02016R1824 — FI — 15.10.2016 — 000.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2016/1824, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2016, delegoidun asetuksen (EU) N:o 3/2014, delegoidun asetuksen (EU) N:o 44/2014 ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 134/2014 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on ajoneuvojen toimintaturvallisuusvaatimuksista, ajoneuvon rakennetta koskevista ja yleisistä vaatimuksista sekä ympäristöominaisuuksia ja käyttövoimayksikön tehoa koskevista vaatimuksista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 279 15.10.2016, s. 1)





Oikaisu









▼B

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2016/1824,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2016,

delegoidun asetuksen (EU) N:o 3/2014, delegoidun asetuksen (EU) N:o 44/2014 ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 134/2014 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on ajoneuvojen toimintaturvallisuusvaatimuksista, ajoneuvon rakennetta koskevista ja yleisistä vaatimuksista sekä ympäristöominaisuuksia ja käyttövoimayksikön tehoa koskevista vaatimuksista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







1 artikla

Muutetaan delegoitu asetus (EU) N:o 3/2014 seuraavasti:

1) Korvataan 3 artiklan 2 kohdassa ilmaisu ”valmistajien” ilmaisulla ”osien ja varusteiden valmistajien”;

2) muutetaan liitteet tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Muutetaan delegoitu asetus (EU) N:o 44/2014 seuraavasti:

▼C1

1) Korvataan 3 artiklan 3 kohdassa ilmaisu ”valmistajan” ilmaisulla ”osien ja varusteiden valmistajien”;

▼B

2) muutetaan liitteet tämän asetuksen II liitteen mukaisesti.

3 artikla

Muutetaan delegoitu asetus (EU) N:o 134/2014 seuraavasti:

1) Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a) Korvataan englanninkielisessä toisinnossa 16 alakohdassa ilmaisu ”ehaust” ilmaisulla ”exhaust”;

b) korvataan 42 alakohta seuraavasti:

”42) ajoneuvon ’puolen tunnin purkamisella saavuttamalla enimmäisnopeudella’ ajoneuvolla saavutettua enimmäisnopeutta, joka mitataan 30 minuutin aikana E-säännössä nro 85 ( *1 ) esitetyn 30 minuutin käyttötehon perusteella;

2) korvataan 3 artiklan 4 kohdassa ilmaisu ”valmistajan” ilmaisulla ”osien ja varusteiden valmistajien”;

3) muutetaan liitteet tämän asetuksen III liitteen mukaisesti.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 3/2014 muuttaminen

Muutetaan delegoidun asetuksen (EU) N:o 3/2014 liitteet seuraavasti:

1) Korvataan liite I seuraavasti:









”LIITE I

Luettelo E-säännöistä, joiden soveltaminen on pakollista







E-sääntö nro Aihe Muutossarja EUVL:n viite Sovellettavuus 1 Moottoriajoneuvojen ajovalaisimet (R2, HS1) 02 EUVL L 177, 10.7.2010, s. 1. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 3 Heijastinlaitteet Muutossarjan 02 täydennys 12 EUVL L 323, 6.12.2011, s. 1. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 6 Suuntavalaisimet Muutossarjan 01 täydennys 25 EUVL L 213, 18.7.2014, s. 1. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 7 Etu- ja takavalaisimet ja jarruvalaisimet Muutossarjan 02 täydennys 23 EUVL L 285, 30.9.2014, s. 1. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 8 Moottoriajoneuvojen ajovalaisimet (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, H11, HIR1, HIR2) 05 EUVL L 177, 10.7.2010, s. 71. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 16 Turvavyöt, turvajärjestelmät ja lasten turvajärjestelmät Muutossarjan 06 täydennys 5 EUVL L 304, 20.11.2015, s. 1. L2e, L4e, L5e, L6e ja L7e 19 Etusumuvalaisimet Muutossarjan 04 täydennys 6 EUVL L 250, 22.8.2014, s. 1. L3e, L4e, L5e ja L7e 20 Moottoriajoneuvojen ajovalaisimet (H4) 03 EUVL L 177, 10.7.2010, s. 170. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 28 Äänimerkinantolaitteet Muutossarjan 00 täydennys 3 EUVL L 323, 6.12.2011, s. 33. L3e, L4e ja L5e 37 Hehkulamput Muutossarjan 03 täydennys 42 EUVL L 213, 18.7.2014, s. 36. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 38 Takasumuvalaisimet Muutossarjan 00 täydennys 15 EUVL L 4, 7.1.2012, s. 20. L3e, L4e, L5e ja L7e 39 Yhdenmukaiset tekniset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää nopeusmittarilaitteiston ja sen asennuksen osalta Säännön alkuperäisversion täydennys 5 EUVL L 120, 13.5.2010, s. 40. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 43 Turvalasit Muutossarjan 01 täydennys 2 EUVL L 42, 12.2.2014, s. 1. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 46 Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet (taustapeilit) Muutossarjan 04 täydennys 1 EUVL L 237, 8.8.2014, s. 24. L2e, L5e, L6e ja L7e 50 Luokan L ajoneuvojen valaistuskomponentit Muutossarjan 00 täydennys 16 EYVL L 97, 29.3.2014, s. 1. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 53 Valaisinlaitteiden asennus (moottoripyörä) Muutossarjan 01 täydennys 14 EUVL L 166, 18.6.2013, s. 55. L3e 56 Mopojen ja mopoina pidettävien ajoneuvojen ajovalaisimet 01 EUVL L 89, 25.3.2014, s. 1. L1e, L2e ja L6e 57 Moottoripyörien ja moottoripyörinä pidettävien ajoneuvojen ajovalaisimet 02 EUVL L 130, 1.5.2014, s. 45. L3e, L4e, L5e ja L7e 60 Hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien merkinnät Muutossarjan 00 täydennys 4 EUVL L 297, 15.10.2014, s. 23. L1e ja L3e 72 Moottoripyörien ja moottoripyörinä pidettävien ajoneuvojen ajovalaisimet (HS1) 01 EUVL L 75, 14.3.2014, s. 1. L3e, L4e, L5e ja L7e 74 Valaisinlaitteiden asennus (mopo) Muutossarjan 00 täydennys 7 EUVL L 166, 18.6.2013, s. 88. L1e 75 Renkaat Muutossarjan 01 täydennys 13 EUVL L 84, 30.3.2011, s. 46. L1e, L2e, L3e, L4e ja L5e 78 Jarrut, mukaan luettuina lukkiutumattomat ja yhdistetyt jarrujärjestelmät Muutossarjan 03 oikaisu 2 EUVL L 24, 30.1.2015, s. 30. L1e, L2e, L3e, L4e ja L5e 81 Taustapeilit Muutossarjan 00 täydennys 2 EUVL L 185, 13.7.2012, s. 1. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 82 Mopojen ja mopoina pidettävien ajoneuvojen ajovalaisimet (HS2) 01 EUVL L 89, 25.3.2014, s. 92. L1e, L2e ja L6e 87 Huomiovalaisimet Muutossarjan 00 täydennys 15 EUVL L 4, 7.1.2012, s. 24. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 90 Varaosina toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat ja rumpujarrupäällysteet 02 EUVL L 185, 13.7.2012, s. 24. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 98 Kaasupurkausvalonlähteillä varustetut ajovalaisimet Muutossarjan 01 täydennys 4 EUVL L 176, 14.6.2014, s. 64. L3e 99 Kaasupurkausvalonlähteet Muutossarjan 00 täydennys 9 EUVL L 285, 30.9.2014, s. 35. L3e 112 Epäsymmetrisen valon aikaan saavat ajovalaisimet Muutossarjan 01 täydennys 4 EUVL L 250, 22.8.2014, s. 67. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 113 Symmetrisen valon aikaan saavat ajovalaisimet Muutossarjan 01 täydennys 3 EUVL L 176, 14.6.2014, s. 128. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

Huomautus: Se, että komponentti sisältyy tähän luetteloon, ei tee sen asentamisesta pakollista. Tämän asetuksen muissa liitteissä vahvistetaan kuitenkin tietyille komponenteille pakolliset asentamisvaatimukset.”

2) Muutetaan liite IV seuraavasti:

a) Korvataan 4.1.4 kohta seuraavasti:

”4.1.4 Jos kuljettaja voi ladata ajoneuvon REESS-järjestelmän ajoneuvon ulkopuolelta, ajoneuvon liikkuminen sen oman käyttövoimajärjestelmän avulla ei saa olla mahdollista, kun ulkoisen sähkövirtalähteen liitin on fyysisesti kytkettynä ajoneuvon sisääntuloon. Kun kyse on luokan L1e ajoneuvoista, joiden massa ajokunnossa on enintään 35 kg, ajoneuvon liikkuminen sen oman käyttövoimajärjestelmän avulla on estettävä, kun akunlatauslaitteen liitin on fyysisesti kytkettynä ulkoiseen sähkövirtalähteeseen. Vaatimuksen täyttyminen on osoitettava käyttäen ajoneuvon valmistajan määrittelemää liitintä tai akunlatauslaitetta. Pysyvästi kytkettyjen latauskaapelien tapauksessa katsotaan edellä mainitun vaatimuksen täyttyvän, kun latauskaapelin käyttö selvästi estää ajoneuvon käytön (esimerkiksi siten, että kaapeli kulkee aina hallintalaitteiden, kuljettajan satulan, kuljettajan istuimen, ohjaustangon tai ohjauspyörän yli tai että kaapelin säilytystilan kantena toimivan istuimen on oltava auki).”

b) Korvataan 4.3 kohta seuraavasti:

”4.3 Ajaminen taaksepäin

Ajoneuvon peruutustoimintaa ei saa pystyä kytkemään kontrolloimattomasti, kun ajoneuvo liikkuu eteenpäin, mikäli sen kytkeminen voi aiheuttaa äkillisen ja voimakkaan hidastumisen tai pyörien lukkiutumisen. Ajoneuvon peruutustoiminta voidaan kuitenkin kytkeä siten, että se hidastaa ajoneuvon liikettä asteittain.”

3) Korvataan liitteen VII osassa 1 oleva 1.1.1 kohta seuraavasti:

”1.1.1 Kaikki ajoneuvoon asennettavat turvalasit on tyyppihyväksyttävä E-säännön nro 43 ( *2 ) mukaisesti.

4) Muutetaan liite VIII seuraavasti:

a) Korvataan 1.1.1.1 ja 1.1.1.2 kohta seuraavasti:

”1.1.1.1 On varmistettava, että vahvistettujen symbolien muodossa ja suuntauksessa ei sallita poikkeamia, ja etenkin kiellettävä vahvistettujen symbolien ulkonäön muuttaminen.

1.1.1.2 Vähäiset eroavaisuudet viivan paksuudessa, merkinnän kiinnittämisessä ja muissa asiaankuuluvissa tuotantotoleransseissa kuitenkin sallitaan standardin ISO 2575:2010/Amd1:2011 kohdan 4 (suunnitteluperiaatteet) mukaisesti.”

b) Korvataan 2.3.1 kohta seuraavasti:

”2.1.3 On varmistettava, että vahvistettujen symbolien muodossa ja suuntauksessa ei sallita poikkeamia, ja etenkin kiellettävä vahvistettujen symbolien ulkonäön muuttaminen.

Vähäiset eroavaisuudet viivan paksuudessa, merkinnän kiinnittämisessä ja muissa asiaankuuluvissa tuotantotoleransseissa kuitenkin sallitaan standardin ISO 2575:2010/Amd1:2011 kohdan 4 (suunnitteluperiaatteet) mukaisesti.”

5) Muutetaan liite IX seuraavasti:

a) Korvataan 1.12 kohta seuraavasti:

”1.12 Jos automaattisesti toimintaan kytkeytyvän ajovalaisimen tai huomiovalaisimen kytkeytyminen toimintaan on yhteydessä siihen, että moottori on käynnissä, katsotaan sähköisellä tai muulla vaihtoehtoisella käyttövoimayksiköllä varustettujen ajoneuvojen ja käyttövoimayksikön automaattisella sammutus-käynnistysjärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen tapauksessa, että se on yhteydessä ajoneuvon pääkytkimen aktivointiin ajoneuvon tavanomaisessa toimintatilassa.”

b) Korvataan 2.3.11.8 kohta seuraavasti:

”2.3.11.8 Muut vaatimukset:

— Jollei luokan L ajoneuvoja varten tyyppihyväksyttävissä olevia peruutusvalaisimia koskevia vaatimuksia ole annettu, peruutusvalaisin on tyyppihyväksyttävä E-säännön nro 23 ( *3 ) mukaisesti.

c) Korvataan 2.3.15.8 kohta seuraavasti:

”2.3.15.8 Muut vaatimukset:

— Jollei luokan L ajoneuvoja varten tyyppihyväksyttävissä olevia sivuvalaisimia koskevia vaatimuksia ole annettu, sivuvalaisin on tyyppihyväksyttävä E-säännön nro 91 ( *4 ) mukaisesti.

6) Muutetaan liite XV seuraavasti:

a) Korvataan 1.1 ja 1.1.1 kohta seuraavasti:

”1.1 Ellei 1.1.1–1.1.2 kohdasta muuta johdu, kaikki ajoneuvoihin asennettavat renkaat, myös vararengas, on tyyppihyväksyttävä E-säännön nro 75 mukaisesti.

1.1.1 Jos ajoneuvo on suunniteltu käyttöolosuhteisiin, jotka eivät ole yhteensopivia E-säännön nro 75, siten kuin sitä sovelletaan unionin lainsäädännössä ajoneuvon tyyppihyväksyntätestauksen ajankohtana, mukaisesti tyyppihyväksyttyjen renkaiden ominaisuuksien kanssa, minkä vuoksi niihin on tarpeen asentaa renkaat, joilla on erilaiset ominaisuudet, 1.1 kohdan vaatimuksia ei sovelleta, mikäli seuraavat edellytykset täyttyvät:

— renkaat on tyyppihyväksytty neuvoston direktiivin 92/23/ETY ( *5 ), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 ( *6 ) tai E-säännön nro 106 mukaisesti ja

— tyyppihyväksyntäviranomainen ja tutkimuslaitos katsovat, että asennetut renkaat soveltuvat ajoneuvon käyttöolosuhteisiin. Poikkeuksen luonne ja hyväksynnän perusteet on ilmoitettava selkeästi testausselosteessa.

b) Poistetaan 1.2 kohta.

c) Korvataan 2.2 kohta seuraavasti:

”2.2 Ajoneuvon valmistaja voi rajoittaa niiden alkuperäisten ja vaihtorenkaiden käyttöluokkaa, jotka ajoneuvoon saa asentaa. Tässä tapauksessa on ajoneuvon käyttöoppaassa selvästi ilmoitettava niiden renkaiden käyttöluokat, jotka ajoneuvoon saa asentaa.”

d) Poistetaan 2.2.1 kohta.

e) Korvataan 2.3 kohta seuraavasti:

”2.3 Kunkin pyörän pyörintätilan on oltava riittävän suuri, jotta se sallii esteettömän liikkeen käytettäessä suurimpia sallittuja rengaskokoja ja vanneleveyksiä, ottaen huomioon pyörän pienin ja suurin keskiösyvyys, ajoneuvon valmistajan ilmoittamien jousitus- ja ohjausrajoitusten pienimpien ja suurimpien arvojen puitteissa. Tämä on varmistettava suorittamalla tarkastukset suurimmilla ja leveimmillä renkailla kussakin pyörintätilassa ottaen huomioon soveltuva vannekoko ja renkaan suurin sallittu poikkileikkausleveys ja ulkohalkaisija suhteessa renkaan kokomerkintään siten kuin sovellettavassa lainsäädännössä täsmennetään. Tarkastukset on tehtävä pyörittämällä renkaan suurimpia sallittuja ulkomittoja edustavaa mallinetta, ei pelkästään varsinaista rengasta, kyseiselle renkaalle varatussa tilassa.”

f) Lisätään 2.3.1, 2.3.2 ja 2.4 kohta seuraavasti:

”2.3.1 Kaikki renkaat, jotka 2.2 kohdan mukaisesti voidaan asentaa ajoneuvoon, on otettava huomioon määritettäessä asianomaisen renkaan sallittuja ulkomittoja (eli suurimpia ulkomittoja) siten kuin niitä sovelletaan unionin lainsäädännössä ajoneuvon tyyppihyväksyntätestauksen ajankohtana. Tällöin on otettava huomioon joko E-säännön nro 75 liitteessä 5 vahvistetut vaatimukset tai kyseiseen liitteeseen sisältymättömille rengasko'oille vahvistetut sallitut prosentuaaliset poikkeamat (esim. monikäyttörenkaat (MST) + 25 %, tavanomaiseen käyttöön tarkoitetut ja talvirenkaat + 10 %, kun vanteen halkaisijan koodi on 13 tai suurempi, ja + 8 %, kun vanteen halkaisijan koodi on 12 tai pienempi).

2.3.2 Lisäksi E-säännön nro 75 mukaisesti tyyppihyväksyttyjen ristikudosrenkaiden ja ristikudosvyörenkaiden korkeuden sallittu dynaaminen laajeneminen määräytyy renkaan nopeusluokan ja käyttöluokan mukaan. Jotta ajoneuvon loppukäyttäjä pystyy valitsemaan asianmukaiset ristikudos- ja ristikudosvyövaihtorenkaat, ajoneuvon valmistajan on otettava huomioon sekä sallitut käyttöluokat että nopeusluokka, joka vastaa ajoneuvon suurinta rakenteellista nopeutta, määrittäessään E-säännön nro 75 liitteessä 9 olevassa 4.1 kohdassa vahvistetun sallitun toleranssin (ts. Hdyn = H × 1,10 – Hdyn = H × 1,18). Ajoneuvon valmistaja voi harkintansa mukaan soveltaa tiukempia luokkia.

2.4 Tutkimuslaitos voi hyväksyä myös jonkin vaihtoehtoisen testausmenettelyn (esim. virtuaalitestauksen), jolla tarkistetaan, että 2.3–2.3.2 kohdan vaatimukset täyttyvät, kunhan suurimpia ulkomittoja edustavan renkaan ja ajoneuvon rakenteen väliin jää kaikissa kohdissa yli 10 mm.”

g) Korvataan 4.2.2 kohta seuraavasti:

”4.2.2 Ajoneuvot, jotka on tavallisesti varustettu tavanomaisilla renkailla ja aika ajoin talvirenkailla: talvirenkaan nopeusluokkamerkinnän on vastattava nopeutta, joka on joko suurempi kuin ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus tai vähintään 130 km/h (tai molemmat). Jos ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus on suurempi kuin asennettujen talvirenkaiden alinta nopeusluokkamerkintää vastaava nopeus, suurimman nopeuden varoitusmerkin, jossa ilmoitetaan asennetuille talvirenkaille määritelty suurin nopeus tai valmistajan suosittelema ajoneuvon nopeus (sen mukaan, kumpi on pienempi), on oltava ajoneuvon sisällä näkyvällä paikalla – tai jos ajoneuvo on avoin, mahdollisimman lähellä mittaristoa – jossa se on jatkuvasti kuljettajan helposti havaittavissa.”

7) Muutetaan liite XVI seuraavasti:

a) Korvataan 2.1 kohta seuraavasti:

”2.1 Kaikki kilven merkit on muodostettava heijastavasta materiaalista, joka on tyyppihyväksytty E-säännön nro 104 ( *7 ) mukaisesti luokkaan D, E tai D/E.

b) Korvataan 3.3.1 kohta seuraavasti:

”3.3.1 Kilven on oltava kohtisuorassa (± 5°) ajoneuvon pitkittäistasoon nähden.”

c) Korvataan 3.6.1 kohdan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:

”— kahdessa pystytasossa kilven ulkoreunojen suuntaisesti kilvestä vasemmalle ja oikealle 30° ulospäin pituussuuntaisesta tasosta, joka on samansuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja kulkee kilven keskipisteen kautta;”

d) Korvataan 3.6.2 kohdan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:

”— kahdessa pystytasossa kilven ulkoreunojen suuntaisesti kilvestä vasemmalle ja oikealle 30° ulospäin pituussuuntaisesta tasosta, joka on samansuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja kulkee kilven keskipisteen kautta;”

8) Muutetaan liite XVII seuraavasti:

a) Lisätään 1.1.6.3.1 kohta seuraavasti:

”1.1.6.3.1 Jos kuitenkin mittariston taso on korkeammalla kuin kuljettajan istuinpaikan R-pisteen kautta kulkeva vaakataso, sisäalueen 2 ylävaakareunan yläpuolelle on sijoitettava polvea edustava testauslaite, jonka avulla arvioidaan mittariston ja siihen suoraan kiinnitettyjen varusteiden kosketettavissa olevat reunat, jotka sijaitsevat mittariston tason alapuolella. Tutkimuslaitoksen on selvästi ilmoitettava testausselosteessa ne sisustan osat, joita tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla pidetään mittaristona ja siihen liittyvinä varusteina. Mittariston tason määrittämisessä ei oteta huomioon ohjauslaitetta.”

b) Lisätään 2.1.8 kohta seuraavasti:

”2.1.8 Tyyppihyväksyttyjen ajoneuvon sisäpuolisten taustapeilien (luokka I) kosketettavissa olevien reunojen katsotaan täyttävän tämän liitteen vaatimukset.”

c) Korvataan 2.2.1 kohta seuraavasti:

”2.2.1 Tällä alueella ja 1.1.6.3.1 kohdassa tarkoitetulla alueella on liikutettava polvia edustavaa testauslaitetta aloittamispisteestä vaakasuoraan ja eteenpäin. Laitteen x-akselin suunta voi vaihdella määrätyissä rajoissa. Kaikki kosketettavissa olevat reunat paitsi jäljempänä mainitut on pyöristettävä niin, että niiden kaarevuussäde on vähintään 3,2 mm. Laitteen takapintaan kohdistuvat kosketukset on jätettävä huomiotta.”

d) Lisätään 2.4, 2.4.1 ja 2.4.2 kohta seuraavasti:

”2.4 Sisäalueet 1, 2 ja 3

2.4.1 Kosketettavissa olevien reunojen säteiden, joita ei voida määrittää tarkasti tavanomaisilla mittalaitteilla (kuten sädetulkilla) viistojen kulmien, pienten ulkonemien, tunnusomaisten tai koristeellisten juonteiden, harjanteiden ja nystyjen taikka pinnan karhentamisen vuoksi, katsotaan täyttävän vaatimukset, kunhan tällaiset reunat on vähintään pyöristetty.

2.4.2 Ajoneuvon valmistaja voi vaihtoehtoisesti päättää soveltaa E-säännössä nro 21 ( *8 ) ajoneuvoluokalle M1 vahvistettuja asiaankuuluvia vaatimuksia, jotka koskevat ajoneuvon koko sisätilaa eivätkä vain sen osia.

9) Muutetaan liite XVIII seuraavasti:

a) Korvataan 1.1.2.1.1 kohta seuraavasti:

”1.1.2.1.1 Kipinän ominaisuuksien säätäminen ajoneuvon suurimman rakenteellisen nopeuden ja/tai suurimman tehon rajoittamiseksi on sallittua (ala)luokissa L3e-A2 (vain jos suurin nettoteho on vähintään 20 kW), L3e-A3, L4e-A, L5e, L6eB ja L7eC. Säätäminen voidaan sallia myös muissa (ala)luokissa sillä edellytyksellä, että säätömenettely ei vaikuta haitallisesti kaasumaisten epäpuhtauksien ja hiilidioksidin päästöihin tai polttoaineenkulutukseen ajoneuvon suurimmalla rakenteellisella nopeudella ja/tai suurimmalla teholla ja että tutkimuslaitos tämän varmentaa.”

b) Korvataan 1.1.2.5 kohta seuraavasti:

”1.1.2.5 Ainakin kahden käytettävän 1.1.2.1–1.1.2.4 kohdassa tarkoitetun rajoittamismenetelmän on toimittava toisistaan riippumatta ja oltava luonteeltaan ja suunnitteluperiaatteiltaan erilaisia, mutta niissä voi olla samanlaisia piirteitä (molemmat menetelmät esimerkiksi perustuvat pyörimisnopeuteen, mutta toisessa nopeus mitataan moottorin sisältä ja toisessa voimansiirron vaihteistosta). Se, että yksi menetelmä ei toimi tarkoitetulla tavalla (esimerkiksi virittämisen vuoksi), ei saa heikentää muiden menetelmien rajoittamistoimintoa. Saavutettavissa oleva suurin teho ja/tai ajoneuvon nopeus saa tässä tapauksessa olla pienempi kuin normaaliolosuhteissa. Jos toinen kahdesta redundantista rajoittamismenetelmästä jää pois, suurin teho ja/tai ajoneuvon nopeus ei saa ylittää tyyppihyväksynnässä osoitettua arvoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 44/2014 liitteessä IV olevassa 4.1.4 kohdassa vahvistetun tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvän sallitun poikkeaman soveltamista.”

c) Lisätään 1.1.2.6–1.1.2.9 kohta seuraavasti:

”1.1.2.6 Ajoneuvon valmistajan on voitava käyttää muita kuin 1.1.2.1–1.1.2.4 kohdassa lueteltuja rajoittamismenetelmiä, jos valmistaja voi osoittaa tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla, että kyseiset vaihtoehtoiset rajoittamismenetelmät ovat 1.1.2.5 kohdassa vahvistettujen redundanssiperiaatteiden mukaisia, ja kunhan jossakin rajoittamismenetelmistä sovelletaan ainakin yhtä 1.1.2.1, 1.1.2.2 tai 1.1.2.3 kohdassa lueteltua parametria (esim. polttoaineen tai ilman määrän rajoittaminen, kipinän tuoton säätäminen ja voimansiirron ulostulon kierrosnopeuden rajoittaminen).

1.1.2.7 Ajoneuvon valmistajan on voitava yhdistää rajoittamisstrategian osaksi kaksi tai useampia 1.1.2.1–1.1.2.4 kohdassa luetelluista yksittäisistä rajoittamismenetelmistä. Tällaista rajoittamismenetelmien yhdistelmää pidetään 1.1.2.5 kohdassa tarkoitettuna yhtenä rajoittamismenetelmänä.

1.1.2.8 Yksittäisiä rajoittamismenetelmiä tai 1.1.2.1–1.1.2.4 kohdassa tarkoitettujen rajoittamismenetelmien yhdistelmiä voidaan soveltaa useammin kuin kerran, kunhan ne eri käyttökerroilla toimivat toisistaan riippumatta, kuten 1.1.2.5 kohdassa edellytetään, jotta se, että yksi menetelmä ei toimi tarkoitetulla tavalla (esimerkiksi virittämisen vuoksi), ei estä saman rajoittamismenetelmän tai menetelmäyhdistelmän toimintaa toisessa sovelluksessa.

1.1.2.9 Jos rajoittamisstrategia (esimerkiksi virittämisestä johtuvan) toimintahäiriön tapauksessa aktivoi erityisen toimintatilan (esimerkiksi varakäynnin), jossa ajoneuvon suurin nopeus ja/tai suurin teho merkittävästi pienenee tasolle, joka ei sovellu normaalikäyttöön, tai lukitsee sytytyksen siten, että moottorin käynti estyy häiriön koko keston ajaksi, strategiaa pidetään yhtenä rajoittamismenetelmänä.”

d) Korvataan 1.1.4 kohta seuraavasti:

”1.1.4 On kiellettyä asettaa käyttöön tai käyttää muita keinoja, joita ajoneuvon käyttäjä voi käyttää asetuksen (EU) N:o 901/2014 liitteessä I olevan B osan 2.8 kohdan 1.8.2–1.8.9 alakohdan mukaisesti toimitettujen tietojen perusteella määritellyn käyttövoimayksikön enimmäistehon säätämiseen, asettamiseen, valitsemiseen tai muuntamiseen suoraan tai välillisesti (esimerkiksi suurtehokatkaisin, virta-avaimessa oleva erityinen koodattu tunnistustransponderi, fyysinen tai sähköinen hyppyjohdin, sähköisen valikon kautta valittavissa oleva vaihtoehto, ohjausyksikön ohjelmoitavissa oleva toiminne) siten, että enimmäisteho ylittyy.”

e) Korvataan 2.1 kohta seuraavasti:

”2.1 Ajoneuvon valmistajan on osoitettava, että 1.1–1.1.2.9 kohdan erityiset vaatimukset täyttyvät, näyttämällä toteen, että kahdella tai useammalla toteutetulla menetelmällä varmistetaan ajoneuvon käyttövoimajärjestelmään asennetuilla laitteilla ja/tai siihen sisällytetyillä toiminnoilla, että suurin jatkuva nimellisteho tai nettoteho ja/tai ajoneuvon suurimman nopeuden rajoittaminen ovat vaatimusten mukaiset ja että kukin menetelmä saavuttaa tämän täysin itsenäisesti.”

10) Muutetaan liite XIX seuraavasti:

a) Korvataan 1.1.1 kohta seuraavasti:

”1.1.1 Luokan L1e-A ajoneuvot ja luokan L1e-B poljettaviksi tarkoitetut polkupyörät on suunniteltava ja rakennettava niin, että ne täyttävät kaikki standardissa ISO 4210:2014 olevat määräykset, jotka koskevat ohjaustanko-kannatinasennelmaan, satulatolppaan, etuhaarukoihin ja runkoihin sovellettavia vaatimuksia ja testausmenetelmiä, riippumatta mahdollisista soveltamisalan eroista suhteessa kyseiseen tekniseen standardiin. Vaadittavien testivoimien vähimmäisarvon on oltava 1.1.1.1 kohdassa olevan taulukon 19–1 mukainen.”

b) Lisätään 1.1.1.1 kohta seuraavasti:

▼C2

”1.1.1.1



Taulukko 19-1 Testi ja vähimmäisvoimat tai testisyklien vähimmäismäärä luokan L1e-A ajoneuvoille ja ajoneuvoluokan L1e-B poljettavaksi tarkoitetuille polkupyörille Kohde Testin nimi Sovellettavan testin viite Vaaditun testivoiman vähimmäisarvo tai testisyklien vähimmäismäärä Ohjaustanko ja kannatin Sivuttaistaivutustesti (staattinen testi) ISO 4210-5:2014, testausmenetelmä 4.3 800 N (= voima F2) Väsymistesti (vaihe 1 – vuoroittainen kuormitus) ISO 4210-5:2014, testausmenetelmä 4.9 270 N (= voima F6) Väsymistesti (vaihe 2 – samanaikainen kuormitus) ISO 4210-5:2014, testausmenetelmä 4.9 370 N (= voima F7) Runko Väsymistesti poljinvoimilla ISO 4210-6:2014, testausmenetelmä 4.3 1 000 N (= voima F1) Väsymistesti vaakasuuntaisilla voimilla ISO 4210-6:2014, testausmenetelmä 4.4 Voima eteenpäin F2 = 850 N, Voima taaksepäin F3 = 850 N, C1 = 100 000 (= testisyklien määrä) Väsymistesti pystysuuntaisella voimalla ISO 4210-6:2014, testausmenetelmä 4.5 1 100 N (= voima F4) Etuhaarukka Staattinen taivutustesti ISO 4210-6:2014, testausmenetelmä 5.3 1 500 N (= voima F5) Satulatolppa Vaihe 1, väsymistesti ISO 4210–9:2014, testausmenetelmä 4.5.2 1 100 N (= voima F3) Vaihe 2, staattinen lujuustesti ISO 4210–9:2014, testausmenetelmä 4.5.3 2 000 N (= voima F4)”

▼B

c) Korvataan 1.2 kohdassa ilmaisu ”voimansiirtoon” ilmaisulla ”voimalaitteeseen”.









LIITE II

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 44/2014 muuttaminen

Muutetaan delegoidun asetuksen (EU) N:o 44/2014 liitteet seuraavasti:

1) Korvataan liite I seuraavasti:









”LIITE I

Pakollisesti sovellettavien E-sääntöjen luettelo







E-säännön nro Kohde Muutossarja EUVL:n viite Sovellettavuus 10 Sähkömagneettinen yhteensopivuus Muutossarjan 04 täydennys 1 EUVL L 254, 20.9.2012, s. 1 L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e 62 Luvattoman käytön estäminen Muutossarjan 00 täydennys 2 EUVL L 89, 27.3.2013, s. 37. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e

Huomautus: Se, että komponentti sisältyy tähän luetteloon, ei tee sen asentamisesta pakollista. Tämän asetuksen muissa liitteissä vahvistetaan kuitenkin tietyille komponenteille pakolliset asentamisvaatimukset.”

2) Muutetaan liite II seuraavasti:

a) Korvataan 2.3.1.1 kohdassa ilmaisu ’sylinteri/mäntä-kokonaisuus’ ilmaisulla ’sylinteri, mäntä’.

b) Korvataan 2.3.1.2 kohdassa ilmaisu ’sylinteri/mäntä-kokonaisuus’ ilmaisulla ’sylinteri, mäntä’.

c) Korvataan 3.2.1.3 kohta seuraavasti:

”3.2.1.3 Putkien pinnassa on oltava selvä merkintä, joka osoittaa asetuksen (EU) N:o 168/2013 2 ja 4 artiklassa ja liitteessä I määritellyn ajoneuvon (ala)luokan.”

d) Lisätään 3.2.2.5 kohta seuraavasti:

”3.2.2.5 Kaksitahtimoottoreissa sylinterin pohjan ja kampikammion välisen tiivisteen, jos sellainen on, paksuus ei saa asennuksen jälkeen olla yli 0,5 mm.”

e) Lisätään 3.3, 3.3.1 ja 3.3.2 kohta seuraavasti:

”3.3 Portaattomasti säätyvä vaihteisto (CVT-vaihteisto)

3.3.1 Jos ajoneuvossa on CVT-vaihteisto, se kiinnitetään vähintään kahdella murtopultilla tai se on voitava purkaa vain erikoistyökaluilla.

3.3.2 CVT-mekanismi, jonka tarkoituksena on pienentää välityssuhdetta pienentämällä kahden levyn välistä vaikutusetäisyyttä, on integroitava kokonaan joko yhteen tai molempiin levyihin siten, että vaikutusetäisyyttä on mahdotonta muuttaa yli sellaisen rajan, että ajoneuvon enimmäisnopeus lisääntyisi enemmän kuin 10 prosenttia tästä ajoneuvon suurimmasta sallitusta nopeudesta tuhoamatta levyjärjestelmää. Jos valmistaja käyttää CVT-vaihteistossa keskenään vaihdettavissa olevia välirenkaita ajoneuvon suurimman nopeuden säätämiseen, näiden renkaiden poistaminen kokonaan saa lisätä ajoneuvon suurinta nopeutta enintään 10 prosenttia.”

f) Poistetaan 3.5, 3.5.1 ja 3.5.2 kohta.

g) Korvataan 4.2–4.2.3 kohta seuraavasti:

”4. (Ala)luokkia L3e-A1 ja L4e-A1 koskevat erityiset lisävaatimukset

4.1 Alaluokkien L3e-A1 ja L4e-A1 ajoneuvojen on täytettävä joko 4.2–4.2.3, 4.3, 4.3.1 ja 4.3.2 tai 4.4, 4.4.1 ja 4.4.2 ja 4.5, 4.6 ja 4.7 kohdan vaatimukset. Niiden on lisäksi täytettävä 3.2.2.1, 3.2.2.3, 3.2.2.4, 3.2.2.5, 3.2.3.1 ja 3.2.3.3 kohdan vaatimukset.

4.2 Imuputkeen on sijoitettava holkki, jota ei voi irrottaa. Jos tämä holkki sijaitsee imusarjassa, imusarja on kiinnitettävä moottoriin murtopulteilla tai sellaisilla pulteilla, jotka voidaan irrottaa ainoastaan erikoistyökaluilla.

4.2.1 Holkin kovuuden on oltava vähintään 60 HRC. Sen seinämän paksuus kavennetussa kohdassa saa olla enintään 4 mm.

4.2.2 Holkin sellaisen käsittelyn, jonka tarkoituksena on poistaa se tai muuttaa sitä, on aiheutettava holkin ja sitä tukevan osan tuhoutuminen tai moottorin täydellinen ja pysyvä toimintakunnottomuus siihen asti, että holkki on saatettu uudestaan vaatimusten mukaiseen kuntoon.

4.2.3 Holkin pinnassa tai lähellä sitä on oltava selvä merkintä, joka osoittaa asetuksen (EU) N:o 168/2013 2 ja 4 artiklassa ja liitteessä I määritellyn ajoneuvon (ala)luokan.”

h) Poistetaan 4.2.4–4.2.12 kohta.

i) Lisätään 4.3–4.7 kohta seuraavasti:

”4.3 Imusarja on kiinnitettävä murtopulteilla tai pulteilla, jotka voidaan irrottaa ainoastaan erikoistyökaluilla. Kavennettu osa, josta on merkintä ulkopuolella, on sijoitettava putkien sisään, ja tässä kohdassa seinämän paksuuden on oltava alle 4 mm tai 5 mm siinä tapauksessa, että käytetään taipuisaa materiaalia, kuten kumia.

4.3.1 Imusarjan sellaisen käsittelyn, jonka tarkoituksena on muuttaa kavennettua osaa, on aiheutettava joko imusarjan tuhoutuminen tai moottorin täydellinen ja pysyvä toimintakunnottomuus siihen asti, että imusarja on saatettu uudestaan vaatimusten mukaiseen kuntoon.

4.3.2 Putkien pinnassa on oltava selvä merkintä, joka osoittaa asetuksen (EU) N:o 168/2013 2 ja 4 artiklassa ja liitteessä I määritellyn ajoneuvon (ala)luokan.

4.4 Sylinterinkannessa sijaitsevassa imuputken osassa on oltava kavennettu osa. Koko imukanavassa ei saa olla kapeampaa osaa (paitsi venttiilien istukkaosa).

4.4.1 Imuputken sellaisen käsittelyn, jonka tarkoituksena on muuttaa kavennettua osaa, on aiheutettava putken tuhoutuminen tai moottorin täydellinen ja pysyvä toimimattomuus siihen asti, että putki on saatettu uudestaan vaatimustenmukaiseen kuntoon.

4.4.2 Putkien pinnassa on oltava selvä merkintä, joka osoittaa asetuksen (EU) N:o 168/2013 2 ja 4 artiklassa ja liitteessä I määritellyn ajoneuvoluokan.

4.5 Edellä 4.2 kohdassa tarkoitettujen kavennettujen osien halkaisija saattaa vaihdella asianomaisen ajoneuvon (ala)luokan mukaisesti.

4.6 Valmistajan on ilmoitettava kavennetun osan tai kavennettujen osien halkaisija tai halkaisijat ja osoitettava hyväksyntäviranomaisille ja tutkimuslaitokselle, että tämä kohta on kaasujen kulun kannalta kaikkein kriittisin ja että ei ole mitään muuta osaa, jota muuttamalla käyttövoimayksikön tehoa voisi lisätä.

4.7 Sylinterinkannen tiivisteen paksuus ei saa asennuksen jälkeen olla yli 1,6 mm.”

j) Korvataan 5.1 kohta seuraavasti:

”5.1 Alaluokkaan L3e-A2 tai alaluokkaan L4e-A2 kuuluvan saman ajoneuvotyypin variantti tai versio, joka täyttää liitteessä III olevassa 4 kohdassa vahvistetut muuntamista koskevat vaatimukset, ei saa perustua alaluokkaan L3e-A3 tai L4e-A3 kuuluvaan tyyppiin, varianttiin tai versioon, jonka moottorin suurin nettoteho ja/tai suurin jatkuva nimellisteho on suurempi kuin kaksinkertainen verrattuna asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä I alaluokkien L3e-A2 tai L4e-A2 luokitusta varten vahvistettuihin arvoihin (esimerkiksi 70 kW:sta 35 kW:iin tai alle, 50 kW:sta ja 35 kW:iin tai alle).”

k) Lisätään 5.2.2 kohta seuraavasti:

”5.2.2 polttoaineen syöttö- ja annostusjärjestelmä”.

l) Korvataan 5.2.3–5.2.6 kohta seuraavasti:

”5.2.3 ilmanimujärjestelmä, mukaan luettuna ilmansuodatin tai -suodattimet (muuttaminen tai poisto)

5.2.4 voimansiirto

5.2.5 voimalaitteen käyttövoimayksikön tehon ohjausyksikkö tai -yksiköt

5.2.6 minkä tahansa moottorin täyskuormitusta rajoittavan osan (esimerkiksi mekaanisen, sähköisen tai rakenneosan) poistaminen, joka johtaa asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevan A osan mukaisesti hyväksyttyyn käyttövoimayksikön tehon muutokseen.”

m) Poistetaan 5.2.7 kohta.

n) Lisätään 6–6.5.2 kohta seuraavasti:

”6. Alaluokkia L1e, L2e, L3e-A1, L4e-A1 ja L6e koskevat lisävaatimukset

6.1 Jäljempänä luetellut osat, varusteet ja komponentit on merkittävä kestävällä ja pysyvällä tavalla joko ajoneuvon valmistajan tai tällaisten (korvaavien) osien, varusteiden tai komponenttien valmistajan niiden tunnistamiseen antamilla tunnusnumeroilla ja symboleilla. Merkintä voidaan esittää etiketissä, kunhan se säilyy luettavana tavanomaisessa käytössä eikä sitä voida poistaa sitä tuhoamatta.

6.2 Edellä 6.1 kohdassa tarkoitetun merkinnän on periaatteessa oltava näkyvissä ilman että kyseistä osaa tai ajoneuvon muita osia täytyy irrottaa. Jos ajoneuvon kori tai jokin muu osa estää merkinnän näkymisen, ajoneuvon valmistajan on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille merkintöjen sijainti ja toimitettava kaikki kyseisten osien avaamista tai irrottamista koskevat tiedot.

6.3 Käytettävien kirjainten, numeroiden tai symbolien on oltava vähintään 2,5 mm korkeita ja selvästi luettavia.

6.4 Edellä 6.1 kohdassa tarkoitetut osat, varusteet ja komponentit ovat kaikkien (ala)luokkien osalta seuraavat:

6.4.1 sähköiset/elektroniset laitteet, jotka liittyvät poltto- tai sähkömoottorin ohjaukseen (ECU-yksikön sytytysmoduuli, suihkutussuuttimet, ottoilman lämpötila jne.)

6.4.2 kaasutin tai vastaava laite

6.4.3 katalysaattorit (vain, jos niitä ei ole yhdistetty äänenvaimentimeen)

6.4.4 kampikammio

6.4.5 sylinteri

6.4.6 sylinterin kansi

6.4.7 pakoputket (mikäli ne ovat erillään äänenvaimentimesta)

6.4.8 imusarja (mikäli sitä ei ole valmistettu yhtenä kappaleena kaasuttimen, sylinterin tai kampikammion kanssa)

6.4.9 imuäänenvaimennin (ilmansuodatin)

6.4.10 kavennettu osa (holkki tai muu)

6.4.11 melunvaimennuslaite (äänenvaimentimet)

6.4.12 voimansiirron vastaanottava laite (takaratas tai takahihnapyörä)

6.4.13 voimansiirron siirtävä laite (eturatas tai etuhihnapyörä).

6.5 Luokkien L1e, L2e ja L6e osalta on lisäksi seuraavat osat, varusteet ja komponentit merkittävä 6.1 kohdan mukaisesti:

6.5.1 portaattomasti säätyvä vaihteisto (CVT)

6.5.2 vaihteenvalitsin.”

3) Muutetaan liite III seuraavasti:

a) Korvataan 4.2.5, 4.2.6 ja 4.2.7 kohta seuraavasti:

”4.2.5 Kaikkia muita kuin 4.2.2, 4.2.3 ja 4.2.4 kohdassa lueteltuja tyyppihyväksyntää koskevia vaatimuksia, jotka on esitetty asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II, pidetään moottoripyöräkokoonpanoille (L3e/L4e)-A2 ja (L3e/L4e)-A3 yhteisinä ja yhtäläisinä, ja siksi ne testataan ja niistä annetaan seloste vain kerran molempien ominaisuuskokoonpanojen osalta. Testausselosteet, jotka liittyvät sellaisen ajoneuvon järjestelmiin, komponentteihin, erillisiin teknisiin yksiköihin, osiin tai varusteisiin, joka täyttää samat tyyppihyväksyntävaatimukset kummankin kokoonpanon osalta, on hyväksyttävä molempien kokoonpanojen tyyppihyväksyntää varten.

4.2.6 Luokan (L3e/L4e)-A2 kokoonpanoa vastaaville moottoripyörille, joilla on yksilöllinen EU-tyyppihyväksyntänumero, on annettava yksi kokonaisen ajoneuvon tyyppihyväksyntä.

4.2.7 Luokan (L3e/L4e)-A3 kokoonpanoa vastaaville moottoripyörille, joilla on yksilöllinen EU-tyyppihyväksyntänumero, on annettava yksi kokonaisen ajoneuvon tyyppihyväksyntä. Sekä 4.2.6 kohdassa että tässä kohdassa tarkoitetut tyyppihyväksyntänumerot on merkittävä lakisääteiseen kilpeen asetuksen (EU) N:o 168/2013 39 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 901/2014 liitteen V mukaisesti. Alaluokan (L3e/L4e)-A2 moottoripyörän muuntamisen alaluokan (L3e/L4e)-A3 kokoonpanoon ja päinvastoin helpottamiseksi on valmistusasiakirjoihin liitettävä vastaava ajoneuvon valmistajan lausunnon malli asetuksen (EU) N:o 901/2014 liitteessä I olevan B osan lisäyksen 24 mukaisesti. Ajoneuvon valmistajan on lisäksi annettava vaatimustenmukaisuustodistuksessa tiedot sekä L3e-A2- että L3e-A3-kokoonpanosta asetuksen (EU) N:o 901/2014 liitteessä IV vahvistetun mallin mukaisesti.”

b) Korvataan 4.2.10 ja 4.2.11 kohta seuraavasti:

”4.2.10 Vaatimustenmukaisuustodistus on täytettävä asetuksen (EU) N:o 901/2014 liitteessä IV olevassa 1.7 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

4.2.11 Moottoripyörille, jotka voidaan muuntaa alaluokasta (L3e/L4e)-A2 alaluokkaan (L3e/L4e)-A3 tai päinvastoin annetaan vain yksi moottoripyöräkokoonpanon (L3e/L4e)-A2 ja -A3 valmistenumero. Tämä valmistenumero on esitettävä ajoneuvoon kiinnitettävässä lakisääteisessä kilvessä, ja siihen on merkittävä selvästi molempien kokoonpanojen osalta paikallaan olevan ajoneuvon melutasot ja kokoonpanon (L3e/L4e)-A2 suurin nettoteho tai suurin jatkuva nimellisteho.”

c) Poistetaan 4.4.2 kohta.

d) Korvataan 6.1 kohdassa rivi, joka liittyy asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä II olevassa A2 jaksossa lueteltuun vaatimukseen, seuraavasti:







”Liite II, A2 Itsetestaus Ajoneuvon suurimman rakenteellisen nopeuden testausmenetelmät Koskee vain alaluokkia L3e, L4e ja L5e eikä sisällä muuta käyttövoimayksikön tehon testausta.”

4) Muutetaan liite IV seuraavasti:

a) Korvataan 4.1.1.3.1 kohdassa ilmaisu ’pakokaasu- ja hiilidioksidipäästöjen’ ilmaisulla ’pakokaasun epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöjen’.

b) Korvataan 4.1.1.3.1.1 kohdassa ilmaisu ’pakokaasu- ja hiilidioksidipäästöjen’ ilmaisulla ’pakokaasun epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöjen’.

c) Korvataan 4.1.1.3.1.1.1.1.1 kohta seuraavasti:

”Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 168/2013 23 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädettyä kestävyystestausmenetelmää huonontumiskertoimet lasketaan testityypin I päästötestien tuloksista asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä VII olevassa A osassa tarkoitetun täyden kilometrimäärän ajan ja sen päättyessä ja 4.1.1.3.1.1.1.1.2 kohdassa tarkoitetun lineaarisen laskentatavan mukaisesti; laskennan tuloksena saadaan kulmakertoimen arvo ja offset-arvo päästön kutakin ainesosaa kohti. Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat päästötestien tulokset lasketaan käyttämällä seuraavaa kaavaa:

Yhtälö 4–1:

jos x ≤ b, y = a · x + b

jos x > b, y = x

jossa

a = asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä V olevassa A osassa tarkoitetun testityypin V mukaisesti määritetty kulmakertoimen arvo

b = asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä V olevassa A osassa tarkoitetun testityypin V mukaisesti määritetty offset-arvo

x = päästötestin tulos (hiilivedyt (HC), hiilimonoksidi (CO), typen oksidit (NOx), muut hiilivedyt kuin metaani (NMHC) ja tarvittaessa hiukkaset (PM)) vanhennetun ajoneuvon (ajettu enintään 100 km sen jälkeen, kun se käynnistettiin ensimmäisen kerran tuotantolinjan lopussa) päästöjen kutakin ainesosaa kohti [mg/km]

y = tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat päästötulokset päästöjen kutakin ainesosaa kohti [mg/km]. Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevien keskitulosten on oltava asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä VI olevassa A osassa vahvistettuja epäpuhtauspäästöjen raja-arvoja pienemmät.”

d) Korvataan 4.1.1.3.1.1.1.3 kohdassa ilmaisu ’pakokaasu- ja hiilidioksidipäästöjen’ ilmaisulla ’pakokaasun epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöt’.

e) Korvataan 4.1.1.3.1.1.2.2 kohdassa ilmaisu ’pakokaasu- ja hiilidioksidipäästöt’ ilmaisulla ’pakokaasun epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöt’.

f) Korvataan 4.1.1.3.1.1.2.3 kohdassa ilmaisu ’pakokaasu- ja hiilidioksidipäästöt’ ilmaisulla ’pakokaasun epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöt’.

g) Korvataan 4.1.1.3.2.1 kohdassa ilmaisu ’pakokaasu- ja hiilidioksidipäästöjen’ ilmaisulla ’pakokaasun epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöjen’.

h) Korvataan 4.1.1.3.2.3 kohdassa ilmaisu ’pakokaasupäästörajojen’ ilmaisulla ’pakokaasun epäpuhtauspäästörajojen’.

i) Korvataan 4.1.1.3.2.4 kohdassa ilmaisu ’Yhtälö 4–2:’ ilmaisulla ’Yhtälö 4–3:’

j) Korvataan 4.1.1.3.3.1 kohdassa ilmaisu ’pakokaasu- ja hiilidioksidipäästöjen’ ilmaisulla ’pakokaasun epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöjen’.

k) Korvataan 4.1.1.3.3.3 kohdassa ilmaisu ’hiilidioksidipäästöjen’ ilmaisulla ’pakokaasun epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöjen’.

l) Korvataan 4.1.1.3.3.4 kohdassa ilmaisu ’Yhtälöt 4–3:’ ilmaisulla ’Yhtälöt 4–4:’

m) Korvataan 4.1.1.3.3.6 kohdassa ilmaisu ’Yhtälöt 4–4:’ ilmaisulla ’Yhtälöt 4–5:’

n) Korvataan 4.1.1.4 kohdan toisessa, kolmannessa ja viidennessä alakohdassa ilmaisu ’pakokaasu- ja hiilidioksidipäästöjen’ ilmaisulla ’pakokaasun epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöjen’.

5) Muutetaan liite VIII seuraavasti:

a) Lisätään 1.1.1, 1.1.1.1 ja 1.1.1.2 kohta seuraavasti:

”1.1.1 Luokkien L1e, L3e ja L4e ajoneuvojen on täytettävä seuraavat yleiset vaatimukset:

1.1.1.1 Ajoneuvossa ei saa olla pistäviä, leikkaavia tai ulostyöntyviä osia, jotka osoittavat ulospäin tai joiden muoto, ulottuvuus, suunnan kulma tai kovuus on sellainen, joka lisää onnettomuustilanteessa ajoneuvon tönäisemäksi tai koskettamaksi joutuvan henkilön ruumiinvammojen ja repeämien riskiä tai niiden vakavuutta. Ajoneuvot on suunniteltava siten, että ne osat ja reunat, joiden kanssa turvattomassa asemassa olevat tienkäyttäjät, kuten jalankulkijat, todennäköisesti joutuvat kosketuksiin onnettomuustilanteessa, ovat 1–1.3.8 kohdan vaatimusten mukaisia.

1.1.1.2 Kaikkien ulkonevien osien tai reunojen, joiden kanssa on mahdollista joutua kosketuksiin, katsotaan täyttävän 1.3–1.3.8 kohdan vaatimukset, jos niiden materiaalina tai päällysteenä on esimerkiksi pehmeä kumi tai muovi, jonka Shore A -kovuus on alle 60. Kovuuden mittaukset on tehtävä niin, että materiaali on asennettu ajoneuvoon siten kuin on tarkoitettu.”

b) Korvataan 1.1.2–1.1.3.2 kohta seuraavasti:

”1.1.2 Luokkien L1e, L3e ja L4e ajoneuvoja koskevat erityiset säännökset

1.1.2.1 Ajoneuvot on arvioitava 1.2–1.2.4.1 kohdan säännösten mukaisesti.

1.1.2.2 Jos ajoneuvo on varustettu rakenteilla tai osilla, joiden tarkoituksena on osittain tai kokonaan suojata kuljettajaa, matkustajia tai matkatavaroita taikka peittää tiettyjä ajoneuvon osia, ajoneuvovalmistaja voi vaihtoehtoisesti päättää soveltaa E-säännössä nro 26 ( *9 ) ajoneuvoluokalle M1 vahvistettuja asiaankuuluvia vaatimuksia, jotka koskevat joko tiettyjä ulkonevia osia tai ajoneuvon koko ulkopintaa. Tällöin on kiinnitettävä erityistä huomiota vaadittuihin kaarevuussäteisiin, mutta kädensijojen, saranoiden, painikkeiden ja antennien ulkoneman suuruutta ei tarvitse tarkastaa.

Näiden ehtojen mukaisesti arvioitavat asianomaiset ulkonevat osat on nimettävä ilmoituslomakkeessa selvästi, ja ajoneuvon muun ulkopinnan on täytettävä 1–1.3.8 kohdan vaatimukset.

1.1.3 Luokan L4e ajoneuvoja koskevat erityiset säännökset

1.1.3.1 Kun moottoripyörään on kytketty joko kiinteä tai irrotettava sivuvaunu, jätetään moottoripyörän ja sivuvaunun väliin jäävä tila arvioinnin ulkopuolelle (ks. kuva 8–1).

Kuva 8–1

Luokan L4e sivuvaunullisen moottoripyörän kuva ylhäältä

1.1.3.2 Jos sivuvaunu voidaan irrottaa moottoripyörästä siten, että moottoripyörää voidaan käyttää ilman sitä, moottoripyörän on yksinään täytettävä 1–1.3.8 kohdassa moottoripyörille asetetut vaatimukset.”

c) Poistetaan 1.1.4–1.1.4.2 kohta.

d) Korvataan 1.3.2–1.2.3.2 kohta seuraavasti:

”1.2.3 Testauslaitetta on liikutettava ajoneuvon etuosasta sen takaosaa kohti tasaisella liikkeellä sen kummallakin puolella. Jos testauslaite joutuu kosketuksiin ohjauslaitteen tai siihen asennettujen osien kanssa, sitä käännetään poispäin sen lukittuun asentoon asti jatkaen testausta tänä aikana ja sen jälkeen. Testauslaitteen on pysyttävä kosketuksessa ajoneuvoon tai kuljettajaan testauksen aikana (ks. kuva 8–2).

Kuva 8–2

Testauslaitteen liikealueet

1.2.3.1 Testauslaitteen ensimmäinen kosketuskohta on ajoneuvon etuosa, ja laitteen on liikuttava sivusuuntaisesti ulospäin ajoneuvon ja mahdollisen kuljettajan ääriviivojen mukaisesti. Testauslaitteen on voitava liikkua myös sisäänpäin siten, ettei liikkeen määrä ylitä taaksepäin suuntautuvan liikkeen määrää (toisin sanoen 45 asteen kulmassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden).

1.2.3.2 Testauslaitteen on työnnettävä kuljettajan kädet ja jalat pois tieltä sen joutuessa suoraan kosketuksiin niiden kanssa, ja kaikkien tukien (esimerkiksi jalkatukien) on voitava vapaasti kiertyä, taittua, taipua tai kääntyä niiden joutuessa kosketuksiin testauslaitteen kanssa, ja niitä on arvioitava kaikissa kosketuksesta johtuvissa väliasennoissa.”

e) Korvataan 1.3.3.2 kohta seuraavasti:

”1.3.3.2 Jos yläreunaan sovelletaan sädettä, se ei saa olla suurempi kuin 0,70 kertaa tuulilasin tai tuulisuojan paksuus yläreunasta mitattuna.”

f) Korvataan 1.3.5.2 kohta seuraavasti:

”1.3.5.2 Eturoiskesuojan etureunaan sovellettava säde ei saa olla suurempi kuin 0,70 kertaa roiskesuojan paksuus etureunasta mitattuna (jos esimerkiksi metallilevyn reunassa on pyöreä harjanne, paksuutena pidetään harjanteen halkaisijaa).”

g) Lisätään 2.1.2.1.1 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:

”Jotkin asianomaisen ajoneuvon kaltaisten ajoneuvojen osat voidaan ensimmäisen alakohdan mukaisesti arvioida ulkonevien osien testauslaitteella (ks. lisäys 1), ja muut osat on arvioitava halkaisijaltaan 100 mm olevalla pallolla (ks. E-sääntö nro 26). Tällöin on kiinnitettävä erityistä huomiota vaadittuihin kaarevuussäteisiin, mutta kädensijojen, saranoiden, painikkeiden ja antennien ulkoneman suuruutta ei tarvitse tarkastaa.”

6) Muutetaan liite IX seuraavasti:

a) Korvataan 2.2.1 kohta seuraavasti:

”2.2.1 Säiliölle on suoritettava hydraulinen sisäisen paineen testi. Testi suoritetaan erilliselle yksikölle, johon on liitetty kaikki siihen kuuluvat lisävarusteet. Säiliö täytetään kokonaan palamattomalla nesteellä, jonka tiheys ja viskositeetti ovat lähellä tavallisesti käytetyn polttonesteen tiheyttä ja viskositeettia, tai vedellä. Kaikkien ulkopuolisten yhteyksien katkaisemisen jälkeen painetta nostetaan vähitellen sen yhteysputken kautta, jonka kautta polttoainetta syötetään moottoriin, kunnes 1.2.9 kohdassa määritetty sisäinen paine on saavutettu, ja tätä painetta pidetään yllä vähintään 60 sekunnin ajan.”

b) Korvataan 3.2.1 kohta seuraavasti:

”3.2.1 Tehdään 3.3–3.7.5.1 kohdan mukaista testausta ajatellen riittävälle määrälle säiliöitä asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä V olevassa A osassa tarkoitettuun testityyppiin IV kuuluva läpäisevyystesti, jossa ei tarvitse ottaa huomioon hajontamittauksia tämän liitteen testejä varten. Esivakautusmenettelyn kokonaiskestoon kuuluu vähintään neljän viikon esivarastointi, jota seuraa kahdeksan viikon varastointi vakiintuneissa olosuhteissa.”

c) Korvataan 3.3.1 kohta seuraavasti:

”3.3.1 Polttoainesäiliö täytetään sen nimelliskapasiteettiin asti sekoituksella, jonka sisällöstä 50 prosenttia on vettä ja 50 prosenttia etyleeniglykolia tai muuta jäähdytysnestettä, joka ei syövytä säiliön materiaalia, ja jonka kryoskooppinen piste on alempi kuin 243 ± 2K (– 30 ± 2 °C).

Polttoainesäiliössä testin aikana olevien aineiden lämpötilan on oltava 253 ± 2K (– 20 ± 2 °C). Säiliö jäähdytetään vastaavaan ympäristön lämpötilaan. Polttoainesäiliö voidaan myös täyttää asianmukaisesti jäähdytetyllä nesteellä edellyttäen, että polttoainesäiliötä pidetään testilämpötilassa vähintään tunnin ajan.

Testissä käytetään heiluria. Sen lyöntipää on tasasivuisen kolmiopyramidin muotoinen ja kaarevuussäde 3,0 mm huipulla ja kulmissa. Heilurin vapaasti liikkuvan massan on oltava 15 kg ± 0,5 kg ja liike-energian vähintään 30,0 J jokaisessa polttoainesäiliöön kohdistuvassa iskussa.

Tutkimuslaitos voi valita testattavaksi haluamansa määrän polttoainesäiliön testauspisteitä, joita pidetään riskialttiina johtuen säiliön asentamisesta ja sijainnista ajoneuvossa. Muuta kuin metallista suojausta ei huomioida, ja rungon putket tai alustan osat voidaan ottaa huomioon riskin arvioinnissa.

Kaikkien iskujen suorittamiseksi voidaan käyttää useampaa kuin yhtä polttoainesäiliötä edellyttäen, että kaikki polttoainesäiliöt ovat läpäisseet läpäisevyystestin.

Yksikään testattaviin pisteisiin osunut isku ei saa aiheuttaa nestevuotoa.”

d) Korvataan 3.4.1 kohta seuraavasti:

”3.4.1 Polttoainesäiliö täytetään sen nimelliskapasiteettiin asti käyttäen testinesteenä vettä, jonka lämpötila on 326 ± 2K (53 ± 2 °C). Tämän jälkeen säiliöön kohdistetaan sisäinen paine, joka on kaksinkertainen suhteelliseen käyttöpaineeseen (suunnittelupaine) nähden tai 30 kPa:n ylipaine sen mukaan, kumpi on suurempi. Säiliö pidetään suljettuna ja paineen alaisena vähintään viiden tunnin ajan ympäristössä, jonka lämpötila on 326 ± 2K (53 ± 2 °C).

Polttoainesäiliössä ei saa näkyä merkkejä vuodosta, eikä mikään siihen mahdollisesti tuleva väliaikainen tai pysyvä muodonmuutos saa tehdä sitä käyttökelvottomaksi. Jos säiliön epämuodostuneisuutta arvioidaan, otetaan huomioon asentamisen erityisolosuhteet.”

e) Korvataan 3.5.1 kohta seuraavasti:

”3.5.1 Täysin uuden polttoainesäiliön suorista tai lähes suorista pinnoista otetaan kuusi keskimäärin samanpaksuista vetokoekappaletta. Niiden vetolujuus ja kimmorajat määritetään 296 ± 2 K:n (23 ± 2 °C) lämpötilassa vetonopeudella 50 mm/min. Saatuja arvoja verrataan läpäisevyystestin läpäisseellä polttoainesäiliöllä tehdyistä samanlaisista testeistä saatuihin vetolujuus- ja kimmoraja-arvoihin. Materiaalia pidetään hyväksyttävänä, jos vetolujuuden ero ei ole suurempi kuin 25 prosenttia.”

f) Korvataan 3.6.1 kohta seuraavasti:

”3.6.1 Polttoainesäiliö asennetaan ajoneuvoa edustavaan ajoneuvon osaan ja täytetään 50 prosenttiin tilavuudestaan vedellä, jonka lämpötila on 293 ± 2K (20 ± 2 °C). Testauskokoonpano, polttoainesäiliö mukaan luettuna, jätetään 60 minuutin ajaksi ympäristöön, jonka lämpötila on 343 ± 2K (70 ± 2 °C), minkä jälkeen polttoainesäiliössä ei saa näkyä mitään pysyviä muodonmuutoksia tai vuotoja ja sen on oltava täysin käyttökelpoinen.”

g) Korvataan 3.7.4.3 kohta seuraavasti:

”3.7.4.3 Keskimääräinen palamisaika (ACT) ja keskimääräinen palamispituus (ACL) lasketaan, jos yksikään kymmenestä näytteestä ei ole tai 20 näytteestä korkeintaan yksi on palanut 100 mm:n merkkiin asti.

Yhtälö 9–1: (n = näytteiden lukumäärä). Tulos pyöristetään lähimpään viiden sekunnin kerrannaislukuun. ACT-arvona ei kuitenkaan saa käyttää nollaa (0). (Ts. jos palamisaika on alle 2–7 sekuntia, ACT on 5 sekuntia, jos palamisaika on 8–12 sekuntia, ACT on 10 sekuntia, jos palamisaika on 13–17 sekuntia, ACT on 15 sekuntia jne.)

Yhtälö 9–2: (n = näytteiden lukumäärä). Tulos ilmaistaan pyöristettynä lähimpään 5 mm:n kerrannaislukuun (ts. jos palamispituus on alle 2 mm, tulokseksi merkitään ”alle 5 mm”, eikä ACL-arvoksi voida missään tapauksessa merkitä 0 mm). Jos vain yksi näyte 20 näytteestä palaa 100 mm:n merkkiin asti tai sen yli, palamispituudeksi (eli kyseisen näytteen osalta kaavalla (100 – palamaton pituusi) saaduksi arvoksi) luetaan 100 mm.

Yhtälö 9–3: Tätä arvoa verrataan 3.7.5–3.7.5.1 kohdassa asetettuun vaatimukseen.”

7) Korvataan liitteen XI lisäyksessä 1 oleva 1.6 kohta seuraavasti:

”1.6 Maavara:

1.6.1 Luokan L ajoneuvotyypin maavaran mittaamiseksi testiajoneuvo on kuormattava tosiasialliseen massaansa.

1.6.2 Poiketen siitä, mitä 1.6.1 kohdassa säädetään, alaluokan L3e-AxE (x = 1, 2 tai 3, kaksipyöräinen enduro-moottoripyörä) ajoneuvotyypin tai alaluokan L3e-AxT (x = 1, 2 tai 3, kaksipyöräinen trial-moottoripyörä) ajoneuvotyypin maavaran mittaamiseksi on testattava enduro- tai trial-moottoripyörä kuormattava ajokuntoiseen massaansa.

1.6.3 Ajoneuvoon mahdollisesti asennettu automaattisesti säätyvä jousitusjärjestelmä, joka saattaa johtaa maavaran muuttumiseen, on säädettävä minimiasentoon, jossa ajoneuvon ja maatason etäisyys on pienin.

1.6.4 Mitataan maatason ja ajoneuvon alimman kiinteän pisteen välinen pienin etäisyys akselien välillä ja tarvittaessa akselin tai akselien kohdalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY ( *10 ) liitteessä II olevan lisäyksen 1 mukaisesti. Pienintä mitattua etäisyyttä pidetään ajoneuvon maavarana.

8) Muutetaan liite XII seuraavasti:

a) Korvataan 2.2.2 kohdassa oleva taulukko 12–1 seuraavasti:







”Taulukko 12–1 OBD II -järjestelmän toiminnot ja niihin liittyvät vaatimukset tämän liitteen ja lisäyksen 1 kohdissa Aihe Tämän liitteen kohdat ja lisäyksessä 1 olevat kohdat Yleinen keskeyttämiskriteeri, joka koskee toimintakyvyn heikkenemiseen liittyvää vianmääritystä OBD II -järjestelmässä 3.2.1.1 Katalysaattorin valvonta 3.3.2.1 / 3.3.3.1 Pakokaasujen takaisinkierrätyksen tehokkuuden/virtauksen valvonta 3.3.3.4 Käytönaikaisen tehokkuuden valvonta Lisäys 1, 3.3 kohdan toinen alakohta, lisäys 1, 4 kohta Yleinen OBD II -järjestelmän vaatimus Lisäys 1, 3.3 kohta Sytytyskatkojen havaitseminen Lisäys 1, 3.2.2, 3.3.2.2, 3.5.3, 3.6.2, 3.7.1, 3.1.2 kohta Typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmän valvonta 3.3.3.5, 3.3.3.6 Happianturin kulumisen valvonta 3.3.2.3 Hiukkassuodattimen valvonta 3.3.3.2 Hiukkaspäästöjen valvonta 3.3.2.5”

b) Korvataan 3.2.2.1 ja 3.2.2.1 kohta seuraavasti:

”3.2.2.1 Valmistajat voivat soveltaa tietyissä moottorin pyörimisnopeus- ja kuormitusolosuhteissa sytytyskatkoja koskevaan vianilmaisuun suurempaa raja-arvoa kuin viranomaisille ilmoitettu, jos viranomaisille voidaan osoittaa, että havainnot olisivat epäluotettavia pienempää raja-arvoa käytettäessä. Ajoneuvon sisäisessä valvonnassa sillä tarkoitetaan sitä epäonnistuneiden sytytysten prosenttiosuutta, joka (valmistajan ilmoituksen mukaan) johtaisi asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä VI olevan B jakson mukaiset päästörajat ylittäviin päästöihin, tai prosenttiosuutta, joka voi johtaa katalysaattorin tai katalysaattoreiden peruuttamatonta vahinkoa aiheuttavaan ylikuumenemiseen.

3.2.2.2 Jos valmistaja voi osoittaa viranomaisille, että sytytyskatkojen suurten osuuksien havaitseminen ei ole vielä toteutettavissa tai että sytytyskatkoja ei voida erottaa muista vaikutuksista (esimerkiksi tienpinnan epätasaisuus, vaihteen vaihtaminen, häiriöt välittömästi moottorin käynnistämisen jälkeen), sytytyskatkojen valvonta voidaan keskeyttää mainituissa olosuhteissa.”

c) Korvataan 3.6 kohdan viimeinen virke seuraavasti:

”Vikakoodi on tallennettava myös 3.3.5 ja 3.3.6 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.”

d) Korvataan 3.6.1 kohta seuraavasti:

”Tiedon matkasta, jonka ajoneuvo on kulkenut siitä lähtien, kun vianilmaisin on aktivoitunut, on oltava aina saatavissa standardoidulta vianmääritysliittimeltä sarjaportin kautta. Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on varustettu mekaanisella matkamittarilla, joka ei mahdollista tietojen syöttöä elektroniseen ohjausyksikköön, mukaan luettuina ajoneuvot, jotka on varustettu portaattomasti säätyvällä vaihteistolla, joka ei mahdollista tarkkaa tietojen syöttöä elektroniseen ohjausyksikköön, ”kuljettu matka” voidaan korvata ”moottorin käyttöajalla” ja tämän tiedon on oltava aina saatavissa standardoidulta vianmääritysliittimeltä sarjaportin kautta.”

e) Korvataan 4.3 ja 4.4 kohta seuraavasti:

”4.3 Puutteiden järjestyksestä päätettäessä asetetaan ensimmäiseksi 3.3.2.1, 3.3.2.2 ja 3.3.2.3 kohtaan liittyvät kipinäsytytysmoottorien puutteet ja 3.3.3.1, 3.3.3.2 ja 3.3.3.3 kohtaan liittyvät puristussytytysmoottorien puutteet.

4.4 Ennen tyyppihyväksyntää tai sen aikana ei hyväksytä minkäänlaisia lisäyksessä 1 olevaan 3 kohtaan, 3.11 kohtaa lukuun ottamatta, liittyviä puutteita.”

f) Lisätään 4.7 kohta seuraavasti:

”Asetuksen (EU) N:o 134/2014 liitteessä XI olevan 3.1 kohdan taulukossa 11–1 vahvistettuja ajoneuvoperheen luokituskriteerejä tyyppi VIII -testin osalta sovelletaan myös tässä liitteessä vahvistettuihin ajoneuvon sisäistä valvontajärjestelmää (OBD) koskeviin vaatimuksiin.”

g) Korvataan lisäyksessä 1 oleva 3.13 kohta seuraavasti:

”Siihen saakka, että luokan L ajoneuvoille on vahvistettu standardoitu tietoliikennerajapinta ja se on julkaistu ISO:n tai CEN:n tasolla ja kyseisen teknisen standardin viitetiedot on sisällytetty tähän asetukseen, ajoneuvon valmistajan pyynnöstä voidaan asentaa jokin vaihtoehtoinen tietoliikennerajapinta. Jos tällainen vaihtoehtoinen tietoliikennerajapinta asennetaan, ajoneuvon valmistajan on annettava maksutta testauslaitteiden valmistajien käyttöön tiedot ajoneuvon liittimen nastojen järjestelystä. Ajoneuvon valmistajan on toimitettava sovitin, joka mahdollistaa yhdistämisen yleiseen lukulaitteeseen. Sovittimen on laatunsa puolesta sovelluttava ammattimaiseen korjaamokäyttöön. Sovitin on toimitettava syrjimättömästi kaikille riippumattomille toimijoille. Valmistajat voivat veloittaa sovittimesta kohtuullisen ja oikeasuhteisen maksun, jonka suuruudessa otetaan huomioon ne lisäkustannukset, joita asiakkaalle tästä valmistajan valinnasta koituu. Tietoliikennerajapinnassa ja sovittimessa ei saa olla sellaisia erityisiä elementtejä, jotka edellyttäisivät validointia tai sertifiointia ennen niiden käyttöä tai rajoittaisivat ajoneuvon tietojen siirtoa yleistä lukulaitetta käytettäessä.”

h) Korvataan lisäyksessä 2 olevan 2.1 kohdan taulukossa Ap2-1 ilmaisu ’Laite toiminnassa / Laite olemassa’ ilmaisulla ’Laite ei toiminnassa / Laitetta ei ole’.

i) Korvataan lisäyksessä 2 oleva 2.6.2 kohta seuraavasti:

”2.6.2 taulukossa Ap2-1 luetelluista seikoista osan seuraaminen ei ole fyysisesti mahdollista, ja puute on hyväksytty tämän epätäydellisen valvontalaitteen osalta. Valmistusasiakirjoihin on lisättävä tyhjentävät tekniset perustelut siitä, miksi tällainen OBD-järjestelmän valvontalaite ei voi toimia.”

9) Lisätään liitteeseen XIII 1.4 kohta seuraavasti:

”1.4 Edellä 1.2.1, 1.2.2, 1.2.3 ja 1.3.1 kohdassa mainitut enimmäispaineet voivat ajoneuvon valmistajan suostumuksella ylittyä testin aikana.”

10) Korvataan liitteessä XIV oleva 1.5.1.5.1 kohta seuraavasti:

”1.5.1.5.1 Kilven on koko alueeltaan oltava näkyvissä neljässä tasossa seuraavasti:

— kaksi pystytasoa kilven ulkoreunojen suuntaisesti kilvestä vasemmalle ja oikealle 30° ulospäin pituussuuntaisesta tasosta, joka on samansuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisten keskitason kanssa ja kulkee kilven keskipisteen kautta

— vaakatasossa kilven yläreunasta 15° ylöspäin

— vaakatasossa kilven alareunan suuntaisesti.”

11) Lisätään liitteeseen XVI 2.3.5.1 kohta seuraavasti:

”2.3.5.1 Poiketen siitä, mitä 1.2.1 ja 2.3.5 kohdassa säädetään, luokan L3e-A1E, L3e-A2E, L3e-A3E, L3e-A1T, L3e-A2T tai L3e-A3T ajoneuvoon asennettu sivuseisontatuki saa kääntyä itsetoimivasti suljettuun asentoon, kun henkilö ei pidätä tai tue sitä.”









LIITE III

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 134/2014 muuttaminen

Muutetaan delegoidun asetuksen (EU) N:o 134/2014 liitteet seuraavasti:

1) Muutetaan liite II seuraavasti:

a) Korvataan 4.5.5.2.1.1 ja 4.5.5.2.1.2 kohta seuraavasti:

”4.5.5.2.1.1 Vaihe 1 – Vaihtonopeuksien laskeminen

Kiihdytysvaiheen aikaiset nopeudet (km/h), joissa vaihdetta vaihdetaan suuremmalle (v1→2 ja vi→i + 1), lasketaan käyttäen seuraavia kaavoja:

Yhtälö 2–3:

Yhtälö 2–4: , i = 2:sta ng – 1:een , i = 2:sta ng – 1:een

jossa

i on vaihteen numero (≥ 2)

ng on vaihteiden kokonaismäärä eteenpäin

Pn on nimellisteho (kW)

mk on vertailumassa (kg)

nidle on joutokäyntinopeus (min– 1)

s on moottorin nimelliskierrosnopeus (min– 1)

ndvi on moottorin kierrosnopeuden (min– 1) ja vaihteella i määritetyn ajoneuvon nopeuden (km/h) välinen suhde

4.5.5.2.1.2 Nopeudet (km/h), joissa vaihdetta vaihdetaan pienempään (vi→i – 1), matka-ajo- tai hidastusvaiheessa, jota ajetaan vaihteilla 4:stä (neljäs vaihde) ng:hen, lasketaan käyttäen seuraavaa kaavaa: Yhtälö 2–5: , i = 4–ng jossa i on vaihteen numero (≥ 4) ng on vaihteiden kokonaismäärä eteenpäin Pn on nimellisteho (kW) mk on vertailumassa (kg) nidle on joutokäyntinopeus (min– 1) s on moottorin nimelliskierrosnopeus (min– 1) ndvi-2 on moottorin kierrosnopeuden (min– 1) ja vaihteella i – 2 määritetyn ajoneuvon nopeuden (km/h) välinen suhde Nopeus, jossa vaihdetta vaihdetaan pienempään 3:sta 2:een (v3→2), lasketaan käyttäen seuraavaa yhtälöä: Yhtälö 2–6: jossa Pn on nimellisteho (kW) mk on vertailumassa (kg) nidle on joutokäyntinopeus (min– 1) s on moottorin nimelliskierrosnopeus (min– 1) ndv1 on moottorin kierrosnopeuden (min– 1) ja vaihteella 1 määritetyn ajoneuvon nopeuden (km/h) välinen suhde Nopeus, jossa vaihdetta vaihdetaan pienempään 2:sta 1:een (v2→1), lasketaan käyttäen seuraavaa yhtälöä: Yhtälö 2–7: jossa ndv2 on moottorin kierrosnopeuden (min– 1) ja vaihteella 2 määritetyn ajoneuvon nopeuden (km/h) välinen suhde Koska vaihteenilmaisin määrittää matka-ajovaiheen, sen aikana voi ilmetä pieniä nopeuden nousuja ja vaihdetta saattaa olla tarpeen vaihtaa suurempaan. Nopeudet (km/h), joissa vaihdetta vaihdetaan suurempaan (v1→2, v2→3and vi→i + 1) matka-ajovaiheessa, lasketaan käyttäen seuraavia yhtälöitä: Yhtälö 2–7a: Yhtälö 2–8: Yhtälö 2–9: , i = 3 to ng” , i = 3 to ng”

b) korvataan 6.1.1.4.2–6.1.1.4.7 kohta seuraavasti:

”6.1.1.4.2 Hiilivedyt (HC)

Ajoneuvon pakoputken kautta testin aikana tulevien palamattomien hiilivetyjen massa lasketaan seuraavalla kaavalla:

Yhtälö 2–33:

jossa

HCm on testin aikana tuotettujen hiilivetyjen massa ilmaistuna milligrammoina kilometriä kohti (mg/km)

S on 6.1.1.3 kohdassa määritelty matka

V on 6.1.1.4.1 kohdassa määritelty kokonaistilavuus

dHC on hiilivetyjen tiheys vertailulämpötilassa ja -paineessa (273,2 K ja 101,3 kPa) dHC = 0,631 · 103 mg/m3 bensiinin osalta (E5) (C1H1.89O0,016) = 932 · 103 mg/m3 etanolin osalta (E85) (C1H2,74O0,385) = 622 · 103 mg/m3 dieselin osalta (B5) (C1Hl,86O0,005) = 649 · 103 mg/m3 nestekaasun (LPG) osalta (C1H2,525) = 714 · 103 mg/m3 maakaasun/biokaasun osalta (C1H4) =

mg/m3 H2NG:n osalta (A = maakaasun/biometaanin määrä H2NG-seoksessa (tilavuusprosentteina)).

HCc on ohennettujen kaasujen pitoisuus hiiliekvivalentin miljoonasosina (ppm) (esimerkiksi propaanin konsentraatio kerrottuna kolmella) ja korjattuna siten, että ohennusilma otetaan huomioon, seuraavan yhtälön mukaisesti: Yhtälö 2–34: jossa HCe on pusseihin A kerättyjen laimennettujen kaasujen hiilivetypitoisuus hiiliekvivalentin miljoonasosina (ppm) HCd on pusseihin B kerätyn laimennusilmanäytteen hiilivetypitoisuus hiiliekvivalentin miljoonasosina (ppm) DiF on 6.1.1.4.7 kohdassa määritelty kerroin.

Muiden hiilivetyjen kuin metaanin (NMHC) pitoisuus lasketaan seuraavasti:

Yhtälö 2–35:

CNMHC = CTHC – (Rf CH4 · CCH4)

jossa

CNMHC = laimennetun pakokaasun korjattu NMHC-pitoisuus ppm hiiliekvivalenttina

CTHC = laimennetun pakokaasun kaikkien hiilivetyjen (THC) pitoisuus ppm hiiliekvivalenttina ja korjattuna THC:n määrällä laimennusilmassa

CCH4 = laimennetun pakokaasun metaanipitoisuus (CH4-pitoisuus) ppm hiiliekvivalenttina ja korjattuna CH4:n määrällä laimennusilmassa

Rf CH4 = 5.2.3.4.1 kohdassa määritelty FID:n vastetekijä metaanin osalta.

6.1.1.4.3 Hiilimonoksidi (CO)

Ajoneuvon pakoputken kautta testin aikana tulevan hiilimonoksidin massa lasketaan seuraavalla kaavalla:

Yhtälö 2–36:

jossa

COm on testin aikana tuotetun hiilimonoksidin massa ilmaistuna muodossa mg/km

S on 6.1.1.3 kohdassa määritelty matka

V on 6.1.1.4.1 kohdassa määritelty kokonaistilavuus

dCO on hiilimonoksidin tiheys, dCO = 1,25 · 106 mg/m3 vertailulämpötilassa ja -paineessa (273,2 K ja 101,3 kPa)

COc on laimennettujen kaasujen hiilimonoksidipitoisuus miljoonasosina ilmaistuna (ppm) ja korjattuna seuraavalla kaavalla siten, että laimennusilma otetaan huomioon: Yhtälö 2–37: jossa COe on pusseihin A kerättyjen laimennettujen kaasujen hiilimonoksidipitoisuus miljoonasosina (ppm) COd on pusseihin B kerätyn laimennusilmanäytteen hiilimonoksidipitoisuus miljoonasosina (ppm) DiF on 6.1.1.4.7 kohdassa määritetty kerroin.

6.1.1.4.4 Typen oksidit (NOx)

Ajoneuvon pakoputken kautta testin aikana tulevien typen oksidien massa lasketaan seuraavalla kaavalla:

Yhtälö 2–38:

jossa

NOxm on testin aikana tuotettujen typen oksidien massa ilmaistuna milligrammoina kilometriä kohti (mg/km)

S on 6.1.1.3 kohdassa määritelty matka

V on 6.1.1.4.1 kohdassa määritelty kokonaistilavuus

on pakokaasujen typen oksidien tiheys olettaen, että ne ovat typpidioksidin muodossa,

= 2,05 · 106 mg/m3 vertailulämpötilassa ja -paineessa (273,2 K ja 101,3 kPa)

NOxc on laimennettujen kaasujen pitoisuus miljoonasosina ilmaistuna (ppm) ja korjattuna seuraavalla kaavalla siten, että laimennusilma otetaan huomioon: Yhtälö 2–39: jossa NOxe on pusseihin A kerättyjen laimennettujen kaasujen typen oksidien pitoisuus typen oksidien miljoonasosina (ppm) NOxd on pusseihin B kerätyn laimennusilmanäytteen typen oksidien pitoisuus typen oksidien miljoonasosina (ppm) DiF on 6.1.1.4.7 kohdassa määritetty kerroin Kh on kosteuskorjauskerroin, joka lasketaan seuraavalla kaavalla: Yhtälö 2–40: jossa H on absoluuttinen ilmankosteus ilmaistuna vesigrammoina kuivaa ilmakiloa kohti: Yhtälö 2–41: jossa U on ilmankosteus prosentteina Pd on kyllästetyn vesihöyryn paine testilämpötilassa kilopascaleina (kPa) Pa on ilmanpaine kilopascaleina (kPa).

6.1.1.4.5 Hiukkaspäästöjen massa

Hiukkaspäästöt Mp (mg/km) lasketaan seuraavasta yhtälöstä:

Yhtälö 2–42: kun pakokaasut poistetaan tunnelista

Yhtälö 2–43: kun pakokaasut palautetaan tunneliin jossa Vmix = laimennetun pakokaasun tilavuus V vakio-olosuhteissa Vep = hiukkassuodattimen läpi virtaavan pakokaasun tilavuus vakio-olosuhteissa Pe = suodattimiin kerääntynyt hiukkasmassa (mg) S = 6.1.1.3 kohdassa määritelty matka Mp = hiukkaspäästöt (mg/km).

Jos on tehty laimennusjärjestelmän taustahiukkaspitoisuutta koskeva korjaus, se on määritettävä 5.2.1.5 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa hiukkasmassa (mg/km) on laskettava seuraavasti:

Yhtälö 2–44: kun pakokaasut poistetaan tunnelista

Yhtälö 2–45: kun pakokaasut palautetaan tunneliin jossa Vap = taustahiukkassuodattimen läpi virtaavan tunneli-ilman tilavuus vakio-olosuhteissa Pa = taustasuodattimeen kerääntynyt hiukkasmassa DiF on 6.1.1.4.7 kohdassa määritetty kerroin.

Jos taustakorjaustulosten soveltaminen johtaa negatiiviseen hiukkasmassa-arvoon (mg/km), hiukkasmassatuloksen katsotaan olevan nolla mg/km.

6.1.1.4.6 Hiilidioksidi (CO2)

Ajoneuvon pakoputken kautta testin aikana tulevan hiilidioksidin massa lasketaan seuraavalla kaavalla:

Yhtälö 2–46:

jossa

CO2m on testin aikana tuotetun hiilidioksidin massa (g/km)

S on 6.1.1.3 kohdassa määritelty matka

V on 6.1.1.4.1 kohdassa määritelty kokonaistilavuus

hiilidioksidin tiheys,

= 1,964 · 103 g/m3 vertailulämpötilassa ja -paineessa (273,2 K ja 101,3 kPa);

CO2c on laimennettujen kaasujen hiilidioksidipitoisuus ppm hiilidioksidiekvivalenttina ja korjattuna seuraavalla kaavalla siten, että laimennusilma otetaan huomioon: Yhtälö 2–47: jossa CO2e on pusseihin A kerättyjen laimennettujen kaasunäytteiden hiilidioksidipitoisuus prosentteina CO2d on pusseihin B kerätyn laimennusilmanäytteen hiilidioksidipitoisuus prosentteina DiF on 6.1.1.4.7 kohdassa määritetty kerroin.

6.1.1.4.7 Laimennuskerroin (DiF)

Laimennuskerroin lasketaan seuraavasti:

Kunkin vertailupolttoaineen osalta vetyä lukuun ottamatta: Yhtälö 2–48:

Polttoaineen, jonka koostumus on CxHyOz, osalta kaava on seuraava: Yhtälö 2–49:

H2NG:n osalta kaava on seuraava: Yhtälö 2–50:

Vedyn osalta laimennuskerroin lasketaan seuraavasti: Yhtälö 2–51:

Lisäyksessä x olevien vertailupolttoaineiden osalta X:n arvot ovat seuraavat:



Taulukko 1–8 DiF:n laskentakaavoissa oleva kerroin X Polttoaine X Bensiini (E5) 13,4 Dieselöljy (B5) 13,5 Nestekaasu 11,9 Maakaasu/biometaani 9,5 Etanoli (E85) 125 Vety 35,03

Näissä yhtälöissä

= näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun CO2-pitoisuus tilavuusprosentteina

CHC = näytepussien sisältämän laimennetun pakokaasun hiilivetypitoisuus ppm hiiliekvivalenttina

CCO = näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun hiilimonoksidipitoisuus ppm:nä

= näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun vesipitoisuus tilavuusprosentteina

= laimennukseen käytettävän ilman vesipitoisuus tilavuusprosentteina

= näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun vetypitoisuus ppm:nä

A = maakaasun/biometaanin määrä H2NG-seoksessa tilavuusprosentteina.”

c) Korvataan englanninkielisessä toisinnossa 6.1.1.5.1.1 kohdassa oleva ilmaisu ’Weighting of results from UNECE regulation No 40 and regulation No 47 test cycles’ ilmaisulla ’Weighting of results from ECE R40 and ECE R47 test cycles’

d) Korvataan lisäyksen 1 taulukossa Ap 1–1 symbolia DF koskeva rivi seuraavasti:







”DiF Laimennuskerroin —”

e) Korvataan lisäyksessä 2 olevan 1.1 kohdan toinen virke seuraavasti:

”Tässä lisäyksessä esitetyt polttoaine-eritelmät vastaavat E-säännön nro 83 tarkistuksen 4 ( *11 ) liitteessä 10 esitettyjä vertailupolttoaineiden eritelmiä.

f) Korvataan lisäyksessä 11 oleva 3.2.1.3 kohta seuraavasti:

”3.2.1.3 Käyttötilan valintakytkin säädetään taulukon Ap11-2 mukaisesti:







Taulukko Ap11-2 Taulukko sovellettavan edellytyksen A tai B määrittämiseksi erilaisten hybridiajoneuvojen ja hybriditilan valintakytkimen asennon mukaan Hybriditilat -› — Pelkkä sähkö — Hybridi — Pelkkä polttoaine — Hybridi — Pelkkä sähkö — Pelkkä polttoaine — Hybridi — Hybriditila n (1) — Hybriditila m (1) Akun varaustila Kytkin asennossa Kytkin asennossa Kytkin asennossa Kytkin asennossa Testaustila A Täyteen ladattu Hybridi Hybridi Hybridi Eniten sähköä käyttävä hybriditila (2) Testaustila B Minimilataustila Hybridi Polttoainetta kuluttava Polttoainetta kuluttava Eniten polttoainetta kuluttava (3) (1) Esimerkiksi urheilullinen, taloudellinen, kaupunkiajo, maantieajo jne. (2) Eniten sähköä käyttävä hybriditila: hybriditila, jossa todistetusti kuluu eniten sähköä verrattuna kaikkiin vaihtoehtoisiin hybriditiloihin testattaessa E-säännön N:o 101 liitteessä 10 olevan 4 kohdan olosuhteiden A mukaisesti. Määritetään valmistajan toimittamien tietojen perusteella ja yhteisymmärryksessä tutkimuslaitoksen kanssa. (3) Eniten polttoainetta kuluttava tila: hybriditila, jossa todistetusti kuluu eniten polttoainetta verrattuna kaikkiin vaihtoehtoisiin hybriditiloihin testattaessa E-säännön N:o 101 liitteessä 10 olevan 4 kohdan olosuhteiden B mukaisesti. Määritetään valmistajan toimittamien tietojen perusteella ja teknisen yhteisymmärryksessä tutkimuslaitoksen kanssa.”

2) Muutetaan liite V seuraavasti:

a) Muutetaan lisäys 2 seuraavasti:

i) Lisätään 1.1 kohtaan virke seuraavasti:

”Asetuksessa (EU) N:o 168/2013 vahvistettujen haihtumispäästötestausvaatimusten täyttämiseksi testataan vain luokan L (ala)luokkien L3e, L4e, L5e-A, L6e-A ja L7e-A ajoneuvot.”

ii) Korvataan 4.4 kohdassa ilmaisu ’301,2 ± 2 K:ssa (28 ± 5 °C:ssa)’ ilmaisulla ’301,2 ± 5 K:ssa (28 ± 5 °C:ssa)’.

b) Muutetaan lisäys 3 seuraavasti:

i) Korvataan 4.4.1 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Polttoainesäiliön lämmitysjärjestelmän on muodostuttava vähintään kahdesta erillisestä lämmönlähteestä, joissa on kaksi lämpötilansäädintä.”

ii) Korvataan 4.7.2 kohdassa ilmaisu ’Lisäyksessä 1’ ilmauksella ’Lisäyksessä 4’.

iii) Korvataan 5.2.3 kohta seuraavasti:

”5.2.3 Ajoneuvo pysäköidään testialueelle taulukon Ap3-1 mukaiseksi vähimmäisajaksi.







Taulukko Ap3-1 SHED-testi – seisomisjakson enimmäis- ja vähimmäisajat Sylinteritilavuus Vähimmäisaika (tuntia) Enimmäisaika (tuntia) < 170 cm3 6 36 170 cm3 ≤ sylinteritilavuus < 280 cm3 8 36 ≥ 280 cm3 12 36”

iv) Korvataan 5.3.1.5 ja 5.3.1.6 kohta seuraavasti:

”5.3.1.5 Polttoaine ja höyry voidaan lämmittää keinotekoisesti 288,7 K:n (15,5 °C:n) ja 294,2 K (21,0 °C) ± 1 K:n aloituslämpötilaan. Höyryn osalta aloituslämpötila voi olla enintään 5 °C korkeampi kuin 21,0 °C. Tällöin höyryä ei saa kuumentaa lämpötilan vuorokausivaihtelutestin alussa. Kun polttoaineen lämpötila on nostettu funktion Tf mukaisesti niin, että se on 5,5 °C alle höyryn lämpötilan, noudatetaan höyrynkuumennusohjelman loppuosaa.

5.3.1.6 Heti kun polttoaine saavuttaa lämpötilan 14,0 °C),

1) asennetaan polttoaineen täyttöaukkojen tulpat,

2) kytketään tuuletuspuhaltimet pois päältä (jos päällä),

3) suljetaan ja tiivistetään testitila.

Heti kun polttoaine saavuttaa lämpötilan 15,5 ± 1 °C, jatketaan testausta seuraavasti:

a) mitataan hiilivetypitoisuus, ilmanpaine ja lämpötila, jotta saadaan säiliön lämmitystestin alkulukemat CHC,i, pi ja Ti

b) aloitetaan lineaarinen lämpötilan nostaminen 13,8 °C:lla tai 20 ± 0,5 °C:lla 60 ± 2 minuutin ajan. Lämmityksen aikana polttoaineen ja polttoainehöyryn lämpötilan on oltava jäljempänä esitetyn funktion mukainen ± 1,7 °C:n tarkkuudella tai noudatettava 4.4 kohdan mukaista mahdollisimman samanlaista funktiota:

Altistetun tyypin polttoainesäiliöt: Yhtälöt B.3.3–1 Tf = 0,3333 · t + 15,5 °C Tv = 0,3333 · t + 21,0 °C

Altistamattoman tyypin polttoainesäiliöt: Yhtälöt B.3.3–2 Tf = 0,2222 · t +15,5 °C Tv = 0,2222 · t + 21,0 °C jossa Tf = vaadittu polttoaineen lämpötila (°C) Tf = vaadittu höyryn lämpötila (°C) t = aika säiliön lämmityksen aloittamisesta minuutteina.”

c) Muutetaan lisäys 3.2 seuraavasti:

i) Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2. Aktiivihiilisäiliön vanhentaminen

Kuva Ap3.2–1

Aktiivihiilisäiliön kaasunvirtauskaavio ja portit

Testisäiliöksi valitaan liitteessä XI vahvistettua ajoneuvon voimanlähderyhmää edustava aktiivihiilisäiliö, joka merkitään hyväksyntäviranomaisen ja tutkimuslaitoksen kanssa sovitulla tavalla.”

ii) Korvataan 3.1 kohta seuraavasti:

”3.1 Kestävyystesteissä käytetään tapauksen mukaan säätöventtiileitä, -kaapeleita ja -kytköksiä, ja testien on edustettava näiden osien käyttöolosuhteita ajoneuvon käyttöiän ajan käytettynä normaaliolosuhteissa ja huollettuna valmistajan suositusten mukaisesti. Tyyppi V -kestävyystestin mukaisesti kerrytetyn ajomatkan ja testin käyttöolosuhteiden noudattamisen voidaan katsoa edustavan ajoneuvon käyttöikää.”

3) Muutetaan liite VI seuraavasti:

a) Korvataan 3.1.2 kohta seuraavasti:

”3.1.2 Täyden kilometrimäärän ajamisvaiheen aikana tehdään useita tyyppi I -päästötestejä. Valmistaja valitsee tyyppi I -testimenettelyjen tiheyden ja määrän tutkimuslaitosta ja hyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla. Tyyppi I -päästötestitulosten on oltava tilastollisesti riittävän merkitseviä, jotta niistä voidaan havaita huononemissuuntaus, joka ympäristöominaisuuksien osalta edustaa markkinoille saatettavaa ajoneuvotyyppiä (ks. kuva 5–1).

Kuva 5–1

Tyyppi V -testi – kestävyystestimenettely ajettaessa täysi kilometrimäärä

”

b) Korvataan 3.2.2 kohta seuraavasti:

”3.2.2 Osittaisen ajokilometrimäärän ajamisvaiheen aikana tehdään useita tyyppi I -päästötestejä, joiden tiheyden ja määrän valmistaja valitsee. Tyyppi I -päästötestitulosten on oltava tilastollisesti riittävän merkitseviä, jotta niistä voidaan havaita huononemissuuntaus, joka edustaa ympäristöominaisuuksien osalta markkinoille saatettavaa ajoneuvotyyppiä (ks. kuva 5–2).

Kuva 5–2

Tyyppi V -testi – nopeutettu kestävyystestimenettely ajettaessa osittainen kilometrimäärä.

”

c) Muutetaan lisäys 1 seuraavasti:

i) Korvataan 2.6 kohta seuraavasti:

”2.6 Ajoneuvojen luokittelu tyyppi V -testiä varten

2.6.1 SRC-LeCV:ssä luokan L ajoneuvot ryhmitellään ajomatkan kerryttämistä varten taulukon Ap1-1 mukaisesti.







Taulukko Ap1-1 Luokan L ajoneuvojen ryhmät SRC-LeCV:ssä Sykli WMTC-luokka 1) Ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus (km/h) 2) Suurin nettoteho tai suurin jatkuva nimellisteho (kW) 1 1 vmax ≤ 50 km/h ≤ 6 kW 2 50 km/h < vmax < 100 km/h < 14 kW 3 2 100 km/h ≤ vmax < 130 km/h ≥ 14 kW 4 3 130 km/h ≤ vmax —

jossa

Vd = moottorin iskutilavuus (cm3)

vmax = ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus (km/h)

2.6.2 Taulukossa Ap1-1 esitettyjä ajoneuvon luokituskriteereitä sovelletaan seuraavassa järjestyksessä:

1) ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus (km/h)

2) suurin nettoteho tai suurin jatkuva nimellisteho (kW).

2.6.3 Jos

a) luokan L ajoneuvon kiihdytyskyky ei riitä kiihdytysvaiheiden suorittamiseen vaadittujen ajomatkojen puitteissa tai

b) ajoneuvon vaadittua suurinta nopeutta yksittäisissä sykleissä ei voida saavuttaa puutteellisen käyttövoiman vuoksi tai

c) ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus on rajoitettu nopeuteen, joka on pienempi kuin ajoneuvolle SRC-LeCV:ssä määrätty nopeus,

ajoneuvoa ajetaan kaasunsäädin maksimiasennossa, kunnes ajoneuvo saavuttaa testisyklissä vaaditun nopeuden tai suurimman rakenteellisen nopeutensa. Sen jälkeen testisykli ajetaan ajoneuvoluokalle vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. Mahdolliset merkittävät tai toistuvat poikkeamat ajoneuvon vaaditun nopeuden vaihtelurajoista on ilmoitettava perusteluineen hyväksyntäviranomaiselle ja merkittävä tyyppi V -testin testausselosteeseen.”

ii) Korvataan 2.7.3.4 kohta seuraavasti:

”2.7.3.4 moottorijarrutushidastus (coast-through deceleration): kaasunsäädin vapautetaan kokonaan, kytkin on suljettuna ja vaihde valittuna, jaloilla/käsillä käytettäviä hallintalaitteita ei käytetä, jarruja ei käytetä. Jos tavoitenopeus on 0 km/h (joutokäynti) ja jos ajoneuvon todellinen nopeus on ≤ 5 km/h, moottorin sammuminen voidaan välttää ja ajoneuvo voidaan pysäyttää kokonaan käyttämällä kytkintä, vaihtamalla vaihde vapaalle ja käyttämällä jarruja. Moottorijarrutushidastuksen aikana vaihdetta ei saa vaihtaa suuremmalle. Kuljettaja voi tehostaa moottorijarrutusta vaihtamalla vaihteen pienemmälle. Vaihteenvaihdon yhteydessä on varmistettava erityisen huolellisesti, että vaihde vaihdetaan ripeästi, niin että ajoneuvo rullaa vaihde vapaalla kytkin painettuna pohjaan tai liu'utettuna mahdollisimman lyhyen ajan (< 2 sekuntia). Ajoneuvon valmistaja voi pyytää tämän ajan pidentämistä hyväksyntäviranomaisen suostumuksella, jos se on ehdottoman välttämätöntä;”

4) Muutetaan liite VII seuraavasti:

a) Korvataan otsikko seuraavasti:

”Tyyppi VII -testin energiatehokkuusvaatimukset: hiilidioksidipäästöt, polttoaineenkulutus, sähköenergian kulutus ja sähkökäyttöinen toimintasäde”

b) Korvataan lisäyksessä 1 oleva 1.4.3.1 ja 1.4.3.2 kohta seuraavasti:

”1.4.3.1. Ajoneuvot, joissa on bensiinikäyttöinen (E5) kipinäsytytysmoottori:

Yhtälö Ap1-1:

FC = (0,118/D) · ((0,848 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2))

jossa pakokaasupäästöt HC, CO ja CO2 grammoina kilometriä kohti (g/km).

1.4.3.2. Ajoneuvot, joissa on nestekaasukäyttöinen kipinäsytytysmoottori:

Yhtälö Ap1-2:

FCnorm = (0,1212 / 0,538) · ((0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2))

jossa pakokaasupäästöt HC, CO ja CO2 grammoina kilometriä kohti (g/km).

Jos testissä käytetyn polttoaineen koostumus poikkeaa normalisoidun kulutuksen laskemisessa tarkoitetuksi käytettävästä koostumuksesta, voidaan valmistajan pyynnöstä käyttää korjauskerrointa (cf) seuraavasti:

Yhtälö Ap1-3:

FCnorm = (0,1212 / 0,538) · (cf) · ((0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2))

jossa pakokaasupäästöt HC, CO ja CO2 grammoina kilometriä kohti (g/km).

Korjauskerroin cf määritetään seuraavasti:

Yhtälö Ap1-4:

cf = 0,825 + 0,0693 · nactual

jossa

nactual = käytettävän polttoaineen todellinen vety-hiilisuhde”

c) Muutetaan lisäys 3 seuraavasti:

i) Korvataan 3.4.1 kohta seuraavasti:

”3.4.1 CO2-arvot ovat seuraavat:

Yhtälö Ap3-5: M1 = m1/Dtest1 (g/km) ja

Yhtälö Ap3-6: M2 = m2/Dtest2 (g/km)

jossa

Dtest1 ja Dtest2 = todelliset ajetut etäisyydet testaustilan A (3.2 kohta) ja B (3.3 kohta) mukaisesti tehdyissä testeissä

m1 ja m2 = 3.2.3.5 ja 3.3.2.5 kohdassa määritetyt testitulokset.”

ii) Korvataan 4.4.1 kohta seuraavasti:

”CO2-arvot ovat seuraavat:

Yhtälö Ap3-20: M1 = m1/Dtest1 (g/km) ja

Yhtälö Ap3-11: M2 = m2/Dtest2 (g/km)

jossa

Dtest1 ja Dtest2 = todelliset ajetut etäisyydet testaustilan A (4.2 kohta) ja B (4.3 kohta) mukaisesti tehdyissä testeissä

m1 ja m2 = 4.2.4.5 ja 4.3.2.5 kohdassa määritetyt testitulokset.”

d) Korvataan lisäyksessä 3.3 oleva 1 kohta seuraavasti:

”1. Sähkökäyttöisen toimintasäteen mittaaminen

1.1 Seuraavan 4 kohdassa kuvatun testimenetelmän avulla voidaan mitata pelkästään sähköistä voimalaitetta käyttävien ajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde kilometreinä tai sellaisten sähköistä hybridivoimalaitetta käyttävien ajoneuvojen, jotka voidaan ladata ulkopuolelta (OVC HEV, lisäyksen 3 määrittelyjen mukaisesti), sähkökäyttöinen toimintasäde ja latauksen mahdollistama toimintasäde kilometreinä.

1.2 Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteessä I ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 3/2014 liitteessä XIX olevassa 1.1.2 kohdassa tarkoitetut luokan L1e poljettavaksi tarkoitetut ajoneuvot vapautetaan sähköisen toimintasäteen testaamisesta.”

5) Muutetaan liite IX seuraavasti:

a) Lisätään 2.3–2.4.3 kohta seuraavasti:

”2.3 Monitoimintainen melunvaimennusjärjestelmä

2.3.1 Luokan L ajoneuvot, jotka on varustettu käsi- tai sähkösäätöisellä monitoimintaisella säädettävällä pakoäänenvaimenninjärjestelmällä, on testattava kaikissa toimintatiloissa.

2.3.2 Kun ajoneuvo on varustettu 2.9.1 kohdassa tarkoitetulla äänenvaimennusjärjestelmällä, on ilmoitettava äänenpainetaso siitä toimintatilasta, jossa keskimääräinen äänenpainetaso on suurin.

2.4 Virityksenestoon sekä käsi- tai sähkösäätöisiin monitoimintaisiin pako- tai äänenvaimennusjärjestelmiin liittyvät vaatimukset

2.4.1 Kaikki pako- tai äänenvaimennusjärjestelmät on rakennettava siten, ettei vaimenninlevyjen, diffuusorien ja muiden sellaisten osien, jotka toimivat ensisijaisesti vaimennus-/paisuntakammioiden osana, poistaminen ole helppoa. Jos tällaisen osan liittäminen on välttämätöntä, kiinnitystavan on oltava sellainen, ettei osan poistaminen ole helppoa (esim. käyttämällä perinteisiä kierrekiinnityksiä) ja että poistaminen vahingoittaa pakoäänenvaimenninkokoonpanoa pysyvästi/peruuttamattomasti.

2.4.2 Pako- tai äänenvaimennusjärjestelmien, joissa on useita käsi- tai sähkösäätöisiä toimintatiloja, on täytettävä soveltuvat vaatimukset kaikissa toimintatiloissa. Tyyppihyväksyntää varten ilmoitettava melutaso on tulos, joka on saatu korkeimmat melutasot aiheuttavasta toimintatilasta.

2.4.3 Valmistaja ei saa yksinomaan tyyppihyväksynnän saamiseksi määrättyjen meluvaatimusten täyttämiseksi tarkoituksellisesti muuttaa, säätää tai ottaa käyttöön mitään sellaisia laitteita tai menettelyjä, jotka eivät ole käytössä tavanomaisessa tiekäytössä.”

b) Korvataan lisäyksessä 3 oleva 2.4.1.1 kohta seuraavasti:

”2.4.1.1 Vaimentavassa kuitupitoisessa materiaalissa ei saa olla asbestia, ja sitä voidaan käyttää äänenvaimentimien rakenteessa vain, jos se pysyy hyvin paikallaan koko äänenvaimentimen käyttöiän ajan ja täyttää joko 2.4.1.2, 2.4.1.3 tai 2.4.1.4 kohdan vaatimukset.”

6) Muutetaan liite X seuraavasti:

a) Muutetaan lisäys 2.1 seuraavasti:

i) Korvataan 2.1.2 kohta seuraavasti:

”2.1.2



Taulukko Ap2.1–1 Käyttövoimaominaisuuksien testin ajaksi asennettavat apulaitteet vääntömomentin ja moottorin nettotehon määrittämistä varten Nro Apulaitteet Asentaminen vääntömomentin ja nettotehon testaamista varten 1 Ilmanimujärjestelmä — Moottorin imusarja — Ilmansuodatin — Imusarjan äänenvaimennin — Kampikammiopäästöjen valvontajärjestelmä — Sähköinen säätölaite, jos sellainen on asennettu Jos vakiovaruste: kyllä 2 Pakojärjestelmä — Pakosarja — Putkisto (1) — Äänenvaimennin (1) — Pakoputki (1) — Sähköinen säätölaite, jos sellainen on asennettu Jos vakiovaruste: kyllä 3 Kaasutin Jos vakiovaruste: kyllä 4 Polttoaineenruiskutusjärjestelmä — Esisuodatin — Suodatin — Polttoaineensyöttöpumppu ja korkeapainepumppu tapauksen mukaan — Paineilmapumppu, jos kyseessä on paineilma-avusteinen suorasuihkutusmoottori — Putkisto — Suutin — Tuloilmaläppä (2), jos sellainen on asennettu — Polttoaineen paineen/virtauksen säätölaite, jos sellainen on asennettu Jos vakiovaruste: kyllä 5 Suurimman pyörimisnopeuden tai tehon säätimet Jos vakiovaruste: kyllä 6 Nestejäähdytysjärjestelmä — Jäähdytin — Tuuletin (3) — Vesipumppu — Termostaatti (4) Jos vakiovaruste: kyllä (5) 7 Ilmajäähdytys — Suojus — Puhallin (3) — Jäähdytysilman lämpötilan säätölaitteet — Penkin lisäpuhallin Jos vakiovaruste: kyllä 8 Sähkölaitteet Jos vakiovaruste: kyllä (6) 9 Pilaantumista rajoittavat laitteet (7) Jos vakiovaruste: kyllä 9 Voitelujärjestelmä — Öljynsyöttölaite Jos vakiovaruste: kyllä (1) Jos vakiomallista pakojärjestelmää on vaikea käyttää, valmistajan suostumuksella voidaan asentaa vastaavan painehäviön aiheuttava pakojärjestelmä. Moottorin käydessä testauslaboratoriossa pakokaasun poistojärjestelmä ei saa aiheuttaa poistohormin ja ajoneuvon pakojärjestelmän yhtymäkohdassa painetta, joka poikkeaa ilmakehän paineesta ± 740 Pa (7,4 mbar), ellei valmistaja ole ennen testausta hyväksynyt korkeampaa vastapainetta. (2) Tuloilmaläppä ohjaa paineilmalla toimivaa ruiskutuspumpun säätölaitetta. (3) Jos tuuletin tai puhallin voidaan kytkeä pois toiminnasta, on ensin ilmoitettava moottorin nettoteho tuulettimen (tai puhaltimen) ollessa poissa toiminnasta ja sen jälkeen moottorin nettoteho tuulettimen (tai puhaltimen) ollessa toiminnassa. Jos testipenkkiin ei voida asentaa kiinteää sähköisesti tai mekaanisesti toimivaa tuuletinta, tuulettimen absorboima teho määritetään samoilla pyörimisnopeuksilla, joita käytetään moottorin tehoa mitattaessa. Nettoteho lasketaan vähentämällä kyseinen teho korjatusta tehosta. (4) Termostaatti voidaan lukita täysin aukinaiseen asentoon. (5) Jäähdyttimen, tuulettimen, tuulettimen suuttimen, vesipumpun ja termostaatin on oltava testipenkissä mahdollisimman pitkälti toisiinsa nähden samassa asennossa kuin ne ovat ajoneuvossakin. Jos jäähdyttimen, tuulettimen, tuulettimen suuttimen, vesipumpun tai termostaatin asento testipenkissä poikkeaa sen asennosta ajoneuvossa, asia on ilmoitettava ja kuvattava testausselosteessa. Jäähdytysnesteen kierron on toimittava vain moottorin vesipumpun avulla. Jäähdytysnestettä voidaan jäähdyttää joko moottorin jäähdyttimellä tai ulkoisella piirillä, jos tällaisen piirin painehäviö pysyy olennaisesti samana kuin moottorin jäähdytysjärjestelmässä. Jos moottorin suoja on asennettu, sen on oltava auki. (6) Generaattorin pienin teho: generaattori tuottaa ainoastaan moottorin toiminnan kannalta välttämättömien apulaitteiden tarvitseman virran. Akku ei lataudu testin aikana. (7) Päästöjenestojärjestelmiin voi sisältyä esimerkiksi EGR-järjestelmä, katalysaattori, terminen reaktori, sekundaarinen ilmansyöttöjärjestelmä ja polttoaineen haihtumisen suojajärjestelmä.”

ii) Korvataan 3.4 kohta seuraavasti:

”3.4 Korjauskertoimen määritys voimansiirron mekaaniselle hyötysuhteelle α2

Tällöin

— kerroin on 1, jos mittauskohta on kampiakselin voiman ulosottopää

— kerroin lasketaan seuraavasta kaavasta, jos mittauskohta ei ole kampiakselin voiman ulosottopää: — Yhtälö Ap2.1–3: —

— jossa nt on kampiakselin ja mittauskohdan välissä olevan voimansiirtolaitteen hyötysuhde. — Voimansiirron hyötysuhde nt määritellään voimansiirron jokaisen komponentin hyötysuhteiden tulosta nj: — Yhtälö Ap2.1–4 — nt = n1 · n2 · … · nj”

b) Muutetaan lisäys 4 seuraavasti:

i) Korvataan 3.3 kohta seuraavasti:

”3.3 Testimenettely sammumismatkan mittaamiseksi

Kun polkeminen lopetetaan, moottorin avustuksen on sammuttava enintään kolmen metrin ajomatkalla. Ajoneuvon testausnopeus on 90 prosenttia suurimmasta avustetusta nopeudesta. Mittaukset on tehtävä standardin EN 15194:2009 mukaisesti. Jos ajoneuvo on varustettu avustusmodulaattorilla, modulaattori ei saa olla toiminnassa testin aikana.”

ii) Poistetaan 3.3.1–3.3.5.10 kohta.

iii) Korvataan 3.4–3.4.3 kohta seuraavasti:

”3.4 Testimenettely suurimman avustuskertoimen mittaamiseksi

3.4.1 Ympäristön lämpötilan on oltava 278,2–318,2 K.

3.4.2 Testiajoneuvon on saatava virtaa käyttövoima-akustaan. Testausmenettelyssä on käytettävä käyttövoima-akkua, jonka kapasiteetti on suurin.

3.4.3 Akku on ladattava täyteen ajoneuvon valmistaja määrittelemällä laturilla.”

iv) Lisätään 3.4.4–3.4.9 kohta seuraavasti:

”3.4.4 Kytketään yksi testipenkin moottori testiajoneuvon kampeen tai kammen akseliin. Testipenkin käyttömoottorin on simuloitava kuljettajan ajamista ja kyettävä käymään vaihtuvilla kierrosnopeuksilla ja vääntömomenteilla. Sen on saavutettava kierrosnopeus 90 rpm sekä suurin jatkuva nimellinen vääntömomentti 50 Nm.

3.4.5 Testiajoneuvon takapyörän alle on kytkettävä rumpuun jarru tai moottori ajoneuvon häviöiden ja inertian simuloimiseksi.

3.4.6 Etupyörää pyörittävällä moottorilla varustettuihin ajoneuvoihin on kytkettävä etupyörän alle rumpuun lisäjarru tai lisämoottori ajoneuvon häviöiden ja inertian simuloimiseksi.

3.4.7 Jos ajoneuvon apumoottorin antama avustus vaihtelee, on käytettävä sen enimmäistasoa.

3.4.8 Testataan seuraavat toimintapisteet:







Taulukko Ap4-1 Toimintapisteet suurimman avustuskertoimen testaamiseksi Toimintapiste Simuloitu ajajan syöttöteho (+/– 10 %) (W) Ajoneuvon tavoitenopeus () (+/– 10 %) (km/h) Haluttu polkutahti () (rpm) A 80 20 60 B 120 35 70 C 160 40 80 (1) Ellei ajoneuvon tavoitenopeutta kyetä saavuttamaan, mittaus on tehtävä suurimmalla saavutetulla ajoneuvon nopeudella. (2) Valitaan vaihde, joka on lähimpänä toimintapisteessä vaadittua kierrosnopeutta.

3.4.9 Suurin avustuskerroin lasketaan seuraavan kaavan mukaisesti:

Yhtälö Ap4-1:

jossa

testiajoneuvon mekaaninen moottoriteho lasketaan vähentämällä jarrumoottorin mekaanisesta tehosta testipenkin käyttömoottorin mekaaninen syöttöteho (W).”

v) Poistetaan 3.5–3.5.9 kohta.

7) Muutetaan liite XI seuraavasti:

a) Korvataan 3.1 kohta seuraavasti:

”3.1 Tyyppi I-, tyyppi II-, tyyppi V-, tyyppi VII- ja tyyppi VIII -testi (taulukossa 11–1 ”X” tarkoittaa soveltamista)







Taulukko 11–1 Käyttövoimaperheen luokituskriteerit tyyppi I-, tyyppi II-, tyyppi V-, tyyppi VII- ja tyyppi VIII -testin osalta Nro Luokituskriteerin kuvaus Tyyppi I -testi Tyyppi II -testi Tyyppi V -testi: Tyyppi VII -testi Tyyppi VIII -testi (1) Vaihe I Vaihe II 1. Ajoneuvo 1.1 luokka X X X X X X 1.2 alaluokka X X X X X X 1.3 ajoneuvon varianttien tai versioiden inertia kahdessa nimellisen inertialuokan ylä- tai alapuolisessa inertialuokassa X X X X X 1.4 kokonaisvälityssuhteet (+/– 8 %) X X X X X 2. Käyttövoimaperheen ominaisuudet 2.1 moottorien tai sähkömoottorien määrä X X X X X X 2.2 hybriditoimintatilat (rinnakkainen/peräkkäinen/muu) X X X X X X 2.3 polttomoottorin sylinterimäärä X X X X X X 2.4 polttomoottorin sylinteritilavuus (+/– 2 %) (2) X X X X X X 2.5 polttomoottorin venttiilien määrä ja ohjaustapa (muuttuva nokan ajoitus tai nosto) X X X X X X 2.6 yhdellä polttoaineella toimiva ajoneuvo / kahdella polttoaineella toimiva ajoneuvo / polttoainevaatimuksiltaan joustava H2NG-ajoneuvo / monella polttoaineella toimiva ajoneuvo X X X X X X 2.7 polttoainejärjestelmä (kaasutin/huuhteluaukko/pistesuihkutus/suoraruiskutus/yhteispaineruiskutus/pumppusuihkutus/muu) X X X X X X 2.8 polttoainesäiliö (3) X X 2.9 polttomoottorin jäähdytysjärjestelmän tyyppi X X X X X X 2.10 polttosykli (kipinäsytytys/puristussytytys/kaksitahti/nelitahti/muu) X X X X X X 2.11 ilmanottojärjestelmä (vapaasti hengittävä / ahdettu (turboahdin / mekaaninen ahdin) / välijäähdytin / ahtopaineen säätö) ja imuilman säätö (mekaaninen kaasunsäädin / elektroninen kaasunsäädin / ei kaasunsäädintä) X X X X X X 3. Pakokaasunpuhdistusjärjestelmän ominaisuudet 3.1 käyttövoimalaitteen pakojärjestelmä varustettu (ei varustettu) katalysaattoreilla X X X X X 3.2 katalysaattorien tyyppi X X X X X 3.2.1 katalysaattorien määrä ja katalyyttielementit X X X X X 3.2.2 katalysaattorien koko (monoliittien massa +/– 15 prosenttia) X X X X X 3.2.3 katalysoivan toiminnan tyyppi (hapetus, kolmitiekatalysaattori, lämmitetty, SCR, muu) X X X X X 3.2.4 jalometallimäärä (sama tai suurempi) X X X X X 3.2.5 jalometallisuhde (+/– 15 prosenttia) X X X X X 3.2.6 substraatti (rakenne ja materiaali) X X X X X 3.2.7 kennotiheys X X X X X 3.2.8 katalysaattorien kotelon tyyppi X X X X X 3.3 käyttövoimalaitteen pakojärjestelmä varustettu (ei varustettu) hiukkassuodattimella (PF) X X X X X 3.3.1 hiukkassuodattimen tyypit X X X X X 3.3.2 hiukkassuodattimien määrä ja elementit X X X X X 3.3.3 hiukkassuodattimen koko (suodatuselementin tilavuus +/– 10 prosenttia) X X X X X 3.3.4 hiukkassuodattimen toimintaperiaate (osittainen/seinämävirtaus/muu) X X X X X 3.3.5 hiukkassuodattimen aktiivinen pinta X X X X X 3.4 käyttövoimalaite varustettu (ei varustettu) jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä X X X X X 3.4.1 jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän tyyppi X X X X X 3.4.2 jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän toimintaperiaate X X X X X 3.5 käyttövoimalaite varustettu (ei varustettu) valikoivan katalyyttisen pelkistyksen järjestelmällä (SCR-järjestelmällä) X X X X X 3.5.1 SCR-järjestelmän tyyppi X X X X X 3.5.2 jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän toimintaperiaate X X X X X 3.6 käyttövoimalaite varustettu (ei varustettu) NOx-loukulla/-kerääjällä) X X X X X 3.6.1 NOx-loukun/-kerääjän tyyppi X X X X X 3.6.2 NOx-loukun/-kerääjän toimintaperiaate X X X X X 3.7 käyttövoimalaite varustettu (ei varustettu) kylmäkäynnistys- tai käynnistysapulaitteilla X X X X X 3.7.1 kylmäkäynnistys- tai käynnistysapulaitteiden tyyppi X X X X X 3.7.2 kylmäkäynnistys- tai käynnistysapulaitteiden toimintaperiaate X X X X X X 3.7.3 kylmäkäynnistys- tai käynnistysapulaitteiden aktivointiaika tai käyttöjakso (aktivointiaika rajallinen/jatkuva kylmäkäynnistyksen jälkeen) X X X X X X 3.8 käyttövoimalaite varustettu (ei varustettu) polttoaineenohjauksen happianturilla (O2-anturi) X X X X X X 3.8.1 happianturityypit X X X X X X 3.8.2 happianturin toimintaperiaate (binäärinen / laaja alue / muu) X X X X X X 3.8.3 happianturin vaikutus suljetun säädön polttoainejärjestelmään (stoikiometria/laiha/rikas) X X X X X X 3.9 käyttövoimalaite varustettu (ei varustettu) pakokaasujen kierrätysjärjestelmällä (EGR-järjestelmällä) X X X X X 3.9.1 EGR-järjestelmän tyypit X X X X X 3.9.2 EGR-järjestelmän toimintaperiaate (sisäinen/ulkoinen) X X X X X 3.9.3 suurin EGR-aste (+/– 5 prosenttia) X X X X X (1) Samoja perheluokituskriteerejä sovelletaan myös asetuksen (EU) N:o 44/2014 liitteessä XII tarkoitettuun ajoneuvon sisäiseen valvontajärjestelmään (OBD-järjestelmään) (2) Enintään 30 % tyyppi VIII-testissä. (3) Koskee vain kaasumaisen polttoaineen säiliöllä varustettuja ajoneuvoja.”

b) Korvataan 3.2 kohdassa olevan taulukon 11–2 otsikko seuraavasti:

”Taulukko 11–2

Käyttövoimaperheen luokituskriteerit tyyppi III- ja tyyppi IV -testien osalta”