1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1260/1999,
annettu 21päivänä kesäkuuta 1 999,
rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä
(EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:osivu päivämäärä
►M1Neuvoston asetus (EY) N:o 1447/2001, annettu 28 päivänä kesäkuuta
2001 L 198 1 21.7.2001
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1260/1999,
annettu 21päivänä kesäkuuta 1 999,
rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti
sen 161 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon(2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon(4),
sekä katsoo, että
(1)perustamissopimuksen 158 artiklassa määrätään taloudellisen ja
sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi, että yhteisö pyrkiivähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita
heikommassa asemassa olevien alueiden tai saarien jälkeenjää-
neisyyttä, maaseutu mukaan luettuna; 159 artiklan mukaan tätätoimintaa tuetaan rakennerahastojen, Euroopan investointipankinja muiden olemassa olevien rahoitusvälineiden kautta,
(2)rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niidentoiminnan yhteensovittamisesta keskenään sekä Euroopan inves-tointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa 24päivänä kesäkuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY)N:o2052/88(
5), 19 artiklan mukaan neuvoston edellytetään
tarkastelevan mainittua asetusta uudelleen komission ehdotuk-
sesta 31 päivään joulukuuta 1999 mennessä; yhteisönlainsäädännön avoimuuden lisäämiseksi olisi rakennerahastojakoskevat säännökset koottava yhteen asetukseen ja kumottavaasetus (ETY) N:o2052/88 sekä rakennerahasto jen päämääristä ja
tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta
keskenään sekä Euroopan investointipankin toiminnan ja muidenrahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88soveltamisesta 19 päivänä joulukuuta 1988 annettu neuvostonasetus (ETY) N:o4253/88(
6),
(3)Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjaan liitetyssä,tavoitetta 6 koskevista rakennerahastoihin liittyvistä erityismää-räyksistä Ruotsissa ja Suomessa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 6olevan 5 artiklan mukaan pöytäkirjan määräyksiä tarkastellaan
uudelleen vuoden 1999 loppuun mennessä samanaikaisesti
asetuksen (ETY) N:o2052/88 kanssa,
(4)ensisijaisten tavoitteiden määrää olisi vähennettävä verrattunaasetuksen (ETY) N:o2052/88 keskittämisen lisäämiseksi ja
rakennerahastojen toimien yksinkertaistamiseksi; ensisijaisiksi
tavoitteiksi olisi määriteltävä kehityksessä jälkeen jääneidenalueiden kehittäminen ja rakenteellinen mukauttaminen, raken-neongelmaisten alueiden taloudellinen ja sosiaalinenuudelleenjärjestely sekä koulutukseen, ammatilliseen koulutuk-
seen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen ja järjestelmien
mukauttaminen ja nykyaikaistaminen,
(5)lujittaessaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta raken-nerahastojen avulla yhteisö pyrkii myös edistämään taloudellisen1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 2
(1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
(2) Puoltava lausunto annettu 6. toukokuuta 1999 (ei vielä julkaistu virallisessa
lehdessä).
(3) EYVL C 407, 28.12.1998, s. 74.
(4) EYVL C 373, 2.12.1998, s. 1.
(5) EYVL L 185, 15.7.1988, s. 9, asetus sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o3193/94 (EYVL L 337, 24.12.1994, s. 11).
(6) EYVL L 374, 31.12.1988, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o3193/94.
▼B
toiminnan sopusointuista, tasapainoista ja kestävää kehittämistä,
korkeaa työllisyysastetta, miesten ja naisten välistä tasa-arvoasekä korkeatasoista ympäristönsuojelua ja ympäristön paranta-
mista; näihin toimiin olisi erityisesti sisällytettävä
ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset rakennerahastojentoimien määritelmissä ja täytäntöönpanossa ja niiden avulla olisipyrittävä poistamaan eriarvoisuutta ja edistämään miesten janaisten välistä tasa-arvoa; rahastojen toiminnalla voidaan myös
torjua kaikkea rotuun, etniseen alkuperään, vammaisuuteen tai
ikään perustavaa syrjintää erityisesti tarpeiden arvioinnin, talou-dellisten kannustimien ja laajemman kumppanuuden avulla,
(6)kulttuurin kehitys, sekä luonnonvaraisen että ihmisen muok-kaaman ympäristön laatu, elämän laadullinen ja kulttuurinenulottuvuus sekä matkailun kehittyminen vaikuttavat osaltaanalueiden kehittymiseen taloudellisesti ja sosiaalisesti vetovoimai-semmiksi sikäli kuin ne edistävät kestävän työllisyyden luomista,
(7)Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) osallistuu pääasiassa kehi-tyksessä jälkeen jääneiden alueiden kehittämistä ja rakenteellistamukauttamista koskevan tavoitteen toteuttamiseen sekä raken-neongelmaisten alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen
uudelleenjärjestelyyn,
(8)Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tehtäviä olisi mukautettava
Euroopan työllisyysstrategian huomioon ottamiseksi ja sen
panemiseksi täytäntöön,
(9)yhteisen kalastuspolitiikan rakennetoimet ja rakennepolitiikka
omana kokonaisuutenaan on sisällytetty rakennerahastoja koske-
vaan sääntelyyn vuodesta 1993; niitä olisi toteutettava edelleen
rakennerahastojen yhteydessä kalatalouden ohjauksen rahoitusvä-lineen (KOR) avulla; KOR:n tukitoimet tavoitteen 1 osalta ovatosa kyseisen tavoitteen ohjelmatyötä ja tavoitteen 1 ulkopuolisettukitoimet sisältyvät yhteen ohjelmaan kussakin asianosaisessajäsenvaltiossa,
(10)yhteisö on sitoutunut yhteisen maatalouspolitiikan uudistukseen,johon liittyy rakenteellisia toimenpiteitä sekä maaseudun kehittä-mistä koskevia liitännäistoimenpiteitä; Euroopan maatalouden
ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosaston puitteissa on
edelleen osallistuttava kehityksessä jälkeen jääneiden alueidenkehittämistä ja rakenteellista mukauttamista koskevan ensisijaisentavoitteen toteuttamiseen maa- ja metsätaloustuotteidentuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen markkinoinnin
rakenteiden tehokkuutta parantamalla sekä maaseutualueiden
omia mahdollisuuksia kehittämällä; EMOTR:n tukiosaston olisiosallistuttava rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden talou-dellista ja sosiaalista uudelleenjärjestelyä koskevan ensisijaisentavoitteen toteuttamiseen Euroopan maatalouden ohjaus- jatukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja
tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä
toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(
1) mukaisesti,
(11)kuhunkin rahastoon erityisesti sovellettavat säännöt täsmennetäänperustamissopimuksen 37, 148 ja 162 artiklan nojalla tehtävissäsoveltamispäätöksissä,
(12)on tarpeen täsmentää perusteet tukikelpoisten alueiden määritte-lemiseksi; tätä varten olisi ensisijaiset alueet tunnistettavayhteisön tasolla Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston yhdessäkansallisten tilastokeskusten kanssa laatiman, ”tilastolliseksialueluokitukseksi (NUTS)” kutsutun yhteisen alueluokitusjärjes-telmän perusteella,
(13)kehityksessä jälkeen jääneiksi alueiksi olisi määriteltävä alueet,joilla BKT asukasta kohti on vähemmän kuin 75 prosenttiayhteisön keskiarvosta; tukitoimien tehokkaan keskittämisen1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 3
(1) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80.
▼B
varmistamiseksi on tarpeen, että komissio soveltaa tätä perustetta
tiukasti käyttäen objektiivisia tilastotietoja; syrjäisimpien alueidensekä erittäin harvaan asuttujen alueiden, joihin sovelletaan
tavoitetta 6 sellaisena kuin siitä määrätään Itävallan, Suomen ja
Ruotsin liittymisasiakirjaan liitetyssä pöytäkirjassa N:o 6 vuosille1995—1999, olisi myös kuuluttava tämän asetuksen tavoitteen 1kohdealueisiin,
(14)taloudellisen ja sosiaalisen uudelleenjärjestelyn aluekokonaisuu-deksi olisi määriteltävä ne aluekokonaisuudet, joihin kuuluu
alueita, joiden teollisuus- ja palvelualalla tapahtuu sosioekono-
misia muutoksia, taantuvia maaseutualueita, vaikeuksissa oleviakaupunkialueita ja kalastuksesta riippuvaisia kriisialueita; ontarpeen huolehtia tukitoimien keskittämisestä tosiasiallisesti sitäeniten tarvitseville yhteisön alueille; komission olisi määriteltävänämä alueet jäsenvaltioiden kanssa tiiviisti neuvotellen jäsenval-
tioiden ehdotusten perusteella,
(15)rahastojen toimien yhteisön laajuisen luonteen varmistamiseksi
teollisuusalueet, joilla tapahtuu sosioekonomisia muutoksia, jataantuvat maaseutualueet olisi mahdollisuuksien mukaanmääriteltävä yhteisön tasolla sovellettavien objektiivisten indi-kaattoreiden perusteella; tämän ensisijaisen tavoitteenkohdeväestön osuuden olisi lisäksi oltava koko yhteisön tasolla
ja ohjeellisesti noin 10 prosenttia yhteisön väestöstä teollisuusa-
lueilla, 5 prosenttia maaseutualueilla, 2 prosenttiakaupunkialueilla ja 1 prosentti kalatalousalueilla; sen takaami-seksi, että jokainen jäsenvaltio osallistuu oikeudenmukaisellatavalla yleiseen keskittämispyrkimykseen, tässä asetuksessa
säädetyn tavoitteen 2 kohdeväestön kattama osuus vuonna 2006,
mukaan lukien tavoitteen 1 mukaisesti siirtymäkauden tukeasaavat ja tavoitteen 2 tukikelpoisuusedellytykset täyttävät alueet,vähenee suhteessa asetuksessa (ETY) N:o2052/88 säädettyjentavoitteiden 2 ja 5 b kohdeväestöön vuonna 1999 enintään yhdenkolmasosan,
(16)ohjelmatyön tehokkuuden varmistamiseksi kehityksessä jälkeen
jääneiden alueiden, joilla BKT asukasta kohti on vähemmän kuin
75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, olisi oltava samoja kuinjäsenvaltioiden perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan aalakohdan perusteella tukemat alueet, ottaen huomioon samansopimuksen 299 artiklan 2 kohdan nojalla syrjäisimpien alueiden(Ranskan merentakaiset alueet, Azorit, Madeira, Kanariansaaret)
hyväksi vahvistetut mahdolliset erityistoimenpiteet; samoin
alueiden, joilla tapahtuu taloudellisia ja sosiaalisia muutoksia,olisi suurelta osin oltava samoja kuin jäsenvaltioiden perustamis-sopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella tukematalueet; yhteisön tavoitteena olisi oltava tämän yhdenmukaisuuden
lisääminen kauden 2000—2006 lopussa jäsenvaltioiden asianmu-
kaisin toimin niiden nykyisen tilanteen mukaan,
(17)koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen ja järjestel-mien mukauttamisen ja nykyaikaistamisen tavoitteen perusteellarahoitusta annetaan kahden muun ensisijaisen tavoitteen kohdea-lueisiin kuulumattomille alueille; tämä tavoite tarjoaa myöspuitteet pyrittäessä varmistamaan yhdenmukaisuus kaikkien
samassa jäsenvaltiossa toteutettavien, inhimillisiä voimavaroja
koskevien toimien kanssa,
(18)Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tavoitetta 2 koskevien tukitoi-mien tulisi koskea sellaisia alueellisia ja paikallisia toimia, jotkavastaavat tavoitteen 2 kunkin kohdealueen erityistilannetta jajotka toteutetaan yhteistyössä muiden rakennerahastojen toimienkanssa; kunkin Euroopan sosiaalirahaston tavoitteen 2 mukaiselle
yhtenäiselle ohjelma-asiakirjalle myöntämän tukiosuuden on
oltava määrältään riittävä, jotta erillinen hallinnointi on perus-teltua, ja sen olisi oltava vähintään 5 prosenttia rakennerahastojenosuuden kokonaismäärästä,
(19)sellaisten vuonna 1999 jonkin ensisijaisen tavoitteen kohdealuei-siin kuuluvien alueiden, jotka eivät täytä tukikelpoisuudenperusteita, on tarpeen saada asteittain vähenevää tukea siirtymä-1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 4
▼B
kauden ajan; tämän tuen määrän on oltava vuonna 2000 pienempi
kuin vuonna 1999,
(20)olisi säädettävä käytettävissä olevien varojen kohdentamisesta;varat kohdennetaan vuosittain siten että ne merkittävästi keski-tetään kehityksessä jälkeen jääneille alueille, mukaan lukien
siirtymäkauden tukea saavat alueet,
(21)varat, jotka jäsenvaltio saa vuosittain rakennerahastoista tämänasetuksen perusteella — yhdessä koheesiorahastosta saatavien
varojen kanssa — on rajattava asetetun yleisen ylärajanperusteella, jonka taso riippuu jäsenvaltion kyvystä hyödyntäätukea,
(22)komission olisi kohdennettava ensisijaisiin tavoitteisiin käytettä-vissä olevat maksusitoumusmäärärahat ohjeellisesti käyttäenyksinomaan asianmukaisia objektiivisia perusteita; komissionolisi kohdennettava 4 prosenttia jäsenvaltioille näin ohjeellisesti
kohdennetuista määrärahoista toiminnan puolivälissä; ottaen
huomioon Pohjois-Irlannissa rauhanprosessin puolesta tehdyterityisponnistelut Peace-ohjelmaa on jatkettava vuoteen 2004;niille Ruotsin NUTS II -alueille, joita ei ole otettu huomioon 3artiklan 2 kohdassa olevassa luettelossa ja jotka täyttävätItävallan, Ruotsin ja Suomen liittymisasiakirjan pöytäkirjassa
N:o6 o levan 2 artiklan mukaiset perusteet, vahvistetaan
erityistukiohjelma vuosiksi 2000—2006,
(23)käytettävissä olevien maksusitoumusmäärärahojen koko-naismäärästä käytetään 5,35 prosenttia yhteisöaloitteisiin ja 0,65prosenttia innovatiivisiin toimiin ja tekniseen apuun,
(24)rakennerahastojen käytettävissä olevat määrärahat olisi sidottavakiinteään indeksiin ohjelmatyötä varten, ja indeksiä olisi tarvit-taessa mukautettava teknisesti 31 päivään joulukuuta 2003mennessä,
(25)vuonna 1988 toteutetun rakennerahastouudistuksen pääperiaat-teiden pitäisi edelleen ohjata rahastojen toimintaa vuoteen 2006;kokemus on osoittanut, että olisi tehtävä parannuksia periaat-teiden yksinkertaistamiseksi ja niiden avoimuuden lisäämiseksi;
pääperiaatteena olisi erityisesti pidettävä pyrkimystä tehokkuu-
teen,
(26)rakennerahastotoimien tehokkuus ja avoimuus edellyttää, ettäjäsenvaltioiden ja yhteisön velvollisuudet määritellään tarkasti jaettä ne täsmennetään kussakin ohjelmatyön, seurannan, arvioinninja valvonnan vaiheessa; toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tuki-toimien täytäntöönpanosta ja niiden valvonnasta vastaavatensisijassa jäsenvaltiot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komis-
sion toimivaltaa,
(27)yhteisön toimilla täydennetään jäsenvaltioiden toteuttamia toimiatai niillä pyritään osallistumaan tällaisiin toimiin; merkittävän
lisäarvon saamiseksi kumppanuutta olisi tehostettava; tämä kattaaalueelliset ja paikalliset viranomaiset sekä muut toimivaltaisetviranomaiset, mukaan lukien ympäristöasioista sekä miesten janaisten välisen tasa-arvon edistämisestä vastaavat viranomaiset,talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet sekä muut
toimivaltaiset elimet; kaikkien asianomaisten kumppanien olisi
osallistuttava tukitoimien valmisteluun, seurantaan ja arviointiin,
(28)olisi määriteltävä ohjelmatyön kulku suunnittelusta aina lopulli-seen edunsaajaan ja helpotettava menettelyä jäsenvaltioissakomission laatimien, rakennerahastoihin liittyviä asianmukaisiaja sovittuja yhteisön politiikkoja koskevien ohjeellisten laajojensuuntaviivojen avulla,
(29)ohjelmatyössä on varmistettava rakennerahastojen yhteensovitta-minen toisaalta keskenään ja toisaalta muiden olemassa olevienrahoitusvälineiden sekä Euroopan investointipankin kanssa;
yhteensovittamisella pyritään myös yhdistämään tuet ja lainat,
(30)rahastojen toiminnan ja niistä rahoitettavien toimien on oltava
yhteisön muiden politiikkojen mukaisia ja niissä on noudatettava1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 5
▼B
yhteisön lainsäädäntöä ja tätä varten on annettava erityisiä
säännöksiä; rakennerahastojen puitteissa toteutettavilla, tutki-musten ja teknologisen kehittämisen tulosten levittämistä ja
hyödyntämistä koskevilla toimilla on turvattava niiden oikeuksien
suoja, jotka liittyvät tiedon saamiseen ja hyödyntämiseen, ja nämätoimet on toteutettava yhteisön kilpailusääntöjen mukaisesti,
(31)täydentävyysperiaatteen tarkastamista ja täytäntöönpanoa vartenolisi määriteltävä yksinkertaisemmat perusteet ja yksityiskohtaisetsäännöt,
(32)ohjelmatyömenettelyä on tarpeen yksinkertaistaa soveltamallayhtenäistä seitsemän vuoden ohjelmakautta; samasta syystä
tukimuotoja ja tukitoimien lukumäärää olisi rajoitettava toteutta-
malla pääsääntöisesti yksi yhdennetty tukitoimi aluetta kohti,yleistämällä yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen käyttöä tiettyjenensisijaisten tavoitteiden yhteydessä sekä yhdentämällä suurhank-keet ja yleiskattavat tuet muihin tukimuotoihin,
(33)yhdennetyn kehittämistavan tehostamiseksi on alueelliset erityis-
piirteet huomioon ottaen syytä varmistaa yhdenmukaisuus eri
rahastojen toimien sekä yhteisön politiikkojen, työllisyysstrate-gian ja jäsenvaltioiden talous-, sosiaali- ja aluepolitiikan välillä,
(34)ohjelmatyön vaiheiden nopeuttamiseksi ja yksinkertaistamiseksiolisi tehtävä ero komission ja jäsenvaltioiden velvollisuuksienvälillä; tätä tarkoitusta varten olisi säädettävä, että komissiohyväksyy jäsenvaltioiden ehdotuksesta ohjelmatyön kehittämisen
strategiat ja painopisteet sekä niihin liittyvän yhteisön rahoitus-
tuen ja täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja ettäjäsenvaltiot päättävät niiden soveltamisesta; lisäksi olisi täsmen-nettävä erimuotoisten tukitoimien sisältö,
(35)jäsenvaltioiden toteuttaman rakennerahastotoimien hajautetuntäytäntöönpanon on annettava takeet täytäntöönpanon yksityis-kohtaisista säännöistä ja laadusta, tuloksista ja niiden arvioinnista
sekä moitteettomasta varainhoidosta ja sen valvonnasta,
(36)komission olisi hyväksyttävä tarvittaessa Euroopan investointi-
pankin kanssa suuret investointihankkeet, joiden rahoituksenvolyymi ylittää tietyn määrän, niiden vaikutusten ja yhteisönvarojen suunnitellun käytön arvioimiseksi,
(37)komission aloitteesta toteutettavilla yhteisön edun mukaisillatoimilla olisi täydennettävä ensisijaisten tavoitteiden mukaisiatoimia,
(38)yhteisöaloitteissa on tarpeen keskittyä EAKR:sta rahoitettavien
rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön
edistämiseen (Interreg) ja kriisikaupunkien ja -lähiöiden talou-delliseen ja sosiaaliseen elvyttämiseen kestävänkaupunkikehityksen edistämiseksi (Urban), EMOTR:n ohjaus-osastosta rahoitettavaan maaseudun kehittämiseen (Leader) jaESR:sta rahoitettavaan inhimillisten voimavarojen kehittämiseen
yhtäläisten mahdollisuuksien puitteissa (Equal); rajat ylittävän,
erityisesti laajentumisen näkökulmasta tehtävän yhteistyön,valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön edistäminen ontässä yhteydessä erityisen tärkeää; olisi otettava asianmukaisestihuomioon yhteistyö äärialueiden kanssa; olisi tehostettava rajat
ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön
koordinointia niiden toimenpiteiden kanssa, joita toteutetaanasetuksen (ETY) N:o3906/89(
1), asetuksen (Euratom, EY)
N:o1279/96(2) ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1488/96(3)
mukaisesti, erityisesti Euroopan unionin laajentumista ajatellen jaottaen huomioon Euro—Välimeri-kumppanuus; asianmukaista1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 6
(1) EYVL L 375, 23.12.1989, s. 11 (Phare), asetus sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o753/96 (EYVL L 103, 26.4.1996, s. 5).
(2) EYVL L 165, 4.7.1996, s. 1 (Tacis).
(3) EYVL L 189, 30.7.1996, s. 1 (Meda), asetus sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o780/98 (EYVL L 113, 15.4.1998, s. 2).
▼B
huomiota on kiinnitettävä turvapaikanhakijoiden yhteiskunnalli-
seen ja ammatilliseen integroimiseen Equal-ohjelman puitteissa,
(39)rakennerahastoista olisi tuettava tutkimuksia, pilottihankkeita jakokemustenvaihtoa innovatiivisten lähestymistapojen jakäytäntöjen edistämiseksi yksinkertaisessa ja avoimessatäytäntöönpanossa,
(40)yhteisön varojen vaikuttavuuden tehostamiseksi suosimallamahdollisimman pitkälle yksityisen rahoituksen käyttöä jahankkeiden tuottavuuden ottamiseksi paremmin huomioon raken-nerahastojen tukimuotoja olisi monipuolistettava ja tukiosuuksiamuutettava yhteisön edun edistämiseksi, monenlaisten rahoitus-
varojen käytön lisäämiseksi sekä rahastojen tuen rajoittamiseksi
tarkoituksenmukaisten rahoituskeinojen käyttöä suosimalla; tätävarten tuen määriä olisi vähennettävä yritysinvestoinneissa jahuomattavaa tuloa tuottavissa infrastruktuuri-investoinneissa;tämän asetuksen soveltamiseksi olisi määriteltävä ohjeellisestimerkittävät nettotulot sellaisiksi, jotka ovat vähintään 25
prosenttia kyseisen investoinnin kokonaiskustannuksista,
(41)toissijaisuusperiaatteen mukaan tukikelpoisiin menoihin olisi
silloin kun yhteisön sääntöjä ei ole, sovellettava asiaa koskeviakansallisia sääntöjä, ja komissio voi laatia yhteisön säännöt silloin
kun se vaikuttaa tarpeelliselta rakennerahastojen yhtenäisen ja
oikeudenmukaisen soveltamisen takaamiseksi yhteisössä; onkuitenkin tarpeen määritellä menojen hyväksyttävyys tukikelpoi-suuden alku- ja päättymispäivän sekä investointien pysyvyydenosalta; rahastojen tukitoimen tehokkuuden ja kestävän vaiku-
tuksen varmistamiseksi rahastojen tukitoimen osaa tai tukea
kokonaisuudessaan pitäisi tästä syystä maksaa tietyn toimenosalta ainoastaan sillä edellytyksellä, että siihen ei ole tehtytoimen luonnetta tai täytäntöönpanoedellytyksiä koskeviamerkittäviä muutoksia, jotka muuttaisivat tuetun toimen alku-peräisiä tavoitteita,
(42)sitoumuksia ja maksuja koskevia sääntöjä ja menettelyjä ontarpeen yksinkertaistaa; tästä syystä maksusitoumukset on tehtäväkerran vuodessa monivuotisten rahoitusnäkymien ja tukitoimienrahoitussuunnitelman mukaisesti ja maksut olisi suoritettava
ennakkomaksuina ja tämän jälkeen korvauksina aiheutuneista
menoista; vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ennakkomak-susta mahdollisesti saatavat korot ovat kyseessä olevanjäsenvaltion varoja, ja rahastojen vaikutuksen tehostamiseksi ontärkeää, että ne osoitetaan samaan tarkoitukseen kuin itseennakkomaksu,
(43)olisi taattava moitteeton varainhoito varmistamalla, että menotovat perusteltuja ja todennettuja, ja yhdistämällä maksujensuorittaminen ohjelmatyön seurantaa, varainhoidon valvontaa jayhteisön lainsäädännön soveltamista koskevien oleellisten
velvoitteiden noudattamiseen,
(44)yhteisön varojen moitteettoman hoidon takaamiseksi on tarpeen
toteuttaa menojen arviointia ja menojen suorittamista koskeviaparannuksia; tätä varten jäsenvaltioiden on toimitettava komis-
siolle säännöllisesti arvionsa yhteisön varojen käytöstä;
rahoituksen toteutumisen viivästymisen olisi johdettava ennakko-maksun takaisinperintään ja maksusitoumusten vapauttamiseenilman eri toimenpiteitä,
(45)1 päivästä tammikuuta 1999 31 päivään joulukuuta 2001 kestävänsiirtymäkauden aikana kaikkia viittauksia euroon on pääsääntöi-sesti pidettävä viittauksina euroon euron käyttöön ottamisesta 3päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY)N:o974/98(
1) 2 artiklan toisessa virkkeessä tarkoitettuna
valuuttayksikkönä,1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 7
(1) EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1.
▼B
(46)tehokas seuranta on eräs tae rakennerahastojen toiminnan
tehokkuudesta; on tarpeen parantaa seurantaa ja täsmentää
tarkemmin sitä koskevat velvollisuudet; erityisesti olisi hallinto-toiminta erotettava seurantatoiminnasta,
(47)olisi nimettävä kullekin tukitoimelle yksi hallintoviranomainen jatäsmennettävä tämän vastuualue; tähän vastuualueeseen kuuluisiensisijaisesti tuloksia koskevien tietojen keruu ja niiden toimitta-minen komissiolle, moitteeton varainhoito, arvioinnin
järjestäminen sekä julkisuutta ja yhteisön lainsäädäntöä koskevien
velvoitteiden noudattaminen; tältä osin olisi säädettävä komissionja hallintoviranomaisen välisistä säännöllisistä tukitoimen seur-antaan liittyvistä tapaamisista,
(48)olisi täsmennettävä, että seurantakomitea on tukitoimeen liittyväjäsenvaltion nimeämä elin, joka tarkastaa hallintoviranomaisentukitoimeen soveltaman hallinnon, varmistaa sen suuntaviivojenja täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen
noudattamisen ja tutkii sen arvioinnin,
(49)indikaattorit ja vuosittaiset täytäntöönpanokertomukset ovat
seurannan kannalta oleellisia, ja ne on tarpeen määritelläparemmin, jotta ne antaisivat luotettavan kuvan tukitoimienedistymisestä ja ohjelmatyön laadusta,
(50)tehokkaan ja säännönmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksiolisi täsmennettävä jäsenvaltioiden velvoitteet hallinto- javalvontajärjestelmien, menojen todentamisen sekä yhteisön
lainsäädäntöön kohdistuvien väärinkäytösten sekä rikkomisten
ennaltaehkäisyn, havaitsemisen ja oikaisemisen osalta,
(51)rahoituksen valvontaa koskevaa komission nykyistä toimivaltaarajoittamatta olisi tehostettava jäsenvaltioiden ja komissionyhteistyötä tällä alalla ja säädettävä erityisesti jäsenvaltioiden jakomission välisistä säännöllisistä neuvotteluista, joiden tarkoi-tuksena on tutkia jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet ja
joiden perusteella komissio voi tarvittaessa pyytää oikaisutoi-
menpiteitä,
(52)olisi yksilöitävä jäsenvaltioiden vastuu väärinkäytösten sekärikkomisten rankaisemisesta ja oikaisemisesta samoin kuinkomission vastuu jäsenvaltioissa esiintyvien puutteiden osalta,
(53)rakennerahastojen toiminnan tehokkuus ja vaikutus ovat riippu-vaisia myös arvioinnin parantamisesta ja tehostamisesta, ja tältäosin olisi täsmennettävä jäsenvaltioiden ja komission vastuualueetsekä arvioinnin luotettavuuden takaavat yksityiskohtaiset säännöt,
(54)tukitoimet olisi arvioitava niiden valmistelua, välitarkistusta javaikutuksia koskevaa arviota varten, ja arviointimenettelyn olisi
oltava osa tukitoimien seurantaa; tätä varten on syytä määritellä
kunkin arviointivaiheen tavoitteet ja sisältö ja parantaa sosioeko-nomista tilannetta, ympäristön tilaa sekä miesten ja naisten välistätasa-arvoa koskevaa arviointia,
(55)väliarviointi ja määrärahojen tietyn osan jakamatta jättäminenmahdollistavat sen, että ylimääräisiä määrärahoja voidaanmyöntää kussakin jäsenvaltiossa tukitoimia toteutettaessa saavu-
tettujen tulosten perusteella; tämän myöntämisen on perustuttava
objektiivisiin, yksinkertaisiin ja avoimiin perusteisiin, joidenmukaan tehokkuutta, hallintoa ja rahoituksen toteutumista arvioi-daan,
(56)taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämisessäsaavutetusta edistyksestä olisi esitettävä kertomus kolmen vuodenvälein, ja tähän kertomukseen olisi sisällyttävä selvitys yhteisön
alueiden tilasta ja niiden taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityk-
sestä,
(57)tosiasiallisen kumppanuuden ja yhteisön tukitoimien riittävänedistämisen mahdollistamiseksi olisi varmistettava mahdolli-simman laaja niitä koskeva tiedotus ja julkisuus; tästä vastaavattukitoimien hallintoviranomaiset, ja niiden on myös tiedotettavakomissiolle toteutetuista toimenpiteistä,1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 8
▼B
(58)olisi määriteltävä komissiota tämän asetuksen täytäntöönpanossa
avustavien komiteoiden toimintaa koskevat yksityiskohtaiset
säännöt, ja
(59)olisi annettava siirtymäkauden erityissäännöksiä, joiden avullavoidaan valmistella uutta ohjelmatyötä heti tämän asetuksen
tultua voimaan ja taata, että jäsenvaltioiden saama tuki ei
keskeydy ennen uuden järjestelmän mukaisten suunnitelmien jatukitoimien toteuttamista,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I OSASTO
YLEISET PERIAATTEET
I LUKU
TAVOITTEET JA TEHTÄVÄT
1 artikla
Tavoitteet
Yhteisön rakennerahastojen, koheesiorahaston, EMOTR:n tukiosaston,
Euroopan investointipankin ja muiden olemassa olevien rahoitusväli-
neiden avulla toteuttamilla toimilla pyritään mahdollistamaanperustamissopimuksen 158 ja 160 artiklassa mainittujen yleistentavoitteiden toteuttaminen. Rakennerahastot, Euroopan investointi-pankki ja muut olemassa olevat rahoitusvälineet vaikuttavat kukinosaltaan aiheellisella tavalla seuraavien kolmen ensisijaisen tavoitteen
toteuttamiseen:
1. kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kehittämisen ja rakenteel-
lisen mukauttamisen edistäminen, jäljempänä ’tavoite 1’,
2. rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudellisen ja sosiaa-
lisen uudelleenjärjestelyn tukeminen, jäljempänä ’tavoite 2’,
3. koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien
politiikkojen ja järjestelmien mukauttamisen ja nykyaikaistamisentukeminen, jäljempänä ’tavoite 3’. Tämän tavoitteen mukaistarahoitusta myönnetään muille kuin tavoitteen 1 alueille, ja se toimiipoliittisena viitekehyksenä kaikille inhimillisiin voimavaroihin
kohdistuville toimille, jotka toteutetaan tietyn valtion alueella
rajoittamatta alueellisten erityispiirteiden huomioon ottamista.
Pyrkiessään näiden tavoitteiden saavuttamiseen yhteisö vaikuttaa
osaltaan taloudellisen toiminnan sopusointuisen, tasapainoisen jakestävän kehittämisen, työllisyyden ja inhimillisten voimavarojenkehittämisen, ympäristön suojelun ja parantamisen sekä eriarvoisuudenpoistamisen ja miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistämiseen.
2 artikla
Keinot ja tehtävät
1. Tässä asetuksessa ’rakennerahastolla’ tarkoitetaan Euroopan alue-
kehitysrahastoa (EAKR), Euroopan sosiaalirahastoa (ESR), Euroopan
maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosastoa sekä
kalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä (KOR), jäljempänä ’rahastot’.
2. Perustamissopimuksen 33, 146 ja 160 artiklan mukaan rahastot
osallistuvat kutakin niitä ohjaavien erityissäännösten mukaisesti tavoit-teiden 1, 2 ja 3 toteuttamiseen seuraavan jaon perusteella:
a) tavoite 1:EAKR, ESR, EMOTR:n ohjausosasto ja KOR;
b) tavoite 2:EAKR ja ESR;1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 9
▼B
c) tavoite 3:ESR.
3. KOR osallistuu tavoitteen 1 ulkopuolisten alueiden kalatalousalan
rakennetoimiin kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä 21 päivänä
kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1263/1999mukaisesti(
1).
EMOTR:n tukiosasto osallistuu tavoitteen 2 toteuttamiseen asetuksen
(EY) N:o1257/1999 säännösten mukaisesti.
4. Rahastot osallistuvat yhteisöaloitteiden rahoittamiseen sekä inno-
vatiivisten toimien ja teknisen avun tukemiseen.
Teknisen avun toimet toteutetaan 13—27 artiklassa määritellyn
ohjelmatyön osana tai komission aloitteesta 23 artiklan mukaisesti.
5. Muita yhteisön talousarvion varoja, joita voidaan käyttää 1
artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseen, ovat erityisestimuihin rakennepoliittisiin toimiin ja koheesiorahastolle varatut varat.
Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat, että rahastojen toimet sekä muut
yhteisön politiikat ja toimet ovat keskenään yhdenmukaisia erityisesti
työllisyyden, miesten ja naisten välisen tasa-arvon, sosiaalipolitiikan ja
ammatillisen koulutuksen, yhteisen maatalouspolitiikan, yhteisen kalas-tuspolitiikan, liikenteen, energian ja Euroopan laajuisten verkkojenalalla ja että ympäristönsuojelun asettamat vaatimukset sisällytetäänrahastojen toimien määritelmiin ja täytäntöönpanoon.
6. Euroopan investointipankki toimii sen perussäännössä vahvistet-
tujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti yhteistyössä 1 artiklassamääriteltyjen tavoitteiden toteuttamiseksi.
Muut olemassa olevat rahoitusvälineet, joiden avulla voidaan myötävai-
kuttaa niistä ohjaavien erityissääntöjen mukaisesti 1 artiklassa
tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseen, ovat erityisesti Euroopaninvestointirahasto ja Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom) (lainat,takuut), jäljempänä ’muut rahoitusvälineet’.
II LUKU
ENSISIJAISTEN TAVOITTEIDEN MAANTIETEELLISET
KELPOISUUSEHDOT
3 artikla
Tavoite 1
1. Tavoitteen 1 kohdealueet ovat tilastollisen alueluokituksen II-tasoa
(NUTS II) vastaavia alueita, joiden yhteisön käytössä 26 päivänä
maaliskuuta 1999 olevien viimeisten kolmen vuoden tietojen perusteellaostovoimapariteetilla mitattu bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti onvähemmän kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta.
Tämän tavoitteen kohdealueisiin kuuluvat myös syrjäisimmät alueet
(Ranskan merentakaiset departementit, Azorit, Kanariansaaret ja
Madeira), joista jokainen on 75 prosentin rajan alapuolella, sekäItävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan pöytäkirjan N:o 6nojalla tavoitteen 6 tukikelpoiset alueet kaudella 1995—1999.
2. Komissio vahvistaa tavoitteen 1 kohdealueiden luettelon tiukasti 1
kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoit-
tamatta 6 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan 4 kohdan toisen alakohdansoveltamista.
Luettelo on voimassa seitsemän vuotta 1 päivästä tammikuuta 2000
alkaen.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 10
(1) Katsotämän virallisen lehden s. 54.
▼B
4 artikla
Tavoite 2
1. Tavoitteen 2 kohdealueet ovat rakenteellisista ongelmista kärsivät
alueet, joiden sosioekonomista uudelleenjärjestelyä tuetaan 1 artiklan 2kohdan mukaisesti ja joiden asukasluku tai pinta-ala on merkittävä.Näihin kuuluvat erityisesti alueet, joilla teollisuus- ja palvelualoilla
tapahtuu sosioekonomisia muutoksia, taantuvat maaseutualueet,
vaikeuksissa olevat kaupunkialueet ja kalastuksesta riippuvaiset kriisia-lueet.
2. Komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät varmistamaan, että tuki todella
keskitetään sitä eniten tarvitseville yhteisön alueille sopivimmallamaantieteellisellä tasolla. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen alueidenväestön osuus saa olla enintään 18 prosenttia yhteisön kokonais-väestöstä. Komissio vahvistaa tämän mukaisesti kohdeväestön
enimmäismäärän jäsenvaltioittain seuraavien tekijöiden perusteella:
a) kokonaisväestö kunkin jäsenvaltion NUTS III -tason alueilla, jotka
täyttävät 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut perusteet;
b) rakenteellisten ongelmien vakavuus kansallisella tasolla kussakin
jäsenvaltiossa suhteessa muihin asianomaisiin jäsenvaltioihin. Vaka-vuus arvioidaan tavoitteen 1 ulkopuolisten alueidenkokonaistyöttömyyden ja pitkäaikaistyöttömyyden tason perusteella;
c) tarve varmistaa, että jokainen jäsenvaltio osallistuu oikeudenmukai-
sella tavalla tässä alakohdassa määriteltyyn yleiseenkeskittämispyrkimykseen; tavoitteen 2 kohdeväestön väheneminensuhteessa asetuksessa (ETY) N:o2052/88 säädettyjen tavo itteiden 2ja 5 b kohdeväestöön vuonna 1999 saa olla enintään yksi kolmasosa.
Komissio toimittaa jäsenvaltioille kaikki käytössään olevat tiedot 5 ja 6
kohdassa määritellyistä perusteista.
3. Jäsenvaltiot tekevät komissiolle 2 kohdassa tarkoitettujen enim-
mäismäärien rajoissa ehdotuksen sellaisten merkittävien osa-alueiden
luettelosta, jotka edustavat:
a) NUTS III -tason alueita tai näillä alueilla vaikeimmassa asemassa
olevia osa-alueita, jotka täyttävät joko 5 tai 6 kohdassa tarkoitetut
perusteet;
b) alueita, jotka täyttävät 7 tai 8 kohdassa tarkoitetut perusteet tai 9
kohdassa tarkoitetut jäsenvaltion erityisperusteet.
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle näiden ehdotusten arvioimi-
seksi tarvitsemat sopivinta maantieteellistä tasoa edustavat tilastotiedotja muut tiedot.
4. Komissio vahvistaa asianomaisen jäsenvaltion kanssa tiiviissä
yhteisymmärryksessä tavoitteen 2 osa-alueiden luettelon 3 kohdassa
tarkoitettujen tietojen perusteella ottaen huomioon kansalliset painopis-
teet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 2 kohdan soveltamista.
Vähintään 50 prosenttia tavoitteen 2 kohdeväestöstä on kussakin
jäsenvaltiossa oltava alueilla, jotka täyttävät 5 ja 6 kohdassa tarkoitetutperusteet, lukuun ottamatta objektiivisten olosuhteiden vuoksi perustel-tavissa olevia tapauksia.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen sosioekonomisten muutosalueiden
on vastattava NUTS III -tason aluetta tai kuuluttava NUTS III -tasonalueeseen, joka täyttää seuraavat perusteet:
a) keskimääräinen työttömyysaste on korkeampi kuin yhteisössä
kolmen viimeisen vuoden aikana todettu keskiarvo;
b) teollisuustyöpaikkojen osuus työpaikkojen kokonaismäärästä on
vähintään yhteisön keskiarvo minä tahansa viitevuonna vuodesta1985 alkaen;
c) teollisuustyöpaikkojen määrän on havaittu laskeneen b alakohdassa
tarkoitettuun viitevuoteen verrattuna.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 11
▼B
6. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen maaseutualueiden on vastattava
NUTS III -tason aluetta tai kuuluttava NUTS III -tason alueeseen, jokatäyttää seuraavat perusteet:
a) joko asukastiheys on alle 100 asukasta neliökilometriä kohti tai
maataloustyöpaikkojen osuus työpaikkojen kokonaismäärästä on
vähintään kaksinkertainen yhteisön keskiarvoon verrattuna minätahansa viitevuonna vuodesta 1985 alkaen;
b) joko kolmena viimeksi kuluneena vuotena keskimääräinen työttö-
myysaste on korkeampi kuin yhteisön keskiarvo tai väestö on
vähentynyt vuodesta 1985.
7. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kaupunkialueet ovat tiheään asuttuja
alueita, jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista perusteista:
a) pitkäaikaistyöttömyysaste on korkeampi kuin yhteisössä
keskimäärin;
b) korkea köyhyysaste, mukaan lukien heikot asumisolot;
c) erityisen heikkoympäristön tila;
d) korkea rikollisuuden taso;
e) väestön alhainen koulutustaso.
8. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kalataloudesta riippuvaiset alueet
ovat rannikkoalueita, joilla kalatalouselinkeinon työpaikkojen osuustyöpaikkojen kokonaismäärästä on merkittävä ja joilla esiintyy kalata-lousalan rakennemuutokseen liittyviä sosioekonomisia
rakenneongelmia, jotka ovat johtaneet alan työpaikkojen määrän
huomattavaan vähenemiseen.
9. Yhteisön tukitoimet voivat koskea alueita, joiden väestö tai pinta-
ala on merkittävä ja jotka kuuluvat yhteen seuraavista tapauksista:
a) 5 kohdassa tarkoitetut perusteet täyttävät alueet, jotka ovat
teollisuusalueen viereisiä alueita; 6 kohdassa tarkoitetut perusteettäyttävät alueet, jotka ovat maaseutualueen viereisiä alueita; joko 5tai 6 kohdassa tarkoitetut perusteet täyttävät alueet, jotka ovattavoitteen 1 alueen viereisiä alueita;
b) maaseutualueet, joilla on joko aktiivisen maaseutuväestön vanhene-
misesta tai vähenemisestä johtuvia sosioekonomisia ongelmia;
c) alueet, joilla on tai joita merkityksellisten ja todennettavissa olevien
tunnusmerkkien perusteella uhkaavat vaikeat rakenneongelmat tai
korkea työttömyysaste, jotka johtuvat yhden tai useamman maata-
louden, teollisuuden tai palvelualan toiminnan tai toimintojenkäynnissä olevasta tai suunnitellusta uudelleenjärjestelystä.
10. Sama alue voi olla tukikelpoinen ainoastaan joko tavoitteen 1 tai
tavoitteen 2 mukaisesti.
11. Alueiden luettelo on voimassa seitsemän vuotta 1 päivästä
tammikuuta 2000 alkaen.
Jos jollakin alueella on vaikea kriisi, komissio voi jäsenvaltion
pyynnöstä muuttaa alueiden luetteloa vuonna 2003 tämän artiklan1—10 kohdan mukaisesti nostamatta 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua
väestön osuutta kullakin alueella.
5 artikla
Tavoite 3
Tukikelpoisia tavoitteen 3 mukaiseen rahoitukseen ovat muut kuin
tavoitteen 1 alueet.
6 artikla
Siirtymäkauden tuki
1. Sen estämättä, mitä 3 artiklassa säädetään, tavoitteen 1 alueisiin
asetuksen (ETY) N:o2052/88 mukaisesti vuo nna 1999 kuuluvat alueet,joita ei mainita tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdan toisessaalakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa, saavat siirtymä-1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 12
▼B
kauden ajan rahastojen tavoitteen 1 mukaista tukea 1 päivästä
tammikuuta 2000 31 päivään joulukuuta 2005.
Hyväksyessään 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun luettelon komissio
laatii 4 artiklan 5 ja 6 kohdan säännösten mukaisesti luettelon niistäNUTS III -tason alueista, jotka kuuluvat näihin siirtymäkauden
tavoitteen 1 tukea rahastoista vuoteen 2006 saaviin alueisiin.
Toisessa alakohdassa tarkoitettujen alueiden väestön rajoissa ja 4
artiklan 4 kohdan toisen alakohdan säännösten mukaisesti komissio
voi kuitenkin jäsenvaltion ehdotuksesta korvata nämä alueet alueilla,
jotka ovat NUTS III -tasoisia alueita tai sitä pienempiä, ja jotka kuuluvatniihin alueisiin, jotka täyttävät 4 artiklan 5—9 kohdan vaatimukset.
Alueet, joita ei mainita toisessa ja kolmannessa alakohdassa tarkoite-
tussa luettelossa, saavat vuonna 2006 edelleen ainoastaan ESR:n, KOR:nja EMOTR:n ohjausosaston tukea saman tukitoimen osana.
2. Sen estämättä, mitä 4 artiklassa säädetään, tavoitteiden 2 ja 5 b
alueisiin asetuksen (ETY) N:o2052/88 mukaisesti vuo nna 1999kuuluvat alueet, joita ei mainita tämän asetuksen 4 artiklan 4 kohdassatarkoitetussa luettelossa, saavat siirtymäkauden ajan tämän asetuksennojalla tavoitteen 2 tukea EAKR:sta 1 päivästä tammikuuta 2000 ja 31päivään joulukuuta 2005.
Nämä alueet saavat 1 päivästä tammikuuta 2000 31 päivään joulukuuta
2006 tavoitteen 3 kohdealueina tukea ESR:sta ja EMOTR:n tukiosastonmaaseudun kehittämistukea, sekä KOR:sta sen tavoitteen 1 ulkopuolella
toteuttamien kalastusalan rakenteellisten toimenpiteiden mukaisesti.
III LUKU
RAHOITUSSÄÄNNÖKSET
7 artikla
Varat ja keskittäminen
1. Rahastojen sitoumuksiin käytettävissä olevat varat ovat vuoden
1999 hintoina ilmaistuna 195 miljardia euroa kaudeksi 2000—2006.
Varojen vuosittainen jakautuminen esitetään liitteessä.
2. Talousarviovarojen jakautuminen tavoitteiden kesken on toteutet-
tava siten, että ne keskitetään merkittävästi alueille, joita tavoite 1koskee.
Tavoitteelle 1 kohdennetaan 69,7 prosenttia rakennerahastojen määrära-
hoista, mukaan lukien 4,3 prosenttia siirtymäkauden tukea (eli yhteensä135,9 miljardia euroa).
Tavoitteelle 2 kohdennetaan 11,5 prosenttia rakennerahastojen määrära-
hoista, mukaan lukien 1,4 prosenttia siirtymäkauden tukea (eli yhteensä22,5 miljardia euroa).
Tavoitteelle 3 kohdennetaan 12,3 prosenttia rakennerahastojen määrära-
hoista (eli yhteensä 24,05 miljardia euroa).
Tavoitteita 1, 2 ja 3 koskevat luvut eivät sisällä 5 kohdassa tarkoitettuja
varoja eikä tavoitteeseen 1 kuulumattomia KOR:n rahoittamiseentarkoitettuja varoja.
3. Komissio jakaa jäsenvaltioille ohjeellisesti ja avoimien menette-
lyjen mukaisesti 13—19 artiklassa tarkoitettuun ohjelmatyöhönkäytettävissä olevista maksusitoumusmäärärahoista ottaen täysin
huomioon tavoitteiden 1 ja 2 osalta yhden tai useamman, asetuksen
(ETY) N:o2052/88 mukaisista edellisen kauden perusteita vastaavistaobjektiivisista perusteista, joita ovat: tukikelpoinen väestö, alueellinenvauraus, jäsenvaltion vauraus ja rakenteellisten ongelmien vakavuus,erityisesti työttömyyden taso.
Tavoitteen 3 osalta varojen jäsenvaltioittaisen jakamisen perustana on
pääasiassa tukikelpoinen väestö, työllisyystilanne sekä ongelmienvakavuus, esimerkiksi sosiaalinen syrjäytyminen, koulutustaso ja naistenosallistuminen työmarkkinoille.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 13
▼B
Tavoitteiden 1 ja 2 osalta varojen kohdentamisessa erotetaan
määrärahat, joita myönnetään siirtymäkauden tukea saaville alueille.Kyseiset määrärahat määritetään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitet-
tujen perusteiden mukaisesti. Kyseiset määrärahat jaetaan vuosittain
vähenevästi vuodesta 2000 alkaen ja niiden on oltava vuonna 2000pienemmät kuin vuonna 1999. Siirtymäkauden tuen rakenne voidaansovittaa yksittäisten alueiden erityistarpeiden mukaan komission suos-tumuksella edellyttäen, että rahoituksen kohdentamista kullekin alueelle
noudatetaan.
Komissio jakaa jäsenvaltioille ohjeellisesti ja avoimien menettelyjen
mukaisesti myös 2 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa
tarkoitettuja tavoitteen 1 ulkopuolisten alueiden kalatalousalan raken-teellisille toimille käytettävissä olevia maksusitoumusmäärärahoja.
4. Tavoitteen 1 mukaisesti käynnistetään vuosiksi 2000—2004
Pohjois-Irlannin rauhanprosessin tukemiseksi Peace-ohjelma Pohjois-Irlannin ja Irlannin raja-alueiden hyväksi.
Tavoitteen 1 mukaisesti käynnistetään erityinen tukiohjelma vuosiksi
2000—2006 niille Ruotsin NUTS II -alueille, joita 3 artiklan 2 kohdassatarkoitettu luettelo ei koske ja jotka täyttävät Itävallan, Ruotsin jaSuomen liittymisasiakirjan pöytäkirjassa n:o 6 olevan 2 artiklanperusteet.
5. Edellä 3 kohdassa tarkoitetun kunkin kansallisen ohjeellisen jaon
mukaisesti kohdennetaan 4 prosenttia maksusitoumusmäärärahoista 44
artiklan mukaisesti.
6. Yhteisöaloitteita rahoitetaan edellä 1 kohdassa tarkoitetun kauden
osalta 5,35 prosentilla 1 kohdassa tarkoitetuista rahastojen maksusitou-
musmäärärahoista.
Innovatiivisia toimia ja teknistä apua koskevia toimia, sellaisina kuin ne
on määritelty 22 ja 23 artiklassa, rahoitetaan 0,65 prosentilla 1 kohdassa
tarkoitetuista määrärahoista.
7. Ohjelmatyötä varten ja 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen määrien
ottamiseksi myöhemmin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioonnämä määrät indeksikorjataan vuosittain kahdella prosentilla 1 päivästätammikuuta 2000 alkaen.
Komissio tarkistaa tarvittaessa vuosiksi 2004, 2005 ja 2006 kohdennet-
tujen varojen indeksiä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003 teknisenämukautuksena viimeisimpien käytettävissä olevien taloudellistentietojen perusteella. Poikkeama suhteessa alkuperäiseen ohjelmatyöhön
osoitetaan uudelleen sisällytettäväksi 5 kohdan mukaiseen määrään.
8. Tämän asetuksen mukaisesti rakennerahastoista saatavat vuotuiset
kokonaistulot — yhdessä koheesiorahastosta saatavan tuen kanssa —
eivät missään jäsenvaltiossa saa olla yli neljä prosenttia BKT:stä.
IV LUKU
JÄRJESTELYT
8 artikla
Täydentävyys ja kumppanuus
1. Yhteisön toiminta täydentää vastaavia kansallisia toimenpiteitä tai
myötävaikuttaa niihin. Ne suunnitellaan tiiviissä yhteistyössä,
jäljempänä ’kumppanuus’, jossa ovat mukana komissio, jäsenvaltio
sekä jäsenvaltion kansallisen sääntelynsä ja vallitsevan käytäntönsämukaan nimeämät viranomaiset ja elimet, joita ovat erityisesti:
— alue- ja paikallisviranomaiset sekä muut toimivaltaiset julkiset
viranomaiset,
— talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet,
— muut tässä yhteydessä toimivaltaiset elimet.
Kumppanuus toteutetaan kunkin ensimmäisessä alakohdassa määritellyn
kumppanin institutionaalisten, oikeudellisten ja rahoitusta koskevientoimivaltuuksien mukaisesti.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 14
▼B
Nimeämällä kansallisella, alueellisella, paikallisella tai muulla tasolla
edustavimmat kumppanit jäsenvaltioluokansallisten sääntöjen jakäytäntöjen mukaisesti kaikkien keskeisten elinten muodostaman laajan
ja tehokkaan kokonaisuuden, ottaen huomioon tarpeen edistää miesten ja
naisten välistä tasa-arvoa ja kestävää kehitystä integroimallaympäristönsuojelua ja ympäristön parantamista koskevat vaatimukset.
Kaikki nimetyt osapuolet, jäljempänä ’kumppani’, pyrkivät yhteiseen
päämäärään.
2. Kumppanuus kattaa tukitoimien valmistelun, rahoituksen, seur-
annan ja arvioinnin. Jäsenvaltioiden on varmistettava kaikkienasianomaisten kumppanien osallistuminen ohjelmatyön eri vaiheessaottaen huomioon jokaisen vaiheen määräajan.
3. Tukitoimien täytäntöönpano on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti
jäsenvaltioiden vastuulla kunkin jäsenvaltion erityistilanteen huomioonottaen sopivalla alueellisella tasolla, sanotun kuitenkaan rajoittamattakomission toimivaltaa erityisesti Euroopan yhteisöjen yleisen talousar-vion toteuttamisen osalta.
4. Jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä komission kanssa varmistaakseen,
että yhteisön varoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteenmukaisesti.
5. Komissio kuulee vuosittain Euroopan tasolla järjestäytyneitä
työmarkkinaosapuolia yhteisön rakennepolitiikasta.
9 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) ”ohjelmatyöllä” useassa vaiheessa tapahtuvaa järjestely-, päätöksen-
teko- ja rahoitusmenettelyä, jolla pannaan täytäntöön yhteisön jajäsenvaltioiden monivuotinen yhteinen toiminta 1 artiklassa tarkoi-tettujen tavoitteiden saavuttamiseksi;
b) ”kehittämissuunnitelmalla”, jäljempänä ’suunnitelma’, asianomaisen
jäsenvaltion laatimaa tilanne-erittelyä, jossa otetaan huomioon 1artiklan mukaiset tavoitteet ja keskeiset edellytykset näidentavoitteiden saavuttamiseksi sekä strategiaa ja suunniteltuja toimin-
talinjoja, niiden erityisiä tavoitteita ja niihin liittyviä ohjeellisia
rahoitusvaroja;
c) ”tavoitteen 3 viitekehyksellä” asiakirjaa, jossa kuvataan työllisyy-
teen ja inhimillisiin voimavaroihin kohdistuvien tukitoimien taustakunkin jäsenvaltion koko alueella sekä määritetään yhteydettyöllisyyttä koskevaan kansalliseen toimintasuunnitelmaan kirjat-tuihin toimintalinjoihin;
d) ”yhteisön tukikehyksellä” asiakirjaa, jonka komissio hyväksyy
yhteisymmärryksessä kyseisen jäsenvaltion kanssa arvioituaanjäsenvaltion esittämän suunnitelman ja joka sisältää rahastojen ja
jäsenvaltion strategian ja toimintalinjat, niiden erityiset tavoitteet,
rahastojen rahoitustuen ja muut rahoitusvarat. Asiakirja jaetaantoimintalinjoittain ja se pannaan täytäntöön yhtenä tai useampanatoimenpideohjelmana;
e) ”tukitoimilla” rahastojen tukimuotoja, joita ovat
i) toimenpideohjelmat tai yhtenäiset ohjelma-asiakirjat;
ii) yhteisöaloiteohjelmat;
iii) teknisen avun toimenpiteiden ja innovatiivisten toimien tuki;
f) ”toimenpideohjelmalla” komission hyväksymää asiakirjaa, jolla
pannaan täytäntöön yhteisön tukikehys ja johon sisältyy monivuo-
tisista toimenpiteistä koostuvia yhdenmukaisia toimintalinjoja,joiden toteuttamiseksi voidaan hyödyntää yhtä tai useampaarahastoa, yhtä tai useampaa muuta olemassa olevaa rahoitusvälinettäsekä Euroopan investointipankkia. Yhdennetty toimenpideohjelmaon toimenpideohjelma, joka saa rahoitusta useasta rahastosta;1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 15
▼B
g) ”yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla” komission hyväksymää yhte-
näistä asiakirjaa, johon on koottu yhteisön tukikehykseen jatoimenpideohjelmaan sisältyvät tiedot;
h) ”toimintalinjalla” jotakin yhteisön tukikehykseen tai tukitoimeen
liittyvän strategian toimintalinjaa. Sen osalta määritellään rahastojen
ja muiden rahoitusvälineiden tuki sekä jäsenvaltion rahoitusvarat jaerityiset tavoitteet;
i) ”yleiskattavalla tuella” tukitoimen osaa, jonka täytäntöönpano ja
hallinnointi voidaan antaa yhdelle tai useammalle 26 artiklan 1kohdan mukaisesti hyväksytylle välittäjälle, mukaan lukien paikal-liset viranomaiset, alueelliset kehittämiselimet tai kansalaisjärjestöt,
ja jota käytetään mieluiten paikallista kehittämistä koskevien
aloitteiden tukemiseksi. Päätöksen käyttää yleiskattavaa tukea tekeejäsenvaltio yhteisymmärryksessä komission kanssa tai hallintovir-anomainen yhteisymmärryksessä jäsenvaltion kanssa.
Yhteisöaloiteohjelmien ja innovatiivisten toimien osalta komissio
voi päättää käyttää yleiskattavaa tukea koko tukitoimessa tai sen
osassa. Yhteisöaloitteiden osalta päätös voidaan tehdä ainoastaan,
jos siitä on ennalta sovittu asianomaisen jäsenvaltion kanssa;
j) ”toimenpiteellä” keinoja, joilla toimintalinja jaksotetaan monivuoti-
seksi ja jonka avulla toimia voidaan rahoittaa. Kaikkiperustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitetut tukijärjestelmät jajäsenvaltion nimeämien elinten myöntämät tuet tai tällaisten samaatarkoitusta palvelevien tukijärjestelmien tai myönnettyjen tukien
ryhmät tai niiden yhdistelmät määritellään toimenpiteeksi;
k) ”toimella” lopullisten edunsaajien toteuttamaa hanketta tai
toimintaa;
l) ”lopullisilla edunsaajilla” toimista vastaavia julkisia tai yksityisiä
elimiä tai yrityksiä. Jos kyseessä ovat perustamissopimuksen 87artiklassa tarkoitetut tukijärjestelmät ja jos tukea myöntävätjäsenvaltion nimeämät elimet, lopullisia edunsaajia ovat tuenmyöntävät elimet;
m) ”ohjelma-asiakirjan täydennyksellä” tukitoimen strategian ja toimin-
talinjojen toteuttamista käsittelevää asiakirjaa, joka sisältää
yksityiskohdat toimenpiteen tasolla 18 artiklan 3 kohdan mukaisestija jonka jäsenvaltio tai hallintoviranomainen on laatinut jamukautettu 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti; se on toimitettavakomissiolle tiedoksi;
n) ”hallintoviranomaisella” julkista tai yksityistä kansallista, alueellista
tai paikallista viranomaista tai elintä, jonka jäsenvaltio on nimennyt
hallinnoimaan tässä asetuksessa tarkoitettua tukitointa, tai jäsenval-
tiota, jos se itse vastaa tästä tehtävästä. Jos jäsenvaltio nimeäähallintoviranomaiseksi muun kuin itsensä, on sen tämän kanssavahvistettava kaikki sen ja hallintoviranomaisen välisiä yhteyksiäsekä hallintoviranomaisen ja komission välisiä yhteyksiä koskevatyksityiskohtaiset säännöt. Jos jäsenvaltio niin päättää, hallintovir-
anomainen voi olla sama elin kuin kyseiselle tukitoimelle
maksuviranomaisena toimiva elin;
o) ”maksuviranomaisella” yhtä tai useampaa kansallista, alueellista tai
paikallista viranomaista tai elintä, joiden tehtäväksi jäsenvaltio onantanut laatia ja välittää maksupyyntöjä sekä ottaa vastaankomission suorittamat maksut. Jäsenvaltion on vahvistettava kaikkisen ja maksuviranomaisen välisiä yhteyksiä sekä maksuvirano-
maisen ja komission välisiä yhteyksiä koskevat yksityiskohtaiset
säännöt.
10 artikla
Yhteensovittaminen
1. Rahastojen yhteensovittaminen tapahtuu erityisesti:
a) suunnitelmien, yhteisön tukikehysten, toimenpideohjelmien ja 9
artiklassa määriteltyjen yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen sekä tarvit-taessa 9 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun viitekehyksenmukaisesti;1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 16
▼B
b) tietyssä tavoitteessa toteutettujen tukitoimien seurannan ja arvioinnin
avulla;
c) 3 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen avulla.
2. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat kumppanuusperiaatteen
mukaisesti eri rahastojen tukitoimien yhteensovittamisen toisaalta
keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin ja muiden olemassa
olevien rahoitusvälineiden tukitoimien kanssa.
Jotta käytetyillä budjettivaroilla olisi sopivimpien rahoitusvälineiden
avulla mahdollisimman tehokas vaikutus, subventiomuotoiset yhteisöntukitoimet voidaan yhdistää sopivalla tavalla lainoihin ja takuisiin.
Yhdistely voidaan määrittää yhdessä Euroopan investointipankin kanssa
yhteisön tukikehystä tai yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa laadittaessa. Siinävoidaan ottaa huomioon ehdotetun rahoitussuunnitelman tasapaino,rahastojen osuus sekä asetetut kehitystavoitteet.
3. Viimeistään kuukauden kuluessa siitä, kun tämä asetus tulee
voimaan, ja tämän jälkeen ennen kuin 42 artiklassa tarkoitettu
välitarkastus on tehty, komissio julkistaa kuultuaan kulloinkin kaikkiajäsenvaltioita 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden osalta merkityksel-lisiä ja sovittuja yhteisön politiikkoja koskevat ohjeelliset laajatsuuntaviivat toimivaltaisten kansallisten ja alueellisten viranomaistenauttamiseksi suunnitelmien laadinnassa ja tukitoimien mahdollisissa
tarkistuksissa. Nämä suuntaviivat julkaistaan Euroopan yhteisöjen
virallisessa lehdessä .
11 artikla
Täydentävyys
1. Jotta saavutettaisiin todellisia taloudellisia vaikutuksia, rahastojen
varoilla ei voida korvata jäsenvaltion julkisia tai niihin rinnastettavia
rakenteellisia menoja.
2. Tätä varten komissio ja asianomainen jäsenvaltio vahvistavat
tason, jolla jäsenvaltion on pidettävä julkiset tai niihin rinnastettavatrakenteelliset menonsa kaikilla tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla alueillaan
kyseisellä ohjelmakaudella.
Tavoitteille 2 ja 3 yhdessä komissio ja asianomainen jäsenvaltio
vahvistavat tason, jolla jäsenvaltion on pidettävä aktiiviseen työvoima-politiikkaan ja, silloin kun se on perusteltua, muihin kyseisten kahdentavoitteen mukaisten tulosten saavuttamisen mahdollistaviin toimiinliittyvät menonsa kansallisella tasolla ohjelmakauden aikana.
Jäsenvaltio ja komissio vahvistavat tällaiset menot neljännen alakohdan
mukaisesti ennen komission päätöstä asianomaista jäsenvaltiota koske-vien yhteisön tukikehysten tai yhtenäisten ohjelma-asiakirjojenhyväksymisestä, ja ne sisällytetään kyseisiin asiakirjoihin.
Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettujen menojen taso on
pääsääntöisesti vähintään sama kuin edellisellä ohjelmakaudella saavu-tettu todellisten menojen vuotuinen keskitaso ja se määritellään niidenyleisten makrotaloudellisten olosuhteiden perusteella, joissa rahoitustoteutuu ottaen kuitenkin huomioon tietyt taloudelliset erityistilanteet,kuten yksityistämiset, jäsenvaltion edellisen ohjelmakauden julkisten
rakenteellisten ja niihin rinnastettavien menojen poikkeuksellinen taso ja
kansantalouden suhdanteet.
Lisäksi otetaan huomioon rakennerahastojen menojen mahdollinen
väheneminen verrattuna kauteen 1994—1999.
3. Ohjelmakauden aikana 2 kohdassa tarkoitetulla alueellisella tasolla
suoritetaan kolme täydentävyyden tarkastusta:
a) edellä 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettu ennakkotar-
kastus, jota käytetään viitekehyksenä koko ohjelmakauden ajan;
b) viimeistään kolmen vuoden kuluttua yhteisön tukikehyksen tai
yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymisestä ja pääsääntöisestiviimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003 tehtävä välitarkastus, jonkayhteydessä komissio ja jäsenvaltio voivat sopia tarkistavansa tason,johon rakenteellisissa menoissa on päästävä, jos taloudellinen tilanne1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 17
▼B
on johtanut julkisten tulojen tai työllisyystilanteen kehittymiseen
asianomaisessa jäsenvaltiossa siten, että tilanne eroaa huomattavastiennakkotarkastushetkellä ennakoidusta tilanteesta;
c) ennen 31 päivää joulukuuta 2005 tehtävä tarkastus.
Tätä varten jäsenvaltion on annettava komissiolle asianmukaista tietoa
suunnitelmia esitettäessä sekä suoritettaessa välitarkastusta ja ennen 31päivää joulukuuta 2005 tehtävän tarkastuksen yhteydessä. Tarvittaessa
käytetään tilastollisia arviointimenetelmiä.
Riippumatta näistä tarkastuksista jäsenvaltion on toimitettava koko
ohjelmakauden ajan komissiolle tiedot muutoksista, joiden johdostajäsenvaltio ei ehkä kykene säilyttämään menojensa tasoa 2 kohdassatarkoitetulla tasolla.
12 artikla
Yhteensopivuus
Rahastoista rahoitettavien tai Euroopan investointipankista tai muusta
rahoitusvälineestä tukea saavien toimien on oltava perustamissopi-muksen määräysten ja sen nojalla annettujen säädösten sekä yhteisönpolitiikkojen, mukaan lukien kilpailusäännöt sekä julkisia hankintoja,ympäristön suojelua ja parantamista, miesten ja naisten väliseneriarvoisuuden poistamista ja näiden välisen tasa-arvon lisäämistä
koskevat säännöt.
II OSASTO
OHJELMATYÖ
I LUKU
TAVOITTEITA 1, 2 JA 3 KOSKEVAT YLEISET SÄÄNNÖKSET
13 artikla
Maantieteellinen soveltamisala
1. Tavoitetta 1 koskevat suunnitelmat laaditaan kyseisen jäsenvaltion
sopivimmaksi katsomalla maantieteellisellä tasolla, mutta niiden tulee
pääsääntöisesti kattaa NUTS II -tasolla vain yksi alue. Jäsenvaltiot
voivat kuitenkin esittää yleisen kehityssuunnitelman kaikkien tai osan 3artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 1 kohdassa ja 7 artiklan 4 kohdassatarkoitettuun luetteloon sisältyvien alueidensa osalta sillä edellytyksellä,että suunnitelma sisältää 16 artiklassa luetellut seikat.
2. Tavoitetta 2 koskevat suunnitelmat laaditaan kyseisen jäsenvaltion
sopivimmaksi katsomalla maantieteellisellä tasolla, mutta niiden tulee
pääsääntöisesti kattaa kaikki yhdellä NUTS II -tason alueella sijaitsevat,4 artiklan 4 kohdassa ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossamainitut alueet. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin esittää jotkin tai kaikki 4artiklan 4 kohdassa ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa
mainitut alueensa kattavan suunnitelman edellyttäen, että suunnitelmaan
sisältyvät 16 artiklassa mainitut seikat. Jos suunnitelmat sisältävät muitakuin tavoitteen 2 kannalta tukikelpoisia alueita, niissä on eriteltävätavoitteen 2 alueilla toteutettavat toimet ja muualla toteutettavat toimet.
3. Tavoitteeseen 3 kuuluvat suunnitelmat kattavat jäsenvaltion alueen
tavoitteen 1 kohdealueiden ulkopuolisilla alueilla annettavan rahoi-
tuksen osalta, ja ne muodostavat, ottaen huomioon taloudelliseen ja
sosiaaliseen uudelleenjärjestelyyn liittyvistä rakenneongelmista kärsi-vien alueiden yleiset tarpeet, koko kansallista aluetta koskevanviitekehyksen inhimillisten voimavarojen kehittämiselle.
14 artikla
Kesto ja tarkistus
1. Kaikki suunnitelmat, yhteisön tukikehykset, toimenpideohjelmat ja
yhtenäiset ohjelma-asiakirjat kattavat seitsemän vuoden pituisen ohjel-1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 18
▼B
makauden, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan ja 7 artiklan 4
kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamista.
Ohjelmakausi alkaa 1 päivänä tammikuuta 2000.
2. Yhteisön tukikehykset, toimenpideohjelmat ja yhtenäiset ohjelma-
asiakirjat tarkistetaan ja mukautetaan tarvittaessa jäsenvaltion taikomission aloitteesta kyseisen jäsenvaltion kanssa yhteisymmärryksessätämän osaston säännösten mukaisesti 42 artiklassa tarkoitetun väliar-vioinnin ja 44 artiklassa tarkoitetun suoritusvarauksen kohdentamisenjälkeen.
Ne voidaan myös tarkistaa muussa yhteydessä, jos sosiaalisessa ja
taloudellisessa tilanteessa sekä työmarkkinoilla tapahtuu huomattaviamuutoksia.
15 artikla
Valmistelu ja hyväksyminen
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tavoitteita 1, 2 ja 3
koskeva suunnitelma. Jäsenvaltioiden nimeämät, kansallista, alueellistatai muuta tasoa edustavat toimivaltaiset viranomaiset laativat suunni-
telman. Tapauksissa, joissa tukitoimien on oltava yhtenäisen ohjelma-
asiakirjan muodossa, kyseistä suunnitelmaa pidetään ehdotuksenayhtenäiseksi ohjelma-asiakirjaksi.
Yhteisön tukikehyksiä käytetään tavoitteen 1 osalta kaikkiin tavoittee-
seen 1 kuuluviin alueisiin; kuitenkin niissä tapauksissa, joissa yhteisönmäärärahat ovat alle tai eivät ole merkittävästi yli 1 miljardia euroa,
jäsenvaltioiden on pääsääntöisesti toimitettava ehdotus yhtenäiseksi
ohjelma-asiakirjaksi. Yhteisön tukikehyksiä täydennetään aina yhdellätai useammalla toimintaohjelmalla.
Yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja on pääsääntöisesti käytettävä tavoitteiden
2 ja 3 osalta; jäsenvaltiot voivat kuitenkin halutessaan laadituttaayhteisön tukikehyksen.
2. Jäsenvaltion on toimitettava suunnitelmat komissiolle kuultuaan
kumppaneita, joiden on annettava lausuntonsa sellaisen määräajan
kuluessa, joka mahdollistaa seuraavassa kohdassa tarkoitetun määräajannoudattamisen.
Jollei kyseessä olevan jäsenvaltion kanssa muuta sovita, suunnitelmat on
toimitettava viimeistään neljän kuukauden kuluttua 3 artiklan 2kohdassa ja 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten alueiden
luetteloiden vahvistamisesta.
3. Komissio arvioi suunnitelmat siltä osin, ovatko ne yhdenmukaisia
tämän asetuksen tavoitteiden kanssa ottaen huomioon 9 artiklan 1kohdan c alakohdassa tarkoitetun viitekehyksen, muut yhteisön politiikatja 41 artiklan 2 kohdan.
Komissio arvioi lisäksi kunkin ehdotetun, tavoitetta 3 koskevan
suunnitelman siltä osin, ovatko suunnitellut toimet yhdenmukaisia 16
artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun Euroopan työllisyysstrate-gian täytäntöönpanoa koskevan kansallisen suunnitelman kanssa, sekämillä tavalla ja missä määrin siinä otetaan huomioon taloudelliseen jasosiaaliseen uudelleenjärjestelyyn liittyvistä rakenneongelmista kärsi-vien alueiden yleiset tarpeet.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa komissio laatii
yhteisön tukikehykset yhteisymmärryksessä asianomaisen jäsenvaltionkanssa 48—51 artiklassa vahvistettuja menettelyjä noudattaen. Euroo-pan investointipankki voi osallistua yhteisön tukikehysten laatimiseen.Komissio tekee päätöksen rahastojen tuesta viimeistään viidenkuukauden kuluttua siitä, kun se on saanut kyseisen suunnitelman tai
kyseiset suunnitelmat edellyttäen, että siihen/niihin sisältyy kaikki 16
artiklassa tarkoitetut seikat.
Komissio arvioi jäsenvaltioiden esittämät toimenpideohjelmaehdotukset
siltä osin, ovatko ne yhdenmukaisia vastaavan yhteisön tukikehyksentavoitteiden kanssa ja ovatko ne muiden yhteisön politiikkojen mukaisia.Komissio tekee päätöksen rahastoista myönnettävästä tuesta 28 artiklan1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 19
▼B
1 kohdan mukaisesti yhteisymmärryksessä asianomaisen jäsenvaltion
kanssa edellyttäen, että ehdotuksiin sisältyy kaikki 18 artiklan 2kohdassa tarkoitetut seikat.
Jäsenvaltiot voivat toimittaa samanaikaisesti suunnitelmiensa kanssa
ehdotukset toimenpideohjelmiksi hakemusten käsittelyn ja ohjelmien
toteuttamisen nopeuttamiseksi. Tehdessään päätöksen yhteisön tukike-hyksestä komissio hyväksyy myös 28 artiklan 1 kohdan mukaisestisuunnitelmien kanssa esitetyt toimenpideohjelmat edellyttäen, että niihinsisältyy kaikki 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut seikat.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa komissio tekee näiden
suunnitelmien perusteella yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja koskevan
päätöksen yhteisymmärryksessä kyseisen jäsenvaltion kanssa ja48—51 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen. Euroopan inves-tointipankki voi osallistua yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen laatimiseen.Komissio tekee 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhden päätöksenyhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta ja rahastojen tuesta viimeistään viisi
kuukautta sen jälkeen, kun se on saanut kyseisen suunnitelman,
edellyttäen, että siihen sisältyy kaikki 19 artiklan 3 kohdassa tarkoitetutseikat.
6. Jäsenvaltio tai hallintoviranomainen vahvistaa 9 artiklan m
alakohdassa määritellyn ohjelma-asiakirjan täydennyksen seurantakomi-tean suostumuksella, jos ohjelma-asiakirjan täydennys on laadittu
rahastoista myönnettävää tukea koskevan komission päätöksen teke-
misen jälkeen, tai sen jälkeen kun asianomaisia osapuolia on kuultu, josse on laadittu ennen rahastoista myönnettävää tukea koskevan päätöksentekemistä. Jälkimmäisessä tapauksessa seurantakomitea joko vahvistaaohjelma-asiakirjan täydennyksen tai pyytää sen mukauttamista 34artiklan 3 kohdan mukaisesti.
Viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun komissio on tehnyt
toimenpideohjelman tai yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hyväksymistä
koskevan päätöksen, jäsenvaltion on toimitettava se komissiolle tiedoksiyhtenä asiakirjana.
7. Komission yhteisön tukikehyksistä ja yhtenäisistä ohjelma-asia-
kirjoista tekemät päätökset julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa
lehdessä. Komissio toimittaa nämä päätökset sekä hyväksymänsä
yhteisön tukikehykset ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat pyynnöstä
tiedoksi Euroopan parlamentille.
II LUKU
TAVOITTEIDEN 1, 2 JA 3 OHJELMATYÖN SISÄLTÖ
16 artikla
Suunnitelmat
1. Tavoitteiden 1, 2 ja 3 mukaisten suunnitelmien on perustuttava
asianmukaisiin kansallisiin ja alueellisiin toimintalinjoihin ja niissä on
otettava huomioon 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ohjeellisetsuuntaviivat ja niissä on oltava:
a) määrällinen kuvaus nykytilanteesta, jos se on määrällisesti esitettä-
vissä, joko tavoitteen 1 alueiden eroavuuksien, jälkeenjääneisyydenja kehitysmahdollisuuksien osalta tai tavoitteen 2 alueiden uudel-leenjärjestelyn osalta taikka inhimillisten voimavarojen kehittämisen
tai työllisyyspolitiikan osalta jäsenvaltiossa tai tavoitteen 3 kohdea-
lueella samoin kuin käyttöön otettujen rahoitusvarojen kuvaus jaedellisen ohjelmakauden tärkeimmät tulokset ottaen huomioonkäytettävissä olevat arviointitulokset;
b) kuvaus 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden ja hyväksyttyjen
toimintalinjojen saavuttamiseen soveltuvasta strategiasta alueiden,myös maaseutualueiden, kestävää kehittämistä ja niiden uudelleenjär-jestelyä, siihen liittyvää inhimillisten voimavarojen kehittämistä sekäkoulutukseen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen ja järjestelmienmukauttamista ja nykyaikaistamista varten.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 20
▼B
Tässä alakohdassa lueteltujen seikkojen lisäksi jäsenvaltioiden on
osoitettava jokaisen tavoitteeseen 3 kuuluvan suunnitelman osalta,että suunnitellut toimintalinjat ovat yhdenmukaiset olemassa olevan
kansallisen työllisyyssuunnitelman kanssa ottaen huomioon kyseisen
strategian päätavoitteet ja niiden saavuttamiseen käytettävät pääasial-liset keinot.
Jäsenvaltioiden on myös osoitettava, että jokaiseen tavoitteen 2
mukaiseen suunnitelmaan sisältyvät, ESR:stä tuettavat ja muiden
rahastojen kanssa yhteensovitetut inhimillisiä voimavaroja ja työlli-syyttä koskevat toimet kuuluvat uudelleenjärjestelystrategiaan sekäkuvastavat inhimillisiin voimavaroihin ja työllisyyteen liittyvää, 41artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ennakkoarviointia. Jos nämä tarpeeteivät edellytä huomattavaa summaa, niistä huolehditaan osana
tavoitetta 3;
c) selvitys rahastojen, tarvittaessa Euroopan investointipankin ja
muiden rahoitusvälineiden antaman rahoitustuen, asetuksen (EY)N:o 1257/1999 (EMOTR) 33 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteidenosalta myös EMOTR:n tukiosaston kokonaismäärän, suunnitellusta
käytöstä ja muodosta; teknisen avun ennakoitu tarve; täydentävyys
osoitetaan 11 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti, ja tavoitteen 1osalta esitetään ohjeellista kokonaisrahoitusta kuvaava taulukko, jokasisältää julkiset tai niihin rinnastettavat varat ja tarvittaessa arvioidutyksityiset varat sekä yhteisön rakennemenot jokaisen suunnitelmassa
esitetyn toimintalinjan osalta.
Suunnitelmissa on joka tapauksessa eriteltävä siirtymäkauden tukea
saavien alueiden kokonaismäärärahat ja ne kokonaismäärärahat, jotkaon tarkoitettu muille tavoitteisiin 1 tai 2 kuuluville alueille.
ESR:n osallistuessa tavoitteisiin 2 ja 3 rahoitustuen prosenttiosuudet
voivat olla korkeampia tavoitteen 2 piiriin kuuluvilla alueilla kuinnäiden ulkopuolella.
Tavoitteen 3 osalta rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä aiottujen
määrärahojen suunniteltu keskittäminen sellaisille alueille, joilla on
taloudellisesta ja sosiaalisesta uudelleenjärjestelystä johtuvia raken-
neongelmia;
d) selvitys kumppanien kuulemiseksi toteutetuista järjestelyistä.
2. Tavoitteen 1 alueilla suunnitelmiin on sisällyttävä kaikki talou-
delliseen ja sosiaaliseen uudelleenjärjestelyyn sekä inhimillistenvoimavarojen kehittämiseen 9 artiklan 1 kohdan c alakohdassatarkoitettu viitekehys huomioon ottaen samoin kuin maaseudun
kehittämiseen ja kalatalouden rakenteisiin liittyvä toiminta.
Jos jäsenvaltio muodostaa kokonaisuudessaan tavoitteen 1 alueen,
suunnitelmissa on oltava 1 kohdan b alakohdan toisessa alakohdassaesitetyt seikat.
3. Jäsenvaltioiden on mainittava erikseen kuhunkin rahastoon liit-
tyvät seikat, mukaan lukien haetun tuen määrä sekä selvityssuunnitelluista toimenpideohjelmista ja erityisesti niiden erityistavoit-teista ja suunnitelluista pääasiallisista toimenpidetyypeistä.
17 artikla
Yhteisön tukikehykset
1. Yhteisön tukikehyksessä on varmistettava kaiken yhteisön raken-
netuen yhteensovittaminen asianomaisilla alueilla, mukaan lukien 1artiklan 3 kohdan mukaisesti tuki inhimillisten voimavarojen kehittämi-
seen.
2. Kaikkiin yhteisön tukikehyksiin on sisällyttävä:
a) selonteko asianomaisen jäsenvaltion ja yhteisön yhteistä toimintaa
varten valitusta strategiasta ja toimintalinjoista, niiden erityistavoit-
teet määrällisesti ilmaistuina, jos määrinä ilmaiseminen onmahdollista, 41 artiklan 2 kohdan mukainen arvio odotetustavaikutuksesta, tiedot siitä, miten tässä strategiassa ja näissätoimintalinjoissa otetaan huomioon 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetutohjeelliset suuntaviivat, talouspolitiikat, työllisyyden kehittämisstra-1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 21
▼B
tegia kansalaisten sopeutumiskykyä ja taitoja parantamalla ja
tarvittaessa asianomaisen jäsenvaltion aluepolitiikat;
b) selvitys sellaisten toimenpideohjelmien luonteesta ja kestosta, joita ei
ole hyväksytty samanaikaisesti yhteisön tukikehyksen kanssa,mukaan lukien erityisesti niiden erityistavoitteet ja valitut toiminta-linjat;
c) ohjeellinen rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään 28 ja 29 artiklan
mukaisesti jokaisen toimintalinjan osalta kullekin vuodelle kustakin
rahastosta, tarvittaessa Euroopan investointipankista ja muista
rahoitusvälineistä kohdennettavan rahoitustuen määrä, mukaan lukienasetuksen (EY) N:o 1257/1999 33 artiklassa tarkoitettujen toimenpi-teiden osalta EMOTR:n tukiosaston kokonaismäärä, silloin kun nämäosallistuvat suoraan rahoitussuunnitelmaan, sekä kunkin rahaston
rahoitusosuutta vastaavat kansallisen tason tukikelpoiset julkiset ja
arvioidut yksityiset kokonaismäärärahat.
Tavoitteen 3 osalta rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä aiottujen
määrärahojen suunniteltu keskittäminen sellaisille alueille, joilla ontaloudellisesta ja sosiaalisesta uudelleenjärjestelystä johtuvia raken-
neongelmia.
Rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä siirtymäkauden tukea saaville
alueille tarkoitetut määrärahat.
Jokaiselle yhteisön tukikehykselle rahastoista vuosittain varatun
kokonaisrahoitusosuuden on noudatettava sovellettavia rahoitusnä-
kymiä ottaen huomioon 7 artiklan 3 kohdan kolmannessa
alakohdassa tarkoitettu asteittainen väheneminen;
d) yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanosäännökset, joissa on main-
ittava:
— jäsenvaltion nimeämä, 9 artiklan n alakohdassa tarkoitettu
hallintoviranomainen, joka vastaa 34 artiklan mukaisesti yhteisön
tukikehyksen hallinnosta,
— järjestelyt kumppanien mukaan ottamiseksi 35 artiklassa tarkoi-
tettuihin seurantakomiteoihin;
e) tarvittaessa tiedot tukitoimien valmisteluun, seurantaan ja arviointiin
tarvittavista määrärahoista.
Yhteisön tukikehykset sisältävät 11 artiklan mukaisesti täydentävyyden
ennakkotarkastuksen ja asianmukaiset tiedot erityisesti asianomaisestajäsenvaltiosta edunsaajina oleville alueille suuntautuvien rahoitusvir-tojen avoimuudesta.
18 artikla
Toimenpideohjelmat
1. Yhteisön tukikehykseen kuuluvat tukitoimet toteutetaan
pääsääntöisesti aluekohtaisesti integroiduilla 9 artiklassa määritellyillätoimenpideohjelmilla.
2. Jokaiseen toimenpideohjelmaan on sisällyttävä:
a) ohjelman toimintalinjat, tieto niiden yhdenmukaisuudesta asianmu-
kaisen yhteisön tukikehyksen kanssa, niiden erityistavoitteetmäärällisesti esitettyinä, jos määrinä ilmaiseminen on mahdollista,ja 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti odotettujen vaikutusten arviointi;
b) pääpiirteittäinen kuvaus toimintalinjojen toteuttamiseksi suunnitel-
luista toimenpiteistä, mukaan lukien tarvittavat tiedot sen
tarkastamiseksi, että ne ovat perustamissopimuksen 87 artiklassatarkoitettujen tukijärjestelmien mukaisia; tarvittaessa toimenpideoh-jelman valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvien tarvittavientoimenpiteiden luonne;
c) ohjeellinen rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään 28 ja 29 artiklan
mukaisesti jokaisen toimintalinjan osalta kullekin vuodelle kustakinrahastosta, tarvittaessa Euroopan investointipankista, ja muistarahoitusvälineistä kohdennettavan rahoitustuen määrä, mukaan lukienasetuksen (EY) N:o 1257/1999 33 artiklassa tarkoitettujen toimenpi-teiden osalta tiedoksi EMOTR:n tukiosaston kokonaismäärä, silloin1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 22
▼B
kun nämä osallistuvat suoraan rahoitussuunnitelmaan, sekä kunkin
rahaston rahoitusosuutta vastaavat kansallisen tason tukikelpoisetjulkiset ja arvioidut yksityiset kokonaismäärärahat.
Rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä eri rahastojen kokonaisrahoitu-
sosuudesta siirtymäkauden tukea saaville alueille tarkoitetutmäärärahat.
Rahastoista vuosittain varatun kokonaisrahoitusosuuden on nouda-
tettava sovellettavia rahoitusnäkymiä ottaen huomioon 7 artiklan 3
kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettu asteittainen vähene-minen;
d) toimenpideohjelman täytäntöönpanosäännökset, joissa on mainittava
i) jäsenvaltion nimeämä, 9 artiklan n alakohdassa tarkoitettu
hallintoviranomainen, joka vastaa 34 artiklan mukaisesti toimen-
pideohjelman hallinnosta;
ii) kuvaus toimenpideohjelman hallintoa koskevista yksityiskohtai-
sista säännöistä;
iii) kuvaus seuranta- ja arviointijärjestelmistä ja erityisesti seuranta-
komitean tehtävä;
iv) rahoitusvirtojen käyttöön ottamista ja liikkeitä koskevien menet-
telyjen määrittely avoimuuden varmistamiseksi;
v) toimenpideohjelman tarkastamista koskevien erityisten sääntöjen
ja menettelyjen kuvaus.
3. Ohjelma-asiakirjan täydennykseen on sisällyttävä:
a) toimenpiteet toimenpideohjelman vastaavien toimintalinjojen toteut-
tamiseksi; 41 artiklan 3 kohdan mukaisesti määrinä ilmoitettujentoimenpiteiden ennakkoarviointi, jos määrinä ilmoittaminen onmahdollista; vastaavat seurantaindikaattorit 36 artiklan mukaisesti;
b) toimenpiteiden lopullisten edunsaajaryhmien määrittely;
c) rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään 28 ja 29 artiklan mukaisesti
jokaisen toimenpiteen osalta asianomaisesta rahastosta, tarvittaessaEuroopan investointipankista, ja muista rahoitusvälineistä kohden-
nettavan rahoitustuen kokonaismäärä sekä rahastojen rahoitusosuutta
vastaavat kansallisen tason tukikelpoiset julkiset tai niihin rinnas-tettavat ja arvioidut yksityiset kokonaismäärärahat; yhdestärahastosta tiettyyn toimenpiteeseen maksettava osuus määritetään29 artiklan ja kyseiselle toimintalinjalle yhteensä myönnettyjenyhteisön määrärahojen mukaisesti.
Rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä siirtymäkauden tukea saaville
alueille tarkoitetut määrärahat;
Rahoitussuunnitelman mukana on toimitettava kuvaus toimenpi-
teiden yhteisrahoitusta koskevista järjestelyistä ottaen huomioon
kyseisen jäsenvaltion institutionaaliset, oikeudelliset ja rahoitusta
koskevat järjestelmät;
d) toimenpiteet, joilla 46 artiklan mukaisesti varmistetaan toimenpi-
deohjelman julkisuus;
e) kuvaus komission ja asianomaisen jäsenvaltion kesken sovituista
mahdollisuuksien mukaan sähköisesti toimivista tietojenvaihtojärjes-
telyistä tässä asetuksessa säädettyjen hallintoa, seurantaa ja arviointiakoskevien vaatimusten täyttämiseksi.
19 artikla
Yhtenäiset ohjelma-asiakirjat
1. Tavoitteiden 2 ja 3 sekä 1, sellaisena kuin se on täsmennetty 15
artiklan 1 kohdassa, tukitoimet ovat pääsääntöisesti yhtenäisten ohjelma-
asiakirjojen muodossa. Tavoitteiden 2 ja 3 osalta sovelletaan 15 artiklan1 kohdan c alakohtaa.
2. Tavoitteen 1 mukaiseen yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan on
sisällyttävä kaikki taloudellista ja sosiaalista uudelleenjärjestelyä,työllisyyskehitystä kansalaisten sopeutumiskykyä ja taitoja parantamallasekä maaseudun kehittämistä ja kalatalouden rakenteita koskevat1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 23
▼B
asianomaiset toimenpiteet ottaen huomioon 9 artiklan 1 kohdan c
alakohdassa tarkoitettu viitekehys.
Tavoitteen 2 mukaisella yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla on varmistet-
tava yhteisön rakennetuen yhteensovittaminen kokonaisuudessaan,mukaan lukien asetuksen (EY) N:o1257/1999 (EMOTR) 40 artiklan 2kohdan mukaisesti mainitun asetuksen 33 artiklan mukainen maaseudun
kehittäminen mutta lukuun ottamatta inhimillisten voimavarojen
kehittämiseen tavoitteen 3 nojalla myönnettävää tukea, kaikkiallatavoitteen 2 alueilla.
Tavoitetta 3 koskevalla yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla on varmistet-
tava kaiken inhimillisten voimavarojen kehittämiseen tarkoitetun
yhteisön rakennetuen yhteensovittaminen 5 artiklassa tarkoitetuillaalueilla lukuun ottamatta tavoitteen 2 nojalla tälle alalle myönnettäväätukea.
3. Kuhunkin yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan on sisällyttävä seur-
aavat seikat:
a) selonteko asianomaisen jäsenvaltion ja yhteisön yhteistä toimintaa
varten valituista strategiasta ja toimintalinjoista, niiden erityistavoit-
teet määrällisesti ilmaistuna, jos määrinä ilmaiseminen on
mahdollista, 41 artiklan 2 kohdan mukainen arvio odotetustavaikutuksesta ja erityisesti ympäristövaikutuksesta, tiedot siitä, mitenniissä otetaan huomioon 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ohjeellisetsuuntaviivat, talouspolitiikat, työllisyyden kehittämisstrategia kansa-laisten sopeutumiskykyä ja taitoja parantamalla ja tarvittaessa
asianomaisen jäsenvaltion aluepolitiikat;
b) pääpiirteittäinen kuvaus toimintalinjojen toteuttamiseksi suunnitel-
luista toimenpiteistä, mukaan lukien tarvittavat tiedot sentarkastamiseksi, että ne ovat perustamissopimuksen 87 artiklassatarkoitettujen tukijärjestelmien mukaisia; tarvittaessa yhtenäisenohjelma-asiakirjan valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvientarvittavien toimenpiteiden luonne;
c) ohjeellinen rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään 28 ja 29 artiklan
mukaisesti jokaisen toimintalinjan osalta kullekin vuodelle kustakin
rahastosta, tarvittaessa Euroopan investointipankista, ja muistarahoitusvälineistä kohdennettavan suunnitellun rahoitustuen koko-naismäärä, mukaan lukien asetuksen (EY) N:o1257/1999 33artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden osalta tiedoksi EMOTR:ntukiosaston kokonaismäärä, silloin kun nämä osallistuvat suoraan
rahoitussuunnitelmaan, sekä kunkin rahaston rahoitusosuutta
vastaavat kansallisen tason tukikelpoiset julkiset tai niihin rinnas-tettavat ja arvioidut yksityiset kokonaismäärärahat.
Rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä siirtymäkauden tukea saaville
alueille tarkoitetut määrärahat.
Rahastoista vuosittain varatun kokonaisrahoitusosuuden on nouda-
tettava sovellettavia rahoitusnäkymiä ottaen huomioon 7 artiklan 3kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettu asteittainen vähene-minen.
Tavoitteen 3 osalta rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä aiottujen
määrärahojen suunniteltu keskittäminen sellaisille alueille, joilla on
taloudellisesta ja sosiaalisesta uudelleenjärjestelystä johtuvia raken-
neongelmia;
d) yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpanosäännökset, joissa on
mainittava
i) jäsenvaltion nimeämä, 9 artiklassa tarkoitettu hallintovirano-
mainen, joka vastaa 34 artiklan mukaisesti yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hallinnosta;
ii) kuvaus yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hallintoa koskevista yksi-
tyiskohtaisista säännöistä;
iii) kuvaus seuranta- ja arviointijärjestelmistä, erityisesti seurantako-
mitean tehtävä;
iv) rahoitusvarojen käyttöön asettamista ja siirtoja koskevien menet-
telyjen määrittely avoimuuden varmistamiseksi;1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 24
▼B
v) yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tarkastamista koskevien erityisten
sääntöjen ja menettelyjen kuvaus;
e) tarvittaessa tiedot tukitoimien valmisteluun, seurantaan ja arviointiin
tarvittavista määrärahoista.
Yhtenäinen ohjelma-asiakirja sisältää 11 artiklan mukaisesti täydentä-
vyyden ennakkotarkastuksen jäsenvaltion ja komission välillä sovittujenasiaankuuluvan tavoitteen tai tavoitteiden osalta ja asianmukaiset tiedoterityisesti asianomaisesta jäsenvaltiosta edunsaajina oleville alueille
suuntautuvien rahoitusvirtojen avoimuudesta.
4. Kuhunkin ohjelma-asiakirjaan liittyy 9 artiklan m alakohdassa
määritelty ja 18 artiklan 3 kohdassa kuvattu ohjelma-asiakirjantäydennys.
III LUKU
YHTEISÖALOITTEET
20 artikla
Sisältö
1. Yhteisöaloitteet koskevat seuraavia aloja:
a) rajat ylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö, jolla
pyritään edistämään koko yhteisön alueen sopusointuista, tasapai-
noista ja kestävää kehittämistä (Interreg),
b) kriisikaupunkien ja -lähiöiden taloudellinen ja sosiaalinen elvyttä-
minen kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi (Urban),
c) maaseudun kehittäminen (Leader),
d) valtioiden välinen yhteistyö, jonka tarkoituksena on edistää uusia
käytäntöjä kaikenlaisen työmarkkinoihin liittyvän syrjinnän ja
eriarvoisuuden torjumiseksi (Equal).
2. Vähintään 2,5 prosenttia 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista
rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahoista kohdennetaan Interre-
gille, jonka puitteissa on otettava asianmukaisesti huomioon rajat
ylittävä toiminta erityisesti laajentumista silmällä pitäen ja jäsenvaltiot,joilla on pitkä ulkoraja hakijamaiden kanssa, sekä nykyistä parempikoordinointi Phare, Tacis ja Meda -ohjelmien kanssa. Myös yhteis-työhön syrjäisimpien alueiden kanssa on kiinnitettävä asian vaatimaa
huomiota.
Equal-ohjelman puitteissa kiinnitetään asianmukaista huomiota turva-
paikan hakijoiden yhteiskunnalliseen ja ammatilliseen integrointiin.
3. Yhteisöaloitteiden yhteydessä hyväksyttävät ohjelmat voivat
koskea muita kuin 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuja alueita.
21 artikla
Valmistelu, hyväksyminen ja täytäntöönpano
1. Komissio vahvistaa 48—51 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä
noudattaen ja asiasta Euroopan parlamentille tiedotettuaan suuntaviivat,
joissa kunkin aloitteen osalta kuvataan tavoitteet, soveltamisala ja
asianmukaiset täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt.Suuntaviivat julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
2. Kutakin 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua alaa rahoitetaan
ainoastaan yhdestä rahastosta, eli a alakohdassa tarkoitettua alaa
EAKR:sta, b alakohdassa tarkoitettua alaa EMOTR:n ohjausosastostaja c alakohdassa tarkoitettua alaa ESR:sta. Rahastojen tukipäätöksessävoidaan laajentaa kutakin rahastoa koskevissa erityisasetuksissamääriteltyä soveltamisalaa, ei kuitenkaan näitä erityissäädöksiä laajem-
maksi, jotta voitaisiin kattaa myös kyseisen yhteisöaloiteohjelman
täytäntöönpanoon tarvittavat toimenpiteet.
3. Komissio tekee 1 kohdassa ja 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen
ja asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden esittä-1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 25
▼B
mien suuntaviivojen mukaan laadittujen ehdotusten perusteella
päätöksen yhteisöaloiteohjelmista 28 artiklan mukaisesti.
4. Yhteisöaloiteohjelmia tarkastellaan uudelleen 42 artiklassa tarkoi-
tetun väliarvioinnin yhteydessä ja niitä muutetaan tarvittaessa
asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden taikkakomission aloitteesta yhteisymmärryksessä tämän jäsenvaltion tai näidenjäsenvaltioiden kanssa.
5. Yhteisöaloitteisiin kuuluvat ohjelmat kattavat 1 päivänä tammi-
kuuta 2000 alkavan seitsemän vuoden jakson.
IV LUKU
INNOVATIIVISET TOIMET JA TEKNINEN APU
22 artikla
Innovatiiviset toimet
1. Komission aloitteesta ja 48—51 artiklassa tarkoitettujen komi-
teoiden annettua lausuntonsa erityyppisten innovatiivisten toimiensuuntaviivoista rahastoista voidaan rahoittaa enintään 0,40 prosenttiin
asti vuotuisista varoista innovatiivisia toimia yhteisön tasolla. Näihin
toimiin kuuluvat tutkimukset, pilottihankkeet ja kokemustenvaihto.
Innovatiivisilla toimilla edistetään tavoitteiden 1, 2 ja 3 mukaisten
tukitoimien laadun parantamiseen tarkoitettujen innovatiivisten mene-telmien ja käytäntöjen kehittämistä. Ne pannaan täytäntöönyksinkertaisella, avoimella ja moitteettoman varainhoidon mukaisella
tavalla.
2. Jokaista pilottihankkeen toiminta-alaa rahoitetaan yhdestä rahas-
tosta. Rahastojen tukipäätöksessä voidaan laajentaa kutakin rahastoakoskevissa erityisasetuksissa määriteltyä soveltamisalaa mainittujenerityissäännösten rajoissa kyseisen pilottihankkeen täytäntöönpanoontarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseksi.
23 artikla
Tekninen apu
Komission aloitteesta tai toimeksiannosta ja 48—51 artiklassa tarkoi-
tettujen komiteoiden annettua lausuntonsa erityyppisistä toimenpiteistärahastoista voidaan rahoittaa enintään 0,25 prosenttiin asti vuotuisistavaroista tämän asetuksen täytäntöönpanoon tarvittavia valmistelua,seurantaa, arviointia ja valvontaa koskevia toimenpiteitä. Näihin toimiin
kuuluvat erityisesti:
a) rahastojen toimiin liittyvät tutkimukset, mukaan lukien yleisluon-
toiset tutkimukset;
b) kumppaneille, rahastojen tukitoimien lopullisille edunsaajille ja
yleisölle tarkoitettu tekninen apu, kokemustenvaihto ja tiedotus;
c) hallinnossa, seurannassa ja arvioinnissa käytettävien atk-järjestelmien
käyttöönotto, käyttö ja keskinäiset yhteydet;
d) arviointimenetelmien parantaminen ja tietojenvaihto tämän alan
käytänteistä.
24 artikla
Innovatiivisten toimien ja teknisen avun hyväksyminen
1. Komissio arvioi 22 ja 23 artiklan mukaiset rahastoille osoitetut
tukihakemukset asianomaisten jäsenvaltioiden toimitettua innovatiivisia
toimia koskevat tiedot seuraavien seikkojen perusteella:
a) ehdotetun tukitoimen kuvaus, soveltamisala, mukaan lukien maan-
tieteellinen kattavuus ja erityistavoitteet;
b) tukitoimen toteuttamisesta vastaavat elimet ja edunsaajat;
c) aikataulu ja rahoitussuunnitelma, mukaan lukien yhteisön muiden
rahoituslähteiden osuudet;1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 26
▼B
d) määräykset, joilla varmistetaan tehokas ja asianmukainen täytäntöön-
pano;
e) tarvittavat seikat sen tutkimiseksi, ovatko toimet yhteisön politiik-
kojen ja 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojenmukaiset.
Komissio hyväksyy tuen myöntämisen rahastoista, kun hakemus
voidaan arvioida näiden tietojen perusteella.
2. Komissio antaa heti hakemuksen hyväksymisen jälkeen siitä tiedon
asianomaisille jäsenvaltioille.
3. Tässä asetuksessa tarkoitettu jäsenvaltioiden rahoitusvastuu ei
koske 22 artiklassa tarkoitettuja innovatiivisia toimia eikä 23 artiklassatarkoitettua teknistä apua, tämän kuitenkaan rajoittamatta kunkinjäsenvaltion omista institutionaalisista säännöksistä johtuvien velvoit-
teiden noudattamista.
V OSASTO
SUURHANKKEET
25 artikla
Määritelmä
Rahastoista voidaan rahoittaa tukitoimen osana menoja, jotka liittyvät
suurhankkeisiin,
a) jotka ovat taloudellisesti yhtenäisiä kokonaisuuksia, joilla on
täsmällinen tekninen tehtävä ja selvästi eriytetyt tavoitteet ja
b) joiden rahastojen rahoitusosuutta määritettäessä huomioon otettavat
kokonaiskustannukset ovat yli 50 miljoonaa euroa.
26 artikla
Hyväksyminen ja täytäntöönpano
1. Jäsenvaltion tai hallintoviranomaisen, joka suunnittelee rahaston
osallistumista suurhankkeeseen tukitoimen täytäntöönpanon aikana, onilmoitettava siitä ennakolta komissiolle ja toimitettava seuraavat tiedot:
a) täytäntöönpanosta vastaava elin;
b) investointityyppi ja sen kuvaus, kokonaismäärärahat ja sijainti;
c) hankkeen toteuttamisaikataulu;
d) kustannus-hyötyanalyysi myös rahoituksen osalta, riskinarviointi
sekä tiedot hankkeen taloudellisesta elinkelpoisuudesta;
e) sekä:
— perusrakenteisiin liittyvien investointien osalta: analyysi
hankkeen kustannuksista ja sosioekonomisesta hyödystä, johonsisältyy ennakoitu käyttöaste, arvioitu vaikutus kehitykseen taiuudelleenjärjestelyyn kyseisellä alueella sekä julkisia hankintojakoskevien yhteisön sääntöjen soveltaminen,
— tuotannollisten investointien osalta: analyysi kyseisen alan
markkinanäkymistä ja hankkeen ennakoidusta tuottavuudesta,
f) välittömät ja välilliset työllisyysvaikutukset, mahdollisuuksien
mukaan myös yhteisön tasolla;
g) seikat, joiden perusteella voidaan arvioida ympäristövaikutuksia sekä
varovaisuuden ja ennaltaehkäisevän toiminnan periaatteiden sekäoikaisevien toimien periaatteiden soveltamista, joiden mukaanympäristöhaitat pyritään korjaamaan ensisijaisesti jo saastelähteellä,
saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamista sekä yhteisön ympäris-
tölainsäädännön noudattamista;
h) kilpailusääntöjen, muun muassa valtiontukea koskevien sääntöjen,
noudattamisen arvioimisessa tarvittavat tiedot;
i) selvitys rahastojen tuen vaikutuksesta hankkeen toteutumiseen;1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 27
▼B
j) rahoitussuunnitelma sekä rahastojen ja kaikkien muiden yhteisön
rahoitusvälineiden suunniteltu kokonaisrahoitusosuus;
2. Komissio arvioi kuultutaan tarvittaessa Euroopan investointi-
pankkia hankkeen seuraavien seikkojen perusteella:
a) suunniteltu investointityyppi ja tarvittaessa ennakoidut tulot;
b) kustannus-hyötyanalyysin tulokset;
c) ympäristövaikutusten arvioinnin tulos;
d) yhdenmukaisuus vastaavan tukitoimen toimintalinjojen kanssa;
e) yhteensopivuus yhteisön muiden politiikkojen kanssa;
f) oletetut taloudelliset ja sosiaaliset hyödyt, erityisesti työllisyyden
kannalta, suhteessa käyttöön otettuihin rahoitusvaroihin;
g) rahoitusvälineiden yhteensovittaminen sekä 10 artiklan 2 kohdassa
tarkoitettu tukien ja lainojen yhdistäminen.
3. Komissio päättää vahvistaa tai muuttaa yhteisön tukiosuutta
kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut 1 kohdassa
tarkoitetut tiedot, tai kolmen kuukauden kuluessa, jos Euroopaninvestointipankin kuuleminen on tarpeen. Jos komissio katsoo, ettärahastojen tuen myöntäminen hankkeelle ei ole osittain tai kokonaanperusteltua, se voi päättää kieltäytyä rahoituksesta osittain tai kokonaanesittämällä perustelut.
VI LUKU
YLEISKATTAVA TUKI
27 artikla
Yleiskattava tuki
1. Jos osa tukitoimen täytäntöönpanosta ja hallinnosta on annettu 9
artiklan i alakohdan mukaisesti välittäjien hoidettavaksi, kyseistenvälittäjien on osoitettava vakavaraisuutensa sekä tunnustettu hallinnol-linen ja varainhoitoa koskeva pätevyytensä ja kokemuksensa. Niiden on
yleensä oltava kyseiselle alueelle tai kyseisille alueille sijoittautuneita tai
siellä edustettuja, mutta ne voivat rajoitetuissa ja perustelluissatapauksissa olla sijoittautuneita kyseisen alueen ulkopuolella. Niillä onoltava monivuotinen kokemus asianomaiselta alalta, niiden toiminnanon oltava luonteeltaan yleishyödyllistä ja niiden sosioekonomistenintressien, joihin suunniteltujen toimenpiteiden täytäntöönpanolla
suoraan vaikutetaan, on liityttävä riittävällä tavalla välittäjien toimin-
taan.
2. Yleiskattavan tuen käyttö mainitaan asianomaisessa rahastoista
myönnettävää tukea koskevassa päätöksessä 18 artiklan 2 kohdan dalakohdassa sekä 19 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettunatukitoimen täytäntöönpanoa koskevana erityissäännöksenä. Jäsenvaltio
tai hallintoviranomainen ja välittäjänä toimiva elin sopivat keskenään
yleiskattavan tuen käyttöä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
Yhteisöaloiteohjelmien ja innovatiivisten toimien yhteydessä yleiskat-
tavan tuen käyttöä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sopivatkomissio ja kyseinen välittäjänä toimiva elin. Yhteisöaloiteohjelmien
osalta näistä yksityiskohtaisista säännöistä on sovittava myös asiano-
maisen jäsenvaltion kanssa. Edellä 18 artiklassa tarkoitettu ohjelma-asiakirjan täydennys ei koske yleiskattavaan tukeen liittyvää tukitoimienosaa.
3. Yleiskattavan tuen käyttöä koskevissa yksityiskohtaisissa
säännöissä on täsmennettävä erityisesti seuraavat seikat:
a) toteutettavat toimenpiteet;
b) edunsaajien valintaperusteet;
c) rahastojen tuen myöntämisedellytykset ja osuudet, mukaan lukien
mahdollisesti saatavien korkojen käyttö;
d) yleiskattavan tuen seurannan, arvioinnin ja varainhoidon valvonnan
turvaamista koskevat järjestelyt;1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 28
▼B
e) mahdollisuuksien mukaan pankkitakuun käyttö, jolloin asiasta on
ilmoitettava komissiolle.
III OSASTO
RAHASTOJEN TUKI JA VARAINHOITO
I LUKU
RAHASTOJEN TUKI
28 artikla
Päätös rahastojen osuudesta
1. Jos kaikki tässä asetuksessa säädetyt edellytykset täyttyvät,
komissio tekee kaikkien rahastojen osuutta koskevan yhden yhteisenpäätöksen viiden kuukauden kuluessa tukipyynnön vastaanottamisesta.Tarvittaessa päätöksessä esitetään selvästi siirtymäkauden tukea saaville
alueille myönnetyt määrärahat.
Rahastoista tuleva osuuden enimmäismäärä vahvistetaan jokaiselle
tukitoimen toimintalinjalle.
Yksittäinen toimenpide voi saada rahoitustukea tietyn ajan vain yhdestä
rahastosta kerrallaan.
Yksittäinen toimenpide tai toimi voi saada rakennerahastosta tukea
ainoastaan yhden 1 artiklassa tarkoitetun tavoitteen mukaisesti kerral-laan.
Yksittäinen toimi ei voi saada rahastosta samanaikaisesti tukea sekä
tavoitteiden 1, 2 tai 3 että yhteisöaloitteen mukaisesti.
Yksittäinen toimi ei voi saada rahastosta samanaikaisesti tukea sekä
tavoitteiden 1, 2 ja 3 että EMOTR:n tukiosaston mukaisesti.
Yksittäinen toimi ei voi saada rahastosta samanaikaisesti tukea sekä
yhteisöaloitteen että EMOTR:n tukiosaston mukaisesti.
2. Yhteisön tukikehyksen täytäntöön panemiseksi toteutettavia
toimenpideohjelmia varten myönnettävän rahastojen tuen on oltavayhdenmukainen vastaavan yhteisön tukikehyksen puitteissa laaditunrahoitussuunnitelman kanssa 17 artiklan 2 kohdan c alakohdanmukaisesti.
3. Rahastot tukevat toimenpiteiden täytäntöönpanoa erityisesti ei-
takaisinmaksettavan tuen muodossa, jäljempänä ’suora tuki’, mutta
myös muilla tavoilla, joihin kuuluvat takaisin maksettava tuki,
korkotuki, takuu, omistusosuuden hankkiminen, osallistuminen riski-pääoman hankintaan tai muunlainen rahoitus.
Hallintoviranomaiselle tai muulle julkiselle viranomaiselle takaisin
maksetut tuet jaetaan kyseisen viranomaisen toimesta uudelleen samaantarkoitukseen.
29 artikla
Tukiosuuksien luokitteluperusteet
1. Rahastojen rahoitustuki luokitellaan seuraavien seikkojen perus-
teella:
a) niiden erityisten, varsinkin alueellisten tai sosiaalisten, ongelmien
vakavuus, joihin tukitoimilla on tarkoitus vaikuttaa;
b) kyseisen jäsenvaltion rahoituskyky ottaen erityisesti huomioon
asianomaisen jäsenvaltion suhteellinen vauraus ja tarve välttääbudjettimenojen liiallinen kasvu;
c) tukitoimien ja toimintalinjojen merkitys yhteisön kannalta 1
artiklassa esitettyjen rahastoja koskevien tavoitteiden puitteissa
tarvittaessa eriarvoisuuden poistamisessa ja miesten ja naisten välisentasa-arvon edistämisessä, ympäristön suojelussa ja parantamisessapääasiassa ennalta varautumisen ja ennalta ehkäisyn periaatteita sekäsaastuttaja maksaa -periaatetta soveltamalla;1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 29
▼B
d) tukitoimien ja toimintalinjojen merkitys kansalliselta ja alueelliselta
kannalta;
e) jokaiselle tukityypille ja toimintalinjalle ominaiset piirteet ennak-
koarvioinnissa havaittujen tarpeiden huomioon ottamiseksi erityisestiinhimillisten voimavarojen ja työllisyyden osalta;
f) rahoituksen optimaalinen käyttö rahoitussuunnitelmissa mukaan
lukien julkisten ja yksityisten varojen yhdistäminen, asianmukaisten
rahoitusvälineiden käyttö 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti jarahoitusmuodon valinta 28 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
Jos ESR:stä maksettava tuki eriytetään 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti,
se on tehtävä ottamalla huomioon ennakkoarvioinnissa havaitut tarpeeterityisesti inhimillisten voimavarojen ja työllisyyden alalla.
2. Rahastojen osuus lasketaan joko suhteessa tukikelpoisiin koko-
naiskustannuksiin tai tukikelpoisiin julkisiin taikka vastaaviin(kansallisiin, alueellisiin tai paikallisiin ja yhteisön) menoihin jokaisen
tukitoimen osalta.
3. Rahastojen osuuksien enimmäismäärät ovat seuraavat:
a) enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja
pääsääntöisesti vähintään 50 prosenttia tukikelpoisista julkisistamenoista tavoitteen 1 alueilla toteutettavissa toimenpiteissä. Joskyseiset alueet sijaitsevat koheesiorahaston tukemissa jäsenvaltioissa,yhteisön osuus voi olla asianmukaisesti perustelluissa poikkeusta-
pauksissa enintään 80 prosenttia tukikelpoisista
kokonaiskustannuksista ja enintään 85 prosenttia tukikelpoisistakokonaiskustannuksista Kreikan syrjäisillä saaristoalueilla, joille onhaittaa niiden syrjäisestä sijainnista. Kaikilla syrjäisimmillä alueillayhteisön osuus voi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauk-sissa olla enintään 85 prosenttia tukikelpoisista
kokonaiskustannuksista;
b) enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja
pääsääntöisesti vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista julkisistamenoista tavoitteiden 2 tai 3 alueilla toteutettavissa toimenpiteissä.
Yrityksiin kohdistuvien investointien osalta rahastojen tuen on nouda-
tettava valtiontuelle vahvistettuja tukitasojen ylärajoja ja tuen
kasautumisen enimmäismääriä.
4. Jos asianomaiseen tukitoimeen liittyy tuloja synnyttäviä investoin-
teja, päätetään rahastojen osallistumisesta näihin investointeihin ottaenhuomioon muiden niihin liittyvien ominaispiirteiden lisäksi omarahoi-tuksen käyttökatteen suuruus, jota tavallisesti edellytettäisiin kyseisensuuruusluokan investoinneilta niissä makrotaloudellisissa olosuhteissa,
joissa investoinnit toteutetaan, ja ilman että rahastojen osallistuminen
kasvattaa kansallisen talousarvion osuutta.
Rahastojen rahoitustuen enimmäismäärät ovat joka tapauksessa seur-
aavat:
a) merkittäviä nettotuloja synnyttävien perusrakenteita koskevien
investointien osalta kyseinen tukitoimi voi olla enintään:
i) 40 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista tavoitteen 1
alueilla, mihin voidaan lisätä enintään 10 prosentin korotus
koheesiorahaston tukemissa maissa;
ii) 25 prosenttia kokonaiskustannuksista tavoitteen 2 alueilla;
iii) kyseisiä tasoja voidaan korottaa, kun kyse on muusta rahoitus-
muodosta kuin suorasta tuesta edellyttäen, että tämä korotus onenintään 10 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista;
b) yrityksiin kohdistuvissa investoinneissa rahoitustuki voi olla
enintään:
i) 35 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista tavoitteen 1
alueilla;1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 30
▼M1
▼B
▼M1
ii) 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista pieniin ja
keskisuuriin yrityksiin kohdistuvissa investoinneissa syrjäisim-millä alueilla ja poikkeuksellisesti myös Aigeianmeren pienillä
saarilla asetuksen (EY) N:o1257/1999 mukaisten investo intien
osalta;
►
M1iii)◄15 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista
tavoitteen 2 alueilla;
►M1iv)◄pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kohdistuvissa inves-
toinneissa kyseisiä tasoja voidaan korottaa, kun kyse on muusta
rahoitusmuodosta kuin suorasta tuesta edellyttäen, että tämäkorotus on enintään 10 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskus-tannuksista.
5. Viittauksia 3 ja 4 kohdassa tavoitteiden 1 ja 2 alueisiin pidetään
myös viittauksina toisaalta 6 artiklan 1 kohdan mukaista siirtymäkaudentukea sekä 7 artiklan 4 kohdan mukaista tukea ja vastaavasti 6 artiklan 2
kohdan mukaista tukea saaviin alueisiin ja aluekokonaisuuksiin.
6. Edellä 22 ja 23 artiklassa tarkoitettujen komission aloitteesta
toteutettujen toimenpiteiden kokonaiskustannukset voidaan rahoittaa
100-prosenttisesti. Edellä 23 artiklassa tarkoitettujen komission puolestatoteutettujen toimenpiteiden kokonaiskustannukset rahoitetaan 100-prosenttisesti.
7. Tässä artiklassa tarkoitettuja tukitasoja sovelletaan ohjelmatyöhön
ja yhteisöaloitteisiin liittyviin teknisen avun toimenpiteisiin.
30 artikla
Tukikelpoisuus
1. Toimiin liittyvät menot oikeuttavat rahastojen tukeen vain, jos
kyseiset toimet sisältyvät asianomaiseen tukitoimeen.
2. Menoja ei voida pitää tukikelpoisina rahastojen tukeen, jos
lopullinen edunsaaja on tosiasiallisesti maksanut ne ennen sitä päivää,jona komissio on vastaanottanut tukipyynnön. Menojen tukikelpoi-suuden katsotaan alkavan kyseisestä päivästä.
Menojen tukikelpoisuuden päättymispäivä vahvistetaan rahastoista
myönnettävää tukea koskevassa päätöksessä. Siinä viitataan lopullisten
edunsaajien suorittamiin maksuihin. Komissio voi lykätä määräpäivää
jäsenvaltion asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä 14 ja 15 artiklansäännöksiä noudattaen.
3. Tukikelpoisiin menoihin sovelletaan asiaan liittyviä kansallisia
sääntöjä, paitsi jos on tarpeen, että komissio vahvistaa menojentukikelpoisuutta koskevat yhteiset säännöt 53 artiklan 2 kohdassatarkoitettuja menettelyjä noudattaen.
4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimi ei enää saa rahaston
tukea, jos kyseiseen toimeen kohdistuu viiden vuoden kuluessa siitä, kun
toimivaltainen kansallinen viranomainen tai hallintoviranomainen teki
päätöksen myöntää rahastoista tukea sellaisia huomattavia muutoksia:
a) jotka vaikuttavat sen luonteeseen tai täytäntöönpanoedellytyksiin tai
hyödyttävät aiheettomasti jotakin yritystä tai julkista yhteisöä, ja
b) jotka johtuvat perusrakenteen omistussuhteissa tapahtuvista muutok-
sista tai tuotantotoimen lakkauttamisesta tai sijainnin muuttumisesta.
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista tällaisista muutok-
sista. Mahdolliseen muutokseen sovelletaan 39 artiklan säännöksiä.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 31
▼B
▼B
II LUKU
VARAINHOITO
31 artikla
Maksusitoumukset
1. Yhteisön maksusitoumukset perustuvat päätökseen, jolla rahastosta
myönnetään rahoitustukea.
2. Vähintään kaksi vuotta kestäviä tukitoimia koskevat maksusitou-
mukset tehdään pääsääntöisesti vuosittain. Ensimmäinen maksusitoumus
tehdään, kun komissio tekee päätöksen tukitoimen hyväksymisestä. Tätäseuraavat maksusitoumukset tehdään kunakin vuonna pääsääntöisestiviimeistään 30 päivänä huhtikuuta.
Komissio vapauttaa viran puolesta sen osan maksusitoumuksesta, josta
ei ole suoritettu ennakkomaksua tai jonka osalta komissiolle ei oleesitetty 32 artiklan 3 kohdassa määriteltyä hyväksyttävää maksupyyntöätai, tarvittaessa ja kyseeseen tulevien määrien osalta, komissionmyöhemmän, toimenpiteen tai toimen hyväksymistä koskevan
päätöksen päivämäärää seuraavan toisen vuoden loppuun mennessä tai
37 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun loppukertomuksen toimittamistakoskevan määräajan päättymiseen mennessä; rahastojen rahoitustukeakyseiselle tukitoimelle pienennetään vastaavalla määrällä.
Toisessa alakohdassa tarkoitettu määräaika, jonka kuluessa maksusi-
toumus voidaan viran puolesta vapauttaa, lakkaa kulumastamaksusitoumuksen siltä osalta, joka vastaa toimia, jotka vapauttamisa-jankohtana ovat oikeudellisen menettelyn tai lykkäystä aiheuttavanhallinnollisen muutoksenhaun kohteena edellyttäen, että komissio onvastaanottanut asianomaisen jäsenvaltion etukäteen antaman ilmoituksen
asiasta perusteluineen ja komissio on antanut asiasta ilmoituksen.
Komissio ilmoittaa joka tapauksessa hyvissä ajoin jäsenvaltiolle ja
maksuviranomaiselle aina, kun on riski, että toisessa alakohdassatarkoitettua viran puolesta tapahtuvaa vapauttamista sovellettaisiin.
Jos tämä asetus tulee voimaan vasta 1 päivän tammikuuta 2000 jälkeen,
toisessa alakohdassa tarkoitettua määräaikaa, jonka kuluessa maksusi-toumus voidaan vapauttaa, pidennetään ensimmäisen maksusitoumuksenosalta yhtä monella kuukaudella kuin mitä on kulunut 1 päivän
tammikuuta 2000 ja 28 artiklassa tarkoitetun, rahaston rahoitusosuutta
koskevan päätöksen tekemisen välisenä aikana.
3. Rahaston osuuden kokonaismäärää koskeva maksusitoumus
tehdään alle kaksi vuotta kestävien tukitoimien osalta, kun komissio
tekee rahastoista myönnettävää tukea koskevan päätöksen.
32 artikla
Maksut
1. Komissio suorittaa rahastoista maksettavan rahoitustuen asiaa
koskevan maksusitoumuksen mukaisesti 9 artiklan o alakohdassamääritetylle maksuviranomaiselle.
Maksut on kirjattava aikaisimpaan 31 artiklan mukaisesti tehtyyn
avoimeen sitoumukseen.
Maksu voidaan suorittaa ennakkomaksuna, välimaksuna tai loppumak-
suna. Välimaksut ja loppumaksut liittyvät tosiasiallisesti suoritettuihin
maksuihin ja näiden on vastattava lopullisten edunsaajien suorittamia
maksuja, joiden tueksi on esitettävä maksukuitit tai vastaavalla tavallatodistusvoimaiset kirjanpitoasiakirjat.
Edellyttäen, että varoja on käytettävissä, komissio suorittaa välimaksut
määräajassa, joka on enintään kaksi kuukautta hyväksyttävän pyynnön
vastaanottamisesta, siten kuin 3 kohdassa esitetään.
Maksuviranomainen huolehtii siitä, että lopulliset edunsaajat saavat
rahastoista maksettavan osuuden mahdollisimman nopeasti ja kokonai-1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 32
▼B
suudessaan. Niihin ei saa kohdistua vähennyksiä, pidätyksiä tai
lisäkustannuksia, jotka vähentäisivät näitä määriä.
2. Komissio suorittaa ensimmäisen sitoumuksen yhteydessä maksu-
viranomaiselle ennakkomaksun. Ennakkomaksun suuruus on 7
prosenttia rahastojen rahoitustuesta kyseiselle tukitoimelle. Se voidaanperiaatteessa jakaa enintään kahdelle varainhoitovuodelle käytettävissäolevien budjettivarojen mukaan.
Tukitoimen koko keston ajan maksuviranomainen käyttää ennakko-
maksua maksaakseen yhteisön osuuden tähän tukitoimeen liittyvistä
menoista.
Maksuviranomainen joutuu maksamaan ennakkomaksun takaisin komis-
siolle osittain tai kokonaisuudessaan, riippuen edistymisestä tukitoimentäytäntöönpanossa, jos maksatushakemusta ei ole lähetetty komissiolle18 kuukauden kuluessa siitä, kun päätös myöntää rahoitustukea
rahastosta tehtiin. Ennakkomaksuista mahdollisesti syntyvä korkotulo
kohdennetaan maksuviranomaisen toimesta kyseiselle tukitoimelle.
3. Komissio suorittaa välimaksuja korvatakseen rahastoista tosiasial-
lisesti suoritetut ja maksuviranomaisen todentamat menot. Kyseisetmaksut suoritetaan tukitoimikohtaisesti ja lasketaan ohjelma-asiakirjantäydennyksen rahoitussuunnitelmassa olevien toimenpiteiden mukaan.
Niiden on täytettävä seuraavat ehdot:
a) komissiolle on esitetty ohjelma-asiakirjan täydennys, joka sisältää 18
artiklan 3 kohdassa säädetyt tiedot;
b) komissiolle on toimitettu viimeisin vuosittainen täytäntöönpanoker-
tomus, joka sisältää 37 artiklassa säädetyt tiedot;
c) komissiolle on toimitettu 42 artiklassa tarkoitettu tukitoimen
väliarviointi;
d) hallintoviranomaisten ja seurantakomitean päätökset vastaavat kysei-
sille toimintalinjoille rahastoista myönnetyn tuen kokonaismäärää;
e) jäljempänä 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja suosituksia on
noudatettu asetetussa määräajassa tai jäsenvaltio on ilmoittanutperustelut sille, miksi toimenpiteitä ei ole toteutettu, kun suositustentarkoituksena on korjata sellaisia seuranta- tai hallintojärjestelmän
vakavia puutteita, jotka asettavat tukitoimen moitteettoman varain-
hoidon kyseenalaiseksi; on toteutettu 38 artiklan 4 kohdassatarkoitettuja oikaisutoimenpiteitä koskevat pyynnöt, jos maksatush-akemus koskee tarkoitettua toimenpidettä tai tarkoitettujatoimenpiteitä;
f) kyseiseen maksatushakemukseen liittyvää toimenpidettä tai toimen-
piteitä koskevia maksuja ei ole keskeytetty 39 artiklan 3 kohdanensimmäisen alakohdan mukaisesti eikä komissio ole tehnyt päätöstäperustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen jäsenyysvelvoitteidennoudattamatta jättämistä koskevan menettelyn aloittamisesta.
Komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle ja maksuviranomaiselle viipymättä, jos
jokin näistä ehdoista ei täyty eikä maksatushakemusta voida hyväksyä,jolloin niiden on toteutettava tarvittavat toimet tilanteen oikaisemiseksi.
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että välimaksuja koskevat hakemukset
esitetään mahdollisuuksien mukaan komissiolle yhdessä erässä kolmesti
vuodessa ja että viimeinen maksatushakemus esitetään viimeistään 31
päivänä lokakuuta.
Välimaksuja koskevissa hakemuksissa on eriteltävä kunkin toiminta-
linjan osalta siirtymäkauden tukea saavilla alueilla maksetut kulut.
Edellä 2 kohdassa ja tässä kohdassa tarkoitettu tukitoimeen kohdistuva
kokonaiskertymä saa olla enintään 95 prosenttia rahastoista tukitoimi-
kokonaisuudelle maksettavasta tuesta.
4. Tukitoimen loppumaksu suoritetaan, jos:
a) maksuviranomainen on esittänyt komissiolle lausuman tosiasiallisesti
suoritetuista maksuista kuuden kuukauden kuluessa rahastoistamyönnettävää tukea koskevassa päätöksessä vahvistetustamääräpäivästä;1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 33
▼B
b) komissiolle on jätetty täytäntöönpanoa koskeva loppukertomus ja
komissio on hyväksynyt sen;
c) jäsenvaltio on lähettänyt komissiolle 38 artiklan 1 kohdan f
alakohdassa tarkoitetun lausuman.
5. Loppumaksua ei voida enää oikaista jäsenvaltion pyynnöstä, jos
maksuviranomainen ei ole esittänyt hakemusta komissiolle yhdeksän
kuukauden kuluessa loppumaksun suorittamispäivästä.
6. Jäsenvaltiot nimeävät viranomaiset, jotka voivat antaa 3 ja 4
kohdassa tarkoitettuja todistuksia ja lausumia.
7. Jäsenvaltioiden on toimitettava viimeistään kunkin vuoden huhti-
kuun 30 päivänä komissiolle ajantasaistetut maksatushakemuksia
koskevat ennusteet kuluvalle ja seuraavalle varainhoitovuodelle.
8. Komissio vahvistaa asianmukaiset maksumenettelyt, jotka ovat
näiden säännösten tavoitteiden mukaisia, 22 artiklassa tarkoitettujen
innovatiivisten toimien ja 23 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteidenosalta sekä ilmoittaa tästä 48—51 artiklassa tarkoitetuille komiteoille.
33 artikla
Euron käyttö
Komission päätösten, maksusitoumusten ja maksujen määrät ilmoitetaan
ja suoritetaan euroissa komission 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujamenettelyjä noudattaen vahvistamien yksityiskohtaisten sääntöjen
mukaisesti.
IV OSASTO
RAHASTOJEN TUKITOIMIEN TEHOKKUUS
I LUKU
SEURANTA
34 artikla
Hallintoviranomaisen hallintotoimet
1. Edellä 9 artiklan n alakohdassa tarkoitettu hallintoviranomainen
vastaa, tämän kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 3 kohdan soveltamista,
hallinnon ja täytäntöönpanon tehokkuudesta ja moitteettomuudesta jaerityisesti seuraavista tehtävistä:
a) täytäntöönpanoa koskevien luotettavien rahoitus- ja tilastotietojen
keräämistä varten tarvittavan järjestelmän perustaminen 36 artiklassatarkoitettujen seurantaindikaattorien määrittelemiseksi sekä 42 ja 43artiklassa tarkoitetun arvioinnin suorittamiseksi; näiden tietojenvälittäminen jäsenvaltioiden ja komission välillä sovittuja järjestelyjä
noudattaen ja käyttäen mahdollisuuksien mukaan atk-järjestelmiä,
jotka mahdollistavat tietojen vaihdon komission kanssa 18 artiklan 3kohdan e alakohdan mukaisesti;
b) mukauttaminen 3 kohdan mukaisesti ja ohjelma-asiakirjan täyden-
nyksen täytäntöönpano 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sanotunkuitenkaan rajoittamatta 35 artiklan soveltamista;
c) vuosittaisen täytäntöönpanokertomuksen laatiminen ja sen toimitta-
minen komissiolle, sen jälkeen kun seurantakomitea on senhyväksynyt;
d) 42 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin järjestäminen yhteistyössä
komission ja jäsenvaltion kanssa;
e) sen varmistaminen, että tukitoimen hallintoon ja täytäntöönpanoon
osallistuvat elimet käyttävät joko erillistä kirjanpitojärjestelmää tai
riittävää vakiomuotoista kirjanpitoa kaikista tukitoimeen liittyvistätapahtumista;
f) tukitoimen puitteissa rahoitettujen toimien moitteettomuuden varmis-
taminen erityisesti tekemällä sisäisiä tarkastuksia moitteettomanvarainhoidon periaatteiden noudattamisen varmistamiseksi sekä 381999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 34
▼B
artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti hyväksyttyihin
huomioihin ja oikaisutoimenpiteitä koskeviin pyyntöihin tai tämänartiklan 2 kohdan nojalla esitettyihin mukauttamissuosituksiin
vastaaminen kyseisten artiklojen säännösten mukaisesti;
g) yhteisön muiden politiikkojen noudattamisen varmistaminen 12
artiklan mukaisesti; Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
julkaistavissa ilmoituksissa yksilöidään julkisia hankintoja koskevienyhteisön sääntöjen mukaisesti sellaisten hankkeiden viitetiedot, joilleon haettu tukea rahastoista tai joiden osalta on tehty päätös tuen
myöntämisestä;
h) 46 artiklassa tarkoitettujen tiedottamista ja julkisuutta koskevien
velvoitteiden noudattaminen.
Tehtäviään hoitaessaan hallintoviranomainen toimii täysin asianomaisen
jäsenvaltion institutionaalisten, oikeudellisten ja taloudellisten järjestel-mien mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksensäännösten soveltamista.
2. Komissio ja hallintoviranomainen tarkastelevat kerran vuodessa 37
artiklassa tarkoitetun täytäntöönpanokertomuksen esittämisen yhtey-dessä edellisen vuoden pääasiallisia tuloksia asianomaisen jäsenvaltionja hallintoviranomaisen kanssa tehdyllä sopimuksella määriteltäviäyksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen.
Komissio voi tehdä tämän tarkastelun perusteella jäsenvaltiolle ja
hallintoviranomaiselle osoitettuja huomautuksia. Jäsenvaltio ilmoittaakomissiolle huomautusten perusteella toteutetuista toimista. Jos
komissio asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa katsoo, että toteu-
tetut toimet eivät ole riittäviä, se voi osoittaa jäsenvaltiolle taihallintoviranomaiselle suosituksia tarkistuksiksi, joilla pyritään para-ntamaan tukitoimen seuranta- tai hallintojärjestelyjen tehokkuutta, sekätällaisten suositusten perustelut. Saatuaan tällaisia suosituksia hallinto-
viranomaisen on osoitettava, mihin toimiin se on ryhtynyt seuranta- tai
hallintojärjestelyjen parantamiseksi, tai selvitettävä, miksi se ei oleryhtynyt toimiin.
3. Hallintoviranomainen tarkistaa seurantakomitean pyynnöstä tai
omasta aloitteestaan ohjelma-asiakirjan täydennystä muuttamatta kuiten-kaan kyseiselle toimintalinjalle tulevan rahaston osuudenkokonaismäärää tai sen erityistavoitteita. Saatuaan seurantakomiteanhyväksynnän sen on ilmoitettava kyseisestä tarkistuksesta komissiollekuukauden kuluessa.
Komissio päättää yhteisymmärryksessä asianomaisen jäsenvaltion
kanssa rahastojen rahotustukea koskevan päätöksen osiin tehtävistä
mahdollisista muutoksista neljän kuukauden kuluessa siitä, kun
seurantakomitea on antanut hyväksymisensä.
35 artikla
Seurantakomiteat
1. Jokaista yhteisön tukikehystä tai yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa ja
toimenpideohjelmaa valvoo seurantakomitea.
Jäsenvaltiot perustavat seurantakomiteat kumppaneita kuultuaan yhtei-
symmärryksessä hallintoviranomaisen kanssa. Kumppaneiden on
huolehdittava miesten ja naisten tasapuolisesta osallistumisesta.
Seurantakomiteat on perustettava kolmen kuukauden kuluessa rahas-
tojen rahoitustukea koskevasta päätöksestä. Seurantakomiteat kuuluvat
jäsenvaltion toimivaltaan, oikeudellinen toimivalta mukaan lukien.
2. Komission edustaja ja tarvittaessa Euroopan investointipankin
edustaja osallistuvat komiteoiden työhön neuvoa-antavina jäseninä.
Seurantakomitea laatii oman työjärjestyksensä noudattaen asianomaisen
jäsenvaltion institutionaalisia, oikeudellisia ja taloudellisia puitteita ja
sopii siitä hallintoviranomaisen kanssa.
Seurantakomitean puheenjohtajana toimii pääsääntöisesti jäsenvaltion
tai hallintoviranomaisen edustaja.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 35
▼B
3. Seurantakomitea huolehtii tukitoimen täytäntöönpanon tehokkuu-
desta ja laadusta. Tätä varten se:
a) vahvistaa 15 artiklan mukaisesti ohjelma-asiakirjan täydennyksen tai
mukauttaa sitä, mukaan lukien tukitoimien seurannassa käytettävätfyysiset ja taloudelliset indikaattorit. Sen hyväksyntä on saatavaennen mukautuksen tekemistä;
b) tutkii kuuden kuukauden kuluessa tukitoimen hyväksymisestä kunkin
toimenpiteen osana rahoitettavien toimien valintaperusteet ja
hyväksyy ne;
c) arvioi säännöllisesti tukitoimen erityistavoitteiden saavuttamisessa
tapahtunutta edistystä;
d) tarkastelee täytäntöönpanon tuloksia, erityisesti eri toimenpiteille
asetettujen tavoitteiden toteutumista sekä 42 artiklassa tarkoitettuaväliarviointia;
e) tarkastelee vuosittaisia ja lopullisia täytäntöönpanokertomuksia ja
hyväksyy ne ennen niiden toimittamista komissiolle;
f) tutkii kaikki ehdotukset rahastojen tukea koskevan komission
päätöksen sisällön muuttamiseksi ja hyväksyy ne;
g) voi milloin hyvänsä ehdottaa hallintoviranomaiselle tukitoimen
mukauttamista tai tarkistamista, jos tällä edistetään 1 artiklassa
tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista tai parannetaan tukitoimenhallinnointia, varainhoito mukaan lukien. Kaikki tukitoimia koskevatmukautukset on tehtävä 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
36 artikla
Seurantaindikaattorit
1. Hallintoviranomainen ja seurantakomitea toteuttavat seurannan
toimintaohjelmassa, yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa tai ohjelma-asia-kirjan täydennyksessä määriteltyjä fyysisiä ja taloudellisiaindikaattoreita käyttäen. Kyseisten indikaattorien laadinnassa olisiotettava huomioon komission julkaisemat ohjeelliset menettelytapaoh-
jeet ja esimerkkiluettelo indikaattoreista sekä komission tämän
asetuksen tultua voimaan tekemä ehdotus tukitoimien alojen luokitte-lusta. Nämä indikaattorit liittyvät kyseisen tukitoimenerityisluonteeseen, sen tavoitteisiin sekä jäsenvaltion ja tarvittaessa senalueiden sosioekonomiseen, rakenteelliseen ja ympäristön tilanteeseen,ja niissä otetaan tarvittaessa huomioon siirtymäkauden tukea saavien
alueiden olemassaolo. Näihin indikaattoreihin kuuluvat erityisesti 44
artiklassa tarkoitetun varauksen jakoa koskevat indikaattorit.
2. Näiden indikaattoreiden on täsmennettävä kyseisten tukitoimien
osalta:
a) toimenpiteiden ja toimintalinjojen erityistavoitteet määrinä silloin,
kun määrinä ilmoittaminen on mahdollista, ja niiden keskinäinenyhdenmukaisuus;
b) tukitoimen toteutuminen fyysisinä aikaansaannoksina, tuloksina ja,
heti kun se on mahdollista, vaikutuksina soveltuvalla tasolla
(toimintalinja tai toimenpide);
c) rahoitussuunnitelman toteutumisaste.
Tilastot jaotellaan sukupuolen ja edunsaajina olevien yritysten koon
mukaan, jos se on tukitoimen luonteen kannalta mahdollista.
3. Taloudelliset ja toteutumista koskevat indikaattorit on laadittava
siten, että 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut tiedot voidaanesittää erikseen suurhankkeiden osalta.
37 artikla
Vuosittaiset ja lopulliset täytäntöönpanokertomukset
1. Hallintoviranomaisen on toimitettava komissiolle 34 artiklan 1
kohdan c alakohdassa määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukai-sesti kunkin täytäntöönpanoa koskevan täyden kalenterivuodenpäättymistä seuraavien kuuden kuukauden aikana monivuotisen tuki-1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 36
▼B
toimen täytäntöönpanoa koskeva kertomus. Loppukertomus on toimi-
tettava komissiolle viimeistään kuuden kuukauden kuluessa menojentukikelpoisuuden päättymispäivästä.
Alle kaksi vuotta kestävistä tukitoimista hallintoviranomainen toimittaa
vain loppukertomuksen. Se on toimitettava kuuden kuukauden kuluessaviimeisestä maksuviranomaisen suorittamasta maksusta.
Seurantakomitea tarkastelee kyseistä kertomusta ja hyväksyy sen ennen
kuin se toimitetaan komissiolle.
Saatuaan vuosittaisen täytäntöönpanokertomuksen komissio ilmoittaa
perustellun lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa, jos kertomusta eipidetä tyydyttävänä; muussa tapauksessa kertomus katsotaan hyväksy-tyksi. Loppukertomuksen osalta komissio antaa vastauksensa viiden
kuukauden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut kertomuksen.
2. Kaikissa vuosittaisissa ja lopullisissa täytäntöönpanokertomuksissa
on oltava seuraavat tiedot:
a) kaikki tukitoimen täytäntöönpanon kannalta olennaiset yleisten
edellytysten muutokset, erityisesti merkittävimmät sosioekonomisetkehityssuunnat, kansallisten, alueellisten tai alakohtaisten politiik-kojen ja 9 artiklan c alakohdassa tarkoitetun viitekehyksen muutokset
sekä tarvittaessa niiden vaikutukset eri rahastojen tukitoimien
väliseen tai tällaisten tukitoimien ja muiden rahoitusvälineidentukitoimien keskinäiseen yhdenmukaisuuteen;
b) toimintalinjojen ja toimenpiteiden toteutumisaste kunkin rahaston
osalta niiden erityistavoitteisiin nähden esittämällä 36 artiklassatarkoitetut fyysiset sekä tuloksia ja vaikutuksia koskevat indikaattoritmäärinä kulloinkin soveltuvalla tasolla (toimintalinja tai toimenpide),
jos määrinä ilmaiseminen on mahdollista;
c) tukitoimen rahoituksen toteutuminen, jonka yhteydessä esitetään
kunkin toimenpiteen osalta yhteenveto kaikista maksuviranomaisentosiasiallisesti suorittamista maksuista sekä yhteenveto kaikistakomissiolta saaduista maksuista ja ilmoitetaan määrällisesti 36artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut taloudelliset indikaattorit;
siirtymäkauden tukea saavien alueiden osalta rahoituksen toteutu-
minen esitetään kunkin toimintalinjan osalta erikseen; EMOTR:ntukiosaston rahoituksen toteutuminen 17 päivänä toukokuuta 1999annetun asetuksen (EY) N:o1257/1999 31 artiklassa tarko itettujentoimenpiteiden osalta esitetään osana rahoituksen kokonaistoteutusta;
d) hallintoviranomaisen ja seurantakomitean täytäntöönpanon laadun ja
tehokkuuden varmistamiseksi toteuttamat toimet, erityisesti:
i) seurantaan, varainhoidon valvontaan ja arviointiin liittyvät toimet
tietojenkeruumenetelmät mukaan lukien;
ii) yhteenveto kaikista tukitoimen hallinnointiin liittyvistä merkittä-
vistä ongelmista ja mahdollisesti toteutetuista toimenpiteistämukaan lukien vastaukset 34 artiklan 2 kohdan mukaisestiannettuihin mukauttamissuosituksiin ja 38 artiklan 4 kohdan
mukaisesti esitettyihin oikaisutoimenpiteitä koskeviin pyyn-
töihin;
iii) teknisen avun käyttö;
iv) toimenpiteet, jotka on toteutettu julkisuuden takaamiseksi
tukitoimelle 46 artiklan mukaisesti;
e) toimenpiteet, jotka on toteutettu yhteensopivuuden varmistamiseksi
12 artiklassa tarkoitettuihin yhteisön muihin politiikkoihin nähdensekä 17 artiklan 1 kohdassa ja 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetunyhteisön rakennetuen yhteensovittamiseksi kokonaisuudessaan;
f) tarvittaessa erillinen osio suurhankkeiden ja yleiskattavien tukien
edistymisestä ja rahoituksesta.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 37
▼B
II LUKU
VARAINHOIDON VALVONTA
38 artikla
Yleiset säännökset
1. Tukitoimien varainhoidon valvonnasta vastaavat ensisijaisesti
jäsenvaltiot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission vastuuta Eu-roopan yhteisöjen yleisen talousarvion toteuttamisesta. Tätä vartenjäsenvaltioiden on toteutettava muun muassa seuraavat toimenpiteet:
a) on tarkastettava, että hallinto- ja valvontajärjestelmät on otettu
käyttöön ja pantu täytäntöön tavalla, jolla varmistetaan yhteisönvarojen tehokas ja moitteeton käyttö;
b) on toimitettava komissiolle näiden järjestelmien kuvaus;
c) on varmistettava, että tukitoimien hallinnassa noudatetaan sovellet-
tavaa yhteisön sääntelyä ja että niiden käyttöön saatetut varatkäytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti;
d) on todistettava, että komissiolle esitetyt ilmoitukset menoista ovat
asianmukaisia, ja huolehdittava, että ne on laadittu todennettavissaoleviin tositteisiin perustuvan kirjanpitojärjestelmän mukaan;
e) on ehkäistävä, tutkittava ja oikaistava väärinkäytökset ja ilmoitettava
niistä voimassa olevan sääntelyn mukaisesti komissiolle sekä
tiedotettava komissiolle hallinnollisten ja oikeudellisten toimenpi-
teiden edistymisestä;
f) on esitettävä komissiolle kunkin tukitoimen päättyessä lausuma,
jonka on laatinut nimetystä hallintoviranomaisesta riippumattomassatehtävässä oleva henkilö tai yksikkö. Ilmoituksessa esitetäänyhteenveto edellisinä vuosina suoritettujen tarkastusten perusteellatehdyistä päätelmistä ja annetaan arviolo ppuerän maksatushake-muksen pätevyydestä sekä lopullisista kuluista annetun todistuksen
kattamien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Jäsenvaltiot
voivat liittää kyseiseen todistukseen oman lausuntonsa, jos nekatsovat sen tarpeelliseksi;
g) on tehtävä yhteistyötä komission kanssa sen varmistamiseksi, että
yhteisön varoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteidenmukaisesti;
h) on perittävä takaisin varat, jotka on menetetty todetun väärin-
käytöksen vuoksi, ja perittävä tarvittaessa viivästyskorkoa.
2. Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion toteuttamisesta vastaava
komissio varmistaa, että jäsenvaltioissa on yhteisön varojen tehokkaanja asianmukaisen käytön varmistavat hallinto- ja valvontajärjestelmät,jotka toimivat moitteettomasti.
Tätä varten komission virkamiehet tai muut sen palveluksessa olevat
voivat vähintään yhden työpäivän varoitusajalla jäsenvaltion kanssa 3kohdassa tarkoitetun yhteistyön puitteissa sovittujen järjestelyjenmukaisesti, esimerkiksi pistokokein, valvoa paikalla rahastoista rahoi-tettuja toimia sekä hallinto- ja valvontajärjestelmiä, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta jäsenvaltioiden kansallisten lakien, asetusten ja hallinnol-
listen määräysten mukaisesti suorittamia tarkastuksia. Komissioilmoittaa valvonnasta asianomaiselle jäsenvaltiolle kaiken tarpeellisenavun saamiseksi. Jäsenvaltion virkamiehet tai muut sen palveluksessaolevat voivat osallistua näihin tarkastuksiin.
Komissio voi pyytää asianomaista jäsenvaltiota suorittamaan tarkas-
tuksen paikalla tarkastaakseen yhden tai useamman toimenasianmukaisuuden. Komission virkamiehet tai muut sen palveluksessaolevat voivat osallistua tarkastuksiin.
3. Komissio ja jäsenvaltiot tekevät kahdenvälisten hallintojärjeste-
lyjen pohjalta yhteistyötä sovittaakseen yhteen suunnitelmat,valvontamenetelmät ja tarkastusten toteuttamisen, jotta tehdyistätarkastuksista olisi mahdollisimman suuri hyöty. Jäsenvaltio ja komissiotoimittavat toisilleen tehtyjen tarkastusten tulokset välittömästi.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 38
▼B
Vähintään kerran vuodessa ja ainakin ennen 34 artiklan 2 kohdassa
säädettyä vuositarkastusta tarkastellaan ja arvioidaan seuraavia seikkoja:
a) jäsenvaltion ja komission suorittamien tarkastusten tulokset;
b) muiden kansallisten tai yhteisön valvonnasta vastaavien elinten tai
toimielinten mahdolliset huomautukset;
c) todettujen väärinkäytösten taloudelliset vaikutukset, jo toteutetut tai
vielä tarpeelliset toimenpiteet niiden oikaisemiseksi ja tarvittaessamuutokset hallinto- ja valvontajärjestelmiin.
4. Tarkastelun ja arvioinnin pohjalta komissio voi tehdä huomau-
tuksia erityisesti todettujen väärinkäytösten taloudellisista vaikutuksista,sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteitä, jotka jäsenvaltion onviipymättä toteutettava tämän artiklan ja 39 artiklan mukaisesti.Huomautukset osoitetaan kunkin tukitoimen kohteena olevalle jäsen-
valtiolle ja kyseisen tukitoimen hallintoviranomaisille. Huomautuksiin
liitetään tarvittaessa pyynnöt oikaisutoimenpiteistä, joiden tarkoituksenaon oikaista todetut hallinnon puutteet ja havaitut, vielä oikaisemattomatväärinkäytökset. Jäsenvaltiolle annetaan mahdollisuus kommentoidahuomautuksia.
Jos komissio jäsenvaltion kommentit saatuaan tai jos kommentteja ei ole
annettu, vahvistaa päätelmänsä, asianomaisen jäsenvaltion on asetetussamääräajassa toteutettava komission pyyntöjen perusteella tarpeellisettoimenpiteet sekä tiedotettava komissiolle toimistaan.
5. Komissio voi asianmukaisen ja perustellun tarkastuksen jälkeen
keskeyttää välimaksun maksatuksen osittain tai kokonaisuudessaan, jos
se katsoo, että kyseisiin menoihin liittyy merkittävä väärinkäytös, jota eiole oikaistu, ja että välittömät toimet ovat tarpeen, sanotun kuitenkaanrajoittamatta tämän artiklan soveltamista. Komissio ilmoittaa asiano-maiselle jäsenvaltiolle toteutetuista toimenpiteistä ja niidenperusteluista. Jos viiden kuukauden kuluttua keskeytyksen syyt ovat
edelleen olemassa tai jos asianomainen jäsenvaltio ei ole ilmoittanut
komissiolle merkittävän väärinkäytöksen oikaisemiseksi toteutetuistatoimenpiteistä, sovelletaan 39 artiklaa.
6. Jollei kahdenvälisissä hallintojärjestelyissä toisin päätetä,
vastuussa olevien viranomaisten on kolmen vuoden ajan komission
suorittamasta loppuerän maksusta säilytettävä komission saatavilla
kaikki kyseisen tukitoimen kustannuksiin ja valvontaan liittyvätasiakirjat (joko alkuperäiset tai yleisesti hyväksyttyjä tietojärjestelmiäkäyttäen oikeaksi todistetut jäljennökset). Kyseisen määräajan laske-minen keskeytyy oikeuskäsittelyn ajaksi tai komission perustellusta
pyynnöstä.
39 artikla
Varainhoitoa koskevat oikaisut
1. Jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu väärinkäytösten tutkimisesta
ja toimista silloin kun havaitaan tukitoimen luonteeseen tai täytäntöön-
panon tai valvonnan edellytyksiin vaikuttavia merkittäviä muutoksia,
sekä tarpeellisten varainhoitoa koskevien oikaisujen tekemisestä.
Jäsenvaltion on tehtävä varainhoitoa koskevat oikaisut, jotka liittyvät
yksittäiseen tai järjestelmälliseen väärinkäytökseen. Jäsenvaltion teke-miin oikaisuihin sisältyy yhteisön tuen peruuttaminen kokonaan tai
osittain. Jäsenvaltio voi käyttää näin vapautuneet yhteisön varat
uudelleen kyseiseen tukitoimeen 53 artiklan 2 kohdan nojallamääriteltäviä yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen.
2. Jos tarvittavien tarkistusten jälkeen komissiolla on perusteltua
aihetta päätellä, että
a) jäsenvaltio ei ole täyttänyt sille 1 kohdan mukaan kuuluvia
velvoitteita; tai
b) tukitoimen osa tai tukitoimi kokonaisuudessaan ei oikeuta rahaston
tukeen osittain tai kokonaisuudessaan; tai
c) hallinto- tai valvontajärjestelmissä on merkittäviä puutteita, jotka
saattavat johtaa järjestelmällisiin väärinkäytöksiin,1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 39
▼B
komissio keskeyttää kyseiset välimaksut ja esittää jäsenvaltiolle
perustellun pyynnön, että se toimittaa huomautukset ja tarvittaessatoteuttaa oikaisut määräajassa.
Jos jäsenvaltio ei hyväksy komission huomioita, komissio kutsuu
jäsenvaltion tapaamiseen, jossa molemmat osapuolet pyrkivät kumppa-nuuteen perustuvan yhteistyön avulla pääsemään sopimukseenhuomautuksista ja niistä tehtävistä päätelmistä.
3. Jos sopimukseen ei ole päästy ja jos jäsenvaltio ei ole tehnyt
oikaisuja komission asettamassa määräajassa, komissio voi, ottaen
huomioon jäsenvaltion esittämät kommentit, päättää kolmen kuukauden
kuluessa:
a) vähentää 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ennakkomaksua; tai
b) tehdä vaadittavat varainhoitoa koskevat oikaisut peruuttamalla
kyseiselle tukitoimelle tulevan rahaston osuuden kokonaisuudessaan
tai osittain.
Vahvistaessaan oikaisun määrän komissio ottaa huomioon suhteelli-
suusperiaatteen mukaisesti väärinkäytöksen tai muutoksen luonteen sekäjäsenvaltioiden hallinto- tai valvontajärjestelmissä havaittujen puut-teiden laajuuden ja taloudelliset vaikutukset.
Jos päätöstä a tai b alakohdan mukaisista toimista ei ole tehty,
välimaksujen maksatuksen keskeyttäminen lakkaa välittömästi.
4. Aiheettomasti maksetut ja palautettavat määrät on viivästyskor-
koineen maksettava takaisin komissiolle.
5. Tätä artiklaa sovelletaan sanotun kuitenkaan rajoittamatta 32
artiklan soveltamista.
III LUKU
ARVIOINTI
40 artikla
Yleiset säännökset
1. Rakenteellisten tukitoimien tehokkuuden arvioimiseksi huolehdi-
taan yhteisön toiminnan ennakko-, väli- ja jälkiarvioinnista, jottavoitaisiin selvittää toiminnan vaikutus suhteessa 1 artiklassa tarkoitet-
tuihin tavoitteisiin sekä analysoida yhteisön toiminnan vaikutuksia
erityisiin rakenteellisiin ongelmiin.
2. Rahastojen toimien tehokkuutta mitataan seuraavilla perusteilla:
a) niiden kokonaisvaikutus perustamissopimuksen 158 artiklassa tarkoi-
tettuihin tavoitteisiin ja erityisesti yhteisön taloudellisen jasosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen;
b) suunnitelmissa esitettyjen tärkeimpien toimien ja kussakin yhteisön
tukikehyksessä sekä kussakin eri tukitoimessa tarkoitettujen toimin-talinjojen vaikutus.
3. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja komissio hankkivat
itselleen aiheelliset keinot ja kokoavat tarvittavat tiedot sen varmista-
miseksi, että arviointi voidaan tehdä mahdollisimman tehokkaasti.
Arvioinnissa käytetään tässä yhteydessä seurantajärjestelmän kauttasaatavia tietoja, joita voidaan tarvittaessa täydentää keräämällä tietoja,jotka lisäävät arvioinnin täsmällisyyttä.
Jäsenvaltioiden tai komission aloitteesta voidaan, sen jälkeen kun asiasta
on tiedotettu kyseiselle jäsenvaltiolle, toteuttaa täydentävä ja tarvittaessa
aihekohtainen arviointi sellaisten kokemusten erittelemiseksi, joita
voidaan hyödyntää muualla.
4. Arvioinnin tulokset ovat pyynnöstä yleisön saatavilla. Jäljempänä
42 artiklassa säädetyn arvioinnin tulosten saamiseksi tarvitaan kunkinjäsenvaltion institutionaalisista säännöksistä riippuen seurantakomiteansuostumus.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 40
▼B
5. Arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään
yhteisön tukikehysten ja tukitoimien puitteissa.
41 artikla
Ennakkoarviointi
1. Ennakkoarviointi on perustana suunnitelmien, tukitoimien ja
ohjelma-asiakirjan täydennyksen valmistelulle, ja se on osa niitä.
Ennakkoarvioinnista ovat vastuussa ne toimivaltaiset viranomaiset, jotka
valmistelevat suunnitelmat, tukitoimet ja ohjelma-asiakirjan täyden-
nyksen.
2. Suunnitelmien ja tukitoimien valmistelua varten ennakkoarviointi
sisältää arvion kyseisen jäsenvaltion, alueen tai alan vahvuuksista,
heikkouksista ja mahdollisuuksista. Siinä arvioidaan 40 artiklan 2kohdan a alakohdassa lueteltujen perusteiden pohjalta valitun strategianja asetettujen tavoitteiden yhdenmukaisuutta kyseisen alueen ominais-piirteiden kanssa, mukaan lukien tämän väestökehitys, sekäsuunniteltujen tärkeimpien toimien ennakoitua vaikutusta esittämällä
mahdollisuuksien mukaan määrällisesti niiden erityistavoitteet suhteessa
lähtötilanteeseen.
Ennakkoarvioinnissa otetaan huomioon erityisesti kilpailukyky- ja
innovaatiotilanne pienissä ja keskisuurissa yrityksissä sekä työllisyyden
ja työmarkkinoiden tilanne ottaen huomioon Euroopan työllisyysstra-tegia, ympäristö sekä miesten ja naisten välinen tasa-arvo, ja se sisältääerityisesti:
a) ennakkoarvioinnin sosioekonomisesta tilanteesta ja pääasiassa
työmarkkinoilla, mukaan lukien alueet, joilla on erityisiä työllisyy-songelmia, vallitsevista suuntauksista ja inhimillisten voimavarojenkehittämisen kokonaisstrategiasta sekä siitä, miten tämä strategialiittyy kansallisissa strategioissa esitettyyn kansalliseen työllisyys-strategiaan;
b) ennakkoarvioinnin kyseisen alueen ympäristön tilasta, erityisesti siltä
osin kuin kyseessä ovat ympäristöalat, joihin tukitoimien voidaan
ennustaa vaikuttavan tuntuvasti; määräykset siitä, mitenympäristönäkökulma voidaan sisällyttää tukitoimeen ja varmistaatämän yhdenmukaisuus kansallisella, alueellisella ja paikallisellatasolla asetettujen lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteiden kanssa
(esim. ympäristönhoitosuunnitelmat); määräykset, joiden tarkoituk-
sena on varmistaa yhteisön ympäristöalan sääntelyn noudattaminen.Ennakkoarvioinnissa annetaan määrinä ilmaistu kuvaus ympäristönnykytilasta, jos tämä on mahdollista, sekä arvio strategian jatukitoimien ennakoiduista vaikutuksista ympäristön tilaan;
c) ennakkoarvioinnin miesten ja naisten välisestä tasa-arvosta miesten
ja naisten työmarkkinamahdollisuuksien ja heidän työssä saamansa
kohtelun kannalta, mukaan lukien kunkin ryhmän erityisrajoitteet;
strategian ja tukitoimien ennakoitujen vaikutusten arvioinnin,erityisesti naisten ja miesten työmarkkinoille sijoittumisen, koulu-tuksen ja ammatillisen koulutuksen, naisten yrittäjyyden sekä perhe-ja työelämän yhteensovittamisen kannalta.
Ennakkoarvoinnin yhteydessä tarkastetaan annettujen täytäntöönpanoa
ja seurantaa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen asianmukaisuus sekäjohdonmukaisuus yhteisön politiikkoihin nähden sekä 10 artiklan 3kohdassa tarkoitettujen ohjeellisten suuntaviivojen huomioon ottaminen.
Ennakkoarvioinnissa otetaan huomioon edellisten ohjelmakausien
arvioinneista saadut tulokset.
3. Ohjelma-asiakirjan täydennykseen sisältyvien toimenpiteiden
arvioinnin tarkoituksena on osoittaa niiden yhdenmukaisuus vastaavientoimintalinjojen tavoitteiden kanssa ja esittää määrinä niiden erityista-voitteet, jos määrinä esittäminen on mahdollista, ja sen jälkeen 35artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti tarkistaa valintaperusteidenasianmukaisuus.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 41
▼B
42 artikla
Väliarviointi
1. Väliarvioinnissa tarkastellaan ennakkoarviointi huomioon ottaen
tukitoimien ensimmäisiä tuloksia, niiden merkitsevyyttä ja tavoitteiden
toteutumista. Siinä arvioidaan myös määrärahojen käyttöä sekäseurannan ja täytäntöönpanon toteutumista.
2. Väliarvioinnin suorittamisesta vastaa hallintoviranomainen yhteis-
työssä komission ja kyseisen jäsenvaltion kanssa. Se tehdään kustakin
yhteisön tukikehyksestä ja tukitoimesta. Sen tekee riippumaton arvioit-
sija, ja se saatetaan yhteisön tukikehyksen tai tukitoimenseurantakomitean käsittelyyn 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti jatoimitetaan sen jälkeen komissiolle 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuatarkastelua varten yleensä kolmen vuoden kuluttua siitä, kun yhteisöntukikehys tai tukitoimi on hyväksytty, viimeistään 3 päivänä joulukuuta
2003.
3. Komissio tarkastelee arvioinnin merkitsevyyttä ja laatua komission
ja jäsenvaltioiden yhdessä etukäteen määrittelemin perustein tukitoimentarkistamiseksi ja 44 artiklassa tarkoitetun varauksen jakamiseksi.
4. Väliarvioinnin jälkeen kustakin yhteisön tukikehyksestä ja tukitoi-
mesta tehdään ajantasaistettu väliarviointi. Se on saatava päätökseen
myöhempien tukitoimien valmistelemiseksi viimeistään 31 päivänä
joulukuuta 2005.
43 artikla
Jälkiarviointi
1. Jälkiarvioinnin tarkoituksena on selvittää jo käytettävissä olevat
arvioinnin tulokset huomioon ottaen varojen käyttöä, tukitoimientehokkuutta ja vaikuttavuutta ja niiden vaikutuksia sekä tehdä päätelmiä
taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevaa politiikkaa
varten. Jälkiarvioinnissa käsitellään täytäntöönpanon onnistumista taiepäonnistumista sekä toteutusta ja tuloksia, mukaan lukien näidenpysyvyys.
2. Komissio vastaan jälkiarvioinnista yhteistyössä kyseisen jäsenval-
tion ja hallintoviranomaisen kanssa. Jälkiarviointi kattaa tukitoimet, ja
sen tekee riippumaton arvioitsija. Jälkiarvioinnin on oltava valmisviimeistään kolmen vuoden kuluttua ohjelmakauden päättymisestä.
IV LUKU
SUORITUSVARAUS
44 artikla
Suoritusvarauksen jakaminen
1. Kukin jäsenvaltio arvioi läheisessä yhteistyössä komission kanssa
jokaisen tavoitteen osalta 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä
kaikkien toimenpideohjelmiensa tai yhtenäisten ohjelma-asiakirjojensasuoritustason käyttäen rajallista määrää seurantaindikaattoreita, joillamitataan tehokkuutta, hallintoa ja rahoituksen toteutumista sekäpuolivälin tuloksia suhteessa niiden erityisiin lähtötason tavoitteisiin.
Jäsenvaltiomäärittelee nämä indikaatto rit läheisessä yhteistyössä
komission kanssa ja ottaa siinä huomioon komission ehdottaman
ohjeellisen indikaattoriluettelon kokonaan tai osittain, ja ne esitetäänmäärinä olemassa olevissa vuosittaisissa eri täytäntöönpanokertomuk-sissa ja väliarviointia koskevassa kertomuksessa. Jäsenvaltiot ovatvastuussa näiden indikaattoreiden soveltamisesta.
2. Komissio myöntää jokaisen tavoitteen osalta läheisessä yhteis-
työssä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa jakson puolivälissä javiimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2004 kultakin jäsenvaltiolta, ottaenhuomioon sen institutionaaliset erityispiirteet ja kultakin osin sovellet-tavan ohjelmatyön, saamansa ehdotuksen pohjalta 7 artiklan 5 kohdassatarkoitetut maksusitoumusmäärärahat suorituskykyisinä pidetyille1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 42
▼B
toimenpideohjelmille tai yhtenäisille ohjelma-asiakirjoille tai niiden
toiminta-aloille. Toimenpideohjelmia tai yhtenäisiä ohjelma-asiakirjojamukautetaan 14 ja 15 artiklan mukaisesti.
V OSASTO
KERTOMUKSET JA JULKISUUS
45 artikla
Kertomukset
1. Komissio esittää perustamissopimuksen 159 artiklan mukaisesti
Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekäalueiden komitealle kolmen vuoden välein kertomuksen, joka koskee
taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamisessa saavu-
tettua edistystä ja rahastojen, koheesiorahaston, Euroopaninvestointipankin ja muiden rahoitusvälineiden osuutta tässä. Kerto-muksessa on oltava erityisesti:
a) yhteenveto taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteutu-
misessa tapahtuneesta edistyksestä, mukaan lukien alueidensosioekonominen asema ja sen kehittyminen sekä analyysi suorieninvestointien virrasta ja niiden vaikutuksista yhteisön työllisyysti-lanteeseen;
b) yhteenveto rahastojen, koheesiorahaston, Euroopan investointipankin
ja muiden rahoitusvälineiden osuudesta sekä muiden yhteisön ja
kansallisten politiikkojen vaikutuksesta prosessin toteutuksessa;
c) mahdolliset ehdotukset yhteisön toimiksi ja politiikoiksi, jotka ovat
tarpeen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi.
2. Komissio esittää ennen kunkin vuoden marraskuun 1 päivää
Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä
alueiden komitealle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta
edellisen vuoden aikana. Kertomuksessa on oltava erityisesti:
a) yhteenveto kunkin rahaston toiminnasta, sen talousarviovarojen
käytöstä ja tukitoimien keskittämisestä sekä muiden, komission
toimivaltaan kuuluvien rahoitusvälineiden käytöstä ja näiden varojen
keskittämisestä; tämä yhteenvetosisältää:
— jäsenvaltiokohtaisen vuosittaisen jaottelun kunkin rahaston
maksusitoumuksista ja sen maksamista määrärahoista mukaanlukien yhteisöaloitteet,
— vuosittainen arviointi innovatiivisista toimista ja teknisestä
avusta;
b) yhteenveto rahastojen tukitoimien yhteensovittamisesta keskenään
sekä Euroopan investointipankin ja muiden rahoitusvälineiden avulla
rahoitettujen tukitoimien kanssa;
c) heti kun nämä ovat saatavissa, tulokset 42 ja 43 artiklassa
tarkoitetuista arvioinneista mukaan lukien tukitoimien mukauttamistakoskevat tiedot sekä arvio siitä, ovatko rahastotoimet 12 artiklassatarkoitettujen yhteisön politiikkojen mukaisia;
d) luettelorahasto jen tukea saaneista suurhankkeista;
e) komission 38 artiklan 2 kohdan mukaisesti toteuttamien tarkastusten
tulokset ja näistä tarkastuksista tehdyt päätelmät mukaan lukientodettujen väärinkäytösten määrä ja rahamäärät, joista niissä on kyse,
sekä 39 artiklan 2 kohdan mukaisesti toteutetut rahoitusoikaisut;
f) tiedot 48—51 artiklan mukaisesti annetuista komiteoiden lausun-
noista.
46 artikla
Tiedottaminen ja julkisuus
1. Edellä 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kuulemisen toteuttami-
seksi jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että suunnitelmat saavatjulkisuutta.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 43
▼B
2. Hallintoviranomaisen on, tämän kuitenkaan rajoittamatta 23
artiklan 1 kohdan soveltamista, huolehdittava, että tukitoimi saajulkisuutta ja annettava tietoja erityisesti:
a) mahdollisille lopullisille edunsaajille, ammattialojen järjestöille,
talous- ja työmarkkinaosapuolille, miesten ja naisten tasa-arvoaedistäville elimille sekä asianomaisille valtiosta riippumattomillejärjestöille tukitoimen tarjoamista mahdollisuuksista;
b) yleisölle yhteisön osuudesta kyseiseen tukitoimeen ja sen tuloksiin.
3. Jäsenvaltioiden on kuultava 37 artiklan 2 kohdan mukaisesti
komissiota ja ilmoitettava sille vuosittain tehdyistä aloitteista.
VI OSASTO
KOMITEAT
47 artikla
Yleiset säännökset
1. Komissiota avustaa tämän asetuksen täytäntöönpanossa neljä
komiteaa:
a) aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjärjestelyn komitea;
b) perustamissopimuksen 147 artiklan nojalla perustettu komitea;
c) maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen komitea;
d) kalatalous- ja vesiviljelyalan rakenteiden komitea.
2. Edellä 1 kohdan a, c ja d alakohdassa mainittujen komiteoiden
käyttäessä vastaavasti 48, 50 ja 51 artiklan mukaista neuvoa-antavan
komitean toimivaltaa sovelletaan seuraavaa menettelyä:
— komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimen-
piteistä,
— komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa edellä main-
itusta ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa
asian kiireellisyyden mukaan,
— komitean lausunnot merkitään pöytäkirjaan; jokaisella jäsenvaltiolla
on lisäksi oikeus pyytää, että sen kanta merkitään kyseiseenpöytäkirjaan,
— komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon
komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoinlausunto on otettu huomioon.
3. Edellä 1 kohdan a, c ja d kohdassa mainittujen komiteoiden
käyttäessä vastaavasti 48, 50 ja 51 artiklan mukaista hallintokomitean
toimivaltaa niihin sovelletaan seuraavaa menettelyä:
— komission edustaja toimittaa komitealle ehdotuksen tarvittavista
toimenpiteistä,
— komitea antaa lausuntonsa edellä mainitusta ehdotuksesta
määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa kyseenä olevan asian
kiireellisyyden mukaan. Lausuntoannetaan perustamisso pimuksen205 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätylläenemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komi-teaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan
mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu
äänestykseen,
— komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos ne
eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissioilmoittaa niistä välittömästi neuvostolle. Tällöin:
— komissio voi lykätä päättämänsä toimenpiteen täytäntöönpanoa
enintään yhdellä kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä,
— neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin neljän-
nessä alakohdassa tarkoitetun ajan kuluessa.
4. Komissio saattaa komiteoiden käsiteltäväksi 45 artiklassa tarkoi-
tetut kertomukset. Se voi pyytää komitean lausuntoa kaikista muistakuin tämän osaston piiriin kuuluvista rahastojen tukitoimiin liittyvistä1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 44
▼B
kysymyksistä. Mukaan luetaan myös muiden komiteoiden pääasiallisesti
käsittelemät kysymykset.
5. Kukin komitean lausunto annetaan tiedoksi tässä osastossa
tarkoitetuille komiteoille.
6. Kunkin komitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.
7. Euroopan parlamentille tiedotetaan säännöllisesti komiteoiden
työstä.
48 artikla
Aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjärjestelyn komitea
1. Komission yhteyteen perustetaan aluekehityksen ja alueellisen
uudelleenjärjestelyn komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edusta-
jista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Euroopaninvestointipankki nimeää edustajansa, joka ei osallistu äänestykseen.
2. Komitea käyttää hallintokomitean toimivaltaa 47 artiklan 3
kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen silloin, kun se käsitteleeseuraavia asioita:
a) jäljempänä 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut soveltamista koskevat
säännöt.
Muita komiteoita kuullaan edellä mainittujen soveltamista koskevien
sääntöjen osalta kyseisten komiteoiden toimivaltaan kuuluvissaasioissa, jos asia koskee niitä;
b) Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) 21 päivänä kesäkuuta 1999
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY)N:o 1261/1999 5 artiklassa tarkoitetut soveltamista koskevat
säännöt(
1);
c) ehdotukset komission suuntaviivoiksi, jotka koskevat 22 artiklan 1
kohdan a alakohdassa tarkoitettua yhteisöaloitetta (Interreg) ja 20artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua yhteisöaloitetta (Urban);
d) suuntaviivat, jotka koskevat 22 artiklan mukaisesti toteutettavia
erilaisia innovatiivisia toimenpidetyyppejä, jos EAKR osallistuuniihin.
3. Komitea käyttää neuvoa-antavan komitean toimivaltaa 47 artiklan
2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen silloin, kun se käsitteleeseuraavia asioita:
a) tavoitteen 2 nojalla tukikelpoisten alueiden luettelon laatiminen ja
tarkistaminen;
b) tavoitteen 1 ja 2 mukaiset yhteisön tukikehykset ja yhtenäisiin
ohjelma-asiakirjoihin sisältyvät vastaavat tiedot;
c) edellä 23 artiklaa mukaiset tekniseen apuun kuuluvat toimenpide-
tyypit, jos EAKR osallistuu niihin;
d) muut 20—22 artiklan koskevat kysymykset.
49 artikla
Perustamissopimuksen 147 artiklan nojalla perustettu komitea
1. Perustamissopimuksen 147 artiklan nojalla perustetussa komi-
teassa on kaksi hallituksen, kaksi työntekijäjärjestöjen ja kaksi
työnantajajärjestöjen edustajaa kustakin jäsenvaltiosta. Puheenjohtajanatoimiva komission jäsen voi siirtää tämän tehtävän komission johtavallevirkamiehelle.
Jokaiselle ensimmäisessä kohdassa tarkoitetulle edustajien ryhmälle
nimetään varajäsen kustakin jäsenvaltiosta. Yhden jäsenen tai molem-pien jäsenten poissaollessa varajäsen osallistuu kokouksiintäysivaltaisesti.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 45
(1) Katsotämän virallisen lehden s. 43.
▼B
Neuvosto nimeää komission ehdotuksesta jäsenet ja varajäsenet
kolmeksi vuodeksi. Heidät voidaan nimetä uudelleen. Neuvosto pyrkiivarmistamaan asianomaisten eri ryhmien tasapuolisen edustuksen
komiteassa. Euroopan investointipankki nimeää sitä koskevia esitysli-
stan kohtia varten edustajan, joka ei osallistu äänestykseen.
2. Komitea:
a) antaa lausunnon sellaisista komission päätösehdotuksista toimenpi-
teiksi, jotka koskevat tavoitteen 3 mukaisia yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja ja yhteisön tukikehyksiä sekä, kun kyseessä on ESR:n
tuki, tavoitteiden 1 ja 2 mukaisia yhteisön tukikehyksiä ja yhtenäisiin
ohjelma-asiakirjoihin sisältyviä vastaavia tietoja;
b) antaa lausuntonsa 53 artiklan 2 kohdassa säädetyistä soveltamista
koskevista säännöistä;
c) komiteaa kuullaan Euroopan sosiaalirahastosta 21 päivänä kesäkuuta
1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY)N:o 1262/1999 8 artiklassa tarkoitettujen soveltamista koskeviensääntöjen osalta(
1);
d) antaa lausunnon ehdotuksista komission suuntaviivoiksi, jotka
koskevat 20 artiklan 1 kohdan d alakohtaan liittyvää yhteisön
aloitetta (Equal) ja 22 artiklan mukaisesti toteutettavia erilaisia
innovatiivisia toimenpiteitä, jos ESR osallistuu niihin. Komissio voipyytää komitealta lausuntoa myös muista 20—22 artiklassa tarkoi-tetuista kysymyksistä;
e) komiteaa kuullaan 23 artiklan mukaiseen tekniseen apuun kuuluvien
toimenpidetyyppien osalta, jos ESR osallistuu niihin.
3. Komitean lausunnot annetaan hyväksyttyjen äänten ehdottomalla
enemmistöllä. Komissio ilmoittaa komitealle, millä tavoin sen lausuntoon otettu huomioon.
50 artikla
Maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen komitea
1. Komission yhteyteen perustetaan maatalouden rakenteiden ja
maaseuden kehittämisen komitea, joka muodostuu jäsenvaltioidenedustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Euroopaninvestointipankki nimeää edustajansa, joka ei osallistu äänestykseen.
2. Komitea käyttää hallintokomitean toimivaltaa 47 artiklan 3
kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen silloin, kun se käsitteleeseuraavia asioita:
a) asetuksen (EY) N:o1257/1999 (maaseudun kehittäminen) 34, 50 ja
53 artiklassa tarkoitetut soveltamista koskevat säännöt;
b) komission ehdotus suuntaviivoiksi, jotka koskevat 20 artiklan 1
kohdan c alakohdassa tarkoitettua yhteisöaloitetta (Leader).
3. Komitea käyttää neuvoa-antavan komitean toimivaltaa 47 artiklan
2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen silloin, kun se käsitteleeseuraavia asioita:
a) tavoitteen 2 nojalla tukikelpoisten alueiden luettelon laatiminen ja
tarkistus;
b) tavoitteen 1 ja 2 mukaisia yhteisön tukikehyksiä tai yhtenäisiin
ohjelma-asiakirjoihin sisältyviä tietoja koskeviin komission päätöseh-dotuksiin sisältyvät maatalouden rakenteisiin tai maaseudunkehittämiseen liittyvät interventiotoimet;
c) jäljempänä 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut soveltamista koskevat
säännöt;
d) edellä 23 artiklan mukaiseen tekniseen apuun kuuluvat toimenpide-
tyypit, jos EMOTR osallistuu niihin;
e) muut 20—22 artiklaa koskevat kysymykset.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 46
(1) Katsotämän virallisen lehden s. 48.
▼B
51 artikla
Kalatalous- ja vesiviljelyalan rakenteiden komitea
1. Komission yhteyteen perustetaan kalatalous- ja vesiviljelyalan
rakenteiden komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista jajonka puheenjohtajana on komission edustaja. Euroopan investointi-pankki nimeää edustajansa, jolla ei ole äänioikeutta.
2. Komitea käyttää hallintokomitean toimivaltaa 47 artiklan 3
kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen silloin, kun se käsitteleeseuraavia asioita:
a) asetuksen (EY) N:o 1263/1999 (kalatalouden ohjauksen rahoitusvä-
line) 4 artiklan mukaiset soveltamista koskevat säännöt;
b) suuntaviivat, jotka koskevat 22 artiklan mukaisia erilaisia innovatii-
visia tukitoimenpidetyyppejä, jos KOR osallistuu tukemiseen.
3. Komitea käyttää neuvoa-antavan komitean toimivaltaa 47 artiklan
2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen silloin, kun se käsittelee
seuraavia asioita:
a) tavoitteen 2 nojalla tukikelpoisten alueiden luettelon laatiminen ja
tarkistus;
b) ne kalatalouden rakenteisiin liittyvien tukitoimien osat, jotka
sisältyvät tavoitteen 1 mukaisia yhteisön tukikehyksiä ja yhtenäisiinohjelma-asiakirjoihin sisältyviä vastaavia tietoja koskeviin komissionpäätösehdotuksiin;
c) jäljempänä 53 artiklan 2 kohdassa olevat soveltamista koskevat
yksityiskohtaiset säännöt;
d) edellä 23 artiklan mukaiseen tekniseen apuun kuuluvat toimenpide-
tyypit, jos KOR osallistuu tukemiseen;
e) muut 22 artiklaa koskevat kysymykset.
VII OSASTO
LOPPUSÄÄNNÖKSET
52 artikla
Siirtymäsäännökset
1. Tämä asetus ei estä jatkamasta tai muuttamasta, mukaan lukien sen
peruuttaminen kokonaan tai osittain, tukitoimea, jonka neuvosto taikomissio on hyväksynyt asetuksen (ETY) N:o 2052/88, asetuksen (ETY)N:o 4253/88 tai muun kyseiseen tukitoimeen 31 päivänä joulukuuta
1999 sovellettavan lainsäädännön perusteella.
2. Komissio tutkii ja hyväksyy pyynnöt, joilla haetaan rahastojen
tukea asetusten (ETY) N:o2052/88 ja (ETY) N:o4253/88 mukaisesti
esitetyille tukitoimille, mainittujen asetusten perusteella viimeistään 31päivänä joulukuuta 1999.
3. Yhteisön tukikehyksiä ja tukitoimia vahvistaessaan komissio ottaa
huomioon neuvoston tai komission jo ennen tämän asetuksen voimaan-tuloa hyväksymät toimet, jotka vaikuttavat rahoitukseen kehysten jatukitoimien soveltamisaikana. Näihin toimiin ei sovelleta 30 artiklan 2kohdan säännöksiä.
4. Poiketen 30 artiklan 2 kohdassa säädetystä päivämäärästä,
tosiasiallisesti maksettuja menoja, joiden osalta komissio on saanut 1päivän tammikuuta ja 30 päivän huhtikuuta 2000 välisenä aikana kaikki
tässä asetuksessa säädetyt ehdot täyttävän tukitoimea koskevan
pyynnön, voidaan pitää kelpoisina rahastoista tulevaan osuuteen 1päivästä tammikuuta 2000.
5. Komissio vapauttaa viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2001 viran
puolesta ennen 1 päivää tammikuuta 1994 hyväksymiinsä toimiin taiohjelmiin sitomiensa määrien osat, joista komissiolle ei ole toimitettulopullista maksupyyntöä viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2001, jaaiheettomasti maksetut määrät on maksettava takaisin, sanotun kuiten-1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 47
▼B
kaan rajoittamatta toimien tai ohjelmien keskeyttämistä oikeudellisin
perustein.
Komissio vapauttaa viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2003 viran
puolesta 1 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 1999
välillä hyväksymiinsä ohjelmiin sitomiensa määrien osat, joiden osaltakomissiolle ei ole toimitettu lopullista maksupyyntöä viimeistään 31päivänä maaliskuuta 2003, ja aiheettomasti maksetut määrät onmaksettava takaisin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimien taiohjelmien keskeyttämistä oikeudellisin perustein.
53 artikla
Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt
1. Komissio vastaa tämän asetuksen soveltamisesta.2. Komissio antaa 30, 33, 38, 39 ja 46 artiklan soveltamista koskevat
yksityiskohtaiset säännöt 48 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädettyä
menettelyä noudattaen. Se antaa samaa menettelyä noudattaen ja ennalta
arvaamattomien olosuhteiden niin vaatiessa myös muita tämänasetuksen soveltamista koskevia sääntöjä.
54 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (ETY) N:o 2052/88 ja asetus (ETY) N:o 4253/88 1
päivästä tammikuuta 2000 alkaen, sanotun rajoittamatta 52 artiklan 1kohdan soveltamista.
Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetuk-
seen.
55 artikla
Uudelleentarkastelua koskeva lauseke
Neuvosto tarkastelee komission ehdotuksesta tätä asetusta uudelleen
viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006.
Neuvosto tekee päätöksen kyseisestä ehdotuksesta perustamissopi-
muksen 161 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.
56 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on
julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Asetuksen 28, 31 ja 32 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan
sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.1999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 48
▼B
LIITE
RAKENNERAHASTOT
Maksusitoumusmäärärahat vuosiksi 2000-2006(7 artiklan 1kohta)
(miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina)
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006
29430 28840 28250 27670 27080 27080 266601999R1260 — FI — 01.01.2000 — 001.001 — 49