1994R1164 — FI — 01.05.2004 — 002.003

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1164/94, annettu 16 päivänä toukokuuta 1994, koheesiorahastosta (EYV L 130, 25.5.1994, p.1)

Muutettu:





Muutettu:





Oikaisu







Huom. Tämä konsolidoitu versio viittaa Euroopan laskentayksikköön ja/tai ecuun. Nämä viittaukset tulee ymmärtää 1 päivästä tammikuuta 1999 lähtien viittauksena euroon — neuvoston asetus (ETY) N:o 3308/80 (EYVL L 345, 20.12.1980, s. 1) ja neuvoston asetus (EY) N:o 1103/97 (EYVL L 162, 19.6.1997, s. 1).









▼B

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1164/94,

annettu 16 päivänä toukokuuta 1994,

koheesiorahastosta







EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 D artiklan toisen alakohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen ( 1 ), ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon ( 2 ), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 3 ), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon ( 4 ), sekä katsoo, että sekä katsoo, että perustamissopimuksen 2 artiklan mukaan yhteisön päämääränä on edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja yhteisvastuullisuutta jäsenvaltioiden välillä, mikä on yhteisön kehityksen ja menestyksekkyyden kannalta olennainen tavoite; taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen on 3 artiklan j kohdan mukaan eräs yhteisön toimista perustamissopimuksen 2 artiklassa mainittujen tavoitteiden toteuttamiseksi, perustamissopimuksen 130 a artiklassa määrätään, että edistääkseen koko yhteisön sopusointuista kehitystä yhteisö kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi ja pyrkii erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; koheesiorahaston avulla toteutettu yhteisön toiminta edistäisi mainitussa 130 a artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista, Lissabonissa 26 ja 27 päivänä kesäkuuta 1992 ja Edinburghissa 11 ja 12 joulukuuta 1992 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston koheesiorahaston perustamista koskevissa päätelmissä täsmennetään tätä koskevat periaatteet, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen edellyttää ympäristön ja liikenteen infrastruktuurin alalla rakennerahastojen, Euroopan investointipankin ja muiden rahoitusvälineiden toiminnan lisäksi koheesiorahaston toimintaa, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevassa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevassa pöytäkirjassa vahvistetaan yhteisön päämäärä jäsenvaltioiden välisen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja yhteisvastuullisuuden edistämiseksi ja täsmennetään, että koheesiorahasto osallistuu jäsenvaltioiden ympäristöä ja Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden rahoitukseen seuraavan kahden ehdon täyttyessä: toisaalta, että jäsenvaltioiden bruttokansantuote asukasta kohden on alle 90 prosenttia yhteisön keskitasosta ja toisaalta, että ne ovat panneet täytäntöön ohjelman, jonka tavoitteena on perustamissopimuksen 104 c artiklassa tarkoitettujen taloudellista lähentymistä koskevien ehtojen täyttäminen; paras lähtökohta jäsenvaltioiden suhteellisen vaurauden arvioimiseksi on bruttokansantuote asukasta kohden suhteelliseen ostovoimaan verrattuna, lähentymistä koskevien ehtojen täyttyminen, joka on edellytyksenä siirtymiselle talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen, vaatii edunsaajina olevilta jäsenvaltioilta määrätietoista ponnistelua; tässä yhteydessä kukin osallisena oleva jäsenvaltio toimittaa neuvostolle lähentymistä koskevan ohjelman tätä tarkoitusta varten ja julkistalouden liiallisen alijäämän syntymisen estämiseksi, ▼M1 taloudellisten lähentymisperusteiden suhteen jatketaan nykyisten makrotaloudellisten ehtojen soveltamista; siten rahastoista ei anneta rahoitusta uusille hankkeille tai hankkeen osille jäsenvaltiossa siinä tapauksessa, että neuvosto määräenemmistöllä komission suosituksesta on todennut, että kyseinen jäsenvaltio ei ole noudattanut vakaus- ja kasvusopimusta, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1467/97 ( 5 ) vahvistettiin säännökset liiallista alijäämää koskevan menettelyn nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä tarkoituksena välttää julkistalouden liiallisia alijäämiä ja edistää mahdollisen alijäämän korjaamista nopeasti, ▼B perustamissopimuksen 130 d artiklan toisessa alakohdassa täsmennetään, että neuvosto perustaa ennen 31 päivää joulukuuta 1993 koheesiorahaston, joka osallistuu ympäristön ja liikenteen infrastruktuuria koskevien Euroopan laajuisten verkkojen alalla toteutettavien hankkeiden rahoittamiseen, perustamissopimuksen 129 c artiklan 1 kohdassa määrätään, että yhteisö voi, ottaen huomioon hankkeiden taloudellisen elinkelpoisuuden, osallistua tiettyjen liikenteen infrastruktuurin alan hankkeiden rahoittamiseen jäsenvaltioissa koheesiorahaston kautta; rahastosta rahoitettavien hankkeiden olisi sisällyttävä neuvoston hyväksymiin Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin suuntaviivoihin, mukaan lukien Euroopan laajuisia verkkoja koskeva johtosuunnitelma, jonka neuvosto on vahvistanut ennen kuin sopimus Euroopan unionista tuli voimaan; kuitenkin myös muita liikenteen infrastruktuuria koskevia hankkeita, joilla edistetään perustamissopimuksen 129 b artiklan tavoitteiden toteuttamista, voidaan rahoittaa kunnes neuvosto on vahvistanut asianmukaiset suuntaviivat, perustamissopimuksen 130 r artiklassa määritellään yhteisön tavoitteet ja periaatteet ympäristön alalla; yhteisö voi koheesiorahaston avulla edistää näiden tavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltujen hankkeiden toteuttamista; perustamissopimuksen 130 s artiklan 5 kohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sen periaatteen soveltamista, jonka mukaan saastuttajan olisi maksettava, neuvosto voi päättää koheesiorahastosta annettavasta taloudellisesta tuesta, jos 1 kohdan määräyksiin perustuva toimenpide aiheuttaisi jäsenvaltioiden viranomaisille suhteettomina pidettäviä kustannuksia, tuon toimenpiteen toteuttamiseksi, kestävää kehitystä koskevat periaatteet ja tavoitteet vahvistetaan yhteisön ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvässä yhteisön periaate- ja toimintaohjelmassa, sellaisena kuin siitä määrätään neuvoston 1 päivänä helmikuuta 1993 antamassa päätöslauselmassa ( 6 ), olisi varmistettava asianmukainen tasapaino liikenteen infrastruktuuria ja ympäristöä koskevien hankkeiden rahoittamisessa, liikenteen ympäristövaikutuksia koskevassa komission vihreässä kirjassa muistutetaan tarpeesta kehittää luontoa paremmin kunnioittava liikenneverkko, ottaen huomioon jäsenvaltioiden kestävää kehitystä koskevat tarpeet, liikenteen infrastruktuuria koskevien hankkeiden kustannuslaskelmiin olisi sisällytettävä ympäristöä koskevat kustannukset, ottaen huomioon niiden jäsenvaltioiden, joita asia koskee, sitoumuksen olla vähentämättä ympäristönsuojelun ja liikenteen infrastruktuurin alalla tehtäviä investointeja, asetuksen (ETY) N:o 2052/88/ETY soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa 19 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88 ( 7 ) 9 artiklassa tarkoitettu täydentävyys ei koske koheesiorahastoa, perustamissopimuksen 198 e artiklan mukaisesti Euroopan investointipankki osallistuu investointien rahoitukseen muiden yhteisön rahoitusvälineiden tukitoimenpiteiden ohella, yhteisön tukitoimenpiteiden tehokkuuden lisäämiseksi ympäristön ja liikenteen infrastruktuurin alalla koheesiorahaston, rakennerahastojen, Euroopan investointipankin ja yhteisön muiden rahoitusvälineiden avulla käynnistetyt toimet olisi sovitettava yhteen, auttaakseen jäsenvaltioita näiden hankkeiden suunnittelussa komission olisi huolehdittava, että niillä on käytettävissään tarvittava tekninen apu, erityisesti hankkeiden valmistelun ja toteuttamisen, mukaan lukien seuranta ja arviointi, edistämiseksi, kannattavuuden takaamiseksi on aiheellista suorittaa perusteellinen ennakkoarviointi ennen yhteisön varojen sitomista, jotta voitaisiin varmistaa, että toiminnan sosiaalis-taloudelliset edut ovat suhteessa käytettyihin varoihin, koheesiorahaston tukitoimenpiteiden on oltava sopusoinnussa yhteisön politiikkojen kanssa, mukaan lukien ympäristönsuojelu, liikenne, Euroopan laajuiset verkot, kilpailu ja julkisia hankintoja koskevat sopimukset; ympäristönsuojeluun kuuluu ympäristövaikutusten arviointi, hankkeiden valmistelun helpottamiseksi olisi tehtävä käytettävissä olevien varojen alustava jako jäsenvaltioiden välillä, ▼M1 tämän asetuksen nojalla kullekin jäsenvaltiolle koheesiorahastosta myönnettävät vuosittaiset kokonaisvarat olisi yhdessä rakennerahastoista myönnettävän avun kanssa rajoitettava yleisesti määräytymään kansallisten hyödyntämisvalmiuksien perusteella, ▼M1 perustamissopimuksen 104 artiklassa tarkoitettujen taloudellisen lähentymisen edellytysten täyttymisen ja julkistalouden alijäämän järkevän hoidon tarpeen yhteydessä olisi säädettävä rahoitustuen myöntämistä koskevista ehdoista; perustamissopimuksesta johtuvien velvoitteiden noudattamista on arvioitava tässä yhteydessä myös suhteessa vakaus- ja kasvusopimuksesta 17 päivänä kesäkuuta 1997 annetussa Eurooppa-neuvoston päätöslauselmassa ( 8 ) vahvistettuihin suuntaviivoihin; liiallisen alijäämän käsite on tulkittava kyseisen päätöslauselman pohjalta; kunkin osallistuvan jäsenvaltion osalta on arvioitava makrotaloudelliset ehdot ottaen huomioon kyseisen jäsenvaltion vastuu euron vakauden osalta, ▼B ottaen huomioon taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vaatimukset, on tarpeen säätää korkeista tukimääristä, koheesiorahaston tukitoiminnan helpottamiseksi olisi säädettävä mahdollisuudesta yksilöidä teknisesti ja taloudellisesti itsenäiset hankkeen vaiheet sekä tarvittaessa ryhmittää hankkeita kokonaisuuksiksi, olisi säädettävä mahdollisuudesta valita tehdäänkö koheesiorahaston tuen maksusitoumus vuosittaisina erinä vai koko hankkeen osalta, ja ennakkomaksun jälkeen suoritetut maksuerät olisi suhteutettava tiiviisti ja avoimesti hankkeiden edistymiseen 11 ja 12 päivänä joulukuuta 1992 Edinburghissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamien periaatteiden mukaisesti, olisi tarkennettava jäsenvaltioiden ja komission valtuudet ja vastuu rahaston toimenpiteisiin liittyvän varainhoidon valvonnan osalta, koheesiorahaston moitteettoman hoidon varmistamiseksi on tarpeen säätää yhteisön tukitoimenpiteitä koskevien tehokkaiden arviointi-, seuranta- ja valvontamenettelyjen soveltamisesta, täsmentämällä arviointia koskevat periaatteet, seurannan laatu ja sitä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja säätämällä toimenpiteistä, joita toteutetaan epäsäännönmukaisuuksien ilmetessä tai jonkin mainitun rahaston tukea hyväksyttäessä asetetun ehdon jäädessä täyttymättä, on tärkeää, että asianmukaiset tiedot käyvät ilmi muun muassa vuosikertomuksesta, olisi säädettävä koheesiorahastosta maksettavan yhteisön tuen tarkoituksenmukaisesta mainonnasta, rahaston tukea saaviin hankkeisiin liittyviä julkisia hankintoja koskevassa ilmoituksessa, joka julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessäolisi mainittava kyseisestä tuesta, tämän asetuksen soveltamisen helpottamiseksi olisi määriteltävä sen täytäntöönpanoa koskevat määräykset liitteessä II; jotta varmistettaisiin tarvittava joustavuus niiden soveltamisessa, neuvoston olisi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja saadun kokemuksen perusteella voitava tarvittaessa muuttaa kyseisiä määräyksiä, ja tämä asetus korvaa keskeytyksettä koheesion rahoitusvälineestä 30 päivänä maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 792/93 ( 9 ), ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Määritelmä ja tavoite

1. Perustetaan koheesiorahasto, jäljempänä ”rahasto”.

2. Rahasto edistää yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamista ja siihen sovelletaan tämän asetuksen säännöksiä.

3. Rahasto myötävaikuttaa:

— hankkeiden — tai

— hankkeiden teknisesti ja taloudellisesti itsenäisten vaiheiden — tai

— selkeään toimintasuunnitelmaan liittyvien ja yhtenäisen kokonaisuuden muodostavien hankekokonaisuuksien rahoittamiseen.

2 artikla

Soveltamisala

1. Rahastosta annetaan rahoitustukea hankkeisiin, joiden avulla edistetään Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen tavoitteiden toteuttamista ympäristön ja Euroopan laajuisten verkkojen liikenteen infrastruktuurin alalla jäsenvaltioissa, joiden bruttokansantuote asukasta kohden on alle 90 prosenttia yhteisön keskitasosta suhteelliseen ostovoimaan verrattuna ja jotka ovat panneet täytäntöön ohjelman perustamissopimuksen 104 c artiklassa tarkoitettujen taloudellista yhteenkuuluvuutta koskevien edellytysten täyttämiseksi.

2. Vuoteen 1999 asti ainoastaan ne neljä jäsenvaltiota, jotka nykyään täyttävät 1 kohdassa tarkoitetun bruttokansantuotetta koskevan ehdon, voivat saada rahaston tukea. Nämä jäsenvaltiot ovat Kreikka, Espanja, Irlanti ja Portugali.

3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun bruttokansantuotetta koskevan ehdon osalta 2 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltiot voivat edelleen saada rahaston tukea sillä edellytyksellä, että niiden bruttokansantuotteen taso on vuonna 1996 suoritetun välitarkistuksen jälkeen edelleen alle 90 prosenttia yhteisön keskitasosta. Jäsenvaltio, joka voi saada tukea ja jonka taso ylittää kyseisenä ajankohtana 90 prosentin rajan, menettää oikeutensa saada rahaston tukea uusiin hankkeisiin, tai jos kyseessä ovat useita teknisesti ja taloudellisesti itsenäisiä vaiheita käsittävät tärkeät hankkeet, hankkeen uusiin vaiheisiin.

▼M1

4. Voidakseen saada rahaston tukea 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen edunsaajina olevien jäsenvaltioiden on täytynyt käynnistää ohjelma, josta säädetään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 ( 10 ) 3 ja 7 artiklassa.

Neljä jäsenvaltiota, jotka täyttävät 1 kohdassa tarkoitetun bruttokansantuloa koskevan ehdon, ovat Espanja, Kreikka, Portugali ja Irlanti.

Välitarkistus, josta säädetään 3 kohdassa, tehdään ennen vuoden 2003 loppua, ja se perustuu bruttokansantuloon asukasta kohti laskettuna vuosia 2000-2002 koskevien yhteisön tietojen perusteella.

▼

5. Liittymispäivästä 31 päivään joulukuuta 2006 Tšekin tasavalta, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia voivat myös saada rahaston tukea.

6. Tätä asetusta sovellettaessa BKTL:lla tarkoitetaan kyseisen vuoden markkinahintaista bruttokansantuloa, sellaisena kuin komissio on sen laskenut sovellettaessa EKT-95:tä asetuksen (EY) N:o 2223/96 mukaisesti.

▼B

3 artikla

Toiminta, johon voidaan myöntää tukea

1. Rahastosta voidaan antaa tukea seuraaviin hankkeisiin:

— ympäristöhankkeet, joilla edistetään perustamissopimuksen 130 r artiklan tavoitteiden toteuttamista, mukaan lukien perustamissopimuksen 130 s artiklan toimenpiteiden tuloksena toteutetut hankkeet ja erityisesti hankkeet, jotka kuuluvat ►M1 ————— ◄ ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan periaate- ja toimintaohjelman mukaan yhteisön ympäristönsuojelupolitiikan painopisteisiin,

▼M1

— yhteistä etua koskevat liikenteen infrastruktuurin hankkeet, joita jäsenvaltiot tukevat ja jotka yksilöidään 23 päivänä heinäkuuta 1996 Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämisestä tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY hyväksyttyjen suuntaviivojen mukaisesti ( 11 ).

▼B

2. Rahastosta voidaan antaa tukea myös:

— sellaisiin hankkeisiin, joihin voidaan myöntää tukea, liittyviin valmisteleviin tutkimuksiin, mukaan lukien niiden täytäntöön panemiseksi tarvittavat tutkimukset,

— ►M1 teknisen avun toimenpiteisiin, mukaan lukien tiedotus- ja julkistamiskampanjat, ja erityisesti: ◄ — a) horisontaalisiin toimenpiteisiin, kuten vertailevat tutkimukset yhteisön avun vaikutuksen arvioimiseksi; b) toimenpiteisiin ja tutkimuksiin, jotka voivat edistää hankkeiden ennakkoarviointia, seurantaa, ►M1 valvontaa ◄ ja jälkiarviointia ja joiden avulla voidaan varmistaa hankkeiden yhteensovittaminen ja yhdenmukaisuus, erityisesti yhteisön muun politiikan kanssa; c) toimenpiteisiin ja tutkimuksiin, jotka voivat edistää hankkeiden täytäntöön panemiseksi tarvittavia tarkistuksia.

4 artikla

Varat

Rahaston osalta tämän asetuksen ja asetuksen (ETY) N:o 792/93 mukaisesti 29 päivänä lokakuuta 1993 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukainen maksusitoumuksiin käytettävissä olevien varojen kokonaismäärä on vuoden 1992 hintatason mukaan kaudella 1993—1999 15,15 miljardia ecua.

Mainitun kauden kunkin vuoden osalta vahvistetut rahoitusnäkymät siltä osin kun kyseessä ovat maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat, ovat 1 kohdassa tarkoitettujen asetusten mukaisesti:

— 1993 : 1,5 miljardia ecua,

— 1994 : 1,75 miljardia ecua,

— 1995 : 2 miljardia ecua,

— 1996 : 2,25 miljardia ecua,

— 1997 : 2,5 miljardia ecua,

— 1998 : 2,55 miljardia ecua,

1999 : 2,6 miljardia ecua.

▼

Tammikuun 1 päivästä 2000 alkaen kaudelle 2000-2006 sitoumuksiin käytettävissä olevien kokonaisvarojen olisi Kreikan, Espanjan, Portugalin ja Irlannin osalta oltava vuoden 1999 hintoina ilmaistuna 18 miljardia euroa.

▼M1

Kyseisellä kaudella vuosittaisten maksusitoumusmäärärahojen olisi oltava:

— 2000 : 2,615 miljardia euroa,

— 2001 : 2,615 miljardia euroa,

— 2002 : 2,615 miljardia euroa,

— 2003 : 2,615 miljardia euroa,

— 2004 : 2,515 miljardia euroa,

— 2005 : 2,515 miljardia euroa,

— 2006 : 2,510 miljardia euroa.

▼

Liittymispäivästä vuoteen 2006 sitoumuksiin käytettävissä olevien kokonaisvarojen olisi Tšekin tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta oltava vuoden 1999 hintoina ilmaistuna 7,5905 miljardia euroa.

Kyseisellä kaudella vuosittaisten maksusitoumusmäärärahojen olisi oltava:

— 2004: 2,6168 miljardia euroa

— 2005: 2,1517 miljardia euroa

— 2006: 2,8220 miljardia euroa.

▼M1

Jos jäsenvaltio menettää tukikelpoisuutensa koheesiorahastolle myönnettäviä varoja vähennetään vastaavasti.

▼M1

5 artikla

Ohjeellinen jakaminen

Rahaston kokonaisvarojen ohjeellisen jakamisen on perustuttava täsmällisiin ja objektiivisiin perusteisiin, joita ovat etenkin väestö, BKTL asukasta kohti ottaen huomioon kansallisen vaurauden kasvu edellisellä kaudella, sekä pinta-ala; siinä on otettava huomioon myös muut sosioekonomiset tekijät kuten liikenneinfrastruktuurin puutteet.

Kokonaisvarojen ohjeellinen jakaminen näiden perusteiden pohjalta esitetään liitteessä I.

▼C2

Koheesiorahastosta tämän asetuksen nojalla myönnettävät vuosittaiset kokonaisvarat saavat yhdessä rakennerahastoista myönnettävän avun kanssa olla enintään 4 prosenttia kansallisesta BKT:stä.

▼M1

6 artikla

Ehdollinen apu

1. Rahastosta ei rahoiteta uusia hankkeita tai, jos kyseessä on merkittävä hanke, mitään hankkeen uusia vaiheita jäsenvaltiossa, jos neuvosto määräenemmistöllä komission suosituksesta katsoo, että tätä asetusta soveltava jäsenvaltio ei ole pannut täytäntöön 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua ohjelmaa siten, että julkistalouden liiallinen alijäämä vältetään.

Rahoituksen keskeytys päättyy, kun neuvosto samojen edellytysten perusteella katsoo, että kyseinen jäsenvaltio on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet pannakseen täytäntöön kyseisen ohjelman siten, että julkistalouden liiallinen alijäämä vältetään.

2. Jos kyseessä on useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon suoraan vaikuttava hanke, neuvosto voi määräenemmistöllä ja komission suosituksesta poikkeuksellisesti päättää lykätä rahoituksen keskeyttämistä.

▼B

7 artikla

Tuen määrä

1. Rahastosta annettavan tuen määrä on 80—85 prosenttia julkisista tai niitä vastaavista menoista, mukaan lukien sellaisten toimielimien menot, joiden toiminta toteutetaan hallinnollisessa tai oikeudellisessa yhteydessä, mikä tekee niistä julkisiksi toimielimiksi rinnastettavia.

▼M1

Tuen määrää voidaan kuitenkin pienentää 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen, jotta voidaan ottaa yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa huomioon kustakin hankkeesta odotettavissa oleva tulo sekä se, onko saastuttaja maksaa -periaatetta sovellettu.

▼M1

Tätä varten komissio tukee edunsaajina olevien jäsenvaltioiden pyrkimyksiä maksimoida rahaston varojen vaikuttavuutta edistämällä yksityisten rahoituslähteiden laajempaa käyttöä.

▼B

2. Jos tukea myönnetään tuloja tuottavalle hankkeelle, komissio vahvistaa tuen ►M1 ————— ◄ määrän ottaen huomioon tulot, siltä osin kun ne muodostavat hankkeenedistäjille merkittävät nettotulot, tiiviissä yhteistyössä edunsaajana olevan jäsenvaltion kanssa.

Tuloja tuottavalla hankkeella tarkoitetaan:

— infrastruktuuria, joiden käyttö edellyttää käyttäjiltä välittömästi kannettavia maksuja,

— tuottavia investointeja ympäristön alalla.

3. Edunsaajina olevat jäsenvaltiot voivat esittää valmistelevia tutkimuksia ja teknisen avun toimenpiteitä koskevia ehdotuksia.

4. Valmistelevien tutkimusten ja teknisen avun toimenpiteiden kokonaiskustannukset voidaan poikkeustapauksessa rahoittaa 100-prosenttisesti, mukaan lukien tapaukset, joissa ne toteutetaan komission aloitteesta.

Tämän kohdan mukaisesti aiheutuneet menot eivät saa olla yli 0,5 prosenttia rahaston kokonaisvaroista.

8 artikla

Yhteensovittaminen ja yhteensopivuus yhteisön politiikkojen kanssa

1. Rahastosta rahoitettujen hankkeiden on oltava perustamissopimusten määräysten ja näiden nojalla annettujen säädösten ja yhteisön politiikkojen mukaisia, mukaan lukien ympäristönsuojelua, liikennettä, Euroopan laajuisia verkkoja, kilpailua ja julkisien hankkeiden sopimuksia koskeva politiikka.

2. Komissio varmistaa tämän asetuksen mukaisesti toteutettujen hankkeiden ja yhteisön talousarviosta annettavan tuen, Euroopan investointipankin ja yhteisön muiden rahoitusvälineiden tuen avulla toteutettujen toimien yhteensovittamisen ja yhdenmukaisuuden.

9 artikla

Avun yhdistely ja päällekkäisyys

1. Mihinkään menopuolen momenttiin ei voida antaa samanaikaisesti rahaston tukea ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston, Euroopan aluekehitysrahaston tai kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen tukea.

2. Rahaston ja muiden yhteisön rahoitusvälineiden myöntämän kokonaisavun määrä ei saa olla yli 90 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista.

10 artikla

Hankkeiden hyväksyminen

1. Komissio hyväksyy yhteisymmärryksessä edunsaajana olevan jäsenvaltion kanssa hankkeet, jotka rahoitetaan rahastosta.

2. Ympäristön ja liikenteen infrastruktuurin alan hankkeiden välillä on varmistettava asianmukainen tasapaino. Tässä tasapainossa otetaan huomioon perustamissopimuksen 130 s artiklan 5 kohdan määräykset.

3. Edunsaajana oleva jäsenvaltio esittää 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja hankkeita koskevat tukihakemukset. Hankkeiden, mukaan lukien toisiinsa liittyvien hankkeiden muodostamat kokonaisuudet, on oltava laajuudeltaan riittäviä, jotta niiden vaikutus ympäristönsuojelun alalla tai liikenteen infrastruktuurin Euroopan laajuisten verkkojen parantamiseen olisi merkittävä. Hankkeen tai hankekokonaisuuden kokonaiskustannukset eivät missään tapauksessa saa periaatteessa olla alle 10 miljoonaa ►M1 euroa ◄ . Tämän tason alittavat hankkeet tai hankekokonaisuudet voidaan hyväksyä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

4. Hakemuksissa on oltava seuraavat tiedot: täytäntöönpanosta vastaava yksikkö, kuvaus investoinnista ja sen laatu, siitä aiheutuvat kustannukset ja sen sijainti, mukaan lukien asianmukaisissa tapauksissa maininta samalla kuljetusväylällä sijaitsevista yhteisen edun mukaisista hankkeista, töiden toteuttamisen aikataulu, kustannusten ja hyödyn erittely, mukaan lukien suora ja epäsuora vaikutus työllisyyteen, tekijät, joiden perusteella voidaan arvioida vaikutukset ympäristöön, julkisia hankintoja koskevat tiedot, mukaan lukien rahoitussuunnitelmat, ►M1 ————— ◄ maininta hankkeen taloudellisesta elinkelpoisuudesta ja jäsenvaltion rahastolta ja muilta yhteisön rahoitusvälineiltä hakemien rahoituskeinojen kokonaismäärä.

Niissä on myös oltava kaikki tiedot, joiden avulla voidaan osoittaa, että hankkeet ovat tämän asetuksen ja 5 kohdassa tarkoitettujen arviointiperusteiden mukaiset, erityisesti niistä keskipitkällä aikavälillä saatavan sosioekonomisen hyödyn osalta suhteessa käytettyihin varoihin.

5. Seuraavia arviointiperusteita käytetään hankkeiden korkean laadun varmistamiseksi:

— niiden keskipitkällä aikavälillä tuoma taloudellinen ja sosiaalinen hyöty, jonka on oltava oikeassa suhteessa käytettyjen varojen kanssa; niistä tehdään arviointi kustannusten ja hyödyn erittelyn perusteella,

— edunsaajana olevan jäsenvaltion asettama tärkeysjärjestys,

— hankkeiden osuus ympäristöä ja Euroopan laajuisia verkkoja koskevan yhteisön politiikan täytäntöönpanossa ►M1 mukaan lukien saastuttaja maksaa -periaate ◄ ,

— hankkeiden yhteensopivuus yhteisön politiikkojen kanssa ja niiden yhdenmukaisuus yhteisön muiden rakenteellisten toimenpiteiden kanssa,

— tarkoituksenmukainen tasapaino ympäristön ja liikenteen infrastruktuurin alan välillä.

6. Jollei 6 artiklasta tai maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen saatavuudesta muuta johdu, komissio päättää rahaston tuen myöntämisestä, sillä edellytyksellä, että tässä artiklassa asetetut ehdot täyttyvät, yleensä kolmen kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta. Komission päätöksissä, jotka koskevat hankkeiden, hankkeiden vaiheiden tai toisiinsa liittyvien hankkeiden kokonaisuuksien hyväksymistä, vahvistetaan rahoitustuen määrä, rahoitussuunnitelma sekä kaikki hankkeiden toteuttamiselle välttämättömät määräykset ja edellytykset.

7. Komission päätösten olennaiset kohdat julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

11 artikla

Rahoitusta koskevia säännöksiä

1. Talousarvioon otetut maksusitoumusmäärärahat myönnetään kyseessä olevien toimien hyväksymistä koskevien päätösten perusteella 10 artiklan mukaisesti.

2. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden osalta maksusitoumukset tehdään yleensä vuosittaisina erinä. Asianmukaisissa tapauksissa komissio voi kuitenkin tehdä myönnetyn tuen kokonaismäärää koskevan sitoumuksen tehdessään myöntämistä koskevan päätöksen.

3. Edellä 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun menoon ei voida antaa rahaston tukea, jos se on aiheutunut edunsaajana olevalle jäsenvaltiolle ennen kuin komissio on saanut sitä koskevan hakemuksen.

▼

Tšekin tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun menoon voidaan antaa rahaston tukea ainoastaan, jos se on aiheutunut 1 päivän tammikuuta 2004 jälkeen ja edellyttäen, että kaikki tämän asetuksen vaatimukset täyttyvät.

▼B

4. Alussa maksetun ennakon jälkeen suoritettujen maksujen on oltava tiiviisti ja avoimesti sidoksissa hankkeiden toteuttamisessa tapahtuneeseen edistykseen.

5. Maksut suoritetaan ►M1 euroissa ◄ ja niihin sovelletaan liitteen II erityismääräyksiä.

12 artikla

Varainhoidon valvonta

▼M1

1. Jäsenvaltiot vastaavat ensi sijassa hankkeiden varainhoidon valvonnasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komissiolle kuuluvaa vastuuta toteuttaa yhteisön talousarviota. Tätä varten jäsenvaltioiden toteuttamiin toimenpiteisiin on sisällyttävä:

a) sen tarkastaminen, että hallinto- ja valvontajärjestelmät on otettu käyttöön ja pannaan täytäntöön tavalla, jolla varmistetaan yhteisön varojen tehokas ja moitteeton käyttö;

b) että komissiolle toimitetaan näiden järjestelmien kuvaus;

c) sen varmistaminen, että hankkeiden hallinnassa noudatetaan sovellettavia yhteisön sääntöjä ja että hankkeille myönnetyt varat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti;

d) sen vahvistaminen, että komissiolle esitetyt menoilmoitukset ovat asianmukaisia, ja sen varmistaminen, että ne on laadittu todennettavissa oleviin tositteisiin perustuvan kirjanpitojärjestelmän mukaan;

e) väärinkäytösten ehkäiseminen ja tutkiminen ja niistä ilmoittaminen sääntöjen mukaisesti komissiolle sekä komissiolle tiedottaminen hallinnollisten ja oikeudellisten menettelyjen etenemisestä. Tässä yhteydessä jäsenvaltiot ja komissio toteuttavat tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vaihdettujen tietojen luottamuksellisuus säilyy;

f) lausuman antaminen komissiolle kunkin hankkeen, hankkeen vaiheen tai hankeryhmän päättyessä, jonka on laatinut nimetystä viranomaisesta toiminnallisesti riippumaton henkilö tai yksikkö. Lausumassa on esitettävä yhteenveto edellisinä vuosina suoritettujen tarkastusten tuloksista ja annettava arvio loppuerän maksua koskevan pyynnön pätevyydestä sekä lopullisen menoilmoituksen kattamien kustannusten laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Jäsenvaltiot voivat liittää tähän lausumaan oman lausuntonsa, jos ne pitävät sitä tarpeellisena;

g) yhteistyö komission kanssa sen varmistamiseksi, että yhteisön varoja käytetään moitteettoman varainhoiden periaatteiden mukaisesti;

h) todetun väärinkäytöksen vuoksi menetettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa viivästyskoron periminen.

2. Yhteisön talousarvion toteuttamisesta vastatessaan komissio varmistaa, että jäsenvaltioissa on yhteisön varojen tehokkaan ja asianmukaisen käytön varmistavat hallinto- ja valvontajärjestelmät, jotka toimivat moitteettomasti.

Tätä varten komission virkamiehet tai muut sen palveluksessa olevat voivat vähintään yhden työpäivän varoitusajalla liitteessä II olevan G artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteistyön puitteissa jäsenvaltion kanssa sovittujen järjestelyjen mukaisesti tehdä paikalla rahastoista rahoitettuja hankkeita sekä hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevia tarkastuksia esimerkiksi pistokokein, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti suorittamia tarkastuksia. Komissio ilmoittaa tarkastuksista asianomaiselle jäsenvaltiolle kaiken tarpeellisen avun saamiseksi. Jäsenvaltion virkamiehet tai muut sen palveluksessa olevat voivat osallistua tarkastuksiin.

Komissio voi pyytää asianomaista jäsenvaltiota suorittamaan tarkastuksen paikalla todentaakseen yhden tai useamman toimen asianmukaisuuden. Komission virkamiehet tai muut sen palveluksessa olevat voivat osallistua tarkastuksiin.

▼M2

Ennen kuin komissio suorittaa tarkastuksen paikalla, se ilmoittaa siitä asianomaiselle jäsenvaltiolle saadakseen kaiken tarvitsemansa tuen. Komission mahdollisesti ilman ennakkoilmoitusta paikalla suorittamista tarkastuksista määrätään yhteistyöhön osallistumista noudattaen varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti saavutetussa yhteisymmärryksessä. Jäsenvaltion virkamiehet tai muut sen henkilökuntaan kuuluvat voivat osallistua tarkastuksiin.

Komissio voi pyytää asianomaista jäsenvaltiota suorittamaan paikalla tarkastuksen tarkistaakseen maksupyynnön asianmukaisuuden. Komission virkamiehet voivat osallistua näihin tarkastuksiin ja heidän on tehtävä niin, jos asianomainen jäsenvaltio sitä pyytää.

Komissio huolehtii, että sen suorittamat tarkastukset toteutetaan yhteensovitetusti siten, että samaa tarkoitusta varten ja samana ajanjaksona toistuvia tarkastuksia vältetään. Asianomainen jäsenvaltio ja komissio toimittavat toisilleen viipymättä kaikki aiheelliset tiedot suoritettujen tarkastusten tuloksista.

▼B

3. Jäsenvaltioiden on annettava komission käyttöön kaikki aiheelliset hankkeiden valvontaa koskevat kansalliset kertomukset.

▼M1 —————

▼B

►M1 4. ◄ Heti tämän asetuksen tultua voimaan komissio vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja antaa ne tiedoksi Euroopan parlamentille.

13 artikla

Ennakkoarviointi, seuranta ja jälkiarviointi

1. Jäsenvaltiot ja komissio valvovat, että tässä asetuksessa tarkoitettujen hankkeiden täytäntöönpanoa seurataan ja arvioidaan. Hankkeet on mukautettava seurannan ja arvioinnin tulosten mukaan.

2. Varmistaakseen yhteisön tuen tehokkuuden komissio ja tukea saavat jäsenvaltiot suorittavat tarvittaessa yhteistyössä Euroopan investointipankin kanssa hankkeiden ennakkoarvioinnin ja järjestelmällisen jälkiarvioinnin.

3. Vastaanotettuaan tukihakemuksen ja ennen kuin se hyväksyy hankkeen, komissio suorittaa hankkeen perinpohjaisen arvioinnin varmistuakseen, että se on 10 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen arviointiperusteiden mukainen. Tarvittaessa komissio pyytää Euroopan investointipankkia osallistumaan hankkeiden arviointiin.

4. Hankkeita täytäntöön pantaessa ja niiden toteuttamisen jälkeen komissio ja edunsaajina olevat jäsenvaltiot arvioivat hankkeiden toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä niiden täytäntöönpanon mahdollisen ja todellisen vaikutuksen arvioidakseen, onko alun perin asetetut tavoitteet saavutettu tai voidaanko ne saavuttaa. Tämä arviointi koskee muun muassa hankkeiden vaikutusta ympäristöön, voimassa olevia yhteisön sääntöjä noudattaen.

5. Tarkastellessaan yksittäisiä tukihakemuksia komissio ottaa huomioon tämän asetuksen säännösten mukaisesti suoritetun ennakko- ja jälkiarvioinnin tulokset.

6. Edellä 4 kohdassa säädettyä seurantaa ja arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan hankkeiden hyväksymistä koskevissa päätöksissä.

14 artikla

Tiedotus ja mainonta

1. Komissio esittää rahaston toimintaa koskevan vuosikertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle tarkastelua ja lausuntoa varten.

Euroopan parlamentti antaa mahdollisimman pian kyseistä kertomusta koskevan lausuntonsa. Komissio antaa selvityksen tavasta, jolla se on soveltanut Euroopan parlamentin lausunnon sisältämiä huomautuksia.

Komissio varmistaa, että jäsenvaltiot saavat tietoa rahaston toiminnasta.

2. Jäsenvaltiot, jotka vastaavat sellaisen toiminnan täytäntöönpanosta, jolle on myönnetty rahaston taloudellista tukea, on huolehdittava siitä, että toimintaa mainostetaan asianmukaisesti, jotta:

— julkisuudessa tiedettäisiin yhteisön osuus toiminnassa,

— mahdolliset edunsaajat ja ammattijärjestöt olisivat tietoisia toiminnan tarjoamista mahdollisuuksista.

Jäsenvaltioiden on erityisesti huolehdittava helposti näkyvien kylttien asettamisesta, joista käy tarkasti ilmi yhteisön rahoittama osuus hankkeen kokonaiskustannuksista ja joissa on yhteisön tunnus, sekä varmistettava, että yhteisön toimielimien edustajat ovat tarkoituksenmukaisella tavalla edustettuina rahaston kannalta tärkeimmissä julkisissa toimissa.

Jäsenvaltioiden on tiedotettava komissiolle tämän kohdan merkityksessä tehdyistä aloitteista.

3. Komissio antaa tiedotusta ja mainontaa koskevat yksityiskohtaiset säännökset heti tämän asetuksen tultua voimaan, toimittaa ne tiedoksi Euroopan parlamentille ja julkaisee ne Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

15 artikla

Täytäntöönpano

Tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevat määräykset annetaan liitteessä II.

16 artikla

Loppu- ja siirtymäsäännöksiä

1. Neuvosto tarkastelee tätä asetusta uudelleen komission ehdotuksesta perustamissopimuksen 130 d artiklan mukaisesti ►M1 viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006 ◄ .

2. Tämä asetus korvaa heti sen tultua voimaan asetuksen (ETY) N:o 792/93.

3. Tämä asetus ei estä niiden toimenpiteiden jatkamista, jotka komissio on hyväksynyt ennen tämän asetuksen voimaantuloa voimassa olleen asetuksen (ETY) N:o 792/93 säännösten nojalla, ja joihin näin ollen sovelletaan tätä asetusta sen voimaantulosta alkaen.

4. Ennen tämän asetuksen voimaantuloa ja asetukseen (ETY) N:o 792/93 liittyen esitetyt hakemukset ovat edelleen voimassa, sillä edellytyksellä että ne täydennetään tarvittaessa tämän asetuksen vaatimusten mukaisiksi viimeistään kahden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.

▼

16 a artikla

Erityissäännökset, joita sovelletaan sellaisen uuden jäsenvaltion Euroopan unioniin liittymisen jälkeen, joka on saanut liittymistä valmistelevaa tukea liittymistä valmistelevan rakennepolitiikan välineen (ISPA) mukaisesti

1. Toimenpiteiden, joita ovat Tšekin tasavallan, Viron, Latvian, Liettuan, Unkarin, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymispäivänä koskeneet komission päätökset liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä annetun asetuksen (EY) N:o 1267/994 ( 12 ) mukaisesta tuesta ja joiden täytäntöönpano ei ole päättynyt kyseiseen päivään mennessä, ►C1 on pidettävä komission hyväksyminä tämän asetuksen mukaisesti. ◄ Ellei 2-5 kohdassa toisin mainita, tämän asetuksen nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevia säännöksiä on sovellettava kyseisiin toimenpiteisiin.

2. Kaikki 1 kohdassa tarkoitettuun toimenpiteeseen liittyvät hankintamenettelyt, joista liittymispäivänä on jo tehty Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistu tarjouspyyntö, on pantava täytäntöön asianomaisessa tarjouspyynnössä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 ( 13 ) 165 artiklaan sisältyviä säännöksiä ei sovelleta.

Kaikissa 1 kohdassa tarkoitettuun toimenpiteeseen liittyvissä hankintamenettelyissä, joista ei ole vielä julkaistu tarjouspyyntöä Euroopan unionin virallisessa lehdessä, on noudatettava 8 artiklassa tarkoitettuja sääntöjä ja säännöksiä.

3. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi päättää asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä ja ainoastaan sellaisten vuotuisten erien osalta, joista on vielä tehtävä sitoumus yleisen talousarvion mukaisesti, muuttaa myönnettävää yhteisön tukea ottaen huomioon 7 artiklassa vahvistetut perusteet. Yhteisön tuen muuttaminen ei saa vaikuttaa siihen toimenpiteen osaan, joka rahoitetaan lainalla, josta on tehty sopimus EIP:n, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin tai muun kansainvälisen rahoituslaitoksen kanssa.

Komission 1 kohdassa tarkoitetun toimenpiteen mukaisesti maksamat maksut on otettava varhaisimpaan avoimeen sitoumukseen, joka on tehty ensin asetuksen (EY) N:o 1267/1999 nojalla ja sitten tämän asetuksen nojalla.

4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden osalta sovelletaan edelleen asetuksen (EY) N:o 1267/1999 mukaisia menojen tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä, paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joista komissio päättää asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä.

5. Komissio voi päättää poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa myöntää erityisiä vapautuksia tämän asetuksen mukaisesti sovellettavista säännöistä 1 kohdassa tarkoitettujen toimien osalta.

▼B

17 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

▼









LIITE I

Koheesiorahaston 4 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitettujen kokonaisvarojen ohjeellinen jakaminen tukea saavien jäsenvaltioiden kesken:

— Kreikka: 16 %-18 % kokonaisvaroista

— Espanja: 61 %-63,5 % kokonaisvaroista

— Irlanti: 2 %-6 % kokonaisvaroista

— Portugali: 16 %-18 % kokonaisvaroista.

Koheesiorahaston 4 artiklan viidennessä kohdassa tarkoitettujen kokonaisvarojen ohjeellinen jakaminen tukea saavien jäsenvaltioiden kesken:

— Tšekin tasavalta: 9,76 %-12,28 % kokonaisvaroista

— Viro: 2,88 %-4,39 % kokonaisvaroista

— Kypros: 0,43 %-0,84 % kokonaisvaroista

— Latvia: 5,07 %-7,08 % kokonaisvaroista

— Liettua: 6,15 %-8,17 % kokonaisvaroista

— Unkari: 11,58 %-14,61 % kokonaisvaroista

— Malta: 0,16 %-0,36 % kokonaisvaroista

— Puola: 45,65 %-52,72 % kokonaisvaroista

— Slovenia: 1,72 %-2,73 % kokonaisvaroista

— Slovakia: 5,71 %-7,72 % kokonaisvaroista.

▼B









LIITE II

TÄYTÄNTÖÖNPANOMÄÄRÄYKSET

▼M2

A artikla

Hankkeiden, hankkeiden vaiheiden tai hankeryhmien määrittäminen

1. Komissio voi yhteisymmärryksessä edunsaajana olevan jäsenvaltion kanssa ryhmittää hankkeet ja rajata hankkeen teknisesti ja taloudellisesti itsenäiset vaiheet tuen myöntämistä varten.

2. Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

a) ”hankkeella” taloudellisesti yhtenäistä toimien joukkoa, jolla on tarkasti rajattu tekninen tehtävä ja joilla on selkeästi yksilöidyt tavoitteet, joiden perusteella voidaan arvioida, täyttääkö hanke 10 artiklan 5 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyn perusteen;

b) ”teknisesti ja taloudellisesti itsenäisellä vaiheella”vaihetta, jolla on erikseen yksilöitävissä oleva toiminnallinen luonne.

3. Vaihe voi myös käsittää hankkeen toteuttamisen edellyttämiä alustavia tutkimuksia sekä toteutettavuutta koskevia ja teknisiä tutkimuksia.

4. Ryhmiteltävien hankkeiden on täytettävä seuraavat kolme edellytystä, ollakseen 1 artiklan 3 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa vahvistettujen perusteiden mukaisia:

a) ne sijaitsevat samalla alueella tai saman liikenneväylän varrella;

b) ne toteutetaan noudattaen alueelle tai väylälle laadittua kokonaissuunnitelmaa, jolla on 1 artiklan 3 kohdan mukaiset selkeästi asetetut tavoitteet;

c) niitä valvoo hankekokonaisuuden koordinoinnista ja valvonnasta vastaava yksikkö, kun hankkeiden toteuttaminen kuuluu eri vastuualueiden viranomaisille.

▼B

B artikla

Arviointi

1. Komissio tutkii tukihakemukset todentaakseen erityisesti, että hallinnolliset ja rahoitusta koskevat järjestelyt soveltuvat hankkeen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi.

Komissio suorittaa 13 artiklan 3 kohdan säännösten mukaisesti hankkeen arvioinnin arvioidakseen niiden odotetun vaikutuksen suhteessa rahaston tavoitteisiin, jotka ilmaistaan tarkoituksenmukaisina indikaattoreina.

Edunsaajina olevat jäsenvaltiot toimittavat kaikki 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tarvittavat tiedot, mukaan lukien toteutettavuustutkimusten ja ennakkoarviointien tulokset. Jotta kyseinen arviointi voitaisiin suorittaa mahdollisimman tehokkaasti, jäsenvaltiot toimittavat myös yhteisön lainsäädännön mukaisesti suoritettavan ympäristövaikutusten arvioinnin tulokset ja niiden yhteydet yleiseen alueelliseen tai alakohtaiseen ympäristö- tai liikennestrategiaan, sekä tarvittaessa:

— maininnat mahdollisista valitsematta jääneistä vaihtoehdoista,

— yhteydet saman kuljetusväylän varrella sijaitsevien yhteistä etua koskevien hankkeiden välillä.

◄

C artikla

Maksusitoumukset

1. Talousarvioon sisältyvät maksusitoumukset tehdään niiden komission päätösten perusteella, joissa komissio hyväksyy asianomaisen toiminnan (hankkeen, hankkeen vaiheen, hankekokonaisuuden, teknisen avun tutkimuksen tai toimenpiteen). Ne ovat voimassa tietyn määräajan, jonka kesto riippuu asianomaisen toiminnan luonteesta ja erityisistä olosuhteista, joissa se pannaan täytäntöön.

2. Hankkeisiin, hankkeiden vaiheisiin tai hankekokonaisuuksiin myönnettävää tukea koskevat talousarvioon sisältyvät maksusitoumukset tehdään noudattaen yhtä seuraavista yksityiskohtaisista säännöistä:

a) Maksusitoumukset, jotka koskevat 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kaksi vuotta tai sitä kauemmin kestävää toimintaa, toteutetaan pääsääntöisesti vuosittaisina erinä, jollei b kohdan määräyksistä muuta johdu. Ensimmäistä erää koskevat maksusitoumukset tehdään kun komissio antaa yhteisön tukea koskevan päätöksen. ►M2 Myöhempiä vuosittaisia eriä koskevat maksusitoumukset perustuvat hankkeen alkuperäiseen tai tarkistettuun rahoitussuunnitelmaan ja ne tehdään yleensä kunkin varainhoitovuoden alussa ja pääsääntöisesti kunkin vuoden huhtikuun 30 päivään mennessä hanketta koskevien kuluvalle vuodelle tehtyjen menoarvioiden perusteella. ◄

▼M2

b) Sellaisten hankkeiden osalta, jotka kestävät vähemmän kuin kaksi vuotta tai joille myönnettävä yhteisön tuen määrä on alle 50 miljoonaa euroa, voidaan tehdä ensimmäinen maksusitoumus, joka voi olla 80 prosenttia tuen kokonaismäärästä, kun komissio tekee kyseessä olevan yhteisön tuen myöntämistä koskevan päätöksen. Jäljelle jäävästä tukimäärästä tehdään maksusitoumus hankkeen toteutumisen perusteella.

▼B

3. Edellä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen teknisen avun tutkimusten ja toimenpiteiden osalta maksusitoumus tehdään kun komissio päättää kyseessä olevan toiminnan hyväksymisestä.

4. Maksusitoumusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan kyseessä olevien toimintojen hyväksymistä koskevissa komission päätöksissä.

▼M2

5. Asianmukaisesti perusteltuja poikkeuksia lukuun ottamatta peruutetaan hankkeen, hankeryhmän tai hankkeen vaiheen tuki, jos toiminta ei ole käynnistynyt kahden vuoden kuluessa tuen myöntämispäätöksessä mainitusta oletetusta aloituspäivästä tai sen hyväksymispäivästä, jos tämä on myöhäisempi.

Komissio ilmoittaa joka tapauksessa hyvissä ajoin jäsenvaltioille ja nimetylle viranomaiselle mahdollisesta peruuttamisriskistä.

▼B

D artikla

Maksut

1. Rahoitustuki maksetaan talousarvioon sisältyvien maksusitoumusten mukaisesti asianomaisen jäsenvaltion esittämässään hakemuksessa tätä tarkoitusta varten nimeämälle viranomaiselle tai yksikölle. ►M2 Maksut voidaan suorittaa joko ennakko- tai välimaksuina tai lopullisen jäännöserän maksuina. Välimaksujen ja lopullisten jäännöserien maksujen on liityttävä todellisuudessa maksettuihin menoihin, joihin on liitettävä maksukuitit tai vastaavat todistusvoimaiset kirjanpitoasiakirjat. ◄

▼M2

2. Maksut suoritetaan seuraavasti:

a) tilille suoritettavana kertamaksuna, joka voi olla enintään 20 prosenttia rahastosta alun perin myönnetystä tuesta ja joka maksetaan sen jälkeen, kun päätös yhteisön tuen myöntämisestä on tehty ja, asianmukaisesti perusteltuja poikkeuksia lukuun ottamatta, julkisia hankintoja koskevien sopimusten allekirjoittamisen jälkeen. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun nimetyn viranomaisen tai yksikön on maksettava takaisin koko ennakkomaksu tai sen osa, jos komissiolle ei ole lähetetty maksupyyntöä ennakkomaksun maksamista seuraavien 12 kuukauden aikana;

b) välimaksuja voidaan maksaa edellyttäen, että hankkeen valmistuminen etenee tyydyttävästi päätöstään kohti, ja ne maksetaan varmistettujen ja tosiasiallisesti maksettujen kulujen korvaamiseksi seuraavin edellytyksin: — jäsenvaltio on esittänyt pyynnön, josta ilmenee hankkeen toteutumisaste fyysisillä ja rahoitukseen liittyvillä indikaattoreilla ilmaistuna sekä sen yhdenmukaisuus tuen myöntämispäätöksen kanssa, mukaan lukien tarvittaessa kyseiseen pyyntöön liittyvät erityiset edellytykset, — kansallisten ja/tai yhteisön valvontaviranomaisten huomautuksiin ja suosituksiin on reagoitu ja erityisesti todetut tai oletetut väärinkäytökset on oikaistu, — esitetään ilmenneet pääasialliset tekniset, rahoitukselliset ja lainsäädännölliset ongelmat ja selostetaan niiden ratkaisemiseksi toteutetut toimenpiteet, — poikkeamat alkuperäisestä rahoitussuunnitelmasta on analysoitu, — hanketta koskevasta tiedotustoiminnasta on esitetty selvitys. Jos jokin edellä mainituista edellytyksistä ei täyty, komissio ilmoittaa siitä jäsenvaltioille viipymättä;

c) edellä a ja b alakohdassa tarkoitettujen maksujen kokonaismäärä voi olla enintään 80 prosenttia myönnetyn tuen kokonaismäärästä. Tärkeiden vuosittaisiin eriin sidottujen hankkeiden ollessa kyseessä, perustelluissa tapauksissa tämä määrä voidaan korottaa 90 prosenttiin;

d) todennettujen ja todellisuudessa suoritettujen menojen perusteella laskettu yhteisön tuen lopullinen jäännöserä maksetaan, jos — hanke, hankkeen vaihe tai hankeryhmä on toteutettu sille asetettujen tavoitteiden mukaisesti, — 1 kohdassa tarkoitettu nimetty viranomainen tai yksikkö esittää komissiolle maksupyynnön tukipäätöksen mukaisiin menoihin kuuden kuukauden kuluessa hankkeen, hankkeen vaiheen tai hankeryhmän valmistumispäivästä, — komissiolle on esitetty F artiklan 4 kohdassa tarkoitettu loppukertomus, — jäsenvaltio vahvistaa komissiolle maksupyynnössä ja kertomuksessa annettujen tietojen oikeellisuuden, — jäsenvaltio on lähettänyt komissiolle 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen, — kaikki tiedotus- ja julkisuustoimenpiteet, joista komissio on päättänyt tämän asetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti, on toteutettu.

3. Jos 2 kohdassa tarkoitettua loppukertomusta ei ole lähetetty komissiolle tuen myöntämispäätöksessä töiden valmistumiselle ja maksuille asetettua päivämäärää seuraavien kahdeksantoista kuukauden kuluessa, peruutetaan hankkeen tuen jäännöstä vastaava tukimäärä.

▼B

4. Jäsenvaltioiden on nimettävä ne viranomaiset, joilla on valtuudet myöntää ►M2 2 kohdan d alakohdassa ◄ tarkoitettuja todistuksia.

▼M2

4a. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maksupyynnöt esitetään komisiolle pääsääntöisesti kolme kertaa vuodessa viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 1 päivänä, heinäkuun 1 päivänä ja marraskuun 1 päivänä.

▼B

5. Maksut suoritetaan jäsenvaltion nimeämälle viranomaiselle tai yksikölle yleensä viimeistään kahden kuukauden kuluttua hyväksytyn maksupyynnön vastaanottamisesta ►M2 edellyttäen, että budjettivaroja on käytettävissä ◄ .

6. Komissio vahvistaa 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tutkimuksia ja muita toimenpiteitä koskevat asianmukaiset maksumenettelyt.

▼M2

7. Komissio laatii yleiset säännöt menojen tukikelpoisuudesta.

▼B

E artikla

►M2 Euron ◄ käyttö

1. Tukihakemukset, mukaan lukien rahoitussuunnitelmat, esitetään komissiolle ►M2 euroina ◄ ►M2 ————— ◄ .

2. Tuen määrä sekä komission hyväksymät rahoitussuunnitelmat on ilmaistava ►M2 euroina ◄ .

3. Maksupyyntöjen perusteena olevat vastaavat menoilmoitukset on tehtävä ►M2 euroina ◄ ►M2 ————— ◄ .

4. Komissio maksaa tuen ►M2 euroina ◄ jäsenvaltion nimeämälle maksun saavalle viranomaiselle.

▼M2

5. Euroon osallistumattomien jäsenvaltioiden osalta käytettävä muuntokurssi on komission laskennallinen kurssi.

▼B

F artikla

Seuranta

1. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat rahastosta yhteisrahoitettujen yhteisön hankkeiden täytäntöönpanon tehokkaan valvonnan. Valvonta varmistetaan yhteisymmärryksessä vahvistettujen menettelyjen mukaisesti laadittujen kertomusten, ennakkoon ilmoittamattomien tarkastusten sekä tätä tarkoitusta varten perustettujen komiteoiden avulla.

2. Seuranta toteutetaan aineellisten ja taloudellisten indikaattorien avulla. Nämä indikaattorit liittyvät hankkeen erityisluonteeseen ja sen tavoitteisiin. Indikaattorit on suunniteltu siten, että ne osoittavat:

— hankkeen edistymisen suhteessa suunnitelmaan ja alunperin asetettuihin tavoitteisiin,

— asiainhoidon kulun ja tähän mahdollisesti liittyvät ongelmat.

3. Perustetaan seurantakomiteoita asianomaisen jäsenvaltion ja komission välisen sopimuksen nojalla.

Jäsenvaltion nimeämät viranomaiset tai yksiköt, komissio ja tarvittaessa Euroopan investointipankki ovat edustettuina näissä komiteoissa.

Jos alueellisilla tai paikallisilla viranomaisilla on toimivalta toteuttaa hanke, ja tarvittaessa, jos hanke koskee niitä suoraan, ne ovat myös edustettuina komiteassa.

4. Kunkin hankkeen osalta jäsenvaltion nimeämä viranomainen tai yksikkö esittää komissiolle kertomuksen saavutetusta edistyksestä kolmen kuukauden kuluessa sen kokonaisen vuoden lopusta, jona toiminta pannaan täytäntöön. Komissiolle lähetetään myös lopullinen kertomus hankkeen tai hankkeen vaiheen päättymisestä kuuden seuraavan kuukauden kuluessa.

▼M2

Tässä kertomuksessa on oltava seuraavat osat:

a) toteutettujen töiden kuvaus, jossa ovat mukana fyysiset indikaattorit, menot työluokittain sekä toimenpiteet, jotka on toteutettu tuen myöntämispäätöksiin sisältyvien erityislausekkeiden nojalla;

b) tiedot kaikista julkisuutta koskevista toimenpiteistä;

c) vahvistus siitä, että työt ovat tuen myöntämispäätöksen mukaisia;

d) ensimmäinen arvio siitä, voidaanko 13 artiklan 4 kohdan mukaiset ennakoidut tulokset saavuttaa ja tähän liittyen erityisesti: — hankkeen tosiasiallinen aloittamispäivä, — selvitys siitä, miten hanketta hoidetaan sen valmistumisen jälkeen, — tarvittaessa rahoitusennusteiden vahvistaminen erityisesti toimintakustannusten ja odotettavissa olevien tulojen osalta, — vahvistus sosioekonomisista ennusteista ja erityisesti odotettavissa olevista toimintakustannuksista ja hyödyistä, — selvitys toteutetuista ympäristönsuojelutoimista ja niiden kustannuksista, mukaan lukien saastuttuja maksaa -periaatteen noudattaminen.

▼B

5. Komissio mukauttaa tuen määrän, sen myöntämiselle alun perin asetetut ehdot sekä suunnitellun rahoitussuunnitelman seurantaindikaattorien perusteella ja ottaen huomioon seurantakomitean huomautukset.

▼M2

Tuen myöntämispäätöksessä esitetään asianmukaiset järjestelyt mukautusten tekemiseksi niiden laadun ja tärkeyden mukaan eriteltyinä.

▼B

6. Rahastojen tehokkuuden lisäämiseksi komissio takaa, että rahaston hallinnossa kiinnitetään erityistä huomiota asioiden hoidon avoimuuteen.

7. Seurantaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan hankkeiden hyväksymistä koskevissa komission päätöksissä.

G artikla

Valvonta

▼M2 —————

▼M2

1. Komissio ja jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä kahdenvälisten hallinnollisten järjestelyjen pohjalta huolehtiakseen tarkastussuunnitelmien, tarkastusmenettelyjen ja tarkastusten toteutuksen koordinoinnista, jotta tarkastukset olisivat mahdollisimman tehokkaita. Ne toimittavat toisilleen viipymättä tarkastusten tulokset. Vähintään kerran vuodessa tutkitaan ja arvioidaan seuraavat asiat:

a) jäsenvaltion ja komission tekemien tarkastusten tulokset;

b) muiden kansallisten ja yhteisön valvontaelinten tai -laitosten mahdolliset huomautukset;

c) todettujen väärinkäytösten rahoitusvaikutukset, niiden korjaamiseksi jo toteutetut ja vielä tarvittavat toimenpiteet ja tarvittaessa muutokset hallinto- ja valvontajärjestelmiin.

Tämän tutkinnan ja arvioinnin jälkeen ja tämän rajoittamatta niitä toimenpiteitä, jotka jäsenvaltion on toteutettava välittömästi H artiklan nojalla, komissio voi tehdä huomautuksia erityisesti todettujen väärinkäytösten rahoitusvaikutuksista. Nämä huomautukset osoitetaan jäsenvaltiolle ja kyseisen hankkeen nimetylle viranomaiselle. Huomautuksiin liitetään tarvittaessa pyynnöt oikaisutoimenpiteistä, joiden tarkoituksena on korjata hallinnolliset puutteet ja todetut, vielä oikaisematta olevat väärinkäytökset. Jäsenvaltiot voivat esittää kommenttinsa näistä huomautuksista.

Jos komissio tekee jäsenvaltion kommenttien perusteella tai, jollei kommentteja ole esitetty, päätelmiä, jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet komission pyynnön noudattamiselle asetetussa määräajassa sekä ilmoitettava komissiolle toimenpiteistään.

2. Komissio voi keskeyttää välimaksun osittain tai kokonaisuudessaan, jos se katsoo, että kyseisiin menoihin liittyy merkittävä väärinkäytös, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan soveltamista. Komissio ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle toimenpiteestä ja sen perusteluista.

3. Jollei kahdenvälisissä hallinnollisissa järjestelyissä toisin sovita, kolmen vuoden ajan siitä, kun komissio on suorittanut hanketta koskevan lopullisen jäännöserän maksun, vastuussa olevien yksiköiden ja viranomaisten on pidettävä komission saatavilla kaikki kyseiseen hankkeeseen liittyviä menoja ja tarkastuksia koskevat asiakirjat (joko alkuperäiset tai yleisesti hyväksytyillä tietojen tallettamiseen tai siirtoon tarkoitetuilla välineillä alkuperäisten kanssa oikeaksi todistetut jäljennökset).

Tämän määräajan kuluminen keskeytyy oikeuskäsittelyn ajaksi tai komission perustellusta pyynnöstä.

▼B

H artikla

▼M2

Rahoitusoikaisut

1. Jos komissio sen jälkeen kun tarvittavat tarkastukset on saatettu päätökseen, toteaa, että:

a) hankkeen toteuttaminen ei oikeuta sille myönnettyyn tukeen joko osittain tai kokonaisuudessaan, mukaan lukien jonkin tuen myöntämispäätöksessä olevan ehdon noudattamatta jättäminen ja erityisesti merkittävät muutokset, jotka vaikuttavat hankkeen toteuttamistapaan tai edellytyksiin ja joita varten komission hyväksyntää ei ole pyydetty, tai

b) rahaston tukeen liittyy väärinkäytöksiä eikä asianomainen jäsenvaltio ole toteuttanut tarvittavia oikaisutoimenpiteitä,

komissio keskeyttää kyseistä hanketta koskevan tuen ja pyytää perustelunsa ilmoittaen jäsenvaltiota toimittamaan kommenttinsa määräajassa.

Jos jäsenvaltio vastustaa komission esittämiä huomautuksia, komissio kutsuu jäsenvaltion kuultavaksi, jolloin kummatkin osapuolet pyrkivät pääsemään yhteisymmärrykseen huomautuksista ja niiden perusteella tehtävistä päätelmistä.

2. Jos asiasta ei ole päästy yhteisymmärrykseen kolmen kuukauden kuluessa, komissio päättää asettamansa määräajan päätyttyä, ottaen huomioon jäsenvaltion esittämät kommentit, ja edellyttäen, että on noudatettu asianmukaista menettelyä:

a) vähentää D artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ennakkomaksua tai

b) toteuttaa tarvittavat rahoitusoikaisut. Tämä tarkoittaa kyseiselle hankkeelle myönnetyn tuen peruuttamista kokonaisuudessaan tai osittain.

Kyseisissä päätöksissä noudatetaan suhteellisuusperiaatetta. Komissio ottaa huomioon korjausten määrästä päättäessään väärinkäytöksen tai muutoksen luonteen ja hallinto- tai valvontajärjestelmissä esiintyvien puutteiden mahdollisten rahoitusvaikutusten laajuuden. Ennakkomaksun vähentäminen tai peruuttaminen johtaa maksettujen määrien takaisinperimiseen.

▼B

3. ►M2 Aiheettomasti maksetut ja palautettavat määrät on maksettava takaisin komissiolle. Takaisinmaksun viivästymisestä peritään korkoa komission antamien sääntöjen mukaisesti. ◄

▼M2

4. Komissio antaa 1—3 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toimittaa ne tiedoksi jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille.

▼B

I artikla

Julkiset hankinnat

Ilmoituksissa, jotka on tarkoitettu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistaviksi, täsmennetään julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti sellaisten hankkeiden viitetiedot, joille on haettu yhteisön tukea tai joiden osalta on tehty päätös tuen myöntämisestä.

J artikla

Tiedotus

Tiedot, joiden on oltava 14 artiklassa säädetyssä vuosikertomuksessa, luetellaan tämän liitteen liitteessä.

Komission tehtävänä on järjestää kuuden kuukauden välein tiedotuskokous jäsenvaltioiden kanssa.

►M2 Tässä kokouksessa komissio tiedottaa jäsenvaltioille erityisesti vuosikertomuksen kannalta merkittävistä asioista sekä toimistaan ja tekemistään päätöksistä. Komissio toimittaa asiaankuuluvat asiakirjat jäsenvaltioille hyvissä ajoin ennen kokousta. ◄

K artikla

Tarkistaminen

Jos se saadun kokemuksen perusteella näyttää tarpeelliselta, neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultua muuttaa tämän liitteen määräyksiä.









Liitteen II liite

Vuosikertomuksessa on oltava seuraavia seikkoja koskevat tiedot:

1. taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja maksanut, tuen jaottelu vuosittain, jäsenvaltioittain ja hankeryhmittäin (ympäristö ja kuljetukset);

▼M2

2. rahaston taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus jäsenvaltioissa ja taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen unionissa, mukaan lukien vaikutus työllisyyteen;

▼B

3. lyhyesti esitetyt tiedot ohjelmista, jotka edunsaajina olevat jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön 6 artiklan mukaisesti ja perustamissopimuksen 104 c artiklassa mainittujen taloudellista lähentymistä koskevien edellytysten täyttämiseksi;

4. johtopäätökset, jotka komissio ottaen huomioon tuen pidättämisen tekee neuvoston tekemistä päätöksistä, sellaisina kuin ne mainitaan ►M2 6 artiklassa ◄ ;

5. rahaston merkitys jäsenvaltoille niiden pyrkiessä panemaan täytäntöön yhteisön ympäristöä koskevan politiikan ja lujittamaan liikenteen infrastruktuurin Euroopan laajuisia verkkoja; tasapaino ympäristöä ja liikenteen infrastruktuuria koskevien hankkeiden välilä;

6. arviointi rahaston tukitoimenpiteiden yhteensopivuudesta yhteisön poliitikkojen kanssa, mukaan lukien ympäristönsuojelua, liikennettä, kilpailua ja julkisten hankintojen sopimuksia koskevat politiikat;

7. rahaston rahoittamien hankkeiden ja yhteisön talousarviosta varattujen, Euroopan tnvestointipankin ja yhteisön muiden rahoitusvälineiden määrärahojen avulla rahoitettujen toimenpiteiden välisen yhteensovittamisen ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi toteutettuja toimenpiteitä koskevat tiedot;

8. edunsaajina olevien jäsenvaltioiden ympäristönsuojelun ja liikenteen infrastruktuurin alalla tekemiä investointeja koskevat tiedot;

9. toteutettuja valmistelevia tutkimuksia ja rahoitettuja teknisen avun toimenpiteitä koskevat tiedot, joihin on sisällyttävä tarkka maininta kyseisten tutkimusten ja toimenpiteiden laadusta;

10. hankkeiden ennakkoarvioinnin, seurannan ja jälkiarvioinnin tuloksia koskevat tiedot, mukaan lukien näiden tulosten perusteella tehdyt mukautukset;

11. tiedot, jotka koskevat Euroopan investointipankin osuutta hankkeiden arvioinnissa;

12. lyhyesti esitetyt tiedot suoritettujen tarkastusten tuloksista, havaituista epäsäännönmukaisuuksista ja käynnissä olevista hallinnollisista ja oikeudellisista menettelyistä.