02016R0369 — FI — 01.02.2020 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B NEUVOSTON ASETUS (EU) 2016/369, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2016, hätätilanteen tuen antamisesta unionin sisällä (EUVL L 070 16.3.2016, s. 1)

Muutettu:









▼B

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2016/369,

annettu 15 päivänä maaliskuuta 2016,

hätätilanteen tuen antamisesta unionin sisällä







1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1. Tässä asetuksessa säädetään puitteista, joissa unionin hätätilanteen tukea voidaan myöntää taloudellisen tilanteen kannalta asianmukaisilla toimenpiteillä käynnissä olevan tai mahdollisen luonnonkatastrofin tai ihmisen aiheuttaman katastrofin yhteydessä. Hätätilanteen tukea voidaan antaa vain siinä tapauksessa, että katastrofin poikkeuksellinen laajuus ja vaikutus johtaa vakaviin ja laajoihin humanitaarisiin seurauksiin yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa ja vain poikkeuksellisissa oloissa, joissa mitkään muut jäsenvaltioiden tai unionin käytettävissä olevat välineet eivät ole riittäviä.

2. Tämän asetuksen mukaisesti annettavalla hätätilanteen tuella on tuettava katastrofin koetteleman jäsenvaltion toimia ja täydennettävä niitä. Sitä varten on varmistettava, että katastrofin koetteleman jäsenvaltion kanssa tehdään läheistä yhteistyötä ja sen kanssa neuvotellaan tiiviisti.

2 artikla

Hätätilanteen tuen käyttöönotto

1. Neuvosto tekee komission ehdotuksen pohjalta päätöksen tämän asetuksen mukaisen hätätilanteen tuen käyttöönotosta käynnissä olevan tai mahdollisen katastrofin johdosta ja määrittää tarvittaessa käyttöönoton keston.

2. Neuvosto tarkastelee 1 kohdassa tarkoitettua komission ehdotusta välittömästi ja päättää tilanteen kiireellisyyden mukaan hätätilanteen tuen käyttöönotosta.

▼M1

3 artikla

Tukikelpoiset toimet

1. Tämän asetuksen nojalla myönnettävä hätätilanteen tuki muodostuu tarpeisiin perustuvista hätätoimista, joilla täydennetään katastrofin koettelemien jäsenvaltioiden toimia ihmishenkien suojelemiseksi, ihmisten kärsimyksen ehkäisemiseksi ja lievittämiseksi sekä ihmisarvon ylläpitämiseksi silloin, kun se on 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun katastrofin vuoksi tarpeen. Hätätilanteen tukea voidaan myöntää myös katastrofin jälkeisiin tarpeisiin vastaamiseksi tai katastrofin uusiutumisen estämiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua käyttöönottoaikaa.

2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun hätätilanteen tukeen voi kuulua mitä tahansa humanitaarisen avun toimia, jotka voisivat asetuksen (EY) N:o 1257/96 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti saada unionin rahoitusta, ja niihin voi näin ollen sisältyä apua ja tarvittaessa suojelutoimia ihmishenkien pelastamiseksi ja suojelemiseksi katastrofien yhteydessä tai välittömästi niiden jälkeen. Tukea voidaan käyttää myös muiden sellaisten kustannusten rahoittamiseen, jotka liittyvät suoraan tämän asetuksen nojalla myönnetyn hätätilanteen tuen täytäntöönpanoon. Hätätilanteen tukea voidaan käyttää erityisesti liitteessä vahvistettujen toimien rahoittamiseen.

3. Tämän asetuksen mukaisen hätätilanteen tuen myöntämisessä ja täytäntöönpanossa on noudatettava humanitaarisia perusperiaatteita eli humaanisuutta, puolueettomuutta, tasapuolisuutta ja riippumattomuutta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 kohdan soveltamista.

4. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut toimet toteuttaa komissio tai komission valitsemat kumppaniorganisaatiot. Komissio voi erityisesti valita kumppaniorganisaatioiksi kansalaisjärjestöjä, jäsenvaltioiden erityisyksikköjä, kansallisia viranomaisia ja muita julkisia elimiä, kansainvälisiä organisaatioita ja niiden virastoja sekä, jos se on toimen toteuttamisen kannalta tarkoituksenmukaista ja tarpeen, muita organisaatioita ja yhteisöjä, joilla on vaadittava asiantuntemus tai jotka toimivat aktiivisesti katastrofiapuun liittyvillä aloilla, kuten yksityisiä palveluntarjoajia, laitevalmistajia sekä tutkijoita ja tutkimuslaitoksia. Komissio toimii tätä varten tiiviissä yhteistyössä katastrofin koetteleman jäsenvaltion kanssa.

4 artikla

Rahoitustuen muodot ja täytäntöönpanomenettelyt

1. Komissio noudattaa unionin rahoitustuen täytäntöönpanossa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) 2018/1046 ( 1 ). Unionin rahoitus tämän asetuksen mukaisiin tukitoimiin toteutetaan noudattaen mainitun asetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua suoraa hallinnointia tai 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua välillistä hallinnointia.

2. Tämän asetuksen mukainen hätätilanteen tuki rahoitetaan unionin yleisestä talousarviosta ja rahoitusosuuksilla, joita jäsenvaltiot sekä muut julkiset tai yksityiset avunantajat voivat antaa asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuina ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina.

3. Komissio voi myöntää unionin rahoitusta tämän asetuksen mukaisiin suoraan hallinnoitaviin tukitoimiin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 195 artiklan mukaisesti ilman ehdotuspyyntöä. Komissio voi tätä varten tehdä kumppanuutta koskevia puitesopimuksia tai hyödyntää asetuksen (EY) N:o 1257/96 nojalla tehtyjä voimassa olevia kumppanuutta koskevia puitesopimuksia.

4. Kun komissio toteuttaa hätätilanteen tukioperaatioita kansalaisjärjestöjen kautta, rahoitusvalmiuksia ja toiminnallisia valmiuksia koskevien kriteereiden katsotaan täyttyvän, jos kyseisen järjestön ja komission välillä on voimassa asetuksen (EY) N:o 1257/96 nojalla tehty kumppanuutta koskeva puitesopimus.

5. Tämän asetuksen mukaista hätätilanteen tukea voidaan myöntää missä tahansa seuraavista muodoista:

a) asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 165 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden kanssa tehtävät yhteishankinnat, joilla jäsenvaltiot voivat ostaa, vuokrata tai liisata yhteisesti hankitun kapasiteetin kokonaisuudessaan;

b) komission jäsenvaltioiden puolesta tekemät hankinnat, jotka perustuvat komission ja jäsenvaltioiden väliseen sopimukseen;

c) komission tukkuostajana ja -myyjänä suorittama hankinta siten, että komissio ostaa ja varastoi ja sitten jälleenmyy tai lahjoittaa tavaroita ja palveluja, mukaan lukien vuokrattavat tavarat ja palvelut, jäsenvaltioille tai komission valitsemille kumppaniorganisaatioille.

6. Edellä 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa hankintamenettelyssä hankintasopimukset tekee jompikumpi seuraavista:

a) komissio, jolloin palvelut tai tavarat toimitetaan jäsenvaltioille tai komission valitsemille kumppaniorganisaatioille;

b) osallistuvat jäsenvaltiot, jolloin ne ostavat, vuokraavat tai liisaavat suoraan komission niitä varten hankkiman kapasiteetin.

7. Edellä 5 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuissa hankintamenettelyissä komissio noudattaa omissa hankinnoissaan asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 vahvistettuja sääntöjä.

▼B

5 artikla

Tukikelpoiset kustannukset

▼M1

1. Unionin rahoituksella voidaan kattaa kaikki suorat kustannukset, jotka ovat tarpeen 3 artiklassa säädettyjen tukikelpoisten toimien toteuttamiseksi, mukaan lukien kyseisten toimien mukaisten tavaroiden ja palvelujen osto, valmistelu, keruu, kuljetus, varastointi ja jakelu, sekä sellaisten toimien tai hankkeiden investointikustannukset, jotka liittyvät suoraan tämän asetuksen mukaisesti käyttöön otetun hätätilanteen tuen tavoitteiden saavuttamiseen.

2. Myös kumppaniorganisaatioiden välilliset kustannukset voidaan kattaa asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti.

▼B

3. Unionin rahoituksella voidaan kattaa myös sellaisia valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin liittyviä kustannuksia, joita tämän asetuksen nojalla annettavan hätätilanteen tuen hallinnoiminen edellyttää.

4. Unionin rahoitus tämän asetuksen mukaisiin hätätilan tukitoimiin voi kattaa enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

5. Kumppaniorganisaatiolle ennen rahoitushakemuksen jättämistä aiheutuneet kustannukset voivat olla oikeutettuja unionin rahoitukseen.

6 artikla

Unionin toimien täydentävyys ja johdonmukaisuus

Muiden unionin välineiden kanssa, erityisesti niiden, joista voidaan tarjota jossakin muodossa hätäapua tai tukea, kuten asetuksen (EY) N:o 2012/2002, päätöksen N:o 1313/2013/EU, asetuksen (EY) N:o 1257/96, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 233/2014 ( 2 ), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 513/2014 ( 3 ), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 514/2014 ( 4 ), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 515/2014 ( 5 ) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 ( 6 ), pyritään yhteisvaikutukseen ja täydentävyyteen.

7 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.

2. Komissiolla tai sen edustajilla ja tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikan päällä suoritettavia tarkastuksia.

3. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 ( 7 ) ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 ( 8 ) olevien säännösten ja niissä säädettyjen menettelyjen mukaisesti suorittaa tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko tämän asetuksen mukaisesti rahoitettuun avustussopimukseen tai -päätökseen taikka sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.

4. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuviin sopimuksiin ja avustussopimuksiin sekä kansainvälisten järjestöjen ja jäsenvaltioiden erikoisyksikköjen kanssa tehtäviin sopimuksiin on sisällytettävä määräykset, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.

8 artikla

Seuranta ja arviointi

1. Tämän asetuksen mukaista rahoitustukea saavia toimia seurataan säännöllisesti. Komissio esittää viimeistään 12 kuukauden kuluttua 2 artiklan mukaisesta hätätilanteen tuen käyttöönotosta tiettyä tilannetta varten neuvostolle kertomuksen ja tarvittaessa ehdotuksia tuen päättämiseksi.

2. Komissio esittää viimeistään 17 päivänä maaliskuuta 2019 neuvostolle arvion tämän asetuksen toimivuudesta ja ehdotuksia tämän asetuksen tulevaisuuden suhteen sekä tarvittaessa ehdotukset asetukseen tehtävistä muutoksista tai sen kumoamisesta.

9 artikla

Voimaantulo ja tuen käyttöönotto

1. Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2. Neuvosto päättää ottaa käyttöön tämän asetuksen mukaisen hätätilanteen tuen unioniin suuntaavien pakolaisten ja muuttajien virran vuoksi asetuksen voimaantulopäivästä alkaen kolmen vuoden ajaksi.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

▼M1









LIITE

Tukikelpoiset toimet

Vaikutuksiltaan laajojen pandemioiden yhteydessä voidaan rahoittaa seuraavia toimia:

a) terveydenhuoltohenkilöstön väliaikainen vahvistaminen, terveydenhuollon ammattihenkilöiden vaihto, ulkomaisten potilaiden vastaanottaminen tai muunlainen keskinäinen tuki;

b) tilapäisten terveydenhuoltopalvelujen käyttöönotto ja olemassa olevien terveydenhuoltopalvelujen tilapäinen laajentaminen, jotta voidaan vähentää olemassa oleviin rakenteisiin kohdistuvaa painetta ja lisätä terveydenhuollon kokonaiskapasiteettia;

c) toimet, joilla tuetaan lääketieteellisten testien laajamittaisen soveltamisen hallinnointia ja laaditaan tarvittavat tieteelliset testausstrategiat ja -protokollat;

d) väliaikaisten karanteenitilojen perustaminen ja muut asianmukaiset toimenpiteet unionin rajoilla;

e) lääkintätarvikkeiden kehittäminen, tuotanto tai ostaminen ja jakelu;

f) edellä e alakohdassa tarkoitettujen lääkintätarvikkeiden tuotantokapasiteetin lisääminen ja muuntaminen tarjonnan puutteiden korjaamiseksi;

g) edellä e alakohdassa tarkoitettujen lääkintätarvikkeiden varastojen ylläpito ja hävittäminen;

h) toimet, joilla tuetaan tarvittavia toimia e alakohdassa tarkoitettujen lääkintätarvikkeiden käyttöä koskevan hyväksynnän saamiseksi tarvittaessa;

i) toimet asianmukaisten menetelmien kehittämiseksi, jotta voidaan seurata pandemian kehittymistä ja sen torjumiseksi toteutettujen toimenpiteiden tuloksia;

j) mahdollisia hoitomuotoja tai diagnostiikkaa koskevien tapauskohtaisten kliinisten tutkimusten järjestäminen unionin tasolla sovittujen tutkimusstandardien mukaisesti;

k) lääkintätarvikkeiden tieteellinen validointi, mukaan lukien mahdolliset uudet testausmenetelmät.

Edellä esitetty luettelo ei ole tyhjentävä.