02015R0207 — FI — 13.03.2021 — 003.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

Muutettu:









▼B

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/207,

annettu 20 päivänä tammikuuta 2015,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä saavutettua edistymistä koskevaa raporttia annettaessa käytettävän mallin, suurhankkeista tiedottamisen muodon, yhteisen toimintasuunnitelman mallin, Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevien täytäntöönpanokertomusten, johdon vahvistuslausuman mallin, tarkastusstrategian, lausunnon ja vuotuisen tarkastuskertomuksen mallien sekä kustannus-hyötyanalyysissä käytettävien menettelyjen osalta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 nojalla Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta koskevien täytäntöönpanokertomusten mallien osalta







1 artikla

Edistymiskertomuksen malli

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 52 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kumppanuussopimuksen täytäntöönpanon edistymistä koskeva kertomus on laadittava tämän asetuksen liitteessä I esitetyn mallin mukaisesti.

2 artikla

Suurhankkeista tiedottamisen muoto

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 101 artiklan ensimmäisen kohdan a–i alakohdassa tarkoitetut suurhankkeiden hyväksymiseksi tarvittavat tiedot on toimitettava tämän asetuksen liitteessä II esitetyssä muodossa.

3 artikla

Kustannus-hyötyanalyysin toteuttamisessa käytettävä menetelmä

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 101 artiklan ensimmäisen kohdan e alakohdassa tarkoitettu kustannus-hyötyanalyysi on toteutettava tämän asetuksen liitteessä III esitetyn menetelmän mukaisesti.

4 artikla

Yhteisen toimintasuunnitelman malli

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 106 artiklan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu yhteisen toimintasuunnitelman sisältö on määritettävä tämän asetuksen liitteessä IV esitetyn mallin mukaisesti.

5 artikla

Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevien täytäntöönpanokertomusten malli

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 111 artiklassa tarkoitetut Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevat vuotuiset ja lopulliset täytäntöönpanokertomukset on laadittava tämän asetuksen liitteessä V esitetyn mallin mukaisesti.

6 artikla

Johdon vahvistuslausuman malli

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 125 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan e alakohdassa tarkoitettu johdon vahvistuslausuma on toimitettava kunkin toimenpideohjelman osalta tämän asetuksen liitteessä VI esitetyn mallin mukaisesti.

7 artikla

Tarkastusstrategian, tarkastuslausunnon ja vuotuisen tarkastuskertomuksen malli

1. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tarkastusstrategia on laadittava tämän asetuksen liitteessä VII esitetyn mallin mukaisesti.

2. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettu tarkastuslausunto on laadittava tämän asetuksen liitteessä VIII esitetyn mallin mukaisesti.

3. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettu vuotuinen tarkastuskertomus on laadittava tämän asetuksen liitteessä IX esitetyn mallin mukaisesti.

8 artikla

Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta koskevien täytäntöönpanokertomusten malli

Asetuksen (EU) N:o 1299/2013 14 artiklassa tarkoitetut Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta koskevat vuotuiset ja lopulliset täytäntöönpanokertomukset on laadittava tämän asetuksen liitteessä X esitetyn mallin mukaisesti.

9 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I

EDISTYMISKERTOMUKSEN MALLI

OSA I

Kaikkiin Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin (ERI) liittyvät tiedot ja arvioinnit

1. Jäsenvaltiossa kumppanuussopimuksen hyväksymisen jälkeen tapahtuneet kehittämistarpeiden muutokset (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 52 artiklan 2 kohdan a alakohta ( 1 ))

a) Kehittämistarpeiden muutosten yleiskuvaus ja arviointi, mukaan lukien perussopimuksen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan nojalla mahdollisesti annetuissa uusissa oleellisissa maakohtaisissa suosituksissa esitettyjen kehittämistarpeiden muutosten kuvaus.

b) Muut osat tarvittaessa.

2. Edistyminen älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän unionin strategian tavoitteiden saavuttamisessa sekä rahastokohtaisten tehtävien toteuttamisessa, joka on tapahtunut eri-rahastojen valittuja temaattisia tavoitteita edistävän vaikutuksen ansiosta, etenkin kullekin ohjelmalle tuloskehyksessä asetettujen välitavoitteiden sekä ilmastonmuutostavoitteisiin käytetyn tuen osalta (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 52 artiklan 2 kohdan b alakohta)

(a) Kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden ( 3 ) saavuttamisessa tapahtuneen edistymisen kuvaus ja arviointi sekä kuvaus ja arviointi ERI-rahastojen vaikutuksesta edistymiseen, ottaen huomioon tuloskehyksessä asetetut välitavoitteet ja tarvittaessa ilmastonmuutostavoitteisiin käytetty tuki.

(b) ERI-rahastojen temaattisia tavoitteita edistävän vaikutuksen kuvaus ja arviointi sekä kullekin ohjelmalle kumppanuussopimuksessa asetettujen temaattisten tavoitteiden tärkeimpien odotettavissa olevien tulosten saavuttamisessa tapahtuneen kehityksen kuvaus ja arviointi, ottaen huomioon tuloskehyksessä asetetut välitavoitteet ja ilmastonmuutostavoitteisiin käytetty tuki, sekä tarvittaessa kuvaus siitä, miten ERI-rahastojen panos on vaikuttanut taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen kullekin ohjelmalle tuloskehyksessä asetettujen välitavoitteiden suhteen.

▼M1

(c) Kuvaus ERI-rahastojen vaikutuksesta asiaankuuluviin maakohtaisiin suosituksiin.

▼B

(d) Tarvittaessa kuvaus siitä, miten kehittämistarpeiden muutokset on otettu huomioon ERI-rahastojen avulla.

(e) Ainoastaan vuoden 2019 kertomuksen osalta: yhteenvetoanalyysi taulukon 2 tiedoista, mukaan lukien arviointi siitä, miksi välitavoitteiden saavuttamisessa ei ole onnistuttu ja mihin toimenpiteisiin tästä syystä ryhdytään.

(f) Muut osat tarvittaessa.

<type='S' maxlength=52500 input='M'>







Taulukko 1 Ilmastonmuutostavoitteisiin käytetty tuki Rahasto A. Kumppanuus-sopimuksessa asetettuihin ilmastonmuutos-tavoitteisiin käytetty tuki B. Ilmastonmuutos-tavoitteisiin käytetty tuki (1) Käytetyn tuen prosenttiosuus kumppanuus-sopimukseen verrattuna (% B/A) EAKR <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> Koheesiorahasto <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> ESR (2) <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> Maaseuturahasto <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> Euroopan meri- ja kalatalousrahasto <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> YHTEENSÄ <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> ( 1 ) Komissiolle ilmoitettujen tukikelpoisten menojen kumulatiivinen summa euroina edellisen vuoden joulukuun loppuun mennessä. ( 2 ) Tähän sisältyvät myös nuorisotyöllisyysaloitteen (YEI) varat (aloitekohtaiset määrärahat ja vastaava ESR:n tuki).







Taulukko 2 Ainoastaan vuoden 2019 kertomuksen osalta — välitavoitteiden saavuttaminen jäsenvaltion arvion perusteella Ohjelma Priori-teetti Rahasto (1) Alueluokka (2) Temaattinen (2) tavoite Välitavoitteiden saavuttaminen (kyllä/ei) Unionin tuki <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='C' input='M'> <type='N' input='M'> ( 1 ) Tässä taulukossa nuorisotyöllisyysaloite (YEI) (erityismäärärahat ja vastaava ESR:n tuki) katsotaan rahastoksi. ( 2 ) Ei koske Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahasto) eikä Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa.

3. Ainoastaan vuoden 2017 kertomuksen osalta — Toimenpiteet, jotka on toteutettu kumppanuussopimuksen mukaan sovellettavien ennakkoehtojen täyttämiseksi (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 52 artiklan 2 kohdan c alakohta)

Tarvittaessa yleistiedot ja arviointi siitä, onko vahvistettua aikataulua noudatettu niiden toimenpiteiden osalta, jotka on toteutettu kumppanuussopimuksen hyväksymispäivänä täyttämättä olleiden kumppanuussopimuksen mukaan sovellettavien ennakkoehtojen täyttämiseksi.

<type='S' maxlength=10500 input='M'>







Sovellettavien yleisten ennakkoehtojen täyttämiseen tähtäävät toimenpiteet, joita ei ole toteutettu lainkaan tai osittain Täyttymättömät kriteerit Toteutetut toimenpiteet Määräaika (päivä-määrä) Kriteerien täyttämisestä vastaavat elimet Toimenpide toteutettu määräaikaan mennessä (kyllä/ei) Kriteerit täytetty (kyllä/ei) Jäljellä olevien toimenpiteiden arvioitu toteuttamispäivä tarvittaessa Kommentit (kunkin toimenpiteen osalta) <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=1000 input='G'> <type='D' input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='S' maxlength=2000 input='M'> Toimi 1 Toimi 2







Sovellettavien temaattisten ennakkoehtojen täyttämiseen tähtäävät toimenpiteet, joita ei ole toteutettu lainkaan tai osittain Täytty-mättömät kriteerit Toteutetut toimenpiteet Määräaika (päivä-määrä) Kriteerien täyttämisestä vastaavat elimet Toimenpide toteutettu määräaikaan mennessä (kyllä/ei) Kriteerit täytetty (kyllä/ei) Jäljellä olevien toimenpiteiden arvioitu toteuttamispäivä tarvittaessa Kommentit (kunkin toimenpiteen osalta) <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=1000 input='G'> <type='D' input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='S' maxlength=2000 input='M'> Toimi 1 Toimi 2

4. Niiden mekanismien täytäntöönpano, joilla varmistetaan koordinointi ERI-rahastojen ja muiden unionin ja kansallisten rahoitusvälineiden välillä sekä Euroopan investointipankin (EIP) kanssa (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 52 artiklan 2 kohdan d alakohta)

<type='S' maxlength=14000 input='M'>

(a) Arviointi kumppanuussopimuksessa määritettyjen koordinointimekanismien täytäntöönpanosta sekä tarvittaessa täytäntöönpanossa ilmenneistä ongelmista.

(b) Tarvittaessa muokattujen ja uusien koordinaatiomekanismien kuvaus.

(c) Muut osat tarvittaessa.

5. Aluekehitystä koskevan yhdennetyn lähestymistavan toteutuminen tai yhteenveto sellaisten yhdennettyjen lähestymistapojen toteutumisesta, jotka perustuvat ohjelmiin, mukaan lukien edistyminen ensisijaisille yhteistyöaloille asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 52 artiklan 2 kohdan e alakohta)

a) Yleiset huomautukset ja arviointi. <type='S' maxlength=14000 input='M'>

b) Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 15 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohta: yhteenveto yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen toteutumisesta. <type='S' maxlength=7000 input='M'>

c) Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 15 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohta: tapauksen mukaan yhteenveto yhdennettyjen alueellisten investointien toteutumisesta. <type='S' maxlength=7000 input='M'>

▼M1

ca) Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 15 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohta: yhteenveto kaupunkialueiden kestävää kehitystä koskevien yhdennettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanosta. <type='S' maxlength=7000 input='M'>

▼B

d) Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 15 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohta: tapauksen mukaan yhteenveto makroalue- ja merialuestrategioiden toteutumisesta. <type='S' maxlength=7000 input='M'>

e) Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 15 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohta: tapauksen mukaan yhteenveto yhdennetyn lähestymistavan toteutumisesta vastattaessa köyhyydestä eniten kärsivien alueiden ja suurimmassa syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien kohderyhmien erityistarpeisiin. — Kuvaus toimenpiteistä, joilla on vastattu köyhyydestä eniten kärsivien alueiden ja suurimmassa syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien kohderyhmien erityistarpeisiin. — Kuvaus tuloksista, joita näiden alueiden tai kohderyhmien tarpeisiin vastaamisessa on saatu. <type='S' maxlength=7000 input='M'>

f) Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 15 artiklan 2 kohdan a alakohdan iv alakohta: tapauksen mukaan yhteenveto väestörakenteeseen liittyviin haasteisiin vastaamisen toteutumisesta alueilla, jotka kärsivät vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista. <type='S' maxlength=7000 input='M'>

6. Tapauksen mukaan toteutetut toimenpiteet, joilla on pyritty lisäämään jäsenvaltioiden viranomaisten ja tuensaajien valmiuksia hallinnoida ja käyttää ERI-rahastoja (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 52 artiklan 2 kohdan f alakohta)

<type='S' maxlength=14000 input='M'>

7. Tuensaajien hallinnollisen taakan vähentämiseksi toteutetut toimenpiteet ja tässä edistyminen (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 52 artiklan 2 kohdan g alakohta)

<type='S' maxlength=14000 input='M'>

8. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 5 artiklassa tarkoitettujen kumppaneiden osuus kumppanuussopimuksen täytäntöönpanossa (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 52 artiklan 2 kohdan h alakohta)

a) Kuvaus ja arviointi valittujen kumppaneiden osuudesta edistymiskertomuksen laatimisessa ottaen huomioon kumppanuussopimuksen.

b) Kuvaus ja arviointi valittujen kumppaneiden osuudesta ohjelmien täytäntöönpanossa, mukaan lukien osallistuminen ohjelmien seurantakomiteoihin.

c) Muut osat tarvittaessa.

<type='S' maxlength=21000 input='M'>

9. Yhteenveto ERI-rahastojen täytäntöönpanoa koskevien monialaisten periaatteiden ja laaja-alaisten toimintapoliittisten tavoitteiden osalta toteutetuista toimenpiteistä (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 52 artiklan 2 kohdan i alakohta)

(a) Yhteenveto monialaisiin periaatteisiin liittyvistä toimenpiteistä, joilla on turvattu kyseisten periaatteiden edistäminen ja valvonta erityyppisissä ohjelmissa, ottaen huomioon kumppanuussopimuksen sisältö: (1) sukupuolten tasa-arvo, syrjimättömyys, vammaisten mahdollisuudet (2) kestävä kehitys (ympäristönsuojelu, luonnonvarojen käytön tehokkuus, ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen, biologinen monimuotoisuus sekä riskien ehkäisy).

(b) Yhteenveto toteutetuista järjestelyistä, joilla varmistetaan laaja-alaisten toimintapoliittisten tavoitteiden valtavirtaistaminen, ottaen huomioon kumppanuussopimuksen sisällön.

(c) Muut osat tarvittaessa.

<type='S' maxlength=14000 input='M'>

OSA II

Nuorisotyöllisyysaloitetta koskevat tiedot ja arviointi (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 5 kohdan osalta ( 4 ))

10. Nuorisotyöllisyysaloitteen (YEI) täytäntöönpano (asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 5 kohta)

(a) Yleinen kuvaus nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanosta, mukaan lukien nuorisotyöllisyysaloitteen vaikutus nuorisotakuun täytäntöönpanoon sekä käytännön esimerkit nuorisotyöllisyysaloitteen puitteissa tuetuista tukitoimista.

(b) Kuvaus nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanossa ilmenneistä mahdollisista ongelmista sekä niiden poistamiseksi toteutetuista toimenpiteistä.

(c) Nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanon arviointi asetettujen tavoitteiden osalta sekä sen vaikutus nuorisotakuun täytäntöönpanoon.

<type='S' maxlength=14000 input='M'>

OSA III

Koheesiopolitiikkaan liittyvät tiedot ja arviointi, jos vuotuisten täytäntöönpanokertomusten tietyt tiedot sisällytetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 111 artiklan 4 kohdan nojalla edistymiskertomukseen — toimitetaan vuosina 2017 ja 2019

11. Lisätiedot ja arviointi, jotka voidaan lisätä toimenpideohjelman sisällön ja tavoitteiden mukaan (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 111 artiklan 4 kohta, edistymiskertomuksen muiden kohtien täydentämiseksi tarvittaessa)

11.1 ▼M1 Edistyminen aluekehitystä koskevan yhdennetyn lähestymistavan soveltamisessa, mukaan lukien väestörakenteeseen liittyvistä haasteista ja pysyvistä tai luontoon liittyvistä haitoista kärsivien alueiden kehitys, yhdennetyt alueelliset investoinnit, kaupunkialueiden kestävä kehitys sekä toimenpideohjelman puitteissa toteutettu yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen. ▼B <type='S' maxlength=3500 input='M'>

11.2 Edistyminen, joka on saavutettu toteutettaessa toimenpiteitä, joilla parannetaan jäsenvaltioiden viranomaisten ja tuensaajien valmiuksia hallinnoida ja käyttää rahastoja. <type='S' maxlength=3500 input='M'>

11.3 Alueiden välisten ja valtioiden välisten toimenpiteiden toteuttamisessa saavutettu edistyminen. <type='S' maxlength=3500 input='M'>

11.4 Edistyminen sellaisten toimenpiteiden toteuttamisessa, joilla vastataan köyhyydestä eniten kärsivien alueiden sekä suurimmassa syrjinnän tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien kohderyhmien erityistarpeisiin, kiinnittäen erityistä huomiota marginalisoituneisiin yhteisöihin, vammaisiin henkilöihin, pitkäaikaistyöttömiin ja työelämän ulkopuolella oleviin nuoriin; tarvittaessa ilmoitetaan käytetyt rahoitusvarat. <type='S' maxlength=3500 input='M'>

OSA IV

Nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanoa koskevat tiedot ja arviointi, jos asetuksen (EU) N:o 1303/2013 111 artiklan 4 kohtaa hyödynnetään — toimitetaan vuonna 2019 ( 5 )

12. Nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpano (asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 4 kohta)

a) Asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun arvioinnin, jossa tarkastellaan ESR:stä myönnetyn tuen ja nuorisotyöllisyysaloitteelle osoitetun erityismäärärahan vaikuttavuutta, tehokkuutta ja vaikutuksia sekä nuorisotakuun täytäntöönpanoa, keskeisten tulosten kuvaus.

b) Kuvaus ja arviointi nuorisotyöllisyysaloitteeseen osallistujien, myös nuorten, jotka ovat heikoimmassa asemassa tai marginalisoituneista yhteisöistä tai jotka ovat keskeyttäneet opintonsa tutkintoa suorittamatta, saamien työtarjousten laadusta.

c) Kuvaus ja arviointi nuorisotyöllisyysaloitteen osallistujien edistymisestä koulutuksen jatkamisessa, kestävien ja kunnollisten työpaikkojen löytämisessä tai hakeutumisessa oppisopimuskoulutukseen tai laadukkaaseen harjoitteluun.

<type='S' maxlength=14000 input='M'>

OSA V

Koheesiopolitiikkaan liittyvät tiedot ja arviointi, jos asetuksen (EU) N:o 1303/2013 111 artiklan 4 kohtaa hyödynnetään (edistymiskertomuksen muiden kohtien täydentämiseksi tarvittaessa) — toimitetaan vuonna 2019

13. Ohjelman vaikutus älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän unionin strategian toteutukseen (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 5 kohta)

Tietoja ja arviointeja siitä, miten ohjelma on edistänyt älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän unionin strategian toteutusta.

<type='S' maxlength=17500 input='M'>









LIITE II

Suurhankkeista tiedottamisen muoto

SUURHANKE

EUROOPAN ALUEKEHITYSRAHASTO/KOHEESIORAHASTO

INFRASTRUKTUURI-/TUOTANNOLLINEN INVESTOINTI







Projektin nimi <type='S' maxlength=255 input='M'> CCI <type='S' maxlength=15 input='S'>

A. SUURHANKKEEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA VASTAAVA ELIN JA SEN VALMIUDET

A.1. Hankkeen ilmoittamisesta vastaava viranomainen (hallintoviranomainen tai välittävä elin)







A.1.1 Nimi: <type='S' maxlength='200' input='M'> (1) A.1.2 Osoite: <type='S' maxlength='400' input='M'> A.1.3 Yhteyshenkilön nimi <type='S' maxlength='200' input='M'> A.1.4 Yhteyshenkilön asema <type='S' maxlength='200' input='M'> A.1.5 Puhelin: <type='N' input='M'> A.1.6 Sähköposti: <type='S' maxlength='100' input='M'> ( 1 ) Kenttien sisältöjen selitykset: tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastittava ruutu, P = prosenttiosuus syöttötapa: M = manuaalisesti, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa maxlength = enimmäismerkkimäärä välilyönnit mukaan luettuina

A.2. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava(t) elin/elimet ( 6 )(tuensaaja(t) ( 7 ))







A.2.1 Nimi: <type='S' maxlength='200' input='M'> A.2.2 Osoite: <type='S' maxlength='400' input='M'> A.2.3 Yhteyshenkilön nimi <type='S' maxlength='200' input='M'> A.2.4 Yhteyshenkilön asema <type='S' maxlength='200' input='M'> A.2.5 Puhelin: <type='N' input='M'> A.2.6 Sähköposti: <type='S' maxlength='100' input='M'>

A.3. Yrityksen tiedot (täytetään vain, jos kyseessä on tuotannollinen investointi)

A.3.1 Yrityksen nimi:

< type='S' maxlength='200' input='M'>

A.3.2 Onko yritys pk-yritys ( 8 )? <type='C' input='M'>







Kyllä □ Ei □

A.3.3 Liikevaihto (arvo miljoonina euroina ja vuosi):

A.3.3.1 Arvo miljoonina euroina <type='N' input='M'>

A.3.3.2 Vuosi <type='N' input='M'>

A.3.4 Työntekijöiden kokonaismäärä (arvo ja vuosi):

A.3.4.1 Työntekijöiden lukumäärä <type='N' input='M'>

A.3.4.2 Vuosi <type='N' input='M'>

A.3.5 Ryhmän rakenne:

Onko 25 prosenttia tai suurempi osa yrityksen pääomasta tai äänioikeuksista pk-yrityksen määritelmän ulkopuolelle jäävän yrityksen tai yritysryhmän omistuksessa? <type='C' input='M'>







Kyllä □ Ei □

Ilmoittakaa nimi ja kuvailkaa ryhmän rakennetta

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

A.4. Suurhankkeen täytäntöönpanosta vastaavan elimen tekniset, oikeudelliset, taloudelliset ja hallinnolliset valmiudet ( 9 )

A.4.1 Tekniset valmiudet (kuvailkaa vähintään hankkeen täytäntöönpanon edellyttämää asiantuntemusta ja ilmoittakaa, montako tällaista asiantuntijaa organisaatiossa on käytettävissä ja montako asiantuntijaa hankkeeseen on varattu) < type='S' maxlength='1750' input='M'>

A.4.2 Oikeudelliset valmiudet (ilmoittakaa vähintään hankkeen täytäntöönpanon mahdollistavan tuensaajan oikeudellinen asema sekä tarvittaessa tuensaajan oikeudenkäyntikelpoisuus) < type='S' maxlength='1750' input='M'>

A.4.3 Taloudelliset valmiudet (vahvistakaa vähintään hankkeen täytäntöönpanosta vastaavan elimen rahoituksellinen tilanne, joka osoittaa sen likviditeetin takaavan hankkeen onnistuneen täytäntöönpanon ja tulevan toiminnan edellyttämän riittävän rahoituksen elimen muiden toimien lisäksi) < type='S' maxlength='1750' input='M'>

A.4.4 Hallinnolliset valmiudet (ilmoittakaa vähintään kymmenen viime vuoden kuluessa toteutetut EU:n rahoittamat ja/tai niihin verrattavissa olevat hankkeet, tai jos sellaisia ei ole, osoittakaa, onko teknisen avun tarpeet huomioitu. Viitatkaa institutionaalisiin järjestelyihin, kuten hankkeen toimeenpanosta vastaavaan yksikköön (Project Implementation Unit, PIU), joka kykenee toteuttamaan hankkeen ja ohjaamaan sitä, ja sisällyttäkää hankkeen täytäntöönpanoa ja ohjaamista varten ehdotettu organisaatiokaavio, jos mahdollista) < type='S' maxlength='1750' input='M'>

A.5 Antakaa tiedot kaikista oleellisista institutionaalisista järjestelyistä, jotka on tehty kolmansien osapuolien kanssa hankkeen täytäntöönpanoa varten, sekä suunnitteilla olevien tai mahdollisesti toteutettujen järjestelyiden onnistuneesta toiminnasta

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

A.5.1 Antakaa tietoa siitä, miten infrastruktuuria hallitaan hankkeen päättymisen jälkeen (toimijan nimi; valintaperusteet — julkinen hallinnointi tai käyttöoikeussopimus, sopimustyyppi jne.). < type='S' maxlength='1750' input='M'>

B. KUVAUS INVESTOINNISTA JA SEN SIJAINNISTA; SELVITYS SIITÄ, MITEN HANKE ON YHDENMUKAINEN TOIMENPIDEOHJELMAN(/-OHJELMIEN) KYSEESEEN TULEVIEN TOIMINTALINJOJEN KANSSA, SEKÄ SIITÄ, MITEN SEN ODOTETAAN TUKEVAN NÄIDEN TOIMINTALINJOJEN ERITYISTAVOITTEIDEN SAAVUTTAMISTA JA SOSIOEKONOMISTA KEHITYSTÄ

B.1 Toimenpideohjelma(t) ja toimintalinjat







Toimenpideohjelman CCI-koodi Toimenpideohjelman toimintalinja Toimenpideohjelma 1<type='S' input='S'> Toimenpideohjelman 1 toimintalinja<type='S' input='S'> Toimenpideohjelma 1<type='S' input='S'> Toimenpideohjelman 1 toimintalinja<type='S' input='S'> Toimenpideohjelma 2<type='S' input='S'> Toimenpideohjelman 2 toimintalinja<type='S' input='S'> Toimenpideohjelma 2<type='S' input='S'> Toimenpideohjelman 2 toimintalinja<type='S' input='S'>

B.1.1 Sisältyykö hanke toimenpideohjelman tai toimenpideohjelmien suurhankkeiden luetteloon? ( 10 )<type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □

B.2. Hankkeen toimien luokittelu ( 11 )







Koodi Määrä Prosenttiosuus B.2.1. Tukitoimien alakoodi(t) (Jos tukitoimialoja on suhteellisen laskennan perusteella useita, on käytettävä useampia koodeja) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.2. Rahoitusmuotoa koskeva koodi (Joissakin tapauksissa on tarpeen ilmoittaa useampi koodi. Tällöin ilmoitetaan suhteelliset osuudet.) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.3. Aluetyyppiä koskeva koodi (Joissakin tapauksissa on tarpeen ilmoittaa useampi koodi. Tällöin ilmoitetaan suhteelliset osuudet.) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.4. Alueellista täytäntöönpanomekanismia koskeva koodi <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.5. Temaattista tavoitetta koskeva koodi (Joissakin tapauksissa on tarpeen ilmoittaa useampi koodi. Tällöin ilmoitetaan suhteelliset osuudet.) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.6. Taloudellisen toiminnan koodi (NACE-koodi) (1) (Joissakin tapauksissa on tarpeen ilmoittaa useampi koodi. Tällöin ilmoitetaan suhteelliset osuudet.) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.7. Sijaintia koskeva koodi (NUTS III) (2) (Joissakin tapauksissa on tarpeen ilmoittaa useampi koodi. Tällöin ilmoitetaan suhteelliset osuudet.) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.8. Investoinnin luonne (3) (täytetään vain, jos kyseessä on tuotannollinen investointi) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B.2.9. Tuote (4) (täytetään vain, jos kyseessä on tuotannollinen investointi) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> ( 1 ) NACE Rev. 2, nelinumeroinen koodi: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1). ( 2 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003 (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna. Tässä käytetään tarkinta ja parhaiten soveltuvaa NUTS III -koodia. Jos hanke liittyy useisiin yksittäisiin NUTS III -tason alueisiin, on syytä harkita NUTS III -tason koodien tai ylemmän tason koodien käyttämistä. ( 3 ) Uudisrakentaminen = 1; laajentaminen = 2; muuntaminen/nykyaikaistaminen = 3; sijainnin muuttaminen = 4; yritysoston tulos = 5. ( 4 ) Yhdistetty nimikkeistö, neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

B.3. Hankkeen kuvaus

B.3.1 Antakaa lyhyt (enintään kaksi sivua pitkä) kuvaus hankkeesta (tavoite, nykytilanne, käsiteltävät kysymykset, rakennustyöt jne.), liittäkää mukaan kartta hankkeen alueesta ( 12 ), paikkatiedot ( 13 )ja hankkeen keskeiset osat yksilöllisinä kustannusarvioineen (ilman toimintojen kustannusten erittelyä). Jos kyseessä on tuotannollinen investointi, on annettava myös yksityiskohtainen tekninen kuvaus, jossa on tietoa esimerkiksi työstä ja sen tärkeimmistä ominaisuuksista, perustamisesta, päätehtävistä, yrityksen taloudellisen rakenteen keskeisistä osista ja investoinnin keskeisistä puolista sekä tuotantotekniikan ja välineistön kuvaus ja tuotteiden kuvaus. < type='S' maxlength='7000' input='M'>

B.3.2 Onko hankkeessa kyse suurhankkeen ( 14 )vaiheesta?<type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □

B.3.3 Jos hanke on kokonaishankkeen vaihe, esittäkää lyhyt kuvaus ehdotetuista täytäntöönpanovaiheista ja selostakaa, miten ne ovat toisistaan teknisesti ja taloudellisesti riippumattomia. Selittäkää, mitä perusteita on käytetty hankkeen jakamisessa vaiheisiin. Esittäkää tämän vaiheen (prosentti)osuus koko hankkeesta. Mikäli hanketta osarahoitetaan useammasta kuin yhdestä toimenpideohjelmasta, ilmoittakaa kuhunkin toimenpideohjelmaan kuuluvat osat ja suhteellinen jakautuminen. < type='S' maxlength='3500' input='M'>

B.3.4 Onko komissio hyväksynyt aiemmin jonkin osan tästä suurhankkeesta? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ Jos vastaus on kyllä, ilmoittakaa hyväksytyn suurhankkeen CCI-koodi. < type='S' input='S'> Jos hanke kuuluu osana sellaiseen suurhankkeeseen, jonka ensimmäinen vaihe toteutettiin ohjelmakaudella 2007–2013, antakaa yksityiskohtainen kuvaus ensimmäisen vaiheen fyysisistä ja taloudellisista tavoitteista ja kyseisen vaiheen toteuttamisesta sekä vahvistus siitä, että kyseisen vaiheen tulokset ovat tai tulevat olemaan käytettävissä tarkoitukseensa. < type='S' maxlength='10500' input='M'

B.3.5 Onko hanke osa unionin tasolla luotua Euroopan laajuista verkkoa? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ Jos vastaus on kyllä, antakaa tiedot ja viitatkaa asiaankuuluvaan EU:n säädökseen ( 15 ). < type='S' maxlength='1750' input='M'>

B.3.6 Jos kyseessä on tuotannollinen investointi, sovelletaanko investointiin jotakin seuraavista säännöksistä? i) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 3 artiklan 1 kohdan a alakohta ( 16 )<type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ Jos vastaus on kyllä, selittäkää, miten se vaikuttaa työpaikkojen luomiseen ja säilyttämiseen (etenkin nuorten osalta) < type='S' maxlength='1750' input='M'> ii) Asetuksen (EU) N:o 1301/2013 3 artiklan 1 kohdan b alakohta <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ Jos vastaus on kyllä, selittäkää, miten se edistää asetuksen (EU) N:o 1301/2013 5 artiklan 1 ja 4 alakohdassa säädettyjä investointiprioriteetteja, ja jos investointi sisältää suurten yritysten ja pk-yritysten välistä yhteistyötä, miten se edistää kyseisen asetuksen 5 artiklan 2 alakohdassa säädettyjä investointiprioriteetteja. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

B.4. Hankkeen tavoitteet ja se, miten se vastaa toimenpideohjelman tai toimenpideohjelmien kyseeseen tulevia toimintalinjoja ja miten sen odotetaan tukevan näiden toimintalinjojen erityistavoitteiden ja tulosten saavuttamista ja toimenpideohjelman kattaman alueen sosioekonomista kehitystä. B.4.1 Mitkä ovat hankkeen päätavoitteet? Luetelkaa ne tässä ja antakaa lyhyt selitys. < type='S' maxlength='1750' input='M'> B.4.2 Antakaa tiedot siitä, miten hanke vastaa toimenpideohjelman tai toimenpideohjelmien kyseeseen tulevia toimintalinjoja ja miten sen odotetaan tukevan näiden toimintalinjojen erityistavoitteiden tulosindikaattoreiden saavuttamista. < type='S' maxlength='1750' input='M'> B.4.3 Selittäkää, miten hanke tukee toimenpideohjelman kattaman alueen sosioekonomista kehitystä. < type='S' maxlength='1750' input='M'> B.4.4 Selittäkää, mitä toimenpiteitä tuensaaja on suunnitellut/toteuttanut varmistaakseen infrastruktuurin optimaalisen käytön toimintavaiheessa. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

C. KOKONAISKUSTANNUKSET JA TUKIKELPOISTEN KUSTANNUSTEN KOKONAISMÄÄRÄ

C.1. Täyttäkää seuraava taulukko ja huomioikaa seuraavat seikat

(1) Tukeen kelpaamattomat kustannukset ovat i) tukikelpoisuuskauden ulkopuolisena aikana aiheutuneita kustannuksia, ii) sovellettavien EU:n ja kansallisten sääntöjen mukaan tukeen kelpaamattomia kustannuksia, iii) muita kustannuksia, joita ei ole esitetty osarahoitettaviksi. HUOM. Menojen ensimmäinen kelpoisuuspäivä on päivä, jolloin komissio on vastaanottanut toimenpideohjelman, tai 1. päivä tammikuuta 2014 sen mukaan, kumpi päivä on aiempi ( 17 ).

(2) Ennakoimattomien menojen osuus ei saa ylittää 10:tä prosenttia ennakoimattomien menojen kokonaisnettokustannuksista. Ennakoimattomat menot voidaan sisällyttää tukikelpoisten kustannusten yhteismäärään, jota käytetään rahastoista maksettavaksi suunnitellun tuen laskemiseen.

(3) Hintojen tarkistaminen on tarvittaessa mahdollista odotetun inflaation kattamiseksi, jos tukikelpoiset kustannukset ovat kiinteitä hintoja.

(4) Jos arvonlisäverosta saa palautuksen, se ei ole tukikelpoinen. Jos arvonlisäveroa pidetään tukikelpoisena, on esitettävä perustelut.

(5) Kokonaiskustannusten on sisällettävä kaikki hankkeesta koituvat kustannukset, mukaan lukien suunnittelu ja valvonta, sekä arvonlisävero, huolimatta siitä, saako siitä palautusta.

(6) Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 69 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla rakentamattoman ja rakennetun maan hankinta siltä osin kuin siihen käytettävä määrä ylittää kymmenen prosenttia kyseisen toimen tukikelpoisista kokonaismenoista. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa voidaan hyväksyä suurempi prosenttiosuus ympäristön laadun säilyttämistä koskevien toimien osalta.

(7) Tukikelpoiset kokonaiskustannukset ennen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklassa vahvistettujen vaatimusten huomioon ottamista.







Euroa Kokonaiskus-tannukset (A) Kustan-nukset, jotka eivät ole tukikel-poisia (1) (B) Tukikel-poiset kustan-nukset (C) = (A) – (B) Tukikel-poisten kustan-nusten kokonais-määrän osuus prosent-teina Syötetty Syötetty Laskettu Laskettu 1 Suunnittelumaksut <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 2 Maan hankinta <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> (6) <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 3 Rakennustyöt <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 4 Koneet ja laitteet tai varusteet <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 5 Varaus ennakoimattomia menoja varten (2) <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 6 Hintojen tarkistaminen (soveltuvin osin) (3) <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 7 Tiedotus ja viestintä <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 8 Rakentamisen aikainen valvonta <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 9 Tekninen apu <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 10 Välisumma <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 11 (alv (4)) <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> 12 YHTEENSÄ <type='N' input='G'> (5) <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> (7) <type='P' input='G'>

Ilmoittakaa (tarvittaessa) vaihtokurssi ja viite.

< type='S' maxlength='875' input='M'>

Antakaa tarvittaessa lisätietoja edellä mainituista eristä (esim. ennakoimattomia menoja ei odotettavissa, tukikelpoinen alv).

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

C.2. Valtiontukisääntöjen noudattamisen varmistaminen

Katsotteko, että hankkeeseen kuuluu osana valtiontuen myöntäminen? <type='C' input='M'>







Kyllä □ Ei □

Jos vastaus on kyllä, täyttäkää seuraava taulukko ( 18 ):







Tuen määrä (euroa) bruttoavustus-ekvivalent-tina ilmaistuna (1) Tukikelpoiset kustannukset yhteensä (euroa) (2) Tuki-intensiteetti (%) Valtiontuen numero/ryhmäpoik-keuksien piiriin kuuluvan tuen rekisterinumero Hyväksytty tukiohjelma tai hyväksytty yksittäinen tuki <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='M'> <type='N' input='M'> Ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan kuuluva tuki <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='M'> <type='N' input='M'> Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan päätöksen mukainen tuki (3) tai maitse tapahtuvaa julkista henkilöliikennettä koskevan asetuksen mukainen tuki (4) <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='M'> <type='N' input='M'> Myönnetty tuki yhteensä <type='N' input='G'> Ei sovelleta Ei sovelleta Ei sovelleta ( 1 ) Bruttoavustusekvivalentilla (BAE) tarkoitetaan tuen myöntämisajankohdan diskonttokorolla diskontattua tuen arvoa ilmaistuna prosenttiosuutena tukikelpoisten kustannusten diskontatusta arvosta ( 2 ) Valtiontukisäännöt sisältävät sääntöjä tukikelpoisista kustannuksista. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava tässä sarakkeessa sovellettujen valtiontukisääntöjen mukainen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärä. ( 3 ) Komission päätös 2012/21/EU, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 7, 11.1.2012, s. 3). ( 4 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1).

Jos vastaus on ei, selittäkää yksityiskohtaisesti, miksi katsotte, ettei hankkeeseen liity valtiontukea ( 19 ). Ilmoittakaa nämä tiedot kaikista mahdollisista valtiontuen saajaryhmistä, joihin kuuluvat esimerkiksi infrastruktuurin tapauksessa infrastruktuurin omistaja, rakentajat, ylläpitäjä ja käyttäjät. Tapauksen mukaan ilmoittakaa lisäksi, kumpi seuraavista on syynä siihen, että katsotte, ettei hankkeeseen sisälly valtiontukea: i) hanke ei koske mitään taloudellista toimintaa (julkisen palvelun tehtävät mukaan luettuina) tai ii) tuensaajalla (tuensaajilla) on lakisääteinen monopoli kyseisten toimintojen alalla eikä se (eivätkä ne) toimi millään kilpailulle vapautetulla alalla (tai jos se toimii (ne toimivat) muilla aloilla, se pitää (ne pitävät) erillistä kirjanpitoa).

< type='S' maxlength='3500' input='M'>

C.3. Tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärän laskenta

Tukikelpoisia kokonaiskustannuksia, joissa on otettu huomioon asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklassa vahvistetut vaatimukset, olisi käytettävä todentamaan, onko hanke saavuttanut mainitun asetuksen 100 artiklan mukaisen suurhankkeen kynnysarvon.

Valitkaa soveltuva vaihtoehto ja täydentäkää tarvittavat tiedot. Jos toimet eivät tuota tuloja, valitkaa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan 3 kohdan b alakohdassa esitetty menetelmä ja käyttäkää diskontattujen nettotulojen suhteellisessa soveltamisessa määräosuutta 100 prosenttia.







Mahdollisten tulojen nettomäärän laskentamenetelmä Menetelmä, jonka hallintoviranomainen on valinnut toimialaa, sen osaa tai toimen tyyppiä varten (1) (rastittakaa vain yksi ruutu) Diskontattujen nettotulojen laskeminen <type='C' input='M'> Kiinteään prosenttiosuuteen perustuva menetelmä <type='C' input='M'> Alennetun osarahoitusosuuden menetelmä <type='C' input='M'> ( 1 ) Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklassa esitetty vaatimus.

Diskontattujen nettotulojen laskeminen (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan 3 kohdan b alakohta)







Arvo 1. Tukikelpoiset kokonaiskustannukset ennen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan vaatimusten huomioon ottamista (euroina, diskonttaamaton) (Kohta C.1.12(C)) <type='N' input='G'> 2. Diskontattujen nettotulojen suhteellinen soveltaminen (%) (tapauksen mukaan) = (E.1.2.9) <type='N' input='M'> 3. Tukikelpoiset kokonaiskustannukset asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan vaatimusten huomioon ottamisen jälkeen (euroina, diskonttaamaton) = (1) * (2) Julkisen rahoitusosuuden enimmäismäärän on oltava valtiontukisääntöjen ja edellä ilmoitetun myönnetyn tuen kokonaismäärän mukainen (tapauksen mukaan) <type='N' input='M'>

▼M2

Kiinteään prosenttiosuuteen tai alennettuun osarahoitusosuuteen perustuva menetelmä (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan 3 kohdan a alakohta, 61 artiklan 3 kohdan aa alakohta ja 61 artiklan 5 kohta)







Arvo 1. Tukikelpoiset kokonaiskustannukset ennen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan vaatimusten huomioon ottamista (euroina, diskonttaamaton) (Kohta C.1.12(C)) <type=’N’ input=’G’> 2. Nettotulojen kiinteä prosenttiosuus (FR), sellaisena kuin se on määritelty asetuksen (EU) N:o 1303/2013 liitteessä V tai delegoiduissa säädöksissä tai vahvistettu 61 artiklan 3 kohdan aa alakohdan perusteella (%) <type=’N’ input=’M’> 3. Tukikelpoiset kokonaiskustannukset asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan vaatimusten huomioon ottamisen jälkeen (euroina, diskonttaamaton) = (1) × (1 – FR) (1) Julkisen rahoitusosuuden enimmäismäärän on oltava valtiontukisääntöjen ja edellä ilmoitetun myönnetyn tuen kokonaismäärän mukainen (tapauksen mukaan) <type=’N’ input=’M’> ( 1 ) Kun kyseessä on alennettuun osarahoitusosuuteen perustuva menetelmä, tätä kaavaa ei sovelleta (kiinteä prosenttiosuus otetaan huomioon toimintalinjan osarahoitusosuudessa, mikä johtaa alhaisempaan EAKR:n/koheesiorahaston rahoitukseen) ja tukikelpoiset kokonaiskustannukset vastaavat kohdassa (1) mainittua summaa.

▼B

D. TEHDYT TOTEUTETTAVUUSTUTKIMUKSET, VAIHTOEHTOJEN ARVIOINTI JA TULOKSET

D.1. Kysyntäanalyysi

Osoittakaa hankkeen kysyntä esittämällä yhteenveto kysyntäanalyysistä, mukaan lukien ennakoitu kysynnän kasvuvauhti, tämän asetuksen liitteessä III (Kustannus-hyötyanalyysissä käytettävä menetelmä) esitetyn lähestymistavan mukaisesti. Tarkasteluun on sisällyttävä vähintään seuraavat tiedot:

i) ennusteissa käytetyt menetelmät

ii) oletukset ja lähtötasot (aiempi liikenne, oletettu liikenne tulevaisuudessa ilman hanketta)

iii) valittuja vaihtoehtoja koskevat ennusteet tarvittaessa

iv) tarjontapuoleen liittyvät näkökohdat, mukaan lukien analyysi olemassa olevasta tarjonnasta ja odotetusta (infrastruktuurin) kehityksestä

v) (mahdollinen) verkostovaikutus.

Jos kyseessä on tuotannollinen investointi, kuvailkaa kohdemarkkinoita ja esittäkää yhteenveto kysyntäanalyysistä, mukaan lukien kysynnän kasvuvauhti tarvittaessa eriteltynä jäsenvaltion mukaan sekä erikseen kolmansien maiden osalta kokonaisuutena

< type='S' maxlength='10500' input='M'>

D.2. Vaihtoehtojen analyysi

D.2.1 Hahmotelkaa toteutettavuustutkimuksissa huomioidut vaihtoehdot (enintään 2–3 sivua) tämän asetuksen liitteessä III (Kustannus-hyötyanalyysissä käytettävä menetelmä) esitetyn lähestymistavan mukaisesti. Tarkasteluun on sisällyttävä vähintään seuraavat tiedot: i) tarkasteltujen vaihtoehtojen kokonaisinvestointikustannukset ja käyttökustannukset ii) laajuuteen (teknisten, toiminnallisten, taloudellisten, ympäristöllisten ja sosiaalisten kriteereiden perusteella) ja ehdotetun infrastruktuurin sijaintiin liittyvät vaihtoehdot iii) osa- ja järjestelmäkohtaiset tekniset vaihtoehdot iv) kuhunkin vaihtoehtoon liittyvät riskit, mukaan lukien ilmastonmuutoksen ja äärisääolosuhteiden aiheuttamat riskit v) tarkasteltujen vaihtoehtojen taloudelliset indikaattorit tarvittaessa ( 20 ) vi) yhteenvetotaulukko, jossa on huomioitu kaikkien vaihtoehtojen hyvät ja huonot puolet. Lisäksi jos kyseessä on tuotannollinen investointi, antakaa kapasiteettiin liittyvät tiedot (esim. yrityksen kapasiteetti ennen investointia yksikköinä vuodessa, viitepäivämäärä, kapasiteetti investoinnin jälkeen yksikköinä vuodessa ja arvio kapasiteetin käyttöasteesta). < type='S' maxlength='10500' input='M'>

D.2.2 Kuvailkaa parhaan ratkaisun valinnassa käytettyjä kriteereitä (sekä niiden tärkeysjärjestystä ja arviointimenetelmää, ottaen huomioon ilmastonmuutokselle alttiuden ja riskien arvioinnin tulokset ja tarvittaessa ympäristövaikutusten arvioinnin/strategisen ympäristöarvioinnin menettelyt, ks. kohta F jäljempänä) ja perustelkaa vaihtoehdon valinta lyhyesti tämän asetuksen liitteessä III (Kustannus-hyötyanalyysissä käytettävä menetelmä) esitetyn lähestymistavan mukaisesti. ( 21 ) < type='S' maxlength='7000' input='M'>

D.3. Valitun vaihtoehdon toteutettavuus

Kuvailkaa lyhyesti valitun vaihtoehdon toteutettavuutta käsittelemällä seuraavia keskeisiä osa-alueita: institutionaaliset, tekniset sekä ympäristöön, kasvihuonekaasupäästöihin ja ilmastonmuutokseen kohdistuvat vaikutukset, hankkeen riskit (tarvittaessa) ja muut hankkeen toteutettavuuden arvioinnissa käytetyt näkökulmat. Täyttäkää taulukko ja viitatkaa asianmukaisiin asiakirjoihin.

D.3.1 Institutionaalinen näkökohta

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

D.3.2 Tekniset näkökohdat, kuten sijainti, pääinfrastruktuurin suunniteltu kapasiteetti, hankkeen laajuuden ja koon perustelut ennustetun kysynnän puitteissa, tehtyjen valintojen perustelu ilmastoon ja luonnonkatastrofeihin liittyvän riskinarvioinnin perusteella (tarvittaessa) sekä arvioidut investointi- ja käyttökustannukset

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

D.3.3 Ympäristöön sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen (kasvihuonekaasupäästöt) ja sopeutumiseen liittyvät näkökohdat (tarvittaessa)

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

D.3.4 Muut näkökohdat

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

Täyttäkää seuraava taulukko:







Toteutettavuus-tutkimusten (tai liiketoiminta-suunnitelman, jos kyseessä on tuotannollinen investointi) keskeinen osa-alue Viite (todentavat asiakirjat ja luku/osa/sivu, jossa kyseiset tiedot ja yksityiskohdat ovat) Kysyntäanalyysi < type='S' maxlength='1750' input='M'> Vaihtoehtojen analyysi < type='S' maxlength='1750' input='M'> Institutionaalinen < type='S' maxlength='1750' input='M'> Tekninen < type='S' maxlength='1750' input='M'> Ympäristö, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, ilmastonmuutoksen hillitseminen sekä selviytymis- ja palautumiskyky katastrofitilanteissa (tarvittaessa) < type='S' maxlength='1750' input='M'> Muut näkökohdat < type='S' maxlength='1750' input='M'>

Esitettävien yhteenvetojen lisäksi hakemuksen tueksi on toimitettava toteutettavuustutkimusta koskeva asiakirja lisäyksenä 4.

E. KUSTANNUS-HYÖTYANALYYSI, JOKA SISÄLTÄÄ TALOUS- JA RAHOITUSANALYYSIN, JA RISKINARVIOINTI

Tämän kohdan olisi perustuttava tämän asetuksen liitteeseen III (Kustannus-hyötyanalyysissä käytettävä menetelmä). Esitettävien yhteenvetojen lisäksi hakemuksen tueksi on toimitettava täydellinen kustannus-hyötyanalyysiasiakirja lisäyksenä 4.

E.1. Rahoitusanalyysi

E.1.1. Antakaa lyhyt (enintään 2–3 sivua pitkä) kuvaus menetelmistä (yhdenmukaisuus tämän asetuksen liitteen III (Kustannus-hyötyanalyysissä käytettävä menetelmä) ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 ( 22 )III jaksossa määritetyn nettotuloja tuottavien toimien diskontattujen nettotulojen laskentamenetelmän kanssa; menetelmiä koskevat poikkeukset; kaikki tärkeimmät oletukset, jotka koskevat toimintakustannuksia, jälkirahoituskustannuksia, tuottoja ja jäännösarvoa; käytetyt makrotaloudelliset parametrit; laskennoissa huomioidut vaiheet ja analyysissä käytetyt tiedot) sekä esittäkää rahoitusanalyysin keskeiset tulokset, mukaan lukien rahoituksen kestävyyden analyysi, joka osoittaa, ettei varojen loppumisesta ole vaaraa tulevaisuudessa (vahvistakaa hankkeen tuensaajan, omistajien ja/tai viranomaisten sitoutuminen investointi-, käyttö- ja jälleenhankintakustannusten rahoitukseen sekä esittäkää kassavirtaennusteita kuvaavat rahoituksen kestävyystaulukot viiteajanjaksoa varten, jos mahdollista): < type='S' maxlength='10500' input='M'>

E.1.2. Tärkeimmät kustannus-hyötyanalyysin rahoitusanalyysissa käytetyt mittarit ja parametrit (kaikki arvot euroina) ( 23 )



Tärkeimmät mittarit ja parametrit Arvo 1 Viiteajanjakso (vuosina) <type='N' input='M'> 2 Rahoituksen diskonttokorko (%) (1) <type='P' input='M'> Tärkeimmät mittarit ja parametrit Arvo ei diskontattu Arvo diskontattu (nettonykyarvo) Viittaus kustannushyötyanalyysiasiakirjaan (luku/osa/sivu) 3 Kokonaisinvestointikustannukset lukuun ottamatta varauksia ennakoimattomia menoja varten <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> < type='S' maxlength='500' input='M'> 4 Jäännösarvo <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> < type='S' maxlength='500' input='M'> 5 Tulot <type='N' input='M'> < type='S' maxlength='500' input='M'> 6 Käyttö- ja jälleenhankintakustannukset (2) <type='N' input='M'> < type='S' maxlength='500' input='M'> Diskontattujen nettotulojen suhteellinen soveltaminen (3) 7 Nettotulot = tulot – käyttökustannukset ja jälleenhankintakustannukset + jäännösarvo = (5) – (6) + (4) <type='N' input='G'> < type='S' maxlength='500' input='M'> 8 Kokonaisinvestointikustannukset – nettotulot = (3) – (7) <type='N' input='G'> < type='S' maxlength='500' input='M'> 9 Diskontattujen nettotulojen suhteellinen soveltaminen (%) = (8)/(3) <type='P' input='G'> < type='S' maxlength='500' input='M'> ( 1 ) Komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 17 artiklan tarkoittamassa merkityksessä. ►M2 ( 2 ) Tätä sääntöä ei sovelleta seuraavissa tapauksissa: 1) hankkeeseen sovelletaan valtiontukisääntöjä perussopimuksen 107 artiklan tarkoittamassa merkityksessä (ks. kohta G1) asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan 8 kohdan mukaisesti, 2) käytetään kiinteää prosenttiosuutta (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan 3 kohdan a alakohta ja 61 artiklan 3 kohdan aa alakohta) tai alennettua osarahoitusosuutta (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan 5 kohta) ja 3) jos käyttökustannusten ja jälleenhankintakustannusten nykyarvojen summa on suurempi kuin tulojen nykyarvo, hanketta ei pidetä tuloja tuottavana ja kohdat 7 ja 8 voidaan sivuuttaa ja diskontattujen nettotulojen suhteellisessa soveltamisessa käytetään määräosuutta 100 prosenttia. ◄ ( 3 ) Jos arvonlisäverosta saa palautuksen, kustannusten ja tulojen tulee perustua lukuihin, joista on vähennetty arvonlisävero. * Mieluiten todellinen arvo.

E.1.3. Rahoitusanalyysin tärkeimmät indikaattorit kustannus-hyötyanalyysiasiakirjan mukaisesti



Ilman unionin tukea A Unionin tuki mukaan lukien B Viittaus kustannus-hyötyanalyysi-asiakirjaan (luku/osa/sivu) 1. Rahoituksen tuottoaste (%) (financial rate of return, FRR) <type='P' input='M'> FRR(C) (1) <type='P' input='M'> FRR(K) (2) < type='S' maxlength='500' input='M'> 2. Nettonykyarvo (euroa) <type='N' input='M'> FNPV(C) <type='N' input='M'> FNPV(K) < type='S' maxlength='500' input='M'> ( 1 ) FRR(C) merkitsee investoinnin taloudellista kannattavuutta. ( 2 ) FRR(K) merkitsee kansallisen pääoman taloudellista kannattavuutta. Jos hankkeen taloudellinen kannattavuus on suuri eli FRR(C) on merkittävästi suurempi kuin rahoituksen diskonttokorko, perustelkaa unionin osuus tämän asetuksen liitteen III mukaisesti. < type='S' maxlength='1750' input='M'> Jos kyseessä on tuotannollinen investointi, esittäkää FRR(Kp):n ( 24 ) laskennan tulokset ja odotettavissa olevan kannattavuuden vertailu kansallisiin vertailuarvoihin kyseisellä toimialalla. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

E.1.4. Tariffistrategia ja kohtuuhintaisuus (tapauksen mukaan) E.1.4.1. Jos hankkeesta odotetaan saatavan tuloja käyttäjiltä perittävien tariffien tai maksujen kautta, antakaa tiedot maksujärjestelmästä (maksujen tyyppi ja taso sekä periaate tai unionin säädös, jonka perusteella maksut on määritetty). < type='S' maxlength='1750' input='M'> E.1.4.2 Kattavatko maksut käyttökustannukset, mukaan lukien hankkeen ylläpito- ja jälleenhankintakustannukset ( 25 )? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ Antakaa lisätietoja tariffistrategiasta. Jos vastaus on ei, ilmoittakaa käyttökustannusten katettu osuus ja kattamattomien kustannusten rahoituslähteet. Antakaa mahdollista toimintatukea koskevat tiedot. Jos maksuja ei ole ehdotettu, miten katetaan käyttökustannukset? < type='S' maxlength='1750' input='M'> E.1.4.3. Jos käyttäjien maksuissa eroja, onko maksut suhteutettu hankkeen käyttöön tai todelliseen kulutukseen? (antakaa yksityiskohtaiset tiedot tekstilaatikossa) <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ < type='S' maxlength='1750' input='M'> E.1.4.4 Onko maksut suhteutettu käyttäjien aiheuttamaan saastumiseen? (antakaa yksityiskohtaiset tiedot tekstilaatikossa) <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ < type='S' maxlength='1750' input='M'> E.1.4.5 Onko maksujen kohtuuhintaisuus käyttäjien kannalta huomioitu? (antakaa yksityiskohtaiset tiedot tekstilaatikossa) <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ < type='S' maxlength='1750' input='M'>

E.2. Talousanalyysi

E.2.1. Antakaa lyhyt (enintään 2–3 sivua pitkä) kuvaus menetelmistä (yhdenmukaisuus kustannus-hyötyanalyysissä käytettäviä menetelmiä koskevan täytäntöönpanosäädöksen kanssa ja menetelmiä koskevat poikkeukset), kustannusten arvioinnissa tehdyistä tärkeimmistä olettamuksista (mukaan lukien huomioidut kustannustekijät: investointikustannukset, jälleenhankintakustannukset ja käyttökustannukset), taloudellisista hyödyistä ja ulkoisvaikutuksista, mukaan lukien ympäristöön liittyvät, ilmastonmuutoksen hillitsemisestä (mukaan lukien kasvihuonekaasupäästöjen kasvu hiilidioksidiekvivalenttina tarvittaessa), kyvystä sietää ilmastonmuutoksen vaikutuksia, selviytymis- ja palautumiskyvystä katastrofitilanteissa sekä sosioekonomisen analyysin tärkeimmistä tuloksista ja selittäkää tarvittaessa suhdetta ympäristövaikutusten arviointiin (ks. kohta F jäljempänä): < type='S' maxlength='10500' input='M'>

E.2.2. Antakaa tietoa analyysissä havaituista taloudellisista hyödyistä ja kustannuksista sekä niiden arvoista:



Hyöty Yksikköarvo (tarvittaessa) Arvo yhteensä (euroina, diskontattu) (1) % kaikista hyödyistä <type='S' maxlength='200' input='M'> <type='S' maxlength='50' input='M'>… <type='N' input='M'> <type='P' input='M'> … … … … Yhteensä LASKETTU 100 % Kustannus Yksikköarvo (tarvittaessa) Arvo yhteensä (euroina, diskontattu) % kaikista kustannuksista <type='S' maxlength='200' input='M'> <type='S' maxlength='50' input='M'>… <type='N' input='M'> <type='P' input='M'> … … … … Yhteensä LASKETTU 100 % ( 1 ) Taulukossa esitettyjen diskontattujen kustannus- ja hyötysummien kokonaissumman on vastattava nettonykyarvoa (ENPV).

E.2.3. Talousanalyysin tärkeimmät indikaattorit kustannus-hyötyanalyysiasiakirjan mukaisesti



Tärkeimmät parametrit ja indikaattorit Arvot Viittaus kustannus-hyötyanalyysiasiakirjaan (luku/osa/sivu) 1. Sosiaalinen diskonttokorko (%) <type='P' input='M'> <type='S' maxlength='500' input='M'> 2. Taloudellinen tuottoaste, ERR (%) <type='P' input='M'> <type='S' maxlength='500' input='M'> 3. Taloudellinen nettonykyarvo, ENPV (euroina) <type='N' input='G'> < type='S' maxlength='500' input='M'> 4. Hyöty-kustannussuhde <type='N' input='G'> <type='S' maxlength='500' input='M'>

E.2.4. Hankkeen työllisyysvaikutukset Esittäkää alustava arvio uusien työpaikkojen määrästä kokoaikatyötä vastaavana työpaikkojen määränä (full-time equivalent, FTE) ilmaistuna.



Suoraan luotujen työpaikkojen määrä: Määrä (FTE) (A) Työsuhteiden keskimääräinen kesto (kuukausina) (1) (B) Täytäntöönpanovaiheen aikana <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> Toimintavaiheen aikana <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> Välillisesti luotujen työpaikkojen määrä: (ainoastaan tuotannolliset investoinnit) Määrä (FTE) (A) Työsuhteiden keskimääräinen kesto (kuukausina) (B) Toimintavaiheen aikana <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> Säilytettyjen työpaikkojen määrä (ainoastaan tuotannolliset investoinnit) <type='N' input='M'> ei sovelleta ( 1 ) Pysyvien työsuhteiden tapauksessa merkitään kuukausina ilmaistun keston sijasta ”pysyvä”. Tuotannollisten investointien tapauksessa antakaa lisäksi tiedot siitä, miten hankkeen odotetaan vaikuttavan työllisyyteen muilla unionin alueilla, sekä tiedot siitä, johtaako rahastojen rahoitusosuus työpaikkojen merkittävään katoamiseen unionin alueella jo olevilla tuotantopaikoilla, kun otetaan huomioon yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen johdanto-osan 92 artikla sekä alueellisia valtiontukia koskevat säännöt. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

E.2.5. Yksilöikää tärkeimmät hyödyt ja kustannukset, joita ei voi mitata määrällisesti tai rahallisesti: < type='S' maxlength='1750' input='M'>

E.3. Riskinarviointi ja herkkyysanalyysi

E.3.1. Esittäkää lyhyt kuvaus menetelmistä ja yhteenveto tuloksista, mukaan lukien tärkeimmät tunnistetut riskit < type='S' maxlength='1750' input='M'>

E.3.2. Herkkyysanalyysi Ilmoittakaa testattuihin muuttujiin sovellettu prosentuaalinen muutos: Esittäkää rahoituksellisten ja taloudellisten tulosindeksien arvioitu vaikutus tuloksiin (prosentuaalisena muutoksena).



Testattu muuttuja Rahoituksen nettonykyarvon vaihtelu (FNPV(K)) (%) Rahoituksen nettonykyarvon vaihtelu (FNPV(C)) (%) Taloudellisen nettonykyarvon vaihtelu (ENPV) (%) <type='S' maxlength='500' input='M'> <type='P' input='M'> <type='P' input='M'> <type='P' input='M'> Mitkä muuttujat on katsottu kriittisiksi muuttujiksi? Ilmoittakaa sovelletut kriteerit ja mainitkaa tärkeimpien muuttujien vaikutus pääindikaattoreihin — FNPV, ENPV. < type='S' maxlength='1750' input='M'> Mitkä ovat kriittisten muuttujien vaihtuvat arvot? Antakaa kunkin tunnistetun kriittisen muuttujan osalta arvioitu prosentuaalinen muutos, jolla rahoituksen nettonykyarvoksi (FNPV) tai taloudelliseksi nettonykyarvoksi (ENPV) saadaan nolla. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

E.3.3. Riskinarviointi Esittäkää lyhyt yhteenveto riskinarvioinnista, hankkeen tärkeimmistä riskeistä, riskimatriisista ( 26 ) ja tulkinnasta, riskien vähentämisstrategiasta sekä keskeisimmistä riskeistä, kuten kustannusten ylittymisestä, viivästyksistä ja kysynnän alenemisesta, vastaavasta elimestä kiinnittäen erityistä huomiota ympäristöön, ilmastonmuutokseen ja muihin luonnonkatastrofeihin liittyviin riskeihin. < type='S' maxlength='3500' input='M'>

E.3.4. Mahdollisesti toteutetut lisäarvioinnit Antakaa jäljempänä tietoa mahdollisesti toteutetusta kriittisten muuttujien todennäköisyysjakaumista, kvantitatiivisesta riskianalyysistä, ympäristöriskin arvioinnista ja toteutetuista toimista. < type='S' maxlength='3500' input='M'>

F. YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTI, JOSSA ON OTETTU HUOMIOON ILMASTONMUUTOKSEN HILLITSEMINEN JA SIIHEN SOPEUTUMINEN SEKÄ SELVIYTYMIS- JA PALAUTUMISKYKY KATASTROFITILANTEISSA

F.1. Hankkeen yhdenmukaisuus ympäristöpolitiikan kanssa

F.1.1 Kuvailkaa, miten hanke edistää ja noudattaa ympäristöpolitiikan tavoitteita, kuten ilmastonmuutosta koskevia tavoitteita (on suositeltavaa huomioida luonnonvarojen käytön tehokkuus, monimuotoisuuden säilyttäminen ja ekosysteemipalvelut, kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen sekä kyky sietää ilmastonmuutoksen vaikutuksia ym.). < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.1.2 Kuvailkaa, miten hankkeessa on huomioitu varovaisuusperiaate, ennaltavarautumisen periaate, saastuttaja maksaa -periaate sekä periaate, jonka mukaan ympäristövahingot on korjattava ensisijaisesti niiden lähteellä. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.2. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY ( 27 )(SYA-direktiivi) soveltaminen

F.2.1 Perustuuko hankkeen täytäntöönpano muuhun suunnitelmaan tai ohjelmaan kuin toimenpideohjelmaan? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □

F.2.2. Jos vastaus kysymykseen F.2.1 on kyllä, kertokaa, tehtiinkö suunnitelmalle tai ohjelmalle strateginen ympäristöarviointi SYA-direktiivin mukaisesti. <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ — Jos vastaus on ei, selittäkää lyhyesti: < type='S' maxlength='1750' input='M'> — Jos vastaus on kyllä, esittäkää yleistajuinen yhteenveto ( 28 ) ympäristökertomuksesta ja kyseisen direktiivin 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa vaadituista tiedoista (internet-linkkinä tai sähköisenä kopiona). < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.3. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU ( 29 )(YVA-direktiivi) soveltaminen

F.3.1 Jos ympäristölainsäädäntöön (direktiivi 2011/92/EU ja direktiivi 2001/42/EY) liittyviä ennakkoehtoja ei ole täytetty asetuksen (EU) N:o 1303/2013 19 artiklan mukaisesti, osoittakaa yhteys sovittuun toimintasuunnitelmaan. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.3.2 Onko hanke lueteltu YVA-direktiivin seuraavissa liitteissä ( 30 ): — YVA-direktiivin liitteessä I (siirtykää kysymykseen F.3.3) — YVA-direktiivin liitteessä II (siirtykää kysymykseen F.3.4) — Ei kummassakaan liitteessä (siirtykää kysymykseen F.4) — esittäkää perustelut < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.3.3 Jos hanke on lueteltu YVA-direktiivin liitteessä I, sisällyttäkää seuraavat asiakirjat (lisäyksenä 6) ja esittäkää lisätiedot ja selvitykset seuraavassa tekstilaatikossa ( 31 ): (a) YVA-kertomuksen yleistajuinen yhteenveto ( 32 ) (b) tiedot YVA-direktiivin 6 ja 7 artiklan nojalla toteutetuista ympäristöviranomaisten kuulemisista, julkisista kuulemisista ja mahdollisista jäsenvaltioiden kuulemisista (c) toimivaltaisen viranomaisen YVA-direktiivin 8 ja 9 artiklan nojalla antama päätös ( 33 ) sekä tieto siitä, miten se saatettiin yleisön saataville. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.3.4 Jos hanke on lueteltu kyseisen direktiivin liitteessä II, onko ympäristövaikutusten arviointi tehty? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ — Jos vastaus on kyllä, sisällyttäkää kohdassa F.3.3 luetellut asiakirjat. — Jos vastaus on ei, sisällyttäkää seuraavat tiedot: (a) YVA-direktiivin 4 artiklan 4 kohdassa vaadittu määritys (seulontapäätös). (b) Raja-arvot, kriteerit tai tapauskohtainen arviointi, jonka perusteella ympäristövaikutusten arviointia ei pidetty tarpeellisena (nämä tiedot eivät ole tarpeellisia, jos ne on jo annettu edellä kohdassa a mainitussa päätöksessä). (c) Selvitys siitä, miksi hankkeella ei ole merkittäviä ympäristövaikutuksia. Selvityksessä on huomioitava YVA-direktiivin liitteessä III luetellut oleelliset valintaperusteet (nämä tiedot eivät ole tarpeellisia, jos ne on jo annettu edellä kohdassa a mainitussa päätöksessä). < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.3.5 Luvan/rakennusluvan myöntäminen (tapauksen mukaan) F.3.5.1. Onko hanke jo rakennusvaiheessa (vähintään yksi urakkasopimus tehty)? <type='C' input='M'>



Kyllä* □ Ei □ F.3.5.2. Onko hankkeelle jo myönnetty lupa/rakennuslupa (vähintään yhdelle urakkasopimukselle)? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei (*1) □ ( *1 ) Komissio ei hyväksy rakennusvaiheessa olevia hankkeita (vastaus kyllä kysymykseen F.3.5.1.), jos lupaa/rakennuslupaa ei ole myönnetty vähintään yhdelle urakkasopimukselle, kun hakemus toimitetaan Euroopan komissioon. F.3.5.3. Jos vastaus (kysymykseen F 3.5.2.) on kyllä, ilmoittakaa päivämäärä <type='D' input='M'> F.3.5.4. Jos vastaus (kysymykseen F 3.5.2.) on ei, milloin lupaa on virallisesti haettu: <type='D' input='M'> F.3.5.5. Jos vastaus (kysymykseen F 3.5.2.) on ei, mitkä hallinnolliset vaiheet on käyty läpi ja mitä ei: < type='S' maxlength='1750' input='M'> F.3.5.6. Mihin mennessä lopullinen päätös tai lopulliset päätökset tehdään? <type='D' input='M'> F.3.5.7. Yksilöikää toimivaltaiset viranomaiset, jotka ovat myöntäneet tai myöntävät luvan: < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.4. Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY ( 34 )(luontotyyppidirektiivi) soveltaminen; arviointi vaikutuksista Natura 2000 -alueisiin

F.4.1. Onko hankkeella todennäköisesti yksinään tai yhdessä muiden hankkeiden kanssa merkittäviä kielteisiä vaikutuksia alueisiin, jotka sisältyvät tai jotka aiotaan sisällyttää NATURA 2000 -verkostoon? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □

F.4.2 Jos vastaus kysymykseen F.4.1 on kyllä, antakaa seuraavat tiedot: (1) toimivaltaisen viranomaisen päätös ja luontotyyppidirektiivin 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti toteutettu asianmukainen arviointi (2) jos hankkeella on toimivaltaisen viranomaisen mukaan merkittäviä haitallisia vaikutuksia yhteen tai useampaan Natura 2000 -verkostoon kuuluvaan tai lisättävään alueeseen, antakaa seuraavat tiedot: (a) kopio komission ympäristöasioiden pääosastoon toimitetusta vakioilmoituslomakkeesta tietojen toimittamiseksi Euroopan komissiolle luontotyyppidirektiivin 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti ( 35 ) ja/tai (b) luontotyyppidirektiivin 6 artiklan 4 kohdan mukainen komission lausunto, jos hankkeilla on merkittäviä vaikutuksia ensisijaisesti suojeltaviin luontotyyppeihin ja/tai lajeihin, mutta ne on toteutettava yleisen edun kannalta pakottavista syistä, jotka eivät liity ihmisen terveyteen tai yleiseen turvallisuuteen tai ensisijaisen tärkeisiin suotuisiin ympäristövaikutuksiin.

F.4.3 Jos vastaus kysymykseen F.4.1 on ei, liittäkää toimivaltaisen viranomaisen täyttämä lisäyksen 1 ilmoitus ja kartta, johon on merkitty hankkeen ja Natura 2000 -alueiden sijainnit. Kun on kyse suurista muista kuin infrastruktuurihankkeista (esim. laitteiston osto), tämä olisi selvitettävä asianmukaisesti jäljempänä, jolloin ilmoitusta ei tarvitse liittää kertomukseen. type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.5. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY ( 36 )(vesipuitedirektiivi) soveltaminen; vesialueisiin kohdistuvien vaikutusten arviointi

F.5.1 Jos ennakkoehtoja ei ole täytetty asetuksen (EU) N:o 1303/2013 19 artiklan mukaisesti, antakaa linkki sovittuun toimintasuunnitelmaan < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.5.2 Liittyykö hankkeeseen pintavesimuodostuman fyysisten ominaisuuksien muutoksia tai pohjavesimuodostumien pohjaveden korkeuden muutoksia, jotka saattavat heikentää vesimuodostuman tilaa tai ehkäistä vesien hyvän tilan tai potentiaalin saavuttamista? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ F.5.2.1. Jos vastaus on kyllä, arvioikaa vesimuodostumaan kohdistuvia vaikutuksia ja antakaa yksityiskohtainen selvitys siitä, miten vesipuitedirektiivin kaikki 4 artiklan 7 kohdan ehdot on täytetty tai täytetään. Ilmoittakaa myös, onko hanke seurausta oleelliseen toimialaan liittyvästä kansallisesta tai alueellisesta strategiasta tai vesipiirin hoitosuunnitelmasta, jossa kaikki oleelliset seikat on huomioitu (ympäristön kannalta paremmat keinot, kumulatiiviset vaikutukset jne.). Jos näin on, antakaa lisätietoja. < type='S' maxlength='3500' input='M'> F.5.2.2. Jos vastaus on ei, liittäkää mukaan toimivaltaisen viranomaisen täyttämä lisäyksen 2 ilmoitus. Kun on kyse suurista muista kuin infrastruktuurihankkeista (esim. laitteiston osto), tämä olisi selvitettävä asianmukaisesti jäljempänä, jolloin ilmoitusta ei tarvitse liittää kertomukseen. type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.5.3 Selittäkää, miten hanke sopii yhteen asianomaisille vesialueille määritetyn vesipiirin hoitosuunnitelman tavoitteiden kanssa. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.6. Tapauksen mukaan tiedot yhdenmukaisuudesta muiden ympäristödirektiivien kanssa

F.6.1 Neuvoston direktiivin 91/271/ETY ( 37 )(yhdyskuntajätevesidirektiivi) soveltaminen — yhdyskuntajätevesien käsittelyyn liittyvät hankkeet

(1) Täyttäkää hakemuslomakkeen lisäyksen 3 (taulukko, joka koskee yhdenmukaisuutta yhdyskuntajätevesidirektiivin kanssa).

(2) Selittäkää, miten hanke on yhdenmukainen yhdyskuntajätevesidirektiivin täytäntöönpanoon liittyvän suunnitelman tai ohjelman kanssa.

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.6.2 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY ( 38 )(jätehuollon puitedirektiivi) soveltaminen — jätehuoltoon liittyvät hankkeet

F.6.2.1. Jos ennakkoehtoja ei ole täytetty asetuksen (EU) N:o 1303/2013 19 artiklan mukaisesti, osoittakaa yhteys sovittuun toimintasuunnitelmaan. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.6.2.2. Selittäkää, miten hanke täyttää jätehuollon puitedirektiivin 1 artiklassa määritetyt tavoitteet. Erityistä huomiota on kiinnitettävä hankkeen yhdenmukaisuuteen jätehuoltosuunnitelman kanssa (28 artikla), jätehierarkian kanssa (4 artikla) ja vuoteen 2020 mennessä saavutettavien kierrätystavoitteiden kanssa (11 artiklan 2 kohta). < type='S' maxlength='3500' input='M'>

F.6.3 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU ( 39 )(teollisuuspäästödirektiivi) soveltaminen — hankkeet, joille on kyseisen direktiivin nojalla myönnettävä lupa

Selittäkää, miten hanke täyttää direktiivin 2010/75/EU vaatimukset ja etenkin velvoitteen toimia parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan perustuvan yhtenäistetyn luvan mukaisesti sekä tapauksen mukaan kyseisessä direktiivissä määritetyt päästöjen raja-arvot.

< type='S' maxlength='3500' input='M'>

F.6.4 Muut mahdollisesti oleelliset ympäristödirektiivit (esittäkää perustelut)

< type='S' maxlength='3500' input='M'>

F.7. Erityisesti ympäristövaikutusten arviointimenettelystä (esim. luontotyyppidirektiivi, vesipuitedirektiivi ja teollisuuspäästödirektiivi) tai kansallisista/alueellisista vaatimuksista johtuvat kielteisten ympäristövaikutusten vähentämiseksi ja/tai korvaamiseksi toteutettujen toimien kustannukset

F.7.1. Jos tällaisia kustannuksia on, sisältyivätkö ne kustannus-hyötyanalyysiin? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □

F.7.2. Jos nämä kustannukset sisältyvät kokonaiskustannuksiin, arvioikaa kielteisten ympäristövaikutusten vähentämiseksi ja/tai korvaamiseksi toteutetuista toimista aiheutuneiden kustannusten osuus.



% <type='P' input='M'> Kuvailkaa toimet lyhyesti < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.8. Ilmastonmuutokseen sopeutuminen, ilmastonmuutoksen hillitseminen sekä selviytymis- ja palautumiskyky katastrofitilanteissa

F.8.1. Selvittäkää, miten hanke edistää ilmastonmuutokseen liittyviä tavoitteita EU 2020 -strategian mukaisesti ja sisällyttäkää tiedot ilmastonmuutokseen liittyvistä menoista komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 liitteen I mukaisesti. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

F.8.2. Selvittäkää, miten ilmastonmuutokseen liittyvät riskit, ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja sen hillitseminen sekä selviytymis- ja palautumiskyky katastrofitilanteissa on huomioitu. (On suositeltavaa huomioida seuraavat kysymykset: Miten kasvihuonekaasujen ulkoisten vaikutusten määrä ja hiilen ulkoiset kustannukset on arvioitu? Mikä on kasvihuonekaasujen varjohinta ja miten se on sisällytetty talousanalyysiin? Harkittiinko vähähiilistä tai uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa vaihtoehtoa? Kuuluiko hankkeen valmisteluihin ilmastoon liittyvien riskien arviointi tai alttiuden seulonta? Onko ilmastonmuutokseen liittyvät kysymykset huomioitu strategisessa ympäristöarvioinnissa (SEA) ja ympäristövaikutusten arvioinnissa (EIA) ja ovatko asianomaiset kansalliset viranomaiset tarkastaneet ne? Miten ilmastonmuutokseen liittyvät kysymykset huomioitiin analyysissä ja vaihtoehtojen järjestykseen asettamisessa? Miten hanke liittyy kansalliseen ja/tai alueelliseen ilmastonmuutokseen sopeutumisen strategiaan? Onko hankkeella ilmastonmuutoksen yhteydessä myönteisiä ja/tai kielteisiä vaikutuksia ympäristöön? Vaikuttiko ilmastonmuutos hankkeen sijaintiin?) ( 40 ) < type='S' maxlength='3500' input='M'>

F.8.3. Selvittäkää, millä toimilla on varmistettu sopeutuminen nykyiseen ja tulevaan ilmaston vaihteluun hankkeen puitteissa (On suositeltavaa huomioida seuraavat kysymykset: miten ilmastonmuutos huomioitiin hankkeen ja sen osien suunnittelussa esimerkiksi ulkoisten voimien osalta (tuulikuorma, lumikuorma, lämpötilaerot) ja vaikutusten osalta (helleaallot, kuivatus, tulvariski ja pitkittyneiden kuivien kausien vaikutukset esimerkiksi maaperän ominaisuuksiin)) < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G. RAHOITUSSUUNNITELMA, JOSSA ERITELLÄÄN SUUNNITELLUT KOKONAISMÄÄRÄRAHAT JA RAHASTOJEN, EIP:N JA KAIKKIEN MUIDEN RAHOITUsLÄHTEIDEN SUUNNITELTU TUKI SEKÄ EDISTYMISEN SEURANTAAN TARKOITETUT FYYSISET JA TALOUDELLISET INDIKAATTORIT JA JOSSA ON OTETTU HUOMIOON TODETUT RISKIT

G.1. Suunnitellut kokonaismäärärahat ja rahastojen, EIP:n ja kaikkien muiden rahoituslähteiden suunniteltu tuki

G.1.1. Osarahoituksen lähteet

Hankkeen kokonaisinvestointikustannukset katetaan seuraavista lähteistä:







Kokonaisinvestointikustannusten kattamiseksi käytettävät rahoituslähteet (euroa) Joista (tiedoksi) Kokonais-kustannukset [C.1.12.(A)] Unionin tuki (1) Kansalliset julkiset (tai vastaavat) lähteet Kansalliset yksityiset lähteet Muut lähteet (yksilöitävä) EIP:n/EIR:n lainat: (a) = (b) + (c) + (d) + (e) (b) (c) (d) (e) (f) <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> ( 1 ) Unionin tuen olisi vastattava 125 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa sopimuksessa määriteltyä määrää.

G.1.2. Komissiolle ilmoitettavien tukikelpoisten menojen kokonaismäärää koskeva vuotuinen suunnitelma (taloudellinen indikaattori edistymisen seurantaa varten)

Seuraavassa taulukossa esitetään komissiolle ilmoitettavien tukikelpoisten menojen kokonaismäärä euroina jaettuna vuotuisiin eriin (viitteellinen). Jos suurhanketta osarahoitetaan useammasta kuin yhdestä toimenpideohjelmasta, vuosisuunnitelma on esitettävä erikseen kunkin toimenpideohjelman osalta. Jos suurhanketta osarahoitetaan useammasta kuin yhdestä toimintalinjasta, vuosisuunnitelma on esitettävä erikseen kunkin toimintalinjan osalta.







(euroa) 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 Tuki-kelpoiset kokonais-menot Toimenpide-ohjelman 1 toimintalinja <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> Toimenpide-ohjelman 1 toimintalinja Toimenpide-ohjelman 2 toimintalinja Toimenpide-ohjelman 2 toimintalinja

G.1.3. Muut unionin rahoituksen lähteet

G.1.3.1. Onko hankkeelle haettu tukea jostain muusta unionin lähteestä (Euroopan laajuisen liikenneverkon talousarvio, Verkkojen Eurooppa -väline, LIFE+, Horisontti 2020, muu unionin rahoituksen lähde)? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ Jos vastaus on kyllä, antakaa lisätietoja (asianomainen EU-ohjelma, viitenumero, päivämäärä, pyydetty määrä, myönnetty määrä jne.): < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G.1.3.2. Täydentääkö hanke jotakin hanketta, jota on jo rahoitettu tai rahoitetaan tulevaisuudessa EAKR:sta, ESR:sta, koheesiorahastosta, Verkkojen Eurooppa -välineestä tai muusta unionin rahoituksen lähteestä? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ Jos vastaus on kyllä, antakaa lisätietoja (EU:n rahoitusosuuden lähde, viitenumero, päivämäärä, pyydetty määrä, myönnetty määrä jne.): < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G.1.3.3. Onko hankkeeseen haettu lainaa tai pääomatukea EIP:lta tai EIR:lta? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ Jos vastaus on kyllä, antakaa lisätietoja (asianomainen rahoitusväline, viitenumero, päivämäärä, pyydetty määrä, myönnetty määrä jne.): < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G.1.3.4. Onko hankkeen aiempaan vaiheeseen (mukaan lukien toteutettavuustutkimukset ja valmisteluvaiheet) anottu tukea jostakin muusta unionin lähteestä (mukaan lukien EAKR, ESR, koheesiorahasto, EIP, EIR tai muu unionin rahoituksen lähde)? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ Jos vastaus on kyllä, antakaa lisätietoja (EU:n rahoitusosuuden lähde, viitenumero, päivämäärä, pyydetty määrä, myönnetty määrä jne.): < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G.1.4. Tapahtuuko infrastruktuurin perustaminen julkisen ja yksityisen sektorin välisen kumppanuuden ( 41 )avulla? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ Jos vastaus on kyllä, kuvailkaa julkisen ja yksityisen sektorin välistä kumppanuutta (yksityisen kumppanin valintaprosessi, kumppanuuden rakenne, infrastruktuurin omistajuusjärjestelyt, mukaan lukien järjestelyt maturiteetin umpeutuessa, riskinhallintajärjestelyt jne.) Esittäkää lisäksi FRR(Kp):n laskennan tulokset ja vertailu odotettavissa olevan kannattavuuden kansallisiin vertailuarvoihin kyseisellä toimialalla. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G.1.5. Jos hankkeen rahoittamiseen on tarkoitus käyttää rahoitusvälineitä ( 42 ), kuvailkaa rahoitusvälineiden luonnetta (pääoma tai laina) < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G.1.6 Unionin tuen vaikutus hankkeen täytäntöönpanoon Millainen unionin tuen vaikutus on? a) Nopeuttaako se hankkeen täytäntöönpanoa? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ Jos vastaus on kyllä, kuvailkaa, millä tavalla ja miten paljon se nopeuttaa täytäntöönpanoa. Jos vastaus on ei, perustelkaa vastauksenne. < type='S' maxlength='1750' input='M'> b) Onko se olennaisen tärkeää hankkeen täytäntöönpanolle? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ Jos vastaus on kyllä, kuvailkaa, miten paljon se edistää täytäntöönpanoa. Jos vastaus on ei, perustelkaa unionin tuen tarve. < type='S' maxlength='1750' input='M'>

G.2. Tuotosindikaattorit ( 43 )ja edistymisen seurantaan tarkoitetut fyysiset indikaattorit

Luetelkaa seuraavassa taulukossa tuotosindikaattorit, joihin kuuluvat myös toimenpideohjelmaan(/-ohjelmiin) sisältyvät yhteiset indikaattorit sekä muut edistymiseen seurantaan tarkoitetut fyysiset indikaattorit. Tietojen määrä määräytyy hankkeen monitahoisuuden mukaan, mutta taulukossa esitetään kuitenkin vain keskeiset indikaattorit.







Toimenpide-ohjelma (CCI) Toiminta-linja Indikaat-torin nimi Mittayksikkö Suurhanketta koskeva tavoitearvo Tavoite-vuosi <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> Yhteinen: <type='S' input='S'> Muu: <type='S' input='M'> Yhteinen: <type='S' input='S'> Muu: <type='S' input='M'> <type='S' input='M'> <type='N' input='M'>

G.3. Riskinarviointi

Esittäkää lyhyt yhteenveto hankkeen onnistuneeseen fyysiseen ja taloudelliseen toteuttamiseen liittyvistä riskeistä ja ehdotetuista riskinhallintatoimenpiteistä.

<type='S' maxlength='3500' input='M'>

H. SUURHANKKEEN TOTEUTTAMISAIKATAULU

Jos täytäntöönpanokauden odotetaan olevan ohjelmakautta pidempi, esitetään niiden vaiheiden aikataulu, joita varten haetaan rahastojen tukea ohjelmakaudella 2014–2020.

H.1. Hankkeen aikataulu

Esittäkää kokonaishankkeen suunnittelu- ja toteutusaikataulu ja liittäkää mukaan työvaiheiden pääluokkien aikataulun yhteenveto (Ganttin kaavio, jos käytettävissä). Jos hakemus koskee hankkeen yksittäistä vaihetta, ilmoittakaa taulukossa selkeästi, mihin kokonaishankkeen osiin hakemuksessa haetaan tukea.







Alkamispäivä (A) (1) Päättymispäivä (B) (1) 1. Toteutettavuustutkimukset (tai liiketoimintasuunnitelma, jos kyse on tuotannollisesta investoinnista): <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 2. Kustannus-hyötyanalyysi: <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 3. Ympäristövaikutusten arviointi: <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 4. Suunnittelututkimukset: <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 5. Tarjouskilpailuasiakirjojen laatiminen: <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 6. Tarjouskilpailumenettely(t): <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 7. Maan hankinta: <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 8. Luvan myöntäminen: <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 9. Rakennusvaihe/-sopimus: <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> 10. Toimintavaihe: <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> ( 1 ) Toteutetuista toimista tarkka päivämäärä, suunnitelluista toimista vähintään kuukausi ja vuosi.

H.2. Hankkeen määräaika

Kuvailkaa hankkeen aikataulua (J.1) teknisen ja taloudellisen edistymisen osalta ja hankkeen tämänhetkistä tilannetta seuraavien otsikoiden yhteydessä:

H.2.1. Tekninen tilanne (toteutettavuustutkimukset, projektisuunnitelma jne.)

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

H.2.2. Hallinnollinen tilanne, mukaan lukien vähintään ympäristövaikutusten arviointi, luvan myöntäminen, alueelliset tai suunnittelupäätökset, maan hankinta (tarvittaessa), julkiset hankinnat jne.:

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

H.2.3 Julkiset hankinnat:

Täyttäkää seuraava taulukko







Sopi-muk-sen nimi Sopimus-tyyppi (urakka/tarvik-keet/palvelut) Arvo (todel-linen tai enna-koitu) Sopimuk-sesta vastaava taho Tarjous-kilpailun julkistamis-päivä (todellinen tai suunniteltu) Tarjous-ten arvioin-nin päätty-mis-päivä (todelli-nen tai suunni-teltu) Sopi-muksen alle-kirjoi-tus-päivä (todelli-nen tai suunni-teltu) Viite (Euroopan unionin viralli-nen lehti jne.) tarvitta-essa <type='S' input='M'> <type='S' input='S'> <type='N' input='M'> type='S' maxlength='300' input='M' <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> type='S' maxlength='00' input='M'

H.2.4. Taloudellinen tilanne (mm. kansallisia julkisia menoja ja haettuja tai myönnettyjä lainoja koskevat maksusitoumuspäätökset — antakaa viitetiedot):

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

H.2.5. Jos hanke on jo aloitettu, ilmoittakaa sen tämänhetkinen tilanne:

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

I. ONKO HANKE UNIONIN LAINSÄÄDÄNNÖN NOUDATTAMATTA JÄTTÄMISTÄ KOSKEVAN OIKEUSMENETTELYN KOHTEENA? <type='c' input='m'>







Kyllä □ Ei □

Jos vastaus on kyllä, täsmentäkää ja perustelkaa, miksi hankkeelle olisi tässä tilanteessa myönnettävä rahoitusta unionin talousarviosta:

< type='S' maxlength='1750' input='M'>

J. ONKO YRITYS OLLUT AIEMMIN TAI ONKO SE TÄLLÄ HETKELLÄ SELLAISEN MENETTELYN ( 44 ) KOHTEENA, JONKA TARKOITUKSENA ON PERIÄ TAKAISIN UNIONIN MAKSAMA TUKI SIITÄ SYYSTÄ, ETTÄ TUOTANTOTOIMINTAA ON SIIRRETTY OHJELMA-ALUEEN ULKOPUOLELLE? <type='c' input='m'>







Kyllä □ Ei □

Jos vastaus on kyllä, täsmentäkää ja perustelkaa, miksi hankkeelle olisi tässä tilanteessa myönnettävä rahoitusta unionin talousarviosta:

< type='S' maxlength='3500' input='M'>

K. JASPERS-TUEN OSUUS HANKKEEN VALMISTELUTYÖSSÄ

K.1. Onko Jaspers-tukea käytetty hankkeen valmistelussa? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □

K.2. Kuvailkaa hankkeen osia, joissa Jaspers-tukea on käytetty (esimerkiksi ympäristösäädösten noudattaminen, hankinnat, teknisen kuvauksen arviointi, kustannus-hyötyanalyysi). < type='S' maxlength='1750' input='M'>

L. HANKKEEN ASEMA SUHTEESSA ASETUKSEN (EU) N:o 1303/2013 102 ARTIKLAAN

L.1. Jos hankkeeseen on sovellettu 102 artiklan 2 kohdassa kuvattua menettelyä, ovatko riippumattomat asiantuntijat arvioineet hankkeen laadun? <type='C' input='M'>



Kyllä □ Ei □ Jos vastaus on kyllä, täsmentäkää ja perustelkaa komissiolle annettavaa ilmoitusta koskeva menettelytavan muutos: < type='S' maxlength='1750' input='M'>

M. YHTEENVETO HAKEMUSLOMAKKEESEEN TEHDYISTÄ MUUTOKSISTA, JOS SUURHANKKEEN OSALTA ON TEHTY MUUTOKSIA

< type='S' maxlength='3500' input='M'>

N. TOIMIVALTAISEN KANSALLISEN VIRANOMAISEN HYVÄKSYNTÄ

Vahvistan, että tässä lomakkeessa annetut tiedot ovat totuudenmukaiset ja oikeat.







Nimi <type='S' maxlength=255 input='M'> Allekirjoitus (allekirjoitettu sähköisesti SFC2014:n kautta) <type='S' input='G'> Organisaatio (hallintoviranomainen/-viranomaiset) <type='S' maxlength=1000 input='M'> Päivämäärä <type='D' input='G'>









Lisäys 1 ( 45 )

NATURA 2000 -ALUEIDEN VALVONNASTA VASTAAVAN VIRANOMAISEN ILMOITUS

Vastuuviranomainen

joka on tutkinut hakemuksen

hankkeesta, jonka sijaintipaikka on

ilmoittaa, että hankkeella ei todennäköisesti ole merkittäviä vaikutuksia NATURA 2000 -alueeseen seuraavista syistä:

Tästä syystä neuvoston direktiivin 92/43/ETY ( 46 ) 6 artiklan 3 kohdassa vaadittua asianmukaista arviointia ei katsottu tarpeelliseksi.

Liitteenä on kartta, jonka mittakaava on 1:100 000 (tai lähin sitä vastaava) ja jossa ilmoitetaan hankkeen sijaintipaikka sekä mahdolliset NATURA 2000 -alueet, joihin hankkeella on vaikutusta.

Päivämäärä (pp.kk.vvvv):

Allekirjoitus:

Nimi:

Asema:

Organisaatio:

(NATURA 2000 -alueiden valvonnasta vastaava viranomainen)

Virallinen leima:









Lisäys 2

VESIENHOIDOSTA VASTAAVAN TOIMIVALTAISEN VIRANOMAISEN ILMOITUS ( 47 )

Vastuuviranomainen

joka on tutkinut hakemuksen

hankkeesta, jonka sijaintipaikka on

ilmoittaa, että hanke ei heikennä vesimuodostuman tilaa tai ehkäise vesien hyvän tilan tai potentiaalin saavuttamista seuraavista syistä:

Päivämäärä (pp.kk.vvvv):

Allekirjoitus:

Nimi:

Asema:

Organisaatio:

(vesipuitedirektiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetty toimivaltainen viranomainen)

Virallinen leima:









Lisäys 3

TAULUKKO YHDYSKUNTAJÄTEVESIEN KÄSITTELYSTÄ ANNETUN DIREKTIIVIN ( 48 )NOUDATTAMISESTA TAAJAMISSA, JOITA HAKEMUSLOMAKE KOSKEE







Taa-ja-man nimi Purkuvesistöt Liittymis-sopimuk-sen määrä-ajat ja siirtymä-kaudet Hank-keen suunni-teltu valmis-tumis-päivä-määrä Tila ennen toteutusta (hakemuslomakkeen perusteella) Tila toteutuksen jälkeen (hakemuslomakkeen perusteella) Taajaman kuormitus Keräysaste Liittymisaste IAS — erillisjärjestelmä Taajamaa palvelevan jätevedenpuhdistamon kapasiteetti Nykyinen käsittelyaste Käsittelykyky Taajaman kuormitus Keräysaste Liittymisaste IAS — erillisjärjestelmä Taajamaa palvelevan jätevedenpuhdistamon kapasiteetti Nykyinen käsittelyaste Käsittelykyky SA/NA/LSA/BW/ (kk/vvvv) (kk/vvvv) (avl ) (prosentteina kuormituksesta) (prosentteina kuormituksesta) (prosentteina kuormituksesta) (avl ) (avl ) (prosentteina kuormituksesta) (prosentteina kuormituksesta) (prosentteina kuormituksesta) (avl ) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18

Selittäviä huomautuksia (numero viittaa sarakkeen numeroon):

1. Taajama tai taajamat, jotka sisältyvät EU:n osarahoitusta koskevaan hakemukseen. Huomaa, että jätevettä koskevien indikaattorien ja laskelmien on viitattava kuntien sijasta taajamiin, sillä taajamaan saattaa kuulua useita kuntien hallinnollisia alueita tai yksi kunta on voitu jakaa useaan taajamaan. Jos hanke kattaa taajaman vain osittain eli osa kuormituksesta ei kuulu sen piiriin, on pyydettävä lisätietoja taajaman jäljellä olevaa kuormitusta koskevista suunnitelmista (jotka vaaditaan, jotta taajama on kokonaisuudessaan yhdenmukainen direktiivin kanssa).

2. Tietoa purkuvesistöistä ja niiden valumasta: ”normaali” tai ”haavoittumiselle altis” (yhdyskuntavesien käsittelystä annetun direktiivin 5 artikla), ”juomaveden valmistaminen”, ”uimavesi”, ”simpukkavedet”. Ilmoita kriteeri käyttämällä seuraavia nimikkeitä (ks. direktiivin liite II): SA haavoittumiselle altis alue, NA normaali alue, LSA kuormitusta kestävä alue, BW uimavesi, O muiden direktiivien ehdot täytettävä (SA).

3. Ainoastaan tarvittaessa — kunkin hankkeen kattaman taajaman liittymissopimuksen mukaiset määräajat jäteveden keräyksen ja käsittelyn osalta (ilmoittakaa sekä mahdolliset välitavoitteet että lopulliset tavoitteet). Ilmoittakaa päivämäärä ja direktiivin oleelliset artiklat.

4. EU:n osarahoitusta koskevaan hakemukseen sisältyvän hankkeen suunniteltu toteutus- ja päättymispäivä.

Sarakkeet 5–11 viittaavat taajaman kuvaukseen siinä vaiheessa, kun EU:n osarahoitusta koskeva hakemus toimitetaan.

5. Taajaman kuormituksessa käytettävä yksikkö on avl (asukasvastineluku).

6. Keräysaste tarkoittaa viemäröintijärjestelmien (pois lukien IAS) peittoa eli keräysjärjestelmän keräämää kuormaa prosenttiosuutena kyseisen taajaman kokonaiskuormasta.

7. Liittymisaste tarkoittaa taajamaa palvelevaan jätevedenpuhdistamoon liitetyn keräysjärjestelmän keräämää kuormitusta prosenttiosuutena.

8. IAS — direktiivin 3 artiklan 1 kohdan mukaisen erillisjärjestelmän (järjestelmä, jolla saavutetaan yhtä hyvä ympäristönsuojelun taso ja jota käytetään, jos keräysjärjestelmän rakentaminen ei ole perusteltua joko siksi, ettei siitä olisi hyötyä ympäristölle, tai erittäin korkeiden kustannusten takia) keräämän/käsittelemän kuormituksen suhde prosentteina. Jos erillisjärjestelmän käyttö on suunnitteilla, on kuvailtava lyhyesti erillisjärjestelmän tyyppiä tai tyyppejä sekä saavutettavaa käsittelyastetta. HUOM. direktiivin tavoitteena on, että jos taajaman asukasvastineluku (avl) on suurempi kuin 2 000 , keräysasteen ja erillisjärjestelmän on katettava 100 prosenttia taajaman kuormituksesta.

9. Jätevedenpuhdistamon tai jätevedenpuhdistamojen kapasiteetti ilmaistuna avl:nä.

10. Käsittelyasteella tarkoitetaan taajaman tai taajamien jätevesien käsittelyä (mekaanista käsittelyä, biologista käsittelyä, tehokkaampaa käsittelyä, kuten esimerkiksi typen ja fosforin poistoa ja desinfiointia) jätevedenpuhdistamossa tai jätevedenpuhdistamoissa.

11. Käsittelykyvyllä tarkoitetaan yhdenmukaisuutta liitteen I taulukoissa 1 ja 2 esitettyjen vaatimusten kanssa (tapauksen mukaan).

Sarakkeet 12–18 viittaavat taajaman kuvaukseen sen jälkeen, kun osarahoitusta koskevaan hakemukseen sisältyvä hanke on toteutettu. Sarakkeet 13 ja 14: kokonaisasteitten lisäksi on ilmoitettava olemassa olevan keräysjärjestelmän peruskorjaamista vastaavat asteet sekä vastarakennettua keräysjärjestelmää vastaava aste. Jos liittymisaste on hankkeen toteuttamisen jälkeen keräysastetta pienempi, erotus on perusteltava. Lisäksi on esitettävä investointisuunnitelmat, joiden avulla erotusta pienennetään tulevaisuudessa (mukaan lukien tapaukset, joissa käyttäjät eivät halua liittyä keräysjärjestelmään).

15. Esittäkää tarvittaessa hankkeeseen sisältyvän erillisjärjestelmän parannustyöt (peruskorjaus, uusi järjestelmä, järjestelmän kunnostus).

16. Ilmoittakaa myös, jos laitos on aivan uusi, peruskorjattu tai kunnostettu. Laitosten kapasiteetin on riitettävä koko taajaman tuottaman kuormituksen käsittelyyn. Jos jätevedenpuhdistamon kokonaiskapasiteetti on pienempi kuin taajaman kokonaiskuormitus, syyt tähän on perusteltava (esim. ennustettu lisäys). Lisäksi on annettava selvitys siitä, miten laitosten asianmukainen toiminta varmistetaan, jotta laitoksen ylikuormitus voidaan välttää. Jos laitos tai laitokset ovat (erittäin) ylimitoitettuja, syyt tähän on perusteltava (esim. kuormituksen ennakoitu kasvu, keräysjärjestelmien laajennus, taajamien tulevat liitokset).









Lisäys 4

TOTEUTETTAVUUSTUTKIMUKSET (TAI LIIKETOIMINTASUUNNITELMA, JOS KYSE ON TUOTANNOLLISESTA INVESTOINNISTA) JA KUSTANNUS-HYÖTYANALYYSI (KOHTIEN D JA E MUKAISESTI)









Lisäys 5

KARTTA HANKKEEN ALUEESTA JA PAIKKATIEDOT (KOHDAN B.3.1 MUKAISESTI)









Lisäys 6

KOHDASSA F.3.3 EDELLYTETYT ASIAKIRJAT









LIITE III

Kustannus-hyötyanalyysissä käytettävä menetelmä

1. YLEISET PERIAATTEET

1.1. Kustannus-hyötyanalyysin tarkoituksena on tukea koheesiopolitiikan puitteissa suurhankkeen arviointia, jotta seuraavat seikat voidaan arvioida: — onko suurhankkeen osarahoittaminen kannattavaa (taloudellisesti) — onko suurhankkeen osarahoittaminen tarpeellista (rahoituksellisesti).

1.2. Kustannus-hyötyanalyysi on — tehtävä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, yleensä hankkeen alustavassa suunnitteluvaiheessa — katsottava suurhankehakemuksen osaksi, joka on otettava huomioon muiden suurhanketta varten laadittujen asiakirjojen yhteydessä, mukaan lukien ne, jotka sisältävät asetuksen (EU) N:o 1303/2013 101 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja.

1.3. Kustannus-hyötyanalyysin on oltava seuraavien periaatteiden mukainen: — kustannus-hyötyanalyysin on perustuttava ennalta määritettyihin politiikkatavoitteisiin — kustannus-hyötyanalyysissä on määritettävä sosiaalinen konteksti ja näkökulma (paikallinen, alueellinen, kansallinen, rajat ylittävä, maailmanlaajuinen) — kustannus-hyötyanalyysissä on käytettävä yhtenäistä mittayksikköä (yleensä rahallinen) — kustannus-hyötyanalyysissä on verrattava tilannetta, jossa uusi investointi on toteutettu, ja tilannetta ilman uutta investointia (inkrementaalinen analyysi ( 49 )) — kustannus-hyötyanalyysissä on ilmoitettava hankkeen kannalta oleellinen viiteajanjakso — kustannus-hyötyanalyysissä on huomioitava investoinnin jäännösarvot — kustannus-hyötyanalyysiin on sisällyttävä riskinarviointi, jotta epävarmuustekijät voidaan ottaa huomioon.

1.4. Suurhankkeen kustannus-hyötyanalyysiin on sisällyttävä seuraavat osat: (1) tilanteen esittely (2) tavoitteiden määritys (3) hankkeen yksilöinti (4) toteutettavuustutkimusten tulokset ja kysynnän ja vaihtoehtojen analyysi (5) rahoitusanalyysi (6) talousanalyysi (7) riskinarviointi.

2. KUSTANNUS-HYÖTYANALYYSIN OSAT

2.1. Tilanteen esittely, tavoitteiden määritys, hankkeen yksilöinti sekä hankkeen toteutettavuus kysynnän ja vaihtoehtojen analyysin kannalta

2.1.1. Tilanteen esittely

Esittelyssä on määritettävä sosiaalinen, taloudellinen, poliittinen ja institutionaalinen tilanne. Kuvattavat pääominaisuudet liittyvät seuraaviin seikkoihin

(1) hankkeen kannalta oleelliset sosioekonomiset olosuhteet maassa/alueella

(2) poliittiset ja institutionaaliset näkökohdat, mukaan lukien olemassa olevat talouspolitiikat ja kehityssuunnitelmat sekä niiden poliittiset tavoitteet

(3) nykyinen infrastruktuuri ja palvelujen järjestäminen

(4) väestön näkemys ja odotukset suhteessa järjestettävään palveluun.

2.1.2. Hankkeen tavoitteiden määritys

Hankkeen tavoitteet on määritettävä selkeästi, jotta voidaan varmistaa, että investoinnille on olemassa tarve, ja jotta hankkeen tulokset ja vaikutukset voidaan arvioida. Tavoitteet on mahdollisuuksien mukaan ilmaistava määrällisesti indikaattorien, lähtöarvojen ja tavoitearvojen avulla.

Määritettyjen tavoitteiden avulla tunnistetaan mahdollisuuksien mukaan hankkeen hyödyt, jotta voidaan arvioida, miten hanke edistää hyvinvointia ja toimenpideohjelman tai -ohjelmien toimintalinjojen erityistavoitteiden saavuttamista.

2.1.3. Hankkeen yksilöinti

Hankkeen yksilöinnissä on huomioitava asetuksen (EU) N:o 1303/2013 100 artiklassa esitetty suurhankkeen määritelmä sekä seuraavat periaatteet:

(1) hanke on määritettävä selkeästi itsenäiseksi analyysiyksiköksi, toisin sanoen tekniset, hallinnolliset tai rahoitukselliset vaiheet, joita ei voida itsessään pitää operatiivisina, on analysoitava kustannus-hyötyanalyysissä yhdessä suurhankkeen muiden vaiheiden kanssa

(2) vaikutusalue, lopulliset tuensaajat ( 50 ) ja sidosryhmät, joiden hyvinvointi luetaan osaksi nettohyötyjä, on huomioitava

(3) täytäntöönpanosta vastaava elin on ilmoitettava, ja sen tekniset, taloudelliset ja institutionaaliset valmiudet analysoitava.

2.1.4. Hankkeen toteutettavuus kysynnän ja vaihtoehtojen analyysin kannalta

Kustannus-hyötyanalyysissä on tarvittaessa huomioitava toteutettavuustutkimukset, joissa käsitellään yleensä seuraavia näkökohtia: kysyntäanalyysi, vaihtoehtojen analyysi, käytettävissä oleva tekniikka, tuotantosuunnitelma (mukaan lukien infrastruktuurin käyttöaste), henkilöstövaatimukset, hankkeen laajuus, sijainti, fyysiset panokset, ajoitus ja täytäntöönpano, laajennusvaiheet ja taloudellinen suunnittelu, ympäristöseikat, ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyvät seikat (kasvihuonekaasupäästöt), luonnonvarojen käytön tehokkuus sekä kyky sietää ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja luonnonkatastrofeja.

Seuraavat seikat on huomioitava:

(1) Toteutettavuusanalyysissä määritetään mahdolliset rajoitukset ja niiden ratkaisut, jotka liittyvät teknisiin, taloudellisiin ja ympäristöllisiin seikkoihin, ilmastonmuutoksen hillitsemiseen, kykyyn sietää ilmastonmuutoksen vaikutuksia sekä sääntelyä koskeviin ja institutionaalisiin näkökohtiin. Hanke on toteutettavissa, kun suunnitelma täyttää kansalliset, alueelliset tai tiettyä aluetta koskevat tekniset, oikeudelliset, taloudelliset ja muut rajoitukset. Useat vaihtoehdot saattavat olla toteutettavissa. Kustannus-hyötyanalyysissä on esitettävä yhteenveto toteutettavuustutkimusten tuloksista. Kustannus-hyötyanalyysin on vastattava johdonmukaisesti toteutettavuustutkimuksissa annettuja tietoja.

(2) Kysyntäanalyysissä tunnistetaan ja ilmaistaan määrällisesti investoinnin yhteiskunnallinen tarve. Vähintään seuraavat seikat on huomioitava: — nykyinen kysyntä mallien ja todellisten tietojen perusteella — ennustettu kysyntä makrotaloudellisten ja toimialaa koskevien ennusteiden perusteella ja kysynnän joustavuuden arviointi suhteessa hintoihin, tuloihin ja muihin päämääreisiin — tarjontapuoleen liittyvät näkökohdat, mukaan lukien analyysi olemassa olevasta tarjonnasta ja odotetusta (infrastruktuurin) kehityksestä — (mahdollinen) verkostovaikutus.

(3) Vaihtoehtojen analyysin tarkoituksena on selvittää paras ratkaisu arvioimalla ja vertaamalla erilaisia vaihtoehtoja, jotka on todettu toteutettavissa oleviksi ja jotka täyttävät hankkeen olemassa olevan ja tulevan kysynnän. Vaihtoehtoja verrataan käyttämällä erilaisia perusteita, kuten teknisiä, institutionaalisia, taloudellisia sekä ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviä perusteita. Vaihtoehtojen analyysi toteutetaan kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa tarkastellaan strategisia perusvaihtoehtoja (infrastruktuurin tyyppi ja hankkeen sijainti) ja toisessa vaiheessa tarkastellaan tiettyjä ratkaisuja teknisellä tasolla. Jos kyseessä on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuva hanke, analyysin toisessa vaiheessa keskitytään tuotostietoihin, jotka saatetaan sisällyttää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvan hankkeen tuotostietoihin. Ensimmäinen vaihe perustuu yleensä (ja pääosin laadullisiin) monikriteerianalyyseihin, kun toisessa vaiheessa käytetään yleensä kvantitatiivisia menetelmiä. Parhaan vaihtoehdon valinnan päänäkökohdat: — valittu vaihtoehto perustellaan asianmukaisesti esittämällä todisteet siitä, että valittu vaihtoehto on paras mahdollinen teknisessä toteutettavuustutkimuksessa tarkastelluista vaihtoehdoista — jos eri vaihtoehdoilla on sama yksilöllinen tavoite ja ulkoisvaikutukset ovat samanlaisia tai hyvin samankaltaisia, valinta olisi suositeltavaa perustaa ainakin tuotoksen yksikkökohtaiseen hintaan, jossa huomioidaan vaihtoehtoon liittyvät pitkäaikaiset käyttökustannukset ja ylläpitokustannukset — jos eri vaihtoehtojen tuotos ja ulkoisvaikutukset poikkeavat toisistaan (olettaen, että kaikilla vaihtoehdoilla on sama tavoite), jäsenvaltion on hyvä selvittää sosioekonomisesti paras vaihtoehto tekemällä yksinkertaistettu kustannus-hyötyanalyysi kaikille päävaihtoehdoille, ja valinnan on perustuttava hankkeen taloudellisiin parametreihin, mukaan lukien taloudellinen nettonykyarvo (ENPV). Yksinkertaistetun kustannus-hyötyanalyysin on perustuttava tärkeimpiin rahoitus- ja taloustietoihin, kuten kysyntää, investointi- ja käyttökustannuksia, tuloja, suoria hyötyjä ja ulkoisvaikutuksia koskeviin arvioihin.

2.2. Rahoitusanalyysi

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 101 artiklan 1 kohdan e alakohdan nojalla kustannus-hyötyanalyysiin on sisällyttävä rahoitusanalyysi.

Rahoitusanalyysiin kuuluvat vähintään seuraavat seikat:

(a) investoinnin ja oman (kansallisen) pääoman taloudellisen kannattavuuden arviointi

(b) rahastoista myönnettävän rahoitusosuuden asianmukaisen suuruuden määrittäminen (enimmäissumma)

(c) hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden (kestävyyden) tarkistaminen.

Rahoitusanalyysi on mahdollisuuksien mukaan tehtävä hankkeen omistajan ja/tai käyttäjän näkökulmasta. Tällöin voidaan tarkistaa kassavirrat ja taata käteisvarat, jotta rahoituksen kestävyys voidaan varmistaa, ja investointihankkeen ja pääoman taloudelliset tuottavuusindeksit voidaan laskea diskontattujen kassavirtojen perusteella.

Jos hankkeen omistaja ja käyttäjä eivät ole sama taho, on tehtävä konsolidoitu rahoitusanalyysi, joka ei sisällä omistajan ja käyttäjän välisiä kassavirtoja.

Rahoitusanalyysi on tehtävä mahdollisuuksien mukaan käyttämällä kiinteitä hintoja (lähtövuoden tasoon sidottuja hintoja), mutta suhteellisten hintojen ennakoidut muutokset on huomioitava riskinarvioinnissa.

2.2.1. Kassavirtojen diskonttausmenetelmä, inkrementaalinen menetelmä ja muut rahoitusanalyysin periaatteet

Rahoitusanalyysiä tehtäessä on huomioitava komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 III jaksossa (Nettotuloja tuottavien toimien diskontattujen nettotulojen laskentamenetelmä) annetut säännöt, mukaan lukien diskontattujen nettotulojen laskentamenetelmä (mukaan lukien viiteajanjakso ja inkrementaalinen menetelmä) ja kassavirtojen diskonttaaminen (mukaan lukien rahoituksen reaalinen diskonttokorko).

Rahoitusanalyysiin tarvitaan seuraavat tiedot:

1) investointikustannukset, mukaan lukien kiinteät investoinnit, muut kuin kiinteät investoinnit, kuten alkukustannukset, ja tapauksen mukaan käyttöpääoman muutokset

2) jälleenhankintakustannukset komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 17 artiklan a kohdan tarkoittamassa merkityksessä

3) toimintakustannukset komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 17 artiklan b ja c kohdan tarkoittamassa merkityksessä

4) tulot komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 16 artiklan tarkoittamassa merkityksessä

5) rahoituslähde, mukaan lukien investoijan oma pääoma (julkinen tai yksityinen), lainoitettu pääoma (tässä tapauksessa lainan takaisinmaksu ja korot ovat hankkeen ulosvirtausta kestävyysanalyysissä) ja muut mahdolliset rahoitusvarat, kuten avustukset.

Asianmukaisilla aloilla, kuten ympäristöalalla, tariffit on määritettävä saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti kohtuuhintaisuus huomioiden, kuten komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 III jaksossa (Nettotuloja tuottavien toimien diskontattujen nettotulojen laskentamenetelmä) säädetään, ja kustannukset on perittävä täysimääräisesti ( 51 ).

Kustannusten täysimääräinen periminen edellyttää seuraavaa:

1) tariffeilla on mahdollisuuksien mukaan katettava pääomakustannukset, käyttö- ja ylläpitokustannukset, mukaan lukien