Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"BNEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 25 päivänä kesäkuuta 1979,
pyörillä varustettuihin maatalous- tai metsätraktoreihin kaatumisen varalta asennettuja
suojarakenteita (staattiset testit) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(79/622/ETY)
(EYVL L 179, 17.7.1979, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
"M1 Komission direktiivi 82/953/ETY annettu 15 päivänä joulukuuta
1982 L 386 31 31.12.1982
Muutettu:
"A1 Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirja (*) L 302 23 15.11.1985
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 1
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 25 päivänä kesäkuuta 1979,
pyörillä varustettuihin maatalous- tai metsätraktoreihin kaatumisen
varalta asennettuja suojarakenteita (staattiset testit) koskevan
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(79/622/ETY)
EUROOP AN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka traktoreiden on kansallisen lainsäädännön
mukaisesti täytettävä, koskevat muun muassa kaatumisen varalta
asennettuja suojarakenteita ja niiden kiinnitystä traktoriin,
nämä vaatimukset ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa; sen vuoksi on tarpeen,
että kaikki jäsenvaltiot vahvistavat samat vaatimukset joko voimassa
olevien säännöstensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta ETY -
tyyppihyväksyntämenettelyä, josta säädetään pyörillä varustettujen
maatalous- tai metsätraktoreiden tyyppihyväksyntää koskevan jäsenval-
tioiden lainsäädännön lähentämisestä 4 päivänä maaliskuuta 1974
annetussa neuvoston direktiivissä 74/150/ETY (
3), voitaisiin soveltaa
kaikkiin traktorityyppeihin,
kaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita ja niiden traktoriin
kiinnitystä koskeva yhdenmukaistettu osan tyyppihyväksyntämenettely
mahdollistaa sen, että kukin jäsenvaltio voi tarkastaa, noudatetaanko
yhteisiä rakennus- ja testausvaatimuksia ja ilmoittaa muille jäsenvalti-
oille havainnoistaan lähettämällä niille jäljennöksen kutakin kaatumisen
varalta asennettua suojarakennetyyppiä ja sen traktoriin kiinnitystä
varten täytetystä osan tyyppihyväksyntätodistuslomakkeesta; osan ETY -
tyyppihyväksyntämerkin kiinnittäminen kaikkiin hyväksytyn tyypin
mukaisesti valmistettuihin rakenteisiin tekee tarpeettomaksi näiden
rakenteiden tekniset tarkastukset muissa jäsenvaltioissa,
muut kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen osia ja ominaisuuksia
koskevat yhteiset vaatimukset, erityisesti mittoja, ovia, varmuuslaseja,
laitteita, jotka estävät vierimisen jatkumista jos traktori kaatuu, ja
matkustajien suojelemista koskevat säännökset annetaan myöhemmin,
yhdenmukaistetuilla vaatimuksilla pyritään pääasiassa varmistamaan
turvallisuus liikenteessä ja työssä koko yhteisössä; tämän vuoksi on
tarpeen tässä direktiivissä tarkoitettujen traktoreiden osalta ottaa
käyttöön velvoite asentaa niihin suojarakenteet kaatumisen varalta;
kaikkiin pyörillä varustettuihin maatalous- tai metsätraktoreihin kaa-
tumisen varalta asennettuja suojarakenteita koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä 28 päivänä kesäkuuta 1977 annetussa
neuvoston direktiivissä 77/536/ETY (4) tarkoitettuihin traktoreihin tulisi
voida asentaa myöhemmin vahvistettavaan ajankohtaan asti joko
direktiivin 77/536/ETY tai tämän direktiivin mukaiset suojarakenteet
kaatumisen varalta, ja
traktoreihin liittyvän kansallisen lainsäädännön lähentäminen edellyttää,
että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorittamat tarkas-
tukset tunnustetaan vastavuoroisesti,!B
(1) EYVL N:o C 296, 11.12.1978, s. 69
(2) EYVL N:o C 128, 21.5.1979, s. 18
(3) EYVL N:o L 84, 28.3.1974, s. 10
(4) EYVL N:o L 220, 29.8.1977, s. 11979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 2
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1. Jäsenvaltion on annettava osan ETY -tyyppihyväksyntä kaikille
kaatumisen varalta asennetuille suojarakennetyypeille ja niiden kiinni-
tykselle traktoriin, jotka täyttävät liitteissä I-V vahvistetut rakennetta ja
testausta koskevat vaatimukset.
2. Osan ETY -tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on tarvittaessa
yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kans-
sa toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jos se on tarpeen sen valvomi-
seksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Tällainen
tarkastus suoritetaan pistokokein.
2 artikla
Jäsenvaltioiden on kunkin kaatumisen varalta asennetun turvarakenteen
ja sen traktoriin kiinnityksen osalta, jonka ne hyväksyvät 1 artiklan
mukaisesti, annettava traktorin tai kaatumisen varalta asennetun
suojarakenteen valmistajalle tai tämän edustajalle liitteessä VI esitetyn
mallin mukainen osan ETY -tyyppihyväksyntämerkki.
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen
sellaisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta 1
artiklan mukaisesti osan tyyppihyväksynnän saaneiden kaatumisen
varalta asennettujen suojarakenteiden ja muiden laitteiden välillä.
3 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa kieltää saattamasta markkinoille kaatumisen
varalta asennettuja suojarakenteita tai niiden traktoriin kiinnitystä niiden
rakenteeseen liittyvistä syistä, jos niissä on osan ETY -tyyppihyväksyn-
tämerkki.
2. Jäsenvaltio voi kuitenkin kieltää saattamasta markkinoille sellaista
kaatumisen varalta asennettua suojarakennetta, jossa on osan ETY -
tyyppihyväksyntämerkki mutta jotka toistuvasti poikkeavat hyväksytystä
tyypistä.
Kyseisen valtion on välittömästi ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja
komissiolle toteutetuista toimenpiteistä, ja niiden on perusteltava
päätöksensä.
4 artikla
Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa
lähetettävä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille jäljen-
nökset kaikista kaatumisen varalta asennetun suojarakennetyypin osalta
täytetyistä, liitteessä VII esitetyn mukaisista osan tyyppihyväksyntäto-
distuslomakkeista, joiden perusteella ne joko ovat antaneet tyyppihy-
väksyntätodistuksen tai evänneet sen.
5 artikla
1. Jos osan ETY -tyyppihyväksyntätodistuksen antanut jäsenvaltio
toteaa, että useat kaatumisen varalta asennetut turvarakenteet ja niiden
kiinnitykset traktoreihin, joissa on sama osan ETY -tyyppihyväksyntä-
merkki, eivät ole sen hyväksymän tyypin mukaisia, sen on toteutettava
tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovat
hyväksytyn tyypin mukaisia. Kyseisen valtion toimivaltaisten viran-
omaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viran-
omaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka saattavat tarvittaessa, jos
kyseessä on vakava ja toistuva poikkeavuus, johtaa osan ETY -tyyppihy-
väksynnän peruuttamiseen. Kyseisten viranomaisten on toteutettava
samanlaiset toimenpiteet, jos toisen jäsenvaltion toimivaltaiset viran-
omaiset ilmoittavat, ettei traktori ole hyväksytyn tyypin mukainen.!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 3
2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kulues-
sa ilmoitettava toisilleen osan ETY -tyyppihyväksynnän peruuttamisesta
ja tämän toimenpiteen perusteista.
6 artikla
Kaikki tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen säännösten
nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat kaatumisen varalta asennetuille
suojarakenteille ja niiden traktoreihin kiinnityksille annetun osan
tyyppihyväksynnän epäämistä tai peruuttamista, tai niiden markkinoille
saattamisen tai niiden käytön kieltämistä, on perusteltava yksityiskoh-
taisesti. Päätöksestä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle on saman-
aikaisesti annettava tieto jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön
mukaisesti hänen käytettävissään olevista muutoksenhakukeinoista ja
määräajoista muutoksenhaulle.
7 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä traktorilta ETY -tyyppihyväksyntää tai kansallista
tyyppihyväksyntää kaatumisen varalta asennettuun suojarakenteeseen tai
sen traktoriin kiinnitykseen liittyvistä syistä, jos näissä on osan
ETY -tyyppihyväksyntämerkki ja jos liitteessä VIII esitetyt vaatimukset
täyttyvät.
8 artikla
Jäsenvaltio ei saa kieltää traktoreiden myyntiä, rekisteröintiä, liikkeelle
laskemista tai käyttöä kaatumisen varalta asennettuun suojarakenteeseen
tai sen traktoriin kiinnitykseen liittyvistä syistä, jos näissä on ETY -
tyyppihyväksyntämerkki ja jos liitteessä VIII esitetyt vaatimukset
täyttyvät.
9 artikla
Tätä direktiiviä sovelletaan direktiivin 74/150/ETY 1 artiklassa mää-
riteltyihin traktoreihin, joilla on seuraavat ominaisuudet:
— taka-akselin kohdalla enintään 1 000 mm maavara,
— yhden vetävän akselin kiinteä tai pienin säädettävä raideleveys
vähintään 1 150 mm,
— mahdollisuus asentaa traktoriin monipistekytkentälaite irrotettavia
työkoneita varten ja vetotanko,
— vähintään 800 kg:n massa, joka vastaa traktorin omapainoa siten
kuin se määritellään direktiivin 74/150/ETY liitteessä I olevassa 2.4
kohdassa, mukaan lukien tämän direktiivin mukaisesti asennettu
suojarakenne kaatumisen varalta ja suurinta valmistajan suosittele-
maa kokoa olevat renkaat.
10 artikla
Jokaiseen 9 artiklassa tarkoitettuun traktoriin on ETY -tyyppihyväksyn-
nän yhteydessä asennettava kaatumisen varalta suojarakenne, joka on
liitteissä I-IV esitettyjen vaatimusten mukainen.
Direktiivin 77/536/ETY 9 artiklassa määriteltyihin traktoreihin voidaan
kuitenkin ETY -tyyppihyväksyntää varten asentaa kaatumisen varalta
suojarakenne, joka on tuon direktiivin liitteissä I-IV esitettyjen vaa-
timusten mukainen.
11 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan
kehitykseen annetaan direktiivin 74/150/ETY 13 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen.!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 4
12 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa sen tiedoksi
antamisesta ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä
tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännökset
toimitetaan kirjallisina komissiolle.
13 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 5
LUETTELO LIITTEISTÄ
LIITE I: Edellytykset ETY -tyyppihyväksynnälle
LIITE II: Edellytykset suojarakenteiden ja niiden traktoreihin kiinnityk-
sen lujuuden testaukselle
LIITE III: Testausmenettelyt
LIITE IV: Kuvat
LIITE V: Testausselosteen malli
LIITE VI: Merkit
LIITE VII: Osan ETY -tyyppihyväksyntätodistuslomakkeen malli
LIITE VIII: Edellytykset ETY -tyyppihyväksynnälle
LIITE IX: Malli traktorin ETY -t yyppihyväksyntätodistuksen liitteeksi
suojarakenteiden sekä niiden traktoriin kiinnityksen lujuudenosalta (staattiset testit).!
B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 6
LIITE I
EDELL YTYKSET OSAN ETY -TYYPPIHYVÄKSYNNÄLLE
1. MÄÄRITELMÄ
1.1 ”Kaatumisen varalta asennetulla suojarakenteella” (turvaohjaamolla tai
-kehyksellä), jäljempänä ”suojarakenne”, tarkoitetaan traktorin raken-netta, jonka pääasiallinen tarkoitus on välttää tai rajoittaa kuljettajalletraktorin tavanomaisessa käytössä tapahtuvasta kaatumisesta aiheutuvaa
vaaraa.
1.2 Edellä 1.1 kohdassa tarkoitetuille rakenteille on tunnusomaista, että
liitteissä II ja III määrätyissä testeissä osoitetaan, että niiden sisään jää
kuljettajan suojelemiseksi riittävän suuri esteetön tila.
2. YLEISTÄ
2.1 Jokainen suojarakenne ja sen kiinnitys traktoriin on suunniteltava ja
rakennettava siten, että 1 kohdassa esitetty pääasiallinen tavoitetoteutuu.
2.2 Tämä edellytys katsotaan täytetyksi, jos liitteiden II ja III vaatimukset
täytetään.
3. HAKEMUS OSAN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ V ARTEN
3.1 Traktorin valmistajan tai suojarakenteen valmistajan tai näiden edusta-
jien on tehtävä osan ETY -tyyppihyväksyntähakemus suojarakenteen jasen traktoriin kiinnityksen lujuuden osalta.
3.2 Osan ETY -tyyppihyväksyntähakemuksen mukana on oltava seuraavat
asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:
— yleinen rakennepiirros joko piirustukseen merkityssä mittakaavassa
tai suojarakenteen tärkeimmät mitat esittävä piirros; piirroksessa on
erityisesti kuvattava asennusosien yksityiskohdat,
— valokuvat sivulta ja takaa, joissa näkyvät kiinnityksen yksityiskoh-
dat,
— lyhyt kuvaus suojarakenteesta mukaan lukien rakennetyyppi,
traktoriin asennuksen yksityiskohdat ja tarvittaessa valssauspääl-lystyksen yksityiskohdat, sisään- ja ulospääsytavat, sisäpehmustei-den yksityiskohdat ja vierimisen jatkumisen estävät ominaisuudet
sekä lämmityksen ja tuuletuksen yksityiskohdat,
— rakenneosissa käytettyjen materiaalien yksityiskohdat mukaan
lukien kannattimet ja kiinnityspultit (ks. liite V).
3.3 Osan tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavalle tarkastuslai-
tokselle on luovutettava sitä traktorityyppiä edustava traktori, johonhyväksyttävä suojarakenne on tarkoitettu. Tähän traktoriin asennetaankyseinen suojarakenne.
3.4 Osan ETY -tyyppihyväksynnän haltija voi pyytää sen laajentamista
koskemaan muitakin traktorityyppejä. Alkuperäisen osan ETY -tyyppi-hyväksynnän antaneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laa-
jennus, jos hyväksytty suojarakenne ja traktorityyppi/-tyypit, joita
varten laajennusta haetaan, täyttävät seuraavat ehdot:
— ilman painolastia olevan traktorin liitteessä II olevan 1.3 kohdan
mukaisesti määritelty massa, ei ylitä testissä käytettyä vertailu-
massaa 5 %:a enempää,
— kiinnitysmenetelmä ja traktorin osat, joihin kiinnitys kohdistuu,
ovat samanlaiset,
— sellaiset osat kuten lokasuojat ja konepellit, jotka saattavat tukea
suojarakennetta, ovat samanlaiset,
— suojarakenteen sisällä sijaitsevan istuimen sijainti ja kriittiset mitat
sekä suojarakenteen ja traktorin asento toisiinsa nähden ovat
sellaisia, että vapaa tila olisi jäänyt taipuneen rakenteen suojaankaikissa testeissä.!
B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 7
4. MERKINNÄT
4.1 Jokaisessa hyväksytyn tyypin mukaisessa suojarakenteessa on oltava
seuraavat merkinnät:
4.1.1. tavaramerkki tai kaupallinen merkki,
4.1.2. liitteessä VI olevan mallin mukainen osan tyyppihyväksyntämerkki,4.1.3. suojarakenteen sarjanumero,4.1.4. traktorin/traktoreiden merkki ja tyyppi/tyypit, joihin suojarakenne on
tarkoitettu.
4.2 Kaikkien näiden tietojen on oltava näkyvissä pienessä laatassa.
4.3 Näiden merkintöjen on oltava näkyvällä, helposti luettavalla ja
pysyvällä tavalla tehtyjä.!
B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 8
LIITE II
EDELL YTYKSET SUOJARAKENTEIDEN JA NIIDEN TRAKTOREIHIN
KIINNITYKSEN LUJUUDEN TESTAUKSELLE
1. YLEISTÄ
1.1 Testin tarkoitus
Erityistä laitetta käyttämällä tehdyt testit on tarkoitettu jäljittelemään
sellaisia kuormia, jotka kohdistuvat suojarakenteeseen traktorin kaa-tuessa. Näiden liitteessä III esitettyjen testien avulla voidaan tehdä
havaintoja suojarakenteen ja sen traktoriin kiinnittävien kannattimien
lujuudesta sekä niistä traktorin osista, jotka siirtävät testivoimaa.
1.2 Testin valmistelut
1.2.1 Suojarakenteen on oltava sarjatuotannon eritelmien mukainen. Se on
kiinnitettävä valmistajan ilmoittamalla kiinnitysmenetelmällä sellaiseentraktoriin, jota varten se on suunniteltu. Testiin ei vaadita kokonaistatraktoria; suojarakenteen ja niiden traktorin osien, joihin se kiinnitetään
testejä varten, on edustettava toiminta-asennusta, jäljempänä ”asennel-
ma”.
1.2.2 Asennelma on kiinnitettävä perustaan niin, että kuormituksen alaisina
asennelman perustaan yhdistävät rakenneosat eivät taivu merkittävästi
suhteessa suojarakenteeseen. Asennelman kiinnitysmenetelmä perus-taan ei saa itsessään muuttaa asennelman lujuutta.
1.2.3 Asennelma on tuettava ja kiinnitettävä tai sitä on muutettava siten, että
suojarakenne ja sen kiinnitys traktorin jäykkiin osiin absorboivat kokotestienergian.
1.2.3.1 Jotta 1.2.3 kohdan vaatimuksia noudatettaisiin, muutoksen on lukittava
traktorin mahdollinen ajojousitusjärjestelmä siten, että varmistetaan,ettei se absorboi ollenkaan testienergiaa.
1.2.4 Traktoriin on testejä varten asennettava kaikki sarjatuotannon raken-
neosat, jotka saattavat vaikuttaa suojarakenteen lujuuteen tai jotkasaattavat olla tarpeen lujuustestissä.
Osat, jotka saattavat aiheuttaa vaaraa vapaassa tilassa, on myös
asennettava, jotta voidaan tutkia, ovatko 4 kohdan vaatimukset täytetty.
1.3 Traktorin massa
Vertailumassan m
t, jota käytetään kaavassa (ks. liite III) energioiden ja
puristusvoiman laskemiseen, on oltava vähintään neuvoston direktiivin
74/150/ETY liitteessä I olevassa 2.4 kohdassa määritelty massa (ilmanlisävarusteita mutta jäähdytysneste, öljyt, polttoaine, työkalut jakuljettaja mukaan lukien) lisättynä suojarakenteella ja vähennettynä
75 kg:lla.
Mukaan ei lueta valinnaisia etu- tai takapainoja, rengaspainoja,
asennettuja työvälineitä, asennettuja varusteita tai erityisosia.
2. LAITTEET JA V ARUSTEET
2.1 Vaakasuorat kuormitustestit (sivulta ja pitkittäissuunnassa)
2.1.1 Sopivat materiaalit, varusteet ja kiinnitysmenetelmät, joilla varmiste-
taan, että asennelma on kiinnitetty lujasti perustaan riippumatta
renkaista, jos ne on.
2.1.2 Keinot, joilla suojarakenteeseen kohdistetaan vaakasuora voima jäykän
palkin avulla liitteen IV kuvissa 1 ja 2 esitetyllä tavalla.
2.1.2.1 Jäykässä palkissa on oltava 150 mm:n pystypinta.!
B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 9
2.1.2.2 On huolehdittava taakan jakaantumisesta tasaisesti kohtisuoraan kuor-
mitussuuntaan nähden ja pitkin palkkia, jonka pituus on tasan jokin 50:n
kerrannainen 250-700 mm:n välillä.
2.1.2.3 Palkin suojarakenteeseen yhteydessä olevien reunojen on oltava
kaarevat ja niiden suurimman säteen on oltava 50 mm.
2.1.2.4 Laitteessa on oltava kuulanivelet tai vastaavat nivelet sen varmistami-
seksi, ettei kuormituslaite pakota kiertyvää tai siirtyvää rakennetta
muuhun suuntaan kuin kuormitussuuntaan.
2.1.2.5 Kun suojarakenteen vaakapituus, johon taakka aiotaan kohdistaa, ei
muodosta suoraa linjaa, joka on kohtisuorassa taakan kohdistussuuntaannähden, tila on täytettävä, jotta taakka jakaantuu tälle pituudelle.
2.1.3 Laitteet suojarakenteen ja traktorin jäykkien osien, joihin se on
kiinnitetty, absorboiman energian mittaamiseksi sikäli kuin se onteknisesti mahdollista, esimerkiksi mittaamalla sen kohdistussuuntaa
pitkin kohdistettu voima ja vastaava taipuma suhteessa traktorin
alustassa olevaan pisteeseen.
2.1.4. Menetelmät sen osoittamiseksi, että vapaa tila on pysynyt vapaana testin
aikana. Liitteessä IV olevien kuvien 6 a, 6 b ja 6 c mukaista laitettavoidaan käyttää.
2.2 Puristustestit (takaa ja edestä)
2.2.1 Sopivat materiaalit, laitteet ja kiinnitysmenetelmät traktorin kiinnittä-
miseksi lujasti perustaan renkaista riippumatta.
2.2.2 Menetelmät, joilla suojarakenteeseen kohdistetaan vaakasuora voima
liitteen IV kuvassa 3 esitetyllä tavalla, mukaan lukien jäykkä
puristuspalkki, jonka leveys on 250 mm.
2.2.3 Laitteet, joilla mitataan käytetty pystysuora kokonaisvoima.
2.2.4 Menetelmät sen osoittamiseksi, että vapaa tila on pysynyt vapaana testin
aikana. Liitteen IV kuvien 6 a, 6 b ja 6 c mukaista laitetta voidaan
käyttää.
2.3 Sallitut mittapoikkeamat
2.3.1 Mitat: ± 3 mm.
2.3.2 Taipuma: ± 3 mm.2.3.3 Traktorin massa: ± 20 kg.
2.3.4 Taakat ja voimat: ± 2 %.
2.3.5 Kuormitussuunta: poikkeama liitteessä III määritellyistä vaaka- ja
pystysuunnista:
— testin alussa, ei kuormitusta: ± 2°.— testin aikana kuormitettuna: 10° vaakatason yläpuolella ja 20° sen
alapuolella. Nämä vaihtelut tulisi pitää mahdollisimman pieninä.
3. TESTIT
3.1 Yleistä
3.1.1 Testisarja
3.1.1.1 Testi on suoritettava seuraavassa järjestyksessä:
3.1.1.1.1 Työntö pituussuunnassa (ks. liite III, 1.2 kohta)
Sellaisten traktoreiden, joiden 1.3 kohdassa määritellystä massasta on
takapyörien varassa vähintään 50 %, työntö pituussuunnassa tehdään
takaa (tapaus 1). Muiden traktoreiden kohdalla työntö pituussuunnassatehdään edestä (tapaus 2).!
B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 10
3.1.1.1.2 Ensimmäinen puristustesti
Ensimmäinen puristustesti kohdistetaan samaan päähän suojarakennetta
kuin työntö pituussuunnassa, eli:
— taakse tapauksessa 1 (ks. liite III, 1.5 kohta),
— eteen tapauksessa 2 (ks. liite III, 1.6 kohta).
3.1.1.1.3. Sivulta tuleva työntö (ks. liite III, 1.3 kohta)
3.1.1.1.4 Toinen puristustesti
Toinen puristustesti kohdistetaan toiseen päähän suojarakennetta kuin
työntö pituussuunnassa, eli:
— eteen tapauksessa 1 (ks. liite III, 1.6 kohta),
— taakse tapauksessa 2 (ks. liite III, 1.5 kohta).
3.1.1.1.5 Toinen pituussuuntainen työntö (ks. liite III, 1.7 kohta)
Toinen pituussuuntainen työntö tehdään traktoreihin, joissa on kipattava
suojarakenne, jollei pituussuuntainen työntö olisi (ks. 3.1.1.1.1 kohta)
kohdistunut sellaiseen suuntaan, joka olisi aiheuttanut suojarakenteenkallistumisen.
3.1.1.2 Jos jokin kiinnityslaitteiden osa särkyy tai liikkuu testin aikana, testi
aloitetaan uudelleen alusta.
3.1.1.3 Testin aikana traktoriin tai suojarakenteeseen ei saa tehdä korjauksia tai
säätöjä.
3.1.2 Raideleveys
Pyörät poistetaan tai ne asetetaan sellaiselle raideleveystuelle, joka
varmistaa, että turvarakenteelle ei aiheudu häiriötä testien aikana.
3.1.3 V aarattomien osien poistaminen
Kaikki traktorin ja suojarakenteen osat, jotka täydellisinä yksiköinä
antavat suojaa kuljettajalle - mukaan lukien sääsuojaus - on toimitettava
kokonaisuudessaan tarkastettavaksi tarkoitetun traktorin mukana.
Testattavaksi tarkoitettuun suojarakenteeseen ei tarvitse asentaa var-
muuslasista tai vastaavasta materiaalista valmistettuja etu-, sivu- jatakaikkunoita eikä mahdollisia irrotettavia paneeleja, varusteita ja
tarvikkeita, joilla ei ole merkitystä rakenteellisen lujuuden osalta ja
jotka eivät voi aiheuttaa vaaraa kaatumisen yhteydessä.
3.1.4 Välineistö
Suojarakenne on varustettava laitteilla, joita tarvitaan voima-taipuma
-kaavion laatimiseksi vaadittujen tietojen saamiseksi (ks. liitteen IVkuva 4). Suojarakenteen kokonaistaipuma ja pysyvä taipuma mitataan ja
merkitään muistiin testin jokaisessa vaiheessa (ks. liitteen IV kuva 5).
3.1.5 Kuormitussuunta
Kun kyseessä on traktori, jonka istuin ei sijaitse traktorin keskitasolla tai
rakenteen lujuus on epäsymmetrinen, sivuttaistyöntö on kohdistettavasiihen sivuun, joka kohdalla vapaa tila todennäköisimmin kärsisi testienaikana (ks. liitteessä III oleva 1.3 kohta).
4. HYVÄKSYMISEDELL YTYKSET
4.1 Osan ETY -tyyppihyväksyntää varten luovutetun suojarakenteen katso-
taan täyttävän lujuutta koskevat vaatimukset, jos se täyttää testienjälkeen seuraavat edellytykset:
4.1.1 Suojarakenne ei ole työntynyt mihinkään liitteessä III olevassa 3.2
kohdassa esitetyn vapaan tilan osaan tai mikään vapaan tilan osa ei ole
ollut suojarakenteen suojaaman tilan ulkopuolella liitteessä III olevassa1.2, 1.3, 1.5, 1.6 ja tarvittaessa 1.7 kohdassa selostetussa testeissä.!
B
!M11979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 11
Jos on suoritettu ylikuormitustesti, voiman on siinä vaiheessa, kun
määrätty energia absorboituu, oltava enemmän kuin 0,8 sekä kyseisten
päätestin että ylikuormitustestin aikana esiintyvästä suurimmasta
voimasta (ks. liitteen IV kuvat 4 b ja 4 c).
4.1."M123
Testin kuluessa suojarakenne ei saa aiheuttaa haittaa istuinrakenteelle.
4.1.3 Pistessä, jossa tarvittu energiataso on saavutettu jokaisessa määritel-
lyistä vaakasuorista työnnöistä, voiman on ylitettävä 0,8 F max.
4.2 Liioin ei saa olla muita kuljettajalle erityistä vaaraa aiheuttavia tekijöitä,
kuten liian vähäistä pehmustusta katon sisäpuolella tai muussakohdassa, johon kuljettajan pää saattaa osua.
5. TESTAUSSELOSTE
5.1 Testausseloste liitetään liitteessä VII tarkoitettuun osan ETY -tyyppihy-
väksyntätodistukseen. Selosteen on oltava liitteessä V esitetyn mukai-
nen. Selosteessa on oltava:
5.1.1 Yleinen kuvaus suojarakenteen muodosta ja rakenteesta (pakolliset
mitat liitteessä V) mukaan lukien tavanomaisia sisään- ja ulospääsyteitä
ja hätäpoistumisteitä koskevat säännökset; lämmitys- ja tuuletusjärjes-telmää koskevat säännökset, ja muut tarvikkeet, jos tällaiset on ja jos nesaattaisivat vaikuttaa vapaaseen tilaan tai saattaisivat aiheuttaa vaaraa.
5.1.2 Yksityiskohtaiset tiedot erityislaitteista, kuten traktorin vierimisen
jatkumisen estävät laitteet.
5.1.3 Lyhyt kuvaus mahdollisesta sisäpuolen pehmustuksesta.5.1.4 Selvitys asennetun tuulilasin ja lasien tyypistä ja mahdollisista niissä
olevista ETY - tai muista hyväksyntämerkinnöistä.
5.2 Jos osan ETY -tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan muita trakto-
rityyppejä, selosteessa on viitattava tarkasti alkuperäisen osan ETY -
tyyppihyväksynnän selosteeseen, ja siinä on osoitettava tarkastiliitteessä I olevassa 3.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten täyttämi-nen.
5.3 Selosteessa on yksilöitävä selvästi testauksessa käytetty traktorityyppi
(merkki, tyyppi, myyntinimitys jne.) ja ne tyypit, joita varten
suojarakenne on tarkoitettu.!
M1
!B
!M1
!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 12
6. TUNNUKSET
mt = traktorin vertailumassa (kg) 1.3 kohdan mukaisesti;
D = rakenteen taipuma (mm) kuormituspisteessä ja kuormituksen
suuntaisesti;
D’ = laskettua tarvittavaa energiaa vastaava rakenteen taipuma
(mm);
F = staattinen kuormitusvoima (N: newtonia);
Fmax = suurin kuormituksen aikana esiintyvä staattinen voima (N),
lukuun ottamatta ylikuormitusta;
F’ = laskettua tarvittavaa energiaa vastaava voima;
F-D = voima/taipuma -käyrä;
Eis = sivuttaistyönnön aikana absorboitava energiapanos (J:jouleja);
Eil 1 = pituussuuntaisen kuormituksen aikana absorboituva energia-
panos (J);
Eil 2 = toisen pituussuuntaisen kuormituksen aikana absorboituva
energiapanos (J);
Fr = taakse puristustestissä kohdistettu voima (N);
Ff = eteen puristustestissä kohdistettu voima (N).!B
!M1
!B
!M1
!B
!M1
!B
!M11979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 13
LIITE III
TESTAUSMENETTEL Y
1. V AAKASUORA T TYÖNTÖ- JA PURISTUSTESTIT
1.1 Yleiset määräykset vaakasuorasta työnnöstä
1.1.1 Suojarakenteeseen kohdistettavat taakat jaetaan jäykällä palkilla, joka
on liitteessä II olevan 2.1.2 kohdan eritelmien mukainen ja sijaitsee
kohtisuorassa taakan kohdistamissuuntaan nähden; jäykkä palkki
voidaan varustaa laitteilla, joilla estetään sen siirtyminen sivusuunnassa.Taipumisnopeus kuormituksen aikana ei saa olla suurempi kuin 5 mm/s.Taakkaa kohdistettaessa kirjataan tarkkuuden varmistamiseksi F ja D
samanaikaisesti enintään 15 mm:n taipuman lisäyksin. Kun kohdista-
minen on ensimmäisen kerran aloitettu, taakkaa ei vähennetä ennen kuintesti on suoritettu loppuun; on silti sallittua lopettaa taakan lisääminenhaluttaessa esim. mittausten kirjaamiseksi.
1.1.2 Jos se rakenneosa, johon taakka aiotaan kohdistaa, on kaareva, on
noudatettava liitteessä II olevassa 2.1.2.5 kohdassa vahvistettuja
eritelmiä. Taakkaa kohdistettaessa on kuitenkin noudatettava edellä
1.1.1 kohdan ja liitteessä II olevan 2.1.2 kohdan mukaisia vaatimuksia.
1.1.3 Jos kohdistuspisteessä ei ole poikittaista rakenneosaa, testausmenette-
lyssä voidaan käyttää korvaavaa testipalkkia, jolla ei ei kuitenkaan saalujittaa suojarakennetta.
1.1.4 Rakenne on tutkittava visuaalisesti, kun taakka poistetaan kunkin
kuormitustestin loppuun suorittamisen jälkeen. Jos kuormituksen aikanaon syntynyt halkeamia tai repeämiä, jäljempänä 1.4 kohdassa tarkoitettu
ylikuormitustesti on suoritettava ennen siirtymistä liitteessä II olevassa
3.1.1.1 kohdassa esitetyn sarjan seuraavaan kuormitukseen.
1.2 Pituussuuntainen työntö (ks. liitteen IV kuva 2)
Taakka kohdistetaan vaakasuorassa ja traktorin pystysuoran keskitason
suuntaisesti.
Sellaisten traktoreiden osalta, joiden liitteessä II olevassa 1.3 kohdassa
määritellystä massasta on takapyörien varassa vähintään 50 %,
pituussuuntainen työntö taakse ja sivuttaistyöntö kohdistetaan suojara-kenteen pitkittäisen keskitason eri puolille. Sellaisten traktoreidenosalta, joiden massasta on etupyörien varassa vähintään 50 %,
pituussuuntainen työntö eteen kohdistetaan suojarakenteen pitkittäisen
keskitason samalle puolelle kuin sivuttaistyöntö.
Se kohdistetaan suojarakenteen ylimpään poikittaiseen rakenneosaan
(siis siihen osaan, joka traktorin kaatuessa todennäköisesti osuisi
ensimmäisenä maahan).
Taakan kohdistuspisteen on sijaittava yhden kuudesosan verran
suojarakenteen yläosan leveydestä ulkokulmasta sisäänpäin. Suojara-kenteen leveytenä pidetään traktorin niiden kahden pystysuoran
keskitason suuntaisen linjan etäisyyttä, jotka sivuavat suojarakenteen
äärimmäisiä ulkoreunoja vaakatasossa, joka taas sivuaa ylimpienpoikittaisten rakenneosien yläosaa.
Palkin pituuden on oltava vähintään yksi kolmasosa suojarakenteen
leveydestä (kuten edellä esitetään) ja enintään 49 mm enemmän kuin
tämä vähimmäispituus.
Pituussuuntainen työntö tulee takaa tai edestä kuten liitteessä II olevassa
3.1.1.1 kohdassa määritellään.
Testi keskeytetään, jos:a) suojarakenteen absorboima deformaatioenergia on yhtä suuri tai
suurempi kuin tarvittu energiapanos E
il 1(jossa E il 1= 1,4 m t);
b) suojarakenne tunkeutuu vapaaseen tilaan tai jättää vapaan tilan
suojatta.!B
!M11979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 14
1.3 Työntö sivulta (ks. liitteen IV kuva 1)
Työntö kohdistetaan vaakasuoraan suorassa kulmassa traktorin pysty-
suoraan keskitasoon. Se kohdistetaan suojarakenteen äärimmäiseen
yläreunaan pisteeseen, joka sijaitsee 300 mm eteenpäin istuimen
vertailupisteestä, kun istuin on taaimmassa asennossaan (ks. 2.3.1.kohta). Jos suojarakenteessa on jokin uloke sillä sivulla, joka varmastikoskettaisi maata ensimmäisenä traktorin kaatuessa sivulle päin,
kuormitus kohdistetaan tuohon kohtaan.
Palkin on oltava käytön kannalta sopivan pitkä, mutta enintään 700
mm:n pituinen.
Testi keskeytetään jos:a) suojarakenteen absorboima deformaatioenergia on vähintään yhtä
suuri kuin vaadittu energiapanos E
is(jossa E is= 1,75 m t), tai
b) suojarakenne työntyy vapaaseen tilaan tai jättää vapaan tilan
suojatta.
1.4 Ylikuormitustesti
1.4.1 Kun vaakasuorassa työnnön aikana ilmenee repeämiä, halkeamia tai
taipumista, voidaan tarvita ylikuormitustestiä rakenteen jäännöslujuu-den määrittämiseksi ja sen varmistamiseksi, että se riittää kestämäänmahdolliset seuraavat kaatumiset (ks. kuvat 4 a, 4 b ja 4 c).
Ylikuormitustesti suoritetaan kaikissa tapauksissa, joissa voima vähenee
enemmän kuin 3 % saavutetun poikkeaman viimeisten 5 %:n aikana,kun rakenne absorboi tarvittavan energian (ks. kuva 4 b).
1.4.2 Ylikuormitustestiin kuuluu vaakasuoran työnnön asteittainen lisääminen
5 %:n lisäyksin alkuperäisestä energiantarpeesta enintään 20 %:iinlisättyä energiaa (ks. kuva 4 c).
1.4.2.1 Ylikuormitustesti on tyydyttävä, jos kunkin tarvittavan energian 5, 10
tai 15 %:n lisäyksen jälkeen voima vähenee vähemmän kuin 3 % 5 %:n
lisäystä kohti ja pysyy suurempana kuin 0,8 F
max.
1.4.2.2 Ylikuormitustesti on tyydyttävä, jos voima on yli 0,8 F maxsen jälkeen
kun rakenne on absorboinut 20 % lisätystä energiasta.
1.4.2.3 Ylikuormitustestin aikana sallitaan lisähalkeamat tai -repeämät tai
tunkeutuminen vapaaseen tilaan tai vapaan tilan suojatta jättäminen
kimmoisen muodonmuutoksen takia. Rakenne ei saa kuitenkaan taakanpoistamisen jälkeen työntyä vapaaseen tilaan, jonka on oltava täysinsuojattu.
1.5 Puristus takaa
Palkki asetetaan takimmaisten ylimpien rakenneosien päälle ja puris-
tusvoimien resultantin on sijaittava pystysuoralla pituussuuntaisella
vertailutasolla. Käytetään voimaa F
r=2 0m t.
Kun suojarakenteen katon takaosa ei kannata täyttä puristusvoimaa,
voiman annettaan vaikuttaa, kunnes katto taipuu suojarakenteen yläosanja sen traktorin etuosan osan, joka pystyy traktorin kaatuessa kannatta-
maan traktorin massan, yhdistävän tason suuntaiseksi. Sen jälkeen
kuormitus poistetaan ja traktori tai puristusvoima asetetaan uudelleensiten, että palkki on sen suojarakenteen kohdan yläpuolella, jokakannattaisi traktoria sen kaatuessa kokonaan. Tämän jälkeen käytetään
voimaa F
r.
V oimaa F rkohdistetaan vähintään viiden sekunnin ajan visuaalisesti
todettavissa olevan taipuman lakkaamisen jälkeen.
Testi keskeytetään, jos suojarakenne työntyy vapaaseen tilaan tai jättää
vapaan tilan suojatta.
1.6 Puristus edestä
Palkki asetetaan etummaisten ylimpien rakenneosien päälle ja puristus-
voimien resultanttivoiman on sijaittava pystysuoralla pitkittäisellä
vertailutasolla. Käytetään voimaa F f=2 0m t.
Kun suojarakenteen katon etuosa ei kannata täyttä puristusvoimaa,
voiman annetaan vaikuttaa, kunnes katto taipuu suojarakenteen yläosan
ja sen traktorin etuosan osan, joka pystyy traktorin kaatuessa kannatta-!B
!M1
!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 15
maan traktorin massan, yhdistävän tason suuntaiseksi. Sen jälkeen
kuormitus poistetaan ja traktori tai puristusvoima asetetaan uudelleen
siten, että palkki on sen suojarakenteen kohdan yläpuolella, joka
kannattaisi traktoria sen kaatuessa kokonaan. Tämän jälkeen käytetäänvoimaa F
f.
Voimaa F fkohdistetaan vähintään viiden sekunnin ajan silloin
erotettavissa olevan taipuman lakkaamisen jälkeen.
Testi keskeytetään, jos rakenne tunkeutuu vapaaseen tilaan tai jättää
vapaan tilan suojatta.
1.7 Toinen pituussuuntainen työntö
Taakka kohdistetaan vaakasuorassa traktorin pystysuoran keskiviivan
suuntaisesti.
Toinen pituussuuntainen työntö tehdään takaa tai edestä liitteessä II
olevassa 3.1.1.1 kohdassa määritellyllä tavalla.
Se kohdistetaan vastakkaiseen suuntaan kuin 1.2 kohdan pituussuuntai-
nen työntö ja siitä kauimpana sijaitsevaan kulmaan.
Se kohdistetaan suojarakenteen ylimpään poikittaiseen rakenneosaan
(ts. siihen osaan joka todennäköisesti osuisi maahan ensimmäisenä
traktorin kaatuessa).
Taakan kohdistuspisteen on sijaittava yhden kuudesosan verran
suojarakenteen yläosan leveydestä mitattuna ulkokulmasta sisäänpäin.Suojarakenteen leveytenä pidetään välimatkaa kahden traktorin pysty-
suoran keskitason suuntaisen linjan välillä, jotka sivuavat suojaraken-
teen äärimmäisiä ulkoreunoja vaakatasossa, joka sivuaa ylimpienpoikittaisten rakenneosien yläosaa.
Palkin pituuden tulee olla vähintään yksi kolmasosa suojarakenteen
leveydestä (kuten edellä on selostettu) ja enintään 49 mm enemmän kuin
tämä vähimmäispituus.
Testi keskeytetään jos:
a) puojarakenteeseen kohdistunut deformaatioenergia on yhtä suuri tai
suurempi kuin vaadittu energiapanos E
il 2(jossa E il 2= 0,35 m t), tai
b) suojarakenne työntyy vapaaseen tilaan tai jättää vapaan tilan
suojatta.
2. V APAA TILA
2.1 Vapaa tila havainnollistetaan liitteen IV kuvassa 6 ja se määritellään
suhteessa pystysuoraan vertailutasoon, joka on yleensä pituussuunnassatraktoriin nähden ja kulkee 2.3 kohdassa esitetyn istuimen vertailu-pisteen ja ohjauspyörän keskikohdan kautta. Vertailutason oletetaan
liikkuvan vaakasuoraan istuimen ja ohjauspyörän kanssa taakan
kohdistamisen aikana, mutta pysyvän kohtisuorassa traktorin taisuojarakenteen lattiaan nähden, jos se on kiinnitetty joustavasti.
Kun ohjauspyörä on säädettävä, sen asennon tulisi olla tavallisesti
istuimella istuen ajettaessa käytettävä asento.
2.2 Tilan rajat yksilöidään seuraavasti:
2.2.1 250 mm vertailutason kummallakin puolella sijaitsevat pystytasot, jotka
ulottuvat 300 mm ylöspäin istuimen vertailupisteestä;
2.2.2 edellä 2.2.1 kohdan tasojen yläreunasta 900 mm:n enimmäiskorkeuteen
istuimen vertailupisteen yläpuolelle ulottuvat yhdensuuntaiset tasot,jotka ovat kaltevia siten, että sillä puolella, jolta sivulle suuntautuvakuormitus kohdistetaan, olevan tason yläreuna sijaitsee vähintään 100
mm:n päässä vertailutasosta;
2.2.3 900 mm istuimen vertailupisteen yläpuolella sijaitseva vaakataso;2.2.4 kalteva taso, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden ja jolla on 900
mm suoraan istuimen vertailupisteen yläpuolella sijaitseva piste jaistuimen selkänojan takimmaisin piste;
2.2.5 pinta, joka on tarvittaessa kaareva ja jossa on sarja kohtisuorassa
vertailutasoon nähden olevia suoria linjoja, jotka ulottuvat istuimen
takimmaisesta pisteestä alaspäin koskettaen istuimen selkänojaa koko
sen pituudelta;
2.2.6 kaareva pinta, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden, jonka säde
on 120 mm ja joka sivuaa 2.2.3 ja 2.2.4 kohdan tasoja;!
B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 16
2.2.7 kaareva pinta, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden, jonka säde
on 900 mm ja joka ulottuu 400 mm eteenpäin 2.2.3 kohdan tasosta ja
sivuaa sitä pisteessä, joka sijaitsee 150 mm istuimen vertailupisteestä
eteenpäin;
2.2.8 kalteva taso, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden, liittyy 2.2.7
kohdan pintaan sen etureunassa ja kulkee 40 mm:n päässä ohjaus-
pyörästä. Kun ohjauspyörä on yläasennossa, tämän tason korvaa 2.2.7
kohdan pintaa sivuava taso;
2.2.9 pystytaso, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden ja sijaitsee 40
mm ohjauspyörästä eteenpäin;
2.2.10 istuimen vertailupisteen kautta kulkeva vaakataso.
2.3 Istuimen sijainti ja istuimen vertailupiste
2.3.1 Vapaan tilan määrittämiseksi 2.1 kohdassa istuimen on oltava
mahdollisen vaakatason säätöalueen taaimmassa kohdassa. Istuin on
asetettava pystytason säätöalueen ylimpään pisteeseen, kun tämä säätöon vaaka-asennon säädöstä riippumaton.
Vertailupiste on osoitettava käyttämällä liitteen IV kuvissa 7 ja 8
havainnollistettua laitetta, jolla jäljitellään istuimella olevan ihmisenaiheuttamaa kuormitusta. Laitteen on muodostuttava istuinkaukalonlevystä ja selkänojan levyistä. Alempi selkänojan levy liitetään lonkkien
A ja lantion B kohdalta, ja liitoksen B korkeutta on voitava säädellä.
2.3.2 Vertailupiste määritellään istuimen pitkittäisellä keskitasolla sijaitse-
vaksi pisteeksi, jossa alemman selkänojan tangentiaalitaso ja vaakataso
leikkaavat. Tämä vaakataso leikkaa istuinkaukalon alemman pinnan 150mm edellä mainitun tangentin edessä.
2.3.3 Jos istuimessa on vapaasti joustava liikevara rii ppumatta siitä,
voidaanko sitä säätää kuljettajan painon mukaan, istuin on asetettava
tämän liikevaran keskikohtaan.
Laite on asetettava istuimelle. Sitä on kuormitettava sitten 550 N:n
voimalla pisteessä, joka sijaitsee 50 mm liitoksen A edessä, ja kahtaselkänojan levyn osaa painetaan kevyesti tangentin suuntaisesti
selkänojaa vasten.
2.3.4 Jos ei ole mahdollista määrittää selkänojan kunkin alueen tarkkaa
tangenttia (lantioalueen ylä- ja alapuolella), olisi meneteltävä seuraa-vasti:
2.3.4.1 jos alemman alueen tarkka tangentti ei ole mahdollinen, selkänojan
levyn alempaa osaa painetaan selkänojaa vasten pystysuoraan,
2.3.4.2 jos ylemmän alueen tarkka tangentti ei ole mahdollinen, liitos B
kiinnitetään 230 mm:n korkeudelle istuimen vertailupisteen yläpuolelle,jos selkänojan levyn alempi osa on pystysuora. Kahta selkänojan laudanosaa painetaan sitten kevyesti selkänojaa vasten.
3. SUORITETTA V AT TARKASTUKSET JA MITTAUKSET
3."M113 Vapaa tila
Suojarakenne on tutkittava jokaisen testin aikana, jotta nähtäisiin onko
jokin suojarakenteen osa työntynyt 2.1 kohdassa määriteltyyn kuljetta-
jan istuimen ympärillä olevaan vapaaseen tilaan. Lisäksi suojarakenne
tarkastetaan, jotta voidaan määrittää onko vapaan tilan jokin osasuojarakenteen suojan ulkopuolella. Vapaan tilan katsotaan olevansuojarakenteen suojaaman tilan ulkopuolella, jos jokin sen osa olisi
osunut maahan traktorin kaatuessa siihen suuntaan, mistä kuormitus tuli.
Tällöin edellytetään renkaiden ja raidevälin säätöjen olevan pienimmätvalmistajan ilmoittamat säädöt.!
B
!M1
!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 17
3."M123 Pysyvä taipuma
Suojarakenteen pysyvä taipuma kirjataan testien jälkeen. Tätä tarkoi-
tusta varten on kirjattava ennen testin alkua suojarakenteen tärkeimpien
rakenneosien sijainti suhteessa istuimen vertailupisteeseen.!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 18
LIITE IV
KUV AT
Kuva 1: Sivuttaistyönnön kohdistuspiste
Kuva 2: Taakse kohdistuvan pituussuuntaisen työnnön kohdistuspiste
Kuva 3: Esimerkki järjestelystä puristustestiä varten
Kuva 4 a: V oima/taipuma -käyrä — ylikuormitustestiä ei tarvitaKuva 4 b: V oima/taipuma -käyrä — ylikuormitustesti tarvitaanKuva 4 c: V oima/taipuma -käyrä — ylikuormitustestiä jatketaan
Kuva 5: Kuva käsitteistä pysyvä taipuma, kimmoinen taipuma ja
kokonaistaipuma
Kuva 6 a: Sivukuva vapaasta tilastaKuva 6 b: Kuva vapaasta tilasta edestä/takaa
Kuva 6 c: Isometrinen kuva
Kuva 7: Istuimen vertailupisteen määrittämisessä tarvittava laiteKuva 8: Istuimen vertailupisteen määritysmenetelmä!
B
!M11979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 19
!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 20
Kuva 3
Esimerkki järjestelystä puristustestiä varten!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 21
!M1
1. Vertailupiste aF’ = 0,95 D ’.
1.1. Ylikuormitustesti ei ole tarpeen, sillä aF ’5 1,03 F ’.
Kuva 4 a
V oima-/taipumakäyrä — ylikuormitustestiä ei tarvita.1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 22
1. Vertailupiste aF ’= 0,95 D ’.
1.1. Ylikuormitustesti tarvitaan, sillä aF ’41,03 F ’.
1.2. Ylikuormitustesti on tyydyttävä, sillä bF ’40,97 F ’ja bF’40,8 F max.
Kuva 4 b
V oima-/taipumakäyrä — ylikuormitustesti tarvitaan.!M11979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 23
1. Vertailupiste aF ’= 0,95 D ’.
1.1. Ylikuormitustesti tarvitaan, sillä aF ’41,03 F ’.
1.2. Koska bF ’5 0,97 aF ’, ylikuormitustestiä on jatkettava.
1.3. Koska cF ’5 0,97 bF ’, ylikuormitustestiä on jatkettava.
1.4. Koska dF ’5 0,97 cF ’, ylikuormitustestiä on jatkettava.
1.5. Ylikuormitustesti on tyydyttävä, koska eF ’40,8 F max.
Huomautus: Jos F jossakin vaiheessa laskee alle 0,8 F max, rakenne hylätään.
Kuva 4 c
V oima-/taipumakäyrä — ylikuormitustestiä jatketaan.!M11979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 24
Kuva 5
Kuva käsitteistä pysyvä taipuma, kimmoinen taipuma ja kokonaistaipuma!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 25
Kuva 6 a
Sivukuva vapaasta tilasta
Kuva 6 b
Kuva vapaasta tilasta edestä/takaa
Kuva 6 c
Isometrinen kuva!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 26
Kuva 7
Istuimen vertailupisteen määrittämisessä tarvittava laite
Kuva 8
Istuimen vertailupisteen määritysmenetelmä!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 27
LIITE V
MALLI
SUOJARAKENTEEN (TURV AKEHYS TAI -OHJAAMO) LUJUUDEN SEKÄ SEN TRAKTORIIN KIINNI-
TYKSEN LUJUUDEN OSALTA TEHTYYN OSAN ETY -TYYPPIHYVÄKSYNTÄTESTIIN LIITTYVÄ SE-
LOSTE
(Staattiset testit)
!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 28
!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 29
!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 30
!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 31
LIITE VI
MERKIT
Osan ETY -tyyppihyväksyntämerkin muodostaa suorakulmio, jonka sisällä on
pieni ”e”-kirjain, ja sen jäljessä osan tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltiontunnuskirjain, -kirjaimet tai -numero:
1 for Germany
2 for France
3 for Italy
4 for the Netherlands
6 for Belgium
9 for Spain
11 for the United Kingdom
13 for Luxembourg
DK for Denmark
GR for Greece
IRL for Ireland
P for Portugal
Suorakulmion läheisyyteen on myös sijoitettava osan ETY -tyyppihyväksyntä-
numero, joka vastaa suojarakennetyypin ja sen traktoriin kiinnityksen lujuudenosalta annetun osan ETY -tyyppihyväksyntätodistuksen numeroa.
Esimerkkiosan ETY -tyyppihyväksyntämerkistä
Osan ETY -tyyppihyväksyntämerkkiä on täydennettävä lisätunnuksella ”S”.
Selitys: Edellä esitetty osan ETY -tyyppihyväksyntämerkillä varustettu suojara-
kenne on rakenne, jolle annettiin osan ETY -tyyppihyväksyntä Saksassa (e
1) numerolla 1471.!B
!A1
!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 32
LIITE VII
MALLI
OSAN ETY -TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUSLOMAKE
!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 33
LIITE VIII
EDELL YTYKSET ETY -TYYPPIHYVÄKSYNNÄLLE
1. Traktorin valmistajan tai tämän edustajan on tehtävä hakemus traktorin
ETY -tyyppihyväksyntää varten suojarakenteen lujuuden ja sen traktoriinkiinnityksen lujuuden osalta.
2. Hyväksyttävää traktorityyppiä oleva traktori, johon asianmukaisesti
hyväksytyt suojarakenne ja sen kiinnitysosat on asennettu, luovutetaan
tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaaville tarkastuslaitoksille.
3. Tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavan tarkastuslaitoksen on
tarkastettava, onko hyväksytty suojarakennetyyppi tarkoitettu asennet-
tavaksi siihen traktorityyppiin, jota varten tyyppihyväksyntää haetaan.Sen on erityisesti varmistettava, että suojarakenteen kiinnitys vastaa sitä,joka testattiin osan ETY -tyyppihyväksynnän antamisen yhteydessä.
4. ETY -tyyppihyväksynnän haltija voi pyytää sen laajentamista koskemaan
muitakin suojarakennetyyppejä.
5. Toimivaltaiset viranomaiset antavat tällaisen laajennuksen seuraavin
edellytyksin:
5.1 uudelle suojarakennetyypille ja sen kiinnitykselle traktoriin on annettu
osan ETY -tyyppihyväksyntä;
5.2 se on suunniteltu asennettavaksi traktorityyppiin, jota varten ETY -
tyyppihyväksynnän laajennusta haetaan;
5.3 suojarakenteen kiinnitys traktoriin vastaa sitä, joka on testattu osan
ETY -tyyppihyväksynnän antamisen yhteydessä.
6. Liitteessä IX olevan mallin mukainen todistus liitetään ETY -tyyppihy-
väksyntätodistukseen jokaisen annetun tai evätyn tyyppihyväksynnän tai
tyyppihyväksynnän laajentamisen osalta.
7. Jos traktorityypin ETY -tyyppihyväksyntähakemus esitetään samanaikai-
sesti siihen asennettavaksi tarkoitetun suojarakennetyypin osan ETY -
tyyppihyväksyntähakemuksen kanssa, 2 ja 3 kohdassa vahvistettujatarkastuksia ei tehdä.!
B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 34
LIITE IX
MALLI
!B1979L0622 — FI — 01.01.1986 — 002.001 — 35