Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät 
vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä  
ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien 
kautta.  
►B SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET EUROOPAN UNIONIN YHDISTETTYYN 
NIMIKKEISTÖÖN  
(2015/C 076/01)  
Julkaistu tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23. heinäkuuta 1987 annetun 
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (  1 ) 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti  
(EUVL C 76, 4.3.2015, s. 1)  
sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:  
virallinen lehti  
N:o sivu  päivämäärä  
►M1 Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2015/C 143/04  C 143  3  30.4.2015  
►M2 Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2015/C 214/04  C 214  4  30.6.2015  
►M3 Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2015/C 266/04  C 266  2  14.8.2015  
►M4 Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2015/C 319/02  C 319  1  26.9.2015  
►M5 Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 30/04  C 30  3  27.1.2016  
►M6 Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 121/03  C 121  3  6.4.2016  
►M7 Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 121/04  C 121  3  6.4.2016  
►M8 Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 121/05  C 121  4  6.4.2016  
►M9 Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 214/05  C 214  22  15.6.2016  
►M10  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 214/06  C 214  22  15.6.2016  
►M11  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 214/07  C 214  23  15.6.2016  
►M12  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 214/08  C 214  24  15.6.2016  
►M13  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 214/09  C 214  25  15.6.2016  
►M14  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 273/05  C 273  9  27.7.2016  02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 1  
( 1 ) EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.
 ►M15  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 273/06  C 273  9  27.7.2016  
►M16  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 334/03  C 334  3  10.9.2016  
►M17  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 357/04  C 357  5  29.9.2016  
►M18  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 415/05  C 415  5  11.11.2016  
►M19  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 427/03  C 427  3  19.11.2016  
►M20  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 445/02  C 445  2  30.11.2016  
►M21  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2016/C 457/04  C 457  6  8.12.2016  
►M22  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 33/02  C 33  2  2.2.2017  
►M23  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 35/04  C 35  3  3.2.2017  
►M24  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 45/05  C 45  4  11.2.2017  
►M25  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 48/03  C 48  2  15.2.2017  
►M26  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 52/05  C 52  5  18.2.2017  
►M27  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 89/06  C 89  21  22.3.2017  
►M28  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 92/04  C 92  9  24.3.2017  
►M29  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 111/04  C 111  3  8.4.2017  
►M30  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 111/05  C 111  4  8.4.2017  
►M31  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 180/05  C 180  34  8.6.2017  
►M32  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 180/06  C 180  34  8.6.2017  
►M33  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 180/07  C 180  35  8.6.2017  
►M34  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 205/05  C 205  54  29.6.2017  
►M35  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 205/06  C 205  55  29.6.2017  
►M36  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 205/07  C 205  56  29.6.2017  
►M37  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 226/04  C 226  5  14.7.2017  
►M38  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 305/05  C 305  5  15.9.2017  
►M39  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 321/04  C 321  6  28.9.2017  02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 2
 
►M40  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 370/02  C 370  2  31.10.2017  
►M41  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2017/C 370/03  C 370  3  31.10.2017  
►M42  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 7/03  C 7 3  10.1.2018  
►M43  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 34/09  C 34  26  31.1.2018  
►M44  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 51/04  C 51  5  10.2.2018  
►M45  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 55/04  C 55  3  14.2.2018  
►M46  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 95/05  C 95  5  13.3.2018  
►M47  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 186/02  C 186  2  31.5.2018  
►M48  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 191/04  C 191  6  5.6.2018  
►M49  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 191/05  C 191  6  5.6.2018  
►M50  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 191/06  C 191  7  5.6.2018  
►M51  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 305/04  C 305  3  30.8.2018  
►M52  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 305/05  C 305  4  30.8.2018  
►M53  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 327/06  C 327  10  17.9.2018  
►M54  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 327/07  C 327  11  17.9.2018  
►M55  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 327/08  C 327  12  17.9.2018  
►M56  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 362/04  C 362  5  8.10.2018  
►M57  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 372/02  C 372  2  15.10.2018  
►M58  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2018/C 466/04  C 466  12  28.12.2018  
►M59  Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön 
2019/C 2/02  C 2 2  4.1.2019  
Oikaistu:  
►C1 Oikaisu, EUVL C 134, 15.4.2016, s. 4 (2015/C 076/01)  02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 3
02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 4  
SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET EUROOPAN UNIONIN 
YHDISTETTYYN NIMIKKEISTÖÖN  
(2015/C 076/01)  
Julkaistu tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 
23. heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 
N:o 2658/87  ( 1 ) 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti  
SISÄLTÖ  
Johdanto  
A. Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt  
C. Nimikkeistöön ja tulleihin sovellettavat yleissäännöt  
I jakso  
Elävät eläimet ja eläintuotteet  
1 Elävät eläimet  
2 Liha ja muut syötävät eläimenosat  
3 Kalat sekä äyriäiset, nilviäiset ja muut vedessä elävät selkärangatto ­ 
mat 
4 Maito ja meijerituotteet; linnunmunat; luonnonhunaja; muualle kuu ­ 
lumattomat eläinperäiset syötävät tuotteet  
5 Muualle kuulumattomat eläinperäiset tuotteet  
II jakso  
Kasvituotteet  
6 Elävät puut ja muut elävät kasvit; sipulit, juuret ja niiden kaltaiset 
tuotteet; leikkokukat ja leikkovihreä  
7 Kasvikset sekä tietyt syötävät kasvit, juuret ja mukulat  
8 Syötävät hedelmät ja pähkinät; sitrushedelmien ja melonin kuoret  
9 Kahvi, tee, mate ja mausteet  
10 Vilja  
11 Myllyteollisuustuotteet; maltaat; tärkkelys; inuliini; vehnägluteeni  
12 Öljysiemenet ja -hedelmät; erinäiset siemenet ja hedelmät; 
teollisuus- ja lääkekasvit; oljet ja kasvirehu  
13 Kumilakat; kumit, hartsit ja muut kasvimehut ja -uutteet  
14 Kasviperäiset punonta- ja palmikointiaineet; muualle kuulumattomat 
kasvituotteet  
III jakso  
Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden pilkkoutumistuotteet; 
valmistetut ravintorasvat; eläin- ja kasvivahat  
15 Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden pilkkoutumistuotteet; val ­ 
mistetut ravintorasvat; eläin- ja kasvivahat  ▼B 
( 1 ) EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 5  
IV jakso  
Elintarviketeollisuuden tuotteet; juomat, etyylialkoholi (etanoli) ja 
etikka; tupakka ja valmistetut tupakankorvikkeet  
16 Lihasta, kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä 
selkärangattomista valmistetut tuotteet  
17 Sokeri ja sokerivalmisteet  
18 Kaakao ja kaakaovalmisteet  
19 Viljasta, jauhoista, tärkkelyksestä tai maidosta valmistetut tuotteet; 
leipomatuotteet  
20 Kasviksista, hedelmistä, pähkinöistä tai muista kasvinosista valmis ­ 
tetut tuotteet  
21 Erinäiset elintarvikevalmisteet  
22 Juomat, etyylialkoholi (etanoli) ja etikka  
23 Elintarviketeollisuuden jätetuotteet ja jätteet; valmistettu rehu  
24 Tupakka ja valmistetut tupakankorvikkeet  
V jakso  
Kivennäistuotteet  
25 Suola; rikki; maa- ja kivilajit; kipsi, kalkki ja sementti  
26 Malmit, kuona ja tuhka  
27 Kivennäispolttoaineet, kivennäisöljyt ja niiden tislaustuotteet; bitu ­ 
miset aineet; kivennäisvahat  
VI jakso  
Kemianteollisuuden ja siihen liittyvän teollisuuden tuotteet  
28 Kemialliset alkuaineet ja epäorgaaniset yhdisteet; jalometallien, har ­ 
vinaisten maametallien, radioaktiivisten alkuaineiden ja isotooppien 
orgaaniset ja epäorgaaniset yhdisteet  
29 Orgaaniset kemialliset yhdisteet  
30 Farmaseuttiset tuotteet  
31 Lannoitteet  
32 Parkitus- ja väriuutteet; tanniinit ja niiden johdannaiset; värit, pig ­ 
mentit ja muut väriaineet; maalit ja lakat; kitti sekä muut täyte- ja 
tiivistystahnat; painovärit, muste ja tussi  
33 Haihtuvat öljyt ja resinoidit; hajuste-, kosmeettiset ja toalettivalmis ­ 
teet 
34 Saippua ja suopa, orgaaniset pinta-aktiiviset aineet, pesuvalmisteet, 
voiteluvalmisteet, tekovahat, valmistetut vahat, kiillotus-, hankaus- 
ja puhdistusvalmisteet, kynttilät ja niiden kaltaiset tuotteet, muovai ­ 
lumassat, ”hammasvahat” ja kipsiin perustuvat hammaslääkinnässä 
käytettävät valmisteet  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 6  
35 Valkuaisaineet; modifioidut tärkkelykset; liimat ja liisterit; entsyymit  
36 Räjähdysaineet; pyrotekniset tuotteet; tulitikut; pyroforiset seokset; 
helposti syttyvät aineet  
37 Valokuvaus- ja elokuvausvalmisteet  
38 Erinäiset kemialliset tuotteet  
VII jakso  
Muovit ja muovitavarat; kumi ja kumitavarat  
39 Muovit ja muovitavarat  
40 Kumi ja kumitavarat  
VIII jakso  
Raakavuodat ja -nahat, muokattu nahka, turkisnahat ja niistä 
valmistetut tavarat; satula- ja valjasteokset; matkatarvikkeet, 
käsilaukut ja niiden kaltaiset säilytysesineet; suolesta valmistetut 
tavarat  
41 Raakavuodat ja -nahat (muut kuin turkisnahat) sekä muokattu nahka  
42 Nahkatavarat; satula- ja valjasteokset; matkatarvikkeet, käsilaukut ja 
niiden kaltaiset säilytysesineet; suolesta valmistetut tavarat  
43 Turkisnahat ja tekoturkikset; niistä valmistetut tavarat  
IX jakso  
Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili; korkki ja 
korkkitavarat; oljesta, espartosta tai muista punonta- tai 
palmikointiaineista valmistetut tavarat; kori- ja punontateokset  
44 Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili  
45 Korkki ja korkkitavarat  
46 Oljesta, espartosta tai muista punonta- tai palmikointiaineista valmis ­ 
tetut tavarat; kori- ja punontateokset  
X jakso  
Puusta tai muusta kuituisesta selluloosa-aineesta valmistettu massa; 
keräyspaperi, -kartonki ja -pahvi (-jäte); paperi, kartonki ja pahvi 
sekä niistä valmistetut tavarat  
47 Puusta tai muusta kuituisesta selluloosa-aineesta valmistettu massa; 
keräyspaperi, -kartonki ja -pahvi (-jäte)  
48 Paperi, kartonki ja pahvi; paperimassa-, paperi-, kartonki- ja pahvi ­ 
tavarat  
49 Kirjat, sanomalehdet, kuvat ja muut painotuotteet; käsikirjoitukset, 
konekirjoitukset ja työpiirustukset  
XI jakso  
Tekstiiliaineet ja tekstiilitavarat  
50 Silkki  
51 Villa sekä hieno ja karkea eläimenkarva; jouhilanka ja jouhesta 
kudotut kankaat  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 7  
52 Puuvilla  
53 Muut kasvitekstiilikuidut; paperilanka ja kudotut paperilankakankaat  
54 Tekokuitufilamentit; kaistaleet ja niiden kaltaiset tavarat tekstiilite ­ 
kokuituaineesta  
55 Katkotut tekokuidut  
56 Vanu, huopa ja kuitukangas; erikoislangat; side- ja purjelanka, nuora 
ja köysi sekä niistä valmistetut tavarat  
57 Matot ja muut lattianpäällysteet tekstiiliainetta  
58 Kudotut erikoiskankaat; tuftatut tekstiilikankaat; pitsit; kuvakudok ­ 
set; koristepunokset; koruompelukset  
59 Kyllästetyt, päällystetyt, peitetyt tai kerrostetut tekstiilikankaat; teks ­ 
tiilitavarat, jollaiset soveltuvat teknisiin tarkoituksiin  
60 Neulokset  
61 Vaatteet ja vaatetustarvikkeet, neulosta  
62 Vaatteet ja vaatetustarvikkeet, muuta kuin neulosta  
63 Muut sovitetut tekstiilitavarat; sarjat; käytetyt vaatteet ja muut käy ­ 
tetyt tekstiilitavarat, jalkineet ja päähineet; lumput  
XII jakso  
Jalkineet, päähineet, sateenvarjot ja päivänvarjot, kävelykepit, 
istuinkepit, ruoskat, ratsupiiskat ja niiden osat; valmistetut 
höyhenet ja niistä valmistetut tavarat; tekokukat; hiuksista 
valmistetut tavarat  
64 Jalkineet, nilkkaimet ja niiden kaltaiset tavarat; niiden osat  
65 Päähineet ja niiden osat  
66 Sateenvarjot, päivänvarjot, kävelykepit, istuinkepit, ruoskat, ratsu ­ 
piiskat sekä niiden osat  
67 Valmistetut höyhenet ja untuvat sekä höyhenistä tai untuvista val ­ 
mistetut tavarat; tekokukat; hiuksista valmistetut tavarat  
XIII jakso  
Kivestä, kipsistä, sementistä, asbestista, kiilteestä tai niiden 
kaltaisesta aineesta valmistetut tavarat; keraamiset tuotteet; lasi ja 
lasitavarat  
68 Kivestä, kipsistä, sementistä, asbestista, kiilteestä tai niiden kaltai ­ 
sesta aineesta valmistetut tavarat  
69 Keraamiset tuotteet  
70 Lasi ja lasitavarat  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 8  
XIV jakso  
Luonnonhelmet ja viljellyt helmet, jalo- ja puolijalokivet, 
jalometallit, jalometallilla pleteroidut metallit ja näistä valmistetut 
tavarat; epäaidot korut; metallirahat  
71 Luonnonhelmet ja viljellyt helmet, jalo- ja puolijalokivet, jalometal ­ 
lit, jalometallilla pleteroidut metallit ja näistä valmistetut tavarat; 
epäaidot korut; metallirahat  
XV jakso  
Epäjalot metallit ja epäjalosta metallista valmistetut tavarat  
72 Rauta ja teräs  
73 Rauta- ja terästavarat  
74 Kupari ja kuparitavarat  
75 Nikkeli ja nikkelitavarat  
76 Alumiini ja alumiinitavarat  
78 Lyijy ja lyijytavarat  
81 Muut epäjalot metallit; kermetit; niistä valmistetut tavarat  
82 Työkalut ja -välineet sekä veitset, lusikat ja haarukat, epäjaloa me ­ 
tallia; niiden epäjaloa metallia olevat osat  
83 Erinäiset epäjalosta metallista valmistetut tavarat  
XVI jakso  
Koneet ja mekaaniset laitteet; sähkölaitteet; niiden osat; äänen 
tallennus- tai toistolaitteet, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai 
toistolaitteet sekä tällaisten tavaroiden osat ja tarvikkeet  
84 Ydinreaktorit, höyrykattilat, koneet ja mekaaniset laitteet; niiden 
osat 
85 Sähkökoneet ja -laitteet sekä niiden osat; äänen tallennus- tai tois ­ 
tolaitteet, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai toistolaitteet sekä 
tällaisten tavaroiden osat ja tarvikkeet  
XVII jakso  
Kulkuneuvot, ilma-alukset ja alukset sekä niihin rinnastettavat 
kuljetusvarusteet  
86 Rautatieveturit, raitiomoottorivaunut ja muu liikkuva kalusto sekä 
niiden osat; rautatie- ja raitiotieradan varusteet ja kiinteät laitteet 
sekä niiden osat; kaikenlaiset mekaaniset (myös sähkömekaaniset) 
liikennemerkinantolaitteet  
87 Kuljetusvälineet ja kulkuneuvot, muut kuin rautatien tai raitiotien 
liikkuvaan kalustoon kuuluvat, sekä niiden osat ja tarvikkeet  
88 Ilma-alukset, avaruusalukset sekä niiden osat  
89 Alukset ja uivat rakenteet  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 9  
XVIII jakso  
Optiset, valokuvaus-, elokuva-, mittaus-, tarkistus-, tarkkuus-, 
lääketieteelliset tai kirurgiset kojeet ja laitteet; kellot; soittimet; 
niiden osat ja tarvikkeet  
90 Optiset, valokuvaus-, elokuva-, mittaus-, tarkistus-, tarkkuus-, lää ­ 
ketieteelliset tai kirurgiset kojeet ja laitteet; niiden osat ja tarvikkeet  
91 Kellot ja niiden osat  
92 Soittimet; niiden osat ja tarvikkeet  
XIX jakso  
Aseet ja ampumatarvikkeet; niiden osat ja tarvikkeet  
93 Aseet ja ampumatarvikkeet; niiden osat ja tarvikkeet  
XX jakso  
Erinäiset tavarat  
94 Huonekalut; vuoteiden joustinpohjat ja vuodevarusteet, kuten patjat 
ja tyynyt, sekä niiden kaltaiset pehmustetut sisustustavarat; valaisi ­ 
met ja valaistusvarusteet, muualle kuulumattomat; valokilvet ja nii ­ 
den kaltaiset tavarat; tehdasvalmisteiset rakennukset  
95 Lelut, pelit ja urheiluvälineet; niiden osat ja tarvikkeet  
96 Erinäiset tavarat  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 10  
JOHDANTO  
Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23. heinäkuuta 
1987 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2658/87 (  1 ) perustettiin 
tavaranimikkeistö, josta käytetään nimeä ”yhdistetty nimikkeistö” tai 
lyhennettä ”CN”. Nimikkeistö perustuu harmonoitua tavaroiden kuvaus- 
ja koodausjärjestelmää koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen (  2 ), 
josta käytetään nimeä ”harmonoitu järjestelmä” tai lyhennettä ”HS”.  
Harmonoitua järjestelmää on täydennetty sitä koskevilla selityksillä 
(HSEN). Englannin- ja ranskankieliset selitykset julkaisee ja päivittää:  
WORLD CUSTOMS ORGANIZATION  
Tulliyhteistyöneuvosto (CCC)  
30, rue du Marché  
B-1210 Brussels  
Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 9 artiklan 1 kohdan a alakoh ­
dan toisen luetelmakohdan mukaan komissio hyväksyy yhdistetyn ni ­
mikkeistön selittävät huomautukset (CNEN) tullikoodeksikomitean 
tariffi- ja tilastonimikkeistöjaoston käsittelyn jälkeen. Vaikka yhdistetyn 
nimikkeistön selittävissä huomautuksissa voidaan viitata harmonoidun 
järjestelmän selityksiin, ne eivät niitä korvaa vaan yhdistetyn nimikkeis ­
tön selittäviä huomautuksia olisi pidettävä harmonoidun järjestelmän 
selityksiä täydentävinä ja niiden yhteydessä käytettävinä.  
Tämä yhdistetyn nimikkeistön selittävien huomautusten toisinto sisältää 
ja soveltuvin osin korvaa  Euroopan unionin virallisen lehden  
C-sarjassa 16. syyskuuta 2014 (  3 ) mennessä julkaistut selittävät huomau ­
tukset. Yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset, jotka on jul ­
kaistu virallisen lehden C-sarjassa tämän päivämäärän jälkeen, jäävät 
voimaan ja ne lisätään selittäviin huomautuksiin tarkistuksen yhteydes ­
sä. 
Nimikkeiden ja alanimikkeiden CN-koodit, joihin viitataan, ovat komis ­
sion täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1101/2014 mukaisen vuoden 
2015 yhdistetyn nimikkeistön koodien mukaiset (  4 ). 
Lisäksi ”Ohjeet vähittäismyyntiä varten sarjoiksi pakattujen tavaroiden 
luokittelemiseksi yhdistettyyn nimikkeistöön” julkaistiin  Euroopan unio ­
nin virallisen lehden  C-sarjassa (  5 ). ▼B 
( 1 ) EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1. 
( 2 ) EYVL L 198, 20.7.1987, s. 1. 
( 3 ) EUVL C 316, 16.9.2014, s. 2. 
( 4 ) EUVL L 312, 31.10.2014, s. 1. 
( 5 ) EUVL C 105, 11.4.2013, s. 1.
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 11  
A. Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt  
Yleissääntö 5 b  Pakkauspäällykset, joissa myydään mm. juomia, hil ­
loja, sinappia ja mausteita, luokitellaan kuten niiden 
sisältö, vaikka ne selvästi soveltuisivat toistuvaan 
käyttöön.  
C. Nimikkeistöön ja tulleihin sovellettavat yleissäännöt  
Yleissääntö 3  1. ”Työpäiviä”, joihin neuvoston asetuksen (ETY) 
N:o 2913/92 (  1 ) 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa vii ­
tataan, ovat kaikki muut päivät paitsi lauantait, 
sunnuntait ja Euroopan komission yksiköiden ylei ­
set vapaapäivät Brysselissä. 
2. Jos edellä mainitun asetuksen 18 artiklan 1 koh ­
dassa tarkoitettua kurssia, jota käytetään euron 
muuntamisessa kansallisiksi valuutoiksi, ei jul ­
kaista  Euroopan unionin virallisessa lehdessä  jon­
kin kuukauden viimeistä edellisenä työpäivänä tai 
15:ttä päivää edeltävänä viimeistä edellisenä työ ­
päivänä, muuntokurssina on käytettävä kurssia, 
joka on viimeksi julkaistu ennen kyseisen kuukau ­
den viimeistä edellistä työpäivää tai 15:ttä päivää 
edeltävänä viimeistä edellisenä työpäivänä.  ▼B 
( 1 ) EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 12  
I JAKSO  
ELÄVÄT ELÄIMET JA ELÄINTUOTTEET  
1 RYHMÄ  
ELÄVÄT ELÄIMET 
0101  Elävät hevoset, aasit, muulit ja muuliaasit  
0101 29 10 ja 
0101 29 90  hevoset  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat villihevoset, kuten prze ­
walskinhevonen tai tarpaani (mongolianhevonen). Seeprat 
(Equus zebra , Equus grevyi , Equus burchelli , Equus quagga  
jne.) luokitellaan kuitenkin alanimikkeeseen 0106 19 00, 
vaikka ne kuuluvat  Equidae -heimoon. 
Hevostamman ja seepraoriin risteytymä (zebroidi) luokitel ­
laan alanimikkeeseen 0106 19 00.  
0101 30 00  aasit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sekä kesyt että luonnonva ­
raiset aasit. Jälkimmäisiin kuuluvat mm. Aasian villiaasi, 
kiangi, onageri ja kulaani eli puoliaasi ( Equus hemionus ). 
Aasioriin ja seepratamman risteytymä (”zebrass”) luokitel ­
laan alanimikkeeseen 0106 19 00.  
0101 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen luokitellaan HS-selityksissä nimik ­
keen 0101 viimeisessä kappaleessa kuvaillut eläimet.  
0102  Elävät nautaeläimet  
0102 21 10 – 
0102 29 99  nautakarja  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä, ni ­
mikkeen 0102, ensimmäisen kappaleen kohdassa 1 kuvaillut 
eläimet. 
Jakeilla on 14 paria kylkiluita, kun taas kaikilla muilla nau ­
taeläimillä (visenttejä ja biisoneita lukuun ottamatta) on vain 
13 paria kylkiluita.  
0102 31 00 – 
0102 39 90  puhvelit  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä, ni ­
mikkeen 0102, ensimmäisen kappaleen kohdassa 2 kuvaillut 
eläimet. 
Visenteillä ( Bison bonasus ) ja biisoneilla ( Bison bison ) on 
14 paria kylkiluita, kun taas kaikilla muilla nautaeläimillä 
(jakkeja lukuun ottamatta) on vain 13 paria kylkiluita.  
0102 39 10  kotieläinlajit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki kesyt  Bubalus -su­
kuun nautaeläimet riippumatta niiden käyttötarkoituksesta 
(kanta, kasvatus, lihotus, siitos, teurastus tms.). Tähän ala ­
nimikkeeseen eivät kuulu puhdasrotuiset siitoseläimet (ala ­
nimike 0102 31 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 13  
0102 39 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki kesyt  Syncerus -, ja 
Bison  -suvun nautaeläimet. Tähän alanimikkeeseen eivät 
kuulu puhdasrotuiset siitoseläimet (alanimike 0102 31 00).  
0102 90 20 – 
0102 90 99  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä, ni ­
mikkeen 0102, ensimmäisen kappaleen kohdassa 3 kuvaillut 
eläimet.  
0102 90 91  kotieläinlajit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki edellä oleviin ala ­
nimikkeisiin kuulumattomat, kotieläiminä pidettävät nautae ­
läimet, riippumatta niiden käyttötarkoituksesta (kanta, kas ­
vatus, lihotus, siitos, teurastus tms.). Tähän alanimikkeeseen 
eivät kuulu puhdasrotuiset siitoseläimet (ala ­
nimike 0102 90 20).  
0103  Elävät siat  
0103 91 90  muut  
Luonnonvaraisia sikaeläimiä ovat mm.: 
1. villisika ( Sus scrofa ); 
2. pahkasika ( Phacochoerus aethiopicus ), pensselisika ( Po­
tamochoerus porcus ) ja jättiläismetsäkarju; 
3. hirvisika ( Babyrousa babyrussa ); 
4. pekari ( Dicotyles tajacu ). 
0103 92 90  muut  
Ks. alanimikkeen 0103 91 90 selittävät huomautukset.  
0104  Elävät lampaat ja vuohet  
0104 10 10 – 
0104 10 80  lampaat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kesy lammas ( Ovis aries ), 
luonnonvaraiset lammaslajit kuten mufloni ( Ovis musimon ), 
paksusarvilammas ( Ovis canadensis ), uriaali ( Ovis orienta ­
lis), argaali ( Ovis ammon ) sekä harjalammas ( Ammotragus 
lervia ), vaikka se on enemmän sukua vuohelle kuin 
lampaalle.  
0104 20 10 ja 
0104 20 90  vuohet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kesyt vuohet, vuorikauris 
(Capra ibex ) ja besoaarivuohi eli villivuohi ( Capra aegag ­
rus eli Capra hircus ). 
Seuraavat eläimet eivät kuitenkaan kuulu näihin alanimik ­
keisiin vaan ne luokitellaan alanimikkeeseen 0106 19 00: 
myskihirvi ( Moschus moschiferus ), kääpiövesikauris ( Hye­
moschus ) ja kääpiökauriit ( Tragulus -suvun lajit), jotka eivät 
kuulu vuohiin. Näihin alanimikkeisiin eivät myöskään kuulu 
eläimet, jotka tunnetaan nimellä ”vuohiantiloopit” (tarit, 
gemssi jne.).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 14  
0105  Elävä siipikarja eli kanat, ankat, hanhet, kalkkunat ja 
helmikanat  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat vain nimiketekstissä mainitut 
elävät kesyt linnut (kanoihin luetaan myös kananpojat ja 
salvukukot eli kapuunit), joita kasvatetaan munien, lihan, 
höyhenten tai muun käyttötarkoituksen vuoksi, esim. järvi- 
tai puistoalueita varten tai häkkilinnuiksi. 
Villit linnut, esim. villit kalkkunat ( Meleagris gallopavo ), 
luokitellaan alanimikkeeseen 0106 39 80, vaikka niitä kas ­
vatettaisiin ja teurastettaisiin kesyjen lintujen tavoin. 
Kesyt kyyhkyt kuuluvat alanimikkeeseen 0106 39 10.  
0106  Muut elävät eläimet  
0106 13 00  kamelit ja muut kamelieläimet ( Camelidae ) 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kamelit, dromedaarit ja 
muut kamelien heimoon kuuluvat eläimet (laama, alpakka, 
guanako, vikunja).  
0106 14 10  kesyt kanit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain kesyt kanilajit riippu ­
matta niiden käyttötarkoituksesta, esim. kasvatus teuras- tai 
turkiseläimeksi (esim. angorakani).  
0106 14 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat villit kaniinit ( Oryctolagus 
cuniculus ) ja jänikset.  
0106 19 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki elävät nisäkkäät, 
paitsi kesyt ja luonnonvaraiset hevoset, aasit, muulit ja muu ­
liaasit (nimike 0101), nautaeläimet (nimike 0102), sikaeläi ­
met (nimike 0103), lampaat ja vuohet (nimike 0104), kä ­
delliset (alanimike 0106 11 00), valaat, delfiinit, pyöriäiset, 
manaatit ja merilehmät eli dugongit, hylkeet, merileijonat ja 
mursut (alanimike 0106 12 00) ja kanit ja jänikset (ala ­
nimikkeet 0106 14 10 ja 0106 14 90). 
Tämän alanimikkeen nisäkkäitä ovat mm.: 
1. saksanhirvi, kuusipeura, metsäkauris, gemssi ( Rupicapra 
rupicapra ), hirvi ja amerikanhirvi ( Alces alces ), tarit, go ­
raali, hanka-antilooppi ja varsinaiset antiloopit; 
2. leijonat, tiikerit, karhut, sarvikuonot, virtahevot, norsut, 
kirahvit, okapit, kengurut, seeprat jne.; 
3. oravat, ketut, minkit, murmelit, majavat, piisamit, saukot, 
marsut; 
4. porot; 
5. koirat ja kissat.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 15  
0106 20 00  matelijat (myös käärmeet ja kilpikonnat)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki matelijat ja liskot, 
maa- ja vesikilpikonnat (sekä merivedessä että makeassa 
vedessä elävät).  
0106 39 10  kyyhkyt  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki kyyhkyjen heimon 
linnut, sekä luonnonvaraiset että kesyt kyyhkyt; viimeksi 
mainitut luokitellaan tähän alanimikkeeseen niiden käyttötar ­
koituksesta riippumatta (esim. kyyhkysfarmien kyyhkyt, 
lemmikkikyyhkyt, kirjekyyhkyt). 
Luonnonvaraisia kyyhkylajeja ovat mm. sepelkyyhky ( Co­
lumba palumbu s), uuttukyyhky ( Columba oenas ), kallio­
kyyhky ( Columba livia ), pensaskyyhkyt ja turturikyyhkyt 
(Streptopelia turtur , Streptopelia risoria ). 
Tietyt läheistä sukua olevat kanalintulajit kuten hartiahuivi ­
kyyhky ( Caloenas nicobarica ), ”columbar”, kruunukyyhkyt, 
”gauga” ja arokyyhkyt, eivät kuulu tähän alanimikkeeseen, 
vaan ne luokitellaan alanimikkeeseen 0106 39 80.  
0106 39 80  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki elävät linnut lukuun 
ottamatta kanoja ( Gallus domesticus ), ankkoja, hanhia, kalk ­
kunoita ja helmikanoja (nimike 0105), petolintuja (ala ­
nimike 0106 31 00), papukaijalintuja (psittaciformes) (ala ­
nimike 0106 32 00), strutseja ja emuja (ala ­
nimike 0106 33 00) sekä kesyjä ja luonnonvaraisia kyyhkyjä 
(alanimike 0106 39 10). 
Tämän alanimikkeen lintuja ovat mm.: 
1. merihanhi ( Anser anser ), sepelhanhi ( Branta bernicla ), 
ristisorsa ( Tadorna tadorna ), sinisorsa eli heinäsorsa 
(Anas platyrhynchos ), harmaasorsa ( Anas strepera ), haa­
pana ( Anas penelope ), jouhisorsa ( Anas acuta ), lapasorsa 
(Anas clypeata ), heinätavi ja tavi ( Anas querquedula , 
Anas crecca ), mustalinnut ja pilkkasiivet sekä haahka; 
2. joutsenet ja riikinkukot; 
3. peltopyyt, fasaanit, viiriäiset, lehtokurppa, taivaanvuohi, 
villit kanalinnut, peltosirkku, mustarastaat ja muut ras ­
taat, kiurut; 
4. peipot, tiaiset, kanarialinnut, kolibrit jne.  
0106 49 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat silkkiäistoukat, perhoset, 
kovakuoriaiset ja muut hyönteiset.  
0106 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. kaikki muut elävät eläinlajit paitsi kalat, äyriäiset, nilvi ­
äiset ja muut vedessä elävät selkärangattomat (3 ryhmä) 
sekä mikro-organismiviljelmät (nimike 3002); 
2. sammakot.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 16  
2 RYHMÄ  
LIHA JA MUUT SYÖTÄVÄT ELÄIMENOSAT  
Yleisohjeita  
1. Liha ja muut eläimenosat, jotka ovat ihmisravinnoksi soveltuvia, 
luokitellaan tähän ryhmään, vaikka niitä käytettäisiinkin lemmikki ­
eläinten ruoan valmistukseen.  
2. Tämän ryhmän nimikkeissä tarkoitetaan ilmaisuilla ”liha” ja ”muut 
eläimenosat” samaa kuin tämän ryhmän HS-selitysten yleisohjeissa.  
3. Tämän ryhmän HS-selitysten yleisohjeissa on ohjeita siitä, missä eri 
muodoissa tämän ryhmän liha ja muut eläimenosat (tuoreina, jääh ­
dytettyinä, jäädytettyinä, suolattuina, suolavedessä, kuivattuina tai 
savustettuina) voivat olla. On huomattava, että syväjäädytetty liha 
ja osittain tai kokonaan sulatettu liha luokitellaan samalla tavoin 
kuin jäädytetty liha. Ilmaisulla ”jäädytetty” ei tarkoiteta vain tuoreena 
jäädytettyä lihaa, vaan myös lihaa, jota on ensin hiukan kuivattu ja 
sen jälkeen jäädytetty, jos jäädyttäminen on välttämätöntä lihan var ­
sinaisen säilymisen vuoksi.  
4. Tämän ryhmän HS-selitysten yleisohjeissa annetaan ohjeita siitä, mi ­
ten tämän ryhmän liha ja muut eläimenosat voidaan erottaa 16 ryh ­
mään kuuluvista vastaavista tuotteista. Tähän ryhmään kuuluvat kui ­
tenkin jauhetut tai hienoksi paloitellut mutta ei enempää valmistetut 
raa'at lihat ja muut eläimenosat, jotka on pakattu muoviin (myös 
makkaran muodossa) yksinomaan käsittelyn tai kuljetuksen 
helpottamiseksi.  
5. Luullisia ja luuttomia paloja luokiteltaessa, luuksi ei katsota rustoja 
eikä jänteitä.  
▼M16  
6. Liha ja muut eläimenosat, joihin on lisätty säilöntäaineita, stabilointi ­
aineita tai antioksidantteja niiden pilaantumisen estämiseksi, luokitel ­
laan edelleen tähän ryhmään.  
▼B 
Lisähuomau ­
tus 1 A d ja li ­
sähuomautus 1 A e  Määritettäessä tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen A kohdan 
d ja e alakohtaa (joita on luettava yhdessä tämän ryhmän 
1 lisähuomautuksen C kohdan kanssa) varten, täyttyvätkö 
kylkiluiden vähimmäis- ja enimmäislukumäärälle asetetut 
ehdot, ainoastaan selkärangassa suoraan kiinni olevat kylki ­
luut, kokonaiset tai poikki leikatut, otetaan huomioon. 
Edellä olevan selityksen havainnollistamiseksi annetaan jäl ­
jempänä esimerkki nautaeläimen etuneljänneksestä, joka 
täyttää 1 lisähuomautuksen A kohdan d ja e alakohdassa, 
joita luetaan yhdessä tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen 
C kohdan kanssa, asetetut ehdot.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 17  
ETUNELJÄNNES TAKANELJÄNNES
  
Lisähuomautus 
2 C Seuraavissa kuvissa havainnollistetaan tämän ryhmän 2 lisä ­
huomautuksen C kohdan tarkoittamat kaksi eri leikkaustapaa 
sekä ilmaisut ”kaulapalat”, ”leukalihat” ja ”leukalihat yhdessä 
kaulapalojen kanssa”:
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 18  
Lisähuomautus 
6 a) Suola ei ole mauste tämän alahuomatuksen tarkoittamassa 
merkityksessä. 
Ks. myös tämän ryhmän 7 lisähuomatus.  
0201  Naudanliha, tuore tai jäähdytetty  
Tähän nimikkeeseen kuuluu vain nimikkeen 0102 eläinten 
tuore tai jäähdytetty liha. 
Etuneljännesten ja takaneljännesten määrittelemiseksi sovel ­
letaan seuraavaa: 
a) niska on halkaistu niskapala, jossa on lihakset ja seitse ­
män kaulanikaman puolikasta; 
b) lapa on etuneljänneksen pala, johon kuuluvat lapaluu, 
olkaluu, värttinäluu ja kyynärvarsi ( cubitus ) ympäröivine 
lihaksineen; 
c) fileeselkä käsittää sisäfileen (”tenderloin”) ja ulkofileen 
(”striploin”); paahtopaistissa (”rump”) voi olla mukana 
kuveliha (”gooseskirt”).  
0201 10 00  ruhot ja puoliruhot  
Ilmaisut ”ruhot” ja puoliruhot määritellään tämän ryhmän 
1 lisähuomautuksen A kohdan a ja b alakohdissa.  
0201 20 20  saman ruhon neljännekset  
Ilmaisu ”saman ruhon neljännekset” määritellään tämän ryh ­
män 1 lisähuomautuksen A kohdan c alakohdassa.  
0201 20 30  erottamattomat tai erotetut etuneljännekset  
Ilmaisut ”erottamattomat etuneljännekset” ja ”erotetut etu ­
neljännekset” määritellään tämän ryhmän 1 lisähuomautuk ­
sen A kohdan d ja e alakohdissa.  
0201 20 50  erottamattomat tai erotetut takaneljännekset  
Ilmaisut ”erottamattomat takaneljännekset” ja ”erotetut taka ­
neljännekset” määritellään tämän ryhmän 1 lisähuomautuk ­
sen A kohdan f ja g alakohdissa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 19  
0201 20 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat esim. lapa, paistit ja filee ­
selkä (luulliset). Tähän alanimikkeeseen luokitellaan myös 
puoliruhojen etu- ja takaosat (luulliset), jotka eivät vastaa 
saman ruhon neljännesten, etuneljännesten tai takaneljännes ­
ten määritelmiä.  
0201 30 00  luuton liha  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kaikki nautaeläimistä 
peräisin olevat tuoreet tai jäähdytetyt lihapalat, joista on 
poistettu kaikki luut, esim. luuton filee ja luuton kylki.  
0202  Naudanliha, jäädytetty  
Tähän nimikkeeseen kuuluu vain nimikkeen 0102 eläinten 
jäädytetty liha.  
0202 10 00  ruhot ja puoliruhot  
Ilmaisut ”ruhot” ja puoliruhot määritellään tämän ryhmän 
1 lisähuomautuksen A kohdan a ja b alakohdissa.  
0202 20 10  saman ruhon neljännekset  
Ilmaisu ”saman ruhon neljännekset” määritellään tämän ryh ­
män 1 lisähuomautuksen A kohdan c alakohdassa.  
0202 20 30  erottamattomat tai erotetut etuneljännekset  
Ilmaisut ”erottamattomat etuneljännekset” ja ”erotetut etu ­
neljännekset” määritellään tämän ryhmän 1 lisähuomautuk ­
sen A kohdan d ja e alakohdissa.  
0202 20 50  erottamattomat tai erotetut takaneljännekset  
Ilmaisut ”erottamattomat takaneljännekset” ja ”erotetut taka ­
neljännekset” määritellään tämän ryhmän 1 lisähuomautuk ­
sen A kohdan f ja g alakohdissa.  
0202 20 90  muut  
Alanimikkeen 0201 20 90 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0202 30 50  leikatut palat, joita kutsutaan nimillä ”etuneljänneksen 
selkäosa” (crop), ”niska ja etuselkä sekä lapa” (chuck 
and blade) ja ”rinta” (brisket)  
Nämä ilmaisut määritellään tämän ryhmän 1 lisähuomautuk ­
sen A kohdan h alakohdassa.  
0202 30 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki nautaeläimistä pe ­
räisin olevat jäädytetyt lihanpalat, jotka ovat täysin luutto ­
mia, lukuun ottamatta alanimikkeessä 0202 30 10 mainittuja 
jäädytettyjä kokonaisuuksia ja alanimikkeeseen 0202 30 50 
kuuluvia jäädytettyjä paloja.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 20  
0203  Sianliha, tuore, jäähdytetty tai jäädytetty  
Tähän nimikkeeseen kuuluu vain nimikkeen 0103 eläinten 
liha. 
Sianliha, jonka Australian toimivaltaiset viranomaiset ovat 
todistaneet olevan peräisin Australiassa villinä elävistä siois ­
ta, luokitellaan muuksi kuin kesystä siasta peräisin olevaksi 
lihaksi.  
0203 11 10 – 
0203 19 90  tuore tai jäähdytetty  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain nimikkeen 0103 eläin ­
ten tuore tai jäähdytetty liha.  
0203 11 10  kesyä sikaa  
Ilmaisu ”ruhot tai puoliruhot” määritellään tämän ryhmän 
2 lisähuomautuksen A kohdan a alakohdassa.  
0203 12 11  kinkku ja sen palat  
Ilmaisu ”kinkku” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomau ­
tuksen A kohdan b alakohdassa. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. luullinen takapotka.  
0203 12 19  lapa ja sen palat  
Ilmaisu ”lapa” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuk ­
sen A kohdan d alakohdassa. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. etuneljänneksen kyl ­
kiluut (”mini spare ribs” eli ”riblets”) ja luullinen etupotka.  
0203 19 11  etuosa ja sen palat  
Ilmaisu ”etuosa” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomau ­
tuksen A kohdan c alakohdassa. 
Tähän alanimikkeeseen ei kuulu luullinen etupotka eikä etu ­
neljänneksen kylkiluut (”mini spare ribs” eli ”riblets”) (ala ­
nimike 0203 12 19).  
0203 19 13  selkä ja sen palat, luulliset  
Ilmaisu ”selkä” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuk ­
sen A kohdan e alakohdassa. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. fileeselän kylkiluut 
(”loin ribs”).  
0203 19 15  kylki ja kuve (lihaskudosta sisältävä silava) sekä niiden 
palat  
Ilmaisut ”kylki ja kuve” ja ”palat” määritellään tämän ryh ­
män 2 lisähuomautuksen A kohdan f alakohdassa ja tämän 
ryhmän 2 isähuomautuksen B kohdassa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 21  
Kyljen ja kupeen palat kuuluvat tähän alanimikkeeseen vain 
jos niissä on jäljellä kamara ja nahanalainen rasva. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu levynä irrotetut kylki- ja 
rintaluut eli grilliluut (”spare ribs”) ilman kamaraa tai na ­
hanalaista rasvaa (alanimike 0203 19 59).  
0203 19 59  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös levynä irrotetut 
kylki- ja rintaluut eli grilliluut (”spare ribs”) ilman kamaraa 
tai nahanalaista rasvaa.  
0203 19 90  muuta  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu vain alanimik ­
keen 0103 91 90 tai 0103 92 90 eläinten liha (erityisesti vil ­
lisian liha), muut osat kuin ruhot, puoliruhot, kinkut ja nii ­
den palat ja lavat sekä niiden palat.  
0203 21 10 – 
0203 29 90  jäädytetty  
Alanimikkeiden 0203 11 10–0203 19 90 ja niiden alajaotte ­
luiden selittävät huomautukset koskevat soveltuvin osin 
näitä alanimikkeitä.  
0204  Lampaan- ja vuohenliha, tuore, jäähdytetty tai jää ­
dytetty  
Tähän nimikkeeseen kuuluu vain nimikkeen 0104 kesyjen ja 
villien eläinten tuore, jäähdytetty tai jäädytetty liha, erityi ­
sesti lampaanliha (kesyt lampaiden ja villilampaiden liha) 
sekä kauriinliha.  
0204 10 00  karitsanruhot ja puoliruhot, tuoreet tai jäähdytetyt  
Ilmaisut ”ruhot” ja ”puoliruhot” määritellään tämän ryhmän 
3 lisähuomautuksen A kohdan a ja b alakohdissa. 
Karitsanliha määritellään alanimikkeiden 0204 10 ja 
0204 30 HS-alanimikeselityksissä.  
0204 21 00  ruhot ja puoliruhot  
Ilmaisut ”ruhot” ja ”puoliruhot” määritellään tämän ryhmän 
3 lisähuomautuksen A kohdan a ja b alakohdissa.  
0204 22 10  lyhyet etuneljännekset  
Ilmaisu ”lyhyet etuneljännekset” määritellään tämän ryhmän 
3 lisähuomautuksen A kohdan c ja d alakohdissa.  
0204 22 30  kyljysrivi ja/tai satula  
Ilmaisu ”kyljysrivi ja/tai satula” määritellään tämän ryhmän 
3 lisähuomautuksen A kohdan e ja f alakohdissa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 22  
0204 22 50  paistit  
Ilmaisu ”paistit” määritelty tämän ryhmän 3 lisähuomautuk ­
sen A kohdan g ja h alakohdissa.  
0204 30 00  karitsanruhot ja puoliruhot, jäädytetyt  
Alanimikkeen 0204 10 00 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0204 41 00 – 
0204 43 90  muu lampaanliha, jäädytetty  
Alanimikkeiden 0204 21 00, 0204 22 10, 0204 22 30 ja 
0204 22 50 selittävät huomautukset koskevat soveltuvin 
osin alanimikkeitä 0204 41 00, 0204 42 10, 0204 42 30 ja 
0204 42 50, tässä järjestyksessä.  
0204 50 11 – 
0204 50 79  vuohenliha  
Ilmaisut ”ruhot” ja ”puoliruhot” (alanimikkeet 0204 50 11 ja 
0204 50 51), ”lyhyet etuneljännekset” (alanimik ­
keet 0204 50 13 ja 0204 50 53), ”kyljysrivi ja/tai satula” 
(alanimikkeet 0204 50 15 ja 0204 50 55) ja ”paistit” (ala ­
nimikkeet 0204 50 19 ja 0204 50 59) määritellään tämän 
ryhmän 3 lisähuomautuksen A kohdan a ja b, c ja d, e ja 
f, g ja h alakohdissa, tässä järjestyksessä.  
0206  Naudan, sian, lampaan, vuohen, hevosen, aasin, muulin 
ja muuliaasin muut syötävät osat, tuoreet, jäähdytetyt 
tai jäädytetyt  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat nimikkeiden 0101–0104 
eläinten muut syötävät osat. Farmaseuttisten tuotteiden val ­
mistukseen tarkoitetut muut eläimenosat luokitellaan tämän 
nimikkeen alanimikkeisiin vain, jos ne täyttävät toimivaltais ­
ten viranomaisten asettamat vaatimukset. 
Ks. HS-selitykset, nimike 0206.  
0206 10 10 – 
0206 10 98  nautaa, tuoreet tai jäähdytetyt  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain nimikkeen 0102 eläin ­
ten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt.  
0206 10 95  pallealiha ja kuveliha  
Pallealiha ja kuveliha ovat pallean lihasosia.  
0206 21 00 – 
0206 29 99  nautaa, jäädytetyt  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain nimikkeen 0102 eläin ­
ten muut syötävät osat, jäädytetyt.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 23  
0206 30 00  sikaa, tuoreet tai jäähdytetyt  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain nimikkeen 0103 
eläinten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt. 
Alanimikkeen 0206 49 00 selittävät huomautukset ensim ­
mäinen kappale koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös raajat, saparot, mak ­
sa, munuaiset, sydämet, kielet, keuhkot, syötävä kamara, 
aivot ja vatsapaidat.  
0206 41 00 ja 
0206 49 00  sikaa, jäädytetyt  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain nimikkeen 0103 eläin ­
ten muut jäädytetyt syötävät osat.  
0206 49 00  muuta  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. päät ja pään puolik ­
kaat, myös ilman aivoja, posket tai kielet sekä pään osat 
(tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen C kohta). Ilmaisu ”pään 
osat” määritellään edellä mainitun 2 lisähuomautuksen 
C kohdan kolmannessa kappaleessa. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös raajat, saparot, mu ­
nuaiset, sydämet, kielet, keuhkot, syötävä kamara, aivot ja 
vatsapaidat. 
Tähän alanimikkeeseen luokitellaan mm. villisian muut syö ­
tävät osat.  
0206 80 91  hevosta, aasia, muulia tai muuliaasia  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain nimikkeen 0101 
eläinten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt.  
0206 80 99  lammasta tai vuohta  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain nimikkeen 0104 
eläinten muut syötävät osat, tuoreet tai jäähdytetyt.  
0206 90 91  hevosta, aasia, muulia tai muuliaasia  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain nimikkeen 0101 
eläinten muut syötävät osat, jäädytetyt.  
0206 90 99  lammasta tai vuohta  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain nimikkeen 0104 
eläinten muut syötävät osat, jäädytetyt.  
0207  Nimikkeen 0105 siipikarjan liha ja muut syötävät osat, 
tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt  
0207 11 10  kynittynä ja suolistettuna, päineen ja koipineen (ns. 83- 
prosenttista kanaa)  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 24  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kynityt kanat, joilla 
on pää ja koivet ja joista on poistettu suolet, mutta joissa on 
jäljellä muut sisälmykset (erityisesti keuhkot, maksa, kivipii ­
ra, sydän ja munasarjat).  
0207 11 30  kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta 
kaulan, sydämen, maksan ja kivipiiran kanssa (ns. 70- 
prosenttista kanaa)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. paistovalmiit kanat, 
jotka ovat kynittyjä kanoja ilman päätä ja koipia mutta kau ­
lan kanssa ja jotka ovat täysin puhdistettuja, mutta joiden 
sisälle on asetettu takaisin sydän, maksa ja kivipiira.  
0207 11 90  kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia ja il ­
man kaulaa, sydäntä, maksaa ja kivipiiraa (ns. 65-pro ­
senttista kanaa), tai muussa muodossa  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. paistovalmiit kanat, 
jotka ovat ovat kynittyjä ja täysin puhdistettuja kanoja ilman 
päätä ja koipia. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös ka ­
nat, jotka ovat jossain muussa muodossa kuin alanimik ­
keissä 0207 11 10 ja 0207 11 30 mainitut, esim. kynimättö ­
mät ja suolistamattomat kanat päineen ja koipineen.  
0207 12 10 ja 
0207 12 90  paloittelematon, jäädytetty  
Alanimikkeiden 0207 11 30 ja 0207 11 90 selitykset kos ­
kevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä.  
0207 13 10  luuttomat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu luuton kananliha, riippu ­
matta siitä mistä osasta eläintä liha on peräisin.  
0207 13 20  puolikkaat ja neljännekset  
Ilmaisu ”puolikkaat” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuo ­
mautuksen a ja b alakohdissa. 
Ilmaisu ”neljännekset” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuo ­
mautuksen a ja c alakohdissa. Tähän alanimikkeeseen kuu ­
luvat takaneljännekset, jotka muodostuvat koivesta (koipi ­
luut ja pohjeluut), koipi-reisipaloista (reidet), selän ja pyrs ­
tön takaosasta sekä etuneljännekset, jotka muodostuvat pää ­
asiallisesti rinnan puolikkaasta ja siihen kuuluvasta siivestä.  
0207 13 30  kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä  
Ilmaisu ”kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä” mää ­
ritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja d alakohdis ­
sa. 
0207 13 40  selkä, kaula, selkä ja kaula yhdessä, pyrstöt ja siivenkär ­
jet 
Ilmaisu ”selkä, kaula, selkä ja kaula yhdessä, pyrstöt ja sii ­
venkärjet” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen 
a alakohdassa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 25  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. palat, joissa selkä ja 
kaula ovat yhdessä, ja jotka muodostuvat kaulaosasta, sel ­
käosasta ja mahdollisesti pyrstöosasta; selkä; kaula; pyrstö; 
siivenkärjet.  
0207 13 50  rinta ja sen palat  
Ilmaisu ”rinta” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuk ­
sen a ja e alakohdissa.  
0207 13 60  koipi-reisipalat ja niiden palat  
Ilmaisu ”koipi-reisipalat” määritellään tämän ryhmän 4 lisä ­
huomautuksen a ja f alakohdissa. 
Koipi-reisipalat on erotettava selästä niveliä rajoittavien kah ­
den viivan välistä seuraavan kuvan mukaisesti:
  
0207 13 91  maksa  
Ks. HS-selitykset, nimike 0207, viimeinen kappale.  
0207 13 99  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat muut syötävät eläimenosat, 
erityisesti sydämet ja heltat, mutta ei maksa. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kanan varpaat.  
0207 14 10 – 
0207 14 99  paloiteltu liha ja muut eläimenosat, jäädytetyt  
Alanimikkeiden 0207 13 10–0207 13 99 selittävät huomau ­
tukset koskevat sovetuvin osin näitä alanimikkeitä.  
0207 24 10  kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta 
kaulan, sydämen, maksan ja kivipiiran kanssa (ns. 80- 
prosenttista kalkkunaa)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kynityt kalkkunat, 
jotka ovat ilman päätä ja jalkoja, mutta kaulan kanssa ja 
jotka ovat täysin puhdistettuja, mutta joiden sisälle on ase ­
tettu takaisin sydän, maksa ja kivipiira.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 26  
0207 24 90  kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia ja il ­
man kaulaa, sydäntä, maksaa ja kivipiiraa (ns. 73-pro ­
senttista kalkkunaa), tai muussa muodossa  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kynityt ja täysin puh ­
distetut, paistovalmiit kalkkunat, jotka ovat ilman päätä, 
kaulaa ja koipia. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös 
kalkkunat, jotka ovat jossain muussa muodossa kuin ala ­
nimikkeissä 0207 24 10 ja 0207 24 90 mainitut.  
0207 25 10 ja 
0207 25 90  paloittelematon, jäädytetty  
Alanimikkeiden 0207 24 10 ja 0207 24 90 selittävät huo ­
mautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä.  
0207 26 10  luuttomat  
Alanimikkeen 0207 13 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 26 20  puolikkaat ja neljännekset  
Alanimikkeen 0207 13 20 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 26 30  kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä  
Ilmaisu ”kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä” mää ­
ritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja d alakohdis ­
sa. 
0207 26 40  selkä, kaula, selkä ja kaula yhdessä, pyrstöt ja siivenkär ­
jet 
Alanimikkeen 0207 13 40 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 26 50  rinta ja sen palat  
Ilmaisu ”rinta” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuk ­
sen a ja e alakohdissa.  
0207 26 60  koivet ja niiden palat  
Ilmaisu ”koivet” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomau ­
tuksen a ja g alakohdissa. 
Koipi (josta käytetään usein kauppanimitystä ”drumstick”) 
on erotettava reidestä niveliä rajoittavien kahden viivan vä ­
listä seuraavan kuvan mukaisesti:
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 27  
0207 26 70  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. tämän ryhmän 4 lisä ­
huomautuksen a ja h alakohdissa kuvaillut palat. 
Reidet (joista käytetään usein kauppanimitystä ”thigh”) tai 
koipi-reisipalat (joista käytetään usein kauppanimitystä ”w ­
hole leg”) on erotettava selästä niveliä rajoittavien kahden 
viivan välistä alanimikkeen 0207 13 60 selittävissä huomau ­
tuksissa olevan kuvan mukaisesti. 
Reidet on erotettava koivesta niveliä rajoittavien kahden vii ­
van välistä alanimikkeen 0207 26 60 selityksessä olevan ku ­
van mukaisesti.  
0207 26 91  maksa  
Ks. HS-selitykset, nimike 0207, viimeinen kappale.  
0207 26 99  muut  
Alanimikkeen 0207 13 99 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 27 10 – 
0207 27 99  paloiteltu liha ja muut eläimenosat, jäädytetyt  
Alanimikkeiden 0207 26 10–0207 26 99 selittävät huomau ­
tukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä.  
0207 41 30  kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta 
kaulan, sydämen, maksan ja kivipiiran kanssa (ns. 70- 
prosenttista ankkaa)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kynityt ankat, jotka 
ovat ilman päätä ja koipia mutta kaulan kanssa ja jotka ovat 
täysin puhdistettuja, mutta joiden sisälle on asetettu takaisin 
sydän, maksa ja kivipiira.  
0207 41 80  kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia ja il ­
man kaulaa, sydäntä, maksaa ja kivipiiraa (ns. 63-pro ­
senttista ankkaa), tai muussa muodossa  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kynityt ja täysin puh ­
distetut, paistovalmiit ankat ilman päätä, kaulaa ja koipia. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös ankat, jotka ovat jos ­
sain muussa muodossa kuin alanimikkeissä 0207 41 20, 
0207 41 30 ja 0207 41 80 mainitut.  
0207 42 30  kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta 
kaulan, sydämen, maksan ja kivipiiran kanssa (ns. 70- 
prosenttista ankkaa)  
Alanimikkeen 0207 41 30 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 42 80  kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia ja il ­
man kaulaa, sydäntä, maksaa ja kivipiiraa (ns. 63-pro ­
senttista ankkaa), tai muussa muodossa  
Alanimikkeen 0207 41 80 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 28  
0207 43 00  rasvainen maksa (”foie gras”), tuore tai jäähdytetty  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 0207 viimeinen kappale.  
0207 44 10  luuttomat  
Alanimikkeen 0207 13 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 44 21  puolikkaat ja neljännekset  
Alanimikkeen 0207 13 20 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 44 31  kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä  
Ilmaisu ”kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä” mää ­
ritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja d alakohdis ­
sa. 
0207 44 41  selkä, kaula, selkä ja kaula yhdessä, pyrstöt ja siivenkär ­
jet 
Alanimikkeen 0207 13 40 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä  
0207 44 51  rinta ja sen palat  
Ilmaisu ”rinta” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuk ­
sen a ja e alakohdissa.  
0207 44 61  koipi-reisipalat ja niiden palat  
Ilmaisu ”koipi-reisipalat” määritellään tämän ryhmän 4 lisä ­
huomautuksen a ja f alakohdissa.  
0207 44 71  puhdistettua ankkaa  
Ilmaisu ”puhdistetut ankat tai hanhet” määritellään tämän 
ryhmän 4 lisähuomautuksen ij alakohdassa.  
0207 44 91  maksa, muu kuin rasvainen maksa (”foie gras”)  
Ks. HS-selitykset, nimike 0207, viimeinen kappale.  
0207 44 99  muut  
Alanimikkeen 0207 13 99 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 45 10  luuttomat  
Alanimikkeen 0207 13 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 45 21 – 
0207 45 81  luulliset  
Alanimikkeiden 0207 13 20–0207 13 60 ja 0207 44 71 selit ­
tävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimik ­
keitä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 29  
0207 45 93 ja 
0207 45 95  maksa  
Ks. HS-selitykset, nimike 0207, viimeinen kappale.  
0207 45 99  muut  
Alanimikkeen 0207 13 99 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 51 90  kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, sydä ­
men ja kivipiiran kanssa tai ilman (ns. 75-prosent ­
tista hanhea), tai muussa muodossa  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kynityt hanhet, jotka 
ovat ilman päätä ja koipia ja jotka ovat täysin puhdistettuja, 
mutta joiden sisälle on asetettu takaisin sydän ja kivipiira 
sekä kynityt ja täysin puhdistetut, paistovalmiit hanhet ilman 
päätä ja koipia. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös han ­
het, jotka ovat jossain muussa muodossa kuin alanimik ­
keissä 0207 51 10 ja 0207 51 90 mainitut, esim. teurastetut 
hanhet, jotka ovat kynittyjä ja joista on veret laskettu, mutta 
jotka ovat puhdistamattomia ja ilman päätä tai koipia.  
0207 52 90  kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, sydä ­
men ja kivipiiran kanssa tai ilman (ns. 75-prosent ­
tista hanhea), tai muussa muodossa  
Alanimikkeen 0207 51 90 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 53 00  rasvainen maksa (”foie gras”), tuore tai jäähdytetty  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 0207 viimeinen kappale.  
0207 54 10  luuttomat  
Alanimikkeen 0207 13 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 54 21  puolikkaat ja neljännekset  
Alanimikkeen 0207 13 20 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 54 31  kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä  
Ilmaisu ”kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä” mää ­
ritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja d alakohdis ­
sa. 
0207 54 41  selkä, kaula, selkä ja kaula yhdessä, pyrstöt ja siivenkär ­
jet 
Alanimikkeen 0207 13 40 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä  
0207 54 51  rinta ja sen palat  
Ilmaisu ”rinta” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuk ­
sen a ja e alakohdissa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 30  
0207 54 61  koipi-reisipalat ja niiden palat  
Ilmaisu ”koipi-reisipalat” määritellään tämän ryhmän 4 lisä ­
huomautuksen a ja f alakohdissa.  
0207 54 71  puhdistettua hanhea  
Ilmaisu ”puhdistetut ankat tai hanhet” määritellään tämän 
ryhmän 4 lisähuomautuksen ij alakohdassa.  
0207 54 91  maksa, muu kuin rasvainen maksa (”foie gras”)  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 0207 viimeinen kappale.  
0207 54 99  muut  
Alanimikkeen 0207 13 99 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 55 10  luuttomat  
Alanimikkeen 0207 13 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 55 21 – 
0207 55 81  luulliset  
Alanimikkeiden 0207 13 20–0207 13 60 ja 0207 44 71 selit ­
tävät huomautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimik ­
keitä.  
0207 55 93 ja 
0207 55 95  maksa  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 0207 viimeinen kappale.  
0207 55 99  muut  
Alanimikkeen 0207 13 99 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 60 10  luuttomat  
Alanimikkeen 0207 13 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 60 21  puolikkaat ja neljännekset  
Alanimikkeen 0207 13 20 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0207 60 31  kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä  
Ilmaisu ”kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä” mää ­
ritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen a ja d alakohdis ­
sa. 
0207 60 41  selkä, kaula, selkä ja kaula yhdessä, pyrstöt ja siivenkär ­
jet 
Alanimikkeen 0207 13 40 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä  
0207 60 51  rinta ja sen palat  
Ilmaisu ”rinta” määritellään tämän ryhmän 4 lisähuomautuk ­
sen a ja e alakohdissa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 31  
0207 60 61  koipi-reisipalat ja niiden palat  
Ilmaisu ”koipi-reisipalat” määritellään tämän ryhmän 4 lisä ­
huomautuksen a ja f alakohdissa.  
0207 60 99  muut  
Alanimikkeen 0207 13 99 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0208  Muu liha ja muut syötävät eläimenosat, tuoreet, jäähdy ­
tetyt tai jäädytetyt  
Tähän nimikkeeseen kuuluu vain nimikkeen 0106 eläinten 
liha ja muut syötävät osat, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt.  
0208 10 10  kesyä kania  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat alanimikkeen 0106 14 10 
eläinten liha ja muut syötävät osat.  
0208 90 10  kesyä kyyhkyä  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kesyjen kyyhkyjen liha ja 
muut syötävät osat (kyyhkysfarmin linnut, lemmikkikyyh ­
kyt, kirjekyyhkyt). Alanimikkeen 0106 39 10 selittävissä 
huomautuksissa kuvailtujen villien kyyhkyjen liha ja muut 
syötävät osat eivät siis kuulu tähän alanimikkeeseen, vaan 
ne luokitellaan alanimikkeeseen 0208 90 30.  
0208 90 30  riistaa, muuta kuin kania tai jänistä  
Tähän alanimikeeseen kuuluvat mm. seuraavien eläinten liha 
ja muut syötävät osat: 
1. riistanisäkkäät: kuusipeura, metsäkauris, gemssi ( Rupi­
capra rupicapra ), hirvet, tarit, antiloopit, gasellit, karhut 
ja kengurut; 
2. riistalinnut: villit kyyhkyset, villihanhet, villit ankkalin ­
nut, peltopyyt, fasaanit, lehtokurpat, taivaanvuohi, villit 
kanalinnut, peltosirkku ja strutsit. 
Yleisesti riistaeläiminä metsästettyjen eläinten (fasaanit, 
kuusipeura, strutsit jne.) liha ja muut syötävät osat luokitel ­
laan tähän alanimikkeeseen myös siinä tapauksessa, että ne 
on kasvatettu vankeudessa. 
Poron liha ja muut syötävät osat eivät kuulu tähän alanimik ­
keeseen (alanim. 0208 90 60). Eräiden poroeläinten (esim. 
karibu) liha ja muut syötävät osat luokitellaan kuitenkin 
tähän alanimikkeeseen, jos voidaan esittää todisteet siitä, 
että ko. liha ja muut syötävät osat ovat peräisin luonnonva ­
raisina eläneistä eläimistä, jotka on pyydystetty metsästämäl ­
lä. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu villien kanien ( Orycto­
lagus cuniculus ) ja jänisten liha ja muut syötävät osat, vaan 
ne luokitellaan alanimikkeeseen 0208 10 90.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 32  
0208 90 60  poroa  
Ks. alanimikkeen 0208 90 30 selittävät huomautukset, kol ­
mas kappale.  
0209  Siansilava vailla lihaskudosta, sianrasva sekä siipikar ­
janrasva, sulattamattomat tai muutoin erottamattomat, 
tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt, suolatut, suolavedessä, 
kuivatut tai savustetut  
0209 10 11 ja 
0209 10 19  siansilava  
Ilmaisu ”siansilava” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuo ­
mautuksen D kohdassa.  
0209 10 90  sianrasva  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 0209 toinen kappale.  
0209 90 00  muut  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 0209 kolmas kappale.  
0210  Liha ja muut syötävät eläimenosat, suolatut, suolavedes ­
sä, kuivatut tai savustetut; lihasta tai muista eläimen ­
osista valmistettu syötävä jauho ja jauhe  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat nimikkeiden 0101–0106 kaik ­
kien eläinten liha ja muut syötävät osat (suolatut, suolav ­
edessä, kuivatut tai savustetut), lukuun ottamatta nimik ­
keen 0209 siansilavaa ja muuta rasvaa. 
Ilmaisujen ”kuivatut tai savustetut” ja ”suolatut, suolavedes ­
sä” kohdalla katso tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen 
E kohta ja 7 lisähuomautus.  
0210 11 11 – 
0210 11 90  kinkku, lapa ja niiden palat, luulliset  
Ilmaisu ”luullinen” määritellään Harmonoidun järjestelmän 
alanimikettä 0210 11 koskevissa selityksissä.  
0210 11 11 – 
0210 11 39  kesyä sikaa  
Ilmaisut ”kinkku” ja ”lapa” määritellään tämän ryhmän 2 li ­
sähuomautuksen A kohdan b ja d alakohdissa.  
0210 11 11 ja 
0210 11 19  suolattu tai suolavedessä  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain kesyn sian kinkku, 
lapa ja niiden palat (luulliset), joiden säilyvyyttä on paran ­
nettu joko kuivasuolauksella tai suolaliuoksella. Niitä on 
kuitenkin voitu edelleen hiukan kuivata tai savustaa, mutta 
ei siinä määrin että ne luokiteltaisiin alanimikkei ­
siin 0210 11 31 ja 0210 11 39 kuivattuina tai savustettuina 
(kuten määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen 
E kohdassa).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 33  
0210 11 31 ja 
0210 11 39  kuivattu tai savustettu  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kesyn sian kinkku, lapa ja 
niiden palat (luulliset), jotka on säilötty kuivaus- tai savus ­
tusmenetelmällä, myös silloin kun ko. säilöntämenetelmiä 
edeltää suolaus tai upottaminen suolaliuokseen. Tämä kos ­
kee erityisesti kinkkuja, jotka on suolattu ennen osittaista 
kuivausta, joko ulkoilmassa (Parmankinkku ja 
Bayonne-tyyppiset kinkut) tai savustamalla (Ardennes-tyyp ­
piset kinkut). 
Kinkku, lapa ja niiden palat, jotka on osittain kuivattu, 
mutta jotka edelleen säilyvyyden takaamiseksi jäädytetään 
tai syväjäädytetään, kuuluvat alanimikkeeseen 0203 22 11 
tai 0203 22 19.  
0210 12 11 ja 
0210 12 19  kesyä sikaa  
Ilmaisut ”kylki ja vatsa” ja ”palat” määritellään tämän ryh ­
män 2 lisähuomautuksen A kohdan f alakohdassa ja tämän 
ryhmän 2 lisähuomautuksen B kohdassa.  
0210 12 11  suolattu tai suolavedessä  
Alanimikkeiden 0210 11 11 ja 0210 11 19 selittävät huo ­
mautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0210 12 19  kuivattu tai savustettu  
Alanimikkeiden 0210 11 31 ja 0210 11 39 selittävät huo ­
mautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0210 19 10  pekonipuolikas ja kinkuton pekonipuolikas  
Ilmaisut ”pekonipuolikas” ja ”kinkuton pekonipuolikas” 
määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen A kohdan g 
ja h alakohdissa.  
0210 19 20  etuosaton pekonipuolikas ja keskiosa  
Ilmaisut ”etuosaton pekonipuolikas” ja ”keskiosa” määritel ­
lään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen A kohdan ij ja 
k alakohdissa.  
0210 19 30  etuosa ja sen palat  
Ilmaisu ”etuosa” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomau ­
tuksen A kohdan c alakohdassa.  
0210 19 40  selkä ja sen palat  
Ilmaisu ”selkä” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuk ­
sen A kohdan e alakohdassa.  
0210 19 60  etuosa ja sen palat  
Ilmaisu ”etuosa” määritellään tämän ryhmän 2 lisähuomau ­
tuksen A kohdan c alakohdassa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 34  
0210 20 10 ja 
0210 20 90  naudanliha  
Näihin alanimikkeisiin kuuluu vain nimikkeen 0102 eläinten 
suolattu, suolavedessä oleva, kuivattu tai savustettu liha; 
nautaeläinten muut syötävät osat luokitellaan alanimikkee ­
seen 0210 99 51 tai 0210 99 59.  
0210 99 10  hevosenliha, suolattu, suolavedessä tai kuivattu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu vain alanimikkei ­
den 0101 21 00–0101 29 90 eläinten suolattu, suolavedessä 
oleva tai kuivattu liha. Savustettu hevosenliha luokitellaan 
alanimikkeeseen 0210 99 39. Hevosen muut syötävät osat 
kuuluvat alanimikkeeseen 0210 99 85.  
0210 99 21 ja 
0210 99 29  lampaan- ja vuohenliha  
Näihin alanimikkeisiin kuuluu nimikkeen 0104 eläinten suo ­
lattu, suolavedessä oleva, kuivattu tai savustettu liha. Näiden 
eläinten muut syötävät osat luokitellaan alanimikkee ­
seen 0210 99 85.  
0210 99 31  poronliha  
Ks. alanimikkeen 0208 90 30 selittävät huomautukset, kol ­
mas kappale.  
0210 99 49  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kesyn sian päät tai 
päänpuolikkaat, myös aivoineen, poskineen tai kielineen 
sekä niiden osien kanssa tai ilman (ks. tämän ryhmän 2 lisä ­
huomautuksen C kohta). Pään osat määritellään edellä mai ­
nitun lisähuomautuksen kolmannessa kappaleessa. 
Muiden syötävien osien määrittelystä, ks. HS-selitykset, ni ­
mike 0206.  
0210 99 90  lihasta tai muista eläimenosista valmistettu syötävä 
jauho ja jauhe  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös näistä jauhoista ja 
jauheista valmistetut pelletit.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 35  
3 RYHMÄ  
KALAT SEKÄ ÄYRIÄISET, NILVIÄISET JA MUUT VEDESSÄ ELÄVÄT 
SELKÄRANGATTOMAT  
Yleisohjeita  
1. Kalat sekä äyriäiset, nilviäiset ja muut vedessä elävät selkärangatto ­
mat, jotka on syväjäädytetty, luokitellaan samalla tavoin kuin jää ­
dytetyt kalat sekä äyriäiset, nilviäiset ja muut selkärangattomat.  
2. Tavaran luokitteluun ei vaikuta pelkkä kiehauttaminen (esikeittämi ­
nen), joka on vain kevyt lämpökäsittely, johon ei sisälly varsinaista 
keittämistä. Tätä menetelmää käytetään usein ennen jäädyttämistä 
erityisesti tonnikalaa sekä äyriäisten ja nilviäisten lihaa käsiteltäessä.  
3. Seuraavat tavarat eivät kuulu 3 ryhmään:  
a) kalojen uimarakot, raa'at, kuivatut tai suolatut, ihmisravinnoksi 
soveltumattomat (nimike 0511);  
b) kevyesti suolattu kala, joka on kuivattu, savustettu tai kasvisöl ­
jyssä väliaikaisen säilyvyyden takaamiseksi eli ns. puolisäilykkeet 
(nimike 1604);  
c) pelkästään öljyyn tai etikkaliemeen säilötty kala, myös enemmän 
valmistetut (nimike 1604);  
d) nilviäiset, joita on lämpökäsitelty riittävästi niin, että niiden val ­
kuaisaineet ovat koaguloituneet (nimike 1605).  
0301  Elävät kalat  
0301 11 00 ja 
0301 19 00  akvaariokalat  
Ks. alanimikkeiden 0301 11 ja 0301 19 
HS-alanimikeselitykset.  
0301 11 00  makean veden kalat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. lyhtytetra ( Hemigrammus ocellifer ); 
2. kultakala ( Carassius auratus ) ja ”golden carp” (kultak ­
alan ”kullanväriset” muunnokset; 
3. mollit, joita ovat mm. leveäevämolli ( Mollienisia latipin ­
na) ja purjemolli ( Mollienisia velifera ), vihreä miekka ­
pyrstö sekä sen punaiset ja albiinot muunnokset ( Xiphop­
horus helleri ), punaiset, keltaiset, mustat ja valkoiset pla ­
tyt (Platypoecilus maculatus ) sekä platyn ja miekkapyrs ­
tön risteytykset ( Xiphophorus  ja Okattoiecukys ) eli musta 
miekkapyrstö ja berliiniläisristeytys; 
4. taistelukala ( Betta splendens ), isoparatiisikala ( Macropo­
dus opercularis  tai viridi-auratus ), sinirihmakala ( Tricho­
gaster trichopterus ), kääpiörihmakala ( Colisa lalia ) ja 
juovarihmakala ( Colisa fasciata ); 
5. lehtikalat ( Pterophyllum scalare  ja eimckei ). ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 36  
0301 19 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. Chaetodontidae -heimon perhokalat; 
2. Labridae -heimon huulikalat; 
3. Scaridae -heimon papukaijakalat (esim. papukaijakala, 
”false parrot fish” ja  Scarichthys -suvun lajit).  
0302  Tuore tai jäähdytetty kala, ei kuitenkaan kalafileet eikä 
muu nimikkeen 0304 kalanliha  
0302 11 10 – 
0302 11 80  taimenet ( Salmo trutta , Oncorhynchus gilae ), kirjolohi 
(Oncorhynchus mykiss ), punakurkkulohi ( Oncorhynchus 
clarki ), kultalohi  (Oncorhynchus aguabonita), Oncorhync ­
hus apache  ja Oncorhynchus chrysogaster  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat: 
1. meritaimen ( Salmo trutta m. trutta ); 
2. purotaimen eli tammukka ( Salmo trutta m. fario ); 
3. järvitaimen ( Salmo trutta m. lacustris ); 
4. kirjolohi ( Oncorhynchus mykiss ); 
5. punakurkkulohi ( Oncorhynchus clarki ); 
6. kultalohi ( Oncorhynchus aguabonita ); 
7. Oncorhynchus gilae ; 
8. Oncorhynchus apache ; 
9. Oncorhynchus chrysogaster . 
0302 13 00  tyynenmerenlohet ( Oncorhynchus nerka , Oncorhynchus 
gorbuscha , Oncorhynchus keta , Oncorhynchus tscha ­
wytscha , Oncorhynchus kisutch , Oncorhynchus masou  ja 
Oncorhynchus rhodurus ) 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. punalohi ( Oncorhynchus nerka ); 
2. kyttyrälohi ( Oncorhynchus gorbuscha ); 
3. koiralohi ( Oncorhynchus keta ); 
4. kuningaslohi ( Oncorhynchus tschawytscha ); 
5. hopealohi ( Oncorhynchus kisutch ); 
6. kirsikkalohi ( Oncorhynchus masou ); 
7. Oncorhynchus rhodurus . ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 37  
0302 19 00  muut  
Muita tähän kuuluvia lohikalojen heimon makean veden 
lajeja ovat: 
1. sillisiika ( Coregonus clupeaformis  ja Coregonus fera ), 
muikku ( Coregonus albula ) ja siika ( Coregonus lavare ­
tus); 
2. ”järvisiika” ( Coregonus oxyrhynchus ); 
3. nieriä ( Salvelinus alpinus ), puronieriä ( Salvelinus fontina ­
lis) ja harmaanieriä ( Salvelinus namaycush  eli Christivo ­
mer namaycush ). 
0302 21 10 – 
0302 29 80  kampelakalat ( Pleuronectidae , Bothidae , Cynoglossidae , 
Soleidae , Scophthalmidae  ja Citharidae ), ei kuitenkaan 
maksa, mäti tai maiti  
Kampela ei ole selkävatsaisesti litteä kuten rausku, vaan 
kyljittäin ja sen silmät ovat toisella kyljellä, joka toimii 
kalan ”selkäpuolena”.  
0302 29 80  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. silokampela ( Scopht­
halmus rhombus ), hietakampela ( Pleuronectes limanda  eli 
Limanda limanda ), pikkupääkampela ( Pleuronectes micro ­
cephalus  eli Microstomus kitt ) ja kampela ( Platichthys flesus  
eli Flesus flesus ). 
0302 31 10 ja 
0302 31 90  valkotonnikala ( Thunnus alalunga ) 
Valkotonnikalan tunnistaa pitkistä rintaevistä, jotka ulottuvat 
peräaukon taakse, sekä kalan tummansinisestä selästä sekä 
siniharmaista kyljistä ja vatsasta.  
0302 32 10 ja 
0302 32 90  keltaevätonnikala ( Thunnus albacares ) 
Keltaevätonnikalan tunnistaa helposti siitä, että sen peräevä 
ja toinen selkäevä ovat pitkiä ja sirppimäisiä.  
0302 33 10 ja 
0302 33 90  boniitti  
Boniitti [ Euthynnus  (Katsuwonus ) pelamis ] on tunnistetta ­
vissa vatsan pitkittäisistä tummista juovista, joita on neljästä 
seitsemään kappaletta. Kalan tummansinistä selkää korostaa 
rintaevän yläpuolella oleva vihreä alue, joka loppuu ruumiin 
keskikohdan tienoille. Kalalla on hopeiset kyljet ja vatsa 
sekä lyhyet evät. 
Näihin alanimikkeisiin ei luokitella sardaa ( Sarda sarda ), 
jolla on viistot raidat selässään. Tuore tai jäähdytetty sarda 
luokitellaan alanimikkeeseen 0302 89 90.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 38  
0302 41 00  silli ja silakka ( Clupea harengus , Clupea pallasii ) 
Tässä alanimikkeessä tarkoitetaan ilmaisulla ”silli ja silakka” 
vain Clupeidae -heimon lajeja  Clupea harengus  (silli ja si ­
lakka) ja  Clupea pallasii  (tyynenmerensilli). Tuoreena tai 
jäähdytettynä tuotu susisilli ( Chirocentrus dorab ) luokitel ­
laan alanimikkeeseen 0302 89 90.  
0302 43 10  Sardina pilchardus  -lajin sardiinit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös isot aikuiset sardiinit 
(enintään 25 cm pitkät), jotka tunnetaan nimellä ”pilchard”.  
0302 43 90  kilohaili ( Sprattus sprattus ) 
Tässä alanimikkeessä tarkoitetaan ilmaisulla ”kilohaili” vain  
Clupeidae -heimon lajia  Sprattus sprattus ; tätä sillin läheistä 
sukulaista, mutta paljon pienikokoisempaa kalaa on usein 
väärin kutsuttu ”norjalaiseksi anjovikseksi”.  
0302 51 10 ja 
0302 51 90  turskat ( Gadus morhua , Gadus ogac , Gadus macrocepha ­
lus) 
Turskat voivat kasvaa jopa 1,5 metrin pituisiksi. Niillä on 
oliivinvihreä selkä, jossa on tummia täpliä, vaaleahko vatsa 
ja valkoinen kylkiviiva. Niillä on kolme selkäevää, lyhyt 
vatsaevä sekä viiksisäie leuassa.  
0302 53 00  seiti ( Pollachius virens ) 
Seitistä käytetään englanniksi paitsi nimeä ”coalfish”, myös 
nimiä ”saithe” ja ”coley”.  
0302 74 00  ankeriat ( Anguilla  spp.)  
Tässä alanimikkeessä tarkoitetaan ilmaisulla ”ankeriaat” 
vain varsinaisia ankeriaita (ts.  Anguilla -suvun lajeja), joita 
ovat ankeriaan ( Anguilla anguilla ) molemmat muodot (suip ­
po- ja leveäkuonoinen), amerikanankerias ( Anguilla rostra ­
ta), japaninankerias ( Anguilla japonica ) ja australianankerias 
(Anguilla australis ). 
Näin ollen sellaiset kalat kuten meriankerias ( Conger con ­
ger), mureena ( Muraena helena ) ja tuulenkalat ( Ammodytes - 
suvun lajit) eivät kuulu tähän alanimikkeeseen, vaan ne 
luokitellaaan alanimikkeeseen 0302 89 90.  
0302 81 10  Squalus acanthias  -lajin piikkihai  
Piikkihailla, joka kuuluu piikkihaiden heimoon, on lateraa ­
liset kidusaukot rintaevien yläpuolella. Ruumis on sukkula ­
mainen ja iho sileä; sen selkä on harmaa ja vatsa valkoinen 
ja se voi kasvaa 1 m pituiseksi.  
0302 81 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. harmaahait tai har ­
maakoirahait ( Galeorhinus galeus  tai Galeus canis ). ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 39  
0302 89 10  makean veden kalat  
Tämän alanimikkeen makean veden kaloja ovat mm.: 
1. suutari ( Tinca tinca ); 
2. barbit ( Barbus -suvun lajit); 
3. ahvenkalat: ahven ( Perca fluviatilis ), bassit ( Micropte­
rus-suvun lajit), aurinkoahven ( Lepomis gibbosus ) ja 
kiiski ( Gymnocephalus cernuus  eli Acerina cernua ); 
4. lahna ( Abramis brama ) ja pasuri ( Blicca bjoerkna ); 
5. hauet ( Esox -suvun lajit) ja luuhauet ( Lepisosteus -suvun 
lajit); 
6. salakka ( Alburnus alburnus ), törö ( Gobio gobio ), kivi­
törö ( Gobio uranoscopus ), kivisimppu ( Cottus gobio ) ja 
made ( Lota lota ); 
7. nahkiainen ( Lampetra fluviatilis ) ja pikkunahkiainen 
(Lampetra planeri ); 
8. Leuciscus -, Rutilus - ja Idus -suvun lajit, esim. särki, säy ­
ne, turpa ja seipi; 
9. harjukset ( Thymallus -suvun lajit); 
10. kuha ( Stizostedion lucioperca ). 
0302 89 90  muut  
Tämän alanimikkeen suolaisen veden kaloja ovat mm.: 
1. partaturska ( Trisopterus luscus ) ja harmaaturska ( Tri­
sopterus esmarki ); 
2. meriahvenet ( Serranus - ja Epinephelus -suvun lajit); 
3. pikkumullo ( Mullus barbatus ) ja keltajuovamullo ( Mul­
lus surmuletus ); 
4. kurnusimput ( Trigla -, Eutrigla -, Aspitrigla -, Lepidotrig ­
la- ja Trigloporus -suvun lajit); 
5. skorpionikalat ( Scorpaena -suvun lajit); 
6. merinahkiainen ( Petromyzon marinus ); 
7. nokkakala ( Belone belone ) ja louhikalat eli traakkikalat 
(Trachinus -suvun lajit); 
8. kuoreet ( Osmerus -suvun lajit); 
9. villakuore ( Mallotus villosus ); 
10. iso taivaantähystäjä ( Kathetostoma giganteum ). ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 40  
0302 90 00  maksa, mäti ja maiti  
Tuore tai jäähdytetty kalan maksa, mäti ja maiti, jotka lajin 
ja laadun puolesta soveltuvat ihmisravinnoksi, luokitellaan 
tähän alanimikkeeseen, vaikka ne olisi tarkoitettu teolliseen 
käyttöön.  
0303  Jäädytetty kala, ei kuitenkaan kalafileet eikä muu nimik ­
keen 0304 kalanliha  
Nimikkeen 0302 selittävien huomautusten määräykset kos ­
kevat soveltuvin osin tätä nimikettä.  
0304  Kalafileet ja muu kalanliha (myös murskeena tai jauhet ­
tuna), tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt  
0304 31 00 – 
0304 49 90  tuoreet tai jäähdytetyt fileet  
Ks. HS-selitykset, nimike 0304, ensimmäinen kappale, 
kohta 1. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös paloitellut fileet, jos 
voidaan todeta, että palat ovat peräsin kalafileistä. Paloitellut 
fileet ovat tavallisimmin taimenta, lohta, turskaa, koljaa, 
seitiä, punasimppua eli puna-ahventa (josta käytetään myös 
nimeä ”Norway haddock”), valkoturskaa, kummeliturskaa, 
kultaotsa-ahventa, kielikampelaa eli merianturaa, punakam ­
pelaa, piikkikampelaa, molvaa, tonnikalaa, makrillia, silliä, 
silakkaa ja sardellia.  
0304 49 90  muuta  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat silli- ja silakkafileet.  
0304 61 00 – 
0304 89 90  jäädytetyt fileet  
Ks. alanimikkeiden 0304 31 00–0304 49 90 selittävät huo ­
mautukset. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. syväjäädytetyt kimpa ­
leet tai laattamaiset palat, jotka koostuvat fileistä tai filee ­
paloista (tavallisesti turskaa), joihin on voitu sekoittaa pieniä 
määriä saman lajin erillisiä lihapaloja (enintään 20 painopro ­
senttia), jota käytetään pelkästään ao. kimpaleiden ja laatta ­
maisten palojen täyteaineena. Kimpaleet ja laattamaiset palat 
on tarkoitettu leikattavaksi edelleen pienemmiksi paloiksi 
(annoksiksi, kalapuikoiksi jne.), jotka pakataan vähittäis ­
myyntiä varten.  
0304 93 10  surimi  
Surimi on välituote, jota myydään pakasteena. Se koostuu 
valkeahkosta, lähes hajuttomasta ja mauttomasta tahnasta, 
joka on valmistettu hienoksi jauhetusta, pestystä ja siivilöi ­
dystä kalanlihasta. Useat perättäiset pesukerrat poistavat lä ­
hes kaiken rasvan ja vesiliukoisen valkuaisaineen. Koos ­
tumuksen parantamiseksi ja jäädytetyn tuotteen stabiloimi ­
seksi, tuotteeseen on lisätty pieniä määriä lisäaineita (esim. 
sokeria, suolaa, D-glusitolia (sorbitolia) ja di- tai trifosfaat ­
tia). 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu surimivalmisteet (ala ­
nimike 1604 20 05).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 41  
0304 94 10  surimi  
Ks. alanimikkeen 0304 93 10 selittävät huomautukset.  
0304 95 10  surimi  
Ks. alanimikkeen 0304 93 10 selittävät huomautukset.  
0304 99 10  surimi  
Ks. alanimikkeen 0304 93 10 selittävät huomautukset.  
0305  Kuivattu, suolattu tai suolavedessä oleva kala; savustettu 
kala, myös ennen savustamista tai sen aikana kuumakä ­
sitelty; ihmisravinnoksi soveltuvat kalasta valmistetut 
jauhot, jauheet ja pelletit  
0305 10 00  ihmisravinnoksi soveltuvat kalasta valmistetut jauhot, 
jauheet ja pelletit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain syötävät, kalasta val ­
mistetut jauhot, jauheet ja pelletit, joista yleensä saadaan 
ihmisravinnoksi soveltuvia poistamalla niistä rasva ja haju; 
niitä nimitetään joskus ”kalatiivisteiksi”. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös tuotteet, jotka tunne ­
taan nimellä ”instant fish” ja jotka saadaan tuoreesta kalan ­
lihasta, joka jäädytetään, leikataan pieniksi paloiksi ja edel ­
leen suikaleiksi ja lopuksi kuivataan.  
0305 31 00 – 
0305 39 90  kalafileet, kuivatut, suolatut tai suolavedessä, ei kuiten ­
kaan savustetut  
Alanimikkeiden 0304 31 00–0304 49 90 selittävät huomau ­
tukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. Savus ­
tetut kalafileet luokitellaan alanimikkei ­
siin 0305 41 00–0305 49 80.  
0305 41 00 – 
0305 49 80  savustettu kala, myös fileet, ei kuitenkaan muut syötävät 
kalanosat  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 0305, neljäs kappale.  
0305 63 00  sardelli ( Engraulis  spp.)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain suolavedessä olevat 
sardellit, joita ei ole valmistettu millään muulla tavalla. Ne 
säilötään pieniin tynnyreihin tai purkkeihin tai usein myös 
ilmatiiviisiin tölkkeihin, joita ei sulkemisen jälkeen lainkaan 
kuumenneta.  
0306  Äyriäiset, kuorineen tai ilman kuorta, elävät, tuoreet, 
jäähdytetyt, jäädytetyt, kuivatut, suolatut tai suolavedes ­
sä; savustetut äyriäiset, kuorineen tai ilman kuorta, 
myös ennen savustamista tai sen aikana kuumakäsitellyt; 
äyriäiset kuorineen, höyryssä tai vedessä keitetyt, myös 
jäähdytetyt, jäädytetyt, kuivatut, suolatut tai suolavedes ­
sä; ihmisravinnoksi soveltuvat äyriäisistä valmistetut 
jauhot, jauheet ja pelletit  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 42  
Kuoritut ja keitetyt äyriäiset (esim. keitetyt ja kuoritut kat ­
karapujen pyrstöt, jotka on yleensä jäädytetty) luokitellaan 
kuitenkin nimikkeeseen 1605. 
Osittain kuoritut taskurapujen osat (esim. sakset), jotka on 
keitetty höyryssä tai vedessä ja joita ei tarvitse kuoria lisää 
ennen syömistä, luokitellaan myös nimikkeeseen 1605.  
0306 11 05 – 
0306 11 90  langustit ( Palinurus  spp.,  Panulirus  spp. ja  Jasus  spp.)  
Toisin kuin hummerit langustit ovat punaisia. Niillä on vain 
hyvin pienet sakset mutta hyvin kehittyneet tuntosarvet. Li ­
säksi niillä on piikikäs ja kyhmyinen selkäkilpi.  
0306 11 10  langustin pyrstöt  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat langustin pyrstöt kuori ­
neen, kokonaiset tai kahteen osaan halkaistut, sekä kuoritut 
pyrstöt.  
0306 11 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat langustit kuorineen, koko ­
naiset tai pituussuunnassa halkaistut, sekä langustin liha.  
0306 12 05 – 
0306 12 90  hummerit ( Homarus  spp.)  
Hummerit ovat äyriäisiä, joilla on suuret sakset. Kypsentä ­
mättömät hummerit ovat väriltään tummansinisiä ja niissä 
on valkoinen tai kellahtava marmorikuviointi; ne muuttuvat 
punaisiksi vasta keitettyinä. 
Hummereita säilötään käytännöllisesti katsoen samalla ta ­
valla kuin langusteja.  
0306 14 05 – 
0306 14 90  taskuravut  
Ilmaisulla ”taskurapu” tarkoitetaan suurta valikoimaa hyvin 
erikokoisia saksekkaita äyriäisiä, jotka eroavat langusteista, 
hummereista ja katkaravuista sekä makean veden ravuista 
siinä, että taskuravuilla ei ole lihaisaa, jaokkaista pyrstöä.  
0306 14 90  muut  
Eurooppalaisten suolaisen veden taskurapujen kuten uima ­
taskuravun ( Portunus puber ) ja hämähäkkitaskuravun ( Maia 
squinado ) lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluu suuri määrä 
muita lajeja (erityisesti  Cancer -, Carcinus -, Portunus -, Nep­
tunus -, Charybdis -, Scylla -, Erimacrus -, Limulus -, Maia - ja 
Menippi -suvun lajit) sekä myös villasaksirapu ( Eriocheir 
sinensis ), joka on makean veden taskurapu.  
0306 15 10 ja 
0306 15 90  keisarihummerit ( Nephrops norvegicus ) 
Keisarihummerit tunnistaa niiden pitkistä, notkeista ja sär ­
mikkäistä saksista.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 43  
0306 16 10 – 
0306 17 99  kylmän veden katkaravut ( Pandalus  spp.,  Crangon cran ­
gon); muut katkaravut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. Pandalidae -heimon lajit, joista useilla on englanninkieli ­
senä nimenä ”pink shrimps”, (vaikka jotkut lajit muuttu ­
vat väriltään vaaleanpunaisiksi vasta keitettyinä); 
2. Crangon -sukuun kuuluvat ruskeat tai harmaat 
hietakatkaravut; 
3. Palaemonidae - ja Penaeidae -heimoon kuuluvat katkara ­
vut, joita ovat mm.  Palaemon serratus  ja Penaeus cara ­
mota  tai Penaeus kerathurus . 
0306 19 10  makean veden ravut  
Makean veden ravut ovat äyriäisiä, joista tärkeimmät ovat  
Astacus -, Cambarus -, Orconectes - ja Pacifastacus -suvun la ­
jit. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös pyrstöt.  
0306 21 10 ja 
0306 21 90  langustit ( Palinurus  spp.,  Panulirus  spp. ja  Jasus  spp.)  
Ks. alanimikkeiden 0306 11 05–0306 11 90 selittävät 
huomautukset.  
0306 22 10 – 
0306 22 99  hummerit ( Homarus  spp.)  
Ks. alanimikkeiden 0306 12 05–0306 12 90 selittävät 
huomautukset.  
0306 24 10 – 
0306 24 80  taskuravut  
Ks. alanimikkeiden 0306 14 05–0306 14 90 selittävät 
huomautukset.  
0306 24 80  muut  
Eurooppalaisten suolaisen veden taskurapujen kuten uima ­
taskuravun ( Portunus puber ) ja hämähäkkitaskuravun ( Maia 
squinado ) lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluu suuri määrä 
muita lajeja (erityisesti  Paralithodes camchaticus , Callinec ­
tes sapidus , Chionoecetes -, Cancer -, Carcinus -, Portunu s-, 
Neptunus -, Charybdis -, Scylla -, Erimacrus -, Limulus -, Maia - 
ja Menippi -suvun lajit) sekä myös villasaksirapu ( Eriocheir 
sinensis ), joka on makean veden taskurapu.  
0306 25 10 ja 
0306 25 90  keisarihummerit ( Nephrops norvegicus ) 
Ks. alanimikkeiden 0306 15 10 ja 0306 15 90 selittävät 
huomautukset.  
0306 26 10 – 
0306 27 99  kylmän veden katkaravut ( Pandalus  spp.,  Crangon cran ­
gon); muut katkaravut  
Ks. alanimikkeiden 0306 16 10–0306 17 99 selittävät 
huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 44  
0306 29 10  makean veden ravut  
Ks. alanimikkeen 0306 19 10 selittävät huomautukset.  
0307  Nilviäiset, kuorineen tai ilman kuorta, elävät, tuoreet, 
jäähdytetyt, jäädytetyt, kuivatut, suolatut tai suolavedes ­
sä; savustetut nilviäiset, kuorineen tai ilman kuorta, 
myös ennen savustamista tai sen aikana kuumakäsitellyt; 
ihmisravinnoksi soveltuvat nilviäisistä valmistetut jau ­
hot, jauheet ja pelletit  
0307 11 10 – 
0307 19 90  osterit  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain  Ostrea -, Crassostrea - 
(eli Gryphaea -) ja Pycnodonta -suvun simpukat. 
Litteät ja pyöreähköt ( Ostrea -suvun) osterit erotetaan taval ­
lisesti pitkulaisen ja epäsäännöllisen muotoisista ostereista, 
joita ovat esim. portugalinosteri ( Crassostrea angulata ) ja 
amerikanosteri ( Crassostrea virginica ). 
0307 11 10  litteät osterit ( Ostrea  -suvun lajit), elävät, kappalepaino 
kuorineen enintään 40 g  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain  Ostrea -suvun osterit, 
joiden kappalepaino kuorineen on enintään 40 g. Euroo ­
passa pyydetyt osterit ovat yleensä  Ostrea edulis  -lajia. Li ­
säksi pyydetään muita lajeja, erityisesti Pohjois-Amerikan 
Tyynenmeren rannoilta  Ostrea lurida  -lajia ja Chilessä  Ost­
rea chilensis  -lajia.  
0307 11 90 – 
0307 19 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat  Ostrea -suvun osterit, joi ­
den kappalepaino kuorineen on suurempi kuin 40 g sekä 
myös  Crassostrea - (eli  Gryphaea -) ja  Pycnodonta -suvun 
kaikki osterit (sekä nuoret että täysikasvuiset).  
Crassostrea -sukuun kuuluvia lajeja ovat mm. portugalinos ­
teri ( Crassostrea angulata ), tyynenmerenosteri ( Crassostrea 
gigas ) ja amerikanosteri ( Crassostrea virginica ). 
0307 71 00 – 
0307 79 90  Arcidae  -, Arcticidae  -, Cardiidae  -, Donacidae  -, Hiatelli­
dae -, Mactridae  -, Mesodesmatidae  -, Myidae  -, Semelidae  
-, Solecurtidae  -, Solenidae  -, Tridacnidae  - ja  Veneridae  
-heimoon kuuluvat simpukat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. suistoliejusimpukka ( Scrobicularia plana ), hammassim ­
pukat ( Mactra -suvun lajit) ja sydänsimpukat ( Cardium - 
suvun lajit); 
2. veitsisimpukat ( Solen -suvun lajit kuten  Solen marginatus , 
Solen siliqua  ja Solen ensis ) ja venussimpukat ( Venus 
mercenaria  ja Venus verrucosa ). ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 45  
0307 91 10 – 
0307 99 80  muut, myös ihmisravinnoksi soveltuvat jauhot, jauheet 
ja pelletit  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. merikotilot kuten torvikotilo ( Buccinum undatum ); 
2. rantakotilot ( Littorina - ja Lunatia -suvun lajit); 
3. Sepia pharaonis  -lajiin seepiat; 
4. jättiläiskalmarit ( Dosidicus gigas ) ja japaninliitokalmarit 
(Todarodes pacificus ). ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 46  
4 RYHMÄ  
MAITO JA MEIJERITUOTTEET; LINNUNMUNAT; 
LUONNONHUNAJA; MUUALLE KUULUMATTOMAT 
ELÄINPERÄISET SYÖTÄVÄT TUOTTEET  
Yleisohjeita  
Maitokaseiinista saatuja kaseinaatteja käytetään esimerkiksi emulgointi ­
aineina (natriumkaseinaatti) tai valkuaisainelähteenä (kalsiumkaseinaat ­
ti). Tuotteet, jotka sisältävät enemmän kuin 3 prosenttia kaseinaatteja 
kuiva-aineen painosta, eivät kuulu nimikkeisiin 0401–0404, koska maito 
ei luonnostaan sisällä mainittua määrää kaseinaatteja (ks. erityisesti ni ­
mike 1901).  
0401  Maito ja kerma, tiivistämätön ja lisättyä sokeria tai 
muuta makeutusainetta sisältämätön  
Tähän nimkkeeseen kuuluvat seuraavat tuotteet edellyttäen, 
että ne eivät sisällä muita kuin HS-selityksissä 4 ryhmän 
yleisohjeissa lueteltuja lisäaineita: 
1. tuore täysmaito sekä osittain tai kokonaan kuorittu tuore 
maito; 
2. pastöroitu maito, ts. maito, jonka säilyvyyttä on paran ­
nettu kuumennusmenetelmällä, joka tuhoaa pieneliöt 
osittain; 
3. steriloitu maito, esim. iskukuumennettu maito, joka säi ­
lyy pitempään ja josta pieneliöt on tuhottu lähes koko ­
naan tehokkaamman kuumennusmenetelmän avulla; 
4. homogenoitu maito, jossa luontaisen emulsion rasvapal ­
loset on hajotettu pienemmiksi pallosiksi. Maito homo ­
genoidaan hyvin korkeassa paineessa mekaanisin kei ­
noin, joihin on yhdistetty kuumennuskäsittely, tämä osit ­
tain estää maidon kermoittumisen; 
5. peptonoitu maito, ts. maito, josta on tehty helpommin 
sulavaa ruoka-ainetta lisäämällä siihen pepsiinejä, jotka 
pilkkovat proteiinit pienemmiksi; 
6. kerma, jota maidon seistessä muodostuu luontaisesti sen 
pinnalle rasvaemulgointipallosten hitaan agglomeraation 
tuloksena. Kerma sisältää muiden maidon aineosasten 
lisäksi melko suuren määrän rasvaa (yleensä yli 10 pai ­
noprosenttia) riippumatta siitä, onko kerma kuorittu käsin 
vai erotettu maidosta separaattorissa. Tiettyjen separoin ­
timenetelmien avulla voidaan valmistaa kermaa, jonka 
rasvapitoisuus on yli 50 painoprosenttia.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 47  
Tässä nimikkeessä kermaa pidetään ”tiivistämättömänä” ras ­
vaprosentista riippumatta, jos se on kokonaan saatu 
a) maidon pinnasta kuorimalla tai 
b) separoimalla. 
”Tiivistetty” kerma, joka valmistetaan eri tavalla, esim. haih ­
duttamalla vettä kuumennuskäsittelyn aikana, luokitellaan 
kuitenkin nimikkeeseen 0402.  
0402  Maito ja kerma, tiivistetty tai lisättyä sokeria tai muuta 
makeutusainetta sisältävä  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat maitojauheet, joihin on palau ­
tettu baktofugoinnin sentrifugaatti sillä edellytyksellä, että 
maidon luonnollisten aineosien suhteet eivät muutu (muussa 
tapauksessa nimike 0404). 
Tuotteet, jotka sisältävät enemmän kuin 3 prosenttia soija ­
lesitiiniä (emulgointiaine) kuiva-aineen painosta, eivät kuulu 
tähän nimikkeeseen. 
Ks. myös HS-selitykset, nimike 0404, poikkeus d.  
0403  Kirnumaito ja kirnupiimä, juoksetettu maito ja kerma, 
jogurtti, kefiiri ja muu käynyt tai hapatettu maito ja 
kerma, myös tiivistetty tai maustettu tai lisättyä sokeria 
tai muuta makeutusainetta, hedelmää, pähkinää tai kaa ­
kaota sisältävä  
Tahnan muodossa olevia tuotteita, joita syödään tavallisesti 
lusikalla, ei luokitella samalla tavalla kuin jauheen, rakeiden 
tai muussa kiinteässä muodossa olevia tuotteita. 
Tässä nimikkeessä ilmaisulla ”kirnumaito ja kirnupiimä” tar ­
koitetaan sekä makeaa (ts. hapattamatonta) että hapatettua 
kirnumaito ja kirnupiimää.  
0403 10 11 – 
0403 10 99  jogurtti  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat ainoastaan tuotteet, jotka on 
valmistettu maitohappokäymisen avulla käyttäen yksin ­
omaan bakteeriviljelmiä  Streptococcus thermophilus  ja Lac­
tobacillus delbrueckii  subsp.  bulgaricus . 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu tuotteet, jotka on käymi ­
sen jälkeen kuumakäsitelty niin, että hapakkeet ovat lähes 
täysin tuhoutuneet (alanimike 0403 90).  
0403 90 11 – 
0403 90 99  muu  
Ks. alanimikkeiden 0403 10 11–0403 10 99 selittävät huo ­
mautukset. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu ”cagliata”-tyyppiset tuot ­
teet, joista on annettu kuvaus alanimik ­
keitä 0406 10 30–0406 10 80 koskevien selittävien huomau ­
tusten kolmannessa kappaleessa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 48  
0404  Hera, myös tiivistetty tai lisättyä sokeria tai muuta ma ­
keutusainetta sisältävä; muualle kuulumattomat maidon 
luonnollisista aineosista koostuvat tuotteet, myös sokeria 
tai muuta makeutusainetta sisältävät  
Ks. nimikkeen 0402 selittävät huomautukset, ensimmäinen 
kohta.  
0404 90 21 – 
0404 90 89  muu  
Nimikkeen 0402 selittävät huomautukset koskevat soveltu ­
vin osin näitä alanimikkeitä. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. tiivistetyt maitoproteii ­
nit, jotka on saatu poistamalla kuoritusta maidosta osa sen 
sisältämästä laktoosista ja kivennäissuoloista ja joiden pro ­
teiinipitoisuus on enintään 85 prosenttia kuiva-aineen pai ­
nosta. Proteiinipitoisuus lasketaan kertomalla typpipitoisuus 
muuntokertoimella 6,38. 
Kun tiivistetyn maitoproteiinin proteiinipitoisuus on suu ­
rempi kuin 85 prosenttia kuiva-aineen painosta, tuote luoki ­
tellaan nimikkeeseen 3504 (ks. 35 ryhmän 1 lisähuomautus).  
0405  Voi ja muut maitorasvat; maidosta valmistetut levitteet  
0405 10 11 – 
0405 10 90  voi 
Ilmaisu ”voi” määritellään tämän ryhmän 2 huomautuksen 
a kohdassa ja 2 alanimikehuomautuksessa. 
Ks. myös HS-selitykset, nimike 0405, A kohta. 
Voi on vesipitoinen emulsio maitorasvassa, vesi on disper ­
goitu faasi ja rasva dispergoiva väliaine. 
Kerma (nimikkeet 0401 ja 0402), jonka rasvapitoisuus saat ­
taa joskus olla yhtä suuri kuin voin rasvapitoisuus, on ras ­
vapallosten emulsio vedessä, jossa vesi on dispergoiva vä ­
liaine ja rasva dispergoitu faasi. 
Tästä rakenne-erosta johtuu se, että kermasta voidaan muo ­
dostaa uudelleen lähes alkuperäisen kaltaista maitoa lisää ­
mällä kermaan sopiva määrä vettä, mutta voita ei ole mah ­
dollista muuttaa takaisin maidoksi.  
0405 20 10 – 
0405 20 90  maidosta valmistetut levitteet  
Ilmaisu ”maidosta valmistetut levitteet” määritellään tämän 
ryhmän 2 lisähuomautuksen b kohdassa. 
Ks. myös HS-selitykset, nimike 0405, B kohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 49  
0405 90 10 ja 
0405 90 90  muut  
Ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus ja HS-selitykset, 
nimike 0405, C kohta.  
0406  Juusto ja juustoaine  
Tuotteet, joissa maitorasva on kokonaan tai osittain korvattu 
muun tyyppisellä rasvalla (esim. kasvirasvalla), ei katsota 
tähän nimikkeeseen kuuluviksi juustoiksi (yleensä ni ­
mike 2106).  
0406 10 30 – 
0406 10 80  tuorejuusto (kypsyttämätön), myös herajuusto ja juus ­
toaine  
Herajuuston määrityksestä, ks. HS-selitykset, nimik ­
keen 0406 toinen kappale. 
Juustoaine on valmistettu juoksutetusta maidosta, josta hera 
on suurimmaksi osaksi erotettu valuttamalla tai puristamalla. 
Juustoaineen (muu kuin jauheen muodossa oleva), jossa on 
enintään 30 painoprosenttia lisättyä sokeria ja hedelmiä, 
katsotaan säilyttäneen juustoaineen olennaisen luonteen, jo ­
ten se luokitellaan näihin alanimikkeisiin. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. ”cagliata”-tyyppiset 
tuotteet, jotka on saatu koaguloimalla juoksetteella, muilla 
entsyymeillä tai happokäsittelyllä täysmaitoa, osittain tai 
täysin rasvatonta maitoa, ja joista hera on lähes kokonaan 
poistettu. Nämä ovat pehmeän massan muodossa, jota ei 
vielä ole venytetty, joka on helppo erotella rakeiksi ja jolle 
on tyypillistä voimakas tuoksu. Tuotteiden natriumkloridipi ­
toisuus on enintään 0,3 painoprosenttia. Ne ovat välituottei ­
ta, joita on edelleen jalostettava pääasiassa juuston 
valmistamiseksi.  
0406 20 00  juustoraaste ja juustojauhe, juustolaadusta riippumatta  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. juustoraasteet, joita yleensä käytetään elintarviketeolli ­
suudessa mausteena tai muuhun tarkoitukseen. Juus ­
toraasteet valmistetaan useimmiten kovista juustoista 
(esim. Grana, Parmigiano Reggiano, Emmental, Reggia ­
nito, Sbrinz, Asiago, Pecorino jne.). Pisimmän mahdolli ­
sen säilymisajan takaamiseksi nämä juustot saattavat olla 
osittain dehydrattuja. 
Tähän luokitellaan myös juustot, jotka on raastamisen 
jälkeen agglomeroitu; 
2. juustojauheet, joita käytetään tavallisesti elintarviketeolli ­
suudessa. Niitä valmistetaan kaikenlaisista juustoista, 
jotka on joko sulatettu ja kuivattu jauheeksi tai puristettu 
tahnaksi ja kuivattu ja jauhettu.  
0406 30 10 – 
0406 30 90  sulatejuusto, ei kuitenkaan raaste eikä jauhe  
Ks. HS-selitykset, nimike 0406, 3 kohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 50  
0406 40 10 – 
0406 40 90  sinihomejuusto ja muut juustot, joissa on  Penicillium 
roqueforti  -homeitiöillä tuotettuja juovia  
Ks. alanimikkeen 0406 40 HS-alanimikeselitykset. 
Näille juustoille on ominaista homesienikasvuston aiheut ­
tama epätasainen värjäytyminen.  
0406 40 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös juustot, joissa on 
juuston sisällä selvästi havaittavissa valkoinen/harmahtava 
epätasainen värjäytyminen, joka on saatu käyttämällä värit ­
tömiä  Penicillium roqueforti  -kantoja.  
0407  Kuorelliset linnunmunat, tuoreet, säilötyt tai keitetyt  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös mädäntyneet kuorelliset 
munat sekä munat, joissa alkionkehitys on jo alkanut. 
Säilöminen voi tapahtua käsittelemällä munakuoret rasvalla, 
vahalla tai parafiinilla tai upottamalla munat kalkkiliuokseen 
tai natrium- tai kaliumsilikaattiliuokseen tai jollain muulla 
tavoin. 
Ilmaisulla ”siipikarja” tarkoitetaan nimikkeen 0105 lintuja.  
0407 11 00 – 
0407 19 90  Hedelmöittyneet munat haudottamista varten  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain ne siipikarjan munat, 
jotka täyttävät toimivaltaisten viranomaisten asettamat 
vaatimukset.  
0408  Kuorettomat linnunmunat ja munankeltuainen, tuoreet, 
kuivatut, höyryssä tai vedessä keitetyt, muotoillut, jää ­
dytetyt tai muulla tavalla säilötyt, myös lisättyä sokeria 
tai muuta makeutusainetta sisältävät  
0408 11 80  muu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. ihmisravinnoksi so ­
veltuvat kuivatut munankeltuaiset sekä muut ihmisravin ­
noksi soveltumattomat munankeltuaiset kuin alanimikkee ­
seen 0408 11 20 luokitellut. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluu myös kuivattu munankeltu ­
ainen, joka on säilötty lisäämällä pieniä määriä kemikaaleja 
ja joka on tarkoitettu käytettäviksi kakkujen ja leivonnaisten, 
makaronityyppisten tuotteiden ja muiden samankaltaisten 
tuotteiden valmistukseen.  
0408 19 81 ja 
0408 19 89  muu  
Alanimikkeen 0408 11 80 selittävien huomautusten ensim ­
mäinen lause koskee soveltuvin osin näitä alanimikkeitä.  
0408 91 80  muut  
Alanimikkeen 0408 11 80 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 51  
0408 99 80  muut  
Alanimikkeen 0408 11 80 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä. 
Paitsi kokonaiset munat, joista on poistettu kuori ja jotka 
voidaan esittää tullattavaksi tuoreina, tähän alanimikkeeseen 
kuuluu myös kokonaisista munista koostuva munamassa, 
joka on säilötty esim. lisäämällä suolaa tai kemiallisia säi ­
löntäaineita sekä jäädytetyt kokonaiset munat. Tähän ala ­
nimikkeeseen kuuluvat myös höyryssä tai vedessä keitetyt 
munat ja muotoillu munat (esim. lieriömäiset ”pitkät muna ­
t”, jotka on valmistettu useiden munien keltuaisista ja val ­
kuaisista).  
►M31  Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, jotka si ­
sältävät kokonaisista linnunmunista koostuvaa pastöroitua 
nestemäistä munamassaa (vähintään 99 painoprosenttia) ja 
joissa on pieniä määriä lisättyä vettä ja värin haalistumisen 
estävää sitruunahappoa. Tällaisten tuotteiden aistein todetta ­
vat ominaisuudet ovat samat kuin tuoreilla linnunmunilla. ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 52  
5 RYHMÄ  
MUUALLE KUULUMATTOMAT ELÄINPERÄISET TUOTTEET 
0505  Höyhen- tai untuvapeitteiset linnunnahat ja muut osat, 
höyhenet ja höyhenen osat (myös leikatuin reunoin) sekä 
untuvat, joita ei ole enempää valmistettu kuin puhdis ­
tettu, desinfioitu tai käsitelty säilytystä varten; höyhe ­
nistä tai höyhenen osista saatu jauhe ja jätteet  
0505 10 10 ja 
0505 10 90  pehmustehöyhenet; untuvat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat tuotteet määritellään ala ­
nimikken 0505 10 HS-alanimikeselityksissä.  
0505 10 10  valmistamattomat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat pehmustehöyhenet ja untu ­
vat, sellaisina, kuin ne ovat suoraan linnusta kynittyinä, 
myös märkinä kynityt. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat 
myös höyhenet ja untuvat, joista kynimisen jälkeen on pois ­
tettu pöly, jotka on desinfioitu tai joita on käsitelty ainoas ­
taan säilymisen vuoksi. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kerätyt (tai käytetyt) 
höyhenet ja untuvat, joita ei voida käyttää sellaisenaan peh ­
musteeksi. Tämän alanimikkeen tuotteet puristetaan yleensä 
kokoon paaleiksi.  
0505 10 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat pehmustehöyhenet ja untu ­
vat, jotka on puhdistettu huolellisemmin, kuin mitä määritel ­
lään alanimikkeen 0505 10 10 selittävissä huomautuksissa, 
esim. vesi- tai höyrypesussa ja kuumailmakuivauksella.  
0505 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. höyhen- tai untuvapeitteiset linnunnahat ja muut osat 
(pää, siivet, kaula jne., jotka on tarkoitettu esim. pää ­
hineiden ja pääkoristeiden valmistukseen; 
2. linnunnahat ilman peitinhöyheniä, erityisesti nimellä ”s ­
wan skin” tunnettu hanhennahan osa, josta valmistetaan 
pääasiallisesti tupsuja; 
3. siivistä, pyrstöstä tai muusta höyhenpeitteestä saadut isot 
höyhenet, joita ei niiden koon ja höyhenruodon jäykkyy ­
den vuoksi voida käyttää pehmusteena;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 53  
4. koristeelliset osat, joita valmistuksen jälkeen käytetään 
päähineiden ja pääkoristeiden somisteina, tekokukissa 
jne. Näitä osia valmistetaan esim. seuraavien lintujen 
höyhenistä: strutsi, egrettihaikara, harmaahaikara, fasaani, 
marabu, iibis, riikinkukko, paratiisilintu, flamingo, närhi, 
kolibri, harakka, korppikotka, lokki ja kattohaikara; 
5. höyhenet (yleensä samanpituisia), joista valmistetaan eri ­
laisia pölyhuiskuja; 
6. tietyt tarkoin määritellyt höyhenen osat, kuten sulkakynät 
ja ruodot, myös halkaistut (esim. hammastikkujen ja ka ­
lastustarvikkeiden valmistukseen käytetyt), höyhenhöydyt 
eli riivityt höyhenet (myös leikatuin reunoin), jotka on 
leikattu ruodosta tai jotka ovat kiinni ruodosta vuollussa 
ohuessa ”nahassa”. Jos nämä osat ovat käsittelytavasta 
riippumatta kuitenkin säilyttäneet pehmustehöyhenen 
ominaisuudet, ne luokitellaan alanimikkeeseen 0505 10 10 
tai 0505 10 90. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös nimellä ”geris ­
sene Hahnenhälse” tunnetut tuotteet. Ne ovat höyhenten 
ruotoja, joista on leikattu pois kaikki höyhenet lukuun 
ottamatta ruodon ohuinta yläosaa, johon on leikkauksen 
jälkeenkin jäänyt pieniä sulkia ja höyhenhöytyjä; 
7. höyhenistä ja höyhenten osista saadut jauheet ja jätteet.  
0506  Luut ja sarvitohlot, valmistamattomat, rasvattomiksi 
tehdyt, yksinkertaisesti valmistetut (mutta ei määrämuo ­
toisiksi leikatut), hapolla käsitellyt tai degelatinoidut; 
näistä tuotteista saatu jauhe ja jätteet  
0506 10 00  osseiini ja hapolla käsitellyt luut  
Ks. HS-selitykset, nimike 0506, 3 kohta.  
0506 90 00  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 0506, toisen kappaleen 1, 2, 4 
ja 5 kohdat.  
0510 00 00  Harmaa ambra, majavanhausta, sivetti ja myski; espan ­
jankärpänen; sappi, myös kuivattu; tuoreet, jäähdytetyt, 
jäädytetyt tai muuten väliaikaisesti säilötyt rauhaset ja 
muut eläintuotteet, joita käytetään farmaseuttisten tuot ­
teiden valmistukseen  
HS-selityksissä nimikkeessä 0510 mainittujen tuotteiden li ­
säksi tähän nimikkeeseen kuuluvat jäähdytetyt tai jäädytetyt 
istukkakudokset, myös steriileihin pakkauksiin pakatut.  
0511  Muualle kuulumattomat eläintuotteet; ihmisravinnoksi 
soveltumattomat kuolleet 1 tai 3 ryhmän eläimet  
0511 91 10  kalanjätteet  
Ks. HS-selitykset, nimike 0511, 6 kohdan a, b, c ja d ala ­
kohdat.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 54  
0511 91 90  muu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. mäti tai maiti, syötäväksi kelpaamattomat (ks. 
HS-selitykset, nimike 0511, 5 kohdan a ja b alakohdat; 
2. äyriäis- ja nilviäisjätteet sekä muiden vedessä elävien 
selkärangattomien jätteet, esim.katkarapujen kuoret, 
myös jauhettuina; 
3. kuolleet 3 ryhmän eläimet, syötäväksi kelpaamattomat 
tai ihmisravinnoksi soveltumattomat, esim. vesikirput ja 
muut raakkuäyriäiset tai kidusjalkaiset, kuivatut, joista 
valmistetaan akvaariokalojen ravintoa.  
0511 99 31 ja 
0511 99 39  pesusienet, eläinperäiset  
Ks. HS-selitykset, nimike 0511, 14 kohta.  
0511 99 31  valmistamattomat  
Niiden sienten lisäksi, jotka on tuotu siinä muodossa kuin 
ne on pyydetty merestä, tähän alanimikkeeseen kuuluvat 
pesusienet, joista on pehmentämällä tai murskaamalla sekä 
merivedessä pesemällä poistettu uloin kerros, pehmeät spon ­
giinikuidut sekä epäpuhtauksia (esim. kalkkipitoisia ainek ­
sia, hiekkaa). 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös pesusienet, joista on 
esim. leikkaamalla poistettu osat, joita ei voida käyttää 
(esim. mädäntyneet osat). Tähän alanimikkeeseen kuuluvat 
yleensä kaikki pesusienet, joita ei ole käsitelty kemiallisesti.  
0511 99 39  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat pesusienet, joita on edel ­
leen valmistettu poistamalla kokonaan kalkkipitoiset ainek ­
set, kirkastamalla väriä (bromi- tai natriumtiosulfaattikäsitte ­
lyllä), poistamalla rasvat (ammoniakkiliuoksessa liottamal ­
la), valkaisemalla (2-prosenttisessa oksaalihapossa liottamal ­
la) tai muulla kemiallisella käsittelyllä, jotta sienistä tulisi 
käyttökelpoisia.  
0511 99 85  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä, nimik ­
keen 0511 kohdissa 2, 3, 4, 7, 8 ja 13 kuvaillut tuotteet. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kuolleet 1 ryhmän 
eläimet, jotka ovat syötäväksi kelpaamattomia tai ihmis ­
ravinnoksi soveltumattomia. 
Tähän alanimikkeeseen ei kuulu eläinten veriplasma (esim. 
nimike 3002).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 55  
II JAKSO  
KASVITUOTTEET  
6 RYHMÄ  
ELÄVÄT PUUT JA MUUT ELÄVÄT KASVIT; SIPULIT, JUURET JA 
NIIDEN KALTAISET TUOTTEET; LEIKKOKUKAT JA 
LEIKKOVIHREÄ 
0601  Sipulit, juuri- ja varsimukulat sekä juurakot, lepotilassa 
olevat, kasvavat tai kukkivat; sikurit elävinä kasveina tai 
juurina, ei kuitenkaan nimikkeen 1212 juuret  
0601 20 30  orkideat, hyasintit, narsissit ja tulppaanit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat epifyyttiset orkideat (esim.  
Cattleya - ja Dendrobium -suvun orkideat).  
0602  Muut elävät kasvit (myös niiden juuret), pistokkaat 
ja varttamisoksat; sienirihmasto  
0602 10 10 ja 
0602 10 90  juurruttamattomat pistokkaat ja varttamisoksat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat: 
1. kasvien elävät osat (lukuun ottamatta juuria), jotka on 
irrotettu emoyksilöstä ja joista kasvatetaan uusia yksilöitä 
(pistokkaat); 
2. kasvien elävät osat, joissa on silmuja ja jotka on tarkoi ­
tettu liitettäviksi toisiin kasveihin varttamalla (varttami ­
soksat).  
0602 40 00  ruusut, myös vartetut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sekä viljellyt ruusut että 
koiranruusut ja villiruusut.  
0602 90 10  sienirihmasto  
Ilmaisulla ”sienirihmasto” tarkoitetaan usein maanalaisten 
ohuiden rihmojen verkostoa [ thallus  (= sekovarsi) tai  myce­
lium (= sienirihmasto)], joka elää ja kasvaa hajoavien eläin- 
tai kasviainesten pinnalla, kehittyy itse kudoksessa ja tuottaa 
sieniä. 
Kaupalliseen tarkoitukseen viljellyt sienirihmastot myydään 
nelikulmaisina paloina, jotka koostuvat puolilahonneesta ol ­
kimassasta ja siihen kerroksittain istutetusta sienirihmastosta. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluu myös tuote, jota valmistetaan 
siten, että nuorta sienirihmastoa ympätään mikroskooppisen 
pieninä määrinä viljanjyviin, jotka kylvetään steriloituun, 
olkisekoitteiseen hevosenlantakompostiin.  
0602 90 41  metsäpuut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. nuoret siemenistä kas ­
vatetut havu- ja lehtipuuntaimet, joita tavallisesti käytetään 
metsänistutukseen. Ne toimitetaan yleensä juuret paljaina.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 56  
0602 90 45  juurrutetut pistokkaat ja nuoret taimet  
Tähän alanimikkeeseen luokitellaan muualle kuulumattomat 
nuoret taimet, ts. taimet, joita on vielä kasvatettava taimitar ­
hoissa ennen varsinaista istutusta. Näitä ovat 1–2 -vuotiaat 
siementaimet, myös juurrutetut pistokkaat, vartetut tai silmu ­
tetut perusrungot tai kasvit, taivukkaat sekä taimet, jotka 
eivät yleensä ole 2–3 vuotta vanhempia.  
0602 90 49  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. eurooppalaiset ja ek ­
soottiset puu- ja pensaslajit, jotka eivät kuulu muualle ja 
joita ei tavallisesti käytetä metsänistutukseen. Ne toimitetaan 
yleensä multapaakkuineen.  
0602 90 50  muut avomaankasvit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. pysyväksi kasvillisuu ­
deksi tarkoitetut, talvehtivat ruohovartiset kasvit, joiden 
maanpäälliset osat kuolevat syksyllä ja jotka kasvattavat 
uudet varret keväällä. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös saniaiset, suo- ja ve ­
sikasvit (muut kuin nimikkeen 0601 ja alanimik ­
keen 0602 90 99 kasvit). 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös nurmikon laittoon 
tarkoitetut turverullat ja -laatat.  
0603  Leikkokukat ja kukannuput, jollaiset soveltuvat kukka ­
kimppuihin tai koristetarkoituksiin, tuoreet, kuivatut, 
värjätyt, valkaistut, kyllästetyt tai muulla tavalla valmis ­
tetut  
0603 11 00 – 
0603 19 80  tuoreet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. kukat ja kukannuput, 
joiden luonnollista väriä on muunneltu tai tehostettu erityi ­
sesti imeyttämällä värillisiä liuoksia ennen tai jälkeen leik ­
kausta tai pelkästään liottamalla, edellyttäen että nämä tuot ­
teet tuodaan tuoreina.  
0603 19 80  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. auringonkukat ja re ­
sedat. Näiden kahden kasvilajin varret ja lehdet (ilman ku ­
kintoja) luokitellaan kuitenkin alanimikkeeseen 1404 90 00. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös pajunvarret nuppui ­
neen tai kukintoineen. Ilman nuppuja tai kukintoja olevat 
pajunvarret luokitellaan kuitenkin alanimikkee ­
seen 1401 90 00.  
0604  Leikkovihreä, kasvien oksat ja muut osat, joissa ei ole 
kukkia tai kukannuppuja, sekä ruoho, sammal ja jäkälä, 
jollaiset soveltuvat kukkakimppuihin tai koristetarkoi ­
tuksiin, tuoreet, kuivatut, värjätyt, valkaistut, kyllästetyt 
tai muulla tavalla valmistetut  
0604 20 11  poronjäkälä  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat  Cladoniaceae -heimon po ­
ronjäkälät, esim. harmaaporonjäkälä ( Cladonia rangiferina ), 
vaaleaporonjäkälä ( Cladonia silvatica ) ja palleroporonjäkälä 
(Cladonia alpestris ). ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 57  
0604 20 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu sokerimaissin ( Zea mays  
var. saccharata ) (7 ryhmä) ja viljakasvien (10 ryhmä) tuo ­
reet tähkät.  
0604 90 11  poronjäkälä  
Ks. alanimikkeen 0604 20 11 selittävät huomautukset.  
0604 90 91  ei enempää valmistetut kuin kuivatut  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu kuivatut oksat, jotka on 
punottu tai taivutettu kierteelle riippumatta siitä, onko ne 
punottu tai taivutettu kierteelle ennen kuivaamista (ala ­
nimike 0604 90 99). 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu sokerimaissin ( Zea mays  
var. saccharata ) (7 ryhmä) ja viljakasvien (10 ryhmä) ai ­
noastaan kuivatut tähkät.  
0604 90 99  muut  
Tähän alanimikkeeseen mm. viljakasvien (esim. maissin) 
kuivatut tähkät, jotka on valkaistu, värjätty, kyllästetty tai 
muulla tavalla valmistettu koristetarkoituksiin. Tähän ala ­
nimikkeeseen kuuluvat myös kuivatut oksat, jotka on pu ­
nottu tai taivutettu kierteelle.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 58  
7 RYHMÄ  
KASVIKSET SEKÄ TIETYT SYÖTÄVÄT KASVIT, JUURET JA 
MUKULAT  
Yleisohjeita 
▼M11  
Ryöppääminen ei ole sallittua tässä ryhmässä, lukuun ottamatta 
seuraavia:  
— nimikkeen 0710 jäädytetyt kasvikset (keittämättömät taikka höyryssä 
tai vedessä keitetyt);  
— nimikkeen 0713 kuivattu, silvitty palkovilja, myös kalvoton tai 
halkaistu.  
▼B 
Idut (kasvisten idut ja muut idut) ovat ihmisravinnoksi tarkoitettuja 
idätettyjä siemeniä, jotka syödään raakoina tai keitettyinä. Idättämisessä 
siemenet saadaan itämään kostuttamalla ne (tämä lisää siementen vesi ­
pitoisuutta ja herättää ne lepotilasta), kunnes uusi kasvi alkaa versoa ja 
lehdet alkavat kehittyä.  
Ihmisravinnoksi soveltuvat idut voidaan yleensä esittää tullille seuraa ­
vissa kolmessa muodossa:  
a) itänyt taimi, jossa on sirkkalehtiä (alkeislehtiä, alkion ensimmäisiä 
lehtiä), siementen jäämiä ja juuria;  
b) idätetystä viljanjyvästä versonnut kasvi, kuten idätetty ohra eli viher ­
mallas (ks. myös alanimikkeiden 1107 10 11–1107 10 99 selittävät 
huomautukset), jota voidaan käyttää joko raakana salaateissa tai li ­
säkäsittelyn jälkeen pääasiassa oluen tai viskin tuotannossa;  
c) pieni taimi, jossa on pelkästään sirkkalehtiä, ilman siementen jäämiä 
ja juuria ja jossa ei ole kasvulehtiä (alkiokehityksen jälkeisiä varsi ­
naisia lehtiä). Tällaiset idut esitetään tullille tavallisesti pienissä laa ­
tikoissa yhdessä kasvatusaineiden kanssa.  
Ituja luokiteltaessa on noudatettava seuraavia periaatteita:  
— 7 ryhmässä mainittujen kasvisten idut luokitellaan tuoreiksi kasvik ­
siksi 7 ryhmän asianomaisiin nimikkeisiin, koska tuoreet kasvikset 
kuuluvat tähän ryhmään riippumatta siitä, onko ne tarkoitettu käy ­
tettäväksi ruokana, kylvämiseen tai istutukseen. Ryhmään eivät kui ­
tenkaan kuulu nimikkeen 0602 istutettaviksi soveltuvat kasvisten 
taimet (ks. HS-selitykset, 7 ryhmän yleisohjeiden kymmenes kappa ­
le), 
— pavunitujen tuotannossa käytettävät pavut luokitellaan nimikkee ­
seen 0713 kuivatuksi palkoviljaksi (ks. HS-selitykset, alanimik ­
keen 0713 31 alanimikeselitys). Pavuista itäneet pavunidut ja muusta 
kuivatusta palkoviljasta itäneet idut luokitellaan kuitenkin nimikkee ­
seen 0708 tuoreiksi palkokasveiksi,  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 59  
— vaikka eräät pelkästään siemeninä olevat kasvit voitaisiin luokitella 
muihin yhdistetyn nimikkeistön ryhmiin, kuten 9 ja 12 ryhmään, ne 
soveltuvat itämisen jälkeen kulutukseen kasviksina, ja sen vuoksi ne 
olisi luokiteltava 7 ryhmään, koska ne ovat menettäneet 9 ja 12 ryh ­
män olennaiset ominaisuudet (ks. HS-selitykset, nimike 0709, bam ­
buversoja ja soijapapuja koskeva ensimmäisen kappaleen 14 kohta),  
— 10 ryhmään kuuluvan viljan (nimike 1001, 1002, 1003, 1004, 1006 
tai 1008) jyvistä idätetyt idut, kuten idätetty ohra, on luokiteltava 
alanimikkeeseen 1107 10 (idätettyä ohraa ei luokitella 10 ryhmään, 
ks. HS-selitykset, nimikettä 1003 koskeva poikkeus a alakohdassa), 
joka on yksityiskohtaisin idätettyä viljaa koskeva nimike, sillä siihen 
eivät kuulu pelkästään kuivatut idätetyt viljat (mallas). Vihermallas 
luokitellaan alanimikkeisiin 1107 10 11–1107 10 99 (ks. alanimik ­
keiden 1107 10 11–1107 10 99 selittävät huomautukset, ensimmäi ­
nen kohta). Vihermaltaat ovat jyviä, jotka ovat alkaneet itää, mutta 
joita ei vielä ole kuivattu,  
— 7 ryhmän 2 huomautuksen ja 10 ryhmän 2 huomautuksen nojalla 
l7 ryhmään luokiteltavat  Zea mays  var.  saccharata  -lajikkeesta (so ­
kerimaissi) idätetyt idut luokitellaan nimikkeeseen 0709 (ala ­
nimike 0709 99 60).  
Ei-kattava luettelo iduista ja niiden CN-koodeista:  
CN-koodi  Tavaran kuvaus ( latinalainen nimi ) 
0703 10 19  sipulin ( Allium cepa ) idut  
0703 20 00  valkosipulin ( Allium sativum ) idut  
0703 90 00  purjon ( Allium porrum ) idut  
0704 90 90  parsakaalin ( Brassica oleracea  var.  italica ) idut  
0704 90 90  sinappikaalin ( Eruca sativa ; syn.  Eruca vesicaria  ssp. sativa  
(Miller) Thell.,  Brassica eruca  L.) idut  
0706 90 90  punajuuren ( Beta vulgaris  ssp.  vulgaris ) idut  
0706 90 90  retiisin ( Raphanus sativus ) idut  
0708 10 00  herneiden ( Pisum sativum ) idut  
0708 20 00  adsukipavun ( Phaseolus angularis ) idut  
0708 20 00  mungpavun ( Vigna radiata ) idut  
0708 20 00  lehmänpavun ( Phaseolus pubescens ) idut  
0708 90 00  kahviherneen ( Cicer arietinum ) idut  
0708 90 00  meriparsaherneen ( Lotus maritimus ) idut  
0708 90 00  linssien ( Lens culinaris ) idut  
0708 90 00  kyyhkynherneen ( Cajanus cajan ) idut  
0709 99 50  fenkolin ( Foeniculum vulgare  var.  azoricum ) idut  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 60  
0709 99 60  sokerimaissin ( Zea mays  var.  saccharata ) idut  
0709 99 90  basilikan ( Ocimum  spp.) idut  
0709 99 90  mustasinapin ( Brassica nigra , syn.:  Sinapis nigra  L., Si­
symbrium nigrum  (L.) Prantl.) idut  
0709 99 90  yrtti-iison ( Agastache foeniculum ) idut  
0709 99 90  purasruohon ( Borago officinalis ) idut  
0709 99 90  kiinantoonapuun ( Toona sinensis ) idut  
0709 99 90  tavallisen suolayrtin ( Salicornia europaea)  idut  
0709 99 90  korianterin ( Coriandrum sativum ) idut  
0709 99 90  vihanneskrassin ( Lepidium sativum ) idut  
0709 99 90  sarviapilan ( Trigonella foenum-graecum ) idut  
0709 99 90  veripeipin ( Perilla frutescens ) idut  
0709 99 90  auringonkukan ( Helianthus annuus ) idut  
0709 99 90  keltasinapin ( Sinapis alba ) idut  
1107 10 19  vehnästä ( Triticum aestivum ) saadun vihermaltaan idut  
1107 10 99  ohrasta ( Hordeum vulgare ) saadun vihermaltaan idut  
1107 10 99  hirssistä ( Panicum miliaceum ) saadun vihermaltaan idut  
1107 10 99  kaurasta ( Avena sativa ) saadun vihermaltaan idut  
1107 10 99  riisistä ( Oryza sativa ) saadun vihermaltaan idut  
1107 10 99  rukiista ( Secale cereale ) saadun vihermaltaan idut  
1214 90 90  sinimailasen ( Medicago sativa ) idut  
0701  Tuoreet tai jäähdytetyt perunat  
0701 90 50  uudet perunat, tullattaessa 1.1.–30.6.  
Uusille perunoille on tunnusomaista vaalea väritys (yleensä 
valkoinen tai punertava) sekä ohut, helposti irroitettava kuo ­
ri. Uusissa perunoissa ei ole itujen alkuja.  
0703  Tuoreet tai jäähdytetyt kepa-, salotti-, valko- ja purjosi ­
pulit sekä muut  Allium  -sukuiset kasvikset  
0703 10 11 – 
0703 10 90  kepasipuli ja salottisipuli  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikki kepasipulin ( Allium 
cepa ) ja salottisipulin ( Allium ascalonicum ) lajikkeet.  
0703 10 11  istukassipulit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat yksivuotiset, viljelyyn tar ­
koitetut siemensipulit. Niiden läpimitta on yleensä 1–2 cm.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 61  
0703 20 00  valkosipuli  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki valkosipulin ( Allium 
sativum ) lajikkeet, jotka ovat ihmisravinnoksi soveltuvia. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös yksikyntiset valkosi ­
pulit, joiden läpimitta on noin 25–50 mm ja joista käytetään 
kauppanimitystä ”solo-valkosipuli”, ”helmivalkosipuli” tai 
”yksikyntinen valkosipuli” (tai muuta vastaavaa kauppani ­
mitystä). Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu ”jättivalkosipu ­
lit” tai ”elefanttivalkosipulit” ( Allium ampeloprasum , joka 
kuuluu alanimikkeeseen 0703 90 00), joissa on yksi läpimi ­
taltaan vähintään 60 mm:n suuruinen sipuli (eli huomatta ­
vasti suurempi ja painavampi kuin monikyntinen valkosipu ­
li). Allium sativum - ja Allium ampeloprasum  -lajit poikke ­
avat toisistaan myös geenipooliensa suhteen.  
0703 90 00  purjosipuli ja muut  Allium  -sukuiset kasvikset  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. purjosipuli ( Allium 
porrum ), pillisipuli ( Allium fistulosum ) ja ruohosipuli ( Al­
lium schoenoprasum ). 
0704  Tuore tai jäähdytetty keräkaali, kukkakaali, kyssäkaali 
ja lehtikaali sekä niiden kaltainen  Brassica  -sukuinen 
syötävä kaali  
0704 10 00  kukkakaali  
Ks. HS-selitykset, nimike 0704, 1 kohta.  
0704 90 10  valko- ja punakaali  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat valkokaali ( Brassica olera ­
cea L.  var.  capitata L. f. alba D. C .), jonka lajikkeita ovat 
mm. suippokaali ( Brassica oleracea L.  var.  capitata L. f.  
var. alba D.C.  subvar.  conica  ja subvar.  piramidalis ) sekä 
punakaali ( Brassica oleracea L.  var. capitata L. f. rubra (L.) 
Thell ). 
0704 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. savoijin- eli kurttu ­
kaali ( Brassica oleracea L.  var.  bullata D. C . ja var.  sa­
bauda L .), kiinankaali (esim.  Brassica sinensis  ja Brassica 
pekinensis ), kyssäkaali eli kaalirapi ( Brassica oleracea  var.  
gongylodes ) ja parsakaali ( Brassica oleracea L.  convar.  bot­
rytis (L.) Alef  var.  italica Plenck ). 
Tähän alanimikkeeseen ei kuitenkaan kuulu: 
a) Brassica -sukuiset syötävät juuret [nauriit luokitellaan ni ­
mikkeeseen 0706 ja lantut ( Brassica napus  var.  napob­
rassica ) nimikkeseen 1214]; 
b) rehukaalit kuten punainen tai valkoinen rehuydinkaali 
(Brassica oleracea  var. medullosa ) ja rehukaali ( Brassica 
oleracea  var.  viridis ), jotka luokitellaan nimikkee ­
seen 1214.  
0706  Tuoreet tai jäähdytetyt porkkanat, nauriit, punajuuret, 
kaurajuuret, mukulasellerit, retiisit ja retikat sekä niiden 
kaltaiset syötävät juuret  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 62  
0706 10 00  porkkanat ja nauriit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain nauriin ja porkkanan 
(punaiset ja oranssinpunaiset) ihmisravinnoksi soveltuvat la ­
jikkeet. Rehuporkkanat, jotka ovat yleensä valkoisia tai vaa ­
leankeltaisia, rehunauriit ( Brassica campestris  var.  rapa ) ja 
lantut ( Brassica napus  var.  napobrassica ) luokitellaan ala ­
nimikkeeseen 1214 90 10.  
0706 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. punajuuri ( Beta vulgaris  var.  conditiva ); 
2. kaurajuuri ( Tragopogon porrifolius ) ja mustajuuri ( Scor­
zonera hispanica ); 
3. kaikki retiisit ja retikat: valkoiset, mustat, vaaleanpunai ­
set jne. (erityisesti  Raphanus sativus  var.  sativus  ja ni­
ger); 
4. juuripersilja ( Petroselinum crispum  var.  tuberosum ) ja 
mukulakirveli ( Chaerophyllum bulbosum ); 
5. palsternakka; 
6. mukulapähkämö ( Stachys affinis  eli Stachys sieboldii ), 
joka on kellanvaalea, pitkänomainen ja tavallisesti pikku ­
sormen kokoinen juurakko, jossa on nivelikkäitä 
mukuloita. 
Erittäin tärkkelys- tai inuliinipitoiset syötävät juuret ja mu ­
kulat, kuten maa-artisokka, bataatti, taaro ja jamssit luoki ­
tellaan kuitenkin nimikkeeseen 0714.  
0707 00  Tuoreet tai jäähdytetyt kurkut  
0707 00 90  pikkukurkut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu kurkun pienikokoinen lajike, 
pikkukurkku (yhteen kiloon mahtuu vähintään 85 kappalet ­
ta). 
0708  Tuoreet tai jäähdytetyt palkokasvit, myös silvityt  
0708 10 00  herneet ( Pisum sativum ) 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki  Pisum sativum  -lajin 
herneet, myös peltoherne eli rehuherne ( Pisum sativum  var.  
arvense ). 
Pitkäpapulajikkeet luokitellaan kuitenkin alanimikkee ­
seen 0708 20 00 ja  Cicer -sukuun kuuluva kahviherne ala ­
nimikkeeseen 0708 90 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 63  
0708 90 00  muut palkokasvit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä ni ­
mikkeen 0708 kohdissa 3, 4, 5 ja 6 mainitut tuotteet.  
0709  Muut tuoreet tai jäähdytetyt kasvikset  
0709 20 00  parsa  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain parsan ( Asparagus 
officinalis ) nuoret versot (”kärjet”).  
0709 40 00  ruoti- eli lehtiselleri  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sellerilajikkeet  Apium gra ­
veolens L.  var. dulce (Mill.) Pers . (ruotiselleri eli lehtiselleri) 
ja Apium graveolens  var.  secalinum Alef . (yrttiselleri eli 
leikkoselleri).  
0709 59 10  kantarellit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain  Cantharellus cibarius 
Fries - ja Cantharellus friesii Quélet -lajin kantarellit tai vah ­
verot, jotka ovat yleensä keltuaisen värisiä. Samankaltaiset 
syötävät lajit kuten valevahvero ( Clitocybe aurantiaca ) ja 
mustatorvisieni ( Craterellus cornucopioides ), jota joskus 
käytetään herkkukaupoissa multasienien (tryffeleiden) kor ­
vikkeena, luokitellaan alanimikkeeseen 0709 59 90.  
0709 59 30  tatit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain  Boletus -sukuiset tatit, 
erityisesti herkkutatti ( Boletus edulis ). 
0709 60 10 – 
0709 60 99  Capsicum  - tai  Pimenta  -sukuiset hedelmät  
Ks. HS-selitykset, nimike 0709, ensimmäisen kappaleen 
5 kohta.  
0709 92 10 ja 
0709 92 90  oliivit  
Oliivit, joista on puristettu öljy, mutta joiden 
rasva-ainepitoisuus on yli 8 % luokitellaan näihin 
alanimikkeisiin.  
0709 99 10  salaattikasvit, muut kuin salaatit ( Lactuca sativa ) sekä 
sikurit ja endiivit ( Cichorium  spp.)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki muut salaattikasvit 
paitsi salaatit ( Lactuca sativa ) ja sikurit ja endiivit ( Cicho­
rium -suvun lajit). Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. vuonankaali; 
2. voikukat ( Taraxacum officinale ). 
0709 99 20  lehtijuurikkaat (mangoldit) ja kardonit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat lehtijuurikkaat eli mangol ­
dit eli lehtimangoldit ( Beta vulgaris  subvar.  cicla ) ja kardo ­
nit (Cynara cardunculus ). ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 64  
0709 99 40  kaprikset  
Kaprikset ovat monivuotisen okaisen pensaan ( Capparis spi ­
nosa ) nuoria, avautumattomia kukannuppuja.  
0709 99 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. okra ( Hibiscus esculentus ); 
2. raparperi; 
3. niittysuolaheinä ( Rumex acetosa ); 
4. Oxalis crenata  -lajin kasvit; 
5. sokerijuuri ( Sium sisarum ); 
6. eri krassilajit: vihanneskrassi ( Lepidium sativum ), vesik­
rassi ( Nasturtium officinale ), maakrassi ( Barbarea ver ­
na), köynnöskrassi ( Tropaeolum majus ) jne.; 
7. vihannesportulakka ( Portulaca oleracea ); 
8. persiljat ja kirvelit, muut kuin juuripersilja ja mukula ­
kirveli, jotka kuuluvat alanimikkeeseen 0706 90 90; 
9. rakuuna ( Artemisia dracunculus ) ja kyntelit ( Satureja 
hortensis  eli kesäkynteli ja  Satureja montana  eli talvi­
kynteli); 
10. maustemeirami ( Origanum majorana ); 
11. Liliaceae -heimoon kuuluvan  Muscari comosum  -lajin 
(eli töyhtöhelmililjan) sipulit. 
On huomattava, että 
a) runsaasti tärkkelystä ja inuliinia sisältävät juuret ja mu ­
kulat luokitellaan nimikkeeseen 0714; 
b) tietyt kasvit eivät kuulu tähän alanimikkeeseen, vaikka 
ne ovat ihmisravinnoksi soveltuvia; näitä ovat erityisesti 
seuraavat kasvit: 
1. timjami (alanimikkeet 0910 99 31–0910 99 39); 
2. laakerinlehdet (alanimike 0910 99 50); 
3. mäkimeirami eli oregano ( Origanum vulgare ), ryy­
tisalvia ( Salvia officinalis ), basilika ( Ocimum basili ­
cum), minttu (kaikki lajikkeet), verbenat eli rautayrtit 
(Verbena -suvun lajit), tuoksuruuta ( Ruta graveolens ), 
iisoppi ( Hyssopus officinalis ) ja purasruoho eli kurk ­
kuyrtti ( Borago officinalis ), jotka kaikki luokitellaan 
nimikkeeseen 1211.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 65  
0710  Jäädytetyt kasvikset (myös höyryssä tai vedessä keitetyt)  
HS-selitysten tämän ryhmän yleisohjeiden kolmannessa kap ­
paleessa määritellyn ilmaisun ”jäädytetty” on oltava myös 
Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa 120/75 antamassa 
tuomiossa mainittujen edellytysten mukainen. Vastaavasti 
tuomioistuimen asiassa C-423/09 antamassa tuomiossa 
näistä edellytyksistä esittämän tulkinnan mukaan jäädytyk ­
sen on aiheutettava sellaisia merkittäviä ja peruuttamattomia 
muutoksia, että tuote ei enää ole luonnollisessa tilassaan. 
Sen vuoksi tuotteet ovat ”jäädytettyjä”, kun jäädytetyille 
tuotteille on aiheutunut jäädytyksen vuoksi sellaisia peruut ­
tamattomia muutoksia, erityisesti solukon rakenteeseen, että 
ne eivät enää ole luonnollisessa tilassaan myöskään sen jäl ­
keen, kun ne on osittain tai kokonaan sulatettu.  
0711  Kasvikset, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai 
suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuokses ­
sa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutuk ­
seen soveltumattomina  
0711 20 10 ja 
0711 20 90  oliivit  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat tavallisesti suolaveteen säi ­
lötyt oliivit, joista ei ole vielä poistettu kitkerää makua. 
Syötäväksi valmistetut oliivit – vaikka vain säilömällä niitä 
pidempään suolavedessä – eivät kuulu näihin alanimikkei ­
siin, vaan ne luokitellaan alanimikkeeseen 2005 70 00  
0711 40 00  kurkut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kurkut, jotka ovat suurissa 
astioissa pelkästään suolaveteen tai mahdollisesti etikkaa tai 
etikkahappoa sisältävään suolaveteen säilöttyinä, mikä takaa 
kurkkujen väliaikaisen säilymisen kuljetuksen ja varastoin ­
nin ajan. Kurkut eivät tässä tilassa sovellu kulutukseen. 
Nämä tuotteet sisältävät tavallisesti vähintään 10 painopro ­
senttia suolaa. 
Ennen varsinaista käyttöä näitä tuotteita käsitellään tavalli ­
sesti seuraavalla tavalla, jolloin niiden luokitus muuttuu ja 
ne luokitellaan 20 ryhmään: 
— tuotteista poistetaan osittain suola ja niihin lisätään 
mauste (tavallisesti etikkapohjainen mausteliemi); 
— tuotteet siirretään pienempiin säilytysastioihin (säilyke- 
tai lasipurkkeihin, pulloihin jne.) ja ne pastöroidaan suo ­
lan ja etikan avulla tapahtuvan stabiloinnin parantami ­
seksi. 
Kurkut, myös suolaveteen säilötyt, jotka ovat kokonaan 
maitohappokäyneet, kuuluvat kuitenkin 20 ryhmään. Kur ­
kut, jotka ovat kokonaan maitohappokäyneet, ovat tunnis ­
tettavissa siitä, että poikkileikatun kurkun koko sisus näyttää 
lasimaiselta, ts. jossain määrin läpikuultavalta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 66  
0711 51 00  Agaricus  -sukuiset sienet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sienet voivat olla säilöttyjä 
väkevään suolaliemeen, johon on lisätty etikkaa tai 
etikkahappoa.  
0711 90 70  kaprikset  
Tämän alanimikkeen kaprikset on tavallisesti suolaveteen 
säilöttyinä tynnyreissä.  
0712  Kuivatut kasvikset, myös paloitellut, viipaloidut, rouhitut 
tai jauhetut, mutta ei enempää valmistetut  
Tähä nimikkeeseen eivät kuulu kuivatut kasvikset, joita ei 
käytetä kasviksina vaan pääasiassa hajusteisiin, farmaseutti ­
siin tuotteisiin tai hyönteisten ja sienitautien 
torjunta-aineisiin tai muihin vastaaviin tarkoituksiin (ni ­
mike 1211).  
0712 90 30  tomaatit  
Tomaattijauheen luokituksesta, ks. alanimikkei ­
den 2002 90 11–2002 90 99 selittävät huomautukset.  
0712 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu voikukan ( Taraxacum 
officinale ) kuivatut lehdet ja juuret, kuivattu niittysuolaheinä 
(Rumex acetosa ) ja kuivattu köynnöskrassi ( Tropaeolum 
majus ), joita käytetään farmaseuttisiin tuotteisiin (ala ­
nimike 1211 90 86).  
0713  Kuivattu, silvitty palkovilja, myös kalvoton tai halkaistu  
Tämän nimikkeen tuotteet, jotka on tarkoitettu viljelyyn, 
ovat kasvinjalostustyön tuloksia ja ne ovat yleensä tunnis ­
tettavissa pakkauksistaan (esim. säkit, joissa on käyttötarkoi ­
tuksen ilmaiseva etiketti) ja tavallista korkeammasta 
hinnasta.  
0713 10 10 ja 
0713 10 90  herneet ( Pisum sativum ) 
Alanimikkeen 0708 10 00 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin näitä alanimikkeitä.  
0713 20 00  kahviherneet (garbanzot)  
Tämän alanimikkeen kahviherneet ovat  Cicer -sukuisia kas ­
veja (lähinnä  Cicer arietinum  -lajia) riippumatta siitä, käy ­
tetäänkö niitä viljelyyn, ihmisravinnoksi tai eläinten 
ruokintaan.  
0713 31 00  Vigna mungo  (L.) Hepper- tai  Vigna radiata  (L.) Wilczek 
-lajin pavut  
Ks. alanimikkeen 0713 31 HS-alanimikeselitykset.  
0713 32 00  adsukipavut ( Phaseolus  tai Vigna angularis ) 
Adsukipavut myydään aina kuivina. Ennen kuin adsukikasvi 
on täysi-ikäinen, sen pavut ovat vihreitä ja niiden vesipitoi ­
suus on suuri. Kun kasvi on kasvanut täysi-ikäiseksi, pavut 
muuttuvat punaisiksi ja kuiviksi.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 67  
0713 35 00  lehmänpapu ( Vigna unguiculata ) 
Tähän alanimikkeeseen kuuluu lehmänpapu (aiemmin  Doli­
chos sinensis  ssp.  sesquipedalis ), jota on pidettävä  Vigna - 
lajin papuna. Nimet ” Dolichos unguiculata ” ja ” Dolichos 
sinensis ” ovat synonyymisiä käsitteitä, joita ei enää käytetä  
Vigna -lajin pavuista. Lehmänpavun oikea nimi on siis 
”Vigna unguiculata  (L.) Walp. ssp.  sesquipedalis ”. 
0713 40 00  linssit eli kylvövirvilät  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain  Ervum - eli Lens -su­
kujen linssikasvit, esim. linssi ( Ervum lens  eli Lens esculen ­
ta) ja Ervum ervilia  -laji.  
0713 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu alanimikkeeseen 0713 35 00 
luokiteltavan lehmänpavun ja alanimikkeeseen 0713 60 00 
luokiteltavaa kyyhkyhernettä ( Cajanus cajan ) lukuunotta ­
matta  Dolichos -suvun hernekasveja, kuten hyasinttipapu 
(Dolichos lablab ), ”jack bean” ( Canavalia ensiformis ), Mu­
cuna utilis  -laji sekä guar-siemenet ( Cyamopsis tetragono ­
loba). 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu virnansiemenet (muut 
kuin Vicia faba  -lajin) (alanimike 1209 29 45) ja lupiinin ­
siemenet ( Lupinus ) (alanimike 1209 29 50).  
0714  Maniokki- (kassava-), arrow- ja salepjuuret, 
maa-artisokat, bataatit ja niiden kaltaiset runsaasti tärk ­
kelystä tai inuliinia sisältävät juuret ja mukulat, tuoreet, 
jäähdytetyt, jäädytetyt tai kuivatut, myös paloitellut tai 
pelleteiksi valmistetut; saagoydin  
Ilmaisu ”pelleteiksi valmistetut” määritellään tämän jakson 
1 huomautuksessa.  
0714 10 00  maniokkijuuret (kassava)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. Maniokin juurimukulat, joita on kahta päälajiketta ( Ma­
nihot utilissima  ja Manihot aipi ); kasvin juuret ovat jär ­
jestäytyneet pyörän pinnojen tavoin. Korjuukypsien juu ­
rimukuloiden paino on 500 g–3 kg tai enemmän; 
2. Puristetuista maniokkijuurista tai puristetusta maniokki ­
juurijauhosta tai jauheesta valmistetut pelletit (ks. 
HS-selitykset, nimikkeen 0714 toinen kappale).  
0714 20 10 ja 
0714 20 90  bataatit  
Bataatit ovat ruohomaisen köynnöskasvin ( Ipomea batatas ) 
juurimukuloita, joiden sisus on valkoinen, keltainen tai pu ­
nainen riippuen lajikkeesta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 68  
0714 90 20  arrow- ja salepjuuret sekä niiden kaltaiset runsaasti 
tärkkelystä sisältävät juuret ja mukulat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. arrowjuuret, jotka ovat peräisin eri kasvilajeista: arrow ­
juuri eli nuolijuuri ( Maranta arundinacea ), Maranta in ­
dica, Tacca pinnatifida  (Taccaceae - heimon laji), kanna ­
kasveihin kuuluva Queenslandin arrowjuuri ( Canna edu ­
lis); 
2. salepjuuret, jotka ovat peräsin  Orchis -suvun kasvin eri 
lajikkeista; 
3. kuolleet daalianmukulat ja muiden kukkien kuolleet 
juurimukulat; 
4. maakastanjan ( Cyperus esculentus ), joka tunnetaan myös 
nimellä ”maamanteli”, mukulat.  
0714 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat maa-artisokan eri lajikkeet 
(esim.  Helianthus tuberosus , Helianthus strumosus  ja Heli­
anthus decapetalus ) ja tärkkelyspitoinen saagoydin, jota saa ­
daan tiettyjen palmukasvilajien rungoista ( Metroxylon , 
Rumphii , Raphia ruffia , Arenga  jne.).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 69  
8 RYHMÄ  
SYÖTÄVÄT HEDELMÄT JA PÄHKINÄT; SITRUSHEDELMIEN JA 
MELONIN KUORET  
Yleisohjeita  
Tähän ryhmään kuuluvat mm. tislaukseen käytettävät survotut hedelmät, 
myös ne, joissa luonnollinen käyminen on jo alkanut.  
▼M2 
Pastörointi ei tässä ryhmässä ole sallittua, lukuun ottamatta seuraavia:  
— tämän ryhmän kuivatut hedelmät ja pähkinät;  
— nimikkeen 0812 väliaikaisesti säilötyt hedelmät ja pähkinät;  
— nimikkeen 0811 jäädytetyt hedelmät ja pähkinät.  
Steriloidut hedelmät ja pähkinät eivät kuulu tähän ryhmään (yleensä 
nimike 2008).  
▼B 
0801  Tuoreet tai kuivatut kookos-, para- ja cashewpähkinät, 
myös kuorettomat  
0801 21 00 ja 
0801 22 00  parapähkinät  
Näillä pähkinöillä on mandariinilohkoa kooltaan ja muodol ­
taan muistuttava kova kuori; kuoren sisällä on suuri kolmi ­
särmäinen sydän ja sen ympärillä ruskeahko kuitumainen 
siemenkuori.  
0802  Muut tuoreet tai kuivatut pähkinät, myös kuorettomat  
0802 21 00 ja 
0802 22 00  hasselpähkinät, myös filbertspähkinät ( Corylus  spp.)  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. hasselpähkinät ( Cory­
lus avellana  -pensaan hedelmät), turkinpähkinät ( Corylus 
colurna  -pensaan hedelmät) ja filbertspähkinät ( Corylus ma ­
xima  -pensaan hedelmät).  
0802 41 00 ja 
0802 42 00  kastanjat ( Castanea  spp.)  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain  Castanea -sukuiset ma ­
keat syötävät kastanjat; näihin alanimikkeisiin eivät sen 
vuoksi kuulu vesipähkinät ( Trapa natans  -lajin hedelmät), 
jotka luokitellaan alanimikkeeseen 0802 90 85, eivätkä 
myöskään hevoskastanjat ( Aesculus hippocastanum ), jotka 
luokitellaan nimikkeeseen 2308.  
0802 51 00 ja 
0802 52 00  pistaasimantelit (pistaasipähkinät)  
Pistaasimantelit ovat pistaasipuun ( Pistacia vera ) hedelmiä, 
joita viljellään pääasiallisesti Sisiliassa, Kreikassa ja Lähi- 
idässä. 
Pienen oliivin kokoinen pistaasimanteli koostuu pehmeästä, 
ohuesta ja yleensä kosteasta ulkokuoresta (joka on hyvin 
karkeapintainen, hiukan aromaattinen ja väriltään punarus ­
kea) ja vaaleasta puumaisesta kaksikalvoisesta kuoresta sekä 
pitkänomaisesta siemenestä, jossa on punaruskea siemen ­
kuori ja vaaleanvihreä sisus sekä miellyttävä, mieto tuoksu.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 70  
0802 90 50  Pinus -sukuun kuuluvien kasvien siemenet ( Pinus  spp.)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. pinjan- ja sembransie ­
menet ( Pinus -sukuun kuuluvien kasvien hedelmät, kuten  Pi­
nus pinea , Pinus cembra  ja Pinus koraiensis ), myös jos ne 
ovat kävyissä.  
__________  
▼B 
0803  Tuoreet tai kuivatut banaanit, myös jauhobanaanit  
0803 10 10  tuoreet  
Jauhobanaanit voivat kasvaa jopa 50 cm pituisiksi. Ne ovat 
kooltaan isompia ja niiden poikkileikkaus näyttää kulmik ­
kaammalta kuin alanimikkeen 0803 90 10 banaanien. Jauho ­
banaanien sisältämä tärkkelys poikkeaa tavallisten banaanien 
sisältämästä tärkkelyksestä siten, että kypsyessään jauhoba ­
naanit eivät muutu makeaksi maultaan. Jauhobanaaneissa ei 
ole huomattavaa tuoksua eikä niitä voida syödä sellaisenaan. 
Ne korjataan tavallisesti vihreinä ja syödään keitettyinä.  
0804  Tuoreet tai kuivatut taatelit, viikunat, ananakset, avoka ­
dot, guavat, mangot ja mangostanit  
0804 40 00  avokadot  
Avokadot ovat avokadopuun ( Persea americana Mill .) he­
delmiä. Ne ovat usein melko isoja ja lajikkeesta riippuen 
pyöreitä, päärynänmuotoisia tai pitkäkaulaisen pullon muo ­
toisia luumarjoja, joiden sisällä on joskus hyvin iso kivi. 
Kuori on väriltään tummanvihreä, mutta se voi olla myös 
karmiininpunainen, purppuranpunainen tai keltainen. Kuoren 
alla oleva tiivis malto on kypsänä vihertävänvalkoinen (ki ­
ven ympärillä vaaleampi).  
0804 50 00  guavat, mangot ja mangostanit  
Guavat ovat guavapuun ( Psidium guayava L .). hedelmiä. 
Hedelmälihan väri on vaihteleva (vaalea, vaaleanpunainen, 
kermanvärinen, punertava tai vihreä) ja siinä on paljon pie ­
niä siemeniä. 
Mangot ovat mangopuun ( Mangifera indica ) hedelmiä. 
Mangot ovat luumarjoja, joissa on litteä kuitupintainen kivi. 
Mangolajikkeita on useita ja ne eroavat toisistaan painon 
(150 g–1 kg), makeuden ja maun (joissakin lajikkeissa on 
hienoinen tärpätin maku) suhteen. 
Mangostanit ovat mangostanipuun ( Garcinia mangostana ) 
hedelmiä, jotka ovat kypsinä rusehtavan purppuranpunaisia 
väriltään. Paksun kuoren sisällä on valkoisia, makeita ja 
maultaan hyvin herkullisia siemenvaippoja, joissa on kus ­
sakin useita siemeniä.  
0805  Tuoreet tai kuivatut sitrushedelmät  ▼M7
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 71  
0805 10 22 – 
0805 10 28  makeat appelsiinit, tuoreet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain  Citrus sinensis  -lajin 
appelsiinit.  
0805 10 22  Navel-appelsiinit  
Navel-appelsiineille on ominaista se, että niiden kärjessä 
kasvaa toinen hedelmä, joka työntyy hieman ulos ja joka 
muistuttaa ihmisen napaa. Ne ovat makeita, suuria, sieme ­
nettömiä appelsiineja, joiden maku on voimakas ja mehukas. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvia lajikkeita ovat mm. ”Na ­
vel”, ”Navel sanguina”, ”Lane late”, ”Navelate”, ”Navelina” 
”Thomson” ja ”Washington”.  
0805 10 24  Blancas-appelsiinit  
Valkoisia appelsiineja kutsutaan myös ”tavallisiksi appelsii ­
neiksi”, ja niitä käytetään usein mehuteollisuudessa. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvia lajikkeita ovat mm. ”Salus ­
tiana”, ”Valencia”, ”Valencia late”, ”Delta seedless”, ”Midk ­
night” ja ”Shamouti”.  
0805 10 28  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. veriappelsiinit ja pig ­
mentoituneet appelsiinit. 
Veriappelsiinien hedelmäliha ja mehu (ja joskus myös kuo ­
ri) ovat pigmentoituneet niissä olevan antosyaanin vuoksi. 
Veriappelsiinien lajikkeita ovat mm. ”Maltaise”, ”Moro”, 
”Sanguinelli”, ”Sanguinello”, ”Tarocco”, ”Blood oval”, 
”Sanguina redonda”, ”Double fine”, ”Washington sangui ­
ne”, ”Improved double fine”, ”Large sanguine” ja ”Portu ­
guese”.  
▼B 
0805 10 80  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. pomeranssit eli hapa ­
nappelsiinit eli sevillanappelsiinit, jotka ovat  Citrus auran ­
tium -lajin hedelmiä. Niitä käytetään pääasiallisesti säilyk ­
keiden valmistukseen.  
0805 20 30  monrealit (monreales) ja satsumat  
Satsumat [ Citrus reticulata Blanco  var. unshiu (Swing) ] ovat 
mandariinin varhainen lajike. Iso, kellanoranssi hedelmä on 
mehukas, makeahko ja siemenetön.  
0805 20 50  mandariinit ja wilkingit  
Mandariinit ( Citrus nobilis Lour . tai Citrus reticulata Blan ­
co) eroavat appelsiineista siten, että mandariinit ovat pie ­
nempiä, litteämpiä ja löyhäkuorisia. Mandariinien hedelmä ­
lohkot ovat selvemmin erotettavissa ja niiden maku on ma ­
keampi ja aromaattisempi.  ▼M39
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 72  
Wilkingit ovat Willow leaf mandarin- ja Temple mandarin- 
eli King mandarin- (jalostus)lajikkeiden risteytyksiä (Temple 
mandarin -lajike on puolestaan mandariinin ja pomeranssin 
risteytys). Wilkingit muistuttavat mandariineja, mutta ovat 
isompia ja suippokärkisiä.  
0805 20 70  tangeriinit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tangeriinit ( Citrus reticu ­
lata Blanco  var.  tangerina ). 
0805 20 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. tangelot eli tangeriinin ja greipin risteytykset; 
2. ortaniikit eli appelsiinin ja tangeriinin risteytykset; 
3. ”malaquinas” eli appelsiinin ja mandariinin risteytykset; 
4. tangorit.  
0805 40 00  greipit ja pomelot  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat pomelot ( Citrus grandis ) ja 
greipit ( Citrus paradisi ). Näillä hedelmillä on on vaalean ­
keltainen kuori ja ne ovat yleensä kooltaan suurempia kuin 
appelsiinit ja muodoltaan hiukan litteitä. Niiden hedelmäliha 
on väriltään keltainen tai vaaleanpunertava ja maultaan 
hapan.  
0805 50 90  limetit ( Citrus aurantifolia , Citrus latifolia ) 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki  Citrus aurantifolia  
ja Citrus latifolia  -lajin lajikkeet. 
Limetit ovat pieniä, lähes pyöreitä tai munan muotoisia he ­
delmiä, joiden ohut vihreä tai vihreänkeltainen kuori on 
tiukasti kiinni hedelmälihassa. Mehukas sisus on vihreä ja 
hyvin hapan.  
0805 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. sukaattisitruunat ( Citrus medica ), jotka ovat kuin suuria 
sitruunoita, joiden kuori on hyvin paksu ja kyhmyinen. 
Hedelmäliha on hapahko ja voimakkaasti tuoksuva. Kan ­
deerattuja sukaattisitruunan kuoria käytetään paljon kak ­
kujen ja makeisten valmistuksessa; 
2. kumkvatit ( Fortunella japonica , F. hindsii  ja F. marga ­
rita), jotka ovat suuren oliivin kokoisia pyöreitä tai pit ­
kulaisia (myös päistään pyöreitä) hedelmiä, joilla on sileä 
kuori. Sisus on vähälihainen ja hiukan hapan. Kuori on 
makea ja sitä syödään raakana tai soseena. Myös kumk ­
vatteja käytetään joskus makeisten valmistuksessa;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 73  
3. ”chinotto” ( Citrus aurantium  var.  myrtifolia ); 
4. bergamotit ( Citrus aurantium  var.  bergamia ), joka on 
vaaleankeltainen ja päärynänmuotoinen, hiukan happa ­
men makuinen appelsiinilaji. Bergamotista valmistetaan 
pääasiallisesti eteeristä öljyä; 
5. pomeliinit ( Citrus grandis Osbeck  × Citrus paradisi 
Macf. ), jotka ovat hapottoman pomelon ja valkean grei ­
pin risteymiä ja joiden paksu kuori on joko kirkkaanvih ­
reä tai kullanvärinen; ne ovat hieman suurempia kuin 
greipit, mutta niissä on vähemmän siemeniä ja niiden 
maku on makeampi.  
0806  Tuoreet tai kuivatut viinirypäleet  
0806 10 10  syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet  
Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet eroavat viinin valmistuk ­
seen tarkoitetuista rypäleistä sekä ulkonäöltään että pakkaus ­
tavaltaan. Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet pakataan 
yleensä laatikoihin, pahvirasioihin, sälelaatikoihin tai pieniin 
suljettuihin kantokoreihin; viinin valmistukseen tarkoitetut 
rypäleet taas isoihin koreihin, avoimiin pakkauslaatikoihin 
tai saaveihin, joissa rypäleet ovat usein tiivisti pakattuina, 
murskattuina tai puolittain mehuksi puristettuina.  
0806 20 10  korintit  
Korintit ovat Korinthiaki N.- eli  Black Corinth  -(jalostus)la ­
jikkeiden ( Vitis vinifera  L.) viinirypäleistä saatavia kuivat ­
tuja tuotteita. Ne ovat pieniä, pyöreitä, kannattomia, lähes 
siemenettömiä ja hyvin makeita, ja niiden tummanpurppura 
väri häivähtää mustaan.  
0806 20 30  sultanarusinat  
Sultanarusinat ovat Soultanina B.- eli  Thompson seedless  
-(jalostus)lajikkeiden ( Vitis vinifera  L.) viinirypäleistä saa ­
tavia kuivattuja tuotteita. Ne ovat siemenettömiä, keskiko ­
koisia ja makeita, ja niiden kullankeltainen väri häivähtää 
ruskeaan.  
0806 20 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki muut kuivatut vii ­
nirypäleet kuin korintit ja sultanarusinat. 
Kuivatut muskattirypäleet ovat Moschato Alexandreias B.- 
eli Muscatel - tai Malaga  -(jalostus)lajikkeiden ( Vitis vini ­
fera L.) viinirypäleistä saatavia kuivattuja tuotteita. Ne si ­
sältävät siemeniä.  
0807  Tuoreet melonit (myös vesimelonit) ja papaijat  
0807 11 00  vesimelonit  
Vesimelonit ovat  Citrullus vulgaris Schrad  -lajin hedelmiä. 
Ne voivat kasvaa jopa 20 kg painoisiksi. Hyvin mehukas 
hedelmäliha, joka ei ole kovin makea, on väriltään yleensä 
kirkkaanpunainen ja sisältää mustia siemeniä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 74  
0807 19 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.  Cucumis melo  -lajin 
hedelmät, joita on useita lajikkeita, erityisesti verkkomeloni 
(var. reticulatus Naud .), jonka kuoressa on verkkomainen 
kuvio, hunajameloni (var.  saccharus Naud .), jolla on myös 
verkkokuvioinen kuori, cantaluponmeloni (var.  cantalupen ­
sis Naud .), jolla on rosoinen ja nystermäinen kuori, 
Casaba-meloni (var.  inordorus Naud .) ja ”sileäkuorinen me ­
loni” (smooth-skinned melon). Hedelmä on tavallisesti pul ­
lea, pyöreä tai ovaalinmuotoinen ja sileä- tai rosokuorinen. 
Kellanoranssi tai valkoinen hedelmäliha on kiinteä, mehukas 
ja makea. Hedelmän säikeisessä, ontossa ytimessä on run ­
saasti ovaalinmuotoisia litteitä siemeniä, jotka ovat kellan ­
vaaleita ja kiiltäviä.  
0807 20 00  papaijat  
Papaijat ( Carica papaya ) ovat pitkulaisia tai pyöreitä, sileitä 
tai hiukan uurteisia hedelmiä. Kypsän hedelmän väri vaih ­
telee kellanvihreästä oranssiin ja paino muutamasta sadasta 
grammasta useaan kiloon. Melonin kaltaisen, keltaisesta 
oranssiin vivahtavan hedelmälihan makeus ja tuoksu vaihte ­
lee ja sen sisällä olevassa ontelossa on runsaasti pyöreitä 
mustia siemeniä kiinnittyneinä hedelmälihaan.  
0808  Tuoreet omenat, päärynät ja kvittenit  
0808 10 10  omenasiiderin tai omenamehun valmistukseen tarkoite ­
tut, irtotavarana, tullattaessa 16.9.–15.12.  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat omenat, jotka ulkomuo ­
tonsa ja ominaisuuksiensa vuoksi voidaan käyttää vain juo ­
mien, myös käyneiden, valmistukseen (luokittelemattomat ja 
lajittelemattomat, yleensä luokiteltuja hedelmiä pienemmät 
omenat, jotka ovat happamen tai karvaan makuisia, huono ­
laatuisia jne.). Ne on kuljetettava irtotavarana, ilman erotte ­
lijoita (esim. junavaunussa, isoissa säilytysastioissa, 
kuorma-autoissa tai proomuissa).  
0808 30 10  päärynäsiiderin tai päärynämehun valmistukseen tarkoi ­
tetut, irtotavarana, tullattaessa 1.8.–31.12.  
Alanimikkeen 0808 10 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0809  Tuoreet aprikoosit, kirsikat, persikat (myös nektariinit), 
luumut ja oratuomenmarjat  
0809 21 00 ja 
0809 29 00  kirsikat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikki kirsikkalajikkeet 
(myös villikirsikat), erityisesti hapankirsikka ( Prunus cera ­
sus), morellit ( Prunus cerasus  var.  austera ), sydänkirsikat 
(Prunus avium  var. juliana ) ja kiinteämaltoiset sydänkirsikat 
(Prunus avium  var.  duracina ) ja imeläkirsikka ( Prunus 
avium  eli Cerasus avium ). ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 75  
0809 30 10 ja 
0809 30 90  persikat, myös nektariinit  
Toisin kuin persikat, nektariinit ovat sileäpintaisia.  
0809 40 90  oratuomenmarjat  
Oratuomenmarjat ovat oratuomen ( Prunus spinosa ) hedel­
miä. 
0810  Muut tuoreet hedelmät  
0810 20 10  vadelmat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.  Rubus idaeus , Rubus 
illecebrosus , Rubus occidentalis  ja Rubus strigosus  -lajin 
hedelmät. Toiset lajikkeet ovat punaisia, toiset valkoisia.  
0810 30 10  mustaherukat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat  Ribes nigrum  L. -lajin 
pyöreät hedelmät.  
0810 30 30  punaherukat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat  Ribes rubrum  L. -lajin he ­
delmät.  
0810 40 10  puolukat ( Vaccinium vitis-idaea  -lajin hedelmät)  
Puolukat ovat väriltään punaisia tai vaaleanpunaisia.  
0810 40 30  mustikat ( Vaccinium myrtillus  -lajin hedelmät)  
Mustikat ovat väriltään sinimustia.  
0810 50 00  kiivit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat lajien  Actinidia chinensis 
Planch . ja Actinidia deliciosa  kiivit. 
Nämä munankokoiset hedelmät ovat mehukkaita, makean ­
karvaita ja niillä on karvainen vihertävänruskea kuori.  
0810 90 20  tamarindit, cashew-omenat, jakkipuun hedelmät, litsit ja 
sapotillat, passiohedelmät, karambolat ja pitahaijat ( pi­
tahaya ) 
Tamarindit ( Tamarindus indica  ja Tamarindus officinalis  
-lajin hedelmät) luokitellaan alanimikkeeseen 0813 40 65, 
mikäli ne ovat siinä muodossa kuin ne tavallisesti esitetään 
tullattavaksi kansainvälisessä kaupankäynnissä (palot tai 
pelkkä sisus, jossa ei ole lisättyä sokeria tai muita aineita 
ja jota ei ole muuten käsitelty). 
Jakkipuun hedelmä on  Artocarpus heterophylla  tai Artocar­
pus integrifolia  -lajin hedelmä. Litsi on  Litchi chinensis  
-lajin hedelmä. Sapotilla on  Achras sapota  -lajin hedelmä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 76  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. passiohedelmät eli 
granadillat eli passionit (esim. ”maracuja”), esim. seuraavat 
lajit: punapassioni ( Passiflora edulis ), jättipassioni ( Passif­
lora quadrangularis ) ja makea granadilla ( Passiflora ligula ­
ris). 
0810 90 75  muut  
HS-selityksissä nimikettä 0810 koskevien selitysten toisen 
kappaleen 8 kohdassa mainittujen tuotteiden (litsit ja sapo ­
tillat pois luettuina) lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat 
mm.: 
1. mansikkapuun hedelmät ( Arbutus unedo  -lajin hedel ­
mät); 
2. happomarjat ( Berberis vulgaris  -lajin hedelmät); 
3. tyrnimarjat ( Hippophaë rhamnoides  -lajin hedelmät); 
4. pihlajanmarjat (esim.  Sorbus domestica  ja Sorbus aria  
-lajin hedelmät); 
5. Annona -lajien hedelmät ( Annona cherimola  [kirimoija] 
ja Annona reticulata  [häränsydän eli Ramphal]); 
6. Physalis -suvun eri lajit ( Physalis alkekengi  -lajin [lyh ­
tykoiso eli lyhtykukka eli juutalaiskirsikka] ja  Physalis 
pubescens  -lajin hedelmät); 
7. Flacourtia-hedelmät ( Flacourtia cataphracta  ja Idesia 
polycarpa  -lajin hedelmät); 
8. mispelit ( Mespilus germanica  -lajin hedelmät) ja lokva ­
tit (Eriobotrya japonica  -lajin hedelmät); 
9. Sapotaceae -heimoon kuuluvien eri lajien hedelmät, 
esim. sapotat ( Lucuma mammosa  -lajin hedelmät), lu ­
kuun ottamatta sapotilloja, jotka luokitellaan alanimik ­
keeseen 0810 90 20; 
10. Actinidia -suvun syötävät lajit, muut kuin kiivit ( Actini­
dia chinensis Planch . tai Actinidia deliciosa ), jotka luo ­
kitellaan alanimikkeeseen 0810 50 00. 
11. Sapindaceae -heimoon kuuluvien eri lajien hedelmät, 
esim. rambutanit ( Nephelium lappaceum ) ja pulasaanit 
(Nephelium mutabile ), lukuun ottamatta litsejä ( Litchi 
chinensis ), jotka luokitellaan alanimikkee ­
seen 0810 90 20.  
0811  Jäädytetyt hedelmät ja pähkinät, keittämättömät tai ve ­
dessä tai höyryssä keitetyt, myös lisättyä sokeria tai 
muuta makeutusainetta sisältävät  
HS-selitysten tämän ryhmän yleisohjeiden toisessa kappa ­
leessa määritellyn ilmaisun ”jäädytetty” on oltava myös Eu ­
roopan unionin tuomioistuimen asiassa 120/75 antamassa 
tuomiossa mainittujen edellytysten mukainen. Vastaavasti 
tuomioistuimen asiassa C-423/09 antamassa tuomiossa 
näistä edellytyksistä esittämän tulkinnan mukaan jäädytyk ­
sen on aiheutettava sellaisia merkittäviä ja peruuttamattomia 
muutoksia, että tuote ei enää ole luonnollisessa tilassaan.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 77  
Sen vuoksi tuotteet ovat ”jäädytettyjä”, kun jäädytetyille 
tuotteille on aiheutunut jäädytyksen vuoksi sellaisia peruut ­
tamattomia muutoksia, erityisesti solukon rakenteeseen, että 
ne eivät enää ole luonnollisessa tilassaan myöskään sen jäl ­
keen, kun ne on osittain tai kokonaan sulatettu. 
Alanimikkeissä käytetystä ilmaisusta ”sokeripitoisuus”, ks. 
tämän ryhmän 1 lisähuomautus.  
0811 20 31  vadelmat  
Ks. alanimikkeen 0810 20 10 selittävät huomautukset.  
0811 20 39  mustaherukat  
Ks. alanimikkeen 0810 30 10 selittävät huomautukset.  
0811 20 51  punaherukat  
Ks. alanimikkeen 0810 30 30 selittävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 78  
9 RYHMÄ  
KAHVI, TEE, MATE JA MAUSTEET  
Yleisohjeita  
Maustesekoitusten ja mausteiden, joihin on lisätty muita aineita, luokit ­
telut määritellään tämän ryhmän 1 huomautuksessa.  
Edellä mainitun huomautuksen mukaisesti 9 ryhmään eivät kuulu maus ­
tesekoitukset, joihin on lisätty aineita, joilla ei ole mausteen olennaisia 
ominaisuuksia. Jos tällaiset sekoitukset ovat maustamisvalmisteita, ne 
luokitellaan nimikkeeseen 2103. HS-selitysten tämän ryhmän yleisohjei ­
den kuudennessa ja seitsemännessä kappaleessa määritellään mausteista 
tai kokonaisista, viipaloiduista, murskatuista tai jauhetuista kasveista, 
kasvinosista, siemenistä, hedelmistä tai pähkinöistä tai muiden ryhmien 
(7, 11, 12 jne.) lajeista koostuvat sekoitukset, joita käytetään joko juo ­
mien välittömään maustamiseen tai juomien valmistuksessa käytettävien 
uutteiden valmistamiseen.  
Kasvinosien jäänteet ja jätteet, joita väjäämättä syntyy mausteiden kor ­
juun ja sitä seuraavan käsittelyn (esim. lajittelun tai kuivauksen) tai 
varastoinnin tai kuljetuksen aikana, luokitellaan alanimikkeeseen ”murs ­
kaamattomat ja jauhamattomat”, paitsi jos tuote on selvästi tarkoituksel ­
lisen hienontamisen tulos (ilmenee esim. tasakoosteisuutena).  
Tämän ryhmän eri nimikkeissä käytetyllä ilmaisulla ”murskatut tai jau ­
hetut” ei tarkoiteta paloiksi leikattua tuotetta.  
0901  Kahvi, myös paahdettu tai kofeiiniton; kahvinkuoret ja 
-kalvot; kahvinkorvikkeet, joissa on kahvia, sen mää ­
rästä riippumatta  
0901 11 00 ja 
0901 12 00  paahtamaton kahvi  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikki paahtamattomat kah ­
vit, myös kofeiinittomat (sekä pavut että pavunpalat, jotka 
on eroteltu lajittelussa, seulonnassa jne.) ja muuhun kuin 
kahvin valmistukseen tarkoitetut (esim. kofeiinin uuttami ­
seen tarkoitetut).  
0901 11 00  kofeiinipitoinen  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu paahtamaton kahvi, josta ei 
ole uutettu kofeiinia pois.  
0901 12 00  kofeiiniton  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu paahtamaton kahvi, josta on 
uutettu kofeiini. Yleensä tällä tavoin käsitelty kahvi sisältää 
kofeiinia enintään 0,2 prosenttia kuiva-aineen painosta.  
0901 21 00 ja 
0901 22 00  paahdettu kahvi  
Näihin alanimikkeisiin kuuluu alanimikkeiden 0901 11 00 ja 
0901 12 00 selittävissä huomautuksissa määritelty kahvi, 
joka on paahdettu (myös märkämenetelmällä ennen paahtoa 
käsitelty), myös jauheena tai puristeena.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 79  
0901 21 00  kofeiinipitoinen  
Alanimikkeen 0901 11 00 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0901 22 00  kofeiiniton  
Alanimikkeen 0901 12 00 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
0901 90 10  kahvinkuoret ja -kalvot  
Kuorilla tarkoitetaan kahvipuun marjan siemenkuorta, jonka 
sisällä on tavallisesti kaksi papua. 
Kalvoilla tarkoitetaan papua ympäröivää pergamentti- ja ho ­
peakalvoa. Pergamenttikalvo poistetaan ennen paahtoa ja 
hopeakalvo paahdon aikana.  
0901 90 90  kahvia sisältävät kahvinkorvikkeet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimi ­
keen 0901 kohdassa 5 mainitut tuotteet. Nämä sekoitukset 
voi olla jauhettuja tai jauhamattomia tai jopa puristettuja.  
0904  Piper  -sukuinen pippuri; kuivatut, murskatut tai jauhe ­
tut Capsicum  - tai  Pimenta  -sukuiset hedelmät  
0904 11 00  murskaamaton ja jauhamaton  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 0904 kohdassa 1 mainitut tuotteet. On huomattava, 
että tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös rikkoutuneet pip ­
purinmarjat ja pippurin palaset, jos niitä ei ole tarkoituksella 
jauhettu tai murskattu. Tämä koskee myös epäpuhtaasta pip ­
purista koostuvaa maustepölyä tai -jätettä. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös viinietikkaan tai suo ­
laveteen säilötyt viherpippurit, myös ne, joihin on lisätty 
pieniä määriä sitruunahappoa.  
0904 21 10 – 
0904 22 00  Capsicum  - tai  Pimenta  -sukuiset hedelmät  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 0904 kohdassa 2 mainitut kuivatut, murskatut tai jau ­
hetut tuotteet.  
0904 21 10  makeat ja miedot paprikat ( Capsicum annuum ) 
Tämän alanimikkeen paprikat ( Capsicum annuum ) ovat suh ­
teellisen isokokoisia ja maultaan makeita (mutta eivät polt ­
tavia). Niitä on erivärisiä. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat 
ainoastaan kuivat kokonaiset tai paloitellut paprikat, mutta 
eivät murskatut eivätkä jauhetut.  
0906  Kaneli ja kanelinnuput  
0906 11 00 ja 
0906 19 00  murskaamattomat ja jauhamattomat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat esim.: 
1. kanelinkuoren suikaleet, jotka ovat sisäkkäin kiertyneitä 
ja jopa 110 cm pitkiä tankoja;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 80  
2. kanelitangoista leikatut tietyn mittaiset palat (yleensä 
5–10 cm); 
3. eripituiset ja -levyiset kuoren palat kuten ”quillings” 
(standardipituisten kanelitankojen leikkaamisessa synty ­
neitä paloja ja jätettä), ”featherings” ja ”chips” (pieniä 
kanelinkuoren paloja, joita syntyy kuorinnan yhteydessä 
ja joita käytetään erityisesti kaneliöljyn valmistukseen).  
0906 11 00  kaneli ( Cinnamomum zeylanicum Blume ) 
Ks. alanimikkeen 0906 11 HS-alanimikeselitykset.  
0907  Mausteneilikka (hedelmät, kukannuput ja kukkavarret)  
Tähän nimikkeeseen kuuluu myös murskattu ja jauhettu 
mausteneilikka.  
0908  Muskottipähkinä, muskottikukka ja kardemumma  
0908 11 00  murskaamaton ja jauhamaton  
Ks. HS-selitykset, nimike 0908, a kohta. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat muskottipuun ( Myristica 
fragrans ) hedelmien siemenet. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös haihtuvien öljyjen tai 
resinoidien teolliseen valmistukseen tarkoitetut kokonaiset 
muskottipähkinät, jotka usein suojataan hyönteisiltä kalkki ­
liuoskäsittelyllä, sekä huonompilaatuiset muskottipähkinät, 
jotka ovat kuihtuneita tai sadonkorjuussa vahingottuneita 
ja jotka myydään nimellä ”jäte”, ”BWP” (rikkoutuneet, ma ­
toiset, punkkiset) tai ”vialliset”.  
0908 21 00 ja 
0908 22 00  muskottikukka  
Ks. HS-selitykset, nimike 0908, b kohta.  
0908 31 00 ja 
0908 32 00  kardemumma  
Ks. HS-selitykset, nimike 0908, c kohdan 1–4 alakohdat.  
0909  Aniksen, tähtianiksen, fenkolin (saksankuminan), kori ­
anterin, roomankuminan tai kuminan hedelmät ja sie ­
menet; katajanmarjat  
0909 21 00 ja 
0909 22 00  korianteri  
Ks. HS-selitykset, nimike 0909, ensimmäinen ja kolmas 
kappale. 
Korianterin hedelmät (”siemenet”) ovat vaalean kellanrus ­
keita ja pyöreitä. Ne ovat makeita ja hieman pistävän 
makuisia.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 81  
0909 31 00 ja 
0909 32 00  roomankumina ( Cuminum cyminum ) 
Ks. HS-selitykset, nimike 0909, ensimmäinen ja kolmas 
kappale. 
Roomankuminan siemenet ovat ovaalinmuotoisia ja 
rosokuorisia.  
0909 61 00 ja 
0909 62 00  anis, tähtianis, kumina ja fenkoli (saksankumina); kat ­
ajanmarjat  
Ks. HS-selitykset, nimike 0909. 
Kuminan siemenet ovat pitkänomaisia, munanmuotoisia ja 
rosokuorisia.  
0910  Inkivääri, sahrami, kurkuma, timjami, laakerinlehdet, 
curry ja muut mausteet  
0910 11 00 ja 
0910 12 00  inkivääri  
Ks. HS-selitykset, nimike 0910, a kohta. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat tuoreet, kuivatut tai murs ­
katut inkiväärin ( Amomum zingiber  L.) juurakot. Näihin ala ­
nimikkeisiin kuuluvat sekä ns. musta inkivääri (kuorimaton) 
että ns. valkoinen inkivääri (kuorittu).  
0910 20 10 ja 
0910 20 90  sahrami  
Ks. HS-selitykset, nimike 0910, b kohta.  
0910 30 00  kurkuma  
Ks. HS-selitykset, nimike 0910, c kohta. 
Tavallisesti myydään ”pyöreää” kurkumaa, joka on peräisin 
kurkuman juurakon isosta ja pyöreästä pääjuuresta, kun taas 
ovaalin- tai lieriönmuotoisista sivujuurista saadaan ”pitkää” 
kurkumaa.  
0910 91 05 – 
0910 91 90  tämän ryhmän 1 huomautuksen b alakohdassa tarkoite ­
tut sekoitukset  
Ks. HS-selitykset, nimike 0910, e ja g kohta.  
0910 91 05  curry  
Curryjauheet on kuvattu HS-selityksissä nimikkeen 0910 
kohdassa e. Näihin sekoituksiin lisätyt vähäiset määrät 
muita aineita (suolaa, sinapinsiemeniä, jauhettuja palkokas ­
veja) eivät muuta curryjauheiden luokitusta.  
0910 99 31 – 
0910 99 39  timjami  
Näihin alanimikkeisiin kuuluu monia timjamilajeja [ Thymus 
vulgaris , Thymus zygis , Thymus serpyllum  L. eli kangasaju ­
ruoho (villitimjami)], myös kuivattuina.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 82  
0910 99 31  kangasajuruoho (villitimjami) ( Thymus serpyllum  L.) 
Tähän alanimikkeeseen kuuluu vain  Thymus serpyllum  L. 
-lajin timjami.  
0910 99 33  muu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat  Thymus vulgaris  ja Thymus 
zygis  -lajin kerätyt ja kuivatut lehdet ja kukat.  
0910 99 50  laakerinlehdet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat laakeripuun ( Laurus nobi ­
lis) lehdet, myös kuivattuina.  
0910 99 91 ja 
0910 99 99  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat tillinsiemenet ( Anethum 
graveolens ), ”Kani” ja  Xylopia aethiopica - lajin hedelmistä 
valmistettu mauste, ns. ”neekeripippuri”. 
Näihin alanimikkeisiin ei kuitenkaan luokitella seuraavia 
tuotteita, vaikka niitä yleisesti käytetäänkin mausteina: 
a) sinapinsiemenet (nimike 1207); 
b) kaikki galangajuuret (nimike 1211); 
c) saflorin ( Carthamus tinctorius  tai Carthamus oxyacantha  
tai Carthamus palaestinus ) kukista tehty väriaine, joka 
on punaisempaa kuin aidosta sahramista tehty (ni ­
mike 1404). 
Monet maustamiskasvit, jotka eivät varsinaisesti ole maus ­
teita, luokitellaan tämän ryhmän sijasta erityisesti 7 ja 
12 ryhmiin (ks. näiden ryhmien selittävät huomautukset).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 83  
10 RYHMÄ  
VILJA  
Yleisohjeita  
Kuivatut viljantähkät (esim. maissi), jotka on valkaistu, värjätty, kylläs ­
tetty tai muulla tavalla valmistettu koristetarkoituksiin, luokitellaan ala ­
nimikkeeseen 0604 90 99.  
Tähän ryhmään luokitellaan myös vilja, joka on lämpökäsitelty säilön ­
tätarkoituksessa, vaikka käsittelyn seurauksena jyvät saattavat osittain 
gelatinoitua ja joskus räjähtää. Osittainen gelatinoituminen (esigelatinoi ­
tuminen) tapahtuu kuivauksen yhteydessä ja vain pienelle osalle jyvistä. 
Tärkkelyksen muuntaminen ei ole lämpökäsittelyn tavoite vaan pelkkä 
sivuvaikutus. Tällä käsittelyllä ei pidä ymmärtää tarkoitettavan 10 ryh ­
män 1 huomautuksen B kohdassa tarkoitettua ilmaisua ”muulla tavalla 
valmistettu”.  
1001  Vehnä sekä vehnän ja rukiin sekavilja  
1001 11 00 ja 
1001 19 00  makaroni- eli durumvehnä  
Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus ja HS-selitykset, 
nimike 1001, ensimmäinen kappale, 2 kohta.  
1001 91 20  tavallinen vehnä sekä vehnän ja rukiin sekavilja, siemen ­
vilja  
Siemenvilja on valikoitua viljaa ja se voidaan yleensäkin 
tunnistaa pakkausten (esim. säkit, joissa on käyttötarkoituk ­
sen ilmaiseva nimilappu) ja korkeamman hinnan mukaan. 
Nämä siemenet voidaan käsitellä niiden suojaamiseksi tuho ­
laisilta ja linnuilta.  
1003  Ohra  
1003 10 00  siemenvilja  
Ks. alanimikkeen 1001 91 20 selittävät huomautukset.  
1006  Riisi  
Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomatus.  
1008  Tattari, hirssi ja kanariansiemenet; muu vilja  
1008 60 00  ruisvehnä  
Ruisvehnä on vehnän ja rukiin risteyttämisestä syntynyt 
hybridilaji. Ruisvehnän siemen on tavallisesti isompi ja pit ­
känomaisempi kuin rukiinsiemen ja usein isompi ja pitkän ­
omaisempi kuin vehnänsiemen. Ruisvehnän siemenen uloin 
kerros on ryppyinen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 84  
11 RYHMÄ  
MYLLYTEOLLISUUSTUOTTEET; MALTAAT; TÄRKKELYS; 
INULIINI; VEHNÄGLUTEENI 
Lisähuomautus 2  Tämän ryhmän 2 lisähuomautusta sovelletaan kookospähki ­
nän osalta ainoastaan kookospähkinästä valmistettuihin hie ­
noon jauhoon, karkeaan jauhoon ja jauheeseen. Raastetut ja 
kuivatut kookospähkinän sydämet luokitellaan alanimikkee ­
seen 0801 11 00, eivätkä ne kuulu nimikkeeseen 1106 edes 
silloin, kun ne täyttävät tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen 
b alakohdassa vahvistetut vaatimukset. 
Raastetut ja kuivatut kookospähkinän sydämet esitetään tul ­
lille viipaleina, pieninä palasina tai ohuina suikaleina. Koo ­
kospähkinästä valmistetut hieno jauho, karkea jauho ja jauhe 
koostuvat hienoista hiukkasista.  
1101 00  Hienot vehnäjauhot sekä vehnän ja rukiin sekajauhot  
Ks. tämän ryhmän 2 huomautus. 
Tämän nimikkeen jauhot voivat sisältää pieniä määriä suo ­
laa (yleensä enintään 0,5 %) sekä pieniä määriä amylaasia, 
jauhettuja viljanalkioita ja paahdettua mallasta.  
1102  Muut hienot viljajauhot kuin vehnäjauhot tai vehnän ja 
rukiin sekajauhot  
Ks. tämän ryhmän 2 huomautus. 
Tämän nimikkeen jauhot voivat sisältää pieniä määriä suo ­
laa (yleensä enintään 0,5 %) sekä pieniä määriä amylaasia, 
jauhettuja viljanalkioita ja paahdettua mallasta.  
1102 20 10 ja 
1102 20 90  maissijauho  
Rasvapitoisuuden määrityksessä sovelletaan komission 
asetuksen (EY) N:o 152/2009 (EUVL L 54, 26.2.2009, s. 1) 
liitteen III osastossa H määrättyä analyyttistä menetelmää 
komission asetuksen (ETY) N:o 1748/85 (EYVL L 167, 
27.6.1985, s. 26) mukaisesti. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluu myös ”masa-jauhoksi” kut ­
suttu maissijauho, joka saadaan ”seisottamalla” (”nixtamali ­
sation”), jolloin maissinjyviä keitetään ja liotetaan kalsium ­
hydroksidiliuoksessa, jonka jälkeen ne kuivataan ja jauhe ­
taan. 
Mitkä tahansa lisäkäsittelyt, kuten paahtaminen, johtavat 
kuitenkin tällaisen tuotteen sulkemiseen pois nimik ­
keestä 1102 (tavallisesti 19 ryhmä).  
1103  Viljarouheet, karkeat viljajauhot ja viljapelletit  
1103 11 10 – 
1103 19 90  rouheet ja karkeat jauhot  
1. Ks. tämän ryhmän 2 ja 3 huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 85  
2. Ks. HS-selitykset, nimikkeen 1103 kuusi ensimmäistä 
kappaletta. 
3. — Tuotteet, jotka eivät täytä tämän ryhmän 3 huomau ­
tuksessa asetettuja seulan läpäisyä koskevia vaa ­
timuksia, luokitellaan nimikkeeseen 1104. 
— Tuotteet, jotka täyttävät tämän ryhmän 3 huomautuk ­
sessa asetetut seulan läpäisyä koskevan vaatimukset, 
mutta jotka ovat hiottuja (”pyöristettyjä”), ts. pyöre ­
änmuotoisia jyvänpaloja, luokitellaan johonkin ni ­
mikkeen 1104 hiottuja jyviä koskeviin alanimikkei ­
siin. 
1103 13 10 ja 
1103 13 90  maissia  
Rasvapitoisuuden määrityksestä, ks. alanimikkei ­
den 1102 20 10 ja 1102 20 90 selittävät huomautukset. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluu myös ”masa-jauhoksi” kut ­
suttu rouhe ja karkea jauho maissista, joka saadaan ”seis ­
ottamalla” (”nixtamalisation”), jolloin maissinjyviä keitetään 
ja liotetaan kalsiumhydroksidiliuoksessa, jonka jälkeen ne 
kuivataan ja jauhetaan. 
Mitkä tahansa lisäkäsittelyt, kuten paahtaminen, johtavat 
kuitenkin tällaisen tuotteen sulkemiseen pois nimik ­
keestä 1103 (tavallisesti 19 ryhmä).  
1103 20 25 – 
1103 20 90  viljapelletit  
Ks. HS-selitykset nimikkeen 1103 viimeinen kappale.  
1104  Muulla tavoin käsitellyt viljanjyvät (esim. kuoritut, vals ­
satut, hiutaleiksi valmistetut, pyöristetyt, leikatut tai kar ­
keasti rouhitut), ei kuitenkaan nimikkeen 1006 riisi; vil ­
janjyvien alkiot, kokonaiset, valssatut, hiutaleiksi valmis ­
tetut tai jauhetut  
Hiutaleiksi valmistetut viljanjyvät, jotka kuuluvat alanimik ­
keisiin 1104 12 90, 1104 19 69 ja 1104 19 91, on ensin kuo ­
rittu ja valssattu.  
1104 22 40 – 
1104 29 89  muut käsitellyt viljanjyvät (esim. kuoritut, pyöristetyt, 
leikatut tai karkeasti rouhitut)  
Ks. HS-selitykset, nimike 1104, 2–5 kohdat.  
1104 22 50  pyöristetyt  
HS-selityksissä nimikkeen 1104 toisen kappaleen kohdassa 4 
mainittujen ”pyöristettyjen” eli hiottujen jyvien lisäksi tähän 
alanimikkeeseen kuuluvat hiotut jyvän palat, jotka ovat 
muodoltaan pyöreitä jyväsiä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 86  
1104 22 95  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kuorimattomista viljanjy ­
vistä hienontamalla valmistetut tuotteet, jotka eivät täytä 
tämän ryhmän 3 huomautuksessa asetettuja seulan läpäisyä 
koskevia vaatimuksia.  
1104 23 40  kuoritut, myös leikatut tai karkeasti rouhitut; pyöristetyt  
Ilmaisu ”pyöristetyt” määritellään ks. alanimik ­
keen 1104 22 50 selittävissä huomautuksissa.  
1104 23 98  muut  
Ks. alanimikkeen 1104 22 95 selittävät huomautukset. 
Rikkoutuneet maissinjyvät, jotka on otettu talteen puhdis ­
tettujen kuorimattomien maissinjyvien seulonnan yhteydessä 
ja jotka täyttävät tämän ryhmän 2 huomautuksen A kohdassa 
asetetut vaatimukset, luokitellaan tähän alanimikkeeseen jy ­
vinä, jotka on ”ainoastaan karkeasti rouhittu”.  
1104 29 05  pyöristetyt  
Ks. alanimikkeen 1104 22 50 selittävät huomautukset.  
1104 29 08  muut  
Ks. alanimikkeen 1104 22 95 selittävät huomautukset. .  
1104 29 30  pyöristetyt  
Ks. alanimikkeen 1104 22 50 selittävät huomautukset.  
1104 29 51 – 
1104 29 59  ainoastaan karkeasti rouhitut  
Ks. alanimikkeen 1104 22 95 selittävät huomautukset.  
1104 30 10 ja 
1104 30 90  viljanjyvien alkiot, kokonaiset, valssatut, hiutaleiksi val ­
mistetut tai jauhetut  
Ks. HS-selitykset, nimike 1104, 6 kohta.  
1106  Nimikkeen 0713 kuivatusta palkoviljasta, nimik ­
keen 0714 saagosta, juurista tai mukuloista valmistetut 
hienot ja karkeat jauhot sekä jauhe; 8 ryhmän tuotteista 
valmistetut hienot ja karkeat jauhot sekä jauhe  
Ilmaisut ”hienot jauhot”, ”karkeat jauhot” ja ”jauhe” mää ­
ritellään tämän ryhmän 2 lisähuomautuksessa. 
Tahnan muodossa olevat tuotteet eivät kuulu tähän 
nimikkeeseen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 87  
1107  Maltaat, myös paahdetut  
1107 10 11 – 
1107 10 99  paahtamattomat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikki maltaat, joissa on 
viljatärkkelyksen pilkkomiseen tarvittavaa diastaattista aktii ­
visuutta. Tällaisia maltaita ovat mm. vihermaltaat, liotusvai ­
heessa olevat ilmastetut maltaat ja kuivatut maltaat, joista 
viimeksi mainitut usein luokitellaan (kaupallisessa mielessä) 
edelleen vaaleisiin (Pilsner-tyyppisiin) maltaisiin ja tummiin 
(Münchener-tyyppisiin) maltaisiin. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluu myös ihmisravinnoksi tarkoi ­
tettu vihermallas, joka kulutetaan samalla tavalla kuin kas ­
visten idut. Vihermallas on viljanjyvä, joka on alkanut itää, 
mutta jota ei vielä ole kuivattu. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvissa kokonaisissa mallas ­
jyvissä on jauhomainen ja mureneva valkoinen sisus. Tum ­
mista (Münchener-tyyppisistä) mallasjyvistä kuitenkin noin 
10 prosentilla sisuksen väri vaihtelee keltaisesta ruskeaan. 
Jyvien sisus on kuiva ja mureneva. Niistä saadaan jauha ­
malla hienoa pehmeää jauhoa.  
1107 20 00  paahdetut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mitkä tahansa maltaat, 
joissa paahtamisen tuloksena diastaattinen aktiivisuus on vä ­
hentynyt tai se on kokonaan hävinnyt. Tämän vuoksi oluen 
valmistuksessa paahdettuja maltaita käytetään paahtamatto ­
mien maltaiden joukossa pelkkänä lisäaineena, joka antaa 
oluelle erityisen värin ja maun. 
Tällaisissa maltaissa sisuksen väri vaihtelee mallastyypistä 
riippuen likaisen valkoisesta mustaan. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. paahdetut maltaat, jotka on paahdettu joko ennen kuin 
tärkkelys on varsinaisesti ehtinyt pilkkoutua mallassoke ­
riksi tai osittaisen tärkkelyksen pilkkoutumisen jälkeen, 
riippuen käytettyjen vaaleiden maltaiden kosteusasteesta. 
Näillä maltailla on kiiltävä ulkopinta ja niiden endos ­
permi on musta, mutta ei kuitenkaan lasimainen. 
2. karamelli- eli värimaltaat, joissa tärkkelyksen pilkkoutu ­
misen tuloksena syntynyt mallassokeri on karamellisoitu. 
Näiden maltaiden väri vaihtelee sameankeltaisesta vaa ­
leanruskeaan. Ainakin 90 prosentilla jyvistä on kiiltävä 
lasimainen endospermi, jonka väri vaihtelee likaisen val ­
koisesta tummanruskeaan. Hyvin vaaleissa karamellimal ­
taissa on vielä jonkin verran diastaattista aktiivisuutta 
jäljellä. Karamellimaltaiden joukossa voi olla noin 
10 prosenttia karamellisoimatonta mallasta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 88  
12 RYHMÄ  
ÖLJYSIEMENET JA -HEDELMÄT; ERINÄISET SIEMENET JA 
HEDELMÄT; TEOLLISUUS- JA LÄÄKEKASVIT; OLJET JA 
KASVIREHU 
1201  Soijapavut, myös murskatut  
Soijapavut ovat ruskeita, vihreitä tai mustia  Glycine max  
-lajin siemeniä. Niissä ei käytännöllisesti katsoen ole lain ­
kaan tärkkelystä, mutta ne sisältävät runsaasti valkuais ­
aineita ja öljyä. 
Erityistä huolellisuutta tarvitaan luokiteltaessa siemeniä, 
joita markkinoidaan ”vihreinä soijapapuina” tai ”vihreinä 
papuina”. Nämä siemenet eivät yleensä ole soijapapuja, 
vaan papuja ja ne luokitellaan nimikkeeseen 0713.  
1202  Paahtamattomat tai muulla tavoin kypsentämättömät 
maapähkinät, myös kuoritut tai murskatut  
Maapähkinät ( Arachis hypogaea  -lajin siemenet) sisältävät 
runsaasti syötävää öljyä.  
1205  Rapsin- ja rypsinsiemenet, myös murskatut  
1205 10 10 ja 
1205 10 90  niukasti erukahappoa sisältävät rapsin- ja rypsinsieme ­
net 
Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus ja HS-selitykset, 
nimike 1205.  
1206 00  Auringonkukansiemenet, myös murskatut  
1206 00 91  kuoritut; harmaa- ja valkearaidallisissa kuorissa  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat auringonkukansiemenet on 
yleensä tarkoitettu makeisten valmistukseen, linnunruoaksi 
tai välittömään kulutukseen. Siementen pituus on tavallisesti 
vain puolet kuoren pituudesta, joka voi olla yli 2 cm. Nämä 
siemenet sisältävät öljyä tavallisesti noin 30–35 painopro ­
senttia.  
1206 00 99  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. auringonkukansieme ­
net, joista valmistetaan ihmisravinnoksi soveltuvaa öljyä. 
Nämä siemenet toimitetaan yleensä kuorineen, jotka ovat 
väriltään täysin mustia. Siemenen ja kuoren pituus on taval ­
lisesti lähes sama. Nämä siemenet sisältävät öljyä tavallisesti 
noin 40–45 painoprosenttia.  
1207  Muut öljysiemenet ja -hedelmät, myös murskatut  
1207 40 10 ja 
1207 40 90  seesaminsiemenet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat  Sesamum indicum  -lajin 
siemenet.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 89  
1207 50 10 ja 
1207 50 90  sinapinsiemenet  
Sinapinsiemeniä saadaan eri kasvilajeista, esim.  Sinapsis al ­
ba, Brassica hirta , Brassica nigra  ja Brassica juncea  -la­
jeista.  
1207 99 96  muut  
HS-selitysten nimikkeen 1207 toisessa kappaleessa mainitut 
siemenet ja hedelmät kuuluvat tähän alanimikkeeseen, ellei 
niitä ole luokiteltu johonkin muuhun nimikkeen 1207 ala ­
nimikkeeseen. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös pehmeäkuoriset vih ­
reän kurpitsan siemenet, joista geneettisesti puuttuu korkki ­
mainen siemenkuoren päällyskerros ( Cucurbita pepo  L. 
convar.  citrullinia  Greb. var.  styriaca  ja Cucurbita pepo  L. 
var. oleifera  Pietsch). Näitä kurpitsoja viljellään pääasialli ­
sesti niistä saatavan öljyn vuoksi eikä ruokavihanneksiksi; 
jälkimmäisten siemenet kuuluvat alanimikkee ­
seen 1209 91 80. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu kurpitsan paahdetut sie ­
menet (alanimike 2008 19 tai 2008 97).  
1208  Öljysiemen- ja öljyhedelmäjauhot, ei kuitenkaan sinap ­
pijauho  
Ks. tämän ryhmän 2 huomautus.  
1209  Siemenet, hedelmät ja itiöt, jollaisia käytetään kylvämi ­
seen 
1209 10 00  sokerijuurikkaansiemenet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain sokerijuurikkaan 
(Beta vulgaris  var.  altissima ) siemenet. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös monosiemenet eli 
yksi-itoiset siemenet, jotka on saatu aikaan geenitekniikan 
avulla tai siemenryppäästä lohkomalla ja jotka on sen jäl ­
keen päällystetty yleensä savipohjaisella aineella tai ovat 
ilman tällaista päällystettä.  
1209 29 60  rehujuurikkaansiemenet ( Beta vulgaris  var.  alba ) 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös monosiemenet eli 
yksi-itoiset siemenet, jotka on saatu aikaan geenitekniikan 
avulla tai siemenryppäästä lohkomalla ja jotka on sen jäl ­
keen päällystetty yleensä savipohjaisella aineella tai ovat 
ilman tällaista päällystettä.  
1209 30 00  pääasiallisesti kukkiensa vuoksi viljeltyjen ruohomaisten 
kasvien siemenet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat yksinomaan tai pääasialli ­
sesti kukkiensa vuoksi (leikkokukiksi, koristekukiksi, jne.) 
viljeltyjen ruohomaisten kasvien siemenet. Siemenet voidaan 
esittää tullattavaksi tukiaineeseen, esim. selluloosavanuun tai 
turpeeseen, sekoitettuina. Tähän alanimikkeeseen kuuluu 
myös tuoksuherne eli hajuherne ( Lathyrus odoratus ). ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 90  
1209 91 80  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kurpitsojen siemenet, 
joita käytetään kylvämiseen. 
Ks. myös alanimikkeen 1207 99 96 ja 1212 99 95 selittävät 
huomautukset.  
1209 99 10  metsäpuiden siemenet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat metsäpuiden siemenet ja 
jyvät, myös sellaiset, jotka on tarkoitettu koristepuiden ja 
-pensaiden viljelyyn tuontimaassa. 
Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”puut” tarkoitetaan kaikkia 
puita, pensaita ja pensasmaisia puita, joilla on puuvartiset 
rungot, varret ja oksat. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki siemenet ja hedel ­
mät, joista viljellään 
1. sekä eurooppalaisia puita että eksoottisia lajeja metsityk ­
siin sekä puutavaran tuottamista että kasvumaan suojele ­
mista tai eroosion ehkäisemistä varten; 
2. koristepuita tai puita puistoja, julkisia ja yksityisiä puu ­
tarhoja, julkisia aukioita, kaupunkikatuja, teitä, kanaalien 
varsia, jne. (maisemasuunnittelua) varten. 
Jälkimmäisen ryhmään – johon kuuluu paljolti samoja lajeja 
kuin ensimmäiseen ryhmään – kuuluu mm. puita, joita vil ­
jellään muotonsa tai lehtiverhonsa värin vuoksi (esim. tietyt 
poppelityypit, vaahtera ja havupuut), kukkiensa vuoksi 
(esim. mimosa, tamariski, mangolia, sireeni, kultasade, japa ­
ninkirsikka, juudaksenpuu ja ruusut) tai kirkkaanväristen 
hedelmiensä vuoksi (esim. laakerikirsikka, tuhkapensas ja 
tulimarja). 
Seuraavat siemenet ja hedelmät, myös viljelyyn tarkoitetut, 
eivät kuitenkaan kuulu tähän alanimikkeeseen: 
a) 8 ryhmään kuuluvat hedelmät ja pähkinät (erityisesti 
pähkinät, esim. kastanjat, saksanpähkinät, hasselpähkinät, 
pekaanipähkinät ja mantelit); 
b) 9 ryhmään kuuluvat siemenet ja hedelmät (esim. katajan ­
marjat); 
c) nimikkeisiin 1201–1207 kuuluvat öljysiemenet ja -pähki ­
nät (esim. pyökinpähkinät ja palmunytimet). 
Tähän alanimikkeeseen eivät myöskään kuulu: 
a) tamarindin siemenet (alanimike 1209 99 99); 
b) tammenterhot ja hevoskastanjat (alanimike 2308 00 40).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 91  
1210  Tuoreet tai kuivatut humalantähkät, myös murskatut, 
jauhetut tai pelleteiksi valmistetut; lupuliini  
1210 20 10  murskatut, jauhetut tai pelleteiksi valmistetut, runsaasti 
lupuliinia sisältävät; lupuliini  
Lupuliinin lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat runsaasti 
lupuliinia sisältävät tuotteet. Tällaisia tuotteita saadaan jau ­
hamalla humalantähkät lehtien, ruotien, suojuslehtien ja kan ­
tojen mekaanisen poiston jälkeen.  
1211  Kasvit ja kasvinosat (myös siemenet ja hedelmät), jollai ­
sia käytetään pääasiallisesti hajusteisiin, farmaseuttisiin 
tuotteisiin, hyönteisten ja sienitautien torjunta-aineisiin 
tai niiden kaltaisiin tuotteisiin, tuoreet tai kuivatut, 
myös paloitellut, murskatut tai jauhetut  
1211 20 00  ginsengjuuri  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ginsengin ( Panax quinque ­
folium  ja Panax ginseng ) usein haarautuneet juuret, joiden 
muoto vaihtelee lieriömäisestä sukkulamaiseen ja jonka 
yläosassa on kierteisiä uurteita. Juuren ulkopinnan väri vaih ­
telee kellanvalkoisesta ruskeankeltaiseen ja sen murtopinta 
on valkoinen ja jauhomainen (keitettynä se muuttuu kovaksi 
”sarveksi”). Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös murs ­
katut tai jauhetut ginsengjuuret.  
1211 90 30  tonkapavut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat  Leguminosae -heimoon 
kuuluvan  Dipteryx odorata  -lajin siemenet, joita kutsutaan 
myös nimellä tonkapavut. Ne sisältävät kumariinia, jota käy ­
tetään parfyymiteollisuudessa sekä dieettijuomissa käytettä ­
vien esanssien valmistukseen.  
1211 90 86  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 1211 yhdennessätoista kappaleessa mainitut kasvit, 
kasvinosat, siemenet ja hedelmät, mikäli niitä ei ole luoki ­
teltu johonkin muuhun nimikkeen 1211 alanimikkeeseen, 
sekä myös seuraavat: 
1. hamppukasvin osat, myös epäorgaanisiin tai orgaanisiin 
aineisiin (jotka usein ovat pelkästään sidosaineita) 
sekoitettuina; 
2. ”orange peas” tai ”orangettes” eli syötäväksi kelpaamat ­
tomat appelsiininraakileet, jotka putoavat maahan pian 
puun kukkimisen jälkeen ja jotka kerätään vasta kuivina 
erityisesti niiden sisältämän tärkeän eteerisen öljyn (”pe ­
tit-grain”) erottamista varten; 
3. kuivatun voikukan lehdet ( Taraxacum officinale ); 
4. kuivattu niittysuolaheinä ( Rumex acetosa ); 
5. kuivattu koristekrassi ( Tropaeolum majus ); 
►M10  6. puimalla saadut psylliumin ( Plantago ovata ) sie­
menten kuoret heterogeenisinä osina; ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 92  
►M48  7. lakkakäävästä (reishi) ( Ganoderma lucidum ) 
saatu jauhe. ◄ 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu levät (nimike 1212) ei ­
vätkä kurpitsan siemenet (nimike 1207 tai 1209).  
1212  Johanneksenleipä, merilevät ja muut levät, sokerijuu ­
rikas ja sokeriruoko, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt tai 
kuivatut, myös jauhetut; hedelmänkivet ja -sydämet sekä 
muut kasvituotteet (myös paahtamattomat juurisikurin  
Cichorium intybus sativum  juuret), jollaisia käytetään 
pääasiallisesti ihmisravinnoksi, muualle kuulumattomat  
1212 21 00 ja 
1212 29 00  merilevät ja muut levät  
Ks. HS-selitykset, nimike 1212, A kohta.  
1212 91 20 ja 
1212 91 80  sokerijuurikas  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain uuttamattomat sokeri ­
juurikkaat, joiden sakkaroosipitoisuus on tavallisesti suu ­
rempi kuin 60 prosenttia kuiva-aineen painosta. Sokerijuu ­
rikkaat, joista sokeri on osaksi tai kokonaan uutettu, luoki ­
tellaan alanimikkeisiin 2303 20 10 tai 2303 20 90.  
1212 92 00  johanneksenleipä  
Ks. HS-selitykset, nimike 1212, C kohta, ensimmäinen ja 
toinen kappale.  
1212 99 41 ja 
1212 99 49  johanneksenleivän siemenet  
Ks. HS-selitykset, nimike 1212, C kohta, kolmas kappale.  
1212 99 95  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 1212 kohdan D kolmannessa, 
neljännessä ja viidennessä kappaleessa mainittujen tuottei ­
den lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. kokonaiset, murskatut tai jauhetut ”konjak” eli ”konnya ­
ku”-kasvin mukulat; 
2. ”siitepölyjauho” – mehiläisten keräämästä siitepölystä, 
medestä, hunajasta ja mehiläisten syljestä muodostuneita 
pieniä paakkuja ;  
►M45  3. jauhetut guaranan ( Paullinia cupana ) siemenet, 
joita ei ole paahdettu eikä muullakaan tavalla 
valmistettu. ◄ 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu kurpitsan siemenet (ni ­
mike 1207 tai 1209), lukuun ottamatta kurpitsojen kuorittuja 
siemeniä, jotka luokitellaan Euroopan unionin tuomioistui ­
men asiassa C-229/06 antaman tuomion mukaisesti nimik ­
keeseen 1212.  
1214  Lantut, rehujuurikkaat ja muut rehujuuret, heinä, sini- 
eli rehumailanen (alfalfa), apila, esparsetti, rehukaali, 
lupiini, virna ja niiden kaltaiset rehuaineet, myös pelle ­
teiksi valmistetut  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 93  
1214 90 10  rehujuurikkaat, lantut ja muut rehujuuret  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. rehujuurikkaat ( Beta vulgaris  var.  alba ); 
2. lantut ( Brassica napus  var.  napobrassica ); 
3. muut rehujuuret, esim. rehunauriit ja rehuporkkanat. 
Eri maa-artisokkalajit ja -lajikkeet (esim.  Helianthus tubero ­
sus) luokitellaan nimikkeeseen 0714, kun taas palsternakat 
(Pastinaca sativa ) luokitellaan 7 ryhmään vihanneksena (ni ­
mike 0706, tuoreet tai jäähdytetyt).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 94  
13 RYHMÄ  
KUMILAKAT; KUMIT, HARTSIT JA MUUT KASVIMEHUT JA 
-UUTTEET 
1301  Kumilakat; luonnonkumit, -hartsit, -kumihartsit ja oleo ­
hartsit (esimerkiksi palsamit)  
1301 20 00  arabikumi  
Arabikumi (eli akaasiakumi tai senegalinkumi) esitetään tul ­
lattavaksi kellertävinä tai punertavina paloina, jotka ovat 
läpikuultavia ja jotka liukenevat veteen, mutta eivät 
alkoholiin.  
1302  Kasvimehut ja -uutteet; pektiiniaineet, pektinaatit ja 
pektaatit; agar-agar ja muut kasviaineista saadut kas ­
vilimat ja paksunnosaineet, myös modifioidut  
Nimikkeen 1302 kasviuutteet ovat raakoja kasviaineksia, 
jotka on saatu esimerkiksi liuottimilla erottamalla ja joita 
ei ole enempää kemiallisesti modifioitu eikä jalostettu. Rea ­
goimattomat lisäaineet (esim. paakkuuntumisenestoaineet) ja 
standardointiin liittyvä jalostus sekä kuivaamisen tai suodat ­
tamisen kaltainen fyysinen käsittely ovat kuitenkin sallittuja.  
1302 11 00  oopiumi  
Ks. HS-selitykset, nimike 1302, A kohdan 1 alakohta.  
1302 12 00  lakritsista saadut  
Ks. HS-selitykset, nimike 1302, A kohdan 2 alakohta.  
1302 19 70  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 1302, A kohdan 4–20 alakohdat.  
1302 20 10 ja 
1302 20 90  pektiiniaineet, pektinaatit ja pektaatit  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 1302 kohdassa B mainitut tuotteet.  
▼M10  
1302 31 00  
– 
1302 39 00  kasviaineista saadut kasvilimat ja paksunnosaineet, myös 
modifioidut  
Jos tuote joko turpoaa kylmässä vedessä tai liukenee kuu ­
massa vedessä, mainitut harmonoidun järjestelmän nimikettä 
1302 koskevan selityksen C kohdan ensimmäisen kohdan 
arviointiperusteet täyttyvät.  
▼B 
1302 31 00  agar-agar  
Ks. HS-selitykset, nimike 1302, C kohdan 1 alakohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 95  
1302 32 10 ja 
1302 32 90  johanneksenleipäpuun paloista tai palkojen siemenistä 
tai guar-siemenistä saadut kasvilimat ja paksunnos ­
aineet, myös modifioidut  
Ks. HS-selitykset, nimike 1302, C kohdan 2 alakohta. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu guar-siementen siemen ­
valkuainen eli ”guar splits”, joka on pienten vaalenkeltais ­
ten, epäsäännöllisen muotoisten hiutaleiden muodossa (ni ­
mike 1404).  
1302 39 00  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 1302 kohdan C alakohdissa 3–5 
lueteltujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat 
myös: 
1. Tanskan rannikolta pyydetystä  Furcellaria fastigiata  -le­
välajista valmistettu uute, joka on uutettu samalla tavoin 
ja on samassa muodossa kuin agar-agar; 
2. kvitteninsiemenistä saatu kasvilima; 
3. islanninjäkälästä saatu kasvilima; 
4. karrageniini ja kalsium-, natrium- ja kaliumkarragenaatit, 
myös jos ne on käyttötehon säilymisen takaamiseksi va ­
kioitu sokeria lisäämällä (esim. sakkaroosia, glukoosia). 
Lisätyn sokerin määrä tuotteessa on yleensä kuitenkin 
enintään 25 prosenttia;  
►M10  5. psylliumin ( Plantago ovata ) siementen kuorista 
uuttamalla saadut hydrokolloidit. ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 96  
14 RYHMÄ  
KASVIPERÄISET PUNONTA- JA PALMIKOINTIAINEET; MUUALLE 
KUULUMATTOMAT KASVITUOTTEET 
1401  Kasviaineet, jollaisia käytetään pääasiallisesti palmikoin ­
tiin tai punontaan (esim. bambu, rottinki, ruoko, kaisla, 
koripaju, raffia, puhdistettu, valkaistu tai värjätty olki 
sekä niini)  
1401 10 00  bambu  
Ks. HS-selitykset, nimike 1401, 1 kohta.  
1401 20 00  rottinki  
Ks. HS-selitykset, nimike 1401, 2 kohta.  
1401 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 1401 kohdissa 3–7 mainitut tuotteet. Eri osmankää ­
milajien (esim.  Typha latifolia  eli leveäosmankäämi) lehdet 
luokitellaan myös tähän alanimikkeeseen.  
1404  Muualle kuulumattomat kasvituotteet  
1404 20 00  puuvillalintterit  
Ks. HS-selitykset, nimike 1404, A kohta.  
1404 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä ni ­
mikkeen 1404 kohdissa B–F mainitut tuotteet. 
HS-selityksissä nimikkeen 1404 kohdan F alakohdassa 7 
mainitut karstatakiaiset ovat  Dipsacus sativus  -lajin myke ­
röitä. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluu myös guar-siementen sie ­
menvalkuainen (”guar splits”), joka on pienten, vaalenkel ­
taisten ja epäsäännöllisten muotoisten hiutaleiden muodossa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 97  
III JAKSO  
ELÄIN- JA KASVIRASVAT JA -ÖLJYT SEKÄ NIIDEN 
PILKKOUTUMISTUOTTEET; VALMISTETUT RAVINTORASVAT; 
ELÄIN- JA KASVIVAHAT  
15 RYHMÄ  
ELÄIN- JA KASVIRASVAT JA -ÖLJYT SEKÄ NIIDEN 
PILKKOUTUMISTUOTTEET; VALMISTETUT RAVINTORASVAT; 
ELÄIN- JA KASVIVAHAT  
Yleisohjeita  
Tämän ryhmän alanimikkeissä ilmaisulla ”teollinen käyttö” tarkoitetaan 
ainoastaan sellaisia käyttötapoja, joiden yhteydessä perustuotetta 
muunnetaan.  
Toisaalta joissakin alanimikkeissä esiintyvään ilmaisuun ”tekninen käyt ­
tö” ei liity tällaista muuntamista.  
Ilmaisuilla ”teollinen käyttö” tai ”tekninen käyttö” ei tarkoiteta 
puhdistus- eikä hydrausmenetelmiä.  
On huomattava, että jopa ihmisravinnoksi soveltuvat tuotteet voivat olla 
tarkoitettuja tekniseen tai teolliseen käyttöön.  
Tämän ryhmän alanimikkeisiin kuuluvat tuotteet, jotka on tarkoitettu 
muuhun tekniseen tai teolliseen käyttöön kuin ihmisravinnoksi tarkoitet ­
tujen elintarvikkeiden valmistukseen, käsittävät myös eläinten ruokien 
valmistukseen tarkoitetut öljyt ja rasvat.  
Lisähuomautus 
1 a Raakoina öljyinä ei pidetä kasviöljyjen juoksevia jakeita, 
jotka on saatu poistamalla öljystä jähmeä faasi, esim. jääh ­
dytyksen, orgaanisten liuottimien tai pinta-aktiivisten ainei ­
den avulla.  
1502  Nautaeläinten, lampaan tai vuohen rasva, muut kuin 
nimikkeeseen 1503 kuuluvat  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat sulatettujen rasvojen lisäksi 
sulattamattomat eli solukalvoissa kiinni olevat rasvat. 
Tähän nimikkeeseen kuuluvat näin ollen mm. seuraavat 
tuotteet: 
1. Sulattamattomat raa'at tai talin muodossa olevat rasvat 
(teurastamorasva, lihakaupan rasva, sisälmysrasva); 
2. sulatetut rasvat, mm.: 
a) ”Premier jus”, joka on syötävistä taleista arvokkain; 
b) eläinrasvan sulatusjätteet; 
c) hapan rasva, jota saadaan keittämällä huonolaatuisinta 
sulattamatonta rasvaa vesi-rikkihappoliuoksessa, joka 
hydrolysoi kudoksen valkuaismaiset aineet ja siten 
vapauttaa kudoksesta rasvan;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 98  
3. nautaeläimistä, lampaista ja vuohista saatu luurasva ja 
jäterasva. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu luu-, ydin- ja 
sorkkaöljyt (nimike 1506 00 00).  
1503 00  Laardisteariini, laardiöljy, oleosteariini, oleomargariini 
ja taliöljy, emulgoimattomat, sekoittamattomat tai muu ­
toin valmistamattomat  
1503 00 11 ja 
1503 00 19  laardisteariini ja oleosteariini  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 1503 toisessa ja viimeisestä edellisessä kappaleessa 
mainitut tuotteet.  
1503 00 30  taliöljy, muuhun teolliseen käyttöön kuin elintarvikkei ­
den valmistukseen tarkoitettu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, jotka on kuvailtu 
HS-selityksissä nimikkeen 1503 viidennessä kappaleessa, 
jos ne on tarkoitettu muuhun teolliseen käyttöön kuin ihmis ­
ravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden valmistukseen (ks. 
tämän ryhmän yleisohjeita).  
1503 00 90  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 1503 kolmannessa ja neljännessä 
kappaleessa mainittujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkee ­
seen kuuluu taliöljy, joka ei täytä alanimikkeessä 1503 00 30 
asetettuja edellytyksiä, esim. tekniseen käyttöön tarkoitettu 
taliöljy.  
1504  Kala- ja merinisäkäsrasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, 
myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat  
Ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden A kohdan 
kuudes ja seitsemäs kappale.  
1504 10 10 – 
1504 10 99  kalanmaksaöljyt ja niiden jakeet  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 1504 toinen kappale.  
1504 10 10  A-vitamiinipitoisuus enintään 2 500 ky/g  
Turskakaloista (turskasta, koljasta, molvasta, kummeliturs ­
kasta, jne.) saatujen kalanmaksaöljyjen A-vitamiinipitoisuus 
on yleensä enintään 2 500 ky/g.  
1504 10 91 ja 
1504 10 99  muut  
Esim. tonnikaloista, pallaksista ja eri haikaloista saatujen 
kalanmaksaöljyjen A-vitamiinipitoisuus on yleensä enem ­
män kuin 2 500 ky/g.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 99  
Öljyt, joiden vitamiinipitoisuutta on lisätty, luokitellaan näi ­
hin alanimikkeisiin, jos ne ovat säilyttäneet kalanmaksaöljyn 
ominaisuudet. Näitä ovat esim. kalanmaksaöljyt, joiden 
A-vitamiinipitoisuus on enintään 100 000 ky/g.  
1504 20 10 ja 
1504 20 90  kalarasvat ja -öljyt (muut kuin kalanmaksaöljyt) sekä 
niiden jakeet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikista kalalajeista saadut 
rasvat ja öljyt sekä niiden jakeet, lukuun ottamatta kalojen 
maksasta saatua öljyä. Näitä ovat: 
1. öljyt, jotka saadaan sillistä ja silakasta sekä menhadenista 
(sillikala, jota kalastetaan yksinomaan siitä saatavan öljyn 
vuoksi); 
2. kalasäilykkeiden valmistusjätteistä saadut öljyt, jotka 
ovat huonompilaatuisia kuin edellä mainitut öljyt. Kau ­
pallista merkitystä on tonnikalojen, boniitin ja lohikalo ­
jen jätteistä saaduilla öljyillä; 
3. kalateollisuuden jätteistä saadut öljyt, joiden koostumus 
on hyvin vaihteleva ja jotka ovat laadultaan vielä edel ­
listä ryhmää huonompia; 
4. ”kalasteariini”, joka on kuvailtu HS-selityksissä nimik ­
keen 1504 viidennessä kappaleessa. 
Näiden alanimikkeiden rasvat ja öljyt on lähinnä tarkoitettu 
teolliseen ja tekniseen käyttöön kuten parkitukseen, maa ­
livalmisteisiin ja leikkuuöljyihin.  
1504 30 10 ja 
1504 30 90  merinisäkäsrasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. valasöljy ja raaka spermaseettiöljy, jotka on kuvailtu 
HS-selityksissä nimikkeen 1504 kolmannessa ja neljän ­
nessä kappaleessa; 
2. merinisäkkäiden rasva; 
3. eväjalkaisista (hylkeistä, mursuista ja merileijonista) saa ­
dut öljyt. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikki merinisäkkäistä saa ­
dut öljyt ja niiden jakeet, myös merinisäkkäiden maksasta 
saadut öljyt kuten kaskelotin maksasta saatu öljy, joka hyvin 
runsaasti A-vitamiinia sisältävänä öljynä on alanimikkei ­
siin 1504 10 10, 1504 10 91 ja 1504 10 99 luokiteltujen ka ­
lanmaksaöljyjen kaltaista.  
1505 00  Villarasva ja siitä saadut rasva-aineet (myös lanoliini)  
1505 00 10  villarasva, raaka  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 1505 ensimmäinen kappale.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 100  
1505 00 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. lanoliini, joka on kuvailtu HS-selityksissä nimik ­
keen 1505 toisessa, kolmannessa ja neljännessä 
kappaleessa; 
2. villarasvasta saadut juoksevat ja jähmeät rasva-aineet 
(villarasvaoleiini ja villarasvasteariini), jotka saadaan 
kun villarasvaa ensin tislataan ja sen jälkeen puristetaan.  
1506 00 00  Muut eläinrasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, myös puh ­
distetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu mm. syötäväksi kelpaamat ­
tomat seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu eläinras ­
voista ja -öljyistä, esim. eri eläimistä peräisin olevat teuras ­
tamorasvat tai seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu 
eläin- ja kasvirasvoista ja -öljyistä, esim. keitinrasvat (ni ­
mike 1518).  
1507  Soijaöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemial ­
lisesti muuntamattomat  
1507 10 10 ja 
1507 10 90  raaka öljy, myös sellainen, josta kasvilima on poistettu  
Ilmaisun ”raaka” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 1 lisähuo ­
mautuksen a, b ja c alakohdat.  
1507 90 10 ja 
1507 90 90  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluu mm. puhdistettu soijaöljy.  
1508  Maapähkinäöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta 
kemiallisesti muuntamattomat  
1508 10 10 ja 
1508 10 90  raaka öljy  
Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen a ja b alakohdat.  
1508 90 10 ja 
1508 90 90  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluu mm. puhdistettu maapähkinä ­
öljy. 
1509  Oliiviöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemial ­
lisesti muuntamattomat  
Tähän nimikkeeseen luokiteltavan oliiviöljyn on täytettävä 
seuraavat kolme vaatimusta: 
1. se on valmistettu yksinomaan oliivipuun ( Olea europaea  
L.) hedelmiä käsittelemällä; 
2. se on valmistettu yksinomaan mekaanisia tai muita fysi ­
kaalisia menetelmiä käyttäen (esim. puristamalla). Näin 
ollen oliiveista liuottimien avulla saadut öljyt eivät kuulu 
tähän nimikkeeseen (ks. tämän ryhmän 2 huomautus); 
3. se ei ole uudelleen esteröityä eikä siihen ole sekoitettu 
muita öljyjä tai nimikkeen 1510 00 uutettua oliiviöljyä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 101  
1509 10 10  oliiviöljylamppuöljy (lampante olive oil)  
Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen B kohdan 1 kohta.  
1509 10 90  muu  
Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen B kohdan 2 kohta.  
1509 90 00  muut  
Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen C kohta. 
Tähän alanimikkeeseen ei kuulu ainoastaan puhdistettu olii ­
viöljy vaan myös puhdistettu oliiviöljy, johon on sekoitettu 
neitsytoliiviöljyä.  
1510 00  Muut yksinomaan oliiveista saadut öljyt ja niiden jakeet, 
myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat, 
myös näiden öljyjen tai jakeiden ja nimikkeen 1509 öl ­
jyjen tai jakeiden sekoitukset  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain ne öljyt, jotka täyttä ­
vät nimikkeen 1509 selittävien huomautusten 1 kohdassa 
asetetun vaatimuksen. Kuten nimikkeeseen 1509 kuuluvat 
öljyt, nimikkeen 1510 00 öljyt eivät ole uudelleen esteröi ­
tyjä eikä niihin ole sekoitettu muita öljyjä (muuta kuin olii ­
viöljyä), mutta 
— ne on voitu uuttaa oliiveista liuottimilla tai saada olii ­
veista fysikaalisilla menetelmillä; 
— niihin on voitu sekoittaa nimikkeeseen 1509 kuuluvia 
oliiviöljyjä ja niiden jakeita. Yleisin seos on puhdistetun 
uutetun oliiviöljyn ja neitsytoliiviöljyn seos.  
1510 00 10  raa'at öljyt  
Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen D kohta.  
1510 00 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. puhdistettu uutettu 
oliiviöljy ja puhdistetun uutetun oliiviöljyn ja neitsytoliiviöl ­
jyn seos.  
1511  Palmuöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemi ­
allisesti muuntamattomat  
1511 10 10 ja 
1511 10 90  raaka öljy  
Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen a ja b alakohta. 
Raaka palmuöljy hajoaa nopeammin kuin muut öljyt ja siksi 
se sisältää runsaasti vapaita rasvahappoja.  
1511 90 11 ja 
1511 90 19  jähmeät jakeet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluu palmusteariini.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 102  
1511 90 91 ja 
1511 90 99  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. puhdistettu palmuöljy; 
2. palmuöljyn juokseva jae, joka on saatu poistamalla öl ­
jystä jähmeä faasi jäähdyttämällä tai orgaanisten liuotti ­
mien tai pinta-aktiivisten aineiden avulla. Tämän jakeen 
(palmuoleiini) rasvahappokoostumus saattaa olla hyvin 
samankaltainen kuin fraktioimattoman palmuöljyn, mutta 
jakeen voi tavallisesti tunnistaa vertaamalla sen triglyse ­
ridien koostumusta tyypillisen fraktioimattoman palmuöl ­
jyn triglyseridien koostumukseen. Juoksevan jakeen trig ­
lyseridit sisältävät enemmän hiiliatomeja (C  52 ja C  54 ) 
kuin fraktioimattoman öljyn triglyseridit, kun taas jähme ­
ässä jakeessa on pääasiassa suhteellisesti vähemmän hii ­
liatomeja sisältäviä triglyseridejä (C  50 ja C  48 ). 
1512  Auringonkukka-, saflori- ja puuvillansiemenöljy sekä nii ­
den jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muun ­
tamattomat  
1512 11 91  auringonkukkaöljy  
Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen a ja b alakohta sekä 
HS-selitykset, nimike 1512, A kohta.  
1512 11 99  safloriöljy  
Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautuksen a ja b alakohta sekä 
HS-selitykset, nimike 1512, B kohta.  
1512 19 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. puhdistettu auringon ­
kukkaöljy ja puhdistettu safloriöljy.  
1512 21 10 – 
1512 29 90  puuvillansiemenöljy ja sen jakeet  
Ks. HS-selitykset, nimike 1512, C kohta.  
1514  Rapsi-, rypsi- ja sinappiöljy sekä niiden jakeet, myös 
puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat  
1514 11 10 - 
1514 19 90  niukasti erukahappoa sisältävä rapsi- ja rypsiöljy sekä 
niiden jakeet  
Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus ja HS-selitykset, 
nimike 1514, kohta A, toinen kappale, 2 lause.  
1515  Muut kasvirasvat ja rasvaiset kasviöljyt (myös jojobaöl ­
jy) sekä niiden jakeet, myös puhdistetut, mutta kemial ­
lisesti muuntamattomat  
1515 30 10 ja 
1515 30 90  risiiniöljy ja sen jakeet  
Risiiniöljy tunnetaan englanninkielessä myös nimillä ”pal ­
ma-Christi oil” ja ”kerva oil”.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 103  
Tähän alanimikkeeseen ei kuulu tyräkkikasvien ( Euphorbia ­
ceae) heimoon kuuluvan  Jatraopha curcas  -lajin siemenistä 
saatu öljy (”Curcas oil” eli ”purgatiivinen öljy”), jota kut ­
sutaan usein nimillä ”American castor oil” tai ”wild castor 
oil” (alanimikkeet 1515 90 40–1515 90 99).  
1517  Margariini; syötävät seokset ja valmisteet, jotka on val ­
mistettu eläin- tai kasvirasvoista tai -öljyistä tai tämän 
ryhmän eri rasvojen ja öljyjen jakeista, muut kuin ni ­
mikkeen 1516 syötävät rasvat ja öljyt sekä niiden jakeet  
Ilmaisu ”margariini” määritellään Harmonoidun järjestelmän 
alanimikkeitä 1517 10 ja 1517 90 koskevissa alanimikeseli ­
tyksissä.  
1517 10 10 ja 
1517 10 90  margariini, ei kuitenkaan nestemäinen margariini  
Ks. HS-selitykset, nimike 1517, viides kappale, A kohta 
”Margariini”. 
Vesipitoisuus ei ole kuitenkaan ratkaiseva tekijä luokitelta ­
essa tuotteita näihin alanimikkeisiin.  
1517 90 91  rasvaisten kasviöljyjen seokset, juoksevat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kemiallisesti muun ­
nettujen kasviöljyjen seokset.  
1521  Kasvivahat (ei kuitenkaan triglyseridit), mehiläisvaha ja 
muut hyönteisvahat sekä spermaseetti, myös puhdistetut 
tai värjätyt  
1521 10 00  kasvivahat  
HS-selityksissä nimikkeen 1521 kohdassa I kuvailtujen tuot ­
teiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluu kahvivaha, jota 
esiintyy luonnostaan kahvipensaan kaikissa osissa (pavuissa, 
pergamenttikuoressa, lehdissä, jne.) ja jota syntyy kofeiinit ­
toman kahvin valmistuksen yhteydessä sivutuotteena. Kah ­
vivahan väri on musta ja tuoksu kahvinkaltainen. Sitä käy ­
tetään eräiden puhdistusaineiden valmistuksessa.  
1521 90 91  raa'at  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat luonnollisissa kennoissa 
olevat vahat.  
1521 90 99  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat puristetut tai puhdistetut 
vahat, myös vaalennetut tai värjätyt.  
1522 00  Degras; rasva-aineiden tai eläin- ja kasvivahojen käsit ­
telyssä syntyneet jätteet  
1522 00 31 ja 
1522 00 39  joissa on oliiviöljyn ominaisuudet omaavaa öljyä  
Ks. tämän ryhmän 3 lisähuomautus, jossa eritellään näihin 
alanimikkeisiin kuulumattomat jätteet.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 104  
IV JAKSO  
ELINTARVIKETEOLLISUUDEN TUOTTEET; JUOMAT, 
ETYYLIALKOHOLI (ETANOLI) JA ETIKKA; TUPAKKA JA 
VALMISTETUT TUPAKANKORVIKKEET  
16 RYHMÄ  
LIHASTA, KALASTA, ÄYRIÄISISTÄ, NILVIÄISISTÄ TAI MUISTA 
VEDESSÄ ELÄVISTÄ SELKÄRANGATTOMISTA VALMISTETUT 
TUOTTEET  
Yleisohjeita  
Luokittelusta, joka koskee elintarvikevalmisteita (mukaan lukien ns. ei ­
nesvalmisteet), jotka sisältävät esim. makkaraa, lihaa, muita eläimenosia 
kuin lihaa, kalaa, äyriäisiä, nilviäisiä tai muita vedessä eläviä selkäran ­
gattomia tai edellä mainittujen sekoituksia sekä kasviksia, spagettia, 
kastiketta, jne., ks. tämän ryhmän 2 huomautus ja HS-selitysten tämän 
ryhmän yleisohjeiden viimeistä edellinen kappale.  
Tämän ryhmän 2 huomautuksen ensimmäisen kappaleen toista lausetta 
(”luokitellaan siihen 16 ryhmän nimikkeeseen, joka vastaa sitä tai niitä 
aineosia, joita painon osalta on eniten”) sovelletaan myös alanimikkei ­
den määrittämisessä. Edellä mainittua lausetta ei kuitenkaan sovelleta 
nimikkeiden 1601 00 ja 1602 maksaa sisältäviin valmisteisiin (ks. tämän 
ryhmän 2 huomautuksen toinen kappale).  
Lisähuomautus 2  Palan alkuperä on tunnistettavissa yleensä vain silloin, kun 
palan mitat ovat vähintään noin 100 × 80 × 2 mm. 
Ilmaisua ”palat” sovelletaan ainoastaan paloihin, joiden al ­
kuperäispaloitttelu (esimerkiksi kinkkujen) voidaan määrit ­
tää kiistatta eikä toiset mahdollisuudet pois sulkemalla.  
1601 00  Makkarat ja niiden kaltaiset tuotteet, jotka on valmistettu 
lihasta, muista eläimenosista tai verestä; näihin tuotteisiin 
perustuvat elintarvikevalmisteet  
Vaikka tuotteiden katsottaisiin kaupallisessa tarkoituksessa 
olevan ”makkaroita ja niiden kaltaisia tuotteita”, se ei kuiten ­
kaan ratkaise luokittelua tässä nimikkeessä. 
Tässä nimikkeessä ilmaisulla ”makkara” ei tarkoiteta paloitel ­
tuja tai hienoksi jauhettuja lihavalmisteita, jotka on tölkkeihin 
tai muihin jäykkiin säilytysastioihin pakkaamalla puristettu 
tiettyyn, myös lieriömäiseen, muotoon.  
1601 00 10  maksasta valmistetut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. maksaa sisältävät mak ­
karat ja niiden kaltaiset tuotteet, myös ne, joihin on lisätty 
lihaa, muita eläimenosia kuin lihaa, rasvaa jne., jos maksa 
antaa tuotteelle sen olennaisen luonteen. Nämä yleensä keite ­
tyt ja joskus savustetut tuotteet tunnistaa nimenomaan mak ­
salle ominaisesta mausta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 105  
1601 00 91  makkarat, kuivatut tai levitteiksi valmistetut, kypsentä ­
mättömät  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kypsentämättömät makkarat 
edellyttäen, että ne on kypsytetty muulla tavalla (esim. kui ­
vaamalla ilmavassa tilassa) ja että ne soveltuvat välittömään 
kulutukseen. 
Tällaiset tuotteet voivat olla myös savustettuja, jos käytetty 
savustusmenetelmä ei aiheuta lihaproteiinien täydellistä hyy ­
tymistä kuten muu lämpökäsittely, esim. korkeassa lämpöti ­
lassa savustaminen, aiheuttaa. 
Näin ollen tähän alanimikkeeseen kuuluvat leikkelemakkarat 
(esim. salami, ”Arles sausages”, ”Plockwurst”) sekä myös 
levitteiksi valmistetut makkarat, kuten esim. leikkelemakka ­
ratyyppinen ”Teewurst”.  
1601 00 99  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. tuoreet makkarat ja vastaavat tuotteet, joita ei ole lainkaan 
kypsytetty; 
2. kypsennetyt makkarat, esim. frankfurtinmakkarat, nakki ­
tyyppiset ”Strasbourg sausages” ja ”Vienna sausages”, 
mortadellat, pienet sisälmysmakkarat (”andouilles” ja ”an ­
douillettes”), kaurajauhoista ja munuaistalista valmistetut 
makkarat (”white puddings”), verimakkarat (”black pud ­
dings”) ja muut samankaltaiset erikoistuotteet.  
1602  Muut valmisteet ja säilykkeet, jotka on valmistettu lihas ­
ta, muista eläimenosista tai verestä  
Ks. 2 ryhmän 6 huomautuksen a alakohdassa, joka koskee 
16 ryhmään kuuluvan kypsentämättömän maustetun siipikar ­
janlihan luokitusta. Se, onko kypsentämätön siipikarjanliha 
maustettua vai maustamatonta, määritetään soveltamalla ko ­
mission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 1362/2013 (  1 ) 
säädettyjä kypsentämättömän maustetun siipikarjanlihan ais ­
tinvaraisen testauksen menetelmiä.  
1602 10 00  homogenoidut valmisteet  
Ilmaisun ”lyijykristalli” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 1 ala ­
nimikehuomautus.  
1602 20 10 ja 
1602 20 90  eläimenmaksasta valmistetut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat valmisteet ja säilykkeet, 
jotka sisältävät maksaa, myös lihaan tai muihin eläimenosiin 
sekoitettua, jos maksa antaa tuotteelle sen olennaisen luon ­
teen. Näiden alanimikkeiden päätuotteet on valmistettu 
hanhen- tai ankanmaksasta (alanimike 1602 20 10).  
_____________  
( 1 ) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1362/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 
2013, kypsentämättömän maustetun siipikarjanlihan aistinvaraisen testauksen menetel ­
mistä sen luokittelemiseksi yhdistettyyn nimikkeistöön (EUVL L 343, 19.12.2013, s. 9).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 106  
1602 31 11 – 
1602 39 85  nimikkeen 0105 siipikarjasta valmistetut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat siipikarjaliha ja keittämisen 
jälkeen säilötyt, siipikarjasta saadut muut eläimenosat kuin 
liha. 
Näitä tuotteita ovat mm.: 
1. ”chicken in jelly”; 
2. kananpuolikkaat tai -neljännekset kastikkeessa ja kokonai ­
set kalkkunan-, hanhen- tai kanankoivet, myös jäädytetyt; 
3. siipikarjasta valmistettu pâté (sisältää pääasiallisesti sii ­
pikarjanlihaa, johon on lisätty vasikanlihaa, sianrasvaa, 
tryffeleitä ja mausteita), myös jäädytetty; 
4. einesvalmisteet, joiden perusaineosana on siipikarjanlihaa 
ja joissa on lisänä muita tuotteita kuten esim. kasviksia, 
riisiä tai makaronituotteita. Tällaisia valmisteita ovat esim. 
”kanaa ja riisiä” ja ”kanaa ja sieniä” sekä myös jäädytetyt 
siipikarjanlihasta valmistetut einesvalmisteet, jotka on pa ­
kattu tarjottimen kaltaiseen vähittäismyyntipakkaukseen, 
joissa liha ja muut ainekset on aseteltu erikseen. 
Mahdollisten luiden painoa ei oteta huomioon määriteltäessä 
siipikarjanlihan ja siipikarjasta saatujen muiden eläimenosien 
prosenttimääräistä osuutta.  
1602 31 11  joissa on yksinomaan kypsentämätöntä kalkkunanlihaa  
Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus.  
1602 32 11  kypsentämättömät  
Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus.  
1602 39 21  kypsentämättömät  
Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus.  
1602 41 10 ja 
1602 41 90  kinkku ja sen palat  
Ilmaisun ”palat” määrittelystä ks. tämän ryhmän 2 lisähuo ­
mautus sekä siihen liittyvät selittävät huomautukset. 
Paloitellut tai hienoksi jauhetut valmisteet eivät kuulu näihin 
alanimikkeisiin, vaikka ne olisi tehty kinkusta tai sen paloista.  
1602 42 10 ja 
1602 42 90  lapa ja sen palat  
Ilmaisun ”palat” määrittelystä ks. tämän ryhmän 2 lisähuo ­
mautus sekä siihen liittyvät selittävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 107  
Paloitellut tai hienoksi jauhetut valmisteet eivät kuulu näihin 
alanimikkeisiin, vaikka ne olisi tehty lavasta ja sen paloista.  
1602 49 11 – 
1602 49 50  kesyä sikaa  
Lihan ja muiden eläimenosien (mukaan lukien mitkä tahansa 
ja mistä tahansa peräisin olevat rasvat) prosentuaalisen osuu ­
den määrittämiseksi tuotteesta, ks. komission asetus (ETY) 
N:o 226/89 (EYVL L 29, 31.1.1989, s. 11). 
Gelatiineja ja kastikkeita ei lasketa mukaan määritettäessä 
näitä prosenttilukuja.  
1602 49 15  muut sekavalmisteet, joissa on kinkkua, lapaa, selkää tai 
niskaa taikka niiden paloja  
Ilmaisun ”palat” määrittelystä ks. tämän ryhmän 2 lisähuo ­
mautus sekä siihen liittyvät selittävät huomautukset. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvien sekavalmisteiden on sisäl ­
lettävä yhtä alanimikkeen nimiketekstissä mainittua palaa (ja/ 
tai sen paloja). Palan ei tarvitse antaa sekavalmisteelle sen 
olennaista luonnetta. Nämä sekavalmisteet voivat sisältää 
myös muiden eläinten lihaa tai syötäviä eläimenosia.  
1602 50 10  kypsentämättömät; kypsennetystä lihasta tai kypsenne ­
tyistä muista eläimenosista sekä kypsentämättömästä li ­
hasta tai kypsentämättömistä muista eläimenosista tehdyt 
sekavalmisteet  
Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus.  
1602 50 31  säilykeliha (corned beef) ilmanpitävissä pakkauksissa  
Alanimikkeessä 1602 50 31 tarkoitetaan ilmaisulla ”ilmanpi ­
tävissä pakkauksissa” tuotteita sellaisissa pakkauksissa, jotka 
on suljettu (myös tyhjiöpakatut) siten, että pakkauksen sisälle 
tai sieltä ulos ei pääse ilmaa eikä muuta kaasua. Pakkausta 
avattaessa alkuperäinen ilmatiivis sulku rikkoutuu lopullisesti. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat muun muassa muovista val ­
mistettuihin pusseihin pakatut, myös tyhjiöpakatut, tuotteet.  
1602 90 61  kypsentämättömät; kypsennetystä lihasta tai kypsenne ­
tyistä muista eläimenosista sekä kypsentämättömästä li ­
hasta tai kypsentämättömistä muista eläimenosista tehdyt 
sekavalmisteet  
Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus.  
1604  Kalavalmisteet ja -säilykkeet; kaviaari ja kalanmädistä 
valmistetut kaviaarinkorvikkeet  
Ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 108  
1604 12 91  ilmanpitävissä pakkauksissa  
Ks. alanimikkeen 1602 50 31 selittävät huomautukset.  
1604 14 26  fileet (ns. ”loins”)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ainoastaan HS-selitysten ni ­
mikkeen 0304 kohdan 1 mukaiset kalafileet, joilla on seura ­
avat kolme ominaisuutta: 
— ne ovat keitettyjä, 
— ne on pakattu lientä lisäämättä elintarvikemuovista val ­
mistettuun pussiin (tai kääreeseen), myös tyhjiö- tai kuu ­
masaumattuun pakkaukseen, ja 
— ne ovat pakastettuja.  
1604 14 36  fileet (ns. ”loins”)  
Ks. alanimikkeen 1604 14 26 selittävät huomautukset.  
1604 14 46  fileet (ns. ”loins”)  
Ks. alanimikkeen 1604 14 26 selittävät huomautukset.  
1604 19 31  fileet (ns. ”loins”)  
Ks. alanimikkeen 1604 14 26 selittävät huomautukset.  
1604 20 05  surimivalmisteet  
Ks. alanimikkeen 0304 93 10 selittävät huomautukset. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat valmisteet on tehty surimis ­
ta, johon on sekoitettu muita tuotteita (esim. jauhoa, tärkke ­
lystä, proteiineja, äyriäisten lihaa, mausteita, makuaineita ja 
väriaineita). Ne ovat lämpökäsiteltyjä ja yleensä esitetään tul ­
lattavaksi jäädytettyinä.  
1605  Äyriäiset, nilviäiset ja muut vedessä elävät selkärangatto ­
mat, valmistetut tai säilötyt  
Ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus.  
1605 29 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ilmanpitäviin pakkauksiin 
pakatut katkaravut (ks. alanimikkeen 1602 50 31 selittävät 
huomautukset).  
1605 53 10  ilmanpitävissä pakkauksissa  
Ks. alanimikkeen 1602 50 31 selittävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 109  
17 RYHMÄ  
SOKERI JA SOKERIVALMISTEET 
1701  Ruoko- ja juurikassokeri sekä kemiallisesti puhdas sak ­
karoosi, jähmeät  
1701 12 10 – 
1701 14 90  lisättyä maku- tai väriainetta sisältämätön raakasokeri  
Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. eräät puhdistamattomat valkoiset sokerit; 
2. vähän polarisoituneet ruskeat sokerit, joita saadaan soke ­
rinvalmistusprosessin toisen ja kolmannen kiteytysvai ­
heen yhteydessä ja joiden väri vaihtelee keltaisesta tum ­
manruskeaan riippuen pääasiallisesti niiden melassipitoi ­
suudesta sekä joissa on sakkaroosia tavallisesti 85–98 pai ­
noprosenttia; 
3. puhdistamisprosessin tai kandisokerin valmistuksen ai ­
kana syntyneet vähemmän puhtaat sokerit, esim. ”fo ­
urths” ja ”pieces” (fariinisokeria muistuttavia tummia, 
voimakasaromisia sokereita) ja ruskeat sokerit.  
1701 12 10 ja 
1701 12 90  juurikassokeri  
Ks. alanimikkeiden 1701 12, 1701 13 ja 1701 14 
HS-alanimikeselitykset.  
1701 13 10 ja 
1701 13 90  tämän ryhmän 2 alanimikehuomautuksessa tarkoitettu 
ruokosokeri  
Ks. alanimikkeiden 1701 12, 1701 13 ja 1701 14 
HS-alanimikeselitykset.  
1701 14 10 ja 
1701 14 90  muu ruokosoker  
Ks. alanimikkeiden 1701 12, 1701 13 ja 1701 14 
HS-alanimikeselitykset.  
1701 91 00  lisättyä maku- tai väriainetta sisältävä  
Lisättyä maku- tai väriainetta sisältävät sokerit kuuluvat tä ­
hän alanimikkeeseen myös silloin, kun niissä on sakkaroosia 
vähemmän kuin 99,5 painoprosenttia.  
1701 99 10  valkoinen sokeri  
Ks. tämän ryhmän 3 lisähuomautus. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat valkoiset sokerit, myös 
puhdistetut, jotka ovat tavallisesti väriltään valkoisia sakka ­
roosipitoisuutensa vuoksi (vähintään 99,5 painoprosenttia). 
Tämän ryhmän 3 lisähuomatuksessa mainitun valkoisen so ­
kerin sakkaroosipitoisuuden määritykseen on sovellettava 
komission direktiivin 79/796/ETY liitteen II menetel ­
mässä 10 määrättyä polarimetristä menetelmää 
(EYVL L 239, 22.9.1979, s. 24).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 110  
1702  Muut sokerit, myös kemiallisesti puhdas laktoosi, mal ­
toosi, glukoosi ja fruktoosi (levuloosi), jähmeät; lisättyä 
maku- tai väriainetta sisältämättömät sokerisiirapit; kei ­
notekoinen hunaja, myös luonnonhunajan kanssa sekoi ­
tettuna; sokeriväri  
1702 11 00 ja 
1702 19 00  laktoosi ja laktoosisiirappi  
Ks. HS-selitykset, nimike 1702, A kohdan 1 alakohta ja 
B kohdan ensimmäinen kappale.  
1702 30 10  isoglukoosi  
Ks. tämän ryhmän 5 lisähuomautus.  
1702 30 50 ja 
1702 30 90  muut  
Näissä alanimikkeissä mainitun glukoosin painoprosentin 
laskemiseksi katsotaan ilmaisun ”kuivapainosta” sulkevan 
pois vapaan veden sekä kideveden.  
1702 40 10  isoglukoosi  
Ks. tämän ryhmän 5 lisähuomautus.  
1702 60 10  isoglukoosi  
Ks. tämän ryhmän 6 a lisähuomautus.  
1702 60 80  inuliinisiirappi  
Ks. tämän ryhmän 6 a lisähuomautus.  
1702 90 30  isoglukoosi  
Ks. tämän ryhmän 5 lisähuomautus.  
1702 90 80  inuliinisiirappi  
Ks. tämän ryhmän 6 b lisähuomautus.  
1702 90 95  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. maltoosi, muu kuin kemiallisesti puhdas maltoosi; 
2. inverttisokeri; 
3. lisättyä maku- tai väriainetta sisältämätön sakkaroosisii ­
rappi (muu kuin vaahterasiirappi); 
4. tavallista korkeamman sokeripitoisuuden omaavat tuot ­
teet, joista käytetään virheellistä nimitystä ”high-test mo ­
lasses” ja joita saadaan hydrolysoimalla ja konsentroi ­
malla raakaa ruokosokerimehua sekä joita pääasiallisesti 
käytetään elatusaineena antibioottien valmistuksessa ja 
myös etyylialkoholin valmistuksessa. 
5. laktuloosi, muu kuin kemiallisesti puhdas laktuloosi.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 111  
1703  Sokerin erottamisessa ja puhdistamisessa syntyvä me ­
lassi 
1703 10 00  ruokosokerimelassi  
Ks. alanimikkeen 1703 10 HS-alanimikeselitykset.  
1704  Kaakaota sisältämättömät sokerivalmisteet (myös valkoi ­
nen suklaa)  
1704 10 10 ja 
1704 10 90  purukumi, myös sokerilla kuorrutettu  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat makeutetut purukumit, 
joissa on tunnusomaisesti chicle-kumia tai muita samankal ­
taisia syötäväksi kelpaamattomia tuotteita, riippumatta siitä, 
missä muodossa purukumit ovat (purukumilevyt ja -tyynyt, 
sokerikuorrutetut pastillinmuotoiset purukumit, purukumi ­
pallot jne.). Näihin alanimikkeisiin luokitellaan myös ns. 
”paukkupurukumi”.  
1704 90 10  lakritsiuute, jossa on sakkaroosia enemmän kuin 10 pai ­
noprosenttia, mutta ei muita lisättyjä aineita  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu vain lakritsiuute, joka sisäl ­
tää sakkaroosia yli 10 painoprosenttia ja johon ei ole lisätty 
mitään muuta sokeria, makuainetta tai muita aineita; myös 
kakkujen, tikkujen, pastillien, jne. muodossa. 
Lakritsiuute, josta on muita aineita lisäämällä valmistettu 
makeisia, luokitellaan sen sakkaroosipitoisuudesta riippu ­
matta alanimikkeeseen 1704 90 99.  
1704 90 30  valkoinen suklaa  
Ks. HS-selitykset, nimike 1704, 6 kohta.  
1704 90 51 – 
1704 90 99  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat useimmat sokerivalmisteet, 
jotka yleisesti tunnetaan nimellä ”makeiset” ja jotka luoki ­
tellaan näihin alanimikkeisiin myös silloin, kun ne sisältävät 
juotavaksi kelpaavaa alkoholia tai alkoholipohjaisia liköö ­
rejä. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös marsipaanin, fondan ­
tin (sokeritahdaksen) ja nougat'n jne. valmistukseen käytet ­
tävät pastat ja massat, jotka ovat makeisten valmistukseen 
käytettäviä ja kakkujen tai palojen muodossa olevia puoli ­
valmisteita. Nämä puolivalmisteet luokitellaan näihin ala ­
nimikkeisiin myös silloin, kun niiden sokeripitoisuutta on 
lisätty myöhemmin jalostuksen aikana, jos ne ovat koos ­
tumuksensa myötä erityisesti tarkoitettu vain tietyntyyppis ­
ten makeisten valmistukseen. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu: 
a) mehujää, myös kun se esitetään tullattavaksi tikkukara ­
mellien tavoin tikkuihin kiinnitettyinä jääpaloina (ni ­
mike 2105 00);  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 112  
b) kaakaota sisältävät makeiset, jotka on eri suhteissa sekoi ­
tettu ja pakattu kaakaota sisältämättömien makeisten 
kanssa vähittäismyyntiä varten (nimike 1806).  
1704 90 51  pastat ja massat, myös marsipaani, tuotetta lähinnä ole ­
van pakkauksen nettopaino vähintään 1 kg  
Ks. HS-selitykset, nimike 1704, 4 ja 9 kohdat. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös sokerikuorrutetut 
sekoitukset.  
1704 90 55  kurkkupastillit ja yskänkaramellit  
Ks. HS-selitykset, nimike 1704, 5 kohta.  
1704 90 61  valmisteet, joissa on erillinen kova sokerikuorrutusker ­
ros 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sokerivalmisteet kuten so ­
kerikuorrutetut mantelit, joissa on kova erillinen sokerikuor ­
rutuskerros tai -kuori. Sokerikuorrutetut makeiset valmis ­
tetaan upottamalla makeisen sisus (esim. manteli) sokerisii ­
rappikeitosta sisältävään pannuun, jota pyöritetään niin että 
sisus kerää ympärilleen sokeria. Jäähtyessään sokeri muo ­
dostaa erillisen päällyskerroksen sisuksen ympärille.  
1704 90 65  viini- ja hedelmäkumit, geleemakeiset sekä hedelmäpas ­
tat, jotka ovat sokerimakeisina  
Viini- ja hedelmäkumit ja geleemakeiset ovat geelinmuodos ­
tusaineista (arabikumi, gelatiini, pektiini ja eräät tärkkelyk ­
set), sokerista ja makuaineista valmistettuja tuotteita, joita 
on erimuotoisia, esim. ihmis- tai eläinhahmoja.  
1704 90 71  keitetyt makeiset, myös täytetyt  
Keitetyt makeiset ovat kovia, joskus helposti lohkeilevia ja 
pinnaltaan kirkkaita tai himmeitä. Ne koostuvat pääasialli ­
sesti sokereista, joita on keitetty ja joihin on lisätty pieniä 
määriä muita aineita (mutta ei rasvoja), joiden avulla saa ­
daan aikaan suuri määrä erimakuisia, -värisiä ja koostumuk ­
seltaan erilaisia tuotteita. Tällaisten tuotteiden sisällä voi olla 
myös täytettä.  
1704 90 75  toffeet ja niiden kaltaiset makeiset  
Toffeet ja niiden kaltaiset makeiset on keitettyjen makeisten 
tavoin valmistettu sokeria keittämällä, mutta ne sisältävät 
myös lisättyä rasvaa.  
1704 90 81  tabletit, jotka on valmistettu puristamalla  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat eri muodoissa olevat soke ­
rimakeiset, jotka on valmistettu puristamalla, myös ilman 
sideainetta.  
1704 90 99  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat edellisiin alanimikkeisiin 
kuulumattomat sokerivalmisteet. Näitä ovat mm.: 
1. fondanttimakeiset (sokeritahdasmakeiset);  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 113  
2. välitöntä kulutusta varten pakattu marsipaani, jonka net ­
topaino on alle 1 kg (muissa pakkauksissa oleva marsi ­
paani luokitellaan alanimikkeeseen 1704 90 51); 
3. nougatmakeiset; 
4. lakritsiuutteesta valmistetut makeiset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 114  
18 RYHMÄ  
KAAKAO JA KAAKAOVALMISTEET 
1801 00 00  Kaakaopavut, kokonaiset tai rouhitut, raa'at tai paahde ­
tut 
Kaakaopavut sisältävät 49–54 painoprosenttia kaakaovoiksi 
nimitettyä rasvaa, 8–10 painoprosenttia tärkkelystä, 
8–10 painoprosenttia valkuaisaineita, 1–2 painoprosenttia 
teobromiinia, 5–10 painoprosenttia tanniineja (katekiinia 
eli kaakaopunaista), 4–6 painoprosenttia selluloosaa ja 
2–3 painoprosenttia kivennäisaineita, steroleja (D-vitamii ­
nia) ja erilaisia fermenttejä.  
1803  Kaakaomassa, myös sellainen, josta rasva on poistettu  
Tähän nimikkeeseen kuuluu mm. kaakaomassa, myös paloi ­
na, joka on käsitelty alkaleilla liukoisuuden parantamiseksi. 
Tähän nimikkeeseen ei kuulu jauheen muodossa oleva kaa ­
kaomassa, joka on käsitelty samalla tavoin (ni ­
mike 1805 00 00).  
1805 00 00  Kaakaojauhe, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta 
sisältämätön  
Kaakaojauhe, johon on lisätty pieniä määriä lesitiiniä (noin 
5 painoprosenttia) luokitellaan kuitenkin tähän alanimikkee ­
seen, koska lesitiinillä tarkoitus on lisätä kaakaojauheen se ­
koittuvuutta nesteisiin ja siten helpottaa kaakaopohjaisten 
juominen (liukoisen kaakaon) valmistusta.  
1806  Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet  
Ainoastaan kaakaopapuja, kaakaomassaa tai kaakaojauhetta 
sisältävien tuotteiden katsotaan sisältävän kaakaota nimik ­
keessä 1806 tarkoitetulla tavalla.  
1806 20 10  joissa on vähintään 31 painoprosenttia kaakaovoita tai 
jotka sisältävät kaakaovoita ja maitorasvaa yhteensä vä ­
hintään 31 painoprosenttia  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tuotteet, jotka tunne ­
taan yleisesti nimillä ”suklaapäällysteiset” ja ”maitosuklaa ­
päällysteiset”.  
1806 20 30  joissa on kaakaovoita ja maitorasvaa yhteensä vähintään 
25 painoprosenttia, mutta vähemmän kuin 31 painopro ­
senttia  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tuotteet, joita nimite ­
tään yleisesti ”maitosuklaaksi”.  
1806 20 50  joissa on vähintään 18 painoprosenttia kaakaovoita  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tuotteet, joita nimite ­
tään yleisesti ”tummaksi suklaaksi”.  
1806 20 70  ”chocolate milk crumb”  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 115  
”Chocolate milk crumb” valmistetaan tyhjökuivaamalla ve ­
siliukoista sokerin, maidon ja kaakaon homogeenista sekoi ­
tusta ja sitä käytetään tavallisesti maitosuklaan valmistuk ­
seen. ”Chocolate milk crumb” voi olla epäsäännöllisten mu ­
renevien palojen muodossa tai jauheena. Se sisältää tavalli ­
sesti 35–70 painoprosenttia sokeria, 15–50 painoprosenttia 
maitokuiva-ainetta ja 5–30 painoprosenttia kaakaota. 
Näiden ainesosien kiteytyminen saadaan aikaan erityisellä 
valmistusmenetelmällä.  
1806 20 95  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat muut kaakaovalmisteet, 
erityisesti praliinitahna ja suklaalevite.  
1806 31 00  täytetyt  
Ks. alanimikkeen 1806 31 HS-alanimikeselitykset.  
1806 32 10  lisättyä viljaa, hedelmää tai pähkinää sisältävät  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kiinteät suklaalevyt, 
-tangot ja -patukat, jotka sisältävät viljaa, hedelmää tai päh ­
kinää (myös paloina) tasaisesti suklaaseen sekoitettuna.  
1806 90 11 ja 
1806 90 19  konvehdit, myös täytetyt  
Alanimikkeen 1806 31 HS-alanimikeselitykset koskevat so ­
veltuvin osin tämän alanimikkeen ilmaisua ”täytetyt”. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat tuotteet, jotka yleensä voi ­
daan syödä yhtenä suupalana; näitä ovat: 
— täytetyt konvehdit tai 
— suklaan ja minkä tahansa syötävän aineen kerroksittai ­
nen yhdistelmä tai 
— suklaan ja minkä tahansa syötävän elintarvikkeen sekoi ­
tus. 
1806 90 11  alkoholia sisältävät  
Konvehtilajitelmat, joissa osa konvehdeista sisältää alkoho ­
lia ja osa ei, luokitellaan yhdistetyn nimikkeistön 3 yleisen 
tulkintasäännön b alakohdan mukaisesti.  
1806 90 19  muut  
Ks. alanimikkeen 1806 90 11 selittävät huomautukset.  
1806 90 31  täytetyt  
Alanimikkeen 1806 31 HS-alanimikeselitykset koskevat so ­
veltuvin osin tämän alanimikkeen ilmaisua ”täytetyt”. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. täytetyt, suklaasta val ­
mistetut pääsiäismunat ja jouluhahmot.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 116  
1806 90 39  täyttämättömät  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. suklaaströsselin kal ­
tainen sokeripäällysteinen valmiste (”chocolate vermicelli”), 
valssattu suklaamassa, joka on liuskeista hiutaletta (”choco ­
late flakes”) ja ontot tai kompaktit muottiin tehdyt suklaa ­
kuviot ja suklaamunat.  
1806 90 50  sokerivalmisteet ja niiden korvikkeet, jotka perustuvat 
muihin makeutusaineisiin kuin sokeriin, kaakaota sisäl ­
tävät  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat nimikkeen 1704 sokerival ­
misteet, esim. toffeet ja sokerikuorrutteiset tuotteet, joihin on 
lisätty kaakaota.  
1806 90 60  kaakaota sisältävät levitteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat suklaalevitteet, jotka on 
pakattu niin, että tuotetta lähinnä olevan pakkauksen netto ­
paino on enintään 2 kg.  
1806 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. eräät kreemien, syö ­
tävien jäätelöiden, jälkiruokien ja samankaltaisten valmistei ­
den valmistukseen käytettävät jauheet, jotka sisältävät kaa ­
kaota, lukuun ottamatta HS-selitysten tämän ryhmän yleis ­
ohjeissa poissuljettuja tuotteita.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 117  
19 RYHMÄ  
VILJASTA, JAUHOISTA, TÄRKKELYKSESTÄ TAI MAIDOSTA 
VALMISTETUT TUOTTEET; LEIPOMATUOTTEET  
Yleisohjeita  
Tämän ryhmän tuotteiden kaakaojauhepitoisuus lasketaan tavallisesti 
kertomalla kertoimella 31 tuotteen yhteenlaskettu teobromiinipitoisuus 
ja kofeiinipitoisuus.  
Teobromiini- ja kofeiinipitoisuudet määritetään nestekromatografisesti 
(HPLC).  
Jos tuotteet sisältävät kofeiinia tai teobromiinia, joka on peräisin muusta 
lähteestä kuin kaakaosta, näitä kofeiini- tai teobromiinipitoisuuksia ei 
oteta huomioon kaakaopitoisuutta laskettaessa.  
1901  Mallasuute; muualle kuulumattomat hienoista tai kar ­
keista jauhoista, rouheista, tärkkelyksestä tai mallasuut ­
teesta tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan 
kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 40 painopro ­
senttia täysin rasvattomasta aineesta laskettuna; muualle 
kuulumattomat nimikkeiden 0401–0404 tuotteista tehdyt 
elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan kaakaota tai 
joissa sitä on vähemmän kuin 5 painoprosenttia täysin 
rasvattomasta aineesta laskettuna  
Ainoastaan kaakaopapuja, kaakaomassaa tai kaakaojauhetta 
sisältävien tuotteiden katsotaan sisältävän kaakaota nimik ­
keessä 1901 tarkoitetulla tavalla.  
1901 20 00  seokset ja taikinat, nimikkeen 1905 leipomatuotteiden 
valmistukseen tarkoitetut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä, ni ­
mikkeen 1901 kohdan II alakohdissa 7 ja 8 mainitut valmiit 
taikinat. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu ”riisipaperit” (”rice pa ­
per”), jotka ovat kuivatusta tai paistetusta jauho- tai tärkke ­
lystaikinasta tehtyjä ohuita lehtisiä, myös eräitten leipoma ­
tuotteiden päällystämiseen käytetyt (nimike 1905).  
1901 90 11 ja 
1901 90 19  mallasuute  
Ks. HS-selitykset, nimike 1901, I kohta. 
Mallasuute sisältää dekstriinejä, maltoosia, valkuaisaineita, 
vitamiineja, entsyymejä ja makuaineita. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu vähittäismyyntiä varten 
pakatut, pikkulapsille tarkoitetut valmisteet, jotka sisältävät 
mallasuutetta tai joissa mallasuute on yksi valmisteen perus ­
ainesosista (alanimike 1901 10 00).  
1902  Makaronivalmisteet, kuten spagetti, makaroni, nuudelit, 
lasagne, gnocchi, ravioli ja cannelloni, myös kypsennetyt 
tai (lihalla tai muulla aineella) täytetyt tai muulla tavalla 
valmistetut; couscous, myös valmistettu  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 118  
1902 20 91  kypsennetyt  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu myös esikypsennetty pasta.  
1902 30 10  kuivatut  
Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”kuivatut” tarkoitetaan kui ­
via ja hauraita tuotteita, joiden kosteuspitoisuus on alhainen 
(enintään noin 12 prosenttia) ja jotka on joko suoraan au ­
rinkokuivattu tai jotka on kuivattu teollisella kuivausproses ­
silla (esim. tunnelikuivauksella, paahtamalla tai paistamalla).  
1902 40 90  muu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu valmistettu couscous, esim. 
lihaa, vihanneksia ja muita ainesosia sisältävä, jos lihaa on 
tuotteessa enintään 20 painoprosenttia.  
1904  Viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla 
tehdyt elintarvikevalmisteet (esim. maissihiutaleet); vilja 
(ei kuitenkaan maissi) jyvinä tai jyväsinä tai hiutaleina 
tai muulla tavalla valmistettuina jyvinä tai jyväsinä (lu ­
kuun ottamatta jauhoja ja rouheita), esikypsennetty tai 
muulla tavalla valmistettu, muualle kuulumattomat  
Ks. tämän ryhmän 3 ja 4 huomautukset. 
Ainoastaan kaakaopapuja, kaakaomassaa tai kaakaojauhetta 
sisältävien tuotteiden katsotaan sisältävän kaakaota nimik ­
keessä 1904 tarkoitetulla tavalla.  
1904 10 10 – 
1904 10 90  viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla 
tehdyt elintarvikevalmisteet  
HS-selityksissä nimikkeen 1904 kohdan A neljännessä kap ­
paleessa mainitulla menetelmällä valmistetut tuotteet sekä 
muista viljalajeista valmistetut tuotteet luokitellaan näihin 
alanimikkeisiin myös silloin, kun tuotteet paisuttamisen jäl ­
keen valmistetaan edelleen jauhoiksi, rouheiksi tai pelleteik ­
si. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. epäsäännöllisen muo ­
toiset pakkausmateriaalit, jotka on valmistettu suulakepuris ­
tamalla esim. maissijauhosta, myös jos ne on tehty ihmis ­
ravinnoksi kelpaamattomiksi.  
1904 20 10 – 
1904 20 99  paahtamattomista viljahiutaleista tai paahtamattomien 
viljahiutaleiden ja paahdettujen viljahiutaleiden tai pai ­
sutetun viljan sekoituksesta saadut elintarvikevalmisteet  
Ks. HS-selitykset, nimike 1904, B kohta.  
1904 30 00  bulgurvehnä  
Ks. HS-selitykset, nimike 1904, C kohta.  
1904 90 10 ja 
1904 90 80  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 1904, D kohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 119  
1905  Ruokaleipä, kakut ja leivokset, keksit ja pikkuleivät (bis ­
cuits) sekä muut leipomatuotteet, myös jos niissä on kaa ­
kaota; ehtoollisleipä, tyhjät oblaattikapselit, jollaiset so ­
veltuvat farmaseuttiseen käyttöön, sinettiöylätit, riisipa ­
peri ja niiden kaltaiset tuotteet  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat sellaisenaan kulutukseen so ­
veltuvat cocktailpalat, jotka voivat olla esim. kuivattuja her ­
neitä tai maapähkinöitä ja jotka on päällystetty kokonaan 
taikinalla, jos taikinapäällyste antaa paksuutensa ja makunsa 
vuoksi tuotteelle sen olennaisen luonteen. 
Ainoastaan kaakaopapuja, kaakaomassaa tai kaakaojauhetta 
sisältävien tuotteiden katsotaan sisältävän kaakaota nimik ­
keessä 1905 tarkoitetulla tavalla. 
Tähän nimikkeeseen ei kuulu kypsentämätön taikina – ei 
myöskään muotoiltuna –, joka on tarkoitettu ruokaleivän, 
kakkujen, leivosten, keksien, pikkuleipien tai muiden leipo ­
matuotteiden valmistukseen, ei myöskään kaakaota sisältäviä 
(alanimike 1901 20 00).  
1905 10 00  näkkileipä  
Ks. HS-selitykset, nimike 1905, A kohdan 4 alakohta. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös samankaltaiset tuot ­
teet, jotka on valmistettu suulakepuristamalla.  
1905 20 10 – 
1905 20 90  maustekakut  
Ks. HS-selitykset, nimike1905, A kohdan 6 alakohta. 
Näihin alanimikkeisiin ei kuulu ”speculoos” (eräänlainen 
kova piparkakku) ja ”Russian bread” (”patience”).  
1905 31 11 – 
1905 31 99  makeat keksit ja pikkuleivät (sweet biscuits)  
Ks. tämän ryhmän 1 ja 2 lisähuomautukset ja HS-selitykset, 
nimike 1905, A kohdan 8 b alakohta. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös samankaltaiset tuot ­
teet, jotka on valmistettu suulakepuristamalla.  
1905 31 30  joissa on maitorasvaa vähintään 8 painoprosenttia  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. voita sisältävät muro ­
keksit (”butter biscuits”).  
1905 31 91  täytekeksit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, jotka koostuvat 
kahdesta keksistä ja erillisestä täytekerroksesta, joka voi 
olla mitä tahansa ruoka-ainetta, esim. suklaata, hilloa, fon ­
danttikreemiä tai pähkinätahnaa.  
1905 32 05 – 
1905 32 99  vohvelit ja vohvelikeksit  
Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus ja HS-selitykset, ni ­
mike 1905, A kohdan 9 alakohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 120  
1905 32 91  suolatut, myös täytetyt  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. maustetut vohvelit, 
joissa on juustoa.  
1905 40 10 ja 
1905 40 90  korput, paahdettu leipä ja niiden kaltaiset paahdetut 
tuotteet  
Ks. HS-selitykset, nimike 1905, A kohdan 5 alakohta.  
1905 90 20  ehtoollisleipä, tyhjät oblaattikapselit, jollaiset soveltuvat 
farmaseuttiseen käyttöön, sinettiöylätit, riisipaperi ja nii ­
den kaltaiset tuotteet  
Ks. HS-selitykset, nimike 1905, B kohta.  
1905 90 30  ruokaleipä, jossa ei ole lisättyä hunajaa, munaa, juustoa 
tai hedelmää ja jossa on sokeria enintään 5 prosenttia 
ja/tai rasvaa enintään 5 prosenttia kuivapainosta  
Ilmaisulla ”ruokaleipä” tarkoitetaan erikokoisia tuotteita. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. eri muodoissa oleva 
tavallinen leipä ja erikoisleivät kuten diabeetikoille tarkoi ­
tettu gluteenia sisältävä leipä sekä laivakorput.  
1905 90 45  keksit ja pikkuleivät (biscuits)  
Ks. HS-selitykset, nimike 1905, A kohdan 8 a ja 8 c ala ­
kohdat.  
1905 90 55  puristetut tai paisutetut tuotteet, maustetut tai suolatut  
Ks. HS-selitykset, nimike 1905, A kohdan 7 ja 15 alakohdat.  
1905 90 60  lisättyä makeutusainetta sisältävät  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kaikki konditoriatuot ­
teet, joita ei luokitella edellisiin alanimikkeisiin, esim. kakut, 
leivonnaiset ja marengit.  
1905 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. piirakat (”quiches”) ja 
pizzat sekä leivät, joita ei luokitella alanimikkei ­
siin 1905 90 30 ja 1905 90 60. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös tärkkelyksestä suu ­
lakepuristamalla valmistetut epäsäännöllisen muotoiset pak ­
kausmateriaalit, myös jos ne on tehty ihmisravinnoksi 
kelpaamattomiksi.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 121  
20 RYHMÄ  
KASVIKSISTA, HEDELMISTÄ, PÄHKINÖISTÄ TAI MUISTA 
KASVINOSISTA VALMISTETUT TUOTTEET  
Yleisohjeita  
Tähän ryhmään kuuluvat sellaisenaan kulutukseen soveltuvat pikkupur ­
tavat, jotka voivat olla esim. kuivattuja herneitä tai maapähkinöitä ja 
jotka on päällystetty taikinalla ainoastaan osittain ja sen vuoksi kasvik ­
set, hedelmät, pähkinät tai muut kasvinosat antavat tuotteelle sen olen ­
naisen luonteen.  
Tähän ryhmään kuuluvat myös kurkut, jotka ovat kokonaan maitohap ­
pokäyneet.  
Kurkut, jotka eivät ole kokonaan maitohappokäyneet ja jotka on väli ­
aikaisesti säilötty suolaveteen, luokitellaan kuitenkin alanimikkee ­
seen 0711 40 00, jos ne eivät sovellu välittömään kulutukseen. Tällaiset 
tuotteet sisältävät yleensä vähintään 10 painoprosenttia suolaa.  
Huomautus 4  Tomaattimehun kuiva-ainepainon määrityksessä sovelletaan 
komission asetuksen (ETY) N:o 1979/82 liitteessä määrättyä 
analyyttistä menetelmää (EYVL L 214, 22.7.1982, s. 12).  
Lisähuomautus 1  Tuotteen happopitoisuuden määrittämiseksi näyte homoge ­
noidaan siten, että homogenaattiin tulee näytteen sisältämää 
nestemäistä ja kiinteää osaa siinä suhteessa kuin sitä on 
tutkittavassa tavarassa.  
2001  Etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt 
kasvikset, hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvino ­
sat 
Ks. tämän ryhmän 3 huomautus.  
2001 90 10  mango-chutney  
Tässä alanimikkeessä ja alanimikkeessä 2103 90 10 tarkoi ­
tetaan ilmaisulla ”mango-chutney” mangosäilykevalmistetta, 
johon on lisätty eri tuotteita kuten inkivääriä, kuivattuja 
rypäleitä, pippuria ja sokeria. 
Tähän alanimikkeeseen luokiteltu mango-chutney sisältää 
hedelmäpaloja, kun taas alanimikkeeseen 2103 90 10 luoki ­
teltu mango-chutney on täysin homogenoitu kastike, jonka 
sakeus vaihtelee.  
2001 90 50  sienet  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu sienet, jotka on ainoas ­
taan säilötty väliaikaisesti nimikkeessä 0711 määritellyllä 
menetelmällä, esim. väkevään suolaliemeen, johon on lisätty 
etikkaa tai etikkahappoa.  
2002  Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla val ­
mistetut tai säilötyt tomaatit  
2002 10 10 ja 
2002 10 90  kokonaiset tai paloitellut tomaatit  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. kokonaiset tai paloi ­
tellut tomaatit (myös kuoritut), jotka on säilötty 
steriloimalla.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 122  
2002 90 11 – 
2002 90 99  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. tomaattipyree (myös 
kiinteässä muodossa oleva), tomaattitiiviste ja tomaattimehu, 
joiden kuiva-ainepitoisuus on vähintään 7 painoprosenttia. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluu myös tomaattijauhe, joka on 
valmistettu kuivatusta tomaattimehusta. Näihin alanimikkei ­
siin ei kuitenkaan kuulu viipaloiduista tomaateista kuivaa ­
malla valmistetuista hiutaleista jauhettu jauho, vaan se luo ­
kitellaan alanimikkeeseen 0712 90 30.  
2004  Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla val ­
mistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädytetyt, muut 
kuin nimikkeen 2006 tuotteet  
Ks. tämän ryhmän 3 huomautus. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu nimikkeen 0714 tuotteista 
tehdyt valmisteet, joiden ei katsota olevan vihanneksia (ala ­
nimike 2001 90 40, 2006 00 38, 2006 00 99 tai 2008 99 91)  
2004 10 10  kypsennetyt, mutta muuten valmistamattomat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä ni ­
mikkeen 2004 kohdassa 1 mainitut tuotteet.  
2004 10 91 ja 
2004 10 99  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä ni ­
mikkeen 2004 kohdassa 3 mainitut tuotteet.  
2004 90 50  herneet ( Pisum sativum ) ja vihreät pavut  
Tässä alanimikkeessä tarkoitetaan ilmaisulla ”vihreät pavut” 
vain Phaseolus - ja Vigna -suvun raakoina kerättyjä papuja, 
joiden koko palko on syötävää. Palko voi olla väriltään 
vaihteleva, kuten esim. täysin vihreä tai vihreä harmain tai 
sinisin pilkuin tai keltainen (”vahapavut”).  
2005  Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla val ­
mistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädyttämättömät, 
muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet  
Nimikkeen 2004 selittävät huomautukset koskevat tätä ala ­
nimikettä. 
Tähän nimikkeeseen kuuluu ”papad”-niminen tuote, joka on 
tehty kuivista taikinalevyistä, jotka on valmistettu kuiva ­
tuista palkokasveista tehdystä hienosta jauhosta, suolasta, 
mausteista, öljystä, kohotusaineista ja joskus pienistä mää ­
ristä hienoa vilja- tai riisijauhoa.  
2005 10 00  homogenoidut kasvikset  
Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus.  
2005 20 80  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. viipaloidut tai suika ­
loidut perunat, jotka on esikeitetty rasvassa tai öljyssä, jääh ­
dytetty ja tyhjiöpakattu.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 123  
2005 70 00  oliivit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat oliivit, jotka on mainittu 
HS-selityksissä nimikkeen 2005 neljännen kappaleen koh ­
dassa 1, myös vihanneksilla (esim. maustepippurilla tai mie ­
doilla ja makeilla paprikoilla), hedelmillä tai pähkinöillä 
(esim. manteleilla) tai vihannesten ja hedelmien tai pähki ­
nöiden sekoituksella täytetyt.  
2006 00  Sokerilla säilötyt (valellut, lasitetut tai kandeeratut) kas ­
vikset, hedelmät, pähkinät, hedelmänkuoret ja muut kas ­
vinosat  
2006 00 31 – 
2006 00 38  sokeripitoisuus suurempi kuin 13 painoprosenttia  
Ks. sokeripitoisuudesta tämän ryhmän 2 a lisähuomatus.  
2007  Keittämällä valmistetut hillot, hedelmähyytelöt, marme ­
laatit, hedelmä- ja pähkinäsoseet sekä hedelmä- ja päh ­
kinäpastat, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutus ­
ainetta sisältävät  
Ks. ilmaisun ”keittämällä valmistetut hillot” osalta tämän 
ryhmän 5 huomautus. 
Ks. sokeripitoisuudesta tämän ryhmän 2 a lisähuomautus.  
2007 10 10 – 
2007 10 99  homogenoidut valmisteet  
Ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus.  
2008  Muulla tavalla valmistetut tai säilötyt hedelmät, pähki ­
nät ja muut syötävät kasvinosat, myös lisättyä sokeria, 
muuta makeutusainetta tai alkoholia sisältävät, muualle 
kuulumattomat  
Ks. sokeripitoisuudesta tämän ryhmän 2 a lisähuomautus. 
Ks. lisätystä sokerista tämän ryhmän 3 lisähuomautus. 
Ks. alkoholipitoisuudesta tämän ryhmän 4 lisähuomautus.  
2008 11 10 – 
2008 19 99  pähkinät, maapähkinät ja muut siemenet, myös näiden 
sekoitukset  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä nimik ­
keen 2008 kohdissa 1 ja 2 mainitut tuotteet sekä näiden 
tuotteiden sekoitukset. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös: 
1. hiutaleiksi valmistetut tai murskatut, erityisesti leivonnai ­
sissa käytetyt tuotteet, tai 
2. jauhetut tai muuten murskatut, tahnan muodossa olevat, 
myös muita lisättyjä aineita sisältävät tuotteet.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 124  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuitenkaan kuulu marsipaanin, 
nougat'n jne. valmistukseen käytettävät tahnat (nimike 1704).  
2008 19 12 – 
2008 19 99  muut, myös sekoitukset  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat pähkinät ja muut siemenet 
(lukuun ottamatta maapähkinöitä) sekä pähkinöiden ja mui ­
den siementen sekoitukset, myös sellaiset, jotka sisältävät 
enimmäkseen maapähkinää.  
2008 30 51  greipit ja pomelot lohkoina  
Tässä alanimikkeessä tarkoitetaan ilmaisulla ”lohkot” hedel ­
mien luonnollisia, kokonaisia lohkoja. 
Luokitteluun ei kuitenkaan vaikuta tuotteen mahdollisesti 
sisältämät pienet määrät rikkoutuneita lohkoja, joita ei ole 
tarkoituksella tuotettu.  
2008 30 71  greipit ja pomelot lohkoina  
Ks. alanimikkeen 2008 30 51 selittävät huomautukset.  
2009  Käymättömät ja lisättyä alkoholia sisältämättömät he ­
delmämehut (myös rypäleen puristemehu ’grape must’) 
ja kasvismehut, myös lisättyä sokeria tai muuta makeu ­
tusainetta sisältävät  
Ks. käymättömien ja lisättyä alkoholia sisältämättömien he ­
delmämehujen osalta tämän ryhmän 6 huomautus. 
Ks. termin ”Brix-arvo” osalta tämän ryhmän 3 alanimikehuo ­
mautus. 
Ks. lisätyn sokerin osalta tämän ryhmän 5 lisähuomautuksen 
a alakohta. 
Tämän ryhmän 5 lisähuomautuksen b alakohdan mukaisesti 
katsotaan, että tuotteet ovat menettäneet nimikkeeseen 2009 
kuuluvien hedelmämehujen alkuperäisen luonteen silloin, 
kun niihin on lisätty sokeria sellainen määrä, että ne sisäl ­
tävät vähemmän kuin 50 painoprosenttia hedelmämehua. 
Ainoastaan tämän ryhmän 2 ja 5 lisähuomautusta voidaan 
soveltaa määritettäessä sitä, ovatko tuotteet menettäneet al ­
kuperäisen luonteensa sokerin lisäämisen vuoksi. Sakkaroo ­
sina ilmaistu eri sokereiden määrä määritetään mainitun 2 li ­
sähuomautuksen mukaisesti. Jos lisätyn sokerin pitoisuus, 
joka on laskettu tämän ryhmän 5 lisähuomautuksen a ala ­
kohdan mukaisesti, ylittää 50 painoprosenttia, on laskettu 
hedelmämehupitoisuus pienempi kuin 50 painoprosenttia 
eikä tuotetta voida luokitella nimikkeeseen 2009. 
Tämän ryhmän 5 lisähuomautuksen b alakohtaa ei sovelleta 
tiivistettyihin luonnonhedelmämehuihin.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 125  
Tiivistetyt luonnonhedelmämehut voidaan näin ollen luoki ­
tella nimikkeeseen 2009. 
Muiden ainesosien lisäämisestä nimikkeen 2009 tuotteisiin, 
ks. nimikettä 2009 koskevat HS-selitykset. 
E S I M E R K K I 
Appelsiinimehunäytteen analysointitulos: 
— refraktometrin 20 °C:ssa antama lukema: 65,3, 
— sakkaroosina ilmaistu eri sokereiden laskettu määrä (tä ­
män ryhmän lisähuomautus 2): 62,0 (65,3 × 0,95), 
— laskettu lisätyn sokerin määrä (tämän ryhmän lisähuo ­
mautus 5): 49 painoprosenttia (62,0–13), 
— laskettu hedelmämehupitoisuus: 51 painoprosenttia 
(100–49). 
Päätelmä: näytteen katsotaan säilyttäneen tämän ryhmän 5 li ­
sähuomautuksen b alakohdassa tarkoitetun alkuperäisen 
luonteen, koska laskettu hedelmämehupitoisuus ei alita 50:tä 
painoprosenttia.  
2009 11 11 – 
2009 11 99  jäädytetty  
Ks. alanimikkeen 2009 11 HS-alanimikeselitykset.  
2009 50 10 ja 
2009 50 90  tomaattimehu  
Ks. tämän ryhmän 4 huomautus ja sitä koskevat selittävät 
huomautukset.  
2009 69 51  tiivistetty  
Ks. tämän ryhmän 6 lisähuomautus.  
2009 69 71  tiivistetty  
Ks. tämän ryhmän 6 lisähuomautus.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 126  
21 RYHMÄ  
ERINÄISET ELINTARVIKEVALMISTEET  
Yleisohjeita  
Harmonoidun järjestelmän selitysten nimikettä 2106 koskevassa 16 koh ­
dassa tarkoitettujen ”lisäravinteiden” luokittelussa ja erityisesti annoksi ­
na, kuten kapseleina, tabletteina, pastilleina tai pillereinä, tullille esitet ­
tävien muiden lisäravinteina käytettäviksi tarkoitettujen elintarvikeval ­
misteiden luokittelussa on otettava huomioon myös arviointiperusteet, 
jotka Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut yhdistetyissä asi ­
oissa C-410/08–C-412/08 (”Swiss Caps”) antamassaan tuomiossa.  
Lisähuomautus 1  Tämä lisähuomatus kattaa erityisesti maltodekstriinit.  
2101  Kahvi-, tee- ja mateuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä 
näihin tuotteisiin tai kahviin, teehen tai mateen perus ­
tuvat valmisteet; paahdettu juurisikuri ja muut paahde ­
tut kahvinkorvikkeet sekä niiden uutteet, esanssit ja tii ­
visteet  
2101 11 00  uutteet, esanssit ja tiivisteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat jauheena, muruina, hiuta ­
leina, kimpaleina tai missä tahansa muussa kiinteässä muo ­
dossa olevat kahviuutteet, -esanssit ja -tiivisteet. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. juoksevassa tai tahnan 
muodossa olevat (myös jäädytetyt) tuotteet. Tällaisia tuot ­
teita käytetään erityisesti elintarvikevalmisteisiin (esim. suk ­
laan, kakkujen ja leivonnaisten sekä jäätelön valmistukseen).  
2101 30 19  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kuoritut ja paahdetut 
idättämättömät ohranjyvät, joita voidaan käyttää väri- ja ma ­
kuaineena oluen valmistuksessa tai kahvinkorvikkeena.  
2102  Hiiva (elävä eli aktiivinen tai kuollut eli inaktiivinen); 
muut kuolleet yksisoluiset mikro-organismit (ei kuiten ­
kaan nimikkeen 3002 rokotteet); valmistetut leivinjau ­
heet 
2102 10 10  valikoitu kantahiiva (hiivaviljelmät)  
Ks. HS-selitykset, nimike 2102, A kohdan 4 alakohta. 
Nämä hiivat on viljelty erityiselatusaineilla tiettyä käyttötar ­
koitusta, erityisesti tislausta ja viininvalmistusta varten. Nii ­
den avulla on mahdollista luoda tarkoin määritellyt ominai ­
suudet käymistuotteisiin.  
2102 20 11 ja 
2102 20 19  kuollut eli inaktiivinen hiiva  
Näitä HS-selityksissä nimikkeen 2102 kohdan A neljän ­
nessä ja viidennessä kappaleessa kuvailtuja hiivoja myydään 
yleisesti nimellä ”elintarviketeollisuushiiva”. Ne ovat 
yleensä jauheen, lastujen tai murujen muodossa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 127  
2102 20 90  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 2102, B kohta.  
2102 30 00  valmistetut leivinjauheet  
Ks. HS-selitykset, nimike 2102, C kohta.  
2103  Kastikkeet ja valmisteet niitä varten; maustamisvalmis ­
teita olevat sekoitukset; sinappijauho ja valmistettu si ­
nappi 
►M9 Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös tuotteet, jotka 
esitetään tullille erimakuisina makeina kastikkeina (esim. 
kinuskikastike), jos ne eivät kuulu yksityiskohtaisempaan 
nimikkeeseen (esim. kaakaota sisältävät kastikkeet kuuluvat 
nimikkeeseen 1806 ja lisättyä maku- tai väriainetta sisältävät 
sokerisiirapit nimikkeeseen 2106). Niitä voidaan käyttää 
mm. jälkiruokien kastikkeina tai päällysteinä (jäätelöissä, 
vanukkaissa jne.). ◄ 
2103 90 10  nestemäinen mango-chutney  
Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”mango-chutney” tarkoite ­
taan mangosäilyke- valmistetta, johon on lisätty erilaisia 
tuotteita kuten inkivääriä, kuivattuja rypäleitä, pippuria ja 
sokeria. 
Tähän alanimikkeeseen luokiteltu mango-chutney on täysin 
homogenoitu, enemmän tai vähemmän juokseva kastike.  
2103 90 30  aromaattiset katkerot, alkoholipitoisuus 44,2–49,2 tila ­
vuusprosenttia, katkeroa, mausteita ja erilaisia aineksia 
1,5–6 painoprosenttia sekä sokeria 4–10 painoprosenttia 
sisältävät, enintään 0,5 litraa vetävissä astioissa  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet ovat tiivistettyjä, 
nestemäisiä alkoholipitoisia valmisteita, joiden erityinen, 
sekä karvas että vahvasti aromaattinen maku on peräisin 
niiden valmistuksessa käytetyistä katkeron juurista, erilai ­
sista mausteista ja aromaattisista aineista. 
Nämä aromaattiset katkerot ovat lisäaineita, jotka on tarkoi ­
tettu käytettäviksi sekä juomien (cocktail-juomien, sokerilie ­
mien, virvoitusjuomien, jne.) maustamiseen että kastikkei ­
den ja maustamisvalmisteiden tavoin maustamisaineena kyp ­
sennetyissä ruuissa ja leivonnaisissa (keitoissa, valmistetussa 
lihassa, kala- tai kasvisruuissa, kastikkeissa, herkkutuotteis ­
sa, hedelmähillokkeissa, -salaateissa ja -piiraissa, jälkiruuis ­
sa, sorbeteissa, jne.). 
Näitä aromaattisia katkeroita myydään tavallisesti nimellä 
”angostuurakatkero”.  
▼M28  
2103 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat muutoin 22 ryhmään luo ­
kiteltavat tuotteet, jotka on valmistettu ruoanlaittoa varten ja 
jotka eivät sovellu käytettäviksi juomina.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 128  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat erityisesti ”ruoanlaitossa 
käytettävät alkoholit”, joista käytetään puhekielessä ilmai ­
suja ”ruoanlaittoviinit”, ”ruoanlaittoportviini”, ”ruoanlaitto ­
konjakki” ja ”ruoanlaittobrandy”. Ruoanlaittoviinit ovat ta ­
vanomaisia viinejä tai alkoholittomia viinejä tai niiden mo ­
lempien sekoituksia, joihin on lisätty suolaa tai useiden 
mausteiden (esim. suolan ja pippurin) yhdistelmiä, minkä 
vuoksi ne eivät sovellu käytettäviksi juomina. Näissä tuot ­
teissa on tavallisesti suolaa vähintään 5 g/l.  
▼B 
2104  Keitot ja liemet sekä valmisteet niitä varten; homogenoi ­
dut sekoitetut elintarvikevalmisteet  
2104 20 00  homogenoidut sekoitetut elintarvikevalmisteet  
Ilmaisu ”homogenoidut sekoitetut elintarvikevalmisteet” 
määritellään tämän ryhmän 3 huomautuksessa. 
Lause ”Näissä valmisteissa voi olla pieniä määriä silmin 
havaittavia paloja.” 21 ryhmän 3 huomautuksessa ei mer ­
kitse sitä, että tällaisiin silmin havaittaviin paloihin sovelle ­
taan jotakin kiinteää ylärajaa (prosenttiosuus painosta tai 
koko), jotta kyseinen tuote voitaisiin luokitella alanimikkee ­
seen 2104 20 00. Lause ”Näissä valmisteissa voi olla pieniä 
määriä silmin havaittavia paloja” on tulkittava tuotteen ob ­
jektiivisten ominaisuuksien perusteella. Toisin sanoen on 
arvioitava, onko silmin havaittavia paloja lisätty siinä mää ­
rin, että ne muodostavat huomattavan osan tuotetta. Jos näin 
on, tuote olisi luokiteltava muualle (esimerkiksi nimikkee ­
seen 2005), koska tuote on menettänyt ”homogenoitujen 
sekoitettujen elintarvikevalmisteiden” luonteen.  
2105 00  Jäätelö, mehujää ja niiden kaltaiset jäädytetyt valmis ­
teet, myös kaakaota sisältävät  
Tässä nimikkeessä ilmaisulla ”jäätelö, mehujää ja niiden 
kaltaiset jäädytetyt valmisteet” tarkoitetaan elintarvikeval ­
misteita, myös vähittäismyyntiä varten pakattuja sekä 
myös kaakaota tai suklaata sisältäviä (tai suklaalla päällys ­
tettyjä), jotka jäädytyksen tuloksena ovat kiinteässä tai tah ­
namaisessa muodossa ja jotka on tarkoitettu syötäväksi 
näissä muodoissa. 
Näiden tuotteiden olennainen ominaisuus on se, että ne 
muuttuvat nestemäiseen tai puolittain nestemäiseen muo ­
toon, kun ympäristön lämpötila on noin 0 °C. 
Näiden jäädytettyjen tuotteiden kaltaiset valmisteet, joilla ei 
kuitenkaan ole edellä kuvattua ominaisuutta, luokitellaan 
valmisteesta riippuen nimikkeeseen 1806, nimikkee ­
seen 1901 tai nimikkeeseen 2106. 
Tämän nimikkeen tuotteilla on hyvin vaihtelevia nimiä (me ­
hujäät, jäätelö, cassata, ”Neapolitan slices”, jne.) ja muotoja; 
ne voivat sisältää kaakaota tai suklaata, sokeria, kasvirasvaa 
tai maitorasvaa, maitoa (myös rasvatonta), hedelmää, 
stabilointi-, maku- ja väriaineita, jne. 
Näiden tuotteiden kokonaisrasvapitoisuus ei yleensä ole 
enempää kuin 15 prosenttia lopputuotteen painosta. Tietyt 
erikoisuudet, joiden valmistukseen on käytetty suuri määrä 
kermaa, voivat sisältää rasvaa kokonaisuudessaan noin 
20 painoprosenttia.  ▼M28
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 129  
Tiettyjen jäädytettyjen tuotteiden valmistuksessa sekoitetaan 
käytettäviin raaka-aineisiin ilmaa, jotta lopputuote saataisiin 
suuremmaksi (paisutus). 
Ainoastaan kaakaopapuja, kaakaomassaa tai kaakaojauhetta 
sisältävien tuotteiden katsotaan sisältävän kaakaota nimik ­
keessä 2105 00 tarkoitetulla tavalla. 
Ks. myös HS-selitykset, nimike 2105, erityisesti ko. nimik ­
keessä olevat maininnat tuotteista, jotka eivät kuulu 
nimikkeeseen.  
2106  Muualle kuulumattomat elintarvikevalmisteet  
2106 10 20 ja 
2106 10 80  proteiinitiivisteet ja teksturoidut proteiiniaineet  
Ks. HS-selitykset, nimike 2106, 6 kohta, lukuun ottamatta 
ko. kohdan alkua, jossa kuvataan proteiinihydrolysaatteja. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu tiivistetyt maitoproteiinit 
(alanimike 0404 90 tai nimike 3504 00). 
Kun tuotteen sakkaroosipitoisuutta määritetään näihin ala ­
nimikkeisiin luokittelua varten, on pitoisuuteen luettava mu ­
kaan inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna.  
2106 90 20  alkoholipitoiset valmisteet (seokset), jollaisia käytetään 
juomien valmistukseen, muut kuin hyvänhajuisiin ainei ­
siin perustuvat  
Ks. HS-selitykset, nimike 2106, toisen kappaleen 7 kohta. 
Ks. tämän ryhmän lisähuomautus 2. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu vastaavat valmisteet (se ­
okset), joiden alkoholipitoisuus on enintään 0,5 tilavuuspro ­
senttia (alanimike 2106 90 92 tai 2106 90 98).  
2106 90 30  isoglukoosisiirappi  
Ks. tämän ryhmän lisähuomautus 3.  
2106 90 92 ja 
2106 90 98  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 2106, 1–5, 8–11 ja 13–16 kohdat 
sekä alanimikkeiden 2106 10 20 ja 2106 10 80 kolmannen 
kappaleen selittävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 130  
22 RYHMÄ  
JUOMAT, ETYYLIALKOHOLI (ETANOLI) JA ETIKKA  
Yleisohjeita  
Eriteltäessä tässä ryhmässä tuotteet, jotka ovat enintään kaksi litraa 
vetävissä astioissa ja tuotteet, jotka ovat enemmän kuin kaksi litraa 
vetävissä astioissa, ratkaisevaa ei ole astioiden vetoisuus vaan nesteen 
määrä astioissa.  
Tähän ryhmään kuuluvat (mikäli ne eivät ole lääkkeitä) vahvistavat 
valmisteet, jotka soveltuvat välittömään kulutukseen kuten juomat, 
vaikka niitä nautittaisiin pieninä annoksina, esim. lusikallisen verran. 
Alkoholittomat vahvistavat valmisteet, jotka on laimennettava ennen 
käyttöä, eivät kuulu 22 ryhmään (yleensä nimike 2106).  
Lisähuomautus 
2 b Mahdollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on las ­
kettava kertomalla kertoimella 0,6 sataan litraan ko. tuotetta 
sisältyvä sokerimäärä laskettuna inverttisokerikiloina.  
2201  Vesi, myös luonnon tai keinotekoinen kivennäisvesi ja 
hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutus ­
ainetta sisältämätön ja maustamaton; jää ja lumi  
2201 10 11 – 
2201 10 90  kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 2201 kohdissa B ja C mainitut tuotteet. 
Näihin alanimikkeisiin ei kuulu aerosoliastioihin pakattu 
luonnon kivennäisvesi, joka on tarkoitettu ihonhoitoon (ni ­
mike 3304).  
2201 10 11 ja 
2201 10 19  luonnon kivennäisvesi  
Ilmaisulla ”luonnon kivennäisvesi” tarkoitetaan vettä, joka 
on voimassaolevan Euroopan parlamentin ja neuvoston di ­
rektiivin 2009/54/EY (EUVL L 164, 26.6.2009, s. 45) 
mukaista.  
2201 90 00  muu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä ni ­
mikkeen 2201 kohdissa A ja D mainitut tuotteet. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös vesihöyry ja suoda ­
tettu, steriloitu, puhdistettu tai pehmennetty luonnonvesi.  
2202  Vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä 
sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maustet ­
tu, ja muut alkoholittomat juomat, ei kuitenkaan nimik ­
keen 2009 hedelmä- ja kasvismehut  
Ilmaisu ”alkoholittomat juomat” määritellään tämän ryhmän 
3 huomautuksessa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 131  
►M53  Tämän nimikkeen alkoholittomat juomat ovat nes ­
teitä, jotka soveltuvat sellaisinaan ihmisten juotaviksi riip ­
pumatta niiden nauttimismäärästä tai erilaisten nesteiden eri ­
tyisistä nauttimistarkoituksista edellyttäen, että ne eivät 
kuulu mihinkään muuhun yksityiskohtaisempaan nimikkee ­
seen. Puhtaasti subjektiivisilla, muuttuvilla tekijöillä, kuten 
sillä, miten tällaiset juomat nautitaan ja nautitaanko ne esim. 
janon sammuttamiseksi tai terveyden edistämiseksi, ei ole 
merkitystä niiden luokittelulle (ks. Euroopan unionin tuomi ­
oistuimen asiassa 114/80 antama tuomio). 
Tähän nimikkeeseen kuuluvat muun muassa pikkulapsille 
tarkoitetut nestemäiset valmisateriat. ◄ 
2202 10 00  vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä 
sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maus ­
tettu  
HS-selityksissä nimikkeen 2202 kohdassa A mainitut vir ­
voitusjuomat kuuluvat tähän alanimikkeeseen. 
Virvoitusjuomien mahdollisesti sisältämät antioksidantit, vi ­
tamiinit, stabilointiaineet tai kiniini eivät vaikuta näiden juo ­
mien luokitteluun. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös vedestä, sokerista ja 
makuaineista koostuvat ja muovipusseihin pakatut nestemäi ­
set tuotteet, jotka on tarkoitettu mehujään kotivalmistukseen 
pakastimissa. 
Ks. myös tämän ryhmän 1 lisähuomatus.  
2202 90 10  nimikkeiden 0401–0404 tuotteita tai niistä saatuja ras ­
voja sisältämättömät  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tämän ryhmän selittävien 
huomautusten yleisohjeiden toisessa kappaleessa kuvatut 
vahvistavat valmisteet. Tällaiset alkoholittomat juomat, joita 
nimitetään myös lisäravinteiksi, voivat perustua kasviuuttei ­
siin (yrttiuutteet mukaan luettuina) ja niihin voi olla lisätty 
vitamiineja ja/tai kivennäisaineita. Tällaiset valmisteet on 
yleensä tarkoitettu terveyden ja hyvinvoinnin ylläpitämiseen, 
minkä vuoksi ne eroavat alanimikkeen 2202 10 00 maus ­
tetuista tai makeutetuista vesistä ja muista virvoitusjuomista, 
jotka mainitaan HS-selitysten nimikkeen 2202 kohdassa A.  
2202 90 91 – 
2202 90 99  muut, jotka sisältävät nimikkeiden 0401–0404 tuotteista 
saatuja rasvoja  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. nestemäinen tuote, 
joka tunnetaan kaupallisella nimellä ”filled milk” (maidon 
kaltainen rasvasekoite), jos se soveltuu juotavaksi sellaise ­
naan. ”Filled milk” on tuote, jonka perustana on rasvaton 
maito tai rasvaton maitojauhe, johon on lisätty puhdistettuja 
kasvirasvoja tai -öljyjä lähes sama määrä kuin mitä alkupe ­
räisestä täysmaidosta on erotettu luonnonrasvaa. Tämä 
juoma luokitellaan sisältämänsä maitorasvapitoisuuden mu ­
kaan näihin alanimikkeisiin. 
Ks. alanimikkeen 2202 90 10 selittävä huomautus.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 132  
2204  Tuoreista rypäleistä valmistettu viini, myös väkevöity 
viini; rypäleen puristemehu (grape must), muu kuin ni ­
mikkeeseen 2009 kuuluva  
Todellisesta alkoholipitoisuudesta (tilavuusprosentteina), ks. 
tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen a alakohta.  
2204 10 11 – 
2204 10 98  kuohuviini  
Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus.  
2204 10 11  samppanja  
Samppanja on kuohuviini, joka on tuotettu Champagnen 
maakunnassa, Ranskassa ja joka on valmistettu yksinomaan 
tässä maakunnassa viljellyistä rypäleistä.  
▼M26  
2204 10 15  Prosecco  
Prosecco on kuohuviini, jolla on suojattu alkuperänimitys ja 
joka on saatu Glera-viiniköynnöslajikkeen rypäleistä, jotka 
on korjattu Prosecco, Conegliano-Valdobbiadene – Prosec ­
co, Colli Asolani – Prosecco ja Asolo – Prosecco -alkupe ­
ränimityksen mukaisilta alueilta.  
▼B 
2204 21 06 – 
2204 21 09  viinit (muut kuin alanimikkeessä 2204 10 mainitut), 
jotka ovat ”pulloissa, jotka on suljettu sienenmuotoisella 
korkilla, joka on tuettu sitein tai kiinnikkein”; viini 
muissa astioissa, joissa hiilidioksidin aikaansaama yli ­
paine nesteessä on vähintään 1 baari, mutta pienempi 
kuin 3 baaria 20 °C:ssa mitattuna  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat: 
1. viinit, jotka ovat ”pulloissa, jotka on suljettu sienenmuo ­
toisella korkilla” ja jotka eivät vastaa tämän ryhmän 
1 alanimikehuomautuksen ”kuohuviinin” määritelmää; 
2. viinit muissa astioissa (muissa kuin ”pulloissa, jotka on 
suljettu sienenmuotoisella korkilla”), joissa ylipaine nes ­
teessä on vähintään 1 baari, mutta pienempi kuin 3 baaria 
20 °C:ssa mitattuna. 
”Sienenmuotoisiksi korkeiksi” katsotaan korkkiaineesta teh ­
dyt korkit, jotka ovat alla olevan piirroksen kaltaisia sekä 
samankaltaiset muovimateriaaleista tehdyt korkit.
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 133  
2204 21 11 – 
2204 21 98  muut  
Ks. tämän ryhmän 4 ja 5 lisähuomautukset. 
Tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen A kohdassa määritel ­
tyyn kuiva-aineen kokonaismäärään sisältyviä haihtumatto ­
mia aineosia ovat mm. sokerit, glyseroli, tanniinit, viinihap ­
po, väriaineet ja suolat.  
2204 21 11 – 
2204 21 78  viinit, joilla suojattu alkuperänimitys (SAN)  
Ks. tämän ryhmän 6 lisähuomautuksen a kohta.  
2204 21 23  tokaj  
Ks. tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen B kohdan b alakohta.  
2204 21 79 ja 
2204 21 80  viinit, joilla suojattu maantieteellinen merkintä (SMM)  
Ks. tämän ryhmän 6 lisähuomautuksen a kohta.  
2204 29 10  viinit (muut kuin alanimikkeessä 2204 10 mainitut), 
jotka ovat ”pulloissa, jotka on suljettu sienenmuotoisella 
korkilla, joka on tuettu sitein tai kiinnikkein”; viini 
muissa astioissa, joissa hiilidioksidin aikaansaama yli ­
paine nesteessä on vähintään 1 baari, mutta pienempi 
kuin 3 baaria 20 °C:ssa mitattuna  
Alanimikkeiden 2204 21 06–2204 21 09 selittävien huomau ­
tukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
2204 29 11 – 
2204 29 98  muut  
Ks. tämän ryhmän 4 ja 5 lisähuomautukset  
2204 29 11 – 
2204 29 58  viinit, joilla suojattu alkuperänimitys (SAN)  
Ks. tämän ryhmän 6 lisähuomautuksen a kohta.  
2204 29 11  tokaj  
Ks. tämän ryhmän 4 lisähuomautuksen B kohdan b alakohta.  
2204 29 79 ja 
2204 29 80  viinit, joilla suojattu maantieteellinen merkintä (SMM)  
Ks. tämän ryhmän 6 lisähuomautuksen a kohta.  
2204 30 10  käymistilassa tai jonka käyminen on pysäytetty muuten 
kuin alkoholia lisäämällä  
Ks. tämän ryhmän 3 lisähuomautus sekä siihen liittyen 2 li ­
sähuomautuksen a, b ja c kohdat.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 134  
2204 30 92  tiivistetty  
Ks. tämän ryhmän 7 lisähuomautus.  
2204 30 96  tiivistetty  
Ks. tämän ryhmän 7 lisähuomautus.  
2205  Vermutti ja muu tuoreista viinirypäleistä valmistettu vii ­
ni, joka on maustettu kasveilla tai aromaattisilla aineilla  
Tähän nimikkeeseen kuuluvia ja HS-selityksissä nimik ­
keessä 2205 kuvailtuja viinejä ovat mm.: 
1. nimillä ”Marsala all'uovo”, ”Marsala alla mandorla” ja 
”Crema di Marsala all'uovo” tunnetut juomat, joiden pe ­
rustana on Marsala-viini ja jotka on maustettu munankel ­
tuaisella, manteleilla ja muilla aromaattisilla aineilla; 
2. nimellä ”Sangria” tunnetut viinipohjaiset juomat, jotka 
on maustettu esim. sitruunalla tai appelsiinilla. 
Ks. tämän ryhmän 8 lisähuomautus. Tuotteet, joiden todel ­
linen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 7 tilavuusprosent ­
tia, luokitellaan nimikkeeseen 2206 00.  
2206 00  Muut käymisen avulla valmistetut juomat (esim. siideri, 
päärynäviini ja sima); käymisen avulla valmistettujen 
juomien sekoitukset sekä käymisen avulla valmistettujen 
juomien ja alkoholittomien juomien sekoitukset, muualle 
kuulumattomat  
Kun kyse on sellaisten käymisen avulla saatuun alkoholiin 
perustuvien juomien luokittelusta, joihin on lisätty tislattua 
alkoholia, vettä ja muita aineita (kuten siirappia, erilaisia 
aromi- ja väriaineita ja joissakin tapauksissa kermapohja), 
katso Euroopan unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C- 
150/08. Tuomiossa todetaan, että jos juoma on kyseisten 
lisäysten johdosta menettänyt tietystä hedelmästä tai tietystä 
luonnontuotteesta valmistetun juoman maun, hajun ja/tai ul ­
koasun eli nimikkeen 2206 käymisen avulla valmistetun 
juoman ominaisuudet, se on luokiteltava nimikkeeseen 2208.  
2206 00 10  piquette (puristejäännöksestä valmistettu viini)  
Ks. tämän ryhmän 9 lisähuomautus.  
2206 00 31 – 
2206 00 89  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä nimik ­
keen 2206 kohdissa 1–10 kuvaillut tuotteet.  
2206 00 31 ja 
2206 00 39  kuohuvat  
Kuohuvista juomista, ks. tämän ryhmän 10 lisähuomautus.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 135  
Tässä lisähuomautuksessa mainitusta sienenmuotoisesta kor ­
kista, ks. alanimikkeiden 2204 21 06–2204 21 09 selittävien 
huomautusten viimeinen kappale.  
2206 00 51 – 
2206 00 89  kuohumattomat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. juomat, joita ei ole 
valmistettu tuoreiden rypäleiden mehusta spontaanin käymi ­
sen avulla vaan jotka on valmistettu rypäletiivisteestä. Tämä 
tiiviste on hyvin säilyvää ja sitä voidaan varastoida myö ­
hempää käyttöä varten. 
Käyminen käynnistetään yleensä hiivalla. Tiivisteeseen voi ­
daan myös lisätä sokeria ennen käymistä tai käymisen aika ­
na. Tällä tavoin valmistettu tuote voidaan lopuksi makeut ­
taa, väkevöittää tai siihen voidaan sekoittaa muita aineita.  
2207  Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoi ­
suus vähintään 80 tilavuusprosenttia; denaturoitu etyy ­
lialkoholi (etanoli) ja muut denaturoidut väkevät alkoho ­
lijuomat, väkevyydestä riippumatta  
2207 10 00  denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus 
vähintään 80 tilavuusprosenttia  
Ks. HS-selitykset, nimike 2207, lukuun ottamatta neljättä 
kappaletta. 
Alkoholipitoiset juomat (esim. gini, votka) luokitellaan nii ­
den alkoholipitoisuudesta riippumatta alanimikkei ­
siin 2208 20 12–2208 90 78.  
2207 20 00  denaturoitu etyylialkoholi (etanoli) ja muut denaturoidut 
väkevät alkoholijuomat, väkevyydestä riippumatta  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 2207 neljäs kappale.  
2208  Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoi ­
suus pienempi kuin 80 tilavuusprosenttia; väkevät alko ­
holijuomat, liköörit ja muut alkoholipitoiset juomat  
Nimikkeen 2208 väkevät alkoholijuomat, liköörit ja muut 
alkoholipitoiset juomat ovat alkoholipitoisia nesteitä, jotka 
on yleensä tarkoitettu nautittaviksi ja jotka on valmistettu: 
— joko suoraan tislaamalla spontaanisti käyneistä nesteistä, 
kuten viinistä tai siideristä, tai aikaisemmin käyneistä 
hedelmistä, puristusjätteistä, viljasta tai muista kasvikun ­
nan tuotteista, myös lisättyjä makuaineita sisältävistä, 
— tai yksinkertaisesti lisäämällä erilaisia aromaattisia ainei ­
ta, ja joskus myös sokeria, tislattuun alkoholiin. 
Erilaiset alkoholipitoiset juomat on kuvailtu HS-selityksissä 
nimikkeen 2208 kolmannen kappaleen alakohdissa 1–18.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 136  
Denaturoimattomien väkevien alkoholijuomien luokituksesta 
on huomattava se, että ne luokitellaan tähän nimikkeeseen 
myös silloin, kun niiden alkoholipitoisuus on 80 tilavuusp ­
rosenttia tai suurempi, riippumatta siitä, soveltuvatko ne 
juomina välittömään kulutukseen. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu käyttämällä valmistetut al ­
koholijuomat (nimikkeet 2203 00–2206 00).  
2208 30 11 – 
2208 30 88  viski  
Viski on väkevä alkoholijuoma, joka on valmistettu tislaa ­
malla viljamäskiä ja jota markkinoidaan vähintään 40 tila ­
vuusprosentin alkoholina, pullossa tai muissa astioissa. 
Skotlantilainen viski (Scotch whisky) on Skotlannissa tis ­
lattua ja kypsytettyä viskiä. 
Viski, johon on lisätty hiilihapotettua vettä (viskisooda), ei 
kuulu näihin alanimikkeisiin, vaan alanimikke ­
seen 2208 90 69 tai 2208 90 78.  
2208 30 30  ”single malt”-viski  
”Single malt Scotch” -viski on alkoholijuoma, joka on tu ­
otettu tislaamalla yhdessä tislaamossa pelkästään mallasoh ­
ran käynyttä mäskiä pot still -tislauspannuissa.  
2208 30 41 ja 
2208 30 49  ”blended malt”-viski  
”Blended malt Scotch” -viski on tuotettu sekoittamalla kahta 
tai useampaa ”Single malt Scotch” -viskiä, jotka on tislattu 
tai saatu eri tislaamoissa.  
2208 30 61 ja 
2208 30 69  yhdestä viljalajista valmistettu jyväviski tai ”blended”- 
jyväviski  
Yhdestä viljalajista valmistettu jyväviski (”Single grain 
Scotch whisky”) on sellainen muu väkevä alkoholijuoma 
kuin ”Single malt Scotch” -viski tai ”Blended malt Scotch” 
-viski, joka on tuotettu yhdessä tislaamossa tislaamalla mal ­
lasohran käynyttä mäskiä muiden viljojen (pääasiassa veh ­
nän tai maissin) kokonaisten jyvien kanssa tai niitä ilman. 
”Blended”-jyväviski (”Blended grain Scotch whisky”) on 
tuotettu sekoittamalla kahta tai useampaa yhdestä viljalajista 
valmistettua jyväviskiä (”Single grain Scotch”), jotka on tis ­
lattu tai saatu eri tislaamoissa.  
2208 30 71 ja 
2208 30 79  muut ”blended”-viskit  
Muu ”blended scotch whisky” (”Blended Scotch Whisky”) 
tuotetaan sekoittamalla yhtä tai useampaa ”Single malt 
Scotch” -viskiä yhden tai useamman yhdestä viljalajista val ­
mistetun jyväviskin (”Single grain Scotch”) kanssa.  
2208 40 11 – 
2208 40 99  rommi ja muut väkevät alkoholijuomat, jotka on valmis ­
tettu tislaamalla käyneitä sokeriruo’osta saatuja tuotteita  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat Harmonoidun järjestelmän 
nimikettä 2208 koskevien selitysten kolmannen kappaleen 
3 kohdassa kuvatut rommi ja taffia, jos ne säilyttävät orga ­
noleptiset ominaisuutensa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 137  
2208 50 11 ja 
2208 50 19  gini 
Gini on alkoholipitoinen juoma, joka tavallisesti valmis ­
tetaan tislaamalla puhdistettua viljaväkiviinaa tai etyylialko ­
holia (etanolia) yhden tai useamman perättäisen kerran. Gini 
on maustettu katajanmarjoilla ja muilla aromaattisilla ai ­
neilla (esim. korianterilla, angelikajuurella, aniksella tai in ­
kiväärillä). 
Näissä alanimikkeissä gininä pidetään vain niitä alkoholipi ­
toisia juomia, joilla on ginin organoleptiset ominaisuudet. 
Näin ollen esim. seuraavat tuotteet eivät kuulu näihin ala ­
nimikkeisiin: 
a) genever (alanimike 2208 50 91 tai 2208 50 99); 
b) akvaviitti (alanimike 2208 90 56 tai 2208 90 77); 
c) kranawitter (alanimike 2208 90 56 tai 2208 90 77).  
2208 60 11 – 
2208 60 99  votka  
Ks. HS-selitykset, nimike 2208, kolmas kappale, kohta 5.  
2208 70 10 ja 
2208 70 90  liköörit  
Ks. HS-selitykset, nimike 2208, kohta B.  
2208 90 11 ja 
2208 90 19  arrakki  
Arrakki on väkevä alkoholijuoma, joka on erikoishiivaa 
käyttämällä valmistettu sokeriruokomelassista tai muiden 
kasvien makeista mehuista tai riisistä tuotetusta melassista. 
Arrakkia ei pidä sekoittaa rakiin, jota saadaan rusinoista tai 
kuivatuista viikunoista valmistetusta väkevästä alkoholiju ­
omasta ja aniksesta uudelleen tislaamalla ja joka luokitellaan 
alanimikkeeseen 2208 90 56 tai 2208 90 77.  
2208 90 33 ja 
2208 90 38  luumu-, päärynä- ja kirsikkaviina (ei kuitenkaan liköö ­
rit) 
Luumu-, päärynä- ja kirsikkaviinat ovat yksinomaan luumu-, 
päärynä- tai kirsikkamehusta käyttämällä ja tislaamalla val ­
mistettuja alkoholipitoisia juomia. 
Ilmaisuista ”luumut” ja ”kirsikat”, ks. HS-selitykset, ni ­
mike 0809.  
2208 90 48  muut  
Tässä alanimikkeessä hedelmistä tislatuilla väkevillä alkoho ­
lijuomilla tarkoitetaan alkoholipitoisia juomia, jotka on yk ­
sinomaan valmistettu käyttämällä ja tislaamalla hedelmistä 
(muista kuin luumuista, päärynöistä tai kirsikoista), esim. 
aprikooseista, mustikoista, vadelmista, karhunvatukoista, 
mustista, valkoisista tai punaisista viinimarjoista, mansi ­
koista tai omenista sekä siideristä tislatut väkevät alkoholi ­
juomat. Calvados luokitellaan alanimikkeeseen 2208 90 45.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 138  
2208 90 56  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. anisviinat, raki, aga ­
ven (muut kuin tequila) käyneestä mehusta tislatut väkevät 
alkoholijuomat (esim. mezcal), aromaattisista yrteistä tislatut 
väkevät alkoholijuomat, mahakatkerot, akvaviitti, kranawit ­
ter, maustejuurista tislatut väkevät alkoholijuomat (esim. 
katkerot) ja durrasta tislatut väkevät alkoholijuomat.  
2208 90 69  muut alkoholipitoiset juomat  
HS-selityksissä nimikkeen 2208 kolmannen kappaleen ala ­
kohdissa 14–18 mainittujen juomien lisäksi tähän alanimik ­
keeseen kuuluvat mm.: 
1. alkoholipitoiset juomat, joihin on lisätty hiilihapotettua 
vettä (esim. ”viskisooda”); 
2. tee, johon on sekoitettu alkoholia; 
3. alkoholipitoisten juomien sekoitukset tai alkoholipitoiset 
juomat, jotka on sekoitettu hedelmä- tai vihannesmehui ­
hin (cocktail-juomat).  
2208 90 71  hedelmistä tislatut  
Ks. alanimikkeen 2208 90 48 selittävät huomautukset. Tä ­
hän alanimikkeeseen kuuluu mm. calvados.  
2208 90 77  muut  
Ks. alanimikkeen 2208 90 56 selittävät huomautukset.  
2208 90 78  muut alkoholipitoiset juomat  
Ks. alanimikkeen 2208 90 69 selittävät huomautukset.  
2208 90 91 ja 
2208 90 99  denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus 
pienempi kuin 80 tilavuusprosenttia  
Näihin alanimikkeisiin kuuluu ”malt beer base” -niminen 
neste, jonka alkoholipitoisuus on 14 tilavuusprosenttia ja 
joka saadaan panemalla valmistetusta oluesta, joka on ensin 
kirkastettu ja sitten ultrasuodatettu, jolloin aineosien, kuten 
katkero- ja valkuaisaineiden, pitoisuus pienenee (ks. Euroo ­
pan unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-196/10).  
2209 00  Etikka ja etikkahaposta valmistetut etikankorvikkeet  
2209 00 11 ja 
2209 00 19  viinietikka  
Ks. tämän ryhmän 11 lisähuomautus. 
Ks. myös HS-selitykset, nimike 2209, I kohdan 1 alakohta.  
2209 00 91 ja 
2209 00 99  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä nimik ­
keen 2209 kohdan I alakohdissa 2, 3 ja 4 mainitut tuotteet 
sekä kohdassa II mainitut tuotteet.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 139  
23 RYHMÄ  
ELINTARVIKETEOLLISUUDEN JÄTETUOTTEET JA JÄTTEET; 
VALMISTETTU REHU 
Lisähuomautus 3  Mahdollinen alkoholipitoisuus (% mas) on laskettava kerto ­
malla kertoimella 0,47 sataan kiloon kyseistä tuotetta sisäl ­
tyvä sokerimäärä (laskettu inverttisokerikiloina).  
2301  Lihasta, muista eläimenosista, kalasta, äyriäisistä, nilvi ­
äisistä tai muista vedessä elävistä selkärangattomista val ­
mistetut ihmisravinnoksi soveltumattomat jauhot, jau ­
heet ja pelletit; eläinrasvan sulatusjätteet  
2301 20 00  kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä 
selkärangattomista valmistetut jauhot, jauheet ja pelletit  
Tämän alanimikkeen kalasta valmistetut jauhot, jauheet ja 
pelletit koostuvat kalasta tai kalajätteestä, joka on yleensä 
kypsennetty ja sitten puristettu tahnaksi, kuivattu ja jauhettu 
sekä joskus valmistettu pelleteiksi. 
Tähän alanimikkeeseen ei kuulu kalasta valmistettu jauho, 
joka soveltuu ihmisravinnoksi (alanimike 0305 10 00).  
2302  Leseet, lesejauhot ja muut viljan tai palkoviljan seulomi ­
sessa, jauhamisessa tai muussa käsittelyssä syntyneet jä ­
tetuotteet, myös pelleteiksi valmistetut  
Tähän nimikkeeseen kuuluvien tuotteiden ja 11 ryhmään 
kuuluvien tuotteiden erottelusta, ks. 11 ryhmän 2 huomau ­
tuksen A kohta. 
HS-selityksissä nimikkeen 2302 kohdan B alakohdassa 1 
mainitut jätetuotteet sisältävät vähintään 50 prosenttia viljaa 
tai palkoviljaa. 
Saadun tuotteen tärkkelyspitoisuuden määrityksessä sovelle ­
taan komission asetuksen (EY) N:o 152/2009 liitteen III 
osastossa L määrättyä menetelmää (EUVL L 54, 26.2.2009, 
s. 1).  
2302 10 10 ja 
2302 10 90  maissista peräisin olevat  
Puhdistettujen kuorimattomien maissinjyvien seulonnan yh ­
teydessä talteen otetut rikkoutuneet maissinjyvät eivät kuulu 
näihin alanimikkeisiin, vaan alanimikkeeseen 1104 23 98, 
mikäli jyvät täyttävät 11 ryhmän 2 huomatuksen A kohdassa 
asetetut vaatimukset.  
2303  Tärkkelyksenvalmistuksen jätetuotteet ja niiden kaltaiset 
jäteaineet, sokerijuurikasjätemassa, sokeriruokojäte ja 
muut sokerinvalmistuksen jätteet, rankki ja muut 
panimo- ja polttimojätteet, myös pelleteiksi valmistetut  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 140  
Tärkkelys- ja valkuaisainepitoisuuden määrityksessä sovelle ­
taan komission asetuksen (EY) N:o 152/2009 liitteen III 
osastossa L ja C määrättyä menetelmää (EUVL L 54, 
26.2.2009, s. 1).  
2303 10 11 ja 
2303 10 19  maissitärkkelyksen valmistuksessa saadut jätetuotteet (ei 
kuitenkaan tiivistetty maissinvaleluvesi), kuiva-aineen 
valkuaisainepitoisuus  
Näihin alanimikkeisiin luokiteltujen tuotteiden on täytettävä 
tämän ryhmän 1 lisähuomautuksessa esitetyt vaatimukset. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. maissigluteeni (yleensä jauhon muodossa), joka koostuu 
pääasiallisesti maissinjyvien gluteenista, jota saadaan 
maissitärkkelyksen erottamisen yhteydessä; valkuaisaine ­
pitoisuus (N × 6,25) on yli 40 painoprosenttia; 
2. gluteenijauhe, jota valmistetaan pääasiallisesti sekoitta ­
malla maissitärkkelyksen valmistuksessa syntynyttä kui ­
vaa jätetuotetta ja puhdasta gluteenia keskenään; tällais ­
ten tuotteiden valkuaisainepitoisuus (N × 6,25) on 
yleensä noin 40 painoprosenttia; 
3. maissigluteenirehu, joka tavallisesti sisältää valkuais ­
aineita (N × 6,25) vähintään 20 painoprosenttia ja joka 
koostuu pääasiallisesti perikarpin ja siemenvalkuaisen pa ­
lasista, maissigluteenista ja joskus tiivistetystä maissinva ­
leluvedestä, jotka kaikki ovat maissitärkkelyksen valmis ­
tuksessa syntyneitä sivutuotteita. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös edellä mainituista 
tuotteista valmistetut pelletit. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain tuotteet, joiden tärkke ­
lyspitoisuus on enintään 28 prosenttia kuiva-aineen painosta 
komission asetuksen (EY) N:o 152/2009 liitteen III osas ­
tossa L määrätyn menetelmän (EUVL L 54, 26.2.2009, s. 1) 
mukaisesti määritettynä sekä joiden rasvapitoisuus on enin ­
tään 4,5 prosenttia kuiva-aineen painosta komission asetuk ­
sen (EY) N:o 152/2009 liitteen III osastossa H määrätyn 
menetelmän (1) mukaisesti määritettynä. 
Tuotteet, joiden tärkkelys- tai rasvapitoisuus on suurempi, 
luokitellaan tuotteen luonteesta riippuen yleensä 11 ryhmään 
tai alanimikkeisiin 2302 10 10, 2302 10 90, 2309 90 41 tai 
2309 90 51. Sama koskee tavaroita, jotka sisältävät tuotteita, 
jotka on erotettu maissista muulla tavalla kuin tärkkelyksen 
tuotannossa käytetyllä märkämenetelmällä (esim. maissinjy ­
viä seulomalla, maissinjyviä jauhamalla, maissinalkiosta öl ­
jyä kuivamenetelmän avulla erottamalla jne.). 
Kyseisiin alanimikkeisiin luokitellut tuotteet eivät myöskään 
saa sisältää jätettä, joka on syntynyt erotettaessa maissinal ­
kiosta öljyä märkämenetelmällä. 
Tiivistetyt maissinvaleluvedet luokitellaan alanimikkee ­
seen 2303 10 90 niiden valkuaisainepitoisuuden määrästä 
riippumatta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 141  
2303 10 90  muut  
Tässä alanimikkeessä maniokkitärkkelyksen valmistuksessa 
syntyneillä jätetuotteilla tarkoitetaan tuotteita, joiden tärkke ­
lyspitoisuus on enintään 40 prosenttia kuiva-aineen painosta. 
Jos näiden tuotteiden tärkkelyspitoisuus on suurempi, ne luo ­
kitellaan jauhon tai jauheen muodossa alanimikkei ­
siin 1106 20 10 tai 1106 20 90. Pelleteiksi valmistetut tuot ­
teet luokitellaan alanimikkeeseen 0714 10. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös: 
1. durragluteenirehu, joka yleensä sisältää vähintään 18 pai ­
noprosenttia valkuaisaineita ja joka koostuu pääasiallisesti 
durrasiementen perikarpin ja siemenvalkuaisen palasista, 
durragluteenista sekä joskus tiivistetystä durranvaleluv ­
edestä, jotka kaikki ovat durratärkkelyksen valmistuksessa 
syntyneitä sivutuotteita. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain tuotteet, joiden tärk ­
kelyspitoisuus on enintään 40 prosenttia kuiva-aineen pai ­
nosta. 
Tuotteet, joiden tärkkelyspitoisuus on suurempi, luokitel ­
laan tuotteen luonteesta riippuen tavallisesti 11 ryhmään 
tai nimikkeisiin 2302 tai 2309; 
2. tärkkelyksenvalmistuksen jätetuotteet, jotka tunnetaan ni ­
mellä ”kuivattu perunajätemassa”. Tällaisten jätetuotteiden 
tärkkelyspitoisuus on yleensä vähintään 50 painoprosenttia.  
Kosteuspitoisuuden määrityksessä sovelletaan komission 
asetuksen (EY) N:o 152/2009 liitteen III osastossa A mää ­
rättyä menetelmää (EUVL L 54, 26.2.2009, s. 1). 
Tiivistetyt maissinvaleluvedet luokitellaan tähän alanimikkee ­
seen niiden valkuaisainepitoisuudesta riippumatta.  
2303 20 10 ja 
2303 20 90  sokerijuurikasjätemassa, sokeriruokojäte ja muut soke ­
rinvalmistuksen jätteet  
Heraa, josta on poistettu osa sen sisältämästä laktoosista, ei 
pidetä sokerinvalmistuksen jätteenä, joten sitä ei luokitella 
näihin alanimikkeisiin (nimike 0404). 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. sokerijuurikkaat, joista 
on uutettu kaikki tai osa niiden sisältämästä sokerista.  
2303 30 00  rankki ja muut panimo- ja polttimojätteet  
Ks. HS-selitykset, nimike 2303, E kohdan 1–5 alakohdat.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 142  
2304 00 00  Öljykakut ja muut soijaöljyn erottamisessa syntyneet 
kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmis ­
tetut  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu soijapapuhiutaleet (myös 
jauhetut), joista ei ole erotettu soijaöljyä (nimike 2308).  
2306  Öljykakut ja muut kasvirasvojen tai -öljyjen erottami ­
sessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai 
pelleteiksi valmistetut, muut kuin nimikkeisiin 2304 ja 
2305 kuuluvat, jotka ovat peräisin  
2306 41 00  niukasti erukahappoa sisältävistä rapsin- ja rypsinsieme ­
nistä  
Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus ja alanimik ­
keen 2306 41 HS-alanimikeselitykset.  
2306 90 05  maissinalkioista  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat jätetuotteet, jotka ovat syn ­
tyneet erotettaessa maissinalkiosta öljyä kuiva- tai märkäme ­
netelmällä ja jotka täyttävät tämän ryhmän 2 lisähuomautuk ­
sen vaatimukset. 
Tuotteet, jotka eivät täytä näitä vaatimuksia, luokitellaan 
tuotteesta riippuen yleensä 11 ryhmään tai nimikkee ­
seen 2302 tai 2309.  
2306 90 11 ja 
2306 90 19  öljykakut ja muut oliiviöljyn erottamisessa syntyneet jä ­
tetuotteet  
Ilmaisulla ”oliiviöljyn erottamisessa syntyneet jätetuotteet” 
tarkoitetaan vain tuotteita, joiden rasva-ainepitoisuus on 
enintään 8 painoprosenttia. Tuotteet (lukuun ottamatta rank ­
kia), joiden rasva-ainepitoisuus on suurempi, luokitellaan 
samaan alanimikkeeseen kuin tuotteen perusainesosa (ala ­
nimike 0709 92 10 tai 0709 92 90). 
Rasvapitoisuuden määrityksessä sovelletaan komission 
asetuksen (ETY) N:o 2568/91 liitteessä XV määrättyä me ­
netelmää (EYVL L 248, 5.9.1991, s. 1).  
2307 00  Viinisakka; raaka viinikivi  
2307 00 11  kokonaisalkoholipitoisuus enintään 7,9 % mas ja 
kuiva-ainepitoisuus vähintään 25 painoprosenttia  
Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus ja vastaavat selittävät 
huomautukset.  
2307 00 90  raaka viinikivi  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 2307 toinen kappale.  
2308 00  Muualle kuulumattomat kasviaineet ja kasviperäiset jät ­
teet sekä kasviperäiset jätetuotteet ja sivutuotteet, jollai ­
sia käytetään eläinten ruokintaan, myös pelleteiksi val ­
mistetut  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 143  
2308 00 11  kokonaisalkoholipitoisuus enintään 4,3 % mas ja 
kuiva-ainepitoisuus vähintään 40 painoprosenttia  
Ks. tämän ryhmän 3 lisähuomautus ja sitä koskevat selittä ­
vät huomautukset.  
2308 00 40  tammenterhot ja hevoskastanjat; hedelmien (muiden 
kuin rypäleiden) puristejäännös  
Hedelmien (muiden kuin rypäleiden) puristejäännöksiin kuu ­
luvat mm. tuotteet, jotka tunnetaan nimellä ”orange cells”, 
ts. tuotteet, jotka koostuvat appelsiinin palasista, joista on 
aluksi puristettu mehu ja myöhemmin valutettu niin, että 
puristejäännöksissä on jäljellä tuskin yhtään varsinaista he ­
delmälihaa vaan pääasiallisesti vain solukalvoja ja vaaleaa, 
huokoista mesokarppia (albedo). Näitä tuotteita käytetään 
lisänä laimennetuissa appelsiinmehutiivisteissä ja virvoitus ­
juomissa.  
2308 00 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä ni ­
mikkeen 2308 kohdissa 2, 3, 4, 6, 7, 8 ja 9 eritellyt tuotteet. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös soijapavun kuoret, 
myös jauhetut, joista ei ole erotettu soijaöljyä.  
▼M43  
2309  Valmisteet, jollaisia käytetään eläinten ruokintaan  
Ks. tämän ryhmän 1 huomautus. 
Maitotuotteista ks. tämän ryhmän 4 lisähuomautus. 
Maitotuotteiden pitoisuus, tärkkelyspitoisuus ja glukoosin, 
glukoosisiirapin, maltodekstriinin ja maltodekstriinisiirapin 
pitoisuus lasketaan määriteltävänä olevasta tuotteesta sellai ­
senaan, niiden lähteestä riippumatta. 
Tärkkelykseen sovelletaan seuraavaa: 
— Jos ei ole selvää, onko valmisteessa tärkkelystä, sen 
tarkistamiseen voidaan käyttää kvalitatiivista mikros ­
kopiamenetelmää tai kvalitatiivista värjäystestiä, jossa 
käytetään jodiliuosta. 
— Tärkkelyspitoisuuden määrityksessä käytetään komission 
asetuksen (EY) N:o 152/2009 (EUVL L 54, 26.2.2009, 
s. 1) liitteessä III olevassa L kohdassa vahvistettua po ­
larimetristä menetelmää, jota kutsutaan myös modifioi ­
duksi Ewersin menetelmäksi. 
Jos polarimetristä menetelmää ei voida käyttää esimer ­
kiksi sen vuoksi, että valmisteissa esiintyy merkittäviä 
määriä jäljempänä lueteltuja aineita, käytetään komission 
asetuksen (EY) N:o 121/2008 (EUVL L 37, 12.2.2008, 
s. 3) liitteessä vahvistettua entsymaattista määritysmene ­
telmää.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 144  
Seuraavien aineiden tiedetään aiheuttavan häiriöitä pola ­
rimetristä menetelmää käytettäessä: 
a) (sokeri)juurikastuotteet, kuten (sokeri)juurikasleike, 
(sokeri)juurikasmelassi, melassoitu (sokeri)juurikas ­
leike, (sokeri)juurikasrankki, (juurikas)sokeri; 
b) sitrushedelmämassa; 
c) pellavansiemenet, pellavansiemenkakku, pellavansie ­
menrouhe; 
d) rypsinsiemenet, rypsikakku, rypsirouhe, rypsinsie ­
menten kuoret; 
e) auringonkukansiemenet, auringonkukansiemenrouhe, 
auringonkukansiemenrouhe osaksi kuorituista sieme ­
nistä; 
f) kookoskakku, kookosrouhe; 
g) perunapulppa; 
h) kuivahiiva; 
i) runsaasti inuliinia sisältävät tuotteet (esim. 
maa-artisokkaleike ja -jauho); 
j) rasvan sulatuksessa muodostuva valkuaisjäänne; 
k) soijatuotteet. 
— Tuotteita, joiden tärkkelyspitoisuus on alle 0,5 prosent ­
tia, ei tulisi pitää tärkkelystä sisältävinä. 
Glukoosin määritykseen voidaan käyttää suuren erotuskyvyn 
nestekromatografiaa (HPLC) (ks. komission asetus (EY) 
N:o 904/2008 (EUVL L 249, 18.9.2008, s. 9)).  
▼B 
2309 10 11 - 
2309 10 90  koiran- tai kissanruoka vähittäismyyntipakkauksissa 
►M25  Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. erimuotoiset 
koirien purtavaksi tarkoitetut tavarat (esim. solmut ja kepit), 
jotka koostuvat nahasta, johon on lisätty muita aineita (ku ­
ten tärkkelystä, sokeria tai kuivattua lihaa). Näihin alanimik ­
keisiin eivät kuitenkaan kuulu tuotteet, jotka ovat kokonaan 
nahkaa ja joita ei ole lisäkäsitelty eläinten ruokinnassa käy ­
tettäviksi (nimike 4205). ◄ 
2309 90 10  kala- tai merinisäkäsliimavesi  
Ks. HS-selitykset, nimike 2309, II kohdan B 1 alakohta 
”kala- tai merinisäkäsliimavesi”.  ▼M43
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 145  
2309 90 20  tämän ryhmän 5 lisähuomautuksessa tarkoitetut tuotteet  
Jos maissinvaleluvettä käytetään kasvatusalustana (elatus ­
aineena), tuotteet saattavat sisältää jäänteitä kuolleista käyte ­
aineista, joiden pitoisuus jää tavallisesti alle kahden prosen ­
tin. Nämä aineet voidaan havaita mikroskoopilla. 
Lisäksi tuotteet, jotka sisältävät tietyissä käymisprosesseissa 
käytetyn valeluveden jäänteitä, sisältävät erittäin pieniä mää ­
riä seuraavia aineita: amyloglukosidaaseja, alfa-amylaasia, 
ksantaanikumia, maitohappoa, sitruunahappoa, lysiiniä, treo ­
niinia ja tryptofaania. 
Maissinvaleluvesi sisältää jo itsessään hyvin pieniä määriä 
joitakin edellä mainituista aineista (esim. aminohappoja) ja 
käymisen seurauksena niiden pitoisuus kasvaa erittäin vä ­
hän. 
Tuotteet, joiden tärkkelys- tai rasvapitoisuus ylittää 5 lisä ­
huomautuksessa esitetyt arvot, luokitellaan tapauksesta riip ­
puen alanimikkeeseen 2309 90 41 tai 2309 90 51. 
Amerikan yhdysvalloista tuotujen maissitärkkelyksen val ­
mistuksen jätetuotteiden määritelmänmukaisuus on tarkastet ­
tava komission asetuksen (EY) N:o 1375/2007 
(EUVL L 307, 24.11.2007, s. 5) mukaisesti.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 146  
24 RYHMÄ  
TUPAKKA JA VALMISTETUT TUPAKANKORVIKKEET 
2401  Valmistamaton tupakka; tupakanjätteet  
Raakatupakka tai valmistamaton tupakka, ks. HS-selitykset, 
nimike 2401, 1 kohta. 
Ilmaisuilla tarkoitetaan seuraavaa: 
a) ”flue-cured” virginia-tupakka on kuivattu kuumassa il ­
mavirrassa keinotekoisissa olosuhteissa menetelmällä, 
jossa säädellään lämpöä ja ilmanvaihtoa ja jossa tupakan ­
lehdet eivät joudu kosketuksiin savun ja höyryn kanssa. 
Kuivan tupakan väri vaihtelee yleensä sitruunankeltai ­
sesta hyvin tummaan oranssiin tai punaiseen. Kypsyy ­
dessä taikka viljely- tai kuivausmenetelmissä esiintyvien 
erojen vuoksi saadaan usein muita värejä ja väriyhdis ­
telmiä; 
b) ”light air-cured” burleytupakka (myös burleyhybridit) on 
kuivattu kuumassa ilmavirrassa luonnollisissa olosuhteis ­
sa. Tupakassa ei ole savun eikä höyryn hajua, jos kui ­
vatuksessa on käytetty lisälämpöä tai -ilmankierrätystä. 
Tupakanlehdet ovat väriltään vaaleanruskeasta punarus ­
keaan. Kypsyydessä taikka viljely- tai kuivausmenetel ­
missä esiintyvien erojen vuoksi saadaan usein muita vä ­
rejä ja väriyhdistelmiä; 
c) ”light air-cured” maryland-tupakka on kuivattu kuumassa 
ilmavirrassa luonnollisissa olosuhteissa. Tupakassa ei ole 
savun eikä höyryn hajua, jos kuivatuksessa on käytetty 
lisälämpöä tai -ilmankierrätystä. Tupakanlehdet ovat vä ­
riltään vaaleankeltaisesta tummaan kirsikanpunaiseen. 
Kypsyydessä taikka viljely- tai kuivausmenetelmissä 
esiintyvien erojen vuoksi saadaan usein muita värejä ja 
väriyhdistelmiä; 
d) ”Fire-cured” -tupakka on kuivattu kuumassa ilmavirrassa 
keinotekoisissa olosuhteissa polttamalla puuta avotulella, 
jonka savu osittain imeytyy tupakkaan. ”Fire-cured” -tu ­
pakan lehdet ovat paksummat kuin burley-, ”flue-cured-” 
tai maryland-tupakan vastaavista varsista saatavat lehdet. 
Väri vaihtelee tavallisesti kellanruskeasta hyvin tummaan 
ruskeaan. Kypsyydessä tai viljely- taikka kuivausmene ­
telmissä esiintyvien erojen vuoksi saadaan usein muita 
värejä ja väriyhdistelmiä. 
”Sun-cured” -tupakka on kuivattu suoraan auringonläm ­
mössä ulkoilmassa ja täydessä päivänvalossa. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu elävät tupakkakasvit (ni ­
mike 0602).  
2401 30 00  tupakanjätteet  
HS-selityksissä nimikkeen 2401 kohdassa 2 lueteltujen tuot ­
teiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluu myös:  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 147  
1. tupakanlehtien käsittelyssä syntynyt jäte, joka tunnetaan 
yleisesti kauppanimellä ”offal”, mutta jolla on myös eri 
nimiä eri jäsenmaissa, esim. ”smalls”, ”winnowings”, ”s ­
weepings”, ”kirinti” ja ”broquelins”. Tämä jäte sisältää 
tavallisesti epäpuhtauksia tai vieraita aineita kuten pölyä, 
kasvijätettä tai kangaskuituja. Pöly on joskus poistettu 
jätteestä seulomalla; 
2. tupakanlehdistä peräisin oleva jäte, joka tunnetaan kaup ­
panimellä ”siftings” ja jota saadaan seulomalla edellä 
mainittua jätettä; 
3. sikareiden valmistuksessa syntynyt jäte, joka tunnetaan 
kauppanimellä ”cuttings” ja joka koostuu tupakanlehtien 
leikkuussa syntyneestä leikkuujätteestä; 
4. tupakkapöly (jätteen sivutuote, jota saadaan seulomalla 
edellä mainittuja jätteitä). 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu tupakanjätteet, joista on 
valmistettu myyntiin piippu- ja savuketupakkaa, purutupak ­
kaa, nuuskaa tai ”powderia” (hienoa jauhettua tupakkajau ­
hetta) tai joita on käsitelty niin, että niitä voidaan ilman 
lisäkäsittelyä käyttää piippu- ja savuketupakkana, purut ­
upakkana, nuuskana tai ”powderina” (nimike 2403).  
2402  Tupakasta tai tupakankorvikkeesta valmistetut sikarit, 
pikkusikarit ja savukkeet  
2402 10 00  tupakkaa sisältävät sikarit ja pikkusikarit  
Sikarit ja pikkusikarit ovat tupakkakääröjä, joita voidaan 
polttaa ja jotka ovat niiden ominaisuuksien perusteella tar ­
koitettu yksinomaan poltettaviksi sellaisinaan, ja 
a) joissa on uloimpana käärelehtenä luonnontupakkaa, joka 
peittää koko tuotteen ja tapauksen mukaan myös suodat ­
timen (muttei muuta, ulointa käärelehteä osittain peittä ­
vää kerrosta), ei kuitenkaan holkkia silloin kun kyseessä 
ovat holkilla varustetut sikarit; tai 
b) joiden täytteenä on riivitty sekoitus ja joissa on sikarin 
tavanomaista väriä oleva uloin käärelehti, joka on val ­
mistettu alanimikkeen 2403 91 00 rekonstruoidusta tupa ­
kasta ja joka peittää koko tuotteen ja tapauksen mukaan 
myös suodattimen, ei kuitenkaan holkkia silloin kun ky ­
seessä ovat holkilla varustetut sikarit, jos näiden tupak ­
kakääröjen kappalepaino ilman suodatinta tai holkkia on 
vähintään 2,3 g ja enintään 10 g ja jos ympärysmitta 
vähintään kolmannekselta niiden pituutta on vähintään 
34 mm. 
Tähän alanimikkeeseen luokitellaan tuotteet, joiden kää ­
relehti on valmistettu rekonstruoidusta tupakasta ja jotka 
voivat osittain sisältää muita aineita kuin tupakkaa, edellyt ­
täen että ne täyttävät edellä mainitut vaatimukset.  
2402 20 10 ja 
2402 20 90  tupakkaa sisältävät savukkeet  
Savukkeet ovat tupakkakääröjä, joita voidaan polttaa sella ­
senaan ja joita ei luokitella samaan alanimikkeeseen kuin 
sikarit ja pikkusikarit (ks. alanimikkeen 2402 10 00 selittä ­
vät huomautukset).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 148  
Tuotteet, jotka on osittain valmistettu muista aineista kuin 
tupakasta, luokitellaan näihin alanimikkeisiin, jos ne täyttä ­
vät edellä mainitut vaatimukset. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu tuotteet, jotka on valmis ­
tettu kokonaan muista aineista kuin tupakasta (ala ­
nimike 2402 90 00 tai 30 ryhmän lääkesavukkeet).  
2402 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sikarit, pikkusikarit ja 
savukkeet, jotka on valmistettu kokonaan tupakankorvik ­
keesta, esim. savukkeet, jotka on valmistettu erään salaatti ­
lajikkeen erikoiskäsitellyistä lehdistä ja jotka eivät sisällä 
tupakkaa eivätkä nikotiinia.  
2403  Muu valmistettu tupakka sekä muut valmistetut tupa ­
kankorvikkeet; ”homogenoitu” tai ”rekonstruoitu” tu ­
pakka; tupakkauutteet ja -esanssit  
2403 11 00  tämän ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa tarkoitetut 
vesipiipputupakka  
Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus ja alanimik ­
keen 2403 11 HS-alanimikeselitykset.  
2403 19 10 ja 
2403 19 90  muut  
Piippu- ja savuketupakka on tupakkaa, joka on leikattua tai 
muuten paloiteltua, riivittyä, kierrettyä tai laatoiksi puristet ­
tua ja jota voidaan polttaa ilman enempää teollista lisäval ­
mistusta. 
Tupakanlehtien käsittelyssä tai tupakkatuotteiden valmistuk ­
sessa syntynyt jäte, jota voidaan polttaa, katsotaan piippu- 
tai savuketupakaksi, jos se ei vastaa sikareiden, pikkusika ­
rien tai savukkeiden kuvauksia (ks. alanimikkei ­
den 2402 10 00 ja 2402 20 10 ja 2402 20 90 selittävät huo ­
mautukset). 
Sekoitukset, jotka koostuvat piippu- ja savuketupakasta sekä 
muista aineista kuin tupakasta, luokitellaan myös näihin ala ­
nimikkeisiin, jos ne vastaavat edellä annettua kuvausta, lu ­
kuun ottamatta lääkintäkäyttöön tarkoitettuja tuotteita 
(30 ryhmä). 
Näihin alanimikkeisiin kuuluu myös valmiiksi käsitelty ja 
höystetty tupakkaseos, jota käytetään savukkeiden 
valmistukseen.  
2403 91 00  ”homogenoitu” tai ”rekonstruoitu” tupakka  
Ks. HS-selitykset, nimike 2403, 6 kohta.  
2403 99 10  purutupakka ja nuuska  
Purutupakka on rullien, ”nuorien”, ”palmikoiden”, kuutioi ­
den tai laattojen muodossa olevaa tupakkaa, joka on erityi ­
sesti valmistettu pureskelua mutta ei polttamista varten ja 
joka on pakattu vähittäismyyntiä varten. 
Nuuska on jauheen tai murujen muodossa olevaa tupakkaa, 
joka on erikoiskäsitelty niin, että sitä voi nuuskata, mutta ei 
polttaa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 149  
Tuotteet, jotka koostuvat osaksi muista aineosista kuin tu ­
pakasta, voidaan luokitella tähän alanimikkeeseen, jos ne 
täyttävät edellä mainitut edellytykset.  
2403 99 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. HS-selityksissä nimikkeen 2403 kohdassa 7 kuvaillut tu ­
pakkauutteet ja -esanssit; 
2. tupakkajauhe (”powder”) (saadaan yleensä jostakin pro ­
sessista, esim. jauhamisesta, jonka tuloksena on erityinen 
hiukkaskokojakauma). Jauheessa ei pitäisi olla epäpuhta ­
uksia ja hiukkasten koon tulisi olla alle 0,4 mm; 
3. ”nuoraksi” kierretty, hajustettu ja fermentoitu brasilialai ­
nen purutupakka, joka on puristettu pallon muotoon kuo ­
ren sisään (”mangotes”); 
4. paisutettu tupakka, jota ei ole leikattu tai muuten 
halkaistu; 
5. poltettaviksi tarkoitetut tuotteet (esim. ”vesipiipputupak ­
ka”), jotka koostuvat kokonaan tupakankorvikkeista ja 
muista aineista kuin tupakasta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 150  
LIITE A  
TUPAKAN JA TUPAKKATUOTTEIDEN POLTTOTESTI  
Soveltamisala  
Polttotestin tarkoituksena on ottaa käyttöön yhdenmukaistettu menetelmä erottaa 
nimikkeen 2403 valmistettu tupakka (joka on valmis poltettavaksi ilman jatkoja ­
lostusta) nimikkeen 2401 valmistamattomasta tupakasta. Eron tekemiseksi nimik ­
keen 2403 valmistetun tupakan ja nimikkeen 2401 valmistamattoman tupakan 
välillä on suoritettava polttotesti. Seulatesti suoritetaan ainoastaan, jos ei ole 
mahdollista polttaa näytettä ilman (teollista) jatkojalostusta.  
Johdanto  
Alanimikkeessä 2403 19 ilmaisulla ”poltettavaksi soveltuva” tarkoitetaan, että 
tuote voidaan kääriä tai täyttää savukkeen muotoiseksi ja polttaa usealla imaisulla 
tai että se voidaan ladata piippuun ja polttaa usealla imaisulla.  
Testiperiaate  
Se, voidaanko tupakkanäytettä polttaa, arvioidaan usealla tavalla: käärimällä se 
savukepaperiin kääretupakaksi, täyttämällä savukehylsy tai lataamalla tupakka 
piippuun. Piippu ja valmistetut savukkeet sytytetään ja poltetaan. Tämän jälkeen 
syttymistä ja palamista arvioidaan.  
Soveltamisala  
Testi voidaan tehdä mille tupakalle tai tupakkatuotteelle tahansa, mukaan lukien 
tupakkatuotteiden osat, kuten sikarin täyte. Testi voi olla vaarallinen, jos näyte on 
homeen saastuttama (homehtunut).  
Laitteet  
Lämpötilan ja kosteuden säätörasia näytteen vakioimiseksi (lämpötila 22 ± 1 °C 
ja kosteus 60 ± 3 %)  
Hylsykone  
Savukepapereita (pituus 70 mm, leveys 37 mm)  
Savukehylsyjä (halkaisija 7,3 mm, pituus 85 mm, mukaan lukien suodatin)  
Sytytin  
Harja hylsykoneen puhdistamiseksi  
Piippu  
Toppari  
Piipun puhdistusvälineet  
Polttokone (ISO 3308 -standardin mukainen).  
Näytteen valmistus  
Näyte sekoitetaan perusteellisesti ja jaetaan tarvittaessa osiin kartioimalla ja ne ­
liöimällä. Kun näyte on kuiva (vesipitoisuus vähemmän kuin 8 prosenttia mas ­
sasta), se olisi vakioitava vähintään 48 tuntia (lämpötila 22 ± 1 °C ja kosteus 60 
± 3 %).  
Näytettä ei saa leikata millään tavalla eikä sitä saa rikkoa, murskata, jauhaa eikä 
muulla tavalla halkaista.  ▼M8
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 151  
Testimenettely  
Hylsykone ja piippu puhdistetaan.  
Piippu:  
— näytettä lisätään sopiva määrä (vähintään 5,0 g) piippuun sen reunaan asti  
— piipussa oleva tupakka sytytetään sytyttimellä ja sitä painetaan kevyesti top ­
parilla. Piippua imaistaan säännöllisesti noin yhden minuutin välein.  
Savukkeet:  
— savukepaperi: sopiva määrä näytettä asetetaan savukepaperille ja kääritään 
lieriön muotoiseksi.  
— hylsykone: sopiva määrä näytettä (vähintään 0,5 g) asetetaan hylsykoneeseen 
ja savuke valmistetaan kyseisen koneen käyttöohjeiden mukaisesti.  
— valmistetut savukkeet sytytetään sytyttimellä ja annetaan palaa vapaasti ilman 
imaisua (ylimääräisen paperin polttamiseksi). Savuketta imaistaan säännölli ­
sesti noin 30–60 sekunnin välein tupakan laadusta riippuen, ja kukin imaisu 
kestää noin kaksi sekuntia.  
Testiarviointi (tyypillisiä esimerkkejä)  
Jos jokin polttotestin tuloksista on positiivinen, tupakkaa voidaan polttaa (ala ­
nimike 2403 19).  
Piippujen polttotestin ar ­
viointi  Kääretupakan polttotestin 
arviointi  Hylsykoneella valmistet ­
tujen savukkeiden poltto ­
testin arviointi  Loppuarviointi  Huomautuksia  
Näytteellä ei voida 
täyttää piippua (koko ­
naiset tupakanlehdet, 
isot tupakanlehtien 
kappaleet, lehtiruodit 
jne.) Savuketta ei voida 
kääriä (kokonaiset 
tupakanlehdet, isot 
tupakanlehtien kap ­
paleet, lehtiruodit 
jne.) Savuketta ei voida 
valmistaa (kokonai ­
set tupakanlehdet, 
isot tupakanlehtien 
kappaleet, lehtiruodit 
jne.) Näytettä ei voida 
polttaa ilman (teol ­
lista) lisäjalostusta  Ominaista alanimik ­
keille 2401 10, 
2401 20 ja 2401 30  
Näytettä ei voida 
polttaa piipussa (täyte 
ei ole läpäisevä tai sen 
läpäisevyys on vähäi ­
nen ja piippu sammuu 
lähes heti sytyttämisen 
jälkeen)  Näytettä ei voida 
kääriä savukkeeksi, 
näytteessä ei ole 
kääreen koossa pitä ­
miseksi tarvittavia 
tupakkakuituja, täyte 
ei pysy savukepape ­
rin sisällä  Näyte ladattiin savu ­
kehylsyyn ja valmis ­
tettu savuke poltettiin  Näyte soveltuu polt ­
tamiseen (sitä voi ­
daan polttaa)  Ominaista tupakkajät ­
teelle (lehtilavan pal ­
aset ovat pieniä) – 
alanimike 2403 19  
Näytettä voidaan polt ­
taa piipussa  Näyte käärittiin sa ­
vukepaperiin ja val ­
mistettu savuke pol ­
tettiin  Näytteellä täytettiin 
savukehylsy ja val ­
mistettu savuke pol ­
tettiin  Näyte soveltuu polt ­
tamiseen (sitä voi ­
daan polttaa)  Ominaista leikatulle 
tupakalle – alanimike 
2403 19  ▼M8
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 152  
Piippujen polttotestin ar ­
viointi  Kääretupakan polttotestin 
arviointi  Hylsykoneella valmistet ­
tujen savukkeiden poltto ­
testin arviointi  Loppuarviointi  Huomautuksia  
Näytettä ei voida 
polttaa piipussa (täyte 
palaa erittäin nopeasti 
vapauttaen runsaasti 
lämpöä – piippu voi 
vahingoittua)  Näyte käärittiin sa ­
vukepaperiin ja val ­
mistettu savuke pol ­
tettiin  Näytteellä täytettiin 
savukehylsy ja val ­
mistettu savuke pol ­
tettiin  Näyte soveltuu polt ­
tamiseen (sitä voi ­
daan polttaa)  Ominaista hienoksi 
leikatulle tupakalle – 
alanimike 2403 19  
Näytteellä ei voida 
täyttää piippua (näyt ­
teen palaset ovat erit ­
täin kovia)  Savuketta ei voida 
kääriä (kovat palaset 
repivät savukepape ­
rin rikki)  Savukehylsyä ei voi 
täyttää (kovat palaset 
repivät savukepape ­
rin rikki)  Näytettä ei voida 
polttaa ilman (teol ­
lista) lisäjalostusta  Ominaista leikatuille 
lehtiruodeille – ala ­
nimike 2401 30  
Jotkut näytteet (erityisesti tupakanjäte) voidaan kääriä lähes muodottomiksi ”kää ­
reiksi”. Jos tällaiset ”kääreet” hajoavat ennen sytyttämistä tai sytytetyistä ”kää ­
reistä” putoaa tupakkapalasia ensimmäisen imaisun jälkeen, tämä kirjataan ylös 
seuraavasti: ”savuketta ei voida kääriä”.  
Kirjallisuutta  
ISO 3402 -standardi ”Tobacco and tobacco products – Atmosphere for conditio ­
ning and testing”.  ▼M8
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 153  
LIITE B  
NÄYTTEEN SEULOMISEEN PERUSTUVA PALASTEN KOON 
MÄÄRITTÄMISMENETELMÄ  
Eron tekemiseksi nimikkeen 2403 valmistetun tupakan ja nimikkeen 2401 val ­
mistamattoman tupakan välillä on suoritettava polttotesti. Seulatesti suoritetaan 
ainoastaan, jos ei ole mahdollista polttaa näytettä ilman (teollista) jatkojalostusta.  
Menetelmän periaate  
Menetelmässä määritetään silmäkooltaan toisistaan poikkeaviin seuloihin jäävän 
näytteen massaosuudet, jotta alanimikkeisiin 2401 20 ja 2401 30 luokiteltavat 
tuotteet voidaan erottaa toisistaan.  
Jos vähintään 50 painoprosenttia näytteen palasista on kooltaan suurempia kuin 
3,15 mm (vrt. CORESTA-menetelmä nro 16), näyte on osittain tai kokonaan 
riivittyä tupakkaa (alanimike 2401 20).  
Jos enemmän kuin 50 painoprosenttia näytteen palasista on pienempiä kuin 3,15 
mm (jokin kolmesta ulottuvuudesta), näyte on tupakanjätettä (alanimike 
2401 30).  
Sovellettavuus  
Näytteen fysikaaliskemialliset ominaisuudet ja useat muut tekijät voivat vaikuttaa 
tuloksiin:  
— näytteen paino ja koko vaikuttavat seulomiseen kuluvaan aikaan, minkä 
vuoksi ne ovat tärkeitä näytteen testiosuuden arvioimiseksi  
— näytteen hauraus vaikuttaa näytteen murenemiseen sen valmistuksen ja seu ­
lomisen aikana  
— sähköstaattiset ja magneettiset ominaisuudet vaikuttavat näytteen hajoamiseen 
ja paakkuuntumiseen  
— näytteen hygroskooppisuus vaikuttaa näytteen painoon ja palasten kokoon.  
Laitteet  
Lämpötilan ja kosteuden säätörasia näytteen vakioimiseksi (lämpötila 22 ± 1 °C 
ja kosteus 60 ± 3 %)  
Analyysivaa’at, joiden tarkkuus on vähintään 0,01 g  
Sarja ISO 3310–1 -standardin (metallikangas, neliön muotoiset silmät) mukaisia 
pyöreitä seuloja, joiden läpimitta on 200 mm, korkeus 50 mm ja silmän läpimitta 
0,4 mm, 3,15 mm ja 6,3 mm  
Ultraäänihaude seulojen puhdistamiseen  
Täryseulaerotin, jolla voidaan tuottaa 50 Hz:n värinä heilahteluvälin ollessa 
3 mm  
Seulasarjan pohja ja kansi  
Harja näytepalasten poistamiseksi seuloista.  ▼M8
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 154  
Näytteen valmistus  
Näyte sekoitetaan perusteellisesti ja jaetaan tarvittaessa kahteen testiosuuteen 
kartioimalla ja neliöimällä.  
Näyte punnitaan (50–150 g) ja sen jälkeen vakioidaan siten, että lämpötila on 22 
± 1 °C ja kosteus 60 ± 3 % vähintään 48 tunnin ajan.  
Tämän jälkeen kaiken näytteelle tehtävän työn olisi tapahduttava valvotussa ym ­
päristössä, jossa lämpötila on 22 ± 1 °C ja kosteus 60 ± 5 %. Testauslämpötila ja 
-kosteus olisi mitattava ja mainittava testiraportissa. Myös ilmanpaine olisi mi ­
tattava ja mainittava testiraportissa, kun ilmanpaine on vaihteluvälin 86–106 kPa 
ulkopuolella.  
Menetelmä  
Seulojen olisi oltava puhtaita ja ehjiä. Jokainen seula punnitaan tarkasti (0,01 g). 
Seulat on koottu pohjasta alkaen seuraavasti: pohja (pölyä keräävä säiliö), silmä ­
kooltaan pienin seula, sitä silmän suuruusjärjestyksessä seuraavat seulat ja kansi.  
Vakioitu näyte punnitaan 0,01 gramman absoluuttisella tarkkuudella ja levitetään 
tasaisesti ylimpään seulaan, joka tämän jälkeen peitetään kannella.  
Seulasarja asetetaan täryseulaerottimeen ja siihen kohdistetaan 5–15 minuutin 
ajan (näytteen painosta riippuen) 50 Hz:n värinä heilahteluvälin ollessa 3 mm.  
Kun seulominen on päättynyt, seulasarja irrotetaan erottimesta.  
Tämän jälkeen seulan kansi ja ylin seula irrotetaan. Ylimmän seulan reunoihin 
tarttuneet pölyhiukkaset harjataan seulaan ja tämän jälkeen nämä hiukkaset pak ­
otetaan viidellä kädenpyyhkäisyllä alempaan seulaan (seulaan, jonka silmäkoko 
on pienempi).  
Tämä pöly poistetaan asteittain kaikista seuloista. Kaikki näytepalasia sisältävät 
seulat punnitaan tarkasti (0,01 g), ja myös pölyä sisältävä pohja punnitaan.  
Testi suoritetaan rinnakkain toisen testiosuuden kanssa.  
Laskelmat  
Laskelmien tuloksena saadaan kuhunkin seulaan jääneen näytteen (jäännöksen) 
massaosuus. Kunkin seulan osalta näytteen massaosuus  Z X lasketaan massan 
prosenttiosuutena käyttäen seuraavaa kaavaa  
Z X ¼ 100 Ü m R Ä m X 
m S 
jossa  
m R on kyseisen seulan paino jätteineen (g),  m X kyseisen seulan paino (g) ja  m S 
näytteen paino (g).  
Seulonnan talteenotto  Y s lasketaan prosentteina käyttäen seuraavaa kaavaa 
Y S ¼ 100 Ü P m R Ä P m X 
m S 
jossa  
m R on kyseisen seulan paino jäännöksineen (g),  m X kyseisen seulan paino (g) ja  
m S näytteen paino (g).  ▼M8
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 155  
Tulosten arvioiminen ja ilmoittaminen  
Seulan talteenoton olisi oltava enemmän kuin 99 prosenttia. Muussa tapauksessa 
koko testi olisi toistettava toisen näyte-erän kanssa. Näytteen vakiointi tarkas ­
tetaan ISO 3402 -standardin mukaisesti.  
Tulokset ilmaistaan näytteen prosentuaalisena massaosuutena (kuhunkin seulaan 
jäävä jäännös) yhden desimaalin tarkkuudella. Testiraportissa olisi mainittava 
seulojen silmän läpimitta, seulomiseen käytetty aika, värinän heilahteluväli ja 
taajuus, näytteen paino sekä testausympäristön lämpötila ja kosteus.  
Metrologiset parametrit  
Määritysraja on 5 prosenttia massasta.  
Toistettavuusraja on 1,5 prosenttia massasta, kun näytteen massaosuus on 5–20 
prosenttia massasta. Kun näytteen massaosuus on suurempi kuin 20 prosenttia, 
toistettavuusraja on  r =  0,06 × Z  x . 
Mittausepävarmuus on 2 prosenttia massasta, kun näytteen massaosuus on 5–20 
prosenttia massasta. Kun näytteen massaosuus on suurempi kuin 20 prosenttia, 
mittausepävarmuus on  U =  0,1 × Z  x . 
Kirjallisuutta  
CORESTA-menetelmän suositus nro 16: ”Lamina strip particle size determina ­
tion ISO 2395 Test sieves and test sieving – Vocabulary”.  
ISO 3310–1 -standardi ”Test sieves – Technical requirements and testing – Part 
1: Test sieves of metal wire cloth”.  
ISO 3402 -standardi ”Tobacco and tobacco products – Atmosphere for conditio ­
ning and testing.”  ▼M8
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 156  
V JAKSO  
KIVENNÄISTUOTTEET  
25 RYHMÄ  
SUOLA; RIKKI; MAA- JA KIVILAJIT; KIPSI, KALKKI JA SEMENTTI 
Huomautus 1  Vaahdottamisessa erotetaan malmin arvokas mineraaliaines 
hylkykivestä upottamalla malmi veteen, jolloin mineraaliai ­
nes kertyy veden pinnalle ja hylkykivi kerrostuu pohjalle.  
2501 00  Suola (myös pöytäsuola ja denaturoitu suola) ja puhdas 
natriumkloridi, myös vesiliuoksena tai lisättyä paak ­
kuuntumisenestoainetta tai valuvuutta parantavaa ai ­
netta sisältävänä; merivesi  
2501 00 31  kemialliseen muuntamiseen (natriumin erottamiseen 
kloorista) muiden tuotteiden valmistamiseksi tarkoitetut  
Jos toimivaltaisten viranomaisten asettamat edellytykset 
täyttyvät, tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. suola, myös 
denaturoitu, joka on tarkoitettu kloorivetyhapon, kloorin, 
kalsiumkloridin, natriumnitraatin, natriumhypokloriitin, nat ­
riumsulfaattien, natriumkarbonaattien, natriumhydroksidin, 
natriumkloraatin, natriumperkloraatin ja natriummetallin 
valmistamiseen.  
2501 00 51  denaturoidut tai muuhun teolliseen käyttöön (mukaan 
lukien puhdistus) kuin ihmis- tai eläinravinnoksi tarkoi ­
tettujen ravintovalmisteiden säilöntään tai valmistukseen 
tarkoitetut  
Jos toimivaltaisten viranomaisten asettamat edellytykset 
täyttyvät, tähän alanimikkeeseen kuuluu mm.: 
1. denaturoitu suola, mihin tahansa käyttöön tarkoitettu, lu ­
kuun ottamatta alanimikkeen 2501 00 31 denaturoitua 
suolaa; 
2. puhdistukseen tarkoitettu suola; ”puhdistuksella” tarkoi ­
tetaan tässä ainoastaan sellaisilla menetelmillä tehtyä 
puhdistusta, missä suola liukenee; 
3. muuhun teolliseen käyttöön kuin kemialliseen muuntami ­
seen ja ihmis- tai eläinravinnoksi tarkoitettujen ravinto ­
valmisteiden säilöntään tai valmistukseen tarkoitettu suo ­
la. ”Teolliseen käyttöön tarkoitetulla suolalla” tarkoite ­
taan tehdaskäyttöön raaka-aineeksi tai apuaineeksi teolli ­
seen valmistusprosessiin tarkoitettua suolaa (esim. metal ­
lurgiassa, värjäyksessä, nahkateollisuudessa, saippuanval ­
mistuksessa, jäähdytysteollisuudessa ja keramiikkateolli ­
suudessa). 
Suola, muu kuin teiden suolaamiseen tarkoitettu denaturoitu 
suola, luokitellaan alanimikkeeseen 2501 00 99.  
2501 00 91  ihmisravinnoksi soveltuva suola  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 157  
Ihmisravinnoksi soveltuva suola on denaturoimatonta suo ­
laa, joka on valmista käytettäväksi kotitaloudessa tai teolli ­
suudessa ravintovalmisteiden maustamiseen tai säilöntään. 
Se on yleensä erittäin puhdasta ja väriltään tasaisen 
valkoista.  
2501 00 99  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. denaturoimaton suola, 
jota käytetään talvella tiesuolana ja eläinten ravinnoksi käy ­
tetty suola (esim. nuolukivi).  
2503 00  Kaikenlainen rikki, ei kuitenkaan sublimoitu, saostettu 
eikä kolloidinen rikki  
2503 00 10  raaka rikki ja puhdistamaton rikki  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. ne rikkityypit, jotka 
on mainittu HS-selityksissä nimikkeen 2503 kohdissa 1–4. 
Nämä rikit ovat yleensä kimpaleina, paloina tai hienona 
jauheena.  
2503 00 90  muu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ne rikkityypit, jotka on 
mainittu HS-selityksissä nimikkeen 2503 kohdissa 5–7. 
Nämä rikit ovat yleensä tankoina tai pieninä kakkuina (puh ­
distettu rikki) tai jauheena (seulottu rikki eli ”sieved sulp ­
hur”, tuuliseulottu rikki eli ”winnowed sulphur”, erittäin 
hienoksi hienonnettu rikki eli ”atomized sulphur”).  
2508  Muut savet (ei kuitenkaan nimikkeen 6806 paisutettu 
savi), andalusiitti, kyaniitti ja sillimaniitti, myös kalsinoi ­
dut; mulliitti; samotti ja dinasmaa  
2508 10 00  bentoniitti  
Ks. HS-selitykset, nimike 2508, kolmas kappale, kohta 1. 
Luonnonbentoniittien pH-arvo on yleensä 6–9,5 (5-prosent ­
tisena vesisuspensiona, tunnin seisotuksen jälkeen) ja natri ­
umkarbonaattipitoisuus on pienempi kuin 2 painoprosenttia; 
yhteenlaskettu natrium- ja kalsiumpitoisuus on enintään 
80 meq/100 g. Luonnonbentoniitit jakautuvat kahteen ryh ­
mään: kalsiumpitoiset ja vähän paisuvat sekä natriumpitoiset 
ja runsaasti paisuvat (paisumisarvo pienempi kuin 7 ml/g tai 
suurempi kuin 12 ml/g). 
Tietyt luonnonbentoniitit saattavat poiketa näistä arvoista; 
jos poikkeavia arvoja on useita, bentoniittia pidetään ylei ­
sesti aktivoituna.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 158  
Aktivoidut bentoniitit kuuluvat yleensä alanimikkee ­
seen 3802 90 00.  
2511  Luonnon bariumsulfaatti (raskassälpä); luonnon bari ­
umkarbonaatti (viteriitti), myös kalsinoitu, ei kuitenkaan 
nimikkeen 2816 bariumoksidi  
2511 10 00  luonnon bariumsulfaatti (raskassälpä)  
Raskassälpä sisältää vaihtelevia määriä rautaoksidia, alumii ­
nioksidia, natriumkarbonaattia ja piidioksidia. Valkoinen 
raskassälpä on kysytyin raskassälvän muoto. Sen valmis ­
tamiseksi raskassälpä murskataan, seulotaan (värillisten, 
useimmiten kellertävien ainesosien poistamiseksi), jauhenne ­
taan ja puhdistetaan jakoliettämällä.  
2511 20 00  luonnon bariumkarbonaatti (viteriitti)  
Viteriitti esiintyy vinokaiteen muotoisina kiteinä tai keller ­
tävänä massana, jotka eivät liukene veteen.  
2513  Hohkakivi; smirgeli; luonnonkorundi, luonnongranaatti 
ja muut luonnon hioma-aineet, myös lämpökäsitellyt  
2513 20 00  smirgeli, luonnonkorundi, luonnongranaatti ja muut 
luonnon hioma-aineet  
Tässä alanimikkeessä muihin luonnon hioma-aineisiin kuu ­
luu myös nimillä ”rotten-stone” ja piimaana tunnettu trippe ­
li, tuhkanharmaa tuote, jota käytetään pehmeänä 
hioma-aineena tai kiillottamiseen.  
2516  Graniitti, porfyyri, basaltti, hiekkakivi ja muu 
muistomerkki- ja rakennuskivi, myös karkeasti lohkottu 
tai ainoastaan sahaamalla tai muulla tavalla leikattu suo ­
rakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laatoiksi  
Jos muotoillut kivet eivät ole tasaisen paksuisia, tehdään 
paksuuden mukainen luokitus kiven paksuimman kohdan 
mukaan.  
2516 11 00  raaka tai karkeasti lohkottu  
Alanimikkeen 2515 11 HS-alanimikeselitykset koskevat so ­
veltuvin osin tätä alanimikettä.  
2516 12 00  ainoastaan sahaamalla tai muulla tavalla leikattu suora ­
kaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laatoiksi  
Alanimikkeen 2515 12 HS-alanimikeselitykset koskevat so ­
veltuvin osin tätä alanimikettä.  
2516 90 00  muu muistomerkki- ja rakennuskivi  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. kovat kivilajit, kuten porfyyri, syeniitti, laava, basaltti, 
gneissi, trakyytti, diabaasi, dioriitti, fonoliitti, lipariitti, 
gabro, labradoriitti ja peridotiitti;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 159  
2. nimikkeeseen 2515 kuulumattomat kalkkipitoiset 
muistomerkki- ja rakennuskivet, joiden näennäinen omi ­
naispaino on pienempi kuin 2,5, raa'at, karkeasti lohkotut 
tai ainoastaan sahaamalla tai muulla tavalla leikattu suo ­
rakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laatoiksi, 
minkä tahansa paksuiset; 
3. serpentiini eli ofiitti, raaka, karkeasti lohkottu tai ainoas ­
taan sahaamalla tai muulla tavalla leikattu suorakaiteen 
tai neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laatoiksi, minkä 
tahansa paksuinen;  
2518  Dolomiitti, myös kalsinoitu tai sintrattu, myös karkeasti 
lohkottu tai ainoastaan sahaamalla tai muulla tavalla 
suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laa ­
toiksi leikattu; dolomiittisullomassa  
2518 10 00  kalsinoimaton ja sintraamaton (raaka) dolomiitti  
Dolomiitti on kalsiumin ja magnesiumin luonnon kaksois ­
karbonaattia. Se luokitellaan tähän alanimikkeesen myös sil ­
loin, kun se on käynyt läpi kevyen lämpökäsittelyn, joka ei 
muuta sen kemiallista koostumusta. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluu kalsinoimaton ja sintraa ­
maton, raaka, karkeasti lohkottu (karkeasti muotoiltu) tai 
ainoastaan sahaamalla tai halkaisemalla suorakaiteen tai ne ­
liön muotoisiksi kappaleiksi leikattu dolomiitti.  
2518 20 00  kalsinoitu tai sintrattu dolomiitti  
Kalsinoitu tai sintrattu dolomiitti on dolomiittia, joka on 
lämpökäsitelty korkeassa lämpötilassa [perkipoltettu (sintrat ­
tu) dolomiitti noin 1 500 °C:ssa ja alkalipoltetut dolomiitit 
noin 800 °C:ssa]. Lämpökäsittely muuttaa dolomiitin kemi ­
allista koostumusta poistamalla hiilidioksidin.  
2519  Luonnon magnesiumkarbonaatti (magnesiitti); sulatettu 
magnesiumoksidi (magnesia); perkipoltettu (sintrattu) 
magnesiumoksidi, myös jos siinä on vähäisiä määriä 
muita ennen sintrausta lisättyjä oksideja; muu magne ­
siumoksidi, myös puhdas  
2519 90 10  magnesiumoksidi, muu kuin kalsinoitu luonnon magne ­
siumkarbonaatti  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. magnesiumoksidi, jota saadaan kalsinoimalla joko mag ­
nesiumhydroksidia tai saostettua magnesiumkarbonaattia 
ja jota käytetään erityisesti lääkkeiden valmistuksessa; 
tämä aine on valkoista jauhetta, jonka puhtausaste on 
vähintään 98 %; 
2. magnesiumoksidi, jota saadaan sulattamalla magnesiittia, 
joka on ensin kalsinoitu 1 400–1 800 °C:ssa; saatu mag ­
nesia sulatetaan valokaaressa 2 800–3 000 °C:ssa ja jääh ­
dytetään, jolloin se muodostaa kidemäisen tuotteen, joka 
koostuu lähes kokonaan magnesiasta (sulatettu magnesiu ­
moksidi); tuote on erittäin puhdasta (puhtausaste vähin ­
tään 95 %) ja se koostuu lasimaisista kiteistä;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 160  
3. merivedestä saatu magnesiumoksidi; tätä tuotetta saadaan 
kalsinoimalla merivedestä saostettua magnesiumhydrok ­
sidia: tuotteen puhtausaste on yleensä 91–98 % ja se 
sisältää tyypillisenä epäpuhtautena enemmän booria (noin 
100 ppm) kuin perkipoltettu (sintrattu) magnesiumoksidi 
(noin 40 ppm).  
2520  Kipsikivi; anhydriitti; kipsi (kipsikiveä tai kalsiumsul ­
faattia), värjäämätön tai värjätty, myös vähäisiä 
kiihdytin- tai hidastinmääriä sisältävä  
2520 20 00  kipsi  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. rakennuskäyttöön tar ­
koitettua kipsiä. 
Rakennuskäyttöön tarkoitettua kipsiä valmistetaan raa'asta 
kipsistä (kipsikivestä tai muusta kipsiä sisältävästä materiaa ­
lista, esim. kemian teollisuuden sivutuotteista) erityisellä 
viimeistely- tai kalsinointimenetelmällä. Erityisominaisuuk ­
sia saadaan lisäämällä valmistuksen aikana lisäaineita. 
Nämä lisäaineet ovat vaahdotusaineita, jotka vaikuttavat tie ­
tyllä tavalla kipsin ominaisuuksiin (kuten sen tiiviyteen tai 
tarttuvuuteen), sekä hidastimia tai kiihdyttimiä. 
Rakennuskipsiä käytetään esimerkiksi stukkona, seinien ja 
sisäkattojen rappaamiseen, rakennuspaneelien ja muiden ra ­
kennuselementtien valmistukseen sekä kaakelien 
saumaukseen.  
2523  Portlandsementti, aluminaattisementti ja kuonasementti 
sekä niiden kaltainen hydraulinen sementti, myös vär ­
jätty tai klinkkereinä  
2523 90 00  muu hydraulinen sementti  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. masuunisementti, jossa on vähintään 20 painoprosenttia 
portlandsementtiklinkkeriä, 36–80 painoprosenttia rakeis ­
tettua masuunikuonaa ja enintään 5 painoprosenttia muita 
sementin ainesosia; 
2. potsolaanisementti, jossa on vähintään 60 painoprosenttia 
portlandsementtiklinkkeriä, enintään 40 painoprosenttia 
luonnon potsolaania tai lentotuhkaa ja enintään 5 painop ­
rosenttia muita sementin aineosia. 
Ilmaisu ”potsolaani” on määritelty HS-selityksissä nimik ­
keen 2530 kohdan D alakohdassa 7. 
Lentotuhka on hienoa, kevyttä jauhetta, jota saadaan, kun 
masuuneissa poltetaan hiilipölyä ja syntyneistä polttokaa ­
suista erotetaan jauhepartikkelit. Lentotuhkan väri vaihte ­
lee harmaasta mustaan.  
2524  Asbesti  
2524 10 00  krokidoliitti  
Ks. HS-selitykset, nimike 2524, toinen kappale.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 161  
2526  Luonnonsteatiitti, myös karkeasti lohkottu tai ainoastaan 
sahaamalla tai muulla tavalla leikattu suorakaiteen tai 
neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laatoiksi; talkki  
2526 20 00  murskatut tai jauhetut  
Tähän alanimikkeeseen ei kuulu vähittäismyyntipakkauk ­
sissa oleva talkkijauhe, joka on tarkoitettu toalettikäyttöön 
(nimike 3304).  
2528 00 00  Luonnonboraatit ja niiden rikasteet (myös kalsinoidut), 
ei kuitenkaan luonnonsuolaliuoksista erotetut; luonnon ­
boorihappo, jossa on boorihappoa (H  3 BO  3 ) enintään 
85 prosenttia kuiva-aineen painosta  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. kerniitti ja tinkali, jotka tunnetaan myös ”luonnonboo ­
rakseina”; 
2. pandermiitti ja priseiitti, jotka ovat kalsiumboraatteja; 
3. borasiitti, joka on magnesiumkloroboraattia; 
4. luonnon boorihappo, jota valmistetaan haihduttamalla 
liuosta, jota saadaan tiivistämällä eräillä alueilla maasta 
nousevia luonnon höyryjä (ital. soffioni), tai haihdutta ­
malla vettä, jota on saatu näiden alueiden maanalaisista 
lähteistä, jos se sisältää boorihappoa (H  3 BO  3 ) enintään 
85 painoprosenttia kuiva-aineesta. Jos luonnon boo ­
rihappo sisältää boorihappoa enemmän kuin 85 painopro ­
senttia kuiva-aineesta, se luokitellaan nimikkee ­
seen 2810 00. 
Tähän nimikkeeseen ei kuulu natriumboraatti (puhdistettu 
booraksi), joka on saatu käsittelemällä kemiallisesti kerniit ­
tiä tai tinkalia, eivätkä natriumboraatit, jotka on saatu haih ­
duttamalla eräistä suolajärvistä saatua suolaliuosta (ni ­
mike 2840).  
2530  Muualle kuulumattomat kivennäisaineet  
2530 10 00  vermikuliitti, perliitti ja kloriitit, paisuttamattomat  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 2530 kohdan D alakohta 3.  
2530 90 00  muut  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 2530 kohdat A, B, C ja D 
(lukuun ottamatta kohdan D alakohtaa 3).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 162  
26 RYHMÄ  
MALMIT, KUONA JA TUHKA 
2620  Kuonat, tuhka ja jätteet (muut kuin raudan tai teräksen 
valmistuksessa syntyvät), joissa on metalleja, arseenia tai 
niiden yhdisteitä  
2620 11 00  kovasinkki  
Kovasinkki on kuumasinkityksessä syntyvä jäte, jota nimi ­
tetään myös rautasinkiksi. Tällaista jätettä on kahta päätyyp ­
piä: 
1. Kappalekuumasinkityksessä syntyvät kovasinkit, jotka 
ovat koostumukseltaan hyvin vaihtelevia ja epähomogee ­
nisia metallituotteita. Kovasinkit eivät sula yhtä helposti 
kuin sinkki, ne ovat sitä tiheämpiä ja laskeutuvat nes ­
temäisen sinkkikylvyn pohjalle galvanoitaessa teräslevy ­
jä, -lankaa, -putkia yms. sulassa sinkissä. 
Nämä kovasinkit otetaan sinkkikylvystä paksuna tahnana 
ja ne muokataan levyiksi tai laatoiksi, joilla voi olla 
karkea tai jopa huokoinen ulkomuoto. 
Kovasinkit sisältävät 2–5 painoprosenttia rautaa ja 
92–94 painoprosenttia sinkkiä. Niiden alumiinipitoisuus 
on yleensä alhainen, enintään 0,2–0,3 painoprosenttia. 
2. Jatkuvatoimisessa kuumasinkityksessä (Senzimir-proses ­
si) syntyvä kovasinkki eli pintakuona, joka on juoksut ­
teita sisältämätön metallituote ja joka kaavitaan sinkki ­
kylvyn pinnalta. 
Tämä sinkkiä kevyempi pintakuona kelluu sulan sinkki ­
kylvyn pinnalla, josta se kaavitaan paksuna tahnana ja va ­
letaan kuonaharkoiksi, joiden ulkomuoto ei ole yhtä epä ­
säännöllinen kuin kohdassa 1 mainittujen harkkojen. 
Pintakuonan rautapitoisuus on hyvin alhainen, yleensä 
pienempi kuin 0,5 painoprosenttia. Alumiinipitoisuus 
on vastaavasti korkeampi: 1–2 painoprosenttia. Sinkkiä 
pintakuona sisältää noin 98 painoprosenttia. 
Näitä tuotteita ei pidä sekoittaa sinkkiseoksiin (ni ­
mike 7901), joiden alumiinipitoisuus on tavallisesti 
3–5 painoprosenttia ja joissa voi olla jopa 3 painoprosent ­
tia kuparia, mutta jotka ovat kuitenkin tiettyjen teknisten 
standardien mukaisia. Pintakuonat ovat puolestaan koos ­
tumukseltaan sellaisia, että niitä voidaan hyödyntää ai ­
noastaan metallurgisesti tai kemiallisesti.  
2620 19 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm.: 
1. puhdistuksessa syntynyt metallikivi, joka otetaan niiden 
altaiden pohjalta, joissa raakasinkkiä puhdistetaan. Näissä 
jätteissä on 4–8 painoprosenttia lyijyä ja enintään 6 pai ­
noprosenttia rautaa;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 163  
2. sinkkuonat ja sinkkituhka, jossa on sinkkiä (65–70 pai ­
noprosenttia) ja sinkkioksidia sekä hiiltä ja muita epäpuh ­
tauksia; 
3. sinkkivaahto, jossa on metallista sinkkiä, sinkkikloridia, 
ammoniumkloridia, sinkkioksidia ja rautaoksidia. Sinkki ­
vaahto otetaan sinkkikylpyjen pinnalta tai altaista, joissa 
vanhaa sinkkiä sulatetaan uudelleen; 
4. sinkkisakka, jota syntyy sinkkiä pelkistimenä käyttävillä 
teollisuudenaloilla; 
5. sinkkikuona, jota syntyy valmistettaessa sinkkioksidia 
metallikivestä. Sinkkikuonassa on noin 60 painoprosenttia 
sinkkiä, muita aineosia ovat rauta ja muut epäpuhtaudet; 
6. sinkkioksidijätteet, joita erotetaan kaasuista eri metallien 
tai metalliseoksien (esim. messingin) uudelleenkäsittelyn 
yhteydessä. Näitä oksidijätteitä ei pidä sekoittaa seuraa ­
viin tuotteisiin: 
— sinkkiharmaa (alanimike 3206 49 70), joka on erittäin 
epäpuhdasta sinkkioksidia; se on tasakokoisen ja ta ­
saisen värisen jauheen muodossa ja sitä käytetään 
väriaineena; 
— sinkkijauhe, jota saadaan hienontamalla sulaa sinkkiä 
erittäin hienoksi jauheeksi (alanimike 7903 90 00) ja 
sinkkipöly, jossa on 80–94 painoprosenttia metallista 
sinkkiä ja joka otetaan talteen sinkkioksidikerroksesta 
(alanimike 7903 10 00).  
2620 21 00  lyijypitoiset bensiinilietteet ja lyijypitoiset nakutuksenes ­
toaineseosten lietteet  
Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus. 
Ks. myös HS-selitykset, nimike 2620, toinen kappale, 
10 kohta.  
2620 60 00  joissa on arseenia, elohopeaa, talliumia tai niiden sekoi ­
tuksia ja jollaisia käytetään arseenin tai kyseisten metal ­
lien erottamiseen tai niiden kemiallisten yhdisteiden val ­
mistamiseen  
Ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus.  
2620 91 00  joissa on antimonia, berylliumia, kadmiumia, kromia tai 
niiden sekoituksia  
Ks. HS-selitykset, nimike 2620, toinen kappale, 13 kohta.  
2621  Muu kuona ja tuhka, myös merileväntuhka; yhdyskun ­
tajätteen polttamisesta syntyvät tuhkat ja jätteet  
2621 10 00  yhdyskuntajätteen polttamisesta syntyvät tuhkat ja jät ­
teet 
Ks. HS-selitykset, nimike 2621, toinen kappale, 5 kohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 164  
27 RYHMÄ  
KIVENNÄISPOLTTOAINEET, KIVENNÄISÖLJYT JA NIIDEN 
TISLAUSTUOTTEET; BITUMISET AINEET; KIVENNÄISVAHAT  
Yleisohjeita  
Jos ei muuta ilmoiteta, tarkoitetaan ilmaisulla ”ASTM-menetelmä” me ­
netelmiä, joista American Society for Testing and Materials -järjestö on 
määrännyt.  
Huomautus 
►M54 1 ◄ Aromaattisten aineosien pitoisuudet määritetään seuraavien 
menetelmien avulla: 
— tuotteet, joiden tislauksen päätepiste on enintään 315 °C: 
EN 15553 -menetelmä; 
— tuotteet, joiden tislauksen päätepiste on korkeampi kuin 
315 °C: ks. tämän ryhmän selittävien huomautusten 
A liite.  
►M54  2. Ilmaisu ”samankaltaiset öljyt” sisältää muun mu ­
assa seuraavat hiilivetyjen seokset: 
— synteettiset parafiiniset dieselpolttoaineet, erityisesti 
”vetykäsitellyt kasviöljyt” (HVO, Hydrotreated Ve ­
getable Oils) ja ”synteesikaasureitin kautta nestey ­
tetty maakaasu (GTL, Gas to Liquid)”; 
— uusiutuvista lähteistä peräisin olevat tuotteet, jotka 
on saatu seuraavilla menetelmillä: biomassan nes ­
teyttäminen polttoaineeksi (BTL, Biomass to Liquid) 
tai biokaasun nesteyttäminen polttoaineeksi (BTL, 
Biogas to Liquid); 
— jalostamoissa suoritettavasta uusiutuvien 
raaka-aineiden ja maaöljysyötteen yhteiskäsittelystä 
saatavat tuotteet. 
”Samankaltaisten öljyjen” tuotannossa sovelletaan seu ­
raavia määritelmiä: 
— ’vetykäsittelyllä’ tarkoitetaan triglyseridien lämpöke ­
miallista muuntamista vedyn avulla alkaanien tuotta ­
miseksi; se viittaa polttoaineen käsittelyyn. Triglyse ­
ridien lähteitä ovat yleensä rasvat ja öljyt, soveltuvat 
jätteet, rasvajakeiden jäämät ja levästä peräisin oleva 
rasva. 
— ’maakaasun nesteyttämisellä synteesikaasureitin kaut ­
ta’, ’biomassan nesteyttämisellä polttoaineeksi’ ja 
’biokaasun nesteyttämisellä polttoaineeksi’ tarkoite ­
taan kaasun muuntamista nestemäisiksi polttoaineiksi 
Fischer–Tropsch-menetelmällä tai muulla vastaavalla 
menetelmällä. ”Biomassan nesteyttämistä poltto ­
aineeksi” edeltää vaihe, jossa biomassa muunnetaan 
kaasuksi. ◄ 
Lisähuomautus 5  1. Jollei 5 lisähuomautuksen n alakohdan määräyksistä 
muuta johdu, tullittomuutta sovelletaan koko tietyn käsit ­
telyn saaneeseen tuotteeseen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 165  
Tästä seuraa, että silloin kun maaöljytuote esim. alkyloidaan 
tai polymeroidaan, tullittomuus koskee myös tuotteen sitä 
osaa, jota ei itse asiassa muunneta (alkyloida tai polymeroi ­
da). 
2. Tapauksissa, joissa esikäsittelyä tarvitaan ennen ”tiettyä 
käsittelyä” (ks. 5 lisähuomautuksen viimeinen kappale), 
on seuraavien kahden edellytyksen täytyttävä, jotta tullit ­
tomuutta voidaan soveltaa: 
a) tuoduille tuotteille on todella tehtävä ”tietty käsittely”, 
esim. krakkaus; 
b) esikäsittelyn on oltava teknisesti tarpeellinen ”tietyn 
käsittelyn” tekemiselle. 
Erityisesti seuraavien esikäsittelyjen katsotaan olevan tar ­
peellisia tuotteille, jotka on tarkoitettu ”tiettyyn käsitte ­
lyyn”: 
a) kaasunpoisto; 
b) vedenpoisto; 
c) tiettyjen, mahdollisesti käsittelyä haittaavien kevyiden 
tai raskaiden tuotteiden poistaminen; 
d) merkaptaanien poistaminen tai muuntaminen (peh ­
mennys tai makeutus) tai muiden rikkiyhdisteiden 
tai muiden mahdollisesti käsittelyä haittaavien yhdis ­
teiden poistaminen tai muuntaminen; 
e) neutralointi; 
f) dekantointi; 
g) suolanpoisto. 
Kaikkiin niihin tuotteisiin, joita mahdollisesti saadaan 
esikäsittelyn aikana, mutta joille ei tehdä ”tiettyä käsitte ­
lyä”, sovelletaan samaa tullia kuin ”muihin tarkoituksiin” 
käytettäviin tuotteisiin. Tullia kannetaan tuotujen tavaroi ­
den lajin ja arvon mukaan sekä saatujen tuotteiden netto ­
painon perusteella.  
Lisähuomautus 
5 a) Tyhjötislauksella tarkoitetaan tislausta, joka tapahtuu enin ­
tään 400 millibaarin paineessa kolonnin huipulta mitattuna.  
Lisähuomautus 
5 b) Toistotislaus perusteellisen jakotislausmenetelmän avulla 
tarkoittaa jatkuvatoimista tai annoksittain tapahtuvaa tis ­
lausta (lukuun ottamatta kiviöljyn alkutislausta, ”topping”) 
teollisuuslaitoksissa, jotka käyttävät alanimikkei ­
den 2710 12 11–2710 19 48, 2711 11 00, 
2711 12 91–2711 19 00, 2711 21 00 ja 2711 29 00 tisleitä 
(lukuun ottamatta propaania, jonka puhtausaste on vähintään 
99 prosenttia) saadakseen: 
1. erittäin puhtaita, eroteltuja hiilivetyjä (puhtausaste vähin ­
tään 90 prosenttia, kun kyseessä ovat olefiinit ja vähin ­
tään 95 prosenttia, kun kyseessä ovat muut hiilivedyt); 
isomeerien seoksia, joilla on sama orgaaninen rakenne, 
pidetään eroteltuina hiilivetyinä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 166  
Ainoastaan sellaiset käsittelyt hyväksytään, joiden avulla 
saadaan vähintään kolmea eri tuotetta; tämä rajoitus ei kui ­
tenkaan koske isomeerien erottelua. Tässä yhteydessä etyy ­
libentseeniä pidetään ksyleeni-isomeerinä; 
2. alanimikkeiden 2707 10 00–2707 30 00, 2707 50 00 ja 
2710 12 11–2710 19 48 tuotteita: 
a) joissa jakeen tislauksen loppupiste ja sitä seuraavan 
jakeen tislauksen alkupiste eivät mene päällekkäin ja 
joissa on enintään 60 °C:n ero niiden lämpötilojen 
välillä, joissa toisessa saanto on 5 ja toisessa 90 tila ­
vuusprosenttia (hävikki mukaan lukien) ASTM D 86 
-menetelmää vastaavalla EN ISO 3405 -menetelmällä 
tislattaessa; 
b) joissa jakeen tislauksen loppupiste ja sitä seuraavan 
jakeen tislauksen alkupiste eivät mene päällekkäin ja 
joissa on enintään 30 °C:n ero niiden lämpötilojen 
välillä, joissa toisessa saanto on 5 ja toisessa 90 tila ­
vuusprosenttia (hävikki mukaan lukien) ASTM D 86 
-menetelmää vastaavalla EN ISO 3405 -menetelmällä 
tislattaessa;  
Lisähuomautus 
5 c) Krakkaus on teollinen käsittely, jossa maaöljytuotteiden mo ­
lekyylejä pilkotaan ja niiden kemiallista rakennetta muoka ­
taan kuumentamalla niitä paineessa tai ilman painetta, kata ­
lyytin avulla tai ilman katalyyttiä. Krakkauksen avulla tu ­
otetaan erityisesti kevyempien hiilivetyjen seoksia, jotka 
ovat normaalilämpötilassa ja -paineessa nestemäisiä tai kaa ­
sumaisia. 
Tärkeimmät krakkausmenetelmät ovat: 
1. terminen krakkaus; 
2. katalyyttinen krakkaus; 
3. höyrykrakkaus kaasumaisten hiilivetyjen tuottamiseen; 
4. vetykrakkaus (krakkaus yhdistettynä hydraukseen); 
5. vedynpoisto; 
6. dealkylointi; 
7. koksaus; 
8. visbreaking (viskositeetin alentaminen).  
Lisähuomautus 
5 d) Reformoinnilla tarkoitetaan kevyiden tai keskiraskaiden öl ­
jyjen lämpökäsittelyä tai katalyyttistä käsittelyä, jolla pyri ­
tään lisäämään aromaattisten aineosien määrää. Katalyytti ­
sellä reformoinnilla esim. muunnetaan suoratislauksesta saa ­
tuja kevyitä öljyjä korkeamman oktaaniluvun kevyiksi öl ­
jyiksi (joissa on enemmän aromaattisia hiilivetyjä) tai hii ­
livetyjen seokseksi, joka sisältää bentseeniä, tolueenia, ksy ­
leenejä, etyylibentseeniä, jne. 
Katalyyttisessä reformoinnissa käytetään katalyyttinä pääasi ­
assa platinaa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 167  
Lisähuomautus 
5 e) Uuttaminen valikoivien liuottimien avulla on käsittely, jossa 
molekyylirakenteeltaan erilaiset tuoteryhmät erotetaan toisis ­
taan käyttäen apuna liuottimia, joiden vaikutus on valikoiva 
(esim. furfuraali, fenoli, dikloorietyylieetteri, rikkitrioksidi, 
nitrobentseeni, virtsa-aine ja sen tietyt johdannaiset, asetoni, 
propaani, etyylimetyyliketoni, isobutyylimetyyliketoni, gly ­
koli ja N-metyylimorfoliini).  
Lisähuomautus 
5 g) Polymerointi on teollinen käsittely, johon saattaa sisältyä 
kuumentaminen tai katalyytin käyttö ja jossa tyydyttymättö ­
mät hiilivedyt saadaan muodostamaan polymeereja tai 
kopolymeereja.  
Lisähuomautus 
5 h) Alkyloinnilla tarkoitetaan lämpöreaktioita ja katalyyttisiä re ­
aktioita, joissa tyydyttymättömiä hiilivetyjä yhdistetään mui ­
den hiilivetyjen, erityisesti isoparafiinien tai aromaattien 
kanssa.  
Lisähuomautus 
5 ij)  Isomeroinnissa muutetaan maaöljytuotteiden aineosien ra ­
kennetta muuttamatta kuitenkaan niiden kokonaiskoos ­
tumusta.  
Lisähuomautus 
5 l) Seuraavat menetelmät ovat esimerkkejä tämän lisähuomau ­
tuksen tarkoittamasta vahan poistosta: 
1. vahan poisto jäähdyttämällä (liuottimien avulla tai il ­
man); 
2. mikrobiologinen käsittely; 
3. vahan poisto virtsa-aineen avulla; 
4. käsittely molekyyliseulalla.  
Lisähuomautus 
5 n) Ilmatislauksella tarkoitetaan tislausta, joka tehdään noin 
1 013 millibaarin paineessa kolonnin huipulta mitattuna.  
Lisähuomautus 6  1. Ilmaisulla ”kemiallinen muuntaminen” tarkoitetaan niitä 
toimintoja, joissa käsiteltävän maaöljytuotteen yhden tai 
useamman aineosan molekyylejä muunnetaan. 
Jos maaöljytuotetta ainoastaan sekoitetaan toisen maa ­
öljytuotteen tai jonkin muun tuotteen kanssa, ei kyseessä 
ole ”kemiallinen muuntaminen”. Esimerkiksi raskasben ­
siinin sekoittaminen maaliin tai voiteluöljyn sekoittami ­
nen painomusteeseen ei täytä ”kemiallisen muuntamisen” 
määritelmää. Tämä pätee myös silloin, kun maaöljytuot ­
teita käytetään liuottimina tai polttoaineina. 
2. Esimerkkejä ”kemiallisesta muuntamisesta”: 
a) käsittely halogeeneilla tai halogeeniyhdisteillä: 
i) reaktio kaasumaisessa maaöljyjakeessa olevan 
propeenin kanssa orgaanisten johdannaisten saa ­
miseksi (esim. propeenioksidin saamiseksi); 
ii) maaöljyjakeiden (moottoribensiini, petroli, kaa ­
suöljy) parafiinien, maaöljyvahojen tai parafiinia 
sisältävien jäännösten käsittely kloorilla tai kloo ­
riyhdisteillä klooriparafiinien saamiseksi;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 168  
b) käsittely emäksillä (esim. natriumilla, kaliumilla tai 
ammoniumhydrokseilla) nafteenihappojen saamisek ­
si; 
c) käsittely rikkihapolla tai sen anhydridillä: 
i) sulfonaattien saamiseksi; 
ii) isobuteenin uuttamiseksi tai saamiseksi; 
iii) kaasuöljyjen ja voiteluöljyjen sulfonoimiseksi. 
Tullittomuus ei koske öljyä, joka on lisätty sul ­
fonoinnin jälkeen. 
d) sulfoklooraus; 
e) hydraus, erityisesti kaasumaisissa maaöljyjakeissa 
olevien tyydyttymättömien hiilivetyjen muuntaminen 
alkoholien saamiseksi; 
f) käsittely maleiinihapon anhydridillä, erityisesti neljä 
hiiliatomia sisältävän, kaasumaisen maaöljyjakeen 
kanssa sekoitetun butadieenin käsittely tetrahydrof ­
taalihapon saamiseksi; 
g) käsittely fenolilla, esim. maaöljyn olefiinien reaktio 
fenolien kanssa katalyytin avulla alkyylifenolien 
saamiseksi; 
h) hapetus: 
i) raskasöljyjen hapetus alanimikkeen 2713 20 00 
bitumien saamiseksi; 
ii) minkä tahansa maaöljytuotteen hapetus monimut ­
kaisempien kemiallisten tuotteiden, kuten happo ­
jen, aldehydien, ketonien ja alkoholien saamisek ­
si, esim. kevyiden jakeiden hapetus paineen ja 
korkean lämpötilan avulla etikkahapon, muu ­
rahaishapon, propionihapon tai meripihkahapon 
saamiseksi; 
ij) vedyn poisto, esim: 
i) nafteenihiilivedyistä aromaattisten hiilivetyjen 
(esim. bentseenin) saamiseksi; 
ii) parafiinihiilivedyistä nestemäisten olefiinien saa ­
miseksi, joita käytetään esimerkiksi biologisesti 
hajoavien alkyylibentseenien valmistamiseen; 
k) oksosynteesi; 
l) raskasöljyjen peruuttamaton yhdistäminen suurpoly ­
meereihin (esim. luonnonlateksiin, synteettiseen la ­
teksiin, butyylikautsuun tai polystyreeniin); 
m) nimikkeen 2803 tuotteiden valmistaminen; 
n) nitraus nitrattujen johdannaisten saamiseksi; 
o) tiettyjen  n-parafiineja sisältävien maaöljyjakeiden 
biologinen käsittely proteiinien tai muiden monimut ­
kaisten orgaanisten tuotteiden saamiseksi.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 169  
2701  Kivihiili; briketit ja niiden kaltaiset kivihiilestä saadut 
kiinteät polttoaineet  
Tähän nimikkeen kivihiilenä pidetään myös polttoaineita, 
joista Espanjan kaupassa käytetään nimitystä ”musta ligniitti” 
(black lignite) ja joita saadaan Teruelin, Mequinenzan, Pire ­
naican ja Baleaarienn hiilikentiltä.  
2701 12 10  koksikivihiili  
Koksikivihiilessä on 19–41 painoprosenttia haihtuvia 
aineosia.  
2702  Ruskohiili, myös yhteenpuristettu, ei kuitenkaan gagaatti  
Ruskohiili palaa pitkällä mutta haalealla liekillä ja tuottaa 
pistävää, mustaa savua. Yleisesti tunnettuja ruskohiilityyppejä 
ovat: kuitumainen ruskohiili, jonka murtopinta muistuttaa ul ­
konäöltään alkuperäisen puun syitä ja jonka kosteuspitoisuus 
on korkea (jopa 50 %); väriltään ruskea tai musta tavallinen, 
multamainen ruskohiili, joka sisältää vähemmän vettä kuin 
kuitumainen ruskohiili (noin 15 %) ja jonka murtopinta on 
multamainen; bituminen, rasvamainen ruskohiili, joka pehme ­
nee lämmitettäessä ja soveltuu sen vuoksi erittäin hyvin bri ­
kettien valmistukseen; vahamaiset ruskohiilet, joiden murto ­
pinta on vahamainen ja joiden vahapitoisuus on korkea. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu polttoaineet, joista Espanjan 
kaupassa käytetään nimitystä ”musta ligniitti” (black lignite) 
ja joita saadaan Teruelin, Mequinenzan, Pirenaican ja Baleaa ­
rien hiilikentiltä (nimike 2701).  
2704 00  Kivihiilestä, ruskohiilestä tai turpeesta saatu koksi ja puo ­
likoksi, myös yhteenpuristettu; retorttihiili  
2704 00 10  kivihiilestä saatu koksi ja puolikoksi  
Koksi eroaa kivihiilestä siinä, että se palaa melkein liekittä ja 
säilyttää huokoisuutensa ja kaasunläpäisevyytensä polttami ­
sen jälkeen. Koksi ei sula ja se on kovempaa ja sisältää 
vähemmän rikkiä ja enemmän hiiltä kuin kivihiili. Koksia 
tuotetaan kuumakoksaamalla kivihiiltä (1 000–1 200 °C:ssa) 
hapettomassa tilassa, kun taas puolikoksia tuotetaan koksaa ­
malla kivihiiltä 450–700 °C:ssa (hapen pääsy on osittain es ­
tetty). 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kivihiilestä saatu koksi ja 
puolikoksi, joita käytetään yleensä rautaseosten tuotantoon 
tarkoitettujen elektrodien valmistukseen. Tämän alanimikkeen 
koksi ja puolikoksi ovat erityisen puhtaita (niiden tuhkapitoi ­
suus on hyvin alhainen) ja ne ovat yleensä pienten palasten 
muodossa. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. retorttikoksi eli kaa ­
sukoksi (kaasuntuotannon sivutuote) ja valimokoksi sekä 
puolikoksi, jota valmistetaan erityisesti metallurgiateollisuu ­
den käyttöön (masuunikoksi). Toisin kuin retorttikoksi, puo ­
likoksi on kova ja sitkeä tuote, joka on suurten hopeanhoh ­
toisten palojen muodossa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 170  
2704 00 30  ruskohiilestä saatu koksi ja puolikoksi  
Ruskohiilet eivät sovi kuumakoksauksella tapahtuvaan koksin 
valmistukseen. Alhaisessa lämpötilassa koksaamalla saadaan 
kuitenkin puolikoksia, joka on savuttomasti palavaa polttoai ­
netta. Tällainen puolikoksi on huokoista, kiiltävää ja puhdasta 
käsitellä, se syttyy helposti ja palaa hyvin.  
2704 00 90  muu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. tuotteet, jotka on saatu turvetta koksaamalla ja joista läh ­
tee poltettaessa vahva, pistävä haju. Näitä tuotteita käyte ­
tään polttoaineena pääasiallisesti teollisuusuuneissa; 
2. retorttihiili (ks. HS-selitykset, nimike 2704, neljäs ja vii ­
des kappale).  
2707  Öljyt ja muut korkean lämpötilan kivihiilitervan tislaus ­
tuotteet; niiden kaltaiset tuotteet, joissa aromaattisten ai ­
neosien paino on suurempi kuin muiden kuin aromaattis ­
ten aineosien paino  
Aromaattisten aineosien pitoisuuden määrittelystä, ks. tämän 
ryhmän 2 huomautuksen selittävät huomautukset.  
2707 10 00  bentsoli (bentseeni)  
Ks. tämän ryhmän 3 alanimikehuomautus. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluu ainoastaan bentsoli (bentseeni), 
jonka puhtausaste on pienempi kuin 95 painoprosenttia. Bent ­
soli (bentseeni), jonka puhtausaste on vähintään 95 painopro ­
senttia, luokitellaan alanimikkeeseen 2902 20 00.  
2707 20 00  toluoli (tolueeni)  
Ks. tämän ryhmän 3 alanimikehuomautus. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluu ainoastaan toluoli (tolueeni), 
jonka puhtausaste on pienempi kuin 95 painoprosenttia. To ­
luoli (tolueeni), jonka puhtausaste on vähintään 95 painopro ­
senttia, luokitellaan alanimikkeeseen 2902 30 00.  
2707 30 00  ksyloli (ksyleenit)  
Ks. tämän ryhmän 3 alanimikehuomautus. 
Näihin alanimikkeisiin kuulu ainoastaan ksyloli (ksyleenit), 
jonka puhtausaste kaasukromatografialla määritettynä on pie ­
nempi kuin 95 painoprosenttia (ksylolin (ksyleenit) orto-, 
meta- ja paraisomeerit, erikseen tai sekoitettuina). Ksyloli 
(ksyleenit), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosent ­
tia, luokitellaan alanimikkeeseen 2902 41 00 tai 2902 44 00.  
2707 40 00  naftaleeni  
Ks. tämän ryhmän 3 alanimikehuomautus.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 171  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu ainoastaan naftaleeni, jonka 
kiteytymispiste on alempi kuin 79,4 °C määritettynä mene ­
telmällä, joka kuvaillaan tämän ryhmän selittävien huomau ­
tusten liitteessä B. Jos tuotteen kiteytymispiste on vähintään 
79,4 °C, se luokitellaan alanimikkeeseen 2902 90 00. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu naftaleenihomologit (ala ­
nimikkeet 2707 50 00, 2707 91 00–2707 99 99, 2902 90 00 
tai 3817 00 80).  
2707 50 00  muut aromaattiset hiilivetyseokset, joista ASTM D 86 
-menetelmän avulla 250 °C:ssa tislattaessa tislautuu vä ­
hintään 65 tilavuusprosenttia (häviöt mukaan luettuna)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat hiilivetyseokset, joissa ar ­
omaatit (muut kuin bentseeni, tolueeni, ksyleeni tai naftalee ­
ni) ovat hallitsevia ja joista EN ISO 3405 -menetelmän, joka 
vastaa ASTM D 86 -menetelmää, avulla 250 °C:een asti 
tislattaessa tislautuu vähintään 65 tilavuusprosenttia (hävikki 
mukaan lukien).  
▼M20  
2707 99 11 ja 
2707 99 19  raakaöljyt  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat ainoastaan ne tuotteet, joissa 
aromaattisen aineosien paino on suurempi kuin muiden kuin 
aromaattisten aineosien paino. Näihin alanimikkeisiin kuu ­
luvat muun muassa seuraavat tuotteet: 
1. tuotteet, joita saadaan korkean lämpötilan kivihiilitervan 
ensimmäisessä tislauksessa. Korkean lämpötilan kivihii ­
litervoja tuotetaan yleensä valimokoksia valmistavissa 
koksaamoissa yli 900 °C:n lämpötilassa. Näistä tervoista 
saadut tislaustuotteet sisältävät, eivät ainoastaan hiilivety ­
jä, joissa aromaattisten hiilivetyjen paino on hallitseva, 
vaan myös typpi-, happi- ja rikkiyhdisteitä sekä hyvin 
usein epäpuhtauksia. Nämä tuotteet vaativat yleensä jatko ­
käsittelyä ennen käyttöä; 
2. tuotteet, joita saadaan, kun kivihiilen koksauksessa synty ­
neestä kaasusta poistetaan pesun jälkeen bentseeni; ja 
3. tuotteet, joita saadaan pyrolyysin avulla rengasjätteestä tai 
muusta kumi- ja muovijätteestä ilman jatkojalostusta. 
Tuotteet, joissa aromaattisten aineosien paino on suurempi 
kuin muiden kuin aromaattisten aineosien paino, eivät kuulu 
näihin alanimikkeisiin, jos ne ovat raakaöljystä tai merilii ­
kenteessä käytettävistä polttoöljyistä joko ilma- tai tyhjiötis ­
lauksen avulla saatuja jätetuotteita. Kyseiset tuotteet kuuluvat 
alanimikkeeseen 2707 99 99. 
Nimikkeessä 2707 tarkoitetaan ilmaisulla ”niiden kaltaiset 
tuotteet” tuotteita, joiden koostumus on 1 kohdassa mainittu ­
jen tuotteiden kaltainen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 172  
Niissä voivat kuitenkin alifaattisten ja nafteenisten hiilivety ­
jen sekä fenolituotteiden pitoisuudet olla suurempia ja moniy ­
timisten aromaattisten hiilivetyjen pitoisuudet pienempiä kuin 
1 kohdassa mainituissa tuotteissa.  
▼B 
2707 99 20  rikkipitoiset alkutisleet (sulphuretted toppings); antra ­
seeni  
Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”rikkipitoiset alkutisleet” tar ­
koitetaan ainoastaan niitä kevyitä tuotteita, joita saadaan raa ­
kojen tervaöljyjen ensimmäisessä tislauksessa. Nämä tuotteet 
sisältävät rikkiyhdisteitä (esim. rikkihiiltä, merkaptaaneja tai 
tiofeenia) ja hiilivetyjä, joista suurin osa on muita kuin ar ­
omaattisia hiilivetyjä ja joista alle 80 °C:n lämpötilassa tis ­
lattaessa tislautuu vähintään 90 tilavuusprosenttia. 
Tämän alanimikkeen antraseeni on tavallisesti lietemäisessä 
tai tahnamaisessa muodossa ja se sisältää fenantreeniä, kar ­
batsolia ja muita aromaattisia aineosia. Tähän alanimikkee ­
seen kuulu ainoastaan antraseeni, jonka puhtausaste on pie ­
nempi kuin 90 painoprosenttia. Antraseeni, jonka puhtausaste 
on vähintään 90 painoprosenttia, luokitellaan alanimikkee ­
seen 2902 90 00.  
2707 99 50  emäksiset tuotteet  
Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”emäksiset tuotteet” tarkoite ­
taan aromaattisia ja/tai heterosyklisiä tuotteita, joissa on 
emäksinen typpiryhmä. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat erityisesti pyridiinin, kinolii ­
nin, akridiinin ja aniliinin emäkset (mukaan lukien niiden 
seokset). Ne on johdettu pääasiassa pyridiinistä, kinoliinista, 
akridiinista ja niiden homologeista. 
Tämän alanimikkeen emäksisiä tuotteita ovat esimerkiksi: 
1. pyridiini, jonka puhtausaste pienempi kuin 95 painopro ­
senttia. Pyridiini, jonka puhtausaste on vähintään 95 pro ­
senttia luokitellaan alanimikkeeseen 2933 31 00; 
2. metyylipyridiini (pikoliini), 5-etyyli-2-metyylipyridiini (5- 
etyyli-2-pikoliini) ja 2-vinyylipyridiini, joiden puhtausaste 
on pienempi kuin 90 painoprosenttia (kaasukromatografi ­
alla määritettynä). Jos näiden tuotteiden puhtausaste on 
vähintään 90 painoprosenttia, ne luokitellaan alanimikkee ­
seen 2933 39; 
3. kinoliini, jonka puhtausaste on pienempi kuin 95 painop ­
rosenttia vedettömästä tuotteesta laskettuna (kaasukroma ­
tografialla määritettynä). Jos tuotteen puhtausaste on vä ­
hintään 95 painoprosenttia, se luokitellaan alanimikkee ­
seen 2933 49 90. 
4. akridiini, jonka puhtausaste on pienempi kuin 95 painop ­
rosenttia vedettömästä tuotteesta laskettuna (kaasukroma ­
tografialla määritettynä). Jos tuotteen puhtausaste on vä ­
hintään 95 painoprosenttia, se luokitellaan alanimikkee ­
seen 2933 99 80. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu yllä mainittujen emäksis ­
ten tuotteiden suolat (nimike 2933 tai 3824).  ▼M20
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 173  
2707 99 80  fenolit  
Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomautus. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. enolit, jotka on saatu tislaamalla korkean lämpötilan kivi ­
hiilitervaa, ja myös niiden kaltaiset tuotteet, joissa ar ­
omaattisten aineosien paino ylittää muiden aineosien pai ­
non. 
Fenolisuolat eivät kuitenkaan kuulu tähän alanimikkeeseen 
(tavallisesti nimike 2907 tai alanimike 3824 90 93); 
2. kresolit (yksittäisiä isomeereja tai isomeerien seoksia), 
joissa kaikki kresoli-isomeerit mukaan lukien on vähem ­
män kuin 95 painoprosenttia kresolia (kaasukromatografi ­
alla määritettynä). Jos kresolipitoisuus on vähintään 95 pai ­
noprosenttia, tuotteet luokitellaan alanimikkee ­
seen 2907 12 00; 
3. ksylenolit (yksittäisiä isomeereja tai isomeerien seoksia), 
joissa kaikki isomeerit mukaan lukien on vähemmän kuin 
95 painoprosenttia ksylenolia (kaasukromatografialla mää ­
ritettynä). Jos ksylenolipitoisuus on vähintään 95 painopro ­
senttia, tuotteet luokitellaan alanimikkeeseen 2907 19 10; 
4. muut fenolit, joissa on yksi tai useampi bentseenirengas, 
jossa on puolestaan yksi tai useampi hydroksyyliryhmä 
edellyttäen, että nämä fenolit eivät ole nimikkeen 2907 
kemiallisesti määriteltyjä fenoleja. Eräs tällainen tuote on 
fenoli (C  6 H 5 OH), jonka puhtausaste on pienempi kuin 
90 painoprosenttia.  
2707 99 91 ja 
2707 99 99  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat pääasiassa tuotteet, jotka 
koostuvat hiilivetyseoksista. 
Näihin tuotteisiin kuuluvat mm.: 
1. raskaat öljyt (muut kuin raakaöljyt), jotka saadaan tislaa ­
malla korkean lämpötilan kivihiilitervaa, tai näiden öljyjen 
kaltaiset tuotteet, jos: 
a) niistä 250 °C:ssa tislautuu vähemmän kuin 65 tila ­
vuusprosenttia ASTM D 86 -menetelmää vastaavalla 
EN ISO 3405 -menetelmällä tislattuna; 
b) niiden neulatunkeuma EN 1426 -menetelmällä mää ­
ritettynä on 25 °C:ssa vähintään 400 ja 
c) ne eivät ominaisuuksiltaan vastaa nimik ­
keen 2715 00 00 tuotteita. 
Näiden tuotteiden tiheys 15 °C:n lämpötilassa on 
EN ISO 12185 -menetelmän avulla määritettynä yleensä 
yli 1,000 g/cm  3 . 
Tuotteet, jotka eivät täytä kohdissa a–c määrättyjä ehtoja, 
luokitellaan ominaisuuksiensa mukaan esimerkiksi ala ­
nimikkeisiin 2707 10 00–2707 30 00, 2707 50 00, nimik ­
keeseen 2708, alanimikkeeseen 2713 20 00 tai nimikkee ­
seen 2715 00 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 174  
2. Aromaattiset uutteet, jotka eivät vastaa alanimikkei ­
den 2713 90 10 ja 2713 90 90 selittävissä huomautuksissa 
määrättyjä vaatimuksia. 
3. Tietyt naftaleeni- ja antraseenihomologit, kuten etyylinaf ­
taleeni ja metyyliantraseeni, jos ne eivät kuulu nimikkee ­
seen 2902.  
►M20  4. Raakaöljystä ja meriliikenteessä käytettävistä polt ­
toöljyistä tislauksen (sekä ilma- että tyhjiötislaus) avulla 
saadut jätetuotteet, joissa aromaattisia aineosia on painosta 
enemmän kuin muita kuin aromaattisia aineosia (määritet ­
tynä tämän ryhmän liitteessä A kuvatulla menetelmällä) ja 
jotka täyttävät seuraavat fysikaalis-kemialliset ominaisuu ­
det: 
a) EN ISO 3405 -menetelmällä (vastaa ASTM D 86 -me ­
netelmää) määritettynä vähemmän kuin 65 tilavuuspro ­
senttia (hävikki mukaan lukien) tislautuu 250 °C:n 
lämpötilassa; 
b) tislauksen päätepiste on korkeampi kuin 315 °C. 
Näiden jätetuotteiden tiheys 15 °C:n lämpötilassa on EN 
ISO 12185 -menetelmän avulla määritettynä yleensä pie ­
nempi kuin 1 g/cm  3 . 
Nämä jätetuotteet voi olla tarkoitettu tiettyyn 
käsittelyyn. ◄ 
2709 00  Maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt, raa'at  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat ainoastaan sellaiset tuotteet, 
joilla on kyseistä alkuperää oleville raakaöljyille tyypilliset 
ominaisuudet (esim. tiheys, tislauskäyrä, rikkipitoisuus, jäh ­
mepiste ja viskositeetti).  
2709 00 10  luonnonkaasukondensaatit  
Tähän alanimikkeseen kuuluvat mm. raakaöljyt, jotka on 
saatu luonnonkaasujen stabiloinnista välittömästi louhinnan 
jälkeen. Tässä menetelmässä ”kostean” luonnonkaasun sisäl ­
tämät kondensoituvat hiilivedyt uutetaan pääasiassa jäähdy ­
tyksen ja paineen poiston avulla. 
Ks. myös HS-selitykset, nimikkeen 2709 toinen kappale.  
2710  Maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt, muut 
kuin raa'at; muualle kuulumattomat valmisteet, joissa on 
perusaineosana maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä 
saatuja öljyjä vähintään 70 painoprosenttia; jäteöljyt  
Ks. tämän ryhmän 2 ja 3 huomautukset ja ao selittävät 
huomautukset.  
2710 12 11 – 
2710 19 99  maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt (muut 
kuin raa’at) ja muualle kuulumattomat valmisteet, joissa 
on perusaineosana maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä 
saatuja öljyjä vähintään 70 painoprosenttia, muut kuin 
biodieseliä sisältävät ja muut kuin jäteöljyt  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 175  
Näiden tuotteiden määrittelystä, ks. tämän ryhmän 2 huomau ­
tus ja HS-selitykset, nimike 2710, kohta I. 
Niiden tuotteiden luokittelusta, jotka on 
— tarkoitettu tiettyyn käsittelyyn, 
— kemiallisesti muunnettaviksi, 
ks. tämän ryhmän 5 ja 6 lisähuomautus ja ao selittävät huo ­
mautukset. 
I. Maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt (muut 
kuin raa'at)  
Tähän ryhmään kuuluvat tyydyttyneiden asyklisten hiilive ­
tyjen isomeerien seokset (muut kuin stereoisomeerit), 
joissa on vähemmän kuin 95 painoprosenttia tiettyä iso ­
meeria ja tyydyttymättömien asyklisten hiilivetyjen iso ­
meerien seokset (muut kuin stereoisomeerit), joissa on vä ­
hemmän kuin 90 painoprosenttia tiettyä isomeeria; nämä 
prosenttiluvut on laskettu vedettömän tuotteen painosta 
Tähän ryhmään kuuluvat myös edellä mainittujen hiilive ­
tyjen yksittäiset isomeerit, joiden vastaavat puhtausasteet 
ovat vähemmän kuin 95 painoprosenttia ja vähemmän 
kuin 90 painoprosenttia. 
Tähän ryhmään kuuluvat ainoastaan maaöljyt ja bitumisista 
kivennäisistä saadut öljyt: 
1. joiden kiteytymispiste ISO 2207 -menetelmää vastaa ­
valla ASTM D 938 -menetelmällä määritettynä on al ­
haisempi kuin 30 °C, tai 
2. joiden kiteytymispiste on vähintään 30 °C ja 
a) joiden tiheys 70 °C:ssa EN ISO 12185 -menetel ­
mällä määritettynä on pienempi kuin 0,942 g/cm  3 
sekä työstetty kartiotunkeuma ISO 2137 -menetel ­
mää vastaavalla ASTM D 217 -menetelmällä mää ­
ritettynä on 25 °C:ssa vähintään 350 tai 
b) joiden tiheys 70 °C:ssa EN ISO 12185 -menetel ­
mällä määritettynä on vähintään 0,942 g/cm  3 ja neu­
latunkeuma EN 1426 -menetelmällä määritettynä on 
25 °C:ssa vähintään 400. 
Edellä mainittun I kohdan maaöljyihin ja bitumisista ki ­
vennäisistä saatuihin öljyihin kuuluvat myös öljyt, joihin 
on lisätty hyvin pieniä määriä erilaisia aineita, esim. lisä ­
aineita, jotka parantavat laatua tai hajua, jäljitysaineita ja 
väriaineita. 
Ks. myös seuraava kaaviokuva:  
Tiettyjen alanimikkeiden 2710 12 11 –2710 19 99 ja nimik ­
keiden 2712 ja 2713 maaöljytuotteiden (muiden kuin ala ­
nimikkeisiin 2710 12 11 –2710 19 99 kuuluvien valmistei ­
den) erotteluperusteet  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 176
  
II. Muualle kuulumattomat valmisteet, joissa on perusaineo ­
sana maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä 
vähintään 70 painoprosenttia, muut kuin biodieseliä sisäl ­
tävät Jotta valmisteet voidaan luokitella näihin alanimik ­
keisiin, niiden on täytettävä seuraavat ehdot: 
1. maaöljyjen tai bitumisista kivennäisistä saatujen öljyjen 
osuuden valmisteesta on oltava vähintään 70 painopro ­
senttia, kuten I kohdassa on määritelty. 
Tämä osuus on määritetty analyysilla eikä käytettyjen 
raaka-aineiden määrän perusteella; 
2. valmisteet ovat muualle kuulumattomia; 
3. kun kyseessä ovat seokset, on maaöljyjen tai bitumi ­
sista kivennäisistä saatujen öljyjen oltava valmisteen 
perusaineosa, ts. käyttötarkoituksen kannalta olennai ­
nen aineosa. 
Näiden alanimikkeiden valmisteisiin eivät kuulu mm.: 
a) maalit ja lakat (nimikkeet 3208, 3209 ja 3210 00); 
b) kivennäisöljyihin perustuvat kauneudenhoitovalmis ­
teet ja kosmeettiset valmisteet (tavallisesti ni ­
mike 3304 tai 3307); 
c) maaöljysulfonaatit (nimike 3402 tai 3824). 
Maaöljysulfonaatit ovat tavallisesti maaöljy- tai bi ­
tumisista kivennäisistä saatujen öljyjen suspensioi ­
na. Puhtaan sulfonaatin määrä on tavallisesti niin 
korkea, että tuotetta ei voida sellaisenaan käyttää 
voiteluaineena;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 177  
d) kiillotusaineet, säilymistä parantavat aineet tai muut 
käsittelyaineet puuta, maalipintoja, metalleja, lasia 
tai muita aineita varten (pääasiassa nimike 3405); 
e) desinfioimisaineet, hyönteisten torjunta-aineet jne., 
jotka ovat missä tahansa muodossa ja jossa aktiivi 
aineosa on liotettu tai dispergoitu maaöljyyn tai 
bitumisista kivennäisistä saatuun öljyyn (ni ­
mike 3808); 
f) tekstiiliteollisuudessa käytettävät liistausainevalmis ­
teet (nimike 3809); 
g) kivennäisöljyjen lisäainevalmisteet (joista käytetään 
myös nimitystä ”dopes”) (nimike 3811); 
h) orgaaniset liuotin- ja ohennusaineseokset (esim. ni ­
mike 3814 00); 
ij) sitomisaineet valusydämiä varten (ala ­
nimike 3824 10 00); 
k) tietyt ruosteenestoaineet, erityisesti: 
i) ruosteenestoaineet, jotka on valmistettu esim. 
raskasbensiiniin liuotetusta lanoliinista (lanolii ­
nia noin 20 painoprosenttia) (ala ­
nimike 3403 19 10); 
ii) ruosteenestoaineet, joissa on amiineja aktiivina 
aineosina (alanimike 3824 90 92).  
2710 12 11 – 
2710 12 90  kevyet öljyt ja valmisteet  
Ks. tämän ryhmän 4 alanimikehuomautus.  
2710 12 21 ja 
2710 12 25  erikoisbensiinit  
Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen a alakohta.  
2710 12 21  raskasbensiini  
Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen b alakohta.  
▼M42  
2710 19 11 to 
2710 19 29  keskiraskaat öljyt  
Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen c alakohta. 
Petrolia käytetään moniin eri tarkoituksiin, kuten lentokonei ­
den moottoreiden polttoaineena tai lämmitysöljynä. 
Petroli on keskiraskas öljy, jonka EN ISO 3405 -menetelmän 
(joka vastaa ASTM D 86 -menetelmää) avulla määritetty tis ­
lausalue on noin 130–320 °C. 
Tämän selittävän huomautuksen liitteenä olevat kuvat antavat 
vain osviittaa sellaisen tuoteluokan kromatogrammeista, joka 
voidaan luokitella kuhunkin asianomaiseen kolmeen 
alanimikkeeseen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 178  
2710 19 21  lentopetroli  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu petrolin tyyppinen lentopetro ­
li, joka on tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen c alakohdan 
mukaista. 
Petrolin tyyppisen lentopetrolin, esimerkiksi yleisimmin käy ­
tetyn A-1-lentopetrolin, kaasukromatografinen profiili on 
ominainen öljylle, joka on saatu raakaöljyä tislaamalla ja 
myös muilla petrokemian prosesseilla. Alkaanien ketjun pi ­
tuus on noin 10–18 hiiliatomia. Aromaattipitoisuus voi olla 
enintään 25 tilavuusprosenttia. ISO 13736 -menetelmän mu ­
kaan sen leimahduspiste on yleensä yli 38 °C. Jäätymispiste 
on yleensä alhaisempi kuin -40 °C. 
Lentopetroli voi sisältää seuraavia lisäaineita: hapettumisen 
estoaineita, korroosionestoaineita, jäänestoaineita ja tunnis ­
tevärejä. 
A-1-TYYPPISEN LENTOPETROLIN (PETROLIN) KAASUKROMATOGRAFINEN PROFIILI 
SimDis ASTM D 2887 extended, joka vastaa ISO 3924 -menetelmää
  
2710 19 25  muu  
Tähän nimikkeeseen kuuluu muu petroli kuin lentopetroli. 
Tämän alanimikkeen petroli on tämän ryhmän 2 lisähuomau ­
tuksen c alakohdan mukaista.  ▼M42
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 179  
Alanimikkeeseen ”muu” luokiteltavan petrolin kaasukroma ­
tografinen profiili on ominainen öljylle, joka on saatu raa ­
kaöljyä tislaamalla. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös: 
— lampuissa käytettävät öljyt, joiden aromaatti- ja olefiinipi ­
toisuus on alhainen karstoittumisen estämiseksi palamisen 
aikana; 
— öljyt, joiden tislausalue on kapea ja joiden kaasukroma ­
tografinen profiili sisältää vain osan jäljempänä olevasta 
kaasukromatografisesta kuvasta. 
Tietyissä tapauksissa petroliin on lisätty kemiallisia merkintä ­
aineita. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu seokset, jotka sisältävät 
petrolin lisäksi muita kivennäisöljyjä tai orgaanisia liuottimia. 
MUUN PETROLIN KUIN LENTOPETROLIN KAASUKROMATOGRAFINEN PROFIILI SimDis 
ASTM D 2887 extended, joka vastaa ISO 3924 -menetelmää
  
2710 19 29  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat muut keskiraskaat öljyt kuin 
alanimikkeiden 2710 19 21 ja 2710 19 25 petroli. Tämän ala ­
nimikkeen öljyt ovat tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen c 
alakohdan mukaisia.  ▼M42
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 180  
Tavallisesti tämän alanimikkeen tuotteet on saatu yhdellä tai 
useammalla kemiallisfysikaalisella prosessilla, joka voi muut ­
taa kyseisten tuotteiden kemiallista koostumusta merkittävällä 
tavalla niiden tekemiseksi soveltuviksi tiettyihin teollisiin 
käyttötarkoituksiin. Tietyissä tapauksissa kyseisissä tuotteissa 
tapahtuva molekyylirakenteen muuttuminen voidaan havaita 
GC- tai SimDis-profiilista, kun taas muunlaisten tuotteiden 
osalta on tarpeen käyttää tarkempia menetelmiä [esim. 
kaasukromatografi-massaspektrometriaa (GC-MS)]. 
Tällaisten öljyjen SimDis-profiilin osalta annetaan seuraa ­
vassa n-parafiinia koskeva esimerkki: 
N-PARAFIININ KAASUKROMATOGRAFINEN PROFIILI SimDis ASTM D 2887 extended, joka 
vastaa ISO 3924 -menetelmää
  
Toinen esimerkki tämän alanimikkeen tuotteista ovat tuotteet, 
jotka on saatu monivaiheisella prosessilla, johon kuuluvat mm. 
seuraavat: 
— suoraketjuisten parafiinien erottaminen; 
— jäämien, joista on poistettu parafiini, hydraaminen; 
— hiililuvultaan alhaisissa tuotteissa esiintyvien hydrattujen 
jäämien, joista on poistettu parafiini, jakotislaus.  ▼M42
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 181  
Nämä tuotteet koostuvat tyydyttyneistä hiilivedyistä, jotka ovat 
pääasiassa haarautuneita ja syklisiä ja joiden aromaattinen pi ­
toisuus on huomattavasti pienempi kuin 1 %. Jäljempänä on 
esimerkki tällaisten tuotteiden SimDis-profiilista: 
ASTM D 2887 extended, joka vastaa ISO 3924 -menetelmää 
Kiehumispiste (°C)
  
Retentioaika (min.)  
Korrelaatio menetelmien SIMDIS ASTM D 2887 extended ja ASTM D 86 välillä  
Saanto  Kiehumis ­
piste  Saanto  Kiehumis ­
piste  Saanto  Kiehumis ­
piste  Saanto  Kiehumis ­
piste  
Paino-%  °C  Paino-%  °C  Paino-%  °C  Paino-%  °C  
Tislauksen 
alkupiste  234,2  30,0  241,1  70,0  246,5  Tislauksen 
loppupiste  255,9  
5,0 240,0  40,0  242,2  80,0  247,0  
10,0 240,9  50,0  243,4  90,0  250,8  
20,0 241,0  60,0  243,8  95,0  254,5  ▼M42
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 182  
GC-MS-tekniikan käyttö saattaa johtaa jäljempänä annetun 
esimerkin kaltaiseen profiiliin: 
x-akseli: aika (minuuttia) 
y-akseli: suhteellinen yleisyys
  
GC-MS:n kokonaisionivirta (TIC)  
Tämä profiili on saatu seuraavissa koeolosuhteissa:  
Kolonni  Zebron ZB5-MS (tai vastaava)  
Kolonnin pituus  30 m  
Sisäläpimitta  0,25 mm  
Kalvon paksuus  0,25 μm 
Massa-alue  35–600  
Ionilähde  250 °C  
Alkamisaika  3 min  
Dissosiaatio-osuus  1:60  
Injektorin lämpötila  250 °C  
Injektoitu määrä  1 μL 
Siirtolinja  275 °C  
Lämpötilaohjelma:  
Aloituslämpötila  40 °C  
Aloitusaika  3 min  
Gradientti 1  2,5 ° C/min enintään lämpö ­
tilaan 270 °C asti  
Lopullinen aika  10 min  ▼M42
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 183  
Tämän profiilin jakauma:  
HIILILUKU  
C10 C11  C12  C13  C14  YHT.  
n-parafiinit  0,1  0,6  4,8  1  0  6,5  
Monometyyliparafiinit  0  1,5  14,2  15,7  1,8  33,2  
Muut isoparafiinit  0  0,9  10,6  20,1  0,6  32,2  
Sykloparafiinit  0  1,2  6,1  16,3  0,3  24,0  
Dekaliini  0,2  2  1,4  0,6  0  4,2  
YHT.  0,3  6,2  37,1  53,7  2,7  100  
▼B 
2710 19 31 – 
2710 19 99  raskasöljyt  
Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen d alakohta.  
2710 19 31 – 
2710 19 48  kaasuöljyt  
Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen e alakohta.  
2710 19 51 – 
2710 19 68  polttoöljyt  
Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautuksen f alakohta sekä alla 
oleva kaaviokuva polttoöljyjen ominaisuuksista:
  
2710 19 71 – 
2710 19 99  voiteluöljyt; muut öljyt  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat tämän ryhmän 2 lisähuomau ­
tuksen d alakohdassa määritellyt raskasöljyt, jos nämä öljyt 
eivät täytä 2 lisähuomautuksen e alakohdassa (kaasuöljyt) tai 
2 lisähuomautuksen f alakohdassa (polttoöljyt) määrättyjä 
ehtoja.  ▼M42
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 184  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat raskasöljyt, joista vähemmän 
kuin 85 tilavuusprosenttia (hävikki mukaan lukien) tislautuu 
350 °C:n lämpötilassa ASTM D 86 -menetelmää vastaavalla 
EN ISO 3405 -menetelmällä tislattaessa ja 
1. joiden vastaavaa laimennettua väriä (C) vastaa 
viskositeetti (V), 
a) joka ei ole suurempi kuin tämän ryhmän 2 lisähuomau ­
tusten f alakohdassa esitetyn vertailutaulukon rivillä I 
annettu viskositeettiluku, kun sulfaattituhkan pitoisuus 
on vähintään 1 % tai kun saippuoitumisluku on vähin ­
tään 4; tai 
b) joka on suurempi kuin vertailutaulukon rivillä II an ­
nettu viskositeettiluku kun jähmepiste on alhaisempi 
kuin 10 °C; tai 
c) joka on suurempi kuin rivillä I annettu, mutta joka ei 
ole suurempi kuin rivillä II annettu viskositeettiluku, 
kun vähemmän kuin 25 % tislautuu 300 °C:n lämpö ­
tilassa, kun jähmepiste on enintään -10 °C. Nämä mää ­
räykset koskevat ainoastaan öljyjä, joiden laimennettu 
väri (C) on pienempi kuin 2; 
2. joista ei ole mahdollista määrittää seuraavaa: 
a) prosenttimääräistä tislautumisastetta 250 °C:ssa tislatta ­
essa ASTM D 86 -menetelmää vastaavalla 
EN ISO 3405 -menetelmällä (nollaa pidetään prosent ­
tilukuna); tai 
b) kinemaattista viskositeettia 50 °C:n lämpötilassa 
EN ISO 3104 -menetelmällä määritettynä; tai 
c) laimennettua väriä (C) ISO 2049 -menetelmällä mää ­
ritettynä (joka vastaa ASTM D 1500 -menetelmää); 
3. jotka ovat keinotekoisesti värjättyjä.  
Edellä olevassa 1 kohdassa tarvittavat analyysimenetelmät 
ovat samat, jotka on määrätty polttoöljyille (ks. tämän ryh ­
män 2 lisähuomautuksen f alakohta. 
Katso myös seuraavaa kaaviokuvaa:
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 185  
2710 91 00 ja 
2710 99 00  jäteöljyt  
Ks. tämän ryhmän 3 huomautus ja HS-selitykset, ni ­
mike 2710, kohta II.  
2711  Maaöljykaasut ja muut kaasumaiset hiilivedyt  
Näiden tuotteiden määrittelystä, ks. HS-selitykset, ni ­
mike 2711. 
Niiden tuotteiden luokittelusta, jotka on 
— tarkoitettu tiettyyn käsittelyyn, 
— kemiallisesti muunnettaviksi, 
ks. tämän ryhmän 5 ja 6 huomautukset ja ao selittävät 
huomautukset.  
2711 19 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu biomassasta saatava nestey ­
tetty kaasu. 
Nesteytettyä kaasua saadaan fermentoimalla teollisuus-, 
kotitalous- tai yhdyskuntajätteen ja jätetuotteiden biohajoavia 
osia, jätevedenpuhdistamojen lietettä, maa- ja metsätalouden 
jätteen ja jätetuotteiden biohajoavia osia, elintarvikealan jä ­
tettä ja jätetuotteita ja muita vastaavia biomassasta saatavia 
kasvi- ja eläinperäisiä raaka-aineita. 
Tämä kaasu koostuu pääosin metaanista ja sisältää yleensä 
myös hiilidioksidia ja pienempinä määrinä myös vetysulfidia, 
vetyä, typpeä ja happea.  
2711 29 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu biomassasta saatava kaasu 
(kaasumaisessa muodossa). 
Tätä kaasua saadaan fermentoimalla teollisuus-, kotitalous- tai 
yhdyskuntajätteen ja jätetuotteiden biohajoavia osia, jäteve ­
denpuhdistamojen lietettä, maa- ja metsätalouden jätteen ja 
jätetuotteiden biohajoavia osia, elintarvikealan jätettä ja jäte ­
tuotteita ja muita vastaavia biomassasta saatavia kasvi- ja 
eläinperäisiä raaka-aineita. 
Tämä kaasu koostuu pääosin metaanista ja sisältää yleensä 
myös hiilidioksidia ja pienempinä määrinä myös vetysulfidia, 
vetyä, typpeä ja happea.  
2712  Vaseliini; parafiini, mikrokiteinen maaöljyvaha, puristettu 
parafiini (slack wax), otsokeriitti, ruskohiilivaha, turve ­
vaha ja muut kivennäisvahat sekä niiden kaltaiset synteet ­
tisesti tai muulla menetelmällä valmistetut tuotteet, myös 
värjätyt  
2712 10 10 ja 
2712 10 90  vaseliini  
Ks. HS-selitykset, nimike 2712, A kohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 186  
Ks. myös alanimikkeiden 2710 12 11–2710 19 99 selittävät 
huomautukset I kohdassa esitetty kaaviokuva.  
2712 10 10  raaka  
Ks. tämän ryhmän 3 lisähuomautus.  
2712 20 10 ja 
2712 20 90  vähemmän kuin 0,75 painoprosenttia öljyä sisältävä pa ­
rafiini  
Näihin alanimikkeisiin kuuluu HS-selityksissä nimik ­
keen 2712 kohdan B ensimmäisessä ja seitsemännessä kap ­
paleessa kuvailtu parafiini.  
2712 90 11 ja 
2712 90 19  otsokeriitti, ruskohiilivaha tai turvevaha (luonnontuotteet)  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 2712 kohdan B kolmannessa, neljännessä ja viidennessä 
kappaleessa kuvaillut tuotteet. 
Otsokeriittia (luonnonvaha) on nykyään harvoin markkinoilla 
(lähteet ehtyneet ja taloudellinen hyöty pieni). Alanimikkei ­
den 2712 90 31–2712 90 99 mikrokiteisiä maaöljyvahoja ni ­
mitetään usein virheellisesti otsokeriitiksi tai seresiiniksi 
(puhdistettu otsokeriitti).  
2712 90 31 – 
2712 90 99  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 2712 kohdan B toisessa, kuudennessa ja seitsemännessä 
kappaleessa kuvaillut tuotteet (muut kuin alanimik ­
keen 2712 20 10 tai 2712 20 90 synteettinen parafiini). 
Näillä tuotteilla on seuraavat ominaisuudet: 
1. kiteytymispiste ISO 2207 -menetelmää vastaavalla 
ASTM D 938 -menetelmällä määritettynä on vähintään 
30 °C; 
2. tiheys on 70 °C:ssa EN ISO 12185 -menetelmällä mää ­
ritettynä pienempi kuin 0,942 g/cm  3 ; 
3. työstetty kartiotunkeuma ISO 2137 -menetelmää vastaa ­
valla ASTM D 937 -menetelmällä määritettynä on 
25 °C:ssa pienempi kuin 350 ja 
4. kartiotunkeuma ISO 2137 -menetelmää vastaavalla 
ASTM D 937 -menetelmällä määritettynä on 25 °C:ssa 
pienempi kuin 80. 
Ks. myös alanimikkeiden 2710 12 11–2710 19 99 selittä ­
vät huomautukset I kohdassa esitetty kaaviokuva.  
2712 90 31 – 
2712 90 39  raa'at  
Ks. tämän ryhmän 4 lisähuomautus. 
Niiden tuotteiden luokittelusta, jotka on 
— tarkoitettu tiettyyn käsittelyyn, 
— kemiallisesti muunnettaviksi,  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 187  
ks. tämän ryhmän 5 ja 6 lisähuomautus ja ao selittävät 
huomautukset.  
2713  Maaöljykoksi, maaöljybitumi ja muut maaöljyjen tai bi ­
tumisista kivennäisistä saatujen öljyjen jätetuotteet  
2713 11 00 ja 
2713 12 00  maaöljykoksi  
Näihin alanimikkeisiin kuuluu HS-selityksissä nimik ­
keen 2713 kohdassa A kuvailtu maaöljykoksi.  
2713 20 00  maaöljybitumi  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu HS-selityksissä nimik ­
keen 2713 kohdassa B kuvailtu maaöljybitumi. 
Tällä tuotteella on seuraavat ominaisuudet: 
1. kiteytymispiste ISO 2207 -menetelmää vastaavalla 
ASTM D 938 -menetelmällä määritettynä on vähintään 
30 °C; 
2. tiheys on 70 °C:ssa EN ISO 12185 -menetelmällä mää ­
ritettynä vähintään 0,942 g/cm  3 ; 
3. neulatunkeuma EN 1426 -menetelmällä määritettynä on 
25 °C:ssa pienempi kuin 400. 
Ks. myös alanimikkeiden 2710 12 11–2710 19 99 selittävät 
huomautukset I kohdassa esitetty kaaviokuva.  
2713 90 10 ja 
2713 90 90  muut maaöljyjen tai bitumisista kivennäisistä saatujen öl ­
jyjen jätetuotteet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 2713 kohdassa C kuvaillut tuotteet. 
Näiden alanimikkeiden aromaattiset uutteet (ks. HS-selitykset, 
nimike 2713, C kohdan 1 alakohta) täyttävät tavallisesti seu ­
raavat vaatimukset: 
1. aromaattisten aineosien pitoisuus on suurempi kuin 80 pai ­
noprosenttia määritettynä menetelmällä, joka on kuvailtu 
tämän ryhmän selittävien huomautusten A liitteessä; 
2. tiheys on 15 °C:ssa EN ISO 12185 -menetelmällä mää ­
ritettynä suurempi kuin 0,950 g/cm  3 ja 
3. enintään 20 tilavuusprosenttia tislautuu 300 °C:ssa tislat ­
taessa ASTM D 86 -menetelmää vastaavalla EN ISO 3405 
-menetelmällä. 
Seostetut alkyylibentseenit ja seostetut alkyylinaftaleenit, 
jotka myös täyttävät edellä mainitut vaatimukset, luokitellaan 
kuitenkin nimikkeeseen 3817.  
2715 00 00  Luonnonasfalttiin, luonnonbitumiin, maaöljybitumiin, ki ­
vennäistervaan tai kivennäistervapikeen perustuvat bitu ­
miset seokset (esim. bitumimastiksi ja ”cut-backs”)  
Tämän nimikkeen bitumisten seosten koostumus vaihtelee 
käyttötarkoituksen mukaan.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 188  
1. Tuotteet vedenpitäväksi käsittelemistä varten, pintojen 
suojaamiseen tai eristämiseen  
Korroosiolta suojaavissa päällysteissä, sähköisten aineiden 
eristämisessä, pintojen käsittelyssä vedenpitäviksi, halkea ­
mien täyttämisessä jne. käytettävät tuotteet koostuvat ta ­
vallisesti sideaineesta (bitumi, asfaltti tai terva), jäykistä 
täyteaineista kuten mineraalikuiduista (asbesti, lasi), saha ­
jauhosta ja mistä tahansa muusta aineesta, jota tarvitaan 
antamaan tuotteille vaadittavat ominaisuudet tai helpotta ­
maan niiden käyttöä. Esimerkkejä näistä tuotteista ovat: 
a) b i t u m i s e t t i i v i s t y s a i n e e t 
joissa on liuotinta vähemmän kuin 30 %. Näiden ai ­
neiden avulla voidaan valmistaa päällysteitä, jotka ovat 
enintään 3–4 mm paksuja; 
b) b i t u m i m a s t i k s i t 
joissa on liuotinta enintään 10 prosenttia. Bitumimas ­
tiksin avulla valmistetaan joko 4 mm–1 cm paksuja 
päällysteitä tai paksumpia tiivistyssaumoja (2–8 cm); 
c) m u u t b i t u m i s e t v a l m i s t e e t 
joissa ei ole liuottimia mutta jotka sisältävät täyteainei ­
ta. Nämä valmisteet on lämpökäsiteltävä ennen käyttöä. 
Niitä käytetään mm. maanalaisten tai vedenalaisten 
putkistojen suojaamiseen. 
2. Teiden päällystämiseen käytettävät tuotteet  
Tämän nimikkeen bitumiset tuotteet, joita käytetään teiden 
päällystämiseen, luokitellaan kahteen pääryhmään: 
a) b i t u m i l i u o k s e t ( ” c u t - b a c k s ” ) j a b i t u ­
m i ö l j y t 
Bitumiliuokset ovat bitumeja, jotka on liuotettu melko 
raskaisiin liuottimiin, joiden määrää tuotteessa voidaan 
vaihdella halutun viskositeetin mukaan. 
Näiden valmisteiden kaupalliset kuvaukset vaihtelevat 
sen mukaan, onko liuottimet valmistettu maaöljystä vai 
muista aineista; niistä valmisteista, joissa on ensiksi 
mainittuja liuottimia, käytetään nimitystä nestemäiset 
bitumit, ja jälkimmäisiä liuottimia sisältävistä pehmen ­
netyt tai fluksatut bitumit. 
Bitumiöljyt ovat bitumiin perustuvien valmisteiden kal ­
taisia, joissa raskaiden liuottimien määrä vaihtelee ha ­
lutun viskositeetin mukaan. 
Näihin valmisteisiin lisätään joskus kiinnitysaineita, 
jotka parantavat tuotteen tarttuvuutta. 
Kaikilla näillä bitumisilla valmisteilla on seuraavat eri ­
tyisominaisuudet: 
— neulatunkeuma EN 1426 -menetelmällä määritet ­
tynä on 25 °C:ssa vähintään 400;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 189  
— alipaineessa saatu tislausjäännös on vähintään 
60 painoprosenttia ASTM D 1189 -menetelmällä 
(joka poistettiin vuonna 1979 ja jolle ei ole vas ­
taavaa EN/ISO-menetelmää) määritettynä ja neula ­
tunkeuma EN 1426 -menetelmällä määritettynä on 
25 °C:ssa pienempi kuin 400. 
Seuraava kaaviokuva osoittaa, miten 
— nestemäiset ja pehmennetyt eli fluksatut bitumit 
eroavat alanimikkeen 2713 20 00 bitumeista, 
— nestemäiset ja pehmennetyt eli fluksatut bitumit 
eroavat alanimikkeiden 2710 12 11–2710 19 99 
maaöljyistä.
  
b) v e s i e m u l s i o t 
Näitä valmisteita saadaan emulgoimalla bitumeja ve ­
teen. 
Nämä emulsiot jaetaan kahteen ryhmään: 
1. tavalliseen tai mäntyöljysaippuaan perustuvat anio ­
niset eli alkaliset emulsiot; 
2. alifaattiseen amiiniin tai kvarternääriseen ammoniu ­
mioniin perustuvat kationiset eli happamatemulsiot.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 190  
LIITE A  
MENETELMÄ, JOLLA MÄÄRITETÄÄN AROMAATTISTEN 
AINEOSIEN PITOISUUDET TUOTTEISSA, JOIDEN TISLAUKSEN 
PÄÄTEPISTE ON SUUREMPI KUIN 315 °C  
1. Soveltamisala  
Tämä testimenetelmä kattaa mineraaliöljyjen aromaattisten aineosien ja muiden 
kuin aromaattisten aineosien pitoisuuksien määrittämisen.  
2. Määritelmä  
2.1 Aromaattiset aineosat: näytteen se osuus, joka on liuotettu liuottimeen ja 
adsorboitu piihappogeeliin. Aromaattiset aineosat voivat sisältää aromaattisia 
hiilivetyjä, kondensoituja nafteeniaromaatteja, aromaattisia olefiineja ja as ­
falteeneja sekä rikkiä, typpeä ja happea sisältäviä aromaattisia yhdisteitä 
sekä polaarisia aromaatteja.  
2.2 Muut kuin aromaattiset aineosat: näytteen se osuus, jota ei ole adsorboitu 
piihappogeeliin ja joka on liuotettu liuottimeen ja eluoitu liuottimella (kuten 
muilla kuin aromaattisilla hiilivedyillä).  
3. Menetelmän periaate  
n-pentaaniin liuotetun näytteen annetaan valua erityisen piihappogeelillä täytetyn 
kromatografiakolonnin läpi. Muut kuin aromaattiset hiilivedyt, jotka on eluoitu 
liuottimella, kerätään ja liuoksen haihduttua määritetään punnitsemalla.  
Näytteet, jotka eivät liukene  n-pentaaniin, olisi liuotettava sykloheksaaniin.  
4. Laitteet ja reagenssit  
Kromatografiakolonni: lasinen putki, jonka mitat ja muoto näkyvät liitteenä ole ­
vassa piirroksessa. Yläaukko on voitava sulkea lasitulpalla, jonka litteä alapuoli 
puristetaan kiinni kolonnin yläosaan kahden kumilla päällystetyn metallisen pu ­
ristimen avulla. Liitoksen on oltava niin tiivis, että kolonniin lisättävä typpi tai 
ilma eivät pääse vuotamaan.  
Piihappogeeli: raekoko vähintään 200 meshiä. Geeliä on aktivoitava seitsemän 
tuntia 170 °C:ssa uunissa ennen käyttöä ja asetettava jäähtymään eksikkaattoriin. 
Aktivoinnin jälkeen geeli on käytettävä muutaman päivän kuluessa.  
Liuotin I  n-pentaani: puhtausaste vähintään 95 %, ei sisällä aromaattisia aineosia.  
Liuotin II sykloheksaani: puhtausaste vähintään 98 %, ei sisällä aromaattisia 
aineosia.  
5. Menetelmä 1 (kromatografiakolonni 1)  
Näyteliuoksen valmistus: liuotetaan noin 3,6 g (tarkasti punnittua) näytettä 10 
ml:aan  n-pentaania (I). Jos näyte on liukenematon  n-pentaaniin, se liuotetaan 
sykloheksaaniin ja määritys tehdään käyttäen sykloheksaania (II)  n-pentaanin 
sijaan (I).  
Kromatografiakolonni (kromatografiakolonni I) täytetään aiemmin aktivoidulla 
piihappogeelillä noin 10 cm:n päähän lasisesta yläkuvusta; kolonnin sisältö tii ­
vistetään täryttimellä varovaisesti, jotta sen sisälle ei jää rakoja. Sen jälkeen 
piihappogeelipatsaan yläpäähän asetetaan lasivillatulppa.  ▼M17
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 191  
Piihappogeeli esikostutetaan 180 millilitralla liuotinta (I) tai (II) ja kolonnin ylä ­
päästä lisätään painetta, ilmaa tai typpeä niin kauan kunnes nesteen pinta saa ­
vuttaa piihappogeelipatsaan yläpään.  
Paine päästetään varovasti pois kolonnista ja sinne kaadetaan noin 3,6 g (tarkasti 
kahden desimaalin tarkkuudella punnittua) näytettä, joka on liuotettu 10 millilit ­
raan liuotinta (I) tai (II). Tämän jälkeen dekantteri huuhdellaan uudella 10 mil ­
lilitran annoksella liuotinta (I) tai (II), joka myös kaadetaan kolonniin.  
Painetta lisätään asteittain, jolloin neste valuu pisaroina kolonnin pohjassa ole ­
vasta kapillaariputkesta noin 1 ml/min. Neste kerätään 500 ml vetävään pulloon.  
Kun eroteltavan aineen sisältävän nesteen pinta laskeutuu piihappogeelin pinnan 
tasolle, paine poistetaan jälleen varovasti ja kolonniin lisätään 230 ml liuotinta (I) 
tai (II). Välittömästi tämän jälkeen painetta lisätään jälleen ja nesteen pinnan 
annetaan laskea piihappogeelin pinnan tasolle samanaikaisesti, kun eluaatti kerä ­
tään samaan pulloon kuin aikaisemmin.  
Ennen kuin eroteltavan aineen sisältävän nesteen pinta laskeutuu piihappogeelin 
pinnan tasolle, tarkistetaan Fourier-infrapunaspektroskopiaa käyttäen eluaatissa 
olevat aromaatit. Jos eluaatti sisältää ainoastaan alifaattisia hiilivetyjä, lisätään 
uudestaan 50 ml liuotinta (I) tai (II) paineen poistamisen jälkeen. Tämä vaihe 
toistetaan tarvittaessa.  
Kerätyn fraktion tilavuutta supistetaan haihduttamalla tyhjiöuunisssa 35 °C:ssa, 
tyhjiökiertohaiduttimessa tai sen kaltaisessa laitteessa, jonka jälkeen se siirretään 
(ilman hävikkiä) taarattuun 100 ml:n dekantteriin käyttämällä lisää liuotinta (I) 
tai (II) liuottimena.  
Dekantterin sisältö haihdutetaan tyhjiöuunissa 35 °C:ssa vakiopainoon (W). Vii ­
meisen kahden painon välinen ero ei saisi olla yli 0,01 g. Kahden punnituksen 
välisen ajan olisi oltava vähintään 30 minuuttia.  
Muiden kuin aromaattisten aineosien määrä painoprosentteina (A) lasketaan seu ­
raavan kaavan avulla:  
A = W/W  1 *100  
jossa W  1 on näytteen paino.  
Kun luvusta 100 vähennetään A saadaan erotuksena piihappogeelin adsorboima 
aromaattisten aineosien määrä prosentteina.  
6. Menetelmän tarkkuus  
Toistettavuus: 5 %.  
Uusittavuus: 10 %.  
7. Menetelmä 2 (kromatografiakolonni 2)  
Näyteliuoksen valmistus: liuotetaan noin 0,9 g (tarkasti punnittua) näytettä 2,5 
ml:aan  n-pentaania (I). Jos näyte on liukenematon  n-pentaaniin, se liuotetaan 
sykloheksaaniin ja määritys tehdään käyttäen sykloheksaania (II)  n-pentaanin 
sijaan (I).  ▼M17
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 192  
Kromatografiakolonni (kromatografiakolonni 2) täytetään aiemmin aktivoidulla 
piihappogeelillä noin 2,5 cm:n päähän lasisesta yläkuvusta; kolonnin sisältö tii ­
vistetään täryttimellä varovaisesti, jotta sen sisälle ei jää rakoja. Sen jälkeen 
piihappogeelipatsaan yläpäähän asetetaan lasivillatulppa.  
Piihappogeeli esikostutetaan 45 millilitralla liuotinta (I) tai (II) ja kolonnin ylä ­
päästä lisätään painetta, ilmaa tai typpeä, niin kauan kunnes nesteen pinta saa ­
vuttaa piihappogeelipatsaan yläpään.  
Paine päästetään varovasti pois kolonnista ja sinne kaadetaan noin 0,9 g (tarkasti 
kahden desimaalin tarkkuudella punnittua) näytettä, joka on liuotettu 2,5 milli ­
litraan liuotinta (I) tai (II). Tämän jälkeen dekantteri huuhdellaan uudella 2,5 
millilitran annoksella liuotinta (I) tai (II), joka myös kaadetaan kolonniin.  
Painetta lisätään asteittain, jolloin neste valuu pisaroina kolonnin pohjassa ole ­
vasta kapillaariputkesta noin 1 ml/min. Neste kerätään 250 ml vetävään pulloon.  
Kun eroteltavan aineen sisältävän nesteen pinta laskeutuu piihappogeelin pinnan 
tasolle, paine poistetaan jälleen varovasti ja kolonniin lisätään 57,5 ml 
liuotinta (I) tai (II). Välittömästi tämän jälkeen painetta lisätään jälleen ja nesteen 
pinnan annetaan laskea piihappogeelin pinnan tasolle samanaikaisesti, kun elu ­
aatti kerätään samaan pulloon kuin aikaisemmin.  
Ennen kuin eroteltavan aineen sisältävän nesteen pinta laskeutuu piihappogeelin 
pinnan tasolle, tarkistetaan Fourier-infrapunaspektroskopia käyttäen eluaatissa 
olevat aromaatit. Jos eluaatti sisältää ainoastaan alifaattisia hiilivetyjä, lisätään 
uudestaan 12,5 ml liuotinta (I) tai (II) paineen poistamisen jälkeen. Tämä vaihe 
toistetaan tarvittaessa.  
Kerätyn fraktion tilavuutta supistetaan haihduttamalla tyhjiöuunisssa 35 °C:ssa, 
tyhjiökiertohaiduttimessa tai sen kaltaisessa laitteessa, jonka jälkeen se siirretään 
(ilman hävikkiä) taarattuun 100 ml:n dekantteriin käyttämällä lisää liuotinta (I) 
tai (II) liuottimena.  
Dekantterin sisältö haihdutetaan tyhjiöuunissa 35 °C:ssa vakiopainoon (W). Vii ­
meisen kahden painon välinen ero ei saisi olla yli 0,01 g. Kahden punnituksen 
välisen ajan olisi oltava vähintään 30 minuuttia.  
Muiden kuin aromaattisten aineosien määrä painoprosentteina (A) lasketaan seu ­
raavan kaavan avulla:  
A = W/W  1 *100  
jossa W  1 on näytteen paino.  
Kun luvusta 100 vähennetään A saadaan erotuksena piihappogeelin adsorboima 
aromaattisten aineosien määrä prosentteina.  
8. Menetelmän tarkkuus  
Toistettavuus: 5 %.  
Uusittavuus: 10 %.  ▼M17
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 193  
Kromatografiakolonni I
  ▼M17
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 194  
Kromatografiakolonni II
  ▼M17
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 195  
LIITE B  
MENETELMÄ, JOLLA MÄÄRITETÄÄN NAFTALEENIN 
KITEYTYMISPISTE  
Noin 100 g naftaleenia sulatetaan jatkuvasti sekoittaen posliiniupokkaassa, jonka 
tilavuus on noin 100 cm  3 . Noin 40 cm  3 sulanutta ainetta kaadetaan esikuumen ­
nettuun ”Shukoffin kolviin” niin, että kolme neljäsosaa kolvista täyttyy. Korkista 
valmistetun tulpan läpi työnnetään lämpömittari niin, että elohopeakupu asettuu 
nesteen keskelle (mittarin asteikko jakautuu asteen kymmenesosiin). Kun lämpö ­
tila on laskenut lähelle naftaleenin kiteytymispistettä (noin 83 °C), kiteytymistä 
kiihdytetään sekoittamalla ainetta koko ajan. Heti kun kiteitä alkaa muodostua, 
elohopeapatsas tavallisesti pysähtyy ja alkaa sen jälkeen taas laskea. Lämpötila, 
jonka kohdalle elohopeapatsas pysähtyy ja jossa se pysyy tietyn ajan ennen kuin 
alkaa jälleen laskea, rekisteröidään ja tätä lämpötilaa pidetään naftaleenin kitey ­
tymispisteenä, kun lukemaa on ensin korjattu kolvin ulkopuolelle jäävän elo ­
hopeapatsaan osalta.  
Elohopealämpömittareita käytettäessä tämä korjaus lasketaan seuraavasti:  
n ðt – t 0 Þ 
6000  
jossa ”n” on kolvin ulkopuolella olevan elohopeapatsaan asteiden määrä, ”t” on 
rekisteröity lämpötila ja ”t ′” on kolvin ulkopuolella olevan elohopeapatsaan osan 
keskilämpötila. Lämpötila ”t ′” voidaan määrittää lisälämpömittarin avulla, jonka 
kupu on asetetaan kolvin ulkopuolella olevan elohopeapatsaan osan keskikohdal ­
le. Kapillaariputkilämpömittari varmistaa hyvin tarkan tuloksen.  
Alla esitetty ”Shukoffin kolvi” on lasisäiliö, jossa on kaksoisseinät, joiden väli ­
sessä tilassa on tyhjiö:
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 196  
VI JAKSO  
KEMIANTEOLLISUUDEN JA SIIHEN LIITTYVÄN TEOLLISUUDEN 
TUOTTEET  
Yleisohjeita  
Jaksoa VI koskevien huomautusten 1, 2 ja 3 tulkinnasta ks. 
HS-selitykset, jakson VI yleisohjeet.  
28 RYHMÄ  
KEMIALLISET ALKUAINEET JA EPÄORGAANISET YHDISTEET; 
JALOMETALLIEN, HARVINAISTEN MAAMETALLIEN, 
RADIOAKTIIVISTEN ALKUAINEIDEN JA ISOTOOPPIEN 
ORGAANISET JA EPÄORGAANISET YHDISTEET  
Yleisohjeita  
Erilliset kemiallisesti määritellyt epäorgaaniset yhdisteet, jotka esitetään 
tullille esim. gelatiinista valmistetuissa kapseleissa (mikrokapseleita lu ­
kuun ottamatta) olevina ravintolisinä, eivät kuulu tähän ryhmään, koska 
kapselointi ei ole tämän ryhmän 1 huomautuksen mukainen käsittely.  
II. EPÄORGAANISET HAPOT JA EPÄORGAANISET 
EPÄMETALLIEN HAPPIYHDISTEET  
2811  Muut epäorgaaniset hapot ja muut epäorgaaniset epä ­
metallien happiyhdisteet  
2811 19 10 – 
2811 19 80  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. tämän ryhmän 4 huo ­
mautuksessa mainitut tuotteet.  
III. EPÄMETALLIEN HALOGEENI- JA RIKKIYH ­
DISTEET  
2812  Epämetallien halogenidit ja halogenidioksidit  
2812 10 11 – 
2812 10 18  fosfori  
Ks. HS-selitykset, nimike 2812, A kohdan 3 alakohta ja 
B kohdan 4 alakohta.  
2812 10 91 – 
2812 10 99  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 2812 kohdassa A (lukuun otta ­
matta alakohtaa 3) ja kohdassa B (lukuun ottamatta alakoh ­
taa 4) lueteltujen tuotteiden lisäksi näihin alanimikkeisiin 
kuuluvat mm. telluuritetrakloridi (TeCl  4 ), jota käytetään pää ­
asiallisesti hopeaesineiden patinointiin.  
IV. EPÄORGAANISET EMÄKSET JA METALLIOK ­
SIDIT, -HYDROKSIDIT JA -PEROKSIDIT  
Peroksideilla tarkoitetaan vain niitä metallin ja hapen yhdis ­
teitä, joiden molekyyli sisältää -O-O- -sidoksen (kuten esim. 
vetyperoksidi).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 197  
Metallioksidit, -hydroksidit tai -peroksidit, joita ei ole eri ­
telty tämän alaryhmän aikaisemmissa nimikkeissä tai ala ­
nimikkeissä, luokitellaan alanimikkeeseen 2825 90 85.  
2819  Kromioksidit ja -hydroksidit  
2819 10 00  kromitrioksidi  
Ks. HS-selitykset, nimike 2819, A kohdan 1 alakohta.  
2819 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 2819 kohdan A alakohdassa 2 sekä kohdassa B mai ­
nitut tuotteet.  
2824  Lyijyoksidit; punainen ja oranssi lyijymönjä  
2824 90 00  muut  
Ilmaisut ”punainen lyijymönjä” ja ”oranssi lyijymönjä” mää ­
ritellään HS-selityksissä, nimikeen 2824 kohdassa 2.  
2825  Hydratsiini ja hydroksyyliamiini sekä niiden epäorgaa ­
niset suolat; muut epäorgaaniset emäkset; muut metalli ­
oksidit, -hydroksidit ja –peroksidit  
2825 70 00  molybdeenioksidit ja -hydroksidit  
Tähän alanimikkeeseen ei kuulu ”tekninen molybdeenioksi ­
di”, jota valmistetaan pelkästään pasuttamalla molybdeniitti ­
rikasteita (alanimike 2613 10 00).  
V. EPÄORGAANISTEN HAPPOJEN JA METALLIEN 
SUOLAT JA PEROKSISUOLAT  
2826  Fluoridit; fluorosilikaatit, fluoroaluminaatit ja muut 
kompleksifluorisuolat  
2826 19 10  ammonium tai natrium  
Ks. HS-selitykset, nimike 2826, A kohdan 1 ja 2 alakohdat.  
2826 19 90  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 2826 kohdan A alakohdissa 4–9 
mainittujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuu ­
luvat mm.: 
1. berylliumdifluoridi (BeF  2 ), joka näyttää lasimaiselta tuot ­
teelta ja jonka tiheys on noin 2 g/cm  3 ja sulamispiste 
800 °C ja joka liukenee helposti veteen. Tuotetta käyte ­
tään välituotteena berylliummetallurgiassa. Sitä saadaan 
kalsinoimalla ammoniumfluoroberyllaattia; 
2. emäksinen berylliumfluoridi (5BeF  2 ·2BeO), joka myös 
näyttää lasimaiselta ja on veteen liukeneva tuote, mutta 
sen tiheys on hiukan suurempi (noin 2,3 g/cm  3 ). 
2826 30 00  natriumheksafluoroaluminaatti (synteettinen kryoliitti)  
Ks. HS-selitykset, nimike 2826, C kohdan 1 alakohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 198  
2826 90 80  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 2826, B kohta sekä C kohdan 
2–5 alakohdat, lukuun ottamatta dikaliumheksafluorozirkon ­
aattia, joka on erityisesti luokiteltu alanimikkee ­
seen 2826 90 10.  
2833  Sulfaatit; alunat; peroksosulfaatit (persulfaatit)  
2833 29 30  koboltti; titaani  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. dititaanitris(sulfaatti) (Ti  2 (SO  4 ) 3 ), joka vedettömänä on 
vihreää kiteistä jauhoa. Se ei liukene veteen, vaan lai ­
mennettuihin happoihin, joiden kanssa se muodostaa 
purppuranvärisen liuoksen. Hydraattimuodossa se on py ­
syvää ja kiteistä ja liukenee veteen. Tuotetta käytetään 
pelkistimenä tekstiiliteollisuudessa; 
2. titaanioksidisulfaatti (titanyylisulfaatti) ((TiO)SO  4 ), joka 
voi olla joko vedetöntä, jolloin se on valkoista hygros ­
kooppista jauhetta tai jossakin monista eri hydraattimuo ­
doista, joista dihydraattimuoto on pysyvin. Sitä käytetään 
peittana värjäyksessä; 
3. titaanibis(sulfaatti) (Ti(SO  4 ) 2 ) on melko pysymätöntä, 
valkoista hygroskooppista jauhetta.  
2835  Fosfinaatit (hypofosfiitit), fosfonaatit (fosfiitit) ja fosfaa ­
tit; polyfosfaatit, myös kemiallisesti määrittelemättömät  
2835 10 00  fosfinaatit (hypofosfiitit) ja fosfonaatit (fosfiitit)  
Ks. HS-selitykset, nimike 2835, A ja B kohdat.  
2835 22 00 – 
2835 29 90  fosfaatit  
Ks. HS-selitykset, nimike 2835, C kohdan ensimmäisen 
kappaleen 1 alakohta ”Ortofosfaatit” sekä toisen kappa ­
leen 1 a, 2 a, b ja c alakohdat ja 3–8 alakohdat. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu erilaisten fosfaattien kes ­
kinäiset seokset (tavallisesti 31 ryhmä tai ala ­
nimike 3824 90 96).  
2835 31 00 ja 
2835 39 00  polyfosfaatit  
Ks. HS-selitykset, nimike 2835, C kohdan ensimmäisen 
kappaleen 2, 3 ja 4 alakohdat sekä toisen kappaleen 1 b), 
2 d)–g) alakohdat.  
2835 39 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. tetra-ammoniumdisfosfaatti (ammoniumpyrofosfaatti)  
((NH  4 ) 4 P 2 O 7 ) ja penta-ammoniumtrifosfaatti ((NH  4 ) 5 P 3 O 10 ); ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 199  
2. natriumpyrofosfaatit (natriumdifosfaatit): tetranatriumpy ­
rofosfaatti (neutraali difosfaatti) (Na  4 P 2 O 7 ), dinatriumdi ­
vetypyrofosfaatti (hapan difosfaatti) (Na  2 H 2 P 2 O 7 ); 
3. natriummetafosfaatit (emäksinen kaava (NaPO  3 ) n ), joita 
on kaksi: natriumsyklotrifosfaatti ja natriumsyklotetrafos ­
faatti; 
4. muut natriumpolyfosfaatit, joilla on korkeampi polyme ­
raatioaste. Näitä ovat mm. tuote, josta käytetään virheel ­
listä nimitystä natriumheksametafosfaatti ja josta myös 
käytetään nimitystä Grahamsuola. Tuote on polymeerinen 
seos ((NaPO  3 ) n ), jonka polymeraatioaste on välillä 
30–90. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös ammoniumpolyfos ­
faatit, joilla on korkeampi polymeraatioaste, myös silloin 
kun ne koostuvat samankaltaisista polymeerisarjoista (näitä 
kutsutaan joskus ammoniummetafosfaateiksi). Tällaisia ovat 
esim. Kurrolammoniumsuola (jota ei pidä sekoittaa Kurro ­
suolaan eli natriummetafosfaattiin), joka on korkean kes ­
kimääräisen polymeraatioasteen (useista tuhansista kymme ­
niin tuhansiin yksikköihin) omaava lineaarinen polymeeri. 
Se on valkoista kiteistä jauhetta, joka ei liukene kovin hyvin 
veteen ja jota pääasiallisesti käytetään palonestoaineena.  
2840  Boraatit; peroksoboraatit (perboraatit)  
2840 19 90  muu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kiteytynyt dinatrium ­
tetraboraatti (sitoen 10 vesimolekyyliä).  
2840 20 10  natriumboraatit, vedettömät  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. natriumpentaboraatti 
ja natriummetaboraatti.  
2841  Oksometallihappojen ja peroksometallihappojen suolat  
2841 69 00  muut  
Manganiitit ovat mangaanihapokkeen (H  2 MnO  3 ) suoloja, 
jotka ovat lähes veteen liukenemattomia ja jotka hydrolysoi ­
tuvat helposti. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kuparimanganiitti 
(CuMnO  3 ), jota käytetään kaasunaamareissa hapettamaan 
hiilimonoksidia hiilidioksidiksi, sekä kuparibis(vetymanga ­
niitti) (Cu(HMnO  3 ) 2 ), joka on kuparimanganiittia vieläkin 
tehokkaampi. 
HS-selityksissä nimikkeen 2841 alakohdassa 3 a) lueteltujen 
manganaattien lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös 
manganaatit, joissa mangaani on 5-arvoinen, esim. 
Na 3 MnO  4 ·10H  2 O. 
2842  Epäorgaanisten happojen tai peroksohappojen muut 
suolat, (mukaan lukien aluminosilikaatit, myös kemialli ­
sesti määrittelemättömät), muut kuin atsidit  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 200  
2842 10 00  kaksois- ja kompleksisilikaatit, mukaan lukien alumino ­
silikaatit, myös kemiallisesti määrittelemättömät  
Ks. HS-selitykset, nimike 2842, II kohdan L alakohta.  
2842 90 10  seleenihappojen ja telluurihappojen suolat, kaksoissuolat 
ja kompleksisuolat  
HS-selityksissä nimikkeen 2842 kohdan I alakohdissa C ja 
D ja kohdan II alakohdissa D ja E lueteltujen tuotteiden 
sekä kohdan II alakohdassa C 3 mainittujen selenosulfidien, 
selenosulfaattien ja tiotelluuraattien lisäksi tähän alanimik ­
keeseen kuuluvat mm.: 
1. indiumselenidi (InSe), jota käytetään puolijohteina; 
2. hyvin puhdistettu lyijytelluridi (PbTe), jota käytetään 
transistoreihin, lämpöpareihin, elohopeahöyrylamppuihin, 
jne. 
VI. SEKALAISTA  
2844  Radioaktiiviset kemialliset alkuaineet ja radioaktiiviset 
isotoopit (myös halkeamiskelpoiset ja hyötöaineena käy ­
tettävät kemialliset alkuaineet ja isotoopit) sekä niiden 
yhdisteet; näitä tuotteita sisältävät seokset ja jätteet  
Ks. tämän ryhmän 6 huomautus.  
2844 10 10 – 
2844 10 90  luonnonuraani ja sen yhdisteet; seosmetallit, dispersiot 
(myös kermetit), keraamiset tuotteet ja seokset, joissa 
on luonnonuraania tai luonnonuraaniyhdisteitä  
Ks. HS-selitykset, nimike 2844, IV kohdan A 1, B 1 sekä 
C 1–3 alakohdat.  
2844 20 25 – 
2844 20 99  U-235-rikasteinen uraani ja sen yhdisteet; plutonium ja 
sen yhdisteet; seosmetallit, dispersiot (myös kermetit), 
keraamiset tuotteet ja seokset, joissa on U-235-rikasteista 
uraania, plutoniumia tai näiden tuotteiden yhdisteitä  
U-235-rikasteista uraania on saatavilla markkinoilla sekä 
”lievästi rikastettuna uraanina” (U-235-pitoisuus enintään 
noin 20 painoprosenttia) sekä ”korkeasti rikastettuna uraa ­
nina” (U-235-pitoisuus enemmän kuin 20 painoprosenttia). 
Plutonium ja sen yhdisteet, ks. HS-selitykset, nimike 2844, 
IV kohdan A 3, B 2 sekä C 1–3 alakohdat.  
2844 30 11 ja 
2844 30 19  U-235:n suhteen köyhdytetty uraani; seosmetallit, disper ­
siot (myös kermetit), keraamiset tuotteet ja seokset, 
joissa on U-235:n suhteen köyhdytettyä uraania tai sen 
yhdisteitä  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 201  
U-235:n suhteen köyhdytetty uraani on U-235-rikasteisen 
uraanin tuotannossa syntynyt sivutuote. Paljon alhaisemman 
hintansa ja helpon saatavuutensa vuoksi U-235:n suhteen 
köyhdytettyä uraania käytetään luonnonuraanin sijaan erityi ­
sesti hyötöaineena, säteilysuojuksena, raskaana metallina 
vauhtipyörien valmistuksessa sekä tiettyjen kaasujen puhdis ­
tamiseen käytettävien absorboivien seosten (kaasupoistimi ­
en) valmistuksessa.  
2844 30 51 – 
2844 30 69  torium; seosmetallit, dispersiot (myös kermetit), keraa ­
miset tuotteet ja seokset, joissa on toriumia tai sen yhdis ­
teitä  
Ks. HS-selitykset, nimike 2844, IV kohta, erityisesti A 2 ja 
B 3 alakohdat.  
2844 30 91 ja 
2844 30 99  U-235:n suhteen köyhdytetyn uraanin yhdisteet ja toriu ­
min yhdisteet, myös keskenään sekoitettuina  
Ks. HS-selitykset, nimike 2844, IV kohdan B 1 ja B 3 ala ­
kohdat.  
2844 40 10 – 
2844 40 80  radioaktiiviset alkuaineet, isotoopit ja yhdisteet, muut 
kuin alanimikkeisiin 2844 10, 2844 20 ja 2844 30 kuu ­
luvat; seosmetallit, dispersiot (myös kermetit), keraa ­
miset tuotteet ja seokset, joissa on näitä alkuaineita, iso ­
tooppeja tai yhdisteitä; radioaktiiviset jätteet  
Ilmaisun ”isotoopit” määrityksestä, ks. tämän ryhmän 6 huo ­
mautuksen viimeinen lause sekä HS-selitykset, nimike 2844, 
I kohta. 
Tässä alanimikkeessä mainituista muista tuotteista, ks. 
HS-selitykset, nimike 2844, III kohta.  
2844 50 00  ydinreaktorien käytetyt (säteilytetyt) polttoaine-elementit 
(panokset) ( Euratom ) 
Ks. HS-selitykset, nimike 2844, IV kohdan C 4 alakohta.  
2845  Muut kuin nimikkeen 2844 isotoopit; tällaisten isoto ­
oppien epäorgaaniset ja orgaaniset yhdisteet, myös kemi ­
allisesti määrittelemättömät  
Ilmaisun ”isotoopit” määrityksestä, ks. tämän ryhmän 6 huo ­
matuksen viimeinen lause sekä HS-selitykset, nimike 2844, 
I kohta.  
2845 10 00  raskas vesi (deuteriumoksidi) ( Euratom ) 
Tähän alanimikkeeseen kuuluu raskas vesi (eli deuteriumok ­
sidi), joka on tavallisen veden kaltaista ja omaa samat ke ­
mialliset ominaisuudet. Raskaan veden fysikaaliset ominai ­
suudet ovat toisaalta kuitenkin hiukan erilaiset. Raskaasta 
vedestä saadaan deuteriumia ja sitä käytetään ydinreakto ­
reissa hidastamaan neutroneja, jotka halkaisevat 
uraaniatomeja.  
2845 90 10  deuterium ja sen yhdisteet; vety ja sen yhdisteet, deute ­
riumrikasteiset; näitä tuotteita sisältävät seokset ja liuok ­
set ( Euratom ) ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 202  
Ks. HS-selitykset, nimike 2845, 1 ja 3 kohdat. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös muut hydratut orgaa ­
niset ja epäorgaaniset yhdisteet, joissa vety on osaksi tai 
kokonaan korvattu deuteriumilla. Tärkeimpiä tällaisia yhdis ­
teitä ovat litiumdeuteridi, deuteroitu ammoniakki, deuteroitu 
vetysulfidi, deuteroitu bentseeni, deuteroitu difenyyli ja deu ­
teroitu terfenyyli. Näitä tuotteita käytetään atomiteollisuu ­
dessa hidastamaan neutroneita (hidastimet), välituotteina ras ­
kaan veden tuotannossa tai termoydinfuusioreaktion tutkimi ­
sessa. Näiden yhdisteiden sovellukset ovat tärkeitä myös 
orgaanisessa analyysissa ja synteesissä.  
2845 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. seuraavat isotoopit ja 
yhdisteet: 
1. hiili 13, litium 6, litium 7 sekä niiden yhdisteet; 
2. boori 10, boori 11, typpi 15, happi 18 ja niiden yhdisteet 
(esim.  10 B 2 O 3 , 10 B 4 C, 15 NH  3 , H  2 18 O). 
Näitä käytetään tieteellisessä tutkimuksessa sekä 
atomiteollisuudessa.  
2846  Harvinaisten maametallien, yttriumin, skandiumin tai 
näiden metallien seosten epäorgaaniset ja orgaaniset yh ­
disteet  
2846 10 00  ceriumyhdisteet  
Ks. HS-selitykset, nimike 2846, 1 kohta.  
2846 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. harvinaisten maa ­
metallien sarjan eli lantanidien (nimi johtuu siitä, että sarjan 
ensimmäinen alkuaine on lantaani) yhdisteet, joita ovat mm. 
europium-, gadolinium-, samariumoksidi sekä terbiumoksidi 
(terbia), joita käytetään ydinreaktoreiden säätösauvoissa tai 
varmuustangoissa absorboimaan neutroneja sekä myös väri ­
televisioiden kuvaputkissa. 
Ks. myös HS-selitykset, nimike 2846, 2 kohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 203  
29 RYHMÄ  
ORGAANISET KEMIALLISET YHDISTEET  
Yleisohjeita  
Yhdistetyssä nimikkeistössä sekä yhdistetyn nimikkeistön selitysosassa 
esiintyvän nimen perässä olevat kirjaimet INN tarkoittavat sitä, että ko. 
nimi sisältyy Maailman terveysjärjestön julkaisemaan luetteloon tullitto ­
mista lääkeaineista, joilla on yhteisen kansainvälisen nimistön mukainen 
nimi (International non-proprietary name)  
Nimen perässä olevat kirjaimet INNM tarkoittavat sitä, että Maailman 
terveysjärjestö on hyväksynyt ko. nimen yhteisen kansainvälisen muu ­
tetun nimistön mukaisena nimenä (International non-proprietary name 
(modified)).  
Nimen perässä olevat kirjaimet ISO tarkoittavat sitä, että ko. nimi on 
yksi Kansainvälisen standardointijärjestön suosituksessa R 1750 esiinty ­
vistä ”yleisistä torjunta-aineiden ja kasvunsääteiden nimistä”.  
Fuusioituneen renkaan järjestelmässä vähintään kaksi rengasta, joissa on 
ainoastaan yksi yhteinen sidos ja ainoastaan kaksi yhteistä atomia.  
Erilliset kemiallisesti määritellyt orgaaniset yhdisteet, jotka esitetään 
tullille esim. gelatiinista valmistetuissa kapseleissa (mikrokapseleita lu ­
kuun ottamatta) olevina ravintolisinä, eivät kuulu tähän ryhmään, koska 
kapselointi ei ole tämän ryhmän 1 huomautuksen mukainen käsittely.  
Huomautus 1 a  Ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden A kohdan 
neljä ensimmäistä kappaletta. 
Tähän ryhmään kuuluvat mm.: 
1. antraseeni, jonka puhtausaste on vähintään 90 painopro ­
senttia (alanimike 2902 90 00); 
2. bentseeni, jonka puhtausaste on vähintään 95 painopro ­
senttia (alanimike 2902 20 00); 
3. naftaleeni, jonka kiteytymispiste on 79,4 °C tai enem ­
män (alanimike 2902 90 00); 
4. tolueeni, jonka puhtausaste on vähintään 95 painopro ­
senttia (alanimike 2902 30 00); 
5. ksyleenit, jotka sisältävät vähintään 95 painoprosenttia 
ksyleeniä (kaikki isomeerit yhteenlaskettuna) (alanimik ­
keet 2902 41 00–2902 44 00); 
6. etaani ja muut tyydyttyneet asykliset hiilivedyt (muut 
kuin metaani ja propaani) yksittäisinä isomeereina, joi ­
den puhtausaste on joko vähintään 95 tilavuusprosenttia 
viitattaessa kaasumaiseen tuotteeseen (  1 ) tai vähintään 
95 painoprosenttia viitattaessa ei-kaasumaisiin; tuottei ­
siin (alanimike 2901 10 00);  
_____________  
( 1 ) Kaasumainen tila määritetään 15 °C:ssa ja alle 1 013 millibaarin paineessa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 204  
7. eteeni, jonka puhtausaste on vähintään 95 tilavuuspro ­
senttia (alanimike 2901 21 00); 
8. propeeni, jonka puhtausaste on vähintään 90 tilavuusp ­
rosenttia (alanimike 2901 22 00); 
9. rasva-alkoholit, joiden puhtausaste on vähintään 90 pai ­
noprosenttia vedettömästä tuotteesta laskettuna ja jotka 
sisältävät vähintää kuusi hiiliatomia (alanimike 2905 16, 
2905 17 00 tai 2905 29 90); 
10. kresolit (yksittäiset isomeerit tai isomeeriseokset), jotka 
sisältävät kresolia vähintään 95 painoprosenttia, kaikki 
kresoli-isomeerit yhteenlaskettuna (alanimike 
2907 12 00); 
11. fenoli, jonka puhtausaste on vähintään 90 painoprosent ­
tia (alanimike 2907 11 00); 
12. ksylenolit (yksittäiset isomeerit tai isomeeriseokset), 
jotka sisältävät ksylenolia vähintään 95 painoprosenttia, 
kaikki ksylenoli-isomeerit yhteenlaskettuna (ala ­
nimike 2907 19 10); 
13. rasvahapot (muut kuin öljyhappo), joiden puhtausaste 
on vähintään 90 painoprosenttia vedettömästä tuotteesta 
laskettuna ja jotka sisältävät vähintään 6 hiiliatomia (ni ­
mike 2915 ja 2916); 
14. öljyhappo, jonka puhtausaste on vähintään 85 painopro ­
senttia vedettömästä tuotteesta laskettuna (ala ­
nimike 2916 15 00); 
15. pyridiini, jonka puhtausaste on vähintään 95 painopro ­
senttia (alanimike 2933 31 00); 
16. metyylipyridiini (pikoliini), 5-etyyli-2-metyylipyridiini 
(5-etyyli-2- pikoliini) ja 2-vinyylipyridiini, joiden puh ­
tausaste on vähintään 90 painoprosenttia (ala ­
nimike 2933 39); 
17. kinoliini, jonka puhtausaste on vähintään 95 painopro ­
senttia vedettömästä tuotteesta laskettuna (kaasukroma ­
tografisesti varmistettu) (alanimike 2933 49 90); 
18. 1,2-dihydro-2,2,4-trimetyylikinoliini, jonka puhtausaste 
on yli 85 painoprosenttia vedettömästä tuotteesta las ­
kettuna (alanimike 2933 49 90); 
19. akridiini, jonka puhtausaste on vähintään 95 painopro ­
senttia vedettömästä tuotteesta laskettuna (kaasukroma ­
tografisesti varmistettu) (alanimike 2933 99 80); 
20. kohdissa 9, 13 ja 14 mainittujen rasvahappojen ja 
rasva-alkoholien johdannaiset (esim. suolat, esterit 
[muut kuin glyserolin esterit], amiinit, amidit, nitriilit), 
edellyttäen että ne täyttävät vastaaville rasvahapoille ja 
-alkoholeillle asetetut vaatimukset.  
Huomautus 1 b  Ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden A kohdan 
viimeinen kappale.  
Huomautus 1 d  Sallittuina vesiliuoksina pidetään vain todellisia liuoksia, 
myös sellaisia, joissa aine on liuennut vain osittain liian 
vähäisen vesimäärän vuoksi.  
Huomautus 1 f  Stabiloimisaineiden, pölyämisenestoaineiden, väri- tai haju ­
aineiden lisäämisestä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleis ­
ohjeiden A kohdan toiseksi viimeinen kappale.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 205  
Huomautus 1 g  Stabiloimisaineiden, pölyämisenestoaineiden, väri- tai haju ­
aineiden lisäämisestä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleis ­
ohjeiden A kohdan toiseksi viimeinen kappale.  
Huomautus 5  Tämän huomautuksen määräykset koskevat vain ko. tuottei ­
den luokittelua nimikkeisiin (ks. HS-selitykset, tämän ryh ­
män yleisohjeiden G kohta). 
Luokittelussa nimikkeen eri alanimikkeisiin sovelletaan tä ­
män ryhmän 1 alanimikehuomautuksen määräyksiä.  
I. HIILIVEDYT JA NIIDEN HALOGEENI-, SULFO-, 
NITRO- JA NITROSOJOHDANNAISET  
2902  Sykliset hiilivedyt  
2902 19 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. atsuleeni (bisyk ­
lo[5,3,0]dekapentaeeni) ja sen alkyylijohdannaiset esim. 
khamatsuleeni (7-etyyli-1,4-dimetyyliatsuleeni), 
guaja-atsuleeni (7-isopropyyli-1,4-dimetyyliatsuleeni), veti ­
veratsuleeni (2-isopropyyli-4,8-dimetyyliatsuleeni).  
2903  Hiilivetyjen halogeenijohdannaiset  
2903 39 90  fluoridit ja jodidit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. 1,1-difluorietaani, hii ­
litetrafluoridi (tetrafluorimetaani), tetrafluorieteeni, trifluorie ­
teeni, trifluorimetaani.  
2903 81 00  1,2,3,4,5,6-heksakloorisykloheksaani (HCH (ISO)), myös 
lindaani (ISO, INN)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu lindaani (ISO, INN). Lin ­
daani on heksakloorisykloheksaanin (HCH (ISO)) gammai ­
someeri, jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia. 
Vain tällä HCH:n gammaisomeerilla on insektisidisiä omi ­
naisuuksia. Lindaania käytetään maataloudessa sekä puu ­
tavaran käsittelyssä.  
II. ALKOHOLIT JA NIIDEN HALOGEENI-, SULFO-, 
NITRO- JA NITROSOJOHDANNAISET  
2905  Asykliset alkoholit ja niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja 
nitrosojohdannaiset  
2905 14 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain sec. butyyli-(butan-2- 
oli) ja isobutyylialkoholi (2-metyylipropan-1-oli).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 206  
2905 19 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat seuraaviin valmisteisiin si ­
sältyvä pentanoli (amyylialkoholi): n-amyyli-(pentan-1-oli), 
sec. amyyli- (pentan-2-oli), tert. amyyli-(2-metyylibutan-2- 
oli, amyleenihydraatti), isoamyyli-(3-metyylibutan-1-oli) ja 
sec.isoamyylialkoholi (3-metyylibutan-2-oli) sekä 2-metyy ­
libutan-1-oli, neopentyylialkoholi (neoamyyli, 2,2-dimetyy ­
lipropan-1-oli) ja pentan-3-oli.  
2905 44 11 – 
2905 44 99  D-glusitoli (sorbitoli)  
Näihin alanimikkeisiin kuuluu vain tämän ryhmän 1 huo ­
mautuksen määräysten mukainen D-glusitoli (sorbitoli). 
D-glusitolin (sorbitolin) muodot, jotka eivät ole näiden mää ­
räysten mukaisia, luokitellaan alanimikkei ­
siin 3824 60 11–3824 60 99.  
2906  Sykliset alkoholit ja niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja 
nitrosojohdannaiset  
2906 11 00  mentoli  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain (–)-paramentoli-3 
((–)-trans-1,2-cis-1,5-isopropyyli-2-metyyli-5-sykloheksano ­
li), (±)-paramentoli-3 ja (+)-paramentoli-3. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu neomentoli, isomentoli 
tai neoisomentoli (alanimike 2906 19 00).  
VI. KETONI- JA KINONIFUNKTIOISET YHDIS ­
TEET  
2914  Ketonit ja kinonit, myös muita happifunktioita sisältä ­
vät, sekä niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojoh ­
dannaiset  
2914 50 00  ketonifenolit ja muita happifunktioita sisältävät ketonit  
Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”muita happifunktioita” tar ­
koitetaan mitä tahansa tämän ryhmän edellisissä nimikkeissä 
eriteltyjä happifunktioita, lukuun ottamatta alkoholi-, 
aldehydi- ja fenolifunktioita.  
2914 61 00 – 
2914 69 90  kinonit  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 2914 kohdissa E ja F mainitut tuotteet. Näissä ala ­
nimikkeissä ilmaisulla ”kinonit” tarkoitetaan kinoneita laa ­
jalti, ts. ”kinonit, myös muita happifunktioita sisältävät”. 
Näin ollen ne kattavat kinonit, jotka eivät sisällä muita hap ­
pifunktioita (muita kuin kinonifunktion), kinonialkoholit, ki ­
nonifenolit, kinonialdehydit sekä kinonit, jotka sisältävät 
muita happifunktioita (muita kuin edellä mainittuja).  
VII. KARBOKSYYLIHAPOT JA NIIDEN ANHYDRI ­
DIT, HALOGENIDIT, PEROKSIDIT JA PEROKSI ­
HAPOT SEKÄ NIIDEN HALOGEENI-, SULFO-, 
NITRO- JA NITROSOJOHDANNAISET  
2915  Tyydyttyneet asykliset monokarboksyylihapot sekä nii ­
den anhydridit, halogenidit, peroksidit ja peroksihapot; 
niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 207  
Rasvahappojen ja niiden johdannaisten puhtausasteesta, ks. 
tämän ryhmän yleisohjeiden 1 a huomautuksen 13 ja 
20 kohdat.  
2916  Tyydyttymättömät asykliset monokarboksyylihapot, syk ­
liset monokarboksyylihapot, niiden anhydridit, halogeni ­
dit, peroksidit ja peroksihapot; niiden halogeeni-, sulfo-, 
nitro- ja nitrosojohdannaiset  
Rasvahappojen ja niiden johdannaisten puhtausasteesta, ks. 
tämän ryhmän yleisohjeiden 1 a huomautuksen 13, 14 ja 
20 kohdat.  
IX. TYPPIFUNKTIOISET YHDISTEET  
2921  Amiinifunktioiset yhdisteet  
2921 42 00  aniliinijohdannaiset ja niiden suolat  
Ks. alanimikkeiden 2921 42–2921 49 HS-alanimikeselitykset.  
2921 43 00  toluidiinit ja niiden johdannaiset; niiden suolat  
Ks. alanimikkeiden 2921 42–2921 49 HS-alanimikeselitykset.  
2921 44 00  difenyyliamiini ja sen johdannaiset; niiden suolat  
Ks. alanimikkeiden 2921 42–2921 49 HS-alanimikeselitykset.  
2921 45 00  1-naftyyliamiini (alfa-naftyyliamiini), 2-naftyyliamiini 
(beeta-naftyyliamiini) ja niiden johdannaiset; niiden suo ­
lat 
Ks. alanimikkeiden 2921 42–2921 49 HS-alanimikeselitykset.  
2921 49 00  muut  
Ks. alanimikkeiden 2921 42–2921 49 HS-alanimikeselitykset.  
2923  Kvaternaariset ammoniumsuolat ja -hydroksidit; lesitii ­
nit ja muut fosforiaminolipidit, myös kemiallisesti mää ­
rittelemättömät  
2923 20 00  lesitiinit ja muut fosforiaminolipidit  
Ks. HS-selitykset, nimike 2923, 2 kohta. 
Tähän alanimikkeeseen luokitellut muut fosforiaminolipidit 
ovat lesitiinien kaltaisia estereitä (fosfatideja). Näitä ovat 
mm. kefaliini, jonka typpipitoisena orgaanisena perustana 
on kolamiini; sfingomyeliini, jonka typpipitoisena perustana 
ovat koliini ja sfingosiini.  
2925  Karboksi-imidifunktioiset yhdisteet (myös sakkariini ja 
sen suolat) ja imiinifunktioiset yhdisteet  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 208  
2925 11 00  sakkariini ja sen suolat  
Ks. HS-selitykset, nimike 2925, A kohdan 1 alakohta.  
X. ORGAANISET METALLI- JA EPÄMETALLIYH ­
DISTEET, HETEROSYKLISET YHDISTEET, NUK ­
LEIINIHAPOT JA NIIDEN SUOLAT SEKÄ SULFO ­
NAMIDIT  
2930  Orgaaniset rikkiyhdisteet  
Tämän ryhmän 6 huomautuksessa määritellyt orgaaniset rik ­
kiyhdisteet luokitellaan tähän nimikkeeseen, riippumatta sii ­
tä, sisältävätkö ne muita suoraan hiiliatomeihin sitoutuneita 
epämetalleja tai metalleja vai eivät.  
2932  Heterosykliset yhdisteet, jotka sisältävät ainoastaan hap ­
piheteroatomin tai -atomeja  
2932 20 10 – 
2932 20 90  laktonit  
Ks. alanimikkeen 2932 20 HS-alanimikeselitykset. 
Ks. myös HS-selitykset, nimike 2932, ensimmäinen kappa ­
le, B kohta.  
2933  Heterosykliset yhdisteet, jotka sisältävät ainoastaan typ ­
piheteroatomin tai -atomeja  
2933 11 10 ja 
2933 11 90  fenatsoni (antipyriini) ja sen johdannaiset  
Ks. alanimikkeiden 2933 11, 2933 21 ja 2933 54 
HS-alanimikeselitykset.  
2933 21 00  hydantoiini ja sen johdannaiset  
Ks. alanimikkeiden 2933 11, 2933 21 ja 2933 54 
HS-alanimikeselitykset.  
2933 49 10  kinoliinin halogeenijohdannaiset; kinoliinikarboksyyliha ­
pon johdannaiset  
Ks. myös HS-selitykset, nimike 2933, ensimmäinen kappa ­
le, D kohta. 
Tässä alanimikkeessä tarkoitetaan ilmaisulla ”kinoliinin ha ­
logeenijohdannaiset” ainoastaan sellaisia kinoliinin johdan ­
naisia, joissa yksi tai useampi aromaattisen rengasrakenteen 
vetyatomi on korvattu vastaavalla määrällä halogeeniatome ­
ja. 
Ilmaisu ”kinoliinikarboksyylihapon johdannaiset” käsittää 
kinoliinikarboksyylihapon johdannaiset, joissa on korvattu 
yksi tai useampi aromaattiseen rengasrakenteen vetyatomi 
ja/tai happofunktio.  
2933 52 00  malonyylikarbamidi (barbituurihappo) ja sen suolat  
Ks. alanimikkeiden 2933 11, 2933 21 ja 2933 54 
HS-alanimikeselitykset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 209  
2933 54 00  muut malonyylikarbamidin (barbituurihapon) johdan ­
naiset; niiden suolat  
Ks. alanimikkeiden 2933 11, 2933 21 ja 2933 54 
HS-alanimikeselitykset.  
2933 79 00  muut laktaamit  
Ks. alanimikkeen 2933 79 HS-alanimikeselitykset. 
Ks. myös HS-selitykset, nimike 2933, G kohdan 2–7 ala ­
kohdat.  
XI. PROVITAMIINIT, VITAMIINIT JA HORMONIT  
2936  Provitamiinit ja vitamiinit, luonnolliset tai synteettisesti 
valmistetut (myös luonnon konsentraatit), näiden pääasi ­
allisesti vitamiineina käytettävät johdannaiset sekä näi ­
den aineiden keskinäiset seokset, myös missä tahansa 
liuottimessa  
Tämän nimikkeen tuotteet voidaan 
— stabiloida öljymäiseen muotoon; 
— stabiloida päällystämällä ne esim. gelatiinilla, vahalla, 
rasvoilla, erilaisilla kumeilla tai mikrokapselien muo ­
dossa olevilla selluloosajohdannaisilla; 
— imeyttämällä ne piidioksidiin. 
Pehmittimien tai paakkuuntumisenestoaineiden lisääminen ei 
vaikuta luokitteluun. 
Ioninvaihtohartsit eivät kuitenkaan kuulu tähän nimikkee ­
seen, vaan ne luokitellaan koostumuksensa ja käyttötarkoi ­
tuksensa mukaan.  
2936 90 00  muut, myös luonnon konsentraatit  
Ks. alanimikkeen 2936 90 HS-alanimikeselitykset.  
2937  Hormonit, prostaglandiinit, tromboksaanit ja leukotriee ­
nit, luonnolliset tai synteettisesti valmistetut; niiden joh ­
dannaiset ja niitä rakenteellisesti vastaavat aineet, mu ­
kaan lukien muunnetut polypeptidiketjut, pääasiallisesti 
hormoneina käytettävät  
Ilmaisujen ”hormonit” ja ”pääasiallisesti hormoneina käytet ­
tävät” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 8 alakohta. 
Tähän nimikkeeseen kuuluvat vain ne tuotteet, jotka täyttä ­
vät HS-selityksissä nimikkeen 2937 ensimmäisen kappaleen 
I–VI alakohdissa sekä toisessa kappaleessa asetetut 
vaatimukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 210  
2937 11 00  somatotropiini, sen johdannaiset ja sitä rakenteellisesti 
vastaavat aineet  
Ks. HS-selityksissä, nimike 2937, luettelo tuotteista, jotka 
luokitellaan nimikkeeseen 2937 kuuluvina tuotteina, A koh ­
ta, 1 alakohta.  
2937 12 00  insuliini ja sen suolat  
Ks. HS-selityksissä, nimike 2937, luettelo tuotteista, jotka 
luokitellaan nimikkeeseen 2937 kuuluvina tuotteina, A koh ­
ta, 2 alakohta.  
2937 19 00  muut  
Ks. HS-selityksissä, nimike 2937, luettelo tuotteista, jotka 
luokitellaan nimikkeeseen 2937 kuuluvina tuotteina, A koh ­
dan 3–20 alakohdat.  
2937 21 00 – 
2937 29 00  steroidiset hormonit, niiden johdannaiset ja niitä raken ­
teellisesti vastaavat aineet  
Ks. HS-selityksissä, nimike 2937, luettelo tuotteista, jotka 
luokitellaan nimikkeeseen 2937 kuuluvina tuotteina, B koh ­
ta. 
”Kortikosteroidisiksi” luetelluista aineista, ks. myös 
HS-selitykset, nimike 2937, III kohdan ”luettelo pääasiassa 
hormoneina käytettävistä steroideista”.  
2937 21 00  kortisoni, hydrokortisoni, prednisoni (dehydrokortisoni) 
ja prednisoloni (dehydrohydrokortisoni)  
Ks. HS-selityksissä, nimike 2937, luettelo tuotteista, jotka 
luokitellaan nimikkeeseen 2937 kuuluvina tuotteina, B koh ­
dan 1 alakohta, a, b, c ja d alakohdat.  
2937 22 00  lisämunuaisen kuorihormonien halogeenijohdannaiset  
Ks. HS-selityksissä, nimike 2937, luettelo tuotteista, jotka 
luokitellaan nimikkeeseen 2937 kuuluvina tuotteina, B koh ­
dan 2 alakohta.  
2937 23 00  estrogeenit ja progestogeenit  
Ks. HS-selityksissä, nimike 2937, luettelo tuotteista, jotka 
luokitellaan nimikkeeseen 2937 kuuluvina tuotteina, B koh ­
dan 3 alakohta. 
”Estrogeenisiksi” tai ”progestogeenisiksi” luetelluista aineis ­
ta, ks. myös HS-selitykset, nimike 2937, III kohdan luettelo 
pääasiassa hormoneina käytettävistä steroideista.  
2937 29 00  muut  
Ks. HS-selityksissä, nimike 2937, luettelo tuotteista, jotka 
luokitellaan nimikkeeseen 2937 kuuluvina tuotteina, B koh ­
dan 1 alakohta, e ja f alakohdat ja B kohdan 4 alakohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 211  
2937 50 00  prostaglandiinit, tromboksaanit ja leukotrieenit, niiden 
johdannaiset ja niitä rakenteellisesti vastaavat aineet  
Ks. HS-selityksissä, nimike 2937, luettelo tuotteista, jotka 
luokitellaan nimikkeeseen 2937 kuuluvina tuotteina, C kohta.  
2937 90 00  muut  
Ks. HS-selityksissä, nimike 2937, luettelo tuotteista, jotka 
luokitellaan nimikkeeseen 2937 kuuluvina tuotteina, D kohta.  
XII. GLYKOSIDIT JA KASVIALKALOIDIT, LUON ­
NOLLISET TAI SYNTEETTISESTI VALMISTETUT, 
SEKÄ NIIDEN SUOLAT, EETTERIT, ESTERIT JA 
MUUT JOHDANNAISET  
2938  Glykosidit, luonnolliset tai synteettisesti valmistetut, sekä 
niiden suolat, eetterit, esterit ja muut johdannaiset  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat glykosidit koostuvat sokerio ­
sasta ja ei-sokeriosasta (aglykoni). Nämä osat ovat sitoutu ­
neet toisiinsa sokerin anomeerisen hiiliatomin avulla. Näin 
ollen tuotteita kuten nimikkeeseen 2940 luokiteltuja vak ­
kiinnineja ja hamamelitanniinineja ei pidetä glykosideina. 
Yleisimpiä luonnossa esiintyviä glykosideja ovat 
O-glykosidit. Luonnossa esiintyy kuitenkin myös 
N-glykosideja, S-glykosideja ja C-glykosideja, joissa sokerin 
anomeerinen hiiliatomi on sidottu aglykoniin typpi-, rikki- 
tai hiiliatomin avulla (esim. sinigriini, aloiini, skopariini). 
Seuraavat tuotteet eivät kuulu tähän nimikkeeseen: 
a) nimikkeen 2934 nukleosidit ja nukleotidit (ks. 
HS-selitykset, nimike 2934, D kohdan, 6 alakohta); 
b) nimikkeen 2939 alkaloidit (esim. tomatiini); 
c) nimikkeen 2941 antibiootit (esim. tojokamysiini).  
2938 90 10  digitaliglykosidit  
HS-selityksissä nimikkeen 2938 kohdassa 2 mainittujen yh ­
disteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
— asetyylidigitoksiini, asetyylidigoksiini, asetyyligitoksiini; 
— desasetyylilanatosidi A, B, C ja D; 
— digifoleiini, diginatiini, diginiini, digipurpuriini,  Digita­
linum verum  ja germanicum ; ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 212  
— gitaliini, gitaloksiini, gitoniini, gitoksiini, glukoverodok ­
siini; 
— lanafoleiini, lanatosidi A, B, C ja D; 
— trigoniini, verodoksiini.  
2938 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. yhdisteet, jotka on 
mainittu HS-selityksissä nimikkeen 2938 kolmannen kappa ­
leen kohdissa 4–9 sekä kahdessa viimeisessä kappaleessa.  
2939  Kasvialkaloidit, luonnolliset tai synteettisesti valmistetut, 
sekä niiden suolat, eetterit, esterit ja muut johdannaiset  
2939 69 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. seuraavat rukiintora ­
jyväalkaloidit: ergotamiini, ergosiini ja ergosiniini, ergokris ­
tiini ja ergokristiniini, ergokryptiini ja ergokryptiniini, ergo ­
korniini ja ergokorniniini, ergobasiini ja ergobasiniini, sekä 
näiden johdannaiset, esim. dihydroergotamiini, dihydroergo ­
toksiini, metyyliergobasiini.  
▼M50  
2939 71 00  kokaiini, ekgoniini, levometamfetamiini, metamfetamiini 
(INN), metamfetamiinirasemaatti; niiden suolat, esterit 
ja muut johdannaiset  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat synteettisesti valmistetut 
alkaloidit.  
2939 79  muut  
Ks. alanimikettä 2939 71 00 koskevat selittävät huomautukset.  
▼B 
XIII. MUUT ORGAANISET YHDISTEET  
2941  Antibiootit  
2941 10 00  penisilliinit ja niiden penisillaanihapporakenteiset joh ­
dannaiset; niiden suolat  
Ks. alanimikkeen 2941 10 HS-alanimikeselitykset. 
Penisilliinejä ovat esim.: bentsyylipenisilliininatrium (fen ­
asetyylipeniininatrium), amyylipenisilliininatrium (n-karbok ­
siheksenyylipeniininatrium), biosynteettiset penisilliinit ja 
hitaasti vapautuvat penisilliinit kuten prokaiinipenisilliini ja 
bentsatiinidipenisilliini.  
2941 20 30 ja 
2941 20 80  streptomysiinit ja niiden johdannaiset; niiden suolat  
Ks. alanimikkeen 2941 20 HS-alanimikeselitykset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 213  
Streptomysiinin lisäksi näihin alanimikkeisiin kuuluvat man ­
nosidostreptomysiini ja kaikkien näiden tuotteiden suolat, 
esim. niiden sulfaatit ja pantotenaatit.  
2941 30 00  tetrasykliinit ja niiden johdannaiset; niiden suolat  
Ks. alanimikkeen 2941 30 HS-alanimikeselitykset. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. oksitetrasykliini ja 
tetrasykliinihydrokloridi.  
2941 40 00  klooriamfenikoli ja sen johdannaiset; niiden suolat  
Ks. alanimikkeen 2941 40 HS-alanimikeselitykset.  
2941 50 00  erytromysiini ja sen johdannaiset; niiden suolat  
Ks. alanimikkeen 2941 50 HS-alanimikeselitykset. 
Erytromysiinin suoloja ovat mm. hydrokloridi, sulfaatti, sit ­
raatti, palmitaatti, stearaatti ja glukoheptonaatti. Happoklori ­
dien kanssa se muodostaa vastaavia estereitä ja happoanhyd ­
ridien kanssa monoestereitä kuten esim. glutaraattia, male ­
aattia ja ftalaattia.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 214  
30 RYHMÄ  
FARMASEUTTISET TUOTTEET  
Yleisohjeita  
Tähän ryhmään luokiteltaessa ratkaisevinta ei ole tuotteen määrittäminen 
lääkkeeksi Euroopan unionin lainsäädännössä (muussa kuin yhdistettyyn 
nimikkeistöön liittyvässä), jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä tai 
missä tahansa farmakopeassa.  
Lisähuomautus 1  1. Yrttilääkevalmisteet ovat valmisteita, jotka perustuvat yh ­
teen tai useampaan vaikuttavaan aineeseen, joka on val ­
mistettu esim. kuivaamalla, murskaamalla, uuttamalla tai 
raffinoimalla kasvi tai sen osia. 
Vaikuttavalla aineella tarkoitetaan kemiallisesti määritel ­
tyä ainetta, kemiallisesti määriteltyä aineryhmää (esim. 
alkaloideja, polyfenoleja, antosyaniineja) tai kasviuutetta. 
Näillä vaikuttavilla aineilla on oltava lääkinnällisiä omi ­
naisuuksia tiettyjen tautien, sairauksien tai niiden oirei ­
den ehkäisemiseen tai hoitamiseen. 
2. Homeopaattiset lääkevalmisteet on valmistettu tuotteista, 
aineista tai rakenteista, joita kutsutaan homeopaattisiksi 
kannoiksi (kantatinktuuroiksi). Näiden laimennusaste on 
ilmoitettava (esim. D6). 
3. Vitamiini- ja kivennäisvalmisteet ovat valmisteita, jotka 
perustuvat yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 2936 vita ­
miineihin, kivennäisaineisiin, hivenaineet mukaan luettui ­
na, ja niiden sekoituksiin. Niitä käytetään tiettyjen tauti ­
en, sairauksien tai niiden oireiden hoitamiseen tai ehkäi ­
semiseen. Tällaiset valmisteet sisältävät paljon suurem ­
man määrän vitamiineja tai kivennäisaineita, yleensä vä ­
hintään kolme kertaa enemmän kuin suositeltu 
päiväannos (RDA). 
Tiettyjen vitamiinien ja kivennäisaineiden suositellusta 
päiväannoksesta (RDA), ks. esim. elintarvikkeiden ravin ­
toarvomerkinnöistä 24. syyskuuta 1990 annetun neuvos ­
ton direktiivin 90/496/ETY liitteen taulukko 
(EYVL L 276, 6.10.1990, s. 40), sellaisena kuin se on 
muutettuna 28. lokakuuta 2008 annetulla komission di ­
rektiivillä 2008/100/EY (EUVL L 285, 29.10.2008, 
s. 09), joka on liitetty tähän:  
Vitamiinit ja kivennäisaineet  RDA  
A-vitamiini  800 μg 
D-vitamiini  5 μg 
E-vitamiini  12 mg  
K-vitamiini  75 μg 
C-vitamiini  80 mg  
Tiamiini  1,1 mg  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 215  
Vitamiinit ja kivennäisaineet  RDA  
Riboflaviini  1,4 mg  
Niasiini  16 mg  
B 6 -vitamiini  1,4 mg  
Foolihappo  200 μg 
B 12 -vitamiini  2,5 μg 
Biotiini  50 μg 
Pantoteenihappo  6 mg  
Kalium  2 000 mg  
Kloridi  800 mg  
Kalsium  800 mg  
Fosfori  700 mg  
Magnesium  375 mg  
Rauta  14 mg  
Sinkki  10 mg  
Kupari  1 mg  
Mangaani  2 mg  
Fluoridi  3,5 mg  
Seleeni  55 μg 
Kromi  40 μg 
Molybdeeni  50 μg 
Jodidi  150 μg 
Nimikkeeseen 3004 eivät kuulu muun muassa lisäravinteet 
eivätkä erikoisruokavaliovalmisteet (ks. myös tämän ryhmän 
1 huomautuksen a alakohta).  
►M1 4. V ä l t t ä m ä t t ö m i e n a m i n o h a p p o j e n s u o s i t e l t u 
päiväannos (RDA) 70 kg painaville aikuisille WHO:n, 
FAO:n ja UNU:n vuoden 2007 yhteisen asiantuntijakuule- 
misen mukaan.  
Välttämätön aminohappo  RDA (mg)  
Histidiini  700  
Isoleusiini  1 400  
Leusiini  2 730  
Lysiini  2 100  
Metioniini + kysteiini  1 050  
Kysteiini  287  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 216  
Välttämätön aminohappo  RDA (mg)  
Metioniini  728  
Fenyylialaniini + tyrosiini  1 750  
Treoniini  1 050  
Tryptofaani  280  
Valiini  1 820  
Välttämättömien rasvahappojen suositeltu päiväannos (RDA) 
70 kg painaville aikuisille WHO:n, FAO:n ja UNU:n vuoden 
2007 yhteisen asiantuntijakuulemisen mukaan.  
Välttämättömien ras ­
vahappojen tyypit  Välttämättömien ras ­
vahappojen nimet  RDA (g)  
n-3 monityydyttymät ­
tömät rasvahapot  Linoleenihappo (AL ­
A) 2 
Pitkäketjuiset n-3 
monityydyttymättö ­
mät rasvahapot  EPA + DHA  0,25  
n-6 monityydyttymät ­
tömät rasvahapot  Linolihappo  10 ◄ 
3001  Organoterapeuttiseen käyttöön tarkoitetut kuivatut 
rauhaset ja muut elimet, myös jauhetut; organoterape ­
uttiseen käyttöön tarkoitetut rauhasten tai muiden eli ­
mien tai niiden eritteiden uutteet; hepariini ja sen suolat; 
muut terapeuttista tai ennalta ehkäisevää käyttöä varten 
valmistetut ihmis- ja eläinaineet, muualle kuulumattomat  
3001 20 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. sisäinen tekijä (sian 
mahaportin limakalvon rauhaseritteistä saatuja kuivattuja 
puhdistettuja uutteita.)  
3001 90 20 – 
3001 90 98  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 3001 kohdassa A mainittujen 
rauhasten ja elinten lisäksi näihin alanimikkeisiin kuuluvat 
mm. aivolisäke, lisämunuaiset ja kilpirauhanen.  
3001 90 91  hepariini ja sen suolat  
Ks. HS-selitykset, nimike 3001, C kohta.  
3002  Ihmisveri; terapeuttista, ennalta ehkäisevää tai taudin ­
määrityskäyttöä varten valmistettu eläimenveri; antisee ­
rumit ja muut verifraktiot sekä immunologiset tuotteet, 
myös modifioidut tai bioteknisellä menetelmällä saadut; 
rokotteet, toksiinit, mikro-organismiviljelmät (ei kuiten ­
kaan hiivat) ja niiden kaltaiset tuotteet  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 217  
3002 10 10  antiseerumit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 3002 kohdan C alakohdan 1 kolmannessa kappaleessa 
kuvaillut tuotteet. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu seerumit, joita käytetään 
veriryhmien tai -tekijöiden määritysreagensseina (ni ­
mike 3006) eikä tavalliset seerumit (alanimike 3002 10 98).  
3002 10 91  hemoglobiini, veriglobuliinit ja seerumiglobuliinit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. normaali ihmisperäinen 
immunoglobuliini.  
3002 10 98  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tavalliset seerumit, 
veriplasma, fibrinogeeni ja fibriini sekä terapeuttista tai en ­
nalta ehkäisevää käyttöä varten valmistettu verialbumiini 
(jota saadaan esim. fraktioimalla ihmisveren plasmaa). 
Verialbumiini, jota ei ole valmistettu terapeuttiseen tai en ­
nalta ehkäisevään käyttöön, ei sen vuoksi kuulu tähän ala ­
nimikkeeseen (ryhmän 29 huomautus 1 h) (nimike 3502).  
3002 20 00  rokotteet ihmisiä varten  
Ilmaisun ”rokotteet” tulkinnasta, ks. HS-selitykset, ni ­
mike 3002, D kohdan 1 alakohta.  
3002 30 00  rokotteet eläimiä varten  
Ks. alanimikkeen 3002 20 00 selittävät huomautukset.  
3002 90 50  mikro-organismiviljelmät  
Ks. HS-selitykset, nimike 3002, D kohdan 3 alakohta.  
3002 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. toksiinit sekä ”sym ­
bioottiset parasiitit” — edellyttäen, että ne ovat ”samankal ­
taisia tuotteita” — joita käytetään tiettyjen sairauksien, ku ­
ten esim.  Plasmodium  (malariaparasiitti) ja  Trypanosoma 
cruzi , hoidossa.  
3003  Lääkkeet (ei kuitenkaan nimikkeen 3002, 3005 tai 3006 
tuotteet), joissa on terapeuttisessa tai ennalta ehkäise ­
vässä tarkoituksessa keskenään sekoitettuina kaksi tai 
useampia aineosia, muut kuin annostetut tai vähittäis ­
myyntimuodoissa tai -pakkauksissa olevat  
3003 10 00  joissa on penisilliinejä tai niiden penisillaanihapporaken ­
teisia johdannaisia tai streptomysiinejä tai niiden joh ­
dannaisia  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös penisilliinin ja strep ­
tomysiinin yhdisteet.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 218  
3004  Lääkkeet (ei kuitenkaan nimikkeen 3002, 3005 tai 3006 
tuotteet), joissa on sekoitettuja tai sekoittamattomia tuot ­
teita terapeuttista tai ennalta ehkäisevää käyttöä varten, 
annostettuina (myös ihon läpi annettavassa muodossa) 
tai vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa olevat  
Ks. tämän ryhmän 1 lisähuomatus. 
Toisin kuin edellisissä nimikkeissä, tähän nimikkeeseen 
kuuluvat ”sekoittamattomat tuotteet”. Ilmaisun ”sekoittamat ­
tomia tuotteita” tulkinnasta, ks. tämän ryhmän 3 huomautuk ­
sen a alakohta sekä HS-selitykset, nimikkeen 3004 neljäs ja 
viides kappale. 
Ilmaisut ”annostettuina (myös ihon läpi annettavassa muo ­
dossa)” ja ”terapeuttista tai ennalta ehkäisevää käyttöä var ­
ten, vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa olevat” 
määritellään HS-selityksissä nimikkeen 3004 ensimmäisessä 
ja toisessa kappaleessa. 
Lääkkeet, jotka on pakattu pitkäaikaishoitoa tai sairaaloita ja 
vastaavia laitoksia varten, luokitellaan tähän nimikkeeseen. 
Tällöin pakkaus sisältää suuremman määrän tuotetta ja pak ­
kauksessa ilmoitetaan tavallisesti, että se on tarkoitettu pit ­
käaikaishoitoon tai sairaalakäyttöön. 
Ampulleihin tai pulloihin pakatut lääkkeet, jotka sisältävät 
esim. antibiootteja, hormoneja tai lyofilisoituja tuotteita, luo ­
kitellaan tähän nimikkeeseen vaikka ko. lääkkeihin olisi li ­
sättävä pyrogeenivapaata vettä tai muuta laimennusainetta 
ennen varsinaista käyttöä.  
3005  Vanu, sideharso, kääreet ja niiden kaltaiset tavarat 
(esim. valmiit haavasiteet, kiinnelaastarit ja hauteet), 
kyllästetyt tai päällystetyt farmaseuttisilla aineilla tai ki ­
rurgiseen tai lääkintä-, myös eläinlääkintä- ja hammas ­
lääkintäkäyttöön tarkoitetuissa vähittäismyyntimuo ­
doissa tai -pakkauksissa  
3005 10 00  haavalaastarit ja muut tavarat, joissa on liimautuva ker ­
ros 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu valmiit nestemäiset pääl ­
lysteet (alanimike 3005 90 99).  
3006  Tämän ryhmän 4 huomautuksessa tarkoitetut farmase ­
uttiset valmisteet  
3006 10 10 – 
3006 10 90  steriili kirurginen katgutti, sen kaltaiset steriilit haa ­
vanompeluaineet (myös steriilit absorboituvat sidelangat 
kirurgiseen tai hammaslääkintäkäyttöön) ja steriilit ku ­
dosliimat kirurgiseen haavansulkemiseen; steriili lamina ­
ria ja steriilit laminariapuikot; steriilit absorboituvat ve ­
renvuodon tyrehdyttimet kirurgiseen tai hammaslääkin ­
täkäyttöön; steriilit sidekudoskiinnikkeiden muodostumi ­
sen estäjät kirurgiseen tai hammaslääkintäkäyttöön, 
myös absorboituvat  
Näiden alanimikkeiden ilmaisut on tulkittava tarkasti. Näin 
ollen niihin ei kuulu steriilit haavahakaset (nimike 9018).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 219  
31 RYHMÄ  
LANNOITTEET 
3103  Fosfaattilannoitteet, kivennäiset tai kemialliset  
3103 10 10 ja 
3103 10 90  superfosfaatit  
Ks. HS-selitykset, nimike 3103, A kohdan 1 alakohta.  
3105  Kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kahta tai 
kolmea seuraavista lannoittavista aineista: typpeä, fos ­
foria tai kaliumia; muut lannoitteet; tämän ryhmän lan ­
noitteet tabletteina tai niiden kaltaisessa muodossa tai 
bruttopainoltaan enintään 10 kg:n pakkauksissa  
Tässä nimikkeessä käytetyn ilmaisun ”muut lannoitteet” 
määrittelystä, ks. tämän ryhmän 6 huomautus.  
3105 10 00  tähän ryhmään kuuluvat lannoitteet tabletteina tai nii ­
den kaltaisessa muodossa tai bruttopainoltaan enintään 
10 kg:n pakkauksissa  
Ilmaisulla ”niiden kaltaisessa muodossa” tarkoitetaan tava ­
roita, jotka ovat annostelluissa määrissä. Täten tavallisessa, 
teollisessa muodossa (esim. rakeina) olevien lannoitteiden ei 
katsota olevan ”niiden kaltaisessa muodossa”.  
3105 20 10 ja 
3105 20 90  kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kolmea 
lannoittavaa ainetta: typpeä, fosforia ja kaliumia  
Ilmaisulla ”joissa on kolmea lannoittavaa ainetta: typpeä, 
fosforia ja kaliumia” tarkoitetaan että ko. aineita on riittävä 
määrä, jotta ne todellla toimivat lannoittavina aineina ei ­
vätkä vaan ole pelkkiä epäpuhtauksia. 
Typpi voi olla joko nitraattien, ammoniumsuolojen, 
virtsa-aineen (urea), kalsiumsyaaniamidin tai muiden orgaa ­
nisten yhdisteiden muodossa. 
Fosfori on tavallisesti enemmän tai vähemmän liukenevien 
fosfaattien muodossa sekä joskus orgaanisessa muodossa. 
Kalium on suolojen (karbonaatin, kloridin, sulfaatin, nitraa ­
tin, jne.) muodossa. 
Kaupankäynnissä typpi-, fosfori- ja kaliumpitoisuus ilmais ­
taan vastaavasti: N, P  2 O 5 ja K  2 O. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä nimik ­
keen 3105 kohdissa B ja C mainitut lannoitteet, edellyttäen 
että ne sisältävät kolmea lannoittavaa ainetta typpeä, fosforia 
ja kaliumia. Niitä kutsutaan joskus ”NPK-lannoitteiksi”. 
Ammoniumin ja kaliumin kaksoisfosfaatit, jotka ovat kemi ­
allisesti määriteltyjä yhdisteitä, eivät kuulu näihin alanimik ­
keisiin (alanimike 2842 90 80).  
3105 51 00 ja 
3105 59 00  muut kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on 
kahta lannoittavaa ainetta: typpeä ja fosforia  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 220  
Alanimikkeiden 3105 20 10 ja 3105 20 90 selittävät huo ­
mautukset koskevat soveltuvin osin ilmaisun ”joissa on 
kahta lannoittavaa ainetta” tulkintaa.  
3105 51 00  joissa on nitraatteja ja fosfaatteja  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. lannoitteet, jotka si ­
sältävät sekä nitraatteja että minkä tahansa kationin fosfaat ­
teja, mukaan lukien ammonium, mutta ei kalium. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvista lannoitteista on esimerk ­
kinä HS-selityksissä nimikkeen 3105 kohdan B alakohdas ­
sa 2 kuvattu, mutta ilman kaliumsuoloja valmistettu tuote.  
3105 59 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. minkä tahansa kationin (paitsi kaliumin) fosfaatteja sisäl ­
tävien mineraalisuolojen ja muiden kuin nitraattien am ­
moniumsuolojen seokset; 
2. fosfotyppilannoitteet, joissa typpi on muussa kuin 
nitraatti- tai ammoniakkisessa muodossa, ts. kalsiumsyaa ­
niamidin, virtsa-aineen (urea) tai muiden orgaanisten yh ­
disteiden muodossa; 
3. HS-selityksissä nimikkeen 3105 kohdan C alakohdissa 1 
ja 3 kuvatut fosfotyppilannoitetyypit.  
3105 60 00  kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kahta lan ­
noittavaa ainetta: fosforia ja kaliumia  
Alanimikkeiden 3105 20 10 ja 3105 20 90 selittävät huo ­
mautukset koskevat soveltuvin osin ilmaisun ”joissa on 
kahta lannoittavaa ainetta fosforia ja kaliumia” tulkintaa. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. lannoitteet, jotka on 
valmistettu seuraavista seoksista: 
— kalsinoidut luonnon fosfaatit ja kaliumkloridi; 
— superfosfaatit ja kaliumsulfaatti 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu alanimikkeen 2835 24 00 
kemiallisesti määritellyt kaliumfosfaatit, vaikka niitä voitai ­
siinkin käyttää lannoitteina.  
3105 90 20 ja 
3105 90 80  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. kaikki lannoitteet, joissa on kahta lannoittavaa ainetta: 
typpeä ja kaliumia. Näihin alanimikkeisiin ei kuitenkaan 
kuulu kemiallisesti määritelty kaliumnitraatti, vaikka se 
olisikin tarkoitettu käytettäväksi lannoitteena (ala ­
nimike 2834 21 00); 
2. lannoitteet, joissa on yhtä, muuta kuin nimikkei ­
siin 3102–3104 luokiteltua, lannoittavaa ainetta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 221  
32 RYHMÄ  
PARKITUS- JA VÄRIUUTTEET; TANNIINIT JA NIIDEN 
JOHDANNAISET; VÄRIT, PIGMENTIT JA MUUT VÄRIAINEET; 
MAALIT JA LAKAT; KITTI SEKÄ MUUT TÄYTE- JA 
TIIVISTYSTAHNAT; PAINOVÄRIT, MUSTE JA TUSSI 
Huomautus 4  Ilmaisulla ”liuokset”, jota käytetään sekä tässä huomautuk ­
sessa että 39 ryhmän 6 huomautuksen a alakohdassa ei 
tarkoiteta kolloidisia liuoksia.  
3201  Kasviperäiset parkitusuutteet; tanniinit sekä niiden suo ­
lat, eetterit, esterit ja muut johdannaiset  
3201 20 00  mimoosan- eli wattlekuoriuute  
Wattlekuoriparkitusuutetta saadaan eri akaasialajien (erityi ­
sesti Acacia decurrens -, Acacia pycnantha - ja Acacia mol ­
lissima  -lajien) kuoresta. 
Musta katekupuu ( Acacia catechu  -lajista tuotettu uute) luo ­
kitellaan alanimikkeeseen 3203 00 10.  
3201 90 20  sumakkiuute, valoneauute, tammiuute ja kastanjauute  
Valonit, joista saadaan valoneauutetta, ovat tiettyjen tammi ­
lajien (esim.  Quercus valonea ) terhoja ympäröiviä kehto ­
maisia suojuksia (cupulat).  
3201 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kasviperäisinä parkitusuut ­
teina mm.: 
1. mäntyjen, mangrovepuun, eukalyptuksen, pajun ja koi ­
vun kuorista saadut uutteet; 
2. ”tizerah” ja ”urunday” ( Astronium balansae Engl .) 
-puista saadut uutteet; 
3. ”dividivin” paloista ja kirsikkaluumun hedelmistä saadut 
uutteet; 
4. gambiirin lehdistä saadut uutteet.  
3202  Synteettiset orgaaniset parkitusaineet; epäorgaaniset 
parkitusaineet; parkitusvalmisteet, myös luonnon parki ­
tusaineita sisältävät; entsymaattiset valmisteet esiparki ­
tusta varten  
3202 10 00  synteettiset orgaaniset parkitusaineet  
Ks. HS-selitykset, nimike 3202, I kohdan A alakohta.  
3202 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä ni ­
mikkeen 3202 kohdan I alakohdassa B ja kohdassa II mai ­
nitut tuotteet.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 222  
3203 00  Kasvi- tai eläinperäiset väriaineet (myös väriuutteet, 
mutta ei ”eläinmusta”), myös kemiallisesti määritellyt; 
tämän ryhmän 3 huomautuksessa tarkoitetut kasvi- tai 
eläinperäisiin väriaineisiin perustuvat valmisteet  
3203 00 10  kasviperäiset väriaineet ja niihin perustuvat valmisteet  
Tietyistä orapaatsamalajeista saatuja uutteita käytetään pää ­
asiallisesti muussa tarkoituksessa kuin väriaineina ja siksi ne 
eivät kuulu tähän alanimikkeeseen. Tämä koskee erityisesti  
Rhamnus cathartica  -lajin marjoista saatuja uutteita, joita 
käytetään lääkintätarkoituksiin ja jotka siksi luokitellaan ala ­
nimikkeeseen 1302 19 70. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. musta katekupuu ( Aca­
cia catechu ). Musta katekupuu on väriuute, jota saadaan 
tietystä akaasialajista.  
3204  Synteettiset orgaaniset väriaineet, myös kemiallisesti 
määritellyt; tämän ryhmän 3 huomautuksessa tarkoite ­
tut synteettisiin orgaanisiin väriaineisiin perustuvat val ­
misteet; synteettiset orgaaniset tuotteet, jollaisia käyte ­
tään fluoresoivina kirkasteina tai luminoforeina, myös 
kemiallisesti määritellyt  
3204 11 00 – 
3204 19 00  synteettiset orgaaniset väriaineet ja niihin perustuvat, 
tämän ryhmän 3 huomautuksessa tarkoitetut valmisteet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat: 
1. synteettiset orgaaniset väriaineet, myös keskenään seos ­
tetut ja väriainetta sisältämättömin kivennäisjatkein ”lai ­
mennetut”, jotka sisältävät vain pieniä määriä 
pinta-aktiivisia aineita tai muita lisäaineita, jotka edis ­
tävät värin imeytymistä ja kiinnittymistä (ks. 
HS-selitykset, nimike 3204, I kohta, A ja B alakohdat); 
sekä 
2. tämän ryhmän 3 huomautuksessa eritellyt valmisteet eli 
HS-selityksissä nimikkeen 3204 kohdan I alakoh ­
dissa C–E kuvaillut tuotteet.  
Ks. alanimikkeiden 3204 11–3204 19 HS-alanimikeselitykset, 
yhdestoista kappale, luokiteltaessa alanimikkei ­
den 3204 11 00–3204 19 00 väriaineita, jotka käyttötarkoi ­
tuksensa mukaan voivat kuulua kahteen tai useampaan kate ­
goriaan eri alanimikkeissä.  
3204 11 00  dispersiovärit ja niihin perustuvat valmisteet  
Ks. alanimikkeiden 3204 11–3204 19 HS-alanimikeselitykset, 
toinen kappale.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 223  
3204 12 00  happovärit, myös esimetalloidut, ja niihin perustuvat 
valmisteet; peittavärit ja niihin perustuvat valmisteet  
Ks. alanimikkeiden 3204 11–3204 19 HS-alanimikeselitykset, 
kolmas ja neljäs kappale.  
3204 13 00  emäksiset värit ja niihin perustuvat valmisteet  
Ks. alanimikkeiden 3204 11–3204 19 HS-alanimikeselitykset, 
viides kappale.  
3204 14 00  suorat värit ja niihin perustuvat valmisteet  
Ks. alanimikkeiden 3204 11–3204 19 HS-alanimikeselitykset, 
kuudes kappale.  
3204 15 00  kyyppivärit (myös ne, joita sellaisenaan voidaan käyttää 
pigmenttiväreinä) ja niihin perustuvat valmisteet  
Ks. alanimikkeiden 3204 11–3204 19 HS-alanimikeselitykset, 
seitsemäs kappale.  
3204 16 00  reaktiovärit ja niihin perustuvat valmisteet  
Ks. alanimikkeiden 3204 11–3204 19 HS-alanimikeselitykset, 
kahdeksas kappale.  
3204 17 00  pigmenttivärit ja niihin perustuvat valmisteet  
Ks. alanimikkeiden 3204 11–3204 19 HS-alanimikeselitykset, 
yhdeksäs kappale.  
3204 19 00  muut, myös kahden tai useamman alanimikkei ­
den 3204 11–3204 19 väriaineen seokset  
Ks. alanimikkeiden 3204 11–3204 19 HS-alanimikeselitykset, 
kymmenes, yhdestoista ja kahdestoista kappale.  
3204 20 00  synteettiset orgaaniset tuotteet, jollaisia käytetään fluore ­
soivina kirkasteina  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 3204 kohdan II alakohdassa 1 kuvaillut tuotteet.  
3204 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat luminoforeina käytettävät 
synteettiset orgaaniset tuotteet, jotka on kuvattu 
HS-selityksissä nimikkeen 3204 kohdan II alakohdassa 2 
sekä sitä seuraavissa kolmessa kappaleessa.  
3206  Muut väriaineet; tämän ryhmän 3 huomautuksessa tar ­
koitetut valmisteet, muut kuin nimikkeisiin 3203, 3204 ja 
3205 kuuluvat; epäorgaaniset tuotteet, jollaisia käytetään 
luminoforeina, myös kemiallisesti määritellyt  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 224  
Ks. tämän ryhmän 5 huomatus. 
Komposiittipigmentit, ts. pigmentit, jotka koostuvat täyte ­
aineesta (tavallisesti piidioksidista) tehdyistä jyvistä, joista 
jokainen on erityisen teknisen menetelmän avulla päällys ­
tetty epäorgaanisen väriaineen kerroksella, luokitellaan ni ­
mikkeisiin päällysteenä käytetyn väriaineen mukaan. 
Näin ollen esim. edellä mainitut pigmenttityypit, joissa pääl ­
lyste koostuu emäksisestä lyijypiikromaatista, luokitellaan 
alanimikkeeseen 3206 20 00. Ne pigmentit, joiden päällyste 
koostuu kupariboraatista tai kalsiumplumbaatista, luokitel ­
laan alanimikkeeseen 3206 49 70.  
3206 11 00 ja 
3206 19 00  titaanidioksidiin perustuvat pigmentit ja valmisteet  
Ks. HS-selitykset, nimike 3206, A kohdan 1 alakohta sekä 
13 alakohtaa seuraavat neljä kappaletta niiltä osin kuin ne 
koskevat näiden alanimikkeiden valmisteita. 
Ks. myös alanimikkeen 3206 19 HS-alanimikeselitykset.  
3206 20 00  kromiyhdisteisiin perustuvat pigmentit ja valmisteet  
Ks. HS-selitykset, nimike 3206, A kohdan 2 alakohta sekä 
13 alakohtaa seuraavat neljä kappaletta niiltä osin kuin ne 
koskevat tämän alanimikkeen valmisteita. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. molybdeenipunainen, joka koostuu lyijymolybdaatin, lyi ­
jykromaatin ja tavallisesti myös lyijysulfaatin sekakiteis ­
tä; 
2. lyijysulfaatin, lyijykromaatin, bariumkromaatin, sinkkik ­
romaatin tai strontiumkromaatin sekakiteet; 
3. ferrokromaattiin (sideriinikeltainen), kaliumdikromaattiin 
ja kalsiumdikromaattiin tai kromioksidiin perustuvat 
pigmentit.  
3206 41 00  ultramariini ja siihen perustuvat valmisteet  
Ks. HS-selitykset, nimike 3206, A kohdan 3 alakohta sekä 
13 alakohtaa seuraavat neljä kappaletta niiltä osin kuin ne 
koskevat tämän alanimikkeen valmisteita.  
3206 42 00  litoponi ja muut sinkkisulfidiin perustuvat pigmentit ja 
valmisteet  
Ks. HS-selitykset, nimike 3206, A kohdan 4 alakohta sekä 
13 alakohtaa seuraavat neljä kappaletta niiltä osin kuin ne 
koskevat tämän alanimikkeen valmisteita.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 225  
3206 49 10  magnetiitti  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu vain hienoksi jauhettu mag ­
netiitti. 
Hienoksi jauhettuna magnetiittina pidetään sellaista magne ­
tiittia, josta vähintään 95 painoprosenttia läpäisee seulan, 
jonka verkon aukkojen koko on 0,045 mm.  
3206 49 70  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 3206 A kohdan 5–13 alakohdissa 
mainittujen sekä, tämän alanimikkeen valmisteita koskevin 
osin, 13 alakohtaa seuraavissa neljässä kappaleessa mainit ­
tujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat 
mm.: 
1. mangaanisininen, joka on bariummanganaattiin ja bari ­
umsulfaattiin perustuva pigmentti; 
2. keinotekoinen okra, joka on keinotekoisiin rautaoksidei ­
hin perustuva pigmentti; 
3. nikkelititanaattiin perustuva keltainen pigmentti. 
Hienoksi jauhettuihin malmeihin perustuvien pigmenttien 
kohdalla, ilmaisu ”hienoksi jauhettu” on tulkittava samalla 
tavalla kuin alanimikkeen 3206 49 10 magnetiitin kohdalla.  
3206 50 00  epäorgaaniset tuotteet, jollaisia käytetään luminoforeina  
Ks. HS-selitykset, nimike 3206, B kohta.  
3207  Valmistetut pigmentit, valmistetut samennusaineet ja 
valmistetut värit, lasiintuvat emalit ja lasitteet, enkopit, 
nestemäiset lysterit ja niiden kaltaiset valmisteet, jollaisia 
käytetään keraamisessa, emaloimis- ja lasiteollisuudessa; 
lasisulate (fritti) ja muu lasi jauheena, rakeina, suomuina 
tai hiutaleina  
3207 10 00  valmistetut pigmentit, valmistetut samennusaineet, val ­
mistetut värit ja niiden kaltaiset valmisteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 3207 ensimmäisen kappaleen kohdassa 1 kuvaillut 
tuotteet. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. kobolttialuminaatin nimellä tunnettu pigmentti, joka on 
alumiinioksidin ja kobolttioksidin ei-stökiometrinen 
seos; 
2. kobolttisilikaatin nimellä tunnettu pigmentti, joka on 
piidioksidin ja kobolttioksidin ei-stökiometrinen seos; 
3. kromi- ja kobolttioksidien seokset; 
4. rautaoksidin, kromioksidin ja sinkkioksidin seokset;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 226  
5. lyijy- ja rauta-antimonaattien seokset; 
6. zirkoniumoksidiin ja pieniin määriin vanadiinipentoksi ­
dia perustuva keltainen vanadiini; 
7. zirkoniumsilikaattiin ja pieniin määriin vanadiinirioksi ­
dia perustuva vanadiinisininen; 
8. zirkoniumsilikaattiin ja praseodyymioksidiin perustuva 
keltainen praseodyymi; 
9. zirkoniumsilikaattiin ja ferrioksidiin perustuva 
rautapunainen; 
10. tinaoksidiin, zirkoniumoksidiin, sirkoniumsilkaattiin, 
jne. perustuvat valmistetut samennusaineet.  
3207 20 10  enkopit  
Ks. HS-selitykset, nimike 3207, 3 kohta.  
3207 20 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat yleensä lasiintuvat seokset. 
Nämä ovat yleensä jauheiden, rakeiden, suomujen tai hiuta ­
leiden muodossa olevia tuotteita, jotka kuumennettaessa la ­
siintuvat ja antavat keraamisille ja metallitavaroille tasaisen 
homogeenisen pinnan, joka voi olla kiiltävä tai matta, väril ­
linen tai valkoinen, läpikuultava tai samennettu. 
Nämä tuotteet voivat koostua: 
1. alanimikkeen 3207 40 85 lasisulatteen (fritin) ja muiden 
materiaalien kuten piidioksidin, maasälvän, kaoliinin, 
pigmenttien, jne., jauhetuista seoksista; 
2. piidioksidin, maasälvän, kaoliinin, kalsiumkarbonaatin, 
magnesiumkarbonaatin, jne. (ts. lasisulatteen (fritin) ve ­
teen liukenemattomien aineosien) sekä mahdollisesti 
myös pigmenttien jauhetuista seoksista; 
(nämä kaksi edellä mainittua lasiintuvaa seostyyppiä an ­
tavat läpikuultavan, joko värillisen tai värittömän, pääl ­
lysteen) 
3. edellä olevissa kohdissa 1 ja 2 mainituista tuotteista, 
joihin on lisätty samennusaineita; tällä tavoin saadut sa ­
mennetut päällysteet ovat joko valkoisia tai värillisiä; 
4. jauheiden, rakeiden, suomujen tai hiutaleiden muodossa 
olevista lasisulatteista (fritit) -alanimikkeiden 3207 40 40 
ja 3207 40 85 selittävissä huomautuksissa kuvatulla ta ­
valla muodostetuista ja valmistetuista – joissa on kuiten ­
kin lisäksi värillisiä pigmenttejä tai samennusaineita sekä 
joskus oksideja, jotta lasisulatteesta muodostunut pääl ­
lyste kiinnittyisi helpommin metallisiin pintoihin. 
Tämän alanimikkeen tuotteiden valmistukseen käytettäviä 
värillisiä pigmenttejä ovat mm. koboltin, nikkelin, kuparin, 
raudan, mangaanin, uraanin ja kromin oksidit ja suolat.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 227  
Samennusaineiksi voidaan lisätä tinaoksidia, zirkoniumoksi ­
dia ja zirkoniumsilikaattia tai titaanioksidia ja arseenianhyd ­
ridiä. 
Nikkeli- ja kobolttioksidia voidaan lisätä helpottamaan pääl ­
lysten kiinnittymistä metallisiin pintoihin.  
3207 30 00  nestemäiset lysterit ja niiden kaltaiset valmisteet  
HS-selityksissä nimikkeen 3207 ensimmäisen kappaleen 
kohdassa 4 mainittujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkee ­
seen kuuluvat hopeaan perustuvat, kollodiumiin tai terpineo ­
liin dispergoidut valmisteet, joita käytetään kiilteiden ja la ­
sien valmistuksessa sähkö- ja keraamisessa teollisuudessa.  
3207 40 40 ja 
3207 40 85  lasisulate (fritti) ja muu lasi jauheena, rakeina, suomuina 
tai hiutaleina  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat: 
1. lasisulate (fritti), ts. tuote, jota saadaan jäähdyttämällä 
nopeasti vedessä lasin alkuperäisten aineosien yhteensu ­
lamisen tuloksena syntynyttä nestemäistä massaa tai tah ­
naa. Näitä aineosia ovat esim. piidioksidi, natriumkar ­
bonaatti, magnesiumkarbonaatti, bariumkarbonaatti, kali ­
umkarbonaatti, kalsiumkarbonaatti, natriumsulfaatti, kali ­
umsulfaatti, natriumnitraatti, kaliumnitraatti, lyijyoksidit 
(lyijyhilse ja lyijymönjä), kaoliini, maasälpä, booraksi 
ja boorihappo. 
Näihin nimikkeisiin kuuluvaa lasisulatetta käytetään pää ­
asiallisesti lasiintuvien seosten valmistukseen. Se voidaan 
erottaa alanimikkeiden 3207 20 10 ja 3207 20 90 lasisu ­
latteista siitä, että se ei sisällä pigmenttejä, samennus ­
aineita tai oksideja, jotka helpottavat päällysteen kiinnit ­
tymistä metallisiin pintoihin sekä siitä, että se ei anna 
kuumuudessa lasiintuessaan tasaisesti värillistä tai samen ­
nettua pintaa, vaan enemmän tai vähemmän läpikuulta ­
van pinnan; 
2. lasijauhe tai -rakeet, joita saadaan murskaamalla ja jau ­
hamalla rikkonaista lasia ja jätelasia. Näitä tuotteita sekä 
tiettyjä kohdan 1 lasisulatetyyppejä käytetään hiomapa ­
pereiden ja -kankaiden valmistukseen ja levyjen, laatto ­
jen, putkiloiden, jne. sintraukseen sekä erilaisiin tarkoi ­
tuksiin laboratorioissa; 
3. jauheen, rakeiden, jne. muodossa oleva ”emalilasi”, joka 
on lasitavaroiden koristeluun käytettävää erikoislasia. Ta ­
vallisesti ”emalilasi” sulaa 540–600 °C:ssa läpinäkyväk ­
si, tavallisesti värilliseksi massaksi. Irtotavarana ”emali ­
lasi” luokitellaan nimikkeeseen 7001 00, kun taas tanko ­
jen ja putkien muodossa oleva ”emalilasi” luokitellaan 
alanimikkeeseen 7002 20 90 tai 7002 39 00; 
4. suomujen tai hiutaleiden muodossa oleva, joko värjätty 
tai hopeoitu lasi, jota käytetään koristetarkoituksiin ja 
jota saadaan murskaamalla puhalletun lasin pieniä pallo ­
maisia kuplia;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 228  
5. jauheen tai rakeiden muodossa oleva vitriittilasi, joka 
tunnetaan myös nimellä vaahtolasi ja jota valmistetaan 
joko valkoisesta, harmaasta tai mustasta sienimäisestä 
massasta (väri riippuu massan sisältämistä epäpuhtauksis ­
ta) sekä jota käytetään pääasiallisesti sähköneristimien 
(esim. sähkölamppujen kantojen) valmistukseen. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu valkokankaiden, sähköis ­
ten näyttöpöytien, jne. päällystämiseen käytettävät lasijyvä ­
set (microspheres) (alanimike 7018 20 00).  
3212  Nestemäiset tai tahnamaiset, muuhun kuin vettä sisältä ­
vään väliaineeseen dispergoidut pigmentit (myös metalli ­
jauheet ja -hiutaleet), jollaisia käytetään maalien valmis ­
tuksessa; pronssi- ja värilehtiset; vähittäismyyntimuo ­
doissa tai -pakkauksissa olevat värit ja väriaineet  
3212 10 00  pronssi- ja värilehtiset  
Ks. tämän ryhmän 6 huomautus ja HS-selitykset, ni ­
mike 3212, B kohta.  
3212 90 00  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 3212, A ja C kohta. 
HS-selityksissä nimikkeen 3212 A kohdassa tarkoitettuihin 
metallijauheisiin ja -hiutaleisiin kuuluvat mm.: 
1. sinkkijauhe, joka on happosideaineiden kanssa yhteenso ­
pimaton, mutta joka on erinomainen 
ruosteenestopigmentti; 
2. lamellirakenteinen ruostumaton teräs ja nikkelijauheet, 
joita käytetään tietyissä haponkestävissä 
korroosionestomaaleissa; 
3. lyijyjauhe, emäksinen reaktiopigmentti, jota käytetään 
(mahdollisesti lyijymönjän tai emäksisen lyijysulfaatin 
kanssa sekoitettuna) ruosteenestoaineena öljyväreissä tai 
öljylakoissa laajojen teräsrakennelmien (lentokonehallien 
rakenteiden, siltojen, maasiltojen, jne.) pohjustukseen; 
4. kupari- ja pronssijauheet, joiden lamelliosat nousevat pin ­
nalle (”leafing”) alkoholiin ja luonnon- tai tekohartseihin 
perustuvissa lakoissa muodostaen koristeellisen päällys ­
teen. ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 229  
33 RYHMÄ  
HAIHTUVAT ÖLJYT JA RESINOIDIT; HAJUSTE-, KOSMEETTISET 
JA TOALETTIVALMISTEET 
3301  Haihtuvat öljyt (terpeenittömät tai terpeenipitoiset), 
myös jähmeät (concretes) ja vahaa poistamalla saadut 
nesteet (absolutes); resinoidit; uutetut oleohartsit; haih ­
tuvien öljyjen väkevöidyt rasva-, rasvaöljy- ja vahaliu ­
okset tai niiden kaltaiset liuokset, kylmänä uuttamalla 
(enfleurage) tai maseroimalla saadut; terpeenipitoiset si ­
vutuotteet, joita saadaan poistettaessa terpeenejä haihtu ­
vista öljyistä; haihtuvien öljyjen vesitisleet ja -liuokset  
Jotkut haihtuvien öljyjen aineosista, kuten terpeenihiilivedyt 
(esim. pineeni, kamfeeni, limoneeni) luonnostaan pilaavat 
öljyjen tuoksun ja siksi ne mieluummin poistetaan öljyistä. 
Terpeenit poistetaan haihtuvista öljyistä erilaisilla menetel ­
millä (öljyjen koostumuksesta riippuen), erityisesti jakotis ­
laamalla tyhjiössä, jakokiteyttämällä matalaan lämpötilaan 
jäähdyttäen, erottamalla liuottimien avulla, jne. 
Ilmauksella ”terpeeni poistamatta” viitataan haihtuviin öljyi ­
hin, joissa terpeenipitoiset aineosat on säilytetty sekä haih ­
tuviin öljyihin, jotka eivät luonnostaan sisällä terpeenipitoi ­
sia aineosia (esim. talvikkiöljy ja sinappiöljy).  
3301 12 10 – 
3301 19 80  sitrushedelmistä saadut haihtuvat öljyt  
Näitä öljyjä saadaan lähes yksinomaan sitrushedelmien kuo ­
rista. Öljyissä on miellyttävä tuoksu, joka on niiden valmis ­
tuksessa käytettävien sitrushedelmien tuoksun kaltaista. Ap ­
pelsiininkukkaöljyt tai pomeranssinkukkaöljy katsotaan 
muiksi kuin sitrushedelmistä saaduiksi haihtuviksi öljyiksi 
ja luokitellaan alanimikkeeseen 3301 29 41 tai 3301 29 91. 
Haihtuva öljy, josta on poistettu terpeeni, on haihtuva öljy, 
jonka monoterpeenihiilivedyt on poistettu joko kokonaan tai 
osittain.  
3301 90 10  terpeenipitoiset sivutuotteet, joita saadaan poistettaessa 
terpeenejä haihtuvista öljyistä  
Ks. HS-selitykset, nimike 3301, C kohta.  
3301 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. haihtuvien öljyjen väkevöidyt rasva-, rasvaöljy- ja vaha ­
liuokset tai niiden kaltaiset liuokset (ks. HS-selitykset, 
nimike 3301, B kohta); 
2. haihtuvien öljyjen vesitisleet ja -liuokset (ks. 
HS-selitykset, nimike 3301, D kohdan 1–4 kappaleet).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 230  
3304  Kauneudenhoito- ja meikkivalmisteet sekä ihonhoitoval ­
misteet (muut kuin lääkkeet), myös aurinkosuoja- ja rus ­
ketusvalmisteet; manikyyri- ja pedikyyrivalmisteet  
3304 30 00  manikyyri- ja pedikyyrivalmisteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sormen- ja varpaankynsien, 
kynsinauhojen ja liikavarpaiden hoitoon tai käsittelyyn tar ­
koitetut valmisteet. Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan 
kuulu ihonhoitovalmisteet kuten käsivoiteet (yleensä ala ­
nimike 3304 99 00).  
3304 99 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kosteuttajien, kasvovesien 
ja ihonpuhdistajien kaltaiset ihonhoitotuotteet (muut kuin 
lääkkeet), jotka esitetään tullille vanussa, huovassa tai kui ­
tukankaassa. Jos kuitenkin vanu-, huopa- tai kuitukangas on 
kyllästetty, päällystetty tai peitetty tuotteilla, jotka antavat 
sille hajusteen, kosmeettisten aineiden, saippuan tai puhdis ­
tusaineen olennaisen luonteen, sitä ei luokitella tähän nimik ­
keeseen (vaan nimikkeeseen 3307 tai 3401).  
3305  Hiuksiin käytettävät valmisteet  
3305 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. hiusvedet, jotka ovat 
hiuksissa käytettäviä, nestemäisessä muodossa olevia tuot ­
teita, jotka vaikuttavat joko hiuksiin tai hiuspohjaan. Ne 
ovat tavallisesti vesi- tai alkoholiliuoksia.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 231  
34 RYHMÄ  
SAIPPUA JA SUOPA, ORGAANISET PINTA-AKTIIVISET AINEET, 
PESUVALMISTEET, VOITELUVALMISTEET, TEKOVAHAT, 
VALMISTETUT VAHAT, KIILLOTUS-, HANKAUS- JA 
PUHDISTUSVALMISTEET, KYNTTILÄT JA NIIDEN KALTAISET 
TUOTTEET, MUOVAILUMASSAT, ”HAMMASVAHAT” JA KIPSIIN 
PERUSTUVAT HAMMASLÄÄKINNÄSSÄ KÄYTETTÄVÄT 
VALMISTEET 
3401  Saippua ja suopa; saippuana käytettävät orgaaniset 
pinta-aktiiviset tuotteet ja valmisteet tankoina, paloina 
tai valettuina kappaleina, myös jos niissä on saippuaa; 
ihon pesuun käytettävät orgaaniset pinta-aktiiviset tuot ­
teet ja valmisteet nestemäisinä tai voiteina, vähittäis ­
myyntimuodossa, myös jos niissä on saippuaa; saippu ­
alla tai puhdistusaineella kyllästetty, päällystetty tai pei ­
tetty paperi, vanu, huopa tai kuitukangas  
3401 11 00  toalettikäyttöön tarkoitetut (myös tuotteet, joihin on li ­
sätty lääkeainetta)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 3401 kohdan I alakohdassa 1 kuvatut tuotteet ja koh ­
dissa II ja IV mainitut, toalettikäyttöön tarkoitetut tuotteet.  
3401 20 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. nestemäisessä tai tah ­
namaisessa muodossa oleva saippua.  
3401 30 00  ihon pesuun käytettävät orgaaniset pinta-aktiiviset tuot ­
teet ja valmisteet nestemäisinä tai voiteina, vähittäis ­
myyntimuodossa, myös jos niissä on saippuaa  
Ks. HS-selitykset, nimike 3401, kohta III.  
3403  Voiteluvalmisteet (myös leikkuuöljyvalmisteet, pulttien ja 
muttereiden irrottamista helpottavat valmisteet, 
ruosteen- ja korroosionestoaineet sekä muotinirro- tus ­
valmisteet, voiteluaineisiin perustuvat) ja valmisteet, jol ­
laisia käytetään tekstiiliaineiden, nahan, turkisnahan tai 
muiden aineiden öljy- tai rasvakäsittelyyn, ei kuitenkaan 
valmisteet, joissa on perusaineosana maaöljyjä tai bitu ­
misista kivennäisistä saatuja öljyjä vähintään 70 painop ­
rosenttia  
3403 19 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. koneiden, laitteiden ja 
ajoneuvojen voiteluvalmisteet. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 3403 kohdassa A mainitut tuotteet, joissa on vähem ­
män kuin 70 painoprosenttia maaöljyjä tai bitumisista ai ­
neista saatuja öljyjä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 232  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu sellaiset valmisteet, 
joissa on 70 painoprosenttia tai enemmän maaöljyjä tai bi ­
tumisista kivennäisistä saatuja öljyjä. Kun tällaiset öljyt ovat 
valmisteen perusaineosana, luokitellaan ne alanimikkei ­
siin 2710 12 11–2710 19 99 ja muissa tapauksissa alanimik ­
keeseen 3403 19 10.  
►M6 Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. synteettisiin 
voiteluöljyihin perustuvat valmisteet. Niillä tarkoitetaan eri ­
tyisesti valmisteita, jotka perustuvat yhteen tai useampaan 
seuraavista ainesosista: 
— poly(alfaolefiinit) tai poly(isobutyleenit), joista vähem ­
män kuin 60 tilavuusprosenttia tislautuu 300 °C:n läm ­
pötilassa muunnettuna vastaamaan 1 013 millibaarin pai ­
netta, kun on käytetty alipainetislausta; 
— pitkäketjuiset alkyyliaromaattiset aineet; 
— esterit; 
— polyglykolit; 
— silikonit. ◄ 
3403 91 00 ja 
3403 99 00  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat nimikkeessä 3403 mainittu ­
jen valmisteiden kaltaiset valmisteet, jotka eivät sisällä maa ­
öljyjä tai bitumisista aineista saatuja öljyjä. Ilmaisulla ”maa ­
öljyt tai bitumisista aineista saadut öljyt” tarkoitetaan tuot ­
teita, jotka määritellään 27 ryhmän 2 huomautuksessa. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. voiteluvalmisteet, joissa on molybdeenidisulfidia ja po ­
lypropeeniglykolia ja muut molybdeenidisulfidiin perus ­
tuvat voiteluvalmisteet, joko kon- sentroituja tai puikkoi ­
na, tankoina, pieninä laattoina, levyinä tai niiden kaltai ­
sissa muodoissa; 
2. polyeteenivahan ja aminoalkoholisaippuan vesidispersi ­
oon perustuvat muotinirroitusvalmisteet; 
3. natriumsaippuaan tai kalsiumsaippuaan ja booraksiin pe ­
rustuvat voiteluvalmisteet, jotka on tarkoitettu teräslanko ­
jen suojaamiseen ja voiteluun vedettäessä lankoja; 
4. koneiden, laitteiden ja ajoneuvojen voiteluvalmisteet.  
3405  Kiillotusaineet ja voiteet jalkineita, huonekaluja, lattioi ­
ta, vaununkoreja, lasia tai metallia varten, hankauspas ­
tat ja -jauheet sekä niiden kaltaiset valmisteet (myös 
paperi, vanu, huopa, kuitukangas, huokoinen muovi ja 
huokoinen kumi, jotka on kyllästetty, päällystetty tai 
peitetty tällaisella valmisteella), ei kuitenkaan nimik ­
keen 3404 vahat  
3405 10 00  kiillotusaineet, voiteet ja niiden kaltaiset valmisteet jalki ­
neita ja nahkaa varten  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 233  
Jalkineille tarkoitettujen tuotteiden valmistuksessa ensisijai ­
sina materiaaleina käytetään tavallisesti vahoja (eläin-, 
kasvi-, kivennäis- tai keinotekoiset vahat), haihtuvia liuotti ­
mia, (tärpättiöljyt, mineraalitärpätti, jne.), väriaineita ja eri ­
laisia muita aineita (alkoholi, booraksi, keinotekoiset öljyt, 
emulgointiaineet, jne.), 
Nahalle, erityisesti mokkajalkineille tarkoitetut väriaineet ei ­
vät ole kiillotusaineiden ja voiteiden kaltaisia tuotteita ja 
siksi ne luokitellaan alanimikkeeseen 3212 90 00 (jos ne 
ovat, kuten yleensä, vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauk ­
sissa). Jalkineille tarkoitetut valkaisuaineet eivät myöskään 
kuulu tähän alanimikkeeseen, vaan ne luokitellaan alanimik ­
keeseen 3210 00 90. Jalkineille tarkoitetut rasvat luokitel ­
laan tavallisesti alanimikkeeseen 3403 11 00 tai 3403 91 00.  
3405 20 00  kiillotusaineet, voiteet ja niiden kaltaiset valmisteet puu ­
huonekalujen, -lattioiden ja muiden puupintojen hoitoa 
varten  
Puupintojen (lattioiden, huonekalujen, muiden puupintojen) 
hoitoa varten tarkoitetuilla tuotteilla on puhdistavia ominai ­
suuksia ja ne jättävät puupinnoille ohuen suojaavan kelmun, 
joka kuivuttuaan ja mahdollisen kiillotuksen jälkeen kirkas ­
taa pintojen väriä tai tekee pinnat kiiltäviksi. Tämän kaltai ­
set tuotteet on tavallisesti pakattu tölkkeihin, pulloihin, tyy ­
nyihin tai aerosolitölkkeihin. Näiden tuotteiden valmistuk ­
sessa käytetään samoja vahoja, liuottimia, väriaineita ja eri ­
tyisiä lisäaineita kuin jalkineille tarkoitettujen kiillotusainei ­
den ja voiteiden valmistuksessa sekä lisäksi usein tiettyjä 
aineita seuraavista: rasvahappoja, kasviöljyjä (esim. palmu ­
öljy, pellavansiemenöljy) tai kivennäisöljyjä, saippuoita tai 
pinta-aktiivisia aineita, hartseja (kopaali, luonnonhartsi eli 
kolofoni, jne.), silikoneja, hajusteita (esim. mäntyuute, ros ­
mariini), torjunta-aineita, jne., mutta ei kuitenkaan 
hioma-aineita.  
3405 30 00  kiillotusaineet ja niiden kaltaiset valmisteet vaununko ­
reja varten, muut kuin metallikiillotteet  
Ajoneuvojen korirakenteiden hoitoon tarkoitetut tuotteet 
koostuvat tavallisesti vahamaisesta emulsiosta tai silikoneja, 
öljyjä, emulgointiaineita ja mahdollisesti myös pehmeitä 
hankausaineita sisältävästä liuoksesta.  
3405 40 00  hankauspastat ja -jauheet sekä muut hankausvalmisteet  
Kylpyammeille, pesualtaille, kaakeleille, jne. tarkoitetut han ­
kausjauheet koostuvat hyvin hienojakoisista 
hioma-aineseoksista (esim. hohkakivi, hiekkakivi) ja jauhe ­
maisista puhdistusaineista (esim. pinta-aktiivisten aineiden 
sekä aktiivisten anionien, saippuajauheen, natriumfosfaatin 
ja kalsinoidun soodan seos). Ne on tavallisesti pakattu purk ­
keihin tai paketteihin. Hankauspastat ovat hankaustuotteita, 
joita valmistetaan sitomalla hankausjauheita esim. 
vahaliuoksella.  
3405 90 10  metallikiillotteet  
Metallikiillotteet on tarkoitettu ruostuneiden, likaisten ja pa ­
tinoituneiden metallipintojen entisöimiseen alkuperäiseen 
kuntoon pintakäsittelemällä. Kunnostaminen tapahtuu hio ­
malla (mekaaninen kiillottaminen hioma-aineella) sekä käyt ­
tämällä happoja tai alkaaleja, joilla on kemiallinen tai puh ­
distava vaikutus oksideihin, sulfideihin ja korroosion aihe ­
uttamiin nuhraantumisiin.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 234  
Metallikiillotteiden valmistuksessa käytettäviä ensisijaisia 
aineita ovat hyvin hienojakoiset hioma-aineet (esim. hohka ­
kivi, kalkki, piimaa, trippeli, bentoniitti, piidioksidi), hapot 
(esim. oksaalihappo, öljyhappo, fosforihappo, rikkihappo), 
haihtuvat liuottimet (esim. mineraalitärpätti, trikloorieteeni, 
denaturoitu alkoholi), alkaalit (esim. ammoniakki, sooda), 
pinta-aktiiviset tuotteet kuten rasvasulfonialkoholit, rasvat, 
saippuat sekä joissakin tapauksissa väriaineet ja synteettiset 
hajusteet. 
Metallikiillotteet esitetään tullattavaksi jauheiden, tahnojen, 
erilaisten puristeiden, voiteiden tai emulsioiden ja nesteiden 
muodossa. Olomuodosta riippuen tuotteet ovat joko pullois ­
sa, tölkeissä, metalliputkiloissa, purkeissa, paketeissa tai 
pienten kokkareiden, kartioiden, tikkujen, jne. muodossa.  
3405 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvia ovat erityisesti: 
1. lasitavaralle tarkoitetut kiillotteet, jotka tavallisesti koos ­
tuvat vedestä, alkoholista, pienestä määrästä ammoniak ­
kia tai happoa (esim. oksaalihappo, viinihappo) ja peh ­
meästä hioma-aineesta; 
2. muiden materiaalien kiillotukseen, viimeistelyyn ja hie ­
noksi jauhamiseen tarkoitetut tuotteet.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 235  
35 RYHMÄ  
VALKUAISAINEET; MODIFIOIDUT TÄRKKELYKSET; LIIMAT JA 
LIISTERIT; ENTSYYMIT 
3501  Kaseiini, kaseinaatit ja muut kaseiinijohdannaiset; ka ­
seiiniliimat  
3501 10 10 – 
3501 10 90  kaseiini  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 3501 kohdan A alakohdassa mainitut kaseiinit. Nämä 
kaseiinit – riippumatta siitä, mitä saostamismenetelmää nii ­
den valmistamiseen on käytetty – luokitellaan näihin ala ­
nimikkeisiin kun ne sisältävät enintään 15 painoprosenttia 
vettä. Muussa tapauksessa ne luokitellaan nimikkee ­
seen 0406. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu ”cagliata”-tyyppiset tuot ­
teet, joista on annettu kuvaus alanimik ­
keitä 0406 10 30–0406 10 80 koskevien selittävien huomau ­
tusten kolmannessa kappaleessa.  
3501 10 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvia kaseiineja käytetään erityi ­
sesti dieettituotteiden (esim. dieettikeksien ja -leipien) val ­
mistuksessa. Niitä voidaan käyttää myös eläinten ruokien 
valmistuksessa.  
3501 90 10  kaseiiniliimat  
Kaseiiniliimat, jotka tunnetaan myös nimellä kylmäliimat, 
ovat kaseiineihin ja kalkkiin perustuvia valmisteita, joihin 
on lisätty pieniä määriä muita tuotteita kuten booraksia ja 
luonnon ammoniumkloridia. Ne voivat sisältää myös täyte ­
aineita kuten esim. maasälpää. 
Vaikka kalsiumkaseinaattia voidaan myös käyttää liimana, 
luokitellaan se muita lisättyjä aineita sisältämättömänä ala ­
nimikkeeseen 3501 90 90.  
3501 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä ni ­
mikkeen 3501 kohdan A alakohdissa 2 ja 3 mainitut kasei ­
naatit ja muut kaseiinin johdannaiset. 
Kaseinaatit ovat lähes hajuttomia, valkoisen tai keltaisen 
värisiä jauheita.  
3504 00  Peptonit ja niiden johdannaiset; muut proteiiniaineet ja 
niiden johdannaiset, muualle kuulumattomat; vuotajau ­
he, myös kromikäsitelty  
3504 00 10  tämän ryhmän 1 lisähuomautuksessa tarkoitetut tiivis ­
tetyt maitoproteiinit  
Tiivistettyjä maitoproteiineja saadaan tavallisesti poistamalla 
esim. ultrasuodatuksen avulla kuoritusta maidosta laktoosi ja 
kivennäissuolat osittain. Tiivistetyt maitoproteiinit koostuvat 
ensisijaisesti kaseiinista ja heraproteiineista (laktoglobulii ­
neista, maitoalbumiineista, jne.) noin suhteessa 4:1. Niiden 
proteiinipitoisuus lasketaan kertomalla typpipitoisuus muun ­
tokertoimella 6,38.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 236  
Kun tiivistetyn maitoproteiinin proteiinipitoisuus on 85 pro ­
senttia tai vähemmän kuiva-aineen painosta laskettuna, ko. 
tuote luokitellaan alanimikkeeseen 0404 90. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu ”cagliata”-tyyppiset tuot ­
teet, joista on annettu kuvaus alanimik ­
keitä 0406 10 30–0406 10 80 koskevien selittävien huomau ­
tusten kolmannessa kappaleessa.  
▼M32  
3504 00 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. runsaasti proteiinia 
sisältävät kasvipohjaiset tuotteet, joiden proteiinipitoisuus 
on suurempi kuin 85 painoprosenttia kuiva-aineesta lasket ­
tuna. Tähän alanimikkeeseen kuulumattomat tuotteet luoki ­
tellaan tavallisesti nimikkeeseen 2106 tai 2309.  
▼B 
3506  Valmistetut liimat ja liisterit, muualle kuulumattomat; 
liimana tai liisterinä käytettäväksi soveltuvat tuotteet, lii ­
mana tai liisterinä myytävät, nettopainoltaan enintään 
1 kg:n vähittäismyyntipakkauksissa  
3506 10 00  liimana tai liisterinä käytettäväksi soveltuvat tuotteet, lii ­
mana tai liisterinä myytävissä, nettopainoltaan enintään 
1 kg:n vähittäismyyntipakkauksissa  
Näiden tuotteiden vähittäismyyntipakkauksista, ks. 
HS-selitykset, nimike 3506, A kohta. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. hiutaleiden tai paak ­
kujen muodossa oleva metyyliselluloosaliima, josta veteen 
liuottamalla voidaan valmistaa erityisesti seinätapettien kiin ­
nitykseen sopivaa liisteriä.  
3506 99 00  muut  
HS- selityksissä nimikkeen 3506 kohdan B alakohdissa 1–3 
mainittujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuu ­
luvat mm. jäkälään perustuvat liimat, jauholiisterit ja 
agar-agariin perustuvat liimat.  
3507  Entsyymit; muualle kuulumattomat entsyymivalmisteet  
3507 90 90  muut  
HS-selityksissä nimikkeessä 3507 mainittujen tuotteiden (lu ­
kuunottamatta juoksutinta ja juoksutintiivisteitä, lipoproteii ­
nilipaasia sekä aspergilluksen alkaalista proteaasia) lisäksi 
tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. penisillinaasi, aspara ­
ginaasi ja kallidinogenaasi (INN) (kallikreiini).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 237  
36 RYHMÄ  
RÄJÄHDYSAINEET; PYROTEKNISET TUOTTEET; TULITIKUT; 
PYROFORISET SEOKSET; HELPOSTI SYTTYVÄT AINEET 
3603 00  Tulilanka; räjähtävä tulilanka; sytytysnallit ja räjähdys ­
nallit; sytyttimet; sähköräjähdysnallit  
3603 00 10  tulilanka; räjähtävä tulilanka  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain HS-selityksissä nimik ­
keen 3603 kohdassa A kuvaillut tuotteet.  
3604  Ilotulitusvälineet, merkinantoraketit, saderaketit, pauk ­
kuopasteet ja muut pyrotekniset tavarat  
3604 10 00  ilotulitusvälineet  
Ks. HS-selitykset, nimike 3604, 1 kohdan a alakohta.  
3604 90 00  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 3604 kohdan 1 alakohdassa b ja 
kohdassa 2 sekä toisessa kappaleessa mainittujen tuotteiden 
lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sytytysnallit 
(”amorces”), joita käytetään kaivoslamppuina tunnetuissa 
varmuuslampuissa ja jotka on tarkoitettu paljastamaan mah ­
dollinen kaivoskaasu kaivoskäytävillä. Nämä sytytysnallit 
on asetettu kapeaan kangaskaistaleeseen, joka on noin 
4 mm leveä ja noin 35 cm pitkä. Kussakin yleensä rullalle 
kierretyssä kaistaleessa on tavallisesti noin 30 sytytysnallia.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 238  
37 RYHMÄ  
VALOKUVAUS- JA ELOKUVAUSVALMISTEET 
3702  Valokuvausfilmit rullissa, säteilyherkät, valottamattomat, 
muuta ainetta kuin paperia, kartonkia, pahvia tai teks ­
tiiliä; pikakuvafilmit rullissa, säteilyherkät, valottamatto ­
mat 
3702 32 10  mikrofilmit; graafisen alan filmit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluva mikrofilmi ei tavallisesti eroa 
elokuvafilmistä, mutta sitä käytetään asiakirjojen sivu sivulta 
jäljentämiseen. Sitä käytetään myös tietokonelistausten jäljen ­
tämiseen, jolloin mikrofilmi on tunnistettavissa kirjaimista 
COM. Mikrofilmi on tavallisesti 8, 16 tai 35 millimetrin le ­
vyinen ja noin 30, 61, 122 tai 305 metriä pitkä. 
Graafisen alan filmejä käytetään kirjapainoteollisuudessa ku ­
vien ja tekstien fotomekaaniseen kopiointiin (esim. valolitog ­
rafia, valosyväpaino, värikuvatypografia, valokopiointi).  
3702 96 10  mikrofilmit; graafisen alan filmit  
Ks. alanimikkeen 3702 32 10 selittävät huomautukset.  
3702 97 10  mikrofilmit; graafisen alan filmit  
Ks. alanimikkeen 3702 32 10 selittävät huomautukset.  
3705  Valokuvauslevyt ja -filmit, valotetut ja kehitetyt, muut 
kuin elokuvafilmit  
3705 90 10  mikrofilmit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat valokuvausmenetelmällä 
saadut asiakirjojen (esim. liikeasiakirjojen, arkistoasiakirjojen, 
teollisten piirustusten, jne.) pienennetyt jäljennökset. 
Mikrofilmi on joko kuva-arkkeina (mikrofiche) tai rullina, 
jotka koostuvat mikrofilmikuvien sarjasta. Myös ikkunakortit 
luokitellaan tähän alanimikkeeseen. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu valokuvauspaperilla ole ­
vat valotetut ja kehitetyt mikrokopiot (mikrokorttien, -kirjo ­
jen, jne. muodossa), jotka luokitellaan alanimikkee ­
seen 4911 91 00.  
3706  Elokuvafilmit, valotetut ja kehitetyt, myös yhdistettyinä 
ääniraitaan tai sisältäen ainoastaan ääniraidan  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 239  
Tähän nimikkeisiin äänifilmeinä luokitellaan vain ne eloku ­
vafilmit, jotka on yhdistetty ääniraitaan. Kahtena nauhana 
olevat äänifilmit, myös kun ne esitetään tullattavaksi yhdessä, 
luokitellaan kukin ao. alanimikkeeseen, ts. filminauhat, jotka 
sisältävät ainoastaan ääniraidan, luokitellaan alanimikkee ­
seen 3706 10 20 tai alanimikkeeseen 3706 90 52 ääniraidan 
leveydestä riippuen, kun taas filminauhat, joissa on ainoas ­
taan kuvat, luokitellaan joko jompaan kumpaan näistä ala ­
nimikkeistä tai alanimikkeisiin 3706 90 91 tai 3706 90 99 (tä ­
män ryhmän 1 lisähuomautuksen sovellus).  
3706 10 20  joissa on ainoastaan ääniraita; negatiivit; välipositiivit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. alkuperäiset filminegatiivit; 
2. välipositiivifilmit, jotka on painettu alkuperäisistä negatii ­
veista. Mustavalkofilmin kehityksessä ne tunnetaan nimillä 
”duplicating positives”, ”maroon positives”, ”lavender 
mauve positives”, ”master positives”, ”masterprints”, ”fi ­
ne-grain masterprints” tai ”lavender positives” tai positii ­
viset duplikaatit kun taas värikehityksessä ne tunnetaan 
nimillä ”duplicating positives”, ”interpositives” tai ”väli ­
positiivit”. Nämä ovat alustalla, joka vivahtaa hiukan mal ­
van väriin tai kastajanruskeaan tai värittömällä alustalla. 
Näitä filmejä ei tavallisesti käytetä projisointiin, vaan ne 
on tarkoitettu duplikaattien valmistukseen alkuperäisistä 
negatiiveista. Tästä huolimatta niitä voidaan käyttää poik ­
keuksellisesti katseluun, editointityössä tai filmin jälki ­
synkronoinnissa. 
Välipositiiveiksi luokitellaan myös kolme mustavalkoista 
värierottelupositiivia, jotka on tuotettu suodattimien (sini-, 
viher- ja punasuodattimien) avulla alkuperäisestä värinega ­
tiivista ja joita käytetään positiivikopioiden jäljentämiseen 
tarkoitettujen värivälinegatiivien valmistukseen samankal ­
taisten suodattimien avulla; 
3. negatiivien duplikaatit, jotka on kopioitu välipositiivifil ­
meistä ja jotka on tarkoitettu positiivikopioiden jäljentämi ­
seen. Nämä tunnetaan mustavalkokehityksessä nimellä 
”negatiiviset duplikaatit” sekä värikehityksessä nimellä 
”välinegatiivit” (  1 ); 
4. käänteisvälinegatiivit, jotka värikehityksessä valmistetaan 
suoraan kääntökehityksen avulla alkuperäisestä negatii ­
vista ja joista vedostetaan näytekopioita; 
5. ”matriisifilmit” (punaiset, vihreät ja siniset), joita tuotetaan 
värikehityksen aikana negatiiveista ja joista vedostetaan 
kopioita. 
Jos kaikki nämä filmit ovat vähintään 35 mm leveitä, niillä, 
lukuun ottamatta ”matriisifilmejä”, on negatiiveille tyypillinen 
(barrel-shaped) rei'itys.  
_____________  
( 1 ) Vastineet muissa kielissä: — negatiiviset duplikaatit: duplicating negative, dupe negative 
(englanti); contretype négatif (ranska); Dup Negativ (saksa); controtipi negativi (italia); 
duplicaat-negatief (hollanti); — välinegatiivit: intermediate negative, internegative (eng ­
lanti); internégatif (ranska); Zwischennegativ (saksa); internegativi (italia); internegatief 
(hollanti).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 240  
Näin ollen on mahdollista erottaa välipositiivifilmit, joilla on 
väritön tausta, projisointiin tarkoitetuista positiivifilmeitä, 
joilla on positiiveille tyypillinen rei'itys.
  
Joka tapauksessa on huomattava, että tietyistä maista (erityi ­
sesti entisestä Neuvostoliitosta) peräisin olevilla filmeillä on 
ainutlaatuinen rei'itys (Dubray-Howell), joka on hyvin lähellä 
normaalia postiivirei'itystä ja joka on löydettävissä myös al ­
kuperäisistä negatiivifilmeistä, välipositiiveista ja -negatii ­
veista sekä myös esittämiseen tai projisointiin tarkoitetuista 
positiivikopioista. 
”Matriisifilmeillä” on positiiveille tyypillinen rei'itys, mutta 
ne voidaan tunnistaa myös niiden paksuudesta (joka on lähes 
kaksinkertainen positiiveihin verrattuna), niiden hallitsevasta 
kastajanruskeasta väristä ja hieman kohopintaisista kuvista.  
3706 10 99  muut positiivit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat heijastamiseen tarkoitetut 
filmit. 
Positiivifilmit, joissa on kaksi tai useampi kuvakaistaa, luo ­
kitellaan ja niiden tullausarvo arvioidaan leikatun filmin le ­
veyden ja pituuden mukaan, ts. projisoitavan filmin leveyden 
ja pituuden mukaan. 
Esimerkiksi filmiä, jonka leveys on 35 mm (neljä 8 mm.:n 
pituisiksi leikattua kaistaa) ja pituus 100 m, luokitellaan sa ­
moin 8 mm levyinen filmi, jonka pituus on 400 m.
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 241  
3706 90 52  joissa on ainoastaan ääniraita; negatiivit; välipositiivit; 
uutisfilmit  
Ks. alanimikkeen 3706 10 20 selittävät huomautukset. 
Ilmaisun ”uutisfilmit” määrityksestä, ks. tämän ryhmän 2 lisä ­
huomautus.  
3706 90 91 ja 
3706 90 99  muut, leveys  
Ks. alanimikkeen 3706 10 99 selittävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 242  
38 RYHMÄ  
ERINÄISET KEMIALLISET TUOTTEET 
3801  Keinotekoinen grafiitti; kolloidinen tai puolikolloidinen 
grafiitti; grafiittiin tai muuhun hiileen perustuvat valmis ­
teet, massana, möhkäleinä, levyinä tai muina puolival ­
misteina  
3801 10 00  keinotekoinen grafiitti  
Ks. HS-selitykset, nimike 3801, 1 kohta.  
3801 20 10 ja 
3801 20 90  kolloidinen tai puolikolloidinen grafiitti  
Ks. HS-selitykset, nimike 3801, 2 kohta.  
3801 20 90  muu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu kolloidinen grafiitti suspen ­
siona vedessä tai muussa öljyttömässä aineessa.  
3801 30 00  hiilipitoiset elektrodimassat ja niiden kaltaiset massat 
uunien vuoraamiseen  
Ks. HS-selitykset, nimike 3801, 3 kohdan b alakohta.  
3802  Aktiivihiili; aktivoidut luonnon kivennäistuotteet; eläin ­
hiili, myös käytetty  
3802 10 00  aktiivihiili  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvan aktiivihiilen jodiluku on 
vähintään 300 (milligrammaa jodia imeytyneenä yhteen hii ­
ligrammaan), kuten on määritetty ASTM D 4607-86 -me ­
netelmällä.  
3802 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvalla aktivoidulla piimaalla, 
joka on kalsinoitu sintrausaineiden, kuten natriumkloridin 
ja natriumkarbonaatin, kanssa (ks. HS-selitykset, ni ­
mike 3802, A kohdan b 1 alakohta ”aktivoitu piimaa”), 
on seuraavat ominaisuudet: 
— se on valkoista ja valkoinen väri pysyy muuttumatto ­
mana kalsinoitaessa tuotetta enemmän 
— sen pH-arvo 10-prosenttisessa vesiliuoksessa on 7,5 ja 
10,5 välillä; 
— sen hehkutushäviö 900 °C:ssa on vähemmän kuin 
0,5 prosenttia; 
— sen natriumpitoisuus ilmaistuna Na  2 O:na on korkeampi 
kuin 1,5 prosenttia.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 243  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat aktivoidut bentoniitit, jotka 
vastaavat aktivoitujen maalajien kuvausta (ks. HS-selitykset, 
nimike 3802, A kohdan b 3 alakohta). Tähän alanimikkee ­
seen kuuluvat aktivoidut bentoniitit eroavat alanimikkee ­
seen 2508 10 00 kuuluvista bentoniiteista, koska niiden 
pH-arvo on yleensä pienempi kuin 6 (happamat bentoniitit) 
tai suurempi kuin 9,5 (5-prosenttisena vesisuspensiona, tun ­
nin seisotuksen jälkeen) ja niiden natriumkarbonaattipitoi ­
suus on suurempi kuin 2 painoprosenttia, tai koska niiden 
yhteenlaskettu natrium- ja kalsiumpitoisuus on suurempi 
kuin 80 meq/100 g (aktivoidut natriumbentoniitit). 
Bentoniitit, jotka on tehty organofiilisiksi esimerkiksi lisää ­
mällä stearyylamiinia, kuuluvat yleensä alanimikkee ­
seen 3824 90 96. 
Luonnonbentoniitit, joihin on ainoastaan sekoitettu pieni 
määrä natriumkarbonaattia kuuluvat alanimikkee ­
seen 3824 90 96.  
3803 00  Mäntyöljy, myös puhdistettu  
3803 00 10  raaka  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 3803 kaksi ensimmäistä 
kappaletta.  
3804 00 00  Puumassan valmistuksessa syntyvät jäteliemet, myös jos 
ne on väkevöity tai niistä on sokerit poistettu tai niitä on 
käsitelty kemiallisesti, myös ligniinisulfonaatit, ei kuiten ­
kaan nimikkeen 3803 mäntyöljy  
Tähän nimikkeeseen kuuluu mm. väkevöity sulfiittijäteliemi. 
Väkevöity sulfiittijäteliemi, joka on saatu väkevöimällä voi ­
makkaasti jäteliemiä, jotka ovat syntyneet puumassan val ­
mistuksessa sulfiittimenetelmällä. Joskus ennen väkevöintiä 
jäteliemen happamuus- tai alkaalisuusastetta, tuhkapitoisuut ­
ta, väri- ja kolloidisia ominaisuuksia muunnetaan sopivalla 
kemiallisella käsittelyllä.  
3805  Pihka-, puu- ja sulfaattitärpätti sekä muut havupuun 
tislauksessa tai muussa käsittelyssä saadut terpeenipitoi ­
set öljyt; raaka dipenteeni; sulfiittitärpätti ja muu raaka 
parasymeeni; ”pine oil”, jonka pääasiallisena aineosana 
on alfaterpineoli  
3805 10 10  pihkatärpätti  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu vain tuote, jota saadaan yk ­
sinomaan ja suoraan (vesihöyry-) tislaamalla kasvavista hav ­
upuista laskettua pihkaa.  
3805 10 30  puutärpätti  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu HS-selityksissä nimik ­
keen 3805 kohdan 2 alakohdassa a mainittu tuote.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 244  
3805 10 90  sulfaattitärpätti  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu HS-selityksissä nimik ­
keen 3805 kohdan 2 alakohdassa b mainittu tuote.  
3805 90 10  ”pine oil”  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu HS-selityksissä nimik ­
keen 3805 kohdassa 5 mainittu tuote.  
3805 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. tärpätti, josta 
beeta-pineeni on poistettu lähes kokonaan jakotislaamalla 
ja sen jälkeen muita jakeita sekoittamalla. Tätä tuotetta 
markkinoidaan kauppanimellä ”uudelleenjärjestetyt tärpätti ­
spriit”  
3806  Kolofoni ja hartsihapot sekä niiden johdannaiset; pino ­
liini ja hartsiöljyt; sulatuksella muunnetut luonnonhart ­
sit (run gums)  
3806 10 00  kolofoni ja hartsihapot  
Ks. HS-selitykset, nimike 3806, A kohta.  
3806 20 00  kolofonin ja hartsihappojen suolat tai kolofonin ja hart ­
sihappojen johdannaisten suolat, lukuun ottamatta kolo ­
fonin additiotuotteiden suoloja  
Ks. HS-selitykset, nimike 3806, B kohta.  
3806 30 00  hartsiesterit  
Ks. HS-selitykset, nimike 3806, C kohta.  
3806 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. HS-selityksissä nimikkeen 3806 kohdan D alakohdassa I 
mainitut kolofonin ja hartsihappojen johdannaiset, dehyd ­
rattu (dismutatoitu) kolofoni, jossa osa hartsihaposta on 
dehydrattu ja osa vedytetty sekä tekniset hartsiamiinit 
(esim. dehydroabietyyliamiini) ja tekniset hartsinitriilit; 
2. HS-selityksissä nimikkeen 3806 kohdan D alakohdassa II 
mainitut pinoliinit ja hartsiöljyt; 
3. HS-selityksissä nimikkeen 3806 kohdan D alakohdas ­
sa III mainitut sulatuksella muunnetut luonnonhartsit 
(run gums).  
3807 00  Puuterva; puutervaöljyt; puukreosootti; raaka metanoli; 
kasvipiki; panimopiki ja sen kaltaiset kolofoniin, hartsi ­
happoihin tai kasvipikeen perustuvat valmisteet  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 245  
3807 00 10  puuterva  
Ks. HS-selitykset, nimike 3807, A kohdan 1 alakohta.  
3807 00 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 3807 kohdan A alakohdissa 2 ja 3 mainitut tuotteet 
sekä kohdissa B, C ja D mainitut tuotteet.  
3808  Hyönteisten torjunta-aineet, rotanmyrkyt, sienitautien ja 
rikkakasvien torjunta-aineet, itämistä estävät aineet, kas ­
vien kasvua säätävät aineet, desinfioimisaineet ja niiden 
kaltaiset tuotteet, vähittäismyyntimuodoissa tai -pak ­
kauksissa tai valmisteina tai tavaroina (esim. rikitetyt 
nauhat, sydämet ja kynttilät sekä kärpäspaperi)  
3808 91 10 – 
3808 91 90  hyönteisten torjunta-aineet  
Ks. HS-selitykset, nimike 3808, I kohta (kolmen tähtimer ­
kin jälkeen).  
3808 92 10 – 
3808 92 90  sienitautien torjunta-aineet  
Ks. HS-selitykset, nimike 3808, II kohta, kolmen tähden 
jälkeen.  
3808 92 10  kupariyhdisteisiin perustuvat valmisteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. kuparisulfaatista ja sammutetusta kalkista tehty bordoo ­
seos, jota käytetään sienitautien torjunta-aineena 
maataloudessa; 
2. emäksisestä kuparikloridista ja emäksisestä kuparisulfaa ­
tista, kuparioksi- kloridista, kuparisilikaatista, kupariase ­
toarseniitista, kuparioksid(e)ista, kuparihydroksidista tai 
kuparikarbonaatista tehdyt valmisteet, joita käytetään sa ­
maan tarkoitukseen kuin bordooseosta; 
3. kuparinaftenaattiin tai kuparifosfaattiin perustuvat valmis ­
teet, joilla suojataan tekstiilejä ja puuta sienitauteja 
vastaan; 
4. orgaanisten kuparisuolojen kelaatit, joissa on 
metallisaippuoita. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat valmisteet voivat olla jau ­
heiden, liuosten tai tablettien muodossa, joko tukku- tai vä ­
hittäismyyntipakkauksissa. Ne voivat kupariyhdisteiden 
ohella lisäksi sisältää aktiivisia aineita kuten sinkki- tai elo ­
hopeayhdisteitä.  
3808 93 90  kasvien kasvua säätävät aineet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat aineet, jotka kasveihin li ­
sättyinä muuttavat niiden elintoimintoja toivotulla tavalla. 
Näitä aineita lisätään joko koko kasviin, kasvinosiin tai 
maaperään.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 246  
Kasvunsääteet voivat vaikuttaa esim.: 
a) kasvuun yleensä; 
b) kasvin korkeuteen (varren pidentäminen tai lyhentämi ­
nen); 
c) juurimukuloiden kokoon tai muotoon; 
d) nivelvälin pituuteen (kestävyyden parantaminen tuulta 
vastaan); 
e) hedelmäsatoon ja hedelmien kokoon; 
f) kasvin ravintosisältöön (hiilihydraatit, proteiinit, rasvat); 
g) kukinta-aikaan tai hedelmien kypsymisaikaan; 
h) kasvin hedelmättömyyteen; 
ij) emikukkien määrään. 
Kasvunsääteet jaetaan neljään pääluokkaan: 
1. auksiinit, jotka vaikuttavat juuriston muodostukseen, var ­
renkasvuun ja hedelmien kehittymiseen. Tärkein on 
indol-3-yylietikkahappo; 
2. gibberelliinit, jotka edistävät erityisesti silmujen kasvua 
ja kukintaa ja jotka kaikki ovat gibberelliinihapon 
johdannaisia; 
3. solukiniinit, jotka edistävät erityisesti solujen jakautu ­
mista ja hidastavat kasvin vanhenemista. Tunnetuin on 
kinetiini (6-furfuryyliaminopuriini) ja seatiini; 
4. kasvunhidastimet. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm.: 
a) lannoitteet; 
b) maanparannusaineet; 
c) rikkakasvihävitteet, myös selektiiviset (alanimik ­
keet 3808 93 11–3808 93 27); 
d) itämistä estävät aineet (alanimike 3808 93 30).  
3808 94 10 – 
3808 94 90  desinfioimisaineet  
Ks. HS-selitykset, nimike 3808, IV kohdan kolme ensim ­
mäistä kappaletta, kolmen tähden jälkeen).  
3809  Viimeistelyvalmisteet, valmisteet, jotka nopeuttavat vär ­
jäytymistä tai väriaineiden kiinnittymistä, sekä muut 
tuotteet ja valmisteet (esim. liistausaineet ja peittaus ­
aineet), jollaisia käytetään tekstiili-, paperi-, nahka- tai 
niiden kaltaisessa teollisuudessa, muualle kuulumattomat  
3809 10 10 – 
3809 10 90  tärkkelyspitoisiin aineisiin perustuvat  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 247  
HS-selityksissä nimikkeen 3809 kohdan A alakohdissa 1 ja 
11 sekä kohdan B alakohdissa 1 ja 2 kuvailtujen tärkkelys ­
pohjaisten tuotteiden ja valmisteiden lisäksi näihin alanimik ­
keisiin kuuluvat tärkkelyksen ja booraksin tai karboksime ­
tyyliselluloosan seokset (liinavaatteiden tärkkäykseen käyte ­
tyt) ja liukoisen tärkkelyksen ja kaoliinin seokset (paperin ­
valmistuksessa käytetyt).  
3809 91 00 – 
3809 93 00  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 3809 kohdissa A, B ja C kuvaillut tuotteet ja valmis ­
teet vain silloin kun ne eivät ole tärkkelyspohjaisia, erityi ­
sesti: 
1. erilaiset tekstiiliteollisuudessa käytettävät liistausaineet, 
joiden avulla tekstiilit muunnetaan taivutusta kestäviksi 
tai kutistumattomiksi. Näitä ovat mm. ureaformaldehydi, 
melamiiniformaldehydi ja glyoksaalidiurea (esikonden ­
soituja), edellyttäen että niillä ei ole 39 ryhmän kuu ­
luvien polykondensaattien ominaisuuksia tai kemiallisesti 
määriteltyjen yhdisteiden (ryhmä 29) ominaisuuksia. Li ­
säksi näihin alanimikkeisiin kuuluvat vesipitoiset yhdis ­
teet (esim. dimetylaaliurea, trimetylolimelamiini), joihin 
on lisätty hajustetta peittämään tuotteen osittaisesta ha ­
joamisesta aiheutuvaa formaldehydin hajua; 
2. liistausaineet, joiden avulla kankaista tehdään viimeistys ­
käsittelyssä paitsi vedenpitäviä, myös hyvin öljyä ja likaa 
hylkiviä; kankaan ”hengittävyys” kuitenkin säilyy; 
3. antistaattiset liistausaineet, ts. valmisteet, jotka estävät 
tekstiilikuitujen ja -kankaiden sähköistymisen. Tavalli ­
sesti näitä ovat esikondensoiduista vesiliukoisista poly ­
elektrolyyteista muodostetut valmisteet, jotka kohtalai ­
sessa lämpötilassa suoritetun lyhyen käsittelyn jälkeen 
pystyvät muodostamaan kuidun pinnalle verkkomaisia 
polykondensaatteja, jotka riittävän liukenemattomina kes ­
tävät toistuvaa pesua ja kuivapesua. Tähän alakohtaan 
kuuluvat mm. tuotteet, jotka on muodostettu emäksisestä 
vesiliukoisesta lineaarisesta polyamidista, (joka on val ­
mistettu dikarboksyylihaposta, kuten esim. adipiini-, 
meripihka- tai tereftaalihaposta, yhdessä yhden tai use ­
amman sekundäärisen amiiniryhmän, kuten esim. 
dietyleenitriamiini-, trietyleenitetramiiniryhmän, sisältä ­
vien polyamiinien kanssa) ja alkylantista, joka kykenee 
verkkouttamaan polyamidin ja siten muuntamaan sen liu ­
kenemattomaksi sopivassa lämpökäsittelyssä ja joka 
koostuu esim. erityisistä dihalogenideista (suhteellisen al ­
haisen molekyylipainon omaavan polyeteeniglykolin di ­
jodideista, epikloorihydriinistä, jne.). 
4. palosuojaliistausaineet, jotka vähentävät erityisesti tekstii ­
lien ja nahan syttymisaltiutta. Nämä ovat tavallisesti val ­
misteita, jotka perustuvat ammoniumsuoloihin, boorihap ­
poon, kloorattuihin parafiineihin, antimonioksidiin, sink ­
kioksidiin ja muihin metallioksideihin sekä tiettyihin or ­
gaanisiin typpi- ja/tai fosforiyhdisteisiin.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 248  
3811  Nakutusta, hapettumista, hartsiutumista tai syöpymistä 
estävät valmisteet, viskositeettia parantavat valmisteet 
ja muut kivennäisöljyjen (myös bensiinin) ja muiden nes ­
teiden, joita käytetään samaan tarkoitukseen kuin kiven ­
näisöljyjä, lisäainevalmisteet  
3811 11 10  tetraetyylilyijyyn perustuvat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat valmisteet, joissa ainoana 
nakutusta estävä aineosana on tetraetyylilyijy.  
3811 11 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. valmisteet, joissa ai ­
noana tai pääasiallisena nakutusta estävänä aineosana on 
tetrametyylilyijy, etyylimetyylilyijy tai tetraetyylilyijyn ja 
tetrametyylilyijyn seos.  
3815  Reaktion käynnistäjät (initiaattorit), reaktion kiihdytti ­
met (akseleraattorit) ja katalyyttiset valmisteet, muualle 
kuulumattomat  
3815 11 00 – 
3815 19 90  kantajakatalyytit  
Nämä katalyytit edustavat laajalti käytettyä katalyyttityyppiä 
ja ne on saostettu kantaja-aineelle tavallisesti kyllästämällä, 
kerasaostamalla tai sekoittamalla. Ne koostuvat tavallisesti 
joko yhdestä tai useammasta aktiivisesta, kantaja-aineelle 
saostetusta aineesta tai aktiviisiin aineosiin perustuvista se ­
oksista. Aktiiviset aineet ovat yleensä hyvin hienoksi jaet ­
tuja metalleja, metallioksideja tai muita metalliyhdisteitä. 
Yleisimmin käytettyjä metalleja ovat jaksollisen järjestelmän 
VIII ryhmään kuuluvat metallit (erityisesti koboltti, nikkeli, 
palladium ja platina) sekä molybdeeni, kromi, kupari ja 
sinkki. Kantaja-aine koostuu tavallisesti alumiinioksidista, 
piihappogeelistä, vuorijauhosta (myös aktivoidusta), keraa ­
misista aineista, jne. 
Kantajakatalyyttejä käytetään teollisessa jalostuksessa orgaa ­
nisten ja epäorgaanisten yhdisteiden tuottamiseen sekä öl ­
jynjalostuksessa (esim. ammoniakkisynteesi, rasvojen hyd ­
raus ja olefiinien hydraus). 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös seuraavat tuotteet; 
1. tietyt siirtymämetalliyhdisteisiin perustuvat valmisteet, 
joiden tehtävänä on mahdollistaa hapettuminen ja siten 
hiilidioksidin muodossa eliminoida koksimaiset tislausjät ­
teet palamisen aikana (lämmityskattiloissa ja polttimissa); 
2. ”palamisen jälkeiset” katalyytit, jotka on tarkoitettu asen ­
nettaviksi moottoriajoneuvojen pakokaasujärjestelmiin ja 
siten vähentämään pakokaasujen saastuttavaa vaikutusta 
muuntamalla hiilimonoksidi hiilidioksidiksi sekä muunta ­
malla muut bensiinin palamisesta johtuvat myrkylliset 
tuotteet (esim. heterosykliset yhdisteet).  
3815 90 10 ja 
3815 90 90  muut  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 249  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat seokset, jotka perustuvat 
sellaisiin yhdisteisiin, joiden ominaisuudet ja seossuhteet 
vaihtelevat katalysoitavan kemiallisen reaktion mukaan. 
Niitä käytetään usein muovien valmistuksessa initiaattoreina, 
siirtoaineiden, terminaattorien tai telomeerien ja verkkoutu ­
misaineiden (ristisilloitusaineiden) nimellä. 
Näitä ovat mm.: 
1. radikaalikatalyytit  
Nämä ovat orgaanisiin aineisiin perustuvia valmisteita, 
jotka hajoavat hitaasti reaktio-olosuhteissa ja tuottavat 
palasia, jotka törmätessään yhteen alkumonomeerien 
kanssa muodostavat helposti sidoksia ja uusia vapaita 
radikaaleja, jotka kykenevät toistamaan prosessin ja kas ­
vattamaan ketjua. 
Näihin kuuluvat mm.: 
a) R-O-O-R ′-tyyppisiin organisiin peroksideihin perus ­
tuvat valmisteet (peroksidien orgaaniset liuokset kuten 
asetyyli- ja dibensoyyliperoksidit). Reaktion aikana 
muodostuu RO · ja R′O· -radikaaleja ja ne toimivat 
aktivaattoreina; 
b) atsoyhdisteisiin (kuten atsobisisobutyronitriiliin) pe ­
rustuvat valmisteet, jotka hajoavat reaktioiden aikana 
vapauttaen typpeä ja muodostaen vapaita radikaaleja; 
c) hapetus-pelkistysvalmisteet (esim. kaliumperoksidin ja 
dodesyylimerkaptaanin seos), joissa aktivoivien radi ­
kaalien muodostuminen johtuu hapetus-pelkistysreak ­
tiosta. 
2. ionikatalyytit  
Nämä ovat tavallisesti orgaanisia liuosyhdisteitä, jotka 
synnyttävät ioneja, jotka kykenevät kiinnittymään toi ­
siinsa kaksoissidoksin ja tuottamaan uudelleen aktii ­
vikohtia valmiissa tuotteessa; 
Ionikatalyyttejä ovat mm.: 
a) Ziegler-tyyppiset katalyytit, joita käytetään polyolefii ­
nien tuottamiseen (esim. titaanin ja trietyylialumiinin 
seos); 
b) Ziegler-Natta -tyyppiset katalyytit (stereokatalyytit, 
orientoitumiskatalyytit) – kuten esim. titaanitrikloridin 
ja trialkyylialumiinin seos – joita käytetään isotakti ­
sen polypropeenin ja eteeniolefiinin möhkälekopoly ­
meerien valmistukseen; 
c) polyuretaanien valmistukseen tarkoitetut katalyytit 
(esim. trietyleenidiamiinin ja tinayhdisteiden seos); 
d) aminomuovien valmistukseen tarkoitetut katalyytit 
(esim. fosforihappo orgaanisessa liuottimessa); 
3. Polykondensaatioreaktioihin tarkoitetut katalyytit  
Nämä ovat erilaisiin yhdisteisiin perustuvia valmisteita 
(esim. kalsiumasetaatin, antimonitrioksidin, titaanialkoho ­
laattien, jne. seos).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 250  
3821 00 00  Valmistetut elatusaineet mikro-organismien (myös virus ­
ten ja niiden kaltaisten organismien) tai kasvi-, ihmis- ja 
eläinsoluviljelmien kehittämistä ja ylläpitoa varten  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu hedelmöitetyt ja hedelmöit ­
tämättömät kananmunat, joita ei ole tuotettu 
mikro-orgnismien viljelyä varten, vaikka ne olisivatkin to ­
distetusti peräisin taudinaiheuttajista vapaasta kanaparvesta 
(nimike 0407 tai 0408).  
3823  Teolliset monokarboksyylirasvahapot; puhdistuksessa 
saadut happamat öljyt; teolliset rasva-alkoholit  
3823 11 00  steariinihappo  
Tässä alanimikkeessä steariinihapolla tarkoitetaan rasvahap ­
poseoksia, jotka ovat normaalilämpötilassa jähmeitä ja joissa 
puhtaan steariinihapon pitoisuus on 30 prosenttia tai enem ­
män, mutta kuitenkin vähemmän kuin 90 prosenttia, lasket ­
taessa kuivan tuotteen painosta. 
Vastaavat tuotteet, joiden steariinihappopitoisuus on 90 pai ­
noprosenttia tai enemmän, luokitellaan alanimikkee ­
seen 2915 70 50.  
3823 12 00  öljyhappo  
Tässä alanimikkeessä öljyhapolla tarkoitetaan rasvahappose ­
oksia, jotka ovat normaalilämpötilassa juoksevia ja joissa 
puhtaan öljyhapon pitoisuus on 70 prosenttia tai enemmän, 
mutta kuitenkin vähemmän kuin 85 prosenttia, laskettaessa 
kuivan tuotteen painosta. 
Tuotteet, joiden öljyhappopitoisuus on 85 painoprosenttia 
tai enemmän, luokitellaan alanimikkeeseen 2916 15 00.  
3823 13 00  mäntyöljyrasvahapot  
Ks. HS-selitykset, nimike 3823, A kohdan 3 alakohta. 
Vastaavat tuotteet, joiden rasvahappopitoisuus on vähem ­
män kuin 90 painoprosenttia, luokitellaan nimikkee ­
seen 3803 00.  
3823 70 00  teolliset rasva-alkoholit  
Ks. HS-selitykset, nimike 3823, B kohta. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain teolliset 
rasva-alkoholit (asyklisten alkoholien seokset), joissa yhden ­
kään alkoholikomponentin osuus ei ole 90 prosenttia tai yli 
90 prosenttia kuivan tuotteen painosta. 
Vastaavat tuotteet, joissa rasva-alkoholin pitoisuus on 90 pai ­
noprosenttia tai enemmän, luokitellaan yleensä nimikkee ­
seen 2905.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 251  
3824  Valmistetut sitomisaineet valumuotteja ja -sydämiä var ­
ten; kemialliset tuotteet ja kemian- tai siihen liittyvän 
teollisuuden valmisteet (myös jos ne ovat luonnontuottei ­
den seoksia), muualle kuulumattomat  
3824 10 00  valmistetut sitomisaineet valumuotteja ja -sydämiä var ­
ten 
Ks. HS-selitykset, nimike 3824, A kohta.  
3824 30 00  sintraamattomat metallikarbidit sekoitettuina keskenään 
tai metallisten sideaineiden kanssa  
Tähän alanimikkeeseeen kuuluvat jauheet, jotka ovat suo ­
raan muunnettavissa ”koviksi metalleiksi” sintraamalla. Ne 
koostuvat erilaisten metallikarbidien seoksista (esim. 
volframi-, titaani-, tantaali- ja niobiumkarbidit), metallisten 
sideaineiden (koboltti- tai nikkelijauheen) kanssa tai ilman. 
Jauheet sisältävät usein pieniä määriä parafiinivahaa (noin 
0,5 painoprosenttia). Jopa yksinkertaiset seokset, jotka koos ­
tuvat jostain edellä mainitusta karbidista sekä metallisesta 
sideaineesta, luokitellaan tähän alanimikkeeseen, kun taas 
kukin näistä karbideista yksinään luokitellaan nimikkee ­
seen 2849.  
3824 40 00  valmistetut lisäaineet sementtiä, laastia tai betonia varten  
Ks. HS-selitykset, nimike 3824, B osan 3 kohta.  
3824 50 10  valuvalmis betoni  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. betoni, johon vesi on 
jo lisätty. Sitä kuljetetaan tavallisesti betoninsekoitinkulje ­
tusautoissa.  
3824 50 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. betoni, johon ei ole vielä sekoitettu vettä; 
2. laasti.  
3824 60 11 – 
3824 60 99  sorbitoli, muu kuin alanimikkeeseen 2905 44 kuuluva  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. sorbitolin (D-glusito ­
lin) ”kiteytymättömät” muunnokset, joita tavallisesti saadaan 
hydraamalla korkeassa paineessa glukoosisiirappia, joka si ­
sältää tietyn määrän muita oligosakkarideja. Näiden muun ­
nosten sorbitolipitoisuus (D-glusitolipitoisuus) on 60–80 pro ­
senttia kuiva-aineen painosta, muita aineosia ovat ennen 
kaikkea osittain hydratut polyalkoholit ja oligosakkaridit. 
Tämän vuoksi sorbitolin (D-glusitolin) kiteytymisalttius on 
vähentynyt suuresti (ja siksi ilmaisu: kiteytymätön sorbitoli 
(D-glusitoli)). 
Sorbitoli, joka täyttää 29 ryhmän 1 huomautuksessa asetetut 
vaatimukset, luokitellaan alanimikkeisiin 2905 44 11– 
2905 44 99.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 252  
3824 71 00 – 
3824 79 00  sekoitukset, joissa on metaanin, etaanin tai propaanin 
halogeenijohdannaisia  
Ks. alanimikkeiden 3824 71–3824 79 HS-alanimikeselityk ­
set. 
3824 90 10  maaöljysulfonaatit, ei kuitenkaan alkalimetallien, ammo ­
niumin tai etanoliamiinien maaöljysulfonaatit; bitumi ­
sista kivennäisistä saatujen öljyjen tiofeenisulfonihapot 
ja niiden suolat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. kalsiumin tai bariumin maaöljysulfonaatit, joiden kiven ­
näisöljypitoisuus on tavallisesti 55–70 painoprosenttia. 
Niitä käytetään laajalti kivennäisöljyjen lisäaineiden 
valmistuksessa; 
2. bitumisista kivennäisistä saatujen öljyjen tiofeenisulfoni ­
hapot, jotka on valmistettu tiettyjä bitumisia savikiviä 
ensin kuivatislaamalla ja sen jälkeen rikkihappokäsittele ­
mällä. Tiofeenisulfonihapot on tarkoitettu käytettäväksi 
farmasiassa ja niiden kokonaisrikkipitoisuus on tavalli ­
sesti suurempi kuin 9 painoprosenttia kuten myös niiden 
suolojen, erityisesti kalsiumsuolojen kokonaisrikkipitoi ­
suudet.  
3824 90 15  ioninvaihtimet  
Ks. HS-selitykset, nimike 3824, B kohdan 14 alakohta. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sulfonoituun hiileen 
perustuvat ioninvaihtimet sekä tietyt savityypit, jos ne on 
erityisesti käsitelty niin, että ne soveltuvat ioninvaihtimiksi 
(lähinnä kationinvaihtimiksi). Näitä ovat geelin muodossa 
oleva glaukoniitti, joka koostuu merestä peräisin olevasta 
hiekkaisesta kalkkiliejusta saaduista alumosilikaateista. Sitä 
käytetään pääasiallisesti vedenpehmennykseen. Muut vastaa ­
viin tarkoituksiin käytettävät tuotteet perustuvat montmoril ­
loniittiin ja kaoliniittiin. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös synteettiset ionin ­
vaihtimet, kuten keinotekoiset zeoliitit sekä alumiinioksidiin 
tai piihappogeeliin perustuvat synteettiset ioninvaihtimet. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu: 
a) puhdas piihappogeeli (alanimike 2811 22 00); 
b) puhdas alumiinioksidi, myös aktivoitu (ala ­
nimike 2818 20 00 tai 2818 30 00); 
c) keinotekoiset zeoliitit, sideaineita sisältämättömät (ala ­
nimike 2842 10 00), harmonoidun järjestelmän nimi ­
kettä 3824 koskevan selityksen B kohdan 14 alakohdan 
mukaisesti; 
d) aktivoitu savi (alanimike 3802 90 00).  
3824 90 20  kaasua imevät aineet tyhjöputkia varten  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 253  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet jotka tunnetaan ni ­
mellä ”kaasua imevät aineet”. Ne on edelleen jaoteltu ”no ­
peisiin kaasunimijöihin” ja ”tavallisiin kaasunimijöihin”. 
”Nopeat kaasunimijät” on tyhjöhöyrystetty putkeen valmis ­
tuksen aikana. Näitä ovat mm. tuotteet, jotka koostuvat sekä 
bariumista että alumiinista, magnesiumista, tantaalista, toriu ­
mista, jne. ja jotka ovat metallilangan tai pellettien muo ­
dossa sekä yhdisteet, jotka koostuvat barium- ja strontium ­
karbonaattien seoksesta ja ovat tantaalilangan päällysteenä. 
”Tavalliset kaasunimijät” on pelkästään kuumennettu mutta 
ei höyrystetty ja niillä on vain pinta-absorptiovaikutus. Ne 
koostuvat tavallisesti puhtaista metalleista (tantaalista, volf ­
ramista, sirkoniumista, niobiumista ja toriumista) ja ovat 
metallilangan, levyjen, jne. muodossa ja siksi niitä ei voida 
luokitella tähän alanimikkeeseen.  
3824 90 30  nafteenihapot, niiden veteen liukenemattomat suolat ja 
niiden esterit  
Nafteenihapot ovat tietyiltä (pääasiallisesti entisen Neuvos ­
toliiton) alueilla tuotetun raakaöljyn jalostuksessa sivutuot ­
teina syntyneitä asyklisten monokarboksyylihappojen seok ­
sia. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös nafteenihappojen ve ­
teen liukenemattomat suolat (esim. alumiinin, bariumin, lyi ­
jyn, kromin, kalsiumin, mangaanin, koboltin ja sinkin suo ­
lat) sekä nafteenihappojen esterit.  
3824 90 45  kattilakiven estoaineet ja sen kaltaiset yhdisteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 3824 kohdan B alakohdassa 15 mainitut tuotteet 
sekä valmisteet, jotka liuottavat kalkkipitoisia saostumia.  
3824 90 50  galvanoimisvalmisteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat esim. erityiset valmisteet, 
jotka on tarkoitettu metallointi- ja kiillotuskylpyihin ja 
elektrografiatuotteet.  
3824 90 55  glyserolin mono-, di-, tri-, ja rasvahappoestereiden seok ­
set (rasvojen emulgaattorit)  
Ks. HS-selitykset, nimike 3824, B kohdan 11 alakohta.  
3824 90 65  aputuotteet valimoita varten (muut kuin alanimikkee ­
seen 3824 10 00 kuuluvat)  
HS-selityksissä nimikkeen 3824 kohdan B alakohdissa 6 ja 
43 mainittujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuu ­
luvat myös: 
1. kalsiumkarbonaattiin, vahoihin ja väriaineeseen perus ­
tuvat valmisteet, jotka on tarkoitettu keernalaatikoiden 
ja mallilaattojen päällystämiseen;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 254  
2. dekstriiniin ja natriumkarbonaattiin perustuvat valmisteet, 
jotka emulgoitumisen jälkeen on tarkoitettu käytettäviksi 
teräsrakennemuottien päällysteinä; 
3. ohuella synteettisellä hartsikerroksella päällystetty hiek ­
ka, joka on tarkoitettu valusydämien valmistukseen; 
4. tuotteet, jotka on tarkoitettu kaasun poistamiseen teräk ­
sestä; 
5. kaavaukseen tarkoitetut erotusaineet (muut kuin nimik ­
keeseen 3403 luokitellut).  
3824 90 70  rakennusteollisuudessa palon- ja vesisuojauksessa käy ­
tettävät valmisteet sekä muut vastaavat suojaavat val ­
misteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. paloturvallisuustuotteet (esim. ammoniumyhdisteisiin pe ­
rustuvat tuotteet, jotka kuumuuden vaikutuksesta turpo ­
avat ja muodostavat siten eristävän kerroksen rakennuso ­
sien päälle); 
2. tuotteet (tavallisesti silikaattiin perustuvat), jotka on tar ­
koitettu rakennuksien ulko-osien kyllästämiseen ja siten 
niiden suojaamiseen vedeltä. 
3. betoniin lisättävät tuotteet, jotka estävät pohjavettä imey ­
tymästä betoniin.  
▼M4 
3824 90 92 
ja 
3824 90 93  Pääasiassa orgaanisista yhdisteistä koostuvat kemialliset 
tuotteet tai valmisteet, muualle kuulumattomat.  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvien kemiallisten tuotteiden tai 
valmisteiden luokittelussa ei oteta huomioon veden määrää. 
Ilmaisu ”orgaaniset yhdisteet” koskee kaikkia orgaanisia 
tuotteita riippumatta siitä, mihin ne luokitellaan.  
►M49  Näihin alanimikkeisiin kuuluvat oksoöljyt ja niiden 
jakeet, jotka on osittain tai kokonaan esteröity, alkoksyloitu, 
kondensoitu tai hydrolysoitu. Ne ovat oksoprosesseissa 
(myös oksosynteesissä) sivutuotteina saatavia raskaita 
oksojakeita (HOF), joita ovat mm. hydroformuloinnin (Fi ­
scher–Tropsch-reaktio alkeeneista aldehydeiksi) sivutuotteet 
ja oksoalkoholien valmistuksen tislausjäännökset. Ne sisäl ­
tävät pääasiassa aldehydejä, eettereitä, eetterialkoholeja, al ­
koholeja, estereitä ja karboksyylihappoja sekä mahdollisesti 
myös vähäisiä määriä muita aineita (esim. olefiineja ja pa ­
rafiineja). 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu oksoprosesseissa sivutu ­
otteina saatavat kevyet oksojakeet (LOF), jotka koostuvat 
pääasiassa olefiineista ja parafiineista (nimike 2710). ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 255  
VII JAKSO  
MUOVIT JA MUOVITAVARAT; KUMI JA KUMITAVARAT  
39 RYHMÄ  
MUOVIT JA MUOVITAVARAT 
Huomautus 6  Ilmaisulla ”liuokset”, jota käytetään sekä tässä huomautuk ­
sessa että 32 ryhmän 4 huomautuksessa, ei tarkoiteta kol ­
loidisia liuoksia.  
I. ALKUMUODOT  
Ilmaisun ”alkumuodot” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 
6 huomautus ja HS-selitysten tämän ryhmän yleisohjeiden 
kohta ”Alkumuodot”.  
3901  Eteenipolymeerit, alkumuodossa  
3901 10 10 ja 
3901 10 90  polyeteeni, jonka ominaispaino on pienempi kuin 0,94  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain eteenin homopolymee ­
rit, ts. polymeerit, joissa eteenin osuus on vähintään 95 pro ­
senttia kokonaispolymeerisisällön painosta. 
Polyeteenin ominaispaino on määritettävä laskemalla lisä ­
aineettomasta polymeeristä. 
Nestemäinen polyeteeni luokitellaan näihin alanimikkeisiin 
vain, jos se täyttää tämän ryhmän 3 huomautuksen a ala ­
kohdassa asetetut ehdot. Muuten se luokitellaan alanimikkei ­
siin 2710 12 11–2710 19 99. 
Polyeteenivahat luokitellaan nimikkeeseen 3404.  
3901 20 10 ja 
3901 20 90  polyeteeni, jonka ominaispaino on vähintään 0,94  
Ks. alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävät 
huomautukset.  
3901 90 30 ja 
3901 90 90  muut  
Tämän ryhmän 4 huomatuksen ja 1 alanimikehuomautuksen 
mukaisesti näihin alanimikkeisiin kuuluvat: 
1. eteenin kopolymeerit sekä muut monomeerit kuin vinyy ­
liasetaatti (esim. eteenin ja propeenin kopolymeerit) sekä 
samankaltaisen koostumuksen omaavien polymeerien se ­
okset, joissa eteeni on hallitseva komonomeeri. 
2. tämän ryhmän 5 huomatuksen mukainen kemiallisesti 
muunnettu polyeteeni (esim. kloorattu polyeteeni ja klo ­
rosulfonoitu polyeteeni).  
3902  Propeeni- ja muut olefiinipolymeerit, alkumuodossa  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 256  
3902 10 00  polypropeeni  
Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävien huo ­
mautusten ensimmäinen kappale koskee soveltuvin osin tätä 
alanimikettä. 
Tähän alanimikkeeseen ei kuulu nestemäinen polypropeeni, 
joka ei ole tämän ryhmän 3 huomautuksen a alakohdan 
vaatimusten mukainen (esim. tripropeeni tai tetrapropeeni) 
(alanimikkeet 2710 12 11–2710 19 99).  
3902 20 00  polyisobuteeni  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keessä 3902 mainitut tuotteet. 
Tähän alanimikkeeseen ei kuulu nestemäinen polyisobutee ­
ni, joka ei ole tämän ryhmän 3 huomautuksen a alakohdan 
vaatimusten mukainen (esim. tri-isobuteeni) (alanimik ­
keet 2710 12 11–2710 19 99).  
3902 30 00  propeenikopolymeerit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kopolymeeri tai poly ­
meeriseos, jossa on 45 painoprosenttia eteeniä, 35 painopro ­
senttia propeenia ja 20 painoprosenttia isobuteenia, sillä pro ­
peeni ja isobuteeni, joiden polymeerit luokitellaan nimikkee ­
seen 3902), vastaavat yhdessä 55 painoprosenttia kopoly ­
meerin painosta ja kokonaisuutena hallitsevat eteeniä. Li ­
säksi propeeni (jonka kopolymeerit on tässä yhteydessä ni ­
menomaan mainittu) on isobutyleenia hallitseva monomeeri 
(tämän ryhmän 4 huomautuksen ja 1 alahuomautuksen so ­
veltaminen). 
Jos edellä annetussa esimerkkikopolymeerissa propeenin ja 
isobutyleenin painoprosenttiluvut ovat päinvastaiset, ko. ko ­
polymeeri luokitellaan alanimikkeisiin 3902 90 10– 
3902 90 90.  
3902 90 10 – 
3902 90 90  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. tuotteet, jotka tunne ­
taan kauppanimellä poly(alfaolefiinit) ja joita tavallisesti 
saadaan polymeroimalla heikosti dek-1-eeni ja näin saatua 
tuotetta hydraamalla sekä siitä jakotislauksen avulla erotta ­
malla runsaasti C  20 -, C  30 -, C  40 - ja C  50 -hiilivetyjä sisältävät 
jakeet. Näistä jakeista on sekoittamalla muodostettu erityyp ­
pisiä kaupallisia poly(alfaolefiineja). 
Tuotteet ovat nesteitä, jotka eivät täytä tämän ryhmän 3 huo ­
mautuksen c alakohdassa asetettuja vaatimuksia, mutta jotka 
vastaavat tämän ryhmän 3 huomautuksen a alakohdan mää ­
räyksiä. Tuotteita käytetään kivennäisöljyjen korvikkeina 
synteettisten ja puolisynteettisen voiteluöljyjen valmistuk ­
sessa ja ne antavat ko. voiteluöljyille korkeamman 
viskositeetti-indeksin, alemman jähmettymispisteen, parem ­
man lämpökestävyyden, korkeamman leimahduspisteen ja 
pienemmän haihtuvuuden.  
3903  Styreenipolymeerit, alkumuodossa  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu styreenipolyesterit (ni ­
mike 3907).  
3903 11 00 ja 
3903 19 00  polystyreeni  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 257  
Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävien huo ­
mautusten ensimmäinen kappale koskee soveltuvin osin 
näitä alanimikkeitä.  
3904  Vinyylikloridi- ja muut halogeeniolefiinipolymeerit, alku ­
muodossa  
Vinyylipolymeeri on polymeeri, jonka monomeerit ovat 
asettuneet seuraavasti:
  
C–X-sidos ei ole hiili-hiilisidos eikä hiili-vetysidos.  
3904 10 00  poly(vinyylikloridi), jota ei ole sekoitettu muiden ainei ­
den kanssa  
Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävien huo ­
mautusten ensimmäinen kappale koskee soveltuvin osin tätä 
alanimikettä.  
3904 21 00 ja 
3904 22 00  muu poly(vinyylikloridi)  
Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävien huo ­
mautusten ensimmäinen kappale koskee soveltuvin osin 
näitä alanimikkeitä.  
3904 30 00  vinyylikloridi-vinyyliasetaattikopolymeerit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain: 
1. vinyylikloridin kopolymeerit, joissa vinyylikloridi on hal ­
litseva monomeeri; 
2. poly(vinyylikloridin) ja poly(vinyyliasetaatin) seokset, 
joissa vinyylikloridi on hallitseva monomeeri.  
3904 40 00  muut vinyylikloridikopolymeerit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. vinyylikloridin ja 
eteenin kopolymeerit, joissa vinyylikloridi on hallitseva 
komonomeeri.  
3904 61 00  polytetrafluorieteeni  
Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävien huo ­
mautusten ensimmäinen kappale koskee soveltuvin osin 
näitä alanimikkeitä.  
3904 69 80  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. poly(klooritrifluorie ­
teeni) ja poly(vinylideenifluoridi).  
3906  Akryylipolymeerit, alkumuodossa  
3906 10 00  poly(metyylimetakrylaatti)  
Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävien huo ­
mautusten ensimmäinen kappale koskee soveltuvin osin tätä 
alanimikettä.  
3906 90 90  muut 
►M55  Tähän alanimikkeeseen kuuluvat poly(akryylinitriili) 
ja polyakryylielastomeerit (ACM) alkumuodossa 
(vulkanoimattomat). ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 258  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm.: 
a) akryylipolymeerit, jotka muodostavat ioninvaihtimia (ala ­
nimike 3914 00 00); 
b) akryylinitriilin kopolymeerit, jotka ovat 40 ryhmän 
4 huomatuksen mukaisia (40 ryhmä).  
3907  Polyasetaalit, muut polyeetterit ja epoksihartsit, alku ­
muodossa; polykarbonaatit, alkydihartsit, polyallyylies ­
terit ja muut polyesterit, alkumuodossa  
Etuliitteen ”poly-” määrittelystä tämän nimikkeen yhteydes ­
sä, ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus, kohta a 1.  
3907 20 11 – 
3907 20 99  muut polyeetterit  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös kemiallisesti muunne ­
tut polyeetterit (muut kuin polyasetaalit) (ks. HS-selitykset, 
nimike 3907, kohta 2).  
3907 40 00  polykarbonaatit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kopolymeerit, jotka 
sisältävät polykarbonaatin muodostaman aineosan ja po ­
ly(eteenitereftalaatin) muodostaman aineosan, jos polykar ­
bonaatti on hallitseva aineosa (ks. HS-selitykset, tämän ryh ­
män yleisohjeiden alanimikeselitykset, kohta B 1, kuudes 
kappale).  
3907 60 20 ja 
3907 60 80  poly(eteenitereftalaatti)  
Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävät huo ­
mautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. kopolymeerit, jotka 
sisältävät polykarbonaatin muodostaman aineosan ja po ­
ly(eteenitereftalaatin) muodostaman aineosan, jos poly(etee ­
nitereftalaatti) on hallitseva aineosa (ks. HS-selitykset, tä ­
män ryhmän yleisohjeiden alanimikeselitykset, kohta B 1, 
kuudes kappale).  
3907 60 20  viskositeettiluku vähintään 78 ml/g  
Poly(eteenitereftalaattia), jonka viskositeettiluku on vähin ­
tään 78 ml/g, käytetään yleensä pullojen valmistukseen. 
Viskositeettiluku lasketaan standardin ISO 1628-5 mukai ­
sesti käyttämällä liuottimena dikloorietikkahappoa.  
3908  Polyamidit, alkumuodossa  
3908 10 00  polyamidi-6, -11, -12, -6,6, -6,9, -6,10 tai -6,12  
Alanimikkeiden 3901 10 10 ja 3901 10 90 selittävät huo ­
mautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
3909  Aminohartsit, fenolihartsit ja polyuretaanit, alkumuo ­
dossa  
Tässä nimikkeessä mainituista hartsimonomeereista koos ­
tuvien kopolymeerien luokittelusta sekä niiden seosten luo ­
kittelusta, ks. tämän ryhmän huomautus 4.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 259  
3911  Maaöljyhartsit, kumaroni-indeenihartsit, polyterpeenit, 
polysulfidit, polysulfonit ja muut tämän ryhmän 3 huo ­
mautuksessa tarkoitetut tuotteet, muualle kuulumatto ­
mat, alkumuodossa  
3911 10 00  maaöljyhartsit, kumaroni-, indeeni- tai kumaroni-indee ­
nihartsit ja polyterpeenit  
Tähän alanimikkeeseen luokiteltavat polyterpeenit on rajoi ­
tettu niihin polymeereihin ja polymeeriseoksiin, joissa yksi 
tai useampi polyterpeenimonomeeri vastaa vähintään 95 pro ­
senttia kokonaispolymeerisisällön painosta.  
3911 90 11 – 
3911 90 19  kondensaatio- tai vaelluspolymerointituotteet, myös ke ­
miallisesti muunnetut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä nimik ­
keen 3911 kohdissa 2–5 mainitut tuotteet.  
3912  Selluloosa ja sen kemialliset johdannaiset, muualle kuu ­
lumattomat, alkumuodossa  
3912 11 00 ja 
3912 12 00  selluloosa-asetaatit  
Ks. HS-selitykset, nimike 3912, B kohdan 1 alakohta.  
3912 20 11 – 
3912 20 90  selluloosanitraatit (myös kollodiumit)  
Ks. HS-selitykset, nimike 3912, B kohdan 2 alakohta.  
3912 20 11  kollodiumit ja selloidiini 
►C1 Kollodium on nitroselluloosan liuos, joka sisältää 12 
painoprosenttia typpeä eetterin ja alkoholin seoksessa. ◄ 
Haihduttuaan tämä liuos jättää elastisen nitroselluloosaker ­
roksen, jonka joustavuutta voidaan parantaa lisäämällä sii ­
hen risiiniöljyä. Kollodium voidaan muodostaa myös liuotta ­
malla nitroselluloosaa asetonissa. Kollodiumia käytetään va ­
lokuvausemulsioiden valmistukseen sekä lääketieteessä. 
Selloidiiniä valmistetaan haihduttamalla kollodiumista liuot ­
timet osittain. Selloidiini on kiinteätä.  
3912 20 19  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat pehmittämättömät selluloo ­
sanitraatit (nitro- selluloosa), lukuun ottamatta kollodiumeja 
ja selloidiiniä, vaikka ne olisivatkin turvallisuussyistä fleg ­
matoitu (tavallisesti joko etyyli- tai butyylialkoholilla) tai 
muunnettu vaarattomiksi jollain muulla tavalla.  
3912 31 00 – 
3912 39 85  selluloosaeetterit  
Ks. HS-selitykset, nimike 3912, B kohdan 4 alakohta.  
3912 31 00  karboksimetyyliselluloosa ja sen suolat  
Karboksimetyyliselluloosaa syntyy monokloorietikkahapon 
reagoidessa alkali- selluloosan kanssa ja sitä käytetään pää ­
asiallisesti sakeutusaineena ja suojakolloidina.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 260  
3912 39 85  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. metyyliselluloosa, 
etyyliselluloosa, bentsyyliselluloosa ja hydroksietyylisellu ­
loosa.  
3912 90 10  selluloosaesterit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. selluloosapropionaatti 
ja selluloosabutyraatti.  
3912 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. muualle kuulumaton 
selluloosa, alkumuodossa. 
Regeneroitua selluloosaa ei tavallisesti luokitella tähän ala ­
nimikkeeseen, koska se on yleensä kauppatavaran muodos ­
sa. Ohuen ja läpinäkyvän kalvon muodossa se luokitellaan 
nimikkeeseen 3920 tai 3921 ja tekstiilikuitujen muodossa se 
luokitellaan 54 tai 55 ryhmään. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. selluloosaestereiden ja 
selluloosaeettereiden seokset (ks. tämän ryhmän 1 alanimike ­
huomatus).  
3913  Luonnonpolymeerit (esim. algiinihappo) ja muunnetut 
luonnonpolymeerit (esim. kovetetut valkuaisaineet ja 
luonnonkumin kemialliset johdannaiset), muualle kuu ­
lumattomat, alkumuodossa  
3913 10 00  algiinihappo, sen suolat ja esterit  
Ks. HS-selitykset, nimike 3913, 1 kohta.  
3913 90 00  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 3913, 2–4 kohdat.  
II. JÄTTEET, LEIKKEET JA ROMU; PUOLIVAL ­
MISTEET; TAVARAT  
3915  Muovijätteet, -leikkeet ja -romu  
Ilmaisu ”muovit” on määritelty tämän ryhmän 1 huomautuk ­
sessa. 
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. jätteet, leikkeet ja romu, jotka koostuvat yhdestä ainoas ­
ta, alkumuotoon muunnetusta lämmössä kovettuvasta ai ­
neesta (jo kovetettu); 
2. jätteet, leikkeet ja romu, jotka ovat termoplastisista ai ­
neista tai lämmössä kovettuvista (jo kovetetuista) aineista 
tai molemmista koostuvaa muoviseosta, joka on muun ­
nettu alkumuotoon.  
3916  Monofilamenttilanka, jonka poikkileikkauksen suurin 
mitta on suurempi kuin 1 mm, sauvat, tangot ja profiilit, 
myös pintakäsitellyt, mutta ei muulla tavalla valmistetut, 
muovia  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 261  
3916 90 10  kondensaatio- tai vaelluspolymerointituotteista, myös ke ­
miallisesti muunnetuista valmistetut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. polyestereistä, polya ­
mideista tai polyuretaaneista valmistetut monofilamenttilan ­
gat, sauvat, tangot ja profiilit.  
3916 90 50  additiopolymerointituotteista valmistetut  
Ilmaisun ”additiopolymerointituotteet” määrittelystä, ks. 
HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden kohta ”Polymee ­
rit”, 1 kohta. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. propeeni-, styreeni- 
tai akryylipolymeereistä valmistetut monofilamenttilangat, 
sauvat, tangot ja profiilit.  
3917  Putket ja letkut sekä niiden liitos- ja muut osat (esim. 
liitoskappaleet, kulmakappaleet ja laipat), muovia  
Ilmaisun ”putket ja letkut” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 
8 huomautus.  
3917 29 00  muusta muovista valmistetut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kondensaatio- tai va ­
elluspolymerointituotteista, myös kemiallisesti muunnetuista 
(esim. fenoli-, amino-, alkydihartseista sekä muista polyes ­
tereistä, polyamideista, polyuretaaneista ja silikoneista) val ­
mistetut putket ja letkut. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. additiopolymerointi ­
tuotteista (esim. polytetrahaloeteeneistä, polyisobuteenista, 
styreeni-, vinylideenikloridi-, vinyyliasetaattitai muiden vi ­
nyyliestereiden polymeereistä sekä akryylipolymeereistä) 
valmistetut tuotteet.  
3918  Muoviset lattianpäällysteet, myös itsekiinnittyvät, rullina 
tai laattoina; tämän ryhmän 9 huomautuksessa määritel ­
lyt muoviset seinän- ja katonpäällysteet  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. muoviset rei'ittämättö ­
mät päällysteet, rullina tai laattoina, jollaisia käytetään peit ­
tämään esim. tenniskenttiä ja ulkotasanteita.  
3919  Itsekiinnittyvät laatat, levyt, kalvot, teippi, kaistaleet ja 
muut litteät tuotteet, muovia, myös rullina  
Ilmaisun ”itsekiinnittyvä” määrittelystä, ks. HS-selitykset, 
nimikkeen 3919 ensimmäinen kappale. Tähän nimikkeeseen 
eivät kuulu litteät muovituotteet, jotka kiinnittyvät ainoas ­
taan sileisiin pintoihin kuten lasiin. 
Tähän nimikkeeseen luokitelluilla tavaroilla on usein pape ­
rista tai muovista valmistettu suojaava taustakalvo tai -kais ­
tale. Näitä suojaavia taustakalvoja tai -kaistaleita ei oteta 
huomioon määritettäessä tavaroiden luokittelua.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 262  
3919 10 12 – 
3919 10 80  enintään 20 cm:n levyisinä rullina  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. kiinnittyvät kaistaleet, 
joissa on repäisynauha ja jotka on lähinnä vähittäismyyntiä 
varten pakattu kertakäyttöisiin rullakeloihin, joita ei tavalli ­
sesti voida käyttää uudelleen.  
3919 10 12 – 
3919 10 19  kaistaleet, jotka on päällystetty vulkanoimattomalla 
luonnon tai synteettisellä kumilla  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain itsekiinnittyvät kais ­
taleet, esim. kaistaleet, joiden ulkonäöstä voi päätellä että 
ne on yksinomaan tai pääasiallisesti tarkoitettu kiinnittämi ­
seen. Tällaisia kaistaleita käytetään tavallisesti tavaroiden 
pakkaamiseen ja muihin vastaaviin tarkoituksiin.  
3920  Muut laatat, levyt, kalvot, kaistaleet ja nauhat, muovia, 
ei kuitenkaan huokoista muovia eikä muihin aineisiin 
vahvistamalla, kerrostamalla, tukemalla tai vastaavalla 
tavalla yhdistetyt  
Ks. tämän ryhmän 10 huomautus. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu kaistaleet, joiden näennäis ­
leveys on enintään 5 mm (54 ryhmä).  
►M19  Tähän nimikkeeseen kuuluu ”kivipaperi”, joka 
koostuu kivijauheesta (noin 80 painoprosenttia kalsiumkar ­
bonaattia) ja muovista (noin 20 painoprosenttia muovihart ­
sia) ja jolle muovi antaa taipuisuutensa vuoksi tuotteen olen ­
naisen luonteen kivijauheen toimiessa ainoastaan täyteainee ­
na. Kivipaperi on paperintyyppinen aine, jota voidaan työs ­
tää kuten paperia (esim. painaa, leikata, taittaa ja kiinnittää), 
koska sen tiheys on samankaltainen kuin selluloosasta val ­
mistetulla paperilla. Se soveltuu muun muassa paperikaup ­
patarvikepaperin, pussien, pakkauspäällysten, liimapaperien, 
rasvatiiviiden paperien, käärepaperien ja rasioiden 
valmistukseen. ◄ 
3920 20 80  paksuus suurempi kuin 0,10 mm  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat koristenauhat, jollaisia käy ­
tetään pakkaustarkoituksiin ja jotka ovat värjättyjä, silkki ­
mäisiä ja valmistettu propeenipolymeereistä suulakepuris ­
tamalla. 
Valmiin tuotteen propeenipolymeerien molekyylisuuntautu ­
minen aiheuttaa tuotteen säikiytymisen, kun kaisteletta ve ­
detään käsin pitkittäissuuntaan, mikä antaa virheellisen vai ­
kutelman siitä, että kyseessä on kuitupohjainen tuote. 
Näiden kaistaleiden paksuus on noin 0,13 mm. Ne voivat 
olla painettuja ja ne soveltuvat kiharrettaviksi Ne on taval ­
lisesti kierretty keloihin ja niitä markkinoidaan kauppani ­
mellä muoviset kuteettomat nauhat (”bolducs”) Niitä käyte ­
tään yleensä samaan tarkoitukseen kuin nimikkeen 5806 
kuteettomia nauhoja (”bolducs”). Nämä koristenauhat kiin ­
nitetään pakkausten ympärille yleensä solmimalla.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 263  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaistaleet, joita käytetään 
pakkaustarkoituksiin ja jotka ovat värjäämättömiä tai koko ­
naisuutena värjättyjä sekä jotka on valmistettu propeenipo ­
lymeereistä suulakepuristamalla. 
Nämä koristenauhat – toisin kuin edellä mainitut koristenau ­
hat – eivät ole silkkimäisiä, vaan ne ovat paksumpia ja 
jäykempiä ja ne eivät sovellu kiharrettaviksi. Niiden pinta 
voi olla kohokuvioitu tai koverrettu ja ne voivat olla painet ­
tuja. 
Koristenauha kiristetään pakattavan tavaran ympärille ja 
nauhan päät kuumasaumataan tai liitetään toisiinsa metalli- 
tai muoviliittimellä. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu polypropeenikaistaleet, 
joiden näennäisleveys on enintään 5 mm (ala ­
nimike 5404 90 10).  
3920 43 10 ja 
3920 43 90  sisältävät vähintään 6 painoprosenttia pehmitteitä  
Ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus ja alanimikkei ­
den 3920 43 ja 3920 49 HS-alanimikeselitykset.  
3920 49 10 ja 
3920 49 90  muut  
Ks. alanimikkeiden 3920 43 ja 3920 49 HS-alanimikeseli ­
tykset.  
3920 73 10  kalvot rullina tai kaistaleina elokuvausta tai valokuva ­
usta varten  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat levyt, jotka soveltuvat käy ­
tettäviksi elokuvatuksessa tai valokuvauksessa valoherkkien 
aineiden alustana.  
3921  Muut laatat, levyt, kalvot ja kaistaleet, muovia  
Ks. nimikkeen 3920 selittävät huomautukset.  
3921 90 41  suurpainelaminaatit, joissa on koristepinta yhdellä tai 
molemmilla puolilla  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kalvolaminaatit, jotka 
koostuvat kuitulevyainekerroksista (esim. paperista), jotka 
on kyllästetty kertamuoveilla ja sidottu yhteen lämmön ja 
vähintään 5 MPa:n paineen avulla. Ulkokerroksessa tai -ker ­
roksissa on koristevärejä tai -kuvioita (esim. puujäljitelmä). 
Laminaatteja, joissa on koristekerros molemmilla puolilla, 
käytetään pystysuunnassa, esim. näyttelytilojen ja näyteikku ­
noiden väliseininä. Laminaatteja, joissa on koristekerros 
vain yhdellä puolella, käytetään pääsiallisesti lastulevyjen 
päällysteinä.  
3923  Tavaroiden kuljettamiseen tai pakkaamiseen käytettävät 
muovitavarat; muoviset tulpat, kannet, kapselit, korkit 
ja muut sulkimet  
3923 90 00  muut  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 264  
Tähän alanimikkeeseen kuuluva putkeksi valmistettu verkko 
on tarkoitettu pakkaamiseen, ja sitä myydään määrittämättö ­
män pituisina paloina. Sopivan pituisiksi palasiksi leikatusta 
verkosta valmistetaan tavallisesti säkkejä ja pusseja, joita 
käytetään tiettyjen hedelmien ja kasvisten, kuten omenoiden, 
appelsiinien, perunoiden ja sipulien, pakkaamiseen.  
3924  Pöytä- ja keittiöesineet, muut talous- hygienia- ja toalet ­
tiesineet, muovia  
3924 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat regeneroidusta selluloo ­
sasta valmistetut sienet, jotka on leikattu muun kuin suora ­
kaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi sekä suorakaiteen 
tai neliön muotoisiksi leikatut sienet, joissa on pyöristetyt 
reunat tai joita on muuten työstetty. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu: 
a) pesusienet (alanimikkeet 0511 99 31 ja 0511 99 39); 
b) ainoastaan suorakaiteen tai neliön muotoisiksi leikatut 
sienet (nimike 3921).  
3925  Muoviset rakennustarvikkeet, muualle kuulumattomat  
Ks. tämän ryhmän 11 huomautus.  
3925 20 00  ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunankehykset ja -karmit 
sekä kynnykset  
Ks. alanimikkeen 3925 20 HS-alanimikeselitykset.  
3925 90 10  helat ja varusteet, jotka on tarkoitettu pysyvästi asennet ­
taviksi oviin, ikkunoihin, portaisiin, seiniin tai muihin 
rakennuksen osiin  
Ks. tämän ryhmän 11 huomautuksen ij alakohta.  
▼M19  
3926 40 00  pienoispatsaat ja muut koriste-esineet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kodin ja puutarhan 
koriste-esineet, jotka koostuvat kivijauheesta (noin 59 pai ­
noprosenttia kalsiumkarbonaattia), muovista (noin 39 pai ­
noprosenttia tyydyttämätöntä polyesteriä) ja vähäisestä mää ­
rästä muita lisäaineita; muovi antaa esineille niiden olennai ­
sen luonteen. Kivijauhe toimii täyteaineena.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 265  
40 RYHMÄ  
KUMI JA KUMITAVARAT  
Yleisohjeita  
Tämän ryhmän 4 huomautuksen a alakohdassa tarkoitetaan ilmaisulla 
”muut kuin lämpömuovautuvat aineet” aineita, joita ei voida toistuvasti 
pehmentää lämpökäsittelyllä niin, että niitä voitaisiin muotoilla puris ­
tamalla tai suulakepuristamalla.  
4001  Luonnonkumi, balata, guttaperkka, guayulekumi, chicle ­
kumi ja niiden kaltaiset luonnosta saadut kumit, alku ­
muodossa tai laattoina, levyinä tai kaistaleina  
4001 21 00  savustetut levyt  
Ks. HS-selitykset, nimike 4001, B kohdan 1 alakohdan en ­
simmäinen kappale.  
4001 29 00  muu  
Ks. HS-selitykset, nimike 4001, B kohdan 1 alakohdan toi ­
nen ja neljäs kappale. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. vaaleat kreppilevyt, 
ruskeat kreppilevyt, uritetut ja ilmakuivatut levyt, uudelleen 
puristetut kumirakeet ja luonnonkumista saatu raejauhe (”f ­
ree-flowing powders”).  
4002  Synteettinen kumi ja öljystä valmistettu faktis, alkumuo ­
dossa tai laattoina, levyinä tai kaistaleina; nimik ­
keen 4001 tuotteiden ja tämän nimikkeen tuotteiden se ­
okset, alkumuodossa tai laattoina, levyinä tai kaistaleina  
4002 99 10  muoveja yhdistämällä modifioidut tuotteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tämän ryhmän 4 huomau ­
tuksen c alakohdassa mainitut tuotteet, lukuun ottamatta 
depolymeroitua luonnonkumia (alanimike 4002 99 90).  
4002 99 90  muu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. karboksyloidut 
akryylinitriilibutadieenikumit (XNBR), akryylinitriili-isop ­
reenikumit (NIR) ja öljystä valmistettu faktis.  
4005  Seostettu kumi, vulkanoimaton, alkumuodossa tai laat ­
toina, levyinä tai kaistaleina  
4005 20 00  liuokset; muut dispersiot kuin alanimikkeeseen 4005 10 
kuuluvat  
Ks. HS-selitykset, nimike 4005, B kohdan ensimmäinen 
kappale sekä 2 alakohta.  
4005 91 00  laatat, levyt ja kaistaleet  
Ks. HS-selitykset, nimike 4005, B kohdan ensimmäinen 
kappale sekä 3 ja 4 alakohdat.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 266  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vulkanoimattomasta ku ­
mista valmistetut laatat, levyt ja kaistaleet, leikkaamattomina 
tai ainoastaan leikattuina suorakaiteen tai neliön muotoisiksi. 
Ne on päällystetty yhdeltä puolelta liima-ainekerroksella. 
Tämän ryhmän 9 huomautuksen mukaisesti liima-aineen li ­
sääminen katsotaan pelkäksi pintakäsittelyksi. Tähän ala ­
nimikkeeseen luokitellaan myös vastaavat tuotteet, joissa 
on liima-ainetta suojaava, paperista tai tekstiiliaineesta val ­
mistettu taustapaperikerros.  
4005 99 00  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 4005, B kohdan ensimmäinen 
kappale sekä 5 alakohta.  
4009  Putket ja letkut, vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan ko ­
vakumia, myös jos niissä on liitos- ja muita osia (esim. 
liitoskappaleita, kulmakappaleita ja laippoja)  
4009 12 00  sellaiset, joissa on liitos- ja muita osia  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvien putkien ja letkujen liitos- 
ja muut osat voivat olla mitä tahansa ainetta.  
4009 22 00  sellaiset, joissa on liitos- ja muita osia  
Ks. alanimikkeen 4009 12 00 selittävät huomautukset.  
4009 32 00  sellaiset, joissa on liitos- ja muita osia  
Ks. alanimikkeen 4009 12 00 selittävät huomautukset.  
4009 42 00  sellaiset, joissa on liitos- ja muita osia  
Ks. alanimikkeen 4009 12 00 selittävät huomautukset.  
4011  Uudet pneumaattiset ulkorenkaat, kumia  
4011 20 10  kuormitustunnus enintään 121  
Kuormitustunnus on aina merkitty ulkorenkaaseen. Se mää ­
ritellään neuvoston direktiivissä 92/23/ETY (EYVL L 129, 
14.5.1992, s. 95).  
4011 20 90  kuormitustunnus suurempi kuin 121  
Ks. alanimikkeen 4011 20 10 selittävät huomautukset.  
4011 61 00 – 
4011 69 00  muut, joissa on vinoripakuvioinen tai sen kaltainen ku ­
lutuspinta  
Ks. alanimikkeiden 4011 61–4011 69 HS-alanimikeselitykset.  
4011 62 00  jollaisia käytetään rakennustyökoneissa ja teollisuuden 
käsittelykoneissa ja joiden vannekoko on enintään 61 cm  
Ks. alanimikkeiden 4011 62, 4011 63, 4011 93 ja 4011 94 
HS-alanimikeselitykset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 267  
4011 63 00  jollaisia käytetään rakennustyökoneissa ja teollisuuden 
käsittelykoneissa ja joiden vannekoko on suurempi 
kuin 61 cm  
Ks. alanimikkeiden 4011 62, 4011 63, 4011 93 ja 4011 94 
HS-alanimikeselitykset.  
4011 93 00  jollaisia käytetään rakennustyökoneissa ja teollisuuden 
käsittelykoneissa ja joiden vannekoko on enintään 61 cm  
Ks. alanimikkeiden 4011 62, 4011 63, 4011 93 ja 4011 94 
HS-alanimikeselitykset.  
4011 94 00  jollaisia käytetään rakennustyökoneissa ja teollisuuden 
käsittelykoneissa ja joiden vannekoko on suurempi 
kuin 61 cm  
Ks. alanimikkeiden 4011 62, 4011 63, 4011 93 ja 4011 94 
HS-alanimikeselitykset.  
4015  Vaatteet ja vaatetustarvikkeet (myös kintaat ja muut 
käsineet), kaikkiin tarkoituksiin, vulkanoitua kumia, ei 
kuitenkaan kovakumia  
4015 11 00  kirurgiseen käyttöön  
Ks. alanimikkeen 4015 11 HS-alanimikeselitykset. 
Tämä alanimike ei koske pelkästään kirurgiseen käyttöön 
tarkoitettuja, steriiliin pakkaukseen pakattuja käsineitä. Sii ­
hen kuuluvat myös standardien EN 455-1 ja EN 455-2 sekä 
vastaavien standardien mukaiset käsineet.  
4015 19 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. teolliseen käyttöön tarkoitetut suojakintaat ja -käsineet; 
2. radiologeille tarkoitetut suojakäsineet, jotka on käsitelty 
lyijykarbonaattipohjaisella seoksella ja jotka eivät siksi 
läpäise röntgensäteitä.  
4015 90 00  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 4015 mainittujen tuotteiden li ­
säksi (lukuun ottamatta kintaita ja muita käsineitä) tähän 
alanimikkeeseen kuuluvat myös suojavaatteet, jotka suoja ­
avat säteilyltä tai ilmanpaineelta (esim. lentäjille tarkoitetut 
painepuvut), edellyttäen että niihin ei ole yhdistetty hengi ­
tyslaitetta. Mikäli tavaraan on liitetty hengityslaite, se luo ­
kitellaan nimikkeeseen 9020 00 00.  
4016  Muut tavarat, vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan kova ­
kumia  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 268  
4016 91 00  lattianpäällysteet ja matot  
Ks. HS-selitykset, nimike 4016, 2 alakohta.  
4016 99 52 – 
4016 99 97  muut  
HS-selityksissä, nimikkeen 4016 kohdissa 7–14 mainittujen 
tuotteiden lisäksi näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös hio ­
makivet, joita (vaihdettavalla) hiomapaperilla päällystettyinä 
käytetään tiettyjen tavaroiden käsinkiillottamiseen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 269  
VIII JAKSO  
RAAKAVUODAT JA -NAHAT, MUOKATTU NAHKA, TURKISNAHAT 
JA NIISTÄ VALMISTETUT TAVARAT; SATULA- JA 
VALJASTEOKSET; MATKATARVIKKEET, KÄSILAUKUT JA NIIDEN 
KALTAISET SÄILYTYSESINEET; SUOLESTA VALMISTETUT 
TAVARAT  
41 RYHMÄ  
RAAKAVUODAT JA -NAHAT (MUUT KUIN TURKISNAHAT) SEKÄ 
MUOKATTU NAHKA 
4101  Nauta- ja hevoseläinten (myös puhvelien) raakavuodat ja 
-nahat (tuoreet tai suolatut, kuivatut, kalkitut, piklatut 
tai muulla tavalla säilötyt, mutta eivät parkitut, perga ­
menttinahaksi valmistetut tai enempää valmistetut), 
myös karvapeitteettömät tai halkaistut  
4101 20 10 – 
4101 20 80  kokonaiset vuodat ja nahat, halkaisemattomat, paino 
nahkaa kohti enintään 8 kg, jos nahka on ainoastaan 
kuivattu, enintään 10 kg, jos nahka on kuivasuolattu, 
ja enintään 16 kg, jos nahka on tuore, märkäsuolattu 
tai muulla tavalla säilötty  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vuodat ja nahat katsotaan 
kokonaisiksi myös, jos niistä puuttuu pää ja raajat. Ne eivät 
saa kuitenkaan olla halkaistuja, ts. nahan on oltava alkupe ­
räisen paksuinen, eikä halkaistuna kahteen tai useampaan 
kerrokseen.  
4101 20 10  tuoreet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vuodat ja nahat, jotka on 
ainoastaan nyljetty eläimestä. Tähän alanimikkeeseen luoki ­
tellaan myös jäähdytetyt vuodat ja nahat.  
4101 20 30  märkäsuolatut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vuodat ja nahat, jotka pi ­
laantumisen estämiseksi on säilötty ainoastaan suolaamalla.  
4101 20 50  kuivatut tai kuivasuolatut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kuivatut vuodat ja nahat 
(säilötty ainoastaan kuivaamalla, myös, jos niihin on lisätty 
antiseptisia aineita) ja kuivasuolatut vuodat ja nahat.  
4101 20 80  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kalkitut vuodat ja nahat 
(liuotettu kalkkiliuoksessa tai peitetty kalkkia sisältävällä 
tahnalla) ja piklatut vuodat ja nahat (kyllästetty vetykloridi ­
hapon, rikkihapon tai muiden kemikaalien laimeilla liuoksil ­
la, joihin on lisätty suolaa) sekä muulla tavoin säilötyt vuo ­
dat ja nahat.  
4101 50 10 – 
4101 50 90  kokonaiset vuodat ja nahat, paino yli 16 kg  
Ks. alanimikkeiden 4101 20 10–4101 20 80 selittävät 
huomautukset.  
4101 50 10  tuoreet  
Ks. alanimikkeen 4101 20 10 selittävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 270  
4101 50 30  märkäsuolatut  
Ks. alanimikkeen 4101 20 30 selittävät huomautukset.  
4101 50 50  kuivatut tai kuivasuolatut  
Ks. alanimikkeen 4101 20 50 selittävät huomautukset.  
4101 50 90  muut  
Ks. alanimikkeen 4101 20 80 selittävät huomautukset.  
4101 90 00  muut, myös selkämät, puoliselkämät ja vatsanahat  
Selkämä koostuu selkää ja takaneljänneksiä peittävästä vuo ­
dasta. Se on tiiveintä ja lujinta nahkaa ja siksi vuodan ar ­
vokkain osa. 
Puoliselkämät saadaan leikkaamalla selkämä kahtia selkä ­
rangan suuntaisesti.  
4102  Lampaan ja karitsan raakanahat (tuoreet tai suolatut, 
kuivatut, kalkitut, piklatut tai muulla tavalla säilötyt, 
mutta eivät parkitut, pergamenttinahaksi valmistetut 
tai enempää valmistetut), myös villapeitteettömät tai hal ­
kaistut, muut kuin tämän ryhmän 1 huomautuksen c ala ­
kohdan mukaisesti tähän ryhmään kuulumattomat  
4102 10 10  karitsan  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat nahat, joiden pinta-ala on 
enintään 0,75 m  2 . 
4102 10 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat nahat, joiden pinta-ala on 
yli 0,75 m  2 . 
4102 21 00  piklatut  
Piklatuista nahoista, ks. alanimikkeen 4101 20 80 selittävät 
huomautukset.  
4103  Muut raakavuodat ja -nahat (tuoreet tai suolatut, kuiva ­
tut, kalkitut, piklatut tai muulla tavalla säilötyt, mutta 
eivät parkitut, pergamenttinahaksi valmistetut tai enem ­
pää valmistetut), myös karvapeitteettömät tai halkaistut, 
muut kuin tämän ryhmän 1 huomautuksen b tai c ala ­
kohdan mukaisesti tähän ryhmään kuulumattomat  
4103 20 00  matelijoiden  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. pytonkäärmeiden, 
boakäärmeiden, alligaattoreiden, kaimaanien, iguaanien, ga ­
viaalien ja sisiliskojen nahat.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 271  
4104  Nauta- ja hevoseläinten (myös puhvelien) vuodat ja na ­
hat, parkitut tai crust-käsitellyt, karvapeitteettömät, 
myös halkaistut, mutta eivät enempää valmistetut  
Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen A ja B kohdat  
4104 11 10 – 
4104 19 90  märkänä (myös wet-blue)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ”ainoastaan parkitut vuodat 
ja nahat” ovat tunnistettavissa erityisesti niiden lihapuolelta, 
jossa on varsinkin reunoilla jäljellä näkyviä ihonalaisia li ­
hassäikeitä. Tämän vuoksi lihapuolen pinta on säikeinen ja 
karkea. Osittain parkitut (esiparkitut) vuodat ja nahat luoki ­
tellaan samoin kuin vuodat ja nahat, jotka eivät ole enempää 
valmistetut kuin parkitut. 
Näiden nahkojen luokitteluun eivät vaikuta varsinaisen par ­
kituksen viimeistelyyn tarkoitetut käsittelyt, joiden aikana 
parkitukseen käytetyt tuotteet ja mahdollisesti jäljellä oleva 
vesi poistetaan nahoista (esim. pesemällä, vääntämällä, pu ­
ristamalla, kuivaamalla ja venyttämällä). Luokitteluun ei vai ­
kuta myöskään vuotien ja nahkojen, jotka eivät ole enempää 
valmistetut kuin parkitut, pelkkä halkaisu.  
4104 11 10 – 
4104 11 90  halkaisematon, ohentamaton nahka; halkaistu, martiolli ­
nen nahka  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vuodat ja nahat, joissa on 
orvaskeden poistamisen jälkeen näkyvä alkuperäinen martio 
jäljellä, eikä pinnasta ole poistettu mitään esim. hiomalla tai 
kiillottamalla. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat vain vuodat ja nahat, joissa 
on jäljellä nahan martiopinta (pintapuoli).  
4104 41 11 – 
4104 49 90  kuivana (crust-käsitelty)  
Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen B kohta ja 
HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeet, II kohdan kolmas 
kappale.  
4104 41 11 – 
4104 41 90  halkaisematon, ohentamaton nahka; halkaistu, martiolli ­
nen nahka  
Ks. alanimikkeiden 4104 11 10–4104 11 90 selittävät 
huomautukset.  
4104 41 11  intialaisen vasikan vuodat, kokonaiset, myös jos niistä 
puuttuu pää tai raajat, nettopaino enintään 4,5 kg/vuota, 
ainoastaan kasvisparkitut, myös edelleen valmistetut, 
mutta selvästi soveltumattomat nahkatavaroiden välittö ­
mään valmistamiseen  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vasikan vuodat, jotka on 
ainoastaan parkittu kasviaineilla ja jotka voivat olla käsitel ­
tyjä esim. kasviöljyllä säilymisen varmistamiseksi pitkien 
kuljetusten aikana.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 272  
Näille vuodille on tunnusomaista luja ja tiivis rakenne ja 
vaalea väri, joka johtuu kasvisparkituksesta. Vuodan karva ­
puoli on pehmeä ja tasaisesti silotettu ja vuodan lihapuoli on 
yleensä huolellisesti puhdistettu kaapimalla. Ennen kuin tä ­
män tyyppisiä vuotia voidaan käyttää nahkatavaroiden val ­
mistuksessa, ne täytyy työstää täysin uudelleen (parkinpois ­
to) ja siksi niitä voidaan pitää esiparkittuina vuotina. 
Näitä vuotia (jotka tunnetaan nimellä ”Madras skins” eli 
intialaiset vasikan vuodat) tuodaan pääasiassa Intiasta tai 
Pakistanista. Ne ovat tavallisesti kuuden kappaleen erissä, 
jotka on puristettu paaleiksi ja pakattu olkimattoihin ja juut ­
tisäkkeihin.  
4104 49 11  intialaisen vasikan vuodat, kokonaiset, myös jos niistä 
puuttuu pää tai raajat, nettopaino enintään 4,5 kg/vuota, 
ainoastaan kasvisparkitut, myös edelleen valmistetut, 
mutta selvästi soveltumattomat nahkatavaroiden välittö ­
mään valmistamiseen  
Ks. alanimikkeen 4104 41 11 selittävät huomautukset.  
4105  Parkittu tai crust-käsitelty lampaan- ja karitsannahka, 
villapeitteetön, myös halkaistu, mutta ei enempää valmis ­
tettu  
Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen A ja B kohdat  
4105 10 00  märkänä (myös wet-blue)  
Ks. alanimikkeiden 4104 11 10–4104 19 90 selittävät 
huomautukset.  
4105 30 10 ja 
4105 30 90  kuivana (crust-käsitelty)  
Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen B kohta ja 
HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeet, II kohdan kolmas 
kappale.  
4105 30 10  kasvisesiparkittu intialaisen karvalampaan (métis) nah ­
ka, myös edelleen valmistettu, mutta selvästi soveltuma ­
ton nahkatavaroiden välittömään valmistamiseen  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kasvisesiparkitut nahat 
jotka on kevyesti parkittu ja joita on edelleen parkittava 
ennen viimeistelyä. 
Nahat, jotka on ainoastaan parkittu kasviaineilla voivat olla 
käsiteltyjä esim. kasviöljyllä säilymisen varmistamiseksi pit ­
kien kuljetusten aikana. 
Näille nahoille on tunnusomaista luja jatiivis rakenne ja vaa ­
leanruskea väri, joka johtuu kasvisparkituksesta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 273  
Näitä nahkoja (jotka tunnetaan nimellä ”Madras skins” eli 
intialaiset vasikan vuodat) tuodaan pääasiassa Intiasta tai 
Pakistanista. Ne ovat tavallisesti kuuden kappaleen erissä, 
jotka on puristettu paaleiksi ja pakattu olkimattoihin ja juut ­
tisäkkeihin.  
4105 30 90  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. lampaan- ja karitsan ­
nahat, jotka on parkittu suolan, alunan, munankeltuaisen ja 
jauhon seoksella (alunaparkittu nahka). Näitä nahkoja käy ­
tetään pääasiassa käsineiden valmistukseen tai korkealuok ­
kaisten jalkineiden valmistuksessa.  
4106  Muiden eläinten parkitut tai crust-käsitellyt vuodat ja 
nahat, ilman villa- tai karvapeitettä, myös halkaistut, 
mutta ei enempää valmistetut  
Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen A ja B kohdat  
4106 21 00  märkänä (myös wet-blue)  
Ks. alanimikkeiden 4104 11 10–4104 19 90 selittävät 
huomautukset.  
4106 22 10 ja 
4106 22 90  kuivana (crust-käsitelty)  
Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen B kohta ja 
HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeet, II kohdan kolmas 
kappale.  
4106 22 10  kasvisesiparkittu intialaisen vuohen tai vohlan nahka, 
myös edelleen valmistettu, mutta selvästi soveltumaton 
nahkatavaroiden välittömään valmistamiseen  
Alanimikkeen 4105 30 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikkettä.  
4106 31 00  märkänä (myös wet-blue)  
Ks. alanimikkeiden 4104 11 10–4104 19 90 selittävät 
huomautukset.  
4106 32 00  kuivana (crust-käsitelty)  
Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen B kohta ja 
HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeet, II kohdan kolmas 
kappale.  
4106 40 10  kasvisesiparkittu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kasvisesiparkitut vuodat ja 
nahat, joita on edelleen parkittava ennen viimeistelyä. 
Näille vuodille ja nahoille on tunnusomaista luja ja tiivis 
rakenne ja vaaleanruskea väri, joka johtuu 
kasvisparkituksesta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 274  
4106 91 00  märkänä (myös wet-blue)  
Ks. alanimikkeiden 4104 11 10–4104 19 90 selittävät 
huomautukset.  
4106 92 00  kuivana (crust-käsitelty)  
Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen B kohta ja 
HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeet, II kohdan kolmas 
kappale.  
4107  Nauta- ja hevoseläinten (myös puhvelien) nahka, parki ­
tuksen tai crust-käsittelyn jälkeen edelleen valmistettu, 
myös pergamenttinahaksi valmistettu, karvapeitteetön, 
myös halkaistu, muu kuin nimikkeen 4114 nahka  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat nahat voivat olla edelleen kä ­
siteltyjä (muokattu, värjätty, martiopuristettu tai muulla ta ­
voin puristettu, viimeistelty mokkanahan nukkamaisen ulko ­
näön aikaansaamiseksi, painettu, silotettu, jne.) tai perga ­
menttinahaksi valmistettuja (ks. HS-selitysten tämän ryhmän 
yleisohjeiden kohta III).  
4107 11 11 – 
4107 11 90  halkaisematon, ohentamaton nahka  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat halkaisemattomat nahat (ts. 
ne ovat alkuperäisen paksuisia eikä niitä ole halkaistu 
useiksi eri kerroksiksi), myös ne, jotka on ohennettu kaut ­
taaltaan tasaisen vahvuisiksi kaapimalla ja poistamalla liha ­
puolelta liha- ja kudosjäänteet ja karheudet.  
4107 11 11  boksinahka  
Boksinahka on kromiparkittua tai joskus yhdistelmäparkittua 
vasikannahkaa, joka on viimeistelty värjäämällä ja kiillotta ­
malla ja jota käytetään kenkien päällisnahkojen tai tiettyjen 
nahkatavaroiden (esim. käsilaukkujen, salkkujen) valmistuk ­
seen. Boksinahka on hyvin pehmeää.  
4107 12 11  boksinahka  
Ks. alanimikkeen 4107 11 11 selittävät huomautukset.  
4107 91 10 ja 
4107 91 90  halkaisematon, ohentamaton nahka  
Ks. alanimikkeiden 4107 11 11—4107 11 90 selittävät 
huomautukset.  
4107 91 10  pohjanahka  
Pohjanahkaa, jolta edellytetään vahvuutta ja kestävyyttä 
käyttötarkoituksensa vuoksi, ei ole viimeistelty (fed). Tämän 
nahan muokkauksessa käytetty menetelmä on vesimuok ­
kaus, kun taas viimeistellyt (stuffed) nahat on rasvamuokat ­
tu. Pääasialliset pohjanahan muokkauksessa käytetyt mene ­
telmät ovat nahkapuolen (pintapuolen) puhdistus, ilmakuiva ­
us, toistettu vasarointi ja painevalssaus. 
Ks. myös HS-selitykset, nimikkeen 4107 kolmas kappale.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 275  
4112 00 00  Lampaan- ja karitsannahka, parkituksen tai 
crust-käsittelyn jälkeen edelleen valmistettu, myös perga ­
menttinahaksi valmistettu, villapeitteetön, myös halkais ­
tu, muu kuin nimikkeen 4114 nahka  
Nimikkeen 4107 selittävät huomautukset koskevat soveltu ­
vin osin tätä nimikettä.  
4113  Muiden eläinten nahka, parkituksen tai crust-käsittelyn 
jälkeen edelleen valmistettu, myös pergamenttinahaksi 
valmistettu, villa- tai karvapeitteetön, myös halkaistu, 
muu kuin nimikkeen 4114 nahka  
Nimikkeen 4107 selittävät huomautukset koskevat soveltu ­
vin osin näitä alanimikkeitä.  
4115  Nahkaan, myös nahkakuituihin, perustuva tekonahka, 
laattoina, levyinä tai kaistaleina, myös rullina; leikkuu- 
ja muut jätteet nahasta tai tekonahasta, nahkatavaroi ­
den valmistukseen soveltumattomat; nahkapöly ja -jauhe  
Tekonahan pääainekset ovat nahka ja nahkakuidut. Erityiso ­
minaisuuksien saavuttamiseksi käytetään tietyssä määrin 
myös vanuttuvia aineksia, kuten selluloosa-, synteetti- tai 
puuvillakuituja. Kyseisten kuitujen osuus saa olla kuitenkin 
vain huomattavasti alle 50 prosenttia, jotta tavarat voidaan 
luokitella laattoina, levyinä, kaistaleina, myös rullina, nimik ­
keeseen 4115. Nahkakuidut koostuvat kromiparkitsemisesta 
ja kasvisvalkaisusta saatavista nahkalastuista tai nahan leik ­
kuujätteistä. Sidosaineena käytetään pääasiassa luonnonla ­
teksia. 
Tekonahkaa käytetään pääasiassa jalkineteollisuudessa jalki ­
neen runkojen, jalkineen sisäpuolen kantakappaleiden, sisä ­
pohjien ja välipohjien sekä sisäjalkineiden ulkopohjien val ­
mistukseen. Lisäksi tekonahkaa käytetään nahkatavarateolli ­
suudessa (esim. laukunrunkoihin koululaukkuihin, salkkujen 
välitaskuihin tai lompakoihin ja kukkaroihin) ja teknisessä 
teollisuudessa vaippoihin, muhveihin, eristysmateriaaleihin 
jne. ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 276  
42 RYHMÄ  
NAHKATAVARAT; SATULA- JA VALJASTEOKSET; 
MATKATARVIKKEET, KÄSILAUKUT JA NIIDEN KALTAISET 
SÄILYTYSESINEET; SUOLESTA VALMISTETUT TAVARAT 
4202  Matka-arkut, matkalaukut, toalettilaukut (vanity-cases), 
attasealaukut, salkut, koululaukut, silmälasikotelot, kii ­
karikotelot, kameralaukut, soittimien kotelot ja laukut, 
asekotelot sekä niiden kaltaiset säilytysesineet; matka ­
kassit ja -pussit, eristetyt laukut ja kassit elintarvikkeita 
varten, meikkilaukut ja -pussit (toilet bags), selkäreput, 
käsilaukut, ostoslaukut ja -kassit, lompakot, rahakukka ­
rot, karttakotelot, savukekotelot, tupakkapussit, työkalu ­
laukut ja -salkut, urheiluvälinelaukut, pullokotelot, koru ­
lippaat ja -rasiat, puuterirasiat, kotelot ruokailuvälineitä 
varten ja niiden kaltaiset säilytysesineet, jotka on valmis ­
tettu nahasta, tekonahasta, muovilevystä tai -kalvosta, 
tekstiiliaineesta, vulkaanikuidusta, kartongista tai pah ­
vista tai kokonaan tai suurimmaksi osaksi päällystetty 
näillä aineilla tai paperilla  
Ilmaisun ”ulkopinta” määrittelystä ks. tämän ryhmän 1 lisä ­
huomautus ja alanimikkeiden 4202 11, 4202 21, 4202 31 ja 
4202 91 HS-alanimikeselitykset. 
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. mailalaukut, joihin mah ­
tuu koko maila, myös kädensijalla tai olkahihnalla varus ­
tetut. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu mm. tennismai ­
lojen, sulkapallomailojen, golfmailojen jne. lapasuojukset, 
jotka on tehty (tavallisesti muovilla päällystetystä) tekstii ­
likankaasta, myös palloille tarkoitetulla sivutaskulla varus ­
tetut (nimike 6307).  
4202 11 10 ja 
4202 11 90  joiden ulkopinta on nahkaa tai tekonahkaa  
Termien ”tekonahka” määrittelystä, ks. HS-selitykset, ni ­
mike 4115, kohta I.  
4202 12 11 ja 
4202 12 19  muovilevyä tai -kalvoa  
Jos säilytysesineen uloin materiaali on yhdistemäainetta, 
jonka paljain silmin nähtävissä oleva uloin kerros on muo ­
vilevyä tai -kalvoa (esim. tekstiilikuiduista kudotun kankaan 
ja muovilevyn tai -kalvon yhdistelmä), se voidaan luokitella 
näihin alanimikkeisiin siitä riippumatta, onko muovilevy tai 
-kalvo valmistettu ensin ennen yhdistelmäaineen valmis ­
tamista vai onko muovikerros syntynyt siten, että jokin 
aine (esim. tekstiilikuidusta kudottu kangas) on päällystetty 
tai peitetty muovilla, edellyttäen kuitenkin, että kyseinen 
paljain silmin nähtävissä oleva uloin kerros muistuttaa tuot ­
teeseen kiinnitettyä muovilevyä tai -kalvoa.  
4202 22 10  muovilevyä tai -kalvoa  
Ks. alanimikkeiden 4202 12 11 ja 4202 12 19 selittävät 
huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 277  
4202 31 00 – 
4202 39 00  tavarat, jollaisia tavallisesti pidetään taskussa tai käsi ­
laukussa  
Ks. alanimikkeiden 4202 31, 4202 32 ja 4202 39 
HS-alanimikeselitykset.  
►M46  Nimiketekstin ensimmäinen osa koskee näihin ala ­
nimikkeisiin kuuluvia matkapuhelinkoteloita, joten ne voivat 
olla mistä tahansa aineesta. 
Ne voidaan suunnitella siten, että ne sopivat tiettyyn matka ­
puhelimeen tai erimallisiin matkapuhelimiin, joilla on samat 
mitat. 
Niissä voi olla sulkemismekanismi. Ne suojaavat matka ­
puhelinta peittämällä sen selkäpuolen, sivut ja etupuolen. 
Yksinkertaiset kotelot, jotka peittävät ainoastaan matkapuhe ­
limen selkäpuolen ja sivut, eivät kuitenkaan kuulu näihin 
alanimikkeisiin, koska niillä ei ole nimikkeen 4202 koteloi ­
den ominaisuuksia, joten ne luokitellaan valmistusaineensa 
mukaan. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuitenkaan kuulu taulutietoko ­
neiden (tablettien), minitaulutietokoneiden (minitablettien) 
tai sähköisten kirjojen kotelot, eivät myöskään jalustoilla 
varustetut, koska niitä ei kokonsa vuoksi katsota tavaroiksi, 
jollaisia tavallisesti pidetään taskussa tai käsilaukussa (luo ­
kittelu alanimikkeisiin 4202 91 80–4202 99 00 valmistus ­
aineen mukaan). Näitä koteloita koskee nimiketekstin en ­
simmäinen osa, ja ne voivat olla mistä tahansa aineesta. ◄ 
4202 32 10  muovilevyä tai -kalvoa  
Ks. alanimikkeiden 4202 12 11 ja 4202 12 19 selittävät 
huomautukset.  
4202 92 11 – 
4202 92 19  muovilevyä tai -kalvoa  
Ks. alanimikkeiden 4202 12 11 ja 4202 12 19 selittävät 
huomautukset.  
4203  Vaatteet ja vaatetustarvikkeet nahasta tai tekonahasta  
4203 10 00  vaatteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vaatteet (mukaan lukien 
työvaatteet) kuten esim. takit, päällystakit, housut ja esilii ­
nat, jotka on valmistettu nahasta tai keinonahasta. Tähän 
alanimikkeeseen kuuluvat myös nahasta ja yhdistetyistä na ­
hanpalasista koostuvat epätäydelliset tai viimeistelemättömät 
tavarat, jotka ovat kuitenkin tunnistettavissa vaatteiksi.  
4203 21 00 – 
4203 29 90  kintaat ja muut käsineet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. kintaat ja muut käsi ­
neet, jotka eivät ole enempää valmistetut kuin muotoon lei ­
katut.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 278  
Tiettyyn muotoon leikatut nahanpalat, jotka on tarkoitettu 
käsineiden valmistamiseen, mutta joihin ei ole vielä leikattu 
peukalon ja sormien muotoja, luokitellaan alanimikkee ­
seen 4205 00 90.  
4203 21 00  erityisesti urheilukäyttöön suunnitellut  
Ks. alanimikkeen 4203 21 HS-alanimikeselitykset. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös miekkailu-, kriketti- 
ja pesäpallokäsineet sekä kilpapyöräilijöille tarkoitetut käsi ­
neet, joissa on avonaiset kämmenselät.  
4203 29 10  kaikkien ammattialojen suojakäsineet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat suojakintaat ja muut -käsi ­
neet on tavallisesti tarkoitettu käsien suojaamiseen työsken ­
telyn aikana. Tämän vuoksi, toisin kuin muotikäsineet, ne 
on usein valmistettu paksusta, vahvasta nahasta, jota ei ta ­
vallisesti ole enempää valmistettu kuin parkittu. Suojakäsi ­
neissä on usein karkea pinta ja niissä voi olla rannekkeet, 
jotka suojaavat ranteita ja käsivarsia. 
Tähän alanimikkeeseen luokitellaan myös suojakäsineet, 
joissa vain kämmenet ja sormien kämmenpuoliset osat 
ovat nahkaa.  
4203 29 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kintaat ja muut kä ­
sineet, joita käytetään urheiltaessa, mutta joilla ei kuitenkaan 
ole alanimikkeen 4203 21 HS-alanimikeselityksissä mainit ­
tuja, erityisesti urheilukäyttöön suunniteltujen käsineiden 
toiminnallisia ominaisuuksia. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös käsinetyypit, joissa 
kämmen ja sormien kämmenpuoliset osat sekä sormien välit 
on tehty nahasta ja kämmenselkä muusta materiaalista.  
4203 30 00  vyöt, myös olkavyöt  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. rahavyöt ja niiden 
kaltaiset nahkavyöt, joissa on yksi tai useampi kiinnikkeellä 
varustettu tasku.  
4203 40 00  muut vaatetustarvikkeet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. housunkannattimet, 
rannehihnat, solmiot ja tirolilaisten polvihousujen kannatti ­
met. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu kengännauhat, joita ei 
pidetä vaatetustarvikkeina, vaan ne luokitellaan alanimikkee ­
seen 4205 00 90. Tähän alanimikkeeseen eivät myöskään 
kuulu kalvosimet, joissa on korujäljitelmiä tai pukukoruja 
(nimike 7117), eivätkä kellonrannekkeet (nimike 9113).  
4205 00  Muut nahasta tai tekonahasta valmistetut tavarat  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 279  
4205 00 11  käyttö- ja kuljetushihnat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat nimikettä 4205 koskevien 
HS-selitysten toisen kappaleen 1 kohdassa kuvatut muut 
tuotteet kuin kuljettimien kauhat.  
4205 00 19  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kuljettimien kauhat ja ni ­
mikettä 4205 koskevien HS-selitysten toisen kappaleen 
2 kohdassa kuvatut tavarat.  
4205 00 90  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 4205, kolmas kappale.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 280  
43 RYHMÄ  
TURKISNAHAT JA TEKOTURKIKSET; NIISTÄ VALMISTETUT 
TAVARAT 
4301  Raa'at turkisnahat (myös päät, hännät, koivet ja muut 
osat tai leikkeet, jotka sopivat turkkurien käyttöön), 
muut kuin nimikkeen 4101, 4102 tai 4103 raa'at vuodat 
ja nahat  
Ilmaisun ”raa'at turkisnahat” määrittelystä, ks. HS-selitykset, 
nimikkeen 4301 viimeistä edellinen kappale.  
4301 80 00  muut turkisnahat, kokonaiset, myös jos niistä puuttuvat 
päät, hännät tai koivet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. hylkeennahat (esim. 
grönlanninhylkeen [”whitecoat”] kuutin tai kuplahylkeen 
[”blue-backs”] kuutin nahat) sekä merisaukon ja nutrian 
(coypu) turkisnahat. 
Grönlanninhylkeen (”whitecoat”) kuutin turkki on väriltään 
täysin valkoinen. 
Kuplahylkeen (”blue-backs”) kuutin turkki on väriltään val ­
koinen ja siinä on päästä pyrstöevään ulottuva leveä sinihar ­
maa selkäjuova. 
Hylkeennahat esitetään tullattaviksi usein virheellisesti me ­
risaukonnahkoina. Hylkeillä on hieno, silkkimäinen, tiheä 
turkki, jossa kiiltävän musta peitinkarva peittää kullanväri ­
sen pohjavillan, joka kaulassa ja vatsan alueella vivahtaa 
punaruskeaan tai oranssiin. 
Merisaukon turkin väri vaihtelee ruskeasta mustaan ja siinä 
on siellä täällä valkoisia karvoja. Pohjavilla on erittäin hieno 
ja tiheä (vahva). 
Koska nutrian nisät ovat selkäpuolella, sen turkin lähes ai ­
noa käyttökelpoinen osa on vatsa. Tämän vuoksi eläintä 
nyljettäessä nahkomisviilto tehdään selän suuntaisesti. 
Turkki on vatsapuolelta mustanruskea ja vaaleampi selästä 
ja kyljistä. Runsas peitinkarva on karkea ja pohjavilla hieno, 
tiheä ja villava. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös gepardin, jaguaarin, 
ilveksen, pantterin (eli leopardin) ja puuman turkisnahat.  
4301 90 00  päät, hännät, koivet ja muut osat tai leikkeet, jotka so ­
pivat turkkurien käyttöön  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu vain poistetut osat (päät, 
hännät ja koivet), vaan myös suikaleet ja somisteet. Näistä 
osista tehdään tauluja (”mats”), joita sitten käytetään huo ­
nompilaatuisten turkistuotteiden valmistuksessa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 281  
4302  Parkitut tai muokatut turkisnahat (myös päät, hännät, 
koivet ja muut osat tai leikkeet), irralliset tai (muita 
aineita lisäämättä) yhdistetyt, muut kuin nimikkee ­
seen 4303 kuuluvat  
4302 11 00 – 
4302 19 99  kokonaiset nahat, myös jos niistä puuttuu pää, häntä tai 
koivet, irralliset  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. vuodat ja nahat (esim. 
lampaan), joista on poistettu ainoastaan pää, koivet ja häntä 
ja joita, myös reunoista tasattuja, ei ole leikattu tai muuten 
työstetty muotoon. Ne voivat olla värjättyjä ja soveltuvat 
käytettäviksi mattoina.  
4302 19 41  grönlanninhylkeen kuutin tai kuplahylkeen kuutin nahat  
Ks. alanimikkeen 4301 80 00 selittävät huomautukset.  
4302 20 00  päät, hännät, koivet ja muut osat tai leikkeet, irralliset  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ”osat tai leikkeet” ovat 
leikkuujätteitä, joita syntyy valmistettaessa turkiksia tai yh ­
distettäessä turkisnahkoja tai niiden osia neliön, suorakai ­
teen, puolisuunnikkaan tai ristin muotoisiksi kappaleiksi.  
4302 30 10  rykätyt turkisnahat  
Ks. HS-selitykset, nimike 4302, ensimmäinen kappale, koh ­
dan b toinen kappale. 
Rykätyttyjä turkisnahkoja, joihin viitataan joskus nimellä 
”stranded furskins”, voidaan valmistaa myös: 
— leikkaamalla nahat ohuiksi suikaleiksi viistoon ja yhdis ­
tämällä ne uudestaan alkuperäisessä järjestyksessä, 
— leikkaamalla nahat ja yhdistämällä ne uudestaan ”step- 
cutting” 
Näin saadaan pitempiä mutta kapeampia turkisnahkoja  
4302 30 25 – 
4302 30 99  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. seuraavat tuotteet, 
edellyttäen että niihin ei ole lisätty muita materiaaleja: 
1. alanimikkeen 4302 20 00 osat ja leikkeet tai kokonahat 
”pussien” (”sac”), levyjen (”plate”), ristien (”crosses”) tai 
muiden samankaltaisten puolivalmisteiden muotoon yh ­
distettyinä; 
2. pitkien ja lyhyiden turkistakkien valmistukseen tarkoite ­
tut turkislevyt (”bodies”), joihin tavallisesti kuuluu kolme 
erillistä turkisnahoista valmistettua osaa, joista yksi osa 
on suunnikas, jonka kanta on pitkä ja kaareva (takakap ­
paleen leikkaamiseen tarkoitettu) ja kaksi muuta osaa 
suorakaiteen muotoisia (etukappaleen ja hihojen leikkaa ­
miseen tarkoitetut).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 282  
4302 30 51  grönlanninhylkeen kuutin tai kuplahylkeen kuutin nahat  
Ks. alanimikkeen 4301 80 00 selittävät huomautukset.  
4303  Vaatteet, vaatetustarvikkeet ja muut turkisnahasta val ­
mistetut tavarat  
4303 10 10 ja 
4303 10 90  vaatteet ja vaatetustarvikkeet  
Ks. tämän ryhmän 4 huomautus.  
4303 10 10  grönlanninhylkeen kuutin tai kuplahylkeen kuutin na ­
hoista valmistetut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vaatteet ja vaatetustarvik ­
keet, jotka on valmistettu alanimikkeeseen 4302 19 41 tai 
4302 30 51 luokitelluista nahoista.  
4303 90 00  muut  
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 4303 kolmas ja neljäs kappale.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 283  
IX JAKSO  
PUU JA PUUSTA VALMISTETUT TAVARAT; PUUHIILI; KORKKI JA 
KORKKITAVARAT; OLJESTA, ESPARTOSTA TAI MUISTA 
PUNONTA- TAI PALMIKOINTIAINEISTA VALMISTETUT 
TAVARAT; KORI- JA PUNONTATEOKSET  
44 RYHMÄ  
PUU JA PUUSTA VALMISTETUT TAVARAT; PUUHIILI 
4401  Polttopuu, rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risu ­
kimppuina tai niiden kaltaisissa muodoissa; puu lastuina 
ja hakkeena; sahanpuru ja puujäte, myös pölkyiksi, bri ­
keteiksi, pelleteiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteen ­
puristettu  
4401 10 00  polttopuu rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risu ­
kimppuina tai niiden kaltaisissa muodoissa  
Rangoille ja pölkyille, joita pidetään polttopuuna, ei ole 
määrätty mitään kokorajoituksia. Puun kunto ja muoto, jossa 
se esitetään tullille, erottavat sen nimikkeeseen 4403 kuu ­
luvasta puusta (ks. HS-selitykset, nimikkeen 4401 poik ­
keus b). 
Tähän nimikkeeseen ei kuulu sahanpuru eikä puujäte, 
vaikka ne olisi selvästi tarkoitettu käytettäviksi polttoaineena 
(alanimike 4401 31 00, 4401 39 20, 4401 39 30 tai 
4401 39 80).  
4401 21 00 ja 
4401 22 00  puu lastuina tai hakkeena  
Ks. tämän ryhmän 1 huomautuksen a ja c kohdat sekä 
HS-selitykset, nimike 4401, B kohdan ensimmäinen 
kappale.  
4401 31 00 – 
4401 39 80  sahanpuru ja puujäte, myös pölkyiksi, briketeiksi, pelle ­
teiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu  
Ks. tämän ryhmän 1 huomautuksen a ja c kohdat. 
Näihin alanimikkeisiin ei kuulu tämän ryhmän 1 lisähuomau ­
tuksessa määritelty ”puujauho” (nimike 4405 00).  
4403  Raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, 
tai karkeasti syrjätty puu  
4403 10 00  maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla kä ­
sitelty  
Ks. alanimikkeen 4403 10 HS-alanimikeselitykset. 
Puun kyllästäminen on käsittely, jolla puu saadaan säily ­
mään paremmin tai sille voidaan antaa tiettyjä ominaisuuk ­
sia (kuten tulenkestävyys tai suoja kutistumista vastaan). 
Kyllästämiskäsittelyllä saadaan mm. havupuupylväille pitkä ­
aikainen suoja.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 284  
Kyllästäminen voidaan tehdä joko liottamalla pylväitä avo ­
naisissa altaissa kuumassa nesteessä niin pitkään, että neste 
on jäähtynyt, tai käsittelemällä niitä paineen tai alipaineen 
avulla autoklaavissa. 
Käsittelyssä käytetyt aineet ovat pääasiassa orgaanisia tuot ­
teita, esim. kreosootti, dinitrofenolit ja dinitrokresolit. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös maalatut tai lakatut 
puupylväät.  
4403 20 11  sahatukit  
Sahatukkien fyysisiä ominaisuuksia ovat mm.: 
— lieriön muoto ja suorat syyt ilman merkittävää kiertei ­
syyttä; 
— vähintään 15 cm suuruinen halkaisija. 
Yleensä sahatukit sahataan tai veistetään pituussuunnassa 
sahapuutavaraksi tai ratapölkyiksi tai niitä käytetään vane ­
rointiviilujen valmistamiseen (pääosin tasoleikkaamalla tai 
viiluksi sorvaamalla).  
4403 20 31  sahatukit  
Ks. alanimikkeen 4403 20 11 selittävät huomautukset.  
4403 20 91  sahatukit  
Ks. alanimikkeen 4403 20 11 selittävät huomautukset.  
4403 41 00 – 
4403 49 95  muut, tämän ryhmän 2 alanimikehuomautuksessa mai ­
nittua trooppista puulajia  
Ks. myös HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden ala ­
nimikeselitys eräiden trooppisten puulajien nimityksistä. 
Ks. myös HS-selitykset, tämän ryhmän liite.  
4403 49 35  okoumé ja sipo  
Okouméa saadaan lähes ainoastaan Gabonin metsistä. Puu 
on pehmeää, lohenpunaista, sen rakenne on kuituinen ja syyt 
epäsäännöllisiä, ja se muistuttaa hieman mahonkia mutta on 
paljon vaaleampaa. Puu tuottaa hyvänmuotoisia lieriömäisiä 
tukkeja, jotka soveltuvat erinomaisesti tasoleikkaukseen ja 
viilujen sorvaukseen. Okouméa käytetään pääasiassa vaneri ­
viilun valmistukseen.  
4403 91 10  sahatukit  
Ks. alanimikkeen 4403 20 11 selittävät huomautukset.  
4403 92 10  sahatukit  
Ks. alanimikkeen 4403 20 11 selittävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 285  
4403 99 10  poppelia  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki  Populus -suvun lajit. 
Poppelipuu on kevyttä, hyvin pehmeää ja väriltään vaaleaa. 
Sitä käytetään puusepän tuotteiden (huonekalujen sisäosat, 
pakkauslaatikot) ja vanerin valmistukseen. Havupuiden jäl ­
keen se on tärkein selluloosan lähde paperimassan 
valmistuksessa.  
4403 99 51  sahatukit  
Ks. alanimikkeen 4403 20 11 selittävät huomautukset.  
4404  Vannepuu; halkaistut pylväät; teroitetut, mutta pituus ­
suunnassa sahaamattomat puupaalut, -seipäät ja -kepit; 
puukepit, karkeasti muotoillut, mutta ei sorvatut, taivu ­
tetut eikä muulla tavalla valmistetut, kävelykeppien, sa ­
teenvarjojen, työkalujen varsien tai niiden kaltaisten ta ­
varoiden valmistukseen soveltuvat; puusäleet ja niiden 
kaltaiset tavarat  
Puusäleet ja niiden kaltaiset tavarat eroavat nimikkeen 4408 
vaneriviilusta pääasiassa pienemmän kokonsa ja käytetyn 
puulajin puolesta (yleensä tavallisista, pehmeimmistä puu ­
lajeista).  
4404 20 00  lehtipuuta  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. puulastut, jotka muis ­
tuttavat rullalle kierrettyjä puusäleitä (tavallisesti pyökkiä tai 
pähkinäpuuta) ja joita käytetään etikan valmistukseen tai 
muiden nesteiden selkeyttämiseen.  
4405 00 00  Lastuvilla; puujauho  
Ilmaisun ”puujauho” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 1 lisä ­
huomautus.  
4406  Puiset rata- ja raitiotiepölkyt  
4406 10 00  kyllästämättömät  
Ks. alanimikkeiden 4406 10 ja 4406 90 HS-alanimikeselitykset.  
4406 90 00  muut  
Ks. alanimikkeiden 4406 10 ja 4406 90 HS-alanimikeselitykset.  
4407  Puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, ta ­
soleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai 
päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm  
Ilmauksien ”tasoleikattu” ja ”viiluksi sorvattu” määrittelystä, 
ks. HS-selitykset, nimike 4408, toinen ja kolmas kappale.  
4407 10 31 – 
4407 10 38  höylätty  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 286  
Näihin alanimikkeisiin ei kuulu: 
a) sattumanvaraisesti höylätty puutavara, jolla tarkoitetaan 
sellaista puutavaraa, josta on höylätty pois kohoumat ja 
rosoiset sahausjäljet (alanimikkeet 4407 10 91 ja 
4407 10 98); 
b) pituussuunnassa sahattu puu, jossa, ottaen huomioon ky ­
seessä olevan puun erityispiirteet ja tämän tyyppisen 
puun käsittelyssä tapahtuneen teknisen kehityksen, ei 
ole havaittavissa sahausjälkiä, edellyttäen että sahausjäl ­
kien puuttuminen on sattumanvaraista ja tulosta sellai ­
sesta sahauksesta, joka on teknisesti välttämätöntä, ja 
jälkien poistamisella ei ole tarkoitus helpottaa puun myö ­
hempää käyttöä (alanimikkeet 4407 10 91 ja 
4407 10 98).  
4407 10 91 – 
4407 10 98  muut  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu pakkauslaatikoiden ja 
-häkkien tekemiseen tarkoitetut täydelliset sarjat sahatuista, 
tasoleikatuista tai viiluksi sorvatuista laudoista, joiden pak ­
suus on suurempi kuin 6 mm. Sellaiset sarjat kuuluvat ni ­
mikkeeseen 4415, myös jos niissä on mukana tiettyjä tar ­
vikkeita kuten kulmakappaleita tai jalkoja. Ks. myös 
HS-selitykset, nimike 4415.  
4407 21 10 – 
4407 29 95  tämän ryhmän 2 alanimikehuomautuksessa mainittua 
trooppista puulajia  
Ks. myös HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden ala ­
nimikeselitys eräiden trooppisten puulajien nimityksistä. 
Ks. lisäksi HS-selitykset, tämän ryhmän liite.  
4407 99 96  trooppista puulajia  
Tässä alanimikkeessä tarkoitetaan ilmaisulla ”trooppinen 
puulaji” vain sellaisia puulajeja, joita ei ole mainittu tämän 
ryhmän alanimikehuomautuksessa 2. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. seuraavat trooppiset 
puulajit: aiele, alone, andoung, bilinga, bomanga, bubinga, 
eebenpuu, ebiara, faro, kapokkipuu, limbali, longhi, movin ­
gui, mutenye, naga, niove, tali, tchitola, wenge ja zingana.  
4408  Viilut vanerointia (myös kerrostettua puuta tasoleikkaa ­
malla saadut), ristiinliimattua vaneria tai niiden kaltaista 
kerrostettua puuta varten ja muu puu, sahattu pituus ­
suunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höy ­
lätty, hiottu, saumattu tai päistään jatkettu, paksuus 
enintään 6 mm  
4408 31 11 – 
4408 39 95  tämän ryhmän 2 alanimikehuomautuksessa mainittua 
trooppista puulajia  
Ks. myös HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden ala ­
nimikeselitys eräiden trooppisten puulajien nimityksistä. 
Ks. myös HS-selitykset, tämän ryhmän liite.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 287  
4409  Puu (myös yhdistämättömät laatat ja rimat parkettilat ­
tioita varten), yhdeltä tai useammalta syrjältä, pinnalta 
tai päästä koko pituudelta muotoiltu (pontattu, puolipon ­
tattu, viistottu, pontattu viistotuin syrjin tai päin, helmi ­
pontattu, tehty muotolistoiksi tai -laudoiksi, pyöristetty 
tai vastaavilla tavoilla työstetty), myös höylätty, hiottu 
tai päistään jatkettu  
4409 10 11  kehyslista maalausten, valokuvien, peilien tai muita nii ­
den kaltaisten tavaroiden kehyksiä varten  
Ks. HS-selitykset, nimike 4409, viides kappale, kohta 4. 
Tähän alanimikkeeseen ei kuulu muotoiltu puu, joka on 
tehty asettamalla muotoiltu puukappale toisen muotoillun 
tai muotoilemattoman puukappaleen päälle (nimike 4418 
tai 4421).  
4409 10 18  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. Puulangat ja pyöreät sauvat puutappien tai -naulojen val ­
mistukseen, jotka on kuvailtu HS-selityksissä, ni ­
mike 4409, viidennen kappaleen kohta 5. 
2. Rimat (kapeat laudankappaleet) parkettilattioita varten, 
koko pituudeltaan muotoillut. 
Rimat, joita ei ole enempää työstetty kuin höylätty, hiottu 
tai päistään jatkettu (esim. sormijatkettu), kuuluvat ni ­
mikkeeseen 4407 tai 4408. Ristiinliimattua vaneria tai 
vaneroitua puuta olevat rimat kuuluvat nimikkee ­
seen 4412.  
4409 29 10  kehyslista maalausten, valokuvien, peilien tai muita nii ­
den kaltaisten tavaroiden kehyksiä varten  
Ks. alanimikkeen 4409 10 11 selittävät huomautukset.  
4409 29 91 ja 
4409 29 99  muut  
Ks. alanimikkeen 4409 10 18 selittävät huomautukset.  
4410  Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistetu las ­
tulevy ja ”oriented strand board” -levy sekä niiden kal ­
taiset levyt (esimerkiksi ”waferboard”-levyt), myös hart ­
silla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristetut  
4410 11 50  pinnoitettu koristeellisella muovilaminaatilla  
Tähän alanimikkeeseen mm. kuuluu puusta valmistettu las ­
tulevy, joka on peitetty alanimikkeeseen 3921 90 41 kuu ­
luvalla korkeapainelaminaatilla.  
4410 11 90  muu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kuuluu puusta valmis ­
tettu lastulevy, jotka on peitetty muovilla, maalilla, paperilla, 
tekstiiliaineella tai metallilla, muut kuin ne, jotka mainitaan 
alanimikkeissä 4410 11 30 ja 4410 11 50.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 288  
4410 90 00  muu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvia puumaisia aineita ovat 
mm. sokeriruokojäte, bambu, oljesta saadut lastut ja pella ­
van tai hampun sälöt.  
4411  Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu kui ­
tulevy, myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella 
yhteenpuristettu  
4411 12 10 – 
4411 14 90  MDF-levy  
Ks. HS-selitykset, nimike 4411, toinen kappale, kohdan A 
ensimmäinen alakohta.  
4411 12 10  mekaanisesti työstämätön ja pintapeitteetön  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvassa luokittelussa hiomista ei 
pidetä mekaanisena työstönä.  
4411 13 10  mekaanisesti työstämätön ja pintapeitteetön  
Ks. alanimikkeen 4411 12 10 selittävät huomautukset.  
4411 14 10  mekaanisesti työstämätön ja pintapeitteetön  
Ks. alanimikkeen 4411 12 10 selittävät huomautukset.  
4411 92 10 ja 
4411 92 90  tiheys suurempi kuin 0,8 g/cm  3 
Ks. HS-selitykset, nimike 4411, toinen kappale, kohdan B 
alakohta 1.  
4411 92 10  mekaanisesti työstämätön ja pintapeitteetön  
Ks. alanimikkeen 4411 12 10 selittävät huomautukset.  
4411 93 10 ja 
4411 93 90  tiheys suurempi kuin 0,5 g/cm  3 mutta enintään 0,8 g/cm  3 
Ks. HS-selitykset, nimike 4411, toinen kappale, kohdan B 
alakohta 2.  
4411 93 10  mekaanisesti työstämätön ja pintapeitteetön  
Ks. alanimikkeen 4411 12 10 selittävät huomautukset.  
4411 94 10 ja 
4411 94 90  tiheys enintään 0,5 g/cm  3 
Ks. HS-selitykset, nimike 4411, toinen kappale, kohdan B 
alakohdat 2 ja 3.  
4411 94 10  mekaanisesti työstämätön ja pintapeitteetön  
Ks. alanimikkeen 4411 12 10 selittävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 289  
4412  Ristiinliimattu vaneri, vaneroidut puulevyt ja niiden kal ­
tainen kerrostettu puu  
Havupuista valmistetussa ristiinliimatussa vanerissa on usein 
virheitä (esimerkiksi koloja) pintaviiluissa, jotka valmistuk ­
sessa korjataan puu-upotuksilla, muovitäyteyhdisteillä, jne. 
Näitä täytteitä ei pidetä lisäaineina, eivätkä ne anna ristiinlii ­
matulle vanerille muihin nimikkeisiin kuuluvien tavaroiden 
luonnetta. 
Tähän nimikkeeseen kuuluva vaneri voi olla hiomatonta tai 
hiomalla lisäkäsiteltyä. Ilmaisu ”hiomaton” sisältää ilmaisun 
”kevyesti hiottu”; pintaviilujen kevyen hionnan tarkoituk ­
sena on pelkästään käsitellä paikkaamisesta, tulpittamisesta 
tai täyttämisestä aiheutuneet epätasaisuudet. 
Ks. myös alanimikkeiden 4412 10, 4412 31, 4412 32 ja 
4412 39 HS-alanimikeselitykset. 
Lattianpäällystelevyinä käytettävä ristiinliimattu vaneri, va ­
neroidut puulevyt ja niiden kaltainen kerrostettu puu (ks. 
erityisesti tätä nimikettä koskevien HS-selitysten neljäs kap ­
pale) tarkoittaa vain levyjä, joissa on alle 2,5 millimetrin 
paksuinen puinen pintakerros (ohut vaneri). 
Esimerkki tyypillisestä kolmikerroksisesta tuotteesta:
  
Jos puisen pintakerroksen paksuus on vähintään 2,5 mm, 
tuotteet eivät kuulu tähän nimikkeeseen (ala ­
nimike 4418 71 00 tai 4418 72 00).  
4412 94 10 ja 
4412 94 90  rimalevy, sälölevy ja kimpivaneri  
Ilmausten ”rimalevy, sälölevy, ja kimpivaneri” määrityksis ­
tä, ks. HS-selitykset, nimike 4412, ensimmäinen kappale, 
3 kohdan ensimmäinen alakohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 290  
4413 00 00  Tiivistetty puu, möhkäleinä, levyinä, rimoina tai profii ­
leina  
Yleisimmin tiivistämiseen käytettyjä puulajeja ovat pyökki, 
valkopyökki, valeakaasia ja poppeli.  
4415  Puiset pakkauslaatikot, -rasiat, -häkit, -pytyt ja niiden 
kaltaiset päällykset; puiset kaapeli- ja johdinkelat; kuor ­
malavat, laatikkokuormalavat ja muut puiset lastaus ­
lavat; puiset kuormauslavojen lavakaulukset  
4415 10 10  laatikot, rasiat, häkit, pytyt ja niiden kaltaiset päällykset  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. pakkauslaatikoiden, 
-häkkien ym. kokoamiseen tarkoitetut täydelliset sarjat tar ­
velautoja, kokoamattomina, sahattuina, tasoleikattuina tai 
viiluksi sorvattuina, yhtenä lähetyksenä, myös jos pohjat, 
sivut, kannet ja sulkimet ovat mukana. 
Epätäydelliset sarjat luokitellaan seuraavasti: 
1. päällysten osat kuten pohjat, kannet jne., jotka on nau ­
lattu yhteen tai muulla tavoin koottu ja jotka on valmis ­
tettu sahatuista, tasoleikatuista tai viiluksi sorvatuista lau ­
doista, kuuluvat alanimikkeeseen 4421 90 97; 
2. kokoamattomat tarvelaudat luokitellaan olennaisten omi ­
naisuuksiensa mukaiseen nimikkeeseen (nimike 4407 tai 
4408). 
Ks. myös HS-selitykset, nimike 4415, kohta I.  
4415 10 90  kaapeli- ja johdinkelat  
Ks. HS-selitykset, nimike 4415, kohta II.  
4415 20 20 ja 
4415 20 90  kuormalavat, laatikkokuormalavat ja muut lastauslavat; 
kauluksettomat kuormalavat; kuormauslavojen lavakau ­
lukset  
Ks. HS-selitykset, nimike 4415, kohdat III ja IV.  
4416 00 00  Puiset drittelit, tynnyrit, sammiot, saavit ja muut tynny ­
riteokset sekä niiden puuosat, myös kimmet  
Drittelit ja tynnyrit ovat astioita, jotka ovat keskeltä pulleita 
ja kummastakin päästä umpinaisia. Sammioissa ja saaveissa 
yleensä vain toinen pää on umpinainen ja niissä voi olla 
irrotettava kansi. 
Yleisimmin käytetyt puulajit ovat kastanja ja tammi. 
Ilmaisulla ”puuosat” tarkoitetaan tynnyrien kimpiä ja kansia 
sekä muita tynnyriteoksia. 
Kimmet ovat enemmän tai vähemmän taivutettuja, höylät ­
tyjä lautoja, joihin on ainakin toiseen päähän veistetty tai 
uurrettu kokoamista varten uurre (”croze”).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 291  
Kannet on tehty ympyrän muotoisiksi haluttuun kokoon ja 
viistottu kummaltakin puolelta, jotta ne voidaan asettaa kim ­
pien päissä olevaan uurteeseen.  
4417 00 00  Puiset työkalut ja -välineet, työkalujen ja -välineiden 
rungot, varret ja kädensijat, luudan-, harjan- ja sivelti ­
menrungot, -varret ja -kädensijat; puiset jalkineiden les ­
tit ja pakotuspuut  
Ks. tämän ryhmän 5 huomautus. 
Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös maalisiveltimien ja par ­
tasutien varret.  
4418  Rakennuspuusepän ja kirvesmiehen tuotteet, myös puiset 
solulevyt, yhdistetyt lattialaatat, päreet ja paanut  
4418 20 10 – 
4418 20 80  ovet sekä niiden kehykset ja kynnykset  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. laminoidut massiivipu ­
upaneelit, joissa on paksu ydinkerros, jos paneeleja on työs ­
tetty siinä määrin, että ne voidaan tunnistaa yksinomaan 
ovina käytettäviksi (esim. niihin on veistetty paikat käden ­
sijoja, lukkoja tai saranoita varten). 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu työstämättömät paneelit, 
jotka tunnetaan myös nimellä ”massiivipuiset oviaihiot”, 
vaikka niiden reunat olisi viilutettu (nimike 4412).  
4418 40 00  betonivalumuotit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvaa, koottua valumuottia käy ­
tetään kaikentyyppisissä betonivalutöissä (esim. perustuksia, 
seiniä, lattioita, pylväitä, pilareita, kannatinpylväitä, tunneli ­
nosia yms. valmistettaessa). 
Yleensä valumuotit valmistetaan havupuusta (lankut, parrut, 
palkit, jne. Vaneripaneelit, joita käytetään valumuottina si ­
leiden pintojen saamiseksi, eivät kuitenkaan kuulu tähän 
alanimikkeeseen, vaikka ne olisivat toiselta tai kummaltakin 
puolelta päällystettyjä ja niiden käyttö betonivalumuotteina 
olisi ilmeistä (nimike 4412).  
4418 50 00  kattopäreet ja -paanut  
Ks. HS-selitykset, nimike 4418, seitsemäs ja kahdeksas 
kappale.  
4418 71 00 – 
4418 79 00  yhdistetyt lattialaatat  
Ks. HS-selitykset, nimike 4418, kuudes kappale.  
4418 71 00  mosaiikkilattioita varten  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. lattioihin tarkoitetut 
lattialaatat koostuvat ns. kulutuskerroksesta, joka on valmis ­
tettu laatoista, rimoista, yms., jotka on asennettu sopivalle 
puu-, lastulevy-, paperi-, muovi-, korkki-, ym. alustalle.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 292  
Ks. nimikettä 4412 koskevat selittävät huomautukset. 
Ks. myös alanimikkeen 4418 71 HS-alanimikeselitykset.  
4418 72 00  muut, monikerroksiset  
Ks. alanimikkeen 4418 71 00 selittävät huomautukset.  
▼M36  
4418 99 10  liimapuu  
Ks. harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 4418, nel ­
jäs kappale.  
4418 99 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. puiset solulevyt, jotka 
kuvaillaan harmonoidun järjestelmän selitysten nimikkeen 
4418 viidennessä kappaleessa.  
▼B 
4420  Puumosaiikki ja upotekoristeinen puu; puiset koru- tai 
ruokailuvälinelippaat ja -kotelot sekä niiden kaltaiset ta ­
varat; puiset pienoisveistokset ja muut koriste-esineet; 
puiset 94 ryhmään kuulumattomat kalusteet  
4420 90 10  puumosaiikki ja upotekoristeinen puu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat puumosaiikista ja upoteko ­
risteisesta puusta valmistetut levyt. 
Upotekoristeinen puu koostuu ohuista puupalasista tai 
muista aineista (epäjalosta metallista, näkinkengistä, norsun ­
luusta jne.), jotka on koristetarkoitusta varten liimattu pui ­
selle alustalle.  
4421  Muut puusta valmistetut tavarat  
4421 90 97  muuta  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. laudoista kootut puisten pakkauslaatikoiden osat, esim. 
kannet; 
2. puiset telineet (hyllyt), myös koottuina, edellyttäen ettei ­
vät ne ole luonteeltaan huonekaluja; 
3. puutarha-aidat, yms. säleistä, jotka on naulattu ristikkäin 
ja sitten venytetty auki (harmonikkarakenne); 
4. paistinvartaat ja kaikenlaiset tikut (hammastikut) joita 
käytetään tiettyjen ruokien valmistuksessa (sillirullat, 
jne.). ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 293  
45 RYHMÄ  
KORKKI JA KORKKITAVARAT 
4501  Luonnonkorkki, raaka tai yksinkertaisesti valmistettu; 
korkkijätteet; rouhittu, rakeistettu tai jauhettu korkki  
4501 10 00  luonnonkorkki, raaka tai yksinkertaisesti valmistettu  
Ks. HS-selitykset, nimike 4501, kohta 1.  
4501 90 00  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 4501, kohdat 2 ja 3.  
4502 00 00  Luonnonkorkki, kuorittu tai leikattu karkeasti suorakul ­
maisiksi kappaleiksi tai suorakaiteen tai neliön muotoi ­
sina paloina, laattoina, levyinä tai kaistaleina (myös te ­
räväsärmäiset teelmät pullontulppia ja muita tulppia 
varten)  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. rullina olevat seinänpääl ­
lysteet, jotka koostuvat paperialustalla olevasta ohuesta 
korkkilevystä.  
4503  Luonnonkorkkitavarat  
4503 10 10 ja 
4503 10 90  pullontulpat ja muut tulpat  
Ks. alanimikkeen 4503 10 HS-alanimikeselitykset.  
4504  Puristekorkki (myös jos siinä on sideainetta) sekä puris ­
tekorkkitavarat  
4504 10 11  kuohuviiniä varten, myös jos niissä on luonnonkorkista 
valmistetut korkkilevyt  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kuohuviinipullojen 
lieriönmuotoiset pullontulpat. Näiden pullontulppien läpi ­
mitta on selvästi suurempi kuin pullon kaula, joten ne puris ­
tuvat tiukasti kokoon pullon suuhun työnnettäessä. Kerran 
käytettyinä (kun pullo on avattu) ne palautuvat siihen muo ­
toon, joka on esitetty selittävien huomautusten alanimik ­
keessä 2204 21 06–2204 21 09. 
Näiden pullontulppien yläosa on usein puristekorkkia ja ala ­
osa (ts. osa, joka joutuu kosketukseen kuohuviinin kanssa) 
luonnonkorkkia.
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 294  
4504 10 19  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. lieriönmuotoiset pul ­
lontulpat ja muut tulpat, jotka on valmistettu puristekorkista 
ja tarkoitettu muihin kuin kuohuviinipulloihin. 
Alanimikkeeseen eivät kuulu kruunukorkeissa tiivisteinä 
käytettävät ohuet, pyöreät korkkilevyt (alanimik ­
keet 4504 10 91 ja 4504 10 99).  
4504 10 91 ja 
4504 10 99  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. kruunukorkeissa käy ­
tettävät puristekorkista valmistetut pyöreät levyt.  
4504 90 20  pullontulpat ja muut tulpat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. puristekorkista val ­
mistetut pullontulpat ja muut tulpat, muut kuin lieriönmuo ­
toiset. Ne ovat esim. kartionmuotoisia ja niissä voi olla reikä 
keskellä.
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 295  
46 RYHMÄ  
OLJESTA, ESPARTOSTA TAI MUISTA PUNONTA- TAI 
PALMIKOINTIAINEISTA VALMISTETUT TAVARAT; KORI- JA 
PUNONTATEOKSET 
4601  Punonta- tai palmikointiaineista valmistetut palmikot ja 
niiden kaltaiset tuotteet, myös nauhoiksi yhdistetyt; 
punonta- tai palmikointiaineet, näistä aineista valmis ­
tetut palmikot ja niiden kaltaiset tavarat, yhdensuuntai ­
sista säikeistä sidottuina tai kudottuina levyinä, myös jos 
ne ovat valmiita tavaroita (esim. mattoja tai säleikköjä)  
4601 21 10 – 
4601 29 90  kasviaineista valmistetut matot ja säleiköt  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. karkeat olkimatot, jotka on sidottu tai kudottu yhden ­
suuntaisista säikeistä tai kudottu levyiksi, esim. matot, 
joita käytetään puutarhanhoidossa suojuksina. 
2. kiinalaiset matot sekä matot, jotka on valmistettu samalla 
tavalla ja joita käytetään samaan tarkoitukseen. 
Kiinalaisina mattoina pidetään sellaisia mattoja, jotka on 
tehty suoraan Cyperacae-heimoon kuuluvien kasvien ( Le­
pironia mucronata ) kaistaleista ja varsista; ne ovat luon ­
nontilassa tai värjättyjä (yleensä punaisiksi). Nämä matot 
ovat kudottuja ja kasvikaistaleita tai -varsia yhdistävä 
loimi koostuu hyvin harvaan sijoitetuista side- ja purje ­
langoista tai muista langoista. Matot on yleensä tehty 
yksittäin ja ne on voitu reunustaa tekstiiliainekaistaleella; 
ne toimitetaan alkuperämaasta usein rullissa, joissa on 
useita, päistään yhteen ommeltuja mattoja. 
3. karkeat matot, kuten puutarhanhoidossa suojaukseen käy ­
tettävät 
4. säleiköt (esim. olkea tai kaislaa), joita käytetään samoin 
kuin edellä mainittuja karkeita mattoja, mutta jotka so ­
veltuvat käytettäviksi myös aitojen ja pengerteiden 
rakentamiseen.  
4602  Kori- ja punontatavarat, jotka on valmistettu välittö ­
mästi määrämuotoisiksi punonta- tai palmikointiaineista 
tai tehty nimikkeen 4601 tavaroista; luffasta valmistetut 
tavarat  
4602 11 00  bambua  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tavarat, joihin vii ­
tataan HS-selityksissä, nimikkeen 4602 ensimmäisen kappa ­
leen kohdissa a ja b, esim. kasviaineista valmistetut matot, 
jotka on tehty yhdistämällä nimikkeen 4601 21 pieniä 
mattoja.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 296  
4602 19 10  olkipäällykset pulloja varten  
Ks. HS-selitykset, nimike 4602, toinen kappale, kohta 8.  
4602 19 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. tavarat, joihin viitataan HS-selityksissä, nimikkeen 4602 
ensimmäisen kappaleen b kohdassa, esim. kasviaineista 
valmistetut matot, jotka on tehty yhdistämällä nimik ­
keen 4601 29 pieniä mattoja 
2. luffasta valmistetut tavarat. Luffa, joka tunnetaan myös 
kasvipesusienenä, kuuluu nimikkeeseen 1404 90 00 ja on 
erään kurkkukasvin ( Luffa cylindrica ) sienimäistä 
kudosta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 297  
X JAKSO  
PUUSTA TAI MUUSTA KUITUISESTA SELLULOOSA-AINEESTA 
VALMISTETTU MASSA; KERÄYSPAPERI, -KARTONKI JA -PAHVI 
(-JÄTE); PAPERI, KARTONKI JA PAHVI SEKÄ NIISTÄ 
VALMISTETUT TAVARAT  
47 RYHMÄ  
PUUSTA TAI MUUSTA KUITUISESTA SELLULOOSA-AINEESTA 
VALMISTETTU MASSA; KERÄYSPAPERI, -KARTONKI JA -PAHVI 
(-JÄTE)  
Yleisohjeita  
Ilmaisujen ”puolivalkaistu” ja ”valkaistu” määrityksistä, ks. 44 ryhmän 
HS-selitysten yleisohjeet, neljäs kappale.  
Massaa pidetään puolivalkaistuna tai valkaistuna, jos sitä valmistuksen 
jälkeen on käsitelty jollakin vahvuudeltaan vaihtelevalla menetelmällä, 
jonka tarkoituksena on lisätä massan valkoisuutta (vaaleutta); sitä lisä ­
tään etenkin poistamalla tai muuttamalla vaihtelevan suuruinen määrä 
massan väriainetta tai yksinkertaisesti sekoittamalla massaan fluorosoi ­
via aineita.  
4701 00  Mekaaninen puumassa  
4701 00 10  kuumahierre  
Ks. HS-selitykset, nimike 4701, neljäs kappale, viimeinen 
kohta.  
4701 00 90  muu  
Ks. HS-selitykset, nimike 4701, neljäs kappale, kolme en ­
simmäistä kohtaa.  
4703  Puusta kemiallisesti valmistettu sooda- tai sulfaattisellu, 
muu kuin liukosellu  
Ks. 44 ryhmän 1 huomautus.  
4703 11 00  havupuuta  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu nimenomaan männystä, jalo ­
kuusesta tai kuusesta valmistettu massa.  
4703 19 00  lehtipuuta  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat massat on yleensä tehty 
poppelista, haavasta tai kovemmista puulaaduista, joita 
ovat pyökki, kastanja, eukalyptuspuu ja monet trooppiset 
puulajit. Kuidut ovat yleensä lyhyempiä kuin havupuusta 
valmistetuissa massoissa.  
4703 21 00  havupuuta  
Ks. alanimikkeen 4703 11 00 selittävät huomautukset.  
4703 29 00  lehtipuuta  
Ks. alanimikkeen 4703 19 00 selittävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 298  
4704  Puusta kemiallisesti valmistettu sulfiittisellu, muu kuin 
liukosellu  
Nimikkeen 4703 ja sen alanimikkeiden selittävät huomatuk ­
set koskevat soveltuin osin myös tätä nimikettä.  
4706  Keräyspaperista, -kartongista ja -pahvista (-jätteestä) 
saaduista kuiduista tai muusta kuituisesta 
selluloosa-aineesta valmistettu massa  
Ks. HS-selitykset, 44 ryhmä, kolmas kappale.  
4706 10 00  puuvillalintterimassa  
Puuvillalintterimassan alfaselluloosapitoisuus on yleensä 
korkea (98—99 painoprosenttia) ja tuhkapitoisuus hyvin al ­
hainen (noin 0,05 painoprosenttia). Se eroaa alanimikkee ­
seen 1404 20 00 kuuluvista, ainoastaan arkin tai levyn muo ­
toon puristetuista puuvillalinttereistä siinä, että sen kuidut, 
joita on painekeitetty useita tunteja lipeäkiviliuoksessa, ovat 
jossain määrin sulaneet, kun taas alanimikkee ­
seen 1404 20 00 kuuluvat puuvillalintterikuidut, jotka eivät 
ole läpikäyneet samaa käsittelyä, ovat yleensä säilyttäneet 
alkuperäisen rakenteensa ja pituutensa.  
4707  Keräyspaperi, -kartonki ja -pahvi (-jäte)  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu paperirullat, joiden uloim ­
mat kerrokset ovat osittain lionneet vedessä tai muuten va ­
hingoittuneet (48 ryhmä).  
4707 10 00  valkaisematon voimapaperi, -kartonki tai -pahvi tai aal ­
topaperi, -kartonki tai -pahvi  
Ks. alanimikkeiden 4707 10, 4707 20 ja 4707 30 
HS-alanimikeselitykset.  
4707 20 00  muu, pääasiallisesti valkaistusta kemiallisesta massasta 
valmistettu paperi, kartonki tai pahvi, ei kuitenkaan 
massavärjätty  
Ks. alanimikkeiden 4707 10, 4707 20 ja 4707 30 
HS-alanimikeselitykset. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. paperin valmistuksessa 
tai käsittelyssä sekä painotalossa syntynyt jäte (esim. leik ­
kuujätteet) sekä käytetyt reikäkortit ja -nauhat. Tällaiseen 
keräyspaperiin kuuluu yleensä pääasiassa painamaton 
paperi.  
4707 30 10 ja 
4707 30 90  pääasiallisesti mekaanisesta massasta valmistettu paperi, 
kartonki tai pahvi (esim. sanomalehdet, aikakauslehdet 
ja niiden kaltaiset painotuotteet)  
Ks. alanimikkeiden 4707 10, 4707 20 ja 4707 30 
HS-alanimikeselitykset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 299  
48 RYHMÄ  
PAPERI, KARTONKI JA PAHVI; PAPERIMASSA-, PAPERI-, 
KARTONKI- JA PAHVITAVARAT  
Yleisohjeita  
Paperirullat, joiden ulommat kerrokset ovat osittain lionneet vedessä tai 
muuten vahingoittuneet, kuuluvat edelleen asianomaisiin nimikkei ­
den 4801–4811 alanimikkeisiin.  
4801 00 00  Sanomalehtipaperi, rullina tai arkkeina  
Ks. tämän ryhmän 4 huomautus ja HS-selitykset, ni ­
mike 4801.  
4802  Päällystämätön paperi, kartonki ja pahvi, jollaisia käy ­
tetään kirjoitus-, painatus- tai muuhun graafiseen tarkoi ­
tukseen, sekä rei'ittämätön reikäkorttipaperi ja -kar ­
tonki ja reikänauhapaperi, rullina tai suorakaiteen tai 
neliön muotoisina arkkeina, minkä tahansa kokoisina, 
muu kuin nimikkeen 4801 tai 4803 paperi; käsintehty 
paperi, kartonki ja pahvi  
Ks. tämän ryhmän 5 huomautus.  
4802 10 00  käsintehty paperi, kartonki ja pahvi  
Ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeet, B kohta ja 
HS-selitykset, nimike 4802, toinen ja kolmas kappale.  
4802 40 10 ja 
4802 40 90  tapettipaperi  
Tapettipaperi on valkoista tai värjättyä, se on liimattua, ko ­
nekalanteroitua, rakenteeltaan paksua mutta joustavaa ja pin ­
naltaan karheaa. Paperin toinen puoli on tarkoitettu päällys ­
tämiseen ja/tai painatukseen ja toinen puoli liisterille tai 
muille liimoille. Tämän paperin täytyy kestää tapetin val ­
mistusprosessit ja tapetoimisen.  
4803 00  Toaletti- ja kasvopyyhepehmopaperi, käsipyyhe- ja lau ­
tasliinapaperi sekä niiden kaltainen paperi, jollaista käy ­
tetään kotitalous- tai saniteettitarkoituksiin, selluloo ­
savanu ja selluloosakuituharso, myös krepattu, poimutet ­
tu, kohokuvioitu, rei'itetty, pintavärjätty, pintakoristeltu 
tai painettu, rullina tai arkkeina  
4803 00 10  selluloosavanu  
Ks. HS-selitykset, nimike 4803, ensimmäinen kappale, 
kohta 2, toinen kappale. 
Kuituharso on rakenteeltaan väljä, joten valoa vasten katsot ­
taessa siinä voi nähdä pieniä aukkoja.  
4803 00 31 ja 
4803 00 39  krepattu paperi ja selluloosakuituharso, jonka yhden 
kerroksen paino on  
Ilmaus ”krepattu paperi” on määritelty HS-selityksissä, ni ­
mikkeeen 4808 ensimmäisen kappaleen kohdassa 2.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 300  
Kuituharsolla tarkoitetaan tuotetta, joka on rakenteeltaan tii ­
viimpi ja tasalaatuisempi kuin selluloosavanu.  
4804  Päällystämätön voimapaperi, -kartonki ja -pahvi, rullina 
tai arkkeina, muu kuin nimikkeeseen 4802 tai 4803 kuu ­
luva 
Ilmaus ”voimapaperi, -kartonki ja -pahvi” on määritelty tä ­
män ryhmän 6 huomautuksessa. 
Voimapaperi, -kartonki ja -pahvi ovat mekaanisesti hyvin 
lujia tuotteita. Ne eivät yleensä sisällä täyteaineita, ne ovat 
melko vahvasti liimattuja, melkein aina läpinäkymättömiä, 
useimmiten konekiillotettuja (kiillotettu ainoastaan toiselta 
puolelta) ja niissä on yleensä näkyviä viiranjälkiä. 
Voimapaperi, -kartonki ja -pahvi soveltuvat erittäin hyvin 
tavaroiden pakkaamiseen ja käärimiseen. Niitä käytetään 
myös sähkökaapeleiden paperikääreinä, aaltopahvin tasai ­
sena kerroksena sekä paperinarun, terva-, bitumi- ja asfaltti ­
paperin, -kartongin ja -pahvin valmistukseen.  
4804 11 11 – 
4804 19 90  kraftlaineri  
Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus ja näitä alanimik ­
keitä koskevat HS-selitykset.  
4804 21 10 – 
4804 29 90  säkkipaperi  
Ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus ja näitä alanimik ­
keitä koskevat HS-selitykset.  
4804 31 51  sähkötekninen eristyspaperi  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. kondensaattoripaperi ja 
kaapelipaperi. 
Kondensaattoripaperi on ohutta paperia, jota käytetään säh ­
kökondensaattorien eristeenä. Tämän paperin valmistukseen 
käytettävät kuidut jauhetaan huolellisesti niin, että arkin 
huokoisuus vähenee minimiin ja samalla kaikki epäpuhtau ­
det (erityisesti metallit) saadaan huolellisesti poistettua. 
Kaapelipaperi on tarkoitettu muuntajakeloissa käytettävien 
sähkökaapeleiden eristämiseen tai käytettäväksi eristimenä 
muuhun sähkötekniseen käyttöön. Sillä tulee olla erittäin 
hyvät eristysominaisuudet, joten siinä ei saa olla metalli- 
eikä happohiukkasia eikä muita sähköä johtavia epäpuhta ­
uksia.  
4804 41 91  laminaattiraakapaperi  
Tämäntyyppinen paperi, kartonki tai pahvi koostuu etu ­
päässä puukuiduista, painaa enemmän kuin 185 g/m  2 , mutta 
vähemmän kuin 225 g/m  2 ja se toimitetaan yleensä rullissa, 
joiden leveys on suurempi kuin 125 cm, mutta pienempi 
kuin 165 cm. Gurley-huokoisuusmittarilla ja 
TAPPI-standardin (Technical Association of the Pulp and 
Paper Industry) mukaisesti mitattuna sen huokoisuusindeksi 
on pienempi kuin 13 s/100 cm  3 ilmaa ja 40 s/300 cm  3 
ilmaa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 301  
Laminaattiraakapaperi käyttäytyy kuten imupaperi. Paperille 
vastapiirrettyä viivaa voi koskettaa sormella sotkematta 
mustetta. 
Laminaattiraakapaperi on erityisesti suunniteltu käytettä ­
väksi synteettisillä hartseilla kyllästettyjen, laminoitujen ark ­
kien valmistamiseen suurpaineen avulla.  
4805  Muu päällystämätön paperi, kartonki ja pahvi, rullina 
tai arkkeina, ei enempää valmistettu tai käsitelty kuin 
mitä tämän ryhmän 3 huomautuksessa määrätään  
4805 11 00  puolikemiallinen aallotuspaperi (fluting)  
Ks. tämän ryhmän 3 alanimikehuomautus.  
4805 12 00  oljesta tehty aallotuspaperi  
Ks. tämän ryhmän 4 alanimikehuomautus.  
4805 19 10  wellenstoff (aallotuskartonki)  
Ks. alanimikkeen 4805 19 HS-alanimikeselitykset.  
4805 24 00 ja 
4805 25 00  testlaineri (kierrätetty lainerikartonki)  
Ks. tämän ryhmän 5 alanimikehuomautus.  
4805 30 00  sulfiittikäärepaperi  
Ks. tämän ryhmän 6 alanimikehuomautus.  
4805 40 00  suodatinpaperi, -kartonki ja -pahvi  
Ks. alanimikkeen 4805 40 HS-alanimikeselitykset.  
4805 50 00  huopapaperi, -kartonki ja -pahvi  
Ks. alanimikkeen 4805 50 HS-alanimikeselitykset.  
▼M36  
__________  
▼B 
4806  Pergamenttipaperi, rasvanpitävät paperit (voipaperit), 
kuultopaperit ja glassiinipaperi sekä muut kiillotetut lä ­
pinäkyvät tai läpikuultavat paperit, rullina tai arkkeina  
4806 10 00  pergamenttipaperi  
Ks. HS-selitykset, nimike 4806, neljä ensimmäistä 
kappaletta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 302  
4806 20 00  rasvanpitävät paperit (voipaperit)  
Ks. HS-selitykset, nimike 4806, kappaleet viidestä 
kahdeksaan.  
4806 30 00  kuultopaperit  
Ks. HS-selitykset, nimike 4806, yhdeksäs kappale.  
4806 40 10 ja 
4806 40 90  glassiinipaperi sekä muut kiillotetut läpinäkyvät tai läpi ­
kuultavat paperit  
Ks. HS-selitykset, nimike 4806, kappaleet 10 ja 11.  
4808  Paperi, kartonki ja pahvi, aallotettu (myös liimatuin ta ­
saisin pintalevyin), krepattu, poimutettu, kohokuvioitu 
tai rei'itetty, rullina tai arkkeina, muu kuin nimik ­
keessä 4803 kuvaillun kaltainen paperi  
4808 10 00  aaltopaperi, -kartonki ja -pahvi, myös rei'itetty  
Ks. HS-selitykset, nimike 4808, kohta 1.  
4808 40 00  voimapaperi, krepattu tai poimutettu, myös kohokuvi ­
oitu tai rei'itetty  
Ks. HS-selitykset, nimike 4808, kohdat 2, 3 ja 4.  
4808 90 00  muu  
Ks. HS-selitykset, nimike 4808, kohdat 2, 3 ja 4.  
4809  Hiilipaperi, itsejäljentävä paperi ja muut jäljentävät tai 
siirtopaperit (myös päällystetty tai kyllästetty paperi va ­
haksia tai offsetlevyjä varten), myös painetut, rullina tai 
arkkeina  
4809 20 00  itsejäljentävä paperi  
Ks. HS-selitykset, nimike 4816, kohdan A alakohta 2. Tä ­
hän alanimikkeeseen kuuluvien tavaroiden tulee kuitenkin 
täyttää tämän ryhmän 8 huomautuksessa määrätyt, kokoa 
koskevat vaatimukset.  
4809 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 4816 A kohdan 1 alakohdassa mainitut tuotteet ja 
muut jäljentävät paperit tai siirtopaperit, kuten lämpösiirto ­
paperit ja päällystetyt tai kyllästetyt vahaspaperit tai offset ­
levypaperit. Tähän alanimikkeeseen kuuluvien tavaroiden 
tulee kuitenkin täyttää tämän ryhmän 8 huomautuksessa 
määrätyt, kokoa koskevat vaatimukset.  
4810  Paperi, kartonki ja pahvi, jotka on yhdeltä tai molem ­
milta puolilta sideainetta käyttäen tai ilman sitä päällys ­
tetty kaoliinilla tai muulla epäorgaanisella aineella, il ­
man mitään muuta päällystystä, myös pintavärjätty, pin ­
takoristeltu tai painettu, rullina tai suorakaiteen tai ne ­
liön muotoisina arkkeina, minkä tahansa kokoisina  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 303  
4810 13 00 – 
4810 19 00  paperi, kartonki ja pahvi, jollaisia käytetään kirjoitus-, 
painatus- tai muuhun graafiseen tarkoitukseen, mekaa ­
nisella tai kemimekaanisella menetelmällä saatuja kui ­
tuja sisältämätön tai tällaisia kuituja enintään 10 painop ­
rosenttia kokonaiskuitusisällöstä sisältävä  
Ks. alanimikkeiden 4810 13, 4810 14, 4810 19, 4810 22 ja 
4810 29 HS-alanimikeselitykset.  
4810 22 00 – 
4810 29 80  paperi, kartonki ja pahvi, jollaisia käytetään kirjoitus-, 
painatus- tai muuhun graafiseen tarkoitukseen, koko ­
naiskuitusisällöstä enemmän kuin 10 painoprosenttia 
mekaanisella tai kemimekaanisella menetelmällä saatuja 
kuituja sisältävä  
Ks. alanimikkeiden 4810 13, 4810 14, 4810 19, 4810 22 ja 
4810 29 HS-alanimikeselitykset.  
4810 22 00  kevyesti päällystetty paperi (LWC-paperi)  
Ks. tämän ryhmän 7 alanimikehuomautus  
4810 92 10 – 
4810 92 90  monikerroksinen  
Ks. HS-selitykset, nimike 4805, toinen kappale, kohta 2.  
4811  Paperi, kartonki ja pahvi, selluloosavanu ja selluloo ­
sakuituharso, päällystetty, kyllästetty, peitetty, pintavär ­
jätty, pintakoristeltu tai painettu, rullina tai suorakai ­
teen tai neliön muotoisina arkkeina, minkä tahansa ko ­
koisina, muut kuin nimikkeessä 4803, 4809 tai 4810 ku ­
vattujen kaltaiset tavarat  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat tietyt paperi-, kartonki- tai 
pahvipohjaiset lattianpäällysteet, jotka eivät sovellu seinän ­
päällysteiksi. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu tuotteet, jotka soveltuvat 
käytettäviksi sekä lattian- että seinänpäällysteinä (ni ­
mike 4823).  
4811 10 00  terva-, bitumi- ja asfalttipaperi, -kartonki ja -pahvi  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kosteudeneristyslevyt, 
jotka koostuvat kahdesta asfaltilla kyllästetystä kreppipape ­
riarkista, joiden välissä on ohut alumiinifolio. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu kateainelevyt, joissa 
pohjana toimiva paperi, kartonki tai pahvi on kokonaan 
päällystetty tai molemmilta puolilta peitetty kerroksella as ­
falttia tai sen kaltaista ainetta (nimike 6807).  
4811 51 00 ja 
4811 59 00  paperi, kartonki ja pahvi, päällystetty, kyllästetty tai pei ­
tetty muovilla (ei kuitenkaan liimalla)  
Muovilla päällystetty tai peitetty paperi, kartonki ja pahvi 
kuuluvat näihin alanimikkeisiin ainoastaan, jos muoviker ­
roksen paksuus on enintään puolet tuotteen kokonaispaksuu ­
desta. Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen g kohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 304  
4811 60 00  paperi, kartonki ja pahvi, päällystetty, kyllästetty tai pei ­
tetty vahalla, parafiinilla, steariinilla, öljyllä tai glysero ­
lilla 
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. parafinoitu paperi, kar ­
tonki ja pahvi, jotka on tarkoitettu maito- tai mehutölkkien, 
äänilevykoteloiden jne. valmistukseen ja joissa on toisella 
puolella painatusta tai kuvitusta yksilöimässä niihin pakatta ­
via tuotteita.  
4811 90 00  muu paperi, kartonki, pahvi, selluloosavanu ja selluloo ­
sakuituharso  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu ketjulomakkeet. Nämä lo ­
makkeet koostuvat arkeista, jotka on tavallisesti laskostettu 
(taiteltu), tai rullista, jotka on rei'itetty poikittain säännöllisin 
välein siten, että peräkkäiset lomakkeet voidaan irrottaa toi ­
sistaan rei'ityksen kohdalta. Lomakkeisiin on painettu lisä ­
tiedoilla täydennettäväksi tarkoitettua tekstiä. Näiden tava ­
roiden reunoissa voi myös olla ohjainrei'itys, mikä tekee 
mahdolliseksi lomakkeiden käyttämisen nopeissa kirjoitti ­
missa tai laskukoneissa. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu ketjulomakkeet (ala ­
nimike 4820 40 00).  
4816  Hiilipaperi, itsejäljentävä paperi ja muut jäljentävät tai 
siirtopaperit (muut kuin nimikkeeseen 4809 kuuluvat), 
paperiset vahakset ja offsetlevyt, myös rasioissa  
4816 20 00  itsejäljentävä paperi  
Ks. HS-selitykset, nimike 4816, kohdan A alakohta 2. Tä ­
hän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet eivät voi olla tämän 
ryhmän 8 huomautukssa määriteltyä kokoa (nimike 4809).  
4816 90 00  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 4816, kohdan A alakohta 1 ja 3, 
ja kohdan B alakohta 1. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat 
tuotteet eivät voi olla tämän ryhmän 8 huomautukssa mää ­
riteltyä kokoa (nimike 4809). 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös offsetlevyt (ks. 
HS-selitykset nimike 4816, kohdan B alakohta 2). Näillä 
tuotteilla ei ole kokorajoituksia.  
4818  Toalettipaperi ja sen kaltainen paperi, selluloosavanu ja 
selluloosakuituharso, jollaisia käytetään kotitalous- tai 
hygieniatarkoituksiin, rullina, joiden leveys on enintään 
36 cm tai määräkokoon tai -muotoon leikatut; nenälii ­
nat, kasvo-, käsi- ja muut pyyhkeet, pöytäliinat, lautas ­
liinat, lakanat ja niiden kaltaiset talous-, hygienia- ja 
sairaalatavarat, vaatteet ja vaatetustarvikkeet, pape ­
rimassaa, paperia, selluloosavanua tai selluloosakuitu ­
harsoa  
4818 90 10 ja 
4818 90 90  muut  
Invalidien poikkilakanat kuuluvat näihin alanimikkeisiin.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 305  
4819  Kotelot, rasiat, laatikot, pussit ja muut pakkauspäällyk ­
set, paperia, kartonkia, pahvia, selluloosavanua tai sellu ­
loosakuituharsoa; lokerolaatikot, kirjekaukalot ja niiden 
kaltaiset paperi-, kartonki- tai pahvitavarat, jollaisia 
käytetään esim. toimistoissa tai myymälöissä  
4819 20 00  taitekotelot, -rasiat ja -laatikot, aallotonta paperia, kar ­
tonkia tai pahvia  
Ks. HS-selitykset, nimike 4819, kohta A, toinen kappale.  
4819 60 00  lokerolaatikot, kirjekaukalot, säilytyslaatikot ja niiden 
kaltaiset tavarat, jollaisia käytetään esim. toimistoissa 
tai myymälöissä  
Ks. HS-selitykset, nimike 4819, kohta B.  
4820  Konttorikirjat, tilikirjat, muistikirjat, tilauskirjat, kuitti ­
lomakekirjat, kirjepaperilehtiöt, muistilehtiöt, päiväkir ­
jat ja niiden kaltaiset tavarat, harjoitusvihot, kirjoitus ­
alustat, keräilykannet (sekä irtolehtiä varten että muut), 
pahvikannet, asiakirjakannet, lomake- ja niiden kaltaiset 
sarjat, myös hiilipaperivälilehdin, ja muut koulu-, 
toimisto- ym. tarvikkeet, paperia, kartonkia tai pahvia; 
näyte- ja keräilykansiot sekä kirjankannet ja -päällykset, 
paperia, kartonkia tai pahvia  
4820 40 00  lomake- ja niiden kaltaiset sarjat, myös hiilipaperiväli ­
lehdin  
Ks. HS-selitykset, nimike 4820, ensimmäinen kappale, koh ­
dat 4 ja 5. 
Ks. myös alanimikkeen 4811 90 00 selittävät huomautukset.  
4823  Muu paperi, kartonki, pahvi, selluloosavanu ja selluloo ­
sakuituharso, määräkokoon tai -muotoon leikattu; muut 
tavarat, paperimassaa, paperia, kartonkia, pahvia, sellu ­
loosavanua tai selluloosakuituharsoa  
4823 20 00  suodatinpaperi, -kartonki ja -pahvi  
Ks. HS-selitykset, nimike 4823, toisen kappaleen 1 kohta.  
4823 90 85  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 4823, toisen kappaleen kohdat 3 
ja 6–17. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, jotka soveltuvat 
käytettäviksi sekä lattian- että seinänpäällysteinä. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluu myös kondensaattoripaperi, 
joka on kondensaattoreissa eristeenä käytettävää sähköeris ­
tyspaperia. Se on erittäin ohutta (yleensä 0,006–0,02 mm), 
tasapaksua ja kokonaan vailla huokosia. Se on yleensä tehty 
sooda- tai sulfaattisellumassasta ja joskus lumppumassasta. 
Kondensaattoripaperi on kemiallisesti neutraalia, se ei sisällä 
pieniäkään metallihiukkasia ja sillä on hyvä mekaaninen 
lujuus ja eristelujuus (ei eristetappioita).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 306  
49 RYHMÄ  
KIRJAT, SANOMALEHDET, KUVAT JA MUUT PAINOTUOTTEET; 
KÄSIKIRJOITUKSET, KONEKIRJOITUKSET JA TYÖPIIRUSTUKSET 
4901  Kirjat, esitteet ja niiden kaltaiset painotuotteet, myös 
irrallisina lehtinä  
4901 99 00  muut  
Ks. tämän ryhmän 3 huomautus  
4905  Kaikenlaiset painetut kartat, merikortit ja niiden kaltai ­
set kortit, myös kartastot, seinäkartat, topografiset kar ­
tat ja karttapallot  
4905 10 00  karttapallot  
Ks. HS-selitykset, nimike 4905, viimeinen kappale ennen 
poikkeuksia ja poikkeus f.  
4905 91 00 ja 
4905 99 00  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluu mm. topografisesti tarkat kar ­
tat, jotka on julkaistu mainostarkoituksessa, myös jos ne 
sisältävät mainosaineistoa (esim. rengas- tai autovalmistajien 
tai öljy-yhtiöiden julkaisemat tiekartat jne.).  
4907 00  Mitätöimättömät posti-, vero- ja niiden kaltaiset merkit, 
jotka ovat voimassa tai tulevat voimaan maassa, jossa 
niillä on tai tulee olemaan tunnustettu nimellisarvo; lei ­
mapainettu paperi; setelit; sekkilomakkeet; osake- ja 
osuuskirjat, obligaatiot ja niiden kaltaiset arvopaperit  
4907 00 10  posti-, vero- ja niiden kaltaiset merkit  
Ks. HS-selitykset, nimike 4907, kohta A.  
4908  Siirtokuvat (dekalkomaniat)  
4908 10 00  siirtokuvat (dekalkomaniat), joissa on lasiintuvia seoksia  
Ks. HS-selitykset, nimike 4908, kolmas kappale.  
4911  Muut painotuotteet, myös painetut kuvat ja valokuvat  
4911 10 10 ja 
4911 10 90  kaupallinen mainosaineisto, kaupalliset luettelot ja nii ­
den kaltaiset tuotteet  
Ks. HS-selitykset, nimike 4911, viides kappale, kohta 1.  
4911 10 10  kaupalliset luettelot  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat julkaisut, joissa kuvaillaan 
tuotteita tai annetaan niistä kuva ja joissa ilmoitetaan tuot ­
teiden hinta ja tilausnumero.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 307  
4911 91 00  kuvat, kuvapiirrokset ja valokuvat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. nimikkeen 3703 tava ­
rat, jotka on valotettu ja kehitetty. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös silkkipainovedokset 
(taidesilkkipainatukset) myös taiteilijan signeeraamina ja 
numeroimina.  
4911 99 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu painotuotteet kuten mat ­
kaliput ja tarkastuskortit, joissa on yksi tai useampi mag ­
neettiraita (alanimike 8523 21 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 308  
XI JAKSO  
TEKSTIILIAINEET JA TEKSTIILITAVARAT  
Yleisohjeita  
1. Kuten HS-selityksissä mainitaan (ks. tämän jakson yleisohjeiden vii ­
meinen kappale), XI jakso jakautuu kahteen osaan:  
a) Ensimmäisessä osassa (50–55 ryhmät) tekstiilituotteet ryhmitel ­
lään niiden valmistuksessa käytetyn tekstiiliaineen mukaan. Teks ­
tiiliaineiden sekoituksista koostuvien tuotteiden luokittelusta mää ­
rätään tämän jakson 2 huomautuksessa.  
b) Toisessa osassa (56–63 ryhmät), lukuun ottamatta nimik ­
keitä 5809 00 00 ja 5902, tavaroita ei ryhmä- eikä nimiketasolla 
erotella niiden valmistuksessa käytettyjen tekstiiliaineiden mu ­
kaan. Monet 56–63 yhdistetyn nimikkeistön ryhmien nimikkeet 
on kuitenkin jaettu alanimikkeisiin valmistuksessa käytettyjen 
tekstiiliaineiden perusteella. Näissä tapauksissa tavarat on luoki ­
teltava näihin alanimikkeisiin tämän jakson 2 alanimikehuomau ­
tuksen määräysten mukaisesti.  
2. Tämän jakson 2 alanimikehuomautuksessa on säännöt siitä, miten 
kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvat tekstiilituotteet 
luokitellaan 56–63 ryhmien nimikkeisiin. Nämä tavarat luokitellaan 
samaan alanimikkeeseen kuin tavarat, jotka koostuvat siitä tekstiiliai ­
neesta, jota luokiteltavissa tavaroissa on painosta eniten. Luokitte ­
lussa otetaan soveltuvin osin huomioon tämän jakson 2 huomautuk ­
sen B kohdan määräykset.  
Näitä sääntöjä sovellettaessa on kuitenkin otettava huomioon tämän 
jakson 2 alanimikehuomautuksen B kohdan a–c alakohtien määräyk ­
set. 
3. HS-selityksissä on ohjeet siitä, kuinka tämän jakson 2 huomautusta 
tulkitaan (ks. esimerkiksi tämän jakson yleisohjeiden I osan A koh ­
ta). 
Tämän jakson 2 huomautusta sovellettaessa ei oteta huomioon:  
a) hulpiolankoja, jos hulpiot eivät ole lopputuotteen olennainen osa, 
kuten esimerkiksi tiettyjen sateenvarjoissa tai hartiahuiveissa käy ­
tettyjen kankaiden hulpiot;  
b) kankaaseen kudottuja merkkilankoja, jotka osoittavat 
leikkauskohdan;  
c) kankaiden päissä olevia lankoja(”tarkkuuslangat” tai ”mittalanga ­
t”), jos ne ovat eri tekstiiliainetta kuin itse kangas.  
4. Ks. tämän jakson 1 alanimikehuomatuksen a–h alakohdat ilmaisujen 
”valkaisematon”, ”valkaistu” ja ”värillinen (värjätty tai painettu)” 
merkityksistä sovellettaessa niitä lankoihin sekä ilmaisujen ”valkai ­
sematon”, ”valkaistu”, ”värjätty”, ”erivärisistä langoista kudottu” ja 
”painettu” merkityksistä sovellettaessa niitä kudottuihin kankaisiin.  
5. Erilaisten sidosten kuvauksista, ks. HS-selitysten tämän jakson yleis ­
ohjeiden I osan C kohdan alanimikeselitykset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 309  
50 RYHMÄ  
SILKKI 
5004 00  Silkkilanka (muu kuin silkkijätteistä kehrätty), ei kuiten ­
kaan vähittäismyyntimuodoissa  
5004 00 10  valkaisematon, keitetty ja valkaistu  
Valkaisemattomat silkkilangat koostuvat yhdestä tai useam ­
masta kierretystä grège-silkki- eli raakasilkkisäikeestä, joita 
ei ole vielä puhdistettu. Valkaisemattomat silkkilangat voi ­
vat sisältää jopa 30 prosenttia serisiiniä eli silkkiliimaa ja 
useimmissa tapauksissa niissä on vielä jäljellä niiden luon ­
nollinen, hieman kellertävä väri. Valkaisemattomia silkkilan ­
koja käsitellään tavallisesti enemmän, mutta niistä voi myös 
sellaisenaan valmistaa kankaita. 
Valkaisemattomat silkkilangat puhdistetaan keittämällä, ts. 
silkkilangan yksittäisiä säikeitä peittävä serisiini poistetaan. 
Silkkilankoja keitetään tavallisesti lämpimässä saippualiu ­
oksessa tailaimeassa kalilipeässä. 
Keittämisen jälkeenkin yhä jäljellä oleva silkin luonnollinen 
väri poistetaan valkaisemalla.  
5005 00  Silkkijätteistä kehrätty lanka, ei kuitenkaan vähittäis ­
myyntimuodoissa  
5005 00 10  valkaisematon, keitetty ja valkaistu  
Alanimikkeen 5004 00 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
5007  Kudotut silkki- ja silkkijätekankaat  
5007 20 11 – 
5007 20 71  muut kankaat, joissa on vähintään 85 painoprosenttia 
silkkiä tai muuta silkkijätettä kuin bourettesilkkiä  
Ks. alanimikkeen 5007 20 HS-alanimikeselitykset.  
5007 20 11 ja 
5007 20 19  kreppikankaat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kankaat ovat tavallisesti ke ­
vyitä. Valmiin kankaan epätasainen tai poimuinen ulkonäkö 
johtuu siinä käytetyistä kreppilangoista, ts. tiukkakierteisistä 
langoista (tavallisesti 2 000—3 600 kierrettä metrillä), joilla 
on taipumus kihartua luonnostaan. 
Näitä lankoja voidaan käyttää loimessa tai kuteessa tai mo ­
lemmissa, joko pelkästään tai löyhäkierteisten lankojen 
kanssa. Vastakkaisiin suuntiin kiertyvät kreppilangat usein 
vuorottelevat kankaassa, ts. lankoja, joiden kierre on 
S-suuntainen, seuraavat langat, joiden kierre on 
Z-suuntainen, jolloin vierekkäiset langat pyrkivät kihartu ­
maan vastakkaisiin suuntiin. Täten varmistetaan, että kierty ­
minen on tasapainossa. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat aidot kreppikankaat, ts. 
kankaat, joissa vähintään joko loimi tai kude on suurim ­
maksi osaksi kreppilankaa. Tunnetuimpia aitoja kreppikan ­
kaita ovat kiinankreppi (crepe de chine), marokiini, sorsetti, 
crepe satin, crepe charmeuse ja crepe sifonki.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 310  
Kankaat, jotka on krepattu vain toiselta puolelta tai vain 
osittain niiden pintaa (kreppaus muodostaa nauhoja, kais ­
taleita tai kuvioita), luokitellaan myös näihin alanimikkei ­
siin. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu kankaat, jotka on kre ­
pattu jollakin toisella tavalla kuin kreppilankoja käyttämällä, 
esimerkiksi kankaat, joiden kreppimäinen ulkonäkö on saatu 
aikaan käyttämällä erityisiä sidoksia (esim. ”sablé”) ja eri ­
paksuisia ja eri tavoin kierrettyjä lankoja.  
5007 20 21 – 
5007 20 39  pongee, habutai, honan, shantung, corah ja niiden kal ­
taiset Kaukoidän kankaat, kokonaan silkkiä (ei sekoitet ­
tuna bourettesilkin tai muun silkkijätteen tai muiden 
tekstiiliaineiden kanssa)  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvilla kankailla on erilaisia omi ­
naisuuksia mitä tulee niiden luonteeseen, sidoksiin ja ulko ­
näköön. 
Ne on useimmiten kudottu paikallisilla käsikangaspuilla yk ­
sinkertaisin sidoksin (palttina-, toimikas- tai satiinisidoksin) 
(kiertämättömistä) raakasilkki-filamenteista, jotka on yhdis ­
tetty yhdeksi langaksi ilman kierrettä. Kankaiden hulpioissa 
on yleensä virheitä. Kankaat taitellaan ”kotelon” muotoisik ­
si: kankaan päät taitetaan kankaan keskelle, minkä jälkeen 
kangas taitetaan pituussuunnassa keskeltä vielä kerran. Jot ­
kut kankaat (erityisesti Kiinassa valmistetut) taitellaan eri 
tavalla: kankaiden päät taitetaan eri puolille kangasta, minkä 
jälkeen kangas taitetaan pituussuunnassa vielä kerran; näin 
yhdelle jaardille (0,91 m) tulee neljä taitosta. 
Kankaat voivat olla myös muulla tavalla pakattuja, esim. 
pakalle käärittyjä. 
Näitä kankaita ovat mm. 
1. Habutai, japanilainen palttina- tai toimikassidoksinen 
silkkikangas, joka on kudottu yksinkertaisesta, kiertämät ­
tömästälangasta. Ilmaisu ”habutai” tarkoittaa tavallisesti 
palttinasidoksisista kangasta ja ilmaisu ”twilled habutai” 
toimikassidoksista kangasta. 
Valkaisemattomina nämä kankaat ovat pinnaltaan epäta ­
saisia ja sävyltään harmahtavan valkoisia. Kun nämä 
kankaat on keitetty (esim. valkaisun yhteydessä), ts. 
kun niistä on poistettu serisiini, ne ovat väriltään valkoi ­
sia tai harmahtavan valkoisia ja niitä voidaan käyttää 
tavaroiden valmistukseen ilman enempää käsittelyä. 
Valkaisun yhteydessä nämä kankaat viimeistellään taval ­
lisesti liistaamalla tai kuormittamalla, mikä tekee niistä 
tiheämpiä, kiiltävämpiä ja painavampia. 
2. Pongee; kiinalaiset silkkikankaat, jotka on nimetty sen 
mukaan, missä maakunnassa ne on valmistettu: shantung, 
honan, assan, antung, ninghai. Nämä kankaat ovat suh ­
teellisen paksuja ja painavampia kuin edellä mainitut ja ­
panilaiset kankaat. Valkaisemattomina nämä kankaat ovat 
kellertävän tai punertavan sävyisiä; keitettyinä ne ovat 
väriltään valkaisemattoman tai ainoastaan pestyn pellavan 
tai batistin kaltaisia. Kankaissa voi olla myös kohoraitoja, 
jotka on saatu aikaan kutomalla eripaksuisilla langoilla 
ripsiä (palttinasta johdettu sidos).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 311  
3. Tussah-silkki, joka on peräisin Koillis-Intian alueelta ja 
joka on kudottu villinä elävien perhosten toukkien keh ­
räämästä villisilkistä. Ilmaisun ”tussah-silkki” merkitystä 
on laajennettu niin, että ”tussah-silkillä” tarkoitetaan li ­
säksi sekä kiinalaisia silkkikankaita että nykyään myös 
useissa Kaukoidän maissa valmistettuja vastaavan tyyp ­
pisiä silkkikankaita, joita kudotaan villinä elävien, tam ­
menlehtiä syövien toukkien kehräämästä villisilkistä. 
4. Corah, jota tuotetaan Kalkutan alueella. Corah muistuttaa 
suuresti japanilaista habutai-silkkiä, mutta eroaa siinä, 
että se on vähemmän säännöllistä ja valmistettu paksum ­
masta langasta. Yksi kankaan ominaisuuksista on hulpi ­
ossa kulkeva punos.  
5007 20 41  läpikuultavat kankaat (rei'ikäs kudos)  
Läpikuultavat kankaat (rei'ikäs kudos) ovat kankaita, joissa 
sekä yksittäisten loimilankojen väliset aukot että yksittäisten 
kudelankojen väliset aukot ovat vähintään yhtä suuria kuin 
käytettyjen lankojen läpimitta.  
5007 20 61  leveys suurempi kuin 57 cm, mutta enintään 75 cm  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat erityisesti kankaat, joita 
käytetään solmioiden valmistuksessa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 312  
51 RYHMÄ  
VILLA SEKÄ HIENO JA KARKEA ELÄIMENKARVA; JOUHILANKA 
JA JOUHESTA KUDOTUT KANKAAT 
5102  Karstaamaton ja kampaamaton hieno tai karkea eläi ­
menkarva  
5102 11 00  kashmirvuohien  
Ks. alanimikkeen 5102 11 HS-alanimikeselitykset.  
5103  Villajätteet ja hienon tai karkean eläimenkarvan jätteet, 
myös langanjätteet, ei kuitenkaan garnetoidut jätteet ja 
lumput  
5103 10 10  karbonoimattomat  
Ilmaisun ”karbonoimattomat” tulkinnasta, ks. HS-selitykset, 
nimike 5101, B kohta.  
5103 10 90  karbonoidut  
Ilmaisun ”karbonoidut” tulkinnasta, ks. HS-selitykset, ni ­
mike 5101, C kohta.  
5105  Villa ja hieno tai karkea eläimenkarva, karstattu tai 
kammattu (myös kammattu irtovilla)  
5105 21 00  kammattu irtovilla  
Ilmaisun ”kammattu irtovilla” määrittelystä, ks. 
HS-selitykset, nimike 5105, seitsemäs kappale.  
5105 31 00  kashmirvuohien  
Ks. alanimikkeen 5102 11 HS-alanimikeselitykset.  
5106  Karstavillalanka, ei kuitenkaan vähittäismyyntimuo ­
doissa  
5106 10 10  valkaisematon  
Valkaisemattomat villalangat on valmistettu villasta, joka on 
usean käsittelyn avulla puhdistettu perusteellisesti. Lankoja 
ei ole valkaistu, värjätty eikä painettu; näin ollen niillä on 
yhä villan luonnollinen väri. 
Ks. myös tämän jakson 1 alanimikehuomautuksen b kohta.  
5106 20 10  jossa on vähintään 85 painoprosenttia villaa ja hienoa 
eläimenkarvaa  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 313  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu ainoastaan lanka, jossa on 
vähintään 85 painoprosenttia villan ja hienon eläimenkarvan 
sekoitusta, jossa villan osuus painosta on suurempi kuin 
hienon eläimenkarvan. Päinvastaisessa tapauksessa lanka 
luokitellaan nimikkeeseen 5108.  
5106 20 91  valkaisematon  
Alanimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
5107  Kampavillalanka, ei kuitenkaan vähittäismyyntimuo ­
doissa  
5107 10 10  valkaisematon  
Ks. alanimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset.  
5107 20 10 ja 
5107 20 30  jossa on vähintään 85 painoprosenttia villaa ja hienoa 
eläimenkarvaa  
Näihin alanimikkeisiin kuuluu ainoastaan lanka, jossa on 
vähintään 85 painoprosenttia villan ja hienon eläimenkarvan 
sekoitusta, jossa villan osuus painosta on suurempi kuin 
hienon eläimenkarvan. Päinvastaisessa tapauksessa lanka 
luokitellaan nimikkeeseen 5108.  
5107 20 10  valkaisematon  
Nimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset koskevat so ­
veltuvin osin tätä alanimikettä.  
5107 20 51  valkaisematon  
Nimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset koskevat so ­
veltuvin osin tätä alanimikettä.  
5107 20 91  valkaisematon  
Nimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset koskevat so ­
veltuvin osin tätä alanimikettä.  
5108  Lanka hienoa (karstattua tai kammattua) eläimenkar ­
vaa, ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa  
5108 10 10  valkaisematon  
Nimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset koskevat so ­
veltuvin osin tätä alanimikettä.  
5108 20 10  valkaisematon  
Nimikkeen 5106 10 10 selittävät huomautukset koskevat so ­
veltuvin osin tätä alamikettä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 314  
52 RYHMÄ  
PUUVILLA 
5201 00  Karstaamaton ja kampaamaton puuvilla  
5201 00 10  imukykyinen ja valkaistu  
Imukykyiseksi tehty puuvilla voi sitoa itseensä suhteellisen 
suuren määrän kosteutta. 
Valkaistu puuvilla on puuvillaa, josta on erilaisten kemikaa ­
lien avulla hapettamalla tai pelkistämällä poistettu värilliset, 
vieraat aineet, joita ei voi muulla tavoin poistaa.  
5208  Kudotut puuvillakankaat, joissa on vähintään 85 painop ­
rosenttia puuvillaa, paino enintään 200 g/m  2 
5208 11 10  kankaat siteiden, kääreiden ja lääkintäkäyttöön tarkoi ­
tettujen sideharsojen valmistukseen  
Nämä kankaat ovat hienoja, harsomaisia palttinasidoksisia 
kankaita, joilla on taipumus liestyä. Ne on tehty yksinker ­
taisista langoista, joita on vähemmän kuin 28 lankaa neliö ­
senttimetrillä.  
5208 21 10  kankaat siteiden, kääreiden ja lääkintäkäyttöön tarkoi ­
tettujen sideharsojen valmistukseen  
Ks. alanimikkeen 5208 11 10 selittävät huomautukset.  
5209  Kudotut puuvillakankaat, joissa on vähintään 85 painop ­
rosenttia puuvillaa, paino suurempi kuin 200 g/m  2 
5209 42 00  denim  
Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus ja HS-selitysten 
tämän jakson yleisohjeiden I osan C kohdan 
alanimikeselitykset.  
5211  Kudotut puuvillakankaat, joissa on vähemmän kuin 
85 painoprosenttia puuvillaa, sekoitettuna pääasiallisesti 
tai yksinomaan tekokuitujen kanssa, paino suurempi 
kuin 200 g/m  2 
5211 42 00  denim  
Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus ja HS-selitysten 
tämän jakson yleisohjeiden I osan C kohdan 
alanimikeselitykset.  
5211 49 10  jacquardkankaat  
Jacquardkankaat ovat kankaita, joiden kudosrakenne on 
tehty nostamalla yksittäisiä loimilankoja. Tällä tavalla val ­
mistetaan siroja ja hyvin monimuotoisia kuvioita. Jacquard ­
kankaita käytetään pääasiallisesti verhoilu-, patjanpäällys- 
ja verhokankaina.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 315  
53 RYHMÄ  
MUUT KASVITEKSTIILIKUIDUT; PAPERILANKA JA KUDOTUT 
PAPERILANKAKANKAAT 
5308  Lanka, muista kasvitekstiilikuiduista valmistettu; pape ­
rilanka  
5308 10 00  kookoskuitulanka  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu ainoastaan yksi- tai kaksisäi ­
keinen kookoskuitulanka. Vähintään kolmisäikeinen kookos ­
kuitulanka luokitellaan tämän jakson 3 huomautuksen A 
kohdan d alakohdan mukaisesti nimikkeeseen 5607.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 316  
54 RYHMÄ  
TEKOKUITUFILAMENTIT; KAISTALEET JA NIIDEN KALTAISET 
TAVARAT TEKSTIILITEKOKUITUAINEESTA  
Yleisohjeita  
Ilmaisun ”erikoisluja lanka” määrittelystä, ks. tämän jakson 6 huomau ­
tus. 
Elastomeerilanka on määritelty tämän jakson 13 huomautus.  
5401  Ompelulanka, tekokuitufilamenttia, myös vähittäismyyn ­
timuodoissa  
5401 10 12 ja 
5401 10 14  ydinlanka  
Näihin alanimikkeisiin kuuluva ydinlanka on useita lankoja 
yhteen kiertämällä valmistettua ompelulankaa, jossa jokai ­
nen yksittäinen lanka koostuu synteettisestä filamentista, 
joka on päällystetty luonnon-, synteetti- tai muuntokatkokui ­
duilla. 
Käyttötarkoituksensa vuoksi nämä langat ovat joustamatto ­
mia ydinlankoja, ts. langan ydin ei ole elastinen. 
Koska nämä langat ovat sekoitelankoja, ne voidaan luoki ­
tella näihin alanimikkeisiin kuuluva vain, jos filamentti pai ­
naa enemmän kuin muut langan aineosat (ks. tämän jakson 
2 huomautus). Joustamattomat ydinlangat ovat yleensä täl ­
laisia lankoja.  
Näihin alanimikkeisiin kuuluva eivät sen sijaan kuulu jous ­
tavat ydinlangat, joissa on elastomeerilankaydin, jonka osuus 
langan painosta on tavallisesti enintään 20 painoprosenttia 
(luokittelu tämän jakson 2 huomautuksen mukaisesti). 
Näihin alanimikkeisiin kuuluva eivät myöskään kuulu tuot ­
teet, joissa on elastomeerilanka-ydin, jonka ympärille on kier ­
retty spiraaliksi yksi tai useampia lankoja (ala ­
nimike 5606 00 91).  
5401 10 16  teksturoitu lanka  
Ks. alanimikkeiden 5402 31–5402 39 HS-alanimikeselitykset.  
5402  Lanka, synteettikuitufilamenttia (muu kuin ompelulan ­
ka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pie ­
nempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, synteetti ­
kuituainetta  
5402 31 00 – 
5402 39 00  teksturoitu lanka  
Ks. alanimikkeiden 5402 31–5402 39 HS-alanimikeselitykset.  
5402 46 00  muut, polyesteriä, osittain orientoitu  
Ks. alanimikkeen 5402 46 HS-alanimikeselitykset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 317  
5404  Vähintään 67 desitexin monofilamenttilanka, synteetti ­
kuituainetta, poikkileikkauksen suurin mitta enintään 
1 mm; kaistaleet ja niiden kaltaiset tuotteet (esim. teko ­
niini) synteettikuituainetta, näennäisleveys enintään 
5 mm  
Monofilamenttilangan ja muiden tämän nimikkeen tuottei ­
den kuvauksista, ks. HS-selitykset, nimike 5404.  
5404 11 00 – 
5404 19 00  monofilamenttilanka  
Näihin alanimikkeisiin luokitellaan myös harjojen valmis ­
tukseen tarkoitetut, synteettikuituaineesta valmistetut mono ­
filamenttilangat, jotka on leikattu sopivan pituisiksi paloiksi 
ja joissa on haaraiset päät (”fleurées”). 
Kerrattu tai kertokerrattu lanka, joka on muodostettu liittä ­
mällä ja kiertämällä yhteen näihin alanimikkeisiin kuuluvia, 
synteettikuituaineesta valmistettuja monofilamenttilankoja, 
ei kuulu näihin alanimikkeisiin, vaan se luokitellaan tapauk ­
sesta riippuen nimikkeeseen 5401, 5402, 5406 tai 5607. 
Poikkileikkauksen mitasta riippumatta näiden alanimikkei ­
den monofilamenttilankoja ei kuitenkaan koskaan pidetä ni ­
mikkeen 5607 side-ja purjelankana, nuorana tai köytenä. 
Allaolevassa taulukossa on yhteenveto synteettikuituaineesta 
valmistettujen monofilamenttilankojen, kaistaleiden ja niiden 
kaltaisten tuotteiden luokittelusta poikkileikkauksen suurim ­
man mitan (tai leveyden) mukaan: 
Monofilamenttilanka, syn ­
teettikuituaineesta, jonka 
poikkileikkauksen suurin 
mitta on:  — enintään 1 mm ja 
langan paksuus  — pienempi kuin 
67 desitexiä  nimike 5402  
— vähintään 67 desi ­
texiä  alanimike 
5404 11 00, 
5404 12 00 tai 
5404 19 00  
— suurempi kuin 
1 mm lukuun otta ­
matta alla mainittuja 
litistettyjä tuotteita  nimike 3916  
Kaistaleet ja niiden kaltai ­
set tuotteet (myös kahtia 
taitetut kaistaleet ja litis ­
tetyt putket), synteettikuitu ­
aineesta, joiden näennäis ­
leveys (taitettuna tai litistet ­
tynä) on:  — enintään 5 mm  alanimike 
5404 90 10 tai 
5404 90 90  
— suurempi kuin 
5 mm  tavallisesti ni ­
mike 3920  
Kaistaleet, synteettikuitu ­
aineesta, joiden todellinen 
leveys on suurempi kuin 
5 mm, mutta jotka on loi ­
vasti kierretty ja sen jäl ­
keen yhteenpuristettu niin, 
että niiden näennäisleveys 
on enintään 5 mm  alanimike 
5404 90 10 tai 
5404 90 90  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 318  
5404 90 10  polypropeenia  
Alanimikkeen 3920 20 80 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä, mutta tähän alanimikkee ­
seen kuuluvan koristekaistaleen näennäisleveys on enintään 
5 mm.  
5405 00 00  Vähintään 67 desitexin monofilamenttilanka, muunto ­
kuituainetta, poikkileikkauksen suurin mitta enintään 
1 mm; kaistaleet ja niiden kaltaiset tuotteet (esim. teko ­
niini), muuntokuituainetta, näennäisleveys enintään 
5 mm  
Nimikkeen 5404 selittävät huomautukset koskevat soveltu ­
vin osin tätä nimikettä.  
5408  Kudotut kankaat, muuntokuitufilamenttilankaa, myös 
nimikkeen 5405 tuotteista kudotut kankaat  
5408 22 10  leveys suurempi kuin 135 cm, mutta enintään 155 cm, 
palttina-, toimikas-, ristitoimikas- tai satiinisidos  
Ilmaisujen ”palttinasidos”, ”toimikassidos” ja ”ristitoimikas ­
sidos” kuvauksista, ks. HS-selitysten tämän jakson yleis ­
ohjeiden I osan C kohdan alanimikeselitykset. 
Satiinisidoksessa (atlassidoksessa) sidospisteet ovat hajallaan 
niin, että ne eivät kosketa toisiaan. Tuloksena on sileä ja 
kiiltävä pinta. Satiinin on oltava vähintään 5-vartinen. 
Alla on esitetty satiinisidoskaavio:
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 319  
55 RYHMÄ  
KATKOTUT TEKOKUIDUT 
5516  Kudotut muuntokatkokuitukankaat  
5516 23 10  jacquardkankaat, leveys vähintään 140 cm (patjakan ­
gas) 
Alanimikkeen 5211 49 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 320  
56 RYHMÄ  
VANU, HUOPA JA KUITUKANGAS; ERIKOISLANGAT; SIDE- JA 
PURJELANKA, NUORA JA KÖYSI SEKÄ NIISTÄ VALMISTETUT 
TAVARAT  
Yleisohjeita  
Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokit ­
telusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeita.  
5601  Vanu, tekstiiliainetta, ja siitä valmistetut tavarat; teks ­
tiilikuidut, joiden pituus on enintään 5 mm (flokki), teks ­
tiilinöyhtä ja -nypyt  
5601 21 10 – 
5601 29 00  vanu, tekstiiliainetta, ja siitä valmistetut tavarat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. ”vanupuikot”, ts. 
puusta, muovista tai rullatusta paperista tehdyt tikut, joiden 
toisessa päässä tai molemmissa päissä on vanutuppo. Van ­
upuikkoja käytetään korvien, sierainten, kynsien jne. puhdis ­
tamisessa ja antiseptisten aineiden tai ihovoiteiden levittämi ­
sessä sekä kauneudenhoidossa.  
5601 21 10  imukykyinen  
Alanimikkeen 5201 00 10 selittävät huomautukset ilmaisusta 
”imukykyinen” koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
5601 30 00  tekstiiliflokki, -nöyhtä ja -nypyt  
Ks. HS-selitykset, nimike 5601, B ja C kohdat.  
5602  Huopa, myös kyllästetty, päällystetty, peitetty tai kerros ­
tettu  
5602 10 11 ja 
5602 10 19  neulahuopa  
Ks. HS-selitykset, nimike 5602, neljäs kappale.  
5602 10 31 ja 
5602 10 38  kuitusilmukkasidottu kangas  
Ks. HS-selitykset, nimike 5602, seitsemäs kappale.  
5606 00  Kierrepäällystetty lanka sekä kierrepäällystetyt nimik ­
keen 5404 tai 5405 kaistaleet ja niiden kaltaiset tuotteet 
(muut kuin nimikkeen 5605 tuotteet ja kierrepäällystetty 
jouhilanka); chenillelanka (myös flokki-chenillelanka); 
chainettelanka  
5606 00 91  kierrepäällystetty lanka  
Kierrepäällystetyn langan ydin voi olla myös elastomeerilan ­
kaa (ks. tämän jakson 13 huomautus).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 321  
57 RYHMÄ  
MATOT JA MUUT LATTIANPÄÄLLYSTEET TEKSTIILIAINETTA  
Yleisohjeita  
Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokit ­
telusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet.  
5701  Matot ja muut lattianpäällysteet tekstiiliainetta, solmitut, 
myös sovitetut  
HS-selityksissä nimikkeessä 5701 kuvailtujen solmittujen 
mattojen valmistuksen sekä alku- että loppuvaiheessa muu ­
tamat kudelangat kudotaan yhteen loimilankojen kanssa, 
jotta mattojen reunat tai päät eivät purkautuisi. Näihin ku ­
dottuihin päihin voidaan myös kudonnan jälkeen lisätä reu ­
nukset. 
Kun matonvalmistuksen viimeinen työvaihe on suoritettu, 
loimi leikataan niin, että maton päihin jää tietyn mittaiset 
loimilangat, joista tehdään maton koristehapsut. Laaduk ­
kaissa matoissa hapsut ryhmitellään ja solmitaan siten, että 
solmu työnnetään mahdollisimman lähelle maton kudottua 
osaa, jotta kudelangat eivät purkautuisi reunasta. On ole ­
massa myös mattoja, joihin on lisätty erilliset koristehapsut, 
ts. hapsuja ei ole tehty maton loimilangoista. 
Useimmissa matoissa kuviot onmuodostettu niin, että tausta 
erottuu kuvioreunuksesta. Kuvioreunus on itse asiassa taus ­
tan kehys, joka liittää taustan hulpioreunoihin ja päihin. 
Suorakaiteen tai neliön muotoisten, käsinkudottujen matto ­
jen hulpiot ovat harvoin täysin yhdensuuntaiset. Jos tavaran 
luokittelun perusteena käytetään koostumussuhdetta, matto 
on mitattava keskiviivoja pitkin, ts. pitkin suoria viivoja, 
jotka kulkevat maton (jokaisen) sivun keskikohdasta vastak ­
kaisen sivun keskikohtaan. 
Laskettaessa yksittäisen maton pinta-alaa neliödesimetrin 
murto-osia ei oteta huomioon.  
5702  Matot ja muut lattianpäällysteet tekstiiliainetta, kudotut, 
tuftaamattomat ja flokkaamattomat, myös sovitetut, 
myös kelim-, sumak-, karamanie- ja niiden kaltaiset kä ­
sin kudotut matot  
5702 10 00  kelim-, sumak-, karamanie- ja niiden kaltaiset käsin ku ­
dotut matot  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat painavat, käsin kudotut 
kankaat. Ne ovat yleensä monivärisiä ja niissä on sileä pin ­
ta, jossa ei ole silmukoita eikä nukkaa. Joissakin matoissa 
on loimen suuntaisia avoimia rakoja, joita muodostuu erivä ­
risten loimi- ja kudelankojen kääntymiskohtiin.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 322  
Nämä matot soveltuvat lattianpäällysteiksi, leposohvan pääl ­
lysteiksi, seinävaatteiksi tai oviverhoiksi. 
Nämä matot ovat eksoottisia, pääasiassa Lähi-idästä peräisin 
olevia kankaita. Ne voivat olla metritavarana, mutta tavalli ­
sempaa on, että ne on valmistettu käyttötarkoitustaan vas ­
taavaan kokoon ja päärmätty, koristettu hapsuilla tai varus ­
tettu ommelluin reunuksin tai ne ovat muuten sovitettuja.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 323  
58 RYHMÄ  
KUDOTUT ERIKOISKANKAAT; TUFTATUT TEKSTIILIKANKAAT; 
PITSIT; KUVAKUDOKSET; KORISTEPUNOKSET; 
KORUOMPELUKSET  
Yleisohjeita  
Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokit ­
telusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet.  
5801  Kudotut nukka- ja chenillelankakankaat, muut kuin ni ­
mikkeiden 5802 ja 5806 kankaat  
On huomattava, että chenillelankakankaita luokiteltaessa 
otetaan huomioon ainoastaan chenillelangan nukkaan käyte ­
tyt tekstiiliaineet, mikä ei kuitenkaan rajoita tässä jaksossa 
säädettyjä määräyksiä, jotka koskevat kahdesta tai useam ­
masta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta. 
Neulekoneilla tehdyt sametti- tai plyysijäljitelmät luokitel ­
laan tapauksen mukaan nimikkeeseen 5907 00 00 tai 60 ryh ­
mään.  
5801 21 00 – 
5801 27 00  puuvillaa  
Ks. alanimikkeiden 5801 22 ja 5801 32 HS-alanimikeselitykset.  
5804  Tylli, lankauudinkangas ja solmitut verkkokankaat; pit ­
sit ja pitsikankaat, metritavarana, kaistaleina tai koris ­
tekuvioina, muut kuin nimikkeiden 6002–6006 neulokset  
5804 10 10 ja 
5804 10 90  tylli, lankauudinkangas ja solmitut verkkokankaat  
Ks. HS-selitykset, nimike 5804, I osa. 
Neulekoneilla (esim. raschelkoneilla) tehdyt tyllijäljitelmät 
luokitellaan 60 ryhmään.  
5804 10 10  kuvioimattomat  
Tässä alanimikkeessä tyllillä, lankauudinkankaalla ja solmi ­
tuilla verkkokankailla, jotka ovat kuvioimattomia, tarkoite ­
taan kankaita, joiden koko pinta muodostuu sarjasta saman ­
muotoisia ja -kokoisia silmiä, jotka eivät muodosta kuvioita 
tai joita ei ole muuten täytetty. Tätä määritelmää sovelletta ­
essa ei oteta huomioon silmien muodostamisessa syntyneitä 
mitä tahansa muita pienempiä aukkoja.  
5804 21 10 – 
5804 29 90  koneella tehdyt pitsit ja pitsikankaat  
Ks. HS-selitykset, nimike 5804, II osa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 324  
Käsin tehtyjen ja koneella tehtyjen pitsien ja pitsikankaiden 
eroista, ks. alanimikkeiden 5804 21, 5804 29 ja 5804 30 
HS-alanimikeselitykset. 
On oltava erityisen huolellinen siinä, ettei pitsiä ja pitsikan ­
kaita läheisesti muistuttavaa ja yleisesti pitsinä ja pitsikan ­
kaana myytyä neulosta luokitella nimikkeeseen 5804. Täl ­
lainen neulottu kangas on valmistettu raschelkoneilla ja se 
voidaan tunnistaa siitä, että reiällinen pohja muodostuu loi ­
mineuloksen tapaan toisiinsa sitoutuneista silmukoista eikä 
loimilangoista (suorat) ja kudelangoista (vinot). 
Kuosin läpinäkymättömien osien täyttämismenetelmässä 
lanka pujotetaan silmukoihin, jotka muodostavat reiällisen 
pohjan pienten kuusikulmaisten aukkojen sivut. Lanka py ­
syy paikallaan eräänlaisen ketjusilmukan avulla. Reiällinen 
pohja ei näin ollen pääty siihen, mistä kuvio alkaa, vaan se 
päinvastoin tukee sitä (näin ei aina ole koneella tehdyissä 
pitseissä ja pitsikankaissa). 
Alanimikkeiden 5804 21, 5804 29 ja 5804 30 
HS-alanimikeselityksissä annetut ohjeet koneella tehtyjen 
pitsien ja pitsikankaiden tunnistamisesta pätevät myös ra ­
schelkoneella tehtyjen ”pitsien ja pitsikankaiden” tunnis ­
tamisessa: leikattujen kaistaleiden reunoihin jääneet silmukat 
tai silmukan osat, reliefi- ja kuosilankojen kulkusuunnat, 
koneen aiheuttamat säännöllisesti toistuvat virheet, jne. 
Yhdistetyssä nimikkeistössä raschelkoneella valmistettua pit ­
siä pidetään kuitenkin neuloksena ja näin ollen se on luoki ­
teltava 60 ryhmään. 
Koneella tehtyihin pitseihin ja pitsikankaisiin ei kuulu gui ­
purepitsiä jäljittelevä kangas, joka on valmistettu samalla 
tavalla kuin koruompelukset, joista pohjakangas on poistettu 
kemiallisesti. Guipurepitsijäljitelmä luokitellaan nimikkee ­
seen 5810.  
5806  Kudotut nauhat, muut kuin nimikkeen 5807 tavarat; 
yhteenliimattujen, yhdensuuntaisten lankojen tai kuitu ­
jen muodostamat kuteettomat nauhat (bolducs)  
5806 20 00  muut kudotut nauhat, joissa on vähintään 5 painopro ­
senttia elastomeerilankaa tai kumilankaa  
Ilmaisun ”elastomeerilanka” määrittelystä, ks. tämän jakson 
13 huomautus.  
5806 32 10  joissa on oikea hulpio  
Kudotut nauhat, joissa on oikea hulpio, ovat loimesta ja 
kuteesta koostuvia nauhoja, joiden pituussuuntaiset reunat 
muodostuvat kudelangan kääntymisestä. Koska kudelankaa 
kulkee ja kääntyy keskeytyksettä, reunat eivät purkaannu.  
5806 40 00  yhteenliimattujen, yhdensuuntaisten lankojen tai kuitu ­
jen muodostamat kuteettomat nauhat (bolducs)  
Ks. HS-selitykset, nimike 5806, B kohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 325  
5810  Koruompelukset metritavarana, kaistaleina tai koris ­
tekuvioina  
5810 10 10 ja 
5810 10 90  koruompelukset, joissa ei ole näkyvää pohjaa  
Ks. alanimikkeen 5810 10 HS-alanimikeselitykset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 326  
59 RYHMÄ  
KYLLÄSTETYT, PÄÄLLYSTETYT, PEITETYT TAI KERROSTETUT 
TEKSTIILIKANKAAT; TEKSTIILITAVARAT, JOLLAISET 
SOVELTUVAT TEKNISIIN TARKOITUKSIIN  
Yleisohjeita  
Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokit ­
telusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet.  
▼M22  
Tekstiilikankaita, jotka on osittain peitetty säännöllisen kuvion muodos ­
tavilla, kankaalle liukumista estäviä ominaisuuksia antavilla muovisilla 
pisteillä, ei pidetä 59 ryhmän 2 huomautuksen a alakohdan 4 alakoh ­
dassa tarkoitettuina kuvioituina kankaina. Kangasta pidetään vain pääl ­
lystettynä tai peitettynä, mikäli tavaran objektiiviset ominaisuudet eivät 
anna viitteitä siitä, ettei tuotetta ole päällystetty eikä peitetty vaan käsi ­
telty jollain muulla tavoin (esim. painettu).
  
▼B 
5911  Tekstiilituotteet ja -tavarat teknisiin tarkoituksiin, tämän 
ryhmän 7 huomautuksessa mainitut  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä, nimikkeessä 
5911 määritellyt tekstiilituotteet, metritavarana tai leikattui ­
na, jotka on eritelty tämän ryhmän 7 huomautuksen a ala ­
kohdassa sekä edellä mainituista metritavarana olevista tuot ­
teista tai muista tekstiilituotteista valmistetut tekstiilitavarat 
(muut kuin nimikkeiden 5908 00 00—5910 00 00 tekstiilita ­
varat), jollaisia käytetään teknisiin tarkoituksiin ja jotka on 
leikattu muun kuin suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kap ­
paleiksi sekä jotka ovat yhteenliitettyjä tai muuten sovitet ­
tuja. ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 327  
Ilmaisun ”tekstiilikankaat” merkityksestä, ks. tämän ryh ­
män 1 huomautus.  
5911 10 00  tekstiilikankaat, huopa ja huovalla vuoratut kudotut 
kankaat, jotka on päällystetty, peitetty tai kerrostettu 
kumilla, nahalla tai muulla aineella ja jollaisia käytetään 
karstakankaan valmistukseen, sekä niiden kaltaiset kan ­
kaat, jollaisia käytetään muihin teknisiin tarkoituksiin, 
myös kumilla kyllästetyt samettinauhat loimitukin peit ­
tämiseen  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvien tuotteiden täytyy olla 
metritavarana tai ainoastaan määräpituisiksi tai suorakaiteen 
tai neliön muotoisiksi kappaleiksi leikattuja. Jos ne ovat 
jossain muussa muodossa, ne luokitellaan alanimikkee ­
seen 5911 90 10 tai 5911 90 90. 
Ilmaisulla ”niiden kaltaiset kankaat, jollaisia käytetään mui ­
hin teknisiin tarkoituksiin” tarkoitetaan ainoastaan tekstii ­
likankaita, jotka ovat huopia tai huovalla vuorattuja kudot ­
tuja kankaita, joihin on yhdistetty muita aineita (esim. kumi, 
nahka) kuten alanimikeotsikossa on kuvailtu. Tällaisia kan ­
kaita ovat mm. kumilla käsitellyt, rotaatiopainokoneissa käy ­
tetyt telanpäälliset, joiden paino on enintään 1 500 g/m  2 
(riippumatta tekstiiliaineen tai kumin määrästä) tai joiden 
paino on suurempi kuin 1 500 g/m  2 , jos niissä on enemmän 
kuin 50 painoprosenttia tekstiiliainetta. Päälliset, jotka pai ­
navat enemmän kuin 1 500 g/m  2 ja joissa on vähintään 50 
painoprosenttia kumia, luokitellaaan nimikkeeseen 4008. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös käyttö- ja kuljetus ­
hihnat, jotka koostuvat kahdesta polyamidikangaskais ­
taleesta ja niiden välissä olevasta yhdestä tai useammasta, 
palmikointiaineesta kudotusta kaistaleesta. Palmikointiaine ­
kaistaleet ovat ainoastaan vahvikkeena. Kaikki kaistaleet 
on yhdistetty liimalla kuumapuristusmenetelmää käyttäen. 
Hihnojen paksuus on pienempi kuin 3 mm ja ne ovat met ­
ritavarana tai määräpituisiksi leikattuja. Näiden hihnojen 
kaltaiset hihnat, joiden paksuus on 3 mm tai suurempi tai 
jotka on päättömiä tai varustettu kiinnikkeillä, luokitellaan 
nimikkeeseen 5910 00 00. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu yksinkertaisin loimin ja 
kutein kudotut tekstiilikankaat, jotka on päällystetty muo ­
villa (nimike 5903) tai kumilla (nimike 4008 tai 5906).  
5911 20 00  seulakangas, myös sovitettu  
Ks. HS-selitykset, nimike 5911, A kohdan 2 alakohta. 
Nämä kankaat voivat olla metritavarana tai käyttötarkoituk ­
sen mukaan sovitettuja (esim. määrämuotoisiksi leikattuja, 
nauhoilla reunustettuja tai metallirenkailla vahvistetuin rei’in 
varustettuja). 
Metritavarana olevaan sovittamattomaan kankaaseen on pai ­
nettava pysyvä merkintä, josta käy ilmi selvästi, että tavara 
on tarkoitettu seulomiseen tai vastaavaan teolliseen käyt ­
töön: ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 328  
— merkintää varten on suorakulmiota ja sen kahta lävis ­
täjää esittävä kuvio toistettava säännöllisin välein kan ­
kaan molemmissa reunoissa hulpion sisäpuolella siten, 
että kahden peräkkäisen kuvion välinen etäisyys mitat ­
tuna kuvioiden ulkoreunoista on enintään yksi metri ja 
että kankaan toisessa reunassa olevat kuviot sijoittuvat 
puoliväliin toisessa reunassa olevien kuvioiden välille 
(kunkin kuvion keskikohdan on oltava samalla etäisyy ­
dellä kummankin vastakkaisella puolella olevan lähim ­
män kuvion keskikohdasta), 
— kuvion muodostavien viivojen paksuus on suorakulmion 
sivuissa 5 mm ja lävistäjissä 7 mm. Suorakulmio on 
oltava viivojen ulkoreunoista mitattuna vähintään 8 cm 
pitkä ja 5 cm leveä, 
— kuviot on painettava yhdellä kankaan väristä poikkea ­
valla värillä. Painatuksen on oltava pysyvä. 
Kukin kuvio sijoitetaan siten, että suorakulmion pitkät sivut 
ovat kankaan loimen suuntaiset (ks. piirros jäljempänä).
  
Tulliviranomaiset voivat hyväksyä myös muunlaiset merkin ­
nät, jos niistä käy selvästi ilmi, että tavara on tarkoitettu 
teolliseen käyttöön kuten seulomiseen, suodattamiseen 
tai vastaavaan, mutta ei vaatteiden valmistukseen tai vastaa ­
vaan käyttöön. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu silkkipainatuksessa käy ­
tettävät kehykset, joihin on pingotettu kangas (ala ­
nimike 5911 90 90), eivätkä käsiseulat ja -sihdit (ni ­
mike 9604 00 00).  
5911 90 10 ja 
5911 90 90  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 5911 kohdassa A luetellut tekstiilituotteet, lukuun otta ­
matta alanimikkeissä 5911 10 00, 5911 20 00 ja 5911 40 00 
eriteltyjä tekstiilikankaita. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat 
lisäksi HS-selityksissä nimikkeen 5911 kohdassa B luetellut 
tavarat, lukuun ottamatta alanimikkeen 5911 20 00 sovitet ­
tua seulakangasta ja alanimikkeiden 5911 31 11—5911 32 90 
tavaroita. 
Ks. alanimikkeen 5911 90 HS-alanimikeselityksissä luokit ­
telusta, joka koskee toisiinsa kytketyistä monofilamenttilan ­
kakierukoista muodostettuja tavaroita, joita käytetään sa ­
mankaltaisiin tarkoituksiin kuin sellaisia tekstiilikankaita ja 
huopia, jollaisia käytetään paperikoneissa ja niiden kaltai ­
sissa koneissa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 329  
60 RYHMÄ  
NEULOKSET  
Yleisohjeita  
Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokit ­
telusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet.  
6002  Neulokset, leveys enintään 30 cm, vähintään 5 painopro ­
senttia elastomeerilankaa tai kumilankaa sisältävät, 
muut kuin nimikkeeseen 6001 kuuluvat  
Ilmaisun ”elastomeerilanka” määrittelystä, ks. tämän jakson 
13 huomautus.  
6003  Neulokset, leveys enintään 30 cm, muut kuin nimikkei ­
siin 6001 tai 6002 kuuluvat  
6003 30 10  raschel-pitsi  
Raschel-pitsi on jacquard-raschel-laitteella valmistettu pitsi ­
mäinen kuviollinen neulesidos. Tavaran paksuus voi vaih ­
della kuvioiden ja pohjan mukaan. Paksuuden vaihtelulla 
saadaan aikaan kohokuvio ja varjovaikutelma.  
6004  Neulokset, leveys suurempi kuin 30 cm, vähintään 5 pai ­
noprosenttia elastomeerilankaa tai kumilankaa sisältä ­
vät, muut kuin nimikkeeseen 6001 kuuluvat  
Ilmaisun ”elastomeerilanka” määrittelystä, ks. tämän jakson 
13 huomautus.  
6005  Loimineulokset (myös virkkuuneulekoneella neulotut), 
muut kuin nimikkeisiin 6001—6004 kuuluvat  
Loimineulokset ovat loimineulos-, raschel- tai virkkuuneule ­
koneilla valmistettuja tavaroita, jotka eroavat neuloksista ja 
silmukkaneuloksista siinä, että loimilangat ovat toisiinsa 
kiinnitettyinä silmukoilla. Loimineulokset muodostuvat yh ­
destä tai useammasta pituussuuntaan kulkevasta lankajärjes ­
telmästä, jossa vierekkäiset langat menevät sivuttain ristiin 
ja muodostavat samalla silmukoita (monilankatekniikka) (ks. 
myös HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeet, A kohdan II 
alakohta). 
Virkkuuneulekone (crochet galloon machine) kuuluu loimi ­
neuloskoneiden ryhmään, joissa käytetään pituussuuntaan 
kulkevaa loimijärjestelmää, jossa kude kulkee vaakasuoraan. 
Virkkuuneulekoneita käytetään vaatteisiin tarkoitettujen neu ­
losta olevien nauhojen valmistukseen (vyötärölle ja lahkeen ­
suihin tarkoitetut joustavat reunusnauhat, nimikointinauhat, 
kannatinnauhat, reunusnauhat, hikinauhat ja vetoketjunauhat) 
sekä verho- ja verhoilunauhojen valmistukseen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 330  
6005 31 50  raschel-pitsi, muu kuin verhoihin tarkoitettu kangas 
tai verkkokangas  
Ks. alanimikkeen 6003 30 10 selittävät huomautukset.  
6005 32 50  raschel-pitsi, muu kuin verhoihin tarkoitettu kangas 
tai verkkokangas  
Ks. alanimikkeen 6003 30 10 selittävät huomautukset.  
6005 33 50  raschel-pitsi, muu kuin verhoihin tarkoitettu kangas 
tai verkkokangas  
Ks. alanimikkeen 6003 30 10 selittävät huomautukset.  
6005 34 50  raschel-pitsi, muu kuin verhoihin tarkoitettu kangas 
tai verkkokangas  
Ks. alanimikkeen 6003 30 10 selittävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 331  
61 RYHMÄ  
VAATTEET JA VAATETUSTARVIKKEET, NEULOSTA  
Yleisohjeita  
1. Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luo ­
kittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet.  
2. Vähittäismyyntiä varten sarjoiksi pakattujen vaatteiden luokittelusta, 
ks. tämän jakson 14 huomautus.  
3. Kun nimikkeen 6103 tai 6104 pukuun tai yhdistelmäasuun kuu ­
luvassa jossain osassa on päälleommeltuja koristeita, joita ei ole 
muussa osassa tai muissa osissa, kaikki nämä vaatekappaleet luoki ­
tellaan puvuiksi tai yhdistelmäasuiksi, jos koristeilla on vain vähäi ­
nen merkitys ja niitä on vain yhdessä tai kahdessa kohtaa vaatekap ­
paletta (esim. kauluksessa ja hihansuissa tai kauluskäänteissä ja tas ­
kuissa).  
Näitä vaatekappaleita ei kuitenkaan luokitella puvuiksi tai yhdistel ­
mäasuiksi silloin, kun koristeet on valmistettu vaatekappaleen neulo ­
misen yhteydessä, paitsi jos koriste on logo tai muu sen kaltainen 
symboli.  
4. Ylävartalon peittävät vaatekappaleet erotukseksi alavartalon peittä ­
vistä vaatekappaleista ja koko vartalon peittävistä vaatekappaleista 
(esim. päällystakit ja leningit ) ovat vaatekappaleita, jotka:  
— objektiivisten ominaisuuksiensa (tyyli, leikkaus jne.) puolesta on 
selkeästi tarkoitettu käytettäväksi esim. anorakkeina, (puvun) tak ­
keina ja yhdistelmäasujen yläosina, paitapuseroina ja puseroina, 
pyjaman yläosina, pujopaitoina, neuletakkeina ja liiveinä, hiihto ­
pukujen yläosina jne. (Mikäli toisin ei määrätä, näiden vaatekap ­
paleiden ei tarvitse peittää ylävartaloa kokonaan.), ja jotka  
— eivät ulotu reiden puolivälin alapuolelle. Näiden vaatekappalei ­
den jotkin osat voivat kuitenkin lähinnä muotisyistä ulottua rei ­
den puolivälin alapuolelle (esim. koristeelliset muodikkaat hap ­
sut, mutta myös frakkien perinteiset hännykset) ja voidaan jättää 
huomiotta vaatekappaleen pituuden suhteen, koska ne eivät 
muuta vaatekappaleiden tehtävää, joka on ylävartalon peittämi ­
nen.  
6101  Miesten ja poikien päällystakit, autoilutakit, viitat, kaa ­
vut, anorakit (myös hiihtotakit ja -puserot), tuulipuserot, 
tuulitakit ja niiden kaltaiset tavarat, neulosta, muut kuin 
nimikkeeseen 6103 kuuluvat  
Alanimikkeiden 6201 91 00–6201 99 00 selittävät huomau ­
tukset koskevat soveltuvin osin tätä nimikettä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 332  
6101 20 10  päällystakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja niiden kaltai ­
set tavarat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat päällystakeille ja niiden 
kaltaisille tavaroille on ominaista muun muassa se, että ne 
ulottuvat päälle puettuina vähintään reiden puoliväliin. 
Miesten (ei poikien) standardikokoa (normaalikokoa) ole ­
valla vaatekappaleella voidaan yleensä katsoa olevan vaa ­
dittu vähimmäispituus, jos vaate suoraksi asetettuna ja mi ­
tattuna selkäpuolelta kaulussaumasta (7. kaulanikaman koh ­
dalta) helmaan vastaa pituudeltaan jäljempänä olevassa tau ­
lukossa annettuja, senttimetreinä ilmoitettuja pituuksia (ks. 
jäljempänä oleva kuva).
  
Taulukossa annetut mitat ovat miesten (ei poikien) vaa ­
tekappaleiden standardikokojen (normaalikokojen) keskiar ­
voja kokoryhmistä S ( small , pienet koot), M ( medium , kes­
kikoot) ja L ( large , suuret koot).  
Miesten (ei poikien) vaatekappaleiden standardikokojen 
pituudet senttimetreinä, mitattuna selkäpuolelta kaulus ­
saumasta helmaan
  
Vaatekappaleet, jotka eivät täytä päällystakeilta ja niiden 
kaltaisilta tavaroilta vaadittua vähimmäispituutta (pituus rei ­
den puoliväliin), luokitellaan, näihin alanimikkeisiin kuu ­
luvia autoilutakkeja (autoilutakit ja niiden kaltaiset, ks. jäl ­
jempänä oleva määritelmä) lukuun ottamatta, alanimikkei ­
siin 6101 20 90, 6101 30 90 tai 6101 90 80.  
Autoilutakit  
Autoilutakit ovat väljiä, pitkähihaisia päällysvaatteita, joita 
käytetään kaiken muun vaatetuksen päällä ja jotka on tar ­
koitettu suojaamaan säältä. Nämä takit on yleensä valmis ­
tettu raskaista tekstiilikankaista, ei kuitenkaan nimik ­
keessä 5903, 5906 tai 5907 00 00 mainituista kankaista. Au ­
toilutakkien pituus vaihtelee reiden yläosasta aina reiden 
puoliväliin asti. Takit voivat olla yksi- tai kaksirivisiä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 333  
Autoilutakeilla on yleensä seuraavat ominaisuudet: 
— edestä kokonaan avattava, napeilla tai joskus myös ve ­
toketjulla tai painonapeilla suljettava, 
— vuori, myös irroitettava (myös topattu ja/tai tikattu), 
— takahalkio tai sivuhalkiot. 
Lisäksi autoilutakeissa voi olla: 
— taskut, 
— kaulus. 
Autoilutakeilla ei ole seuraavia ominaisuuksia: 
— huppu, 
— vetonauha tai jokin muu kiristysväline vyötäröllä ja/tai 
helmassa. Takissa voi kuitenkin olla vyö. 
Autoilutakkien kyseessä ollessa, ilmaisu ”ja niiden kaltaiset” 
sisältää myös vaatteet, joilla on muuten samat ominaisuudet 
kuin autoilutakeilla mutta niissä on huppu.  
6101 30 10  päällystakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja niiden kaltai ­
set tavarat  
Ks. alanimikkeen 6101 20 10 selittävät huomautukset.  
6101 90 20  päällystakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja niiden kaltai ­
set tavarat  
Ks. alanimikkeen 6101 20 10 selittävät huomautukset.  
6102  Naisten ja tyttöjen päällystakit, autoilutakit, viitat, kaa ­
vut, anorakit (myös hiihtotakit ja -puserot), tuulipuserot, 
tuulitakit ja niiden kaltaiset tavarat, neulosta, muut kuin 
nimikkeeseen 6104 kuuluvat  
Alanimikkeiden 6201 91 00–6201 99 00 selittävät huomau ­
tukset koskevat soveltuvin osin tätä nimikettä.  
6102 10 10  päällystakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja niiden kaltai ­
set tavarat  
Alanimikkeen 6101 20 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin näitä alanimikkeitä, joten vastaavat naisten 
(ei tyttöjen) vaatekappaleiden mitat ovat:  
Naisten (ei tyttöjen) vaatekappaleiden standardikokojen 
pituudet senttimetreinä, mitattuna selkäpuolelta kaulus ­
saumasta helmaan
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 334  
6102 20 10  päällystakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja niiden kaltai ­
set tavarat  
Ks. alanimikkeen 6102 10 10 selittävät huomautukset.  
6102 30 10  päällystakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja niiden kaltai ­
set tavarat  
Ks. alanimikkeen 6102 10 10 selittävät huomautukset.  
6102 90 10  päällystakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja niiden kaltai ­
set tavarat  
Ks. alanimikkeen 6102 10 10 selittävät huomautukset.  
6104  Naisten ja tyttöjen puvut, yhdistelmäasut, jakut, takit ja 
bleiserit, leningit, hameet, housuhameet, pitkät housut, 
lappuhaalarit, polvihousut ja shortsit (ei kuitenkaan 
uimapuvut), neulosta  
6104 41 00 – 
6104 49 00  leningit  
Ilmaisulla ”leningit” tarkoitetaan vartalon peittämiseen tar ­
koitettuja, myös hihattomia vaatekappaleita, jotka alkavat 
tavallisesti olkapäistä ja voivat ulottua nilkkoihin tai niiden 
alapuolelle. Niitä on oltava mahdollista käyttää ilman, että 
samanaikaisesti tarvitaan toisia vaatekappaleita peittämään 
vartaloa. Tämä ilmaisu käsittää myös läpikuultavat leningit. 
Niitä on oltava mahdollista käyttää ilman, että samanaikai ­
sesti tarvitaan toisia vaatekappaleita alusvaatteita lukuun ot ­
tamatta. Jos tällaisten vaatekappaleiden yläosa koostuu ol ­
kaimista ja rintalapuista edessä tai edessä ja takana, niitä 
pidetään leninkeinä vain, jos ko. rintalappujen mittasuhteet, 
leikkaus ja paikka ovat sellaiset, että näitä vaatekappaleita 
voidaan käyttää kuten edellä on kuvailtu. Jos näin ei ole, 
nämä vaatekappaleet luokitellaan hameiksi alanimikkei ­
siin 6104 51 00–6104 59 00.  
6104 51 00 – 
6104 59 00  hameet ja housuhameet  
Ilmaisulla ”hameet” tarkoitetaan alavartalon peittämiseen 
tarkoitettuja vaatekappaleita, jotka alkavat tavallisesti vyötä ­
röltä ja voivat ulottua nilkkoihin tai niiden alapuolelle. Ha ­
meiden kanssa on käytettävä vähintään yhtä muunlaista vaa ­
tekappaletta kuten T-paitaa, puseroa, paitapuseroa, pujopai ­
taa tai niiden kaltaista ylävartalon peittävää vaatekappaletta. 
Jos hameissa on olkaimet, niiden luokitus ei välttämättä 
muutu. 
Kun vaatekappaleissa on olkaimien lisäksi rintalaput edessä 
ja/tai takana, ne luokitellaan hameina näihin alanimikkeisiin, 
jos ko. rintalappujen mittasuhteiden, leikkauksen ja paikan 
vuoksi näitä vaatekappaleita ei voida käyttää ilman edellä 
mainittujen kaltaista muuta vaatekappaletta. Housuhameet 
ovat edellä mainittujen hameiden kaltaisia, mutta kumman ­
kin jalan erikseen verhoavia vaatekappaleita. Housuhamei ­
den leikkaus ja leveys erottavat ne shortseista ja housuista.  
6106  Naisten ja tyttöjen puserot, myös paitapuserot, neulosta  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 335  
Puserot  
Naisten ja tyttöjen puserot ovat ylävartalon peittämiseen 
tarkoitettuja, kevyitä, muodikkaita ja tavallisesti leikkauksil ­
taan väljiä vaatekappaleita, jotka voivat olla myös kauluk ­
settomia ja hihattomia ja joissa voi olla minkälainen pääntie 
tahansa tai vähintään olkahihnat. Puseroissa on napitus tai 
muita sulkemisvälineitä — vain hyvin syväänuurretut vaa ­
tekappaleet voivat olla ilman nappeja tai kiinnikkeitä — 
sekä mahdollisesti koristeita kuten solmio, röyhelöitä, sol ­
miohuivi, pitsiä tai koruompeluksia.  
Paitapuserot  
Naisten ja tyttöjen paitapuserot ovat ylävartalon peittämi ­
seen tarkoitettuja vaatekappaleita, joissaon pääntiestä koko ­
naan tai osittain avattava halkio ja joissa on hihat ja taval ­
lisesti myös kaulus ja joissa voi olla taskut, mutta ei kui ­
tenkaan vyötärön alapuolella. Näiden vaatekappaleiden leik ­
kaus perustuu miesten ja poikien paitojen leikkaukseen, 
minkä vuoksi halkio on yleensä edessä. Vaate suljetaan niin, 
että oikea reuna peittää vasemman. 
Tämän ryhmän 9 huomautuksen mukaisesti tämän nimik ­
keen paitapuseroissa voi olla halkio, jonka reunat eivät peitä 
toisiaan. 
Tämän nimikkeen vaatekappaleet ulottuvat vyötärön alapuo ­
lelle. Puserot ovat tavallisesti lyhyempiä kuin muut edellä 
mainitut vaatekappaleet. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu mm. vaatekappaleet, joita 
ilmoitetun pituuden perusteella voidaan käyttää leninkeinä.  
6107  Miesten ja poikien alushousut, yöpaidat, pyjamat, kylpy ­
takit, aamutakit ja niiden kaltaiset tavarat, neulosta  
6107 21 00 – 
6107 29 00  yöpaidat ja pyjamat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. neuloksesta valmis ­
tetut miesten ja poikien pyjamat, jotka ulkonäöltään ja ma ­
teriaaliltaan ovat tunnistettavissa yksinomaan tai pääasiassa 
yöasuina käytettäviksi vaatteiksi. 
Pyjamat koostuvat kahdesta vaatekappaleesta, jotka ovat 
— ylävartalon peittävä, tavallisesti jakkumainen vaatekap ­
pale, 
— housut tai shortsit muodostava, leikkaukseltaan yksinker ­
tainen vaatekappale, myös edestä avattava.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 336  
Näiden pyjamien osien on oltava toisiaan vastaavaa tai yh ­
teensopivaa kokoa ja leikkausten, käytetyn kankaan, värien, 
koristeiden ja viimeistyksen on oltava yhteensopivia niin, 
että voidaan selvästi osoittaa, että osat on suunniteltu yh ­
dessä käytettäviksi vaatekappaleiksi. 
Pyjamien täytyy olla miellyttävän tuntuisia yöasuina käytet ­
täviksi. Miellyttävyyteen vaikuttaa: 
— materiaali, 
— tavallisesti väljä leikkaus ja 
— epämukavien yksityiskohtien kuten suurien tai pullotta ­
vien nappien ja liiallisten, päälleommeltujen koristeiden 
puuttuminen. 
Yksiosainen, sekä ylä- että alavartalon peittävä, kummankin 
jalan erikseen verhoava, haalarimainen yöasu luokitellaan 
alanimikkeisiin 6107 91 00 tai 6107 99 00.  
6108  Naisten ja tyttöjen alushameet, pikkuhousut ja muut 
alushousut, yöpaidat, pyjamat, aamupuvut (negliges), 
kylpytakit, aamutakit ja niiden kaltaiset tavarat, neu ­
losta  
6108 31 00 – 
6108 39 00  yöpaidat ja pyjamat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. neuloksesta valmis ­
tetut naisten ja tyttöjen pyjamat, jotka ulkonäöltään ja ma ­
teriaaliltaan ovat tunnistettavissa yksinomaan tai pääasiassa 
yöasuina käytettäviksi vaatteiksi. 
Pyjamat koostuvat kahdesta vaatekappaleesta, jotka ovat 
— ylävartalon peittävä, tavallisesti jakkumainen vaatekap ­
pale, 
— housut tai shortsit muodostava, leikkaukseltaan yksinker ­
tainen vaatekappale, myös edestä avattava. 
Näiden pyjamien osien on oltava toisiaan vastaavaa tai yh ­
teensopivaa kokoa ja leikkausten, käytetyn kankaan, värien, 
koristeiden ja viimeistyksen on oltava yhteensopivia niin, 
että voidaan selvästi osoittaa, että osat on suunniteltu yh ­
dessä käytettäviksi vaatekappaleiksi. 
Pyjamien täytyy olla miellyttävän tuntuisia yöasuina käytet ­
täviksi. Miellyttävyyteen vaikuttaa: 
— materiaali, 
— tavallisesti väljä leikkaus ja 
— epämukavien yksityiskohtien kuten suurien tai pullotta ­
vien nappien ja liiallisten, päälleommeltujen koristeiden 
puuttuminen. 
”Babydoll” -asukokonaisuuksia, jotka muodostuvat hyvin 
lyhyestä yöpaidasta ja siihen yhteensopivista pikkuhousuis ­
ta, pidetään myös pyjamina. 
Yksiosainen, sekä ylä- että alavartalon peittävä, kummankin 
jalan erikseen verhoava, haalarimainen yöasu luokitellaan 
alanimikkeisiin 6108 91 00–6108 99 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 337  
6109  T-paidat, aluspaidat ja muut aluspaitojen kaltaiset pai ­
dat, neulosta  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu tämän ryhmän 2 lisähuo ­
mautuksessa mainittujen vaatekappaleiden kaltaiset vaa ­
tekappaleet, joiden edessä on pääntiestä osittain avattava 
halkio, joka suljetaan sulkemisvälineillä tai jonka toinen 
reuna ainoastaan peittää toisen tai jonka reunat eivät peitä 
toisiaan ollenkaan. Nämä vaatekappaleet luokitellaan ta ­
pauksesta riippuen tavallisesti nimikkeeseen 6105 tai 6106, 
tämän ryhmän 4 ja 9 huomautusten määräysten mukaisesti. 
Jos kysymyksessä on miesten ja poikien hihattomat vaa ­
tekappaleet, ne luokitellaan tämän ryhmän 4 huomautuksen 
toisen lauseen määräysten mukaisesti nimikkeeseen 6114.  
6110  Neulepuserot, pujopaidat, neuletakit, liivit ja niiden kal ­
taiset tavarat, neulosta  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ylävartalon peittämiseen 
tarkoitetut vaatekappaleet, joissa on millainen pääntie tahan ­
sa, myös hihattomat, kauluksettomat ja taskuilla varustetut. 
Näissä vaatekappaleissa on tavallisesti päärme tai joustin ­
neulos alareunassa, halkion ympärillä, hihansuissa tai 
hiha-aukoissa. 
Nämä vaatekappaleet on voitu tehdä mistä tahansa tekstii ­
likuidusta tai neulostyypistä, myös kevyistä tai tiheäsilmuk ­
kaisista neuloksista. 
Niissä voi olla kaikenlaisia koristeita, myös pitsiä tai koris ­
teommelta. 
Alla on esimerkkejä tähän nimikkeeseen kuuluvista vaa ­
tekappaleista: 
1. Neulepuserot ja pujopaidat, mukaan lukien collegepus ­
erot (joissa on V-aukko, pyöreä tai veneen muotoinen 
pääntie tai poolo- tai pystykaulus), jotka puetaan ylle 
pään yli vetämällä ja joiden pääntiessä ei ole halkiota 
eikä sulkemisvälineitä. 
2. Edellisessä kohdassa kuvailtujen kaltaiset vaatekappaleet, 
myös kaulukselliset, joissa on pääntiestä osittain avatta ­
va, napeilla tai muilla välineillä suljettava halkio esim. 
edessä tai olkapäällä. 
3. Liivit ja neuletakit, jotka ovat edestä kokonaan avattavia, 
myös napeilla tai muilla sulkemisvälineillä suljettavat, 
myös kaulukselliset. 
4. Pujopaita-villatakkiyhdistelmänä (twin-set) tunnettu asu, 
joka koostuu hihallisesta tai hihattomasta pujopaidasta 
ja pitkä- tai lyhythihaisesta neuletakista. Näiden vaa ­
tekappaleiden on oltava toisiaan vastaavaa kokoa ja ma ­
teriaaliltaan ja väreiltään samanlaiset. Myös mahdollisten 
kuvioiden ja koristeiden on oltava samanlaiset molem ­
missa vaatekappaleissa. 
5. Edellissä kohdissa kuvaillut vaatekappaleet, jotka on val ­
mistettu T-paidoissa tai niiden kaltaisissa vaatekappa ­
leissa käytetystä kevyestä materiaalista ja joissa on veto ­
nauha, joustinneulos tai muita välineitä alareunan kiris ­
tämiseksi. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu mm.: 
a) naisten ja tyttöjen puserot (nimike 6106),  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 338  
b) anorakit, tuulipuserot, tuulitakit ja niiden kaltaiset tavarat 
(tapauksesta riippuen nimike 6101 tai 6102), 
c) T-paidat sekä aluspaidat ja niiden kaltaiset paidat (ni ­
mike 6109).  
6110 12 10 ja 
6110 12 90  kashmirvuohen karvaa  
Ks. alanimikkeen 5102 11 HS-alanimikeselitykset.  
6110 20 10  kevyet, tiheäsilmukkaiset puserot tai pujopaidat, joissa 
on poolo- tai pystykaulus  
Kevyinä puseroina ja pujopaitoina, joissa on poolo- tai pys ­
tykaulus, pidetään seuraavia vaatekappaleita: ylävartalon 
peittävät, vartalonmyötäiset, yksi- tai moniväriset, kevyet 
tiheäsilmukkaiset vaatekappaleet, hihalliset tai hihattomat, 
joissa on poolo- tai pystykaulus ilman halkiota. 
Ilmaisulla ”tiheäsilmukkainen” tarkoitetaan tiheää neulosta, 
jossa on sekä vaaka- että pystysuuntaan vähintään 12 sil ­
mukkaa senttimetrillä, laskettuna 10 cm x 10 cm kokoisen 
näytepalan yhdeltä puolelta. 
Kevyet puserot ja pujopaidat, joissa on poolo- tai pystykau ­
lus, ovat yleensä yksinkertaista neulosta (sileä neulos), jous ­
tinneulosta (1 x 1) tai interlockneulosta. 
Yksinkertainen neulos (sileä neulos)on yksinkertaisin kude ­
neulos (piirros 1), jossa silmukat ovat oikealla puolella pien ­
ten v-kirjainten tai ylöalaisin olevien v-kirjainten muotoisia 
(piirros 2) ja nurjalla puolella toisiinsa sidottujen lenkkien 
kaltaisia (piirros 3).
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 339  
Tiheäsilmukkainen ”1 oikein, 1 nurin” -joustinneulos (piir- 
ros 4), jossa oikeat ja nurjat silmukat vuorottelevat jokaisessa 
kerroksessa (piirros 5) niin, että pituussuunnassa neuloksen 
toisen puolen ”kohoraidat” vastaavat toisen puolen vakoja. 
Neuloksen molemmat puolet ovat samannäköiset (piirrokset 6 
ja 7).
  
Interlockneulos on kaksinkertainen joustinneulos, jonka mo- 
lemmat puolet ovat samannäköiset. Tämä neulos on saatu 
aikaan yhdistämällä kahden 1 × 1 -joustinneuloksen silmukat 
(piirros 8) niin,  että näiden kahden joustineuloksen silmukat 
vuorottelevat lomittain neuloksen kummallakin puolella (piir- 
ros 9). Neuloksen molempien puolien ”kohoraidat” ovat siis 
vastakkain (piirrokset 10 ja 11).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 340
  
6110 30 10  kevyet, tiheäsilmukkaiset puserot tai pujopaidat, joissa 
on poolo- tai pystykaulus  
Ks. alanimikkeen 6110 20 10 selittävät huomautukset.  
6111  Vauvanvaatteet ja -vaatetustarvikkeet, neulosta  
Ks. tämän ryhmän 6 huomautuksen a alakohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 341  
Tähän nimikkeeseen kuuluu joukko vaatekappaleita, jotka 
on tarkoitettu kooltaan enintään 86 cm:n pituisille pikkulap ­
sille (tavallisesti noin 18 kuukauden ikäiset pikkulapset). 
Näitä vaatekappaleita ovat mm. takit, kaavut, tikatut vaat ­
teet, potkupuvut, aamutakit, kaksiosaiset puvut, leikkiasut, 
pitkät housut, suojahousut, polvihousut, leikkipuvut, liivit, 
tuulitakit, leningit, hameet, bolerot, jakut, anorakit, viitat, 
tunikat, puserot, paitapuserot, shortsit, jne. 
Jotkut näistä vaatekappaleista ovat vauvoille tarkoitettuja 
vaatteita. Joidenkin kokoa ei voida määritellä, mutta ne luo ­
kitellaan tähän nimikkeeseen, jos ne ovat selvästi vauvan ­
vaatteita. 
Näin ollen tähän nimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. kastemekot ja -kaavut, 
2. pienet hihattomat, hupulliset takit ja kaavut, 
3. potkupuvut: vaatekappaleet, joissa on huppu ja hihat ja 
jotka muodostavat sekä takin että pussin (alareunasta 
täysin suljetut), 
4. vauvojen makuupussit, myös topatut, joissa on hihat tai 
hiha-aukot. Näistä on esimerkkikuva jäljempänä.
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 342  
6112  Verryttelypuvut, hiihtopuvut sekä uimapuvut ja uima ­
housut, neulosta  
6112 11 00 – 
6112 19 00  verryttelypuvut  
Ks. HS-selitykset, nimike 6112, A kohta.  
6112 31 10 – 
6112 39 90  miesten ja poikien uimapuvut  
Ks. HS-selitykset, nimike 6112, C kohta, jossa mainitaan, 
että nimikkeeseen 6112 kuuluvat muun muassa uimahousut, 
myös kimmoiset. 
Uimahousut ovat vaatteita, jotka on ulkonäkönsä, leikkauk ­
sensa ja kankaan laadun vuoksi tarkoitettu käytettäviksi yk ­
sinomaan tai pääasiassa uima-asuina eikä nimikkeeseen 6103 
tai 6104 kuuluvina ”shortseina”. Ne on yleensä valmistettu 
kokonaan tai pääasiassa tekokuiduista. 
Uimahousuilla on oltava kaikki seuraavat ominaisuudet: 
— niissä on vaatteeseen ommeltu alushousuosa tai vähin ­
tään vuoritettu etuosa tai haarakappale, 
— ne ovat tiukkoja vyötäröltä (niissä on esim. kiristysnauha 
tai kuminauhavyötärö). 
Uimahousuissa voi olla taskuja edellyttäen, että: 
— ulkotaskuissa on tiivis sulkemisväline (niissä on oltava 
esim. sellainen vetoketju tai tarranauhan tyyppinen sul ­
kemisväline, jolla tasku voidaan sulkea täysin, eli taskut 
eivät saa olla vain osittain suljettavia), 
— sisätaskuissa on samanlainen tiivis sulkemisväline kuin 
edellä mainituissa ulkotaskuissa. Vyötärölle kiinnite ­
tyissä sisätaskuissa voi kuitenkin olla pelkästään läppä, 
jos se sulkee taskun suun täydellisesti. 
Uimahousuilla ei voi olla seuraavia ominaisuuksia: 
— niissä ei ole aukkoa etuosassa ei edes sulkemisvälineellä 
varustettua, 
— niissä ei ole aukkoa vyötäröllä ei edes sulkemisvälineellä 
varustettua.  
6112 41 10 – 
6112 49 90  naisten ja tyttöjen uimapuvut  
Alanimikkeiden 6112 31 10–6112 39 90 selittävät huomau ­
tukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 343  
6115  Sukkahousut, myös terättömät, sukat, puolisukat ja nii ­
den kaltaiset neuletuotteet, myös tukisukat (esimerkiksi 
suonikohjusukat) ja jalkineet, joissa ei ole kiinnitettyä 
anturaa, neulosta  
6115 10 10 ja 
6115 10 90  tukisukat (esimerkiksi suonikohjusukat)  
Ks. alanimikkeen 6115 10 HS-alanimikeselitykset.  
6117  Muut sovitetut vaatetustarvikkeet, neulosta; vaatteiden 
tai vaatetustarvikkeiden neulotut osat  
6117 80 10 ja 
6117 80 80  muut tarvikkeet  
Ks. HS-selitykset, nimike 6117, toisen kappaleen 12 kohta. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. urheilijoiden päässä ja 
ranteissa hien imeytymiseksi käyttämät, neulosta olevat hi ­
kinauhat sekä neulosta olevat korvalaput, yhdistämättömät 
tai yhdistetyt.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 344  
62 RYHMÄ  
VAATTEET JA VAATETUSTARVIKKEET, MUUTA KUIN NEULOSTA  
Yleisohjeita  
1. Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luo ­
kittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet.  
2. Vähittäismyyntiä varten sarjoiksi pakattujen vaatteiden luokittelusta, 
ks. tämän jakson 14 huomautus.  
3. Kun nimikkeen 6203 tai 6204 pukuun tai yhdistelmäasuun kuu ­
luvassa jossain osassa on päälleommeltuja koristeita, joita ei ole 
muussa osassa tai muissa osissa, kaikki nämä vaatekappaleet luoki ­
tellaan puvuiksi tai yhdistelmäasuiksi, jos koristeilla on vain vähäi ­
nen merkitys ja niitä on vain yhdessä tai kahdessa kohtaa vaatekap ­
paletta (esim. kauluksessa ja hihansuissa tai kauluskäänteissä ja tas ­
kuissa).  
Näitä vaatekappaleita ei kuitenkaan luokitella puvuiksi tai yhdistel ­
mäasuiksi, jos koristeet on valmistettu vaatekappaleen kudonnan yh ­
teydessä, paitsi jos koriste on logo tai muu sen kaltainen symboli.  
4. Tähän ryhmään kuuluvat mm. työssä ja ammatissa käytettävät vaa ­
tekappaleet, jotka on mainittu yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeissä 
ja joiden ulkonäön (yksinkertainen tai erityinen leikkaus tai kuosi, 
joka liittyy vaatteen käyttötarkoitukseen) ja kankaan luonteen (kan ­
gas on tavallisesti jäykkää ja kutistumatonta) perusteella on selvää, 
että ne on suunniteltu käytettäviksi yksinomaan tai pääasiassa muun 
vaatetuksen ja/tai henkilöiden (kehon tai terveyden) suojana työssä, 
ammatin harjoittamisessa tai kotitaloustehtävissä.  
Näissä vaatteissa ei yleensä ole koristeita. Näissä vaatekappaleissa 
olevia kirjoituksia ja symboleita, jotka viittaavat suoritettavaan toi ­
mintaan, ei pidetä koristeina.  
Nämä vaatteet on valmistettu puuvillasta, synteettikuiduista, muunto ­
kuiduista tai näiden tekstiiliaineiden sekoituksesta.  
Näitä vaatekappaleita valmistettaessa käytetään kestävyyden lisää ­
miseksi useimmiten kahta saumatyyppiä: varmuustikkisaumaa ja 
katesaumaa.  
Työssä ja ammatissa käytettävät vaatekappaleet suljetaan useimmiten 
vetoketjuilla, painonapeilla, Velcro-tarranauhoilla tai nauhoilla tai nii ­
den kaltaisilla välineillä nyörittäen tai solmien.  
Tämän kaltaisessa vaatetuksessa voi olla taskut, jotka ovat tavallisesti 
päälleommeltuja. Sivutaskut on yleensä valmistettu samasta kan ­
kaasta kuin itse vaatekappale eikä niitä ole vuoritettu muille vaa ­
tekappaleille tyypillisellä tavalla.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 345  
Työssä ja ammatissa käytettävistä vaatekappaleista voidaan mainita 
mm. mekaanikkojen, tehdastyöntekijöiden, muurareiden ja maanvil ­
jelijöiden käyttämät vaatteet, joita yleensä ovat kaksiosaiset vaa ­
tekappaleet, haalarit, lappuhaalarit ja pitkät housut. Muussa työssä 
(esim. lääkärit, sairaanhoitajat, kampaajat, leipurit, teurastajat jne.) 
saatetaan käyttää esiliinoja, suojapukuja, suojatakkeja jne.  
Työssä ja ammatissa käytettäviksi vaatekappaleiksi voidaan luokitella 
ainoastaan kaupallista kokoa 158 (vartalon pituus 158 cm) olevat tai 
sitä suuremmat vaatekappaleet.  
Univormuja ja niiden kaltaisia virkapukuja (esim. tuomareiden puvut 
ja kirkolliset vaatteet) ei pidetä työssä ja ammatissa käytettävinä 
vaatekappaleina.  
5. 61 ryhmän selittävien huomautusten yleisohjeiden 4 kohtaa sovelle ­
taan soveltuvin osin.  
6201  Miesten ja poikien päällystakit, autoilutakit, viitat, kaa ­
vut, anorakit (myös hiihtotakit ja -puserot), tuulipuserot, 
tuulitakit ja niiden kaltaiset tavarat, muut kuin nimik ­
keeseen 6203 kuuluvat  
6201 11 00 – 
6201 19 00  päällystakit, sadetakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja nii ­
den kaltaiset tavarat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat päällystakeille ja niiden kal ­
taisille tavaroille on ominaista muun muassa se, että ne 
ulottuvat päälle puettuina vähintään reiden puoliväliin. 
Miesten (ei poikien) standardikokoa (normaalikokoa) ole ­
valla vaatekappaleella voidaan yleensä katsoa olevan vaa ­
dittu vähimmäispituus, jos vaate suoraksi asetettuna ja mi ­
tattuna selkäpuolelta kaulussaumasta (7. kaulanikaman koh ­
dalta) helmaan vastaa pituudeltaan jäljempänä olevassa tau ­
lukossa annettuja, senttimetreinä ilmoitettuja pituuksia (ks. 
jäljempänä oleva kuva).
  
Taulukossa annetut mitat ovat miesten (ei poikien) vaatekap- 
paleiden standardikokojen (normaalikokojen) keskiarvoja ko- 
koryhmistä S ( small , pienet koot), M ( medium , keskikoot) ja 
L (large , suuret koot).  
Miesten (ei poikien) vaatekappaleiden standardikokojen 
pituudet senttimetreinä, mitattuna selkäpuolelta kaulus- 
saumasta helmaan  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 346
  
Vaatekappaleet, jotka eivät täytä päällystakeilta ja niiden 
kaltaisilta tavaroilta vaadittua vähimmäispituutta (pituus reiden 
puoliväliin), luokitellaan, näihin alanimikkeisiin kuuluvia 
autoilutakkeja (autoilutakit ja niiden kaltaiset, ks. jäljempänä 
o l e v a m ä ä r i t e l m ä ) l u k u u n o t t a m a t t a , a l a n i m i k k e i - 
siin 6201 91 00–6201 99 00.  
Autoilutakit  
Autoilutakit ovat väljiä, pitkähihaisia päällysvaatteita, joita 
käytetään kaiken muun vaatetuksen päällä ja jotka on 
tarkoitettu suojaamaan säält ä. Nämä takit ovat tyyliltään 
parkoja asiallisempia ja ne on yleensä valmistettu raskaista 
tekstiilikankaista (esim. tweed ja loden), ei kuitenkaan 
nimikkeessä 5602, 5603, 5903, 5906 tai 5907 00 00 main- 
ituista kankaista. Autoilutakkien pituus vaihtelee reiden 
yläosasta aina reiden puoliväliin asti. Takit voivat olla yksi- 
tai kaksirivisiä. 
Autoilutakeilla on yleensä seuraavat ominaisuudet: 
— edestä kokonaan avattava, napeilla tai joskus myös 
vetoketjulla tai painonapeilla suljettava, 
— vuori, myös irroitettava (myös topattu ja/tai tikattu), 
— takahalkio tai sivuhalkiot. 
Lisäksi autoilutakeissa voi olla: 
— taskut, 
— kaulus. 
Autoilutakeilla ei ole seuraavia ominaisuuksia: 
— huppu, 
— vetonauha tai jokin muu kiristysväline vyötäröllä ja/tai 
helmassa. Takissa voi kuitenkin olla vyö. 
Autoilutakkien kyseessä ollessa, ilmaisu ”ja niiden kaltaiset” 
sisältää myös vaatteet, joilla on muuten samat ominaisuudet 
kuin autoilutakeilla mutta niissä on huppu. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. parkat, jotka on 
suunniteltu suojaamaan kylmältä, tuulelta ja sateelta. Ne ovat 
väljiä, pitkähihaisia päällysvaatteita. Näihin alanimikkeisiin 
kuuluvat parkat on valmistettu raskaista ja tiiviistä kankaista, ei 
kuitenkaan nimikkeessä 5903, 5906 tai 5907 00 00 mainituista 
kankaista. Parkojen pituus vaihtelee reiden puolivälistä aina 
polviin asti.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 347  
Parkoilla on oltava myös kaikki seuraavat ominaisuudet: 
— huppu, 
— edestä kokonaan avattava, vetoketjulla, painonapeilla tai 
Velcro-tarranauhalla suljettava, usein suojaläpällä varustettu,  
— vuori, joka on tavallisesti tikattua kangasta tai keinoturkista,  
— vetonauha tai jokin muu kiristysväline vyötäröllä, lukuun 
ottamatta vyötä, 
— päälleommellut taskut.  
6201 91 00 – 
6201 99 00  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. anorakit, tuulipuserot, 
tuulitakit ja niiden kaltaiset tavarat, jotka on kuvailtu alla: 
1. Anorakit (myös hiihtotakit ja -puserot) ja niiden kaltaiset 
tavarat  
Anorakit on suunniteltu suojaamaan tuulelta, kylmältä ja 
sateelta. Niillä on monia samoja ominaisuuksia kuin mai ­
hinnousutakeilla, mutta ne eroavat niistä mm. pituuden 
suhteen. Anorakkien pituus voi vaihdella reilusti vyötä ­
rön alapuolelta aina reiden puoliväliin asti, mutta ei 
alemmaksi. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat anorakit on valmistettu 
tiheäkudoksisista kankaista (ei kuitenkaan nimik ­
keessä 5903, 5906 tai 5907 00 00 mainituista). 
Anorakeilla on seuraavat ominaisuudet: 
— huppu (joka on joskus piilotettu vaatekappaleen kau ­
lukseen), 
— edestä kokonaan avattava, vetoketjulla, painonapeilla 
tai Velcro-tarranauhalla suljettava, usein suojaläpällä 
varustettu 
— vuori (joka voi olla tikattu tai topattu) 
— pitkät hihat 
Lisäksi anorakeilla on tavallisesti vähintään yksi seuraa ­
vista ominaisuuksista: 
— vetonauha tai joku muu kiristysväline vyötäröllä ja/tai 
vaatteen alareunassa, 
— tiukat, joustonauhoilla tai jollain muulla välineellä 
kiristetyt hihansuut, 
— kaulus, 
— taskut. 
Anorakkien yhteydessä ilmaisulla ”ja niiden kaltaiset ta ­
varat” tarkoitetaan mm.: 
a) Vaatekappaleita, joilla on anorakkien ominaisuudet, 
mutta joissa ei ole joko  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 348  
— huppua tai 
— vuoria. 
Tällä ilmaisulla tarkoitetaan myös anorakeiksi mää ­
riteltyjä vaatekappaleita, joissa on edessä vain osittain 
avattava halkio ja sulkemisvälineet. Ilmaisulla ei kui ­
tenkaan tarkoiteta vaatekappaleita, joissa ei ole hup ­
pua eikä vuoria. 
b) Vuorittomat pitkähihaiset vaatekappaleet, jotka voivat 
ulottua reilusti lantion alapuolelle, mutta ei reiden 
puoltaväliä alemmas. Ne on valmistettu tiheäkudoksi ­
sesta kankaasta (ei kuitenkaan nimikkeessä 5903, 
5906 tai 5907 00 00 mainituista) ja tehty vedenpitä ­
viksi tai käsitelty niin, että ne antavat riittävän suojan 
erityisesti sateelta. 
Vaatekappaleissa on huppu, mutta ne eivät yleensä 
ole edestä kokonaan avattavia. Jos niissä on vain osit ­
tain avattava halkio, niissä ei välttämättä ole sulke ­
misvälineitä. Tällöin halkiossa on oltava suojaava 
kangaskiila. Hihansuissa ja vaatteen alareunassa on 
yleensä joustonauhat tai muita kiristimiä. 
Huputtomat ja vuorittomat vaatekappaleet, jotka voitai ­
siin luokitella ilmaisun ”anorakit (hiihtotakit ja -puserot) 
ja niiden kaltaiset tavarat” tarkoittamiksi vaatekappaleik ­
si, jos niissä olisi huppu tai vuori, voidaan kuitenkin 
luokitella ilmaisun ”niiden kaltaiset tavarat” tarkoitta ­
miksi vaatekappaleiksi, kun kysessä on tuulipuserot. 
2. Tuulipuserot, tuulitakit ja niiden kaltaiset tavarat  
a) Tuulipuserot on suunniteltu suojaamaan hieman sääl ­
tä. Ne ulottuvat lantiolle tai juuri lantion alapuolelle. 
Ne on valmistettu tiiviistä kankaista. Ne ovat yleensä 
vedenpitäviä, mutta toisin kuin anorakeissa, niissä ei 
ole huppua. 
Tuulipuseroilla on seuraavat ominaisuudet: 
— pitkät hihat, 
— edestä täysin avattavaja vetoketjulla suljettava, 
— vuori, joka ei ole tikattu eikä topattu, 
— kaulus, 
— vaatteen alaosassa (yleensä alareunassa) oleva ki ­
ristysväline. 
Lisäksi tuulipuseroissa voi olla tiukat, joustonauhoilla 
tai muilla välineillä kiristetyt hihansuut. 
b) Tuulitakit (joista yleisesti käytetään nimitystä ”pusak ­
ka”) ovat ylävartalon peittäviä päällysvaatteita. Tuu ­
litakeissa on yleensä väljä leikkaus, joka antaa niille 
puseroimaisen ulkomuodon ja ne ulottuvat yleensä 
vyötärölle tai juuri sen alapuolelle. Niissä on pitkät 
hihat, jotka ovat pidemmät kuin vaatekappale. Tuu ­
litakkien valmistuksessa käytettyjen tekstiilikankaiden 
ei tarvitse olla säältä suojaavia.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 349  
Tuulitakeilla on seuraavat ominaisuudet: 
— tiukka pääntie, myös kaulukseton 
— edestä täysin tai osittain avattava ja millä tahansa 
sulkemisvälineellä suljettava, 
— tavallisesti tiukat, joustonauhoilla tai jollain muulla 
välineellä kiristetyt hihansuut, 
— joustonauha tai muu kiristysväline vaatteen alareu ­
nassa. 
Lisäksi tuulitakeissa voi olla 
— päälleommellut taskut ja/tai 
— vuori ja/tai 
— huppu. 
Tuulitakkien yhteydessä ilmaisulla ”niiden kaltaiset tava ­
rat” tarkoitetaan mm. vaatekappaleita, joilla on edellä 
(b kohdassa) mainitut ominaisuudet, mutta 
— joissa ei ole tiukkaa pääntietä tai 
— jotka eivät ole edestä avattavia ja joissa on tiukka tai 
muunlainen pääntie tai 
— jotka ovat edestä avattavia, mutta joissa ei ole sulke ­
misvälineitä. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu: 
a) päällystakit, sadetakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja niiden 
kaltaiset tavarat, jotka luokitellaan alanimikkei ­
siin 6201 11 00–6201 19 00, 
b) päällystakit, sadetakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja niiden 
kaltaiset tavarat, jotka luokitellaan alanimikkei ­
siin 6202 11 00–6202 19 00, 
c) jakut, takit ja bleiserit, jotka luokitellaan alanimikkei ­
siin 6203 31 00–6203 39 90 tai 6204 31 00–6204 39 90, 
d) nimikkeiden 5903, 5906 tai 5907 00 00 tekstiilikankaista 
tai nimikkeen 5603 kuitukankaista valmistetut anorakit, 
tuulitakit ja tuulipuserot sekä niiden kaltaiset tavarat, 
jotka luokitellaan nimikkeeseen 6210.  
6202  Naisten ja tyttöjen päällystakit, autoilutakit, viitat, kaa ­
vut, anorakit (myös hiihtotakit ja -puserot), tuulipuserot, 
tuulitakit ja niiden kaltaiset tavarat, muut kuin nimik ­
keeseen 6204 kuuluvat  
6202 11 00 – 
6202 19 00  päällystakit, sadetakit, autoilutakit, viitat, kaavut ja nii ­
den kaltaiset tavarat  
Alanimikkeiden 6201 11 00–6201 19 00 selittävät huomau ­
tukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä, joten 
vastaavat naisten (ei tyttöjen) vaatekappaleiden mitat ovat:  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 350  
Naisten (ei tyttöjen) vaatekappaleiden standardikokojen 
pituudet senttimetreinä, mitattuna selkäpuolelta kaulus ­
saumasta helmaan
  
6202 91 00 – 
6202 99 00  muut  
Alanimikkeiden 6201 91 00–6201 99 00 selittävät huomau ­
tukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä.  
6204  Naisten ja tyttöjen puvut, yhdistelmäasut, jakut, takit ja 
bleiserit, leningit, hameet, housuhameet, pitkät housut, 
lappuhaalarit, polvihousut ja shortsit (ei kuitenkaan 
uimapuvut)  
6204 41 00 – 
6204 49 90  leningit  
Alanimikkeiden 6104 41 00–6104 49 00 selittävät huomau ­
tukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä.  
6204 51 00 – 
6204 59 90  hameet ja housuhameet  
Alanimikkeiden 6104 51 00–6104 59 00 selittävät huomau ­
tukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä.  
6206  Naisten ja tyttöjen puserot, myös paitapuserot  
Puserot  
Naisten ja tyttöjen puserot ovat ylävartalon peittämiseen 
tarkoitettuja, kevyitä, muodikkaita ja tavallisesti leikkauksil ­
taan väljiä vaatekappaleita, jotka voivat olla myös kauluk ­
settomia ja hihattomia ja joissa voi olla minkälainen pääntie 
tahansa tai vähintään olkahihnat. Puseroissa voi olla myös 
avattava halkio sekä koristeita kuten solmio, röyhelöitä, sol ­
miohuivi, pitsiä tai koruompeluksia.  
Paitapuserot  
Nimikkeen 6106 selittävien huomautusten määräykset nais ­
ten ja tyttöjen neulosta olevista paitapuseroista koskevat so ­
veltuvin osin tämän nimikkeen paitapuseroita. 
Tämän nimikkeen vaatekappaleet ulottuvat vyötärön alapuo ­
lelle. Puserot ovat tavallisesti lyhyempiä kuin muut tämän 
nimikkeen vaatekappaleet. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu vaatekappaleet, jotka ilmoi ­
tetun pituuden perusteella ovat tunnistettavissa leningeiksi.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 351  
6207  Miesten ja poikien aluspaidat, alushousut, yöpaidat, py ­
jamat, kylpytakit, aamutakit ja niiden kaltaiset tavarat  
6207 21 00 – 
6207 29 00  yöpaidat ja pyjamat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. miesten ja poikien 
pyjamat, muut kuin neuloksesta valmistetut, jotka ulkonäöl ­
tään ja materiaaliltaan ovat tunnistettavissa yksinomaan tai 
pääasiassa yöasuina käytettäviksi vaatteiksi. 
Pyjamat koostuvat kahdesta vaatekappaleesta, jotka ovat 
— ylävartalon peittävä, tavallisesti jakkumainen vaatekap ­
pale, 
— housut tai shortsit muodostava, leikkaukseltaan yksinker ­
tainen vaatekappale, myös edestä avattava. 
Näiden pyjamien osien on oltava toisiaan vastaavaa tai yh ­
teensopivaa kokoa ja leikkausten, käytetyn kankaan, värien, 
koristeiden ja viimeistyksen on oltava yhteensopivia niin, 
että voidaan selvästi osoittaa, että osat on suunniteltu yh ­
dessä käytettäviksi vaatekappaleiksi. 
Pyjamien täytyy olla miellyttävän tuntuisia yöasuina käytet ­
täviksi. Miellyttävyyteen vaikuttaa: 
— materiaali, 
— tavallisesti väljä leikkaus ja 
— epämukavien yksityiskohtien kuten suurien tai pullotta ­
vien nappien ja liiallisten, päälleommeltujen koristeiden 
puuttuminen. 
Yksiosainen, sekä ylä- että alavartalon peittävä, kummankin 
jalan erikseen verhoava, haalarimainen yöasu luokitellaan 
alanimikkeisiin 6207 91 00–6207 99 90.  
6208  Naisten ja tyttöjen aluspaidat, alushameet, pikkuhousut 
ja muut alushousut, yöpaidat, pyjamat, aamupuvut (neg ­
liges), kylpytakit, aamutakit ja niiden kaltaiset tavarat  
6208 21 00 – 
6208 29 00  yöpaidat ja pyjamat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. naisten ja tyttöjen py ­
jamat, muut kuin neuloksesta valmistetut, jotka ulkonäöltään 
ja materiaaliltaan ovat tunnistettavissa yksinomaan tai pää ­
asiassa yöasuina käytettäviksi vaatteiksi. 
Pyjamat koostuvat kahdesta vaatekappaleesta, jotka ovat 
— ylävartalon peittävä, tavallisesti jakkumainen vaatekap ­
pale, 
— housut tai shortsit muodostava, leikkaukseltaan yksinker ­
tainen vaatekappale, myös edestä avattava.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 352  
Näiden pyjamien osien on oltava toisiaan vastaavaa tai yh ­
teensopivaa kokoa ja leikkausten, käytetyn kankaan, värien, 
koristeiden ja viimeistyksen on oltava yhteensopivia niin, 
että voidaan selvästi osoittaa, että osat on suunniteltu yh ­
dessä käytettäviksi vaatekappaleiksi. 
Pyjamien täytyy olla miellyttävän tuntuisia yöasuina käytet ­
täviksi. Miellyttävyyteen vaikuttaa: 
— materiaali, 
— tavallisesti väljä leikkaus ja 
— epämukavien yksityiskohtien kuten suurien tai pullotta ­
vien nappien ja liiallisten, päälleommeltujen koristeiden 
puuttuminen. 
”Babydoll”-asukokonaisuuksia, jotka muodostuvat hyvin ly ­
hyestä yöpaidasta ja siihen yhteensopivista pikkuhousuista, 
pidetään myös pyjamina. 
Yksiosainen, sekä ylä- että alavartalon peittävä, kummankin 
jalan erikseen verhoava, haalarimainen yöasu luokitellaan 
alanimikkeisiin 6208 91 00–6208 99 00.  
6209  Vauvanvaatteet ja -vaatetustarvikkeet  
Nimikkeen 6111 selittävät huomautukset koskevat soveltu ­
vin osin tätä nimikettä.  
6210  Nimikkeiden 5602, 5603, 5903, 5906 ja 5907 00 00 kan ­
kaista valmistetut vaatteetor  
Alanimikkeiden 6201 11 00–6201 19 00 ja 
6202 11 00–6202 19 00 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
6210 10 92  kertakäyttöiset takit, jollaisia potilaat tai kirurgit käyt ­
tävät kirurgisten toimenpiteiden aikana  
Potilaiden ja kirurgien käyttämät leikkaustakit ovat tervey ­
denhuoltolaitoksissa käytettäviä kertakäyttöisiä ja tavallisesti 
takaa suljettavia tuotteita. Niiden tarkoitus on estää mahdol ­
listen tartunnanaiheuttajien (kuivien, kosteiden tai ilman 
kautta leviävien) siirtyminen suoran kosketuksen kautta leik ­
kaussalihenkilökunnasta potilaaseen ja päinvastoin. Takit on 
tavallisesti valmistettu kerroksittaisesta kuitukankaasta ja ne 
voivat olla osittain kerrostettuja muovikalvolla, joka lisää 
vahvuutta ja antaa lisäsuojaa alueilla, jotka todennäköisesti 
joutuvat kosketuksiin kehon eritteiden kanssa (esim. kyynär ­
varret, vatsa). Leikkaustakit voivat olla kyllästetty hylki ­
vyyttä lisäävällä hiilifluoridilla tai piillä.
  
6211  Verryttelypuvut, hiihtopuvut sekä uimapuvut ja uima ­
housut; muut vaatteet  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 353  
6211 11 00 ja 
6211 12 00  uimahousut ja uimapuvut  
Ks. HS-selitykset, nimike 6211, ensimmäinen kappale. 
Alanimikkeiden 6112 31 10–6112 39 90 selittävät huomau ­
tukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä.  
6211 32 31  joiden päällyspuoli on yhtä ja samaa kangasta  
Tähän alanimikkeeseen luokiteltavien verryttelypuvun osien 
on oltava kudosrakenteeltaan, tyyliltään, väriltään ja koos ­
tumukseltaan samanlaiset; niiden on myös oltava toisiaan 
vastaavaa tai yhteensopivaa kokoa. 
Jos tällaisen verryttelypuvun yhdessä osassa on päälleom ­
meltuja koristeita, joita ei ole toisessa osassa, nämä vaa ­
tekappaleet luokitellaan tähän alanimikkeeseen, jos ko. ko ­
risteet eivät ole tärkeitä ja niitä on vain yhdessä tai kahdessa 
kohtaa vaatekappaletta (esim. kauluksessa ja hihansuissa). 
Näitä vaatekappaleita ei kuitenkaan luokitella verryttelypu ­
vuiksi, jos koristeet on valmistettu vaatekappaleen kutomi ­
sen yhteydessä, paitsi jos koriste on logo tai muu sen kal ­
tainen symboli.  
6211 32 41 ja 
6211 32 42  muut  
Näihin alanimikkeisiin luokiteltavan verryttelypuvun yläo ­
san ja alaosan on oltava yhteen pakattuina.  
6211 33 31  joiden päällyspuoli on yhtä ja samaa kangasta  
Ks. alanimikkeen 6211 32 31 selittävät huomautukset.  
6211 33 41 ja 
6211 33 42  muut  
Ks. alanimikkeiden 6211 32 41 ja 6211 32 42 selittävät 
huomautukset.  
6211 42 31  joiden päällyspuoli on yhtä ja samaa kangasta  
Ks. alanimikkeen 6211 32 31 selittävät huomautukset.  
6211 42 41 ja 
6211 42 42  muut  
Ks. alanimikkeiden 6211 32 41 ja 6211 32 42 selittävät 
huomautukset.  
6211 43 31  joiden päällyspuoli on yhtä ja samaa kangasta  
Ks. alanimikkeen 6211 32 31 selittävät huomautukset.  
6211 43 41 ja 
6211 43 42  muut  
Ks. alanimikkeiden 6211 32 41 ja 6211 32 42 selittävät 
huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 354  
6212  Rintaliivit, lantioliivit, korsetit, housunkannattimet, su ­
kanpitimet, sukkanauhat ja niiden kaltaiset tavarat 
sekä niiden osat, myös neulosta  
6212 20 00  lantioliivit ja housuliivit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat housuliivit, myös neulosta, 
jotka on leikattu tavallisten tai korkeavyötäröisten, lahkeel ­
listen tai lahkeettomien, alushousujen malliin. 
Niillä on oltava seuraavat ominaisuudet: 
a) peittävät vyötärön ja lantion, sivukappaleiden pituus on 
yli 8 cm (alareunasta yläreunaan mitattuna); 
b) joustavat pituussuunnassa mutta vain vähän leveyssuun ­
nassa. Vahvikkeiden tai vuoren käyttö on sallittua vatsan 
peittävässä osassa, samoin pitsien, nauhojen, nyörien ja 
vastaavien varusteiden, kunhan pituussuuntainen jousto 
säilyy; 
c) on tehty seuraavista tekstiiliaineista: 
— puuvillasta ja elastomeerilangasta, jota on vähintään 
15 prosenttia, tai 
— synteettikuiduista ja elastomeerilangasta, jota on vä ­
hintään 10 prosenttia, tai 
— puuvillasta (enintään 50 prosenttia) ja synteettikui ­
duista (joiden osuus on suuri), sekä elastomeerilan ­
gasta, jota on vähintään 10 prosenttia.  
6217  Muut sovitetut vaatetustarvikkeet; vaatteiden ja vaatetus ­
tarvikkeiden osat, muut kuin nimikkeeseen 6212 kuu ­
luvat  
6217 10 00  tarvikkeet  
Alanimikkeiden 6117 80 10 ja 6117 80 80 selittävät huo ­
mautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 355  
63 RYHMÄ  
MUUT SOVITETUT TEKSTIILITAVARAT; SARJAT; KÄYTETYT 
VAATTEET JA MUUT KÄYTETYT TEKSTIILITAVARAT, 
JALKINEET JA PÄÄHINEET; LUMPUT  
Yleisohjeita  
Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokit ­
telusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet.  
I. MUUT SOVITETUT TEKSTIILITAVARAT  
6305  Säkit ja pussit, jollaisia käytetään tavaroiden pakkaa ­
miseen  
Jotkut tekstiiliaineesta tehdyt säkit ja pussit luokitellaan 
esim. nimikkeeseen 4202 tai 6307. Nimikkeeseen 4819 
kuuluvat, paperista tehdyt säkit ja pussit luokitellaan tähän 
nimikkeeseen silloin, kun ne on tehty paperilankakankaasta. 
Tekstiiliaineesta tehdyt säkit, joissa on paperivuori, luokitel ­
laan tavallisesti tähän nimikkeeseen, kun taas paperisäkit, 
joissa on tekstiiliainevuori, luokitellaan alanimikkee ­
seen 4819 40 00.  
6305 10 10  käytetyt  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ainoastaan tuotteet, joita on 
käytetty vähintään kerran tavaroiden kuljetukseen ja joihin 
on jäänyt selviä jälkiä tällaisesta käytöstä, esim. niiden si ­
sältämien tuotteiden jättämiä jälkiä, likaa, tahroja, reikiä, 
repeämiä, korjaamisjälkiä, venyneitä saumoja, sitomis- tai 
ompelujälkiä suuaukossa.  
6307  Muut sovitetut tavarat, myös vaatteiden leikkuukaavat  
6307 90 92  kirurgisten toimenpiteiden aikana käytettävät kertakäyt ­
töiset liinat ja lakanat, jotka on tehty nimikkeeseen 5603 
kuuluvista kankaista  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kertakäyttöiset, kirur ­
gisten toimenpiteiden aikana käytettäviksi tarkoitetut sovite ­
tut leikkausliinat ja -lakanat, joiden tarkoitus on estää mah ­
dollisten tartunnanaiheuttajien (kuivien, kosteiden tai ilman 
kautta leviävien) tarttuminen suoran kosketuksen kautta leik ­
kaussalihenkilökunnasta potilaaseen ja päinvastoin. Leik ­
kausliinat ja -lakanat on tavallisesti valmistettu kerroksittai ­
sesta kuitukankaasta ja sovitettu päärmäämällä. 
Leikkausliinoja ja -lakanoita käytetään takaamaan mikrobio ­
logisesti puhdas työskentelyalue potilaan ympärillä. Leik ­
kausliinat ja -lakanat on mahdollisesti kyllästetty hylkivyyttä 
lisäävällä hiilifluoridilla tai piillä. Ne voivat myös olla osit ­
tain kerrostettuja muovikalvolla, joka lisää vahvuutta ja an ­
taa lisäsuojaa alueilla, jotka todennäköisesti joutuvat kos ­
ketuksiin kehon eritteiden kanssa. Lisäksi ne voivat olla 
peitettyjä käyttömukavuutta lisäävällä, potilaan ihoa vasten 
olevalla paperisella pinnalla. Potilaiden leikkausliinoissa ja 
-lakanoissa voi olla halkioita ja aukkoja kirurgisia toimen ­
piteitä varten.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 356  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu: 
— liinat, jotka on kyllästetty tai päällystetty farmaseuttisilla 
aineilla tai jotka ovat kirurgiseen tai lääkintä-, myös 
eläinlääkintä- ja hammaslääkintäkäyttöön tarkoitetuissa 
vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa (ni ­
mike 3005), ja 
— pyyheliinan kaltaiset tuotteet (esim. käsi- tai kasvopyyh ­
keet) tai keittiöpyyhkeet tai -liinat (nimike 6302).  
6307 90 98  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. Tennis-, sulkapallo-, golf- ym. mailojen lapasuojukset 
silloin, kun ne on tehty (yleensä muovilla päällystetystä) 
tekstiiliaineesta, myös palloille tarkoitetulla sivutaskulla 
varustetut. Mailalaukut, joihin mahtuu koko maila, 
myös kädensijalla tai olkahihnalla varustetut, eivät kui ­
tenkaan kuulu tähän alanimikkeeseen (nimike 4202). 
2. 4—5 m pitkästä ja noin 50 cm leveästä, metritavaraa 
olevasta, kuviolliseksi kudotusta kankaasta (yleensä puu ­
villaa tai puuvillan ja silkin sekoitusta) tehdyt turbaanit. 
Kankaan kaikki sivut on päärmätty ja päissä on joskus 
hapsut. Turbaanit esitetään tullattavaksi kukin erikseen 
taitettuna omassa pakkauksessaan.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 357  
XII JAKSO  
JALKINEET, PÄÄHINEET, SATEENVARJOT JA PÄIVÄNVARJOT, 
KÄVELYKEPIT, ISTUINKEPIT, RUOSKAT, RATSUPIISKAT JA 
NIIDEN OSAT; VALMISTETUT HÖYHENET JA NIISTÄ 
VALMISTETUT TAVARAT; TEKOKUKAT; HIUKSISTA 
VALMISTETUT TAVARAT  
64 RYHMÄ  
JALKINEET, NILKKAIMET JA NIIDEN KALTAISET TAVARAT; 
NIIDEN OSAT  
Yleisohjeita  
1. Ilmaisujen ”ulkopohjat” ja ”päälliset” määrittelystä, ks. HS-selitykset, 
tämän ryhmän yleisohjeiden C ja D kohdat.  
Päällisiä, jotka koostuvat kahdesta tai useammasta aineesta (64 ryh ­
män 4 huomautuksen a alakohta ja 1 lisähuomautus), koskevat li ­
säksi seuraavat ohjeet:  
a) ”Päällinen” on se jalkineen osa, joka peittää jalkaterän sivuilta ja 
päältä ja joka voi peittää myös sen yläpuolisen jalan osan. Se 
ulottuu jalkineen pohjaan saakka ja on kiinnitetty siihen. Se voi 
ulottua myös pohjan sisälle.  
Päällisen valmistusaineita ovat ne aineet, joiden pinta näkyy osit ­
tain tai kokonaan jalkineen ulkopinnalla. Tämän vuoksi vuori ei 
ole päällinen. Päällisaineet ovat toisiinsa kiinnitettyjä.  
Kun lisätarvikkeet ja vahvisteet on poistettu jalkineesta ja las ­
ketaan sen päällisen muodostavien aineiden kokonaispinta-ala, 
huomioon ei oteta niitä alueita, jotka ovat toisiinsa kiinnitettyjen 
päällekkäisten kerrosten alla.
  
Esimerkiksi nahan A ja tekstiiliaineen B tapauksessa alue C on se 
tekstiiliaineen B osa, joka jää päällimmäisenä olevan nahan A 
alle. Päällisen muodostavien aineiden kokonaispinta-alaa lasketta ­
essa ei oteta huomioon tekstiiliainealuetta C.  
Huomioon ei oteta myöskään kiinnitysvälineitä, esim. nauhoja tai 
tarrakiinnitystä (ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden 
D kohta, viimeinen kappale).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 358  
b) ”Vuori” voi olla mitä tahansa ainetta. Se voi koostua yhdestä tai 
useammasta aineesta. Vuori on kosketuksissa jalkaan ja toimii 
pehmikkeenä, suojana tai pelkästään koristeena. Se ei näy jalki ­
neen ulkopinnalle lukuun ottamatta esim. jalkineen suuaukon ym ­
pärillä olevaa pehmustusta.  
c) ”Lisätarvikkeet” ja ”vahvisteet” määritellään 64 ryhmän 4 huo ­
mautuksen a alakohdassa ja 1 lisähuomautuksessa sekä 
HS-selitysten tätä ryhmää koskevien yleisohjeiden D kohdan vii ­
meisessä kappaleessa.  
Lisätarvikkeet toimivat yleensä koristeina, ja vahvisteiden tarkoi ­
tuksena on suojata tai vahvistaa. Koska vahvisteet ovat päälliseen 
ulkopintaan kiinnitettyjä osia, joiden tarkoituksena on toimia lisä ­
vahvikkeena, ne ovat kiinni päällisen ulkopinnassa eivätkä pelkäs ­
tään vuoressa. Vahvisteen alla voi kuitenkin olla kaistale vuoria, 
edellyttäen että tämä ei heikennä vahvisteen vahvistavuutta. Sen 
lisäksi, että vahviste tai lisätarvike on kiinnitetty päälliseen, ne 
voivat myös olla kiinnitettyinä jalkineen pohjaan tai ulottua poh ­
jan sisälle. Ainetta ei pidetä lisätarvikkeena eikä vahvisteena vaan 
päällisen osana, jos alla olevat aineet on yhdistetty toisiinsa siten, 
että liitos ei ole kestävä (ommeltu sauma on esimerkki kestävästä 
liitoksesta).  
”Niiden kaltaiset tarvikkeet”, joita määritellään 64 ryhmän 4 huo ­
mautuksen a alakohdassa, voivat olla myös esim. logoja tai kär ­
jyksiä.  
Päällisaineen määrittelyssä ei oteta huomioon päällisen osittain tai 
kokonaan peittämää kengän sisäilttiä.  
Ks. alla oleva kuva, jossa katkoviiva kuvaa kengän sisäilttiä.
  
Seuraavat kuvat ja teksti ovat esimerkki siitä, miten ”päällisen” val ­
mistusaine voidaan määrittää:  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 359
  
Edellä olevissa kuvissa oleva kenkä on nahkaa ja tekstiiliainetta. 
Jotta ”päällisen” valmistusaine voitaisiin määrittää 64 ryhmässä tar ­
koitetulla tavalla ja sulkea pois ”lisätarvikkeet” ja ”vahvisteet”, huo ­
mioon otetaan seuraavat seikat:  
1 ja 2. Nahkaa olevan kärjyksen (1) ja etupäällisen (2) poistaminen 
paljasti alla olevan tekstiiliaineen (joka ei ole vuoriainetta). 
Koska näiden nahkaosien (1 ja 2) tarkoituksena on suojata, 
niitä pidetään vahvisteina. Koska nahkaosien 1 ja 2 alla 
oleva tekstiiliaine näkyy osittain ulkopinnalle, sitä on pidet ­
tävä päällisen osana.  
3. Nahkaosan (3) poistaminen paljasti alla olevan tekstiiliainetta 
olevan alueen (merkitty kuvaan kirjaimella A) ja vuoriainetta 
olevan alueen osan 3 alla. Koska tekstiiliainetta ei ole kaik ­
kialla osan 3 alla eikä vuoria pidetä päällisenä ja koska 
nahan alla on pääasiassa vuoriainetta, nahkaosa ei vahvista 
päällisainetta, minkä vuoksi kyseistä nahkaosaa on pidettävä 
päällisen osana.  
4. Tämä nahkaosa (4) on ommeltu tekstiiliainetta olevan alueen 
päälle ja peittää osittain (A) myös nahkaosan 3. Koska osan 
4 alla on ulkopinnalle osittain näkyvä tekstiiliaine ja 
osa-alueen A alla ulkopinnalle osittain näkyvä nahkaosa (3) 
ja koska nahkaosan 4 tarkoituksena on toimia lisävahvik ­
keena päällisen sivuosalle, osaa 4 pidetään vahvisteena. 
Näin ollen nahkaosaa 3 ja osan 4 alla olevaa tekstiiliainetta 
on osan 3 alla olevaa tekstiiliainealuetta lukuun ottamatta 
pidettävä päällisen osina.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 360  
5. Tämän nahkaosan (5) poistaminen paljasti alla olevan, osit ­
tain ulkopinnalle näkyvän tekstiiliaineen. Koska nahkaosa 5 
on vahvistamassa kantapään yläosaa ja koska sen alla on 
ulkopinnalle osittain näkyvä tekstiiliaine, nahkaa pidetään 
vahvisteena.  
6. Nahkaa olevan kannanvahvikkeen (6) poistaminen paljasti 
vuoriainetta olevan alueen ja ulkopinnalle osittain näkyvän 
tekstiiliaineen. Koska tekstiiliainetta ei ole kaikkialla tämän 
nahkaosan alla, kyseinen nahkaa oleva kannanvahvike (6) ei 
toimi päällisaineen vahvikkeena, mistä syystä sitä pidetään 
päällisen osana (eikä vahvisteena).  
7. Tämän nahkaosan (7) poistaminen paljasti alla olevan, osit ­
tain ulkopinnalle näkyvän tekstiiliaineen. Koska nahkaosa 7 
toimii lisävahvikkeena päällisen sivuosalle, sitä pidetään 
vahvisteena.  
8. Tämän nahkaa olevan logon (8) poistaminen paljasti alla 
olevan, osittain ulkopinnalle näkyvän tekstiiliaineen. Tämän 
vuoksi ja koska logo on 64 ryhmän 4 huomautuksen a ala ­
kohdassa tarkoitettu ”niiden kaltainen tarvike”, se ei ole pääl ­
lisen osa.  
Päällisen osiksi yksilöityjen nahkaosien ja tekstiiliainealuei ­
den vertailu prosenteissa osoittaa, että tekstiiliä on enemmän 
(70 % tekstiiliainetta). Tämän vuoksi kyseinen kenkä luoki ­
tellaan jalkineeksi, jonka päälliset ovat tekstiiliainetta.  
2. Ilmaisu ”kumi” on määritelty 40 ryhmän 1 huomautuksessa koko 
yhdistetyn nimikkeistöä varten; tämän ryhmän 3 huomautuksen a ala ­
kohta laajentaa sen katetta tätä ryhmää varten.  
3. Ilmaisu ”muovit” on määritelty 39 ryhmän 1 huomautuksessa koko 
yhdistetyn nimikkeistöä varten; tämän ryhmän 3 huomautuksen a ala ­
kohta laajentaa sen katetta tätä ryhmää varten.  
4. Ilmaisu ”nahka” on tätä ryhmää varten määritelty 64 ryhmän 3 huo ­
mautuksen b alakohdassa.  
5. Ilmaisu ”tekstiiliaine” on määritelty HS-selitysten tätä ryhmää kos ­
kevien yleisohjeiden E ja F kohdassa. Näin ollen 64 ryhmässä tar ­
koitettuja ”tekstiiliaineita” ovat 50–60 ryhmässä määritellyt kuidut 
(esim. tekstiiliflokki), langat, kankaat, huopa, kuitukangas, side- ja 
purjelanka, nuora ja köysi jne. Yhdistetyn nimikkeistön 59 ryhmän 
kankaiden osalta sovelletaan 59 ryhmää koskevia huomautuksia, ellei 
64 ryhmän 3 huomautuksen a alakohdasta muuta johdu.  
6402  Muut jalkineet, joiden ulkopohjat ja päälliset ovat kumia 
tai muovia  
6402 12 10 – 
6402 19 00  urheilujalkineet  
Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 361  
6402 12 10 ja 
6402 12 90  laskettelu-, pujottelu- ja muut hiihtokengät sekä lumilau ­
tailukengät  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikenlaisessa hiihtämisessä 
käytettävät jalkineet.  
6402 19 00  muut  
Tämän ryhmän 1 alanimikehuomautuksen a alakohta koskee 
vain jalkineita, jotka on tarkoitettu johonkin erityiseen ur ­
heilulajiin, ja joiden kiinteät ja irrotettavat tavarat, jotka on 
lueteltu alanimikehuomautuksessa, vaikeuttavat näiden jalki ­
neiden käyttöä muihin tarkoituksiin, varsinkin päällystetyllä 
tiellä kävelyyn, muun muassa korkeutensa, jäykkyytensä tai 
liukkautensa vuoksi.  
6402 20 00  jalkineet, joissa päällishihnat on kiinnitetty pohjaan ta ­
peilla  
Tähän alanimikkeeseen luokiteltaessa ei ole tarpeen, että 
tapit näkyvät jalkineen ulkopohjassa, joka koskettaa maata; 
ne voivat olla kiinnitetyt myös sisäpohjaan ja/tai välipoh ­
jaan. Korotettuja sivukappaleita ei pidetä pohjaan kuuluvina.  
6402 99 31 ja 
6402 99 39  jalkineet, joiden etupäällinen on valmistettu hihnoista tai 
joiden etupäällisestä puuttuu yksi tai useampi pala  
Ilmaisulla ”etupäällinen” tarkoitetaan sitä päällisen osaa, 
joka peittää jalan etuosan.  
6402 99 31  Pohjan ja koron yhteenlaskettu korkeus on suurempi 
kuin 3 cm  
Tähän alanimikkeeseen luokiteltaessa ei ole merkitystä sillä, 
onko korko selvästi erillinen pohjasta vai muodostaako se 
osan pohjaa (esim. kiilakorko, tasapohja). 
Jäljempänä olevissa kaavioissa annetaan esimerkki mittaa ­
misesta: 
A = kohta, josta päällinen alkaa 
B = > 3 cm
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 362
  
6403  Jalkineet, joiden ulkopohjat ovat kumia, muovia, nahkaa 
tai tekonahkaa ja päälliset nahkaa  
Ilmaisulla ”nahka” tarkoitetaan ainoastaan nimikkeiden 4107 
ja 4112–4114 nahkoja ja vuotia (ks tämän ryhmän 3 huo ­
mautus, kohta b). Näin ollen jalkineet, joissa on esim. tur ­
kisnahasta valmistetut tai tekonahasta valmistetut päälliset, 
eivät kuulu tähän nimikkeeseen, vaan ne luokitellaan nimik ­
keeseen 6405.  
6403 12 00 ja 
6403 19 00  urheilujalkineet  
Ks. tämän ryhmän 1 alanimikehuomautus.  
6403 12 00  laskettelu-, pujottelu- ja muut hiihtokengät sekä lumilau ­
tailukengät  
Ks. alanimikkeiden 6402 12 10–6402 12 90 selittävät 
huomautukset.  
6403 19 00  muut  
Ks. alanimikkeen 6402 19 00 selittävät huomautukset.  
6403 59 11 – 
6403 59 39  jalkineet, joiden etupäällinen on valmistettu hihnoista tai 
joiden etupäällisestä puuttuu yksi tai useampi pala  
Ks. alanimikkeiden 6402 99 31 ja 6402 99 39 selittävät 
huomautukset.  
6403 59 11  Pohjan ja koron yhteenlaskettu korkeus on suurempi 
kuin 3 cm  
Alanimikkeen 6402 99 31 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
6403 99 11 – 
6403 99 38  jalkineet, joiden etupäällinen on valmistettu hihnoista tai 
joiden etupäällisestä puuttuu yksi tai useampi pala  
Ks. alanimikkeiden 6402 99 31 ja 6402 99 39 selittävät 
huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 363  
6403 99 11  Pohjan ja koron yhteenlaskettu korkeus on suurempi 
kuin 3 cm  
Alanimikkeen 6402 99 31 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
6404  Jalkineet, joiden ulkopohjat ovat kumia, muovia, nahkaa 
tai tekonahkaa ja päälliset tekstiiliainetta  
6404 11 00  urheilujalkineet; tennis-, koripallo-, voimistelu- ja harjoi ­
tuskengät sekä niiden kaltaiset kengät  
Ilmaisulla ”urheilujalkineet” tarkoitetaan tässä alanimik ­
keessä kaikkia niitä jalkineita, jotka täyttävät tämän ryhmän 
1 alanimikehuomautuksen vaatimukset. 
Tämän ryhmän 1 alanimikehuomautuksen a alakohta koskee 
vain jalkineita, jotka on tarkoitettu johonkin erityiseen ur ­
heilulajiin, ja joiden kiinteät ja irrotettavat tavarat, jotka on 
lueteltu alanimikehuomautuksessa, vaikeuttavat näiden jalki ­
neiden käyttöä muihin tarkoituksiin, varsinkin päällystetyllä 
tiellä kävelyyn, muun muassa korkeutensa, jäykkyytensä tai 
liukkautensa vuoksi. 
Tämän alanimikkeen ilmaisulla ”tennis-, koripallo-, 
voimistelu- ja harjoituskengät sekä niiden kaltaiset kengät” 
tarkoitetaan kenkiä, joiden muoto, leikkaus ja ulkonäkö 
osoittavat, että ne on tarkoitettu urheilun harjoittamiseen, 
esim. purjehdukseen, squashiin, pöytätennikseen tai lento ­
palloon. Kengät, joita käytetään pääasiassa tai yksinomaan 
esim. koskenlaskuun, kävelyyn, patikointiin, vaellukseen tai 
vuoristokiipeilyyn, eivät kuitenkaan kuulu tähän alanimik ­
keeseen. 
Kaikissa näissä kengissä on liukumista estävä ulkopohja 
sekä kiinnitysväline, joka antaa jalalle vakautta kengässä 
(esim. nauhat tai tarrakiinnitys). 
Vähäisemmät osat, esim. koristenauhat tai -ompeleet, nimil ­
aput (myös kiinniommellut), pitsit, painetut tai värilliset 
nauhat eivät estä näiden kenkien luokittelua tähän alanimik ­
keeseen. 
Kengät, jotka ovat kokonsa perusteella tarkoitettu lapsille tai 
nuorille, voivat myös kuulua tähän alanimikkeeseen.  
6406  Jalkineiden osat (mukaan lukien päälliset, myös jos ne 
on kiinnitetty muihin pohjiin kuin ulkopohjiin); irtopoh ­
jat, kantapäätyynyt ja niiden kaltaiset tavarat; nilkkai ­
met, säärystimet ja niiden kaltaiset tavarat sekä niiden 
osat 
Useimmat tähän nimikkeeseen kuuluvat jalkineiden osat on 
mainittu HS-selityksissä, nimikkeessä 6406. Tähän nimik ­
keeseen kuuluvat mm. sandaalien (”terveyssandaalien” ja 
muiden sandaalien) puupohjat ilman päällistä, remmejä, nau ­
hoja tai hihnoja.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 364  
Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen luetteloa tavaroista, joita 
ei pidetä tähän nimikkeeseen luokiteltavina jalkineiden osi ­
na. 
Jalkineiden osat voivat olla mitä tahansa ainetta, lukuun 
ottamatta asbestia. Jalkineiden osissa voi olla myös metallia.  
6406 90 30  kokoonpannut päälliset, jotka on kiinnitetty sisäpohjiin 
tai muihin pohjan osiin, mutta joissa ei ole ulkopohjia  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tavarat, jotka eivät vielä 
ole jalkineita ja jotka koostuvat päällisestä ja yhdestä tai 
useammasta pohjan osasta (erityisesti sisäpohjasta), mutta 
joissa ei ole vielä ulkopohjaa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 365  
65 RYHMÄ  
PÄÄHINEET JA NIIDEN OSAT 
6504 00 00  Hatut ja muut päähineet, palmikoidut tai valmistetut 
kokoamalla mitä ainetta tahansa olevista kaistaleista, 
myös vuoratut ja somistetut  
Ilmaisulla ”hatut ja muut päähineet, vuoratut ja somistetut” 
tarkoitetaan hattuja ja muita päähineitä, jotka on kokonaan 
tai osittain vuorattu, myös jos vuori ja somisteet ovat samaa 
ainetta kuin itse päähine. 
Koristeina pidestään esimerkiksi seuraavia tavaroita: vuorit, 
hikinauhat (nahkaa tai mitä tahansa muuta ainetta), lierinau ­
hat, hattunauhat, koristenauhat, soljet, napit, cabochonit (ko ­
ristekivet), merkit, koristesulat, koristeompeleet, tekokukat, 
pitsi, kudotusta kankaasta tai nauhasta tehdyt solmukkeet 
jne. 
6505 00  Hatut ja muut päähineet, neulotut tai virkatut tai neu ­
loksesta, pitsistä, pitsikankaasta, huovasta tai muusta 
tekstiilimetritavarasta (ei kuitenkaan kaistaleista) tehdyt, 
myös vuoratut ja somistetut; mitä ainetta tahansa olevat 
hiusverkot, myös vuoratut ja somistetut  
Turbaanien luokittelusta, ks. alanimikkeen 6307 90 98 selit ­
tävät huomautukset.  
6505 00 10  karvahuopaa tai karvahuovan ja villahuovan sekoitusta, 
nimikkeen 6501 00 00 teelmistä (ei kuitenkaan lieriömäi ­
sistä) valmistetut  
Ilmaisulla ”karvahuopa” tarkoitetaan huopaa, joka on val ­
mistettu kanin, jäniksen, piisamin, nutrian, majavan tai sau ­
kon karvasta tai niiden kaltaisten lyhytkarvaisten turkiseläin ­
ten karvasta. 
Karvahuovan ja villahuovan sekoitusta voidaan valmistaa 
villan ja karvan tasaisesta seoksesta, jossa villaa ja karvaa 
voi olla missä tahansa suhteessa, tai yhdistelemällä näitä 
kahta tuotetta jollain muulla tavalla (esim. karvakerroksella 
peitetty villahuopa). 
Karvahuovat ja karvahuovan ja villahuovan sekoitukset voi ­
vat myös sisältää muita kuituja (esim. synteetti- tai muun ­
tokuituja).  
6505 00 30 ja 
6505 00 90  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. villahuovasta valmis ­
tetut tavarat, myös ne, joihin on lisätty muita kuituja (esim. 
synteetti- tai muuntokuituja). Karvahuovan ja villahuovan 
sekoituksesta valmistetut tavarat luokitellaan kuitenkin ni ­
mikkeeseen 6505 00 10. 
Ilmaisulla ”villahuopa” tarkoitetaan huopaa, joka on valmis ­
tettu villasta tai tietyssä määrin villan tapaisesta karvasta 
(esim. vikunjan, kamelin, vasikan tai lehmän karvasta).  
6506  Muut päähineet, myös vuoratut ja somistetut  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 366  
6506 99 10  karvahuopaa tai karvahuovan ja villahuovan sekoitusta, 
nimikkeen 6501 00 00 teelmistä (ei kuitenkaan lieriömäi ­
sistä) valmistetut  
Alanimikkeen 6505 00 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
6506 99 90  muut  
Ks. alanimikkeiden 6505 00 30 ja 6505 00 90 selittävät 
huomautukset.  
6507 00 00  Hikinauhat, vuorit, suojapäällykset, hatunrungot ja -ke ­
hykset, lakinlipat ja leukanauhat päähineitä varten  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu urheilijoiden käyttämät 
neulosta olevat hikinauhat, jotka imevät hikeä (alanimik ­
keet 6117 80 10 ja 6117 80 80).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 367  
66 RYHMÄ  
SATEENVARJOT, PÄIVÄNVARJOT, KÄVELYKEPIT, ISTUINKEPIT, 
RUOSKAT, RATSUPIISKAT SEKÄ NIIDEN OSAT 
Huomautus 1 c)  Leluiksi tarkoitetut sateenvarjot ja päivänvarjot eroavat 
yleensä tämän ryhmän sateenvarjoista ja päivänvarjoista val ­
mistusmateriaalin, pienen koon ja tavallisesti karkeamman 
työn laadun perusteella sekä sillä perusteella, että ne eivät 
suojaa tehokkaasti sateelta tai auringolta (ks. myös 
HS-selitykset, nimike 9503, D kohta, viimeinen kappale). 
Leluiksi tarkoitettujen sateenvarjojen ja päivänvarjojen var ­
sien pituus on harvoin enemmän kuin 25 cm, mikä ei kui ­
tenkaan rajoita edellä mainittuja kriteereitä.  
6601  Sateenvarjot ja päivänvarjot (myös kävelykeppisateen ­
varjot, puutarhavarjot ja niiden kaltaiset päivänvarjot)  
Kun kyse on tämän nimikkeen tavaroiden ja leluiksi tarkoi ­
tettujen tavaroiden eroista, ks. tämän ryhmän 1 huomautuk ­
sen c alakohdan selittävät huomautukset. 
Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös: 
1. pienikokoiset päivänvarjot ja sateenvarjot, jotka on var ­
sinaisesti tarkoitettu suojaamaan lapsia auringolta tai 
sateelta; 
2. pienet päivänvarjot, jotka on suunniteltu lastenvaunuihin 
kiinnitettäviksi ja jotka on tarkoitettu suojaamaan 
auringolta. 
Sateenvarjot ja päivänvarjot, joita voidaan niiden valmistus ­
materiaalien luonteen vuoksi käyttää ainoastaan karnevaa ­
liesineinä, eivät kuulu tähän nimikkeeseen, vaan ne luoki ­
tellaan nimikkeeseen 9505.  
6601 10 00  puutarhavarjot ja niiden kaltaiset päivänvarjot  
Ks. alanimikkeen 6601 10 HS-alanimikeselitykset.  
6603  Nimikkeeseen 6601 tai 6602 kuuluvien tavaroiden osat ja 
tarvikkeet  
6603 20 00  sateenvarjon- tai päivänvarjonkehikot, myös varsiin 
asennetut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. Varsiin asennetut kehikot, ts. sateenvarjon, päivänvarjon 
jne. rungot, myös ne, joihin on kiinnitetty osia tai 
tarvikkeita. 
2. Kootut kehikot ilman varsia, myös ne, joihin on kiinni ­
tetty osia tai tarvikkeita, ts. ruoteiden ja pingottimien 
muodostama valmis kokonaisuus, joka liukuu vartta pit ­
kin ja jonka avulla sateenvarjo, aurinkovarjo jne. voidaan 
avata ja sulkea. Koottu kehikko toimii samalla päällisen 
pingottimena ja tukena.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 368  
Yksinkertaiset, ruoteista ja pingottimista koostuvat kehikot, 
jotka eivät muodosta ruoteiden ja pingottimien valmista ko ­
konaisuutta, eivät kuitenkaan kuulu tähän alanimikkeeseen, 
vaan ne luokitellaan alanimikkeeseen 6603 90 90.  
6603 90 10  kädensijat ja nupit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sateenvarjojen ja päivän ­
varjojen varsien, kävelykeppien, istuinkeppien, ruoskien, rat ­
supiiskojen ja niiden kaltaisten tavaroiden kädessä pidettä ­
viin päihin kiinnitettävät kädensijat (myös kädensijoiksi tun ­
nistettavat teelmät) ja nupit.  
6603 90 90  muut  
Alanimikkeen 6603 20 00 selittävien huomautusten vii ­
meissä kappaleessa mainittujen kehikkojen lisäksi tähän ala ­
nimikkeeseen kuuluvat kokoamattomat ruoteet ja pingotti ­
met sekä HS-selityksissä, nimikkeen 6603 kohdissa 3—5 
mainitut tavarat.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 369  
67 RYHMÄ  
VALMISTETUT HÖYHENET JA UNTUVAT SEKÄ HÖYHENISTÄ TAI 
UNTUVISTA VALMISTETUT TAVARAT; TEKOKUKAT; HIUKSISTA 
VALMISTETUT TAVARAT 
6702  Tekokukat, -lehdet ja -hedelmät sekä niiden osat; teko ­
kukista, -lehdistä ja -hedelmistä valmistetut tavarat  
Ks. tämän ryhmän 3 huomautus. Tämän huomautuksen il ­
maisulla ”niiden kaltaisella menetelmällä” tarkoitetaan mm. 
kokoamista, joka tapahtuu kuumentamalla ainetta niin, että 
se muuttuu itseliimautuvaksi tai käyttämällä liukuvia osia, 
jotka pysyvät rungossa kitkan avulla.  
6703 00 00  Hiukset, muokatut, ohennetut, valkaistut tai muulla ta ­
valla valmistetut; villa, muu eläimenkarva ja muut teks ­
tiiliaineet, jotka on käsitelty peruukkien tai niiden kal ­
taisten tavaroiden valmistusta varten  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu luonnolliset palmikot, jotka 
koostuvat valmistamattomista, myös pestyistä tai puhdis ­
tetuista, hiuksista, jotka on ainoastaan leikattu, mutta ei 
enempää käsitelty (nimike 0501 00 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 370  
XIII JAKSO  
KIVESTÄ, KIPSISTÄ, SEMENTISTÄ, ASBESTISTA, KIILTEESTÄ TAI 
NIIDEN KALTAISESTA AINEESTA VALMISTETUT TAVARAT; 
KERAAMISET TUOTTEET; LASI JA LASITAVARAT  
68 RYHMÄ  
KIVESTÄ, KIPSISTÄ, SEMENTISTÄ, ASBESTISTA, KIILTEESTÄ TAI 
NIIDEN KALTAISESTA AINEESTA VALMISTETUT TAVARAT  
Yleisohjeita  
Tähän ryhmään eivät kuulu ainoastaan käyttövalmiit tavarat vaan joi ­
hinkin tämän ryhmän nimikkeisiin luokitellaan myös puolivalmisteet, 
joita on ehkä valmistettava enemmän ennen kuin niitä voidaan käyttää 
suunniteltuun tarkoitukseen (esim. nimikkeen 6812 asbestiin tai asbes ­
tiin ja magnesiumkarbonaattiin perustuvat sekoitukset).  
6802  Työstetty muistomerkki- ja rakennuskivi (ei kuitenkaan 
liuskekivi) ja siitä tehdyt tavarat, muut kuin nimikkee ­
seen 6801 kuuluvat; mosaiikki- ja niiden kaltaiset kivet, 
luonnonkiveä (myös liuskekiveä), myös alustalle kiinnite ­
tyt; keinotekoisesti värjätyt rouheet, sirut ja jauheet, 
luonnonkiveä (myös liuskekiveä)  
Ilmaisun ”työstetty muistomerkki- ja rakennuskivi” määrit ­
telystä, ks. tämän ryhmän 2 huomautus.  
6802 10 00  laatat, kuutiot ja niiden kaltaiset tavarat, myös suorakai ­
teen tai neliön muotoiset, joiden suurin pinta-ala mahtuu 
neliöön, jonka sivu on pienempi kuin 7 cm; keinotekoi ­
sesti värjätyt rouheet, sirut ja jauheet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvista tavaroista, ks. 
HS-selitykset, nimike 6802, seitsemäs kappale.  
6802 21 00 – 
6802 29 00  muut muistomerkki- ja rakennuskivet ja niistä tehdyt 
tavarat, ainoastaan leikatut tai sahatut ja tasa- tai sileä ­
pintaiset  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kivi ja kivestä tehdyt tava ­
rat (myös puolivalmiit tai viimeistelemättömät tavarat), jotka 
ovat ainoastaan leikattuja tai sahattuja ja joissa on yksi tai 
useampi tasainen tai sileä pinta. Jälkimmäisiä on voitu työs ­
tää taltalla, hakulla tai särmätaltalla.  
6802 93 10  kiillotettu, kuvioitu tai muulla tavalla työstetty, ei kui ­
tenkaan veistetty, nettopaino vähintään 10 kg  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kivestä tehdyt tavarat, joi ­
den pinta on kokonaan tai osittain kiillotettu sekä lisäksi 
mm.: 
1. kivestä tehdyt tavarat, joiden pinta on osittain tai koko ­
naan höylätty, hiekkapuhallettu tai hiottu;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 371  
2. kuvioidusta kivestä tehdyt tavarat, jotka on peitetty ai ­
heilla ja koristekuvioilla. Aiheet ja koristekuviot on saatu 
aikaan värjäämällä, lakkaamalla tai muuten pintaa työs ­
tämällä, esim. kiillotettua pintaa taltan avulla työstämällä; 
3. päällystetystä kivestä tehdyt tavarat, joissa on mosaiikkia, 
metallikoristeita tai yksinkertaisia kaiverrettuja 
kirjoituksia; 
4. kivestä tehdyt tavarat, jotka on profiloitu tai kanneloitu, 
esim. tavarat, joissa on lineaarisia koristeita kuten listoja, 
vinoreunoja, pyöristyksiä tai vannikoita; 
5. sorvatusta kivestä tehdyt tavarat kuten pylväänrungot, 
kaidepylväät ja niiden kaltaiset tavarat.  
6802 93 90  muu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. veistetyt graniittitava ­
rat, jotka on peitetty koristeaiheilla, joko upotetuilla kuvi ­
oilla tai kohokuvioilla, esim. lehdillä, köynnöksillä ja myto ­
logisilla hirviöillä, jotka on työstetty hienommin kuin edel ­
lisissä alanimikkeissä mainitut kuviot. 
Kuvapatsaat, korkeat ja matalat korkokuvat (muut kuin al ­
kuperäisveistokset tai -patsaat) luokitellaan myös tähän 
alanimikkeeseen.  
6802 99 10  kiillotettu, kuvioitu tai muulla tavalla työstetty, ei kui ­
tenkaan veistetty, nettopaino vähintään 10 kg  
Ks. alanimikkeen 6802 93 10 selittävät huomautukset.  
6802 99 90  muu  
Alanimikkeen 6802 93 90 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
6803 00  Työstetty liuskekivi ja liuskekivitavarat, myös yhteenpu ­
ristettua liuskekiveä  
6803 00 10  katto- ja seinälaatat  
Tämän alanimikkeen tuotteet voivat olla suorakaiteen, ne ­
liön, monikulmion tai pyöreän muotoisia tai minkä tahansa 
muun muotoisia. Nämä levyt ovat paksuudeltaan tasaisia, 
yleensä enintään 6 mm paksuja.  
6804  Myllynkivet, hiomakivet, hiomalaikat ja niiden kaltaiset 
tavarat, ilman telinettä, hiomiseen, teroittamiseen, kiillot ­
tamiseen, tarkistushiomiseen tai leikkaamiseen, kovasi ­
met, käsikiillotuskivet ja niiden osat, luonnonkiveä, yh ­
teenpuristettua luonnon tai keinotekoista hioma-ainetta 
tai keraamista ainetta, myös jos niissä on muuta ainetta 
olevia osia  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu jätteet ja romu, jotka ovat 
peräisin käsikiillotuskivistä, öljykivistä, kovasimista, myl ­
lynkivistä, hiomakivistä, hiomalaikoista ja niiden kaltaisista, 
yhteenpuristetusta luonnon tai keinotekoisesta 
hioma-aineesta tehdyistä tavaroista (alanimike 2530 90 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 372  
6804 10 00  myllynkivet ja hiomakivet jauhatukseen, hiertämiseen tai 
kuiduttamiseen  
Ks. alanimikkeen 6804 10 HS-alanimikeselitykset.  
6804 21 00 – 
6804 23 00  muut hiomakivet, hiomalaikat ja niiden kaltaiset tavarat  
Ks. HS-selitykset, nimike 6804, 2 ja 3 kohdat.  
6804 21 00  puristettua luonnon- tai synteettistä timanttia  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tavarat, jotka ovat 
luonnon- tai synteettisistä timanttia, joka on jollakin mene ­
telmällä agglomeroitu. Agglomerointiin voidaan käyttää ki ­
vennäisagglomerointiaineita, jotka kovettuvat (esim. sement ­
ti) tai elastisempia sideaineita (esim. kumi tai muovi) tai 
keraamista polttoa.  
6804 22 12 – 
6804 22 90  muuta yhteenpuristettua hioma-ainetta tai keraamista 
ainetta  
Alanimikkeen 6804 21 00 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin näitä alanimikkeitä.  
6804 22 12 – 
6804 22 50  keinotekoista hioma-ainetta, jossa on sideainetta  
Keinotekoisia hioma-aineita ovat esim. korundi, piikarbidi 
(eli karborundumi) ja boorikarbidi.  
6804 30 00  kovasimet ja käsikiillotuskivet  
Ks. HS-selitykset, nimike 6804, 4 kohta.  
6806  Kuonavilla, kivivilla ja niiden kaltainen kivennäisvilla; 
paisutettu vermikuliitti, paisutettu savi, vaahdotettu 
kuona ja niiden kaltaiset paisutetut kivennäisaineet; se ­
koitukset ja tavarat, lämpöä tai ääntä eristävää tai ääntä 
imevää kivennäisainetta, nimikkeeseen 6811 tai 6812 tai 
69 ryhmään kuulumattomat  
6806 10 00  kuonavilla, kivivilla ja niiden kaltainen kivennäisvilla 
(myös näiden keskinäiset sekoitukset), massatavarana, 
levyinä tai rullina  
Ks. HS-selitykset, nimike 6806, kolme ensimmäistä kappa ­
letta. 
Ilmaisulla ”niiden kaltainen kivennäisvilla” tarkoitetaan mm. 
kivennäisvillaa, joka on valmistettu kiven tai kuonan sekoi ­
tuksista HS-selitysten nimikkeen 6806 ensimmäisessä kap ­
paleessa kuvatuilla menetelmillä.  
6806 20 10  paisutettu savi  
Ks. HS-selitykset, nimike 6806, kuudes kappale.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 373  
6806 20 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. Paisutettu (hilseilevä) vermikuliitti ja sen kaltaiset paisu ­
tetut kivennäistuotteet, lukuun ottamatta savia (paisutettu 
kloriitti, perliitti ja obsidiaani). Ks. HS-selitykset, ni ­
mike 6806, neljäs ja viides kappale. 
Paisutettu kloriitti ja perliitti kuuluvat tähän alanimikkee ­
seen vain, jos paisuttaminen on pysäytetty silloin, kun ne 
ovat muuttuneet ontoiksi rakeiksi, ts. ennen kuin rakeet 
puhkeavat muodostaen koveria lamelleja. Tätä lehti ­
mäistä tuotetta käytetään tavallisesti suodatusaineena 
eikä lämmön- tai ääneneristimenä; näin ollen se luokitel ­
laan alanimikkeeseen 3802 90 00 (ks. HS-selitykset, ni ­
mike 3802). 
2. ”Kuona- tai kivivaahdot”, jotka kappaleina, laattoina ja 
niiden kaltaisissa muodoissa ovat nimikkeen 7016 solu ­
lasin kaltaisia. Tässä tapauksessa ne voidaan erottaa so ­
lulasista samoin perustein kuin alanimikkeen 6806 10 00 
villat eroavat nimikkeen 7019 villoista. 
3. Rakeistettu masuunikuona, jota on huomattavasti paisu ­
tettu vaahdottamalla ja jonka näennäistiheys kuivana on 
enintään 300 kg/m  3 . 
6806 90 00  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 6806, tähtien jälkeen tuleva teksti.  
6807  Asfaltista tai sen kaltaisesta aineesta (esim. maaöljybitu ­
mista tai kivihiilitervapiestä) valmistetut tavarat  
6807 10 00  rullina  
Tämän alanimikkeen tuotteet, jotka on tarkoitettu katon tai 
seinän päällystykseen, koostuvat vähintään kolmesta kerrok ­
sesta. Kahden asfaltista tai sen kaltaisesta aineesta tehtyjen 
kerrosten välissä on kerros, joka on paperia, kartonkia, pah ­
via tai muuta ainetta, esim. lasivillaa, juuttikangasta, alumii ­
nifoliota, huopaa tai kuitukangasta. Uloimmat kerrokset voi ­
vat myös sisältää muita aineita tai ne on voitu päällystää 
muilla aineilla (esim. hiekalla).  
6809  Kipsistä tai kipsiin perustuvista aineista valmistetut ta ­
varat  
6809 11 00 ja 
6809 19 00  laatat, levyt ja niiden kaltaiset tavarat, koristamattomat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kaikenlaiset levytuotteet, 
joita käytetään pääasiassa väliseinien ja sisäkattojen valmis ­
tukseen. 
Tavaroita, jotka on ainoastaan rei'itetty tai päällystetty ohu ­
ella paperi- tai muulla kerroksella yhdeltä tai molemmilta 
puolilta, ei pidetä koristettuina tavaroina. Näissä tavaroissa 
voi olla yksinkertainen maali- tai lakkapäällys. Laatat, levyt 
jne., joissa on mitä tahansa koristeita, esim. koristeaiheita 
upotettuina tai kohokuvioina, pintakuvioita tai jotka on ku ­
vioitu massana, luokitellaan alanimikkeeseen 6809 90 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 374  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös neliön muotoiset le ­
vyt, joiden ulkopinta muodostuu neliön muotoisesta rei'ite ­
tystä kipsilevystä, jossa on kaksi suorakulmaista, kivennäis ­
villakaistaleilla täytettyä onteloa. Levyjen alapuoli on pääl ­
lystetty alumiinivahvisteisella paperilla. Näitä levyjä käyte ­
tään seinissä ja sisäkatoissa lämpö- ja äänieristiminä.  
6810  Sementistä, betonista tai tekokivestä valmistetut tavarat, 
myös vahvistetut  
Betoni on tehty sementin, täyteaineiden (hiekka, sora) ja 
veden sekoituksesta, joka kovettuessaan muuttuu erittäin ko ­
vaksi aineeksi. 
Teräsbetonissa on myös metallitankoja (betoniterästangot) 
tai teräsverkkoa. 
Kevytbetonia valmistetaan käyttämällä kevyempiä täyte ­
aineita (esim. paisutettuja savia, murskattua hohkakiveä, ver ­
mikuliittia, jyvästettyä kuonaa).  
6810 11 10  kevytbetonia (esimerkiksi murskattuun hohkakiveen tai 
jyvästettyyn kuonaan perustuvat)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. rakennusharkot ja -tii ­
let, jotka on tehty huokoisesta betonista, jonka tiheys kovet ­
tuneena on enintään 1,7 kg/dm  3 . Kevytbetoni on hyvä läm ­
möneristin, mutta se ei ole yhtä kestävää kuin tiheämpi 
betoni.  
▼M19  
6810 99 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu: 
1. ”kivipaperi” (ks. nimikkeen 3920 selittävä huomautus); 
2. kodin ja puutarhan koriste-esineet, jotka koostuvat kivi ­
jauheesta ja muovista ja joille muovi antaa tavaran olen ­
naisen luonteen (ks. alanimikkeen 3926 40 00 selittävä 
huomautus).  
▼B 
6812  Muokatut asbestikuidut; asbestiin tai asbestiin ja mag ­
nesiumkarbonaattiin perustuvat sekoitukset; tällaisista 
sekoituksista tai asbestista valmistetut tavarat (esim. lan ­
ka, kudottu kangas, vaatteet, päähineet, jalkineet, tiivis ­
teet), myös vahvistetut, nimikkeeseen 6811 tai 6813 kuu ­
lumattomat  
6812 80 10 ja 
6812 80 90  krokidoliittia  
Ks. HS-selitykset, nimike 2524, toinen kappale.  
6812 80 10  muokatut kuidut; asbestiin tai asbestiin ja magnesium ­
karbonaattiin perustuvat sekoitukset  
Ilmaisun ”muokatut kuidut” osalta katso harmonoidun jär ­
jestelmän nimikettä 6812 koskevien selitysten ensimmäinen 
kohta. Krokidoliitista valmistetuista tavaroista peräisin ole ­
vat jätteet luokitellaan kuitenkin alanimikkee ­
seen 2524 10 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 375  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sekoitukset on kuvailtu 
HS-selitysten nimikkeen 6812 toisessa kappaleessa. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös asbestiin tai asbestiin 
ja magnesiumkarbonaattiin perustuvista sekoituksista val ­
mistetuista tavaroista peräisin olevat jätteet, jotka ovat palas ­
ten tai pölyn muodossa.  
6812 80 90  muut  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat krokidoliittikuidusta, pape ­
rimassasta ja mahdollisesta täyteaineesta valmistettu paperi, 
kartonki, pahvi ja huopa, jos ne sisältävät vähintään 35 pai ­
noprosenttia krokidoliittia. Muussa tapauksessa ne luokitel ­
laan 48 ryhmään. 
Ks. myös HS-selitykset, nimike 6812.  
6812 92 00  paperi, kartonki, pahvi ja huopa  
Asbestikuidusta, paperimassasta ja mahdollisesta täyte ­
aineesta valmistettu paperi, kartonki, pahvi ja huopa kuu ­
luvat tähän alanimikkeeseen, jos ne sisältävät vähintään 
35 painoprosenttia asbestia. Muussa tapauksessa ne luoki ­
tellaan 48 ryhmään. 
Ks. myös HS-selitykset, nimike 6812.  
6812 99 10  muokatut asbestikuidut; asbestiin tai asbestiin ja magne ­
siumkarbonaattiin perustuvat sekoitukset  
Ilmaisun ”muokattu asbesti” määrittelystä, ks. HS-selitykset, 
nimike 6812, ensimmäinen kappale. Asbestista valmis ­
tetuista tavaroista peräisin olevat jätteet luokitellaan kuiten ­
kin alanimikkeeseen 2524 90 00. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sekoitukset on kuvailtu 
HS-selitysten nimikkeen 6812 toisessa kappaleessa. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös asbestiin tai asbestiin 
ja magnesiumkarbonaattiin perustuvista sekoituksista val ­
mistetuista tavaroista peräisin olevat jätteet, jotka ovat palas ­
ten tai pölyn muodossa.  
6814  Työstetty kiille ja kiilletavarat, myös yhteenpuristettu tai 
rekonstruoitu kiille, myös paperi-, kartonki-, pahvi- tai 
muulla alustalla  
6814 10 00  levyt ja kaistaleet, yhteenpuristettua tai rekonstruoitua 
kiillettä, myös alustalla  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat levt ja kaistaleet ovat rul ­
lissa metritavarana tai ainoastaan neliön tai suorakaiteen 
muotoon leikattuina. Mihin tahansa muuhun muotoon leika ­
tut tavarat luokitellaan alanimikkeeseen 6814 90 00.  
6814 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat esim. määrämuotoisiksi lei ­
katut kiillelevyt ja -lehtiset, jotka on tarkoitettu erityiskäyt ­
töön. Ne eroavat nimikkeen 2525 levyistä ja lehtisistä 
HS-selityksissä, nimikkeessä 2525 lueteltujen ominaisuuk ­
sien perusteella. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kiillelevyt ja -lehtiset 
– myös jos ne eivät ole edellä kuvatun tavoin määrämuo ­
toisiksi leikattuja – joita on työstetty niin, että niitä ei enää 
luokitella nimikkeeseen 2525, esim. kiillotetut tai alustalle 
kiinnitetyt.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 376  
69 RYHMÄ  
KERAAMISET TUOTTEET  
I. PIIPITOISISTA FOSSIILIJAUHEISTA TAI NIIDEN 
KALTAISISTA PIIPITOISISTA MAALAJEISTA 
VALMISTETUT TAVARAT JA TULENKESTÄVÄT 
TAVARAT  
6901 00 00  Piipitoisista fossiilijauheista (esim. piimaasta, trippelistä 
tai diatomiitista) tai niiden kaltaisista piipitoisista maa ­
lajeista valmistetut tiilet, laatat ja muut keraamiset tava ­
rat 
Ks. HS-selitykset, tämän ryhmän, I alaryhmän yleisohjeiden 
A kohta. 
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. eristysharkot, jotka on 
valmistettu muotoilemalla ja polttamalla Molerin maata.  
6902  Tulenkestävät tiilet, laatat ja niiden kaltaiset tulenkes ­
tävät keraamiset rakennustarvikkeet, muut kuin piipitoi ­
sista fossiilijauheista tai niiden kaltaisista piipitoisista 
maalajeista valmistetut tavarat  
Tämän nimikkeen tulenkestävillä tuotteilla on kaksi pääasi ­
allista ominaisuutta: niiden pitäisi kestää Segerin keilan 
avulla todettua, vähintään 1 500 °C:n lämpötilaa (määritetty 
ISO-suositusten R 528-1966 ja R 1146-1969 mukaisesti) ja 
ne on itse asiassa suunniteltu tällaista kestävyyttä vaativiin 
käyttötarkoituksiin. 
Ks. myös HS-selitykset, tämän ryhmän I alaryhmän yleis ­
ohjeiden B kohta.  
6902 10 00  joissa on erikseen tai yhteensä enemmän kuin 50 painop ­
rosenttia alkuaineita Mg, Ca tai Cr, laskettuna MgO:na, 
CaO:na tai Cr  2 O 3 :na 
Ks. alanimikkeen 6902 10 HS-alanimikeselitykset.  
6903  Muut tulenkestävät keraamiset tavarat (esim. retortit, 
upokkaat, muhvelit, suuttimet, tulpat, tuet, putket, vai ­
pat ja tangot), muut kuin piipitoisista fossiilijauheista tai 
niiden kaltaisista piipitoisista maalajeista valmistetut ta ­
varat  
Nimikkeen 6902 selittävien huomautusten ensimmäinen 
kappale koskee kaikilta osin tätä nimikettä. Sen mukaisesti 
tähän nimikkeeseen eivät kuulu sintratusta alumiinioksidista 
valmistetut kangaspuiden langanohjaimet, samasta tai muista 
tulenkestävistä aineista valmistetut työkalut ja työkalujen 
kädensijat, tulenkestävästä alumiinioksidisilikaatista valmis ­
tetut pallomaiset rakeet, jotka toimivat katalyyttinä palvele ­
van kemikaalin kantaja-aineena eri valmistusprosesseissa 
jne. 
II. MUUT KERAAMISET TUOTTEET  
Yleisohjeita  
Tämän alaryhmän nimikkeissä ja alanimikkeissä käytettä ­
vien ilmaisujen ”posliini”, ”saviteokset”, ”fajanssi” ja ”kivi ­
tavara” määrittelystä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän II ala ­
ryhmän yleisohjeet.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 377  
6904  Keraamiset rakennustiilet, lattiapalkit, tuki- tai täytetiilet 
ja niiden kaltaiset tuotteet  
HS-selityksissä, nimikkeessä 6907 on annettu perusteet ra ­
kennustiilien erottamiseksi katu-, lattia- ja seinälaatoista  
6905  Kattotiilet, savupiipun jatkokset, savuhatut, savupiipun 
sisävuoraukset, arkkitehtoniset koristeet ja muut keraa ­
miset rakennustarvikkeet  
6905 10 00  kattotiilet  
Ks. HS-selitykset, nimike 6905, 1 kohta. 
Kattotiilet voidaan erottaa katu-, lattia- ja seinälaatoista sillä 
perusteella, että kattotiilissä on tavallisesti kielekkeitä, ulok ­
keita tai muita osia, joiden avulla ne voidaan liittää toisiinsa.  
6905 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä, nimik ­
keen 6905 kohdissa 2, 3 ja 4 mainitut tavarat.  
6907  Lasittamattomat keraamiset katulaatat, lattialaatat ja 
seinälaatat; lasittamattomat keraamiset mosaiikkikuutiot 
ja niiden kaltaiset tavarat, myös alustalla  
6907 90 20  kivitavaraa  
Ks. alanimikkeen 6912 00 30 selittävät huomautukset.  
6908  Lasitetut keraamiset katulaatat, lattialaatat ja seinälaa ­
tat; lasitetut keraamiset mosaiikkikuutiot ja niiden kal ­
taiset tuotteet, myös alustalla  
6908 90 11 ja 
6908 90 20  tiilisavea (common pottery)  
Ks. alanimikkeen 6912 00 10 selittävät huomautukset.  
6908 90 11  ”Spaltplatten”-tyyppiä olevat lohkotiilet  
”Spaltplatten”-tyyppiä olevien lohkotiilien valmistuksessa 
käytetään suulakepuristinta, jolla puhdistetusta plastisesta 
massasta muotoillaan lohkotiiliä, jotka katkotaan määräpitui ­
siksi kappaleiksi, kuivataan ja poltetaan. 
Polttamisen jälkeen lohkotiilet lohkotaan kahdeksi erilliseksi 
laataksi. Näille laatoille on ominaista selkäpuolella olevat 
harjat. 
Tuotannollisista syistä ”Spaltplatten”-tyyppiä olevien lohko ­
tiilien pidemmillä sivuilla on porrastetut reunat. Valmistuk ­
sen aikana nämä reunat suojaavat tiilen etupuolta vahingo ­
ilta. Sisemmän reunan ja suojaavan ulomman porrastetun 
reunan välinen etäisyys on enintään 2 mm.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 378  
”Spaltplatten”-tyyppiä olevia lohkotiiliä valmistetaan erivä ­
risinä, muotoisina ja kokoisina. Niiden pinta voi olla sileä, 
kuvioitu, aallotettu tai muuten käsitelty. 
”Spaltplatten”-tyyppiä olevilla lohkotiilille on ominaista seu ­
raavanlainen ulkonäkö:
  
6908 90 31  ”Spaltplatten”-tyyppiä olevat lohkotiilet  
Ks. alanimikkeen 6908 90 11 selittävät huomautukset.  
6908 90 91  kivitavaraa  
Ks. alanimikkeen 6912 00 30 selittävät huomautukset.  
6908 90 93  fajanssia tai hienoa tiilisavea (fine pottery)  
Ks. alanimikkeen 6912 00 50 selittävät huomautukset.  
6909  Keraamiset tavarat laboratorio-, kemialliseen tai muu ­
hun tekniseen käyttöön; keraamiset kaukalot, sammiot 
ja niiden kaltaiset astiat, jollaisia käytetään maatalou ­
dessa; keraamiset ruukut, tölkit ja niiden kaltaiset astiat, 
jollaisia käytetään tavaroiden kuljettamiseen tai pakkaa ­
miseen  
6909 11 00 – 
6909 19 00  keraamiset tavarat laboratorio-, kemialliseen tai muuhun 
tekniseen käyttöön  
Ks. HS-selitykset, nimike 6909, 1 ja 2 kohdat.  
6909 12 00  tavarat, joiden lujuus on vähintään 9 Mohsin asteikolla 
mitattuna  
Ks. alanimikkeen 6909 12 HS-alanimikeselitykset.  
6909 90 00  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 6909, 3 ja 4 kohdat.  
6912 00  Keraamiset pöytä-, keittiö- ja muut talousesineet sekä 
toalettiesineet, muut kuin posliiniset  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 379  
Tämän nimikkeen eri alanimikkeisiin luokittelusta, ks. myös 
HS-selitykset, tämä ryhmä ja erityisesti tämän ryhmän II 
alaryhmän yleisohjeet. 
Koriste-esineiden luonteisten pöytä-, keittiö- ja muiden talo ­
usesineiden — erityisesti niiden, joissa on koristeellisia ko ­
hokuvioita ja niiden kaltaisia koristeita — luokittelusta, ks. 
HS-selitykset, nimike 6913, B kohta. 
1. Olutkolpakot luokitellaan tavallisesti tähän nimikkeeseen. 
Olutkolpakot luokitellaan kuitenkin nimikkeeseen 6913, 
jos 
— niiden reunat on muotoiltu tai työstetty niin, että 
niistä on hankala juoda, 
— niiden muoto on sellainen, että niitä on vaikea pidellä 
ja asettaa huulille, 
— niissä olevien kohokuvioiden luonteen ja suuren mää ­
rän vuoksi niitä on vaikea puhdistaa. 
— ne ovat epätavallisen muotoisia (esim. pääkallon tai 
naisten rintojen muotoiset olutkolpakot), 
— ne on koristeltu kulutusta kestämättömillä väriaineil ­
la. 
2. Tavarat, jotka ovat olutkolpakoiden muotoisia ja joissa 
on koristeellisia kohokuvioita tai niiden kaltaisia koris ­
teita, mutta jotka vetävät alle 0,2 litraa, luokitellaan ta ­
vallisesti nimikkeeseen 6913.  
6912 00 10  tiilisavea (common pottery)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet on valmistettu 
rauta- tai kalkkipitoisesta savesta (tiilisavesta), jonka murto ­
pinta on multamainen, himmeä ja värillinen (tavallisesti rus ­
kea, punainen tai keltainen). 
Näiden tuotteiden murtopinta on heterogeeninen. Heterogee ­
nisten, koko massan rakennetta edustavien aineosien (hiuk ­
kaset, sulkeumat, huokoset) läpimitan on oltava suurempi 
kuin 0,15 mm. Nämä aineosat ovat siten paljain silmin 
nähtävissä. 
Lisäksi niiden huokoisuus (veden imeytymisen tunnusluku) 
on vähintään 5 painoprosenttia. Huokoisuus mitataan seu ­
raavalla menetelmällä:  
Veden imeytymisen tunnusluvun määrittely  
T a r k o i t u s j a m ä ä r i t e l m ä 
Kokeen tarkoituksena on määritellä savimassan veden imey ­
tymisen tunnusluku. Tämä tunnusluku on prosenttiluku, joka 
lasketaan suhteessa savimassan alkuperäiseen painoon. 
N ä y t t e i d e n v a l m i s t e l u j a t e s t i n s u o r i t u s 
Jokaisesta esineestä on oltava vähintään kolme näytettä. 
Näytteet on otettava saman tuotteen lasitetuista osista ja 
niissä saa olla vain yksi lasitettu pinta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 380  
Näytteen pinta-alan on oltava noin 30 cm  2 ja enimmäispak ­
suuden noin 8 mm, lasite mukaan luettuna. 
Näytteitä kuivataan lämpökaapissa 105 °C:ssa kolmen tun ­
nin ajan ja eksikkaattorissa (kuivatin) tapahtuneen jäähdyt ­
tämisen jälkeen niiden paino (Ps) punnitaan 0,05 gramman 
tarkkuudella. Sen jälkeen näytteet upotetaan välittömästi tis ­
lattuun veteen niin, että ne eivät kosketa astian pohjaa. 
Näytteitä pidetään kiehumispisteessä kaksi tuntia, minkä jäl ­
keen niiden annetaan olla vedessä 20 tuntia. Sen jälkeen 
näytteet otetaan vedestä ja niiden pinnalla oleva vesi pyy ­
hitään puhtaalla ja hieman kostealla kankaalla. Ontelot ja 
reiät on kuivattava ohuella, hieman kostealla sudilla. Punni ­
taan ”märkäpaino” Ph. Veden imeytymisen tunnusluku näyt ­
teiden osalta saadaan kertomalla painojen erotus sadalla ja 
jakamalla tulo kuivapainolla:
  
T u l o s t e n i l m o i t t a m i n e n 
Eri näytteistä saatujen tunnuslukujen keskiarvo, joka ilmoi ­
tetaan prosentteina, on savimassan veden imeytymisen 
tunnusluku.  
6912 00 30  kivitavaraa  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tuotteet, jotka on val ­
mistettu tavallisesti massana värjätystä savesta. Näille tuot ­
teille on luonteenomaista tiivis, läpikuultamaton murtopinta 
ja ne on poltettu tarpeeksi korkeassa lämpötilassa niin, että 
sintraantuminen on tapahtunut. Läpikuultavuus määritetään 
murtopinnalta, jonka paksuus on vähintään 3 mm, seuraavan 
menetelmän avulla:  
Läpikuultavuustesti  
M ä ä r i t e l m ä 
Esineen ääriviivojen on näyttävä 2—4 mm paksun näytteen 
läpi, kun esine on asetettu pimeään tilaan 50 cm päähän 
uudesta lampusta, joka on sijoitettu laatikkoon ja loistaa 
1 350—1 500 lumenin valoa. Lamppu on vaihdettava 
50 käyttötunnin välein. 
T e s t a u s l a i t e (ks. alla olevaa piirrosta) 
Koelaite koostuu laatikosta, joka on maalattu sisäpuolelta 
himmeänvalkoiseksi. Laatikon toiseen päähän on sijoitettu 
lamppu (A). Toiseen päähän on tehty reikä, josta on mah ­
dollista nähdä esineen (B) ääriviivat näytteen (C) läpi. 
Laatikon mitat ovat seuraavat: 
— pituus: lampun pituus 50 cm 
— leveys, korkeus: noin 20 cm. 
Reiän halkaisijan on oltava noin 10 cm.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 381
  
Lisäksi niiden huokoisuus (veden imeytymisen tunnusluku) 
on enintään 3 painoprosenttia. Huokoisuus mitataan ala ­
nimikkeen 6912 00 10 selittävissä huomautuksissa esitetyllä 
menetelmällä.  
6912 00 50  fajanssia tai hienoa tiilisavea (fine pottery)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, jotka on valmis ­
tettu polttamalla valikoitujen savien seosta (hienoa tiilisa ­
vea), johon on toisinaan sekoitettu maasälpää ja vaihtelevia 
määriä kalkkia (kova fajanssi, sekoitettu fajanssi ja pehmeä 
fajanssi). 
Fajanssituotteille on luonteenomaista valkoinen tai vaalea 
murtopinta (hieman harmahtavan, kerman tai norsunluun 
värinen) ja hienosta tiilisavesta tehdyille tuotteille värillinen 
murtopinta, jonka väri vaihtelee keltaisesta ruskeaan tai pu ­
naruskeaan. Näiden tuotteiden hienorakeinen murtopinta on 
homogeeninen. Epähomogeenisten, koko massan rakennetta 
edustavien aineosien (hiukkaset, sulkeumat, huokoset) läpi ­
mitan on oltava pienempi kuin 0,15 mm; nämä aineosat 
eivät siis ole paljain silmin nähtävissä. 
Lisäksi niiden huokoisuus (veden imeytymisen tunnusluku) 
on vähintään 5 painoprosenttia. Huokoisuus mitataan ala ­
nimikkeen 6912 00 10 selittävissä huomautuksissa esitetyllä 
menetelmällä.  
6912 00 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, jotka eivät täytä 
tämän nimikkeen muiden alanimikkeiden tuotteille asetettuja 
vaatimuksia eivätkä posliinille (nimike 6911) asetettuja 
vaatimuksia.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 382  
6913  Pienoispatsaat ja muut keraamiset koriste-esineet  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. koristelautaset. 
Lautasta pidetään koristelautasena, jos samanaikaisesti 
1. sen etupuolella on koristekuvio (kukkia, kasveja, maise ­
mia, eläimiä, ihmisiä, mytologisia hahmoja, symboleita, 
taideteosten tai uskonnollisten teosten jäljennöksiä jne.), 
jonka peittämän pinta-alan perusteella on selvää, että lau ­
tanen soveltuu koristeeksi ja 
2. se ei ole pöytäastiaston osa ja 
3. se täyttää yhden tai useamman seuraavista edellytyksistä: 
a) lautasen ulkoreunassa on yksi tai useampi reikä, joka 
on suunniteltu kiinnitysvälineelle ripustamista varten, 
b) lautanen tuodaan maahan tukineen, joka soveltuu laut ­
asen esillepanoa varten ja jota ei voi käyttää erikseen, 
c) lautasen muodon, mittojen ja painon perusteella on 
selvää, että se ei sovi hyödylliseen käyttöön, 
d) lautasen valmistuksessa tai koristelussa käytetyn ai ­
neen (erityisesti maalin tai metallin) vuoksi lautanen 
ei sovi ruuanlaitto- tai ruokailukäyttöön, 
e) lautasen etupuolen pinta ei ole sileä (minkä vuoksi 
puhdistaminen on vaikeaa).  
6913 90 10  tiilisavea (common pottery)  
Ks. alanimikkeen 6912 00 10 selittävät huomautukset.  
6913 90 93  fajanssia tai hienoa tiilisavea (fine pottery)  
Ks. alanimikkeen 6912 00 50 selittävät huomautukset.  
6913 90 98  muut  
Ks. alanimikkeen 6912 00 30 ja 6912 00 90 selittävät 
huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 383  
70 RYHMÄ  
LASI JA LASITAVARAT  
Yleisohjeita  
Ilmaisulla ”optinen lasi” tarkoitetaan erilaisia erikoislaseja, joita käyte ­
tään erityisesti esim. valokuvauksessa, astronomiassa, mikroskopiassa, 
navigoinnissa, asejärjestelmissä (tähtäyskiikarit jne.) tarvittavien optisten 
laitteiden valmistukseen sekä laboratoriolaitteiden ja tiettyjen näköä kor ­
jaavien linssien valmistukseen. On olemassa hyvin monia erilaisia opti ­
sia laseja, mutta niillä on yleensä yhteisenä piirteenä se, että ne ovat 
erittäin läpinäkyviä ja kirkkaita, vaikka ne on joskus värjätty niin, että 
ne absorboivat jossain määrin tiettyjä valon aallonpituuksia. Optiset lasit 
ovat täysin tasalaatuisia, ts. niissä ei tavallisesti ole ilmakuplia tai epä ­
tasaisuuksia, ja niillä on muille laseille epätavalliset valontaittokertoimet 
ja valonhajotusominaisuudet.  
Puu-, metalli-, jne. kehyksiin asennettujen lasilevyjen katsotaan menet ­
täneen lasin olennaisen luonteen ja siksi ne luokitellaan eri nimikkeisiin, 
esim.:  
1. kuvien kehyksinä (nimike 4414 00, 8306, jne.);  
2. koneita tai ajoneuvoja varten (XVI tai XVII jakso);  
3. rakennusten ovia, ikkunoita jne. varten (nimike 4418, 7610, jne.).  
7001 00  Lasimurska ja muut lasijätteet ja -romu; lasimassa  
7001 00 10  lasimurska ja muut lasijätteet ja -romu  
Ks. HS-selitykset, nimike 7001, ensimmäisen kappaleen 
A kohta. 
Ilmaisulla ”lasimurska” tarkoitetaan rikottua lasia, jota käy ­
tetään uudelleen lasinvalmistuksessa.  
7001 00 91 ja 
7001 00 99  lasimassa  
Ks. HS-selitykset, nimike 7001, ensimmäisen kappaleen 
B kohta sekä toinen ja kolmas kappale.  
7002  Valmistamattomat lasikuulat [muut kuin nimikkeen 7018 
lasijyväset (microspheres)], -tangot ja -putket  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat ainoastaan puolivalmisteet, ts. 
tavarat, joita ei ole valmistettu muovaamisen, vetämisen tai 
puhaltamisen jälkeen, lukuun ottamatta tangoiksi tai putkiksi 
leikkaamista ja reunojen sulattamista/muovaamista niin, että 
reunoista tulee sileitä tai karkeasti tasoitettuja ja että tavaran 
käsittely on vaarattomampaa, myös jos tällä tavoin työstet ­
tyjä tuotteita voidaan käyttää ilman enempää valmistusta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 384  
7002 10 00  kuulat  
Ks. HS-selitykset, nimike 7002, ensimmäisen kappaleen 
1 kohta ja toiseksi viimeinen kappale.  
7002 32 00  muuta lasia, jonka lämpölaajenemiskerroin on enintään 
5 × 10  –6 /K 0—300 °C:n lämpötila-alueella  
Tällaiselle lasille on ominaista se, että se on lyijytöntä ja 
siinä on erittäin pieni määrä kaliumia ja maa-alkalioksideja 
ja huomattava määrä booritrioksidia. Tällaisella lasilla on 
hyvä lämmönjohtokyky ja huomattava elastisuus, mikä te ­
kee siitä äkillisiä lämpötilanmuutoksia kestävän aineen. Tä ­
män vuoksi se soveltuu erityisen hyvin mm. keittiö- ja pöyt ­
äesineiden, laboratoriolasitavaran ja valaisimissa käytettävän 
lasin valmistukseen.  
7003  Valettu tai valssattu tasolasi ja valetut tai valssatut la ­
siprofiilit, myös sellaiset, joissa on absorboiva, heijastava 
tai heijastamaton kerros, mutta joita ei ole muulla ta ­
valla valmistettu  
Tähän nimikkeeseen ei kuulu float-lasi (nimike 7005). 
Ilmaisun ”valmistettu” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 
2 huomautuksen a alakohta.  
7003 12 10 – 
7003 19 90  tasolasi ilman lankavahvistusta  
Ilmaisun ”lankavahvisteinen” määrittelystä, ks. 
HS-selitykset, nimike 7003, toiseksi viimeinen kappale en ­
nen kappaletta, jossa luetellaan nimikkeeseen kuulumattomia 
tavaroita.  
7003 12 10 – 
7003 12 99  massana kauttaaltaan värjätty, samennettu, verholasiksi 
tehty tai jossa on absorboiva, heijastava tai heijastama ­
ton kerros  
Ilmaisun ”absorboiva, heijastava tai heijastamaton kerros” 
määrittelystä, ks. tämän ryhmän 2 huomatuksen c alakohta. 
Ilmaisun ”samennettu” määrittelystä, ks. HS-selitykset, ni ­
mike 7003, B kohta. 
Verholasi on läpikuultavaa lasia, joka tavallisesti valmis ­
tetaan maitolasista ja värjätystä lasista; nämä lasikerrokset 
puristetaan toisiaan vasten, kun ne ovat vielä pehmeitä niin, 
että ne sulavat yhdeksi lasiksi.  
7003 20 00  lankavahvisteinen tasolasi (lankalasi)  
Ks. alanimikkeiden 7003 12 10—7003 19 90 selittävät 
huomautukset.  
7003 30 00  lasiprofiilit  
Lasiprofiilit valmistetaan jatkuvalla menetelmällä, jossa lasia 
muotoillaan heti, kun se tulee ulos sulatusuunista sekä koko 
menetelmän ajan. Tämän jälkeen lasi leikataan halutun ko ­
koisiksi kappaleiksi, mutta sitä ei valmisteta enempää.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 385  
7004  Vedetty tai puhallettu tasolasi, myös sellainen, jossa on 
absorboiva, heijastava tai heijastamaton kerros, mutta 
jota ei ole muulla tavalla valmistettu  
Ilmaisun ”valmistettu” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 
2 huomautuksen a alakohta.  
7004 20 10 – 
7004 20 99  massana kauttaaltaan värjätty, samennettu, verholasiksi 
tehty tai jossa on absorboiva, heijastava tai heijastama ­
ton kerros  
Ks. alanimikkeiden 7003 12 10—7003 12 99 selittävät 
huomautukset.  
7005  Float-lasi ja pinnalta hiottu tai kiillotettu muu tasolasi, 
myös sellaiset, joissa on absorboiva, heijastava tai heijas ­
tamaton kerros, mutta joita ei ole muulla tavalla valmis ­
tettu  
Ilmaisun ”valmistettu” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 
2 huomautuksen a alakohta.  
7005 10 05 – 
7005 10 80  ilman lankavahvistusta oleva lasi, jossa on absorboiva, 
heijastava tai heijastamaton kerros  
Ks. alanimikkeiden 7003 12 10—7003 19 90 selittävät huo ­
mautukset sekä alanimikkeiden 7003 12 10—7003 12 99 se ­
littävien huomautusten ensimmäisen kappaleen ensimmäinen 
lause.  
7005 21 25 – 
7005 21 80  massana kauttaaltaan värjätty, samennettu, verholasiksi 
tehty tai ainoastaan pinnalta hiottu  
Ilmaisun ”samennettu” määrittelystä, ks. HS-selitykset, ni ­
mike 7003, B kohta.  
7010  Lasiset pullot, myös koripullot, tölkit, ruukut, ampullit 
ja muut astiat, jollaisia käytetään tavaroiden kuljetuk ­
seen tai pakkaamiseen; lasiset säilöntätölkit; lasiset tul ­
pat, kannet ja muut sulkimet  
7010 90 21  lasiputkista valmistetut  
Nämä astiat ovat poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisia, 
ja niissä on säännölliset, yhtenäiset seinämät, joiden paksuus 
on yleensä alle 2 mm. Niissä ei ole kohomerkintöjä, kuten 
numeroita, logoja, viivoja tai karhennuksia. Silmämääräisesti 
tarkasteltaessa lasissa on tuskin lainkaan havaittavissa op ­
tista vääristymää. 
Näiden astioiden vetoisuus on yleensä 1—100 ml. 
Niitä käytetään ensisijaisesti farmaseuttisten ja diagnostisten 
tuotteiden pakkaamiseen.  
7013  Lasiesineet, jollaisia käytetään pöytä-, keittiö-, toaletti- 
tai toimistoesineinä, sisäkoristeluun tai sen kaltaiseen 
tarkoitukseen (muut kuin nimikkeeseen 7010 tai 7018 
kuuluvat)  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 386  
7013 10 00  lasikeramiikkaa  
Ilmaisun ”lasikeramiikka” määrittelystä, ks. HS-selitykset, 
tämän ryhmän yleisohjeiden viimeisen kappaleen 2 kohta.  
7013 22 10 ja 
7013 22 90  lyijykristallia  
Ilmaisun ”lyijykristalli” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 
1 alanimikehuomautus.  
7013 33 11 – 
7013 33 99  lyijykristallia  
Ilmaisun ”lyijykristalli” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 
1 alanimikehuomautus.  
7013 41 10 ja 
7013 41 90  lyijykristallia  
Ilmaisun ”lyijykristalli” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 
1 alanimikehuomautus.  
7013 42 00  lasia, jonka lämpölaajenemiskerroin on enintään 
5 × 10  –6 /K 0—300 °C:n lämpötila-alueella  
Ks. alanimikkeen 7002 32 00 selittävät huomautukset.  
7013 91 10 ja 
7013 91 90  lyijykristallia  
Ilmaisun ”lyijykristalli” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 
1 alanimikehuomautus.  
7015  Kellonlasit ja niiden kaltaiset lasit, lasit näköä korjaa ­
mattomiin tai korjaaviin silmälaseihin, kuperat, taivute ­
tut, koverretut tai vastaavalla tavalla muotoillut, opti ­
sesti työstämättömät; ontot lasipallot ja niiden segmentit, 
tällaisten lasien valmistukseen käytettävät  
7015 10 00  lasit näköä korjaaviin silmälaseihin  
Ks. HS-selitykset, nimike 7015, C kohta.  
7015 90 00  muut  
Ks. HS-selitykset, nimike 7015, A ja B kohdat.  
7016  Laatat, tiilet ja muut puristetut tai valetut lasitavarat, 
myös lankavahvisteiset, jollaisia käytetään rakennuksiin 
ja muihin rakenteisiin; lasikuutiot ja lasinpalaset, myös 
alustalla, mosaiikkityöhön tai sen kaltaiseen koristetar ­
koitukseen; lyijykehysteiset ikkunat ja niiden kaltaiset 
tavarat; solu- tai vaahtolasi laattoina, levyinä, eristys ­
vaippoina tai niiden kaltaisessa muodossa  
Valssatut lasilaatat (esim. opaalilasia tai ulkonäöltään mar ­
moria muistuttavaa lasia) eivät kuulu tähän nimikkeeseen, 
vaan ne luokitellaan nimikkeeseen 7003 tai 7005.  
7017  Lasiset laboratorioesineet sekä hygieeniset ja farmaseut ­
tiset lasiesineet, myös asteikolla varustetut tai täsmätyt  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 387  
7017 10 00  sulatettua kvartsia tai muuta sulatettua piidioksidia  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvissa tuotteissa on vähintään 
99 painoprosenttia piidioksidia. Tällaisten tuotteiden 
raaka-aineena käytetään hyvin puhdasta kvartsihiekkaa, vuo ­
rikristallia tai haihtuvia piiyhdisteitä. Kvartsihiekasta valmis ­
tettu lasitavara on sameaa tai enintään läpikuultavaa. Vuo ­
rikristallista tai haihtuvasta piiyhdisteestä valmistettu lasita ­
vara on kuitenkin täysin kirkasta ja läpinäkyvää.  
7017 20 00  muuta lasia, jonka lämpölaajenemiskerroin on enintään 
5 × 10  –6 /K 0—300 °C:n lämpötila-alueella  
Ks. alanimikkeen 7002 32 00 selittävät huomautukset.  
7018  Lasihelmet, luonnonhelmien sekä jalo- ja puolijalokivien 
jäljitelmät ja niiden kaltaiset pienet lasitavarat ja niistä 
valmistetut esineet, muut kuin epäaidot korut; lasisilmät, 
muut kuin proteesit; pienoispatsaat ja muut 
koriste-esineet, lasista ns. lampputyönä tehdyt, muut 
kuin epäaidot korut; lasijyväset (microspheres), läpi ­
mitta enintään 1 mm  
7018 10 11 ja 
7018 10 19  lasihelmet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. HS-selityksissä, nimikkeen 7018 kohdassa A kuvaillut 
tavarat, 
2. ensimmäisessä kohdassa mainittujen tavaroiden kaltaiset 
tavarat, jotka tunnetaan kaupallisella nimellä ”lasihelmet” 
ja jotka ovat suurempia (jopa noin saksanpähkinän ko ­
koisia) lasihelmiä. Nämä enimmäkseen kaulanauhojen ja 
rannerenkaiden valmistukseen tarkoitetut tavarat ovat hy ­
vin eri muotoisia (esim. pallon, puolipallon, kyyneleen, 
arpakuution, lieriön, pienen putken, kartion tai monita ­
hokkaan muotoisia) ja myös lävistettyjä. 
Pienet lasiputket katsotaan näihin alanimikkeisiin luokitelta ­
viksi lasihelmiksi, jos niiden ulkoläpimitta on enintään 
4 mm ja pituus enintään 24 mm. Näitä putkia ei pidä se ­
koittaa erityisiin standardoituihin lyijylasiputkiin, joita käy ­
tetään hehku- ja volframilamppujen valmistukseen; tällaiset 
putket ovat yleensä värittömiä ja ne luokitellaan nimikkee ­
seen 7002. 
Näiden alanimikkeiden tavarat esitetään yleensä tullattavaksi 
irtotavarana, pusseihin tai laatikoihin pakattuina jne. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös mm. samankokoiset 
ja -väriset lasihelmet, jotka on pujotettu lankaan ilman erot ­
tavia solmuja tai kiinnikkeitä kuljetuksen ja pakkaamisen 
helpottamiseksi. Tällaisten helminauhojen lankojen vapaat 
päät sidotaan tavallisesti yhteen niin, että helminauhoista 
muodostuu nippuja eikä näin ollen käyttövalmiita koruja.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 388  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu seuraavat tavarat: 
a) helminauhat (myös nipuiksi sidotut), joissa erikokoiset 
tai -väriset helmet on pujotettu lankaan tietyllä tavalla 
(esim. eriväriset ja -kokoiset helmet, jotka vuorottelevat 
nauhassa säännöllisesti tai helmet, jotka on pujotettu lan ­
kaan suuruusjärjestyksessä) tai joissa helmet on erotettu 
toisistaan solmuilla (nimike 7117), 
b) helminauhat (myös sellaiset, joissa on samankokoisia, 
-värisiä tai samalla tavalla valmistettuja helmiä), joissa 
on kiinnikkeitä tai niiden kaltaisia mekanismeja tai jotka 
ovat niin lyhyitä, että ne soveltuvat käytettäviksi kaula ­
nauhoina (nimike 7117).  
7018 10 11  hiotut ja mekaanisesti kiillotetut  
Tämän alanimikkeen hiotut ja mekaanisesti kiillotetut hel ­
met eroavat alanimikkeen 7018 10 19 kiiltosulattamalla val ­
mistetuista helmistä siinä, että niissä on täysin sileät pinnat 
ja terävät särmät. Lisäksi tämän alanimikkeen helmien rei ­
kien reunat on usein viistottu (joskus myös kiillotettu) ja 
niissä on teräväksi leikatut särmät, jotka vastaavat viereisiä 
viisteitä, kun taas kiiltosulattamalla valmistettujen helmien 
reikien reunat ovat usein pyöristettyjä eikä niissä viisteet 
yhdy teräviin särmiin. 
Alanimikkeiden 7018 10 11 ja 7018 10 19 selittävien huo ­
mautusten ensimmäisen kappaleen 2 kohdassa mainitut ta ­
varat ovat pääasiallisesti niitä helmiä, jotka on useimmiten 
hiottu ja mekaanisesti kiillotettu.  
7018 10 30  luonnonhelmien jäljitelmät  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 7018 kohdassa B kuvaillut tavarat. 
Alanimikkeiden 7018 10 11 ja 7018 10 19 selittävät huo ­
mautukset koskevat soveltuvin osin luonnonhelmien jäljitel ­
mistä tehtyjä helminauhoja.  
7018 10 51 ja 
7018 10 59  jalo- ja puolijalokivien jäljitelmät  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 7018 kohdassa C kuvaillut tavarat.  
7018 10 51  hiotut ja mekaanisesti kiillotetut  
Tämän alanimikkeen hiotut ja mekaanisesti kiillotetut jalo- 
ja puolijalokivien jäljitelmät eroavat niiden kaltaisista, ala ­
nimikkeeseen 7018 10 59 luokiteltavista kiiltosulattamalla 
valmistetuista tavaroista siinä, että niissä on täysin sileät 
pinnat ja terävät särmät.  
7018 10 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. korallijäljitelmät, hel ­
met ja cabochonit (muut kuin luonnonhelmien tai jalo- ja 
puolijalokivien jäljitelmät), joita käytetään hattuneulojen 
päissä ja korvakorujen riipuksissa, sekä pienet lasiputket, 
joista tehdään hapsuja.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 389  
Tämän alanimikkeen pienten lasiputkien ja alanimikkei ­
siin 7018 10 11 ja 7018 10 19 lasihelminä luokiteltavien 
pienten lasiputkien eroista, ks. alanimikkeiden 7018 10 11 
ja 7018 10 19 selittävien huomautusten toinen kappale.  
7018 20 00  lasijyväset (microspheres), läpimitta enintään 1 mm  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 7018 kohdassa H kuvaillut tavarat.  
7018 90 10  lasisilmät; pienistä lasitavaroista valmistetut esineet  
Ks. HS-selitykset, nimike 7018, E ja F kohta.  
7018 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 7018 kohdassa G kuvaillut esineet.  
▼M5 
7019  Lasikuidut (myös lasivilla) ja niistä valmistetut tavarat 
(esim. lanka, kudotut kankaat)  
Lasikuiduissa on seuraavat kaksi pääryhmää: 
a) tekstiililasista valmistetut tekstiililasikuidut (filamenttila ­
sikuidut), ts. lasituotteet, joissa filamentit ovat pitkälti 
yhdensuuntaisia toisiinsa nähden; tekstiililasikuitua käy ­
tetään lähinnä vahvistamaan muita materiaaleja, esim. 
komposiitteja, muoveja; 
b) lasivillakuidut; pyörivässä lingossa valmistettavat lasivil ­
lakuidut (satunnaisesti suuntautuneita kuituja), joita käy ­
tetään lähinnä eristeenä. 
On olemassa kahdenlaisia tekstiililasikuituja: 
a) (jatkuva) filamenttilasikuitu, jossa on suuri määrä jatku ­
via yhdensuuntaisia filamentteja, joiden läpimitta on ta ­
vallisesti 3–34 μm (mikronia); muodostuneet jatkuvat 
filamentit pidetään säikeenä yhdessä liisterin avulla, 
millä pyritään helpottamaan myöhempiä tuotantovaiheita 
(katkominen, puolaus, kiertäminen, kudonta jne.); välitu ­
otteita käytetään tiettyjen kaupallisten lasikuitutavaroiden 
valmistuksessa (katkotut säikeet, jatkuvakuituiset kiertä ­
mättömät langat (rovings), langat jne.); 
b) katkottu filamenttilasikuitu (lasikatkokuitu), jossa on tuo ­
tantoprosessissa lyhyiksi leikattuja tai rikottuja filament ­
teja, jotka vedetään löyhästi yhteen jatkuvaksi säikeeksi; 
niitä käytetään yleensä kudotuissa kankaissa, esimerkiksi 
seinien pinnoitteina rakennusalalla.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 390  
Tekstiililasikuitu voidaan jatkojalostaa seuraaviksi tämän ni ­
mikkeen tavaroiksi: 
— matot ja verkot, joissa kuidut on sidottu yhteen kemial ­
lisesti, esim. katkokuitumatot, jatkuvakuitumatot ja tyy ­
pilliset kutomattomat tuotteet kuten ohutlevyt (voile), ris ­
tikkoverkot (laid scrims) jne., 
— kankaat, joissa kuidut on sidottu yhteen mekaanisesti, 
esim. lasikuitukankaat, kihartamattomasta langasta val ­
mistetut kankaat (multiaksiaalikankaat), neulokset, sil ­
mukkasidotut kankaat, lasiroving-kankaan kaltaiset neu ­
latut kankaat, verkkokankaat, seulakankaat.  
▼B 
7019 11 00  silvotut säikeet, pituus enintään 50 mm  
Ks. alanimikkeen 7019 11 HS-alanimikeselitykset.  
7019 12 00  jatkuvakuituinen, kiertämätön lanka (rovings)  
Ks. alanimikkeen 7019 12 HS-alanimikeselitykset.  
7019 19 90  katkokuitua  
Ks. alanimikkeen 7019 19 HS-alanimikeselitykset. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. katkokuiduista val ­
mistetut langat.  
7019 31 00  matot  
Ks. alanimikkeen 7019 31 HS-alanimikeselitykset.  
7019 32 00  ohutlevyt (voiles)  
Ks. alanimikkeen 7019 32 HS-alanimikeselitykset.  
7019 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. massatavara, joka on 
keskenään sekoitetuista yksittäisistä eripituisista säikeistä 
koostuvaa massaa (lasivanu ja lasivilla), jota käytetään läm ­
pö- tai äänieristeenä ja joka tavallisesti esitetään tullattavaksi 
paaleina tai paperisäkkeihin pakattuna.  
7020 00  Muut lasitavarat  
7020 00 07 ja 
7020 00 08  Termospullojen ja muiden termosastioiden lasisäiliöt  
Ks. HS-selitykset, nimike 7020, toisen kappaleen 4 kohta.  
7020 00 08  valmiit  
Ilmaisulla ”valmiit” tarkoitetaan ainoastaan lasisäiliöitä, 
jotka ovat valmiita päällystettäviksi suojakerroksella.  ▼M5
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 391  
XIV JAKSO  
LUONNONHELMET JA VILJELLYT HELMET, JALO- JA 
PUOLIJALOKIVET, JALOMETALLIT, JALOMETALLILLA 
PLETEROIDUT METALLIT JA NÄISTÄ VALMISTETUT TAVARAT; 
EPÄAIDOT KORUT; METALLIRAHAT  
71 RYHMÄ  
LUONNONHELMET JA VILJELLYT HELMET, JALO- JA 
PUOLIJALOKIVET, JALOMETALLIT, JALOMETALLILLA 
PLETEROIDUT METALLIT JA NÄISTÄ VALMISTETUT TAVARAT; 
EPÄAIDOT KORUT; METALLIRAHAT  
I. LUONNONHELMET JA VILJELLYT HELMET 
SEKÄ JALO- JA PUOLIJALOKIVET  
7101  Luonnonhelmet ja viljellyt helmet, myös valmistetut tai 
lajitellut, mutta eivät asennetut, kiinnitetyt tai lankaan 
pujotetut; luonnonhelmet tai viljellyt helmet, kuljetuksen 
helpottamiseksi väliaikaisesti lankaan pujotetut  
7101 10 00  luonnonhelmet  
Ks. HS-selitykset, nimike 7101, neljä ensimmäistä 
kappaletta.  
7101 21 00 ja 
7101 22 00  viljellyt helmet  
Ks. HS-selitykset, nimike 7101, viides kappale.  
7101 21 00  valmistamattomat  
Ks. HS-selitykset, nimike 7101, kuudes kappale.  
7101 22 00  valmistetut  
Ks. HS-selitykset, nimike 7101, kuudes kappale.  
7102  Timantit, myös valmistetut, mutta eivät asennetut tai 
kiinnitetyt  
7102 10 00  lajittelemattomat  
Ks. alanimikkeen 7102 10 HS-alanimikeselitykset.  
7102 21 00 ja 
7102 29 00  teollisuustimantit  
Ks. alanimikkeiden 7102 21 ja 7102 29 HS-alanimikeselitykset.  
7102 21 00  valmistamattomat tai ainoastaan sahatut, halkaistut tai 
raakahiotut  
Ks. alanimikkeiden 7102 21 ja 7102 29 HS-alanimikeselitykset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 392  
Raakahionta tarkoittaa menetelmää, jossa raakatimanttia hiotaan 
toista timanttia vasten niin, että raakatimantista saadaan halutun 
kokoinen.  
7102 31 00 ja 
7102 39 00  muut kuin teollisuustimantit  
Ks. alanimikkeiden 7102 31 ja 7102 39 HS-alanimikeselitykset.  
7102 31 00  valmistamattomat tai ainoastaan sahatut, halkaistut tai 
raakahiotut  
Ks. alanimikkeiden 7102 31 ja 7102 39 HS-alanimikeselitykset, 
toinen kappale. 
Raakahionta tarkoittaa menetelmää, jossa raakatimanttia hiotaan 
toista timanttia vasten niin, että raakatimantista saadaan halutun 
kokoinen.  
7103  Jalokivet (muut kuin timantit) ja puolijalokivet, myös 
valmistetut tai lajitellut, mutta eivät asennetut, kiinnite ­
tyt tai lankaan pujotetut; lajittelemattomat jalokivet 
(muut kuin timantit) ja puolijalokivet, kuljetuksen hel ­
pottamiseksi väliaikaisesti lankaan pujotetut  
7103 10 00  valmistamattomat tai ainoastaan sahatut tai karkeasti 
muotoillut  
Ks. alanimikkeen 7103 10 HS-alanimikeselitykset. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu dupleteiksi tai triple ­
teiksi valmistetut kivet (alanimike 7103 91 00 tai 
7103 99 00).  
7103 91 00 ja 
7103 99 00  muulla tavalla valmistetut  
Ks. alanimikkeiden 7103 91 ja 7103 99 HS-alanimikeselitykset. 
Dupleteiksi tai tripleteiksi valmistetuilla kivillä tarkoitetaan ki ­
viä, jotka on valmistettu istuttamalla päällekkäin yksi jalo- tai 
puolijalokivi (dupletin tai tripletin yläpuoli) ja joko yksi tai 
kaksi muuta jalo- tai puolijalokiveä (tavallisesti halvempaa laa ­
tua) tai muuta ainetta (esim. rekonstruoitua kiveä tai lasia). 
Ks. HS-selitykset, nimikkeen 7103 kolmas ja viides kappale 
kivistä, joita ei pidetä näihin alanimikkeisiin luokiteltavina, 
muulla tavalla valmistettuina kivinä sekä myös kivistä, jotka 
luokitellaan 90 tai 91 ryhmään, vaikka ne olisivat kiinnittämät ­
tömiä tai asentamattomia. 
Raakakivet (”blanks”) luokitellaan alanimikkeeseen 7103 10 00.  
7103 91 00  rubiinit, safiirit ja smaragdit  
Rubiini on korundi, jonka punainen väri on peräisin kromi ­
suolajäämistä. 
Safiiri on myös korundi, jonka tummansininen väri on pe ­
räisin sen sisältämistä kobolttisuolajäämistä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 393  
Smaragdi on berylli, joka esiintyy tavallisesti prismamaisena 
ja jonka vihreä väri on peräisin kromioksidijäämistä. Sma ­
ragdi on hieman kovempaa ainetta kuin kvartsi, mutta ei 
niin kovaa kuin korundi ja timantti. Smaragdin suuri arvo 
perustuu sen väriin ja läpinäkyvyyteen. Se hiotaan useimmi ­
ten suorakaiteen tai neliön muotoiseksi.  
7104  Synteettiset tai rekonstruoidut jalo- ja puolijalokivet, 
myös valmistetut tai lajitellut, mutta eivät asennetut, 
kiinnitetyt tai lankaan pujotetut; lajittelemattomat syn ­
teettiset tai rekonstruoidut jalo- ja puolijalokivet, kulje ­
tuksen helpottamiseksi väliaikaisesti lankaan pujotetut  
7104 10 00  pietsosähköinen kvartsi  
Ks. alanimikkeen 7104 10 HS-alanimikeselitykset. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm.: 
a) pietsosähköiset kiteet, jotka on valmistettu kemiallisista 
yhdisteistä kuten seignettisuolasta eli Rochellen suolasta 
(kaliumnatriumtetrahydraatin kaksoistartraatti), bariumti ­
tanaatista, ammoniumortomonofosfaatista tai rubidiumor ­
tomonofosfaatista (alanimike 3824 90 96), 
b) pietsosähköiset kiteet, jotka on valmistettu luonnonki ­
vestä (esim. kvartsi, turmaliini) (nimike 7103), 
c) pietsosähköiset kiteet, jotka on valmistettu muista syn ­
teettisistä kivistä kuin synteettisestä kvartsista (ala ­
nimike 7104 20 00 tai 7104 90 00), 
d) asennetut pietsosähköiset kiteet (alanimike 8541 60 00).  
7104 20 00  muut, valmistamattomat tai ainoastaan sahatut tai kar ­
keasti muotoillut  
Alanimikkeen 7103 10 00 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
7104 90 00  muut  
Alanimikkeiden 7103 91 ja 7103 99 HS-alanimikeselitykset 
koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
7105  Luonnon- tai synteettisistä jalo- ja puolijalokivistä saatu 
pöly ja jauhe  
7105 10 00  timanteista saatu  
Ks. HS-selitykset, nimike 7105, kolmas ja neljäs kappale.  
7105 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. jalokivigranaateista 
saatu pöly ja jauhe.  
II. JALOMETALLIT JA JALOMETALLILLA PLE ­
TEROIDUT METALLIT  
7106  Hopea (myös kullattu tai platinoitu hopea), muokkaa ­
mattomana, puolivalmisteena tai jauheena  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 394  
7106 10 00  jauhe  
Ilmaisun ”jauhe” määrittelystä, ks. tämän ryhmän 1 alanimi ­
kehuomautus. 
Jauhemaisia tuotteita, jotka eivät vastaa tämän ryhmän 1 
alanimikehuomautuksessa määrättyä jyväkokoa, pidetään 
alanimikkeen 7106 91 00 rakeina. 
Jauheena ei pidetä hopean ja hopeaseosten työstämisessä 
syntyneitä jätteitä, kuten esim. viilajauhe, lakaisut, pöly, 
jotka soveltuvat ainoastaan metallien talteenottamiseen tai 
käytettäväksi kemikaalien valmistuksessa. Nämä jätteet luo ­
kitellaan nimikkeeseen 7112. 
Viilajauhe, joka on eroteltu muusta aineesta ja josta on tehty 
(esim. seulomalla) jyväkooltaan homogeeninen, pidetään 
kuitenkin tämän alanimikkeen jauheena, jos se täyttää edellä 
mainitut vaatimukset.  
7106 91 00  muokkaamaton  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. HS-selityksissä, 
nimikkeen 7106 kohdassa II kuvaillut tuotteet. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu myös harkot, joissa on 
kaupallista tarkoitusta varten sileä pinta ja tarkastusleima. 
Hopea ja hopeaseokset jyvinä luokitellaan tähän alanimik ­
keeseen, jos ne eivät täytä tämän ryhmän 1 alanimikehuo ­
mautuksen vaatimuksia. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. vetämällä tai vals ­
saamalla valmistetut tangot (alanimike 7106 92 00).  
7108  Kulta (myös platinoitu kulta), muokkaamattomana, puo ­
livalmisteena tai jauheena  
7108 11 00  jauhe  
Alanimikkeen 7106 10 00 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
7108 12 00  muu muokkaamaton  
Alanimikkeen 7106 91 00 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
7108 20 00  monetaarinen  
Ks. alanimikkeen 7108 20 HS-alanimikeselitykset.  
7110  Platina, muokkaamattomana, puolivalmisteena tai jau ­
heena  
Seosten luokittelusta tämän nimikkeen alanimikkeisiin, ks. 
tämän ryhmän 3 alanimikehuomautus.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 395  
7110 11 00 – 
7110 19 80  platina  
Ilmaisun ”platina” määrittelystä näiden alanimikkeiden yh ­
teydessä, ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus.  
7110 11 00  muokkaamaton ja jauhe  
Alanimikkeiden 7106 10 00 ja 7106 91 00 selittävät huo ­
mautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
7110 21 00  muokkaamaton ja jauhe  
Alanimikkeiden 7106 10 00 ja 7106 91 00 selittävät huo ­
mautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
7110 31 00  muokkaamaton ja jauhe  
Alanimikkeiden 7106 10 00 ja 7106 91 00 selittävät huo ­
mautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
7110 41 00  muokkaamaton ja jauhe  
Alanimikkeiden 7106 10 00 ja 7106 91 00 selittävät huo ­
mautukset koskevat soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
7112  Jalometallien tai jalometallilla pleteroitujen metallien 
jätteet ja romu; muu jäte ja romu, jossa on jalometallia 
tai jalometalliyhdisteitä, pääasiassa jalometallien talteen ­
ottoon tarkoitettu  
Jalometallien tai jalometallilla pleteroitujen metallien jätteet 
ja romu, jotka on sulatettu ja valettu harkkojen, laattojen tai 
niiden kaltaiseen muotoon, eivät kuulu tähän nimikkeeseen, 
vaan ne luokitellaan muokkaamattomana metallina.  
III. KORUT SEKÄ KULTA- JA HOPEASEPÄNTE ­
OKSET JA MUUT TAVARAT  
7113  Korut ja niiden osat, jalometallia tai jalometallilla plete ­
roitua metallia  
Ks. tämän ryhmän 2 huomatuksen A alakohta ja 9 huomau ­
tus. 
7114  Kulta- ja hopeasepänteokset ja niiden osat, jalometallia 
tai jalometallilla pleteroitua metallia  
Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen A alakohta ja 10 huo ­
mautus.  
7116  Tavarat, jotka on valmistettu luonnonhelmistä tai viljel ­
lyistä helmistä tai luonnon-, synteettisistä tai rekonst ­
ruoiduista jalo- tai puolijalokivistä  
Ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen B alakohta.  
7117  Epäaidot korut  
Ks. tämän ryhmän 11 huomautus.  
7117 11 00 ja 
7117 19 00  epäjaloa metallia, myös hopeoidut, kullatut tai platinoi ­
dut ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 396  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. Epäjaloa metallia olevat ketjut, jotka on leikattu määräpi ­
tuisiksi ja joista jokaisesta voi viimeistellä yhden epäai ­
don korun tai pukukorun esim. liittämällä niihin kiinnik ­
keet. Tällaisten ketjujen määräpituus on yleensä enintään 
2 metriä. 
2. Epäjaloa metallia olevat koristeaiheet, jotka määritellään 
HS-selityksissä nimikkeen 7117 kohdassa b. Alla on 
esimerkkejä näistä koristeaiheista:
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 397  
XV JAKSO  
EPÄJALOT METALLIT JA EPÄJALOSTA METALLISTA 
VALMISTETUT TAVARAT  
Yleisohjeita  
Muista kuin rautametalleista peräisin olevat jätteet ja romu, jotka on 
sulatettu ja valettu valanteiksi, harkoiksi, möhkäleiksi tai niiden kaltai ­
seen muotoon, luokitellaan muokkaamattomana metallina eikä jätteenä 
tai romuna. Näin ollen ne luokitellaan esim. nimikkeeseen 7601 (alu ­
miini), 7801 (lyijy), 7901 (sinkki) tai alanimikkeeseen 8104 11 00 tai 
8104 19 00 (magnesium).  
Ilmaisulla ”metalli” tarkoitetaan myös metallia, joka on rakenteeltaan 
amorfinen (kiteetön), kuten metallurgiset lasit ja jauhemetallurgiatuot ­
teet.  
72 RYHMÄ  
RAUTA JA TERÄS  
Yleisohjeita  
A. Taotut tuotteet ja valssatut tuotteet voidaan erottaa toisistaan usealla 
tavalla, jos tällainen erottelu on tehtävä (nimikkeet 7207, 7214, 
7216, 7218, 7224 ja 7228).  
Jos koko kappale on nähtävillä, siitä on ensin tutkittava, miten sen 
poikkileikkaus vaihtelee:  
— jos vaihtelut eivät toistu säännöllisesti, tuote on taottu,  
— toisaalta jos vaihtelut toistuvat säännöllisesti tai jos poikkileik ­
kaus on tasainen, tuote voi olla taottu tai valssattu. Tässä ta ­
pauksessa kaikki seuraavat asiat on tutkittava kappaleesta:  
1. Poikkileikkauksen läpimitat  
Jos läpimitat ovat suuria (poikkileikkaus, jonka pinta-ala on 
suurempi kuin 150 000 mm  2 ), tuote on luultavasti taottu. Jos 
läpimitat ovat pieniä (vähimmäisläpimitta on pienempi kuin 
15 mm), tuote on luultavasti valssattu.  
2. Poikkileikkauksen muoto  
Jos poikkileikkauksen muoto on yksinkertainen (esim. neliö, 
suorakaide, pyöreä, kuusikulmainen jne.), tuote voi olla joko 
valssattu tai taottu, kun taas tuotteet, joiden muoto on moni ­
mutkaisempi, on lähes aina valssattu.  
3. Pituus  
Jos tuote on pitempi kuin 5 m, se on lähes varmasti valssattu. 
Jos tuote on lyhyempi, se voi olla joko valssattu tai taottu.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 398  
4. Mittatoleranssit  
Poikkileikkauksen mittatoleranssit ovat paljon pienemmät 
valssatuissa tuotteissa kuin taotuissa tuotteissa.  
5. Metallografinen rakenne  
Koska valssattujen tuotteiden muokkausaste on tavallisesti 
huomattavasti suurempi kuin taottujen tuotteiden, tuotteet voi ­
daan lähes aina erottaa toisistaan mikroskooppitutkimuksen 
avulla.  
Pääasiallisia tutkittavia tekijöitä ovat sulkeumat ja rakenne:  
a) Valssatuissa tuotteissa sulkeumat ovat hyvin ohuiksi veny ­
neitä ja ne ovat lähes täysin yhdensuuntaiset valssaussuun ­
nan kanssa. Sen sijaan taotuissa tuotteissa sulkeumat ovat 
lyhyempiä (muodoltaan lähes elliptisiä) ja ne eivät ole 
täysin yhdensuuntaisia valssaussuunnan kanssa.  
b) Hehkutuksen jälkeen valssatuissa tuotteissa, jos ne on kar ­
kaistu ja päästetty, on lähes täysin suoraviivaisia suotau ­
mia, jotka ovat yhdensuuntaiset valssaussuunnan kanssa. 
Taotuissa tuotteissa taas tällaiset merkit ovat paljon harvi ­
naisempia tai puuttuvat kokonaan.  
6. Määrä  
Taottuja tuotteita toimitetaan tavallisesti pienissä erissä.  
Valssaaminen voidaan suorittaa kuuma- tai kylmävalssaukse ­
na. Valssattavan kappaleen muodosta sekä valssien muodosta 
ja keskinäisestä järjestyksestä riippuen, menetelmää voidaan 
käyttää levyvalmisteiden kuten levyjen tai nauhojen valmis ­
tamiseen, poikkileikkaukseltaan pyöreiden tai monikulmion 
muotoisten tankojen samoin kuin poikkileikkaukseltaan eri 
muotoisten profiilien sekä putkien valmistamiseen.  
B. Eräiden plastisten muokkausmenetelmien (esim. valssaus, taonta, 
muottitaonta) määrittelystä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleis ­
ohjeiden IV osan A ja B kohdat.  
C. Kuumavalssattujen ja -vedettyjen tuotteiden ja kylmänä muokattujen 
tai viimeisteltyjen tuotteiden erosta, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän 
yleisohjeiden IV osan B kohdan viimeinen kappale.  
Jotkin edellä mainituista kuuma- ja kylmävalssattujen tuotteiden vä ­
lisistä eroista voivat pienentyä tai hävitä, jos kylmävalssattuja tuot ­
teita hehkutetaan. Vastaavasti kuumavalssatut tuotteet voidaan kevy ­
esti viimeistellä kylmänä, jolloin kuumavalssattujen ja kylmävalssat ­
tujen tuotteiden väliset erot rajoittuvat pinnan kovuuteen ja ulkonä ­
köön.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 399  
Kuumavalssatut tai -vedetyt tangot ja profiilit voidaan viimeistellä 
kylmänä vetämällä tai muilla menetelmillä – erityisesti oikaisemalla 
tai kalibroimalla – mitkä antavat tuotteelle paremman laadun ja ul ­
konäön. Tällä tavoin valmistetut tuotteet luokitellaan ”kylmänä muo ­
kattuina tai kylmänä viimeisteltyinä”.  
Yksinkertaista kylmäoikaisua ja karkeaa hehkutushilseen poistoa ei 
kuitenkaan pidetä oikaisu- tai kalibrointimenetelminä ja näin ollen 
ne eivät muuta tankojen ja profiilien, joita ei ole enempää valmis ­
tettu kuin kuumavalssattu tai pursotettu, luokittelua. Vastaavasti täl ­
laisia tankoja, jotka on kierretty, ei pidetä ”kylmänä viimeisteltyinä”.  
D. Pleteroinnin määrittelystä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleis ­
ohjeiden IV osan C kohdan 2 e alakohta.  
Jalometallilla pleteroidut epäjalot metallit luokitellaan 71 ryhmään 
pleteroinnin paksuudesta riippumatta (ks. HS-selitykset, 71 ryhmä).  
E. Pintakäsittelyä koskevista selittävistä huomautuksista, ks. 
HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden IV osan C kohdan 2 d ala ­
kohta.  
F. Viimeistelemättömät taokset, joissa ei ole enää nimikkeiden 7207, 
7218 ja 7224 takomalla karkeasti muovattujen kappaleiden ulkonä ­
köä, luokitellaan samoihin nimikkeisiin kuin viimeistellyt tavarat 
(tavallisesti 82, 84, 85 ja 87 ryhmien nimikkeet). Näin ollen kam ­
piakselien valmistukseen käytettävät rauta- ja terästaokset luokitel ­
laan nimikkeeseen 8483.  
I. RAAKA-AINEET; RAKEINA TAI JAUHEENA 
OLEVAT TUOTTEET  
7201  Harkkorauta ja peilirauta, harkkoina, möhkäleinä tai 
muussa alkumuodossa  
Harkkorauta ja peilirauta on määritelty tämän ryhmän 1 huo ­
mautuksen a ja b alakohdassa. 
Tämän ryhmän 1 huomautuksen a alakohdan määritelmän 
mukainen harkkorauta, jossa on enemmän kuin 6, mutta 
enintään 30 painoprosenttia mangaania, luokitellaan kuten 
peilirauta (alanimike 7201 50 90). Seos, jossa on tällainen 
mangaanipitoisuus, on luokiteltava ferroseoksena, jos siinä 
on muuta ainetta suhteessa enemmän kuin mitä 1 huomau ­
tuksen a alakohdassa on lueteltu, esim. jos seoksen piipitoi ­
suus on suurempi kuin 8 painoprosenttia, se luokiteltaan 
alanimikkeisiin 7202 21 00–7202 29 90 (ferropii). (Jos esi ­
merkkiseoksessa on enemmän kuin 30 painoprosenttia man ­
gaania ja enemmän kuin 8 painoprosenttia piitä, sitä on 
pidettävä ferropiimangaanina, joka luokitellaan alanimikkee ­
seen 7202 30 00. Jos ko. seoksessa on lisäksi muuta seos ­
ainetta siinä suhteessa kuin 1 huomatuksen c alakohdassa 
on määrätty, se on luokiteltava alanimikkeeseen 7202 99 80.)  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 400  
Tämän ryhmän 1 huomautuksen a alakohdan määritelmän 
mukaisessa harkkoraudassa, joka ei ole peilirautaa ja joka 
siten on luokiteltava alanimikkeisiin 7201 10 11–7201 50 90, 
on enintään 6 painoprosenttia mangaania. Tämän tyyppinen 
harkkorauta luokitellaan edelleen seosainepitoisuudesta riip ­
puen joko seostamattomaksi harkkoraudaksi (alanimik ­
keet 7201 10 11–7201 20 00) tai seostetuksi harkkoraudaksi 
(alanimike 7201 50 10 tai 7201 50 90). 
Seostettu harkkorauta on määritelty tämän ryhmän 1 alanimi ­
kehuomautuksen a alakohdassa. Seostamattomassa harkko ­
raudassa voi olla painosta enemmän kuin (erikseen tai yh ­
dessä mitattuna): 
— 0,2 prosenttia kromia, 
— 0,3 prosenttia kuparia, 
— 0,3 prosenttia nikkeliä, 
— 0,1 prosenttia kutakin seuraavista aineista: alumiini, mo ­
lybdeeni, titaani, volframi, vanadiini.  
7201 50 10  seostettu harkkorauta, jossa on vähintään 0,3 painopro ­
senttia, mutta enintään 1 painoprosentti titaania ja vä ­
hintään 0,5 painoprosenttia, mutta enintään 1 painopro ­
sentti vanadiinia  
Tämän alanimikkeen tuotteita käytetään pääasiallisesti val ­
mistettaessa komponentteja, joiden on oltava erityisesti ku ­
lutusta kestäviä, kuten kampiakselit, jarrurummut, pumppu ­
jen männät, valssauksessa käytettävät sylinterimäiset valssit, 
muottitaonnassa käytettävät muotit, putkien kulmakappaleet, 
harkkomuotit.  
7201 50 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. seuraavan tyyppiset 
harkkoraudat: 
1. Harkkoraudat, joissa on nikkeliä (0,5–3,5 painoprosenttia) 
ja joista valmistetaan tavaroita, joilla on suuri 
rasituslujuus. 
2. Ni-Hard -rauta (jossa on 3,3–5 painoprosenttia nikkeliä 
ja 1,4–2,6 painoprosenttia kromia), josta valmistetaan ta ­
varoita, joilla on suuri kulutuskestävyys. 
3. Harkkoraudat, joiden nikkeli-, kromi-, pii- tai kuparipitoi ­
suus on suuri ja joista valmistetaan tavaroita, joiden on 
oltava korroosionkestäviä. 
4. Myös nikkeliä tai kromia sisältävät harkkoraudat, joista 
valmistetaan kuumuutta kestäviä tavaroita. 
5. Kuparia sisältävät harkkoraudat.  
7202  Ferroseokset  
Ilmaisu ”ferroseokset” on määritelty tämän ryhmän 1 huo ­
mautuksen c alakohdassa, jossa määritellään erityisesti alku ­
aineraudan ja muiden kun rautapohjaisten seos-aineiden pi ­
toisuusrajat.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 401  
Ferroseosten luokittelusta nimikkeen 7202 alanimikkeisiin, 
ks. tämän ryhmän 2 alanimikehuomautus. 
Näin ollen esim. ferroseos, jossa on enemmän kuin 30 pai ­
noprosenttia mangaania ja enintään 8 painoprosenttia piitä, 
luokitellaan alanimikkeisiin 7202 11 20–7202 19 00. Jos 
tässä seoksessa on kuitenkin enemmän kuin 30 painoprosent ­
tia mangaania ja enemmän kuin 8 painoprosenttia piitä, se 
luokitellaan alanimikkeeseen 7202 30 00. Vastaavasti ferro ­
piimangaanialumiiniseoksessa on oltava enemmän kuin 
8 painoprosenttia piitä, enemmän kuin 30 painoprosenttia 
mangaania ja enemmän kuin 10 painoprosenttia alumiinia, 
jotta se luokiteltaisiin alanimikkeeseen 7202 99 80. 
Jos binaariselle, ternaariselle tai kvarternaariselle ferroseok ­
selle ei ole erikseen omaa alanimikettä, se luokitellaan ala ­
nimikkeeseen 7202 99 80. 
Rauta- ja terästeollisuuden jätetuotteet, jotka on sulatettu ja 
valettu uudelleen karkeiksi valanteiksi tai harkoiksi (har ­
koiksi valettu jäte) ja joilla on ferroseoksen koostumus 
sekä joita käytetään lisäaineina erikoisterästen valmistukses ­
sa, luokitellaan nimikkeen 7202 alanmikkeisiin niiden olen ­
naisen aineosan mukaan. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu jäännökset, jotka ovat syn ­
tyneet muiden kuin rautametallien sulatuksen yhteydessä ja 
joita ei niiden sisältämän rikin, fosforin tai muiden epäpuh ­
tauksien vuoksi voida käyttää ferroseoksina (tavallisesti ni ­
mike 2620).  
7202 11 20 – 
7202 19 00  ferromangaani  
Ferromangaani esiintyy karkeina kappaleina, joilla on val ­
koinen hohtava murtopinta. Se on haurasta ja hyvin kovaa 
ainetta. Sitä käytetään teräksen pelkistämiseen, rikinpoistoon 
ja uudelleen hiiletykseen sekä, mangaanipitoisuutta lisäämäl ­
lä, myös teräksen seosaineena.  
7202 11 20 ja 
7202 11 80  jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. ferromangaanit, joiden 
hiilipitoisuus on korkea (korkeahiilinen ferromangaani). 
Yleisimmin käytetyssä laadussa on 6–7 painoprosenttia hiil ­
tä. Mangaania on oltava enemmän kuin 30 painoprosenttia, 
mutta tavallisesti sitä on 70–80 painoprosenttia.  
7202 19 00  muu  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat keski- (1,25–1,5 painopro ­
senttia) ja matalahiiliset (vähemmän kuin 0,75 painoprosent ­
tia) ferromangaanit. Näiden ferromangaanien mangaanipitoi ­
suus on 80–90 painoprosenttia. 
Tällaisia tuotteita käytetään valmistettaessa alhaisen hiilipi ­
toisuuden vaativia mangaaniteräksiä.  
7202 21 00 – 
7202 29 90  ferropii  
Ferropiillä on kiiltävänharmaa murtopinta ja se on haurasta. 
Markkinoilla on saatavilla laatuja, joiden piipitoisuus vaih ­
telee 10 painoprosentista lähes 96 painoprosenttiin ja joiden 
hiilipitoisuus on matala (0,1–0,2 painoprosenttia).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 402  
Ferropiitä käytetään joko teräksen mellotukseen tai piipitois ­
ten terästen (erityisesti ”sähköteknisten teräslevyjen”) val ­
mistukseen tai (kalliimman piin sijasta) pelkistysaineena (si ­
licon-thermal -menetelmä, jossa piitä käytetään lämmön tuo ­
jana) muissa metallurgisissa menetelmissä, esim. 
magnesiummetallurgiassa.  
7202 30 00  ferropiimangaani  
Ferropiimangaania, josta käytetään myös yksinkertaisempaa 
nimeä piimangaani, käytetään eri muodoissa, joissa on 
enemmän kuin 8, mutta enintään 35 painoprosenttia piitä 
ja enemmän kuin 30, mutta enintään 75 painoprosenttia 
mangaania sekä enintään 3 painoprosenttia hiiltä. 
Ferropiimangaania käytetään ferropiin tavoin, mutta piin ja 
mangaanin yhteisvaikutus minimoi epämetallisten sulkeu ­
mien syntymistä ja vähentää seoksen happipitoisuutta.  
7202 41 10 – 
7202 49 90  ferrokromi  
Ferrokromi on hyvin kovaa kiteistä massaa, jossa kiteet ovat 
joskus erittäin kehittyneitä. 
Ferrokromissa on tavallisesti 60–75 painoprosenttia kromia. 
Tavallisessa ferrokromissa on 4–10 painoprosenttia hiiltä, 
mutta hiilipitoisuus voi olla niinkin matala kuin 0,01 painop ­
rosenttia, mikä vastaavasti vähentää ferrokromin haurautta. 
Ferrokromia käytetään kromiterästen valmistukseen.  
7202 50 00  ferropiikromi  
Ferropiikromissa on tavallisesti 30 painoprosenttia piitä ja 
50 painoprosenttia kromia. Hiilipitoisuus voi olla, kuten 
ferrokromissakin, korkea tai hyvin matala. 
Ferropiikromia käytetään samaan tarkoitukseen kuin ferrok ­
romia. Ferropiikromin sisältämä pii helpottaa teräksen pel ­
kistämistä.  
7202 60 00  ferronikkeli  
Tämän alanimikkeen ferronikkelissä on vähemmän kuin 
0,5 painoprosenttia rikkiä ja sitä käytetään tavallisesti seos ­
aineena nikkeliteräksen valmistuksessa. 
Ferronikkeliä, jossa on 0,5 painoprosenttia tai enemmän 
rikkiä, ei voida käyttää sellaisenaan nikkeliterästen valmis ­
tukseen. Tällaista ferronikkeliä pidetään nikkelimetallurgian 
välituotteena ja näin ollen se luokitellaan nimikkee ­
seen 7501. 
Tähän alanimikkeeseen luokitellaan kuitenkin määrätyt se ­
okset, joista käytetään markkinoilla nimeä valunikkeli ja 
joita käytetään erityisesti korroosionkestävien tai korkeita 
lämpötiloja kestävien tavaroiden valamiseen. Tällaisia seok ­
sia ovat esim. tietyn tyyppiset austeniittiset valuraudat, joilla 
on useita rekisteröityjä kauppanimiä ja joissa on enintään 
36 painoprosenttia nikkeliä, enintään 6 painoprosenttia kro ­
mia, enintään 6 painoprosenttia piitä ja enemmän kuin 2 pai ­
noprosenttia hiiltä sekä joskus pieniä määriä muita aineita 
(alumiinia, mangaania, kuparia jne.). Yhdistetyssä nimik ­
keistössä näitä tuotteita ei voida pitää harkkorautana, koska 
niiden nikkelipitoisuus on suurempi kuin 10 painoprosenttia 
eikä myöskään teräksenä, koska niiden hiilipitoisuus on suu ­
rempi kuin 2 painoprosenttia.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 403  
7202 99 80  muut  
Tähän alanimikkeen kuuluvat mm. ferropiikalsium, ferro ­
mangaanititaani, ferro-piinikkeli, ferropiialumiinikalsium, 
ferroalumiini, ferropiialumiini ja ferropii-mangaanialumiini. 
Ferroalumiinissa on tavallisesti 12–30 painoprosenttia alu ­
miinia. 
Tiettyjä ferroalumiineja käytetään joskus sellaisenaan erikoi ­
sosien valamiseen sen vuoksi, että niillä on suuri korroo ­
sionkestävyys korkeissakin lämpötiloissa sekä niiden mag ­
neettisten ominaisuuksien ja lämpöominaisuuksien vuoksi. 
Ferropiialumiinia käytetään erilaisissa seoksissa, joissa on 
esim.: 
— 45 painoprosenttia piitä ja 20–25 painoprosenttia alumii ­
nia, 
— 65–75 painoprosenttia piitä ja enemmän kuin 10, mutta 
enintään 15 painoprosenttia alumiinia sekä 3–4 painop ­
rosenttia titaania, 
— 20–25 painoprosenttia piitä ja 20–25 painoprosenttia 
mangaania sekä enemmän kuin 10, mutta enintään 
12 painoprosenttia alumiinia. 
Ferropiimangaanialumiinissa on tavallisesti 20 painoprosent ­
tia piitä, 35 painoprosenttia mangaania ja 10–12 painopro ­
senttia alumiinia.  
7203  Rautamalmista suoraan pelkistämällä saadut rautapoh ­
jaiset tuotteet sekä muut huokoiset rautapohjaiset tuot ­
teet, säännöttöminä kappaleina, pelletteinä tai niiden 
kaltaisessa muodossa; rauta, jonka puhtaus on vähin ­
tään 99,94 painoprosenttia, säännöttöminä kappaleina, 
pelletteinä tai niiden kaltaisessa muodossa  
7203 90 00  muut  
Nimikkeen 7203 nimiketekstin toisessa osassa mainittujen ja 
HS-selityksissä, nimikkeen 7203 toiseksi viimeisessä kappa ­
leessa kuvattujen tuotteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen 
kuuluvat mm. huokoiset rautapohjaiset tuotteet, jotka val ­
mistetaan muulla menetelmällä kuin rautamalmista suoraan 
pelkistämällä, ts. tuotteet, jotka valmistetaan sulasta harkko ­
raudasta sumutustekniikkaa käyttäen.  
7204  Rautapohjaiset jätteet ja romu; romusta sulatetut har ­
kot, rautaa tai terästä  
HS-selityksissä, nimikkeen 7204 kohdassa A kuvattujen jät ­
teiden ja romun lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat 
myös mm. käytetyt, alle 1,5 metrin pituisiksi palasiksi lei ­
katut kiskot (ks. alanimikkeen 7302 10 90 selittävät huo ­
mautukset).  
7204 41 10  sorvaus- ja muut lastut, kaavinta- ja kuorimisjätteet, 
hiomajätteet, sahausjätteet ja viilajauho  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 404  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu hiomajätteet ja viilajau ­
ho, jotka on erotettu vieraasta esineestä (esim. magneettime ­
netelmällä) ja jotka on tehty raekooltaan homogeenisiksi 
(esim. seulomalla). Raekoosta (ks. tämän jakson 8 huomau ­
tuksen b alakohta ja tämän ryhmän 1 huomautuksen h ala ­
kohta) riippuen nämä tuotteet luokitellaan alanimikkei ­
siin 7205 10 00, 7205 21 00 tai 7205 29 00.  
7204 49 10  paloiteltuna  
Paloitellut jätteet ja romu ovat tuotteita, joiden painosta 
95 prosenttia on läpimitaltaan enintään 200 millimetrin pi ­
tuisia kappaleita.  
7204 49 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. jätteet ja romu irtota ­
varana, joka on esimerkiksi valuraudan, valkopellin ja eri ­
laisten terästen seosta.  
7204 50 00  romusta sulatetut harkot  
Romusta sulatetut harkot, joilla on ferroseoksen kemiallinen 
koostumus ja joita käytetään lisäaineina erikoisteräksen val ­
mistuksessa, luokitellaan nimikkeen 7202 ao. 
alanimikkeisiin.  
7205  Rakeet ja jauheet, harkkorautaa, peilirautaa, rautaa tai 
terästä  
7205 21 00 ja 
7205 29 00  jauheet  
Näiden alanimikkeiden tuotteita voidaan sekoittaa joko seos ­
aineiden kanssa määrättyjä HS-selityksissä, nimikkeen 7205 
kohdassa B mainittuja tarkoituksia varten tai suojaavien ai ­
neiden (esim. sinkin) kanssa estämään raudan itsestään ta ­
pahtuvaa hapettumista.  
II. RAUTA JA SEOSTAMATON TERÄS  
7208  Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys 
vähintään 600 mm, kuumavalssatut, pleteroimattomat ja 
muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoitta ­
mattomat  
Tämän nimikkeen alanimikkeissä ilmaisu ”uudelleenvals ­
saus” on rajoitettu tarkoittamaan menetelmää, jossa metalli 
kulkee kahden vastakkaisiin suuntiin pyörivien valssien vä ­
listä niin, että se ohenee. Tämä menetelmä saattaa myös 
vaikuttaa niin, että se parantaa metallin pintaa tai mekaanisia 
ominaisuuksia. Ilmaisulla ”uudelleenvalssaus” ei kuitenkaan 
tarkoiteta viimeistelyvalssausta (”skin pass”), joka pienentää 
hiukan metallin paksuutta, eikä myöskään muita menetel ­
miä, joiden avulla metallia muotoillaan, mutta jotka eivät 
pienennä metallin paksuutta.  
7208 90 20 ja 
7208 90 80  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kuumavalssatut levyvalmis ­
teet, jotka on pintakäsitelty yhden tai useamman kerran 
HS-selityksissä, nimikkeen 7208 kohdissa 3–5 mainituilla 
menetelmillä ja/tai jotka on leikattu muuhun kuin neliön 
tai suorakaiteen muotoon.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 405  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös kuumavalssatut levy ­
valmisteet, joita on valssauksen jälkeen työstetty, esim. aal ­
lotettu, lävistetty, viistetty tai pyöristetty reunoista. 
Tuotteita, joiden kohokuviot ovat syntyneet suoraan vals ­
sauksessa, ei kuitenkaan pidetä näihin alanimikkeisiin kuu ­
luvina työstettyinä levyvalmisteina.  
7209  Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys 
vähintään 600 mm, kylmävalssatut, pleteroimattomat ja 
muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoitta ­
mattomat  
7209 90 20 ja 
7209 90 80  muut  
Alanimikkeiden 7208 90 20 ja 7208 90 80 selittävät huo ­
mautukset koskevat soveltuvin osin näitä alanimikkeitä.  
7210  Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys 
vähintään 600 mm, pleteroidut tai muulla tavalla metal ­
lilla tai muulla aineella pinnoitetut  
Tässä nimikkeessä pleteroiduilla tuotteilla tarkoitetaan tuot ­
teita, jotka on pleteroitu HS-selityksissä, tämän ryhmän 
yleisohjeiden IV osan C kohdan 2 e alakohdassa määritel ­
lyllä tavalla sekä pinnoitettuja tuotteita, jotka on käsitelty 
jollakin HS-selityksissä, tämän ryhmän yleisohjeiden 
IV osan C kohdan 2 d alakohdan 4 alakohdassa mainitulla 
menetelmällä.  
7210 12 20  läkkipelti  
Tähän alanimikkeeseen ei kuulu lakattu läkkipelti (ala ­
nimike 7210 70 10).  
7210 20 00  lyijyllä pinnoitetut, myös lyijy-tinapinnoitetut (ternele ­
vyt) (ei pleteroidut)  
Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”ternelevyt” tarkoitetaan le ­
vyvalmisteita, joiden paksuus on pienempi kuin 0,5 mm ja 
jotka on pinnoitettu (ei pleteroitu) lyijy-tinaseoskerroksella 
elektrolyysin avulla tai sulametallikylpyyn kastamalla. Ter ­
nelevyn molempien puolien lyijypinnoitteen yhteismassa saa 
olla enintään 120 g/m  2 . 
7210 30 00  sähkösinkityt  
Ks. alanimikkeiden 7210 30, 7210 41 ja 7210 49 
HS-alanimikeselitykset.  
7210 41 00  aallotetut  
Ks. HS-selitykset, nimike 7208, kuudes kappale.  
7210 61 00  alumiini-sinkkiseoksella pinnoitetut (ei pleteroidut)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. levyvalmisteet, jotka 
on pinnoitettu (ei pleteroitu) seoksilla, joissa alumiinia on 
painosta enemmän kuin sinkkiä. Muut seosaineet ovat 
sallittuja.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 406  
7210 90 80  muut  
Emaloitujen levyn lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat 
mm. hopeoidut, kullatut tai platinoidut levyt, ts. levyt, jotka 
on pinnoitettu jalometallilla yhdeltä tai molemmilta puolilta 
muulla menetelmällä kuin pleteroimalla. Pääasiallisesti käy ­
tettäviä pinnoitusmenetelmiä ovat elektrolyyttinen pinnoitus, 
ruiskutus ja höyrystäminen tyhjiössä (ks. HS-selitykset, tä ­
män ryhmän yleisohjeiden IV osan C kohdan 2 d alakohdan 
4 alakohta).  
7211  Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys 
pienempi kuin 600 mm, pleteroimattomat ja muulla ta ­
valla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu levyvalmisteet, jotka ovat 
muun kuin neliön tai suorakaiteen muotoisia, vaikka niiden 
leveys olisi pienempi kuin 600 mm (nimike 7208).  
7212  Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys 
pienempi kuin 600 mm, pleteroidut tai muulla tavalla 
metallilla tai muulla aineella pinnoitetut  
Nimikkeen 7210 ja sen alanimikkeiden selittävät huomau ­
tukset koskevat soveltuvin osin tätä nimikettä.  
7212 10 10  läkkipelti, ei enempää valmistettu kuin pintakäsitelty  
Tähän alanimikkeeseen ei kuulu läkkipelti, ei enempää val ­
mistettu kuin lakattu (alanimike 7212 40 20).  
7212 50 61  alumiini-sinkkiseoksella pinnoitetut (ei pleteroidut)  
Alanimikkeen 7210 61 00 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
7214  Muut tangot, rautaa tai seostamatonta terästä, ei enem ­
pää valmistetut kuin taotut, kuumavalssatut, kuumave ­
detyt tai kuumapursotetut, kuitenkin myös tangot, joita 
on valssauksen jälkeen kierretty  
7214 10 00  taotut  
Taottujen ja valssattujen tuotteiden eroista, ks. tämän ryh ­
män yleisohjeiden A kohta.  
7215  Muut tangot, rautaa tai seostamatonta terästä  
7215 50 11 – 
7215 50 80  muut, ei enempää valmistetut kuin kylmänä muokatut 
tai kylmänä viimeistellyt  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 407  
Kuumavalssatut tai -vedetyt tangot ja profiilit voidaan vii ­
meistellä kylmänä vetämällä tai muilla menetelmillä – eri ­
tyisesti oikaisemalla tai kalibroimalla – mitkä tekevät tuot ­
teesta paremmin viimeistellyn. Viimeistelyn jälkeen halkai ­
sijan ja soikiomaisuuden sallitut poikkeamat ovat pienemmät 
ja tuotteen pinnalta on poistettu kaikki virheellisyydet kuten 
pienet halkeamat tai hiilenkadon vyöhykkeet. Tällä tavoin 
valmistetut tuotteet luokitellaan ”kylmänä muokatuiksi” tai 
”kylmänä viimeistellyiksi”. Niiden pinta on yleensä sileä ja 
melko yhtenäinen. Niissä ei ole uurteita eikä muita pintavi ­
koja, mutta käsitellyissä tangoissa voi olla erittäin vähäisestä 
keskisuureen määrään epätasaisuuksia oikaisun asteesta riip ­
puen. 
Edellä mainitun käsittelyn lisäksi tehtävät pintakäsittelyt, 
kuten kiillotus, eivät kuulu tähän nimikkeeseen (ks. ala ­
nimikkeen 7215 90 00 selittävät huomautukset).  
7215 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat taotut, kuumavalssatut, 
kuumavedetyt ja kylmänä muokatut tai viimeistellyt tangot, 
1. joita on pintakäsitelty enemmän kuin HS-selityksissä, ni ­
mikkeen 7214 neljännen kappaleen kohdissa 1—3 mai ­
nituilla menetelmillä, esim. kiillotettu, hiottu, keinotekoi ­
sesti hapetettu, fosfatoitu, käsitelty oksaalihapolla, pin ­
noitettu ja pleteroitu tai 
2. joita on työstetty mekaanisesti, esim. lävistetty tai 
kalibroitu.  
7216  Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu rei'itetyt kulmateräkset ei ­
vätkä ”Halfen”-profiilit, jotka luokitellaan nimikkee ­
seen 7308 ja jotka on kuvattu ko. nimikkeen selittävissä 
huomautuksissa.  
7216 32 11  joissa on yhdensuuntaiset laippojen sivut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ainoastaan profiilit, joissa 
on yhdensuuntaiset laippojen sisä- ja ulkosivut. 
Näiden profiilien muoto on seuraavanlainen:
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 408  
7216 32 91  joissa on yhdensuuntaiset laippojen sivut  
Ks. alanimikkeen 7216 32 11 selittävät huomautukset.  
7216 50 91  palkoprofiilit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tuotteet, joissa on koko 
pituudelta samanlainen, täyteinen poikkileikkaus kuten alla 
olevassa piirroksessa ja joiden leveys on tavallisesti pie ­
nempi kuin 430 mm. Palkoprofiilin korkeus ”a” on tavalli ­
sesti yksi seitsemäsosa profiilin leveydestä ”b”.
  
7216 69 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat profiilit, jotka on kylmänä 
muovattu tai kylmänä vetämällä viimeistelty niin, että niiden 
paksuus pienenee.  
7216 91 10 ja 
7216 91 80  kylmänä muokatut tai kylmänä viimeistellyt levyvalmis ­
teista  
Alanimikkeen 7215 90 00 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin näitä alanimikkeitä.  
7216 91 10  profiloidut levyt  
Profiloituja levyjä käytetään pääasiallisesti julkisivupäällys ­
teinä. 
Näiden profiilien tyypillinen muoto on seuraavanlainen: 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu profiloidut levyt, joissa 
on kiinnityselimet (alanimike 7308 90 59).
  
7216 99 00  muut  
Alanimikkeen 7215 90 00 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
III. RUOSTUMATON TERÄS  
7219  Levyvalmisteet, ruostumatonta terästä, leveys vähintään 
600 mm  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 409  
7219 90 20 ja 
7219 90 80  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat kuumavalssatut tai kylmä ­
valssatut levyvalmisteet jotka on pintakäsitelty yhdellä tai 
useammalla HS-selityksissä, tämän ryhmän yleisohjeiden 
IV osan C kohdan 2 d ja 2 e alakohdissa mainituilla me ­
netelmillä tai jotka on leikattu muuhun kuin neliön tai suo ­
rakaiteen muotoon. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös kuumavalssatut tai 
kylmävalssatut levyvalmisteet, jotka on valssauksen jälkeen 
työstetty, esim. lävistetty, viistetty tai reunoista pyöristetty.  
7220  Levyvalmisteet ruostumatonta terästä, leveys pienempi 
kuin 600 mm  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu levyvalmisteet, jotka ovat 
muun kuin neliön tai suorakaiteen muotoisia, vaikka niiden 
leveys olisi pienempi kuin 600 mm (nimike 7219).  
IV. MUU SEOSTERÄS; ONTOT PORATANGOT SE ­
OSTERÄSTÄ TAI SEOSTAMATONTA TERÄSTÄ  
7225  Levyvalmisteet, muuta seosterästä, leveys vähintään 
600 mm  
7225 11 00  raesuunnatut  
Raesuunnatut levyvalmisteet ovat tuotteita, joiden magnetoi ­
tavuus on huomattavasti parempi valssaussuuntaan kuin 
kohtisuorassa valssausuuntaan nähden (”Goss-tekstuuri”). 
Tällaiset tuotteet on yleensä pinnoitettu eristävällä kerroksel ­
la, tavallisesti lasimaisella kalvolla (pääasiallisesti magnesi ­
umsilikaatteja).  
7226  Levyvalmisteet muuta seosterästä, leveys pienempi kuin 
600 mm  
7226 11 00  raesuunnatut  
Ks. alanimikkeen 7225 11 00 selittävät huomautukset.  
7226 99 10  sähkösinkityt  
Ks. alanimikkeiden 7210 30, 7210 41 ja 7210 49 
HS-alanimikeselitykset.  
7226 99 30  muulla tavalla sinkillä pinnoitetut (ei pleteroidut)  
Ks. alanimikkeiden 7210 30, 7210 41 ja 7210 49 
HS-alanimikeselitykset.  
7227  Tangot, kuumavalssatut, säännöttömästi kiepitetyt, 
muuta seosterästä  
7227 90 95  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu mm. hitsauslanka, muu kuin 
nimikkeeseen 8311 luokiteltava.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 410  
7228  Muut tangot, muuta seosterästä; profiilit, muuta seos ­
terästä; ontot poratangot, seosterästä tai seostamatonta 
terästä  
7228 40 10 ja 
7228 40 90  muut tangot, ei enempää valmistetut kuin taotut  
Taottujen ja valssattujen tuotteiden eroista, ks. tämän ryh ­
män yleisohjeiden A kohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 411  
73 RYHMÄ  
RAUTA- JA TERÄSTAVARAT 
7301  Ponttirauta ja -teräs, myös porattu, rei'itetty tai osista 
koottu; hitsatut rauta- tai teräsprofiilit  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat ponttirauta ja -teräs ja hitsatut 
profiilit, jotka on työstetty, esim. porattu, kierretty jne., jos 
tällainen työstäminen ei muuta niiden luonnetta niin, että ne 
luokiteltaisiin muihin nimikkeisiin.  
7301 20 00  Profiilit  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu rei'itetyt profiilit eivätkä 
”Halfen”-profiilit (nimike 7308).  
7302  Rautatie- tai raitiotieradan rakennusosat, rautaa tai te ­
rästä, kuten kiskot, johtokiskot, hammaskiskot, vaihteen ­
kielet, risteyskappaleet, vaihdetangot ja muut raideris ­
teyksien tai -vaihteiden osat, ratapölkyt, sidekiskot, kis ­
kontuolit ja niiden kiilat, aluslaatat, puristuslaatat, liu ­
kulaatat, sideraudat ja muut kiskojen asentamiseen, liit ­
tämiseen tai kiinnittämiseen käytettävät erityistavarat  
7302 10 10  virtaa johtavat, joissa on muuta metallia kuin rautame ­
tallia olevia osia  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ainoastaan virtaa johtavat 
kiskot — lukuun ottamatta ajokiskoja — joiden kosketus ­
pinta on muuta metallia (alumiinia, kuparia) kuin rautame ­
tallia tai jotka on varustettu muusta kuin rautametallista teh ­
dyillä liitoskappaleilla. 
Tämän alanimikkeen virtakiskoilla on samanlainen poikki ­
leikkaus kuin ajokiskolla tai kaksipääkiskolla tai niiden 
poikkileikkaus on suorakaiteen, puolisuunnikkaan jne. muo ­
toinen. Virtakiskot on valmistettu teräksestä, joka on taval ­
lisesti pehmeämpää kuin ajokiskon valmistuksessa käytetty 
teräs, koska virtakiskojen sähköiset ominaisuudet asetetaan 
mekaanisten ominaisuuksien edelle: ominaissähkövastus, 
joka ajokiskon valmistuksessa käytetyssä teräksessä on 
noin 0,19 x 10  –6 ohm m, on ainoastaan 0,11 ohm m teräk ­
sessä, jonka hiilipitoisuus (noin 0,08 painoprosenttia) ja 
mangaanipitoisuus (0,20 painoprosenttia) ovat matalat ja 
jopa 0,10 ohm m Armco-raudassa (käytännössä puhdasta 
rautaa: 99,9 painoprosenttia). 
Virtakiskoissa kontaktipinta voi olla päällä, sivulla tai alla ja 
ne on usein suojattu hartsipinnoitteella, lukuun ottamatta sitä 
sivua, jolla luisti kulkee.  
7302 10 22 ja 
7302 10 28  vignole-kiskot  
Vignole-kisko, joka on nimetty keksijänsä mukaan, on ta ­
vanomaisissa rautateissä, suurnopeusrautateissä, vuoristorau ­
tateissä ja alueellisissa rataverkoissa yleisesti käytetty kis ­
kotyyppi.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 412  
Näiden profiilien muoto on seuraavanlainen:
  
7302 10 40  urakiskot  
Urakiskot ovat erikoiskiskoja, joita käytetään raitioteissä ja 
teollisuudessa esimerkiksi nostureiden ja riippukuljettimien 
kiskoina. 
Kiskon profiili on suunniteltu niin, että pyörän laippa sopii 
kiskossa olevaan uraan. 
Näiden profiilien muoto on seuraavanlainen:
  
7302 10 90  käytetyt  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. käytetyt kiskot, 
joita pidetään nimikkeen 7204 romuna, esim. vääntyneet 
kiskot ja leikatut kiskonkappaleet, joiden pituus on pienempi 
kuin 1,5 m.  
7303 00  Putket ja profiiliputket, valurautaa  
7303 00 10  putket, jollaisia käytetään painejärjestelmissä  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. valurautaputket, joita 
yleisesti käytetään kaasun ja veden (usein maanalaisina) 
syöttöjohtoina ja jotka kestävät vähintään 10,13 baarin pai ­
netta. Tällaiset putket valmistetaan lähes yksinomaan erittäin 
lujasta muovattavasta valuraudasta (vetomurtolujuus vähin ­
tään 420 MPa) ja niillä on oltava hyvät mekaaniset ominai ­
suudet (erityisesti plastinen muodonmuutoskyky), niin ettei ­
vät ne murtuisi maan ajoittaisen siirtymisen vuoksi. Putkien 
myötöraja on näin ollen vähintään 300 MPa.  
7304  Putket ja profiiliputket, saumattomat, rautaa (muuta 
kuin valurautaa) tai terästä  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 413  
Tämän nimikkeen tavarat, joiden pituus on enintään kaksi 
kertaa poikkileikkauksen suurin ulkoläpimitta, ei pidetä put ­
kina. Näitä tavaroita pidetään joko putkien liitos- ja muina 
osina (nimike 7307) tai aluslaattoina (nimike 7318).  
►M3 Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös tavarat, jotka 
ovat kierteitettyjä, riippumatta siitä, mikä on kierteitetyn 
osan osuus tavaran kokonaispituudesta (ks. myös harmonoi ­
dun järjestelmän selitykset, 73 ryhmä, Yleisohjeita, 1 
kohta). ◄ 
7304 31 20  tarkkuusputket  
Tämän alanimikkeen tuotteille on luonteenomaista sileät, 
kiiltävät tai kiillotetut sisä- tai ulkopinnat sekä pienemmät 
toleranssit kuin kuumaviimeistellyille putkille. 
Putkia, jotka täyttävät standardin ISO 3304 ja vastaavien 
kansallisten standardien vaatimukset, käytetään sellaisissa 
sovelluksissa kuin esim. hydrauli- ja paineilmapiireissä, is ­
kunvaimentimissa, hydraulisissa tai pneumaattisissa ruu ­
veissa sekä yleensä moottoriajoneuvojen, moottoreiden tai 
koneiden osien valmistamisessa. 
Putkia, jotka vastaavat standardien ISO 6759 ja ISO 9329 
sekä vastaavien kansallisten standardien määräyksiä, käyte ­
tään putkijohtoina paineastioissa kuten höyrykattiloissa, tu ­
listimissa, lämmönsiirtimissä ja voimalaitosten syöttöveden 
lämmittimissä, jos niiltä vaaditaan tarkkuusputkille määrätyt 
toleranssit.  
7304 39 10  valmistamattomat, suorat ja seinämiltään tasapaksuiset, 
ainoastaan sellaisten putkien valmistukseen tarkoitetut, 
joilla on erilainen poikkileikkaus ja eri seinämän pak ­
suus  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. saumattomat teräsput ­
ket, jotka yleensä valmistetaan lävistämällä ja kuumavals ­
saamalla tai lävistämällä ja kuumavetämällä. Niitä nimite ­
tään tavallisesti ”aihioiksi” tai ”emäputkiksi”. Ne on tarkoi ­
tettu muutettavaksi putkiksi, joilla on erilainen muoto ja eri 
seinämäpaksuus sekä pienemmät mittatoleranssit. 
Nämä putket esitetään tullattaviksi päät katkaistuina ja pur ­
seet poistettuina mutta muuten viimeistelemättöminä. Niillä 
on karkeat ulko- ja sisäpinnat, joista ei ole poistettu hehku ­
tushilsettä. Putkia ei ole öljytty, sinkitty eikä maalattu.  
7304 39 52 ja 
7304 39 58  kierteitetyt tai kierteitettävät putket (kaasuputket)  
Nämä putket valmistetaan kuumavalssaamalla ja kalibroi ­
malla. Niiden ulkoläpimitta on 13,5 mm—165,1 mm ja ne 
toimitetaan päät sileinä tai päät kierteitettynä ja muhveilla 
varustettuina. Niissä on joko viimeistelemättömät pinnat tai 
ne on pinnoitettu sinkillä tai muilla suojaavilla tuotteilla, 
esim. muovilla tai bitumilla.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 414  
Kuumaviimeistely antaa näille putkille mekaaniset ominai ­
suudet, jotka mahdollistavat niiden katkaisemisen tarvittavan 
pituisiksi, taivuttamisen ja tarvittaessa kierteittämisen raken ­
nuspaikalla. 
Näitä putkia käytetään pääasiallisesti höyryn, veden tai kaa ­
sun jakeluun rakennuksiin. 
Ne täyttävät standardin ISO 65 ja vastaavien kansallisten 
standardien vaatimukset.  
7304 49 10  valmistamattomat, suorat ja seinämiltään tasapaksuiset, 
ainoastaan sellaisten putkien valmistukseen tarkoitetut, 
joilla on erilainen poikkileikkaus ja eri seinämän pak ­
suus  
Ks. alanimikkeen 7304 39 10 selittävät huomautukset.  
7304 51 81  tarkkuusputket  
Ks. alanimikkeen 7304 31 20 selittävät huomautukset.  
7304 59 10  valmistamattomat, suorat ja seinämiltään tasapaksuiset, 
ainoastaan sellaisten putkien valmistukseen tarkoitetut, 
joilla on erilainen poikkileikkaus ja eri seinämän pak ­
suus  
Ks. alanimikkeen 7304 39 10 selittävät huomautukset.  
7305  Muut putket (esim. hitsaamalla, niittaamalla tai vastaa ­
valla tavalla saumatut), joiden poikkileikkaus on ympy ­
rän muotoinen ja ulkoläpimitta suurempi kuin 406,4 mm, 
rautaa tai terästä  
Nimikkeen 7304 selittävät huomautukset koskevat soveltu ­
vin osin tätä nimikettä.  
7306  Muut putket ja profiiliputket (esim. avosaumaiset tai 
hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla sauma ­
tut), rautaa tai terästä  
Nimikkeen 7304 selittävät huomautukset koskevat soveltu ­
vin osin tätä nimikettä.  
7306 30 11 ja 
7306 30 19  tarkkuusputket, seinämän paksuus  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat sekä tarkkuusputket, jotka 
on kalibroitu, mutta ei enempää valmistettu, että hitsatut ja 
kylmävedetyt tarkkuusputket. 
1. Putket, kalibroidut mutta ei enempää valmistetut  
Nämä putket valmistetaan tavallisesti jatkuvalla hitsauk ­
sella ilman lisäainetta — joko vastushitsauksella tai in ­
duktiohitsauksella — kelatuista kuuma- tai kylmävals ­
satuista levyvalmisteista, jotka kylmämuokataan pituus ­
suuntaan. 
Näiden putkien pinnat ovat suurimmaksi osaksi hilseet ­
tömiä ja ne on öljytty muovauksen, hitsauksen ja kalib ­
roinnin yhteydessä. Niissä ei ole ulkonevaa hitsisaumaa 
(”hitsiarpea”), koska se on hiottu välittömästi hitsauksen 
jälkeen. Joissakin tapauksissa hitsisauma on myös pois ­
tettu tuotteen sisäpinnalta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 415  
Hitsausta seuranneiden kylmämuokkauksen ja kalibroin ­
nin jälkeen, nämä tuotteet toimitetaan kylmäkarkaistussa 
tilassa, ellei rakenteen regeneroimiseen tarvita lämpökä ­
sittelyä. 
Näitä putkia käytetään pääasiallisesti moottoriajoneuvo ­
jen osien, koneiden ja laitteiden osien, metallihuonekalu ­
jen, polkupyörien runkojen, lastenvaunujen, porttien ja 
kaiteiden valmistamiseen. 
Ne täyttävät standardin ISO 3306 ja vastaavien kansallis ­
ten standardien vaatimukset. 
2. Vedetyt hitsatut putket  
Nämä putket eroavat hitsatuista putkista, jotka on kalib ­
roitu mutta ei enempää valmistettu, siinä, että niissä ei 
näy hitsaussaumaa ulko- eikä sisäpinnalla sekä siinä, että 
niiden mittatoleranssit ovat pienemmät. 
Näitä putkia käytetään samoihin tarkoituksiin kuin ala ­
nimikkeiden 7304 31 20 ja 7304 51 81 putkia. 
Nämä putket täyttävät standardin ISO 3305 tai standar ­
dien ISO 6758 ja ISO 9330 vaatimukset, jos niitä käy ­
tetään painesäiliöissä.  
7306 30 41 ja 
7306 30 49  kierteitetyt tai kierteitettävät putket (kaasuputket)  
Nämä putket on valmistettu kuumamuokkauksen jälkeen 
ahjohitsausmenetelmällä. Näiden putkien muista ominai ­
suuksista ja käyttötarkoituksista, ks. alanimikkei ­
den 7304 39 52 ja 7304 39 58 selittävät huomautukset.  
7306 50 20  tarkkuusputket  
Ks. alanimikkeiden 7306 30 11 ja 7306 30 19 selittävät 
huomautukset.  
7307  Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulma ­
kappaleet ja muhvit), rautaa tai terästä  
7307 11 10 ja 
7307 11 90  muokattavaksi soveltumatonta valurautaa  
Ilmaisulla ”muokattavaksi soveltumatonta” tarkoitetaan mm. 
suomugrafiittivalurautaa. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat valuraudasta tehdyt liitos- 
ja muut osat, kuten esim. kulmakappaleet, taipeet, muhvit, 
laipat, kaulukset ja T-kappaleet. Ne on liitetty valurauta- tai 
teräsputkiin ruuvaamalla, työntämällä tai mekaanisesti 
kokoamalla.  
7307 19 10  muokattavaksi soveltuvaa valurautaa  
Muokattavaksi soveltuva valurauta sijoittuu ominaisuuksil ­
taan suomugrafiittivaluraudan (harmaan valuraudan) ja valu ­
teräksen väliin. Sitä voidaan helposti valaa ja siitä tulee 
sopivan lämpökäsittelyn jälkeen sitkeää ja muokattavaksi 
soveltuvaa. Lämpökäsittelyn aikana hiili häviää osittain tai 
muuttaa olomuotoaan ja lopulta saostuu noduuleiksi, jotka 
eivät heikennä metallikoheesiota siinä määrin, kuin grafiitti ­
suomut harmaassa valuraudassa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 416  
Jos tuotteissa on enintään 2 painoprosenttia hiiltä, niitä pi ­
detään valuteräksenä ja ne luokitellaan nimikkee ­
seen 7307 19 90 (ks. tämän ryhmän 1 huomautus).  
►M59 __________  ◄ 
Ks. myös alanimikkeiden 7307 11 10 ja 7307 11 90 selittä ­
vät huomautukset, toinen kappale.  
▼M59  
7307 19 90  Muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös pallografiittivalurau ­
dasta valmistetut liitososat.  
▼B 
7307 23 10  kulmakappaleet ja taipeet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kulmakappaleet ja 
taipeet, jotka ovat koko pituudeltaan tasapaksuisia, kuten 
standardissa ISO 3419-1981 ja vastaavissa kansallisissa 
standardeissa on kuvattu. 
Kulmakappaleiden ja taipeiden päät on katkaistu kohtisuo ­
raan ja paksumpiseinämäisten tuotteiden päät on myös viis ­
tottu, jotta tuotteet voidaan liittää putkiin hitsaamalla. 
Liitososat esitetään tullattavaksi 45°:n tai 90°:n kulmaan 
taivutettuina (kulmakappaleet) tai 180°:n kulmaan taivutet ­
tuina (taipeet). 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kulmakappaleet ja 
taipeet, jotka eivät ole tasapaksuisia.  
7307 23 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat pääasiallisesti T-kappaleet 
ja ristit, muhvit, tulpat ja supistusliittimet, jotka on kuvattu 
standardissa ISO 3419-1981 ja vastaavissa kansallisissa 
standardeissa. 
Päiden viimeistelystä, ks. alanimikkeen 7307 23 10 selittä ­
vät huomautukset.  
7307 93 11  kulmakappaleet ja taipeet  
Ks. alanimikkeen 7307 23 10 selittävät huomautukset.  
7307 93 19  muut  
Ks. alanimikkeen 7307 23 90 selittävät huomautukset.  
7307 93 91  kulmakappaleet ja taipeet  
Ks. alanimikkeen 7307 23 10 selittävät huomautukset.  
7307 93 99  muut  
Ks. alanimikkeen 7307 23 90 selittävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 417  
7308  Rakenteet (ei kuitenkaan nimikkeen 9406 tehdasvalmis ­
teiset rakennukset) ja rakenteiden osat (esim. sillat ja 
siltaelementit, sulkuportit, tornit, ristikkomastot, katot, 
kattorakenteet, ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunanke ­
hykset ja -karmit, kynnykset, ikkunaluukut, portit, kai ­
teet ja pylväät), rautaa tai terästä; levyt, tangot, profiilit, 
putket ja niiden kaltaiset tavarat, rakenteissa käytettä ­
viksi valmistetut, rautaa tai terästä  
HS-selityksissä, nimikkeessä 7308 mainittujen tuotteiden li ­
säksi tähän nimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. Rei'itetyt profiilit (”handy”-profiilit ja ”Dexion slotted” 
-profiilit), jotka on valmistettu käytettäviksi metalliraken ­
teiden kuten telineiden, hyllysarjojen, huonekalujen, por ­
taiden, rakennustelineiden ja kattopalkistojen osina ja 
jotka esitetään tullattavaksi yksitellen tai sarjoina. 
2. Poikkileikkaukseltaan lähes omeganmuotoiset ”Halfen”- 
profiilit, joiden ulkopinnalla on epäsäännöllisin välein 
hieman kohollaan olevia liitoshaarukoita vanneraudan 
kiinnittämistä varten ja jotka on tarkoitettu upotettaviksi 
betonilattioihin, -sisäkattoihin tai -seiniin ja tukemaan 
erikoispulttien avulla erilaisia varusteita (koneet, 
rautatie-, kuljetin- ja yksiraiteisten rautateiden kiskot, 
liikkuvat nosturit, putkijohdot jne.).  
7308 90 59  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. paneelit, joissa on 
kaksi nimikkeen 7216 91 10 profiloidusta levystä ja profi ­
loimattomasta levystä valmistettua sivua, joiden välissä on 
eristävä sisus.  
7310  Altaat, astiat, tynnyrit, tölkit, laatikot, rasiat ja niiden 
kaltaiset säilytyspäällykset, kaikkia aineita (ei kuiten ­
kaan tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja) varten, rau ­
taa tai terästä, enintään 300 litraa vetävät, myös vuora ­
tut tai lämpöeristetyt, mutta ilman mekaanisia tai läm ­
mitys- tai jäähdytysvarusteita  
7310 21 11  ruoan säilyttämiseen tarkoitetut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tölkit, joilla on seuraavat 
ominaisuudet: 
— tölkin 
— kuoreen on painettu sen sisältämän ruoan nimi tai 
— kuoreen ei ole painettu mitään vaan tölkki varus ­
tetaan myöhemmin etiketillä 
— tölkin kansi avataan aina kokonaan ja siinä voi olla 
esim. avausrengas. 
Kansi voidaan kuitenkin toimittaa erikseen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 418  
7310 21 19  juomien säilyttämiseen tarkoitetut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tölkit, joilla on seuraavat 
ominaisuudet: 
— tölkin kuoreen on aina painettu sen sisältämän juoman 
nimi 
— tölkin kansi avataan aina osittain ja siinä voi olla esim. 
työnnettävä tai vedettävä avausrengas. 
Kansi voidaan kuitenkin toimittaa erikseen.  
7311 00  Säiliöt tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja varten, rau ­
taa tai terästä  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu kannettavat, renkaiden täyt ­
töön tarkoitetut ilmapumput, joissa on paineilmasäiliön li ­
säksi painemittari, täyttöletku, liitossuutin, ilmantuloventtiili 
ja ilmanpoistoventtiili ja joissa painemittaria käytetään mit ­
taamaan renkaiden painetta eikä painetta säiliön sisällä (ala ­
nimike 9026 20 40 tai 9026 20 80).  
7312  Säikeislanka, köysi, kaapeli, punottu nauha, silmukat ja 
niiden kaltaiset tavarat, rautaa tai terästä, ilman sähköe ­
ristystä  
7312 10 61 – 
7312 10 69  säikeislanka  
Säikeislanka koostuu poikkileikkaukseltaan ympyrän muo ­
toisista langoista, jotka on kierretty ytimen ympärille yh ­
deksi tai useammaksi kerrokseksi. Säikeislanka voi olla 
poikkileikkauksesta riippuen pyörö-, latta- tai 
kolmiopunosta.  
7312 10 81 – 
7312 10 98  köysi ja kaapeli (myös lukitut köydet)  
Köydet koostuvat useista säikeislangoista, jotka on kierretty 
ytimen ympärille yhdeksi tai useammaksi kerrokseksi. 
Lukittujen köysien yksi tai useampi ulompi kerros koostuu 
kokonaan tai osittain lukituslangoista, mikä tekee köyden 
pinnasta vedenpitävän tai vieraita aineita läpäisemättömän. 
Lukitut köydet ovat poikkileikkaukseltaan aina ympyrän 
muotoisia.  
7318  Ruuvit, pultit, mutterit, kansiruuvit, koukkuruuvit, niitit, 
sokat ja sokkanaulat, aluslaatat (myös jousilaatat) ja nii ­
den kaltaiset tavarat, rautaa tai terästä  
7318 11 00  Kansiruuvit  
Kansiruuvit ovat erityisiä puuruuveja, joiden kanta on ura ­
ton, kuusi- tai nelikulmainen ja laippa voi olla kiinteä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 419  
Kansiruuveja on kahdenlaisia: 
— ruuvit, joita käytetään rautatie- tai raitiotiekiskojen kiin ­
nittämiseen puisiin ratapölkkyihin; kyseiset ruuvit ovat 
periaatteessa suuria puuruuveja (ks. esimerkki A), 
— ruuvit, joita käytetään kattoparrujen ja muiden vastaa ­
vien raskaiden puuosien kokoamiseen ja joiden halkai ­
sija on niiden käyttötarkoituksen vuoksi yli 5 mm (ks. 
esimerkki B).
  
esimerkki A
  
esimerkki B  
7318 14 91  levyruuvit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat karkaistut ruuvit, joissa on 
kanta ja kiinnityskierre (kolmiokierre/terävä kierre) metalli ­
levyyn ruuvaamista varten. Kierre, joka ei ole metrinen, 
ulottuu varren päästä kantaan asti. Varren pää on teräväkär ­
kinen tai tappimainen. Levyruuvit ovat yleensä ulkonäöltään 
seuraavanlaisia:
  
7318 15 10  poikkileikkaukseltaan täyteisestä materiaalista sorvatut, 
varren paksuus enintään 6 mm  
Ruuvikoneella valmistettuina tavaroina pidetään sellaisia, 
jotka on sorvattu tangoista, profiileista tai langasta ruuviko ­
neella koko pinnaltaan. Näitä tavaroita ei välttämättä ole 
kierteitetty koko pituudeltaan. 
Sorvauksen lisäksi näitä tavaroita on voitu työstää muillakin 
metallia poistavilla menetelmillä, esim. jyrsimällä, poraa ­
malla tai höyläämällä. Tavaroissa voi myös olla hahloja 
tai uria. Pinnan käsittely, joka ei muuta tavaroiden muotoa 
ja joka suoritetaan sorvauksen jälkeen, voidaan myös hyväk ­
syä, jos tavarat ovat käsittelyn jälkeen yhä tunnistettavissa 
sorvaamalla saaduiksi tavaroiksi.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 420  
7318 15 20  rautatie- tai raitiotieradan rakennusosien kiinnittämiseen 
tarkoitetut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. Hakapultit, joissa on tavallisesti neliökanta tai puolisuun ­
nikaskanta, myös neliölukkovarrella, ja joita käytetään 
metallisissa ratapölkyissä. 
2. Sidelaattaruuvit, joissa on tavallisesti neliö- tai kupukanta 
ja soikea varsi ja joiden avulla kiskot liitetään toisiinsa. 
3. Muut rautatie- tai raitiotieradan rakennusosien kiinnittä ­
miseen tarkoitetut pultit ja ruuvit, jotka on tavallisesti 
varustettu niihin liitetyillä muttereilla ja joiden varsien 
paksuus on vähintään 18 mm.  
7318 15 30 – 
7318 15 49  kannattomat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. tavarat, jotka ovat ul ­
konäöltään tavallisesti seuraavanlaisia:
  
7318 15 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. ruuvit ja pultit, joissa 
on neliökolokanta, neliökanta, kahdeksiokanta tai kolmio ­
kanta.
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 421  
Erilaiset koho- ja kupukantaruuvit, esim.
  
7318 16 10  poikkileikkaukseltaan täyteisestä materiaalista sorvatut, 
reiän läpimitta enintään 6 mm Ks. alanimik ­
keen 7318 15 10 selittävät huomautukset.  
7318 16 91 ja 
7318 16 99  muut, sisäläpimitta  
Sisäläpimitta on mitattava ruuvikierteen juuresta. Toisaalta 
pulttien läpimitta on mitattava ruuvikierteen harjasta.  
7320  Jouset ja jousenlehdet, rautaa tai terästä  
7320 10 11  paraabelijouset ja niiden lehdet  
Paraabelijouset ovat kuumamuokattuja lehtijousia, joiden 
poikkileikkaus kapenee keskikohdasta kärkeen päin.  
7320 20 81  puristusjouset  
Puristusjouset on suunniteltu reagoimaan paineeseen ja tä ­
män vuoksi ne on kelattu siten, että lepotilassa kierrokset 
ovat toisistaan erillään.  
7320 20 85  vetojouset  
Vetojouset on suunniteltu reagoimaan vetojännitykseen ja 
tämän vuoksi ne on kelattu siten, että lepotilassa kierrokset 
ovat toisissaan kiinni.  
7320 20 89  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. vääntökierrejouset ja 
kartiomaiset kierrejouset. Vääntökierrejouset ovat ulkonäöl ­
tään tavallisesti seuraavanlaisia:
  
Kartiomaiset kierrejouset ovat ulkonäöltään tavallisesti 
seuraavanlaisia:  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 422
  
7320 90 30  lautasjouset  
Lautasjouset ovat ulkonäöltään tavallisesti seuraavanlaisia:
  
7324  Saniteettitavarat ja niiden osat, rautaa tai terästä  
7324 10 00  astianpesualtaat ja -pöydät sekä pesualtaat, ruostuma ­
tonta terästä  
Ruostumaton teräs on määritelty 72 ryhmän 1 huomautuksen 
e alakohdassa. Tämän alanimikkeen tavarat on tavallisesti 
valmistettu austeniittisesta ruostumattomasta teräksestä, 
jossa on noin 18 prosenttia kromia ja 8 prosenttia nikkeliä. 
Nämä tuotteet valmistetaan joko syvävetämällä ruostuma ­
tonta teräslevyä, josta muodostuu yksiosainen pesuallas tai 
-pöytä tai liittämällä yhteen yksi tai useampi altaan tai pöy ­
dän osa ja yksi tai kaksi sileää tai uurrettua valutusalustaa.  
7326  Muut tavarat, rautaa tai terästä  
7326 20 00  tavarat, rauta- tai teräslangasta valmistetut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tuotteet, joissa on 
yksi tai useampi teräslanka kahden paperi- tai muovikais ­
taleen välissä ja jotka eivät ole määräpituiseksi leikattuja. 
Nämä tavarat ovat tavallisesti rullina, joita käytetään auto ­
maattisissa pussinsulkijakoneissa. 
Kun nämä tuotteet on leikattu lyhyiksi (pusseihin jne. sopi ­
viksi) paloiksi, ne luokitellaan nimikkeeseen 8309 (ks. 
HS-selitykset, nimike 8309, 9 kohta).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 423  
74 RYHMÄ  
KUPARI JA KUPARITAVARAT 
7406  Kuparijauheet ja -suomut  
7406 20 00  suomumaiset jauheet; suomut  
Suomumaiset jauheet voidaan erottaa mikroskoopilla. Ne 
ovat erittäin hienojyväisiä, yleensä kiiltäviä ja vähän öljy ­
mäisiä ja niitä käytetään tavallisesti maalien pigmenttiainei ­
na. 
Suomut voidaan erottaa paljain silmin tai suurennuslasin 
avulla. Ne esiintyvät pieninä, hienoina ja epäsäännöllisen 
muotoisina suomuina ja niitä käytetään tavallisesti 
pinnoiteaineina.  
7407  Kuparitangot ja -profiilit  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. suljetut profiilit (ontot 
profiilit), jotka eivät vastaa putkien määritelmää.  
7411  Kupariputket  
Nimikkeen 7304 selittävät huomautukset koskevat soveltu ­
vin osin tätä nimikettä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 424  
75 RYHMÄ  
NIKKELI JA NIKKELITAVARAT 
7507  Putket sekä putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskap ­
paleet, kulmakappaleet ja muhvit), nikkeliä  
7507 11 00 ja 
7507 12 00  putket  
Nimikkeen 7304 selittävät huomautukset koskevat soveltu ­
vin osin näitä alanimikkeitä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 425  
76 RYHMÄ  
ALUMIINI JA ALUMIINITAVARAT 
7602 00  Alumiinijätteet ja -romu  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu muokkaamattomat jätteet ja 
romu, jotka on sulatettu (nimike 7601).  
7602 00 11  sorvaus- ja muut lastut, kaavinta- ja kuorimisjätteet, 
hiomajätteet, sahausjätteet ja viilajauho; värjätyistä, pin ­
noitetuista tai yhteenliimatuista levyistä ja foliosta peräi ­
sin olevat jätteet, paksuus (tukiainetta huomioon otta ­
matta) enintään 0,2 mm  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sorvaus- ja muut lastut, 
kaavinta- ja kuorimisjätteet, sahausjätteet, hiomajätteet ja 
viilajauho, jotka ovat peräisin tuotteista, jotka on työstetty 
sorvilla, jyrsinkoneella, höylällä, poralla, sahalla, hiomako ­
neella tai viilalla. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös värjätyistä, pinnoite ­
tuista tai yhteenliimatuista levyistä ja foliosta peräisin olevat 
jätteet, joiden paksuus (tukiainetta huomioon ottamatta) on 
enintään 0,2 mm. 
Ennen kuin metalli voidaan ottaa talteen näistä jätteistä, ne 
on erikoiskäsiteltävä vieraiden aineiden (rasva, öljy, pinnoi ­
tukset, paperi jne.) poistamiseksi.  
7602 00 19  muut (myös tehtaiden hylkytavarat)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki muut alumiinijätteet, 
jotka eivät kuulu alanimikkeeseen 7602 00 11. 
Ilmaisulla ”tehtaiden hylkytavarat” tarkoitetaan uusia, vii ­
meisteltyjä tai viimeistelemättömiä tavaroita, joita valmistus ­
virheen (metallin rakennevian tai käsittelyvirheen) vuoksi 
voidaan käyttää ainoastaan metallin talteenottamiseksi.  
7602 00 90  romu  
Ilmaisulla ”alumiiniromu” tarkoitetaan vanhoja alumiinitava ­
roita, jotka rikkinäisinä, leikattuina tai kuluneina eivät enää 
sovellu alkuperäiseen käyttöönsä, sekä näistä tavaroista pe ­
räisin olevaa romua.  
7603  Alumiinijauheet ja -suomut  
7603 20 00  suomumaiset jauheet; suomut  
Ks. alanimikkeen 7406 20 00 selittävät huomautukset.  
7608  Alumiiniputket  
Nimikkeen 7304 selittävät huomautukset koskevat soveltu ­
vin osin tätä nimikettä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 426  
78 RYHMÄ  
LYIJY JA LYIJYTAVARAT 
7801  Muokkaamaton lyijy  
7801 91 00  jossa on painosta mitattuna antimonia pääasiallisena 
muuna aineena  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. lyijy-antimoniseokset, 
joita käytetään pääasiallisesti valmistettaessa akkulevyjä (Pb 
92–94 painoprosenttia, Sb 6–8 painoprosenttia) sekä kol ­
moisseoksia (lyijy-antimoni-tinaseokset), joissa antimonia 
on painosta enemmän kuin tinaa ja joita käytetään kirjasin ­
metallina (Pb 55–88 painoprosenttia, Sb 10–30 painopro ­
senttia, Sn 2–25 painoprosenttia). 
Antimoni tekee lyijystä kovempaa ja hauraampaa.  
7801 99 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. Lyijy-tina-antimoniseokset, joissa on enintään 20 painop ­
rosenttia tinaa ja 10 painoprosenttia antimonia ja joita 
käytetään laakerimetallina. 
2. Lyijy-tinaseokset, joita käytetään juotosaineina. 
3. Lyijy-arseeniseokset (arseeni kovettaa lyijyä ja helpottaa 
pallomaisten lyijyhaulien valmistusta).  
7806 00  Muut lyijytavarat  
7806 00 10  säiliöt, joissa on säteilyä estävä lyijypäällyste, radioaktii ­
visten aineiden kuljetukseen ja varastointiin tarkoitetut 
(Euratom ) 
Lukuun ottamatta alanimikkeessä 8609 00 10 mainittuja kul ­
jetuskontteja, tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikenlaiset 
lyijystä valmistetut tai lyijyllä vuoratut säiliöt, jotka on tar ­
koitettu radioaktiivisten aineiden kuljetukseen ja varastoin ­
tiin niin, että näistä aineista lähtevä säteily ei voi vahingoit ­
taa niiden välittömässä läheisyydessä sijaitsevia esineitä tai 
ihmisiä. Näiden säiliöiden muoto vaihtelee yksinkertaisista 
lieriömäisistä kannellisista tynnyreistä tai yksinkertaisista 
pienistä kannellisista laatikoista, jotka on kokonaan valmis ­
tettu lyijystä, isoihin säiliöihin, myös sisäpuolelta ruostumat ­
tomalla teräksellä päällystettyihin tai ulkopuolelta teräsnau ­
hoilla vahvistettuihin ja kannattimilla, tuilla, kaksoisseinä ­
millä, laipoilla, erikoisventtiileillä, jäähdytysveden kierrätti ­
millä, alustoilla(myös kääntyvillä) jne. varustettuihin. 
Joissakin tapauksissa näiden säiliöiden seinämät voivat 
koostua kahdesta tai useammasta erillisestä sisäkkäisestä 
kuorikerroksesta tai säiliöissä voi olla useita erillisiä osia. 
Nämä säiliöt on suunniteltu lämmön- ja iskunkestäviksi ja 
vedenpitäviksi sekä niin, että ne kestävät sisältönsä aiheutta ­
maa korroosiota ja ennen kaikkea niin, että niiden pintojen 
sisä- ja ulkopuolelta on helppo poistaa radioaktiivisuus.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 427  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu pienet lieriömäiset lyijy ­
säiliöt, jotka on tarkoitettu käytettäviksi radioaktiivisten ai ­
neiden pulssilaskimissa (alanimike 7806 00 80).  
7806 00 80  muut  
HS-selityksissä, nimikkeen 7806 toisessa ja kolmas kappa ­
leessa mainittujen tavaroiden lisäksi tähän alanimikkeeseen 
kuuluvat mm.: 
1. Lyijytiilet ja -levyt (jotka eivät ole nimikkeen 7804 ta ­
varoita), jotka on työstetty niin, että niistä voidaan raken ­
taa toisiinsa liittämällä ulkoseiniä ja -kattoja, jotka suoja ­
avat säteilyltä. 
2. Pienet lieriömäiset lyijysäiliöt — myös useiksi erillisiksi 
osiksi irrotettavat — joita käytetään radioaktiivisten ai ­
neiden pulssilaskimissa. Niissä on aukko 
Geiger-laskimen, tuikelaskimen jne. asennusta varten ja 
ne on usein varustettu aukoilla näytteiden asettamista 
varten. 
3. Lyijykehykset, jotka on tarkoitettu pitämään paikallaan 
erityisistä paksuista lasilevyistä tehtyjä ikkunoita kuu ­
makammioissa, ts. suljetuissa tiloissa, joissa erittäin ra ­
dioaktiivisia aineita käsitellään. 
4. Säteilyn kollimaattorit. 
5. Lyijyputket on yleensä valmistettu suulakepuristamalla. 
Lyijyputkia ja liitos- ja muita osia (mukaan lukien haju ­
lukkojen S-kappaleita) käytetään etupäässä veden, kaasun 
tai happojen (esim. rikkihappo tai vetykloridi) johtami ­
seen, sähköjohtojen vaippoina jne.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 428  
81 RYHMÄ  
MUUT EPÄJALOT METALLIT; KERMETIT; NIISTÄ VALMISTETUT 
TAVARAT 
8101  Volframi ja siitä valmistetut tavarat, myös jätteet ja 
romu  
8101 10 00  jauheet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat volframijauheet, jotka on 
valmistettu vedyllä pelkistämällä volframitrioksidia (tai volf ­
ramianhydridia).  
8101 94 00  muokkaamaton volframi, myös ainoastaan sintratut tan ­
got 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. tavallisesti prisman muotoiset ja jauheesta sintratut harkot 
ja tangot, joita ei ole vielä taottu, valssattu tai vedetty, 
2. ainoastaan annostusta tai kuljetusta varten tablettien, 
rombien jne. muotoon puristettu volframijauhe.  
8102  Molybdeeni ja siitä valmistetut tavarat, myös jätteet ja 
romu  
8102 10 00  jauheet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu puhtaasta molybdeenioksi ­
dista tai ammoniummolybdaatista pelkistetty 
molybdeenijauhe.  
8102 94 00  muokkaamaton molybdeeni, myös ainoastaan sintratut 
tangot  
Alanimikkeen 8101 94 00 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
8103  Tantaali ja siitä valmistetut tavarat, myös jätteet ja 
romu  
8103 20 00  muokkaamaton tantaali, myös ainoastaan sintratut tan ­
got; jauheet  
Alanimikkeen 8101 94 00 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin muokkaamatonta tantaalia. 
Tantaalijauhe valmistetaan tantaalioksidia pelkistämällä tai 
sulasta tantaalikaliumfluoridista elektrolyysin avulla.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 429  
82 RYHMÄ  
TYÖKALUT JA -VÄLINEET SEKÄ VEITSET, LUSIKAT JA 
HAARUKAT, EPÄJALOA METALLIA; NIIDEN EPÄJALOA 
METALLIA OLEVAT OSAT 
8202  Käsisahat; kaikenlaisten sahojen terät (myös rako- ja 
urasahanterät sekä hammastamattomat sahanterät)  
8202 20 00  vannesahanterät  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat käyttövalmiit terät (päättö ­
mät sahat) ja vanteiden muodossa olevat terät metritavarana 
(jos ne on selvästi tarkoitettu käytettäviksi vannesahanteri ­
nä). 
Vannesahanterät metallintyöstöä varten ovat hienohampaisia 
sahanteriä, joissa on säännöllinen hammastus. 
Muiden aineiden kuin metallin työstöön tarkoitetut vannesa ­
hanterät ovat suhteellisen karkeahampaisia sahanteriä, joissa 
on ”haritushammastus” (ts. yksittäiset hampaat ovat hieman 
taipuneina vuoroin oikealle ja vuoroin vasemmalle puolelle 
terää pitkittäissuunnasta katsottuna). 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu hampaattomat terät, 
joilla leikkaaminen tapahtuu terään kiinnitettyjen 
hioma-aineiden (esim. timanttijauhe, keinotekoinen korundi) 
avulla (nimike 6804).  
8202 31 00  joissa työtä suorittava osa on terästä  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm.: 
a) hampaattomat pyörösahanterät (alanimike 8202 99 20), 
b) hampaattomat katkaisukiekot, joilla leikkaaminen tapah ­
tuu pintaan kiinnitettyjen hioma-aineiden (esim. timantti ­
jauhe, keinotekoinen korundi) avulla (nimike 6804).  
8207  Vaihdettavat työkalut käsityökaluja (myös mekaanisia) 
tai työstökoneita varten (esim. puristusta, meistausta, 
kierteittämistä, porausta, avartamista, aventamista, jyr ­
simistä, sorvaamista tai ruuvinkiertämistä varten), myös 
metallinvetolevyt, metallinpuristussuulakkeet sekä työka ­
lut kallionporausta tai maankairausta varten  
8207 13 00 – 
8207 19 90  työkalut kallionporausta tai maankairausta varten  
Näiden alanimikkeiden työkaluissa työtä suorittava osa on 
tavallisesti nimikkeen 8209 00 laatta, kärki jne. 
Alanimikkeeseen 8207 19 10 luokitellaan kuitenkin työka ­
lut, joissa työtä suorittava osa on asentamaton laatta, sauva, 
kärki jne., jossa on synteettinen timanttikerros kiinnitettynä 
kermettiä olevaan alustaan.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 430  
8207 40 10  työkalut sisäkierteiden tekoa varten  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvilla työkaluilla tehdään sisä ­
kierteitä. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös mm. työkalut, joilla 
kierteet tehdään materiaalia irrottamatta.  
8207 40 30  työkalut ulkokierteiden tekoa varten  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvilla työkaluilla tehdään ulko ­
kierteitä. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös työkalut, joilla kier ­
teet tehdään materiaalia irrottamatta.  
8207 70 31  varsijyrsimet  
Varsijyrsimissä on lieriömäinen tai kartiomainen varsi, jonka 
avulla ne voidaan kiinnittää teränpitimeen. 
Varsijyrsimet ovat ulkonäöltään tavallisesti seuraavanlaisia:
  
8212  Partaveitset ja partakoneet sekä niiden terät (myös par ­
takoneenterien teelmät nauhoina)  
8212 20 00  partakoneenterät, myös partakoneenterien teelmät nau ­
hoina  
Nauhoina olevien teelmien lisäksi tähän alanimikkeeseen 
kuuluvat mm.: 
1. viimeistelemättömät terät, ts. teroittamattomat terät, myös 
rei'itetyt, 
2. nauhoina olevat terät, jotka on teroitettu ainoastaan yh ­
deltä puolelta ja jotka ovat rei'ittämättömiä ja jotka ase ­
tetaan rullina partakoneeseen.  
8215  Lusikat, haarukat, liemikauhat, reikäkauhat, kakkulapi ­
ot, kalaveitset, voiveitset, sokeripihdit ja niiden kaltaiset 
keittiö- ja ruokailuvälineet  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 431  
8215 10 20  jotka sisältävät ainoastaan hopeoituja, kullattuja tai pla ­
tinoituja esineitä  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulut tavarat, joissa on vähäi ­
siä jalometallikoristeita (esim. ruokailuvälineen kädensijaan 
jäljennetty terälehtikuvio).  
8215 10 30  ruostumatonta terästä  
Ruostumaton teräs on määritelty 72 ryhmän 1 huomautuksen 
e alakohdassa.  
8215 10 80  muut  
Alanimikkeen 8215 10 20 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä  
8215 20 10  ruostumatonta terästä  
Ruostumaton teräs on määritelty 72 ryhmän 1 huomautuksen 
e alakohdassa.  
8215 91 00  hopeoidut, kullatut tai platinoidut  
Alanimikkeen 8215 10 20 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä  
8215 99 10  ruostumatonta terästä  
Ruostumaton teräs on määritelty 72 ryhmän 1 huomautuksen 
e alakohdassa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 432  
83 RYHMÄ  
ERINÄISET EPÄJALOSTA METALLISTA VALMISTETUT TAVARAT 
8302  Helat, varusteet ja niiden kaltaiset tavarat, jotka sovel ­
tuvat huonekaluihin, oviin, portaisiin, ikkunoihin, kaih ­
timiin, vaununkoreihin, valjasteoksiin, matka-arkkuihin, 
kirstuihin, lippaisiin ja niiden kaltaisiin tavaroihin, epä ­
jaloa metallia; vaatenaulakot ja -naulat, konsolit sekä 
niiden kaltaiset kiinteät kalusteet, epäjaloa metallia; 
kääntöpyörät ja niiden kaltaiset pyörät ja rullat (cas ­
tors), joiden kiinnitysrunko on epäjaloa metallia; itsetoi ­
mivat ovensulkimet, epäjaloa metallia  
8302 20 00  kääntöpyörät ja niiden kaltaiset pyörät ja rullat (castors)  
Tässä alanimikkeessä kääntöpyörillä ja niiden kaltaisilla 
pyörillä ja rullilla (castors) tarkoitetaan pyöriä, joiden kiin ­
nitysrunko on epäjaloa metallia. Pyörä kiinnitetään kiinni ­
tysrungolla kyseessä olevaan tuotteeseen sellaisenaan ja li ­
säämättä muita osia. 
Epäjaloa metallia olevien osien, jotka ovat osa itse pyörää 
(esimerkiksi vanne tai kuulalaakeri), ei katsota olevan ni ­
mikkeen 8302 ”osia, joiden kiinnitysrunko on epäjaloa me ­
tallia”. 
Tämän alanimikkeen kääntöpyörät ja niiden kaltaiset pyörät 
ja rullat (castors) voivat olla kääntyviä tai kiinteitä. Ne ovat 
ulkonäöltään tyypillisesti seuraavanlaisia:
  
Kääntöpyörät ja niiden kaltaiset pyörät ja rullat (castors), 
joiden kiinnitysrunko ei ole epäjaloa metallia tai jotka eivät 
täytä 83 ryhmän 2 huomautuksen vaatimuksia, voidaan 
luokitella osiksi tai tarvikkeiksi tai niiden perusaineosan 
perusteella.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 433  
XVI JAKSO  
KONEET JA MEKAANISET LAITTEET; SÄHKÖLAITTEET; NIIDEN 
OSAT; ÄÄNEN TALLENNUS- TAI TOISTOLAITTEET, 
TELEVISIOKUVAN TAI -ÄÄNEN TALLENNUS- TAI 
TOISTOLAITTEET SEKÄ TÄLLAISTEN TAVAROIDEN OSAT JA 
TARVIKKEET 
Huomautus 4  Jollei muualla toisin viitata, voi osalaitteiden välinen siirto 
tapahtua myös laitteilla (myös osalaitteisiin sisäänrakenne ­
tuilla laitteilla), jotka käyttävät lyhyisiin etäisyyksiin esim. 
infrapunasäteitä, radioaaltoja tai lasersäteitä.  
Lisähuomautus 1  A.  Koneiden kokoamiseen tai huoltoon tarvittavat työkalut  
Jotta koneiden kokoamiseen tai huoltoon tarvittavat työ ­
kalut luokiteltaisiin samaan nimikkeeseen kuin asian ­
omaiset koneet, niiden on täytettävä seuraavat kolme 
edellytystä, jotka koskevat niiden luonnetta, käyttötar ­
koitusta ja tullille esittämistä: 
1. Niiden on oltava työkaluja, ts. nimikkeen 4417 00 00 
tai 8205 käsityökaluja tai esim. alanimik ­
keen 8203 20 00, 8203 30 00, 8203 40 00, 
8204 11 00, 8204 12 00, 9603 29 80, 9603 30 90, 
9603 40 10, 9603 40 90, 9603 90 91 tai 9603 90 99 
työkaluja. 
Tähän eivät kuulu 90 ryhmän mittaus- ja 
tarkistuskojeet. 
2. Niiden on oltava tarkoitettu asianomaisten koneiden 
kokoamiseen tai huoltoon. Jos työkalut ovat saman ­
laisia, ainoastaan ne työkalut, joita on käytettävä sa ­
manaikaisesti, luokitellaan samaan nimikkeeseen kuin 
asianomaiset koneet. Jos työkalut ovat erilaisia, ai ­
noastaan yksi kappale kutakin työkalua voidaan luo ­
kitella samaan nimikkeeseen kuin kone. 
3. Ne on esitettävä tullille samanaikaisesti kuin asian ­
omaiset koneet. 
B. Vaihdettavat työkalut  
Jotta vaihdettavat työkalut luokiteltaisiin samaan nimik ­
keeseen kuin asianomaiset koneet, niiden on täytettävä 
seuraavat kolme edellytystä: 
1. Niiden täytyy olla työkaluja, ts. nimikkeen 8207 työ ­
kaluja tai esim. nimikkeiden 4016, 5911 ja 6909 
työkaluja tai alanimikkeen 4205 00 11, 4205 00 19, 
6804 10 00, 6804 21 00, 6804 22 12, 6804 22 18, 
6804 22 30, 6804 22 50, 6804 22 90, 6804 23 00 tai 
9603 50 00 työkaluja. 
Muotteja (nimike 8480) ja (esimerkiksi nimik ­
keen 8466) tarvikkeita – mukaan lukien apukojeet 
ja -laitteet – ei pidetä työkaluina ja näin ollen ne eivät 
täytä tämän lisähuomautuksen edellytyksiä. 
2. Niiden täytyy kuulua asianomaisten koneiden tavan ­
omaiseen varustukseen:  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 434  
Koneen tavanomaiseen varustukseen kuuluvat: 
a) mikä tahansa lukumäärä samanlaisia työkaluja, jotka 
voidaan asentaa koneeseen samanaikaisesti; 
b) yksi kappale kutakin työkalua, jos ne ovat erilaisia. 
3. Ne on esitettävä tullille ja tavallisesti myös myytävä 
yhdessä asianomaisen koneen kanssa.  
Lisähuomautus 3  Osiinsa purettu tai kokoamaton kone voidaan tuoda maahan 
useina tavaralähetyksinä tietyn ajanjakson aikana, jos tämä 
on kaupallisten tai kuljetusteknisten syiden vuoksi tarpeel ­
lista. 
Jotta koneen eri osat voidaan luokitella samaan nimikkee ­
seen tai alanimikkeeseen kuin koottu kone, tavaranhaltijan 
on laadittava kirjallinen hakemus tullitoimipaikalle viimeis ­
tään ensimmäisen tavaralähetyksen yhteydessä ja liitettävä 
hakemukseen: 
a) yksi tai tarvittaessa useampi koneen kaaviokuva, josta 
ilmenee tärkeimpien osien sarjanumerot, 
b) osalähetyksien tavarat kattava yleinen luettelo, jossa il ­
moitetaan eri osien ominaisuudet ja likimääräiset painot 
sekä edellä mainittujen tärkeimpien osien sarjanumerot. 
Hakemus voidaan hyväksyä ainoastaan, jos se liittyy koneen 
hankintasopimuksen toteuttamiseen ja ao. kone voidaan yh ­
distetyn nimikkeistön mukaan katsoa yhdeksi täydelliseksi 
koneeksi. 
Kaikki osalähetykset on tuotava saman tullitoimipaikan 
kautta sovittuna ajanjaksona. Poikkeustapauksissa toimival ­
taiset viranomaiset voivat kuitenkin sallia tuonnin usean 
tullitoimipaikan kautta. Sovittua ajanjaksoa ei voida piden ­
tää ellei toimivaltaisille viranomaisille toimiteta perusteltua 
hakemusta pidennyksestä. 
Jokaisen osalähetyksen yhteydessä on esitettävä luettelo, 
jossa luetellaan lähetykseen kuuluvat tavarat ja jossa on vii ­
tataan edellä mainittuun yleiseen tavaraluetteloon. Jokaisesta 
tavaralähetyksestä laaditussa tulli-ilmoituksessa on oltava 
kuvaukset sekä ko. osalähetyksen tavaroista että täydelli ­
sestä koneesta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 435  
84 RYHMÄ  
YDINREAKTORIT, HÖYRYKATTILAT, KONEET JA MEKAANISET 
LAITTEET; NIIDEN OSAT  
Yleisohjeita  
Alanimikkeissä 8407 34 10, 8407 90 50 ja 8408 20 10 ilmaisulla ”tar ­
koitettu asennettaviksi teollisesti” tarkoitetaan ainoastaan uusien mootto ­
riajoneuvojen sarjatuotantoa tehtaissa, jotka valmistavat tai kokoavat 
moottoriajoneuvoja (myös alihankkijat).  
Näitä alanimikkeitä voidaan soveltaa ainoastaan moottoreihin, joita käy ­
tetään näissä alanimikkeissä mainittujen uusien ajoneuvojen tuotannos ­
sa. Näin ollen näihin alanimikkeisiin eivät kuulu samankaltaiset moot ­
torit, joita käytetään varaosina.  
8402  Höyrykattilat ja muut höyrynkehittimet (muut kuin kes ­
kuslämmityskattilat, joilla voidaan kehittää myös matala ­
paineista höyryä); kuumavesikattilat  
8402 19 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. hybridityyppiset 
tuliputki-vesiputki-kattilat sekä myös erilaiset säiliökattilat, 
esim. sähkölämmitteiset höyrykattilat, joissa on tulipesän si ­
jasta sähkövastus.  
8405  Generaattorikaasu- tai vesikaasugeneraattorit, myös puh ­
distimineen; asetyleenikaasugeneraattorit ja niiden kaltai ­
set vesimenetelmällä toimivat kaasugeneraattorit, myös 
puhdistimineen  
8405 10 00  generaattorikaasu- tai vesikaasugeneraattorit, myös puh ­
distimineen; asetyleenikaasugeneraattorit ja niiden kaltai ­
set vesimenetelmällä toimivat kaasugeneraattorit, myös 
puhdistimineen  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm.: 
a) valokaasugeneraattorit (koksausuunit), joita käytetään kaa ­
sulaitoksissa (nimike 8417), 
b) elektrolyysikaasugeneraattorit (jotka käytetystä elektrolyy ­
tistä riippuen tuottavat esim. typpidioksidia, vetysulfidia 
tai sinihappoa), jotka luokitellaan nimikkeeseen 8543.  
8407  Kipinäsytytteiset iskumäntä- tai kiertomäntämoottorit  
8407 21 10 – 
8407 29 00  moottorit alusten kuljettamiseen  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu moottorit, joita käytetään 
aluksissa muihin tarkoituksiin kuin kuljettamiseen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 436  
8408  Puristussytytteiset mäntämoottorit (diesel- tai puolidiesel ­
moottorit)  
8408 10 11 – 
8408 10 99  moottorit alusten kuljettamiseen  
Ks. alanimikkeiden 8407 21 10–8407 29 00 selittävät 
huomautukset.  
8409  Osat, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pää ­
asiallisesti nimikkeen 8407 tai 8408 moottoreissa  
HS-selityksissä nimikkeessä 8409 mainittujen nimikkeeseen 
kuulumattomien tavaroiden lisäksi tähän nimikkeeseen eivät 
kuulu: 
a) vulkanoidusta kumista (ei kuitenkaan kovakumista) val ­
mistetut putket ja letkut (nimike 4009), 
b) epäjalosta metallista valmistetut taipuisat putket ja letkut 
(nimike 8307), 
c) tiivisteet (jotka tavallisesti luokitellaan valmistusaineensa 
mukaan tai nimikkeeseen 8484).  
8409 99 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. pakokaasuturboahti ­
met, joita käytetään puristamaan palamiseen tarvittavaa ilmaa 
mäntämoottorin tehon lisäämiseksi. Nämä laitteet luokitellaan 
turbiinikäyttöisinä ilmakompressoreina nimikkeeseen 8414.  
8411  Suihkuturbiinimoottorit, potkuriturbiinimoottorit ja muut 
kaasuturbiinit  
8411 11 00 – 
8411 12 80  suihkuturbiinimoottorit  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu ns. jälkipolttoon kuuluvat 
apulaitteet, jotka esitetään tullille erikseen (ala ­
nimike 8411 91 00).  
8411 99 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaasuturbiinien roottorin 
(puhaltimen) siivet, myös jos kaasuturbiini toimii voimalait ­
teena sähkögeneraattoriin yhdistettynä.  
8412  Muut voimakoneet ja moottorit  
8412 21 20 – 
8412 29 89  hydrauliset voimakoneet ja moottorit  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. hydraulisessa voiman ­
siirrossa käytettävät moottorit.  
8412 21 20 ja 
8412 21 80  lineaarisesti toimivat (sylinterit)  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat hydrauliset asetus- ja lukitus ­
laitteet, joita käytetään ilma-aluksen miehistön istuimien 
asennon säätämiseen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 437  
8413  Nestepumput, myös mittauslaittein; neste-elevaattorit  
8413 50 20  hydrauliset yksiköt  
Ks. HS-selitykset, nimike 8412, B kohdan 6 alakohta.  
8413 60 20  hydrauliset yksiköt  
Ks. HS-selitykset, nimike 8412, B kohdan 6 alakohta.  
8413 70 51 – 
8413 70 75  radiaalipumput  
Radiaalipumpuissa nestettä liikutetaan kohtisuorassa juoksu ­
pyörän akseliin nähden.  
8413 70 81 ja 
8413 70 89  muut keskipakopumput  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat erityisesti aksiaalipumput, 
joissa nestettä liikutetaan juoksupyörän akselin suuntaisesti. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös mm. yhdistetyt 
radiaali- ja aksiaalipumput (esim. säteen suuntainen nesteen 
imu ja akselin suuntainen nesteen poisto tai akselin suuntai ­
nen nesteen imu ja säteen suuntainen nesteen poisto).  
8413 81 00 ja 
8413 82 00  muut pumput; neste-elevaattorit  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu: 
a) Lääkintäkäyttöön tarkoitetut imupumput, joilla poistetaan 
eritteitä ja joissa on pumpun lisäksi imulaite ja joita käy ­
tetään leikkaussaleissa tai ambulansseissa (liikkuvat leik ­
kaussalit) (nimike 9018). 
b) Lääkintäkäyttöön tarkoitetut pumput, jotka ovat mukana 
pidettäviä, kannettavia tai kehoon istutettavia ja joissa 
on syöttösäiliö. Nämä pumput toimivat lääkeannostelijoi ­
na. Pumppu ja energianlähde, joka pitää pumpun toimin ­
nassa, on asennettu yhteiseen ulkokuoreen (nimike 9021).  
8414  Ilma- tai tyhjiöpumput, ilma- ja muut kaasukompressorit 
sekä tuulettimet; tuuletus- tai ilmankiertokuvut sisäänra ­
kennetuin tuulettimin, myös jos niissä on suodattimet  
Tähän nimikkeeseen pumppuina ja kompressoreina luokitel ­
laan myös mm. moottoripumput, turbopumput, sähkömootto ­
riin kytketyt kompressorit ja turbokompressorit.  
8414 10 89  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. nesterengastyhjiöpum ­
put ja kalvotyhjiöpumput.  
8414 20 20 ja 
8414 20 80  käsi- tai jalkakäyttöiset ilmapumput  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 438  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat ainoastaan HS-selityksissä, 
nimikkeen 8414 kohdassa A kuvaillut käsi- tai jalkakäyttöiset 
pumput, ts. pumput, jotka toimivat lihasvoimalla. Niiden on 
oltava suunniteltu erityisesti pneumaattisten renkaiden (esim. 
pyörien ja moottoriajoneuvojen renkaiden) ja niiden kaltaisten 
tavaroiden, kuten esim. ilmapatjojen, ilmatyynyjen ja kumi ­
veneiden, pumppaamiseen.  
8414 51 00 – 
8414 59 80  tuulettimet  
Näiden alanimikkeiden tuulettimina pidetään ainoastaan tuu ­
lettimia, joilla on HS-selityksissä nimikkeen 8414 kohdassa B 
kuvaillut ominaisuudet ja jotka täyttävät seuraavat edellytyk ­
set: 
1. niiden ilman- tai kaasunpaine on enintään 0,2 MPa, 
2. niissä on ainoastaan yksi pyörivä pinta (yksiportainen). 
Ilmakompressorit, jotka eivät täytä edellä mainittuja edelly ­
tyksiä, luokitellaan alanimikkeisiin 8414 80 11–8414 80 80.  
8414 59 40  keskipakotuulettimet  
Keskipakotuulettimissa ilma tai muu kaasu tulee sisään akse ­
lin suuntaisesti ja poistuu säteen suuntaisesti.  
8414 80 11 ja 
8414 80 19  turbokompressorit  
Turbokompressoreissa ulkoinen moottori pyörittää siipipyörä ­
akselia ja siipipyörä puolestaan saa liikkeelle pumpattavan 
ilman tai kaasun. Turbokompressorit voivat olla yksijuoksu ­
pyöräisiä tai monijuoksupyöräisiä (yksiportaisia tai monipor ­
taisia) aksiaali- tai radiaalikompressoreita. Yksinkertaisia kak ­
siportaisia kompressoreita käytetään esim. pölynimureissa.  
8414 80 11  yksijuoksupyöräiset (yksiportaiset)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös mm. mäntämoottorei ­
den pakokaasuturboahtimet, joita käytetään puristamaan pala ­
miseen tarvittavaa ilmaa moottorin tehon lisäämiseksi. Ne 
ovat yksijuoksupyöräisiä (yksiportaisia) ilmaturbokompres ­
soreita (puhaltimia), joita käytetään synnyttämään suurempi 
kuin 0,2 MPa:n ylipaine ja joita pyöritetään ahdinkammion 
vieressä olevalla pakokaasuturbiinilla. Pakokaasuturbiini on 
asennettu mäntämoottoriin, joka syöttää turbiiniin 
pakokaasuja.  
8414 90 00  osat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös mm. mäntämoottorei ­
den pakokaasuturboahtimien osat. Pakokaasuturboahtimien 
kanssa käytettävien pakokaasuturbiinien osat luokitellaan kui ­
tenkin nimikkeeseen 8411 kaasuturbiinin osina ilman 
polttokammiota.  
8418  Jääkaapit, pakastimet ja muut jäähdytys- tai jäädytyslait ­
teet ja -laitteistot, sähköllä toimivat ja muut; lämpöpum ­
put, muut kuin nimikkeen 8415 ilmastointilaitteet  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 439  
8418 69 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. jäähdytyskuivaimet, 
joita käytetään kuivaamaan ilmaa uimahalleissa ja muissa 
kosteissa tiloissa. Ne koostuvat ensisijaisesti jäähdytys ­
koneesta ja moottorikäyttöisestä tuulettimesta. Tuuletin imai ­
see kosteaa ilmaa, joka johdetaan jäähdytyskoneen höyrys ­
timeen, missä ilmassa oleva vesihöyry tiivistyy kylmille sei ­
nille. Tuloksena syntynyt lauhde johdetaan avoimeen säili ­
öön. Kuivattu ilma johdetaan uudelleenlämmittämistä varten 
jäähdytyskoneen kuumennetun lauhduttimen läpi ja syötetään 
takaisin huoneeseen. 
Kun kyseessä ovat tämän alanimikkeen sellaiset jäähdytys ­
kuivaimet, joita käytetään kuivaamaan paineilmaa paineilma ­
järjestelmissä, kuivattu paineilma lämmitetään uudelleen ta ­
vallisesti lisäksi asennetulla ilma/ilma-lämmönsiirtimellä. 
Tämä lämmönsiirrin ohjaa lämmön kosteasta paineilmasta, 
joka tulee sisään jäähdytyskuivaimen tulopuolelta, seinien 
kautta kuivattuun paineilmaan. 
Näitä laitteita ei ole varustettu ilman lämpötilaa säätävillä 
laitteilla. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu laitteet, joilla 
valmistetaan hiilihappojäätä suurpainehiilidioksidin painetta 
nopeasti laskemalla ja tätä seuranneella alijäähdytyksellä (ni ­
mike 8479).  
8419  Koneet ja laitteet, myös sähköllä kuumennettavat (muut 
kuin uunit ja muut nimikkeen 8514 laitteet), aineiden 
käsittelyä varten lämpötilan muutoksen käsittävällä me ­
nettelyllä, kuten kuumentamalla, keittämällä, paahtamal ­
la, tislaamalla, rektifioimalla, steriloimalla, pastöroimalla, 
höyryttämällä, kuivaamalla, haihduttamalla, höyrystämäl ­
lä, tiivistämällä tai jäähdyttämällä, muut kuin kotitalouk ­
sissa käytettävät koneet ja laitteet; vedenkuumennuslait ­
teet ja kuumanvedenvaraajat, muut kuin sähköllä toimi ­
vat 
8419 20 00  sterilointilaitteet lääkinnälliseen, kirurgiseen tai laborato ­
riokäyttöön  
Tämän alanimikkeen laitteet, jotka on tarkoitettu klinikoiden, 
leikkaussalien, lääkärikeskusten jne. varusteiksi, ovat säiliöitä, 
joissa lääkinnälliseen ja kirurgiseen käyttöön tarkoitettuja ko ­
jeita sekä puuvillavanua, hygroskooppista puuvillavanua ja 
muita kääreitä pidetään vähintään 100 °C:ssa, jotta niissä 
olevat mahdolliset mikro-organismit tuhoutuisivat. 
Ne ovat yleensä suuntaissärmiön tai sylinterin muotoisia, ja ­
lustalle asennettuja laitteita, joissa on irrotettavat ristikot. Säi ­
liöt ovat tavallisesti terästä tai alumiinia ja ne on vuorattu 
eristävällä aineella. Luukku voi olla varustettu lasilla, jotta 
sen läpi voi nähdä sisälle asetetut kojeet. Jotkut laitteet ovat 
lipaston tai muun huonekalun muotoisia. Tällöin varsinaisessa 
steriloimislaiteessa voi olla teline, jossa säilytetään steriloita ­
via kojeita ja muita steriloitavia tavaroita, mikä ei kuitenkaan 
muuta laitteen luokittelua tähän alanimikkeeseen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 440  
Nämä laitteet kuumennetaan alkoholilla, paloöljyllä, kaasulla 
tai sähköllä ja sterilointi tapahtuu laitteesta riippuen joko kie ­
huvalla vedellä (astiat), höyryllä paineen alaisena (autoklaa ­
vit) tai kuivalla kuumailmalla (uunit).  
8419 50 00  lämmönsiirtimet  
Lämmönsiirtimiä käytetään: 
1. lämpötilan muutoksen aikaansaamiseksi nesteissä tai kaa ­
suissa ilman, että niiden olomuoto muuttuu; joissakin ta ­
pauksissa tämä lämpötilan muutos riittää sterilointiin tai 
pastörointiin, 
2. nesteiden höyrystämiseen tai tiivistämiseen. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. lauhduttimet typpeä tai muita kaasuja varten, 
2. jäädytyslaitteet pääasiallisesti värjäyksessä ja kuivapesussa 
käytettyjen liuottimien jäähdyttämistä ja tiivistämistä 
varten, 
3. jäähdytyslaitteet nesteitä, höyryä tai kaasua varten; näitä 
laitteita käytetään eri teollisuuden aloilla (esim. meijereissä 
ja panimoissa), 
4. jatkuvakäyttöiset pastörointilaitteet, joita käytetään erityi ­
sesti meijereissä (levypastörointilaitteet). 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu: 
a) alanimikkeiden 8419 11 00 tai 8419 19 00 vedenkuumen ­
nuslaitteet tai kuumanvedenvaraajat, 
b) laitteet, joissa 
— lämmönsiirtoa käytetään muuttamaan nestemäinen tai 
kaasumainen aine kiinteään olomuotoon (esim. suihku ­
kuivaamalla), 
— kahden nesteen välinen lämmönsiirto ei tapahdu erot ­
tavan väliseinän läpi (esim. jäähdytystornit). 
Tällaiset laitteet luokitellaan tavallisesti alanimikkee ­
seen 8419 89 10 tai 8419 89 98.  
8419 89 10  jäähdytystornit ja vastaavat laitokset vesikierron avulla 
tapahtuvaa suoraa (ilman erottavaa väliseinää) jäähdy ­
tystä varten  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat jäähdytystornit, joissa jääh ­
dytettävästä vedestä vapautuu lämpöä suoraan ilmaan haihtu ­
malla. Kuumennettu vesi pumpataan jäähdytystornissa ylös, 
jonka jälkeen se valuu vapaasti alas tornin sisällä, jolloin 
nouseva ilma jäähdyttää veden (hormivaikutus).  
8419 89 98  muut  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 441  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat raakojen makkaroiden sa ­
vustuslaitteet, myös jos laite lämpökäsittelee makkaraa savus ­
tuksen aikana, jolloin makkara kypsyy osittain tai kokonaan. 
Laitteissa on suuri höyrykierukoilla lämmitettävä kammio, 
jonne ulkopuolella sijaitseva tuuletin puhaltaa kuumaa tai 
kylmää savua. Laitteet on varustettu kostutuslaitteistoilla ja 
jäähdyttävillä kierukoilla, joissa on kylmää vettä. Raa'at mak ­
karat kuljetetaan kammioon liikkuviin kehyksiin ripustettuina. 
Tähän alanimikkeeseen ei luokitella ”astianjakelulaitteita”, 
joissa säilytetään astioita ja joista niitä jaetaan ruokailijoille 
ruokaloissa tai itsepalveluravintoloissa, vaikka laitteet olisi 
varustettu astioita lämmittävällä sähkölämmityslaitteella tai 
vesihaudelämmityksellä (nimike 9403).  
8421  Lingot, myös kuivauslingot; nesteiden tai kaasujen 
suodatus- tai puhdistuskoneet ja -laitteet  
8421 39 60  katalyyttimenetelmällä toimivat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. moottoriajoneuvojen 
pakokaasujärjestelmiin tai teollisuuslaitosten savukaasuput ­
kiin asennettavat katalyyttiset pakokaasunpuhdistimet, jotka 
poistavat typpioksidia ja mahdollisesti muita saastuttajia 
(esim. hiilimonoksidia eli häkää ja hiilivetyjä) pako- tai sa ­
vukaasuista kemiallisen reaktion avulla ilmansaasteiden vä ­
hentämiseksi. Moottoriajoneuvoihin asennetuissa katalyytti ­
sissä konverttereissa on keraaminen kennosto (monoliittinen 
tukirakenne), jonka kanavat on päällystetty aktivoidulla kata ­
lyyttisellä materiaalilla. Teollisuuslaitosten savukaasunpuhdis ­
tajissa on tukikehys, jossa on suuri määrä katalyyttisiä kom ­
ponentteja. Monoliittiset tukirakenteet ja katalyyttiset kompo ­
nentit, jotka esitetään tullille erikseen, luokitellaan kuitenkin 
katalyytteinä nimikkeeseen 3815.  
8421 39 80  muut  
Sähköstaattisella tai termodynaamisella prosessilla toimivien 
laitteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kaa ­
sunpuhdistuslaitteet, jotka erottavat kaasuseoksen yksittäiset 
aineosat toisistaan erottamista ylläpitävän prosessin avulla.  
8422  Astianpesukoneet; koneet ja laitteet pullojen tai muiden 
pakkausastioiden puhdistamista tai kuivaamista varten; 
koneet ja laitteet pullojen, tölkkien, laatikoiden, pussien, 
säkkien tai muiden tavaranpäällysten täyttämistä, sulke ­
mista tai nimilapulla varustamista varten; koneet ja lait ­
teet pullojen, ruukkujen, putkiloiden ja niiden kaltaisten 
tavaranpäällysten kapseloimista varten; muut pakkaus- 
tai käärimiskoneet ja -laitteet (myös kutistepakkauskoneet 
ja -laitteet); juomien hiilihapottamiskoneet ja -laitteet  
8422 90 10  astianpesukoneiden  
Astianpesukoneiden ohjelmoidut aikakytkimet, jotka esitetään 
tullille erikseen, luokitellaan niiden ominaisuuksien perus ­
teella (esim. nimike 9107 00 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 442  
8423  Punnituslaitteet (ei kuitenkaan vaa'at, joiden herkkyys on 
vähintään 0,05 g), myös painon perusteella toimivat 
lasku- tai tarkkailulaitteet; punnituslaitteiden kaikenlaiset 
punnukset  
8423 20 00  vaa'at kuljettimilla liikkuvan tavaran jatkuvaa punnitusta 
varten  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kuljettimien sähköme ­
kaaniset vaa'at. Tällaisten vaakojen rakenne ja toimintatapa 
vastaa alanimikkeiden 8423 81 10–8423 89 00 selittävissä 
huomautuksissa kuvattujen sähkömekaanisten vaakojen ra ­
kennetta ja toimintatapaa.  
8423 30 00  vakiopainovaa'at ja vaa'at, jotka punnitsevat ennalta 
määrätyn määrän tavaraa säkkeihin tai säiliöihin, myös 
astiavaa'at  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. edellä kuvattujen tyyp ­
piset sähkömekaaniset vaa'at. Näiden vaakojen rakenne ja 
toimintatapa vastaa alanimikkeiden 8423 81 10–8423 89 00 
selittävissä huomautuksissa kuvattujen sähkömekaanisten 
vaakojen rakennetta ja toimintatapaa.  
8423 81 10 – 
8423 89 00  muut punnituslaitteet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. sähkömekaaniset vaa'at, 
joissa punnittavien kohteiden paino muunnetaan sähköiseksi 
(sähkövirta-) signaaliksi vaa'assa olevan anturin avulla. 
Vaa'an sisään rakennettu mittauslaite mittaa puolestaan säh ­
kövirran. Tällaisten vaakojen mittausantureissa on tavallisesti 
punnituskennoja tai -sauvoja, jotka on yhdistetty venymäli ­
uskoilla (ominaissähkövastukset) sähköisen sillan muodos ­
tamiseksi. Punnittavan massan aiheuttama kuormitus muuttaa 
punnituskennojen muotoa, mikä aiheuttaa venymäliuskojen 
pituuden muutoksen (kutistuminen tai venyminen) ja näin 
ollen sähkövastuksen muutoksen, joka on suhteellinen pun ­
nittavaan massaan nähden ja joka muuttuneena sähkövirtana 
siirtyy vastusmittasillan kautta va'an mittauslaitteeseen. 
Tavallisesti yhden kotelon sisällä olevan mittauskojeen eli 
punnitusyksikön, vaakanäytön tai punnitusosoittimen lisäksi 
sähkömekaanisissa vaaoissa voi olla myös muita yksikköjä, 
jotka on yhdistetty toisiinsa kaapelilla (esim. näppäimistö, 
muistiyksikkö, tulostin, näyttöpääte, ohjauslaite ja merkinlu ­
kija, joka valvoo vaa'an käyttöä). Tällaisissa punnitusjärjes ­
telmissä on useita vaakoja voitu yhdistää yhteiseen mitta ­
uskojeeseen (tällaisista käytetään myös nimitystä ”punnituse ­
täpäätteet”). 
Edellä mainitut vaa'at on voitu varustaa myös liitännällä, 
jonka avulla vaaka voidaan yhdistää automaattiseen tietojen ­
käsittely-yksikköön. 
Sähkömekaanisia vaakoja pidetään elektronisina vaakoina, jos 
vaa'an mittauskojeeseen on rakennettu mikroprosessorit, jol ­
loin voidaan laskea esim. punnitun määrän hinta käyttämällä 
vaakaan syötettyä yksikköhintaa (esim. kilohintaa).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 443  
8424  Mekaaniset nesteen tai jauheen ruiskutus-, hajotus- tai 
sumutuslaitteet (myös käsikäyttöiset); tulensammuttimet, 
myös panostetut; ruiskupistoolit ja niiden kaltaiset lait ­
teet; höyryn- tai hiekanpuhalluskoneet sekä niiden kaltai ­
set suihkutuskoneet  
8424 30 10  paineilmalla toimivat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. hiekanpuhalluskoneet, 
joissa on ilmakompressori ja joita käytetään sytytystulppien 
puhdistamiseen tai monoliittisten sähkökondensaattoreiden 
trimmaukseen. 
Trimmauksella tarkoitetaan johtavan kondensaattoriaineen 
poistamista hiekkasuihkulla niin, että kondensaattorissa saa ­
daan aikaan haluttu kapasitanssi.  
8424 89 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. ”pesukoneet”, joilla 
puhdistetaan moottoriajoneuvoja, metalliosia tai muita tava ­
roita vettä, bensiiniä tai muuta nestettä sumuttamalla. Ko ­
neissa on pumppu ja suuttimin varustetut letkut sekä tarpeen 
mukaan syöttölaite, lämmityslaite jne. täydellisen yksikön 
muodostamiseksi. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu mm. suurpai ­
neella toimivat, vesisuihkulla puhdistavat laitteet (alanimik ­
keet 8424 30 01–8424 30 08).  
8426  Laivojen nostopuomit; nostokurjet, myös kaapelinosturit; 
liikkuvat portaalinosturit, haaratrukit ja nosturitrukit  
8426 41 00 ja 
8426 49 00  muut koneet, itseliikkuvat  
Ks. HS-selitykset, nimike 8426 (”omalla voimallaan kulkevat 
ja muut siirrettävät koneet”), b kohdan 2 alakohta. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat itseliikkuvat koneet eroavat 
nimikkeen 8705 erikoismoottoriajoneuvoista siinä, että niillä 
on tavallisesti seuraavat ominaisuudet: 
1. niitä liikuttaa moottori, joka muodostaa osan 
nostolaitteesta, 
2. niiden enimmäisnopeus on 20 km tunnissa, 
3. niissä on yksi hytti, joka muodostaa osan nostolaitteesta, 
4. ne eivät tavallisesti liiku kuormattuina tai jos ne liikkuvat, 
liikkuminen on rajoitettua ja liittyy niiden 
nostotoimintoihin.  
8428  Muut nosto-, käsittely-, lastaus- tai purkauskoneet ja -lait ­
teet (esim. hissit, liukuportaat, kuljettimet ja ilmaköysira ­
dat) ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 444  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu porraskiipijät, joissa on 
telaketjun kaltainen alusta ja joita käytetään siirrettäessä rul ­
latuoleja ja niissä istuvia potilaita tai invalideja ylös tai alas 
portaita, vaan ne luokitellaan pyörätuolien tarvikkeina nimik ­
keeseen 8714.  
8428 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. rullapöydät tai rullakuljettimet, joiden rullat voivat myös 
olla moottorikäyttöisiä ja jotka on tarkoitettu syöttämään 
valssitavaraa valssaintuoliin ja poistamaan sen sieltä tai 
kuljettamaan valssitavaran yhdestä valssaintuolista toiseen, 
2. syöttörullat (”pinch rolls”), jotka toimivat vastaavalla ta ­
valla kuin edellä mainitut koneet ja joissa on kaksi sarjaa 
rullia, joiden välistä valssitavara kulkee, 
3. jäähdytystasot, jotka ovat valssauslinjojen päissä sijaitse ­
via rullapöytiä, joille valssitavara (esim. tangot tai lanka) 
kuljetetaan hitaasti, jotta se jäähtyisi ympäröivän ilman 
vaikutuksesta, 
4. nosto- ja kallistustasot valssaimiin, joissa on useita pääl ­
lekkäisiä valssisarjoja (kolmivalssaimet ja kaksoisparivals ­
saimet). Tällaiset laitteet koostuvat pöydästä, joka kallistuu 
akselin varassa valssauslinjan ääripäässä. Pöydässä on 
moottorikäyttöiset rullat. Kun valssitavara on kulkenut yh ­
den valssisarjan läpi, se saapuu pöydälle, joka kallistuu ja 
asettuu samalle korkeudelle kuin seuraava valssisarja, 
jonka väliin pöydän moottorikäyttöiset rullat työntävät 
valssitavaran, 
5. siirtolaitteet, joita käytetään valssauslinjoilla, joissa on rin ­
nakkaiset valssituolit, siirtämään esim. tankoja ensimmäi ­
sen valssituolin rullapöydältä toisen valssituolin rullapöy ­
dälle, 
6. kallistus- ja kääntölaitteet, jotka kallistavat tai kääntävät 
valmisteita, 
7. erittäin radioaktiivisten aineiden etäiskäsittelyyn suunnitel ­
lut koneet. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu automaattiset valanteiden 
käsittelylaitteet ja -koneet (esim. nosturit ja traverssinosturit), 
joita käytetään syöttämään valssitavaraa valssaimiin, mutta 
jotka eivät suoraan osallistu valssaimien toimintaan (ala ­
nimikkeet 8426 12 00, 8426 41 00, 8426 49 00 tai 
8426 99 00).  
8429  Itseliikkuvat puskutraktorit (bulldozerit ja angledozerit), 
tiehöylät, raappauskoneet, kaivinkoneet, kauhakuormaa ­
jat, maantiivistyskoneet ja tiejyrät  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 445  
8429 30 00  raappauskoneet  
Ks. HS-selitykset, nimike 8429, toisen kappaleen kohta C. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu yhdistelmäraappausko ­
neet, jotka koostuvat traktorista (myös yksiakselisesta trakto ­
rista) ja varsinaisesta raappauskoneesta. 87 ryhmän 2 huomau ­
tuksen mukaisesti molemmat osat on luokiteltava omiin ni ­
mikkeisiinsä (traktori nimikkeeseen 8701 ja raappauskone 
alanimikkeeseen 8430 69 00).  
8432  Maanviljelys-, puutarhanhoito- tai metsänhoitokoneet ja 
-laitteet maan muokkaamista tai viljelyä varten; 
nurmikko- tai urheilukenttäjyrät  
8432 30 11  keskusvetoiset tarkkuusrivikylvökoneet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat koneet, jotka kylvävät yk ­
sittäiset siemenet tai jyvät maahan riveihin säännöllisin vä ­
lein. Nämä koneet voivat kylvää useita siemenrivejä 
samanaikaisesti.  
8433  Sadonkorjuu- tai puimakoneet ja -laitteet, myös olki- tai 
rehupaalaimet; ruohonleikkuu- tai niittokoneet; munien, 
hedelmien tai muiden maataloustuotteiden puhdistus- tai 
lajittelukoneet, muut kuin nimikkeen 8437 koneet ja lait ­
teet 
8433 11 10 – 
8433 19 90  ruohonleikkuukoneet  
Ks. HS-selitykset, nimike 8433, A kohdan toiseksi viimeisen 
kappaleen kuvaus istumaleikkureista.  
8438  Muualle tähän ryhmään kuulumattomat koneet ja laitteet 
elintarvikkeiden tai juomien teollista valmistusta varten, 
muut kuin koneet ja laitteet eläinrasvojen ja -öljyjen tai 
kasvirasvojen ja rasvaisten kasviöljyjen erottamista tai 
valmistusta varten  
8438 80 10  kahvin tai teen valmistusta varten  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. koneet erilaisten tee ­
laatujen sekoittamista varten ja koneet kahvin jauhamista var ­
ten. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. koneet käyttövalmiin 
teen tai kahvin teollista valmistusta varten (ala ­
nimike 8419 81 20), koneet kahvin paahtamista varten (ala ­
nimike 8419 89 98) tai koneet kahvijauheen (pikakahvin) val ­
mistusta varten (alanimike 8419 39 00).  
8439  Koneet ja laitteet, joilla valmistetaan massaa kuituisesta 
selluloosa-aineesta tai valmistetaan tai jälkikäsitellään pa ­
peria, kartonkia tai pahvia  
8439 30 00  paperin-, kartongin- tai pahvinjälkikäsittelykoneet ja 
-laitteet  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 446  
HS-selityksissä, nimikkeen 8439 osassa III mainittujen konei ­
den lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat pergamentointiko ­
neet. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu: 
a) Koneet, joiden toiminnot vastaavat edellä mainittujen ko ­
neiden toimintoja, mutta joita ei käytetä paperi-, kartonki- 
tai pahviarkkien valmistuksessa tai jälkikäsittelyssä, vaan 
näistä aineista tehtyjen tuotteiden valmistuksessa tai jälki ­
käsittelyssä, esim. paperimukien tai -pakkausten jne. va ­
haamisessa upotusmenetelmällä (alanimike 8479 89 97). 
Koneet, joilla valmistetaan paperi-, kartonki- tai pahvitu ­
otteita kuten paperimukeja, -rasioita, -pakkauksia jne., luo ­
kitellaan nimikkeeseen 8441. 
b) Koneet, joilla valmistetaan paperi-, kartonki- tai pahviar ­
keista tuotteita, joita ei yhdistetyn nimikkeistön kannalta 
enää pidetä paperina, kartonkina tai pahvina. Tällaisia 
ovat esim. koneet, joilla kiinnitetään hioma-aineita pape ­
rille tai joilla pinnoitetaan paperia valoherkillä emulsioilla 
(alanimike 8479 89 97).  
8441  Muut koneet ja laitteet paperimassan, paperin, kartongin 
tai pahvin edelleenkäsittelyä varten, myös kaikenlaiset 
leikkauskoneet  
8441 10 20  muut pitkittäisleikkaus- ja katkaisukoneet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat koneet, jotka tuottavat mää ­
rätyn kokoisia arkkeja päättömästä paperirainasta ainoastaan 
katkaisemalla tai samanaikaisesti pitkittäisleikkaamalla ja 
katkaisemalla.  
8441 10 30  giljotiinityyppiset leikkurit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat koneet, jotka leikkaavat pa ­
peripinoja yhdellä terällä; leikkauspöydän yläpuolelle asetettu 
palkki pitää paperia tukevasti paikallaan leikkauslinjan koh ­
dalta. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös yksiteräiset koneet, 
joissa on kirjapinojen puhtaaksileikkausta varten pyörivä leik ­
kauspöytä, jonka avulla kirjapinoja käännetään 90 astetta en ­
simmäisen ja toisen leikkauksen jälkeen.  
8441 10 70  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. koneet, joissa kolme 
terää on asetettu 90 asteen kulmaan toisiinsa nähden ja joita 
käytetään kirjapinojen puhtaaksileikkaukseen. Kaksi terää 
leikkaa samanaikaisesti pinossa olevien kirjojen ylä- ja ala ­
reunat, minkä jälkeen kolmas terä leikkaa etureunat tai päin ­
vastoin. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. käsi- tai jalkakäyttöiset 
koneet.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 447  
8442  Koneet ja laitteet (muut kuin nimikkeiden 8456–8465 
työstökoneet) painolaattojen, -levyjen tai -sylinterien tai 
muiden painokomponenttien käsittelyä tai valmistusta 
varten; painolaatat, -levyt, -sylinterit ja muut painokom ­
ponentit; painatusta varten valmistetut laatat, levyt sylin ­
terit ja litografiakivet (esim. tasoitetut, karhennetut tai 
kiillotetut)  
8442 30 10  valolatomakoneet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat valolatomakoneet, jotka la ­
tovat peräkkäisesti valokuvaamalla pyöriville levyille tai eri ­
tyisten matriisien pinnalle asennettuja merkkejä, taikka merk ­
kejä, jotka on muodostettu katodisädeputkelle hyvin pienten 
päällekkäin menevien pisteiden muodostamalla matriisilla. 
Alanimike käsittää myös latomakoneet, joissa käytetään va ­
lokuvausfilmille projisoitua lasersädettä. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu: 
a) Yleiskäyttöiset automaattiset tietojenkäsittelykoneet, joita 
käytetään esim. kirjanpito- ja palkanlaskentatoimintojen 
lisäksi valoladonnassa ja jotka sen vuoksi on yhdistetty 
kaapelilla (on-line-yhteys) valolatomakoneeseen, jotta 
sitä voidaan valvoa ja siihen voidaan syöttää latomista 
koskevaa tietoa (ks. nimike 8471 ja tämän ryhmän 5 huo ­
mautuksen A kohta). 
b) Erilliset sähkötyslaitteet viestien vastaanottamiseen ja lä ­
hettämiseen(ks. nimike 8517).  
8442 30 91  kirjakkeiden valamista tai latomista varten (esim. linotyy ­
pit, monotyypit, intertyypit), myös valulaittein  
Kirjakkeet voidaan valaa käsin taikka koneellisesti enemmän 
tai vähemmän monimutkaisten koneiden avulla. Tähän kuu ­
luviin laitteisiin ja koneisiin sisältyvät mm.: 
1. matriisit, pieniä levyjä, tavallisesti kuparia tai nikkeliä, 
joihin kirjaimet on painettu patriisilla; niitä käytetään eril ­
listen kirjakkeiden valamiseen; 
2. pöydät kirjakkeiden tasoittamiseen käsin höyläämällä. 
Oleellista näissä on erittäin tasainen, keskeltä halkaistu 
pöytä, jossa on kiinnityslaite kirjakkeita varten; 
3. automaattiset kirjakkeiden valukoneet. Näissä valmistetaan 
kirjakkeet yksi kerrallaan, mutta niitä ei ladota. Niissä on 
tavallisesti sähköllä lämmitettävä sulatuspata, joka sisältää 
sulan metallin, valumuotin jäähdytyslaite metallin jähmet ­
tymisen nopeuttamiseksi sekä laitteet kirjakkeiden hi ­
omista ja tasoittamista varten;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 448  
4. koneet viivakkeiden, sokeistojen (loittojen) jne. valamista 
varten. Nämä toimivat suulakepuristuksella; 
5. latomahaat, joita käytetään latomatyötä aloitettaessa ja joi ­
hin ladotaan käsin yksi tai useampia kirjakerivejä. Niiden 
pääosana on pieni, hyvin tasaiseksi hiottu puu- tai metal ­
lilevy, jossa on kahdella vierekkäisellä sivulla seinämänä 
laippa ja usein liikkuva kiinnityslaite. Tähän kuuluvat 
myös latomalaivat, jotka muistuttavat latomahakoja, mutta 
ovat näitä suurempia ja joihin mahtuvat koko sivun 
kirjakkeet; 
6. painokehilöt, valurauta- tai teräskehyksiä, joihin mahtuu 
useita painosivuja. Yksi, kaksi tai neljä sivua pidetään 
kehyksissä erityisillä metallisilla kiiloilla tai mekaanisilla 
kiinnityslaitteilla (mutteri- tai ruuvi- yms. tyyppisillä), 
jotka kuuluvat myös tähän nimikkeeseen. 
Edellä mainittujen kirjakevalu- ja latomakoneiden ja -laittei ­
den lisäksi tähän kuuluu myös kokonainen ryhmä muita ko ­
neita, jotka koneellisesti sekä valavat että latovat kirjakkeita. 
Tämä tapahtuu joko kahdessa erillisessä työvaiheessa kah ­
dessa erillisessä, mutta toisiaan täydentävässä koneessa (toi ­
nen kone valmistaa reikänauhan, joka puolestaan ohjaa toista 
konetta, jonka tehtävänä on valaa kirjakkeita joko erillisinä 
tai riveittäin) taikka yhtenäisenä toimintona yhdessä ja sa ­
massa koneessa. Näitä usein varsin monimutkaisia koneita 
ovat mm.: 
1. valu- ja latomakoneet, erillisille kirjakkeille (monotyyppi) 
jotka toimivat aiemmin esilatomakoneessa rei'itetyn nau ­
han ohjaamina ja valitsevat pneumaattisten releiden avulla 
erityiset, koneen sisällä olevat matriisit, valmistavat yksit ­
täiset kirjaimet ja merkit sekä latovat ne latomalaivaan 
(joka sisältyy koneeseen). 
Näitä koneita käytetään näppäimistöllä ja rei'ittimellä va ­
rustetun, esiladonnan reikänauhalle siirtävän esilatomako ­
neen kanssa yhdessä. Nämä esiladontakoneet luokitellaan 
myös tähän; 
2. näppäimistöllä varustetut koneet erillisten kirjakkeiden va ­
lamista ja latomista varten. Näissä kaikki työvaiheet tapah ­
tuvat samassa (Rototype jne.) koneessa; 
3. rivivalukoneet. Näissä matriisit, sen jälkeen kun ne on 
käsin ladottu riveiksi, pannaan koneeseen, joka valaa ne 
kirjakeriviksi; 
4. Rivilatoma- ja rivivalukoneet. Nämä ovat monimutkaisia, 
näppäimistöin varustettuja erityyppisiä (Intertype, Linog ­
raph jne.) koneita, jotka sekä latovat että valavat kirjakkeet 
riveihin samassa koneessa. Eräissä tällaisissa koneissa on 
laite, joka mahdollistaa niiden toiminnan erillisessä, myös 
tähän nimikkeeseen kuuluvassa koneessa valmistetun rei ­
känauhan avulla.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 449  
8442 30 99  muut koneet ja laitteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 8442 A kohdan 1–3 alakohdissa kuvaillut koneet ja 
laitteet kirjakkeiden valamista varten tai kuva- tai painolaat ­
tojen tai -sylinterien tai muiden painokomponenttien valmis ­
tusta varten.  
8442 50 20 ja 
8442 50 80  kirjakkeet, kuva- ja painolaatat ja -sylinterit sekä muut 
painokomponentit; laatat, levyt, sylinterit ja litografiaki ­
vet, painatusta varten valmistetut (esim. tasoitetut, kar ­
hennetut tai kiillotetut)  
Luonnosta saatu litografiakivi on erittäin homogeenista, hie ­
norakeista kalkkikiveä. Keinotekoinen litografiakivi on taval ­
lisesti valmistettu sementistä ja kalsiumkarbonaatista, jotka on 
jauhettu ja puristettu kokoon. 
Näiden alanimikkeiden litografiakivet on: 
— peitetty kuvilla, jotka on joko piirretty käsin tai siirretty 
valokuvausmenetelmää käyttäen, tai 
— tasoitettu tai karhennettu niin, että niihin voi ilman enem ­
pää käsittelyä piirtää tai kirjoittaa. 
Luonnontilassa oleva kalkkikivi (josta käytetään nimitystä 
”litografiakivi”) ei kuulu näihin alanimikkeisiin, vaan se luo ­
kitellaan alanimikkeeseen 2530 90 00.  
8443  Painokoneet ja -laitteet, joita käytetään painettaessa laat ­
tojen, levyjen sylinterien ja muiden nimikkeeseen 8442 
kuuluvien painokomponenttien avulla; muut kirjoittimet, 
kopiokoneet ja telekopiolaitteet (telefaxlaitteet) yhdistet ­
tyinä tai erillisinä; niiden osat ja tarvikkeet  
8443 32 30  telekopiolaitteet (telefaxlaitteet)  
Ks. HS-selitykset, nimike 8443, II osan C kohta.  
8443 39 31  joissa on optinen järjestelmä  
Tämän alanimikkeen koneissa on optinen järjestelmä (jonka 
tärkeimmät osat ovat valonlähde, kokoojalinssi, linssit, peilit, 
prismat taikka optisten kuitujen järjestelmä tai vastaavia lait ­
teita) alkuperäisasiakirjan skannaamiseksi.  
8443 39 39  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sini- ja diatsokopiolaitteet, 
joita käytetään läpikuultavien alkuperäiskappaleiden kopioin ­
tiin valoherkälle paperille. Läpikuultavan alkuperäiskappaleen 
läpi kulkevan valon vaikutuksesta kopiopaperin diatsoyhdiste 
tai valoherkät rautasuolot rikkoutuvat valaistuilla alueilla. Va ­
laisemattomat alueet muunnetaan näkyviksi kehityksen avul ­
la. Nämä kopiolaitteet tuottavat tavallisesti sinertäviä kopiota, 
joissa yksittäiset viivat eivät ole yhtä tarkkoja kuin alkupe ­
räiskappaleissa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 450  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kontaktimenetelmään 
perustuvat ja lämpökopiolaitteet.  
8443 39 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat siirtokirjoittimet, edellyttäen 
että niitä ei voi yhdistää automaattiseen tietojenkäsittelyko ­
neeseen tai verkkoon, kuten: 
1. lämpökirjoittimet, joissa sähköisesti kuumennettu lämpö ­
kirjoittimen pää tuottaa halutut merkit lämpöherkälle pape ­
rille pistematriisin avulla; 
2. sähköstaattiset kirjoittimet, joissa kirjoituspään liikkuvat, 
staattisesti varautuneet pienet metalliset elementit tuottavat 
elekrograafiselle paperille näkymättömiä, pienistä sähkös ­
taattisesti varautuneista pisteistä koostuvia merkkejä. Nes ­
temäinen väriaine värjää varautuneet pisteet, jolloin merkit 
tulevat näkyviin. 
Edellä lueteltuja kirjoittimia ohjaavat tietovälineet (esim. 
CD-ROM-levyt, levykkeet, magneettinauhat tai puolijohde ­
materiaalia käyttävät välineet) tai muut koneet kuin automaat ­
tiset tietojenkäsittelykoneet (esimerkiksi digitaalikamerat, vi ­
deokameranauhurit tai soluverkoissa käytettävät puhelimet).  
8443 91 10 – 
8443 99 90  osat ja tarvikkeet  
HS-selityksissä nimikkeessä 8443 mainittujen osien ja tarvik ­
keiden lisäksi näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. automaattiset syöttölaitteet peltipainokoneita varten; 
2. tavallisesti paineilmalla toimivat ratajännityksen valvonta ­
laitteet, jotka pitävät rotaatiopainokoneen rullanpurkaus ­
laitteesta lasketun paperin jännityksen vakiona; 
3. pulveriruiskut, muut kuin suihkutuslaitteella toimivat; 
4. kirjasinketjut, neulapäät, kirjasinpäät ja kirjasinkiekot.  
8443 99 10  elektroniset rakenneyhdistelmät  
Elektroniset rakenneyhdistelmät koostuvat yhdestä tai useam ­
masta painetusta piiristä, joissa on nimikkeen 8542 elektro ­
nisia integroituja piirejä. Niissä voi olla myös erillisiä aktii ­
visia tai passiivisia komponentteja, nimikkeen 8536 tavaroita 
taikka muita sähkö- tai sähkömekaanisia laitteita edellyttäen, 
että ne eivät menetä elektronisen rakenneyhdistelmän olen ­
naista luonnetta. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu: 
a) mekanismit (muut kuin elektroniset);  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 451  
b) moduulit (jotka koostuvat mekanismeista ja elektronisista 
rakenneyhdistelmistä), kuten tiedon-, kuvan- tai äänentois ­
toon tarkoitetut kasetti-, CD-levy- tai DVD-levyasemat, 
jotka koostuvat mekanismeista ja, elektronisista ja signaa ­
lin käsittelyyn tarkoitetuista rakenneyhdistelmistä.  
8445  Tekstiilikuitujen käsittelykoneet; kehruu-, kertaus- tai 
kiertämiskoneet sekä muut tekstiililankojen valmistus ­
koneet ja -laitteet; tekstiililankojen vyyhteämis-, kelaus- 
tai puolauskoneet (myös kuteenpuolaajat) sekä koneet 
tekstiililangan käsittelemiseksi nimikkeiden 8446 ja 8447 
koneita varten  
8445 90 00  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 8445 kohdassa E kuvailtujen ko ­
neiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat koneet, jotka 
kiertävät loimilangat luomakoneen rummuista loimitukille, 
koneet, jotka kietovat ja syöttävät lankoja kudonnan aikana 
sekä koneet, jotka syöttävät lankaa koruompeleeseen. 
Kuitenkin käsikäyttöiset solmimislaitteet, jotka ovat pieniä, 
kädessä pidettäviä työkaluja, joilla solmitaan katkenneita lan ­
koja, luokitellaan nimikkeeseen 8205.  
8446  Kutomakoneet (myös kangaspuut)  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keessä 8446 kuvaillut kutomakoneet, mukaan lukien ne, joilla 
valmistetaan Axminstermattoja, chenillelanka-, nukka-, 
frotee-, kreppi-, pellava- tai purjekangasta, käyttöhihnoja tai 
muita hihnoja.  
8447  Neulekoneet, ommelkangaskoneet ja koneet kierrepäällys ­
tetyn langan, tyllin, pitsin, koruompeleiden, nauhojen, pu ­
nosten tai verkon valmistusta varten sekä tuftauskoneet  
8447 20 20 ja 
8447 20 80  tasoneulekoneet; ommelkangaskoneet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. virkkuuneulekoneet, 
jotka itse asiassa ovat loimineulekoneita, joita käytetään ko ­
ristenauhojen, hapsujen, verhojen, verkkojen, pitsin, jne. val ­
mistukseen (esim. virkkuuneulekoneet punosten, pitsin, ver ­
hojen tai reunanauhojen valmistukseen).  
8447 90 00  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 8447 kohdassa C kuvattujen ko ­
neiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.:  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 452  
1. Käsinkirjontakoneet (koruompelukoneet, joissa on pantog ­
rafisukkula), automaattiset, sukkulalliset koruompeluko ­
neet, jotka on varustettu jacquardlaitteella tai sen kaltai ­
sella mekanismilla, koruompelukoneet, joissa on useita 
neuloja ja monipäiset automaattiset koruompelukoneet 
(joissa on useita ompelupäitä yhdellä ompelutasolla ja 
jotka on varustettu jacquardlaitteella tai sen kaltaisella me ­
kanismilla). 
2. Pitsinnypläyskoneet, joilla valmistetaan pitsiä yhdestä tai 
useasta langasta (nyplätty pitsi) puolia käyttäen. 
3. Punoma- ja punostinkoneet, joissa puolilla varustetut lan ­
gansyöttäjät (punostimet) kietovat lankoja keskenään ja 
joissa langat kulkevat ympyrän muotoista tai aaltomaista 
liikerataa tuottaen metritavaraa (esim. litteät tai pyöreät 
punokset) tai valmiita tavaroita (nyörit, punokset, kyntti ­
länsydämet, ontelopunokset, vaatekappaleiden reunusnau ­
hat) tai päällystäen langalla nappeja, puisia tavaroita, let ­
kuja jne. (esim. pyöröpunoksia, ontelopunoksia tai pak ­
kausnyörejä valmistavat koneet). 
Nimikkeeseen 8479 luokitellaan kuitenkin erikoispunoma ­
koneet, jotka päällystävät kaapeleita tai muita sähkönjoh ­
timia tai jotka punovat tai kiertävät taipuisia 
johdinlankoja. 
4. Koneet koristenauhojen valmistusta varten (muut kuin 
3 kohdassa mainitut punomakoneet), esim.: 
a) koneet pompuloiden ja chenillen valmistusta varten, 
b) koneet pyöreän ja muun muotoisen chenillen valmis ­
tusta varten ja koneet joulukuusenkoristeina käytettä ­
vien chenilleköynnösten valmistusta varten, 
c) koneet hapsujen kiertämistä ja leikkaamista varten, 
Kutomakoneet, joilla valmistetaan nauhoja tai koristenau ­
hoja, luokitellaan nimikkeeseen 8446 ja virkkuuneuleko ­
neet, joilla valmistetaan koristenauhoja, luokitellaan ala ­
nimikkeisiin 8447 20 20 tai 8447 20 80.  
8448  Nimikkeen 8444, 8445, 8446 tai 8447 koneiden apukoneet 
ja -laitteet (esim. varsi- ja jacquardlaitteet, automaattiset 
langanvartijalaitteet ja syöstävänvaihtolaitteet); osat ja 
tarvikkeet, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai 
pääasiallisesti tämän nimikkeen tai nimikkeen 8444, 8445, 
8446 tai 8447 koneissa ja laitteissa (esim. värttinät ja sii ­
pivärttinät, karstakangas, kammat, puristussuulakkeet, 
syöstävät, niidet, niisikehykset ja neulekoneenneulat)  
8448 11 00 ja 
8448 19 00  nimikkeen 8444, 8445, 8446 tai 8447 koneiden apukoneet 
ja -laitteet  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu mm.:  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 453  
a) koneet, joilla poistetaan langanjäänteet kutomakoneiden 
kudepuolista sekä kiskolyöjät (alanimike 8479 89 97), 
b) laitteet, joilla tarkistetaan langan tasalaatuisuus kiertämällä 
lankaa rummulle tai levylle (alanimike 9017 80 90), 
c) langanpuhdistimet, jotka toimivat elektronisella menetel ­
mällä, esim. valokennoilla (alanimike 9031 80 34 tai 
9031 80 38).  
8450  Pyykinpesukoneet talouksia tai pesuloita varten, myös ko ­
neet, jotka sekä pesevät että kuivaavat  
8450 11 11 – 
8450 19 00  koneet, joiden pesuteho on enintään 10 kg kuivapyykkiä  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: allaspesukoneet, joissa 
on siivet, siipilaitteet, pulsaattorit jne. tai joissa on suutinjär ­
jestelmä; rumpupesukoneet mukaan lukien ne, joissa pesu ­
rumpu toimii myös kuivauslinkona; yhdistelmäpesukoneet, 
joissa on samassa ulkokuoressa rumpupesukone tai allaspesu ­
kone ja nimikkeen 8421 kuivauslinko. 
Näiden koneiden pesutehona pidetään enintään 10 kg kuiva ­
pyykkiä, jos rummun tai altaan täyttötilavuus on: 
1. 120 litraa (120 dm  3 ) tai vähemmän, jos kyseessä on 
rumpupesukoneet, 
2. 150 litraa (150 dm  3 ) tai vähemmän, jos kyseessä on allas ­
pesukoneet, joissa on siipilaitteet tai siivet, 
3. 200 litraa (200 dm  3 ) tai vähemmän, jos kyseessä on allas ­
pesukoneet, joissa on pulsaattorit, 
4. 250 litraa (250 dm  3 ) tai vähemmän, jos kyseessä on suu ­
tinjärjestelmällä varustetut allaspesukoneet. 
Tilavuuden määrittämisessä on huomattava, että: 
1. rumpupesukoneen rummun pesukynnyksiä ja muita erityi ­
siä muotoiltuja pullistumia ei oteta huomioon, 
2. allaspesukoneissa määrityksen perustana ei ole altaan ko ­
konaissyvyys (yläreunasta mitattuna), vaan syvyys, joka 
mitataan altaan täyttökorkeuden osoittavaan merkkiin asti 
tai jos tällainen merkki puuttuu, altaan kokonaissyvyys, 
josta vähennetään 10 cm.  
8451  Koneet ja laitteet (muut kuin nimikkeen 8450 koneet) 
tekstiililankojen, -kankaiden tai valmiiden tekstiilitavaroi ­
den pesemistä, muuta puhdistamista, vääntämistä, kui ­
vaamista, silittämistä, prässäämistä (myös liimaliinapräs ­
sit), valkaisemista, värjäämistä, viimeistystä, päällys ­
tämistä tai kyllästämistä varten sekä koneet, joita käyte ­
tään lattianpäällysteiden, kuten linoleumin, valmistuk ­
sessa kangas- tai muun pohjan päällystämiseen massalla; 
koneet tekstiilikankaiden käärimistä, aukikäärimistä, las ­
kostusta, leikkaamista tai pykäreunan tekemistä varten  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 454  
8451 90 00  osat  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm.: 
a) värjäyskoneiden ja -laitteiden erikoiskoopit ja -puupinat 
(jotka luokitellaan niiden valmistuksessa käytetyn aineen 
mukaan, ks. tämän jakson 1 huomautuksen c alakohta), 
b) leikkauskoneiden terät ja leikkuuterät (nimike 8208), 
c) nukituskoneiden sähköstaattiset laitteet (nimike 8543).  
8452  Ompelukoneet, muut kuin nimikkeen 8440 kirjannitoma ­
koneet; erityisesti ompelukoneita varten suunnitellut huo ­
nekalut, alustat, kotelot ja suojukset; ompelukoneenneulat  
8452 10 11 ja 
8452 10 19  ompelukoneet (ainoastaan lukkotikkikoneet), joiden kone ­
varren paino ilman moottoria on enintään 16 kg tai moot ­
torin kanssa enintään 17 kg; ompelukoneiden konevarret 
(ainoastaan lukkotikkikoneiden), paino enintään 16 kg il ­
man moottoria tai enintään 17 kg moottorin kanssa  
1. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat ompelukoneet ja ompelu ­
koneiden konevarret, joilla molemmilla on seuraavat omi ­
naisuudet: 
a) Ne tuottavat ainoastaan lukkotikkiä (suoraa ommelta, 
siksak-ommelta, koristeommelta), ts. ne tekevät ompe ­
leen kahdella langalla, joista ensimmäinen pujotetaan 
neulansilmään ja työnnetään ommeltavan materiaalin 
(kangas, paperi, yms.) läpi ja toinen yhdistetään liikku ­
van sukkulan avulla materiaalin alapuolella ensimmäi ­
seen lankaan. 
b) Konevarren paino saa olla enintään 16 kg ilman moot ­
toria tai 17 kg moottorin kanssa (jos kyseessä on epä ­
täydellinen konevarsi, joka on yhdistetyn nimikkeis ­
tön 2 yleisen tulkintasäännön a alakohdan mukaisesti 
luokiteltava täydellisenä, ratkaisevaa on täydellisen ko ­
nevarren paino). 
2. Ompelukoneen konevarsi on koneen toiminnan suorittava 
yksikkö (mukaan luettuna, jos tarpeellista, konevarressa 
oleva tai siihen asennettu moottori) ja siinä on varsi, jossa 
on neulaa liikuttava mekanismi ja alusta, jossa on sukku ­
lamekanismi sekä mahdollisesti laite paininjalan nos ­
tamista varten. Kehys, pöytä, suojus ja muut huonekalut 
(mukaan lukien ompelukoneen jalkapainike) eivät ole ko ­
nevarren osia. 
3. On huomattava, että joissakin kannettavissa ompeluko ­
neissa alusta on suunniteltu myös jalustaksi. Tällaista ta ­
varaa pidetään ompelukoneena, eikä ompelukoneen 
konevartena.  
8456  Kaikkia aineita työstävät koneet, jotka irrottavat ainetta 
laser- tai muulla valotai fotonisäteellä, ultraäänellä, säh ­
köpurkauksella, sähkökemiallisella prosessilla, elektroni ­
suihkulla, ionisäteellä tai plasmakaarella; vesisuihkuleik ­
kauskoneet  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 455  
8456 10 00  laser- tai muulla valo- tai fotonisäteellä toimivat  
HS-selityksissä nimikkeen 8456 kohdassa A mainittujen ko ­
neiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös mm. 
koneet, jotka virittävät lasersäteellä painetuissa piireissä ole ­
vat sähkövastukset. Johtavaa ainetta, joka muodostaa vastuk ­
set painettujen piirien eristävälle alustalle, irrotetaan lasersä ­
teellä kunnes saadaan haluttu resistanssi.  
8456 30 11  langalla työstävät  
Nämä koneet on varustettu elektrodilla, joka koostuu läpimi ­
taltaan pienestä langasta, joka on kiedottu työkappaleen vas ­
takkaisille sivuille asetettujen kahden puolan välille.  
8457  Työstökeskukset, yksikkörakenteiset koneet (yksiasemai ­
set työstöyksiköt) ja moniasemaiset transferkoneet, metal ­
lin työstöön  
8457 10 10  vaakasuuntaiset  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat työstökeskukset, joissa yk ­
sinomaan vaakasuuntaiseen karaan kiinnitetyt työkalut työs ­
tävät työkappaletta sivusta.  
8457 10 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. työstökeskukset, joissa 
työkoneet työstävät työkappaletta ylhäältä päin (pystykaraiset 
työstökeskukset), työstökeskukset, joissa käytetään sekä pys ­
tysuuntaisia että vaakasuuntaisia karoja (yhdistelmätyöstökes ­
kukset) tai työstökeskukset, joissa on kääntyvä kara (yleis ­
työstökeskukset).  
8458  Lastuavat sorvit (myös sorvauskeskukset) metallin työs ­
töön  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat lastuavat sorvit, jotka on eri ­
tyisesti suunniteltu metallien työstöön ja jotka toimivat irrot ­
tamalla ainetta sorvaustyökalujen avulla. Työkappale pyörii 
tavallisesti oman akselinsa ympäri. Tähän nimikkeeseen kuu ­
luvat myös lastuavat sorvit, joissa itse työkalua tai työkalua ja 
työkappaletta pyöritetään. 
HS-selityksissä nimikkeen 8458 kolmannessa kappaleessa 
mainittujen sorvien lisäksi tähän nimikkeeseen kuuluvat taka ­
leikkaussorvit, akselisorvit, pitkien akselien sorvauskoneet, 
kampisorvit ja monitoimisorvit. Monitoimisorvit muistuttavat 
kärkisorveja, mutta eroavat siinä, että niissä on erityismeka ­
nismi, jonka avulla niillä voi suorittaa sorvauksen lisäksi 
muita toimintoja kuten porata, jyrsiä ja leikata määräpituisia 
kappaleita.  
8459  Lastuavat työstökoneet [myös koneet, joissa karapää liik ­
kuu johteilla (way-type unit head machines)] metallin po ­
raukseen, avarrukseen, jyrsintään tai kierteitykseen, muut 
kuin nimikkeen 8458 sorvit (myös sorvauskeskukset)  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 456  
8459 10 00  koneet, joissa karapää liikkuu johteilla (way-type unit 
head machines)  
Ks. HS-selitykset, nimike 8459, kolmas kappale, 1 kohta.  
8459 31 00 ja 
8459 39 00  muut avarrus-jyrsinkoneet  
Ks. HS-selitykset, nimike 8459, kolmannen kappaleen 3 koh ­
dan kolmas alakohta.  
8460  Työstökoneet metallin tai kermettien purseenpoistoon, te ­
roitukseen, hiontaan, laahintaan, hiertämiseen, kiillotuk ­
seen tai muuhun viimeistelyyn hiomakivien tai muiden 
hioma- tai kiillotusaineiden avulla, muut kuin nimik ­
keen 8461 hammaspyörien leikkuu-, hioma- tai viimeis ­
telykoneet  
8460 11 00 ja 
8460 19 00  tasohiomakoneet, joissa yhden akselin asemointitarkkuus 
on vähintään 0,01 mm  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. HS-selityksissä nimik ­
keen 8460 kolmannen kappaleen kohdassa 3 mainitut taso ­
hiomakoneet. 
Nämä koneet on varustettu mittaus- tai asetuslaitteilla. Näitä 
laitteita ovat mm.: 
1. Lineaarinen mittauslaite, joka perustuu suoraan mittaus ­
tapaan esim. laskuviivaimet, työntömitat jne., joissa kah ­
den perättäisen astejaon väli vastaa koneenosan siirtymää, 
joka on enintään millimetrin sadasosa (0,01 mm). 
2. Profiiliprojektorit, joilla tarkkaillaan työstämistä. Näissä 
projektoreissa on asteikolla varustettu himmeä lasi, johon 
työkappaleen ja työkalun voimakkaasti suurennettu kuva 
heijastetaan niin, että työkappaleen tai työkalun kaikkia 
syöttöliikkeitä sekä työmenetelmän edistymistä voidaan 
arvioida lasilla näkyvän asteikon avulla. Työ voidaan tar ­
kistaa myös asettamalla lasille läpinäkyvä, asteikolla va ­
rustettu kalvo, johon on jäljennetty valmistettavasta kap ­
paleesta piirros, joka vastaa profiiliprojektorin optista suu ­
rennosta. Tällöin koneenkäyttäjän tehtävänä on huolehtia 
siitä, että kappaleen kuva vastaa kalvolla olevaa piirrosta. 
3. Laitteet, jotka rajoittavat työkalupitimen tai työkappaleen 
pitimen syöttöliikettä säädettävillä rajoittimilla, joiden pai ­
koitus tarkistetaan mittapaloilla. 
4. Hiomakoneiden sähköiset koestus- ja säätölaitteistot, joilla 
säädetään asteikkojaon avulla työkappaleen varsinaiset, lo ­
pulliset mitat ja joiden avulla voidaan hidastaa työkalun 
liikettä ja pysäyttää se, kun kappaleen mitat lähestyvät 
ennalta määritettyjä mittoja ja saavuttavat ne.  
8460 21 11 – 
8460 29 90  muut hiomakoneet, joissa yhden akselin asemointitark ­
kuus on vähintään 0,01 mm  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 457  
Ks. alanimikkeiden 8460 11 00 ja 8460 19 00 selittävät 
huomautukset.  
8460 21 11  sisähiomakoneet  
Sisähiomakoneita käytetään hiomaan onttojen työkappaleiden 
sisäläpimittoja (esim. reikiä). Istukkaan kiinnitettyä työkappa ­
letta työstetään hiomalaikalla, joka tarpeeksi pieni, jotta se 
mahtuu työkappaleen onttoon osaan.  
8460 21 15  pyörtöhiomakoneet  
Pyörtöhiomakoneita eli keskiöttömiä hiomakoneita käytetään 
hiomaan työkappaleiden ulkoläpimittoja. Pyörtöhionnassa 
työkappaletta ei ole kiinnitetty vaan se on pyörivän hiom ­
alaikan ja säätölaikan (myös konekäyttöinen) väliin sijoitetun 
tukikiskon päällä. Haluttu työkappaleen läpimitta määritetään 
asettamalla hiomalaikka ja säätölaikka tietylle etäisyydelle 
toisistaan.  
8460 21 19  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. yleishiomakoneet. 
Nämä ovat ulko- ja sisähiomakoneiden yhdistelmiä ja voivat 
näin ollen työstää samanaikaisesti työkappaleen ulko- ja sisä ­
läpimittoja.  
8460 29 10  lieriön muotoisille pinnoille  
Alanimikkeen 8460 21 11 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin sisähiomakoneiden osalta tätä alanimikettä. 
Alanimikkeiden 8460 21 15 ja 8460 21 19 selittävät huomau ­
tukset koskevat soveltuvin osin pyörtö- ja yleishiomakonei ­
den osalta tätä alanimikettä.  
8461  Työstökoneet höyläykseen, poikittaishöyläykseen, pistoon, 
avennukseen, sahaukseen tai katkaisuun sekä muut las ­
tuavat työstökoneet, myös hammaspyörien leikkuu-, 
hioma- tai viimeistelykoneet, metallia tai kermettejä var ­
ten, muualle kuulumattomat  
8461 30 10 ja 
8461 30 90  avennuskoneet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat avennuskoneet (ks. 
HS-selitykset, nimike 8461, kolmannen kappaleen koh ­
dassa 4). Ne ovat työstökoneita, joissa on monihampainen 
leikkaava työkalu eli avennin, jota käytetään työstämään työ ­
kappaleen sisä- tai ulkopintoja. Näissä koneissa työkappale 
on kiinnitetty paikalleen ja pitimeen kiinnitettyä avenninta 
vedetään ja työnnetään työkappaleen pintaa pitkin tasaisella 
suoraviivaisella leikkuuliikkeellä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 458  
Sisäavennukseen tarkoitettu avennin, joka viedään työkappa ­
leen läpi, työstää ja kalibroi karkean tai esityöstetyn työkap ­
paleen sisäpintoja. Ulkoavennukseen tarkoitettu avennin työs ­
tää sileitä tai kuvioituja pintoja.  
8461 40 11 ja 
8461 40 19  lieriöhammaspyörien valmistukseen  
Näissä alanimikkeissä lieriöhammaspyörinä pidetään ainoas ­
taan hammaspyöriä, jotka on valmistettu lieriömäisistä aihi ­
oista ja joilla on lieriömäinen muoto leikkauksen jälkeen. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. koneet suorahampaisten 
hammaspyörien, kierukkapyörien, kierukoiden, lukituspyörien 
ja ketjupyörien valmistusta varten.  
8461 40 31 ja 
8461 40 39  muiden hammaspyörien valmistukseen  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. koneet hammastanko ­
jen, kartiohammaspyörien ja muiden kuin lieriömäisten kie ­
rukoiden valmistusta varten.  
8461 40 71 ja 
8461 40 79  varustettuna mikrometriasetusjärjestelmällä, jossa yhden 
akselin asemointitarkkuus on vähintään 0,01 mm  
Ks. alanimikkeiden 8460 11 00 ja 8460 19 00 selittävät huo ­
mautukset mittaus- ja säätölaitteista.  
8470  Laskukoneet ja taskukokoiset tietojen tallennus-, toisto- ja 
näyttölaitteet, joissa on laskutoimintoja; kirjanpitokoneet, 
postituskoneet, matka- tai pääsylippukoneet sekä niiden 
kaltaiset koneet, jotka sisältävät laskulaitteen; rekisteröi ­
vät kassakoneet  
8470 10 00  elektroniset laskimet, jotka pystyvät toimimaan ilman ul ­
koista sähkövoimanlähdettä, ja taskukokoiset tietojen 
tallennus-, toisto- ja näyttölaitteet, joissa on laskutoimin ­
toja 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat esim.: 
1. Elektroniset laskimet, joissa on aika- ja päiväysnäyttö sekä 
herätyslaite tai lisäksi esim. ajanottolaite, ajastin tai näp ­
päimet, joista saadaan melodia soimaan. 
2. Elektroniset paristokäyttöiset taskukokoiset koneet, jotka 
suorittavat laskutoimintoja ja joissa on lisäksi muisti tie ­
tojen, esim. puhelinluettelon, aikataulun, muistion, kalen ­
terin, jne. tallentamista varten (näistä koneista käytetään 
nimitystä ”digital diaries” eli elektroniset muistiot). 
3. Pienet taskukokoiset elektroniset laitteet, joita voidaan 
käyttää muodostamaan sanoja ja lauseita, jotka käännetään 
halutulle vieraalle kielelle ko. laitteissa käytetyistä muis ­
timoduuleista riippuen (elektroniset sanakirjat); ne voivat 
myös suorittaa yksinkertaisia laskutoimituksia. Näissä lait ­
teissa on aakkosnumeerinen näppäimistö ja neliön tai suo ­
rakaiteen muotoinen näyttö.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 459  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu: 
a) rannekellot ja taskukellot, joiden kuoressa on pieni elek ­
troninen laskin (nimike 9101 tai 9102), 
b) tupakansytyttimet, joihin on sisäänrakennettu pieni elek ­
troninen laskin sekä mahdollisesti myös elektroninen kello 
(nimike 9613), 
c) samankaltaiset laitteet ilman laskutoimintoja (ni ­
mike 8543).  
8470 30 00  muut laskukoneet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimik ­
keen 8470 osassa A mainitut muut kuin elektroniset laskuko ­
neet, joissa on mekaaniset laitteet laskemista varten (tavalli ­
sesti hammaspyöristä ja hammastangoista koostuvat laitteet), 
riippumatta siitä, ovatko ne käsi- tai moottorikäyttöisiä vai 
toimivatko ne sähkömagneettisella laitteella.  
8470 90 00  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 8470 osassa B ja D lueteltujen 
koneiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. koneet, 
jotka antavat hintalappuja, jotka osoittavat painosta ja yksik ­
köhinnasta lasketun myyntihinnan ja koneet, jotka laskevat 
yhteen moottoritiemaksut ja antavat siitä kuitin. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu tullille erikseen esitetyt 
kirjoittimet, nimike 8443.  
8471  Automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt; 
magneettimerkkien lukijat ja optiset lukijat, koneet tieto ­
jen siirtämistä varten tietovälineelle koodimuodossa ja ko ­
neet tällaisten tietojen käsittelemistä varten, muualle kuu ­
lumattomat  
8471 70 30  optiset, myös magneettioptiset  
Ks. tämän ryhmän 2 lisähuomautus.  
8472  Muut toimistokoneet ja -laitteet (esim. hektografit ja va ­
hamonistuskoneet, osoitekoneet, setelinantoautomaatit, 
rahanlajittelu-, rahanlaskemis- tai rahankäärimiskoneet, 
kynänteroituslaitteet, lävistys- tai nitomalaitteet)  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu kirjoituskoneet, joissa on 
erityislaite osoitelevyjen vahakselle kirjoittamista varten (ni ­
mike 8469).  
8472 90 70  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 8472 viidennen kappaleen kohdissa 2, 3, 5, 7–11 ja 
16–22 mainittujen koneiden lisäksi mm.:  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 460  
1. Koneet, jotka päällystävät molemmilta puolilta sopimus ­
papereita, tietolomakkeita, työpiirustuksia, henkilöllisyys ­
todistuksia ja muita asiakirjoja läpinäkyvällä kalvolla, 
mikä suojaa näitä asiakirjoja kulumiselta, väärentämiseltä, 
likaantumiselta tai rypistymiseltä. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu näiden ko ­
neiden kaltaiset koneet (nk. kuumasaumauspuristimet), 
joita ei käytetä toimistoissa ja jotka lämmön ja paineen 
avulla päällystävät kuvien, valokuvien, taidejäljennösten 
ja muiden painettujen tuotteiden etu- tai kääntöpuolet syn ­
teettisestä aineesta tehdyllä lämpömuovautuvalla, läpinä ­
kyvällä kalvolla. Nämä koneet luokitellaan nimikkee ­
seen 8477. 
2. Sähkökaiverruskoneet, joita käytetään esim. 
piirustustoimistoissa. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu: 
a) nimikkeen 8443 kirjoittimet. 
b) elektroniset paristokäyttöiset taskukokoiset koneet, jotka 
suorittavat laskutoimintoja ja joissa on lisäksi muisti tie ­
tojen, esim. puhelinluettelon, aikataulun, muistion, kalen ­
terin, jne. tallentamista varten (näistä koneista käytetään 
myös nimitystä ”digital diaries” eli elektroniset muistiot) 
(alanimike 8470 10 00).  
8473  Osat ja tarvikkeet (muut kuin suojuspeitteet, kantolaukut 
ja niiden kaltaiset tavarat), jotka soveltuvat käytettäviksi 
yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeiden 8469–8472 ko ­
neissa  
HS-selityksissä nimikkeessä 8473 mainittujen osien, rakenne ­
yhdistelmien ja tarvikkeiden lisäksi tähän nimikkeeseen kuu ­
luvat mm.: 
1. Winchester- tai ohutkalvotekniikalla valmistetut magneetti ­
päät magneettilevyjen oheismuistiyksiköitä varten, myös 
tukivarteen asennettuina tai koteloissa. 
2. Tiedontallennusyksiköt [Head/Disc/Assembly (HDA)], 
jotka on suunniteltu asennettaviksi pysyvästi levymuistiyk ­
siköihin ja joissa on useita akselille asennettuja magneet ­
tilevyjä, luku- ja kirjoituspäillä varustettuja varsia, 
komento-, saanti- ja asennointimekanismeja; koko yksikkö 
on ilmatiiviisti suljetussa kotelossa. 
3. Värinauhakasetit, jotka on selvästi valmistettu vaihdetta ­
viksi tarvikkeiksi ja joissa on erityiskotelossa sekä väri- 
että korjausnauha.  
8473 10 11 ja 
8473 10 19  elektroniset rakenneyhdistelmät  
Ks. alanimikkeen 8443 99 10 selittävät huomautukset.  
8473 21 10  elektroniset rakenneyhdistelmät  
Ks. alanimikkeen 8443 99 10 selittävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 461  
8473 29 10  elektroniset rakenneyhdistelmät  
Ks. alanimikkeen 8443 99 10 selittävät huomautukset.  
8473 30 20 ja 
8473 30 80  nimikkeen 8471 koneiden osat ja tarvikkeet  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu automaattisten tietojenkä ­
sittelykoneiden näppäimistöt, jotka ovat omassa kotelossaan 
(alanimike 8471 60 60).  
▼M46  
8473 30 80  nimikkeen 8471 koneiden muut osat ja tarvikkeet  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu taulutietokoneiden (tablet ­
tien) tai minitaulutietokoneiden (minitablettien) kotelot, eivät 
myöskään jalustoilla varustetut (nimike 4202 tai, jos niissä ei 
ole etukantta, niiden valmistusaineen mukaan). Tällaiset ko ­
telot on suunniteltu pääasiallisesti suojaamaan tabletin tai mi ­
nitabletin selkäpuolta, sivuja tai etupuolta, joten niitä ei pi ­
detä nimikkeen 8471 koneiden tarvikkeena, koska ne eivät 
lisää tabletin tai minitabletin käyttömahdollisuuksia eivätkä 
suorita erityistehtävää koneen päätehtävän yhteydessä.  
▼B 
8473 30 20  elektroniset rakenneyhdistelmät  
Ks. alanimikkeen 8443 99 10 selittävät huomautukset.  
8473 40 11 ja 
8473 40 18  elektroniset rakenneyhdistelmät  
Ks. alanimikkeen 8443 99 10 selittävät huomautukset.  
8473 40 80  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat osoitekoneissa käytettävät 
osoitelevyt, joissa olevat kopioitavat osoitteet on valmistettu 
pistotusmenetelmällä, pakottamalla tai erityisellä kirjoitusko ­
neella. Näin ollen nämä levyt voivat olla metallista tai syn ­
teettisestä aineesta valmistettuja levyjä tai ne voivat olla pah ­
vista tai kartongista valmistettuja pieniä kehystettyjä levyjä 
(kortit, vahakset), jne. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös osoitelevyt, joihin 
osoitteita ei ole vielä kopioitu (pistotusmenetelmällä, pakotta ­
malla tai kirjoituskoneella), jos ne ovat tunnistettavissa osoi ­
tekoneissa käytettäviksi osoitelevyiksi. Tällaiset tavarat, jotka 
on valmistettu paperista, pahvista tai kartongista, ts. pienet 
vahakset, jotka on asetettu pahvi- tai kartonkikehyksiin ja 
jotka voidaan syöttää osoitekoneisiin, luokitellaan kuitenkin 
nimikkeeseen 4816.  
8473 50 20  elektroniset rakenneyhdistelmät  
Ks. alanimikkeen 8443 99 10 selittävät huomautukset.  
8477  Koneet ja laitteet kumin tai muovin työstöä varten tai 
kumi- tai muovitavaroiden valmistusta varten, muualle 
tähän ryhmään kuulumattomat  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 462  
HS-selityksissä nimikkeessä 8477 mainittujen koneiden li ­
säksi tähän nimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. koneet kenkien kumisten ulkopohjien ja -korkojen irrotta ­
mista varten; näitä koneita käytetään kenkäteollisuudessa, 
mutta niitä ei ole kuitenkaan tarkoitettu nahan tai vuodan 
työstämiseen, 
2. koneet, joilla leikataan laattoja vaahtomuovista, vaahtoku ­
mista, lateksivaahdosta ja niiden kaltaisista aineista; leik ­
kaamista varten koneissa käytetään vanneterää tai sahan ­
terää.  
▼M21  
8474 80 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. 3D-tulostimet, jotka on 
tarkoitettu tavaroiden valmistamiseen nimikkeessä 8474 tar ­
koitetuista aineista.  
▼B 
8479  Koneet ja mekaaniset laitteet, joilla on itsenäinen tehtävä, 
muualle tähän ryhmään kuulumattomat  
8479 40 00  köyden- tai kaapelinvalmistuskoneet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. Koneet ja laitteet, jotka valmistavat nuoraa, purjelankaa, 
köyttä tai kaapelia tekstiilikuiduista, esim.: 
a) säikeidenkiertokoneet, jotka valmistavat köydensäikeitä 
kiertämällä yhteen kaksi tai useampia yksinkertaisia 
lankoja (kertokerrattu lanka), 
b) köydenkiertokoneet, jotka kiertävät yhteen kaksi tai 
useampia köydensäikeitä valmistaen läpimitaltaan pak ­
sua köyttä tai kaapelia, 
c) yhdistelmäkoneet, jotka kiertävät sekä säikeitä että 
köysiä ja jotka pääasiallisesti valmistavat painavampaa 
purjelankaa ja läpimitaltaan ohuempaa köyttä tai 
kaapelia. 
2. Koneet ja laitteet, jotka valmistavat teräsköyttä tai -kaa ­
pelia (muuta kuin sähkökaapelia) samalla periaatteella 
kuin edellä kohdassa 1 kuvaillut koneet ja laitteet. 
3. Koneet ja laitteet, jotka kiertävät tai punovat johdinkaa ­
pelia ja koneet, jotka valmistavat koaksiaalikaapelia. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu koneet, jotka suorittavat 
säikeiden kiertämistä edeltävät työvaiheet esim. kampausko ­
neet, venytys- ja kertausvaiheessa käytettävät koneet, perät ­
täisen esikehruun suorittavat koneet ja kehruukoneet, eivätkä 
kertauskoneet, joita käytetään kehräämöissä. Näillä koneilla 
voidaan myös valmistaa hienoa purjelankaa kertaamalla ker ­
tokerrattua lankaa (nimike 8445).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 463  
8479 89 97  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. autotallinovien avausjärjestelmät, jotka ovat mekaanisia 
laitteita, jotka avaavat ja sulkevat automaattisesti autotal ­
lien nosto- tai kippiovet radiokauko-ohjauksella. Ne kiin ­
nitetään autotallin kattoon, ja ne koostuvat pääasiallisesti 
sähkömoottorista, jossa on käyttökara, voimansiirtolait ­
teella varustetusta liitosraiteesta ja ohjausvivusta, joka 
kiinnitetään autotallin oveen. Sähkömoottori on yhdistetty 
kaapelilla radiokauko-ohjausvastaanottimeen, joka kytkee 
sähkömoottorin virtalähteen päälle, kun se vastaanottaa 
ohjaussignaaleja ajoneuvossa olevasta radiokauko-ohjaus ­
lähettimestä. Näiden järjestelmien kaukosäätöön tarvittavat 
radiolähettimet ja -vastaanottimet eivät kuitenkaan kuulu 
tähän alanimikkeeseen vaan ne luokitellaan nimikkee ­
seen 8526 ominaisuuksiensa mukaan; 
2. tietyt koneet ja laitteet, jotka valmistavat piirilevyjä (työs ­
tämällä ja leikkaamalla laminoidusta paperista, lasikuitu ­
kankaasta, keraamisesta tai muusta eristävästä aineesta val ­
mistettuja levyjä), esimerkiksi: 
a) harjauskoneet ja ultraäänipesukoneet eristävästä ai ­
neesta tehtyjen levyjen puhdistamiseen; 
b) valssauskoneet ja valukoneet, jotka päällystävät eris ­
tävästä aineesta tehdyt levyt fotoresistillä, sideaineella 
tai liimalla; 
3. painettujen piirilevyjen asennuskoneet aktiivisten, passii ­
visten ja liitoskomponenttien asentamiseen painetuille pii ­
reille (poimivat ja asettavat koneet ns. pick and place 
-koneet). Nämä komponentit syötetään automaattisesti ko ­
neeseen nauhoilla (hihnoilla). Laitteet sijoittavat kompo ­
nentit täsmällisesti haluttuun kohtaan ja asettavat ne pai ­
netulle piirille Kun komponentit on asetettu paikoilleen, ne 
kiinnitetään painettuun piiriin esim. juottamalla tai kontak ­
tiliitännällä. Puolijohdekomponenttien asentamisen lisäksi, 
nämä laitteet pystyvät poimimaan ja asettamaan alustoille 
myös muita komponentteja. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu koneet ja laitteet, joita 
käytetään yksinomaan tai pääasiassa puolijohdetankojen tai 
kiekkojen, puolijohdekomponenttien, elektronisten integroitu ­
jen piirien tai litteiden näyttöjen valmistuksessa (ni ­
mike 8486).  
8481  Hanat, venttiilit ja niiden kaltaiset laitteet putkijohtoja, 
höyrykattiloita, säiliöitä, astioita tai niiden kaltaisia tava ­
roita varten, myös paineenalennusventtiilit ja termostaa ­
tin ohjaamat venttiilit  
8481 10 05  yhdistetyin suodattimin tai voitelulaittein  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tavarat, joissa on erilaisia 
komponentteja, jotka suorittavat paineilmajärjestelmien sää ­
tämisessä tarvittavia toimintoja: ilmansuodatus (epäpuhtauksi ­
en, esim. veden, ruosteen, lian jne. poistamista varten), oike ­
aan työpaineeseen säätäminen ja voitelu (pneumaattisten 
komponenttien sujuvan toiminnan varmistamiseksi).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 464  
Näillä tavaroilla on tavallisesti seuraavanlainen ulkonäkö:
  
8486  Koneet ja laitteet, joita käytetään yksinomaan tai pääasi ­
assa puolijohdetankojen tai -kiekkojen, puolijohdekompo ­
nenttien, elektronisten integroitujen piirien tai litteiden 
näyttöjen valmistuksessa; tämän ryhmän 9 huomautuksen 
C kohdassa eritellyt koneet ja laitteet; osat ja tarvikkeet  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu muun muassa: 
a) koneet ja laitteet, jotka valmistavat piirilevyjä 85 ryhmän 
5 huomautuksen määritelmän mukaisesti; 
b) sähkökoneet ja laitteet, jotka koestavat kiekot tai integroi ­
dut piirit sähköisellä mittauksella ja jotka toteavat ja pai ­
kallistavat viat, mukaan lukien koneet ja laitteet, jotka on 
varustettu vikoja merkitsevällä laitteella tai lajittelulaitteel ­
la, joka lajittelee tarkastetut tuotteet eri säiliöihin (90 ryh ­
mä). 
8486 20 10  ultraäänellä toimivat työstökoneet  
Ks. HS-selitykset, nimike 8456, toinen kappale.  
8486 20 90  muut  
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 8486 koskevien selitys ­
ten B osassa mainittujen koneiden lisäksi tähän alanimikkee ­
seen kuuluvat: 
1. työstökoneet puolijohdekiekkojen piirottamiseen tai 
uurtamiseen; 
2. laitteet puolijohdekiekkojen pikakuumentamista varten;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 465  
3. kaikkia aineita työstävät koneet, jotka irrottavat ainetta 
laser- tai muulla valo- tai fotonisäteellä; 
4. laitteet, joilla kuivataan painetut tai pestyt eristävät alustat, 
sekä piikiekkojen jatkuvakestoiset kuivauskoneet ja -lait ­
teet. 
8486 40 00  tämän ryhmän 9 huomautuksen C kohdassa eritellyt ko ­
neet ja laitteet  
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 8486 koskevien selitys ­
ten D osassa mainittujen koneiden lisäksi tähän alanimikkee ­
seen kuuluvat: 
1. elektronisten integroitujen piirien tai puolijohdekompo ­
nenttien asentamisessa käytettävät laitteet puolijohdesiru ­
jen alustaan liittämistä ja automaattista teippiasennusta 
varten; 
2. valokuvauskamerat, kun niitä käytetään kuvioita kehittä ­
vinä laitteina, jollaisia käytetään maskien tai hiusristikoi ­
den valmistamiseen fotoresistillä päällystetyistä alustoista; 
3. merkintäkojeet, kun niitä käytetään kuvioita kehittävinä 
laitteina, jollaisia käytetään maskien tai hiusristikoiden 
valmistamiseen fotoresistillä päällystetyistä alustoista; 
4. tietyt koneet ja laitteet, jotka valmistavat integroituja hyb ­
ridipiirejä (työstämällä ja leikkaamalla keraamisesta tai 
muusta eristävästä aineesta valmistettuja levyjä), esimer ­
kiksi: 
a) harjauskoneet ja ultraäänipesukoneet eristävästä ai ­
neesta tehtyjen levyjen puhdistamiseen; 
b) valssauskoneet ja valukoneet, jotka päällystävät eris ­
tävästä aineesta tehdyt levyt fotoresistillä, sideaineella 
tai liimalla.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 466  
85 RYHMÄ  
SÄHKÖKONEET JA -LAITTEET SEKÄ NIIDEN OSAT; ÄÄNEN 
TALLENNUS- TAI TOISTOLAITTEET, TELEVISIOKUVAN TAI 
-ÄÄNEN TALLENNUS- TAI TOISTOLAITTEET SEKÄ TÄLLAISTEN 
TAVAROIDEN OSAT JA TARVIKKEET 
8501  Sähkömoottorit ja -generaattorit (ei kuitenkaan sähköge ­
neraattoriyhdistelmät)  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. pyörivät tuulilasinpyyhki ­
mien sähkömoottorit ilman varsia tai pyyhkimien sulkia, 
mutta varustettuina voimansiirtomekanismeilla (hammasvaih ­
teella ja kiertotangolla), jotka muuttavat moottorin pyörivän 
liikkeen edestakaiseksi.  
8502  Sähkögeneraattoriyhdistelmät ja pyörivät sähkömuuttajat  
HS-selityksissä nimikkeen 8502 osissa I ja II kuvattujen säh ­
kökoneiden lisäksi tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. kas ­
kadimuuttajat, Ward-Leonard -järjestelmät ja pyörivät vaihe ­
siirtäjät.  
8502 39 20  turbogeneraattorit  
Turbogeneraattoreja pyörittävät suoraan kaasu- tai höyrytur ­
biinit. Niissä on kiinteä lieriömäinen roottori, jossa on pitkit ­
täisiin uriin asennetut induktiokäämit. Roottori voi koostua 
yhtenäisestä kappaleesta tai useasta kiinteästä osasta. 
Turbogeneraattorit ovat tavallisesti ilmajäähdytteisiä, mutta 
suurtehoiset mallit ovat vetyjäähdytteisiä.  
8503 00  Osat, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pää ­
asiallisesti nimikkeen 8501 tai 8502 koneissa  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu mm. sähkömoottoreiden kyt ­
kentälevyt (nimike 8536).  
8504  Sähkömuuntajat, staattiset sähkömuuttajat (esim. tasa ­
suuntaajat) ja induktorit  
HS-selityksissä nimikkeessä 8504 mainittujen tuotteiden li ­
säksi tähän nimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. aseteltavat muuntajat (esim. liukumuuntajat) ja sää ­
tömuuntajat; 
2. hajakenttämuuntajat loisteputkia varten; 
3. erityismuuntajat teletekniikkaa varten; 
4. tasauskelat;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 467  
5. lähtökelat; 
6. tasoituskuristimet; 
7. kelat, joissa on säädettävä sydän induktanssin muutta ­
mista varten; 
8. sähköpurkauslamppujen ja -putkien kuristimet; 
9. pupiinakelat; 
10. Godefroy-kelat; 
11. stabiloidut virtalähteet (tasasuuntaaja, jossa on säätölaite). 
Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös mm. seleenitasasuuntaus ­
elementit, joko yksittäisinä (erityisesti seleenikiekot) tai yh ­
distelminä. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu erilliskomponent ­
teina olevat yksikiteiset pii- tai germaniumtasasuuntaajat 
(esim. tasasuuntausdiodit) tai integroidun piirin, erityisesti 
mikropiirin, muodostavat tasasuuntaajat, myös jäähdytys- tai 
eristyslaitteilla jne. varustetut. Tämän ryhmän 8 huomautuk ­
sen mukaisesti nämä komponentit luokitellaan nimikkee ­
seen 8541 tai 8542 (ks. myös tämän ryhmän 2 huomautus). 
Tähän nimikkeeseen eivät myöskään kuulu: 
a) vaihtokytkimet moninapaisia muuntajia varten (ni ­
mike 8536); 
b) esim. tasasuuntauslamput ja -putket, esim. panotronit, ty ­
ratronit ja ignitronit sekä korkeajännitetasasuuntausputket 
röntgenlaitteita varten (alanimike 8540 89 00); 
c) nimikkeen 9032 jännitteensäätimet.  
8504 40 30  jollaisia käytetään televiestintälaitteissa, automaattisissa 
tietojenkäsittelykoneissa ja niiden yksiköissä  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. staattiset sähkömuutta ­
jat, jollaisia käytetään televiestintälaitteissa, automaattisissa 
tietojenkäsittelykoneissa ja niiden yksiköissä ja 
— joissa on yleensä vakautuspiirit; 
— joiden tyypillinen antojännite on esimerkiksi 3,3, 5, 12, 
24, 48 tai 60 V. 
Televiestintälaitteissa, automaattisissa tietojenkäsittelyko ­
neissa ja niiden yksiköissä käytettävät staattiset sähkömuutta ­
jat muuttavat esim. verkosta saatavan vaihtovirran tarvitta ­
vaksi tasavirraksi. 
Automaattisissa tietojenkäsittelykoneissa käytettyinä sähkö ­
muuttajien nk. katkeamaton tehonsyöttö (UPS) varmistaa va ­
raenergian saannin (”teho ok” -signaali) sähkökatkon yhtey ­
dessä ja estää näin tietojen menetyksen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 468  
8504 90 05  alanimikkeen 8504 50 20 tuotteiden elektroniset rakenne ­
yhdistelmät  
Ilmaisun ”elektroniset rakenneyhdistelmät” määrittelystä ks. 
alanimikkeen 8443 99 10 selittävät huomautukset.  
8504 90 91  alanimikkeen 8504 40 30 tuotteiden elektroniset rakenne ­
yhdistelmät  
Ilmaisun ”elektroniset rakenneyhdistelmät” määrittelystä ks. 
alanimikkeen 8443 99 10 selittävät huomautukset.  
8505  Sähkömagneetit; kestomagneetit ja tavarat, jotka magne ­
toinnin jälkeen on tarkoitettu käytettäviksi kestomagneet ­
teina; sähkömagneetti- tai kestomagneetti-istukat ja nii ­
den kaltaiset pitimet; sähkömagneettiset kytkimet ja jar ­
rut; sähkömagneettiset nostopäät  
8505 90 20  sähkömagneetit; sähkömagneetti- tai 
kestomagneetti-istukat ja niiden kaltaiset pitimet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sähköiset käyttömag ­
neetit, jotka on asennettu yksityisautojen oviin ja jotka ovat 
osa autonovien keskuslukitusjärjestelmää. Tällaiset järjestel ­
mät on yhdistetty ajoneuvon virranlähteeseen ja ne aktivoitu ­
vat järjestelmän sähköisen ohjauslaitteen lähettämistä signaa ­
leista. Jos yksi ajoneuvon ovista avataan tai suljetaan käsi ­
voimin, samanaikaisesti muut ovet menevät lukkoon tai nii ­
den lukot avautuvat sähkömagneettisesti. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu sähkömag ­
neettisesti toimivat ruiskutusventtiilit, joita käytetään kipinä ­
sytytteisissä tai puristussytytteisissä mäntämoottoreissa ja joi ­
den venttiilienrungot on varustettu magneettikäämityksellä ja 
neulat vastaavasti magneettipidättimellä (ala ­
nimike 8409 91 00 tai 8409 99 00).  
8506  Galvaaniset parit ja paristot  
8506 10 11  lieriöparit  
Lieriöpareilla on ympyrän muotoinen poikkileikkaus. Positii ­
viset ja negatiiviset navat sijaitsevat vastakkaisissa päissä. 
Lieriöparien pituus on suurempi kuin niiden läpimitta:
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 469  
8506 10 91  lieriöparit  
Ks. alanimikkeen 8506 10 11 selittävät huomautukset.  
8506 50 10  lieriöparit  
Ks. alanimikkeen 8506 10 11 selittävät huomautukset.  
8506 50 30  nappiparit  
Nappiparien korkeus on pienempi tai yhtä suuri kuin niiden 
läpimitta.
  
8507  Sähköakut sekä niihin kuuluvat erottimet, myös suorakai ­
teen tai neliön muotoiset  
8507 20 20 ja 
8507 20 80  muut lyijyakut  
Lukuun ottamatta akkuja, jollaisia käytetään mäntämoottorei ­
den käynnistämiseen (ks. alanimikkeet 8507 10 20 ja 
8507 10 80), näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä 
nimikkeen 8507 kolmannen kappaleen kohdassa 1 mainitut 
sähkölyijyakut. 
Näitä akkuja käytetään esimerkiksi sähköajoneuvoissa ja 
syöttämään virtaa teleliikennelaitteistoihin.  
8507 30 20 ja 
8507 30 80  nikkeli-kadmiumakut  
Näiden alanimikkeiden akkuja käytetään erityisesti kaivos ­
työntekijöiden turvalampuissa ja usein kuivapattereiden si ­
jasta kannettavissa radioissa, televisiovastaanottimissa, säh ­
köllä toimivissa partakoneissa ja muissa sähköllä toimivissa 
laitteissa.  
8507 80 00  muut akut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. hopeasinkki- ja 
hopeakadmiumakut.  
8507 90 30 ja 
8507 90 80  osat 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu mm. akun kennojen lii ­
tososat (alanimike 8536 90 85).  
8509  Sähkömekaaniset talouskoneet ja -laitteet yhteenrakenne ­
tuin sähkömoottorein  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 470  
8509 80 00  muut koneet ja laitteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sähköllä toimivat 
manikyyri- ja pedikyyrilaitteet yhteenrakennetuin sähkömoot ­
torein ja yhdistettynä kaapelilla laitteeseen kuuluvaan virta ­
lähdeyksikköön.  
8510  Partakoneet, hiusten- tai karvanleikkuukoneet, sekä ihok ­
arvojen poistolaitteet yhteenrakennetuin sähkömoottorein  
8510 10 00  partakoneet  
Partakoneet, joissa on hiusten- tai karvanleikkuukone, luoki ­
tellaan tähän alanimikkeeseen.  
8511  Sähkösytytys- tai -käynnistyslaitteet, jollaisia käytetään 
kipinäsytytys- tai puristussytytysmoottoreissa (esim. syty ­
tysmagneetot, laturimagneetot, sytytyskelat, sytytys- ja 
hehkutulpat sekä käynnistinmoottorit); generaattorit 
(esim. tasavirta- tai vaihtovirtageneraattorit) sekä lataus- 
ja takavirtareleet, jollaisia käytetään polttomoottoreiden 
yhteydessä  
8511 40 00  käynnistinmoottorit, myös jos ne toimivat generaattorina  
Tämän alanimikkeen laitteet toimivat tavallisesti 6, 12 tai 
24 V:n jännitteellä ja niissä on erityislaitteita moottoreihin 
kiinnittämistä varten. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. käynnistinmoottorit, joissa on liukuva ankkuri, käynnistin ­
moottorit, joissa on liukuva syöttölaite, käynnistinmootto ­
rit, joissa on kierukka ja käynnistinmoottorit, joissa on 
liukuva hammaspyörä ja kierukka; 
2. käynnistinmoottorista ja generaattorista yhdeksi yksiköksi 
muodostettu laite.  
8512  Sähköllä toimivat valaistus- tai merkinantolaitteet (muut 
kuin nimikkeen 8539 tavarat), sähköllä toimivat tuulila ­
sinpyyhkimet sekä sähköllä toimivat jään- tai huurunpois ­
tolaitteet, jollaisia käytetään polkupyörissä tai moottori ­
ajoneuvoissa  
8512 30 10  murtohälyttimet, jollaisia käytetään ajoneuvoissa  
Ks. HS-selitykset, nimike 8512, toisen kappaleen koh ­
dassa 11.  
8512 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. auton etulyhtyjen ke ­
hykset ja heijastimet sekä sähköllä toimivien tuulilasinpyyh ­
kimien varret, myös ne, joissa on pyyhkimien sulat. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu lampunpitimet 
(alanimike 8536 61 10 tai 8536 61 90).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 471  
8514  Teollisuudessa tai laboratorioissa käytettävät sähköuunit 
(myös induktion tai dielektrisen häviön avulla toimivat); 
muut teollisuudessa tai laboratoriossa käytettävät induk ­
tion tai dielektrisen häviön avulla toimivat aineiden kuu ­
mentamiseen käytettävät laitteet  
8514 20 80  dielektrisen häviön avulla toimivat uunit  
Mikroaaltouunit, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ravintolois ­
sa, ruokaloissa ja vastaavissa paikoissa, eroavat nimikkee ­
seen 8516 kuuluvista kotikäyttöön tarkoitetuista laitteista an ­
toteholtaan ja uunin tilavuudeltaan. Tällaisia mikroaaltouu ­
neja, joissa antoteho on yli 1 000 W tai joiden uunin tilavuus 
on enemmän kuin 34 litraa, pidetään teolliseen käyttöön tar ­
koitettuina. Mikroaaltouuneissa, joissa samaan koteloon on 
yhdistetty grilli tai muun tyyppinen uuni, edellä mainittu an ­
toteho koskee vain mikroaaltoa. Uunin tilavuus ei vaikuta 
tällaisen yhdistelmän luokitteluun. 
Mikroaaltouuneja, joissa antoteho on enintään 1 000 W ja 
joiden uunin tilavuus on enintään 34 litraa, pidetään kotita ­
louksissa käytettävinä (nimike 8516).  
8516  Vedenkuumennuslaitteet ja kuumanvedenvaraajat sekä 
uppokuumentimet, sähköllä toimivat; huoneiden tai vas ­
taavien tilojen sähkölämmityslaitteet sekä maan sähkö ­
lämmityslaitteet; sähkölämpölaitteet hiustenkäsittelyä var ­
ten (esim. hiustenkuivaajat, kihartimet ja kiharruspihtien 
kuumentimet) tai käsien kuivaamista varten; sähkösilitys ­
raudat; muut sähkölämpölaitteet, jollaisia käytetään ta ­
loudessa; sähkökuumennusvastukset, muut kuin nimik ­
keeseen 8545 kuuluvat  
8516 10 11 ja 
8516 10 80  vedenkuumennuslaitteet ja kuumanvedenvaraajat sekä 
uppokuumentimet, sähköllä toimivat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. vedenkuumentimet, jotka toimivat sekä vedenkuumennus ­
laitteina että kuumanvedenvaraajina; 
2. sähköllä toimivat kattilat, jotka tuottavat ainoastaan kuu ­
maa vettä tai kuumaa vettä ja matalapaineista höyryä 
samanaikaisesti. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu sähköllä lämmitettävät 
höyrykattilat, kuumavesikattilat (nimike 8402) eivätkä kes ­
kuslämmitykseen tarkoitetut sähkölämmityskattilat (ni ­
mike 8403).  
8516 21 00 – 
8516 29 99  huoneiden tai vastaavien tilojen sähkölämmityslaitteet 
sekä maan sähkölämmityslaitteet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. saunojen sähkökiukaat; 
2. paristokäyttöiset kuumentimet moottoriajoneuvojen jää ­
tyneiden ovenlukkojen lämmittämistä ja sulattamista var ­
ten lukkoon asennettavan kuumennuselementin avulla. 
Näissä pienissä kannettavissa laitteissa voi olla nimikkee ­
seen 8513 luokiteltava lamppu, joka valaisee käsiteltävää 
aluetta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 472  
8516 50 00  mikroaaltouunit  
Ks. alanimikkeen 8514 20 80 selittävät huomautukset.  
8516 60 10  liedet (joissa on ainakin uuni ja lämpölevyt)  
Liesissä on ainakin yksi lämpölevy ja uuni (jossa voi olla 
myös mikroaaltoyksikkö tai grilli).  
8516 79 70  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 8516 kohdan E alakohdissa 5–20 
kuvattujen laitteiden lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat 
mm.: 
1. kotisaunalaitteet, joissa on infrapunasäteilijät (yksittäiset 
kaapit); 
2. jalanlämmityslevyt; 
3. sähköisesti kuumennettavat kenkätelineet; 
4. piilolinssien lämpödesinfiointilaitteet, joissa on kaksi 
pientä sähköllä kuumennettavaa ja kierrettävillä kansilla 
varustettua lokeroa, joihin piilolinssit asetetaan ja jotka 
kuumentavat puhdistusnesteen.  
8516 80 20 ja 
8516 80 80  sähkökuumennusvastukset  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. langat, kaapelit, nauhat 
ja niiden kaltaiset tavarat, jotka on eristetty ja joilla lämmi ­
tetään sisäkattoja, seiniä, putkia, säiliöitä jne. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuitenkaan kuulu lämmitysvas ­
tukset, jotka on yhdistetty laitteiden osiin, esim. silitysrauto ­
jen pohjiin ja sähköliesien keittolevyihin (ala ­
nimike 8516 90 00).  
8517  Puhelimet, myös soluverkoissa tai muissa langattomissa 
verkoissa käytettävät; äänen, kuvan tai muiden tietojen 
lähettämiseen tai vastaanottamiseen käytettävät muut lait ­
teet, myös laitteet langallisissa tai langattomissa verkoissa 
(kuten lähi- ja kaukoverkoissa) tapahtuvaa tietoliiken ­
nettä varten, ei kuitenkaan nimikkeen 8443, 8525, 8527 
ja 8528 lähettimet ja vastaanottimet  
8517 12 00  soluverkoissa tai muissa langattomissa verkoissa käytettä ­
vät puhelimet  
Ks. HS-selitykset, nimike 8517, I osan B kohta. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat soluverkoissa käytettävät 
puhelimet eli ”matkapuhelimet”.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 473  
”Matkapuhelimien” ominaisuudet ovat seuraavat: 
— ne ovat ”taskukokoisia”, eli niiden mitat ovat pienikokoi ­
simmassa muodossa enintään 170 mm × 
100 mm × 45 mm; 
— ne voivat toimia ilman ulkoista sähkövoimanlähdettä; 
— niissä on sekä mikrofoni että kuuloke ja/tai kaiutin joko 
samassa yksikössä tai yhdessä ”matkapuhelimen” kanssa 
esitettävänä irrotettavana kuulokemikrofonina äänen lähet ­
tämiseksi ja vastaanottamiseksi puheviestintää varten; 
— niissä on puhelinliikennettä varten muita osia, kuten vah ­
vistin ja antenni, jotka mahdollistavat äänen lyhyen kan ­
taman kaksisuuntaisen liikennöinnin verkossa, joka koos ­
tuu alanimikkeen 8517 61 tukiasemista ja jossa käytetään 
matkapuhelinliikenteen taajuuskaistoja; 
— ne mahdollistavat puhelinliikenteen soluverkoissa, kun 
niihin on asennettu aktivoitu tilaajan tunnistusmoduuli 
(SIM) joko fyysisenä tai ohjelmistollisena. Niillä voi 
olla mahdollista soittaa hätäpuheluja ilman SIM-korttia. 
”Matkapuhelimissa” voi olla myös muita ominaisuuksia, ku ­
ten tekstiviestien (SMS) ja multimediaviestien (MMS) lähet ­
täminen ja vastaanottaminen, sähköposti, pakettikytkentä in ­
ternetyhteyden luomiseksi, paikannussignaalinen lähettäminen 
ja vastaanottaminen, navigointi, reititys, karttoja, pikaviestin ­
tä, VOIP-tekniikkaa (puheensiirto internetissä), kämmentieto ­
kone (PDA), pelejä, radio- ja televisiosignaalien vastaanotto 
sekä äänen ja kuvien tallentaminen ja toistaminen. 
Näistä muista ominaisuuksista huolimatta matkapuhelimien, 
joissa on kaikki edellä luetellut ominaisuudet, pääasiallinen 
toiminto on yleensä matkapuhelinliikenne. Näin on esimer ­
kiksi silloin, kun puhelintoiminto syrjäyttää kaikki muut toi ­
minnot ja käyttäjä saa tavanomaisen hälytyksen tulevasta pu ­
helusta käytössä olevista toissijaisista toiminnoista 
riippumatta.  
8517 18 00  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 8517 osan I kohdassa A kuvattu ­
jen puhelimien lisäksi tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. 
näppäinpuhelimet, joissa on magneettinen kortinlukija, näyt ­
tö, mikroprosessorilla varustettu elektroninen piirilevy, useita 
muisteja, kello ja modulaattori-demodulaattori (modeemi). 
Näitä laitteita ei käytetä ainoastaan puhelimina, vaan myös 
(esim. tavarataloissa) päätteinä, esim. tarkistettaessa magneet ­
tiluottokorttien tai sekkien kelpoisuutta tai siirrettäessä myyn ­
titietoa puhelinverkon kautta automaattisiin tietojenkäsittely ­
koneisiin.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 474  
8517 62 00  äänen, kuvan tai muiden tietojen vastaanottamiseen, 
muuntamiseen ja lähettämiseen tai virkistämiseen käytet ­
tävät koneet, myös kytkentä- ja reitityslaitteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluu kaksi koneryhmää: 
1. äänen, kuvan tai muiden tietojen vastaanottamiseen, 
muuntamiseen ja lähettämiseen käytettävät koneet; 
2. äänen, kuvan tai muiden tietojen virkistämiseen käytettä ­
vät koneet. 
Näihin koneisiin kuuluvat: 
1. verkkokortit; 
2. modeemit; 
3. toistimet; 
4. keskittimet; 
5. sillat (mukaan luettuina kytkimet); 
6. reitittimet. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat laitteet, joissa on kaikki lä ­
hettämiseen ja vastaanottamiseen tarvittavat osat samassa ko ­
telossa tai kuoressa. Tällaisia laitteita ovat esimerkiksi ”wal ­
kie-talkie”-mallia olevat kannettavat radiopuhelimet, joissa on 
paristot tai akku tai joissa on lähetinvastaanotinlaitteet, joiden 
virtalähdeyksikkö on erillinen ja kytketty laitteeseen ainoas ­
taan kaapelin välityksellä. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös yksiköt, joissa lähetin- 
ja vastaanotinosat sijaitsevat eri kaapeissa tai koteloissa, jos 
ne muodostavat toiminnallisen yksikön. Jotta lähetin- ja vas ­
taanotinosat katsottaisiin yhdeksi toiminnalliseksi yksiköksi, 
ne on asennettava lähelle toisiaan (esim. samaan rakennuk ­
seen tai ajoneuvoon) ja niillä on oltava tiettyjä yhteisiä osia, 
kuten antenni. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös ”langattomat 
kuuloke-mikrofoni-yhdistelmät”, jotka on tarkoitettu käytettä ­
viksi yksinomaan tai pääasiallisesti soluverkoissa käytettä ­
vissä puhelimissa (matkapuhelimissa) siten, että ne ripus ­
tetaan ”korvaan kädet vapaana” -käyttöä varten. Niiden avulla 
käyttäjä voi ohjata puhelimen toimintoja, kuten vastata puhe ­
luun, lopettaa puhelun ja soittaa puhelun (esimerkiksi soittaa 
uudelleen viimeksi soitettuun numeroon) noin 10 metrin etäi ­
syydellä matkapuhelimesta, ja niistä voidaan säätää kuulok ­
keen äänenvoimakkuutta. Yhdistelmissä on radiolähetin/-vas ­
taanotin, joka muodostaa yhteyden matkapuhelimeen langat ­
toman tekniikan, esimerkiksi ”Bluetooth-tekniikan”, avulla.  
8517 69 10  kuvapuhelimet  
Ks. HS-selitykset, nimike 8517, II osan C kohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 475  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös videovalvontajärjestel ­
mät, jotka muodostuvat kamerasta, usealla kutsupainikkeella 
varustetusta paneelista, yhdestä tai useammasta liitintauluun 
kytketystä monitorista sekä koaksiaalikaapeleista, jotka liittä ­
vät yhteen järjestelmän eri elementit, jotka esitetään tulille 
vähittäismyyntimuotoon pakattuna sarjana. 
Tämän alanimikkeen tuotteet voivat olla myös yhdistettynä 
sähköiseen ovenavaajaan, merkinantolaitteeseen tai valonläh ­
teeseen  
8517 69 39  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. kiinteät vastaanottolaitteet (myös ne, joita käytetään pää ­
asiassa suurissa laitteistoissa) ja erikoislaitteet, kuten salaa ­
mislaitteet (esim. puheenvääristäjät); eräissä vastaanotti ­
missa, joita kutsutaan ”monitievastaanottimiksi”, käytetään 
häipymisilmiön tasaamiseksi monivastaanotintekniikkaa; 
2. radiopuhelinvastaanottimet moottoriajoneuvoja, laivoja, 
ilma-aluksia, junia jne. varten; 
3. henkilöhakujärjestelmiin tarkoitetut radiolennätinvastaan ­
ottimet; 
4. radiovastaanottimet simultaanitulkintaan monikielisissä 
konferensseissa; 
5. erikoisvastaanottimet laivojen, ilma-alusten jne. hätäsig ­
naalien vastaanottoa varten; 
6. telemetristen signaalien vastaanottimet; 
7. faksimilevastaanottimet asiakirjojen, sanomalehtien, piirus ­
tusten, sanomien yms. vastaanottamiseksi säteilyherkälle 
paperille.  
8517 69 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. kiinteät lähettimet. Eräissä, pääasiassa suurissa laitoksissa 
käytettävissä tyypeissä on erikoislaitteita, kuten salaamis ­
laitteita (esimerkiksi puheenvääristäjät) ja multipleksilait ­
teita (useamman kuin kahden sanoman samanaikaiseksi 
lähettämiseksi); 
2. radiopuhelinlähettimet moottoriajoneuvoja, laivoja, 
ilma-aluksia, junia jne. varten; 
3. henkilöhakujärjestelmiin tarkoitetut radiolennätinlähetti ­
met; 
4. radiolähettimet simultaanitulkintaan monikielisissä 
konferensseissa; 
5. automaattiset lähettimet laivojen, ilma-alusten jne. hätäsig ­
naalien lähettämistä varten;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 476  
6. faksimilelähettimet asiakirjojen, sanomalehtien, piirustus ­
ten, sanomien yms. lähettämiseksi; 
7. telemetristen signaalien lähettimet.  
8518  Mikrofonit ja niiden jalustat; kaiuttimet, myös koteloidut; 
kuulokkeet, myös mikrofoniin yhdistetyt, ja mikrofonin ja 
yhden tai useamman kaiuttimen yhdistelmät; sähköllä toi ­
mivat äänitaajuusvahvistimet; sähköllä toimivat äänen ­
vahvistinyhdistelmät  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat tullille erikseen esitettävät lan ­
gattomat mikrofonit, kuulokkeet, nappikuulokkeet ja kaiutti ­
met yhdistettyinä tai erillisinä. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu: 
1. Tullille erikseen esitetyt langattomat luuripuhelimet, jotka 
on tarkoitettu käytettäviksi lankaverkoissa (ks. alanimik ­
keen 8517 62 HS-alanimikeselitys). 
2. Tullille erikseen esitetyt langattomat kuuloke-mikrofoni- 
yhdistelmät, joissa on puhelunsoittomahdollisuus (ks. 
myös alanimikkeen 8517 62 00 selittävät huomautukset).  
8519  Äänen tallennus- tai toistolaitteet  
8519 81 15  taskukokoiset kasettisoittimet  
Tällaisten laitteiden mittojen määrittämisessä sovelletaan tä ­
män ryhmän 1 alanimikehuomautusta ja otetaan huomioon 
ainoastaan kotelon mitat. Laitteessa olevia ulkonemia, kuten 
esim. säätönappuloita ja sulkemis- ja kiinnityslaitteita, ei oteta 
tällöin huomioon.  
8519 81 35  muut  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu äänen toistolaitteet, ns. 
MP3-soittimet, joissa käytetään optisia tiedonkantajia ja joi ­
hin sisältyy laitteita, jotka voidaan myöhemmin aktivoida ra ­
diosignaalien vastaanottoon ohjelmiston avulla (nimike 8527).  
8519 81 45  muut  
Alanimikkeen 8519 81 35 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
8519 81 65  taskukokoiset nauhurit  
Alanimikkeen 8519 81 15 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
8519 81 95  muut  
Alanimikkeen 8519 81 35 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 477  
8522  Osat ja tarvikkeet, jotka soveltuvat ainoastaan tai pää ­
asiallisesti käytettäviksi nimikkeiden 8519–8521 laitteisiin  
8522 90 41 ja 
8522 90 49  elektroniset rakenneyhdistelmät  
Ks. alanimikkeen 8443 99 10 selittävät huomautukset.  
8523  Levyt, nauhat, puolijohdeteknologiaa käyttävät haihtu ­
mattomat puolijohdemuistit, toimikortit ja muut tiedon ­
kantajat äänen tai muiden ilmiöiden tallennukseen, 
myös tallenteita sisältävät, sekä matriisit ja isiöt levyjen 
valmistusta varten, ei kuitenkaan 37 ryhmän tuotteet  
Jos tämän nimikkeen tiedonkantajia esitetään tullille yhdessä 
muiden tavaroiden kanssa, sovelletaan seuraavia luokittel ­
uperiaatteita: 
1. jos tiedonkantajat ja muut tavarat muodostavat yleisten 
tulkintasääntöjen 3 kohdan b alakohdan mukaisen vähit ­
täismyyntiin tarkoitetun sarjan, sarja on luokiteltava sovel ­
tamalla kyseistä sääntöä, tai 
2. jos tiedonkantajat ja muut tavarat eivät muodosta yleisten 
tulkintasääntöjen 3 kohdan b alakohdan mukaista vähit ­
täismyyntiin tarkoitettua sarjaa, tiedonkantaja on luokitel ­
tava omaan alanimikkeeseensä.  
8523 21 00  kortit, joissa on magneettiraita  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös painotuotteet, kuten 
matkaliput ja maihinnousukortit, joissa on yksi tai useampia 
magneettiraitoja.  
8523 29 15  tallentamattomat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös nauhat, jotka on lei ­
kattava määräkokoisiksi ennen käyttöä.  
8523 41 10  laserlevyt, joiden tallennuskapasiteetti on enintään 
900 megatavua, muut kuin pyyhittävät  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tallentavat CD-levyt (CD-R- 
levyt). 
CD-R-levyt valmistetaan tavallisesti värittömästä läpinäky ­
västä polykarbonaatista ja ovat noin 1,2 millimetrin paksui ­
sia. Yläpinnalla on kerros heijastavaa kullan tai hopean väriä, 
ja se on painettavissa. Alapinnalla on värikerros ja suojaker ­
ros. Levyt ovat halkaisijaltaan 8 tai 12 cm. Ne voivat myös 
olla suorakaiteen muotoisia. 
Niiden tallennuskapasiteetti voidaan tarkistaa luku-/kirjoitus ­
laittein ja asianmukaisen tallennusohjelman avulla.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 478  
Vaikka tallentaminen voi tapahtua yhdessä tai useammassa 
vaiheessa, tallennettuja tietoja ei voi poistaa.  
8523 41 30  laserlevyt, joiden tallennuskapasiteetti on yli 900 megata ­
vua, mutta enintään 18 gigatavua, muut kuin pyyhittävät  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat tallentavat DVD-levyt 
(DVD-/+R-levyt). 
Toisin kuin alanimikkeen 8523 41 10 CD-R-levyt, DVD-/+R- 
levyt koostuvat 0,6 millimetrin paksuisista yhteen liimatuista 
polykarbonaattikerroksista. Tämän fyysisen eron huomaa tar ­
kastelemalla levyn ulkoreunaa. DVD-/+R-levyt ovat halkaisi ­
jaltaan 8 tai 12 cm. 
Niiden tallennuskapasiteetti voidaan tarkistaa luku-/kirjoitus ­
laittein ja asianmukaisen tallennusohjelman avulla. 
Vaikka tallentaminen voi tapahtua yhdessä tai useammassa 
vaiheessa, tallennettuja tietoja ei voi poistaa.  
8523 41 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat: 
1. optiset levyt, joista voi poistaa tallennettuja tietoja ja tal ­
lentaa tilalle uusia (uudelleentallentavat CD-levyt (CD- 
RW-levyt) ja uudelleentallentavat DVD-levyt (DVD-/ 
+RW-levyt)). Automaattisen tietojenkäsittelykoneen levyn ­
tallennusohjelma tunnistaa ne; 
2. uudelleentallentavat DVD-RAM-levyt ja MiniDisc-levyt, 
jotka säilytetään kotelossa.  
8523 52 10 ja 
8523 52 90  toimikortit  
Ks. HS-selitykset, nimike 8523, C kohdan 2 alakohta. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös elektroniset etäluku ­
kortit tai -merkit, jotka koostuvat tavallisesti kelasta, johon 
lukijasta lähtevä signaali synnyttää jännitteen mikropiiriä var ­
ten, koodinkehittimestä, joka ottaessaan vastaan koodin ke ­
lalta tuottaa tietoja, ja signaalinlähetysantennista.  
8525  Yleisradio- tai televisiolähettimet, myös yhteenrakenne ­
tuin vastaanottimin tai äänen tallennus- tai toistolaittein; 
televisiokamerat, digitaalikamerat ja videokameranauhu ­
rit ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 479  
Tähän nimikkeeseen luokitellaan myös lämpökamerat, joilla 
voidaan ottaa infrapunakuvia. Kamerat rekisteröivät lämpösä ­
teilyä ja muuttavat sen kuviksi, jotka esittävät yksittäisten 
pintojen tai kohteiden lämpötilan harmaan eri sävyinä tai 
eri väreinä. Kameroilla ei voida mitata lämpötilaa eikä il ­
maista mittaustuloksia numeroina.  
8525 60 00  lähettimet, yhteenrakennetuin vastaanottimin  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös yksiköt, joissa lähetin- 
ja vastaanotinosat sijaitsevat eri kaapeissa tai koteloissa, jos 
ne muodostavat toiminnallisen yksikön. Jotta lähetin- ja vas ­
taanotinosat katsottaisiin yhdeksi toiminnalliseksi yksiköksi, 
ne on asennettava lähelle toisiaan (esim. samaan rakennuk ­
seen tai ajoneuvoon) ja niillä on oltava tiettyjä yhteisiä osia, 
kuten esim. antenni.  
8525 80 11 – 
8525 80 99  Televisiokamerat, digitaalikamerat ja videokameranauhu ­
rit 
Ks. HS-selitykset, nimike 8525, kohta B. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu näkövammaisille tarkoite ­
tut elektroniset lukulaitteet (ks. alanimikkeen 8543 70 90 se ­
littävät huomautukset).  
▼M13  
8525 80 30  Digitaalikamerat  
Tämän alanimikkeen digitaalikameroilla voidaan aina tallen ­
taa yksittäisiä kuvia sisäiseen tai vaihdettavaan muistiin. 
Useimmat niistä muistuttavat ulkonäöltään perinteisiä valoku ­
vauskameroita. 
Digitaalikamerat, joilla voidaan tallentaa vain yksittäisiä ku ­
via, luokitellaan edelleen tähän alanimikkeeseen. 
Tämän alanimikkeen kameroissa voi myös olla videokuvaus ­
mahdollisuus yhtäjaksoisen videokuvan tallentamiseksi. 
Kuitenkin kun tällaisilla laitteilla voidaan suurinta tallennus ­
kapasiteettia käyttäen tallentaa laadultaan 800 × 600 pikselin 
(tai parempaa) videokuvaa kuvataajuudella 23 (tai enemmän) 
kuvaa sekunnissa yhtäjaksoisesti vähintään 30 minuutin ajan 
(riippumatta siitä, että videokuvaa voidaan tallentaa erillisiin 
alle 30 minuutin tiedostoihin; ks. myös komission 
täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 876/2014), ne on aina luoki ­
teltava alanimikkeeseen 8525 80 91 tai 8525 80 99. 
Jos jokin edellä mainituista arviointiperusteista ei täyty, laite 
on luokiteltava XVI jakson 3 huomautuksen mukaisesti (ks. 
myös komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 458/2014).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 480  
Alanimikkeiden 8525 80 91 ja 8525 80 99 videokameranau ­
hureihin verrattuna monissa digitaalikameroissa (kun niitä 
käytetään videokameroina) ei ole zoomaustoimintoa videoku ­
van tallennuksen aikana. Tallennuskapasiteetista riippumatta 
jotkut kamerat lopettavat automaattisesti videotallennuksen 
tietyn ajan kuluttua.  
8525 80 91 ja 
8525 80 99  Videokameranauhurit  
Näiden alanimikkeiden videokameranauhureilla voidaan aina 
tallentaa yhtäjaksoista videokuvaa sisäiseen tai vaihdettavaan 
muistiin. 
Näiden alanimikkeiden digitaaliset videokameranauhurit ovat 
yleensä ulkonäöltään erilaisia kuin alanimikkeen 8525 80 30 
digitaalikamerat. Niissä on usein taitettava etsin ja ne esite ­
tään tullille usein kauko-ohjaimen kanssa. Useimmissa video ­
kameranauhureissa on zoomaustoiminto videokuvan tallen ­
nuksen aikana. Vaikka esim. urheilulaseihin asennetuissa vi ­
deokameroissa ei olisi optista zoomaustoimintoa, se ei estä 
tällaisten tuotteiden luokittelua alanimikkeisiin 8525 80 91 ja 
8525 80 99 (ks. asia C-178/14,  Vario Tek , EC­
LI:EU:C:2015:152, 17–29 kohta). 
Digitaaliset videokameranauhurit, joilla voidaan vain tallentaa 
videokuvaa, luokitellaan aina kyseisiin alanimikkeisiin. 
Laitteet, joilla voidaan tallentaa sekä videokuvaa että yksit ­
täisiä kuvia, on luokiteltava alanimikettä 8525 80 30 koskeva 
selittävän huomautuksen mukaisesti.  
►M44  Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. videokuvan ja 
yksittäisten kuvien kuvaamiseen ja tallentamiseen tarkoitetut 
kauko-ohjattavat laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu käy ­
tettäviksi moniroottoristen helikopterien (ns. dronien eli mie ­
hittämättömien ilma-alusten) kanssa esim. erityisten kosketin ­
elementtien kautta. Näillä laitteilla tallennetaan ympäristöstä 
videokuvaa ja yksittäisiä ilmakuvia. Niiden ansiosta käyttäjä 
voi visuaalisesti ohjata miehittämättömän ilma-aluksen lentoa. 
Tällaiset laitteet luokitellaan aina näihin alanimikkeisiin vi ­
deotallenteen pituudesta riippumatta, koska videokuvan tal ­
lentaminen on niiden pääasiallinen toiminto. Katso myös har ­
monoidun järjestelmän luokittelusuositus 8525.80/3. ◄ 
▼B 
8525 80 99  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat videokameranauhurit, jotka 
on tarkoitettu kameran ottaman äänen ja kuvan nauhoituksen 
lisäksi myös ulkoisista lähteistä, kuten DVD-soittimista, auto ­
maattisista tietojenkäsittelykoneista tai televisiovastaanotti ­
mista tulevien signaalien nauhoittamiseen. Tällä tavoin nau ­
hoitetut kuvat voidaan toistaa ulkoisella televisiovastaanotti ­
mella tai monitorilla. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kameranauhurit, joissa 
videotulo on suljettu levyllä tai muulla tavoin tai joissa vi ­
deoliitäntä voidaan jälkeenpäin aktivoida videotuloksi ohjel ­
miston avulla. Tällaiset laitteet on joka tapauksessa suunni ­
teltu tallentamaan televisio-ohjelmia tai muita ulkopuolelta 
tulevia videosignaaleja.  ▼M13
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 481  
Videokameranauhurit, joilla voidaan nauhoittaa ja toistaa ai ­
noastaan kameran ottamia kuvia ulkoisella televisiovastaan ­
ottimella tai monitorilla, kuuluvat kuitenkin alanimikkee ­
seen 8525 80 91.  
8527  Radiopuhelin-, radiolennätin- tai yleisradiovastaanottimet, 
myös samaan ulkokuoreen yhdistetyin äänen tallennus- 
tai toistolaittein tai kelloin  
Lähettimistä, joissa on yhteenrakennettu vastaanotin, ks. ala ­
nimikkeen selittävät huomautukset  
8527 12 10 ja 
8527 12 90  taskukokoiset radiokasettisoittimet  
Ks. alanimikkeen 8519 81 15 selittävät huomautukset.  
8527 13 10  joissa on laserlukujärjestelmä  
Tähän alanimikkeeseen luokitellaan yleisradiovastaanottimet, 
joihin on yhdistetty laserlukujärjestelmällä varustettuja äänen 
tallennus- tai toistolaitteita, myös ne joihin on yhdistetty 
muita äänen tallennus- tai toistolaitteita (esim. kasettityyppi ­
siä laitteita) tai kello. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös äänentoistolaitteet, ns. 
MP3-soittimet, joissa käytetään optisia tiedonkantajia ja joi ­
hin sisältyy laitteita, jotka voidaan myöhemmin aktivoida ra ­
diosignaalien vastaanottoon ohjelmiston avulla.  
8527 13 99  muut  
Alanimikkeen 8527 13 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
8527 21 20  joissa on laserlukujärjestelmä  
Alanimikkeen 8527 13 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
8527 21 70  joissa on laserlukujärjestelmä  
Alanimikkeen 8527 13 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
8527 91 11 – 
8527 91 99  joihin on yhdistetty äänen tallennus- tai toistolaitteet  
Vähittäismyyntiä varten sarjoiksi pakatut stereojärjestelmät 
(hifijärjestelmät), joihin kuuluu yleisradiovastaanotin ja jotka 
koostuvat omissa erillisissä ulkokuorissaan olevista yksiköistä 
ja joihin on yhdistetty esim. CD-soitin, kasettisoitin ja taa ­
juuskorjaimella varustettu vahvistin, kuuluvat aina näihin ala ­
nimikkeisiin, koska yleisradiovastaanotin antaa niille niiden 
olennaisen luonteen.  
8527 91 11 ja 
8527 91 19  joissa on samassa ulkokuoressa yksi tai useampi kaiutin  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 482  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat laitteet, joiden kaiuttimet ei ­
vät ole irrotettavissa. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuitenkaan kuulu laitteet, joissa 
on irrotettavat kaiuttimet, vaikka kaiuttimet voitaisiin kiinnit ­
tää laitteeseen kiinnittimillä (alanimike 8527 91 35, 
8527 91 91 tai 8527 91 99).  
8527 91 35 – 
8527 91 99  muut  
Jos stereojärjestelmiin (hifijärjestelmiin) tarkoitetut kaiuttimet 
on erityisesti suunniteltu näitä yhdistelmiä varten ja pakattu 
yhdessä näiden yhdistelmien muiden osien kanssa, ne kuu ­
luvat näihin alanimikkeisiin.  
8527 91 35  joissa on laserlukujärjestelmä  
Alanimikkeen 8527 13 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
8528  Monitorit ja projektorit, joissa ei ole yhteenrakennettua 
televisiovastaanotinta; televisiovastaanottimet, myös yh ­
teenrakennettuin yleisradiovastaanottimin tai äänen tai 
videosignaalien tallennus- tai toistolaittein  
Yhdistetyn nimikkeistön yleisen tulkintasäännön 3 kohdan 
c alakohdan mukaan videovalvontajärjestelmät, jotka koos ­
tuvat rajoitetusta määrästä televisiokameroita ja yhdestä mo ­
nitorista, kuuluvat tämän nimikkeen alle, kun ne on pakattu 
sarjaksi vähittäismyyntiä varten. 
Tällaisten videovalvontajärjestelmien osalaitteet on luokitel ­
tava erikseen, jos järjestelmää ei ole pakattu sarjaksi vähittäis ­
myyntiä varten (ks. XVI jakson HS-selitysten yleisohjeiden 
VII kohta). 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu näkövammaisille tarkoitetut 
elektroniset lukulaitteet (ks. alanimikkeen 8543 70 90 selittä ­
vät huomautukset).  
8528 61 00 – 
8528 69 99  projektorit  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu tuotteet, joissa projektori 
ja kuvaruutu ovat samassa kotelossa (alanimik ­
keet 8528 51 00–8528 59 70, tai jos niissä on vastaanotin 
televisiota varten, alanimike 8528 72 10).  
8528 69 10  joissa on litteä näyttö (esimerkiksi nestekidenäyttö) ja 
jotka pystyvät esittämään automaattisen tietojenkäsittely ­
koneen tuottamia digitaalisia tietoja  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat nestekidenäyttöisten (LCD) 
laitteiden lisäksi myös laitteet, joissa käytetään digitaalista 
valonkäsittelytekniikkaa (DLP), joka perustuu puolijohde ­
ohjatun mekaanisen mikropeilipiirin käyttöön.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 483  
8528 71 11 – 
8528 71 19  videovirittimet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat laitteet, jotka on varustettu 
sellaisella videovirittimellä, joka muuntaa suurtaajuiset tele ­
visiosignaalit videosignaalien tallennus- tai toistolaitteille 
taikka monitoreille sopiviksi. 
Näissä laitteissa on valintapiirit, jotka tekevät mahdolliseksi 
virityksen tietylle kanavalle tai kantotaajuudelle, sekä demo ­
dulaatiopiirit. Näissä laitteissa voi olla dekooderi (väri) tai 
erotinpiirit synkronointia varten. Ne on tavallisesti suunniteltu 
toimimaan omalla antennilla tai yhteisantennilla (kaapeloitu 
suurtaajuussignaalien välitysjärjestelmä). 
Antosignaalia voidaan käyttää monitorien taikka tallennus- tai 
toistolaitteiden ottosignaalina. Antosignaali on alkuperäinen 
kamerasignaali (ts. sitä ei ole moduloitu lähettämistä varten). 
Näissä alanimikkeissä tarkoitetut analogiset videovirittimet 
voivat olla moduuleina, jotka koostuvat vähintään radiotaa ­
juuspiireistä (RF-lohko), välitaajuuspiireistä (IF-lohko) ja de ­
modulaatiopiireistä (DEM-lohko) ja joiden antosignaali on 
erillinen ääni- ja komposiittivideo- eli CVBS-signaali (Com ­
posite Video Base-band Signal). 
Näissä alanimikkeissä tarkoitetut digitaaliset videovirittimet 
voivat olla moduuleina, jotka koostuvat vähintään 
RF-lohkosta, IF-lohkosta, DEM-lohkosta ja 
MPEG-dekooderista digitaalista televisiota varten ja joiden 
antosignaali on erillinen äänisignaali ja digitaalinen videosig ­
naali. 
Moduulit, joissa on rakenneosina sekä analoginen että digi ­
taalinen videoviritin kuuluvat näihin alanimikkeisiin, kun yksi 
rakenneosista luokitellaan yhdistetyn nimikkeistön yleisen 
tulkintasäännön 2 kohdan a alakohdan mukaiseksi täydelli ­
seksi tai valmiiksi videovirittimeksi. 
Moduuli, joka ei täytä edellä mainittuja ehtoja, luokitellaan 
osana nimikkeeseen 8529.  
8528 71 11  automaattiseen tietojenkäsittelykoneeseen asennettaviksi 
tarkoitetut elektroniset rakenneyhdistelmät  
Ilmaisun ”elektroniset rakenneyhdistelmät” määrittelystä ks. 
alanimikkeen 8443 99 10 selittävät huomautukset.  
8528 72 10  televisioprojektorit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat projektorit, joissa on vas ­
taanotin televisiota varten. Nämä laitteet projisoivat kuvan 
optisen järjestelmän välityksellä kuvaruudulle. Ne voivat pe ­
rustua katodisädeputkitekniikkaan (CRT) tai litteänäyttötek ­
niikkaan (esimerkiksi DMD, LCD, plasma). 
Kuvapinta voi olla yhdistetty samaan ulkokuoreen televisio ­
vastaanottimen kanssa tai se voi olla erillinen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 484  
8528 72 30  joissa on yhteenrakennettu kuvaputki  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. laitteet, joissa on yh ­
distetty viritin- ja näyttötoiminnot samaan ulkokuoreen ja 
jotka mahdollistavat niiden tiettyjen osien samanaikaisen käy ­
tön. Kotitalouksissa käytettävät televisiovastaanottimet ovat 
tavallisesti tällaisia laitteita. 
Kuvaruudun läpimitalla tarkoitetaan kuvaputken aktiivisen 
osan suoraa lävistäjää.  
▼M36  
__________  
▼B 
8529 90 20 – 
8529 90 97  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. asteikot; 
2. viritinyksiköt; 
3. televisiokameroiden himmentimet; 
4. ns. PAL-Secam-adapterit. Ne ovat dekooderikortteja (pai ­
nopiirilevyjä, joille on asennettu sähköosia), jotka on tar ­
koitettu asennettaviksi PAL-signaaleja vastaanottamaan 
suunniteltuihin televisiovastaanottimiin niin, että ne voivat 
vastaanottaa myös Secam-signaaleja. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu aaltoputket (jotka luokitel ­
laan valmistusaineensa mukaan).  
8529 90 41 ja 
8529 90 49  kaapit ja kotelot  
Ilmaisu ”kaapit” ja ”kotelot” kattaa kotelot, joissa ei ole säh ­
köisiä eikä elektronisia kompo nentteja (esim. painettuja pii ­
rilevyjä, kaiuttimia tai kaapeleita). 
Sähköisillä tai elektronisilla komponenteilla varustetut kaapit 
ja kotelot eivät kuulu tähän (esim. alanimike 8529 90 92 tai 
8529 90 97). 
Kaappien ja koteloiden osia ei luokitella näihin 
alanimikkeisiin.  
8529 90 65  elektroniset rakenneyhdistelmät  
Ks. alanimikkeen 8443 99 10 selittävät huomautukset.  
8529 90 92  alanimikkeiden 8525 80 11 ja 8525 80 19 televisiokame ­
roita ja nimikkeiden 8527 ja 8528 laitteita varten and 
and apparatus of headings and  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ”LCD-moduulit”, joissa on 
ohutkalvotransistori (TFT) – nestekidekerros kahden lasi- tai 
muovilaatan tai -levyn välissä ilman kosketusnäyttöominai ­
suutta, ja joita käytetään nimikkeen 8528 monitorien ja/tai 
televisiovastaanotinten valmistuksessa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 485  
Moduulissa on yksi tai useampi painettu tai integroitu piiri, 
joissa on ohjauselektroniikkaa vain kuvapisteohjausta varten. 
Moduulissa ei ole elektroniikkaa videonkäsittelyyn (kuten vi ­
deomuunninta tai skaalainta). 
Moduulissa voi olla taustavaloyksikkö ja/tai vaihtosuuntaajia. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu nestekidelaitteet, joissa on 
nestekidekerros kahden lasi- tai muovilaatan tai -levyn välis ­
sä, myös liittimin varustettuina (sähkövirtapiiriin kytkemistä 
varten), ja jotka esitetään tullille metritavarana tai määrämuo ­
toisiksi leikattuina (alanimike 9013 80 20).  
8531  Akustiset tai visuaaliset sähkömerkinantolaitteet (esim. 
soittokellot, sireenit, ilmaisintaulut sekä murto- tai palo ­
hälyttimet), muut kuin nimikkeeseen 8512 tai 8530 kuu ­
luvat  
8531 10 30 ja 
8531 10 95  murto- tai palohälyttimet sekä niiden kaltaiset laitteet  
Ks. HS-selitykset, nimike 8531, toisen kappaleen kohta E. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu murtohälyttimet, jollaisia 
käytetään moottoriajoneuvoissa (alanimike 8512 30 10).  
8531 20 20 – 
8531 20 95  ilmaisintaulut, joissa on nestekiteitä (LCD) tai 
valodiodeja (LED)  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. erilaiset elektrolumine ­
senssinäytöt, joita käytetään pääasiallisesti esim. numeerisina 
ja/tai alfanumeerisina näyttöinä mainostauluissa ja jotka koos ­
tuvat yhdestä tai useammasta merkistä. Jokainen merkki si ­
sältää tietyn määrän valodiodeja erillisten tai yhdelle mikro ­
sirulle asennettujen komponenttien muodossa. Nämä laitteet 
on asennettu painetulle piirille, jossa on dekooderi/ohjain. 
Jokainen merkki tai merkkiryhmä on peitetty läpikuultavalla 
aineella, joka korostaa diodien tuottamia valopisteitä niin, että 
sisäänmenosignaalin piiriin syöttämä impulssi tuottaa nume ­
roita tai kirjaimia.  
8531 90 85  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. tavaroihin kiinnitettä ­
vät varkaudenestotunnisteet (kuten diodista ja antennista 
koostuvat ns. mikroaaltotunnisteet tai resonoivasta mikrosir ­
upiiristä koostuvat ns. taajuusjakotunnisteet), jotka myymälän 
uloskäynnin kohdalle asennetun, alanimikkeen 8531 10 var ­
kaudenestojärjestelmän signaalikenttään vietyinä vaikuttavat 
järjestelmän vastaanottimeen ja laukaisevat hälytyksen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 486  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös tunnisteet, joissa yh ­
distetään kahta erilaista tekniikkaa, kuten akustomagneettista 
mikroaaltotekniikkaa tai akustomagneettista radiotaajuustek ­
niikkaa. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu: 
— tunnisteet, jotka koostuvat johtimesta, liuskasta tai kahden 
liuskan yhdistelmästä, ns. magneettiset tunnisteet tai akus ­
tomagneettiset tunnisteet, jotka on valmistettu magneetti ­
sista materiaaleista käytettäväksi elektronisen 
tavaranseurantajärjestelmän (EAS) seuranta-alueella (ni ­
mike 8505); 
— tunnisteet, joissa on yksi tai useampi elektroninen integ ­
roitu piiri puolijohdesiruina sekä antenni, mutta ei muita 
aktiivisia tai passiivisia piirialkioita (”toimikortit”), ns. 
RFID-tunnisteet (alanimike 8523 52); 
— tunnisteet, joissa on yksi tai useampi elektroninen integ ­
roitu piiri puolijohdesiruina, sisäinen antenni ja yksi tai 
useampi kondensaattori, mutta ei muita aktiivisia tai pas ­
siivisia piirialkioita (alanimike 8523 59); 
— painettujen piirien muodossa olevat tunnisteet (ks. 85 ryh ­
män 5 huomautus), ns. radiotaajuustunnisteet (ni ­
mike 8534 00).  
8534 00  Painetut piirit  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. painettujen piirien muodossa olevat paperiset laput, joita 
käytetään esim. kirjastojen kirjoissa varkauksien estämi ­
seksi; 
2. painettujen piirien muodossa olevat joustavat sähköjohti ­
met. 
8536  Sähkölaitteet sähkövirtapiirin kytkemistä, katkaisemista 
tai suojaamista varten tai siihen liittämistä varten (esim. 
kytkimet, releet, varokkeet, syöksyaaltosuojat, pistotulpat, 
pistorasiat, lampunpitimet ja liitäntärasiat), enintään 
1 000 voltin nimellisjännitettä varten; liittimet valokuitu ­
ja, valokuitukimppuja tai valokaapeleita varten  
HS-selityksissä, nimikkeen 8536 kuvattujen laitteiden lisäksi 
tähän nimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. puhelinvaihteiden jakelutelineet; 
2. raitiotien ajojohtimien liitäntä- tai risteytyslevyt; 
3. sähkömoottorien liitintaulut; 
4. moninapaisten muuntajien vaihtokytkimet;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 487  
5. akun kennojen liitososat; 
6. ns. induktiiviset lähestymiskytkimet, ts. elektroniset kytki ­
met, joissa on vapaasti säteilevä induktiokela kytkimen 
kosketuksetonta sulkemista varten silloin, kun metalliesine 
tulee induktiokelan hajakentän piiriin. Tällaisia kytkimiä 
käytetään esim. työstökoneissa, kuljettimissa ja vaa'oissa 
mekaanisesti toimivien rajakytkimiensijasta; 
7. kaksiasentokytkimet, jotka ovat samassa kuoressa valon ­
himmentimen kanssa. Tämän laitteen avulla on mahdol ­
lista sekä kytkeä verkkoon liitetyt lamput päälle tai pois 
että säädellä valaistusta portaattomasti; 
8. ns. kalvokytkimet sähkövirtapiirien kytkemiseen. Näissä 
kalvokytkimissä on kaksi päällekkäistä joustavaa muovi ­
kalvoa, joihin on upotettu säännöllisin välein suuri määrä 
silikonikumista valmistettuja, sähköä johtavia kytkentäpis ­
teitä. Nämä kalvokytkimet on asennettu esim. puhelimien 
näppäimistöjen alle. Joka kerta kun näppäintä painetaan, 
kahden kalvon ao. kytkentäpisteet koskettavat toisiaan ja 
sähköinen kytkentä syntyy; 
9. elektroniset kytkimet, jotka toimivat kosketuksettomasti 
puolijohdekomponenttien (esim. transistorien, tyristorien 
tai integroitujen piirien) avulla. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu: 
a) sähköjohtojen eristeet ja vaipat (tavallisesti nimike 7326), 
b) valvonta- ja ohjauslaitteet rautateitä ja muita liikenneväyliä 
varten (nimike 8530).  
8536 50 11  painokytkimet  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu kosketuskytkimet (ala ­
nimike 8536 50 19).  
8536 69 10 – 
8536 69 90  ►M27  muut 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat sähkömekaaniset pistokkeet 
(ns. urosliittimet) ja vastakkeet (ns. naarasliittimet), jotka 
mahdollistavat yhteyden esimerkiksi laitteiden, kaapeleiden 
ja piirilevyssä olevien liitinkohtien välillä. 
Liittimissä voi olla pistoke tai vastake kummallakin puolella 
tai pistoke tai vastake toisella puolella ja muu liitäntälaite 
toisella puolella (esimerkiksi puristus-, pinne-, juotos- tai ruu ­
vausliitos). Ks. kuvissa 1 ja 2 olevat esimerkit.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 488  
Kuva 1:  
Kaapeli yhdistetään toisella puolella liittimeen puristus-/pin ­
neliitoksella. Toisella puolella yhdistäminen tehdään kytke ­
mällä uros-/naarasliitin.
  
Kuva 2:  
Kaapeli yhdistetään toisella puolella liittimeen puristus-/pin ­
neliitoksella. Toisella puolella yhdistäminen tehdään kytke ­
mällä naarasliitin. Lisäksi kyseisessä liittimessä on kolmaskin 
liitos, joka on urosliitin. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös pistokkeesta ja vastak ­
keesta (kaksi osaa) koostuvat liitäntäkytkennät. Sekä pistoke- 
että vastakeosassa on yksi vastake ja yksi muu liitäntälaite.
  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu yhteys- tai liitäntäosat, 
joilla sähköinen kytkentä tapahtuu ainoastaan muulla tavoin 
(esimerkiksi puristus-, juotos-, ruuvaus- tai pinneliitännät). Ne 
kuuluvat alanimikkeeseen 8536 90 (ks. kuvissa 3–7 olevat 
esimerkit). 
Sisä- ja ulkokierteiset pistokkeet ja vastakkeet kuuluvat kui ­
tenkin näihin alanimikkeisiin.  
Kuvat 3 ja 4:  
Kaapeli yhdistetään toisella puolella liittimeen puristus-/pin ­
neliitoksella. Toisella puolella yhdistäminen tehdään ruuvilla, 
pultilla tai mutterilla.
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 489  
Kuvat 5, 6 ja 7:  
Sähkökytkentää ei tehdä pistokytkentänä. Uros- tai naaraslii ­
tintä ei ole. Sähkökytkentä tehdään ruuvaamalla tai puris ­
tamalla.
  
◄ 
8536 69 10  ►M27  koaksiaalikaapeleita varten 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat vain pistokkeet ja vastak ­
keet, joita käytetään koaksiaalikaapeliliitännöissä (ks. kuvissa 
1К6 olevat esimerkit).  
Kuva 1  
Koaksiaalikaapelin pistoke
  Kuva 2  
Koaksiaalikaapelin liitinkanta
  
Kuva 3  
Koaksiaalikaapelin pistoke
  Kuva 4  
Koaksiaalikaapelin liitinkanta
  
Kuva 5  
Kierteinen koaksiaalikaapelin pistoke
  Kuva 6  
Koaksiaalikaapelin sovitin
  
◄ ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 490  
8536 69 30  painettuja piirejä varten 
►M12  Tähän alanimikkeeseen kuuluvat pistokkeet ja pisto ­
rasiat, jotka on tarkoitettu asennettaviksi ainakin yhdeltä si ­
vultaan suoraan painettuun piirilevyyn tai joustavaan painet ­
tuun piiriin (ks. esimerkit jäljempänä).
  
1: Tätä USB-liitintä ei ole tarkoitettu asennettavaksi suoraan 
painettuun piirilevyyn, minkä vuoksi se ei kuulu tähän 
alanimikkeeseen.  
2: Tämä USB-liitin (naaras) on tarkoitettu asennettavaksi 
suoraan painettuun piirilevyyn, minkä vuoksi se kuuluu 
tähän alanimikkeeseen.
  
1: Tätä liitintä ei ole tarkoitettu asennettavaksi suoraan pai ­
nettuun piirilevyyn, minkä vuoksi se ei kuulu tähän 
alanimikkeeseen.  
2: Tämä liitin on tarkoitettu asennettavaksi suoraan painet ­
tuun piirilevyyn, minkä vuoksi se kuuluu tähän 
alanimikkeeseen. ◄ 
▼M12  
__________  
▼B 
8536 70 00  liittimet valokuituja, valokuitukimppuja tai valokaapeleita 
varten  
Ks. tämän ryhmän 6 huomautus. 
Ks. HS-selitykset, nimike 8536, IV osa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 491  
8536 90 01  asennusvalmiit elementit sähkövirtapiirejä varten  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. asennusvalmiit elemen ­
tit sähkön siirtämistä varten. Tällaisten elementtien avulla on 
mahdollista sijoittelun suhteen joustava virransyöttö valaisi ­
miin ja sähköllä toimiviin koneisiin ja laitteisiin. Virransyöttö 
tapahtuu kiristys- tai liukukoskettimien välityksellä. 
Tavalliset sovellukset on esitetty seuraavissa piirroksissa:
  
8536 90 10  liitännät ja kosketinelementit lankoja ja kaapeleita varten  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki päätelaitteet, jotka on 
liitetty johtoihin tai kaapeleihin sähköisen kytkennän muo ­
dostamiseksi muuten kuin kytkemällä pistokkeeseen (esimer ­
kiksi taivesauma-, ruuvi-, juotos- tai pidinliitännät).  
8537  Taulut, paneelit, konsolit, pöydät, kaapit ja muut alustat, 
joissa on vähintään kaksi nimikkeen 8535 tai 8536 laitet ­
ta, sähköistä ohjausta tai sähkönjakelua varten, myös sel ­
laiset, joissa on 90 ryhmän kojeita tai laitteita, sekä nu ­
meeriset ohjauslaitteet, muut kuin nimikkeen 8517 kyt ­
kentälaitteet  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 492  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. alustalla (esim. paneelilla 
tai laatikossa) olevat nimikkeen 8536 kaltaisten laitteiden 
yhdistelmät (esim. valokatkaisijat).  
8537 10 91  ohjelmoitavat logiikat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. ohjauskaapit, joissa on 
ohjelmoitava muisti koneiden sähköistä ohjausta varten. 
Näissä kaapeissa on nimikkeen 8535 tai 8536 laitteiden 
(esim. releiden) lisäksi, esim. kytkinlaitteina toimivia nimik ­
keen 8541 transistoreita tai triakkeja sekä myös mikroproses ­
soreita (esim. sisäänmenon ja ulostulon loogista käsittelyä ja 
ohjausta varten), liitäntäpiirejä ja virtalähdeyksikkö.  
8537 10 99  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. videonauhureiden kaapelikaukosäädinyksiköt. Nämä ovat 
sähköisiä kytkintauluja (joissa on painokytkimiä ja muita 
levylle asennettuja sähkö-komponentteja), joilla säädetään 
niihin liitettyjen videonauhureiden kaikkia toimintoja yh ­
dyskaapelin välityksellä; 
2. myyntiautomaattien sähköiset ohjauslaitteet. Nämä koos ­
tuvat kytkintaulusta, jossa on releiden ja sähkökytkimien 
lisäksi triakkeja ja integroituja piirejä. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm.: 
a) 84 ryhmän 5 C huomautuksen (nimike 8471) mukaiset 
sähköiset ohjauslaitteet, jotka tunnetaan nimellä ”joystick ­
s”; 
b) langattomat infrapunalaitteet televisiovastaanottimien, vi ­
deonauhureiden ja muiden sähkölaitteiden kaukosäätöä 
varten (nimike 8543).  
8538  Osat, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pää ­
asiallisesti nimikkeen 8535, 8536 tai 8537 laitteissa  
8538 90 11  elektroniset rakenneyhdistelmät  
Ks. alanimikkeen 8443 99 10 selittävät huomautukset.  
8538 90 91  elektroniset rakenneyhdistelmät  
Ks. alanimikkeen 8443 99 10 selittävät huomautukset.  
8539  Sähköhehkulamput tai sähköpurkauslamput ja -putket, 
myös umpiovalonheittimet (sealed-beam lamp units) sekä 
ultravioletti- tai infrapunalamput; kaarilamput  
Tiettyjä erityisellä tavalla varustettuja tai asennettuja kaa ­
rilamppuja lukuun ottamatta (ks. alanimikkeiden 8539 41 00 
ja 8539 49 00 selittävät huomautukset), tähän nimikkeeseen 
kuuluvat ainoastaan lamput ja putket sellaisenaan sekä niiden 
osat, jotka ovat tunnistettavissa tämän jakson 2 huomautuksen 
b alakohdan mukaisiksi osiksi.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 493  
Laitteet, jotka on varustettu näillä lampuilla tai putkilla (ja 
joissa on esim. alustalla tai tuella varustettu yksinkertainen 
heijastin) luokitellaan tapauksesta riippuen valaistuslaitteeksi 
(nimike 9405), lämmityslaitteeksi (esim. nimike 7321) tai 
lääkintälaitteeksi (nimike 9018), jne.  
8539 21 30 – 
8539 29 98  muut hehkulamput, ei kuitenkaan ultravioletti- tai infra ­
punalamput  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu mm.: 
a) vastuslamput, joissa on hiilihehkulanka ja vedellä täytetyt, 
säädettävät vastuslamput, joissa on rautahehkulanka (ni ­
mike 8533); 
b) määrätyn pituiset sähkövalaisinsarjat, jotka koostuvat tie ­
tystä määrästä koristeellisia lamppuja ja joita käytetään 
pääasiassa joulukuusien koristeina (nimike 9405).  
8539 31 10 – 
8539 39 00  purkauslamput ja -putket, muut kuin ultraviolettilamput  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. ksenonputket; 
2. spektrilamput; 
3. hohtopurkauslamput; 
4. numero- ja kirjainnäyttöputket.  
8539 41 00 ja 
8539 49 00  ultravioletti- tai infrapunalamput; kaarilamput  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. Ultraviolettiputket ja -lamput. HS-selityksissä nimik ­
keen 8539 kohdan D ensimmäisessä kappaleessa mainit ­
tujen käyttötarkoitusten lisäksi voidaan mainita seuraavat 
käyttötarkoitukset: 
a) aktino-kemiallinen tulostaminen; 
b) vitaminointi; 
c) sterilointi; 
d) valokemia; 
e) otsonin tuottaminen. 
2. Infrapunalamput ja -putket. HS-selityksissä nimik ­
keen 8539 kohdan D toisessa kappaleessa mainittujen 
käyttötarkoitusten lisäksi voidaan mainita seuraavat käyt ­
tötarkoitukset: 
a) huoneiden tai vastaavien tilojen lämmitys; 
b) laitteet infrapunaemittereitä varten (esim. varkaudenes ­
tolaitteissa); 
c) tieteellinen tutkimus (esim. spektrianalyysi).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 494  
3. HS-selityksissä nimikkeen 8539 kohdassa E kuvaillut kaa ­
rilamput. 
Hiilielektrodikaarilamppuja asennetaan esim. nimik ­
keen 9007 elokuvaprojektorilaitteisiin tai niitä käytetään 
asiakirjojen kopiointilaitteissa. 
Alanimikkeeseen 8539 41 00 kuuluvat mm. sähkökaaril ­
amput, jotka on varustettu erityisillä alustoilla, sekä kääntyvät 
valaistuslaitteet, joissa on liikkuvalle alustalle asennettu yksi 
tai useampi kaarilamppu ja jotka on tarkoitettu käytettäviksi 
erityisesti valokuvaus- tai elokuvastudioissa. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu mm.: 
a) luminesenssidiodit (nimike 8541), 
b) elektroluminesenssilaitteet, jotka tavallisesti ovat kaistalei ­
den, levyjen tai paneelien muodossa ja jotka perustuvat 
kahden johtavaa ainetta olevan kerroksen väliin asetettui ­
hin sähköluminesenssiaineisiin (esim. sinkkisulfideihin) 
(nimike 8543).  
8539 90 10 ja 
8539 90 90  osat 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. hehku- ja sähköpurkauslamppujen kannat; 
2. kierretyt, määräpituisiksi leikatut ja asennusvalmiit 
volframilangat; 
3. purkauslamppujen ja -putkien metallielektrodit; 
4. lasiosat (lukuun ottamatta alanimikkeen 8547 90 00 eris ­
täviä osia), jotka on tarkoitettu asennettaviksi lamppujen 
tai putkien sisälle; 
5. hehkulankojen kannattimet.  
8540  Elektroniputket (kuumakatodi-, kylmäkatodi- tai valoka ­
todiputket), esim. tyhjiöputket, höyry- tai kaasutäytteiset 
putket, elohopeatasasuuntausputket, katodisädeputket ja 
televisiokameraputket  
8540 11 00  värinäyttöiset  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 8540 neljännen kappaleen kohdassa 2 kuvaillut katodi ­
sädeputket, jotka täyttävät seuraavat edellytykset: 
1. vastaanottimissa on rakolevy; 
2. kahden samanvärisen juovan välinen aukko kuvaruudun 
keskellä on vähintään 0,4 mm. 
Kuvaruudun läpimitasta, ks. alanimikkeen 8528 72 30 se ­
littävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 495  
8540 60 00  muut katodisädeputket  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 8540 kohdan 2 alakohdassa d kuvaillut katodisädeput ­
ket, muut kuin alanimikkeisiin 8540 11 ja 8540 12 
luokiteltavat.  
8540 71 00 ja 
8540 79 00  mikroaaltoputket (esim. magnetronit, klystronit, kulku ­
aaltoputket ja karsinotronit), ei kuitenkaan hilaohjatut 
putket  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 8540 kohdassa 4 kuvaillut putket. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu Geiger-Müller-laskinput ­
ket (alanimike 9030 90 85).  
8540 81 00 ja 
8540 89 00  muut putket  
HS-selityksissä nimikkeen 8540 kohdassa 1 mainittujen tasa ­
suuntauslamppujen ja -putkien lisäksi näihin alanimikkeisiin 
kuuluvat mm. panotronit, tyratronit, ignitronit ja röntgenlait ­
teidenkorkeajännitetasasuuntausputket.  
8541  Diodit, transistorit ja niiden kaltaiset puolijohdekompo ­
nentit; valolle herkät puolijohdekomponentit, mukaan lu ­
kien fotojännitekennot, myös jos ne on koottu moduu ­
leiksi tai paneeleiksi; valodiodit; asennetut pietsosähköiset 
kiteet  
8541 40 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat fotojännitekennot, jotka on 
rakennettu moduuleista tai koottu paneeleiksi ja joissa on 
ohitusdiodeja (mutta ei estodiodeja). Ohitusdiodit eivät ole 
elementtejä, jotka antavat virran suoraan esimerkiksi mootto ­
riin (ks. HS-selitykset, nimikkeet 8501 ja 8541 ).  
8541 90 00  osat  
HS-selityksissä, nimikkeessä 8541 mainittujen osien lisäksi 
tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. pietsosähköisten kiteiden alustat ja kuoret; 
2. asennettujen puolijohteiden metallista, steatiitista jne. val ­
mistetut kuoret. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm.: 
a) sähköliittimet sähkövirran johtamiseksi kosketinkärkien ja 
elektrodien välillä (alanimike 8536); 
b) grafiittiosat (alanimike 8545 90 90).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 496  
8542  Elektroniset integroidut piirit ja mikromoduulit  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat vaihdettavat esiohjelmoidut 
muistimoduulit, jotka ovat alanimikkeisiin 8470 10 00 ja 
8543 70 10 kuuluvien elektronisten käännöslaitteiden integ ­
roituja monoliittipiirejä. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu elektroniikassa käytettävät 
kiekot, jotka koostuvat kemiallisista alkuaineista, joihin on 
lisätty epäpuhtausatomeja, myös kiillotetut tai epitaksiaaliker ­
roksella päällystetyt edellyttäen, että niihin ei ole selektii ­
visesti lisätty epäpuhtausatomeja tai niitä ei ole selektiivisesti 
uutettu (diffuusio) erityisten alueiden luomiseksi (ni ­
mike 3818 00)  
8542 31 10 ja 
8542 31 90  Prosessorit ja ohjaimet, myös muistilla varustetut, muun ­
timet, loogiset piirit, vahvistimet, kello- ja ajastinpiirit tai 
muut piirit  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat: 
1. mikrosuorittimet eli mikroprosessoriyksiköt (MPU) ovat 
integroituja piirejä, jotka voidaan määritellä laitteiksi, 
jotka suorittavat primäärisiä käsky- ja suoritustoimintoja 
sekä järjestelmän ohjaustoimintoja. Mikrosuorittimissa on 
seuraavat pääosat: 
— aritmeettislooginen yksikkö (ALU); 
— käskydekooderi ja ohjelmalaskuri; 
— ohjausyksikkö; 
— syöttö- ja tulostusyksikkö (I/O-yksikkö) muihin laittei ­
siin muodostettavia yhteyksiä varten. 
Mikrosuoritin voi toimia vain jos sisäisen muistin lisäksi 
käytetään ulkoista muistia tai muuta laitetta. 
Niissä voi olla yksi tai useita mikro-ohjelmamuisteja 
(ROM, RAM) mikrokäskyjen latausta tai tallusta varten. 
Tämä lisää ohjausyksikön käytettävissä olevien primääris ­
ten käskyjen määrää. 
Mikro-ohjelmalukumuisti (ROM), joka saattaa sisältyä 
mikrosuorittimeen, on tarkoitettu binaaristen peruskäs ­
kyjen tallennukseen, eikä sitä voida pitää todellisena oh ­
jelmamuistina, johon tallennetaan suoritettavat käskyt. 
Näihin tuotteisiin saattaa kuulua käskyjen välimuisti tai 
mikro-oheislaitetoimintoja. 
Tähän kuuluvat myös mikrosuorittimet, jotka on kehitetty 
tiettyä sovellusta varten ja jotka perustuvat tilauspiiri- 
(”full custom”), porttimatriisi- (”gate array”) tai 
normaalipari- (”standard cell”) rakenteeseen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 497  
Mikrosuorittimen käsittelykapasiteetti tarkoittaa aritmeettis ­
loogisen yksikön työrekisteri (akun) yhdessä mikrokäskyjak ­
sossa käsittelemän sanan pituutta. 
2. mikro-ohjaimet ja microcomputer-piirit ovat integroituja 
piirejä, joissa on ainakin seuraavat pääosat: 
— mikrosuoritin eli mikroprosessoriyksikkö (MPU); 
— ohjelmamuisti (esim. RAM, ROM, PROM, EPROM, 
E 2 ROM, flash E  2 PROM), joka on liitetty käskydekoo ­
deriin ja sisältää ohjelman, joka määrittää käskyohjel ­
majakson; 
— tietomuisti (esim. RAM tai E  2 PROM), johon ei pääse 
sirun ulkopuolelta, toisin kuin mikrosuorittimessa; 
— ulkoinen väylä (tiedoille, osoitteille tai käskyille). 
Mikro-ohjaimet on ohjelmoitu tai ne voidaan ohjelmoida 
suorittamaan tiettyjä toimintoja ja vain tiettyyn käyttöön 
(esim. televisiovastaanottimia, videosignaalien tallennus- 
tai toistolaitteita tai mikroaaltouuneja varten). 
Microcomputer-piirit voivat toimia erillisinä yksikköinä 
(stand alone) ja yleiskäytössä erilaisissa koneissa (esim. 
keskustietokoneet, pientietokoneet ja henkilökohtaiset tie ­
tokoneet, PC). Microcomputer-piirit voidaan ohjelmoida 
vapaasti käyttäjän tarpeiden mukaisesti. 
Tähän kuuluvat myös mikro-ohjaimet, jotka on kehitetty 
tiettyä sovellusta varten ja jotka perustuvat tilauspiiri- 
(”full custom”), porttimatriisi- (”gate array”) tai 
normaalipari- (”standard cell”) rakenteeseen. 
Mikro-ohjaimen tai microcomputer-piirin käsittelykapasi ­
teetti tarkoittaa aritmeettisloogisen yksikön työrekisteri 
(akun) yhdessä mikrokäskyjaksossa käsittelemän sanan 
pituutta. 
3. ohjauspiirit, jotka ovat integroituja piirejä, joilla ohjataan 
prosessin tai koneen (esim. automaattisen tietojenkäsittely ­
koneen) toimintaa. Ohjauspiirit (esimerkiksi levymuistiyk ­
siköiden, muistien, sähkömoottorien tai katodisädeputkien 
ohjauspiirit) voivat yleensä tulkita signaaleja ja määrittää 
tämän perusteella tiettyjen toimintojen (esim. automaatti ­
sen tietojenkäsittelyjärjestelmän tietojen syötön, käsittelyn, 
tallennuksen ja tulostuksen) ajoituksen ja järjestyksen.  
8542 31 10  tämän ryhmän 8 huomautuksen 3 kohdan b alakohdassa 
eritellyt tavarat  
Ks. HS-selitykset, nimike 8542, III osa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 498  
8542 32 10  tämän ryhmän 8 huomautuksen 3 kohdan b alakohdassa 
eritellyt tavarat  
Ks. HS-selitykset, nimike 8542, III osa.  
8542 32 45  staattiset hakumuistit (S-RAMit), myös hakuvälimuistit 
(cache-RAMit)  
Hakuvälimuistit (cache-RAMit) ovat staattisia hakumuisteja, 
joiden hakuaika on nopeampi kuin keskusmuistin. Hakuväli ­
muisteja käytetään yleensä tilapäisenä puskurimuistina, jonka 
tarkoitus on sovittaa tietokoneen keskusyksikön ja keskus ­
muistin nopeuden ero.  
8542 32 61 – 
8542 32 75  sähköllä pyyhittävät ohjelmoitavat lukumuistit (E  2 PRO­
Mit), myös flash E  2 PROMit  
E 2 PROMit ovat yleensä tavuttain pyyhittäviä muisteja. 
Flash E  2 PROMit ovat muisteja, jotka tunnetaan myös nimellä 
”flash-muisti”, ”flash EPROM” tai ”flash EEPROM”. 
Flash-muistit voivat perustua EPROM- tai E  2 PROM-teknolo ­
giaan, ja ne ovat sähköllä pyyhittäviä, joko kokonaisuudes ­
saan (”bulk wise”) tai sektoreittain (”page or block wise”). 
Näiden muistien ohjelmointi, luku ja pyyhintä voidaan tehdä 
kaksoisvirtalähteessä tai yksittäisessä virtalähteessä. 
EPROM-teknologiaan perustuvissa flash-muisteissa on yksit ­
täisistä transistorisoluista koostuva matriisirakenne. 
E 2 PROM-teknologiaan perustuvissa flash-muisteissa on mat ­
riisirakenne, joka koostuu kahden tai useamman transistorin 
taikka yhden transistorin soluista yhdistettyinä yhteen trans ­
itoriin sektoria (”page or block”) kohti. Jälkimmäinen tyyppi 
eroaa lisäksi EPROM-teknologiaan perustuvista muisteista 
siinä, että siinä on joukko tyypillisiä E  2 PROM-elementtejä 
(esim. E  2 PROM-käskykanta).  
8542 32 90  muut muistit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sisältöhakuiset muistit 
(CAM-muistit) ja ferrosähköiset muistit. 
Sisältöhakuiset muistit (CAM-muistit) ovat sisältöosoitettuja 
(assosiatiivisia) muistilaitteita. Näiden laitteiden muistipaikat 
määritetään sisällön tai sisällön osan mukaan, ei nimen tai 
paikan (osoitteen) mukaan. 
Ferrosähköiset muistit ovat haihtumattomia (non-volatile) 
muisteja, jotka on saatu yhdistämällä ferrosähköisiä materiaa ­
leja ja puolijohdemateriaaleja. Ferrosähköinen materiaali säi ­
lyttää sähköisen polariteetin ulkoisen sähkökentän puuttuessa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 499  
Nämä laitteet ovat sähköisesti ohjelmoitavia ja pyyhittäviä.  
8542 39 10 ja 
8542 39 90  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. tilauslogiikkapiirit, jotka ovat käyttäjän määrittelemiä ja 
käyttäjää varten tuotettuja piirejä. Valmistusprosessiin 
kuuluu solujen (logiikkaporttien) reititys ja sijoittaminen 
tilausdiffuusiomaskien avulla. Tilauslogiikkapiirit on suun ­
niteltu suorittamaan sovelluskohtaisia toimintoja. Niitä 
kutsutaan sovelluskohtaisiksi integroiduiksi piireiksi (asia ­
kaspiiri, ASIC); 
2. porttimatriisit, jotka ovat integroituja logiikkapiirejä, jotka 
koostuvat kiinteään, säännölliseen matriisiin järjestetyistä 
ohjelmoimattomista logiikkaelementeistä (transistorisoluis ­
ta, jotka muodostavat AND-, NAND-, OR- tai 
NOR-portteja). Porttimatriisipiirit ohjelmoidaan yhdis ­
tämällä näitä logiikkaelementtejä käyttäjän määräämällä 
tavalla käyttäen yhtä tai useaa metallointikuviota; 
3. vakioalkiopiirit, jotka ovat integroituja logiikkapiirejä, 
jotka koostuvat ennalta määriteltyjen osavirtapiirien ja 
kiinteiden alipiirien käyttäjäkohtaisesta järjestelystä. 
Nämä osavirtapiirit ja alipiirit voivat sisältää kaikkia in ­
tegroituja toimintoja (esim. logiikka- tai muistitoiminnon); 
4. ohjelmoitavat logiikkapiirit, jotka ovat integroituja piirejä, 
jotka koostuvat kiinteistä logiikkaelementeistä. Käyttäjä 
määrittää piirin toiminnon polttamalla elementtien välisiä 
sulakkeita tai ohjelmoimalla logiikkaelementtien väliset 
yhteydet sähköisesti; 
5. standardilogiikkapiirit, jotka ovat integroituja logiikkapii ­
rejä, joissa on vähemmän kuin 150 logiikkaporttia (esim. 
AND, NAND, OR tai NOR). Näihin laitteisiin voi kuulua 
useita toimintoja tai identtisten ja riippumattomien toimin ­
tojen ryhmiä; 
6. liitäntäpiirit, jotka ovat integroituja piirejä, jotka toimivat 
(esim. koodimuunnoksen, bittitason sarja- ja rinnakkais ­
muunnoksen tai synkronoinnin avulla) erilaisten ohjelmi ­
en, integroitujen piirien, oheislaitteiden tai järjestelmien 
yhdistäjinä. 
7. mikro-oheislaitteet ovat integroituja piirejä, jotka suoritta ­
vat tiettyjä toimintoja täydentäen mikrosuorittimia, 
mikro-ohjaimia tai microcomputer-piirejä ja parantavat 
näiden ulkoisia tietoliikenne-, ohjaus- ja liitäntätoimintoja. 
Mikro-oheislaitteen tekninen määritelmä ilmaisee selvästi 
laitteen suhteen ja alistuksen mikrosuorittimeen, 
mikro-ohjaimeen tai microcomputer-piiriin nähden.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 500  
Tietoliikenne-, ohjaus- ja liitäntätoiminnot voivat koostua 
väyläohjaimista, muistiohjaimista (DRAM-ohjaimista, 
muistinhallintayksiköistä (MMU) ja suoramuistisiirto 
(DMA) -ohjaimista) tai oheislaiteohjaimista (graafisista 
ohjaimista, lähiverkko-ohjaimista, asynkronisista linjaso ­
vittimista (UART), näppäimistöohjaimista ja massamuis ­
tiohjaimista); 
8. älytehopiirit (smartpower circuits), jotka ovat integroituja 
analogiapiirejä, joissa on yhdistetty analogia- ja digitaa ­
lipiirejä (tehotransistoreja) ohjaamaan loogisia lähtösignaa ­
leja ja lähtötehosignaaleja. Näiden laitteiden avulla voi ­
daan esim. rajata sisäisiä tehohäviöitä ja välttää ja etsiä 
vikoja. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu ohjelmoitavat 
lukumuistit (PROM) (alanimike 8542 32 90).  
8542 39 10  tämän ryhmän 8 huomautuksen 3 kohdan b alakohdassa 
eritellyt tavarat  
Ks. HS-selitykset, nimike 8542, III osa.  
8543  Sähkökoneet ja -laitteet, joilla on itsenäinen tehtävä, muu ­
alle tähän ryhmään kuulumattomat  
8543 70 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. sähköstaattiset laitteet (esim. nukkauslaitteet); 
2. elektroluminesenssilaitteet, tavallisesti kaistaleiden, levy ­
jen tai paneelien muodossa; 
3. lämpövoimageneraattorit, joissa on eri määrästä lämpöpa ­
reja koostuva lämpösähköparisto sekä lämmönlähde 
(esim. butaanikaasu) ja jotka tuottavat tasavirtaa Seebec ­
kin ilmiöön perustuen; 
4. staattisen sähkövarauksen poistolaitteet; 
5. demagnetointilaitteet; 
6. iskuaaltogeneraattorit; 
7. digitaaliset lentotietonauhurit (”mustat laatikot”), jotka 
ovat tulen- ja iskunkestäviä elektronisia laitteita yksityis ­
kohtaisen lentoa koskevan tiedon jatkuvaa, lennon aikana 
tapahtuvaa tallentamista varten; 
8. langattomat infrapunalaitteet televisiovastaanottimien, vi ­
deonauhureiden ja muiden sähkölaitteiden kaukosäätöä 
varten;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 501  
9. elektroniset äänitehostelaitteet, joita käytetään sähkökita ­
roiden oheislaitteina erilaisten tehosteiden (esim. äänen 
toisinnon, särön tai kaiun) tuottamista varten. Nämä lait ­
teet eivät ole samassa kuoressa kuin kitara, mutta ne on 
kytketty kitaraan ja tehovahvistimeen kaapelin välityksel ­
lä; 
10. näkövammaisille tarkoitetut elektroniset lukulaitteet. 
Näissä laitteissa on samaan kuoreen sijoitettuna kamera, 
joka skannaa alkuperäisen tekstin (esim. sanomalehdestä 
tai kirjasta) ja monitori, joka toistaa sen suurennettuna. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös pienet elektroniset 
laitteet, joita ei ole asennettu aluslaatalle (mukaan luettuna 
nk. minitietokoneet) ja joita voidaan käyttää muodostamaan 
sanoja ja lauseita, jotka ne kääntävät halutulle vieraalle kie ­
lelle ko. laitteissa käytetyistä muistimoduuleista riippuen 
(elektroniset sanakirjat). Näissä laitteissa on aakkosnumee ­
rinen näppäimistö ja neliön tai suorakaiteen muotoinen näyt ­
tö. Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu samankal ­
taiset laitteet, joissa on laskutoimintoja (nimike 8470). 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm.: 
a) sähköstaattiset suodattimet ja sähkömagneettiset veden ­
puhdistuslaitteet (nimike 8421); 
b) ultraviolettisäteilylaitteet maidon käsittelyä varten (ni ­
mike 8434); 
c) laitteet erilaisten tavaroiden (erityisesti metalliosien) ultra ­
äänellä puhdistamista varten sekä ultraäänigeneraattorit 
(8479); 
d) ultraäänihitsauslaitteet (nimike 8515); 
e) lääketieteellisiin tarkoituksiin käytettävät ultraviolettisätei ­
lylaitteet, myös jos niiden käyttäjä voi olla muu henkilö 
kuin lääkäri. (nimike 9018); 
f) sähköiset säätäjät sähköisten ja muiden muuttujien sää ­
tämistä varten(nimike 9032).  
8544  Eristetty (myös emaloitu tai anodisoitu) lanka ja kaapeli 
(myös koaksiaalikaapeli) sekä muut eristetyt sähköjohti ­
met, myös jos niissä on liittimiä; valokaapelit, joissa kul ­
lakin kuidulla on oma kuorensa, myös jos niihin on yhdis ­
tetty sähköjohtimia tai jos niissä on liittimiä  
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu: 
a) painettujen piirien muodossa olevat joustavat sähköjohti ­
met (nimike 8534 00); 
b) erikseen tullille esitettävät kaapeleiden tai muiden sähkö ­
johtimien liittimet ja pistokkeet (nimike 8535 tai 8536); 
c) valokaapeleiden liittimet (alanimike 8536 70 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 502  
8544 42 10  jollaisia käytetään tietoliikenteessä  
Ks. HS-selitykset, nimike 8544. 
Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”jollaisia käytetään tietolii ­
kenteessä” tarkoitetaan myös tietoliikenneverkoissa käytettä ­
viä liittimillä varustettuja sähköjohtimia, joilla esim. yhdis ­
tetään automaattinen tietojenkäsittelykone modeemiin. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu: 
a) liittimillä varustetut sähköjohtimet, joita käytetään eri lait ­
teiden yhdistämiseen (esim. DVD-soitin yhdistetään mo ­
nitoriin tai automaattinen tietojenkäsittelykone yhdistetään 
monitoriin, kirjoittimeen, näppäimistöön, projektoriin 
jne.); 
b) sähköjohtimet, jotka on suunniteltu asennettaviksi konei ­
siin, esim. automaattiseen tietojenkäsittelykoneeseen tai 
sen yksikköön, koneen eri sisäisten osien yhdistämiseksi; 
c) sähköjohtimet, joilla ainoastaan syötetään virtaa, kuten 
sähköjohdot.  
8544 49 20  jollaisia käytetään tietoliikenteessä, enintään 80 V:n jän ­
nitettä varten  
Alanimikkeen 8544 42 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
8544 70 00  valokaapelit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös esimerkiksi televies ­
tintäkäyttöön tarkoitetut valokaapelit, joissa kukin kuitu on 
päällystetty kaksikerroksisella akrylaattipolymeerillä ja sul ­
jettu suojaavaan vaippaan. Päällysteen sisäkerros on pehmeää 
akrylaattia ja ulkokerros kovaa akrylaattia, jonka pinta on 
päällystetty värikerroksella, joita on monia eri värejä. 
Yksittäisen valokuidun päällyste eristää kuidun rakenteelli ­
sesti ja suojaa sitä muun muassa murtumiselta.
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 503  
1. Valokuidun ydin (lasikuituydin). 
2. Valokuidun kuori (lasi). 
3. Sisäkerros pehmeää akrylaattia. 
4. Väritunniste. 
5. Ulkokerros kovaa akrylaattia.  
8545  Hiilielektrodit, hiiliharjat, lampunhiilet, paristohiilet ja 
muut grafiitista tai muusta hiilestä valmistetut tavarat, 
jollaisia käytetään sähkötarkoituksiin, myös jos niissä on 
metallia  
8545 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. hiilet ukkossuojia varten; 
2. sähköisten säätölaitteiden ja reostaattien koskettimet. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. hiilipitoiset elektro ­
dimassat (nimike 3824)  
8547  Sähkökoneiden tai -laitteiden eristystarvikkeet, joitakin 
vähäisiä valettaessa tai puristettaessa ainoastaan yhteen ­
liittämistarkoituksessa kiinnitettyjä metalliosia (esim. kier ­
teitettyjä hylsyjä) lukuun ottamatta kokonaan eristys ­
aineesta valmistettuja, muut kuin nimikkeen 8546 eris ­
timet; sähköjohdinputket ja niiden liitoskappaleet, epäja ­
loa metallia, eristysaineella vuoratut  
8547 20 00  muovia olevat eristystarvikkeet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. eristysosat, jotka on 
valmistettu puristamalla hartsilla kyllästettyä lasikuitua tai 
asettamalla päällekkäin tai puristamalla yhteen paperia tai 
kudottua ainetta olevia kerroksia, jotka on kyllästetty keino ­
tekoisilla hartseilla, edellyttäen, että ko. tuotteet ovat kovia ja 
jäykkiä (ks. HS-selitysten 39 ryhmän yleisohjeet, ”muovin ja 
muun kuin tekstiiliaineen yhdistelmät”, d kohta).  
8547 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. paperista, pahvista tai 
kartongista, asbestisementistä ja kiilteestä valmistetut eristys ­
tarvikkeet sekä HS-selityksissä nimikkeen 8547 kohdassa B 
mainitut johdinputket ja niiden liitoskappaleet.  
8548  Galvaanisten parien, galvaanisten paristojen ja sähköak ­
kujen jätteet ja romu; loppuunkäytetyt galvaaniset parit 
ja paristot sekä loppuunkäytetyt sähköakut; koneiden ja 
laitteiden sähköosat, muualle tähän ryhmään kuulumatto ­
mat 
8548 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. sähkökäämit, joissa ei ole magneettisydäntä ja jotka sopi ­
vat käytettäviksi eri nimikkeisiin kuuluvissa koneissa tai 
laitteissa, esim. nimikkeen 8504 muuntajissa ja nimik ­
keen 8505 sähkömagneeteissa (tämän jakson 2 huomautuk ­
sen c alakohdan soveltaminen);  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 504  
2. viivelinjat, joita käytetään esim. automaattisissa tietojenkä ­
sittelykoneissa tai televisiovastaanottimissa; 
3. elektroniset suodattimet, joita käytetään sähkömagneettis ­
ten, sähkömekaanisten tai sähköakustisten värähtelyjen eri 
taajuuksien selektiiviseen lähettämiseen; 
4. ferriitin tai muiden keraamisten aineiden elementit (esim. 
ultrasuurtaajuuslähettimien kiertoelimissä käytettävät tai 
sähkökaapeleiden suurtaajuussuodattimina käytettävät), 
jotka ovat sähköosia ja jotka sopivat yhtä hyvin käytettä ­
viksi tämän ryhmän eri nimikkeiden koneissa ja laitteissa.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 505  
XVII JAKSO  
KULKUNEUVOT, ILMA-ALUKSET JA ALUKSET SEKÄ NIIHIN 
RINNASTETTAVAT KULJETUSVARUSTEET 
Lisähuomautus 2  XVI jakson 3 lisähuomautuksen selittävät huomautukset 
koskevat soveltuvin osin tätä jaksoa.  
86 RYHMÄ  
RAUTATIEVETURIT, RAITIOMOOTTORIVAUNUT JA MUU 
LIIKKUVA KALUSTO SEKÄ NIIDEN OSAT; RAUTATIE- JA 
RAITIOTIERADAN VARUSTEET JA KIINTEÄT LAITTEET SEKÄ 
NIIDEN OSAT; KAIKENLAISET MEKAANISET (MYÖS 
SÄHKÖMEKAANISET) LIIKENNEMERKINANTOLAITTEET 
8602  Muut veturit; tenderit  
8602 10 00  dieselsähköveturit  
Useimmat kiskoliikenteessä käytettävät dieselmoottorit ovat 
dieselsähkömoottoreita.  
8603  Itseliikkuvat rautatie- tai raitiotievaunut, muut kuin ni ­
mikkeeseen 8604 kuuluvat  
8603 10 00  ulkoisella virtalähteellä toimivat  
Ks. HS-selitykset, nimike 8603, A kohta.  
8606  Rautatien tai raitiotien tavaravaunut, itseliikkumattomat  
8606 91 10  erittäin radioaktiivisten aineiden kuljetukseen erityisesti 
suunnitellut ( Euratom ) 
Tämän alanimikkeen rautatie- ja raitiotietavaravaunuissa on 
oltava kiinteänä osana säteilysuojaus, joka estää tehokkaasti 
säteilyn pääsyn ympäristöön.  
8606 91 80  muut  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat lämpöeristetyt vaunut ja jääh ­
dytysvaunut, muut kuin alanimikkeeseen 8606 10 00 kuu ­
luvat. 
Lämpöeristetyt vaunut ovat ajoneuvoja, joissa on jokin muu 
jäähdytysmenetelmä (jäävesi, kuivajää, eutektiset levyt, nes ­
temäinen kaasu, jne.) kuin jäähdytyskone. 
Jäähdytysvaunut ovat lämpöeristettyjä ajoneuvoja, jotka on 
varustettu (paineella, absorptiolla tai jolloin muulla tavalla 
toimivalla) jäähdytyskoneella.  
8607  Rautatien tai raitiotien veturien tai muun liikkuvan ka ­
luston osat  
8607 11 00 – 
8607 19 90  telit, bissel-telit, akselit ja pyörät sekä niiden osat  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. veturien telit ja bissel-telit,  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 506  
2. bissel-telit, jotka ovat telin ja bisselin yhdistelmiä ja joita 
myös käytetään vetureissa, 
3. raitiotie- ja rautatievaunujen ja vetureiden moottoritelit 
(telit, joissa on sisäänrakennettu sähkömoottori), 
4. matkustaja- ja tavaravaunujen telit. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös mm. telien ja 
bissel-telien osat, esim. telien hydrauliset iskunvaimentimet. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuitenkaan kuulu jouset (ni ­
mike 7320). 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös mm. HS-selityksissä 
nimikkeen 8607 kohdissa 2 ja 3 mainitut akselit, myös 
asennetut, sekä pyörät ja niiden osat. 
Umpikumirenkaita ja pneumaattisia renkaita ei luokitella 
näihin alanimikkeisiin pyörien osina (nimike 4011 tai 4012).  
8607 21 10 – 
8607 29 00  jarrut ja niiden osat  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu nk. kiskojarrut (ni ­
mike 8608 00 00). 
Näihin alanimikkeisiin eivät myöskään kuulu määrätyt jar ­
run osat kuten hanat ja venttiilit, esim. kuljettajan jarruvent ­
tiili (alanimike 8481 20 90).  
8607 91 10 – 
8607 99 80  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 8607 kohdissa 4 ja 8–11 mainit ­
tujen osien lisäksi näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös 
mm. vetureiden kiertokanget ja kytkintangot.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 507  
87 RYHMÄ  
KULJETUSVÄLINEET JA KULKUNEUVOT, MUUT KUIN RAUTATIEN 
TAI RAITIOTIEN LIIKKUVAAN KALUSTOON KUULUVAT, SEKÄ 
NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET  
Yleisohjeita  
1. Yhdistetyssä nimikkeistössä ilmaisulla ”uudet ajoneuvot” tarkoitetaan 
ajoneuvoja, joita ei ole koskaan rekisteröity.  
2. Yhdistetyssä nimikkeistössä ilmaisulla ”käytetyt ajoneuvot” tarkoite ­
taan ajoneuvoja, jotka on vähintään kerran rekisteröity.  
8701  Traktorit, muut kuin nimikkeeseen 8709 kuuluvat  
8701 10 00  yksiakseliset puutarhatraktorit (”pedestrian-controlled 
tractors”)  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 8701 kuudennessa ja seitsemännessä kappaleessa ku ­
vaillut ajoneuvot, mukaan lukien telaketjuilla varustetut yk ­
siakseliset puutarhatraktorit. Tällaisia traktoreita käytetään 
pääasiallisesti puutarhaviljelyssä. 
Vaihdettavat työvälineet (äkeet, aurat jne.), jotka on tarkoi ­
tettu käytettäviksi yksiakselisissa puutarhatraktoreissa, luoki ­
tellaan kuitenkin erikseen, vaikka ne olisi asennettu ao. trak ­
toriin. 
Kuitenkin jos työväline on kiinteästi asennettu moottorilla 
varustettuun alustaan, ja työväline ja moottori muodostavat 
yhden mekaanisen yksikön, ko. yksikkö luokitellaan samaan 
nimikkeeseen kuin työkone. Tämä koskee moottoroituja au ­
roja ja moottoroituja kultivaattoreita (nimike 8432).  
8701 30 00  telaketjutraktorit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. traktorityyppiset ajo ­
neuvot, jotka on varustettu erittäin leveillä telaketjuilla (ns. 
rinnetampparit) ja joilla tasoitetaan lunta esim. laskettelurin ­
teissä. 
Vaihdettavat työvälineet (puskulevyt, pyörivät lumiaurat 
jne.), vaikka ne esitettäisiin tullattaviksi tamppauskoneen 
kanssa, luokitellaan ao. nimikkeisiinsä (nimikkeet 8430, 
8479 jne.), myös silloin, kun työvälineet on asennettu 
ajoneuvoon.  
8701 90 11 – 
8701 90 90  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat traktoreina käytettäviksi tar ­
koitetut nk. ”mönkijät”, joilla on seuraavat ominaisuudet: 
— kaksikahvainen ohjaustanko, jossa on hallintalaitteet ajo ­
neuvon ohjaamista varten; ajoneuvo ohjautuu kahta et ­
upyörää kääntämällä, ja ohjaus perustuu autoille ominai ­
seen Ackerman-periaatteella toimivaan ohjausjärjestel ­
mään;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 508  
— jarrut kaikissa pyörissä; 
— automaattikytkin ja peruutusvaihde; 
— moottori, joka on erityisesti tarkoitettu vaikeisiin 
maasto-oloihin ja joka kykenee lyhyellä välityssuhteella 
tuottamaan riittävän tehon ajoneuvoon liitettyjen laittei ­
den tai varusteiden hinaamiseen; 
— voimansiirto pyöriin on akselivälitteinen eikä ketjuvälit ­
teinen; 
— renkaissa on syvä kuviointi, joka sopii vaikeisiin 
maasto-oloihin; 
— jokin kytkentälaite, esimerkiksi vetokoukku, jonka 
avulla ajoneuvo pystyy vetämään tai työntämään vähin ­
tään kaksi kertaa oman kuivapainonsa; 
— vetokyky (jarruton perävaunu) on vähintään kaksi kertaa 
ajoneuvon kuivapaino. Tämä voidaan osoittaa seuraavien 
avulla: tekninen asiakirja, käyttäjän opas taikka valmis ­
tajan tai kansallisen viranomaisen antama todistus, jossa 
ilmoitetaan tarkasti kilogrammoina mönkijän vetokyky 
ja kuivapaino (ajoneuvon paino ilman nesteitä, matkus ­
tajia ja rahtia). 
Jos kyseisillä ajoneuvoilla on kaikki edellä luetellut ominai ­
suudet ja ajoneuvot ovat alanimik ­
keitä 8701 90 11–8701 90 50 koskevien selittävien huomau ­
tusten mukaisia, ne on luokiteltava maataloustai metsätrak ­
toreiksi. Muussa tapauksessa ne kuuluvat alanimikkee ­
seen 8701 90 90. 
Jos kyseisillä nk. ”mönkijöillä” ei ole kaikkia edellä luetel ­
tuja ominaisuuksia, ne on luokiteltava nimikkeeseen 8703. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu myöskään nk. ”urheilu ­
mönkijät” (nimike 8703 tai alanimike 9503 00 10 [ks. tätä 
alanimikettä koskevat selittävät huomautukset]).  
8701 90 11 – 
8701 90 50  maataloustraktorit (muut kuin yksiakseliset puutarhat ­
raktorit) ja metsätraktorit, pyörillä varustetut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat maatalous- ja metsätrakto ­
rit, joissa on vähintään kolme pyörää ja jotka on rakenteensa 
ja laitteidensa perusteella selvästi tarkoitettu käytettäviksi 
maataloudessa, puutarhaviljelyssä tai metsätaloudessa. 
Tällaisten ajoneuvojen ajonopeus on yleensä enintään 45 km 
tunnissa. 
Niiden moottorit pystyvät tuottamaan suurimman mahdolli ­
sen vetovoiman esimerkiksi käytettäessä lukittavaa tasaus ­
pyörästöä. 
Niiden renkaissa on syvä kuviointi, joka sopii maatalouteen, 
puutarhaviljelyyn tai metsätalouteen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 509  
Maataloustraktoreissa on tavallisesti hydraulinen laite, joka 
nostaa ja laskee maatalouskoneita ja -laitteita (äkeitä, auroja 
jne.), voiman ulosotto, joka välittää moottorin voimaa mui ­
den koneiden tai välineiden käyttämiseen, ja perävaunujen 
kytkentälaite. Näissä traktoreissa voi olla myös hydraulinen 
laite, joka on tarkoitettu liikuttamaan nosto- ja kuormaus ­
laitteita (heinäkuormaajia, lantakuormaajia jne.), jos jälkim ­
mäiset katsotaan lisälaitteiksi. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös erikoisvalmisteiset 
maataloustraktorit, esim. traktorit, joissa on korotettu alusta 
ja joita käytetään viini- ja taimitarhoissa, rinteissä käytettä ­
vät traktorit ja työkalujen ja -välineiden kuljetustraktorit. 
Vaikka maanviljelyksessä käytettävä vaihdettava työväline 
olisi tullaushetkellä asennettuna traktoriin, se luokitellaan 
kuitenkin asianmukaiseen nimikkeeseensä (nimike 8432, 
8433 jne.). 
Metsätraktoreiden erityinen ominaisuus on pysyvästi kiinni ­
tetty vintturi, jolla voidaan vetää puutavaraa. 
Tämän ryhmän 2 huomautuksen mukaisesti näiden ala ­
nimikkeiden traktoreissa voi olla myös tiettyjä ominaisuuk ­
sia, joiden avulla traktoreita voidaan pääkäyttötarkoituksen 
ohella käyttää myös maataloustai metsäkoneiden ja -laittei ­
den, työkalujen, lannoitteiden, siementen jne. kuljettami ­
seen. 
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu ruohonleikkurit (joista 
käytetään nimitystä ajoleikkurit tai puutarhatraktorit), joissa 
on kiinteästi asennettu leikkuri ja ainoastaan yksi voiman 
ulosotto leikkuulaitteen käyttämistä varten (ks. alanimikkei ­
den 8433 11 10–8433 19 90 selittävät huomautukset).  
8701 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. huoltotöissä käytettävät traktorit; 
2. yksiakseliset traktorit nivelohjattavia moottoriajoneuvoja 
varten.  
8703  Autot ja muut moottoriajoneuvot, pääasiallisesti henki ­
lökuljetukseen suunnitellut (muut kuin nimikkee ­
seen 8702 kuuluvat), myös farmariautot ja kilpa-autot  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat ”monikäyttöajoneuvot” kuten 
moottoriajoneuvot, joilla voidaan kuljettaa sekä henkilöitä 
että tavaroita. 
1. Avolavatyyppiset (pick-up-tyyppiset): 
Avolavatyyppisessä (pick-up) ajoneuvossa on yleensä 
useampi kuin yksi istuinrivi, ja se muodostuu kahdesta 
erillisestä tilasta — suljetusta, henkilökuljetukseen tarkoi ­
tetusta matkustajatilasta ja tavarankuljetukseen tarkoite ­
tusta avoimesta tai katetusta tavaratilasta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 510  
Tällainen ajoneuvo on kuitenkin luokiteltava nimikkee ­
seen 8704, jos sen tavaratilan lattian enimmäissisäpituus 
on yli 50 prosenttia ajoneuvon akselivälin pituudesta tai 
jos siinä on enemmän kuin kaksi akselia. 
2. Pakettiautotyyppiset: 
Pakettiautotyyppisen ajoneuvon, jossa on useampi kuin 
yksi istuinrivi, on täytettävä nimikettä 8703 koskevissa 
HS-selityksissä mainitut edellytykset. 
On kuitenkin huomattava, että pakettiautotyyppinen ajo ­
neuvo, jossa on yksi istuinrivi ja jonka takaosassa ei ole 
kiinteitä kiinnityspisteitä tai -varusteita istuinten ja turva ­
laitteiden kiinnittämiseksi, riippumatta siitä, onko henki ­
lö- ja tavaratilan välissä kiinteä väliseinä tai tilanjakaja 
taikka onko korin sivupaneeleissa ikkunoita, on luokitel ­
tava nimikkeeseen 8704.  
8703 21 10 – 
8703 24 90  muut ajoneuvot, joissa on kipinäsytytteinen iskumäntä ­
moottori  
Sylinteritilavuuden määrittelystä, ks. alanimikkei ­
den 8407 31, 8407 32, 8407 33 ja 8407 34 
HS-alanimikeselitykset. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. nimikkeen 8703 
HS-selitysten viidennessä ja kuudennessa kappaleessa tar ­
koitetut farmariautot ja monikäyttöajoneuvot. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös pienet kilpa-autot (nk. 
mikroautot), joissa ei ole koria. Niissä on kipinäsytytteinen 
iskumäntämoottori ja ne voivat saavuttaa melko korkeita 
nopeuksia.  
8703 31 10 – 
8703 33 90  muut ajoneuvot, joissa on puristussytytteinen mäntä ­
moottori (diesel- tai puolidieselmoottori)  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. nimikkeen 8703 
HS-selitysten viidennessä ja kuudennessa kappaleessa tar ­
koitetut farmariautot ja monikäyttöajoneuvot.  
8704  Tavarankuljetukseen tarkoitetut moottoriajoneuvot  
Nimikkeen 8703 selittävät huomautukset koskevat soveltu ­
vin osin tätä nimikettä. 
Sylinteritilavuuden määrittelystä, ks. alanimikkei ­
den 8407 31, 8407 32, 8407 33 ja 8407 34 
HS-alanimikeselitykset. 
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. nelivetoiset maastokäyt ­
töiset ajoneuvot, joissa on nivelikäs alusta ja joiden etuo ­
sassa on dieselmoottori ja ohjauslaitteilla varustettu ohjaa ­
mo. Niiden takaosa koostuu kaksipyöräisestä alustasta, jossa 
ei ole varusteita, mutta joka on suunniteltu niin, että siihen 
voi asentaa erilaisia varusteita. 
Tällaiset ajoneuvot eivät kuitenkaan kuulu tähän nimikkee ­
seen silloin, kun niihin on asennettu maatalouskoneita tai 
-laitteita tai muita erikoistarkoituksiin tarkoitettuja koneita 
ja laitteita (nimike 8705).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 511  
8704 10 10 ja 
8704 10 90  dumpperit, muut kuin teillä käytettävät  
1. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat pääasiallisesti ajoneuvot, 
joissa on edessä tai takana kippilaite tai avattava pohja ja 
jotka on erityisesti suunniteltu hiekan, soran, maan, ki ­
vien jne. kuljetukseen. Nämä ajoneuvot on tarkoitettu 
käytettäviksi louhoksissa, kaivoksissa, rakennustyömailla, 
tietöissä, lentokentillä ja satamissa. Näiden alanimikkei ­
den selittävien huomautusten jäljessä on piirrosesimerk ­
kejä erilaisista dumppereista. 
2. Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös pienet ajoneuvot, 
joita käytetään rakennustyömailla hiekan, rakennusjättei ­
den, sementin, tuoreen betonin jne. kuljettamiseen. 
Näissä kaksi- tai nelivetoisissa ajoneuvoissa on kiinteä 
tai nivelikäs alusta ja niihin on asennettu kippi yhden 
akselin ja kuljettajan istuin toisen akselin päälle. Kuljet ­
tajan istuimen ympärillä ei yleensä ole ohjaamokoppia.
  
8704 21 10  erittäin radioaktiivisten aineiden kuljetukseen erityisesti 
suunnitellut ( Euratom ) 
Alanimikkeen 8606 91 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 512  
8704 21 31 – 
8704 21 99  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. nimikkeen 8704 
HS-selitysten toisessa kappaleessa tarkoitetut monikäyttöajo ­
neuvot.  
8704 22 10  erittäin radioaktiivisten aineiden kuljetukseen erityisesti 
suunnitellut ( Euratom ) 
Alanimikkeen 8606 91 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
8704 23 10  erittäin radioaktiivisten aineiden kuljetukseen erityisesti 
suunnitellut ( Euratom ) 
Alanimikkeen 8606 91 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
8704 31 10  erittäin radioaktiivisten aineiden kuljetukseen erityisesti 
suunnitellut ( Euratom ) 
Alanimikkeen 8606 91 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
8704 31 31 – 
8704 31 99  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. nimikkeen 8704 
HS-selitysten toisessa kappaleessa tarkoitetut monikäyttöajo ­
neuvot.  
8704 32 10  erittäin radioaktiivisten aineiden kuljetukseen erityisesti 
suunnitellut ( Euratom ) 
Alanimikkeen 8606 91 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
8707  Korit (myös ohjaamot), nimikkeiden 8701–8705 mootto ­
riajoneuvoja varten  
8707 10 10  teollisesti asennettaviksi tarkoitetut  
Tässä alanimikkeessä ilmaisulla ”teollisesti asennettavat” 
tarkoitetaan ainoastaan koreja, joita käytetään uusien ajoneu ­
vojen sarjakokoamisessa moottoriajoneuvojen kokoamis- ja 
valmistustehtaissa (tai koreja, joita alihankkijat käyttävät 
osarakenteissa). 
Tämä alanimike koskee ainoastaan koreja, joita tosiasialli ­
sesti käytetään uusien ajoneuvojen tuotannossa. Näin ollen 
se ei koske samankaltaisia koreja, joita käytetään varaosina.  
8707 90 10  seuraaviin ajoneuvoihin teollisesti asennettaviksi tarkoi ­
tetut: alanimikkeen 8701 10 yksiakseliset puutarhatrak ­
torit; nimikkeen 8704 ajoneuvot, jotka on varustettu 
joko puristussytytteisellä mäntämoottorilla (diesel- tai 
puolidieselmoottori), jonka iskutilavuus on enintään 
2 500 cm  3 tai kipinäsytytteisellä mäntämoottorilla, jonka 
iskutilavuus on enintään 2 800 cm  3 ; nimikkeen 8705 eri ­
koismoottoriajoneuvot  
Ks. alanimikkeen 8707 10 10 selittävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 513  
Sylinteritilavuuden määrittelystä, ks. alanimikkei ­
den 8407 31, 8407 32, 8407 33 ja 8407 34 
HS-alanimikeselitykset.  
8708  Nimikkeiden 8701–8705 moottoriajoneuvojen osat ja tar ­
vikkeet  
Alanimikkeen 8707 10 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin teollisesti asennettaviksi tarkoitettuja osia ja 
tarvikkeita.  
8708 70 91  tähden muotoiset pyörännavat, valettu yhtenä osana, 
rautaa tai terästä  
Tämän alanimikkeen pyörännapoja käytetään tavallisesti 
linja-autoissa tai tavarankuljetukseen tarkoitetuissa ajoneu ­
voissa. Nämä pyörännavat ovat tähden muotoisia ja niissä 
on tavallisesti viisi tai kuusi sakaraa. Ne on suunniteltu 
käytettäviksi irrotettavissa vanteissa.  
8708 70 99  muut  
HS-selityksissä nimikkeen 8708 toisen kappaleen koh ­
dassa K mainittujen osien ja tarvikkeiden lisäksi tähän ala ­
nimikkeeseen kuuluvat mm. pyörän tasauspainot.  
8708 80 55  kallistuksen vakaimet; muut vääntövarret  
Kallistuksen vakaimet ovat ajoneuvoissa käytettäviä jousia, 
jotka siirtävät jousivoiman ajoneuvon yhdeltä puolelta toi ­
selle. 
Useimmat kallistuksen vakaimet ovat poikkileikkaukseltaan 
ympyränmuotoisia terästankoja, jotka on tavallisesti taivu ­
tettu U-kirjainta muistuttavaan muotoon. 
Kallistuksen vakaimet ovat ulkonäöltään tavallisesti 
seuraavanlaisia:
  
Vääntövarret ovat tavallisesti pyöreitä, mutta joskus myös 
neliön muotoisia terästankoja tai useiden suorakaiteen muo ­
toisten terästankojen yhdistelmiä. 
Vääntövarret ovat lineaarisia, ts. vääntömomentti, jota sovel ­
letaan varren toisessa päässä, on suhteessa vääntömomentin 
tuottamaan vääntökulmaan. 
Vääntövarsien ulkonäkö on tavallisesti seuraavanlainen:
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 514  
8708 99 10 – 
8708 99 97  muut  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu mm.: 
a) nimikkeiden 8702–8704 moottoriajoneuvojen alustat, il ­
man moottoria, mutta ohjaamolla varustetut (ni ­
mike 8702, 8703 tai 8704); 
b) henkilöautojen istuinten päänojat (nimike 9401 tai 9404).  
8709  Itseliikkuvat trukit, joissa ei ole nosto- eikä käsittelylait ­
teita ja jollaisia käytetään tehtaissa, varastoissa, 
satama-alueilla tai lentokentillä tavaran kuljetukseen ly ­
hyitä matkoja; traktorit, jollaisia käytetään rautatiease ­
milla; edellä mainittujen ajoneuvojen osat  
8709 11 10  erittäin radioaktiivisten aineiden kuljetukseen erityisesti 
suunnitellut ( Euratom ) 
Alanimikkeen 8606 91 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
8709 19 10  erittäin radioaktiivisten aineiden kuljetukseen erityisesti 
suunnitellut ( Euratom ) 
Alanimikkeen 8606 91 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  
8712 00  Polkupyörät (myös kolmipyöräiset tavarankuljetuspolku ­
pyörät), moottorittomat  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat epätäydelliset polkupyörät, 
joilla on täydellisten polkupyörien olennaiset ominaisuudet 
(yhdistetyn nimikkeistön 2 yleisen tulkintasäännön a alakoh ­
ta). 
Epätäydelliset polkupyörät, kootut tai kokoamattomat, luo ­
kitellaan nimikkeeseen 8712 00, jos niissä on runko, haa ­
rukka ja vähintään kaksi seuraavista osista: 
— pyörät, 
— kampilaite (ks. alanimikkeen 8714 96 30 selittävät huo ­
mautukset), 
— ohjausosa (mukaan luettuina ohjaustanko ja ohjainkan ­
natin), 
— jarrujärjestelmä.  
8713  Pyörätuolit ja muut liikuntarajoitteisten kulkuvälineet, 
myös moottoroidut tai muuten mekaanisella kuljetusko ­
neistolla toimivat  
8713 90 00  muut  
Erityisesti liikuntarajoitteisille suunnitellut moottoroidut kul ­
kuvälineet eroavat nimikkeen 8703 ajoneuvoista pääasiassa 
seuraavien ominaisuuksien perusteella: 
— huippunopeus on 10 km tunnissa, joka vastaa nopeaa 
kävelyvauhtia; 
— enimmäisleveys on 80 cm; 
— kulkuväline tukeutuu kulkualustaan kahden pyöräparin 
avulla;  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 515  
— kulkuvälineessä on käyttäjää helpottavia erityisvarusteita 
(esim. jalkatuet). 
Tällaisissa kulkuvälineissä voi olla: 
— ylimääräinen pyöräpari (kaatumisesteet); 
— helppokäyttöisiä ohjaus- ja muita hallintalaitteita (esim. 
ohjaussauva); tällaiset hallintalaitteet on yleensä sijoi ­
tettu jompaankumpaan käsinojaan; ne eivät ole koskaan 
erillisenä, säädettävissä olevana ohjaustankona. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat pyörätuolien kaltaiset säh ­
kötoimiset kulku-välineet, jotka on tarkoitettu yksinomaan 
liikuntarajoitteisten kuljettamiseen. Ne voivat näyttää seuraa ­
valta:
  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu mopedit (in ­
validimopedit), joissa on erillinen, säädettävissä oleva ohja ­
ustanko. Ne luokitellaan nimikkeeseen 8703 ja voivat näyt ­
tää seuraavalta:
  
8714  Nimikkeiden 8711–8713 kulkuneuvojen osat ja tarvik ­
keet ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 516  
8714 91 10 – 
8714 99 90  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. osat ja tarvikkeet, 
jotka on tarkoitettu seuraavien laitteiden valmistukseen, va ­
rustukseen tai korjaukseen: 
1. moottoripyörien ja polkupyörien sivuvaunut; 
2. pyörät, jotka on varustettu apumoottorilla, ts. pyörät, 
joita voidaan liikuttaa polkimien avulla ja jotka on varus ­
tettu apumoottorilla (jonka sylinteritilavuus on enintään 
50 cm  3 ); 
3. muut pyörät (mukaan lukien kolmipyöräiset tavarankul ­
jetuspolkupyörät) ilman moottoria.  
8714 94 20  jarrut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat jarrunavat. 
Jarrunavat ovat yleensä jalkajarrulla varustettuja napoja, 
joissa jarrutustoiminta saadaan aikaan polkimia taaksepäin 
polkemalla. 
Rumpujarrunavoissa jarrutustoiminta saadaan aikaan käsi ­
voimin vaijerin tai tangon välityksellä. 
Jarrunavat ovat ulkonäöltään tavallisesti seuraavanlaisia:
  
8714 94 90  osat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. jarruvivut. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu kumiset jar ­
rukengät (alanimike 4016 99 97) eivätkä jarruvaijerin suo ­
jukset (tavallisesti alanimike 8307 10 00 tai 8307 90 00).  
8714 96 30  kampilaitteet  
Kampilaitteissa on yleensä: 
— kasettilaakeri (ks. kuva 1), 
— yksi tai useampi hammaspyörä (josta käytetään myös 
nimitystä ketjupyörä, ketjuhammaspyörä, ratas tai kes ­
kiöratas), joka on yleensä kiinni oikeanpuoleisessa pol ­
jinkammessa (ks. kuva 2), ja 
— vasemmanpuoleinen poljinkampi (ks. kuva 3). 
Yhdistetyn nimikkeistön 2 yleisen tulkintasäännön a alakoh ­
dan mukaisesti tavara luokitellaan tähän CN-koodiin epätäy ­
dellisenä tavarana, olipa se koottuna tai kokoamattomana, 
myös esimerkiksi silloin, kun siinä on: 
— yksi tai useampi hammaspyörä, joka on yleensä kiinni 
oikeanpuoleisessa poljinkammessa,  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 517  
— yksi tai useampi hammaspyörä, joka on yleensä kiinni 
oikeanpuoleisessa poljinkammessa, ja vasen poljinkam ­
pi, tai 
— yksi tai useampi hammaspyörä, joka on yleensä kiinni 
oikeanpuoleisessa poljinkammessa, ja kasettilaakeri. 
Kuva 1
  
Kuva 2
  
Kuva 3
  
8714 99 50  irroitusvaihteet  
Tämän alanimikkeen irroitusvaihteet ovat mekanismeja, 
joilla polkupyörän ketju voidaan siirtää edessä tai takana 
toiselle ketjurattaalle. Kokonainen irroitusvaihdesarja koos ­
tuu tavallisesti vähintään yhdestä vaihtajasta (etu- tai ta ­
kavaihtaja, ks. kuvat) sekä vaihdevivusta, joka on yhdistetty 
vaihtajaan vaijerilla. Kun pyöräilijä käyttää vipua pyöräilles ­
sään, vaijerin jännitteen muuttuminen liikuttaa vaihtajaa si ­
vulta sivulle ja siirtää ketjun toiselle ketjurattaalle.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 518  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös tullille erikseen esi ­
tetyt etu- ja takavaihtajat sekä kokoamattomat sarjat, jotka 
koostuvat vaihtajista, vaijereista ja vaihdevivuista. Kuitenkin 
kun vaihdevivut ja vaijerit esitetään tullille erikseen, ne on 
luokiteltava osiksi alanimikkeeseen 8714 99 90.
  
Etuvaihtaja
  
Takavaihtaja  
▼M15  
8714 99 90  muut; osat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat lastenistuimet, jotka on tar ­
koitettu lasten kuljettamiseen ”aikuisten polkupyörällä”. Ne 
voidaan joko asentaa tavaratelineeseen tai runkoon tai kiin ­
nittää ohjaustankoon. Istuimet soveltuvat käytettäviksi pää ­
asiassa polkupyörissä, minkä vuoksi niitä pidetään polku ­
pyörän tarvikkeina.  
▼B 
8716  Perävaunut ja puoliperävaunut; muut kuljetusvälineet, 
ilman mekaanista kuljetuskoneistoa; niiden osat  
8716 10 92 ja 
8716 10 98  matkailuperävaunut ja -puoliperävaunut asumista tai 
retkeilyä varten  
Ilmaisulla ”paino” tarkoitetaan sellaisen ajoneuvon painoa, 
jossa on kaikki kiinteät laitteet ja varusteet.  
8716 39 10  erittäin radioaktiivisten aineiden kuljetukseen erityisesti 
suunnitellut ( Euratom ) 
Alanimikkeen 8606 91 10 selittävät huomautukset koskevat 
soveltuvin osin tätä alanimikettä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 519  
88 RYHMÄ  
ILMA-ALUKSET, AVARUUSALUKSET SEKÄ NIIDEN OSAT 
Alanimikehuo ­
mautus 1  Pysyvästi kiinnitettyihin varusteisiin eivät kuulu esimerkiksi 
pelastusvarusteet (pelastusveneet, laskuvarjot ja ”liukumäe ­
t”) eivätkä asejärjestelmien vaihdettavat varusteet. 
Kun epätäydellinen tai viimeistelemätön kone luokitellaan 
täydellisenä tavarana yhdistetyn nimikkeistön 2 yleisen tul ­
kintasäännön a alakohdan mukaisesti, käytetään alanimik ­
keeseen luokittelussa tavanomaisessa lentokunnossa olevan 
koneen painoa.  
8802  Muut ilma-alukset (esim. helikopterit ja lentokoneet); 
avaruusalukset (myös satelliitit) ja niiden kantoraketit 
sekä suborbitaaliset alukset  
8802 11 00 ja 
8802 12 00  helikopterit  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat ainoastaan koneet, jotka 
nousevat ja liikkuvat yhden tai useamman moottorikäyttöi ­
sen roottorin avulla.  
▼M23  
8802 11 00  omapaino enintään 2 000 kg  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat erikokoiset moniroottoriset 
helikopterit (nk. miehittämättömät ilma-alukset), jotka pys ­
tyvät lentämään itsenäisesti (ennalta ohjelmoituun kohtee ­
seen) tai käyttäjän kauko-ohjaamana. 
Kuitenkin jos niillä on lelun tai ajanvietetarkoituksiin käy ­
tettävän mallin luonne, ne luokitellaan alanimikkeeseen 
9503. Ks. selittävät huomautukset yhdistettyyn nimikkeis ­
töön kyseisen nimikkeen kohdalta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 520  
89 RYHMÄ  
ALUKSET JA UIVAT RAKENTEET 
Lisähuomautus 1  Ilmaisulla ”merialuksiksi suunnitellut alukset” tarkoitetaan 
aluksia, jotka rakenteen ja varusteiden perusteella kykenevät 
toimimaan merellä myös huonolla säällä (tuulessa, jonka 
voimakkuus on noin seitsemän bofori-asteikoilla mitattuna). 
Tällaisissa aluksissa on tavallisesti vesitiiviit kannet ja sään ­
kestävät kansirakenteet. 
Ilmaisulla ”rungon kokonaispituus” tarkoitetaan rungon pi ­
tuutta, joka on mitattu keulan etummaisesta kohdasta perän 
takimmaiseen kohtaan, lukuun ottamatta mahdollisesti run ­
gossa olevia, myös siihen valettuja, ulokkeita (esim. peräsi ­
miä, kokkapuita, kalastustasoja tai ponnahduslautoja). 
Ilmaisulla ”merialukset” tarkoitetaan laivoja ja ilmatyynya ­
luksia, jotka täyttävät edellä mainitut ehdot, myös jos niitä 
käytetään pääasiallisesti rannikkovesillä, jokien suistoissa, 
järvialueilla jne. 
Lisäksi on huomattava, että: 
1. vähemmän kuin 12 metriä pitkät, merialuksiksi suunni ­
tellut alukset luokitellaan ”kalastusaluksiksi” ainoastaan, 
jos ne on erityisesti suunniteltu ja varustettu ammatti ­
maista kalastusta varten, vaikka niitä silloin tällöin käy ­
tettäisiinkin huvitarkoituksiin; 
2. ilmaisulla ”pelastusveneet” tarkoitetaan merialukseksi 
suunniteltuun laivaan sijoitettuja aluksia, joilla miehistö 
ja matkustajat voivat lähteä laivasta vaaratilanteissa. Ko. 
ilmaisulla tarkoitetaan myös pelastusveneitä, jotka on si ­
joitettu sopiville paikoille pitkin rannikkoa, josta ne voi ­
daan siirtää merihätään joutuneiden laivojen avuksi.  
8901  Risteilyalukset, kiertoajelualukset, lautta-alukset, lastia ­
lukset, proomut ja niiden kaltaiset alukset henkilö- tai 
tavarankuljetukseen  
Rungon puolikkaat tai kolmasosat eivät kuulu tähän nimik ­
keeseen, vaan ne luokitellaan valmistusaineen mukaan 
(esim. nimike 7308).  
8901 90 10  merialukset  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös laivat, jotka on suun ­
niteltu kuljettamaan proomuja tai lauttaveneitä. Näissä lai ­
voissa perinteiset säiliöt on korvattu proomuilla ja lauttave ­
neillä, jotka uitetaan ja lastataan suoraan emälaivaan. Emä ­
laiva on jaettu kammioihin, joihin voidaan sijoittaa kolme 
tai neljä lauttavenettä tai proomua. Tällaiset laivat on varus ­
tettu portaalinostureilla, upotettavilla nostotasoilla ja muilla 
lastaus-, käsittely- ja purkauslaitteilla. 
Tähän alanimikkeeseen luokitellaan ainoastaan emälaiva. 
Proomuja käytetään sisävesiliikenteessä aluksina ja merimat ­
kojen aikana ”säiliöinä” ja tämän jälkeen taas sisävesiliiken ­
teessä aluksina. Proomut luokitellaan alanimik ­
keen 8901 90 90.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 521  
8904 00  Hinaajat ja työntöalukset  
Rungon puolikkaiden ja kolmasosien luokittelusta, ks. ni ­
mikkeen 8901 selittävät huomautukset.  
8904 00 91 ja 
8904 00 99  työntöalukset  
HS-selityksissä nimikkeen 8904 toisessa kappaleessa kuvail ­
lut alukset, jotka on suunniteltu käytettäviksi sekä työntöa ­
luksina että hinaajina, luokitellaan aina näihin 
alanimikkeisiin.  
8905  Majakkalaivat, ruiskualukset, ruoppausalukset, uivat 
nosturit ja muut alukset, joiden purjehduskelpoisuus 
on toissijainen niiden pääkäyttöön verrattuna; uivat te ­
lakat; uivat tai upotettavat poraus- tai tuotantolautat  
Rungon puolikkaiden ja kolmasosien luokittelusta, ks. ni ­
mikkeen 8901 selittävät huomautukset.  
8906  Muut alukset, myös sota-alukset ja pelastusveneet, muut 
kuin soutuveneet  
Rungon puolikkaiden ja kolmasosien luokittelusta, ks. ni ­
mikkeen 8901 selittävät huomautukset.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 522  
XVIII JAKSO  
OPTISET, VALOKUVAUS-, ELOKUVA-, MITTAUS-, TARKISTUS-, 
TARKKUUS-, LÄÄKETIETEELLISET TAI KIRURGISET KOJEET JA 
LAITTEET; KELLOT; SOITTIMET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET  
90 RYHMÄ  
OPTISET, VALOKUVAUS-, ELOKUVA-, MITTAUS-, TARKISTUS-, 
TARKKUUS-, LÄÄKETIETEELLISET TAI KIRURGISET KOJEET JA 
LAITTEET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET 
9001  Valokuidut ja valokuitukimput; valokaapelit, muut kuin 
nimikkeeseen 8544 kuuluvat; polarisoivasta aineesta val ­
mistetut laatat ja levyt; mitä ainetta tahansa olevat kehys ­
tämättömät linssit (myös piilolasit), prismat, peilit ja muut 
optiset elementit, muut kuin tällaiset elementit optisesti 
työstämätöntä lasia  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. tavarat, joita käytetään 
näkyvän valon kanssa ja tavarat spektrin näkymätöntä osaa 
(infrapuna- ja ultraviolettivaloa) varten. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu elektroniset ”op ­
tiset” elementit, esim. sähköstaattiset linssit, sähkömagneetti ­
set linssit ja ns. sähköiset linssit (tavallisesti 85 ryhmä).  
9001 10 10 ja 
9001 10 90  valokuidut, valokuitukimput ja valokaapelit  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuitenkaan kuulu valokuitujen, 
valokuitukimppujen ja valokaapeleiden liittämistä varten käy ­
tettävät liittimet ja pistokkeet. 
Ks. myös alanimikkeen 8536 70 00 selittävät huomautukset.  
9001 20 00  Polarisoivasta aineesta valmistetut laatat ja levyt  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sellaiset rullina olevat pola ­
risoivasta aineesta valmistetut foliot, joita käytetään esimer ­
kiksi LCD-moduulien valmistuksessa.
  
9001 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. rubiinit ja muut optiset elementit lasereita varten; 
2. muoviset Fresnelin linssit, jotka on tarkoitettu käytettä ­
viksi esim. televisiovastaanottimien edessä kuvaruutua 
suurentavina linsseinä (kehyksiin asennettuina).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 523  
9004  Silmälasit ja niiden kaltaiset esineet, näön korjaamiseen, 
silmien suojaamiseen tai muuhun tarkoitukseen  
Nauhoja, ketjuja ja muita vastaavia (esimerkiksi ”silmälasi ­
nauhoja” tai ”silmälasiketjuja”) tähän nimikkeeseen kuu ­
luville tavaroille tarkoitettuja tuotteita, myös jos niiden päissä 
on silmukat, ei katsota osiksi tai varusteiksi, koska ne eivät 
ole kyseisten tavaroiden kiinteitä osia ja koska ne eivät lisää 
tai paranna niiden toimivuutta. Näin ollen ne on luokiteltava 
valmistusaineensa mukaan (esimerkiksi nimike 5609, 6307, 
7117, 7315 tai 7616).  
9005  Kiikarit ja kaukoputket sekä niiden jalustat; muut tähti ­
tieteelliset kojeet ja niiden jalustat, ei kuitenkaan radio ­
tähtitieteelliset kojeet  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. laitteet, joissa käytetään 
kuvanvahvistinta, joka mahdollistaa katselun yöllä.  
9006  Valokuvauskamerat; valokuvaussalamalaitteet ja valoku ­
vaussalamalamput, muut kuin nimikkeen 8539 sähköpur ­
kauslamput  
9006 10 00  kamerat, jollaisia käytetään painolaattojen tai painosylin ­
terien valmistamiseen  
Ks. HS-selitykset, nimike 9006, I osa, kolmas kappale, 
17 kohta.  
9010  Laitteet ja varusteet valokuva- ja elokuvalaboratorioita 
varten, muualle tähän ryhmään kuulumattomat; negatii ­
vientarkastuslaitteet, valkokankaat  
9010 50 00  muut laitteet ja varusteet valokuva- ja elokuvalaboratori ­
oita varten; negatiivientarkastuslaitteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. painettujen piirilevyjen 
valotuslaitteet, jotka kopioivat painettujen piirien piirikuvioi ­
den negatiivit valottamalla ne eristävästä aineesta tehdylle 
levyille, joista painetut piirilevyt valmistetaan. Näiden laittei ­
den tärkeimmät osat ovat ultraviolettilampuilla varustettu va ­
lotuskammio, jonka sisälle negatiivit ja eristävästä aineesta 
tehty levy asetetaan ja jossa levy valotetaan negatiivin yhtey ­
dessä tyhjiössä.  
9013  Nestekidelaitteet, jotka eivät ole muissa nimikkeissä yksi ­
tyiskohtaisemmin kuvattuja tavaroita; laserit, muut kuin 
laserdiodit; muut optiset laitteet ja kojeet, muualle tähän 
ryhmään kuulumattomat  
9013 80 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. televisiovastaanotti ­
mien kuvaruutuja suurentavat kuvapinnat, jotka koostuvat 
muovisesta optisesta elementistä (Fresnelin linssistä), kehyk ­
sestä ja metallitangoista muodostuvasta järjestelmästä (kanna ­
tinkiskot), joka on erityisesti suunniteltu linssin kiinnittämi ­
seksi televisiovastaanottimen kuvaruudun eteen.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 524  
9017  Piirustus- tai merkintäkojeet ja matemaattiset laskukojeet 
(esim. piirustuskoneet, pantografit, astelevyt, harpikot, 
laskutikut ja laskulevyt); kädessä pidettävät pituuksien 
mittaukseen käytettävät kojeet (esim. mittatangot ja -nau ­
hat sekä mikrometrit ja työntömitat), muualle tähän ryh ­
mään kuulumattomat  
9017 10 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. piirustuspöydät, jotka 
on varustetttu pantografeilla tai niiden kaltaisilla kojeilla.  
9017 20 05 – 
9017 20 90  muut piirustus- tai merkintäkojeet ja matemaattiset las ­
kukojeet  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm.: 
1. koordinatografit, joita ei ole suunniteltu 
valokuvamittaukseen; 
2. aakkoskaavaimet, jotka on selvästi tunnistettavissa erityi ­
siksi piirustus- tai merkintäkojeiksi.  
9018  Lääketieteessä, myös hammas- tai eläinlääketieteessä tai 
kirurgiassa käytettävät kojeet ja laitteet, mukaan lukien 
skintigrafiset laitteet, muut sähkölääkintälaitteet ja näön ­
tarkastuskojeet  
9018 50 10  muut kuin optiset  
Yleiskäyttöisten ultraäänidiagnoosilaitteiden lisäksi tähän ala ­
nimikkeeseen kuuluvat mm. erityiset laitteet silmien ultra ­
äänitutkimusta varten (esim. laitteet, jotka määrittävät sarveis ­
kalvon ja mykiön paksuuden tai silmämunan pituuden).  
9018 90 84  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. Sähköiset defibrillaattorit, joilla annetaan sähköpulsseja 
sydämen luonnollisen toiminnan palauttamiseksi. Näissä 
pulssigeneraattorilla ja kahdella defibrillaatioelektrodilla 
varustetuissa laitteissa potilaan elektrokardiogrammi 
(EKG) välittyy defibrillaatioelektrodien kautta laitteen ku ­
varuudulle tai tulostuu laitteen piirturilta; 
2. Lääkintäkäyttöön tarkoitetut laitteet (insuflaattorit), joilla 
puhalletaan kaasuja ihmisen vatsaonteloon eri elimien en ­
doskoopilla tapahtuvaa tutkimusta varten. Näihin mitta ­
uskojeilla ja näytöillä varustettuihin laitteisiin on kiinni ­
tetty kaksi letkua, joiden toisessa päässä on sulkuhana ja 
pitkä neula; 
3. Lääkintäkäyttöön tarkoitetut imupumput, joilla poistetaan 
eritteitä. Näissä laitteissa on pumppu ja imulaite ja niitä 
käytetään leikkaussaleissa tai ambulansseissa (liikkuvat 
leikkaussalit); 
4. Kohdunsisäiset ehkäisimet (IUD), jotka on valmistettu 
muovista ja joissa on lisäksi joko kuparilankaa, kolloidista 
kuparia tai hormonia.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 525  
►M40  Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu nk. ”kiristyssitee ­
t”. Ne koostuvat tavallisesti hihnasta ja solkijärjestelmästä. 
Niitä käytetään säätelemään verenvirtausta raajaan lyhyen ai ­
kaa kiristämällä hihnaa. Toisenlaisissa kiristyssiteissä voi olla 
esimerkiksi kiristyskapula. Niiden yksinkertaisen rakenteen ja 
käytettyjen materiaalien vuoksi ne eivät ole samanlaisia kuin 
tähän alanimikkeeseen kuuluvat kojeet ja laitteet, vaikka 
niillä on lääketieteellinen käyttötarkoitus (tavallisesti ne luo ­
kitellaan hihnan valmistusaineen mukaan). Ks. erityisesti 
HS-selitykset, nimike 9018, neljäs kappale.
  
◄ 
9021  Ortopediset välineet, myös kainalosauvat, kirurgiset vyöt 
ja kohjuvyöt; lastat ja muut murtumanhoitovälineet; pro ­
teesit; kuulolaitteet sekä muut vamman tai vajavuuden 
kompensoimiseksi mukana pidettävät tai kannettavat tai 
kehoon istutettavat välineet  
Tässä nimikkeessä ilmaisulla ”vamman tai vajavuuden kom ­
pensoimiseksi” viitataan ainoastaan välineisiin, jotka tosiasi ­
allisesti korvaavat vammautuneen tai vajavaisen kehonosan 
toiminnan. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu välineet, joilla ainoastaan 
lievitetään vamman tai vajavuuden vaikutuksia. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu avanneleikkauksen jälkeen 
käytettävät tarvikkeet (alanimike 3006 91 00).  
▼M30  
9021 10 10  Ortopediset välineet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ”ortopediset välineet”, jotka 
on erityisesti suunniteltu tiettyyn ortopediseen tarkoitukseen. 
Ne eivät ole tavanomaisia tuotteita, joita mahdollisesti käyte ­
tään eri tarkoituksiin (esim. tuotteet, jotka on tarkoitettu ur ­
heilun, konekirjoituksen tms. vuoksi ylirasittuneille nivelille, 
nivelsiteille tai jänteille, ja tuotteet, joilla pelkästään lievite ­
tään esim. tulehduksen aiheuttamaa kipua vammautuneessa 
tai vajavaisessa kehonosassa).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 526  
”Ortopedisten välineiden” on kokonaan estettävä vammautu ­
neen tai vajavaisen kehonosan (esim. nivelet, nivelsiteet tai 
jänteet) tietyt liikkeet, jotta vältetään aiheuttamasta lisävam ­
moja tai kehon epämuodostumia (tai pahentamasta niitä). 
Tämä erottaa ne tavanomaisista tuotteista, jotka mahdollis ­
tavat ei-toivotut liikkeet mutta estävät refleksinomaiset liik ­
keet (eli tiedostamatta tapahtuvat liikkeet), koska esim. jous ­
tavat lastat, painetyynyt, joustamattomat tekstiilimateriaalit tai 
Velcro-tarranauhojen aiheuttamat rajoitukset tekevät niistä 
suhteellisen joustamattomia. 
Ks. myös 90 ryhmän 6 huomautus ja yhdistetyissä asioissa 
C-260/00–C-263/00, Lohmann GmbH & CO. KG and Medi 
Bayreuth Weihermüller & Voigtmann GmbH & Co- KG v 
Obefinanzdirektion Koblenz, annetun tuomion 36, 37, 39, 40, 
43 ja 45 kohta (ECLI:EU:C:2002:637).  
Esimerkkejä alanimikkeen 9021 10 10 tuotteista:
  
Esimerkkejä XI jakson tuotteista:
  ▼M30
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 527
  
▼B 
9021 39 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. levyt, jotka on pysyvästi istutettu kehoon (esim. korvaa ­
maan kokonaisen luun tai osan luusta); 
2. kudotut tekokuitukaistaleet, jotka istutetaan polviniveleen 
korvaamaan kroonisesti viallisia nivelsiteitä.  
9021 40 00  kuulolaitteet, ei kuitenkaan osat ja tarvikkeet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. HS-selityksissä nimik ­
keen 9021 osaan IV luokitellut laitteet, myös silmälasien 
muodossa olevat kuulolaitteet.  
9021 50 00  tahdistimet, jotka kiihottavat sydänlihaksia, ei kuitenkaan 
osat ja tarvikkeet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ainoastaan varsinaiset tah ­
distimet. tämän ryhmän 1 ja 2 huomautusten määräysten 
mukaisesti tällaisten tahdistimien osat ja tarvikkeet, kuten 
kotelot, koteloiden puolikkaat ja päällykset sekä elektrodit, 
luokitellaan alanimikkeeseen 9021 90 90. 
Nimikkeeseen 8506 tai 8507 luokitellaan kuitenkin erikseen 
tullille esitetyt tahdistimien galvaaniset paristot ja sähköakut. 
Muuntaja-ensiökäämillä varustetut laturit, jotka lataavat ke ­
hoon istutetun tahdistimen johtamalla virtaa tahdistimessa 
olevaan toisiokäämiin, luokitellaan nimikkeeseen 8504.  
9021 90 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. seuraavat välineet, 
jotka kompensoivat vammaa tai vajavaisuutta: 
1. Ihmiskehoon istutettavat välineet, jotka toimivat lääkean ­
nostelijoina ja joissa on yhteiseen ulkokuoreen asennettu 
lääkepumppu, pumpun virtalähde ja lääkeainesäiliö. 
2. Rengasproteesit (sydänläppäproteesit), ts. ruostumatto ­
masta teräksestä valmistetut renkaat, jotka on päällystetty 
kahdella muovikerroksella ja tekokuitukudelmalla. Nämä 
proteesit kiinnitetään kirurgisella toimenpiteellä sydänlä ­
pän paikalle, jotta vaurioitunut läppätoiminta (esim. hiip ­
paläpän vajaatoiminta) palautuisi normaaliksi.  ▼M30
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 528  
3. Sateenvarjofiltterit (suodattimet), jotka istutetaan sydänlas ­
kimoon (alaonttolaskimoon) estämään verihyytymien (las ­
kimoveritulppien) siirtymisen sydämeen. Sateenvarjofiltte ­
rissä on pieni, sateenvarjon muotoinen, ruostumattomasta 
terässeoksesta valmistettu runko, joka on päällystetty elas ­
tisesta synteettisestä aineesta valmistetulla ohuella kalvolla 
ja joka asennettaessa avautuu laskimossa kuin sateenvarjo. 
4. Pysyvästi kehoon istutetut muoviset virtsajohtimen laajen ­
timet eli stentit, jotka ovat sauvamaisia (putkirakenteisia), 
päistään taivutettuja johtimia. Nämä asennetaan virtsajoh ­
timeen varmistamaan virtsan vapaa virtaus.  
9022  Röntgensäteiden tai alfa-, beeta- tai gammasäteilyn käyt ­
töön perustuvat laitteet, lääkintä-, myös hammas- tai 
eläinlääkintä- tai kirurgiseen käyttöön tai muuhun käyt ­
töön, mukaan lukien radiografia- tai radioterapialaitteet, 
röntgenputket ja muut röntgengeneraattorit, suurjännite ­
generaattorit, valvontapaneelit ja -pöydät, varjostimet, 
tutkimus- tai käsittelypöydät, -tuolit sekä niiden kaltaiset 
tavarat  
9022 12 00  tietokoneohjatut tomografialaitteet  
Ks. alanimikkeen 9022 12 HS-alanimikeselitykset. 
Erillisellä videokameralla varustetut videotaltiointijärjestel ­
mät, joita ei ole rakennettu röntgenlaitteen sisään ja jotka 
digitalisoivat, editoivat ja varastoivat analogisia videosignaa ­
leja, luokitellaan kuitenkin nimikkeeseen 8543. Niiden tär ­
keimmät osat ovat analogidigitaalimuunnin, prosessitietoko ­
ne, monitorit ja magneettinauha tai levymuisti.  
9022 90 00  muut, myös osat ja tarvikkeet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. röntgenputkien 
berylliumikkunat.  
9025  Densimetrit, areometrit ja niiden kaltaiset uppomittarit, 
lämpömittarit, pyrometrit, ilmapuntarit, hygrometrit ja 
psykrometrit, myös rekisteröivät, sekä näiden kojeiden 
yhdistelmät  
9025 11 20 ja 
9025 11 80  nestetäyttöiset, suoranäyttöiset  
”Suoranäyttöisissä” lämpömittareissa mittarin sisällä oleva, 
asteikolla liikkuva neste ilmaisee lämpötilan.  
9026  Kojeet ja laitteet nesteiden tai kaasujen virtauksen, pin ­
nan korkeuden, paineen tai muiden vaihtelevien ominai ­
suuksien mittaamista tai tarkkailua varten (esim. virtaus ­
mittarit, pinnan korkeuden osoittimet, painemittarit ja 
lämmönkulutusmittarit), ei kuitenkaan nimikkeen 9014, 
9015, 9028 tai 9032 kojeet ja laitteet  
9026 20 20 – 
9026 20 80  paineen mittaamista tai tarkkailua varten  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 529  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. renkaiden täyttöön tar ­
koitetut ilmapumput, joissa on painemittari ja joita pidetään 
painemittareina vaikka niitä ei olisi suunniteltu liitettäviksi 
ulkoiseen paineilman syöttölaitteeseen vaan ne olisi varustettu 
omalla paineilmasäiliöllä.  
9027  Kojeet ja laitteet fysikaalista tai kemiallista analyysiä var ­
ten (esim. polarimetrit, refraktometrit, spektrometrit sekä 
kaasu- tai savuanalyysilaitteet); kojeet ja laitteet viskosi ­
teetin, huokoisuuden, laajenemisen, pintajännityksen tai 
niiden kaltaisten ominaisuuksien mittaamista tai tarkkai ­
lua varten; kojeet ja laitteet lämpömäärän, äänitason 
tai valon voimakkuuden mittaamista tai tarkkailua varten 
(myös valotusmittarit); mikrotomit  
9027 10 10  elektroniset  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. laserilla toimivat ilman 
pölyhiukkaslaskijat. Nämä ovat elektronisia laitteita, jotka 
määrittävät tai tarkkailevat suodatetun ilman pölypitoisuutta 
ja joita käytetään esim. teollisuuslaitoksissa tai lääketieteen 
alalla. Ilmasta otetun näytteen sisältämät pölyhiukkaset aihe ­
uttavat sen, että laservalo siroaa laitteen mittakammiossa. 
Kun linssijärjestelmä on koonnut siroavan valon säteeksi, se 
muunnetaan valodiodin avulla sähkösignaaliksi. Esiohjelmoi ­
dun vertailutiedon avulla pölyhiukkasten suhteellinen määrä 
määritetään ja mittaustulos esitetään kojeen digitaalisessa 
näytössä tai tulostetaan nauhalle erillisellä kirjoittimella. Lii ­
tännän avulla sähkösignaalin muodossa oleva mittaustulos 
voidaan myös lähettää kaapelin välityksellä automaattiseen 
tietojenkäsittelykoneeseen.  
9027 30 00  spektrometrit, spektrofotometrit ja optista säteilyä (ultra ­
violetti, näkyvä, infrapuna) käyttävät spektrografit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. mikroprosessorilla oh ­
jattavat elektroniset laitteet (monikanavaiset optiset analysaat ­
torit), joilla mitataan ja analysoidaan optisten signaalien aal ­
lonpituuksia spektrianalyysia varten. Ilmaisimien mittaamien 
optisten signaalien aallonpituudet muunnetaan digitaalisiksi 
sähkösignaaleiksi ja niitä verrataan (analysoituihin) ohjearvoi ­
hin. Vertailun tulos arvioidaan tietokoneen avulla ja näytetään 
erillisillä monitoreilla, jotka voidaan yhdistää analysaattoriin.  
9027 50 00  muut optista säteilyä (ultravioletti, näkyvä, infrapuna) 
käyttävät kojeet ja laitteet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sairaaloiden kemialli ­
sissa laboratorioissa käytettävät elektroniset laitteet verisee ­
rumien täysautomaattista analysointia varten. Näiden laittei ­
den tärkeimmät osat ovat analysaattori (jossa on näytteen 
esivalmistelun suorittava yksikkö, reagenssinannostelulaite ja 
fotometrinen mittausjärjestelmä, joka käyttää valonlähteenä 
halogeenilamppua ja valodiodeja ilmaisimina), ohjaus- ja ar ­
viointilaite (jossa on mikroprosessorit ja näyttö mittaustulos ­
ten esittämistä varten) ja kirjoitin tulosten taltiointia varten. 
Kaikki kolme laitetta on yhdistetty toisiinsa sähkökaapeleilla.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 530  
9027 80 99  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. ilmaston tutkimislait ­
teet, joissa on painekammio, sähkökuumennin, ilmankostut ­
taja ja sähköyksikkö ja joissa elektroniset komponentit altis ­
tetaan erityisiin paine-, lämpötila- ja kosteusolosuhteisiin, 
jotka vastaavat komponenttien myöhempään käyttöön liittyviä 
vaikutuksia ja ympäristöolosuhteita ja joilla testataan kompo ­
nenttien kestävyyttä, eristyksiä jne.  
9030  Oskilloskoopit, spektrianalysaattorit ja muut sähkösuurei ­
den mittaus- tai tarkkailukojeet ja -laitteet, ei kuitenkaan 
nimikkeen 9028 mittarit; alfa-, beeta-, gamma-, röntgen-, 
kosmisen tai muun ionisoivan säteilyn mittaus- tai totea ­
miskojeet ja -laitteet  
Yhdistetyn nimikkeistön 3 yleisen tulkintasäännön b alakoh ­
dan mukaisesti kojeet ja laitteet, joita voidaan käyttää sekä 
sähkösuureiden että muiden kuin sähkösuureiden mittaa ­
miseen tai toteamiseen, luokitellaan edelleen nimikkee ­
seen 9030, jos ne ovat olennaiselta luonteeltaan sellaisia, 
että niitä käytetään pääasiallisesti sähkösuureiden mittaa ­
miseen tai tarkkailuun. Tällaisia kojeita ja laitteita ovat esi ­
merkiksi katodisädeoskilloskoopit ja -oskillografit ja valonsä ­
de- ja ultraviolettisädeoskillografit (alanimik ­
keet 9030 20 10–9030 20 99). 
Tähän nimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu kojeet ja laitteet, 
joiden olennaista luonnetta ei voida määrittää, koska niitä 
käytetään yhtä paljon sekä sähkösuureiden että muiden kuin 
sähkösuureiden mittaamiseen tai tarkkailuun. Yhdistetyn ni ­
mikkeistön 3 yleisen tulkintasäännön c alakohdan mukaisesti 
nimikkeeseen 9031 luokitellaan kojeet, joilla testataan moot ­
toriajoneuvojen moottoreita ja sytytysjärjestelmiä mittaamalla 
sähkösuureita kuten jännitettä ja vastusta sekä muita kuin 
sähkösuureita kuten kierroslukua, kytkinkulmaa ja katkojia.  
9030 20 30  muut, joissa on rekisteröintilaite  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat valonsäde- ja ultraviolettisä ­
deoskillografit sähkösuureiden nopeiden vaihteluiden mittaa ­
mista ja taltiointia varten. Nämä kojeet, joista myös käytetään 
nimityksiä valonsädepiirturit, ultraviolettisädepiirturit tai sil ­
mukkaoskillografit, taltioivat tutkittavien jaksottaisten ilmiöi ­
den tuottamat signaalit valonsäteen tai ultraviolettisäteen 
avulla valoherkälle paperille.  
9030 39 00  muut, joissa on rekisteröintilaite  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sähköiset testauslaitteet tai 
-järjestelmät, jotka määrittävät painettujen piirien ja muiden 
elektronisten komponenttien käyttökelpoisuuden ja ilmaisevat 
mahdolliset viat (esim. oikosulut) sähkösuureita kuten kapa ­
sitanssia, induktanssia, impedanssia, vastusta ja jännitettä mit ­
taamalla tai tarkkailemalla.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 531  
Näissä laitteissa tai järjestelmissä on tavallisesti mittaus- ja 
tarkkailuyksikkö (joissa on syöttönäppäimistö, ohjelmamuisti 
ja näyttöpääte), joka suorittaa mittauksia ja vertaa tuloksia 
ohjearvoihin sekä ilmaisee tulokset, ohjausyksikkö (jossa on 
automaattinen tietojenkäsittelykone tai mikroprosessori), kir ­
joitin, joka tulostaa testitulokset ja laite, joka lajittelee testatut 
komponentit määrättyjen ohjearvojen mukaan ja erottelee vi ­
alliset komponentit. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu sähkölaitteet, 
joilla tarkistetaan, että elektronisten komponenttien pakkauk ­
set ovat ilmatiiviitä (nimike 9031).  
9030 82 00  puolijohdekiekkojen tai -laitteiden mittaamista tai tark ­
kailua varten  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat sähköiset testauslaitteet tai 
-järjestelmät, jotka määrittävät kiekkojen, sirujen ja muiden 
puolijohdelaitteiden käyttökelpoisuuden ja ilmaisevat mahdol ­
liset viat (esim. poikkeamat asetetuista arvoista) sähkösuureita 
kuten jännitettä ja taajuutta mittaamalla tai tarkkailemalla. 
Näissä laitteissa tai järjestelmissä on tavallisesti mittaus- ja 
tarkkailuyksikkö (joissa on syöttönäppäimistö, ohjelmamuisti 
ja näyttöpääte), joka suorittaa mittauksia ja vertaa tuloksia 
ohjearvoihin sekä ilmaisee tulokset, ohjausyksikkö (jossa on 
automaattinen tietojenkäsittelykone tai mikroprosessori), kir ­
joitin, joka tulostaa testitulokset ja laite, joka lajittelee testatut 
komponentit määrättyjen ohjearvojen mukaan ja erottelee vi ­
alliset komponentit. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu sähkölaitteet, 
joilla tarkistetaan, että integroitujen piirien tai muiden elek ­
tronisten komponenttien pakkaukset ovat ilmatiiviitä (ni ­
mike 9031).  
9031  Mittaus- tai tarkkailukojeet, -laitteet ja -koneet, muualle 
tähän ryhmään kuulumattomat; profiiliprojektorit  
9031 20 00  koestuspenkit  
Dieselmoottoreiden polttoainepumppujen tarkkailuun tarkoi ­
tettujen koestuspenkkien tärkeimmät komponentit, jotka on 
kaikki kiinnitetty samalle alustalle, ovat sähkömoottori ja lai ­
te, jossa on suihkuttimet ja lasiset mittaputket pumpun osissa 
tapahtuvan virtauksen tarkkailua varten. Koestuspenkeissä voi 
lisäksi olla lisälaite (stroboskooppi) polttoaineen suihkutuksen 
tarkan ajoituksen tarkkailua varten.  
9031 80 32 ja 
9031 80 34  geometristen suureiden mittaamista tai tarkistamista var ­
ten 
Geometrisia suureita ovat esim. pituus, etäisyys, läpimitta, 
säde, kaarevuus, kulma, kaltevuus, tilavuus ja pinnan karke ­
us. ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 532  
Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu laboratorioissa käytettävät 
interferometrit, joilla tarkistetaan pintatasaisuutta (ala ­
nimike 9027 50 00).  
9031 80 91  geometristen suureiden mittaamista tai tarkistamista var ­
ten 
Ks. alanimikkeiden 9031 80 32 ja 9031 80 34 selittävät huo ­
mautukset. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös vesivaa'at.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 533  
91 RYHMÄ  
KELLOT JA NIIDEN OSAT 
9102  Rannekellot, taskukellot ja niiden kaltaiset kellot, myös 
ajanottokellot, muut kuin nimikkeeseen 9101 kuuluvat  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. kellon ja elektronisen 
laskukoneen yhdistelmät, jotka ovat ulkonäöltään rannekel ­
lon tai taskukellon kaltaisia. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu elektroniset laskimet, joissa 
on aika- ja päiväysnäyttö sekä herätyslaite (ala ­
nimike 8470 10 00, 8470 21 00 tai 8470 29 00).  
9111  Ranne-, tasku- tai niiden kaltaisten kellojen kuoret ja 
niiden osat  
Kellojen kuoriin kiinnitetyt kellonhihnat ja -rannekkeet luo ­
kitellaan yhdessä kellojen kuorien kanssa. Kuitenkin jos 
kellonhihnat ja -rannekkeet esitetään tullattavaksi yhdessä 
kellon kuorien kanssa, mutta niihin kiinnittämättöminä, 
nämä hihnat ja rannekkeet luokitellaan omaan nimikkee ­
seensä samalla tavalla kuin erikseen tullille esitetyt kellon ­
hihnat ja -rannekkeet (nimike 9113).  
9114  Muut kellonosat  
9114 10 00  jouset, myös spiraalit  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kaikki ranne-, tasku- tai 
niiden kaltaisten kellojen koneistoissa käytettävät jouset. 
Muita jousia kuin käyttöjousia ja spiraaleja ovat esimerkiksi: 
1. lukkojouset; 
2. rukkausjouset; 
3. telkijouset, salpojen peitelevyt, kytkinvipujen jouset jne. 
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu mm. kellojen kuorien tai 
niiden kaltaisten kuorien jouset, jotka ovat yleiskäyttöisiä 
osia XV jakson 2 huomautuksen määritelmän mukaisesti. 
Jousikoteloihinsa asennetut käyttöjouset luokitellaan ala ­
nimikkeeseen 9114 90 00.  
9114 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. yhteen asennetut sähkö- tai elektroniset komponentit, 
jotka muodostavat tunnistettavan kellonosan, esim. elek ­
tronisen soittolaitteen. 
2. ns. ”tasausruuvit” tai ”pystylaakerin ruuvit”; 
3. kellon kuoren ja koneiston väliin asetetut, yleensä muo ­
viset tiivisteet; 
4. kellojen kvartsioskillaattorit (elektroniseen mikropiiriin 
yhdistetyt kvartsiresonaattorit värähtelyjen ylläpitämistä 
varten).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 534  
92 RYHMÄ  
SOITTIMET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET 
9207  Soittimet, joiden ääni saadaan aikaan tai joudutaan vah ­
vistamaan sähköisesti (esim. urut, kitarat ja hanurit)  
9207 10 30  digitaalipianot  
Toisin kuin syntetisaattoreissa ja kosketinsoittimissa, digi ­
taalipianon koskettimiston rakenne vastaa täysin akustisen 
pianon (nimike 9201) koskettimiston rakennetta. Digitaa ­
lipianoissa käytetään samplausta tuottamaan mahdollisim ­
man tarkasti akustisen pianon sointia jäljittelevä sointi. Toi ­
mintaperiaate, mukaan lukien pedaalien toimintaperiaate, 
vastaa akustisen pianon toimintaperiaatetta. Digitaalipia ­
noissa on tavallisesti sisäänrakennetut vahvistimet ja 
kaiuttimet.  
9207 10 50  syntetisaattorit  
Syntetisaattorit eroavat muista alanimikkeen 9207 10 soitti ­
mista siinä, että soittaja voi esiohjelmoitujen äänien (eli ns. 
”pre-sets”), myös moduloitujen, lisäksi itse ohjelmoida niillä 
ääniä. Syntetisaattoreissa voi myös olla muita sisäänraken ­
nettuja elektronisia komponentteja, esim. samplerit, vahvis ­
timet, kaiuttimet, sekvensserit, kaiku, flangerit, särö ja muita 
efektilaitteita sekä elektroninen lyömäsoitin.  
9207 10 80  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kosketinsoittimet, 
joissa voidaan käyttää ainoastaan esiohjelmoituja ääniä (eli 
”pre-sets”). Soittaja ei voi itse tuottaa tai ohjelmoida ääniä 
soittimella. Kosketinsoittimissa voi myös olla sisäänraken ­
netut vahvistimet ja kaiuttimet.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 535  
XIX JAKSO  
ASEET JA AMPUMATARVIKKEET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET  
93 RYHMÄ  
ASEET JA AMPUMATARVIKKEET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET 
9305  Nimikkeiden 9301–9304 tavaroiden osat ja tarvikkeet  
9305 91 00  nimikkeen 9301 sotilaskäyttöön tarkoitettujen aseiden  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 9305 kohdissa 1–7 mainitut osat sillä edellytyksellä, 
että ne eivät mallinsa ja valmistustapansa vuoksi sovellu 
käytettäviksi nimikkeiden 9302 00 00, 9303 ja 9304 00 00 
metsästys-, urheilu- tai muiden aseiden osina.  
9306  Pommit, kranaatit, torpedot, miinat, ohjukset ja niiden 
kaltaiset sota-ammukset sekä niiden osat; patruunat ja 
muut projektiilit ja ampumatarvikkeet sekä niiden osat, 
myös haulit ja etupanokset  
9306 21 00  patruunat  
Patruuna on projektiilista (haulista tai luodista) muodostuva 
kokonaisuus, joka laukaistaan tuliaseesta. Patruunan hylsyn 
sisällä on räjähtävä panos ja hylsyn metallisessa kannassa 
nalli.  
9306 30 10  nimikkeen 9302 revolvereita ja pistooleja varten sekä 
nimikkeen 9301 konepistooleja varten  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvilla ja tuliaseissa käytettäviksi 
tarkoitetuilla patruunoilla on yhteisenä piirteenä lyhyt ja tii ­
vis rakenne. 
Näiden patruunoiden osia ovat esimerkiksi: hylsyt, myös 
nallihatulla varustetut, kannat, messinkiset alasimet, luodit. 
Työstämättömät tai vain karkeasti muotoillut osat luokitel ­
laan myös tähän alanimikkeeseen.  
9306 30 30  sotilaskäyttöön tarkoitettuja aseita varten  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kivääreissä ja karbii ­
neissa käytettävät patruunat (muut kuin harjoituspatruunat ja 
niiden kaltaiset patruunat, joissa ei ole ruutipanosta [ala ­
nimike 9306 30 90]) kuten esim. kovat patruunat, paukku ­
patruunat, palo- ja räjähdyspatruunat, jne.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 536  
XX JAKSO  
ERINÄISET TAVARAT  
94 RYHMÄ  
HUONEKALUT; VUOTEIDEN JOUSTINPOHJAT 
JA VUODEVARUSTEET, KUTEN PATJAT JA TYYNYT, SEKÄ 
NIIDEN KALTAISET PEHMUSTETUT SISUSTUSTAVARAT; 
VALAISIMET JA VALAISTUSVARUSTEET, MUUALLE 
KUULUMATTOMAT; VALOKILVET JA NIIDEN KALTAISET 
TAVARAT; TEHDASVALMISTEISET RAKENNUKSET 
9401  Istuimet (muut kuin nimikkeeseen 9402 kuuluvat), myös 
vuoteiksi muutettavat, sekä niiden osat 
►M24  Tähän nimikkeeseen kuuluvat pöytä- ja tuoliryhmät, 
joiden pöytä on istuimilla (tuolit, jakkarat, kansituolit, noja ­
tuolit, sohvat jne.) istuttaessa suunniteltu käytettäväksi muuta 
kuin ruokailua varten. Tällaiset pöydät ovat yleensä liian pie ­
niä ruokailua varten, ja ne ovat istuimiin verrattuina vähem ­
män tärkeitä mm. pienemmän kokonsa vuoksi. Sen vuoksi 
istuimet antavat pöytä- ja tuoliryhmälle 3 yleisen tulkinta ­
säännön b alakohdassa tarkoitetun olennaisen luonteen. (Ks. 
myös Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn 
nimikkeistöön, nimike 9403.) 
Esimerkkejä nimikkeen 9401 pöytä- ja tuoliryhmistä:
  
◄ 
►M51  Tässä nimikkeessä viittaukset bambuun koskevat 
ainoastaan nimikkeen 1401 kasviaineita. Viittaukset puuhun 
tai puiseen taasen koskevat tässä nimikkeessä myös nimik ­
keen 4412 bambulevyjä. (ks. myös 44 ryhmän 1 huomau ­
tuksen b kohta ja 6 huomautus). ◄ 
9401 10 00  istuimet, jollaisia käytetään ilma-aluksissa  
Tähän alanimikkeeseen istuimet on tavallisesti valmistettu ke ­
vyistä mutta kestävistä materiaaleista (esim. duralumiinista). 
Useimmiten nämä istuimet voidaan erottaa muihin kulkuväli ­
neisiin tarkoitetuista istuimista rakenne-erojen perusteella 
(säädettävä asento, erityiset kiinnitystavat lattiaan tai seiniin, 
turvavyöt tai turvavöiden sijoituspaikat asentamista varten 
jne.). ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 537  
Ilma-alusten heittoistuimia ei pidetä nimikkeen 9401 istuimi ­
na, vaan ne luokitellaan ilma-aluksen osiksi (nimike 8803).  
9401 90 10  ilma-aluksissa käytettävien istuimien osat  
Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu hydrauliset asetus- ja lu ­
kituslaitteet, joita käytetään ilma-aluksen miehistön istuimien 
asennon säätämiseen (alanimike 8412 21 20 tai 8412 21 80).  
9403  Muut huonekalut ja niiden osat  
Eri materiaaleista tehdyt pöydät luokitellaan sen mukaan, 
mistä materiaalista tukirakenne (jalat ja kehys) on tehty, jollei 
kansilevyn materiaali yhdistetyn nimikkeistön yleistä tulkinta ­
sääntöä 3 b soveltamalla anna pöydälle sen olennaista luon ­
netta esimerkiksi siten, että se on arvokkaampaa (jos kansi ­
levy olisi tehty jalometallista, lasista, marmorista tai harvinai ­
sesta puusta).  
►M24  Tähän nimikkeeseen kuuluvat pöytä- ja tuoliryhmät, 
joiden pöytä on istuimilla (tuolit, jakkarat, kansituolit, noja ­
tuolit, sohvat jne.) istuttaessa suunniteltu käytettäväksi ruo ­
kailua varten (ruokapöydät). Nämä pöytä- ja tuoliryhmät luo ­
kitellaan 3 yleisen tulkintasäännön c alakohdan mukaisesti, 
koska ryhmien olennaisen luonteen ei voida 3 yleisen tulkin ­
tasäännön b alakohdassa tarkoitetun mukaisesti katsoa perus ­
tuvan enemmän joko pöytään tai istuimiin. (Ks. myös harmo ­
noitua järjestelmää koskeva luokittelusuositus tavaran luokit ­
telusta nimikkeeseen 9403 60 ja Selittävät huomautukset Eu ­
roopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön, nimike 9401.) 
Esimerkkejä nimikkeen 9403 pöytä- ja tuoliryhmistä:
  
◄ ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 538  
►M34  Pyykkikorit ja -säkit eivät kuulu tähän nimikkeeseen. 
Ilmaisulla ”huonekalut” tarkoitetaan 94 ryhmässä kaikkia ”lii ­
kuteltavia” tavaroita (jotka eivät kuulu muihin yksityiskohtai ­
sempiin nimikkeisiin), jotka on tarkoitettu lattialle tai maahan 
asetettaviksi ja joita käytetään pääasiallisesti hyötykäyttöön 
yksityisasuntojen, hotellien, teatterien jne. sisustuksessa. 
Pyykkikorit ja -säkit luokitellaan niiden perusaineosan mukai ­
sesti. Esimerkiksi raudasta tai teräksestä valmistetut pyykki ­
korit luokitellaan muiksi talousesineiksi nimikkeeseen 7323 
(johon kuuluvat mm. pyykkikorit, ks. harmonoidun järjestel ­
män selitykset, nimike 7323, A kohta, 3 kappale), kun taas 
punonta- tai palmikointiaineista valmistetut pyykkikorit luo ­
kitellaan nimikkeeseen 4602 (johon kuuluvat mm. kaikenlai ­
set korit, ks. harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 
4602, 1 kappale). 
Esimerkkejä pyykkikoreista ja -säkeistä, jotka luokitellaan 
niiden perusaineosan mukaisesti:
  
Pajusta valmistettu, sisäpuoli 
vuorattu puuvillalla, korkeus: 
66 cm.  Tekstiiliaineesta valmistettu, 
puutelineeseen asennettu, kor ­
keus: 69 cm.  Ruostumattomasta teräksestä 
valmistettu, vuoreton, korkeus: 
60 cm.  
Nimike 4602.  Nimike 6307 (pyykin säilytyk ­
seen tarkoitettu tekstiilisäkki 
muodostaa tavaran olennaisen 
luonteen, sillä tavara ei täyt ­
täisi käyttötarkoitustaan ilman 
tekstiilisäkkiä).  Nimike 7323. ◄ 
►M41  Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös kannelliset 
säilytyslaatikot, jotka on tehty erilaisista materiaaleista, 
esimerkiksi puusta tai pahvista, ja jotka voivat olla päällys- 
tettyjä esimerkiksi keinonahalla tai tekstiiliaineella, myös 
taitettavat. Ne on suunniteltu lattialle sijoitettaviksi, esineiden 
säilytykseen ja istumatarkoitukseen. 
Esimerkkejä:
  
◄ ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 539  
►M51  Nimikkeen 9401 selittävää huomautusta viittauksista 
”bambuun” ja ”puuhun tai puiseen” sovelletaan soveltuvin 
osin. ◄ 
►M52  Tähän nimikkeeseen eivät kuulu ”tietonäytöt”, kuten 
”mainoskyltit” ja ”rullajulisteet”. 
Ne luokitellaan yhdistetyn nimikkeistön muihin nimikkeisiin, 
joissa ne määritellään yksityiskohtaisemmin (esimerkiksi main- 
oskyltit, joissa on nimikkeen 9610 tuotteita vastaava kirjoitus- 
tai piirustustaulu), tai niiden perusaineosan mukaisesti: 
a) nimikkeeseen, johon nämä tavarat nimenomaisesti kuuluvat 
(esimerkiksi nimikkeen 8310 tuotteita vastaavat epäjaloa 
metallia olevat kyltit ja kilvet luokitellaan tähän nimikkee- 
seen), tai 
b) nimikkeeseen, johon kuuluu useita tätä materiaalia olevia 
tavaroita (esimerkiksi nimikkeeseen 3926 tai nimikkeeseen 
7616). 
Esimerkki nimikkeeseen 9610 luokiteltavasta mainoskyltistä:
  
Mainoskyltti, jossa on liitutaulu. 
Esimerkki nimikkeeseen 8310 luokiteltavasta mainoskyltistä:
  
Mainoskyltti, joka on valmistettu yksinomaan epäjalosta 
metallista. 
Esimerkkejä ”tietonäytöistä”, jotka luokitellaan perusaineosansa 
mukaisesti nimikkeeseen, johon kuuluu useita tätä materiaalia 
olevia tavaroita:  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 540
  
Kovamuovijalusta, jonka päällä on alumiinike ­
hys, jonka keskellä on molemmin puolin läpinä ­
kyvällä PVC-kalvolla päällystetty muovilevy.  Alumiininen jalusta ja kehys, jossa on kumiset 
kiinnittimet ja paperiarkki, jota peittävät läpinä ­
kyvät PVC-kalvot.  
Nimike 7616 (olennaisen luonteen muodostaa 
alumiinirunko).  Nimike 7616 (olennaisen luonteen muodostaa 
alumiinirunko).
  
Muovilevy, joka on kiinnitetty viiteen lähes yhtä 
pitkään muovitankoon, joita kaikkia voidaan kal ­
listaa eri suuntiin. Neljän tangon päässä on muo ­
vinen koukku ja viidenteen on asennettu muovi ­
nen kanta.  
Nimike 3926 (tavara on valmistettu yksinomaan 
muovista). ◄ 
9404  Vuoteiden joustinpohjat; vuodevarusteet ja niiden kaltai ­
set sisustustavarat (esim. patjat, täytetyt vuodepeitteet, 
tyynyt ja pielukset), jousitetut tai millä aineella tahansa 
täytetyt tai pehmustetut tai huokoisesta kumista tai huo ­
koisesta muovista tehdyt, myös verhoamattomat  
9404 10 00  vuoteiden joustinpohjat  
Ks. HS-selitykset, nimike 9404, A kohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 541  
9404 90 10 ja 
9404 90 90  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat HS-selityksissä nimik ­
keen 9404 kohdan B alakohdassa 2 luetellut tavarat. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat myös sähkölämmitteiset pie ­
lukset, joissa on sisällä solu- tai vaahtomuovia, vaahtokumia, 
puuvillavanua, huopaa tai flanellia.  
9405  Valaisimet ja valaistusvarusteet, myös hakuvalot ja valon ­
heittimet, sekä niiden osat, muualle kuulumattomat; valo ­
kilvet, kuten valaistut merkit ja valaistut nimikilvet, joissa 
on pysyvästi asennettu valonlähde, sekä niiden osat, muu ­
alle kuulumattomat  
9405 40 10  hakuvalot ja valonheittimet  
Ks. HS-selitykset, nimike 9405, I osan kolmas ja neljäs 
kappale.  
▼M18  
9405 50 00  muut kuin sähköllä toimivat valaisimet ja valaistusvarus ­
teet 
Ks. myös HS-selitykset, nimike 9405, I kohdan 5 ja 6 ala ­
kohta. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mistä tahansa aineesta (lu ­
kuun ottamatta 71 ryhmän huomautuksessa 1 tarkoitettuja 
aineita) valmistetut lyhdyt riippumatta siitä, onko niissä va ­
rusteet tai erityiset kiinnikkeet kynttilää tai ns. lämpökynttilää 
varten. Niissä on yleensä yläosassa reikiä ilmanvaihtoa varten 
sekä aukko kynttilän asettamista varten. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös kyntteliköt (ks. kuvat 
1 ja 2), kynttilänjalat (ks. kuvat 3 ja 4) ja kynttilänpitimet (ks. 
kuva 5), myös lämpökynttilöitä varten tarkoitetut. Sen sijaan 
eri aineista valmistetut (esim. lasiset, keraamiset, puiset, muo ­
viset) ja erimuotoiset ”tuikkulyhdyt”, joissa ei ole varusteita 
tai erityisiä kiinnikkeitä kynttilän tai lämpökynttilän pitämi ­
seksi paikoillaan, eivät kuulu tähän alanimikkeeseen, vaan ne 
on luokiteltava valmistusaineensa mukaisesti (ks. kuvat 
6–12). Se, että kynttilä tai lämpökynttilä asettuu tiukasti lyh ­
dyn syvennykseen, ei riitä tähän alanimikkeeseen luokittelun 
perusteeksi (ks. myös komission asetus (EY) N:o 141/ 
2002 (  1 ) ja komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 774/ 
2011) (  2 ) 
_____________  
( 1 ) Komission asetus (EY) N:o 141/2002, annettu 25 päivänä tammikuuta 2002, tiettyjen 
tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön (EUVL L 24, 26.1.2002, s. 11). 
( 2 ) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 774/2011, annettu 2 päivänä elokuuta 2011, 
tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön (EUVL L 201, 4.8.2011, 
s. 6). ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 542  
Esimerkkejä alanimikkeeseen 9405 50 00 kuuluvista tuotteis ­
ta: 
Kuva 1
  Kuva 2
  
Kuva 3
  Kuva 4
  
Kuva 5
  ▼M18
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 543  
Esimerkkejä tuotteista, jotka luokitellaan valmistusaineensa 
mukaisesti:  
Kuva 6
  Kuva 7
  Kuva 8
  
Kuva 9
  Kuva 10
  Kuva 11
  
Kuva 12
  
▼M58  
9406  Tehdasvalmisteiset rakennukset  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös nk. ”tunnelikasvihuonee ­
t”, jotka koostuvat rakenneosista (yleensä teräs- tai alumii ­
niputkia) sekä seinistä ja katosta (yleensä valmistettu muo ­
vista tai lasista) ja joita käytetään puutarhaviljelyssä mahdol ­
listamaan kasvien kasvatus suojan alla. Ne on suunniteltu 
pitkäaikaiseen ulkokäyttöön, ja ne ovat rakenteeltaan vakaita 
ja säänkestäviä. Niiden on oltava kooltaan sellaisia, että ih ­
minen voi mennä niihin sisään. Ne on myös voitu suunnitella 
niin, että ne voidaan varustaa lisäominaisuuksilla, kuten läm ­
mityksellä tai ilmastoinnilla.  ▼M18
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 544  
Puutarhaviljelyssä käytettävät ”tunnelikasvihuoneet”, jotka ei ­
vät ole luonteeltaan tehdasvalmisteisia rakennuksia (esim. ne 
eivät ole rakenteeltaan vakaita, ne on suunniteltu lyhytaikai ­
seen käyttöön tai niiden purkaminen ja siirtäminen on help ­
poa), on kuitenkin luokiteltava niiden rakenneosien (yleensä 
teräs- tai alumiiniputkia) sen perusaineosan mukaan, joka an ­
taa tavaralle sen olennaisen luonteen 3 yleisen tulkintasään ­
nön b alakohdan mukaisesti. 
Esimerkkejä nimikkeen 9406 tavaroista:
  
Kuva 1
  
Kuva 2 
Esimerkkejä rakenneosan (putket) perusaineosan mukaan 
luokiteltavista tavaroista:
  
Kuva 3
  
Kuva 4  ▼M58
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 545
  
Kuva 5.  
▼B 
9406 00 11  ”mobile home” -tyyppiset suuret asuntovaunut  
”Mobile home” -tyyppisillä suurilla asuntovaunuilla on muun 
muassa seuraavat ominaisuudet: 
— niiden ulkopinta voi koostua erilaisista materiaaleista 
(esim. puusta, muoveista, alumiinista jne.), 
— niiden pituus on yleensä 7—11 m, leveys 3—4 m, kor ­
keus 3—4 m ja paino 1—4,5 tonnia, 
— niissä voi olla harjakatto, 
— sisätilat on varustettu kokonaan asumistarkoitukseen, 
— niiden keskellä on yksi tai kaksi akselia, jo(i)ssa on pie ­
nikokoiset pyörät, ja niissä on vetotanko, jonka avulla 
ainoastaan lyhyen välimatkan siirrot sijoituspaikalle ovat 
mahdollisia, 
— yleisillä teillä kuljetuksia varten ne lastataan perävaunuun 
tai kuorma-autoon, koska niissä ei ole sähkökäyttöisiä 
merkki- tai jarruvalaisimia eikä niitä voi rekisteröidä tie ­
liikennerekisteriin.  ▼M58
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 546  
95 RYHMÄ  
LELUT, PELIT JA URHEILUVÄLINEET; NIIDEN OSAT JA 
TARVIKKEET 
4 huomautus  Tämän huomautuksen perusteella nimikkeeseen 9503 luoki ­
teltavat yhdistelmät koostuvat yhdestä tai useammasta ni ­
mikkeen 9503 tavarasta, jotka on yhdistetty yhteen tai use ­
ampaan muiden nimikkeiden tavaraan, pakattu yhteen vähit ­
täismyyntiä varten ja yhdistelmillä on lelujen olennaiset 
ominaisuudet. 
Tällaiset yhdistelmät saavat lelujen olennaiset ominaisuudet 
paitsi pakkauksesta myös tavaroiden tärkeydestä, arvosta ja 
käyttötarkoituksesta. 
Tällaisten yhdistelmien luokittelu alanimikkeeseen määräy ­
tyy yhdistelmään sisältyvien nimikkeen 9503 tavaroiden 
mukaan; muita osia ei oteta huomioon. 
Esimerkkejä: 
— makeisilla täytetty muovinen nukke luokitellaan ala ­
nimikkeeseen 9503 00 21, 
— pelleä esittävä pienoispatsas, sirkusteltta, lelueläimiä ja 
avainrengas, luokitellaan alanimikkeeseen 9503 00 70 
pienoispatsaasta, teltasta ja lelueläimistä muodostuvaksi 
lelusarjaksi.  
9503 00  Kolmipyöräiset polkupyörät, potkulaudat, poljinautot ja 
niiden kaltaiset lelut, joissa on pyörät; nukenvaunut ja 
-rattaat; nuket; muut lelut; pienoismallit ja niiden kal ­
taiset mallit ajanvietetarkoituksiin, myös liikkuvat; kai ­
kenlaiset palapelit 
►M47  Kun ihmisiä esittävät lelut sekä eläimiä tai muita 
hahmoja kuin ihmisiä esittävät lelut erotetaan toisistaan, 
huomioon ei oteta seuraavia: 
— niiden väri (esim. violetti tai vihreä iho ei tarkoita, että 
lelulla olisi muita hahmoja kuin ihmisiä esittävän lelun 
luonne), ja 
— niiden esittämien hahmojen tausta tai niiden taidot ja 
kyvyt (esim. syntymäpaikka ja lentokyky). 
Jos lelun kasvoilla on naamio (jossa on myös esim. eläimen 
korvat), joka jättää suuren tai tunnistettavissa olevan osan 
ihmisen kasvoista näkyville tai tunnistettavaksi, tai jos naa ­
mio voidaan poistaa ja sen alta paljastuvat ihmisen piirteet, 
lelua on pidettävä ihmistä esittävänä. ◄ 
Tähän nimikkeeseen kuuluvat: 
1. vesileikkeihin tarkoitetut erimuotoiset ja kokoiset ilmatä ­
ytteiset tavarat, kuten vyötärön ympärillä käytettävät ren ­
kaat, eläinhahmot jne., jotka voivat olla kuvioituja ja 
suunniteltuja siten, että niiden päällä voidaan istua,  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 547  
►M23  2. lasten leikkeihin suunnitellut ilmatäytteiset 
veneet; 
3. erikokoiset moniroottoriset helikopterit (ns. miehittämät ­
tömät ilma-alukset). Ne voidaan erottaa nimikkeen 8802 
tavaroista esimerkiksi niiden kevyen painon, rajallisen 
lentokorkeuden, -matkan ja -ajan tai suurimman nopeu ­
den perusteella tai koska ne eivät pysty lentämään itse ­
näisesti eivätkä kuljettamaan kuormaa/lastia. 
Niitä on helppo kauko-ohjata, eikä niissä ole kehittyneitä 
elektronisia laitteita (esim. GPS-paikantimia tai yölento-/ 
pimeänäkölaitteita). ◄ 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu: 
a) ilmatäytteiset käsivarsikellukkeet, niskakellukkeet, vyöt 
tai vastaavat tavarat, joita ei ole tehty turvallisuus- tai 
pelastustarkoituksiin, mutta jotka pitävät henkilön pinnal ­
la, esimerkiksi kun hän opettelee uimaan (nimike 9506); 
b) ilmatäytteiset patjat (luokitellaan yleensä valmistusaineen 
mukaan); 
c) tavarat, jotka muotoilunsa perusteella on tarkoitettu yk ­
sinomaan eläimille (esim. kangashiiret, joissa on kissan ­
minttua, ja pureskeltaviksi tarkoitetut puhvelinvuotaken ­
gät sekä muoviluut). 
Ks. myös tämän ryhmän 5 huomautus ;  
►M14  d) avainrenkaasta ja lelusta koostuvat yhdistelmät, 
joissa avainrengas ja lelu on yhdistetty toisiinsa avainten 
käsittelyä helpottavalla tavalla (esim. ketjulla tai papukai ­
jalukolla) ja jotka on niiden koon/luonteen ja suunnitte ­
lun perusteella tarkoitettu pääasiallisesti avainten kiinnit ­
tämiseen ja joita kannetaan tavallisesti taskussa tai käsi ­
laukussa (yhdistelmä luokitellaan yleensä avainrenkaan 
valmistusaineen mukaan). ◄ 
9503 00 10  kolmipyöräiset polkupyörät, potkulaudat, poljinautot ja 
niiden kaltaiset lelut, joissa on pyörät; nukenvaunut ja 
-rattaat  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. lasten ajettaviksi tar ­
koitetut lelut, joissa on pyörät ja iskumäntämoottori, luet ­
tuna nk. ”mönkijät”, edellyttäen että seuraavat rajoitukset 
eivät ylity: 
— huippunopeus enintään 20 km tunnissa, 
— nettopaino enintään 50 kg, 
— sylinteritilavuus enintään 49 cm  3 , 
— yksinopeuksinen voimansiirto, 
— vain yksi taka-akselin jarrujärjestelmä.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 548  
”Mönkijä” eroaa useimmista muista tähän alanimikkeeseen 
luokiteltavista leluista, joissa on pyörät, siten että se on 
tarkoitettu epätasaisessa maastossa ajamiseen. 
Jos jokin edellä mainituista edellytyksistä ei täyty, ”mönki ­
jä” on luokiteltava nimikkeeseen 8703.  
►M35  Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös apumootto ­
rilla varustetut potkulaudat, jos ne täyttävät seuraavat ehdot: 
— niiden nopeus on enintään 20 km tunnissa, 
— niiden nettopaino on enintään 12 kg, 
— niissä on yksinopeuksinen voimansiirto, 
— niissä on vain yksi käsi- tai jalkajarru takapyörässä. 
Jos jokin näistä ehdoista ei täyty, apumoottorilla varustetut 
potkulaudat on luokiteltava nimikkeeseen 8711. ◄ 
9503 00 21  nuket  
Ks. HS-selitykset, nimike 9503, C kohta, kaksi ensimmäistä 
kappaletta. 
Ks. myös alanimikkeiden 9503 00 81–9503 00 99 selittävät 
huomautukset. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön 
2 yleisen tulkintasäännön a alakohdan mukaisesti kokoamat ­
tomat tai osiinsa puretut nuket.  
9503 00 29  osat ja tarvikkeet  
Ks. HS-selitykset, nimike 9503, C kohta, kolmas kappale.  
9503 00 35 ja 
9503 00 39  muut rakennussarjat ja koottavat lelut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat ominaisuuksiltaan leluja 
olevat muut rakennussarjat ja koottavat lelut kuin pienois ­
mallien rakennussarjat. Kyseisillä tavaroilla on seuraavat 
ominaisuudet: 
— ne koostuvat vähintään kahdesta yksittäisestä osasta, 
jotka esitetään samassa pakkauksessa, 
— yksittäiset osat täydentävät toisiaan eikä niillä voi leikkiä 
yksinään. Rakennussarjoihin saatetaan liittää kokoamis ­
ohjeet.  
9503 00 41 ja 
9503 00 49  eläimiä tai muita hahmoja kuin ihmistä esittävät lelut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön 
2 yleisen tulkintasäännön a alakohdan mukaisesti eläimiä 
tai muita hahmoja kuin ihmistä esittävät kokoamattomat 
tai osiinsa puretut lelut.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 549  
9503 00 70  muut lelut, sarjoina tai täydellisinä varusteina  
Tämän alanimikkeen ”sarjat” koostuvat vähintään kahdesta 
erityyppisestä (pääasiassa ajanvietteeseen tarkoitetusta) tava ­
rasta, jotka esitetään samassa vähittäismyyntipakkauksessa 
ilman uudelleenpakkaamista. 
Saman alanimikkeen tavaroita, lukuun ottamatta alanimik ­
keiden 9503 00 95 tai 9503 00 99 tavaroita (sillä näihin ala ­
nimikkeisiin voi sisältyä monenlaisia erityyppisiä tavaroita), 
ei voida pitää erityyppisinä tavaroina. 
Sarjan muodostavien tavaroiden lisäksi mukana voi olla ta ­
varoiden kanssa käytettäväksi tarkoitettuja yksinkertaisia tar ­
vikkeita tai vähämerkityksisiä esineitä (esim. muovinen 
porkkana tai muovinen harja lelueläintä varten). 
95 ryhmän 4 huomautuksen nojalla tähän alanimikkeeseen 
kuuluvat lasten ajanvietteeksi tarkoitetut sarjat, jotka koos ­
tuvat nimikkeen 9503 tavaroista, jotka on yhdistetty yhteen 
tai useampaan tavaraan, jotka luokiteltaisiin muuhun nimik ­
keeseen, jos ne esitettäisiin tullille erikseen, edellyttäen että 
yhdistelmillä on lelujen olennaiset ominaisuudet. Esimerk ­
kejä: 
— sarjat, jotka koostuvat leluista, jotka ovat painevalua tai 
muovailumassaa varten olevia muotteja sekä muista ta ­
varoista, kuten maaliputkiloista tai -tableteista, muovai ­
lumassoista, lyijykynistä ja liiduista, 
— lasten kosmetiikkasarjat, jotka sisältävät nimikkeen 9503 
tavaroita, jotka on yhdistetty nimikkeen 3304 valmistei ­
siin. 
Nimikkeen 3304 valmisteita sisältävät lasten kosmetiikka ­
sarjat, jotka eivät sisällä mitään nimikkeen 9503 tavaroita, 
eivät kuitenkaan kuulu tähän alanimikkeeseen (ni ­
mike 3304). 
Tämän alanimikkeen ”täydelliset varusteet” koostuvat vähin ­
tään kahdesta erityyppisestä tavarasta, jotka esitetään sa ­
massa vähittäismyyntipakkauksessa ilman uudelleenpakkaa ­
mista ja jotka ovat tyypillisiä tietynlaisessa ajanvietetarkoi ­
tuksessa tai työssä taikka tietynlaisille henkilöille tai amma ­
teille, kuten opetukseen ja koulutukseen tarkoitetut lelut.  
9503 00 75 ja 
9503 00 79  muut lelut ja mallit, joissa on moottori  
Näissä alanimikkeissä tarkoitetaan ilmaisulla ”moottori” 
kaikkia nimikkeiden 8406–8408, 8410–8412 ja 8501 moot ­
toreita ja voimakoneita, esim. pneumaattisia voimakoneita ja 
moottoreita, vauhtipyöriä, jousikäyttöisiä ja vastapainon 
avulla toimivia moottoreita.  
9503 00 81 – 
9503 00 99  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat ihmistä muistuttavat pie ­
noispatsaat, jotka esittävät esimerkiksi elokuva-, satu- tai 
sarjakuvahahmoja, intiaaneja, astronautteja tai sotilaita ja 
joissa ei ole liikkuvia osia tai irrotettavaa vaatetusta; nämä 
pienoishahmot on kiinnitetty aluslaattaan, jalustaan tai muu ­
hun vastaavaan alusrakenteeseen, jonka ansiosta ne pysyvät 
samassa asennossa tukematta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 550  
Nämä pienoispatsaat ovat usein osa keräilysarjaa. Pienen 
kokonsa, keveytensä ja keveytensä vuoksi niitä käytetään 
kuitenkin tavallisesti lasten leluina. Näin ollen niiden käyttö 
ajanvietetarkoituksiin on merkittävämpää kuin käyttö 
koriste-esineinä. 
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön 
2 yleisen tulkintasäännön a alakohdan mukaisesti kokoamat ­
tomat tai osiinsa puretut ihmistä muistuttavat pienoishahmot 
(tinasotilaat ja niiden kaltaiset tavarat).  
▼M57  
9503 00 87  kannettavat vuorovaikutteiset sähköiset koulutuslaitteet, 
jotka on suunniteltu ensisijaisesti lapsille  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat kannettavat laitteet (paino 
enintään 10 kg), jotka on suunniteltu yleensä näyttämään ns. 
kannettavilta tietokoneilta, taulutietokoneilta, älypuhelimilta 
ja niiden kaltaisilta tavaroilta. Ne on muotoilunsa ja helppo ­
käyttöisyytensä vuoksi erityisesti tarkoitettu lapsille käytet ­
täviksi leikin varjolla tapahtuvaan oppimiseen. 
Nämä laitteet tukevat oppimista lapsen ja laitteen välisellä 
vuorovaikutuksella. Lapsi voi tehdä niissä valintoja yhteen 
tai useampaan aihepiiriin, aiheeseen jne. liittyvistä erilaisista 
syöttötietovaihtoehdoista. Laitteet pystyvät reagoimaan syö ­
tettyyn tietoon ja antamaan palautetta ennalta ohjelmoitujen 
tietojen perusteella. Näin lapsi voi arvioida, kuinka hyvin 
hän on menestynyt, ja oppia kokemuksistaan.  
▼B 
9504  Seurapelivälineet ja pelilaitteet sisätiloja varten, biljardi ­
pelit, kasinoiden pelipöydät ja automaattiset keilapeliva ­
rusteet  
9504 90 10  sähköiset kilpa-autosarjat, joilla on kilpapelien luonne  
Tämän alanimikkeen tuotteisiin kuuluvat mm. radat, joissa 
kaksi tai useampi ajokaista kahden tai useamman 
kilpa-auton samanaikaista ajattamista varten.  
9505  Juhla-, karnevaali- ja muut huvitusesineet, myös taiko ­
misvälineet ja pilailuesineet  
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 9505 koskevien selittä ­
vien huomautusten A kohdassa mainitun lisäksi, juhlaesi ­
neiksi luokiteltavilla tuotteilla on oltava koristearvo (muo ­
toilunsa ja koristelunsa perusteella) ja niiden on oltava suun ­
niteltu, valmistettu ja tunnustettu yksinomaan juhlaesineiksi. 
Näitä tuotteita käytetään vuoden tiettynä päivänä tai ajan ­
jaksona. 
Nämä tuotteet ovat rakenteeltaan ja suunnittelultaan (paino ­
kuviot, koristekuviot, symbolit tai tekstit) sellaisia, että ne 
on tarkoitettu tietyssä juhlassa käytettäviksi.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 551  
”Juhla”on vuoden tietty päivä tai ajanjakso, jota yhteisö 
juhlii juhlalle ominaisin tunnuksin ja siihen liittyviä tapoja 
noudattaen. Jotkut näistä juhlista ja juhlapäivistä ovat peräi ­
sin antiikista ja niihin liittyy tiettyjä uskonnollisia rituaaleja; 
toisia näistä pidetään juhlittavina ajankohtina laajalti ja ne 
ovat tärkeitä kansalaisten elämässä. Esimerkkejä tällaisista 
juhlista ovat joulu, pääsiäinen, halloween, ystävänpäivä, 
syntymäpäivät ja häät. 
Myös seuraavia tuotteita pidetään juhlaesineinä: 
— juhla-asuihin puetut hahmot, jotka edustavat tietyn vuo ­
denajan teemaa tai ovat osana vuodenaikaan kuuluvaa 
tapahtumaa 
— keinotekoiset halloweenkurpitsat (myös hymyilevät) 
— perinteisesti pääsiäisenä käytettävät esineet (esimerkiksi 
keinotekoiset pääsiäismunat [muut kuin pakkauspäällyk ­
set], keltaiset pääsiäistiput ja pääsiäispuput) 
— leivonnaisten ympärille asetettavat, tiettyyn juhlaan liit ­
tyvät painetut paperikoristeet 
— keramiikkaesineet, joiden ulkonäkö liittyy tiettyyn juh ­
laan ja jotka ovat tarkoitettu koristeiksi. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu käyttötavarat, vaikka niiden 
malli ja koristelu liittyisikin tiettyyn juhlaan. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu: 
a) lelut, mukaan luettuina pehmoeläimet ja pelit; 
b) koristellut kestomagneetit (nk. jääkaappimagneetit); 
c) valokuvakehykset; 
d) pakkauspäällyksinä käytettävät keinotekoiset pääsiäis ­
munat; 
e) enkelipatsaat; 
f) pienoiskokoiset koristeet (esim. käsilaukun tai kirkonkel ­
lon muotoiset), joita käytetään suklaan tai makeisten 
pakkauspäällyksinä; 
g) kotelot ja rasiat (esim. joulukuusen tai joulupukin muo ­
toiset); 
h) juhlan tunnuksin koristellut kynttilänjalat; 
ij) keramiikkaesineet, joiden malli liittyy tiettyyn juhlaan, 
mutta jotka toimivat käyttötavaroina; 
k) juhlan tunnuksin koristellut pöytäliinat, katealuset ja 
lautasliinat; 
l) vaatteet ja puvut.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 552  
9506  Välineet ja varusteet liikuntaa, voimistelua, voimailua, 
muuta urheilua (myös pöytätennistä) tai ulkoilmapelejä 
tai -leikkejä varten, muualle tähän ryhmään kuulumat ­
tomat; uima-altaat ja kahluualtaat 
►M56  Tähän nimikkeeseen eivät kuulu vastusnauhat, kun ­
toilunauhat ja niiden kaltaiset tuotteet, joissa ei ole otekah ­
voja. Ne on tavallisesti pakattu vähittäismyyntiin yksitellen 
tai kahden tai useamman kappaleen pakkauksiin. Niitä on 
saatavilla eri värisinä ja kokoisina, ja niissä voi olla paina ­
tuksia. Objektiivisten ominaisuuksiensa perusteella tällaiset 
nauhat eivät ole tunnistettavissa liikuntavälineiksi. Sen 
vuoksi ne on luokiteltava perusaineosansa perusteella esim. 
nimikkeeseen 4008 muuta kuin huokoista kumia oleviksi 
kaistaleiksi (ks. myös 40 ryhmän 1 ja 9 huomautus).
  
◄ 
9506 11 10  murtomaasukset  
Tämän alanimikkeen tuotteet ovat hyvin kevyitä ja kapeam ­
pia kuin laskettelusukset.  
9506 11 80  muut sukset  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. mäkisukset. Ne ovat 
huomattavasti pitempiä ja leveämpiä kuin tavalliset sukset. 
Mäkisuksissa ei ole kantteja ja niiden pohjissa on useita 
uria. 
9506 29 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat ilmatäytteiset käsivarsikel ­
lukkeet, niskakellukkeet, vyöt tai vastaavat tavarat, joita ei 
ole tehty turvallisuus- tai pelastustarkoituksiin, mutta jotka 
pitävät uimaan opettelevan henkilön pinnalla. 
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu: 
a) pelastusvyöt ja -liivit (valmistusaine), 
b) leikkimiseen tarkoitetut ilmatäytteiset tavarat (ni ­
mike 9503).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 553  
9506 31 00  täydelliset mailat  
Golfmailoissa on teräs-, alumiini- tai hiilikuituvarsi, joiden 
toisessa päässä on nahkainen tai kuminen kädensija ja toi ­
sessa päässä teräksinen tai puinen lapa. Mailojen lapojen 
lapakulmat ovat kaltevuusasteeltaan erilaisia, jotta pallolle 
saadaan tietyn pituinen lentorata.  
9506 32 00  pallot  
Golfpalloissa on puolipallon muotoisia kuoppia, jotka saavat 
pallon lentämään suorassa linjassa. Kilpailuissa käytettävät 
golfpallot painavat enintään 45,93 grammaa ja niiden läpi ­
mitta on vähintään 42,67 mm.  
9506 40 00  pöytätennisvälineet ja -varusteet  
Pallon muotoiset pöytätennispallot valmistetaan selluloidista 
ja niiden kaltaisista aineista. Ne painavat 2,7 g ja niiden 
läpimitta on 40 mm ja ympärysmitta on noin 12,6 cm. 
Pöytätennisverkot ovat 15,25 cm korkeita ja 183 cm leveitä.  
9506 59 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. sulkapallomailat, 
jotka ovat pienempiä ja kevyempiä kuin tennismailat. Sul ­
kapallomailoissa on ohuemmat, hyvin joustavat varret. 
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös squashmailat.  
9506 61 00  tennispallot  
Kumiset ja huovalla päällystetyt tennispallot ovat saumatto ­
mia. Niiden läpimitta on 6,35–7,30 cm ja paino 
56,00–59,40 g.  
9506 62 00  ilmatäytteiset pallot  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös liikuntaan tarkoitetut 
ilmatäytteiset jumppapallot.  
9506 69 10  kriketti- ja poolopallot  
Krikettipalloissa on nahkapäällinen, jonka sisällä on yhteen ­
puristettua rohdinta, sahajauhoa tai korkkia. Niiden ympä ­
rysmitta on 20,50–22,90 cm ja paino 133–163 g. 
Poolopallot valmistetaan puusta, bambusta tai muovista. Nii ­
den läpimitta on 7,6–8,9 cm ja paino 120–135 g.  
9506 69 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat lapsille tai aikuisille tarkoi ­
tetut kaiken kokoiset, malliset ja painoiset ”jonglööripallot”.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 554  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös ns. stressipallot, 
jotka ovat pallon muotoisia ja jotka on voitu koristella mo ­
nin eri tavoin. Ne on tavallisesti valmistettu muovista tai 
kumista ja niitä on tarkoitus puristella kädessä.
  
Kuitenkin muut ns. stressitavarat, jotka on tarkoitettu kädessä 
puristeltaviksi mutta jotka eivät ole pallon muotoisia, luoki- 
tellaan nimikkeeseen 9503.
  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 555  
9506 70 10  luistimet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. luistinkengät, joihin 
on kiinnitetty luistimet.  
9506 70 30  rullaluistimet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. luistinkengät, joihin 
on kiinnitetty rullaluistimet.  
9506 91 10  harjoituslaitteet, joissa on rasitusasteen säätöjärjestelmä  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat harjoituslaitteet, kuten sou ­
tulaitteet, kuntopyörät, askelluslaitteet ja juoksumatot, joissa 
käyttäjä voi koneiston avulla valita haluamansa 
rasitusasteen.  
9506 99 10  kriketti- ja poolovarusteet, muut kuin pallot  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. krikettimailat (kovasta 
puusta valmistetut, enimmäisleveys 10,8 cm ja enimmäis ­
pituus 96,5 cm) ja poolonuijat.  
9506 99 90  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat liitokiekot (frisbeet) lap ­
sille tai aikuisille.  
9507  Vavat, kalakoukut ja muut siimakalastustarvikkeet; ka ­
lahaavit, perhoshaavit ja niiden kaltaiset haavit; houku ­
tuslinnut (muut kuin nimikkeeseen 9208 tai 9705 kuu ­
luvat) ja niiden kaltaiset metsästystarvikkeet  
9507 10 00  vavat  
Ks. HS-selitykset, nimike 9507, 3 kohta.  
9507 90 00  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm.: 
1. HS-selityksissä nimikkeen 9507 kohdassa 2 mainitut ka ­
lahaavit, perhoshaavit ja niiden kaltaiset haavit; 
2. HS-selityksissä nimikkeen 9507 kohdassa 3 mainitut sii ­
makalastustarvikkeet (muut kuin vavat); 
3. HS-selityksissä nimikkeen 9507 kohdassa 4 mainitut 
metsästystarvikkeet.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 556  
96 RYHMÄ  
ERINÄISET TAVARAT 
9601  Norsunluu, luu, kilpikonnankuori, sarvi, koralli, helmi ­
äinen ja muut eläinkunnasta saadut veistoaineet, valmis ­
tetut, sekä näistä aineista tehdyt tavarat (myös muotoon 
puristetut)  
Ilmaisun ”valmistettu” määrittelystä, ks. HS-selitykset, ni ­
mike 9601, toinen kappale.  
9602 00 00  Kasvi- tai kivennäisveistoaineet, valmistetut, ja näistä 
aineista tehdyt tavarat; vahasta, steariinista, luonnosta 
saaduista kumeista, luonnonhartsista tai muovailumas ­
sasta valetut, muotoon puristetut tai veistetyt tavarat 
sekä muut muualle kuulumattomat valetut, muotoon pu ­
ristetut tai veistetyt tavarat; valmistettu kovettamaton 
gelatiini (ei kuitenkaan nimikkeen 3503 gelatiini) sekä 
kovettamattomasta gelatiinista tehdyt tavarat  
Ilmaisun ”valmistettu” määrittelystä, ks. HS-selitykset, ni ­
mike 9601, toinen kappale, joka koskee soveltuvin osin 
tätä nimikettä. 
Nimikkeeseen 2530 luokitellaan kuitenkin agglomeroitu me ­
renvaha ja agglomeroitu meripihka, jotka esitetään tullille 
levyinä, tankoina, sauvoina tai niiden kaltaisessa muodossa 
ja joita ei ole muottiin puristamisen jälkeen enempää 
valmistettu.  
9603  Luudat, harjat (myös jos ne ovat koneiden, laitteiden tai 
kulkuneuvojen osia), siveltimet, käsikäyttöiset mekaa ­
niset lattianlakaisimet, moottorittomat, sekä mopit ja 
höyhenhuiskut; luudan- tai harjantekoon tarkoitetut val ­
miit harjaskimput ja -tupsut; maalaustyynyt ja -telat; 
kumi- ja muut kuivauspyyhkimet (ei kuitenkaan kuiva ­
ustelat)  
9603 10 00  yhteensidotuista varvuista tai muista kasviaineista koos ­
tuvat luudat ja harjat, myös jos niissä on varsi  
Ks. HS-selitykset, nimike 9603, A kohta.  
9603 21 00 – 
9603 29 80  hammasharjat, partasudit, hiusharjat, kynsiharjat, sil ­
märipsiharjat ja muut toalettiharjat henkilökohtaiseen 
käyttöön, myös tällaiset harjat, jotka ovat laitteiden osia  
Silmäripsiharjoissa on tavallisesti useita karvatupsuja, jotka 
on asennettu suorassa kulmassa kädensijaan nähden. 
Vaateharjoja ja kenkäharjoja ei luokitella näihin alanimik ­
keisiin (alanimike 9603 90 91).  
9603 40 90  maalaustyynyt ja -telat  
Ks. HS-selitykset, nimike 9603, F kohdan kaksi ensim ­
mäistä kappaletta.  
9603 90 10  käsikäyttöiset mekaaniset lattianlakaisimet, moottoritto ­
mat 
Ks. HS-selitykset, nimike 9603, C kohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 557  
9606  Napit, myös painonapit, napinsydämet ja muut näiden 
tavaroiden osat; napinteelmät  
9606 30 00  napinsydämet ja muut napinosat; napinteelmät  
Ks. HS-selitykset, nimike 9606, B kohdan 1, 2 ja 3 alakoh ­
dat. 
9608  Kuulakärkikynät; huopa-, kuitu- tai muulla huokoisella 
kärjellä varustetut kynät; täytekynät ja niiden kaltaiset 
kynät; monistuskynät; lyijytäytekynät; kynänvarret, ky ­
nänpitimet ja niiden kaltaiset pitimet; edellä mainittujen 
tavaroiden osat (myös hylsyt ja pidikkeet), muut kuin 
nimikkeeseen 9609 kuuluvat  
9608 10 10 – 
9608 10 99  kuulakärkikynät  
Ks. HS-selitykset, nimike 9608, 1 kohta. 
Näiden alanimikkeiden tavaroissa voi olla elektroninen kello 
(joissa on tavallisesti digitaalinen näyttö).  
9608 30 00  täytekynät ja niiden kaltaiset kynät  
Ks. HS-selitykset, nimike 9608, 3 kohta.  
►M29  Tähän alanimikkeeseen kuuluvat nk. kosketuskynät, 
jotka ovat mistä materiaalista tahansa valmistettuja kosketus ­
näytöille tarkoitettuja ohjauskyniä. Ohjauskyniä on yleensä 
kahta eri lajia: toiset on tarkoitettu resistiivisiä ja toiset ka ­
pasitiivisia näyttöjä varten ◄ 
9608 40 00  lyijytäytekynät  
Ks. HS-selitykset, nimike 9608, 5 kohta.  
9608 91 00  kynänterät ja niiden kärjet  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat myös vahaksiin käytettä ­
vien erikoiskynien terät.  
9608 99 00  muut  
Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. kuulakärkikynien kuu ­
lat. Ne ovat yleensä volframikarbidia, mutta niitä voidaan 
joskus valmistaa muistakin metalleista (tähän eivät kuiten ­
kaan kuulu nimikkeiden 7326 ja 8482 teräskuulat), ja niiden 
halkaisija on 0,6–1,25 mm. 
Kynänterissä ja niiden kärjissä käytettävät kuulat luokitel ­
laan kuitenkin valmistusaineesta riippumatta alanimikkee ­
seen 9608 91 00 (ks. HS-selitykset, nim. 9608, osat).  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 558  
9609  Lyijy-, aniliini- tai värikynät (muut kuin nimikkee ­
seen 9608 kuuluvat), kivikynät, irtolyijyt, myös värilliset, 
pastelli- ja muut väriliidut, piirustushiilet, kirjoitus- tai 
piirustusliitu sekä vaatturinliitu  
9609 10 10 ja 
9609 10 90  kynät, joissa lyijyä ympäröi jäykkä tuppi  
Ks. HS-selitykset, nimike 9609, B kohta.  
9609 20 00  irtolyijyt, myös värilliset  
Ks. HS-selitykset, nimike 9609, kolmannen kappaleen 
7 kohta.  
9612  Kirjoituskoneiden värinauhat ja niiden kaltaiset väri ­
nauhat, joihin on imeytetty väri tai joita on muuten val ­
mistettu jättämään painantajälkeä, myös keloilla tai ka ­
seteissa; värityynyt, myös jos niihin on imeytetty väri, 
koteloineen tai ilman  
9612 10 10 – 
9612 10 80  värinauhat  
Ks. HS-selitykset, nimike 9612, 1 kohta.  
►M37  Näihin alanimikkeisiin kuuluvat käyttövalmiit läm ­
pöherkät värinauhat, jotka soveltuvat käytettäviksi ilman jat ­
kovalmistusta kirjoituskoneessa tai muussa koneessa, joka 
sisältää tulostimen. 
Käyttövalmiiden värinauhojen pituus ja leveys määräytyvät 
sen koneen tyypin mukaan, jossa niitä käytetään. 
Tuotteet, jotka eivät ole käyttövalmiita, eivät kuulu näihin 
alanimikkeisiin (yleensä VI ja VII jakso). ◄ 
9612 20 00  värityynyt  
Ks. HS-selitykset, nimike 9612, 2 kohta.  
9613  Savukkeensytyttimet ja muut sytyttimet (ei kuitenkaan 
nimikkeen 3603 sytyttimet), myös mekaaniset tai säh ­
köllä toimivat, sekä niiden osat, ei kuitenkaan sytytti ­
menkivet ja -sydämet  
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm. sytyttimet, joissa on 
elektroninen minilaskin ja/tai elektroninen kello.  
9614 00  Tupakkapiiput (myös piipunpesät), sikari- tai savukei ­
mukkeet sekä niiden osat  
9614 00 10  karkeasti muotoillut puu- tai juuriteelmät tupakkapiip ­
pujen valmistusta varten  
Ks. HS-selitykset, nimike 9614, 4 kohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 559  
9615  Kammat, hiussoljet ja niiden kaltaiset esineet; hiusneu ­
lat, hiuspinteet, papiljotit ja niiden kaltaiset esineet, 
muut kuin nimikkeeseen 8516 kuuluvat, sekä niiden osat  
Ks. HS-selitykset, nimike 9615, neljäs kappale. 
Tämän nimikkeen ilmaisu ”hiussoljet ja niiden kaltaiset esi ­
neet” kattaa kiinteistä materiaaleista valmistetut tavarat, sillä 
tämän nimikkeen tavarat tehdään yleensä epäjalosta metal ­
lista tai muovista. Sen vuoksi tähän nimikkeeseen eivät 
kuulu pääpannat eivätkä hiuslenkit. Ne luokitellaan seuraa ­
vasti: 
a) Hiuslenkit ja pääpannat, jotka koostuvat esim. pyöröneu ­
lotusta, elastisesta lenkistä (ks. kuva 1) tai tekstiilillä 
päällystetystä kumilenkistä (ks. kuva 2) tai kokonaan 
kudotulla tekstiilikankaalla päällystetystä elastisesta nau ­
hasta (ks. kuva 3) tai elastisesta tekstiilinauhasta valmis ­
tetusta lenkistä (ks. kuva 4), luokitellaan nimikkeeseen 
6117 tai 6217.  
Esimerkkejä:
  
1. Hiuslenkki  2. Hiuslenkki  3. Hiuslenkki  4. Pääpanta  
b) Hiuslenkeillä ja pääpannoilla, jotka koostuvat XI jakson 
tekstiilikankaasta valmistetusta lenkistä tai nauhasta ja 
jotka on koristeltu esimerkiksi puu- tai muovihelmillä tai 
nahka- tai tekstiilikoristeilla, katsotaan olevan muiden 
sovitettujen vaatetustarvikkeiden olennainen luonne, ja 
sen vuoksi ne on 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan 
nojalla luokiteltava nimikkeeseen 6117 tai 6217.  
Esimerkkejä:
  
c) Hiuslenkit ja pääpannat, jotka koostuvat pääasiassa esim. 
sellaisista muovipaljeteista, jotka on liimattu tai ommeltu 
kiinni ei-elastiseen tekstiilinauhaan ja jotka peittävät 
melkein koko tavaran näkyvän pinnan, mikä näin ollen 
antaa tavaralle sen olennaisen luonteen, on luokiteltava 3 
yleisen tulkintasäännön b alakohdan sekä 71 ryhmän 9 
huomautuksen a alakohdan ja 11 huomautuksen nojalla 
nimikkeeseen 7117.  ▼M38
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 560  
Esimerkki:
  
d) Hiuslenkit ja pääpannat, jotka koostuvat kokonaan tai 
osittain luonnonhelmistä tai viljellyistä helmistä, jalo- 
tai puolijalokivistä taikka jalometallista tai jalometallilla 
pleteroidusta metallista, on 71 ryhmän 1 huomautuksen 
ja 9 huomautuksen a alakohdan nojalla luokiteltava ni ­
mikkeisiin 7113 ja 7116. Ks. myös HS-selitykset, nimike 
9615, neljäs kappale. 
e) Hiuslenkit ja pääpannat, jotka koostuvat kokonaan tai 
osittain turkisnahasta tai tekoturkiksesta, on 43 ryhmän 
3 ja 4 huomautuksen nojalla luokiteltava nimikkeeseen 
4303 tai 4304.  
Esimerkki:
  
f) Hiuslenkit ja pääpannat, jotka koostuvat muista aineista 
ja joita ei ole päällystetty tekstiilillä, myös koristellut 
(lukuun ottamatta d ja e alakohdassa tarkoitettuja tava ­
roita), on luokiteltava lenkin valmistusaineen mukaan, 
koska lenkki ja sen toiminto antavat tavaralle sen olen ­
naisen luonteen. Näin ollen esim. muovinen lenkki on 
luokiteltava nimikkeeseen 3926 (ks. kuvat 1 ja 2) ja 
kuminen lenkki nimikkeeseen 4015 (ks. kuva 3) 3 ylei ­
sen tulkintasäännön b alakohdan nojalla.  
Esimerkkejä:
  
1. Hiuslenkki  2. Hiuslenkki  3. Pääpanta  ▼M38
 02015XC0304(03) — FI — 04.01.2019 — 001.001 — 561  
g) Tavarat, jotka luokitellaan nimikkeeseen 7117 epäaitoina 
koruina ja joita voidaan käyttää esim. rannerenkaina ja 
nilkkaketjuina, luokitellaan edelleen kyseiseen nimikkee ­
seen, vaikka niitä voitaisiin käyttää myös hiuslenkkinä 
tai pääpantana.  
Esimerkkejä:
  
▼B 
9619 00  Terveyssiteet, tamponit, vauvanvaipat ja niiden kaltaiset 
tavarat, mitä tahansa ainetta  
9619 00 30  tekstiilivanua  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. terveyssiteet ja -tam ­
ponit, vauvanvaipat ja niiden kaltaiset hygieniatavarat, jotka 
koostuvat vanusta, myös jos niissä on neulottu tai löyhästi 
kudottu päällinen.  
9619 00 79  muut  
Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. pikkuhoususuojat.  ▼M38