1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 5 päivänä huhtikuuta 1977,
muiden nesteiden kuin veden mittauslaitteistoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentä-
misestä
(77/313/ETY)
(EYVL L 105, 28.4.1977, s. 18)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission direktiivi 82/625/ETY, annettu 1 päivänä heinäkuuta 1982 L 252 10 27.8.1982
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 5 päivänä huhtikuuta 1977,
muiden nesteiden kuin veden mittauslaitteistoja koskevan jäsenval-
tioiden lainsäädännön lähentämisestä
(77/313/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
sekä katsoo, että
jäsenvaltioissa nestemittauslaitteistojen rakennetta ja tarkastusmene-
telmiä koskevat velvoittavat säännökset eroavat jäsenvaltioittain, mikäsiten estää nestemittauslaitteistojen kauppaa; sen vuoksi on tarpeenlähentää näitä säännöksiä,
mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin
säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26päivänä heinäkuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä 71/316/ETY(
3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 72/
427/ETY(4), säädetään menettelyistä mittauslaitteiden ETY-tyyppi-
hyväksynnälle ja ETY-ensivakaukselle; edellä mainitun direktiivin
mukaan muiden nesteiden kuin veden mittauslaitteistojen rakennetta jatoimintaa koskevat tekniset vaatimukset on vahvistettava, ja
muiden nesteiden kuin veden mittareita koskevan lainsäädännön
lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetussa neuvoston direk-
tiivissä 71/319/ETY(
5) ja muiden nesteiden kuin veden mittareiden
lisälaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 12päivänä lokakuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä 71/348/ETY(
6) on jo vahvistettu rakennetta ja toimintaa koskevista teknisistä
vaatimuksista, jotka näiden mittarien on täytettävä; direktiivissä 71/
319/ETY on eritelty, että yhden tai useamman mittarin käsittävistä
mittauslaitteistoista on annettava erityisdirektiivi,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tätä direktiiviä sovelletaan muiden nesteiden kuin veden mittauslait-
teistoihin, jotka on varustettu tilavuusmittareilla, joissa neste aiheuttaamittauskammioiden liikkuvien seinämien liikkeen.
2 artikla
Mittauslaitteistot, joihin voidaan kiinnittää ETY-merkit ja -tunnukset
kuvaillaan liitteessä. Niiltä vaaditaan ETY-tyyppihyväksyntä, jos liit-teen määräyksissä niin vaaditaan ja niille on suoritettava ETY-ensivakaus niillä edellytyksillä, jotka vahvistetaan liitteessä.
Liitteessä vahvistetuin edellytyksin ETY-tyyppihyväksyntä voidaan
antaa myös mittauslaitteiston osalle tai osalaitteistolle.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o C 125, 8.6.1976, s. 43
(2) EYVL N:o C 131, 12.6.1976, s. 53
(3) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 1
(4) EYVL N:o L 291, 28.12.1972, s. 156
(5) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 32
(6) EYVL N:o L 239, 25.10.1971, s. 9
▼B
3 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä, kieltää tai rajoittaa tämän direktiivin mukai-
silla, direktiivissä 71/316/ETY eritellyillä tunnuksilla ja merkeillä
varustettujen muiden nesteiden kuin veden mittauslaitteistojen saatta-
mista markkinoille tai käyttöön ottamista niiden metrologistenominaisuuksien perusteella.
Jäsenvaltio ei saa evätä, kieltää tai rajoittaa ETY-tyyppihyväksyntätun-
nuksella varustettujen mittauslaitteistojen osien tai osalaitteistojensaattamista markkinoille niiden metrologisten ominaisuuksien perus-teella.
4 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18
kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta ja niiden on ilmoitettava
tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista
kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
5 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 3
▼B
LIITE
1. MITTAUSLAITTEISTOJA KOSKEVAT YLEISET
MÄÄRÄYKSET
1.1 Määritelmiä
1.1.1 Mittauslaitteisto
Muiden nesteiden kuin veden mittauslaitteisto käsittää direktiivin 71/
319/ETY mukaisen varsinaisen mittarin ja direktiivin 71/348/ETY
mukaisten siihen mahdollisesti liitettävien lisälaitteiden lisäksi kaikki
ne laitteet, jotka tarvitaan varmistamaan mittauksen oikeellisuus tai
helpottamaan mittausten suorittamista, samoin kuin kaikki muut lait-
teet, jotka voivat vaikuttaa mittaukseen jollakin tavalla.
Jos useat erillisiin mittauksiin tarkoitetut mittarit käyttävät yhteisiä
osia, katsotaan kunkin mittarin yhteisine osineen muodostavan
mittauslaitteiston.
Jos useita mittareita käytetään yhden mittauksen suorittamiseen,
näiden mittareiden katsotaan muodostavan yhden mittauslaitteiston.
1.1.2 Pienin sallittu mittaustilavuus
Mittauslaitteiston pienin sallittu mittaustilavuus määritetään direk-
tiivin 71/319/ETY ja 71/348/ETY määräysten mukaisesti ottaen
huomioon tämän direktiivin määräykset.
Mittauslaitteistoissa, jotka on tarkoitettu laitteistoon vastaanotetun
nesteen mittaukseen, pienintä nesteen tilavuutta, jonka mittaaminen
sallitaan, kutsutaan vähimmäisvastaanotoksi. Edellä olevaa pienintä
sallittua mittaustilavuutta koskevaa vaatimusta sovelletaan analogi-
sesti vähimmäisvastaanottoon.
1.1.3 Kaasunerotin
Kaasunerotin on laite, jota käytetään jatkuvatoimisesti erottamaan ja
poistamaan nesteessä oleva ilma tai kaasut.
Kaasunpoistolaite toimii periaatteessa automaattisesti. Tätä vaati-
musta ei kuitenkaan tarvitse täyttää, jos varusteena on laitteisto, joka
automaattisesti pysäyttää nestevirtauksen, kun ilman tai kaasun pääsy
mittariin on mahdollista. Tässä tapauksessa mittaamisen jatkamisen
on oltava mahdollista vasta, kun ilma tai kaasu on poistettu joko
automaattisesti tai käsikäyttöisesti.
1.1.4 Kaasunpoistin
Kaasunpoistin on laite, joka on suunniteltu poistamaan mittarin
syöttöputkistoon kertyneet suurehkot, lievästi nesteeseen sekoittuneet
ilma- tai kaasumäärät.
Edellä olevat määräykset kaasunerottimen kaasunpoistolaitteelle
koskevat myös kaasunpoistimen kaasunpoistolaitetta.
1.1.5 Kaasunestin
Kaasunestin on laite, joka kaasunerottimen tavoin, mutta vähemmän
vaativissa toimintaolosuhteissa erottaa jatkuvasti nesteessä olevan
ilman tai kaasut sekä pysäyttää automaattisesti nestevirran, jos
mittariin on menossa nestettä, jossa on suurehko määrä lievästi
nesteeseen sekoittunutta ilmaa tai kaasua.
1.1.6 Nesteytyskammio
Nesteytyskammio on suljettu säiliö, joka on suunniteltu paineena-
laisten nestemäisten kaasujen mittauslaitteistoissa keräämään
mitattavassa nesteessä olevat kaasut ja nesteyttämään ne ennen
mittausta.
1.1.7 Kaasunilmaisin
Kaasunilmaisin on laite, jolla on mahdollista helposti havaita neste-
virrassa mahdollisesti olevat ilma- tai kaasukuplat.
1.1.8 Näkölasi
Näkölasi on laite, jolla tarkistetaan, että laitteisto tai sen osa on koko-
naan nesteen täyttämä.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 4
▼B
1.2 Soveltamisala
Kaikkia mittauslaitteistotyyppejä koskee 1 kohdan yleiset
määräykset, jollei 2 kohdassa ole toisin määritetty.
1.3 Mittarit, tilavuusvirta-alue
Mittauslaitteistoon kuuluvien mittarien, mukaan lukien kaikki lisälait-
teet, on oltava ETY-tyyppihyväksynnän saaneita tarkoitetun nesteen
mittaamista varten tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.
Näillä mittareilla on oltava erillinen ETY-tyyppihyväksyntä tai niiden
on kuuluttava sen mittauslaitteiston ETY-tyyppihyväksyntään, johon
ne on kiinnitetty. Mittauslaitteiston tilavuusvirta-alue (suurin ja
pienin tilavuusvirta) voi erota siihen kuuluvan mittarin tilavuusvirta-
alueesta. Tällaisissa tapauksissa on tarkastettava, että mittauslait-
teiston suurin ja pienin tilavuusvirta on sopusoinnussa mittarin
suurimman ja pienimmän tilavuusvirran kanssa. Myös siinä tapauk-
sessa, että mittari on hyväksytty mittauslaitteiston osana, sen on
täytettävä direktiivin 71/319/ETY vaatimukset. Jos useita mittareita
on asennettu rinnakkain yhdeksi mittauslaitteistoksi, eri mittareiden
suurimpien ja pienimpien tilavuusvirtojen summa on otettava
huomioon mittauslaitteiston tilavuusvirta-aluetta määritettäessä, poik-
keuksena tässä liitteessä määritellyt erityistapaukset.
Mittauslaitteiston suurimman tilavuusvirran on oltava vähintään kaksi
kertaa siihen kuuluvan mittarin tai mittarien pienimmän kokonaistila-
vuusvirran suuruinen.
1.4 Katkaisukohta
1.4.1 Mittauslaitteistossa on oltava kohta, jossa katkaistaan sisään tai ulos
virtaavan nesteen määrää, jäljempänä ’katkaisukohta’. Katkaisukohta
sijaitsee jakelulaitteistoissa mittarin jälkeen ja vastaanottolaitteis-
toissa ennen mittaria.
1.4.2 Mittauslaitteistoja voi olla kahta tyyppiä: ”tyhjäletku”-laitteisto ja
”täysiletku”-laitteisto; ”letku” käsittää myös jäykän putkiston.
1.4.2.1 Tyhjäletku-jakelulaitteistot ovat mittauslaitteistoja, joissa katkaisu-
kohta sijaitsee ennen jakeluletkua. Katkaisukohta voi olla joko
näkölasilla varustettu ylivuoto-osa tai sulkulaite, joihin molempiin
kuuluu järjestelmä, joka varmistaa jakeluletkun tyhjentymisen
jokaisen mittaustapahtuman jälkeen.
1.4.2.2 Täysiletku-jakelulaitteistot ovat sellaisia, joissa katkaisukohtana on
jakeluputkistossa sijaitseva sulkulaite. Jos jakeluputkisto ei ole kiin-
teästi asennettu, on sulkulaite sijoitettava mahdollisimman lähelle
jakeluputkiston vapaata päätä.
1.4.2.3 Vastaanottomittauslaitteistojen osalta sovelletaan vastaavia
määräyksiä, jotka koskevat ennen mittaria sijaitsevaa vastaanottoput-
kistoa.
1.5 Suodattimet
Mittauslaitteistoissa on ennen mittaria oltava laite, joka kerää
nesteistä kiinteät epäpuhtaudet (suodatin). Suodattimien on mahdolli-
suuksien mukaan sijaittava käsittelylle vaivattomassa paikassa.
1.6 Ilman tai kaasujen poistaminen
1.6.1 Yleiset määräykset
Mittauslaitteistot on asennettava siten, että tavallisesti ei ennen
mittaria pääse tapahtumaan ilmanottoa tai kaasun vapautumista
nesteeseen. Jos on olemassa vaara, ettei tätä ehtoa voida täyttää, on
mittauslaitteistoissa oltava kaasunpoistolaitteet nesteessä mahdolli-
sesti olevan ilman tai liukenemattomien kaasujen poistamiseksi
ennen nesteen kulkua mittarin läpi.
Kaasunpoistolaitteiden on sovelluttava kaikkiin käyttöolosuhteisiin ja
ne on asennettava siten, ettei ilman tai kaasun vaikutuksen tuoma
lisävirhe mittaustuloksiin ylitä:
— 0,5 % mitatusta nestemäärästä, kun kyseessä on muu kuin elintar-
vikeneste, eikä viskositeetti ylitä 1 mPa.s,
— 1 % mitatusta nestemäärästä, kun kyseessä on elintarvikeneste tai
muu neste, jonka viskositeetti on suurempi kuin 1 mPa.s.
Kuitenkaan tämän virheen ei tarvitse olla pienempi kuin 1 %
pienimmästä sallitusta mittaustilavuudesta.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 5
▼B
1.6.2 Nesteen syöttö pumpulla
1.6.2.1 Jäljempänä 1.6.6 kohdan mukaan tarvitaan kaasunerotin, kun paine
pumpun imupuolella voi olla vaikka vain hetkittäin pienempi kuin
ilmanpaine tai nesteen höyrynpaine.
1.6.2.1.1 Kaasunerottimelta, joka on tarkoitettu toimimaan suurimmalla tila-
vuusvirralla, joka ei ylitä 100 m3/h, voidaan vaatia erillinen ETY-
tyyppihyväksyntä tai hyväksyntä siihen liittyvän mittauslaitteiston
ETY-tyyppihyväksynnän osana, jos tässä liitteessä mainitaan sell-
aisen laitteiston hyväksynnästä. Kaasunerottimille, jotka on
suunniteltu toimimaan suurimmalla tilavuusvirralla, joka ylittää
100 m3/h, voidaan kuitenkin antaa tyyppihyväksyntä saman mallisen
ja pienempikokoisen tyyppihyväksytyn laitteen perusteella. ErillisenETY-tyyppihyväksynnän saaneita kaasunerottimia voidaan käyttää
mittauslaitteistoissa ilman kaasunilmaisimia.
1.6.2.1.2 Kaasunerotin on periaatteessa asennettava pumpun jälkeen. Se
voidaan myös yhdistää pumppuun.
Se on aina sijoitettava mahdollisimman lähelle mittaria, jotta näiden
kahden osan välisestä nestevirtauksesta aiheutuva painehäviöolisi
merkityksetön.
1.6.2.1.3 Kaasunerottimen käyttörajat ovat seuraavat:
a) tiettyjen nesteiden suurimmat tilavuusvirrat tai tietyn nesteen
suurin tilavuusvirta;
b) suurin tai pienin paine, jolla kaasunpoistolaitteen toiminta on
luotettavaa.
1.6.2.1.4 Jos kaasunerottimella, joka on tarkoitettu toimimaan suurimmalla
tilavuusvirralla, joka ei ylitä 100 m
3/h, on erillinen ETY-tyyppi-
hyväksyntä, sen on 1.6.1 kohdan virherajoissa kyettävä poistamaan
mitattavaan nesteeseen sekoittunut ilma tai kaasut seuraavissa koeo-
losuhteissa:
a) mittauslaitteisto toimii suurimmalla tilavuusvirralla ja kaasunerot-
timen pienimmällä paineella;
b) nesteeseen sekoittuneen ilman tai kaasujen suhteellinen tilavuuso-
suus saa olla mikä tahansa, jos kaasunerotin on suunniteltu
toimimaan suurimmalla tilavuusvirralla, joka on pienempi tai
yhtä suuri kuin 20 m3/h, ilman tai kaasujen suhteellinen osuus
saa olla enintään 30 %, jos kaasunerotin on suunniteltu toimimaan
tilavuusvirralla, joka on suurempi kuin 20 m3/h. (ilman tai
kaasujen tilavuusosuudet mitataan ilmanpaineessa.)
Lisäksi automaattisen kaasunpoistolaitteen on toimittava luotettavasti
suurimmalla paineella, joka on määritelty kaasunerottimille.
1.6.2.1.5 Jos kaasunerotin on hyväksytty mittauslaitteistoon yhdistettynä,
1.6.2.1.4 kohdan vaatimuksia voidaan soveltaa. Siinä tapauksessa
kaasunilmaisinta ei tarvita.
Jos mittauslaitteistoon kuuluu 1.1.7 kohdan määritelmän mukainen
kaasunilmaisin, kaasunerottimen on pystyttävä 1.6.1 kohdan virhera-
joissa poistamaan mitattavaan nesteeseen sekoittunut ilma tai kaasut
seuraavissa olosuhteissa:
a) mittauslaitteisto toimii suurimmalla tilavuusvirralla ja
pienimmällä paineella;
b) ilman tai kaasujen suhteellinen tilavuusosuus nesteessä on
enintään:
— 20 % muille kuin elintarvikenesteille, joiden viskositeetti ei
ylitä 1 mPa.s,
— 10 % elintarvikenesteille ja muille nesteille, joiden viskosi-
teetti on yli 1 mPa.s(1).
Kun ilman tai kaasujen tilavuusosuus nesteessä ylittää edellä mainitut
prosenttimäärät ja suurimmat sallitut virheet ylitetään, ilma- tai
kaasukuplien on oltava selvästi havaittavissa kaasunilmaisimessa.
1.6.2.2 Vaikka paine pumpun imukanavassa olisi aina suurempi kuin ilman-
paine ja nesteen höyrynpaine, eikä laitteistossa ole kaasunerotinta,1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 6
(1) Kokemus osoittaa, että a ja b alakohdassa viitattu vaatimus yleisesti voidaan täyttää
asianmukaisesti rakennetulla erottimella, jos sen hyötytilavuus on vähintään 8 %yhdessä minuutissa mittauslaitteiston kilpeen merkityllä suurimmalla tilavuusvirralla
toimitetusta tilavuudesta.
▼B
tarvitaan kuitenkin kaasunpoistin tai kaasunestin, jos kaasun muodos-
tusta pumpun ja mittarin välillä voi tapahtua nestevirtauksen ollessa
pysähdyksissä tai ilmaa voi päästä tunkeutumaan putkistoon (esim.
kun syöttösäiliö on täysin tyhjä), jos näiden aiheuttama virhe on suur-
empi kuin 1 % pienimmästä sallitusta mittaustilavuudesta.
1.6.2.1.1 Kaasunpoistimelta tai kaasunestimeltä, jotka on tarkoitettu toimimaan
suurimmalla tilavuusvirralla, joka ei ylitä 100 m3/h, voidaan vaatia
erillinen ETY-tyyppihyväksyntä tai hyväksyntä siihen liittyvän
mittauslaitteiston ETY-tyyppihyväksynnän osana, jos tässä liitteessä
mainitaan sellaisen laitteiston hyväksynnästä.
Kaasunpoistimille, jotka on suunniteltu toimimaan suurimmalla tila-
vuusvirralla, joka ylittää 100 m3/h, voidaan antaa tyyppihyväksyntä
saman tyyppisen ja pienempikokoisen tyyppihyväksytyn laitteen
perusteella.
Erillisen ETY-tyyppihyväksynnän saaneita kaasunpoistimia ja kaasu-
nestimiä voidaan käyttää mittauslaitteistoissa ilman kaasunilmaisimia.
1.6.2.2.2 Kaasunpoistin tai kaasunestin on periaatteessa asennettava pumpun
jälkeen. Sen voi myös yhdistää pumppuun.
Molemmissa tapauksissa se yleensä asennetaan putkiston korkeim-
paan kohtaan ennen mittaria ja mahdollisimman lähelle sitä. Jos se
asennetaan mittarin alapuolelle, on asennettava takaiskuventtiili, joka
on tarvittaessa varustettu paineenrajoitusventtiilillä, estämään
putkiston tyhjeneminen venttiilin ja mittarin välillä.
Jos putkistossa ennen mittaria on useita korkeita kohtia, saattaa olla
tarpeellista käyttää useampia kaasunpoistimia.
1.6.2.2.3 Kaasunpoistimen ja kaasunestimen käyttörajat ovat 1.6.2.1.3 kohdan
kaasunerottimen käyttörajat mukaan lukien pienin sallittu mittaustila-
vuus, joille nämä laitteet on tarkoitettu.
1.6.2.2.4 Kaasunpoistimen tai kaasunestimen on mittauslaitteiston suurimmalla
tilavuusvirralla pystyttävä poistamaan ilma- tai kaasumäärä, joka
mitattuna ilmanpaineessa on vähintään pienimmän sallitun mittausti-
lavuuden suuruinen siten, että siitä aiheutuva lisävirhe ei ylitä 1 %
pienimmästä sallitusta mittaustilavuudesta. Edelleen kaasunestimen
on kyettävä jatkuvasti erottamaan ilma- tai kaasumäärä, jonka tila-
vuusosuus on 5 % suurimmalla tilavuusvirralla virtaavasta
nestemäärästä, lisävirheen ylittämättä 1.6.1 kohdan rajoja.
1.6.2.3 Edellä 1.6.2.1 ja 1.6.2.2 kohdan vaatimukset eivät estä käsikäyttöisen
tai automaattisen poistolaitteen oloa suurikokoisissa kiinteissä asen-
nuksissa.
1.6.2.4 Jos nesteen syöttö on järjestetty siten, ettei käyttöolosuhteissa
mittauksen aikana ilmaa tai kaasua pääse muodostumaan tai kulkeu-
tumaan mittarin syöttöputkeen, kaasunpoistolaitetta ei tarvita, jos
kaasun muodostus sinä aikana, kun nestevirtaus on pysähdyksissä, ei
aiheuta suurempaa virhettä kuin 1 % pienimmästä sallitusta mittaus-
tilavuudesta.
1.6.3 Nesteen syöttö ilman pumppua
1.6.3.1 Kaasunpoistolaitetta ei tarvita syötettäessä mittaria painovoimalla
ilman pumppua, jos nesteen paine ennen mittaria putkiston kaikissa
osissa ja mittarissa on korkeampi kuin höyrynpaine ja ilmanpaine.
Käyttöönoton jälkeen on kuitenkin varmistettava, että mittauslait-
teisto säilyy oikein täytettynä.
1.6.3.2 Jos on vaara, että nesteen paine on alhaisempi kuin ilmanpaine mutta
kuitenkin korkeampi kuin nesteen höyrynpaine, sopivan laitteen on
estettävä ilman pääsy mittariin.
1.6.3.3 Jos mittaria syötetään kaasun paineen avulla, sopivan laitteen on
estettävä kaasun pääsy mittariin.
1.6.3.4 Kaikissa olosuhteissa on mittarin ja katkaisukohdan välissä olevan
nesteen paineen oltava korkeampi kuin nesteen höyrynpaine.
1.6.4 Kaasujen poisto
Kaasunpoistolaitteen kaasunpoistoputkessa ei saa olla käsikäyttöistä
venttiiliä, jos tämän venttiilin sulkeminen estää kaasunpoistolaitteen
toiminnan. Jos tällainen sulkulaite kuitenkin tarvitaan turvallisuus-
syistä, se on voitava sinetöidä auki-asentoon.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 7
▼B
1.6.5 Pyörteenestolaite
Jos mittauslaitteiston syöttösäiliö on tavallisesti tarkoitus tyhjentää
kokonaan, kyseisen säiliön ulostuloputkessa on oltava virtauksen
pyörteenestolaite, jollei mittauslaitteistossa ole kaasunerotinta.
1.6.6 Viskoosit nesteet
Koska kaasunerottimien ja kaasunpoistimien tehokkuus alenee
nesteiden viskositeetin kasvaessa, kyseisiä laitteita ei pidä käyttää
sellaisten nesteiden kanssa, joiden dynaaminen viskositeetti on suur-
empi kuin 20 mPa.s 20 ºC lämpötilassa. Pumppu on asennettava
siten, että tulopaine on aina suurempi kuin ilmanpaine. Jos on vaara,
että tätä edellytystä ei aina ole mahdollista täyttää, on asennettava
laite, joka automaattisesti pysäyttää nestevirtauksen heti, kun tulo-
paine on pienempi kuin ilmanpaine. Tätä painetta on pystyttävä
tarkkailemaan painemittarilla. Edellä mainitut edellytykset eivät ole
välttämättömiä, jos mittauslaitteistossa on laitteita, jotka estävät
ilman tunkeutumisen alipaineiseen putkisto-osaan putkiliittimien
kautta.
Kun mittauslaitteistoa ei käytetä, putkiston on oltava täynnä nestettä
katkaisukohtaan saakka.
1.7 Kaasunilmaisin
1.7.1 Mittauslaitteistossa voi olla kaasunilmaisin. Sellainen laite voi olla
pakollinen 2 kohdassa mainituissa tapauksissa.
1.7.2 Kaasunilmaisin on suunniteltava siten, että se hyvin ilmaisee
nesteessä olevan ilman tai kaasun.
1.7.3 Kaasunilmaisin on asennettava mittarin jälkeen.1.7.4 Tyhjäletku-mittauslaitteistossa kaasunilmaisin voi olla näkölasi, jossa
on ylivuoto-osa ja joka samalla voi olla katkaisukohta.
1.7.5 Kaasunilmaisin voidaan varustaa ilmausventtiilillä tai muulla ilmaus-
laitteella, jos se sijaitsee putkiston korkeimmassa kohdassa.
Ilmauslaitteeseen ei saa olla yhdistetty minkäänlaista putkea.
Virtauksen ilmaisimet (esimerkiksi kierukka) voidaan liittää kaasunil-
maisimeen edellyttäen, että kyseiset laitteet eivät estä nesteessä
mahdollisesti olevien kaasumaisten muodostumien havaitsemista.
1.8 Mittauslaitteiston täyttö
1.8.1 Mittarin sekä mittarin ja katkaisukohdan välisen putkiston on auto-
maattisesti oltava täynnä nestettä mittauksen aikana ja
nestevirtauksen ollessa pysähdyksissä.
Jos tätä edellytystä erityisesti kiinteissä asennuksissa ei voida täyttää,
on mittauslaitteiston täydellinen nesteellä täyttökatkaisukohtaan
saakka tehtävä käsikäyttöisesti, jota on valvottava sekä mittausten
aikana että nestevirtauksen ollessa pysähdyksissä. Ilman ja kaasujen
täydellisen poistumisen varmistamiseksi ilmauslaitteet on sijoitettava
oikeisiin kohtiin. Ilmauslaite on mahdollisuuksien mukaan varustet-
tava pienillä näkölaseilla.
1.8.2 Mittarin ja katkaisukohdan välisen putkiston lämpötilavaihteluista
johtuvat tilavuudenmuutokset eivät saa yleensä olla suurempia kuin
1 % pienimmästä sallitusta mittaustilavuudesta.
Teknilliset olosuhteet, joilla tämä vaatimus täytetään sovellettaessa
sitä eräissä erikoistapauksissa, määritellään 2 kohdassa.
1.8.3 Tarvittaessa on asennettava painetta ylläpitävä laite mittarin jälkeen
varmistamaan, että paine kaasunpoistolaitteissa ja mittarissa on aina
suurempi kuin ilmanpaine ja nesteen höyrynpaine.
1.8.4 Mittauslaitteistot, joissa neste voi virrata päinvastaiseen suuntaan
pumpun ollessa pysäytettynä, on varustettava takaiskuventtiilillä ja
tarvittaessa varoventtiilillä.
1.8.5 Tyhjäletku-mittauslaitteistossa on mittarin jälkeen ja tarvittaessa sen
edessä olevassa putkistossa oltava korkea kohta, jotta mittauslait-
teiston kaikki osat pysyvät aina nesteellä täytettyinä. 1.4.2.1
kohdassa tarkoitetun syöttöletkun tyhjentyminen varmistetaan ilmaus-
venttiilillä. Joissakin tapauksissa tämä venttiili voidaan korvata
muilla laitteilla, kuten esimerkiksi apupumpulla tai painekaasusuutti-
mella. Mittauslaitteistoissa, joiden pienin sallittu mittaustilavuus on
pienempi kuin 10 m
3, näiden laitteiden on toimittava automaattisesti.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 8
▼B
1.8.6 Täysiletku-mittauslaitteistojen letkun avonaisessa päässä on oltava
laite, joka estää letkun tyhjenemisen nestevirtauksen ollessa pysäh-
dyksissä. Tämä vaatimus ei koske nesteytettyjä kaasuja.
Jos sulkulaite on asennettu tämän laitteen jälkeen, kyseisten laitteiden
väliin jäävän tilavuuden on oltava mahdollisimman pieni ja sen on
kaikissa tapauksissa oltava pienempi kuin mittauslaitteiston
pienimmän sallitun mittaustilavuuden suurin sallittu virhe.
Viskooseja nesteitä mittaavissa mittauslaitteistoissa on suukappaleen
pään oltava siten suunniteltu, ettei siihen voi jäädä nestemäärää,
joka on suurempi kuin 0,4 kertaa mittauslaitteiston pienimmän
sallitun mittaustilavuuden suurin sallittu virhe.
1.8.7 Jos letku koostuu useista osista, ne on asennettava joko erikoisliitti-
mellä, joka pitää letkun täynnä tai sinetöidyillä kytkentälaitteilla tai
sellaisella kiinnityksellä, jossa osien erottaminen toisistaan on
mahdotonta ilman erikoistyökalua.
1.9 Täyden letkun sisäisen tilavuuden muutokset
Käytettäessä letkukelalla varustettua täysiletku-mittauslaitteistoa ei
sisäisen tilavuuden lisäys, joka syntyy kun paineettomassa tilassa ja
kelalla oleva letku muuttuu paineen alaiseen ja aukikelattuun tilaan,
saa ylittää arvoa, joka on kaksi kertaa pienimmän sallitun mittaustila-
vuuden suurin sallittu virhe. Muutoksen aikana ei tapahdu nesteen
virtausta.
Jos mittauslaitteistossa ei ole letkukelaa, sisäisen tilavuuden lisäys ei
saa ylittää pienimmän sallitun mittaustilavuuden suurinta sallittua
virhettä.
1.10 Haarautumat
1.10.1 Jakeluun tarkoitetuissa mittauslaitteistoissa hyväksytään mittarin
jälkeen sijaitsevat haarautumat vain, jos ne on järjestetty siten, että
ne sallivat nestevirtauksen samanaikaisesti ainoastaan yhdestä haarau-
tumasta kerrallaan. Vastaanottokäyttöön tarkoitetuissa
mittauslaitteistoissa hyväksytään mittaria edeltävät haarautumat
ainoastaan, jos ne sallivat nesteen vastaanoton vain yhdestä putkesta
kerrallaan.
Poikkeuksia näistä vaatimuksista sallitaan ainoastaan sellaisissa jake-
lulaitteistoissa, jotka voivat palvella vain yhtä vastaanottajaa
samanaikaisesti tai sellaisissa vastaanottolaitteistoissa, jotka voivat
palvella vain yhtä luovuttajaa samanaikaisesti.
1.10.2 Mittauslaitteistoissa, jotka ovat valinnaisesti joko tyhjä- tai täysi-
letku-laitteistoja ja jotka on varustettu taipuisilla putkilla, on
täysinäiseen letkuun johtavassa jäykässä putkistossa oltava tarvit-
taessa takaiskuventtiili, joka sijaitsee välittömästi valintaventtiilin
jälkeen. Lisäksi valintaventtiilillä ei missään asennossa saa yhdistää
tyhjänä toimivaa jakeluletkua täysinäiseen letkuun johtavaan putkis-
toon.
1.11 Ohivirtaukset
Kaikki liitännät, joiden avulla pystytään ohittamaan mittari, on suljet-
tava umpilaipalla. Jos toiminta kuitenkin edellyttää ohivirtausten
käyttöä, liitännät on voitava sulkea joko sulkulevyllä tai kaksoissulk-
ulaitteella, jonka sulkuelinten välissä on tarkistusventtiili. Sulkeminen
on voitava varmistaa sinetein.
1.12 Venttiilit ja säätölaitteet
1.12.1 Jos on mahdollista, että syöttöolosuhteet voivat ylikuormittaa
mittarin, on käytettävä virtauksen rajoitinta. Tämä laite on sijoitettava
mittarin jälkeen, jos se aiheuttaa painehäviötä. Se on voitava
sinetöidä.
1.12.2 Monitieventtiilien säätöjen eri asentojen on oltava helposti havaitta-
vissa ja asennot varmistettavissa selvin merkinnöin lovien,
rajoittimien tai muiden asennon varmistavien laitteiden avulla. Poik-
keukset tähän vaatimukseen hyväksytään, kun laitteen vierekkäisten
asentojen väli muodostaa 90º tai sitä suuremman kulman.
1.12.3 Takaiskuventtiilit ja sulkuelementit, joita ei käytetä mitatun määrän
määrittämiseen, on tarvittaessa varustettava varoventtiilein, joilla
poistetaan mittauslaitteistossa mahdollisesti syntyvä poikkeuksellisen
korkea paine.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 9
▼B
1.13 Mittauslaitteiston sijoittelu
Mittauslaitteisto on asennettava siten, että näyttölaite on selvästi
nähtävissä tavallisissa käyttöolosuhteissa. Näyttölaite ja mahdollinen
kaasunilmaisin on mahdollisuuksien mukaan kyettävä havaitsemaan
samasta paikasta. Sinetöintien on oltava helposti tarkastettavissa,
arvokilpien on oltava pysyvästi kiinnitettyjä ja vaadittujen
merkintöjen on oltava selkeitä ja pysyviä.
1.14 Laitteet sijaintipaikalla suoritettavaan vakaukseen
Kuten 3.2 kohdassa vahvistetaan, on asennetun laitteiston vakauksen
oltava mahdollista. Asennetussa laitteistossa on tarvittaessa oltava
liitännät lämpötilan ja paineen mittausta varten erityisesti silloin,
kun mittauslaitteiston toiminnan tai testauksen yhteydessä tarvitaan
tietoja näistä suureista.
1.15 Mittauslaitteiston ominaisuudet
Mittauslaitteiston ominaisuudet ovat seuraavat:
— suurin ja pienin tilavuusvirta;
— suurin käyttöpaine;
— tarvittaessa pienin käyttöpaine;
— mitattava neste tai mitattavat nesteet ja kinemaattisen tai dynaa-
misen viskositeetin alue, jolleivat nämä nesteet yksin riitä
kuvaamaan niiden viskositeettia;
— pienin sallittu mittaustilavuus;
— lämpötilarajat, jos nestettä voidaan mitata alle −10 ºC tai yli
+50 ºC lämpötilassa.
1.16 Merkinnät
Jokaisessa tyyppihyväksytyssä mittauslaitteistossa, sen osassa tai
osalaitteistossa on oltava seuraavat selvästi ja pysyvästi joko
näyttölaitteen näyttötauluun tai erityiselle arvokilvelle merkityt
tiedot:
a) ETY-tyyppihyväksyntätunnus;
b) valmistajan tunnus tai toiminimi;
c) valmistajan tyyppinimitys, jos sellainen on;
d) sarjanumero ja valmistusvuosi;
e) mittauslaitteiston ominaisuudet, niin kuin ne on määritelty 1.15
kohdassa;
f) muu tyyppihyväksyntätodistuksessa määritelty lisätieto.
Jos laitteisto, jossa on useita mittareita, toimii käyttäen yhteisiä osia,
voidaan kunkin osan merkinnät ryhmittää ja merkitä yhteen arvo-
kilpeen.
Mittauslaitteiston osana olevan mittarin näyttölaitteen näyttötaulussa
olevat merkinnät eivät saa olla vastoin mittauslaitteiston arvokilvessä
olevia merkintöjä.
Jos mittauslaitteisto voidaan kuljettaa purkamatta, kunkin osan
merkinnät voidaan ryhmittää samaan kilpeen.
1.17 Sinetit
Sinetöinti suositellaan tehtäväksi lyijyleimoin. Kuitenkin tietyt kärki-
pihdein asennettavat sinetit ovat sallittuja, kun kysymyksessä ovat
herkät laitteet tai sinetit ovat riittävästi suojatut vahingossa tapah-
tuvaa murtamista vastaan.
Kaikissa tapauksissa on sinetit voitava helposti tarkastaa.Kaikki sellaiset mittauslaitteiston osat, joita ei muutoin voida suojata
mittauslaitteiston tarkkuuteen vaikuttavalta käsittelyltä, on sine-töitävä. Sinettejä ei kuitenkaan tarvita liitännöissä, joita ei voi
irrottaa ilman työkalua.
Sinetöintikohteet on suunniteltava siten, että niihin voidaan kiinnittää
osittainen ETY-ensivakausmerkki.
Direktiivin 71/316/ETY liitteessä II olevan 3.3.2.1 kohdan mukaisen
levyn, johon leima tehdään, on oltava sinetöitävissä kiinni mittaus-1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 10
▼B
laitteiston runkoon. Se voidaan yhdistää 1.16 kohdassa tarkoitettuun
mittauslaitteiston arvokilpeen.
Elintarvikenesteiden mittaamiseen käytettävää mittauslaitteistoa ei
sinetöidä, jotta laitteisto voidaan purkaa puhdistusta varten.
2. ERITYISMÄÄRÄYKSET ERITYYPPISILLE MITTAUSLAITTEIS-
TOILLE
2.1 Nestemäisten polttoaineiden mittauslaitteistot (1)
2.1.1 Nestemäisten polttoaineiden mittauslaitteistot ovat mittauslaitteistoja,
jotka on tarkoitettu nestemäisen polttoaineen jakeluun tieajoneuvojen
polttoainesäiliöihin.
Mittauslaitteistoja, joita käytetään huviveneiden ja pienten lentoko-
neiden polttoaineen jakeluun, käsitellään nestemäisten polttoaineiden
mittauslaitteistoina.
Niissä voi olla oma syöttöjärjestelmänsä tai ne voi olla suunniteltu
asennettavaksi keskussyöttöjärjestelmään.
Näiden laitteistojen suurimman ja pienimmän tilavuusvirran suhteen
on oltava vähintään 10: 1.
2.1.2 Jos mittauslaitteistolla on oma syöttöjärjestelmänsä, kaasunerotin on
mahdollisuuksien mukaan sijoitettava välittömästi ennen mittarin
tuloaukkoa.
Tämän kaasunerottimen on täytettävä 1.6.2.1.4 ja 1.6.2.1.5 kohdan(2)
mukaiset vaatimukset.
Jälkimmäisessä tapauksessa ei 1.7.5 kohdan ilmauslaite ole sallittu.
2.1.3 Jos mittauslaitteisto on suunniteltu asennettavaksi keskussyöttöjärjes-
telmään tai kaukotäyttöön, 1.6 kohdan yleisohjeita on noudatettava.
2.1.4 Nestemäisten polttoaineiden mittauslaitteistot on varustettava lait-
teella, joka nollaa näyttölaitteen direktiivin 71/348/ETY liitteen 1.1,
1.2, 1.3 ja 1.5 kohdan mukaisesti sekä tilavuuden kokonaislaskurilla.
Jos näihin laitteistoihin kuuluu myös hintanäyttö, se on varustettava
laitteella, joka nollaa sen.
Laitteet, jotka nollaavat hintanäytön ja tilavuusnäytön on yhdistettävä
siten, että jommankumman nollaus automaattisesti nollaa myös
toisen.
2.1.5 Nestemäisten polttoaineiden mittauslaitteistoon, jonka oma syöttöjär-
jestelmä on varustettu sähkömoottorilla, on liitettävä laite, joka estää
nesteen jakelun ennen kuin näyttöon nollattu.
Missään tapauksessa ei nollaus saa olla mahdollista jakelun aikana.
2.1.6 Edellä 1.8.4 kohdassa mainittu takaiskuventtiili on pakollinen. Se on
asennettava kaasunerottimen ja mittarin väliin. Kuitenkin se voidaan
asentaa välittömästi mittarin jälkeen, jos kaasunerotin on asennettu
mittarin yläpuolelle. Tässä tapauksessa se voidaan yhdistää 1.8.3
kohdan laitteeseen. Jos takaiskuventtiili asennetaan kaasunerottimen
ja mittarin väliin, on siitä seuraavan painehäviön oltava niin pieni,
että se voidaan katsoa merkityksettömäksi.
2.1.7 Täysiletku-mittauslaitteiston letkuissa on oltava 1.8.6 kohdan vaati-
mukset täyttävä käsikäyttöinen sulkumekanismi. Niihin voidaan
myös liittää automaattinen sulkumekanismi.
Täysiletku-mittauslaitteistoissa, joita syötetään yksinomaan käsikäyt-
töisellä pumpulla, on oltava ainoastaan 1.8.6 kohdan mukainen
sulkumekanismi.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 11
(1) Lisämääräyksiä annetaan myöhemmin koskien nestemäisten polttoaineiden mittauslait-
teistoja, joihin kuuluu:— moottoripolttoaineiden sekoitusmittarit;— moottoripolttoaineen ja voiteluaineen sekoitusmittarit;
— sähköiset tai elektroniset näyttölaitteet ja lisälaitteet;
— itsepalvelulaitteet;— nesteytettyjen kaasujen toimittamiseen tarkoitetut mittauslaitteistot
(
2) Jos erotin on 1.6.2.1.5 kohdan mukainen, kokemus osoittaa, että vaatimus yleisesti
täytetään, kun erottimen hyötytilavuus on vähintään 5 % yhdessä minuutissa mittarin
arvokilpeen merkityllä suurimmalla tilavuusvirralla toimitetusta tilavuudesta.
▼B
2.1.8 Mittauslaitteistoilla, joiden suurin tilavuusvirta on 60 litraa/tunnissa
tai vähemmän, pienimmän sallitun mittaustilavuuden on oltava
enintään viisi litraa.
2.1.9 Jos mittariin on liitetty tulostin, tulostin on kytkettävä laitteeseen,
joka nollaa tilavuusnäytön. Tämän järjestelyn on mahdollistettava
kuitin tarkistaminen vertaamalla sitä näyttämään.
2.1.10 Jäljempänä 3.2 kohdan mukaisesti nestemäisten polttoaineiden
mittauslaitteistojen ensivakaus on suoritettava yhdessä tai kahdessa
vaiheessa riippuen niiden syöttöjärjestelmästä.
2.2 Tieliikenteeseen tarkoitettujen säiliöautojen mittauslaitteistot
alhaisen viskositeetin (viskositeetti ≤20 mPa.s) omaavien, ilman-
paineessa varastoitavien nesteiden kuljettamiseen ja jakeluun
lukuun ottamatta elintarvikenesteitä
2.2.1 Edellä 2.2 kohdan määräykset koskevat mittauslaitteistoja, jotka on
asennettu säiliöautoihin sekä kuljetettaviin säiliöihin.
Mittauslaitteistoja voidaan asentaa säiliöautoihin, joissa on yksi tai
useampia osastoja, missä tapauksessa jokainen osasto on varustettava
omalla sulkuventtiilillään (käsitoimisella tai automaattisella).
2.2.2 Mahdollisten kansallisten säännösten mukaisesti jokaista mittauslait-
teistoa voidaan käyttää tietylle tuotteelle tai tuoteryhmälle, jolle on
annettu ETY-tyyppihyväksyntä.
Putkisto on järjestettävä siten, että tuotteiden sekoittuminen mittaus-
laitteistossa on helposti estetty.
2.2.3 Jos säiliöitä on asennettu perävaunuun tai puoliperävaunuun, mittaus-
laitteisto voidaan asentaa vetoautoon, perävaunuun tai
puoliperävaunuun.
2.2.4 Säiliöauton mittauslaitteisto voi olla tyhjäletku- tai täysiletku-lait-
teisto, siinä voi myös olla yksi tyhjä letku ja yksi täysi letku tai
kaksi erikokoista täyttä letkua niin, että voidaan toimia vaihtelevasti.
Vaihto ei saa olla mahdollinen mittaustapahtuman aikana.
2.2.5 Jos mittariin on liitetty tulostin, tulostin on kytkettävä laitteeseen,
joka nollaa tilavuusnäytön.
2.2.6 Säiliöauton mittauslaitteisto voidaan suunnitella toimivaksi yksino-
maan pumpulla, yksinomaan painovoimalla tai joko pumpulla tai
painovoimalla taikka kaasun paineella.
2.2.6.1 Mittauslaitteistot, jotka toimivat yksinomaan pumpulla, voivat olla
täysiletku- tai tyhjäletku-laitteistoja.
2.2.6.1.1 Jos on olemassa vaara, että 1.6.2.4 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia
ei täytetä, mittaria ennen on oltava kaasunpoistolaite, kuten:
a) asianmukainen kaasunerotin:
kaasuerottimen on täytettävä 1.6.2.1.4 tai 1.6.2.1.5 kohdan(1)
edellytykset;
b) kaasunpoistin;
c) kaasunestin.
Jos mittauslaitteiston mittarin ulostulopaine voi olla pienempi kuin
ilmanpaine, mutta korkeampi kuin mitattavan nesteen höyrynpaine,
näihin laitteisiin on yhdistettävä automaattinen laite, joka hidastaa
virtausta ja pysäyttää sen estääkseen ilman pääsyn mittariin.
Jos ei ole mitään vaaraa, että mittarin ulostulopaine laskisi alle
ilmanpaineen (niin kuin on laitteistoissa, jotka ovat pelkkiä täysi-
letku-laitteistoja), ei tarvita automaattista laitetta hidastamaan
virtausta ja pysäyttämään se.
2.2.6.1.2 Automaattisella sulkulaitteella varustettu kaasunestin on varustettava
1.1.8 kohdan mukaisella näkölasilla.
2.2.6.1.3 Säiliöauton osastot on varustettava pyörteenestolaitteella, jollei
mittauslaitteistoa ole varustettu 1.6.2.1.4 kohdan vaatimukset
täyttävällä kaasunerottimella.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 12
(1) Jos erotin on 1.6.2.1.5 kohdan mukainen, kokemus osoittaa, että vaatimus yleisesti
täytetään, kun erottimen hyötytilavuus on vähintään 5 % yhdessä minuutissa mittarin
arvokilpeen merkityllä suurimmalla tilavuusvirralla toimitetusta tilavuudesta.
▼B
2.2.6.2 Yksinomaan painovoimalla toimivien mittauslaitteistojen on
täytettävä seuraavat edellytykset:
2.2.6.2.1 laitteet on suunniteltava siten, että osaston tai osastojen koko sisältö
voidaan mitata tilavuusvirralla, joka on suurempi tai yhtä suuri kuin
mittauslaitteiston pienin tilavuusvirta;
2.2.6.2.2 jos säiliön kaasufaasiin on yhteys, asianmukaisten laitteiden on
estettävä kaasun pääsy mittariin;
2.2.6.2.3 säiliön osastot on varustettava pyörteenestolaitteella paitsi, jos
mittauslaitteistossa on 1.6.2.1.4 kohdan mukainen kaasunerotin;
2.2.6.2.4 edellä 1.6.3.1, 1.6.3.2 ja 1.6.3.4 kohdan vaatimuksia sovelletaan.
Kiihdytyspumppua voidaan käyttää katkaisukohdan jälkeen, jos
edellä mainitut edellytykset on täytetty. Tämä pumppu ei saa
aiheuttaa painehäviötä mittarissa;
2.2.6.2.5 joissakin mittauslaitteistoissa, erityisesti niissä, joissa on kaasunestin
automaattisella sulkulaitteella ja niissä, joissa on katkaisukohdan
jälkeen pysyvä yhteys ilmakehään, kaasunilmaisinta ei vaadita.
Kuitenkin mittauslaitteistoissa, joissa on käsitoiminen ilma-aukko
välittömästi katkaisukohdan jälkeen, kaasunilmaisin on pakollinen
lukuun ottamatta laitteistoja, joissa paine ei voi laskea alle ilman-
paineen.
2.2.6.3 Mittauslaitteistojen, jotka voivat toimia sekä pumpulla että painovoi-
malla, on täytettävä 2.2.6.1 ja 2.2.6.2 kohdan vaatimukset.
2.2.6.4 Kaasun paineella syötettävät mittauslaitteistot voivat olla tyhjäletku-
tai täysiletku-mittauslaitteistoja. Kaasun pääsyn mittariin estävän lait-
teen putkistossa ja itse mittarissa ei saa olla kohdan 1.6.3.3 mukaista
rakennetta tai osaa, joka aiheuttaa painehäviön, jonka vaikutuksesta
tapahtuu nesteeseen liuenneen kaasun vapautuminen ja kaasumaisten
muodostumien syntyminen.
Tällaisissa laitteistoissa on oltava painemittari säiliön sisäisen
paineen osoittamiseen. Painemittarin näyttötaulussa on oltava
merkittynä sallittu painealue.
2.3 Vastaanottomittauslaitteistot säiliöalusten, säiliövaunujen ja
säiliöautojen purkamiseeen
2.3.1 Säiliöaluksista, säiliövaunuista ja säiliöautoista puretun nesteen tila-
vuuden mittaamiseen tarkoitetuissa mittauslaitteistoissa on oltava
välisäiliö, jonka nestepinta määrittelee katkaisukohdan.
Tämä välisäiliöon voitu suunnitella myö s kaasunpoistoon.
2.3.1.1 Säiliövaunujen ja säiliöautojen osalta on välisäiliössä automaattisesti
ylläpidettävä vakiopintaa, joka näkyy tai on muuten todettavissa
mittaustapahtuman alussa ja lopussa. Vakiopinnan sallitut poikkeamat
vastaavat enintään pienimmän sallitun mittaustilavuuden suurinta
sallittua virhettä.
2.3.1.2 Säiliöalusten osalta eivät säännökset vakiopinnan automaattisesta
ylläpidosta ole välttämättömiä; jos tällaisia säännöksiä ei ole, on
sisällön vaihteluiden oltava mitattavissa.
Jos säiliöalus tyhjennetään säiliöaluksen pohjassa olevien pumppujen
avulla, välisäiliötä tarvitsee käyttää ainoastaan mittauksen alussa ja
lopussa.
2.3.1.3 Edellä 2.3.1.1 ja 2.3.1.2 kohdassa tarkoitetussa kahdessa tapauksessa
välisäiliön kaulaosan on oltava sellainen, että pienimmän sallitun
mittaustilavuuden suurin sallittu virhe vastaa 2 mm pinnaneroa.
2.4 Kiinteät tai säiliöautoihin asennetut mittauslaitteistot paineena-
laisten nesteytettyjen kaasujen mittaamiseen (lukuun ottamatta
kryogeenisiä nesteitä)
2.4.1 Näiden mittauslaitteistojen ja niiden syöttösäiliöiden välillä on oltava
kiinteä, jäykästä putkistosta tehty pysyvä yhteys. Syöttösäiliöiden ja
mittarin väliin on asennettava takaiskuventtiili.
2.4.2 Mittarin jälkeen sijoitetun painetta ylläpitävän laitteen on varmistet-
tava, että tuote on nestemäisessä tilassa mittarin sisällä mittauksen
aikana. Vaadittua painetta voidaan ylläpitää vakioarvossa tai mittau-
solosuhteiden mukaan muutettavassa arvossa.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 13
▼M1
▼B
▼B
2.4.2.1 Jos painetta ylläpidetään vakioarvossa, tämän arvon on oltava
vähintään tuotteen höyrynpaine lämpötilassa, joka on 15 ºC
korkeampi kuin korkein mahdollinen käytössä esiintyvä lämpötila.
Painetta ylläpitävän laitteen asetuksen on oltava sinetöitävissä.
2.4.2.2 Jos paine asetetaan vastaamaan mittausolosuhteita, sen on oltava
vähintään 100 kPa (1 baaria) korkeampi kuin nesteen höyrynpaine
mittauksen aikana. Tämän toiminnan on oltava automaattista.
2.4.2.3 Kun on kyseessä teollisuuden kiinteät mittauslaitteistot, toimival-
tainen metrologinen tarkastuslaitos voi sallia käsin asetettavien
painetta ylläpitävien laitteiden käytön. Tässä tapauksessa paine
mittarin ulostulossa ei saa olla pienempi kuin tuotteen höyrynpaine
15 ºC korkeammassa lämpötilassa kuin nesteen lämpötila mittauksen
aikana. Mittauslaitteistoon on tarpeen kiinnittää kuvaaja, joka näyttää
mitattavan tuotteen höyrynpaineen lämpötilan funktiona. Jos on
odotettavissa, että nämä mittauslaitteistot toimivat pitkiä aikoja ilman
valvontaa, tallennuslaitteen on kirjattava jatkuvasti lämpötila ja
paine.
2.4.3 Ennen mittaria on asennettava kaasunpoistolaite, johon kuuluu joko
kaasunerotin tai nesteytyskammio.
2.4.3.1 Kaasunerottimen on täytettävä 1 kohdassa vahvistetut yleiset vaati-
mukset koskien joko itse nesteytettyä kaasua tai nestettä, jolla on
suurempi viskositeetti.
Ottaen huomioon vaikeudet vakauksessa, on kuitenkin sallittua
hyväksyä kaasunerotin, jonka hyötytilavuus on vähintään 1,5 %
yhdessä minuutissa suurimmalla tilavuusvirralla toimitetusta tilavuu-
desta, jos varastosäiliön ja mittarin yhdistävän putken pituus ei ole
enemmän kuin 25 m. Jos sen pituus on enemmän kuin 25 m, kaasu-
nerottimen hyötytilavuuden on oltava vähintään 3 % yhdessä
minuutissa suurimmalla tilavuusvirralla toimitetusta tilavuudesta.
Nesteytettyjen kaasujen mittauslaitteistoihin ei tarvitse asentaa kaasu-
nilmaisinta tai näkölasia.
Kaasunpoistoputki voidaan yhdistää syöttösäiliön kaasufaasin
sisältävään tilaan tai umpirakenteiseen painetta ylläpitävään laittee-
seen paineessa, joka on 50:stä 100:an kPa (0,5:stä 1:een baaria)
alempi kuin paine mittarin ulostulossa. Tässä putkessa voi olla sulk-
uventtiili, mutta tämän venttiilin sulkeminen mittauksen aikana ei saa
olla mahdollista.
2.4.3.2 Nesteytyskammion tilavuus riippuu putkiston tilavuudesta syöttö-
säiliön venttiilin ja mittarin jälkeen sijaitsevan painetta ylläpitävän
venttiilin välissä. Se ei saa olla pienempi kuin kaksi kertaa se nesteen
tilavuuden väheneminen, joka seuraa, kun lämpötila putoaa sovitun
arvon, 10 ºC ulkoilman vaikutuksen alaisella putkistolla ja 2 ºC
maahan kaivetulla tai lämpöeristetyllä putkistolla. Tilavuuden arvioi-
miseksi käytetään tarkkojen arvojen sijasta propaanille ja
propyleenille lämpölaajenemiskertoimena arvoa 3 · 10−3celsiusastetta
kohti ja butaanille ja butadieenille arvoa 2 · 10−3celsiusastetta kohti.
Muille tuotteille, joilla on suuri höyrypaine, käytettävät kertoimen
arvot määrittelee toimivaltainen metrologinen tarkastuslaitos.
Nesteytyskammio on varustettava käsitoimisella ilmauslaitteella.
Mittauslaitteistossa nesteytyskammio on sijoitettava putkiston
korkeimpaan kohtaan.
Edelläkuvatulla menetelmällä laskettu tilavuus voidaan jakaa useam-
pien putkiston korkeimmissa kohdissa sijaitsevien
nesteytyskammioiden kesken.
2.4.4 Mittarin välittömässä läheisyydessä on oltava lämpömittariyhde.
Lämpömittarin askel ei saa ylittää 0,5 ºC ja lämpömittari on vaattava.
Mittarin ja painetta ylläpitävän venttiilin väliin on asennettava paine-
mittari.
Säiliöautoihin asennettavissa mittauslaitteistoissa riittää painemittau-
syhde.
2.4.5 Kun mittaus suoritetaan mittauslaitteistolla, joka on asennettu
säiliöautoon, syöttösäiliön ja vastaanottosäiliön kaasufaasien välillä
ei saa olla mitään yhteyttä.
2.4.6 Mittauslaitteisto voidaan varustaa varoventtiilillä estämään poikkeuk-
sellisen korkeiden paineiden synty. Jos nämä venttiilit on sijoitettu
mittarin jälkeen, niiden on avauduttava ilmakehään tai ne on yhdis-
tettävä vastaanottosäiliöön.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 14
▼B
Missään tapauksessa ei ennen mittaria sijaitsevia varoventtiilejä saa
mittarin ohittavin putkin yhdistää mittarin jälkeen sijaitseviin venttii-
leihin.
2.4.7 Jos toimintaolosuhteet vaativat irrotettavien letkujen käyttöä, letkujen
on oltava täysiä, jos niiden tilavuus on suurempi kuin pienimmän
sallitun mittaustilavuuden suurin sallittu virhe.
Irrotettavat täydet letkut on varustettava täysien letkujen erikoisliitti-
mellä. Käsitoimiset ilmauslaitteet on tarvittaessa asennettava letkun
päihin.
2.4.8 Edellä 1.11 kohdassa määritelty kaksoissulkulaitteen tarkistusventtiili
mittarin ohittavassa putkistossa on voitava sulkea turvallisuussyistä.
Tällaisissa tapauksissa kahden sulkuventtiilin väliin asennetun paine-
mittarin tai muun vastaavan järjestelmän on osoitettava vuodot.
2.5 Maitomittauslaitteistot
2.5.1 Tämän 2.5 kohdan vaatimukset koskevat liikkuvia mittauslaitteistoja,
joilla valvotaan maidon vastaanottoa keräilyautoissa, kiinteitä maidon
vastaanoton mittauslaitteistoja sekä liikkuvia tai kiinteitä mittauslait-
teistoja maidon jakeluun.
2.5.2 Vastaanottolaitteissa katkaisukohta on vakiopinta mittaria ennen
olevassa säiliössä. Tämän vakiopinnan on oltava näkyvissä ennen
jokaista mittaustapahtumaa ja jokaisen mittaustapahtuman jälkeen.
Sen on asetuttava automaattisesti.
2.5.2.1 Mittaria pumpulla syötettäessä, säiliö, jolla on vakiopinta, voidaan
sijoittaa ennen pumppua tai pumpun ja mittarin väliin.
2.5.2.1.1 Ensimmäisessä tapauksessa säiliön syöttö voi tapahtua painovoimalla,
maitosäiliöiden tyhjentämisellä taikka apupumpun tai tyhjiöjärjes-
telmän avulla.
Jos maito tulee säiliöön pumpun tai tyhjiöjärjestelmän avulla, kaasun-
poistaja on välttämätön; kaasunpoistaja voi olla vakiopintaisessa
säiliössä.
2.5.2.1.2 Toisessa tapauksessa vakiopintaisen säiliön on toimittava kaasunpois-
tajana.
2.5.2.2 Poiketen mitä 1.8.3 kohdassa vahvistetaan mittari voi toimia
tyhjiöjärjestelmän avulla. Koska tässä tapauksessa paine putkistossa
vakiopintaisen säiliön ja mittarin välillä on pienempi kuin ilman-
paine, putkiston liitosten on oltava täysin ilmatiiviit. Tiiveys on
voitava tarkistaa.
2.5.2.3 Kaikissa vastaanottotapauksissa ennen vakiopintaa olevan putkiston
on kokonaan tyhjennettävä automaattisesti tavallisissa käyttöolosuh-
teissa.
2.5.2.4 Vakiopintaa on pystyttävä tarkkailemaan näkölasilla tai pinnankor-
keusmittarilla. Pintaa pidetään vakiona, kun se asettuu alueelle, jota
rajoittavien kahden viivan vastaama tilavuusero ei ole enemmän
kuin kaksi kertaa pienimmän sallitun mittaustilavuuden suurin sallittu
virhe. Näiden kahden viivan välisen etäisyyden on oltava vähintään
15 mm.
2.5.2.5 Jos 2.5.2.4 kohdan vaatimusten täyttämiseksi mittauslaitteistoon on
asennettava hidastuslaitteita, hidastusjakson aikainen tilavuusvirta ei
saa laskea alle pienimmän tilavuusvirran.
2.5.2.6 Jos vastaanottolaitteistossa mitattu neste siirretään mittaria alemmalle
tasolle, automaattisen laitteen on varmistettava, että paine mittarin
ulostulossa on suurempi kuin ilmanpaine.
2.5.3 Maidon jakelussa käytettyjen mittauslaitteistojen on täytettävä 1
kohdan vaatimukset.
2.5.4 Poiketen mitä 1 kohdan yleisissä vaatimuksissa vahvistetaan ilman ja
kaasun poistoa koskevien kaasunpoistolaitteiden on täytettävä 1.6.1
kohdan vaatimukset vain käyttöolosuhteissa eli mittaustapahtuman
alussa ja lopussa ilman päästessä laitteistoon.
Vastaanottolaitteistossa käyttäjän on voitava varmistautua liitosten
ilmatiiviydestä siten, ettei ilmaa pääse laitteistoon ennen mittaria
mittauksen aikana. Jakelulaitteistossa on laitteisto koottava siten, että
nesteen paine syöttösäiliöstä tulevissa yhdysputkissa on aina suur-
empi kuin ilmanpaine.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 15
▼B
3. ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ JA ETY-ENSIVAKAUS
3.1 ETY-tyyppihyväksyntä
3.1.1 Seuraaville laitteistoille on suoritettava ETY-tyyppihyväksyntä:
— edellä 2.1 kohdassa tarkoitetut nestemäisten polttoaineiden
mittauslaitteistot. Jos tällaiset laitteistot on suunniteltu asennetta-
vaksi keskussyöttöjärjestelmään, tyyppihyväksyntätodistukseenvoi liittyä yksi tai useampia käyttöpaikan asennusolosuhteita
kuvaavia piirustuksia;
— edellä 2.2 kohdassa tarkoitettujen tieliikenteen säiliöautojen
mittauslaitteistot ilmanpaineessa varastoitavien nesteiden kuljetta-
miseen ja jakeluun (lukuun ottamatta elintarvikenesteitä), joilla
on alhainen viskositeetti (viskositeetti ≤20 mPa.s);
— edellä 2.4 kohdassa tarkoitetut säiliöautoihin asennetut paineena-
laisten nesteytettyjen kaasujen mittauslaitteistot;
— edellä 2.5 kohdassa tarkoitetut maidon vastaanoton mittauslait-
teistot.
3.1.2 Testit
3.1.2.1 Testien suorituksessa käyttönormaalien ja niiden käytön on oltava
määritelty siten, että kalibrointimenetelmän mittausepätarkkuus ei
ylitä yhtä viidesosaa tutkittavan mittauslaitteiston suurimmasta salli-
tusta virheestä.
3.1.2.2 Mittarin testaus
Ensin on määritettävä virhekäyrä tilavuusvirran funktiona käyttämällä
riittävän suurta määrää mittauspisteitä pienimmän ja suurimman tila-
vuusvirran välillä. Erityisen välttämätöntä on tarkistaa mittarin
virheiden hajonta tällä alueella; virhekäyrän asema nollakäyrään
nähden on vähemmän tärkeä.
Saattaa myös olla tarpeellista suorittaa testejä sallitun tilavuusvirta-
alueen ulkopuolella.
Testaus on mahdollisuuksien mukaan suoritettava käyttöolosuhteiden
rajoilla eli suurimmalla ja pienimmällä määritellyllä lämpötilalla ja
viskositeetilla sekä pienimmällä sallitulla mittaustilavuudella.
Lukuun ottamatta testausta pienimmällä sallitulla mittaustilavuudella
on testauksessa käytettävä riittävän suurta tilavuutta siten, ettei
näyttölaitteen askelarvo koskaan ylitä yhtä kolmasosaa suurimmasta
sallitusta virheestä.
Jos mittarilla ja sen lisälaitteilla on jo ETY-tyyppihyväksyntä, on
tarkastettava, että mittarin ja mittauslaitteiston ominaisuudet ovat
riittävän yhteensopivat. Jos näin on, ei mittaria tarvitse toimittaa
muihin testeihin, mutta mittauslaitteiston pienin sallittu mittaustila-
vuus on määritettävä direktiivin 71/319/ETY liitteen I luvun 4.2
kohdan mukaan.
Jos mittarin ja mittauslaitteiston ominaisuudet eivät ole yhteensopivat
tai jos mittarilla (ja sen lisälaitteilla) ei ole ETY-tyyppihyväksyntää,
koko mittauslaitteisto on testattava tämän direktiivin ja direktiivien
71/319/ETY ja 71/348/ETY mukaan.
3.1.2.3 Ilman- tai kaasunpoiston testaus
Testien on osoitettava, että ilman- tai kaasunpoistolaitteet täyttävät
1.6.2.1.4, 1.6.2.1.5 ja 1.6.2.2.4 kohdan vaatimukset.
Laitteistojen, joihin on asennettu kaasunerotin tai kaasunestin,
jatkuva erotus on testattava vertaamalla erottimen (estimen) jälkeen
asennetun sopivan tilavuusmittarin mittaustuloksia ilman tai kaasun
syöttöä ja ilman tai kaasun syötöllä.
Laitteistojen, joihin on asennettu kaasunestin, on välttämätöntä myös
testata se säiliön tyhjentyessä kokonaan. Jos mahdollista testit olisi
suoritettava käyttäen vaikeinta nestettä. Jos testit suoritetaan luonnol-
lisen kokoisella mallilla tai pienoismallilla, on otettava huomioon
viskositeetin (Reynolds), painovoiman (Froude) ja pintajännityksen
(Weber) vastaavuuslait. Yleisen säännön mukaan pienoismalleilla on
suoritettava testit vain silloin kuin se on perusteltua.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 16
▼B
3.1.2.4 Tiettyjen mittauslaitteistojen testaus.
3.1.2.4.1 Mittauslaitteistot tieliikenteen alalla.
Testeihin on sisällyttävä:
a) mittarin ja lisälaitteiden tarkastus sekä lisälaitteiden vaikutuksen
tarkastus (hinnan näyttö, tulostin, määräasettelulaite jne.);
b) kaasunpoistolaitteen tarkastus;
c) letkun tilavuusmuutoksen tarkastus;
d) tarkastus, jolla määritetään hintanäytön etenemisen säännöllisyys
(epäsäännöllinen eteneminen erityisesti hintanäytön ensimmäi-
sessä osassa voi aiheutua jakeluventtiilin äkkinäisestä
sulkemisesta).
3.1.2.4.2 Nesteytettyjen kaasujen mittauslaitteistot.
Tarkastuksen on käsitettävä:
a) kaasunerottajan piirustusten tarkastaminen tehokkuuden ja
kokoonpanon osalta;
b) kaasunerottajaan sisällytettävissä olevan kaasunpoistolaitteen
(pinnankorkeuden säätäjän) toiminnan testaus.
Myös painetta ylläpitävien laitteiden piirustukset on tarkastettava.
Tarvittaessa tarkastava viranomainen voi mahdollisesti vaatia mallilla
suoritettavaa testiä.
3.1.3 Edellä 2.2 ja 2.4 kohdassa tarkoitetuille mittauslaitteistoille voidaan
antaa ETY-tyyppihyväksyntä piirustusten ja kaavioiden perusteella,
jos ne vastaavat 4 kohdan eritelmiä.
3.2 ETY-ensivakaus
3.2.1 Yleistä
3.2.1.1 Mittauslaitteiston ETY-ensivakaus suoritetaan joko yhdessä tai
kahdessa vaiheessa.
3.2.1.1.1 Se suoritetaan yhdessä vaiheessa, kun koko laitteisto on saman
valmistajan ja laitteisto voidaan kuljettaa osiin purkamatta ja kun se
on vaattu aiotuissa käyttöolosuhteissa.
3.2.1.1.2 Se on suoritettava kahdessa vaiheessa kaikissa muissa tapauksissa.
Ensimmäinen vaihe koskee joko mittaria pelkästään tai mittaria
siihen liitettävine lisälaitteineen, riippumatta siitä, onko ne liitetty
osalaitteistoksi vai ei. Ensimmäisen vaiheen testit voidaan suorittaa
testipenkissä (mahdollisesti valmistajan tehtaalla) tai asennetulla
mittauslaitteistolla. Tässä vaiheessa mittausteknilliset tarkastukset
voidaan tehdä eri nesteellä kuin mille laitteisto on suunniteltu.
Toinen vaihe käsittää mittauslaitteiston testauksen varsinaisissa
käyttöolosuhteissa. Testaus suoritetaan asennuspaikalla käyttöolosuh-
teissa ja käyttöön tarkoitetulla nesteellä.
Kuitenkin toinen testausvaihe voidaan tehdä asiaankuuluvan metrolo-
gisen tarkastuslaitoksen valitsemassa paikassa, jos mittauslaitteisto
voidaan kuljettaa osiin purkamatta ja testaus voidaan suorittaa
mittauslaitteiston käyttöolosuhteita vastaavissa olosuhteissa.
3.2.2 Testit
3.2.2.1 Kun ETY-ensivakaus suoritetaan yhdessä vaiheessa, kaikki 3.2.2.2
kohdan testit on suoritettava.
3.2.2.2 Kun testit suoritetaan kahdessa vaiheessa:
Ensimmäinen vaihe käsittää:
— mittarin ja lisälaitteiden tyypinmukaisuuden tarkastamisen,
— mittarin ja sisäänrakennettujen lisälaitteiden mittausteknillisen
tarkastuksen.
Toinen vaihe käsittää:— mittauslaitteiston tyypinmukaisuuden tarkastamisen mukaan
lukien mittari ja lisälaitteet,
— mittauslaitteiston mittarin ja lisälaitteiden mittausteknillisen
tarkastuksen,1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 17
▼M1
▼B
▼B
— kaasunpoistolaitteen toiminnan testauksen, jos sellainen on asen-
nettu; ei kuitenkaan ole tarkastettava ylittyvätkötälle laitteelle
1.6 kohdassa vahvistetut suurimmat sallitut virheet,
— vaadittujen paineen ylläpitolaitteiden säädön tutkimisen,
— täysiletku-mittauslaitteiston letkun sisäisen tilavuuden muutoksen
testauksen,
— tyhjäletku-mittauslaitteiston jäännösmäärien määrittämisen.
4 SÄILIÖAUTOIHIN ASENNETUT MITTAUSLAITTEISTOT
4.1 Yleiset vaatimukset
Edellä 2.2 ja 2.4 kohdassa mainituille säiliöautoihin asennetuille
mittauslaitteistoille voidaan antaa ETY-tyyppihyväksyntä pelkästään
asiakirjojen tutkimisen perusteella, jos ne vastaavat jotakin 4.2
kohdan vakiokaaviota ja täyttävät jäljempänä olevat vaatimukset:
4.1.1 Käytetyn vakiokaavion tunnus on lisättävä 1.16 kohdan merkintöihin.4.1.2 Mittauslaitteiston osilla on oltava ETY-tyyppihyväksyntä, kun sell-
ainen hyväksyntä määritellään muiden nesteiden kuin veden
mittareita koskevassa 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetussa direktii-
vissä 71/319/ETY, muiden nesteiden kuin veden mittareiden
lisälaitteita koskevassa 12 päivänä lokakuuta 1971 annetussa direktii-
vissä 71/348/ETY taikka tässä direktiivissä.
4.1.3 Jos säiliössä on useita osastoja, osastojen ulostuloputket voidaan
kytkeä mittauslaitteistoon yksitellen tai kokoomaputken kautta jollei
kyseisessä vakiokaaviossa toisin määritellä 2.2.1 kohdan toisen
luetelmakohdan määräyksiä sovelletaan kaikissa tapauksissa.
Jos mittauslaitteisto on kytketty useampaan osastoon kokoomaputken
kautta, laite on asennettava estämään usean osaston yhteys mittaus-
laitteistoon samanaikaisesti. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta,
jos mittauslaitteisto on varustettu 1.6.2.1.4 kohdan mukaisella kaasu-
nerottajalla.
4.1.4 Jos säiliöautossa on kaksi mittauslaitteistoa, jotka voidaan tarvittaessa
kytkeä yhteen tai useampaan tarkoin määrättyyn osastoon, on
putkisto ja venttiilit asennettava siten, että kahta mittauslaitteistoa ei
voi samanaikaisesti kytkeä samaan osastoon. Lisäksi osastojen ja
mittauslaitteiston välisten yhteyksien on oltava selvästi merkityt,
jottei osastoa vahingossa kytkettäisi mittauslaitteistoon, jota ei ole
suunniteltu sen sisältämän tuotteen mittaukseen.
4.1.5 Jos pyörteenestolaite vaaditaan erikseen, se voidaan yhdistää osaston
pohjaventtiiliin.
4.1.6 Putkisto, venttiilit ja tapit osastojen ja mittauslaitteiston välillä on
järjestettävä siten, että on mahdotonta kytkeä mittauslaitteistosäiliöautosta erossa olevaan säiliöön.
4.1.7 Suodatin, joka yleensä on asennettu ennen mittaria tai kaasunpoisto-
laitetta, voidaan sisällyttää jälkimmäiseen.
4.1.8 Kansallisten vaatimusten täyttämiseksi on oltava mahdollista
sinetöidä laitteet, jotka mahdollistavat jakelun mittarin ohi.
4.1.9 Jos mittauslaitteistossa on kaksitieventtiilejä, ne on suunniteltava
siten, että samanaikainen yhteys niiden kolmen suuaukon välillä on
tehty mahdottomaksi.
4.2 Kaaviot1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 18
▼M1
▼M1
Kaavio S 1
Toiminta painovoimalla, katkaisukohdassa pysyvä ilma-aukko
Sallittu:jakelu ainoastaan mittarin kautta (tyhjä letku).
1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 19
▼M1
Avain kaavioon S 1
Jos säiliössä on useita osastoja, mittauslaitteisto on suoraan ja pysyvästi
kytkettävä määrättyyn osastoon ilman kokoomaputkea.
A: Pyörteenestolaite.
F: Suodatin. Suodatin on suunniteltava ja asennettava siten, että se
voidaan puhdistaa ilman mittarin tai näkölasin tyhjentämistä (V1ja V2vastaavasti).
Suodattimen on kokonaan sijaittava katkaisukohdan tason alapuolella.
T1,T2: Hyväksytyt kaasunpoistovaihtoehdot.
T1: filmausventtiili ja takaiskuventtiili estämään kaasun pääsy
mittauslaitteistoon.
T2: paluu säiliöosaston kaasufaasiin.
car: Takaiskuventtiili estämään kaasun virtaus säiliön termisessä ylipaineti-
lanteessa.
C: Mittari.
Vm: Toimintaventtiili.
I ja II: Tyhjäletku-jakelulaitteiston vaihtoehdot.V
1: Ylivuoto-osalla varustettu näkölasi.
V2: Kohdassa 1.1.8 määritelty näkölasi, joka toimii myös kaasunilmaisi-
mena.
at: Pysyvä ilma-aukko, jolla on riittävä poikkileikkaus varmistamaan, että
paine mittarissa on vähintään yhtä suuri kuin ilmanpaine.
Pysyvä ilma-aukko voidaan toteuttaa vaakasuoralla putkella ilman
venttiiliä. Jos tämä putki on yhdistetty säiliön yläosaan, takaiskuvent-
tiili ”car” ei ole välttämätön.
H: Nesteen putouskorkeus.
h: Säiliön pohjan korkeus katkaisukohdasta. Tämän on oltava riittävä
varmistamaan, että tilavuusvirta on vähintään mittarin pienimmän tila-
vuusvirran suuruinen säiliön täydelliseen tyhjentymiseen asti.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 20
▼M1
Kaavio S 2
Toiminta painovoimalla, ilman pysyvää ilma-aukkoa katkaisukohdassa jakelun aikana
Sallittu: a) jakelu mittarin kautta (tyhjä letku);
b) suora jakelu ilman mittaria, säiliön tyhjentäminen ja täyttäminen mittarin ohi.
1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 21
▼M1
Avain kaavioon S 2
Osastojen ja mittauslaitteistojen välisen putkiston on varmistettava pysyvät
kytkennät.
A: Pyörteenestolaite.
R: Kaksitieventtiili, joka sallii jakelun mittarin kautta, jakelun
ilman mittaria ja säiliön tyhjentämisen ja täyttämisen mittarin
ohi.
Tämä venttiili on vapaaehtoinen. Se voidaan korvata suoralla
yhteydellä.
F: Suodatin. Tyhjennysventtiili on sallittu vain, jos siihen kuuluu
takaiskuventtiili estämään kaasun pääsy mittauslaitteistoon.
PgS: Kaasunestin, joka määritellään 1.1.5 kohdassa.
V1: Kaasunestimen näkölasi.
T1,T2,T3,T4: Hyväksytyt kaasunpoistovaihtoehdot.
T1: paluu säiliöön,
T2: poisto ilmakehään,
T3: astia keräämään kaasujen sisältämät nestepisarat,
T4: ilmausventtiili.
C: Mittari.
va: Venttiili, jonka kaasunestin automaattisesti sulkee, kun paine
ei ole riittävä estämään kaasuuntumista mittarissa tai kun
kaasunestimeen on muodostunut ilmatasku. Lisäksi tämän
venttiilin on sulkeuduttava, jos sen valvontajärjestelmään tulee
vika.
I ja II: Tyhjäletku-jakelulaitteiston vaihtoehdot.
Vaihtoehto I: ylivuoto-osalla varustettu näkölasi V2.
Vaihtoehto II: 1.1.8 kohdassa määritelty näkölasi, joka myös
toimii kaasunilmaisimena V3.
Vm: Toimintaventtiili.
Automaattiventtiili va ja toimintaventtiili Vm voidaan yhdistää
erikoisventtiiliksi, joka tekee molemmat toiminnot. Tässä
tapauksessa toimintojen on oltava riippumattomia toisistaan.
Vaihtoehdossa II tämä erikoisventtiili on sijoitettava näkölasin
V3jälkeen.
at: Käsitoiminen ilma-aukko. Se voi olla automaattinen (esimer-
kiksi automaattisesti sulkeutuu mittaustapahtuman ajaksi ja
avautuu sen päättyessä).
H: Nesteen putouskorkeus.h: Säiliön pohjan korkeus katkaisukohdasta. Tämän on oltava
riittävä varmistamaan, että tilavuusvirta on vähintään mittarin
pienimmän tilavuusvirran suuruinen säiliön täydelliseen
tyhjentymiseen asti.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 22
▼M1
Kaavio S 3
Mittauslaitteistoon kuuluu pumppu, kaasunerotin ja yksi tai kaksi täyttä letkua.
Sallittu: a) jakelu mittarin kautta pumpulla (täysi letku);
b) suora jakelu ilman mittaria (pumpulla tai ilman pumppua), säiliön tyhjentäminen ja
täyttäminen mittarin ohi.
1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 23
▼M1
Avain kaavioon S 3
R1: Kaksitieventtiili, joka sallii jakelun mittarin kautta, jakelun ilman
mittaria ja säiliön tyhjentämisen ja täyttämisen mittarin ohi.
Tämä venttiili on vapaaehtoinen. Se voidaan korvata suoralla yhtey-
dellä.
P: Pumppu. Pumppu voi olla suuntaa vaihtava. Siinä tapauksessa vent-
tiilin R2ja kaasunerottimen Sg väliin on lisättävä takaiskuventtiili.
R2: Vapaaehtoinen kaksitieventtiili suoraan jakeluun ilman mittaria.
F: Suodatin. Suodatin voidaan varustaa tyhjennysventtiilillä.Sg: Edellä 1.6.2.1.4 kohdassa määritelty kaasunerotin. Nestepinnan on
oltava korkeampi erottimessa kuin mittarissa.
T
1,T2: Hyväksytyt kaasunpoistovaihtoehdot.
T1: suora paluu säiliöön.
T2: paluu säiliöön kaasujen sisältämät nestepisarat keräävän astia
kautta.
C: Mittari.
Vm: Toimintaventtiili.
cl: Takaiskuventtiili.fl
1: Kelalla oleva täysi letku.
fl2: Vapaaehtoinen toinen täysi letku (hyvin lyhyt) suurilla tilavuusvirroilla
tapahtuvaan jakeluun.
cla: Täyden letkun tyhjentymisen estävä venttiili.
R3: Laite, joka sallii jakelun suoritettavaksi jommallakummalla letkulla
kahden letkun laitteistossa. Tämän laitteen on täytettävä 1.10.1 kohdan
ensimmäisen alakohdan ja 2.2.4 kohdan toisen alakohdan vaatimukset.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 24
▼M1
Kaavio S 4
Mittauslaitteistoon kuuluu pumppu, kaasunerotin ja tyhjä letku tai täysi ja tyhjä letku.
Sallittu: a) jakelu mittarin kautta pumpulla (täysi tai tyhjä letku);
b) jakelu mittarin kautta painovoimalla (tyhjä letku);
c) suora jakelu ilman mittaria (pumpulla tai ilman pumppua), säiliön tyhjentäminen ja
täyttäminen mittarin ohi.
1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 25
▼M1
Avain kaavioon S 4
R1: Kaksitieventtiili, joka sallii jakelun mittarin kautta, jakelun ilman
mittaria ja säiliön tyhjentämisen ja täyttämisen mittarin ohi.
Tämä venttiili on vapaaehtoinen. Se voidaan korvata suoralla yhtey-
dellä.
P: Pumppu. Pumppu voi olla suuntaa vaihtava. Siinä tapauksessa venttiilin
R2ja kaasunerottimen Sg väliin on lisättävä takaiskuventtiili.
B: Valinnainen ohitus mittarin kautta tapahtuvaan jakeluun painovoimalla
(tyhjä letku). Tämä ohitus on sallittu ainoastaan, jos venttiiliä R1ei ole.
R2: Vapaaehtoinen kaksitieventtiili suoraan jakeluun ilman mittaria.
F: Suodatin. Suodatin voidaan varustaa tyhjennysventtiilillä.
Sg: Edellä 1.6.2.1.4 kohdassa määritelty kaasunerotin. Nestepinnan on
oltava korkeampi erottimessa kuin mittarissa.
car: Takaiskuventtiili estämään kaasujen virtaus (tyhjäletkujakelussa).C: Mittari.M: Painemittariliitin; tämä on pakollinen vain, jos laitteistossa on ohitus B.
Tämä painemittariliitin mahdollistaa sen varmistamisen, että paine
mittarissa on vähintään ilmanpaineen suuruinen painovoiman avulla
tapahtuvan jakelun aikana.
at: Automaattinen tai käsitoiminen ilma-aukko. Jos laitteistossa on ohitus
B, tämän ilma-aukon on oltava automaattinen ja siinä on oltava riittävä
poikkileikkaus varmistamaan, että paine mittarissa on vähintään ilman-
paineen suuruinen.
Vm: Toimintaventtiili.
I ja II: Jakolaitteen vaihtoehdot.
Vaihtoehto I: tyhjä letku.
Vaihtoehto II: yhden täyden ja yhden tyhjän letkun yhdistelmä.
cl: Takaiskuventtiili.
V
1: Ylivuoto-osalla varustettu näkölasi.
V2: Kohdassa 1.1.8 määritelty näkölasi, joka myös toimii kaasunilmaisi-
mena.
fl1: Kelalla oleva täysi letku.
cla: Täyden letkun tyhjentymisen estävä venttiili.R
3: Laite, joka sallii jakelun suoritettavaksi jommallakummalla letkulla
kahden letkun laitteistossa. Tämän laitteen on täytettävä 1.10.1 kohdan
ensimmäisen alakohdan ja 2.2.4 kohdan toisen alakohdan vaatimukset.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 26
▼M1
Kaavio S 5
Mittauslaitteistoon kuuluu pumppu, kaasunpoistin ja yksi tai kaksi täyttä letkua.
Sallittu:ainoastaan jakelun mittarin kautta pumpulla (täysi letku).
1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 27
▼M1
Avain kaavioon S 5
Jos säiliössä on useita osastoja, mittauslaitteisto on suoraan ja pysyvästi
kytkettävä määrättyyn osastoon ilman kokoomaputkea.
A: Pyörteenestolaite.
V:
”Auki tai kiinni”
-tyyppinen venttiili, joka tekee hidastukset pumpun imupuolella käytännössä
mahdottomiksi.
M: Painemittari, jolla tarkistetaan, ettei paine pumpun imupuolella koskaan
ole pienempi kuin ilmanpaine.
P: Pumppu.
F: Suodatin.
Tyhjennysventtiili sallitaan ainoastaan, jos siihen kuuluu takaiskuventtiili,
joka estää kaasun pääsyn mittauslaitteistoon.
Pg: Kaasunpoistin. Kaksi vaihtoehtoa, T1ja T2, sallitaan kaasunpoistossa.
T1: Suora yhteys kaasunpoistimen ja säiliön välillä. Tässä tapauksessa
putkiston on mentävä säiliöön seinämää pitkin, jotta nestepisaroiden ja
kaasun erottuminen helpottuisi.
T2: Kaasunpoistin yhdistetty säiliöön kaasujen sisältämät nestepisarat
keräävän astia kautta.
C: Mittari.
Vm: Toimintaventtiili.
cl: Takaiskuventtiili.fl
1: Kelalla oleva täysi letku.
fl2: Vapaaehtoinen toinen täysi letku (hyvin lyhyt) suurilla tilavuusvirroilla
tapahtuvaan jakeluun.
cla: Täyden letkun tyhjentymisen estävä venttiili.
R: Laite, joka sallii jakelun suoritettavaksi jommallakummalla letkulla
kahden letkun laitteistossa. Tämän laitteen on täytettävä 1.10.1 kohdan
ensimmäisen alakohdan ja 2.2.4 kohdan toisen alakohdan vaatimukset.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 28
▼M1
Kaavio S 6
Mittauslaitteistoon kuuluu pumppuun yhdistetty kaasunerotin, yksi tai kaksi täyttä letkua tai tyhjä
letku tai täysi ja tyhjä letku.
Sallittu: a) jakelu mittarin kautta pumpulla (täysi tai tyhjä letku);
b) suora jakelu pumpulla tai ilman pumppua mittarin ohi, säiliön tyhjentäminen ja täyttä-
minen mittarin ohi.
1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 29
▼M1
Avain kaavioon S 6
R1: Kaksitieventtiili, joka sallii jakelun mittarin kautta, jakelun ilman
mittaria ja säiliön tyhjentämisen ja täyttämisen mittarin ohi.
Tämä venttiili on vapaaehtoinen. Se voidaan korvata suoralla yhtey-
dellä.
F: Suodatin. Suodatin voidaan varustaa tyhjennysventtiilillä.SgP: Kohdan 1.6.2.1.2 ensimmäisessä alakohdassa kuvattu syöttöpumppuun
yhdistetty kaasunerotin. Tämän osalaitteiston on täytettävä 1.6.2.1.4
kohdan vaatimukset. Sillä on oltava ETY-tyyppihyväksyntä.
cl
1: Takaiskuventtiili. Tämä venttiili voi sijaita mittarin jälkeen.
R2: Vapaaehtoinen kaksitieventtiili suoraan jakeluun ilman mittaria.
C: Mittari.I, II, III: Jakolaitteen vaihtoehdot:
Vaihtoehto I: yksi tai kaksi täyttä letkua.
Vaihtoehto II: tyhjä letku.
Vaihtoehto III: yhden täyden ja yhden tyhjän letkun yhdistelmä.
Vm: Toimintaventtiili.V
1: Ylivuoto-osalla varustettu näkölasi.
V2: Edellä 1.1.8 kohdassa määritelty näkölasi, joka myös toimii kaasunil-
maisimena.
fl1: Täysi letku.
fl2: Vapaaehtoinen toinen täysi letku (hyvin lyhyt) suurilla tilavuusvir-
roilla tapahtuvaan jakeluun.
cla: Täyden letkun tyhjentymisen estävä venttiili.cl
2: Takaiskuventtiili.
at: Automaattinen tai käsitoiminen ilma-aukko.
R3: Laite, joka sallii jakelun suoritettavaksi jommallakummalla letkulla
kahden letkun laitteistossa. Tämän laitteen on täytettävä 1.10.1
kohdan ensimmäisen alakohdan ja 2.2.4 kohdan toisen alakohdan
vaatimukset.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 30
▼M1
Kaavio S 7
Mittauslaitteistoon kuuluu pumppu, kaasunestin, yksi tai kaksi täyttä letkua tai tyhjä letku tai täysi ja
tyhjä letku.
Sallittu: a) jakelu mittarin kautta pumpulla (täysi tai tyhjä letku);
b) jakelu mittarin kautta painovoimalla (tyhjä letku);
c) suora jakelu pumpulla tai ilman pumppua mittarin ohi, säiliön tyhjentäminen ja täyttä-
minen mittarin ohi.
1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 31
▼M1
Avain kaavioon S 7
Jos säiliössä on useita osastoja ja on mahdollista käyttää kokoomaputkea, osas-
tojen pohjaventtiilien ja sisäänottoputken venttiilien on oltava ”auki tai kiinni”-
tyyppiset. Osastojen ja mittauslaitteiston välisten putkien on oltava pysyvästi
yhdistetyt.
A: Pyörteenestolaite.
R1: Kaksitieventtiili, joka sallii jakelun mittarin kautta, jakelun ilman
mittaria ja säiliön tyhjentämisen ja täyttämisen mittarin ohi.
Tämä venttiili on vapaaehtoinen. Se voidaan korvata suoralla
yhteydellä.
P: Pumppu. Pumppu voi olla suuntaa vaihtava. Siinä tapauksessa
venttiilin R2ja kaasunestimen PgS väliin on asennettava takaisku-
venttiili.
B: Valinnainen ohitus mittarin kautta tapahtuvaan jakeluun painovoi-
malla (tyhjä letku). Tämä ohitus on sallittu ainoastaan, jos
venttiiliä R1ei ole.
R2: Vapaaehtoinen kaksitieventtiili suoraan jakeluun ilman mittaria.
F: Suodatin. Tyhjennysventtiili on sallittu ainoastaan, jos siihen
kuuluu kaasun pääsyn mittauslaitteistoon estävä takaiskuventtiili.
PgS: Edellä 1.1.5 kohdan määritelmän mukainen kaasunestin.V
1: Kaasunestimen näkölasi.
T1,T2,T3,: Hyväksytyt kaasunpoistovaihtoehdot.
T1: astia keräämään kaasujen sisältämät nestepisarat.
T2: paluu säiliöön.
T3: ilmausventtiili.
C: Mittari.
va: Venttiili, jonka kaasunestin automaattisesti sulkee, kun paine ei
ole riittävä estämään kaasuuntumista mittarissa tai kun kaasunes-
timeen on muodostunut ilmatasku. Lisäksi tämän venttiilin on
sulkeuduttava, jos sen valvontajärjestelmä vikaantuu.
I, II, III: Jakolaitteen vaihtoehdot.
Vaihtoehto I: yksi tai kaksi täyttä letkua.Vaihtoehto II: tyhjä letku.
Vaihtoehto III: yhden täyden ja yhden tyhjän letkun yhdistelmä.
Vm: Toimintaventtiili.
Automaattiventtiili va ja toimintaventtiili Vm voidaan yhdistää
erikoisventtiiliksi, joka tekee molemmat toiminnot. Tässä tapauk-
sessa toimintojen on oltava riippumattomia toisistaan. Tämä
erikoisventtiili on sijoitettava näkölasin V
3jälkeen niissä vaih-
toehdoissa (II ja III), joissa sellainen on.
cl: Takaiskuventtiili.
V2: Ylivuoto-osalla varustettu näkölasi.
V3: Kohdassa 1.1.8 määritelty näkölasi, joka toimii myös kaasunil-
maisimena.
fl1: Kelalla oleva täysi letku.
fl2: Vapaaehtoinen toinen täysi letku (hyvin lyhyt) suurilla tilavuus-
virroilla tapahtuvaan jakeluun.
cla: Täyden letkun tyhjentymisen estävä venttiili.at: Automaattinen tai käsitoiminen ilma-aukko.R
3: Laite, joka sallii jakelun suoritettavaksi jommallakummalla
letkulla kahden letkun laitteistossa. Tämän laitteen on täytettävä
1.10.1 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 2.2.4 kohdan toisen
alakohdan vaatimukset.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 32
▼M1
Kaavio S 8
Mittauslaitteistoon kuuluu pumppu, kolmitieventtiili, kaasunestin, yksi tai kaksi täyttä letkua tai tyhjä
letku tai täysi ja tyhjä letku.
Sallittu: a) jakelu mittarin kautta pumpulla (täysi tai tyhjä letku);
b) jakelu mittarin kautta painovoimalla (tyhjä letku);
c) suora jakelu pumpulla tai ilman pumppua mittarin ohi, säiliön tyhjentäminen ja täyttä-
minen mittarin ohi.
1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 33
▼M1
Avain kaavioon S 8
Jos säiliössä on useita osastoja ja on mahdollista käyttää kokoomaputkea, osas-
tojen pohjaventtiilien ja sisäänottoputken venttiilien on oltava ”auki tai kiinni”-
tyyppiset. Osastojen ja mittauslaitteiston välisten putkien on oltava pysyvästi
yhdistetyt.
A: Pyörteenestolaite.
P: Pumppu.R
0: Kolmitieventtiili, joka yhdessä venttiilien R1ja R2kanssa mahdol-
listaa seuraavien toimintojen suorittamisen:
1. Jakelu mittarin kautta tai mittarin ohi pumpulla (täysi tai tyhjä
letku);
2. Jakelu mittarin kautta tai mittarin ohi painovoimalla (tyhjä
letku), säiliön täyttäminen ja tyhjentäminen;
3. Säiliön täyttäminen pumpulla P.
R1: Tämä kaksitieventtiili on vapaaehtoinen. Se voidaan korvata suor-
alla yhteydellä.
F: Suodatin:
Tyhjennysventtiili on sallittu ainoastaan, jos siihen kuuluu kaasun
pääsyn mittauslaitteistoon estävä takaiskuventtiili.
cl1: Takaiskuventtiili.
PgS: Kaasunestin, joka on 1.1.5 kohdan määritelmän mukainen.V
1: Kaasunestimen näkölasi.
T1,T2,T3,: Hyväksytyt kaasunpoistovaihtoehdot.
T1: astia keräämään kaasujen sisältämät nestepisarat,
T2: paluu säiliöön,
T3: ilmausventtiili.
C: Mittari.va: Venttiili, jonka kaasunestin automaattisesti sulkee, kun paine ei
ole riittävä estämään kaasuuntumista mittarissa tai kun kaasunes-
timeen on muodostunut ilmatasku. Lisäksi tämän venttiilin on
sulkeuduttava, jos sen valvontajärjestelmä vikaantuu.
I, II, III: Jakolaitteen vaihtoehdot.
Vaihtoehto I: yksi tai kaksi täyttä letkua;
Vaihtoehto II: tyhjä letku;
Vaihtoehto III: yhden täyden ja yhden tyhjän letkun yhdistelmä.
Vm: Toimintaventtiili.
Automaattiventtiili va ja toimintaventtiili Vm voidaan yhdistää
erikoisventtiiliksi, joka tekee molemmat toiminnot. Tässä tapauk-
sessa toimintojen on oltava riippumattomia toisistaan.
Tämä erikoisventtiili on sijoitettava näkölasin V
3jälkeen niissä
vaihtoehdoissa (II ja III), joissa sellainen on.
cl2: Takaiskuventtiili.
V2: Ylivuoto-osalla varustettu näkölasi.
V3: Edellä 1.1.8 kohdassa määritelty näkölasi, joka toimii myös
kaasunilmaisimena.
fl1: Kelalla oleva täysi letku.
fl2: Vapaaehtoinen toinen täysi letku (hyvin lyhyt) suurilla tilavuus-
virroilla tapahtuvaan jakeluun.
cla: Täyden letkun tyhjentymisen estävä venttiili.at: Automaattinen tai käsitoiminen ilma-aukko.R
2: Laite, joka sallii jakelun suoritettavaksi jommallakummalla
letkulla kahden letkun laitteistossa. Tämän laitteen on täytettävä
1.10.1 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 2.2.4 kohdan toisen
alakohdan vaatimukset.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 34
▼M1
Kaavio S 9
Mittauslaitteistoon kuuluu pumppu, kaasunerotin, painetta ylläpitävä venttiili ja täysi letku.
Sallittu: a) jakelu mittarin kautta pumpulla (täysi letku).
b) jakelu pumpulla tai ilman pumppua mittarin ohi, säiliön tyhjentäminen ja täyttäminen
mittarin ohi.
1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 35
▼M1
Avain kaavioon S 9
R1: Kaksitieventtiili, joka sallii jakelun mittarin kautta ja säiliön tyhjentä-
misen ja täyttämisen mittarin ohi.
Tämä venttiili on vapaaehtoinen. Se voidaan korvata suoralla yhtey-
dellä.
P: Pumppu.B: Säiliöön yhdistetty säädettävä pumpun ohitus.R
2: Vapaaehtoinen kaksitieventtiili suoraan mittarin ohi tapahtuvaan jake-
luun.
cl1: Edellä 2.4.1 kohdassa tarkoitettu takaiskuventtiili. Se voidaan sijoittaa
myös suodattimen ja kaasunerottimen väliin.
F: Suodatin.Sg: Edellä 1.6.2.1.4 kohdan tai 2.4.3.1 kohdan toisen alakohdan mukainen
kaasunerotin. Ilma-aukko yhdistetään säiliön kaasufaasiin. Turvallisuus-
syistä voidaan venttiili vas asentaa tähän laitteeseen; siinä tapauksessa
se on asennettava säiliön ja venttiilin ”vamp” haarautuman väliin.
C: Mittari.vamp: Automaattinen painetta ylläpitävä venttiili, joka on asetettu
ylläpitämään paine vähintään 100 kPa suurempana kuin höyrynpaine
säiliössä.
Vm: Toimintaventtiili.
cl
2: Takaiskuventtiili.
Z: Kaasufaasiputki, jota voidaan käyttää ainoastaan säiliön täyttöön ja
tuotteen palauttamiseen mittauslaitteiston tarkastuksen aikana.
Th: Lämpömittari. Tämä lämpömittari on sijoitettava mittarin lähelle, joko
kaasunerottajaan taikka mittarin sisään- tai ulostuloon.
M: Pakollinen painemittari.M
0: Vapaaehtoiset painemittarit.
Huomautus: a) Edellä 2.4.5 kohdan vaatimusten noudattamisen varmistami-
seksi kilvessä on oltava selvä merkintä, että ajoneuvosäiliön ja
asiakkaan säiliön kaasufaasit eivät saa olla yhteydessä toisiinsa.
b) Varoventtiilien asentaminen on sallittua; näiden venttiilien on
täytettävä 2.4.6 kohdan vaatimukset.1977L0313 — FI — 22.07.1982 — 001.001 — 36