2000R1623 — FI — 16.07.2006 — 017.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:









▼B

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1623/2000

annettu 25. heinäkuuta 2000

viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä markkinamekanismien osalta







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 ( 1 ) ja erityisesti sen 24, 25, 26, 33, 34, 35, 36 ja 80 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 III osastossa vahvistetaan viinin markkinamekanismien yleiset säännöt ja viitataan muilta osin yksityiskohtaisiin soveltamissääntöihin, jotka komissio antaa. (2) Tähän asti yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä on säädetty lukuisissa yhteisön eri asetuksissa. Yhteisön elinkeinonharjoittajien ja yhteisön lainsäädännön soveltamisesta vastaavan hallinnon edun mukaista on koota nämä säännökset yhteen asetukseen. (3) Kyseiseen asetukseen on sisällytettävä nykyinen lainsäädäntö mukautettuna asetuksen (EY) N:o 1493/1999 uusiin vaatimuksiin. Kyseiseen sääntelyyn on kuitenkin syytä tehdä muutoksia sen johdonmukaisuuden lisäämiseksi, sen yksinkertaistamiseksi ja puuttuvien osien täydentämiseksi, jotta tällä alalla voidaan vahvistaa kattava yhteisön sääntely. On myös syytä täsmentää eräitä sääntöjä oikeusvarmuuden parantamiseksi niitä sovellettaessa. (4) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 1 kohdan a alakohdassa perustetaan tukijärjestelmä, joka koskee yhteisössä tuotetuista rypäleistä valmistettujen rypäleen puristemehujen ja tiivistettyjen rypäleen puristemehujen käyttöä viinirypälemehujen tai viinirypälemehusta saatavien muiden elintarviketuotteiden valmistusta varten. (5) Olisi määriteltävä nämä muut elintarviketuotteet. (6) Kyseisen tukijärjestelmän taloudellisena tavoitteena on edistää tuontituotteiden asemesta yhteisön alkuperää olevasta viiniköynnöksestä saatujen raaka-aineiden käyttöä viinirypälemehujen ja muiden viinirypälemehusta saatavien elintarviketuotteiden valmistuksessa. Tämän vuoksi olisi myönnettävä tukea raaka-aineiden käyttäjille eli jalostajille. (7) Olisi täsmennettävä, että tukea myönnetään ainoastaan raaka-aineille, joilla on viinirypälemehuksi jalostamista varten vaaditut laadulliset ominaisuudet. Tämän vuoksi on välttämätöntä säätää erityisesti, että ilmoituksen kohteena olevien rypäleiden ja rypäleen puristemehujen tiheyden 20 celsiusasteessa on oltava 1,055–1,100 grammaa kuutiosenttimetriä kohti. (8) Tukijärjestelmän soveltaminen edellyttää hallintojärjestelmää, jolla voidaan valvoa tuen piiriin kuuluvan tuotteen alkuperää ja käyttötarkoitusta. (9) Tuki- ja valvontajärjestelmän moitteettoman toiminnan varmistamiseksi olisi säädettävä, että asianomaisten jalostajien on toimitettava kirjallinen ilmoitus, joka sisältää tarvittavat tiedot toimenpiteiden valvonnan mahdollistamiseksi. (10) Asianomaisten jalostajien ja hallinnon liiallisen hallinnollisen taakan välttämiseksi ei ole suotavaa säätää tästä kirjallisesta ennakkoilmoituksesta niiden jalostajien osalta, jotka käyttävät viinivuotta kohden rajoitetun määrän rypäleitä tai rypäleen puristemehua. Kyseinen määrä on syytä vahvistaa. Kyseisten jalostajien on kuitenkin ilmoitettava viinivuoden alussa jäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille aikomuksestaan jalostaa tietty määrä rypäleitä tai rypäleen puristemehua. (11) Jos jalostaja ei ole kyseessä olevan tuotteen käyttäjä, valvontaviranomaiset eivät aina välttämättä tiedä – varsinkin jos ne ovat toisessa jäsenvaltiossa kuin jalostaja – onko kyseessä rypäleen puristemehu, joka ei ole vielä saanut tässä asetuksessa säädettyä tukea tai viinirypälemehu, josta on jo tehty tukihakemus. On syytä säätää, että kyseessä olevan tuotteen kuljetuksessa mukana seuraavaan saateasiakirjaan on merkittävä, onko tukihakemus tehty. (12) Jotta tukijärjestelmällä olisi huomattava määrällinen vaikutus yhteisön raaka-aineiden käyttöön, olisi vahvistettava vähimmäismäärä kullekin tuotteelle, josta voidaan tehdä ilmoitus. (13) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 5 kohdassa säädetään, että osa tuesta on varattava viinirypälemehujen kulutusta edistävien kampanjoiden järjestämiseen. Tuen prosenttiosuus olisi kyseisten kampanjoiden rahoitustarpeen huomioon ottamiseksi vahvistettava tasolle, joka mahdollistaa riittävät käytettävissä olevat varat tuotteen tehokkaan menekinedistämisen toteuttamiseksi. (14) Jalostusta harjoittavat sekä satunnaiset jalostajat että jatkuvasti toimivat yritykset. Tukijärjestelmää koskevissa yksityiskohtaisissa soveltamissäännöissä on otettava huomioon tämä ero. (15) Olisi täsmennettävä jalostajan velvoitteet varastokirjanpidon osalta, jotta jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat tehdä tarvittavat tarkastukset. (16) Aiheettomien kulujen välttämiseksi sekä valvontasyistä on tarpeen määrätä käytettyjen raaka-aineiden ja saadun viinirypälemehun välinen enimmäissuhde tavanomaisen jalostustekniikan pohjalta. (17) Eräät toimijat joutuvat kaupallisista syistä varastoimaan saatua viinirypälemehua pitkään ennen pakkaamista. Näissä olosuhteissa on syytä ottaa käyttöön ennakkomaksujärjestelmä tuen maksamiseksi ennakkoon toimijoille siten, että asianmukaisen vakuuden avulla ehkäistään toimivaltaisten laitosten suorittamiin perusteettomiin maksuihin liittyvät riskit. Tämän vuoksi olisi täsmennettävä ennakon maksuajat sekä vakuuden vapauttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. (18) Saadakseen tukea asianomaisten jalostajien on jätettävä hakemus, johon on liitetty tietty määrä todisteita. Olisi säädettävä hakemuksen jättämisen sekä jalostajalle maksettavan tuen maksamisen määräajoista järjestelmän yhdenmukaisen toiminnan varmistamiseksi jäsenvaltioissa. (19) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 44 artiklan 5 kohdassa kielletään viiniyttäminen ja viinirypälemehun lisääminen viiniin. Tämän säännöksen noudattamisen varmistamiseksi olisi täsmennettävä rypäleen puristemehun jalostajia ja pullottajia koskevat erityiset velvoitteet ja tarkastukset. (20) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 34 artiklassa perustetaan tukijärjestelmä yhteisössä tuotetuille, viinien alkoholipitoisuuden lisäämiseen käytettäville tiivistetyille rypäleen puristemehuille ja puhdistetuille tiivistetyille rypäleen puristemehuille. (21) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 36 artiklassa säädetään, että yksityiskohtaiset soveltamissäännöt voivat koskea erityisesti tämän tuen myöntämisedellytyksiä. Pientuottajiin sovellettava toimenpide olisi täsmennettävä tämän perusteella. Olisi myös säädettävä, että toimenpidettä voidaan soveltaa ainoastaan tuottajiin, jotka ovat täyttäneet yhteisön velvoitteensa tietyn ajan. (22) Toimivaltaisille laitoksille on ilmoitettava väkevöimisestä tiivistettyjä rypäleen puristemehuja ja puhdistettuja tiivistettyjä rypäleen puristemehuja lisäämällä sekä kyseisten tuotteiden käytetyistä määristä. Väkevöimiseen käytettävien tai käytettyjen tuotteiden määristä on pidettävä kirjaa asetuksen (EY) N:o 1493/1999 70 artiklan 2 kohdassa säädetyllä tavalla. Tämän vuoksi ei ole syytä säätää ylimääräisten asiakirjojen esittämisestä tuen saamiseksi. (23) Kyseisen tukijärjestelmän yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi olisi yhdenmukaistettava yhteisön tasolla rypäleen puristemehujen potentiaalisen alkoholipitoisuuden vahvistaminen. (24) Tiivistettyjen rypäleen puristemehujen ja puhdistettujen tiivistettyjen rypäleen puristemehujen valmistukseen käytettävien rypäleen puristemehujen valmistushinta määräytyy niiden luonnollisen alkoholipitoisuuden mukaan. Tämän tilanteen huomioon ottamiseksi sekä kaupan häiriöiden estämiseksi on ilmeisen välttämätöntä säätää tuen eriyttämisestä varaamalla korkeampi tukitaso yhteisön eteläisimmiltä viinitiloilta peräisin oleville tiivistetyille rypäleen puristemehuille ja puhdistetuille tiivistetyille rypäleen puristemehuille. Kyseisillä tiloilla tuotetaan perinteisesti rypäleen puristemehuja, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on kaikkein korkein. (25) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa perustetaan tukijärjestelmä toisaalta C III a- ja( C III b -viininviljelyvyöhykkeillä tuotettujen rypäleen puristemehujen ja tiivistettyjen rypäleen puristemehujen käytölle eräiden yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 2206 00 kuuluvien tuotteiden Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa valmistusta varten ja toisaalta yhteisössä tuotettujen tiivistettyjen rypäleen puristemehujen käytölle sellaisten Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa kaupan pidettävien tuotteiden valmistusta varten, joihin liittyy viinin kaltaisen juoman valmistusta koskevia selkeitä ohjeita kuluttajille. (26) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 2206 00 kuuluvia tuotteita saadaan nykyisin käyttämällä yksinomaan tiivistettyä rypäleen puristemehua. Tämän vuoksi on suotavaa vahvistaa tällä hetkellä tuki ainoastaan tiivistetyn rypäleen puristemehun käytön osalta. (27) Tukijärjestelmän soveltaminen edellyttää hallintojärjestelmää, jolla voidaan valvoa tuen piiriin kuuluvan tuotteen alkuperää ja käyttötarkoitusta. (28) Tuki- ja valvontajärjestelmän moitteettoman toiminnan takaamiseksi on syytä säätää, että asianomaisten toimijoiden on tehtävä kirjallinen hakemus, joka sisältää tarvittavat tiedot tuotteen tunnistamiseksi ja toimenpiteiden valvomiseksi. (29) Jotta tukijärjestelmällä olisi huomattava määrällinen vaikutus yhteisön tuotteiden käyttöön, olisi vahvistettava kullekin tuotteelle vähimmäismäärä, josta voidaan tehdä hakemus. (30) Olisi myös täsmennettävä, että tukea myönnetään ainoastaan tuotteille, joilla on asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuja käyttötarkoituksia varten vaaditut laadulliset vähimmäisominaisuudet. (31) Olisi täsmennettävä toimijoiden velvoitteet varastokirjanpidon osalta, jotta jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat tehdä tarvittavat tarkastukset. (32) Olisi säädettävä, että oikeus tukeen saavutetaan silloin, kun jalostustoimenpiteet ovat päättyneet. Teknisen hävikin huomioon ottamiseksi on syytä sallia tosiasiallisesti käytetyn määrän osalta 10 prosentin poikkeama alaspäin suhteessa hakemuksessa esiintyvään määrään. (33) Toimijat joutuvat teknisistä syistä varastoimaan kaupan pidettyjä tuotteita pitkään ennen valmistusta. Näissä olosuhteissa on syytä ottaa käyttöön ennakkomaksujärjestelmä tuen maksamiseksi ennakkoon toimijoille siten, että asianmukaisen vakuuden avulla ehkäistään toimivaltaisten laitosten suorittamiin perusteettomiin maksuihin liittyvät riskit. Tämän vuoksi olisi täsmennettävä ennakon maksuajat sekä vakuuden vapauttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. (34) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 III osaston I luvussa säädetään tukien myöntämisestä pöytäviinien, rypäleen puristemehujen, tiivistettyjen rypäleen puristemehujen ja puhdistettujen tiivistettyjen rypäleen puristemehujen yksityiselle varastoinnille. Mainitun asetuksen 24 artiklan 2 kohdan mukaan tukien myöntäminen edellyttää varastointisopimusten tekemistä. On syytä antaa soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt näiden sopimusten tekemisestä, sisällöstä, voimassaoloajasta ja vaikutuksista. (35) On syytä määritellä tuottaja ja säätää, että tuottajalle kuuluvien velvollisuuksien vuoksi hänen on oltava varastointisopimuksessa tarkoitetun tuotteen omistaja. (36) On tarpeen laatia tehokas varastointisopimuksissa tarkoitettujen tuotteiden valvontajärjestelmä. Tässä tarkoituksessa on tarpeen säätää erityisesti, että jonkin jäsenvaltion interventioelin voi tehdä sopimuksia ainoastaan kyseisen jäsenvaltion alueella varastoiduista määristä ja että sille on ilmoitettava kaikista tuotetta tai sen varastopaikkaa koskevista muutoksista. (37) Sopimusten tekemisen yksityiskohtaisten sääntöjen yhdenmukaistamiseksi ne olisi tehtävä saman mallin mukaan koko yhteisössä ja niiden olisi oltava tarpeeksi täsmällisiä, jotta kyseiset tuotteet voidaan tunnistaa. (38) Eri yksityisistä maataloustuotteiden varastojärjestelmistä saadun kokemuksen perusteella on syytä tarkentaa, missä määrin neuvoston asetusta (ETY, Euratom) N:o 1182/71 sovelletaan näissä järjestelmissä tarkoitettujen määräaikojen, päivämäärien ja määräpäivien vahvistamiseen, ja määritellä tarkasti sopimusvarastoinnin alkamis- ja päättymispäivämäärät. (39) Asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 3 artiklan 4 kohdassa säädetään, että määräajat, joiden viimeinen päivä on yleinen vapaapäivä, sunnuntai tai lauantai, päättyvät seuraavan työpäivän viimeisen tunnin päätyttyä. Tämän säännöksen soveltaminen varastointisopimuksiin saattaa olla toimijoiden etujen vastaista. Se voi saattaa kyseiset toimijat eriarvoiseen asemaan silloin kun viimeistä varastointipäivää siirretään myöhäisemmäksi. Tämän vuoksi on tarpeen tehdä poikkeus sopimusvarastoinnin viimeisen päivän määrittämisessä. (40) Markkinoiden hintakehitykseen vaikuttamiseksi sopimusten tekemisen kautta olisi säädettävä, että sopimus voidaan tehdä ainoastaan merkittävistä määristä. (41) On tarpeen rajoittaa varastointituki markkinoiden hintakehitykseen vaikuttaviin tuotteisiin. Tämän vuoksi tukea olisi myönnettävä ainoastaan irtotavarana oleville tavaroille. Samoin sopimusten on koskettava yksinomaan riittävän hyvälaatuisia tuotteita. Lisäksi on tärkeää toisaalta rajoittaa pöytäviinejä koskevien sopimusten tekeminen jo pitkälle valmistuksessa edenneisiin viineihin, ja toisaalta sallia sopimuskauden aikana tehtävät, tuotteen säilyvyyden kannalta välttämättömät viininvalmistusmenetelmät ja -käsittelyt. (42) Tuotannon laadun parantamiseksi olisi vahvistettava sellaisen viinin ja rypäleen puristemehun vähimmäisalkoholipitoisuus, jota voidaan varastoida. Samasta syystä olisi lisäksi säädettävä mahdollisuudesta vahvistaa varastointisopimuksissa tarkoitetuille pöytäviineille tiukemmat edellytykset niiden sadon laadun mukaan. (43) Väärinkäytön estämiseksi on tarpeen tarkentaa, ettei varastointisopimuksessa tarkoitettua pöytäviiniä voida hyväksyä tma-laatuviiniksi. (44) Jotta sopimuksessa tarkoitetut tuotteet eivät vaikuttaisi markkinatilanteeseen, niiden kaupan pitäminen tai tähän tähtäävät valmistelut olisi kiellettävä sopimuskauden ajan. (45) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 26 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa säädetään mahdollisuudesta sallia rypäleen puristemehun, josta on tehty pitkäaikainen varastointisopimus, jalostaminen tiivistetyksi rypäleen puristemehuksi tai puhdistetuksi tiivistetyksi rypäleen puristemehuksi sopimuksen voimassaoloaikana. Koska kyseinen jalostaminen on tavanomainen toimenpide, se on syytä sallia pysyvästi. (46) Interventioelimen on saatava tieto kaikesta varastointisopimusten alaisten rypäleen puristemehujen jalostamisesta, jotta se voi toteuttaa tarvittavan valvonnan. (47) Tiivistettyjen rypäleen puristemehujen ja puhdistettujen tiivistettyjen rypäleen puristemehujen jalostaminen vähentää varastoidun tuotteen määrää ja täten myös varastointikuluja. Toisaalta varastointikulujen pienenemisen kompensoi korkojen nousu, koska saadun tuotteen arvo on suurempi. Kun tuote jalostetaan, on perusteltua säilyttää tuen määrä sopimuksen voimassaoloajan sillä tasolla, jota laskettaessa laskuperusteena ovat olleet sopimuksen alaiset rypäleen puristemehun määrät ennen jalostamista. Saaduilla tuotteilla on lisäksi oltava yhteisön säännöissä edellytetyt ominaisuudet. (48) Yksityisen varastoinnin tukimäärä on määritettävä varastoinnin teknisten kulujen ja korkojen perusteella. Nämä kulut eivät vaihtele tuotetyypin mukaan, kun taas korot vaihtelevat kyseisen tuotteen arvon mukaan. Tämän tilanteen huomioon ottamiseksi ja tehtyjen sopimusten hallinnon yksinkertaistamiseksi tuen määrä olisi vahvistettava päivää ja hehtolitraa kohti pöytäviiniryhmien ja rypäleen puristemehuryhmien mukaan. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 25 artiklan 4 kohdan mukaisesti on syytä vahvistaa tiivistettyjen rypäleen puristemehujen tuen määrä soveltamalla rypäleen puristemehujen tukeen kerrointa 1,5. Tässä asetuksessa vahvistettuja määriä voidaan kuitenkin muuttaa, jos tuotteiden markkinahinnat tai korot vaihtelevat huomattavasti. (49) Lisäksi olisi säädettävä mahdollisuudesta lyhentää varastointiaikaa, jos varastosta poistetut tuotteet on tarkoitettu vietäviksi. Todisteet tuotteiden viennistä on toimitettava samalla tavalla kuin vientitukien yhteydessä maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 ( 2 ) säännösten mukaisesti. (50) Tuen maksamisen määräajoista olisi säädettävä toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi ottaen samalla huomioon interventioelinten hallinnolliset vaatimukset. Tuottajien kassavirtavaatimusten helpottamiseksi on kuitenkin suotavaa sallia, että jäsenvaltiot voivat pitkäaikaisten sopimusten osalta perustaa ennakkomaksujärjestelmän, johon sisältyvät asianmukaiset vakuudet. (51) Sopimuksentekomuodollisuuksia voidaan tuottajan pyynnöstä yksinkertaistaa, jos samaa tuotetta koskevan uuden sopimuksen tekemisen edellytykset täyttyvät pöytäviinin varastointisopimuksen umpeutuessa. (52) Olisi säädettävä, että rypäleen puristemehua ja tiivistettyä rypäleen puristemehua, josta on tehty varastointisopimus ja joka on tarkoitettu viinirypälemehun valmistukseen, saa pitää kaupan viidennestä sopimuskuukaudesta alkaen tuottajan interventioelimelle tekemän ilmoituksen perusteella, koska viinirypälemehun valmistukseen tarkoitetun rypäleen puristemehun ja tiivistetyn rypäleen puristemehun markkinat kehittyvät ja jotta edistettäisiin viiniköynnöksestä saatavien tuotteiden käyttöä muuhun kuin viiniyttämiseen. Olisi säädettävä samasta mahdollisuudesta näiden tuotteiden viennin edistämiseksi. (53) On syytä määrittää tuotteet, joita voidaan valmistaa tislaamalla, ja erityisesti määrittää neutraalin alkoholin laadulliset vähimmäisominaisuudet. Näitä ominaisuuksia määritettäessä on otettava huomioon tekniikan nykykehitys ja tarve turvata sellaisen alkoholin tuotanto, joka voidaan myydä tavanomaisesti markkinoilla eri käyttötarkoituksiin. (54) Tislattavaksi tarkoitettujen tuotteiden valvontaa olisi vahvistettava. (55) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 29 ja 30 artiklassa säädetyn tislauksen osalta olisi syytä säätää, että tuottajien on tehtävä tislaajien kanssa toimitussopimuksia, jotka interventioelin hyväksyy, jotta toimien etenemistä ja osapuolten velvoitteiden noudattamista voidaan valvoa. Tämän järjestelmän avulla voidaan lisäksi seurata paremmin tislauksen määrällisiä vaikutuksia markkinoilla. Sopimusjärjestelmää on kuitenkin mukautettava, koska toiset tuottajat aikovat toteuttaa tislauksen toimeksiantona ja toisilla tuottajilla on omat tislauslaitteet. (56) On syytä säätää erityisistä säännöistä sen varmistamiseksi, että vapaaehtoiseen tislaukseen toimitettava viini on tuottajan omaa tuotantoa. Tässä tarkoituksessa on syytä säätää, että kyseisen tuottajan on toimitettava todisteet siitä, että toimitettavaksi tarkoitettu viini on tosiasiallisesti hänen tuottamaansa ja hänen hallussaan. Lisäksi on vahvistettava säännöt, joilla varmistetaan tislaussopimusten keskeisten kohtien riittävä valvonta. (57) Saatujen kokemusten perusteella olisi säädettävä toimitussopimukseen merkityn viinin määrän ja todellisen alkoholipitoisuuden sallituista poikkeamista. (58) On aiheellista säätää määräajasta, jonka kuluessa interventioelimen on maksettava tuki tislaajille. Lisäksi olisi säädettävä, että tislaajalle myönnettävästä tuesta voidaan maksaa ennakkoa. On tarpeen säätää vakuusjärjestelmästä sen varmistamiseksi, että interventioelimelle ei aiheudu perusteettomia riskejä. (59) Kokemus on osoittanut, että tuottajien ei ole aina helppoa laskea täsmällisesti asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27 ja 28 artiklassa tarkoitetun tislauksen tuotemääriä, jotka heidän on toimitettava velvoitteensa täyttämiseksi. Olisi pyrittävä välttämään sitä, että toimitukselle asetetun määräajan päättyminen aiheuttaa tuottajille, jotka ovat toimittaneet vaadittavat määrät lähes kokonaan ja joiden on tehtävä vain vähäisiä mukautuksia, seurauksia, jotka eivät ole oikeassa suhteessa rikkomiseen. Tässä tarkoituksessa on aiheellista katsoa, että tuottajat ovat täyttäneet ensisijaisen velvoitteensa määräajassa, jos he toimittavat myöhemmin vielä puuttuvat tuotemäärät. (60) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27 ja 28 artiklassa tarkoitettu tislaus on olennaisen tärkeä pöytäviinimarkkinoiden tasapainon kannalta ja välillisesti mukautettaessa viinintuotantokykyä rakenteellisesti tarpeisiin. Tällaista tislausta on siis sovellettava hyvin tiukasti, ja kaikkien asianomaisten, joita velvollisuus koskee, on tosiasiallisesti toimitettava tislausvelvoitettaan vastaavat määrät. On ilmennyt, että interventiotoimenpiteistä poissulkeminen ei joissakin tapauksissa riitä siihen, että asianomainen, jota velvollisuus koskee, täyttäisi velvoitteensa. On siis tarpeen säätää mahdollisuudesta toteuttaa yhteisön lisätoimenpiteitä niiden tuottajien osalta, jotka eivät täytä velvoitteitaan asetetussa määräajassa, mutta täyttävät ne ennen vahvistettavaa toista päivämäärää. (61) Viinialalla voidaan eri tislausmenetelmin valmistaa tämän asetuksen liitteessä määriteltyä neutraalia alkoholia koostumukseen liittyvien kriteerien perusteella. Jotta näiden kriteerien noudattaminen voitaisiin tarkistaa, olisi vahvistettava yhteisön määritysmenetelmät. (62) Tämän vuoksi näiden menetelmien on oltava pakollisia kaikissa liiketoimissa ja kaikessa valvonnassa. Kaupan rajoitettujen mahdollisuuksien vuoksi olisi hyväksyttävä rajoitettu määrä tavanomaisia menetelmiä, joilla voidaan tehdä nopea ja tarpeeksi varma tutkittavien aineiden määritys. (63) On syytä valita yhteisön määritysmenetelmiksi yleisesti hyväksytyt menetelmät ja varmistaa, että niitä sovelletaan yhdenmukaisesti. (64) Näillä menetelmillä saatujen tulosten toistettavuuteen ja uusittavuuteen liittyvät edellytykset olisi määriteltävä, jotta varmistettaisiin vertailukelpoisuus asetuksessa (EY) N:o 1493/1999 tarkoitetuilla menetelmillä saatujen tulosten kanssa. (65) Viininvalmistuksen sivutuotteiden ostohintaa olisi sovellettava tavaraan vapaasti tislaajan laitoksessa. Eräissä tapauksissa kuljetuksesta vastaa käytännön syistä tislaaja. Olisi täsmennettävä, että tällaisissa tapauksissa ostohinnasta vähennetään kuljetuskustannukset, jotta tätä usein välttämätöntä käytäntöä ei estettäisi. (66) Tislausvelvoite aiheuttaa huomattavan taakan syrjäseutujen tuottajille, jotka tuottavat vain vähäisen määrän viiniä. Niille aiheutuisi velvoitteen täyttämisestä sellaiset puristejäännöksen ja viinisakan kuljetuskustannukset, jotka eivät olisi oikeassa suhteessa niistä valmistetusta alkoholista saataviin tuloihin. Tällaisten tuottajien olisi sallittava pidättyä toimituksista. (67) Olisi täsmennettävä, että tuottajien on asetuksen (EY) N:o 1493/1999 28 artiklassa säädettyyn tislaukseen tosiasiallisesti toimitetun viinin tuotannon osalta toimitettava ainoastaan kyseisen asetuksen 27 artiklassa säädetyn tislauksen yhteydessä syntyneet viiniyttämisen sivutuotteet. (68) Eräillä tuotantoalueilla sivutuotteiden tislaus aiheuttaa suhteettoman taakan eräille vähäisiä määriä tuottaville tuottajille, joita velvollisuus koskee. Heille olisi myönnettävä mahdollisuus vapautua velvoitteesta poistamista koskevaa valvottua järjestelmää soveltaen sen jäsenvaltion pyynnöstä, jonka kansalaisia he ovat. (69) Tuottajat, jotka toimittavat puristejäännöksensä enosyaniinin valmistukseen toimittavat sen yleensä käymättömänä puristejäännöksenä. Puristejäännöstä ei voida enää käyttää eikä tislata niiden menetelmien vuoksi, joilla enosyaniini uutetaan. Tämän vuoksi kyseiset tuottajat on syytä vapauttaa kyseiseen valmistukseen toimitettavan puristejäännöksen osalta. (70) Sellaisten viinien käyttö viinietikan valmistuksessa, jotka toimitettaisiin viininvalmistuksen sivutuotteina, vähentää interventioelimille toimitettavan alkoholin määrää. Tuottajilla olisi siis oltava mahdollisuus vapautua velvoitteesta tislata viini, jota mahdollisesti tarvittaisiin viininvalmistuksen sivutuotteiden täydentämiseksi, toimittamalla viini viinietikkateollisuuteen. (71) Poistettaessa viininvalmistuksen sivutuotteita valvonnan alaisena asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27 artiklan 7 ja 8 kohdan mukaisesti on syytä varmistaa, että kaiken rypäleiden jalostuksen sivutuotteet poistetaan kokonaan ennen sen viinivuoden loppua, jona ne on saatu. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on syytä säätää asianmukaisesta valvontajärjestelmästä, joka ei kuitenkaan aiheuta suhteetonta hallinnollista taakkaa erityisesti jäsenvaltioille, joissa viinin tuotanto on hyvin vähäistä. (72) Olisi säädettävä niiden todistusten myöntämisestä, jotka koskevat puristejäännöksen, viinisakan ja viinien toimittamista tislaajalle ja eriteltävä ne sen mukaan, sijaitseeko tislaaja samassa vai eri jäsenvaltiossa kuin tuottaja. (73) Tislaajat voivat asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27 artiklan 11 kohdan ja 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti joko saada tukea tislattavalle tuotteelle tai toimittaa interventioelimelle tislauksesta saadun tuotteen. Tuen määrä on vahvistettava ottaen huomioon niiden eri tuotteiden markkinahinnat, joita voidaan saada tislaamalla. (74) Saadakseen tukea asianomaisten jalostajien on jätettävä hakemus, johon on liitetty tietty määrä todisteita. Todisteiden laadussa ja lukumäärässä on otettava huomioon toisaalta viinien ja viinisakkojen ja toisaalta puristejäännösten määrien suhde. Järjestelmän yhdenmukaisen toiminnan takaamiseksi jäsenvaltioissa olisi säädettävä, että hakemus jätetään ja jalostajille maksettava tuki maksetaan vahvistettavassa määräajassa. On myös aiheellista säätää suhteellistamistoimenpiteestä silloin kun tislaaja toimittaa todisteet myöhässä, mutta on täyttänyt ensisijaiset velvoitteensa. (75) Interventioelinten niille toimitetuista tuotteista maksamat hinnat on vahvistettava kyseisten tuotteiden keskimääräisten kuljetus- ja tislauskustannusten perusteella. (76) Interventioelimille asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27 artiklassa tarkoitetun tislauksen osalta toimitetuille tuotteille on syytä vahvistaa yksi kiinteämääräinen hinta, jota sovelletaan tuotteisiin niiden raaka-aineesta riippumatta. (77) Eräillä yhteisön alueilla puristejäännöksen sekä viinien ja viinisakkojen määrien suhde aiheuttaa sen, että keskimääräiset tislauskustannukset eroavat kiinteämääräistä hintaa vahvistettaessa huomioon otetuista kustannuksista. Tällainen tilanne johtaa tai saattaa johtaa eräillä näistä alueista siihen, että viininvalmistuksen sivutuotteiden tislausvelvoitteen lopullista tavoitetta ei ole mahdollista taloudellisesti saavuttaa. On siis tarpeen vahvistaa samanaikaisesti kiinteämääräisen hinnan kanssa hinnat, jotka vaihtelevat tislauksesta saadun tuotteen raaka-aineen mukaan, ja jättää jäsenvaltioille mahdollisuus päättää kyseisten hintojen soveltamisesta alueilla, joilla kiinteämääräisen hinnan soveltaminen aiheuttaisi edellä tarkoitettuja vaikeuksia. (78) Tämän mahdollisuuden käyttö ei saa lisätä interventioelimen ja sitä kautta EMOTR:n menoja. On tarpeen vahvistaa vastaavuussuhde alkoholin alkuperän mukaan eriytettyjen hintojen ja kiinteämääräisen hinnan välille. Vastaavuussuhteessa alkoholin alkuperän mukaan eriytettyjen hintojen painotettu keskiarvo ei saa olla suurempi kuin kiinteämääräisesti vahvistettu hinta. (79) Jos yhteisön tasolla ei ole etyylialkoholin järjestäytyneitä markkinoita, interventioelinten, jotka vastaavat sellaisen alkoholin myynnistä, joka niiden on otettava haltuunsa asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27 ja 28 artiklassa tarkoitettujen tislausten osalta, on myytävä kyseinen alkoholi ostohintaa alhaisemmalla hinnalla. On tarpeen säätää, että kyseisen alkoholin ostohinnan ja myyntihinnan välisestä erotuksesta vastaa EMOTR:n tukiosasto. (80) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 29 artiklassa säädetään viinimarkkinoita tukevasta tislaustoimenpiteestä, jolla myös edistetään viinintislaustuotteiden toimittamista juotavaksi tarkoitetun alkoholin markkinoille. Kyseinen toimenpide olisi otettava käyttöön kunkin viinivuoden 1 päivästä syyskuuta, jotta viinivuoden lopun ylijäämät otettaisiin huomioon. (81) Eräiden viinialkoholien myynnin osalta komissiolle kuuluvien velvollisuuksien vuoksi alkoholimarkkinoilla toteutetuista liiketoimista on saatava enemmän tietoja. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden olisi pakollisen tislauksen osalta komissiolle toimittamiensa tietojen lisäksi toimitettava tietoja myös vapaaehtoisesta tislauksesta saatavista ja interventioelinten hallussa olevista alkoholeista. (82) On aiheellista täsmentää niiden tuotteiden ominaisuudet, jotka voidaan tislata. (83) Olisi säädettävä, että tislaamoon saapuvien tuotteiden fyysinen tarkastus on tehtävä noudattaen yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka takaavat asianmukaisen edustavuuden. (84) Olisi määriteltävä seuraamukset, jotka aiheutuvat tuottajalle näiden velvoitteiden noudattamatta jättämisestä. On kuitenkin aiheellista säätää, että komissio vahvistaa säännöt, joita sovelletaan erityisesti suhteellisuusperiaatteen huomioon ottamiseksi sellaisten tuottajien tukioikeuteen, jotka eivät ole noudattaneet eräitä hallinnollisia määräaikoja. (85) On syytää säätää säännöksistä, joilla voidaan ottaa huomioon ylivoimaiset esteet, jotka voivat estää tislauksen. (86) Tislaustoimenpiteiden asianmukaisen valvonnan varmistamiseksi tislaajiin olisi sovellettava hyväksymisjärjestelmää. (87) Tislattavaksi tarkoitettujen viinien markkinoiden todellisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi on aiheellista sallia, että tislaaja tai jalostaja voi jalostaa kyseiset viinit tislausta varten väkevöidyksi viiniksi, ja säätää yleisjärjestelmään tehtävistä tarvittavista mukautuksista. (88) Jäsenvaltioiden on asianmukaisimpien valvontatapojen takaamiseksi voitava rajoittaa niiden paikkojen lukumäärää, joissa tislausta varten väkevöityjä viinejä voidaan valmistaa. (89) On syytä täsmentää edellytykset, jotka koskevat viinin ostohinnan maksamista, tislausta varten väkevöityjen viinien valmistajalle maksettavan tuen maksamista, kyseisen tuen ennakkoa sekä vakuuden asettamista ja vapauttamista. (90) Merkintäaineen lisääminen tislattavaksi tarkoitettuun viiniin on tehokas valvontakeino, ja on syytä täsmentää, ettei tällainen merkintäaine saa estää kyseisten viinien ja niistä saatujen tuotteiden liikkumista. (91) Eräiden jäsenvaltioiden tuotteiden tislaamoon kuljetukseen liittyvien käytäntöjen huomioon ottamiseksi erityisesti kun kyseessä ovat vähäiset määrät, jäsenvaltioiden olisi voitava sallia yhteiskuljetukset. (92) Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 32 artiklan mukaisesti olisi säädettävä, että alennetaan tietyille sellaisen viinin tislauksille vahvistettua sisäänostohintaa, jonka alkoholipitoisuutta tuottaja on kohottanut lisäämällä sakkaroosia tai rypäleen puristemehua, josta on tehty kyseisen asetuksen 34 artiklassa tarkoitettua tukea koskeva hakemus tai joka on saanut kyseistä tukea. (93) On hyvin vaikeaa määrittää kunkin toimijan viinin alkoholipitoisuuden lisäämistä ja tislattavaksi toimitetun viinin välistä suhdetta. Tämän vuoksi kunkin tuottajan saaman taloudellisen hyödyn täsmälliseen määrittämiseen tarvittaisiin kohtuuttoman paljon hallinnollista työtä, joka saattaisi hidastaa tuen maksamista ja vaarantaa kaikki interventiotoimenpiteet. Viinin ostohintaa on syytä alentaa kullakin viininviljelyvyöhykkeellä luonnollisen alkoholipitoisuuden keskimääräisen lisäämisen perusteella. Jotta vältettäisiin kohtuuttoman suuri hallinnollinen taakka, joka aiheutuisi valvottaessa järjestelmällisesti kaikkia tuottajia alkoholipitoisuuden lisäämisen osalta, on tarpeen säätää kullakin vyöhykkeellä tai sen osassa tislattavaksi toimitetun viinin ostohinnan alentamisesta kiinteämääräisesti. (94) On oikeudenmukaista säätää, että sellaiset tuottajat voivat saada koko hinnan, jotka eivät ole lisänneet viininsä alkoholipitoisuutta lisäämällä sakkaroosia tai asetuksen (EY) N:o 1493/1999 34 artiklassa säädettyä tukea saanutta tiivistettyä rypäleen puristemehua pöytäviinin tuotantonsa missään vaiheessa. Lisäksi olisi säädettävä, että tuottajat, jotka soveltavat tätä menetelmää vain sellaiseen tuotantonsa osuuteen, joka on pienempi kuin heidän tislattavaksi toimittamansa osuus, voivat saada koko hinnan siitä määrästä, joka vastaa toimitetun ja väkevöidyn määrän välistä eroa. (95) Tislauksesta saadulle tuotteelle myönnettyä tukea ja interventioelimen asetuksen (EY) N:o 1493/1999 28 artiklassa tarkoitettujen tislausten yhteydessä haltuunsa ottamien tuotteiden hintaa on mukautettava viinin ostohinnan alennuksen huomioon ottamiseksi. (96) Yhteisön alkoholimarkkinoille ovat ominaisia asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27, 28 ja 30 artiklan mukaisista interventioista peräisin olevat varastot. (97) Ostajien tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi olisi määritettävä näitä tarjouskilpailuja koskevat yksityiskohtaiset erityissäännöt. (98) Olisi säädettävä, että alkoholivarastot voidaan myydä eri tarjouskilpailujärjestelmillä kyseisen alkoholin käytön ja käyttötarkoituksen sekä niiden 100 tilavuusprosentin vahvuisen alkoholin määrien mukaan, joita tarjouskilpailut koskevat, (99) Koska tarjouskilpailun tarkoituksena on saada edullisin hinta, sopimus olisi tehtävä korkeimman hinnan tarjonneen kanssa, jos komissio päättää hyväksyä tarjoukset. Lisäksi on tarpeen vahvistaa säännökset silloin kun useissa samaa erää koskevissa tarjouksissa on sama hinta. (100) Jotta jotkut toimijat voisivat tehdä testejä keskikokoisissa teollisuuslaitoksissa alkoholin uusien käyttötapojen selvittämiseksi ja jotta pitkällä aikavälillä kehitettäisiin mahdollisuuksia myydä huomattavia määriä yhteisön alkoholia alkoholijuomamarkkinoita vääristämättä, olisi säädettävä mahdollisuudesta tehdä tietyin edellytyksin tarjouksia enintään 5 000 hehtolitrasta. (101) On tarpeen määrittää sisäisellä jalostuksella toteutettujen vientitavaroiksi jalostamisten joukosta todellista teollisuuskäyttöä vastaavat jalostustoimet. (102) Näissä tarjouskilpailuissa tehtyihin tarjouksiin on merkittävä täsmällisesti tuleva käyttötapa, jotta voitaisiin varmistaa, että myyty alkoholi käytetään tosiasiallisesti alkoholimarkkinoita vääristämättömiin tarkoituksiin. (103) On suotavaa säätää, että tarjouksen tekijä voi tehdä tarjouksensa alkoholityypin, lopullisen käyttötarkoituksen ja tarjouskilpailun mukaan. Lisäksi olisi tarkennettava oikeudelliset vaikutukset useamman kuin yhden tarjouksen tekijälle. (104) Komissiolle olisi annettava mahdollisuus hylätä saamansa tarjoukset, jottei vaikutettaisi alkoholin kilpailuun niiden tuotteiden kanssa, jotka alkoholi voi korvata. (105) Jotta sopimus voitaisiin tehdä mahdollisimman monen sellaisen tarjouksen perusteella, jossa ehdotettu hintataso on katsottu riittäväksi ja jossa alkoholille ehdotetun lopullisen käyttötarkoituksen on toisaalta katsottu soveltuvan tämän tuotteen uusien teollisuuskäyttöjen kehittelyyn, on syytä säätää tietyin rajoituksin mahdollisuudesta osoittaa korvaava erä tällaisia tarjouksia jättäneelle tarjouksentekijälle. Tällainen menettely saattaa lisätä yhteisön alkoholin myyntiä ja tällä tavoin pienentää varastoja, joiden hallinta kasvattaa talousarviokustannuksia. (106) Tarjouskilpailutetun alkoholin kokonaismäärän vaihteluvälistä huolimatta ennen siirtomääräystä maksettu hinta on laskettava 100 tilavuusprosentin alkoholimäärästä, joka on määritetty lähimpään hehtolitraan. (107) Tarjouskilpailutettua alkoholia olisi säännöllisesti myytävä tarjouskilpailulla Karibian alueelle yksinomaan polttoainealan lopulliseen käyttöön, jotta taattaisiin näiden maiden tavaratoimitusten parempi jatkuvuus. Kokemus on osoittanut, että tällaisen myynnin markkinoita vääristävä vaikutus on epätodennäköinen ja että se tarjoaa merkittäviä markkinointimahdollisuuksia. (108) Karibian alueen maihin tarjouskilpailulla myytävien erien määrä on syytä liittää tavanomaiseen merikuljetuskapasiteettiin ja tämän vuoksi alentaa asianomaisten toimijoiden maksamia suoritusvakuuksia. Tästä syystä on tarpeen mukauttaa tarjouskilpailutetun alkoholin siirtämiselle säädettyjä määräaikoja. (109) On syytä laatia tietyt huutokaupalla myyntiä koskevat edellytykset viininvalmistuksesta peräisin olevan alkoholin käyttämiseksi polttoainealalla yhteisössä, jotta varmistettaisiin tietyssä määrin tavaratoimitukset yrityksille ja otettaisiin huomioon tätä käyttöä varten jalostuslaitoksissa tehtyjen investointien kulut, ilman että estetään myyntiin saatetun alkoholimäärän liikkuvuus. (110) Olisi säädettävä, että tämän tyyppinen huutokauppa voi koskea useampaa alkoholierää silloin kun huomattavia määriä on varattu tämäntyyppiseen huutokauppaan ja että kyseisissä sammioissa olevaa alkoholia ei saa siirtää ennen sitä koskevan siirtomääräyksen toimittamista. (111) Kun kyseessä on tarjouskilpailu tai huutokauppa, joka koskee alkoholin käyttöä polttoainealalla ja edellyttää sen siirtämistä ja jalostamista useamman vuoden ajan, tarjouskilpailun voittajan 100 tilavuusprosentin alkoholin hehtolitraa kohti tarjoamaa hintaa on tarkistettava kolmen kuukauden välein kyseisessä tarjouskilpailuilmoituksessa esitetyllä kertoimella, jotta vahvistettaisiin sellaiset alkoholista maksettavat hinnat, jotka seuraavat tarkasti polttoaineiden hintavaihteluja kansainvälisillä markkinoilla. (112) Kun otetaan huomioon tiettyjen sellaisten sammioiden koko, joihin sijoitetaan osa pakollisesta tislauksesta peräisin olevasta alkoholista, ja eräiden näiden alkoholien pitkä varastointiaika, on käytännössä mahdotonta tietää tarkalleen kussakin varastointisammiossa olevan kaupan pidettävissä olevan alkoholin määrä. (113) Tämän vuoksi on syytä säätää, että tarjouskilpailu, jonka loppuvaiheessa kaupan pidetty alkoholimäärä on 99–101 prosenttia alkuperäisestä kaupan saatetusta alkoholimäärästä, katsotaan päättyneeksi. (114) Olisi tarkennettava, että tarjouksen tekijöiden ilmoitus luopua kaikista heille luovutetun alkoholin laatuun tai ominaispiirteisiin liittyvistä vaatimuksista ei koske mahdollisesti piileviä vikoja, joita ei voida niiden laadun vuoksi huomata missään tarjoajan tekemissä ennakkotarkastuksissa ja jotka tekevät tuotteen sopimattomaksi aiottuun käyttötarkoitukseen. (115) On tarpeen säätää tarvittaessa tiettyjen tarjouskilpailulla myytävien alkoholien denaturoinnista, jotta estettäisiin niiden käyttö muihin tarkoituksiin. Denaturointi olisi tehtävä lisäämällä polttoainetta tarjouskilpailulla myytävään alkoholimäärään. (116) Olisi otettava käyttöön vakuusjärjestelmä, jotta varmistettaisiin tarjouskilpailumenettelyn tehokas toiminta ja se, että alkoholi tosiasiassa käytetään kyseisessä tarjouskilpailussa tarkoitetulla tavalla. Vakuudet olisi vahvistettava tasolle, joka estää yhteisössä tuotetun alkoholin ja alkoholipitoisten juomien aiotun vastaisesta käytöstä markkinoilla aiheutuneet häiriöt asetuksen (EY) N:o 1493/1999 31 artiklan mukaisesti. Olisi otettava huomioon maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevien yhteisten yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1985 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2220/85 säädetyt säännöt, viinejä koskevat säännöt mukaan luettuina. Tämän vuoksi olisi määritettävä taattaviin velvoitteisiin liittyvät ensisijaiset vaatimukset. (117) Maa- ja merikuljetusten aikana sekä loppukäyttöä edeltävien jalostustoimenpiteiden yhteydessä saattaa syntyä alkoholin hävikkiä. Asiaa koskevat tekniset standardit olisi otettava huomioon arvioitaessa alkoholin kokonaismäärän vaihtelua, joka todetaan alkoholin lastauksen ja purkamisen yhteydessä, ja lisäksi olisi vahvistettava erityinen suurin sallittu vaihtelu jokaista edellä mainittua hävikkilajia kohti. (118) Yksittäisen tarjouskilpailun osalta olisi vahvistettava alkoholin kokonaismäärän suurin sallittu vaihteluväli useista maa- ja merikuljetuksista johtuvalle hävikille, joka koskee tässä asetuksessa tarkoitettuun kolmanteen maahan jalostettavaksi vietävää alkoholia. Lisäksi olisi vahvistettava tätä korkeampi suurin sallittu vaihteluväli alkoholin hävikille, joka johtuu jossakin tällaisessa kolmannessa maassa toteutettujen jalostustoimenpiteiden sekä yhteisössä toteutettujen samojen toimenpiteiden välisistä eroista, ottaen huomioon toimintaa, ilmastoa ja muita tekijöitä koskevat edellytykset sekä se, että tietyt laitteet eivät ole yhtä tehokkaita näissä kolmansissa maissa. (119) Vahvistetun suurimman sallitun vaihtelun ylittävälle alkoholin hävikille olisi vahvistettava seuraamus, jonka suoritusvakuudesta laskettava kiinteämääräinen summa kattaa interventioelimille asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27, 28 ja 30 artiklan mukaisesti toimitetun alkoholin omakustannushinnan. Sen varmistamiseksi, että vakuus kattaa laittomasta alkoholin hävikistä aiheutuvat seuraamukset, on aiheellista vapauttaa osa suoritusvakuudesta vasta kun tarjouskilpailun voittaja on esittänyt kullekin interventioelimelle todisteet tarjouskilpailun yhteydessä mahdollisesti syntyneestä alkoholin hävikistä. (120) Tietyt tarjouskilpailulla myydylle alkoholille suunnitellut lopulliset käyttötarkoitukset edellyttävät tarjouskilpailutetun alkoholin jalostamista osittain tai kokonaan puhdistetuksi alkoholiksi. Eräät myydyn alkoholin käyttötarkoitukset edellyttävät puhdistamista tai veden poistamista ennalta. Näiden käsittelyjen vuoksi alkoholiin tulee myös epämiellyttävä maku, joka estää sen käytön alun perin näitä tarjouskilpailuja varten säädettyihin tarkoituksiin. Tämän vuoksi on syytä mukauttaa olosuhteet, joissa suoritusvakuudet vapautetaan. (121) On syytä säätää, että alkoholin myynnin valvonta tarjouskilpailussa säädettyihin tarkoituksiin sisältää ainakin kotimaisten alkoholien valvonnassa sovellettavia tarkastuksia vastaavat tarkastukset. Eräiden käyttötapojen ja käyttötarkoitusten osalta voidaan tarjouskilpailun asianmukaisen toteutuksen valvontaan käyttää kansainvälistä valvontayritystä. Sisämarkkinoiden vahvistamiseksi ja kehittämiseksi on suotavaa tehdä fyysiset tarkastukset alkoholikuljetuksen lähtö- tai määräpaikassa. (122) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viinin hallintokomitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Tämän asetuksen tarkoitus

Viinin markkinamekanismeja koskevan yhteisön säännöstön muodostavat asetuksen (EY) N:o 1493/1999 III osasto ja tämä asetus.

Tässä asetuksessa vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1493/1999 yksityiskohtaiset soveltamissäännöt erityisesti rypäleiden, rypäleen puristemehujen ja tiivistettyjen rypäleen puristemehujen käyttöä koskevalle tukijärjestelmälle (I osasto), yksityisen varastoinnin tuelle (II osasto) ja tislaukselle (III osasto).

2 artikla

Yleiset säännökset

1. Jäsenvaltiot voivat säätää, että toimijoille, jotka aloittavat toimintansa ensimmäisen kerran tiettynä viinivuonna, voidaan myöntää tässä asetuksessa säädettyjä tukia ainoastaan niiden tuotteiden osalta, jotka saadaan jalostamalla kyseisten toimijoiden omasta tuotannosta saatuja rypäleitä.

2. Toimijat, joihin edellisenä viinivuonna sovellettiin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27 ja 28 artiklassa säädettyjä velvoitteita, voivat kuulua tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden soveltamisalaan ainoastaan, jos ne todistavat täyttäneensä kyseisenä viinivuonna toimitusvelvoitteensa tai sivutuotteiden valvonnan alaisena poistamiseen liittyvät velvoitteensa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 30 artiklan soveltamista.

▼M1

Markkinointivuonna 2000/2001 ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut velvoitteet ovat asetuksen (ETY) N:o 822/87 35 ja 36 artiklassa säädetyt velvoitteet.

▼B







I OSASTO

VIINIRYPÄLEIDEN, RYPÄLEEN PURISTEMEHUN, TIIVISTETYN RYPÄLEEN PURISTEMEHUN JA PUHDISTETUN TIIVISTETYN RYPÄLEEN PURISTEMEHUN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT TUET

▼M12







I LUKU

VIINIRYPÄLEMEHUN VALMISTUS

3 artikla

Tuen tarkoitus

Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tukea myönnetään jalostajille, jotka:

a) ovat itse tuottajia tai mukana tuottajien yhteenliittymissä ja jalostavat tai jalostuttavat sadostaan saadut rypäleet sekä kokonaan omasta rypälesadostaan saadun rypäleen puristemehun ja tiivistetyn rypäleen puristemehun viinirypälemehuksi; tai

b) ostavat suoraan tai välillisesti tuottajilta tai tuottajien yhteenliittymiltä yhteisössä tuotettuja rypäleitä sekä rypäleen puristemehua ja tiivistettyä rypäleen puristemehua niiden jalostamiseksi viinirypälemehuksi.

Rypäleen puristemehun ja tiivistetyn rypäleen puristemehun on oltava peräisin yhteisössä tuotetuista rypäleistä.

4 artikla

Muiden elintarviketuotteiden valmistaminen viinirypälemehusta

Saatu viinirypälemehu tai tiivistetty viinirypälemehu voidaan jalostaa kaikiksi muiksi elintarviketuotteiksi kuin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä I tarkoitetuiksi viiniyttämisestä saaduiksi tuotteiksi ja kyseisen asetuksen 35 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuiksi tuotteiksi.

5 artikla

Tuotteita koskevat tekniset vaatimukset

1. Edellä 3 artiklassa tarkoitettujen, viinirypälemehun valmistuksessa käytettyjen raaka-aineiden on oltava laadultaan virheettömiä, aitoja ja myyntikelpoisia sekä viinirypälemehuksi jalostettavaksi soveltuvia.

2. Valmistuksessa käytettyjen rypäleen puristemehujen ja käytetyistä rypäleistä saatujen puristemehujen tiheyden 20 celsiusasteessa on oltava 1,055—1,100 grammaa kuutiosenttimetriä kohti.

3. Viinirypälemehun on siitä elintarvikkeita valmistettaessa täytettävä neuvoston direktiivin 2001/112/ETY ( 3 ) säännökset.

6 artikla

Jalostajiin sovellettavat hallinnolliset yksityiskohtaiset säännöt valvonnan varmistamiseksi

1. Jalostajan, joka valmistaa viinirypälemehua koko viinivuoden aikana, on toimitettava viinirypälemehuksi jalostamista koskeva ohjelma jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ennen kunkin viinivuoden alkua. Kun jalostaja aloittaa viinirypälemehun valmistustoiminnan ensimmäistä kertaa viinivuoden alkamisen jälkeen, ohjelma on laadittava ennen kyseisen toiminnan aloittamista.

Jalostusohjelmaan kuuluvat seuraavat osat:

a) jalostukseen tarkoitettujen raaka-aineiden luonne (rypäleet, rypäleen puristemehu, tiivistetty rypäleen puristemehu);

b) jalostukseen tarkoitettujen rypäleen puristemehujen ja tiivistettyjen rypäleen puristemehujen varastointipaikka;

c) jalostuspaikka.

2. Jalostajan, joka valmistaa viinirypälemehua ainoastaan määrättyinä päivinä, on toimitettava jalostusilmoitus jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle viimeistään kolme työpäivää ennen näiden toimintojen aloittamista.

Jalostusilmoitukseen kuuluvat seuraavat osat:

a) edellä 1 kohdan toisessa alakohdassa edellytetyt tiedot;

b) jalostettaviksi tarkoitettujen viinirypäleiden, rypäleen puristemehujen tai tiivistettyjen rypäleen puristemehujen määrä;

c) rypäleen puristemehujen ja tiivistettyjen rypäleen puristemehujen tiheys;

d) jalostustoimenpiteiden aloituspäivä ja arvioitu kesto.

Ilmoituksen on koskettava seuraavia vähimmäismääriä:

a) 1,3 tonnia viinirypäleitä;

b) 10 hehtolitraa rypäleen puristemehuja;

c) 3 hehtolitraa tiivistettyjä rypäleen puristemehuja.

3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi jäsenvaltiot voivat pyytää jalostajilta täydentäviä tietoja.

4. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen tekee 1 ja 2 kohdassa säädettyihin ohjelmiin ja ilmoituksiin hyväksymismerkinnän ja lähettää niistä jalostajalle jäljennökset.

5. Jäsenvaltiot voivat 1, 2 ja 3 kohdasta poiketen säätää yksinkertaistetuista menettelyistä, kun kyseessä on jalostaja, joka käyttää viinivuoden aikana enintään viisi tonnia rypäleitä tai 40 hehtolitraa rypäleen puristemehuja tai 12 hehtolitraa tiivistettyjä rypäleen puristemehuja.

6. Jalostajan on pidettävä varastokirjanpitoa. Siitä ilmenevät erityisesti seuraavat asetuksen (EY) N:o 1493/1999 70 artiklassa tarkoitettujen saateasiakirjojen tai rekisterien mukaiset tiedot:

a) laitoksille päivittäin saapuneiden raaka-aineiden määrä ja tiheys sekä tarvittaessa myyjän nimi ja osoite;

b) päivittäin käytettyjen raaka-aineiden määrä ja tiheys;

c) päivittäin tuotettujen viinirypälemehujen määrä;

d) päivittäin laitoksilta lähteneen viinirypälemehun määrä sekä vastaanottajan nimi ja osoite tai jalostajan itse päivittäin käyttämien viinirypälemehujen määrä.

Varastokirjanpitoon liittyvät todistusasiakirjat on annettava valvontaelinten käyttöön kaikkien tarkastusten yhteydessä.

7 artikla

Käyttäjiin sovellettavat hallinnolliset yksityiskohtaiset säännöt valvonnan varmistamiseksi

1. Tätä lukua sovellettaessa ’käyttäjällä’ tarkoitetaan toimijaa, joka suorittaa jonkin seuraavista toiminnoista: viinirypälemehun tai tiivistetyn viinirypälemehun pullotus tai pakkaus, varastointi aiempia tai myöhempiä toimenpiteitä suorittavalle yhdelle tai useammalle yritykselle myyntiä varten tai muiden elintarviketuotteiden valmistus kyseisestä viinirypälemehusta.

Nämä toiminnot voi tehdä myös 3 artiklassa tarkoitettu jalostaja.

2. Käyttäjän on toimitettava purkamispaikan toimivaltaisille viranomaisille kirjallinen sitoumus olla jalostamatta viinirypälemehua asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä I tarkoitetuiksi viininvalmistuksesta peräisin oleviksi tuotteiksi tai kyseisen asetuksen 35 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuiksi tuotteiksi.

Jäsenvaltioiden on vahvistettava kyseisen sitoumuksen esittämistä koskevat edellytykset. Sitoumus on kuitenkin toimitettava ennen viinirypälemehun tai tiivistetyn viinirypälemehun käyttöä ja joka tapauksessa neljän kuukauden kuluessa tämän asetuksen 8 artiklassa tarkoitetun tukihakemuksen jättämisestä.

Vienti katsotaan tämän sitoumuksen mukaiseksi.

3. Jos jalostaja lähettää viinirypälemehun yhteisössä jollekin käyttäjälle:

a) jalostajan on merkittävä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 70 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun saateasiakirjaan, onko jalostaja jo tehnyt tai aikooko se tehdä viinirypälemehun valmistamisesta tukihakemuksen, sekä kyseisen hakemuksen tosiasiallinen tai suunniteltu jättöpäivä;

b) käyttäjän on lähetettävä kyseinen saateasiakirja purkamispaikan toimivaltaiselle viranomaiselle viidentoista päivän kuluessa tuotteen vastaanotosta;

c) jos käyttäjä lähettää vastaanottamansa mehun edelleen jollekin toiselle toimijalle yhteisössä, kyseisen käyttäjän on allekirjoitutettava tällä toisella toimijalla kirjallinen sitoumus ja toimitettava se toimivaltaiselle viranomaiselle 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa määräajassa;

d) kyseisen kirjallisen sitoumuksen vastaanotettuaan toimivaltaisen viranomaisen on lähetettävä asianmukaisella hyväksymismerkinnällä varustetun saateasiakirjan jäljennös takaisin asianomaiselle viinirypälemehun jalostajalle 30 päivän kuluessa sitoumuksen vastaanotosta.

4. Komission asetuksen (EY) N:o 2729/2000 ( 4 ) 2 artiklan mukaisesti toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä riskianalyysin perusteella viinivuoden aikana pistokokein tarkastuksia varmistuakseen, että tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sitoumusta noudatetaan. Tarkastusten on koskettava vähintään 10:tä prosenttia määristä, joista on edellisen viinivuoden aikana pyydetty tekemään tämän artiklan 3 kohdan d alakohdassa säädetty hyväksymismerkintä saateasiakirjoihin.

8 artikla

Tukihakemus

1. Edellä 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun jalostajan on esitettävä tukihakemus jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle viimeistään kuuden kuukauden kuluttua viinivuoden loppumisesta. Hakemuksen mukana on oltava seuraavat asiakirjat:

a) jäljennös hyväksymismerkinnällä varustetusta jalostusohjelmasta;

b) jäljennös tai yhteenveto 6 artiklan 6 kohdassa tarkoitetusta kirjanpidosta. Jäsenvaltiot voivat vaatia, että valvontaelin tekee hyväksymismerkinnän kyseiseen jäljennökseen tai yhteenvetoon.

Jäsenvaltiot voivat vaatia lisäasiakirjoja.

2. Edellä 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun jalostajan on esitettävä tukihakemus jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle viimeistään kuuden kuukauden kuluttua jalostustoimintojen loppumisesta. Hakemuksen mukana on oltava seuraavat asiakirjat:

a) jäljennös hyväksymismerkinnällä varustetusta jalostusilmoituksesta;

b) jäljennös tai yhteenveto 6 artiklan 6 kohdassa tarkoitetusta kirjanpidosta. Jäsenvaltiot voivat vaatia, että valvontaelin tekee hyväksymismerkinnän kyseiseen jäljennökseen tai yhteenvetoon.

Tukihakemuksessa on ilmoitettava tosiasiallisesti jalostettu raaka-ainemäärä ja jalostustoimintojen päättymispäivämäärä.

3. Asianomaisen jalostajan on esitettävä jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle kuuden kuukauden kuluessa tukihakemuksen jättämisestä:

a) jäljennös 7 artiklan 3 kohdan d alakohdassa säädetystä toimivaltaisen viranomaisen hyväksymismerkinnällään varustamasta saateasiakirjasta;

b) jäljennös saateasiakirjasta, jossa tulliviranomaisen leima vahvistaa vientitapahtuman.

4. Jäsenvaltiot voivat 1 ja 2 kohdasta poiketen säätää yksinkertaistetuista menettelyistä, kun kyseessä on jalostaja, joka käyttää viinivuoden aikana enintään viisi tonnia rypäleitä tai 40 hehtolitraa rypäleen puristemehuja tai 12 hehtolitraa tiivistettyjä rypäleen puristemehuja. Kyseiset menettelyt on saatava päätökseen kuuden kuukauden kuluessa viinivuoden päättymisestä.

9 artikla

Tuen määrät ja tukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt

1. Rypäleiden, rypäleen puristemehujen ja tiivistettyjen rypäleen puristemehujen käyttöä koskevat tuet vahvistetaan tosiasiallisesti käytettyjen raaka-aineyksiköiden mukaisesti seuraavasti:







a) viinirypäleet: 4,952 euroa 100 kiloa kohti; b) rypäleen puristemehut: 6,193 euroa hehtolitralta: c) tiivistetyt rypäleen puristemehut: 21,655 euroa hehtolitralta.

2. Ylivoimaista estettä lukuun ottamatta tukea ei makseta lainkaan raaka-ainemääristä, jotka ylittävät seuraavan raaka-aineen ja saadun viinirypälemehun välisen suhteen:

a) 1,3 100 kilogrammalta rypäleitä hehtolitraa kohti;

b) 1,05 hehtolitralta rypäleen puristemehuja hehtolitraa kohti;

c) 0,30 hehtolitralta tiivistettyjä rypäleen puristemehuja hehtolitraa kohti.

Tiivistettyä viinirypälemehua tuotettaessa kyseiset kertoimet kerrotaan viidellä.

10 artikla

Tuen maksaminen

Toimivaltaisen viranomaisen on maksettava tuki kolmen kuukauden kuluessa 8 artiklassa tarkoitettujen vaadittavien asiakirjojen esittämisestä.

11 artikla

Ennakon myöntäminen

1. Jalostaja voi pyytää ennakkona määrää, joka vastaa 9 artiklassa tarkoitettua tukea laskettuna niiden raaka-aineiden osalta, joiden saapumisesta omiin laitoksiinsa jalostaja on toimittanut todisteet, sillä edellytyksellä, että jalostaja antaa vakuuden toimivaltaiselle viranomaiselle. Vakuuden suuruus on 120 prosenttia mainitusta määrästä.

2. Toimivaltaisen viranomaisen on maksettava ennakko kolmen kuukauden kuluessa vakuuden asettamista koskevan todisteen esittämisestä. Ennakkoa ei kuitenkaan makseta ennen kyseessä olevan viinivuoden 1 päivää tammikuuta.

3. Sen jälkeen kun toimivaltainen viranomainen on tarkastanut tämän asetuksen 8 artiklassa tarkoitetut vaadittavat asiakirjat, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vakuus vapautetaan kokonaan tai osittain asetuksen (ETY) N:o 2220/85 19 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

11 a artikla

Seuraamukset ja ylivoimaiset esteet

1. Jos jalostaja esittää 8 artiklassa tarkoitetut vaadittavat asiakirjat kuuden kuukauden kuluessa kyseisessä artiklassa tarkoitetun määräajan päättymisestä, tukea vähennetään 30 prosenttia.

Jos jalostaja esittää nämä asiakirjat yli kuuden kuukauden kuluttua, tukea ei myönnetä lainkaan.

2. Jos tarkastuksessa havaitaan, että käyttäjä ei ole noudattanut 7 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja sitoumuksia, tuki peritään takaisin jalostajalta. Jos käyttäjän kotipaikka ei ole samassa jäsenvaltiossa kuin jalostajan kotipaikka, asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava sitoumusten noudattamatta jättämisestä jalostajan kotipaikkana olevalle jäsenvaltiolle.

3. Jos havaitaan, että jalostaja ei ole noudattanut sille tämän luvun nojalla kuuluvia muita velvoitteita kuin velvoitetta jalostaa tukihakemuksen kohteena olevat raaka-aineet viinirypälemehuksi, tukea vähennetään, paitsi jos kyseessä on ylivoimainen este. Kyseessä olevan jäsenvaltion on vahvistettava vähennyksen määrä.

4. Jos tosiasiallisesti käytetty raaka-ainemäärä on 95—99,9 prosenttia määrästä, jolle ennakkoa on maksettu, 11 artiklassa tarkoitettu vakuus menetetään viinivuonna jalostamatta jääneeltä osuudelta.

Ylivoimaista estettä lukuun ottamatta vakuus menetetään kokonaan, jos tosiasiallisesti käytetty raaka-ainemäärä on alle 95 prosenttia määrästä, jolle ennakkoa on maksettu.

5. Ylivoimaisten esteiden osalta jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on määriteltävä toimenpiteet, jotka se arvioi tarkoituksenmukaisiksi esitettyjen perusteiden perusteella. Sen on ilmoitettava tästä komissiolle.

▼B







II LUKU

TUET, JOTKA KOSKEVAT PURISTEMEHUN KÄYTTÖÄ VIINIALAN TUOTTEIDEN ALKOHOLIPITOISUUDEN LISÄÄMISEKSI

12 artikla

Tuen tarkoitus

1. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea myönnetään pöytäviinien tai määritetyillä alueilla tuotettujen laatuviinien (tma-laatuviinien) tuottajille, jotka käyttävät yhteisössä tuotettua tiivistettyä rypäleen puristemehua ja puhdistettua tiivistettyä rypäleen puristemehua asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevassa C kohdassa tarkoitettujen tuotteiden tilavuusprosentteina ilmoitetun luonnollisen alkoholipitoisuuden lisäämiseksi.

2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat päättää, että tuki voidaan maksaa valmistajalle kunakin viinivuonna käytetyn alle 10 hehtolitran tiivistetyn rypäleen puristemehumäärän tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehumäärän osalta silloin kun ostaja on yksittäinen viinintuottaja, joka käyttää tuotteen yksinomaan väkevöittääkseen oman tuotantonsa.

Jäsenvaltioiden on vahvistettava tämän toimenpiteen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja ilmoitettava niistä komissiolle.

13 artikla

Tuen määrä

1. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen määrä vahvistetaan tilavuusprosentteina (til- %) ilmoitetun potentiaalisen alkoholipitoisuuden mukaan hehtolitraa kohden seuraavien tuoteryhmien osalta:

a) Tiivistetty rypäleen puristemehu, joka on saatu seuraavilla alueilla korjatuista rypäleistä: — CIII a- ja CIII b -viininviljelyvyöhykkeet 1,699 euroa hehtolitralta til-%:na ilmoitettua alkoholia — muut 1,446 euroa hehtolitralta til-%:na ilmoitettua alkoholia;

b) Puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu, joka on saatu seuraavilla alueilla korjatuista rypäleistä: — CIII a- ja CIII b -viininviljelyvyöhykkeet 2,206 euroa hehtolitralta til-%:na ilmoitettua alkoholia — muut 1,955 euroa hehtolitralta til-%:na ilmoitettua alkoholia.

▼M14

Kuitenkin ►M20 viinivuosina 2003/2004–2006/2007 ◄ CIII a- ja CIII b -viininviljelyvyöhykkeiden ulkopuolella korjatuista rypäleistä saadun puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun, joka on valmistettu sellaisessa laitoksessa, joka on aloittanut puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun tuotannon Espanjassa ennen 1 päivää tammikuuta 1986 ja muualla ennen 30 päivää kesäkuuta 1982, osalta määrä on CIII-viininviljelyvyöhykkeelle säädetty määrä.

▼M12

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden potentiaalinen alkoholipitoisuus määritetään soveltamalla tämän asetuksen liitteessä I olevan vastaavuustaulukon tietoja lukuihin, jotka on saatu refraktometrillä 20 celsiusasteessa komission asetuksen (ETY) N:o 558/93 ( 5 ) liitteessä säädettyä menetelmää käyttäen.

Toimivaltaisten viranomaisten tekemien tarkastusten yhteydessä sallitaan 0,2 prosentin poikkeama.

▼B

14 artikla

Tukihakemus

Tuottajien, jotka haluavat saada asetuksen (EY) N:o 1493/1999 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, on jätettävä toimivaltaiselle interventioelimelle kaikkia kyseisessä 34 artiklassa tarkoitettuja alkoholipitoisuuden lisäämistoimenpiteitä koskeva hakemus. Kyseisen hakemuksen on oltava interventioelimellä kahden kuukauden kuluessa päivästä, jolloin viimeinen kyseisistä toimenpiteistä on suoritettu.

Tukihakemuksessa tarkoitettuja toimenpiteitä koskevat asiakirjat on liitettävä hakemukseen.

▼M12

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää mahdollisuudesta esittää useampia tukihakemuksia, kun nämä hakemukset koskevat osaa alkoholipitoisuuden lisäämistoimista.

14 a artikla

Tarkastukset

1. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavan valvonnan varmistamiseksi edellytetyt toimenpiteet, jotta erityisesti alkoholipitoisuuden lisäämiseen tähtäävissä toiminnoissa käytettävän tuotteen tunnistetiedot ja määrä sekä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä V olevan C ja D kohdan säännösten noudattaminen voidaan todentaa.

2. Tuottajien on sallittava milloin tahansa 1 kohdassa tarkoitettu valvonta.

▼B

15 artikla

Tuen myöntämisedellytykset

1. Ylivoimaista estettä lukuun ottamatta tukea ei makseta tuottajalle, jos tämä ei toteuta asetuksen (EY) N:o 1493/1999 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua toimenpidettä mainitun asetuksen liitteessä V olevan C ja D kohdan mukaisesti.

2. Ylivoimaista estettä lukuun ottamatta, maksettavasta tuesta vähennetään rikkomisen vakavuuden mukaan toimivaltaisen laitoksen vahvistama määrä, jos tuottaja ei täytä jotakin tämän asetuksen mukaisesti tälle kuuluvista, muista kuin 1 kohdassa tarkoitetuista velvoitteistaan.

3. Ylivoimaisen esteen sattuessa toimivaltaisen laitoksen on vahvistettava välttämättömiksi katsomansa toimenpiteet tilanteen mukaan.

▼M12

16 artikla

Tuen maksaminen

Toimivaltaisen viranomaisen on maksettava tuki kuluvan viinivuoden päättymisen jälkeen viimeistään 31 päivänä elokuuta.

▼B

17 artikla

Ennakon myöntäminen

1. Tuottaja voi kunkin viinivuoden 1 päivästä tammikuuta alkaen pyytää, että tukea vastaava määrä, joka on laskettu alkoholipitoisuuden lisäämiseksi käytettäville tuotteille, maksetaan ennakolta sillä edellytyksellä, että tuottaja on asettanut interventioelimelle vakuuden. vakuus on 120 prosenttia haetusta tuesta.

Hakemukseen on liitettävä 14 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetut saatavilla olevat asiakirjat. Loput asiakirjat on toimitettava ennen viinivuoden loppua.

2. Interventioelin maksaa ennakon kolmen kuukauden kuluessa vakuuden asettamista koskevan todisteen esittämisestä.

3. Sen jälkeen kun toimivaltainen tai valtuutettu laitos on tarkastanut asiakirjat ja maksettava määrä huomioon ottaen vakuus vapautetaan kokonaan tai tarvittaessa osittain komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 19 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.







III LUKU

TUKI ERÄIDEN TUOTTEIDEN VALMISTUKSEEN YHDISTYNEESSÄ KUNINGASKUNNASSA JA IRLANNISSA

18 artikla

Tukien tarkoitus ja määrä

1. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuja tukia myönnetään

a) jalostajille, jotka käyttävät ainoastaan C III a ja C III b -viininviljelyvyöhykkeillä tuotetuista rypäleistä saatua tiivistettyä rypäleen puristemehua Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2206 00 kuuluvien sellaisten tuotteiden valmistukseen, joiden osalta kyseiset jäsenvaltiot voivat sallia asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä VII olevan C kohdan 3 kohdan mukaisesti sanan ”viini” sisältävän yhdistetyn nimikkeen käytön (jäljempänä ”jalostajat”); tuen määrä on 0,2379 euroa kilogrammaa kohden,

b) toimijoille, jotka käyttävät ainoastaan yhteisössä tuotetuista rypäleistä saatuja tiivistettyjä rypäleen puristemehuja pääasiallisena ainesosana kyseisten toimijoiden Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa markkinoille saattamissa tuotteissa, joissa on selkeät ohjeet siitä, miten kuluttaja saa kyseisistä tuotteista viiniä jäljittelevää juomaa, (jäljempänä ”toimijat”); tuen määrä on 0,3103 euroa kilogrammaa kohden.

2. Tiivistetyn rypäleen puristemehun, jolle tukea haetaan, on oltava virheetön, aito ja myyntikelpoinen ja sen on sovelluttava asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 1 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitettuihin käyttötarkoituksiin.

19 artikla

Tukihakemus

1. Jalostajan tai toimijan, joka haluaa saada asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 1 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitettuja tukia, on jätettävä kyseisen viinivuoden 1 päivän elokuuta ja 31 päivän heinäkuuta välisenä aikana kirjallinen hakemus sen jäsenvaltion toimivaltaiselle laitokselle, jossa tiivistetty rypäleen puristemehu käytetään.

Hakemus on tehtävä vähintään seitsemän työpäivää ennen valmistustoimenpiteiden alkamista.

Seitsemän työpäivän määräaikaa voidaan kuitenkin lyhentää sillä edellytyksellä, että toimivaltainen laitos antaa tähän kirjallisen luvan.

2. Tukihakemuksen on koskettava vähintään 50 kilogrammaa tiivistettyä rypäleen puristemehua.

3. Tukihakemuksen on sisällettävä erityisesti:

a) jalostajan tai toimijan nimi tai toiminimi ja osoite;

b) maininta asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteen III mukaisesti määritellystä viininviljelyvyöhykkeestä, jolta tiivistetty rypäleen puristemehu on saatu;

c) seuraavat tekniset tiedot: i) varastointipaikka, ii) määrä (kilogrammoina tai, jos asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tiivistetty rypäleen puristemehu on pakattu säiliöihin, joiden sisältö on enintään viisi kilogrammaa, säiliöiden lukumäärä), iii) tiheys, iv) maksetut hinnat, v) paikka, jossa asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet on toteutettu.

Jäsenvaltiot voivat vaatia lisätietoja tiivistetyn rypäleen puristemehun tunnistamiseksi.

4. Tukihakemukseen on liitettävä jäljennös jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen laatimasta/laatimista saateasiakirjasta/saateasiakirjoista, joka seuraa/jotka seuraavat tiivistetyn rypäleen puristemehun mukana, kun se kuljetetaan jalostajan tai toimijan laitoksiin.

Viininviljelyvyöhyke, jolta valmistuksessa käytetyt tuoreet rypäleet on korjattu, merkitään asiakirjan sarakkeeseen 8.

20 artikla

Tukien myöntämisedellytykset

1. Jalostajan tai toimijan on käytettävä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuihin käyttötarkoituksiin kokonaan se määrä tiivistettyä rypäleen puristemehua, jolle tukea on haettu. Hakemuksessa esiintyvästä tiivistetyn rypäleen puristemehun määrästä hyväksytään kymmenen prosentin poikkeama alaspäin.

2. Jalostajan tai toimijan on pidettävä varastokirjanpitoa, josta ilmenevät erityisesti

a) tämän laitoksille ostetut ja päivittäin saapuneet tiivistetyn rypäleen puristemehun erät sekä tämän asetuksen 19 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut tiedot ja myyjän tai myyjien nimi ja osoite,

b) tiivistetyn rypäleen puristemehun määrät, jotka on käytetty päivittäin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuihin käyttötarkoituksiin,

c) päivittäin saadut ja laitoksilta lähteneet asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen lopputuotteiden erät sekä vastaanottajan tai vastaanottajien nimi ja osoite.

3. Jalostajan tai toimijan on ilmoitettava toimivaltaiselle laitokselle kirjallisesti yhden kuukauden kuluessa päivämäärä, johon mennessä hakemuksessa tarkoitettu tiivistetty rypäleen puristemehu on kokonaisuudessaan käytetty asetuksen (EY) N:o 1493/1999 35 artiklan 1 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitettuihin käyttötarkoituksiin, ottaen huomioon tämän artiklan 1 kohdassa säädetty poikkeama.

4. Ylivoimaista estettä lukuun ottamatta, tukea ei makseta, ellei jalostaja tai toimija täytä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua velvoitetta.

5. Ylivoimaista estettä lukuun ottamatta, maksettavasta tuesta vähennetään rikkomisen vakavuuden mukaan toimivaltaisen laitoksen vahvistama määrä, jos jalostaja tai toimija ei täytä jotakin tämän asetuksen mukaisesti tälle kuuluvista, muista kuin tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista velvoitteista.

6. Ylivoimaisen esteen sattuessa toimivaltaisen laitoksen on vahvistettava välttämättömiksi katsomansa toimenpiteet tilanteen mukaan.

21 artikla

Tuen maksaminen

Toimivaltaisen laitoksen on maksettava tuki tosiasiallisesti käytetylle tiivistetyn rypäleen puristemehun määrälle viimeistään kolme kuukautta sen jälkeen, kun se on vastaanottanut tämän asetuksen 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen.

22 artikla

Ennakon myöntäminen

1. Tämän asetuksen 18 artiklassa tarkoitetut jalostaja ja toimija voivat pyytää, että tukea vastaava määrä maksetaan heille ennakkona sillä edellytyksellä, että he ovat asettaneet toimivaltaiselle laitokselle vakuuden, jonka suuruus on 120 prosenttia mainitusta määrästä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu ennakko maksetaan kolmen kuukauden kuluessa vakuuden asettamista koskevan todisteen esittämisestä sillä edellytyksellä, että on osoitettu, että tiivistetty rypäleen puristemehu on maksettu.

3. Sen jälkeen kun toimivaltainen laitos on vastaanottanut tämän asetuksen 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen ja maksettava tuki huomioon ottaen 1 kohdassa tarkoitettu vakuus vapautetaan kokonaan tai tarvittaessa osittain komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 19 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.







II OSASTO

YKSITYISEN VARASTOINNIN TUKI

23 artikla

Tämän osaston tarkoitus

Tässä osastossa vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1493/1999 III osaston I luvussa tarkoitetun varastoinnin tukijärjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

24 artikla

Määritelmät

Tämän osaston soveltamiseksi ’tuotteilla’ tarkoitetaan tuotantovuodesta riippumatta rypäleen puristemehuja, tiivistettyjä rypäleen puristemehuja ja puhdistettuja tiivistettyjä rypäleen puristemehuja ja pöytäviinejä.

25 artikla

Tuen määrä

Varastointituen koko yhteisössä voimassa oleva määrä vahvistetaan kiinteämääräisesti päivää ja hehtolitraa kohti seuraavasti:

a) rypäleen puristemehu: 0,01837 euroa

b) tiivistetty rypäleen puristemehu: 0,06152 euroa

c) puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu: 0,06152 euroa

d) pöytäviinit: 0,01544 euroa.

26 artikla

Tuensaajia koskevat säännöt

1. Interventioelimet tekevät yksityistä varastointia koskevia sopimuksia ainoastaan tuottajien kanssa.

Tämän osaston mukaisesti tuottajalla tarkoitetaan kaikkia niitä luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä tai näiden ryhmittymiä, jotka jalostavat tai jalostuttavat:

a) tuoreita rypäleitä rypäleen puristemehuiksi,

b) rypäleen puristemehua tiivistetyksi rypäleen puristemehuksi tai puhdistetuksi tiivistetyksi rypäleen puristemehuksi,

c) tuoreita rypäleitä, rypäleen puristemehua tai osittain käynyttä rypäleen puristemehua pöytäviiniksi.

Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 39 artiklassa tarkoitettuja tuottajaorganisaatioita pidetään tuottajina kyseisen organisaation jäseninä olevien tuottajien saamien määrien osalta. Tämän asetuksen 2 artiklassa tarkoitetut velvoitteet kuuluvat jäsenille, jotka toimittavat sopimuksessa tarkoitettuja viinejä.

2. Tuottaja voi tehdä sopimuksen ainoastaan tuotteesta,

— jonka hän on itse valmistanut

— tai joka on valmistettu hänen vastuullaan ja joka on hänen omistuksessaan

— tai kun kyseessä ovat 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tuottajaorganisaatiot, joka on valmistettu kyseisen organisaation jäsenten vastuulla.

3. Tietyn jäsenvaltion interventioelin voi tehdä sopimuksen ainoastaan alueellaan varastoidusta tuotteesta.

4. Samoja tuotteita ei voi samanaikaisesti koskea yksityinen varastointisopimus ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 565/80 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu järjestelmä.

27 artikla

Tukea saavien tuotteiden ominaisuudet

Sopimusta tehtäessä

a) rypäleen puristemehujen on oltava peräisin yksinomaan viininvalmistukseen käytettäviin rypälelajikkeisiin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 19 artiklan mukaisesti luokitelluista lajikkeista, eikä niiden luonnollinen alkoholipitoisuus saa olla pienempi kuin sille viininviljelyvyöhykkeelle, jolta ne ovat peräisin, säädetty luonnollisen alkoholin vähimmäispitoisuus;

b) pöytäviinien on täytettävä seuraavat edellytykset: i) niiden on täytettävä tämän asetuksen liitteessä II vahvistetut vähimmäislaatuvaatimukset sen luokan osalta, josta sopimus tehdään, ii) niiden pelkistävien sokereiden pitoisuuden on oltava enintään 2 grammaa litrassa, lukuun ottamatta Portugalista peräisin olevia pöytäviinejä, joiden pelkistävien sokereiden pitoisuus voi olla enintään 4 grammaa litrassa, iii) niiden on kestettävä hyvin ilman vaikutusta 24 tunnin ajan, iv) niissä ei saa olla epämiellyttävää makua;

c) tämän asetuksen 24 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden radioaktiivisuuspitoisuus ei saa ylittää yhteisön lainsäädännössä vahvistettuja radioaktiivisuuden sallittuja enimmäistasoja. Tuotteen radioaktiivisen saastunnan määrä tarkastetaan ainoastaan, jos tilanne niin vaatii, ja vain tarpeellisen ajanjakson ajan.

28 artikla

Määrät, joille tukea voidaan myöntää

1. Tuotteiden kokonaismäärä, josta tuottaja tekee varastointisopimuksia, ei voi ylittää määrää, josta on kyseisenä viinivuonna jätetty asetuksen (EY) N:o 1493/1999 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuotantoilmoitus ja johon lisätään tuottajan kyseisen ilmoituksen jättämisen jälkeen saamat määrät, jotka johtuvat asetuksen (EY) N:o 1493/1999 70 artiklassa tarkoitetuista eristä, joista on pidettävä kirjaa.

2. Sopimukset tehdään vähintään 50 hehtolitran määrästä pöytäviinin osalta, vähintään 30 hehtolitran määrästä rypäleen puristemehun osalta ja vähintään 10 hehtolitran määrästä tiivistetyn rypäleen puristemehun ja puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun osalta.

29 artikla

Sopimusten tekeminen

1. Tuottajan on sopimuksen tekemiseksi ilmoitettava kunkin sellaisen säiliön osalta, johon kyseistä tuotetta on varastoitu

a) tiedot tuotteen tunnistamiseksi;

b) seuraavat määritystulokset: i) väri ja ii) rikkidioksidipitoisuus iii) ilmoitus siitä, että punaisista rypäleistä saaduissa tuotteissa ei ole todettu hybridejä, mikä on osoitettu määrittämällä malvidolidiglukosidit.

Kun kyseessä on rypäleen puristemehu, tiivistetty rypäleen puristemehu tai puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu, on lisäksi mainittava

▼M12

c) luku, joka on saatu asetuksen (ETY) N:o 558/93 liitteessä tarkoitetun menetelmän mukaisesti käytetyllä refraktometrillä 20 celsiusasteen lämpötilassa. Sovelletaan sallittua poikkeamaa. Sallittu poikkeama on 0,5 rypäleen puristemehujen ja 1 tiivistettyjen rypäleen puristemehujen ja puhdistettujen tiivistettyjen rypäleen puristemehujen osalta.

▼B

Kun kyseessä on pöytäviini, on toimitettava lisäksi seuraavat määritystulokset:

d) kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina;

e) todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina;

f) kokonaishappoisuus grammoina viinihappoa litrassa tai milliekvalentteina litrassa; valkoviinien osalta jäsenvaltiot voivat kuitenkin olla edellyttämättä tätä merkintää;

g) haihtuvien happojen pitoisuus grammoina etikkahappoa litrassa tai milliekvalentteina litrassa; valkoviinien osalta jäsenvaltiot voivat kuitenkin olla edellyttämättä tätä merkintää;

h) pelkistävien sokereiden pitoisuus;

i) ilman vaikutus 24 tunnin ajan;

j) epämiellyttävien makujen puuttuminen.

Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 72 artiklassa tarkoitetun virallisen laboratorion on tehtävä edellä tarkoitetut määritykset sopimuksen tekoa edeltävien 30 päivän kuluessa.

2. Jäsenvaltiot voivat rajoittaa niiden sopimusten lukumäärää, jotka tuottaja voi tehdä kunakin viinivuonna.

3. Pöytäviinistä ei voi tehdä sopimusta ennen kyseisen viinin ensimmäistä juoksuttamista toiseen astiaan.

4. Tuottajien, jotka haluavat tehdä varastointisopimuksia jostakin pöytäviinistä, on ilmoitettava interventioelimelle sopimusten tekoa koskevan hakemuksen yhteydessä kuluvana viinivuonna tuottamansa pöytäviinin kokonaismäärä.

Tuottajan on tässä tarkoituksessa toimitettava jäljennös asetuksen (EY) N:o 1493/1999 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta tuotantoilmoituksesta/tarkoitetuista tuotantoilmoituksista ja tarvittaessa tämän asetuksen 28 artiklassa tarkoitetuista tiedoista. Jos ilmoitusta ei ole vielä saatavilla, voidaan toimittaa väliaikainen todistus.

5. Rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1493/1999 25 artiklan 2 kohdan soveltamista sopimukseen on merkittävä vähintään seuraavat tiedot:

a) asianomaisten tuottajien nimet ja osoitteet;

b) interventioelimen nimi ja osoite;

c) tuotteen luonne tämän asetuksen 25 artiklassa tarkoitettujen luokkien mukaan;

d) määrä,

e) varastointipaikka;

f) varastointiajan ensimmäinen päivä;

g) tuen määrä euroina.

Kun kyseessä on pöytäviini, sopimuksessa on oltava lisäksi

h) ilmoitus ensimmäisen juoksuttamisen tekemisestä;

i) lauseke, jonka mukaan määrästä voidaan vähentää komission asetuksen (EY) N:o 1493/1999 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen vahvistama prosenttiosuus silloin kun tehdyissä sopimuksissa tarkoitetut kokonaismäärät ovat huomattavasti kolmen viime viinivuoden keskimäärää suurempia. Varastoidut määrät eivät vähennyksen jälkeen saa olla 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja vähimmäismääriä pienempiä. Vähennystä sovellettaessa tuki voidaan maksaa kokonaisuudessaan vähennystä edeltävältä ajanjaksolta.

6. Jäsenvaltiot voivat vaatia lisätietoja kyseisen tuotteen tunnistamiseksi.

30 artikla

Poikkeukset tämän asetuksen 2 artiklasta

Jäsenvaltiot voivat sallia, että sopimus tehdään ennen kuin tuottaja on toimittanut tämän asetuksen 2 artiklassa tarkoitetun todisteen, jos sopimukseen liitetään tuottajan ilmoitus, jossa tuottaja todistaa täyttävänsä kyseisessä 2 artiklassa tarkoitetut velvoitteet tai täyttävänsä tämän asetuksen III osaston 58 artiklassa tarkoitetun edellytyksen ja sitoutuu toimittamaan muut tarvittavat määrät täyttääkseen täysimääräisesti velvoitteensa kansallisen toimivaltaisen viranomaisen vahvistamassa määräajassa.

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu todiste on toimitettava ennen seuraavan viinivuoden 31 päivää elokuuta.

31 artikla

Varastointiajan alkaminen

1. Varastointiajan ensimmäinen päivä on sopimuksen tekoa seuraava päivä.

2. Jos sopimus tehdään sopimuksen tekoa seuraavan päivän jälkeen alkavalle varastointiajalle, varastoinnin ensimmäinen päivä ei kuitenkaan voi olla myöhäisempi kuin 16 päivä helmikuuta.

32 artikla

Varastointiajan päättyminen

1. Rypäleen puristemehujen, tiivistettyjen rypäleen puristemehujen ja puhdistettujen tiivistettyjen rypäleen puristemehujen varastointisopimukset päättyvät sopimuksentekopäivää seuraavan 1 päivän elokuuta ja 30 päivän marraskuuta välisenä aikana.

2. Pöytäviinien varastointisopimukset päättyvät sopimuksentekopäivää seuraavan 1 päivän syyskuuta ja 30 päivän marraskuuta välisenä aikana.

3. Tuottajan on päättymispäivän vahvistamiseksi toimitettava interventioelimelle ilmoitus sopimuksen viimeisestä voimassaolopäivästä. Jäsenvaltioiden on vahvistettava kyseisen ilmoituksen toimittamista koskevat edellytykset.

Jos ilmoitusta ei tehdä, sopimuksen päättymispäivä on 30 päivä marraskuuta.

4. Tuottajat, jotka eivät ole tehneet ennakkomaksuhakemusta tämän asetuksen 38 artiklan mukaisesti, voivat pitää rypäleen puristemehuja ja tiivistettyjä rypäleen puristemehuja kaupan vientiä tai viinirypälemehun valmistusta varten viidennen varastointikuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen.

Tällöin tuottajien on ilmoitettava tästä interventioelimelle 3 kohdan mukaisesti.

Interventioelimen on varmistettava, että tuote käytetään lopullisesti ilmoitettuun tarkoitukseen.

33 artikla

Tuottajan pyytämä sopimuksen irtisanominen

1. Tuottajat, jotka eivät ole hakeneet tämän asetuksen 38 artiklassa tarkoitettua ennakkoa, voivat päättää varastointisopimuksen 1 päivästä kesäkuuta alkaen, jos komissio sallii sen markkinoiden kehityksen, varastojen tilanteen ja satoennusteiden perusteella.

2. Lisäksi jos komissio päättää vähentää määriä tämän asetuksen 29 artiklan 5 kohdan i alakohdan mukaisesti, tuottajat voivat yksipuolisesti irtisanoa sopimuksen kokonaan tai osittain kyseisen päätöksen julkaisemista seuraavan kuukauden aikana.

34 artikla

Varastoinnin toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt

1. Varastoitujen tuotteiden on varastointiajan ja sopimuksen viimeiseen voimassaolopäivään asti täytettävä seuraavat edellytykset:

a) niiden on vastattava asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä I esitettyjä määritelmiä;

b) niiden vähimmäisalkoholipitoisuuden on täytettävä vähintään sopimusta tehtäessä kyseiselle pöytäviiniluokalle vaadittava taso;

c) niitä ei varastoida alle 50 litran säiliöihin;

d) niiden on oltava irtotavaraa; ja

e) viinien on sovelluttava tarjottaviksi tai toimittaviksi sellaisenaan nautittavaksi varastointiajan päättyessä.

▼M12

2. Sopimuksen kohteena oleville tuotteille voidaan tehdä ainoastaan niiden säilyvyyden kannalta välttämättömät viininvalmistusmenetelmät ja -käsittelyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 kohdan soveltamista. Sopimukseen merkittyjen määrien vaihtelu sallitaan. Sallittu poikkeama on kaksi prosenttia viinin ja kolme prosenttia rypäleen puristemehujen, tiivistettyjen rypäleen puristemehujen ja puhdistettujen tiivistettyjen rypäleen puristemehujen osalta. Jos sammioita vaihdetaan, edellä mainittuja sallittuja poikkeamia korotetaan vastaavasti kolmeen ja neljään prosenttiin.

▼M17

3. Tuottaja ei voi varastointisopimuksen voimassaoloaikana myydä eikä lähettää kolmannelle osapuolelle sopimuksessa tarkoitettua tuotetta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 33 artiklan sekä tämän artiklan 4, 5 ja 6 kohdan soveltamista.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, tuottaja voi varastointisopimuksen voimassaoloaikana tehdä varastoidusta tuotteesta myyntisopimuksen, joka tulee voimaan varastointisopimuksen umpeuduttua. Tuottaja voi myös sitoutua toimittamaan sopimuksen umpeuduttua siinä tarkoitetun viinin tämän asetuksen III osastossa tarkoitettuun tislaukseen.

▼B

4. Tuottajan on jäsenvaltion vahvistamassa määräajassa annettava interventioelimelle ennakolta tieto kaikista sopimuksen voimassaoloaikana tapahtuneista muutoksista, jotka koskevat

a) varastointipaikkaa, tai

b) tuotteen pakkaustapaa. Tällöin tuottajan on ilmoitettava, millaisiin säiliöihin tuote varastoidaan lopullisesti.

5. Jos tuottaja aikoo kuljettaa sopimuksessa tarkoitetun tuotteen varastointipaikkaan, joka sijaitsee muualla tai tiloissa, jotka eivät kuulu kyseiselle tuottajalle, kuljetus voidaan tehdä ainoastaan, jos siitä on ilmoitettu interventioelimelle 4 kohdan mukaisesti ja kyseinen interventioelin on antanut siihen suostumuksensa.

6. Rypäleen puristemehuista yksityisen varastoinnin sopimuksen tehneet tuottajat voivat osittain tai kokonaan jalostaa ne tiivistetyiksi rypäleen puristemehuiksi tai puhdistetuiksi tiivistetyiksi rypäleen puristemehuiksi sopimuksen voimassaoloaikana.

Tiivistetyistä rypäleen puristemehuista yksityisen varastoinnin sopimuksen tehneet tuottajat voivat jalostaa osittain tai kokonaan kyseiset tuotteet puhdistetuiksi tiivistetyiksi rypäleen puristemehuiksi sopimuksen voimassaoloaikana.

Tuottajat voivat suorituttaa kolmansilla osapuolilla kahdessa edellisessä alakohdassa tarkoitetut jalostustoimenpiteet, jos jalostetut tuotteet ovat kyseisten tuottajien omaisuutta ja kyseiset tuottajat ovat toimittaneet etukäteisilmoituksen. Kyseessä olevan jäsenvaltion on valvottava näitä toimenpiteitä.

7. Asianomaisten tuottajien on ilmoitettava interventioelimelle kirjallisesti 6 kohdassa tarkoitettujen jalostustoimenpiteiden alkamispäivä, varastointipaikka ja pakkaustapa.

Ilmoituksen on saavuttava interventioelimelle vähintään 15 päivää ennen jalostustoimenpiteiden alkamista.

Tuottajien on jalostustoimenpiteiden päättymispäivää seuraavan kuukauden aikana lähetettävä interventioelimelle saadun tuotteen määritysseloste, jossa mainitaan ainakin tämän asetuksen 29 artiklassa tarkoitetut tiedot.

8. Kun jokin tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitetuista jalostustoimista tehdään, sopimuksessa tarkoitetun tuotteen varastointituen määrä on

a) tämän asetuksen 25 artiklan a alakohdassa tarkoitettu määrä 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun jalostuksen osalta,

b) tämän asetuksen 25 artiklan b alakohdassa tarkoitettu määrä 6 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun jalostuksen osalta,

Tuki lasketaan koko varastointiajalta sopimuksessa tarkoitetuille tuotemäärille ennen jalostusta.

35 artikla

Tuotteen muuttaminen varastointiaikana

1. Jos sopimuksessa tarkoitettu tuote ei sopimuksen voimassaoloaikana enää vastaa kokonaan tai osittain tämän asetuksen 34 artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, tuottajan on ilmoitettava siitä viipymättä interventioelimelle. Ilmoituksen mukana lähetetään määritysseloste. Interventioelin irtisanoo sopimuksen kyseisen tuotemäärän osalta määritysselosteen päivämääränä.

2. Jos interventioelimen tai muun valvontaelimen tekemän tarkastuksen yhteydessä havaitaan, että sopimuksessa tarkoitettu tuote ei sopimuksen voimassaoloaikana kokonaan tai osittain täytä tämän asetuksen 34 artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, interventioelin irtisanoo kyseisen tuotemäärän osalta sopimuksen valitsemanaan päivänä.

▼M12

35 a artikla

Tarkastukset

1. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavan valvonnan varmistamiseksi edellytetyt toimenpiteet, jotta erityisesti sopimuksen kohteena olevan tuotteen tunnistetiedot ja määrä sekä 34 artiklan säännösten noudattaminen voidaan todentaa.

2. Tuottajien on sallittava milloin tahansa 1 kohdassa tarkoitettu valvonta.

▼B

36 artikla

Tuen myöntämisedellytykset

1. Lukuun ottamatta ylivoimaista estettä

a) tukea ei makseta, jos tuottaja ei täytä tämän asetuksen 34 artiklan 1, 2, 3, 4, 5 ja 7 kohdan mukaisesti tälle kuuluvia velvoitteita tai kieltäytyy tarkastuksista;

b) tuesta vähennetään rikkomisen vakavuuden mukaan toimivaltaisen viranomaisen vahvistama määrä, jos tuottaja ei täytä tämän asetuksen tai sopimuksen mukaisesti tälle kuuluvia, muita kuin a alakohdassa tarkoitettuja velvoitteita.

2. Hyväksytyn ylivoimaisen esteen sattuessa interventioelimen on vahvistettava välttämättömiksi katsomansa toimenpiteet tilanteen mukaan.

▼M12

37 artikla

Tuen maksaminen

1. Toimivaltaisen viranomaisen on maksettava tuki kolmen kuukauden kuluessa varastointisopimuksen päättymisestä.

2. Jos sopimus irtisanotaan 33 tai 35 artiklan mukaisesti, tuki maksetaan suhteessa sopimuksen tosiasialliseen kestoon. Toimivaltaisen viranomaisen on maksettava tuki kolmen kuukauden kuluessa sopimuksen irtisanomisesta.

38 artikla

Ennakon myöntäminen

1. Tuottaja voi pyytää ennakkoa, jos hän on asettanut toimivaltaiselle viranomaiselle 120 prosenttia ennakosta olevan vakuuden. Ennakon määrä lasketaan kyseessä olevalle tuotteelle 25 artiklassa tarkoitetun tuen määrän perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 32 artiklan soveltamista.

2. Toimivaltaisen viranomaisen on maksettava ennakko kolmen kuukauden kuluessa vakuuden asettamista koskevan todisteen esittämisestä.

3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu ennakko vapautetaan, kun toimivaltainen viranomainen on maksanut tuen.

Jos tuki on perusteeton 36 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, ennakko pidätetään kokonaisuudessaan.

Jos 36 artiklan 1 kohdan b alakohtaa sovellettaessa vahvistetun tuen määrä on pienempi kuin jo maksettu ennakko, vakuudesta vähennetään 120 prosenttia siitä maksetusta määrästä, joka ylittää maksettavan tuen. Näin pienennetty vakuus vapautetaan kolmen kuukauden kuluessa sopimuksen päättymisestä.

Jäsenvaltioiden on tehtävä tarvittavat mukautukset, jos 29 artiklan 5 kohdan i alakohdassa tarkoitettua lauseketta sovelletaan.

▼B

39 artikla

Laatuviinit

Varastointisopimuksessa tarkoitettuja pöytäviinejä ei voida myöhemmin hyväksyä tma-laatuviiniksi eikä käyttää asetuksen (EY) N:o 1493/1999 54 artiklan 1 kohdassa määritellyn tma-laatuviinin, tma-laatukuohuviinin, väkevän tma-laatuviinin tai helmeilevän tma-laatuviinin valmistukseen.







III OSASTO

TISLAUS







Johdanto

40 artikla

Tämän osaston tarkoitus

Tässä osastossa vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1493/1999 III osaston II luvussa tarkoitettujen tislausten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

41 artikla

Määritelmät

1. Tässä osastossa tarkoitetaan

a) ”tuottajalla” i) tämän osaston I luvun soveltamiseksi: luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä taikka näiden ryhmittymiä, jotka ovat tuottaneet viiniä itse saamistaan tai ostamistaan tuoreista rypäleistä, rypäleen puristemehusta, käymistilassa olevasta rypäleen puristemehusta tai käymistilassa olevasta uudesta viinistä, sekä luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä taikka näiden ryhmittymiä, joita koskevat asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27 artiklassa tarkoitetut velvollisuuden; ii) tämän osaston II ja III luvun soveltamiseksi: luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä taikka näiden ryhmittymiä, jotka ovat tuottaneet viiniä itse saamistaan tai ostamistaan tuoreista rypäleistä, rypäleen puristemehusta tai käymistilassa olevasta rypäleen puristemehusta;

b) ”tislaajalla” luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä taikka näiden ryhmittymiä, jotka i) tislaavat viinejä, tislausta varten väkevöityjä viinejä, viiniyttämisen tai muun rypäleiden jalostuksen sivutuotteita ja ii) ovat sen jäsenvaltion, jonka alueella tislaamot sijaitsevat, toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiä;

c) ”tislausta varten väkevöidyn viinin valmistajilla” luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä taikka näiden ryhmittymiä tislaajaa lukuun ottamatta, jotka i) jalostavat viinin tislausta varten väkevöidyksi viiniksi, ja ii) ovat sen jäsenvaltion, jonka alueella laitokset sijaitsevat, toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiä;

d) ”toimivaltaisella interventioelimellä” i) tislattavaksi toimittamista koskevien sopimusten ja ilmoitusten sekä tislausta varten väkevöidyn viinin valmistamiseksi tehtyjen toimitussopimusten vastaanottamisen ja hyväksymisen yhteydessä: sen jäsenvaltion nimeämää interventioelintä, jonka alueella viini on sopimuksen tai ilmoituksen toimittamishetkellä, ii) 69 artiklassa säädetyn tislausta varten väkevöidyn viinin valmistajalle myönnettävän tuen maksamisen yhteydessä: sen jäsenvaltion nimeämää interventioelintä, jonka alueella tislausta varten väkevöity viini valmistetaan, iii) kaikissa muissa tapauksissa: sen jäsenvaltion nimeämää interventioelintä, jonka alueella tislaus toteutetaan.

2. Tämän osaston soveltamiseksi tislaajana pidetään luonnollista tai oikeushenkilöä taikka tällaisten henkilöiden ryhmittymää, joka on muu kuin tislausta varten väkevöidyn viinin valmistaja ja joka

a) on sen jäsenvaltion, jonka alueelle tämä on sijoittautunut, toimivaltaisten viranomaisten hyväksymä,

b) ostaa 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulta tuottajalta viiniä tai viiniyttämisen tai muun rypäleiden jalostamisen sivutuotteita tislauttaakseen niitä omaan lukuunsa hyväksytyllä tislaajalla, ja

c) maksaa tuottajalle ostamastaan tuotteesta vähintään kyseiselle tislaukselle vahvistetun vähimmäisostohinnan.

Tislaajana pidettyä henkilöä tai ryhmittymää koskevat samat velvollisuudet ja oikeudet kuin tislaajaa.

3. Jäsenvaltiot voivat säätää vahvistamiensa yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, että osuustoiminnallisten viininvalmistamojen ryhmittymän jäseninä olevien osuustoiminnallisten viininvalmistamojen tuottamien ja toimittamien viinimäärien osalta tuottajana pidetään pyynnöstä osuustoiminnallisten viininvalmistamojen ryhmittymää sopimusten tekemiseksi ja viinin toimittamiseksi tislattavaksi. Jäseninä olevat osuustoiminnalliset viininvalmistamot ovat aina yhteisön sääntelyssä säädettyjä oikeudenhaltijoita ja vastuussa siinä säädetyistä velvoitteista.

Jos ryhmittymä aikoo asianomaisten osuuskunnallisten viininvalmistamojen suostumuksella jonakin viinivuonna toteuttaa jonkin tässä osastossa tarkoitetun tislauksen, sen on ilmoitettava siitä kirjallisesti interventioelimelle. Tällöin

a) jäseninä olevat osuuskunnalliset viininvalmistamot eivät voi yksittäisesti tehdä tislaussopimuksia eivätkä toteuttaa toimituksia kyseiseen tislaukseen,

b) ryhmittymän tislaukseen toimittamat viinimäärät lasketaan kuuluviksi jäseninä oleville osuuskunnallisille viininvalmistamoille, joiden lukuun toimitus toteutetaan.

Jos yksi tai useampi jäsenenä oleva osuuskunnallinen viininvalmistamo jättää noudattamatta tämän asetuksen 2 artiklassa esitettyjä velvoitteita, ryhmittymä ei enää saa toimittaa kyseiseen tislaukseen viinimääriä, jotka on toimitettu rikkomisen tehneiden osuuskunnallisten viininvalmistamojen lukuun, rajoittamatta niille johtuvia seuraamuksia.

Jäsenvaltiot, jotka käyttävät edellisessä kohdassa tarkoitettua mahdollisuutta, on ilmoitettava siitä komissiolle ja annettava komissiolle tiedoksi tässä tarkoituksessa toteuttamansa toimenpiteet. Komissio toimittaa tiedot muille jäsenvaltioille.

▼M17

42 artikla

Tislaajien hyväksyminen

1. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä hyväksyntää hakevat tislaajat, joiden laitteet sijaitsevat niiden alueella.

2. Jäsenvaltiot voivat peruuttaa tislaajan hyväksynnän väliaikaisesti tai lopullisesti, jos tislaaja ei täytä tästä asetuksesta johtuvia velvoitteitaan.

3. Jäsenvaltioiden on laadittava luettelo hyväksytyistä tislaajista ja annettava se komissiolle tiedoksi sähköisenä. Niiden on ilmoitettava viipymättä myös luetteloon tehdyistä muutoksista.

Komissio julkaisee kyseiset tiedot Internet-sivuillaan.

▼B

43 artikla

Tislaamalla saatu alkoholi

Tässä osastossa tarkoitetulla tislauksella voidaan saada ainoastaan

a) tämän asetuksen liitteessä III olevaa määritelmää vastaavaa neutraalia alkoholia;

b) viinistä tai rypäleen puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa, joka vastaa tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 ( 6 ) 1 artiklan 4 kohdan d tai f alakohdassa esitettyjä määritelmiä;

c) tislettä tai raakaa alkoholia, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 52 tilavuusprosenttia.

Jos valmistetaan ensimmäisen kohdan c alakohdassa tarkoitettua tuotetta, saatua tuotetta voi käyttää ainoastaan virallisessa valvonnassa

i) alkoholijuoman tuotantoon;

ii) jalostukseen yhdeksi a tai b alakohdassa tarkoitetuista tuotteista, rypäleiden puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa lukuun ottamatta;

iii) teolliseen käyttöön tarkoitetun alkoholin tuotantoon.

▼M12

Jäsenvaltioiden on tässä osastossa tarkoitettujen tislaustoimien soveltamisen yhteydessä toteutettava tarvittavat toimenpiteet toisessa kohdassa säädettyjen velvoitteiden noudattamisen varmistamiseksi.

▼B

44 artikla

Neutraalin alkoholin määritysmenetelmä

Tämän asetuksen liitteessä V esitetään tämän asetuksen liitteessä IV määritellyn neutraalin alkoholin yhteisön määritysmenetelmät.







I LUKU

PAKOLLINEN TISLAUS







I jakso:

Viininvalmistuksen sivutuotteet

45 artikla

Velvoite toimittaa sivutuotteita tislattavaksi

1. Tuottajat, joita koskee jompi kumpi asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27 artiklassa tarkoitetuista tislausvelvoitteista, täyttävät velvoitteensa toimittaessaan tislaajalle kyseisen viinivuoden 15 päivään heinäkuuta mennessä

a) rypäleen puristejäännöksen ja viinisakan kokonaisuudessaan hyväksytylle tislaajalle ja

b) mahdollisesti viinit hyväksytylle tislaajalle tai tislausta varten väkevöidyn viinin hyväksytylle valmistajalle.

▼M12

Jäsenvaltiot voivat säätää, että kyseinen toimitus on toteutettava ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua määräpäivää.

▼B

Kun tuottaja toimittaa tislaajalle, jonka hyväksyntä on peruutettu, toimitetut määrät voidaan viedä kirjanpitoon, mutta yhteisön tukea ei makseta.

▼M22

Ensimmäisestä alakohdasta poiketen siinä tarkoitettu päivämäärä on viinivuosien 2004/2005 ja 2005/2006 osalta seuraavan viinivuoden 31 päivä elokuuta.

▼M12 —————

▼B

46 artikla

Tislattavaksi toimitettavien sivutuotteiden ominaisuudet

1. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27 artiklan 4 kohdassa säädetään, tislattavaksi toimitettavien tuotteiden alkoholipitoisuus on vähintään 5 prosenttia viinin alkoholipitoisuudesta niiden tuottajien osalta, jotka toimittavat rypäleen puristejäännöksen enosyaniinin valmistukseen. Tma-laatuvalkoviinien osalta kyseinen määrä on vähintään 7 prosenttia.

2. Tämän asetuksen 48 artiklassa tarkoitettuina tuotteina tislattavaksi toimitettavan alkoholimäärän määrittämiseksi eri viininviljelyvyöhykkeillä huomioon otettavaksi kiinteämääräiseksi, tilavuusprosentteina ilmoitetuksi luonnolliseksi alkoholipitoisuudeksi vahvistetaan

a) B-viininviljelyvyöhykkeellä 8,5 prosenttia

b) C I-viininviljelyvyöhykkeellä 9,0 prosenttia

c) C II-viininviljelyvyöhykkeellä 9,5 prosenttia

d) C III-viininviljelyvyöhykkeellä 10,0 prosenttia

3. Jotta tislauskustannukset säilyisivät kohtuullisina, viiniyttämisen sivutuotteilla on tislaamoon toimitettaessa oltava keskimäärin vähintään seuraavat ominaisuudet:

a) Rypäleen puristejäännös: i) B-viininviljelyvyöhyke: 2 litraa puhdasta alkoholia 100 kilogrammaa kohden, ▼M12 ii) C-viininviljelyvyöhyke: 2 litraa puhdasta alkoholia todellisen tai potentiaalisen alkoholipitoisuuden mukaan 100 kilogrammaa kohden silloin kun puristejäännös saadaan sellaisen lajikkeen rypäleistä, jonka kyseinen hallintoyksikkö on luokitellut kuuluvaksi muuhun kuin viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden lajikkeisiin; 2,8 litraa puhdasta alkoholia todellisen tai potentiaalisen alkoholipitoisuuden mukaan 100 kilogrammaa kohden silloin kun puristejäännös saadaan sellaisen lajikkeen rypäleistä, jonka kyseinen hallintoyksikkö on luokitellut kuuluvaksi yksinomaan viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden lajikkeisiin; ▼B

b) viinisakka: i) B-viininviljelyvyöhyke: 3 litraa puhdasta alkoholia 100 kilogrammaa kohden, kosteuspitoisuus 45 prosenttia, ii) C-viininviljelyvyöhyke: 4 litraa puhdasta alkoholia 100 kilogrammaa kohden, kosteuspitoisuus 45 prosenttia,

4. Jos tuottaja toimittaa tuottamaansa viiniä viinietikkateollisuudelle, tällä tavoin toimitettujen viinien sisältämästä, puhtaana alkoholina ilmoitetusta alkoholimäärästä vähennetään puhtaana alkoholina ilmoitettu sellaisen viinin sisältämä alkoholimäärä, joka on toimitettava tislattavaksi asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun velvoitteen täyttämiseksi.

▼M3

Tuottajiin, jotka toimittavat viiniään tai tuotantonsa sivutuotteita jäsenvaltioiden valvomiin kokeilutarkoituksiin, sovelletaan 45, 46 ja 47 artiklassa tarkoitettuja säännöksiä, ja kokeiluun luvan saaneelle henkilölle maksettava tuki on 0,277 euroa/tilavuusprosentti/hehtolitra.

▼B

Jos kyse on kokeilutarkoituksesta, jäsenvaltio saa käyttää kuhunkin kokeeseen enintään 100 tonnia rypäleen puristejäännöstä ja 100 tonnia viinisakkaa.

47 artikla

Ostohinta

1. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27 artiklan 9 kohdassa tarkoitettua ostohintaa sovelletaan pakkaamattomaan tavaraan vapaasti tislaajan laitoksessa.

2. Tislaaja maksaa 1 kohdassa tarkoitetun ostohinnan tuottajalle toimitetusta määrästä kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona kyseinen määrä toimitetaan tislaamoon.

Tislaaja voi kuitenkin tuottajan suostumuksella

a) maksaa ostohinnasta 80 prosenttia olevan ennakon kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun tuottaja on toimittanut tuotteet, tai

b) maksaa a alakohdassa tarkoitetun ennakon tuotteiden toimituksen jälkeen mutta kuitenkin kuukauden kuluttua sen laskun esittämisestä, joka kyseessä olevista tuotteista on laadittava ennen kyseistä viinivuotta seuraavaa 31 päivää elokuuta.

Tislaajan on maksettava loppuerä tuottajalle viimeistään seuraavana 31 päivänä lokakuuta.

▼M12

48 artikla

Tislaajalle maksettava tuki

1. Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 27 artiklan 11 kohdan a alakohdassa tarkoitetun tuen määrä vahvistetaan tilavuusprosentteina ilmoitetun alkoholipitoisuuden mukaan hehtolitralle tislattua tuotetta:

a) neutraali alkoholi: — puristejäännöksestä valmistettu: 0,8453 euroa; — viinistä ja viinisakasta valmistettu: 0,4106 euroa;

b) puristejäännöksestä valmistettu alkoholijuoma, tisle ja puristejäännöksestä valmistettu raaka alkoholi, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 52 tilavuusprosenttia: 0,3985 euroa;

c) viinistä valmistettu alkoholijuoma sekä viinistä ja viinisakasta valmistettu raaka alkoholi: 0,2777 euroa.

Jos tislaaja esittää todisteet siitä, että tisle tai raaka alkoholi, jonka on valmistettu puristejäännöstä tislaamalla, on käytetty muutoin kuin rypäleen puristejäännöksestä tislattuna alkoholijuomana, tälle voidaan maksaa lisämäärä, joka on 0,3139 euroa hehtolitralta tilavuusprosentteina ilmoitettua alkoholia.

2. Tukea ei mak