Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"B KOMISSION PÄÄTÖS N:o 283/2000/EHTY,
tehty 4 päivänä helmikuuta 2000,
"C1 lopullisen 3polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Bulgariasta, Etelä-Afrikasta, Intiasta,
Jugoslavian liittotasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä
valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai
muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen
levyvalmisteiden tuonnissa sekä tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamien sitoumusten
hyväksymisestä ja menettelyn päättämisestä Iranista peräisin olevan tuonnin osalta
(EYVL L 31, 5.2.2000, s. 15)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
"M1 Komission päätös N:o 2009/2000/EHTY tehty 22 päivänä syyskuuta
2000 L 240 12 23.9.2000
Oikaistu:
"C1 Oikaisu, EYVL L 119, 20.5.2000, s. 39 (283/2000/EHTY)2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 1
KOMISSION PÄÄTÖS N:o 283/2000/EHTY,
tehty 4 päivänä helmikuuta 2000,
"C1 lopullisen 3polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Bulgari-
asta, Etelä-Afrikasta, Intiasta, Jugoslavian liittotasavallasta ja Taiwanistaperäisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen,
vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla
metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää
valmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa sekä
tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamien sitoumusten hyväk-
symisestä ja menettelyn päättämisestä Iranista peräisin olevan tuonnin
osalta
EUROOP AN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön
jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 28 päivänä marraskuuta1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2277/96/EHTY (
1), sellaisena kuin se
on muutettuna komission päätöksellä N:o 1000/1999/EHTY (2), ja erityisesti
sen 8 ja 9 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTEL Y
1.Aloittaminen
1) Komissio julkaisi 7 päivänä tammikuuta 1999 Euroopan yhteisöjen
virallisessa lehdessä ilmoituksen tiettyjen Bulgariasta, Intiasta,
Iranista, Etelä-Afrikasta, Jugoslavian liittotasavallasta (jäljempänä
’Jugoslavia’) ja Taiwanista peräisin olevien raudasta tai seostamatto-masta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyistenpleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella
pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuu-
mavalssattujen, pintakuviollisten levyvalmisteiden tuontia koskevanpolkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta (
3), jäljempänä
’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’.
2) Menettelyn aloittaminen perustui valitukseen, jonka Eurofer teki
sellaisten yhteisön tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa
pääosan yhteisön koko tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannostakomission päätöksen N:o 2277/96/EHTY, jäljempänä ’peruspäätös’, 4artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Valituksessa
esitetty näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä
aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeutta-maan menettelyn aloittaminen.
2.Tutkinta
3) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta niille viejä-
maiden vientiä harjoittaville tuottajille, jäljempänä ’vientiä harjoittavat
tuottajat’, tuojille ja niitä edustaville järjestöille, joita asian tiedettiinkoskevan, viejämaiden edustajille sekä valituksen tehneille yhteisöntuottajille. Komissio lähetti kyselylomakkeet edellä mainituille
osapuolille ja menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa
asetetussa määräajassa ilmoittautuneille osapuolille. Komissio antoiperuspäätöksen 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti osapuolille, joita asia
suoraan koski, tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada
tulla kuulluiksi.
4) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat, valituksen tehneet yhteisön tuottajat
ja tuojat esittivät huomautuksensa kirjallisesti.!B
(1) EYVL L 308, 29.11.1996, s. 11.
(2) EYVL L 122, 12.5.1999, s. 35.
(3) EYVL C 4, 7.1.1999, s. 3.2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 2
Kaikki asianomaiset osapuolet, jotka määräajassa pyysivät saada tulla
kuulluiksi ja jotka ilmoittivat, että menettelyn tulokset todennäköisestivaikuttavat niihin, ja osoittivat, että niiden kuulemiseen oli erityisiäsyitä, saivat mahdollisuuden tulla kuulluiksi.
5) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja
huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella
i) lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa Bulgariasta, Etelä-
Afrikasta, Intiasta, Jugoslaviasta ja Taiwanista peräisin olevassa
tuonnissa,
ii)
"C1tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamien sitou-
musten hyväksymistä ja 3
iii) menettelyn päättämistä Iranista peräisin olevan tuonnin osalta.
Perusasetuksen 20 artiklan mukaisesti osapuolille asetettiin myös
määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän
ilmoituksen johdosta.
6) Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja lopullisia
päätelmiä muutettiin tarvittaessa.
7) Komissio hankki ja tarkasti kaikki lopullista määrittämistä varten
tarpeellisina pitämänsä tiedot.
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
—V alituksen tehneet yhteisön tuottajat:
— Aceralia Corporacion Sid., Madrid, Espanja
— British Steel Plc, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
— Cockerill Sambre SA, Bryssel, Belgia
— Hoogovens Steel BV , IJmuiden, Alankomaat— IL V A Spa, Genoa, Italia
— Sidmar NV , Gent, Belgia
— Salzgitter AG, Salzgitter, Saksa
— Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Saksa
— SOLLAC, Pariisi, Ranska— Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Saksa
—Vientiä harjoittavat tuottajat:
a) Bulgaria
Kremikovtzi Corp, Sofia
b) Intia
Essar Steel Ltd, HaziraTata Iron & Steel Company Ltd, Kalkutta
Steel Authority of India Ltd, New Delhi
c) Iran
Mobarakeh Steel Company, Esfahan
d) Etelä-Afrikka
Iscor Ltd, Pretoria
Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank
e) Taiwan
China Steel Corp, Kaohsiung
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd, Kaoshiung
f) Jugoslavia
Sartid a.d. oli ainoa komissiolle ilmoittautunut jugoslavi-
alainen vientiä harjoittava tuottaja; sen toimitiloissa ei
kuitenkaan suoritettu tutkimuksia Jugoslavian erityistilanteenvuoksi.!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 3
—Etuyhteydetön yhteisön tuoja — käyttäjäyritys:
Marcegaglia Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italia
—Vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat tuojat
a) Iran: Ascotec GmbH, Düsseldorf, Saksa
Irasco s.r.l., Genova, ItaliaTara Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Saksa
Unitech Steel (UK) Ltd, Lontoo, Yhdistynyt
kuningaskunta
b) Etelä-Afrikka: Macsteel International UK Ltd, Lontoo, Yhdisty-
nyt kuningaskunta
Macsteel International Belgium NV , Antwerpen,
Belgia
Macsteel International Stahlhandel GmbH,
Düsseldorf, Saksa
8) Polkumyyntiä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 1998 ja
31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimus-ajanjakso’. Vahinkoa koskeva tarkastelu käsitti ajanjakson 1 päivästä
tammikuuta 1995 polkumyyntiä koskevan tutkimusajanjakson lop-
puun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTA V ANA OLEV A TUOTE JA SAMANKAL-
TAINEN TUOTE
1.Tarkasteltavana oleva tuote
9) Tarkasteltavana oleva tuote on tietyt raudasta tai seostamattomasta
teräksestä valmistetut, vähintään 600 millimetrin levyiset pleteroimat-
tomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamatto-mat, kelatut, ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut levyvalmis-
teet, jäljempänä ’kuumavalssatut kelat’. Tuote luokitellaan tällä
hetkellä CN-koodeihin 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00,7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90 (
1), 7208 38 10,
7208 38 90, 7208 39 10 ja 7208 39 90.
10) Kuumavalssattuja keloja tuotetaan yleensä terästehtailla kuumavals-
saamalla puolivalmiit terästuotteet viimeisen valssauskierroksen jäl-keen taikka peittauksen tai jatkuvan hehkutuksen jälkeen. Kuumavals-
satut tuotteet kelataan säännöllisiksi keloiksi.
Terästehtaat, jotka valmistavat useanlaisia levymäisiä terästuotteita,
käyttävät kuumavalssattuja keloja muiden terästuotteiden (leveät ja
kapeat nauhat, kylmävalssatut tuotteet, putket jne.) lähtömateriaalina.Kuumavalssattujen kelojen laji ja koko vaihtelevat. Suurin osa yhteisöntuonnista kolmansista maista muodostuu niin sanotusta rakenneteräk-
sestä (kuten eurooppalaisen standardin EN 10025 mukaiset S235 ja
S275) ja pehmeästä teräksestä (kuten EN 10011:n ja DeutscheIndustrie-Normin DIN 1614/1 mukaiset DD11, DD12 ja DD13).Tavallisesti kelojen paksuus on 1,5—15 millimetriä ja leveys
600-2 050 millimetriä. Kukin edellä luetelluista CN-koodeista vastaa
tiettyä tuotelajia; lajit eroavat toisistaan leveyden ja paksuuden osaltaedellä mainituissa rajoissa.
11) Tuote luokitellaan myös kahteen eri luokkaan sen viimeistelyn
mukaan: mustat kuumavalssatut kelat, jäljempänä ’mustat kelat’, jotkaovat perustuote, ja peitatut kuumavalssatut kelat, jäljempänä ’peitatut
kelat’, jotka kuumavalssauksen jälkeen pintakäsitellään peittaamiseksi
kutsutulla menetelmällä. Mustien ja peitattujen kelojen ero näkyymyös yhdistetyn nimikkeistön rakenteessa: kyseiseen kahteen luok-
kaan kuuluvat kelat luokitellaan erityisiin, erillisiin CN-koodeihin.
12) Vaikka asianomaisista maista tuodaan lähinnä mustia keloja, tutki-
muksesta kävi ilmi, että tuonti jakautuu kaikkiin mainittuihin
CN-koodeihin ja näin ollen kaikkiin edellä lueteltuihin tuotteisiin.!B
(1) Ks. oikaisu EYVL:ssä C 27, 2.2.1999, s. 30.2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 4
Vaikka kukin CN-koodi koskee eriteltävissä olevaa kuumavalssatun
kelan lajia, kaikkien kelojen todettiin olevan samanlaisia tai saman-kaltaisia fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuksiltaan sekä käyttötarkoituk-siltaan. Kuumavalssattujen kelojen eri lajit ovat näin ollen yksi ainoa
tuote, joka luokitellaan edellä johdanto-osan 9 kappaleessa mainittui-
hin CN-koodeihin.
2.Samankaltainen tuote
13) Tutkimuksesta ilmeni, että asianomaisista maista tuotavat kuumavals-
satut kelat ovat erityisesti laji- ja kokovalikoimansa osalta samanlaisia
yhteisössä tuotettujen tuotteiden kanssa tai verrattavissa niihin.
14) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että niiden tuottama ja
viemä tarkasteltavana oleva tuote ei ole sellaisenaan vaihdettavissayhteisössä tuotetun tuotteen kanssa eikä verrattavissa siihen. Neväittivät, että yhteisön tuottajien tuotantomenetelmä oli edistyneempi
ja että siinä käytettiin eri teknologiaa, minkä tuloksena oli korkea-
laatuisempi tuote. Ne mainitsivat, että käyttäjät joutuivat toisinaanvalssaamaan tuontituotteet uudestaan, ennen kuin ne pystyivät
käsittelemään niitä edelleen. Siksi ne väittivät, että niiden tuote ei
ole samankaltainen kuin valituksen tehneiden yhteisön tuottajientuottama tuote.
15) Jos tuotantomenetelmien erot johtavat pintavirheisiin tai kemiallisiin
virheisiin, tuloksena voi olla alhaisempi markkina-arvo. Tutkimuksestailmeni kuitenkin, että yhteisössä tuotetulla tuotteella ja tuontituotteella
on edelleen yleisesti ottaen samat fyysiset perusominaisuudet ja
käyttötarkoitukset, vaikka tuotteet eivät olekaan täysin samanlaisetlaadun sekä tavarantoimittajien ja kunkin tavarantoimittajan lähettä-
mien erien osalta. Tämän perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että
asianomaisista maista tuodut kuumavalssatut kelat eivät olisi saman-kaltainen tuote yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottaman jamyymän tuotteen kanssa.
16) Tutkimuksesta ilmeni myös, että asianomaisista maista tuotu tarkas-
teltavana oleva tuote on laji- ja kokovalikoimaltaan täysin samanlainen
asianomaisten maiden kotimarkkinoilla myydyn tuotteen kanssa tai
verrattavissa siihen.
17) Tämän perusteella pääteltiin, että asianomaisissa maissa tuotetut ja
niiden kotimarkkinoilla myydyt kuumavalssatut kelat, kyseisistämaista yhteisöön viedyt kuumavalssatut kelat sekä valituksen tehnei-
den yhteisön tuottajien tuottamat ja yhteisön markkinoilla myymät
kuumavalssatut kelat ovat samankaltaisia tuotteita peruspäätöksen 1artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
C. POLKUMYYNTI
1.Normaaliarvo
18) Normaaliarvoa määritettäessä tutkittiin ensin kunkin yhteistyössä
toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko se myynyt
edustavia määriä kyseistä tuotetta kotimarkkinoilla peruspäätöksen 2
artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla eli oliko kyseinen myyntivähintään 5 prosenttia sen yhteisöön viemästä tuotemäärästä.
Tämän jälkeen tutkittiin jokaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta,
oliko kunkin tuotelajin kokonaismyynti kotimarkkinoilla vähintään 5
prosenttia saman lajin viennistä yhteisöön.
Niiden tuotelajien osalta, jotka täyttivät tämän 5 prosentin edusta-
vuutta koskevan ehdon, arvioitiin, oliko tuotetta myyty riittävässä
määrin tavanomaisessa kaupankäynnissä peruspäätöksen 2 artiklan 4kohdan mukaisesti.
Jos tuotelajia kohti määritetty painotettu keskimääräinen myyntihinta
oli yhtä suuri tai suurempi kuin painotetut keskimääräiset yksikkö-
kustannukset ja jos yksikkökustannuksia vastaavilla tai ne ylittävillä
hinnoilla tapahtunut kotimarkkinamyynti oli vähintään 80 prosenttiamyynnistä, normaaliarvo määritettiin kaikessa kotimarkkinamyynnissätosiasiallisesti maksettujen hintojen painotetun keskiarvon perusteella.
Muutoin normaaliarvo määritettiin ainoastaan kannattavassa kotimark-
kinamyynnissä tosiasiallisesti maksettujen hintojen painotetun keski-!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 5
arvon perusteella, paitsi jos tuotelajia kohti määritetty kannattavien
liiketoimien määrä oli vähemmän kuin 10 prosenttia kokonaismyyn-nistä.
19) Jos tuotelajia kohti määritetty kotimarkkinamyynnin määrä oli
vähemmän kuin 5 prosenttia yhteisöön suuntautuneen viennin mää-rästä tai jos kotimarkkinamyynnistä vähemmän kuin 10 prosenttia olikannattavaa, kyseisten tuotelajien myyntiä kotimarkkinoilla pidettiin
riittämättömänä peruspäätöksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja se
jätettiin tästä syystä huomiotta. Tällöin normaaliarvo määritettiinmuiden asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien veloittami-en hintojen painotetun keskiarvon perusteella, jos ne myivät vastaavaa
tuotelajia kotimarkkinoillaan edustavassa määrin tavanomaisessa
kaupankäynnissä peruspäätöksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
20) Jos asianomaisen maan muut vientiä harjoittavat tuottajat eivät
myyneet vastaavaa tuotelajia riittävästi tai edustavassa määrinkotimarkkinoilla, normaaliarvo muodostettiin peruspäätöksen 2 artik-lan 3 ja 6 kohdan mukaisesti asianomaiselle vientiä harjoittavalle
tuottajalle kyseisen viedyn tuotelajin valmistamisesta aiheutuneiden
kustannusten perusteella siten, että näihin kustannuksiin lisättiinkohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekävoittoa. Yleisesti ottaen myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset
määritettiin jokaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta tämän
edustavan kotimarkkinamyynnin perusteella ja voittomarginaali tavan-omaisessa kaupankäynnissä tapahtuvan edustavan kotimarkkinamyyn-nin perusteella. Yhdessä asianomaisessa maassa oli kuitenkin
ainoastaan yksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, jolla
ei ollut edustavaa myyntiä kotimarkkinoilla. Tämän vuoksi käytettiinmuiden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien
myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton painotettua keski-
arvoa, jos näillä tuottajilla oli edustavaa myyntiä ja tavanomaisessakaupankäynnissä tapahtuvaa myyntiä.
2.Vientihinta
21) Jos tuotetta vietiin suoraan yhteisön riippumattomille tuojille,
vientihinnat määritettiin peruspäätöksen 2 artiklan 8 kohdan mukai-sesti näiden tuojien tosiasiallisesti maksamien tai niiden maksettavaksi
tulevien hintojen perusteella.
22) Jos tuotetta vietiin vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä
oleville yhteisön tuojille, vientihinnat muodostettiin peruspäätöksen
2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla
maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumat-tomille ostajille yhteisössä. Tässä yhteydessä tehtiin oikaisuja tuonninja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten, myös kohtuul-
listen myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrän,
huomioon ottamiseksi.
3.V ertailu
23) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huo-
mioon oikaisujen muodossa hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat
väitetyt ja osoitetut eroavuudet peruspäätöksen 2 artiklan 10 kohdanmukaisesti. Tämän perusteella tehtiin oikaisut tuontimaksujen, välil-
listen verojen, alennusten, hyvitysten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-,
lastaus- ja liitännäiskustannusten, pakkauskustannusten, luottokustan-nusten, myynninjälkeisten kustannusten ja palkkioiden huomioonottamiseksi.
24) Kaksi intialaista yritystä pyysi oikaisun tekemistä tuontimaksujen
huomioon ottamiseksi. Pyydetty oikaisu tehtiin peruspäätöksen 2artiklan 10 kohdan b alakohdan nojalla osittain siltä osin kuin
todistettiin, että raaka-aineet, joista tuontitulleja maksettiin, sisältyivät
fyysisesti kyseiseen kotimarkkinoilla myytyyn tuotteeseen ja ettätuontitulleja ei kannettu tai ne oli palautettu yhteisöön viedyn tuotteenosalta.
25) Eräs intialainen yritys pyysi oikaisua määrien välisen eron huomioon
ottamiseksi sillä perusteella, että se myi tuotetta kotimarkkinoilla
pienemmissä laskutuserissä kuin yhteisön markkinoilla. Väitettiin, että
myynti yhteisöön tapahtui alhaisemmalla hinnalla, koska myydytmäärät olivat suurempia. Peruspäätöksen 2 artiklan 10 kohdan c!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 6
alakohdassa vaadittua yhteyttä alennuksiin tai hyvityksiin ei voitu
osoittaa todeksi, joten pyyntö hylättiin.
26) Kaksi eteläafrikkalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että
tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla sovellettiinerilaisia hyvitysjärjestelmiä ja että normaaliarvoa olisi pienennettävätämän mukaisesti. Oikaisuja voitiin tehdä ainoastaan, jos yhteys
tutkimuksen kohteena olevaan myyntiin todistettiin.
27) Jugoslavialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen viennin arvo
olisi laskettava käyttäen sen markkinakurssiksi väittämää valuutta-
kurssia. Koska kirjanpidossa käytettiin kuitenkin virallista valuutta-kurssia, ja koska yritys ei pystynyt esittämään riittävää näyttöä siitä,
että markkinahintainen valuuttakurssi olisi oikea valuuttakurssi,
vientihintaa määritettäessä päätettiin käyttää virallista valuuttakurssia.
4.Polkumyyntimarginaalit
a)Yleismenetelmä
28) Polkumyyntimarginaalit määritettiin peruspäätöksen 2 artiklan 10 ja
11 kohdan mukaisesti vertaamalla kunkin tuotelajin painotettua
keskimääräistä normaaliarvoa saman tuotelajin vientihintojen paino-tettuun keskiarvoon vapaasti tehtaalla -tasolla ja samassa kaupanportaassa.
29) Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka eivät vastanneet
komission kyselyyn eivätkä ilmoittautuneet muulla tavoin tai toimit-
taneet tarvittavia tietoja tutkimuksen aikana, polkumyyntimarginaali
määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella peruspäätöksen18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
Yhteistyön laajuus määritettiin tässä menettelyssä viejämaittain
tekemällä vertailu Eurostatin tilastojen ja yhteistyössä toimineiden
vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien, yhteisöön suuntautuvan
viennin määrää koskevien tietojen välillä. Tämän tuloksena todettiin,että yhteistyö oli laajaa kaikkien tutkimuksen kohteena olevien maidenosalta Taiwania lukuun ottamatta. Komissio katsoi tämän vuoksi, että
yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali
voitiin vahvistaa korkeimman kyseisen maan yhteistyössä toimineellevientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn yksilöllisen polkumyynti-
marginaalin suuruiseksi, koska ei ollut mitään syytä uskoa, että
yhteistyöhön osallistumattoman vientiä harjoittavan tuottajan polku-myynti olisi ollut vähäisempää kuin korkein todettu taso. Taiwaninosalta yhteistyön taso oli matala, huomattavasti alle 50 prosenttia,
joten jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin korkeimman Taiwa-
nin osalta todetun neljännesvuosikohtaisen polkumyyntimarginaalinsuuruiseksi.
Tätä menettelytapaa pidettiin välttämättömänä myös, koska haluttiin
välttää yhteistyöstä kieltäytymisen palkitseminen ja estää toimenpi-teiden kiertäminen.
b)Maakohtaiset polkumyyntimarginaalit
30) Polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta yhtei-
sön rajalla ovat:
31)
Bulgaria
Kremikovtzi Corp 27,1 %
Jäännösmarginaali 27,1 %
32) Intia
Essar Steel Ltd 55,8 %
Steel Authority of India Ltd 56,3 %
Tata Iron & Steel Company Ltd 29,4 %Jäännösmarginaali 56,3 %!
B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 7
33) Etelä-Afrikka
Iscor Ltd 47,8 %
Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd 37,8 %
Jäännösmarginaali 47,8 %
34) Taiwan
China Steel Corp "M17,1 %3
Yieh Loong Enterprise Co Ltd 2,1 %
Jäännösmarginaali 30,3 %
35) Jugoslavia
Sartid a.d. 56,1 %
Jäännösmarginaali 56,1 %
36) Iran
Kuten jäljempänä johdanto-osan 69 kappaleessa todetaan, tuonti
Iranista oli alle peruspäätöksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetunvähimmäistason. Näin ollen ei pidetty tarpeellisena tehdä kyseistä
maata koskevaa polkumyynnin määritystä.
D. YHTEISÖN TUOTANNONALA
1.Yhteisön markkinoiden määrittäminen
37) Sen määrittämiseksi, oliko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut
vahinkoa, ja tässä yhteydessä myös kulutuksen ja yhteisön tuotannon-alan tilanteeseen liittyvien eri talouden tunnuslukujen määrittämiseksi
oli tarkasteltava, olisiko tuotannonalan kytkösmarkkinoille tarkoitettu
tuotanto jätettävä tämän arvioinnin ulkopuolelle vai olisiko vahinkoa jakulutusta arvioitaessa otettava huomioon yhteisön tuotannonalan kokotuotanto.
38) Yhteisössä on 16 kuumavalssattujen kelojen tuottajan. Noin 70
prosenttia näiden tuottajien valmistamista kuumavalssatuista keloistakäytetään kytkösmarkkinoilla eli samat tuottajat jalostavat ne integ-
roidussa prosessissa, jäljempänä ’kytkösmarkkinat’. Nämä kuumavals-
satut kelat siirretään yrityksen sisällä jatkojalostettaviksi ilman, ettäniistä laskutetaan, koska siirto tapahtuu saman oikeussubjektin sisällä.Loput tuotannosta, jäljempänä ’vapaat markkinat’, myydään sekä
etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille osapuolille.
39) Tältä osin valituksen tekijä väitti, että kyseessä ovat kahdet eri
markkinat. Valituksen tekijä väitti, että kytkösmarkkinoille tarkoitetutkuumavalssatut kelat eivät kilpaile suoraan polkumyynnillä tuotujen
tuotteiden kanssa. Näin ollen tutkittavat tuontituotteet eivät voineet
vaikuttaa näihin markkinoihin. Valituksen tekijä väitti myös, että loputtuotannosta myytiin vapailla markkinoilla, joilla nämä tuotteetkilpailevat polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. Tärkeimmät
ostajat vapailla markkinoilla ovat riippumattomat kylmävalssattuja
tuotteita valmistavat tehtaat kuten putkien tuottajat, teräspalvelukes-kukset, teräskauppiaat ja tukkukauppiaat. Valitus koskee ainoastaan
vapailla markkinoilla myytäviä kuumavalssattuja keloja.
40) Kuumavalssattujen kelojen vientiä harjoittavat tuottajat ja niitä
yhteisön markkinoille tuovat tuojat väittivät, että tarkasteltavanaolevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmä kattoi kaikki
kuumavalssatut kelat. Ne väittivät erityisesti, ettei kytkösmarkkinoiden
ja vapaiden markkinoiden välillä ole selvää jakoa ja että valituksentekijän vapaiden markkinoiden määritelmä oli mielivaltainen. Tämänvuoksi ne pyysivät, että yhteisön markkinoiden arviointiin sisällytet-
täisiin sekä kytkösmarkkinat että vapaat markkinat.!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 8
41) Väitettä perusteltiin viittaamalla Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen
Gimelec-tuomioon (1). Kyseiset osapuolet totesivat, että tuomioistuin
tukeutui edellä mainitussa tuomiossa seuraaviin seikkoihin kaksienerillisten markkinoiden olemassaolon poissulkemiseksi:
— tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin samoilla markkinoilla ja
sillä oli sama käyttötarkoitus,
— yhteisön tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä
etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille asiakkaille suunnil-leen samaan hintaan,
— jatkojalostusmarkkinoilla toimivat yritykset ostivat tarkasteltavana
olevaa tuotetta sekä etuyhteydessä olevilta yhteisön tavarantoi-
mittajilta että tuojilta tai muilta etuyhteydettömiltä tuottajilta.
42) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että edellä mainitun
tuomion mukaan oikeudelliset edellytykset markkinoiden erottamisek-si toisistaan eivät tässä tapauksessa täyttyneet. Niiden mukaan yhteisöntuottajat saattoivat valita markkinaolosuhteiden mukaan, myivätkö ne
tuotetta vapailla markkinoilla vai kytkösmarkkinoilla, koska molem-
mille markkinoille tarkoitettujen kuumavalssattujen kelojen tuotantoyhteisössä on samankaltaista. Väitettiin myös, että näiden kahden
markkinoiden osa-alueen väliset liikkeet estivät oikeudellisesti yhtei-
sön tuotannon osan jättämisen vahinkoa kosk evan tutkimuksen
ulkopuolelle ja erityisesti yhteisön kulutusta koskevan tutkimuksenulkopuolelle.
43) Komissio teki asiasta seuraavat päätelmät:
a) Koska terästeollisuus ja erityisesti tarkasteltavana olevan tuotteen
tuotanto ovat hyvin pitkälle integroituja, tarkasteltavana olevan
tuotteen tuottajat yhteisössä siirsivät kytkösmarkkinoille tarkoite-tut kuumavalssatut kelat eteenpäin integroidussa prosessissa,mutta eivät laskuttaneet niistä. Kauppalaskuja ei laadittu, koska
osapuolet kuuluvat samaan oikeussubjektiin. Näin ollen kytkös-
markkinoilla ei ole vapaiden markkinoiden hintoihin verrattavissaolevia siirtohintoja.
b) Yhteisön tuotannonala ei tuottanut varastoitavaksi kuumavals-
sattuja keloja, joita olisi myöhemmin voitu toimittaa joko
käytettäväksi kytkösmarkkinoilla tai myytäväksi vapailla markki-
noilla. Tämä johtuu siitä, että kaikilla kuumavalssattujen kelojenkäyttäjillä, myös yhteisön tuotannonalan integroiduilla prosesseil-la, on teknisiä rajoituksia jatkojalostustuotteidensa tuotannossa.
Tämän vuoksi kuumavalssattujen kelojen mahdolliset liikkeet
markkinoiden kahden osaalueen välillä olivat merkityksettömiä.
c) Tutkimuksesta ilmeni, että integroituneet yhteisön tuottajat eivät
ostaneet kytkösmarkkinoille tarkoitettua tarkasteltavana olevaa
tuotetta yhteisössä toimivilta tai muilta riippumattomilta osapuo-
lilta. Kytkösmarkkinoille tarkoitetut kuumavalssatut kelat eivättästä syystä kilpaile muiden yhteisössä saatavilla olevien kuu-mavalssattujen kelojen kanssa. Näin ollen kytkösmarkkinat
voidaan erottaa selvästi vapaista markkinoista.
44) Tämän perusteella komissio katsoo, että vapaiden markkinoiden ja
kytkösmarkkinoiden erottaminen toisistaan on täysin yhdenmukainenperuspäätöksen vaatimusten ja yhteisön toimielinten aiemman käytän-nön kanssa.
45) Vahingon arviointiin liittyvien talouden tunnuslukujen kuten myynnin
kehityksen, kannattavuuden jne. määrittämisen yhteydessä komissio
tarkasteli, olisiko yhteisön tuottajien myynti etuyhteydessä olevilleosapuolille, jotka ovat erillisiä oikeussubjekteja, yleensä laskettavakuuluvaksi vapaisiin markkinoihin. Kyseisen myynnin hintojen
todettiin olevan suunnilleen samat kuin riippumattomilta osapuolilta
veloitetut hinnat. Tämän lisäksi tutkimus vahvisti tiettyjen vientiäharjoittavien tuottajien väitteet siitä, että nämä etuyhteydessä olevat
osapuolet voivat vapaasti ostaa kyseistä tuotetta yhteisössä tai sen
ulkopuolella toimivalta etuyhteydessä olevilta tai etuyhteydettömiltätavarantoimittajilta. Näin ollen pääteltiin, että yhteisön tuottajienmyynti etuyhteydessä oleville osapuolille, jotka ovat erillisiä oikeus-
subjekteja, kilpailee muun muassa asianomaisiin maihin sijoittautu-!B
(1) Asia C-315/90, 27.11.1991.2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 9
neiden riippumattomien tavarantoimittajien myynnin kanssa, joten
kyseinen myynti olisi otettava huomioon vapailla markkinoillatapahtuvan myynnin määrittämisessä.
46) Eräs yhteisön tuottaja väitti kuitenkin, että sen myyntiä etuyhteydessä
oleville osapuolille olisi pidettävä kytkösmarkkinoiden piiriin kuu-
luvana. Se väitti, että siihen etuyhteydessä olevilta osapuolilta ei
veloitettu markkinahintaa vaan hinta, joka erosi huomattavastiriippumattomilta asiakkailta veloitetusta hinnasta. Tuottaja lisäsi, että
emoyhtiö ei sallinut siihen etuyhteydessä olevien osapuolten ostaa
kuumavalssattuja keloja vapailla markkinoilla toimivalta riippumat-tomilta osapuolilta. Tämän seurauksena etuyhteydessä oleville osa-puolille myydyt kuumavalssatut kelat eivät kilpailleet suoraan muiden
kuumavalssattujen kelojen kanssa. Tämän vuoksi ne olisi jätettävä
vapaiden markkinoiden määritelmän ulkopuolelle.
47) Tutkimuksessa vahvistettiin, että kyseisen yritysryhmittymän toimin-
taperiaatteiden mukaan etuyhteydessä olevat osapuolet eivät saa ostaa
kuumavalssattuja keloja vapailta markkinoilta. Lisäksi myyntihintojen
analyysista ilmeni, että etuyhteydessä olevilta osapuolilta veloitetuthinnat erosivat usein huomattavasti riippumattomilta osapuoliltaveloitetuista markkinahinnoista. Lisäksi kaikki myynti suuntautui
etuyhteydessä oleville käyttäjille, jotka käyttivät tuotteet itse myymättä
niitä sellaisenaan eteenpäin. Tämän perusteella komissio päätteli, ettäkyseisten kuumavalssattujen kelojen myynnin ei voida katsoa tapah-tuneen vapailla markkinoilla ja että se olisi tämän vuoksi jätettävä
vapaiden markkinoiden määritelmän ulkopuolelle.
48) Näin ollen päätellään, että kuumavalssatut kelat, joita yhteisön
tuottajat käyttivät lähtömateriaalina integroidussa prosessissa tapahtu-vassa jatkojalostuksessa yhden ainoan oikeussubjektin puitteissa,
kuuluvat kytkösmarkkinoiden piiriin. Sama koskee edellä mainitun
yhteisön tuottajan myyntiä, koska tämä osoitti, että sen myyntietuyhteydessä olevalle asiakkaalle kuului tosiaan kytkösmarkkinoidenpiiriin. Kaiken muun yhteisön tuottajien myynnin katsottiin tapahtu-
neen vapailla markkinoilla. Näin ollen yhteisön tuotannonalan tilaa
tarkasteltiin vapaiden markkinoiden osalta erilaisten talouden tunnus-lukujen kuten tuotannon, myynnin, markkinaosuuden ja kannattavuu-den kehityksen perusteella.
49) Olisi huomattava, että edellä esitetyt päätelmät kyseessä olevien
markkinoiden jakamisesta ja määrityksestä ovat yhdenmukaisia niidentietojen kanssa, joita Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopi-muksen mukaisesti kerätään erityisesti teräsmarkkinoiden valvontaa
varten. Näissä tiedoissa kuumavalssattujen kelojen käyttötarkoitukset
erotetaan toisistaan periaatteessa samalla tavalla.
2.Yhteisön tuotannonalan määritelmä
a)Yhteisön kokonaistuotanto
50) Useat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että tietyt yhteisön
tuottajat olisi jätettävä yhteisön tuotannon määritelmän ulkopuolelle,
koska ne olivat tuoneet kuumavalssattuja keloja asianomaisista maista.
51) Komissio totesi, ettei yksikään tutkimuksen kohteena olleista tuotta-
jista ollut tuonut kuumavalssattuja keloja asianomaisista maista
tarkastelujaksona. Tietyt näihin yhteisön tuottajiin etuyhteydessä
olevat teräspalvelukeskukset ja putkien tuottajat olivat kuitenkintuoneet näitä tuotteita tarkastelujaksona.
52) Johdanto-osan 37—49 kappaleessa selostettujen yhteisön markkinoi-
den määrittelyä koskevien päätelmien mukaisesti tutkimuksessa
todettiin kuitenkin, että nämä etuyhteydessä olevat osapuolet ovattoimineet itsenäisesti suhteessa niihin etuyhteydessä oleviin tuottajiinvapailla markkinoilla toimiessaan. Näin ollen nämä hankinnat eivät
voineet vaikuttaa mainittujen yritysten asemaan tarkasteltavana olevan
tuotteen tuottajina yhteisössä.
53) Tämän vuoksi katsottiin, että ei ollut perusteita minkään tuottajan
jättämiselle yhteisön kuumavalssattujen kelojen tuotannon määritel-män ulkopuolelle. Peruspäätöksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti
kaikki yhteisön markkinoilla toimivat kuusitoista tuottajaa edustavat
yhteisön koko tuotantoa.!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 10
b)Yhteisön tuotannonala
54) Yhteisössä on kuusitoista kuumavalssattujen kelojen tuottajaa: valitus
jätettiin yhdentoista tuottajan puolesta, ja loput viisi tuottajaa tukivatvalitusta.
55) Kymmenen valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa vastasi komission
kyselyyn. Yksi pieni tuottaja päätti, ettei se toimita komissiolle
vastausta.
56) Kaksi kymmenestä komission kyselyyn vastanneesta yhteisön tuotta-
jasta ei toimittanut kaikkia tutkimuksessa pyydettyjä tietoja sellaisessamuodossa, jossa ne olisi voitu yhdistää muiden yhteisön tuottajien
tietoihin.
57) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että ainakin yhtä edellä
kuvattuun yhteisön tuotannonalan määritelmään sisällytettyä yhteisöntuottajan suosittiin asianomaisiin osapuoliin polkumyyntitutkimuksissakohdistettavien vaatimusten suhteen. Ne väittivät erityisesti, että
kyseinen yhteisön tuottaja ei palauttanut komissiolle kyselylomaketta
väliaikaisten tullien käyttöönoton osalta asetetuissa määräajoissa. Nekatsoivat, että kyseessä on peruspäätöksen 6 artiklan 2 kohtaa rikkova
syrjivä kohtelu.
58) Olisi huomattava, että kaikki yhteisön tuotannonalan määritelmään
sisällytetyt yhteisön tuottajat vastasivat komission kyselyyn perus-
asetuksessa asetetuissa määräajoissa ja näin ollen myös väliaikaistentoimenpiteiden käyttöönottoa koskevassa määräajassa. Komissio
katsoo, että kaikkia samankaltaisessa tilanteessa olevia tämän
menettelyn osapuolia kohdeltiin tasapuolisesti. Näin ollen väitteetperuspäätöksen 6 artiklan 2 kohdan rikkomisesta ja komissionharjoittamasta syrjinnästä ovat perusteettomia.
59) Näin ollen ne kahdeksan yhteisön tuottajaa, jotka toimivat tutkimuk-
sessa täysipainoisesti yhteistyössä, muodostavat yhteisön tuotannon-
alan tässä menettelyssä ja niiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteenkoko tuotannosta yhteisössä oli tutkimusajanjaksona noin 65 prosent-tia.
60) Näitä tuottajia pidetään siis yhteisön tuotannonalana ja niihin viitataan
jäljempänä yhteisön tuotannonalana, koska niiden tuotanto muodostaa
peruspäätöksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessäpääosan kyseisten tuotteiden koko yhteisön tuotannosta.
E.V AHINKO
1.Todettavissa oleva kulutus
61) Kuumavalssattujen kelojen todettavissa oleva kulutus yhteisössä
määritettiin yhteisön 16 tuottajan vapailla markkinoilla tapahtuneenkokonaismyynnin sekä Eurostat-tilastoista ja vientiä harjoittavientuottajien kyselyyn antamista vastauksista ilmenevän, tarkasteltavana
olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvan kokonaistuonnin perusteella.
62) Yhteisön todettavissa oleva kulutus kasvoi vuoden 1995 ja tutkimus-
ajanjakson välisenä aikana 9 prosenttia eli 18,4 miljoonasta tonnista20,1 miljoonaan tonniin. Vuonna 1995 vapaiden markkinoidenmyyntihinnat olivat poikkeuksellisen korkeat ja erityisesti yhteisössä
tuotettujen kuumavalssattujen kelojen kysyntä oli runsasta. Seuraavana
vuonna markkinat kuitenkin pienenevät 11 prosenttia.
63) Todettavissa oleva kulutus nousi tasaisesti vuoden 1996 ja tutkimus-
ajanjakson välisenä aikana. Kulutus kasvoi eniten vuosina
1996—1997, jolloin markkinoiden koko kasvoi 22 prosenttia. Vuoden
1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana se kasvoi ainoastaan 0,4prosenttia.
2.Asianomaisista maista tuleva tuonti
a)Vähäpätöinen tuonti
64) Peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan ja 5 artiklan 7 kohdan säännösten
mukaisesti arvio siitä, oliko tuonti vähäpätöistä vai ei, tehtiin ottaen
huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen todettavissa oleva kulutusyhteisön markkinoilla.!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 11
65) Eurostatin tilastojen mukaan kolmesta viejämaasta eli Etelä-Afrikasta,
Intiasta ja Iranista peräisin oleva tuonti ylitti hieman peruspäätöksen 5artiklan 7 kohdassa säädetyn 1 prosentin vähimmäismäärän.
66) Iran väitti, että Eurostatin tilastojen käyttäminen sen markkinaosuuden
arvioinnissa ei ollut asianmukaista, koska maan ainoan vientiä
harjoittavan tuottajan toimitiloissa tehdyssä tarkastuksessa todettiinyhteisöön suuntautuvan viennin määrän olevan huomattavasti pienem-
pi. Tämän vuoksi väitettiin, että komission olisi arvioitava iranilaisten
tuotteiden markkinaosuutta paikalla tehdyn tutkimuksen perusteellaniin kuin aiemmissakin tutkimuksissa oli tehty.
67) Etelä-Afrikka ja Intia kiistivät todettavissa olevan kulutuksen mää-
rityksen ja väittivät vientinsä yhteisöön olevan vähäpätöistä, minkä
perusteella ne olisi Iranin tavoin jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle.
68) Kuten edellä mainittiin, Iranin markkinaosuus oli Eurostatin tuontiti-
lastojen perusteella juuri yli vähimmäistason eli 1,2 prosenttia.
Todettiin kuitenkin myös, että tilastot olivat ristiriidassa komissionainoan iranilaisen vientiä harjoittavan tuottajan tiloissa tekemässätarkastuksessa hankkimien ja tarkastamien tietojen kanssa. Eurostatin
tilastoja ei tämän vuoksi pidetty riittävän tarkkoina, jotta kyseisen
maan markkinaosuuden arviointi voitaisiin tehdä ainoastaan niidenperusteella. Tilastotietoja verrattiin tämän vuoksi myös tutkimuksenasianomaisilta osapuolilta, erityisesti ainoalta iranilaiselta vientiä
harjoittavalta tuottajalta ja siihen etuyhteydessä olevilta yhteisöön
sijoittautuneilta tuojilta, saatuihin tietoihin. Vertailu oli mahdollista jatarkasteltavana olevassa tapauksessa erityisen asianmukaista, koskaIranissa toimi ainoastaan yksi tuottaja. Koska kyseinen tuottaja ja
siihen etuyhteydessä olevat yhteisössä toimivat yritykset toimivat
menettelyssä täysipainoisesti yhteistyössä, tuottajan väite voitiintarkastaa helposti vertaamalla tarkastettuja tietoja vientitoimista
Eurostatin tietoihin. Tarkastuksen ja vertailun perusteella todettiin,
että Iranista peräisin oleva tuonti on huomattavasti alle vähimmäista-son, ja pääteltiin, että yrityksen toimittamien tietojen ja Eurostatintietojen erot eivät johtuneet Iranista yhteisöön suuntautuvasta, muiden
kolmansien maiden kautta tapahtuvasta viennistä.
69) Näin ollen pidettiin perusteltuna käyttää Iranin markkinaosuutta
määritettäessä asianmukaisesti tarkastettuja tietoja. Tämän vuoksipäätellään, että Iranista peräisin oleva tuonti on alle vähimmäistason,
että Iranista peräisin olevasta tuonnista mahdollisesti aiheutuva
vahinko on merkitykseltään vähäpätöinen, ja että menettely olisipäätettävä Iranin osalta.
70) Eteläafrikkalaisten ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien
esittämän väitteen tueksi esitetyn näytön perusteella ei niidenyhteisöön suuntautuvaa tuontia voitu pitää vähäpätöisenä etenkään,kun otetaan huomioon edellä 37—49 kappaleessa esitetyt yhteisön
markkinoiden määrittelyssä käytetyt menetelmät. Toisin kuin Iranin
tapauksessa, Eurostatin tilastojen ja komission kyselyyn toimitettujenvastausten perusteella tuonti ei ollut alle vähimmäistason. Näin ollen
Etelä-Afrikasta ja Intiasta peräisin olevan tuonnin katsottiin ylittävän
peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdassa ja 5 artiklan 7 kohdassa säädetynvähimmäistason.
b)Tuonnin kumulatiivinen arviointi
71) Komissio tutki, olisiko Bulgariasta, Etelä-Afrikasta, Intiasta, Jugosla-
viasta ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen kelojen tuontia
arvioitava kumulatiivisesti peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdanmukaisesti.
72) Tämän vuoksi tutkittiin, täyttyivätkö kaikki edellytykset asianomai-
sista maista tulevan tuonnin kumuloimiseksi. Tutkimuksesta ilmeni
seuraavaa:
— polkumyyntimarginaali ylitti vähimmäistason jokaisen maan
osalta, kuten edellä osoitettiin,
— yksittäisistä maista tuodut määrät eivät olleet vähäpätöisiä
verrattuna yhteisön kulutukseen,
— maahantuotujen kuumavalssattujen kelojen keskinäisten kilpailu-
edellytysten tarkastelu sekä maahantuotujen kuumavalssattujen
kelojen ja yhteisössä tuotetun samankaltaisen tuotteen välisten!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 12
kilpailuedellytysten tarkastelu osoittaa, että asianomaisista maista
tuleva tuonti olisi kumuloitava. Asianomaiset viejämaat myivätyleensä kuumavalssattuja keloja yhteisön vapailla markkinoillasuoraan etuyhteydettömille asiakkaille, kuten kylmävalssattuja
tuotteita valmistaville tehtaille, putkien tuottajille, teräspalvelu-
keskuksille ja teräskauppiaille. Kuumavalssattuja keloja tuotiinmyös sellaisten etuyhteydessä olevien myyntiyhtiöiden kautta,jotka myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta edellä mainittuihin
ryhmiin kuuluville asiakkaille. Tutkimuksesta ilmeni, että yhtei-
sön tuotannonala myi samankaltaista tuotetta samojen myyntika-navien kautta ja samoille asiakasryhmille. Lopuksi todettiin, että
kaikessa tässä myynnissä noudatettiin samanlaista hinnoittelu-
politiikkaa.
73) Näin ollen komissio päätteli, toisin kuin eräät vientiä harjoittavat
tuottajat olivat esittäneet, että kaikki edellytykset edellä mainituista
maista peräisin olevan tuonnin kumuloinnille täyttyivät.
c)Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä
74) Eurostatin tuontitilastojen mukaan asianomaisista maista yhteisöön
suuntautuvan tuonnin määrä kasvoi vuoden 1995 ja tutkimusajanjak-son välisenä aikana 229 prosenttia eli 0,65 miljoonasta tonnista 2,14miljoonaan tonniin. Tuonnin määrä kasvoi vain vähän vuosina
1995—1996 (+ 0,10 miljoonaa tonnia). Suurin osa kasvusta tapahtui
vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana (+ 1,26 miljoonaatonnia).
75) Tutkimusajanjakson kehityksen arvioinnista ilmeni, että kaikista
asianomaisista maista tuotiin kyseistä tuotetta lähinnä tutkimus-ajanjakson ensimmäisen puoliskon aikana (1,3 miljoonaa tonnia);tuonnin määrä laski 42 prosenttia tutkimusajanjakson toisen puoliskon
aikana, mutta se oli edelleen huomattavasti suurempi kuin vuoden
1997 toisella puoliskolla.
76) Kuten edellä johdanto-osan 11 kappaleessa mainitaan, erilaiset
kuumavalssatut kelat luokitellaan yleensä kahteen eri luokkaan: mustat
kelat ja peitatut kelat. Tutkimuksessa kävi ilmi, että mustien kelojen
osuus oli noin 90 prosenttia kaikista asianomaisista maista tuoduistakuumavalssatuista keloista.
d)Tuonnin markkinaosuus
77) Vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi vuoden 1995 ja
tutkimusajanjakson välisenä aikana 3,5 prosentista 10,7 prosenttiin.
Tuonnin määrän kasvu merkitsi sitä, että asianomaisten maiden osuusyhteisön markkinoista kasvoi 7,2 prosenttiyksikköä.
78) Asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi eniten eli 6,3 prosent-
tiyksikköä vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
e)Hinnan alittavuus
79) Mahdollisen hinnan alittavuuden arvioimiseksi vertailukelpoisten
kuumavalssattujen kelalajien hintoja verrattiin yhteisön markkinoillamahdollisuuksien mukaan samojen myyntiedellytysten vallitessa,samassa jäsenvaltiossa ja samoille asiakkaille tapahtuneen myynnin
osalta. Vientiä harjoittavien tuottajien vapaasti yhteisön rajalla -hintoja
verrattiin yhteisön tuotannonalan vapaasti tehtaalla -hintoihin. Viejä-maiden myyntihintoja oikaistiin tarvittaessa vastaamaan vapaasti
yhteisön rajalla -hintaa tullit ja tuontikustannukset mukaan luettuina.
Hintoja oikaistiin myös niin, että niitä voitiin vertailla samassa kaupanportaassa yhteisön tuotannonalan hintojen kanssa. Kaikki oikaisutperustuivat komission tutkimuksen yhteydessä hankkimaan ja tarkasta-
maan näyttöön.
80) Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa mainitaan, eräät vientiä harjoit-
tavat tuottajat esittivät, että niiden tuottamien ja yhteisön markkinoillamyymien kuumavalssattujen kelojen laatu ei ollut verrattavissa
yhteisön tuotannonalan tuotteiden laatuun. Yksi vientiä harjoittava
tuottaja väitti, että toisin kuin yhteisön tuotannonala se ei valmistatuotetta jatkuvan valun menetelmällä, mikä aiheuttaa kemiallisiavikoja ja pintavikoja, jotka johtavat hyötysuhteen heikkenemiseen
myöhemmissä jalostusvaiheissa. Tämän lisäksi kyseinen tuottaja ei
käytä automaattista kelausmenetelmää, minkä johdosta tuotteen!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 13
paksuus ja leveys vaihtelevat ja laatu heikkenee. Tuottaja toimitti
asiasta näyttöä ja pyysi hinnan oikaisemista laatuerojen huomioonottamiseksi hinnan alittavuuden määrittämistä varten tehtävien hinta-vertailujen yhteydessä.
81) Komissio totesi, että hinnan oikaiseminen laatuerojen huomioon
ottamiseksi ei yleisesti ottaen ollut perusteltua erityisesti, koska
kyseiset erot eivät olleet käyttäjien havaittavissa ja koska tutkimuk-
sesta kävi ilmi, että väitetyt laatuerot eivät välttämättä vaikutatarkasteltavana olevan tuotteen käyttöön. Esitetyn näytön perusteella
laadun huomioon ottamiseksi tehtävä oikaisu oli kuitenkin osittain
oikeutettu yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta. Vaikka pyydetynoikaisun yksityiskohtaisesta tarkastelusta kävi ilmi, että pyydettymäärä oli liian suuri, puolet pyydetystä oikaisusta voitiin myöntää
käytettävissä olevan näytön perusteella.
82) Hintavertailun tuloksena saatiin seuraavat hinnan alittavuuden tasot,
jotka ilmaistaan prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista:
— Bulgaria: 6,8 %
— Intia: 6,7 %
— ESSAR: 6,1 %— Tata: 6,1 %— SAIL: 19,1 %
— Etelä-Afrikka: 5,3 %
— Iscor: 4,9 %
— Highveld Steel: 27,0 %
— Taiwan: 4,3 %
— Yieh Long: 3,9 %— CSC: 7,5 %
— Jugoslavia: 12,4 %
3.Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne vuoden 1995 ja
tutkimusajanjakson välisenä aikana
a)Tuotanto
83) Tutkimuksesta ilmeni, että yhteisön tuotannonalan tuotanto oli
suurimmillaan 12,5 miljoonaa tonnia vuonna 1997. Tarkastelujaksonmuina aikoina yhteisön tuotannonalan tuotanto pysyi vakaana noin
11,4 miljoonassa tonnissa, vaikka kulutuksen havaittiin vähentyneen
vuonna 1996. Huomattakoon, että kyseinen tuotanto myytiin vapaillamarkkinoilla tai vietiin kolmansien maihin.
84) Koska yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteettia käytetään sekä
vapaille markkinoille että kytkösmarkkinoille tarkoitettujen kuu-
mavalssattujen kelojen tuottamiseen, katsottiin tarpeelliseksi tarkas-
tella myös kytkösmarkkinoita varten tarkoitettua tuotantoa koskeviatietoja sen varmistamiseksi, että vapaille markkinoille tarkoitetuntuotannon mahdollinen lasku ei johtunut kytkösmarkkinoiden lisään-
tyneestä tarpeesta.
85) Todettiin, että tuotantomäärät nousivat vuoden 1995 ja tutkimus-
ajanjakson välisenä aikana 2 prosenttia eli noin 0,6 miljoonaa tonnia.
Tämä osoitti kytkösmarkkinoita varten tarkoitetun tuotannon olevansuhteellisen vakaalla tasolla. Kytkösmarkkinoille ja vapaille markki-
noille tarkoitetun tuotannon kehityssuuntaukset olivat vuoden 1997 ja
tutkimusajanjakson välisenä aikana samanlaisia.
86) Näin ollen vapaille markkinoille tarkoitetun tuotannon lasku ei
johtunut kytkösmarkkinoiden lisääntyneestä tarpeesta.
b)Tuotantokapasiteetti ja sen käyttöaste
87) Olisi huomattava, että tuotantolaitoksia voidaan käyttää sekä vapaille
markkinoille että kytkösmarkkinoille tarkoitettuun tuotantoon ja tähän
menettelyyn kuulumattomien tuotteiden (myös muiden teräslajien ja
-tuotteiden) tuotantoon. Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 14
kapasiteetin käyttöaste on tämän vuoksi määritelty niiden kapasiteet-
tien perusteella, jotka oli virallisesti ilmoitettu komissiolle Euroopanhiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen puitteissa. Nämä kapasi-teetit määritetään tiettyjen perusteiden mukaan eikä niitä pidä
sekoittaa nimelliskapasiteettiin. Nimelliskapasiteetti on suurin mah-
dollinen saavutettavissa oleva kapasiteetti, jonka määrittämisessä eioteta huomioon käytettävissä olevan henkilökunnan määrää, lomia,asennusaikoja, huoltoa ja niin edelleen.
88) Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli 87 prosenttia
vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana lukuun ottamattavuotta 1997, jolloin yhteisön tuotannonalan tuotanto oli huippuluke-missa ja kapasiteetin käyttöaste oli 93 prosenttia. Tuolloin kuumavals-
sattujen kelojen kulutus oli suurta sekä vapailla markkinoilla että
kytkösmarkkinoilla.
89) Korkean käyttöasteen todettiin olevan normaali, kun pidetään
mielessä, että korkea kapasiteetin käyttöaste on raskaassa teolli-suudessa ja erityisesti terästeollisuudessa tarpeen korkeiden kiinteiden
tuotantokustannusten vaikutuksen pienentämiseksi.
c)Saadut tilaukset ja myynnin määrä
i ) Saadut tilaukset
90) Myyntiä koskevan arvioinnin täydentämiseksi tarkasteltiin myös
yhteisön tuotannonalan saamien tilausten kehitystä. Yhteisön tuotan-
nonala toimitti tätä varten tietoja, joita kerätään myös Euroopan hiili-
ja teräsyhteisön perustamissopimuksen mukaisesti teräsmarkkinoidenvalvontaa varten. Vaikka nämä tiedot eivät täsmällisesti kuvastakaantilannetta tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, vaan kattavat hieman
laajemman tuoteryhmän, todettiin, että niitä voitiin pitää edustavana
tarkasteltavana olevan tuotteen tilanteen suhteen. Tiedoista ilmeni, ettävuonna 1997 tilausten määrä oli suurempi kuin tutkimusajanjaksona.
Kuten edellä esitettiin, todettavissa oleva kulutus kehittyi vakaasti
vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, mutta yhteisöntuotannonalan saamien tilausten määrä sen sijaan väheni 17 prosenttiakyseisenä aikana.
91) Tämän perusteella vaikuttaa siltä, että yhteisön tuotannonalan
taloudellinen toiminta oli vuonna 1997 säännöllisempää ja tasaisem-
min jakautunutta; kyseisenä vuonna saatujen tilausten määrä kehittyimyyntimääriä vastaavasti. Kun otetaan lisäksi huomioon tilausten jatoimitusten välinen viive, saatujen tilausten määrän väheneminen oli
merkkinä taloudellisen toiminnan vähenemisestä, mitä tarkastellaan
jäljempänä.
ii) M y y n t i
92) Tarkastelujakson aikana myynti kasvoi hieman eli 9,6 miljoonasta
tonnista 9,7 miljoonaan tonniin (1 prosentin).
93) Myyntimäärien kehitys kyseisen ajanjakson aikana vastasi suurelta
osin kulutuksen kehitystä. Yhteisön tuotannonalan myynti väheni
kuitenkin 12 prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä
aikana, kun taas kulutus lisääntyi hieman.
94) Yhteisön tuotannonala huomautti, että edellä kuvattu myyntiin liittyvä
vahingon osoitin on määritetty mainittuina ajanjaksoina toimitettujenja laskutettujen liiketoimien perusteella. Tässä yhteydessä on huo-
mautettava, että yhteisön tuotannonala on järjestänyt tuotantoproses-
sinsa niin, että käyttäjän tilauksen tekopäivän sekä toimitus- jalaskutus- eli myyntipäivän välillä on ainakin kolme kuukautta. Jottatiettynä ajanjaksona tapahtuneen kehityksen arvioinnilla olisi merki-
tystä, olisi otettava huomioon paitsi tosiasiallinen myynti myös
kyseisenä ajanjaksona saadut tilaukset. Tilausten kehitys vaikuttaa siisväistämättä myynnin kehitykseen tietyllä viiveellä.
iii) M yynnin eri lajit
95) Yhteisön tuotannonala väitti, että sille tosiasiallisesti aiheutuneen
vahingon määrittämiseksi olisi arvioitava erikseen erilaisten kuu-
mavalssattujen kelojen eli mustien kelojen ja peitattujen kelojen
myynnin kehitystä. Väitettiin, että koska kaikesta tuonnista suuri osaoli polkumyynnillä tuotuja mustia keloja, yhteisön tuotannonalan!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 15
näiden kelojen myyntimäärien ja myyntihintojen kehityksen perus-
teella voitaisiin todeta, että vahinkoa on aiheutunut erityisen paljon.
96) Asian tarkastelusta kävi ilmi, että vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson
(1998) välisenä aikana yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla
myymien mustien kelojen määrä väheni 13 prosenttia, kun taaspeitattujen kelojen myynnin määrä lisääntyi 34 prosenttia. Absoluut-
tisesti mitattuna tämä tarkoittaa, että mustien kelojen myynti väheni
noin 1 miljoonalla tonnilla ja peitattujen kelojen myynti lisääntyi noin0,5 miljoonalla tonnilta.
97) Tutkimus vahvisti myös, että yhteisön tuotannonalan mustien ja
peitattujen kelojen myynnin jakauma oli tasapainoisempi kuin vientiäharjoittavien tuottajien. Vuosina 1995—1997 myynnistä 70 prosenttia
oli mustia keloja ja 30 prosenttia peitattuja keloja. Tutkimusajanjak-
sona jakauma muuttui niin, että mustien kelojen osuus oli 60 prosenttiaja peitattujen kelojen osuus 40 prosenttia. Kokonaismyynnin kehityk-sestä käy selvästi ilmi, että tutkimusajanjaksona painopiste siirtyi
mustista keloista peitattuihin keloihin eli sellaisesta tuotelajista, jota
tuotiin enemmän, sellaiseen tuotelajiin, jonka tuonti oli vähäisempää.
d)Hintojen kehitys
98) Yhteisön tuotannonalan myyntihintojen painotettu keskiarvo laski
tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. Myyntihinnat olivat vuonna1995 korkeimmillaan kymmeneen vuoteen. Hinnat laskivat vuoteen
1997 saakka (17 prosenttia vuoteen 1995 verrattuna ja 3 prosenttia
vuoteen 1996 verrattuna), mutta nousivat jälleen vuoden 1997 jatutkimusajanjakson lopun välisenä aikana (9 prosenttia).
e)Markkinaosuus
99) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 1995 ja
tutkimusajanjakson välisenä aikana 3,7 prosenttiyksikköä; vuonna
1995 se oli 52,0 prosenttia ja tutkimusajanjaksona 48,3 prosenttia.
100) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus nousi 1,1 prosenttiyksikköä
vuosina 1995—1996 ja 1,8 prosenttiyksikköä vuosina 1996—1997.
101) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotan-
nonala menetti kuitenkin kaiken aiemmin saamansa myynnin lisäyksen
ja sen markkinaosuus putosi jopa alle vuoden 1995 tason. Osuus
pieneni 6,6 prosenttiyksikköä. Tilanteen tarkastelu osoitti, että laskuatapahtui yhteisön vapailla markkinoilla sekä etuyhteydessä oleville
asiakkaille että etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin
vähenemisen vuoksi.
f)Kannattavuus
102) Yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä
saama tuotto laski 39 prosenttia vuoden 1995 ja tutkimusajanjaksonvälisenä aikana. Vuoden 1995 suuri tuotto (20,7 prosenttia) johtuikyseisenä aikana vallinneista korkeista markkinahinnoista. Yhteisön
tuotannonala tuotti vielä voittoa vuonna 1996 markkinoiden laskusuh-
danteesta ja myyntihintojen 15 prosentin laskusta huolimatta. Myyn-timäärät nousivat jälleen vuonna 1997, mutta yhteisön tuotannonalan
voittomarginaali ei kasvanut, koska myyntihinnat laskivat jälleen 3
prosenttia.
103) Kannattavuus parani hieman tutkimusajanjakson aikana vuoden 1997
tasosta. Tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen myyntihintojen nou-
sun (9 prosenttia verrattuna vuoteen 1997) ansiosta yhteisöntuotannonalan voittomarginaali nousi 12,9 prosenttiin. Yhteisön
tuotannonalan mukaan tämä oli kohtuullinen voiton määrä.
104) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat esittivät, että yhteisön tuotannonalan
kannattavuus oli tutkimusajanjaksona erittäin hyvä ja että menettely
olisi pitänyt päättää välittömästi yksinomaan tämän osoittimen
kehityksen perusteella. Niiden mukaan tällainen voittomarginaali olihuomattavasti korkeampi kuin mitä komissio oli aiemmissa terästuot-
teiden polkumyyntitapauksissa pitänyt kohtuullisena.
105) Tässä yhteydessä olisi huomattava, että peruspäätöksen ja WTO:n
polkumyyntisopimuksen asiaa koskevien säännösten ja määräysten
mukaan vahingon määrittelyn on perustuttava selkeään näyttöön a)
polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrästä ja tämän tuonnin!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 16
vaikutuksesta samankaltaisten tuotteiden hintoihin yhteisön markki-
noilla ja b) tämän tuonnin seurausvaikutuksista yhteisön tuotannon-alaan. Lisäksi näiden säännösten ja määräysten mukaan on erityisestitarkasteltava, onko polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntynyt
merkittävästi joko absoluuttisesti tai suhteessa yhteisön kulutukseen.
Lisäksi on tarkasteltava, onko polkumyynnillä tapahtuvan tuonninhinnan alittavuus merkittävää, onko tällaisen tuonnin vaikutuksestaaiheutunut merkittävää hintojen alenemista tai onko tuonti estänyt
hinnankorotuksia. Yksi tai useampi näistä tekijöistä ei välttämättä ole
ratkaiseva peruste. Peruspäätöksen ja polkumyyntisopimuksen mukaantutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta yhteisön
tuotannonalaan on myös otettava huomioon kaikki olennaiset talou-
delliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat tuotannonalan tilanteeseen,kuten tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys, myynnintosiasiallinen ja mahdollinen pieneneminen, voitot, tuotanto, markki-
naosuus, tuottavuus, kapasiteetin käyttöaste, hintaan vaikuttavat tekijät
jne. Peruspäätöksessä säädetään erityisesti, että luettelo ei oletyhjentävä, eikä yksi tai useampi näistä tekijöistä välttämättä oleratkaiseva peruste.
106) Tässä tapauksessa tutkimuksesta on käynyt ilmi, että polkumyynnillä
tapahtuva tuonti on merkittävästi lisääntynyt sekä absoluuttisesti että
suhteellisesti mitattuna. Lisäksi polkumyynnillä tapahtuneen tuonninhintojen todettiin alittavan yhteisön tuotannonalan hinnat merkittäväs-
ti. Koska kaikki edellä mainitut edellytykset ovat täyttyneet, komissio
on tutkimuksessaan arvioinut tiettyjen asiaan liittyvien taloudellistentekijöiden mahdollista ja tosiasiallista kehitystä ennen lopullistenpäätelmiensä tekoa. Tämän vuoksi katsotaan, että eräiden vientiä
harjoittavien tuottajien näkemys siitä, että menettely olisi pitänyt
päättää jo yksinomaan kannattavuuden perusteella, on selvästikinperuspäätöksen vastainen.
107) Yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjakson taloudellista tilannetta ja
erityisesti hintoja ja kannattavuutta on lisäksi tarkasteltava ottaen
huomioon kuumavalssattujen kelojen markkinoiden rakenne ja yhtei-
sön tuotannonalan taloudellisessa tilanteessa tutkimusajanjaksonaikana tapahtunut kehitys; asiaa käsitellään jäljempänä 4 kohdassa.
108) Lopuksi todettakoon, että yhteisön tuotannonalan ja kansainvälisten
markkinoiden vertailua tietyn taloudellisen tunnusluvun osalta ei
pidetä asianmukaisena polkumyyntimenettelyssä.
g)Investoinnit ja työllisyys
109) Tutkimuksesta ilmeni, että investoinnit kohdistuivat lähinnä koneiden
ja laitteiden uusimiseen. Investoinnit olivat tutkimusajanjakson aikana
suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 1995. Investoinnit lisääntyivät32 prosenttia vuodesta 1995, koska kysyntä oli vilkasta vuonna 1997.
110) Työllisyydestä voidaan todeta, että yhteisön tuotannonala valmistaa
monenlaisia tuotteita, muun muassa kuumavalssattuja keloja, samoissa
tehtaissa ja samoilla koneilla. Tutkimuksesta kävi ilmi, että tarkaste-lujakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyvätyöllisyys heikkeni 4 prosenttia.
h)Tiivistelmä yhteisön tuotannonalan tilanteesta vuoden 1995 ja
tutkimusajanjakson välisenä aikana
111) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että vahingon määritystä
tutkimusajanjakson osalta ei voitu tehdä vuosien 1995 ja 1997 osalta
määritetyn yhteisön tuotannonalan tilanteen vertailun perusteella.Niiden mukaan erityisesti hinnat ja kannattavuus vuonna 1995 sekätuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myynnin määrä ja markkinaosuus
vuonna 1997 eivät vastanneet sitä, mitä niiden olisi pitänyt olla
terveessä kilpailutilanteessa. Ne väittivät, että koko tarkastelujaksoakoskevien muiden päätelmien perusteella ei voitu kohtuudella päätellä,että yhteisön tuotannonalalle olisi aiheutunut merkittävää vahinkoa.
112) Tältä osin olisi huomattava, että asianomaiset osapuolet eivät edellä
mainitun väitteen yhteydessä ilmoittaneet, missä suhteessa tiettyjä
vuosien 1995 ja 1997 osalta vahvistettuja talouden tunnuslukuja eivoitaisi pitää edustavina. Ne totesivat vain, että hinnat ja kannattavuusvuonna 1995 sekä tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myynnin määrä ja
markkinaosuus eivät olleet edustavia. Väitteen mukaan siis huomattava
osa komission tutkimuksessa vahvistamista tiedoista olisi jätettävä!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 17
huomiotta tässä menettelyssä, vaikkei esitetä mitään näyttöä tai
perusteluja sen tueksi, että vuosina 1995 ja 1997 eivät olisi vallanneettavanomaiset kilpailuolosuhteet. Koska komissio ei tutkimuksessalöytänyt näyttöä sen väitteen tueksi, että vuosina 1995 ja 1997 yhteisön
markkinoilla ei olisi vallinnut tavanomainen kilpailutilanne, katsotaan,
ettei ole perusteltua jättää mainittuja tietoja huomiotta.
113) Komissio tarkasteli yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen
kehittymistä tarkastelujakson aikana sekä sen yleistä taloudellista
tilannetta vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vuosi-kohtaisesti.
114) Tutkimuksesta ilmeni, että vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson
välisenä aikana todettavissa oleva kulutus lisääntyi hieman ja yhteisöntuotannonalan myyntihinnat nousivat 9 prosenttia; myyntimäärät
laskivat kuitenkin 12 prosenttia. Näin ollen yhteisön tuotannonalan
markkinaosuus pieneni 6,6 prosenttiyksikköä eli 14 prosenttia. Tämänlisäksi yhteisön tuotannonalan tuotanto laski noin 9 prosenttia, mikäheikensi kapasiteetin käyttöastetta. Tästä kielteisestä kehityksestä
huolimatta kannattavuustaso nousi 6,3 prosentista 12,9 prosenttiin.
115) Tutkimuksesta ilmeni myös, että vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson
välisenä aikana asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä
kasvoi merkittävästi (143 prosenttia) ja sen markkinaosuus kaksinker-
taistui (lisäystä 6,3 prosenttiyksikköä). Vaikka asianomaisista maistatulevan tuonnin myyntihinnat nousivat 7 prosenttia, niiden todettiin
kuitenkin alittavan yhteisön tuotannonalan hinnat keskimäärin 8
prosentilla tutkimusajanjakson aikana.
4.Yhteisön tuotannonalan tilanne tutkimusajanjakson aikana
a)Alustavat huomautukset
116) Yhteisön tuotannonala väitti, että hinnat olivat korkeat ja näin ollen
myös voitot olivat suuret tutkimusajanjakson ensimmäisen puoliskonaikana, koska todettavissa oleva kulutus ja näin ollen myös kysyntä olipoikkeuksellisen runsasta, vaikkakaan todellinen kulutus ei ollut aivan
yhtä runsasta. Tämän vuoksi tutkimusajanjakson ensimmäisen puolis-
kon aikana tapahtui ylivarastointia, jota piti yllä lähinnä tarkastelta-vana oleva tuonti, ja tutkimusajanjakson toisen puoliskon aikanavarastot tyhjenivät huomattavasti.
117) Yhteisön tuotannonalan mukaan tässä tapauksessa olisi arvioitava
tarkemmin erikseen sellaisten tuotelajien myyntiä ja myyntikanavia,
joiden suhteen yhteisön tuotannonalan ja tuonnin välillä on suoraa
kilpailua, jotta aiheutuneen vahingon koko laajuus tulisi ilmi. Tässäyhteydessä olisi arvioitava erikseen mustia keloja ja peitattuja kelojasekä myyntikanavia, joiden kautta tehdään pitkäaikaisia sopimuksia, ja
muuta myyntiä.
118) Yhteisön tuotannonala vä itti myös, että tutkimusajanjakson eri
neljänneksiä olisi arvioitava tarkemmin, koska ostajien tekemien
tilausten ja niiden perusteella tehtyjen toimitusten välillä on tietty
viive. Viiveen väitettiin tosiasiassa hidastavan tarkasteltavana olevantuonnin kielteisiä vaikutuksia. Yhteisön tuotannonala väitti, että tämänvuoksi olisi tarkasteltava lähemmin tutkimusajanjakson aikana saa-
tujen tilausten kehitystä.
119) Kaikki teräsmarkkinoiden toimijat olivat samaa mieltä siitä, että
liiketoimintaa harjoitetaan pääosin neljännesvuoden pituisissa jaksois-
sa. Tuotanto perustuu neljännesvuosittaisiin suunnitelmiin ja hintoihin.Näiden perusteella neuvotellaan tilauksista ja toimituksista. Eräidenvientiä harjoittavien tuottajien väite siitä, että tutkimusajanjakson
jakaminen ja erityisesti sen jakaminen vuosineljänneksiin ei olisi
objektiivinen lähtökohta yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheu-tuneen vahingon arvioinnille, ei siis ollut perusteltu. Yhteisöntuotannonalan edellä mainittuja väitteitä tarkasteltiin ja arvioitiin näin
ollen seuraavassa esitetyllä tavalla.
120) Saadakseen yleiskuvan yhteisön tuotannonalan toiminnan kausittai-
sesta luonteesta ja varmistaakseen sen taloudellisen tilan neljännes-
vuosikehitystä koskevat tulokset komissio keräsi tietoja vuodesta 1996
vuoden 1999 toiseen vuosineljännekseen saakka.!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 18
b)Terästuotannon kausittainen luonne
121) Valituksen tekijän mukaan teräsmarkkinoilla esiintyy kausivaihteluja
siinä mielessä, että kalenterivuoden kaksi ensimmäistä neljännestä
ovat yleensä parempia kuin viimeiset kaksi neljännestä. Nämäkausivaihtelut näkyvät lähinnä myyntitoiminnassa. Myynti heikkeneeyleensä vuoden kolmannen neljänneksen aikana käyttäjäyritysten
lomakauden vuoksi ja kohenee taas neljännen vuosineljänneksen
aikana. Koska eräät yhteisön tuotannonalan esittämistä edellämainituista väitteistä edellyttivät neljännesvuosikohtaista tarkastelua,oli tärkeää varmistaa, ettei mahdollisesti havaittu kehitys johtunut
yksinomaan tavanomaisista neljännesvuosittaisista kausivaihteluista.
Tämä arviointi on erityisen tärkeää, koska valituksen tekijä väitti, ettäkehityksessä tutkimusajanjaksona todetut muutokset olivat huomatta-
vasti tavanomaisia vaihteluja suurempia.
122) Kuumavalssattujen kelojen tuotannon kausittaisen luonteen arvioinnin
yhteydessä komissio totesi, että yhteisön tuotannonalan tuotanto ja
myynti kehittyivät vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana
seuraavasti:
(%)
1. vuosineljän-
nes2. vuosineljän-
nes3. vuosineljän-
nes4. vuosineljän-
nes
Tuotanto
— 1996 93 97 95 100
— 1997 97 100 97 97
— Tutkimusajanjakso (1998) 100 94 77 70
Myynnin määrä
— 1996 87 90 91 100
— 1997 97 100 97 97
— Tutkimusajanjakso (1998) 100 87 68 61
Myynnin arvo
— 1996 100 96 89 94
— 1997 95 100 99 98— Tutkimusajanjakso (1998) 100 88 63 51
123) Tuotannon osalta voitiin todeta, ettei toiminta välttämättä ollut
vähäisintä vuoden kolmannen neljänneksen aikana. Suurin vuosina1996 ja 1997 todettu ero oli 7 prosenttia vuoden 1996 ensimmäisen ja
neljännen neljänneksen välillä, ja tuotannon kehitys kyseisinä vuosina
oli tasaista. Tutkimusajanjakson aikana tuotantomäärät olivat kuitenkinhuomattavasti alhaisempia vuoden kolmannella ja neljännellä neljän-neksellä kuin ensimmäisellä neljänneksellä, mikä viittaa siihen, että
todetut vaihtelut olivat paljon tavanomaisia kausivaihteluja suurempia.
124) Myyntimäärissä todettu laskusuunta oli vieläkin selvempi tutkimus-
ajanjakson kolmannella ja neljännellä neljänneksellä. Tutkimusajan-
jakson jälkimmäisen puoliskon myynti oli poikkeuksellisen vähäistä ja
todettua eroa voidaan pitää paljon tavanomaisia kausivaihtelujasuurempana.
125) Edellä selostettu vuosia 1996 ja 1997 sekä tutkimusajanjaksoa koskeva
neljännesvuosittainen tarkastelu osoittaa, että kehityksessä viimeksimainittuna ajanjaksona todetut muutokset ovat huomattavasti suu-rempia kuin kuumavalssattujen kelojen tuotannon kausittaiseen
luonteeseen liittyvät tavanomaiset vaihtelut.
c)Todettavissa oleva kulutus ja ylivarastointi
126) Kuten edellä 61 kappaleessa selostettiin, todettavissa olevan kulutuk-
sen vuotuinen kehitys oli melko vakaata, erityisesti vuoden 1997 ja
tutkimusajanjakson välisenä aikana. Korostettakoon, että todettavissaoleva kulutus ei jo määritelmänsäkään mukaisesti kuvasta todellista!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 19
kulutusta eli sitä, kuinka paljon tuotteen käyttäjät todellisuudessa
kuluttavat tuotetta. Todettavissa olevan kulutuksen ja todellisenkulutuksen ero on lähinnä jakeluketjun eri tasoilla pidettyjenvarastojen määrä; tässä tapauksessa ketjun eri tasoja ovat tuojat,
kauppiaat, välittäjät, teräspalvelukeskukset ja käyttäjät.
127) Asian tarkastelusta kävi ilmi, että todettavissa oleva kulutus oli
tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikana huo-
mattavasti suurempaa kuin kahdella viimeisellä neljänneksellä. Lisäksi
vuoden 1997 todettavissa olevan kulutuksen verrattain vakaatakehitystä ei ollut havaittavissa tutkimusajanjakson aikana. Kehitys-
suuntausten ero ilmeni erityisen selvästi verrattaessa vuoden 1997
loppua ja tutkimusajanjakson alkua: todettavissa oleva kulutuslisääntyi huomattavasti näiden ajanjaksojen välillä. Tämä viittaisivarastojen kasvuun; vuoden 1997 viimeisen neljänneksen ja tutkimus-
ajanjakson viimeisen neljänneksen vertailun tulos on kuitenkin
päinvastainen: varastot pienenivät huomattavasti tutkimusajanjaksonkahdella viimeisellä neljänneksellä.
128) Koska on väitetty, että varastoilla oli erityisen suuri merkitys
markkinoiden kehityksen kannalta tutkimusajanjakson aikana, katsot-tiin tarpeelliseksi määrittää neljännesvuosittainen todettavissa oleva
kulutus paitsi tutkimusajanjakson myös vuoden 1997 ajalta.
129) Näiden päätelmien vahvistamiseksi olisi pitänyt määrittää myös
todellisen kulutuksen vastaava kehitys. Määrittämistä vaikeutti kui-
tenkin se, että jakeluketjun ja käyttäjätason eri osapuolten yhteistyössä
oli puutteita. Komissio pystyi kuitenkin määrittämään kauppiaidenpitämien varastojen määrän Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perusta-missopimuksen mukaisesti kerättyjen Eurostatin tietojen perusteella.
130) Tiedoista ilmeni, että kauppiaiden varastot kasvoivat huomattavasti
vuoden 1997 lopun ja tutkimusajanjakson alun välillä, mikä tukee
edellä esitettyjä todettavissa olevaa kulutusta koskevia päätelmiä.
Varastojen todettiin kasvaneen vuoden 1997 neljännen neljänneksen jatutkimusajanjakson ensimmäisen neljänneksen välillä 29 prosenttia jatutkimusajanjakson ensimmäisen ja toisen neljänneksen välillä vielä
11 prosenttia.
131) Tiedot vahvistivat myös, että varastot pienenevät huomattavasti
tutkimusajanjakson loppua kohti (22 prosenttia). Varastojen käyttö
tuli selvästi ilmi, kun verrattiin niiden kokoa tutkimusajanjaksonensimmäisen ja toisen puolivuotiskauden lopulla. Myös varastojenneljännesvuosikehityksen vertailu vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson
välillä vahvistaa edellä esitetyt päätelmät.
132) Tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen ylivarastointi-
kehitystä tuki myös erään tutkimuksen kohteena olleen vientiä
harjoittavan tuottajan antama ilmoitus ja erään tarkasteltavana olevaa
tuotetta yhteisön markkinoilla runsaasti käyttävän osapuolen antamattiedot. Käyttäjän varastot olivat tutkimusajanjakson puolivälissä yli
kaksi kertaa suuremmat kuin jakson alussa, mutta tämän toiminnassa
ei kuitenkaan tutkimusajanjakson alussa ja lopussa ollut havaittavissamerkittävää eroa.
133) Tutkimus vahvisti siis yhteisön tuotannonalan väitteen siitä, että
tutkimusajanjakson alussa tapahtui huomattavaa ylivarastointia. To-dettavissa oleva kulutus oli tutkimusajanjakson kahden ensimmäisenneljänneksen aikana huomattavasti suurempaa kuin todellinen kulutus,
kun taas tutkimusajanjakson kolmannen ja neljännen neljänneksen
aikana ero kääntyi päinvastaiseksi.
134) Todettavissa olevan kulutuksen todettiin olleen tutkimusajanjakson
ensimmäisellä puoliskolla absoluuttisesti mitattuna noin 1,5 miljoonaatonnia suurempi kuin vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla.
135) Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että tutkimusajanjakson ensim-
mäisellä puoliskolla todetun ylivarastoinnin aiheuttajana oli lähinnäyhteisön tuotannonala. Tältä osin olisi mainittava, että kutenjäljempänä esitetään, yhteisön tuotannonalan myynti alkoi laskea heti
tutkimusajanjakson alussa. Tämä viittaa siihen, että yhteisön tuotan-
nonala ei merkittävästi vaikuttanut varastojen kasvuun.!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 20
d)Tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste
136) Neljännesvuosittain tarkasteltuna tuotanto väheni tutkimusajanjakson
kolmannella neljänneksellä 23 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä30 prosenttia ensimmäiseen neljännekseen verrattuna.
137) Tuotannon vähentyessä myös kapasiteetin käyttöaste pieneni 12
prosenttia tutkimusajanjakson kolmannella neljänneksellä ja 17prosenttia neljännellä neljänneksellä tutkimusajanjakson ensimmäi-
seen neljännekseen verrattuna.
138) Samoin voitiin todeta, että tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste laskivat
myös suhteessa vuoden 1997 vastaaviin vuosineljänneksiin. Vuoden
1997 kolmannen neljänneksen ja tutkimusajanjakson kolmannenneljänneksen välillä tuotanto laski 20 prosenttia ja kapasiteetinkäyttöaste 12 prosenttia; neljänsien neljännesten välillä tuotanto laski
11 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 18 prosenttia.
e)Myynnin määrä, myyntihinnat ja kannattavuus
i ) Myynnin määrä
139) Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä oli tutkimusajanjakson
kolmannella neljänneksellä 32 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä
39 prosenttia pienempi kuin ensimmäisellä neljänneksellä.
140) Lisäksi, kuten edellä vuosikohtaisessa tarkastelussa todettiin, yhteisön
tuotannonala väitti, että olisi arvioitava tarkemmin erikseen sen eri
tuotelajien myyntiä ja myyntikanavia; tällöin ilmenisi, että tarkastel-tavana olevan tuonnin kanssa suoraan kilpaileva myynti kärsienemmän kuin muu myynti. Tuotannonala väitti myös, että mustien
ja peitattujen kelojen myyntiä olisi tarkasteltava erikseen ja että osa
sen myynnistä oli tulosta pitkäaikaisista myynti- ja toimitussopimuk-sista, jollaisia on tehty esimerkiksi autoteollisuuden kanssa. Tällaisetsopimukset koskevat yleensä yhtä vuotta, ja toimitettavat määrät ja
hinnat on sovittu etukäteen. Asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat
eivät yleensä toimita tavaraa asiakkaille tällaisten sopimustenperusteella.
141) Yksityiskohtaista arviota varten edellä mainitut myyntilajit jaettiin
kahteen eri ryhmään, joita jäljempänä kutsutaan pitkän aikavälinmyynniksi ja muuksi myynniksi. Samoin arvioitiin myös mustien ja
peitattujen kelojen myynnin, myyntihintojen ja kannattavuuden
kehitystä tutkimusajanjakson aikana.
142) Pitkän aikavälin myynnin määrä pysyi tutkimusajanjakson kaikkina
neljänneksinä paljon vakaampana kuin muu myyntitoiminta. Pitkänaikavälin myynnin määrä oli tutkimusajanjakson kolmannella neljän-
neksellä 20 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 22 prosenttia
pienempi kuin ensimmäisellä neljänneksellä. Muun myynnin vähen-tyminen oli selvempää: tämä myynti oli tutkimusajanjakson kolman-nella neljänneksellä 35 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 43
prosenttia pienempi kuin ensimmäisellä neljänneksellä.
143) Myös mustien ja peitattujen kelojen myynnin määrän arvioinnista kävi
ilmi sama kehitys. Peitattujen kelojen myynti kehittyi tutkimus-
ajanjakson aikana paljon tasaisemmin kuin mustien kelojen myynti.Mustien kelojen myynti oli tutkimusajanjakson kolmannella neljän-neksellä peräti 39 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 44 prosenttia
pienempi kuin ensimmäisellä neljänneksellä, kun taas peitattujen
kelojen vastaavat lukemat olivat 21 ja 29 prosenttia.
i i ) Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat
144) Tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikana kuu-
mavalssattujen kelojen myyntihinnat olivat melko vakaat: ensimmäi-sellä neljänneksellä hinta oli 306 ecua ja toisella 308 ecua tonnilta.
Tämän jälkeen hinnat laskivat 286 ecuun tonnilta tutkimusajanjakson
kolmannella neljänneksellä ja 254 ecuun tonnilta neljännellä neljän-neksellä. Yhteensä laskua oli tutkimusajanjakson aikana siis 17
prosenttia.
145) Eri myyntilajien hintojen tarkastelusta kävi ilmi, että pitkän aikavälin
myynnin hinnat pysyivät varsin vakaina tutkimusajanjakson kolmen
ensimmäisen neljänneksen aikana: ne laskivat ainoastaan 2 prosenttia,320 ecusta 312 ecuun tonnilta. Tutkimusajanjakson ensimmäisen ja!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 21
neljännen neljänneksen välillä laskua oli vain 10 prosenttia. Sitä
vastoin muun myynnin hinnat laskivat 10 prosenttia tutkimusajanjak-son ensimmäisen ja kolmannen neljänneksen välillä ja 21 prosenttiaensimmäisen ja neljännen neljänneksen välillä.
146) Mustien ja peitattujen kelojen myyntihintojen kehityksen vertailusta
ilmeni, että mustien kelojen hinnat laskivat paljon enemmän kuin
peitattujen kelojen hinnat. Näiden eroavien kehityssuuntausten tulok-
sena oli, että eri lajien hinnanerot olivat huomattavasti suuremmattutkimusajanjakson lopussa kuin sen alussa. Peitattujen kelojen hintalaski vain 4 prosenttia, 328 ecusta 316 ecuun tonnilta. Tutkimus-
ajanjakson ensimmäisen ja neljännen neljänneksen välillä laskua oli 12
prosenttia. Sitä vastoin mustien kelojen hinnat laskivat 10 prosenttiatutkimusajanjakson ensimmäisen ja kolmannen neljänneksen välillä ja22 prosenttia ensimmäisen ja neljännen neljänneksen välillä.
iii) K a n n a t t a v u u s
147) Neljännesvuosittainen tarkastelu paljasti, että kannattavuus oli erittäin
hyvä tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla. Hintojen nopea
lasku seuraavien vuosineljännesten aikana johti siihen, että kannatta-vuus heikkeni tutkimusajanjakson ensimmäisen neljänneksen 16,8prosentista - 2,6 prosenttiin neljännellä neljänneksellä.
148) Myynnin erittelystä kävi ilmi merkittävä kannattavuuden heikkenemi-
nen tutkimusajanjakson alusta alkaen mustien kelojen myynnissä jamuussa kuin pitkän aikavälin myynnissä.
149) Tutkimuksesta ilmeni, että pitkän aikavälin myynnin kannattavuus oli
erittäin hyvä tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla (noin 21
prosenttia) ja säilyi positiivisena koko tutkimusajanjakson ajan;
neljännellä neljänneksellä se oli 8 prosenttia. Myös muu myynti olikannattavaa (noin 16 prosenttia) tutkimusajanjakson ensimmäiselläpuoliskolla. Kuumavalssattujen kelojen kysynnän kehitystä vastaavasti
kannattavuus heikkeni tämän jälkeen jyrkästi tutkimusajanjakson
kolmannella ja neljännellä neljänneksellä niin, että se oli neljännelläneljänneksellä negatiivinen (- 7 prosenttia).
150) Mustien ja peitattujen kelojen eritellyssä tarkastelussa havaittiin
samanlainen kehitys: molempien lajien kannattavuus oli hyvätutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla. Tämän jälkeen peitat-
tujen kelojen kannattavuus pysyi positiivisena koko tutkimusajanjak-
son ajan (neljännellä neljänneksellä se oli 4,5 prosenttia), kun taasmustien kelojen kannattavuus heikkeni merkittävästi tutkimusajanjak-son kolmannella neljänneksellä niin, että tappiota oli jopa 16,5
prosenttia tutkimusajanjakson neljännellä neljänneksellä.
151) Yhteenvetona voidaan todeta, että kokonaismyynti, myyntihinnat ja
kannattavuus laskivat tutkimusajanjakson aikana. Tämä kehityssuun-
taus oli lievempi markkinoiden sellaisten osa-alueiden myynnissä,joilla polkumyynnillä tuotua tavaraa oli tarjolla vähemmän. Hintojen janiihin liittyvän kannattavuuden suhteen yhteisön tuotannonalan tilanne
pysyi melko vakaana, kun todettavissa oleva kulutus lisääntyi
huomattavasti. Tutkimuksesta ilmeni myös, että yhteisön tuotannon-alan myyntimäärät eivät lisääntyneet samaan tahtiin todettavissa
olevan kulutuksen kanssa. Sen sijaan hinnat pysyivät korkeina ja
kannattavuus hyvänä, kun kysyntä oli voimakasta ja lisääntyvää.
152) Tutkimuksen tulosten mukaan eräiden tärkeiden tuotantokustannuksiin
vaikuttavien tavaroiden hankintahinnat laskivat tutkimusajanjakson
aikana. Rautamalmin hinta laski jopa 12 prosenttia ja rautaromun hintajopa 40 prosenttia samalla, kun öljyn hinta laski vuoden 1970 tasolle.Tämän myötä raaka-aineiden hankintakustannukset alenivat, mikä
rajoitti tuotannonalan kärsimien tappioiden suuruutta etenkin tutki-
musajanjakson osalta.
153) Myynnin määrää, myyntihintoja ja kannattavuutta koskevassa arvioin-
nissa todettiin lisäksi, että nämä talouden tunnusluvut osoittivattilanteen heikenneen myös suhteessa vuoden 1997 vastaaviin vuosi-neljänneksiin. Vuoden 1997 kolmannen neljänneksen ja tutkimus-
ajanjakson kolmannen neljänneksen välillä myynnin määrä laski 24
prosenttia ja myyntihinnat laskivat 6 prosenttia; neljänsien neljännes-ten välillä myynnin määrä laski 27 prosenttia ja myyntihinnat laskivat19 prosenttia. Kannattavuus oli tutkimusajanjakson neljännellä
neljänneksellä 15 prosenttiyksikköä heikompi kuin vuoden 1997
neljännellä neljänneksellä.!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 22
154) Kuten jäljempänä todetaan, myyntimäärän, myyntihintojen ja kannat-
tavuuden kehitystä arvioitaessa on tärkeää huomata, että asiakkaidenkanssa käytävien hintaneuvottelujen ja laskutuksen ja toimituksenvälillä on tietty viive. Erityisesti muun myynnin hintakehityksen
tarkastelussa on otettava huomioon, että esimerkiksi tutkimusajanjak-
son ensimmäisen neljänneksen aikana vallinneet hinnat neuvoteltiin jovuoden 1997 neljännen neljänneksen aikana.
f)Yhteisön tuotannonalan tilanteen ja markkinoiden kehityksen
välinen viive
155) Kuten edellä vuosikohtaisessa tarkastelussa todettiin, yhteisön tuotan-
nonala väitti, että sen myyntihintojen ja kannattavuuden kehitystäarvioitaessa olisi otettava huomioon, että asiakkaiden kanssa käytävienhintaneuvottelujen ja itse myynnin välillä on tietty viive. Neuvottelu-
jen väitettiin käytännössä tapahtuvan ainakin neljännesvuotta ennen
myyntitapahtumaa.
156) Tutkimuksesta on ilmennyt, että mahdollisimman tehokkaaseen
kapasiteetin käyttöön tähtäävä tuotannon suunnittelu merkitsee viivettä
tilauksen ja myynnin välillä. Viiveen todettiin olevan noin neljännes-
vuoden pituinen. Toisin sanoen tutkimusajanjakson ensimmäisenneljänneksen myynti on seurausta vuoden 1997 neljännellä neljännek-sellä neuvotelluista ja sovituista tilauksista.
157) Kun otettiin huomioon tämä viive, yhteisön tuotannonalan saamien
tilausten neljännesvuosikehityksen todettiin osoittavan huomattavaalaskusuuntaa tutkimusajanjakson aikana. Kuten yhteisön tuotannonala
väitti, tämä kielteinen kehitys on korostunutta jo tutkimusajanjakson
ensimmäisestä neljänneksestä lähtien verrattuna myyntimäärien jatuotannon kehitykseen. Tutkimusajanjakson toisella neljännekselläsaatujen tilausten tilausmäärä oli 17 prosenttia vähemmän kuin
ensimmäisellä neljänneksellä. Lisäksi havaittiin, että vuoden 1997
neljännellä neljänneksellä saatiin suhteellisen paljon tilauksia, mikänäkyi toimitusten/myynnin määrässä tutkimusajanjakson ensimmäi-sellä neljänneksellä.
158) Nämä havainnot täsmäävät siten sen yhteisön tuotannonalan väitteen
kanssa, että tutkimusajanjakson ensimmäisen puoliskon suhteellisenmyönteinen taloudellinen tila kuvastaa ainoastaan sitä, että tilauksiasaatiin varsin paljon vuoden 1997 viimeisen neljänneksen ja tutkimus-
ajanjakson ensimmäisen neljänneksen aikana, jolloin kysyntä oli vielä
runsasta.
g)Päätelmä yhteisön tuotannonalan tilanteesta tutkimusajanjakson
aikana
159) Neljännesvuosikohtaisesta tarkastelusta kävi ilmi, että yhteisön
tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi merkittävästi koko
tutkimusajanjakson ajan, erityisesti sen toisella puoliskolla. Muutoshuonompaan suuntaan oli niin suuri, että se ei voinut johtuaedellisvuosina todetuista neljännesvuosittaisista kausivaihteluista.
160) Tässä yhteydessä todettiin erityisesti, että tutkimusajanjakson kolman-
nen neljänneksen aikana kaikki vahingon osoittimet kehittyivätkielteiseen suuntaan tutkimusajanjakson keskimääräiseen tasoonverrattuna: tuotanto laski 10 prosenttia, kapasiteetin käyttö 6
prosenttia, myyntimäärät 14 prosenttia, myyntihinnat 2,4 prosenttia
ja kannattavuus 2,1 prosenttiyksikköä.
161) Tutkimusajanjakson neljännen neljänneksen osalta havaittu kehitys
osoittaa lisäksi, että yhteisön tuotannonalan tilanne jatkoi heikkene-
mistään: tutkimusajanjakson keskimääräiseen toimintaan verrattunatuotanto laski 18 prosenttia, kapasiteetin käyttö 10 prosenttia,myyntimäärät 22 prosenttia ja hinnat 13 prosenttia, minkä lisäksi
kannattavuus kääntyi negatiiviseksi (- 2,6 prosenttia nettoliikevaih-
dosta) heikentyen 15,5 prosenttiyksikköä.
5.Tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys
162) Kuten edellä todettiin, tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla
tapahtunut ylivarastointi johti suhteellisen myönteiseen markkinati-lanteeseen, mikä näkyi siinä, että hintataso yhteisön markkinoilla oli
kyseisenä ajanjaksona hyvä. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonalan
kannattavuus oli edelleen hyvä. Koska tilanne ei kuitenkaan perim-!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 23
miltään johtunut käyttäjäaloilla tapahtuneesta myönteisestä kehityk-
sestä, vaan odotettavissa oli kehityksen kääntyminen kielteiseensuuntaan tietyllä viiveellä, katsottiin tarpeelliseksi vahvistaa tämäkehitysnäkymä tarkastelemalla tutkimusajanjakson jälkeen tapahtu-
nutta kehitystä.
163) Yhteisön tuotannonalan tuottamien ja myymien tuotteiden määrän
todettiin kasvaneen jonkin verran vuoden 1999 alussa, kuten tietyt
vientiä harjoittavat tuottajat olivat huomauttaneetkin. Olisi kuitenkinhuomattava, että tuotanto- ja myyntimäärät olivat huomattavastipienempiä kuin tutkimusajanjakson alussa ja vuonna 1997. Tältä osin
tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne
jatkoi heikkenemistään tutkimusajanjakson jälkeen ja että laskua olihavaittavissa erityisesti myyntihinnoissa ja kannattavuudessa vuoden1999 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana.
164) Tämä vahvisti ne kielteiset vaikutukset, joita oli tutkimusajanjakson
alussa tapahtuneella massiivisella ylivarastoinnilla ja sillä varastojen
vähentämisellä, joka alkoi tutkimusajanjakson kolmannella neljännek-
sellä ja jatkui, tuonnin vähenemisestä huolimatta, vuoden 1999 kokoensimmäisen puoliskon. Viive, jolla tämä yhteisön tuotannonalankielteinen kehitys toteutui, johtui ylivarastoinnin vaikutusten lisäksi
siitä, että yhteisön tuotannonalan toiminta suhteessa asiakkaisiin
tapahtuu myös viiveellä. Tämä käy ilmi sekä tuotannon, myynnin,hintojen ja kannattavuuden kaltaisten vahingon osoittimien kehittymi-sestä että yhteisön tuotannonalan tilauskannan kehityksestä.
165) Eräät osa puolet ovat väittäneet, että polkumyyntitoimenpiteiden
käyttöönotto tämän menettelyn yhteydessä on tarpeetonta, koska
tarkastelun kohteena oleva tuonti loppui tutkimusajanjakson jälkeen.
166) Tutkimus osoitti, että tuonti erityisesti joistakin tämän menettelyn
kohteena olevista maista on yleisesti saatavilla olevien tai vahvista-
mattomien tietojen perusteella arvioituna vähentynyt tutkimusajanjak-
son alun jälkeen. Tämä ei kuitenkaan ole mitenkään epätavallistapolkumyyntitutkimusten yhteydessä, koska markkinoiden eri toimijat,
erityisesti tuojat, ottavat toiminnassaan huomioon sen seikan, että
tämän kaltaiset tutkimukset edellyttävät markkinoiden harkittuaarviointia, koska ne voivat johtaa polkumyyntitoimenpiteiden käyt-töönottoon. Markkinatoimijoiden reaktio voi olla enemmän tai
vähemmän selvä. Tuonnin väheneminen saattaa kuitenkin rajoittua
vain tiettyyn ajanjaksoon ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteidenkäyttöönotosta luopuminen sen johdosta antaisi vientiä harjoittavilletuottajille mahdollisuuden harjoittaa viennissään eräänlaista ”jarruttelu-
politiikkaa”. Tällainen tilanne aiheuttaisi runsaasti häiriöitä minkä
tahansa tuotteen markkinoilla yhteisössä, eikä mainittua syytä voidanäissä oloissa käyttää perusteena polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön-
otosta luopumiselle.
167) Lopuksi on myös väitetty, että tutkimusajanjaksoon keskittynyt runsas
tuonti oli vain lyhytaikainen ilmiö. Yhteisön markkinahinnat ovat sen
jälkeen kohonneet tasolle, joka takaa yhteisön tuotannonalan talou-
dellisen tilanteen nopean elpymisen.
168) Olisi huomattava, että suoritetun yksityiskohtaisen tarkastelun mukaan
yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat edelleen ja päätyivät erittäinalhaiselle tasolle vuoden 1999 kahden ensimmäisen neljänneksenaikana. Hintojen laskun vuoksi yhteisön tuotannonala kärsi merkittäviä
taloudellisia tappioita huomattavan pitkän ajanjakson ajan.
6.Vahinkoa koskeva päätelmä
169) Yhteisön tuotannonalan tilannetta vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson
välillä koskeva vuosikohtainen tarkastelu osoitti, että kehitys oli
monessa suhteessa kielteistä. Lisäksi neljännesvuosikohtaisesta tar-kastelusta kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne
huononi merkittävästi koko tutkimusajanjakson ajan. Kun otetaan
huomioon ylitarjontaan ja tilausten ja toimitusten väliseen viiveeseenliittyvät yhteisön markkinoiden erityispiirteet, tämän kehityksenvoidaan sanoa olleen tyypillistä yhteisön tuotannonalan taloudelliselle
tilanteelle koko tutkimusajanjakson ajan, toisin kuin eräät vientiä
harjoittavat tuottajat väittivät.
170) Tutkimus on myös osoittanut, että tämä kielteinen kehitys jatkui ja
jopa voimistui tutkimusajanjakson jälkeen, mikä on erityisen merkit-
tävää, kun otetaan huomioon yhteisön markkinoiden tilanne ja!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 24
toimintatavat. Muutoksen huonompaan suuntaan on todettu olleen niin
suuri, että se ei voinut johtua edellisvuosina todetuista neljännesvuo-sittaisista kausivaihteluista.
171) Tiivistäen voidaan todeta, että tutkimusajanjakson kolmannella ja
neljännellä neljänneksellä kaikki vahingon osoittimet kehittyivät
kielteiseen suuntaan tutkimusajanjakson keskimääräiseen tasoon
verrattuna: tuotanto laski kolmannella neljänneksellä 10 prosenttia janeljännellä neljänneksellä 18 prosenttia, kapasiteetin käyttö vastaavasti
6 ja 10 prosenttia, myyntimäärät 14 ja 22 prosenttia, myyntihintojen
taso sovittiin 2,4 ja 13 prosenttia tutkimusajanjakson keskihintojaalhaisemmaksi ja kannattavuus heikkeni 2,1 ja 15,5 prosenttiyksiköllä.
172) Samoin voi tiin todeta, että nämä talouskehityksen tunnusluvut
osoittivat tilanteen heikenneen myös suhteessa vuoden 1997 vastaaviin
vuosineljänneksiin. Tutkimusajanjakson kolmas ja neljäs neljännes
verrattuna vuoden 1997 kolmanteen ja neljänteen neljännekseen:tuotanto laski 20 prosenttia (kolmas neljännes) ja 11 prosenttia (neljäs
neljännes), kapasiteetin käyttö 12 ja 18 prosenttia ja myyntihinnat 6 ja
19 prosenttia; toiminta oli kannattavaa sekä vuonna 1997 ettätutkimusajanjaksona, mutta tulos oli tutkimusajanjakson viimeiselläneljänneksellä 15 prosenttiyksikköä heikompi kuin vuoden 1997
viimeisellä neljänneksellä. Tutkimusajanjakson jälkeisten kahden
vuosineljänneksen kehitys vahvisti kaikki nämä kehityssuunnat.
173) Tutkimus osoitti myös, että kehitys olisi ollut vieläkin kielteisempää
ilman sellaista erityismyyntiä kuin pitkäaikaisiin sopimuksiin perus-tuva myynti tai peitattujen kelojen myynti, joihin tarkasteltavana
olevalla tuonnilla on vähemmän vaikutusta. Yhteisön tuotannonalan
saamien, tutkimusajanjakson viimeisen neljänneksen toimituksiakoskevien tilausten määrä oli 31 prosenttia pienempi kuin tutkimus-
ajanjakson ensimmäisellä neljänneksellä toimitettavia tavaroita koske-
vien tilausten määrä.
174) Vuosikohtainen tarkastelu osoitti toisaalta, että keskimääräinen voitto
kasvoi vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon päätyen 12,9 prosenttiin.V oiton määrä ja myyntihinnat pysyivät vakaina tutkimusajanjakson
ensimmäisten neljännesten aikana.
175) Näiden tulosten perusteella saattaisi ensi näkemältä vaikuttaa siltä, että
vahinkoa ei ole aiheutunut, mutta tutkimus on osoittanut, että tuloksetjohtuvat tutkimusajanjakson ensimmäisen puoliskon korkeasta todet-
tavissa olevasta kulutuksesta, joka ei kuitenkaan vastannut todellista
kulutusta. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonalan (jonka myynti eikehittynyt ylivarastointia vastaavasti) hinnat ja voitot pysyivät vakaina,mutta heikkenivät väistämättä myöhemmin, koska kyseiseen merkit-
tävään todettavissa olevaan kulutukseen ei liittynyt vastaavaa todellista
kulutusta. Tutkimusajanjakson toisella puoliskolla todettavissa olevakulutus romahti, kun kerätyt valtavat varastot otettiin käyttöön, mikäpuolestaan johti hintojen ja voittojen merkittävään laskuun.
176) Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen kehittymistä vuoden
1999 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana koskeva myöhempitarkastelu vahvisti, että nämä kielteiset kehityssuunnat eivät rajoittu-neet tutkimusajanjaksoon ja että ne olivat välitöntä seurausta
tutkimusajanjakson kehityksestä. Tuotanto- ja myyntimäärät tosin
kasvoivat jonkin verran tutkimusajanjakson jälkimmäiseen puoliskoonverrattuna, mutta myyntihinnat ja kannattavuus heikkenivät edelleen.On huomattava, että peruspäätöksen säännösten ja tuomioistuimen
oikeuskäytännön mukaan tutkimusajanjakson jälkeistä ajanjaksoa
koskevat tiedot voidaan ottaa huomioon erityisesti silloin, kun halutaantodeta, jatkuvatko tutkimusajanjaksona todetut kehityssuunnat.
177) Ottaen huomioon edellä selostetun kehityksen yhteisön tuotannonalan
tilanteessa vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä sekä erityisesti
tutkimusajanjaksona komissio päättelee, että yhteisön tuotannonalalleon aiheutunut tutkimusajanjaksona vahinkoa. Oli väitetty, että taloudentunnusluvut, jotka osoittivat, että vahinkoa ei ollut aiheutunut, pääosin
mitätöivät vahinkoon viittaavien tunnuslukujen merkityksen, mutta
edellä selostettu yksityiskohtainen tutkimus osoitti, että kaikkitalouden tunnusluvut ja erityisesti voittomarginaalit ja myyntihinnatolivat kehittyneet kielteiseen suuntaan muutaman kuukauden viiveellä.
Aiheutunut vahinko on niin suuri, että sitä voidaan pitää merkittävänä
peruspäätöksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti.!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 25
F.SYY -YHTEYS
1.Johdanto
178) Tämän tarkastelun yhteydessä olisi muistettava, että asianomainen
tuote on erittäin altis hintavaihteluille. Lisäksi tuotteen markkinoilla
on, kuten edellä selostetusta käy ilmi, useita ominaispiirteitä: yhteisön
tuotannonalalla ja tietyillä käyttäjäyrityksillä on pitkäaikainen yhteis-työsuhde, tuotannon järjestelyjen ja suunnittelun vuoksi tilauksen ja
toimituksen välillä on tietty viive, ja yhteisön tuotannonalalla on
enemmän toimintaa tietyillä markkinasegmenteillä kuin asianomaisillavientiä harjoittavilla tuottajilla. Nämä ominaispiirteet eivät kuitenkaansaata kyseenalaiseksi sitä tosiasiaa, että yhteisön tuotannonalan
valmistamat ja myymät tuotteet ja tarkasteltavina olevista maista
tuodut tuotteet ovat samankaltaisia tuotteita. Kyse on vain siitä, ettätietyt myyntikanavat ja tuotetyypit ovat muita altteimpia asianomaisentuonnin aiheuttaman kilpailun vaikutuksille.
179) Yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syitä koskevien
päätelmien tekemiseksi komissio tarkasteli asianomaisista maista
polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia. Samalla tarkasteltiin
myös muita tiedossa olevia tekijöitä ja niiden mahdollisia vaikutuksiatuotannonalan tilanteeseen. Näin pyrittiin varmistamaan, että muidentekijöiden kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama
vahinko tulisi todetuksi, eikä sen katsottaisi johtuneen kyseisestä
tuonnista.
180) Muut tarkastellut tekijät olivat seuraavat: kulutuksen kehitys, ylitar-
jonta yhteisön markkinoilla, muista kolmansista maista yhteisööntuotujen kuumavalssattujen kelojen vaikutus, yhteisön tuotannonalanmääritelmän ulkopuolelle jätettyjen yhteisön tuottajien toiminta,
yhteisön tuotannonalan vientitulos ja teräsalan yleismaailmallinen
tilanne.
2.Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
a)Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän ja tuotteiden varas-
toinnin vaikutukset
181) Tutkimus osoitti, että kyseinen tuonti lisääntyi merkittävästi erityisesti
vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kun yhteisön
markkinoille tuotiin vuonna 1995 vain 0,65 miljoonaa tonniakuumavalssattuja keloja asianomaisista maista, mikä vastaa 17prosenttia kokonaistuonnista, määrä kasvoi 0,88 miljoonaan tonniin
vuonna 1997. Vuosien 1995 ja 1997 välillä asianomaisista maista
tuotujen kuumavalssattujen kelojen määrän kasvu rajoittui 0,2 miljoo-naan tonniin. Tutkimusajanjaksona polkumyynnillä tapahtuvan tuonninmäärä nousi 2,1 miljoonaan tonniin ja kyseinen tuonti kattoi 45
prosenttia kaikesta tuonnista, mikä tarkoittaa sitä, että tarkastelujakson
kokonaiskasvu oli 229 prosenttia.
182) Näin ollen tuonti lisääntyi erityisen merkittävästi vuoden 1997 ja
tutkimusajanjakson välisenä aikana ja erityisesti kahdella ensimmäi-sellä vuosineljänneksellä. Tutkimus osoitti, että yhteisön markkinoilletuotiin kyseisten kuuden kuukauden aikana yli 1,3 miljoonaa tonnia
tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tämä on yli kolme kertaa enemmän
kuin vuoden 1997 toisella puoliskolla tuotu määrä. Kyseinen tuontilisääntyi vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 143prosenttia ja samalla asianomaisten maiden markkinaosuus enemmän
kuin kaksinkertaistui kasvaen 6,3 prosenttiyksiköllä.
183) Vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä yhteisön kulutus kasvoi 9
prosenttia, mutta yhteisön tuotannonalan myynnin määrä lisääntyi vain
1 prosentin, mistä syystä se menetti 3,7 prosenttiyksikköä markkina-osuudestaan.
184) Tuonnin voimakas kasvu vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä
osuu ajallisesti yksiin yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisenkanssa. Tuotanto väheni 9 prosenttia ja myynti 12 prosenttia.
Markkinaosuus pieneni 6,6 prosenttiyksiköllä ja tilausten määrä
väheni 17 prosenttia.
185) Lisäksi kun tuontimäärien kehittymistä tarkastellaan yhdessä aiemmin
selostetun todettavissa olevan kulutuksen kehityksen kanssa, voidaan
todeta, että kyseiset polkumyynnillä tuodut tuotteet käytettiin lähinnä!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 26
varastojen kasvattamiseen, mistä syystä ne lisäsivät todettavissa olevaa
kulutusta tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksenaikana samalla, kun yhteisön tuotannonalan myynti väheni hetitutkimusajanjakson alusta alkaen.
186) Tutkimus osoitti, että asianomaisista vientiä harjoittavista tuottajista
poiketen yhteisön tuotannonalan myynti kauppiaille ei ole kovinsuurta. Tietyt suuret toimijat tilasivat vain vähän tai eivät lainkaan
kuumavalssattuja keloja yhteisön tuotannonalalta tutkimusajanjakson
kolmannen ja neljännen neljänneksen aikana. Tämä johti merkittäväänmyynnin laskuun, joka alkoi tutkimusajanjakson kolmannella neljän-neksellä (- 28 %) ja jatkui neljännellä neljänneksellä (- 12 %). Tällä
puolestaan oli huomattavan kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan
hintoihin ja kannattavuuteen tutkimusajanjakson kahdella viimeiselläneljänneksellä.
187) Kun tätä kehitystä arvioidaan, on otettava huomioon, että yhteisön
tuotannonalan tilanne heikkeni erityisen selvästi ja nopeasti niidenmyyntikanavien ja tuotetyyppien osalta, jotka kuuluvat vientiäharjoittavien tuottajien pääasialliseen toiminta-alueeseen. Nämä tuot-
tajat eivät käytä kovin aktiivisesti myyntikanavia, joiden kautta
tehdään pitkäaikaisia myyntisopimuksia. Yhteisön tuotannonala onmenestynyt suhteellisesti paremmin tämän tyyppisessä myynnissä kuin
niillä myynnin osa-alueilla, joilla kilpailu tuontituotteiden kanssa on
kovempaa. Edellä on myös osoitettu, että yhteisön tuotannonalanmyynti on koko tutkimusajanjakson ajan kehittynyt erittäin kielteiseensuuntaan mustien kelojen osalta, joiden osuus asianomaisesta tuonnista
on noin 90 prosenttia.
b)Tuonnin hintatason vaikutukset ja teräsmarkkinoiden toiminta
188) Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan tilanne pysyi vakaana
hintojen ja siten myös kokonaiskannattavuuden osalta tutkimus-
ajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikana, vaikka asian-
omaisista maista tulevan tuonnin hinnat laskivat koko tutkimus-ajanjakson ajan. Tutkimuksen mukaan yhteisön tuotannonalan hintojenja voittojen kehitykseen vaikuttivat toisaalta markkinoiden yleiset
toimintatavat, joista johtuen asiakkaiden tekemien tilausten ja niiden
perusteella tapahtuvien toimitusten välillä on tietty viive, ja toisaaltavarastojen kehittyminen ja näin ollen todettavissa oleva kulutus
tutkimusajanjaksona.
189) Markkinoiden yleisen toiminnan osalta todettiin, että kun otetaan
huomioon tilausten ja toimitusten välinen viive (yksi vuosineljännes),
yhteisön tuotannonalan tilanteen tutkimusajanjakson ensimmäisen
neljänneksen aikana voidaan sanoa pohjimmiltaan heijastaneen niidentilausten määrää, jotka saatiin vuoden 1997 viimeisellä neljänneksellä,jolloin tuonti alkoi lisääntyä.
190) Todettavissa olevan kulutuksen kehittymisen osalta todettiin, että
yhteisön markkinoiden tilanne yleensä ja erityisesti yhteisön tuotan-nonalan tilanne tutkimusajanjakson ensimmäisellä neljänneksellä oli
sopusoinnussa samaan aikaan tapahtuneen varastojen ja siten myös
todettavissa olevan kulutuksen voimakkaan kasvun kanssa. Senansiosta hinnat ja voitot pysyivät korkeina, vaikka tuonti lisääntyisamanaikaisesti. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus yhteisön
tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen oli näin ollen suurin siinä
vaiheessa, kun kävi selväksi, että varastojen ja siten todettavissa olevankulutuksen kasvu ei vastannut todellisen kulutuksen kasvua. Kunkuumavalssattujen kelojen kysyntä heikkeni merkittävästi tutkimus-
ajanjakson lopussa, yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat 17
prosenttia ja kannattavuus kääntyi negatiiviseksi.
191) Valituksen tekijä väitti, että vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat
vuoden 1997 lopussa ja koko tutkimusajanjakson ajan järjestelmällistä
hinnanalennuspolitiikkaa ja myivät kyseistä tuotetta jatkuvasti hal-vemmalla kuin yhteisön tuotannonala. Tämä nopeutti myyntihintojen
laskua yhteisön markkinoilla kyseisenä aikana.
192) Tutkimuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittavat tuottajat todellakin
laskivat hintojaan vuoden 1997 viimeisen neljänneksen aikana, kuntaas yhteisön tuotannonala pyrki pitämään hintansa ennallaan vuoden
1998 kesäkuuhun saakka. Heinäkuussa 1998 yhteisön tuotannonala
laski myyntihintojaan. Sen myyntihinnat, jotka olivat yli 300 ecua!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 27
tonnilta tammikuussa 1998, laskivat joulukuuhun 1998 mennessä noin
250 ecuun tonnilta.
193) Tämä hintojen voimakas lasku selittyy sillä, että vientiä harjoittavat
tuottajat jatkoivat kyseisen tuotteen myymistä yhteisön tuotannonalanhintoja alhaisempaan hintaan koko tutkimusajanjakson ajan. Olisihuomattava, että hinnan alittavuus oli vähäisempää tutkimusajanjakson
alussa ja muuttui sitten yhä merkittävämmäksi tutkimusajanjakson
kuluessa. Yhteisön tuotannonalan oli tutkimusajanjakson puolivälinjälkeen ryhdyttävä alentamaan hintojaan pystyäkseen jatkamaantoimintaansa markkinoilla.
194) Tältä osin on huomattava, että teräs on tärkeä perushyödyke ja että
kuumavalssattujen kelojen perusviitehinta julkaistaan päivittäin alan
sanomalehdissä ja kaikki markkinoilla toimivat tuntevat sen hyvin.
Yhteisön tuotannonalan tuottamat ja myymät tuotteet ja asianomaisistamaista tuotavat tuotteet ovat erittäin alttiita hintavaihteluille ja niidenhinnassa tapahtuvat muutokset leviävät nopeasti koko markkinoiden
tietoon.
Edellä selostetun perusteella voidaan siten todeta tutkimuksen
osoittaneen, että tarkasteltavana oleva tuonti on syynä yhteisön
tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen.
c)Päätelmä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksista
195) Yhteisön markkinoille tuotiin erittäin lyhyen ajan kuluessa polku-
myynnillä suuria määriä kyseistä tuotetta, minkä katsotaan painaneen
hintoja alaspäin ja johtaneen yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden
pienenemiseen. Tuonnin suuren määrän vuoksi tietyt suuret yhteisössätoimivat käyttäjät pystyivät keräämään varastoja, millä oli kielteisiävaikutuksia yhteisön tuotannonalan kanssa käytyihin hintaneuvottelui-
hin jo tutkimusajanjakson toisen neljänneksen aikana, minkä lisäksi se
pidensi sitä ajanjaksoa, jonka aikana kyseinen tuonti vaikutti hintojaalentavasti. Lisäksi markkinoiden yleinen avoimuus aiheutti sen, ettäyhteisön markkinoilla toimivat käyttäjät ja ostajat huomasivat nopeasti
vientiä harjoittavien tuottajien harjoittaman alennushintapolitiikan.
Tämä nopeutti myyntihintojen laskua, mikä puolestaan vaikuttihaitallisesti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuteen ja kannattavuu-teen.
196) Näin ollen päätellään, että halvat, polkumyynnillä tuodut tuotteet
vaikuttivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkene-
miseen ja siten kyseiselle tuotannonalalle tutkimusajanjaksona aiheu-
tuneeseen merkittävään vahinkoon.
3.Muiden tekijöiden vaikutus
a)Kulutuksen kehittyminen
197) Yhteisön markkinoiden todettavissa oleva kulutus kasvoi tarkastelu-
jakson aikana 9 prosenttia. Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä
todettavissa oleva kulutus kasvoi 0,4 prosenttia.
198) Koska kulutus siten kehittyi koko ajan myönteiseen suuntaan vuoden
1996 jälkeen, sen ei voida katsoa vaikuttaneen yhteisön tuotannon-alalle tutkimusajanjaksona aiheutuneeseen vahinkoon.
b)Ylitarjonta yhteisön markkinoilla
199) Tietyt vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön markkinoilla
oli ylitarjontaa tutkimusajanjakson alussa. Näiden tuottajien mukaan
yhteisön tuotannonala lisäsi koko ajan toimituksiaan markkinoille,
mistä syystä se oli päävastuussa ylitarjonnasta. Ne väittivät tämänvuoksi, että yhteisön tuottajien suurista toimituksista johtuva korkeakapasiteetin käyttöaste teki mahdottomaksi kaikki väitteet siitä, että
asianomaisista maista peräisin oleva tuonti olisi aiheuttanut vahinkoa.
200) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson todettavissa olevan kulutuksen
yksityiskohtainen vertaileva tarkastelu osoitti, että todettavissa oleva
kulutus oli tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksenaikana 1,4 miljoonaa tonnia suurempi kuin vastaavana aikana vuonna1997. Tämän vertailun yhteydessä olisi otettava huomioon, että
tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikana asian-
omaisista maista tuotiin polkumyynnillä yhteisöön 1,3 miljoonaa!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 28
tonnia kuumavalssattuja keloja, kun tuonnin määrä vastaavana aikana
vuonna 1997 oli noin 0,3 miljoonaa tonnia. Tuonnin määrä oli sitenmiljoona tonnia suurempi tutkimusajanjakson ensimmäisellä puolis-kolla.
201) Lisäksi on muistettava, että ka uppiaat kasvattivat merkittävästi
varastojaan tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla, mikä
myötävaikutti yhteisön markkinoiden ylitarjontatilanteeseen. Tutkimusosoitti, että yhteisön tuotannonala ei myy asianomaista tuotetta kovin
aktiivisesti kauppiaille, kun taas vientiä harjoittavat tuottajat myivät
merkittäviä määriä kauppiaiden välityksellä. Näin ollen kauppiaidentutkimusajanjaksona varastoimat tuotteet eivät olleet peräisin yhteisöntuotannonalalta.
202) Tutkimuksen voidaan siten todeta osoittaneen, että polkumyynnillä
tapahtuva tuonti lisääntyi merkittävästi (markkinaosuudella mitattuna
tuonti enemmän kuin kaksinkertaistui) tutkimusajanjakson aikana, kuntaas yhteisön tuotannonalan myynti ja tuotanto väheni, mikä johti
markkinaosuuden menetyksiin. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin
lisääntyminen vaikutti siten suuresti ylitarjontatilanteen syntymiseen.
c)Kuumavalssattujen kelojen tuonti muista kolmansista maista
203) Tämän tutkimuksen kohteena olevien maiden lisäksi myös muut maat
veivät kuumavalssattuja keloja yhteisön markkinoille. Suurimpia viejiätutkimusajanjakson aikana olivat Venäjä, Slovakia, Romania, Unkari,Etelä-Korea ja Indonesia.
204) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät tulleensa asiattomasti
syrjityiksi suhteessa joihinkin muihin edellä mainituista kolmansista
maista, jotka jätettiin tutkimuksen ulkopuolelle.
205) Tältä osin on huomattava, että edellä mainittujen kolmansien maiden
osalta ei ole tehty valitusta, minkä vuoksi polkumyynnistä ja
vahingosta ei ole saatu sellaista alustavaa näyttöä, joka oikeuttaisi
panemaan vireille niitä koskevan polkumyyntitutkimuksen. Tutkimuk-sen kuluessa ei myöskään ole saatu näyttöä siitä, että näidenkolmansien maiden viennissä esiintyisi vahingollisia polkumyynti-
käytäntöjä, joten syrjintää koskeva väite on perusteeton.
206) Muiden kolmansien maiden osuus asianomaisen tuotteen kokonaistu-
onnista yhteisön markkinoille pieneni tarkastelujaksolla, vaikkapysyikin edelleen merkittävänä. Tuonnin määrä väheni vuonna 1995
todetusta 3,1 miljoonasta tonnista 2,6 miljoonaan tonniin tutkimus-
ajanjaksona, mikä vastaa 17 prosentin vähennystä. Tämän tuonninosuus kokonaistuonnista oli 83 prosenttia vuonna 1995 mutta vain 55prosenttia tutkimusajanjaksona. Muiden kolmansien maiden osuus
yhteisön markkinoista pieneni siten 22 prosentilla tarkastelujakson
aikana.
207) Muista kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden tuontihinnat
noudattivat yhteisön markkinoilla vallitsevaa yleistä laskusuuntausta ja
alenivat 9 prosenttia.
208) Edellä selostettujen tosiasioiden ja huomioiden perusteella todettiin,
että tuonti muista kolmansista maista yhteisön markkinoille jatkui jaoli edelleen merkittävää tarkastelujakson aikana. Kävi kuitenkin myösilmi, että samalla kun yhteisön tuotannonalan tilanne vain heikkeni
entisestään, erityisesti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä,
tarkasteltavana olevan tuonnin lisääntyessä voimakkaasti, tuontimuista kolmansista maista lisääntyi erittäin vähän.
209) Näin ollen eräiden vientiä harjoittavien tuottajien väitettä siitä, että
kuumavalssattujen kelojen tuonti muista kolmansista maista olisi
syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, ei voidaottaa huomioon.
d)Yhteisön muut tuottajat
210) Yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle jätettyjen yhteisön
tuottajien osuus yhteisön kokonaistuotannosta oli tutkimusajanjaksonaikana 35 prosenttia.
211) Muiden kuumavalssattuja keloja valmistavien yhteisön tuottajien
tilanne vastasi käytettävissä olevien tietojen mukaan tarkastelujaksolla
yhteisön tuotannonalan tilannetta. Tutkimusajanjakson aikana niiden!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 29
myynnin määrä kasvoi viisi prosenttia, mikä on vähemmän kuin
kulutuksessa tapahtunut kasvu. Niiden markkinaosuus pieneni sitenneljä prosenttia. Lisäksi myös nämä tuottajat kärsivät hintojenalenemisesta, kuten myynnin arvon kuuden prosentin lasku osoittaa,
ja niiden myyntihinnat olivat samantasoisia kuin yhteisön tuotannon-
alan hinnat.
212) Näin ollen yhteisön muiden tuottajien vaikutus yhteisön tuotannonalan
taloudellisen tilanteen heikkenemiseen oli vähäinen.
e)Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta
213) Tietyt vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön tuotannon-
alan tilanteen heikkeneminen johtui sen vientitoiminnan vähenemi-sestä tarkastelujakson aikana.
214) Tutkimus osoitti, että kolmansien maihin vietäviksi myytyjen tuottei-
den määrä väheni 536 000 tonnia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson
välillä ja 299 000 tonnia vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä.
Nämä määrät merkitsevät 4,8 prosentin ja 2,9 prosentin vähennystäyhteisön tuotannonalan kokonaismyyntiin. Tämän vuoksi komissio eivoi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tämä vientimyynnin lasku on
vaikuttanut yhteisön tuotannonalan yleiseen taloudelliseen tilantee-
seen. On kuitenkin muistettava, että tämä tutkimus rajattiin koskemaanyhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta siltä osin kuin se liittyy
yhteisön vapaisiin markkinoihin. Näin ollen yhteisön tuotannonalalle
aiheutunut vahinko on osoitettu yhteisön markkinoita koskevientunnuslukujen perusteella. Vientimyynnissä veloitetuilla hinnoilla jasiitä saaduilla tuloilla ei siten ollut asian kannalta merkitystä, joten ne
jätettiin vahinkoa koskevan tarkastelun ulkopuolelle.
f)Yhteisön tuotannonalan etusijalle asettamat toimitukset kytkös-
markkinoille
215) Tietyt yhteisön markkinoilla toimivat tarkasteltavana olevan tuotteen
käyttäjät ilmoittivat, että yhteisön tuotannonala oli yrittänyt lisätätoimintansa integrointia tarkastelujakson aikana. Väitteiden mukaan
yhteisön tuotannonala oli vuoden 1997 lopussa antanut etusijan
toimitukselle, jotka oli tarkoitettu kytkösmarkkinoilla toimivilleetuyhteydessä oleville osapuolille, minkä tuloksena vapailla markki-
noilla toimivien riippumattomien käyttäjien oli ollut pakko hankkia
tuotetta yhteisön ulkopuolelta. Tämän vuoksi tuonnin kehittyminen eiollut voinut aiheuttaa vahinkoa.
216) Komissio totesi, että myynti sekä et uyhteydessä oleville että
etuyhteydettömille asiakkaille väheni vuoden 1997 ja tutkimusajan-jakson välisenä aikana. Se, että kytkösmarkkinoille tarkoitetut
toimitukset noudattivat samaa kehityssuuntaa, osoittaa, että tuotanto-
kapasiteettia oli vielä käytettävissä. Tämä myynnin määrän laskuosoitti, että asianomaisen tuotteen tarjonta markkinoilla ei ollutriittämätöntä tavalla, joka olisi voinut johtaa etuyhteydettömille
osapuolille myydyn määrän vähenemiseen.
g)Teräsalan yleismaailmallinen tilanne
217) Useat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön tuotannon-
alan tilanteeseen etenkin tutkimusajanjakson toisella puoliskollavaikutti suuresti se, että terästeollisuuden tilanne heikkeni kaikkiallamaailmassa.
218) Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että tutkimusajanjakson aikana
oli meneillään yleismaailmallinen laskusuhdanne. Myyntihinnat las-
kivat Yhdysvalloissa, Japanissa ja Etelä-Koreassa. Myyntihintojen
todettiin kuitenkin olleen Yhdysvalloissa 15 prosenttia, Japanissa 24prosenttia ja Etelä-Koreassa 7 prosenttia korkeampia tutkimusajanjak-
son lopussa kuin yhteisössä.
219) Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminen tarkas-
telujaksolla ei näin ollen voi johtua teräsalan yleismaailmallisesta
tilanteesta eikä erityisesti tilanteesta Kaakkois-Aasiassa.
4.Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
220) Edellä selostettu tarkastelu viittaa siihen, että asianomaisista maista
polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi myös muut tekijät ovat!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 30
saattaneet osaltaan vaikuttaa yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilantee-
seen tutkimusajanjakson aikana. Tutkimus on kuitenkin osoittanut, ettätuonnin äkillisellä kasvulla, hintojen laskulla ja vientiä harjoittavientuottajien soveltamalla alihinnoittelulla oli merkittävä kielteinen
vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Tästä syystä päätellään,
että kyseinen tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut merkittäväävahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
G. YHTEISÖN ETU
1.Alustavat huomiot
221) Polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena on yhteisön tuotannonalaan
vahingollisesti vaikuttavien, hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen
korjaaminen ja tehokkaan kilpailun palauttaminen yhteisön markki-noille. Polkumyynnin sekä vahingon ja sen syiden lisäksi komissiotutki, oliko olemassa sellaisia pakottavia syitä, joiden vuoksi olisi
pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei ole yhteisön edun
mukaista. Mahdollisesti käyttöön otettavien toimenpiteiden vaikutuk-sia kaikkiin tämän menettelyn soveltamisalaan kuuluviin osapuoliensekä toimenpiteiden käyttöönoton tai niiden käyttöönotosta luopumi-
sen seurauksia tarkasteltiin tästä syystä peruspäätöksen 21 artiklan 1
kohdan mukaisesti käytettävissä olevien todisteiden pohjalta.
2.Yhteisön tuotannonalan etu
222) Tehokkaan kilpailun edellytysten palauttaminen on yhteisön tuotan-
nonalan edun mukaista, kun kyse on halpatuonnin aiheuttamastavahingollisesta polkumyynnistä.
223) Tutkimus on osoittanut, että yhteisön kuumavalssattujen kelojen
markkinoille oli kuvaavaa se, että siellä oli tarkasteltavina olevistamaista peräisin olevia tuotteita, joita myytiin halvemmalla kuinyhteisön tuotannonalan tuotteita. Tästä johtuva vahinko oli hallittavissa
niin kauan kuin tuontimäärät olivat vähäisiä. Polkumyynnillä tuotujen
tuotteiden määrä yhteisön markkinoilla kuitenkin kasvoi äkkiävoimakkaasti erittäin lyhyen ajan kuluessa tutkimusajanjakson aikana,
mikä aiheutti hintojen laskun, jolla puolestaan oli merkittävä vaikutus
yhteisön tuotannonalan rahoitustilanteeseen. Tämä heikensi vakavastiyhteisön tuotannonalan tilaa, joten tilanteen korjaaminen on sen edunmukaista.
224) Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonala ja muut yhteisössä toimivat
tuottajat ryhtyivät huomattaviin toiminnan järkiperäistämis- ja raken-neuudistustoimiin, jotka ovat yhä käynnissä. Näiden toimien toteutta-minen on tärkeää teräsmarkkinoiden globaalistumisen vuoksi. Nämä
yhteisön tuotannonalan maailmanlaajuisia markkinoita silmällä pitäen
toteuttamat toimet osoittavat sen olevan sopeutumis- ja kilpailukykyi-nen sekä elinkelpoinen.
225) Jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, alan työllisyys, joka
parani tarkastelujakson aikana, voitaisiin turvata ja työpaikkojen
määrää mahdollisesti jopa lisätä kulutuksen kehityksestä riippuen.Tutkimuksen tulokset osoittavat, että yhteisön tuotannonalan myyntivähentyi merkittävästi ja sen hinnat laskivat erityisesti tutkimus-
ajanjakson loppupuolella. Ehdotetut polkumyyntitullit, joiden suuruus
painotettuna keskiarvona ilmaistuna on yhteistyössä toimineidenvientiä harjoittavien tuottajien osalta noin 8 prosenttia, tarjonnevatyhteisön tuotannonalalle tilaisuuden toipua vahinkoa aiheuttaneesta
tilanteesta joko nostamalla hintojaan ja/tai kasvattamalla myyntimää-
riään.
226) Kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan vuosien 1996 ja 1997
riittämätön kannattavuus ja sen tutkimusajanjaksona kärsimä merkit-
tävä vahinko, on erittäin todennäköistä, että sen rahoitustilanne
heikkenee entisestään, jos toimenpiteisiin polkumyynnillä tapahtuvantuonnin kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ei ryhdytä. Tilanne
saattaa lopulta johtaa tuotannon supistuksiin tai tiettyjen tehtaiden
sulkemiseen ja on näin ollen uhka yhteisön työllisyydelle.
3.Käyttäjien ja muiden vastaavien yhteisön yritysten etu
227) Arvioidakseen toimenpiteiden käyttöönoton tai niiden käyttöönotosta
luopumisen vaikutuksia tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 31
komissio lähetti kyselylomakkeet tiedossa oleville yhteisön markki-
noilla toimiville käyttäjäyrityksille. Erään suuren käyttäjäyrityksentoimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti sen toimittamien tietojen todenta-miseksi. Seuraavat päätelmät perustuvat käyttäjäyrityksiltä saatuihin
vastauksiin.
228) Käyttäjäyritysten todettiin itse tuoneen yhteisöön 40 prosenttia asian-
omaisista maista tuotujen kuumavalssattujen kelojen kokonaismää-rästä. Niillä on 4 000 työntekijää yhteisössä.
229) Käyttäjät väittivät, että jos polkumyyntitoimenpiteet otettaisiin käyt-
töön, ne eivät enää voisi valita hankintalähteitään, ja ne pelkäsivät
tulevansa täysin riippuvaisiksi yhteisön tuottajien suopeudesta. Näillätuottajilla väitettiin erityisesti olevan laajat kytkösmarkkinat, joilleniiden oli toimitettava tuotteitaan, minkä lisäksi niiden hallussa oli
väitteiden mukaan jo 75 prosenttia yhteisön vapaista markkinoista.
Käyttäjät muistuttivat, että yhteisön tuottajien kytkösmarkkinoillemyymät tuotteet ja suuri osa niiden myynnistä vapailla markkinoillaoli suunnattu tuottajiin etuyhteydessä oleville yrityksille, joiden
jatkojalostamat tuotteet kilpailivat suoraan käyttäjien omien tuotteiden
kanssa. Kyseiset käyttäjät totesivat myös, että yhteisön tuotannonalatoimitti tuotteita riippumattomille käyttäjille vasta, kun niihin
etuyhteydessä olevien yritysten tarpeet oli täysin tyydytetty. Ne
väittivät myös, että tuottajiin etuyhteydessä olevat käyttäjäyrityksetostivat jo tuotetta markkinahintaa alhaisemmin hinnoin. Näin ollenkäyttäjät katsoivat, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto
antaisi yhteisön tuotannonalalle ratkaisevan ja perusteettoman kilpai-
luedun myöhemmän jalostusasteen tuotteiden markkinoilla, mikä eiolisi yhteisön edun mukaista.
230) Lopuksi käyttäjät väittivät, että polkumyyntitullien käyttöönotto
johtaisi todennäköisesti siihen, että riippumattomille ostajille ei olisi
tarjolla riittävästi tavaraa, kuten oli käynyt yhteisön markkinoillavuoden 1997 lopussa. Tällainen tilanne olisi selvästi ristiriidassaEHTY:n perustamissopimuksen määräysten kanssa.
231) On syytä huomata, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton
tarkoituksena ei ole estää käyttäjiä tuomasta kuumavalssattuja keloja
asianomaisista maista vaan pikemminkin varmistaa, että tuontitapahtuu vahinkoa aiheuttamattomilla hinnoilla. Vaikka toimenpiteetotettaisiin käyttöön, näitä tuotteita olisi aina jatkossakin saatavilla
yhteisön markkinoilla ja näin ollen käyttäjäyritykset voisivat edelleen
valita hankintalähteensä.
232) Komission arvion mukaan 8 prosentin suuruisen painotetun keskimää-
räisen polkumyyntitullin käyttöönotto asianomaisista maista peräisin
olevien kuumavalssattujen kelojen tuonnissa johtaisi enimmillään noin
1,6 prosentin suuruiseen korotukseen käyttäjäyritysten raaka-aine-kustannusten kokonaismäärässä. Tämä lisäkustannus nostaisi koko-naistuotantokustannuksia arviolta 1,1 prosenttia, kun otetaan huomi-
oon käytössä olevat eri hankintalähteet ja myöhemmän jalostusasteen
tuotteiden keskimääräinen arvonlisäys.
233) Tämä käyttäjäyrityksille aiheutuva tuotantokustannusten lisäys, jonka
ne voivat halutessaan siirtää asiakkaittensa maksettavaksi, ei ole niin
suuri, että se vaarantaisi kyseisten yritysten kannattavuuden. Tätä
lisäkustannusta arvioitaessa on lisäksi otettava huomioon se myöntei-nen kehitys, joka on odotettavissa kuumavalssattujen kelojen markki-noilla, kun tehokkaan kilpailun edellytykset on saatu palautettua.
234) Vapailla markkinoilla vallitsevasta myyntihintojen tasosta voidaan
todeta, että yhteisön tuotannonalan siihen etuyhteydessä olevilta
asiakkailta ja etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamien hintojenvälillä ei havaittu merkittäviä eroja. Myöskään väitettä, jonka mukaan
yhteisön tuotannonala ei toimittanut kuumavalssattuja keloja tai oli
asettanut niiden toimitukset tärkeysjärjestykseen sen mukaan, mikä olisen suhde ostajaan tarkastelujakson aikana, ei voida ottaa huomioon,koska asiasta ei ole esitetty näyttöä. Tietoon on päinvastoin tullut, että
tietyt yhteisön tuotannonalan kanssa tehdyt myyntisopimukset oli
peruttu.
235) Edellä selostetun perusteella katsotaan, että asianomaisista maista
polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vastaisten toimenpiteiden mahdol-liset kielteiset vaikutukset käyttäjiin ovat vähäisempiä kuin ne
myönteiset vaikutukset, joista kaikki muut yhteisön markkinoilla
toimivat pääsevät hyötymään.!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 32
4.Vaikutukset yhteisön markkinoiden kilpailutilanteeseen
236) Eräät osapuolet väittivät, että polkumyyntitoimenpiteet vähentäisivät
kilpailua yhteisön markkinoilla edistäen näin suurten teräsyhtymien
syntyä. Ne totesivat, että sellaiset suuret teräalan yritykset kuin British
Steel ja Sollac olivat äskettäin kasvattaneet kokoaan fuusioitumalla taiostamalla toisia teräsalan yrityksiä. Nämä yhtymät kilpailevat lisäksimyöhemmän jalostusasteen tuotteiden valmistuksessa riippumattomien
käyttäjien kanssa, jotka ovat lähinnä pieniä ja keskisuuria yrityksiä.
Tällainen keskittymiskehitys voi lopulta johtaa monien riippumatto-mien käyttäjäyritysten toiminnan lakkaamiseen ja siten työpaikkojenmenetykseen yhteisössä.
237) Kilpailun rajoittamista koskevaa väitettä tarkasteltaessa on syytä
muistaa, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä on useita, sillä muun
muassa Venäjä, Indonesia, Unkari, Romania, Etelä-Korea, Slovakia jaBrasilia vievät kuumavalssattuja keloja yhteisöön. Lisäksi monta sataa
teräspalvelukeskusta, tukkukauppaa ja kauppiasta myy asianomaista
tuotetta lähinnä pienille ja keskisuurille käyttäjäyrityksille. Yhteisössätoimii lisäksi yhteisön tuotannonalaan kuuluvien yritysten ohella useitamuita terästä tuottavia yrityksiä, jotka sijaitsevat Suomessa, Ranskassa,
Itävallassa ja Kreikassa.
238) Ehdotetut toimenpiteet eivät myöskään ole taloudellisesta näkökul-
masta katsottuina tasoltaan sellaisia, että ne estäisivät asianomaistenmaiden tuotteiden pääsyn yhteisön markkinoille, joten vaaraa kilpailun
rajoittamisesta yhteisön markkinoilla ei näyttäisi olevan.
5.Yhteisön markkinoiden riittämätön tarjonta
239) Tietyt asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat ja yhteisössä
toimivat käyttäjäyritykset väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden
käyttöönotto johtaisi tarjonnan puutteeseen erityisesti riippumattomienkäyttäjäyritysten kannalta. Väitteen perusteluna esitettiin, että yhteisöntuotannonala ei pysty yksinään tyydyttämään yhteisön vapaiden
markkinoiden koko kysyntää erityisesti siitä syystä, että sen kapasitee-
tin käyttöaste on jo tällä hetkellä korkea.
240) Eräät muut asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannon-
alan kapasiteetti ei riitä tyydyttämään vapaiden markkinoiden kysyntää
edes siihen etuyhteydessä olevien yritysten osalta, eikä se näin ollen
kykenisi kompensoimaan sitä tuonnin vähennystä, jonka polkumyyn-titoimenpiteiden käyttöönotto aiheuttaisi.
241) Tältä osin on todettava, että koska yhteisön tuottajat eivät pysty
tyydyttämään vapaiden markkinoiden koko kysyntää, tuontia kolman-
sista maista tarvitaan jatkossakin ja tällainen tuonti yhteisönmarkkinoille tulee aina olemaan mahdollista, edellyttäen että setapahtuu peruspäätöksen säännösten mukaisesti.
242) Yhteisön tuotannonala, muut yhteisön tuottajat ja muiden kolmansien
maiden vientiä harjoittavat tuottajat voivat joka tapauksessa jatkaakyseisen tuotteen toimittamista yhteisön markkinoille. Myös asian-omaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien toimitukset yhteisön
markkinoille voivat jatkua, sillä ehdotetut toimenpiteet eivät ole
tasoltaan sellaisia, että ne estäisivät kyseisten tuotteiden pääsynmarkkinoille.
243) Edellä selostettujen tosiasioiden ja huomioiden perusteella todetaan,
että väite, jonka mukaan polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden
käyttöönotto johtaa tarjonnan riittämättömyyteen, on perusteeton.
6.Yhteisön etua koskeva päätelmä
244) Komissio katsoo, että polkumyyntitullien käyttöönotto on välttämä-
töntä, jos halutaan estää polkumyyntihintaan tapahtuvan tuonninjatkuminen ja yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkeneminen enti-sestään. Lisäksi polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä voidaan tässä
tapauksessa palauttaa tehokkaan kilpailun edellytykset kaikkien
yhteisön toimijoiden osalta. Kaikkien tämän menettelyn piiriinkuuluvien etujen tarkastelu on myös osoittanut, ettei ole olemassasellaisia pakottavia syitä, jotka edellyttäisivät lopullisten polkumyyn-
titullien käyttöönotosta luopumista. Lopullisten polkumyyntitullien
käyttöönotto ei näin ollen ole yhteisön edun vastaista.!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 33
H. LOPULLISET TOIMENPITEET
245) Koska on tullut todetuksi, että Bulgariasta, Etelä-Afrikasta, Intiasta,
Jugoslaviasta ja Taiwanista polkumyynnillä tapahtunut tuonti onaiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle ja että
pakottavia syitä toimenpiteistä luopumiseen ei ole, on syytä ottaa
käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet.
1.Vahingon korjaava taso
246) Tullin tason määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyn-
timarginaalit sekä se tullin määrä, joka on tarpeen polkumyynnillätapahtuneen tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman vahingonpoistamiseksi: Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla
hinnan alittavuuden laskemisessa määriteltyä painotettua keskimää-
räistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoillamyymien erityyppisten kuumavalssattujen kelojen vahinkoa aiheutta-mattomaan hintaan.
247) Vahingollisen polkumyynnin vaikutusten poistamisen edellyttämä
tullin määrä antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden kattaa
tuotantokustannuksensa ja saada kohtuullinen myyntituotto. Yhteisön
tuotannonalan voittomarginaaliksi esittämää 12,9 prosentin osuuttaliikevaihdosta (ennen veroja) pidettiin tässä yhteydessä sopivanaperustana, kun otetaan huomioon pitkän aikavälin investointitarpeet
ja se tuotto, jonka yhteisön tuotannonala kohtuudella voisi odottaa
saavansa, jos vahingollista polkumyyntiä ei esiintyisi.
248) Vahingon korjaava taso määritettiin tämän perusteella tuotetyyppikoh-
taisesti ja ottaen huomioon yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjakson
aikainen voiton määrä siten, että kyseinen taso vastasi yhteisöntuotannonalan soveltaman todellisen nettomyyntihinnan ja vastaavan
tuontimallin todellisen nettomyyntihinnan välistä eroa. Tämä ero
ilmaistiin sitten prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajallatullaamattomana.
2.Lopullisten tullien taso
249) Edellä esitettyjen seikkojen perusteella katsotaan, että peruspäätöksen
9 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön lopullinenpolkumyyntitulli, joka vastaa tasoltaan todettua polkumyyntimarginaa-
lia, mutta ei kuitenkaan ole edellä määriteltyä vahinkomarginaalia
korkeampi.
250) Rinnakkaisen Etelä-Afrikasta, Intiasta ja Taiwanista peräisin olevaa
tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn osalta todettakoon, että
komission päätöksen N:o 1889/98/EHTY (
1) 12 artiklan 1 kohdan
mukaan tasoitustullin on vastattava tukimarginaalia, ellei vahinkomar-ginaali ole tätä alempi.
251) Mainitun päätöksen N:o 1889/98/EHTY 24 artiklan 1 kohdan ja
peruspäätöksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti mihinkään tuotteeseenei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja
saman polkumyynnistä tai vientituesta johtuvan tilanteen korjaa-
miseksi. Koska asianomaisen tuotteen tuonnissa olisi otettava käyttöönpolkumyyntitullit, on tarpeen selvittää, aiheutuvatko tuki- ja polku-
myyntimarginaalit samasta tilanteesta ja jos aiheutuvat, niin missä
määrin.
252) Tässä tapauksessa kaikkien tutkittujen Intiassa sovellettujen tukijär-
jestelmien on todettu olevan päätöksen N:o 1889/98/EHTY 3 artiklan
4 kohdan a alakohdassa tarkoitettua vientitukea. Tällaisina tuetvaikuttavat intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoihinja johtavat polkumyyntimarginaalien kasvuun. Määritetyt polkumyyn-
timarginaalit johtuvat toisin sanoen kokonaan tai osaksi vientitukien
olemassaolosta. Tässä tilanteessa ei pidetä asianmukaisena, ettäkäyttöön otettaisiin sekä tasoitus- että polkumyyntitullit, jotka
vastaisivat täysimääräisesti todettuja tuki- ja polkumyyntimarginaaleja.
Polkumyyntitulleja on tämän vuoksi Intian osalta oikaistava niidentosiasiallisten polkumyyntimarginaalien huomioon ottamiseksi, jotkaovat jäljellä vientitukien vaikutusta tasoittavien tasoitustullien käyttöön-
oton jälkeen.!B
(1) EYVL L 245, 4.9.1998, s. 3.2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 34
253) Taiwanin osalta todettiin, että tutkitut järjestelmät eivät ole vientitukea.
Tämän vuoksi käyttöön voidaan ottaa tullit, jotka vastaavat täysimää-räisesti todettuja polkumyynti- ja tukimarginaaleja, kunhan ne eivätylitä todettuja vahinkomarginaaleja.
254) Etelä-Afrikan myöntämien tukien todettiin olevan vähimmäistasoa,
joten tasoitustulleja ei oteta tässä vaiheessa käyttöön. Näin ollenkäyttöön otetaan vahinkomarginaaleja täysimääräisesti vastaavatpolkumyyntitullit, koska vahinkomarginaalit ovat tässä tapauksessa
todettuja polkumyyntimarginaaleja alemmat.
255) Kun otetaan huomioon tukeen vastaisen menettelyn tulokset, vapaasti
yhteisön rajalla tullaamattomana -hintaan sovellettavat tullit ovat
seuraavat:
Maa/YritysPolkumyyn-
timarginaali
(%)Vahinkomar-
ginaali (%)Vientituki-
marginaali
(%)Ehdotettu
tasoitustulli
(%)Käyttöön
otettava pol-
kumyyntitulli
(%)
Bulgaria 27,1 7,5 7,5
Kremikovtzi 27,1 7,5 7,5
Intia 56,3 23,8 13,1 13,1 10,7
Essar 55,8 6,4 4,9 4,9 1,5
SAIL 56,3 23,8 12,3 12,3 11,5
TISCO 29,4 6,4 8,7 6,4 0
Etelä-Afrikka 47,8 38,3 0 0 37,8Iscor 47,8 5,2 0 0 5,2
Highveld & Vanadium 37,8 38,3 0 0 37,8
Taiwan 30,3 29,3 0 4,4 24,9
CSC 7,1 8,9 0 4,4 2,7
Yieh Loong 2,1 3,9 0 0 2,1
Jugoslavia 56,1 15,4 15,4
Sartid 56,1 15,4 15,4
256) Tässä päätöksessä vahvistetut yrityskohtaiset polkumyyntitullit mää-
ritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne
kuvastavat edellä mainittujen yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä
tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia,”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan tarkas-teltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen
yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuottei-
den tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittutämän päätöksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihinyrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamien tuontituot-
teisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava
”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
257) Kaikki näiden yritys kohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen
liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto-
tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettavaviipymättä komissiolle (
1) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta
oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen
nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin
mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkki-!B
(1) Euroopan komissio, Kauppapolitiikan pääosasto, Linja C, DM 24 — 8/38 Rue de
la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgia
.!M1
!B
!M1
!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 35
namyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä
päätöstä neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllistentullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.
3.Sitoumukset
258) Bulgarialaiset, eteläafrikkalaiset ja intialaiset vientiä harjoittavat
tuottajat ovat tarjonneet peruspäätöksen 8 artiklan 1 kohdan mukaista
hintasitoumusta.
259) Yksi jugoslavialainen vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti olevansa
halukas antamaan hintasitoumuksen. Useiden tuotekoodiin liittyvienongelmien vuoksi ja koska pääosa Euroopan unioniin suuntautuvastamyynnistä tapahtui etuyhteydessä olevien yritysten kautta, komissio
kuitenkin katsoi, että sitoumuksen noudattamista ei pystyttäisi valvo-
maan asianmukaisesti. Tästä syystä viejän tarjous hylättiin ja silleilmoitettiin asiasta peruspäätöksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
260) Komissio katsoo, että bulgarialaisten, eteläafrikkalaisten ja intialaisten
tuottajien tarjoama sitoumus voidaan hyväksyä. Hintasitoumuksen
hyväksymisen edellytykseksi on asetettava jäsenvaltioiden tulliviran-
omaisille esitettävä pätevä sitoumuslasku, josta käy selvästi ilmituottaja ja joka sisältää liitteessä luetellut tiedot. Jos tällaista laskua eiesitetä, sovelletaan asianmukaista polkumyyntitullia.
261) Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan, polkumyyntitulli voidaan
ottaa käyttöön peruspäätöksen 8 artiklan 9 kohdan ja 10 artiklan
mukaisesti.
I.MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN
262) Menettely olisi päätettävä Iranin osalta sieltä peräisin olevan tuonnin
määrää koskevien päätelmien perusteella.
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tiettyjen Bulgariasta,
Etelä-Afrikasta, Intiasta, Jugoslavian liittotasavallasta tai Taiwanista peräisinolevien, CN-koodeihin 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00,
7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10
ja 7208 39 90 kuuluvien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistet-tujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla
metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää
valmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa.
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hintaan sovellettavat tullit ovat
seuraavassa taulukossa lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden osaltaseuraavat:
Maa YritysPolkumyyntitulli
(%)Taric-lisäkoodi
Bulgaria Kaikki yritykset 7,5 A999
Intia Essar Steel Ltd, 27thKM, Surat Hazira Road, Hazira 394270,
Alue: Surat, Osavaltio: Gujarat1,5 A076
"M1The Steel Authority of India Limited, Central Marketing
Organisation, Transport & Shipping Department, Ispat Bhawan40, Jawaharlal Nehru Road, Calcutta — 700 071 311,5 A077
Tata Iron & Steel Company Limited, 43 Chowringhee Road,
"
C1Calcutta-700 071 30 A078
Kaikki muut yritykset "M110,73 A999
Etelä-Afrikka Iscor Limited, Roger Dyason Road, Pretoria West, and Saldanha
Steel (Pty) Ltd, Private Bag X11, Saldanha 73955,2 A079
Kaikki muut yritykset 37,8 A999!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 36
Maa YritysPolkumyyntitulli
(%)Taric-lisäkoodi
Taiwan China Steel Corp., 1 Chung Kang Road, Hsiao Kang, Kaohsiung
81233,"M12,73 A080
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd., 317 Yu Liao Road, Chiao Tou
Hsiang Kaohsiung Hsien2,1 A081
Kaikki muut yritykset 24,9 A999
Jugoslavian liit-
totasavaltaKaikki yritykset 15,4 —
3. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, lopullista tullia ei sovelleta
tuonnin yhteydessä tuotteisiin, jotka luovutetaan vapaaseen liikkeeseen 2artiklan säännösten mukaisesti.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia
säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Hyväksytään seuraavien yritysten tämän polkumyynnin vastaisen menet-
telyn yhteydessä tarjoamat sitoumukset:
Yritys Maa Taric-lisäkoodi
Kremikovtzi Corporation, 1870 Sofia, Botunetz Bulgaria A082
Essar Steel Ltd, 27thKM, Surat Hazira Road, Hazira 394270,
Alue: Surat, Osavaltio: GujaratIntia A083
"M1The Steel Authority of India Limited, Central Marketing
Organisation, Transport & Shipping Department, Ispat Bhawan40, Jawaharlal Nehru Road, Calcutta — 700 071 3Intia A084
Highveld Steel & Vanadium Corporation Limited, PO Box 111,
Witbank 1035Etelä-Afrikka A085
2. Näiden sitoumusten nojalla vapaaseen liikkeeseen luovutettavat tuotteet
vapautetaan 1 artiklan 2 kohdassa säädetystä polkumyyntitullista, jos 1
kohdassa olevassa taulukossa mainittu yritys on valmistanut ne ja vienyt nesuoraan yhteisössä sijaitsevalle tuontiyritykselle laskuttaen tätä niistä ja jos ne
on ilmoitettu tullattavaksi asianmukaista Taric-lisäkoodia käyttäen.
Vapautus tullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä asianomaisen
jäsenvaltion tulliviranomaisille vientiä harjoittavan yrityksen antama päteväsitoumuslasku, joka sisältää liitteessä luetellut keskeiset tiedot.
3 artikla
Jäsenvaltioiden komissiolle päätöksen N:o 2277/96/EHTY 14 artiklan 6
kohdan mukaisesti antamissa kertomuksissa on ilmoitettava kunkin vapaaseenliikkeeseen luovutuksen osalta tuontivuosi ja -kuukausi, CN- ja Taric-kooditsekä Tariclisäkoodit, toimenpiteen laji, alkuperämaa, määrä, arvo, polku-
myyntitulli, tuontijäsenvaltio ja tarvittaessa tuotantotodistuksen sarjanumero.
4 artikla
Päätetään tiettyjen Iranista peräisin olevien, raudasta tai seostamattomasta
teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimatto-mien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien,kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmistei-
den tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely.
5 artikla
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan
Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 37
Tämä päätös on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan
kaikissa jäsenvaltioissa.!B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 38
LIITE
Päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa sitoumuslaskussa ilmoitettavat
tiedot
1. Tuotteen ilmoituskoodi (ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan
esittämässä sitoumuksessa), johon sisältyvät tuotelajit- ja CN-koodit.
2. Tavaroiden tarkka kuvaus, johon sisältyy:
— kauppalaskun numero,
— kauppalaskun päivämäärä,
— yrityksen käyttämä tuotekoodi,— Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuna laskuun sisältyvät tavarat voidaan
tullata yhteisön rajalla (ilmoitetaan päätöksessä),
— määrä (kilogrammoina),
— sovellettava vähimmäishinta.
3. Myyntiehdot, joihin sisältyy:
— kilohinta,— sovellettavat maksuehdot,
— sovellettavat toimitusehdot,
— kaikki alennukset ja hyvitykset.
4. Sen tuojan nimi, jota yritys suoraan laskuttaa.5. Sitoumuslaskun laatineen työntekijän nimi ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus:
”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti
Euroopan yhteisöön suoraan vietäviksi tapahtuu … (yrityksen nimi) esittämän
ja Euroopan komission päätöksellä N:o 283/2000/EHTY hyväksymän sitou-
muksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti ja että tässä laskussa esitetyt tiedotovat täydelliset ja asianmukaiset. Vakuutan, että tässä laskussa esitetyt tiedotovat täydelliset ja asianmukaiset.”!
B2000S0283 — FI — 23.09.2000 — 001.001 — 39