02011R0582 — FI — 10.12.2022 — 013.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION ASETUS (EU) N:o 582/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY liitteiden I ja III muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 167 25.6.2011, s. 1)

Muutettu:





Oikaistu:









▼B

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 582/2011,

annettu 25 päivänä toukokuuta 2011,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY liitteiden I ja III muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa säädetään toimenpiteistä asetuksen (EY) N:o 595/2009 4, 5, 6 ja 12 artiklan täytäntöönpanoa varten.

Lisäksi asetuksella muutetaan asetusta (EY) N:o 595/2009 ja direktiiviä 2007/46/EY.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

1) ’moottorijärjestelmällä’ moottoria, päästöjenrajoitusjärjestelmää sekä elektronisten moottorinohjausyksiköiden, jäljempänä ’ECU’, ja käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon muiden ohjausyksiköiden välistä tietoliikenneliitäntää (laitteita ja viestejä);

2) ’käyttöiän kertymäohjelmalla’ vanhennussykliä ja käyttöiän kertymäjaksoa, joita sovelletaan määritettäessä huononemiskertoimia moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperhettä varten;

3) ’moottoriperheellä’ valmistajan tekemää, liitteessä I olevassa 6 kohdassa määriteltyä sellaisten moottoreiden ryhmittelyä, joilla on rakenteensa perusteella samanlaiset pakokaasupäästöominaisuudet; kaikkien moottoriperheeseen kuuluvien moottoreiden on täytettävä sovellettavat päästöraja-arvot;

4) ’moottorityypillä’ sellaisten moottoreiden joukkoa, jotka eivät eroa toisistaan liitteen I lisäyksessä 4 vahvistettujen moottorin olennaisten ominaisuuksien osalta;

5) ’ajoneuvotyypillä päästöjen ►M10 ————— ◄ osalta’ sellaisten ajoneuvojen joukkoa, jotka eivät eroa toisistaan liitteen I lisäyksessä 4 vahvistettujen moottorin ja ajoneuvon olennaisten ominaisuuksien osalta;

6) ’typen oksidien poistojärjestelmällä’ selektiivistä katalyyttistä pelkistystä, jäljempänä ’SCR’, NOx-adsorberia, passiivista tai aktiivista LNC-katalysaattoria (lean NOx -katalysaattoria) tai muuta pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, jonka tarkoituksena on vähentää typen oksidien päästöjä;

7) ’pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmällä’ katalysaattoria (hapetuskatalysaattoria, kolmitiekatalysaattoria tai muuta katalysaattoria), hiukkassuodatinta, typen oksidien poistojärjestelmää, yhdistettyä typen oksidien poistojärjestelmää ja hiukkassuodatinta taikka muuta päästöjä vähentävää laitetta, joka sijaitsee moottorin jälkipuolella;

8) ’ajoneuvon sisäisellä valvontajärjestelmällä’, jäljempänä ’OBD-järjestelmä’, ajoneuvon tai moottorin sisäistä järjestelmää, joka a) havaitsee viat, jotka heikentävät moottorijärjestelmän päästötulosta; b) ilmoittaa vioista varoitusjärjestelmän avulla; ja c) määrittää vikojen todennäköisen esiintymisalueen käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja ilmoittaa tämän tiedon ajoneuvon ulkopuolelle;

▼M4

9) ’hyväksytyllä vaurioituneella osalla tai järjestelmällä’ osaa tai järjestelmää, jota on vaurioitettu tarkoituksellisesti esimerkiksi vanhentamalla sitä nopeutetusti tai käsittelemällä suunnitellusti ja jonka hyväksyntäviranomaiset ovat hyväksyneet käytettäväksi OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstrointia varten UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 9B vahvistettujen määräysten mukaisesti;

▼B

10) ’ECU:lla’ elektronista moottorinohjausyksikköä;

11) ’vikakoodilla’ numero- tai kirjaintunnusta, joka yksilöi vian tai luokittelee sen;

12) ’kannettavalla päästöjenmittausjärjestelmällä’, jäljempänä ’PEMS-järjestelmä’, siirrettävää päästöjenmittausjärjestelmää, joka on liitteen II lisäyksessä 2 eriteltyjen vaatimusten mukainen;

13) ’vianilmaisimella’ varoitusjärjestelmän osana olevaa ilmaisinta, joka ilmoittaa ajoneuvon kuljettajalle viasta;

14) ’vanhennussyklillä’ ajoneuvon tai moottorin käyttöjaksoa (nopeus, kuorma, teho), jota sovelletaan käyttöiän kertymäjakson aikana;

15) ’kriittisellä päästöihin vaikuttavalla osalla’ seuraavassa lueteltuja osia, jotka on tarkoitettu pääasiassa päästöjen rajoittamista varten: pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät, ECU ja siihen liittyvät anturit ja toimilaitteet sekä pakokaasujen takaisinkierrätysjärjestelmä (EGR) ja kaikki siihen liittyvät suodattimet, jäähdyttimet, ohjausventtiilit ja putket;

16) ’kriittisellä päästöihin vaikuttavalla huoltotoimella’ kriittisille päästöihin vaikuttaville osille suoritettavia huoltotoimia;

17) ’päästöihin vaikuttavilla huoltotoimilla’ huoltoja, jotka vaikuttavat merkittävästi päästöihin tai jotka voivat vaikuttaa ajoneuvon tai moottorin huononemiseen päästöjen osalta tavanomaisen käytön aikana;

18) ’moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheellä’ valmistajan tekemää moottoreiden ryhmittelyä, joka vastaa moottoriperheen määritelmää mutta jossa moottorit on jaoteltu edelleen niissä käytettävän jälkikäsittelyjärjestelmän mukaan;

▼M4

19) ’Wobben indeksillä’ (alempi Wl tai ylempi Wu) tarkoitetaan kaasun tilavuusyksikköä kohti mitatun vastaavan lämpöarvon ja kaasun suhteellisen tiheyden neliöjuuren suhdetta samoissa viiteolosuhteissa seuraavan kaavan mukaisesti: mikä voidaan myös ilmaista

20) ’λ-muutoskertoimella’, jäljempänä ’Sλ’, UN/ECE-säännön nro 49 liitteen 4 lisäyksessä 5 olevan A.5.5.1 kohdan mukaista lauseketta, joka kuvaa moottorin hallintajärjestelmältä vaadittavaa mukautuvuutta ilman ylimäärän λ muutoksen osalta silloin, kun moottorin polttoaineena käytetään kaasua, jonka koostumus eroaa puhtaasta metaanista;

▼B

21) ’päästöihin vaikuttamattomilla huoltotoimilla’ huoltoja, jotka eivät merkittävästi vaikuta päästöihin ja joilla ei ole pysyvää vaikutusta ajoneuvon tai moottorin huononemiseen päästöjen osalta tavanomaisen käytön aikana sen jälkeen, kun huolto on suoritettu;

22) ’OBD-moottoriperheellä’ valmistajan tekemää ryhmitystä, johon kuuluvissa moottorijärjestelmissä on samat päästöihin vaikuttavien vikojen valvonta- ja havaitsemismenetelmät;

23) ’lukulaitteella’ ulkoista testilaitetta, jolla muodostetaan standardoitu tietoliikenneyhteys OBD-järjestelmästä ajoneuvon ulkopuolelle tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti;

24) ’lisäpäästöstrategialla’ päästöstrategiaa, joka aktivoituu ja korvaa peruspäästöstrategian tai muuttaa sitä tiettyä tarkoitusta varten erityisten ympäristö- ja/tai käyttöolosuhteiden vuoksi ja joka on toiminnassa vain tällaisten olosuhteiden kestoajan;

25) ’peruspäästöstrategialla’ päästöstrategiaa, joka on aktivoituneena moottorin koko pyörintänopeus- ja kuormitusalueella, ellei lisäpäästöstrategia ole aktiivisena;

26) ’käytönaikaisella tehokkuussuhteella’ seuraavien lukumäärien välistä suhdetta: niiden kertojen lukumäärä, jolloin ovat olleet voimassa edellytykset, joiden vallitessa valvontalaitteen tai -laiteryhmän olisi ollut havaittava vika, ja niiden ajosyklien lukumäärä, jotka ovat merkityksellisiä kyseisen valvontalaitteen tai -laiteryhmän kannalta;

27) ’moottorin käynnistymisellä’ jaksoa, johon kuuluvat sytytyksen kytkeminen, käynnistyspyöritys ja palamisen alkaminen ja joka päättyy, kun moottorin pyörintänopeus on 150 rpm pienempi kuin tavanomainen lämpimän moottorin joutokäyntinopeus;

28) ’käyttöjaksolla’ jaksoa, joka koostuu moottorin käynnistymisestä, (moottorin) käyntijaksosta, moottorin sammuttamisesta ja seuraavaa käynnistymistä edeltävästä ajasta, ja jonka aikana tietty OBD-valvontalaite suorittaa tehtävänsä ja mahdollinen vika havaitaan;

29) ’päästörajojen seurannalla’ sellaisen vian tarkkailua, jonka seurauksena OBD-raja-arvot ylittyvät, ja siihen sisältyy toinen tai molemmat seuraavista: a) suora päästömittaus pakokaasupäästöantureiden avulla ja malli, jonka avulla määritetään suorien päästöjen ja sovellettavan testisyklin spesifisten päästöjen vastaavuus; b) päästöjen lisääntymisestä kertova ilmoitus, joka perustuu tietokoneen syöttö- ja tulostustietojen ja testisyklin spesifisten päästöjen vertailuun;

30) ’suorituskyvyn seurannalla’ vikojen seurantaa, joka koostuu toimivuustarkistuksista ja sellaisten parametrien seurannasta, jotka eivät ole suoraan sidoksissa päästörajoihin, ja jonka tarkoituksena on tarkistaa, että osat ja järjestelmät toimivat oikealla toiminta-alueellaan;

31) ’loogisuusvialla’ vikaa, jossa yksittäisen anturin tai osan signaali poikkeaa odotettavissa olevasta arvosta, kun sitä verrataan muiden ohjausjärjestelmän antureiden tai osien antamiin signaaleihin, mukaan lukien tapaukset, joissa kaikki mitatut signaalit ja osien tulostustiedot ovat yksittäin kyseisen anturin tai osan tavanomaisella toiminta-alueella ja joissa mikään yksittäisistä antureista tai osista ei ilmoita viasta;

32) ’täydellisen toimintakatkoksen seurannalla’ seurantaa, jonka tarkoituksena on havaita vika, joka johtaisi järjestelmän halutun toiminnan lakkaamiseen kokonaan;

33) ’vialla’ moottorijärjestelmän, OBD-järjestelmä mukaan lukien, toimintahäiriötä tai puutetta, jonka voidaan perustellusti odottaa johtavan siihen, että jokin moottorijärjestelmän tuottamista säännellyistä päästöistä kasvaa tai OBD-järjestelmän teho heikkenee;

34) ’yleisellä nimittäjällä’ laskuria, joka osoittaa ajoneuvon käyttökerrat yleisten edellytysten pohjalta;

35) ’sytytyssyklilaskurilla’ laskuria, joka osoittaa ajoneuvon moottorin käynnistymiskertojen lukumäärän;

36) ’ajosyklillä’ tapahtumasarjaa, joka koostuu moottorin käynnistymisestä, (ajoneuvon) käyttöjaksosta, moottorin pysähtymisestä sekä ajasta moottorin seuraavaan käynnistymiseen saakka;

37) ’valvontalaiteryhmällä’ OBD-moottoriperheen käytönaikaisen suorituskyvyn arvioinnin kannalta päästöjenrajoitusjärjestelmän toiminnan oikeellisuuden määrittämisessä käytettävien OBD-valvontalaitteiden joukkoa;

38) ’nettoteholla’ testipenkissä kampiakselin päästä tai vastaavasta kohdasta saatua tehoa vastaavalla moottorin pyörintänopeudella, liitteessä XIV tarkoitettujen apulaitteiden kanssa ja ympäristön vertailuolosuhteissa määritettynä;

39) ’suurimmalla nettoteholla’ nettotehon suurinta arvoa mitattuna moottorin täydellä kuormituksella;

40) ’wall flow -dieselhiukkassuodattimella’ dieselhiukkassuodatinta, jäljempänä ’DPF-suodatin’, jossa kaikki pakokaasu pakotetaan kulkemaan läpi seinämän, joka suodattaa pois kiintoaineen;

41) ’jatkuvalla regeneroinnilla’ pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän regenerointiprosessia, joka toimii joko jatkuvasti tai vähintään kerran jokaista maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetun muuttuvatilaisen testisyklin, jäljempänä ’WHTC-testisyklin’, mukaista lämminkäynnistystestiä kohden;

▼M1

42) ’asiakassovituksella’ asiakkaan erityisestä pyynnöstä tehtyä ja hyväksyntää edellyttävää muutosta ajoneuvoon, järjestelmään, osaan tai erilliseen tekniseen yksikköön;

▼M10 —————

▼M1

44) ’siirtojärjestelmällä’ direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 23 kohdassa tarkoitettua uudessa ajoneuvotyypissä käytettävää järjestelmää, joka on peräisin vanhasta ajoneuvotyypistä;

▼M4

45) ’dieseltilalla’ kaksipolttoainemoottorin (dual-fuel) tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori ei käytä kaasumaista polttoainetta missään moottorin käyttöolosuhteissa;

46) ’kaksipolttoainemoottorilla (dual-fuel)’ moottorijärjestelmää, joka on suunniteltu toimimaan samanaikaisesti dieselpolttoaineella ja kaasumaisella polttoaineella siten, että kumpaakin polttoainetta syötetään erikseen, ja jossa yhden polttoaineen kulutuksen määrä suhteessa toisen polttoaineen kulutuksen määrään voi vaihdella toiminnan mukaisesti;

47) ’kaksipolttoainetilalla (dual-fuel)’ kaksipolttoainemoottorin tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori käyttää samanaikaisesti dieselpolttoainetta ja kaasumaista polttoainetta joissakin moottorin käyttöolosuhteissa;

48) ’kaksipolttoaineajoneuvolla (dual-fuel)’ ajoneuvoa, jonka käyttövoiman antaa kaksipolttoainemoottori ja jossa moottorin käyttämät polttoaineet syötetään erillisistä ajoneuvoon sijoitetuista varastointijärjestelmistä;

49) ’huoltotilalla’ kaksipolttoainemoottorin (dual-fuel) erityistilaa, joka aktivoituu korjausta varten tai sitä varten, että ajoneuvo voidaan siirtää liikenteestä, kun toiminta kaksipolttoainetilassa ei ole mahdollista;

50) ’kaasu-energiasuhteella’ kaksipolttoainemoottorissa (dual-fuel) (prosenttiosuutena ilmaistua) kaasumaisen polttoaineen energiasisällön suhdetta kummankin polttoaineen (dieselöljyn ja kaasun) energiasisältöön; polttoaineiden energiasisältö määritellään alemmaksi lämpöarvoksi;

51) ’keskimääräisellä kaasusuhteella’ keskimääräistä kaasuenergian osuutta käyttöjaksolta laskettuna;

52) ’kaksipolttoaineisella tyypin 1A moottorilla (dual-fuel)’ kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERWHTC ≥ 90 %), joka ei joutokäynnillä käytä yksinomaan dieselpolttoainetta ja jolla ei ole dieseltilaa;

53) ’kaksipolttoaineisella tyypin 1B moottorilla (dual-fuel)’ kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERWHTC ≥ 90 %), joka ei kaksipolttoainetilassa joutokäynnillä käytä yksinomaan dieselpolttoainetta ja jolla on dieseltila;

54) ’kaksipolttoaineisella tyypin 2A moottorilla (dual-fuel)’ kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on 10–90 prosenttia (10 % < GERWHTC < 90 %), ja jolla ei ole dieseltilaa, tai joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERWHTC ≥ 90 %), mutta joka joutokäynnillä käyttää yksinomaan dieselpolttoainetta ja jolla ei ole dieseltilaa;

55) ’kaksipolttoaineisella tyypin 2B moottorilla (dual-fuel)’ kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on 10–90 prosenttia (10 % < GERWHTC < 90 %), ja jolla on dieseltila, tai joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERWHTC ≥ 90 %), mutta joka kaksipolttoainetilassa joutokäynnillä käyttää yksinomaan dieselpolttoainetta ja jolla on dieseltila;

56) ’kaksipolttoaineisella tyypin 3B moottorilla (dual-fuel)’ kaksipolttoaineista moottoria, joka toimii WHTC-testisyklin lämpimällä osuudella keskimääräisellä kaasusuhteella, joka on enintään 10 prosenttia (GERWHTC ≥ 10 %), ja jolla on dieseltila;

▼M10

57) ’hiukkasmäärällä’ (PM) tarkoitetaan pakoputkesta pääsevien kiinteiden hiukkasten kokonaismäärää, joka määritetään UN/ECE-säännön nro 49 ( 1 ) liitteessä 4 kuvatuilla laimennus-, näytteenotto- ja mittausmenetelmillä.

▼M10 —————

▼B

3 artikla

Tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset

▼M10

1. Saadakseen EU-tyyppihyväksynnän moottorijärjestelmälle tai moottoriperheelle erillisenä teknisenä yksikkönä, EU-tyyppihyväksynnän hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetulle ajoneuvolle päästöjen osalta tai EU-tyyppihyväksynnän ajoneuvolle päästöjen osalta valmistajan on liitteen I säännösten mukaisesti osoitettava, että ajoneuvoille taikka moottorijärjestelmille tai moottoriperheille tehdään 4 ja 14 artiklassa sekä liitteissä III–VIII, X, XIII ja XIV vahvistetut testit ja että ne vastaavat mainituissa liitteissä vahvistettuja vaatimuksia. Valmistajan on myös varmistettava, että polttoaine vastaa liitteessä IX vahvistettuja vertailupolttoaineiden eritelmiä. Kun kyseessä ovat kaksipolttoainemoottorit ja -ajoneuvot (dual-fuel), valmistajan on lisäksi täytettävä liitteessä XVIII vahvistetut vaatimukset. Saadakseen EU-tyyppihyväksynnän hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetulle ajoneuvolle päästöjen osalta tai EU-tyyppihyväksynnän ajoneuvolle päästöjen osalta valmistajan on lisäksi osoitettava, että komission asetuksen (EU) 2017/2400 ( 2 ) 6 artiklassa ja liitteessä II vahvistetut vaatimukset täyttyvät asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos valmistaja osoittaa, että hyväksytyksi toimitettua tyyppiä olevia uusia ajoneuvoja ei rekisteröidä, saateta markkinoille tai oteta käyttöön unionissa asetuksen (EU) 2017/2400 24 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta vahvistettuina päivämäärinä tai niiden jälkeen.

▼M10 —————

▼M10

2. Saadakseen EU-tyyppihyväksynnän hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetulle ajoneuvolle päästöjen osalta tai EU-tyyppihyväksynnän ajoneuvolle päästöjen osalta valmistajan on varmistettava liitteessä I olevassa 4 kohdassa vahvistettujen asennusta koskevien vaatimusten ja, kun kyseessä ovat kaksipolttoaineajoneuvot (dual-fuel), liitteessä XVIII olevassa 6 kohdassa vahvistettujen asennusta koskevien lisävaatimusten noudattaminen.

3. Saadakseen laajennuksen EU-tyyppihyväksynnälle, joka on hyväksytty päästöjen osalta tämän asetuksen mukaisesti sellaiselle ajoneuvolle, jonka vertailumassa on suurempi kuin 2 380 kg mutta enintään 2 610 kg, valmistajan on noudatettava liitteessä VIII olevassa 5 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia.

▼M4

4. Liitteessä X olevassa 2.4.1 kohdassa ja liitteessä XIII olevassa 2.1 kohdassa esitettyjä vaihtoehtoista tyyppihyväksyntää koskevia säännöksiä ei sovelleta moottorijärjestelmän tai moottoriperheen EY-tyyppihyväksyntään erillisenä teknisenä yksikkönä. Näitä säännöksiä ei myöskään sovelleta kaksipolttoainemoottoreihin ja -ajoneuvoihin (dual-fuel).

5. Kaikki moottorijärjestelmät ja rakennepiirteet, jotka voivat vaikuttaa kaasu- ja hiukkaspäästöihin, on suunniteltava, valmistettava, koottava ja asennettava niin, että moottori on tavanomaisessa käytössä asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja tämän asetuksen säännösten mukainen. Valmistajan on varmistuttava myös siitä, että tämän asetuksen 14 artiklassa ja liitteessä VI vahvistettuja syklin ulkopuolista päästöjä koskevia vaatimuksia noudatetaan. Kun kyseessä ovat kaksipolttoainemoottorit ja -ajoneuvot (dual-fuel), sovelletaan myös liitteen XVIII säännöksiä.

▼M10

6. Saadakseen EU-tyyppihyväksynnän moottorijärjestelmälle tai moottoriperheelle erillisenä teknisenä yksikkönä tai EU-tyyppihyväksynnän ajoneuvolle päästöjen osalta polttoainerajoittamattoman tyyppihyväksynnän, polttoainerajoitetun tyyppihyväksynnän tai polttoainekohtaisen tyyppihyväksynnän saamista varten valmistajan on varmistettava, että liitteessä I olevassa 1 kohdassa vahvistetut vaatimukset täyttyvät.

▼B

7. Saadakseen EY-tyyppihyväksynnän bensiini- tai E85-käyttöisen moottorin osalta, valmistajan on varmistettava liitteessä I olevassa 4.3 kohdassa vahvistettujen bensiini- tai E85-käyttöisten ajoneuvojen polttoainesäiliöiden täyttöaukkoja koskevien eritysvaatimusten noudattaminen.

8. Saadakseen EY-tyyppihyväksynnän, valmistajan on varmistettava liitteessä X olevassa 2.1 kohdassa vahvistettujen järjestelmän sähköistä suojausta koskevien erityisvaatimusten noudattaminen.

9. Valmistajan on varmistettava teknisillä toimenpiteillä, että pakokaasupäästöjä rajoitetaan tehokkaasti tämän asetuksen mukaisesti ajoneuvon tavanomaisen käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Kyseisillä toimenpiteillä on myös varmistettava, että päästöjenrajoitusjärjestelmän letkut, liitokset ja liitännät ovat turvallisia ja järjestelmän rakenne on alkuperäisen suunnitelman mukainen.

10. Valmistajan on varmistettava, että päästötestien tulokset noudattavat sovellettavia raja-arvoja tässä asetuksessa eritellyissä testiolosuhteissa.

11. Valmistajan on määritettävä huononemiskertoimet, joita käytetään sen osoittamiseksi, että moottoriperheen tai moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheen kaasu- ja hiukkaspäästöt pysyvät asetuksen (EY) N:o 595/2009 liitteessä I vahvistettujen raja-arvojen mukaisina mainitun asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa vahvistetun tavanomaisen käyttöiän ajan.

Menettelyt moottorijärjestelmän tai moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheen tavanomaisen käyttöiän aikaisen vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä VII.

12. Liitteessä IV vahvistetun testin soveltamisalaan kuuluvien kipinäsytytysmoottoreiden pakokaasujen suurin sallittu hiilimonoksidipitoisuus tavanomaisella joutokäyntinopeudella on se, jonka ajoneuvon valmistaja ilmoittaa. Hiilimonoksidipitoisuus saa kuitenkin olla enintään 0,3 tilavuusprosenttia.

Suurella joutokäyntinopeudella mitattu pakokaasujen hiilimonoksidipitoisuus saa olla enintään 0,2 tilavuusprosenttia, kun moottorin pyörintänopeus on vähintään 2 000 rpm ja lambda-arvo on 1 ± 0,03 tai valmistajan eritelmän mukainen.

13. Jos moottorissa on suljettu kampikammio, valmistajien on liitteessä V vahvistetun testin osalta varmistettava, että moottorin tuuletusjärjestelmästä ei pääse kampikammiokaasuja ilmakehään. Jos kampikammio on avoin, päästöt on mitattava ja lisättävä pakokaasupäästöihin liitteen V säännösten mukaisesti.

14. Tyyppihyväksyntää haettaessa valmistajien on esitettävä hyväksyntäviranomaiselle tiedot, jotka osoittavat, että typen oksidien poistojärjestelmä säilyttää päästöjenrajoituskykynsä kaikissa olosuhteissa, joita unionin alueella säännönmukaisesti esiintyy, varsinkin alhaisissa lämpötiloissa.

Lisäksi valmistajien on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle tiedot mahdollisen pakokaasujen takaisinkierrätysjärjestelmän toimintaperiaatteesta ja toiminnasta alhaisissa ympäristön lämpötiloissa.

Edellä tarkoitettuihin tietoihin on sisällytettävä myös kuvaus siitä, miten järjestelmän käyttäminen alhaisissa lämpötiloissa voi vaikuttaa päästöihin.

▼M1 —————

▼B

4 artikla

Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä

1. Valmistajien on varmistettava, että kaikissa moottorijärjestelmissä ja ajoneuvoissa on sisäinen valvontajärjestelmä eli OBD-järjestelmä.

2. OBD-järjestelmä on suunniteltava, rakennettava ja asennettava ajoneuvoon liitteen X mukaisesti siten, että sen avulla voidaan yksilöidä ja tallentaa kyseisessä liitteessä eritellyt huononemis- ja vikatyypit ja ilmoittaa niistä ajoneuvon koko käyttöiän ajan.

3. Valmistajan on varmistettava, että OBD-järjestelmä on liitteessä X vahvistettujen vaatimusten mukainen, mukaan lukien OBD-järjestelmän käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut vaatimukset, kaikissa tavanomaisissa ja kohtuudella ennakoitavissa ajo-olosuhteissa, joita voi esiintyä unionin alueella, myös liitteessä X eritellyissä tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

4. OBD-järjestelmän vianilmaisimen on aktivoiduttava liitteen X vaatimusten mukaisesti, kun sitä testataan käyttäen hyväksyttyä varioitunutta osaa. OBD-järjestelmän vianilmaisin voi aktivoitua myös silloin, kun päästöt alittavat liitteessä X eritellyt OBD-järjestelmän raja-arvot.

5. Valmistajan on varmistettava, että liitteessä X vahvistettuja OBD-moottoriperheen käytönaikaista tehokkuutta koskevia säännöksiä noudatetaan.

6. OBD-järjestelmän käytönaikaiseen tehokkuuteen liittyvät tiedot on tallennettava ja asetettava saataville salaamattomina standardoidun OBD-yhteyskäytännön kautta liitteen X säännösten mukaisesti.

7. Jos valmistaja niin haluaa, OBD-järjestelmät voivat olla tämän asetuksen liitteessä X, jossa viitataan tähän kohtaan, eriteltyjen vaihtoehtoisten säännösten mukaisia kolmen vuoden ajan asetuksen (EY) N:o 595/2009 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa eriteltyjen päivämäärien jälkeen.

▼M5

8. Dieselhiukkassuodattimen valvonnan osalta voidaan valmistajan pyynnöstä soveltaa liitteessä X olevassa 2.3.3.3 kohdassa vahvistettuja vaihtoehtoisia säännöksiä 31 päivään joulukuuta 2015 saakka uusiin ajoneuvo- ja moottorityyppeihin ja 31 päivään joulukuuta 2016 saakka kaikkiin uusiin ajoneuvoihin, jotka myydään, rekisteröidään tai otetaan käyttöön unionissa.

▼M1

5 artikla

▼M10

EU-tyyppihyväksynnän hakeminen moottorijärjestelmälle tai moottoriperheelle erillisenä teknisenä yksikkönä päästöjen osalta

▼B

1. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee moottorijärjestelmän tai moottoriperheen EY-tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu hakemus on laadittava liitteen I lisäyksessä 4 vahvistetun ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten sovelletaan kyseisen lisäyksen 1 osaa.

▼M10

3. Hakemuksen yhteydessä valmistajan on toimitettava asiakirjat, joissa tyhjentävästi kuvaillaan kaikki päästöihin vaikuttavat rakennepiirteet, moottorijärjestelmän päästöjenrajoitusstrategia, tapa, jolla moottorijärjestelmä suoraan tai epäsuorasti ohjaa lähtömuuttujia, joilla on vaikutusta päästöihin, sekä keinot asetusten luvattoman muuttamisen estämiseksi ja joissa tyhjentävästi kuvaillaan liitteessä XIII olevassa 4 ja 5 kohdassa edellytettävä varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä. Hyväksyntäviranomaisen on identifioitava ja päivättävä asiakirjapaketti ja säilytettävä sitä vähintään kymmenen vuotta hyväksynnän myöntämisestä. Asiakirjapaketin on koostuttava seuraavista osista: liitteessä I olevassa 8 kohdassa vahvistetut tiedot, tämän asetuksen liitteen I lisäyksessä 11 kuvattu AES-asiakirjapaketti, jotta hyväksyntäviranomaiset voivat arvioida päästöjenrajoituksen lisästrategian asianmukaisen käytön. Hyväksyntäviranomaisen on valmistajan pyynnöstä tehtävä alustava arviointi uusien ajoneuvotyyppien päästöjenrajoituksen lisästrategiasta. Tällöin valmistajan on toimitettava AES-asiakirjapaketin luonnos hyväksyntäviranomaiselle 2–12 kuukautta ennen tyyppihyväksyntämenettelyn aloittamista. Hyväksyntäviranomainen tekee alustavan arvioinnin valmistajan toimittaman AES-asiakirjapaketin luonnoksen pohjalta. Hyväksyntäviranomaisen on tehtävä alustava arviointi liitteen VI lisäyksessä 2 kuvatun menetelmän mukaisesti. Hyväksyntäviranomainen voi poiketa tästä menetelmästä poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. Uusien ajoneuvotyyppien päästöjenrajoituksen lisästrategiasta tehty alustava arviointi on voimassa tyyppihyväksyntää varten 18 kuukauden ajan. Voimassaoloa voidaan jatkaa 12 kuukaudella, jos valmistaja toimittaa hyväksyntäviranomaiselle todisteet siitä, että markkinoilla saataville ei ole tullut uutta teknologiaa, joka muuttaisi päästöjenrajoituksen lisästrategiasta tehtyä alustavaa arviointia. Foorumi täytäntöönpanon valvontaa koskevien tietojen vaihtamiseksi laatii vuosittain luettelon päästöjenrajoituksen lisästrategioista, joita tyyppihyväksyntäviranomaiset eivät ole pitäneet hyväksyttävinä, ja komissio asettaa luettelon julkisesti saataville.

▼B

4. Edellä 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi valmistajan on toimitettava seuraavat tiedot: a) kipinäsytytysmoottoreiden osalta valmistajan ilmoitus siitä, mikä on pienin sellainen palamiskatkosten prosenttiosuus kaikista palamistapahtumista, joka joko johtaisi liitteessä X vahvistettujen päästörajojen ylittymiseen, jos palamiskatkojen osuus olisi pysynyt samana liitteessä III vahvistetun päästötestin alusta lähtien, tai joka voisi aiheuttaa katalysaattorin tai katalysaattoreiden liiallisen kuumenemisen ja sitten peruuttamattoman vaurioitumisen; b) kuvaus keinoista, joilla estetään asetusten luvaton muuttaminen ja muutokset, jotka kohdistuvat päästöjenvalvontatietokoneisiin tai järjestelmään, jolla tietokone voidaan päivittää valmistajan hyväksymällä ohjelmalla tai kalibrointilaitteella; c) OBD-järjestelmää koskevat asiakirjat liitteessä X olevan 5 kohdan vaatimusten mukaisesti; ▼M10 ————— ▼B e) vakuutus syklin ulkopuolisia päästöjä koskevien, 14 artiklan ja liitteessä VI olevan 9 kohdan vaatimusten noudattamisesta; f) vakuutus OBD-järjestelmän käytönaikaista suorituskykyä koskevien, liitteen X lisäyksen 6 vaatimusten noudattamisesta; ▼M10 ————— ▼B h) käytönaikaista testausta koskeva alustava suunnitelma liitteessä II olevan 2.4 kohdan mukaisesti; i) tarvittaessa muiden tyyppihyväksyntien jäljennökset, joissa on tarpeelliset tiedot hyväksynnän laajentamista ja huononemiskertoimien määrittämistä varten; ▼M4 j) tarvittaessa asiakirjapaketit, jotka tarvitaan erillisenä teknisenä yksikkönä tyyppihyväksytyn moottorin asianmukaista asentamista varten. ▼B

5. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntätestauksesta vastaavalle tekniselle laitokselle hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa tyyppiä edustava moottori tai tarvittaessa kantamoottori.

6. Järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön merkin vaihtuminen tyyppihyväksynnän jälkeen ei automaattisesti mitätöi tyyppihyväksyntää, ellei alkuperäisiä ominaisuuksia tai teknisiä parametreja muuteta tavalla, joka vaikuttaa moottorin tai pilaantumista rajoittavan järjestelmän toimintaan.

▼M1

6 artikla

▼M10

Hallinnolliset määräykset, jotka koskevat moottorijärjestelmän tai moottoriperheen EU-tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä päästöjen osalta

▼B

1. ►M10 Jos kaikki asiaa koskevat vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä moottorijärjestelmälle tai moottoriperheelle erillisenä teknisenä yksikkönä EU-tyyppihyväksyntä päästöjen osalta ja annettava tyyppihyväksyntänumero Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/858 ( 3 ) 28 artiklan 3 kohdan nojalla hyväksytyssä sovellettavassa täytäntöönpanosäädöksessä vahvistetun numerointijärjestelmän mukaisesti.

Tyyppihyväksyntänumeron osa 3 on muodostettava tämän asetuksen liitteen I lisäyksen 9 mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen täytäntöönpanosäädöksen säännösten soveltamista. ◄

Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle moottorityypille.

▼M4

1 a. Vaihtoehtona 1 kohdassa säädetylle menettelylle hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä EY-tyyppihyväksyntä moottorijärjestelmälle tai moottoriperheelle erillisenä teknisenä yksikkönä, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) moottorijärjestelmälle tai moottoriperheelle on jo myönnetty tyyppihyväksyntä erillisenä teknisenä yksikkönä UN/ECE-säännön nro 49 mukaisesti, EY-tyyppihyväksynnän hakemishetkellä; ▼M10 ————— ▼M4 c) tämän asetuksen liitteessä X olevassa 6.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset täyttyvät 4 artiklan 7 kohdassa säädetyn siirtymäkauden aikana. d) kaikkia muita tämän asetuksen liitteessä VII olevissa 3.1 ja 5.1 kohdassa, tämän asetuksen liitteessä X olevissa 2.1 ja 6.1 kohdassa, tämän asetuksen liitteessä XIII olevissa 2, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 ja 10 kohdassa ja tämän asetuksen liitteen XIII lisäyksessä 6 olevassa 1 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia sovelletaan.

▼M4

2. Kun hyväksyntäviranomainen myöntää EY-tyyppihyväksynnän 1 ja 1 a kohdan mukaisesti, sen on annettava liitteen I lisäyksessä 5 vahvistettua mallia vastaava EY-tyyppihyväksyntätodistus.

▼B

7 artikla

▼M10

EU-tyyppihyväksynnän hakeminen hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetulle ajoneuvolle päästöjen osalta

1. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle hakemus EU-tyyppihyväksynnän saamiseksi hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetulle ajoneuvolle päästöjen osalta.

▼B

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu hakemus on laadittava liitteen I lisäyksessä 4 olevassa 2 osassa vahvistetun ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti. Hakemukseen on liitettävä jäljennös 6 artiklan mukaisesti annetusta EY-tyyppihyväksyntätodistuksesta, joka koskee moottorijärjestelmän tai moottoriperheen hyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä.

3. Valmistajan on toimitettava asiakirjat, joissa kuvaillaan tyhjentävästi liitteessä VIII edellytetyn ajoneuvossa olevan varoitusjärjestelmän ja kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän elementit. Asiakirjat on toimitettava 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

4. Edellä 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi valmistajan on toimitettava seuraavat tiedot: a) kuvaus keinoista, joilla estetään asetusten luvaton muuttaminen ja muutokset, jotka kohdistuvat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin ajoneuvon ohjausyksiköihin tai järjestelmään, jonka avulla voidaan tehdä päivityksiä valmistajan hyväksymällä ohjelmalla tai kalibrointilaitteella; b) kuvaus ajoneuvossa olevista OBD-komponenteista liitteessä X olevan 5 kohdan vaatimusten mukaisesti; ▼M10 ————— ▼B e) tarvittaessa muiden tyyppihyväksyntien jäljennökset, joissa on tarpeelliset tiedot hyväksyntien laajentamista varten.

5. Järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön merkin vaihtuminen tyyppihyväksynnän jälkeen ei automaattisesti mitätöi tyyppihyväksyntää, ellei alkuperäisiä ominaisuuksia tai teknisiä parametreja muuteta tavalla, joka vaikuttaa moottorin tai pilaantumista rajoittavan järjestelmän toimintaan.

8 artikla

▼M10

Hallinnolliset määräykset, jotka koskevat hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetun ajoneuvon EU-tyyppihyväksyntää päästöjen osalta

▼B

1. ►M10 Jos kaikki asiaa koskevat vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetulle ajoneuvolle EU-tyyppihyväksyntä päästöjen osalta ja annettava tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EU) 2018/858* 28 artiklan 3 kohdan nojalla hyväksytyssä sovellettavassa täytäntöönpanosäädöksessä vahvistetun numerointijärjestelmän mukaisesti.

Tyyppihyväksyntänumeron osa 3 on muodostettava tämän asetuksen liitteen I lisäyksen 9 mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen täytäntöönpanosäädöksen säännösten soveltamista. ◄

Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

▼M4

1 a. ►M10 Vaihtoehtona 1 kohdassa säädetylle menettelylle hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetulle ajoneuvolle EU-tyyppihyväksyntä päästöjen osalta, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: ◄ a) hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetulle ajoneuvolle on jo myönnetty tyyppihyväksyntä UN/ECE-säännön nro 49 mukaisesti EY-tyyppihyväksynnän hakemishetkellä; ▼M10 ————— ▼M4 c) tämän asetuksen liitteessä X olevassa 6.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset täyttyvät 4 artiklan 7 kohdassa säädetyn siirtymäkauden aikana; ▼M8 d) kaikkia muita tämän asetuksen liitteessä VII olevassa 3.1 kohdassa, tämän asetuksen liitteessä X olevissa 2.1 ja 6.1 kohdassa, tämän asetuksen liitteessä XIII olevissa 2.1, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 ja 10.1 kohdassa ja tämän asetuksen liitteen XIII lisäyksessä 6 olevassa 1.1 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia sovelletaan; ▼M8 e) asetuksen (EU) 2017/2400 6 artiklassa ja liitteessä II vahvistetut vaatimukset täyttyvät asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta, paitsi jos valmistaja osoittaa, että hyväksytyksi toimitettua tyyppiä olevia uusia ajoneuvoja ei rekisteröidä, myydä tai oteta käyttöön unionissa kyseisen asetuksen 24 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta vahvistettuina päivämäärinä tai niiden jälkeen.

▼M4

2. Kun hyväksyntäviranomainen myöntää EY-tyyppihyväksynnän 1 ja 1 a kohdan mukaisesti, sen on annettava liitteen I lisäyksessä 6 vahvistettua mallia vastaava EY-tyyppihyväksyntätodistus.

▼B

9 artikla

▼M10

EU-tyyppihyväksynnän hakeminen ajoneuvolle päästöjen osalta

1. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle hakemus EU-tyyppihyväksynnän saamiseksi ajoneuvolle päästöjen osalta.

▼B

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu hakemus on laadittava liitteen I lisäyksessä 4 vahvistetun ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten sovelletaan kyseisen lisäyksen 1 ja 2 osaa.

3. Valmistajan on toimitettava asiakirjat, joissa tyhjentävästi kuvaillaan kaikki päästöihin vaikuttavat rakennepiirteet, moottorijärjestelmän päästöjenrajoitusstrategia sekä tapa, jolla moottorijärjestelmä suoraan tai epäsuorasti ohjaa päästöihin vaikuttavia lähtömuuttujia ja joissa tyhjentävästi kuvaillaan liitteessä XIII edellytettävä varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä. Asiakirjat on toimitettava 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

4. Edellä 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi valmistajan on toimitettava 5 artiklan 4 kohdan a–i alakohdassa ja 7 artiklan 4 kohdan a–e alakohdassa edellytettävät tiedot.

5. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntätestauksesta vastaavalle tekniselle laitokselle hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa tyyppiä edustava moottori.

6. Järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön merkin vaihtuminen tyyppihyväksynnän jälkeen ei automaattisesti mitätöi tyyppihyväksyntää, ellei alkuperäisiä ominaisuuksia tai teknisiä parametreja muuteta tavalla, joka vaikuttaa moottorin tai pilaantumista rajoittavan järjestelmän toimintaan.

10 artikla

▼M10

Hallinnolliset määräykset, jotka koskevat ajoneuvon EU-tyyppihyväksyntää päästöjen osalta

▼B

1. ►M10 Jos kaikki asiaa koskevat vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä ajoneuvolle EU-tyyppihyväksyntä päästöjen osalta ja annettava tyyppihyväksyntänumero Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/858 28 artiklan 3 kohdan nojalla hyväksytyssä sovellettavassa täytäntöönpanosäädöksessä vahvistetun numerointijärjestelmän mukaisesti.

Tyyppihyväksyntänumeron osa 3 on muodostettava tämän asetuksen liitteen I lisäyksen 9 mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen täytäntöönpanosäädöksen säännösten soveltamista. ◄

Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

▼M4

1 a. ►M10 Vaihtoehtona 1 kohdassa säädetylle menettelylle hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä ajoneuvolle EU-tyyppihyväksyntä päästöjen osalta, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: ◄ a) ajoneuvolle on jo myönnetty tyyppihyväksyntä UN/ECE-säännön nro 49 mukaisesti EY-tyyppihyväksynnän hakemishetkellä; ▼M10 ————— ▼M4 c) tämän asetuksen liitteessä X olevassa 6.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset täyttyvät 4 artiklan 7 kohdassa säädetyn siirtymäkauden aikana; ▼M8 d) kaikkia muita tämän asetuksen liitteessä VII olevassa 3.1 kohdassa, tämän asetuksen liitteessä X olevissa 2.1 ja 6.1 kohdassa, tämän asetuksen liitteessä XIII olevissa 2.1, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 ja 10.1.1 kohdassa ja tämän asetuksen liitteen XIII lisäyksessä 6 olevassa 1.1 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia sovelletaan; ▼M8 e) asetuksen (EU) 2017/2400 6 artiklassa ja liitteessä II vahvistetut vaatimukset täyttyvät asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta, paitsi jos valmistaja osoittaa, että hyväksytyksi toimitettua tyyppiä olevia uusia ajoneuvoja ei rekisteröidä, myydä tai oteta käyttöön unionissa kyseisen asetuksen 24 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta vahvistettuina päivämäärinä tai niiden jälkeen.

▼M4

2. Kun hyväksyntäviranomainen myöntää EY-tyyppihyväksynnän 1 ja 1 a kohdan mukaisesti, sen on annettava liitteen I lisäyksessä 7 vahvistettua mallia vastaava EY-tyyppihyväksyntätodistus.

▼B

11 artikla

Tuotannon vaatimustenmukaisuus

1. Tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan säännösten mukaisesti.

2. Tuotannon vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tapauksen mukaan liitteen I lisäyksessä 5, 6 tai 7 vahvistetussa tyyppihyväksyntätodistuksessa olevan kuvauksen perusteella.

3. Tuotannon vaatimustenmukaisuutta on arvioitava liitteessä I olevassa 7 kohdassa vahvistettujen erityisten edellytysten ja liitteen I lisäyksissä 1, 2 ja 3 vahvistettujen asiaa koskevien tilastomenetelmien mukaisesti.

12 artikla

Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus

1. Tämän asetuksen tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/55/EY ( 4 ) mukaisesti tyyppihyväksyttyjen ajoneuvojen tai moottorijärjestelmien käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on varmistettava direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan mukaisesti noudattaen tämän asetuksen liitteen II vaatimuksia, jos kyseessä on tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksytty ajoneuvo tai moottorijärjestelmä, ja noudattaen tämän asetuksen liitteen XII vaatimuksia, jos kyseessä on direktiivin 2005/55/EY mukaisesti tyyppihyväksytty ajoneuvo tai moottorijärjestelmä.

2. Valmistajan toteuttamilla teknisillä toimenpiteillä on voitava varmistaa, että pakokaasupäästöjä rajoitetaan tehokkaasti ajoneuvojen tavanomaisen käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Tämän asetuksen säännösten noudattaminen on tarkastettava ajoneuvoon asennetun moottorijärjestelmän tavanomaisen käyttöiän aikana tavanomaisissa käyttöolosuhteissa tämän asetuksen liitteessä II eriteltyjen vaatimusten mukaisesti.

3. Valmistajan on raportoitava käytönaikaisen testauksen tuloksista alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneelle hyväksyntäviranomaiselle tyyppihyväksynnän yhteydessä esitetyn alustavan suunnitelman mukaisesti. Kaikki poikkeamat alustavasta suunnitelmasta on perusteltava hyväksyntäviranomaisen riittäväksi katsomalla tavalla.

4. Jos alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen ei pidä valmistajan liitteessä II olevan 10 kohdan mukaisesti antamaa raporttia tyydyttävänä tai jos sille ilmoitetaan käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden puutteista, viranomainen voi määrätä valmistajan tekemään varmistustestejä. Hyväksyntäviranomaisen on tarkastettava valmistajan toimittama varmistustestejä koskeva raportti.

5. Jos alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen ei ole tyytyväinen käytönaikaisten testien tai varmistustestien tuloksiin liitteessä II vahvistettujen perusteiden tai jäsenvaltion suorittamien käytönaikaisten testien perusteella, viranomaisen on vaadittava valmistajaa toimittamaan suunnitelman korjaaviksi toimenpiteiksi 13 artiklan ja liitteessä II olevan 9 kohdan mukaisesti.

6. Kukin jäsenvaltio voi tehdä omia seurantatestejään, jotka perustuvat liitteessä II vahvistettuun käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyyn, ja raportoida näiden testien tuloksista. Tiedot hankinnasta, huollosta ja valmistajan osallistumisesta on kirjattava. Hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä on alkuperäisen hyväksynnän myöntäneen viranomaisen toimitettava tarpeelliset tiedot tyyppihyväksynnästä, jotta testaus voidaan tehdä liitteessä II vahvistetun menettelyn mukaisesti.

7. Jos jäsenvaltio osoittaa, että moottori- tai ajoneuvotyyppi ei ole siihen sovellettavien tämän artiklan ja liitteen II vaatimusten mukainen, sen on direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan 3 kohdan vaatimusten mukaisesti viipymättä oman hyväksyntäviranomaisensa kautta annettava asia tiedoksi hyväksyntäviranomaiselle, joka myönsi alkuperäisen tyyppihyväksynnän.

Tiedoksiantamisen jälkeen, ja jollei direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan 6 kohdasta muuta johdu, alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisen on viipymättä ilmoitettava valmistajalle, että moottori- tai ajoneuvotyyppi ei täytä näitä vaatimuksia.

8. Edellä 7 kohdassa tarkoitetun tiedoksiantamisen jälkeen sellaisissa tapauksissa, joissa käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden aiempi testaus on antanut tyydyttävät tulokset, alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen voi vaatia, että valmistaja suorittaa lisävarmistustestejä, neuvoteltuaan ensin puutteesta raportoineen jäsenvaltion asiantuntijoiden kanssa.

Jos edellä tarkoitettuja testaustietoja ei ole saatavilla, valmistajan on 60 työpäivän kuluessa 7 kohdassa tarkoitetun tiedoksiannon vastaanottamisesta joko toimitettava alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneelle hyväksyntäviranomaiselle suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi 13 artiklan mukaisesti tai suoritettava käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus uudelleen vastaavalla ajoneuvolla sen tarkistamiseksi, onko moottori- tai ajoneuvotyyppi vaatimusten vastainen. Jos valmistaja voi hyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla osoittaa, että lisätestejä ei voida tehdä säädetyn ajan kuluessa, määräaikaa voidaan pidentää.

9. Puutteellisesta moottori- tai ajoneuvotyypistä 7 kohdan mukaisesti ilmoittaneen jäsenvaltion asiantuntijoita on kutsuttava seuraamaan 8 kohdassa tarkoitettuja käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden lisätestejä. Lisäksi testien tulokset on ilmoitettava kyseiselle jäsenvaltiolle ja sen hyväksyntäviranomaisille.

Jos näissä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeissä tai varmistustesteissä todetaan, että moottori- tai ajoneuvotyyppi on vaatimusten vastainen, hyväksyntäviranomaisen on vaadittava valmistajaa toimittamaan suunnitelman korjaaviksi toimenpiteiksi. Korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman on oltava 13 artiklan ja liitteessä II olevan 9 kohdan säännösten mukainen.

Jos käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeissä tai varmistustesteissä todetaan, että moottori- tai ajoneuvotyyppi on vaatimusten mukainen, valmistajan on toimitettava alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneelle hyväksyntäviranomaiselle asiaa koskeva raportti. Alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneen hyväksyntäviranomaisen on toimitettava raportti sille jäsenvaltiolle ja sen hyväksyntäviranomaisille, joka ilmoitti puutteellisesta ajoneuvotyypistä. Raportissa on esitettävä testitulokset liitteessä II olevan 10 kohdan mukaisesti.

10. Alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntäneen hyväksyntäviranomaisen on tiedotettava valmistajan kanssa käytyjen keskustelujen edistymisestä ja tuloksista, varmistustesteistä sekä korjaavista toimenpiteistä sille jäsenvaltiolle, joka totesi, että moottori- tai ajoneuvotyyppi ei ole sovellettavien vaatimusten mukainen.

13 artikla

Korjaavat toimenpiteet

1. Hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä ja sen jälkeen, kun on suoritettu käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus 12 artiklan mukaisesti, valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi 60 työpäivän kuluessa hyväksyntäviranomaiselta saadun tiedoksiannon vastaanottamisesta. Lisäaikaa voidaan kuitenkin myöntää, jos valmistaja voi osoittaa hyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla, että lisäaika on tarpeen vaatimustenvastaisuuden syyn tutkimiseen, jotta suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi voidaan toimittaa.

2. Korjaavien toimenpiteiden piiriin on sisällytettävä kaikki käytössä olevat moottorit, jotka kuuluvat samoihin moottoriperheisiin tai OBD-moottoriperheisiin, sekä sellaiset moottoriperheet tai OBD-moottoriperheet, joissa todennäköisesti on samoja puutteita. Valmistajan on arvioitava tyyppihyväksyntäasiakirjojen muutostarve ja ilmoitettava tuloksesta hyväksyntäviranomaiselle.

3. Hyväksyntäviranomaisen on sovittava valmistajan kanssa suunnitelmasta korjaaviksi toimenpiteiksi ja sen toteuttamisesta. Jos alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen toteaa, ettei asiasta päästä sopimukseen, aloitetaan direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan 1 ja 5 kohdassa vahvistettu menettely.

4. Hyväksyntäviranomaisen on 30 työpäivän kuluessa korjaavia toimenpiteitä koskevan valmistajan suunnitelman vastaanottamisesta joko hyväksyttävä tai hylättävä suunnitelma. Hyväksyntäviranomaisen on saman ajan kuluessa ilmoitettava valmistajalle ja kaikille jäsenvaltioille päätöksestään hyväksyä tai hylätä suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi.

5. Valmistaja on vastuussa korjaavia toimenpiteitä koskevan hyväksytyn suunnitelman täytäntöönpanosta.

6. Valmistajan on kirjattava tiedot jokaisesta korjattavaksi kutsutusta ja korjatusta tai muutetusta moottorijärjestelmästä tai ajoneuvosta sekä korjaukset tehneistä korjaamoista. Hyväksyntäviranomaisen on pyynnöstään saatava käyttöönsä edellä tarkoitetut tiedot suunnitelman täytäntöönpanon aikana ja viiden vuoden ajan sen jälkeen.

7. Edellä 6 kohdassa tarkoitetusta korjauksesta tai muutoksesta on tehtävä merkintä todistukseen, jonka valmistaja antaa moottorin tai ajoneuvon omistajalle.

14 artikla

Syklin ulkopuolisten päästöjen rajoittamista koskevat vaatimukset

1. Valmistajan on ryhdyttävä kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin tämän asetuksen ja asetuksen (EY) N:o 595/2009 4 artiklan mukaisesti sen varmistamiseksi, että pakokaasupäästöjä rajoitetaan tehokkaasti ajoneuvon tavanomaisen käyttöiän ajan kaikissa tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

Näissä toimenpiteissä on otettava huomioon

a) yleiset vaatimukset, mukaan lukien suorituskykyvaatimukset ja estostrategioiden kielto;

b) vaatimukset, jotka koskevat pakokaasupäästöjen tehokasta rajoittamista kaikissa ympäristöolosuhteissa, joissa ajoneuvoa voidaan olettaa käytettävän, ja kaikissa käyttöolosuhteissa, joissa ajoneuvoa saatetaan käyttää;

c) vaatimukset, jotka koskevat syklin ulkopuolista laboratoriotestausta;

▼M1

d) vaatimukset, jotka koskevat kannettavien päästöjenmittauslaitteistojen (PEMS) demonstrointitestejä tyyppihyväksynnän yhteydessä ja muut tämän asetuksen mukaiset lisävaatimukset, jotka koskevat ajoneuvon käytönaikaista syklin ulkopuolista testausta;

▼B

e) vaatimus, joka koskee valmistajan velvoitetta antaa vakuutus syklin ulkopuolisten päästöjen rajoittamista koskevien vaatimusten noudattamisesta.

2. Valmistajan on noudatettava liitteessä VI vahvistettuja erityisvaatimuksia ja niihin liittyviä menettelyjä.

▼M6 —————

▼B

15 artikla

Pilaantumista rajoittavat laitteet

1. ►M1 ◄ Valmistajan on varmistettava, että pilaantumista rajoittavat laitteet, jotka on tarkoitettu asennettavaksi varaosina EY-tyyppihyväksyttyihin moottorijärjestelmiin tai ajoneuvoihin, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 595/2009 soveltamisalaan, EY-tyyppihyväksytään erillisinä teknisinä yksikköinä tämän artiklan sekä 1 a, 16 ja 17 artiklan mukaisesti.

Katalysaattoreita, typen oksidien poistolaitteita ja hiukkassuodattimia pidetään tätä asetusta sovellettaessa pilaantumista rajoittavina laitteina.

2. Alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden, jotka vastaavat liitteen I lisäyksessä 4 olevassa 3.2.12 kohdassa tarkoitettua tyyppiä ja jotka on tarkoitus asentaa asianomaisessa tyyppihyväksyntäasiakirjassa tarkoitettuun ajoneuvoon, ei tarvitse olla liitteen XI säännösten mukaisia, kunhan ne täyttävät kyseisen liitteen 2.1, 2.2 ja 2.3 kohdan vaatimukset.

3. Valmistajan on varmistettava, että alkuperäisessä pilaantumista rajoittavassa laitteessa on tunnistemerkinnät.

4. Edellä 3 kohdassa tarkoitettujen merkintöjen on sisällettävä seuraavat tiedot: a) ajoneuvon tai moottorin valmistajan nimi tai tavaramerkki; b) alkuperäisen pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tunnistenumero, joka on kirjattu liitteen I lisäyksessä 4 olevassa 3.2.12.2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin.

▼M6 —————

▼B

16 artikla

EY-tyyppihyväksynnän hakeminen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypille erillisenä teknisenä yksikkönä

1. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypin EY-tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä.

2. Hakemus on laadittava liitteen XI lisäyksessä 1 vahvistetun ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti.

▼M10 —————

▼B

4. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntätestit suorittavalle tekniselle laitokselle seuraavat: a) tämän asetuksen mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä vastaava moottorijärjestelmä, joka on varustettu uudella alkuperäisellä pilaantumista rajoittavalla laitteella; b) yksi näytekappale korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypistä; c) lisänäytekappale korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypistä, jos on kyse korvaavasta pilaantumista rajoittavasta laitteesta, joka on tarkoitus asentaa OBD-järjestelmällä varustettuun ajoneuvoon.

5. Edellä 4 kohdan a alakohdan soveltamista varten hakijan on valittava testimoottorit yhteisymmärryksessä hyväksyntäviranomaisen kanssa.

▼M4

Testiolosuhteiden on täytettävä UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 4 olevan 6 kohdan vaatimukset.

▼B

Testattavien moottoreiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a) niiden päästöjenrajoitusjärjestelmässä ei saa olla mitään vikaa;

b) liian kuluneet tai huonosti toimivat, päästöihin vaikuttavat alkuperäiset osat on korjattava tai vaihdettava;

c) ennen päästöjen testausta moottorit on säädettävä oikein ja asetusten on oltava valmistajan eritelmien mukaiset.

6. Näytekappaleeseen on 4 kohdan b ja c alakohdan soveltamista varten merkittävä selvästi ja pysyvästi hakijan toiminimi tai tavaramerkki ja kauppanimitys.

7. Näytekappaleen on 4 kohdan c alakohtaa sovellettaessa oltava hyväksytty vaurioitunut osa.

17 artikla

Hallinnolliset määräykset, jotka koskevat korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen EY-tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä

1. Jos kaikki asiaa koskevat vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä korvaavalle pilaantumista rajoittavalle laitteelle EY-tyyppihyväksyntä erillisenä teknisenä yksikkönä ja annettava tyyppihyväksyntänumero direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII vahvistetun numerointijärjestelmän mukaisesti.

Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypille.

Samaa tyyppihyväksyntänumeroa voidaan soveltaa kyseisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypin käyttöön erilaisissa ajoneuvo- tai moottorityypeissä.

2. Edellä 1 kohtaa sovellettaessa hyväksyntäviranomaisen on annettava liitteen XI lisäyksessä 2 vahvistetun mallin mukaisesti laadittu EY-tyyppihyväksyntätodistus.

3. Jos valmistaja voi osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, että korvaava pilaantumista rajoittava laite vastaa liitteen I lisäyksessä 4 olevassa 3.2.12.2 kohdassa tarkoitettua tyyppiä, tyyppihyväksyntä voidaan myöntää tarkistamatta liitteessä XI olevassa 4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten noudattamista.

▼M6

17 a artikla

Tiettyjä tyyppihyväksyntiä ja vaatimustenmukaisuustodistuksia koskevat siirtymäsäännökset

1. Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä syyskuuta 2018 kieltäydyttävä päästöihin liittyvistä syistä myöntämästä EU-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää uusille ajoneuvotyypeille tai moottoreille, jotka on testattu menetelmillä, jotka eivät ole liitteen II lisäyksessä 1 olevien 4.2.2.2 ja 4.2.2.2.1 ja 4.2.2.2.2 ja 4.3.1.2 ja 4.3.1.2.1 ja 4.3.1.2.2 kohdan mukaisia.

2. Kun kyse on uusista ajoneuvoista, jotka eivät ole liitteen II lisäyksessä 1 olevien 4.2.2.2 ja 4.2.2.2.1 ja 4.2.2.2.2 ja 4.3.1.2 ja 4.3.1.2.1 ja 4.3.1.2.2 kohdan mukaisia, kansalliset viranomaiset eivät saa 1 päivästä syyskuuta 2019 enää pitää tällaisille ajoneuvoille myönnettyjä vaatimustenmukaisuustodistuksia pätevinä direktiivin 2007/46/EY 26 artiklan soveltamiseksi, ja niiden on päästöihin liittyvistä syistä kiellettävä tällaisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto.

Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä syyskuuta 2019 kiellettävä, ellei kyse ole käytössä oleviin ajoneuvoihin tarkoitetuista korvaavista moottoreista, sellaisten uusien moottorien myynti tai käyttö, jotka eivät ole liitteen II lisäyksessä 1 olevien 4.2.2.2 ja 4.2.2.2.1 ja 4.3.1.2 ja 4.3.1.2.1 kohdan mukaisia.

▼M10

3. Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen kieltäydyttävä päästöihin liittyvistä syistä myöntämästä EU-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää uusille ajoneuvo- tai moottorityypeille, jotka eivät täytä tässä asetuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) 2019/1939 ( 5 ), vahvistettuja vaatimuksia. Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, kipinäsytytysmoottorien, kaksipolttoaineisten tyypin 1A moottorien ja kaksipolttoaineisten tyypin 1B moottorien (kaksipolttoainetilassa) uusien tyyppien ja tällaisilla moottoreilla varustettujen ajoneuvojen on 1 päivästä tammikuuta 2023 noudatettava liitteessä II olevan 6.3 kohdan mukaista hiukkasmäärää koskevaa suurinta sallittua vaatimustenmukaisuuden tunnuslukua. Hiukkasmäärää koskeva työjakson vaatimustenmukaisuuden tunnusluku ja CO2-massajakson vaatimustenmukaisuuden tunnusluku on kuitenkin 1 päivästä tammikuuta 2021 ilmoitettava tyyppihyväksyntätodistuksessa esitettävissä PEMS-demonstrointitestin tuloksissa seurantaa varten.

4. Kun kyse on uusista ajoneuvoista, jotka eivät täytä tässä asetuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2019/1939, vahvistettuja vaatimuksia, kansallisten viranomaisten on 1 päivästä tammikuuta 2022 alkaen katsottava, että tällaisille ajoneuvoille myönnetyt vaatimustenmukaisuustodistukset eivät enää ole päteviä asetuksen (EU) 2018/858 48 artiklaa sovellettaessa, ja niiden on päästöihin liittyvistä syistä kiellettävä tällaisten ajoneuvojen rekisteröinti, asettaminen saataville markkinoilla ja käyttöönotto. Kun kyse on uusista ajoneuvoista, jotka on varustettu kipinäsytytysmoottoreilla, kaksipolttoaineisilla tyypin 1A moottoreilla ja kaksipolttoaineisilla tyypin 1B moottoreilla (kaksipolttoainetilassa), jotka eivät noudata liitteessä II olevan 6.3 kohdan mukaista hiukkasmäärää koskevaa suurinta sallittua vaatimustenmukaisuuden tunnuslukua ja täytä tässä asetuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2019/1939, vahvistettuja vaatimuksia, kansallisten viranomaisten on poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, 1 päivästä tammikuuta 2024 alkaen katsottava, että tällaisille ajoneuvoille myönnetyt vaatimustenmukaisuustodistukset eivät enää ole päteviä asetuksen (EU) 2018/858 48 artiklaa sovellettaessa, ja niiden on päästöihin liittyvistä syistä kiellettävä tällaisten ajoneuvojen rekisteröinti, asettaminen saataville markkinoilla ja käyttöönotto. Hiukkasmäärää koskeva työjakson vaatimustenmukaisuuden tunnusluku ja CO2-massajakson vaatimustenmukaisuuden tunnusluku on kuitenkin 1 päivästä tammikuuta 2022 ilmoitettava tyyppihyväksyntätodistuksessa esitettävissä PEMS-demonstrointitestin tuloksissa seurantaa varten. Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä tammikuuta 2022 alkaen, lukuun ottamatta tapauksia, joissa kyse on käytössä olevien ajoneuvojen korvaavista moottoreista, päästöihin liittyvistä syistä kiellettävä sellaisten uusien moottorien asettaminen saataville markkinoilla ja käyttöönotto, jotka eivät täytä tässä asetuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2019/1939, vahvistettuja vaatimuksia. Poiketen siitä, mitä kolmannessa alakohdassa säädetään, kansallisten viranomaisten on 1 päivästä tammikuuta 2024 alkaen, lukuun ottamatta tapauksia, joissa kyse on käytössä olevien ajoneuvojen korvaavista moottoreista, päästöihin liittyvistä syistä kiellettävä sellaisten uusien kipinäsytytysmoottorien, uusien kaksipolttoaineisten tyypin 1A moottorien ja uusien kaksipolttoaineisten tyypin 1B moottorien (kaksipolttoainetilassa) asettaminen saataville markkinoilla ja käyttöönotto, jotka eivät täytä tässä asetuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2019/1939, vahvistettuja vaatimuksia.

▼B

18 artikla

Asetuksen (EY) N:o 595/2009 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 595/2009 tämän asetuksen liitteen XV mukaisesti.

19 artikla

Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 2007/46/EY tämän asetuksen liitteen XVI mukaisesti.

20 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITELUETTELO

LIITE I EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset määräykset Lisäys 1 Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely, kun tavanomainen tuotannossa esiintyvä vaihtelu on tyydyttävä Lisäys 2 Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely, kun tavanomainen tuotannon vaihtelu ei ole tyydyttävä tai tieto ei ole käytettävissä Lisäys 3 Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely valmistajan pyynnöstä Lisäys 4 Ilmoituslomakkeiden mallit Lisäys 5 EY-tyyppihyväksyntätodistuksen mallit erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksyttävää moottoria tai osaa varten Lisäys 6 EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli hyväksytyllä moottorilla varustettua ajoneuvotyyppiä varten Lisäys 7 EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli ajoneuvotyyppiä varten järjestelmän osalta Lisäys 8 Esimerkki EY-tyyppihyväksyntämerkistä Lisäys 9 EY-tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmä Lisäys 10 Selittävät huomautukset Lisäys 11 AES-asiakirjapaketti LIITE II Käytössä olevien ajoneuvojen tai moottoreiden vaatimustenmukaisuus Lisäys 1 Menettely ajoneuvojen päästöjen testaamiseksi kannettavilla päästöjenmittausjärjestelmillä Lisäys 2 Kannettava mittauslaitteisto Lisäys 3 Kannettavien mittauslaitteiden kalibrointi Lisäys 4 Moottorinohjausyksikön vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenetelmä LIITE III Pakokaasupäästöjen verifiointi LIITE IV Tyyppihyväksynnän yhteydessä katsastusta varten tarvittavat päästötiedot LIITE V Kampikammiokaasupäästöjen tarkistaminen LIITE VI Syklin ulkopuolisten ja käytönaikaisten päästöjen rajoittamista koskevat vaatimukset Lisäys 1 PEMS-demonstrointitesti tyyppihyväksynnän yhteydessä LIITE VII Moottorijärjestelmien kestävyyden tarkistaminen LIITE VIII Hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus LIITE IX Vertailupolttoaineiden eritelmät LIITE X Sisäinen valvontajärjestelmä Lisäys 5 OBD-järjestelmän käytönaikaisen suorituskyvyn arviointi siirtymävaiheen aikana LIITE XI Korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden EY-tyyppihyväksyntä erillisinä teknisinä yksikköinä Lisäys 1 Ilmoituslomakkeiden mallit Lisäys 2 EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli Lisäys 3 Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen päästöjenrajoituskyvyn kestävyyden arviointimenettely Lisäys 4 Lämpövanhentamisen suorittamisjärjestys Lisäys 5 Testisykli alustadynamometrilla tai tiellä tehtävää tiedonkeruuta varten Lisäys 6 Tyhjennys- ja punnitusmenetelmä Lisäys 7 Esimerkki käyttöiänkartuttamisohjelmasta, joka sisältää lämpövanhentamisen, voiteluaineen kulutukseen perustuvan vanhentamisen ja regeneroinnin Lisäys 8 Kaavio käyttöiänkartuttamisohjelman suorittamisesta LIITE XII Direktiivin 2005/55/EY mukaisesti tyyppihyväksyttyjen moottoreiden ja ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus LIITE XIII Typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen liittyvät vaatimukset Lisäys 6 Alimman hyväksyttävän reagenssilaadun CDmin demonstrointi LIITE XIV Moottorin nettotehon mittaaminen LIITE XV Asetuksen (EY) N:o 595/2009 muuttaminen LIITE XVI Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen LIITE XVIII Kaksipolttoainemoottoreiden ja -ajoneuvojen tekniset erityisvaatimukset Lisäys 1 Kaksipolttoainemoottoreiden ja -ajoneuvojen (dual-fuel) tyypit – luettelo tärkeimmistä toimintavaatimuksista









LIITE I

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

1. KÄYTETTÄVÄÄ POLTTOAINETTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.1 Moottorin polttoainerajoittamatonta tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset

Polttoainerajoittamaton tyyppihyväksyntä on myönnettävä, jos 1.1.1–1.1.6.1 kohdan vaatimukset täyttyvät.

▼M4

1.1.1 Kantamoottorin on täytettävä tämän asetuksen liitteessä IX vahvistetut asianmukaisia vertailupolttoaineita koskevat vaatimukset. Maakaasu-/biometaanikäyttöisiin moottoreihin, kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel) mukaan luettuina, sovelletaan 1.1.3 kohdassa vahvistettuja erityisvaatimuksia.

▼M6

1.1.2 ►M12 Jos valmistaja sallii moottoriperheessä käytettävän kaupan olevaa polttoainetta, joka ei ole Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY ( 6 ) eikä lyijyttömän bensiinin tapauksessa CEN-standardin EN 228:2012 tai dieselpolttoaineen tapauksessa CEN-standardin EN 590:2013 tai FAME B100 -polttoaineen tapauksessa CEN-standardin EN 14214:2012+A2:2019 mukainen, kuten parafiinista polttoainetta (CEN-standardi EN 15940) tai muuta polttoainetta, valmistajan on 1.1.1 kohdan vaatimusten lisäksi täytettävä seuraavat vaatimukset: ◄

a) ilmoitettava lisäyksessä 4 olevassa 1 osassa olevan ilmoituslomakkeen 3.2.2.2.1 kohdassa ne polttoaineet, joita moottoriperheessä voi käyttää, joko viittaamalla viralliseen standardiin taikka sellaisen kaupan olevan merkkikohtaisen polttoaineen tuotantoeritelmään, joka ei ole yhdenkään virallisen standardin, kuten 1.1.2 kohdassa mainittujen, mukainen. Valmistajan on lisäksi ilmoitettava, että ilmoitetun polttoaineen käyttö ei vaikuta OBD-järjestelmän toimintaan;

▼M9

a1) määritettävä soveltuvissa tapauksissa kunkin ilmoitetun polttoaineen osalta tehon korjauskerroin 5.2.7 kohdan mukaisesti;

▼M6

b) osoitettava, että kantamoottori täyttää tämän asetuksen liitteessä III ja liitteen VI lisäyksessä 1 vahvistetut vaatimukset ilmoitetuilla polttoaineilla. Hyväksyntäviranomainen voi vaatia että osoittamista koskevat vaatimukset ulotetaan koskemaan myös liitteissä VII ja X vahvistettuja vaatimuksia;

c) varmistettava liitteessä II määriteltyjen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien vaatimusten täyttyminen ilmoitetuilla polttoaineilla ja kaikilla ilmoitettujen polttoaineiden ja direktiiviin 98/70/EY ja asiaan liittyviin CEN-standardeihin sisältyvien kaupan olevien polttoaineiden sekoituksilla.

Tässä kohdassa vahvistettuja vaatimuksia on valmistajan pyynnöstä sovellettava myös sotilaskäyttöön tarkoitettuihin polttoaineisiin.

Sovellettaessa ensimmäisen alakohdan a alakohtaa on siinä tapauksessa, että päästötestit tehdään tämän asetuksen vaatimusten noudattamisen osoittamiseksi, liitettävä testausselosteeseen polttoaineanalyysiraportti, joka käsittää ainakin ne parametrit, jotka polttoaineen valmistaja on ilmoittanut virallisessa eritelmässään.

▼M4

1.1.3 Kun kyseessä ovat maakaasu-/biometaanikäyttöiset moottorit, kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel) mukaan luettuina, valmistajan on osoitettava, että kantamoottorit pystyvät käyttämään kaikkia kaupan olevia maakaasu-/biometaanikoostumuksia. Tällainen demonstrointi on tehtävä tämän kohdan mukaisesti ja, kun kyseessä ovat kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel), myös UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 15 olevassa 6.4 kohdassa vahvistettujen, polttoaineen mukauttamismenettelyä koskevien lisämääräysten mukaisesti.

Kun kyseessä on paineistettu maakaasu/biometaani (CNG), on yleensä olemassa kahdentyyppistä polttoainetta, lämpöarvoltaan korkeaa (H-kaasu) ja lämpöarvoltaan matalaa (L-kaasu), mutta kummankin laadun sisällä on huomattavaa vaihtelua; kaasut eroavat toisistaan huomattavasti energiamäärältään Wobben indeksinä ilmaistuna ja λ-muutoskertoimeltaan (Sλ). Maakaasujen, joiden λ-muutoskerroin on välillä 0,89–1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) katsotaan kuuluvan H-ryhmään, kun taas maakaasujen, joiden λ-muutoskerroin on välillä 1,08–1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) katsotaan kuuluvan L-ryhmään. Sλ-arvojen vaihtelu on otettu huomioon vertailupolttoaineiden koostumuksessa.

Kantamoottorin on täytettävä tämän asetuksen vaatimukset liitteessä IX määritettyjen vertailupolttoaineiden GR (polttoaine 1) ja G25 (polttoaine 2) osalta ilman, että polttoainejärjestelmää säädetään manuaalisesti näiden kahden testin välillä (edellytetään itsesäätymistä). Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan yhden WHTC-lämminsyklin mittainen totutusajo ilman mittausta. Totutusajon jälkeen moottori on jäähdytettävä UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 4 olevan 7.6.1 kohdan mukaisesti.

Kun kyseessä on nesteytetty maakaasu/biometaani (LNG), kantamoottorin on täytettävä tämän asetuksen vaatimukset liitteessä IX määritettyjen vertailupolttoaineiden GR (polttoaine 1) ja G20 (polttoaine 2) osalta ilman, että polttoainejärjestelmää säädetään manuaalisesti näiden kahden testin välillä (edellytetään itsesäätymistä). Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan yhden WHTC-lämminsyklin mittainen totutusajo ilman mittausta. Totutusajon jälkeen moottori on jäähdytettävä UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 4 olevan 7.6.1 kohdan mukaisesti.

▼B

1.1.3.1 Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (eli GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (eli G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi kun polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana.

▼M4

1.1.4 Jos kyseessä on paineistettua maakaasua (CNG) käyttävä moottori, joka toimii itsesäätyvästi toisaalta H-ryhmän ja toisaalta L-ryhmän kaasuilla siten, että vaihto H-kaasun ja L-kaasun välillä tapahtuu kytkimellä, kantamoottori on testattava asiaankuuluvilla liitteessä IX määritellyillä H- ja L-ryhmän vertailupolttoaineilla kussakin kytkimen asennossa. Polttoaineet ovat GR (polttoaine 1) ja G23 (polttoaine 3) H-ryhmän kaasuille ja G25 (polttoaine 2) ja G23 (polttoaine 3) L-ryhmän kaasuille. Kantamoottorin on täytettävä tämän asetuksen vaatimukset kytkimen kummassakin asennossa ilman polttoainejärjestelmän säätöä kahden testin välillä kytkimen kummassakin asennossa. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan yhden WHTC-lämminsyklin mittainen totutusajo ilman mittausta. Totutusajon jälkeen moottori on jäähdytettävä UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 4 olevan 7.6.1 kohdan mukaisesti.

▼B

1.1.4.1 Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan G23-polttoaineen sijasta testata kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (eli GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (eli G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi jos polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana.

▼M6

1.1.5 Maakaasu-/biometaanikäyttöisten moottoreiden osalta päästötulosten suhde r kullekin päästölle on määritettävä seuraavasti:

tai

ja

.

▼M4

1.1.6 Kun polttoaineena on nestekaasu, valmistajan on osoitettava, että kantamoottori pystyy käyttämään kaikkia kaupan olevia, koostumukseltaan erilaisia polttoaineita.

Käytettävän nestekaasun C3/C4-koostumus vaihtelee. Kyseiset vaihtelut on otettu huomioon vertailupolttoaineissa. Kantamoottorin on täytettävä päästövaatimukset liitteessä IX tarkoitetuilla vertailupolttoaineilla A ja B ilman, että polttoainejärjestelmää säädetään testien välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan yhden WHTC-lämminsyklin mittainen totutusajo ilman mittausta. Totutusajon jälkeen moottori on jäähdytettävä UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 4 olevan 7.6.1 kohdan mukaisesti.

▼B

1.1.6.1 Päästötulosten suhde r kullekin päästölle on määritettävä seuraavasti:

▼M4

1.2 Polttoainerajoitettua tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset maakaasu-/biometaani- tai nestekaasukäyttöisiä moottoreita varten, kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel) mukaan luettuina

Polttoainerajoitettu tyyppihyväksyntä on myönnettävä, jos 1.2.1–1.2.2.2 kohdan vaatimukset täyttyvät.

1.2.1 H-ryhmän tai L-ryhmän kaasulla toimimaan säädetyn paineistettua maakaasua käyttävän moottorin tyyppihyväksyntä pakokaasupäästöjen osalta

Kantamoottori on testattava asiaankuuluvalla liitteessä IX tarkoitetulla vastaavan kaasuryhmän vertailupolttoaineella. Polttoaineet ovat GR (polttoaine 1) ja G23 (polttoaine 3) H-ryhmän kaasuille ja G25 (polttoaine 2) ja G23 (polttoaine 3) L-ryhmän kaasuille. Kantamoottorin on täytettävä tämän asetuksen vaatimukset ilman, että polttoainejärjestelmän säätöjä muutetaan mitenkään kahden testin välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan yhden WHTC-lämminsyklin mittainen totutusajo ilman mittausta. Totutusajon jälkeen moottori on jäähdytettävä UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 4 olevan 7.6.1 kohdan mukaisesti.

▼B

1.2.1.1 Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan G23-polttoaineen sijasta testata kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (eli GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (eli G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi kun polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana.

1.2.1.2 Päästötulosten suhde r kullekin päästölle on määritettävä seuraavasti:

tai

ja

1.2.1.3 Asiakkaalle toimitettaessa moottorissa on oltava 3.3 kohdassa tarkoitettu tarra, josta ilmenee, mille kaasuryhmälle moottori on hyväksytty.

▼M4

1.2.2 Yhdellä polttoaineen koostumuksella toimimaan suunnitellun, maakaasu-/biometaani tai nestekaasukäyttöisen moottorin hyväksyntä pakokaasupäästöjen osalta

Paineistettua maakaasua käyttävän kantamoottorin on täytettävä päästövaatimukset vertailupolttoaineiden GR ja G25 osalta, nesteytettyä maakaasua käyttävän moottorin vertailupolttoaineiden GR ja G20 osalta ja nestekaasukäyttöisen moottorin vertailupolttoaineiden A ja B osalta liitteen IX mukaisesti. Polttoainejärjestelmää voidaan hienosäätää testien välissä. Hienosäätöön sisältyy polttoaineen syöttötietokannan uudelleenkalibrointi, kuitenkin tietokannan perusrakennetta tai sen säätöstrategiaa muuttamatta. Tarvittaessa voidaan vaihtaa suoraan polttoaineen virtaamaan vaikuttavat osat, esimerkiksi ruiskutussuuttimet.

1.2.2.1 Kun kyseessä on paineistettu maakaasu, moottori voidaan valmistajan pyynnöstä testata vertailupolttoaineilla GR ja G23 tai vertailupolttoaineilla G25 ja G23, jolloin tyyppihyväksyntä on vastaavasti voimassa ainoastaan joko H-ryhmän tai L-ryhmän kaasun osalta.

1.2.2.2 Asiakkaalle toimitettaessa moottorissa on oltava 3.3 kohdassa tarkoitettu merkki, josta ilmenee, mille polttoainekoostumukselle moottori on kalibroitu.

▼M4

1.3 Moottorin polttoainerajoitettua tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset

1.3.1 Nesteytettyä maakaasua käyttäville moottoreille, kaksipolttoainemoottorit (dual-fuel) mukaan luettuina, jotka on varustettu merkinnän LNG20 sisältävällä hyväksyntämerkillä, voidaan myöntää polttoainerajoitettu tyyppihyväksyntä tämän liitteen 3.1 kohdan mukaisesti.

1.3.2 Valmistaja voi hakea polttoainerajoitettua tyyppihyväksyntää vain, jos moottori kalibroidaan tietylle nesteytetyn maakaasun koostumukselle, jonka seurauksena λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia liitteessä IX täsmennetyn G20-polttoaineen λ-muutoskertoimesta ja jonka etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia.

1.3.3 Kun kyseessä on kaksipolttoainemoottoriperhe, jonka moottorit on kalibroitu tietylle nesteytetyn maakaasun koostumukselle, jonka seurauksena λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia liitteessä IX täsmennetyn G20-polttoaineen λ-muutoskertoimesta ja jonka etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia, kantamoottori on testattava ainoastaan liitteessä IX täsmennetyllä vertailupolttoaineella G20.

▼M12

1.4. B100-tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset

1.4.1 B100-moottoriperheen, jonka kantamoottori on testattu FAME B100 -polttoaineella, tyyppihyväksyntä on laajennettava ilman lisätestejä kaikkiin moottoriperheen jäseniin ja biopolttoainesekoituksiin, joiden FAME-pitoisuus ylittää FAME B30:n pitoisuuden (CEN-standardi EN 16709). Tyyppihyväksyntä voidaan laajentaa biodieselsekoituksiin, joiden FAME-pitoisuus on pienempi, jos tämän asetuksen vaatimukset täyttyvät myös näiden sekoitusten osalta ilman muutoksia ajoneuvoon. Tällaisessa tapauksessa valmistajan on ilmoitettava lisäyksessä 4 olevaan 1 osaan sisältyvän ilmoituslomakkeen 3.2.2.2.1 kohdassa ne biodieselsekoitukset, joita moottoriperheessä voidaan käyttää. Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että toimitettu hakemus ei ole täysin edustava, hyväksyntäviranomainen voi valita ja testata muita biodieselsekoituksia kuin FAME B100.

▼B

2. MOOTTORIPERHEESEEN KUULUVAN MOOTTORIN HYVÄKSYNTÄ PAKOKAASUPÄÄSTÖJEN OSALTA

2.1 Jäljempänä 2.2 kohdassa mainittua poikkeusta lukuun ottamatta kantamoottorin tyyppihyväksyntä on laajennettava koskemaan kaikkia moottoriperheen jäseniä ilman eri testejä kaikkien sellaisten polttoainekoostumusten osalta, jotka kuuluvat siihen polttoaineryhmään, jolle kantamoottori on hyväksytty (1.2.2 kohdassa tarkoitetut moottorit), tai sen polttoaineryhmän osalta (1.1 tai 1.2 kohdassa tarkoitetut moottorit), jolle kantamoottori on hyväksytty.

2.2 Jos tekninen laitos katsoo, että jätetty hakemus ei valitun kantamoottorin osalta täysin edusta lisäyksessä 4 olevassa 1 osassa määritettyä moottoriperhettä, se voi valita testattavaksi vaihtoehtoisen ja tarvittaessa toisen vertailumoottorin.

3. MOOTTORIN MERKINNÄT

▼M6

3.1 ►M10 Kun kyseessä on moottori, joka on tyyppihyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä, tai ajoneuvo, joka on tyyppihyväksytty päästöjen osalta, moottorissa on oltava seuraavat merkinnät: ◄ a) moottorin valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi; b) valmistajan antama moottorin kaupallinen nimitys.

▼M4

3.2. Kaikissa tämän asetuksen nojalla erillisinä yksikköinä hyväksytyissä moottorityypeissä on oltava EY-tyyppihyväksyntämerkki. Tämä merkki koostuu: ▼B 3.2.1 suorakulmiosta, jonka sisällä on pieni e-kirjain ja seuraavan luettelon mukaisesti sen jäsenvaltion tunnusnumero, joka on myöntänyt EY-tyyppihyväksynnän erillisenä teknisenä yksikkönä: 1 Saksa 2 Ranska 3 Italia 4 Alankomaat 5 Ruotsi 6 Belgia 7 Unkari 8 Tšekki 9 Espanja 11 Yhdistynyt kuningaskunta 12 Itävalta 13 Luxemburg 17 Suomi 18 Tanska 19 Romania 20 Puola 21 Portugali 23 Kreikka 24 Irlanti ▼M2 25 Kroatia ▼B 26 Slovenia 27 Slovakia 29 Viro 32 Latvia 34 Bulgaria 36 Liettua 49 Kypros 50 Malta ▼M6 3.2.1.1 Maakaasu-/biometaanikäyttöisessä moottorissa on oltava jokin seuraavista merkinnöistä EY-tyyppihyväksyntänumeron jälkeen: a) H, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu H-ryhmän kaasujen osalta, b) L, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu L-ryhmän kaasujen osalta, c) HL, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu sekä H- että L-ryhmän kaasujen osalta, d) Ht, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietyn H-ryhmän kaasun koostumuksen osalta ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää, e) Lt, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietyn L-ryhmän kaasun koostumuksen osalta ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää, f) HLt, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietylle H- tai L-ryhmän kaasukoostumukselle ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H- tai L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää, g) CNGfr kaikissa muissa tapauksissa, joissa maakaasu-/biometaanikäyttöinen moottori on suunniteltu käytettäväksi yhdellä rajoitetulla kaasupolttoainekoostumuksella, h) LNGfr tapauksissa, joissa nesteytettyä maakaasua käyttävä moottori on suunniteltu käytettäväksi yhdellä rajoitetulla kaasupolttoainekoostumuksella, i) LPGfr tapauksissa, joissa nestekaasua käyttävä moottori on suunniteltu käytettäväksi yhdellä rajoitetulla kaasupolttoainekoostumuksella, j) LNG20, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu tietylle nesteytetyn maakaasun koostumukselle, jonka seurauksena λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia liitteessä IX täsmennetyn G20-polttoaineen λ-muutoskertoimesta ja jonka etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia, k) LNG, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu mille tahansa muulle nesteytetyn maakaasun koostumukselle. 3.2.1.2 Kaksipolttoainemoottoreiden hyväksyntämerkkiin on sisällytettävä kansallisen tunnuksen jälkeen merkkisarja, joka ilmaisee, minkä kaksipolttoainemoottorityypin ja minkä kaasuryhmän osalta hyväksyntä on myönnetty. Merkkisarja koostuu kahdesta merkistä, jotka ilmaisevat kaksipolttoainemoottorin tyypin 2 artiklan määritelmän mukaisesti, sekä näitä seuraavista 3.2.1.1 kohdassa täsmennetyistä kirjaimista, jotka vastaavat moottorin käyttämän maakaasun/biometaanin koostumusta. Kaksi merkkiä, jotka ilmaisevat 2 artiklassa määritellyn kaksipolttoainemoottorityypin, ovat seuraavat: a) 1A tyypin 1 A kaksipolttoainemoottoreille, b) 1B tyypin 1 B kaksipolttoainemoottoreille, c) 2A tyypin 2 A kaksipolttoainemoottoreille, d) 2B tyypin 2 B kaksipolttoainemoottoreille, e) 3B tyypin 3 B kaksipolttoainemoottoreille. 3.2.1.3 Dieselpolttoainetta käyttävien puristussytytysmoottoreiden hyväksyntämerkissä on kansallisen tunnuksen jälkeen oltava kirjain D. 3.2.1.4 Etanolia (ED95) käyttävien puristussytytysmoottoreiden hyväksyntämerkissä on kansallisen tunnuksen jälkeen oltava kirjaimet ED. 3.2.1.5 Etanolia (E85) käyttävien kipinäsytytysmoottoreiden hyväksyntämerkissä on kansallisen tunnuksen jälkeen oltava merkintä E85. 3.2.1.6 Bensiiniä käyttävien kipinäsytytysmoottoreiden hyväksyntämerkissä on kansallisen tunnuksen jälkeen oltava kirjain P. ▼M12 3.2.1.7 Jos kyseessä on B100-tyyppihyväksyntä, hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen jälkeen merkintä ”B100”. ▼M4 3.2.2 EY-tyyppihyväksyntämerkissä on myös oltava suorakulmion lähellä ”perushyväksyntänumero”, joka sisältyy direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII tarkoitetun tyyppihyväksyntänumeron osaan 4 ja jota edeltävä kirjain ilmaisee päästövaiheen, jota varten EY-tyyppihyväksyntä myönnettiin. 3.2.3 EY-tyyppihyväksyntämerkki on kiinnitettävä moottoriin siten, että se on pysyvä ja helposti luettavissa. Sen on oltava näkyvissä, kun moottori on asennettuna ajoneuvoon, ja se on kiinnitettävä sellaiseen moottorin osaan, joka on moottorin normaalin toiminnan kannalta välttämätön ja jota ei yleensä tarvitse vaihtaa moottorin käyttöiän aikana. Moottorissa olevan merkinnän lisäksi EY-hyväksyntämerkki voi olla noudettavissa esiin myös ajoneuvon mittariston kautta. Siinä tapauksessa sen on oltava helposti saatavilla tarkastusta varten ja ohjeet sen saamiseksi on sisällytettävä ajoneuvon käyttäjän oppaaseen. ▼B 3.2.4 Lisäyksessä 8 annetaan esimerkki EY-tyyppihyväksyntämerkistä.

▼M4

3.3 Maakaasu-/biometaani- ja nestekaasukäyttöisten moottoreiden merkinnät Maakaasu-/biometaani- ja nestekaasukäyttöisiin moottoreihin, joille on myönnetty polttoainerajoitettu tyyppihyväksyntä, on kiinnitettävä tarrat, joissa on 3.3.1 kohdassa määrätyt tiedot. ▼B 3.3.1 Tarroissa on oltava seuraavat tiedot: Edellä olevassa 1.2.1.3 kohdassa tarkoitetun moottorin tarrassa on oltava merkintä ”AINOASTAAN H-RYHMÄN MAAKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA”. Tarvittaessa kirjain H korvataan kirjaimella L. Edellä olevassa 1.2.2.2 kohdassa tarkoitetun moottorin tarrassa on oltava merkintä ”AINOASTAAN …-LUOKAN MAAKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA” tai tarvittaessa ”AINOASTAAN …-LUOKAN NESTEKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA”. Liitteen IX asiaankuuluvan taulukon tiedot sekä moottorin valmistajan määrittämät yksittäiset komponentit ja raja-arvot on annettava. Kirjainten ja numeroiden on oltava vähintään 4 mm:n korkuisia. Jos tällaisen tarran sijoittaminen ei tilan puutteen vuoksi ole mahdollista, voidaan käyttää yksinkertaistettua koodia. Tällöin kaikki edellä tarkoitetut tiedot sisältävän selvityksen on oltava vaivattomasti polttoainesäiliötä täyttävän tai moottoria ja sen lisälaitteita huoltavan tai korjaavan henkilön sekä asianomaisten viranomaisten saatavilla. Valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen on sovittava selvityksen sijoituspaikasta ja sisällöstä. 3.3.2 Ominaisuudet Tarrojen on kestettävä moottorin käyttöikä. Niiden on oltava helppolukuisia, ja niissä olevien kirjainten ja numeroiden on oltava kulumattomia. Lisäksi tarrat on kiinnitettävä siten, että niiden kiinnitys kestää moottorin käyttöiän, eikä tarroja voi irrottaa tuhoamatta tai vahingoittamatta niitä. 3.3.3 Sijoittaminen Tarrat on kiinnitettävä moottorin sellaiseen osaan, joka on tarpeen moottorin tavanomaisessa käytössä ja jota ei yleensä tarvitse vaihtaa moottorin käyttöiän aikana. Lisäksi tarrat on sijoitettava siten, että ne ovat helposti nähtävissä, kun moottoriin on asennettu kaikki moottorin käytön kannalta tarpeelliset apulaitteet.

▼M10

3.4 Kun on kyse EU-tyyppihyväksynnän hakemisesta hyväksytyllä moottorilla varustetulle ajoneuvolle päästöjen osalta tai ajoneuvolle päästöjen osalta, on 3.3 kohdassa tarkoitettu tarra sijoitettava myös lähelle polttoainesäiliön täyttöaukkoa.

▼B

4. ASENNUS AJONEUVOON

4.1 Moottori on asennettava ajoneuvoon niin, että tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset täyttyvät. Huomioon on otettava seuraavat moottorin tyyppihyväksyntään liittyvät seikat: 4.1.1 Imujärjestelmän alipaine ei saa ylittää lisäyksen 4 osassa 1 tyyppihyväksyntää varten ilmoitettua arvoa. 4.1.2 Pakojärjestelmän vastapaine ei saa ylittää lisäyksen 4 osassa 1 tyyppihyväksyntää varten ilmoitettua arvoa. 4.1.3 Moottorin käyttämiseen tarvittavien apulaitteiden ottoteho ei saa ylittää lisäyksen 4 osassa 1 tyyppihyväksyntää varten ilmoitettua arvoa. 4.1.4 Pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän ominaisuuksien on vastattava lisäyksen 4 osassa 1 tyyppihyväksyntää varten ilmoitettuja ominaisuuksia.

4.2 Tyyppihyväksytyn moottorin asentaminen ajoneuvoon Erillisenä teknisenä yksikkönä tyyppihyväksytyn moottorin asennuksen on lisäksi täytettävä seuraavat vaatimukset: a) OBD-järjestelmän vaatimustenmukaisuuden osalta asennuksen on, UN/ECE-säännön 49 liitteen 9B lisäyksen 1 mukaisesti, vastattava lisäyksen 4 osassa 1 tarkoitettuja valmistajan asennusvaatimuksia. ▼M6 b) Typen oksidien rajoittamistoimenpiteiden oikean toiminnan varmistavan järjestelmän vaatimustenmukaisuuden osalta asennuksen on E-säännön nro 49 liitteen 11 lisäyksen 4 mukaisesti vastattava kyseisen säännön liitteen 1 osassa 1 tarkoitettuja valmistajan asennusvaatimuksia. ▼M4 c) Erillisenä teknisenä yksikkönä tyyppihyväksytyn kaksipolttoainemoottorin asennuksen ajoneuvoon on lisäksi täytettävä UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 15 olevassa 6 kohdassa edellytetyt erityiset asennusta koskevat vaatimukset ja tämän asetuksen liitteessä XVIII olevassa 7 kohdassa vahvistetut valmistajan asennusta koskevat vaatimukset. ▼B

4.3 Polttoainesäiliön aukko, kun moottori on bensiini- tai E85-käyttöinen 4.3.1 Bensiini- tai E85-säiliön täyttöaukon on oltava sellainen, että säiliötä ei voida täyttää täyttöpistoolilla, jonka suuttimen halkaisija on 23,6 mm tai suurempi. 4.3.2 Edellä olevaa 4.3.1 kohtaa ei sovelleta ajoneuvoon, joka täyttää seuraavat kaksi ehtoa: a) Ajoneuvo on suunniteltu ja valmistettu niin, että lyijyä sisältävä bensiini ei voi vaikuttaa haitallisesti mihinkään sellaiseen laitteeseen, jonka tarkoituksena on kaasumaisten pilaavien aineiden päästöjen rajoittaminen. b) Ajoneuvoon on näkyvästi ja pysyvästi merkitty helposti luettava lyijyttömän bensiinin tunnus, joka määritellään standardissa ISO 2575:1982, paikkaan, joka on bensiinisäiliötä täyttävän henkilön välittömästi nähtävissä. Lisämerkinnät sallitaan. 4.3.3 Polttoaineen täyttöaukon tulpan puuttumisesta aiheutuvat liialliset haihtumispäästöt ja polttoaineen läikkyminen on estettävä. Tämä voidaan toteuttaa käyttämällä jotakin seuraavista: a) automaattisesti avautuva ja sulkeutuva polttoaineen täyttöaukon tulppa, jota ei voida irrottaa; b) rakenteelliset ominaisuudet, joilla estetään liialliset haihtumispäästöt polttoaineen täyttöaukon tulpan puuttuessa; c) luokan M1 tai N1 ajoneuvoissa muu järjestelmä, jolla on sama vaikutus. Tällaisia voivat olla remmillä tai ketjulla varustettu täyttöaukon tulppa tai tulppa, joka avataan ajoneuvon käynnistämiseen käytettävän virta-avaimen avulla. Jälkimmäisessä tapauksessa täyttöaukon tulpan on oltava sellainen, että avaimen voi poistaa ainoastaan tulpan ollessa lukittuna.

5. KÄYTÖNAIKAISEN TESTAUKSEN TESTIT JA VAATIMUKSET

5.1 Johdanto

Tässä jaksossa vahvistetaan ECU-tietoja koskevat tyyppihyväksyntävaatimukset ja -testit käytönaikaisen testauksen osalta.

5.2 Yleiset vaatimukset

▼M4

5.2.1 Käytönaikaista testausta varten moottorinohjausyksikön on annettava reaaliaikaisesti ja vähintään 1 Hz:n taajuudella pakollisena datavirtatietona seuraavat tiedot: laskennallinen kuormitus (moottorin vääntömomentti prosenttiosuutena suurimmasta vääntömomentista ja kyseisellä moottorin pyörintänopeudella käytössä olevasta suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista), moottorin pyörintänopeus, moottorin jäähdytysnesteen lämpötila, hetkellinen polttoaineenkulutus ja moottorin suurin viitevääntömomentti moottorin pyörintänopeuden funktiona.

▼B

5.2.2 Moottorinohjausyksikkö (ECU) voi arvioida antomomentin laskemalla tuotetun sisäisen vääntömomentin ja kitkamomentin sisäisten algoritmien avulla.

5.2.3 Edellä tarkoitettujen datavirtatietojen perusteella saatu moottorin vääntömomentti (Nm) mahdollistaa suoran vertailun niihin arvoihin, jotka saadaan määritettäessä moottorin tehoa liitteen XIV mukaisesti. Mahdolliset apulaitteita koskevat korjaukset on sisällytettävä edellä tarkoitettuihin datavirtatietoihin.

5.2.4 Edellä 5.2.1 kohdassa tarkoitettujen tietojen saatavuus on järjestettävä liitteessä X vahvistettujen vaatimusten ja UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 9B olevassa lisäyksessä 6 tarkoitettujen standardien mukaisesti.

5.2.5 Keskimääräinen kuormitus (Nm) kussakin käyttötilanteessa laskettuna 5.2.1 kohdassa edellytettävistä tiedoista saa erota kyseisen käyttötilanteen keskimääräisestä mitatusta kuormituksesta enintään

a) 7 prosenttia, kun määritetään moottorin teho liitteen XIV mukaisesti;

▼M9

b) 10 prosenttia, kun suoritetaan maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettu vakiotilainen testisykli, jäljempänä ’WHSC-testi’, liitteen III mukaisesti, lukuun ottamatta moodeja 1 ja 13 (joutokäyntimoodit).

▼B

UN/ECE-säännön nro 85 ( 7 ) mukaisesti moottorin suurin todellinen kuormitus saa poiketa suurimmasta viitekuormituksesta 5 prosentilla tuotantoprosessin vaihteluiden ottamiseksi huomioon. Tämä toleranssi otetaan huomioon edellä tarkoitetuissa arvoissa.

5.2.6. Se, että 5.2.1 kohdassa tarkoitetut tiedot ovat saatavilla järjestelmän ulkopuolelle, ei saa vaikuttaa ajoneuvon päästöihin eikä suorituskykyyn.

▼M9

5.2.7 Jos ilmoitettua kaupan olevaa polttoainetta käytettäessä mitatun vääntömomentin ja 5.2.1 kohdassa vaadittujen tietojen perusteella lasketun vääntömomentin ero on suurempi kuin mikä tahansa 5.2.5 kohdassa täsmennetyistä arvoista, on moottoriperheelle laskettava tehon korjauskerroin kunkin sellaisen muun kaupan olevan polttoaineen osalta, jonka käytön valmistaja on 1.1.2 kohdan mukaisesti sallinut. Korjauskerroin lasketaan määrittämällä liitteen IX mukaista vertailupolttoainetta käytettäessä mitatun keskimääräisen suurimman vääntömomentin [Nm] ja ilmoitettua kaupan olevaa polttoainetta käytettäessä mitatun keskimääräisen suurimman mitatun vääntömomentin [Nm] suhde.

▼B

5.3 Käytönaikaista testausta varten tarvittavien ECU-tietojen saatavuuden ja vaatimustenmukaisuuden todentaminen

5.3.1 Edellä 5.2.1 kohdassa edellytettävien datavirtatietojen saatavuus 5.2.2 kohdan mukaisesti on osoitettava käyttämällä järjestelmän ulkopuolista OBD-lukulaitetta liitteen X mukaisesti.

5.3.2 Jos näitä tietoja ei voida saada asianmukaisella tavalla käyttäen oikein toimivaa lukulaitetta, moottorin katsotaan olevan vaatimusten vastainen.

▼M9

5.3.3 Moottoriperheen kantamoottorin osalta on osoitettava vastaavuus 5.2.5 kohdassa tarkoitetun vaatimuksen kanssa määritettäessä moottorin teho liitteen XIV mukaisesti ja tehtäessä WHSC-testi liitteen III mukaisesti sekä tehtäessä syklin ulkopuolinen laboratoriotestaus tyyppihyväksynnän yhteydessä liitteessä VI olevan 6 kohdan mukaisesti.

5.3.3.1 Moottoriperheen kunkin jäsenen osalta on osoitettava vastaavuus 5.2.5 kohdassa tarkoitetun vaatimuksen kanssa määritettäessä moottorin teho liitteen XIV mukaisesti.Tätä varten on tehtävä lisämittauksia useista osittaisen kuormituksen ja moottorin pyörimisnopeuden toimintapisteistä (esimerkiksi WHSC-moodeista ja lisäksi joistakin satunnaisista pisteistä).

▼M9

5.3.3.2 Tapauksen mukaan on 5.2.7 kohdassa tarkoitettu moottoriperheen tehon korjauskerroin määritettävä käyttämällä moottoriperheen kantamoottoria.

▼M4

5.3.4 Jos testattava moottori ei vastaa liitteessä XIV vahvistettuja vaatimuksia apulaitteiden osalta, mitattu vääntömomentti on korjattava UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 4 vahvistetun korjausmenetelmän mukaisesti.

▼B

5.3.5 ECU:n vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuus katsotaan osoitetuksi, jos signaali on 5.2.5 kohdassa vahvistettujen toleranssien sisällä.

6. MOOTTORIPERHE

▼M4

6.1 Moottoriperheen määrittävät muuttujat

Moottorin valmistajan määrittämän moottoriperheen on oltava UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 4 olevan 5.2 kohdan mukainen ja, kun kyseessä ovat kaksipolttoainemoottorit ja -ajoneuvot, UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 15 olevan 3.1 kohdan mukainen.

6.2 Kantamoottorin valitseminen

Moottoriperheen kantamoottori on valittava UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 4 olevassa 5.2.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ja, kun kyseessä ovat kaksipolttoainemoottorit ja -ajoneuvot, UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 15 olevassa 3.1.2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.;

▼B

6.3 OBD-moottoriperheen määritysparametrit

OBD-moottoriperhe on määritettävä tärkeimpien suunnitteluparametrien perusteella, ja näiden parametrien on oltava samat saman perheen moottorijärjestelmille UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 9B olevan 6.1 kohdan mukaisesti.

▼M4

6.4 Laajennus, jolla moottoriperheeseen sisällytetään uusi moottorijärjestelmä

6.4.1 Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan hyväksyttyyn moottoriperheeseen liittää jäseneksi uusi moottorijärjestelmä, jos 6.1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttyvät.

6.4.2 Jos kantamoottorijärjestelmän suunnittelupiirteet vastaavat 6.2 kohdan tai, kun kyseessä ovat kaksipolttoainemoottorit, UN/ECE-säännön nro 49 liitteessä 15 olevan 3.1.2 kohdan mukaisesti uuden moottorijärjestelmän suunnittelupiirteitä, kantamoottorijärjestelmä pysyy muuttumattomana ja valmistajan on muutettava liitteessä I tarkoitetun asiakirjan tietoja.

6.4.3 Jos uuden moottorijärjestelmän rakenneosat eivät 6.4.2 kohdan mukaisesti vastaa kantamoottorijärjestelmää mutta ovat koko perhettä edustavia, uudesta moottorijärjestelmästä tulee uusi kantamoottorijärjestelmä. Tässä tapauksessa on osoitettava, että uudet suunnittelupiirteet ovat tämän säännön mukaisia, ja liitteessä I tarkoitetun asiakirjan tietoja on muutettava.

▼B

7. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

7.1 Yleiset vaatimukset

Tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan mukaisesti. Tuotannon vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tämän liitteen lisäyksessä 4 esitetyssä tyyppihyväksyntätodistuksessa olevan kuvauksen perusteella. Kun sovelletaan lisäystä 1, 2 tai 3, niistä moottoreista, joiden tuotannon vaatimustenmukaisuus on tarkastettava, mitatut kaasu- ja hiukkasmaisten pilaavien aineiden päästöt on mukautettava käyttämällä kyseiselle moottorille soveltuvaa huononemiskerrointa, joka on kirjattu tämän asetuksen mukaisesti myönnetyn tyyppihyväksyntätodistuksen lisäykseen.

Jos hyväksyntäviranomaiset eivät ole tyytyväisiä valmistajan tarkastusmenettelyyn, sovelletaan direktiivin 2007/46/EY liitteen X säännöksiä.

Kaikki testattavat moottorit on otettava satunnaisesti sarjatuotannosta.

7.2 Pilaavien aineiden päästöt

7.2.1 Kun mitataan pilaavien aineiden päästöjä ja moottorin tyyppihyväksyntää on laajennettu yhden tai useamman kerran, testit on tehtävä asianomaiseen laajennukseen liittyvässä tietopaketissa kuvailluille moottoreille.

7.2.2 Pilaavien aineiden päästöjä koskevassa testissä käytettävän moottorin vaatimustenmukaisuus

Kun moottori on luovutettu viranomaisille, valmistaja ei saa tehdä säätöjä valittuihin moottoreihin.

7.2.2.1 Tarkastelun kohteena olevien moottoreiden sarjatuotannosta on otettava kolme moottoria. Moottoreille on tehtävä WHTC-syklin ja tarvittaessa WHSC-syklin mukainen testi tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi. Raja-arvoina on käytettävä arvoja, jotka on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 595/2009 liitteessä I.

7.2.2.2 Mikäli hyväksyntäviranomainen hyväksyy valmistajan direktiivin 2007/46/EY liitteen X mukaisesti ilmoittaman tuotannon keskihajonnan, testit suoritetaan tämän liitteen lisäyksen 1 mukaisesti.

Mikäli hyväksyntäviranomainen ei hyväksy valmistajan direktiivin 2007/46/EY liitteen X mukaisesti ilmoittamaa tuotannon keskihajontaa, testit suoritetaan tämän liitteen lisäyksen 2 mukaisesti.

Valmistajan pyynnöstä testit voidaan suorittaa tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti.

7.2.2.3 Edellä 7.2.2.2 kohdassa vahvistetun otantaan perustuvan testauksen perusteella sarjan tuotannon katsotaan täyttävän vaatimustenmukaisuuden edellytykset, jos kaikkien pilaavien aineiden osalta voidaan tehdä hyväksyvä päätös, ja sarjan tuotannon ei katsota täyttävän vaatimustenmukaisuuden edellytyksiä, jos jonkin pilaavan aineen osalta tehdään hylkäävä päätös asianomaisessa lisäyksessä annettujen testikriteerien mukaisesti.

Kun yhden pilaavan aineen osalta on tehty hyväksyvä päätös, päätöstä ei voi muuttaa muita aineita koskevien testien tulosten perusteella.

Jos kaikkien pilaavien aineiden päästöjen osalta ei voida tehdä hyväksyvää päätöstä ja jos minkään päästön osalta ei voida tehdä hylkäävää päätöstä, testausta on jatkettava toisella moottorilla (ks. kuva 1).

Jos päätöstä ei voida tehdä, valmistaja voi päättää keskeyttää testauksen milloin tahansa. Tällöin kirjataan hylkäävä päätös.

Kuva 1

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testauskaavio

7.2.3 Testit on suorittava uusilla moottoreilla.

7.2.3.1 Valmistajan pyynnöstä testit voidaan tehdä moottoreille, joille on tehty enintään 125 tunnin mittainen totutuskäyttö. Tässä tapauksessa valmistajan on suoritettava moottorin totutuskäyttö ja sitouduttava siihen, että se ei millään tavalla säädä moottoreita.

7.2.3.2 Edellä 7.2.3.1 kohdassa tarkoitettu totutuskäyttö voidaan suorittaa joko

a) kaikille testattaville moottoreille;

b) ensimmäiselle testattavalle moottorille, jolloin lasketaan muutoskerroin seuraavasti: i) pilaavien aineiden päästöt on mitattava uudesta moottorista sekä ensimmäisestä moottorista ennen 7.2.3.1 kohdassa tarkoitetun 125 tunnin enimmäisajan täyttymistä, ii) kunkin pilaavan aineen päästöjen muutoskerroin näiden kahden testin välillä on laskettava seuraavasti: toisen testin päästöt / ensimmäisen testin päästöt. Muutoskertoimen arvo voi olla pienempi kuin yksi.

Tämän jälkeen testattaville moottoreille ei tehdä totutuskäyttöä, mutta niiden päästöt uusina on korjattava muutoskertoimella.

Tässä tapauksessa huomioon otettavat arvot ovat seuraavat:

a) ensimmäiselle moottorille toisen testin arvot;

b) muille moottoreille uuden moottorin arvot kerrottuna muutoskertoimella.

▼M4

7.2.3.3 Diesel-, etanoli- (ED95), bensiini-, E85- LNG20-, LNG- ja nestekaasukäyttöisten moottoreiden, kaksipolttoainemoottorit mukaan luettuina, testit voidaan suorittaa soveltuvalla kaupan olevalla polttoaineella. Valmistajan pyynnöstä voidaan kuitenkin käyttää liitteessä IX täsmennettyjä vertailupolttoaineita. Tämä edellyttää tämän liitteen kohdassa 1 kuvailtuja testejä, joissa kukin nestekaasua (LPG) tai nesteytettyä maakaasua käyttävä moottori, kaksipolttoainemoottorit mukaan luettuina, testataan vähintään kahdella vertailupolttoaineella.

7.2.3.4 Paineistettua maakaasua (CNG) käyttävien moottoreiden, kaksipolttoainemoottorit mukaan luettuina, testit voidaan suorittaa kaupan olevalla polttoaineella seuraavasti:

a) H-merkinnällä varustetut moottorit kaupan olevalla H-ryhmän (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) polttoaineella;

b) L-merkinnällä varustetut moottorit kaupan olevalla L-ryhmän (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) polttoaineella;

c) HL-merkinnällä varustetut moottorit kaupan olevalla polttoaineella, joka on λ-muutoskertoimen äärirajojen (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19) sisällä.

Valmistajan pyynnöstä voidaan kuitenkin käyttää liitteessä IX täsmennettyjä vertailupolttoaineita. Tämä edellyttää tämän liitteen kohdassa 1 kuvailtuja testejä.

7.2.3.5 Kaasu- ja kaksipolttoainemoottoreiden vaatimustenvastaisuus

Jos kaupan olevalla polttoaineella testattu kaasumoottori, kaksipolttoainemoottorit mukaan luettuina, katsotaan vaatimusten vastaiseksi ja testin tulos riitautetaan, testit on suoritettava uudelleen kullakin vertailupolttoaineella, jonka osalta kantamoottori on testattu, tai mahdollisesti 1.1.4.1 ja 1.2.1.1 kohdassa tarkoitetulla kolmannella polttoaineella, jolla kantamoottori mahdollisesti on testattu. Tulos on soveltuvin osin muunnettava laskutoimituksella käyttäen 1.1.5, 1.1.6.1 ja 1.2.1.2 kohdassa tarkoitettuja asianomaisia kertoimia r, ra tai rb. Jos kertoimen r, ra tai rb arvo on alle yksi, korjausta ei tehdä. Sekä mitattujen että, soveltuvin osin, laskettujen tulosten on osoitettava, että moottori on raja-arvoja koskevien vaatimusten mukainen kaikkien polttoaineiden osalta (esimerkiksi polttoaineet 1 ja 2 sekä polttoaine 3 maakaasukäyttöisten ja polttoaineet A ja B nestekaasukäyttöisten moottoreiden osalta).

7.2.3.6 Tietyllä polttoainekoostumuksella käytettäväksi vahvistetun ja tämän liitteen 1.2.2 kohdan mukaisen kaasumoottorin tuotannon vaatimustenmukaisuustestit on suoritettava polttoaineella, jolle moottori on kalibroitu.

▼B

7.3 Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD)

▼M4

7.3.1 Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että tuotannon laatu ei ole tyydyttävä, se voi vaatia, että OBD-järjestelmän tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmennettava. Varmennus on tehtävä seuraavasti:

Sarjatuotannosta on otetta