Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"B NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 27 päivänä maaliskuuta 2000,
varainhoitoasetuksesta, joka koskee talousarviomenettelyä neuvoston varapääsihteerin hallinnoimien, hänen tiettyjen
jäsenvaltioiden puolesta tekemiensä Schengen-ympäristön tietoliikenneinfrastruktuurin (Sisnet) perustamista ja
toimintaa koskevien sopimusten osalta
(2000/265/EY)
(EYVL L 85, 6.4.2000, s. 12)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
"M1 Neuvoston päätös 2000/664/EY tehty 23 päivänä lokakuuta 2000 L 278 24 31.10.20002000D0265 — FI — 23.10.2000 — 001.001 — 1
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 27 päivänä maaliskuuta 2000,
varainhoitoasetuksesta, joka koskee talousarviomenettelyä neuvoston
varapääsihteerin hallinnoimien, hänen tiettyjen jäsenvaltioiden puolesta
tekemiensä Schengen-ympäristön tietoliikenneinfrastruktuurin (Sisnet)
perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten osalta
(2000/265/EY)
EUROOP AN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan
yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttä-
misestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ”Schengen-
pöytäkirja”, 2 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ensimmäisen virkkeen,
sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvoston varapääsihteeri valtuutettiin päätöksellä 1999/870/EY (
1)
toimimaan Schengenin säännöstön Euroopan unioniin sisällyttämisen
yhteydessä tiettyjen jäsenvaltioiden edustajana Schengen-ympäristön
tietoliikenneinfrastruktuurin, jäljempänä ”Sisnet”, perustamista jatoimintaa koskevia sopimuksia tehtäessä sekä hallinnoimaan kyseisiäsopimuksia.
(2) Näistä sopimuksista johtuvia taloudellisia velvoitteita ei hoideta
Euroopan unionin yleisestä talousarviosta, ja näin ollen 21 päivänäjoulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioonsovellettavan varainhoitoasetuksen säännöksiä (
2) ei sovelleta.
(3) On näin ollen tarpeen vahvistaa erityiset säännöt, joissa täsmennetään
sopimusten tekemisen aikana aiheutuneiden menojen ja näistä
sopimuksista niiden tekemisen jälkeen johtuvien velvoitteiden hoita-miseen tarvittavan talousarvion laatimista ja toteuttamista, asianomai-
silta valtioilta perittäviä maksuja sekä tilinpäätöksen esittämistä ja
tilintarkastusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
(4) On myös tarpeen määritellä näiden sopimusten tekemiseen sovellet-
tavat säännöt,
(5) Tämä päätös koskee Schengen-pöytäkirjassa tarkoitettua Schengenin
säännöstön kehittämistä,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAA V AA:
I LUKU
Yleiset periaatteet
1 artikla
Tässä varainhoitoasetuksessa tarkoitetaan ”talousarviolla” säädöstä, jossa
arvioidaan ja vahvistetaan ennalta päätöksessä 1999/870/EY tarkoitetuistasopimuksista johtuvien velvoitteiden hoitamiseen tarvittavat tulot ja menot
kutakin varainhoitovuotta varten.
2 artikla
Tässä varainhoitoasetuksessa vahvistetaan Sisnetiin liittyvien sopimusten
tekemistä ja tällaisia sopimuksia varten tarvittavan talousarvion laatimista ja
toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.!B
(1) EYVL L 337, 30.12.1999, s. 41.
(2) EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY) N:o 2673/1999 (EYVL L 326, 18.12.1999, s. 1).2000D0265 — FI — 23.10.2000 — 001.001 — 2
3 artikla
1. Talousarvio jaetaan kyseisten sopimusten tekemiseen johtavia valmiste-
luvaiheita koskevaa talousarviota, mukaan luettuna kaikki kustannukset, jotkaaiheutuvat Sisnetiä koskevien tarjouspyyntöjen valmistelusta, perustamista-lousarviota ja toimintatalousarviota koskeviin osastoihin. Kukin osasto
jaetaan tarvittaessa lukuihin ja momentteihin.
2. Kuhunkin osastoon avattuja määrärahoja ei voi varata muihin meno-
osastoihin.
4 artikla
Talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaattei-
den sekä erityisesti taloudellisuuden ja kustannustehokkuuden periaatteiden
mukaisesti.
5 artikla
Tuloja ei voida periä eikä menoja maksaa muutoin kuin hyvittämällä tai
veloittamalla ne jollekin talousarvion momentille.
Menoihin ei voida sitoutua eikä niitä hyväksyä maksettavaksi siten, että
hyväksytyt määrärahat ylitetään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 17 artiklan
soveltamista.
6 artikla
1. Jollei 17 artiklasta muuta johdu, kaikki tulot ja kaikki menot otetaan
talousarvioon ja tileille kokonaismääräisinä niitä toisistaan vähentämättä.
Tulojen on katettava kaikki menot.
2. Varainhoitovuosi alkaa tammikuun 1 päivänä ja päättyy joulukuun 31
päivänä.
3. Rahoitusosuudet, jotka 25 artiklassa tarkoitetut valtiot ovat maksaneet
talousarvioon ennen sen varainhoitovuoden alkua, jota ne koskevat, kirjataankyseisen varainhoitovuoden talousarvioon.
4. Varainhoitovuoden menot kirjataan kyseisen varainhoitovuoden tileille
niiden menojen perusteella, joiden hyväksyminen on saapunut varainhoidonvalvojalle viimeistään joulukuun 31 päivänä ja jotka tilinpitäjä on maksanutseuraavan tammikuun 15 päivään mennessä.
5. Myönnetyt määrärahat voidaan käyttää ainoastaan sellaisten menojen
kattamiseen, joihin on asianmukaisesti sitouduttu sille varainhoitovuodelle jajotka on maksettu sinä varainhoitovuotena, jolle ne on hyväksytty, jollei 7
artiklasta muuta johdu, sekä kattamaan velat, jotka siirtyvät edellisiltä
varainhoitovuosilta ja joita varten ei ole siirretty edelliseltä varainhoitovuo-delta määrärahoja.
7 artikla
1. Määrärahojen käytössä on noudatettava seuraavia sääntöjä:
a) määrärahat, joita ei ole sidottu sen varainhoitovuoden lopussa, jonka
talousarvioon ne on otettu, yleensä peruuntuvat;
b) ne määrärahat, jotka vastaavat tammikuun 1 päivän ja joulukuun 15
päivän välillä asianmukaisesti tehdyistä maksusitoumuksista aiheutuviaja 31 päivänä joulukuuta vielä suorittamatta olevia maksuja, siirretäänilman eri toimenpiteitä käytettäväksi vain seuraavan varainhoitovuoden
aikana.
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, neuvoston varapääsihteeri voi
ennen 31 päivää tammikuuta toimittaa Schengen-tietojärjestelmätyöryhmälle,
jäljempänä ”SIS-työryhmä”, asianmukaisesti perustellut pyynnöt sellaistenmäärärahojen siirtämisestä seuraavalle varainhoitovuodelle, joita ei ollutsidottu 15 päivänä joulukuuta, kun seuraavan varainhoitovuoden kyseisiin
budjettikohtiin otetut määrärahat eivät riittäneet kattamaan rahoitustarvetta.
Määrärahojen siirtoa voidaan ehdottaa vain poikkeuksellisista syistä.!B
!M1
!B2000D0265 — FI — 23.10.2000 — 001.001 — 3
Käyttäessään talousarvion toteuttamista koskevaa toimivaltaansa varapää-
sihteerin on hallintotarpeista riippuen pyrittävä käyttämään ensin kuluvallevarainhoitovuodelle vahvistetut määrärahat ja käytettävä edelliseltä varain-hoitovuodelta siirretyt määrärahat vasta kun nämä on käytetty loppuun.
SIS-työryhmä päättää siirtämistä koskevista pyynnöistä viimeistään 1 päivänä
maaliskuuta.
3. Varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat
peruuntuvat, jos niitä ei ole sidottu sen varainhoitovuoden lopussa, jolle nesiirrettiin.
4. Ilman eri toimenpiteitä 1 kohdan b alakohdan mukaisesti siirrettävien
määrärahojen luettelo on toimitettava SIS-työryhmälle tiedoksi ennen 1päivää maaliskuuta.
5. Siirrettyjen määrärahojen käyttöä seurataan talousarvion toteuttamiseksi
kuluvan varainhoitovuoden tileissä erikseen alamomentti alamomentilta.
II LUKU
Talousarvion laatiminen
8 artikla
1. Talousarvio laaditaan euroissa.
2. Varapääsihteeri antaa 30 päivään syyskuuta mennessä SIS-työryhmän
käsiteltäväksi alustavan talousarvioesityksen perusteluineen.
3. SIS-työryhmä antaa alustavasta esityksestä lausuntonsa.
4. Varapääsihteeri laatii talousarvioesityksen ja toimittaa sen 25 artiklassa
tarkoitetuille valtioille viimeistään 31 päivänä lokakuuta.
5. Neuvostossa kokoontuvat, 25 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltiot vahvista-
vat talousarvion ennen vuoden loppua.
6. Kyseisten valtioiden rahoitusosuudet voidaan vaatia maksettaviksi talous-
arvion vahvistamisesta tehdyn ja varapääsihteerin 25 artiklassa tarkoitetuille
valtioille asianmukaisesti tiedoksi antaman päätöksen nojalla.
9 artikla
1. Jos talousarviota ei ole lopullisesti vahvistettu varainhoitovuoden alussa:
a) maksuja voidaan suorittaa kuukausittain enintään kahdestoistaosaan asti
kaikista määrärahoista, jotka on edelliseksi varainhoitovuodeksi hyväk-
sytty talousarvion kuhunkin osastoon; ja
b) jäljempänä 25 artiklassa tarkoitettujen valtioiden maksamista rahoituso-
suuksista saadaan joka kuukausi panna maksuun määrä, joka vastaa yhtä
kahdestoistaosaa viimeisen asianmukaisesti vahvistetun talousarvionmukaisista rahoitusosuuksista.
2. Varapääsihteeri päättää, käytetäänkö menojen ja tulojen kutakin kahdes-
toistaosaa, enintään kolmeen kahdestoistaosaan asti, viimeiseen asianmukai-sesti vahvistettuun talousarvioon otetuista määristä, ja antaa päätöksenkirjeitse tiedoksi 25 artiklassa tarkoitetuille valtioille.
3. Kolme kahdestoistaosaa viimeiseen asianmukaisesti vahvistettuun talous-
arvioon otettujen määrien ylittäviltä osin neuvostossa kokoontuvat 25artiklassa tarkoitetut jäsenvaltiot päättävät maksujen hyväksymisestä ja
rahoitusosuuksien maksuun panosta.
4. Kun talousarvio on lopullisesti vahvistettu, 1, 2 ja 3 kohdan nojalla
mahdollisesti annettujen säännösten soveltaminen lakkaa välittömästi.
10 artikla
1. Mahdollinen esitys täydentäväksi tai korjaavaksi lisätalousarvioksi on
esitettävä, sitä on käsiteltävä ja se on vahvistettava samassa muodossa jasamojen menettelyjen mukaisesti kuin talousarvio, jonka arvioita se muuttaa.!B2000D0265 — FI — 23.10.2000 — 001.001 — 4
2. Korjaava lisätalousarvio on esitettävä joka vuosi 46 artiklan 1 kohdassa
säädettyä tilinpäätöstä seuraavan kuukauden aikana, ja sen tarkoituksena onkirjata edellisen varainhoitovuoden toteutunut saldo tulopuolelle, jos se onpositiivinen, ja menopuolelle, jos se on negatiivinen.
11 artikla
Yleisöllä on oikeus tutustua talousarvioon.
III LUKU
Talousarvion toteuttaminen ja kirjanpito
12 artikla
Talousarvio toteutetaan noudattaen periaatetta, jonka mukaan tulojen ja
menojen hyväksyjä ja tilinpitäjä ovat eri henkilöitä. Tulojen ja menojenhyväksyjän, tilinpitäjän ja varainhoidon valvojan tehtäviä ei saa yhdistää.
13 artikla
1. Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävää hoitaa neuvoston pääsihteeristön
jokin pääjohtaja. Tulojen ja menojen hyväksyjä toteuttaa talousarviotavarapääsihteerin nimissä sekä myönnettyjen määrärahojen rajoissa. Hän voi
siirtää päätösvaltansa jollekin johtajalle.
2. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi päättää siirroista momentista toiseen
kussakin luvussa. Hän voi SIS-työryhmän suostumuksella päättää siirroista
luvusta toiseen samassa osastossa. SIS-työryhmä antaa suostumuksensasamoin edellytyksin kuin se antaa lausuntonsa talousarviosta.
14 artikla
Varainhoidon valvojan tehtävää hoitaa neuvoston varainhoidon valvoja
tehtäväänsä sovellettavien sääntöjen mukaisesti.
15 artikla
Tulojen perimisen ja menojen maksamisen suorittaa neuvoston pääsihtee-
ristön pääosaston A tilinpitäjä.
16 artikla
1. Jäljempänä 25 artiklassa tarkoitettujen saatavien tai kaikkien Sisnetin
perustamista ja toimintaa koskevien saatavien, jotka kolmas osapuoli onvelkaa kyseisille valtioille, perimiseen vaaditaan tulojen ja menojen
hyväksyjän antama perintämääräys. Perintämääräykset toimitetaan tilinpitä-
jälle, joka antaa ne varainhoidon valvojalle hyväksymismerkintää varten.
2. Hyväksymismerkinnän tarkoituksena on todeta, että:
a) tulo on kirjattu oikeaan budjettikohtaan;
b) perintämääräys on asianmukainen ja asiaan sovellettavien säännösten
mukainen;
c) perusteena olevat asiakirjat ovat asianmukaisia;
d) velallinen tai velallisena olevan valtion toimivaltainen viranomainen on
nimetty oikein;
e) eräpäivä on merkitty;f) artiklassa 4 tarkoitettuja moitteettoman varainhoidon periaatteita on
noudatettu; ja
g) perittävä määrä on oikea ja merkitty oikeassa valuutassa.
3. Tilinpitäjä on vastuussa asianmukaisesti laadituista perintämääräyksistä.!B2000D0265 — FI — 23.10.2000 — 001.001 — 5
17 artikla
Poiketen siitä, mitä 5 ja 6 artiklassa säädetään:
1. laskuista ja muista maksuselvityksistä, jotka tässä tapauksessa hyväksy-
tään nettomääräisinä, voidaan vähentää:
a) sakot, jotka on määrätty hyväksyttyä tarjousta koskevan sopimuksen
osapuolelle,
b) perusteettomasti maksettujen määrien oikaisut, jotka voidaan tehdä
ennakkovähennyksinä suoritettaessa samanlaatuista maksattamistasamasta osastosta, luvusta, samasta momentista ja samana varain-hoitovuotena, jona on maksettu liikaa.
Laskuista vähennettyjä alennuksia, palautuksia ja hyvityksiä ei merkitä
erikseen tuloiksi;
2. seuraavat määrät voidaan käyttää uudelleen budjettikohdasta, johon
alkuperäinen meno on kirjattu:
— tulot, jotka saadaan talousarvioon otettujen perusteettomasti mak-
settujen määrärahojen palauttamisesta.
Määrät on käytettävä uudelleen ennen sen varainhoitovuoden loppua,
joka seuraa sitä varainhoitovuotta, jona tulo on peritty.
18 artikla
1. Tulojen ja menojen hyväksyjän on ennalta tehtävä tilinpitäjälle ehdotus
maksusitoumukseksi toimenpiteestä, josta aiheutuu menoja talousarvioon, ja
ehdotuksessa mainitaan menon käyttötarkoitus, sen määrä, kohta, johon meno
kirjataan talousarviossa, ja maksun saaja. Tilinpitäjä antaa ehdotuksenvarainhoidon valvojalle hyväksymismerkintää varten.
2. Hyväksymismerkinnän tarkoituksena on todeta, että:
a) ehdotukset maksusitoumuksiksi on tehty 1 kohdan mukaisesti;
b) meno on kirjattu oikeaan budjettikohtaan;c) määrärahat ovat käytettävissä;d) artiklassa 4 tarkoitettuja moitteettoman varainhoidon periaatteita on
noudatettu;
e) meno on asianmukainen ja asiaan sovellettavien säännösten mukainen.
19 artikla
1. Tulojen ja menojen hyväksyjän suorittaman menojen maksattamisen
tarkoituksena on:
a) tarkistaa maksun saajan vaade;b) määrittää tai tarkistaa maksun todenmukaisuus ja sen määrä;c) tarkistaa ne edellytykset, joilla maksu voidaan vaatia suoritettavaksi;d) tarkistaa, että suoritettu palvelu tai osto on tilauksen mukainen.
2. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi omalla vastuullaan uskoa tarkistusten
toteuttamisen toiselle.
20 artikla
1. Tulojen ja menojen hyväksyjä oikeuttaa tilinpitäjän maksamaan maksa-
tetun menon antamalla maksumääräyksen (”hyväksyminen”).
2. Hyväksymisessä on mainittava:a) varainhoitovuosi, jolle meno kirjataan;b) talousarvion osasto, luku ja momentti;
c) maksettava määrä numeroin ja kirjaimin sekä valuutta;
d) maksun saajan nimi ja osoite;e) menon käyttötarkoitus;!B2000D0265 — FI — 23.10.2000 — 001.001 — 6
f) maksutapa;
g) vastaavien maksusitoumusten hyväksymismerkintöjen numerot ja päivä-
määrät.
3. Tulojen ja menojen hyväksyjä päivää ja allekirjoittaa maksumääräyksen.
4. Tilinpitäjä antaa maksumääräyksen sekä alkuperäiset menon perusteena
olevat asiakirjat varainhoidon valvojalle hyväksymismerkintää varten.
5. Hyväksymismerkinnän tarkoituksena on todeta, että:a) maksumääräys on annettu asianmukaisesti;b) maksumääräys vastaa menoa koskevaa maksusitoumusta ja sen määrä on
oikea, ottaen huomioon 4 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoi-don periaatteet;
c) meno on kirjattu oikeaan budjettikohtaan;d) määrärahat ovat käytettävissä talousarvion asianomaisessa osastossa tai
momentissa;
e) perusteena olevat asiakirjat ovat asianmukaisia; jaf) maksun saaja on nimetty oikein.
6. Kaikki menot on katettava ennalta 25 artiklassa tarkoitettujen valtioiden
rahoitusosuuksilla tai, jos tämä ei ole mahdollista, pankkilainalla. Maksamatta
jättämisen vuoksi ennalta otetun pankkirahoituksen kustannukset jaetaanmaksamatta jättäneiden valtioiden kesken niiden maksamatta jätettyjenrahoitusosuuksien suhteessa ja viivästysten kesto huomioon ottaen.
21 artikla
"M1 Maksut suoritetaan käyttäen neuvoston pääsihteerin nimissä tätä
tarkoitusta varten avattua pankkitiliä. 3Tämän varainhoitoasetuksen nojalla
maksettavissa pankkisiirtomääräyksissä on oltava varapääsihteerin nimeämänkahden virkamiehen, joista toisen on oltava tilinpitäjä, allekirjoitus.
22 artikla
Jos varainhoidon valvoja kieltäytyy antamasta 16, 18 tai 20 artiklassa
tarkoitettua hyväksymismerkintää ja jos tulojen ja menojen hyväksyjäpitäytyy ehdotuksessaan, asia annetaan varapääsihteerin ratkaistavaksi. Tämä
voi asianmukaisesti perustellulla päätöksellä jättää huomiotta hyväksymis-
merkinnän antamisesta kieltäytymisen ja vahvistaa perintämääräyksen,menositoumuksen tai maksumääräyksen, paitsi jos kyse on siitä, ettämäärärahoja ei ole käytettävissä. Varapääsihteeri antaa tästä päätöksestä
kuukauden kuluessa tiedon tilintarkastustuomioistuimelle. Päätös on täytän-
töönpanokelpoinen siitä päivästä alkaen, jolloin varainhoidon valvoja onkieltäytynyt antamasta hyväksymismerkintää.
23 artikla
Jos tulojen ja menojen hyväksyjä, varainhoidon valvoja ja tilinpitäjä eivät ole
noudattaneet tämän varainhoitoasetuksen säännöksiä, heihin sovelletaan
Euroopan yhteisöjen virkamiesten henkilöstösäännöissä tarkoitettua kurinpi-
tomenettelyä.
24 artikla
Kirjanpito on pidettävä kalenterivuosittain kahdenkertaista kirjanpitomene-
telmää noudattaen. Kirjanpitoon on merkittävä kaikki varainhoitovuoden tulotja menot.!B2000D0265 — FI — 23.10.2000 — 001.001 — 7
IV LUKU
Valtioiden rahoitusosuudet
25 artikla
1. Talousarvion tulot muodostuvat seuraavien valtioiden maksamista
rahoitusosuuksista: Alankomaat, Belgia, Espanja, Islanti, Italia, Itävalta,Kreikka, Luxemburg, Norja, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi ja
Tanska.
2. Näiden valtioiden rahoitusosuudet, jotka vahvistetaan talousarviossa,
ilmaistaan euroissa.
26 artikla
Edellä 25 artiklassa tarkoitetut valtiot antavat rahoitusosuutensa varapää-
sihteerin käyttöön seuraavan jakoperusteen mukaan:
Rahoitusosuudet jaetaan vuosittain toisaalta 25 artiklassa tarkoitettujen
jäsenvaltioiden ja toisaalta Islannin ja Norjan kesken sen osuuden perusteella,joka kullakin asianomaisella jäsenvaltiolla sekä Islannilla ja Norjalla on
kaikkien 25 artiklassa tarkoitettujen valtioiden edellisen vuoden koko
bruttokansantuotteesta (BKT). Rahoitusosuudet jaetaan vuosittain asian-omaisten jäsenvaltioiden kesken, ottaen huomioon Islannin ja Norjanrahoitusosuudet, sen alv-varojen osuuden mukaan, joka kullakin jäsenvaltiolla
on Euroopan yhteisöjen yhteenlasketuista alv-varoista, sellaisena kuin se on
vahvistettu unionin talousarvion viimeksi toimitetussa korjauksessa edellisenävarainhoitovuonna.
27 artikla
1. Varapääsihteeri osoittaa rahoituspyynnöt kirjeitse 25 artiklassa tarkoite-
tuille valtioille niiden kansallisten viranomaisten välityksellä, joiden yhteys-tiedot on toimitettu hänelle.
2. Kirjeessä mainitaan:
a) päätös talousarvion vahvistamisesta tai, jos on turvauduttu 9 artiklaan,
päätös rahoitusosuuksien maksuun panosta väliaikaisesti kahdestoistao-sittain;
b) kunkin valtion maksettava määrä 26 artiklassa tarkoitetun jakoperusteen
mukaan euroissa laskettuna;
c) rahoitusosuuden maksamista varten tarvittavat tiedot.
3. Rahoitusosuudet on maksettava 21 artiklassa tarkoitetulle pankkitilille.4. Rahoitusosuudet maksetaan euroissa.
28 artikla
1. Edellä 25 artiklassa tarkoitettujen valtioiden on maksettava 25 prosenttia
rahoitusosuuksistaan 15 päivään helmikuuta, 1 päivään huhtikuuta, 1 päivään
heinäkuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.
2. Jos jokin valtio ei ole hoitanut rahoitusta koskevia velvoitteitaan, siihen
sovelletaan vastaavasti unionin talousarvion osuuksien maksamiseen sovel-
lettavia viivästyskorkoja koskevaa voimassa olevaa yhteisön säännöstöä,
sanotun kuitenkaan vaikuttamatta kustannuksiin, jotka kyseisen valtion onmaksettava 20 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti.
V LUKU
Sopimusten tekeminen
29 artikla
1. Irtaimen omaisuuden ostoa tai vuokraamista sekä palvelujen tarjoamista
koskevat sopimukset on tehtävä kirjallisesti.!B2000D0265 — FI — 23.10.2000 — 001.001 — 8
2. Kaikki sopimukset, joiden ennakoitu arvo on vähintään julkisia
tavaranhankintoja koskevien sopimustentekomenettelyjen yhteensovittami-sesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa neuvoston direktiivissä93/36/ETY (
1) tai julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekome-
nettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa
neuvoston direktiivissä 92/50/ETY (2) säädetty määrä, on tehtävä sen jälkeen,
kun tarjouspyyntö on esitetty näiden direktiivien säännösten mukaisesti,mukaan luettuina kaikki niihin, jäljempänä ”julkisia hankintamenettelyjä
koskevat neuvoston direktiivit”, mahdollisesti myöhemmin tehtävät muu-
tokset.
3. Sopimukset, joiden ennakoitu arvo on enintään julkisia hankintamenet-
telyjä koskevissa neuvoston direktiiveissä säädetty määrä, voidaan tehdä
suoraan. Näissä tapauksissa 25 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden on
kuitenkin siinä määrin kuin se on mahdollista ja kaikin asianmukaisin keinoinhuolehdittava siitä että ne toimittajat, jotka todennäköisesti voivat tarjotakyseessä olevat tavarat tai palvelut, voivat kilpailla keskenään.
4. Pääsihteeristön on 25 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden puolesta
pääsääntöisesti julkaistava tarjouspyynnöt kaikissa jäsenvaltioissa.
5. Tarjouspyyntömenettelyt sekä valintaa ja sopimuksen tekemistä koskevat
perusteet määritetään ja niitä säännellään julkisia hankintamenettelyjäkoskevien neuvoston direktiivien säännöksillä täydennettyinä tämän varain-
hoitoasetuksen säännöksillä.
6. Pääsihteeristö valmistelee 25 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden
puolesta kaikki tarjouspyynnöt, joissa on erityisesti tiedot:
a) tarjousten toimittamista ja niiden esittämistä koskevista yksityiskohtai-
sista määräyksistä, erityisesti siitä, vaaditaanko mahdollisesti standardoi-
dun vastauslomakkeen täyttämistä;
b) viittaukset kyseessä olevaan sopimukseen soveltuviin yleisiin ehtoihin
(hankinnat tai palvelut) ja tarvittaessa viittaukset sopimusta koskevaterityisehdot sisältävään asiakirjaan;
c) lausekkeesta, jonka mukaan tarjouksen tekeminen merkitsee kyseeseen
sopimukseen soveltuvien yleisten ehtojen hyväksymistä;
d) tarkastuksia koskevista ehdoista, jotka on paikalla tehtävien tarkastusten
osalta tarvittaessa täsmennettävä yksityiskohtaisesti;
e) määräajasta, jona tarjous on voimassa ja tarjoajan on säilytettävä
tarjouksensa ehdot muuttamattomina;
f) sopimusehtojen rikkomisesta johtuvista seuraamuksista;
g) tiedoista, joiden on käytävä ilmi laskuista (tai niihin liittyvistä
asiakirjoista);
h) yhteydenottojen kieltämisestä varapääsihteerin ja hänen henkilökuntansa,
25 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Islanninja Norjan hallitusten edustajien ja tarjoajien välillä kyseiseen tarjous-
pyyntöön liittyvien asioiden osalta seuraavia poikkeustapauksia lukuun
ottamatta:
ennen tarjousten tekemiselle asetetun määräajan päättymistä:i) tarjoajien aloitteesta:
kaikille tarjoajille voidaan toimittaa tiedoksi sellaisia lisätietoja,
joiden tarkoituksena on ainoastaan selventää tarjouspyynnön laatua;
ii) varapääsihteerin aloitteesta:
jos 25 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltiot tai Islanti ja Norja taikka
neuvoston pääsihteeristö havaitsevat tarjouspyyntöä koskevassatekstissä virheen, epätäsmällisyyden tai puutteen tai että kyseinenteksti on muuten sisällöltään vaillinainen, pääsihteeristö voi ilmoittaa
siitä niille, joita asia koskee, tarjouspyynnön esittämistä koskevia
ehtoja täysin vastaavien ehtojen mukaisesti;
iii) tarjousten avaamisen jälkeen ja 25 artiklassa tarkoitettujen jäsenval-
tioiden, Islannin tai Norjan taikka neuvoston pääsihteeristön!B
(1) EYVL L 199, 9.8.1993, s. 1.
(2) EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/52/EY (EYVL L 328,
28.11.1997, s. 1).2000D0265 — FI — 23.10.2000 — 001.001 — 9
aloitteesta pääsihteeristö voi ottaa yhteyden tarjoajaan, jos tarjous
antaa aihetta selvennysten pyytämiseen tai jos tarjoustekstissä oleviailmeisiä asiavirheitä on korjattava.
30 artikla
Kaikissa tapauksissa, joissa on otettu yhteyttä 29 artiklan 6 kohdan h
alakohdassa tarkoitetuissa tilanteissa, laaditaan ”merkintä asiakirjoihin” jayhteys tai yhteydet mainitaan kertomuksessa, joka saatetaan myöhemminjäljempänä 36 artiklassa tarkoitetun neuvoa-antavan komitean käsiteltäväksi.
31 artikla
Varapääsihteeri ei 25 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden puolesta
sopimuksia tehdessään saa syrjiä jäsenvaltioiden, Islannin ja Norjankansalaisia näiden kansalaisuuden perusteella.
32 artikla
Tarjouspyyntöön liitetään suunniteltuun sopimukseen soveltuvat yleiset ehdot
sisältävä asiakirja. Myös asiakirja, joka sisältää sopimusta koskevaterityisehdot, liitetään mukaan.
33 artikla
Pyynnöt toimitetaan tarjoajien valinnan mukaan:
a) postitse,
jolloin tarjouspyynnössä on täsmennettävä, että lähetyspäivänä pidetään
sitä päivää, jonka postileima lähetyksessä on. Postitse toimitetut pyynnöt
on kirjattava; tai
b) toimittamalla ne neuvoston pääsihteeristöön suoraan tai tarjoajan
valtuutetun kautta, mukaan lukien yksityiset postinkuljetusliikkeet,
jolloin tarjouspyynnössä on ilmoitettava päivä ja aika, johon mennessä
kirjekuoret on jätettävä neuvoston pääsihteeristöön, ja täsmennettävä
yksikkö, johon ne on jätettävä allekirjoitettua ja päivättyä kuittia vastaan.
Päivämäärä on kummassakin tapauksessa sama.Tarjouspyynnössä on luottamuksellisuuden säilyttämiseksi ja ongelmien
välttämiseksi oltava seuraava maininta:
”Lähetys on toimitettava kahdessa sisäkkäisessä kirjekuoressa. Molem-
mat kirjekuoret on suljettava ja sisemmässä kirjekuoressa on oltavatarjouspyynnössä ilmoitetut tiedot tarjouksen vastaanottavasta yksiköstä
sekä lisäksi merkintä ”tarjouspyyntö — ei saa avata kirjaamossa”.
Itseliimautuvia kirjekuoria käytettäessä ne on suljettava liimautuvallanauhalla, jonka päälle lähettäjän on kirjoitettava nimensä.”
34 artikla
Kaikki tarjoukset on avattava.
Tarjoukset avaa varapääsihteerin tätä tarkoitusta varten nimittämä lautakunta.
Lautakunta koostuu neuvoston pääsihteeristön eri pääosastojen kolmestakorkean tason virkamiehestä. Varainhoidon valvojalle on ilmoitettava
tarjousten avaamisesta. Varainhoidon valvoja tai hänen edustajansa ovat läsnä
tarkkailijoina.
Lautakunta laatii tarjousten avaamisesta kertomuksen, jonka kaikki sen
jäsenet allekirjoittavat.
Ainakin lautakunnan yhden jäsenen on merkittävä nimikirjaimensa kunkin
tarjouksen jokaiselle sivulle. Lautakunnan on laadittava pöytäkirja vastaan-
otettujen tarjousten avaamisesta, eritellen erikseen kaikki kultakin tarjoajaltatarjouksen yhteydessä saadut asiakirjat.!B2000D0265 — FI — 23.10.2000 — 001.001 — 10
35 artikla
Edellä 25 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltiot arvioivat yhdessä Islannin ja
Norjan kanssa jokaisen tarjouksen. Tulojen ja menojen hyväksyjän määräämätoimivaltainen neuvoston pääsihteeristön virkamies tai mainitun hyväksyjänmääräämä varamies esittää näiden valtioiden yksimielisesti hyväksymän
kertomuksen 36 artiklassa tarkoitetulle neuvoa-antavalle komitealle.
Kertomuksessa on oltava erityisesti:a) perustelut sille, että jokin tarjous on jätetty ottamatta huomioon;
b) tekninen ja taloudellinen arvio kustakin tarjouksesta mukaan lukien
vertailutaulukko yksikköhinnoista;
c) perusteet suositukselle valita tietty tarjoaja.
36 artikla
Sopimukset, jotka tekevät varapääsihteeri 25 artiklassa tarkoitettujen
jäsenvaltioiden puolesta sekä Islannin ja Norjan asianomaiset edustajat senjälkeen kun tarjouspyyntö on esitetty, toimitetaan ensin hankintoja ja
sopimuksia käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle lausunnon saamiseksi.
37 artikla
Edellä 36 artiklassa tarkoitettuun neuvoa-antavaan komiteaan kuuluu yksi
edustaja kustakin 25 artiklassa tarkoitetusta jäsenvaltiosta ja yksi edustaja
sekä Islannista että Norjasta. Edellä 25 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioi-den on yhdessä Islannin ja Norjan kanssa varmistettava, että valituilla
edustajilla on riittävä asiantuntemus tietotekniikan ja/tai raha-asioiden ja/tai
oikeudellisten kysymysten alalla. Edustajat eivät saa olla osallistuneetneuvoa-antavalle komitealle toimitettavien asiakirjojen arviointiin. Varain-hoidon valvojan edustaja on läsnä tarkkailijana.
Neuvoa-antava komitea valitsee yksinkertaisella enemmistöllä edustajien
keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
Neuvoa-antava komitea antaa lausunnon tarjouksen tekijän valintaan johtavan
menettelyn asianmukaisuudesta ja, pääsääntöisesti, ehdotetuista sopimuseh-
doista.
Mainitun neuvoa-antavan komitean käsiteltäväksi voidaan lausuntoa varten
saattaa mikä tahansa muu tämän luvun alaan kuuluva kysymys.
Neuvoa-antava komitea pyrkii antamaan lausuntonsa yksimielisesti. Jos tämä
ei ole mahdollista, neuvoa-antava komitea antaa lausuntonsa edustajiensayksinkertaisella enemmistöllä. Menettelyt ovat lainvoimaisia, jos 11 edustajaaon läsnä. Jos äänet menevät tasan, puheenjohtajan ääni ratkaisee.
Neuvoston pääsihteeristö toimii tarvittaessa neuvoa-antavan komitean sihtee-
ristönä.
38 artikla
Neuvoa-antava komitea vahvistaa itse työjärjestyksensä Euroopan unionin
neuvoston hankintoja ja sopimuksia käsittelevän neuvoa-antavan komiteantyöjärjestystä vastaavasti.
39 artikla
Neuvoa-antavan komitean yksinomaan neuvoa-antavaa lausuntoa pyydetään:
a) kaikista hankinta- tai palvelusopimuksia koskevista hankkeista, mukaan
lukien selvitykset, joiden arvo on vähintään julkisia hankintamenettelyjä
koskevissa neuvoston direktiiveissä säädetty määrä;
b) edellä a alakohdassa tarkoitettuihin sopimuksiin liittyviä lisäsopimuksia
koskevista hankkeista aina, kun kyseessä ovat olennaiset muutokset,
erityisesti kun kyseisillä lisäsopimuksilla muutetaan alkuperäisen sopi-
muksen arvoa;
c) lisäsopimuksia koskevista hankkeista, joilla korotetaan jo tehdyn
sopimuksen kokonaisarvoa, joka alun perin on ollut a alakohdassa
tarkoitettuja enimmäismääriä alhaisempi, siten että nämä enimmäismää-
rät ylittyvät;!B2000D0265 — FI — 23.10.2000 — 001.001 — 11
d) sopimuksia tehtäessä tai toteutettaessa ilmenneistä kysymyksistä (tilaus-
ten peruutus, viivästyssakoista vapauttamista koskevat pyynnöt, poikke-ukset urakka-asiakirjojen määräyksistä ja yleisistä ehdoista jne.), kuntällainen kysymys on niin merkittävä, että on perusteltua pyytää
lausuntoa;
e) sopimushankkeista, joiden arvo on alhaisempi kuin a alakohdassa
vahvistettu määrä, silloin kun jokin 25 artiklassa tarkoitetuista jäsenval-tioista tai Islanti taikka Norja, taikka neuvoa-antavan komitean jäsen
taikka varapääsihteeri sitä pyytää katsoessaan, että kyseisiin sopimuksiin
liittyy periaatteellisia kysymyksiä tai että ne ovat erityislaatuisia.
40 artikla
Neuvoa-antavalle komitealle 39 artiklan b—e alakohdan mukaisesti lausun-
non antamista varten toimitettaviin asiakirjoihin liitetään 25 artiklassatarkoitettujen jäsenvaltioiden sekä Islannin ja Norjan yksimielisesti hyväksy-mä kertomus.
41 artikla
Neuvoa-antavan komitean lausunnot allekirjoittaa puheenjohtaja. Viivästysten
välttämiseksi neuvoa-antavan komitean kannanoton yhteydessä 25 artiklassa
tarkoitetut jäsenvaltiot ja Islanti ja Norja voivat, mikäli katsovat asian
tarpeelliseksi, määrätä kohtuullisen määräajan, johon mennessä lausunto onannettava. Lausunto toimitetaan tiedoksi varapääsihteerille ja 25 artiklassatarkoitetuille jäsenvaltioille sekä Islannille ja Norjalle. Lausuntoa asianmu-
kaisesti tarkasteltuaan 25 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltiot sekä Islanti ja
Norja tekevät lopullisen päätöksen tapauksesta yksimielisesti. Kun päätös ontehty, varapääsihteeri, 25 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden puolesta,
sekä Islannin ja Norjan asianomaiset edustajat tekevät sopimuksen tai
sopimukset kustakin käsiteltävänä olevasta tapauksesta.
42 artikla
Pääsihteeristö ilmoittaa kaikille tarjoajille, mihin ratkaisuun heidän tarjouk-
sensa perusteella on päädytty.
43 artikla
1. Sopimus voidaan tehdä laskun tai laskelman perusteella, jos tavaroiden
tai palvelujen oletettu arvo ei ylitä 2 000:ta euroa.
2. Kun hankkijoilta, yrittäjiltä tai palveluiden tarjoajilta vaaditaan takuu-
lausekkeessa, että he antavat sopimuksen täytäntöönpanosta ennakkoonvakuuden, vakuuden on katettava takuuajan lisäksi aika, joka tarvitaan
vakuuden johdosta tarpeellisten toimenpiteiden toteuttamiseksi. Vakuus on
pääsääntöisesti maksettava euroissa neuvoston pääsihteeristön nimissäerityisesti tätä tarkoitusta varten avatulle pankkitilille. Vakuus voidaan
tallettaa ainoastaan ensimmäisen luokan luottolaitokseen avista- tai lyhyt-
aikaiselle euromääräiselle talletustilille.
3. Vakuuden määrä vahvistetaan tavanomaisten kauppaehtojen mukaisesti.4. Vakuuden asettaminen on pakollista, jos kyseisen sopimuksen arvo on
vähintään julkisia tarjousmenettelyjä koskevissa neuvoston direktiiveissä
säädetty määrä.
5. Vakuuden sijasta voidaan antaa tilinpitäjän hyväksymä kolmannen
osapuolen yhteisvastuullinen henkilötakaus. Takauksen on pääsääntöisestioltava euromääräinen, ja sitä koskevat samat säännöt kuin 2 kohdassa
tarkoitettua vakuutta.
6. Jos sopimus ei johda suoritukseen tai sen suoritus viivästyy, vara-
pääsihteerin on varmistettava, että 25 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltiot sekä
Islanti ja Norja saavat riittävän korvauksen kaikista vahingoista, koroista ja
kuluista siten, että niiden määrä vähennetään vakuudesta siitä riippumatta,onko vakuuden antanut toimittaja itse vai kolmas osapuoli.!B2000D0265 — FI — 23.10.2000 — 001.001 — 12
44 artikla
Vakuuden maksamista edellyttävän sopimuksen täytäntöönpanemiseksi an-
nettavassa ensimmäisessä maksamista koskevassa valtuutuksessa täydenne-
tään tavanomaisia tositteita liittämällä niihin tilinpitäjän oikeaksi todistama
jäljennös kuitista, joka on annettu, kun vakuus on maksettu, tai tilinpitäjänoikeaksi todistama jäljennös takauksen antaneen laitoksen tai kolmannenosapuolen ilmoituksesta.
45 artikla
Varapääsihteeri palauttaa vakuudet tai, jos niiden sijasta on annettu 43
artiklassa tarkoitettuja takauksia, vapauttaa takaajan takausvastuusta sopi-
musta tai takausta koskevissa säännöksissä olevien edellytysten mukaisesti,lukuun ottamatta 43 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuja tapauksia, joissasopimusta ei panna täytäntöön tai sen täytäntöönpano viivästyy.
VI LUKU
Tilinpäätöksen esittäminen ja tilintarkastus
46 artikla
1. Varapääsihteeri laatii tulostilin ja taseen kahden kuukauden kuluessa
talousarvion toteuttamiskauden päätyttyä ja toimittaa ne SIS-työryhmälle.
2. Tulostili käsittää kaikki edellisen varainhoitovuoden tuloja ja menoja
koskevat tapahtumat. Se esitetään samassa muodossa ja samoja alajaotteluja
noudattaen kuin talousarvio.
3. Tiliin liitetään:
a) yhteenveto 25 artiklassa tarkoitettujen valtioiden rahoitusosuuksia
koskevasta tilanteesta; ja
b) yhteenveto määrärahojen siirroista.
4. Taseesta käyvät ilmi talousarviossa olevat varat ja velat päättyneen
varainhoitovuoden joulukuun 31 päivänä.
47 artikla
1. Tilintarkastustuomioistuinta pyydetään huolehtimaan tilintarkastuksesta.
2. Varapääsihteeri antaa tilintarkastustuomioistuimelle tiedoksi tulostilin ja
taseen 15 päivän kuluessa 46 artiklan 1 kohdassa säädetyn määräajanpäättymisestä.
3. Tilintarkastustuomioistuimen suorittaman tilintarkastuksen tarkoituksena
on todeta tulojen ja menojen laillisuus ja asianmukaisuus hallinnoitavat
sopimukset, talousarvio ja tämä varainhoitoasetus huomioiden.
4. Varapääsihteeri huolehtii kaikista järjestelyistä, joita tilintarkastustuomi-
oistuin arvioi tarvitsevansa tehtäväänsä hoitaessaan.
48 artikla
Tulostili, tase ja tilintarkastustuomioistuimen kertomus, johon on liitetty
varapääsihteerin mahdolliset huomautukset, annetaan 25 artiklassa tarkoite-tuille valtioille 1 päivään heinäkuuta mennessä. Neuvostossa kokoontuvat 25artiklassa tarkoitetut jäsenvaltiot antavat varapääsihteerille talousarvion
toteuttamista koskevan vastuuvapauden.!B2000D0265 — FI — 23.10.2000 — 001.001 — 13
VII LUKU
Loppusäännökset
49 artikla
Schengenin säännöstöön kuuluvien, Schengenin atk-järjestelmää koskevien
säännösten soveltamisesta muihin kuin 25 artiklassa tarkoitettuihin valtioihin,jäljempänä ”muu valtio”, aiheutuu:
a) 25 artiklassa tarkoitettujen valtioiden osuuksien uudelleenjärjestely 26
artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti;
b) 25 artiklassa tarkoitettujen valtioiden rahoitusosuuksien mukautus
Sisnetin toimintaa koskevan rahoitusosuuden kohdistamiseksi muun
valtion maksettavaksi koko kuluvalta varainhoitovuodelta; ja
c) 25 artiklassa tarkoitettujen valtioiden rahoitusosuuksien mukautus
aikaisemmin maksettujen, Sisnetin perustamiseen liittyneiden kustannus-
ten osan kohdistamiseksi muun valtion maksettavaksi. Tämä osalasketaan sen osuuden perusteella, jonka muun valtion alv-varatmuodostavat Euroopan yhteisöjen kaikista alv-varoista sellaisten aikai-
sempien varainhoitovuosien osalta, joina on aiheutunut Sisnetin perus-
tamiseen tarvittavia menoja. Tätä osaa koskevasta rahoitusosuudestatehdään ”menoilmoitus” 25 artiklassa tarkoitettujen valtioiden eduksisuhteessa näiden 26 artiklan mukaisesti laskettuun osuuteen. Ne voivat
päättää siirtää tämän määrän talousarvioon kuuluvaan osuuteensa tai
pyytää määrää takaisin maksettavaksi.
50 artikla
1. Tämä varainhoitoasetus koskee talousarvion vahvistamista päätöksen
1999/870/EY 1 artiklan mukaisesti suoritetuista toimista johtuvien velvoit-teiden hoitamiseen tarvittavien tulojen ja menojen osalta sen varainhoitovuo-
den aikana, jona se tulee voimaan.
2. Poiketen siitä mitä 8 artiklassa säädetään, neuvoston varapääsihteeri
toimittaa 1 kohdassa tarkoitettua talousarviota koskevan alustavan talousar-
vioesityksen SIS-työryhmälle mahdollisimman pian tämän varainhoitoase-tuksen antamisen jälkeen. SIS-työryhmän lausunnon antamisen ja talousar-vioesityksen hyväksymisen jälkeen 25 artiklassa tarkoitetut neuvostossa
kokoontuvat jäsenvaltiot vahvistavat talousarvion viipymättä.
3. Poiketen siitä mitä 28 artiklassa säädetään, 25 artiklassa tarkoitettuja
valtioita vaaditaan suorittamaan 1 kohdassa tarkoitettua talousarviota
koskevat maksuosuutensa 25 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden vahvis-taman aikataulun mukaisesti tämän talousarvion tultua vahvistetuksi.
51 artikla
1. Tätä päätöstä noudatetaan päivästä, jona se hyväksytään.
2. Se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .!B2000D0265 — FI — 23.10.2000 — 001.001 — 14