2002L0057 — FI — 04.07.2009 — 005.002

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:





Oikaisu









▼B

NEUVOSTON DIREKTIIVI 2002/57/EY,

tehty 13 päivänä kesäkuuta 2002,

öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan







EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 37 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon ( 1 ), on kuullut talous- ja sosiaalikomiteaa, sekä katsoo seuraavaa (1) Öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan 30 päivänä kesäkuuta 1969 annettua neuvoston direktiiviä 69 /208/ETY ( 2 ) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin ( 3 ). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi. (2) Öljy- ja kuitukasvien tuotannolla on tärkeä asema yhteisön maataloudessa. (3) Öljy- ja kuitukasvien viljelyssä tyydyttävät tulokset riippuvat paljon sopivien siementen käytöstä. (4) Yhteisössä saavutetaan öljy- ja kuitukasvien viljelyssä parempi tuottavuus, jos jäsenvaltiot soveltavat yhdenmukaisia ja mahdollisimman tiukkoja sääntöjä niiden lajikkeiden valikoinnissa, jotka hyväksytään pidettäviksi kaupan. Sen vuoksi viljelykasvilajien yleisestä lajikeluettelosta säädetään neuvoston direktiivissa 2002/53/EY ( 4 ). (5) Yhteisölle olisi laadittava yhdenmukainen varmentamisjärjestelmä, joka perustuu jäsenvaltioiden ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) järjestelmien soveltamisesta saatuihin kokemuksiin. Sisämarkkinoiden vahvistumisen myötä yhteisön järjestelmää olisi sovellettava siementen tuotantoon kaupan pitämistä varten sekä siementen kaupan pitämiseen ilman jäsenvaltioiden mahdollisuutta poiketa tästä yksipuolisesti tavalla, joka on omiaan estämään siementen vapaata liikkuvuutta yhteisössä. (6) Öljy- ja kuitukasvien siemeniä saa pääsääntöisesti pitää kaupan ainoastaan, jos ne on varmentamissääntöjen mukaisesti virallisesti tarkastettu ja varmennettu perussiemeniksi tai varmennetuiksi siemeniksi tai tiettyjen lajien osalta virallisesti tarkastettu ja varmennettu kauppasiemeniksi. Teknisten termien ”perussiemenet” ja ”varmennetut siemenet” valinta perustuu jo olemassa olevaan kansainväliseen terminologiaan. Tietyissä erityisissä olosuhteissa on oltava mahdollista pitää kaupan perussiemeniä ja raakasiemeniä aikaisemmasta sukupolvesta peräisin olevia jalostettuja siemeniä. (7) Yhteisön sääntöjä ei tulisi soveltaa siemeniin, jotka on todistettavasti tarkoitettu vietäviksi kolmansiin maihin. (8) Öljy- ja kuitukasvien siementen geneettisen arvon ja ulkoisen laadun parantamiseksi yhteisössä on säädettävä tietyistä erityiseen puhtauteen ja itävyyteen liittyvistä edellytyksistä. (9) Siementen tunnistettavuuden varmistamiseksi on laadittava yhteisön säännöt pakkauksista, näytteenotosta, sulkemisesta ja merkinnöistä. Sen vuoksi etiketeissä on oltava virallisen tarkastuksen suorittamiseksi ja viljelijän tiedoksi tarvittavat suorittamiseksi ja viljelijän tiedoksi tarvittavat tiedot, joissa on korostettava sitä, että kyse on yhteisön varmentamisesta. (10) Olisi laadittava säännöt kemiallisesti käsiteltyjen sekä luonnonmukaiseen viljelyyn soveltuvien lajikkeitten siementen pitämiselle kaupan sekä sellaiset säännöt siementen geenivarojen säilyttämiseksi, joilla voidaan turvata geneettisen köyhtymisen uhkaamien lajien säilyttäminen hyödyntämällä niitä alkuperäisillä kasvupaikoilla (in situ). (11) Poikkeusten on oltava sallittuja tietyissä olosuhteissa, tämän kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 14 artiklan määräysten soveltamista. Näistä poikkeuksia noudattavien jäsenvaltioiden on annettava toisilleen vastavuoroista hallinnollista apua tarkastusten osalta. (12) Jäsenvaltioiden on säädettävä tarkoituksenmukaisesta tarkastuksesta niin siementen laatuun liittyvien edellytysten kuin siementen tunnistettavuuden takaavien säännösten noudattamisen varmistamiseksi sinä aikana, jona siemeniä pidetään kaupan. (13) Nämä edellytykset täyttäviä siemeniä eivät koske muut kuin yhteisön säännöissä säädetyt rajoitukset kaupan pitämisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 30 artiklan soveltamista. (14) On tarpeen tietyin edellytyksin varmentaa jäsenvaltiossa varmennetuista perussiemenistä toisessa maassa lisätyt siemenet ja kyseisessä jäsenvalioissa lisätyt siemenet. (15) Olisi säädettävä, että kolmansissa maissa korjattuja viljakasvien siemeniä saa pitää kaupan yhteisössä ainoastaan, jos niille annetaan samat takeet kuin yhteisössä virallisesti varmennetuille ja yhteisön sääntöjen mukaisille siemenille. (16) Jos eri luokkiin kuuluvien öljy- ja kuitukasvien varmennettujen siementen tai kauppasiementen hankinnassa on vaikeuksia, olisi väliaikaisesti hyväksyttävä sellaisten luokkien siemeniä, joihin sovelletaan väljempiä vaatimuksia, sekä sellaisten lajikkeiden siemeniä, jotka eivät ole yleisessä lajikeluettelossa eivätkä kansallisessa lajikeluettelossa. (17) Eri jäsenvaltioiden teknisten varmentamismenetelmien yhdenmukaistamiseksi ja jotta olisi mahdollista verrata yhteisössä varmennettuja siemeniä kolmansista maista lähtöisin oleviin siemeniin, jäsenvaltioihin suositellaan perustettaviksi yhteisön vertailukokeita, jotta varmennettujen siementen eri luokkiin kuuluville siemenille voitaisiin suorittaa vuosittainen jälkitarkastus. (18) On suotavaa järjestää määräaikaista kokeista, joiden tarkoituksena on löytää aiempaa parempia vaihtoehtoja tiettyjen tämän direktiivin säännösten korvaamiseksi. (19) Jäsenvaltiolle olisi myönnettävä poikkeuslupa, jos tiettyjä siementen lajeja ei tavallisesti lisätä tai pidetä kaupan jäsenvaltion alueella, velvollisuudesta soveltaa kyseisten lajien osalta tämän direktiivin säännöksiä. (20) Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY ( 5 ) mukaisesti. (21) Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava kansallisen lainsäädännön osaksi liitteessä VI olevassa B osassa mainitut direktiivit, sekä katsoo seuraavaa ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:







1 artikla

Tätä direktiiviä sovelletaan öljykasvien ja kuitukasvien, lukuun ottamatta koristetarkoituksiin tarkoitettuja kasveja, maataloustuotantoon tarkoitettujen siementen tuotantoon kaupan pitämistä varten ja kaupan pitämiseen yhteisössä.

Tätä direktiiviä ei sovelleta sellaisiin öljy- ja kuitukasvien siemeniin, jotka on todistettavasti tarkoitettu vietäviksi kolmansiin maihin.

2 artikla

1. Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

a) ”kaupan pitämisellä” : siementen myyntiä, pitämistä myyntitarkoituksessa, tarjoamista myyntiin sekä siementen kaikenlaista luovuttamista, toimittamista tai siirtoa kolmansille vastiketta vastaan tai vastikkeetta kaupallisessa hyödyntämistarkoituksessa. Kaupan pitämiseksi ei katsota siementen kauppaa, jonka tarkoituksena ei ole lajikkeen kaupallinen hyödyntäminen, kuten seuraavia toimia: — siementen toimittamista varallisille koe- ja tarkastuslaitoksille, — siementen toimittamista palvelujen tarjoajille käsiteltäväksi tai pakattavaksi edellyttäen, että oikeus toimitettuun siemeneen ei siirry palvelujen tarjoajalle. Kaupan pitämiseksi ei katsota siementen toimittamista tietyissä olosuhteissa palvelujen tarjoajille teolliseen käyttöön tarkoitettujen tiettyjen maatalouden raaka-aineiden tuottamiseksi tai siementen lisäämiseksi tähän tarkoitukseen edellyttäen, että oikeus täten toimitetuihin siemeniin ja saatuun satoon ei siirry palvelujen tarjoajalle. Siementen toimittajan on annettava varmentavalle viranomaiselle jäljennös palvelujen tarjoajan kanssa tehdyn sopimuksen asiaankuuluvista osista, ja sopimukseen on sisällyttävä toimitettujen siementen täyttämät voimassa olevat standardit ja edellytykset. Tämän säännöksen soveltamisen edellytykset vahvistetaan 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen;

b) ”öljy- ja kuitukasveilla” : seuraaviin lajeihin kuluvia kasveja:



Arachis hypogaea L. Maapähinä ►M5 Brassica juncea (L.) Czern. ◄ Sareptansinappi Brassica napus L. (partim) Rapsi ►M5 Brassica nigra (L.) W.D.J. Koch. ◄ Mustasinappi Brassica rapa L. var. silvestris (lam.) Briggs Rypsi Cannabis sativa L. Hamppu Carthanus tinctorius L. Saflori Carum carvi L. Kumina Glycine max (L.) Merr. Soija Gossypium spp. Puuvilla Helianthus annuus L. Auringonkukka Linum usitatissimum L. Kuitupellava ja öljypellava ►M5 Papaver somniferum L. – Poppy ◄ Oopiumiunikko Sinapis alba L. Keltasinappi;

c) ”perussiemenillä” (muut lajikkeet kuin hybridit) tarkoitetaan : siemeniä, ▼B i) jotka on tuotettu jalostajan vastuulla lajikkeen yäpitosääntöjen mukaisesti; ii) jotka on tarkoitettu joko ”varmennettujen siementen” tai ”ensimmäisen sukupolven varmennettujen siementen” tai ”toisen sukupolven varmennettujen siementen” tai tarvittaessa ”kolmannen sukupolven varmennettuien siementen” luokkaan kuuluvien siementen tuotantoon; iii) jotka täyttävät, jollei 5 artiklan säännöksistä muuta johdu, liitteissä I ja II perussiemenille vahvistetut edellytykset; ja ▼M4 iv) joiden on virallisessa tarkastuksessa tai liitteessä II vahvistettujen edellytysten tapauksessa virallisessa tarkastuksessa tai virallisesti valvotussa tarkastuksessa todettu täyttävän i, ii ja iii alakohdassa vahvistetut edellytykset;

d) ”perussiemenillä” (hybridit) : 1) sisäsiitoslinjojen perussiemeniä: siemeniä, i) jotka 5 artiklan säännösten mukaisesti täyttävät perussiemenille liitteissä I ja II vahvistetut edellytykset; ja ▼M4 ii) joiden on virallisessa tarkastuksessa tai liitteessä II vahvistettujen edellytysten tapauksessa virallisessa tarkastuksessa tai virallisesti valvotussa tarkastuksessa todettu täyttävän i alakohdassa vahvistetut edellytykset; ▼B 2) yksinkertaisten hybridien perussiemeniä: siemeniä, i) jotka on tarkoitettu kolmoisristeytyshybridien tai kaksoisristeytyshybridien tuotantoon; ii) jotka 5 artiklan säännösten mukaisesti täyttävät perussiemenille liitteissä I ja II vahvistetut edellytykset; ja ▼M4 iii) joiden on virallisessa tarkastuksessa tai liitteessä II vahvistettujen edellytysten tapauksessa virallisessa tarkastuksessa tai virallisesti valvotussa tarkastuksessa todettu täyttävän i ja ii alakohdassa vahvistetut edellytykset; ▼B

e) ”varmennetuilla siemenillä” (rypsi, sareptansinappi, rapsi, mustasinappi, kaksikotinen hamppu, saflori, kumina, auringonkukka, oopiumiunikko, keltasinappi) : siemeniä, i) jotka polveutuvat suoraan perussiemenistä tai jalostajan pyynnöstä perussiemeniä aikaisempien sukupolvien siemenistä, jotka voivat täyttää ja jotka ovat täyttäneet virallisessa tarkastuksessa liitteissä I ja II perussiemenille vahvistetut edellytykset; ii) jotka on tarkoitettu muuhun kuin öljy- ja kuitukasvien siementen tuotantoon; iii) jotka täyttävät, jollei 5 artiklan b alakohdan säännöksistä muuta johdu, varmennetuille siemenille liitteissä I ja II vahvistetut edellytykset; ja ▼M4 iv) joiden on virallisessa tarkastuksessa tai virallisesti valvotussa tarkastuksessa todettu täyttävän i, ii ja iii alakohdassa vahvistetut edellytykset; ▼B

f) ”ensimmäisen sukupolven varmennetuilla siemenillä” (maapähkinä, yksikotinen hamppu, kuitupellava, öljypellava, soija, puuvilla) : siemeniä, i) jotka polveutuvat suoraan perussiemenistä tai jalostajan pyynnöstä perussiemeniä aikaisemman sukupolven siemenistä, jotka voivat täyttää ja jotka ovat täyttäneet virallisessa tarkastuksessa liitteissä I ja II perussiemenille vahvistetut edellytykset; ii) jotka on tarkoitettu joko toisen sukupolven varmennettujen siementen tai tarvittaessa ”kolmannen sukupolven varmennettujen siementen” luokkaan kuuluvien siementen tuotantoon taikka muuhun kuin öljy- ja kuitukasvien siementen tuotantoon; iii) jotka täyttävät varmennetuille siemenille liitteissä I ja II vahvistetut edellytykset; ja ▼M4 iv) joiden on virallisessa tarkastuksessa tai virallisesti valvotussa tarkastuksessa todettu täyttävän i, ii ja iii alakohdassa vahvistetut edellytykset; ▼B

g) ”toisen sukupolven varmennetuilla siemenillä” (maapähkinä, kuitupellava, öljypellava, soija, puuvilla) : siemeniä, i) jotka polveutuvat suoraan perussiemenistä, ensimmäisen sukupolven varmennetuista siemenistä tai jalostajan pyynnöstä perussiemeniä aikaisemman sukupolven siemenistä, jotka voivat täyttää ja jotka ovat täyttäneet virallisessa tarkastuksessa liitteissä I ja II perussiemenille vahvistetut edellytykset; ii) jotka on tarkoitettu muuhun kuin öljy- ja kuitukasvien siementen tuotantoon tai tarvittaessa ”kolmannen sukupolven varmennettujen siementen tuotantoon”; iii) jotka täyttävät varmennetuille siemenille liitteissä I ja II vahvistetut edellytykset; ja ▼M4 iv) joiden on virallisessa tarkastuksessa tai virallisesti valvotussa tarkastuksessa todettu täyttävän i, ii ja iii alakohdassa vahvistetut edellytykset; ▼B

h) ”toisen sukupolven varmennetuilla siemenillä” (yksikotinen hamppu) : siemeniä, i) jotka polveutuvat suoraan ensimmäisen sukupolven varmennetuista siemenistä ja jotka on tuotettu ja virallisesti tarkastettu nimenomaan toisen sukupolven varmennettuina siemeniä; ii) jotka on tarkoitettu kukintavaiheessa korjattavan hampun tuotantoon; iii) jotka täyttävät varmennetuille siemenille liitteissä I ja II vahvistetut edellytykset; ja ▼M4 iv) joiden on virallisessa tarkastuksessa tai virallisesti valvotussa tarkastuksessa todettu täyttävän i, ii ja iii alakohdassa vahvistetut edellytykset; ▼B

i) ”kolmannen sukupolven varmennetuilla siemenillä” (kuitupellava, öljypellava) : siemeniä, i) jotka polveutuvat suoraan perussiemenistä, ensimmäisen tai toisen sukupolven varmennetuista siemenistä tai jalostajan pyynnöstä perussiemeniä aikaisempien sukupolvien siemenistä, jotka voivat täyttää ja jotka ovat täyttäneet virallisessa tarkastuksessa liitteissä I ja II perussiemenille vahvistetut edellytykset; ii) jotka on tarkoitettu muuhun kuin öljy- ja kuitukasvien siementen tuotantoon; iii) jotka täyttävät varmennetuille siemenille liitteissä I ja II vahvistetut edellytykset; ja ▼M4 iv) joiden on virallisessa tarkastuksessa tai virallisesti valvotussa tarkastuksessa todettu täyttävän i, ii ja iii alakohdassa vahvistetut edellytykset; ▼B

j) ”kauppasiemenillä” : siemeniä, i) jotka ovat lajiltaan tunnistettavia; ii) jotka täyttävät, jollei 5 artiklan b alakohdan säännöksistä muuta johdu, liitteessä II kauppasiemenille vahvistetut edellytykset; ja ▼M4 iii) joiden on virallisessa tarkastuksessa tai virallisesti valvotussa tarkastuksessa todettu täyttävän i ja ii alakohdassa vahvistetut edellytykset; ▼B

k) ”virallisilla toimenpiteillä” : toimenpiteitä, joita toteuttavat i) jonkin valtion viranomaiset, tai ii) jonkin valtion valvonnassa toimivat julkis- tai yksityisoikeudelliset oikeushenkilöt, taikka iii) valantehneet luonnolliset henkilöt sellaisten lisätehtävien osalta, jotka myös kuuluvat valtion valvontaan, sillä edellytyksellä, että ii ja iii alakohdassa tarkoitetut henkilöt eivät saa henkilökohtaista etua kyseisistä toimenpiteistä.

2. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun lajiluetteloon tehtävät muutokset hyväksytään 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

3. Tämän direktiivin säännösten mukaiseen varmentamiseen tarkoitetut eri lajiketyypit, mukaan lukien ainesosat, voidaan eritellä ja määritellä noudattaen 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä.

▼M1

3a. Edellä c ja d alakohtaan tehtävät muutokset muiden öljy- ja kuitukasvien kuin auringonkukkien hybridien sisällyttämiseksi tämän direktiivin soveltamisalaan tehdään 25 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

▼B

4. Jäsenvaltiot voivat

a) sisällyttää pellavan siementen osalta useita sukupolvia perussiementen luokkaan sekä jakaa kyseisen luokan alaluokkiin sukupolvien mukaan;

b) säätää, että Brassica napus lajin osalta virallisia tarkastuksia liitteessä II olevan I osan 4 kohdassa vahvistetun edellytyksen noudattamisen tarkastamiseksi ei suoriteta varmennettaessa kaikille erille, paitsi jos kyseisen edellytyksen täyttymistä epäillään.

▼M4

5. Edellä olevan 1 kohdan c alakohdan iv alakohdassa, 1 kohdan d alakohdan 1 alakohdan ii alakohdassa, 1 kohdan d alakohdan 2 alakohdan iii alakohdassa, 1 kohdan e alakohdan iv alakohdassa, 1 kohdan f alakohdan iv alakohdassa, 1 kohdan g alakohdan iv alakohdassa, 1 kohdan h alakohdan iv alakohdassa, 1 kohdan i alakohdan iv alakohdassa ja 1 kohdan j alakohdan iii alakohdassa vahvistettua virallisesti valvottua tarkastusta suoritettaessa on noudatettava seuraavia vaatimuksia:

A. Viljelystarkastus a) Tarkastajat i) ovat teknisesti päteviä; ii) eivät saa tarkastuksista henkilökohtaista etua; iii) ovat kyseisen jäsenvaltion siementen varmentamisesta vastaavan viranomaisen virallisesti valtuuttamia; valtuutukseen on sisällyttävä joko tarkastajien vala tai tarkastajien allekirjoittama kirjallinen sitoumus noudattaa virallisia tarkastuksia koskevia sääntöjä; iv) suorittavat tarkastukset virallisen valvonnan alaisina ja virallisiin tarkastuksiin sovellettavien sääntöjen mukaisesti. b) Tarkastettava siemenkasvusto on kasvatettava siemenistä, jotka on hyväksytty virallisessa jälkitarkastuksessa. c) Virallisten tarkastajien on tarkastettava osa siemenkasvustoista. Tarkastettavan osuuden on oltava vähintään 5 prosenttia. d) Siemenkasvustosta saaduista siemeneristä on otettava näytteet virallista jälkitarkastusta varten sekä tarvittaessa lajikkeen tunnistamiseksi ja lajikeaitouden määrittämiseksi laboratoriossa tehtävää virallista siementarkastusta varten. e) Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt siitä, mitä seuraamuksia virallisesti valvottuja tarkastuksia koskevien, tämän direktiivin nojalla annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen sovelletaan. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Seuraamuksiin voi sisältyä a alakohdan iii alakohdassa tarkoitetun virallisen valtuutuksen peruuttaminen sellaisilta virallisesti valtuutetuilta tarkastajilta, joiden voidaan todeta tahallisesti tai huolimattomuuttaan rikkoneen virallisia tarkastuksia koskevia sääntöjä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisen rikkomuksen yhteydessä tarkastettujen siementen mahdollinen varmennus perutaan, jollei voida osoittaa, että kyseiset siemenet kuitenkin täyttävät kaikki asianmukaiset vaatimukset.

B. Siementarkastus a) Siementarkastus on suoritettava asianomaisen jäsenvaltion varmentamisviranomaisen valtuuttamassa siementarkastuslaboratoriossa b–d alakohdassa asetettujen edellytysten mukaisesti. b) Siementarkastuslaboratoriossa on oltava teknisistä toimenpiteistä suoraan vastuussa oleva siementarkastaja, jolla on siementarkastuslaboratorion teknisessä johtamisessa tarvittava pätevyys. Sen siementarkastajilla on oltava tarvittava tekninen pätevyys, joka on hankittu virallisilta siementarkastajilta vaadittavilla kursseilla ja osoitettu virallisella tutkinnolla. Laboratorion on toimittava sellaisissa tiloissa ja sen käytettävissä on oltava sellaiset välineet, jotka siementen varmentamisesta vastaavan viranomaisen mukaan riittävät luvassa tarkoitettujen siementarkastusten suorittamiseen. Laboratorion on tehtävä siementarkastukset nykyisten kansainvälisten menetelmien mukaisesti. c) Siementarkastuslaboratorion on oltava i) riippumaton laboratorio; tai ii) siemenyhtiölle kuuluva laboratorio. Edellä olevassa ii alakohdassa tarkoitettu laboratorio saa suorittaa siementarkastuksia ainoastaan siemeneristä, jotka on tuotettu sen siemenyhtiön lukuun, jolle se kuuluu, jollei kyseisen siemenyhtiön, varmentamista hakevan osapuolen ja siementen varmistamisesta vastaavan viranomaisen välillä ole toisin sovittu. d) Siementarkastuslaboratorion siementarkastustoiminta on siementen varmentamisesta vastaavien viranomaisten tarkoituksenmukaisen valvonnan alaista. e) Edellä olevassa d alakohdassa tarkoitetussa valvonnassa osalle virallista varmentamista varten vastaanotettuja siemeneriä on suoritettava virallinen siementarkastus. Tämän osuuden on periaatteessa edustettava mahdollisimman tasaisesti luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden varmentamista varten toimittamia siemeneriä ja tarkastettavia lajikkeita, mutta sillä voidaan myös pyrkiä selvittämään erityisiä epäilyksiä. Osuuden on oltava vähintään 5 prosenttia. f) Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt siitä, mitä seuraamuksia virallisesti valvottuja tarkastuksia koskevien, tämän direktiivin nojalla annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen sovelletaan. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Seuraamuksiin voi sisältyä a alakohdassa tarkoitetun valtuutuksen peruuttaminen sellaisilta virallisesti valtuutetuilta siementarkastuslaboratorioilta, joiden voidaan todeta tahallisesti tai huolimattomuuttaan rikkoneen virallisia tarkastuksia koskevia sääntöjä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisen rikkomuksen yhteydessä tarkastettujen siementen mahdollinen varmennus perutaan, jollei voida osoittaa, että kyseiset siemenet kuitenkin täyttävät kaikki asianmukaiset vaatimukset.

▼B

6. Muista virallisesti valvottujen tarkastusten suorittamisessa sovellettavista toimenpiteistä voidaan säätää 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

▼M4 —————

▼B

3 artikla

1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että seuraavia siemeniä

Brassica L. (partim),

Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs,

Cannabis sativa L.,

Carthamus tinctorius L.,

Carum carvi L.,

Gossypium spp.,

Helianthus annuus L.,

Linum usitatissimum L. (partim) / tekstiilipellava

saa pitää kaupan ainoastaan jos ne on virallisesti varmennettu ”perussiemeniksi” tai ”varmennetuiksi siemeniksi”.

2. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että muiden kuin 1 kohdassa lueteltujen öljy- ja kuitukasvilajien siemeniä saa pitää kaupan ainoastaan, jos siemenet on virallisesti varmennettu ”perussiemeniksi” tai ”varmennetuiksi siemeniksi” tai jos siemenet ovat kauppasiemeniä.

3. Noudattaen 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä voidaan säätää, että muiden kuin 1 kohdassa lueteltujen öljy- ja kuitukasvilajien siemeniä saa pitää kaupan määrätyistä päivämääristä alkaen ainoastaan, jos ne on virallisesti varmennettu ”perussiemeniksi” tai ”varmennetuiksi siemeniksi”.

4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että siementen viralliset tarkastukset suoritetaan käytössä olevien kansainvälisten menetelmien mukaisesti, jos tällaisia menetelmiä on olemassa.

4 artikla

Poiketen 3 artiklan 1 kohdan säännöksistä jäsenvaltioiden on säädettävä, että

— perussiemeniä aikaisemman sukupolven jalostettuja siemeniä, ja

— kunnostamista varten kaupan pidettyjä raakasiemeniä, jos näiden siementen tunnistettavuus on taattu, voidaan pitää kaupan.

5 artikla

Poiketen 3 artiklan säännöksistä jäsenvaltiot voivat sallia

a) sellaisten perussiementen virallisen varmentamisen ja pitämisen kaupan, jotka eivät täytä liitteessä II vahvistettuja itävyyden edellytyksiä; kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava sen varmistamiseksi, että siementen toimittaja takaa erityisen itävyyden, mikä toimittajan on ilmoitettava kaupan pitämistä varten erityisessä etiketissä, jossa on toimittajan nimi ja osoite sekä erän viitenumero;

b) siementen saatavuuden nopeuttamiseksi sellaisten luokkiin ”perussiemenet”, kaikenlaiset ”varmennetut siemenet” tai ”kauppasiemenet” kuuluvien siementen virallisen varmentamisen tai hyväksynnän ja pitämisen kaupan ensimmäiselle ostajalle asti, joiden liitteessä II vahvistettujen itävyyden edellytysten täyttymistä koskeva virallinen tarkastus ei ole päättynyt. Varmentaminen tai hyväksyntä annetaan vain esitettäessä siementen väliaikainen analyysiseloste ja edellytyksellä, että ensimmäisen vastaanottajan nimi ja osoite on ilmoitettu; kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava sen varmistamiseksi, että siementen toimittaja takaa väliaikaisella analyysillä todetun itävyyden; itävyys on ilmoitettava kaupan pitämistä varten erityisessä etiketissä, jossa on siementen toimittajan nimi ja osoite sekä erän viitenumero.

Näitä säännöksiä ei sovelleta kolmansista maista tuotuihin siemeniin, lukuun ottamatta 18 artiklassa säädettyä yhteisön ulkopuolelle tapahtuvaa lisäystä.

Jäsenvaltioiden, jotka soveltava jompaa kumpaa a ja b alakohdassa säädetyistä poikkeuksista, on annettava toisilleen vastavuoroista hallinnollista apua tarkastusten osalta.

6 artikla

1. Poiketen 3 artiklan 1 ja 2 kohdan säännöksistä jäsenvaltiot voivat antaa alueelleen sijoittuneille tuottajille luvan pitää kaupan

a) pieniä määriä tieteellisiin tarkoituksiin tai jalostukseen tarkoitettuja siemeniä;

b) tarkoituksenmukaisia määriä muuhun testi- tai koekäyttöön tarkoitettuja siemeniä, jos ne ovat lajiketta, josta on kyseisessä jäsenvaltiossa tehty luetteloon kirjaamista koskeva pyyntö.

Geneettisesti muunnetun aineiston osalta lupa voidaan myöntää ainoastaan siinä tapauksessa, että on toteutettu kaikki tarkoituksenmukaiset toimenpiteet ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien riskien välttämiseksi. Tätä koskevassa ympäristöriskien arvioinnissa on sovellettava direktiivin 2002/53/EY 7 artiklan 4 kohdan säännöksiä.

2. Käyttötarkoitukset, joita varten 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja lupia voidaan antaa, pakkausten merkintää koskevat säännökset sekä määrät ja edellytykset, joiden mukaisesti jäsenvaltiot voivat myöntää tällaisia lupia, vahvistetaan 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

3. Luvat, jotka jäsenvaltiot ovat ennen 14 päivää joulukuuta 1998 myöntäneet alueelleen sijoittuneille tuottajille 1 kohdassa esitettyihin tarkoituksiin, ovat voimassa siihen asti, kunnes 2 kohdassa tarkoitetut säännökset vahvistetaan. Tämän jälkeen kaikkien tällaisten lupien on oltava 2 kohdan mukaisesti vahvistettujen säännösten mukaisia.

7 artikla

Jäsenvaltiot voivat liitteissä I ja II vahvistettujen edellytysten osalta vahvistaa oman tuotantonsa kauppasiementen varmentamista ja myös tarkastusta koskevia lisävaatimuksia tai tiukempia vaatimuksia.

8 artikla

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että mahdollisesti vaadittavat tiedot genealogisista ainesosista pidetään jalostajan pyynnöstä luottamuksellisina.

9 artikla

▼M4

1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että lajikkeita, kauppasiemeniä ja varmennettavia siemeniä tarkastettaessa näytteet otetaan virallisesti tai virallisesti valvottuina tarkoituksenmukaisin menetelmin. Siemennäytteiden otto 22 artiklan mukaisia tarkastuksia varten on kuitenkin suoritettava virallisesti.

▼M4

1 a Edellä 1 kohdassa säädettyä virallisesti valvottua siemennäytteiden ottoa suoritettaessa on noudatettava seuraavia vaatimuksia:

a) Siemennäytteiden ottajat, jotka siementen varmentamisesta vastaava asianomaisen jäsenvaltion viranomainen on tähän valtuuttanut, ottavat siemennäytteet b, c ja d alakohdassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

b) Siemennäytteiden ottajilla on oltava tarvittava tekninen pätevyys, joka on hankittu virallisilta siemennäytteiden ottajilta vaadituilla kursseilla ja osoitettu virallisella tutkinnolla. Heidän on otettava siemennäytteet nykyisten kansainvälisten menetelmien mukaisesti.

c) Siemennäytteen ottajien on oltava i) itsenäisiä luonnollisia henkilöitä; ii) luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön palkkaamia henkilöitä, joiden toimintaan ei sisälly siementuotantoa, siemenviljelyä, siementen käsittelyä tai siemenkauppaa; tai iii) luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön palkkaamia henkilöitä, joiden toimintaan sisältyy siementuotantoa, siemenviljelyä, siementen käsittelyä tai siemenkauppaa. Edellä iii alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa näytteenottaja saa ottaa siemennäytteitä ainoastaan työnantajansa lukuun tuotetuista siemeneristä, jollei hänen työnantajansa, varmentamista hakevan osapuolen ja siementen varmistamisesta vastaavan viranomaisen välillä ole toisin sovittu.

d) Siementen varmentamisesta vastaava viranomainen valvoo tarkoituksenmukaisesti siemennäytteiden ottajien toimintaa. Silloin kun näytteet otetaan automaattisesti, on noudatettava virallisesti valvottuja asianmukaisia menettelyjä.

e) Edellä olevassa d alakohdassa tarkoitettua valvontaa varten virallisten näytteidenottajien on otettava tarkastusnäytteet osasta virallista varmentamista varten vastaanotettuja siemeneriä. Tämän osuuden on periaatteessa edustettava mahdollisimman tasaisesti luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden varmentamista varten toimittamia siemeneriä ja tarkastettavia lajikkeita, mutta sillä voidaan myös pyrkiä selvittämään erityisiä epäilyksiä. Osuuden on oltava vähintään 5 prosenttia. Tätä tarkastusnäytteiden ottoa ei sovelleta automaattiseen näytteenottoon. Jäsenvaltioiden on verrattava virallisesti otettuja siemennäytteitä näytteisiin, jotka on otettu samasta siemenerästä virallisesti valvottuina.

f) Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt siitä, mitä seuraamuksia virallisesti valvottuja tarkastuksia koskevien, tämän direktiivin nojalla annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen sovelletaan. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Seuraamuksiin voi sisältyä a alakohdassa tarkoitetun valtuutuksen peruuttaminen sellaisilta virallisesti valtuutetuilta siemennäytteen ottajilta, joiden voidaan todeta tahallisesti tai huolimattomuuttaan rikkoneen virallisia tarkastuksia koskevia sääntöjä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisen rikkomuksen yhteydessä näytteeksi otettujen siementen mahdollinen varmennus perutaan, jollei voida osoittaa, että kyseiset siemenet kuitenkin täyttävät kaikki asianmukaiset vaatimukset.

1 b Muista virallisesti valvotun näytteenoton suorittamiseen sovellettavista toimenpiteistä voidaan päättää 25 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

▼B

2. Tarkastettaessa siemeniä varmentamista varten ja tarkastettaessa kauppasiemeniä näytteet on otettava yhtenäisistä eristä; erän enimmäispaino ja näytteen vähimmäispaino vahvistetaan liitteessä III.

10 artikla

1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että perussiemeniä, kaikenlaisia varmennettuja siemeniä ja kauppasiemeniä saa pitää kaupan ainoastaan riittävän yhtenäisinä erinä ja pakkauksissa, jotka on 11 ja 12 artiklan säännösten mukaisesti varustettu suljinjärjestelmällä ja merkinnöillä.

2. Jäsenvaltiot voivat säätää pienten määrien viimeisille käyttäjille kaupan pitämisen osalta poikkeuksia 1 kohdan pakkauksia, suljinjärjestelmää ja merkintöjä koskevista säännöksistä.

11 artikla

1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että perussiementen, varmennettujen siementen ja kauppasiementen pakkaukset suljetaan virallisesti tai virallisen valvonnan alaisena joko siten, että pakkausta avattaessa suljinjärjestelmä vahingoittuu tai että pakkauksen avaamisesta jää selvät jäljet joko 12 artiklan 1 kohdan mukaiseen viralliseen etikettiin tai pakkaukseen.

Sulkemisen varmistamiseksi on suljinjärjestelmän käsitettävä vähintään joko siihen liitettävä virallinen etiketti tai kiinnitettävä virallinen suljin.

Jos kysymyksessä on kertakäyttöinen suljinjärjestelmä, ei toista alakohtaa tarvitse soveltaa.

Noudattaen 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä voidaan todeta täyttääkö määritetty suljinjärjestelmä tämän kohdan säännökset.

2. Pakkaukset voidaan sulkia uudelleen ainoastaan virallisesti tai virallisen valvonnan alaisena. Jos pakkaukset suljetaan uudelleen, viimeisen uudelleen sulkemisen päivämäärä ja toimenpiteestä vastuussa oleva viranomainen on ilmoitettava 12 artiklan 1 kohdassa säädetyssä etiketissä.

3. Jäsenvaltiot voivat säätää poikkeuksia 1 kohdan säännöksistä niiden pienpakkausten osalta, jotka on suljettu niiden alueella. Näitä poikkeuksia koskevat edellytykset voidaan vahvistaa 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

12 artikla

1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että perussiementen, varmennettujen siementen ja kauppasiementen pakkaukset

a) on varustettava pakkauksen ulkopuolisella, virallisella käyttämättömällä etiketillä, joka täyttää liitteessä IV vahvistetut ehdot ja jossa tiedot ilmoitetaan jollakin yhteisön virallisista kielistä. Perussiementen etiketin on oltava valkoinen, ensimmäisen perussiementen jälkeisen sukupolven varmennettujen siementen sininen, sitä seuraavien sukupolvien varmennettujen siementen punainen ja kauppasiementen ruskea. ►M1 Lajikeseosten varmennettujen siementen etiketin on oltava sininen, ja siinä on oltava vihreä poikkiviiva. ◄ Jos etiketti kiinnitetään langalla, on kiinnitys aina varmistettava virallisella sulkimella. Jos 5 artiklan a alakohdan tarkoittamassa tapauksessa perussiemenet eivät täytä liitteessä II vahvistettuja edellytyksiä itävyyden osalta, siitä on ilmoitettava etiketissä. Virallisten itseliimautuvien etikettien käyttö on sallittua. Noudattaen 25 artiklan 2 kohdassa säädetty menettelyä voidaan sallia, että säädetyt tiedot painetaan virallisen valvonnan alaisena pysyvästi pakkaukseen etiketin mallin mukaisesti;

b) on varustetta etiketin värisellä virallisella ilmoituksella, joka sisältää vähintään liitteessä IV olevan A osan a kohdan 4, 5 ja 6 alakohdassa ja kauppasiementen osalta b kohdan 2, 5 ja 6 alakohdan tiedot. Ilmoitus on laadittava siten, ettei sitä voida sekoittaa a alakohdassa tarkoitettuun viralliseen etikettiin. Ilmoitus ei ole välttämätön, jos tiedot on painettu pysyvästi suoraan pakkaukseen tai a alakohdan säännösten mukaisesti käytetään itseliimautuvaa etikettiä tai kestävästä materiaalista valmistettua etikettiä.

2. Jäsenvaltiot voivat säätää poikkeuksia 1 kohdan säännöksistä niiden pienpakkausten osalta, jotka on suljettu niiden alueella. Näitä poikkeuksia koskevat edellytykset voidaan vahvistaa 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

3. Jäsenvaltioilla on oikeus vaatia, että todistettavasti muuhun käyttöön kuin maataloustuotantoon tarkoitettuja öljy- ja kuitukasvien siemeniä voidaan pitää kaupan ainoastaan, jos siitä on maininta etiketissä.

13 artikla

Jäljempänä 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen voidaan määrätä, että muissa kuin tässä direktiivissä säädetyissä tapauksissa perussiementen, kaikkien luokkien varmennettujen siementen tai kauppasiementen pakkaukset on varustettava toimittajan etiketillä (joka voi olla muu kuin virallinen etiketti tai muodostua varsinaiseen pakkaukseen painetuista toimittajaa koskevista tiedoista). Myös nämä etikettiin merkittävä tiedot vahvistetaan 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

14 artikla

Kun on kyse geneettisesti muunnetun lajikkeen siemenistä, siemenerään tämän direktiivin säännösten mukaisesti kiinnitetyssä tai sen mukana seuraavassa virallisessa tai muussa etiketissä tai asiakirjassa on selkeästi mainittava, että lajiketta on muunnettu geneettisesti.

15 artikla

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että perussiementen, kaikenlaisten varmennettujen siementen tai kauppasiementen kemiallisesta käsittelystä on maininta joko virallisessa etiketissä tai toimittajan etiketissä ja pakkauksessa tai sen sisällä.

16 artikla

Parempien vaihtoehtojen löytämiseksi tietyille tämän direktiivin säännöksille voidaan päättää määräaikaisten kokeiden järjestämisestä määritetyissä olosuhteissa yhteisön tasolla 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen:

Tällaisten kokeiden yhteydessä jäsenvaltiot voidaan vapauttaa tietyistä tässä direktiivissä säädetyistä velvoitteista. Tämän vapautuksen laajuus on määritettävä viittaamalla sovellettaviin säännöksiin. Kokeen kesto ei saa olla pidempi kuin seitsemän vuotta.

17 artikla

Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että tämän direktiivin pakottavien tai valinnaisten säännösten mukaisesti markkinoille saatettavien siementen ominaispiirteisiin, tarkastusta koskeviin vaatimuksiin, merkintöihin ja sulkemiseen ei sovelleta tässä direktiivissä tai jossakin muussa direktiivissä säädettyjen lisäksi muita kaupan pitämistä koskevia rajoituksia.

18 artikla

Perussiementä aikaisemman sukupolven jalostettuja siemeniä voidaan 4 artiklan ensimmäisen luetelmakohdanmukaisesti pitää kaupan seuraavien edellytyksin:

a) toimivaltainen varmentava viranomainen on ne virallisesti tarkastanut perussiementen varmentamiseen sovellettavien säännösten mukaisesti;

b) ne ovat tämän direktiivin säännösten mukaisessa pakkauksessa; ja

c) pakkaukset on varustettu virallisella etiketillä, jossa on vähintään seuraavat tiedot: — varmentava viranomainen ja jäsenvaltio tai niiden lyhenteet, — erän viitenumero, — pakkauksen sulkemiskuukausi ja -vuosi, tai — kuukausi ja vuosi, jona viimeinen virallinen näyte varmentamista varten on otettu, — laji ilmaistuna latinalaisin kirjaimin ainakin kasvitieteellisellä nimeliä, joka voi olla myös lyhennetyssä muodossa ja ilman auktorien nimiä, — lajike ilmaistuna ainakin latinalaisin kirjaimin, — maininta ”esiperussiemeniä”, — luokan ”varmennetut siemenet” tai ”ensimmäisen sukupolven varmennetut siemenet” siementen aikaisempien sukupolvien lukumäärä.

Etiketin on oltava valkoinen ja siinä on oltava sinipunainen poikkiviiva.

19 artikla

1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että öljy- ja kuitukasvien siemenet,

— jotka on tuotettu suoraan yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa virallisesti varmennetuista perussiemenistä tai ensimmäisen sukupolven varmennetuista siemenistä ja joille 20 artiklan b alakohdan mukaisesti on annettu vastaavuus, tai jotka on tuotettu suoraan jossakin jäsenvaltiossa virallisesti varmennetun perussiemenen ja sellaisessa kolmannessa maassa virallisesti varmennetun perussiemenen risteytyksestä, ja

— jotka on korjattu toisessa jäsenvaltiossa,

on pyynnöstä ja direktiivin 2002/53/EY säännösten rajoittamatta virallisesti varmennettava varmennetuiksi siemeniksi jäsenvaltiossa, jos siemenelle on tehty kyseiselle luokalle liitteessä I vahvistetut edellytykset täyttävä viljelystarkastus ja jos virallisessa tarkastuksessa on todettu, että samalle luokalle liitteessä II vahvistetut edellytykset täyttyvät.

Jos siemenet on tällaisissa tapauksissa tuotettu suoraan perussiemeniä aikaisempien sukupolvien virallisesti varmennetuista siemenistä, voivat jäsenvaltiot myös sallia virallisen varmentamisen perussiemeniksi, jos sille luokalle vahvistetut edellytykset täyttyvät.

2. Yhteisössä korjatut ja 1 kohdan säännösten mukaisesti varmennettaviksi tarkoitetut öljykasvien ja kuitukasvien siemenet on

— pakattava ja merkittävä liitteessä V olevassa A ja B kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisella virallisella etiketillä 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja

— varustettava liitteessä V olevassa C kohdassa valmistettujen vaatimusten mukaisella virallisella asiakirjalla.

Pakkausta ja etikettejä koskevia ensimmäisen alakohdan säännöksiä voidaan olla soveltamatta, jos paikalla tehtävistä tarkastuksista vastaava viranomainen, näille lopullisesti varmentamattomille siemenille asiakirjat varmentamista varten laativa viranomainen sekä varmentamisesta vastaava viranomainen on yksi ja sama tai jos nämä viranomaiset ovat yhtä mieltä soveltamatta jättämisestä.

▼M4

3. Jäsenvaltioiden on myös säädettävä siitä, että kolmannessa maassa korjatut öljy- ja kuitukasvien siemenet on pyynnöstä varmennettava virallisesti, jos

a) siemenet on tuotettu suoraan i) perussiemenistä tai ensimmäisen sukupolven varmennetuista siemenistä, jotka on varmennettu virallisesti yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa, jolle on myönnetty vastaavuus 20 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti, tai ii) jossakin jäsenvaltiossa virallisesti varmennetun perussiemenen ja edellä i alakohdassa tarkoitetussa kolmannessa maassa virallisesti varmennetun perussiemenen risteytyksestä;

b) siemenille on tehty kyseiselle luokalle 20 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tehdyssä vastaavuutta koskevassa päätöksessä vahvistetut edellytykset täyttävä viljelystarkastus;

c) virallisessa tarkastuksessa on todettu, että liitteessä II samalle luokalle vahvistetut edellytykset täyttyvät.

▼M1

19 a artikla

1. Jäsenvaltioiden on sallittava öljy- ja kuitukasvilajien siementen kaupan pitäminen lajikeseoksina.

2. Edellä 1 kohdan soveltamiseksi:

a) ”lajikeseoksella” tarkoitetaan direktiivin 2002/53/EY mukaisesti virallisesti hyväksytyn määrätyn koirassteriilin hybridilajikkeen varmennettujen siementen ja yhden tai useamman määrätyn pölyttäjälajikkeen varmennettujen samalla tavalla hyväksyttyjen siementen seosta, joka on mekaanisesti yhdistetty pölyttäjästä riippuvaisen hybridin ja pölyttäjän/pölyttäjien ylläpidosta huolehtivien henkilöiden yhdessä määräämissä mittasuhteissa, ja jonka yhdistämisestä on tiedotettu varmentamisesta vastuussa olevalle viranomaiselle;

b) ”pölyttäjästä riippuvaisella hybridillä” tarkoitetaan koirassteriiliä risteytysvanhempaa ”lajikeseoksessa” (emoristeytysvanhempi);

c) ”pölyttäjällä/pölyttäjillä” tarkoitetaan pölyttävää risteytysvanhempaa ”lajikeseoksessa” (koirasristeytysvanhempi).

3. Emo- ja koirasristeytysvanhemmat on kuorrutettava käyttäen eri värisiä siemenkuorrutteita.

▼B

20 artikla

1. Neuvosto päättää komission ehdotuksesta määräenemmistöllä

a) täyttävätkö, kuten 18 artiklassa säädetään, viljelystarkastukset kolmannessa maassa liitteessä I vahvistetut edellytykset;

▼M4

b) vastaavatko kolmannessa maassa korjatut öljy- ja kuitukasvien siemenet, joilla on samat takeet ominaisuuksiensa sekä siementen tarkastamiseksi, tunnistettavuuden varmistamiseksi, merkitsemiseksi ja valvomiseksi toteutettujen toimenpiteiden osalta, tässä suhteessa yhteisössä korjattuja siemeniä, jotka ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia.

▼B

2. Edellä 1 kohtaa on sovellettava myös uusien jäsenvaltioiden osalta liittymispäivämäärän ja tämän direktiivin säännösten noudattamisen edellyttämien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten voimaantulopäivämäärän välisenä aikana.

21 artikla

1. Perussiementen tai varmennettujen siementen yleisessä saatavuudessa yhteisössä ilmenevien väliaikaisten vaikeuksien, joita ei muutoin voida ratkaista, poistamiseksi voidaan 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen päättää, että jäsenvaltiot sallivat pitää rajoitetun ajan koko yhteisön alueella kaupan vaikean saatavuuden ratkaisemiseksi tarvittavat määrät väljemmät vaatimukset täyttävän luokin siemeniä tai sellaisen lajikkeen siemeniä, jotka eivät kuulu viljelykasvilajien yleiseen lajikeluetteloon eivätkä jäsenvaltioiden kansallisiin lajikeluetteloihin.

2. Tietyn lajikkeen siemenluokan osalta virallisena etikettinä käytetään vastaavalle luokalle tarkoitettua etikettiä; niiden lajikkeiden siementen osalta, jotka eivät kuulu edellä mainittuihin luetteloihin, virallinen etiketti on ruskea. Etiketissä on aina ilmoitettava, että kyseiset siemenet kuuluvat väljemmät vaatimukset täyttävään luokkaan.

3. Edellä 1 kohdan säännösten soveltamissäännöt voidaan antaa 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

22 artikla

1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että öljy- ja kuitukasvien siemenet tarkastetaan virallisesti kaupan pitämisen aikana vähintään pistokokein sen varmistamiseksi, että ne ovat tämän direktiivin vaatimusten mukaisia.

2. Rajoittamatta siementen vapaata liikkuvuutta yhteisössä jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kolmansista maista tuoduissa kahta kiloa suuremmissa siemenmäärissä on niitä kaupan pidettäessä seuraavat tiedot:

a) laji;

b) lajike;

c) luokka;

d) tuotantomaa ja virallinen tarkastusviranomainen;

e) lähettäjämaa;

f) tuoja;

g) siementen määrä.

Se, miten nämä tiedot on esitettävä, voidaan vahvistaa 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

▼M3

23 artikla

1. Yhteisössä on tämän direktiivin pakollisten tai valinnaisten säännösten mukaisesti markkinoille saatettujen öljy- ja kuitukasvien siemenistä otettujen näytteiden jälkitarkastusta varten suoritettava pistokokein yhteisön vertailutestejä ja -kokeita. Vertailutestit ja -kokeet voivat koskea seuraavia:

— kolmansissa maissa korjatut siemenet,

— luonnonmukaiseen maatalouteen soveltuvat siemenet,

— in situ -suojelun ja kasvigeenivarojen kestävän käytön yhteydessä kaupan pidetyt siemenet.

2. Vertailutestejä ja -kokeita on käytettävä teknisten varmentamismenetelmien yhdenmukaistamiseksi sekä niiden edellytysten täyttymisen tarkistamiseksi, joiden mukaisia siementen on oltava.

3. Komissio päättää vertailutestien ja -kokeiden suorittamiseksi tarvittavista järjestelyistä noudattaen 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä. Komissio ilmoittaa 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle testien ja kokeiden ja niiden tulosten teknisistä järjestelyistä.

4. Yhteisö voi myöntää rahoitusta 1 ja 2 kohdassa säädettyjen testien ja kokeiden toteuttamiseksi.

Yhteisön rahoitus toteutetaan budjettivallan käyttäjän päättämien vuosittaisten määrärahojen rajoissa.

5. Testit ja kokeet, joille voidaan myöntää yhteisön rahoitusta, ja kyseisen rahoituksen myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 25 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

6. Ainoastaan valtion viranomaiset tai valtion vastuulla toimivat oikeushenkilöt voivat suorittaa 1 ja 2 kohdassa säädettyjä testejä ja kokeita.

▼B

24 artikla

Tieteellisen ja teknisen tietämyksen kehtyksen perusteella tehtävät muutokset liitteiden sisältöön on annettava noudattaen 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä.

25 artikla

1. Komissiota avustaa neuvoston päätöksen 66/399/ETY ( 6 ) 1 artiklalla perustettu maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevä pysyvä komitea.

2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.

Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi.

3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

26 artikla

Jollei liitteessä 11 vahvistetuista toleransseista taudeille, haitallisille organismeille tai niiden tartunnanlevittäjille muuta johdu, tämä direktiivi ei rajoita kansallisen lainsäädännön sellaisten säännösten soveltamista, jotka ovat perusteltuja ihmisten ja eläinten terveyden ja elämän suojelemiseksi tai kasvien suojelemiseksi taikka teollisen tai kaupallisen omaisuuden suojelemiseksi.

27 artikla

1. Edellä 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen voidaan vahvistaa erityisiä edellytyksiä seuraavilla aloilla tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi:

a) edellytykset, joiden mukaisesti kemiallisesti käsiteltyjä siemeniä voidaan pitää kaupan;

b) edellytykset, joiden mukaisesti siemeniä voidaan pitää kaupan alkuperäisellä paikalla tapahtuvaan suojeluun (in situ) ja kasvien geenivarojen kestävään käyttöön liittyen, mukaan lukien sellaisten lajien siemensekoitukset, jotka sisältävät myös neuvoston direktiivin 2002/53/EY 1 artiklassa lueteltuja lajeja ja jotka ovat ominaisia erityisille luonnonympäristöille tai perinneympäristöille ja joita uhkaa geneettinen köyhtyminen,

c) edellytykset, joiden mukaisesti luonnonmukaiseen viljelyyn soveltuvia siemeniä voidaan pitää kaupan.

2. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin erityisiin edellytyksiin sisältyvät etenkin seuraavat seikat:

a) näiden lajien siementen on oltava sellaista tunnettua alkuperää, jonka toimivaltaiset viranomaiset ovat kussakin jäsenvaltiossa hyväksyneet siementen kaupan pitämiseksi määritellyillä alueilla;

b) aiheelliset määrälliset rajoitukset.

28 artikla

Jäsenvaltio voidaan hakemuksestaan, joka tutkitaan 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, kokonaan tai osittain vapauttaa tämän direktiivin säännösten soveltamisesta, poikkeuksena 17 artikla:

a) seuraavan lajin osalta: — saflori;

b) muiden lajien osalta, joita ei tavallisesti tuoteta tai pidetä kaupan sen alueella.

29 artikla

Jäsenvaltioiden on toimitettava tämän direktiivin alalla antamansa kansalliset säännökset kirjallisena komissiolle.

Komissiolle ilmoittaa asiasta muille jäsenvaltioille.

30 artikla

Komissio esittää viimeistään 1 päivänä helmikuuta 2004 yksityiskohtaisen arvion direktiivin 98/96/EY 5 artiklalla käyttöönotetuista varmentamismenettelyn yksinkertaistamistoimista. Kyseisessä arviossa on tarkasteltava erityisesti siementen laatuun mahdollisesti kohdistuvia vaikutuksia.

31 artikla

1. Kumotaan direktiivi 69/208/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä VI olevassa A osassa luetelluilla direktiiveillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia liitteessä VI olevassa B osassa lueteltuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä siinä mainitut direktiivit.

2. Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin ja ne luetaan liitteessä VII olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

32 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

33 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

▼M5









LIITE I

EDELLYTYKSET, JOTKA KASVUSTON ON TÄYTETTÄVÄ

1. Pellon edellinen kasvusto ei saa olla yhteensopimaton siementuotannon kasvuston lajien ja lajikkeiden kanssa, ja pellon on oltava riittävän puhdas edellisen sadon itsestään levinneistä kasveista. Brassica napus -rapsihybridien sato on tuotettava viljelymaalla, jolla ei ole kasvatettu Brassicaceae (Cruciferae) -kasveja viiteen vuoteen.

2. Kasvuston etäisyyden viereisistä pölytyslähteistä, jotka voivat aiheuttaa muuta kuin toivottua vierasta pölytystä, on oltava seuraavien vaatimusten mukainen:



Kasvusto Vähimmäisetäisyys ►C1 Brassica spp., muut kuin Brassica napus, Cannabis sativa, muut kuin yksikotinen Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi, Sinapis alba: ◄ — perussiementen tuotannossa 400 m — varmennettujen siementen tuotannossa 200 m Brassica napus: — muiden lajikkeiden kuin hybridien perussiementen tuotannossa 200 m — hybridien perussiementen tuotannossa 500 m — muiden lajikkeiden kuin hybridien varmennettujen siementen tuotannossa 100 m — hybridien varmennettujen siementen tuotannossa 300 m Cannabis sativa, yksikotinen: — perussiementen tuotannossa 5 000 m — varmennettujen siementen tuotannossa 1 000 m Helianthus annuus: — hybridien perussiementen tuotannossa 1 500 m — muiden lajikkeiden kuin hybridien perussiementen tuotannossa 750 m — varmennettujen siementen tuotannossa 500 m Gossypium hirsutum ja/tai Gossypium barbadense: ►C1 — Gossypium hirsutumin perussiementen tuotannossa ◄ 100 m ►C1 — Gossypium barbadensen perussiementen tuotannossa ◄ 200 m — Gossypium hirsutumin ei-hybridien lajikkeiden ja ilman sytoplasmista hedesteriliteettiä tuotettujen lajinsisäisten hybridien varmennettujen siementen tuotannossa 30 m — Gossypium hirsutumin lajinsisäisten, sytoplasmisen hedesteriliteetin avulla tuotettujen hybridien varmennettujen siementen tuotannossa 800 m — Gossypium barbadensen ei-hybridien lajikkeiden ja ilman sytoplasmista hedesteriliteettiä tuotettujen lajinsisäisten hybridien varmennettujen siementen tuotannossa 150 m — Gossypium barbadensen lajinsisäisten, sytoplasmisen hedesteriliteetin avulla tuotettujen hybridien varmennettujen siementen tuotannossa 800 m — Gossypium hirsutumin ja Gossypium barbadensen kiinteiden lajienvälisten hybridien varmennettujen siementen tuotannossa 200 m — Gossypium hirsutumin ja Gossypium barbadensen kiinteiden lajienvälisten hybridien ja ilman lajinsisäistä sytoplasmista hedestriliteettiä tuotettujen varmennettujen siementen tuotannossa 150 m — Gossypium hirsutumin ja Gossypium barbadensen lajinsisäisten, sytoplasmisen hedesteriliteetin avulla tuotettujen hybridien varmennettujen siementen tuotannossa 800 m Näitä etäisyyksiä ei tarvitse noudattaa, jos muuta kuin toivottua vierasta siitepölyä vastaan on riittävä suoja.

3. Kasvustossa lajikkeen tunnistettavuuden ja lajikepuhtauden on oltava riittävät tai, jos on kyse sisäsiitoslinjasta, kyseisen linjan ominaisuuksien tunnistettavuuden ja lajikepuhtauden on oltava riittävät. Hybridilajikkeiden siementen tuotannossa edellä olevia säännöksiä sovelletaan myös ainesosien ominaisuuksiin, hedesteriliteetti ja fertiliteetin palautuminen mukaan luettuina. Erityisesti Brassica juncean, Brassica nigran, Cannabis sativan, Carthamus tinctoriusin, Carum carvin ja Gossypium spp.:n sekä Helianthus annuusin ja Brassica napusin hybridien kasvustojen on täytettävä seuraavat muut vaatimukset tai edellytykset: A. Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi ja Gossypium spp., muut kuin hybridit: Selvästi asianomaiseen lajikkeeseen kuulumattomiksi tunnistettavissa olevien kasviyksilöjen määrä kasvustossa saa olla enintään — 1 kpl / 30 m2 perussiementen tuotannossa, — 1 kpl / 10 m2 varmennettujen siementen tuotannossa. B. Helianthus annuusin hybridit: a) Selvästi sisäsiitoslinjaan tai ainesosaan kuulumattomiksi tunnistettavissa olevien kasvien määrän osuus saa olla enintään



aa) perussiementen tuotannossa: i) sisäsiitoslinja 0,2 % ii) yksinkertaiset hybridit: — hedevanhempi, kasvit jotka ovat varistaneet siitepölyn, kun vähintään 2 prosentilla emikasveista on vastaanottavia kukkia 0,2 % — emivanhempi 0,5 % bb) varmennettujen siementen tuotannossa: — hedeainesosa, kasvit jotka ovat varistaneet siitepölyn, kun vähintään 5 prosentilla emikasveista on vastaanottavia kukkia 0,5 % — emiainesosa 1,0 % b) Seuraavat muut vaatimukset tai edellytykset on täytettävä hybridilajikkeiden siementen tuotannossa: aa) Hedeainesosan kasvien on tuotettava riittävästi siitepölyä, kun emiainesosan kasvit kukkivat. bb) Jos emiainesosan kasveilla on vastaanottavat luotit, siitepölyn varistaneiden tai varistavien emiainesosakasvien prosenttiosuus saa olla enintään 0,5 prosenttia. cc) Perussiementen tuotannossa selvästi ainesosaan kuulumattomiksi tunnistettavien emiainesosan kasviyksilöjen, jotka ovat varistaneet tai varistavat siitepölyn, määrän kokonaisosuus saa olla enintään 0,5 prosenttia. dd) Jos liitteessä II olevan I kohdan 2 alakohdassa vahvistettua edellytystä ei voida täyttää, seuraavien edellytysten on täytyttävä: hedesteriiliä ainesosaa on käytettävä varmennettujen siementen tuotantoon käyttämällä hedeainesosaa, joka sisältää yhden tai useamman palautuslinjan, niin että ainakin kolmasosa tuloksena saatavasta hybridistä kasvatetuista kasveista tuottaa kaikin puolin tavanomaiselta vaikuttavaa siitepölyä. C. Hedesteriliteettiä käyttäen tuotetut Brassica napusin hybridit: a) Selvästi sisäsiitoslinjaan tai ainesosaan kuulumattomiksi tunnistettavissa olevien kasvien määrän osuus saa olla enintään:



aa) perussiementen tuotannossa i) sisäsiitoslinja 0,1 % ii) yksinkertaiset hybridit: — hedeainesosa 0,1 % — emiainesosa 0,2 % bb) varmennettujen siementen tuotannossa — hedeainesosa 0,3 % — emiainesosa 1,0 % b) Hedesteriliteetin on oltava vähintään 99 prosenttia perussiementen tuotannossa ja vähintään 98 prosenttia varmennettujen siementen tuotannossa. Hedesteriliteetin aste arvioidaan tutkimalla kukista hedelmällisten ponsien puuttuminen. D. Gossypium hirsutumin ja Gossypium barbadensen hybridit: a) Gossypium hirsutumin ja Gossypium barbadensen vanhemmaislinjan perussiemeniä tuottavassa kasvustossa on sekä hede- että emilinjan lajikepuhtauden oltava vähintään 99,8 prosenttia, kun vähintään 5 prosentilla siemenkasveista on siitepölyä vastaanottavia kukkia. Siemenellisen vanhemmaislinjan hedesteriliteetin asteen on oltava vähintään 99,9 prosenttia, ja se arvioidaan tutkimalla kukista steriilit ponnet. b) Gossypium hirsutumin ja/tai Gossypium barbadensen hybridilajikkeiden varmennettuja siemeniä tuottavissa kasvustoissa on sekä siementä tuottavan että siitepölyä tuottavan vanhemmaislinjan lajikepuhtauden oltava vähintään 99,5 prosenttia, kun vähintään 5 prosentilla siemenkasveista on siitepölyä vastaanottavia kukkia. Siementä tuottavan vanhemmaislinjan hedesteriliteetin asteen on oltava vähintään 99,7 prosenttia, ja se arvioidaan tutkimalla kukista steriilit ponnet.

4. Siementen käyttökelpoisuutta vähentäviä haitallisia organismeja on oltava mahdollisimman vähän. Glycine maxilla tätä määräystä sovelletaan erityisesti organismeihin Pseudomonas syringae pv. glycinea, Diaporthe phaseolorum var. caulivora ja var. sojae, Phialophora gregata ja Phytophthora megasperma f.sp. glycinea.

5. Edellä tarkoitettujen muiden vaatimusten tai edellytysten täyttyminen tarkastetaan perussiementen osalta virallisissa viljelystarkastuksissa ja varmennettujen siementen osalta virallisissa viljelytarkastuksissa tai virallisesti valvotuissa tarkastuksissa. Viljelystarkastukset on suoritettava seuraavien vaatimusten mukaisesti: A. Kasvuston kunnon ja kehitysasteen on oltava sellainen, että asianmukainen tarkastus voidaan suorittaa. B. Muille kuin Helianthus annuusin, Brassica napusin, Gossypium hirsutumin ja Gossypium barbadensen hybridien kasvustoille on tehtävä vähintään yksi tarkastus. Helianthus annuusin hybrideille on tehtävä vähintään kaksi tarkastusta. Brassica napusin hybrideille on tehtävä vähintään kolme tarkastusta: ensimmäinen tehdään ennen kukintaa, toinen kukinnan alkuvaiheessa ja kolmas kukinnan päätyttyä. Gossypium hirsutumin ja/tai Gossypium barbadensen hybrideille on tehtävä vähintään kolme tarkastusta: ensimmäinen tehdään kukinnan alkuvaiheessa, toinen ennen kukinnan päättymistä ja kolmas kukinnan päätyttyä sen jälkeen kun siitepölyä tuottavat vanhemmaiskasvit on tarvittaessa poistettu. C. Tässä liitteessä vahvistettujen edellytysten täyttymisen tarkistamiseksi on pellon lohkojen koot, numerointi ja sijainti määritettävä asianmukaisin menetelmin.









LIITE II

EDELLYTYKSET, JOTKA SIEMENTEN ON TÄYTETTÄVÄ

I PERUSSIEMENET JA VARMENNETUT SIEMENET

1. Siementen on oltava lajikkeeltaan riittävän tunnistettavia ja -puhtaita. Erityisesti jäljempänä lueteltujen lajien siementen on oltava seuraavien muiden vaatimusten tai edellytysten mukaisia:



Laji ja luokka Lajikkeen vähimmäispuhtaus (%) Arachis hypogaca: — perussiemenet 99,7 — varmennetut siemenet 99,5 Brassica napus, muut kuin hybridit ja muut kuin yksinomaan rehukäyttöön tarkoitetut lajikkeet, Brassica rapa, muut kuin yksinomaan rehukäyttöön tarkoitetut lajikkeet: — perussiemenet 99,9 — varmennetut siemenet 99,7 Brassica napus spp., muut kuin hybridit ja yksinomaan rehukäyttöön tarkoitetut lajikkeet, Brassica rapa, yksinomaan rehukäyttöön tarkoitetut lajikkeet, Helianthus annuus, muut kuin hybridilajikkeet, niiden ainesosat mukaan luettuina, Sinapis alba: — perussiemenet 99,7 — varmennetut siemenet 99,0 Glycine max: — perussiemenet 99,5 — varmennetut siemenet 99,0 Linum usitatissimum: — perussiemenet 99,7 — ensimmäisen sukupolven varmennetut siemenet 98,0 — toisen ja kolmannen sukupolven varmennetut siemenet 97,5 Papaver somniferum: — perussiemenet 99,0 — varmennetut siemenet 98,0 Lajikkeen vähimmäispuhtaus on tarkastettava pääosin liitteessä I vahvistettujen edellytysten mukaisesti suoritettavissa viljelystarkastuksissa.

2. Hedesteriliteettiä käyttäen tuotettujen Brassica napusin hybridien siementen on oltava a–d alakohdan edellytysten ja vaatimusten mukaiset. a) Siemenillä on oltava riittävä tunnistettavuus ja puhtaus ainesosiensa lajikeominaisuuksien osalta, hedesteriliteetti ja fertiliteetin palautuminen mukaan luettuina. b) Siementen vähimmäislajikepuhtauden on oltava: perussiemenet, emiainesosa 99,0 % perussiemenet, hedeainesosa 99,9 % varmennetut siemenet 90,0 %. c) Siemeniä ei saa sertifioida varmennetuiksi siemeniksi, ellei perussiemenistä virallisesti otettuihin näytteisiin perustuva jälkitarkastus, joka on suoritettu varmennetuiksi siemeniksi sertifioitavaksi tarkoitetusta kasvustosta kasvukauden aikana, osoita, että perussiemenet täyttävät perussiementen tunnistettavuudelle ja lajikepuhtaudelle vahvistetut edellytykset ainesosien ominaisuuksien, myös heteen steriiliyden osalta sekä b alakohdassa säädetyt perussiemenen vähimmäislajikepuhtautta koskevat vaatimukset. Hybridien perussiementen lajikepuhtaus voidaan arvioida asianomaisilla biokemiallisilla menetelmillä. d) Edellä b alakohdassa määrättyä hybridien varmennettujen siementen vähimmäislajikepuhtautta koskevien vaatimusten mukaisuutta valvotaan virallisin jälkitarkastuksin, jotka tehdään virallisesti otettavista sopivan suuruisista näytteistä. Soveltuvia biokemiallisia menetelmiä voidaan käyttää.

3. Jos liitteessä I olevan 3 kohdan B alakohdan b alakohdan dd alakohdan edellytystä ei voida täyttää, on täytettävä seuraava edellytys: jos Helianthus annuus -auringonkukan hybridien varmennettujen siementen tuotantoon on käytetty hedesteriiliä emiainesosaa ja hedeainesosaa, joka ei palauta heteen hedelmällisyyttä, hedesteriilin vanhemman tuottamat siemenet on sekoitettava täysin hedelmällisen siemenvanhemman tuottamiin siemeniin. Hedesteriilin vanhemman ja heteiltään hedelmällisen vanhemman siementen suhde ei saa ylittää kahden suhdetta yhteen.

4. Siementen on oltava seuraavien muiden vaatimusten tai edellytysten mukaisia itävyyden, analyyttisen puhtauden ja muiden kasvilajien, myös Orobanche spp.:n siementen määrän osalta: A. Taulukko



Laji ja luokka Vähimmäisitävyys (% puhtaista siemenistä) Analyyttinen puhtaus Muiden kasvilajien siementen enimmäismäärä liitteessä III olevassa 4 sarakkeessa määritellyn painoisessa näytteessä (yhteensä sarakkeittain) Orobanchen siementen pitoisuutta koskevat edellytykset Analyyttinen puhtaus vähintään (% painosta) Muiden kasvilajien siemeniä enintään (% painosta) Muut kasvilajit (a) Avena fatua, Avena sterilis Cuscuta spp. Raphanus raphanistrum Rumex spp., muu kuin Rumex acetosella Alopecurus myosuroides Lolium remotum 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Arachis hypogaea 70 99 — 5 0 0 (c) Brassica spp. — perussiemenet 85 98 0,3 — 0 0 (c) (d) 10 2 — varmennetut siemenet 85 98 0,3 — 0 0 (c) (d) 10 5 Cannabis sativa 75 98 — 30 (b) 0 0 (c) (e) Carthamus tinctorius 75 98 — 5 0 0 (c) (e) Carum carvi 70 97 — 25 (b) 0 0 (c) (d) 10 3 Glycine max 80 98 — 5 0 0 (c) Gossypium spp. 80 98 — 15 0 0 (c) Helianthus annuus 85 98 — 5 0 0 (c) Linum usitatissimum: — pellava 92 99 — 15 0 0 (c) (d) 4 2 — pellavansiemenet 85 99 — 15 0 0 (c) (d) 4 2 Papaver somniferum 80 98 — 25 (b) 0 0 (c) (d) Sinapis alba: — perussiemenet 85 98 0,3 — 0 0 (c) (d) 10 2 — varmennetut siemenet 85 98 0,3 — 0 0 (c) (d) 10 5 B. Sovellettavat muut vaatimukset tai edellytykset, joihin viitataan tämän liitteen I jakson 4 kohdan A alakohdan taulukossa: a) Siementen enimmäispitoisuudet, jotka on vahvistettu 5 sarakkeessa, sisältävät myös 6–11 sarakkeessa tarkoitettujen lajien siemenet. b) Muiden kasvilajien siementen lukumääriä ei tarvitse määrittää, ellei ole syytä epäillä 5 sarakkeessa vahvistettujen edellytysten täyttymistä. c) Cuscuta spp.:n siementen lukumäärää ei tarvitse määrittää, ellei ole syytä epäillä 7 sarakkeessa vahvistettujen edellytysten täyttymistä. d) Yhtä Cuscuta spp.:n siementä vahvistetun painoisessa näytteessä ei pidetä epäpuhtautena, jos toinen samanpainoinen näyte ei sisällä Cuscuta spp.:n siemeniä. e) Joukossa ei saa olla Orobanche spp.:n siemeniä. Yhtä Orobanche spp.:n siementä 100 gramman näytteessä ei kuitenkaan pidetä epäpuhtautena, jos toisessa 200 gramman näytteessä ei ole Orobanche spp.:tä.

5. Siementen käyttökelpoisuutta vähentäviä haitallisia organismeja on oltava mahdollisimman vähän. Siementen on erityisesti täytettävä seuraavat muut vaatimukset tai edellytykset: A. Taulukko



Laji Haitalliset organismit Haitallisten organismien saastuttamien siementen lukumäärä enintään (yhteensä sarakkeittain) Sclerotinia sclerotiorum (sklerootioiden tai sklerootion osasten enimmäismäärä liitteessä III olevassa 4 sarakkeessa vahvistetun painoisessa näytteessä) Botrytis spp. Alternaria linicola, Phoma exigua var. linicola, Colletotrichum linicola, Fusarium spp. Platyedra gossypiella 1 2 3 4 5 Brassica napus 10 (b) Brassica rapa 5 (b) Cannabis sativa 5 Gossypium spp. 1 Helianthus annuus 5 10 (b) Linum usitatissimum 5 5 (a) Sinapis alba 5 (b) B. Sovellettavat muut vaatimukset tai edellytykset, joihin viitataan tämän liitteen I jakson 5 kohdan A alakohdan taulukossa: a) Phoma exigua var. linicolan saastuttamien siementen osuus Linum usitatissimum -pellavassa saa olla enintään 1 prosentti. b) Sclerotinia sclerotiorumin sklerootioiden tai sklerootion osasten lukumäärää ei tarvitse määrittää, ellei ole syytä epäillä taulukon sarakkeessa 5 vahvistettujen edellytysten täyttymistä. C. Glycine maxiin sovellettavat erityisvaatimukset tai muut edellytykset: a) Pseudomonas syringae pv. glycinean saastuttamien osanäytteiden enimmäismäärä vähintään 5 000 siemenen 5 osanäytteeseen jaetussa näyte-erässä saa olla enintään 4. Jos epäiltyjä esiintymiä todetaan kaikissa 5 osanäytteessä, asianmukaisilla biokemiallisilla määrityksillä voidaan eristää epäillyt esiintymät jokaisesta osanäytteestä viljelyalustalle ja siten varmistaa edellä annetut vaatimukset tai edellytykset. b) Diaporthe phaseolorum var. phaseolorumin saastuttamien siementen osuus saa olla enintään 15 prosenttia. c) Inertin aiheen osuus nykyisten kansainvälisten menetelmien mukaisesti määriteltynä saa olla enintään 0,3 painoprosenttia. Jäsenvaltiot voidaan 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vapauttaa suorittamasta edellä annettuja erityisvaatimuksia tai muita edellytyksiä koskevaa tarkastusta, jollei aikaisemman kokemuksen perusteella ole syytä uskoa, että näitä vaatimuksia tai edellytyksiä ei ole noudatettu.

II KAUPPASIEMENET

Tässä liitteessä II olevassa I osassa tarkoitettuja edellytyksiä sovelletaan kauppasiemeniin 1 jaksoa lukuun ottamatta.









LIITE III







ERÄN JA NÄYTTEEN PAINOT Laji Erän enimmäispaino (tonneina) Erästä otettavan näytteen vähimmäispaino (grammoina) Näytteen paino liitteessä II olevan I jakson 4 kohdan A alakohdan 5–11 sarakkeessa ja liitteessä II olevan I jakson 5 kohdan A alakohdan 5 sarakkeessa tarkoitettujen lukumäärien määrittämistä varten (grammoina) 1 2 3 4 Arachis hypogaea 30 1 000 1 000 Brassica juncea 10 100 40 Brassica napus 10 200 100 Brassica nigra 10 100 40 Brassica rapa 10 200 70 Cannabis sativa 10 600 600 Carthamus tinctorius 25 900 900 Carum carvi 10 200 80 Glycine max 30 1 000 1 000 Gossypium spp. 25 1 000 1 000 Helianthus annuus 25 1 000 1 000 Linum usitatissimum 10 300 150 Papaver somniferum 10 50 10 Sinapis alba 10 400 200

Erän enimmäispaino saa ylittyä enintään 5 prosentilla.

▼B









LIITE IV

ETIKETTI

A. Ilmoitettavat tiedot

a) Perussiemenet ja varmennetut siemenet: 1. ”EY-säännöt ja -vaatimukset” 2. Varmentava viranomainen ja jäsenvaltio tai niiden lyhenteet 3. Sulkemiskuukausi ja -vuosi ilmoitetaan seuraavasti: ”suljettu …” (kuukausi ja vuosi), tai kuukausi ja vuosi, jona viimeinen virallinen näyte varmentamista varten on otettu ilmoitetaan seuraavasti: ”näyte otettu …” (kuukausi ja vuosi) 4. Erän viitenumero 5. Laji ilmaistuna ainakin kasvitieteellisellä nimellä mahdollisesti lyhennetyssä muodossa ja ilman lähteiden nimiä latinalaisin kirjaimin 6. Lajike ilmaistuna ainakin latinalaisin kirjaimin 7. Luokka 8. Tuotantomaa 9. Ilmoitettu netto- tai bruttopaino 10. Jos paino ilmoitetaan ja rakeisia torjunta-aineita, pilleröintiaineita tai muita kiinteitä lisäaineita käytetään, on ilmoitettava lisäaineen laatu sekä arvioitu puhtaiden siementen painon suhde kokonaispainoon. 11. Hybridejä tai sisäsiitoslinjoja olevien lajikkeiden osalta: — perussiemenistä, joiden hybridi tai sisäsiitoslinja on virallisesti hyväksytty neuvoston direktiivin 2002/53/EY mukaisesti: — lopulliseen lajikkeeseen viitaten tai viittaamatta tämän ainesosan virallisesti hyväksytty nimi sekä siinä tapauksessa, että hybridit tai sisäsiitoslinjat on tarkoitettu ainoastaan lopullisten lajikkeiden ainesosiksi, ilmaisu ”ainesosa”, — perussiemenistä muissa tapauksissa: — perussiemenen ainesosan nimi, joka voidaan antaa koodimuodossa lopulliseen laitteeseen viitaten, sen tehtävään (hede tai emi) viitaten tai viittaamatta, sekä ilmaisu ”ainesosa”, — varmennetuista siemenistä: — siemenen lajikkeen nimi sekä ilmaisu ”hybridi”. 12. Kun vähintään itävyys on testattu uudelleen, ilmaisu ”testattu uudelleen … (kuukausi ja vuosi)” ja uudelleen testauksesta vastuussa oleva laitos voidaan ilmoittaa. Nämä tiedot voidaan antaa viralliseen etikettiin kiinnitetyllä virallisella tarralla. Noudattaen 25 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä jäsenvaltiot voidaan yksittäisten lajien osalta vapauttaa kasvitieteellinen nimen ilmoittamisvaatimuksesta sekä vapauttaa siitä tarvittaessa määräajaksi, jos vaatimuksen täytäntöönpanon aiheuttamat haitat todetaan suuremmiksi kuin odotettavissa olevat edut siementen pitämisessä kaupan.

▼M2

aa) Lajikeseosten varmennetut siemenet: Edellä a kohdassa edellytetyt tiedot, lukuun ottamatta lajikkeen nimen sijasta käytettävää lajikeseoksen nimeä (”lajikeseos” ja sen nimi) ja lajikekohtaisesti esitettyjen eri ainesosien painon prosentuaalinen osuus ilmoitetaan; pelkkä lajikeseoksen nimen antaminen riittää, jos painon prosentuaalinen osuus on ilmoitettu pyydettäessä kirjallisesti ostajalle ja se on kirjattu virallisesti.

▼B

b) Kauppasiemenet: 1. ”EY-säännöt ja -vaatimukset” 2. ”Kauppasiemeniä (varmentamattomia lajikkeen osalta)” 3. Varmentava viranomainen ja jäsenvaltio tai niiden lyhenteet. 4. Sulkemiskuukausi ja -vuosi ilmoitetaan seuraavasti: ”suljettu …” (kuukausi ja vuosi) 5. Erän viitenumero 6. Laji ilmaistuna ainakin kasvitieteellisellä nimellä mahdollisesti lyhennetyssä muodossa ja ilman lähteiden nimiä latinalaisin kirjaimin. 7. Tuotantoalue 8. Ilmoitettu netto- tai bruttopaino 9. Jos paino ilmoitetaan ja rakeisia torjunta-aineita, pilleröintiaineita tai muita kiinteitä lisäaineita käytetään, on ilmoitettava lisäaineen laatu sekä arvioitu puhtaiden siementen painon suhde kokonaispainoon. 10. Kun vähintään itävyys on testattu uudelleen, ilmaisu ”testattu uudelleen … (kuukausi ja vuosi)” ja uudelleen testauksesta vastuussa oleva laitos voidaan ilmoittaa. Nämä tiedot voidaan antaa viralliseen etikettiin kiinnitetyllä virallisella tarralla. Noudattaen 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä voidaan jäsenvaltiot vapauttaa velvoitteesta ilmoittaa kasvitieteellinen nimi yksittäisen lajin osalta ja tarvittaessa määräajaksi, kun velvoitteen noudattamisesta johtuvien haittojen todetaan olevan suuremmat kuin odotettavissa olevat edut siementen kaupan pitämiselle.

B. Vähimmäismitat

110 mm × 67 mm.









LIITE V

LOPULLISESTI VARMENTAMATTOMILLE, TOISESSA JÄSENVALTIOSSA KORJATUILLE SIEMENILLE ANNETTAVA ETIKETTI JA ASIAKIRJA

A. Etiketissä ilmoitettavat tiedot

— viljelystarkastuksesta vastaava viranomainen ja jäsenvaltio tai niiden lyhenteet,

— laji ilmaistuna ainakin kasvitieteellisellä nimellä sen mahdollisesti lyhennetyssä muodossa ja ilman lähteiden nimiä latinalaisin kirjaimin,

— lajike ilmaistuna ainakin latinalaisin kirjaimin; ainoastaan hybridilajikkeiden ainesosiksi tarkoitettujen lajikkeiden (sisäsiitoslinjat, hybridit) osalta on lisättävä ilmaisu ”ainesosa”,

— luokka,

— hybridilajikkeiden osalta ilmaisu ”hybridi”,

— pellon tai erän viitenumero,

— ilmoitettu netto- tai bruttopaino,

— ilmaisu ”lopullisesti varmentamattomia siemeniä”.

Noudattaen 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä voidaan jäsenvaltiot vapauttaa velvoitteesta ilmoittaa kasvitieteellinen nimi yksittäisen lajin osalta ja tarvittaessa määräajaksi, kun velvoitteen noudattamisesta johtuvien haittojen todetaan olevan suuremmat kuin odotettavissa olevat edut siementen kaupan pitämiselle.

B. Etiketin väri

Etiketin on oltava harmaa.

C. Asiakirjassa ilmoitettavat tiedot

— asiakirjan antava viranomainen,

— laji ilmaistuna ainakin kasvitieteellisellä nimellä, joka voi olla lyhennetyssä muodossa ja ilman lähteiden nimiä latinalaisin kirjaimin,

— lajike ilmaistuna ainakin latinalaisin kirjaimin,

— luokka,

— kylvösiementen viitenumero ja maa tai maat, jotka ovat varmentaneet kyseiset siemenet,

— pellon tai erän viitenumero,

— aisakirjan kattaman erän tuottamiseen viljelty ala,

— korjattujen siementen määrä ja pakkausten lukumäärä,

— varmennettujen siementen osalta perussiementen jälkeisten sukupolvien lukumäärä,

— todistus siitä, että siemenet tuottavalle kasvustolle asetetut edellytykset on täytetty,

— tarvittaessa alustavan siemenanalyysin tulokset.









LIITE VI

A OSA

KUMOTTU DIREKTIIVI JA SEN MUUTOKSET

(31 artiklassa tarkoitetut)







Direktiivi 69/208/ETY (EYVL L 169, 10.7.1969, s. 3) Neuvoston direktiivi 71/162/ETY (EYVL L 87, 17.4.1971, s. 24) ainoastaan 5 artikla Neuvoston direktiivi 72/274/ETY (EYVL L 171, 29.7.1972, s. 37) ainoastaan 1 ja 2 artiklassa direktiiviin 69/208/ETY tehtyjen viittauksien osalta Neuvoston direktiivi 72/418/ETY (EYVL L 287, 26.12.1972, s. 22) ainoastaan 5 artikla Neuvoston direktiivi 73/438/ETY (EYVL L 356, 27.12.1973, s. 79) ainoastaan 5 artikla Neuvoston direktiivi 75/444/ETY (EYVL L 196, 26.7.1975, s. 6) ainoastaan 5 artikla Neuvoston direktiivi 78/55/ETY (EYVL L 16, 20.1.1978, s. 23) ainoastaan 5 artikla Komission direktiivi 78/388/ETY (EYVL L 113, 25.4.1978, s. 20) Neuvoston direktiivi 78/692/ETY (EYVL L 236, 26.8.1978, s. 13) ainoastaan 6 artikla Neuvoston direktiivi 78/1020/ETY (EYVL L 350, 14.12.1978, s. 27) ainoastaan 3 artikla Komission direktiivi 79/641/ETY (EYVL L 183, 19.7.1979, s. 13) ainoastaan 3 artikla Komission direktiivi 80/304/ETY (EYVL L 68, 14.3.1980, s. 33) Komission direktiivi 81/126/ETY (EYVL L 67, 12.3.1981, s. 36) ainoastaan 4 artikla Komission direktiivi 82/287/ETY (EYVL L 131, 13.5.1982, s. 24) ainoastaan 3 ja 4 artikla Neuvoston direktiivi 82/727/ETY (EYVL L 310, 6.11.1982, s. 21) Komission direktiivi 82/859/ETY (EYVL L 357, 18.12.1982, s. 31) Neuvoston direktiivi 86/155/ETY (EYVL L 118, 7.5.1986, s. 23) ainoastaan 4 artikla Komission direktiivi 87/120/ETY (EYVL L 49, 18.2.1987, s. 39) ainoastaan 4 artikla Komission direktiivi 87/480/ETY (EYVL L 273, 26.9.1987, s. 43) ainoastaan 2 artikla Neuvoston direktiivi 88/332/ETY (EYVL L 151, 17.6.1988, s. 82) ainoastaan 7 artikla Neuvoston direktiivi 88/380/ETY (EYVL L 187, 16.7.1988, s. 31) ainoastaan 5 artikla Neuvoston direktiivi 90/654/ETY (EYVL L 353, 17.12.1990, s. 48) ainoastaan 2 artiklassa ja liitteessä II olevan I osan 5 kohdassa direktiiviin 69/208/ETY tehtyjen viittausten osalta. Komission direktiivi 92/9/ETY (EYVL L 70, 17.3.1992, s. 25) Komission direktiivi 92/107/ETY (EYVL L 16, 25.1.1993, s. 1) Komission direktiivi 96/18/EY (EYVL L 76, 26.3.1996, s. 21) ainoastaan 2 artikla Neuvoston direktiivi 96/72/EY (EYVL L 304, 27.11.1996, s. 10) ainoastaan 1 artiklan 5 alakohta Neuvoston direktiivi 98/95/EY (EYVL L 25, 1.2.1999, s. 1) ainoastaan 5 artikla Neuvoston direktiivi 98/96/EY (EYVL L 25, 1.2.1999, s. 27) ainoastaan 5 artikla

B OSA

LUETTELO KANSALLISEN LAINSÄÄDÄNNÖN OSAKSI SAATTAMISEN MÄÄRÄAJOISTA

(31 artiklassa tarkoitetut)







Direktiivi Määräaika 69/208/ETY 1 päivä heinäkuuta 1970 (1) (2) 71/162/ETY 1 päivä heinäkuuta 1970 (5 artiklan 1, 2 ja 7 alakohta) 1 päivä heinäkuuta 1972 (5 artiklan 3 alakohta) 1 päivä heinäkuuta 1971 (muut säännökset) (1) 72/274/ETY 1 päivä heinäkuuta 1972 (1 artikla) 1 päivä tammikuuta 1973 (2 artikla) 72/418/ETY 1 päivä heinäkuuta 1973 73/438/ETY 1 päivä heinäkuuta 1973 (5 artiklan 3 alakohta) 1 päivä tammikuuta 1974 (5 artiklan 4 alakohta) 1 päivä heinäkuuta 1974 (muut säännökset) 75/444/ETY 1 päivä heinäkuuta 1975 (5 artiklan 2 alakohta) 1 päivä heinäkuuta 1977 (muut säännökset) 78/55/ETY 1 päivä heinäkuuta 1978 (5 artiklan 2 alakohta) 1 päivä heinäkuuta 1979 (muut säännökset) 78/388/ETY 1 päivä tammikuuta 1981 (1 artiklan 1 alakohta (3) ja 1 artiklan 2 alakohta (4)) 1 päivä heinäkuuta 1980 (muut säännökset) 78/692/ETY 1 päivä heinäkuuta 1977 (6 artikla) 1 päivä heinäkuuta 1979 (muut säännökset) 78/1020/ETY 1 päivä heinäkuuta 1977 79/641/ETY 1 päivä heinäkuuta 1980 80/304/ETY 1 päivä heinäkuuta 1980 81/126/ETY 1 päivä heinäkuuta 1982 82/287/ETY 1 päivä tammikuuta 1983 82/727/ETY 1 päivä heinäkuuta 1982 82/859/ETY 1 päivä heinäkuuta 1983 86/155/ETY 1 päivä maaliskuuta 1986 (4 artiklan 3, 4 ja 5 alakohta) 1 päivä heinäkuuta 1987 (muut säännökset) 87/120/ETY 1 päivä kesäkuuta 1988 87/480/ETY 1 päivä heinäkuuta 1990 88/332/ETY 88/380/ETY 1 päivä heinäkuuta 1992 (5 artiklan 10, 19, 23 ja 25 alakohta (5) ja 5 artiklan 12 alakohta) 1 päivä heinäkuuta 1990 (muut säännökset) 90/654/ETY 92/9/ETY 30 päiva kesäkuuta 1992 92/107/ETY 1 päivä heinäkuuta 1994 96/18/EY 1 päivä heinäkuuta 1996 96/72/EY 1 päivä heinäkuuta 1997 (6) 98/95/EY 1 päivä helmikuuta 2000 (oikaisu EYVL L 126, 20.5.1999, s. 23) 98/96/EY 1 päivä helmikuuta 2000 (1) Tanskan, Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta 1 päivä heinäkuuta 1973 14 artiklan 1 kohdan osalta, 1 päivä heinäkuuta 1974 perussiemeniä koskevien säännösten osalta ja muiden säännösten osalta 1 päivä heinäkuuta 1976. (2) Kreikan osalta 1 päivä tammikuuta 1986. Espanjan osalta 1 päivä maaliskuuta 1986 ja Portugalin osalta 1 päivä tammikuuta 1991. (3) Liitteessä I olevan 3 kohdan osalta. (4) Liitteessä II olevan 1 jakson 1 kohdan osalta. (5) Näiden säännösten edellyttäesssä lajin kasvitieteellisen nimen ilmoittamista etiketissä. (6) Sellaisten etikettien, joissa on lyhenne ”ETY”, jäljellä olevia varastoja saa käyttää 31 päivään joulukuuta 2001 asti.









LIITE VII

VASTAAVUUSTAULUKKO







Direktiivi 69/208/ETY Tämä direktiivi 1 artikla 1 artiklan 1 alakohta 17 artikla 1 artiklan 2 alakohta 1 a artikla 2 artiklan 1 kohdan a alakohta 2 artikla 1 kohdan A alakohta 2 artiklan 1 kohdan b alakohta 2 artiklan 1 kohdan B alakohdan a alakohta 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohta 2 artiklan 1 kohdan B alakohdan b alakohta 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohta 2 artiklan 1 kohdan B alakohdan c alakohta 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan iii alakohta 2 artiklan 1 kohdan B alakohdan d alakohta 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan iv alakohta 2 artiklan 1 kohdan B a alakohdan 1 alakohdan a alakohta 2 artiklan 1 kohdan d alakohdan 1 alakohdan i alakohta 2 artiklan 1 kohdan B a alakohdan 1 alakohdan b alakohta 2 artiklan 1 kohdan d alakohdan 1 alakohdan ii alakohta 2 artiklan 1 kohdan B a alakohdan 2 alakohdan a alakohta 2 artiklan 1 kohdan d alakohdan 2 alakohdan i alakohta 2 artiklan 1 kohdan B a alakohdan 2 alakohdan b alakohta 2 artiklan 1 kohdan d alakohdan 2 alakohdan ii alakohta 2 artiklan 1 kohdan B a alakohdan 2 alakohdan c alakohta 2 artiklan 1 kohdan d alakohdan 2 alakohdan iii alakohta 2 artiklan 1 kohdan C alakohdan a alakohta 2 artiklan 1 kohdan e alakohdan i alakohta 2 artiklan 1 kohdan C alakohdan b alakohta 2 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohta 2 artiklan 1 kohdan C alakohdan c alakohta 2 artiklan 1 kohdan e alakohdan iii alakohta 2 artiklan 1 kohdan C alakohdan d alakohta 2 artiklan 1 kohdan e alakohdan iv alakohta 2 artiklan 1 kohdan D alakohdan a alakohta 2 artiklan 1 kohdan f alakohdan i alakohta 2 artiklan 1 kohdan D alakohdan b alakohta 2 artiklan 1 kohdan f alakohdan ii alakohta 2 artiklan 1 kohdan D alakohdan c alakohta 2 artiklan 1 kohdan f alakohdan iii alakohta 2 artiklan 1 kohdan D alakohdan d alakohta 2 artiklan 1 kohdan f alakohdan iv alakohta 2 artiklan 1 kohdan E alakohdan a alakohta 2 artiklan 1 kohdan g alakohdan i alakohta 2 artiklan 1 kohdan E alakohdan b alakohta 2 artiklan 1 kohdan g alakohdan ii alakohta 2 artiklan 1 kohdan E alakohdan c alakohta 2 artiklan 1 kohdan g alakohdan iii alakohta 2 artiklan 1 kohdan E alakohdan d alakohta 2 artiklan 1 kohdan g alakohdan iv alakohta 2 artiklan 1 kohdan E a alakohdan a alakohta 2 artiklan 1 kohdan h alakohdan i alakohta 2 artiklan 1 kohdan E a alakohdan b alakohta 2 artiklan 1 kohdan h alakohdan ii alakohta 2 artiklan 1 kohdan E a alakohdan c alakohta 2 artiklan 1 kohdan h alakohdan iii alakohta 2 artiklan 1 kohdan E a alakohdan d alakohta 2 artiklan 1 kohdan h alakohdan iv alakohta 2 artiklan 1 kohdan F alakohdan a alakohta 2 artiklan 1 kohdan i alakohdan i alakohta 2 artiklan 1 kohdan F alakohdan b alakohta 2 artiklan 1 kohdan i alakohdan ii alakohta 2 artiklan 1 kohdan F alakohdan c alakohta 2 artiklan 1 kohdan i alakohdan iii alakohta 2 artiklan 1 kohdan F alakohdan d alakohta 2 artiklan 1 kohdan i alakohdan iv alakohta 2 artiklan 1 kohdan G alakohdan a alakohta 2 artiklan 1 kohdan j alakohdan i alakohta 2 artiklan 1 kohdan G alakohdan b alakohta 2 artiklan 1 kohdan j alakohdan ii alakohta 2 artiklan 1 kohdan G alakohdan c alakohta 2 artiklan 1 kohdan j alakohdan iii alakohta 2 artiklan 1 kohdan H alakohdan a alakohta 2 artiklan 1 kohdan k alakohdan i alakohta 2 artiklan 1 kohdan H alakohdan b alakohta 2 artiklan 1 kohdan k alakohdan ii alakohta 2 artiklan 1 kohdan H alakohdan c alakohta 2 artiklan 1 kohdan k alakohdan iii alakohta 2 artiklan 1 a kohta 2 artiklan 2 kohta 2 artiklan 1 b kohta 2 artiklan 3 kohta 2 artiklan 2 kohdan a alakohta — 2 artiklan 2 kohdan b alakohta 2 artiklan 4 kohdan a alakohta 2 artiklan 2 kohdan c alakohta — 2 artiklan 2 kohdan d alakohta 2 artiklan 4 kohdan b alakohta 2 artiklan 3 kohdan i alakohdan a alakohta 2 artiklan 5 kohdan a alakohdan i alakohta 2 artiklan 3 kohdan i alakohdan b alakohta 2 artiklan 5 kohdan a alakohdan ii alakohta 2 artiklan 3 kohdan i alakohdan c alakohta 2 artiklan 5 kohdan a alakohdan iii alakohta 2 artiklan 3 kohdan i alakohdan d alakohta 2 artiklan 5 kohdan a alakohdan iv alakohta 2 artiklan 3 kohdan ii alakohta 2 artiklan 5 kohdan b alakohta 2 artiklan 3 kohdan iii alakohta 2 artiklan 5 kohdan c alakohta 2 artiklan 3 kohdan iv alakohta 2 artiklan 5 kohdan d alakohta 2 artiklan 3 kohdan v alakohta 2 artiklan 5 kohdan toinen alakohta 2 artiklan 4 kohta 2 artiklan 6 kohta 3 artikla 3 artikla 3 a artikla 4 artikla 4 artikla 5 artikla 4 a artikla 6 artikla 5 artikla 7 artikla 6 artikla 8 artikla 7 artikla 9 artikla 8 artikla 10 artikla 9 artikla 11 artikla 10 artikla 12 artikla 11 artikla 13 artikla 11 a artikla 14 artikla 12 artikla 15 artikla 12 a artikla 16 artikla 13 artikla 17 artikla 14 artikla 18 artikla 14 a artikla 19 artikla 15 artiklan 1 kohdan a alakohta 20 artiklan a alakohta 15 artiklan 1 kohdan b alakohta 20 artiklan b alakohta 16 artikla 21 artikla 18 artikla 22 artikla 19 artikla 23 artikla 20 a artikla 24 artikla 20 artikla 25 artikla 21 artikla 26 artikla 21 a artiklan 1 kohta 27 artiklan 1 kohta 21 a artiklan 2 kohdan i alakohta 27 artiklan 2 kohdan a alakohta 21 a artiklan 2 kohdan ii alakohta 27 a artiklan 2 kohdan b alakohta 22 artikla 28 artikla — 29 artikla (1) — 30 artikla (2) — 31 artikla — 32 artikla — 33 artikla LIITE I LIITE I LIITTEESSÄ II olevan I osan 1 kohta LIITTEESSÄ II olevan I osan 1 kohta LIITTEESSÄ II olevan I osan 1 a kohta LIITTEESSÄ II olevan I osan 2 kohta LIITTEESSÄ II olevan I osan 2 kohta LIITTEESSÄ II olevan I osan 3 kohta LIITTEESSÄ II olevan I osan 3 kohta LIITTEESSÄ II olevan I osan 4 kohta LIITTEESSÄ II oleva II osa LIITTEESSÄ II oleva II osa LIITE III LIITE III LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 1 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 1 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 2 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 2 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 3 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 3 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 4 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 4 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 5 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 5 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 6 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 6 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 7 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 7 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 8 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 8 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 9 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 9 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 10 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 10 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 10 a alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 11 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 11 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan a kohdan 12 alakohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan b kohta LIITTEESSÄ IV olevan A osan b kohta LIITTEESSÄ IV oleva B osa LIITTEESSÄ IV oleva B osa LIITE V LIITE V — LIITE VI — LIITE VII (1) 98/95/EY 9 artiklan 2 kohta ja 98/96/EY 8 artiklan 2 kohta. (2) 98/96/EY, 9 artikla.