1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 4päivänä lokakuuta 1982,
sisävesialusten teknisistä vaatimuksista
(82/714/ETY)
(EYVL L 301, 28.10.1982, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►A1Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirja C241 21 29.8.1994
(mukautettu neuvoston päätöksellä 95/1/EY, Euratom, EHTY) L1 1 1.1.1995
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 2
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 4päivänä lokakuuta 1982,
sisävesialusten teknisistä vaatimuksista
(82/714/ETY)
EUROOPANYHTEISÖJENN EUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 75 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
sekä katsoo, ettäyhteisen liikennepolitiikan tavoitteet ja toteuttaminen edellyttävät sisä-
vesiliikenteen alalla muun muassa, että alukset liikkuvat yhteisönverkossa turvallisuuden ja kilpailun kannalta parhaissa olosuhteissa,
sisävesialusten purjehduskelpoisuuslupien vastavuoroisesta tunnustami-
sesta 20 päivänä tammikuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissä76/135/ETY(
3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä
78/1016/ETY(4), säädetään, että neuvosto antaa yhteiset säännökset
sisävesialusten teknisistä vaatimuksista; tässä direktiivissä on tarkoitusvahvistaa nämä vaatimukset; tietyt alusluokat on aiheellista kuitenkinjättää tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle,
yhteisönsisävesiväylienturvallisuusvaihteleejaväylätolisisenvuoksi
jaoteltavavyöhykkeisiin;onsuotavaa,ettäeivaikutettaisiReininvesilii-kenteestä tehdyllä yleissopimuksella perustettuun järjestelmään,
on tärkeää ottaa käyttöön yhteisön sisävesiliikennetodistus, joka olisi
voimassa kaikilla yhteisön vesiväylillä lukuun ottamatta vesiväyliä,joihin sovelletaan Reinin vesiliikenteestä tehtyä tarkistettua yleissopi-musta,jajollaosoitettaisiin,ettäalusonyhteistenteknistenvaatimustenmukainen,
olisi oltava mahdollista käyttää Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkis-
tetun yleissopimuksen 22 artiklassa tarkoitettua tarkastustodistustakaikilla yhteisön vesiväylillä, kuitenkin niin, että tietyissä tapauksissaaluksella olisi oltava yhteisön täydennystodistus,
olisi suotavaa antaa jäsenvaltioille mahdollisuus olla kokonaan tai osit-
tain soveltamatta tätä direktiiviä tiettyihin aluksiin niiden paikallisenmerkityksen ja erityisten turvallisuusvaatimusten vuoksi, jos niillä eiliikennöidä muiden jäsenvaltioiden sisävesiväylillä,
olisi vahvistettava tarvittavat määräajat teknisiä tarkastuksia varten,
joiden perusteella annetaan todistukset käytössä oleville aluksille,
olisi vahvistettava yhtenäinen muutosmenettely, jotta helpotettaisiin
tämändirektiivinliitteidennopeaamukauttamistatekniikankehitykseen,ja
direktiivin 76/135/ETY 7 artiklassa säädetään, että direktiivin sään-
nöksetovatvoimassatämändirektiivinvoimaantuloonasti;ontarpeen,että direktiiviä 76/135/ETY sovelletaan vastakin niihin siinä tarkoitet-tuihin aluksiin, joita tämä direktiivi ei koske,
(1) EYVL N:o C 289, 19.11.1979, s. 25
(2) EYVL N:o C 182, 21.7.1980, s. 16
(3) EYVL N:o L 21, 29.1.1976, s. 10
(4) EYVL N:o L 349, 13.12.1978, s. 31
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 3
▼B
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
I OSASTO
Yleiset säännökset
1 artikla
Tässä direktiivissä yhteisön sisävesiväylät luokitellaan seuraavasti:
— 1 ja 2 vyöhyke: liitteessä I olevassa 1 luvussa luetellut vesiväylät;
— 3 vyöhyke: liitteessä I olevassa 2 luvussa luetellut vesiväylät;— 4 vyöhyke: kaikki muut yhteisön vesiväylät.
R-vyöhykkeeseen kuuluvat mainituista vesiväylistä ne, joita varten
tarkastustodistukset on annettava Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkis-tetunyleissopimuksen22artiklanmukaisesti,sellaisenakuinartiklaonsilloin, kun tämä direktiivi annetaan.
2 artikla
1. Tämä direktiivi koskee:
— aluksia,joidenkantavuusonvähintään15tonniakuolluttapainoa,ja
aluksia, joita ei ole tarkoitettu tavaroiden kuljetukseen ja joidenuppouma on vähintään 15 kuutiometriä;
— hinaajiajatyöntöaluksia,mukaanlukienalukset,joidenuppoumaon
pienempi kuin 15 kuutiometriä, jos ne on rakennettu hinaamaan taityöntämään aluksia tai siirtämään aluksia vierellään.
2. Tämä direktiivi ei koske seuraavia aluksia:
— matkustaja-alukset;
— lautat;— uiva kalusto;— uivat laitokset ja uivat laitteistot, mukaan lukien paikasta toiseen
siirrettävät;
— huvialukset;— valvontaviranomaisille kuuluvat virka-alukset ja palontorjunta-
alukset;
— laivaston alukset;— merialukset, mukaan lukien merihinaajat ja -työntöalukset, jotka
liikennöivät tai joiden tukikohta on vuorovesialueella tai väliaikai-sesti sisävesillä ja joilla on voimassa oleva purjehduslupa;
— hinaajatjatyöntöalukset,joidenuppoumaonalle15kuutiometriäja
jotka on rakennettu hinaamaan, työntämään tai siirtämään vierellävain aluksia, joiden uppouma on alle 15 kuutiometriä.
3 artikla
Aluksilla, jotka liikennöivät 1 artiklassa luetelluilla yhteisön vesiväy-
lillä, on oltava:
— Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22
artiklan mukaisesti annettu todistus, kun ne liikennöivät R-vyöhyk-keen vesiväylillä;
— yhteisönsisävesialustodistus,jokaannetaanliitteenIIteknisetvaati-
mukset täyttäville aluksille, jos ne toimivat muiden vyöhykkeidenvesiväylillä.
YhteisöntodistuksenonoltavaliitteessäIIIolevanmallinmukainen,ja
todistus on annettava tämän direktiivin mukaisesti.
4 artikla
1. Alukset, joilla on Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleis-
sopimuksen 22 artiklan mukaisesti annettu voimassa oleva todistus,voivat liikennöidä yhteisön väylillä niin, että aluksilla on ainoastaantämä todistus.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 4
▼B
2. Kuitenkin kaikilla aluksilla, joilla on 1 kohdassa tarkoitettutodistus, on oltava myös sisävesialusten täydennystodistus (yhteisöntäydennystodistus):
— kun ne liikennöivät 3 ja 4 vyöhykkeen vesiväylillä, jos ne haluavat
hyötyä näillä vesiväylillä noudatettavista lievennetyistä teknisistävaatimuksista;
— kun ne liikennöivät 1 ja 2 vyöhykkeen vesiväylillä, jos asiano-
mainen jäsenvaltio on 5 artiklan mukaisesti asettanut teknisiä lisä-vaatimuksia näille vesiväylille.
Yhteisön täydennystodistuksen on oltava liitteessä IV olevan mallin
mukainen, ja toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on vahvistamil-lansa edellytyksillä annettava se esitettäessä 1 kohdassa tarkoitettutodistus.
5 artikla
1. Jollei Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen
määräyksistämuutajohdu,jäsenvaltiovoikomissiotakuultuaanasettaaliitteessäIIvahvistettujenvaatimustenlisäksiteknisiävaatimuksiaaluk-sille,jotkaliikennöivätsenalueellaolevilla1ja2vyöhykkeenvesiväy-lillä.
Nämä lisävaatimukset on annettava tiedoksi muille jäsenvaltioille ja
komissiolle vähintään kuusi kuukautta ennen niiden voimaantuloa,jolleivät ne jo olleet voimassa 21 päivänä tammikuuta 1977.
2. Edellä 3 artiklassa tarkoitetussa yhteisön todistuksessa tai 4
artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa yhteisön täydennystodis-tuksessa on täsmennettävä, että alus on näiden lisävaatimustenmukainen.
6 artikla
Alus,jollaonvaarallistenaineidenkuljetustaReinilläkoskevansäännön
(ADNR) mukaisesti annettu todistus, voi kuljettaa vaarallisia aineitakoko yhteisön alueella todistuksessa asetetuin edellytyksin.
Jäsenvaltiovoivaatia,ettäalukset,joillaeioleADNR-todistusta,saavat
kuljettaa vaarallisia aineita sen alueella vain, jos alukset täyttävät tässädirektiivissä vahvistettujen vaatimusten lisäksi asetetut vaatimukset.Nämävaatimuksetonannettavatiedoksikomissiollejamuillejäsenval-tioille.
7 artikla
1. Jäsenvaltiot voivat olla osittain tai kokonaan soveltamatta tätä
direktiiviä:
a) purjehduskelpoisilla vesiväylillä liikennöiviin aluksiin, jos väylät
eivät ole sisävesitse yhteydessä muiden jäsenvaltioiden vesiväyliin;
b) aluksiin, joiden kantavuus on enintään 350 tonnia kuollutta painoa,
joiden köli on laskettu ennen 1 päivää tammikuuta 1950 ja jotkaliikennöivät yksinomaan kansallisessa väyläverkossa.
2. Jäsenvaltiot voivat kansallisilla vesiväylillä liikennöintiä varten
antaa luvan poiketa yhdestä tai useammasta tämän direktiivin säännök-sestä maantieteellisesti rajatulla alueella tai satama-alueella tehtävienmatkojen osalta. Kyseiset poikkeukset ja matkat tai alueet, joita nekoskevat, on eriteltävä aluksen todistuksessa.
3. Komissiolle on ilmoitettava tämän artiklan mukaisesti myönne-
tyistä poikkeuksista.
4. Jäsenvaltiotaeivaaditanoudattamaan9,10ja12artiklaa,jossillä
ei 1 ja 2 kohdan mukaisesti myönnettyjen poikkeusten vuoksi oleyhtään sellaista vesiväylillään liikennöivää alusta, johon sovelletaantämän direktiivin säännöksiä.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 5
▼B
II OSASTO
Yhteisön sisävesialustodistusten antamisen edellytykset ja menettelytavat
8 artikla
1. Yhteisöntodistusonannettavaaluksille,joidenkölionlaskettu1
päivänä tammikuuta 1985 tai sen jälkeen, kun ennen aluksen liikkeellelaskemista tehdyssä teknisessä tarkastuksessa on varmistettu, että alustäyttää liitteessä II vahvistetut tekniset vaatimukset.
2. Yhteisön todistus on annettava 1 päivänä tammikuuta 1985
käytössä oleville aluksille ja aluksille, joiden köli on laskettu ennentuota päivää, jos on varmistettu kunkin jäsenvaltion vahvistaman aika-taulunmukaan1päiväntammikuuta1986ja1päivänheinäkuuta1998välisenäaikanatehdyssäteknisessätarkastuksessa,ettäalustäyttääliit-teessäIIvahvistetutteknisetvaatimukset.Tästäaikataulustaonilmoitet-tava komissiolle ja muille jäsenvaltioille.
Yksinomaan jäsenvaltion kansallisessa väyläverkossa liikennöiviä
aluksiavarten,joidenkölionlaskettuennen1päiväätammikuuta1970,jäsenvaltio voi kuitenkin päättää pidentää seitsemällä vuodella määrä-aikaa, jonka kuluessa tekninen tarkastus on tehtävä.
3. Tarvittaessa joko edellisissä kohdissa tarkoitetuissa teknisissä
tarkastuksissa tai aluksen omistajan pyynnöstä tehtävässä teknisessätarkastuksessaontarkastettava,täyttääköalus5artiklassasäädetytlisä-vaatimukset.
9 artikla
Yhteisön todistuksen antaa sen jäsenvaltion toimivaltainen viran-
omainen,jossaalusonrekisteröity,taijosalustaeiolerekisteröity,senjäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, jossa aluksen kotisatamasijaitsee, tai jos tätä ei ole vahvistettu, sen jäsenvaltion toimivaltainenviranomainen, johon omistaja on sijoittautunut.
Nämäviranomaisetvoivattapauksenmukaanpyytäätoisenjäsenvaltion
toimivaltaisia viranomaisia antamaan kyseisen todistuksen.
Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava luettelo viranomaisistaan, jotka
ovattoimivaltaisiaantamaankyseisettodistukset,jatoimitettavaluettelokomissiolle ja muille jäsenvaltioille.
Jäsenvaltio,jokaei7artiklan4kohdanmukaisestiolenimennyttoimi-
valtaistaviranomaista,voipyytäätoistajäsenvaltiotataitoisiajäsenval-tioita antamaan toimivaltaisille viranomaisilleen ohjeet yhteisön todis-tuksen antamisesta aluksille, jotka on rekisteröity tai joiden kotisatamaon sen alueella taikka jotka omistaa sinne sijoittautunut henkilö.
10 artikla
Velvollisuus tehdä 8 artiklassa tarkoitettu tekninen tarkastus on toimi-
valtaisilla viranomaisilla, jotka voivat pidättäytyä kokonaan tai osittaintekemästä aluksen teknistä tarkastusta, jos on ilmeistä todistuksenantavanvaltionhyväksymänluokituslaitoksenantamanvoimassaolevantodistuksen perusteella, että alus täyttää kokonaan tai osittain liitteessäII vahvistetut tekniset vaatimukset.
Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava luettelo viranomaisistaan, jotka
ovat toimivaltaisia tekemään teknisiä tarkastuksia, ja toimitettava luet-telo komissiolle ja muille jäsenvaltioille.
11 artikla
Viranomaisen, joka on toimivaltainen antamaan yhteisön todistuksen,
on jokaisessa yksittäisessä tapauksessa määritettävä kyseisen todis-tuksenvoimassaoloaika.Tämämääräaikaeikuitenkaansaaollapidempikuin 10 vuotta.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 6
▼B
12 artikla
Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava edellytykset, joilla kadonnut tai
vahingoittunut voimassa oleva todistus voidaan korvata uudella.
III OSASTO
Todistusten uudistamisen tai muuttamisen edellytykset ja menettelytavat
13 artikla
Yhteisöntodistusonuudistettavasenvoimassaoloajanpäättyessätodis-
tustenantamistakoskevienedellytystenjamenettelytapojenmukaisesti.
14 artikla
Todistuksen voimassaoloaikaa voi todistuksen antanut tai uudistanut
viranomainen poikkeustapauksissa pidentää enintään 12 kuukaudella.
Pidennys on merkittävä yhteisön todistukseen.
15 artikla
Jos tehdään huomattavia muutoksia tai korjauksia, joilla muutetaan
aluksen rakenteen kestävyyttä tai tyyppitietoja, alukselle on ennen senseuraavaa matkaa tehtävä uudelleen 8 artiklassa säädetty tekninentarkastus.
Tämäntarkastuksenjälkeenonannettavauusitodistus,jossamainitaan
aluksen tekniset tiedot.
Jostämätodistusannetaanmuussakuinsiinäjäsenvaltiossa,jossaalku-
peräinen todistus on annettu tai uudistettu, todistuksen antaneelle taiuudistaneelle toimivaltaiselle viranomaiselle on ilmoitettava asiastayhden kuukauden kuluessa.
IV OSASTO
Epääminen tai peruuttaminen
16 artikla
Päätös kieltäytyä antamasta tai uudistamasta yhteisön todistusta on
perusteltava. Päätöksestä on ilmoitettava sille, jota asia koskee, ja tälleonmyösannettavatietojäsenvaltiossakäytettävissäolevistamuutoksen-hakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.
Toimivaltainenviranomainenvoiperuuttaaantamansataiuudistamansa
voimassa olevan todistuksen, jos alus ei enää täytä sitä koskevassatodistuksessa eriteltyjä teknisiä vaatimuksia.
V OSASTO
Valvonta
17 artikla
1. Jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat milloin tahansa
tarkastaa, että aluksella on mukana tämän direktiivin vaatimustenmukaisestivoimassaolevatodistusjaettäalustäyttääsilletodistuksessa(todistuksissa) asetetut vaatimukset.
2. Jos viranomaiset havaitsevat tarkastuksen aikana, että todistus ei
ole voimassa tai että alus ei täytä todistuksessa asetettuja vaatimuksia,mutta että sellainen todistuksen pätemättömyys tai puute vaatimustentäyttämisessä ei aiheuta selvää vaaraa, aluksen omistajan tai hänenedustajansa on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tilanteenkorjaamiseksi. Todistuksen antaneelle tai sen viimeksi uudistaneelleviranomaiselle on ilmoitettava asiasta.
3. Jos viranomaiset havaitsevat tehdessään 1 kohdassa tarkoitettua
tarkastusta, että todistus ei ole mukana aluksella tai että alus aiheuttaa
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 7
▼B
selvän vaaran, viranomaiset voivat keskeyttää aluksen matkan, kunnes
tarvittavat toimenpiteet on toteutettu tilanteen korjaamiseksi.
Viranomaisetvoivatmyösmäärätätoimenpiteitä,joidenavullaalusvoi
turvallisesti ja tapauksen mukaan mahdollisesti sen kuljetuksenpäätyttyä jatkaa matkaansa paikkaan, jossa se joko tarkastetaan taikorjataan. Todistuksen antaneelle tai sen viimeksi uudistaneelle viran-omaiselle on ilmoitettava asiasta.
4. Jos jäsenvaltio on keskeyttänyt aluksen matkan tai ilmoittanut
omistajalle aikomuksestaan tehdä niin, jollei havaittuja vikoja korjata,senonilmoitettavatodistuksenantaneelletaisenviimeksiuudistaneellejäsenvaltiolle päätöksestä, jonka se on tehnyt tai aikoo tehdä.
5. Kaikki tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi toteutettujen
toimenpiteiden mukaan tehdyt päätökset keskeyttää aluksen matka onperusteltava yksityiskohtaisesti. Päätöksestä on ilmoitettava sille, jotaasia koskee, ja tälle on myös annettava tieto käytettävissä olevista,jäsenvaltioissa voimassa olevien lakien mukaisista muutoksenhakume-nettelyistä ja määräajoista muutoksenhaulle.
VI OSASTO
Kolmansien maiden aluksiin sovellettavat säännökset
18 artikla
Josyhteisöjakolmannetmaattekevätsopimuksiapurjehduskelpoisuus-
todistusten vastavuoroisesta tunnustamisesta, jäsenvaltiot voivattunnustaa kolmansien maiden alusten purjehduskelpoisuustodistukset jatapauksen mukaan antaa yhteisön todistuksia tai yhteisön täydennysto-distuksia kolmansien maiden aluksille tämän direktiivin mukaisesti.
VII OSASTO
Direktiivin liitteiden mukauttaminen tekniikan kehitykseen
19 artikla
Neuvostonantaamääräenemmistölläkomissionehdotuksestatarvittavat
muutokset tämän direktiivin liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehi-tykseen.
VIII OSASTO
Loppusäännökset
20 artikla
Direktiiviä 76/135/ETY sovelletaan edelleen:
— tämän direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin käytössä
oleviinaluksiinsiihenasti,kunnesniilletehdäänsanotussaartiklassasäädetty tarkastus;
— matkustaja-aluksiin;— aluksiin, joilla on yhteisön todistus, mutta jotka eivät vielä täytä
liitteessä II olevan 13 luvun 13.01 kohdan a alakohdassa vahvistet-tuja vaatimuksia.
21 artikla
Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioissa sovellettaviin säännöksiin
miehistöjen kokoonpanosta ja pätevyydestä sekä tarpeellisista todistuk-sista.
22 artikla
Jäsenvaltioiden on komissiota kuultuaan annettava tämän direktiivin
noudattamisen edellyttämät säännökset viimeistään 1 päivänä tammi-kuuta 1985.
23 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 8
▼B
LIITE I
LUETTELO YHTEISÖN VERKON SISÄVESIVÄYLISTÄ JAOTELTUNA
MAANTIETEELLISESTI 1, 2, 3 JA 4VYÖHYKKEESEEN
(Direktiivin 1 artikla)
1 LUKU
1 vyöhyke
Saksan liittotasavalta
Ems:linjalta,jokayhdistääDelfzijlinjaKnockinmajakatkohtiavomerta53 °30/prime1
pohjoista leveyttä ja 6 °45/prime1eteläistä pituutta asti (eli jonkin verran Alte Emsillä
sijaitsevan kuivalastialusten uudelleenlastausvyöhykkeen ulkopuolella, ottaenhuomioon Ems-Dollart-yhteistyösopimus).
2 vyöhyke
Saksan liittotasavalta
Ems:linjalta,jokakulkeesatamansuultakohtiPapenburgiaEmsinpoikkijajoka
yhdistää Diemenin pumppuaseman (Diemer Schöpfwerk) ja Halten patoaukon,linjalle, joka yhdistää Delfzijlin ja Knockin majakat, ottaen huomioon Ems-Dollart-yhteistyösopimus.
Jade:SchillighörninylemmänmajakanjaLangwardeninkirkontorninyhdistävän
linjan sisäpuolella.
Weser:Bremeninrautatiesillaltalinjalle,jokayhdistääLangwardeninjaKappelin
kirkontornit Schweiburgin toiseen haaraan, mukaan lukien Kleine Weserin,Rekumder-Lochin ja Rechter Nebenarmin toiset haarat.
Elbe:Hampurinsatamanalarajaltalinjalle,jokayhdistääDösenmajakanjaHohe
Uferin (Dieksand) luoteiskulman Esten, Lühen, Schwingen, Osten, Pinnaun,Krückaun ja Störin sivujokiin (kaikissa tapauksissa padolta suulle), mukaanlukien Nebenelbe.
Meldorfer Bucht: Hoher Uferin (Dieksand) luoteiskulman ja Büsumin läntisen
aallonmurtajan pään yhdistävän linjan sisäpuolella.
Flensburger Förde: Kekenisin majakan ja Birknackin yhdistävän linjan sisäpuo-
lella.
Eckernförder Bucht: linjan sisäpuolella, joka yhdistää Bocknis-Eckin mantereen
luoteiskärkeen Dänisch Nienhofin kohdalla.
KielerFörde:BülkinmajakanjaLaboenlaivastomuistomerkinyhdistävänlinjan
sisäpuolella.
Leda: Leerin merisulun ulomman sataman sisäänajosta suulle.Hunte: Oldenburgin satamasta ja 200 m alavirtaan Oldenburgin Amalienbrüc-
kesta suulle.
Lesum: Bremen-Burgin rautatiesillalta suulle.Este: Buxtehuden padon portilta Esten padolle.Lühe: 250 m ylävirtaan Marschdamm-Horneburgin tiesillalta sijaitsevalta
myllyltä Lühen padolle.
Schwinge: jalankulkusillalta, joka sijaitsee alavirtaan Güldensternin bastionilta
Stadessa, Schwingen padolle.
Freiburger-Hafenpriel: Freiburg/Elben suluilta suulle.Oste: Bremervörden myllypadolta Osten padolle.Pinnau: Pinneburgin rautatiesillalta Pinnaun padolle.Krückau: Elmshornin vesimyllyltä Krückaun padolle.Stör: Pegel Rensingistä Störin padolle.Eider: Gieselaun kanavalta Eiderin padolle.Nord-Ostsee-Kanal (Kielin kanava): linjalta, joka yhdistää Brunsbüttelin aallon-
murtajanpäät,linjalle,jokayhdistääKiel-HoltenaunsaapumisvalotjaSchirnauerSeen, Bergstedter Seen, Audorfer Seen, Obereiderseen mukaan lukien Enge,Achterwehrerin kanavan ja Flemhuder Seen.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 9
▼B
Trave: rautatiesillalta ja Holstenin sillalta (Stadttrave) Lübeckissä linjalle, joka
yhdistää Travemünden kaksi uloimmaista aallonmurtajan päätä ja PötenitzerWiekin ja Dassower Seen.
Schlei: Schleimünden aallonmurtajan päät yhdistävän linjan sisäpuolella.
Ranskan tasavalta
Seine: alavirtaan Jeanne d’Arcin sillalta Rouenissa.Garonne ja Gironde: alavirtaan Bordeauxin kivisillalta.Rhône:alavirtaanTrinquetaillensillaltaArlesissajaeteenpäinMarseilletakohti.
Alankomaiden kuningaskunta
Dollard.Eems.Waddenzee: mukaan lukien yhteydet Pohjanmereen.IJsselmeer:mukaanlukienMarkermeerjaIJmeer,muttalukuunottamattaGouw-
zeeta.
Rotterdam Waterweg ja Scheur.Hollands Diep.Haringvliet ja Vuile Gat: mukaan lukien toisaalta Goeree-Overflakkeen ja
toisaalta Voorne-Puttenin ja Hoekse Waardin välillä sijaitsevat vesitiet.
Hellegat.Volkerak.Kramer.Grevelingen ja Brouwershavense Gat: mukaan lukien kaikki vesitiet Schouwen-
Duivelandin ja Goeree-Overflakkeen välillä.
Keten, Mastgat, Zijpe, Itä-Scheldt ja Roompot: mukaan lukien toisaalta
Walcheren, Noord-Bevelandin ja ZuidBevelandin ja toisaalta Schouwen-Duive-landin ja Tholen välillä sijaitsevat vesitiet, lukuun ottamatta Scheldt-Reinka-navaa.
Scheldt ja Länsi-Scheldt ja sen suu merelle: mukaan lukien toisaalta Zeeland
FlandersinjatoisaaltaWalchereninjaZuid-Bevelandinvälilläsijaitsevatvesitiet,lukuun ottamatta Scheldt-Rein-kanavaa.
▼
A1
Ruotsi
Trollhätte kanal ja Göta älvVänernSödertälje kanalMälarenFalsterbo kanalSotenkanalen.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 10
▼B
2 LUKU
3 vyöhyke
Belgian kuningaskunta
Merikelpoinen Scheldt (Antwerpenin avoimesta ankkuripaikasta alavirtaan).
Saksan liittotasavalta
Tonava: Kelheimista (km 414,60) Saksan liittotasavallan ja Itävallan rajalle.Rein:SaksanliittotasavallanjaSveitsinrajaltaSaksanliittotasavallanjaAlanko-
maiden rajalle.
Elbe: Elbe-Seiten-kanavan suulta Hampurin sataman alarajalle.
Ranskan tasavalta
Rein.
Alankomaiden kuningaskunta
Rein.Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer,
Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer,Eemmeer,Alkmaardermeer,Gouwzee,BuitenIJ,afgeslotenIJ,Noordzeekanaal,IJmuideninsatama,Rotterdaminsatama-alue,NieuweMaas,Noord,OudeMaas,Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordtsche Kil, Boven Merwede, Waal,Bijlandschin kanava, Boven Rijn, Pannersdenschin kanava, Geldersche IJssel,Neder Rijn, Lek, Amsterdam-Reinkanava, Veerse Meer, Scheldt-Rein -kanavaVolkerakin suulle asti, Amer, Bergsche Maas, Meuse Venlon alapuolella.
▼
A1
Itävalta
Tonava Itävallan ja Saksan rajalta Itävallan ja Slovakian rajalle
Ruotsi
Göta kanalVättern.
▼
B
3 LUKU
4vyöhyke
Belgian kuningaskunta
Koko Belgian verkko, lukuun ottamatta 3 vyöhykkeen vesiväyliä.
Saksan liittotasavalta
Kaikki liittotasavallan vesiväylät, lukuun ottamatta 1, 2 ja 3 vyöhykkeen vesi-
väyliä.
Ranskan tasavalta
Koko Ranskan verkko, lukuun ottamatta 1, 2 ja 3 vyöhykkeen vesiväyliä.
Alankomaiden kuningaskunta
Kaikki muut joet, kanavat ja sisävesijärvet kuin 1, 2 ja 3 vyöhykkeen kohdalla
luetellut.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 11
▼B
Italian tasavalta
Po-joki: Piacenzasta suulle.Milano-Cremona-kanava, Po-joki: 15 km:n loppumatka Po-joelle.Mincio-joki: Mantuasta, Governolosta Po-joelle.Ferraran vesitie: Po-joelta (Pontelagoscuro), Ferraralta Porto Garibaldiin.Brondolon ja Vallen kanavat: itäiseltä Po-joelta Venetsian lahteen.Fisseron kanava — Tartaro — Canalbianco: Adriasta itäiselle Po-joelle.Venetsian rantaviiva: Venetsian lahdelta Gradoon.
Luxemburgin suurherttuakunta
Moselle.
▼
A1
Ruotsi
Kaikki muut joet, kanavat ja sisävedet, joita ei ole lueteltu 1, 2 ja 3 vyöhyk-
keissä.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 12
▼B
LIITE II
VYÖHYKKEIDEN 1, 2 ja 3 VÄYLILLÄ LIIKENNÖIVIEN ALUSTEN TEKNISET VÄHIM-
MÄISVAATIMUKSET
(direktiivin 3 artikla)
Sivu
1 LUKU — MÄÄRITELMÄT 13
2 LUKU — LAIVANRAKENNUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET 14
2.01 Perussääntö 14
2.02 Runko 14
2.03 Lämmitys-, ruoanlaitto- ja jäähdytyslaitteet 14
2.04 Lämmitys nestemäisillä polttoaineilla, joiden leimahduspiste on yli 55 °C1 5
2.05 Kiinteällä polttoaineella toimiva lämmitys 152.06 Konehuoneet, kattilahuoneet ja polttoainetankit 16
3 LUKU — PERÄSINKONEISTO JA OHJAUSHYTTI 16
3.01 Yleistä 16
3.02 Peräsinkoneen tehokkuus 16
3.03 Yleiset rakennetta koskevat vaatimukset 173.04 Moottorikäyttöinen peräsinkone 173.05 Varakäyttölaitteen kytkeminen 173.06 Manuaalinen käyttölaite 173.07 Manuaalisesti toimiva hydraulinen käyttölaite 173.08 Hydraulinen käyttölaite 173.09 Sähköinen käyttölaite 183.10 Ruoripotkurit ja Voith-Schneider-laitteisto 183.11 Kauko-ohjauslaitteet 183.12 Peräsinkulman ilmaisin 183.13 Ohjauksen avustaminen 183.14 Esteetön näkyvyys 193.15 Melutaso 19
3.16 Peräsinkoneen sähköiset komponentit 193.17 Laskettava ohjaushytti 20
4 LUKU — VARALAITA, TURVALLISUUSVÄLI JA SYVÄYSASTEIKOT 20
4.01 Määritelmät 20
4.02 Turvallisuusväli 20
4.03 Varalaita 20
4.04 Syväysmerkit 20
4.05 Syväysasteikot 21
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 13
▼B
5 LUKU — KONEISTO 21
5.01 Yleistä 21
5.02 Turvalaitteisto 21
5.03 Kuljetuskoneistot 215.04 Koneiden pakoputket 225.05 Säiliöt, polttoainetankit ja putkistot 225.06 Tyhjennyspumput 225.07 Jäteöljyn keruujärjestelmä 235.08 Vintturit 23
5.09 Aluksen sisäinen melu 23
6 LUKU — SÄHKÖLAITTEET 24
6.01 Yleistä 24
6.02 Sallitut enimmäisjännitteet 246.03 Maihinliitäntä 24
6.04 Generaattorit ja moottorit 256.05 Akut 25
6.06 Sähkötaulut 26
6.07 Kytkimet, pistokkeet, varokkeet ja kaapelisuojaus 266.08 Maadoituksen mittauslaitteisto 276.09 Valaistus 27
6.10 Kulkuvalot 27
6.11 Maadoitus 27
6.12 Varasähkölaitteisto 27
7 LUKU — VARUSTEET 28
7.01 Ankkurit, kettingit ja ankkuriköydet 28
7.02 Muut varusteet 28
7.03 Palonsammutuslaitteet 287.04 Laivan veneet 30
7.05 Pelastusrenkaat, pallokellukkeet ja pelastusliivit 31
8 LUKU — TALOUSKÄYTTÖÖNTARKOITETUT N ESTEKAASULAITTEISTOT 31
8.01 Yleistä 31
8.02 Laitteistot 32
8.03 Säiliöt 32
8.04 Syöttöyksikön sijoitus ja järjestäminen 328.05 Varasäiliöt ja tyhjät säiliöt 328.06 Alennusventtiilit 32
8.07 Paineet 33
8.08 Putket ja taipuisat johdot 33
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 14
▼B
8.09 Jakelujärjestelmä 33
8.10 Kaasulla toimivat laitteet ja niiden asennus 338.11 Ilmanvaihto ja palokaasujen poisto 348.12 Käyttö- ja turvaohjeet 348.13 Tarkastus 34
8.14 Koestukset 34
8.15 Todistus 35
9 LUKU — OHJAUSHYTINERITYISJÄRJESTELYT YHDENHEN KILÖNSUORIT-
TAMAA TUTKAOHJAUSTA VARTEN35
9.01 Yleistä 35
9.02 Yleiset rakennetta koskevat vaatimukset 359.03 Tutkalaitteet ja kierrosnopeusmittari 359.04 Kulkuvaloihin ja merkkivaloihin liittyvät laitteet 369.05 Aluksen ohjauslaitteistot ja koneiden käyttölaitteistot 369.06 Peräankkurin käyttölaite 369.07 Puhelinlaitteisto 36
9.08 Hälytykset 37
9.09 Muut kojeet 37
9.10 Maininta tarkastustodistuksessa 37
10 LUKU — ERITYISSÄÄNNÖT ALUKSILLE, JOTKA ON SUUNNITELTU
KYTKETTÄVIKSI TYÖNTÖ-, HINAUS- TAI RINNANKYTKYEISIIN37
10.01 Työntöalukset 37
10.02 Proomut 37
10.03 Moottorikäyttöiset alukset ja hinaajat, jotka voivat olla työntöaluksina 3810.04 Työntökytkyekoestukset 3810.05 Hinaavat alukset 3810.06 Alukset, jotka on suunniteltu kuljettamaan rinnankytkyeitä 38
11 LUKU — HYGIENIA JA TURVALLISUUS MIEHISTÖTILOISSA JA TYÖTI-
LOISSA39
11.01 Yleistä 39
11.02 Asuintilojen sijoitus ja varustus 3911.03 Asuintilojen mitat 3911.04 Asuintilojen putkistot 4011.05 Asuintilojen sisäänkäynnit, ovet ja portaat 4011.06 Asuintilojen lattiat, seinät ja katot 4011.07 Asuintilojen lämmitys ja ilmanvaihto 4011.08 Asuintilojen luonnonvalaistus ja valaistus 4111.09 Asuintilojen kalustus 4111.10 Keittiöt, messit ja varastot 4111.11 Saniteettitilat 41
11.12 Juomavesilaitteet 4211.13 Turvalaitteet 42
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 15
▼B
11.14 Pääsy työtiloihin 43
11.15 Työtilojen mitat 4311.16 Suojaus putoamista vastaan 4311.17 Työtilojen sisäänkäynnit, ovet ja portaat 4311.18 Lattiat ja kansipinnat, ruuman pohjan päällysteet, seinät, katot, ikkunat ja kattoik-
kunat44
11.19 Työtilojen ilmanvaihto ja lämmitys 44
11.20 Työtilojen luonnonvalaistus ja valaistus 4411.21 Melu- ja tärinäsuojaus 44
12LUKU—4VYÖHYKKEENSÄÄNTÖIHINLIITTYVÄTTEKNISETLISÄVAATI-
MUKSET,JOITASOVELLETAAN3VYÖHYKKEELLÄLIIKENNÖIVIINALUKSIIN45
12.01 Laivanrakennusta koskevat vaatimukset 45
12.02 Varalaita, turvallisuusväli ja syväysasteikot 4512.03 Varusteet 48
12.04 Erityisvaatimukset aluksille, jotka on suunniteltu osiksi työntö-, hinaus- tai rinnan-
kytkyettä49
13 LUKU — KÄYTÖSSÄ OLEVIA ALUKSIA KOSKEVAT POIKKEUKSET 49
14 LUKU — MENETTELY 53
14.01 Tarkastuspyyntö 53
14.02 Aluksen esittäminen tarkastukseen 5314.03 Kustannukset 53
14.04 Ilmoitukset 53
14.05 Yhteisön todistusten rekisteri 5314.06 Yhteisön todistusten täyttäminen 5414.07 Todistuksen kohtia koskevia huomautuksia 54
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 16
▼B
1 LUKU
MÄÄRITELMÄT
Tässä direktiivissä ja sen liitteissä tarkoitetaan:
a) ”aluksella” sisävesialusta;b) ”tavallisella moottorikäyttöisellä aluksella” tavaran kuljetukseen tarkoitettua
muuta kuin säiliöalusta, joka on suunniteltu kulkemaan itsenäisesti omallakäyttövoimallaan;
c) ”moottorikäyttöisellä säiliöaluksella”alusta, joka on tarkoitettu kuljettamaan
tavaroita kiinteästi sijoitetuissa säiliöissä ja joka on suunniteltu kulkemaanitsenäisesti omalla käyttövoimallaan;
d) ”moottorikäyttöisellä aluksella” tavallista moottorikäyttöistä alusta tai moot-
torikäyttöistä säiliöalusta;
e) ”hinaajalla” alusta, joka on erityisesti suunniteltu suorittamaan hinausta;f) ”työntöaluksella” alusta, joka on suunniteltu kuljettamaan työntökytkyettä;g) ”työntöhinaajalla” alusta, joka on erityisesti suunniteltu hinausta varten ja
kuljettaa työntökytkyettä;
h) ”tavaraproomulla” tavaran kuljetukseen tarkoitettua alusta, joka ei ole
säiliöproomu, joka on suunniteltu hinattavaksi ja jolla
— joko ei ole omaa käyttövoimaa
— tai on käyttövoima, joka riittää ainoastaan lyhyisiin siirtoihin;
i) ”säiliöproomulla” alusta, joka on tarkoitettu kuljettamaan tavaroita kiinteästi
sijoitetuissa säiliöissä, joka on suunniteltu hinattavaksi ja jolla
— joko ei ole omaa käyttövoimaa
— tai on käyttövoima, joka riittää ainoastaan lyhyisiin siirtoihin;
k) ”proomulla” joko tavaraproomua tai säiliöproomua;l) ”tavallisellatyöntöproomulla”tavarankuljetukseentarkoitettuaalusta,jokaei
olesäiliöproomu,jokaonsuunniteltutaierityisestimuunnettutyönnettäväksija jolla
— joko ei ole omaa käyttövoimaa
— tai on käyttövoima, joka riittää ainoastaan lyhyisiin siirtoihin, kun se ei
ole osana työntökytkyettä;
m) ”työnnettävällä säiliöproomulla”alusta, joka on tarkoitettu kuljettamaan
tavaroita kiinteästi sijoitetuissa säiliöissä, joka on suunniteltu tai erityisestimuunnettu työnnettäväksi ja jolla
— joko ei ole omaa käyttövoimaa
— tai on käyttövoima, joka riittää ainoastaan lyhyisiin siirtoihin, kun se ei
ole osana työntökytkyettä;
n) ”laivaproomulla” työntöproomua, joka on suunniteltu kuljetettavaksi meria-
luksilla ja kulkemaan sisävesiväylillä;
o) ”työntöproomulla” tavallista työntöproomua, työnnettävää säiliöproomua ja
laivaproomua;
p) ”matkustajalaivalla”alusta,jokaonsuunniteltujavarustettukuljettamaanyli
12 matkustajaa;
q) ”uivalla kalustolla” uivaa rakennetta, johon on asennettu koneistoja ja joka
ontarkoitettutoimimaanvesiväylillätaisatamissa(ml.ruoppauskone,nosto-laite, nostosakset, nosturi);
r) ”uivallalaitoksella”uivaalaitteistoa,jotaeitavallisestioletarkoitettusiirret-
täväksi (ml. uima-allas, telakka, laituri tai venevaja);
s) ”uivalla laitteistolla” lauttaa tai muuta rakennetta, esinettä tai kokonaisuutta,
joka kykenee kulkemaan ja joka ei ole alus tai uiva kalusto tai laitos;
t) ”ohjaushytillä” tilaa, johon kaikki aluksen ohjaukseen tarvittavat ohjauslait-
teet on asennettu;
u) ”konehuoneella” tilaa, johon kuljetuskoneisto ja apukoneet on asennettu;v) ”asuintiloilla” tilaa, joka on tarkoitettu laivalla yleensä asuville henkilöille
taikkamatkustajille,jasiihenkuuluulaivankeittiö,elintarvikevarasto,WC:tja peseytymistilat, pesulatilat, porrastasanteet ja käytävät, mutta ei ohjaus-hytti;
w) ”enimmäissyväystasolla”vedenpinnantasoa,jokavastaaenimmäissyväystä,
jossa alus saa kulkea;
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 17
▼B
x) ”varalaidalla” etäisyyttä enimmäissyväystason ja samansuuntaisen, sivu-
kannen alimman pisteen kautta kulkevan tason, tai jos sivukantta ei ole,laidoituksen yläreunan alimman pisteen kautta kulkevan tason välillä;
y) ”turvallisuusvälillä” etäisyyttä enimmäissyväystason ja samansuuntaisen
tason välillä, joka kulkee alimman pisteen kautta, jota ylempänä alusta eipidetä vedenpitävänä;
z) ”todistuksella” yhteisön sisävesialustodistusta.
2 LUKU
LAIVANRAKENNUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET
2.01 Perussääntö
Alukset on rakennettava noudattaen hyvää laivanrakennuskäytäntöä;
niiden vakavuuden on vastattava niiden käyttötarkoitusta.
2.02 Runko
2.02.1 Rungon on oltava riittävän vahva kestämään kaikki siihen suuntau-
tuvat kuormitukset tavallisissa oloissa.
2.02.2 Veden tulo- ja poistoputkien sekä niihin liittyvien putkien katsotaan
olevanvedenpitäviä,josneonvalmistettusiten,ettävahingossatapah-tuva veden tunkeutuminen alukseen on mahdoton.
2.02.3 Vedenpitävät laipiot, jotka ulottuvat kanteen tai, jos kantta ei ole,
rungon laidoituksen yläreunaan, on asennettava seuraavalla tavalla:
a) törmäyslaipio sopivalle etäisyydelle keulavantaasta;
b) pidemmissäkuin25m:naluksissaperälaipiosopivalleetäisyydelle
peräpeilistä.
2.02.4 Asuintilat, konehuoneet ja kattilahuoneet sekä kaikki niiden osana
olevat työtilat on erotettava lastitiloista vedenpitävästi.
2.02.5 Kaikki osastot, joita ei ole yleensä hermeettisesti suljettu matkan
aikana, on voitava tyhjentää pumppaamalla. Jokainen osasto on erik-seen voitava tyhjentää pumppaamalla.
2.02.6 Törmäyslaipionetupuolellaeisaaollaasuintiloja.Asuintilatoneristet-
tävä konehuoneesta ja kattilahuoneesta kaasunpitävällä laipioilla, janiistä on voitava päästä suoraan kannelle. Jos pääsyä ei ole, niin onoltava suoraan kannelle johtava varauloskäynti.
2.02.7 Laipioissa ja muissa väliseinissä ei saa olla aukkoja 2.02.3 ja 2.02.4
kohdassatarkoitettujentilojenvälillä.Miesluukutovatkuitenkinsallit-tujamuissakuintörmäyslaipiossa,josneonkiinnitettypulteillaveden-pitävästi. Perälaipiossa olevat luukut ja potkuriakselin, putkien yms.aukot sallitaan, jos ne ovat rakenteeltaan sellaiset, etteivät ne vaikutatilojen välillä olevien laipioiden ja muiden väliseinien tehokkuuteen.
2.02.8 Edellä2.02.5ja2.02.7kohdastapoiketenperäosastosaaollayhdistetty
konehuoneeseen luoksepäästävästi sijoitetulla itsesulkeutuvalla valu-mislaitteistolla.
2.03 Lämmitys-, ruoanlaitto- ja jäähdytyslaitteet
2.03.1 Lämmitys-, ruoanlaitto- ja jäähdytyslaitteisto varusteineen on suunni-
teltavajaasennettavasiten,ettäseeiolevaaraksiylikuumenemistilan-teessakaan.Seonasennettavasiten,etteisevoivahingossakaatuatailiikkua.
2.03.2 Jos 2.03.1 kohdassa tarkoitettu laitteisto toimii nestemäisellä polttoai-
neella,siinäsaakäyttäävainpolttoaineita,joidenleimahduspisteonyli55 °C.
2.03.3 Edellä2.03.2kohdastapoiketenasuintiloissajaohjaushyteissävoidaan
sallia kauppapetrolilla toimivat ruoanlaittolaitteet sekä sellaisetlämmitys-jajäähdytyslaitteet,jotkaonvarustettupolttimella,jossaonsydänlanka, jos polttoaineainesäiliön koko ei ole suurempi kuin 12litraa.
2.03.4 Edellä 2.03.1 kohdassa tarkoitettua laitteistoa ei saa asentaa konehuo-
neisiin, joissa ADNR:n mukaisesti luokan IIIa alaluokkiin K1n, K1stai K2 kuuluvia aineita säilytetään tai käytetään.
Näistä laitteista tulevat savutorvet eivät saa kulkea mainittujen tilojen
tai konehuoneiden läpi.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 18
▼B
2.03.5 Tuloilmansaantipalamistavartenonvarmistettava.Tuulettimiaeisaa
varustaa sulkemislaitteilla.
2.03.6 Lämmitys- ja ruoanlaittolaitteet on liitettävä luotettavasti savutorviin.
Savutorvien on oltava kunnossa ja varustetut sopivilla kuvuilla tailaitteilla, jotka suojaavat tuulelta. Lämmityslaitteiden savutorvet onjärjestettävä siten, että palamistuotteiden aiheuttama tukkeutumismah-dollisuus on rajoitettu ja puhdistus on mahdollista.
2.03.7 Nestemäisilläpolttoaineillatoimivienjäähdytyslaitteidensavupiipuissa
on oltava savutorvet.
2.04 Lämmitys nestemäisillä polttoaineilla, joiden leimahduspiste on yli
55 °C
2.04.1 Kaikkien laitteiden on oltava rakenteeltaan sellaisia, että ne voidaan
sytyttääilmanmuunsytytysnesteenapua.Neonkiinnitettäväriittävänkokoiseen metalliseen öljyloukkuun vahingossa tapahtuvan ylivuodonestämiseksi, ja ne on varustettava vuodonestolaitteilla niitä tapauksiavarten, jos liekki vahingossa tulee ulos. Jos polttoainesäiliö ja laiteovaterillään,säiliönjapolttimenkorkeuseroeisaaollaenempääkuinvalmistajan käyttöohjeissa on määrätty. Säiliö ei saa olla lähelläliekkiä. Polttoaineen syöttö on voitava keskeyttää kannelta.
Tilavuudeltaan yli 12 litran polttoainesäiliöitä ei saa asentaa asuinti-
loihin.
2.04.2 Joslaiteonasennettukonehuoneeseen,laitteenkäyttöohjeetonasetet-
tava näkyville.
Jos laitteet, joissa on avoin liekki, on asennettu konehuoneeseen,
niiden on oltava sellaisen vuotamattoman astian yläpuolella, jonkasivuseinämät ovat ainakin 0,20 m:n korkeudella lattiasta.
2.04.3 Jos laite on asennettu konehuoneeseen, tuloilman syötön laitteelle ja
koneille on oltava sellainen, että laite ja koneet toimivat itsenäisesti,tehokkaasti ja täysin turvallisesti. Tarvittaessa on asennettava erillisettuloilmaputket.
2.04.4 Kaikki luonnollisen ilmanvaihdon laitteet on varustettava siten, että
ilman käänteisvirtaus estyy.
Koneellinenilmansyöttöonvarustettavalaitteella,jokaautomaattisesti
pysäyttääpolttoainevirtauksen,kunpalamisellevälttämätöntuloilman-saanti on keskeytynyt.
2.04.5 Jos koneellisella ilmansyötöllä toimivat keskuslämmityslaitteet on
asennettu konehuoneeseen tai osastoon, josta on pääsy konehuonee-seen, niiden on täytettävä myös seuraavat vaatimukset:
a) käynnistyksenaikanapuhaltimenonalettavatoimiaitsenäisestisen
varmistamiseksi, että kattilassa on hyvä veto;
b) polttoaineen virtauksen säätämiseksi on oltava termostaatti;
c) polttoaineen on sytyttävä automaattisesti sytytysliekillä tai muulla
keinoin;
d) puhallin ja polttimen polttoainepumppu on voitava pysäyttää
kannelta;
e) joskeskuslämmityslaiteonkonehuoneessa,seonasennettavasiten,
että polttimen liekki ei voi ulottua tilan muihin esineisiin;
f) jos lämminilmatoimiset lämmityslaitteet asennetaan konehuonee-
seen, ilmantuloaukot on yhdistettävä ulkoilmaan johtaviin putkiin.
2.05 Kiinteällä polttoaineella toimiva lämmitys
2.05.1 Jollei lämmityslaitteisto ole asennettu osastoon, joka on rakennettu
palonkestävästä materiaalista ja joka on erityisesti suunniteltu kattila-huoneeksi, kiinteällä polttoaineella toimivat lämmityslaitteet on sijoi-tettavametallisenlevynpäälle(jonkareunatonkäännettyylöspäin)taivastaavanlaiselle suojalle sen varmistamiseksi, ettei palava polttoainetai kuumat kipinät putoa tämän levyn ulkopuolelle.
2.05.2 Kiinteällä polttoaineella toimivat kattilahuoneet on varustettava pala-
misilmavirran säätämiseen tarkoitetuilla termostaattiohjaimilla.
2.05.3 Jokaisen lämmityslaitteen läheisyyteen on sijoitettava kipinöiden
välittömään tukahduttamiseen tarkoitetut välineet.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 19
▼B
2.06 Konehuoneet, kattilahuoneet ja polttoainetankit
2.06.1 Konehuoneiden ja kattilahuoneiden on oltava siten rakennettuja, että
niissä olevia laitteita on helppo valvoa ja pitää kunnossa.
2.06.2 Nestemäisenpolttoaineentaivoiteluöljyntankeillaeisaaollayhteisiä
seiniä tilan kanssa.
2.06.3 Konehuoneidenjakattilahuoneidensekäpolttoainetankinseinien,sisä-
kattojenjaovienonoltavateräksestätaimuustayhtäpalonkestokestä-västä materiaalista.
2.06.4 Riittävä ilmanvaihto on oltava konehuoneissa ja kattilahuoneissa ja
muissatiloissa,joissasaattaakehittyähelpostisyttyviätaimyrkyllisiäkaasuja.
2.06.5 Kattilahuoneisiin ja polttoainetankkeihin johtavien portaiden ja
tikkaidenonoltavapysyvästikiinnitettyjäjateräksestätaimuustayhtävahvasta ja tulenkestävästä materiaalista valmistettuja.
2.06.6 Konehuoneissa ja kattilahuoneissa on oltava kaksi uloskäyntiä, joista
toinen voi olla varauloskäynti.
2.06.7 Suurin sallittu äänenpainetaso konehuoneessa on 110 dB(A). Mittaus-
pisteet on valittava ottaen huomioon kunnossapidon tarve laitteidentoimiessa normaalisti.
Jos äänenpainetaso konehuoneessa ylittää 90 dB(A), jokaiselle sinne
johtavalle sisäänkäynnille on sijoitettava selkeä varoitustaulu.
3 LUKU
PERÄSINKONEISTO JA OHJAUSHYTTI
3.01 Yleistä
3.01.1 Kaikki alukset on varustettava luotettavalla peräsinkoneella — tarvit-
taessa myös keulaohjaimella — jolla varmistetaan hyvä ohjattavuusaluksen käyttötarkoitukseen ja mittoihin nähden.
3.01.2 Peräsinkoneen on oltava rakenteeltaan sellainen, että peräsin ei voi
tarkoituksettomasti muuttaa asentoa.
3.02 Peräsinkoneen tehokkuus
Peräsinkoneen on täytettävä seuraavat toimintavaatimukset:
a) jos peräsinkone on käsikäyttöinen, yhden täyden ruorin pyörähd-
yksen on vastattava vähintään peräsinkulman 3 °:ta;
b) jos peräsinkone on täysin moottorikäyttöinen, peräsimen täytyy
kääntyäkeskimäärin4 °sekunnissakokoperäsimenkaarenalueella,
kun peräsin on täysin vedessä ja alus kulkee täyttä vauhtia;
c) jos peräsinkone on varustettu ohjaustehostimella (ohjaustehostin
täydentää manuaalista pääperäsinkonetta), peräsimen täytyykääntyäkeskimäärin3 °sekunnissa30 °:nkaarenalueellaperäsimen
neutraaliasemankummallekinpuolella,kunseontäysinupoksissaja alus kulkee täyttä vauhtia;
d) jos täysin moottorikäyttöinen peräsinkone on varustettu manuaali-
sella varakäyttölaitteella, jälkimmäisen on sallittava ainakinaluksen siirtyminen kiinnitykseen hiljaisella vauhdilla.
3.03 Yleiset rakennetta koskevat vaatimukset
3.03.1 Kokoperäsinkoneonsuunniteltava,rakennettavajaasennettavasiten,
ettäsesalliipysyvätpoikittaisetkallistumat15 °:seensaakkajaympä-
ristön lämpötilat 40 °C:seen saakka.
3.03.2 Peräsinkoneenosatonmitoitettavasiten,ettänekestävätkaikkienim-
mäisrasitukset, jotka voivat kohdistua niihin tavallisissa käyttöoloissa.Jotta poikkeuksellisten ulkoapäin suuntautuvien rasitusten sieto olisimahdollisimman hyvä, peräsinkone ei saa olla järjestelmän heikoinosa. Kaikkia hyväksytyn luokituslaitoksen sääntöjen mukaisestivalmistettujaperäsinkoneitavoidaanpitäätyydyttävinätässäsuhteessa.
3.04 Moottorikäyttöinen peräsinkone
3.04.1 Jos alus on varustettu moottorikäyttöisellä peräsinkoneella, siinä on
oltavaitsenäinenvaraohjausjärjestelmäohjattavuudenvarmistamiseksiviipymättä, jos pääkone menee rikki.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 20
▼B
3.04.2 Moottorikäyttöinen peräsinkone on varustettava ylikuormasuojalait-
teella, jotta rajoitettaisiin käyttölaitteen aiheuttaman väännön nouse-minen liian suureksi.
3.04.3 Peräsinkoneen jumiutumisen tai vioittumisen on aiheutettava valo- ja
äänimerkein hälytys ohjausasemalla.
3.05 Varakäyttölaitteen kytkeminen
3.05.1 Josperäsinkoneenvarakäyttölaiteeikytkeydyautomaattisestipääkäyt-
tölaitteen rikkoutuessa, se on voitava kytkeä käsin välittömästi jahelposti peräsimen missä tahansa asennossa. Tarvittavien toimenpi-teiden määrä saa olla enintään kaksi, ja yhden henkilön on voitavasuorittaa ne.
3.05.2 Kytkeminen on voitava suorittaa alle viidessä sekunnissa. Ohjauspai-
kalla on voitava todeta, mikä käyttölaite on käytössä.
3.06 Manuaalinen käyttölaite
3.06.1 Jositsenäinenvarakäyttölaiteonkäsikäyttöinen,senonkytkeydyttävä
automaattisestitaiseonvoitavakytkeävälittömästiohjauspaikalta,josmoottorikäyttöinen käyttölaite jumiutuu tai vioittuu. Kynsikytkimetovat sallittuja vain, jos ne eivät väänny kytkennän aikana.
3.06.2 Moottorikäyttöinen käyttölaite ei saa vaikuttaa ruorirattaaseen; on
oltava laite ruorin pyörimisen estämiseksi missä tahansa peräsimenasennossa, kun käsikäyttöinen käyttölaite kytkeytyy automaattisesti.
3.07 Manuaalisesti toimiva hydraulinen käyttölaite
3.07.1 Manuaalisesti toimiva hydraulinen peräsinkone on laite, jossa peräsin
toimii pumpun avulla, joka taas puolestaan toimii yksinomaanmanuaalisen ruorin avulla (ruoripumppu).
3.07.2 Jos ainoana ohjauslaitteena on manuaalisesti toimiva hydraulinen
järjestelmä, sitä ei pidetä 3.04 kohdassa tarkoitettuna moottorikäyttöi-senäperäsinkoneena,jokavaatiiitsenäisenvaraohjausjärjestelmän,jos:
— putkiston mitat, rakenne ja sijoitus sulkevat pois mekaanisen tai
tulipalon aiheuttaman vahingoittumisen; ja
— ruoripumpun rakenne takaa virheettömän toiminnan.
3.08 Hydraulinen käyttölaite
3.08.1 Jospääperäsinkonetoimiihydraulisestijavaraohjausonmanuaalisesti
toimiva hydraulinen järjestelmä, manuaalisesti toimivan järjestelmänputkiston on oltava erillään päälaitteen putkistosta.
Pääkoneen toiminnan on oltava mahdollista varalaitteiston ruori-
pumppua käyttämättä.
3.08.2 Kun sekä pää- että varakäyttölaitteet ovat hydraulisia, vastaavien
pumppujen täytyy toimia itsenäisesti.
Esimerkiksi:
— pääpumppu pääkoneen avulla, varapumppu sähköisesti toimiva;
— pääpumppu pääsähköverkossa, varapumppu varasähköverkossa;— pääpumppu generaattorin N:o I avulla, varapumppu generaattorin
N:o II avulla.
3.08.3 Jos varapumppu toimii apukoneen avulla, joka ei ole käytössä jatku-
vasti aluksen liikkuessa, on asennettava varavoimalähde käyttämäänpumppua sinä aikana, kunnes varakone käynnistyy.
3.08.4 Kahdellalaitteistollaonoltavaerillisetputket,venttiilit,ohjauksetjne.
Jos kahden laitteiston itsenäinen toiminta on kuitenkin varmistettu,niillä voi olla yhteisiä osia.
3.09 Sähköinen käyttölaite
3.09.1 Kunsekäpää-ettävarakäyttölaitteetovatsähköisestiohjattuja,vastaa-
viensyöttö-jaohjausjärjestelmienonoltavatoisistaanriippumattomia.Jokaisella laitteella on oltava oma moottorinsa.
3.09.2 Kun varamoottori saa syöttönsä apukoneesta, joka ei ole käytössä
jatkuvasti aluksen liikkuessa, on asennettava varavoimalähde käyttä-mään varamoottoria sinä aikana, kunnes apukone käynnistyy.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 21
▼B
3.10 Ruoripotkurit ja Voith-Schneider-laitteisto
Jos erillinen ruoripotkurin tai Voith-Schneider-potkurin kauko-ohjaus
on sähköinen, hydraulinen tai pneumaattinen, ohjauspaikan ja käyttö-koneiston välillä on oltava kaksi erillistä ohjausjärjestelmää.
Jositsenäisiäkäyttökoneistojaonkaksitaienemmän,mitäänitsenäistä
varaohjausjärjestelmää ei vaadita, jos alus on riittävästi ohjailtavissayhden laitteiston rikkoontuessa.
3.11 Kauko-ohjauslaitteet
Kauko-ohjauslaitteiden, myös ohjaushytin ulkopuolella olevien, on
oltava kiinteästi asennettuja. Jos kaukoohjauslaitteet voidaan kytkeäpois, on oltava ilmaisimet, jotka osoittavat, onko laitteen toimintatila”päällä” vai ”pois”.
Ohjausyksiköidensijoituksenjakäytönonoltavasopusoinnussaniiden
toiminnan kanssa.
3.12 Peräsinkulman ilmaisin
Peräsimenasennononoltavaselvästinähtävilläohjauspaikalta;tarvit-
taessa on oltava luotettava ilmaisin.
3.13 Ohjauksen avustaminen
3.13.1 Ohjaustehostimet ovat manuaalisesti toimivaan peräsimeen lisäksi
asennettuja moottorikäyttöisiä tehostinlaitteita.
3.13.2 Jos varaperäsinkonetta käytetään, pää- ja apuperäsinkoneen välisten
kytkentöjen on oltava sellaisia, että ei ole tarpeen tuntuvasti lisätäruorirattaassa käytettävää käsivoimaa.
3.13.3 Edellä olevien vaatimusten lisäksi ohjaustehostimen on täytettävä
seuraavat vaatimukset:
a) ohjaustehostin on voitava käynnistää ja kytkeä pois ohjauspaikalla
peräsimen missä asennossa tahansa. ”Päällä”- ja ”pois”-asentojenon oltava selvästi ilmaistuja;
b) ohjaustehostimen ja manuaalisesti toimivan mekaanisen pääperä-
sinkoneenvälisetsähköiset,hydraulisetjapneumaattisetkytkennäteivät saa vaikeuttaa pääperäsinkoneen välitöntä käyttöönottoa.Muut ohjaustehostimen rikkoontumiset eivät saa aiheuttaa pääjär-jestelmän rikkoontumista tai lukkiutumista;
c) olemassa olevan ohjaustehostimen osien ja uusien, myöhemmin
liitettävien osien on täytettävä peräsinkoneelle tässä luvussavahvistetut vaatimukset.
3.13.4 Ruorikulman ilmaisimen on toimittava sekä pää- että varaperäsinko-
neen kanssa.
3.13.5 Näitä määräyksiä sovelletaan myös, kun ohjaustehostin on asennettu
aluksen rakentamisen jälkeen.
3.14 Esteetön näkyvyys
Ohjauspaikaltaonoltavakaikkiinsuuntiinriittävänesteetönnäkyvyys.
Eteenpäin näkyvyys on varmistettava luotettavilla optisilla laitteilla.
3.15 Melutaso
Tavallisissa käyttöoloissa aluksen aiheuttaman melun äänenpaineen-
taso saa olla enintään 70 dB(A) ruorimiehen pään kohdalla.
3.16 Peräsinkoneen sähköiset komponentit
3.16.1 Moottoreiden nimellisarvojen on vastattava peräsinkoneen enimmäis-
vääntömomenttia. Jos laite on hydraulinen, käyttömoottorin nimelli-sarvon on oltava sellainen, että sillä taataan pumpun enimmäistehokoneen enimmäispaineella (varoventtiilin asetus) huomioon ottaenpumpun teho.
3.16.2 Moottoreiden on täytettävä ainakin seuraavat vaatimukset:
a) Moottorikäyttöinen peräsinkone ajoittaiseen toimintaan:
— Sähköhydraulisten käyttölaitteiden moottorien ja liitännäis-
muuttajien on oltava suunniteltuja keskeytymättömään toimin-
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 22
▼B
taan ajoittaiskuormituksella ja 15 %:n toimintakertoimella.
Edellytetään 10 minuutin käyttöjakso.
— Sähkömoottoritoimisen peräsinkoneen moottorin on oltava
suunniteltu ajoittaiseen toimintaan ja kestämään käynnistys-käyttö 15 %:n toimintakertoimella. Edellytetään 10 minuutinkäyttöjakso.
b) Peräsinkoneen, jonka tehon tarve on keskeytymätön, on oltava
suunniteltu keskeytymättömään toimintaan.
3.16.3 Käyttölaitepiiritjaohjausvirtapiiritvoidaansuojataainoastaanoikosul-
kujavastaan.Ohjausvirtapiiritonsuojattavavirtapiirinkaksinkertaistaenimmäisnimellisvirtaa vastaan; suojalaitteiden nimellisarvon onoltava vähintään 6 A.
3.16.4 Moottorin syöttökaapelit on suojattava seuraavalla tavalla:
Jos käytetään sulakkeita, niiden nimellisvirran on oltava kaksi askelta
korkeampi kuin moottoreiden nimellisvirran, mutta ei enempää kuin160 % nimellisvirrasta, jos moottorit ovat ajoittaista tai lyhytaikaistatoimintaa varten. Oikosulun pikavirtakatkaisimia ei saa asettaa nimel-lisvirralle, joka ylittää enemmän kuin 10-kertaisesti käyttölaitemoot-torin nimellisvirran.
3.16.5 Jos virtakatkaisimissa on lämpölaukaisukytkimet, ne on joko tehtävä
toimimattomiksi tai asetettava kaksinkertaisiksi moottorin nimellisvir-taan nähden.
3.16.6 Sähkölaitteissa on oltava seuraavat valvonta- ja ilmaisinlaitteet:
a) vihreä tarkkailuvalo, joka osoittaa, että laite on toiminnassa;
b) punainen tarkkailuvalo, joka ilmestyy, kun laite vioittuu tai on
vahingossa irtikytkeytynyt, kun sähkömoottori on ylikuormittunuttaikka kun kolmivaihesyötön yksi vaihe puuttuu. Äänimerkintäytyy kuulua samaan aikaan, kun punainen valo ilmestyy.
Jos syöttö on erikseen virtakatkaisimien kautta, vaiheistusnäyttöä ei
vaadita.
3.16.7 Jos peräsinkulman ilmaisin on sähköinen, sillä on oltava itsenäinen
virtasyöttö.
3.17 Laskettava ohjaushytti
Jos ohjaushytti voidaan laskea alemmaksi, on oltava laite, joka estää
ihmisiä lähestymästä sitä alentamisen aikana. Jos ihmiset voisivatkulkea sellaisen ohjaushytin alapuolelta, on oltava äänimerkki, jokakuuluu välittömästi, kun ohjaushytti lasketaan. Sellaisia tapauksiavarten, joissa ohjaushytin laskulaite rikkoontuu, tämä toiminto onvoitava suorittaa muilla keinoin.
4 LUKU
VARALAITA, TURVALLISUUSVÄLI JA SYVÄYSASTEIKOT
4.01 Määritelmät
Tässä luvussa:
a) 'pituudellaL'tarkoitetaan laivan rungon enimmäispituutta peräsin
ja raine mukaan luettuina;
b) 'keskilaivalla'tarkoitetaan pituuden L puoliväliä;
c) laitettatairakenneyksikköäpidetään”roiskevedenpitävänäjasään-
kestävänä”, jos tavallisissa oloissa vain pienen vesimäärän siihentunkeutuminen on mahdollista.
4.02 Turvallisuusväli
Vähimmäisturvallisuusvälien on oltava:
a) oviin ja muihin aukkoihin kuin lastiluukkuihin, jotka voidaan
sulkea roiskevedenpitävällä ja säänkestävällä tavalla: 0,15 m;
b) oviin ja muihin aukkoihin kuin lastiluukkuihin, joita ei voida
sulkea roiskevedenpitävällä ja säänkestävällä tavalla: 0,20 m;
c) lastiluukkuihin, jotka voidaan sulkea roiskevedenpitävällä ja sään-
kestävällä tavalla: 0,30 m;
d) lastiluukkuihin, joita ei voida sulkea erityislaitteilla tai jotka eivät
ole suljettuja (avoimet ruumat): 0,50 m.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 23
▼B
4.03 Varalaita
Aluksessaonoltavariittävävaralaitaturvallisuusväliennoudattamisen
varmistamiseksi; se ei saa olla negatiivinen.
4.04 Syväysmerkit
4.04.1 Enimmäissyväystasoonmääritettäväsellaiseksi,ettäsillävarmistetaan
vähimmäisturvallisuusvälejä koskevien vaatimusten noudattaminensamallakunvarmistetaan,ettätämätasoeivoiollamissäänpisteessäkorkeammallakuinsivukannetja,jossivukansiaeiole,korkeammallakuin laivan rungon laidoituksen yläreuna.
4.04.2 Enimmäissyväystaso on ilmaistava selvästi näkyvällä pysyvällä
syväysmerkillä.
4.04.3 Syväysmerkinonoltavavaakatasoinen0,30mpitkäja0,04mkorkea
suorakaide,jonkaalareunaonyhdenmukainentässäliitteessämäärätynenimmäissyväystason kanssa. Nämä merkinnät voidaan yhdistäämuiden sääntöjen mukaisiin merkintöihin.
4.04.4 Kaikissaaluksissaonoltavaainakinkolmepariasyväysmerkkejä,yksi
pari keskilaivassa ja muut noin yhden kuudesosan verran aluksenpituudesta vastaavasti keulasta ja perästä katsottuna.
Kuitenkin:
— jos aluksen pituus on alle 40 m, kaksi merkkiparia yhden neljän-
neksen verran aluksen pituudesta vastaavasti keulasta ja perästäkatsottuna on riittävä;
— jos alusta ei ole tarkoitettu tavaran kuljetukseen, yksi merkkipari
suunnilleen keskilaivassa on riittävä.
4.04.5 Merkit tai tiedot, jotka lakkaavat olemasta voimassa uuden tarkas-
tuksen tuloksena, on poistettava tai merkittävä pätemättömiksi todis-tuksen antamiseen toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa.
Jos syväysmerkki katoaa mistä tahansa syystä, se voidaan korvata
uudella vain todistuksen antamiseen toimivaltaisen viranomaisenvalvonnassa.
4.04.6 Jos alus on mitattu sisävesialusten mittaamisesta tehdyn yleissopi-
muksen(
1)mukaisestijamittalevyntasotäyttäätässäliitteessävahvis-
tetutvaatimukset,mittalevytvoidaanhyväksyävaihtoehtoisinasyväys-merkeille.
4.05 Syväysasteikot
4.05.1 Aluksissa, joiden syväys voi oll a 1 m tai enemmän, on oltava syväy-
sasteikot molemmin puolin perän puolella; aluksissa voi olla myöslisäsyväysasteikkoja.
4.05.2 Jokaisensyväysasteikonnollapisteenonoltavapystysuorastisyväysas-
teikon alapuolella paikassa, joka on samansuuntainen kuin enimmäis-syväyksentasojasenonkuljettavalaivanrungontai,josaluksessaonköli, kölin alimman pisteen kautta. Pystysuora välimatka nollanyläpuolella on jaoteltava desimetreihin. Nämä jaottelut on merkittävästanssatuilla tai kaiverretuilla viivoilla kuormaamattoman syväyksentasosta10cmenimmäissyväystasonyläpuolellejamaalattavakahdellaerilaisella maalilla vuorotellen siten, että ne ovat selvästi näkyviä.Jaottelu on merkittävä numeroilla asteikon viereen vähintään 5 dm:nvälein ja asteikon yläpäähän.
4.05.3 Kaksi perässä olevaa mitta-asteikkoa, jotka on tehty 4.04.6 kohdassa
mainitunyleissopimuksenmukaisesti,voivatkorvatasyväsasteikot,josneonjaoteltuedelläolevienvaatimustenmukaisestijajostarvittaessaon lisätty syväystä ilmaisevat numerot.
(1) N:o E/ECE/626
N:o E/ECE/546, 15 päivältä helmikuuta 1966
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 24
▼B
5 LUKU
KONEISTO
5.01 Yleistä
5.01.1 Kaikki koneistot ja niihin liittyvät laitteet on suunniteltava, rakennet-
tavajaasennettavahyväninsinööritaidonkäytännönsääntöjenmukai-sesti.
5.01.2 Kattiloidenjamuidenpaineastioidensekäniidenvarusteidenonoltava
todistuksen antavassa jäsenvaltiossa voimassa olevien sääntöjenmukaisia, kunnes yhteisön säännöt on otettu käyttöön.
5.01.3 Kiellettyjäovatpää-jaapukoneistot,jotkakäyvätpolttoaineella,jonka
leimahduspiste on alle 55 °C.
Koneet, jotka käyttävät ankkurivintturia, laivan veneitä ja siirrettäviä
pumppuja,voivatkuitenkintoimiapolttoaineella,jonkaleimahduspisteon alle 55 °C.
5.01.4 Käynnistysapuaineet, joiden leimahduspiste on alle 55 °C, ovat sallit-
tuja.
5.02 Turvalaitteisto
5.02.1 Kaikkikoneistotonasennettavasiten,ettäneonriittävänluoksepääs-
täviä käyttöä ja kunnossapitoa varten ja siten, että kyseinen henkilö-kunta ei joudu vaaraan.
5.02.2 Pää-jaapukoneistot,kattilatjakaikkilisälaitteetonvarustettavaturva-
laitteilla, jotka ovat todistuksen antavassa jäsenvaltiossa voimassaolevien sääntöjen mukaiset.
5.02.3 Moottorit, jotka käyttävät paineilma- ja poistoilmatuulettimia, on
voitava pysäyttää sen tilan ulkopuolelta, johon ne on asennettu.
5.03 Kuljetuskoneistot
5.03.1 Aluksenkuljetuskoneistot(potkurit,rattaat,jne.)onvoitavakäynnistää
ja pysäyttää, sekä niiden käyntisuuntaa on voitava vaihtaa nopeasti jaturvallisesti.
5.03.2 Jos kuljetuskoneistoja ei säädetä ohjaushytistä aluksen liikkuessa,
ohjaushytinjakonehuoneenvälilläonoltavaluotettavakaksitieyhtey-denpitojärjestelmä.
5.04 Koneiden pakoputket
5.04.1 Asuintilojentaiohjaushytinkauttamenevätpakoputketonkoteloitava
riittävän kaasunpitävään vaippaan. Vaipan ja pakoputken välisen tilanon oltava yhteydessä ulkoilmaan.
5.04.2 Kaikki pakokaasut on poistettava aluksesta. Kaikkia sopivia varokei-
noja on noudatettava haitallisten kaasujen eri osastoihin pääsyn estä-miseksi.Pääkoneidenpakokaasupoistotlaidanläpitaiyliovatkiellet-tyjä.
5.04.3 Pakoputkienonoltavasopivastipeitettyjä,eristettyjätaijäähdytettyjä.5.04.4 Jos pakoputket kulkevat helposti syttyvien materiaalien vierestä tai
kautta, nämä materiaalit on suojattava eristysmateriaalikerroksella taimuulla soveliaalla tehokkaasti eristävällä välineellä.
5.05 Säiliöt, polttoainetankit ja putkistot
5.05.1 Nestemäinen polttoaine on varastoitava säiliöihin, jotka on luotetta-
vasti kiinnitetty laivan runkoon tai polttoainetankkeihin.
5.05.2 Säiliöiden ja polttoainetankkien, niiden putkistojen ja muiden varus-
teiden on oltava siten asennettuja ja varustettuja, etteivät polttoaineeteikä kaasu pääse alukseen.
5.05.3 Lukuun ottamatta säiliöitä, jotka on täytetty päivän kulutusta varten,
nestemäisen polttoaineen säiliöiden ja tankkien täyttöputken suun onoltavakannella.Täyttöputkessaonoltavasulkemislaite.Kaikkisäiliötja tankit on varustettava ilmaputkella, joka johtaa ulkoilmaan kannenyläpuolella ja joka on siten asennettu, että vesi ei pääse sinne.
5.05.4 Nestemäisen polttoaineen jakeluputkien on oltava varustettuja säiliön
tai tankin ulostuloputkessa olevalla venttiilillä.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 25
▼B
Lisäksi kannelta on voitava pysäyttää virtaus putkissa, jotka suoraan
syöttävät moottoreita, kattiloita ja lämmityslaitteita.
Polttoaineputket eivät saa olla alttiina haitallisille lämpövaikutuksille,
ja ne on voitava tarkastaa koko pituudeltaan.
5.05.5 Nestemäisen polttoaineen säiliöiden ja tankkien peilausputket on
suojattava riittävästi iskuilta, ja ne on varustettava itsesulkeutuvillahanoilla ja yhdistettävä säiliöiden tai tankkien yläreunaan.
5.05.6 Nestemäisen polttoaineen säiliöt ja polttoainetankit on varustettava
puhdistuksen ja tarkastuksen mahdollistavilla aukoilla, joissa onvuodonpitävät sulkimet.
5.05.7 Säiliöt, joista on suora syöttö kuljetuskoneistolle, on varustettava lait-
teella,jokaantaavalojaäänimerkinohjaushyttiin,kunpolttoaineentasoei ole enää riittävä turvalliseen toimintaan.
5.05.8 Vaarallisille kaasesille tai nesteille tarkoitettuja putkia, ja erityisesti
sellaisia paineen alaisina olevia putkia, joiden vuoto voisi saattaaihmisiä vaaraan, ei saa asentaa asuintiloihin ja -käytäviin. Tämävaatimuseikoskehöyryputkiaeikähydraulijärjestelmänputkia,josneovat metallisen suojavaipan sisällä.
5.06 Tyhjennyspumput
5.06.1 Edellä 2.02.5 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia sovelletaan.5.06.2 Miehitetytasuksetonvarustettavaainakinyhdellätyhjennyspumpulla.
Kuitenkin alukset, joissa kuljetuskoneiston teho ylittää 225 kW, jaalukset, joiden kuollut paino on yli 350 tonnia, on varustettavakahdella erillisellä tyhjennyspumpulla, joista ainakin toisen on oltavamoottorikäyttöinen.
Manuaalisesti toimivat tyhjennyspumput ovat riittäviä vedenpitävissä
osastoissa, joiden pituus on alle 4 m.
5.06.3 Tyhjennysputken sisäläpimitan d on oltava olla vähintään:
d = 1,5
√L (B+C) + 25 (mm)
Eri imusihtejä yhdistävien putkihaarojen sisäläpimitan da on oltava
vähintään:
da= 2,0 √l (B+C) + 25 (mm)
jossa:
— L = aluksen pituus pystysuorien välillä (m);
— B on aluksen mallileveys (m);— C on aluksen mallisivukorkeus pääkannelle saakka (m);— l = kyseisen vedenpitävän osaston pituus (m).
5.06.4 Moottorikäyttöisentyhjennyspumpuntehononoltavavähintään0,1d
2
l/min.Varatyhjennyspumpuntehononoltavavähintään0,1d
a2l/min,jossadatarkoittaa pisintä vedenpitävää osastoa.
Yhdessä osastossa käytettävän käsikäyttöisen tyhjennyspumpun tehon
on oltava vähintään:
0,1 da2l/min, jossa da tarkoittaa tuota osastoa.
5.06.5 Ainoastaan itsesyöttävät tyhjennyspumput ovat sallittuja.5.06.6 Jokaista yli 5 m:n levyistä tasapohjaista osastoa kohti on oltava
ainakinyksiimusihtikummallakinpuolella.Joskonehuoneonyli5mpitkä, siellä on oltava vähintään kaksi imusihtiä.
5.06.7 Peräosastoonvoitavatyhjentääkonehuoneestaautomaattisestisulkeu-
tuvien valumisputkien avulla (2.02.8).
5.06.8 Tyhjennysputkihaarat eri osastoilta on yhdistettävä pääputkeen takais-
kuventtiileillä, jotka voidaan sulkea.
Painolastin ottoa varten varustettujen osastojen tai muiden tilojen
tarvitseeollayhdistettynätyhjennysjärjestelmäänainoastaanyksinker-taisella sulkulaitteella.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 26
▼B
Sallittuenimmäisjännite
Laitteenkäyttötarkoitus
TasavirtaYksivaihe-
vaihtovirtaKolmivai-
hevirta5.07 Jäteöljyn keruujärjestelmä
Konehuoneen pilssien tyhjentämiseen tarkoitettujen laitteiden on
oltava siten suunniteltuja, että pilsseistä pumpattava öljy tai öljyinenvesi jää laivaan.
Dynaaminenöljynseparaattorionasennettavaputkistoonpilssipumpun
jälkeen tai muussa tapauksessa jokaisen imusihdin ympärille on asen-nettava staattinen erotin.
Laitteiden on oltava jonkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen
tyyppihyväksymiä,janiidenonoltavatarkoituksenmukaisenkokoisia.
5.08 Vintturit
5.08.1 Yli 50 kg:n painoisia ankkureita varten on oltava ankkurivintturit.
5.08.2 Sekämoottori-ettäkäsikäyttöisiksisuunnitellutvintturitonsuunnitel-
tava siten, että moottorikäyttöinen laite ei voi liikuttaa käsikäyttöistä
laitetta.
5.09 Aluksen aiheuttama melu
5.09.1 Aluksen aiheuttama melu kulun aikana, erityisesti koneen ilman sisä-
änoton ja pakokaasun poiston melu, on vaimennettava asianmukaisinkeinoin.
5.09.2 Tavallisissa käyttöoloissa aluksen aiheuttama melu mitattuna vaaka-
suorastipisteessä,jokaon25m:npäässäaluksenlaidasta,eisaaylittää75 dB(A).
6 LUKU
SÄHKÖLAITTEET
6.01 Yleistä
6.01.1 Kaikkiensähkölaitteidenonoltavatämänluvunvaatimustenmukaisia.
6.01.2 Aluksella on oltava:
a) tarkastusviranomaisen tarkastama ja allekirjoittama piiri- ja asen-
nuskaavio, josta käy selville:
— käytettävien koneiden ja laitteiden tyypit ja valmistajat;
— kaapelityypit ja niiden poikkipinnat;— kaikkimuutolennaisetyksityiskohtaisettiedotturvamääräysten
mukaisuuden arvioimiseksi;
b) sähkölaitteiden käyttöohjeet.
6.01.3 Kaikki sähkölaitteet on suunniteltava, rakennettava ja asennettava
siten,ettänekestävätjatkuvaapoikittaiskallistumaa15 °C:seenastija
ympäröivää lämpötilaa 40 °C:seen asti.
6.02 Sallitut enimmäisjännitteet
6.02.1 Seuraavia jännitteitä ei saa ylittää:
A.Voima-jalämmityslaitteet,ml.
yleisulosotto
250V250V 500V
B.Valaistuslaitteet,ml.yleisulo-
sotto250V250V —
C.Virtaulosototkäsikäyttöisillelait-
teille,joitakäytetäänavoimillakansillataisuljetuissataikosteissametallirakenteisissatiloissalukuunottamatta:kattiloitajatankkeja
1.yleisesti50V50V —
2.käyttämälläeris-
täväämuuntajaa,jokaontarkoitettuyksittäi-sellelaitteelle.Tämänjärjestelmänmolemmat—250V —
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 27
▼B
Sallittuenimmäisjännite
Laitteenkäyttötarkoitus
TasavirtaYksivaihe-
vaihtovirtaKolmivai-
hevirta
johdotoneristettävä
maasta.
3.käytettäessälaitteita,
joissaonvahvistettutaikaksinkertaineneristys250V250V —
D.Kattiloissajatankeissakäytet-
tävänkäsikäyttöisenlaitteistonulosotot50V50V —
6.02.2 Korkeammat jännitteet ovat sallittuja vaadittuja turvatoimenpiteitä
noudatettaessa:
a) akkuvaraajalaitteissa, jos lataus sitä vaatii;
b) koneissa, joiden teho sitä vaatii;
c) erityislaivalaitteissa (mm. radiolaitteet ja käynnistyslaitteet).
6.03 Maihinliitäntä
6.03.1 Jossähkölaitesaasyöttönsämaissaolevastavirtalähteestä,kaapeleilla
on oltava pysyvä liitäntä aluksessa tai se on varustettava pysyvällä
liitoksella tai virran poiskytkentälaitteella.
On varmistettava, etteivät kaapelit ja niiden liitännät joudu vetokuor-
mitukseen.
6.03.2 On käytettävä ainoastaan taipuisia kaapeleita, jotka on eristetty öljyn-
kestävällä ja palamista hidastavalla päällyksellä.
6.03.3 Jos sisään tuleva jännite ylittää 50 V, laivan runko on maadoitettava
tehokkaasti. Rungossa olevassa maadoituspistokkeessa on oltavaerityismerkinnät.
6.03.4 Pääsähkötaulussaonoltavailmaisin,jokanäyttää,onkomaaverkkolii-
täntä jännitteellinen.
6.04 Generaattorit ja moottorit
6.04.1 Generaattoritjamoottoritonsijoitettavasiten,ettäneonhelppopäästä
tarkastamaan, mittaamaan ja korjaamaan sekä että veden tai öljyntunkeutuminen käämeihin estyy. Liitäntäkoteloiden on oltava helpostikäsillä.
6.04.2 Pääkoneen,potkuriakselintaimuuhuntehtävääntarkoitetunapukoneen
käyttämätgeneraattoritonsuunniteltavakestämäänkäyttöoloissailme-neviä kierrosluvun muutoksia.
6.05 Akut
6.05.1 Akkujen on oltava erityisesti suunniteltuja laivakäyttöön soveltuviksi.
Kennonastioidenonoltavavalmistettujaiskunkestävästämateriaalista,joka ei helposti syty tuleen, ja siten tehtyjä, että elektrolyytin vuotoestyy aina 40 °:n kallistukseen asti.
6.05.2 Akut on kiinnitettävä siten, että ne eivät siirry aluksen liikkeiden
mukana. Niitä ei saa sijoittaa siten, että ne altistuvat liiallisellekuumuudelle, äärimmäiselle kylmyydelle, roiskeille, höyrylle taikosteudelle.
Neonasennettavahelpostipäästävääntilaan,jaonvarmistettava,että
niistä lähtevät höyryt eivät voi vahingoittaa viereisiä laitteita.
Akkuparistoja ei saa asentaa ohjaushyttiin, asuintiloihin tai ruumaan.Siirrettävienlaitteidenakutvoidaankuitenkinsijoittaaohjaushytteihin
tai oleskelutiloihin.
6.05.3 Josparistojenvarauksentehontarveonyli2kW(laskettuenimmäisva-
rausvirrasta ja pariston nimellisjännitteestä), paristot on asennettavaniille erityisesti varattuun huonetilaan. Jos ne sijoitetaan kannelle, neon suljettava kaappiin tai arkkuun.
Jos paristojen varauksen tehontarve on alle 2 kW, paristot voidaan
asentaa kannen alle kaappiin tai tiiviiseen laatikkoon. Ne voidaanasentaa myös konehuoneeseen tai johonkin muuhun hyvin ilmastoi-
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 28
▼B
tuun paikkaan, jos ne on suojattu putoavilta esineiltä ja tippuvalta
vedeltä.
6.05.4 Kaikkien tilojen, kaappien, arkkujen, hyllyjen ja muiden paristoille
erityisesti tarkoitettujen apurakenteiden pinnat on suojattava elektro-lyytin aggressiivista vaikutusta vastaan maalaamalla tai elektrolyytinkestävällä materiaalilla verhoilemalla.
6.05.5 Kun paristot on sijoitettu suljettuun osastoon, kaappiin tai arkkuun,
ilmanvaihdononoltavatehokas.Ilmanontultavapohjaltajamentäväpoisylhäältäsiten,ettäkaasupoistuukokonaan.Ilmanvaihtokanavissaeisaaollalaitteita,jotkavoivatestääilmavirtauksen(mm.sulkuvent-tiili).
6.05.6 Vaadittava ilmamäärä litroissa tuntia kohti on laskettava seuraavan
kaavan avulla:
Q = 110 ·J·n
jossa:
— Jon(ampeereissa)neljännesvarauslaitteensallitustaenimmäisvir-
rasta;
— n on kennojen määrä.
6.05.7 Luonnollisessa ilmanvaihdossa kanavien poikkileikkauspinta-alan on
oltava tarkoituksenmukainen tarvittavalle ilmavirralle nopeudella 0,5m/s. Sen on oltava vähintään 80 cm
2lyijyparistoille ja vähintään 120
cm2alkaliparistoille.
6.05.8 Jos vaadittavaa ilmanvaihtoa ei saavuteta luonnollisella ilmanvirtauk-
sella,onoltavatuuletintaimieluumminimutuuletin,jonkamoottorionerillään ilman kaasuvirtauksesta.
On oltava erityiset laitteet kaasun moottoriin joutumisen estämiseksi.Tuulettimien on oltava rakenteeltaan ja materiaaliltaan sellaisia, että
kipinöiden syntyminen puhaltimen siiven ja vaipan välisen kontaktinkautta on pois suljettu sekä sähköstaattinen varaus estyy.
6.05.9 Paristoja sisältävien osastojen, kaappien ja arkkujen oville ja kansille
onsijoitettava”Tupakointikielletty”-kyltti,jonkaläpimittaonvähin-tään 0,10 m.
6.06 Sähkötaulut
6.06.1 Kytkintaulujen on sijaittava helposti päästävissä ja hyvin ilmastoi-
duissa paikoissa, joissa ei esiinny kaasumaisia ja happamia päästöjä.Niiden on oltava siten asennettuja, että ne on suojattu tärinältä jaankaran sään, veden, öljyn, nestemäisten polttoaineiden, höyryn taikosteuden aiheuttamia vahinkoja vastaan.
Kytkintaulujaeisaasijoittaalähellepeilausputkiatainestemäisenpolt-
toaineen säiliöiden ilmaputkia.
6.06.2 Kytkintaulujenrakenteissakäytetyillämateriaaleillaonyleisestioltava
sopiva mekaaninen lujuus, ja niiden on oltava kestäviä ja syttymät-tömiä. Ne eivät saa olla kosteutta sitovia.
6.06.3 Kun jännite ylittää 50 V:
a) onkäytettäväkytkintauluja,joidenvirtaajohtavatkomponentitovat
asennettuja tai suojattuja satunnaiskosketusten estämiseksi;
b) on oltava eristävä matto tai puinen ritilä; tätä ei kuitenkaan sovel-
leta ryhmäjakotauluihin;
c) ohjaustaulujenrunkojentaiapurakenteidenmetalliosattailaitteiden
metallikotelot on maadoitettava huolellisesti.
6.06.4 Kytkintaulujen kaikki osat, liittimet mukaan luettuina, on voitava
päästä helposti tarkastamaan, huoltamaan tai vaihtamaan, ja ne täytyyvoida kytkeä irti.
6.06.5 Kytkintauluunonkaikkiapää-jakytkettyjäpiirejävartenkiinnitettävä
kyseistä piiriä ilmaisevat osoitinlevyt.
6.07 Kytkimet, pistokkeet, varokkeet ja kaapelisuojaus
6.07.1 Koko laitteisto, haarakaapelit sähkötaululta ja haarakaapelit jakotau-
lulta on voitava kytkeä irti kytkimillä tai automaattisilla virtakatkaisi-
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 29
▼B
milla, jotka samanaikaisesti kytkevät pois kaikki virtaa johtavat
johtimet.
Josvirtaonenintään50V,sallitaanpoikkeuksiajakotauluiltatulevien
haarakaapeleiden osalta, etenkin piireissä, joissa on erilliset kytkimetjokaiselle laitteelle.
6.07.2 Kaikki generaattorit ja piirit on suojattava ylivirtaa vastaan kaikissa
maadoittamattomissa navoissa tai johtimissa. Tähän tarkoitukseenvoidaankäyttääautomaattisiavirtakatkaisimia,joissaonoikosulku-jaylijännitelaukaisimet, tai kotelotyyppisiä turvavarokkeita. Nämäsähköiset suojalaitteet on asennettava siten, että ne ovat riittävästisuojattuja tärinää vastaan.
6.07.3 Peräsinkoneenkomponenttiensuojaamisenosaltaontäytettävä3.16.3,
3.16.4 ja 3.16.5 kohdassa vahvistetut vaatimukset.
6.07.4 ”Päällä”ja”pois”-asennotonilmaistavairtikytkentälaitteissa.Tätäei
sovelleta valaistuskytkimiin, joissa on enintään 10 A.
6.07.5 Kaikkikytkimetjapistokkeetonsuunniteltavakytkemäänpoiskaikki
johtimet samanaikaisesti. Valaisinkytkimet, joissa on enintään 10 A,voivat olla poikkeuksena lukuun ottamatta kosteiden tilojen valais-tusta.
6.07.6 Jos laitteet tarvitsevat virtaa enemmän kuin 10 A, ne on kytkettävä
erilliseen piiriin.
6.07.7 Kaapeleissa on oltava vedenpitävä eristyskerros, joka on palamista
hidastava ja laivoissa yleisesti käytettyä tyyppiä.
Muun tyyppisiä kaapeleita voidaan käyttää oleskelutiloissa, jos
kaapelit on tehokkaasti suojattu ja ne ovat palamista hidastavia.
Kaapelit on suojattava etenkin kannella tai ruumissa kaikkia tavalli-
sissa käyttöoloissa ilmeneviä vahingoittumisvaaroja vastaan.
6.07.8 Siirrettäviälaitteitaeimissäänolosuhteissasaasyöttäämetallipäällys-
teisillä kaapeleilla.
6.07.9 Kaapelitjalaitteistoonkytkettävätukevillajakestävilläkiinnittimillä,
jotka estävät kytkentöjä joutumasta vetokuormitukseen.
6.08 Maadoituksen mittauslaitteisto
Kaikille yli 50 V:n maadoittamattomille piireille on oltava asianmu-
kainen maadoituksen mittauslaitteisto.
6.09 Valaistus
6.09.1 Kaikkien valaistuslaitteiden on oltava siten asennettuja, että niiden
säteilemä lämpö ei sytytytä tuleen lähellä olevia helposti palaviaesineitä tai laitteita.
6.09.2 Suljetuissa tiloissa, joihin on asennettu akkuja, joissa varastoidaan
maalejataimuitahelpostisyttyviäaineita,onkäytettävävainsellaisiavalaistuslaitteita, joiden räjähdysvaara on rajoitettu.
6.09.3 Konehuoneidenjakattilahuoneidenvalaistuslaitteetonjaettavaainakin
kahteen virtapiiriin.
6.10 Kulkuvalot
6.10.1 Kulkuvalojenkytkintauluonasennettavaohjaushyttiin;sitäonvoitava
syöttää pääsähkötaululta erillisellä kaapelilla.
6.10.2 Jokaista valoa on syötettävä erikseen kulkuvalojen kytkintaulusta, ja
valotonsuojattavaerikseenjaneonvoitavaakytkeäerikseen.Valoja,jotka muodostavat ryhmän, voidaan syöttää yhdestä virtapiiristä, josminkä tahansa valon vioittuminen aiheuttaa hälytyksen valvontalait-teistossa.
6.10.3 Ellei suora valvonta ole mahdollista ohjaushytistä, kulkuvaloja on
valvottavamerkkilampuillataivastaavillalaitteilla,jotkaonasennettuohjaushytissä olevaan valvontatauluun. Merkkilampun vika ei saavaikuttaa sen valvonnassa olevan valon toimintaan.
6.11 Maadoitus
6.11.1 Metalliosat, jotka eivät ole sähköä johtavia käytön aikana, kuten
koneidenrungotjakotelot,laitteet,varusteetjalisälaitteet,onmaadoi-
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 30
▼B
tettava, jos niitä ei ole asennettu siten, että niillä on tehokas metalli-
kosketus laivan runkoon.
6.11.2 Tasavirtakäytössä metallivarusteet ja lisälaitteet, kaapeleiden metalli-
päällysteetjasuojaputketonmaadoitettavaainakinmolemmistapäistä.Jos kaapelit asennetaan puu- tai muovipinnalle, yksi maakosketus onriittävä. Vaihtovirtakäytössä yksijohtimiset kaapelit ja suojaputketeivät saa olla maadoitettuja enempää kuin yhdestä pisteestä.
6.11.3 Maadoitusta ei tarvita laitteissa, joissa jännite ei ylitä 50 V.6.11.4 Josjänniteylittää50V,siirrettäviensähkökäyttöistenlaitteidenkotelot
on maadoitettava syöttökaapelin kautta lisäjohtimella, jossa ei tavalli-sesti ole virtaa, jos koteloita ei ole valmistettu eristävistä materiaa-leista, tai niitä ei ole suojattu.
6.12 Varasähkölaitteisto
6.12.1 Varasähkölaitteistona sallitaan:
a) varasähkölaite, jossa on pääkoneesta riippumaton polttoaineen
syöttöjärjestelmä ja erillinen jäähdytysjärjestelmä ja joka päävirta-piirinvioittuessakäynnistyyautomaattisestitaivoiollakäsinkäyn-nistettävä, jos se on asennettu ohjaushytin tai ammattitaitoisenhenkilökunnanjatkuvastimiehittämänmuuntyöpaikanvälittömäänläheisyyteen, ja joka pystyy itsenäisesti tuottamaan vaadittavansähkövirran 30 sekunnissa; tai
b) akkuparisto,jokaautomaattisestialkaasyöttäävirtaapäävirtapiirin
vioittuessa,taijokavoidaankytkeäkäsinohjaushytistätaiammatti-taitoisen henkilökunnan jatkuvasti miehittämän muun työpaikanläheltä,jajokapystyysyöttämäänlueteltujasähkölaitteitamäärätynajanilman,ettäsitäladataanuudestaanjailmanliiallistajännitteenlaskua.
6.12.2 Varasähkölaitteet, varaparistot ja liitännäiskytkinlaitteet voidaan
asentaakonehuoneeseen,muttatällöinniinkorkeallekuinmahdollista.
6.12.3 Vähimmäisvaatimuksena on, että varasähkölaitteen on pystyttävä
varmistamaan, että tarvittaessa ja jos tässä luetelluilla laitteilla ei oleitsenäisiä varasyöttöjä, seuraavat sähkölaitteet voivat toimia samanai-kaisesti:
a) kulkuvalot;
b) äänimerkinantolaitteet;
c) varavalaistus;
d) radiopuhelin;
e) yleishälytys, tarkoituksenmukainen kovaääninen tai muu hälytys-
järjestelmä;
(f) hätävalonheitin.
Aika, jona hätälaitteiden on pystyttävä toimimaan, on määritettävä
aluksen käyttötarkoituksen mukaisesti, mutta sen on oltava vähintään30 minuuttia.
7 LUKU
VARUSTEET
7.01 Ankkurit, kettingit ja ankkuriköydet
Paikallisen toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava ankkurien ja
niidenköysienmäärätjapainot,joidenonoltavakäytettyjenvesiväy-lien mukaiset.
7.02 Muut varusteet
7.02.1 Aluksissa on oltava ainakin seuraavat varusteet:
a) laitteetjavälineet,joitatarvitaanvalo-jaäänimerkkienantamiseen
jamuuhunmerkinantoonvoimassaolevienmerenkulkusäännöstenmukaisesti;
b) aluksen päävirtapiiristä riippumattomat varakulkuvalot korvaa-
maan tarvittaessa edellä mainituissa säännöksissä vaaditut kulku-valot aluksissa, jotka ovat ohjauskyvyttömiä, karilla tai kaatu-neina;
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 31
▼B
c) kiinnitysköydet tai -vaijerit,
d) törmäysmatto, ellei todistuksessa osoiteta, että tätä ei tarvita;
e) laskuporras,jonkaleveysonvähintään0,40mjapituusvähintään
4 m ja jonka sivut on merkitty vaaleanvärisillä viivoilla; siinä onoltava kaiteet;
f) kelluvat lepuuttajat tai kelluvat puiset lepuuttajat;
g) venehaka;h) ensiapuvälineet;
i) kiikarit;j) näkyvällepaikallekiinnitettytaulu,jossaonhukkuvanpelastus-ja
elvytysohjeet;
k) kannellinen säiliö öljyisten riepujen säilyttämistä varten;
l) heittoliina;
m) kirves.
7.02.2 Jos aluksen kansi on yli 1,5 m kevytvesiviivan yläpuolella, aluksessa
on oltava kiinteä laskuporras.
7.03 Palonsammutuslaitteet
7.03.1 Laivalla on oltava ainakin:
a) ohjaushytissä: yksi käsisammutin;
b) jokaisen kannelta hytteihin vievässä sisäänkäynnin lähellä yksi
käsisammutin;
c) jokaisen sisäänkäynnin lähellä, jos se vie aputyötiloihin, joihin ei
pääseasuintiloistajajoihinonasennettukiinteällätainestemäiselläpolttoaineella toimiva lämmitys, ruoanlaitto- tai jäähdytyslaitteita:yksi käsisammutin;
d) jokaisen konehuoneen ja kattilahuoneen sisäänkäynnin kohdalla:
yksi käsisammutin;
e) aluksissa,joidenkonetehoylittää110kW,tarkoituksenmukaisessa
paikassa kannen alla konehuoneessa: yksi käsisammutin.
7.03.2 Pakollisten käsisammuttimien on täytettävä seuraavat vaatimukset:
a) vedellä toimivien käsisammuttimien tilavuuden on oltava enintään
13,5litraajavähintään9litraa.Jauhesammuttimiensammutusaine-määrän täytyy olla vähintään 6 kg;
b) vähimmäisvaatimuksena on, että palonsammutusaineen on oltava
sopiva sammuttamaan sen tyyppinen palo, joka luultavimminsattuu tilassa tai tiloissa, joita varten sammutin pääasiallisesti ontarkoitettu. Aluksessa, jossa olevien sähkölaitteiden jännite ylittää50 volttia, sammutusaineen on oltava sopiva myös sähkölaitteissaolevien palojen tukahduttamiseen. Käyttöohjeiden on oltavaselvästi näkyvissä jokaisessa käsisammuttimessa;
c) edellä7.03.1kohdassatarkoitettujenkäsisammuttimiensammutus-
aine ei saa sisältää CO
2:ta tai aineita, jotka käytössä saattavat
muodostaa myrkyllisiä kaasuja (mm. hiilitetrakloridia);
d) äärimmäiselle kylmyydelle tai kuumuudelle arat sammuttimet on
asennettava tai suojattava siten, että niiden jatkuva tehokkuussäilyy.
7.03.3 Kaikki palonsammutuslaitteet on tarkastettava vähintään kerran
kahdessa vuodessa. Tarkastuksen tehneen henkilön allekirjoittamantodistuksen oltava mukana laivassa.
7.03.4 Jos palonsammutuslaitteet on asennettu siten, että ne eivät ole näky-
villä,niitäpeittäväseinämäonmerkittäväpunaisella,vähintään10cmkorkealla F-kirjaimella.
7.03.5 Palonsammutusjärjestelmä,jokakäyttääpaineenalaistavettäjasisältää
putkiston,jotasyöttääyksitaiuseampipumppu,japaloposteja,letkujaja suuttimia, voidaan asentaa seuraavin ehdoin:
a) palopumppujen on oltava moottorikäyttöisiä. Niitä ei saa asentaa
törmäyslaipion etupuolelle;
b) vedenpaineen paloputkissa on oltava vähintään kolme baaria;
c) putkisto ja palopostit on suunniteltava siten, että letkut voidaan
kiinnittää helposti;
d) kaikki suuttimet on varustettava laitteella, joka saa aikaan suora-
suihkun ja sumusuihkun sekä pysäyttää vedentulon;
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 32
▼B
e) koko järjestelmän on oltava voimassa olevien standardien
mukainen.
7.03.6 Ainoa pysyvästi asennettuihin laitteisiin virallistettu sammutusaine on
halon 1301 (CBrF3). Sen käyttöä koskevat seuraavat vaatimukset:
a) näitä laitteita saa käyttää vain konehuoneissa, kattilahuoneissa ja
pumppuhuoneissa;
b) sammutusaineen määrän on oltava riittävä täyttämään kaasumai-
sessa muodossa 20 °C:n lämpötilassa 4,25-7 % suojattavan
huoneen kokonaisuusvetoisuudesta tuuletushormit mukaan luet-tuina.
Tarvittavan sammutusaineen määrän laskennassa yhden kilon
halonia130120 °C:nlämpötilassakatsotaantäyttävän0,160m
3:n
tilan.
c) halon1301:nsäilyttämiseentarkoitettujenpaineastioidenonoltava
hyväksyttyjen tarkastuslaitosten vahvistamien määräystenmukaiset. Näiden säiliöiden on myös voitava kestää samaapainettakuinkokojärjestelmäoloissa,jossaympäristönlämpötilanousee enimmillään 60 °C:seen. Seuraavat tiedot on merkittävä
säiliöihinselvästiluettavallajapysyvällätavalla.Nimelliskäyttöp-aine, paine, jossa sammutusaine säilytetään, valmistusvuosi javuosi, jolloin viimeinen tarkastus on suoritettu, sekä sammutusa-ineen tyyppi ja määrä;
d) suojattavaantilaansijoitetutsäiliötonvarustettavaautomaattisella
turvalaitteella, jolla varmistetaan, että sammutusaine pääseesuojattavaan tilaan, jos tulipalon sattuessa säiliö altistuu tulelle japalonsammutusjärjestelmäeiolekäynnistynyt;tämänturvalaitteenon oltava toimiva, kun ympäristön lämpötila on 60 °C;
e) suojeltavan tilan ulkopuolelle sijoitetut säiliöt on suojattava riittä-
västiylipainettavastaanympäristön60 °C:nenimmäislämpötilaan
saakka. Tämä vaatimus koskee myös säiliöitä, jotka sisältävätponnekaasua;
f) ponnekaasua sisältävä säiliö on varustettava painemittarilla tai
vastaavalla kojeella, joka mahdollistaa tämän ponnekaasunpaineen tarkastuksen. Paine/lämpötilasuhdetta osoittava taulu onsijoitettava säiliön lähelle;
g) putkisto ja varusteet on valmistettava teräksestä tai materiaalista,
jolla on sama kuumuudenkestävyys;
h) ainoa hyväksytty ponneaine suojeltavan tilan sisäpuolelle sijoite-
tuillesäiliöilleontyppi,jonkaonoltavariittävänpaineenalaisenanäissä säiliöissä;
i) syöttöventtiilit on sijoittaa siten, että ne mahdollistavat sammutu-
saineen tasaisen leviämisen, ja ne on suunniteltava siten, ettäsammutusaine sekoittuu tasaisesti ja täysin ilmaan aineen paikal-listen vahvojen pitoisuuksien estämiseksi;
j) järjestelmänputkistojasyöttöventtiilitonsuunniteltavasiten,että
sammutusaine voidaan laukaista suojattavaan tilaan kymmenessäsekunnissa, kun oletetaan, että sammutusaine on nestemäisessämuodossa ja ympäristön lämpötila on 0 °C;
k) sammutusjärjestelmää on voitava käyttää manuaalisesti ohjaushy-
tistä tai muusta tarkoituksenmukaisesta paikasta, ja tämän paikanon oltava suojeltavan tilan ulkopuolella;
automaattinen käynnistysjärjestelmä, jota ei ole varustettu ääniva-
roituslaitteella, ei ole hyväksyttävä;
l) jos sammutusjärjestelmän on suojattava useita tiloja, käyttöohjeet
ja kullekin tilalle tarvittavat sammutusaineen määrät on ilmoitet-tava selvästi;
m) pneumaattiset,hydraulisetjasähköisetohjausjärjestelmätonasen-
nettava siten, että virhetoiminnan mahdollisuus tulipalon tairäjähdyksen sattuessa vähimmäistetään;
n) sammutinjärjestelmäontarkastettavavähintäänkerran12kuukau-
dessa. Tähän tarkastukseen on kuuluttava vähintään:
— koko järjestelmän ulkoinen tarkastus;
— laukaisuun käytettävän sähköjärjestelmän kunnollisen
toiminnan tarkastaminen;
— säiliöiden paineen tarkastaminen.
Sallittupaineenaleneminenkussakinsäiliössäsaaollaenintään10
%.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 33
▼B
Toisentarkastuksenaikanaontarkastettavamyössammutusaineen
määräsäiliöissä.Määräeisaavähetämissäänsammuttimessayli5%:lla;
o) tarkastajien allekirjoittamat tarkastustodistukset on pidettävä
laivalla;
p) josalusonvarustettuyhdellätaiuseammallahalon1301:täkäyttä-
vällä sammutusjärjestelmällä, jotka on tarkastettu, alukselleannetun todistuksen otsakkeen 18 alle on merkittävä seuraavaa:
”…(määrä)pysyvästiasennettuahalon1301:täkäyttävääsammu-
tinjärjestelmää. Vaadittavat todistukset on säilytettävä laivalla.”
7.04 Laivan veneet
7.04.1 Moottorikäyttöisissä aluksissa ja proomuissa, joiden kantavuus on yli
150tonniakuolluttapainoa,samoinkuinhinaajissa,työntöaluksissajatyöntöhinaajissa,joidenuppoumaonyli150m
3,onoltavaainakinyksi
laivavene.
7.04.2 Laivaveneonsijoitettavaalukseensiten,ettäsevoidaanlaskeaveteen
täysin turvallisesti ja viivytyksettä sekä tarvittaessa tarkoituksenmu-kaisen laskumekanismin avulla.
7.04.3 Edellä7.04.1ja7.04.2kohdassatarkoitettujenlaivaveneidenontäytet-
tävä seuraavat vaatimukset:
a) niissä on oltava istuimet ainakin kolmea henkilöä varten, ja
istuimen leveyden henkilöä kohti on oltava vähintään 0,45 m;
b) niiden on oltava riittävän vahvoja;
c) tilavuudenonoltavavähintään1,5m
3,taituloksenpituus×leveys
× syvyys on oltava vähintään 2,7 m3;
d) kun laivavene kuljettaa kolmea henkilöä, joiden kunkin paino on
noin 75 kg, siinä täytyy olla ainakin 25 cm:n varalaita;
e) niiden on oltava riittävän vakaita. Ne on katsottava riittävän
vakaiksi, jos kaksi henkilöä, joiden kummankin paino on noin 75kg, istuu samalla puolella mahdollisimman lähellä laitaa ja venee-seen jää vähintään 10 cm:n varalaita;
f) jos ketään ei ole veneessä, mutta se on aivan täynnä vettä, sen
varakantavuuden (kg) on oltava vähintään 30 × pituus × leveys ×syvyys;
g) veneessä on oltava seuraavat varusteet:
— yksi pari airoja;
— yksi kiinnitysköysi;— yksi äyskäri.
7.04.4 Edellä 7.04.3 kohdassa:
— pituus on laivaveneen enimmäispituus (m);
— leveys on enimmäisleveys (m);— syvyys on mallisivukorkeus (m).
7.05 Pelastusrenkaat, pallokellukkeet ja pelastusliivit
7.05.1 Kaikissa aluksissa on oltava vähintään kolme pelastusrengasta tai
kaksi pelastusrengasta ja kaksi pallokelluketta. Näiden on oltavavalmiinakäyttöön,janiitäonsäilytettäväkannellatarkoituksenmukai-sissa paikoissa, mutta niitä ei saa kiinnittää telineisiinsä. Vähintäänyksi pelastusrengas on sijoitettava ohjaushytin välittömään läheisyy-teen.
Kaksi pelastusrengasta riittää moottorikäyttöisissä aluksissa, joiden
pituus on enintään 40 m.
Ainakinyhdessäpelastusrenkaassataipallokellukkeessaonoltavariit-
tävän pitkä nostoköysi.
7.05.2 Pelastusrenkaita koskee, että:
— niidenkantavuudenmakeassavedessäonoltavavähintään7,5kg;
— niiden on oltava valmistettuja asianmukaisesta materiaalista ja
niiden on kestettävä öljyä ja sen johdannaisia sekä lämpötiloja 50°C:seen saakka;
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 34
▼B
— niidenonoltavaväriltäänsellaisia,ettänenäkyväthyvinvedessä;
— niiden painon on oltava vähintään 2,5 kg;— niiden sisäläpimitan on oltava 0,45 m (± 10 %);— niiden on oltava varustettuja ulkoreunaa kiertävillä köysilenkeillä.
7.05.3 Pallokellukkeita koskee, että:
— niidenkantavuudenmakeassavedessäonoltavavähintään7,5kg;
— niiden on oltava valmistettuja asianmukaisesta materiaalista ja
niiden on kestettävä öljyä ja sen johdannaisia sekä lämpötiloja 50°C:seen saakka;
— niidenonoltavaväriltäänsellaisia,ettänenäkyväthyvinvedessä;— niiden painon on oltava vähintään 1 kg;— niiden oltava ympäröityjä tartuntaverkolla.
7.05.4 Pelastusliivien on oltava jokaisen laivalla säännöllisesti olevan
henkilön saatavilla välittömästi.
7.05.5 Pelastusliivien kantavuuden, materiaalin ja värin on täytettävä 7.05.2
kohdan vaatimukset.
Puhallettavienpelastusliivienontäytyttäväautomaattisestitaimanuaa-
lisesti; ne on myös voitava täyttää suulla puhaltamalla.
8 LUKU
TALOUSKÄYTTÖÖN TARKOITETUT NESTEKAASULAITTEISTOT
8.01 Yleistä
8.01.1 Kaikki nestekaasulaitteistot koostuvat yleensä syöttöyksiköstä, joka
sisältää yhden tai useamman kaasusäiliön, ja yhdestä tai useammastaalennusventtiilistä,jakelujärjestelmästäsekäjoukostakaasullatoimivialaitteita.
8.01.2 Laitteistot voivat toimia ainoastaan kauppapropaanilla.
8.02 Laitteistot
8.02.1 Nestekaasulaitteistojenonkokonaisuudessaansovelluttavapropaanille,
ne on asennettava hyvän käytännön mukaisesti, ja niiden on oltavatodistuksen antavassa jäsenvaltiossa voimassa olevien määräystenmukaiset.
8.02.2 Nestekaasulaitteistoa voidaan käyttää vain taloustarkoituksiin asuinti-
loissa ja ohjaushyteissä.
8.02.3 Laivalla voi olla useita erillisiä laitteistoja. Yhtä laitteistoa ei saa
käyttää erillään olevissa asuintiloissa, joiden välissä on ruuma taikiinteä tankki.
8.03 Säiliöt
8.03.1 Sallittuja ovat ainoastaan säiliöt, joiden hyväksytty vetoisuus on 5-35
kg.
8.03.2 Säiliöiden on täytettävä todistuksen antavassa jäsenvaltiossa voimassa
olevat vaatimukset.
Niissäonoltavavirallinenleimatodisteenasiitä,ettäneovatkäyneet
läpi sääntömääräiset koestukset.
8.04 Syöttöyksikön sijoitus ja järjestäminen
8.04.1 Joskäytetäänsäiliöitä,joidenkaasumääräonenintään35kg,syöttöyk-
sikkö on asennettava kannelle erityiseen kaappiin tai seinäkaappiin,joka sijaitsee asuintilojen ulkopuolella sellaisessa paikassa, ettei siitäaiheudu haittaa laivalla liikkumiselle. Sitä ei kuitenkaan saa asentaakeula- tai peräparrasta vasten. Kaappi voi olla seinäkaappi, joka onasennettulaivankansirakenteensisään,josseavautuuainoastaanulos-päin. Se on sijoitettava siten, että kaasunkulutuspisteisiin johtavatputket ovat mahdollisimman lyhyitä.
Kukin laitteisto voi sisältää enintään neljä yhtäaikaisesti toimivaa
säiliötä, joissa voi olla automaattinen kääntökytkin. Laivalla oleviensäiliöiden määrä, varasäiliöt mukaan luettuina, ei saa ylittää kuuttalaitetta kohti.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 35
▼B
Paineenalennin tai kaksivaihepaineenalennuksen ensimmäinen painee-
nalennin on kiinnitettävä seinään samaan kaappiin kuin säiliöt.
8.04.2 Syöttöyksikön on oltava siten asennettu, että yksikön sisältävästä
kaapista voi vuotava kaasu päästä ulos ilman vaaraa siitä, että kaasuvoi tunkeutua aluksen sisään tai joutua kosketuksiin minkään kanssa,mikä saattaisi sytyttää sen tuleen.
8.04.3 Kaapinonoltavapalonkestävästämateriaalista,jasenonoltavariittä-
västituuletettupohjassajaylhäälläolevienaukkojenavulla.Säiliötonsijoitettava pystyasentoon kaappiin siten, että ne eivät voi kaatua.
8.04.4 Kaappi on suunniteltava ja sijoitettava siten, että säiliöiden lämpötila
ei ylitä 50 °C:ta.
8.04.5 Varoituskyltti ”nestekaasulaite” ja 6.05.9 kohdan mukainen ”tupa-
kointi kielletty” -kyltti on kiinnitettävä kaapin ulkoseinään.
8.04.6 Jos kaapin sisällä on oltava valaistus, sen on oltava sähkövalo ja
asennuksen on oltava tulenkestävä.
8.05 Varasäiliöt ja tyhjät säiliöt
Varasäiliötjatyhjätsäiliöt,joitaeipidetäsyöttöyksikössä,onvarastoi-
tavaasuintilojenjaohjaushytinulkopuolellekaappiin,jokaonsuunni-teltu tämän luvun 8.04 kohdan vaatimusten mukaisesti.
8.06 Alennusventtiilit
8.06.1 Kaasullatoimivatlaitteetvoidaanliittääsäiliöihinainoastaanjakelujär-
jestelmänkauttayhdellätaiuseammallaalennusventtiilillä,jotkaalen-tavat kaasun paineen käyttöpaineeseen. Painetta voidaan alentaayksitai kaksivaiheisesti. Kaikki alennusventtiilit on asennettava pysy-västi 8.07 kohdan mukaisesti määriteltyyn paineeseen.
8.06.2 Viimeisissä paineenalentimissa tai heti niiden jälkeen on oltava laite,
joka suojaa putkea automaattisesti liikapainetta vastaan alennusvent-tiilin toimintahäiriön sattuessa. Kaasu, jonka tämä suojalaite salliivuotavan ulos, on poistettava ulkoilmaan ilman vaaraa, että se voitunkeutuaaluksensisälletaijoutuakosketuksiinminkäänkanssa,mikävoisi sytyttää sen tuleen; tarvittaessa on asennettava erityinen putkitätä varten.
8.06.3 Suojalaitteet ja tuuletusaukot on suojattava, jottei niihin joudu vettä.
8.07 Paineet
8.07.1 Viimeisen paineenalentimen ulostulossa olevan paineen on oltava yli
0,05 baaria ilmanpainetta suurempi 10 %:n poikkeamalla.
8.07.2 Joskäytetäänkaksivaiheistaalennusjärjestelmää,keskimääräinenpaine
saa olla enintään 2,5 baaria ilmanpainetta suurempi.
8.08 Putket ja taipuisat johdot
8.08.1 Putkien on oltava kiinteää teräs- tai kupariputkea.
Säiliöihinliitettyjenjohtojenonoltavataipuisiakorkeapainejohtojatai
kierukkaputkia, jotka sopivat propaanille. Jos kaasunkulutuslaitteita eioleasennettukiinteästi,nevoidaanliittääsopivillataipuisillajohdoilla,joiden pituus on enintään 1 m.
8.08.2 Putkienonkestettävälaivallatavallisissakäyttöoloissailmeneviärasi-
tuksiajakorroosiovaikutuksia,janiidenominaisuuksienjasijoituksenonoltavasellaiset,ettäniillävarmistetaanriittäväkaasuvirtaasianmu-kaisella paineella kaasunkulutuslaitteille.
8.08.3 Putkissa on oltava mahdollisimman vähän liitoksia. Sekä putkien että
liitostenonoltavakaasunpitäviä,janiidenonpysyttäväkaasunpitävinähuolimatta tärinästä tai laajenemisesta, joka niihin voi vaikuttaa.
8.08.4 Putkienonoltavaluoksepäästävästisijoitettuja,kunnollisestikiinnitet-
tyjä ja suojattuja kaikissa kohdissa, joissa ne voivat joutua iskun taihankauksen kohteeksi, erityisesti siellä missä ne kulkevat teräslaipi-oiden tai metalliseinämien läpi.
Teräsputkien ulkopinnan on oltava kokonaisuudessaan käsitelty
korroosiota vastaan.
8.08.5 Taipuistenputkienjaniidenliitostenonkestettäväkuormituksia,jotka
voivat ilmetä tavallisissa käyttöoloissa laivalla. Niiden on kuljettava
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 36
▼B
vapaasti, ja ne on asennettava siten, että ne voidaan tarkastaa koko
pituudeltaan.
8.09 Jakelujärjestelmä
8.09.1 Nestekaasulaitteiston mitään osaa ei saa sijoittaa konehuoneeseen.
Säiliöaluksissa, joita koskevat säännöt vaarallisten aineiden kuljetuk-
sesta, nestekaasulaitteiston mitään osaa ei saa sijoittaa lastialueelle.
8.09.2 Koko jakelujärjestelmän sulkemiseksi on oltava venttiili, joka on
helposti luoksepäästävästi sijoitettu.
8.09.3 Jokaistakaasullatoimivaalaitettaonsyötettäväjakelujärjestelmäneril-
lisestä haarasta, ja jokaista haaraa on ohjattava erillisellä sulkulait-teella.
8.09.4 Venttiilitonmahdollisuuksienmukaanasennettavapisteisiin,jossane
ovat suojattuja sään vaikutuksilta ja iskuilta.
8.10 Kaasulla toimivat laitteet ja niiden asennus
8.10.1 Asentaa saa vain todistuksen antavassa jäsenvaltiossa hyväksyttyjä,
propaanilla toimivia laitteita, jotka on varustettu kojeilla, jotka tehok-kaasti estävät kaasun ulosvirtauksen sekä liekkien sammuessa ettämerkkivalon sammuessa.
8.10.2 Kukin laite on sijoitettava ja liitettävä siten, etteivät liitäntäjohdot
vahingossa väänny.
8.10.3 Lämmitys-javedenlämmityslaitteetonliitettäväpolttokaasujenpoisto-
hormiin.
8.10.4 Kaasulla toimivien laitteiden asentaminen ohjaushyttiin on sallittua
vain, jos ohjaushytti on rakennettu siten, että vuotava kaasu ei voivahingossa virrata aluksen alaosiin, eikä etenkään konehuoneeseensinne johtavia yhteyksiä pitkin.
Säiliöaluksissa, joita koskevat säännöt vaarallisten aineiden kuljetuk-
sesta, ei saa mitään kaasulla toimivia laitteita sijoittaa ohjaushyttiin.
8.10.5 Kaasulla toimivia laitteita saa asentaa yöpymistiloihin vain, jos pala-
minen tapahtuu riippumatta tilojen ilmasta.
8.10.6 Kaasulla toimivat laitteet on asennettava riittävän suuriin tiloihin, jos
palaminen laitteissa riippuu niiden tilojen ilmasta, johon ne on sijoi-tettu.
8.10.7 Säiliöaluksissa, joita koskevat säännöt vaarallisten aineiden kuljetuk-
sesta,onkaasullatoimivissalaitteissaoltavaselkeäpunainenmerkintä.
8.11 Ilmanvaihto ja palokaasujen poisto
8.11.1 Tiloissa, joissa on kaasulla toimivia laitteita, joissa palaminen on
riippuvainen ympäröivästä ilmasta, raikasilmasyöttö ja palamiskaa-sujen poisto on varmistettava ilmanvaihtoaukoilla, jotka on mitoitetturiittävän suuriksi laitteiden tehon mukaan.
8.11.2 Ilmanvaihtoaukoissaeisaaollamitäänsulkulaitteita,jaaukoteivätsaa
avautua yöpymistiloihin.
8.11.3 Poistokojeiden on oltava siten suunniteltuja, että niillä varmistetaan
palamiskaasujen turvallinen poisto. Niiden on oltava varmatoimisia japalonkestäviä. Muut tuulettimet eivät saa vaikuttaa niiden toimintaan.
8.12 Käyttö- ja turvaohjeet
Laivaan on sopivaan paikkaan kiinnitettävä ilmoitustaulu, jossa on
laitteiston käyttöohjeet. Ilmoitustaulussa on oltava muun muassaseuraavat ohjeet yhdellä tai tarvittaessa useammalla kielellä:
— ”säiliöiden hanojen on oltava suljettuja, jos niitä ei ole liitetty
jakelujärjestelmään, vaikka säiliöiden oletetaan olevan tyhjiä”;
— ”taipuisatjohdotonvaihdettavaheti,kunniidenkuntositävaatii”;— ”kaikkisäiliötonpidettäväliitettyinä,kunnesvastaavatliitosjohdot
on suljettu hanoilla tai muulla tavoin”.
8.13 Tarkastus
Ennen kuin nestekaasulaitteistoa aletaan käyttää, jokaisen muutostyön
tai korjauksen jälkeen sekä uudistettaessa 8.15 kohdassa tarkoitettuatodistusta, todistuksen antavan jäsenvaltion hyväksymän asiantuntijan
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 37
▼B
on tarkastettava koko kyseinen laitteisto. Tarkastuksen aikana asian-
tuntijan on tarkastettava, onko laitteisto tässä luvussa esitettyjä vaati-mustenmukainen.Hänenontoimitettavatarkastustodistustoimivaltai-selle viranomaiselle, joka antaa todistuksen.
8.14 Koestukset
Laitteiden koestukset on tehtävä asennuksen jälkeen seuraavasti:
8.14.1 Keskipaineputket ensimmäisen alennuslaitteen ulostulon ja viimeistä
paineenalenninta ennen asennetun venttiilin välillä:
a) lujuuskoestus, joka tehdään paineilmalla, inerttikaasulla tai
nesteellä paineella, joka on 20 baaria ilmanpainetta suurempi;
b) kaasunpitävyyskoestus,jokatehdäänpaineilmallataiinerttikaasulla
paineella, joka on 3,5 baaria ilmanpainetta suurempi.
8.14.2 Putket, joiden on kestettävä käyttöpaineessa yksittäisen tai lopullisen
paineenalentimen ja ennen kaasulla toimivia laitteita asennettujenventtiilien välillä:
— vuototesti, joka tehdään paineilmalla tai inerttikaasulla paineella,
joka on 1 baarin ilmanpainetta suurempi.
8.14.3 Putket, jotka sijaitsevat yksittäisen tai viimeisen paineenalentimen ja
kaasulla toimivien laitteiden kytkinten välillä:
— vuototesti paineella, joka on 0,2 baaria ilmanpainetta suurempi.
8.14.4 Edellä 8.14.1 kohdan b alakohdassa sekä 8.14.2 ja 8.14.3 kohdassa
tarkoitetuissa koestuksissa putket katsotaan kaasunpitäviksi, jos riit-tävän tasapainottumisen sallivan ajan jälkeen koestuspaineessa eihavaita putoamista seuraavien 10 minuutin aikana.
8.14.5 Säiliöliittimet, putkistot ja muut varusteet, jotka joutuvat säiliöissä
olevan paineen alaisiksi, sekä alennusventtiilin ja jakeluputken välisetliitokset:
— vuototesti, joka tehdään vaahtoavalla aineella käyttöpaineessa.
8.14.6 Kaikki kaasulla toimivat laitteet on otettava käyttöön ja koestettava
nimellispaineessa sen varmistamiseksi, että palaminen on tyydyttävääsäätönappuloiden eri asennoissa.
Turvalaitteet on tarkastettava niiden tyydyttävän toiminnan varmista-
miseksi.
8.14.7 Edellä8.14.6kohdassatarkoitetunkoestuksenjälkeenontarkastettava
jokaisen savutorveen kytketyn kaasulaitteen osalta erikseen, karkaakopalamiskaasujasäätimenkauttaviidenminuutinkäytönjälkeennimel-lispaineella, kun ikkunat ja ovet ovat suljettuja ja tuuletinlaitteettoiminnassa.
Jos näitä kaasuja virtaa enemmän kuin satunnaisesti, syy on selvitet-
tävä ja korjattava heti. Laitetta ei saa hyväksyä käyttöön ennen, kuinkaikki viat on poistettu.
8.15 Todistus
8.15.1 Todistuksella on osoitettava, että 8.13 kohdassa tarkoitetun tarkas-
tuksen perusteella kaikki nestekaasulaitteistot ovat tässä luvussavahvistettujen vaatimusten mukaiset.
8.15.2 Todistus on voimassa enintään kolme vuotta. Se voidaan uudistaa
ainoastaan uuden 8.13 kohdan mukaisen tarkastuksen jälkeen.
Jos aluksen omistaja tai tämän edustaja esittää perustellun pyynnön,
todistuksen antanut jäsenvaltio voi jatkaa todistuksen voimassaolo-aikaa enintään kuudella kuukaudella ilman 8.13 kohdassa tarkoitetuntarkastuksentekemistä.Sellainenpidennysonmerkittävätodistukseen.Seuraavaa tavanomaisesti pidettävää tarkastusta ei saa lykätä pidenn-yksen johdosta.
9 LUKU
OHJAUSHYTIN ERITYISJÄRJESTELYT YHDEN HENKILÖN SUORIT-
TAMAA TUTKAOHJAUSTA VARTEN
9.01 Yleistä
Ohjaushyttiä pidetään sopivana yhden henkilön suorittamaa tutkaoh-
jausta varten, jos se täyttää tässä luvussa vahvistetut vaatimukset.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 38
▼B
9.02 Yleiset rakennetta koskevat vaatimukset
9.02.1 Ohjaushytti on suunniteltava siten, että siellä on istuin perämiestä
varten.
9.02.2 Kaikkienlaitteiden,kojeidenjaohjauslaitteidenonoltavasitensuunni-
teltuja, että perämies voi käyttää niitä helposti matkan aikana nouse-matta istuimeltaan ja menettämättä näköyhteyttä tutkakuvaan.
Ohjauslaitteidentuleeliikkuahelpostikäyttöasentoon,jonkaonoltava
niin selkeä, ettei siitä voi erehtyä.
9.02.3 Valvontakojeita on voitava lukea helposti, ja niiden valaistusta on
voitava portaattomasti säätää sammumispisteen suhteen riippumattaohjaushytin sisällä olevista valaistusoloista siten, että valaistus ei olehäiritsevä eikä huononna näkyvyyttä.
9.02.4 Ohjaushytissä on oltava säädettävä lämmitys. Ohjaushytin pimennys-
laite ei saa haitata tuuletusta.
9.03 Tutkalaitteet ja kierrosnopeusmittari
9.03.1 Tutkakuva ei saa olla olennaisesti perämiehen näkökentän ulkopuo-
lella, kun hän on normaaliasennossa ruorin takana.
9.03.2 Tutkakuvanonoltavatäysinnäkyvissäilmanhäikäisysuojaataivarjos-
tintariippumattaohjaushytinulkopuolellavallitsevistavalaistusoloista.
9.03.3 Kierrosnopeusmittari on asennettava suoraan tutkakuvan ylä- tai
alapuolelle.
9.04 Kulkuvaloihin ja merkkivaloihin liittyvät laitteet
9.04.1 Kulkuvaloja ja merkkivaloja on ohjattava kytkimillä, joiden sijoitus
ilmaisee kulkuvalojen ja merkkivalojen todellisen aseman. Kutakinkulkuvaloa tai merkkivaloa on valvottava kytkimeen tai sen viereenasennetullamerkkilampulla,jokaonsamanvärinenkuinkulkuvalotaimerkkivalo, jota se valvoo. Kulkuvalon tai merkkivalon vioittumisenon aiheutettava vastaavan merkkilampun sammuminen.
9.04.2 Äänimerkinantolaitteissa on oltava jalkaohjaus.
9.05 Aluksen ohjauslaitteistot ja koneiden käyttölaitteistot
9.05.1 Aluksen peräsintä on ohjattava vaakavivulla. Tätä vipua on oltava
helppo käyttää, ja vivun ja aluksen keskiviivan välisen kulman onilmaistava tarkasti peräsinlevyn poikkeamaa. Vipu on voitavavapauttaa missä tahansa asennossa ilman, että peräsinlevyn asentomuuttuu. Vastaava ohjausjärjestelmä on sallittu Voith-Schneider- jaohjauspotkureissa.
Josalusonvarustettumyöskääntöperäsimillätaikeulaohjaimilla,niitä
on ohjattava eri vivuilla.
9.05.2 Kutakin konetta on ohjattava erillisellä vivulla, joka liikkuu ympyrän
kaaren kautta pystytasossa enemmän tai vähemmän samansuuntaisenakuin aluksen pituusakseli. Vivun siirron keulaa kohti on aiheutettavaaluksen liikkuminen eteenpäin ja sen siirron perää kohti on aiheutet-tava peräytysliike. Vaihteen on kytkeydyttävä tai vaihdettava käynti-suuntaa, kun vipu on suunnilleen vapaa-asennossa. Selvästi erotetta-vallanaksahduksellaonilmaistavavivunmenovapaa-asentoon.Vivunliike vapaa-asennosta asentoon ”täyttä vauhtia eteenpäin” ja vapaa-asennosta asentoon ”täyttä vauhtia taaksepäin” saa olla enintään 90 °.
9.05.3 Potkurien pyörimissuunta ja -nopeus on ilmaistava.
9.06 Peräankkurin käyttölaite
Perämiehen on voitava pudottaa peräankkuri(t) nousematta istuimel-
taan.Tätävaatimustaeisovelletatyöntö-jarinnankytkyeidenaluksiin,joiden pituus ei ylitä 86 m.
9.07 Puhelinlaitteisto
9.07.1 Aluksienonoltavavarustetturadiopuhelinlaitteistollaalukseltatoiselle
tapahtuvaayhteydenpitoavarten.Vastaanotonontapahduttavakovaää-nisen avulla ja lähetyksen kiinteän mikrofonin avulla. Perämiehen onvoitavasuorittaamolemmattoiminnot.Vaihdonvastaanotostalähetyk-seen on tapahduttava painikkeen avulla. Perämiehen on pystyttäväulottumaan tähän laitteistoon istuimeltaan.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 39
▼B
Samojavaatimuksiaontarvittaessanoudatettavayhteyksissäliikentee-
nohjaukseen.
9.07.2 Josohjaushyttionvarustettuyleiseenverkkoonliitetylläradiopuhelin-
laitteistolla, vastaanoton on tapahduttava kovaäänisen avulla perä-miehenistuinpaikalta.Kuitenkaanmikrofonia,jokaontarkoitettualuk-sesta toiseen pidettävää yhteyttä varten, ei missään tapauksessa saakäyttää puheluihin yleisen verkon kautta.
9.07.3 Kaikissaaluksissaonoltavaääniviestintäjärjestelmä.Tämänontoimit-
tava ainakin seuraavissa paikoissa:
— aluksen keula ja perä tai kytkyeen pää;
— miehistön tilat; ja— perämiehen hytti.
Vastaanotonontapahduttavaerillisenkovaäänisenavullajalähetyksen
kiinteän mikrofonin avulla, joka voi olla sama kuin se, jota käytetäänyhteydenpidossa aluksesta toiseen, jos tämä ei aiheuta sekaannustakahdenverkonvälillä.Vaihdonvastaanotostalähetykseenontapahdut-tava painikkeiden tai vaihtokytkimien avulla.
9.08 Hälytykset
9.08.1 Perämiehen ulottuvilla on oltava hälytysjärjestelmä, jota ohjataan
”päälle/pois” -kytkimellä. Kytkimet, jotka automaattisesti palaavat”pois”-asentoon, kun ne vapautetaan, eivät ole sallittuja.
9.08.2 Tämän merkin voimakkuuden on oltava vähintään 75 dB(A) asuinti-
loissa.Konehuoneessasenonoltava5dB(A):takorkeampikuinympä-röivä melutaso kuljetuskoneiston toimiessa täydellä teholla.
9.09 Muut kojeet
Muidenkuinedellälueteltujenkojeidenmääräonrajoitettavamahdol-
lisimman vähäiseksi.
9.10 Maininta tarkastustodistuksessa
Jos alus on tässä luvussa vahvistetut vaatimukset, todistukseen on
kirjoitettava seuraavaa:
”Hyväksytty yhden henkilön suorittamaa tutkaohjausta varten.”
10 LUKU
ERITYISSÄÄNNÖT ALUKSILLE, JOTKA ON SUUNNITELTU
KYTKETTÄVIKSI TYÖNTÖ-, HINAUS- TAI RINNANKYTKYEISIIN
10.01 Työntöalukset
10.01.1 Työntöaluksilla on oltava keulassa työntölava, laite, jonka leveys on
vähintäänkaksikolmasosaaaluksensuurimmastaleveydestä.Lavaonsuunniteltava siten, että kytkentätoimien alusta alkaen mukana olevahenkilökunta voi helposti ja vaaratta siirtyä aluksesta toiseen kytkin-laitteen kautta.
Lavan on lisäksi oltava sellainen, että työntöalus voi olla pysyvässä
asemassa proomuihin nähden, ja etenkin sellainen, että se estää työn-töaluksen kääntymisen poikittain proomujen perään nähden.
10.01.2 Työntöalukset on varustettava tarvittavalla kytkinlaitteella; jos kytke-
miseen käytetään köysiä, työntöalukset on varustettava vähintäänkahdella erikoisvintturilla tai vastaavilla laitteilla.
10.01.3 Pääkoneita on ohjattava ohjaushytistä. Niiden toimintaa on valvottava
ohjaushyttiin asennettujen laitteiden avulla.
10.02 Proomut
10.02.1 Proomuihin ei sovelleta 3 lukua eikä 7.02, 7.04 ja 7.05.1 kohtaa.
Edellä 5.06 kohtaa ei sovelleta proomuihin, joissa ei ole asuintiloja,konehuonetta tai kattilahuonetta.
10.02.2 Laivaproomujen on lisäksi oltava seuraavien rakennevaatimusten
mukaiset:
a) Edellä2.02.3kohdassatarkoitettujavedenpitäviäpoikittaislaipioita
ei vaadita, jos keulat pystyvät kestämään ainakin 2,5-kertaiseniskun verrattuna siihen, mitä vaaditaan sisävesialuksen törmäyslai-
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 40
▼B
piolta, kun kyseisellä sisävesialuksella on sama syväys ja se on
rakennettu todistuksen myöntävän jäsenvaltion hyväksymän luoki-tuslaitoksen sääntöjen mukaisesti.
b) Edellä 2.02.5 kohdasta poiketen osastojen, joissa on kaksoispohja
ja joihin pääsy on vaikeaa, ei tarvitse olla tyhjennettäviä, jolleikyseisen tilan tilavuus ole yl i 5 % laivaproomun uppoumasta
hyväksytyllä enimmäissyväyksellä.
c) Kansien, sivukansien ja luukkujen kansien pintojen on oltava
liukastumattomiksi käsiteltyjä. Tarvittaessa kaltevat pinnat onvarustettava kohokuvioinnilla.
d) Sillä linjalla, missä kansi tai sivukannet muodostavat kulman
aluksenkylkeennähden,onoltavavähintään0,03mkorkeatjäyk-kääjätjavähintään0,90mkorkeatsuojakaiteet;suojakaiteetvoivatolla irrotettavia.
Keuloihin ei vaadita suojakaiteita.
10.03 Moottorikäyttöiset alukset ja hinaajat, jotka voivat olla työntöa-
luksina
Jotta moottorikäyttöiset alukset ja hinaajat voivat toimia työntöaluk-
sina,
a) niillä on oltava 10.01.1 kohdassa tarkoitettu työntölava tai
b) neonvarustettavatehokkaillalaitteilla,jotkaestävättyöntöaluksen
kääntymisen poikittain työnnettävän aluksen perään nähden.
10.04 Työntökytkyekoestukset
10.04.1 Todistuksen myöntämiseksi työntöalukselle tai työntöhinaajalle tai
todistuksen hyväksymiseksi moottorikäyttöiselle alukselle tai hinaa-jalle maininnalla ”työntämiseen soveltuvia” toimivaltaisen viran-omaisen on päätettävä, koestetaanko kytkyeet ja mitkä niistä koeste-taan, ja viranomaisen on tehtävä koestukset niille kytkyeille, joita sepitää kaikkein epäsuotuisimpina. Todistuksessa on esitettävä, milläehdoin todistus on työntöalukselle annettu tai hyväksyminen ”työntä-miseen soveltuvaksi”on pätevä.
10.04.2 Koestusten on osoitettava, että:
a) kytkye on riittävän suuntavakaa;
b) huomattava suunnanmuutos, jota välittömästi seuraa paluu alkupe-
räiselle suunnalle, voidaan suorittaa nopeasti ja helposti;
c) kytkye on riittävän nopea veden suhteen;
d) peräytyskäyttövoimaonriittäväpysäyttämääntarvittaessakytkyeen
myötävirtaan kuljettaessa;
e) kytkinlaitteita on helppo ja turvallista käsitellä, kun kytkyettä
kootaan tai puretaan;
Kytkinlaitteiden täytyy täyttää myös seuraavat vaatimukset:
— kytkyeen jäykkyyden on säilyttävä;
— kytkinlaitteilla on varmistettava tasainen jännitys, mieluummin
erityisvintturien avulla.
10.04.3 Edellä esitetyissä koestuksissa todistuksen myöntämiseen toimival-
tainenviranomaineneiotahuomioonproomuihinasennettujenerityis-laitteiden (peräsimet, kuljetuskoneistot jne.) vaikutusta, jolleivätviimeksi mainitut ole aina saman kytkyeen osana. Jos ne ovat, niinhyväksytyt proomut on lueteltava kytkyettä kuljettavan aluksen todis-tuksessa.
10.05 Hinaavat alukset
Jotta alus voi suorittaa hinauksia, sen on täytettävä seuraavat vaati-
mukset:
a) hinauslaitetäytyyasentaasiten,ettäseeikäytönaikanahuononna
miehistön tai lastin turvallisuutta. Aluksen täytyy säilyä riittävänohjailtavana ja vakaana hinauksen aikana.
b) perämiehen täytyy pystyä käyttämään kuljetuskoneistoa itse, tai
hänen täytyy kyetä valvomaan sen käyttöä poistumatta ohjauspai-kalta.
c) jos hinaukseen käytetään köysiä, hinauslaitteeseen täytyy kuulua
vinssit tai hinauskoukku, jotka voidaan laukaista ohjauspaikalta.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 41
▼B
Hinauslaitetäytyyasentaapotkuritasonetupuolelle.Tätäeikuiten-
kaan sovelleta erikoishinaajiin.
10.06 Alukset, jotka on suunniteltu kuljettamaan rinnankytkyeitä
Jotta alus voi kuljettaa rinnankytkyeitä,
1. sen on täytettävä 10.05 kohdassa a ja b alakohdan määräykset;2. seonvarustettavalaitteilla,joidenmäärälläjasijoituksellavarmis-
tetaan, että moottorikäyttöisen aluksen ja kuljetettavien alustenmuodostelma säilyy turvallisesti rinnankytkyeenä lastattuna tailastaamattomana.
11 LUKU
HYGIENIA JA TURVALLISUUS MIEHISTÖTILOISSA JA TYÖTI-
LOISSA
11.01 Yleistä
11.01.1 Aluksilla on oltava välttämättömät asuintilat, jos niissä työajan ulko-
puolella vaaditaan henkilöiden jatkuvaa läsnäoloa.
11.01.2 Asuintilat on suunniteltava, mitoitettava ja varustettava siten, että ne
tyydyttävätaluksellaolevienturvallisuuden,terveydenjamukavuudentarpeet. Näiden asuintilojen on täytettävä 11.02 ja 11.12 kohdanmääräykset.
11.01.3 Tarkastusviranomaiset voivat sallia poikkeuksia jäljempänä olevista
säännöistä,kunaluksellaolevienturvallisuus,terveysjamukavuusonvarmistettu yhtäläisellä tavalla toisin keinoin.
11.01.4 Edellä11.03,11.08.2,11.09,11.10ja11.11kohtaaeisovelletaasuinti-
loihin,joitakäyttävätainoastaansellaisetmiehistönjäsenet,jotkaeivätole työsopimuksen alaisia työntekijöitä. Nämä poikkeukset on mainit-tava todistuksen otsakkeen 21 alla.
11.02 Asuintilojen sijoitus ja varustus
11.02.1 Asuintilat on sijoitettava törmäyslaipion peräpuolelle, ja niiden on
sijaittava mahdollisimman suuressa määrin kannen yläpuolella.
Aluksen keulaosassa lattiat eivät saa olla 1,20 m:ä enimmäissyvyyttä
alempana.
Poikkeuksia voidaan hyväksyä asuintilojen osalta, joita ei käytetä
pysyvästi.
11.02.2 Asuintiloihin on päästävä helposti ja täysin turvallisesti.
Yleissääntönäon,ettäasuintiloihinjakeittiöihinonpäästäväkannelta
käytävän kautta.
11.02.3 Asuintilatonsijoitettavajavarustettavasiten,ettävältetäänmahdolli-
simman paljon ilmansaasteiden tunkeutumista toisista aluksen osas-toista (esim. konehuoneesta ja ruumista). Jos käytetään koneellistatuuletusta,sisäänottoaukotonsijoitettavasiten,ettämainittuvaatimustäyttyy.Keittiöidentaisaniteettitilojenummehtunutilmaonjohdettavaaluksesta kaikkein suorinta tietä.
11.02.4 Asuintilat on suojattava liialliselta melulta ja tärinältä. Äänenpaineen
enimmäistasot ovat:
— 70 dB(A) oleskelutiloissa;
— 60dB(A)yöpymistiloissalukuunottamattaaluksia,jotkakulkevat
ainoastaan päivisin.
11.02.5 Jotta nopea poistuminen olisi mahdollista haaksirikon tai tulipalon
sattuessa, asuintilat on varustettava varauloskäynneillä, jotka ovatetäällätoisistaan,jajosmahdollistapaapuurinjastyyrpuurinpuolella.
Tätä ei sovelleta:
a) asuintiloihin, joissa on useita uloskäyntejä, ikkunoita tai kattoik-
kunoita, joiden kautta on mahdollista poistua nopeasti;
b) saniteettitiloihin.
11.02.6 Varauloskäynneissäjaikkunoissataikattoikkunoissa,jotkaonsuunni-
teltu käytettäväksi hätäuloskäynteinä, on oltava vähintään 0,36 m
2:n
vapaa-aukko ja pienimmän mitan on oltava vähintään 0,50 m.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 42
▼B
11.03. Asuintilojen mitat
11.03.1 Miehistötilojen korkeuden on oltava vähintään 2 m.11.03.2 Asuintilojen vapaan lattiatilan on oltava vähintään 2 m
2asujaa kohti.
Vapaaseenlattiatilaansisältyysiirreltävienhuonekalujen,kutentuolienja pöytien, peittämä alue.
11.03.3 Ilmatilavuudenasujaakohtionoltavavähintään3,5m
3oleskelutiloissa
ja vähintään 5 m3ensimmäistä asujaa varten yöpymistiloissa sekä
vähintään3m3toistavarten.Ilmatilavuusonse,jokajää,kunvähen-
nykset kaapeista, makuusijoista jne. on tehty.
11.03.4 Jokaisen oleskelu- ja yöpymistilayksikön tilavuuden on oltava vähin-
tään 7 m3.
11.03.5 WC-tiloissaonoltavalattiatilaavähintään1m3(leveysvähintään0,75
m ja pituus vähintään 1,1 m).
11.03.6 Yöpymistilat on suunniteltava enintään kahden aikuisen asuttavaksi.
11.04 Asuintilojen putkistot
Asuintilojen putkistojen on oltava 5.05.8 kohdan vaatimusten
mukaiset.
11.05 Asuintilojen sisäänkäynnit, ovet ja kajuutan portaat
11.05.1 Asuintilojen sisäänkäynnit on järjestettävä siten ja niiden on oltava
mitoiltaan sellaisia, että niitä voidaan käyttää vaaratta ja vaikeuksitta.
Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, kun:
a) sisäänkäyntiaukonedessäonriittävästitilaaesteettömäänkulkuun;
b) sisäänkäynnitovatriittävänkaukanalaitteistoista,jotkavoivatolla
vaarallisia, kuten vinsseistä, hinaus-, nosto- ja lastauslaitteista;
c) vapaa-aukko on vähintään 0,60 m ja sisäänkäynnin sekä ovenkar-
mien korkeus on vähintään 1,90 m; viimeksi mainitun mitansaavuttamiseksi voidaan käyttää katoksia;
d) oviaukkojen kynnysten korkeus saa olla enintään 0,40 m, jollei
muista turvamääräyksistä muuta johdu;
e) varauloskäyntien kulkuaukot ovat palonkestävillä materiaaleilla
eristettyjä ja pinnoitettuja.
11.05.2 Ovien ja saranoitujen luukkujen vahingossa tapahtuva aukeaminen tai
sulkeutuminen on estettävä.
11.05.3 Ovet on varustettava sulkemisvälineillä, jotka toimivat molemmilta
puolilta.
11.05.4 Joskannentasoltaeiolesisäänkäyntiäasuintiloihin,jatasojeneroon
0,30 m tai enemmän, käynti asuintiloihin on järjestettävä portaidenavulla.
11.05.5 Portaiden on oltava kiinteät. Niiden on oltava turvallisen helppokul-
kuiset, ja ne katsotaan sellaisiksi, kun:
a) niiden leveys on vähintään 0,50 m;
b) askelman syvyys on vähintään 0,15 m;
c) askelmat ovat luistamattomat;
d) portaat on varustettu ainakin yhdellä käsikaiteella, jos niissä on
enemmän kuin neljä askelmaa;
11.06 Asuintilojen lattiat, seinät ja katot
11.06.1 Lattian, seinien ja kattojen on oltava siten tehtyjä, että ne on helppo
puhdistaa. Lattiapinnoitteiden on oltava luistamattomat. Pinnoitteeteivät saa olla terveydelle vahingollisia.
11.06.2 Miehistönasuintilat,käytävätmukaanluettuina,onkylmä-jalämpöe-
ristettävä ulkopuolelta tai läheisistä tai viereisistä osastoista.
11.07 Asuintilojen lämmitys ja ilmanvaihto
11.07.1 Asuintilat on varustettava lämmitysjärjestelmällä, jolla voidaan yllä-
pitää tyydyttävä lämpötila sää- ja ilmasto-oloissa, joihin alus joutuu.
11.07.2 Asuintilojen on oltava riittävästi tuuletettuja, vaikka sisäänkäynti olisi
suljettuna.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 43
▼B
Ilmanvaihtoaonvoitavasäätääriittävänilmanvaihdonvarmistamiseksi
kaikissa sääoloissa.
11.08 Asuintilojen luonnonvalaistus ja valaistus
11.08.1 Asuintilojen on oltava riittävästi valaistuja. Oleskelu- ja yöpymisti-
loissa sekä keittiöissä on oltava luonnonvalaistus, ja niiden on auet-tava, jos mahdollista, aluksen ulkosivulle.
11.08.2 Asuintiloihin on asennettava riittävä sähkövalaistus.11.08.3 Kaikkien nestemäistä polttoainetta käyttävien valaisinlaitteiden on
oltava metallisia, ja niiden on toimittava ainoastaan polttoaineilla,joiden leimahduspiste on yli 55 °C tai parafiinilla. Ne on asennettava
siten, että ne eivät aiheuta palovaaraa.
11.09 Asuintilojen kalustus
11.09.1 Jokaisellemiehistönjäsenelleonoltavaomamakuusija.Makuusijojen
on vastattava ihmiskehon luonnollisia mittoja.
11.09.2 Makuusijoja ei saa sijoittaa vierekkäin siten, että asuja joutuu kiipeä-
mään toisen makuusijan yli päästäkseen viereiselle makuusijalle.
11.09.3 Makuusijojen on oltava vähintään 0,30 m lattian yläpuolella. Jos
makuusija on sijoitettu toisen yläpuolelle, ylävuode on sijoitettavasuurin piirtein alavuoteen pohjan ja kattopalkkien alareunan puoleenväliin. Kunkin makuusijan yläpuolisen tilan on oltava vähintään 0,60m.
11.09.4 Makuusijojen sekä niiden rungon on oltava kovasta ja sileästä mate-
riaalista. Jos makuusija on sijoitettu toisen yläpuolelle, ylävuoteenalapuolen on oltava pölyä läpäisemättömästä materiaalista.
11.09.5 Jokaiselle miehistön jäsenelle on oltava sopivat lukolliset vaatekaapit.
Kaappien vapaan korkeuden on oltava vähintään 1,70 m ja pinta-alan0,25 m
2.
11.09.6 Huonolla ilmalla tehtävässä työssä ja likaisessa työssä käytettyjen
vaatteiden säilyttämiseen on oltava hyvin tuuletetut tilat, mutta neeivät saa olla asuintiloissa, päivähuoneissa tai messeissä.
11.10 Keittiöt, messit ja varastot
11.10.1 Asuintiloissaonoltavayleensävähintäänyksiosasto,jokaonerotettu
yöpymistiloista ja jota käytetään keittiönä taikka päivähuoneen taikeittiön yhdistelmänä (päivähuone-keittiö).
11.10.2 Keittiöt sekä päivähuone-keittiöt on varustettava:
a) ruoanlaittoon tarvittavilla laitteilla;
b) sopivalla viemäröidyllä altaalla;
c) laitteilla juomaveden saantia varten;
d) riittävän kokoisella jääkaapilla miehistön jäsenmäärään nähden;
e) tarpeellisilla kaapeilla ja hyllyillä.
11.10.3 Messien sekä päivähuone-keittiöiden on oltava riittävän isoja niitä
tavallisesti samanaikaisesti käyttävälle miehistömäärälle. Istuinten onoltava vähintään 0,60 m leveitä.
11.10.4 Messit sekä päivähuone-keittiöt on varustettava riittävällä määrällä
pöytiä ja selkänojallisia tuoleja.
11.10.5 Aluksissa, joissa on vakinainen miehistö, on oltava elintarvikkeille
jääkaapit ja varastotilat. Tämä tila on pidettävä kuivana ja hyvintuuletettuna. Se on voitava pitää moitteettoman hygieenisenä.Jääkaapit ja kylmävarastotilat on voitava aukaista sisäpuolelta, vaikkane olisi suljettu ulkopuolelta.
11.11 Saniteettitilat
11.11.1 Aluksessa,jossaonasuintilat,onoltavavähintäänseuraavatsaniteetti-
laitteet:
a) yksi kuumaan ja kylmään juomaveteen liitetty pesuallas hyttio-
sastoa kohti tai neljää miehistön jäsentä kohti. Pesualtaiden onoltava sopivan kokoisia, ja niiden on oltava valmistettuja sileästämateriaalista, joka ei säröile tai syövy;
b) yksi kuumaan ja kylmään juomaveteen liitetty kylpyamme tai
suihku hyttiosastoa kohti tai kuutta miehistön jäsentä kohti;
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 44
▼B
c) yksi WC hyttiosastoa kohti tai kuutta miehistön jäsentä kohti.
11.11.2 Saniteettilaitteiden on oltava asuintilojen välittömässä läheisyydessä.
WC-tiloistaeisaaollasuoraakäyntiäkeittiöihin,messeihintaipäivä-huone-keittiöihin.
11.11.3 Jos tiloissa on saniteettilaitteita, tilojen on täytettävä seuraavat vaati-
mukset:
a) lattioiden ja seinien on oltava lujista ja vedenkestävistä materiaa-
leista;
b) lattioiden ja seinien välisten saumojen on oltava vedenpitäviä.
11.11.4 WC-tilojen tuuletus on ohjattava ulkoilmaan.11.11.5 WC:ssä on oltava huuhtelujärjestelmät. WC-istuimien on oltava
helposti puhdistettavia.
11.12 Juomavesilaitteet
11.12.1 a) Alukset,joissaonasuintilat,onvarustettavayhdellätaiuseammalla
juomavesisäiliöllä tai juomaveden puhdistuslaitteella;
b) niiden on oltava riittävän kokoisia aluksella olevaan henkilömää-
rään nähden, vähintään 150 litraa henkilöä kohti.
11.12.2 Juomavesitankitonsuunniteltavajaasennettavasiten,etteiolevaaraa,
että vesi pilaantuisi tai sen maku tai haju huononisi etenkään neste-mäisen polttoaineen tai voiteluöljyn vaikutuksesta.
Juomavesisäiliöt on suojattava mahdollisimman hyvin juomaveden
liiallista lämpenemistä vastaan.
11.12.3 Juomavesisäiliöt on varustettava vedenkorkeuden osoittimella.11.12.4 Juomavesisäiliöilläeisaaollayhteisiäseiniämuuhunkäyttööntarkoi-
tettujen säiliöiden kanssa.
11.12.5 Juomavesisäiliöissä on oltava aukko tai miesluukku, jotta ne voidaan
puhdistaa sisäpuolelta.
11.12.6 Juomavettävartenolevienpainevesisäiliöidenontoimittavaainoastaan
luonnonseoksisella paineilmalla. Jos paineilma saadaan paineastioista,joitakäytetäänaluksentoimintaantaimuihintarkoituksiintaikkajokatuotetaan kompressorien avulla, on asennettava ilmasuodatin tai öljy-nerotin suoraan painevesisäiliön etupuolelle, jollei vettä ja ilmaaeroteta kalvoilla.
11.12.7 Juomavesiputket eivät saa kulkea muita nesteitä sisältävien säiliöiden
kautta. Nesteitä tai kaasuja kuljettavat putket eivät saa kulkea juoma-vesisäiliöiden kautta.
Liitännät juomavedensyöttöjärjestelmän ja muiden putkistojärjestel-
mien välillä ovat kiellettyjä.
Juomavedelle tarkoitettujen putkien on oltava lujia, niissä on oltava
sileä pinta, ja ne on varustettava laiturivesipostiliitännöillä.
11.12.8 Juomavesitankkientäyttöaukotjaliitäntäputketonmerkittävävaroitta-
maan käyttäjää ottamasta niihin muita nesteitä.
11.13 Turvalaitteet
11.13.1 Aluksetonvarustettavasiten,ettämiehistövoiliikkuajatyöskennellä
helposti.Tarvittaessaliikkuvatosatjakannessaolevataukotonsuojat-tavaturvalaitteillajaonasennettavasuojalevyjä,suojakaiteitajakaide-puita.Vintturitjahinauskoukutonsuunniteltavasiten,ettätyöturvalli-suus taataan.
Kaikkialuksellatyössätarvittavatlaitteetonsuunniteltava,sijoitettava
ja suojattava siten, että aluksella suoritettavat toiminnot, huolto jakorjaukset tehdään turvallisesti ja helposti.
11.13.2 Vintturien ja pollarien lähellä olevat kansien sekä sivukansien, kone-
huoneen lattioiden, porrastasanteiden, portaiden ja sivukansien polla-rien yläosien on oltava liukastumista ehkäisevästi pinnoitettuja.
11.13.3 Sivukansienpollarienyläosatjaesteettiloissa,joissamiehistöliikkuu
(mm. portaiden askelmat) on merkittävä kirkasvärisellä maalilla.
11.13.4 Pinottujen luukunkansien kiinnittämiseen on oltava tarkoituksenmu-
kaiset laitteet.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 45
▼B
11.14 Pääsy työtiloihin
11.14.1 Työtiloihin on päästävä helposti ja turvallisesti.11.14.2 Portaat, tikkaat, tikaspuolat ja vastaavat on asennettava, kun sisään-
käyntien,uloskäyntienjakäytävientasojeneroonyli0,50m.Portaaton oltava, jos pysyvästi miehitetyn työtilan tasoero on enemmän kuin1 m verrattuna tasoihin, joista on päästävä sinne.
11.14.3 Varauloskäynnit on merkittävä selvästi sellaisiksi.11.14.4 Sisäänkäyntiensekävarauloskäyntienmäärän,rakenteenjamittojenon
oltava osastojen tarkoituksen ja koon mukaiset.
11.15 Työtilojen mitat
11.15.1 Työtilojenonoltavamitoiltaansellaiset,ettäkullakinsiellätyöskente-
levällä miehistön jäsenellä on riittävä tila liikkua.
11.15.2 Pysyvästimiehitettyjentyötilojenonoltavamitoiltaanriittäviävarmis-
tamaan, että:
a) ilman nettomäärä on vähintään 7 m
3, poikkeuksena alle 40 m:n
pituisten alusten ohjaushytit;
b) kussakintyötilassaonvapaalattiapinta-alajavapaakulkukorkeus,
jotkasuovatriittävänliikkumisvapaudentyöskentelyäjatarkastustavarten sekä tavanomaisia huolto- ja korjaustöitä varten.
11.15.3 Sivukansienvapaanleveydenonoltavavähintään0,60m;tätäleveyttä
voidaan vähentää kiinnityspollareiden kohdalla.
11.16. Suojaus putoamista vastaan
11.16.1 Työtilat on varustettava liukastumisen ja putoamisen estämiseksi, jos
neovatlähellävettätaipaikoissa,joissatasoerotsaattavatollayli1m.
11.16.2 Miehitetyissä aluksissa laidan yli liukastumista ja putoamista estävä
suojaus on toteutettava suojakaiteilla, joissa on yläkaide, välikaidepolven korkeudella ja laitalista. Yläkaide on riittävä miehittämättö-millä aluksilla.
11.17 Työtilojen sisäänkäynnit, ovet ja portaat
11.17.1 Henkilöiden liikkumiseen ja lastin siirtämiseen tarkoitettujen läpikul-
kujen, sisäänkäyntien ja käytävien on oltava sellaiset, että niissä voikulkea ilman onnettomuusvaaraa. Vähimmäisvaatimukset katsotaantäytetyiksi, kun:
a) sisäänkäyntiaukonedessäonriittävästitilaaesteettömäänkulkuun;
b) aukot ovat riittävän kaukana laitteistoista, jotka saattavat aiheuttaa
vaaran;
c) kulkutilojen vapaa leveys on työtilan tarkoituksen mukainen ja
vähintään 0,60 m, paitsi leveydeltään alle 8 m:n aluksissa, joissakulkutilan leveys voidaan vähentää 0,50 m:iin;
d) vapaan kulkukorkeuden on oltava vähintään 1,90 m ovenkarmit
mukaan luettuina.
11.17.2 Ovetonsuunniteltavajasijoitettavasiten,ettäniitäavaavillejasulke-
ville henkilöille ei aiheudu vaaraa. Ovet on suojattava vahingossatapahtuvalta sulkeutumiselta ja avautumiselta, ja ne on voitava avatatai sulkea molemmin puolin.
11.17.3 Tasolta toiselle johtavien kulkuteiden, etenkin portaiden, tikkaiden ja
tikaspuolien on oltava sellaiset, että niitä voidaan käyttää vaaratta.Vähimmäisvaatimukset on täytetty, kun:
a) portaatjatikkaatovatpysyvästikiinnitettyjätaisuojattuluistamista
ja kaatumista vastaan;
b) portaidenleveysonvähintään0,50m,kaiteidenvälinenleveyson
vähintään 0,60 m sekä tikkaiden ja tikaspuolien leveys on vähin-tään 0,30 m;
c) askelman syvyys on vähintään 0,15 m;
d) askelmat ja tikaspuolet ovat turvalliset kulkea ja sellaiset, että
syrjäänliukastumisenvaaraaeiole;tikaspuolienonoltavayläpuo-lelta näkyvissä;
e) portaatonvarustettukäsikaiteilla,josniissäonenemmänkuinneljä
askelmaa;
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 46
▼B
f) pystysuorat portaat on varustettu uloskäyntien yläpuolella sijaitse-
villa kädensijoilla;
g) siirrettävättikkaat(ruumatikkaat)onsuojattukaatumistajaliukas-
tumista vastaan ja ne ovat riittävän pitkät niin, että ne ylettyvät 1m:n verran luukun reunan yläpuolelle, kun ne on kallistettu 600:nkulmaanvaakatasosta.Tikkaidenonoltavavähintään0,40mleveätja 0,50 m alapäästä;
h) tikaspuolat on siten kiinnitetty, että ne eivät voi kääntyä tai
irtaantua ja tikaspuolien enimmäisetäisyys on 0,30 m.
11.17.4 Varauloskäyntien sekä varauloskäynteinä käytettäväksi suunniteltujen
ikkunoiden ja kattoikkunoiden vapaa-aukon on oltava vähintään 0,36m
2, ja pienimmän mitan on oltava vähintään 0,50 m.
11.18 Lattiat ja kansipinnat, ruuman pohjan päällysteet, seinät, katot,
ikkunat ja kattoikkunat
11.18.1 Lattioidenjasisätyötiloissaolevienruumanpohjanpäällysteiden,ulko-
työtiloissaolevienkansipintojenjapintojensiellä,missähenkilökuntaliikkuu, on oltava vahvatekoisia ja suunniteltuja liukastumisen japutoamisen estäviksi.
11.18.2 Kansissajalattioissaolevataukotonavoiminakinsuojattavasiten,että
estetään ihmisten putoaminen.
11.18.3 Lattiat, kansipinnat, ruuman pohjan päällysteet, seinät ja katot on
suunniteltava siten, että ne voidaan puhdistaa.
11.18.4 Ikkunat ja kattoikkunat on sijoitettava ja asennettava siten, että niitä
voidaan käsitellä ja puhdistaa vaaratta.
11.19 Työtilojen ilmanvaihto ja lämmitys
11.19.1 Suljetut tilat, joissa työskennellään, lukuun ottamatta varastohuoneita,
onvoitavatuulettaa.Tuuletuslaitteeteivätsaaaiheuttaavetoa,janiilläon varmistettava säännöllinen ilmanvaihto työtiloissa oleville.
Josluonnollisellatuuletuksellaaikaansaatuilmanvaihtoonriittämätön,
onoltavakoneellinenilmanvaihto.Kierronmääräävoidaanpitääriittä-vänä, jos se on vähintään viisi kertaa tunnissa.
11.19.2 Polttolaitteet tai huohotinputket eivät saa huonontaa työtilojen ilman
laatua.
11.19.3 Aluksen sisällä sijaitseviin jatkuvasti käytössä oleviin työtiloihin on
asennettava lämmityslaitteisto, jolla voidaan pitää yllä riittävä lämpö-tila.
11.20 Työtilojen luonnollinen valaistus ja valaistus
11.20.1 Mahdollisuuksien mukaan työtiloihin on saatava riittävästi luonnon-
valoa, vaikka ovet ovat suljettuina. Jatkuvasti miehitettyjen työtilojenikkunoiden on avauduttava aluksen ulkosivulle, jos se toiminta- jasuunnitteluvaatimusten mukaan on mahdollista.
11.20.2 Valaistus on järjestettävä siten, että häikäisy ei haittaa.11.20.3 Työtilojen valaisinkytkimet on asennettava helposti päästäviin paik-
koihin ovien lähelle.
11.21 Melu- ja tärinäsuojaus
11.21.1 Pysyvättyötilatjaniissäolevatlaitteetonsuunniteltavajaäänieristet-
tävä siten, että käyttäjät on suojattu melua ja tärinää vastaan.
Ympäristön melutasot pysyvästi miehitetyissä työtiloissa eivät saa
ylittää 90 dB(A) pään tasolla, ja kaikki sisäänkäynnit on varustettavaselväsanaisella varoituksella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2.06.7ja 3.15 kohdan määräysten soveltamista.
11.21.2 Jos tämä taso ylitetään, on oltava riittävä määrä henkilökohtaisia
kuulosuojaimia.
11.21.3 Työtilat on sijoitettava, varustettava ja suunniteltava siten, että
miehistön jäsenet eivät altistu haitalliselle tärinälle.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 47
▼B
12 LUKU
4VYÖHYKKEEN SÄÄNTÖIHIN LIITTYVÄT TEKNISET LISÄVAATI-
MUKSET, JOITA SOVELLETAAN 3 VYÖHYKKEELLÄ KULKEVIIN
ALUKSIIN
(4.02 ja 4.03 kohdan vaatimuksia ei sovelleta 3 vyöhykkeen vesiväyliin)
12.01 Laivanrakennusta koskevat vaatimukset
Alukset,työntö-jarinnankytkyeet,joidenenimmäispituusonyli86m.
12.01.1 Konealus, jonka enimmäispituus on yli 86 m, on rakennettava ja
varustettavasiten,ettäsevoidaanpysäyttäämyötävirrassakohtuullisennopeasti siten, että suunta säilyy ja alusta voidaan ohjailla riittävänhyvin pysähdyksen aikana ja sen jälkeen. Tätä vaatimusta sovelletaanmyös työntö- ja rinnankytkyeisiin, joiden pituus on yli 86 m.
Tätätarkoitustavartenpysäytyskokeidenavullaosoitetaan,onkokone-
teho taaksepäin kuljettaessa riittävä. Pysäytyskoe ei ole välttämätön,jos jollakin toisella tavalla voidaan osoittaa, että tämä vaatimus ontäytetty.
Aluksentaikytkyeensallittuenimmäisuppoumakuljettaessaalavirtaan
määritelläänpysäytyskokeentaimuidenselvitystenperusteella;tarkas-tustodistukseen tehdään vastaava maininta.
12.01.2 Aluksen, työntökytkyeen tai rinnankytkyeen on saavutettava riittävä
vähimmäisnopeus.
12.02 Varalaita, turvallisuusväli ja syväysasteikot
12.02.1Määritelmät
Tässä luvussa:
a) 'pituudellaL'tarkoitetaanlaivanrungonenimmäispituuttaperäsinja
raine mukaan luettuina;
b) 'leveydelläB'tarkoitetaanenimmäisleveyttämitattunakylkilaudoi-
tuksesta tai -levyistä, siipirattaita lukuun ottamatta;
c) 'keskilaivalla'tarkoitetaan pituuden L puoliväliä;
d) 'suljetullakansirakenteella'tarkoitetaan rakennetta, joka on tehty
kannen yläpuolelle kiinteistä vesitiiviistä seinistä ja liitetty siihenpysyvällä ja vedenpitävällä tavalla;
— ”kansirakenteen leveys” on sen keskimääräinen leveys ja
— ”kansirakenteen korkeus” on sen keskimääräinen pystysuora
korkeusmitattunaaluksenlaidassakansirakenteenyläkannenjavaralaitakannen väliltä; jos seinissä on aukkoja, kuten ovia jaikkunoita, kansirakenteiden korkeus mitataan vain aukkojenalimpaan kohtaan saakka.
e) rakenneosatjalaitteetkatsotaan”vedenpitäviksi”,josneonvarus-
tettu siten, että veden tunkeutuminen alukseen estyy, joko
— kun ne kestävät 1 m:n vesipatsaan paineen minuutin ajan tai
— kun niihin kohdistuu paineeltaan vähintään 1 baarin suuruisen
vesisuihku, joka suunnataan 10 minuutin ajan joka puolelle jakoko pinnalle;
f) rakenneosatjalaitteetkatsotaan”roiskevedenpitäviksijasäänkestä-
viksi”, jos ne on varustettu siten, että tavallisissa oloissa vainerittäin pienen vesimäärän tunkeutuminen niihin on mahdollista.
12.02.2Turvallisuusväli
1. Turvallisuusvälin on oltava vähintään 30 cm.
2. Turvallisuusväliäonkorotettava20cm:lläaluksissa,joissaaukkoja
ei voida sulkea roiskevedenpitävillä ja säänkestävillä laitteilla, jaaluksissa, jotka kulkevat avoimin aukoin.
Jos aluksen ruumat ovat avoimia, korotus koskee vain avoimien
ruumienluukunkehyksiäjavain,kunnesmäärätty50cm:netäisyyson saavutettu suurimman syväystason ja luukunkehysten ylimmänreunan välillä.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 48
▼B
12.02.3Varalaita
1. Alustenvaralaidanonoltava150mm,kunniissäonjatkuvakansi
mutta ei ketkaa ja kansirakenteita.
Tämäonmyösperusvaralaitaaluksille,joissaonketkaajakansira-
kenteet.
2. Varalaita aluksille, joissa on ketkaa ja kansirakenteet, lasketaan
seuraavan kaavan avulla:
F=F0(1 - α)−β1·Se1+β2·Se2
15
Varalaita F ei saa missään tapauksessa olla pienempi kuin nolla.
Kaavassa:
—F0on varalaidan perusmitta, joka on esitetty 12.02.3 kohdassa
(mm);
—αon korjauskerroin, jossa otetaan huomioon kaikki kyseiset
kansirakenteet;
—αsaadaan seuraavan kaavan avulla:
α=Σle
L
jossa:
— le on kansirakenteen tehollinen pituus (m), ja
— L on aluksen 12.02.1 kohdassa määritelty pituus (m),—S e
1ja Se2ovat vastaavasti keulan ja perän tehollinen ketka
(mm),
—β1jaβ2ovat vastaavasti korjauskertoimia keulan ja perän
ketkanvaikutustavarten,jokaaiheutuukansirakenteidensijain-
nista aivan aluksen keulassa tai perässä,
—β1lasketaan seuraavan kaavan avulla:
β1=l−3le1
L
—β2lasketaan seuraavan kaavan avulla:
β2=l−3le2
L
Näissä kaavoissa:
—l e1on keulan kansirakenteiden tehollinen pituus (m), ja
—l e2on perän kansirakenteiden tehollinen pituus (m).
Tehollinen pituus otetaan kuitenkin huomioon vain, jos se sijaitsee
keulan tai perän neljänneksellä aluksen pituudesta L.
3. Tehollinen ketka lasketaan seuraavan kaavan avulla: Se = pS
jossa:
— S on todellinen ketka keulassa tai perässä (mm)
— keulan S ei saa ylittää 1000 mm:ä,— perän S ei saa ylittää 500 mm:ä, ja— p on alla olevasta taulukosta saatu kerroin riviltä, jossa on
suhde
X
L:
X
L0,25tai
suurempi0,20 0,15 0,10 0,05 0
p 10,8 0,6 0,4 0,2 0
SuhteenX
Lväliarvoja varten p saadaan lineaarisella väliarvolas-
kulla.
X on x-akseli mitattuna keulasta tai perästä, pisteeseen jossa ketka
on 0,25 S (ks. jäljempänä oleva kaavio).
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 49
▼B
Josβ2Se2on suurempi kuin β1Se1:n arvo, β1Se1:n arvoa käytetään
β2Se2:n arvona.
4. Kansirakenteen tehollinen pituus lasketaan kaavan avulla:
le = l (2,5b
B− 1,5)h
0,6 × 0,6
jossa:
— l on kyseisen kansirakenteen todellinen pituus (m),
— b on kyseisen kansirakenteen leveys (m),— B on aluksen 12.02.1 kohdassa määritelty leveys (m),
(le
1:tä ja le2:ta varten tulisi kuitenkin käyttää aluksen leveyttä
kyseisen kansirakenteen keskikohdasta),
— b on kyseisen kansirakenteen korkeus (m)
(kansiluukkujen osalta h saadaan kuitenkin vähentämällä
luukunkehystenkorkeudestapuolet12.02.2kohdassaesitetystäturvallisuusvälistä).
Arvoa, joka on suurempi kuin 0,6 × 0,6 m (ts. 0,36 m), ei saamissään tapauksessa määrätä h:ksi.
Jos
b
Bon pienempi kuin 0,6, on oletettava, että suluissa olevan
lausekkeenarvoonnolla(ts.tulisiolettaa,ettäkansirakenteentehol-
linen pituus le on nolla).
12.02.4Varalaidan vähimmäismitta
Kunotetaanhuomioon12.02.3kohdassatarkoitetutvähennykset,vara-
laidan vähimmäismitan on oltava vähintään 50 mm.
Toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin määrätä varalaidan
pienemmäksi, jos taataan, että miehistö voi työnsä suorittamiseksiliikkua vaaratta aluksen koko pituudella.
12.02.5Syväysmerkit
Josaluksetkulkevaterisisävesivyöhykkeillä(vyöhykkeet1,2,3ja4),
on oltava pystysuora viiva ja lisäksi yksi tai useampi syväysviiva,jotka ovat 150 mm pitkiä, ylin syväysviiva keulaan päin ja muidenvyöhykkeiden viivat perään päin.
Pystysuoran viivan ja vaakasuoran viivan on oltava 30 mm paksuja.
Rynnästä kohti kulkevan syväysmerkin vierellä on oltava 60 × 40
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 50
▼B
mm:n suuruinen numero, joka ilmoittaa kyseisen vyöhykkeen (ks.
kuvat 1 ja 2).
12.03 Varusteet
Pelastusrenkaat, pallokellukkeet ja pelastusliivit.Pituudeltaanalle40m:nkonealuksellaonoltavaainakinkolmepelas-
tusrengasta tai kaksi pelastusrengasta ja kaksi pallokelluketta.

1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 51
▼B
12.04 Erityisvaatimukset aluksille, jotka on suunniteltu osiksi työntö-,
hinaus- tai rinnankytkyettä
12.04.1 Työntöalukset on varustettava koneellisilla ankkurivinttureilla.
12.04.2Hinaukseen pystyvät alukset
Jotta alukset voisivat hinata, niiden on täytettävä seuraavat vaati-
mukset:
a) Alusten pituus ei saa olla yli 86 m; paikallinen toimivaltainen
viranomainenvoipoikkeuksellisestisalliayli86mpitkienalustenhinaavan alavirtaan, kun tietyt kyseisen viranomaisen asettamatedellytyksetontäytetty.Samaasovelletaantyöntöaluksiin,jotkaontarkoitettu työntämään 86 × 12 m:n kokoisia ja sitä suurempiakytkyeitä.
b) Jos on vaara, että hinausköydet takertuvat aluksen perään, on
oltava hinauskiskot.
13 LUKU
KÄYTÖSSÄ OLEVIA ALUKSIA KOSKEVAT POIKKEUKSET
13.01 Jo käytössä olevat alukset tai alukset, joiden köli on laskettu ennen 1
päivää tammikuuta 1985, mutta joiden rakenne ja varustus ei täysinvastaa tämän direktiivin säännöksiä, on saatettava näiden säännöstenmukaisiksi yhden vuoden kuluessa tämän direktiivin 8 artiklassa 2kohdassatarkoitetustaensimmäisestäteknisestätarkastuksesta,lukuunottamatta jäljempänä olevassa taulukossa 1 esitettyjä vaatimuksia,joihin sovelletaan seuraavia edellytyksiä:
a) Taulukon ensimmäisessä sarakkeessa esitetyt vaatimukset on
pantava täytäntöön viiden vuoden kuluessa tämän direktiivin 8artiklassa tarkoitetusta ensimmäisestä tarkastuksesta.
b) Toisensarakkeenvaatimuksiaeisovelletajokäytössäoleviinaluk-
siin,joissaaluksenjamiehistönturvallisuusonvarmistettumuullatarkoituksenmukaisella tavalla.
c) Edellä13.01kohdanaalakohdassaja13.01kohdanbalakohdassa
tarkoitettuja poikkeuksia ei sovelleta osiin, jotka on muutettu taivaihdettu.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 52
▼B
d) Jos 13.01 kohdan, 13.01 kohdan a alakohdan (siirtymäkauden
jälkeen)ja13.01kohdancalakohdanvaatimustentäytäntöönpanoaei voida toteuttaa tai se aiheuttaa kohtuuttomia kustannuksia, niintodistuksen antamisesta vastaava viranomainen voi myöntää poik-keuksia.
e) Kaikkien13.01kohdanaalakohdanmukaisestimyönnettyjenpoik-
keusten yksityiskohdat on merkittävä todistukseen ensimmäisessätämän direktiivin voimaantulon jälkeisessä tarkastuksessa; 13.01kohtaan c alakohdan mukaiset poikkeukset on merkittävä niitämyönnettäessä.
13.02 Alukset,jotkaonjohyväksyttyyhdenhenkilönsuorittamaantutkaoh-
jaukseen,onviidenvuodenmääräajassasaatettava9luvunmääräystenmukaisiksi.Alukset,jotkahakevatsellaistahyväksymistäensimmäistäkertaa, on saatettava 9 luvun mukaisiksi ennen, kuin ne voivat saadahyväksymisen.
13.03 Alukset, joissa on 1 päivänä tammikuuta 1985 pysyvästi asennettuna
CO
2:a sammutusaineena käyttäviä palonsammutuslaitteita, voivat
käyttää sellaisia laitteita, jos ne täyttävät seuraavat edellytykset:
CO2onhyväksyttysammutusaineeksipysyvästiasennetuissalaitteissa
seuraavilla edellytyksillä:
a) CO2-laitteita saa käyttää vain konehuoneissa, kattilahuoneissa ja
pumppuhuoneissa.
b) Kaikki pysyvästi asennetut CO2-laitteet on varustettava hälytyk-
sellä, jonka hälytysääni on selvästi kuultavissa kaikissa tiloissa,joissa CO
2:a on suunniteltu käytettäväksi, jopa kaikkein
korkeimman käytönaikaisen melutason yläpuolella. Hälytysäänenon oltava selvästi erotettavissa muista aluksen varoitusäänimer-keistä.
CO
2-hälytysäänen on oltava selvästi kuultavissa viereisissä tiloissa
— suljettujen kulkuluukkujen läpi ja korkeimman mahdollisenkäytönaikaisen melutason yli — jos nämä tilat evakuoidaansellaisen tilan kautta, jossa CO
2:a on suunniteltu käytettäväksi.
Kaikkien niiden tilojen sisään- ja uloskäynnin kohdalla, joissa
voidaan käyttää CO2:a, on oltava sopivassa paikassa seuraava
ilmoitus punaisin kirjaimin valkoisella pohjalla hollannin, ranskanja saksan kielellä sekä sen jäsenvaltion kielellä/kielillä, jossa aluskulkee:
”Poistu tästä tilasta välittömästi, kun kuulet CO
2-hälytysäänen
(äänimerkin kuvaus) — tukehtumisvaara.”
c) Kaikkien CO2-toimisten sammutusjärjestelmän laitteiden läheisyy-
dessä on esitettävä helposti luettavat ja pysyvällä tavalla merkitytohjeet hollannin, ranskan ja saksan kielellä sekä sen jäsenvaltionkielellä/kielillä, jossa alus kulkee.
CO
2:n todennäköiselle käyttöalueelle ulottuvat putket on varustet-
tava sulkulaitteilla.
Edellä b alakohdassa vaaditun varoituslaitteen on toimittava auto-
maattisesti ennen, kuin sammutusjärjestelmä käynnistyy.
d) CO2-säiliöt on asennettava kaasunpitävään, muista tiloista erotet-
tuun tilaan.
Tähäntilaanonpäästäväsuoraanvainulkokautta,jasiinäonoltava
riittävä ja itsenäinen tuuletusjärjestelmä, joka on täysin erillinenaluksen muista tuuletusjärjestelmistä.
Lämpötila tässä tilassa ei saa olla yli 60 °C.
Kaikissa paineenalaisissa säiliöissä on oltava merkintä ”CO
2”
valkoisin kirjaimin punaisella pohjalla. Kirjainten korkeuden onoltava vähintään 6 cm.
e) Paineenalaisten CO
2-säiliöiden, liittimien ja putkiston on oltava
todistuksenantaneessajäsenvaltiossavoimassaolevienmääräystenmukaiset.Niissäonoltavavirallinenleima,jollaosoitetaan,ettäneon hyväksytty säätökoestuksissa.
f) Edellä b alakohdassa tarkoitettu hälytys on tarkastettava vähintään
joka 12 kuukausi.
Palonsammutusjärjestelmät on tarkastettava vähintään kerran
kahdessa vuodessa. Tarkastukseen on kuuluttava vähintään:
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 53
▼B
PoikkeusVaatimukset,joitasovelletaankäytössä
oleviinaluksiinviidenvuodenkuluessa
ensimmäisestätarkastuksestaVaatimukset,joitaeisovelletakäytössä
oleviinaluksiin
Luku Artikla Kohta Artikla Kohta— koko järjestelmän ulkoinen tarkastus;
— putkiston ja ulostulosuuttimien toiminnan kokeilu;— laukaisulaitteiston toiminnan kokeilu;—C O
2:n määrän tarkastus kussakin syöttösäiliössä.
g) Tarkastajien allekirjoittamat tarkastustodistukset on säilytettävä
aluksessa.Näissätodistuksissaonoltavamainintavähintäänedellä
mainituista tarkastuksista, niiden tuloksista ja tarkastuspäivästä.
h) Jos alus on varustettu yhdellä tai useammalla
CO2-sammutusjärjestelmällä, jotka on tarkastettu, alukselle anne-
tussa todistuksessa otsakkeen 18 alla on oltava seuraava maininta:
”asennettuna … (määrä) CO2-sammutusjärjestelmää. Vaadittavat
todistukset on säilytettävä aluksella.”
13.04 Edellä 11 luvun määräyksiä sovelletaan vain tämän direktiivin 8
artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin aluksiin. Turvallisuuden vuoksi
kuitenkin 11.01.1, 11.01.3, 11.01.4 kohdan määräyksiä ja asetetuissamääräajoissa tämän luvun taulukon 2 määräyksiä sovelletaan myös13.01 kohdassa tarkoitettuihin aluksiin.
13.05 Olemassaolevissaaluksissa,joissasivukansienleveysonalle0,50m,
ulkosivuapitkinkulkevakiristettysuojaköysitaikansiluukunkehyksiäpitkin kulkeva käsijohde voivat korvata suojakaiteen.
TAULUKKO 1
2. Laivanrakennusta
koskevat vaatimukset2.02 3, 6, 7
2.032, 3
2.041, 2, 3, 4, 5
2.051, 2, 3
2.063, 5, 6 2.06 2, 7
3. Peräsinkone ja
ohjaushytti3.012
3.02
3.032 3.03 1
3.041, 2, 3
3.051, 2
3.061, 2
3.081, 2, 3, 4
3.091, 2
3.10
3.11
3.12
3.132, 3, 4, 5
3.14
3.15
3.161, 2, 3, 4, 5, 6, 7
3.17
4. Varalaita, turvalli-
suusväli ja syväysas-teikot4.051, 2, 3
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 54
▼B
PoikkeusVaatimukset,joitasovelletaankäytössä
oleviinaluksiinviidenvuodenkuluessa
ensimmäisestätarkastuksestaVaatimukset,joitaeisovelletakäytössä
oleviinaluksiin
Luku Artikla Kohta Artikla Kohta
5. Koneisto 5.01 3
5.022, 3
5.03 2/vastavuoroinen
5.04 1, 2, 3, 4
5.052, 3, 4, 5, 6 5.05 7, 8
5.068 5.06 2, 3, 4, 5, 6, 7
5.08 1, 2
5.09 2
6. Sähkölaitteet 6.012, 3
6.02 1, 2
6.031, 2, 3, 4
6.04 1, 2
6.051, 2, 5, 6, 7, 8 6.05 3
6.061, 2, 3, 4, 5
6.07 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9
6.08
6.091, 2 6.09 3
6.10 1, 2, 3
6.111, 2, 3, 4
6.12 1, 2, 3
7. Varusteet 7.036 7.035
7.041, 2 7.04 3, 4
7.05 2, 3, 5
8. Talouskäyttöön
tarkoitetut nestekaasu-laitteistotKoko
luku,
poikkeuk-
sena8.15Kolme vuotta viiden
vuoden sijaan
12.4 vyöhykkeen sään-
töihin liittyvät teknisetlisävaatimukset, joitasovelletaan 3 vyöhyk-keellä kulkeviin aluksiin12.02
12.032, 3, 4
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 55
▼B
PoikkeusVaatimukset,joitasovelletaankäytössä
oleviinaluksiinviidenvuodenkuluessa
ensimmäisestätarkastuksestaVaatimukset,joitasovelletaankäytössä
oleviinaluksiinviidenvuodenkuluessa
ensimmäisestätarkastuksesta
Luku Artikla Kohta Artikla KohtaTAULUKKO 2
11.Asuintilojenjatyöti- 11.012
lojen terveellisyys ja11.025turvallisuus
11.052
11.08 3
11.125, 6, 7 11.12 8
11.131, 2, 3, 4
11.14 1, 3, 4
11.161, 2
11.172 11.17 3 a
11.181, 2, 4
11.202, 3
11.212
14 LUKU
MENETTELY
14.01 Tarkastuspyyntö
Todistuksen antavien viranomaisten on vahvistettava menettely, jota
on noudatettava tarkastuspyyntöä esitettäessä, sekä tarkastuspaikka ja-aika. Tämän menettelyn on oltava sellainen, että tarkastus voitapahtua kohtuullisen ajan kuluessa tarkastuspyynnön esittämisestä.
14.02 Aluksen esittäminen tarkastukseen
14.02.1 Omistajan tai tämän edustajan on esitettävä alus tarkastusta varten
lastaamattomana, puhdistettuna ja varustettuna; hänen on avustettavatarvittavassa määrin, esimerkiksi toimittamalla tarkoituksenmukainenvene, antamalla henkilökuntaa käyttöön ja helpottamalla sellaistenlaivanrungon tai laitteiden osien tutkimista, jotka eivät ole suoraankäsillä tai näkyvillä.
14.02.2 Jos on erityisiä perusteita, viranomainen voi myös vaatia seuraavaa:
a) aluksen tarkastamista vedestä nostettuna;
b) toimintakokeita;
c) laivanrungon kestävyyden osoittamista laskelmilla;
d) vakavuuden osoittamista laskelmilla, tarpeen mukaan kallistusko-
keella.
14.03 Kustannukset
Kun aluksen omistaja tai tämän edustaja on vastuussa tarkastuksesta
syntyvistä kustannuksista ja todistuksen antamisesta kunkin jäsenval-tion vahvistaman yksityiskohtaisen tariffin mukaisesti, rekisteröinti-maahan, omistajan kansalaisuuteen tai kotipaikkaan perustuvaasyrjintää ei saa olla.
14.04 Tiedotus
Henkilöt, jotka voivat osoittaa, että heillä on perusteltu etu saada
alusta koskevan todistuksen sisältö tietoonsa, voivat saada sen tieto-onsatodistuksenantavaltaviranomaiselta,jahevoivatomallakustan-nuksellaan hankkia todistuksen otteita tai todistettuja jäljennöksiä,jotka merkitään sellaisiksi.
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 56
▼B
14.05 Yhteisön todistusten rekisteri
14.05.1 Todistukset antavien viranomaisten on merkittävä jokaiseen todistuk-
seen järjestysnumero ja vietävä se rekisteriin.
14.05.2 Todistukset antavien viranomaisten on säilytettävä jäljennös kaikista
todistuksistaitselläänjamerkittäväsiihentodistustenkaikkimaininnat,muutokset, peruutukset ja korvaamiset.
14.06 Yhteisön todistusten täyttäminen
1. Todistukset on kirjoitettava koneella tai täytettävä tekstaten. Kirjoitus
on oltava mustalla tai sinisellä.
2. Merkinnät, joihin liittyy viite, jota ei käytetä, on viivattava yli.3. Joskohtaaeivoidakäyttää,seonviivattavaylijatkuvallamustallatai
sinisellä vaakasuoralla viivalla.
4. Merkinnät, jotka on tarpeen muuttaa, on viivattava yli punaisella.
Mustallataisiniselläkirjoitetutmerkinnätonalleviivattavapunaisella.
5. Uudet merkinnät on lisättävä mustalla tai sinisellä todistuksen otsak-
keen 23 alle.
14.07 Todistuksen kohtia koskevia huomautuksia
2. Aluksen tyyppiä ilmoitettaessa on mahdollisimman tarkoin käytettävä
1 luvussa määriteltyjä termejä. Myös viittaukset näihin termeihin onilmoitettava (esim. ”hinaaja viite 1 kohta e alakohta”).
3. Virallinen numero on Reinin ja Moselin navigaatiosäännösten
mukainen tai kansallisten säännösten mukainen, jos sellaisesta onsäädetty.
4. Omistajan nykyinen postiosoite.15.ja17. Kunviranomainenantaatodistuksenvainjoitakinvyöhykkeitävarten,
muut ruudut on viivattava yli. Sellaisen todistuksen haltija voimyöhemminhakealisätodistusta,jokaonpätevämuillavyöhykkeillä,tai hän voi saada muutoksen todistukseen.
15. Tiedot,jotkaonannettumittaustodistuksessa;kahdendesimaalintark-
kuudella.
16. Vain paino, pituus ja tehollinen murtokuormitus mainitaan. Sarak-
keessa olevan tiedon on viitattava ankkureihin ja kettinkeihin, jotkaolivat aluksella tarkastuksen aikana.
20. Luetteloavoidaantäydentäätiedoillakansallistensääntöjenmukaisista
laitteista ja käyttölaitteista.
Esineidenmääräonilmoitettava,muttatyypinesittäminenonvapaaeh-
toista.
21. Pysyvät ja väliaikaiset vaatimukset merkitään ilmoittaen kyseiset
artiklat ja määräaika.
Käyttöön, lastaamiseen jne. liittyvät erityissäännökset tai -ehdot
voidaan myös merkitä tämän otsakkeen alle. Tässä voidaan mainitavaarallisten aineiden kuljetustodistuksesta.
22.-25. Tarvittaessa lisätietoja varten voidaan lisätä erityissivuja. Nämä on
numeroitava 5 a, 5 b, 6 a , 6 b jne. Alkuperäiset sivut on jätettävä
todistukseen.
Sivu10jatarvittaessasivut10aja10bjne.ovatvarattujakansallisille
hyväksynnöille, selvityksille tai todistuksille.
Todistusonsäilytettäväkestävässäsuojakuoressa.Josseeioleläpinä-
kyvä, todistuksen otsikko on esitettävä suojakuoressa. (ts. ainakin 1sivu ”aluksen nimi” -kohtaan asti).
1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 57
▼B
LIITE III
YHTEISÖN SISÄVESIALUSTODISTUKSEN MALLI
(Direktiivin 3 artikla)

1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 58
▼B

1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 59
▼B

1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 60
▼B

1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 61
▼B

1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 62
▼B

1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 63
▼B

1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 64
▼B

1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 65
▼B

1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 66
▼B

1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 67
▼B
LIITE IV
MALLI YHTEISÖN TÄYDENNYSTODISTUKSESTA SISÄVESIALUKSILLE
(Direktiivin 4 artikla)

1982L0714 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 68
▼B