1994R1626 — FI — 01.01.1999 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1626/94,
annettu 27 päivänä kesäkuuta 1994,
tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä
(EYVL L 171, 6.7.1994, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston asetus (EY) N:o 1075/96, annettu 10 päivänä kesäkuuta 1996 L 142 1 15.6.1996
►M2Neuvoston asetus (EY) N:o 782/98, annettu 7 päivänä huhtikuuta 1998 L 113 6 15.4.1998
►M3Neuvoston asetus (EY) N:o 1448/1999, annettu 24 päivänä kesäkuuta
1999 L 167 7 2.7.1999
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1626/94,
annettu 27 päivänä kesäkuuta 1994,
tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti
sen 43 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),
sekä katsoo, että
Välimeren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa ei ole säännelty yhteisön
tasolla yhteisen kalastuspolitiikan kymmenen ensimmäisen soveltamis-vuoden aikana, koska tällä merellä on sen ominaisuuksien vuoksivaikeampaa soveltaa Atlantilla ja Pohjanmerellä vuodesta 1983sovellettujen sääntöjen kaltaisia sääntöjä,
on kuitenkin aika tullut ratkaista Välimeren kalavaroihin liittyviä
ongelmia ottamalla käyttöön yhdenmukaistettu, Välimerelle soveltuvahoitojärjestelmä ottaen huomioon alueella voimassa olevan kansallisensääntelyn ja tehden siihen tasapainoisella tavalla ja tarvittaessa asteittain
kalakantojen suojelun tarpeellisiksi tekemiä mukautuksia,
yhteisön on myös pyrittävä kaikkien rannikkovaltioiden kanssa toteutta-
maan yhteinen Välimeren kalavarojen hoito- ja hyväksikäyttöpolitiikka;tässä asetuksessa tarkoitettu hoitojärjestelmä käsittää Välimeren kala-
varojen kalastukseen liittyvät, jonkin kolmannen maan yhteisön
satamasta käsin harjoittamat toimet,
olisi kiellettävä pyydykset, joiden käyttö Välimerellä vahingoittaa
voimakkaasti meriympäristöä tai kalakantojen tilaa; rannikkoalueesta
olisi varattava osa valikoivimmille pyydyksille, joita käyttävät lähive-
sikalastajat; poiketen tietyistä kalavarojen teknisistäsäilyttämistoimenpiteistä 7 päivänä lokakuuta 1986 annetun neuvostonasetuksen (ETY) N:o 3094/86(
4) maantieteellisistä alueista, kyseisen
asetuksen ajoverkkoja ja kierrenuottia koskevia säännöksiä sovelletaanjo Välimerellä,
olisi määritettävä tärkeimpien Välimerellä käytettyjen pyydysten
ominaisuudet, erityisesti niiden vähimmäissilmäkoot, sekä tiettyjenkala-, äyriäis- ja nilviäislajien ja muiden Välimeren erityiskalatuotteidenvähimmäiskoot niiden liikakäytön välttämiseksi,
samoin on alamittaisten yksilöiden laajaa pyytämistä aiheuttavien
tilanteiden välttämiseksi suojeltava tiettyjä alueita, joille poikaset ovatkeskittyneet, ottaen huomioon alueella vallitsevat elolliset erityisolo-suhteet; lisäksi niin yhteisön kuin kansallisen lainsäätäjän olisi
Välimerellä harjoitettavan kalastuksen sääntöjä vahvistaessaan otettava
huomioon herkiksi tai uhanalaisiksi tunnustettujen lajien ja ympäristöjenerityistarpeet,
tätä asetusta ei pitäisi soveltaa tieteellisessä tutkimuksessa tarvittavaan
toimintaan, jotta tutkimustyön tekemistä ei haitattaisi,
olisi voitava soveltaa kansallisia toimenpiteitä, jotka täydentävät tässä
asetuksessa käyttöön otetun järjestelmän vähimmäisvaatimuksia taiylittävät ne, tai kalastustoimintaa harjoittavien eri toimijoiden välisiäsuhteita säänteleviä toimenpiteitä; tällaisia toimenpiteitä voidaan pitää1994R1626 — FI — 01.01.1999 — 002.001 — 2
(1) EYVL N:o C 5, 9.1.1993, s. 6 ja
EYVL N:o C 306, 12.11.1993, s. 10
(2) EYVL N:o C 255, 20.9.1993, s. 237
(3) EYVL N:o C 201, 26.7.1993, s. 27
(4) EYVL N:o L 288, 11.10.1986, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3919/92 (EYVL N:o L 397, 31.12.1992, s.
1).
▼B
voimassa tai ottaa käyttöön, jollei komission suorittamasta niiden
yhteensopivuutta yhteisön oikeuden kanssa ja niiden yhdenmukaisuuttayhteisen kalastuspolitiikan kanssa koskevasta tutkimuksesta muuta
johdu,
tämän asetuksen säännösten sallimat kansalliset toimenpiteet olisi
hyväksyttävä rajoitetuksi ajaksi ja noudattaen menettelyä, jolla taataan
mahdollisimman vähän kalavaroihin ja yhteisön kalastajiin kohdistuviakielteisiä vaikutuksia,
yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä
joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92(
1)2
artiklan 2 kohdassa velvoitetaan jäsenvaltiot huolehtimaan siitä, ettämuu kuin ammattimaisesti harjoitettava kalastustoiminta ei vaarannayhteiseen kalastuspolitiikkaan kuuluvien kalavarojen säilyttämistä ja
hoitoa; tällä velvoitteella on erityistä merkitystä Välimerellä siellä
harjoitetun toiminnan laajuuden vuoksi, ja kalavarojen tilalle toimin-nasta mahdollisesti aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia on rajoitettava, ja
yhteisö on allekirjoittanut Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleis-
sopimuksen, joka sisältää meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistäja hoitoa koskevat periaatteet ja säännöt,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Tätä asetusta sovelletaan kaikkeen kalastustoimintaan tai kaikkeen
siihen liittyvään toimintaan 5º 36 ′läntisen pituuspiirin itäpuolella
olevilla Välimeren merivesillä, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden suver-
eniteettiin ja lainkäyttövaltaan, laguuneja ja lampia lukuun ottamatta.
Sitä sovelletaan myös tällaiseen toimintaan, jota yhteisön aluksetharjoittavat Välimerellä kyseisten vesialueiden ulkopuolella.
2. Jäsenvaltiot, joilla on rantaa Välimerellä, voivat säätää lakeja 1
kohtaan kuuluvilla aloilla, muu kuin ammattimaisesti harjoitettu kalastusmukaan lukien, toteuttaen lisätoimenpiteitä tai tässä asetuksessakäyttöön otetun järjestelmän vähimmäisvaatimukset ylittäviä toimenpi-teitä, jotka ovat yhteisön lainsäädännön kanssa yhteensopivia ja yhteisen
kalastuspolitiikan mukaisia.
Näitä toimenpiteitä toteuttaessaan jäsenvaltioiden on valvottava erityi-
sesti liitteessä I olevien herkkien tai uhanalaisten lajien ja ympäristöjen
suojelua.
3. Komissiolle on ajoissa ilmoitettava kaikista hankkeista, joilla
aiotaan ottaa käyttöön tai muuttaa kansallisia kalavarojen säilyttämis- ja
hoitotoimenpiteitä, jotta se voisi esittää huomautuksensa asetuksen(ETY) N:o 3094/86 14 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen.
2 artikla
1. Myrkyllisten, huumavien tai syövyttävien aineiden, sähköiskuja
tuottavien laitteiden ja räjähteiden käyttö kalastukseen ja aluksella
säilyttäminen on kielletty.
2. Hinattavien pyydysten (erityisesti Saint Andrew's cross) käyttö
korallien keräämiseen sekä paineilmavasaroiden tai muiden lyömäväli-
neiden käyttö litofaagisimpukoiden keräämiseen on kielletty.
3. Pesäverkkojen ja hinattavien verkkojen, jotka asetetaan veteen
veneestä ja koetaan rannalta (rannalta vedettävät nuotat), käyttö onkielletty 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen, ellei neuvosto päätä toisinmääräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja sellaisten tieteellistentietojen perusteella, jotka osoittavat, että kyseisten pyydysten käyttö eivaikuta kalavaroihin kielteisesti.1994R1626 — FI — 01.01.1999 — 002.001 — 3
(1) EYVL N:o L 389, 31.12.1992, s. 1
▼B
3 artikla
1. Troolien, nuottien tai vastaavien hinattavien verkkojen käyttö on
kielletty 3 merimailin päähän rannikosta ulottuvalla alueella tai 50metrin isobaatin alueella, jos kyseinen syvyys saavutetaan jolyhyemmällä etäisyydellä, vedettiinpä pyydyksiä millä tavalla tahansa,lukuun ottamatta kansallisessa lainsäädännössä olevaa poikkeusta
silloin, kun 3 merimailin rannikkoalue ulottuu jäsenvaltioiden alueve-
sien ulkopuolelle.
Kuitenkin kaikkia pyydyksiä, joita käytetään 1 kohdassa säädettyä
etäisyyttä lähempänä rannikkoa 1 päivänä tammikuuta 1994 voimassa
olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, voidaan käyttää ►
M331
päivään toukokuuta 2000 ◄asti, lukuun ottamatta paritroolia, jota
voidaan käyttää 31 päivään joulukuuta 2002 asti, ellei neuvosto päätätoisin määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja sellaisten tieteel-
listen tietojen perusteella, jotka osoittavat että kyseisten pyydysten
käyttö ei vaikuta kalavaroihin kielteisesti.
2. Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen harojen käyttö simpukoiden
pyynnissä on sallittu riippumatta etäisyydestä rannikkoon ja syvyydestä,
jos muiden lajien kuin simpukoiden saalis on enintään 10 prosenttiakoko saaliin kokonaispainosta.
3. Pohjatrooleilla, -nuotilla ja -verkoilla kalastaminen Poseidonia
Oceanica -lajin esiintymien tai muiden meressä kasvavien siemenkas-
vien yläpuolella on kielletty.
4. Kaikkien saartopyydysten asettaminen 300 metrin etäisyydelle
rannikosta tai 30 metrin isobaatin alueelle, jos kyseinen syvyyssaavutetaan jo lyhyemmällä etäisyydellä, on kiellettyä.
3 a artikla
1. Tonnikalan kalastus kurenuotalla kielletään 1 päivästä elokuuta 31
päivään elokuuta.
2. Lentoalusten ja helikoptereiden käyttö kielletään tonnikalan
kalastuksen tukena 1 päivästä kesäkuuta 30 päivään kesäkuuta.
4 artikla
1. Jäsenvaltioiden on laadittava luettelo suojelluista alueista, joilla
kalastustoiminnalle asetetaan rajoituksia näille alueille ominaisistabiologisista syistä.
2. Kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset vahvistavat
luettelon pyydyksistä, joita suojelluilla alueilla voidaan käyttää, sekäasianmukaiset tekniset säännökset olennaisten säilyttämistavoitteiden jatämän asetuksen säännösten mukaisesti.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on ilmoitettava
komissiolle, joka antaa ne muille jäsenvaltioille tiedoksi.
5 artikla
1. Jäsenvaltioiden on vahvistettava tärkeimpien pyydystyyppien
teknisiä ominaisuuksia koskevat rajoitukset liitteessä II olevien vähim-
mäisvaatimusten mukaisesti.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista rajoituksista on tehtävä ilmoitus
komissiolle 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
Toimivaltaansa asetuksen (ETY) N:o 3094/86 14 artiklan mukaisesti
käyttäessään komissio ottaa huomioon kyseisten vesialueiden kalastus-toiminnan ominaisuudet.1994R1626 — FI — 01.01.1999 — 002.001 — 4
▼M2
▼B
▼M1
5 a artikla
1. Aluksilta, joiden suurin kokonaispituus on yli 24 metriä, kielletään
tonnikalan kalastus pintasiimalla kunkin vuoden 1 päivästä kesäkuuta 31päivään heinäkuuta.
2. Tässä artiklassa tarkoitetaan sovellettavalla pituudella ICCATin
määrittelemää pituutta, joka on liitteessä V.
6 artikla
1. Troolien tai vastaavien hinattavien verkkojen, pintaverkkojen tai
pesäverkkojen käyttö ja säilyttäminen aluksella on kielletty, ellei niidensilmäkoko siinä verkon osassa, jossa silmäkoko on pienin, ole sama tai
suurempi kuin jokin liitteessä III lueteltu silmäkoko.
Kuitenkin kaikkia pyydyksiä, joiden vähimmäissilmäkoko on pienempi
kuin jokin liitteessä III vahvistettu silmäkoko ja joita käytetään 1päivänä tammikuuta 1994 voimassa olevan kansallisen lainsäädännön
mukaisesti, voidaan käyttää ►
M331 päivään toukokuuta 2000 ◄asti,
ellei neuvosto päätä toisin määräenemmistöllä komission ehdotuksestaja sellaisten tieteellisten tietojen perusteella, jotka osoittavat ettäkyseisten pyydysten käyttö ei vaikuta kalavaroihin kielteisesti.
2. Silmäkokojen mitat määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o
2108/84(
1) säädettyä menettelyä noudattaen.
3. Verkkojen pituus määritetään yläköyden pituuden mukaan.
Verkkojen korkeus määritetään yläköyteen nähden suorassa kulmassa
ja märkinä venytettyjen silmien (solmut mukaan luettuna) korkeuksien
summana.
7 artikla
Jäsenvaltiot voivat kieltää aluksesta purkamisen muualla kuin sellaisilla
alueilla, jotka on varattu sitä varten tai joilla se on sallittu. Kun
jäsenvaltiot toteuttavat tällaisia toimenpiteitä, niiden on ilmoitettavaniistä välittömästi komissiolle, joka antaa ne tiedoksi muille jäsenval-tioille.
8 artikla
1. Kalaa, äyriäistä, nilviäistä tai muuta kalastustuotetta pidetään
alamittaisena, jos sen mitat ovat pienemmät kuin liitteessä IVasianomaisten lajien osalta säädetyt vähimmäismitat.
Kalojen, äyriäisten ja nilviäisten koko on mitattava asetuksen (ETY) N:o
3094/86 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ellei liitteessä IV toisin mainita.Jos vaaditun koon mittaamiseen on sallittu useita tapoja, kala, äyriäinentai nilviäinen on vaaditun kokoinen, jos sen mitoista vähintään yksi onvastaavaa määritettyä vähimmäismittaa suurempi.
2. Korallien, merisiilien, merituppien ja sienieläinten vähimmäis-
koosta säädetään perustamissopimuksen 43 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen.
3. Alamittaisia kaloja, äyriäisiä, nilviäisiä ja muita kalastustuotteita ei
voida pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, kuljettaa,varastoida, myydä, asettaa näytteille tai saattaa myyntiin.
9 artikla
Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota harjoitetaan yksino-
maan tieteellisissä tutkimustarkoituksissa asianomaisen jäsenvaltion taiasianomaisten jäsenvaltioiden luvalla ja alaisuudessa, ja kyseisestätoiminnasta on ennalta ilmoitettu komissiolle.1994R1626 — FI — 01.01.1999 — 002.001 — 5
(1) EYVL N:o L 194, 24.7.1984, s. 22▼B
▼B
10 artikla
Komissio pyytää lausunnon ammattikalastajia edustavilta ammatillisilta
järjestöiltä käyttäessään toimivaltaansa tämän asetuksen mukaisesti ja
erityisesti silloin, kun se valmistelee ehdotuksia, jotka koskevat
ammattikalastajien välillä tehtyjen sopimusten käsittämillä aloillatoteutettavia toimenpiteitä.
11 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan
sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.1994R1626 — FI — 01.01.1999 — 002.001 — 6
▼B
LIITE I
HERKÄT TAI UHANALAISET LAJIT JA YMPÄRISTÖT
LAJIT
Kaikki Välimeressä elävät:
— meren nisäkäslajit (valaat, eväjalkaiset),
— meren lintulajit,
— merikilpikonnalajit (Cheloniidae)— meren kalalajit,
jotka on mainittu päätöksellä 82/461/ETY(
1) hyväksytyn muuttavien luonnonvar-
aisten eläinten suojelemista koskevan yleissopimuksen liitteissä I ja II tai
päätöksellä 82/72/ETY(2) hyväksytyn Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja
eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen
liitteessä II.
YMPÄRISTÖT
— kosteat rannikkoalueet,
— meressä kasvavien siemenkasvien yhdyskunnat.1994R1626 — FI — 01.01.1999 — 002.001 — 7
(1) EYVL N:o L 210, 19.7.1982, s. 10
(2) EYVL N:o L 38, 10.2.1982, s. 1
▼B
LIITE II
TÄRKEIMPIÄ PYYDYKSIÄ KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET
Troolit (pelagiset ja pohjatroolit)
— Kaikkien troolin perää sisä- tai ulkopuolelta peittävien välineiden käyttö
rajoitetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 3440/84(1) sallittuihin välinei-
siin.
Harat
— Harojen enimmäisleveys on 4 metriä, paitsi sienieläinten pyyntiin tarkoitet-
tujen harojen (gagava).
Saartopyydykset (nuotat ja lamparaverkot)
— Verkon osan pituus rajoitetaan 800 metriin ja verkon korkeus 120 metriin,
paitsi tonnikalanuottien osalta.
Pohjaverkot ja riimuverkot
— Pohjaverkkojen korkeus rajoitetaan 4 metriin.
— Yhden aluksen osalta on kiellettyä säilyttää aluksella ja laskea veteen yli
5 000 metriä verkkoa.
Pohjasiimat
— Yhden aluksen osalta on kiellettyä säilyttää aluksella ja laskea veteen yli
7 000 metriä pitkääsiimaa.
Pintasiimat (ajosiimat)
— Yhden aluksen osalta on kiellettyä säilyttää aluksella ja laskea veteen yli 60
kilometriä pitkääsiimaa.1994R1626 — FI — 01.01.1999 — 002.001 — 8
(1) EYVL N:o L 318, 7.12.1984, s. 23
▼B
LIITE III
VÄHIMMÄISSILMÄKOOT
Hinattavat verkot (pohjatroolit, pintatroolit , ankkuroidut
kierrenuotat jne.) 40 mm
Saartopyydykset 14 mm
(1) Kalastettaessa sardiineja ja sardelleja pintatroolilla tämä silmäkoko on 20 millimetriä,
jos näitä lajeja on 70 prosenttia saaliista lajittelun jälkeen.1994R1626 — FI — 01.01.1999 — 002.001 — 9
▼B
LIITE IV
VÄHIMMÄISKOKO
Lajit Vähimmäiskoko
KALAT
Dicentrarchus labrax 23 cm
Diplodocus-lajit 15 cm
Engraulis encrasicholus (*) 9 cm
Epinephelus-lajit 45 cm
Lophius-lajit 30 cm
Merluccius merluccius 20 cm
Mugil-lajit 16 cm
Mullus-lajit 11 cm
Pagellus-lajit 12 cm
Pagrus pagrus 18 cm
Polyprion americanus 45 cm
Scomber scombrus 18 cm
Solea vulgaris 20 cm
Sparus aurata 20 cm
Thunnus Thynnus 70 cm tai 6,4 kg(**)
Trachurus-lajit 12 cm
Xiphias gladius ►M2(***)◄ 120 cm
ÄYRIÄISET
Homarus gammarus selkäkilvenpituus85mm
kokonaispituus 240 mm
Nephrops novegicus selkäkilvenpituus20mm
kokonaispituus 70 mm
Palinuridae kokonaispituus 240 mm
NILVIÄISET
Pecten-lajit 100 mm
Venerupis-lajit 25 mm
Venus-lajit 25 mm
(*) Jäsenvaltiot voivat muuntaa vähimmäiskoon kappalelukumääräksi kilogrammaa
kohden.
(**) On kuitenkin sallittua purkaa enintään 15 prosenttia vahingossa pyydetyistä 1,8 -
6,4 kg painavista yksilöistä.
►M2(***)◄Längden skall mätas längs en rät linje från underkäkens spets till den bakre
änden av den kortaste fenstrålen i stjärtfenan (SIC!).1994R1626 — FI — 01.01.1999 — 002.001 — 10
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼M1
LIITE V
Alusten pituuden määritelmä ICCATin mukaan:
— Kaikkien 18 päivän heinäkuuta 1982 jälkeen rakennettujen kalastusalusten
osalta 96 prosenttia kokonaispituudesta vesiviivalla, joka on 85 prosentin
korkeudella pienemmästä mallisivukorkeudesta, mitattuna kölin yläosasta, tai
pituutta aluksen keularangan etureunasta peräsinvarren keskiöön mitattuna
samalla vesiviivalla, jos tämä pituus on suurempi. Aluksissa, joiden köli on
suunniteltu kaltevaksi, tulee vesiviivan, jolla tämä pituus mitataan, ollasuunnitellun vesiviivan suuntainen.
— Kaikkien ennen 18 päivää heinäkuuta 1982 rakennettujen kalastusalusten
osalta rekisteröintipituutta sellaisena kuin se on merkitty kansallisiin
rekistereihin tai aluksen muihin todistusvoimaisiin asiakirjoihin.1994R1626 — FI — 01.01.1999 — 002.001 — 11