Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"BNEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 18 päivänä joulukuuta 1986,
hyvän laboratoriokäytännön periaatteiden noudattamista kemiallisten aineiden kokeissa ja
periaatteiden noudattamisen todentamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten
lähentämisestä
(87/18/ETY)
(EYVL L 15, 17.1.1987, s. 29)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
"M1 Komission direktiivi 1999/11/EY annettu 8 päivänä maaliskuuta
1999 L 77 8 23.3.19991987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 1
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 18 päivänä joulukuuta 1986,
hyvän laboratoriokäytännön periaatteiden noudattamista kemiallis-
ten aineiden kokeissa ja periaatteiden noudattamisen todentamista
koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentä-
misestä
(87/18/ETY)
EUROOP AN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo, ettävaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien
lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä
kesäkuuta 1967 annetussa neuvoston direktiivissä 67/548/ETY (
3),
sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 84/449/ETY (4),
pidetään tärkeänä, että kemiallisilla aineilla tehdään kokeita niiden
ihmisille ja ympäristölle mahdollisesti aiheuttaman vaaran määrittelemi-
seksi,
direktiivissä 75/318/ETY (5), sellaisena kuin se on muutettuna direktii-
villä 87/19/ETY (6), sekä direktiivissä 81/852/ETY (7), sellaisena kuin se
on muutettuna direktiivillä 87/20/ETY (8) säädetään, että lääkevalmis-
teita koskevat kokeet, jotka eivät ole kliinisiä, on tehtävä yhteisössä
voimassa olevan kemiallisia aineita koskevan hyvän laboratoriokäytän-
nön periaatteiden mukaisesti,
tehtäessä torjunta-aineiden aktiivisia aineita koskevia kokeita, ne on
tehtävä direktiivissä 67/548/ETY tarkoitettujen tutki muspöytäkirjojen
mukaisesti ja siten kemiallisia aineita koskevaa hyvää laboratorio-
käytäntöä noudattaen,
näissä kokeissa käytettävät menetelmät on määritelty direktiivin
67/548/ETY liitteessä V ,
hyvän laboratoriokäytännön periaatteita on koetulosten vertailukelpoi-
suuden ja korkealaatuisuuden varmistamiseksi tarpeen noudattaa tehtä-
essä direktiivissä 67/548/ETY säädettyjä kokeita,
komissio aikoo lähitulevaisuudessa tehdä neuvostolle ehdotuksen hyvän
laboratoriokäytännön periaatteiden noudattamisen todentamista koske-
vaksi direktiiviksi,
kokeisiin käytettäviä voimavaroja ei saa tuhlata kokeiden toistamiseen
sen vuoksi, että laboratoriotutkimuskäytäntö eroaa eri jäsenvaltioissa,
taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) neuvosto on
tehnyt 12 päivänä toukokuuta 1981 kemiallisten tuotteiden arvioinnista
saatujen tietojen vastavuoroista hyväksymistä koskevan päätöksen;
neuvosto on antanut 26 päivänä heinäkuuta 1983 hyvän laboratorio-
käytännön noudattamisen vastavuoroista tunnustamista koskevan suosi-
tuksen,!B
(1) EYVL N:o C 120, 20.5.1986, s. 177
(2) EYVL N:o C 354, 31.12.1985, s. 5
(3) EYVL N:o 196, 16.8.1967, s. 1
(4) EYVL N:o L 251, 19.9.1984, s. 1
(5) EYVL N:o L 147, 9.6.1975, s. 1
(6) EYVL N:o L 15, 17.1.1987, s. 31
(7) EYVL N:o L 317, 6.11.1981, s. 16
(8) EYVL N:o L 15, 17.1.1987, s. 341987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 2
eläinten suojelun varmistamiseksi on tarpeen rajoittaa eläinkokeiden
määrää; standardoiduin ja tunnustetuin menetelmin tehtyjen testien
tulosten vastavuoroinen tunnustaminen on olennainen edellytys tämän
alan kokeiden lukumäärän vähentämiseksi, ja
on tarpeen luoda menettely, joka tekee mahdolliseksi hyvän laboratorio-
käytännön periaatteiden nopean mukauttamisen,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen
varmistamiseksi, että direktiivin 67/548/ETY mukaisesti kemiallisilla
tuotteilla kokeita tekevät laboratoriot noudattavat tämän direktiivin
liitteessä määriteltyjä hyvän laboratoriokäytännön periaatteita.
2 Mitä 1 kohdassa säädetään, noudatetaan myös, kun muut yhteisön
säännökset koskevat hyvän laboratoriokäytännön noudattamista tehtäes-
sä kemiallisilla tuotteilla kokeita sen arvioimiseksi, ovatko tuotteet
turvallisia ihmisille tai ympäristölle.
2 artikla
Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen laboratorioiden on esittäessään tulokset
varmennettava, että kokeet on tehty kyseisessä artiklassa tarkoitetun
hyvän laboratoriokäytännön periaatteiden mukaisesti.
3 artikla
1 Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tarkastaak-
seen, että hyvän laboratoriokäytännön periaatteita noudatetaan. Nämä
toimenpiteet käsittävät OECD:n tätä alaa koskevien suositusten mukaiset
laboratorio- ja tutkimustarkastukset.
2 Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle sen viranomaisen tai
niiden viranomaisten nimi tai nimet, joiden tehtävänä on valvoa 1
kohdassa tarkoitetun hyvän laboratoriokäytännön periaatteiden noudat-
tamista. Komissio ilmoittaa asiasta muille jäsenvaltioille.
4 artikla
Edellä 1 artiklassa tarkoitetut hyvän laboratoriokäytännön periaatteet
voidaan mukauttaa direktiivin 67/548/ETY 21 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen.
5 artikla
1 Jos yhteisön säännöksissä vaaditaan hyvän laboratoriokäytännön
periaatteiden noudattamista kemiallisilla tuotteilla tehtävissä kokeissa
tämän direktiivin tultua voimaan, jäsenvaltiot eivät saa hyvän laborato-
riokäytännön periaatteiden perusteella kieltää, rajoittaa tai estää
saattamasta kemiallisia tuotteita markkinoille, jos kyseisten laboratori-
oiden noudattamat periaatteet ovat 1 artiklassa esitetyn mukaiset.
2 Jos jäsenvaltio yksityiskohtaisin perustein toteaa, että hyvän
laboratoriokäytännön periaatteiden noudattaminen kemiallisten aineiden
kokeissa ja niiden noudattamisen todentaminen osoittavat, että vaikka
kemiallinen aine on tutkittu tämän direktiivin vaatimusten mukaisesti, se
on vaarallinen ihmisille ja ympäristölle, jäsenvaltio voi väliaikaisesti
kieltää alueellaan saattamasta ainetta markkinoille tai asettaa markki-
noille saattamiselle erityisedellytykset. Sen on heti ilmoitettava pää-
töksensä ja sen perusteet komissiolle ja muille jäsenvaltioille.
Komissio kuulee asianomaisia jäsenvaltioita kuuden viikon kuluessa ja
antaa sen jälkeen lausuntonsa sekä toteuttaa viipymättä aiheelliset
toimenpiteet.!B
!M1
!B1987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 3
Jos komissio katsoo direktiivin teknisen mukauttamisen tarpeelliseksi,
komissio tai neuvosto päättää mukauttamisesta 4 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen. Tässä tapauksessa suojatoimenpiteistä päättänyt
jäsenvaltio voi pitää ne voimassa, kunnes nämä mukautukset tulevat
voimaan.
6 artikla
Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttä-
mät lait, asetukset tai hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30
päivänä kesäkuuta 1988. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle
viipymättä.
7 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.!B1987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 4
LIITE
OECD:N PERIAATTEET HYVÄSTÄ LABORATORIOKÄYTÄNNÖSTÄ
(GLP)
Sisältö
Osa IJOHDANTO
Esipuhe
1. Soveltamisala
2. Määritelmät
2.1 Hyvä laboratoriokäytäntö
2.2 Testauslaitoksen organisaatiota koskevat määritelmät
2.3 Muita kuin kliinisiä terveys- ja ympäristöturvallisuustutkimuksia koske-
vat määritelmät
2.4 Testiainetta koskevat määritelmät
Osa II
HYVÄN LABORATORIOKÄYTÄNNÖN PERIAATTEET
1. Testauslaitoksen organisaatio ja henkilöstö
1.1 Testauslaitoksen johdon velvollisuudet1.2 Tutkimuksen johtajan velvollisuudet
1.3 Päätutkijan velvollisuudet
1.4 Tutkimushenkilöstön velvollisuudet
2. Laadunvarmistusjärjestelmä
2.1 Yleistä
2.2 Laadunvarmistushenkilöstön velvollisuudet
3. Tilat
3.1 Yleistä3.2 Testausjärjestelmälle tarvittavat tilat
3.3 Testi- ja referenssiaineille tarvittavat tilat
3.4 Arkistotilat3.5 Jätteiden hävittäminen
4. Laitteet, tarvikkeet ja reagenssit
5. Testausjärjestelmät
5.1 Fysikaaliset ja kemialliset järjestelmät
5.2 Biologiset järjestelmät
6. Testi- ja referenssiaineet
6.1 Vastaanotto, käsittely, näytteenotto ja varastointi
6.2 Karakterisointi
7. Vakioidut toimintaohjeeet
8. Tutkimuksen suorittaminen
8.1 Tutkimussuunnitelma
8.2 Tutkimussuunnitelman sisältö
8.3 Tutkimuksen suoritus
9. Tutkimuksen raportointi
9.1 Yleistä!
M11987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 5
9.2 Loppuraportin sisältö
10. Asiakirjojen ja materiaalien varastointi ja säilyttäminen
Osa I
JOHDANTO
Esipuhe
Terveys- ja ympäristövaarojen arviointi perustuu muihin kuin kliinisiin terveys- ja
ympäristöturvallisuustutkimuksiin. Hallitukset ja teollisuus ovat kiinnittäneethuomiota näiden tutkimusten laatuun, minkä vuoksi OECD-maat ovat vahvista-
neet periaatteet niiden suorittamiselle.
Jotta voitaisiin välttää erilaiset täytäntöönpanotavat, jotka saattaisivat haitata
kemikaalien kansainvälistä kauppaa, OECD:n jäsenmaat ovat pyrkineet yhden-mukaistamaan kansainvälisesti testausmenetelmiä ja hyvää laboratoriokäytäntöä.Kemikaalien valvonnan erityisohjelman mukaisesti perustettu kansainvälinen
asiantuntijaryhmä kehitti vuosina 1979 ja 1980 ”OECD:n hyvän laboratorio-
käytännön periaatteet (GLP)” käyttäen esikuvana yleisiä johtamis- ja tutkimus-käytäntöjä sekä useista kansallisista ja kansainvälisistä lähteistä saatua asiantun-temusta. OECD:n neuvosto hyväksyi nämä GLP-periaatteet vuonna 1981, ja ne
liitettiin kemikaalien arvioinnissa käytettävien tutkimustulosten vastavuoroisesta
hyväksymisestä tehtyyn neuvoston päätökseen [C(81)30(Final)].
Uusi asiantuntijaryhmä koottiin vuosina 1995 ja 1996 tarkistamaan ja ajanmu-
kaistamaan nämä periaatteet. Tämä asiakirja on laadittu kyseisen ryhmän työnperusteella, ja se kumoaa ja korvaa 1981 hyväksytyt ensimmäiset GLP-periaatteet.
Hyvän laboratoriokäytännön periaatteiden tarkoitus on edistää korkealaatuisia
testaustuloksia. Testaustulosten laadun vertailtavuus on edellytys tulostenvastavuoroiselle hyväksymiselle eri maissa. Jos yksittäiset valtiot voivat luottaa
muissa maissa saatuihin testaustuloksiin, voidaa valttää päällekkäiset testaukset ja
siten säästää aikaa ja varoja. Näiden periaatteiden noudattamisella on tarkoitusestää kaupan teknisten esteiden muodostuminen ja parantaa edelleen ihmistenterveyden ja ympäristön suojelua.
1.Soveltamisala
Näitä hyvän laboratoriokäytännön periaatteita olisi sovellettava lääkkeissä,
torjunta-aineissa, kosmetiikkatuotteissa, eläinlääkkeissä sekä elintarvikkeiden ja
rehujen lisäaineissa ja teollisuuskemikaaleissa käytettävien aineiden turvallisuu-
den ei-kliinisessä testaamisessa. Testiaineet ovat usein synettisiä kemikaaleja,mutta ne voivat olla myös luonnosta peräisin ja joissakin tapauksissa eläviäorganismeja. Näiden aineiden tetaamisen tarkoitus on saada tietoa niiden
ominaisuuksista ja/tai niiden turvallisuudesta ihmisten terveydelle ja/tai ympäris-
tölle.
Hyvän laboratoriokäytännön periaatteita sovelletaan laboratorioissa, kasvihuo-
neissa ja kenttäolosuhteissa suoritettaviin ei-kliinisiin terveys- ja ympäristötur-vallisuustutkimuksiin.
Jollei kansallisessa lainsäädännössä nimenomaan anneta vapautusta hyvän
laboratoriokäytännön periaatteista, niitä sovelletaan kaikkin ei-kliinisiin terveys-
ja ympäristöturvallisuustutkimuksiin, joita säännöksissä edellytetään lääkkeiden,
torjunta-aineiden, elintarvikkeiden ja rehujen lisäaineiden, kosmeettisten tuottei-den, eläinlääketuotteiden ja muiden samanlaisten tuotteiden rekisteröimiseen taihyväksymiseen sekä teollisuuskemikaalien valvontaan.
2.Määritelmät
2.1 Hyvä laboratoriokäytäntö
Hyvä laboratoriokäytäntö (GLP) on laatujärjestelmä, joka koskee
organisationaalista toimintamallia ja edellytyksiä, joiden mukaan ei-klii-niset terveys- ja ympäristöturvallisuustutkimukset suunnitellaan, suorite-taan ja kirjataan, joiden mukaan niitä seurataan ja ne arkistoidaan ja joiden
mukaan niistä raportoidaan.
2.2 Testauslaitoksen organisaatiota koskevat määritelmät
1. Testauslaitoksella tarkoitetaan henkilöitä, tiloja ja toimintayksikköä
(-yksiköitä), joita tarvitaan ei-kliinisen terveys- ja ympäristöturvalli-suustutkimuksen suorittamiseksi. Monikeskustutkimusten osalta, jot-!
M11987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 6
ka tehdään useassa paikassa, testauslaitos käsittää laitoksen, joka on
tutkimuksen johtajan toimipaikka, ja kaikki yksittäiset testauslaitok-
set, jotka voidaan katsoa yksittäin tai yhdessä testauslaitokseksi.
2. Testauspaikalla tarkoitetaan paikkaa (paikkoja), jo(i)ssa jokin tutki-
musvaihe (vaiheet) suoritetaan.
3. Testauslaitoksen johdolla tarkoitetaan henkilö(it)ä, joka vastaa (jotka
vastaavat) virallisessti testauslaitoksen organisaatiosta ja toiminnastanäiden hyvän laboratoriokäytännön periaatteiden mukaisesti.
4. Testauspaikan johdolla (jos sellainen on nimitetty) tarkoitetaan
henkilö(i)tä, joka vastaa (jotka vastaavat) siitä, että testauspaikan
tehtäväksi määrätty tutkimusvaihe (vaiheet) suoritetaan näiden hyvän
laboratoriokäytännön periaatteiden mukaisesti.
5. Sponsorilla tarkoitetaan henkilöä tai elintä, joka teettää ei-kliinisen
terveys- ja ympäristöturvallisuustutkimuksen, tukee sitä ja/tai toimit-
taa sellaisen käsiteltäväksi.
6. Tutkimuksen johtajalla tarkoitetaan henkilöä, joka vastaa ei-kliinisen
terveys- ja ympäristöturvallisuustutkimuksen yleisestä suorittamises-ta.
7. Päätutkijalla tarkoitetaan henkilöä, joka on monikeskustutkimuksessa
tutkimuksen johtajan edustaja ja jonka vastuu tutkimuksen hänellesiirretyistä vaiheista on määritelty. Tutkimuksen johtajan vastuutatutkimuksen yleisestä suorittamisesta ei voi siirtää päätutkijalle
(päätutkijoille). Tutkimuksen johtajan vastuualueeseen kuluu tutki-
mussuunnitelman ja sen tarkistusten hyväksyminen, loppuraportinhyväksyminen ja sen varmistaminen, että kaikkia asiaankuluvia hyvänlaboratoriokäytännön periaatteita noudatetaan.
8. Laadunvarmistusjärjestelmällä tarkoitetaan määriteltyä järjestelmää,
johon sisältyy henkilöstö, joka on riippumaton tutkimuksen suoritta-misesta ja jonka tarkoitus on varmistaa tutkimuslaitoksen johdolle,
että näitä hyvän laboratoriokäytännön periaatteita noudatetaan.
9. Vakioiduilla toimintaohjeilla (SOP) tarkoitetaan dokumentoituja
menetelmiä, joissa kuvataan, miten suoritetaan testaukset tai toimet,
joita ei tavallisesti kuvata yksityiskohtaisesti tutkimussuunnitelmissatai testausohjeissa.
10. Tutkimusluettelolla (Master Schedule) tarkoitetaan yhteenkoottuja
tietoja, joiden avulla voidaan arvioida työn määrä ja jäljittäätestauslaitoksessa tehtävät tutkimukset.
2.3 Muita kuin kliinisiä terveys- ja ympäristöturvallisuustutkimuksia koskevat
määritelmät
1. Muulla kuin kliinisellä terveys- ja ympäristöturvallisuustutkimuksella,
jäljempänä yksinkertaisesti ’tutkimus’, tarkoitetaan koetta tai koesar-jaa, jossa testiainetta tutkitaan laboratorio-olosuhteissa tai ympäris-
tössä, jotta sen ominaisuuksista ja/tai turvallisuudesta saataisiin
tietoja, jotka on tarkoitus jättää toimivaltaiselle valvontaviranomai-selle.
2. Lyhytaikaisella tutkimuksella tarkoitetaan tutkimusta, joka kestää
vähän aikaa ja jossa käytetään yleisiä rutiinimenetelmiä.
3. Tutkimussuunnitelmalla tarkoitetaan asiakirjaa, jossa määritellään
tutkimuksen tavoitteet ja kokeelliset menetelmät ja joka sisältäämahdolliset muutokset.
4. Tutkimussuunnitelman muutoksella tarkoitetaan suunniteltua muu-
tosta, joka tehdään tutkimussuunnitelmaan tutkimuksen aloituspäivänjälkeen.
5. Tutkimussuunnitelmasta poikkeamisella tarkoitetaan tutkimuksen
aloituspäivämäärän jälkeen tapahtunutta suunnitelematonta poikkea-mista tutkimussuunnitelmasta.
6. Testausjärjestelmällä tarkoitetaan mitä tahansa tutkimuksessa käytet-
tyä biologista, kemiallista tai fysikaalista järjestelmää tai niidenyhdistelmää.
7. Raakatiedoilla (raw data) tarkoitetaan kaikkia testauslaitoksen
alkuperäisiä asiakirjoja ja dokumentteja tai niiden todennettuja
jäljennöksiä, jotka ovat tuloksia tutkimuksessa tehdyistä alkuperäis-
havannoista tai toimista. Raakatietoihin voi sisältyä myös esimerkiksivalokuvia, mikrofilmejä, mikrokortteja, sähköisesti luettavaa aineis-!
M11987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 7
toa, saneluja sekä raakatietoja, jotka saadaan automaattilaitteistoista
tai mistä tahansa tallennemuodosta, jonka tiedetään pystyvän varastoi-
maan tietoja varmasti jäljempänä kohdassa 10 mainitun ajan.
8. Näytteellä tarkoitetaan kaikkea tutkittavaa, analysoitavaa tai säilytet-
tävää materiaalia, joka on peräisin testausjärjestelmästä.
9. Kokeen aloituspäivämäärällä tarkoitetaan päivämäärää, jona ensim-
mäinen tutkimukseen liittyvä tieto kerätään.
10. Kokeen lopetuspäivämäärällä tarkoitetaan viimeistä päivämäärää,
jona tutkimukseen liittyvää tietoa kerätään.
11. Tutkimuksen aloituspäivämäärällä tarkoitetaan päivämäärää, jona
tutkimuksen johtaja allekirjoittaa tutkimussuunnitelman.
12. Tutkimuksen lopetuspäivämäärällä tarkoitetaan päivämäärää, jona
tutkimuksen johtaja allekirjoittaa tutkimuksen luppuraportin.
2.4 Testiainetta koskevat määritelmät
1. Testiaineella (test item) tarkoitetaan mitä tahansa tuotetta, joka on
tutkimuksen kohde.
2. Referenssiaineella (reference item) (kontrollilla) tarkoitetaan mitä
tahansa tuotetta, johon testiainetta on tarkoitus verrata.
3. Erällä tarkoitetaan erityistä testiaineen tai referenssiaineen määräerää,
joka tuotetaan määritellyssä valmistuskierrossa siten, että sen voidaan
olettaa olevan tasalaatuista, ja sen pitäisi mainita olevan tasalaatuista.
4. Vehikkelillä tarkoitetaan ainetta, jonka tarkoitus on toimia kantaja-
aineena ja jota käytetään testiaineen tai referenssiaineen sekoittami-seksi, dispergoimiseksi tai liuottamiseksi, jotta se olisi helpompi antaa
testausjärjestelmään.
Osa II
HYVÄN LABORATORIOKÄYTÄNNÖN PERIAATTEET
1.Testauslaitoksen organisaatio ja henkilöstö
1.1 Testauslaitoksen johdon velvollisuudet
1. Testauslaitoksen johdon on varmistettava, että testauslaitoksessa
noudatetaan näitä hyvän laboratoriokäytännön periaatteita.
2. Sen on vähintään
a) varmistettava, että on nimetty henkilö(t), jo(t)ka vastaa(vat)
testauslaitoksen johdosta näiden hyvän laboratoriokäytännönperiaatteiden mukaisesti;
b) varmistettava, että tutkimukseen, jotta se voidaan suorittaa
ajoissa ja oikein, on käytettävissä riittävästi pätevää henkilöstöä
sekä asianmukaisia laitteita, välineitä ja materiaaleja;
c) varmistettava, että kunkin tutkijan ja teknisen henkilön pätevyys,
koulutus, kokemus ja toimenkuva on rekisteröity;
d) varmistettava, että henkilöstö ymmärtää selvästi sille annetut
tehtävät ja tarvittaessa huolehdittava koulutuksesta näihin
tehtäviin;
e) varmistettava, että laadittu asianmukaiset ja teknisesti vakioidut
toimintaohjeet ja että niitä noudatetaan, ja hyväksyttävä kaikkialkuperäiset vakioidut toimintaohjeet ja niiden muutokset;
f) varmistettava, että on olemassa laadunvalvontajärjestelmä, johon
on nimetty henkilöstö, ja että laadunvarmistus toteutetaan näiden
hyvän laboratoriokäytännön periaatteiden mukaisesti;
g) varmistettava, että johto nimeää jokaiseen tutkimukseen ennen
sen aloittamista tutkimuksen johtajaksi henkilön, jolla on
asianmukainen pätevyys, koulutus ja kokemus. Tutkimuksen
johtajan vaihdos on tehtävä hyväksytyn menettelyn mukaisesti jadokumentoitava;!
M11987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 8
h) varmistettava, että monikeskustutkimukseen nimetään tarvittaes-
sa päätutkija, jolla on asianmukainen koulutus, pätevyys ja
kokemus tutkimuksen muihin tutkimuspaikkoihin siirrettyjen
vaiheiden valvomiseksi. Päätutkijan muuttaminen on tehtävähyväksytyn menettelyn mukaisesti ja dokumentoitava;
i) varmistettava, että tutkimuksen johtaja hyväksyy tutkimussuun-
nitelman ja se dokumentoidaan,
j) varmistettava, että tutkimuksen johtaja toimittaa hyväksytyn
tutkimussuunnitelman laadunvarmistushenkilöstölle;
k) varmistettava, että kaikista aiemminkin käytetyistä (historical
file) vakioiduista toimintaohjeista on olemassa tiedot;
l) varmistettava, että arkisto(je)n hoitoon on nimitetty vastuu-
henkilö;
m) varmistettava, että tutkimusluetteloa pidetään ajan tasalla;
n) varmistettava, että testauslaitoksen laitteet ja tarvikkeet täyttävät
tutkimuksen vaatimukset;
o) varmistettava, että monikeskustutkimuksessa toimii selkeä tie-
donvaihto tutkimuksen johtajan, päätutkijan (päätutkijoiden),laadunvalvontajärjestelmän (-järjestelmien) ja tutkimushenkilös-tön välillä;
p) varmistettava, että testi- ja referenssiaineet on karakterisoitu
asianmukaisesti,
q) otettava käyttöön menettelyt sen varmistamiseksi, että tietoko-
nejärjestelmät sopivat niille suuniteltuun käyttöön ja että ne on
validoitu ja niitä käytetään ja ylläpidetään näiden hyvänlaboratoriokäytännön periaatteiden mukaisesti.
3. Kun jokin tutkimusvaihe (jotkin vaiheet) suoritetaan testauspaikassa,
testauspaikan johdolla (jos sellainen on nimetty) on vastuu edellä
mainituista tehtävistä lukuun ottamatta kohtia 1.1.2g, i, j ja o.
1.2 Tutkimuksen johtajan velvollisuudet
1. Tutkimuksen johtaja vastaa yksin tutkimuksen valvonnasta ja sen
yleisestä suorittamisesta sekä loppuraportista.
2. Tutkimuksen johtajan vastuualueeseen kuuluvat ainakin seuraavassa
mainitut tehtävät. Hänen on
a) hyväksyttävä ja allekirjoitettava (päiväyksen kera) tutkimussuun-
nitelma ja kaikki siihen tehdyt muutokset;
b) varmistettava, että laadunvarmistushenkilöstö saa ajoissa jäljen-
nöksen tutkimussuunnitelmasta ja mahdollisista muutoksista,
sekä oltava yhteydessä laadunvarmistushenkilöstöön asianmukai-
sella tavalla tutkimuksen aikana;
c) varmistettava, että tutkimushenkilöstöllä on käytettävissään
tutkimussuunnitelma ja sen muutokset sekä vakioidut toiminta-ohjeet;
d) varmistettava, että monikeskustutkimuksen tutkimussuunnitel-
massa ja sen loppuraportissa mainitaan mahdollisesti nimetyt
päätutkijat, testauslaitokset ja testauspaikat sekä kuvataan niiden
tehtävät,
e) varmistettava, että tutkimussuunnitelmassa täsmennettyjä menet-
telyjä noudatetaan, arvioitava ja dokumentoitava tutkimussuun-nitelmasta mahdollisesti tehtyjen poikkeusten vaikutus tutkimuk-
sen laatuun ja oikeellisuuteen sekä ryhdyttävä tarvittaessa
korjaustoimenpiteisiin; todettava tutkimuksen kuluessa vakioi-duista toimintaohjeista tehdyt poikkeukset;
f) varmistettava, että kaikki raakatiedot dokumentoidaan ja rekis-
teröidään kokonaan;
g) varmistettava, että tutkimuksessa käytetyt tietokonejärjestelmät
on validoitu,
h) allekirjoitettava ja päivättävä loppuraportti sen merkiksi, että hän
vastaa tulosten validiteetista, ja osoittaakseen, missä määrin
tutkimuksessa on noudatettu näitä hyvän laboratoriokäytännönperiaatteita,!
M11987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 9
i) varmistettava, että kun tutkimus on päättynyt, tutkimussuunni-
telma, loppuraportti ja raakatiedot ja näihin liittyvä aineisto
arkistoidaan.
1.3 Päätutkijan velvollisuudet
Päätutkijan on varmistettava, että tutkimuksen hänelle siirretyt osat
suoritetaan asiaan kuuluvien hyvän laboratoriokäytännön periaatteidenmukaisesti.
1.4 Tutkimushenkilöstön velvollisuudet
1. Kaikkien tutkimuksessa mukana olevien henkilöiden on tunnettava ne
hyvän laboratoriokäytännön periaatteiden osat, joita sovelletaanheidän työosuuteensa.
2. Tutkimushenkilöstöllä on käytössään tutkimussuunnitelma ja sen
työosuutta koskevat vakioidut toimintaohjeet. Sen vuoksi velvollisuus
on noudattaa näitä ohjeita. Kaikki poikkeukset ohjeista on dokumen-toitava ja ilmoitettava suoraan tutkimuksen johtajalle ja/tai tavittaessapäätutkijalle (päätutkijoille).
3. Tutkimushenkilöstöön kuuluvien on rekisteröitävä raakatiedot heti ja
tarkasti näiden hyvän laboratoriokäytännön periaatteiden mukaisesti,ja he vastaavat toimittamiensa tietojen laadusta.
4. Tutkimushenkilöstön on noudatettava työturvallisuusohjeita minimoi-
dakseen itseensä kohdistuvan terveysriskin ja varmistaakseen tutki-
muksen oikeellisuuden. Sen on ilmoitettava asiaa käsittelevälle
henkilölle kaikki asian kannalta merkitykselliset tunnetut terveyteenliittyvät tai lääketieteelliset tilat, jotta heidät voidaan sulkea poistoimista, jotka saattavat vaikuttaa tutkimukseen.
2.Laadunvarmistusjärjestelmä
2.1 Yleistä
1. Testauslaitoksella on oltava dokumentoitu laadunvarmistusjärjestelmä
sen varmistamiseksi, että tutkimukset tehdään näiden hyvän labora-toriokäytännön periaatteiden mukaisesti.
2. Laadunvarmistusjärjestelmän toteuttaa johdon nimeämä henkilö
(henkilöt), jotka on suoraan vastuussa johdolle ja joka tunteetestausmenettelyt.
3. Tämä henkilö ei saa olla mukana sen tutkimuksen suorittamisessa,
jonka laadunvarmistuksen hän toteuttaa.
2.2 Laadunvarmistushenkilöstön velvollisuudet
Laadunvarmistushenkilöstön velvollisuuksiin kuuluu ainakin seuraavassa
esitetyt tehtävät. Sen on
a) säilytettävä jäljennökset kaikista testauslaitoksessa käytössä olevista
hyväksytyistä tutkimussuunnitelmista ja vakioiduista toimintaohjeistaja sillä on oltava käytettävänään päivitetty tutkimusluettelo;
b) tarkistettava, että tutkimussuunnitelmassa on näiden hyvän laborato-
riokäytännön periaatteiden noudattamiseksi tarvittavat tiedot. Tämä
tarkistus on dokumentoitava;
c) tehtävä tarkastuksia sen toteamiseksi tehdäänkö kaikki tutkimukset
näiden hyvän laboratoriokäytännön periaatteiden mukaisesti. Tarkas-tuksissa on myös selvitettävä, onko tutkimussuunnitelmat ja vakioidut
toimintaohjeet annettu tutkimushenkilöstön käyttöön ja noudatetaan-
ko niitä.
Tarkastukset voivat olla kolmenlaisia, ja selostetaan laadunvarmis-
tusjärjestelmän vakioiduissa toimintaohjeissa:
— tutkimuksiin kohdistuvat tarkastukset,
— tiloihin kohdistuvat tarkastukset,
— prosesseihin kohdistuvat tarkastukset.Tällaisista tarkastuksista laaditut asiakirjat on säilytettävä;!
M11987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 10
d) tarkastettava loppuraportit sen varmistamiseksi, että menetelmät ja
havainnot on kuvattu tarkasti ja täydellisesti ja että ilmoitetut tulokset
heijastavat tarkasti ja täydellisesti tutkimuksissa saatuja raakatietoja;
e) ilmoitettava heti tarkastuksen tulokset kirjallisesti johdolle ja
tutkimuksen johtajalle sekä tarvittaessa päätutkijalle (päätutkijoille)ja vastaavalle johtoelimelle;
f) laadittava ja allekirjoitettava lausunto, joka liitetään loppuraporttiin ja
jossa eritellään tarkastukset ja niiden päivämäärät, mukaan lukien
tarkastetun tutkimuksen vaihe (vaiheet), sekä päivämäärät, jolloin
tarkastustulokset toimitettiin johdolle ja tutkimuksen johtajalle sekätarvittaessa päätutkijalle (päätutkijoille). Tässä lausunnossa myösvahvistetaan, että loppuraportti vastaa raakatietoja.
3.Tilat
3.1 Yleistä
1. Jotta minimoitaisiin häiriöt, jotka voivat vaikuttaa tutkimuksen
validiteettin, testauslaitoksen on oltava kooltaan, rakenteeltaan jasijainniltaan sopiva tutkimuksen tekemiseen.
2. Testauslaitoksen on oltava siten suunniteltu, että eri toiminnot voidaan
erottaa riittävästi, jotta kukin tutkimus voidaan suorittaa asianmukai-
sesti.
3.2 Testausjärjestelmälle tarvittavat tilat
1. Testauslaitoksessa on oltava riittävä määrä huoneita tai tiloja, jotta
voidaan varmistaa, että testausjärjestelmät ja yksittäiset hankkeet,
joihin liittyy biologisesti vaarallisiksi tiedettyjä tai epäiltyjä aineita taiorganismeja, voidaan eristää.
2. Tautien diagnosointia, hoitoa ja valvontaa varten on oltava sopivia
huoneita tai tiloja, jotta voidaan varmistaa, ettei testausjärjestelmien
tila huonone liikaa.
3. Tarvikkeille ja laitteille on oltava tarvittavat varastohuoneet ja -tilat.
Varastohuoneiden ja -tilojen on oltava erillään testausjärjestelmilleosoitetuista huoneista tai tiloista, ja niiden on tarjottava riittävä suojatartuntoja, kontaminaatiota ja/tai pilaantumista vastaan.
3.3 Testi- ja referenssiaineille tarvittavat tilat
1. Kontaminaation tai sekoittumisen estämiseksi on oltava erilliset
huoneet tai tilat testi- ja referenssiaineiden vastaanottoa ja säilyttä-mistä varten sekä tilat, joissa testiaineet sekoitetaan kantaja-aineen
kanssa.
2. Testiaineiden varastohuoneiden tai -tilojen on oltava erillään testaus-
järjestelmille osoitetuista huoneista tai tiloista. Niiden on oltavasellaiset, että testiaineet säilyvät muuttumattomina ja niiden pitoisuus,puhtausaste ja stabiilius säilyvät, ja niiden on varmistettava vaa-
rallisten aineiden turvallinen säilytys.
3.4 Arkistotilat
Tutkimussuunnitelmien, raakatietojen, loppuraporttien sekä testiaineista
otettujen näytteiden ja testausjärjestelmästä otettujen näytteiden varmaasäilytystä varten on oltava arkistotilat. Ne on oltava siten suunnitellut janiissä on oltava sellaiset olot, etteivät niissä olevat aineistot pilaannu liian
nopeasti.
3.5 Jätteiden hävittäminen
Jätteiden käsittely ja niiden hävittäminen on tehtävä siten, että tutkimusten
luotettavuus ei vaarannu. Tähän kuuluvat asianmukaiset keräily-, varasto-ja hävitystilat sekä dekontaminaatio- ja kuljetusmenettelyt.
4.Laitteet, tarvikkeet ja reagenssit
1. Laitteet, mukaan lukien validoidut tietokonejärjestelmät, joita käyte-
tään tietojen tuottamiseen säilyttämiseen ja hakuun sekä tutkimuksen
kannalta merkityksellisten ympäristötekijöiden valvomiseen, on
sijoitettava sopivasti, ja niiden on oltava asianmukaisesti suunniteltujaja riittävän tehokkaita.!
M11987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 11
2. Tutkimuksissa käytettävät laitteet on tarkastettava, puhdistettava,
huollettava ja kalibroitava säännöllisesti vakioitujen toimintaohjeiden
mukaisesti. Näistä toimenpiteistä on pidettävä kirjaa. Kalibrointi olisi
voitava jäljittää tarvittaessa kansallisiin tai kansainvälisiin mittastan-dardeihin.
3. Tutkimuksessa käytettävät laitteet ja tarvikkeet eivät saa vaikuttaa
haitallisesti testausjärjestelmiin.
4. Kemikaaleissa, reagensseissa ja liuoksissa on oltava merkinnät, joista
käy ilmi aineen tunnistustiedot (ja tarvittaessa sen konsentraatio) sekäsen vanhenemispäivä ja erityiset säilytysohjeet. Aineen alkuperää,valmistuspäivää ja säilyvyyttä koskevat tiedot on oltava saatavilla.
Vanhenemispäivämäärää voidaan jatkaa dokumentoidun arvion tai
analyysin perusteella.
5.Testausjärjestelmät
5.1 Fysikaaliset ja kemialliset järjestelmät
1. Fysikaalisten tai kemiallisten tietojen hankkimiseen käytettävät
laitteet on sijoitettava sopivasti, ja niiden on oltava asianmukaisesti
suunniteltuja ja riittävän tehokkaita.
2. Fysikaalisten tai kemiallisten testausjärjestelmien muuttumattomuus
on varmistettava.
5.2 Biologiset järjestelmät
1. Biologisten testausjärjestelmien säilytykseen, sijoitukseen, käsittelyyn
ja hoitoon on luotava asianmukaiset edellytykset ja olot, jotka onylläpidettävä, jotta tietojen laatu voidaan varmistaa.
2. Testaukseen käytettävät eläimet ja kasvit on eristettävä, kun ne
saapuvat laitokseen, kunnes niiden terveydellinen tila on arvioitu. Jos
ilmenee epätavallista sairastavuutta tai kuolevuutta, ei kyseistä erääsaa käyttää tutkimuksissa, ja eläimet on tarvittaessa hävitettävähumaanisti. Kun kokeellinen tutkimus aloitetaan, testausjärjestelmissä
ei saa olla sellaista tautia tai lääketieteellistä tilaa, joka voisi vaikuttaa
tutkimuksen tavoitteeseen tai sen suorittamiseen. Jos testausjärjestel-mät sairastuvat tai loukkaantuvat tutkimuksen aikana, ne oneristettävä ja hoidettava tarvittaessa, jotta tutkimukset voidaan
suorittaa asianmukaisesti. Kaikki tautidiagnoosit ja kaikki hoidot,
jotka tehdään ennen tutkimusta tai sen aikana, on kirjattava.
3. Testausjärjestelmien alkuperä, saapumispäivämäärä ja tila niiden
tullessa laitokseen on rekisteröitävä pysyvästi.
4. Biologiset testausjärjestelmät on totutettava testausympäristöön riit-
tävän kauan ennen kuin nille annetaan testi- tai referenssiainettaensimmäisen kerran.
5. Kaikki testausjärjestelmien tunnistetiedot on kiinnitettävä niiden
häkkeihin tai säilytysastioihin. Jos yksittäisiä testausjärjestelmiä
siirretään häkeistä tai säilytysastioista tutkimuksen aikana, ne on
merkittävä asianmukaisesti aina, kun se on mahdollista.
6. Testattavien järjestelmien häkit tai säilytysastiat on käytön aikana
puhdistettava ja sanitoitava säännöllisesti. Kaiken materiaalin, joka
joutuu kosketuksiin testausjärjestelmän kanssa, on oltava siinä määrin
puhdasta, ettei tutkimus vaarannu. Eläinten kuivikkeet on vaihdettavahyvän kotieläineten hoitokäytännön periaatteiden mukaisesti. Tuho-laistorjunta-aineiden käyttö on dokumentoitava.
7. Kenttäkokeissa käytettävät testausjärjestelmät on sijoitettava siten,
että vältetään aerosolien tai aiemmin käytettyjen torjunta-aineidenhaitallinen vaikutus tutkimukseen.
6.Testi- ja referenssiaineet
6.1 V astaanotto, käsittely, näytteenotto ja varastointi
1. Testiaineen ja referenssiaineiden karakterisointia, vastaanottopäivä-
määrää, vanhenemispäivää, vastaanotettuja määriä ja tutkimuksissakäytettyjä määriä koskevat tiedot on säilytettävä.!
M11987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 12
2. Käsittely-, näytteenotto- ja varastointimenettelyt on määriteltävä, jotta
homogeenisuus ja säilyvyys voidaan varmistaa mahdollisimman hyvin
ja kontaminaatio tai sekoittuminen voidaan estää.
3. Varastoastioissa on oltava merkinnät, joista käy ilmi tunnistetiedot,
vanhenemispäivä ja erityiset varastointiohjeet.
6.2 Karakterisointi
1. Jokaisen testi- ja referenssiaineen tunnistetiedot on ilmoitettava
asianmukaisella tavalla (esim. koodilla, Chemical Abstracts Service
Registry- eli CAS-numerolla, nimellä tai biologisten parametrien
avulla).
2. Jokaisessa tutkimuksessa on tunnettava kunkin testi- tai referens-
siaine-erän määrittelemiseksi tarvittavat tunnistetiedot, mukaan lukieneränumero, puhtausaste, koostumus, pitoisuudet tai muut ominaisuu-det.
3. Jos testiaine saadaan sponsorilta, käytössä on oltava sponsorin ja
testauslaitoksen yhdessä kehittämä menetelmä tutkimuksessa käyte-
tyn testiaineen tunnistamisen varmistamiseksi.
4. Kaikissa tutkimuksissa on tunnettava testi- ja referenssiaineiden
säilyvyys varastointi- ja testausolosuhteissa.
5. Jos testiainetta annetaan vehikkelin mukana, testiaineen homogee-
nisuus, pitoisuus ja säilyvyys kyseisessä vehikkelissä on määritettävä.
Kenttäkokeissa käytettyjen testiaineiden (esim. tankkiseosten) omi-
naisuudet voidaan määrittää erillisissä laboratoriokokeissa.
6. Jokaisen tutkimuksen kustakin testiaine-erästä on säilytettävä analyy-
sinäyte lukuun ottamatta lyhytaikaisia tutkimuksia.
7.Vakioidut toimintaohjeet
1. Testauslaitoksessa on oltava testauslaitoksen johdon hyväksymät
kirjalliset vakioidut toimintaohjeet, joiden tarkoitus on varmistaa
kyseisessä testauslaitoksessa tuotettujen tietojen laatu ja oikeellisuus.
Vakioitujen toimintaohjeiden muutosten on oltava testauslaitoksenjohdon hyväksymät.
2. Kussakin testauslaitoksessa yksikössä tai osassa on oltava välittömästi
saatavilla ajan tasalla olevat vakioidut toimintaohjeet siellä tehtävilletoiminnoille. Vakioitujen toimintaohjeiden lisäksi voidaan käyttääjulkaistuja oppikirjoja, analyysimenetelmiä, artikkeleja ja käsikirjoja.
3. Tutkimukseen liittyvät poikkeamiset vakioiduista toimintaohjeista on
dokumentoitava, ja tutkimuksen johtajan tai tapauksen mukaan
päätutkijan (päätutkijoiden) on hyväksyttävä ne.
4. Vakioidut toimintaohjeet on oltava olemassa vähintään seuraavassa
esitetyille testauslaitoksen toimille. Kussakin kohdassa annettuja
yksityiskohtaisia ohjeita on pidettävä esimerkkeinä.
1. Testi- ja referenssiaineet
Vastaanotto, tunnistusmenetelmä, merkinnät, käsittely, näytteen-
otto ja varastointi.
2. Laitteet, tarvikkeet ja reagenssit
a) Laitteet:
Käyttö, ylläpito, puhdistus ja kalibrointi.
b) Tietokonejärjestelmät:
Validointi, käyttö, ylläpito, tietoturva, muutosten hallinta ja
varmuuskopiot.
c) Tarvikkeet, reagenssit ja liuokset:
Valmistus ja merkinnät.
3. Kirjaaminen, raportointi, säilytys ja haku:
Tutkimusten koodaaminen, tietojen keräys, raporttien valmistelu,
indeksointijärjestelmät, tietojen käsittely, mukaan lukien tietoko-nejärjestelmät.!
M11987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 13
4. Testausjärjestelmä (tarvittaessa):
a) Huoneen valmistelu ja testausjärjestelmälle tarvittavat ym-
päristöolosuhteet.
b) Menetelmät testausjärjestelmän vastaanottoon, siirtoon, so-
pivaan sijoittamiseen, karakterisointiin, tunnistamiseen jahoitoon.
c) Testausjärjestelmän valmistaminen tutkimukseen sekä sitä
koskevat havainnot ja tutkimukset ennen tutkimusta, sen
aikana ja sen jälkeen.
d) Tutkimuksen aikana kuolemaisillaan olevien tai kuolleina
löydettyjen testausjärjestelmien yksilöiden käsittely.
e) Näytteiden kerääminen, tunnistaminen ja käsittely, mukaan
lukien ruumiinavaus ja histopatologia.
f) Testattavien järjestelmien sijoittaminen ja asettaminen
testauspalstoihin.
5. Laadunvarmistusmenetelmät:
Laadunvarmistushenkilöstön toiminta tarkastusten suunnittelus-
sa, ajoittamisessa, toteuttamisessa, dokumentoinnissa ja rapor-toinnissa.
8.Tutkimuksen suorittaminen
8.1 Tutkimussuunnitelma
1. Kustakin tutkimuksesta on oltava olemassa kirjallinen tutkimussuun-
nitelma ennen tutkimuksen aloittamista. Tutkimuksen johtajan onpäivättävä ja allekirjoitettava tutkimussuunnitelma, ja laadunvarmis-
tushenkilöstön on todennettava osan II edellä olevan kohdan 2.2.1 b
mukaisesti, että tutkimussuunnitelma on GLP:n mukainen. Myöstestauslaitoksen johdon ja tutkimuksen sponsorin on hyväksyttävätutkimussuunnitelma, jos sen maan kansalliset asetukset tai lait, jossa
tutkimus suoritetaan, niin edellyttävät.
2. 2. a) Tutkimuksen johtajan on perusteltava ja hyväksyttävä
päivätyllä allekirjoituksella tutkimussuunnitelman muutokset, ja
ne on säilytettävä tutkimussuunnitelman yhteydessä.
b) Tutkimuksen johtajan on kuvattava, selitettävä, hyväksyttävä ja
päivättävä hyvissä ajoin tutkimussuunnitelmasta tehtävät poik-keamiset, ja nämä asiakirjat on säilytettävä tutkimussuunnitel-
man yhteydessä.
3. Lyhytaikaisista tutkimuksista voidaan laatia yleinen tutkimussuunni-
telma ja tutkimuskohtaiset lisäykset.
8.2 Tutkimussuunnitelman sisältö
Tutkimussuunnitelmaan on sisällyttävä ainakin seuraavat tiedot:
1. Tutkimuksen, testi- ja referenssiaineen tunnistetiedot:
a) Kuvaileva nimib) Ilmoitus, josta ilmenee tutkimuksen luonne ja tarkoitusc) Testiaineen tunnistetiedot koodina tai nimen avulla (esim.
IUPAC, CAS-numero tai biologiset parametrit)
d) Käytettävä refrenssiaine.
2. Sponsoria ja testauslaitosta koskevat tiedot:
a) Sponsorin nimi ja osoiteb) Kaikkien tutkimukseen liittyvien testauslaitosten ja testauspaik-
kojen nimet ja osoitteet
c) Tutkimuksen johtajan nimi ja osoited) Päätutkijan (päätutkijoiden) nimi ja osoite sekä tutkimusvai-
he(et), jonka (jotka) tutkimuksen johtaja on siirtäynyt päätutkijan(päätutkijoiden) vastuulle.!
M11987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 14
3. Päivämäärät:
a) Päivämäärä, jona tutkimuksen johtaja on hyväksynyt tutkimus-
suunnitelman allekirjoituksellaan. Päivämäärä, jona testauslai-toksen johto ja tutkimuksen sponsori on hyväksynyt tutkimus-
suunnitelman allekirjoituksellaan, jos sen maan, jossa tutkimus
suoritetaan, kansalliset määräykset tai lainsäädäntö niin edellyt-tävät.
b) Kokeen ehdotetut aloitus- ja lopetuspäivämäärät.
4. Testausmenetelmät:
Viittaus OECD:n testimenetelmään tai muuhun käytettävään testi-
ohjeeseen tai menetelmään.
5. Muut kohdat (tarpeen mukaan):
a) Perustelut testausjärjestelmän valintaanb) Testausjärjestelmän karakterisointi, esim. laji, kanta, alalaji,
alkuperä, lukumäärä, ruumiinpainoalueet, sukupuoli, ikä ja muuttärkeät tiedot
c) Antotapa ja perustelut sen valinnalled) Annostasot ja/tai pitoisuudet, antotaajuus ja annostuksen/anta-
misen kestoaika
e) Yksityiskohtaiset koetta koskevat tiedot, mukaan lukien tutki-
musaikataulu, kaikki menetelmät, materiaalit ja koeolot, suori-tettavien analyysien, mittausten, havaintojen ja tutkimustentyyppi ja taajuus, sekä mahdolliset tilastomenetelmät.
6. Asiakirjat:
Asiakirjoista on pidettävä luetteloa.
8.3 Tutkimuksen suoritus
1. Jokaiselle tutkimukselle on annettava yksiselitteinen tunniste. Kaikis-
sa kyseiseen tutkimukseen liittyvissä materiaaleissa on oltava tämätunniste. Tutkimukseen kuuluvissa näytteissä on oltava tunniste niiden
alkuperän vahvistamiseksi. Tunnisteen on mahdollistettava jäljitettä-
vyys näytteen ja tutkimuksen kannalta sopivalla tavalla.
2. Tutkimus on tehtävä tutkimussuunnitelman mukaisesti.3. Tietoja syöttävän henkilön on rekisteröitävä kaikki tutkimuksen
suorittamisen aikana tuotetut tulostiedot suoraan, heti, tarkasti jaluettavasti. Merkinnät on varustettava allekirjoituksella tai nimikirjai-
milla ja päivättävä.
4. Jos raakatietoihin tehdään muutoksia, ne on tehtävä peittämättä
aiempaa merkintää. Niissä on ilmoitettava muutoksen syy, jamuutoksen tekevän henkilön on päivättävä ja allekirjoitettavamuutokset tai merkittävä niihin nimikirjaimensa.
5. Suorasta tietojen syötöstä vastaavan henkilön (henkilöiden) on
yksilöitävä suorana tietokonesyötteenä tuotetut tiedot. Tietokonejär-
jestelmät on suunniteltava siten, että kaikki tietojen muutoksetvoidaan aina osoittaa täydellisesti peittämättä alkuperäisiä tietoja.Kaikkien tietojen muutoksien yhteydessä on oltava tiedot muutokset
tehneistä henkilöistä esimerkiksi siten, että käytetään sähköisiä
allekirjoituksia kelloajan ja päivämäärän kanssa. Muutoksien syyton esitettävä.
9.Tutkimustulosten raportointi
9.1 Yleistä
1. Jokaisesta tutkimuksesta on laadittava loppuraportti. Lyhytaikaisista
tutkimuksista voidaan laatia vakioitu loppuraportti johon liitetään
tutkimuskohtainen lisäys.
2. Tutkimukseen osallistuvien päätutkijoiden tai muiden tutkijoiden on
allekirjoitettava ja päivättävä kertomuksensa.
3. Tutkimuksen johtajan on allekirjoitettava ja päivättävä loppuraportti
sen merkiksi, että hän vastaa tietojen validiteetista. Kertomuksessa on!
M11987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 15
ilmoitettava, missä määrin näitä hyvän laboratoriokäytännön peri-
aatteita on noudatettu.
4. Loppuraportin muutokset ja oikaisut on tehtävä muutoksen muodossa.
Muutoksissa on ilmoitettava selvästi syyt oikaisuihin tai lisäyksiin, ja
tutkimuksen johtajan on allekirjoitettava ja päivättävä muutokset.
5. Jos loppuraporttia muotoillaan uudelleen sen vuoksi, että se täyttäisi
kansallisten rekisteröinti- tai valvontaviranomaisten vaatimukset,
uudelleenmuotoilua ei katsota loppuraporttiin tehdyksi oikaisuksi,
lisäykseksi tai muutokseksi.
9.2 Loppuraportin sisältö
Loppuraportissa pitäisi olla ainakin seuraavat tiedot:
1. Tutkimuksen, testi- ja referenssiaineen tunnistetiedot:
a) Kuvaileva nimi
b) Testiaineen tunnistetiedot koodilla tai nimen avulla (esim.
IUPAC, CAS-numero tai biologiset parametrit)
c) Referenssiaineen tunnistetiedot nimen avullad) Testiaineen karakterisointi, mukaan lukien puhtausaste, säilyvyys
ja homogeenisuus.
2. Sponsoria ja testauslaitosta koskevat tiedot:
a) Sponsorin nimi ja osoiteb) Kaikkien tutkimukseen liittyvien testauslaitosten ja testauspaik-
kojen nimet ja osoitteet
c) Tutkimuksen johtajan nimi ja osoited) Päätutkijan (päätutkijoiden) nimi ja osoite sekä mahdolliset
delegoidut tutkimusvaiheet
e) Niiden tutkijoiden nimet ja osoitteet, joiden raportteja on liitetty
loppuraporttiin.
3. Päivämäärät:
Kokeiden aloitus- ja lopetuspäivämäärät.
4. Lausunto:
Laadunvarmistusjärjestelmän mukainen lausunto, jossa luetellaan
erityyppiset tarkastukset ja niiden päivämäärät, mukaan lukien
tarkastetun tutkimuksen vaihe (vaiheet), sekä päivämäärät, jollointarkastustulokset toimitettiin johdolle ja tutkimuksen johtajalle sekätarvittaessa päätutkijalle (päätutkijoille). Tässä lausunnossa myös
vahvistetaan, että loppuraportti heijastaa raakatietoja.
5. Materiaalien ja testausmenetelmien kuvaus:
a) Käytettyjen menetelmien ja materiaalien kuvausb) Viittaus OECD:n testimenetelmään tai muuhun käytettyyn testi-
ohjeeseen tai menetelmään.
6. Tulokset:
a) Yhteenveto tuloksista
b) Kaikki tutkimussuunnitelmassa vaaditut tiedotc) Tulosten esitys, mukaan lukien laskutoimitukset ja tilastollisen
merkitsevyyden määritys
d) Tulosten arviointi ja tarkastelu ja tarvittaessa johtopäätökset.
7. Varastointi:
Paikka (paikat), jo(i)ssa tutkimussuunnitelma, näytteet testi- ja
referenssiaineista, näytteet, raakatiedot, ja loppuraportti säilytetään.!
M11987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 16
10. Asiakirjojen ja materiaalien varastointi ja säilyttäminen
10.1 Seuraavat asiakirjat ja materiaalit on säilytettävä arkistoissa asiasta
vastaavien viranomaisten määräämän ajan:
a) Tutkimussuunnitelma, näytteet testi- ja referenssiaineista, muut
näytteet, raakatiedot ja loppuraportti kustakin tutkimuksesta
b) Asiakirjat kaikista laadunvarmistusjärjestelmän mukaisesti tehdyistä
tarkastuksista sekä tutkimusluettelot
c) Tiedot henkilökunnan pätevyydestä, koulutuksesta, kokemuksesta ja
toimenkuvasta
d) Laitteiden ylläpito- ja kalibrointitiedot ja -raportit
e) Tiedot tietokonejärjestelmien validoinnista
f) Tiedot kaikista, myös aiemmista vakioiduista toimintaohjeistag) Tiedot ympäristöparametrien rekisteröinnistä.
Jollei tutkimusmateriaaleille ole määrätty säilytysaikaa, niiden loppusi-
joittamisesta on säilytettävä tiedot. Jos testi- ja referenssiaineista otettuja
näytteitä hävitetään mistä tahansa syystä ennen vaaditun säilytysajan
kulumista, se on perusteltava ja dokumentoitava. Testi- ja referens-siaineista otettuja näytteitä säilytetään vain niin kauan kuin valmisteenlaatu on riittävä arviointia varten.
10.2 Arkistoissa säilytettävä aineisto on indeksoitava, jotta se on helppo
säilyttää ja hakea uudelleen käyttöön.
10.3 Ainoastaan johdon valtuuttamilla henkilöillä on oikeus päästä arkistoihin.
Kun materiaalia viedään arkistoon tai otetaaan sieltä, siirrot on kirjattava
asianmukaisesti.
10.4 Jos testauslaitos tai arkistoinnista vastaava toimeksisaaja lopettaa toimin-
tansa ilman, että sillä on juridistista seuraajaa, arkisto on siirrettävä
tutkimuksen (tutkimusten) sponsorin (sponsoreiden) arkistoihin.!
M11987L0018 — FI — 12.04.1999 — 001.001 — 17