1987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 25 päivänä kesäkuuta 1987,
yksinkertaisia paineastioita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta
(87/404/ETY)
(EYVL L 220, 8.8.1987, s. 48)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston direktiivi 90/488/ETY, annettu 17 päivänä syyskuuta 1990 L 270 25 2.10.1990
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 25 päivänä kesäkuuta 1987,
yksinkertaisia paineastioita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
yhdenmukaistamisesta
(87/404/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),
sekä katsoo, että
jäsenvaltiot ovat vastuussa ihmisten ja kotieläinten turvallisuuden sekä
omaisuuden suojelun varmistamisesta alueellaan yksinkertaistenpaineastioiden murtumisen tai vuodon aiheuttaman vaaran osalta,
kussakin jäsenvaltiossa velvoittavissa säännöksissä määritetään erityi-
sesti yksinkertaisilta paineastioilta vaadittavasta turvallisuuden tasostamäärittelemällä suunnittelun ja käytön ominaispiirteet, asennus- jakäyttöehdot sekä tarkastusmenettelyt ennen markkinoille saattamista ja
sen jälkeen; nämä velvoittavat säännökset eivät välttämättä johda erilai-
seen turvallisuuden tasoon eri jäsenvaltioissa, mutta niiden erotaiheuttavat kaupan esteitä yhteisössä,
edellä tarkoitettua turvallisuutta varmistavat kansalliset säännökset on
yhdenmukaistettava yksinkertaisten paineastioiden vapaan liikkuvuudentakaamiseksi alentamatta nykyistä ja perusteltua suojelun tasoa jäsen-
valtioissa,
yhteisön nykyisessä lainsäädännössä säädetään, että huolimatta yhdestä
yhteisön perussäännöistä eli tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta, kansal-listen säännösten erilaisuudesta johtuvat yhteisön sisäisen liikkuvuudenesteet tuotteiden markkinoille saattamisessa on hyväksyttävä, jos nämäsäännökset voidaan katsoa tarpeellisiksi olennaisten vaatimusten täytty-misen kannalta; säännösten yhdenmukaistaminen tässä tapauksessa on
sen vuoksi rajattava säännöksiin, jotka ovat tarpeen yksinkertaisia
paineastioita koskevien olennaisten turvallisuusvaatimusten täyttämi-seksi; näiden vaatimusten on olennaisuutensa vuoksi korvattavavastaavat kansalliset vaatimukset,
tässä direktiivissä on sen vuoksi vain velvoittavia ja olennaisia vaati-
muksia; tarvitaan yhdenmukaistettuja eurooppalaisia standardeja, jotka
koskevat erityisesti yksinkertaisten paineastioiden suunnittelua, käyttöä
ja asennusta, jotta olisi helpompi todistaa olennaisten vaatimustenmukaisuus, niin että näiden standardien mukaisten tuotteiden voidaanolettaa vastaavan turvallisuusvaatimuksia; nämä yhdenmukaistetut eu-rooppalaiset standardit ovat yksityisten toimielinten laatimia ja niidenon pysyttävä muuna kuin velvoittavina; tätä tarkoitusta varten Euroo-
pan standardointikomitea (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan
standardointikomitea (CENELEC) tunnustetaan toimivaltaisiksi toimie-limiksi vahvistamaan yhdenmukaistettuja standardeja 13 päivänämarraskuuta 1984 allekirjoitettujen komission ja näiden kahden toimie-limen välisestä yhteistyöstä annettujen yleisten suuntaviivojen
mukaisesti; tässä direktiivissä yhdenmukaistetulla standardilla tarkoite-
taan teknistä eritelmää (eurooppalaista standardia taiyhdenmukaistamisasiakirjaa), jonka toinen tai molemmat mainituistatoimielimistä on vahvistanut komission toimeksiannosta teknisiä stan-dardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessanoudatettavasta menettelystä 24 päivänä maaliskuuta 1983 annetun1987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o C 89, 15.4.1986, s. 2
(2) EYVL N:o C 190, 20.7.1987
(3) EYVL N:o C 328, 22.12.1986, s. 20
▼B
neuvoston direktiivin 83/189/ETY(1) ja edellä tarkoitettujen yleisten
suuntaviivojen mukaisesti,
asiaa koskevien teknisten vaatimusten noudattamisen tarkastaminen on
tarpeen käyttäjien ja ulkopuolisten henkilöiden suojelemiseksi tehok-
kaasti; nykyiset tarkastusmenettelyt vaihetelevat jäsenvaltioittain;
moninkertaisten tarkastusten välttämiseksi, jotka ovat tosiasiallisestipaineastioiden vapaan liikkuvuuden esteitä, olisi tehtävä järjestelyjäjäsenvaltioiden kesken tarkastusmenettelyjen vastavuoroisesta tunnusta-misesta; tarkastusmenettelyjen vastavuoroisen tunnustamisen
helpottamiseksi olisi säädettävä yhdenmukaiset yhteisön menettelyt ja
yhdenmukaistettava arviointiperusteet vastuullisten tarkastuslaitostennimeämiseksi testien tekemistä, valvontaa ja tarkastusta varten, ja
EY-merkki yksinkertaisessa paineastiassa osoittaa paineastian täyttävän
tämän direktiivin säännökset ja sen vuoksi paineastian maahantuonninja käyttöönoton yhteydessä on tarpeetonta toistaa jo suoritettuja tarkas-tuksia; siitä huolimatta yksinkertainen paineastia voi olla vaaraksi
turvallisuudelle; sen vuoksi olisi säädettävä menettelystä tämän vaaran
vähentämiseksi,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN;
I LUKU
1 artikla
Soveltamisala, markkinoille saattaminen ja vapaa liikkuvuus
1. Tätä direktiiviä sovelletaan sarjatuotantona valmistettaviin yksin-
kertaisiin paineastioihin.
2. Tässä direktiivissä ’yksinkertaisella paineastialla’ tarkoitetaan
ilmaa tai typpeä sisältävää hitsaamalla valmistettua painesäiliötä, jonkasuurin sallittu käyttöpaine on yli 0,5 baaria ja jota ei lämmitetä liekillä.
Lisäksi:
— paineen kuormittamattomat osat on oltava valmistettu seostamatto-
masta teräksestä, seostamattomasta alumiinista tai
vanhenemattomasta alumiiniseoksesta;
— painesäiliö on oltava tehty
— lieriömäisestä osasta ja ulospäin kuperista tai suorista päädyistä,
joilla on sama pyörähdyssymmetria-akseli kuin lieriömäiselläosalla, tai
— kahdesta kuperasta päädystä, joilla on sama pyörähdyssymme-
tria-akseli;
— painesäiliön suurin sallittu käyttöpaine saa olla enintään 30 baaria ja
paineen ja tilavuuden lukuarvojen tulo saa olla enintään 10 000baarilitraa;
— alin käyttölämpötila ei saa olla alle −50 ºC ja korkein käyttölämpö-
tila saa olla enintään +300 ºC teräksestä ja +100 ºC alumiinista taialumiiniseoksesta valmistetulla painesäiliöllä.
3. Tätä direktiiviä ei sovelleta seuraaviin:
— erityisesti ydinvoimakäyttöön suunnitellut paineastiat, joiden vaur-
ioituessa voi syntyä radioaktiivinen päästö;
— erityisesti laivoihin tai lentokoneisiin asennettavat tai niiden
voimanlähteisiin liittyvät paineastiat;
— sammuttimet.
2 artikla
1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen
varmistamiseksi, että 1 artiklassa tarkoitettuja painesäiliöitä, jäljempänä’painesäiliöt’, voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön vain, jos1987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 3
(1) EYVL N:o L 109, 26.4.1983, s. 8
▼B
ne eivät oikein asennettuina, huollettuina ja käyttötarkoituksensa
mukaisesti käytettyinä vaaranna omaisuutta tai ihmisten ja kotieläintenturvallisuutta.
2. Tämän direktiivin säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioiden oikeu-
teen perustamissopimusta huolellisesti noudattaen määritellävaatimuksia, jotka ne katsovat tarpeellisiksi työntekijöiden suojelunkannalta, jos painesäiliöihin ei tehdä tämän direktiivin vastaisia
muutoksia.
3 artikla
1. Painesäiliöiden, joiden suurimman sallitun käyttöpaineen ja tila-
vuuden lukuarvojen tulo on yli 50 baarilitraa, on täytettävä liitteessä Ivahvistetut turvallisuusvaatimukset.
2. Painesäiliöt, joiden suurimman sallitun käyttöpaineen ja tila-
vuuden lukuarvojen tulo on enintään 50 baarilitraa, on valmistettavahyvää konepajakäytäntöä noudattaen jossakin jäsenvaltiossa ja ne onmerkittävä liitteessä II olevan 1 kohdan mukaisella tavalla, kuitenkinilman 16 artiklassa tarkoitettua EY-merkkiä.
4 artikla
Jäsenvaltiot eivät saa estää alueellaan tämän direktiivin vaatimukset
täyttävien painesäiliöiden markkinoille saattamista tai käyttöönottoa.
5 artikla
1. Jäsenvaltioiden on katsottava niiden painesäiliöiden täyttävän 3
artiklassa tarkoitetut olennaiset turvallisuusvaatimukset, joissa on EY-merkki osoittamassa, että ne vastaavat asiaa koskevia kansallisiksi stan-dardeiksi otettuja yhdenmukaistettuja standardeja, joiden viitenumeroton julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä . Jäsenvaltioiden
on julkaistava näiden kansallisten standardien viitenumerot.
2. Jäsenvaltioiden on katsottava niiden painesäiliöiden, joihin
valmistaja ei ole soveltanut tai on soveltanut vain osittain 1 kohdassatarkoitettuja standardeja, täyttävän 3 artiklan mukaiset olennaiset vaati-mukset, jos niihin on ETY-tyyppitarkastus-todistuksen saamisen
jälkeen kiinnitetty EY-merkki osoittamaan, että ne vastaavat hyväk-
syttyä mallia.
6 artikla
1. Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, etteivät 5 artiklan 1 kohdassa
tarkoitetut yhdenmukaistetut standardit täysin vastaa 3 artiklassa tarkoi-
tettuja olennaisia vaatimuksia, komissio tai jäsenvaltio, jota asia
koskee, saattaa asian direktiivin 83/189/ETY nojalla perustetunpysyvän komitean, jäljempänä ′komitea ′, käsiteltäväksi sekä ilmoittaa
syyt menettelyyn. Komitea antaa lausuntonsa viipymättä.
Komitean lausunnon perusteella komissio ilmoittaa jäsenvaltioille, onko
tarpeen poistaa kyseiset standardit 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista
julkaisuista.
7 artikla
1. Jos jäsenvaltio toteaa, että käyttötarkoituksensa mukaisesti
käytetyt painesäiliöt, joissa on EY-merkki, saattavat vaarantaa ihmisten
tai kotieläinten turvallisuuden taikka omaisuutta, sen on toteutettavakaikki tarvittavat toimenpiteet poistaakseen sellaiset tuotteet markki-noilta, kieltääkseen tai rajoittaakseen niiden markkinoille saattamista.
Jäsenvaltion on ilmoitettava välittömästi komissiolle sellaisesta toimen-
piteestä sekä ilmoitettava päätöksensä perustelut ja erityisesti se, onko
vaatimustenmukaisuuden puuttumisen syynä:
a) edellä 3 artiklassa tarkoitettujen olennaisten vaatimusten täyttämättä
jättäminen, jos painesäiliö ei ole 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujenstandardien mukainen;1987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 4
▼B
b) edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen standardien virheellinen
noudattaminen;
c) edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen standardien puutteelli-
suus.
2. Komissio neuvottelee asianomaisten osapuolten kanssa niin pian
kuin mahdollista. Jos komissio neuvottelujen päätyttyä katsoo, että 1kohdassa tarkoitettu toimenpide on perusteltu, se ilmoittaa tästävälittömästi toimenpiteeseen ryhtyneelle jäsenvaltiolle sekä muillejäsenvaltioille. Jos 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen katsotaan johtuvanstandardien puutteellisuudesta ja jos toimenpiteeseen ryhtynyt jäsen-
valtio aikoo pitää kyseiset standardit voimassa, komissio saattaa
asianomaisten osapuolten kanssa neuvoteltuaan asian komiteankäsiteltäväksi kahden kuukauden kuluessa ja ryhtyy 6 artiklassa tarkoi-tettuun menettelyyn.
3. Jos painesäiliössä, joka ei ole vaatimustenmukainen, on EY-
merkki, toimivaltaisen jäsenvaltion on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpi-
teisiin merkin kiinnittänyttä vastaan ja ilmoitettava ilmoitettava tästäkomissiolle sekä muille jäsenvaltioille.
4. Komissio huolehtii, että jäsenvaltioille ilmoitetaan tämän menet-
telyn edistymisestä ja lopputuloksesta.
II LUKU
Varmentamismenettelyt
8 artikla
1. Ennen valmistuksen aloitusta niiden painesäiliöiden osalta, joiden
suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden tulo on yli 50 baarili-traa ja joiden valmistuksessa:
a) noudatetaan 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja standardeja, valmis-
taja tai valmistajan edustaja, jolla on toimipaikka yhteisössä, voi
valita seuraavat menettelyt:
— ilmoittaa 9 artiklassa tarkoitetulle hyväksytylle tarkastuslaitok-
selle, joka tarkastettuaan liitteessä II olevan 3 kohdan mukaisenrakenne- ja valmistussuunnitelman antaa vastaavuustodistuksensiitä, että suunnitelma täyttää vaatimukset;
— jättää prototyyppisäiliön 10 artiklassa tarkoitettuun EY-tyyppitar-
kastukseen;
b) ei noudateta tai noudatetaan vain osittain 5 artiklan 1 kohdassa
tarkoitettuja standardeja, on valmistajan tai valmistajan edustajan,jolla on toimipaikka yhteisössä, toimitettava prototyyppisäiliö 10
artiklassa tarkoitettuun EY-tyyppitarkastukseen.
2. Painesäiliöille, jotka valmistetaan 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitet-
tujen standardien tai hyväksytyn prototyypin mukaisesti, on ennenniiden markkinoille saattamista:
a) tehtävä 11 artiklassa tarkoitettu EY-tarkastus, jos suurimman sallitun
käyttöpaineen ja tilavuuden tulo on yli 3000 baarilitraa;
b) valmistajan valinnan mukaan, jos suurimman sallitun käyttöpaineen
ja tilavuuden tulo on enintään 3000 baarilitraa, mutta yli 50 baarili-traa:
— hankittava 12 artiklassa tarkoitettu EY-vaatimustenmukaisuusva-
kuutus,
— tai tehtävä 11 artiklassa tarkoitettu EY-tarkastus.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin varmentamismenettelyihin
liittyvät pöytäkirjat ja kirjeenvaihto on laadittava sen jäsenvaltion viral-
lisella kielellä, jossa hyväksytty tarkastuslaitos toimii tai muulla
kyseisen tarkastuslaitoksen hyväksymällä kielellä.
9artikla
1. Jokaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsen-
valtioille ne hyväksytyt tarkastuslaitokset, jotka ovat vastuussa 81987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 5
▼B
artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen varmentamismenettelyjen suorit-
tamisesta. Komissio julkaisee tiedoksi luettelon näistätarkastuslaitoksista ja niille antamistaan tunnusnumeroista Euroopan
yhteisöjen virallisessa lehdessä sekä varmistaa, että luetteloa pidetään
ajan tasalla.
2. Liitteessä III vahvistetaan vähimmäisvaatimukset, joita jäsenval-
tioiden on tarkastuslaitoksia hyväksyessään noudatettava.
3. Jos jäsenvaltio toteaa, että tarkastuslaitos, jonka se on hyväksynyt,
ei enää täytä liitteessä III vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia, sen onperuutettava hyväksyminen. Sen on viipymättä ilmoitettava tästäkomissiolle ja muille jäsenvaltioille.
EY-tyyppitarkastus
10 artikla
1. EY-tyyppitarkastus on menettely, jolla hyväksytty tarkastuslaitos
toteaa ja varmentaa, että prototyyppisäiliö täyttää tämän direktiivin
sitä koskevat säännökset.
2. Valmistajan tai valmistajan edustajan on tehtävä prototyyppisäi-
liöstä tai painesäiliöryhmää edustavasta prototyyppisäiliöstä EY-tyyppitarkastusta koskeva hakemus yhdelle hyväksytylle tarkastuslai-tokselle. Valmistajan edustajan on oltava sijoittautuneena yhteisössä.
Hakemuksessa on oltava:
— valmistajan tai valmistajan edustajan nimi ja osoite sekä paineast-
ioiden valmistuspaikka;
— liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitettu rakenne- ja valmistus-
suunnitelma.
Hakemuksen mukana on toimitettava suunniteltua tuotantoa edustava
painesäiliö.
3. Hyväksytyn tarkastuslaitoksen on suoritettava EY-tyyppitarkastus
jäljempänä kuvatulla tavalla.
Vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi sen on tutkittava sekä
rakenne- ja valmistussuunnitelma että prototyyppisäiliö.
Painesäiliön tarkastuksessa tarkastuslaitoksen on:
a) todennettava, että paineastia on valmistettu rakenne- ja valmistus-
suunnitelman mukaisesti ja että sitä voidaan turvallisesti käyttääsuunnitelluissa käyttöolosuhteissa;
b) tehtävä tarvittavat tarkastukset ja testit sen tarkastamiseksi, että
paineastia täyttää sitä koskevat olennaiset vaatimukset.
4. Jos prototyyppisäiliö täyttää sitä koskevat säännökset, tarkastus-
laitoksen on laadittava EY-tyyppitarkastustodistus, joka toimitetaan
hakijalle. Todistuksessa on esitettävä tarkastuksen tulokset, ilmoitettava
sen antamiseen mahdollisesti liittyvät ehdot ja siihen on liitettävähyväksytyn prototyyppisäiliön tunnistamiseksi tarvittavat kuvaukset japiirrokset.
Komissio, muut hyväksytyt tarkastuslaitokset ja jäsenvaltiot voivat
saada jäljennöksen todistuksesta sekä perustellusta pyynnöstä rakenne-ja valmistussuunnitelmasta sekä suoritettuja tarkastuksia ja testejäkoskevista kertomuksista.
5. Tarkastuslaitoksen, joka kieltäytyy antamasta EY-tyyppitarkastus-
todistusta, on ilmoitettava tästä muille tarkastuslaitoksille.Tarkastuslaitoksen, joka peruuttaa EY-tyyppitarkastustodistuksen, onilmoitettava siitä jäsenvaltiolle, joka tarkastuslaitoksen hyväksyi.Jälkimmäisen on ilmoitettava tästä muille jäsenvaltioille ja komissiollesekä perusteltava päätöksensä.1987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 6
▼B
EY-tarkastus
11 artikla
1. EY-tarkastuksen tarkoituksena on tarkastaa ja varmentaa, että
sarjavalmistetut painesäiliöt ovat 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujenstandardien tai hyväksytyn prototyypin mukaisia. Hyväksytty tarkastus-laitos tekee tarkastuksen jäljempänä annettujen säännösten mukaisesti.Kyseisen tarkastuslaitoksen on annettava EY-tarkastustodistus ja kiinni-
tettävä 16 artiklassa säädetty vaatimustenmukaisuusmerkki.
2. Tarkastus tehdään painesäiliöerälle, jonka valmistaja tai valmis-
tajan edustaja, joka on sijoittautunut yhteisöön, toimittaa. Erään onliitettävä 10 artiklassa tarkoitettu EY-tyyppitarkastustodistus tai liit-teessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitettu rakenne- ja
valmistussuunnitelma, jos painesäiliötä ei valmisteta hyväksytyn proto-
tyypin mukaisesti. Jälkimmäisessä tapauksessa hyväksytyntarkastuslaitoksen on ennen EY-tarkastusta tarkastettava suunnitelmavarmistuakseen sen vaatimustenmukaisuudesta.
3. Painesäiliöerän tarkastuksessa tarkastuslaitoksen on varmistettava,
että painesäiliöt on valmistettu ja tarkastettu rakenne- ja valmistussuun-
nitelman mukaisesti sekä tehtävä nestepainekoe tai vastaavantehoinenkaasupainekoe jokaiselle erän painesäiliölle sen eheyden tarkastami-seksi paineella 1,5 kertaa suurin sallittu käyttöpaine. Kokeenturvajärjestelyjen hyväksymiseksi tehdään ennakkokoe jäsenvaltioissa,
joissa painekoe tehdään. Lisäksi tarkastuslaitos tekee hitsin laadun
varmistamiseksi kokeita, valmistajan valinnan mukaan, edustavastatuotantokoekappaleesta tai painesäiliöstä otetuilla koesauvoilla. Kokeettehdään säiliön pituussuuntaisille hitseille. Kuitenkin, jos pituus- jakehänsuuntaisissa hitseissä on käytetty eri hitsaustekniikkaa, on tehtävälisäksi kokeet kehänsuuntaisille hitseille.
4. Liitteessä I olevassa 2.1.2 kohdassa tarkoitetuille painesäiliöille
tehdään koesauvoilla tehtävien kokeiden asemesta nestepainekoeviidelle pistokoemaisesti kustakin erästä valitulle painesäiliölle sentarkastamiseksi, että ne täyttävät liitteessä I olevassa 2.1.2 jaksossa
vahvistetut vaatimukset.
EY-vaatimuksenmukaisuusvakuutus
12 artikla
1. Valmistajan, joka täyttää 13 artiklasta johtuvat velvoitteet, on
kiinnitettävä 16 artiklassa säädetty EY-merkki painesäiliöihin, joiden
hän vakuuttaa olevan 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen standardien
tai hyväksytyn prototyypin mukaisia. Tällä EY-vaatimuksenmukai-suuden vakuutusmenettelyllä valmistaja tulee EY-valvonnan alaiseksi,kun painesäiliön suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuudenlukuarvojen tulo on yli 200 baarilitraa.
2. EY-valvonnan tarkoituson varmis taa 14 artiklan 2 kohdan mukai-
sesti, että valmistaja täyttää 13 artiklan 2 kohdasta johtuvat velvoitteet.Valvonnan suorittaa hyväksytty tarkastuslaitos, joka on antanut 10artiklassa tarkoitetun EY-tyyppitarkastustodistuksen, jos painesäiliöt onvalmistettu hyväksytyn prototyypin mukaisesti tai jos näin ei ole,hyväksytty tarkastuslaitos, jolle rakenne- ja valmistussuunnitelma on 8
artiklan 1 kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti
lähetetty.
13 artikla
1. Kun valmistaja noudattaa 12 artiklassa tarkoitettua menettelyä,
hänen on ennen valmistuksen aloittamista lähetettävä EY-tyyppitarkas-
tustodistuksen tai vastaavuustodistuksen antaneelle hyväksytylletarkastuslaitokselle asiakirja, jossa kuvataan valmistusmenettelyt jakaikki ennalta sovitut järjestelmälliset toimenpiteet, joilla varmistetaan,että paineastiat vastaavat 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja standardejatai hyväksyttyä prototyyppiä.1987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 7
▼B
Tässä asiakirjassa on erityisesti oltava:
a) kuvaus valmistusmenetelmistä sekä painesäiliöiden rakenteelle sopi-
vista tarkastuksista;
b) tarkastusasiakirja valmistuksen aikana tehtävistä tarvittavista tarkas-
tuksista ja testeistä, niiden suoritusmenetelmistä ja siitä, kuinka
usein niitä tehdään;
c) vakuutus, että edellä tarkoitetun tarkastusasiakirjan mukaisia tarkas-
tuksia ja testejä tehdään ja että jokaiselle painesäiliölle tehdäännestepainekoe tai jäsenvaltion suostumuksella kaasunpainekoe
paineella 1,5 kertaa suurin sallittu käyttöpaine.
Pätevän henkilökunnan, jonka on oltava riittävän riippumatonta
tuotantohenkilökunnasta, on oltava vastuussa näiden tarkastusten jatestien, joista on tehtävä kertomus, suorituksesta;
d) valmistus- ja varastointipaikkojen osoitteet sekä päivämäärä, jolloin
valmistus on tarkoitus aloittaa.
2. Lisäksi, kun suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden tulo
on yli 200 baarilitraa, on valmistajien sallittava EY-valvonnastavastuussa olevan tarkastuslaitoksen pääsy tarkastamaan edellä tarkoitet-tuja valmistus- ja varastointipaikkoja sekä annettava tarkastuslaitoksenvalita näytepainesäiliöt ja annettava sille kaikki tarpeellinen tieto jaerityisesti:
— rakenne- ja valmistussuunnitelma;
— tarkastusasiakirjat;
— tarvittaessa EY-tyyppitarkastustodistus tai vastaavuustodistus;— kertomus tehdyistä tarkastuksista ja testeistä.
14 artikla
1. EY-tyyppitarkastustodistuksen tai vastaavuustodistuksen antaneen
hyväksytyn tarkastuslaitoksen on, kun säiliöitä ei ole valmistettu
hyväksytyn prototyypin mukaisesti, tarkastettava sekä 13 artiklan 1kohdassa tarkoitetut asiakirjat että liitteessä II olevassa 3 kohdassatarkoitetut rakenne- ja valmistussuunnitelmat painesäiliöiden vaatimus-tenmukaisuuden varmistamiseksi ennen valmistuksen aloittamista.
2. Lisäksi, kun suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden tulo
on yli 200 baarilitraa, on kyseisen tarkastuslaitoksen valmistuksenaikana:
— varmistettava, että valmistaja todella tarkastaa sarjavalmisteiset
painesäiliöt 13 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti;
— otettava pistokoemaisesti näytepainesäiliöitä valmistuspaikoilta tai
varastosta tarkastusta varten.
Tarkastuslaitoksen on toimitettava jäsenvaltiolle, joka sen on hyväk-
synyt, ja pyynnöstä muille tarkastuslaitoksille, jäsenvaltioille sekäkomissioille jäljennös tarkastuspöytäkirjasta.
III LUKU
EY-merkki
15 artikla
Jos osoitetaan, että EY-merkin kiinnittämisessä painesäiliöihin on
menetelty väärin, koska:
— ne eivät ole hyväksytyn prototyypin mukaisia;
— painesäiliöt ovat hyväksytyn prototyypin mukaisia, mutta proto-
tyyppi ei täytä 3 artiklassa tarkoitettuja olennaisia vaatimuksia;
— ne eivät 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen painesäi-
liöiden osalta ole 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen asiaa
koskevien standardien mukaisia;
— valmistaja ei täytä 13 artiklassa säädettyjä velvoitteitaan;1987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 8
▼B
EY-valvonnasta vastuussa olevan tarkastuslaitoksen on ilmoitettava
tästä asianomaiselle jäsenvaltiolle ja tarvittaessa peruutettava EY-tyyp-pitarkastustodistus.
16 artikla
1. EY-merkki ja liitteessä II olevan 1 kohdan mukaiset merkinnät on
kiinnitettävä näkyvällä, helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla paine-
säiliöön tai siihen pysyvästi kiinnitettyyn kilpeen.
EY-merkin muodostaa tunnus”
”, ja sen vuosiluvun kaksi viimeistä
numeroa, jona merkki on kiinnitetty, sekä EY-tarkastuksesta ja EY-valvonnasta vastuussa olevan hyväksytyn tarkastuslaitoksen 9 artiklan1 kohdassa tarkoitettu tunnusnumero.
2. Sellaisten merkkien tai merkintöjen, jotka voidaan helposti
sekoittaa EY-merkkiin, kiinnittäminen painesäiliöihin on kiellettävä.
IV LUKU
Loppusäännökset
17 artikla
Kaikissa tämän direktiivin mukaisissa päätöksissä, jolla rajoitetaan
painesäiliön markkinoille saattamista tai käyttöönottoa, on oltava tarkatperustelut. Päätöksestä on mahdollisimman pian ilmoitettava asianosai-selle, ja samalla on ilmoitettava kyseisen jäsenvaltion voimassa olevanlainsäädännön mukaiset muutoksenhakukeinot ja määräajat muutoksen-haulle.
18 artikla
1. Jäsenvaltioiden on 1 päivään tammikuuta 1990 mennessä annet-
tava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait,
asetukset ja hallinnolliset määräykset. Niiden on ilmoitettava tästä
komissiolle viipymättä.
Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä heinäkuuta 1990
alkaen.
Jäsenvaltioiden on 1 päivään heinäkuuta 1992 asti sallittava sellaisten
painesäiliöiden markkinoille saattaminen tai käyttöönotto, jotka
täyttävät ennen tämän direktiivin soveltamispäivää niiden alueella
voimassa olevat säännökset.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista
kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
19artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 9
▼M1
▼B
▼B
LIITE I
Painesäiliöiden olennaiset turvallisuusvaatimukset säädetään jäljempänä:
1. RAKENNEAINEET
Rakenneaineet on valittava painesäiliöiden käyttötarkoituksen ja 1.1—1.4
kohdan mukaisesti.
1.1 Paineen kuormittamat osat
Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen paineen kuormittamien osien valmistuk-
seen käytettävien rakenneaineiden on oltava:
— hitsattavia;
— muovattavia ja sitkeitä siten, että murtuminen alimmassa käyttölämpö-
tilassa ei aiheuta rikkoutumista palasiksi eikä haurasmurtumaa;
— vanhenemattomia.
Rakenneaineiden on lisäksi täytettävä teräksisten painesäiliöiden osalta
1.1.1 jaksossa sekä alumiini- ja alumiiniseoksesta valmistettujen painesäi-
liöiden osalta 1.1.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset.
Rakenneaineen valmistajan on toimitettava antamansa ainestodistus raken-
neaineen mukana, kuten liitteessä II esitetään.
1.1.1Teräksiset painesäiliöt
Seostamattomille teräksille asetettavat vaatimukset:
a) terästen on oltava tiivistettyjä ja ne on toimitettava normalisoidussa tai
vastaavassa tilassa;
b) hiilipitoisuuden on oltava vähemmän kuin 0,25 % ja sekä rikki- että
fosforipitoisuuden kummankin on oltava vähemmän kuin 0,05 %;
c) tuotekohtaiset mekaaniset ominaisuudet:
— ylin murtoraja Rm,maxon oltava pienempi kuin 580 N/mm2;
— murtovenymä:
— jos koesauvat on otettu valssaussuunnassa:
seinämänpaksuus ≥3 mm: A ≥22 %
seinämänpaksuus >3 mm: A80 mm≥17 %
— jos koesauvat on otettu kohtisuoraan valssaussuuntaan nähden:
seinämänpaksuus ≥3 mm: A ≥20 %
seinämänpaksuus > 3 mm: A80 mm≥15 %;
— keskimääräisen iskuenergian KCV kolmelle pituussuuntaiselle
koesauvalle alimmassa käyttölämpötilassa on oltava vähintään
35 J/cm2. Vain yksi arvoista saa alittaa arvon 35 J/cm2, ei kuiten-
kaan arvoa 25 J/cm2.
Tämä ominaisuus on tarkastettava, jos teräksestä valmistetun
painesäiliön alin käyttölämpötila on alle −10 ºC ja seinämänpak-
suus yli 5 mm.
1.1.2Alumiiniset painesäiliöt
Seostamattoman alumiinin alumiinipitoisuuden on oltava vähintään 99,5
prosenttista ja 1 artiklan 2 kohdassa kuvatuilla alumiiniseoksilla on oltava
riittävä kestävyys raerajakorroosiota vastaan korkeimmassa käyttölämpöti-
lassa.
Näiden rakenneaineiden on lisäksi täytettävä seuraavat vaatimukset:
a) ne on toimitettava hehkutetussa toimitustilassa;
b) niillä on oltava seuraavat tuotekohtaiset mekaaniset ominaisuudet:
— ylin murtoraja Rm,maxenintään 350 N/mm2;
— murtovenymän on oltava:
A≥16 %, jos koesauva on otettu valssaussuunnassa
A≥14 %, jos koesauva on otettu kohtisuorassa valssaussuuntaa
vastaan1987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 10
▼B
1.2 Hitsauslisäaineet
Hitsauslisäaineiden on sovelluttava valittuun hitsaustapaan ja lisäksi oltava
yhteensopivia hitsattavien rakenneaineiden kanssa.
1.3 Lisäosat, jotka vaikuttavat painesäiliön lujuuteen
Nämä osat (esimerkiksi ruuvit ja mutterit) on tehtävä 1.1 kohdan mukai-
sista rakenneaineista tai muista paineenalaisten osien rakenneaineiden
kanssa yhteensopivista teräksistä, alumiineista tai alumiiniseoksista.
Edellä tarkoitetuilla rakenneaineilla on alimmassa käyttölämpötilassa
oltava sopiva murtovenymä ja sitkeys.
1.4 Osat, joita paine ei kuormita.
Hitsatun painesäiliöt kaikkien paineen kuormittamattomien osien raken-
neaineiden on oltava yhteensopivia liittyvän osan rakenneaineen kanssa.
2. PAINESÄILIÖN SUUNNITTELU
Valmistajan on painesäiliötä suunnitellessaan määriteltävä sen käyttötar-
koitusja valittava:
— alin käyttölämpötila Tmin;
— korkein käyttölämpötila Tmax;
— suurin sallittu käyttöpaine PS.
Alimman käyttölämpötilan ylittäessä −10 ºC, on rakenneaineelta vaadit-
tujen ominaisuuksien kuitenkin täytyttävä lämpötilassa 10ºC.
Valmistajan on otettava lisäksi huomioon seuraavat määräykset:
— painesäiliöt on voitava tarkastaa sisäpuolelta;
— painesäiliöt on voitava tyhjentää nesteestä;— mekaanisten ominaisuuksien on säilyttävä koko sen ajan, kun paine-
säiliötä käytetään suunnitellulla tavalla;
— painesäiliöt on riittävästi korroosiosuojattava suunnitellun käytön edel-
lyttämällä tavalla;
käytettäessä painesäiliötä suunnitellulla tavalla:
— ne eivät kuormitu käyttöturvallisuutta vaarantaen;
— sisäpuolinen paine ei pysyvästi ylitä suurinta sallittua käyttöpainetta
PS, kuitenkin hetkellinen ylityss aa olla 10 %.
Pituus- ja kehänsuuntaisten saumojen on oltava läpihitsattuja tai niitä
vastaavia. Muissa kuin puolipallopäädyissä on oltava lieriömäinen reuna.
2.1 Seinämänpaksuus
Jostulo PS × V ≤3000 baarilitraa, valmistajan on käytettävä jotain 2.1.1
tai 2.1.2 kohdassa kuvattua menetelmää seinämänpaksuuden määrittämi-
s een; josPS × V < 3000 baarilitraa tai joskorkein käyttölämpötila
ylittää 100 ºC, on seinämänpaksuus määritettävä 2.1.1 kohdassa kuvatun
menetelmän mukaisesti.
Lieriöosan ja päätyjen todellisen seinämänpaksuuden on kuitenkin oltava
vähintään 2 mm, josrakenneaineena on teräs , ja 3 mm, josrakenneai-
neena on alumiini tai alumiiniseos.
2.1.1Laskentamenetelmä
Paineenalaisten osien seinämän vähimmäispaksuus lasketaan ottaen
huomioon jännitysten suuruus ja seuraavat määräykset:
— suunnittelupaineen on oltava vähintään suurimman sallitun käyttö-
paineen suuruinen;
— yleinen primäärinen kalvojännitys ei saa ylittää pienempää arvoista
0,6 × R
ETja 0,3 × Rm. Määrittäessään sallittuja jännityksiä valmistajan
on käytettävä arvoina RETja Rmrakenneainevalmistajan takaamia
vähimmäisarvoja.
Jos painesäiliön lieriömäisen osan yksi tai useampi pituussuuntainen hitsi
hitsataan muulla kuin automaattisella hitsausmenetelmällä, on laskettu
seinämänpaksuus kerrottava lisäksi kertoimella 1,15.
2.1.2Kokeellinen menetelmä
Seinämänpaksuus määritetään siten, että painesäiliö kestää huoneenlämpö-
tilassa suurimman sallitun käyttöpaineen vähintään viisinkertaisena ilman
että syntyy yli 1 % suuruinen kehänsuuntainen pysyvä venymä.1987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 11
▼B
3. VALMISTUSMENETELMÄT
Painesäiliöt on valmistettava ja niitä on tuotannon aikana tarkastettava liit-
teessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitetun rakenne- ja
valmistussuunnitelman mukaisesti.
3.1 Osien esivalmistelu
Osien esivalmistelu (esimerkiksi muotoilu ja viisteiden tekeminen) ei saa
aiheuttaa pintavirheitä tai halkeamia eikä sellaisia mekaanisten ominai-
suuksien muutoksia, jotka ovat omiaan vaarantamaan painesäiliön
turvallisuuden.
3.2 Paineenalaisten osien hitsaaminen
Hitsin ja muutosvyöhykkeen ominaisuuksien on vastattava perusaineen
ominaisuuksia, eikä niissä saa olla painesäiliön turvallisuutta vaarantavia
pintavikoja tai sisäisiä vikoja.
Hitsaajilla ja hitsausautomaattien käyttäjillä on oltava hyväksyttyä hitsaus-
menetelmää vastaava pätevyys. Sellaisen hyväksymisen ja pätevöinnin
antaa hyväksytty tarkastuslaitos.
Valmistajan on valmistuksen aikana varmistauduttava hitsin tasaisesta
laadusta sopivin testein käyttämällä tarvittavia menetelmiä. Testeistä on
tehtävä selosteet.
4. PAINESÄILIÖIDEN KÄYTTÖÖNOTTO
Painesäiliön mukana on toimitettava valmistajan laatimat liitteessä II
olevassa 2 kohdassa tarkoitetut käyttöohjeet.1987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 12
▼B
LIITE II
1. EY-MERKKI JA MERKINNÄT
Paineastiassa tai sen kilvessä on oltava 16 artiklassa säädetty EY-merkki
sekä vähintään seuraavat tiedot:
— suurin sallittu käyttöpaine PS (baareina);
— korkein käyttölämpötila Tmax(ºC);
— alin käyttölämpötila Tmin(ºC);
— painesäiliön tilavuus V (l);
— valmistajan nimi tai merkki;
— painesäiliömallin sekä sarjan tai erän tunnistemerkki.
Jos kilpeä käytetään, se on suunniteltava sellaiseksi, ettei sitä voi käyttää
uudestaan ja siinä on oltava tilaa muille tarpeellisille merkinnöille.
2. KÄYTTÖOHJEET
Käyttöohjeissa on oltava seuraavat tiedot:
— edellä 1 kohdassa vahvistetut tiedot lukuun ottamatta sarjan tai erän
tunnistamista;
— painesäiliön käyttötarkoitus;
— painesäiliön turvallisuuden edellyttämät huolto- ja asennus-ohjeet.
Tietojen on oltava kohdemaan virallisella kielellä tai virallisilla kielillä.
3. RAKENNE- JA VALMISTUSSUUNNITELMA
Rakenne- ja valmistussuunnitelmassa on oltava niiden tekniikoiden ja
toimintojen kuvaus, joilla 3 artiklassa tarkoitetut olennaiset vaatimukset tai
5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut standardit täytetään, ja erityisesti:
a) painesäiliötyypin yksityiskohtainen valmistuspiirustus;
b) käyttöohjeet;
c) asiakirja, jossa kuvataan:
— valitut rakenneaineet,
— valitut hitsausmenetelmät,
— valitut valmistuksen aikaiset tarkastukset, ja
— säiliön suunnittelun asianmukaiset yksityiskohdat.
Jos 11—14 artiklassa vahvistettuja menettelyjä käytetään, suunnitelmassa
on lisäksi oltava:
i) todistukset koskien hitsausmenettelyyn pätevöitymistä ja hitsaajien tai
hitsausautomaattien käyttäjien pätevyydestä;
ii) paineen kuormittamien osien rakenneaineiden ainestodistukset;
iii) kertomus tehdyistä tarkastuksista ja testeistä tai kuvaus suunnitelluista
tarkastuksista.
4. MÄÄRITELMIÄ JA SUUREITA
4.1Määritelmiä
a) Suunnittelupaineella ’P’ tarkoitetaan valmistajan valitsemaa paineastian
paineenalaisten osien mitoittamisessa käytettävää painetta.
b) Suurin sallittu käyttöpaine ”PS” on ylin paine, jota saa käyttää paineas-
tian tavanomaisen käytön aikana.
c) Alin käyttölämpötila ”Tmin” on painesäiliön seinämän alin jatkuva
lämpötila tavanomaisen käytön aikana
d) Korkein käyttölämpötila ”Tmax” on painesäiliön seinämän korkein jatkuva
lämpötila tavanomaisen käytön aikana
e) Myötöraja ”RET” on korkeimmassa käyttölämpötilassa ”Tmax”
— ylempi myötöraja ”ReH”, josrakenneaineella on alempi ja ylempi
myötöraja;
— 3,2-rajan vähimmäisarvo ”Rp0,2”;
— 1,0-rajan vähimmäisarvo ”Rp1,0”, jos kyseessä on seostamaton
alumiini.1987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 13
▼B
f) Samantyyppiset painesäiliöt:
Painesäiliöiden katsotaan olevan samaa tyyppiä, jos ne eroavat proto-
tyyppipainesäiliöstä vain halkaisijan osalta, jos liitteessä I olevan 2.1.1
tai 2.1.2 kohdan vaatimukset täyttyvät tai lieriöosan pituuden osalta seur-
aavin rajoituksin:
— jos prototyyppipainesäiliössä on yksi tai useampi lieriörengas
päätyjen lisäksi, on samantyyppisiksi luettavissa painesäiliöissä
oltava vähintään yksi lieriörengas; sekä
— jos prototyyppipainesäiliö muodostuu vain kahdesta kuperasta
päädystä, säiliössä ei saa olla lieriörenkaita.
Jos aukkoihin tai yhteisiin tulee muutoksia lieriöosan pituuden vaihdel-
lessa, on piirustuksissa eriteltävä nämä muutokset.
g) Painesäiliöerään saa kuulua enintään 3 000 samantyyppistä painesäiliötä.h) Valmistuksen katsotaan tässä direktiivissä olevan sarjamaista, jos
useampi kuin yksi samantyyppinen painesäiliö valmistetaan jatkuvalla
valmistusprosessilla tietyssä ajassa saman suunnitelman mukaisesti
samaa valmistusmenetelmää käyttämällä.
i) Ainestodistus: asiakirja, jolla valmistaja varmentaa, että toimitetut tuot-
teet täyttävät tilauksen mukaiset vaatimukset, ja jossa esitetään
tavanomaisten valmistuksenaikaisten testien tulokset, erityisesti kemial-
linen analyysin ja mekaaniset ominaisuudet, jotka suoritetaan samalla
menetelmällä valmistetusta tuotannosta, mutta ei välttämättä toimitetusta
erästä otetuille tuotteille.
4.2Suureet
A murtovenymä (L
o= 5,65√So)%
A 80 mm murtovenymä (Lo= 80 mm) %
KCV iskuenergia J/cm2
P suunnittelupaine baariPS suurin sallittu käyttöpaine baariP
hkoepaine baari
Rp0,2 0,2-rajan vähimmäisarvo N/mm2
RETmyötöraja korkeimmassa käyttölämpötilassa N/mm2
ReHylempi myötöraja N/mm2
RmmurtolujuusN/mm2
Tmaxkorkein käyttölämpötila ºC
Tminalin käyttölämpötila ºC
V painesäiliön tilavuus l
Rm, maxylin murtolujuusN/mm2
Rp1,0 1,0-rajan vähimmäisarvo N/mm21987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 14
▼B
LIITE III
VÄHIMMÄISVAATIMUKSET, JOTKA JÄSENVALTIOIDEN ON OTET-
TAVA HUOMIOON TARKASTUSLAITOKSIA NIMETTÄESSÄ
1. Tarkastukseen liittyviä testejä suorittava tarkastuslaitos, sen johtaja ja
henkilökunta eivät saa olla tarkastamiensa painesäiliöiden suunnittelijoita,
valmistajia, hankkijoita tai niiden asennuksesta vastaavia eivätkä edellä
tarkoitettujen osapuolien edustajia. He eivät saa välittömästi eivätkä edusta-
jina osallistua koneiden suunnitteluun, rakentamiseen, markkinointiin taikunnossapitoon. Tämä ei sulje pois mahdollisuutta vaihtaa teknistä tietoa
valmistajan ja tarkastuslaitoksen välillä.
2. Tarkastuslaitoksen ja sen henkilökunnan on tehtävä tarkastukseen liittyvät
testit mahdollisimman korkeaa ammatillista rehellisyyttä ja teknistä
pätevyyttä noudattaen ja niiden oltava vapaat kaikesta sellaisesta painostuk-
sesta ja houkuttelusta, erityisesti taloudellisesta, joka voisi vaikuttaa heidän
arviointiinsa tai tarkastuksen tuloksiin, varsinkin niiden henkilöiden tai
henkilöryhmien taholta, joilla on etua tarkastuksen tuloksesta.
3. Tarkastuslaitoksen käytettävissä on oltava tarvittava henkilökunta ja tarvit-
tavat välineet voidakseen toteuttaa asianmukaisesti ne hallinnolliset ja
tekniset tehtävät, jotka liittyvät vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen.
Sillä on oltava mahdollisuus käyttää erikoistarkastuksiin vaadittavia laitteita.
4. Tarkastuksista vastaavalla henkilökunnalla on oltava:
— hyvä tekninen ja ammatillinen koulutus;
— tyydyttävät tiedot suoritettavia testejä koskevista vaatimuksista ja riittävä
kokemus sellaisten testien suorittamisesta;
— kyky laatia todistuksia, pöytäkirjoja ja selosteita, joissa esitetään suori-
tetun tarkastuksen tulokset.
5. Tarkastushenkilökunnan puolueettomuus on turvattava. Heidän palkkansa ei
saa riippua suorittamiensa tarkastusten määrästä eikä niiden tuloksista.
6. Tarkastuslaitoksella on oltava vastuuvakuutus, jollei valtio kansallisen
lainsäädännön mukaisesti ole ottanut vastuuta sen toiminnasta tai jäsenvaltio
itse ole välittömästi vastuussa testeistä.
7. Tarkastuslaitoksen henkilökunnan on noudatettava ammatillista salassapito-
velvollisuutta kaikkeen tietoon, jota se saa tehtäviään suorittaessaan (paitsi
poikkeuksena sen valtion toimivaltaisia hallintoviranomaisia kohtaan, jossa
laitoksen toiminta tapahtuu) tämän direktiivin tai direktiivin täytäntöön pane-
miseksi annetun kansallisen lain säännöksen nojalla.1987L0404 — FI — 25.09.1990 — 001.001 — 15