1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976,
moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta
koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(76/756/ETY)
(EYVL L 262, 27.9.1976, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission direktiivi 80/233/ETY, annettu 21 päivänä marraskuuta 1979 L 51 8 25.2.1980
►M2Komission direktiivi 82/244/ETY, annettu 17 päivänä maaliskuuta 1982 L 109 31 22.4.1982
►M3Council Directive 83/276/EEC of 26 May 1983(*) L 151 47 9.6.1983
►M4Commission Directive 84/8/EEC of 14 December 1983 (*) L 9 24 12.1.1984
►M5Komission direktiivi 89/278/ETY, annettu 28 päivänä maaliskuuta 1989 L 109 38 20.4.1989
►M6Komission direktiivi 91/663/ETY, annettu 10 päivänä joulukuuta 1991 L 366 17 31.12.1991
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976,
moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkki-
valolaitteiden asennusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä
(76/756/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
sekä katsoo että,
tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen
lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa valaisimien ja
merkkivalolaitteiden asennukseen,
nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että
jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräys-
tensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti jotta moottoriajoneuvojen janiiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioidenlainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussaneuvoston direktiivissä 70/156/ETY(
3) säädetty ETY-tyyppihyväk-
syntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien
osalta,
yhteiset vaatimukset valaisimien ja merkkivalolaitteiden rakenteesta
annetaan myöhemmin erityisdirektiiveissä, ja
moottoriajoneuvoja koskevan kansallisen lainsäädännön lähentäminen
edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorit-
tamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti; tällaisen järjestelmäntarkoituksenmukainen toimiminen edellyttää, että näitä vaatimuksiasovelletaan samasta päivämäärästä alkaen,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tässä direktiivissä ’ajoneuvolla’ tarkoitetaan kaikkia ajoneuvoja, joihin
direktiiviä 70/156/ETY sovelletaan.
2 artikla
1 Jäsenvaltio ei saa 1 päivästä tammikuuta 1993 alkaen:
— evätä ajoneuvotyypiltä ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyp-
pihyväksyntää tai kieltäytyä antamasta direktiivin 70/156/ETY 10
artiklan 1 kohdan viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitettua asia-
kirjaa, taikka
— kieltää tällaisten ajoneuvojen ensimmäistä liikkeelle laskemista
tämän ajoneuvotyypin tai näiden ajoneuvojen valaisimien ja merkkiva-
lolaitteiden asennukseen liittyvistä syistä, jos nämä laitteet on asennettutämän direktiivin vaatimusten mukaisesti.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 2
(1) EYVL N:o C 55, 13.5.1974, s. 14
(2) EYVL N:o C 109, 19.9.1974, s. 22
(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1▼M6
▼M6
2 Alkaen 1 päivästä lokakuuta 1993 jäsenvaltio:
— ei saa enää antaa direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan
viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa, ja
— saa evätä kansallisen tyyppihyväksynnän
sellaisen ajoneuvotyypin osalta, jossa valaisimien ja merkkivalolait-
teiden asennus ei ole tämän direktiivin vaatimusten mukainen.
3 Jäsenvaltio voi 1 päivästä lokakuuta 1994 alkaen kieltää sellaisten
ajoneuvojen ensimmäisen liikkeelle laskemisen, joissa näiden laitteidenasennus ei ole tämän direktiivin vaatimusten mukainen.
3 artikla
ETY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava aiheel-
liset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että se saa tiedon kaikistaliitteessä I olevassa 1.1 kohdassa tarkoitetuista osien tai ominaisuuksienmuutoksista. Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on
päätettävä, onko muutetulle ajoneuvotyypille tehtävä uusia testejä ja
laadittava uusi seloste. Jos testit osoittavat, ettei muutos täytä tässädirektiivissä säädettyjä vaatimuksia, muutosta ei saa hyväksyä.
4 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan
kehitykseen annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen.
5 artikla
1 Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaanviimeistään 1 päivänä tammikuuta 1993. Niiden on ilmoitettava tästä
komissiolle viipymättä.
2 Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän
direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaustähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittauksettehdään.
3 Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden tässä direktii-
vissä tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset
säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.
►
M16◄artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 3
▼B
▼M6
LIITE I
VALAISIMIEN JA MERKKIVALOLAITTEIDEN ASENNUS
1 MÄÄRITELMÄT
1.1 Ajoneuvotyyppi valaisimien ja merkkivalolaitteiden asen-
nuksen osalta
Ajoneuvotyypillä valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen
osalta tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan olennai-
sesti 1.1.1-1.1.4 kohdassa mainittujen seikkojen osalta.
”Eri tyyppisinä ajoneuvoina” ei pidetä ajoneuvoja, jotka poik-
keavat toisistaan 1.1.1-1.1.4 kohdassa mainittujen seikkojen
osalta, mutta eivät sellaisella tavalla, että se johtaisi kyseiselle
ajoneuvotyypille määrättyjen valaisimien lajin, lukumäärän,
sijainnin ja geometrisen näkyvyyden ja lähivalaisimen kalte-
vuuden muuttumiseen, eikä ajoneuvoja, joihin vapaaehtoiset
valaisimet on tai ei ole asennettu.
1.1.1 Ajoneuvon mitat ja ulkoinen muoto;1.1.2 Laitteiden lukumäärä ja sijainti;
1.1.3 Ajovalaisimien suuntausjärjestelmä;
1.1.4 Pyöräntuentajärjestelmä.
1.2 Poikittainen taso
Poikittaisella tasolla tarkoitetaan pystysuoraa tasoa, joka on
kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden.
1.3 Kuormittamaton ajoneuvo
Kuormittamattomalla ajoneuvolla tarkoitetaan ajokuntoista
ajoneuvoa, kuten direktiivin 70/156/ETY liitteessä I olevassa 2.6
kohdan ilmoituslomakkeen mallissa määritellään, mutta ilman
kuljettajaa.
1.4 Kuormitettu ajoneuvo
Kuormitetulla ajoneuvolla tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on kuor-
mitettu valmistajan ilmoittamalla suurimmalla teknisesti
sallitulla massalla, tämän on myös määriteltävä kyseisen massan
jakautuminen akseleille lisäyksessä 1 esitetyn menetelmän
mukaisesti.
1.5 Laite
Laitteella tarkoitetaan yhden tai useamman tehtävän suorittami-
seen tarkoitettua välinettä tai välineasennelmaa.
1.6 Valonlähde hehkulamppujen osalta
Valonlähteellä hehkulamppujen osalta tarkoitetaan itse hehku-
lankaa (jos valaisimessa on useita hehkulankoja, jokainen niistä
muodostaa valonlähteen).
1.7 Valaisin
Valaisimella tarkoitetaan laitetta, joka on suunniteltu tien valai-
simeen tai lähettämään merkkivaloa. Takarekisterikilven
valaisimet ja heijastimet katsotaan myös valaisimiksi.
1.7.1 Vastaavat valaisimet
Vastaavilla valaisimilla tarkoitetaan valaisimia, joilla on sama
tehtävä ja jotka on hyväksytty ajoneuvon rekisteröintimaassa;
tällaisilla valaisimilla voi olla erilaiset ominaisuudet kuin ajoneu-
voon asennetuilla valaisimilla kun se on hyväksytty edellyttäen,
että ne täyttävät tämän liitteen vaatimukset.
1.7.2 Yksitoiminen valaisin
Yksitoimisella valaisimella tarkoitetaan laitteen osaa, joka toimii
yksittäisenä valaisimena tai merkkivalona.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 4
▼M6
1.7.3 Erilliset valaisimet (1)
Erillisillä valaisimilla tarkoitetaan laitteita, joilla on erilliset
valaisevat pinnat, erilliset valonlähteet ja erilliset valaisinrungot.
1.7.4 Ryhmitetyt valaisimet (1)
’Ryhmitetyillä valaisimilla’ tarkoitetaan laitteita, joilla on eril-
liset valaisevat pinnat ja erilliset valonlähteet, mutta yhteinen
valaisinrunko.
1.7.5 Yhdistetyt valaisimet (1)
’Yhdistetyillä valaisimilla’ tarkoitetaan laitteita, joilla on erilliset
valaisevat pinnat, mutta yhteinen valonlähde ja yhteinen valaisin-
runko.
1.7.6 Rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet (1)
’Rakenteellisesti yhdistetyillä valaisimilla’ tarkoitetaan laitteita,
joilla on erilliset valonlähteet tai yksi valonlähde, joka toimii
erilaisissa käyttötiloissa (esim. optiset, mekaaniset tai sähköiset
erot), täysin tai osittain yhteiset valaisevat pinnat ja yhteinen
valaisinrunko.
1.7.7 Kätkettävä valaisin
’Kätkettävällä valaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jonka voi
osittain tai kokonaan piilottaa, kun sitä ei käytetä. Tämä voidaan
saada aikaan liikuteltavan suojakuoren avulla, valaisinta
siirtämällä tai millä tahansa muulla sopivalla tavalla. Ilmaisua
”sisäänvedettävä” käytetään erityisesti kuvaamaan kätkettävän
valaisimen siirtämistä tavalla, joka mahdollistaa sen työntämisen
korirakenteen sisään.
1.7.8 Kaukovalaisin
’Kaukovalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään
ajoneuvon edessä olevan ajoradan valaisemiseen pitkälle
eteenpäin.
1.7.9 Lähivalaisin
’Lähivalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään
ajoneuvon edessä olevan ajoradan valaisemiseen aiheuttamatta
häiritsevää häikäisyä tai häiriötä vastaantulevalle liikenteelle ja
muille tienkäyttäjille.
1.7.10 Etusumuvalaisin
’Etusumuvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään
parantamaan ajoradan valaisemista sumussa, lumisateella, rank-
kasateella ja pölyisellä säällä.
1.7.11 Peruutusvalaisin
’Peruutusvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään
ajoneuvon takana olevan ajoradan valaisemiseen ja varoittamaan
muita tienkäyttäjiä siitä, että ajoneuvo on peruuttamassa tai juuri
lähdössä peruuttamaan.
1.7.12 Suuntavalaisin
’Suuntavalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään osoit-
tamaan muille tienkäyttäjille, että kuljettaja aikoo muuttaa
suuntaa oikealle tai vasemmalle.
1.7.13 Hätävilkkukytkentä
’Hätävilkkukytkennällä’ tarkoitetaan ajoneuvon kaikkien suunta-
valaisinten samanaikaista toimintaa, jolla osoitetaan ajoneuvon
muodostavan tilapäisesti erityisen vaaran muille tienkäyttäjille.
1.7.14 Jarruvalaisin
’Jarruvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmoitta-
maan muille ajoneuvon takana oleville tienkäyttäjille, että
ajoneuvon kuljettaja käyttää käyttöjarrua.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 5
(1) Korvataan takarekisterikilven ja suuntavalaisimien (luokka 5) valaisinlaitteiden osalta
ilmaisu ”valaisevat pinnat” ilmaisulla ”valoa lähettävät pinnat”, kun valaisevaa pintaa
ei ole
▼M6
1.7.15 Takarekisterikilven valaisin
’Takarekisterikilven valaisimella’ tarkoitetaan laitetta, jota
käytetään takarekisterikilvelle tarkoitetun alueen valaisemiseen;
se voi koostua erilaisista optisista osista.
1.7.16 Etuvalaisin
’Etuvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmaise-
maan ajoneuvon paikallaolo ja leveys edestä katsottaessa.
1.7.17 Takavalaisin
’Takavalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmaise-
maan ajoneuvon paikallaolo ja leveys takaa katsottaessa.
1.7.18 Takasumuvalaisin
’Takasumuvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään
saamaan ajoneuvo näkyvämmäksi takaapäin tiheässä sumussa.
1.7.19 Pysäköintivalaisin
’Pysäköintivalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään
ilmaisemaan paikallaan oleva ajoneuvo taajama-alueella. Tällai-
sissa olosuhteissa se korvaa etu- ja takavalaisimet.
1.7.20 Äärivalaisin
’Äärivalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, joka on asennettu
ajoneuvon uloimpaan reunaan mahdollisimman lähelle ajoneuvon
yläreunaa ja joka on tarkoitettu ilmaisemaan selvästi ajoneuvon
kokonaisleveys. Tietyissä ajoneuvoissa ja perävaunuissa tämä
merkkivalo on tarkoitettu täydentämään ajoneuvon etu- ja taka-
valaisimia ja osoittamaan erityisesti ajoneuvon kokoa.
1.7.21 Sivuvalaisin
’Sivuvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmaise-
maan ajoneuvon paikallaanolo sivulta katsottaessa.
1.7.22 Heijastin
’Heijastimella’ tarkoitetaan laitetta, joka ilmaisee ajoneuvon
heijastamalla valoa, joka on peräisin ajoneuvoon kuulumatto-
masta valonlähteestä kun havaitsija on lähellä valonlähdettä.
Tässä direktiivissä heijastimina ei pidetä:
— heijastavia rekisterikilpiä;
— ADR:ssä (Eurooppalainen sopimus vaarallisten aineiden
kansainvälisistä tiekuljetuksista) tarkoitettuja heijastavia
merkkejä;
— muita heijastavia kilpiä ja merkkejä, joita on käytettävä
jäsenvaltioiden tiettyjä ajoneuvoluokkia tai tiettyjä toiminta-
tapoja koskevien erityisten vaatimusten noudattamiseksi.
1.8 Valoa lähettävä pinta
’Valoa lähettävällä pinnalla’ tarkoitetaan läpikuultavan materi-
aalin ulkopintaa tai osaa siitä, joka auttaa valoa saavuttamaan
tämän valotekniset ja väritekniset ominaisuudet. Jos ainoastaan
osa ulkopinnasta lähettää valoa, valoa lähettävän pinnan määrit-
telee epäselvissä tapauksissa toimivaltainen viranomainen
neuvoteltuaan ajoneuvon tai osan valmistajan kanssa.
1.9 Valaisevat pinnat
1.9.1 Valaisinlaitteen valaiseva pinta (1.7.8-1.7.11 kohta)
’Valaisinlaitteen valaisevalla pinnalla’ tarkoitetaan heijastimen
täyden valoaukon kohtisuoraa projektiota poikittaisella tasolla.
Jos valaisinlaitteessa ei ole heijastinta, sovelletaan 1.9.2 kohdan
määritelmää. Jos valaisimen valoa lähettävästä pinnasta ulottuu
ainoastaan osa heijastimen täyden valoaukon ylle, on ainoastaan
tämän osan projektio otettava huomioon.
Lähivalaisimen osalta valaiseva pinta rajoitetaan käyttämällä
linssien pinnalla olevaa valojen ääriviivaa. Jos heijastin ja linssit
ovat säädettävissä suhteessa toisiinsa, on käytettävä säädön
keskiasentoa.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 6
▼M6
1.9.2 Muun merkkivalaisimen kuin heijastimen valaiseva pinta (1.7.12-
1.7.21 kohta)
’Muun merkkivalaisimen kuin heijastimen valaisevalla pinnalla’
tarkoitetaan valaisimen kohtisuoraa projektiota tasolla, joka on
kohtisuorassa sen vertailuakseliin nähden ja joka sivuaa valai-
simen ulkoista valoa lähettävää pintaa ja tätä projektiota
rajoittaa tällä tasolla sijaitsevien varjostimien reunat, joista
jokainen päästää ohitse 98 % valaisimen vertailuakselin suuntai-
sesta kokonaisvalovoimasta.
Määritettäessä valaisevan pinnan ala-, ylä- ja sivurajoja, on
käytettävä ainoastaan sellaisia varjostimia, joissa on vaaka- ja
pystysuuntaisia reunoja.
1.9.3 Heijastimen valaiseva pinta (1.7.22 kohta)
’Heijastimen valaisevalla pinnalla’ tarkoitetaan heijastimen valai-
sevaa pintaa tasolla, joka on kohtisuorassa vertailuakselia vastaan
ja jota ympäröivät vertailuakselin suuntaiset valoa lähettävän
pinnan reunoja sivuavat tasot. Valaisevan pinnan ala-, ylä- ja
sivurajojen määrittämiseksi on käytettävä ainoastaan pysty- ja
vaakasuoria tasoja.
1.10 Näkyvä pinta
’Näkyvällä pinnalla’ tarkoitetaan tiettyyn havaintosuuntaan
nähden tarkoitetaan valoa lähettävän pinnan kohtisuoraa projek-
tiota tasolla, joka on kohtisuorassa havaintosuuntaa vastaan (ks.
piirustus lisäyksessä 2) ja sivuaa linssin kaikkein ulointa kohtaa.
1.11 Vertailuakseli
’Vertailuakselilla’ tarkoitetaan valmistajan määräämää merkki-
valon ominaisakselia (H = 0º, V = 0º), jota käytetään
havaintosuuntana näkökenttäkulmien määrittelyä varten valote-
knisissä mittauksissa ja asennettaessa valaisinta ajoneuvoon.
1.12 Vertailukeskipiste
’Vertailukeskipisteellä’ tarkoitetaan vertailuakselin ja valoa
lähettävän pinnan leikkauspistettä. Vertailukeskipisteen määrittää
valaisimen valmistaja.
1.13 Geometrisen näkyvyyden kulmat
’Geometrisen näkyvyyden kulmilla’ tarkoitetaan kulmia, jotka
määrittävät sen pienimmän avaruuskulman alueen, jossa valai-
simen näkyvän pinnan on oltava näkyvissä. Kyseinen
avaruuskulman alue määritellään pallon, jonka keskipiste on
valaisimen vertailukeskipisteessä ja jonka ekvaattori on saman-
suuntainen maanpinnan kanssa, segmentteinä. Nämä segmentit
määritellään vertailuakselin suhteen. Vaakasuorat kulmat ß
vastaavat pituusasteita ja pystysuorat kulmat αleveysasteita.
Geometrisen näkyvyyden kulmien sisällä ei saa olla mitään
estettä valaisimen näkyvästä pinnasta lähtevän valon etenemiselle
havainnoituna äärettömyydestä.
Jos mittaukset tehdään lähempänä valaisinta, on havaintosuuntaa
siirrettävä yhdensuuntaisesti, jotta saavutettaisiin sama tarkkuus.
Geometrisen näkyvyyden kulmien sisällä ei oteta huomioon
esteitä, jos ne olivat olemassa jo silloin, kun valaisin tyyppi-
hyväksyttiin.
Jos valaisimen ollessa asennettuna ajoneuvon osat peittävät valai-
simen näkyvän pinnan osia, on todistettava, että se valaisimen
osa, jota esteet eivät peitä, vastaa yhä optisena yksikkönä laitteen
hyväksynnälle määrättyjä valoteknisiä arvoja (ks. kuva
jäljempänä).1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 7
▼M6
1.14 Ulommainen ulkoreuna
’Ulommaisella ulkoreunalla’ tarkoitetaan ajoneuvon kummallakin
puolella tasoa, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuun-
taisen keskitason kanssa ja joka koskettaa sen sivureunan
ulointa kohtaa, lukuun ottamatta:
1.14.1 renkaiden ulkoneman lähellä niiden kosketuspistettä maanpinnan
kanssa ja rengaspaineliitäntöjen ulkonemaa;
1.14.2 pyöriin asennettujen liukuesteiden ulkonemaa;
1.14.3 taustapeilien ulkonemaa;
1.14.4 suuntavalaisimien, äärivalaisimien, etu- ja takavalaisimien,
pysäköintivalaisimien, heijastimien ja sivuvalaisimien ulko-
nemaa;
1.14.5 ajoneuvoon kiinnitettyjen tullisinettien ja näitä sinettejä turvaa-
vien ja suojaavien laitteiden ulkonemaa.
1.15 Kokonaisleveys
’Kokonaisleveydellä’ tarkoitetaan 1.14 kohdassa vahvistetun
kahden pystytason välistä etäisyyttä.
1.16 Yksittäinen valaisin
’Yksittäisellä valaisimella’ tarkoitetaan laitetta tai laitteen osaa,
jolla on yksi tehtävä ja yksi valaiseva pinta sekä yksi tai
useampia valonlähteitä.
Ajoneuvoon asentamisen osalta ’yksittäisellä valaisimella’ tarkoi-
tetaan myös kaikkia kahden erillisen tai ryhmitetyn valaisimen
asennelmaa, jotka ovat tai eivät ole samanlaisia ja joilla on
sama tehtävä, jos ne on asennettu siten, että valaisimien valaise-
vien pintojen projektiot tietyllä poikittaisella tasolla peittävät
vähintään 60 % edellä tarkoitettujen valaisevien pintojen projek-
tioita ympäröivästä pienimmästä suorakulmiosta.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 8
▼M6
Tällaisessa tapauksessa kukin näistä valaisimesta, silloin kun
osan hyväksyntää vaaditaan, on hyväksyttävä ”D”-tyypin valaisi-
meksi.
Tätä mahdollista yhdistelmää ei sovelleta kaukovalaisimiin,
lähivalaisimiin ja etusumuvalaisimiin.
1.17 Kaksi valaisinta tai parillinen määrä valaisimia
’Kahdella valaisimella tai parillisella määrällä valaisimia’ tarkoi-
tetaan nauhan muotoista yhtenäistä valoa lähettävää pintaa, jos se
on sijoitettu symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskita-
soon nähden ja ulottuu ajoneuvon molemmille puolille enintään
400 mm:n etäisyydelle ajoneuvon ulommaisimmasta ulkoreu-
nasta ja on vähintään 800 mm:n pituinen. Tällaisen pinnan
valaisevuus on saavutettava vähintään kahdella valonlähteellä,
jotka on sijoitettu mahdollisimman lähelle sen reunoja. Valoa
lähettävä pinta voidaan muodostaa lukuisista rinnan sijoitetuista
osista, jos useat erilliset valoa lähettävät pinnat samalla poikittai-
sella tasolla peittävät vähintään 60 % edellä tarkoitettujen
erillisten valoa lähettäviä pintoja ympäröivästä pienimmästä
suorakulmiosta.
1.18 Kahden valaisimen välinen etäisyys
’Kahden valaisimen välisellä etäisyydellä’ valaisimien osoit-
taessa samaan suuntaan tarkoitetaan valaisimien valaisevien
pintojen reunojen projektioiden välistä lyhintä etäisyyttä tasolla,
joka on kohtisuorassa vertailuakseleita vastaan, kuten esitetään
1.9 kohdassa tarkoitetun tapauksen mukaisesti. Kahden valai-
simen välinen etäisyys voidaan kuitenkin mitata ilman, että
valaisevien pintojen reunoja määritellään tarkasti, kun etäisyys
selvästi ylittää direktiivin vähimmäisvaatimukset.
1.19 Vapaaehtoinen valaisin
’Vapaaehtoisella valaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jonka
mukanaolo on jätetty valmistajan harkintavaltaan.
1.20 Toimintaa osoittava ilmaisin
’Toimintaa osoittavalla ilmaisimella’ tarkoitetaan valoa tai ääntä
lähettävää laitetta, joka osoittaa, toimiiko käynnistetty laite
oikein vai ei.
1.21 Suljetun piirin ilmaisin
’Suljetun piirin ilmaisimella’ tarkoitetaan valoa lähettävää
laitetta, joka palaessaan osoittaa, että jokin laite on toiminnassa,
mutta ei osoita toimiiko se oikein vai ei.
1.22 Maanpinta
’Maanpinnalla’ tarkoitetaan pintaa, jolla ajoneuvo on ja jonka
pitäisi olla selvästi vaakasuora.
1.23 Liikuteltavat osat
’Liikuteltavilla osilla’ tarkoitetaan niitä ajoneuvon korin seiniä
tai muita ajoneuvon osia, joiden sijaintia voidaan muuttaa taitta-
malla, pyörittämällä tai liu'uttamalla ilman työkalujen käyttöä.
Taitto-ohjaamojen ei katsota kuuluvan niihin.
1.24 Liikuteltavan osan tavanomainen käyttöasento
’Liikuteltavan osan tavanomaisella käyttöasennolla (tavanomai-
silla käyttöasennoilla)’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan
ajoneuvon tavanomaisia käyttöolosuhteita sekä pysäköintiolosuh-
teita varten erittelemää liikuteltavan osan tai liikuteltavien osien
asentoa tai asentoja.
1.25 Ajoneuvon tavanomaiset käyttöolosuhteet
’Ajoneuvon tavanomaisilla käyttöolosuhteilla’ tarkoitetaan:
1.25.1 moottoriajoneuvon osalta sitä tilaa jossa ajoneuvo on valmis
lähtemään liikkeelle käyttömoottori käynnissä ja liikuteltavat1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 9
▼M6
osat ovat tavanomaisessa asennossa tai tavanomaisissa asen-
noissa, kuten 1.24 kohdassa määritellään;
1.25.2 perävaunun osalta sitä tilaa jossa perävaunu on kytketty vetoau-
toon 1.25.1 kohdassa esitetyissä olosuhteissa ja sen liikuteltavat
osat ovat 1.24 kohdassa määritelly(i)ssä tavanomaisessa asen-
nossa (tavanomaisissa asennoissa).
1.26 Ajoneuvon pysäköintiolosuhteet
’Ajoneuvon pysäköintiolosuhteilla’ tarkoitetaan:
1.26.1 moottoriajoneuvon osalta sitä tilaa jossa ajoneuvo on paikallaan
ja käyttömoottori ei ole käynnissä ja ajoneuvon liikuteltavat osat
ovat tavanomaisessa asennossa tai tavanomaisissa asennoissa,
kuten 1.24 kohdassa määritetään;
1.26.2 perävaunun osalta sitä tilaa kun perävaunu on kytketty vetoau-
toon 1.26.1 kohdassa esitetyissä olosuhteissa ja sen liikuteltavat
osat ovat 1.24 kohdassa määritelly(i)ssä tavanomaisessa asen-
nossa (tavanomaisissa asennoissa).
2 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN
2.1 Ajoneuvon valmistajan tai tämän edustajan on haettava ETY-
tyyppihyväksyntää valaisimien ja merkkivalolaitteiden asen-
nuksen osalta.
2.2 Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappa-
leena ja seuraavat tiedot:
2.2.1 ajoneuvotyypin kuvaus 1.1 kohdan mukaisesti, sekä kuormitusta
koskevat rajoitukset, erityisesti suurin sallittu kuorma tavarati-
lassa;
2.2.2 valmistajan tekemä laiteluettelo valaisin- ja merkkivalolaiteasen-
nelman osalta. Luettelossa voi olla useita laitetyyppejä kutakin
toimintaa varten. Jokainen tyyppi on yksilöitävä asianmukaisesti
(osan tyyppihyväksyntämerkki, valmistajan nimi jne.);
2.2.3 piirustus valaisimista ja merkkivalolaitteista kokonaisuudessaan,
jossa esitetään eri valaisimien sijainti ajoneuvossa;
2.2.4 tarvittaessa tämän direktiivin vaatimustenmukaisuuden tarkasta-
miseksi piirustukset kaikista erillisistä valaisimista, jo(i)ssa
esitetään 1.9.1, 1.9.2 ja 1.9.3 kohdassa esitetyt valaisevat pinnat,
1.8 kohdassa esitetty valoa lähettävä pinta, 1.11 kohdassa esitetty
vertailuakseli ja 1.12 kohdassa esitetty vertailuakselin keskipiste.
Näitä tietoja ei tarvita takarekisterikilven valaisimen osalta
(1.7.15 kohta).
2.3 Edellä 2.2.2 kohdassa esitetyillä valaisimilla ja merkkivalolait-
teilla varustettu kuormittamaton ajoneuvo, joka vastaa
hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä, on toimitettava hyväksyntätes-
teistä vastaavalle tutkimuslaitokselle.
2.4 Liitteessä II tarkoitettu asiakirja on liitettävä tyyppihyväksyntäa-
siakirjaan.
3 YLEISET VAATIMUKSET
3.1 Ainoastaan 1.7.8-1.7.22 kohdassa esitettyjen valaisimien ja merk-
kivalolaitteiden asentaminen on sallittu, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta tämän liitteen soveltamista.
Muiden valaisimien ja merkkivalolaitteiden asentaminen on
tämän johdosta kiellettyä.
3.2 Valaisimet ja merkkivalolaitteet on asennettava siten, että 1.25,
1.25.1 ja 1.25.2 kohdassa esitetyissä tavanomaisissa käyttöolo-
suhteissa ja mahdollisesta tärinästä huolimatta ne säilyttävät
tässä liitteessä vahvistetut ominaisuudet ja mahdollistavat, että
ajoneuvo on tämän liitteen vaatimusten mukainen. Erityisesti
valaisimien epähuomiossa tapahtuva säätäminen on estettävä.
3.3 Edellä 1.7.8, 1.7.9 ja 1.7.10 kohdassa esitetyt valaisevat valai-
simet on asennettava siten, että niiden oikea suuntaus voidaan
säätää helposti.
3.4 Kaikkien merkkivalolaitteiden osalta, mukaan lukien sivuseiniin
asennetut, ajoneuvoon asennetun valaisimen vertailuakselin on
oltava yhdensuuntainen tieliikenteessä olevan ajoneuvon alustata-1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 10
▼M6
soon nähden; lisäksi sen on oltava kohtisuorassa ajoneuvon
pituussuuntaiseen keskitasoon nähden sivuheijastimien ja sivuva-
laisimien osalta, ja yhdensuuntainen tähän tasoon nähden
kaikkien muiden merkkivalolaitteiden osalta. Joka suuntaan
hyväksytään ± 3º toleranssi. Lisäksi on noudatettava valmistajan
laatimia asennusta koskevia erityisohjeita.
3.5 Erityisten vaatimusten puuttuessa valaisimien korkeus ja suun-
taus tarkastetaan tasaisella, vaakasuoralla pinnalla olevallakuormittamattomalla ajoneuvolla 1.25, 1.25.1 ja 1.25.2 kohdassa
esitetyissä olosuhteissa.
3.6 Erityisten vaatimusten puuttuessa on valaisimet, jotka muodos-
tavat parin:
3.6.1 asennettava ajoneuvoon symmetrisesti suhteessa pituussuuntai-
seen keskitasoon (tämä arvio perustuu valaisimen ulkoiseen
geometriseen muotoon eikä sen 1.9.1, 1.9.2 ja 1.9.3 kohdassa
tarkoitetun valaisevan pinnan reunaan);
3.6.2 oltava toisiinsa nähden symmetrisiä suhteessa pituussuuntaiseen
keskitasoon; tämä vaatimus ei ole voimassa valaisimen sisära-
kenteen osalta;
3.6.3 täytettävä samat väritekniset ominaisuudet;
3.6.4 omattava likimain samanlaiset valotekniset ominaisuudet.
3.7 Sellaisen ajoneuvon osalta, jonka ulkoinen muoto on epäsymme-
trinen, edellä tarkoitettujen vaatimusten on täytyttävä
mahdollisimman täydellisesti.
3.8 Valaisimet, joilla on eri tehtävät, voivat olla erillisiä tai ryhmi-
tettyjä, yhdistettyjä tai rakenteellisesti yhdistettyjä yhteen
laitteeseen, jos kukin tällainen valaisin täyttää siihen sovellet-
tavat vaatimukset.
3.9 Suurin korkeus maanpinnasta on mitattava valaisevan pinnan
korkeimmasta kohdasta ja pienin korkeus valaisevan pinnan
matalimmasta kohdasta.
Lähivalaisimien osalta pienin korkeus maanpintaan nähden mita-
taan heijastimen alimmasta reunasta.
3.9.1 Sijainti leveyden osalta on määritettävä ajoneuvon kauimpana
pituussuuntaisesta keskitasosta olevasta valaisevan pinnan
reunasta, kun tarkoitetaan kokonaisleveyttä ja valaisevan pinnan
sisäreunoista, kun tarkoitetaan valaisimien välistä etäisyyttä.
3.10 Erityisten vaatimusten puuttuessa ainoastaan suuntavalaisimet ja
hätävilkkukytkentä saavat lähettää vilkkuvaa valoa.
3.11 Edellä 1.7 kohdassa määritelty valaisin ei saa lähettää eteenpäin
punaista valoa, joka voisi aiheuttaa sekaannusta ja mikään 1.7
kohdassa määritelty valaisin, lukuun ottamatta peruutusvalaisinta,
ei saa lähettää taaksepäin valkoista valoa, joka voisi aiheuttaa
sekaannusta. Ajoneuvon sisäpuolisia merkkivaloja ei oteta
huomioon. Epäselvissä tapauksissa tämä vaatimus on tarkastet-
tava seuraavasti:
3.11.1 punaisen valon näkyvyys eteenpäin: punaisen valaisimen valoa
lähettävä pinta ei saa näkyä suoraan, jos sitä tarkastellaan 25
metriä ajoneuvon edessä olevasta poikittaisen tason sisällä sijait-
sevasta alueesta 1 (ks. lisäyksen 3 kuva 1);
3.11.2 valkoisen valon näkyvyys taaksepäin: valkoisen valaisimen valoa
lähettävä pinta ei saa näkyä suoraan, jos sitä tarkastellaan 25
metriä ajoneuvon takana olevasta poikittaisen tason sisällä sijait-
sevasta alueesta 2 (ks. lisäyksen 3 kuva 2).
3.11.3 Tarkasteltavia alueita 1 ja 2 rajoittavat erikseen seuraavat tasot:3.11.3.1 korkeuden osalta kaksi vaakasuoraa tasoa, jotka sijaitsevat 1 ja
2.2 metriä maanpinnan yläpuolella;
3.11.3.2 leveyden osalta kaksi pystysuoraa tasoa, joista toinen muodostaa
15º kulman eteenpäin ja toinen taaksepäin ja ajoneuvosta
ulospäin ja jolla on yhteys ajoneuvon keskitasoon, joka lävistää
ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa yhdensuuntaisten
pystytasojen kosketuspisteen(-pisteet) ja joka rajoittuu ajoneuvon
kokonaisleveyteen.
Jos kosketuspisteitä on useita, kaikkein etummaisin vastaa
etutasoa ja takimmaisin vastaa takatasoa.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 11
▼M6
3.12 Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että etu- ja takavalaisimet,
mahdolliset äärivalaisimet, mahdolliset sivuvalaisimet ja takare-
kisterikilven valaisin voidaan kytkeä päälle ja pois ainoastaan
samanaikaisesti.
Tätä vaatimusta ei sovelleta, kun käytetään etu- ja takavalaisimia
sekä sivuvalaisimia, jotka on yhdistetty tai rakenteellisesti yhdis-
tetty edellä tarkoitettuihin valaisimiin pysäköintivalaisimina.
3.13 Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että kauko- ja lähivalaisimia
ja etusumuvalaisimia ei voida kytkeä päälle, elleivät myös 3.12
kohdassa tarkoitetut valaisimet ole kytkettynä päälle. Tätä vaati-
musta ei kuitenkaan sovelleta kauko- ja lähivalaisimiin, kun
niillä voidaan antaa varoitusvalomerkki siten, että kaukovalaisin
lähettää lyhyin välein välkkyvää valoa tai että lähivalaisin
lähettää lyhyin välein välkkyvää valoa tai että kaukovalaisin ja
lähivalaisin lähettävät vuorotellen lyhyin välein välkkyvää valoa.
3.14 Valaisimien lähettämän valon värit ovat seuraavat:
— kaukovalaisin: valkoinen
— lähivalaisin: valkoinen— etusumuvalaisin: valkoinen tai keltainen
— peruutusvalaisin: valkoinen
— suuntavalaisin: ruskeankeltainen— hätävilkkukytkentä: ruskeankeltainen
— jarruvalaisin: punainen
— takarekisterikilven valaisin: valkoinen— etuvalaisin: valkoinen
— takavalaisin: punainen
— takasumuvalaisin: punainen— pysäköintivalaisin: valkoinen edessä, punainen takana,
ruskeankeltainen, jos se on rakenteelli-
sesti yhdistetty suuntavalaisimeen tai
sivuvalaisimeen
— sivuvalaisin: ruskeankeltainen; se saa kuitenkin olla
punainen, jos takimmaisin sivuvalaisin
on ryhmitetty tai yhdistetty tai rakenteel-
lisesti yhdistetty takavalaisimeen,
takaäärivalaisimeen, takasumuvalai-
simeen, jarruvalaisimeen tai se on
ryhmitetty takaheijastimeen tai sillä on
yhteinen osa takaheijastimen valoa
lähettävän pinnan kanssa
— äärivalaisin: valkoinen edessä, punainen takana
— takaheijastin, muun kuin kolmion
muotoinen:punainen
— takaheijastin, kolmion muotoinen: punainen
— etuheijastin, muun kuin kolmion
muotoinen (
1)saman värinen kuin tuleva valo
— sivuheijastin, ei kolmion muotoinen: ruskeankeltainen; se saa kuitenkin olla
punainen jos takimmainen sivuheijastin
on ryhmitetty takavalaisimeen tai sillä on
yhteinen osa takavalaisimen, takaääriva-
laisimen, takasumuvalaisimen, jarruvalai-
simen tai takimmaisen sivuvalaisimen
valoa lähettävän pinnan kanssa.
(1) Tarpeeton viivataan yli.
3.15 Suljetun piirin ilmaisimien tehtäviin voidaan käyttää toimintaa
osoittavia ilmaisia.
3.16 Kätkettävät valaisimet
3.16.1 Lukuun ottamatta kaukovalaisimia, lähivalaisimia ja etusumuva-
laisimia, jotka voidaan kätkeä silloin kun ne eivät ole käytössä,
valaisimien kätkeminen on kiellettyä.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 12
▼M6
3.16.2 Josjokin vika vaikuttaa kätkemis laitteen (-laitteiden) toimintaan,
valaisimien on pysyttävä käyttöasennossaan, jos ne ovat jo
käytössä, tai ne on voitava siirtää käyttöasentoon työkaluja
käyttämättä.
3.16.3 On oltava mahdollista siirtää valaisimet käyttöasentoon ja kytkeä
ne päälle yhdellä hallintalaitteella, tämä ei kuitenkaan estä
mahdollisuutta, että ne voidaan siirtää käyttöasentoon kytkemättä
niitä päälle.
Kuitenkin ryhmitettyjen kaukovalaisimien ja lähivalaisimien
osalta edellä tarkoitettua hallintalaitetta vaaditaan ainoastaan
aktivoimaan lähivalaisimet.
3.16.4 Kuljettajan paikalta ei saa olla mahdollista tahallisesti pysäyttää
päälle kytkeytyvien valaisimien liikettä, ennen kuin ne saavut-
tavat käyttöasentonsa. Jos valaisimien liike voi häikäistä muita
tiellä liikkujia, ne saavat syttyä vasta kun ne ovat saavuttaneet
käyttöasentonsa.
3.16.5 Lämpötiloissa jen − 30 ºC ja + 50 ºC välillä valaisimen on
pystyttävä saavuttamaan käyttöasentonsa kolmen sekunnin
kuluessa hallintalaitteen ensimmäisestä toiminnasta.
3.17 Valaisimien lukumäärä
Ajoneuvoon kiinnitettyjen valaisimien lukumäärän on oltava
sama kuin 4.1-4.18 kohdan 2 alakohdassa esitetty (esitetyt)
lukumäärä(t).
3.18 Lukuun ottamatta 3.19, 3.20 ja 3.22 kohdan vaatimuksia, valai-
simia saa asentaa liikuteltaviin osiin.
3.19 Takavalaisimia, takasuuntavalaisimia ja takaheijastimia, sekä
kolmion muotoisia että muun kuin kolmion muotoisia, ei saa
asentaa liikuteltaviin osiin. Jos edellä tarkoitetut tehtävät saavute-
taan kahden ”D”-tyyppisen valaisimen yhdistelmällä (ks. 1.16
kohta), ainoastaan toisen näistä valaisimista tarvitsee olla kiinni-
tetty ajoneuvon liikkumattomaan osaan.
3.20 Mitään sellaista liikuteltavaa osaa ei saa olla, riippumatta siitä
onko siihen asennettu merkkivalo tai ei, joka jossain kiinteässä
asennossa peittää enemmän kuin 50 % etu- ja takavalaisimien,
etu- ja takasuuntavalaisimien ja heijastimien näkyvästä pinnasta,
kun näitä katsotaan yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituussuuntaisen
akseliin nähden.
Jostämä ei ole mahdollis ta:
3.20.1 liitteen II asiakirjan 16 kohdassa on oltava huomautus muille
viranomaisille, että liikuteltavat osat voivat peittää enemmän
kuin 50 % näkyvästä pinnasta.
3.20.2 Edellä 3.20.1 kohdan tapauksessa ajoneuvon on kiinnitettävä
ilmoitus käyttäjän tiedoksi, että liikuteltavien osien tiety(i)ssä
asenno(i)ssa muita tiellä liikkujia on varoitettava ajoneuvosta
tiellä varoituskolmiolla tai muilla kansallisten vaatimusten
mukaisilla laitteilla.
3.21 Kun liikuteltavat osat ovat muussa kuin 1.24 kohdassa määritel-
lyssä ”tavanomaisessa asennossa”, niihin asennetut laitteet eivät
saa häiritä tiellä liikkujia.
3.22 Kun valaisin on asennettu liikuteltavaan osaan ja liikuteltava osa
on tavanomaisessa käyttöasennossa (ks. 1.24 kohta), valaisimen
on aina palattava valmistajan erittelemään asentoon(asentoihin)
tämän liitteen mukaisesti. Lähivalaisimien ja etusumuvalaisimien
osalta tämä vaatimus katsotaan täyttyneeksi, jos silloin, kun
liikuteltavia osia on siirretty ja palautettu tavanomaiseen asen-
toon 10 kertaa, mikään näiden valaisimien kallistuskulmista
suhteessa valaisimen alustaan ei eroa enemmän kuin 0,15 % 10
mitatun arvon keskiarvosta, kun tämä mitataan kunkin liikutel-
tavan osan toiminnan jälkeen.
3.23 Valaisimet voivat olla ryhmiteltyjä, yhdistettyjä tai rakenteelli-
sesti yhdistettyjä toisiinsa, jos kunkin valaisimen osalta väriä,
sijoitusta, suuntausta, geometrista näkyvyyttä, sähköliitäntöjä
koskevat vaatimukset ja mahdolliset muut vaatimukset täyttyvät.
3.24 Heijastimia lukuun ottamatta valaisimen, jota ei voi saada toimi-
maan pelkällä hehkulampun asennuksella ei katsota olevan
asennettuna, vaikka valaisimessa olisikin hyväksyntämerkki.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 13
▼M6
4 ERITYISET VAATIMUKSET
4.1 Kaukovalaisimet
4.1.1 Asennus
Pakollinen moottoriajoneuvojen osalta.Kielletty perävaunujen osalta.
4.1.2 Lukumäärä
Kaksi tai neljä.Jos ajoneuvoon on asennettu neljä kätkettävää kaukovalaisinta,
kahden lisäkaukovalaisimen asennus on sallittua ainoastaan
merkkivalon (kuten 3.13 kohdassa määritetään) lähettämiseksi
päivänvalossa.
4.1.3 Järjestely
Ei vaatimuksia.
4.1.4 Sijainti
4.1.4.1 Leveys:
valaisevan pinnan ulkoreunat eivät saa olla asennettuna
lähemmäksi ajoneuvon äärimmäistä ulkoreunaa kuin lähivalaisi-
mien valaisevan pinnan ulkoreunat.
4.1.4.2 Korkeus:
ei vaatimuksia.
4.1.4.3 Pituus:
ajoneuvon edessä ja siten asennettuina, että lähetetty valo ei
häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti taustapeilien ja
ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.
4.1.5 Geometrinen näkyvyys
Valaisevan pinnan näkyvyys, mukaan lukien sen ne alueet, jotka
eivät näy valaistuina havaintosuunnassa, on varmistettava avaus-
kulmassa, jonka määrittävät valaisevan pinnan kehältä lähtevät
suorat, jotka muodostavat vähintään 5º kulman ajovalaisimen
vertailuakselin kanssa. Geometrisen näkyvyyden kulmien alku-
pisteet ovat valaisevan pinnan projektion kehä poikittaisella
tasolla, joka sivuaa ajovalaisimen linssin etummaisinta osaa.
4.1.6 Suuntaus
Eteenpäin.Lukuun ottamatta oikean säädön ylläpitoon käytettäviä laitteita ja
tilannetta, kun ajovalaisimia on kaksi paria, ainoastaan yksi pari,
joka koostuu kaukovalaisimina toimivista ajovaloista saa
ainoastaan kääntyä, ohjauslaitteen lukituskulman mukaisesti,
lähes pystysuoran akselin ympäri.
4.1.7 Sähköliitännät
4.1.7.1 Kaukovalaisimet voidaan kytkeä päälle joko yhtäaikaisesti tai
pareittain. Vaihdettaessa lähivaloilta kaukovaloille on ainakin
yhden kaukovalaisinparin kytkeydyttävä päälle. Vaihdettaessa
kaukovaloilta lähivaloille on kaikkien kaukovalaisimien sammut-
tava yhtäaikaisesti.
4.1.7.2 Lähivalot voivat jäädä päälle samanaikaisesti kuin kaukovalot.4.1.7.3 Kun ajoneuvoon on asennettu neljä kätkettävää kaukovalaisinta,
niiden yläasennon on estettävä mahdollisten muiden lisäkaukova-
laisimien yhtäaikainen toiminta, jos nämä on tarkoitettu
merkkivalon (kuten 3.13 kohdassa määritetään) lähettämiseen
päivänvalossa.
4.1.8 Suljetun piirin ilmaisin
Pakollinen.
4.1.9 Muut vaatimukset
4.1.9.1 Ajovalaisimien, jotka voidaan kytkeä päälle samanaikaisesti,
suurin yhteinen kytkettävissä oleva voimakkuus saa olla enintään
225 000 cd.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 14
▼M6
4.1.9.2 Tämä suurin voimakkuus määritetään laskemalla yhteen osan
tyyppihyväksynnän yhteydessä mitatut ja näiden tyyppihyväk-
syntätodistuksissa esitetyt eri valaisimien suurimmat
voimakkuudet.
4.2 Lähivalaisimet
4.2.1 Asennus
Pakollinen moottoriajoneuvojen osalta.
Kielletty perävaunujen osalta.
4.2.2 Lukumäärä
Kaksi.
4.2.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.2.4 Sijainti
4.2.4.1 Leveys:
kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta sijaitseva
heijastavan pinnan reuna saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyy-
dellä ajoneuvon ulommaisimmasta ulkoreunasta.
Valaisevien pintojen sisäreunojen välinen etäisyys on oltava
vähintään 600 mm.
Tämä välimatka voidaan pienentää 400 mm:iin, kun ajoneuvon
kokonaisleveys on enintään 1 300 mm.
4.2.4.2 Korkeus:
maanpinnan yläpuolella: vähintään 500 mm ja enintään
1 200 mm.
4.2.4.3 Pituus:
ajoneuvon edessä; tämä vaatimus katsotaan täyttyneeksi, jos
lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti taus-
tapeilien ja ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.
4.2.5 Geometrinen näkyvyys
Määritetään kulmien αjaβavulla 1.13 kohdan mukaisesti:
α= 15º ylöspäin ja 10º alaspäin,
β= 45º ulospäin ja 10º sisäänpäin.
Koska lähivalaisimilta vaadittavat valotekniset arvot eivät kata
koko geometrista näkökenttää, vaaditaan jäljelle jäävässä tilassa
1 cd:n vähimmäisarvo tyyppihyväksyntää varten. Seinät tai
muut varusteosat valon lähellä eivät saa aiheuttaa sellaisiailmiöitä, jotka häiritsevät muita tienkäyttäjiä.
4.2.6 Suuntaus
4.2.6.1 Alkukaltevuuden säätämisen jälkeen mitataan lähivalon pystykal-
tevuus, ilmaistuna prosentteina, staattisissa olosuhteissa kaikissa
lisäyksessä 1 määritellyissä kuormitustiloissa.
Lähivalon katkeamisen alkukaltevuuden alaspäin 0,1 %:n tark-
kuudella kuormittamattoman ajoneuvon osalta, kun yksi henkilö
istuu kuljettajan paikalla määrittää ajoneuvon valmistaja ja tämä
arvo on merkittävä kaikkiin ajoneuvoihin joko toisen ajovalai-
simen tai valmistajan kilven läheisyyteen helposti luettavalla ja
pysyvällä, lisäyksessä 6 esitetyllä merkillä.
Tämä kaltevuus alaspäin määritetään 4.2.6.1.1 kohdassa.
4.2.6.1.1 Lähivalaisimen valaisevan pinnan alemman reunan metreinä,
ilmaistuna asennuskorkeuden (h) mukaan kuormittamattoman
ajoneuvon osalta, lähivalon katkeamisen pystykaltevuuden on
kaikissa lisäyksissä 1 esitetyissä staattisissa olosuhteissa
pysyttävä jäljempänä esitetyissä arvoissa, ja alkutavoitteella on
oltava seuraavat arvot:
h < 0,80
arvot: −0,5 %:n ja −2,5 %:n välillä
alkusäätö: −1,0 %:n ja −1,5 %:n välillä1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 15
▼M6
0,80≤h≤0,90
arvot: −0,5 %:n ja −2,5 %:n välillä
alkusäätö: −1,0 %:n ja −1,5 %:n välillä
tai, ajoneuvon valmistajan harkinnan mukaan
arvot: −1,0 %:n ja −3,0 %:n välillä
alkusäätö: −1,5 %:n ja −2,0 %:n välillä
ajoneuvon ETY-tyyppihyväksynnän hakemuksessa on tässä
tapauksessa oltava tieto siitä kumpaa kahdesta vaihtoehdosta
käytetään;
h > 0,90raja-arvot: −1,0 %:n ja −3,0 %:n välillä
alkutavoite: −1,5 %:n ja −2,0 %:n välillä
Edellä tarkoitetuista raja-arvoista ja alkusäädön arvoista esitetään
yhteenveto jäljempänä esitetyssä kaaviossa.
4.2.6.2 Edellä esitetty edellytys voidaan täyttää ajovalaisimen ja
ajoneuvon suhteelliseen asentoon vaikuttavalla laitteella. Tämän
laitteen vaurioiduttua valonsäde ei saa palata asentoon, joka on
kallistunut vähemmän alaspäin kuin sen sijainti vian tapahtuma-
hetkellä.
4.2.6.2.1 Edellä 4.2.6.2 kohdassa tarkoitetun laitteen on oltava automaat-
tinen.
4.2.6.2.2 Käsin säädettävät laitteet, jotka voivat olla portaittaisia tai
portaattomia, voidaan hyväksyä jos niissä on pysäytyspiste, jossa
valaisimet voidaan suunnata 4.2.6.1 kohdassa määriteltyyn alku-
kaltevuuteen tavallisten säätöruuvien avulla. Näitä käsin
säädettäviä laitteita on voitava käyttää kuljettajan istuimelta.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 16
▼M6
Portaattomasti säädettävissä laitteissa on oltava vertailumerkit,
jotka ilmoittavat lähivalon säätöä vaativat kuormitustilat.
Asentojen lukumäärän portaittain säädettävissä laitteissa on
oltava sellainen, että 4.2.6.1.1 kohdassa esitetyt arvot saavutetaan
kaikissa lisäyksessä 1 esitetyissä kuormitustiloissa.
Näiden laitteiden osalta lisäyksessä 1 esitetyt kuormitustilat,
jotka vaativat lähivalon säätämistä on merkittävä selvästi laitteen
hallintalaitteen läheisyyteen (ks. lisäys 7).
4.2.6.2.3 Lähivalon kaltevuuden vaihtelun mittauskuormituks en funktiona
on tehtävä lisäyksessä 5 vahvistetun testausmenettelyn mukai-
sesti.
4.2.7 Sähköliitännät
Hallintalaitteen, jolla vaihdetaan lähivalaisimet päälle, on
kytkettävä pois kaikki kaukovalaisimet samanaikaisesti.
Lähivalaisimet voivat pysyä kytkettyinä samaan aikaan kuin
kaukovalaisimet.
4.2.8 Suljetun piirin ilmaisin
Vapaaehtoinen.
4.2.9 Muut vaatimukset
Edellä 3.6.2 kohdan vaatimuksia ei sovelleta lähivalaisimiin.
Lähivalaisimet eivät saa kääntyä ohjauslaitteen lukkiutumis-
kulman mukaisesti.
4.3 Etusumuvalaisimet
4.3.1 Asennus
Vapaaehtoinen moottoriajoneuvojen osalta.
Kielletty perävaunujen osalta.
4.3.2 Lukumäärä
Kaksi.
4.3.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.3.4 Sijainti
4.3.4.1 Leveys:
kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta sijaitseva
valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä
ajoneuvon äärimmäisestä ulkoreunasta.
4.3.4.2 Korkeus:
vähintään 250 mm maanpinnan yläpuolella.Mikään valaisevan pinnan piste ei saa olla korkeammalla kuin
lähivalaisimen valaisevan pinnan korkein piste.
4.3.4.3 Pituus:
ajoneuvon edessä: tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos
lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti taus-
tapeilien tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.
4.3.5 Geometrinen näkyvyys
Määritetään kulmien αjaβavulla 1.13 kohdan mukaisesti:
α= 5º ylöspäin ja alaspäin
β= 45º ulospäin ja 10º alaspäin.
4.3.6 Suuntaus
Etusumuvalaisinten suuntaus ei saa vaihdella ohjauslaitteen luki-
tuskulman mukaisesti.
Ne on suunnattava eteenpäin siten, etteivät ne häikäise tai
häiritse vastaantulijoita tai muita tien käyttäjiä.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 17
▼M6
4.3.7 Sähköiset liitännät
On oltava mahdollista kytkeä etusumuvalaisimet päälle ja pois
päältä kaukovalaisimista, lähivalaisimista tai mistään kauko- jalähivalaisimen yhdistelmästä riippumatta.
4.3.8 Suljetun piirin ilmaisin
Vapaaehtoinen.
4.4 Peruutusvalaisimet
4.4.1 Asennus
Pakollinen moottoriajoneuvojen osalta.Vapaaehtoinen perävaunujen osalta.
4.4.2 Lukumäärä
Yksi tai kaksi.
4.4.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.4.4 Sijainti
4.4.4.1 Leveys:
ei erityisiä vaatimuksia.
4.4.4.2 Korkeus:
vähintään 250 mm ja enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuo-
lella.
4.4.4.3 Pituus:
ajoneuvon takana.
4.4.5 Geometrinen näkyvyys
Määritellään kulmien αjaβavulla 1.13 kohdan mukaisesti:
α= 15º ylöspäin ja 5º alaspäin,
β= 45º oikealle ja vasemmalle, jos on asennettu ainoastaan
yksi valaisin,
β= 45º ulospäin ja 30º sisäänpäin, jos on asennettu kaksi
valaisinta.
4.4.6 Suuntaus
Taaksepäin.
4.4.7 Sähköliitännät
Peruutusvalaisin saa syttyä ainoastaan, jos peruutusvaihde on
päällä ja jos moottorin käynnistys- ja pysäytyslaite on sellaisessa
asennossa, että moottorin toiminta on mahdollista.
Ne eivät saa syttyä tai pysyä sytytettyinä jos toinen edellä main-
ituista edellytyksistä ei täyty.
4.4.8 Suljetun piirin ilmaisin
Vapaaehtoinen.
4.5 Suuntavalaisimet
4.5.1 Asennus (ks. lisäys 4)
Pakollinen. Suuntavalaisimien tyypit jaetaan luokkiin (1, 1 a, 1 b,
2 a, 2 b ja 5), joiden asennelma yhdessä ajoneuvossa muodostaa
järjestelyn (A ja B).
Järjestelyä A sovelletaan kaikkiin moottoriajoneuvoihin.Järjestelyä B sovelletaan ainoastaan perävaunuihin.
4.5.2 Lukumäärä
Laitteiden lukumäärän on oltava sellainen, että ne voivat lähettää
signaaleja, jotka vastaavat yhtä 4.5.3 kohdassa tarkoitetuista
järjestelyistä.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 18
▼M6
4.5.3 Järjestely
A: kaksi seuraaviin luokkiin kuuluvaa etusuuntavalaisinta:
— 1 tai 1 a tai 1 b,
jos tämän valaisimen valaisevan pinnan ja lähivalaisimen ja/
tai mahdollisen etusumuvalaisimen valaisevan pinnan reunan
välinen etäisyys on vähintään 40 mm,
— 1 a tai 1 b,
jos tämän valaisimen valaisevan pinnan ja lähivalaisimen ja/
tai mahdollisen etusumuvalaisimen valaisevan pinnan reunan
välinen etäisyys on vähintään 20 mm ja enintään 40 mm,
—1b ,
jos tämän valaisimen valaisevan pinnan ja lähivalaisimen ja/
tai mahdollisen etusumuvalaisimen valaisevan pinnan reunan
välinen etäisyys on enintään 20 mm;
kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 2 a tai 2 b);kaksi sivusuuntavalaisinta (luokka 5).Jos etusuuntavalaisimen (luokka 1, 1 a ja 1 b) ja sivusuuntavalai-
simen (luokka 5) yhdistävä laite, on asennettu ajoneuvoon,
voidaan asentaa kaksi lisäsivusuuntavalaisinta (luokka 5), jotta
4.5.5 kohdassa esitetyt näkyvyysvaatimukset täyttyvät.
B: kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 2 a tai 2 b).
4.5.4 Sijainti
4.5.4.1 Leveys:
kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta sijaitseva
valaisevan pinnan reuna saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyy-
dellä ajoneuvon ulommaisimmasta ulkoreunasta.
Kahden valaisevan pinnan sisäreunan välisen etäisyyden on
oltava vähintään 600 mm.
Tämä etäisyys voidaan vähentää 400 mm:iin, kun ajoneuvon
kokonaisleveys on enintään 1 300 mm.
4.5.4.2 Korkeusmaanpinnan yläpuolella:4.5.4.2.1 Sivusuuntavalaisimen (luokka 5) valoa lähettävän pinnan
korkeuden on oltava vähintään 500 mm, kun tämä mitataan alim-
masta pisteestä, tai yli 1 500 mm, kun tämä mitataan
korkeimmasta pisteestä.
4.5.4.2.2 Luokan 1, 1 a, 1 b, 2 a ja 2 b suuntavalaisimen korkeus, kun
tämä mitataan 3.8 kohdan mukaisesti, ei saa olla vähemmän
kuin 350 mm tai enemmän kuin 1 500 mm.
4.5.4.2.3 Josajoneuvon rakenne es tää edellä tarkoitetulla tavalla mitat-
tujen enimmäisraja-arvojen ylärajojen noudattamisen, ne
voidaan suurentaa 2 300 mm:iin luokan 5 sivusuuntavalaisimien
osalta ja 2 100 mm:iin luokan 1, 1 a, 1 b, 2 a ja 2 b suuntavalai-
simen osalta.
4.5.4.3 Pituus:
sivusuuntavalaisimen (luokka 5) valoa lähettävän pinnan ja
ajoneuvon kokonaispituuden eturajan ilmaisevan poikittaisen
tason välinen etäisyys saa olla enintään 1 800 mm.
Jos ajoneuvon rakenne estää pienimpien näkyvyyskulmien
noudattamisen, etäisyyttä voidaan suurentaa 2 500 mm:iin.
4.5.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulmat: ks. lisäys 4
Pystykulmat: 15º vaakatason ylä- ja alapuolella.
Vaakatason alla oleva pystykulma voidaan
pienentää 5º:seen, jos valaisimet sijaitsevat
enintään 750 mm maanpinnan yläpuolella.
4.5.6 Suuntaus
Jos valmistaja on vahvistanut erityiset vaatimukset asennuksesta,
niitä on noudatettava.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 19
▼M6
4.5.7 Sähköliitännät
Suuntavalaisimen on kytkeydyttävä päälle muista valaisimista
riippumatta. Kaikkien ajoneuvon samalla puolella sijaitsevien
suuntavalaisimien on kytkeydyttävä päälle ja pois päältä hallinta-
laitteen avulla ja niiden on vilkuttava vaiheittain.
4.5.8 Toimintaa osoittava ilmaisin
Pakollinen etu- ja takasuuntavalaisimien osalta. Se voi olla
optinen tai akustinen tai näiden yhdistelmä.
Jos se on optinen, sen on oltava vilkkuva valo, joka ainakin etu-
tai takasuuntavalaisimen vioittuessa joko sammuu tai pysyy syty-
tettynä, mutta ei vilku, tai muuttaa toistumistiheyttään.
Jos se on kokonaisuudessaan akustinen, sen on oltava selvästi
kuuluva ja sen toimintatiheyden on muututtava ainakin jonkun
etu- tai takasuuntavalaisimen vioittuessa.
Jos moottoriajoneuvo on varustettu perävaunun vetoa varten, se
on varustettava erityisellä optisella toimintaa osoittavalla ilmaisi-
mella perävaunun suuntavalaisimia varten, ellei vetoauton
ilmaisimella ole mahdollista havaita näin muodostuneen ajoneu-
voyhdistelmän suuntavalaisimen vioittumista.
4.5.9 Muut vaatimukset
Valon on oltava vilkkuva valo, joka vilkkuu 90 ± 30 kertaa
minuutissa.
Merkkivalon hallintalaitteen toimintaa on seurattava enintään
yhden sekunnin kuluttua valon syttyminen ja enintään puolen-
toista sekunnin kuluttua sen ensimmäinen sammuminen. Jos
moottoriajoneuvo on varustettu perävaunun vetoa varten
vetoauton suuntavalaisimien hallintalaitteella on voitava käyttää
myös perävaunun suuntavalaisimia.
Muun vian kuin oikosulun ilmaantuessa yhteen suuntavalai-
simeen, muiden valaisimien on jatkettava vilkkumista, mutta
toimintatiheys voi tällöin olla erilainen kuin suuntavalaisimille
on vahvistettu.
4.6 Hätävilkkukytkentä
4.6.1 Asennus
Pakollinen.
4.6.2 Lukumäärä/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Kuten 4.5 kohdan vastaavissa
otsikoissa vahvistetaan4.6.3 Järjestely
4.6.4 Sijainti
4.6.4.1 Leveys
4.6.4.2 Korkeus
4.6.4.3 Pituus4.6.5 Geometrinen näkyvyys
4.6.6 Suuntaus
4.6.7 Sähköliitännät
Signaalin on toimittava erillisellä hallintalaitteella, joka
mahdollistaa kaikkien suuntavalaisimien vilkkumisen vaiheit-
tain.
4.6.8 Suljetun piirin ilmaisin
Pakollinen. Vilkkuva varoitusvalo, joka voi toimia yhdessä
4.5.8 kohdassa esitetyn(esitettyjen) ilmaisim(i)en kanssa.
4.6.9 Muut vaatimukset
Kuten 4.5.9 kohdassa määrätään. Jos moottoriajoneuvo on
varustettu perävaunun, hätävilkkukytkennän hallintalaitteella
on voitava saada myös perävaunun suuntavalaisimet toimi-
maan. Hätävilkkukytkennän on voitava toimia, vaikka
moottorin käynnistys- ja sammuttamislaite on asennossa, joka
estää moottorin käynnistämisen.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 20
▼M6
4.7 Jarruvalaisimet
4.7.1 Asennus
Pakollinen.
4.7.2 Lukumäärä
Kaksi.
4.7.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.7.4 Sijainti
4.7.4.1 Leveys:
Vähintään 600 mm erillään. Tämä etäisyys voidaan pienentää
400 mm:iin, josajoneuvon kokonais leveyson enintään 1 300 mm.
4.7.4.2 Korkeus:
Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm, enintään 1 500 mm
tai enintään 2 100 mm, joskorin muoto es tää 1 500 mm:n
noudattamisen.
4.7.4.3 Pituus:
Ajoneuvon takana.
4.7.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma: 45º ulospäin ja sisäänpäin.
Pystykulma: 15º vaakatason ylä- ja alapuolella.
Vaakatason alapuolella oleva pystykulma
voidaan vähentää 5º:een sellaisten valaisimien
osalta, jotka ovat enintään 750 mm maanpinnan
yläpuolella.
4.7.6 Suuntaus
Kohti ajoneuvon takaosaa.
4.7.7 Sähköliitännät
Jarruvalaisimien on sytyttävä, kun käyttöjarrua käytetään. Niiden
ei tarvitse toimia, jos moottorin käynnistys- tai muuttamislaite on
asennossa, joka estää moottorin toiminnan.
4.7.8 Toimintaa osoittava ilmaisin
Vapaaehtoinen. Jos sellainen on asennettu, tämän ilmaisimen on
oltava toimintaa osoittava ilmaisin, joka koostuu vilkkumatto-
masta varoitusvalosta, joka syttyy jarruvalaisimien vioittuessa.
4.8 Takarekisterikilven valaisin
4.8.1 Asennus
Pakollinen.
4.8.2 Lukumäärä/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Sellainen, että laite pystyy
valaisemaan rekisterikilvelle
varatun tilan4.8.3 Järjestely
4.8.4 Sijainti
4.8.4.1 Leveys4.8.4.2 Korkeus
4.8.4.3 Pituus
4.8.5 Geometrinen näkyvyys
4.8.6 Suuntaus
4.8.7 Sähköliitännät
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.8.8 Suljetun piirin ilmaisin
Vapaaehtoinen. Jos sellainen on, sen toimintaa on ohjattava
etu- ja takavalaisimelle vaaditulla ilmaisimella.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 21
▼M6
4.8.9 Muut vaatimukset
Kun takarekisterikilven valaisin on yhdistetty takavalaisimeen,
joka on rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimeen tai takasu-
muvalaisimeen, takarekisterikilven valaisimen valoteknisiä
ominaisuuksia voidaan muuttaa jarruvalaisimen tai takasumu-
valaisimen toiminnan aikana.
4.9 Etuvalaisimet
4.9.1 Asennus
Pakollinen kaikkien moottoriajoneuvojen osalta.Pakollinen sellaisten perävaunujen osalta, joiden leveys on
enemmän kuin 1 600 mm.
Vapaaehtoinen perävaunujen osalta, joiden leveys on enintään
1 600 mm.
4.9.2 Lukumäärä
Kaksi.
4.9.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.9.4 Sijainti
4.9.4.1 Leveys:
kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta sijaitseva
valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä
ajoneuvon ulommaisimmasta ulkoreunasta.
Perävaunun osalta kauimpana pituussuuntaisesta keskitasosta
sijaitseva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 150 mm:n
etäisyydellä ajoneuvon ulommaisimmasta ulkoreunasta. Kahden
valaisevan pinnan sisäreunojen välinen vapaa väli on oltava
vähintään kuin 600 mm.
Tämä etäisyys voidaan pienentää 400 mm:iin, kun ajoneuvon
kokonaisleveys on enintään 1 300 mm.
4.9.4.2 Korkeus:
maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm, enintään 1 500 mm
tai enintään 2 100 mm, joskorin muoto es tää 1 500 mm:n
noudattamisen.
4.9.4.3 Pituus:
ei erityisiä vaatimuksia.
4.9.4.4 Kun etuvalaisin on rakenteellisesti yhdistetty muuhun valai-
simeen, toisen valaisimen valaisevaa pintaa on käytettävä
sijaintivaatimuksien (4.9.4.1-4.9.4.3 kohta) täyttymisen tarkasta-
miseksi.
4.9.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma kahden etuvalaisimen osalta:
45º sisäänpäin ja 80º ulospäin.
Perävaunujen osalta kulmaa sisäänpäin voidaan vähentää 5º:een.Pystykulma:15º vaakatason ylä- ja alapuolella. Vaakatason alapuolella oleva
pystykulma voidaan pienentää 5º: een sellaisten valaisimien
osalta, jotka ovat enintään 750 mm maanpinnan yläpuolella.
4.9.6 Suuntaus
Eteenpäin.
4.9.7 Sähköliitännät
Ei erityisiä vaatimuksia.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 22
▼M6
4.9.8 Suljetun piirin ilmaisin
Pakollinen. Tämän ilmaisimen on oltava vilkkumaton ja sitä ei
vaadita, jos kojetaulun valaistus voidaan kytkeä päälle ainoastaan
samanaikaisesti kuin etuvalaisimet.
4.10 Takavalaisimet
4.10.1 Asennus
Pakollinen.
4.10.2 Lukumäärä
Kaksi.
4.10.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.10.4 Sijainti
4.10.4.1 Leveys:
kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valai-
sevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm ajoneuvon
ulommaisimmasta ulkopinnasta.
Kahden valaisevan pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden on
oltava vähintään 600 mm. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää
400 mm:iin, kun ajoneuvon kokonaisleveys on enintään
1 300 mm.
4.10.4.2 Korkeus:
maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm, enintään 1 500 mm
tai enintään 2 100 mm, joskorin muoto es tää 1 500 mm:n
noudattamisen.
4.10.4.3 Pituus:
ajoneuvon takaosassa.
4.10.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma: 45º sisäänpäin ja 80º ulospäin
Pystykulma: 15º vaakatason ylä- ja alapuolella.
Vaakatason alapuolella oleva pystykulma
voidaan pienentää 5º:een sellaisten valaisimien
osalta, jotka ovat enintään 750 mm maanpinnan
yläpuolella.
4.10.6 Suuntaus
Taaksepäin.
4.10.7 Sähköliitännät
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.10.8 Suljetun piirin ilmaisin
Pakollinen. Sen on oltava yhdistetty etuvalaisimien ilmaisimeen.
4.11 Takasumuvalaisin
4.11.1 Asennus
Pakollinen.
4.11.2 Lukumäärä
Yksi, toinen on vapaaehtoinen.
4.11.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.11.4 Sijainti
4.11.4.1 Leveys:
jos on asennettu ainoastaan yksi takasumuvalaisin, sen on sijait-
tava ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason vastakkaisella
puolella rekisteröintimaan liikenteen suuntaisesti; vertailukeski-
piste voi sijata myös ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 23
▼M6
4.11.4.2 Korkeus:
250 - 1 000 mm maanpinnan yläpuolella.
4.11.4.3 Pituus:
ajoneuvon takana:
4.11.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma: 25º sisään- ja ulospäin
Pystykulma: 5º vaakatason ylä- ja alapuolella.
4.11.6 Suuntaus
Taaksepäin.
4.11.7 Sähköliitännät
Näiden on oltava sellaisia, että takasumuvalaisin voi toimia
ainoastaan silloin, kun lähivalaisimet tai kaukovalaisimet tai
etusumuvalaisimet tai näiden yhdistelmä on kytketty päälle.
Niiden on oltava sellaisia, että kun takasumuvalaisin on kytketty
päälle, se voi toimia yhdessä kaukovalaisimien, lähivalaisimien
ja etusumuvalaisimien kanssa.
Kun takasumuvalaisin on kytketty päälle, vaihtaminen kaukova-
loilta lähivaloille ja toisinpäin ei saa sammuttaa
takasumuvalaisinta.
Jos ajoneuvoon on asennettu etusumuvalaisimet, takasumuvalai-
simen sammuttamisen on oltava mahdollista riippumatta
etusumuvalaisimien sammumisesta.
4.11.8 Suljetun piirin ilmaisin
Pakollinen. Erillinen, vilkkumaton varoitusvalo.
4.11.9 Muita vaatimuksia
Joka tapauksessa takasumuvalaisimen ja jokaisen jarruvalaisimen
välisen etäisyyden on oltava enemmän kuin 100 mm.
4.12 Pysäköintivalaisin
4.12.1 Asennus
Moottoriajoneuvojen osalta, joiden pituus on enintään 6 m ja
leveyson enintään 2 m: vapaaehtoinen;
Kaikkien muiden ajoneuvojen osalta: kielletty.
4.12.2 Lukumäärä
Riippuu järjestelystä.
4.12.3 Järjestely
— joko kaksi etuvalaisinta ja kaksi takavalaisinta,
— tai yksi valaisin molemmilla puolilla.
4.12.4 Sijainti
4.12.4.1 Leveys:
kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valai-
sevan pinnan piste saa sijaita enintään 400 mm:n etäisyydellä
ajoneuvon ulommaisimmasta ulkoreunasta.
Lisäksi valaisinparien osalta valaisimien on oltava ajoneuvon
sivuilla.
4.12.4.2 Korkeus:
maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm;
enintään 1 500 mm tai 2 100 mm,
joskorirakenteen muoto es tää
1 500 mm:n noudattamisen.
4.12.4.3 Pituus:
ei erityisiä vaatimuksia.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 24
▼M6
4.12.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma: 45º ulospäin, eteenpäin ja taaksepäin.
Pystykulma: 15º vaakatason ylä- ja alapuolella. Vaakatason
alapuolella oleva pystykulma voidaan vähentää
5º:een sellaisten valaisimien osalta, jotka sijait-
sevat enintään 750 mm maanpinnan yläpuolella.
4.12.6 Suuntaus
Sellainen, että valaisimet täyttävät näkyvyyttä eteenpäin ja taak-
sepäin koskevat vaatimukset.
4.12.7 Sähköliitännät
Liitännän on mahdollistettava, että samalla ajoneuvon sivulla
sijaitseva(t) pysäköintivalaisin (-valaisimet) syttyvät muista
valaisimista riippumatta.
Pysäköintivalaisim(i)en on voitava toimia, vaikka moottorin
käynnistys- tai sammuttamislaite on sellaisessa asennossa, joka
estää moottorin toiminnan.
4.12.8 Suljetun piirin ilmaisin
Vapaaehtoinen. Jos sellainen on asennettu, sitä ei saa voida
sekoittaa etu- ja takavalaisimien ilmaisimeen.
4.12.9 Muut vaatimukset
Tämän valaisimen toiminta voidaan saada aikaan myös
kytkemällä samalla ajoneuvon sivulla sijaitsevat etu- ja takava-
laisimet samanaikaisesti päälle.
4.13 Äärivalaisin
4.13.1 Asennus
Pakollinen sellaisten ajoneuvojen osalta, joiden leveys on
enemmän kuin 2,10 m.
Vapaaehtoinen sellaisten ajoneuvojen osalta, joiden leveys on
1,80-2,10 m.
Takaäärivalaisin on vapaaehtoinen alustaohjaamoiden osalta.
4.13.2 Lukumäärä
Kaksi eteenpäin näkyvää ja kaksi taaksepäin näkyvää.
4.13.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.13.4 Sijainti
4.13.4.1 Leveys:
Edessä ja takana: mahdollisimman lähellä ajoneuvon ulom-
maisinta ulkokulmaa. Tämä edellytys
katsotaan täytetyksi, kun kauimpana
ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta
oleva valaisevan pinnan piste sijaitsee
enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon
ulommaisimmasta ulkoreunasta.
4.13.4.2 Korkeus:
Edessä: Moottoriajoneuvot: laitteen valaisevan pinnan
yläreunaa sivuava vaakataso ei saa olla alempana
kuin tuulilasin läpinäkyvän alueen yläreunaa sivuava
vaakataso.
Perävaunut ja puoliperävaunut: suurimmalla korkeu-
della, joka noudattaa ajoneuvon leveyttä,
suunnittelua ja toimintavaatimuksia koskevia vaati-
muksia sekä valaisimien symmetriaa.
Takana: suurimmalla korkeudella, joka noudattaa ajoneuvon
leveyttä, suunnittelua ja toimintavaatimuksia
koskevia vaatimuksia sekä valaisimien symmetriaa.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 25
▼M6
4.13.4.3 Pituus:
ei erityisiä vaatimuksia.
4.13.5 Geometrinen näkyvyys:
Vaakakulma: 80º ulospäin.
Pystykulma: 5º vaakatason yläpuolella ja 20º sen alapuolella.
4.13.6 Suuntaus
Sellainen, että valaisimet täyttävät näkyvyyttä eteen- ja taak-
sepäin koskevat vaatimukset.
4.13.7 Sähköliitännät
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.13.8 Suljetun piirin ilmaisin
Vapaaehtoinen. Jos sellainen on, sen tehtävän toteuttaa etu- ja
takavalaisimille vaadittu ilmaisin.
4.13.9 Muut vaatimukset
Jolleivat muut täytettävät vaatimukset edellytä muuta, edestäpäin
näkyvä valaisin ja takaapäin näkyvä valaisin, jotka sijaitsevat
samalla ajoneuvon sivulla, voidaan yhdistää yhdeksi laitteeksi.
Äärivalaisimen sijainnin suhteessa vastaavaan etu- tai takavalai-
simeen on oltava sellainen, että kahden kyseessä olevan
valaisimen välisten valaisevia pintoja lähinnä olevien pisteiden
projektioiden etäisyys poikittaisella pystytasolla on vähintään
200 mm.
4.14 Takaheijastin, muu kuin kolmionmuotoinen
4.14.1 Asennus
Pakollinen moottoriajoneuvojen osalta.
Vapaaehtoinen perävaunujen osalta, jos se on ryhmitelty yhdessä
muiden takaosan merkkivalolaitteiden kanssa.
4.14.2 Lukumäärä
Kaksi.
Lisäheijastimet ja -materiaalit sallitaan, jos ne eivät heikennä
pakollisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden tehokkuutta.
4.14.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.14.4 Sijainti
4.14.4.1 Leveys:
kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valai-
sevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä
ajoneuvon ulommaisimmasta ulkoreunasta.
Heijastimien sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään
600 mm. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos
ajoneuvon kokonaisleveys on enintään 1 300 mm.
4.14.4.2 Korkeus:
maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm ja enintään 900 mm.
4.14.4.3 Pituus:
Ajoneuvon takana.
4.14.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma: 30º sisäänpäin ja ulospäin.
Pystykulma: 15º vaakatason ylä- ja alapuolella. Vaakatason
alapuolelle sijaitseva pystykulma voidaan
pienentää 5º:een sellaisen heijastimen osalta,
joka sijaitsee enintään 750 mm maanpinnan
yläpuolella.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 26
▼M6
4.14.6 Suuntaus
Taaksepäin.
4.14.7 Muut vaatimukset
Heijastimen valaisevalla pinnalla saa olla yhteisiä osia kaikkien
muiden takavalaisimien valaisevien pintojen kanssa.
4.15 Takaheijastin, kolmionmuotoinen
4.15.1 Asennus
Pakollinen perävaunujen osalta.
Kielletty moottoriajoneuvojen osalta.
4.15.2 Lukumäärä
Kaksi.Lisäheijastinlaitteet ja -materiaalit sallitaan, jos ne eivät heikennä
pakollisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden tehokkuutta.
4.15.3 Järjestely
Kolmion kärjen on oltava ylimpänä.
4.15.4 Sijainti
4.15.4.1 Leveys:
kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valai-
sevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm ajoneuvon
ulommaisimmasta ulkoreunasta.
Heijastimien sisäreunojen välisen etäisyyden tulee olla vähintään
600 mm. Tätä etäisyyttä voidaan vähentää 400 mm:iin, jos
ajoneuvon kokonaisleveys on enintään 1 300 mm.
4.15.4.2 Korkeus:
maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm ja enintään 900 mm.
4.15.4.3 Pituus:
ajoneuvon takana.
4.15.5 Geometrinen näkyvyys:
Vaakakulma: 30º sisäänpäin ja ulospäin.
Pystykulma: 15º vaakatason ylä- ja alapuolella. Vaakatason
alapuolella sijaitseva pystykulmaa voidaan
pienentää 5º:een sellaisen heijastimen osalta,
joka sijaitsee enintään 750 mm maanpinnan
yläpuolella.
4.15.6 Suuntaus
Taaksepäin.
4.15.7 Muut vaatimukset
Kolmion sisään ei saa asentaa valaisinta.
4.16 Etuheijastin, muu kuin kolmionmuotoinen
4.16.1 Asennus
Pakollinen perävaunujen osalta.Vapaaehtoinen moottoriajoneuvojen osalta.
4.16.2 Lukumäärä
Kaksi.Lisäheijastinlaitteet ja -materiaalit sallitaan, jos ne eivät heikennä
pakollisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden tehokkuutta.
4.16.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 27
▼M6
4.16.4 Sijainti
4.16.4.1 Leveys:
kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valai-
sevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä
ajoneuvon ulommaisimmasta ulkoreunasta.
Perävaunun osalta kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta
keskitasosta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään
150 mm:n etäisyydellä ajoneuvon ulommaisimmasta ulkoreu-
nasta.
Heijastimien sisäreunojen välisen etäisyyden tulee olla vähintään
600 mm. Tätä etäisyyttä voidaan pienentää 400 mm:iin, jos
ajoneuvon kokonaisleveys on enintään 1 300 mm.
4.16.4.2 Korkeus:
maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm ja enintään 900 mm,
tai 1 500 mm, josajoneuvon rakenne es tää 900 mm:n noudatta-
misen.
4.16.4.3 Pituus:
ajoneuvon takana.
4.16.5 Geometrinen näkyvyys:
Vaakakulma: 30º sisäänpäin ja ulospäin.
Jos säädettävien vetotankojen johdosta ei ole
mahdollista noudattaa 30º:een vaatimusta, tämä
voidaan pienentää 10º:een.
Pystykulma: 15º vaakatason ylä- ja alapuolella. Vaakatason
alapuolella oleva pystykulma voidaan pienentää
5º:een sellaisen heijastimen osalta, joka sijaitsee
enintään 750 mm maanpinnan yläpuolella.
4.16.6 Suuntaus
Eteenpäin.
4.16.7 Muut vaatimukset
Heijastimen valaisevalla pinnalla saa olla yhteisiä osia etuvalai-
simen valaisevan pinnan kanssa.
4.17 Sivuheijastin, muu kuin kolmionmuotoinen
4.17.1 Asennus
Pakollinen:
— kaikkien moottoriajoneuvojen osalta, joiden pituus on yli 6 m,
— kaikkien perävaunujen osalta;
Vapaaehtoinen:
— moottoriajoneuvoissa, joiden pituus on enintään 6 m.
4.17.2 Pienin lukumäärä sivua kohden
Sellainen, että pituussuuntaista sijoitusta koskevia sääntöjä
noudatetaan.
Lisäheijastinlaitteet ja -materiaalit hyväksytään, jos ne eivät
häiritse pakollisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden toimintaa.
4.17.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.17.4 Sijainti
4.17.4.1 Leveys:
ei erityisiä vaatimuksia.
4.17.4.2 Korkeus:
maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm ja enintään 900 mm.
Jos ajoneuvon rakenne estää suurimman korkeuden noudatta-
misen, tätä raja-arvoa voidaan suurentaa 1 500 mm:iin.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 28
▼M6
4.17.4.3 Pituus:
ainakin yksi sivuheijastin on asennettava ajoneuvon keskikol-
mannekseen, etummaisin sivuheijastin ei saa olla enemmän kuin
3 m:n etäisyydellä ajoneuvon edestä; perävaunujen osalta on
otettava huomioon vetoaisan pituus etäisyyttä mitattaessa.
Kahden vierekkäisen sivuheijastimen välinen etäisyys ei saa olla
enemmän kuin 3 m.
Jos ajoneuvon rakenne estää tällaisen vaatimuksen noudatta-
misen, tätä etäisyyttä voidaan suurentaa 4 m:iin. Takimmaisen
sivuheijastimen ja ajoneuvon perän välinen etäisyys ei saa olla
enemmän kuin 1 m.
Kuitenkin sellaisten moottoriajoneuvojen osalta, joiden pituus ei
ole enemmän kuin 6 m, riittää, jos yksi sivuheijastin on asennettu
ajoneuvon pituuden ensimmäiseen tai viimeiseen kolmannekseen.
4.17.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma: 45º eteen- ja taaksepäin.
Pystykulma: 15º vaakatason ylä- ja alapuolella. Vaakatason
alapuolella oleva pystykulma voidaan pienentää
5º:een sellaisen heijastimen osalta, joka on
enintään 750 mm maanpinnan yläpuolella.
4.17.6 Suuntaus
Heijastimen vertailuakselin on oltava vaakasuora ja kohtisuorassa
ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden ja sen on oltava
suunnattu ulospäin.
4.17.7 Muut vaatimukset
Sivuheijastimen valaisevalla pinnalla voi olla yhteisiä osia kaik-
kien muiden sivuvalaisimien valaisevien pintojen kanssa.
4.18 Sivuvalaisin
4.18.1 Asennus
Pakollinen:
— kaikkien sellaisten ajoneuvojen osalta, joiden pituus on
enemmän kuin 6 m, lukuun ottamatta alustaohjaamoja;
Vapaaehtoinen:
— sellaisten ajoneuvojen osalta, joiden pituus on enintään 6 m.
Kun perävaunujen pituutta lasketaan, on mukaan laskettava myös
vetotanko.
4.18.2 Pienin lukumäärä sivua kohden
Sellainen, että pituussuuntaista sijoitusta koskevia sääntöjä
noudatetaan.
4.18.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.18.4 Sijainti
4.18.4.1 Leveys:
ei erityisiä vaatimuksia.
4.18.4.2 Korkeus:
maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm ja enintään
1 500 mm. Jos ajoneuvon rakenne estää suurimman korkeuden
noudattamisen, tätä raja-arvoa voidaan suurentaa 2 100 mm:iin.
4.18.4.3 Pituus:
ainakin yksi sivuvalaisin on asennettava ajoneuvon keskikolman-
nekseen ja etummaisin sivuvalaisin ei saa olla enemmän kuin 3 m
ajoneuvon edestä; perävaunujen osalta on otettava huomioon
vetoaisan pituus tätä etäisyyttä mitattaessa.
Kahden vierekkäisen sivuvalaisimen välinen etäisyys saa olla
enintään 3 m.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 29
▼M6
Jos ajoneuvon rakenne estää tämän vaatimuksen noudattamisen,
tätä etäisyyttä voidaan suurentaa 4 m:iin. Takimmaisen sivuvalai-
simen ja ajoneuvon takaosan välinen etäisyys ei saa olla
enemmän kuin 1 m. Kuitenkin sellaisten ajoneuvojen osalta,
joiden pituus on enintään 6 m sekä alustaohjaamojen osalta,
riittää, jos yksi sivuvalaisin on asennettu ajoneuvon pituuden
ensimmäiseen tai viimeiseen kolmannekseen.
4.18.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma: 45º eteen- ja taaksepäin; kuitenkin sellaisten
ajoneuvojen osalta, joihin sivuvalaisimien
asennus on vapaaehtoista, tämä arvo voidaan
pienentää 30º:een.
Pystykulma: 10º vaakatason ylä- ja alapuolella. Vaakatason
alapuolella oleva pystykulma voidaan pienentää
5º:een sellaisen valaisimen osalta, joka on
enintään 750 mm maanpinnan yläpuolella.
4.18.6 Suuntaus
Sivullepäin.
4.18.7 Sähköiset liitännät
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.18.8 Suljetun piirin ilmaisin
Vapaaehtoinen. Jos sellainen on, sen tehtävän toteuttaa etu- ja
takavalaisimelle vaadittava ilmaisin.
4.18.9 Muut vaatimukset
Kun takimmaisin sivuvalaisin on yhdistetty takavalaisimeen,
rakenteellisesti yhdistetty takasumuvalaisimeen tai rakenteelli-
sesti yhdistetty tähän valaisimeen, sivuvalaisimen valotekniset
ominaisuudet saavat muuttua takasumuvalaisimen toiminnan
aikana.
5 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
5.1 Jokaisen sarjatuotetun ajoneuvon on oltava valaisimen ja merkki-
valolaitteiden asennuksen osalta tyyppihyväksytyn
ajoneuvotyypin sekä tässä direktiivissä vahvistettujen ominai-
suuksien mukainen.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 30
▼M6
Lisäys 1
EDELLÄ 4.2.6.1 KOHDASSA TARKOITETUT AJONEUVON KUORMI-
TUSTILAT
1 Seuraavissa testeissä matkustajien massaksi lasketaan 75 kg
henkilöä kohti.
2 Erilaisten ajoneuvojen kuormitustilat
2.1M1-luokan ajoneuvot
2.1.1 Lähivalaisimien valonsädekimpun kulma määritetään seuraavissa kuor-
mitustiloissa:
2.1.1.1 yksi henkilö kuljettajan istuimella;2.1.1.2 kuljettaja sekä yksi matkustaja kauimpana kuljettajasta olevalla etuistui-
mella;
2.1.1.3 kuljettaja, sekä yksi matkustaja kauimpana kuljettajasta olevalla etuistui-
mella, kaikissa takimmaisissa istuimissa on matkustaja;
2.1.1.4 yksi matkustaja jokaisella istuimella;2.1.1.5 yksi matkustaja jokaisella istuimella sekä tasaisesti jakautunut kuorma
tavaratilassa siten, että taka-akseliin tai etuakseliin, jos tavaratila
sijaitsee edessä, kohdistuu sallittu kuormitus. Jos ajoneuvossa on tavara-
tila sekä edessä että takana, kuormaa on lisättävä sopivasti jaettuna
sallittujen akseliin kohdistuvien kuormitusten aikaansaamiseksi. Jos
suurin sallittu kuormitettu massa kuitenkin saavutetaan ennen sallittua
yhteen akseliin kohdistuvaa kuormitusta, tavaratilan (-tilojen) kuormaa
on rajoitettava arvoon, jolla tämä massa saavutetaan;
2.1.1.6 kuljettaja, sekä tasaisesti jakautunut kuorma tavaratilassa siten, että
vastaavaan akseliin kohdistuu sallittu kuormitus.
Jos suurin sallittu kuormitettu massa saavutetaan ennen sallittua akseliin
kohdistuvaa kuormitusta, tavaratilan (-tilojen) kuormaa on rajoitettava
arvoon, jolla tämä massa saavutetaan.
2.1.2 Edellä tarkoitettuja kuormitustiloja määritettäessä on otettava huomioon
valmistajan mahdollisesti ilmoittamat kuormi-tusrajoitukset.
2.2M
2-j aM3-luokan ajoneuvot
Lähivalaisimien valonsädekimpun kulma määritetään seuraavissa kuor-
mitustiloissa:
2.2.1 ajoneuvo kuormaamaton ja yksi henkilö kuljettajan istuimella;2.2.2 ajoneuvo kuormattu siten, että jokaiseen akseliin kohdistuu suurin tekni-
sesti sallittu kuormitus tai kunnes ajoneuvon suurin sallittu massa
saavutetaan kuormittamalla etu- ja taka-akseleita oikeassa suhteessa
niiden suurimpiin teknisesti sallittuihin kuormituksiin, ensin saavutet-
tavan ollessa määräävä.
2.3N-luokan ajoneuvot, joissa on kuormalava
2.3.1 Lähivalaisimien valonsädekimpun kulma määritetään seuraavissa kuor-
mitustiloissa:
2.3.1.1 ajoneuvo kuormaamaton ja yksi henkilö kuljettajan istuimella;
2.3.1.2 kuormalavan ollessa takana: kuljettaja sekä kuorma siten jaettuna, että
suurin teknisesti sallittu taka-akseliin tai taka-akseleihin kohdistuva
kuormitus tai ajoneuvon suurin sallittu massa saavutetaan, ensin saavu-
tettavan ollessa määräävä, ylittämättä etuakselin kuormitusta, jokalasketaan kuormittamattoman ajoneuvon etuakselin kuormituksen sekä
etuakseliin kohdistuvan suurimman sallitun hyötykuorman summana.
Samaa menettelyä käytetään soveltuvin osin, jos kuormalava sijaitsee
edessä.
2.4N-luokan ajoneuvot, joissa ei ole kuormalavaa
2.4.1 Puoliperävaunujen vetoautot:2.4.1.1 kuormaamaton ajoneuvo vetokytkintä kuormittamatta ja yksi henkilö
kuljettajan paikalla;1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 31
▼M6
2.4.1.2 yksi henkilö kuljettajan paikalla; teknisesti sallittu kuormitus kohdistuu
vetokytkimeen, joka on taka-akselin korkeinta kuormitusta vastaavassa
asennossa.
2.4.2 Perävaunujen vetoautot:
2.4.2.1 ajoneuvo kuormaamaton ja yksi henkilö kuljettajan paikalla;2.4.2.2 yksi henkilö kuljettajan paikalla, yksi henkilö kaikilla muilla ohjaamon
istuimilla.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 32
▼M6
Lisäys 2
1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 33
▼M6
Lisäys 3
Kuva 1
Kuva 21976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 34
▼M6
Lisäys 4
SUUNTAVALAISIN
Geometrisen näkyvyyden kulmat
1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 35
▼M6
Lisäys 5
LÄHIVALAISIMEN KALTEVUUDEN MUUTTUMISEN MITTAAMINEN
KUORMITUKSEN FUNKTIONA
1 SOVELTAMISALA
Tässä lisäyksessä määritetään menetelmä lähivalaisimen kaltevuuden
muutoksien mittaamiseksi suhteessa sen alkuperäiseen kaltevuuteen,
kun muutos aiheutuu kuormituksesta johtuvasta moottoriajoneuvon
asennon muutoksesta.
2 MÄÄRITELMÄT2.1 Alkuperäinen kaltevuus
2.1.1Ilmoitettu alkuperäinen kaltevuus
ajoneuvon valmistajan erittelemä alkuperäisen lähivalaisimen kalte-
vuuden arvo, joka toimii vertailuarvona sallittujen vaihteluiden
laskemiseksi.
2.1.2Mitattu alkuperäinen kaltevuus
lähivalaisimen kaltevuuden tai ajoneuvon kulman keskiarvo, kun se
mitataan ajoneuvon ollessa kyseiselle testattavalle ajoneuvoluokalle
lisäyksessä 1 esitetyssä tilassa N:o 1. Se toimii vertailuarvona arvioi-
taessa lähivalaisimen kaltevuuden muutoksia kuormituksen vaihdellessa.
2.2 Lähivalaisimen kaltevuus
Se voidaan määritellä seuraavasti:
— joko milliradiaaneina ilmoitettuna kulmana ajovalaisimien vaaka-
tason ominaispistettä kohti menevän valokeilan suunnan
leikkauksen ja vaakatason välillä,
— tai tämän kulman tangenttina, prosentuaalisena kaltevuutena ilmoi-
tettuna, koska kulmat ovat pieniä (näiden pienien kulmien osalta
1 % vastaa 10 mrad:a).
Jos suuntaus ilmoitetaan prosentuaalisena kulmana, se voidaan laskea
seuraavan kaavan avulla:
h1/C0h2
l/C2100
jossa:
h1on edellä tarkoitetun ominaispisteen korkeus maanpinnasta, milli-
metreinä ilmoitettuna, mitattuna ajoneuvon pituussuuntaisen
keskitason kanssa kohtisuorassa olevassa pystysuuntaisella valko-
kankaalla, joka on asetettu vaakasuoran etäisyyden I päähän;
h2on vertailukeskipisteen (jota pidetään h1:ssä valitun ominaispisteen
nimellisorigona); korkeus maanpinnasta;
l on valkokankaan ja vertailukeskipisteen välinen etäisyys millime-
treinä.
Negatiiviset arvot merkitsevät kulmaa alaspäin (ks. kuva 1).Positiiviset arvot merkitsevät kulmaa ylöspäin.
Kuva 11976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 36
▼M6
Huomautuksia:
1 Tämä piirustus esittää M1-luokan ajoneuvoa, mutta esitetty periaate
soveltuu myös muiden luokkien ajoneuvoihin.
2 Jos ajoneuvossa ei ole ajovalaisimien suuntauslaitteistoa, on ajovalai-
simien kaltevuuden vaihtelu täysin samanlainen itse ajoneuvon
kulman vaihtelujen kanssa.
3 MITTAUSOLOSUHTEET
3.1 Jos lähivalaisinkeilan valkokankaalla oleva muoto tarkastetaan
silmämääräisesti tai valoteknisellä menetelmällä, mittaus on tehtävä
pimeässä ympäristössä (esim. pimeässä huoneessa), joka on riittävän
suuri, jotta ajoneuvo ja valkokangas saadaan sijoitettua kuvassa 1 esite-
tyllä tavalla. Ajovalaisimien vertailukeskipisteiden on oltava etäisyydellä
I vähintään 10 metriä valkokankaasta.
3.2 Alustan, jolla mittaukset tehdään, on oltava mahdollisimman tasainen ja
vaakasuora, jotta lähivalaisimien kaltevuuden mittauksien toistettavuus
voidaan varmistaa ± 0,5 mrad tarkkuudella (± 0,05 % kaltevuus).
3.3 Jos käytetään valkokangasta, on sen merkinnän, sijainnin ja paikan
suhteessa alustaan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon oltava
sellainen, että toistettavuus voidaan varmistaa ± 0,5 mrad tarkkuudella
(± 0,05 % kaltevuus).
3.4 Mittauksien aikana ympäröivän lämpötilan on oltava 10 ºC-30 ºC.
4 AJONEUVON VALMISTELU
4.1 Mittaukset tehdään ajoneuvolla, jolla on ajettu 1 000-10 000 km,
mieluiten 5 000 km.
4.2 Renkaat on paineistettava täyden kuormituksen paineelle, siten kuin
valmistaja on eritellyt. Ajoneuvon on oltava täyteen tankattuna (polt-
toaine, vesi, öljy) ja varustettuna kaikilla valmistajan erittelemillä
lisälaitteilla ja työkaluilla. Täysi polttoaineen tankkaus tarkoittaa, että
polttonestesäiliön on oltava täytettynä vähintään 90 %:sti direktiivin 70/
156/ETY liitteessä I esitetyn mallin mukaisessa ajoneuvon tiedot
sisältävässä asiakirjassa ilmoitetusta tilavuudestaan.
4.3 Ajoneuvon seisontajarrun on oltava vapautettuna ja vaihteen on oltava
vapaalla.
4.4 Ajoneuvoa on vakautettava vähintään 8 tunnin ajan 3.4 kohdassa eritel-
lyssä lämpötilassa.
4.5 Jos käytetään valoteknistä tai silmämääräistä menetelmää, olisi selvästi
merkityn lähivalaisimien katkaisimen oltava etukäteen asennettuna testa-
ttavaan ajoneuvoon mittauksien helpottamiseksi.
Muita menetelmiä saadaan käyttää tarkempien lukemien saavuttamiseksi
(esim. ajovalaisimien linssien irrottaminen).
5 TESTAUSMENETTELY5.1 Yleistä
Lähivalaisimen tai ajoneuvon kulman muutoksien vaihtelut valitun
menetelmän mukaisesti on mitattava erikseen ajoneuvon kummallakin
puolella. Vasemman- ja oikeanpuoleisista ajovalaisimista lisäyksessä 1
eritellyissä kuormitustiloissa saatujen tulosten on oltava 5.5 kohdassa
vahvistetuissa raja-arvoissa. Kuormitusta on lisättävä asteittain altista-matta ajoneuvoa kohtuuttomille iskuille.
5.2 Mitatun alkukaltevuuden määrittäminen
Ajoneuvo on valmistettava siten kuin 4 kohdassa eritellään ja kuormitet-
tava siten kuin lisäyksessä 1 eritellään (vastaavan ajoneuvoluokan
ensimmäinen kuormitustila).
Ennen jokaista mittausta on ajoneuvoa keinutettava 5.4 kohdassa tarkoi-
tetulla tavalla.
Mittaukset tehdään kolme kertaa.
5.2.1 Jos yksikään näistä kolmesta mittauksesta ei poikkea enempää kuin
2 mrad (0,2 % kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta,
muodostaa tämä keskiarvo lopullisen tuloksen.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 37
▼M6
5.2.2 Jos yksikin näistä kolmesta mittauksesta poikkeaa enemmän kuin 2 mrad
(0,2 % kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, on tehtävä 10
mittauksen lisäsarja, joiden aritmeettinen keskiarvo muodostaa lopul-
lisen tuloksen.
5.3 Mittausmenetelmät
Mitä tahansa menetelmää saadaan käyttää kulman vaihteluiden mittaa-
miseen, jos lukemien tarkkuus on ± 0,2 mrad (0,02 % kaltevuus).
5.4 Ajoneuvon käsittely jokaisessa kuormitustilassa
Ajoneuvon pyöräntuenta ja kaikki muut osat, jotka todennäköisesti
vaikuttavat lähivalaisimen kaltevuuteen, on aktivoitava jäljempänä
määritellyn menetelmän mukaisesti.
Tutkimuslaitokset ja valmistajat saavat kuitenkin yhdessä esittää muita
menetelmiä (joko kokeellisia tai laskelmiin perustuvia), erityisesti jos
testi aiheuttaa erityisiä ongelmia ja jos sellaiset laskelmat ovat selvästi
päteviä.
5.4.1M1-luokan ajoneuvot, joissa on tavanomainen pyöräntuenta
Ajoneuvon seistessä mittauspaikalla ja tarvittaessa pyörien levätessä liik-
kuvilla korokkeilla (joita on käytettävä, josniiden poisjättäminen
johtaisi jousitusliikkeen rajoittumiseen, joka on todennäköisesti vaikut-
taisi mittaustuloksiin), heilutetaan ajoneuvoa yhtäjaksoisesti vähintään
kolme täydellistä sykliä; jokaisessa syklissä ensin ajoneuvon etuosa ja
sitten takaosa painetaan alas. Heilutusjakson on päätyttävä syklin
loppuun. Ennen mittauksia on ajoneuvon lopetettava heilahtelunsa
itsestään.
Liikkuvien korokkeiden sijasta sama tulos voidaan saavuttaa liikutta-
malla ajoneuvoa taakse- ja eteenpäin vähintään yhden täyden pyörän
kierroksen verran.
5.4.2M2-, M3- ja N-luokan ajoneuvot, joissa on tavanomainen pyöräntuenta
5.4.2.1 Jos M1-luokan ajoneuvoille tarkoitettu 5.4.1 kohdassa tarkoitettu käsitte-
lymenetelmä ei ole mahdollinen, voidaan käyttää 5.4.2.2 tai 5.4.2.3
kohdassa tarkoitettua menetelmää.
5.4.2.2 Ajoneuvon seistessä mittauspaikalla ja pyörien ollessa alustalla, heilute-
taan runkoa vaihtelemalla kuormitusta tilapäisesti.
5.4.2.3 Ajoneuvon seistessä mittauspaikalla ja pyörien ollessa alustalla, aktivoi-
daan ajoneuvon pyöräntuenta ja kaikki muut osat, jotka voivat vaikuttaa
lähivalaisimen kaltevuuteen, käyttämällä värähtelijää. Tämä voi olla
tärisevä lava, jonka päällä pyörät on.
5.4.3Ajoneuvot, joissa ei ole tavanomaista pyöräntuentaa ja joiden moottor-
eiden on oltava käynnissä
Ennen mittausten tekemistä odotetaan, että ajoneuvo saavuttaa lopullisen
asentonsa moottorin käydessä.
5.5 Mittaukset
Lähivalaisimen kaltevuuden vaihtelu on arvioitava kaikkien eri kuormi-
tustilojen osalta suhteessa alkuperäiseen kaltevuuteen, joka määritellään
5.2 kohdan mukaisesti.
Jos ajoneuvo on varustettu käsikäyttöisellä ajovalaisimien suuntauslait-
teistolla, on tämä säädettävä ajoneuvon valmistajan kyseiselle
kuormitustilalle erittelemään asentoon (lisäyksen 1 mukaisesti).
5.5.1 Aloittaessa on tehtävä yksittäinen mittaus jokaisessa kuormitustilassa.
Vaatimukset ovat täyttyneet, jos kaikissa kuormitustiloissa kulman vaih-
telu on lasketuissa raja-arvoissa (esim. alkutilan kulman ja
hyväksymisen edellytyksenä olevien pienimmän ja suurimman raja-
arvon välillä) toleranssilla 4 mrad (0,4 % kaltevuus).
5.5.2 Jos mi(t)kään mittauks(i)en tulos (tulokset) ei(vät) pysy 5.5.1 kohdassa
ilmoitetussa varmuusvarassa, tai jos se ylittää (ne ylittävät) raja-arvot,
on tehtävä kolme lisämittausta kuormitustiloissa, jotka vastaavat näitä
tuloksia, sellaisina kuin ne eritellään 5.5.3 kohdassa.
5.5.3Jokaisen edellä tarkoitetun kuormitustilan osalta:
5.5.3.1 jos yksikään kolmesta mittauksesta ei poikkea enempää kuin 2 mrad
(0,2 % kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, tämä keskiarvo
muodostaa lopullisen tuloksen.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 38
▼M6
5.5.3.2 jos yksikin kolmesta mittauksesta poikkeaa enemmän kuin 2 mrad (0,2 %
kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, on tehtävä 10
mittauksen lisäsarja, joiden aritmeettinen keskiarvo muodostaa lopul-
lisen tuloksen.
5.5.3.3 jos ajoneuvossa on automaattinen ajovalaisimien suuntausjärjestelmä,
jossa on hystereesisilmukka, on keskimääräisiä tuloksia hystereesisil-
mukan huipusta ja alaosasta pidettävä merkitsevinä arvoina.
Kaikki nämä mittaukset on tehtävä 5.5.3.1 ja 5.5.3.2 kohdan mukaisesti.
5.5.4 Vaatimukset ovat täyttyneet, jos kaikissa kuormitustiloissa 5.2 kohdan
mukaisesti määritellyn mitatun alakulman ja jokaisen kuormitustilan
aikana mitatun kulman vaihtelu on pienempää kuin 5.5.1 kohdassa
lasketut arvot (ilman varmuusvaraa).
5.5.5 Jos ainoastaan yksi laskettu suurimman ja pienimmän vaihtelun raja-
arvo ylittyy, valmistajan on voitava valita erilainen arvo alkukalte-
vuuden kulmalle, hyväksynnälle määrätyissä raja-arvoissa.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 39
▼M6
Lisäys 6
LIITTEESSÄ I OLEVASSA 4.2.6.1 ALAKOHDASSA TARKOITETUN ILMOITETUN
ALKUSÄÄDÖN MERKITSEMINEN
Esimerkki
Tunnuksen koko ja yksityiskohdat ovat valmistajan harkittavissa.1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 40
▼M6
Lisäys 7
LIITTEESSÄ I OLEVASSA 4.2.6.2.2 ALAKOHDASSA TARKOITET-
TUJEN AJOVALAISIMIEN SUUNTAUSLAITTEIDEN
HALLINTALAITTEET
1 VAATIMUKSET
1.1 Lähivalaisimen kaltevuus alaspäin on kaikissa tapauksissa toteutettava
jollakin seuraavista tavoista:
a) liikuttamalla hallintalaitetta alaspäin tai vasemmalle;
b) kiertämällä hallintalaitetta vastapäivään;
c) painamalla hallintalaitetta (paino-veto -järjestelmä)
Jos valokeilan säätämiseen käytetään useita painikkeita, on sen
painikkeen, joka aiheuttaa suurimman kaltevuuden alaspäin, sijaittava
muiden lähivalaisinasentopainikkeen (-painikkeiden) vasemmalla puolella
tai alapuolella.
Kiertyvän hallintalaitteen, joka on asennettu reuna edellä, tai siten, että
ainoastaan reuna on näkyvissä, on noudatettava a- tai c-tyyppisten hallin-
talaitteiden toimintaperiaatteita.
1.1.1 Tässä hallintalaitteessa on oltava tunnukset, jotka osoittavat selvästi
lähivalaisimen kaltevuutta ylös- ja alaspäin tarkoittavat liikkeet.
1.2 ”0” -asento vastaa alkukaltevuutta liitteessä I olevan 4.2.6.1 kohdan
mukaisesti.
1.3 ”0” -asennon, jonka liitteessä I olevan 4.2.6.2.2 kohdan mukaisesti on
oltava ”seis-asento”, ei välttämättä tarvitse olla säätöalueen lopussa.
1.4 Hallintalaitteessa käytetyt merkit on selitettävä käyttäjän käsikirjassa.1.5 Ainoastaan seuraavia tunnuksia saadaan käyttää hallintalaitteiden tunnista-
miseen:
Symboler med fyra linjer i stället för fem får också användas.
Voidaan käyttää myös tunnuksia, joissa on neljä viivaa viiden sijasta.
2 ESIMERKIT
Esimerkit 1:
1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 41
▼M6
Esimerkit 2:
Esimerkit 3:
1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 42
▼M6
LIITE II
MALLI
1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 43
▼M6
1976L0756 — FI — 31.12.1991 — 006.001 — 44