heijastintyypeille, paitsi milloin osan
ETY-tyyppihyväksyntää laajennetaan koskemaan sellaista muuta heijastin-tyyppiä, joka eroaa aiemmasta heijastintyypistä ainoastaan värin osalta.
3.3 Jos osan ETY-tyyppihyväksyntää haetaan valaisin- ja merkkivalolaitetyy-
pille, joka koostuu heijastimesta ja muista valaisimista, saadaan yhteinenosan ETY-tyyppihyväksyntä antaa, jos kyseinen heijastin on tämän direk-tiivin vaatimusten mukainen ja kaikki muut valaisimet, jotka muodostavatosan valaisin- ja merkkivalolaitetyypistä, jolle osan ETY-tyyppihyväk-syntää haetaan, ovat niihin sovellettavien erityisdirektiivien mukaisia.
4 MERKIT
4.1 Jokaisessa tämän direktiivin mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaisessa
heijastimessa on oltava osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.
4.2 Tämä merkki koostuu suorakulmiosta, joka ympäröi pientä ”e”-kirjainta ja
sitä seuraavaa osan ETY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnus-kirjainta, -kirjaimia tai -numeroa:
1 Saksa,2 Ranska,3 Italia,4 Alankomaat,6 Belgia,11 Yhdistynyt kuningaskunta,
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 12
▼B
13 Luxemburg,
DK Tanska,IRL Irlanti,
▼
A1
E for Greece.
▼B
Merkissä on oltava myös kyseiselle heijastintyypille annetun osan ETY-
tyyppihyväksyntätodistuksen numeroa vastaava osan ETY-tyyppihyväk-syntänumero.
4.3 Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkkiä on täydennettävä roomalaisesta
numerosta I tai III koostuvalla lisätunnuksella sen luokan mukaan, johonheijastin on luokiteltu osan ETY-tyyppihyväksyntää annettaessa.
4.4 Osan ETY-tyyppihyväksyntänumero on sijoitettava sopivaan paikkaan
lähelle ”e”-kirjainta ympäröivää suorakulmiota.
4.5 Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja lisätunnus on kiinnitettävä pysy-
västi valaisimen linssiin tai yhteen linsseistä siten, että ne ovat pysyvästimerkittyjä ja helposti luettavia myös silloin kun heijastin on ajoneuvoonasennettuna.
4.6 Lisäyksessä esitetään esimerkki täydennetystä osan ETY-tyyppihyväksyn-
tämerkistä ja lisätunnuksesta.
4.7 Annettaessa 3.3 kohdassa tarkoitettu yhteinen osan ETY-tyyppihyväksyn-
tänumero, saadaan valaisinja merkkivalolaitetyyppiin, joka koostuu heijas-timesta ja muista valaisimista, kiinnittää yhteinen ETY-tyyppihyväksyntä-merkki, joka koostuu:
— suorakulmiosta, joka ympäröi ”e”-kirjainta ja sitä seuraavaa ETY-tyyp-
pihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnuskirjainta, -kirjaimia tai-numeroa,
— osan ETY-tyyppihyväksyntänumerosta,— eri direktiiveissä, joiden mukaisesti ETY-tyyppihyväksyntä on annettu,
vaadituista lisätunnuksista.
4.8 Tämän merkin eri osien mitat eivät saa olla pienempiä kuin suurin eri
direktiiveissä, joiden mukaisesti osan ETY-tyyppihyväksyntä on annettu,määritellyistä vähimmäismitoista.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 13
▼B
Lisäys
ESIMERKKI OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKISTÄ
Edellä esitetty heijastin on I luokan heijastin, jolle on Alankomaissa (4) annettu tyyppihyväksyntä numerolla 216.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 14
▼B
(LIITE IV)
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 15
▼B
LIITE V
TESTAUSMENETTELY
V.1 Hakijan on toimitettava laitteesta 10 näytekappaletta osan ETY-tyyppihy-
väksyntää varten.
V.2 Kun yleisten vaatimusten (liitteessä 0 oleva 6 kohta) sekä muotoja ja mittoja
koskevien vaatimusten (liite VI) noudattaminen on tarkastettu, 10 näytekap-paletta on tutkittava väriteknisten ominaisuuksiensa (liite VII) osalta sekäCIL (liite VIII) hajontakulmalla 20 /prime1ja valaistuskulmall aV=H=0 °, tai
tarvittaessa VIII.4 ja VIII.4.1 kohdassa tarkoitetussa asennossa. Ne kaksiheijastinta, jotka antavat suurimmat ja pienimmät arvot, on sen jälkeentestattava täydellisesti VIII.3 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Laboratorioidenon säilytettävä kyseiset kaksi näytekappaletta liitteessä 0 olevan 5.1 kohdanmukaisesti mahdollisten lisätarkastusten suorittamiseksi. Muut 8 näytekap-paletta on jaettava neljään ryhmään, jossa kussakin on 2 näytettä:
Ensimmäinen
ryhmä:— Näytekappaleille tehdään veden läpäisykykytesti (IX1
kohta) ja jos testin antama tulos on tyydyttävä, näytekap-paleille tehdään lisäksi moottorin poltto- ja voiteluai-neiden vastustuskyvyn testi (IX3 ja IX4 kohta).
Toinen ryhmä: — Näytekappaleille tehdään tarvittaessa syöpymistesti
(IX2 kohta), jonka jälkeen heijastimen kääntöpuolelletehdään vastustuskyvyn testi (IX5 kohta). Samoillekahdelle näytekappaleelle tehdään tämän jälkeenkuumuustesti (liite XI).
Kolmas ryhmä — Näitä näytekappaleita käytetään testattaessa optisten
ominaisuuksien kulumisen kestävyyttä (liite X).
Neljäs ryhmä — Näitä näytekappaleita käytetään värinkestävyystestissä
(liite XII).
V.3 Edellä V2 kohdassa tarkoitettujen testien jälkeen kunkin ryhmän heijasti-
milla on oltava:
3.1 väri, joka täyttää liitteen VII vaatimukset. Tarkastus on suoritettava laadulli-
sella menetelmällä ja vahvistettava tarvittaessa määrällisellä menetelmällä.
3.2 CIL, joka täyttää liitteen VIII vaatimukset ja joka testin jälkeen saavuttaa
ainakin 60 % aiemmin samasta näytekappaleesta saadusta arvosta. Testi onsuoritettava 20 /prime1-hajontakulmalla ja V = H = 0 °-valaistuskulmalla, tai
tarvittaessa VIII.4 ja VIII.4.1 kohdassa määritellyssä asennossa.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 16
▼B
LIITE VI
MUOTOA JA MITTOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET
VI.1 I LUOKAN HEIJASTIMIEN MUOTO JA MITAT
1.1 I luokan heijastimien valaisevat pinnat on kyettävä piirtämään halkaisi-
jaltaan 200 mm:n ympyrän sisälle.
1.2 Valaisevien pintojen muodon on oltava yksinkertainen ja sellainen, ettei
niitä voi tavanomaisilta havainnointietäisyyksiltä helposti sekoittaakirjaimeen, numeroon tai kolmioon.
1.3 Poiketen 1.2 kohdan määräyksistä, sallitaan kuitenkin muoto, joka
muistuttaa yksinkertaisesti muodostettuja kirjaimia tai numeroita 0, I, Utai 8.
VI.2 III LUOKAN HEIJASTIMIEN MUOTO JA MITAT
2.1 III luokan heijastimien valaisevien pintojen on oltava tasasivuisen
kolmion muotoisia. Jos ilmaisu TOP on merkitty yhteen kulmaan,tarkoittaa tämä sitä, että kyseisen kulman on oltava kolmion kärki.
2.2 Valaisevalla pinnalla voi olla, mutta siinä ei tarvitse olla, keskipistees-
sään kolmion muotoinen, heijastamaton pinta, jonka sivut ovat yhden-suuntaiset ulomman kolmion sivujen kanssa.
2.3 Valaiseva pinta voi olla, mutta sen ei tarvitse olla, jatkuva. Kummassa-
kaan tapauksessa lyhin etäisyys kahden vierekkäisen heijastavan optisenyksikön välillä ei saa olla enemmän kuin 15 mm.
2.4 Heijastimen valaiseva pinta katsotaan jatkuvaksi, jos vierekkäisten eril-
listen optisten yksiköiden valaisevien pintojen reunat ovat yhdensuun-taiset ja jos nämä optiset yksiköt on tasaisesti sijoitettu kolmion kokoyhtenäiselle pinnalle.
2.5 Jos valaiseva pinta ei ole jatkuva, erillisten heijastavien optisten yksik-
öiden lukumäärä ei saa olla pienempi kuin neljä kunkin kolmion sivunosalta, kulmat mukaan lukien.
2.5.1 Erilliset heijastavat optiset yksiköt eivät saa olla vaihdettavissa, paitsi
kun ne koostuvat I luokan hyväksytyistä heijastimista.
2.6 III luokan kolmionmuotoisten heijastimissa olevien valaisevien pintojen
ulkoreunojen on oltava 150 ja 200 mm:n pituiset. Kun kyse on kove-rista laitteista, joissa on syvennys, on sivujen vähimmäisleveyden,suorassa kulmassa mitattuna oltava ainakin 20 % valaisevien pintojenuloimpien osien välisestä pituudesta.
VI.3 Tarkastus edellä olevien vaatimusten noudattamiseksi suoritetaan olennai-
sesti silmämääräisesti.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 17
▼B
Lisäys
PERÄVAUNUJEN HEIJASTIMET — III LUOKKA
Huomautus: Nämä luonnokset ovat esimerkinomaisia.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 18
▼B
LIITE VII
VÄRITEKNISET VAATIMUKSET
VII.1 Näitä vaatimuksia sovelletaan ainoastaan värittömiin, punaisiin tai
ruskeankeltaisiin heijastimiin.
1.1 Heijastimet saavat koostua yhdistetystä heijastavasta optisesta yksi-
köstä ja suodattimesta, jonka on oltava siten suunniteltu, ettei suoda-tinta ja heijastavaa optista yksikköä voi irrottaa toisistaan tavanomai-sissa käyttöolosuhteissa.
1.2 Heijastavien optisten yksiköiden ja suodattimien värittäminen maalilla
tai lakalla ei ole sallittua.
VII.2 Kun heijastin valaistaan CIE-standardin valonlähteellä A, hajonta-
kulman ollessa 20 /prime1ja valaistuskulman olless aV=H=0 °, tai milloin
tämä tuottaa värittömän pintaheijastuman, kulmall aV=±5 °,H=0 °,
on heijastuneen valovirran värikoordinaattien oltava raja-arvoissaseuraavasti:
PUNAINEN: raja keltaiseen päin: y ≤0,335,
raja purppuraan päin: z ≤0,008.
RUSKEANKEL-
TAINEN:raja keltaiseen päin: y ≤0,429,
raja punaiseen päin: y ≤0,398,
raja valkoiseen päin: z ≤0,007.
2.1 Kun kyse on punaisesta ja ruskeankeltaisesta heijastimesta, on väritek-
nisten vaatimusten noudattaminen tarkastettava silmämääräisellävertailutestillä.
2.2 Jos tämän testin jälkeen jää epäilyksiä, väriteknisten vaatimusten
noudattaminen on tarkastettava määrittämällä epävarmimman näyte-kappaleen värikoordinaatit.
VII.3 Värittömät heijastimet eivät saa tuottaa valikoivaa heijastumista; tämä
tarkoittaa sitä, että heijastimen valaisuun käytetyn standardivalonläh-teen A värikoordinaatit x ja y eivät saa muuttua enempää kuin 0,01heijastimen heijastuksen jälkeen.
3.1 Tämä on tarkastettava 2.1 kohdan silmämääräisellä vertailutestillä
niin, että tarkastuskenttä valaistaan valonlähteellä, jonka värikoordi-naatit eroavat 0,01:llä standardivalonlähteen A vastaavista arvoista.
3.2 Tarvittaessa on määriteltävä värikoordinaatit suurimmalle valikoivan
heijastuman antavalle näytekappaleelle.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 19
▼B
Valaistuskulmat β
LuokkaHajonta-
kulma αpystysuora
V
vaaka-
suora H0°
0°+j a−1 0 °
0°+j a−5 °
+j a−2 0 °LIITE VIII
VALOTEKNISET VAATIMUKSET
VIII.1 Hakijan on määritettävä vertailuakseli haettaessa osan ETY-tyyppi-
hyväksyntää. Se vastaa valaisukulma aV=H=0 °valovoiman
kertoimien taulukossa (CIL).
VIII.2 Valoteknisissä mittauksissa on I luokan heijastimien osalta otettava
huomioon ainoastaan se valaiseva pinta, joka on halkaisijaltaan 120mm ympyrän sisällä, ja valaiseva pinta on rajoitettava seuraavasti: Iluokka = 100 cm
2, vaikka heijastavien optisten yksiköiden pinnan ei
välttämättä tarvitsekaan saavuttaa tätä aluetta. Valmistajan on ilmoi-tettava käytettävän alueen rajat. III luokan heijastimien osaltavalaistut pinnat otetaan kokonaisuudessaan huomioon ilman kokora-joituksia.
VIII.3 CIL:n arvot punaisille heijastimille eivät saa olla pienempiä kuin
jäljempänä esitetyn taulukon millikandeloina annetut arvot luxiakohden, taulukossa esitetyille hajonta- ja valaistuskulmille:
I
20/prime1 100 50 50
1°30/prime1 5 2,5 2,5
(II)
III 20/prime1 150 75 75
1°30/prime1 7,5 3,75 3,75
CIL:n arvoja, jotka ovat alempia kuin edellä olevan taulukon
kahdessa viimeisessä sarakkeessa esitetyt arvot, ei sallita sellaisenkiinteän kulman sisällä, jonka vertailukeskipiste on sen kärki ja jokaon seuraavia linjoja pitkin leikkaavien tasojen ympäröimä:
( V=+j a−1 0 °,H=0 °)( V=+j a−5 °,H=+j a−2 0 °)
VIII.4 Kun heijastimen CIL mitataan kulmalla β,j ol l eV=H=0 °,on
laitetta hieman kääntämällä tarkastettava tapahtuukopeilausilmiötä.Jos peilausilmiötä ilmenee, on otettava lukema kulmalla β,j ol l eV=
välillä − 5 ja +5 ,H=0 °. Hyväksytyn asennon on oltava se, joka
vastaa pienintä CIL:ää yhdellä näistä asennoista.
4.1 Valaisukulmalla β,j ol l eV=H=0 °, tai VIII.4 kohdassa määritel-
lyllä kulmalla, ja hajontakulmalla 20 /prime1, heijastimia, joissa ei ole
merkintää ”TOP”, on kierrettävä vertailuakselinsa ympäri asentoon,jossa on pienin CIL ja jonka on oltava sama kuin VIII.3 kohdassamääritelty arvo. Kun CIL mitataan muilla valaistus- ja hajontakul-milla, on heijastin sijoitettava asentoon, joka vastaa kiertymiskulmanεilmoitettua arvoa. Jos määriteltyjä arvoja ei saavuteta, saadaan
laitetta kiertää vertailuakselinsa ympäri ± 5 °edellä tarkoitettuun
asentoon nähden.
4.2 Valaisukulmalla β,j ol l eV=H=0 °, tai VIII.4 kohdassa määritel-
lyllä kulmalla, ja hajontakulmalla 20 /prime1, on heijastimia, joissa on
merkki ”TOP”, kierrettävä ± 5 °vertailuakselinsa ympäri. Missään
laitteen asennossa kiertämisen aikana CIL ei saa laskea alle määrätynarvon.
4.3 Jos suunnassa V = H = 0 °, ja kun ε=0°, CIL ylittää määrätyn arvon
50 % tai enemmän, on kaikki mittaukset kaikille valaistus- ja hajon-takulmille tehtävä ε: n arvolla 0 °.
VIII.5 Tarvittavien mittausten suorittamiseksi on otettava käyttöön CIE:n
heijastimen valon mittaukseen suosittelema menetelmä.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 20
▼B
LIITE IX
ULKOISTEN AINEIDEN VASTUSTUSKYKY
IX.1 VEDENLÄPÄISYN VASTUSTUSKYKY
Heijastimista, jotka ovat tai eivät ole ryhmitettyjä tai rakenteellisesti
yhdistettyjä valaisimeen, on poistettava kaikki irrotettavissa olevat osatja ne on upotettava 10 minuutiksi veteen, jonka lämpötila on 25 ± 5 °C,
siten, että valaisevan pinnan yläosan korkein kohta on noin 20 mm:ävedenpinnan alapuolella. Testi on toistettava sen jälkeen, kun heijastintaon käännetty 180 °, siten, että valaiseva pinta on pohjalla ja kääntöpuolen
täyttää noin 20 mm:n vesikerros.
1.1 Vettä ei saa tunkeutua heijastavan optisen yksikön heijastavaan pintaan.
Jos tarkastus selvästi paljastaa vedenläpäisyä, laite katsotaan testissä hylä-tyksi.
1.2 Jos tarkastuksessa ei havaita vedenläpäisyä, tai milloin tämä on
epävarmaa, on CIL mitattava V.3.2 kohdassa esitetyllä menetelmällä senjälkeen, kun heijastavaa laitetta on hieman ravisteltu ylimääräisen vedenpoistamiseksi ulkopuolelta.
IX.2 KORROOSION KESTOKYKY
Heijastimien on oltava siten suunniteltuja, että ne säilyttävät vahvistetut
valotekniset ja väritekniset ominaisuutensa niistä kosteudesta ja syövyttä-vistä vaikutuksista huolimatta, joille ne tavallisesti altistuvat. Etum-maisen pinnan himmeneminen ja taaemman suojaavan pinnan rappeutu-minen on tarkastettava, kun olennainen metalliosa osoittaa korroosiollealtistumista.
Heijastin, josta on poistettu kaikki irrotettavissa olevat osat, tai valaisin,
johon heijastin on ryhmitetty tai rakenteellisesti yhdistetty, on altistettavasuolasumun vaikutukselle 50 tunnin ajaksi; se koostuu kahdesta 24tunnin altistamisajanjaksosta sekä niiden välisestä 2 tunnin tauosta,minkä aikana näytteen sallitaan kuivua.
Suolainen sumu on tehtävä ionisoimalla lämpötilaltaan 35 ± 2 °C suola-
liuosta, joka on saatu liuottamalla 2 0+2os a a painoltaan natriumkloridia
80 osaan tislattua vettä, jossa ei saa olla enempää kuin 0,02 % epäpuh-tauksia.
Välittömästi testin jälkeen näytekappaleessa ei saa näkyä merkkejä
sellaisesta liiallisesta korroosiosta, joka voi huonontaa laitteen tehok-kuutta.
IX.3 MOOTTORIN POLTTOAINEIDEN VASTUSTUSKYKY
Heijastimen ja erityisesti sen valaisevan pinnan ulkopinta, on pyyhittävä
kevyesti puuvillakankaalla, joka on kasteltu läpikotaisin bensiinin jabenseenin seoksella (suhde 90:10). Noin viiden minuutin kuluttua pintatarkastetaan. Pinnassa ei saa tällöin olla mitään näkyviä muutoksia.
IX.4 VOITELUÖLJYN VASTUSTUSKYKY
Heijastimen ja erityisesti sen valaisevan pinnan ulkopinta on pyyhittävä
kevyesti puuvillakankaalla, joka on kasteltu kauttaaltaan pesuainetyyppi-sellä voiteluöljyllä. Noin viiden minuutin kuluttua pinta puhdistetaan.Tämän jälkeen mitataan CIL (V.3.2 kohta).
IX.5 PEILITAUSTAISTEN HEIJASTIMIEN (AVOIMEN KÄÄNTÖ-
PUOLEN) VASTUSTUSKYKY
Heijastimen kääntöpuoli on harjattava kovalla nailonharjalla ja sen
jälkeen peitettävä tai perusteellisesti kostutettava bensiinin ja benseeninseoksella (suhde 90:10) yhden minuutin ajan. Seos on tämän jälkeenpoistettava ja heijastimen on annettava kuivua.
Kun haihtuminen on lakannut, suoritetaan kulumistesti niin, että kääntö-
puoli harjataan samalla nailonharjalla kuin aiemmin.
CIL on mitattava (V.3.2 kohta) sen jälkeen, kun koko kääntöpuolen
peilipinta on peitetty tussilla.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 21
▼B
LIITE X
OPTISTEN OMINAISUUKSIEN KULUMISEN KESTÄVYYS
X.1 Osan ETY-tyyppihyväksynnän antanut viranomainen saa tarkastaa käytössä
olevan heijastintyypin optisten ominaisuuksien säilymisen.
X.2 Muiden jäsenvaltioiden kuin osan ETY-tyyppihyväksynnän antaneen
valtion, toimivaltaiset viranomaiset saavat tehdä samanlaisia tarkastuksiaalueellaan. Jos käytössä oleva heijastintyyppi toistuvasti ei ole vaatimusten-mukainen, on näiden viranomaisten lähetettävä jokin testiin valituista osistaosan ETY-tyyppihyväksynnän antaneelle viranomaiselle ja pyydettäväasiasta lausuntoa.
X.3 Muiden arviointiperusteiden puuttuessa, käsite ”toistuva vaatimustenmukai-
suuden laiminlyönti” käytössä olevalle heijastintyypille on tulkittava liit-teessä 0 olevan 6.1 kohdan mukaisesti.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 22
▼B
LIITE XI
LÄMMÖNKESTÄVYYS
XI.1 Heijastinta on pidettävä 12 tunnin ajan kuivassa 65 o ± 2 °C lämpötilassa.
XI.2 Tämän testin jälkeen heijastimessa ei saa näkyä murtumia tai heijastimen ja
erityisesti sen optisten yksiköiden huomattavaa vääristymistä.
XI.3 Väritekniset ja valotekniset ominaisuudet on tarkastettava V.3.1 ja V.3.2
kohdan mukaisesti.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 23
▼B
LIITE XII
VÄRINKESTÄVYYS
XII.1 Osan ETY-tyyppihyväksynnän antanut viranomainen saa tarkastaa
käytössä olevan heijastintyypin värinkestävyyden.
XII.2 Muiden jäsenvaltioiden kuin osan ETY-tyyppihyväksynnän antaneen
valtion, toimivaltaiset viranomaiset saavat tehdä samanlaisia tarkastuksiaalueellaan. Jos heijastintyyppi toistuvasti ei ole käytössä vaatimustenmu-kainen, on näiden viranomaisten lähetettävä jokin testiin valituista osistaosan ETY-tyyppihyväksynnän antaneelle viranomaiselle ja pyydettäväasiasta lausuntoa.
XII.3 Muiden arviointiperusteiden puuttuessa, käsite ”toistuva vaatimustenmu-
kaisuuden laiminlyönti” käytössä olevalle heijastintyypille on tulkittavaliitteessä 0 olevan 6.1 kohdan mukaisesti.
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 24
▼B
Näytteet
Kohta Koe
abcdefghijLisäys liitteisiin
TESTIEN KRONOLOGINEN SUORITUSJÄRJESTYS
0.6 Yleiset vaatimukset: silmämääräinen tarkastus ××××××××××
VI Muodot ja mitat: silmämääräinen tarkastus ××××××××××
VII Väritekniset ominaisuudet: silmämääräinen
tarkastus
epävarmoissa tapauksissa värikoordinaatit××××××××××
VIII Valon voimakkuutta koskevat ominaisuudet:
rajoitettu 20 /prime1:een jaV=H=0 °××××××××××
VIII.3 Täydellinen ××
IX.1 Vesi: 10 minuuttia tavanomaisessa asennossa ××
10 minuuttia käännetyssä asennossa ××
silmämääräinen tarkastus ××
V.3.1 Väritekniset ominaisuudet: silmämääräinen
tarkastus××
epävarmoissa tapauksissa värikoordinaatit ××
V.3.2 Valon voimakkuutta koskevat ominaisuudet:rajoitettu 20 /prime1:een jaV=H=0 ° ××
IX.3 Polttoaineet: 5 minuuttia ××
silmämääräinen tarkastus ××
IX.4 Öljyt: 5 minuuttia ××
silmämääräinen tarkastus ××
V.3.1 Väritekniset ominaisuudet: silmämääräinen
tarkastus××
epävarmoissa tapauksissa värikoordinaatit ××
V.3.2 Valon voimakkuutta koskevat ominaisuudet:rajoitettu 20 /prime1:een jaV=H=0 ° ××
IX.2 Korroosio: 24 tuntia ××
2 tunnin tauko ××
24 tuntia ××
silmämääräinen tarkastus ××
IX.5 Kääntöpuoli: 1 minuutti ××
silmämääräinen tarkastus ××
XI Lämpö: 12 tuntia 65 ± 2 °C ××
vääntymien silmämääräinen tarkastus ××
V.3.1 Väritekniset ominaisuudet: silmämääräinen
tarkastus××
epävarmoissa tapauksissa värikoordinaatit ××
V.3.2 Valon voimakkuutta koskevat ominaisuudet:rajoitettu 20 /prime1:een jaV=H=0 ° ××
× Optisten ominaisuuksien kulumisen kestävyys
V.3.1 Väritekniset ominaisuudet: silmämääräinen
tarkastus
epävarmoissa tapauksissa värikoordinaatit
V.3.2 Valon voimakkuutta koskevat ominaisuudet:
rajoitettu 20 /prime1:een jaV=H=0 °
XII Värinkestävyys
V.3.1 Väritekniset ominaisuudet: silmämääräinen
tarkastus
epävarmoissa tapauksissa värikoordinaatit
V.3.2 Valon voimakkuutta koskevat ominaisuudet:
rajoitettu 20 /prime1:een jaV=H=0 °
1976L0757 — FI — 01.01.1981 — 001.001 — 25
▼B
Näytteet
Kohta Koe
abcdefghij
0.5.1 Näytekappaleiden säilyttäminen viranomaisten
hallussa××