02021R0092 — FI — 01.11.2022 — 005.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

Muutettu:





Oikaistu:









▼B

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2021/92,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2021,

unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2021







I OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

1. Tässä asetuksessa vahvistetaan unionin vesillä ja tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä unionin kalastusalusten käytettävissä olevien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kalastusmahdollisuuksiin kuuluvat seuraavat: a) saalisrajoitukset vuodeksi 2021 ja, jos tässä asetuksessa niin täsmennetään, vuodeksi 2022; b) pyyntiponnistusrajoitukset vuodeksi 2021, lukuun ottamatta liitteessä II vahvistettuja pyyntiponnistusrajoituksia, joita sovelletaan 1 päivän helmikuuta 2021 ja 31 päivän tammikuuta 2022 välisenä aikana; c) tiettyjen CCAMLR-yleissopimusalueen kantojen kalastusmahdollisuudet 1 päivän joulukuuta 2020 ja 30 päivän marraskuuta 2021 väliseksi ajaksi.

2 artikla

Soveltamisala

1. Tätä asetusta sovelletaan seuraaviin aluksiin: a) unionin kalastusalukset; b) kolmansien maiden alukset unionin vesillä.

2. Tätä asetusta sovelletaan myös: a) virkistyskalastukseen, jos tällainen kalastus mainitaan nimenomaisesti tämän asetuksen asiaa koskevissa säännöksissä; ja b) rannalta harjoitettavaan kaupalliseen kalastukseen.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklassa vahvistettuja määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan

a) ’kolmannen maan aluksella’ kolmannen maan lipun alla purjehtivaa ja kolmannessa maassa rekisteröityä kalastusalusta;

b) ’virkistyskalastuksella’ muuta kuin kaupallista kalastustoimintaa, jossa meren elollisia vesiluonnonvaroja hyödynnetään virkistys-, matkailu- tai urheilutarkoituksiin;

c) ’kansainvälisillä vesillä’ vesialueita, jotka eivät kuulu minkään valtion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan;

d) ’suurimmalla sallitulla saaliilla’ (TAC) i) sellaisissa kalastuksissa, joihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 4–7 kohdassa tarkoitettua poikkeusta purkamisvelvoitteesta, kalojen määrää, joka kustakin kannasta saadaan purkaa aluksesta vuosittain; ii) kaikissa muissa kalastuksissa kalojen määrää, joka kustakin kannasta saadaan pyytää vuosittain;

e) ’kiintiöllä’ unionille, jäsenvaltiolle tai kolmannelle maalle myönnettyä osuutta TACista;

f) ’analyyttisellä arvioinnilla’ tietyn kannan kehityssuuntien määrällistä arviointia sellaisten kannan biologista tilannetta ja hyödyntämistä koskevien tietojen perusteella, jotka tieteellinen tarkastelu on osoittanut riittävän laadukkaiksi, jotta tulevaisuuden saalismäärävaihtoehdoista voidaan antaa tieteellinen lausunto;

g) ’silmäkoolla’ asetuksen (EU) 2019/1241 6 artiklan 34 alakohdan mukaisesti määriteltyä kalaverkkojen silmäkokoa;

h) ’unionin kalastuslaivastorekisterillä’ rekisteriä, jonka komissio on perustanut asetuksen (EU) N:o 1380/2013 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

i) ’kalastuspäiväkirjalla’ asetuksen (EY) N:o 1224/2009 14 artiklassa tarkoitettua päiväkirjaa;

j) ’paikannuspoijulla’ poijua, johon on selkeästi merkitty yksilöllinen viitenumero poijun omistajan tunnistamista varten ja jossa on satelliitin avulla toimiva paikannusjärjestelmä poijun sijainnin seuraamiseksi;

k) ’käytössä olevalla poijulla’ paikannuspoijua, joka on aiemmin aktivoitu, kytketty päälle ja otettu käyttöön merellä ajelehtivalla kalojen yhteenkokoamiseen käytettävällä välineellä (FAD) tai ajopuulla, ja joka välittää sijaintitietoja ja muita saatavilla olevia tietoja, kuten kaikuluotaimen antamia arvioita.

4 artikla

Kalastusalueet

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

a) ’ICES-alueilla’ (ICES: Kansainvälinen merentutkimusneuvosto) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 218/2009 ( 1 ) liitteessä III täsmennettyjä maantieteellisiä alueita;

b) ’Skagerrakilla’ maantieteellistä aluetta, joka rajoittuu lännessä linjaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan ja etelässä linjaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ja tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla;

c) ’Kattegatilla’ maantieteellistä aluetta, joka rajoittuu pohjoisessa linjaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ja tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla sekä etelässä linjaan Hasenørestä Gnibens Spidsiin, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gilbjerg Hovedista Kulleniin;

d) ’ICES-suuralueen 7 toiminnallisella yksiköllä 16’ maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: — 53° 30′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 15° 00′ W;

e) ’ICES-alueen 8c toiminnallisella yksiköllä 25’ maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: — 43° 00′ N 9° 00′ W, — 43° 00′ N 10° 00′ W, — 43° 30′ N 10° 00′ W, — 43° 30′ N 9° 00′ W, — 44° 00′ N 9° 00′ W, — 44° 00′ N 8° 00′ W, — 43° 30′ N 8° 00′ W;

f) ’ICES-alueen 9a toiminnallisella yksiköllä 26’ maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: — 43° 00′ N 8° 00′ W, — 43° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 8° 00′ W;

g) ’ICES-alueen 9a toiminnallisella yksiköllä 27’ maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: — 42° 00′ N 8° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 8° 00′ W;

h) ’ICES-alueen 9a toiminnallisella yksiköllä 30’ Espanjan lainkäyttövallan piiriin kuuluvaa maantieteellistä aluetta Cádizinlahdella ja alueen 9a lähivesillä;

i) ’ICES-alueen 8c toiminnallisella yksiköllä 31’ maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: — 43° 30′ N 6° 00′ W, — 44° 00′ N 6° 00′ W, — 44° 00′ N 2° 00′ W, — 43° 30′ N 2° 00′ W;

j) ’Cádizinlahdella’ pituuspiirin 7° 23′ 48″ W itäpuolella sijaitsevaa maantieteellistä osaa ICES-alueesta 9a;

k) ’CCAMLR-yleissopimusalueella’ (CCAMLR: Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä käsittelevä toimikunta) neuvoston asetuksen (EY) N:o 601/2004 ( 2 ) 2 artiklan a alakohdassa määriteltyä maantieteellistä aluetta;

l) ’CECAF-alueilla’ (CECAF: Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitea) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2009 ( 3 ) liitteessä II täsmennettyjä maantieteellisiä alueita;

m) ’IATTC-yleissopimusalueella’ (IATTC: Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissio) Amerikan yhdysvaltojen ja Costa Rican tasavallan välisellä vuoden 1949 yleissopimuksella perustetun Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission vahvistamista koskevassa yleissopimuksessa ( 4 ) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

n) ’ICCAT-yleissopimusalueella’ (ICCAT: Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio) Atlantin tonnikalojen suojelusta tehdyssä kansainvälisessä yleissopimuksessa ( 5 ) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

o) ’IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella’ (IOTC: Intian valtameren tonnikalatoimikunta) Intian valtameren tonnikalatoimikunnan perustamista koskevassa sopimuksessa ( 6 ) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

p) ’NAFO-alueilla’ (NAFO: Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 217/2009 ( 7 ) liitteessä III täsmennettyjä maantieteellisiä alueita;

q) ’SEAFO-yleissopimusalueella’ (SEAFO: Kaakkois-Atlantin kalatalousjärjestö) kalavarojen säilyttämisestä ja hoidosta Kaakkois-Atlantilla tehdyssä yleissopimuksessa ( 8 ) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

r) ’SIOFA-sopimusalueella’ (SIOFA: Eteläisen Intian valtameren kalastussopimus) Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksessa ( 9 ) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

s) ’SPRFMO-yleissopimusalueella’ (SPRFMO: Eteläisen Tyynenmeren alueellinen kalastusjärjestö) aavan meren kalavarojen säilyttämisestä ja hoidosta Etelä-Tyynellämerellä tehdyssä yleissopimuksessa ( 10 ) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

t) ’WCPFC-yleissopimusalueella’ (WCPFC: Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomissio) laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa Länsi- ja Keski-Tyynellämerellä koskevassa yleissopimuksessa ( 11 ) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

u) ’Beringinmeren aavalla merellä’ Beringinmerellä olevaa aavan meren maantieteellistä aluetta, joka sijaitsee yli 200 meripeninkulman etäisyydellä perusviivoista, joista Beringinmeren rannikkovaltioiden aluemerien leveys mitataan;

v) ’IATTC:n ja WCPFC:n päällekkäisalueella’ seuraavien rajaamaa maantieteellistä aluetta: — pituuspiiri 150 o W, — pituuspiiri 130 o W, — leveyspiiri 4 o S, — leveyspiiri 50° S.







II OSASTO

UNIONIN KALASTUSALUSTEN KALASTUSMAHDOLLISUUDET







I luku

Yleiset säännökset

5 artikla

TACit ja niiden jakaminen

1. Unionin kalastusalusten TACit unionin vesillä tai tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä ja tällaisten TACien jakaminen jäsenvaltioiden kesken sekä tapauksen mukaan niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset vahvistetaan liitteessä I.

2. Unionin kalastusalukset voivat saada luvan kalastaa tämän asetuksen liitteessä I vahvistettujen TACien rajoissa Färsaarten, Grönlannin ja Norjan kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä sekä Jan Mayenin ympärillä sijaitsevalla kalastusalueella tämän asetuksen 22 artiklassa ja liitteessä V olevassa A osassa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/2403 ( 12 ) ja sen täytäntöönpanosäännöksissä säädetyin edellytyksin.

3. Unionin kalastusalukset voivat saada luvan kalastaa tämän asetuksen liitteessä I vahvistettujen TACien rajoissa Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä tämän asetuksen 22 artiklassa sekä asetuksessa (EU) 2017/2403 ja sen täytäntöönpanosäännöksissä säädetyin edellytyksin.

6 artikla

Jäsenvaltioiden määrittämät TACit

1. Asianomaisten jäsenvaltioiden on määritettävä tiettyjen kalakantojen TACit. Kyseiset kannat yksilöidään liitteessä I.

2. Jäsenvaltioiden määrittämien TACien on a) oltava yhteisen kalastuspolitiikan periaatteiden ja sääntöjen, erityisesti kannan kestävän hyödyntämisen periaatteen mukaisia; ja b) johdettava i) suurimmalla mahdollisella todennäköisyydellä kannan hyödyntämiseen kestävän enimmäistuoton mukaisesti, jos analyyttinen arvio on saatavilla; tai ii) kannan hyödyntämiseen kalastuksenhoidon ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti, jos analyyttistä arviota ei ole saatavilla tai se on puutteellinen.

3. Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on viimeistään 15 päivänä maaliskuuta 2021 esitettävä komissiolle seuraavat tiedot: a) hyväksytyt TACit; b) asianomaisen jäsenvaltion keräämät ja arvioimat tiedot, joihin hyväksytyt TACit perustuvat; c) yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten hyväksytyt TACit noudattavat 2 kohtaa.

▼M4 —————

▼M2

7 a artikla

Kalastusmahdollisuuksien soveltaminen Grönlannin vesillä

Kun liitteessä I B olevassa kalastusmahdollisuuksia koskevassa taulukossa viitataan tähän artiklaan, kyseisessä taulukossa esitettyjä kalastusmahdollisuuksia sovelletaan Euroopan unionin sekä Grönlannin hallituksen ja Tanskan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä 31 päivään joulukuuta 2021.

▼B

8 artikla

Saaliiden ja sivusaaliiden aluksesta purkamista koskevat edellytykset

1. Saaliit, joihin ei sovelleta purkamisvelvoitetta asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan nojalla, saa pitää aluksella tai purkaa aluksesta ainoastaan, jos a) saaliit on pyydetty sellaisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivilla aluksilla, jolla on kiintiö, eikä kyseinen kiintiö ole täyttynyt; tai b) saaliit ovat osa sellaista unionin kiintiötä, jota ei ole jaettu jäsenvaltioiden kesken kiintiöiksi, eikä kyseinen unionin kiintiö ole täyttynyt.

2. Muiden kuin kohdelajien kannat, jotka ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa turvallisissa biologisissa rajoissa, yksilöidään tämän asetuksen liitteessä I, mainitussa artiklassa säädetyn, velvoitetta lukea saaliit kyseessä oleviin kiintiöihin koskevan poikkeuksen soveltamiseksi.

9 artikla

Purkamisvelvoitteeseen liittyvä kiintiöidenvaihtojärjestelmä tahattomien sivusaaliiden TACeja varten

1. Jotta voidaan ottaa huomioon purkamisvelvoitteen käyttöönotto ja asettaa tiettyjen sivusaaliiden kiintiöitä niiden jäsenvaltioiden käyttöön, joilla ei ole kiintiötä, 2–5 kohdassa säädettyä kiintiöidenvaihtojärjestelmää sovelletaan liitteessä I A määritettyihin TACeihin.

2. ►M2 ◄ saakka. Kuusi prosenttia kustakin väliaikaisesta kiintiöstä niiden TACien osalta, jotka koskevat turskaa Kelttienmerellä, turskaa Skotlannin läntisellä merialueella, valkoturskaa Irlanninmerellä ja punakampelaa ICES-alueilla 7h, 7j ja 7k, sekä kolme prosenttia kustakin väliaikaisesta kiintiöstä sen TACin osalta, joka koskee valkoturskaa Skotlannin läntisellä merialueella, ja jotka on jaettu kullekin jäsenvaltiolle, annetaan käyttöön kiintiöidenvaihtoryhmässä, joka avautuu 1 päivänä tammikuuta 2021. Jäsenvaltioilla, joilla ei ole kiintiötä, on yksinomainen pääsy kiintiöryhmään31 päivään heinäkuuta 2021saakka.

3. ►M2 ◄ jälkeen niille jäsenvaltioille, jotka antoivat alun perin osuuden kiintiöidenvaihtoryhmään. Ryhmästä otettuja määriä ei voida vaihtaa tai siirtää seuraavalle vuodelle. Käyttämättömät määrät palautetaan31 päivän heinäkuuta 2021jälkeen niille jäsenvaltioille, jotka antoivat alun perin osuuden kiintiöidenvaihtoryhmään.

4. Palautuksena annetut kiintiöt otetaan mieluiten kunkin ryhmään osuuden antaneen jäsenvaltion määrittämien TACien, sellaisina kuin ne on esitetty liitteen I A lisäyksessä, luettelosta.

5. Edellä 4 kohdassa tarkoitettujen kiintiöiden on oltava kaupalliselta arvoltaan vastaavia siten, että käytetään jotain markkinakurssia tai muita vastavuoroisesti hyväksyttäviä vaihtokursseja. Jos käytettävissä ei ole vaihtoehtoja, käytetään vastaavaa taloudellista arvoa Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoiden EU-seurantakeskuksen esittämien edellisen vuoden unionin keskimääräisten hintojen mukaisesti.

6. Tapauksissa, joissa tämän artiklan 2–5 kohdassa säädetty kiintiöidenvaihtojärjestelmä ei anna jäsenvaltioille mahdollisuutta kattaa tahattomia sivusaaliitaan vastaavassa määrin, jäsenvaltioiden on pyrittävä sopimaan kiintiöiden vaihdoista asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti varmistaen, että vaihdetut kiintiöt ovat kaupalliselta arvoltaan vastaavia.

10 artikla

Pyyntiponnistusrajoitukset ICES-alueella 7e

1. Edellä 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen ajanjaksojen osalta liitteessä II esitetään kyseiseen liitteeseen liittyvien oikeuksien ja velvoitteiden tekniset näkökohdat, jotka koskevat merianturakannan hoitoa ICES-alueella 7e.

2. Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä ja jäsenvaltion liitteessä II olevan 7.4 kohdan mukaisesti esittämän pyynnön perusteella myöntää kyseiselle jäsenvaltiolle kyseisessä liitteessä olevassa 5 kohdassa tarkoitettujen päivien lisäksi ylimääräisiä merelläolopäiviä, joina alus saa lippujäsenvaltionsa luvalla olla ICES-alueella 7e, kun sillä on mukanaan säänneltyjä pyydyksiä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3. Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä ja liitteessä II olevassa 8.1 kohdassa tarkoitetun tehostetun tieteellisen tarkkailijaohjelman perusteella myöntää pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle 1 päivän helmikuuta 2021 ja 31 päivän tammikuuta 2022 väliseksi ajanjaksoksi kyseisessä liitteessä olevassa 5 kohdassa tarkoitettujen päivien lisäksi enintään kolme päivää, joina alus voi olla ICES-alueella 7e. Tällaiset lisäpäivät myönnetään kyseisen jäsenvaltion liitteessä II olevan 8.3 kohdan mukaisesti toimittaman kuvauksen perusteella ja STECF:n kuulemisen jälkeen. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

11 artikla

Meribassin kalastusta koskevat toimenpiteet

1. Kielletään unionin kalastusaluksilta ja missä tahansa rannalta harjoitettavissa kaupallisissa kalastuksissa meribassin kalastus ICES-alueilla 4b ja 4c sekä ICES-suuralueella 7. Kielletään kyseisellä alueella pyydetyn meribassin pitäminen aluksella, jälleenlaivaus, siirtäminen tai aluksesta purkaminen.

▼M4

1 a. Edellä 1 kohdassa säädettyä kieltoa ei sovelleta rannalta harjoitettavassa kaupallisessa verkkokalastuksessa saatuihin meribassin sivusaaliisiin. Tätä poikkeusta sovelletaan rantaverkkojen aiempiin, vuotta 2017 edeltävien tasojen määriin. Rannalta harjoitettavan kaupallisen verkkokalastuksen kohteena ei saa olla meribassi, ja vain meribassin tahattomat sivusaaliit saa purkaa aluksesta.

▼M2

2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, unionin kalastusalukset voivat tammikuussa 2021 sekä 1 päivän huhtikuuta ja 31 päivän heinäkuuta välisenä aikana ICES-alueilla 4b, 4c, 7d, 7e, 7f ja 7h kalastaa seuraavilla pyydyksillä meribassia sekä pitää aluksella, jälleenlaivata, siirtää tai purkaa aluksesta kyseisellä alueella pyydettyä meribassia seuraavissa rajoissa: ▼B a) pohjatroolit ( 13 ): tahattomien sivusaaliiden osalta enintään 520 kilogrammaa kahdessa kuukaudessa ja viisi prosenttia kyseisen aluksen kalastusmatkaa kohden pyytämän aluksella olevan meren eliöiden kokonaissaaliin painosta; b) nuotat ( 14 ): tahattomien sivusaaliiden osalta enintään 520 kilogrammaa kahdessa kuukaudessa ja viisi prosenttia kyseisen aluksen kalastusmatkaa kohden pyytämän aluksella olevan meren eliöiden kokonaissaaliin painosta. ▼M4 —————

▼M4

2 a. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, unionin kalastusalukset voivat 1 päivästä elokuuta ja 31 päivään joulukuuta ICES-alueilla 4b, 4c, 7d, 7e, 7f ja 7h kalastaa seuraavilla pyydyksillä meribassia sekä pitää aluksella, jälleenlaivata, siirtää tai purkaa aluksesta kyseisellä alueella pyydettyä meribassia seuraavissa rajoissa: a) pohjatroolit ( 15 ): tahattomien sivusaaliiden osalta enintään 380 kilogrammaa yhdessä kuukaudessa ja viisi prosenttia kyseisen aluksen kalastusmatkaa kohden pyytämän aluksella olevan meren eliöiden kokonaissaaliin painosta; b) nuotat ( 16 ): tahattomien sivusaaliiden osalta enintään 380 kilogrammaa yhdessä kuukaudessa ja viisi prosenttia kyseisen aluksen kalastusmatkaa kohden pyytämän aluksella olevan meren eliöiden kokonaissaaliin painosta;

2 b. Sen estämättä, mitä 2 ja 2 a kohdassa säädetään, kyseisten kohtien a ja b alakohdassa tarkoitetut saaliit eivät saa ylittää 760 kilogrammaa 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän elokuuta välisenä aikana.

2 c. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, unionin kalastusalukset voivat tammikuussa 2021 ja 1 päivästä huhtikuuta ja 31 päivään joulukuuta ICES-alueilla 4b, 4c, 7d, 7e, 7f ja 7h kalastaa seuraavilla pyydyksillä meribassia sekä pitää aluksella, jälleenlaivata, siirtää tai purkaa aluksesta kyseisellä alueella pyydettyä meribassia seuraavissa rajoissa: a) koukut ja siimat ( 17 ): enintään 5,7 tonnia alusta kohden; b) ankkuroidut verkot ( 18 ): tahattomien sivusaaliiden osalta enintään 1,4 tonnia alusta kohden.

Ensimmäisessä alakohdassa vahvistettuja poikkeuksia sovelletaan unionin kalastusaluksiin, jotka ovat kirjanneet meribassisaaliita 1 päivän heinäkuuta 2015 ja 30 päivän syyskuuta 2016 väliseltä ajalta: a alakohta koskee koukuilla ja siimoilla saatuja kirjattuja saaliita ja b alakohta ankkuroiduilla verkoilla saatuja kirjattuja saaliita. Unionin kalastusalusta korvattaessa jäsenvaltio voi sallia, että poikkeusta sovelletaan toiseen kalastusalukseen edellyttäen, että poikkeuksen piiriin kuuluvien unionin kalastusalusten määrä ja kokonaiskalastuskapasiteetti eivät kasva.

▼B

3. Edellä 2 kohdassa asetettuja saalisrajoituksia ei saa siirtää alusten välillä eikä kuukausien välillä, kun sovelletaan kuukausittaista rajoitusta. Unionin kalastusaluksiin, jotka käyttävät useampaa kuin yhtä pyydystä yhden kalenterikuukauden aikana, sovelletaan kyseisille pyydyksille 2 kohdassa asetettua alhaisinta saalisrajoitusta.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikki meribassisaaliit pyydystyypeittäin viimeistään 15 päivän kuluttua kunkin kuukauden päättymisestä.

4. Ranskan ja Espanjan on varmistettava, että niiden kaupallisesta ja virkistyskalastuksesta johtuva meribassikannan kalastuskuolevuus ICES-alueilla 8a ja 8b ei ylitä F MSY -pistearvoa – minkä seurauksena kokonaissaalis on 3 108 tonnia –, kuten asetuksen (EU) 2019/472 4 artiklan 3 kohdassa edellytetään.

5. Virkistyskalastuksessa, myös rannalta käsin, ICES-alueilla 4b, 4c, 6a ja 7a–7k: a) ►M4 1 päivästä tammikuuta28 päivään helmikuuta ja 1 päivästä joulukuuta31 päivään joulukuuta 2021 ◄ sallittua ainoastaan vapapyydyksellä tai käsisiimalla harjoitettava meribassin pyydystä ja päästä -kalastus. Kyseisenä aikana kielletään kyseisellä alueella pyydetyn meribassin pitäminen aluksella, siirtäminen, jälleenlaivaus tai aluksesta purkaminen; b) ►M4 1 päivästä maaliskuuta 30 päivään marraskuuta ◄ yksi kalastaja saa ottaa saaliiksi enintään kaksi meribassiyksilöä päivässä; saaliiksi otetun meribassiyksilön vähimmäiskoko on 42 cm.

Ensimmäisen alakohdan b alakohtaa ei sovelleta ankkuroituihin verkkoihin, joita ei kyseisessä alakohdassa mainittuna aikana saa käyttää meribassin pyytämiseen eikä saaliiksi ottamiseen.

6. Virkistyskalastuksessa, myös rannalta käsin, ICES-alueilla 8a ja 8b yksi kalastaja saa ottaa saaliiksi enintään kaksi meribassiyksilöä päivässä. Tätä kohtaa ei sovelleta ankkuroituihin verkkoihin, joita ei saa käyttää meribassin pyytämiseen eikä saaliiksi ottamiseen.

7. Edellä olevat 5 ja 6 kohta eivät rajoita virkistyskalastusta koskevien tiukempien kansallisten toimenpiteiden soveltamista.

12 artikla

Ankeriaan kalastusta ICES-alueella sijaitsevilla unionin vesillä koskevat toimenpiteet

Kielletään kaikenlainen ankeriaan kohdennettu, tahaton ja virkistyskalastus ICES-alueella sijaitsevilla unionin vesillä ja murtovesillä kuten jokisuistoissa, rannikkolaguuneissa ja jokisuiden vaihettumisalueilla kolmen peräkkäisen kuukauden pituiseksi kaudeksi, jonka kukin asianomainen jäsenvaltio määrittää 1 päivän elokuuta 2021 ja 28 päivän helmikuuta 2022 välille. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava määrittämänsä kausi komissiolle viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2021.

13 artikla

Kalastusmahdollisuuksien jakamista koskevat erityiset säännökset

1. Tässä asetuksessa vahvistettu kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei rajoita seuraavien soveltamista: a) asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti tehtävät vaihdot; b) asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 artiklan mukaisesti tehtävät vähennykset ja uudelleen jakamiset; c) neuvoston asetuksen (EU) 2017/2403 12 ja 47 artiklan mukaisesti tehtävät uudelleen jakamiset; d) asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti sallittavat saaliiden lisäpurkamiset; e) asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti pidätettävät määrät; f) asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105, 106 ja 107 artiklan mukaisesti tehtävät vähennykset; g) tämän asetuksen 23 artiklan mukaiset kiintiön siirrot ja vaihdot.

2. Kannat, joihin sovelletaan varo-TACeja tai analyyttisiä TACeja, yksilöidään tämän asetuksen liitteessä I asetuksessa (EY) N:o 847/96 säädettyä TACien ja kiintiöiden vuosittaista hallinnoimista varten.

3. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa sovelletaan kantoihin, joihin sovelletaan varo-TACia, ja kyseisen asetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa sekä 4 artiklaa sovelletaan kantoihin, joihin sovelletaan analyyttistä TACia, jollei tämän asetuksen liitteessä I toisin säädetä.

4. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklaa ei sovelleta silloin, kun jäsenvaltio käyttää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta.

▼M2

14 artikla

Tuulenkalojen kalastuskieltokaudet

Pohjatroolilla, nuotalla tai vastaavalla vedettävällä pyydyksellä, jonka silmäkoko on alle 16 millimetriä, harjoitettava tuulenkalojen kaupallinen kalastus on ICES-alueilla 2a ja 3a ja ICES-suuralueella 4 kiellettyä 1 päivästä tammikuuta31 päivään maaliskuuta 2021 ja 1 päivästä elokuuta31 päivään joulukuuta 2021.

▼B

15 artikla

Turskaan ja valkoturskaan sovellettavat tekniset toimenpiteet Kelttienmerellä

1. ►M4 ICES-alueella 7g sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-alueen 7h leveyspiirin 49° 30′ N pohjoispuolella sijaitsevassa osassa ja ICES-alueen 7j leveyspiirin 49° 30′ N pohjoispuolella ja pituuspiirin 11° W itäpuolella sijaitsevassa osassa pohjatrooleilla ja nuotilla kalastaviin unionin aluksiin ◄ sovelletaan seuraavia toimenpiteitä: a) pohjatrooleilla tai nuotilla kalastavien unionin alusten on käytettävä pyydystä, jonka silmäkoko on jokin seuraavista: i) 110 millimetrin troolinperä, jossa on 120 millimetrin neliösilmäpaneeli; ii) 100 millimetrin T90-troolinperä; iii) 120 millimetrin troolinperä; iv) 100 millimetrin troolinperä, jossa on 160 millimetrin neliösilmäpaneeli; b) edellä a alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden lisäksi pohjatrooleilla kalastavien unionin alusten, joiden ennen poisheittämistä mitatuista saaliista vähintään 20 prosenttia on koljaa, on käytettävä i) pyydystä, jossa alapaulan ja pohjaketjujen välinen etäisyys on vähintään yksi metri; tai ii) mitä tahansa keinoa, joka ICESin tai STECF:n arvion mukaan on osoittautunut vähintään yhtä valikoivaksi turskasaaliiden välttämisessä ja jonka komissio on hyväksynyt.

2. Jäsenvaltiot voivat vapauttaa 1 kohdan b alakohdan soveltamisesta alukset, jotka kalastavat pohjatrooleilla, joiden saaliista ennen poisheittämistä mitattuna on alle 1,5 prosenttia turskaa, edellyttäen, että tarkkailijakattavuutta merellä parannetaan kyseisten alusten osalta asteittain ja vähintään 20 prosenttiin niiden kaikista kalastusmatkoista 1 päivästä heinäkuuta 2021 alkaen.

3. ICES-alueilla 7f–7k sekä ICES-alueen 7e pituuspiirin 5° W länsipuolella sijaitsevassa osassa pohjatrooleilla ja nuotilla kalastavia unionin aluksia kielletään kalastamasta, paitsi jos niiden käyttämän troolinperän vähimmäissilmäkoko on vähintään 100 millimetriä. Kyseistä troolinperän vähimmäissilmäkokoa koskevaa vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta aluksiin, joilla STECF:n arvion mukaan turskan sivusaaliit eivät ylitä 1,5:tä prosenttia niiden kalastaessa 1 kohdassa tarkoitettujen alueiden ulkopuolella.

4. Edellä 3 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä sovelletaan ICES-alueilla 7b ja 7c pohjatrooleilla ja nuotilla kalastaviin unionin aluksiin 1 päivästä kesäkuuta 2021. Kyseisillä alueilla kalastavat unionin alukset voivat käyttää myös muuta pyydystä, joka STECF:n arvion mukaan johtaa samoihin tai parempiin valikoivuusominaisuuksiin pohjakalakantojen sekakalastuksessa kuin troolinperän silmäkoon ollessa vähintään 100 millimetriä ja jonka komissio on hyväksynyt.

5. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, ICES-alueilla 7f ja 7g sekä ICES-alueen 7h leveyspiirin 49° 30′ N pohjoispuolella sijaitsevassa osassa ja ICES-alueen 7j leveyspiirin 49° 30′ N pohjoispuolella ja pituuspiirin 11° W itäpuolella sijaitsevassa osassa a) alusten, jotka harjoittavat pohjatrooli- tai nuottakalastusta ja joiden saaliista yli 30 prosenttia on keisarihummeria, on käytettävä jotakin seuraavista pyydysvaihtoehdoista: i) 300 millimetrin neliösilmäpaneeli; suurimmalta pituudeltaan alle 12 metrin pituiset alukset saavat kuitenkin käyttää 200 millimetrin neliösilmäpaneelia; ii) Seltra-paneeli; iii) lajitteluristikko, jonka tankojen väli on 35 millimetriä, sellaisena kuin siihen viitataan asetuksen (EU) 2019/1241 liitteessä VI olevassa B osassa, tai vastaava valikointiristikko; iv) 100 millimetrin troolinperä, jossa on 100 millimetrin neliösilmäpaneeli; v) kaksi troolinperää, joista ylimmäinen troolinperä on tyypiltään T90 ja sen silmäkoko on vähintään 90 millimetriä ja se on varustettu erotuspaneelilla, jonka silmäkoko on enintään 300 millimetriä; b) pohjatroolilla tai nuotalla pyytävien alusten, joiden saaliista on yli 55 prosenttia valkoturskaa tai 55 prosenttia merikrottia, kummeliturskaa tai lasikampelaa yhteensä, on käytettävä jotakin seuraavista pyydysvaihtoehdoista: i) 100 millimetrin troolinperä, jossa on 100 millimetrin neliösilmäpaneeli; ii) 100 millimetrin T90-troolinperä ja pidennysosa.

6. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan ja asetuksen (EU) 2019/1241 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti saaliiden prosenttiosuudet lasketaan kaikkien aluksesta kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainon osuuden perusteella.

16 artikla

Tekniset toimenpiteet Irlanninmerellä

Unionin kalastusaluksiin, jotka harjoittavat pohjatrooli- tai nuottakalastusta ICES-alueella 7a (Irlanninmerellä), sovelletaan seuraavia toimenpiteitä:

a) alusten, jotka harjoittavat pohjatrooli- tai nuottakalastusta, joiden troolinperän silmäkoko on vähintään 70 millimetriä ja alle 100 millimetriä ja joiden saaliista yli 30 prosenttia on keisarihummeria, on käytettävä jotakin seuraavista pyydysvaihtoehdoista: i) 300 millimetrin neliösilmäpaneeli; suurimmalta pituudeltaan alle 12 metrin pituiset alukset saavat kuitenkin käyttää 200 millimetrin neliösilmäpaneelia; ii) Seltra-paneeli; iii) lajitteluristikko, jonka tankojen väli on 35 millimetriä; iv) Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS) -ristikko; v) flip-flap-trooli;

b) suurimmalta pituudeltaan vähintään 12 metrin pituisten alusten, jotka harjoittavat pohjatrooli- tai nuottakalastusta ja joiden saaliista yli 10 prosenttia on koljaa, turskaa ja rauskukaloja yhteensä, on käytettävä 120 millimetrin troolinperää;

c) suurimmalta pituudeltaan vähintään 12 metrin pituisten alusten, jotka harjoittavat pohjatrooli- tai nuottakalastusta ja joiden saaliista yli 10 prosenttia on koljaa, turskaa ja rauskukaloja yhteensä, on käytettävä 100 millimetrin silmäkoon troolinperää ja 100 millimetrin neliösilmäpaneelia.

Ensimmäisen kohdan c alakohtaa ei sovelleta aluksiin, joiden saaliista yli 30 prosenttia on keisarihummeria tai yli 85 prosenttia kuningatarkampasimpukkaa (Aequipecten opercularis).

17 artikla

Tekniset toimenpiteet Skotlannin länsipuolella

Unionin kalastusaluksiin, jotka harjoittavat keisarihummerin (Nephrops norvegicus) pohjatrooli- tai nuottakalastusta ICES-alueilla 6a ja 5b unionin vesillä pituuspiirin 12°W itäpuolella (Skotlannin länsipuoli), sovelletaan seuraavia toimenpiteitä:

a) käytettävä vähintään 300 millimetrin neliösilmäpaneelia (kiinteä sijoittaminen) aluksissa, jotka käyttävät alle 100 millimetrin silmäkoon troolinperää; aluksilla, joiden suurin pituus on alle 12 metriä tai moottoriteho on enintään 200 kilowattia, paneelin kokonaispituus saa kuitenkin olla 2 metriä ja paneeli 200 millimetriä;

b) käytettävä vähintään 160 millimetrin neliösilmäpaneelia (kiinteä sijoittaminen) aluksissa, jotka käyttävät 100–119 millimetrin silmäkoon troolinperää, jos saaliista yli 30 prosenttia on keisarihummeria.

18 artikla

Pohjanmeren turskaan sovellettavat korjaavat toimenpiteet

1. Kalastuskieltoalueet, lukuun ottamatta kalastusta pelagisilla pyydyksillä (kurenuotat ja troolit), ja kaudet, jolloin kieltoa sovelletaan, esitetään liitteessä IV.

2. Kielletään pohjatrooleilla ja nuotilla, joiden vähimmäissilmäkoko on vähintään 70 millimetriä ICES-alueilla 4a ja 4b tai vähintään 90 millimetriä ICES-alueella 3a, sekä pitkilläsiimoilla ( 19 ) pyytäviltä aluksilta kalastus unionin vesillä ICES-alueella 4a, leveyspiirin 58° 30′ 00″ N pohjoispuolella ja leveyspiirin 61° 30′ 00″ N eteläpuolella sekä unionin vesillä ICES-alueilla 3a.20 (Skagerrak), 4a ja 4b, leveyspiirin 57° 00′ 00″ N pohjoispuolella ja pituuspiirin 5 00′ 00″ E itäpuolella.

3. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetut kalastusalukset saavat kalastaa mainitussa kohdassa tarkoitetuilla alueilla edellyttäen, että ne täyttävät vähintään yhden seuraavista perusteista: a) turskasaaliiden osuus kalastusmatkaa kohden on enintään 5 prosenttia kokonaissaaliista; alusten, joiden turskasaaliit ovat enintään 5 prosenttia niiden kokonaissaaliista kaudella 2017–2019, oletetaan täyttävän tämän perusteen edellyttäen, että ne käyttävät edelleen samaa pyydystä kuin kyseisellä kaudella; tämä olettama voidaan kumota; b) käytetään säänneltyä ja erittäin valikoivaa pohjatroolia tai nuottaa, jolloin turskasaaliit vähenevät tieteellisen tutkimuksen mukaan vähintään 30 prosenttia verrattuna aluksiin, jotka käyttävät kalastukseen asetuksen (EU) 2019/1241 liitteessä V olevan B osan 1.1. kohdassa esitettyä vedettävien pyydysten perussilmäkokoa; STECF voi arvioida tällaiset tutkimukset; jos STECF:n arvio on kielteinen, katsotaan, etteivät kyseiset pyydykset sovellu enää käytettäväksi tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla alueilla; c) aluksilla, jotka kalastavat vähintään 100 millimetrin silmäkoon pohjatrooleilla tai nuotilla (TR1), käytetään seuraavia erittäin valikoivia pyydyksiä: i) troolin etuosassa alhaalla oleva valikointiristikko (belly trawl), jonka silmäkoko on vähintään 600 millimetriä; ii) kohotettu alapaula (0,6 metriä); iii) vaakasuuntainen valikointiristikko, jossa on suurisilmäinen pakoikkuna; d) aluksilla, jotka kalastavat ICES-alueella 4a vähintään 70 millimetrin ja ICES-alueella 3a vähintään 90 millimetrin mutta alle 100 millimetrin silmäkoon pohjatrooleilla tai nuotilla (TR2), käytetään seuraavia erittäin valikoivia pyydyksiä: i) vaakasuuntainen lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 50 millimetriä ja joka erottaa toisistaan kampelakalat ja turskakalat ja jossa on turskakaloille esteetön pakoaukko; ii) Seltra-paneeli, jossa neliömäisen silmän koko on 300 millimetriä; iii) lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 millimetriä ja jossa on kaloille esteetön pakoaukko; e) aluksiin sovelletaan kansallista turskasaaliiden välttämissuunnitelmaa, jotta turskasaaliit voidaan pitää alueellisten tai teknisten toimenpiteiden tai niiden yhdistelmän avulla kalastuskuolevuuden mukaisesti tasolla, joka vastaa tieteellisten lausuntojen perusteella vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia; tällaiset suunnitelmat olisi arvioitava viimeistään kahden kuukauden kuluttua niiden soveltamisesta STECF:n toimesta, kun kyse on jäsenvaltioista, ja alan kansallisen tieteellisen elimen toimesta, kun kyse on kolmansista maista, ja niitä olisi tarpeen mukaan tarkistettava, jos tällaisissa arvioinneissa katsotaan, ettei suunnitelman tavoitetta saavuteta.

4. Jäsenvaltioiden on tehostettava 2 kohdassa tarkoitettujen alusten seurantaa, valvontaa ja tarkkailua, jotta 3 kohdan a–e alakohdassa vahvistettujen edellytysten noudattamista voidaan valvoa.

5. Tässä artiklassa säädettyjä toimenpiteitä ei sovelleta kalastustoimiin, jotka suoritetaan yksinomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, edellyttäen, että kyseiset tutkimukset suoritetaan noudattaen kaikilta osin asetuksen (EU) 2019/1241 25 artiklassa säädettyjä edellytyksiä.

19 artikla

Kattegatin turskaan sovellettavat korjaavat toimenpiteet

1. Unionin alusten, jotka kalastavat Kattegatissa pohjatrooleilla (pyydyskoodit OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX ja PTB), joiden vähimmäissilmäkoko on 70 millimetriä, on käytettävä jotakin seuraavista valikoivista pyydyksistä: a) lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 millimetriä ja jossa on kaloille esteetön pakoaukko; b) lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 50 millimetriä ja joka erottaa toisistaan kampelakalat ja pyöreät kalat ja jossa on turskakaloille esteetön pakoaukko; c) Seltra-paneeli, jossa neliömäisen silmän koko on 300 millimetriä; d) säännelty erittäin valikoiva pyydys, jonka tekniset ominaisuudet mahdollistavat STECF:n arvioiman tieteellisen tutkimuksen mukaan turskasaaliin rajoittamisen alle 1,5 prosenttiin, mikäli se on ainoa pyydys, joka aluksella on.

2. Unionin alukset, jotka osallistuvat asianomaisen jäsenvaltion hankkeeseen ja joilla on kaikki kalastustiedot kirjaavaa kalastusta koskevat toimivat laitteet, voivat käyttää asetuksen (EU) 2019/1241 liitteessä V olevan B osan mukaisia pyydyksiä. Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kyseisten alusten luettelo.

3. Tässä artiklassa säädettyjä toimenpiteitä ei sovelleta kalastustoimiin, jotka suoritetaan yksinomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, edellyttäen, että kyseiset tutkimukset suoritetaan noudattaen kaikilta osin asetuksen (EU) 2019/1241 25 artiklassa säädettyjä edellytyksiä.

20 artikla

Kielletyt lajit

1. Kielletään unionin kalastusaluksia pyytämästä, pitämästä aluksella, jälleenlaivaamasta tai purkamasta seuraavia lajeja: a) kynsirausku (Raja radiata) ICES-alueilla 2a, 3a ja 7d ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä; b) hohtolimapää (Beryx splendens) NAFO-suuralueella 6; c) suomupistinhai (Centrophorus squamosus) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1 ja 14 sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä; d) ruskosusihai (Centroscymnus coelolepis) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1 ja 14 sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä; e) leijahai (Dalatias licha) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1 ja 14 sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä; f) lattahai (Deania calcea) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1 ja 14 sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä; g) silorausku (Dipturus batis) (koostuen lajeista Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueilla 3, 4, 6, 7, 8, 9 ja 10 sijaitsevilla unionin vesillä; h) isovalohai (Etmopterus princeps) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1 ja 14 sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä; i) pitkäsiimalla pyydetty harmaakoirahai (Galeorhinus galeus) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1, 5, 6, 7, 8, 12 ja 14 sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä; j) sillihai (Lamna nasus) kaikilla vesillä; k) okarausku (Raja clavata) ICES-alueella 3a sijaitsevilla unionin vesillä; l) aaltorausku (Raja undulata) ICES-suuralueilla 6 ja 10 sijaitsevilla unionin vesillä; m) valashai (Rhincodon typus) kaikilla vesillä; n) kitararausku (Rhinobatos rhinobatos) Välimerellä; o) piikkihai (Squalus acanthias) ICES-suuralueilla 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ja 10 sijaitsevilla unionin vesillä, paitsi kun kyseessä ovat liitteessä I A vahvistetut välttämistä koskevat ohjelmat.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos niitä saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.

21 artikla

Tietojen toimittaminen

Kun jäsenvaltiot toimittavat asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 ja 34 artiklan mukaisesti komissiolle tietoja pyydettyjen kantojen puretuista määristä ja pyyntiponnistuksesta, niiden on käytettävä tämän asetuksen liitteessä I esitettyjä kantojen koodeja.







II luku

Kalastusluvat kolmansien maiden vesillä

22 artikla

Kalastusluvat

1. Kolmansien maiden vesillä kalastavien unionin kalastusalusten kalastuslupien enimmäismäärä esitetään tapauksen mukaan liitteessä V olevassa A osassa.

2. Jos jäsenvaltio siirtää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti kiintiönsä toiselle jäsenvaltiolle, jäljempänä ’kiintiöiden vaihto’, tämän asetuksen liitteessä V olevassa A osassa mainituilla kalastusalueilla, siirtoon on sisällyttävä asianmukainen kalastuslupien siirto, ja siitä on ilmoitettava komissiolle. Kullekin kalastusalueelle tämän asetuksen liitteessä V olevassa A osassa vahvistettua kalastuslupien kokonaismäärää ei saa kuitenkaan ylittää.







III LUKU

Kalastusmahdollisuudet alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vesillä







1 jakso

Yleiset säännökset

23 artikla

Kiintiöiden siirrot ja vaihdot

1. Jos alueellisen kalastuksenhoitojärjestön säännöissä sallitaan kiintiöiden siirrot tai vaihdot alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sopimuspuolten välillä, jäsenvaltio, jäljempänä ’asianomainen jäsenvaltio’, voi keskustella alueellisen kalastuksenhoitojärjestön jonkin sopimuspuolen kanssa ja tapauksen mukaan laatia luonnoksen aiotusta kiintiön siirrosta tai vaihdosta.

2. Komissio voi asianomaisen jäsenvaltion ilmoituksen saatuaan hyväksyä aiottua kiintiön siirtoa tai vaihtoa koskevan luonnoksen, josta kyseinen jäsenvaltio on keskustellut alueellisen kalastuksenhoitojärjestön asiaankuuluvan sopimuspuolen kanssa. Sen jälkeen komissio ilmaisee ilman aiheetonta viivytystä alueellisen kalastuksenhoitojärjestön asiaankuuluvalle sopimuspuolelle suostumuksensa siihen, että sitä sitoo tällainen kiintiön siirto tai vaihto. Komissio ilmoittaa sovitusta kiintiön siirrosta tai vaihdosta alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sihteeristölle kyseisen järjestön sääntöjen mukaisesti.

3. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille sovitusta kiintiön siirrosta tai vaihdosta.

4. Kiintiön siirron tai vaihdon perusteella alueellisen kalastusjärjestön sopimuspuolelta saatuja tai sille siirrettyjä kalastusmahdollisuuksia pidetään asianomaiselle jäsenvaltiolle jaettuina taikka siltä vähennettyinä kalastusmahdollisuuksina siitä hetkestä alkaen, kun kiintiön siirto tai vaihto tulee voimaan alueellisen kalastusjärjestön asiaankuuluvan sopimuspuolen kanssa tehdyn sopimuksen ehtojen mukaisesti tai tapauksen mukaan asiaankuuluvan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sääntöjen mukaisesti. Tällainen kiintiön siirto tai vaihto ei saa kuitenkaan muuttaa kalastustoimintaa koskevan suhteellisen vakauden periaatteen mukaista nykyistä jakoperustetta kalastusmahdollisuuksien jakamiseksi jäsenvaltioiden välillä.

5. Tätä artiklaa sovelletaan 31 päivään tammikuuta 2022 asti, kun kyseessä ovat kiintiöiden siirrot alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sopimuspuolelta unionille ja näiden kiintiöiden jakaminen jäsenvaltioille.







2 jakso

NEAFC-yleissopimusalue

24 artikla

Irmingerinmeren punasimppua koskeva kalastuskielto

Kielletään kaikki kalastustoiminta seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen koordinaattien rajoittamalla alueella:







Leveysaste Pituusaste 63° 00′ -30° 00′ 61° 30′ -27° 35′ 60° 45′ -28° 45′ 62° 00′ -31° 35′ 63° 00′ -30° 00′







3 jakso

ICCAT-yleissopimusalue

25 artikla

Kalastus-, kasvatus- ja lihotuskapasiteetin rajoittaminen

1. Rajoitetaan liitteessä VI olevan 1 kohdan mukaisesti sellaisten unionin vapapyydysalusten ja uisteluveneiden lukumäärää, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti 8–30 kilogramman painoisia tai 75–115 senttimetrin pituisia tonnikaloja Itä-Atlantilla.

2. Rajoitetaan liitteessä VI olevan 2 kohdan mukaisesti sellaisten perinteistä pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavien unionin alusten lukumäärää, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti 8–30 kilogramman painoisia tai 75–115 senttimetrin pituisia tonnikaloja Välimerellä.

3. Rajoitetaan liitteessä VI olevan 3 kohdan mukaisesti sellaisten tonnikalaa Adrianmerellä kasvatustarkoituksiin pyytävien unionin kalastusalusten lukumäärää, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti 8–30 kilogramman painoisia tai 75–115 senttimetrin pituisia tonnikaloja.

4. Rajoitetaan liitteessä VI olevan 4 kohdan mukaisesti sellaisten kalastusalusten lukumäärää, joilla on lupa kalastaa, pitää aluksella, jälleenlaivata, kuljettaa tai purkaa aluksesta tonnikalaa Itä-Atlantilla ja Välimerellä.

5. Rajoitetaan liitteessä VI olevan 5 kohdan mukaisesti Itä-Atlantilla ja Välimerellä harjoitettavassa tonnikalan kalastuksessa käytettävien rysien lukumäärää.

6. Rajoitetaan liitteessä VI olevan 6 kohdan mukaisesti tonnikalan kasvatuksen ja lihotuksen kokonaiskapasiteettia sekä kasvatuslaitoksille myönnettävää pyydetyn luonnonvaraisen tonnikalan enimmäismäärää Itä-Atlantilla ja Välimerellä.

7. Rajoitetaan tämän asetuksen liitteessä VI olevan 7 kohdan mukaisesti sellaisten unionin kalastusalusten enimmäismäärää, joilla on lupa pyytää kohdelajinaan pohjoisen kannan valkotonnikalaa, siten kuin neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 ( 20 ) 12 artiklassa säädetään.

8. Rajoitetaan isosilmätonnikalaa ICCAT-yleissopimusalueella kalastavien vähintään 20 metrin pituisten unionin kalastusalusten enimmäismäärää liitteessä VI olevan 8 kohdan mukaisesti.

26 artikla

Virkistyskalastus

Jäsenvaltioiden on tarvittaessa osoitettava niille liitteessä I D jaetuista kiintiöistä tietty osuus virkistyskalastukseen.

27 artikla

Hait

1. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta missä tahansa kalastuksessa saaliiksi saadun isosilmäkettuhain ( Alopias superciliosus ) osia tai kokonaisia ruhoja.

2. Alopias -sukuun kuuluvien kettuhaiden kohdennettu kalastus on kielletty.

3. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta Sphyrnidae -heimoon kuuluvien vasarahaiden (nuijahaita ( Sphyrna tiburo ) lukuun ottamatta) osia tai kokonaisia ruhoja, jotka on saatu saaliiksi ICCAT-yleissopimusalueella harjoitetussa kalastuksessa.

4. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta missä tahansa kalastuksessa saaliiksi saadun valkopilkkahain ( Carcharhinus longimanus ) osia tai kokonaisia ruhoja.

5. On kiellettyä pitää aluksella missä tahansa kalastuksessa saaliiksi saatuja haukkahaita ( Carcharhinus falciformis ).







4 jakso

CCAMLR-yleissopimusalue

28 artikla

Dissostichus spp. -lajien koekalastusta koskevat ilmoitukset

Jäsenvaltiot voivat osallistua Dissostichus spp. -lajien pitkäsiimalla harjoitettavaan koekalastukseen FAO-suuralueilla 88.1 ja 88.2 sekä FAO-alueiden 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a niissä osissa, jotka eivät kuulu kansalliseen lainkäyttövaltaan, vuonna 2021. Jos jäsenvaltio aikoo osallistua tällaiseen koekalastukseen, sen on ilmoitettava tästä CCAMLR:n sihteeristölle asetuksen (EY) N:o 601/2004 7 ja 7 a artiklan mukaisesti viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2021.

29 artikla

Dissostichus spp. -lajien koekalastuksen rajoitukset

1. Dissostichus spp. -lajien kalastus kalastuskaudella 2020–2021 on rajoitettava liitteessä VII olevassa A taulukossa vahvistettuihin jäsenvaltioihin, suuralueisiin ja alusten lukumääriin kyseisessä liitteessä olevassa B taulukossa esitettyjen lajien, TACien ja sivusaalisrajoitusten osalta.

2. Hailajien kohdennettu kalastus muihin kuin tieteellisiin tarkoituksiin on kiellettävä. Kaikki Dissostichus spp. -lajien kalastuksessa sattumanvaraisesti pyydetyt hain sivusaaliit, erityisesti nuoret kalat ja kutevat naaraat, on päästettävä vapaaksi elävinä.

3. Tapauksen mukaan kalastus pienimuotoisella tutkimusalueella (SSRU-alueella) on lopetettava, kun ilmoitetut saaliit saavuttavat määritellyn TACin, eikä SSRU-alueella saa enää kalastaa loppukauden aikana.

4. Kalastusta on harjoitettava maantieteellisesti ja syvyyssuunnassa niin laajalla alueella kuin mahdollista, jotta saataisiin kalastuspotentiaalin määrittämiseksi tarvittavat tiedot ja vältettäisiin saaliiden ja pyyntiponnistuksen liiallinen keskittyminen. Jos kalastus FAO-suuralueilla 88.1 ja 88.2 sekä FAO-alueilla 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on sallittua 28 artiklan nojalla, se on kuitenkin kiellettyä alle 550 metrin syvyydessä.

30 artikla

Etelänkrillin kalastaminen kalastuskaudella 2020–2021

1. Jos jäsenvaltio aikoo pyytää etelänkrilliä ( Euphausia superba ) CCAMLR-yleissopimusalueella kalastuskaudella 2020–2021, sen on liitteen VII lisäyksessä olevassa B osassa esitetyssä muodossa ilmoitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä toukokuuta 2021 aikomuksestaan pyytää etelänkrilliä. Komissio toimittaa jäsenvaltioiden toimittamien tietojen pohjalta ilmoitukset CCAMLR:n sihteeristölle viimeistään 30 päivänä toukokuuta 2021.

2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa on oltava asetuksen (EY) N:o 601/2004 3 artiklassa säädetyt tiedot kustakin aluksesta, jolle jäsenvaltio aikoo antaa luvan osallistua etelänkrillin pyyntiin.

3. Jäsenvaltion, joka aikoo pyytää etelänkrilliä CCAMLR-yleissopimusalueella, on ilmoitettava aikomuksestaan tehdä niin vain sellaisten luvan saaneiden alusten osalta, jotka joko purjehtivat sen lipun alla ilmoitusajankohtana tai purjehtivat toisen CCAMLR:n jäsenen lipun alla mutta pyynnin ajankohtana oletettavasti purjehtivat kyseisen jäsenvaltion lipun alla.

4. Jäsenvaltiot saavat antaa muille kuin tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti CCAMLR:n sihteeristölle ilmoitetuille aluksille luvan osallistua etelänkrillin pyyntiin, jos jokin luvan saanut alus on perustelluista toiminnallisista syistä tai ylivoimaisen esteen johdosta estynyt osallistumasta. Tällöin asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä välittömästi CCAMLR:n sihteeristölle ja komissiolle ja esitettävä a) täydelliset tiedot suunnitellusta korvaavasta aluksesta (aluksista), mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 601/2004 3 artiklassa säädetyt tiedot; b) kattava selvitys syistä, joilla aluksen korvaaminen perustellaan, sekä mahdolliset asiaankuuluvat tätä tukevat todisteet tai lisätiedot.

5. Jäsenvaltiot eivät saa antaa mihinkään laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta (LIS-kalastusta) harjoittavien alusten CCAMLR-luetteloon merkitylle kalastusalukselle lupaa osallistua etelänkrillin pyyntiin.







5 jakso

IOTC:n toimivaltaan kuuluva alue

31 artikla

IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella kalastavien alusten kalastuskapasiteetin rajoittaminen

1. Trooppisia tonnikaloja pyytävien unionin kalastusalusten enimmäismäärä IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella ja sitä vastaava kapasiteetti bruttovetoisuutena vahvistetaan liitteessä VIII olevassa 1 kohdassa.

2. Miekkakalaa ( Xiphias gladius ) ja valkotonnikalaa ( Thunnus alalunga ) pyytävien unionin kalastusalusten enimmäismäärä IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella ja sitä vastaava kapasiteetti bruttovetoisuutena vahvistetaan liitteessä VIII olevassa 2 kohdassa.

3. Jäsenvaltiot voivat jakaa uudelleen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin kalastuksiin osoitettuja aluksia näiden kalastusten kesken, jos ne voivat osoittaa komissiolle, ettei tällainen muutos johda kyseessä olevien kalakantojen pyyntiponnistuksen lisääntymiseen.

4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos niiden laivastoon ehdotetaan kapasiteetin siirtoa, siirrettävät alukset sisältyvät IOTC:n luvan saaneiden alusten rekisteriin tai muiden alueellisten tonnikalan kalastusjärjestöjen alusrekisteriin. Tämän lisäksi aluksia, jotka on merkitty alueellisen kalastusjärjestön laatimaan LIS-kalastusta harjoittavien alusten luetteloon, ei saa siirtää.

5. Jäsenvaltiot voivat lisätä kalastuskapasiteettiaan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista enimmäismääristä ainoastaan IOTC:lle toimitetuissa kehityssuunnitelmissa asetetuissa rajoissa.

32 artikla

Ajelehtivat kalojen yhteenkokoamiseen käytettävät välineet sekä huoltoalukset

1. Ajelehtivat kalojen yhteenkokoamiseen käytettävät välineet on varustettava paikannuspoijuilla. Muunlaisten poijujen, kuten radiopoijujen, käyttö on kielletty.

2. Kurenuotta-alus saa seurata enintään 300:aa käytössä olevaa poijua kerrallaan.

3. Paikannuspoijujen enimmäismäärä, joka kullekin kurenuotta-alukselle voidaan hankkia vuosittain, on 500. Yhdelläkään kurenuotta-aluksella ei saa olla missään vaiheessa enempää kuin 500 paikannuspoijua (sekä varastossa että käytössä olevat poijut).

4. Huoltoaluksia saa olla enintään kaksi huoltoalusta vähintään viiden kurenuotta-aluksen tukena, ja niiden kaikkien on purjehdittava jäsenvaltion lipun alla. Tätä säännöstä ei sovelleta jäsenvaltioihin, jotka käyttävät vain yhtä huoltoalusta.

5. Yhtä kurenuotta-alusta saa tukea enintään yksi jäsenvaltion lipun alla purjehtiva huoltoalus kerrallaan.

6. Unioni ei rekisteröi uusia tai ylimääräisiä huoltoaluksia IOTC:n luvan saaneiden alusten rekisteriin.

33 artikla

Hait

1. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta kaikkien Alopiidae -heimon lajien kettuhaiden osia tai kokonaisia ruhoja missään kalastuksessa.

2. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta valkopilkkahain ( Carcharhinus longimanus ) osia tai kokonaisia ruhoja missään kalastuksessa, lukuun ottamatta aluksia, joiden suurin pituus on alle 24 metriä ja jotka harjoittavat kalastustoimintaa yksinomaan oman lippujäsenvaltionsa talousvyöhykkeellä, ja edellyttäen, että niiden saalis on tarkoitettu ainoastaan paikalliseen kulutukseen.

3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos niitä saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.

34 artikla

Paholaisrauskut

1. Unionin kalastusaluksilta on kiellettyä pyytää, pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, varastoida, tarjota myytäväksi tai myydä paholaisrauskujen ( Mobulidae -heimo, joka käsittää Manta - ja Mobula -suvut) osia tai kokonaisia ruhoja, lukuun ottamatta kotitarvekalastusta harjoittavia kalastusaluksia (toisin sanoen jolloin kalastajien perheet kuluttavat pyydetyn kalan suoraan).

Ensimmäisestä alakohdasta poiketen paholaisrauskut, jotka saadaan tahattomasti saaliiksi pienimuotoisessa kalastuksessa (toisin sanoen muu kuin pitkäsiimakalastus tai pintakalastus, eli kurenuotta-, vapapyydys-, verkkokalastus-, käsisiima- ja uistelualukset, jotka on rekisteröity IOTC:n luvan saaneiden alusten rekisteriin), saadaan purkaa aluksesta ainoastaan paikallista kulutusta varten.

2. Kaikkien kalastusalusten, lukuun ottamatta kotitarvekalastusta harjoittavia kalastusaluksia, on mahdollisuuksien mukaan päästettävä nopeasti vapaaksi elävinä ja vahingoittumattomina paholaisrauskut heti, kun niitä havaitaan verkossa, koukussa tai kannella, ja tehtävä se tavalla, joka aiheuttaa mahdollisimman vähän vahinkoa pyydystetyille yksilöille.







6 jakso

SPRFMO-yleissopimusalue

35 artikla

Pelagisten lajien kalastus

1. Vain ne jäsenvaltiot, jotka ovat aktiivisesti harjoittaneet pelagista kalastusta SPRFMO-yleissopimusalueella vuosina 2007, 2008 tai 2009, voivat pyytää pelagisia kantoja kyseisellä alueella liitteessä I H vahvistettujen TACien mukaisesti.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden on rajoitettava lippunsa alla purjehtivien pelagisia kantoja vuonna 2021 pyytävien alusten bruttotonneina ilmaistu kokonaisvetoisuus kyseisellä alueella unionin tasolla yhteensä 78 600 bruttotonniin.

3. Liitteessä I H vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia saa käyttää vain, jos jäsenvaltiot lähettävät luettelon aluksista, jotka harjoittavat aktiivisesti kalastusta tai saaliiden jälleenlaivausta SPRFMO-yleissopimusalueella, alusten satelliittiseurantajärjestelmän tietueet, kuukausittaiset saalisilmoitukset ja tapauksen mukaan satamakäyntejä koskevat tiedot viimeistään seuraavan kuukauden viidentenä päivänä komissiolle, joka toimittaa kyseiset tiedot SPRFMO:n sihteeristölle.

36 artikla

Pohjakalastus

1. Jäsenvaltioiden on rajoitettava pohjakalastuksessa saaliinsa tai pyyntiponnistuksensa vuonna 2021 niihin SPRFMO-yleissopimusalueen osiin, joilla on harjoitettu pohjakalastusta 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisenä aikana, ja sellaiseen määrään, joka ei ylitä saalistason tai pyyntiponnistusta kuvastavien muuttujien vuotuista keskitasoa kyseisenä aikana. Ne saavat kalastaa aiempaa kirjattua kalastustoimintaa enemmän ainoastaan, jos SPRFMO hyväksyy niiden suunnitelman aiemman kirjatun kalastustoiminnan ylittävästä tasosta.

2. Jäsenvaltiot, joilla ei ole pohjakalastuksessa aiempaa kirjattua saalista tai pyyntiponnistusta SPRFMO-yleissopimusalueella 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseltä ajalta, eivät saa kalastaa, ellei SPRFMO hyväksy niiden suunnitelmaa kalastaa, vaikkei niillä ole aiempaa kirjattua kalastustoimintaa.

37 artikla

Koekalastus

1. Vuonna 2021 jäsenvaltiot saavat osallistua Dissostichus spp. -lajien pitkälläsiimalla harjoitettavaan koekalastukseen SPRFMO-yleissopimusalueella ainoastaan, jos SPRFMO on hyväksynyt niiden tällaista kalastusta koskevan hakemuksen, johon sisältyy kalastuksen toimintasuunnitelma ja sitoumus toteuttaa tiedonkeruusuunnitelma.

2. Kalastusta saa harjoittaa ainoastaan SPRFMO:n määrittelemissä tutkimusosuuksissa. Kalastus on kielletty alle 750 metrin syvyydessä ja yli 2 000 metrin syvyydessä.

3. TAC vahvistetaan liitteessä I H. Kalastus on rajoitettava yhteen, enintään 21 peräkkäistä päivää kestävään kalastusmatkaan, jonka aikana käytetään enintään 5 000 koukkua laskua kohti ja jossa laskuja on enintään 20 tutkimusosuutta kohden. Kalastus on lopetettava, kun TAC on saavutettu tai kun 100 laskua on laskettu ja nostettu, sen mukaan kumpi tapahtuu aiemmin.







7 jakso

IATTC-yleissopimusalue

38 artikla

Kurenuottakalastus

1. Kielletään kurenuotta-aluksilta keltaevätonnikalan (Thunnus albacares), isosilmätonnikalan (Thunnus obesus) ja boniitin (Katsuwonus pelamis) kalastus a) 29 päivästä heinäkuuta 2021 klo 00.00 8 päivään lokakuuta 2021 klo 24.00 tai 9 päivästä marraskuuta 2021 klo 00.00 19 päivään tammikuuta 2022 klo 24.00 alueella, jota rajaavat — Amerikan Tyynenmerenpuoliset rannikot, — pituuspiiri 150 o W, — leveyspiiri 40° N, — leveyspiiri 40° S; b) 9 päivästä lokakuuta 2021 klo 00.00 8 päivään marraskuuta 2021 klo 24.00 alueella, jota rajaavat — pituuspiiri 96 o W, — pituuspiiri 110 o W, — leveyspiiri 4 o N, — leveyspiiri 3° S.

2. Asianomaisten jäsenvaltioiden on kunkin aluksensa osalta ilmoitettava valitsemansa 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu kalastuskieltokausi komissiolle ennen 1 päivää huhtikuuta 2021. Asianomaisten jäsenvaltioiden kaikkien kurenuotta-alusten on valittuna kautena lopetettava kurenuotalla kalastaminen 1 kohdassa määritellyillä alueilla.

3. IATTC-yleissopimusalueella tonnikalaa pyytävien kurenuotta-alusten on pidettävä aluksella ja sen jälkeen purettava aluksesta tai jälleenlaivattava kaikki keltaevätonnikalan, isosilmätonnikalan ja boniitin saaliit.

4. Edellä olevaa 3 kohtaa ei sovelleta a) jos kala katsotaan ihmisravinnoksi soveltumattomaksi muun syyn kuin koon vuoksi; tai b) kalastusmatkan viimeisellä vetokerralla, kun aluksella voi olla riittämättömästi tilaa kaikkien kyseisellä vetokerralla saaliiksi saatujen tonnikalojen sijoittamiseksi.

39 artikla

Ajelehtivat kalojen yhteenkokoamiseen käytettävät välineet

1. Kurenuotta-alus saa käyttää kerrallaan enintään 450:tä aktiivista kalojen yhteenkokoamiseen käytettävää välinettä IATTC-yleissopimusalueella. Kalojen yhteenkokoamiseen käytettävä väline katsotaan aktiiviseksi silloin, kun se laskettu mereen pyyntiä varten, se alkaa lähettää paikkatietoa ja on aluksen, sen omistajan tai käyttäjän seurannassa. Kalojen yhteenkokoamiseen käytettävä väline voidaan aktivoida ainoastaan kurenuotta-alukselta.

2. Kurenuotta-alus ei saa laskea mereen kalojen yhteenkokoamiseen käytettäviä välineitä 38 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua valittua kalastuskieltokautta edeltävien 15 päivän aikana, ja aluksen on nostettava takaisin kalastuskieltokauden alkamista edeltävien 15 päivän kuluessa sama määrä kalojen yhteenkokoamiseen käytettäviä välineitä kuin alun perin laskettiin mereen.

3. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kuukausittain päiväkohtaiset tiedot kaikista kalojen yhteenkokoamiseen käytettävistä aktiivisista välineistä IATTC:n edellyttämällä tavalla. Tiedonannot on lähetettävä vähintään 60:n mutta enintään 75 päivän kuluessa. Komissio toimittaa kyseiset tiedot viipymättä IATTC:n sihteeristölle.

40 artikla

Isosilmätonnikalan saalisrajoitukset pitkäsiimakalastuksessa

Kunkin jäsenvaltion IATTC-yleissopimusalueella pitkäsiima-aluksilla pyytämän isosilmätonnikalan vuotuiset kokonaissaaliit vahvistetaan liitteessä I L.

41 artikla

Valkopilkkahain kalastuksen kieltäminen

1. On kiellettyä pyytää valkopilkkahaita ( Carcharhinus longimanus ) IATTC-yleissopimusalueella ja pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, varastoida, tarjota myytäväksi tai myydä kyseisellä alueella pyydetyn valkopilkkahain osia tai kokonaisia ruhoja.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos niitä saadaan sattumalta saaliiksi. Aluksen käyttäjien on päästettävä kyseisen lajin yksilöt heti takaisin mereen.

3. Alusten käyttäjien on a) kirjattava takaisin päästettyjen yksilöiden lukumäärä ja tila (kuollut vai elävä); b) ilmoitettava a alakohdassa tarkoitetut tiedot sille jäsenvaltiolle, jonka kansalaisia he ovat. Jäsenvaltioiden on toimitettava edellisvuoden aikana keräämänsä tiedot komissiolle viimeistään 31 päivänä tammikuuta.

42 artikla

Paholaisrauskujen kalastuskielto

Unionin kalastusaluksilta on IATTC-yleissopimusalueella kiellettyä pyytää, pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, varastoida, tarjota myytäväksi tai myydä paholaisrauskujen (Mobulidae-heimo, joka käsittää Manta- ja Mobula-suvut) osia tai kokonaisia ruhoja. Heti kun unionin kalastusalukset toteavat, että paholaisrauskuja on saatu saaliiksi, niiden on viipymättä vapautettava ne mahdollisuuksien mukaan elävinä ja vahingoittumattomina.







8 jakso

SEAFO-yleissopimusalue

43 artikla

Syvänmerenhaiden kalastuksen kieltäminen

Kielletään seuraavien syvänmerenhaiden kohdennettu kalastus SEAFO-yleissopimusalueella:

a) kissahai (Apristurus manis);

b) Etmopterus bigelowi (pikkuhailaji);

c) Etmopterus brachyurus (pikkuhailaji);

d) isovalohai (Etmopterus princeps);

e) pehmovalohai (Etmopterus pusillus);

f) rauskut (Rajidae);

g) samettipiikkihai (Scymnodon squamulosus);

h) Selachimorpha-ylälahkon syvänmerenhait;

i) piikkihai (Squalus acanthias).







9 jakso

WCPFC-yleissopimusalue

44 artikla

Isosilmätonnikalan, keltaevätonnikalan, boniitin ja eteläisen Tyynenmeren valkotonnikalan kalastusta koskevat edellytykset

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kurenuotta-aluksille, jotka pyytävät isosilmätonnikalaa ( Thunnus obesus ), keltaevätonnikalaa ( Thunnus albacares ) ja boniittia ( Katsuwonus pelamis ) siinä osassa WCPFC-yleissopimusaluetta, joka sijaitsee leveyspiirien 20° N ja 20° S välillä aavalla merellä, myönnettyjen kalastuspäivien lukumäärä on enintään 403 päivää.

2. Unionin kalastusalukset eivät saa pyytää eteläisen Tyynenmeren valkotonnikalaa ( Thunnus alalunga ) WCPFC-yleissopimusalueella leveyspiirin 20° S eteläpuolella.

3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vuonna 2021 pitkäsiima-aluksilla kalastetut isosilmätonnikalan ( Thunnus obesus ) saaliit eivät ylitä liitteessä I G olevassa taulukossa esitettyjä rajoja.

45 artikla

Kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitetuilla välineillä harjoitettavan kalastuksen hallinnointi

1. WCPFC-yleissopimusalueen osassa, joka sijaitsee leveyspiirien 20° N ja 20° S välisellä alueella, kielletään 1 päivän heinäkuuta 2021 kello 00.00 ja 30 päivän syyskuuta 2021 kello 24.00 välisenä aikana kurenuotta-aluksilta kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitettujen välineiden laskeminen mereen, niiden huolto ja pyydyksen asettaminen kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitettujen välineiden läheisyyteen.

2. Edellä 1 kohdassa vahvistetun kiellon lisäksi kielletään kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitettujen välineiden asettaminen WCPFC-yleissopimusalueen aavalla merellä leveyspiirien 20° N ja 20° S välisellä alueella kahden lisäkuukauden aikana: joko 1 päivän huhtikuuta 2021 klo 00.00 ja 31 päivän toukokuuta 2021 klo 24.00 välisenä aikana tai 1 päivän marraskuuta 2021 klo 00.00 ja 31 päivän joulukuuta 2021 klo 24.00 välisenä aikana.

3. Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta a) kalastusmatkan viimeisellä vetokerralla, jos aluksella ei ole riittävästi tilaa kaikkien kalojen sijoittamiseksi; b) kun kala on ihmisravinnoksi soveltumaton muun syyn kuin koon vuoksi; tai c) pakastuslaitteiston vakavan toimintahäiriön sattuessa.

4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kukin niiden kurenuotta-aluksista on käyttänyt merellä kerrallaan enintään 350:tä kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitettua, aktiivisilla paikannuspoijuilla varustettua välinettä. Poiju voidaan aktivoida ainoastaan aluksella.

5. Kaikkien 1 kohdassa tarkoitetussa WCPFC-yleissopimusalueen osassa kalastavien kurenuotta-alusten on pidettävä aluksella, jälleenlaivattava ja purettava aluksesta kaikki isosilmätonnikalan, keltaevätonnikalan ja boniitin saaliit.

46 artikla

Miekkakalan kalastukseen luvan saaneiden unionin kalastusalusten lukumäärän rajoittaminen

WCPFC-yleissopimusalueella linjan 20° S eteläpuolella sijaitsevilla alueilla miekkakalan (Xiphias gladius) kalastukseen luvan saaneiden unionin kalastusalusten enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä IX.

47 artikla

Miekkakalan saalisrajoitukset pitkäsiimakalastuksessa leveyspiirin 20° S eteläpuolella

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pitkäsiima-aluksilla leveyspiirin 20° S eteläpuolella pyydetyt miekkakalan (Xiphias gladius) saaliit eivät vuonna 2021 ylitä liitteessä I G vahvistettua rajoitusta. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että miekkakalan pyyntiponnistus ei kyseisen toimenpiteen vuoksi siirry leveyspiirin 20° S pohjoispuolelle.

48 artikla

Haukkahait ja valkopilkkahait

1. WCPFC-yleissopimusalueella on kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta tai varastoida seuraavien lajien osia tai kokonaisia ruhoja: a) haukkahai (Carcharhinus falciformis); b) valkopilkkahai (Carcharhinus longimanus).

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos niitä saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.

49 artikla

IATTC:n ja WCPFC:n päällekkäisalue

1. Alusten, jotka on merkitty ainoastaan WCPFC:n rekisteriin, on noudatettava tässä jaksossa säädettyjä toimenpiteitä kalastaessaan IATTC:n ja WCPFC:n päällekkäisalueella.

2. Alusten, jotka on merkitty sekä WCPFC:n että IATTC:n rekisteriin, ja alusten, jotka on merkitty ainoastaan IATTC:n rekisteriin, on sovellettava 38 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 38 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa sekä 39, 40 ja 41 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä kalastaessaan IATTC:n ja WCPFC:n päällekkäisalueella.







10 jakso

Beringinmeri

50 artikla

Kalastuskielto Beringinmeren aavalla merellä

Kielletään alaskanseidin (Gadus chalcogrammus) kalastus Beringinmeren aavalla merellä.







11 jakso

SIOFA-sopimusalue

51 artikla

Pohjakalastusta koskevat rajoitukset

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden lipun alla purjehtivat alukset, jotka kalastavat SIOFA-sopimusalueella,

a) rajoittavat vuotuisen pohjakalastusta koskevan pyyntiponnistuksensa ja saaliinsa niiden vuosien keskimääräiselle vuotuiselle tasolleen, joina niiden alukset toimivat SIOFA-sopimusalueella, edustavana ajanjaksona, josta on olemassa komissiolle ilmoitettuja tietoja;

b) eivät laajenna pohjakalastusta koskevan pyyntiponnistuksensa alueellista jakautumista, lukuun ottamatta pitkäsiima- ja rysäpyyntimenetelmiä, niiden alueiden ulkopuolelle, joilla ne ovat viime vuosina kalastaneet;

c) eivät saa lupaa kalastaa liitteessä I K määritellyillä väliaikaisilla suojelualueilla Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What, Walter’s Shoal, lukuun ottamatta pitkäsiima- ja rysäpyyntimenetelmiä ja edellyttäen, että aluksella on kyseisillä alueilla kalastettaessa aina tieteellinen tarkkailija.







III OSASTO

KOLMANSIEN MAIDEN ALUSTEN KALASTUSMAHDOLLISUUDET UNIONIN VESILLÄ

52 artikla

Norjan lipun alla purjehtivat kalastusalukset ja Färsaarilla rekisteröidyt kalastusalukset

Norjan lipun alla purjehtivat kalastusalukset ja Färsaarilla rekisteröidyt kalastusalukset voivat saada luvan kalastaa unionin vesillä tämän asetuksen liitteessä I vahvistettujen TACien rajoissa sekä tässä asetuksessa ja asetuksen (EU) 2017/2403 III osastossa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

53 artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivat, Yhdistyneessä kuningaskunnassa rekisteröidyt ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusviranomaiselta lisenssin saaneet kalastusalukset

Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivat, Yhdistyneessä kuningaskunnassa rekisteröidyt ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusviranomaiselta lisenssin saaneet kalastusalukset voivat saada luvan kalastaa unionin vesillä tämän asetuksen liitteessä I vahvistettujen TACien rajoissa sekä tässä asetuksessa ja asetuksessa (EU) 2017/2403 säädetyin edellytyksin.

▼M4

53 a artikla

Kiintiöiden siirrot ja vaihdot Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa

1. Unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliset kiintiöiden siirrot ja vaihdot tapahtuvat 2–4 kohdan mukaisesti.

2. Jäsenvaltio, joka aikoo siirtää tai vaihtaa kiintiöitä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, voi keskustella kiintiöiden siirron tai vaihdon luonnoksesta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa.

3. Jos komissio hyväksyy asianomaisen jäsenvaltion ilmoittaman 2 kohdassa tarkoitetun kiintiön siirron tai vaihdon luonnoksen, komissio ilmaisee ilman aiheetonta viivytystä suostumuksensa siihen, että sitä sitoo tällainen kiintiön siirto tai vaihto. Komissio ilmoittaa Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja jäsenvaltioille sovitusta kiintiön siirrosta tai vaihdosta.

4. Sovitun kiintiön siirron tai vaihdon perusteella Yhdistyneeltä kuningaskunnalta saatua tai sille siirrettyä kiintiötä pidetään asianomaiselle jäsenvaltiolle jaettuna tai siltä vähennettynä kiintiönä siitä hetkestä lähtien, kun kiintiön siirrosta tai vaihdosta on ilmoitettu 3 kohdan mukaisesti. Tällainen kiintiön vaihto ei saa kuitenkaan muuttaa kalastustoimintaa koskevan suhteellisen vakauden periaatteen mukaista nykyistä jakoperustetta kalastusmahdollisuuksien jakamiseksi jäsenvaltioiden välillä.

▼B

54 artikla

Venezuelan lipun alla purjehtivat kalastusalukset

Venezuelan lipun alla purjehtiviin kalastusaluksiin sovelletaan tässä asetuksessa ja asetuksen (EU) 2017/2403 III osastossa säädettyjä edellytyksiä.

55 artikla

Kalastusluvat

Unionin vesillä kalastavien kolmansien maiden alusten kalastuslupien enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä V olevassa B osassa.

56 artikla

Saaliiden ja sivusaaliiden aluksesta purkamista koskevat edellytykset

Edellä 55 artiklassa tarkoitettujen kalastuslupien nojalla kalastavien kolmansien maiden alusten saaliisiin ja sivusaaliisiin sovelletaan 8 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä.

57 artikla

Kielletyt lajit

1. Kielletään kolmansien maiden kalastusaluksia pyytämästä, pitämästä aluksella, jälleenlaivaamasta tai purkamasta aluksesta seuraavia lajeja silloin, kun ne esiintyvät unionin vesillä: a) kynsirausku (Raja radiata) ICES-alueilla 2a, 3a ja 7d ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä; b) silorausku (Dipturus batis) (koostuen lajeista Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueilla 3, 4, 6, 7, 8, 9 ja 10 sijaitsevilla unionin vesillä; c) pitkäsiimalla pyydetty harmaakoirahai (Galeorhinus galeus) ICES-alueella 2a sekä ICES-suuralueilla 1, 4, 5, 6, 7, 8, 12 ja 14 sijaitsevilla unionin vesillä; d) leijahai (Dalatias licha), lattahai (Deania calcea), suomupistinhai (Centrophorus squamosus), isovalohai (Etmopterus princeps) ja ruskosusihai (Centroscymnus coelolepis) ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueilla 1, 4 ja 14 sijaitsevilla unionin vesillä; e) sillihai (Lamna nasus) unionin vesillä; f) okarausku (Raja clavata) ICES-alueella 3a sijaitsevilla unionin vesillä; g) aaltorausku (Raja undulata) ICES-suuralueilla 6, 9 ja 10 sijaitsevilla unionin vesillä; h) kitararausku (Rhinobatos rhinobatos) Välimerellä; i) valashai (Rhincodon typus) kaikilla vesillä; j) piikkihai (Squalus acanthias) ICES-suuralueilla 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ja 10 sijaitsevilla unionin vesillä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos niitä saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.







IV OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

58 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa asetuksella (EU) N:o 1380/2013 perustettu kalastus- ja vesiviljelyalan komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

59 artikla

Siirtymäsäännös

Edellä olevien 11, 19, 20, 27, 33, 34, 41, 42, 43, 48, 50 ja 57 artiklan soveltamista jatketaan soveltuvin osin vuonna 2022, kunnes asetus kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2022 tulee voimaan.

Edellä olevia 15, 16 ja 17 artiklaa sovelletaan siihen päivään asti, jona aletaan soveltaa asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti annettua delegoitua säädöstä, jolla muutetaan mainitun asetuksen liitettä VI ottamalla käyttöön vastaavia teknisiä toimenpiteitä luoteisilla vesialueilla.

60 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Kuitenkin 11 artiklan 1, 2, 3 ja 5 kohtaa sekä 14 ja 18 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta ►M2 31 päivään heinäkuuta 2021 ◄ .

Edellä 28, 29 ja 30 artiklassa ja liitteessä VII vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia koskevia säännöksiä sovelletaan kyseisessä liitteessä esitettyjen kantojen osalta CCAMLR-yleissopimusalueella 1 päivästä joulukuuta 2020.

Liitteessä II vahvistettuja pyyntiponnistusrajoituksia sovelletaan 1 päivästä helmikuuta 2021 alkaen 31 päivään tammikuuta 2022 saakka.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE

LIITELUETTELO







LIITE I: Unionin kalastusaluksiin sovellettavat TACit alueilla, joilla on TACeja, lajeittain ja alueittain LIITE I A: Skagerrak, Kattegat, ICES-suuralueet 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 ja 14, unionin vedet CECAF-alueella, Ranskan Guayanan vedet LIITE I B: Koillis-Atlantti ja Grönlanti, ICES-suuralueet 1, 2, 5, 12 ja 14 sekä Grönlannin vedet NAFO-alueella 1 LIITE I C: Luoteis-Atlantti – NAFO-yleissopimusalue LIITE I D: ICCAT-yleissopimusalue LIITE I E: Kaakkois-Atlantti – SEAFO-yleissopimusalue LIITE I F: Sinievätonnikala – levinneisyysalueet LIITE I G: WCPFC-yleissopimusalue LIITE I H: SPRFMO-yleissopimusalue LIITE I J: IOTC:n toimivaltaan kuuluva alue LIITE I K: SIOFA-sopimusalue LIITE I L: IATTC-yleissopimusalue LIITE II: Alusten pyyntiponnistus Englannin kanaalin länsiosan merianturakantojen hoidon yhteydessä ICES-alueella 7e LIITE III: Tuulenkalojen kalastuksenhoitoalueet ICES-alueilla 2a ja 3a sekä ICES-suuralueella 4 LIITE IV: Rauhoitusajat kutevien turskien suojelemiseksi LIITE V: Kalastusluvat LIITE VI: ICCAT-yleissopimusalue LIITE VII: CCAMLR-yleissopimusalue LIITE VIII: IOTC:n toimivaltaan kuuluva alue LIITE IX: WCPFC-yleissopimusalue









LIITE I

UNIONIN KALASTUSALUKSIIN SOVELLETTAVAT TACIT ALUEILLA, JOILLA ON TACEJA, LAJEITTAIN JA ALUEITTAIN

Liitteissä olevissa taulukoissa vahvistetaan TACit ja kiintiöt (tonneina elopainoa, jollei toisin mainita) kannoittain ja tarvittaessa niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset.

Kaikkiin liitteissä esitettyihin kalastusmahdollisuuksiin sovelletaan asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 ja erityisesti sen 33 ja 34 artiklassa vahvistettuja sääntöjä.

Liitteiden viittaukset kalastusalueisiin ovat viittauksia ICES-alueisiin, jollei toisin mainita. Kunkin alueen kalakannat mainitaan lajien tieteellisten nimien mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Ainoastaan tieteellisiä nimiä käytetään lajien yksilöimiseen sääntelytarkoituksissa. Yleiskieliset nimet esitetään vain viitteeksi.

Liitteet I A – I L ovat osa liitettä I.

Seuraavassa esitetään tämän asetuksen soveltamiseksi lajien tieteellisten nimien ja yleiskielisten nimien vastaavuustaulukko:







Tieteellinen nimi Kolmikirjaiminen koodi Yleiskielinen nimi Ammodytes spp. SAN Tuulenkalat Argentina silus ARU Kultakuore Beryx spp. ALF Limapäät Brosme brosme USK Keila Caproidae BOR Karjukalat Centrophorus squamosus GUQ Suomupistinhai Centroscymnus coelolepis CYO Ruskosusihai Chaceon spp. GER Syvänmerenpunataskuravut Chaenocephalus aceratus SSI Jääkala Champsocephalus gunnari ANI Makrillijääkala Channichthys rhinoceratus LIC Sarvijääkala Chionoecetes spp. PCR Lumitaskuravut Clupea harengus HER Silli Coryphaenoides rupestris RNG Lestikala Dalatias licha SCK Leijahai Deania calcea DCA Lattahai Dicentrarchus labrax BSS Meribassi Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) RJB Silorausku Dissostichus eleginoides TOP Hammaskala Dissostichus mawsoni TOA Tummahammaskala Dissostichus spp. TOT Dissostichus spp. -lajit Engraulis encrasicolus ANE Sardelli Etmopterus princeps ETR Isovalohai Etmopterus pusillus ETP Pehmovalohai Euphausia superba KRI Etelänkrilli Gadus morhua COD Turska Galeorhinus galeus GAG Harmaakoirahai Glyptocephalus cynoglossus WIT Mustaeväkampela Hippoglossoides platessoides PLA Liejukampela Hoplostethus atlanticus ORY Keltaroussi Illex illecebrosus SQI Pohjankalmari Lamna nasus POR Sillihai Lepidorhombus spp. LEZ Lasikampelat Leucoraja naevus RJN Marmorirausku Limanda ferruginea YEL Ruostekampela Lophiidae ANF Merikrotit Macrourus spp. GRV Lestikalat Makaira nigricans BUM Sinimarliini Mallotus villosus CAP Villakuore Manta birostris RMB Paholaisrausku Martialia hyadesi SQS Kalmari Melanogrammus aeglefinus HAD Kolja Merlangius merlangus WHG Valkoturska Merluccius merluccius HKE Kummeliturska Micromesistius poutassou WHB Mustakitaturska Microstomus kitt LEM Pikkupääkampela Molva dypterygia BLI Tylppäpyrstömolva Molva molva LIN Molva Nephrops norvegicus NEP Keisarihummeri Notothenia gibberifrons NOG Kyhmyjääahven Notothenia rossii NOR Marmorijääahven Notothenia squamifrons NOS Harmaajääahven Pandalus borealis PRA Pohjankatkarapu Paralomis spp. PAI Taskuravut-heimo Penaeus spp. PEN Tiikerikatkaravut Pleuronectes platessa PLE Punakampela Pleuronectiformes FLX Kampelakalat Pollachius pollachius POL Lyyraturska Pollachius virens POK Seiti Scophthalmus maximus TUR Piikkikampela Pseudochaenichthys georgianus SGI Tummajääkala Pseudopentaceros spp. EDW Haarniskapäät Raja alba RJA Pullonokkarausku Raja brachyura RJH Pilkkurausku Raja circularis RJI Hietarausku Raja clavata RJC Okarausku Raja fullonica RJF Käkirausku Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Mustavatsarausku Raja microocellata RJE Palettirausku Raja montagui RJM Pisterausku Raja radiata RJR Kynsirausku Raja undulata RJU Aaltorausku Rajiformes SRX Rauskukalat Reinhardtius hippoglossoides GHL Grönlanninpallas Sardina pilchardus PIL Sardiini Scomber scombrus MAC Makrilli Scophthalmus rhombus BLL Silokampela Sebastes spp. RED Punasimput Solea solea SOL Meriantura Solea spp. SOO Merianturat Sprattus sprattus SPR Kilohaili Squalus acanthias DGS Piikkihai Tetrapturus albidus WHM Valkomarliini Thunnus alalunga ALB Valkotonnikala Thunnus maccoyii SBF Sinievätonnikala Thunnus obesus BET Isosilmätonnikala Thunnus thynnus BFT Tonnikala Trachurus murphyi CJM Perunpiikkimakrilli Trachurus spp. JAX Piikkimakrillit Trisopterus esmarkii NOP Harmaaturska Urophycis tenuis HKW Oliiviturska Xiphias gladius SWO Miekkakala

Seuraavassa esitetään yksinomaan selvennykseksi lajien yleiskielisten nimien ja tieteellisten nimien vastaavuustaulukko:







Yleiskielinen nimi Kolmikirjaiminen koodi Tieteellinen nimi Aaltorausku RJU Raja undulata Dissostichus spp. -lajit TOT Dissostichus spp. Etelänkrilli KRI Euphausia superba Grönlanninpallas GHL Reinhardtius hippoglossoides Haarniskapäät EDW Pseudopentaceros spp. Hammaskala TOP Dissostichus eleginoides Harmaajääahven NOS Notothenia squamifrons Harmaakoirahai GAG Galeorhinus galeus Harmaaturska NOP Trisopterus esmarkii Hietarausku RJI Raja circularis Isosilmätonnikala BET Thunnus obesus Isovalohai ETR Etmopterus princeps Jääkala SSI Chaenocephalus aceratus Käkirausku RJF Raja fullonica Kalmari SQS Martialia hyadesi Kampelakalat FLX Pleuronectiformes Karjukala BOR Caproidae Keila USK Brosme brosme Keisarihummeri NEP Nephrops norvegicus Keltaroussi ORY Hoplostethus atlanticus Kilohaili SPR Sprattus sprattus Kolja HAD Melanogrammus aeglefinus Kultakuore ARU Argentina silus Kummeliturska HKE Merluccius merluccius Kyhmyjääahven NOG Notothenia gibberifrons Kynsirausku RJR Raja radiata Lasikampelat LEZ Lepidorhombus spp. Lattahai DCA Deania calcea Leijahai SCK Dalatias licha Lestikala RNG Coryphaenoides rupestris Lestikalat GRV Macrourus spp. Liejukampela PLA Hippoglossoides platessoides Limapäät ALF Beryx spp. Lumitaskuravut PCR Chionoecetes spp. Lyyraturska POL Pollachius pollachius Makrilli MAC Scomber scombrus Makrillijääkala ANI Champsocephalus gunnari Marmorijääahven NOR Notothenia rossii Marmorirausku RJN Leucoraja naevus Meriantura SOL Solea solea Merianturat SOO Solea spp. Meribassi BSS Dicentrarchus labrax Merikrotit ANF Lophiidae Miekkakala SWO Xiphias gladius Molva LIN Molva molva Mustaeväkampela WIT Glyptocephalus cynoglossus Mustakitaturska WHB Micromesistius poutassou Mustavatsarausku JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Okarausku RJC Raja clavata Oliiviturska HKW Urophycis tenuis Paholaisrausku RMB Manta birostris Palettirausku RJE Raja microocellata Pehmovalohai ETP Etmopterus pusillus Perunpiikkimakrilli CJM Trachurus murphyi Piikkihai DGS Squalus acanthias Piikkikampela TUR Scophthalmus maximus Piikkimakrillit JAX Trachurus spp. Pikkupääkampela LEM Microstomus kitt Pilkkurausku RJH Raja brachyura Pisterausku RJM Raja montagui Pohjankalmari SQI Illex illecebrosus Pohjankatkarapu PRA Pandalus borealis Pullonokkarausku RJA Raja alba Punakampela PLE Pleuronectes platessa Punasimput RED Sebastes spp. Rauskukalat SRX Rajiformes Ruostekampela YEL Limanda ferruginea Ruskosusihai CYO Centroscymnus coelolepis Sardelli ANE Engraulis encrasicolus Sardiini PIL Sardina pilchardus Sarvijääkala LIC Channichthys rhinoceratus Seiti POK Pollachius virens Silli HER Clupea harengus Sillihai POR Lamna nasus Silokampela BLL Scophthalmus rhombus Silorausku RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) Sinievätonnikala SBF Thunnus maccoyii Sinimarliini BUM Makaira nigricans Suomupistinhai GUQ Centrophorus squamosus Syvänmerenpunataskuravut GER Chaceon spp. Taskuravut-heimo PAI Paralomis spp. Tiikerikatkaravut PEN Penaeus spp. Tonnikala BFT Thunnus thynnus Tummahammaskala TOA Dissostichus mawsoni Tummajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Turska COD Gadus morhua Tuulenkalat SAN Ammodytes spp. Tylppäpyrstömolva BLI Molva dypterygia Valkomarliini WHM Tetrapturus albidus Valkotonnikala ALB Thunnus alalunga Valkoturska WHG Merlangius merlangus Villakuore CAP Mallotus villosus









LIITE I A

SKAGERRAK, KATTEGAT, ICES-SUURALUEET 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 JA 14, UNIONIN VEDET CECAF-ALUEELLA, RANSKAN GUAYANAN VEDET

▼M4







Laji: Tuulenkalat ja niiden kanssa saadut sivusaaliit Ammodytes spp.t Alue: Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vedet alueella 4; Yhdistyneen kuningaskunnan vedet alueella 2a; unionin vedet alueella 3a(1) Tanska 86 652 (2) (3) Analyyttinen TAC Saksa 132 (2) (3) Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Ruotsi 3 182 (2) (3) Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta Unioni 89 966 (2) Yhdistynyt kuningaskunta 2 534 (2) TAC 92 500 (2) (1) Lukuun ottamatta 6 meripeninkulman vyöhykkeen sisäpuolella Yhdistyneen kuningaskunnan peruslinjoista Shetlannissa, Fair Islessä ja Foulassa sijaitsevia vesiä. (2) Kalastuksenhoitoalueilla 1r ja 2r TACia voidaan kalastaa ainoastaan seuranta-TACina, jonka yhteydessä käytetään kyseiseen kalastukseen liittyvää näytteenottomenettelyä. (3) Kiintiöstä saa olla valkoturskan ja makrillin sivusaaliita enintään 2 prosenttia (OT1/*2A3A4X). Valkoturskan ja makrillin sivusaaliit, jotka luetaan kiintiöön tämän säännöksen nojalla, ja niiden lajien sivusaaliit, jotka luetaan kiintiöön asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 8 kohdan nojalla, saavat yhteenlaskettuna olla enintään 9 prosenttia kiintiöstä.

Erityisedellytys: edellä mainittujen kiintiöiden rajoissa ei seuraavilla, liitteessä III määritellyillä tuulenkalan kalastuksenhoitoalueilla saa ylittää alla mainittuja määriä:

Alue: Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueilla







1r 2r 3r 4 5r 6 7r (SAN/234_1R) (SAN/234_2R) (SAN/234_3R) (SAN/234_4) (SAN/234_5R) (SAN/234_6) (SAN/234_7R) Tanska 5 118 4 684 12 091 64 627 0 131 0 Saksa 8 7 18 99 0 0 0 Ruotsi 188 172 444 2 373 0 5 0 Unioni 5 314 4 863 12 553 67 099 0 136 0 Yhdistynyt kuningaskunta 150 137 354 1 889 0 4 0 Yhteensä 5 464 5 000 12 907 68 989 0 140 0







Laji: Kultakuore Argentina silus Alue: Yhdistyneen kuningaskunnan ja kansainväliset vedet alueilla 1 ja 2 (ARU/1/2.) Saksa 16 Varo-TAC Ranska 5 Alankomaat 13 Unioni 34 Yhdistynyt kuningaskunta 25 TAC 59







Laji: Kultakuore Argentina silus Alue: Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vedet alueella 4; unionin vedet alueella 3a (ARU/3A4-C) Tanska 717 Varo-TAC Saksa 7 Ranska 5 Irlanti 5 Alankomaat 34 Ruotsi 28 Unioni 796 Yhdistynyt kuningaskunta 13 TAC 809







Laji: Kultakuore Argentina silus Alue: 6 ja 7; Yhdistyneen kuningaskunnan ja kansainväliset vedet alueella 5 (ARU/567.) Saksa 283 Varo-TAC Ranska 6 Irlanti 262 Alankomaat 2 958 Unioni 3 509 Yhdistynyt kuningaskunta 220 TAC 3 729







Laji: Keila Brosme brosme Alue: Yhdistyneen kuningaskunnan ja kansainväliset vedet alueilla 1, 2 ja 14 (USK/1214EI.) Saksa 6 (1) Varo-TAC Ranska 6 (1) Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohtaa sovelletaan Muut 3 (1) (2) Unioni 16 (1) Yhdistynyt kuningaskunta 6 (1) TAC 22 (1) Ainoastaan sivusaaliille. Kohdennettu kalastus ei ole sallittua tässä kiintiössä. (2) Tähän jaettuun kiintiöön luettavat saaliit ilmoitetaan erikseen (USK/1214EI_AMS).







Laji: Keila Brosme brosme Alue: Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vedet alueella 4 (USK/04-C) Tanska 68 Varo-TAC Saksa 20 (1) Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohtaa sovelletaan Ranska 47 (1) Ruotsi 7 (1) Muut 7 (2) Unioni 149 (1) Yhdistynyt kuningaskunta 102 (1) TAC 251 (1) Erityisedellytys: josta enintään 25 prosenttia voidaan kalastaa Yhdistyneen kuningaskunnan, unionin ja kansainvälisillä vesillä alueella 6a linjan 58° 30′ N pohjoispuolella (USK/*6AN58). (2) Ainoastaan sivusaaliille. Kohdennettu kalastus ei ole sallittua tässä kiintiössä. Tähän jaettuun kiintiöön luettavat saaliit ilmoitetaan erikseen (USK/04-C_AMS).







Laji: Keila Brosme brosme Alue: 6 ja 7; Yhdistyneen kuningaskunnan ja kansainväliset vedet alueella 5 (USK/567EI) Saksa 60 (1) Varo-TAC Espanja 208 (1) Ranska 2 471 (1) Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohtaa sovelletaan Irlanti 238 (1) Muut 60 (2) Unioni 3 037 (1) Norja 0 (3) (4) (5) Yhdistynyt kuningaskunta 1 257 (1) TAC 4 294 (1) Erityisedellytys: josta enintään 10 prosenttia voidaan pyytää Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vesillä alueella 4 (USK/*04-C.). (2) Ainoastaan sivusaaliille. Kohdennettu kalastus ei ole sallittua tässä kiintiössä. Tähän jaettuun kiintiöön luettavat saaliit ilmoitetaan erikseen (USK/567EI_AMS). (3) Erityisedellytys: josta muiden lajien sivusaaliita saa olla 25 prosenttia alusta kohti kaikkina aikoina alueilla 5b, 6 ja 7. Tämä prosenttiosuus voidaan kuitenkin ylittää tietyillä kalavesillä aloitetun kalastuksen ensimmäisten 24 tunnin aikana. Muiden lajien sivusaaliiden kokonaismäärä alueilla 5b, 6 ja 7 ei saa ylittää alla olevaa määrää tonneina (OTH/*5B67-). Tämän säännöksen nojalla turskan sivusaaliiden osuus alueella 6a saa olla enintään 5 prosenttia. 0 (4) Molva mukaan luettuna. Seuraavia Norjan kiintiöitä saa pyytää vain pitkälläsiimalla alueilla 5b, 6 ja 7: Molva (LIN/*5B67-) 0 Keila (USK/*5B67-) 0 (5) Norjan keila- ja molvakiintiöitä voi vaihtaa keskenään seuraavaan määrään saakka (tonneina): 0

▼M2







Laji: Keila Brosme brosme Alue: Norjan vedet alueella 4 (USK/04-N.) Belgia 0 Varo-TAC Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta Tanska 75 Saksa 0 Ranska 0 Alankomaat 0 Unioni 75 TAC Ei sovelleta

▼M4







Laji: Karjukalat Caproidae Alue: 6, 7 ja 8 (BOR/678-) Tanska 4 700 Varo-TAC Irlanti 13 234 Unioni 17 934 Yhdistynyt kuningaskunta 1 218 TAC 19 152







Laji: Silli(1) Clupea harengus Alue: 3a (HER/03 A.) Tanska 9 080 (2) Analyyttinen TAC Saksa 145 (2) Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohtaa sovelletaan Ruotsi 9 498 (2) Unioni 18 723 (2) Norja 2 881 Färsaaret 0 (3) TAC 21 604 (1) Verkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 32 mm, pyydetyn sillin saaliit. (2) Erityisedellytys: määrästä enintään 50 prosenttia voidaan pyytää Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vesillä alueella 4 (HER/*04-C.). (3) Voidaan pyytää vain Skagerrakissa (HER/*03AN.).







Laji: Silli(1) Clupea harengus Alue: Yhdistyneen kuningaskunnan, unionin ja Norjan vedet alueella 4 linjan 53° 30′ N pohjoispuolella (HER/4AB) Tanska 49 993 Analyyttinen TAC Saksa 33 852 Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohtaa sovelletaan Ranska 18 838 Alankomaat 46 381 Ruotsi 3 449 Unioni 152 513 Färsaaret 0 Norja 103 344 (2) Yhdistynyt kuningaskunta 61 301 TAC 356 357 (1) Verkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 32 mm, pyydetyn sillin saaliit. (2) Tämän kiintiön rajoissa pyydetyt saaliit vähennetään Norjan TAC-osuudesta. Kyseisessä kiintiössä ei saa ylittää alla mainittuja määriä Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vesillä alueilla 4a ja 4b (HER/*4AB-C). 3 000

Erityisedellytys: edellä mainittujen kiintiöiden rajoissa unioni saa pyytää Norjan vesillä linjan 62° N eteläpuolella enintään alla mainitut määrät:

Norjan vedet linjan 62° N eteläpuolella (HER/*4N-S62)





Unioni 3 000

▼M2







Laji: Silli Clupea harengus Alue: Norjan vedet linjan 62° N eteläpuolella (HER/4N-S62) Ruotsi 878 (1) Analyyttinen TAC Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta Unioni 878 TAC 356 357 (1) Turskan, koljan, lyyraturskan, valkoturskan ja seidin sivusaaliit luetaan näiden lajien kiintiöihin

▼M4







Laji: Silli(1) Clupea harengus Alue: 3a (HER/03A-BC) Tanska 5 692 (2) Analyyttinen TAC Saksa 51 (2) Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohtaa sovelletaan Ruotsi 916 (2) Unioni 6 659 (2) TAC 6 659 (2) (1) Ainoastaan sivusaaliina pyydetyn sillin saalit, jotka on saatu verkoilla, joiden silmäkoko on alle 32 mm. (2) Erityisedellytys: kiintiöstä enintään 50 prosenttia voidaan pyytää Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vesillä alueella 4 (HER/*04-C-BC).







Laji: Silli(1) Clupea harengus Alue: 4, 7d and Yhdistyneet kuningaskunnan vedet 2a (HER/2A47DX) Belgia 38 Analyyttinen TAC Tanska 7 421 Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohtaa sovelletaan Saksa 38 Ranska 38 Alankomaat 38 Ruotsi 36 Unioni 7 609 Yhdistynyt kuningaskunta 141 TAC 7 750 (1) Ainoastaan sivusaaliina pyydetyn sillin saalit, jotka on saatu verkoilla, joiden silmäkoko on alle 32 mm.







Laji: Silli(1) Clupea harengus Alue: 4c, 7d(2) (HER/4CXB7D) Belgia 8 257 (3) Analyyttinen TAC Tanska 668 (3) Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohtaa sovelletaan Saksa 452 (3) Ranska 9 274 (3) Alankomaat 16 142 (3) Unioni 34 793 (3) Yhdistynyt kuningaskunta Ei sovelleta TAC 356 357 (1) Ainoastaan sivusaaliina pyydetyn sillin saalit, jotka on saatu verkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 32 mm. (2) Lukuun ottamatta Blackwaterin kalakantaa: kyse on sillikannasta merialueella, joka sijaitsee Thamesjoen suistossa ja jota rajaa loksodromi Landguard Pointista (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) etelään leveyspiirille 51° 33′ N ja sieltä länteen Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolla sijaitsevaan pisteeseen. (3) Erityisedellytys: tästä kiintiöstä enintään 50 prosenttia voidaan pyytää alueella 4b (HER/*04B.).







Laji: Silli Clupea harengus Alue: 6b ja 6aN; Yhdistyneen kuningaskunnan ja kansainväliset vedet alueella 5b(1) (HER/5B6ANB) Saksa 353 (2) Varo-TAC Ranska 67 (2) Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Irlanti 478 (2) Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta Alankomaat 353 (2) Unioni 1 251 (2) Yhdistynyt kuningaskunta 2 229 (2) TAC 3 480 (1) Kyseessä on sillikanta siinä ICES-alueen 6a osassa, joka sijaitsee pituuspiirin 7° W itäpuolella ja leveyspiirin 55° N pohjoispuolella tai pituuspiirin 7° W länsipuolella ja leveyspiirin 56° pohjoispuolella, Clydea lukuun ottamatta. (2) On kiellettyä pyytää kohdennetusti silliä tämän TACin soveltamisalaan kuuluvien ICES-alueiden osassa, joka on linjan 56° N ja 57° 30′ N välissä, lukuun ottamatta 6 meripeninkulman vyöhykettä mitattuna Yhdistyneen kuningaskunnan aluemeren perusviivasta.







Laji: Silli Clupea harengus Alue: 6aS (1), 7b, 7c (HER/6AS7BC) Irlanti 1 236 Varo-TAC Alankomaat 124 Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Unioni 1 360 Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta TAC 1 360 (1) Kyseessä on sillikanta alueella 6a linjan 56° 00' N eteläpuolella ja linjan 07° 00' W länsipuolella.







Laji: Silli Clupea harengus Alue: 7a(1) (HER/07A/MM) Irlanti 808 Analyyttinen TAC Unioni 808 Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohtaa sovelletaan Yhdistynyt kuningaskunta 6 533 TAC 7 341 (1) Tähän alueeseen ei kuulu alue, joka rajoittuu — pohjoisessa linjaan 52° 30' N, — etelässä linjaan 52° 00′ N, — lännessä Irlannin rannikkoon, — idässä Yhdistyneen kuningaskunnan rannikkoon.







Laji: Silli Clupea harengus Alue: 7e ja 7f (HER/7EF) Ranska 465 Varo-TAC Unioni 465 Yhdistynyt kuningaskunta 465 TAC 930







Laji: Silli Clupea harengus Alue: 7a linjan 52° 30' N eteläpuolella; 7g(1), 7h(1), 7j(1) ja 7k(1) (HER/7G-K) Saksa 10 (2) Analyyttinen TAC Ranska 54 (2) Irlanti 750 (2) Alankomaat 54 (2) Unioni 868 (2) Yhdistynyt kuningaskunta 1 (2) TAC 869 (2) (1) Tähän alueeseen lisätään alue, joka rajoittuu — pohjoisessa linjaan 52° 30' N, — etelässä linjaan 52° 00′ N, — lännessä Irlannin rannikkoon, — idässä Yhdistyneen kuningaskunnan rannikkoon. (2) Tämä kiintiö voidaan jakaa ainoastaan valvottuun kalastukseen osallistuville aluksille, jotta kyseisestä kannasta voitaisiin kerätä kalastusta koskevaa tietoa ICES:n arvioinnin mukaisesti. Asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisen aluksen (tällaisten alusten) nimi (nimet) komissiolle ennen pyynnin sallimista.

▼B







Laji: Sardelli Engraulis encrasicolus Alue: 8 (ANE/08.) Espanja 29 700 Analyyttinen TAC Ranska 3 300 Unioni 33 000 TAC 33 000

▼M4







Laji: Sardelli Engraulis encrasicolus Alue: 9 ja 10; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 (ANE/9/3411) Espanja 7 176 (1) Varo-TAC Portugali 7 829 (1) Unioni 15 005 (1) TAC 15 005 (1) (1) Kiintiöön saa pyytää vain 1. heinäkuuta 2021 ja 30. kesäkuuta 2022 välisenä aikana.







Laji: Turska Gadus morhua Alue: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 5 Analyyttinen TAC Tanska 1 515 Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Saksa 38 Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta Alankomaat 9 Ruotsi 265 Unioni 1 832 TAC 1 893

▼B







Laji: Turska Gadus morhua Alue: Kattegat (COD/03AS.) Tanska 75 (1) Varo-TAC Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Saksa 2 (1) Ruotsi 46 (1) Unioni 123 (1) TAC 123 (1) (1) Ainoastaan sivusaaliille. Kohdennettu kalastus ei ole sallittua tässä kiintiössä.

▼M4







Laji: Turska Gadus morhua Alue: 4; Yhdistyneen kuningaskunnan vedet alueella 2a; se alueen 3a osa, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin (COD/2A3AX4) Belgia 347 (1) Analyyttinen TAC Tanska 1 993 Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Saksa 1 263 Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta Ranska 428 (1) Alankomaat 1 126 (1) Ruotsi 13 Unioni 5 170 Norja 2 252 (2) Yhdistynyt kuningaskunta 5 824 (1) TAC 13 246 (1) Erityisedellytys: josta enintään 5 prosenttia voidaan kalastaa alueella 7d (COD/*07D.). (2) Voidaan pyytää unionin vesillä. Tämän kiintiön rajoissa pyydetyt saaliit vähennetään Norjan TAC-osuudesta.

Erityisedellytys: edellä mainittujen kiintiöiden rajoissa ei seuraavalla alueella saa ylittää alla mainittuja määriä:

Norjan vedet alueella 4 (COD/*04N-)





Unioni 4 494

▼M2







Laji: Turska Gadus morhua Alue: Norjan vedet linjan 62° N eteläpuolella (COD/4N-S62) Ruotsi 382 (1) Analyyttinen TAC Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta Unioin 382 TAC Ei sovelleta (1) Koljan, lyyraturskan, valkoturskan ja seidin sivusaaliit luetaan näiden lajien kiintiöihin.

▼M4







Laji: Turska Gadus morhua Alue: 6b; Yhdistyneen kuningaskunnan ja kansainväliset vedet alueella 5b linjan 12° 00′ W länsipuolella sekä alueet 12 ja 14 (COD/5W6-14) Belgia 0 (1) Varo-TAC Saksa 1 (1) Ranska 8 (1) Irlanti 16 (1) Unioni 25 (1) Yhdistynyt kuningaskunta 49 (1) TAC 74 (1) (1) Ainoastaan sivusaaliille. Turskan kohdennettu kalastus ei ole sallittua tässä TACissa.







Laji: Turska Gadus morhua Alue: 6a; Yhdistyneen kuningaskunnan ja kansainväliset vedet alueella 5b linjan 12° 00' W itäpuolella (COD/5BE6A) Belgia 2 (1) Analyyttinen TAC Saksa 12 (1) Ranska 130 (1) Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Irlanti 243 (1) Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta Tämän asetuksen 9 artiklaa sovelletaan Unioni 387 (1) Yhdistynyt kuningaskunta 892 (1) TAC 1 279 (1) (1) Ainoastaan muiden lajien kalastuksissa saaduille turskan sivusaaliille. Turskan kohdennettu kalastus ei ole sallittua tässä kiintiössä.







Laji: Turska Gadus morhua Alue: 7a (COD/07A.) Belgia 3 (1) Varo-TAC Ranska 7 (1) Irlanti 104 (1) Alankomaat 1 (1) Unioni 115 (1) Yhdistynyt kuningaskunta 91 (1) TAC 206 (1) (1) Ainoastaan sivusaaliille. Kohdennettu kalastus ei ole sallittua tässä kiintiössä.







Laji: Turska Gadus morhua Alue: 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 ja 10; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 (COD/7XAD34) Belgia 18 (1) Analyyttinen TAC Ranska 290 (1) Tämän asetuksen 9 artiklaa sovelletaan Irlanti 422 (1) Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Alankomaat 0 (1) Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta Unioni 730 (1) Yhdistynyt kuningaskunta 75 (1) TAC 805 (1) (1) Ainoastaan muiden lajien kalastuksissa saaduille turskan sivusaaliille. Turskan kohdennettu kalastus ei ole sallittua tässä kiintiössä.

▼M5







Laji: Turska Gadus morhua Alue: 7d (COD/07D.) Belgia 33 ( 1 ) Analyyttinen TAC Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta Ranska 649 ( 1 ) Alankomaat 19 ( 1 ) Unioni 701 ( 1 ) Yhdistynyt kuningaskunta 71 ( 2 ) TAC 772 ( 1 ) Erityisedellytys: josta enintään 5 % voidaan kalastaa alueella 4; sillä alueen 3a osalla, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin; ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä alueella 2a (COD/*2A3X4). ( 2 ) Erityisedellytys: josta enintään 5 % voidaan kalastaa Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vesillä alueella 4; sillä alueen 3a osalla, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin; ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä alueella 2a (COD/*2A3X4).

▼M4







Laji: Lasikampelat Lepidorhombus spp. Alue: Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vedet alueella 4; Yhdistyneen kuningaskunnan vedet alueella 2a (LEZ/2AC4-C) Belgia 8 (1) Analyyttinen TAC Tanska 7 (1) Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohtaa sovelletaan Saksa 7 (1) Ranska 42 (1) Alankomaat 33 (1) Unioni 97 (1) Yhdistynyt kuningaskunta 2 490 (1) TAC 2 587 (1) Erityisedellytys: josta enintään 20 prosenttia voidaan kalastaa Yhdistyneen kuningaskunnan, unionin ja kansainvälisillä vesillä alueella 6a linjan 58° 30′ N pohjoispuolella (LEZ/*6AN58).







Laji: Lasikampelat Lepidorhombus spp. Alue: 6; Yhdistyneen kuningaskunnan ja kansainväliset vedet alueella 5b; kansainväliset vedet alueilla 12 ja 14 (LEZ/56-14) Espanja 526 (1) Analyyttinen TAC Ranska 2 053 (1) Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohtaa sovelletaan Irlanti 600 (1) Unioni 3 179 (1) Yhdistynyt kuningaskunta 2 046 (1) TAC 5 225 (1) Erityisedellytys: josta enintään 25 prosenttia voidaan kalastaa Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vesillä alueilla 2a ja 4 (LEZ/*2AC4C).







Laji: Lasikampelat Lepidorhombus spp. Alue: 7 (LEZ/07.) Belgia 464 (1) Analyyttinen TACs Espanja 5 154 (2) Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohtaa sovelletaan Ranska 6 256 (2) Irlanti 2 844 (2) Unioni 14 718 Yhdistynyt kuningaskunta 3 421 (2) TAC 18 365 (1) Tästä kiintiöstä 10 prosenttia voidaan käyttää alueilla 8a, 8b, 8d ja 8e (LEZ/*8ABDE) merianturan kohdennetun kalastuksen sivusaaliita varten. (2) Tästä kiintiöstä 35 prosenttia voidaan kalastaa alueilla 8a, 8b, 8d ja 8e (LEZ/*8ABDE).







Laji: Lasik