Rahoitusvälineen rakenne Kaupunkikehitysrahasto on rahoituksen välittäjän perustama ja hallinnoima lainarahasto, johon osoitetaan rahoitusosuuksia ohjelmasta, rahoituksen välittäjältä ja yhteissijoittajilta. Tarkoituksena on rahoittaa kaupunkikehityshankkeille myönnettäviä uusia lainoja. Kaupunkikehitysrahastoa on tarkoitus käyttää sellaisen toimen yhteydessä, joka sisältyy asianomaisesta Euroopan rakenne- ja investointirahastosta (ERI-rahastosta) osarahoitettavassa ohjelmassa määriteltyyn ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 artiklan mukaisessa ennakkoarvioinnissa tarkoitettuun toimintalinjaan.

Välineen tavoite Välineen tavoitteena on 1) yhdistää ERI-rahaston ohjelmasta saatavat varat ja rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien tarjoamat varat, jotta voidaan tukea kaupunkikehityshankkeiden rahoittamista; 2) helpottaa rahoituksen saantia kaupunkialueiden kehittämishankkeille tukialueilla, jotka on nimetty perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohtaa soveltaen 1. heinäkuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2020 väliselle kaudelle hyväksytyssä aluetukikartassa, tarjoamalla hankkeisiin varoja edullisin ehdoin. Tällaiset sijoitukset on tehtävä asetuksen (EU) N:o 651/2014 säännöksiä noudattaen. Näihin tavoitteisiin sovelletaan seuraavia edellytyksiä. Kaupunkikehitysrahasto on osa kestävää kaupunkikehitystä koskevaa strategiaa varten vahvistetussa yhdennetyssä lähestymistavassa suunniteltujen toimien toteuttamista. ERI-rahaston ohjelmasta rahoituksen välittäjälle osoitettava rahoitusosuus ei saa syrjäyttää rahoitusta, jota on saatavilla muilta yksityisiltä tai julkisilta sijoittajilta. ERI-rahaston ohjelmasta tarjotaan rahoitusta rahoituksen välittäjälle, jotta se voi perustaa kaupunkikehityshankkeille myönnettävistä lainoista koostuvan salkun. Lisäksi ohjelma osallistuu salkkuun sisältyviin kaupunkikehitysrahaston lainoihin liittyvien tappioiden ja maksulaiminlyöntien kattamiseen sekä tuottoihin ja takaisinperintään lainakohtaisesti. ERI-rahaston ohjelman osarahoituksen muodostaa jokin seuraavista: hallintoviranomaisen ohjelmasta osoittama rahoitusosuus, rahoituksen välittäjän rahoitusosuus ja yhteissijoittajien rahoitusosuudet rahastoon tehtävien yhteissijoitusten, kaupunkikehityshankkeisiin myönnettyinä lainoina tehtävien yhteissijoitusten ja muiden yhteissijoittajien tekemien yhteissijoitusten tasolla. Jos järjestelyyn sisältyy rahasto-osuusrahasto, rahasto siirtää ERI-rahaston ohjelmasta myönnetyn rahoitusosuuden rahoituksen välittäjälle. ERI-rahaston ohjelmasta osoitettavan rahoitusosuuden lisäksi rahasto-osuusrahasto voi tarjota omia varojaan, jotka yhdistetään rahoituksen välittäjän tarjoamiin varoihin. Siinä tapauksessa rahasto-osuusrahasto osallistuu lainasalkun eri rahoitusosuuksien väliseen riskinjakoon. Jos rahasto-osuusrahastosta myönnetyt varat ovat peräisin valtion varoista tai niihin on yhdistetty muita valtion varoja, on noudatettava asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan säännöksiä.

Kaupunkikehityshanke Kaupunkikehityshanke on osa kestävää kaupunkikehitystä koskevaa strategiaa varten vahvistetussa yhdennetyssä lähestymistavassa suunniteltujen toimien toteuttamista ja auttaa saavuttamaan siinä määritellyt tavoitteet. Kaikkien kaupunkikehityshankkeiden on lisäksi noudatettava seuraavia parametreja: Rahoituksen kestävyys: — Kaupunkikehityshankkeiden on perustuttava liiketoimintamalliin, jossa arvioidaan rahavirrat ja jonka kohderyhmänä ovat mahdolliset yksityiset sijoittajat. — Kaupunkikehityshankkeet on suunniteltava rakenteeltaan sellaisiksi, että ne tuottavat tuloja tai vähentävät menoja riittävästi kaupunkikehitysrahastolta saadun lainan takaisinmaksamiseksi. Lisäksi ne on suunniteltava siten, että kaikki mahdollinen valtiontuki on rajattu hankkeen toteuttamiseksi tarvittavaan vähimmäismäärään, jotta kilpailu ei vääristyisi. Hankkeiden sisäisen korkokannan (IRR) on oltava sellainen, ettei se riitä houkuttelemaan rahoitusta puhtaasti liiketaloudellisin perustein. Strateginen kohdentaminen: — Kaupunkikehityshankkeiden on oltava osa kaupunkialueiden kestävän kehittämisen yhdennettyä strategiaa, ja niiden avulla on voitava houkutella lisärahoitusta muilta julkisilta ja yksityisiltä sijoittajilta. — Kaupunkikehityshankkeiden on oltava ERI-rahaston ohjelman tavoitteiden ja sen puitteissa suunniteltujen tukitoimien mukaisia ja edistettävä osaltaan ERI-rahaston ohjelman asiaankuuluvien tuotosindikaattoreiden saavuttamista. — Kaupunkikehityshankkeet on toteutettava ERI-rahaston ohjelman soveltamisalaan kuuluvalla alueella/toiminta-alueella, ja niiden on edistettävä ohjelmassa määriteltyjen tavoitteiden (myös määrällisten tuotosten) saavuttamista. Kaupunkikehitysrahastosta voidaan tukea seuraavia investointiprioriteetteja: — investoinnit kaupunkialueiden vähähiilisiin strategioihin, — investoinnit katastrofitilanteisiin liittyvän selviytymis- ja palautumiskyvyn varmistamiseksi, — investoinnit ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, — investoinnit kaupunkiympäristön kehittämiseen, muun muassa ympäristövaurioalueiden kunnostamiseen ja ilmansaasteiden vähentämiseen, — investoinnit kestävään kaupunkiliikenteeseen, — investointituki itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymiselle ja yritysten perustamiselle, — investoinnit julkisten työvoimapalveluiden infrastruktuuriin, — investoinnit terveydenhuolto- ja sosiaalialaan, muun muassa infrastruktuuriin, T&K:hon tai innovatiivisiin palveluihin, jotka edistävät osaltaan paikallista kehitystä ja siirtymistä laitoshoidosta avohuollon palveluihin ja perusterveydenhuollon piiriin sekä parantavat terveys- ja sosiaalipalvelujen saatavuutta, — investoinnit heikommassa asemassa olevien kaupunki- ja maaseutuyhteisöjen fyysisen elinympäristön ja talouden elvyttämistä varten, — investoinnit kulttuuriperinnön säilyttämiseen, suojeluun, edistämiseen ja kehittämiseen, — investoinnit korkea-asteen koulutukseen, mukaan lukien yhteistyö yritysten kanssa, — investoinnit tieto- ja viestintätekniikan kehittämiseen.

Mahdollinen valtiontuki Investoinnit katsotaan sisämarkkinoille soveltuviksi eikä niistä tarvitse tehdä tapauskohtaista ilmoitusta, jos ne ovat asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan säännösten mukaisia. Valtiontuen olemassaoloa on arvioitava rahasto-osuusrahaston, rahoituksen välittäjän, yksityisten sijoittajien ja loppukäyttäjien tasolla. Rahoituksen välittäjän ja rahasto-osuusrahaston on tältä osin täytettävä seuraavat edellytykset: a) rahoituksen välittäjän ja rahasto-osuusrahaston hallintokulut ja/tai -palkkiot vastaavat yleistä markkinakorvausta vastaavassa tilanteessa. Tämä edellytys täyttyy, jos rahasto-osuusrahasto on valittu avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä tai jos korvaus on delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 ja 13 artiklan mukainen eikä valtio myönnä muita etuja. Jos rahasto-osuusrahasto ainoastaan siirtää ERI-rahaston rahoitusosuuden rahoituksen välittäjälle ja hoitaa yleisen edun mukaista tehtävää eikä toimenpidettä toteuttaessaan harjoita kaupallista toimintaa tai sijoita toimenpiteeseen omia varojaan, jolloin sitä ei katsota tuensaajaksi, riittää, että rahasto-osuusrahastolle ei makseta liian suuria palkkioita; b) kunkin kaupunkikehityshankkeen yksityinen rahoitusosuus on vähintään 30 prosenttia hankkeen kokonaisrahoituksesta asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti; c) kaupunkikehitysrahastoa hoidetaan liiketaloudellisin perustein, ja sen rahoituspäätökset perustuvat tuotto-odotuksiin. Yksityisellä rahoitusosuudella tarkoitetaan tässä yksityisten elinten tekemiä sijoituksia. Kaupunkikehityshankkeiden due diligence -prosessiin liittyvät kustannukset katetaan kaupunkikehitysrahastoa hoitavan rahoituksen välittäjän hallintokustannuksista ja -palkkioista. Erityiskorvaus (epäsymmetriset riskinjakojärjestelyt) rahasto-osuusrahaston, rahoituksen välittäjän rahoitusosuuden ja yhteissijoittajien rahoitusosuuksien osalta rahasto- ja hanketasolla, kun kyse on lainoista, vahvistetaan tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 8 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti sekä hinnoitteluperiaatteissa esitettyjä tarkempia erittelyjä noudattaen. Epäsymmetriset järjestelyt eivät ole mahdollisia muiden yhteissijoittajien osalta hanketasolla, sillä niiden rahoitusosuuksia ei sijoiteta lainoihin eivätkä ne liity kaupunkikehitysrahastoon.

Lainanantopolitiikka a) Hallintoviranomaisen tai rahasto-osuusrahaston suorittamat maksut rahoituksen välittäjälle Sen jälkeen kun hallintoviranomainen tai rahasto-osuusrahasto ja rahoituksen välittäjä ovat allekirjoittaneet rahoitussopimuksen, hallintoviranomainen tai rahasto-osuusrahasto siirtää ohjelmasta osoitettavat julkiset rahoitusosuudet rahoituksen välittäjälle, joka sijoittaa ne erilliseen kaupunkikehitysrahastoon. Siirrot tehdään erissä, ja niissä noudatetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 41 artiklassa vahvistettuja enimmäismääriä.Tavoitteena oleva lainavolyymi ja korkotaso vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisessa ennakkoarvioinnissa, ja ne otetaan huomioon määritettäessä rahoitusvälineen luonnetta (uusiutuva vai uusiutumaton lainainstrumentti). b) Lainasalkun alulle paneminen Rahoituksen välittäjän on luotava ennalta määrätyn ajanjakson kuluessa kaupunkikehityshankkeille myönnettävistä tukikelpoisista lainoista koostuva salkku, joka täydentää sen olemassa olevaa lainanantotoimintaa ja joka rahoitetaan osittain ohjelmasta maksetuilla varoilla rahoitussopimuksessa sovitun riskiosuuden mukaisesti.Rahoituksen välittäjän on noudatettava johdonmukaista lainanantopolitiikkaa, joka perustuu sovittuun sijoitusstrategiaan, mahdollistaa asianmukaisen luottosalkun hallinnan ja vastaa alalla sovellettavia standardeja sekä on hallintoviranomaisen taloudellisen etujen ja toimintapoliittisten tavoitteiden mukainen. Sijoitusstrategia on määriteltävä kaupunkialueiden kestävän kehittämisen yhdennetyn strategian puitteissa kohteena olevan toiminnan ja maantieteellisten alueiden sekä tukikelpoisten menojen tasolla.Rahoituksen välittäjä vastaa lainojen kartoituksesta, valinnasta, due diligence -prosessista, dokumentaatiosta ja lainojen myöntämisestä loppukäyttäjille tavanomaisten menettelyjensä sekä asianomaisessa rahoitussopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.Jos kyse on yhteissijoittajien kaupunkikehityshankkeisiin suoraan myöntämistä lainoista, rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien välillä on allekirjoitettava yhteissijoitussopimus. Tällaisessa sopimuksessa määritellään loppukäyttäjiin tehtäviä sijoituksia koskevat ehdot ja edellytykset ja sen osalta on noudatettava komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 821/2014 (1) 1 artiklan 3 kohtaa, jos kyseistä säännöstä sovelletaan. Yhteissijoitussopimuksessa on eriteltävä mahdolliset riskinjakojärjestelyt. c) Rahoitusvälineeseen takaisin maksettujen varojen uudelleenkäyttö Rahoitusvälineeseen takaisin maksetut varat on joko käytettävä uudelleen saman rahoitusvälineen puitteissa tai ne maksetaan takaisin hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastoon, minkä jälkeen ne käytetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 ja 45 artiklan mukaisesti.Tämä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 ja 45 artiklassa tarkoitettu varojen kierrättämisen periaate on sisällytettävä rahoitussopimukseen.Jos varat käytetään uudelleen saman rahoitusvälineen puitteissa, ERI-rahaston tuesta johtuvat määrät, jotka rahoituksen välittäjä maksaa ja/tai perii takaisin loppukäyttäjille myönnettävistä lainoista sijoitusten aikana, on periaatteessa asetettava saataville käytettäväksi uudelleen saman rahoitusvälineen puitteissa.Jos sen sijaan varat maksetaan suoraan takaisin hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastoon, takaisinmaksu on suoritettava säännöllisin välein, ja siinä on otettava huomioon lainoihin liittyvät i) pääoman takaisinmaksut ja ii) mahdollisesti takaisin perityt määrät ja tappioiden vähennykset sekä iii) mahdolliset koronmaksut. Nämä varat on käytettävä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 ja 45 artiklan mukaisesti. d) Tappioiden takaisinperintä Rahoituksen välittäjän on toteutettava perintätoimia jokaisen laiminlyödyn kaupunkikehitysrahastosta rahoitetun lainan osalta omien sisäisten ohjeidensa ja menettelyjensä mukaisesti.Rahoituksen välittäjän takaisin perimät määrät (ilman mahdollisia perintä- ja ulosmittauskuluja) jaetaan rahoituksen välittäjän, hallintoviranomaisen ja rahasto-osuusrahaston kesken. e) Korko- ja muut tuotot ERI-rahastoista rahoitusvälineeseen osoitetusta tuesta johtuvat korko- ja muut tuotot käytetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 43 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

Hinnoitteluperiaatteet Rahoituksen välittäjän on hinnoitteluehdotuksessaan alennettava kaikkien salkkuun sisältyvien lainojen osalta vaadittuja vakuuksia ja korkoa siten, että niissä otetaan huomioon ohjelman julkisesta rahoitusosuudesta peräisin oleva rahoitus ja sovitut riskinjakojärjestelyt. Hinnoitteluperiaatteiden on sisällettävä vähintään seuraavat seikat: 1) Rahoituksen välittäjän osallistumisesta perittävä korko on markkinaehtoinen (rahoituksen välittäjän oman toimintapolitiikan mukaisesti). 2) Salkkuun sisältyvistä, tukikelpoisiin kaupunkikehityshankkeisiin myönnettävistä lainoista perittävää kokonaiskorkoa on alennettava suhteessa ohjelman julkisesta rahoitusosuudesta peräisin olevaan rahoitukseen. Alennuksessa otetaan huomioon palkkiot, joita hallintoviranomainen saattaa periä ohjelmasta osoitettavasta rahoitusosuudesta, sekä riskinjakojärjestelyt. 3) Hinnoitteluperiaatteiden on säilyttävä muuttumattomina tukikelpoisuuskaudella.

Ohjelmasta rahoitusvälineeseen osoitettava rahoitusosuus: määrä ja osuus (tuotteen yksityiskohtaiset tiedot) Todellinen riskiosuus, ohjelman julkinen rahoitusosuus, erityiskorvaus sekä lainoista perittävä korko määritetään ennakkoarvioinnin tulosten pohjalta, ja niiden avulla on varmistettava, että loppukäyttäjille aiheutuva hyöty on asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 8 kohdan b alakohdan mukainen. Kaupunkikehitysrahaston kohdesalkun koko vahvistetaan rahoitusvälineelle myönnettävän tuen tarpeellisuutta koskevan, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisesti tehtävän ennakkoarvioinnin puitteissa ja ottaen tarvittaessa huomioon rahoitusvälineeseen sisältyvä varojen kierrättämisen periaate. Kaupunkikehitysrahaston rahoituksen määrän ja riskiosuuden määrittämisen tavoitteena on varmistaa ennakkoarvioinnissa havaitun markkinapuutteen poistaminen, minkä lisäksi niiden on vastattava tässä liitteessä vahvistettuja edellytyksiä. Rahoituksen välittäjän kanssa sovittu osarahoitusosuuden vähimmäismäärä määritetään kunkin salkkuun sisältyvän tukikelpoisen lainan osalta, ja se vastaa sitä enimmäisosuutta lainapääomasta, joka rahoitetaan ohjelmasta. Rahoituksen välittäjän kanssa sovittu riskiosuus määrittää muiden järjestelyjen puuttuessa osuuden tappioista, jotka jaetaan rahoituksen välittäjän, yhteissijoittajien (rahasto- ja hanketasolla) ja ohjelmasta osoitettavan rahoitusosuuden kesken. Kaupunkikehitysrahastosta myönnettävää rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset ehdot ja edellytykset on määritettävä jokaisen kaupunkikehityshankkeen osalta ennen sijoituksen tekemistä hanketta varten laadittujen ja rahoituksen välittäjän tarkistamien talousennusteiden pohjalta.

Ohjelmasta rahoitusvälineeseen osoitettava rahoitusosuus (toimet) Kaupunkikehitysrahastosta rahoitettavan kohdesalkun on sisällettävä kaupunkikehityshankkeisiin tarkoitettuja lainoja. Salkkuun sisällyttämistä koskevat kriteerit määräytyvät unionin lainsäädännön, ERI-rahaston ohjelman sääntöjen, kansallisten tukikelpoisuussääntöjen ja sijoitusstrategian (joka on osa kestävää kaupunkikehitystä koskevaa strategiaa varten vahvistettua yhdennettyä lähestymistapaa) sekä rahoituksen välittäjän soveltaman käytännön mukaisesti. Rahoituksen välittäjän on esitettävä perusteltu arvio salkun riskiprofiilista. Rahoituksen välittäjän on ennakkoarvioinnissa vahvistetun sijoitusstrategian pohjalta määritettävä kaupunkikehityshankkeista koostuva salkku, sijoitettava siihen ja hoidettava sitä kestävällä tavalla. Rahoituksen välittäjä hoitaa sellaisista kaupunkikehityshankkeista koostuvaa salkkua, jotka ovat osa kestävää kaupunkikehitystä koskevaa strategiaa varten vahvistetussa yhdennetyssä lähestymistavassa suunniteltujen toimien toteuttamista. Rahoituksen välittäjän on annettava kustakin kaupunkikehityshankkeesta ainakin seuraavat tiedot: a) yleiskuvaus hankkeesta ja sen aikataulusta, mukaan lukien kuvaus osarahoituskumppaneista ja osakkaista sekä hankkeen yksityiskohtainen rahoitussuunnitelma; b) perustelut hankkeen valinnalle ohjelman edunsaajaksi, mukaan lukien alustava arvio hankkeen elinkelpoisuudesta ja tarpeesta saada myöhemmin lisärahoitusta kaupunkikehitysrahastosta; c) selvitys riskeistä; d) asianomaisessa ohjelmassa kuvattujen tavoitteiden noudattaminen. Tämä tarkoittaa sitä, että valittujen kaupunkikehityshankkeiden on edistettävä ohjelman asianomaisissa toimintalinjoissa määrättyjen tavoitteiden, myös määrällisten tuotosten, saavuttamista. Salkun muodostamisen yhteydessä rahoituksen välittäjän on erityisesti a) yksilöitävä asianomaiseen ohjelmaan sovellettavien vaatimusten ja kriteerien mukaiset elinkelpoiset kaupunkikehityshankkeet, sijoitettava niihin ja johdettava näistä sijoituksista käytäviä neuvotteluja ja niiden rakenteen suunnittelua; b) arvioitava sekä sijoituksia että sijoitusstrategian vaatimusten noudattamista. Elinkelpoisuutta mittaavan testin on osoitettava, että hanketta ei toteutettaisi ilman kaupunkikehitysrahastosta tehtyä sijoitusta; c) raportoitava kaupunkikehityshankkeista asetuksen (EU) N:o 1303/2013 46 artiklan mukaisesti; d) varmistettava, että vähintään 30 prosenttia kaupunkikehityshankkeen saamasta kokonaisrahoituksesta on peräisin yksityisistä lähteistä ja että yksityisiä varoja saadaan hankittua mahdollisimman paljon.

Hallintoviranomaisen vastuu Hallintoviranomaisen vastuu rahoitusvälineen osalta määräytyy delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 6 artiklan mukaisesti. Katettaviin tappioihin sisältyvät erääntyneet ja maksamatta olevat pääomasaamiset sekä vakiokorko (niihin eivät sisälly viivästysmaksut tai muut kustannukset).

Kesto Rahoitusvälineen lainakautta määritettäessä on varmistettava, että asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklassa tarkoitettu ohjelmasta osoitettava rahoitusosuus käytetään lainoihin, jotka maksetaan loppukäyttäjille viimeistään 31. joulukuuta 2023. Joulukuun 31 päivän 2020 jälkeen tehtyjen sijoitusten osalta on tarkistettava, ovatko ne kyseisen ajankohdan jälkeen voimaan tulevien valtiontukisääntöjen mukaisia.

Lainananto ja riskinjako rahoituksen välittäjän tasolla (etujen yhteensovittaminen) Hallintoviranomaisen, yhteissijoittajien ja rahoituksen välittäjän edut sovitetaan yhteen seuraavasti: — Delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 ja 13 artiklassa tarkoitetut suoriteperusteiset palkkiot. — Rahoituksen välittäjän korvaus, joka vastaa yleistä markkinakorvausta vastaavassa tilanteessa. — Rahoituksen välittäjä osoittaa vähintään 30 prosenttia kokonaisrahoitussitoumuksesta, joka tarvitaan kaupunkikehityshankkeille myönnettäville lainoille. Tästä kullekin hankkeelle myönnetystä kaupunkikehitysrahaston kokonaisrahoitussitoumuksen 30 prosentin osuudesta vähintään yksi prosentti on peräisin rahoituksen välittäjän omista varoista, ja sitä koskevat samat ehdot ja edellytykset kuin ohjelmasta myönnettävää rahoitusosuutta. Loput vähintään 29 prosenttia saadaan rahoituksen välittäjän, yhteissijoittajien rahastotasolla tai yhteissijoittajien hanketasolla myöntämistä lainoista. — Yksityisen osarahoituksen kokonaismäärä on vähintään 30 prosenttia kaupunkikehityshankkeelle myönnetystä kokonaisrahoituksesta. — Yhteissijoittajien osarahoitusta voitaisiin pitää joko ERI-rahaston kansallisena osarahoituksena, kunhan se ei ole peräisin loppukäyttäjien omista varoista (kun tällainen osarahoitus käytetään tämän jälkeen hankkeen tukikelpoisiin menoihin), tai täydennyksenä ohjelman julkiseen rahoitusosuuteen. — Riskit jaetaan rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien kanssa (rahastotasolla tai kaupunkikehityshankkeen tasolla) määräsuhteessa, kuten ohjelmasta myönnettävän rahoitusosuuden tapauksessakin, paitsi jos asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa ennakkoarvioinnissa katsotaan, että tarvitaan erityiskorvausta, joka toteutetaan julkisten ja yksityisten yhteissijoittajien välisenä epäsymmetrisenä riskinjakona. Tällaiset järjestelyt on tehtävä asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 8 kohdan b ja c alakohdan säännöksiä noudattaen ja sisällytettävä osapuolten väliseen yhteissijoitussopimukseen. Näitä järjestelyjä ei sovelleta siihen yhden prosentin osuuteen, jonka rahoituksen välittäjä on edellä vaaditun mukaisesti sijoittanut omista varoistaan etujen yhteensovittamiseksi.

Tukikelpoiset rahoituksen välittäjät Valittu rahoituksen välittäjä on jäsenvaltioon sijoittautunut julkinen tai yksityinen elin, jolla on lailliset valtuudet tarjota lainoja rahoitusvälinettä tukevan ohjelman kattamalla toiminta-alueella toteutettavia kaupunkikehityshankkeita varten. Tukikelpoisen rahoituksen välittäjän on myös osoitettava, että sillä on valmiudet hoitaa kaupunkikehitysrahastoa ja valvoa kaupunkikehityshankkeista koostuvaa salkkua. Tämä koskee delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 7 artiklassa edellytettyjä osatekijöitä. Tukikelpoisen rahoituksen välittäjän on myös osoitettava, että sillä on kokemusta toiminnasta asianomaisilla kohdemarkkinoilla ja lisäksi soveltuvaa kokemusta vastaavien hankkeiden tai sellaisten rahoitusvälineiden hallinnoinnista, joista on sijoitettu kaupunkikehitysrahaston puitteissa suunniteltuja hankkeita vastaaviin hankkeisiin. Tämä käsittää myös ERI-rahastojen käyttöön liittyvän kokemuksen. Rahoituksen välittäjän on kuuluttava rahoituspalvelujen kansallisen sääntelyelimen asianmukaisen sääntelyn piiriin, ja sen on noudatettava ammattimaisen rahastonhoidon parhaita käytänteitä. Rahoituksen välittäjää on johdettava liiketaloudellisin perustein. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 9 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. Yksityiset elimet katsotaan omalla riskillään ja omin varoin sijoittavien yksityisten tai julkisten sijoittajien omistamiksi yksityisiksi oikeushenkilöiksi. Kaupunkikehitysrahaston oikeudellisen rakenteen on mahdollistettava vivuttaminen hankkimalla lisärahoitusta muilta sijoittajilta ohjelman mukaisiin kaupunkikehityshankkeisiin. Hallintoviranomaisen ja rahasto-osuusrahaston on noudatettava unionin lainsäädäntöä rahoituksen välittäjiä valitessaan. Rahoituksenvälittäjät on valittava avoimin, läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein. Rahoituksen välittäjien valinnan yhteydessä on pyrittävä vahvistamaan asianmukaiset riskinjakojärjestelyt mahdollisen erityiskorvauksen osalta. Rahoituksen välittäjän valintamenettelyssä on arvioitava kaupunkikehitysrahaston sijoitusstrategiaa, päätöksentekoa ja yleistä hallintotapaa, hallinnollisia valmiuksia ja rahoituksen välittäjän osallistumista kaupunkikehitysrahaston rahoittamiseen omista varoistaan. Yksi rahoituksen välittäjän valinnassa sovellettavista kelpoisuusperusteista on sen valmius ehdottaa ja kehittää rahoitettavista kaupunkikehityshankkeista koostuvaa salkkua, missä yhteydessä otetaan huomioon kaikkein kilpailukykyisimmät valintamenettelyyn osallistuvan rahoituksen välittäjän esittämät hinnoitteluperiaatteet. Rahoituksen välittäjä vastaa kaupunkikehityshankkeiden yksilöinnistä ja arvioinnista. Valintansa jälkeen rahoituksen välittäjä hallinnoi kaupunkikehityshankkeiden jatkumoa. Kaupunkikehityshankkeiden jatkumoon on kuuluttava hankkeita, jotka rahoituksen välittäjä sitoutuu kyseisenä aikana käytettävissä olleiden tietojen perusteella rahoittamaan. Sijoittajina pidetään kaikkia sijoittajia, jotka rahoituksen välittäjän perustellun arvion mukaan toimivat markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisissa olosuhteissa vapaassa markkinataloudessa, siitä riippumatta, millainen oikeudellinen muoto tai omistusrakenne niillä on. Rahoituksen välittäjän on valintansa yhteydessä esitettävä yhteissijoittajien arvioinnissa sovellettavat edellytykset ja perusteet. Niiden on oltava selkeitä ja potentiaalisten yhteissijoittajien saatavilla. Rahoituksen välittäjän on noudatettava syrjimätöntä lähestymistapaa yhteissijoittajia etsiessään ja tehdessään sijoituksia näiden kanssa. Yhteissijoittajia koskeva arviointi voidaan tarkastaa jälkikäteen.

Loppukäyttäjien tukikelpoisuus Loppukäyttäjien tukikelpoisuus määräytyy EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädännön, asianomaisen ERI-rahaston ohjelman ja rahoitussopimuksen mukaisesti sekä asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklassa tarkoitetun edellytyksen perusteella. Loppukäyttäjän on täytettävä seuraavat tukikelpoisuuskriteerit lainan allekirjoitushetkellä: a) loppukäyttäjä on kaupunkikehitysalan toimija eli yritys, jonka oikeudellinen muoto mahdollistaa velan ottamisen ja kaupunkikehityshankkeiden toteuttamisen ja jonka omistusrakenne voi vaihdella ja perustua esimerkiksi yksityisen ja julkisen pääoman yhdistelmään; b) loppukäyttäjä on alue- ja paikallisviranomaisten aktiivinen yhteistyökumppani, joka edistää kaupunkikehitystä sijoittamalla kaupunkikehityshankkeisiin. Sillä on oltava soveltuva oikeudellinen intressi siihen omaisuuserään, johon sijoitus tehdään; c) loppukäyttäjä ei kuulu asetuksen (EU) N:o 651/2014 1 artiklan 2–5 kohdassa tarkoitettujen poikkeusten soveltamisalaan; d) loppukäyttäjä ei toimi yhdellä tai useammalla rajoitetulla alalla (2); e) loppukäyttäjä ei ole asetuksen (EU) N:o 651/2014 2 artiklan 18 kohdassa määritelty vaikeuksissa oleva yritys; f) loppukäyttäjä ei ole jättänyt maksamatta tai laiminlyönyt rahoituksen välittäjän tai jonkin muun rahoituslaitoksen myöntämää toista lainaa tai leasing-järjestelyä rahoituksen välittäjän sisäisten ohjeiden ja tavanomaisen luottopolitiikan mukaisten tarkastusten perusteella; g) loppukäyttäjä sijoittaa kaupunkikehityshankkeisiin, joita toteutetaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohtaa soveltaen kaudeksi 1.7.2014–31.12.2020 hyväksytyssä aluetukikartassa nimetyillä tukialueilla. Lisäksi loppukäyttäjillä on oltava sijoituksen tekohetkellä sekä lainan maksuhetkellä rekisteröity toimipaikka jäsenvaltiossa, ja lainan kohteena olevan toiminnan on tapahduttava ERI-rahaston ohjelman soveltamisalaan kuuluvassa jäsenvaltiossa ja/tai kuuluvalla alueella/toiminta-alueella.

Tuotteen ominaisuudet loppukäyttäjien kannalta Kaupunkikehitysrahasto myöntää loppukäyttäjille lainoja, joilla edistetään ohjelman tavoitetta ja joita varten myönnetään osarahoitusta ohjelmasta. Kaupunkikehitysrahaston määrä ja osuudet vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ennakkoarvioinnin tulosten perusteella, ja niiden on oltava asetuksen (EU) N:o 651/2014 mukaisia. Lainat on käytettävä yksinomaan seuraavassa lueteltuja, sallittuja tarkoituksia varten: a) investoinnit aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen; b) edellä a alakohdassa tarkoitettua toimintaa täydentäviin (ja niihin liittyviin) kehitys- tai laajentamistoimiin liittyvä käyttöpääoma (täydentävyydestä on osoituksena muun muassa kaupunkikehityshanketta koskeva liiketoimintasuunnitelma ja rahoituksen määrä). Salkkuun sisältyvien kaupunkikehitysrahaston lainojen on joka hetki täytettävä seuraavat tukikelpoisuuskriteerit: c) Lainat ovat uusia lainoja, eikä voimassa olevien lainojen jälleenrahoitus tai päätökseen saatettujen hankkeiden rahoitus ole mahdollista. d) Kaupunkikehitysrahastosta kaupunkikehityshankkeeseen tehtävän sijoituksen kokonaismäärä voi olla enintään 20 000 000 euroa, kuten asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 3 kohdassa säädetään. e) Lainoilla tarjotaan rahoitusta yhtä tai useampaa sallittua tarkoitusta varten, ja ne myönnetään euroissa ja/tai kyseisen alueen kansallisessa valuutassa ja/tai tarvittaessa muussa valuutassa. f) Lainat eivät voi olla mezzanine-lainoja, toissijaisia lainoja eivätkä oman pääoman luonteista rahoitusta. g) Lainat eivät voi olla jatkuvia luottojärjestelyjä. h) Lainoille on määritettävä takaisinmaksuaikataulu, joka sisältää säännölliset takaisinmaksut ja/tai kertaluonteisen takaisinmaksun. i) Lainoilla ei saa rahoittaa pelkästään taloudellista toimintaa, eikä niillä myöskään saa rahoittaa kuluttajarahoituksen tarjoamista. j) Maturiteetti: Lainojen vähimmäismaturiteetti on 12 kuukautta (johon tarvittaessa sisältyy lyhennysvapaa), ja enimmäismaturiteetti on 360 kuukautta.

Raportointi ja tulostavoitteet Rahoituksen välittäjän on toimitettava hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastolle vakiomuodossa tietyt perustiedot vähintään neljännesvuosittain. Raportissa on esitettävä kaikki keskeiset seikat, joita hallintoviranomainen tarvitsee asetuksen (EU) N:o 1303/2013 46 artiklan säännösten noudattamiseksi. Myös jäsenvaltioiden on noudatettava asetuksen (EU) N:o 651/2014 mukaisia raportointi- ja avoimuusvelvoitteitaan. Indikaattoreiden on vastattava rahoitusvälineen rahoitukseen osallistuvan ERI-rahaston ohjelman asianomaisen prioriteetin erityistavoitteita sekä ennakkoarvioinnissa eriteltyjä odotettavissa olevia tuloksia. Ne on mitattava ja niistä on raportoitava vähintään neljännesvuosittain kaupunkikehitysrahaston osalta, ja niiden on vastattava vähintään asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 asetettuja vaatimuksia. ERI-rahaston ohjelmaan sisältyvän toimintalinjan yhteisten indikaattoreiden lisäksi sovelletaan seuraavia indikaattoreita: a) rahoitettavien lainojen/hankkeiden lukumäärä; b) rahoitettavien lainojen määrät; c) maksulaiminlyönnit (lukumäärä ja arvo); d) takaisin maksetut varat ja tuotot.

Ohjelman rahoitusosuudesta saatavan taloudellisen hyödyn arvioiminen Ohjelmasta rahoitusvälineeseen myönnettävästä julkisesta rahoitusosuudesta aiheutuva taloudellinen hyöty siirretään loppukäyttäjille, missä yhteydessä otetaan tarvittaessa huomioon kaupunkikehitysrahastoon osoitettavasta julkisesta rahoitusosuudesta johtuvat suotuisat rahoitusehdot. Rahoituksen välittäjän on alennettava loppukäyttäjiltä kustakin salkkuun sisältyvästä tukikelpoisesta lainasta perittävää todellista kokonaiskorkoa sekä tarvittaessa vähennettävä vaadittavia vakuuksia ottaen huomioon ohjelmasta kaupunkikehitysrahastoon osoitetusta rahoitusosuudesta johtuvat suotuisat rahoitusehdot. Tämä periaate on otettava huomioon hallintoviranomaisen tai rahasto-osuusrahaston ja rahoituksen välittäjän välillä tehtävässä rahoitussopimuksessa.