02011L0061 — FI — 26.06.2021 — 004.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2011/61/EU, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2011, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivin 2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 174 1.7.2011, s. 1)

Muutettu:





Oikaistu:









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2011/61/EU,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2011,

vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivin 2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







I

LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tällä direktiivillä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimilupia, toimintaa ja avoimuutta, jotka hoitavat ja/tai markkinoivat vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja unionissa.

2 artikla

Soveltamisala

1. Tätä direktiiviä sovelletaan, jollei tämän artiklan 3 kohdasta ja 3 artiklasta muuta johdu, a) unioniin sijoittautuneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka hoitavat yhtä tai useampaa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, riippumatta siitä, ovatko nämä rahastot sijoittautuneet unioniin vai eivät; b) unionin ulkopuolelle sijoittautuneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka hoitavat yhtä tai useampaa unioniin sijoittautunutta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa; ja c) unionin ulkopuolelle sijoittautuneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka markkinoivat yhtä tai useampaa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa unionissa, riippumatta siitä, onko rahasto sijoittautunut unioniin vai ei.

2. Tämän artiklan 1 kohdan soveltamisen kannalta merkitystä ei ole seuraavalla: a) onko vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tyypiltään avoin vai suljettu; b) onko vaihtoehtoinen sijoitusrahasto perustettu sopimusoikeudellisten säännösten, trusteja koskevien säännösten tai yhtiöjärjestyksen nojalla vai onko sillä jokin muu oikeudellinen muoto; c) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan oikeudellisella muodolla.

3. Direktiiviä ei sovelleta seuraaviin yhteisöihin: a) holdingyhtiöt; b) ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavat laitokset, jotka kuuluvat direktiivin 2003/41/EY soveltamisalaan, mukaan luettuina soveltuvin osin tuon direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut mainittujen laitosten hallinnoinnista vastaavat ja niiden puolesta toimivat hyväksytyt yhteisöt tai mainitun direktiivin 19 artiklan 1 kohdan nojalla nimetyt omaisuudenhoitajat, jos ne eivät hoida vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja; c) ylikansalliset laitokset, kuten Euroopan keskuspankki, Euroopan investointipankki, Euroopan kehitysrahoituslaitokset, kahdenväliset kehityspankit, Maailmanpankki, Kansainvälinen valuuttarahasto ja Euroopan investointirahasto sekä muut ylikansalliset laitokset ja niiden kaltaiset kansainväliset järjestöt, jotka hoitavat yhtä tai useampaa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, ja sikäli kuin kyseiset vaihtoehtoiset sijoitusrahastot toimivat yleisen edun mukaisesti; d) kansalliset keskuspankit; e) kansalliset, alueelliset ja paikalliset hallitukset ja elimet tai muut laitokset, jotka hoitavat sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmiä tukevia rahastoja; f) henkilöstöedustus- tai henkilöstön talletusjärjestelmät; g) arvopaperistamiserillisyhtiöt.

4. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimet varmistaakseen, että 1 kohdassa tarkoitetut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat noudattavat kaiken aikaa tätä direktiiviä.

3 artikla

Poikkeukset

1. Tätä direktiiviä ei sovelleta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jos ne hoitavat yhtä tai useampaa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, jonka ainoita sijoittajia ovat hoitajat itse tai hoitajien emoyritykset tai tytäryritykset taikka näiden emoyritysten muut tytäryritykset, edellyttäen, että mikään näistä sijoittajista ei itse ole vaihtoehtoinen sijoitusrahasto.

2. Seuraaviin vaihtoehtoisiin sijoitusrahastojen hoitajiin sovelletaan ainoastaan tämän artiklan 3 ja 4 kohtaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 46 artiklan soveltamista: a) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, jotka joko suoraan tai välillisesti sellaisen yhtiön kautta, johon mainittu hoitaja on sidoksissa yhteisen liikkeenjohdon tai määräysvallan taikka merkittävän suoran tai välillisen omistuksen perusteella, hoitavat sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen salkkuja, joiden hoidetut varat, vivutuksella hankitut varat mukaan luettuina, eivät yhteensä ylitä 100 miljoonan euron rajaa; tai b) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, jotka joko suoraan tai välillisesti sellaisen yhtiön kautta, johon mainittu hoitaja on sidoksissa yhteisen liikkeenjohdon tai määräysvallan taikka merkittävän suoran tai välillisen omistuksen perusteella, hoitavat sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen salkkuja, joiden hoidetut varat eivät yhteensä ylitä 500 miljoonan euron rajaa, kun rahastojen salkut muodostuvat vaihtoehtoisista sijoitusrahastoista, jotka ovat vivuttamattomia ja joissa oikeutta vaatia lunastusta ei voi käyttää viiteen vuoteen kuhunkin rahastoon tehdystä alkusijoituksesta lukien.

3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 2 kohdassa tarkoitettujen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on ainakin a) rekisteröidyttävä kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille; b) annettava rekisteröinnin yhteydessä tunnistetiedot itsestään ja hoitamistaan vaihtoehtoisista sijoitusrahastoista kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille; c) annettava rekisteröinnin yhteydessä tiedot hoitamiensa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen sijoitusstrategioista kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille; d) toimitettava säännöllisesti kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille tiedot tärkeimmistä välineistä, joilla ne käyvät kauppaa, sekä hoitamiensa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tärkeimmistä sijoituskohteista ja merkittävimmistä riskikeskittymistä, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat tehokkaasti valvoa järjestelmäriskejä, ja e) ilmoitettava kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille, jos ne eivät enää täytä 2 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä.

Tämän kohdan ja tämän artiklan 2 kohdan soveltaminen ei rajoita jäsenvaltioiden hyväksymien tiukempien sääntöjen soveltamista 2 kohdassa tarkoitettuihin hoitajiin.

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimet varmistaakseen, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja hakee toimilupaa 30 kalenteripäivän kuluessa tässä direktiivissä säädettyjä menettelyjä noudattaen, jos 2 kohdassa tarkoitetut edellytykset eivät enää täyty.

4. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuilla vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilla ei ole tämän direktiivin mukaisesti myönnettyjä oikeuksia, paitsi jos hoitaja päättää hakea tämän direktiivin mukaista kohtelua. Jos hoitaja hakee direktiivin mukaista kohtelua, sovelletaan koko direktiiviä, jollei siinä säädetyistä poikkeuksista muuta johdu.

5. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä täsmentääkseen menettelyt niitä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia varten, jotka päättävät hakea tämän direktiivin mukaista kohtelua 4 kohdan nojalla. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 59 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

6. Komissio hyväksyy 56 artiklan mukaisesti ja 57 ja 58 artiklan ehtoja noudattaen delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään a) edellä 2 kohdassa tarkoitettujen rajojen laskentatapa ja sellaisten vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja hoitavien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien kohtelu, joiden hoitamat varat, vivutuksella hankitut varat mukaan luettuina, tilapäisesti ylittävät ja/tai alittavat kyseisen rajan saman kalenterivuoden aikana; b) edellä 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen velvoitteet rekisteröityä ja toimittaa tietoja, jotta järjestelmäriskejä voidaan valvoa tehokkaasti 3 kohdan mukaisesti; ja c) velvoitteet ilmoittaa asiasta toimivaltaisille viranomaisille 3 kohdan mukaisesti.

4 artikla

Määritelmät

1. Tässä direktiivissä käytetään seuraavia määritelmiä: a) ’vaihtoehtoisilla sijoitusrahastoilla’ tarkoitetaan sellaisia yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä, niiden alarahastot mukaan luettuina, i) jotka hankkivat pääomaa useilta sijoittajilta sijoittaakseen ne määritellyn sijoituspolitiikan mukaisesti kyseisten sijoittajien eduksi ja ii) joilta ei edellytetä 2009/65/EY 5 artiklan mukaista toimilupaa; b) ’vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilla’ tarkoitetaan oikeushenkilöitä, joiden säännöllistä liiketoimintaa on vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoito; c) ’sivuliikkeellä’ tarkoitetaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan ollessa kyseessä liiketoimipaikkaa, joka on osa hoitajaa, joka ei ole oikeushenkilö ja joka tarjoaa palveluja, joiden tarjoamiseen kyseinen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja on saanut toimiluvan; kaikkia vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan samaan jäsenvaltioon perustamia liiketoimipaikkoja pidetään yhtenä sivuliikkeenä silloin, kun vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan sääntömääräinen kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa; d) ’voitonjako-osuudella’ tarkoitetaan sellaista osuutta vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tuotosta, joka on kertynyt vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle korvauksena rahaston hoidosta, lukuun ottamatta mitään sellaista osuutta rahaston tuotoista, joka on kertynyt hoitajalle tuottona hoitajan rahastoon tekemistä sijoituksista; e) ’läheisillä sidoksilla’ tarkoitetaan tilannetta, jossa kahden tai useamman luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön välillä on sidoksena i) omistusyhteys eli suora tai määräysvallan kautta välillinen vähintään 20 prosentin omistusosuus yrityksen äänioikeuksista tai pääomasta; ii) 13 päivänä kesäkuuta 1983 annetun seitsemännen neuvoston direktiivin 83/349/ETY ( 1 ) 1 artiklassa tarkoitettu määräysvalta eli emoyrityksen ja tytäryrityksen välinen sidos, tai samankaltainen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön ja yrityksen välinen sidos; tätä alakohtaa sovellettaessa myös mahdollinen tytäryrityksen tytäryritys katsotaan näiden tytäryritysten emoyrityksen tytäryritykseksi. Kun vähintään kaksi luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä on määräysvallan kautta pysyvästi sidoksissa samaan henkilöön, näiden henkilöiden välillä katsotaan niin ikään olevan läheinen sidos; f) ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ tarkoitetaan jäsenvaltioiden kansallisia viranomaisia, joilla on toimivalta lain tai muun säädöksen perusteella valvoa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia; g) ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ tarkoitetaan säilytysyhteisöjen ollessa kyseessä i) direktiivin 2006/48/EY 4 artiklan 4 kohdassa määriteltyjä toimivaltaisia viranomaisia, jos säilytysyhteisö on tuon direktiivin mukaisen toimiluvan saanut luottolaitos; ii) direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 22 alakohdassa määriteltyjä toimivaltaisia viranomaisia, jos säilytysyhteisö on tuon direktiivin mukaisen toimiluvan saanut sijoituspalveluyritys; iii) säilytysyhteisön kotijäsenvaltion kansallisia viranomaisia, joilla on toimivalta lain tai muun säädöksen perusteella valvoa tämän direktiivin 21 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettuja laitosten ryhmiä, jos säilytysyhteisö kuuluu tällaiseen laitosten ryhmään; iv) sen jäsenvaltion, jossa tämän direktiivin 21 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetulla yhteisöllä on sääntömääräinen kotipaikka, kansallisia viranomaisia, joilla on toimivalta lain tai muun säädöksen perusteella valvoa tällaisia yhteisöjä, tai virallista elintä, jolla on toimivalta rekisteröidä tällainen yhteisö tai valvoa sitä siihen sovellettavien ammattisääntöjen nojalla, jos säilytysyhteisö on tällainen yhteisö; v) sen kolmannen maan asianomaisia kansallisia viranomaisia, jossa säilytysyhteisöllä on sääntömääräinen kotipaikka, jos säilytysyhteisö nimetään unionin ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston säilytysyhteisöksi tämän direktiivin 21 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti eikä se kuulu tämän alakohdan i–iv alakohdan soveltamisalaan; h) ’unioniin sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston toimivaltaisilla viranomaisilla’ tarkoitetaan jäsenvaltion kansallisia viranomaisia, joilla on toimivalta lain tai muun säädöksen perusteella valvoa vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja; i) ’määräysvallalla’ tarkoitetaan direktiivin 83/349/ETY 1 artiklassa määriteltyä määräysvaltaa; j) ’sijoittautuneella’ tarkoitetaan i) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien ollessa kyseessä sitä, että niillä on sääntömääräinen kotipaikka sijoittautumispaikassa; ii) vaihtoehtoisen sijoitusrahastojen ollessa kyseessä sitä, että se on saanut toimiluvan tai on rekisteröity sijoittautumispaikassa, tai jos rahasto ei ole saanut toimilupaa tai sitä ei ole rekisteröity, sitä, että sillä on sääntömääräinen kotipaikka sijoittautumispaikassa; iii) säilytysyhteisön ollessa kyseessä sitä, että sillä on sääntömääräinen kotipaikka tai sivuliike sijoittautumispaikassa; iv) laillisten edustajien, jotka ovat oikeushenkilöitä, ollessa kyseessä sitä, että näillä on sääntömääräinen kotipaikka tai sivuliike sijoittautumispaikassa, ja v) laillisten edustajien, jotka ovat luonnollisia henkilöitä, ollessa kyseessä sitä, että näillä on kotipaikka sijoittautumispaikassa; k) ’unioniin sijoittautuneella vaihtoehtoisella sijoitusrahastolla’ tarkoitetaan i) vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, joka on saanut toimiluvan tai on rekisteröity jäsenvaltiossa sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, tai ii) vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, joka ei ole saanut toimilupaa tai jota ei ole rekisteröity jäsenvaltiossa mutta jolla on sääntömääräinen kotipaikka ja/tai keskustoimipaikka jäsenvaltiossa; l) ’unioniin sijoittautuneella vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalla’ tarkoitetaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajaa, jolla on sääntömääräinen kotipaikka jäsenvaltiossa; m) ’syöttörahastona toimivalla vaihtoehtoisella sijoitusrahastolla’ tarkoitetaan vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, i) joka sijoittaa vähintään 85 prosenttia varoistaan toisen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston (kohderahastona toimivan vaihtoehtoisen sijoitusrahaston) osuuksiin tai osakkeisiin; ii) joka sijoittaa vähintään 85 prosenttia varoistaan useampaan kuin yhteen kohderahastona toimivaan vaihtoehtoiseen sijoitusrahastoon, jos kyseisillä rahastoilla on samanlaiset sijoitusstrategiat; tai iii) jolla muuten on tällaisessa kohderahastona toimivassa vaihtoehtoisessa sijoitusrahastossa positio, joka muodostaa vähintään 85 prosenttia sen varoista; n) ’rahoitusvälineellä’ tarkoitetaan direktiivin 2004/39/EY liitteessä I olevassa C osassa olevan määritelmän mukaista välinettä; o) ’holdingyhtiöllä’ tarkoitetaan yhtiötä, jolla on osakkeenomistuksia yhdessä tai useammassa muussa yhtiössä, jonka kaupallisena tarkoituksena on harjoittaa liiketoimintastrategiaa tai -strategioita tytäryritystensä, osakkuusyritystensä tai omistusyhteyksiensä kautta vaikuttaakseen niiden pitkän aikavälin arvoon, ja joka on yhtiö, i) joka toimii omaan lukuunsa ja jonka osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla unionissa; tai ii) jota ei ole perustettu pääasiassa tuottamaan tytäryritystensä tai osakkuusyritystensä myynnin avulla voittoa sijoittajilleen, mikä ilmenee sen vuosikertomuksesta tai muista virallisista asiakirjoista; p) ’vaihtoehtoisen sijoitusrahaston kotijäsenvaltiolla’ tarkoitetaan i) jäsenvaltiota, jossa vaihtoehtoinen sijoitusrahasto on saanut toimiluvan tai on rekisteröity sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, tai jos toimilupia tai rekisteröintejä on useita, jäsenvaltiota, jossa vaihtoehtoinen sijoitusrahasto on saanut toimiluvan tai on rekisteröity ensimmäisen kerran; tai ii) jäsenvaltiota, jossa vaihtoehtoisella sijoitusrahastolla on sääntömääräinen kotipaikka ja/tai keskustoimipaikka, jos se ei ole saanut toimilupaa eikä sitä ole rekisteröity jossakin jäsenvaltiossa; q) ’vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, jossa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalla on sääntömääräinen kotipaikka; unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien osalta kaikkia tämän direktiivin viittauksia ”vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltioon” pidetään viittauksina ”viitejäsenvaltioon” VII luvussa säädetyn mukaisesti; r) ’vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan vastaanottavalla jäsenvaltiolla’ tarkoitetaan i) jäsenvaltiota, joka ei ole kotijäsenvaltio ja jossa unioniin sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja hoitaa unioniin sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja; ii) jäsenvaltiota, joka ei ole kotijäsenvaltio ja jossa unioniin sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja markkinoi unioniin sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksia tai osakkeita; iii) jäsenvaltiota, joka ei ole kotijäsenvaltio ja jossa unioniin sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja markkinoi unionin ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksia tai osakkeita; iv) jäsenvaltiota, joka ei ole viitejäsenvaltio ja jossa unionin ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja hoitaa unioniin sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja; v) jäsenvaltiota, joka ei ole viitejäsenvaltio ja jossa unionin ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja markkinoi unioniin sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksia tai osakkeita; tai vi) jäsenvaltiota, joka ei ole viitejäsenvaltio ja jossa unionin ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja markkinoi unionin ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksia tai osakkeita; tai ▼M2 vii) jäsenvaltiota, joka ei ole kotijäsenvaltio ja jossa unioniin sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja tarjoaa 6 artiklan 4 alakohdassa tarkoitettuja palveluja; ▼B s) ’perustamispääomalla’ tarkoitetaan direktiivin 2006/48/EY 57 artiklan ensimmäisen kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja varoja; t) ’liikkeeseenlaskijalla’ tarkoitetaan direktiivin 2004/109/EY 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettua liikkeeseenlaskijaa, jolla on sääntömääräinen kotipaikka unionissa ja jonka osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla; u) ’laillisella edustajalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, jolla on kotipaikka, tai oikeushenkilöä, jolla on sääntömääräinen kotipaikka unionissa ja joka unionin ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan nimenomaisesti nimeämänä toimii sen lukuun edustaen sitä unionissa viranomaisiin, asiakkaisiin, elimiin ja tällaisen hoitajan vastapuoliin nähden hoitajalla tämän direktiivin mukaisesti olevien velvoitteiden osalta; v) ’vivutuksella’ tarkoitetaan menetelmää, jolla vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja lisää hoitamansa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston positiota joko rahaa tai arvopapereita lainaamalla, rahoitusjohdannaispositioihin sisältyvää vivutusta käyttämällä tai muulla tavalla; w) ’vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoidolla’ tarkoitetaan vähintään liitteessä I olevassa 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitettujen sijoitustenhoitotoimintojen suorittamista yhdelle tai useammalle vaihtoehtoiselle sijoitusrahastolle; x) ’markkinoinnilla’ tarkoitetaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan aloitteesta tai lukuun tapahtuvaa sen hoitaman vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksien tai osakkeiden suoraa tai välillistä tarjoamista tai kohdentamista sijoittajille, joiden kotipaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on unionissa; y) ’kohderahastona toimivalla vaihtoehtoisella sijoitusrahastolla’ tarkoitetaan vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, johon toinen vaihtoehtoinen sijoitusrahasto sijoittaa tai jossa sillä on positio edellä olevan m alakohdan mukaisesti; z) ’viitejäsenvaltiolla’ tarkoitetaan 37 artiklan 4 kohdan mukaisesti määriteltyä jäsenvaltiota; aa) ’unionin ulkopuolelle sijoittautuneella vaihtoehtoisella sijoitusrahastolla’ tarkoitetaan vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, joka ei ole unioniin sijoittautunut vaihtoehtoinen sijoitusrahasto; ab) ’unionin ulkopuolelle sijoittautuneella vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalla’ tarkoitetaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajaa, joka ei ole unioniin sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja; ac) ’listaamattomalla yhtiöllä’ tarkoitetaan yhtiötä, jolla on sääntömääräinen kotipaikka unionissa ja jonka osakkeita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla; ad) ’omilla varoilla’ tarkoitetaan direktiivin 2006/48/EY 56–67 artiklassa tarkoitettuja omia varoja; ae) ’emoyrityksellä’ tarkoitetaan direktiivin 83/349/ETY 1 ja 2 artiklassa määriteltyä emoyritystä; af) ’päävälittäjällä’ tarkoitetaan luottolaitosta, säänneltyä sijoituspalveluyritystä tai toiminnan vakautta koskevan säätelyn ja jatkuvan valvonnan alaista muuta yhteisöä, joka tarjoaa palveluja ammattimaisille sijoittajille ensisijaisesti rahoitusvälineillä toteutettavien liiketoimien rahoittamiseksi tai toteuttamiseksi vastapuolena ja joka voi myös tarjota muita palveluja, kuten kauppojen selvitys- ja toimituspalveluja, säilytyspalveluja, arvopapereiden lainaksiantamista koskevia palveluja, räätälöityjä tekniikkapalveluja ja operatiivisia tukipalveluja; ag) ’ammattimaisella sijoittajalla’ tarkoitetaan sijoittajaa, joka katsotaan ammattimaiseksi asiakkaaksi tai jota voidaan pyynnöstä kohdella ammattimaisena asiakkaana direktiivin 2004/39/EY liitteessä II tarkoitetulla tavalla; ah) ’määräosuudella’ tarkoitetaan suoraa tai välillistä omistusosuutta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajassa, kun tämä osuus on vähintään 10 prosenttia pääomasta tai äänioikeuksista direktiivin 2004/109/EY 9 ja 10 artiklan mukaisesti ottaen huomioon osuuden yhteen laskemista koskevat, mainitun direktiivin 12 artiklan 4 ja 5 kohdassa säädetyt ehdot tai kun sen nojalla on mahdollista vaikuttaa huomattavasti sen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan johtamiseen, jossa omistusosuus on; ai) ’työntekijöiden edustajilla’ tarkoitetaan työntekijöiden edustajia sellaisina kuin ne tai heidät määritellään direktiivin 2002/14/EY 2 artiklan e alakohdassa; aj) ’vähittäissijoittajalla’ tarkoitetaan sijoittajaa, joka ei ole ammattimainen sijoittaja; ak) ’tytäryrityksellä’ tarkoitetaan direktiivin 83/349/ETY 1 ja 2 artiklassa määriteltyä tytäryritystä; al) ’valvontaviranomaisilla’ tarkoitetaan unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen ollessa kyseessä kolmannen maan kansallisia viranomaisia, joilla on toimivalta lain tai muun säädöksen perusteella valvoa vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja; am) ’valvontaviranomaisilla’ tarkoitetaan unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien ollessa kyseessä kolmannen maan kansallisia viranomaisia, joilla on toimivalta lain tai muun säädöksen perusteella valvoa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia; an) ’arvopaperistamiserillisyhtiöllä’ tarkoitetaan yhteisöä, jonka ainoana tarkoituksena on harjoittaa arvopaperistamisiin osallistuvien erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista 19 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 24/2009 ( 2 ) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua arvopaperistamista ja toteuttaa muita aiheellisia toimia sen suorittamiseksi; ao) ’yhteissijoitusyrityksellä’ tarkoitetaan direktiivin 2009/65/EY 5 artiklan mukaisen toimiluvan saanutta siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavaa yritystä.

2. Tämän artiklan 1 kohdan ad alakohdan soveltamiseksi sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/49/EY ( 3 ) 13–16 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin.

3. Komissio hyväksyy 56 artiklan mukaisesti ja 57 ja 58 artiklan ehtoja noudattaen delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään a) edellä 1 kohdan v alakohdassa määritellyt vivutusmenetelmät, mukaan luettuina mahdolliset vaihtoehtoisen sijoitusrahaston määräysvallassa olevat rahoitukselliset ja/tai oikeudelliset rakenteet, joissa on mukana kolmansia osapuolia; ja b) vivutuksen laskentatapa.

4. Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen), jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, laatii teknisten sääntelystandardien luonnoksia määrittääkseen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien tyypit, kun se on tarpeen tämän direktiivin soveltamiseksi ja sen yhdenmukaisten soveltamisedellytysten varmistamiseksi.

Komissiolle siirretään valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

5 artikla

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan määrittäminen

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kullakin tämän direktiivin soveltamisalan puitteissa hoidetulla vaihtoehtoisella sijoitusrahastolla on yksi ainoa hoitaja, joka vastaa sen varmistamisesta, että tätä direktiiviä noudatetaan. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja voi olla a) ulkopuolinen hoitaja, joka on vaihtoehtoisen sijoitusrahaston nimeämä tai sen lukuun nimetty oikeushenkilö ja joka tämän nimeämisen kautta vastaa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoidosta, jäljempänä ’ulkopuolinen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja’; tai b) vaihtoehtoinen sijoitusrahasto itse, jolla on tällöin oltava toimilupa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajana toimimiseen, jos rahaston oikeudellinen muoto mahdollistaa sisäisen hoitamisen ja jos sen hallintoelin päättää olla nimeämättä ulkopuolista hoitajaa.

2. Jos ulkopuolinen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja ei pysty varmistamaan niiden tämän direktiivin vaatimusten täyttämistä, joista rahasto tai sen lukuun toimiva toinen yhteisö on vastuussa, sen on ilmoitettava asiasta välittömästi kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille ja soveltuvin osin asianomaisen unioniin sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston toimivaltaisille viranomaisille. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on vaadittava kyseistä hoitajaa toteuttamaan tarvittavat toimet tilanteen korjaamiseksi.

3. Jos vaatimuksia ei täytetä tällaisista 2 kohdassa tarkoitetuista toimista huolimatta ja kun kyseessä on unioniin sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja tai unioniin sijoittautunut vaihtoehtoinen sijoitusrahasto, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on vaadittava tätä eroamaan kyseisen rahaston hoitajan tehtävistä. Tässä tapauksessa kyseistä rahastoa ei saa enää markkinoida unionissa. Jos kyse on unionin ulkopuolelle sijoittautunutta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa hoitavasta, unionin ulkopuolelle sijoittautuneesta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajasta, kyseistä rahastoa ei saa enää markkinoida unionissa. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava asiasta välittömästi vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.







II

LUKU

TOIMILUVAN MYÖNTÄMINEN VAIHTOEHTOISTEN SIJOITUSRAHASTOJEN HOITAJILLE

6 artikla

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan toiminnan aloittamista koskevat edellytykset

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, etteivät vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat hoida vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, ellei niillä ole tämän direktiivin mukaista toimilupaa.

Tämän direktiivin mukaisesti toimiluvan saaneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on kaiken aikaa täytettävä siinä säädetyt toimiluvan myöntämisen edellytykset.

2. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, ettei ulkopuolinen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja harjoita muuta kuin tämän direktiivin liitteessä I tarkoitettua toimintaa ja yhteissijoitusyritysten hoitoa direktiivin 2009/65/EY mukaisesti myönnetyn toimiluvan nojalla.

3. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, ettei sisäisesti hoidettu vaihtoehtoinen sijoitusrahasto harjoita muuta toimintaa kuin kyseisen rahaston sisäistä hoitoa liitteen I mukaisesti.

4. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat antaa ulkopuoliselle vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle toimiluvan seuraavien palvelujen tarjoamiseen: a) sijoitussalkkujen hoito, eläkerahastojen ja ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten direktiivin 2003/41/EY 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti omistamien sijoitussalkkujen hoito mukaan luettuna, sijoittajien antamien valtuutusten mukaisesti, harkinnanvaraisesti ja asiakaskohtaisesti; b) liitännäispalveluina i) sijoitusneuvontaa; ii) yhteissijoitusyritysten osakkeiden tai osuuksien säilytystä ja hallinnointia; iii) rahoitusvälinettä koskevien toimeksiantojen vastaanottamista ja välittämistä.

5. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille ei saa myöntää tämän direktiivin mukaista toimilupaa a) tarjota ainoastaan 4 kohdassa tarkoitettuja palveluja; b) tarjota 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja liitännäispalveluja ilman toimilupaa tarjota myös 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja palveluja; c) harjoittaa ainoastaan liitteessä I olevassa 2 kohdassa tarkoitettua toimintaa tai d) tarjota liitteessä I olevan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja palveluja tarjoamatta myös liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja palveluja, tai päinvastoin.

6. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen palvelujen tarjoamiseen sovelletaan direktiivin 2004/39/EY 2 artiklan 2 kohtaa sekä 12, 13 ja 19 artiklaa.

7. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat toimittavat kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille tiedot, joita ne tarvitsevat valvoakseen kaiken aikaa tässä direktiivissä tarkoitettujen edellytysten täyttymistä.

8. Direktiivin 2004/39/EY nojalla toimiluvan saaneilta sijoituspalveluyrityksiltä ja direktiivin 2006/48/EY nojalla toimiluvan saaneilta luottolaitoksilta ei vaadita tämän direktiivin mukaista toimilupaa vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin liittyvien sijoituspalvelujen, kuten yksilöllisen salkunhoidon, tarjoamiseen. Sijoituspalveluyritykset voivat kuitenkin suoraan tai välillisesti tarjota tai kohdentaa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osuuksia tai osakkeita vain unionissa oleville sijoittajille ainoastaan siinä laajuudessa kuin osuuksia tai osakkeita voidaan markkinoida tämän direktiivin mukaisesti.

7 artikla

Toimilupahakemus

1. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat hakevat toimilupaa kotijäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta.

2. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että toimilupaa hakeva vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja toimittaa kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille seuraavat itseään koskevat tiedot: a) tiedot henkilöistä, jotka tosiasiallisesti harjoittavat vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan liiketoimintaa; b) tiedot sen osakkeenomistajina tai jäseninä suoraan tai välillisesti olevista luonnollista henkilöistä tai oikeushenkilöistä, joilla on määräosuus, sekä näiden määräosuuksien määrät; c) toimintaohjelma, jossa esitetään vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan organisaatiorakenne sekä tiedot siitä, miten se aikoo täyttää II, III, IV luvun ja soveltuvin osin V, VI, VII ja VIII luvun mukaiset velvoitteensa; d) tiedot palkka- ja palkkiopolitiikasta ja -käytännöistä 13 artiklan mukaisesti; e) tiedot järjestelyistä, joilla toimintoja on siirretty ja siirretty edelleen kolmansien osapuolten hoidettaviksi 20 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

3. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että toimilupaa hakeva vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja toimittaa kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille myös seuraavat tiedot vaihtoehtoisista sijoitusrahastoista, joita se aikoo hoitaa: a) tiedot sijoitusstrategioista, mukaan luettuina kohderahastojen tyypit, jos vaihtoehtoinen sijoitusrahasto on rahastojen rahasto, ja vivutuksen käyttöä koskevasta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan politiikasta sekä niiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen riskiprofiileista ja muista ominaispiirteistä, joita se hoitaa tai aikoo hoitaa, mukaan luettuina tiedot jäsenvaltioista tai kolmansista maista, joihin tällaiset rahastot ovat sijoittautuneet tai joihin niiden on määrä sijoittautua; b) tiedot siitä, minne kohderahastona toimiva vaihtoehtoinen sijoitusrahasto on sijoittautunut, jos vaihtoehtoinen sijoitusrahasto toimii syöttörahastona; c) rahaston säännöt tai perustamisasiakirjat kustakin vaihtoehtoisesta sijoitusrahastosta, jota se aikoo hoitaa; d) tiedot järjestelyistä, joita on tehty säilytysyhteisön nimeämiseksi 21 artiklan mukaisesti kustakin vaihtoehtoisesta sijoitusrahastosta, jota se aikoo hoitaa; e) mahdolliset 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut lisätiedot kustakin vaihtoehtoisesta sijoitusrahastosta, jota se hoitaa tai aikoo hoitaa.

4. Kun rahastoyhtiö on saanut toimiluvan direktiivin 2009/65/EY nojalla, jäljempänä ’yhteissijoitusyrityksiä koskevan direktiivin mukainen rahastoyhtiö’, ja se hakee toimilupaa toimia tämän direktiivin mukaisena vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajana, toimivaltaiset viranomaiset eivät saa edellyttää yhteissijoitusyrityksiä koskevan direktiivin mukaisen rahastoyhtiön toimittavan tietoja tai asiakirjoja, jotka yhteissijoitusyrityksiä koskevan direktiivin mukainen rahastoyhtiö on jo toimittanut hakiessaan direktiivin 2009/65/EY mukaista toimilupaa, edellyttäen, että tällaiset tiedot tai asiakirjat ovat edelleen ajantasaisia.

5. Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava neljännesvuosittain arvopaperimarkkinaviranomaiselle tämän luvun mukaisesti myönnetyistä tai peruutetuista toimiluvista.

Arvopaperimarkkinaviranomainen pitää julkista keskusrekisteriä, joka sisältää tiedot kustakin tämän direktiivin mukaisesti toimiluvan saaneesta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajasta, luettelon tällaisten hoitajien hoitamista ja/tai markkinoimista vaihtoehtoisista sijoitusrahastoista unionissa ja tiedot kunkin tällaisen hoitajan toimivaltaisesta viranomaisesta. Rekisteri on asetettava saataville sähköisessä muodossa.

6. Arvopaperimarkkinaviranomainen voi tämän artiklan johdonmukaisen harmonisoinnin varmistamiseksi laatia teknisten sääntelystandardien luonnoksia täsmentääkseen toimivaltaisille viranomaisille vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan toimilupahakemuksessa toimitettavat tiedot, mukaan luettuna toimintaohjelma.

Komissiolle siirretään valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

7. Arvopaperimarkkinaviranomainen voi tämän artiklan yhdenmukaisten soveltamisedellytysten varmistamiseksi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia määrittääkseen vakiolomakkeet, -mallit ja -menettelyt 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista varten.

Komissiolle siirretään valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.

8 artikla

Toimiluvan myöntämisen edellytykset

1. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset eivät myönnä toimilupaa: a) elleivät ne katso, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja pystyy täyttämään tässä direktiivissä asetetut ehdot; b) ellei vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalla on riittävästi perustamispääomaa ja omia varoja 9 artiklan mukaisesti; c) elleivät vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan liiketoimintaa tosiasiallisesti harjoittavat henkilöt ovat riittävän hyvämaineisia ja riittävän kokeneita myös sen hoitamien rahastojen sijoitusstrategioiden osalta, kyseisten henkilöiden ja heidän seuraajiensa nimet on viipymättä ilmoitettava hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, ja vähintään kahden edellä mainitut edellytykset täyttävän henkilön on tehtävä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan liiketoiminnan harjoittamista koskevat päätökset; d) elleivät vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan osakkeenomistajat tai jäsenet, joilla on määräosuuksia, ovat soveltuvia ottaen huomioon tarpeen varmistaa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan moitteeton ja huolellinen hoito; ja e) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan keskustoimipaikka ja sääntömääräinen kotipaikka sijaitsevat samassa jäsenvaltiossa.

Toimilupa on voimassa kaikissa jäsenvaltioissa.

2. Muiden asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia on kuultava ennen toimiluvan myöntämistä seuraaville vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille: a) toisessa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen toisen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan, yhteissijoitusyrityksiä koskevan direktiivin mukaisen rahastoyhtiön, sijoituspalveluyrityksen, luottolaitoksen tai vakuutusyrityksen tytäryritys; b) toisessa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen toisen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan, yhteissijoitusyrityksiä koskevan direktiivin mukaisen rahastoyhtiön, sijoituspalveluyrityksen, luottolaitoksen tai vakuutusyrityksen emoyrityksen tytäryritys; ja c) yhtiö, jossa määräysvaltaa käyttävät samat luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, jotka käyttävät määräysvaltaa toisessa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneessa toisessa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajassa, yhteissijoitusyrityksiä koskevan direktiivin mukaisessa rahastoyhtiössä, sijoituspalveluyrityksessä, luottolaitoksessa tai vakuutusyrityksessä.

3. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on evättävä toimilupa, jos ne eivät käytännössä pysty hoitamaan valvontatehtäväänsä jostain seuraavista syistä: a) läheiset sidokset vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan ja muiden luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden välillä; b) kolmannen maan lait, asetukset tai hallinnolliset määräykset, joita sovelletaan luonnolliseen henkilöön tai oikeushenkilöön, johon vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalla on läheiset sidokset; c) kyseisten lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten täytäntöönpanoon liittyvät vaikeudet.

4. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat rajoittaa toimilupaa, erityisesti kun kyse on niiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen sijoitusstrategioista, joita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja saa hoitaa.

5. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava hakijalle kirjallisesti kolmen kuukauden kuluessa täydellisen hakemuksen jättämisestä, onko toimilupa myönnetty. Toimivaltaiset viranomaiset voivat pidentää määräaikaa enintään kolmella kuukaudella, jos ne katsovat sen tarpeelliseksi tapauksen erityisolosuhteiden vuoksi, ja ilmoitettuaan siitä asiaankuuluvasti vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle.

Tämän kohdan soveltamiseksi hakemus katsotaan täydelliseksi, jos vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja on toimittanut vähintään 7 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa ja 7 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut tiedot.

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat voivat aloittaa sellaisten rahastojen hoitamisen, joilla on 7 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisessa hakemuksessa kuvattuja sijoitusstrategioita, kotijäsenvaltiossaan heti, kun toimilupa on myönnetty, mutta aikaisintaan kuukauden kuluttua siitä, kun ne ovat toimittaneet 7 artiklan 2 kohdan e alakohdassa ja 7 artiklan 3 kohdan c, d ja e alakohdassa tarkoitetut mahdollisesti puuttuvat tiedot.

6. Arvopaperimarkkinaviranomainen voi tämän artiklan johdonmukaisen harmonisoinnin varmistamiseksi laatia teknisten sääntelystandardien luonnoksia täsmentääkseen a) vaihtoehtoisiin sijoitusrahaston hoitajiin 3 kohdan nojalla sovellettavat vaatimukset; b) osakkeenomistajiin ja jäseniin, joilla on 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja määräosuuksia, sovellettavat vaatimukset; c) syyt, jotka voivat estää toimivaltaisten viranomaisten valvontatehtävien tehokkaan hoitamisen.

Komissiolle siirretään valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

9 artikla

Perustamispääoma ja omat varat

1. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalla, joka on sisäisesti hoidettu rahasto, on vähintään 300 000 euron perustamispääoma.

2. Jos vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja nimetään rahastojen ulkopuoliseksi hoitajaksi, sillä on oltava vähintään 125 000 euron perustamispääoma.

3. Jos vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitamien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen salkkujen arvo ylittää 250 miljoonaa euroa, kyseisen hoitajan on lisättävä omien varojensa määrää. Omien lisävarojen määrän on oltava 0,02 prosenttia vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan salkkujen arvon siitä määrästä, joka ylittää 250 miljoonaa euroa, mutta perustamispääoman ja lisävarojen vaadittava kokonaismäärä ei kuitenkaan saa ylittää 10:tä miljoonaa euroa.

4. Edellä olevan 3 kohdan soveltamiseksi vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitamien vaihtoehtoiset sijoitusrahastot, myös ne rahastot, joiden osalta se on 20 artiklan mukaisesti siirtänyt toiminnon toisen hoidettavaksi, mutta lukuun ottamatta niiden rahastojen salkkuja, joiden hoito on sille siirretty, katsotaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan salkuiksi.

▼M5

5. Edellä olevasta 3 kohdasta riippumatta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan omien varojen määrä ei koskaan saa alittaa määrää, jota edellytetään asetuksen (EU) 2019/2033 ( 4 ) 13 artiklan nojalla.

▼B

6. Jäsenvaltiot voivat antaa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille luvan alittaa 3 kohdassa tarkoitetun omien lisävarojen määrä enintään 50 prosentilla, jos niillä on sellaisen luottolaitoksen tai vakuutusyrityksen antama takaus vastaavalle määrälle, jonka sääntömääräinen kotipaikka on jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa, jossa kyseiseen luottolaitokseen tai vakuutusyritykseen sovelletaan toiminnan vakautta koskevia sääntöjä, joiden toimivaltaiset viranomaiset katsovat vastaavan unionin lainsäädännössä asetettuja vaatimuksia.

7. Ammatillisiin vastuihin liittyvien sellaisten mahdollisten riskien kattamiseksi, joita aiheutuu vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan tämän direktiivin nojalla harjoittamasta toiminnasta, sekä sisäisesti hoidetulla vaihtoehtoisilla sijoitusrahastoilla että ulkopuolisilla vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilla a) on oltava omia lisävaroja määrä, joka on asianmukainen ammattitoimintaan liittyvästä huolimattomuudesta aiheutuvien vastuihin liittyvien mahdollisten riskien kattamiseksi; tai b) on oltava sellainen ammatillinen vastuuvakuutus ammattitoimintaan liittyvästä huolimattomuudesta aiheutuvien vastuiden varalta, joka on asianmukainen katettavien riskien osalta.

8. Omat varat, mukaan luettuina 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetut omat lisävarat, on sijoitettava rahavaroihin tai lyhyellä aikavälillä helposti rahaksi muunnettaviin varoihin, eivätkä ne saa sisältää spekulatiivisia omaisuuseriä.

9. Komissio hyväksyy 56 artiklan mukaisesti ja 57 ja 58 artiklan ehtoja noudattaen delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään tämän artiklan 7 kohtaan liittyen a) riskit, jotka omien lisävarojen tai ammatillisen vastuuvakuutuksen on katettava; b) edellytykset omien lisävarojen asianmukaisuuden tai ammatillisen vastuuvakuutuksen kattavuuden määrittämiseksi; ja c) edellä omien lisävarojen tai ammatillisen vastuuvakuutuksen kattavuuden jatkuvien mukautusten määritystapa.

10. Edellä olevia 7 ja 8 kohtaa sekä 9 kohdan nojalla hyväksyttyjä delegoituja säädöksiä lukuun ottamatta tätä artiklaa ei sovelleta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka ovat myös yhteissijoitusyritystä hoitavia rahastoyhtiöitä.

10 artikla

Muutokset toimiluvan soveltamisalaan

1. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat ilmoittavat kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille ennen muutosten täytäntöönpanoa kaikista olennaisista muutoksista alkuperäisen toimiluvan edellytyksiin, erityisesti olennaisista muutoksista 7 artiklassa tarkoitettuihin tietoihin.

2. Jos kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset päättävät rajoittaa muutoksia tai hylätä ne, niiden on ilmoitettava siitä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle yhden kuukauden kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta. Toimivaltaiset viranomaiset voivat pidentää määräaikaa enintään yhdellä kuukaudella, jos ne katsovat sen tarpeelliseksi tapauksen erityisolosuhteiden vuoksi, ja ilmoitettuaan siitä asiaankuuluvasti vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle. Muutokset toteutetaan, jos asianomaiset toimivaltaiset viranomaiset eivät vastusta muutoksia kyseisen arviointijakson aikana.

11 artikla

Toimiluvan peruuttaminen

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat peruuttaa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle myönnetyn toimiluvan, jos kyseinen hoitaja:

a) ei harjoita toimiluvan mukaista toimintaa 12 kuukauden kuluessa, luopuu nimenomaisesti toimiluvasta tai ei ole harjoittanut tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa kuuden edeltäneen kuukauden aikana, paitsi jos kyseinen jäsenvaltio on säätänyt, että näissä tapauksissa toimilupa raukeaa;

b) on saanut toimiluvan valheellisen ilmoituksen perusteella tai muilla epärehellisillä keinoilla;

c) ei enää täytä toimiluvan myöntämisen edellytyksiä;

d) ei enää täytä direktiivin 2006/49/EY mukaisia vaatimuksia silloin, kun sen toimilupa kattaa myös tämän direktiivin 6 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetut harkinnanvaraiset salkunhoitopalvelut;

e) on vakavasti ja järjestelmällisesti rikkonut tämän direktiivin nojalla annettuja säännöksiä; tai

f) kuuluu niihin tapauksiin, joissa kansallisessa lainsäädännössä säädetään toimiluvan peruuttamisesta tämän direktiivin soveltamisalaan kuulumattomien seikkojen osalta.







III

LUKU

VAIHTOEHTOISTEN SIJOITUSRAHASTOJEN HOITAJIEN TOIMINTAEDELLYTYKSET







1

JAKSO

Yleiset vaatimukset

12 artikla

Yleiset periaatteet

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat kaiken aikaa täyttävät seuraavat edellytykset: a) toimittava rehellisesti, pätevästi, varovasti, huolellisesti ja oikeudenmukaisesti; b) toimittava hoitamiensa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tai niiden sijoittajien etu ja markkinoiden häiriöttömyys huomioiden; c) otettava käyttöön liiketoimintansa asianmukaiseen harjoittamiseen tarvittavat resurssit ja menettelyt ja käytettävä niitä tehokkaasti; d) toteutettava kaikki kohtuullisiksi katsottavat toimenpiteet eturistiriitojen välttämiseksi ja, silloin kun ne eivät ole vältettävissä, kyseisten eturistiriitojen tunnistamiseksi, hallitsemiseksi ja valvomiseksi ja soveltuvin osin ilmoittamiseksi, jotta voidaan estää niitä vaikuttamasta haitallisesti rahastojen ja niiden sijoittajien etuihin ja varmistaa, että niiden hoitamia rahastoja kohdellaan tasapuolisesti; e) täytettävä kaikki niiden liiketoiminnan harjoittamiseen sovellettavat sääntelyvaatimukset edistääkseen hoitamiensa rahastojen tai niiden sijoittajien etua ja markkinoiden häiriöttömyyttä; f) kohdeltava kaikkia vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajia tasapuolisesti.

Yhdellekään vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen sijoittajalle ei saa antaa erityiskohtelua, jollei tällainen erityiskohtelu käy ilmi asianomaisen rahaston säännöistä tai perustamisasiakirjoista.

2. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja, jonka toimilupa kattaa myös tämän direktiivin 6 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetut harkinnanvaraiset salkunhoitopalvelut, a) ei saa sijoittaa asiakkaan koko salkkua tai sen osaa hoitamiensa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osuuksiin tai osakkeisiin, jollei se saa tähän asiakkaalta etukäteen yleistä hyväksyntää; b) kuuluu 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen palvelujen osalta sijoittajien korvausjärjestelmistä 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/9/EY ( 5 ) soveltamisalaan.

3. Komissio hyväksyy 56 artiklan mukaisesti ja 57 ja 58 artiklan ehtoja noudattaen delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään perusteet, joilla asianomaiset toimivaltaiset viranomaiset arvioivat, täyttävätkö vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat 1 kohdan mukaiset velvoitteensa.

13 artikla

Palkat ja palkkiot

1. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilla on niitä henkilöstöryhmiä varten, mukaan luettuina ylin johto, riskinottoa edellyttävissä tehtävissä toimivat, valvontatehtävissä toimivat sekä työntekijät, joiden saama kokonaispalkka tai -palkkio sijoittuu samaan palkka- ja palkkiohaarukkaan ylimmän johdon ja riskinottoa edellyttävissä tehtävissä toimivien kanssa, joiden ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus niiden riskiprofiileihin tai niiden hoitamien rahastojen riskiprofiileihin, palkka- ja palkkiopolitiikka ja -käytännöt, jotka ovat sopusoinnussa moitteettoman ja tehokkaan riskienhallinnan kanssa ja edistävät sitä eivätkä kannusta riskinottoon, joka on ristiriidassa niiden hoitamien rahastojen riskiprofiilien tai rahastojen sääntöjen tai perustamisasiakirjojen kanssa.

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on määritettävä palkka- ja palkkiopolitiikka ja -käytännöt liitteen II mukaisesti.

2. Arvopaperimarkkinaviranomainen varmistaa, että perustellusta palkka- ja palkkiopolitiikasta on olemassa suuntaviivoja, jotka ovat liitteen II mukaiset. Suuntaviivoissa on otettava huomioon rahoituspalvelualan palkka- ja palkkiopolitiikasta suosituksessa 2009/384/EY esitetyt moitteetonta palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevat periaatteet, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien koko ja niiden hoitamien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen koko, niiden sisäinen organisaatio sekä niiden toiminnan luonne, laajuus ja monitahoisuus. Arvopaperimarkkinaviranomainen tekee tiivistä yhteistyötä Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkivalvontaviranomainen), jäljempänä ’pankkiviranomainen’, kanssa.

14 artikla

Eturistiriidat

1. Jäsenvaltioiden on edellytettävä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilta kaikkia kohtuullisiksi katsottavia toimenpiteitä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoidon yhteydessä esiintyvien eturistiriitojen toteamiseksi seuraavien välillä: a) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja, mukaan luettuina sen johto, työntekijät ja kaikki siihen määräysvallan kautta suoraan tai välillisesti sidoksissa olevat henkilöt, ja sen hoitama vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tai kyseisen rahaston sijoittajat; b) vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tai kyseisen rahaston sijoittajat ja toinen vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tai kyseisen rahaston sijoittajat; c) vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tai kyseisen rahaston sijoittajat ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan toinen asiakas; d) vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tai kyseisen rahaston sijoittajat ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitama yhteissijoitusyritys tai kyseisen yhteissijoitusyrityksen sijoittajat; tai e) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kaksi asiakasta.

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on pidettävä yllä ja käytettävä tehokkaita organisaatio- ja hallintojärjestelyjä, joiden avulla ne voivat toteuttaa kaikki kohtuulliset toimenpiteet eturistiriitojen tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi, hallitsemiseksi ja valvomiseksi, jotta eturistiriidat eivät vaikuttaisi haitallisesti vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen ja niiden sijoittajien etuihin.

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on omassa toimintaympäristössään erotettava toisistaan tehtävät ja vastuut, joiden voidaan katsoa olevan keskenään yhteensopimattomia tai jotka voivat mahdollisesti aiheuttaa järjestelmällisiä eturistiriitoja. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on arvioitava, voiko niiden toimintaolosuhteisiin liittyä muita olennaisia eturistiriitoja, ja niiden on ilmoitettava niistä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen sijoittajille.

2. Jos vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan soveltamilla organisaatiojärjestelyillä, joiden tavoitteena on eturistiriitojen tunnistaminen, ehkäiseminen, hallinta ja valvominen, ei pystytä riittävällä tavalla varmistamaan, että sijoittajien etuihin kohdistuvat riskit vältetään, kyseisen hoitajan on selvästi ilmoitettava sijoittajille eturistiriitojen yleinen luonne tai lähteet ennen kuin se alkaa suorittaa liiketoimia niiden lukuun, sekä kehitettävä asianmukaiset periaatteet ja menettelyt.

3. Jos vaihtoehtoisen sijoitusrahaston lukuun toimiva vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja käyttää päävälittäjän palveluja, ehdot on vahvistettava kirjallisessa sopimuksessa. Sopimuksessa on määrättävä erityisesti mahdollisuudesta vaihtoehtoisen sijoitusrahaston varojen siirtoon ja uudelleenkäyttöön, ja siinä on noudatettava vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sääntöjä tai perustamisasiakirjoja. Sopimuksessa on määrättävä, että säilytysyhteisölle ilmoitetaan sopimuksesta.

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on noudatettava asianmukaista pätevyyttä, varovaisuutta ja huolellisuutta niiden päävälittäjien valinnassa ja nimeämisessä, joiden kanssa sopimus on määrä tehdä.

4. Komissio hyväksyy 56 artiklan mukaisesti ja 57 ja 58 artiklan ehtoja noudattaen delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään a) 1 kohdassa tarkoitettujen eturistiriitojen tyypit; b) kohtuullisiksi katsottavat toimenpiteet, jotka vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien odotetaan toteuttavan rakenteita ja organisaatiota ja hallintoa koskevien menettelyjen osalta eturistiriitojen tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi, hallitsemiseksi, valvomiseksi ja/tai ilmoittamiseksi.

15 artikla

Riskienhallinta

1. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on toiminnallisesti ja hierarkkisesti erotettava riskienhallintatoiminnot toimintayksiköistä, myös salkunhoitotoiminnoista.

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tarkasteltava ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua riskienhallintatehtävien toiminnallista ja hierarkkista erottamista suhteellisuusperiaatteen mukaisesti, kuitenkin niin, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on joka tapauksessa pystyttävä osoittamaan, että erityiset suojatoimet eturistiriitojen varalta mahdollistavat riskienhallintatehtävien riippumattoman hoitamisen ja että riskienhallintaprosessi täyttää tämän artiklan vaatimukset ja on kauttaaltaan tehokas.

▼M1

2. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on sovellettava riittävää riskienhallintajärjestelmää, jotta ne voivat asianmukaisesti tunnistaa, mitata, hallita ja valvoa kaikkia olennaisia riskejä, jotka liittyvät kunkin vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoitusstrategiaan ja joille kukin mainittu rahasto altistuu tai voi altistua. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat eivät etenkään saa tukeutua luottoluokituslaitoksista 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1060/2009 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin ( 6 ) luottoluokituksiin yksinomaisesti tai mekaanisesti arvioidessaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen varojen luottokelpoisuutta.

▼B

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on tarkasteltava riskienhallintajärjestelmiä asianmukaisin väliajoin, vähintään kerran vuodessa, ja mukautettava niitä tarvittaessa.

3. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on vähintään a) toteutettava vaihtoehtoisen sijoitusrahaston lukuun sijoittaessaan riittävä, dokumentoitu ja säännöllisesti päivitetty asianmukaisen huolellisuuden prosessi (due diligence -prosessi), jossa otetaan huomioon vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoitusstrategia, tavoitteet ja riskiprofiili; b) varmistettava, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston kuhunkin sijoituspositioon liittyvät riskit ja niiden kokonaisvaikutus mainitun rahaston salkkuun voidaan jatkuvasti tunnistaa ja mitata ja niitä voidaan hallita ja valvoa asianmukaisesti, myös käyttämällä asianmukaisia stressitestimenetelmiä; c) varmistettava, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston riskiprofiili vastaa kyseisen rahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa, esitteessä ja tarjousasiakirjoissa määriteltyä kokoa, salkkurakennetta ja sijoitusstrategiaa.

▼M1

3 a. Toimivaltaisten viranomaisten on vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen toiminnan luonne, laajuus ja monitahoisuus huomioon ottaen valvottava vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien luottoarviointiprosessien riittävyyttä, arvioitava 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin luottoluokituksiin viittaamista vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen sijoituspolitiikoissa ja tarvittaessa edistettävä tällaisten viittausten vaikutusten lieventämistä, jotta voidaan vähentää yksinomaista ja mekaanista tukeutumista kyseisiin luottoluokituksiin.

▼B

4. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on vahvistettava vivutuksen enimmäistaso, jota ne voivat käyttää kunkin hoitamansa rahaston lukuun, sekä vivutusjärjestelyissä mahdollisesti annettavat oikeudet vakuuksien tai takausten uudelleenkäyttöön ottaen huomioon muiden muassa seuraavat seikat: a) vaihtoehtoisten sijoitusrahaston tyyppi; b) vaihtoehtoisen sijoitusrahaston investointistrategia; c) vaihtoehtoisen sijoitusrahaston vivutuksen lähteet; d) sellaiset muut keskinäiset sidokset tai merkitykselliset suhteet muihin rahoituspalveluja tarjoaviin laitoksiin, jotka voivat aiheuttaa järjestelmäriskin; e) tarve rajoittaa positiota yksittäisessä vastapuolessa; f) se, missä määrin vivutus perustuu vakuuksiin; g) varojen ja vastuiden suhde; h) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan toiminnan laajuus, luonne ja määrä asianomaisilla markkinoilla.

5. Komissio hyväksyy 56 artiklan mukaisesti ja 57 ja 58 artiklan ehtoja noudattaen delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään a) riskienhallintajärjestelmät, joita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on käytettävä suhteessa riskeihin, joita ne ottavat hoitamiensa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen lukuun; b) riskienhallintajärjestelmän asianmukainen tarkasteluväli; c) se, miten riskienhallintatoiminto erotetaan toiminnallisesti ja hierarkkisesti toimintayksiköistä, myös salkunhoitotoiminnosta; d) erityiset suojatoimet 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen eturistiriitojen varalta; e) edellä 3 kohdassa tarkoitetut vaatimukset.

▼M1

Toimenpiteillä, joilla yksilöidään ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetut riskienhallintajärjestelmät, on varmistettava, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia estetään tukeutumasta 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin luottoluokituksiin yksinomaiseesti tai mekaanisesti näiden arvioidessa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen varojen luottokelpoisuutta.

▼B

16 artikla

Maksuvalmiuden hoito

1. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on kunkin sellaisen hoitamansa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osalta, joka ei ole vivuttamaton suljettu vaihtoehtoinen sijoitusrahasto, otettava käyttöön asianmukainen maksuvalmiudenhoitojärjestelmä ja tarvittavat menettelyt, jotta ne voivat valvoa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston maksuvalmiusriskiä ja jotta voidaan varmistaa, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoitusten maksuvalmiusprofiili vastaa sen velvoitteita.

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on säännöllisesti suoritettava sellaisia stressitestejä tavanomaisissa ja poikkeuksellisissa maksuvalmiusolosuhteissa, joiden perusteella ne voivat arvioida ja valvoa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen maksuvalmiusriskiä.

2. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on varmistettava, että kunkin niiden hoitaman rahaston sijoitusstrategia, maksuvalmiusprofiili ja lunastuspolitiikka ovat johdonmukaisia.

3. Komissio hyväksyy 56 artiklan mukaisesti ja 57 ja 58 artiklan ehtoja noudattaen delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään a) maksuvalmiuden hoitoa koskevat järjestelmät ja menettelyt; ja b) edellä 2 kohdassa tarkoitettu sijoitusstrategian, maksuvalmiusprofiilin ja lunastuspolitiikan yhdenmukaisuus.

▼M4

17 artikla

Kun vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat altistuvat arvopaperistamiselle, joka ei enää täytä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/2402 ( 7 ) säädettyjä vaatimuksia, niiden on toimittava asianomaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen sijoittajien edun mukaisesti ja tarvittaessa toteutettava korjaavia toimia.

▼B







2

JAKSO

Toiminnan järjestämistä koskevat vaatimukset

18 artikla

Yleiset periaatteet

1. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja hyödyntää kaiken aikaa riittäviä ja tarkoituksenmukaisia henkilöresursseja ja teknisiä resursseja, jotka tarvitaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen asianmukaiseen hoitamiseen.

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on erityisesti myös hoitajan hoitaman vaihtoehtoisen sijoitusrahaston luonteen huomioon ottaen edellytettävä, että hoitajalla on moitteettomat hallinto- ja tilinpitomenettelyt, automaattisen tietojenkäsittelyn valvonta- ja suojajärjestelyt sekä riittävät sisäiset valvontajärjestelmät, mukaan luettuina erityisesti sen työntekijöiden henkilökohtaisia liiketoimia koskevat säännöt tai sen omaan lukuun sijoittamiseksi tehtyjen sijoitusten omistusta tai hoitoa koskevat säännöt, joiden avulla voidaan vähintään varmistaa, että jokaisesta liiketoimesta, jossa vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja on ollut osallisena, voidaan jälkikäteen todentaa sen alkuperä, osapuolet, luonne sekä toteuttamisaika ja -paikka ja että hoitajan hoitamien rahastojen varat sijoitetaan vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sääntöjen tai perustamisasiakirjojen ja voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

2. Komissio hyväksyy 56 artiklan mukaisesti ja 57 ja 58 artiklan ehtoja noudattaen delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään 1 kohdassa tarkoitetut menettelyt ja järjestelyt.

19 artikla

Arvonmääritys

1. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on varmistettava, että kutakin niiden hoitamaa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa varten otetaan käyttöön asianmukaisia ja yhdenmukaisia menettelyjä, jotta voidaan toteuttaa rahaston varojen asianmukainen ja riippumaton arvonmääritys tämän artiklan, sovellettavan kansallisen lainsäädännön sekä mainitun rahaston sääntöjen tai perustamisasiakirjojen mukaisesti.

2. Säännöt, joita sovelletaan varojen arvonmääritykseen ja vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon laskemiseen, on vahvistettava sen maan lainsäädännössä, johon mainittu rahasto on sijoittautunut, ja/tai vaihtoehtoisen sijoitusrahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa.

3. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on myös varmistettava, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osuus- tai osakekohtainen nettoarvo lasketaan ja ilmoitetaan sijoittajille tämän artiklan, sovellettavan kansallisen lainsäädännön sekä mainitun rahaston sääntöjen tai perustamisasiakirjojen mukaisesti.

Käytettävillä arvonmääritysmenettelyillä on varmistettava, että varojen arvo sekä osuus- tai osakekohtainen nettoarvo lasketaan vähintään kerran vuodessa.

Jos vaihtoehtoinen sijoitusrahasto on tyypiltään avoin, kyseiset arvonmääritykset ja laskelmat on tehtävä sellaisin väliajoin, jotka ovat asianmukaisia vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hallussa olevien varojen ja sen liikkeeseenlasku- ja lunastusvälin kannalta.

Jos vaihtoehtoinen sijoitusrahasto on tyypiltään suljettu, kyseiset arvonmääritykset ja laskelmat on tehtävä myös silloin, kun rahaston pääoma kasvaa tai vähenee.

Sijoittajille ilmoitetaan arvonmäärityksistä ja laskelmista rahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa kuvatulla tavalla.

4. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on varmistettava, että arvonmääritystoiminnosta huolehtii joko a) ulkopuolinen arvonmäärittäjä, joka on vaihtoehtoisesta sijoitusrahastosta, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajasta ja muista henkilöistä, joilla on läheisiä sidoksia rahastoon tai hoitajaan, riippumaton oikeushenkilö tai luonnollinen henkilö; tai b) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja itse edellyttäen, että arvonmääritystehtävät ovat toiminnallisesti riippumattomia salkunhoidosta ja palkka- ja palkkiopolitiikasta ja että muilla toimenpiteillä varmistetaan, että eturistiriitoja lievennetään ja että epäasianmukainen vaikutus työntekijöihin estetään.

Vaihtoehtoiselle sijoitusrahastolle nimettyä säilytysyhteisöä ei saa nimetä mainitun rahaston ulkopuoliseksi arvonmäärittäjäksi, paitsi jos se on toiminnallisesti ja hierarkkisesti erottanut säilytystehtäviensä hoitamisen tehtävistään ulkopuolisena arvonmäärittäjänä ja mahdolliset eturistiriidat selvitetään ja hoidetaan, niitä valvotaan ja ne ilmoitetaan asianmukaisesti vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajille.

5. Jos ulkopuolinen arvonmäärittäjä huolehtii arvonmääritystoiminnosta, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on osoitettava, että a) ulkopuolinen arvonmäärittäjä on lakisääteisessä pakollisessa ammatinharjoittajien rekisterissä tai kuuluu lakien tai muiden säädösten tai ammattisääntöjen piiriin; b) ulkopuolinen arvonmäärittäjä voi tarjota riittävät ammatilliset takeet siitä, että se voi tehokkaasti huolehtia arvonmääritystoiminnosta 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti; ja c) ulkopuolisen arvonmäärittäjän nimeäminen on 20 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten ja 20 artiklan 7 kohdan nojalla hyväksyttyjen delegoitujen säädösten mukaista.

6. Nimetty ulkopuolinen arvonmäärittäjä ei saa siirtää arvonmääritystoimintoa kolmannelle osapuolelle.

7. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on ilmoitettava ulkopuolisen arvonmäärittäjän nimeämisestä kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille, jotka voivat edellyttää toisen ulkopuolisen arvonmäärittäjän nimeämistä tämän tilalle, jos 5 kohdassa asetetut edellytykset eivät täyty.

8. Arvonmääritys on suoritettava puolueettomasti sekä kaikkea asianmukaista pätevyyttä, varovaisuutta ja huolellisuutta noudattaen.

9. Jos arvonmääritystoiminnosta ei huolehdi riippumaton ulkopuolinen arvonmäärittäjä, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat edellyttää, että hoitaja antaa arvonmääritysmenettelynsä ja/tai arvonmäärityksensä ulkopuolisen arvonmäärittäjän tai tarvittaessa tilintarkastajan tarkastettavaksi.

10. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat ovat vastuussa rahaston varojen asianmukaisesta arvonmäärityksestä, varojen nettoarvon laskennasta ja kyseisen nettoarvon julkaisemisesta. Näin ollen se, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja on nimennyt ulkopuolisen arvonmäärittäjän, ei vaikuta kyseisen hoitajan vastuuseen vaihtoehtoista sijoitusrahastoa ja sen sijoittajia kohtaan.

Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, ja muunsisältöisistä sopimusperusteisista järjestelyistä riippumatta ulkopuolinen arvonmäärittäjä on kuitenkin vastuussa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle tappioista, joita mainitulle hoitajalle aiheutuu ulkopuolisen arvonmäärittäjän huolimattomuudesta tai sen tehtävien tahallisesta laiminlyönnistä.

11. Komissio hyväksyy 56 artiklan mukaisesti ja 57 ja 58 artiklan ehtoja noudattaen delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään a) perusteet, jotka koskevat menettelyjä varojen asianmukaista arvonmääritystä ja osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon laskentaa varten; b) ammatilliset takeet, jotka ulkopuolisen arvonmäärittäjän on voitava antaa siitä, että se voi tehokkaasti huolehtia arvonmääritystoiminnosta; c) avointen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen arvonmääritysväli, joka on asianmukainen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hallussa olevien varojen ja sen liikkeeseenlasku- ja lunastuspolitiikan kannalta.







3

JAKSO

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan toimintojen siirtäminen

20 artikla

Tehtävien siirtäminen

1. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan, joka aikoo siirtää kolmansille osapuolille tehtävänsä, on ilmoitettava asiasta kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille, ennen kuin tehtävien siirtämistä koskevat järjestelyt tulevat voimaan. Seuraavien ehtojen on täytyttävä: a) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on voitava esittää objektiiviset perusteet kaikille tehtävien siirtämistä koskeville järjestelyille; b) sillä, jolle tehtävät siirretään, on oltava riittävät resurssit tehtävien hoitamiseen, ja liiketoiminnasta käytännössä vastaavien henkilöiden on oltava riittävän hyvämaineisia ja riittävän kokeneita; c) jos siirto koskee salkunhoitoa tai riskienhallintaa, sen saa antaa ainoastaan yrityksille, joilla on toimilupa tai jotka on rekisteröity varainhoitoa varten ja jotka kuuluvat valvonnan piiriin, tai, jos tämä ehto ei täyty, ainoastaan siinä tapauksessa, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta on saatu etukäteen hyväksyntä; d) jos siirto koskee salkunhoitoa tai riskienhallintaa ja tehtävät siirretään kolmanteen maahan sijoittautuneelle yritykselle, c alakohdan mukaisten vaatimusten lisäksi on varmistettava vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja yrityksen valvontaviranomaisen välinen yhteistyö; e) siirto ei saa estää vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan tehokasta valvontaa eikä varsinkaan estää sitä toimimasta eikä hoitamasta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa sijoittajien parhaan edun mukaisesti; f) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on pystyttävä osoittamaan, että se, jolle tehtävät siirretään, on pätevä ja kykenevä suoriutumaan kyseisistä toiminnoista, että sen valinnassa on noudatettu kaikkea asianmukaista huolellisuutta ja että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalla on jatkuvasti tosiasiallisesti mahdollisuus valvoa siirretyn tehtävän hoitamista, antaa sille, jolle tehtävät siirretään, milloin tahansa lisäohjeita ja peruuttaa siirto välittömästi, jos se on sijoittajien edun mukaista.

Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on jatkuvasti arvioitava kunkin sellaisen yhteisön tarjoamia palveluja, jolle se on siirtänyt tehtäviä.

2. Salkunhoitoa tai riskienhallintaa ei saa siirtää a) säilytysyhteisölle tai sille, jolle säilytysyhteisö on siirtänyt tehtävän; tai b) muulle yhteisölle, jonka edut saattavat olla ristiriidassa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan tai vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajien etujen kanssa, paitsi jos tällainen yhteisö on toiminnallisesti ja hierarkkisesti erottanut salkunhoito- tai riskienhallintatehtäviensä hoitamisen muista mahdollisesti eturistiriitoja aiheuttavista tehtävistään ja mahdolliset eturistiriidat tunnistetaan ja hoidetaan, niitä valvotaan ja ne ilmoitetaan asianmukaisesti vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajille.

3. Se, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja on siirtänyt tehtäviä kolmannelle osapuolelle, tai mahdollinen toimintojen edelleen siirtäminen ei missään tapauksessa vaikuta kyseisen hoitajan vastuuseen vaihtoehtoista sijoitusrahastoa ja sen sijoittajia kohtaan, eikä kyseinen hoitaja saa siirtää toimintojaan niin laajasti, että sen ei enää käytännössä katsottaisi olevan vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja ja että siitä tulee postilaatikkoyhteisö.

4. Kolmas osapuoli saa siirtää edelleen sille siirrettyjä toimintoja, jos seuraavat ehdot täyttyvät: a) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja on etukäteen suostunut tehtävien edelleen siirtämiseen; b) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja on ilmoittanut asiasta kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille, ennen kuin tehtävien edelleen siirtämistä koskevat järjestelyt tulevat voimaan; c) 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, kuitenkin niin, että kaikkia viittauksia ”siihen, jolle tehtävät siirretään” pidetään viittauksina ”siihen, jolle tehtävät siirretään edelleen”.

5. Salkunhoitoa tai riskienhallintaa ei saa siirtää edelleen a) säilytysyhteisölle tai sille, jolle säilytysyhteisö on siirtänyt tehtävän; tai b) muulle yhteisölle, jonka edut saattavat olla ristiriidassa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan tai vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajien etujen kanssa, paitsi jos tällainen yhteisö on toiminnallisesti ja hierarkkisesti erottanut salkunhoito- tai riskienhallintatehtäviensä hoitamisen muista mahdollisesti eturistiriitoja aiheuttavista tehtävistään ja mahdolliset eturistiriidat selvitetään ja hoidetaan, niitä valvotaan ja ne ilmoitetaan asianmukaisesti vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajille.

Sen, jolle tehtäviä on siirretty, on jatkuvasti tarkasteltava kunkin sellaisen yhteisön tarjoamia palveluja, jolle se on siirtänyt edelleen tehtäviä.

6. Kun se, jolle tehtäviä on siirretty edelleen, siirtää edelleen jonkin sille siirretyistä toiminnoista, 4 kohdassa säädettyjä edellytyksiä sovelletaan soveltuvin osin.

7. Komissio hyväksyy 56 artiklan mukaisesti ja 57 ja 58 artiklan ehtoja noudattaen delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään a) edellytykset 1, 2, 4 ja 5 kohdassa asetettujen vaatimusten täyttämiseksi; b) edellytykset, joiden täyttyessä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan katsotaan siirtäneen toimintojaan niin laajasti, että siitä tulee postilaatikkoyhteisö, eikä sen siksi enää voida katsoa olevan vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja 3 kohdassa esitetyllä tavalla.







4

JAKSO

Säilytysyhteisö

21 artikla

Säilytysyhteisö

1. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on varmistettava kunkin hoitamansa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osalta, että sille nimetään yksi säilytysyhteisö tämän artiklan mukaisesti.

2. Säilytysyhteisön nimeämisestä on oltava todisteena kirjallinen sopimus. Sopimuksessa on muun muassa määritettävä se tietojen vaihto, joka katsotaan tarpeelliseksi, jotta säilytysyhteisö voi hoitaa sen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osalta, jolle se on nimetty säilytysyhteisöksi, sille tässä direktiivissä ja muissa asiaankuuluvissa laeissa, asetuksissa tai hallinnollisissa määräyksissä annetut tehtävät.

3. Säilytysyhteisön on oltava joko a) luottolaitos, jolla on sääntömääräinen kotipaikka unionissa ja joka on saanut toimiluvan direktiivin 2006/48/EY mukaisesti; tai b) sijoituspalveluyritys, jolla on sääntömääräinen kotipaikka unionissa ja johon sovelletaan direktiivin 2006/49/EY 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja omien varojen riittävyyttä koskevia vaatimuksia, mukaan luettuna operatiivisten riskien pääomavaatimuksia, ja joka on saanut toimiluvan direktiivin 2004/39/EY mukaisesti ja joka tarjoaa myös direktiivin 2004/39/EY liitteessä I olevan B osan 1 kohdan mukaisia rahoitusvälineiden säilyttämistä ja hoitoa asiakkaiden lukuun koskevia oheispalveluja; tällaisten sijoituspalveluyritysten omien varojen määrän on aina oltava vähintään direktiivin 2006/49/EY 9 artiklassa tarkoitettu perustamispääoman määrä; tai c) muu laitosten ryhmä, joka on toiminnan vakautta koskevan säätelyn ja jatkuvan valvonnan alaisia ja joka kuuluu 21 päivänä heinäkuuta 2011 jäsenvaltioiden päättämiin laitosten ryhmiin, joihin kuuluvat voivat toimia säilytysyhteisöinä direktiivin 2009/65/EY 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Säilytysyhteisö voi unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osalta olla myös luottolaitos tai muu tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa mainittujen yhteisöjen kaltainen yhteisö, kunhan 6 kohdan b alakohdan ehdot täyttyvät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 kohdan b alakohdan soveltamista.

Jäsenvaltiot voivat sallia sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osalta, joissa oikeutta vaatia lunastusta ei voi käyttää viiteen vuoteen alkusijoituksesta lukien ja jotka eivät keskeisen sijoituspolitiikkansa mukaisesti yleensä sijoita varoihin, jotka on säilytettävä 8 kohdan a alakohdan mukaisesti, tai jotka yleensä sijoittavat liikkeeseenlaskijoihin tai listaamattomiin yhtiöihin hankkiakseen mahdollisesti määräysvallan tällaisissa yhtiöissä 26 artiklan mukaisesti, että säilytysyhteisö voi olla yhteisö, joka hoitaa säilytystehtäviä osana ammatillista tai liiketoimintaa, jonka osalta tällaisen yhteisön on oltava lakisääteisessä pakollisessa ammatinharjoittajien rekisterissä tai kuuluttava lakien tai muiden säädösten tai ammattisääntöjen piiriin, jotka voivat antaa riittävät taloudelliset ja ammatilliset takeet ja jotka mahdollistavat sen, että se voi tehokkaasti hoitaa asiaankuuluvat säilytystehtävät sekä vastata näihin tehtäviin liittyvistä velvoitteista.

4. Eturistiriitojen välttämiseksi säilytysyhteisön, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan ja/tai vaihtoehtoisen sijoitusrahaston ja/tai sen sijoittajien välillä a) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja ei saa toimia säilytysyhteisönä; b) vaihtoehtoisen sijoitusrahaston vastapuolena toimiva päävälittäjä ei saa toimia mainitun rahaston säilytysyhteisönä, paitsi jos se on toiminnallisesti ja hierarkkisesti erottanut säilytystehtäviensä hoitamisen tehtävistään päävälittäjänä ja mahdolliset eturistiriidat tunnistetaan ja hoidetaan, niitä valvotaan ja ne ilmoitetaan asianmukaisesti vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajille. Säilytysyhteisö saa siirtää säilytystehtäviään tällaiselle päävälittäjälle 11 kohdan mukaisesti, jos asiaankuuluvat edellytykset täyttyvät.

5. Säilytysyhteisön on oltava sijoittautunut johonkin seuraavista paikoista: a) unioniin sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osalta mainitun rahaston kotijäsenvaltioon; b) unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osalta mainitun rahaston sijoittautumismaana olevaan kolmanteen maahan tai kyseistä rahastoa hoitavan hoitajan kotijäsenvaltioon tai kyseistä rahastoa hoitavan hoitajan viitejäsenvaltioon.

6. Kolmanteen maahan sijoittautuneen säilytysyhteisön nimeämiseen on jatkuvasti sovellettava seuraavia edellytyksiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdassa säädettyjen vaatimusten soveltamista: a) niiden jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, joissa unionin ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksia tai osakkeita aiotaan markkinoida, ja siltä osin kuin kyse on eri viranomaisista, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet yhteistyö- ja tietojenvaihtojärjestelyjä säilytysyhteisön toimivaltaisten viranomaisten kanssa; b) säilytysyhteisöt ovat sellaisen tehokkaan toiminnan vakautta koskevan säätelyn, vähimmäispääomavaatimukset mukaan luettuina, ja valvonnan alaisia, jotka vastaavat vaikutuksiltaan unionin lainsäädäntöä ja joiden täytäntöönpanoa valvotaan tehokkaasti; c) säilytysyhteisön sijoittautumismaana oleva kolmas maa ei saa olla rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastaisen toimintaryhmän yhteistyöhaluttomiksi määrittelemien maiden ja alueiden luettelossa; d) jäsenvaltiot, joissa unionin ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksia tai osakkeita aiotaan markkinoida, ja siltä osin kuin kyse on eri jäsenvaltiosta, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltio ovat tehneet säilytysyhteisön sijoittautumismaana olevan kolmannen maan kanssa sopimuksen, joka vastaa täysin Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tuloa ja varallisuutta koskevan malliverosopimuksen 26 artiklassa vahvistettuja vaatimuksia ja jolla varmistetaan tehokas tietojenvaihto veroasioissa, mahdolliset monenväliset verosopimukset mukaan luettuina; e) säilytysyhteisön on oltava sopimuksen perusteella vastuussa vaihtoehtoiselle sijoitusrahastolle tai kyseisen rahaston sijoittajille 12 ja 13 kohdan mukaisesti ja nimenomaisesti sitouduttava noudattamaan 11 kohtaa.

Kun toisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on eri mieltä arviosta, jonka vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet ensimmäisen alakohdan a, c tai e alakohdan soveltamisesta, asianomaiset toimivaltaiset viranomaiset voivat siirtää asian käsittelyn arvopaperimarkkinaviranomaiselle, joka voi toimia sille asetuksen (EU) N:o 1095/2010 19 artiklan nojalla annettujen valtuuksien mukaisesti.

Komissio hyväksyy 17 kohdan b alakohdassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa todetaan, että kolmannen maan toiminnan vakautta koskeva säätely ja valvonta vastaavat vaikutuksiltaan unionin lainsäädäntöä ja että niiden täytäntöönpanoa valvotaan tehokkaasti. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 59 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

7. Säilytysyhteisön on yleisesti varmistettava, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston kassavirtaa seurataan asianmukaisesti, ja sen on erityisesti varmistettava, että kaikki vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksien tai osakkeiden merkitsemisen yhteydessä sijoittajien suorittamat tai näiden lukuun suoritetut maksut on vastaanotettu ja että kaikki mainitun rahaston rahat on käteistileille, joka on avattu rahaston tai sen lukuun toimivan hoitajan taikka rahaston lukuun toimivan säilytysyhteisön nimissä direktiivin 2006/73/EY 18 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetussa yhteisössä tai muussa mainittujen yhteisöjen kaltaisessa yhteisössä asiaankuuluvilla markkinoilla, joilla edellytetään käteistilejä, kunhan tällainen yhteisö on sellaisen tehokkaan toiminnan vakautta koskevan säätelyn ja valvonnan alainen, jotka vastaavat vaikutuksiltaan unionin lainsäädäntöä ja joiden täytäntöönpanoa valvotaan tehokkaasti, sekä direktiivin 2006/73/EY 16 artiklassa säädettyjen periaatteiden mukaisesti.

Jos käteistilit avataan vaihtoehtoisen sijoitusrahaston lukuun toimivan säilytysyhteisön nimissä, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun yhteisön rahoja ja säilytysyhteisön omia rahoja ei saa kirjata tällaisille tileille.

8. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tai mainitun rahaston lukuun toimivan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan varat on annettava säilytysyhteisön säilytettäväksi seuraavasti: a) niiden rahoitusvälineiden osalta, joita voidaan säilyttää i) säilytysyhteisön on säilytettävä kaikkia rahoitusvälineitä, jotka voidaan kirjata säilytysyhteisön kirjanpitoon avatulle rahoitusvälinetilille, ja kaikkia rahoitusvälineitä, jotka voidaan fyysisesti toimittaa säilytysyhteisölle; ii) säilytysyhteisön on tätä varten varmistettava, että kaikki rahoitusvälineet, jotka voidaan kirjata säilytysyhteisön kirjanpitoon avatulle rahoitusvälinetilille, kirjataan säilytysyhteisön kirjanpitoon rahaston tai tapauksen mukaan sen lukuun toimivan hoitajan nimissä avatuille erillisille tileille direktiivin 2006/73/EY 16 artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti, jotta niiden voidaan milloin tahansa todeta selkeästi kuuluvan mainitulle rahastolle sovellettavan lainsäädännön mukaisesti; b) muiden varojen osalta i) säilytysyhteisön on todennettava, että mainittu rahasto tai sen lukuun toimiva hoitaja omistaa varat, ja sen on pidettävä kirjaa niistä varoista, joiden osalta se katsoo, että mainittu rahasto tai sen lukuun toimiva hoitaja omistaa tällaiset varat; ii) arvion siitä, omistaako mainittu rahasto tai sen lukuun toimiva hoitaja tällaiset varat, on perustuttava rahaston tai hoitajan toimittamiin tietoihin tai asiakirjoihin ja ulkopuoliseen näyttöön, jos sellaista on saatavilla; iii) säilytysyhteisön on pidettävä kirjanpitonsa ajan tasalla.

9. Säilytysyhteisön on 7 ja 8 kohdassa tarkoitettujen tehtävien lisäksi a) huolehdittava, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksien tai osakkeiden myynneissä, liikkeeseenlaskuissa, takaisinostoissa, lunastuksissa ja peruutuksissa noudatetaan sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä ja rahaston sääntöjä tai perustamisasiakirjoja; b) huolehdittava, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksien tai osakkeiden arvo lasketaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön, rahaston sääntöjen tai perustamisasiakirjojen mukaisesti ja 19 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen; c) noudatettava vaihtoehtoisen sijoitusrahaston antamia määräyksiä, jolleivät ne ole sovellettavan kansallisen lainsäädännön tai rahaston sääntöjen tai perustamisasiakirjojen vastaisia; d) huolehdittava, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston varoja koskeviin toimiin liittyvät maksut suoritetaan rahastolle yleensä käytössä olevissa määräajoissa; e) huolehdittava, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tulot käytetään sovellettavan kansallisen lainsäädännön ja rahaston sääntöjen tai perustamisasiakirjojen mukaisesti.

10. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan ja säilytysyhteisön on toimittava tehtävissään rehellisesti, oikeudenmukaisesti, ammattimaisesti, riippumattomasti ja vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tai sen sijoittajien edun mukaisesti.

Säilytysyhteisö ei voi harjoittaa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tai sen lukuun toimivan hoitajan osalta toimintaa, joka voi aiheuttaa eturistiriitoja rahaston, sen sijoittajien, sen hoitajan ja itsensä välillä, paitsi jos säilytysyhteisö on toiminnallisesti ja hierarkkisesti erottanut säilytystehtäviensä hoitamisen muista mahdollisesti ristiriitaisista tehtävistään ja mahdolliset eturistiriidat tunnistetaan ja hoidetaan, niitä valvotaan ja ne ilmoitetaan asianmukaisesti vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajille.

Säilytysyhteisö ei voi käyttää uudelleen 8 kohdassa tarkoitettuja varoja ilman vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tai sen lukuun toimivan hoitajan etukäteen antamaa suostumusta.

11. Lukuun ottamatta 8 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä, säilytysyhteisö ei saa siirtää kolmansille osapuolille tässä artiklassa kuvattuja toimintojaan.

Säilytysyhteisö voi siirtää 8 kohdassa tarkoitetut toiminnot kolmansille osapuolille seuraavia ehtoja noudattaen:

a) tehtäviä ei siirretä tämän direktiivin vaatimusten välttämiseksi;

b) säilytysyhteisö voi osoittaa, että siirrolle on objektiivinen peruste;

c) säilytysyhteisö on noudattanut kaikkea asianmukaista pätevyyttä, varovaisuutta ja huolellisuutta valitessaan ja nimetessään kolmannen osapuolen, jolle se haluaa siirtää osan tehtävistään, ja se noudattaa edelleen kaikkea asianmukaista pätevyyttä, varovaisuutta ja huolellisuutta arvioidessaan säännöllisesti ja valvoessaan jatkuvasti kolmatta osapuolta, jolle se on siirtänyt osan tehtävistään, ja kolmannen osapuolen järjestelyjä sille siirrettyjen asioiden osalta; ja

d) säilytysyhteisö varmistaa, että kolmas osapuoli täyttää seuraavat edellytykset kaiken aikaa sille siirrettyjen tehtävien hoitamisen aikana: i) kolmannella osapuolella on rakenteet ja asiantuntemus, jotka ovat riittävät ja oikeasuhteiset sille uskottujen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tai sen lukuun toimivan hoitajan varojen luonteeseen ja monitahoisuuteen nähden; ii) edellä 8 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen säilytystehtävien osalta kolmas osapuoli on tehokkaan toiminnan vakautta koskevan säätelyn, vähimmäispääomavaatimukset mukaan luettuina, ja valvonnan alainen asianomaisella oikeudenkäyttöalueella ja sille tehdään määräajoin ulkopuolinen tarkastus sen varmistamiseksi, että rahoitusvälineet ovat sen hallussa; iii) kolmas osapuoli erottelee säilytysyhteisön asiakkaiden varat omista varoistaan ja säilytysyhteisön varoista siten, että niiden voidaan milloin tahansa todeta selkeästi kuuluvan tietyn säilytysyhteisön asiakkaille; iv) kolmas osapuoli ei käytä varoja ilman vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tai sen lukuun toimivan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan etukäteen antamaa suostumusta eikä ilmoittamatta tästä etukäteen säilytysyhteisölle; ja vi) kolmas osapuoli noudattaa 8 ja 10 kohdassa tarkoitettuja yleisiä velvoitteita ja kieltoja.

Sen estämättä mitä toisen alakohdan d alakohdan ii alakohdassa säädetään, jos kolmannen maan lainsäädännössä edellytetään, että paikallinen yhteisö säilyttää tiettyjä rahoitusvälineitä, eikä mainitussa alakohdassa tarkoitetut toimintojen siirtämistä koskevat vaatimukset täyttäviä paikallisia yhteisöjä ole olemassa, säilytysyhteisö voi siirtää tehtäviään tällaiselle paikalliselle yhteisölle, vain siinä laajuudessa kuin kolmannen maan lainsäädäntö sitä edellyttää ja vain niin kauan kuin siirron edellytykset täyttäviä paikallisia yhteisöjä ei ole olemassa seuraavia vaatimuksia noudattaen:

a) asianomaisen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajille on ennen sijoituksen tekemistä asianmukaisesti ilmoitettu tehtävien siirtämisestä, joka on tarpeen kolmannen maan lainsäädännön lakisääteisten rajoitusten vuoksi, ja tilanteista, joissa se on perusteltua; ja

b) vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tai sen lukuun toimiva vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja on määrännyt säilytysyhteisön siirtämään tällaisten rahoitusvälineiden säilytyksen tällaiselle paikalliselle yhteisölle.

Kolmas osapuoli voi puolestaan siirtää edelleen nämä toiminnot, jos samoja vaatimuksia noudatetaan. Tällaisessa tapauksessa 13 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin asianomaisiin osapuoliin.

Tämän kohdan soveltamiseksi direktiivissä 98/26/EY tarkoitettujen palvelujen tarjoamista tai vastaavien palvelujen tarjoamista kolmansien maiden arvopaperien selvitysjärjestelmissä ei katsota säilytystoimintojen siirtämiseksi.

12. Säilytysyhteisö on vastuussa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa tai sen sijoittajia kohtaan säilytysyhteisön tai kolmannen osapuolen, jolle säilytys on siirretty, säilytettävänä 8 kohdan a alakohdan mukaisesti olevien rahoitusvälineiden tappioista.

Jos säilytettävänä olevasta rahoitusvälineestä aiheutuu tällaisia tappioita, säilytysyhteisön on viipymättä palautettava samantyyppinen rahoitusväline tai vastaava määrä vaihtoehtoiselle sijoitusrahastolle tai sen lukuun toimivalle vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle. Säilytysyhteisö ei ole vastuussa, jos se pystyy osoittamaan, että tappiot ovat seurausta ulkopuolisesta tapahtumasta, johon se ei ole kohtuudella voinut vaikuttaa ja jonka seuraukset eivät olisi olleet vältettävissä kaikista kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta.

Säilytysyhteisö on vastuussa myös vaihtoehtoista sijoitusrahastoa tai sen sijoittajia kohtaan kaikista muista tappioista, joita niille aiheutuu säilytysyhteisön huolimattomuudesta tai sen tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden tahallisesta laiminlyönnistä.

13. Edellä 11 kohdassa tarkoitettu tehtävien siirto ei vaikuta säilytysyhteisön vastuuseen.

Sen estämättä mitä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jos kolmannen osapuolen säilytettävänä 11 kohdan nojalla olevista rahoitusvälineistä aiheutuu tappioita, säilytysyhteisö voi vapautua vastuustaan, jos se pystyy osoittamaan, että

a) kaikki 11 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut sen säilytystehtävien siirtämistä koskevat vaatimukset täyttyvät;

b) säilytysyhteisön ja kolmannen osapuolen välillä on tehty kirjallinen sopimus, jolla nimenomaisesti siirretään säilytysyhteisön vastuu kyseiselle kolmannelle osapuolelle ja jonka nojalla vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tai tapauksen mukaan sen lukuun toimiva vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja voi esittää vaateen kolmatta osapuolta vastaan rahoitusvälineistä aiheutuvista tappioista tai säilytysyhteisö voi esittää tällaisen vaateen sen lukuun; ja

c) säilytysyhteisön ja vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tai sen lukuun toimivan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan välillä on tehty kirjallinen sopimus, jossa nimenomaisesti sallitaan säilytysyhteisön vapautuminen vastuusta ja jossa mainitaan objektiivinen peruste tällaiseen vastuusta vapautumiseen.

14. Lisäksi jos kolmannen maan lainsäädännössä edellytetään, että paikallinen yhteisö säilyttää tiettyjä rahoitusvälineitä, eikä 11 kohdan d alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut tehtävien siirtämistä koskevat vaatimukset täyttäviä paikallisia yhteisöjä ole olemassa, säilytysyhteisö voi vapautua vastuustaan, jos seuraavat ehdot täyttyvät: a) kyseisen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa nimenomaisesti sallitaan tällainen vastuusta vapautuminen tässä kohdassa vahvistetuin edellytyksin; b) asianomaisen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajille on ennen sijoituksen tekemistä asianmukaisesti ilmoitettu tästä vastuusta vapautumisesta ja tilanteista, joissa se on perusteltua; c) vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tai sen lukuun toimiva vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja on määrännyt säilytysyhteisön siirtämään tällaisten rahoitusvälineiden säilytys paikalliselle yhteisölle; d) säilytysyhteisön ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tai sen lukuun toimivan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan välillä on tehty kirjallinen sopimus, jossa nimenomaisesti sallitaan tällainen vastuusta vapautuminen; ja e) säilytysyhteisön ja kolmannen osapuolen välillä on tehty kirjallinen sopimus, jolla nimenomaisesti siirretään säilytysyhteisön vastuu kyseiselle paikalliselle yhteisölle ja jonka nojalla vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tai sen lukuun toimiva vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja voi esittää vaateen paikallista yhteisöä vastaan rahoitusvälineistä aiheutuvista tappioista tai säilytysyhteisö voi esittää tällaisen vaateen sen lukuun.

15. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajia kohtaan olevaan vastuuseen voidaan säilytysyhteisön, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan ja sijoittajien välisen oikeussuhteen luonteen mukaan vedota suoraan tai hoitajan välityksellä.

16. Säilytysyhteisön on pyynnöstä asetettava toimivaltaisten viranomaistensa saataville kaikki tiedot, jotka se on saanut tehtäviään hoitaessaan ja jotka voivat olla tarpeen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tai vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan toimivaltaisille viranomaisille. Jos vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tai vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan toimivaltaiset viranomaiset ovat eri viranomaisia kuin säilytysyhteisön toimivaltaiset viranomaiset, säilytysyhteisön toimivaltaisten viranomaisten on annettava saadut tiedot viipymättä vaihtoehtoisen sijoitusrahaston ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan toimivaltaisille viranomaisille.

17. Komissio hyväksyy 56 artiklan mukaisesti ja 57 ja 58 artiklan ehtoja noudattaen delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään a) edellä 2 kohdassa tarkoitettuun kirjalliseen sopimukseen sisällytettävät tiedot; b) yleiset perusteet sen arvioimiseksi, että 6 kohdan b alakohdassa tarkoitettu kolmansien maiden toiminnan vakautta koskeva säätely ja valvonta vastaavat vaikutuksiltaan unionin lainsäädäntöä ja että niiden täytäntöönpanoa valvotaan tehokkaasti; c) säilytystehtävien hoitamista 7, 8 ja 9 kohdan mukaisesti koskevat edellytykset, mukaan luettuina i) säilytysyhteisön 8 kohdan a alakohdan mukaisten säilytystehtävien piiriin sisältyvien rahoitusvälineiden tyyppi; ii) edellytykset, joita noudattaen säilytysyhteisö voi hoitaa säilytystehtäviään keskussäilytysyhteisöön kirjattujen rahoitusvälineiden osalta; ja iii) edellytykset, joita noudattaen säilytysyhteisön on 8 kohdan b alakohdan mukaisesti säilytettävä nimellisessä muodossa liikkeeseen lasketut ja liikkeeseenlaskijalle tai kirjaajalle rekisteröidyt rahoitusvälineet; d) edellä 11 kohdan c alakohdassa tarkoitetut säilytysyhteisöjen asianmukaista huolellisuutta koskevat tehtävät; e) edellä 11 kohdan d alakohdan iii alakohdassa tarkoitettu tilien erottamista koskeva velvoite; f) edellytykset ja olosuhteet, joita noudattaen katsotaan, että säilytettävänä olevista rahoitusvälineistä on aiheutunut tappioita; g) sellaisten ulkopuolisten tapahtumien käsite, joihin ei ole kohtuudella voitu vaikuttaa ja joiden seuraukset eivät olisi olleet vältettävissä kaikista 12 kohdassa tarkoitetuista kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta; h) edellytykset ja olosuhteet, joita noudattaen vastuusta vapautumiseen on 13 kohdassa tarkoitettu objektiivinen peruste.







IV

LUKU

AVOIMUUTTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

22 artikla

Vuosikertomus

1. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on asetettava kustakin hoitamastaan unioniin sijoittautuneesta vaihtoehtoisesta sijoitusrahastosta ja kustakin unionissa markkinoimastaan sellaisesta rahastosta vuosikertomus saataville kultakin tilikaudelta kuuden kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä. Vuosikertomus on pyynnöstä annettava sijoittajille. Se on asetettava vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion ja soveltuvin osin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten saataville.

Kun vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen on julkistettava vuositilinpäätöksensä direktiivin 2004/109/EY mukaisesti, vain 2 kohdassa tarkoitetut lisätiedot on pyynnöstä annettava sijoittajille, joko erikseen tai vuositilinpäätöksen lisäosana. Jälkimmäisessä tapauksessa vuositilinpäätös on julkistettava neljän kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä.

2. Vuosikertomuksessa on oltava vähintään seuraavat tiedot: a) tase tai varoja ja velkoja koskeva selvitys; b) tilikauden tuloslaskelma; c) tilikauden toimintakertomus; d) olennaiset muutokset 23 artiklassa lueteltuihin tietoihin kertomuksen kattaman tilikauden aikana; e) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan henkilöstölleen maksamien palkkojen ja palkkioiden kokonaismäärä tilikauden aikana eriteltynä kiinteään ja muuttuvaan palkanosaan sekä edunsaajien määrä ja soveltuvin osin vaihtoehtoisen sijoitusrahaston maksamien voitonjako-osuuksien määrä; f) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan palkkojen ja palkkioiden kokonaismäärä jaoteltuna ylimpään johtoon ja henkilöstöön, jonka toiminnalla on olennainen vaikutus rahaston riskiprofiiliin.

3. Vuosikertomuksen tilinpäätöstiedot on laadittava vaihtoehtoisen sijoitusrahaston kotijäsenvaltion tilinpäätösstandardien mukaisesti tai sen kolmannen maan tilinpäätösstandardien mukaisesti, johon rahasto on sijoittautunut, sekä rahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa vahvistettujen tilinpäätössääntöjen mukaisesti.

Yhden tai useamman henkilön, jolla on lain nojalla kelpoisuus suorittaa tilintarkastusta tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta 17 päivänä toukokuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY ( 8 ) mukaisesti, on tarkastettava vuosikertomuksen tilinpäätöstiedot. Tilintarkastuskertomus mahdollisine varaumineen on toistettava täydellisenä vuosikertomuksessa.

Jäsenvaltiot voivat toisesta alakohdasta poiketen sallia, että unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja markkinoivat vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat antavat kyseisten rahastojen vuosikertomusten tilintarkastuksen tehtäväksi siinä maassa voimassa olevien kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti, jossa rahastolla on sääntömääräinen kotipaikka.

4. Komissio hyväksyy 56 artiklan mukaisesti ja 57 ja 58 artiklan ehtoja noudattaen delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään vuosikertomuksen sisältö ja muoto. Nämä toimenpiteet mukautetaan asianomaisen toimenpiteen kohteena olevaa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tyyppiä vastaaviksi.

23 artikla

Tiedonantovelvollisuus sijoittajia kohtaan

1. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on asetettava kustakin hoitamastaan unioniin sijoittautuneesta vaihtoehtoisesta sijoitusrahastosta ja kustakin unionissa markkinoimastaan sellaisesta rahastosta rahaston sijoittajien saataville rahaston sääntöjen tai perustamisasiakirjojen mukaisesti ennen kyseiseen rahastoon sijoittamista seuraavat tiedot ja niiden mahdolliset olennaiset muutokset: a) kuvaus vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoitusstrategiasta ja tavoitteista, tiedot siitä, minne kohderahastona toimiva vaihtoehtoinen sijoitusrahasto on sijoittautunut ja