02020R2034 — FI — 11.12.2020 — 000.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2020/2034, annettu 6 päivänä lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 376/2014 täydentämisestä yhteisen eurooppalaisen riskiluokitusjärjestelmän osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 416 11.12.2020, s. 1)





Oikaistu:









▼B

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2020/2034,

annettu 6 päivänä lokakuuta 2020,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 376/2014 täydentämisestä yhteisen eurooppalaisen riskiluokitusjärjestelmän osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan yhteinen eurooppalainen riskiluokitusjärjestelmä (ERCS-järjestelmä) poikkeamien turvallisuusriskin määrittämistä varten.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

1) ►C1 ’yhteisellä eurooppalaisella riskiluokitusjärjestelmällä’ tai ’ERCS-järjestelmällä’ menetelmää, jolla poikkeaman siviili-ilmailulle aiheuttamaa riskiä arvioidaan turvallisuusriskiluokituksen muodossa; ◄

2) ’ERCS-matriisilla’ 3 artiklan 3 kohdassa kuvatuista muuttujista koostuvaa taulukkoa, jonka tarkoituksena on esittää turvallisuusriskiluokitus havainnollisesti;

3) ’turvallisuusriskiluokituksella’ poikkeaman riskiluokituksen tulosta, joka saadaan yhdistämällä 3 artiklan 3 kohdassa kuvattujen muuttujien arvot;

4) ►C1 ’korkean riskin alueella’ aluetta, jolla ilma-aluksen törmäys aiheuttaisi kyseisellä alueella harjoitettavan toiminnan luonteen vuoksi (esimerkiksi ydinvoimalat tai kemianteollisuuden laitokset) lukuisia vammoja tai suuren määrän kuolonuhreja tai molempia; ◄

5) ’asutulla alueella’ aluetta, jolla on rakennuskeskittymiä tai hajallaan sijaitsevia rakennuksia ja pysyvä ihmisasutus, kuten kaupunki, asutuskeskittymä, taajama tai kylä;

6) ►C1 ’elämän muuttavalla vammalla’ vammaa, joka heikentää henkilön elämänlaatua rajoittamalla liikkuvuutta arjessa tai heikentämällä arjessa tarvittavia kognitiivisia tai fyysisiä kykyjä. ◄

3 artikla

Yhteinen eurooppalainen riskiluokitusjärjestelmä

1. ERCS-järjestelmä on esitetty tämän asetuksen liitteessä.

2. ERCS-järjestelmässä ei tarkastella poikkeaman tosiasiallista lopputulosta vaan sen turvallisuusriskiä. Kunkin poikkeaman arvioinnissa määritetään pahin todennäköinen onnettomuusseuraus, jonka poikkeama olisi voinut aiheuttaa, sekä se, kuinka lähellä poikkeama oli tätä mahdollista onnettomuusseurausta.

3. ERCS-järjestelmä perustuu ERCS-matriisiin, jossa on seuraavat kaksi muuttujaa: a) vakavuus: sen määrittäminen, mikä on pahin todennäköinen onnettomuusseuraus, joka olisi voinut toteutua, jos arvioitava poikkeama olisi johtanut onnettomuuteen; b) todennäköisyys: sen määrittäminen, kuinka todennäköisesti arvioitava poikkeama johtaa a alakohdassa tarkoitettuun pahimpaan todennäköiseen onnettomuusseuraukseen.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

▼C1









LIITE

Yhteinen eurooppalainen riskiluokitusjärjestelmä (ERCS)

ERCS-järjestelmässä on seuraavat kaksi vaihetta:

VAIHE 1 : Määritetään seuraavat kaksi muuttujaa: vakavuus ja todennäköisyys.

VAIHE 2 : Pisteytetään turvallisuusriski ERCS-matriisissa kahden määritetyn muuttujan arvon perusteella.

VAIHE 1 : MUUTTUJIEN ARVOJEN MÄÄRITTÄMINEN

1. Mahdollisen onnettomuusseurauksen vakavuus

1.1 Yksilöinti

Mahdollisen onnettomuusseurauksen vakavuus yksilöidään kahdessa vaiheessa:

a) ensin määritetään todennäköisin onnettomuustyyppi, johon arvioitava poikkeama olisi voinut johtaa (ns. keskeinen riskialue);

b) seuraavaksi määritetään mahdollisten kuolonuhrien määrään viittaava luokka ilma-aluksen koon ja asuttujen tai korkean riskin alueiden läheisyyden perusteella.

Keskeiset riskialueet ovat seuraavat:

a. ilmassa tapahtuva yhteentörmäys: ilmassa olevien ilma-alusten yhteentörmäys tai ilma-aluksen ja muun ilmassa olevan kohteen yhteentörmäys (lukuun ottamatta lintuja ja muita eläimiä);

b. epätavalliseen lentoasentoon joutuminen: epätoivottu ilma-aluksen tila, jossa tahattomasti poiketaan lentotoiminnan aikaisista tavanomaisista parametreista ja joka voi lopulta johtaa hallitsemattomaan törmäykseen maastoon;

c. yhteentörmäys kiitotiellä: ilma-aluksen ja muun kohteen (esimerkiksi toisen ilma-aluksen tai ajoneuvon) tai henkilön yhteentörmäys lentopaikan kiitotiellä tai muulla ennalta määritetyllä laskualueella. Tällaiseksi ei lueta yhteentörmäystä lintujen tai muiden eläinten kanssa;

d. kiitotieltä suistuminen: poikkeama, jossa ilma-alus ajautuu ulos lentopaikan kiitotieltä tai kenttäalueelta tai miltä tahansa muulta ennalta määritetyltä laskualueelta nousematta ilmaan. Tällaiseksi luetaan myös pyöriväsiipisen ilma-aluksen tai VTOL-lentokoneen sekä ilmapallon tai ilmalaivan pystysuora lasku, jossa törmäys maahan on kova;

e. tulipalo, savu tai paineistus: tulipaloon, savuun, höyryihin tai paineistukseen liittyvä poikkeama, joka voi olla vaarallinen ihmishengelle. Tällaiseksi luetaan sellaiset poikkeamat, joihin liittyy tulipalo, savu tai höyryjä ilmassa tai maassa olevan ilma-aluksen missä tahansa osassa ja jotka eivät johdu törmäyksestä tai ilkivallasta;

f. ilma-aluksen vaurioituminen maassa: ilma-aluksen vaurioituminen, joka johtuu ilma-aluksella harjoitettavasta toiminnasta maassa millä tahansa muulla maa-alueella kuin kiitotiellä tai ennalta määritetyllä laskualueella, sekä ilma-aluksen vaurioituminen huollon aikana;

g. ilmassa tapahtuva törmäys esteeseen: ilmassa olevan ilma-aluksen törmäys maanpinnan yli kohoavaan esteeseen. Tällaisia esteitä voivat olla esimerkiksi korkeat rakennukset, puut, sähkö- ja puhelinlinjat, antennit sekä maahan kiinnitetyt kohteet;

h. törmäys maastoon: poikkeama, jossa ilmassa oleva ilma-alus törmää maastoon ilman viitteitä siitä, että ilma-alus ei ollut ohjaamomiehistön hallinnassa. Tällaiseksi luetaan tilanteet, joissa ohjaamomiehistön toimintaan vaikuttaa optinen harha tai heikentynyt näkyvyys;

i. muu vammoja aiheuttava poikkeama: kuolemaan johtaneita tai muita vammoja aiheuttava poikkeama, joka ei kuulu muihin keskeisiin riskialueisiin;

j. turvapoikkeama: siviili-ilmailuun kohdistuva laiton teko. Tällaisiksi luetaan kaikki vaaratilanteet ja rikkomukset, jotka liittyvät vartiointiin ja suojaamiseen, kulunvalvontaan sekä turvatarkastuksiin ja turvatoimenpiteiden suorittamiseen, sekä kaikki muut teot, joilla pyritään aiheuttamaan ilkivaltaisesti tai mielivaltaisesti vahinkoa ilma-alukselle tai omaisuudelle siten, että ne vaarantavat siviili-ilmailun ja sen rakennukset, rakennelmat tai laitteet tai puuttuvat laittomasti näiden toimintaan. Näihin poikkeamiin sisältyy sekä fyysisiä että kyberturvallisuuteen liittyviä tapahtumia.

Poikkeamat, joihin voi liittyä kuolonuhrien mahdollisuus, luokitellaan seuraavasti:

a) yli 100 mahdollista kuolonuhria – tapaukset, joissa arvioitavaan poikkeamaan liittyy vähintään jokin seuraavista: — yksi suuri tyyppihyväksytty ilma-alus, jossa voi olla yli 100 matkustajaa; — vastaavankokoinen rahti-ilma-alus; — yksi minkä tahansa tyyppinen ilma-alus tiheästi asutulla ja/tai korkean riskin alueella; — kaikki tilanteet, joihin liittyy minkä tahansa tyyppinen ilma-alus ja jotka voivat aiheuttaa yli 100 kuolonuhria;

b) 20–100 mahdollista kuolonuhria – tapaukset, joissa arvioitavaan poikkeamaan liittyy vähintään jokin seuraavista: — yksi keskikokoinen tyyppihyväksytty ilma-alus, jossa voi olla 20–100 matkustajaa, tai vastaavankokoinen rahti-ilma-alus; — kaikki tilanteet, jotka voivat aiheuttaa 20–100 kuolonuhria;

c) 2–19 mahdollista kuolonuhria – tapaukset, joissa arvioitavaan poikkeamaan liittyy vähintään jokin seuraavista: — yksi pieni tyyppihyväksytty ilma-alus, jossa voi olla enintään 19 matkustajaa; — vastaavankokoinen rahti-ilma-alus; — kaikki tilanteet, jotka voivat aiheuttaa 2–19 kuolonuhria;

d) yksi mahdollinen kuolonuhri – tapaukset, joissa arvioitavaan poikkeamaan liittyy vähintään jokin seuraavista: — yksi tyyppihyväksymätön ilma-alus eli sellainen ilma-alus, johon ei sovelleta Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston sertifiointivaatimuksia; — kaikki tilanteet, jotka voivat aiheuttaa yhden kuolonuhrin;

e) ei lainkaan mahdollisia kuolonuhreja – tapaukset, joissa arvioitavaan poikkeamaan liittyy ainoastaan henkilöille aiheutuvia vammoja, riippumatta lievien ja vakavien vammojen lukumäärästä tai vakavuudesta, eikä kuolonuhreja aiheudu lainkaan.

1.2 Määrittäminen

Onnettomuus luokitellaan sen vakavuuden perusteella johonkin seuraavista vakavuustasoista:

— A : onnettomuus ei ole todennäköinen;

— E : onnettomuus, josta aiheutuu lieviä ja vakavia (mutta ei elämän muuttavia) vammoja tai ilma-alukselle vähäisiä vaurioita;

— I : onnettomuus, josta aiheutuu yksi kuolonuhri, elämän muuttava vamma tai merkittäviä aineellisia vahinkoja;

— M : merkittävä onnettomuus, josta aiheutuu vähäinen määrä kuolonuhreja, elämän muuttavia vammoja tai ilma-aluksen tuhoutuminen;

— S : suuri onnettomuus, josta voi aiheutua kuolonuhreja ja vammoja;

— X : erittäin tuhoisa onnettomuus, josta voi aiheutua merkittävä määrä kuolonuhreja.

Vakavuustaso määritetään yhdistämällä keskeinen riskialue ja mahdollisten kuolonuhrien määrä seuraavan taulukon mukaisesti:







KESKEINEN RISKIALUE LUOKKA VAKAVUUSTASO Ilmassa tapahtuva yhteentörmäys Yli 100 mahdollista kuolonuhria X 20–100 mahdollista kuolonuhria S 2–19 mahdollista kuolonuhria M Yksi mahdollinen kuolonuhri I Epätavalliseen lentoasentoon joutuminen Yli 100 mahdollista kuolonuhria X 20–100 mahdollista kuolonuhria S 2–19 mahdollista kuolonuhria M Yksi mahdollinen kuolonuhri I Yhteentörmäys kiitotiellä Yli 100 mahdollista kuolonuhria X 20–100 mahdollista kuolonuhria S 2–19 mahdollista kuolonuhria M Yksi mahdollinen kuolonuhri I Ei lainkaan kuolonuhreja E Kiitotieltä suistumiset 20–100 mahdollista kuolonuhria S 2–19 mahdollista kuolonuhria M Yksi mahdollinen kuolonuhri I Ei lainkaan kuolonuhreja E Tulipalo, savu tai paineistus Yli 100 mahdollista kuolonuhria X 20–100 mahdollista kuolonuhria S 2–19 mahdollista kuolonuhria M Yksi mahdollinen kuolonuhri I Ilma-aluksen vaurioituminen maassa 2–19 mahdollista kuolonuhria M Yksi mahdollinen kuolonuhri I Ei lainkaan kuolonuhreja E Ilmassa tapahtuva törmäys esteeseen Yli 100 mahdollista kuolonuhria X 20–100 mahdollista kuolonuhria S 2–19 mahdollista kuolonuhria M Yksi mahdollinen kuolonuhri I Törmäys maastoon Yli 100 mahdollista kuolonuhria X 20–100 mahdollista kuolonuhria S 2–19 mahdollista kuolonuhria M Yksi mahdollinen kuolonuhri I Muu vammoja aiheuttava poikkeama 20–100 mahdollista kuolonuhria S 2–19 mahdollista kuolonuhria M Yksi mahdollinen kuolonuhri I Ei lainkaan kuolonuhreja E Turvapoikkeama Yli 100 mahdollista kuolonuhria X 20–100 mahdollista kuolonuhria S 2–19 mahdollista kuolonuhria M Yksi mahdollinen kuolonuhri I Ei lainkaan kuolonuhreja E

2. Mahdollisen onnettomuusseurauksen todennäköisyys

Pahimman mahdollisen onnettomuusseurauksen todennäköisyys määritetään osiossa 2.1. esitetyn ERCS-suojausmallin avulla.

2.1 ERCS-suojausmalli

ERCS-suojausmallin tarkoituksena on arvioida niiden osiossa 2.1.1. olevassa taulukossa esitettyjen turvallisuusjärjestelmän suojausten tehokkuutta (eli määrää ja vahvuutta), jotka jäivät jäljelle tapahtuneen poikkeaman ja pahimman mahdollisen onnettomuusseurauksen väliin. Viime kädessä ERCS-suojausmallilla määritetään, kuinka lähellä mahdollista onnettomuutta arvioitava poikkeama oli.

2.1.1 Suojaukset

ERCS-suojausmalli koostuu kahdeksasta suojauksesta, jotka esitetään loogisessa järjestyksessä ja joita painotetaan seuraavan taulukon mukaisesti:







Suojauksen järjestysnumero Suojaus Suojauksen painoarvo 1 ”Ilma-aluksen, laitteiston ja infrastruktuurin suunnittelu”, mikä sisältää huollon ja korjauksen, käytön tuen ja sellaisten teknisiin näkökohtiin liittyvien ongelmien ehkäisemisen, jotka voisivat aiheuttaa onnettomuuden. 5 2 ”Taktinen suunnittelu”, mikä sisältää sellaisen lentoa tai muuta operatiivista toimintaa edeltävän, organisaation ja yksilön suorittaman suunnittelun, joka tukee onnettomuuksien syiden ja myötävaikuttavien tekijöiden vähentämistä. 2 3 ”Säännöt, menetelmät ja prosessit”, mikä sisältää toimivat, helposti ymmärrettävät ja saatavilla olevat määräykset, menetelmät ja prosessit, joita noudatetaan (palauttavia suojauksia koskevien menetelmien käyttöä lukuun ottamatta). 3 4 ”Tilannetietoisuus ja toiminta”, mikä sisältää sellaisen ihmisen valppauden operatiivisten uhkien suhteen, jolla varmistetaan operatiivisten vaarojen tunnistaminen ja tehokas toiminta onnettomuuden ehkäisemiseksi. 2 5 ”Varoitusjärjestelmien käyttö ja toiminta”, jotka voivat estää onnettomuuden ja jotka ovat tarkoituksenmukaisia, toimivia ja käytössä ja joita noudatetaan. 3 6 ”Viime hetken palauttavat toimet mahdollisessa onnettomuustilanteessa” 1 7 ”Suojaavat tekijät”, joilla aineettomilla suojauksilla tai pelkästään hyvällä onnella lievennetään tapahtuman jälkeisiä seurauksia tai estetään poikkeaman kehittyminen vakavammaksi tilanteeksi. 1 8 ”Matalan törmäysenergian poikkeamat” – sama painoarvo kuin suojauksella ”Suojaavat tekijät”, mutta sovellettavissa ainoastaan keskeisiin riskialueisiin, joihin liittyy pelkästään matalan energian törmäysvoimia (vaurioituminen maassa, kiitotieltä suistumiset, vammat). ”Ei sovellu” (”Not applicable”) kaikkien muiden keskeisten riskialueiden osalta. 1

2.1.2 Suojausten tehokkuus

Suojausten tehokkuus luokitellaan seuraavasti:

— ”Pysäyttänyt” (”Stopped”): jos suojaus esti onnettomuuden;

— ”Jäljelle jäänyt” (”Remaining Known”): jos tiedetään, että suojaus jäi jäljelle arvioitavan poikkeaman ja mahdollisen onnettomuusseurauksen väliin;

— ”Oletettavasti jäljelle jäänyt” (”Remaining Assumed”): jos oletetaan, että suojaus jäi jäljelle arvioitavan poikkeaman ja mahdollisen onnettomuusseurauksen väliin;

— ”Pettänyt” (”Failed Known”): jos tiedetään, että suojaus petti;

— ”Oletettavasti pettänyt” (”Failed Assumed”): jos oletetaan, että suojaus on pettänyt, vaikka tämän vahvistamiseksi ei ole riittävästi tai lainkaan tietoa saatavilla;

— ”Ei sovellu” (”Not Applicable”): jos suojaus ei ole arvioitavan poikkeaman kannalta merkityksellinen.

2.1.3 Suojausten arviointi

Suojausten arviointi tapahtuu kahdessa vaiheessa:

Vaihe 1 : Ensin yksilöidään, mikä osiossa 2.1.1. olevassa taulukossa esitetty suojaus (1-8) esti poikkeaman kehittymisen mahdolliseksi onnettomuusseuraukseksi (eli ”pysäyttänyt suojaus”).

Vaihe 2 : Seuraavaksi yksilöidään jäljelle jääneiden suojausten tehokkuus osion 2.1.2. mukaisesti. Jäljelle jääneitä suojauksia ovat ne osiossa 2.1.1. olevassa taulukossa esitetyt suojaukset, jotka ovat pysäyttäneen suojauksen ja mahdollisen onnettomuusseurauksen välissä. Osiossa 2.1.1. olevassa taulukossa esitetyillä suojauksilla, jotka sijoittuvat pysäyttäneen suojauksen edelle, ei voida katsoa olleen onnettomuusseurauksen estävää vaikutusta, joten tällaiset suojaukset eivät saa luokitusta ”Pysäyttänyt” tai ”Jäljelle jäänyt”.

2.2 Laskeminen

Mahdollisen onnettomuusseurauksen todennäköisyys on seuraavien vaiheiden jälkeen saatava numeerinen arvo:

Vaihe 1 : Ensin lasketaan kaikkien luokkaan ”Pysäyttänyt”, ”Jäljelle jäänyt” tai ”Oletettavasti jäljelle jäänyt” luokiteltujen arvioitujen suojausten osiossa 2.1.1. olevan taulukon mukaisten painoarvojen (1-5) summa. Lopulliseen pistemäärään ei lasketa mukaan luokan ”Pettänyt” ja ”Ei sovellu” suojauksia, koska nämä suojaukset eivät olisi voineet estää onnettomuutta. Näin saatava suojausten painoarvojen summa on numeerinen arvo väliltä 0–18.

Vaihe 2 : Suojausten painoarvojen summaa vastaa tietty suojauksille annettava pistemäärä (0-9) seuraavan taulukon mukaisesti kattaen koko asteikon vahvojen ja heikkojen jäljelle jääneiden suojausten välillä.







Suojausten painoarvojen summa Vastaava suojausten pistemäärä 0 Ei lainkaan suojauksia jäljellä. Pahin mahdollinen onnettomuusseuraus toteutunut. 0 1–2 1 3–4 2 5–6 3 7–8 4 9–10 5 11–12 6 13–14 7 15–16 8 17–18 9

VAIHE 2: TURVALLISUUSRISKILUOKITUKSEN MÄÄRITTÄMINEN ERCS-MATRIISIN AVULLA

Turvallisuusriskiluokitus on kahdesta merkistä koostuva arvo, jossa ensimmäinen merkki on poikkeaman vakavuuden laskemisen perusteella määritetty kirjain (vakavuustasot A–X) ja toinen merkki on numeerinen arvo, joka ilmaisee laskelmien perusteella määritetyn poikkeamaa vastaavan pistemäärän (0-9).

Turvallisuusriskiluokitus sijoitetaan ERCS-matriisiin.

Tietojen koostamista ja analysointia varten kullekin turvallisuusriskiluokitukselle on olemassa myös vastaava numeerinen arvo, joka selostetaan jäljempänä kohdassa ”Vastaava numeerinen arvo”.

ERCS-matriisissa esitetään poikkeaman turvallisuusriskiluokitus ja siihen liittyvät numeeriset arvot seuraavasti:

ERCS-matriisissa voidaan turvallisuusriskiluokituksen lisäksi käyttää seuraavaa kolmea väriä helpottamaan poikkeaman suhteen suositeltavien toimenpiteiden kiireellisyyden määrittämistä:







Väri ERCS-luokitus Merkitys PUNAINEN X0, X1, X2, S0, S1, S2, M0, M1, I0 Korkea riski. Poikkeamat, joihin liittyy korkein riski. KELTAINEN X3, X4, S3, S4, M2, M3, I1, I2, E0, E1 Kohonnut riski. Poikkeamat, joihin liittyy kohtalainen riski. VIHREÄ X5–X9, S5–S9, M4–M9, I3–I9, E2–E9 Poikkeamat, joihin liittyy vähäinen riski.

Alhaisemmat riskiarvot ovat taulukon vihreällä alueella. Niitä voidaan hyödyntää sellaisten turvallisuuteen liittyvien poikkeamien perusteellisessa analysoinnissa, jotka joko yksinään tai yhdessä muiden tapahtumien kanssa voivat kasvattaa tällaisten poikkeamien riskiarvoja.

Vastaava numeerinen arvo

Kullekin ERCS-luokitukselle on määritetty riskin suuruusluokkaa ilmaiseva vastaava numeerinen arvo, joka helpottaa koostamista ja laskennallista analysointia silloin, kun tarkasteltavana on useita poikkeamia, joille on määritetty ERCS-luokitus.







ERCS-luokitus X9 X8 X7 X6 X5 X4 X3 X2 X1 X0 Vastaava numeerinen arvo 0,001 0,01 0,1 1 10 100 1 000 10 000 100 000 1 000 000 ERCS-luokitus S9 S8 S7 S6 S5 S4 S3 S2 S1 S0 Vastaava numeerinen arvo 0,0005 0,005 0,05 0,5 5 50 500 5 000 50 000 500 000 ERCS-luokitus M9 M8 M7 M6 M5 M4 M3 M2 M1 M0 Vastaava numeerinen arvo 0,0001 0,001 0,01 0,1 1 10 100 1 000 10 000 100 000 ERCS-luokitus I9 I8 I7 I6 I5 I4 I3 I2 I1 I0 Vastaava numeerinen arvo 0,00001 0,0001 0,001 0,01 0,1 1 10 100 1 000 10 000 ERCS-luokitus E9 E8 E7 E6 E5 E4 E3 E2 E1 E0 Vastaava numeerinen arvo 0,000001 0,00001 0,0001 0,001 0,01 0,1 1 10 100 1 000

Vastaava numeerinen arvo on 0 sekä taulukon sarakkeessa 10 että rivillä A.