Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1488/96,
annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996,
rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä (MEDA) taloudellisen ja yhteiskunnallisen
rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden puitteissa
(EYVL L 189, 30.7.1996, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
"M1 Neuvoston asetus (EY) N:o 780/98 annettu 7 päivänä huhtikuuta 1998 L 113 3 15.4.1998
"M2 Neuvoston asetus (EY) N:o 2698/2000 annettu 27 päivänä marras-
kuuta 2000 L 311 1 12.12.2000
Huom. Tämä konsolidoitu versio viittaa Euroopan laskentayksikköön ja/tai ecuun. Nämä viittaukset tulee ymmärtää 1 päivästä tammikuuta
1999 lähtien viittauksena euroon — neuvoston asetus (ETY) N:o 3308/80 (EYVL L 345, 20.12.1980, s. 1) ja neuvoston asetus (EY)N:o 1103/97 (EYVL L 162, 19.6.1997, s. 1).1996R1488 — FI — 15.12.2000 — 002.001 — 1
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1488/96,
annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996,
rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä (MEDA) taloudellisen ja
yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro-Välimeri-yhteis-
työkumppanuuden puitteissa
EUROOP AN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen
235 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
sekä katsoo, ettäEurooppa-neuvoston Lissabonin, Korfun ja Essenin kokouksissa vahvistettiin,
että Välimeren alue on Euroopan unionille ensisijainen alue, ja asetettiintavoitteeksi luoda unionin ja Välimeren alueen yhteistyökumppanuus,
Cannesin kokouksessa 26 ja 27 päivänä kesäkuuta 1995 Eurooppa-neuvosto
vahvisti uudelleen, 12 päivänä kesäkuuta 1995 laadittuun neuvoston
kertomukseen perustuen, jonka pohjana olivat muun muassa Välimerenalueen politiikan vahvistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1994 ja 8 päivänä
maaliskuuta 1995 annetut komission tiedonannot, pitävänsä strategisesti
tärkeänä uuden ulottuvuuden luomista Euroopan unionin ja sen Välimerenalueen yhteistyökumppanien välisiin suhteisiin,
on tarpeen jatkaa työtä, jotta Välimeren alueesta tulisi poliittisesti vakaa ja
turvallinen alue; yhteisön Välimeren alueen politiikan olisi edistettävä
demokratian ja oikeusvaltion kehittämisen ja vahvistamisen yleistä tavoitetta
sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä hyviennaapuruussuhteiden edistämisen tavoitetta noudattaen kansainvälistä oikeutta
ja kunnioittaen alueellista koskemattomuutta sekä jäsenvaltioiden ja kolman-
sien Välimeren alueen maiden ulkorajoja,
Euroopan ja Välimeren vapaakauppa-alue tulee toteutuessaan edistämään
Välimeren alueeen vakautta ja vaurautta,
Välimeren alueen yhteistyökumppaneille vapaakauppa-alueen perustaminen
saattaisi tuoda mukanaan perusteellisia rakennemuutoksia,
tämän vuoksi on välttämätöntä tukea Välimeren alueen yhteistyökumppanei-
den pyrkimyksiä uudistaa taloudellisia, yhteiskunnallisia ja hallinnollisiarakenteitaan,
kulttuurien ja kansalaisyhteiskuntien välistä vuoropuhelua olisi syvennettävä
erityisesti edistämällä koulutusta, kehitystä ja hajautettua yhteistyötä,
olisi kannustettava alueellisen yhteistyön tehostamista sekä erityisesti
Välimeren alueiden ja yhteistyökumppaneiden välisten talousuudistusta jarakennemuutosta edistävien taloudellisten yhteyksien ja kauppavirtojenkehittämistä,
yhteisön Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden välisissä rahoitusyhteis-
työtä ja teknistä yhteistyötä koskevissa kahdenvälisissä pöytäkirjoissa luotiinhyödyllinen alustava perusta yhteistyölle, ja nyt on tarpeen siirtyä saatujenkokemusten pohjalta uuteen yhteistyökumppanuuden vaiheeseen,
olisi vahvistettava tämän yhteistyökumppanuuden hallinnointia koskevat
säännöt varmistaen talousarviomäärärahoja käytettäessä toteutettavien kaik-
kien toimien avoimuus ja johdonmukaisuus,
tämän vuoksi tätä asetusta sovelletaan kaikkiin toimenpiteisiin, jotka
perustuvat yhteisön ja Välimeren kolmansien maiden rahoitusalan ja teknisen
alan yhteistyötä koskevien pöytäkirjojen soveltamisesta 29 päivänä kesäkuuta
1992 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 1762/92 (
3) sekä Välimeren!B
(1) EYVL N:o C 232, 6.9.1995, s. 5 ja
EYVL N:o C 150, 24.5.1996, s. 15
(2) EYVL N:o C 17, 22.1.1996, s. 184 ja
lausunto annettu 20 kesäkuuta 1996 (EYVL N:o C 198, 8.7.1996)
(3) EYVL N:o L 181, 1.7.1992, s. 11996R1488 — FI — 15.12.2000 — 002.001 — 2
alueen kolmansia maita koskevasta rahoitusyhteistyöstä annettuun neuvoston
asetukseen (ETY) N:o 1763/92 (1) yhtä maata laajempaan soveltamisalaan
kuuluvien toimenpiteiden osalta,
tämän vuoksi tällä asetuksella korvataan edellä mainitut asetukset 1 päivästä
tammikuuta 1997, mutta asetus (ETY) N:o 1762/92 on pidettävä kuitenkinvoimassa mainittuna päivänä edelleen sovellettavien rahoituspöytäkirjojenhallinnoimiseksi sekä jäljellä olevien maksusitoumusten täyttämiseksi
sellaisten rahoituspöytäkirjojen mukaisesti, joiden voimassaolo on lakannut,
tähän asetukseen sisältyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6
päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen 2 kohdassa tarkoitettu
ohjeellinen rahoitusmäärä vuosiksi 1995-1999, tämän kuitenkaan vaikutta-matta perustamissopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimi-valtaan,
ympäristöhankkeiden osalta voidaan myöntää korkotukea lainoille, jotka
Euroopan investontipankki, jäljempänä ”pankki”, on myöntänyt omistavaroistaan itse asettamillaan ja perussääntönsä mukaisilla ehdoilla,
korkotukilainan osalta pankin omista varoistaan myöntämän lainan ja
yhteisön talousarviosta rahoitetun korkotuen on oltava toisiinsa sidottuja ja
toisistaan riippuvaisia; pankki voi perussääntönsä mukaisesti ja erityisesti
hallintoneuvostonsa yksimielisellä päätöksellä, jos komission lausunto onkielteinen, päättää lainan myöntämisestä omista varoistaan sillä edellytyksel-lä, että korkotuki myönnetään; tämän vuoksi korkotuen myöntämismenette-
lyssä olisi kaikissa tapauksissa päädyttävä nimenomaiseen päätökseen tuen
myöntämisestä tai tarvittaessa sen epäämisestä,
on aiheellista säätää, että jäsenvaltioiden edustajista muodostuva komitea
avustaa pankkia tehtävissä, jotka sille on annettu tämän asetuksen
panemiseksi täytäntöön,
tässä asetuksessa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamiseksi tehokkaasti ja
suhteiden helpottamiseksi edusaajamaihin olisi suotavaa laatia monivuotisetsuunnitelmat, ja
tässä asetuksessa tarkoitetut toimenpiteet ulottuvat kehitysyhteistyötä laa-
jemmalle, ja niitä on määrä soveltaa maihin, jotka voidaan luokitellakehitysmaiksi vain osittain; tästä syystä tätä asetusta ei voida antaa muidenkuin EY:n perustamissopimuksen 235 artiklassa määrättyjen valtuuksien
perusteella,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Yhteisö toteuttaa unionin ja Välimeren alueen yhteistyökumppanuuden
periaatteiden ja ensisijaisten alojen mukaisesti toimenpiteitä, joilla tuetaanliitteessä I lueteltujen Välimeren kolmansien maiden ja alueiden, jäljempänä”Välimeren alueen yhteistyökumppanit”, pyrkimyksiä uudistaa taloudellisia
ja yhteiskunnallisia rakenteitaan, parantaa heikoimmassa asemassa olevien
oloja sekä lieventää seurauksia, joita taloudellisesta kehityksestä voi aiheutuayhteiskunnalle ja ympäristölle.
2. Tukitoimenpiteiden edunsaajiin voi kuulua paitsi valtioita ja alueita myös
paikallisia viranomaisia, alueellisia järjestöjä, julkisia virastoja, paikallisia taiperinteisiä yhteisöjä, liike-elämää tukevia järjestöjä, yksityisiä toimijoita,
osuustoiminnallisia järjestöjä, keskinäisiä yhtiöitä, yhdistyksiä, säätiöitä ja
valtioista riippumattomia järjestöjä.
3. Tämän ohjelman toteuttamiseksi on varattu 5 350 miljoonan euron
suuruinen ohjeellinen rahoitusmäärä ajanjaksoksi 2000—2006.
Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien
asettamissa rajoissa.!B
(1) EYVL N:o L 181, 1.7.1992, s. 5!M2
!B
!M2
!B1996R1488 — FI — 15.12.2000 — 002.001 — 3
2 artikla
1. Tämän asetuksen tavoitteena on tämän artiklan 2 kohdassa säädettyjen
toimien avulla myötävaikuttaa yhteistä etua koskeviin aloitteisiin unionin ja
Välimeren alueen yhteistyökumppanuuden kolmella eri alalla, jotka ovatpoliittisen vakauden ja demokratian vahvistaminen, Euroopan ja Välimerenalueen vapaakauppa-alueen luominen sekä taloudellisen ja yhteiskunnallisen
yhteistyön kehittäminen, jossa otetaan huomioon inhimilliset ja kulttuuriset
näkökohdat.
2. Tukitoimenpiteet toteutetaan ottamalla huomioon kestävän kehityksen
tavoite, joka johtaa pitkän aikavälin vakauteen ja vaurauteen. Erityistä
huomiota kiinnitetään taloudellisen siirtymävaiheen taloudellisiin, yhteiskun-nallisiin ja ympäristöllisiin vaikutuksiin, alueelliseen yhteistyöhön sekä
sellaisten Välimeren alueen yhteistyökumppanien valmiuksien kehittämiseen,
joiden avulla ne voivat integroitua maailmantalouteen. Asianomaistenmenettelyjen tavoitteet ja yksityiskohdat on vahvistettu liitteessä II.
3 artikla
Tämä asetus perustuu demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden sekä
ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiselle, jotka ovat asetuksenolennainen osa ja joiden rikkominen aiheuttaa asianmukaiset toimenpiteet.
4 artikla
1. Komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa säännöllisen ja
vastavuoroisen tietojenvaihdon, johon kuuluu sekä erityisesti strategia-asia-kirjojen, kansallisten ohjeellisten ohjelmien, vuosittaisten rahoitussuunnitel-
mien, hankkeiden valmistelun ja niiden täytäntöönpanon seurannan osalta
myös kohdealueella tapahtuva tietojenvaihto, pohjalta yhteisön, mukaanlukien Euroopan investointipankki, jäljempänä ”pankki”, ja kunkin jäsenval-
tion avustustoimenpiteiden tehokkaan yhteensovittamisen, jotta niiden yhteis-
työohjelmat olisivat keskenään johdonmukaisia ja toisiaan täydentäviä.Lisäksi komissio edistää yhteensovittamista ja yhteistyötä kansainvälistenrahoituslaitosten, Yhdistyneiden Kansakuntien yhteistyöohjelmien ja muiden
tuenantajien kanssa. Jäljempänä 11 artiklassa säädetty komitea hyväksyy
kohdealueella tapahtuvan yhteensovittamisen yksityiskohtaisia menettelyta-poja koskevat suuntaviivat.
2. Tässä asetuksessa tarkoitetuista toimenpiteistä voi päättää yhteisö joko
itsenäisesti tai yhteisrahoituksena yhdessä Välimeren alueen yhteistyökump-
paneiden kanssa taikka toisaalta jäsenvaltioiden yksityisten ja julkisten elinten
ja pankin kanssa ja toisaalta monenvälisten elinten tai kolmansien maidenkanssa. Komissio edistää tarvittaessa tällaista yhteisrahoitusta molemmin-puolisen ja varhaisessa vaiheessa toteutettavan jäsenvaltioiden kanssa
suoritettavan tietojenvaihdon pohjalta.
5 artikla
1. Tämän asetuksen nojalla rahoitettavat toimenpiteet valitaan ottaen
erityisesti huomioon edunsaajien painopistealueet, niiden tarpeiden kehitty-
minen, toteuttamiskyky ja rakenneuudistuksen edistyminen.
Valinta perustuu myös arvioon siitä, voidaanko näiden toimenpiteiden avulla
saavuttaa päämäärät, joita yhteisön tuella tavoitellaan yhteistyö- taiassosiointisopimusten määräysten mukaisesti, jos sellaisia on tehty.
2. Yhdessä pankin kanssa laaditaan maa- ja aluekohtaisia strategia-asiakir-
joja ajanjaksolle 2000—2006. Näiden strategia-asiakirjojen tarkoituksena onmääritellä yhteistyön pitkän aikavälin tavoitteet ja toiminnan ensisijaiset alat.Tätä varten otetaan asianmukaisella tavalla huomioon kaikki asiaankuuluvat
arvioinnit, käytetään ongelmasuuntautunutta analyysia, ja ohjelmiin sisälly-
tetään monialaisia kysymyksiä. Toteuttamismalleja kehitetään mahdollisuuk-sien mukaan yhteistyön tavoitteiden saavuttamisen arvioinnin helpottamisek-
si. Mikäli ennalta arvaamattomat olosuhteet tai 15 artiklan 4 kohdassa
tarkoitetun tarkistuksen tulokset sitä edellyttävät, strategia-asiakirjoja tarkis-tetaan.!B
!M2
!B
!M2
!B
!M21996R1488 — FI — 15.12.2000 — 002.001 — 4
3. Kolmivuotiset maa- ja aluekohtaiset ohjeelliset ohjelmat perustuvat
vastaaviin strategia-asiakirjoihin. Ne laaditaan yhdessä pankin kanssa maa- jaaluekohtaisesti, ja niihin voidaan sisällyttää sekä korkotukea että riskipää-omaa.
Ohjelmissa otetaan huomioon Välimeren alueen yhteistyökumppanien kanssa
määritellyt ensisijaiset alat, mukaan lukien taloudellisen vuoropuhelun
johtopäätökset.
Ohjelmissa määritellään liitteessä II olevassa II osassa mainituille aloille
kohdistettavan yhteisön tuen tärkeimmät tavoitteet, suuntaviivat ja ensisijaiset
alat sekä näiden ohjelmien arviointiperusteet. Ohjelmissa esitetään ohjeellisetmäärät (kokonaismääränä ja ensisijaisin aloin eriteltyinä) sekä perustellaan
varojen myöntäminen kyseiseen ohjelmaan.
Ohjelmat saatetaan vuosittain ajan tasalle tarpeen mukaan. Niitä voidaan
muuttaa saatujen kokemusten perusteella sekä sen perusteella, miten
Välimeren alueen yhteistyökumppanit ovat edistyneet rakenneuudistuksessa,makrotaloudellisessa vakauttamisessa, teollisuuden kehittämisessä ja yhteis-kunnallisissa uudistuksissa, tai uusien assosiointisopimusten puitteissa tehdyn
taloudellisen yhteistyön tulosten mukaisesti. Ohjelmissa kuvataan ne
uudistukset, jotka yhteistyökumppanien on toteutettava ensisijaisilla aloilla,ja niihin sisällytetään arviointi tältä osin saavutetusta edistymisestä.
4. Rahoitussuunnitelmat perustuvat 3 kohdassa tarkoitettuihin ohjeellisiin
ohjelmiin, ja ne hyväksytään yleensä vuosittain. Ne laaditaan yhdessä pankinkanssa maa- ja aluekohtaisesti. Korkotukiin liittyvät hankkeet sisällytetään
maakohtaisiin rahoitussuunnitelmiin. Riskipääomaan liittyvät hankkeet sisäl-
lytetään aluekohtaisiin rahoitussuunnitelmiin.
Suunnitelmissa on luettelo rahoitettavista hankkeista. Kutakin ohjelmaa
tarkastellaan erikseen osana koko rahoitussuunnitelmaa. Suunnitelmiensisältö kuvataan riittävän yksityiskohtaisesti, jotta ne voidaan hyväksyä 11
artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
5. Komissio varmistaa yhdessä pankin kanssa, että korkotukia ja riskipää-
omia koskevien toimenpiteiden ohjelmointi täydentää ja noudattaa maa- ja
aluekohtaisia strategia-asiakirjoja, ohjeellisia ohjelmia ja rahoitussuunnitel-mia. Pankki varmistaa täytäntöönpanovaiheessa, että toimenpiteet ovat tämänasetuksen ja sen nojalla tehtyjen päätösten mukaisia.
Komissio liittää maakohtaisiin rahoitussuunnitelmiin tarpeen mukaan ja
yleensä pankin ehdotusten pohjalta korkotukiin liittyviä hankkeita.
Komissio liittää tarvittaessa pankin ehdotusten pohjalta riskipääomaan
liittyviä hankkeita aluekohtaisiin rahoitussuunnitelmiin. Hankkeet toteutetaan
riskipääomajärjestelynä, joka käsittää riskipääomaoperaatioiden rahoituksen
jakautumisen monivuotiselle ajanjaksolle.
6. Rahoituspäätökset perustuvat vastaaviin ohjeellisiin ohjelmiin, jolleivät
kyseiset hankkeet sisälly rahoitussuunnitelmaan.
6 artikla
1. Yhteisön myöntämä rahoitus muodostuu erityisesti avustuksista, joita ei
makseta takaisin, tai riskipääomasta. Ympäristöalan yhteistyötoimenpiteisiin
myönnettävä rahoitus voi muodostua pankin omista varoistaan myöntämillelainoille myönnetystä korkotuesta.
"M2 3
Pankin myöntämät korkotukilainat myönnetään ja maksetaan euroina.Sovellettava korko vahvistetaan kullekin maksulle ottaen huomioon kyseessä
olevan toimen rahoitusominaisuudet; kuhunkin maksuun sovellettavan
korkotuen määrä on puolet kyseessä olevaan maksuun sovellettavan koronmäärästä kuitenkin siten, että korkotuen määrä ei voi ylittää 3 prosentinnimellistä korkokantaa.
2. Avustuksia, joita ei makseta takaisin, voidaan käyttää 2 artiklassa
määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista edistävien toimintojen, hankkeiden
tai ohjelmien rahoittamiseen tai yhteisrahoittamiseen. Näille toiminnoille,
hankkeille tai ohjelmille avustuksena myönnettävän rahoituksen enimmäis-määrä riippuu myös niiden sijoitukselle mahdollistamasta tuotosta. Rahoi-
tuksen asettaminen yksityisen sektorin käyttöön on pääsääntöisesti toteutet-
tava tavanomaisin kaupallisin ehdoin, jotta vältettäisiin mahdollisuuksienmukaan kilpailun vääristyminen paikallisilla rahoitusmarkkinoilla.!M2
!B
!M2
!B1996R1488 — FI — 15.12.2000 — 002.001 — 5
!M2
3. Rahoituspäätöksissä ja niihin perustuvissa rahoitussopimuksissa ja
sopimuksissa määrätään muun ohessa komission (Euroopan petostentorjun-
tavirasto, OLAF , mukaan lukien) suorittamasta seurannasta ja varainhoidonvalvonnasta, asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (
1) mukaiset paikan päällä
suoritettavat tarkastukset ja todentamiset mukaan lukien, sekä tilintarkastus-
tuomioistuimen tarvittaessa paikalla suorittamista tilintarkastuksista. Komis-
sio toteuttaa 11 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaentoimenpiteet turvatakseen Euroopan yhteisön taloudellisten etujen riittävänsuojan asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (
2) mukaisesti.
Tilintarkastustuomioistuin valvoo tämän asetuksen mukaisesti rahoitettuja
toimia, joiden käyttöä Euroopan investontipankki hallinnoi, komission,
pankin ja tilintarkastustuomioistuimen yhdessä laatimien yksityiskohtaistensääntöjen mukaan.
4. Riskipääomia käytetään ensisijaisesti omien varojen tai vastaavien
asettamiseksi sellaisten tuotannollisten yritysten (yksityinen tai sekayritys)käyttöön, joita voivat muodostaa erityisesti yhteisön jäsenvaltioiden ja
Välimeren kolmansien maiden ja alueiden luonnolliset henkilöt tai oikeus-
henkilöt.
Riskipääomia käytetään ensisijaisesti yksityisen sektorin vahvistamiseen ja
erityisesti MEDA-maiden rahoitussektorin lujittamiseen. Ne tuovat selkeää
lisäarvoa tarjoamalla sellaisia rahoitustuotteita ja -ehtoja, joita ei ole
paikallisesti saatavilla.
Pankin myöntämät ja hallinnoimat riskipääomat voivat olla erityisesti:
a) julkisin varoin tuettuja lainoja, joiden takaisinmaksu ja tarvittaessa
mahdollisten korkojen maksu tapahtuu vasta muiden pankkilainojen
maksamisen jälkeen;
b) ehdollisia lainoja, joiden takaisinmaksu ja kesto riippuvat lainojen
myöntämishetkellä määriteltyjen ehtojen toteutumisesta;
c) yhteisön merkitsemiä vähemmistö- tai väliaikaisosakkuuksia Välimeren
kolmansissa maissa ja alueilla perustettujen yritysten osakepääomasta;
d) osakkuuksien rahoitusta ehdollisten lainojen muodossa, jota myönnetään
Välimeren alueen yhteistyökumppaneille tai niiden hallitusten suostu-muksella Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden yrityksille joko
suoraan tai kyseisten kumppaneiden rahoituslaitosten välityksellä.
7 artikla
1. Tämän asetuksen mukaiset toimenpiteet voivat koskea tavaroiden ja
palvelujen tuontikustannuksia sekä hankkeiden ja ohjelmien toteuttamisestajohtuvia paikallisia kustannuksia. Edunsaajana olevan yhteistyökumppanin
hyväksyttyjen talousuudistusohjelmien tukemiseen voidaan myöntää myös
suoraa budjettirahoitusta, erityisesti rakennesopeutusta varten tehtävienalakohtaisten järjestelmien kautta, kuten liitteessä II olevan I osan b kohdassamainitaan. Yhteisön rahoitus ei koske veroja, tulleja eikä maksuja.
Kyseisten Välimeren alueen yhteistyökumppanien on sovellettava yhteisön
tämän asetuksen mukaisesti rahoittamien toimenpiteiden täytäntöönpanoa
koskeviin sopimuksiin ainakin yhtä edullisia vero- ja tullijärjestelyjä kuin ne,joita nämä yhteistyökumppanit soveltavat suosituimmuusasemassa olevaanvaltioon tai kansainväliseen kehitysjärjestöön.
2. Ohjelmien tai hankkeiden määrittelystä, valmistelusta, hallinnoinnista,
seurannasta, tarkastuksesta ja valvonnasta aiheutuvat kustannukset voidaan
myös korvata. Näihin voivat kuulua teknisestä ja hallinnollisesta avustaaiheutuvat kustannukset, jos niistä on hyötyä sekä komissiolle että edunsaa-
jalle ja jos ne eivät kuulu julkishallinnon vakituisiin tehtäviin.
3. Koulutus-, viestintä- ja tukimusohjelmien sekä muiden hankkeiden
ylläpito- ja käyttökustannukset voidaan korvata; erityisesti ne, jotka on
maksettava valuuttoina. Yleensä nämä kustannukset voidaan kuitenkinkorvata ainoastaan käynnistysvaiheessa ja ne alenevat asteittain.
(1) EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.
(2) EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.!B
!M2
!B
!M2
!B
!M2
!B1996R1488 — FI — 15.12.2000 — 002.001 — 6
4. Tuotannollisiin investointeihin käytetään yhteisön rahoituksen lisäksi
myös edunsaajan omia varoja tai markkinaehtoista rahoitusta kulloisenkinhankkeen laadun mukaisesti. Edunsaajan osuuden tai markkinaehtoisenrahoituksen osuuden olisi oltava mahdollisimman suuri. Yhteisön rahoitus,
pankin omista varoista rahoitettava osuus mukaan lukien, ei saa kuitenkaan
ylittää 80:tä prosenttia investointien kokonaiskustannuksista. Mainittu 80prosentin yläraja on mahdollinen poikkeustapauksissa, ja sen on oltavatoiminnan luonteen perusteella aiheellinen.
8 artikla
1. Julkiset hankinnat (tarjouspyynnöt ja sopimukset) ovat avoinna yhtäläisin
ehdoin kaikille jäsenvaltioiden ja Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden
luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille.
2. Komissio varmistaa, että— hankintojen, urakoiden ja palveluiden esivalintoihin ja tarjouskilpailuihin
osallistuu mahdollisimman moni yhtäläisin ehdoin,
— valinta- ja arviointiperusteita noudatetaan ehdottoman avoimesti ja
tiukasti,
— yrityksiä, järjestöjä ja laitoksia, jotka ovat kiinnostuneita ohjelman
puitteissa rahoitettuihin hankkeisiin osallistumisesta, kilpailutetaan
tehokkaasti.
3. Komissio huolehtii julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailujenjulkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja ilmoittaa niiden
aiheen, sisällön ja loppusumman, ja lisäksi se julkaisee
— kerran vuodessa ennusteen palvelujen hankinnoista sekä teknisen yhteis-
työn piiriin kuuluvista toimeksiannoista, jotka tarjouskilpailujen jälkeen
annetaan toteutettaviksi 12 kuukauden kuluessa julkaisemisesta,
— kerran kolmessa kuukaudessa muutokset yllä mainittuun ennusteeseen.
4. Komissio toimittaa pyynnöstä ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
kaikille asiasta kiinnostuneille yhteisön alueella oleville yrityksille, järjes-
töille ja laitoksille MEDA-ohjelmien yleispiirteitä koskevaa aineistoa sekäohjelmiin pääsyä koskevat vaatimukset käyttäen tarkoituksenmukaisellatavalla Internetiä.
5. Jäljempänä 9 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuihin rahoitussopimuksiin tai
rahoitusehdotuksiin sisällytetään suunniteltuja julkisia hankintoja koskevattiedot mukaan lukien arvioidut summat, niiden myöntämistä koskevamenettely sekä suunnitellut tarjouskilpailujen julkaisupäivät.
6. Hankitasopimusten myöntämisessä yrityksille noudatetaan Euroopan
yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen asiaakoskevia säännöksiä.
7. Tarjouskilpailujen tulokset, mukaan lukien saatujen tarjousten lukumää-
rä, päivämäärä, jona sopimus tehdään sekä tarjouskilpailujen voittajien nimet
ja osoitteet, julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja
Internetissä. Komissio antaa puolivuosittain 11 artiklassa säädetylle komi-tealle yksittäisiä ja yksityiskohtaisia tietoja julkisia hankintoja koskevistasopimuksista, jotka on tehty MEDA-ohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpa-
nemiseksi.
8. Käytettäessä yhteisrahoitusta komissio voi tapauskohtaisesti sallia, että
muista kuin Välimeren alueen yhteistyökumppanuusmaista kotoisin olevat
luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt saavat osallistua tarjouskilpailuihin ja
olla osallisina sopimuksissa. Tällöin kolmansien maiden osallistuminenvoidaan hyväksyä ainoastaan vastavuoroisuuden perusteella.!B
!M2
!B
!M2
!B
!M2
!B1996R1488 — FI — 15.12.2000 — 002.001 — 7
!M2
9 artikla
1. Komissio toimittaa strategia-asiakirjojen yhteydessä tiedoksi laatimansa
rahoituksen kokonaissuunnitelman ja sen perustelut sekä ilmoittaa erityisesti
maa- ja aluekohtaisten ohjeellisten ohjelmien kokonaismäärärahan ja sen
jakautumisen näiden ohjelmien puitteissa eri edunsaajamaiden ja ensisijaistenalojen osalta.
2. Komissio vahvistaa 11 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä
noudattaen strategia-asiakirjat, ohjeelliset ohjelmat, rahoitussuunnitelmat
sekä niihin tehtävät muutokset.
3. Komissio tekee ne rahoituspäätökset, jotka eivät sisälly maa- tai
aluekohtaisiin rahoitussuunnitelmiin, tapauskohtaisesti 11 artiklan 2 kohdassa
säädettyä menettelyä noudattaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän
artiklan 5 kohdan soveltamista.
4. Komissio tekee päätökset 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen rahoitus-
päätösten muuttamisesta, jos niihin ei sisälly merkittäviä muutoksia taisellaisia lisäsitoumuksia, jotka ylittävät 20 prosenttia alkuperäisestä sitou-
muksesta. Komissio antaa tällaisista päätöksistä viipymättä tiedon 11
artiklassa tarkoitetulle komitealle.
5. Komissio tekee suuruudeltaan enintään 2 000 000 euron rahoituspää-
tökset, jos ne ovat osa yleiskattavista määrärahoista. Yleiskattavat määrärahat
hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Suuruudeltaan enintään 2 000 000 euron toimenpiteitä koskevista rahoitus-päätöksistä ilmoitetaan 11 artiklassa tarkoitetulle komitealle järjestelmälli-sesti ja viipymättä sekä joka tapauksessa ennen sen seuraavaa kokousta.
6. Rajoittamatta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan
21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen (
1) 106 artiklan
soveltamista rahoitussopimukset toimitetaan tiedoksi 11 artiklassa säädetynkomitean jäsenille kaksi viikkoa ennen niiden allekirjoittamista.
7. Pankin ympäristöalan hankkeita varten myöntämien lainojen korkotukeen
sovelletaan 12 artiklassa säädettyä lisämenettelyä. Riskipääomaan sovelletaan
13 artiklassa säädettyä lisämenettelyä.
10 artikla
1. Komissio hallinnoi tässä asetuksessa tarkoitettuja, yhteisöjen talous-
arviosta rahoitettuja toimenpiteitä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon
sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti.
2. Komissio ottaa tämän asetuksen mukaisesti tehtävissä rahoituspäätöksis-
sä sekä 15 artiklassa mainituissa arvioinneissa huomioon varainhoito-asetuksessa tarkoitetun moitteettoman varainhoidon sekä erityisesti taloudel-lisuuden ja kustannusvaikuttavuuden periaatteet.
11 artikla
1. Perustetaan hallintokomitea, jäljempänä ”MED-komitea”. Pankin edus-
taja osallistuu asioiden käsittelyyn komiteassa ilman äänioikeutta.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7
artiklassa säädettyä menettelyä.
3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika
vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
4. Komitea voi käsitellä kaikkia muita tämän asetuksen täytäntöönpanoa
koskevia asioita, jotka puheenjohtaja saattaa sen käsiteltäviksi, mahdollisesti
jäsenvaltion edustajan pyynnöstä, ja erityisesti yleistä täytäntöönpanoa,
ohjelman hallintoa sekä 4 ja 5 artiklassa tarkoitettuja yhteisrahoitusta jayhteensovittamista koskevia asioita.
5. Komitea hyväksyy työjärjestyksensä määräenemmistöllä perustamisso-
pimuksen 205 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(1) EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY , EHTY , Euratom) N:o 2673/1999 (EYVL L 326, 18.12.1999, s. 1).!B
!M2
!B
!M2
!B
!M21996R1488 — FI — 15.12.2000 — 002.001 — 8
6. Komissio antaa säännöllisesti tietoja komitealle ja tiedottaa tämän
asetuksen mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanosta.
12 artikla
1. Pankki toimittaa komissiolle ehdotuksen korkotukeen liittyväksi hank-
keeksi joko sen sisällyttämiseksi rahoitussuunnitelmaan tai sen hyväksymi-seksi yksittäisenä rahoituspäätöksenä 9 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetynmukaisesti. Komissio varmistaa, että ehdotus on tämän asetuksen ja sen
nojalla tehtyjen asianomaisten päätösten mukainen.
2. Komissio ilmoittaa pankille kustakin korkotukeen liittyvästä päätöksestä
riippumatta siitä, onko se tehty rahoitussuunnitelmana vai yksittäisenärahoituspäätöksenä.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun päätöksen mukaisesti pankki voi, jos
päätöksessä myönnetään korkotuki, myöntää tällä tavoin tuetun lainan
edellyttäen, että 14 artiklassa tarkoitettu komitea ja komitean toimintaanosallistuva komission edustaja antavat asiasta myönteisen lausunnon.
4. Pankki ilmoittaa asiasta komissiolle.
13 artikla
1. Pankki toimittaa komissiolle ehdotuksen riskipääomaan liittyväksi
hankkeeksi sen sisällyttämiseksi riskipääomajärjestelynä aluekohtaiseen
rahoitussuunnitelmaan. Komissio varmistaa, että ehdotuksen sisältämät ehdotovat tämän asetuksen ja sen nojalla tehtyjen asianomaisten päätösten
mukaiset.
2. Komissio ilmoittaa pankille kustakin aluekohtaista rahoitussuunnitelmaa
koskevasta päätöksestä, joka on tehty 9 artiklan 2 kohdan nojalla ja jonkatäytäntöönpanoon sisältyy riskipääomaa.
3. Tämän pohjalta pankki toimittaa 14 artiklassa tarkoitetun komitean
käsiteltäväksi sen lausuntoa varten yksittäiset toimet, joilla aluekohtaisessa
rahoitussuunnitelmassa tarkoitettu sisältyvällä riskipääomalla toteutettava
hanke pannaan täytäntöön. Komission edustaja välittää komitealle komissionkannan kyseiseen toimeen ja erityisesti siitä, onko se aluekohtaisen
rahoitussuunnitelman mukainen.
4. Tämän pohjalta yksittäiset riskipääomatoimet toimitetaan pankille
asianmukaisia toimenpiteitä varten edellyttäen, että 14 artiklassa tarkoitettukomitea ja komitean toimintaan osallistuva komission edustaja antavat asiastamyönteisen lausunnon.
5. Pankki ilmoittaa asiasta komissiolle.
14 artikla
1. Pankkiin perustetaan jäsenvaltioiden edustajista muodostuva komitea,
jäljempänä ”14 artiklassa tarkoitettu komitea”. Komitean puheenjohtajana onsen jäsenvaltion edustaja, joka kulloinkin toimii pankin hallintoneuvoston
puheenjohtajana; komitean sihteeristön järjestää pankki. Komission edustaja
osallistuu asioiden käsittelyyn komiteassa.
2. Neuvosto vahvistaa yksimielisesti 14 artiklassa tarkoitetun komitean
työjärjestyksen.
3. Komitea tekee päätökset
"M2perustamissopimuksen 205 artiklan 2
kohdassa 3määrätyllä määräenemmistöllä.
4. 14 artiklassa tarkoitettuun komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edusta-
jien äänet painotetaan "M2perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa
3määrätyllä tavalla.!B
!M2
!B1996R1488 — FI — 15.12.2000 — 002.001 — 9
!M2
15 artikla
1. Komissio tutkii yhdessä pankin kanssa edistystä, joka on saavutettu
asetuksen mukaisesti toteutettujen toimenpiteiden täytäntöönpanossa sekäantaa asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen
viimeistään seuraavan vuoden kesäkuun 30 päivänä. Kertomuksessa annetaan
asianmukaista luottamuksellisuutta noudattaen tiedot vuoden aikana rahoite-tuista toimenpiteistä ja valvontatoimien tuloksista sekä arvioidaan saavutet-tuja tuloksia strategia-asiakirjojen kokonaispuitteissa.
2. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille vuosittain edellisenä vuonna toteutu-
neesta talousarviosta maksusitoumusten ja maksujen osalta.
3. Komissio ja pankki arvioivat omia hankkeitaan niiden kuluessa ja
päätyttyä sekä samalla tavoin tärkeimpiä toiminta-alojaan määrittääkseen,
miten tavoitteet on saavutettu sekä laatiakseen suuntaviivat tulevan toiminnantehostamiseksi. Arviointikertomukset toimitetaan asianmukaista luottamuk-sellisuutta noudattaen MED-komitealle ja Euroopan parlamentille. Pankin
hallinnoimien toimien osalta nämä kertomukset toimitetaan MED-komitealle.
4. Komissio laatii joka kolmas vuosi yhdessä pankin kanssa kokonaisarvi-
ointikertomuksen Välimeren alueen yhteistyökumppaneille siihen mennessä
annetusta avusta, ohjelmien tehokkuudesta ja strategia-asiakirjojen tarkistuk-sesta. Kertomus esitetään MED-komitealle keskustelua varten.
5. Neuvosto tarkastelee tätä asetusta uudelleen ennen 30 päivää kesäkuuta
2006. Tätä varten komissio esittää neuvostolle ennen 31 päivää joulukuuta2005 arviointikertomuksen liittäen mukaan asetuksen tulevaisuutta sekä
tarvittaessa siihen tehtäviä muutoksia koskevat ehdotukset.
16 artikla
Kun jokin tukitoimien jatkamiseksi vaadittu olennainen edellytys on jäänyt
Välimeren alueen yhteistyökumppanin osalta täyttymättä, neuvosto voimääräenemmistöllä komission ehdotuksesta päättää aiheellisista toimenpi-teistä.
17 artikla
1. Kumotaan asetus (ETY) N:o 1763/92 31 päivästä joulukuuta 1996
alkaen.
2. Sovelletaan asetusta (ETY) N:o 1762/92 1 päivästä tammikuuta 1996
alkaen mainittuna päivänä edelleen voimassa olevien pöytäkirjojen hallin-
nointiin sekä varojen sitomiseen sellaisten pöytäkirjojen mukaisesti, joiden
voimassaolo on lakannut.
18 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on
julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .!M1
!B1996R1488 — FI — 15.12.2000 — 002.001 — 10
LIITE I
ASETUKSEN 1 ARTIKLASSA TARKOITETTUINA YHTEISTYÖKUMPP A-
NEINA TOIMIV AT MAAT JA ALUEET
Algerian demokraattinen kansantasavalta
Egyptin arabitasavaltaIsraelin valtioJordanian kuningaskunta
Kyproksen tasavalta
Libanonin tasavaltaMaltan tasavaltaMarokon kuningaskuntaSyyrian arabitasavaltaTunisian tasavaltaTurkin tasavalta
Gazan ja Jordan-joen länsirannan miehitetyt alueet!
B1996R1488 — FI — 15.12.2000 — 002.001 — 11
LIITE II
Asetuksen 2 artiklan toteuttamiselle asetetut tavoitteet ja sitä koskevat säännöt
I a) Taloudellisen siirtymävaiheen tukeen sekä Euroopan ja Välimeren
vapaakauppa-alueen toteuttamiseen kuuluvat erityisesti:
— työpaikkojen luominen ja yksityissektorin kehittäminen, mukaan
lukien yritysten toimintaedellytysten parantaminen ja pk-yritystentukeminen,
— Euroopan yhteisön ja Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden
markkinoiden avaaminen sekä niiden välisten ja Välimeren alueen
yhteistyökumppaneiden keskinäisten investointien, teollisen yhteis-työn ja kaupan edistäminen,
— taloudellisten perusrakenteiden parantaminen, mihin voivat sisältyä
rahoitus- ja verotusjärjestelmät.
b) Yhteistyökumppanien uudistusohjelmien tukitoimet toteutetaan seuraavia
periaatteita noudattaen:
— tukiohjelmilla pyritään palauttamaan ja tarvittaessa vakiinnuttamaan
keskeinen rahoituksellinen tasapaino ja luomaan nopeammalle
kasvulle suotuisat taloudelliset edellytykset pyrkien samalla väestönelinolojen parantamiseen,
— tukiohjelmilla edistetään myös avainalojen uudistuksia vapaakauppa-
alueen luomiseksi Euroopan yhteisön kanssa,
— tukiohjelmat sovitetaan kunkin maan erityistilanteeseen, ja niissä
otetaan huomioon sen taloudelliset ja yhteiskunnalliset olot,
— tukiohjelmissa määrätään toimenpiteistä, joilla pyritään erityisesti
yhteiskunnallisten olojen ja työllisyyden osalta täydentämään talou-dellista siirtymäkautta ja Euro-Välimeri-vapaakauppa-alueen luomis-ta sekä lieventämään niitä haittavaikutuksia, joita tällä prosessilla voiolla yhteiskunnallisesti ja työllisyyden kannalta, erityisesti heikom-piosaisten väestöryhmien kohdalla,
— tuki maksetaan suoran talousarviotuen erinä tukiohjelmassa sovittujen
tavoitteiden ja/tai alakohtaisten tavoitteiden mukaisesti.
Seuraavien valintaperusteiden on täytyttävä:
— asianomaisen maan on käynnistettävä Bretton Woodsin laitosten
hyväksymä uudistusohjelma tai toteutettava vastaaviksi todettujaohjelmia yhteistyössä näiden laitosten kanssa, mutta ei välttämättäniiden myöntämän rahoituksen avulla, uudistusten laajuuden jatehokkuuden mukaan,
— maan taloudellinen tilanne on otettava huomioon makrotalouden
tasolla (velkaantumisaste, velanhoidon kulut, maksutase, varainhoi-totilanne, rahapoliittinen tilanne, asukasta kohden laskettu tulotasosekä työttömyystaso) ja alakohtaisten uudistusten tasolla vapaakaup-pa-alueen luomiseksi yhteisön kanssa.
II Kestävälle taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle myönnettävään
tukeen kuuluvat erityisesti:
— kansalaisyhteiskunnan ja eri väestönosien osallistuminen kehitystoimenpi-
teiden suunnitteluun ja toteuttamiseen,
— yhteiskunnallisten palvelujen parantaminen erityisesti terveyden, perhe-
suunnittelun, vesihuollon, saneeraustoiminnan ja asumisen alalla,
— kasvun tuloksien laajan ja tasapuolisen jakamisen edistäminen, jolloin
erityistä huomiota kiinnitetään YK:n huippukokouksissa sovittuihin
tavoitteisiin, jotka koskevat köyhyyden torjuntaa ja kuuluvat kansainväli-siin kehitystavoitteisiin,
— maaseudun sopusointuinen ja yhtenäinen kehittäminen sekä kaupunkien
elinolojen parantaminen,
— yhteistyön lujittaminen maataloudessa erityisesti laadun sekä vaatimusten
osalta,
— kalastusalan yhteistyön lujittaminen ja meren luonnonvarojen kestävän
käytön edistäminen,
— ympäristön suojelu ja parantaminen, jolloin erityistä huomiota kiinnitetään
ennalta varautumisen ja ehkäisemisen periaatetta noudattaviin toimiintuettaessa taloudellista kehitystä tehostetulla ympäristöyhteistyöllä,
— taloudellisten perusrakenteiden parantaminen erityisesti liikenteen, ener-
giahuollon, maaseudun ja kaupungin kehittämisen alalla sekä tietoyh-!
M21996R1488 — FI — 15.12.2000 — 002.001 — 12
teiskuntaan, tietotekniikkaan ja televiestintään liittyvien toimien tehosta-
minen,
— inhimillisten voimavarojen yhtenäinen kehittäminen jäsenvaltioiden to-
teuttamia ohjelmia täydentäen, erityisesti teollisuusyhteistyön puitteissaannettavan ammatillisen jatkokoulutuksen alalla, sekä tieteellisen ja
teknisen tutkimustoiminnan voimavarojen parantaminen,
— demokratian vahvistaminen, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja puolus-
taminen erityisesti Euroopan yhteisön ja Välimeren yhteistyökumppanei-den alueilla toimivien valtioista riippumattomien järjestöjen välityksellä,
— kulttuuriyhteistyö ja nuorten vaihto-ohjelmat,— yhteistyö ja tekninen apu yhteistyön vahvistamiseksi siirtolaisuuden ja
laittoman maahanmuuton torjunnan aloilla, mukaan lukien laittomasti
maassa oleskelevien palauttaminen,
— yhteistyö ja tekninen apu järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi,
mukaan lukien laiton huumekauppa ja ihmiskauppa,
— yhteistyön kehittäminen oikeusvaltioon liittyvissä asioissa kuten yhteistyö
oikeus- ja rikosasioissa, oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja tehokkuu-
den takaavien instituutioiden vahvistaminen, valtioiden sisäisten turvalli-
suuspalvelujen ja väestön turvallisuudesta huolehtivien kouluttaminen.
III Alueellista, niitä pienempien yksikköjen välistä ja rajojen yli tapahtuvaa
yhteistyötä tuetaan erityisesti:
a) luomalla ja kehittämällä alueellisen yhteistyön rakenteita Välimeren
alueen yhteistyökumppanien sekä niiden ja Euroopan unionin ja senjäsenvaltioiden välille;
b) — rakentamalla alueellisen kaupanvaihdon tarvitsemat fyysiset perus-
rakenteet, mukaan lukien liikenteen, tietoliikenteen ja energiahuollon
tarvitsemat rakenteet:
— parantamalla lainsäädäntöä sekä toteuttamalla rajanylityspaikkojen
varusteita koskevia pienimuotoisia perusrakennehankkeita,
— suurten maantieteellisten alueiden välisellä yhteistyöllä sekä Euroo-
pan yhteisössä tällä alalla toteutettuja toimenpiteitä täydentävillätoimenpiteillä, myös tukemalla Välimeren alueen yhteistyökumppa-
neiden liikenne- ja energiaverkkojen sekä Euroopan laajuisten
verkkojen yhdistämistä toisiinsa;
c) muilla alueellisilla toimilla, myös Euroopan maiden ja arabimaiden välisen
vuoropuhelun avulla;
d) Euroopan yhteisön ja Välimeren alueen yhteistyökumppanien kansalais-
yhteiskuntien välisellä vaihdolla; tässä yhteydessä hajautetulla yhteis-
työllä:
— pyritään yksilöimään valtioista riippumattomat yhteisön tuen saajat,— keskitytään erityisesti yliopistojen ja tutkijoiden, paikallisyhteisöjen,
yhdistysten, valtiotieteitä tukevien säätiöiden, ammattiliittojen javaltioista riippumattomien järjestöjen, tiedotusvälineiden, yksityis-
yrittäjien sekä kulttuurilaitosten sanan laajassa merkityksessä ja
muiden IV osassa mainittujen laitosten saattamiseen toistensayhteyteen.
Ohjelmissa on keskityttävä edistämään siviiliyhteiskunnan osallistumista ja
näkymistä yhteistyövaltioiden sisällä, erityisesti edistämällä verkostojen välistätiedonvaihtoa ja verkostoihin kuuluvien yhteistyökumppaneiden välisten
siteiden pysyvyyttä.
IV Hyvää hallintotapaa edistetään tukemalla avainasemassa olevia laitoksia ja
keskeisimpiä kansalaisyhteiskunnan vaikuttajia, kuten paikallishallintoa, maa-
seudun asukkaiden ja kyläläisten ryhmittymiä, keskinäistä apua antavia
yhdistyksiä, ammattiliittoja, tiedotusvälineitä ja liike-elämää tukevia järjestöjä,sekä auttamalla julkishallintoa kehittämään mahdollisuuksiaan laatia eri alojenpolitiikan suuntaviivoja ja johtaa niiden toteuttamista.
V Tämän asetuksen nojalla toteutettavissa toimenpiteissä otetaan huomioon
selvitykset naisten ja miesten tarpeista ja mahdollisuuksista taloudellisessa jayhteiskunnallisessa elämässä sukupuoleen liittyvien näkökohtien sisällyttämi-seksi kehitysyhteistyön ohjelmointiin ja toteuttamiseen. Erityistä huomiota onkiinnitettävä naisten kouluttamiseen ja työpaikkojen luomiseen naisille.
Toimenpiteissä otetaan huomioon myös nuorten kouluttamistarve ja nuorille
tarkoitettujen työpaikkojen luominen, jotta voitaisiin helpottaa nuortentulemista osaksi yhteiskuntaa.
VI Tämän asetuksen nojalla rahoitettavat toimet koostuvat yleensä teknisestä
avusta, koulutuksesta, laitosten kehittämisestä, tiedottamisesta, seminaareista,tutkimuksista sekä mikro- ja pk-yrityksiin sekä perusrakenteisiin kohdistuvista!
M21996R1488 — FI — 15.12.2000 — 002.001 — 13
investointihankkeista sekä toimista, joilla osoitetaan avustuksen olevan peräisin
Euroopan yhteisöstä. Hajautettua yhteistyötä olisi tehtävä silloin, kun se voi ollatehokasta. Riskipääomaan liittyviä toimia ja korkotukea rahoitetaan yhteis-työssä pankin kanssa.
VII Ympäristönäkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon tämän asetuksen
perusteella rahoitettavien toimien valmistelussa ja toteuttamisessa.!
M21996R1488 — FI — 15.12.2000 — 002.001 — 14