1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1601/1999,
annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999,
lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan, läpimitaltaan alle 1mm:n ruostu-
mattoman teräslangan tuonnissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopulli-sesta kantamisesta sekä Korean tasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan alle 1mm:n ruostumat-
toman teräslangan tuontia koskevan menettelyn päättämisestä
(EYVL L 189, 22.7.1999, s. 26)
Oikaistu:
►C1Oikaisu, EYVL L 9, 13.1.2000, s. 31 (1601/1999)
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 2
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1601/1999,
annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999,
lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan,
läpimitaltaan alle 1mm:n ruostumattoman teräslangan tuonnissa,kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisestakantamisesta sekä Korean tasavallasta peräisin olevan, läpimital-taan alle 1mm:n ruostumattoman teräslangan tuontia koskevan
menettelyn päättämisestä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtu-
valta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97(
1) ja erityisesti sen 14
ja 15 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua
neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A.VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
1)Komissio otti asetuksella (EY) N:o 619/1999(2), jäljempänä
”väliaikainen asetus”, käyttöön väliaikaiset tasoitustullit Intiastaja Korean tasavallasta, jäljempänä ”Korea”, peräisin olevan, CN-koodiin ex 72230019 kuuluvan, läpimitaltaan alle 1mm:n ruos-tumattoman teräslangan, jäljempänä ”ohut teräslanka” tai ”tarkas-teltavana oleva tuote”, tuonnissa.
B.MENETTELYN JATKO
2)Sen jälkeen, kun oli annettu ilmoitus niistä olennaisista tosi-
asioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ottaa käyttöönväliaikaiset toimenpiteet Intiasta ja Koreasta peräisin olevanohuen teräslangan tuonnissa, jäljempänä ”ilmoitus”, useat asiano-maiset osapuolet esittivät kirjallisia huomautuksia. Komissioantoi kuulemista pyytäneille osapuolille mahdollisuuden tähän.
3)Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä kannalta tarpeellisinapitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.
4)Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista tosiasioista jahuomioista, joiden perusteella aiottiin suositella i) lopullistentasoitustullien käyttöönottoa Intiasta peräisin olevassa tuonnissaja kyseisessä tuonnissa väliaikaisten tullien vakuutena olleidenmäärien lopullista kantamista sekä ii) Koreasta peräisin olevaatuontia koskevan menettelyn päättämistä ilman toimenpiteidenkäyttöönottoa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonkakuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksenjohdosta.
5)Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja alus-tavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden perusteella.
C.TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL-
TAINEN TUOTE
6)Tarkasteltavana oleva tuote on ohut teräslanka, jossa on vähin-
tään 2,5 painoprosenttia nikkeliä; tämä tuote on muu kuin lanka,jossa on vähintään 28, mutta enintään 31 painoprosenttia nikkeliäja vähintään 20, mutta enintään 22 painoprosenttia kromia.
(1) EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1.
(2) EYVL L 79, 24.3.1999, s. 60.
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 3
▼B
7)Tutkimuksen alkuvaiheessa todettiin, että tarkasteltavana olevat
teräslangat eli läpimitaltaan vähintään 1mm:n ruostumaton teräs-lanka (paksu teräslanka) ja alle 1mm:n ruostumaton teräslanka(ohut teräslanka) eroavat toisistaan fyysisiltä ominaisuuksiltaan jakäyttötarkoituksiltaan. Näin ollen vaikutti myös siltä, että ohuetja paksut langat ovat hyvin rajoitetusti tai eivät ollenkaan keske-nään vaihdettavissa. Väliaikaisessa asetuksessa todettiin kuitenkinmyös, että tutkimuksen lopullisia päätelmiä varten tutkittaisiinedelleen, onko mahdollista erottaa kyseiset kaksi tuotetta toisis-taan selkeästi.
8)Asianomaisilta osapuolilta saatujen lisätietojen perusteella päätel-lään, että paksu ja ohut teräslanka ovat kaksi eri tuotetta, koskaniiden fyysiset ominaispiirteet ja käyttötarkoitukset ovat erilaiset.Fyysisiltä ominaispiirteiltään paksut ja ohuet langat eroavattoisistaan vetolujuuden, rakeisuuden ja päällysteen osalta.Kyseisten kahden tuotteen eri käyttötarkoitusten osalta on todettu,että paksua lankaa käytetään teknisen alan raskaampiin sovelluk-siin, kuten kiinnikkeisiin, seinien tukirakenteisiin, hitsauslan-koihin jne. Sen sijaan ohutta lankaa käytetään tarkkuussovelluk-siin kuten pieniaukkoisiin sihteihin ja suodattimiin (kudottu teräs-lankakangas), joilla suodatetaan erittäin pieniä hiukkasia (esimer-kiksi pölysuodattimet ja kemialliset suodattimet), sekä lääkinnäl-lisiin ja kirurgisiin sovelluksiin.
9)Edellä todetun perusteella päätellään, että ohuet ja paksut teräs-langat ovat kaksi eri tuotetta, joiden fyysiset ominaispiirteet jakäyttötarkoitukset ovat erilaiset ja että ne eivät ole, teräslangankäyttäjien näkökulmasta katsottuna, keskenään vaihdettavissa.
10)Koska asianomaiset osapuolet eivät esittäneet väitteitä tarkastelta-vana olevaa tuotetta koskevista komission alustavista päätelmistäsekä samankaltaista tuotetta koskevista huomioista, vahvistetaanväliaikaisen asetuksen johdanto-osan 8—12 kappaleessa esitetyttosiasiat ja päätelmät.
D.TUET
I INTIA
1.Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme, PBS) ja tuonti-
tullien hyvitystä koskeva Passbook-järjestelmä (DutyEntitlement Passbook Scheme, DEPB)
11)Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavan tuottajanväittivät, että komissio arvioi kyseisiä järjestelmiä, joita kuvail-laan yksityiskohtaisesti väliaikaisen asetuksen johdanto-osan14—25 ja 26—35 kappaleessa, virheellisesti tukien laajuuden jatasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien etuuksienosalta. Erityisesti ne väittivät, että komission arvio kyseistenjärjestelmien etuuksista oli virheellinen, koska ainoastaan tullin-palautusjärjestelmää voidaan pitää asetuksen (EY) N:o 2026/97,jäljempänä ”perusasetus”, 2 artiklassa tarkoitettuna tukena.
12)Komissio sovelsi seuraavaa menetelmää vahvistaakseen, ovatkoPBS- ja DEPB-järjestelmät tasoitustullin käyttöönoton mahdollis-tavia tukia ja jos näin on, laskeakseen etuuksien määrän. Perusa-setuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisestikomissio päätteli, että järjestelmiin sisältyy Intian valtion talo-udellinen tuki, koska valtio jättää kantamatta valtiontulon (elituontitullit), joka muutoin kannettaisiin. Edunsaaja hyötyy, koskavientiä harjoittavien tuottajien ei tarvitse maksaa tavanomaisiatuontitulleja.
13)Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassasäädetään kuitenkin poikkeuksesta tähän yleisperiaatteeseenesimerkiksi sellaisten tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavientuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta, jotka ovat asetuksenliitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (tullinpalautusjärjestelmienmäärittely ja sitä koskevat ohjeet) ja liitteen III (korvaavien
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 4
▼B
tuotantopanosten palautusjärjestelyjen määrittely ja sitä koskevat
ohjeet) tarkkojen edellytysten mukaisia.
14)Komission arvioinnista kävi ilmi, ettei PBS- eikä DEPB järjes-telmä ole tullinpalautusjärjestelmä tai korvaavien tuotantopa-nosten palautusjärjestely. Järjestelmiin ei sisälly niiden olennai-sena osana velvollisuutta tuoda maahan ainoastaan tuotteita, joitakäytetään vientituotteiden tuotannossa (perusasetuksen liite II).Lisäksi käytössä ei ole järjestelmää, jolla tarkasteltaisiin, ettätuontitavaroita tosiasiallisesti käytetään tuotantoprosessissa.Kyseessä ei myöskään ole korvaavien tuotantopanosten palautus-järjestely, koska tuontitavaroiden määrän ja ominaispiirteiden eitarvitse vastata vientituotteiden valmistukseen käytettyjen koti-maasta hankittujen tuotantopanosten määrää ja ominaispiirteitä(perusasetuksen liite III). Vientiä harjoittavat tuottajat voivatmyös saada PBS- ja DEPB-järjestelmien etuuksia huolimattasiitä, tuovatko ne maahan tuotantopanoksia lainkaan. Viejä voisaada etuuden pelkästään viemällä tuotteita tarvitsematta esittäänäyttöä siitä, että tuotantopanoksia on tuotu maahan; näin ollenvientiä harjoittavat tuottajat, jotka hankkivat kaikki tuotantopa-noksensa kotimaasta eivätkä tuo maahan tavaraa, jota voitaisiinkäyttää tuotantopanoksena, voivat saada PBS- ja DEPB-järjestel-mien etuuksia. Näin ollen PBSja DEPB eivät ole asetuksenliitteiden I–III mukaisia järjestelyjä. Koska perusasetuksen 2artiklassa säädettyä tukien määritelmän poikkeusta ei siis sovel-leta, tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava etuus on kaikkientuonnissa tavanomaisesti kannettavien tullien peruuttaminen.
15)Edellä selostetusta seuraa se, että tuontitullien liiallisen määränperuuttaminen on perusta etuuden määrän laskemiselle ainoastaantosiasiallisten tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotanto-panosten palautusjärjestelyjen tapauksessa. Koska on todettu, ettäPBSja DEPB eivät kuulu kumpaankaan näistä kahdesta järjeste-lyistä, etuus on kaikkien tuonnissa kannettavien tullien peruutta-minen, ei oletettu liiallisen määrän peruuttaminen.
16)Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajia väit-tivät, että järjestelmien kohtelu ei ole yhdenmukainen rinnak-kaisen polkumyyntitutkimuksen alustavien päätelmien kanssa,koska komissio teki polkumyyntitutkimuksessa oikaisunsellaisten tuontitullien huomioon ottamiseksi, joita ei maksetaPBS- ja DEPB-järjestelmistä vientituotteiden valmistuksessa tosi-asiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella.
17)Polkumyynnin perusasetuksen eli asetuksen (EY) N:o 384/96(1)
artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti oikaisu tehtiinkuitenkin ainoastaan, jos pystyttiin osoittamaan, että materiaalit,joista tuontitulleja maksettiin, sisältyivät fyysisesti kyseiseenkotimarkkinoilla myytyyn tuotteeseen ja että näitä tuontitulleja eikannettu tai ne palautettiin yhteisöön viedyn tuotteen osalta.Tällainen oikaisu alentaa lopulta polkumyyntimarginaaleja, muttasillä ei ole merkitystä tiskien vastaisessa tutkimuksessa, koskaPBS:n ja DEPB:n on jo todettu olevan vastatoimeen oikeuttaviaperusasetuksen mukaisesti edellä mainituista syistä. Kuten edelläselostettiin, jos todetaan tasoitustullin käyttöönoton mahdollis-tavan tuen olemassaolo, edunsaajan saama etuus on sen tuonti-tullin täysimääräinen määrä, jota vientiä harjoittava tuottaja eimaksa kaikista tuontitoimistaan. Tältä osin komissiolla ei olemahdollisuutta analysoida PBS- ja DEPB-järjestelmiä määritel-läkseen, mitkä materiaalit sisältyvät tuotteeseen fyysisesti jamitkä eivät. Lisäksi olisi korostettava sitä, että arvio siitä,mahdollistaako tietty järjestelmä tasoitustullin käyttöönoton, sekäarvio oikaisun tekemisestä tuotteeseen fyysisesti sisällytettyjentuotantopanosten huomioon ottamiseksi eroavat toisistaan täysinniin tarkoituksensa, laskentamenetelmiensä kuin oikeusperustan-sakin osalta. Polkumyyntitutkimuksissa oikaisujen tarkastelun
(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin sen viimeksi muutettuna
asetuksella (EY) N:o 905/98, EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18.
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 5
▼B
tavoitteena on normaaliarvojen oikaiseminen. Kun tiskien vastai-
sessa tutkimuksessa tarkastellaan, oikeuttavatko järjestelmätvastatoimia, tavoitteena on viejän kyseiseltä järjestelmästäsaamien etuuksien määrittäminen. Lisäksi polkumyynnin jatiskien vastaisten tutkimusten laskentamenetelmät eroavat toisis-taan. Polkumyyntitutkimuksissa oikaisu tehdään ainoastaantarkasteltavana olevien tuotteiden yhteisöön suuntautuvan vienninosalta, kun taas tiskien vastaisissa tutkimuksissa etuuksia tarkas-tellaan ottaen huomioon kaikkien tuotteiden kaikkiin määräpaik-koihin suuntautuva kokonaisvienti perusasetuksen 7 artiklan 2kohdan sekä tiedonannon ohjeet tuen määrän laskemiseksi tasoi-tustulleja koskevissa tutkimuksissa(
1), jäljempänä ”laskentaoh-
jeet”, mukaisesti.
18)Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavan tuottajanväittivät myös, että komission olisi pitänyt tutkia, oliko tuotan-toprosessissa käytettyjen tuotantopanosten tuonnista aiheutuviamaksuja tosiasiallisesti palautettu liikaa.
19)Kuten johdanto-osan 12—15 kappaleessa selostettiin, perusase-tuksen liitteisiin II ja III sisältyvien sääntöjen perusteellavahvistetaan, onko tietty järjestelmä tullinpalautusjärjestelmä taikorvaavien tuotantopanosten palautusjärjestely. Tuontitullienliiallisen määrän peruuttaminen on perustana etuuden määränlaskemiselle ainoastaan tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavientuotantopanosten palautusjärjestelyjen tapauksessa. Tätä väitettäei voida hyväksyä, koska kysymys liiallisen määrän peruuttami-sesta tulee esille ainoastaan arvioitaessa tosiasiallisia tullinpalau-tusjärjestelmiä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjeste-lyjä; lisäksi on todettu, että PBSja DEPB eivät ole perusase-tuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II ja III tarkoi-tettuja tullinpalautusjärjestelmiä tai korvaavien tuotantopanostenpalautusjärjestelyjä.
20)Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaaväittivät, että komissio ei tarkastellut, olivatko Intian viran-omaiset ottaneet käyttöön järjestelyn tai menettelyn sen tarkista-miseksi, mitä tuotantopanoksia käytetään vientituotteen tuotan-nossa ja missä määrin. Intian viranomaiset väittävät, että tuotan-topanoksia ja tuotoksia koskevat vakionormit muodostavat asian-mukaisen tarkastusjärjestelmän.
21)Väite liittyy myös kysymykseen siitä, voidaanko PBS- ja DEPB-järjestelmiä pitää tullinpalautusjärjestelminä tai korvaavientuotantopanosten palautusjärjestelyinä. Koska vahvistettiin, ettäPBSja DEPB eivät ole perusasetuksen liitteissä II ja III tarkoitet-tuja tullinpalautusjärjestelmiä tai korvaavien tuotantopanostenpalautusjärjestelyjä, lisätutkimuksia ei tarvita. Vaikka PBSjaDEPB olisivatkin liitteiden II ja III mukaisia, olisi pääteltävä, ettäei ole olemassa kohtuullista tarkastusjärjestelmää. Tuotantopa-noksia ja tuotoksia koskevat vakionormit ovat luettelo mahdolli-sista panoksista, joita voidaan kuluttaa tuotantoprosessissa, sekänäiden määristä. Tuotantopanoksia ja tuotoksia koskevat vakio-normit eivät kuitenkaan muodosta perusasetuksen liitteessä IIolevassa 5 kohdassa tarkoitettua tarkastusjärjestelmää. Normienperusteella ei voida tarkastaa tuotantoprosessissa tosiasiallisestikulutettavia tuotantopanoksia eikä sitä, onko kyseiset tuotantopa-nokset tosiasiallisesti tuotu maahan.
22)Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaaväittivät, että komissio on ottanut tasoitustullin käyttöön virheelli-sesti DEPB-lisenssin hyvitysmäärän arvon perusteella eikälisenssin myynnin nettoarvon perusteella. Eräs yritys väitti, ettämyyntivero, joka maksettiin lisenssin myynnin yhteydessä, olisivähennettävä tuen kokonaismäärästä.
(1) EYVL C 394, 17.12.1998, s. 6.
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 6
▼B
23)DEPB:n nykyisten sääntöjen mukaisesti lisenssin saaneella
yrityksellä on kaksi vaihtoehtoa: se voi tuoda maahan mitätahansa tuotteita (paitsi kiellettyjen tuontitavaroiden luetteloonsisältyviä tuotteita) käyttäen hyvitystä sovellettavien tuontitullienkuittaamiseen tai siirtää lisenssin kolmannelle osapuolelle. Kutenväliaikaisen asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa todettiin,”lisenssin myynti nimellisarvoa alhaisempaan hintaan onpuhtaasti kaupallinen päätös, joka ei muuta järjestelmästä saadunhyödyn määrää”. Lisäksi perusasetuksen 7 artiklassa luetellaanosuudet, jotka voidaan vähentää tuen määrästä. Tuen määrästävoidaan vähentää käsittelymaksut ja muut kustannukset, jotkaolivat välttämättömiä tukikelpoisuuden tai itse tuen saamisenkannalta. Tosiasiallisesti myönnettyä tukea alhaisemman määränsiirtämistä ja myyntiveroa ei voida pitää perusasetuksen 7 artik-lassa tarkoitettuina oikeutettuina vähennyksinä, koska kyseessäeivät ole kustannukset, jotka olisivat välttämättömiä tukikelpoi-suuden tai itse tuen saamisen kannalta.
24)Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaaväittivät, että komissio otti tasoitustullin käyttöönoton yhteydessäosan etuuksista huomioon kahteen kertaan, koska kyseessä olevamenettely ja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja terästan-koja koskeva tutkimus olivat osittain päällekkäiset.
25)Komissio käytti samaa menetelmää kuin tarkastellessaan anti-bioottien(
1) ja ruostumattomasta teräksestä valmistettujen
tankojen(2) tuontia. Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukai-
sesti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava tuki määriteltiinjakamalla tuen kokonaismäärä kokonaisviennille. Koska vienti-tuki ei ollut sidottu tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin vaankyseisten yritysten kaikkeen vientiin, komissio piti tämän mene-telmän käyttöä aiheellisena. Tätä menetelmää käytettäessä eilaskettu kahteen kertaan etuuksia, jotka otettiin huomioon ruostu-mattomasta teräksestä valmistettuihin tankoihin sovellettavantasoitustullin käyttöönoton yhteydessä, koska tuen määrä jaettiinkokonaisviennille.
26)Eräs yritys, Raajratna Metal Industries Ltd, kiisti laskentamene-telmät, joita komissio käytti PBS- ja DEPB-järjestelmistä saata-vien etuuksien arvioinnissa. Yritys väittää, että ainoastaan tarkas-teltavina olevan tuotteen osalta tutkimusajanjaksona saadut hyvi-tykset olisi otettava huomioon. Yrityksen mukaan etuuksienlaskemiseksi määrä olisi jaettava tarkasteltavina olevan tuotteenviennin liikevaihdolle.
27)Komissio katsoo, että tällaisen menettelyn tuloksena olisi se, ettätasoitustullin perusteena olisivat mahdolliset etuudet eivätkätutkimusajanjaksona kertyneet tosiasialliset etuudet. Koska yritysei kuitenkaan voi saada tukea ennen hyvityksen käyttämistä,komissio on päättänyt, että käytettyjen veloitusten kokonaismääräkuvastaa parhaiten yrityksen saamaa etua. Näin ollen väitettä eivoida hyväksyä.
2.Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promo-
tion Capital Goods Scheme, EPCGS)
28)Kolme yritystä esitti väitteitä EPCGSjärjestelmästä, jota kuva-taan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 36—39 kappaleessa.Väitteet koskevat etuuksien jakamista kiinteän omaisuuden tava-nomaiselle poistoajalle.
29)Kirjallisen ilmoituksen ja väliaikaisen asetuksen väitettiin poik-keavan toisistaan sovelletun poistoajan osalta. Komission määrit-tämä keskiarvo poistoajoille, joita kaikki tarkasteltavina olevantuotteen vientiä harjoittavat tuottajat sovelsivat, oli 12 vuotta.Tätä ajanjaksoa käytettiin väliaikaisissa päätelmissä ja sevahvistetaan lopullisessa vaiheessa. EPCGS-järjestelmästä
(1) EYVL L 273, 9.10.1998, s. 4.
(2) EYVL L 202, 18.7.1998, s. 44.
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 7
▼B
Passbook DEPB EPCGS Tulovero Yhteensäsaatavan tuen määrä jaettiin 12 vuodelle perusasetuksen 7
artiklan 3 kohdan mukaisesti.
30)Eräs yritys väitti, että sen tuotantohyödykkeiden poistoaika oli 21vuotta, ja tätä aikaa olisi pitänyt käyttää keskimääräisen 12vuoden sijasta.
31)Kuten edellä selostettiin, komission yksiköt määrittivät alustaviapäätelmiään tehdessään ruostumattoman teräslangan tuotanno-nalan tuotantohyödykkeiden tavanomaiseksi poistoajaksi 12vuotta yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajienkäyttämän keskimääräisen poistoajan perusteella. Menettely onperusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukainen; kyseisessäkohdassa säädetään, että jos tuen myöntäminen voidaan liittääkäyttöomaisuuden hankintaan, tasoitustoimenpiteiden alaisen tuenmäärä lasketaan jakamalla tuki ajanjaksolle, joka vastaa tämänomaisuuden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä tuotantoalalla.Säännöksen mukaan ei siis ole aiheellista käyttää yrityskohtaistapoistoaikaa. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
3.Vapautus tuloverosta (Income Tax Exemption Scheme,
ITES)
32)Eräs yritys, Drawmet Wires Ltd, ei toimittanut jäljennöstä tulove-roilmoituksestaan komission asettamassa määräajassa, ja senkatsottiin näin ollen kieltäytyneen yhteistyöstä tuloverovapau-tuksen osalta. Komission ilmoituksen jälkeen yritys toimittijäljennöksen tuloveroilmoituksestaan, josta ilmeni, että yritys eiollut saanut etuuksia kyseisen ohjelman perusteella. DrawmetWires Ltd:n tukimarginaali mukautetaan näin ollen 8,5 prosen-tiksi.
4.Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä
33)Ottaen huomioon edellä esitetyt eri tukijärjestelmiä koskevat
lopulliset päätelmät tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavientukien määrät vahvistetaan kunkin tutkitun vientiä harjoittavantuottajan osalta seuraavasti:
Drawmet Wires 1,4% 7,1% 0,0% 0,0% 8,5%
Indore Wire 7,7% 10,7% 0,9% 0,0% 19,3%
Isinox Steel 4,3% 5,8% 0,0% 0,0% 0,1%
Kei Industries 0,0% 0,0% 0,0% 0,0% 0,0%
Macro Bars 9,6% 12,6% 0,0% 3,2% 25,4%
Mukand Ltd 7,5% 5,7% 0,0% 0,0% 13,2%
Raajratna 23,3% 13,7% 0,0% 5,9% 42,9%
Venus Wire 19,8% 14,3% 0,0% 1,3% 35,4%
34)Muiden intialaisten yritysten, jotka eivät toimineet yhteistyössä
tässä tutkimuksessa, osalta lopullisesti vahvistettu tuen määräprosentteina vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohin-nasta on 44,4 prosenttia, joka on yksittäiselle yhteistyössä toimi-neelle viejälle kustakin järjestelmästä myönnetyn korkeimmantuen yhteismäärä.
II KOREA
1.Luotto-ohjelmat
a)Koron vertailuarvon laskeminen
35)Korean viranomaiset väittivät, että tuen määrän laskemisessa
luottojen osalta perustana olisi valtiolle aiheutuvien kustannustensijaan pitänyt käyttää edunsaajalle aiheutuvan hyötyä, vedoten
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 8
▼B
WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 19 artiklan
4 kohdan ja 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan sekä sen liitteessä Iolevien k ja 1 kohdan määräyksiin.
36)Korean viranomaisten mainitsemien määräysten ei voida katsoasoveltuvan tutkittuihin luotto-ohjelmiin. Tukia ja tasoitustullejakoskevan sopimuksen 19 artiklan 4 kohdassa määrätään, ettätasoitustullia ei tule kantaa enempää kuin määrä, jonka suurui-seksi tuki on määritelty saadun tuen perusteella. Määräys otettiinhuomioon samalla, kun noudatettiin sääntöjä tuen määrän laske-misesta luottojen osalta eli perusasetuksen 5 artiklan ja 6 artiklanb alakohdan säännöksiä, joihin on sisällytetty tukia ja tasoitustul-leja koskevan sopimuksen 14 artiklan b kohdan määräykset.Säännöissä vahvistetaan selvästi, että tuen määrä olisi laskettavayrityksen luotosta maksamien luottokustannusten määrän javastaavasta kaupallisesta luotosta maksettavien luottokustan-nusten määrän erotuksesta syntyvän edun perusteella. Mainitunsopimuksen 19 artiklan 4 kohdan ei voida katsoa edellyttävän,että tuen määrä laskettaisiin valtiolle aiheutuvien kustannustenperusteella. Mainitun sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan a alakohtakoskee tietyissä olosuhteissa aiheutuvan vakavaa vahinkoa, eikäsitä voida soveltaa tasoitustullia koskevaan menettelyyn. Sopi-muksen lietteen I, jonka sisältö toistetaan myös perusasetuksenliitteessä I, k kohdassa määrätään vientiluotoista, jotka ovat poik-keus tukeen laskemista koskeviin yleisiin sääntöihin luottojentapauksessa. Liitteen 1 kohdassa ei määrätä, että perusasetuksen 5artiklan ja 6 artiklan b alakohdan säännösten sijaan olisi sovellet-tava valtiolle aiheutuviin kustannuksiin perustuvaa laskutapaa,erityisesti koska kyseinen kohta sisältyi jo vientitukea koskevaanesimerkkiluetteloon, joka hyväksyttiin GATT-neuvottelujenTokion kierroksella; tällöin WTO:n sääntöihin ei ollut vielä sisäl-lytetty edunsaajalle aiheutuvaan hyötyyn perustuvan laskutavanperiaatetta.
37)Korean viranomaiset väittivät lisäksi, että valtion luottojärjestel-mästä myönnettyjen luottojen ja kaupallisten luottojen korkojenvertailu perustuisi virheelliseen oletukseen, että talousjärjes-telmän kaikkien luottojen korot olisivat tasavertaiset.
38)Komissio ei oteta, että kaikki luotot olisivat tasavertaisia, muttase käytti vertailukohtana luottoja, joita pidettiin vertailukelpoisinatakaisinmaksuajan, pääoman suuruuden ja tuoton käyttötarkoi-tuksen perusteella perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukai-sesti.
39)Korean viranomaiset väittivät myös, että vertailukoron pitäisi ollasellaisen vertailukelpoisen tuoton korko, joka on myönnettysamaan aikaan kuin tarkasteltavina oleva luotto, sen sijaan, ettäkäytettäisiin tutkimusajanjaksona vallitsevia luottokorkoja, koskaluottojen korot olivat tutkimusajanjaksona epätavallisen korkeatrahoitusalan kriisin vuoksi.
40)Tutkimuksessa todettiin, että kaupallisin perustein myönnettävienluottojen korot seuraavat markkinaolosuhteiden muutoksia niin,että ne vaihtelevat eri aikoina. Tällaisten luottojen korot olisivatolleet samat tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko nemyönnetty samaan vai eri aikaan kuin valtion luotot. Komissio eisiis aio poiketa tavanomaisesta käytännöstään, joka perustuuperusasetuksen ja laskentaohjeiden säännöksiin. Näin ollenväitettä ei voida hyväksyä.
41)Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että komis-sion tekemä luottojen luokittelu viiteen luokkaan pääomansuuruuden perusteella on mielivaltainen eikä se sovi yhteenkorealaisten pankkien tavanomaisen käytännön kanssa, ja ettänäin ollen luottokoron määrittely tuoton suuruuden perusteella eiole vertailukoron määrittämiseen soveltuva menetelmä. Yksikorealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että koska korea-laiset pankit eivät ota huomioon tuoton suuruutta määrittäessäänsen korkoa, komission olisi käytettävä ainoana vertailukohtanatuottajan tosiasiallista keskimääräistä korkoa kaupallisissaluotoissa. Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti,
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 9
▼B
että komission olisi käytettävä tuotannonalan luottojen korkoa ns.EXIM-SM-luottojen vertailukorkona.
42)Näiden väitteiden vastineeksi on todettava, että perusasetuksen 6artiklan b alakohdasta käy selvästi ilmi, että tuen laskennanvertailukohtana on vastaava kaupallinen luotto, jonka yritys voisisaada markkinoilta. Näin ollen yhteisön käytäntö tässä suhteessaon laskentaohjeiden mukaisesti vertailu sellaisten luottojenkesken, joiden pääoma, käyttötarkoitus ja takaisinmaksuaika ovatsamanlaiset. Korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien saamattuotannonalan luotot (lyhytaikaiset, toimintaan tarkoitetut luotot)eroavat tarkasteltavina olevista EXIM-SM-luotoista käyttötarkoi-tuksensa (katso väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126 kappale) ja luottomäärän osalta, eivätkä ne näin ollenole vertailukelpoisia. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
43)Kyseiset kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivätlisäksi, että komissio käytti vertailukohtana korkoja, jotka olivaterittäin korkeat Korean rahoitusalan kriisin vuoksi, laskiessaanennen kyseistä kriisiä myönnettyjen luottojen korkoon liittyväätukea.
44)Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaisesti etuus lasketaanvertaamalla valtiolta saatujen luottojen ja vastaavien kaupallistenluottojen korkoja. Tätä varten vertailtiin valtion luottojen javastaavien kaupallisten luottojen keskimääräisiä korkoja tutkimu-sajanjaksona. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
b)Kalastusverkkojen tuotantoon myönnettävä luotto (Fishing
Net Production Loan, FNPL)
45)Korean viranomaiset väittivät, että koska kyseinen luotto onsuunnattu erityisesti kalastusverkkojen tuotannonalalle, siitä eiaiheudu etua ruostumattoman teräslangan viejille eikä se oleterästeollisuudelle suunnattu luotto. Sekä kalastusverkkoja ettäruostumatonta teräslankaa tuottava yritys hoitaisi lisäksi varojaanja kirjanpitoaan erikseen eri tuotteiden osalta.
46)Tutkimuksessa määritettiin, että ruostumattoman teräslanganvientiä harjoittavat tuottajat saivat kyseisiä luottoja, jotkamahdollistavat tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, koska kutenKorean viranomaiset myönsivät, kyseessä on erityisesti kalastus-verkkojen tuotannonalalle suunnattu luotto. Sillä, että kyseistäjärjestelmää ei ole erityisesti suunnattu tarkasteltavina olevaatuotetta tuottavalle tuotannonalalle, ei ole merkitystä, jos kerrankyseessä on erityinen ohjelma, jonka etuudet voivat liittyä tarkas-teltavina olevan tuotteen tuotantoon. Ehto toteutuu, koska tuettuluotto alensi tuottajan yleiskustannuksia, mistä aiheutuu etuamyös tarkasteltavina olevan tuotteen valmistukselle. Mitäännäyttöä ei toimitettu siitä, että asianomaiset vientiä harjoittavattuottajat olisivat hallinnoineet varojaan niin, että luoton myöntä-minen ei olisi vaikuttanut yrityksen yleisiin rahoituskustannuk-siin. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
c)Pk-yritysten perustamiseen ja tukemiseen tarkoitetusta rahas-
tosta myönnetyt luotot (SMEs Start-up and Promotion FundLoans, SME-SPFL)
47)Korean viranomaiset väittivät, että Pusanin kaupungin pienten jakeskisuurten yritysten tukirahaston perustamisesta ja toiminnastaannetun lain nojalla myönnetyt nk. C-lajin luotot eivät ole sidok-sissa vientitulokseen, koska luottokelpoisuuden arvioinnissakäytettävät kahdeksan keskeistä ja kaksitoista täydentävää arvi-ointiperustetta ovat objektiivisia ja puolueettomia. Ainoa vientiinliittyvä tekijä on täydentävä peruste, jonka mukaan otetaan erityi-sesti huomioon pk-yritykset, joiden kokonaisliikevaihdosta yli 20prosenttia tulee vientiin suuntautuvasta myynnistä. Järjestelmäntarkoituksena ei ole edistää vientiä vaan käyttää viennin osuuttateknologian kehittämistoimien välillisenä osoittimena.
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 10
▼B
48)Vaikka vientitulokseen liittyvä tekijä on ainoastaan yksi useista
luoton arviointiperusteista, on järjestelmän katsottava olevansidoksissa vientitulokseen eli järjestelmä on näin ollen erityinen.Asiasta säädetään selvästi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan aalakohdassa, jonka mukaan erityisinä tukina pidetään joko oikeu-dellisesti tai tosiasiallisesti vientituloksesta joko pelkästään taiyhdessä muiden edellytysten kanssa riippuvia tukia. Koska luotonmyöntävä viranomainen ottaa yhtenä tekijänä huomioon sen, ettäkokonaisliikevaihdosta vähintään tietty osuus tulee viennistä,vientitulokseen sidoksissa olemisen edellytys täyttyy, silläyritykset eivät olisi voineet saada etuuksia, jos niiden vienti eiolisi ylittänyt tiettyä määrää. Näin ollen Korean viranomaistenväitettä ei voida hyväksyä.
d)Teknologian kehittämisluotot (Technology Development Busi-
ness Loan, TDBL)/Tieteen ja teknologian edistämisrahasto(Science and Technology Promotion Fund, STPF)
49)Korean viranomaiset väittivät, että kyseisillä ohjelmilla tuetaantutkimustoimintaa WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopi-muksen 8 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti ja että neovat näin ollen riitauttamattomia eivätkä oikeuta vastatoimiin.Lisäksi teknologian kehittäminen sekä tieteen ja teknologian edis-täminen ovat sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassatarkoitettuja objektiivisia ja puolueettomia arviointiperusteita, jaohjelmat on suunnattu kaikille tuotannonaloille, jotka investoivatteknologian kehittämishankkeisiin, eivätkä ne näin ollen oleerityisiä. STPF:n osalta Korean viranomaiset väittivät lisäksi, ettäkoska tiede- ja teknologiaministeriö soveltaa objektiivisia japuolueettomia arviointiperusteita, se ei voi käyttää omaa harkin-tavaltaansa päättäessään ensisijaisista hankkeista, ja että komissioei ole esittänyt näyttöä tukeakseen päätelmiään siitä, että tällaistaharkintavaltaa olisi käytetty.
50)Väite riitauttamattomuudesta hylätään molempien ohjelmienosalta samoista syistä kuin mitä jäljempänä johdanto-osan 75—77 kappaleessa esitetään. Ei esitetty mitään näyttöä, jolla olisisaatettu kyseenalaisiksi alustavat päätelmät siitä, että TDBL olisisuunnattu kauppa- ja teollisuusministeriön määrittämiin tiettyihinhankkeisiin investoiville tietyille tuotannonaloille. MyöskäänSTPF:n osalta ei toimitettu tietoja tiede- ja teknologiaministeriönsoveltamista arviointiperusteista. Tutkimuksessa todennettiin, ettätiede- ja teknologiaministeriö tosiasiallisesti toisinaan päättihankkeiden ensisijaisuudesta. Tätä näyttöä pidetään riittävänävahvistamaan, että STPF on tosiasiallisesti perusasetuksen 3artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu erityinen tukijärjes-tely. Väite siitä, että järjestelyt eivät ole erityisiä, on näin ollenhylättävä.
e)Vientirahoitusluotot
51)Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio
ei ottanut huomioon eräitä todennettuja tietoja ja että se tekilaskuvirheen määrittäessään EXIM-SM-luotoista saataviaetuuksia.
52)Väitettä on pidettävä perusteltuna. Asianmukaiset oikaisut ontehty kyseisen yrityksen tuen määrään.
53)Korean viranomaiset väittivät, että koska ennen tavaroiden lähet-tämistä sovellettavasta EXIM-EC-järjestelmästä sekä EXIM-SM-ja EXIM-FIC-järjestelmistä myönnettävien luottojen korot olivatkorkeammat kuin mitä EXIM tosiasiallisesti rahastoihin maksoi,EXIM-EC-, EXIM-SM- ja EXIM-FIC-luotot eivät oikeuta vasta-toimiin. Lisäksi väitetään, että tukia ja tasoitustulleja koskevansopimuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan 5 alaviitteenmukaan liitteessä I tarkoitettuja toimenpiteitä, jotka eivät olevientitukia, ei saa kieltää sopimuksen minkään määräyksen perus-teella.
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 11
▼B
54)Näiden väitteiden katsotaan soveltuvan ainoastaan perusasetuksen
liitteessä I olevassa k kohdassa määriteltyihin vientiluottoihin.Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 129—130 kappa-leessa selostettiin, ennen tavaroiden lähettämistä sovellettavastaEXIM-EC-järjestelmästä sekä EXIM-SM- ja EXIM-FIC-järjestel-mistä myönnettäviä luottoja ei pidetä vientiluottoina eivätkä nekuulu perusasetuksen liitteessä I olevan k alakohdan soveltamis-alaan. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
55)Korean viranomaiset väittivät, että EXIM-FIC-luotot eivät olesidoksissa vientitulokseen eivätkä kotimaisten tavaroiden käyt-töön tuontitavaroiden sijasta sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassatarkoitetulla tavalla. Korean viranomaiset väittävät myös, ettäkoska EXIM-FIC-luottoja voidaan myöntää monille eri tuotanno-naloille ja koska ulkomaisten sijoitusten peruste on sopimuksen 2artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla objektiivinenja puolueeton, EXIM-FIC-järjestelmä ei ole erityinen järjestely.
56)Vastauksena näihin väitteisiin komissio totesi EXIM-FIC-luotoista, että niitä voidaan myöntää ainoastaan sellaisille yrityk-sille, jotka investoivat ulkomaille, joten ne ovat näin ollen peru-sasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujaerityisiä järjestelyjä, koska ne eivät perustu puolueettomiin perus-teisiin jäljempänä johdanto-osan 80—84 kappaleessa selostetullatavalla. EXIM-FIC-luottojen ei katsota olevan sidoksissa vientitu-lokseen eikä kotimaisten tavaroiden käyttöön tuontitavaroidensijasta sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
2.Kiinteämääräinen palautusjärjestelmä
57)Korean viranomaiset väittivät, että järjestelmä on tukia ja tasoi-
tustulleja koskevan sopimuksen liitteessä I olevassa i kohdassasekä liitteessä II ja III tarkoitettu tullinpalautusjärjestelmä ja ettätuontimaksuja ei palauteta enempää kuin mitä kannetaan maahan-tuoduista tuotantopanoksista, jotka käytetään vientituotteentuotannossa, ottaen huomioon myös tavanomainen hävikki.
58)Vastauksena näihin väitteisiin todetaan, että koska ei oleolemassa velvoitetta tuoda maahan tuotantopanoksia vientituot-teen tuotannossa käytettäväksi, kiinteämääräinen palautusjärjes-telmä ei ole tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen liit-teessä I olevassa i kohdassa sekä liitteissä II ja III tarkoitettutullinpalautusjärjestelmä tai korvaavien tuotantopanosten palau-tusjärjestely. Korean kiinteämääräinen palautusjärjestelmä kuuluuitse asiassa tuen yleisen määritelmän soveltamisalaan perusase-tuksen 2 artiklan, jossa toistetaan mainitun sopimuksen 1 artiklanmääräysten sisältö, mukaisesti. Kyseessä on tuki, koska Koreanvaltio myöntää taloudellista tukea avustuksina, jotka perustuvatvientituotteiden vapaasti laivassa -arvoon ja joista koituu väli-töntä etua niiden saajille. Se on oikeudellisesti vientituloksestariippuva tuki ja sen vuoksi se katsotaan erityiseksi tueksi perusa-setuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. Näin ollenei herää kysymystä perusasetuksen i 2 artiklan 1 kohdan aalakohdan ii alakohdassa tarkoitetusta tuontitullien liiallisenmäärän peruuttamisesta, koska tämä koskee ainoastaan tullinpa-lautusjärjestelmien ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjes-telyjen tapauksia perusasetuksen liitteiden I—III mukaisesti.Väitteitä ei näin ollen voida hyväksyä.
59)Korean viranomaiset väittivät, että tukia ja tasoitustullejakoskevan sopimuksen liitteessä II (II) olevan 2 kohdan mukai-sesti on suoritettava liitteessä II (II) olevan 1 kohdan mukaisialisätutkimuksia, jos käytössä ei ole järjestelmää tai menettelyäsen määrittämiseksi, onko maksuja palautettu liikaa, mikäli tutki-muksen tekevät viranomaiset arvioivat tutkimukset tarpeellisiksi.Korean viranomaiset katsoivat, että koska komissio ei tarkas-tellut, oliko vientituotteen tuotannossa käytettyjen tuotantopa-nosten tuonnista aiheutuvia maksuja tosiasiallisesti palautettuliikaa, ei ole perusteita päätelmille, että Korean kiinteämääräinenpalautusjärjestelmä on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan aalakohdassa tarkoitettu erityinen tuki.
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 12
▼B
60)Tätä väitettä pidetään merkityksettömänä, koska tukia ja tasoitus-
tulleja koskevan sopimuksen liitteessä II (II) oleva 2 kohtakoskee tullinpalautusjärjestelmiä, jollainen tarkasteltavana olevaohjelma ei ole, kuten edellä todettiin. Vaikka se olisikin tullinpa-lautusjärjestelmä, perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5alakohdan ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohdan mukaanviejämaan viranomaisten on tehtävä kyseinen tutkimus tosiasial-listen maksusuoritusten perusteella. Korean viranomaiset eivättehneet kyseistä tutkimusta. Tämän vuoksi komissiokaan eitutkinut, oliko vientituotteen tuotannossa käytettyjen tuotantopa-nosten tuonnista aiheutuneita maksuja tosiasiallisesti palautettuliikaa.
61)Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissionväite siitä, ettei käytössä ole järjestelyä tai menettelyä sen tarkis-tamiseksi, mitä tuotantopanoksia käytetään missäkin määrin vien-tituotteen tuotannossa, ei pidä paikkaansa, koska tullinpalautusmyönnetään ainoastaan sellaisten tuotantopanosten osalta, jotkatosiasiallisesti käytetään vientituotteiden tuotannossa, sekä tosi-asiallisesti maksetuista tuontitulleista.
62)Näiden väitteiden vastineeksi on todettava; että kiinteämääräi-sessä palautusjärjestelmässä saatujen avustusten määrää ei lasketasuhteessa tuotannossa tosiasiallisesti käytettäviin tuotantopanok-siin tai tosiasiallisesti maksettuun tuontitulliin, vaan kyseessä onkokonaisvientiin perustuva kiinteä määrä. Väitteitä ei näin ollenvoida hyväksyä.
63)Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, ettei sesaanut etuuksia kyseisen järjestelmän käytöstä, koska se maksoituontitullin tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta käytettä-vistä raaka-aineista, vei tarkasteltavana olevan tuotteen ja tullin-palautuksen määrä oli pienempi kuin määrä, joka olisi saatukäyttämällä yksilöllistä järjestelmää. Korean viranomaiset väit-tivät myös, että korealainen vientiä harjoittava tuottaja, jokakäytti kiinteämääräistä palautusjärjestelmää, toimitti komissiollenäyttöä siitä, että sen tuontimaksujen palautukset ovat paljonpienemmät kuin määrät, joita kannettiin vientituotteiden valmis-tuksessa tutkimusajanjaksona käytetyistä maahantuoduista tuotan-topanoksista.
64)Vastauksena näihin väitteisiin todetaan, että edellä mainituistasyistä kiinteämääräisestä palautusjärjestelmästä myönnetytmaksut ovat avustuksia, jotka perustuvat vientitulokseen ja ovatnäin ollen erityisiä tukia, jotka mahdollistavat tasoitustullienkäyttöönoton perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdanmukaisesti. Lisäksi ei ole merkitystä sillä, olisiko hyväksyttäväntullinpalautusjärjestelmän käyttö ollut edullisempaa vientiäharjoittavalle tuottajalle, koska tämä valitsi sellaisen järjestelmänetuudet, josta saatavat etuudet katsotaan tasoitustoimenpiteidenkäyttöönoton mahdollistavaksi tueksi. Väitteitä ei tämän vuoksivoida hyväksyä.
3.Verojärjestelmät
a)Teollisuuteen rajoitetun tuen erityisluonne
65)Komissio katsoi alustavassa määritelmässään, että verottomuuden
ja verohelpotusten valvonnasta annetun lain (Tax Exemption andReduction Control Law, TERCL) tietyt artiklan oikeuttavat vasta-toimiin, sillä kyseessä on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan aalakohdassa tarkoitettu erityinen tuki, koska tuki on suunnattuyksinomaan tietyille muun muassa teollisuudessa toimivilleyrityksille. Kyseessä ovat seuraavat artiklat:
— 7 artikla (pk-teollisuusyrityksille myönnettävät erityiset vero-
vähennykset ja -vapautukset) 8 artikla (varaus teknologiankehittämistä varten)
— 9 artikla (verohyvitys teknologian ja henkilöstön kehittämis-
kustannuksista)
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 13
▼B
— 25 artikla (verohyvitys tuottavuutta lisäävistä investoinneista)
— 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoinneista).
66)Korean viranomaiset väittivät, että koska artiklojen säännöksiä
voidaan käytännössä soveltaa moniin eri tuotannonaloihin jayrityksiin, ne eivät ole WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevansopimuksen 2 artiklan 1 kohdan a—c alakohdassa tarkoitettujaerityisiä tukia eivätkä näin ollen mahdollista tasoitustullien käyt-töönottoa (sopimuksen kyseisten kohtien sisältö toistetaan myösperusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a—c alakohdassa). Koreanviranomaiset korostivat erityisesti, että teollisuuden käsitteenmääritelmä on erittäin laaja ja että siihen sisältyy käytännössäkymmeniä tuhansia teollisuuden alaluokkia.
67)Erityisyyden perusperiaatteena on, että tuki, joka vääristää talous-järjestelmän varojen jakaantumista suosimalla tiettyjä yrityksiä,oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, jos se aiheuttaavahinkoa. Jos tuen saantikelpoisuutta rajoitetaan talousjärjestel-mässä puolueellisen perustein, katsotaan kyseessä olevantällainen varojen jakaantumisen vääristymä. Tämä periaate ontukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 2 artiklan 1 kohdana alakohdan ja perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdanperusteena; artikloissa säädetään, että tuki on erityistä, jos tuenmyöntävä viranomainen tai lainsäädäntö, jonka perusteella myön-tävä viranomainen toimii, rajoittaa mahdollisuuden saada tukeanimenomaisesti tiettyihin yrityksiin. Tässä tapauksessa katsotaan,että vaikka teollisuuden käsitteen määritelmä onkin erittäin laaja,on totta, että TERCL:n edellä mainittujen artiklojen säännöstentarkoituksena on rajoittaa edelleen niiden perusteella myönnet-täviä etuuksia tiettyihin yrityksiin, koska tukikelpoisuus sidotaanmuihin, puolueelliseen arviointiperusteisiin, kuten investointientietyntyyppisiin korkean teknologian tuotteisiin tai ulkomaisiininvestointeihin.
68)Korean viranomaiset väittivät, että kyseiset arviointiperusteetovat puolueettomia, koska kaikki yritykset voivat tasapuolisestihyötyä kyseisistä tuista. Esimerkiksi väitetään, että ulkomaisiainvestointeja tekeville yrityksille annettava tuki ei ole erityistätukea, koska kaikki yritykset voivat tehdä investointeja ulko-maille. Väitteen mukaan kuitenkin esimerkiksi yksinomaan teks-tiilialan yrityksille suunnattu tuki ei ole erityistä tukea, koskakaikkien yritysten väitetään voivan monipuolistaa tuotantoaantekstiilialalle. Jotta tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksenmukaisella erityisyyden käsitteellä olisi merkitystä, sen onkoskettava tilanteita, joissa valtio antaa tukea edellytyksin, joidense ennakolta tietää huomattavasti rajoittavan tukikelpoistenyritysten määrää; tällaisten tukien tarkoituksena on suosia tiettyjäyrityksiä. Tästä syystä Korean viranomaisten soveltamat edunsaa-jien valintaperusteet eivät ole puolueettomia, ja kuten jäljempänäselostetaan, niitä ei sovelleta laajalti, kuten perusasetuksen 3artiklan 2 kohdan b alakohdassa edellytetään. Näin ollen tode-taan, että TERCL:n kyseisten artiklojen perusteella myönnettävättuet ovat erityisiä tukia; tarkemmat ohjelmakohtaiset perustelutesitetään jäljempänä.
b)Aiheeton tutkimus
69)Korean viranomaiset väittivät, että koska menettelyssä valituksen
tehnyt osapuoli ei esittänyt väitteitä TERCL:n tiettyjen artiklojenverosäännöksistä, niitä ei olisi otettava huomioon missään tämänmenettelyn yhteydessä tehdyssä määrityksessä. Kyseessä ovatseuraavat artiklat:
— 5 artikla (pk-yrityksille myönnettävä erityinen verohyvitys)
— 7 artikla (pk-teollisuusyrityksille myönnettävät erityiset vero-
vähennykset ja -vapautukset)
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 14
▼B
— 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoinneista).
70)Erityisesti Korean viranomaiset väittävät seuraavaa:
i) Tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 11 artiklassa
(perusasetuksen 10 artiklassa) luetellaan tiedot, jotka valituk-sessa on mainittava, mukaan lukien näyttö tuen olemassao-losta sekä sen määrästä ja laadusta.
ii) Mainitun sopimuksen 12 artiklan 1 kohdan (perusasetuksen
11 artiklan) mukaan asianomaisille WTO:n jäsenille jakaikille tasoitustullitutkimuksen asianomaisille osapuolille onilmoitettava, mitä tietoja viranomaiset tarvitsevat.
iii) Mainitun sopimuksen liitteessä VI olevan 7 kohdan (perusa-
setuksen 26 artiklan 3 kohdan) mukaan vakiokäytäntönä olisioltava, että tarkastuskäyntien kohteena oleville yrityksilleilmoitetaan etukäteen tarkistettavien tietojen luonne ja muuttiedot, jotka on annettava näiden käymien aikana.
71)Korean viranomaiset väittivät, että sopimuksen määräyksiä ei olenoudatettu, koska määritykseen on sisällytetty ohjelmia, joidensuhteen ei ollut esitetty valituksia, ja koska lisäksi Korean viran-omaisille ja eräille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittavilletuottajille ei ollut annettu mahdollisuutta puolustautua asianmu-kaisesti.
72)Korean viranomaisten väitteiden suhteen on todettava, ettei voidaodottaa, että valituksen tekijät valitusta tehdessään tuntisivatkolmannen maan väitetyt tukiohjelmat niiden jokaista yksityis-kohtaa myöten. Tässä tapauksessa valituksen tekijä esitti useitaväitteitä TERCL:n mukaisesti myönnetyistä veroetuuksista.Tutkimuksessa tuli tämän jälkeen ilmi muitakin TERCL:n tiet-tyjen säännösten mukaisesti myönnettäviä veroetuuksia, joita eiollut erityisesti mainittu valituksessa, mutta joiden vaikutuksetovat hyvin samanlaiset kuin valituksen kohteena olleiden järjeste-lyjen vaikutukset. Ottaen huomioon tukien luonne ja erityisestise, että niiden yleisenä myöntämisperusteena on TERCL (jonkasuhteen valituksen tekijä esitti useita tukia koskevia väitteitä), onpäätettävä, että komissiolla on oikeus tutkia niitä ja suosittaatarpeen mukaan tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa.
c)TERCL:n 8 artikla (varaus teknologian kehittämistä varten)
73)Korean viranomaiset väittivät, että 8 artiklan säännökset eivät
koskeneet erityistä tukea, ja että kyseisen artiklan mukainen tukion riitauttamatonta tutkimus- ja kehitystoimintaan (T & K)tarkoitettua tukea, josta määrätään tukia ja tasoitustullejakoskevan sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, jonkasisältö toistetaan myös perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdassa.
74)Huomattakoon, että jos mainitun sopimuksen 8 artiklan 2 kohdana alakohdan edellytykset täyttävistä T & K -tuista ilmoitetaan
WTO:lle sopimuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kyseistentukien suhteen ei voida edes panna vireille tutkimusta. TERCL:n8 artiklan osalta todettakoon, että Korea ei ole ilmoittanut asiastaWTO:lle sopimuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissiollaoli näin ollen oikeus panna vireille TERCL:n kyseistä säännöstäkoskeva tutkimus. Koska Korean viranomaiset väittivät, ettäsäännösten mukaisia tukia ei voida riitauttaa eivätkä ne näin ollenoikeuta tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa, niiden olisi osoitet-tava riitauttamattomuus. Komissio antoi Korealle mahdollisuudenosoittaa riitauttamattomuus tutkimuksen alkuvaiheessa, muttatämä ei ole tehnyt sitä. Näissä olosuhteissa voidaan ottaa käyt-töön tasoitustoimenpiteet kyseisen artiklan mukaisesti myönnettä-vien tukien osalta.
75)Korean viranomaisten väitteisiin siitä, että tuki ei ole erityistä,voidaan vastata toteamalla, että järjestely ei ole puolueeton,koska siinä tehdään ero tavanomaisten ja teknologiapainotteistenyritysten välillä. Viimeksi mainitut saavat korkeampia tukia.Tästä erosta ilmenee, että arviointiperusteet eivät ole puolueet-tomat, ja niitä sovelletaan väistämättä moniin yrityksiin, joilletällainen teknologinen kehittäminen ei ole tarpeellista. Näistä ja
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 15
▼B
edellä johdanto-osan 67—70 kappaleessa mainituista syistä
katsotaan, että TERCL:n 8 artiklan mukainen tuki on erityistä janäin ollen tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa.
d)TERCL:n 9 artikla (verohyvitys teknologian ja henkilöstön
kehittämiskustannuksista)
76)Korean viranomaiset väittivät, että kyseisen artiklan nojallamyönnettävä tuki ei ole erityistä tukea, ja että teknologian jahenkilöstön kehittäminen on tukia ja tasoitustulleja koskevansopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu objek-tiivinen ja puolueeton arviointiperuste. Arviointiperustetta eikuitenkaan voida pitää puolueettomana sopimuksen kyseisessäartiklassa tai perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassatarkoitetulla tavalla. Viimeksi mainitussa artiklassa edellytetään,että objektiivisten arviointiperusteiden tai edellytysten on oltavapuolueettomia sekä luonteeltaan taloudellisia ja laajalti sovellet-tavia. TERCL:n mainitun artiklan säännöksiä ei pidetä laajaltisovellettavina, koska tietyillä tuotannonaloilla toimivat yrityksetovat selvästi muiden alojen yrityksiä teknologiapainotteisempia,joten ne voivat todennäköisemmin saada etuuksia kyseisen sään-nöksen nojalla. Korean viranomaiset ovat TECRL:n kyseistäsäännöstä soveltaessaan antaneet suhteettoman suuria etuja tiet-tyjen tuotannonalojen yrityksille.
77)Järjestelyä pidetään erityisenä, koska se rajoittuu tiettyihin yrityk-siin (katso johdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollen semahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Järjestely onerityinen myös perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdanmukaisesti ja mahdollistaa näin ollen tasoitustoimenpiteiden käyt-töönoton.
e)TERCL:n 23 artikla (varaus ulkomaisista investoinneista
aiheutuvia menetyksiä varten)
78)Korean viranomaiset huomauttivat, että kyseisen artiklan sään-nösten soveltaminen on päättynyt 1 päivänä tammikuuta 1998.Korean viranomaiset väittivät myös, että monet eri tuotannonalatvoivat saada tukea tämän artiklan nojalla ja että ulkomaisteninvestointien arviointiperuste on tukia ja tasoitustulleja koskevansopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu objek-tiivinen ja puolueeton arviointiperuste.
79)Säännöksessä on kyse veronlykkäysjärjestelystä, jossa kannettavavero lisätään yrityksen veropohjaan kahden vapaavuoden jälkeentasasuuruisina erinä kolmen vuoden ajan. Näin ollen säännöksenviimeisenä soveltamisvuonna (verovuosi 1997) myönnetystäveronlykkäyksestä koitui etua myös tutkimusajanjaksona (1 päivähuhtikuuta 1997—31 päivä maaliskuuta 1998), ja veroedunsaaneet yritykset saavat siitä etua vielä tulevinakin vuosina.
80)Korean viranomaiset väittivät, että monien eri tuotannonalojenyritykset voivat hakea tukea artiklan nojalla, mutta komissiototesi alustavissa päätelmissään, että artiklan säännökset koskevatainoastaan ulkomaille investoivia korealaisia yrityksiä. Sen todis-tamiseksi, että näin ei olisi, ei ole toimitettu uusia tietoja. Koreanviranomaisten väitteitä voidaan verrata edellä selostettuihin väit-teisiin siitä, että teollisuuteen rajoitettu tuki ei ole erityistä (katsojohdanto-osan 67—70 kappale); TERCL:n 23 artiklan säännöstenmukainen tuki on kuitenkin tosiasiallisesti rajoitettu tietyilleyrityksille. Säännöksen mukainen järjestely on näin ollenerityinen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukai-sesti ja näin ollen se mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyt-töönoton.
81)Korean viranomaiset väittivät myös, että ulkomaisten investoin-tien arviointiperuste on sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakoh-dassa tarkoitettu objektiivinen ja puolueeton peruste. Arviointipe-rustetta ei kuitenkaan voida pitää puolueettomana sopimuksenkyseisessä artiklassa tai perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan balakohdassa tarkoitetulla tavalla. Viimeksi mainitussa artiklassaedellytetään, että objektiivisten arviointiperusteiden tai edelly-
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 16
▼B
tysten on oltava puolueettomia sekä luonteeltaan taloudellisia jalaajalti sovellettavia. TERCL:n kyseisen artiklan säännöksiä eivoida pitää objektiivisena, koska etukäteen tiedetään, ettäyritykset, jotka eivät investoi ulkomaille, eivät voi saada tukea.Peruste ei siis ole puolueeton eikä sitä sovelleta laajalti.TERCL:n kyseistä säännöstä soveltaessaan Korean viranomaisetmyöntävät siis etuja rajoitetulle määrälle yrityksiä, joilla ontoimintaa ulkomailla.
82)Tämän vuoksi katsotaan, että TERCL:n kyseisen säännöksenmukainen järjestely on erityinen perusasetuksen 3 artiklan 2kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja näin ollen semahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.
f)TERCL:n 25 artikla (verohyvitys tuottavuutta lisäävistä inves-
toinneista)
83)Korean viranomaiset väittivät, etteivät kyseisen artiklan nojallamyönnetyt tuet ole erityisiä, ja huomautti, että siihen sisältynytsäännös kotimarkkinoilta hankittujen välineiden suosimisestamaahantuotujen sijaan kumottiin vuoden 1996 lopussa eli ennentutkimusajanjaksoa. Komissio totesikin alustavissa päätelmissään,että kyseisen artiklan säännös siitä, että verohyvitysten määrävaihtelee sen mukaan, onko välineet tuotu maahan (3 prosentinhyvitys) vai hankittu kotimaasta (10 prosentin hyvitys), kumottiinvuoden 1996 lopussa. Koska kuitenkin yritykset, joiden inves-tointihankkeet alkoivat ennen vuoden 1996 loppua ja jatkuivattämän jälkeen, saattoivat edelleen valita, että niihin sovelletaanennen kyseistä päivämäärää voimassa olleita hyvityksiä, etuuksiasaatiin edelleen myös tutkimusajanjaksona.
84)Maahantuotujen ja kotimaasta hankittujen välineiden kohteluneroista ennen vuotta 1996 on jo todettu, että kyseessä on perusa-setuksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukainen erityinentukijärjestely. Korean viranomaiset ovat esittäneet yleisen väit-teen, ettei kyseessä ole erityinen tuki, mutta järjestelyä on pidet-tävä erityisenä, koska se rajoittuu tiettyihin yrityksiin (katsojohdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollen se mahdollistaatasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. On etukäteen tiedossa, ettätietyt yritykset voivat toisia todennäköisemmin hyötyä tuotta-vuuden lisäämisestä saatavista veroetuuksista ainoastaan niidenyrityksen lajin perusteella.
g)TERCL:n 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoinneista)
85)Korean viranomaiset väittivät, etteivät kyseisen artiklan mukaiset
tuet ole erityisiä, ja huomautti, että säännös kotimaisten väli-neiden suosimisesta maahantuotujen sijaan kumottiin vuoden1996 lopussa. Komissio totesi alustavissa päätelmissään, ettäkyseisen artiklan nojalla saatavat etuudet oikeuttavat tasoitustoi-menpiteiden käyttöönoton, koska yritykset voivat valita, saavatkone etua verohyvitysten vaihtelusta sen mukaan, onko koneet tuotumaahan (3 prosentin hyvitys) vai hankittu kotimarkkinoilta (10prosentin hyvitys), ennen vuoden 1996 loppua tätä ennen aloitet-tujen investointihankkeiden osalta. Etuuksia saatiin siis edelleenmyös tutkimusajanjaksona.
86)Järjestelyä pidetään erityisenä, koska se rajoittuu tiettyihin yrityk-siin (katso johdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollen semahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Vuoden 1996loppuun asti voimassa olleiden hyvitysten eroavuuksista todetta-koon, että järjestely on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan balakohdan mukainen erityinen tukijärjestely. Samoin kuinTERCL:n 25 artiklan osalta, Korean viranomaiset ovat esittäneetyleisen väitteen, ettei kyseessä ole erityinen tuki, mutta järjeste-lystä voidaan kuitenkin myöntää tukea ainoastaan yrityksille,jotka investoivat tuottavuutta lisääviin välineisiin. Tämän edellyt-yksen vuoksi tietyt yritykset voivat väistämättä saada järjestelystäetuuksia todennäköisemmin kuin jotkut muut yritykset.
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 17
▼B
Luotot
(vienti)Luotot
(muut)Verot
(vienti)Verot
(muut)Tullinpa-
lautusTuet
yhteensä4.Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä
87)Ottaen huomioon edellä esitetyt eri tukijärjestelmiä koskevat
lopulliset päätelmät tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavientukien määrät vahvistetaan kunkin tutkitun vientiä harjoittavantuottajan osalta seuraavasti:
Korea Welding 0,47 0,06 0,34 0,08 0 0,95
Shine Metal
Products1,63 0 0 0 1,09 2,72
Dae Sung Rope Mfg.Co., Ltd 0,09 0,15 0,06 0,55 0 0,85
Korea Sangsa Co.Ltd/Myung Jin Co.,Ltd 0,17 0 0,15 0,25 0 0,57
Kowel Special SteelWire Co. 0,88 0 0 0,03 0 0,91
SeAH MetalProducts Co., Ltd 2,31 0,18 0,02 0 0 2,51
88)Painotettu keskimääräinen koko maata koskeva tukimarginaali
ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla kaikestaKoreasta peräisin olevasta yhteisöön suuntautuvasta viennistävastaavien vientiä harjoittavien tuottajien osalta on alle vähim-mäistason eli alle yhden prosentin. Näissä olosuhteissa Koreantukimarginaalia on pidettävä merkityksettömänä perusasetuksen14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
E.VAHINKO
1.Alustava huomautus
89)Edellä esitettyjen Koreaa koskevien päätelmien, joiden mukaan
koko maata koskeva tukimarginaali on alle vähimmäistason,perusteella todetaan, että Koreasta peräisin olevan ohuen teräs-langan tuontia ei enää pidetä tuettuna tuontina. Tämän vuoksiväliaikaisessa asetuksessa esitetyistä päätelmistä poiketen jäljem-pänä esitetyssä vahingon arvioinnissa otetaan huomioon ainoas-taan Intiasta peräisin oleva tuonti.
2.Yhteisön tuotannonala
90)Koska yksikään asianomaisista osapuolista ei esittänyt uutta
näyttöä tai uusia perusteltuja väitteitä, vahvistetaan väliaikaisenasetuksen johdanto-osan 206—207 kappaleessa esitetyt tosiasiatja päätelmät siitä, että valituksen tehneet yhteisön tuottajat, joidenosuus ohuen teräslangan kokonaistuotannosta yhteisössä on yli 75prosenttia, muodostavat yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 9artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3.Kilpailunäkökohdat
91)Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät komission ilmoi-
tuksen johdosta esittämissään huomautuksissa edelleen, ettäkaikki yhteisön tuotannonalan tämän menettelyn yhteydessätoimittamat tiedot ovat liioiteltuja niin kutsutun seostelisäjärjes-telmän yhtenäisen soveltamisen vuoksi ja että tämän vuoksitukien vastaisen menettelyn yhteydessä ei olisi mahdollistatoteuttaa tarkkaa vahingon arviointia. Koska kuitenkaan asiano-maiset osapuolet eivät ole esittäneet uusia väitteitä ja koska ruos-tumattomasta teräksestä valmistettuja tankoja koskevassa asiassaIV/E–1/36.930 on tehty lopullinen päätös valituksen hylkäämi-
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 18
▼B
sestä, vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 208—215 kappaleessa esitetyt päätelmät.
4.Yhteisön kulutus
92)Eräät asianomaiset osapuolet ovat komission ilmoituksen
johdosta väittäneet, että yhteisön kulutuksen määrittelyssä nouda-tettu menetelmä ei ollut asianmukainen erityisesti yhteistyöhönosallistumattomien yhteisön tuottajien myynnin ja kolmansistamaista peräisin olevan tuonnin suhteen.
93)Tältä osin olisi muistettava, että yksityiskohtaista todennettuatietoa on käytettävissä ainoastaan yhteisön tuotannonalan jakyseisen maan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuot-tajien osalta. Tämän vuoksi yhteisön toimielinten vakiintuneenkäytännön mukaisesti käytettiin komission saatavissa oleviatietoja, erityisesti riippumattomia tilastolähteitä. Yksikään asiano-mainen osapuoli ei ole toimittanut tietoja, joiden perusteella olisivoitu todeta, että yhteisön toimielinten noudattama menettelyolisi kohtuuton tai perusteeton tarkasteltavana olevan tapauksenolosuhteet huomioon ottaen.
94)Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan216—217 kappaleessa esitetyt päätelmät.
5.Tuetun tuonnin määrä ja markkinaosuus
95)Intiasta peräisin oleva tuonti kehittyi seuraavasti: 52 tonnia
vuonna 1994, 117 tonnia vuonna 1995, 189 tonnia vuonna 1996,445 tonnia vuonna 1997 ja 717 tonnia tutkimusajanjaksona.Tuonti on siten lisääntynyt jatkuvasti ja huomattavasti, noin1250 prosenttia, tarkasteltavana olevana ajanjaksona.
96)Intiasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi jatkuvasti;se oli 0,3 prosenttia vuonna 1994, 0,6 prosenttia vuonna 1995,1,1 prosenttia vuonna 1996, 2,2 prosenttia vuonna 1997 ja 3,3prosenttia tutkimusajanjaksona.
6.Tuetun tuonnin hinnat
a)Hintojen kehitys
97)Intiasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset myyntihinnat
nousivat vuosina 1994 ja 1995 (2,57 ecusta 3,52 ecuun kilolta),mutta laskivat vuoden 1995 ja 1997 välisenä aikana tasaisesti(3,52 ecua/kg vuonna 1996 ja 3,04 ecua/kg vuonna 1997);vuoden 1997 jälkeen ne nousivat hieman niin, että tutkimusajan-jaksona keskimääräinen hinta oli 3,12 ecua/kg.
b)Hinnan alittavuus
98)Eräät asianomaiset osapuolet kiistivät menetelmän, jota komissio
sovelsi tutkimuksen alustavassa vaiheessa laskiessaan hinnan alit-tavuuden marginaaleja. Ne väittivät, että marginaalit olivat liiansuuret, koska negatiivisten määrien, joilla vientiä harjoittavientuottajien hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat, vastapai-noksi ei otettu huomioon positiivisia määriä.
99)Olisi huomattava, että väliaikaisen asetuksen johdanto-osan225—226 kappaleessa kuvatussa menetelmässä, jota sovellettiinlaskettaessa hinnan alittavuuden marginaalia, tuetun tuonninpainotettuja keskimääräisiä nettomyyntihintoja verrattiin malleit-tain yhteisön tuotannonalan keskimääräisiin mallikohtaisiin netto-myyntihintoihin yhteisön markkinoilla. Näin ollen menetelmässäotettiin huomioon määrä, jolla vientiä harjoittavien tuottajientietyn mallin hinta ylitti yhteisön tuotannonalan hinnan liiketoi-mikohtaisesti.
100)Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan225—226 kappaleessa esitetyt päätelmät yleisistä menetelmistä.
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 19
▼B
101)Koska muita huomautuksia ei ole esitetty, vahvistetaan väliai-
kaisen asetuksen johdanto-osan 227 kappaleessa esitetyt Intiastaperäisin olevan tuonnin tosiasialliset hinnan alittavuuden margi-naalit.
7.Yhteisön tuotannonalan tilanne
102)Koska asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet uusia väitteitä
väliaikaisessa asetuksessa esitetyistä päätelmistä, jotka koskivatyhteisön tuotannonalan tilanteen taloudellisia osoittimia,vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 228—238kappaleessa esitetyt päätelmät.
103)Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotanno-nalaa kuvaavien taloudellisten muuttujien perusteella ei voitupäätellä, että kyseinen tuotannonala olisi kärsinyt merkittäväävahinkoa. Näiden osapuolten mukaan yhteisön tuotannonalantilanteessa oli havaittavissa kohenemisen merkkejä tuotannon,myyntimäärien ja työllisyyden osalta, ja investointien tilanne olivakaa. Kannattavuuden heikkeneminen johtui niiden mukaansiitä, että yhteisön tuotannonala oli päättänyt keskittyä tuotteisiin,joiden tuotantokustannukset olivat korkeita.
104)Muistutettakoon, että väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 236—238 kappaleessa esitetty päätelmä yhteisön tuotannonalalle aiheu-tuneesta merkittävästä vahingosta perustui siihen, että yhteisöntuotannonala ei tuetun tuonnin vuoksi pystynyt hyötymäänmarkkinoiden kasvusta, vaan sen markkinaosuus pieneni jatku-vasti vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana; myynti-määrät ja hinnat pystyttiin pitämään vakaina vain kannattavuudenkustannuksella tappiollisin tuloksin. Yhteisön tuotannonalanmyynti kasvoi vain 5 prosenttia vuoden 1994 ja tutkimusajan-jakson välisenä aikana, vaikka yhteisön markkinat kasvoivatsamanaikaisesti 27 prosenttia. Tuotannon lievä kasvu sekä myyn-timäärien ja hintojen vakaus johtuu puolestaan yksinomaanyhteisön tuotannonalan pyrkimyksistä säilyttää asemansayhteisön markkinoilla. Näin ollen yhteisön tuotannonalan kannat-tavuuden laskusuuntaus ei selity yksinomaan sillä, että se alkoituottaa myös joitakin malleja, joiden osalta tuettu tuonti aiheuttaavähemmän kilpailua.
105)Edellä selostetun perusteella päätellään, että yhteisön tuotannona-lalle aiheutuu merkittävää vahinkoa väliaikaisen asetuksenjohdanto-osan 236—238 kappaleessa kuvatulla tavalla.
F.SYY-YHTEYS
106)Komission yksiköt ovat perusasetuksen 8 artiklan 6 ja 7 kohdan
mukaisesti tarkastelleet, onko Intiasta peräisin olevasta tuonnistaaiheutunut merkittävää vahinkoa. Tuetun tuonnin lisäksi muitatiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, että näistäyhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon, eikatsota johtuneen tuetusta tuonnista.
a)Tuetun tuonnin vaikutus
107)Tuetun tuonnin määrän merkittävä lisääntyminen (noin 1250
prosenttia) samoin kuin sen markkinaosuuden merkittävä kasvu(0,3 prosentista 3,3 prosenttiin) vuoden 1994 ja tutkimusajan-jakson välisenä aikana sekä todettu merkittävä hinnan alittavuus(painotettu keskiarvo 26 prosenttia Intian osalta) tapahtuivatsamanaikaisesti yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen(markkinaosuuksien pienenemisen, hintojen laskun ja kannatta-vuuden heikkenemisen) kanssa.
108)Yhteisön ohuen teräslangan markkinat kasvoivat 27 prosenttiavuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Yhteisöntuotannonalan myynnin määrä lisääntyi markkinoiden laajen-tuessa kuitenkin ainoastaan 5 prosenttia eikä siis täysin seurannutmarkkinoiden kehitystä. Sen sijaan Intiasta peräisin olevan tuetuntuonnin määrä kasvoi ja markkinaosuus suureni huomattavastikyseisenä aikana. Tämä tapahtui samaan aikaan kun yhteisön
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 20
▼B
(Markkinao-
suudet)1994 1995 1996 1997Tutkimus- ajan-
jaksotuotannonalalla vallitsi laskusuuntaus: se menetti markkinaosuuk-
siaan ja joutui vähentämään investointejaan ja laskemaan hinto-jaan vuodesta 1996 alkaen, mistä aiheutui taloudellista tappiotavuonna 1997.
109)Intiasta peräisin olevan halpatuonnin vuoksi suurin osa yhteisöntuottajista pyrki pitämään hintansa entisellään vuonna 1996, kuntaas eräät laskivat hintojaan. Molemmat lähestymistavat johtivatkannattavuuden heikkenemiseen joko suoraan (alemmat hinnat)tai välillisesti (korkeiden hintojen aiheuttama myyntimäärienlasku ja siitä johtuen korkeammat tuotantokustannukset tonniakohti). Vuodesta 1996 kaikki yhteisön tuottajat laskivat myynti-hintojaan huomattavasti, millä oli jälleen kielteisiä vaikutuksiakannattavuuteen siitä huolimatta, että yhteisön tuottajat yrittivätkeskittyä tiettyihin markkinarakoihin tuetun tuonnin vaikutustenpahenemisen estämiseksi. Tämä osoittaa selvästi markkinoidenalttiuden hintavaihteluille sekä intialaisten vientiä harjoittavientuottajien hinnan alittavuuden keskeisen merkityksen.
b)Muiden tekijöiden vaikutus
110)Perusasetuksen 8 artiklan 7 kohdan mukaisesti komission yksiköt
ovat tarkastelleet, onko muilla tekijöillä kuin Intiasta peräisinolevalla tuetulla tuonnille mahdollisesti ollut vaikutusta yhteisöntuotannonalan tilaan, ottaen erityisesti huomioon tutkimuksessayhteistyöhön osallistumattomien muiden yhteisön tuottajien sekäkolmansista maista tulevan tuonnin osuuden asiaan.
1.Muut yhteisön tuottajat
111)Väliaikaisen asetuksen antamisen jälkeen eräät asianomaiset
osapuolet epäilivät, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuneenvahingon syy ei olisi tuettu tuonti. Tässä yhteydessä väitettiinerityisesti, että vahinko johtui muista tekijöistä ja varsinkinmuista yhteisön tuottajista. Asianomaiset osapuolet väittivät, ettäyhteisön tuottajien yhteistyön puutteellisuuden vuoksi yhteis-työhön osallistumattomien yhteisön tuottajien myynnin vaikutustaei voitu arvioida täysin luotettavasti.
112)On muistettava, että yksityiskohtaisia todennettuja tietoja onkäytettävissä vain yhteisön tuotannonalan osalta. Koska yhteisöntuotannonalan yhteistyön laajuus takaa kuitenkin päätelmienedustavuuden ja koska yhteisön ruostumattoman teräslanganmarkkinat ovat lisäksi avoimet ja alttiit hintavaihteluille, onkohtuullista päätellä, että muiden yhteisön tuottajien tilanteenkehitys on todennäköisesti varsinkin hintojen suhteen noudattanutyhteisön tuotannonalan kehitystä. Yksikään asianomainenosapuoli ei ole myöskään toimittanut tietoja, jotka viittaisivatsiihen, että valitukseen osallistumattomien tuottajien toimintaym-päristö olisi ollut muita suotuisampi.
2.Kolmansista maista peräisin oleva tuonti
113)Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuudet
ovat seuraavat:
Korea 7% 9% 16% 20% 20%
Sveitsi 3% 3% 3% 3% 3%
Muut 2% 3% 3% 2% 3%
Yhteensä 12% 15% 22% 25% 26%
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 21
▼B
Korea
114)Koreasta peräisin olevaa tuontia tarkasteltiin tämän tutkimuksenyhteydessä ja todettiin, että koko maata koskeva painotettu keski-määräinen tukimarginaali on alle vähimmäistason. Koreastaperäisin olevan tuonnin määrä on huomattavasti lisääntynyt jamarkkinaosuus vastaavasti suurentunut, kuten edellä olevastataulukosta ilmenee. Tuonti on tapahtunut hinnoilla, jotka alittavatyhteisön tuotannonalan hinnat, kuten väliaikaisen asetuksenjohdanto-osan 227 kappaleessa todetaan. Olisi huomattava, ettäKoreasta peräisin olevan tuonnin osalta vahvistettu hinnan alitta-vuuden marginaali (jonka painotettu keskiarvo on 12 prosenttia)on huomattavasti alhaisempi kuin Intiasta peräisin olevan tuonninosalta vahvistettu hinnan alittavuuden marginaali (jonka paino-tettu keskiarvo on 26 prosenttia), kuten väliaikaisen asetuksenjohdanto-osan 227 kappaleessa todetaan.
Muut kolmannet maat
115)Edellä esitettyjen lukujen perusteella pääteltiin alustavasti, että
muista kolmansista maista, erityisesti Sveitsistä, peräisin olevallatuonnilla ei ole voinut olla ratkaisevaa vaikutusta yhteisön tuotan-nonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, koska kyseisen tuonninmäärä ja markkinaosuus pysyivät vakaina vuoden 1994 ja tutki-musajanjakson välisenä aikana, kun taas tarkasteltavana olevastamaasta peräisin oleva tuonti lisääntyi kyseisenä aikana jatkuvasti;yhteisön tuotannonalan myyntihintojen alittavuutta ei myöskäänhavaittu. Koska asianomaiset osapuolet eivät esittäneet uusiaperusteluja, vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan244—245 kappaleessa esitetyt päätelmät.
116)Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kolmansista maista jaerityisesti Koreasta peräisin oleva tuonti on osaltaan vaikuttanutyhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Kunkuitenkin otetaan huomioon Intiasta peräisin olevan tuonninmarkkinaosuus (yli 11 prosenttia kaikesta yhteisöön tutkimusa-janjaksona suuntautuneesta tuonnista) ja todettu merkittävähinnan alittavuus, on päätettävä, että se ei yksinään ole riittävääpoistamaan Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisöntuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä.
3.Muut
117)Koska yksikään asianomainen osapuoli ei ole esittänyt uusia väit-
teitä siitä, olisiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinkomahdollisesti voinut osittain johtua muista tekijöistä; tällaisistamuista tekijöistä mainittakoon erityisesti kysynnän supistuminen,kulutustottumusten muuttuminen, teknologian kehitys sekäyhteisön tuotannonalan vientitulos ja tuottavuus. Tämän vuoksivahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 246—249kappaleessa esitetyt päätelmät.
c)Syy yhteyttä koskeva päätelmä
118)Vaikka muilla tekijöillä kuin Intiasta peräisin olevalla tuetulla
tuonnille onkin ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutu-neeseen vahinkoon, niiden vaikutus ei ollut riittävän suuri poista-maan Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisön tuotan-nonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä.
119)Edellä todettujen seikkojen perusteella päätellään, että Intiastaperäisin oleva tuettu tuonti erikseen tarkasteltuna on aiheuttanutmerkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
G.YHTEISÖN ETU
120)Väliaikaisen asetuksen antamisen jälkeen käyttäjät ovat esittäneet
näkemyksiään siitä, mitä vaikutuksia tulleilla olisi.
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 22
▼B
121)Koska uusia huomautuksia tullien vaikutuksesta yhteisön tuotan-
nonalan ja muiden yhteisön tuottajien tilanteeseen ei ole esitetty,vahvistetaan päätelmä siitä, että toimenpiteiden käyttöönottoantaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden saavuttaa jälleentyydyttävä kannattavuusmarginaali ja ylläpitää ja kehittää toimin-taansa yhteisössä, mikä puolestaan mahdollistaisi työllisyyden jainvestointien turvaamisen.
122)Koska etuyhteydettömät tuojat tai tavarantoimittajat eivät oleesittäneet lisähuomautuksia, vahvistetaan väliaikaisen asetuksenjohdanto-osan 256—261 kappaleessa esitetyt päätelmät.
123)Eräät tuotetta käyttävät yritykset ovat väittäneet, että toimenpi-teiden käyttöönotto vaikuttaisi välittömästi niiden taloudelliseentilanteeseen, koska niiden raaka-aineiden hinnat nousisivat. Neovat kuitenkin myös väittäneet, että ne voisivat hankkia tuotettamuistakin maista kuin tarkasteltavana olevasta maasta. Tullienyleisen alhaisen tason vuoksi hinnankorotusten vaikutus olisilisäksi melko vähäinen.
124)Muut käyttäjät ovat korostaneet yhteisön tuotannonalan tuot-teiden laatua ja luotettavuutta ja tämän vuoksi katsoneet, etteitoimenpiteiden käyttöönotolla olisi vaikutusta niiden tilanteeseen.
125)Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan251—268 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, ettei ole pakottaviasyitä olla ottamatta käyttöön tasoitustulleja.
H.LOPULLISET TOIMENPITEET
1. KOREA
126)Ottaen huomioon edellä esitetyt päätelmät, joiden mukaan
Koreasta peräisin olevan tuonnin koko maata koskeva painotettukeskimääräinen tukimarginaali on vähimmäistasoa, tämä menet-tely olisi päätettävä perusasetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukai-sesti.
2. INTIA
127)Edellä olevien tukea, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua
koskevien päätelmien perusteella tarkasteltiin, minkä muotoisia jatasoisia lopullisia tasoitustoimenpiteitä olisi toteutettava vahinkoaaiheuttavien tukien kauppaa vääristävien vaikutusten poistami-seksi sekä tehokkaiden kilpailuolosuhteiden palauttamiseksiyhteisön ohuen teräslangan markkinoille.
128)Tämän vuoksi määritettiin väliaikaisen asetuksen johdanto-osan271 kappaleessa selostetulla tavalla sellainen vahinkoa aiheutta-maton hintataso, jonka turvin yhteisön tuotannonala pystyy katta-maan tuotantokustannuksensa ja saamaan kohtuullisen myynti-tuoton.
129)Vahinkoa aiheuttamattoman hintatason ja tuottajien vientihintojenvertailun perusteella saadut vahinkomarginaalit olivat kaikissatapauksissa suuremmat kuin yhteistyössä toimineiden vientiäharjoittavien tuottajien osalta todetut tuen määrät; marginaalitvaihtelivat noin 20 prosentista yli 70 prosenttiin.
130)Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaan tullin on vastattavatuen määrää, ellei vahinkomarginaali ole tätä alempi. Tämänperusteella yhteistyössä toimineille intialaisille vientiä harjoitta-ville tuottajille määritettiin seuraavat tullit:
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 23
▼B
YritysEhdotettu tasoitustulli
(%)
Drawmet Wires Pvt Ltd, Mumbai 8,8
Indore Wire Ltd, Indore 19,3
Isibars/Isinox Ltd, Mumbai 10,1
Kei Industries Ltd, Delhi 0
Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai 25,4
Mukand Ltd, Mumbai 13,2
Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbai 42,9
Venus Wire, Indore 35,4
131)Koska haluttiin välttää yhteistyöstä kieltäytymisen palkitseminen,
katsottiin aiheelliseksi, että Intiaan sijoittautuneisiin yhteistyöstäkieltäytyneisiin yrityksiin sovellettava tulli vahvistetaankorkeimman yhteistyössä toimineille yrityksille määritetyn yksit-täisistä tukijärjestelmistä saadun hyödyn suuruiseksi eli 44,4prosentiksi.
132)Tässä asetuksessa vahvistetut yksilölliset tullit määritettiin tämänpolkumyyntitutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen nekuvastavat sen aikana vallinnutta tilannetta. Näitä tulleja voidaansiten soveltaa yksinomaan kyseisistä maista peräisin olevien jatässä asetuksessa erikseen mainittujen oikeussubjektien tuotta-mien tuotteiden tuontiin. Minkä tahansa muun, tämän asetuksenartiklaosassa erikseen mainitsemattoman yrityksen (mukaanlukien etuyhteydessä olevat yritykset) tuottamiin tuotteisiin eivoida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava jäännös-tullia.
133)Kaikki näiden yksilöllisten tullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt(esim. yrityksen nimenmuutoksen huomioon ottamiseksi tehdyt)on toimitettava viipymättä komissiolle ja mukaan on liitettäväkaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotkakoskevat kyseiseen nimenmuutokseen mahdollisesti liittyviä yrit-yksen tuotantotoiminnan sekä Ikotimarkkinamyynnin ja vienninmuutoksia.
J.VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN
134)Kun otetaan huomioon Intiaan sijoittautuneiden vientiä harjoitta-
vien tuottajien osalta todettujen tasoitustullien käyttöönotonmahdollistavien tukien määrä sekä yhteisön tuotannonalalleaiheutuneen vahingon vakavuus, pidetään tarpeellisena, ettäIntiasta peräisin olevassa tuonnissa asetuksella (EY) N:o 619/1999 käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutenaolevat määrät kannetaan lopullisesti lopullisten tullien tasoisina,paitsi jos väliaikaiset tullit ovat alhaisemmat, jolloin olisi sovel-lettava viimeksi mainittuja tulleja.
135)Koreasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otettujen väliai-kaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät olisi vapautettava,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli, jota sovelletaan tuotaessa
Intiasta peräisin olevaa CN-koodiin ex 72230019 (Taric-koodi72230019*10) kuuluvaa ruostumattomasta teräksestä valmistettualankaa, jonka läpimitta on alle 1mm ja jossa on vähintään 2,5 painopro-senttia nikkeliä, ei kuitenkaan lankaa, jossa on vähintään 28, muttaenintään 31 painoprosenttia nikkeliä ja vähintään 20, mutta enintään 22painoprosenttia kromia.
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellet-
tava lopullinen tasoitustulli on seuraava:
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 24
▼B
TuottajaTulli
(%)Taric-lisäkoodi
Drawmet Wires Pvt Ltd, B-482, Industrial Area, Bhiwadi, India 8,5 A001
Indore Wire Company Ltd, Near Fort, Indore 452006 (MP), India 19,3 A004
Isinox Steels Ltd, Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill,
Wadala, Mumbai 400037, India10,1 A002
Mukand Ltd, L.B.S. Marg, Kurla, Mumbai 400070, India 13,2 A003
Raajratna Metal Industries Ltd, 909, Sakar - III, Nr Income Tax, Ahme-dabad 380014, Gujarat, India 42,9 A005
Venus Wire Industries Ltd, Block No 19, Raghuvanshi Mill Compound,Senapati Bapat Marg, Lower Parel, Mumbai 400013, India 35,4 A006
Macro Bars and Wires Pvt. Ltd, 702 Bombay Market Building►
C1Tardeo Road ◄, Mumbai 400032, India25,4 A008
Kei Industries Ltd, D-90, Okhla Industrial Area Phase-1, New Delhi, India 0 A020
Kaikki muut intialaiset yritykset 44,4 A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia
säännöksiä ja määräyksiä.
4. Tässä asetuksessa vahvistettuja yksilöllisiä tulleja (”muihin” sovel-
lettavan koko maata koskevan tullin vastakohtana) sovelletaan yksin-omaan tässä asetuksessa erikseen mainittujen oikeussubjektien valmista-mien, asianomaisesta maasta peräisin olevien tuotteiden tuontiin. Josyrityksen täsmällistä nimeä ei mainita tämän asetuksen artiklaosassa,sen valmistamiin tuotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja.
Kaikki näiden yksilöllisten tullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt on
toimitettava viipymättä komissiolle(
1) ja mukaan on liitettävä kaikki
asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat yrityksennimenmuutokseen mahdollisesti liittyviä tuotantotoiminnan sekä koti-markkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa asetustatämän perusteella neuvo antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksi-löllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajantasalle.
2 artikla
1. Kannetaan lopullisesti Intiasta peräisin olevassa tuonnissa asetuk-
sella (EY) N:o 619/1999 käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullienvakuutena olevat määrät lopullisten tullien tasoisina. Vapautetaan lopul-lisen tasoitustullin ylittävät vakuutena olevat määrät.
2. Edellä 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä ja määräyksiä
sovelletaan väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevien määrienlopulliseen kantamiseen.
3 artikla
Päätetään Koreasta peräisin olevan, läpimitaltaan alle 1mm:n ruostu-
mattoman teräslangan tuontia koskeva menettely. Vapautetaan Koreasta
(1) Euroopan komissio
Pääosasto I — Ulkosuhteet
Linja CDM 24 — 8/38Rue de la Loi / Wetstraat 200B-1049 Bruxelles/Brussel
1999R1601 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 25
▼B
peräisin olevassa tuonnissa asetuksella (EY) N:o 619/1999 käyttöönotettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se
julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.