1972L0169 — FI — 23.05.1986 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B KOMISSION DIREKTIIVI,
annettu 14 päivänä huhtikuuta 1972,
viinilajikkeiden ominaisuuksien ja tutkimuksen vähimmäisedellytysten vahvistamisesta
(72/169/ETY)
(EYVL L 103, 2.5.1972, s. 25)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission direktiivi 86/267/ETY, annettu 20 päivänä toukokuuta 1986 L 169 46 26.6.1986
▼B
KOMISSION DIREKTIIVI,
annettu 14 päivänä huhtikuuta 1972,
viinilajikkeiden ominaisuuksien ja tutkimuksen vähimmäisedelly-
tysten vahvistamisesta
(72/169/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon viiniköynnösten lisäysaineiston pitämisestä kaupan 9
päivänä huhtikuuta1968 a nnetun neuvoston direktiivin(
1), sellaisena
kuin se on muutettuna 22 päivänä maaliskuuta 1971 annetulla direktii-
villä(2), ja erityisesti sen 5 d artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo, ettäedellä mainitun direktiivin säännösten mukaisesti jäsenvaltioiden on
laadittava luettelo niistä lajikkeista, jotka on virallisesti hyväksyttyvarmennettaviksi sekä vakiolisäysaineistona tarkastettaviksi niidenalueella,
lajikkeiden hyväksymistä säännellään yhteisön edellytyksillä, joiden
noudattaminen on varmistettava virallisin tutkimuksin ja erityisesti vil-
jelykokein,
tutkimusten on katettava riittävä määrä ominaisuuksia, jotta lajikkeet
on mahdollista kuvailla,
yhteisön tasolla on tarpeen päättää niistä ominaisuuksista, jotka
vähintään on tutkittava,
on vahvistettava lisäksi tutkimusten toteuttamista koskevat vähimmäi-
sedellytykset,
näistä ominaisuuksista ja tutkimuksen vähimmäisedellytyksistä olisi
säädettävä ottaen huomioon tieteellisen ja teknisen tietämyksen nykyi-
nen taso, ja
tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarha-
viljelyssä jametsäta loudessakäytettäviä siemeniä jalisäysa ineistoakäsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Jäsenvaltioiden on säädettävä, että viiniköynnöslajikkeiden hyväksymi-
seksi tehtyjen virallisten tutkimusten on katettava vähintään liitteessä Iluetellut ominaisuudet.
Niiden on huolehdittava siitä, että liitteessä II luetellut vähimmäisedel-
lytykset on täytetty tutkimuksia toteutettaessa.
2 artikla
Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edel-
lyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan vii-
meistään 1 päivänä heinäkuuta 1972. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava
tästä komissiolle viipymättä.
3 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1972L0169 — FI — 23.05.1986 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o L 93, 17.4.1968, s. 15
(2) EYVL N:o L 71, 25.3.1971, s. 16
▼B
LIITE I
OSA A
EROTETTAVUUDEN, PYSYVYYDEN JA YHTENÄISYYDEN TUTKI-
MUSTA KOSKEVAT MORFOLOGISET OMINAISUUDET
1.Silmujen muodostuminen 10-20 cm:n mittaiseen kasvuversoon:
1.1 muoto
1.2 väri (silmujen puhjetessa antosyaanivärityksen havaitsemiseksi)
1.3 nukkaisuus
2.Ruohovartinen verso kukinta-aikana:
2.1 poikkileikkaus (muoto ja ympärys)
2.2 nukkaisuus
3.Puutunut köynnösverso:
3.1 pinta
3.2 solmuväli
4.Kärhien jakautuminen
5.Nuoret lehdet, jotka ovat 10-30 cm:n mittaisen kasvuverson
päässä (silmuista lukien kolme ensimmäistä lehteä, jotka ovat selvästi
auenneet):
5.1 väri
5.2 nukkaisuus
6.Täysikasvuinen lehti (kahdeksannen ja yhdennentoista solmun välissä):
6.1 valokuva
6.2 piirros tai painokuva ja mittakaava
6.3 yleismuoto
6.4 lehtiliuskojen lukumäärä
6.5 lehtiruodin ontelo
6.6 ylemmän ja alemman sivuontelon syvyys6.7 alapinnan nukkaisuus
6.8 pinta
6.9 lehtilaidan hammastus
7.Kukka:
näkyvä sukupuoli
8.Rypäleterttu käyttökypsänä (viininvalmistuksessa käytettävien rypälela-
jikkeiden ja syötäväksi tarkoitettujen rypälelajikkeiden osalta):
8.1 valokuva (ja mittakaava)
8.2 muoto
8.3 koko
8.4 kanta (pituus)
8.5 keskipaino grammoina
8.6 rypäleiden variseminen
8.7 tertun kiinteys
9.Rypäle käyttökypsänä (viininvalmistuksessa käytettävien rypälelajikkeiden
ja syötäväksi tarkoitettujen rypälelajikkeiden osalta):
9.1 valokuva (ja mittakaava)
9.2 muoto
9.3 koko jamerkintä keskipa inosta
9.4 väri
9.5 kuori (syötäväksi tarkoitettujen rypälelajikkeiden osalta)1972L0169 — FI — 23.05.1986 — 001.001 — 3
▼B
9.6 siementen lukumäärä (syötäväksi tarkoitettujen rypälelajikkeiden
osalta)
9.7 malto
9.8 mehu
9.9 maku
10.Siemen (syötäväksi tarkoitettujen rypälelajikkeiden ja viininvalmistuksessa
käytettävien rypälelajikkeiden osalta):
valokuva molemmilta puolilta ja sivusta (ja mittakaava)
B OSA
EROTETTAVUUDEN, PYSYVYYDEN JA YHTENÄISYYDEN TUTKI-
MUSTA KOSKEVAT FYSIOLOGISET OMINAISPIIRTEET
1. KASVULLISET TAPAHTUMAT:
1.1Tapahtumapäivämäärien toteaminen:
Tapahtumapäivämäärät todetaan ja niitä verrataan yhteen tai useampaan
seuraavista vertailulajikkeista.
1.1.1Saksan osalta:
1.1.1.1 vaaleat rypälelajik-
keet— Weier Riesling, Weier Gute-
del, Müller Thurgau
1.1.1.2 tummat rypälelajik-
keet— Blauer Spätburgunder
1.1.1aKreikan osalta:
1.1.1.a.1. vaaleat rypälelajik-
keet— Savatiano, Zamiatiko,
Vilana, Assyrtiko, Chardon-
nay
1.1.1.a.2. tummat rypälela-
jikkeet— Mandilaria, Xynomavro,
Cabernet Sauvignon, Kor-
inthiaki
1.1.1.a.3. syötäväksi tarkoi-
tettujen rypäleiden
lajikkeet— Razaki, Cardinal, Italia,
Soultanina, Perlette
1.1.1.bEspanjan osalta:
1.1.1.b.1. vaaleat rypälelajik-
keet— Airen, Palomino, Pedro
Ximénez, Viura-Macabeo
1.1.1.b.2. tummat rypälela-
jikkeet— Bobal, garnacha, Mazuela,
Tempranillo
1.1.1.b.3. syötäväksi tarkoi-
tettujen rypäleiden
lajikkeet— Moscatel, Roseti, Aledo,
Ohanes
1.1.2Ranskan osalta:
1.1.2.1 vaaleat rypälelajik-
keet— Riesling, Chasselas blanc,
Müller Thurgau, Sauvignon,
Ugni blanc
1.1.2.2 tummat rypälelajik-
keet— Pinot noir, Gamay, Merlot,
Cabernet, Sauvignon, Car-
ignan, Grenache noir
1.1.2.3 syötäväksi tarkoitet-
tujen rypäleiden
lajikkeet— Cardinal rouge, Chasselas
blanc, Alphonse Lavallée,
Servant blanc
1.1.3Italian osalta:
1.1.3.1 vaaleat rypälelajik-
keet— Trebbiano toscano, Pinot
bianco, Chasselas dorato
1.1.3.2 tummat rypälelajik-
keet— Barbera, Merlot, Sangiovese1972L0169 — FI — 23.05.1986 — 001.001 — 4
▼M1
▼B
▼B
1.1.3.3 syötäväksi tarkoitet-
tujen rypäleiden
lajikkeet— Regina, Chasselas dorato,
Cardinal
1.1.4Luxemburgin osalta:
vaaleat rypälelajikkeet — Riesling, Müller Thurgau
1.2Silmujen puhkeamispäivä:
Päivämäärä, jolloin puolet tavanomaisesti leikatun viiniköynnöksen sil-
muistaon puhjennut siten, että niiden sisäpuolen nukka isuus näkyy suh-
teessa vertailulajikkeisiin.
1.3Täyden kukinnan päivä:
Päivämäärä, jolloin tietyllä määrällä kasveja puolet kukista on auennut
vertailulajikkeisiin verrattuna.
1.4Kypsyys (viininvalmistuksessa käytettävien rypälelajikkeiden ja
syötäväksi tarkoitettujen rypälelajikkeiden osalta):
Kypsymisajan lisäksi merkintä rypälemehun sakeudesta tai odotettavissa
olevasta alkoholipitoisuudesta, happamuudesta ja rypäletuotoksesta kilo-
ina hehtaaria kohti ilmaistuna verrattuna yhteen tai useampaan vertailu-
lajikkeeseen, joista on, jos mahdollista, saatu saman suuruusluokan tuo-
toksia.
2. VILJELYOMINAISUUDET:
2.1Elinvoima
2.2Kasvutapa (ensimmäisen kukkasilmun asento, sopivin leikkaustapa)
2.3Tuotanto:
2.3.1 säännöllisyys
2.3.2 tuotos2.3.3 poikkeamat
2.4Kestävyys tai herkkyys:
2.4.1 epäsuotuisissaoloissa
2.4.2 haitallisia organismeja vastaan
2.4.3 mahdollinen hedelmän halkeamisherkkyys
2.5Soveltuvuus kasvulliseen lisäykseen:
2.5.1 varttaminen
2.5.2 pistokaslisäys
3. KÄYTTÖ:
3.1 viinivalmistuksessa käytettävä
3.2 syötäväksi tarkoitettu
3.3 emokasvi3.4 teollisuuskäyttöön.1972L0169 — FI — 23.05.1986 — 001.001 — 5
▼B
LIITE II
VÄHIMMÄISEDELLYTYKSET TUTKIMUSTEN TOTEUTTAMISEKSI
1.Ekologiset tiedot:
1.1 paikka
1.2 maantieteelliset olot:
1.2.1 pituusaste
1.2.2 leveysaste
1.2.3 korkeus (merenpinnasta)1.2.4 suuntajaka ltevuus
1.3 ilmastolliset olot
1.4 maaperä
2.Tekniset menettelyt:
2.1Viininvalmistuksessa käytettävien rypälelajikkeiden ja syötäväksi tarkoi-
tettujen rypälelajikkeiden osalta:
2.1.1 24 kasvia jos mahdollista useammasta eri perusrungosta
2.1.2 vähintään kolme tuotantovuotta
2.1.3 vähintään kaksi ekologisilta oloiltaan erilaista paikkaa2.1.4 yhteenkasvua vartettaessa on tutkittava vähintään kolmella pisto-
kaslajikkeella.
2.2Perusrunkolajikkeiden osalta:
2.2.1 viisi kasvia, joilla on vähintään kaksi kasvutapaa
2.2.2 viisi vuotta istutuksesta alkaen2.2.3 kolme ekologisilta oloiltaan erilaista paikkaa2.2.4 yhteenkasvua vartettaessa on tutkittava vähintään kolmella vartta-
misoksalajikkeella.1972L0169 — FI — 23.05.1986 — 001.001 — 6