Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"BV ARAINHOITOASETUS,
annettu 21 päivänä joulukuuta 1977,
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettava
(EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
"M1 Neuvoston asetus (EHTY ETY, Euratom) N:o 1252/79, annettu 25
päivänä kesäkuuta 1979 L 160 1 28.6.1979
"M2 Varainhoitoasetus annettu 16 päivänä joulukuuta 1980
(80/1176/ETY, Euratom, EHTY) L 345 23 20.12.1980
"M3 Neuvoston asetus (EHTY ETY, Euratom) N:o 1600/88, annettu 7
päivänä kesäkuuta 1988 L 143 1 10.6.1988
"M4 Neuvoston asetus (EHTY ETY, Euratom) N:o 2049/88, annettu 24
päivänä kesäkuuta 1988 L 185 3 15.7.1988
"M5 Neuvoston asetus (Euratom EHTY, ETY) N:o 610/90, annettu 13
päivänä maaliskuuta 1990 L 70 1 16.3.1990
"M6 Neuvoston asetus (EHTY EY, Euratom) N:o 1923/94, annettu 25
päivänä heinäkuuta 1994 L 198 4 30.7.1994
"M7 Neuvoston asetus (EHTY EY, Euratom) N:o 2730/94, annettu 31
päivänä lokakuuta 1994 L 293 7 12.11.1994
"M8 Neuvoston asetus (EY Euratom, EHTY) N:o 2333/95, annettu 18
päivänä syyskuuta 1995 L 240 1 7.10.1995
"M9 Neuvoston asetus (EY Euratom, EHTY) N:o 2334/95, annettu 18
päivänä syyskuuta 1995 L 240 9 7.10.1995
"M10 Neuvoston asetus (EY Euratom, EHTY) N:o 2335/95, annettu 18
päivänä syyskuuta 1995 L 240 12 7.10.1995
"M11 Neuvoston asetus (EY) N:o 2444/97 annettu 22 päivänä syyskuuta
1997 L 340 1 11.12.1997
"M12 Neuvoston asetus (EY EHTY, Euratom) N:o 2548/98, annettu 23
päivänä marraskuuta 1998 L 320 1 28.11.1998
"M13 Neuvoston asetus (EY EHTY, Euratom) N:o 2779/98, annettu 17
päivänä joulukuuta 1998 L 347 3 23.12.1998
"M14 Neuvoston asetus (EY EHTY, Euratom) N:o 2673/1999, annettu
13 päivänä joulukuuta 1999 L 326 1 18.12.1999
"M15 Neuvoston asetus (EY EHTY, Euratom) N:o 762/2001, annettu 9
päivänä huhtikuuta 2001 L 111 1 20.4.2001
Huom. Tämä konsolidoitu versio viittaa Euroopan laskentayksikköön ja/tai ecuun. Nämä viittaukset tulee ymmärtää 1 päivästä
tammikuuta 1999 lähtien viittauksena euroon — neuvoston asetus (ETY) N:o 3308/80 (EYVL L 345, 20.12.1980, s. 1) janeuvoston asetus (EY) N:o 1103/97 (EYVL L 162, 19.6.1997, s. 1).1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 1
V ARAINHOITOASETUS,
annettu 21 päivänä joulukuuta 1977,
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettava
EUROOP AN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen
ja erityisesti sen 78 f artiklan,
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 209 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen
ja erityisesti sen 183 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon edustajakokouksen lausunnon (
1),
sekä katsoo, että
edustajakokouksen, neuvoston ja komission yhteisessä, 4 päivänä
maaliskuuta 1975 annetussa julkilausumassa (2) määrätyt neuvottelut
käytiin neuvottelukomiteassa,
tilintarkastustuomioistuin on antanut lausunnon tämän varainhoito-
asetuksen tietyistä tilinpäätöksen esittämiseen ja tilintarkastukseen
liittyvistä säännöksistä; se on lisäksi todennut, että se ei vastusta
varainhoitoasetuksen täytäntöönpanoa 1 päivästä tammikuuta 1978,
ottaen huomioon neuvoston ja komission virallisen sitoumuksen
mahdollisesti tarkastella uudelleen kaikkia säännöksiä, heti kun
tilintarkastustuomioistuimen täydentävä lausunto on käytettävissä,
Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten ja Euroopan yhteisöjen
yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehdyn
sopimuksen tiettyjen varainhoitoa koskevien määräysten muuttamisesta
22 päivänä heinäkuuta 1975 tehty sopimus tuli voimaan 1 päivänä
kesäkuuta 1977, ja aikaansaatujen muutosten johdosta on tarpeen antaa
uusia säännöksiä talousarvion vahvistamisen, tarvittavien toimenpitei-
den, jos varainhoitovuoden alussa talousarviosta ei vielä ole äänestetty,
sekä määrärahojen siirtojen osalta; viimeksi mainittujen osalta edus-
tajakokouksen, neuvoston ja komission olisi erityisesti voitava tehdä itse
tiettyjä siirtoja kukin omassa pääluokassaan,
edellä mainitulla 22 päivänä heinäkuuta 1975 tehdyllä sopimuksella
perustettiin tilintarkastustuomioistuin, joka käyttää aikaisemmin tilintar-
kastuslautakunnalle ja EHTY:n tilintarkastajalle annettuja valtuuksia ja
toimivaltaa; tilintarkastustuomioistuimen talousarvion laatimista ja
toteuttamista varten se olisi rinnastettava toimielimiin; tilinpäätöksen
esittämiseen ja tilintarkastukseen liittyvät säännökset on mukautettava
uuteen tilanteeseen; on kuitenkin tärkeää korostaa tästä hetkestä lähtien,
että näitä säännöksiä tarkastellaan uudelleen tilintarkastustuomiois-
tuimen antaman lisälausunnon perusteella,
sellaisen toiminnan osalta, jonka toteuttaminen jakaantuu monelle
vuodelle, on tärkeää eritellä maksusitoumusmäärärahat ja maksumää-
rärahat ja määrittää talousarviomenettelyssä toiminta, johon tätä erittelyä
sovelletaan,
laskentayksikön määritelmä sekä sen ja jäsenmaiden valuuttojen välillä
sovellettavat muuntamismenetelmät, sellaisina kuin ne ilmenevät Euroo-
pan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 25 päivänä huhtikuu-
ta 1973 annetun varainhoitoasetuksen 10 artiklasta, eivät enää mukaudu
kansainvälisissä valuuttasuhteissa vallitsevaan tilanteeseen; 4 päivänä
maaliskuuta 1975 antamassaan kertomuksessa raha-asiain komitea
arvioi, että yhteisön valuuttakoriin perustuva laskentayksikkö soveltuu
parhaiten yhteisön tarpeisiin yleensä,!B
(1) EYVL N:o C 6, 10.1.1977, s. 20
(2) EYVL N:o C 89, 22.4.1975, s. 11977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 2
päätöksellä 75/250/ETY (1) neuvosto on jo vahvistanut tuollaisen
laskentayksikön Lomén AKT — ETY -yleissopimuksen 42 artiklassa
esitettyjen tukien määrien ilmaisemiseksi; päätöksellä N:o 3289/75/EH-
TY komissio on vahvistanut saman laskentayksikön EHTY:n perus-
tamissopimuksen soveltamiseksi; olisi vahvistettava sama määritelmä
ETY:n perustamissopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen
soveltamiseksi,
yhteisön toiminnan kehityksen huomioon ottamiseksi on suotavaa
vahvistaa budjettinimikkeistö osana talousarviomenettelyä,
omien varojen järjestelmän täydelliseksi soveltamiseksi 1 päivästä
tammikuuta 1978 tarvitaan tiettyjen säännösten mukauttamista kyseisten
varojen maksamisen osalta,
olisi otettava huomioon 25 päivänä huhtikuuta 1973 annetun varain-
hoitoasetuksen laatimisesta alkaen tapahtunut hintakehitys ja sen vuoksi
mukautettava tiettyjä määriä,
olisi yhdenmukaistettava sosiaalirahaston, aluerahaston ja Euroopan
maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosaston voimassa olevat eri
talousarviomenettelyt; on tärkeää saattaa nämä menettelyt yleisen
järjestelmän mukaisiksi; on kuitenkin säädettävä siirtymäsäännöksiä
näitä rahastoja varten hyväksyttyjen säännösten asteittaiseksi mukautta-
miseksi yleiseen järjestelmään,
on tarpeen toisaalta säätää talousarvion selvyyden vuoksi tutkimus- ja
sijoitusmäärärahojen erittelystä komission talousarvion pääluokan eri-
tyiseen lukuun, ja toisaalta yksinkertaistaa näiden määrärahojen
toiminnalliseen esittämiseen käytettävää järjestelmää ottaen huomioon
tällä alalla jo saatu kokemus, ja
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston toiminta palvelee
kaikkia toimielimiä; se muodostaa näin yhteisen yksikön; olisi niin ollen
tarpeen parantaa talousarvion toteuttamisen esittämistä ja edellytyksiä;
tätä varten on tarpeen toisaalta ottaa toimiston määrärahat komission
pääluokan liitteeseen, jossa kaikki nämä määrärahat otetaan erityiseen
kohtaan, ja toisaalta, talousarvion tarpeettoman paisuttamisen välttämi-
seksi on tarpeen olla edellyttämättä, että toimielinten on suoritettava
maksuja toimistolle,
ON ANTANUT TÄMÄN V ARAINHOITOASETUKSEN:
I osa
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavat säännökset
I OSASTO
YLEISET PERIAATTEET
1 artikla
1. Euroopan yhteisöjen talousarvio, jäljempänä ”talousarvio”, on
säädös, jossa arvioidaan ja vahvistetaan joka vuosi yhteisöjen ennakoi-
tavissa olevat tulot ja menot. "M8Talousarvioon voidaan merkitä
yhteisön lainanotto- ja lainanantotoimiin liittyvät vakuudet. 3
Tässä varainhoitoasetuksessa yhteisöjen menoihin ja tuloihin kuuluvat:
— Euroopan hiili- ja teräsyhteisön hallintomenot ja niitä vastaavat tulot,
— Euroopan "M8 3yhteisön menot ja tulot,
— ne Euroopan atomienergiayhteisön menot ja tulot, jotka ovat omiaan
talousarvioon otettaviksi Euratom-sopimuksen ja sen soveltamiseksi
annettujen säädösten nojalla.!B
(1) EYVL N:o L 104, 24.4.1975, s. 35!M8
!B
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 3
!B
Toimielinten toiminnasta aiheutuvat menot kuuluvat edellä tarkoitettui-
hin menoihin.
2. Talousarvioon otetut määrärahat vahvistetaan vain yhden varain-
hoitovuoden ajaksi.
Menoja ei voida hyväksyä ajaksi, joka ylittää varainhoitovuoden.
3. Hallinnosta johtuvat menot, jotka aiheutuvat joko
— sellaisista paikallisen käytännön mukaan tehdyistä sopimuksista, tai
— sellaisista, erityisesti varustehankintoja koskevista, sopimusmää-
räyksistä,
jotka kattavat varainhoitovuotta pidemmän ajanjakson, otetaan sen
varainhoitovuoden talousarvioon, jonka kuluessa ne maksetaan.
4. Talousarvioon voi kuulua jaksotettuja määrärahoja ja jaksottamatto-
mia määrärahoja. Jaksotettuja määrärahoja ovat sellaiset määrärahat,
joista aiheutuu maksusitoumusmäärärahoja ja maksumäärärahoja.
Monivuotiseen toimintaan liittyvät määrärahat otetaan talousarvioon
jaksotettuina.
Maksusitoumusmäärärahat kattavat kuluvan varainhoitovuoden aikana
kokonaiskustannukset oikeudellisista velvollisuuksista, joihin on sitou-
duttu sellaista toimintaa varten, jonka toteuttaminen kestää useamman
kuin yhden varainhoitovuoden verran.
Maksumäärärahat kattavat menot, jotka aiheutuvat kuluvana varain-
hoitovuotena ja/tai edeltävinä varainhoitovuosina tehtyjen maksusitou-
muksien toteuttamisesta.
5. Jaksotetut määrärahat merkitään talousarvioon seuraavien yksityis-
kohtaisten sääntöjen mukaisesti:
— asianomaiseksi varainhoitovuodeksi hyväksytty maksusitoumusmää-
räraha ja maksumääräraha samaksi varainhoitovuodeksi otetaan
vastaavaan budjettikohtaan,
— maksusitoumusmäärärahoihin suhteutetut seuraavina varainhoito-
vuosina tarvittavien maksumäärärahojen arvioidut vuosittaiset mää-
rät merkitään viitteellisinä talousarvion selvitysosaan otettuun alus-
tavaan erääntymisaikatauluun.
Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen erittely suoritetaan
talousarviomenettelyn yhteydessä.
6. ”Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat” ovat kokonaisuus,
jonka muodostavat jaksottamattomat määrärahat ja jaksotettujen mää-
rärahojen maksusitoumusmäärärahat.
”Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat” ovat kokonaisuus, jonka
muodostavat jaksottamattomat määrärahat ja jaksotettujen määrärahojen
maksumäärärahat.
7.
Sellaisiin oikeudellisiin velvollisuuksiin, jotka liittyvät kauemmin kuin
yhden varainhoitovuoden ajan toteutettavaan toimintaan, ja niitä
vastaaviin maksusitoumusehdotuksiin sisältyy määräpäivä, johon men-
nessä toteuttaminen on saatettava päätökseen. Tämä määräpäivä on
ilmoitettava sopivalla oikeudellisella tavalla edunsaajalle. Ne maksusi-
toumusten osat, joita ei ole toteutettu kuuden kuukauden kuluttua tästä
määräpäivästä, vapautetaan 7 artiklan 6 alakohdan säännösten mukaises-
ti. Tämän alakohdan kolmatta virkettä ei kuitenkaan sovelleta rakenne-
rahastoihin eikä koheesiorahastoon.
Tätä määräaikaa määritettäessä otetaan asianmukaisella tavalla huo-
mioon rahoitettavien monivuotisten toimenpiteiden toteuttamisen tar-
peellisuus sekä erityiset toteuttamiseen liittyvät olosuhteet toiminnan eri
aloilla.!M5
!M12
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 4
!M12
Komissio voi tietyissä erityistapauksissa edunsaajien esittämien aiheel-
listen perusteiden nojalla mukauttaa tällaisten velvollisuuksien toteutta-
miselle asetettua määräpäivää.
Siinä tapauksessa määräpäivää on mukautettava maksusitoumusehdo-
tukselle 36-39 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ja mukautuk-
sesta on ilmoitettava sopivalla oikeudellisella tavalla edunsaajalle.
2 artikla
Talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon peri-
aatteiden sekä erityisesti taloudellisuuden ja kustannusvaikuttavuuden
periaatteiden mukaisesti. On määritettävä määrinä ilmaistavia tavoitteita
ja taattava niiden toteuttamisen seuranta. "M8Tätä varten ennen
yhteisön varojen käyttöönottoa on suoritettava arviointi, jolla pyritään
varmistamaan, että saavutettava voitto on suhteessa käyttöön otettuihin
varoihin. Kaikkia toimia on ajoittain tarkasteltava uudelleen etenkin
talousarviomenettelyn yhteydessä niiden aiheellisuuden tarkastamiseksi.
3
Jäsenvaltiot ja komissio toimivat yhteistyössä varmistaakseen, ettäjärjestelyt yhteisön varojen hajautettua hoitoa varten ovat riittävät.
Kaikkien tarpeellisten tietojen nopea vaihto on osa tätä yhteistyötä.
3 artikla
1. Jokaiseen komission neuvostolle esittämään ehdotukseen tai tiedon-
antoon, joka on omiaan vaikuttamaan talousarvioon, mukaan luettuna
vaikutus työpaikkojen määrään, on kuuluttava rahoitusta koskeva
selvitys. Tarvittaessa rahoitusta koskevaa selvitystä on saatettava
ajantasalle neuvottelujen etenemisen mukaisesti.
2. Luonteeltaan operatiivisten toimien rahoitusta koskevassa selvityk-
sessä on oltava taloudelliset tiedot, joiden avulla lakiasäätävien elinten
olisi mahdollista päättää, onko yhteisön syytä osallistua asian käsittelyyn
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 b artiklan vastaavien
määräysten mukaisesti. Rahoitusta koskevassa selvityksessä on erityi-
sesti otettava huomioon esitettyjen toimenpiteiden pitkäaikaiset vaiku-
tukset. Lisäksi siinä on annettava tarvittavat tiedot mahdollisesta
yhdenmukaisuudesta muiden rahoitusvälineiden kanssa; selvitystä tarkis-
tetaan tarvittaessa laadittaessa alustavaa talousarvioesitystä ottaen
huomioon ohjelman toteuttamisvaihe.
3. Kun kyseessä on monivuotinen toiminta, rahoitusta koskevaan
selvitykseen kuuluu alustava erääntymisaikataulu määrärahojen ja
henkilöstön vuosittaisesta tarpeesta. Lisäksi tämä taulukko laaditaan
ottaen huomioon ne rahoitusnäkymät, jotka on liitetty talousarviota
koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta
tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen
"M8 (1)3.
4. Komissio esittää petosten ja väärinkäytösten välttämiseksi rahoitusta
koskevissa selvityksissä tiedot olemassa olevista tai suunnitteilla olevista
ehkäisevistä ja suojatoimenpiteistä.
5. Komissio antaa talousarviomenettelyn alussa kustannusvaikuttavuus-
analyysiin perustuvat aiheelliset tiedot, jotka mahdollistavat vertailun
määrärahatarpeiden kehityksen ja rahoitusta koskevissa selvityksissä
esitettyjen alkuperäisten arvioiden välillä.
4 artikla
1. Jollei 27 artiklasta muuta johdu, tulot ja menot otetaan talousarvioon
ja tileille kokonaismääräisinä niitä toisistaan vähentämättä.
2. Kaikkia tuloja käytetään kattamaan kaikkia maksumääräyksiin
käytettäviä määrärahoja.
(1) EYVL N:o C 331, 7.12.1993, s. 1!M5
!M8
!M5
!M8
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 5
!M8
Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään ja sanotun
kuitenkaan rajoittamatta XI osaston erityissäännösten soveltamista, tietyt
tulot, erityisesti seuraavat, säilyvät käyttötarkoitukseensa sidottuina
edellyttäen, että talousarviossa on asianmukainen budjettitilirakenne:
— jäsenvaltioiden rahoitusosuudet, jotka liittyvät tiettyihin tutkimus-
ohjelmiin yhteisöjen omista varoista 24 päivänä kesäkuuta 1988
tehdyn neuvoston päätöksen 88/376/ETY, Euratom 6 artiklan toisen
kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti (1),
— asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 4 jaksossa tarkoitetut talletusten
korot ja sakot, 132 a artiklan mukaisesti,
— määrättyä käyttötarkoitusta vastaavat tulot, kuten tulot rahastoista,
avustukset, lahjat ja testamenttilahjoitukset,
— kolmansien maiden tai erilaisten toimielinten osallistumismaksut
yhteisöjen toimintaan,
— tulot, jotka ovat peräisin kolmansilta osapuolilta niiden pyynnöstä
suoritettavia töitä varten.
3. Komissio voi ottaa vastaan kaikenlaisia yhteisöjen hyväksi koituvia
lahjoituksia, erityisesti rahastoja, avustuksia, lahjoja ja testamenttilah-
joituksia.
Sellaisten lahjoitusten vastaanottamiseen, jotka ovat omiaan aiheutta-
maan jonkinlaisia kuluja, tarvitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston
antama lupa; niiden on annettava lausuntonsa kahden kuukauden
kuluessa siitä päivästä, jona ne ovat vastaanottaneet komission pyynnön.
Jos lahjoitusta ei tässä määräajassa ole vastustettu, komissio päättää
lopullisesti sen vastaanottamisesta.
"M553artikla
1. Tuloja ja menoja ei voida suorittaa kuin kirjaamalla ne jollekin
talousarvion momentille, jollei 28 a artiklasta muuta johdu.
2. Yhteenkään menoon ei voida sitoutua eikä yhtäkään menoa
hyväksyä maksettavaksi siten, että hyväksytyt määrärahat ylitetään,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta 27 artiklan 2 kohdan soveltamista.
6 artikla
Varainhoitovuosi alkaa tammikuun 1 päivänä ja päättyy joulukuun 31
päivänä.
Varainhoitovuoden tulot kirjataan kyseisen varainhoitovuoden tileille sen
kuluessa perittyjen määrien perusteella, lukuun ottamatta seuraavan
varainhoitovuoden tammikuun omia varoja, jotka voidaan suorittaa
ennakkoon yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 88/376/ETY,
Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston
asetuksen (ETY , Euratom) N:o 1552/89 10 artiklan 2 kohdan
mukaisesti (3).
Arvonlisäverosta, bruttokansantuotteeseen (GNP) perustuvasta täyden-
tävästä tulonlähteestä ja tarvittaessa rahoitusosuuksista saatavien omien
tulojen talousarvioon ottamisen tarkistaminen suoritetaan edellä maini-
tun asetuksen 10 artiklan 3 kohdan 3 ja 4 alakohdan mukaisesti.
(1) EYVL N:o L 185, 15.7.1988, s. 24
(2) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6 ja oikaisu EYVL L 46, 17.2.1998, s. 20 sekä
EYVL L 128, 30.4.1998, s. 71.
(3) EYVL N:o L 155, 7.6.1989, s. 1!M5
!M13
!M5
!B
!M9
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 6
!M8
Annetut määrärahat voidaan käyttää ainoastaan kattamaan menot, joihin
on asianmukaisesti sitouduttu sille varainhoitovuodelle ja jotka on
maksettu sinä varainhoitovuotena, jolle määrärahat on hyväksytty, jollei
7 artiklassa ja 103 artiklassa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu, sekä
kattamaan asianmukaisesti sidotut velat, jotka siirtyvät edellisiltä
varainhoitovuosilta ja joita varten ei ole siirretty edelliseltä varain-
hoitovuodelta määrärahoja.
Maksusitoumukset merkitään tilinpäätökseen joulukuun 31 päivään
mennessä tehtyjen maksusitoumusten perusteella.
Varainhoitovuoden menot kirjataan kyseisen varainhoitovuoden tileille
niiden menojen perusteella, joiden hyväksymistä koskeva päätös on
saapunut varainhoidon valvojalle viimeistään joulukuun 31 päivänä,
tilinpitäjälle viimeistään seuraavan tammikuun 10 päivänä ja joiden
maksamisen tilinpitäjä on suorittanut viimeistään tammikuun 15 päivänä.
Poiketen siitä, mitä kahdessa edellisessä alakohdassa säädetään, Euroo-
pan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ”tukiosaston” menot
kirjataan kunkin varainhoitovuoden tileille 101 artiklassa vahvistettujen
sääntöjen mukaisesti.
"M573artikla
Määrärahojen käytössä on noudatettava seuraavia sääntöjä:
1. Määrärahat, joita ei ole sidottu sen varainhoitovuoden lopussa, jonka
talousarvioon ne on otettu, peruuntuvat pääsääntöisesti sellaisissa
budjettikohdissa, joissa ei eritellä maksusitoumusmäärärahoja ja
maksumäärärahoja.
Toimielinten jäsenten ja henkilöstön palkkoihin ja korvauksiin
tarkoitettuja määrärahoja sekä alustavia varauksia ei voida siirtää.
Kuitenkin:a) voidaan päättää siirtää vain seuraavan varainhoitovuoden aikana
käytettäviksi määrärahat, joita varainhoitovuoden tilit päätet-
täessä ei ole sidottu, kun seuraavan varainhoitovuoden asian-
omaisiin budjettikohtiin arvioidut määrärahat eivät riitä katta-
maan rahoitustarvetta, samoin kuin sellaiset määrärahat, jotka on
sidottu joulukuun 15 päivän jälkeen ja jotka koskevat tarvikkei-
den ostoa tai urakoita tai hankintoja;
b) siirretään ilman eri toimenpiteitä vain seuraavan varainhoito-
vuoden aikana käytettäviksi määrärahat, jotka vastaavat ennen
varainhoitovuoden tilien päättämistä asianmukaisesti tehdyistä
maksusitoumuksista suoritettavaksi jääviä maksuja, lukuun
ottamatta maksusitoumuksia, jotka on tehty joulukuun 15 päivän
jälkeen ja jotka koskevat tarvikkeiden ostoa tai urakoita tai
hankintoja.
2. Ne maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat, joita ei ole
käytetty sen varainhoitovuoden päättyessä, jonka talousarvioon ne on
otettu, peruuntuvat pääsääntöisesti sellaisissa budjettikohdissa, joissa
eritellään maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat. Komissio
voi kuitenkin viimeistään helmikuun 15 päivänä tehdä päätöksen
niiden siirtämisestä vain seuraavan varainhoitovuoden aikana
käytettäviksi seuraavien perusteiden mukaisesti:
a) maksusitoumusmäärärahojen osalta:
— määrät, jotka vastaavat joulukuun 31 päivänä käytännössä
loppuun suoritettuja toimintoja, mutta joista ei ole vielä
voitu tehdä maksukelpoisia sitoumuksia; nämä määrät on!M5
!B
!M5
!M41977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 7
periaatteessa sidottava ennen seuraavan vuoden maaliskuun
31 päivää,
— määrät, jotka osoittautuvat tarpeelliseksi, kun neuvosto on
antanut menon perusteena olevan säädöksen varainhoito-
vuoden loppupuolella, siten että komissio ei ole voinut
ennen joulukuun 31 päivää sitoa talousarviossa tähän
tarkoitukseen varattuja määrärahoja;
b) maksumäärärahojen osalta:
— määrät, jotka ovat tarpeellisia aiempien maksusitoumuksien
kattamiseksi tai jotka liittyvät siirrettyihin maksusitoumus-
määrärahoihin, kun seuraavan varainhoitovuoden asian-
omaiseen budjettikohtaan varatut määrärahat eivät riitä
kattamaan rahoitustarvetta. Täytäntöönpanovaltaansa käyt-
täen komissio pyrkii hallinnosta johtuvien vaatimusten
mukaisesti käyttämään ensisijaisesti kuluvalle varainhoito-
vuodelle hyväksyttyjä määrärahoja eikä ennen niiden
loppumista turvaudu siirrettyihin määrärahoihin.
Komissio antaa budjettivallan käyttäjälle tiedon tekemästään pää-
töksestä viimeistään maaliskuun 15 päivänä täsmentäen talous-
arviossa alamomentti alamomentilta, miten kussakin siirrossa on
sovellettu sovittuja perusteita.
Alustavia varauksia ei voida siirtää.
3. Komissio toimittaa budjettivallan käyttäjälle viimeistään helmikuun
15 päivänä siirtämistä koskevat asianmukaisesti perustellut pyynnöt,
jotka Euroopan parlamentti, neuvosto, yhteisön tuomioistuin ja
tilintarkastustuomioistuin, talous- ja sosiaalikomitea, alueiden ko-
mitea,"M14 oikeusasiamies 3ja se itse ovat esittäneet niiden
määrärahojen osalta, joita voidaan siirtää 1 kohdan a alakohdan
mukaisesti.
Määrärahojen siirtoa ei voida ehdottaa kuin poikkeuksellisista syistä
sellaisten olennaisten tarpeiden kattamiseksi, joita ei voida kattaa
seuraavan varainhoitovuoden määrärahoin. Periaatteessa näiden
siirtojen tarkoituksena on kattaa rahoitustarve, joka yleensä ilmenee
kuluvana varainhoitovuotena, mutta joihin ei ole ollut mahdollista
käyttää varoja ajoissa tulojen ja menojen hyväksyjistä riippumatto-
mien viivästysten vuoksi.
Neuvosto kuulee Euroopan parlamenttia ja tekee ratkaisunsa
määräenemmistöllä sellaisista siirtämistä koskevista pyynnöistä,
jotka liittyvät perustamissopimuksista tai niiden nojalla annetuista
säädöksistä johtuviin pakollisiin menoihin.
Euroopan parlamentti kuulee neuvostoa ja tekee ratkaisunsa
sellaisista siirtämistä koskevista pyynnöistä, jotka liittyvät muihin
menoihin kuin niihin, jotka ovat perustamissopimuksista tai niiden
nojalla annetuista säädöksistä johtuvia pakollisia menoja.
Jos budjettivallan käyttäjä ei tee päätöstä kuuden viikon kuluessa,
katsotaan, että siirtämistä koskevat pyynnöt on hyväksytty.
4. Käyttämättömät tulot ja 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista
erityisistä tuloista saadut joulukuun 31 päivänä käytettävissä olevat
määrärahat siirretään ilman eri toimenpiteitä.
5. Varainhoitovuoden lopussa peruuntuvat:
a) ne edellisen varainhoitovuoden määrärahat:
— joista on tehty siirtoa koskeva päätös 1 kohdan a alakohdan
mukaisesti ja joita ei ole sidottu eikä käytetty,
— jotka on 1 kohdan b alakohdan mukaisesti siirretty ilman eri
toimenpiteitä ja joita ei ole käytetty,!M4
!M5
!M6
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 8
— jotka komissio on siirtänyt 2 kohdan mukaisesti ja joita ei
varainhoitovuoden lopussa ole käytetty;
b) ne varainhoitovuoden määrärahat, joita ei ole siirretty.
6."M12 Määrärahojen vapautuminen, joka aiheutuu niiden hankkei-
den, joihin määrärahat on talousarviossa osoitettu, osittaisesta tai
täydellisestä toteuttamatta jättämisestä, sellaisissa budjettikohdissa,
joissa eritellään maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat, sitä
varainhoitovuotta seuraavien varainhoitovuosien aikana, jota varten
määrärahat on otettu talousarvioon, johtaa pääsääntöisesti vastaavien
määrärahojen peruuntumiseen. Lisäksi on mahdollisesti aiheetta
maksetut määrät perittävä takaisin. 3
Vapautunutta määrärahaa vastaava maksusitoumusmääräraha voi-
daan kuitenkin poikkeuksellisesti ottaa uudelleen käyttöön alunperin
suunnitellun hankkeen toteuttamisen osoittautuessa välttämättömäk-
si, jollei kuluvan varainhoitovuoden talousarviossa ole varoja tähän
tarkoitukseen käytettäväksi.
Tätä varten komissio tarkastelee jokaisen varainhoitovuoden alussa
edellisen varainhoitovuoden aikana aiheutuneet määrärahojen va-
pautumiset ja ilmenneiden tarpeiden perusteella arvioi, onko
välttämätöntä ottaa vastaavat määrärahat uudelleen käyttöön.
Komissio tekee päätöksensä ennen kunkin varainhoitovuoden
helmikuun 15 päivää.
Komissio antaa viimeistään maaliskuun 15 päivänä budjettivallan
käyttäjälle tiedon päätöksestään täsmentäen talousarviossa ala-
momentti alamomentilta perusteet, jotka oikeuttavat määrärahojen
ottamisen uudelleen käyttöön.
7. Yhteisön tukea saavien edunsaajien palauttamista ennakoista saadut
tulot otetaan järjestelytileille.
Komissio tarkastelee jokaisen varainhoitovuoden alussa tällaisten
tulojen suuruutta ja arvioi onko tarpeen perusteella välttämätöntä
käyttää määrärahoja uudelleen budjettikohdasta, josta alkuperäinen
meno suoritettiin.
Komissio tekee päätöksensä ennen kunkin varainhoitovuoden
helmikuun 15 päivää ja antaa budjettivallan käyttäjälle tiedon
tekemästään päätöksestä viimeistään maaliskuun 15 päivänä.
Tulot, joita ei käytetä uudelleen, otetaan talousarvioon sen varain-
hoitovuoden sekalaisina tuloina, jonka kuluessa ne on merkitty
tilinpäätökseen.
8. Tulostilistä käyvät ilmi ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot,
budjettivallan käyttäjän päätöksellä siirretyt määrärahat, komission
päätöksellä siirretyt määrärahat sekä määrärahojen vapautumisen tai
palautusten jälkeen komission päätöksellä uudelleen käyttöön otetut
määrärahat.
9. Kuluvan varainhoitovuoden tileissä seurataan erikseen talousarvion
toteuttamiseksi siirrettyjen määrärahojen käyttöä talousarviossa
alamomentti alamomentilta.
"M583artikla
"M51.3Talousarvioon merkityt määrärahat voidaan sitoa tammi-
kuun 1 päivästä alkaen, talousarvion lopullisen vahvistamisen jälkeen.
"M52.3Tästä säännöksestä poiketen juoksevasta asioiden hoidosta
johtuvia menoja varten voidaan tehdä ennakkoon maksusitoumuksia
seuraavaksi varainhoitovuodeksi varatuista määrärahoista kunkin vuoden
marraskuun 15 päivästä alkaen. Nämä maksusitoumukset eivät kuiten-
kaan saa ylittää neljännestä kaikista kuluvan varainhoitovuoden vastaa-!M5
!M4
!M5
!B1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 9
vista määrärahoista. Ne eivät voi koskea uusia menoja, joiden perustetta
ei vielä ole hyväksytty viimeisessä asianmukaisesti vahvistetussa
talousarviossa.
3. Vuokriin liittyvät menot tai muut niihin läheisessä yhteydessä olevat
ja samankaltaiset menot, jotka oikeudellisista tai sopimukseen perus-
tuvista määräyksistä johtuen on suoritettava ennakkoon, voidaan maksaa
seuraavaksi varainhoitovuodeksi varatuista määrärahoista joulukuun 20
päivästä alkaen.
9 artikla
1. Jos talousarviota ei ole varainhoitovuoden alkaessa lopullisesti
vahvistettu, tehtäessä maksusitoumuksia ja suoritettaessa maksuja, jotka
liittyvät sellaisiin menoihin, joiden peruste on hyväksytty viimeisessä
asianmukaisesti vahvistetussa talousarviossa, sovelletaan EHTY:n perus-
tamissopimuksen 78 b artiklaa, "M8EY:n perustamissopimuksen 3
204 artiklaa ja Euratomin perustamissopimuksen 178 artiklaa.
Menon perustetta on pidettävä viimeisessä asianmukaisesti vahvistetussa
talousarviossa hyväksyttynä, jos menon kirjaaminen tiettyyn budjetti-
kohtaan olisi ollut mahdollista vertailukohteena olevana varainhoitovuo-
tena.
2.a. Maksusitoumuksia voidaan tehdä luku luvulta:
— enintään neljäsosalla kaikista edellisenä varainhoitovuotena
asianomaiseen lukuun hyväksytyistä määrärahoista, lisättynä
yhdellä kahdestoistaosalla kutakin kulunutta kuukautta kohti,
tehdyt siirrot huomioon ottaen,
— ylittämättä talousarvioesityksessä tai, jos sitä ei ole, alustavassa
talousarvioesityksessä varattuja määrärahoja.
Jäljempänä 99 artiklassa tarkoitetut EMOTR:n ”tukiosaston” yleis-
kattavat alustavat maksusitoumukset rinnastetaan näitä säännöksiä
sovellettaessa maksusitoumuksiin.
b. Maksaminen voidaan suorittaa kuukausittain luku luvulta:
— enintään kahdestoistaosalla kaikista määrärahoista, jotka on
hyväksytty asianomaiseen lukuun edelliseksi varainhoitovuo-
deksi, tehdyt siirrot huomioon ottaen,
— siten, että komissio saa näin kuitenkin käyttää kuukausittain
määrän, joka on enintään yksi kahdestoistaosa talousarvioesi-
tyksessä tai, jos sitä ei ole, alustavassa talousarvioesityksessä
varatuista määrärahoista.
3. Jos yhteisön toiminnan jatkuvuus ja hallinnon tarpeet sitä edellyt-
tävät:
a) neuvosto voi määräenemmistöllä komission pyynnöstä ja Euroopan
parlamenttia kuultuaan antaa luvan käyttää perustamissopimuksista
tai niiden nojalla annetuista säädöksistä johtuviin pakollisiin
menoihin samanaikaisesti kaksi väliaikaista kahdestoistaosaa tai
useampia väliaikaisia kahdestoistaosia niiden lisäksi, jotka ovat
käytettävissä ilman eri toimenpiteitä 2 kohdan a ja b alakohdan
säännösten mukaisesti, toisaalta maksusitoumusten tekemiseen ja
toisaalta suoritettaviin maksuihin;
b) muihin menoihin kuin niihin, jotka ovat perustamissopimuksista tai
niiden nojalla annetuista säädöksistä johtuvia pakollisia menoja,
sovelletaan EHTY:n perustamissopimuksen 78 b artiklan 2 kohtaa,
"M8EY:n perustamissopimuksen 3204 artiklan kolmatta kohtaa
ja Euratomin perustamissopimuksen 178 artiklan kolmatta kohtaa.
Täydentävät kahdestoistaosat hyväksytään kokonaisina.
Kuhunkin lukuun vuosittain kahdestoistaosina hyväksytty määrä ei saa
ylittää edellisen varainhoitovuoden talousarvion vastaavan luvun määrää,
siirrot huomioon ottaen, eikä vastaavan luvun määrää talousarvioesityk-
sessä tai, jos sitä ei ole, alustavassa talousarvioesityksessä.!B
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 10
4. Jos tietyssä luvussa kahden tai useamman väliaikaisen kahdestois-
taosan hyväksyminen 3 kohdassa määritellyissä tilanteissa ei riitä
kattamaan menoja, jotka ovat tarpeellisia keskeytyksen välttämiseksi
yhteisön toiminnan jatkuvuudessa kyseessä olevalla alalla, edellä 3
kohdan viimeisessä alakohdassa tarkoitetun määrän ylitys voidaan
poikkeuksellisesti hyväksyä samojen menettelytapojen mukaisesti,
edellyttäen, että edellisen varainhoitovuoden talousarviossa käyttöön
annettujen määrärahojen kokonaismäärää ei ylitetä.
"M5103artikla
Talousarvio sekä täydentävät tai korjaavat lisätalousarviot julkaistaan
sellaisina kuin ne on lopullisesti vahvistettu Euroopan yhteisöjen
virallisessa lehdessä edustajakokouksen puhemiehen pyynnöstä.
Julkaiseminen tapahtuu pääsääntöisesti kuukauden kuluessa siitä päiväs-
tä, jona talousarvion lopullinen vahvistaminen on todettu.
11 artikla
1. Talousarvio laaditaan euroissa.2. Euro on euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetussa
neuvoston asetuksessa (EY) N:o 974/98 määritelty yhtenäisvaluutta (
1).
3. Yhteisöjen saatavat ja velat lasketaan ja suoritetaan euroina, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta tuloja ja menoja koskevista alakohtaisista
erityismääräyksistä johtuvien yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamista.
4. Euron ja niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole päättäneet ottaa
käyttöön euroa, valuuttojen vaihtokurssina käytetään päivän kurssia:
poikkeustapauksissa voidaan tätä periaatetta olla noudattamatta asian-
mukaisilla perusteilla, artiklassa 139 tarkoitettujen yksityiskohtaisten
täytäntöönpanosäännösten mukaisesti.
5. Euron kurssi niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät osallistu yhtenäis-
valuuttaan, määritellään päivittäin ja julkaistaan Euroopan yhteisöjen
virallisessa lehdessä .
II OSASTO
TALOUSARVION LAATIMINEN JA RAKENNE
I JAKSO
TALOUSARVION LAATIMINEN
12 artikla
Euroopan parlamentti, neuvosto, yhteisön tuomioistuin, tilintarkastus-
tuomioistuin, talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea ja oikeusasia-
mies laativat ennen kunkin vuoden heinäkuun 1 päivää ennakkoarvion
menoistaan ja tuloistaan tulevaa varainhoitovuotta varten.!M5
(1) EVYL L 139, 11.5.1998, s. 1.!B
!M5
!M13
!M5
!M141977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 11
Ennakkoarviot toimitetaan komissiolle viimeistään heinäkuun 1 päivänä
ja Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedoksi viimeistään heinäkuun
1 päivänä.
13 artikla
1. Komissio laatii yleisen yhteenvedon yhteisön tuloista ja kokoaa 12
artiklassa tarkoitetut ennakkoarviot alustavaan talousarvioesitykseen,
jonka se saattaa neuvoston käsiteltäväksi viimeistään kunkin vuoden
syyskuun 1 päivänä.
Se toimittaa alustavan talousarvioesityksen samanaikaisesti Euroopan
parlamentille.
2. Komissio laatii alustavaan talousarvioesitykseen yleisen johdannon.
Johdannossa on erityisesti:
a) rahoitustaulukoita, jotka kattavat koko talousarvion,
b) komission alaluokkien osalta:
— määritelmä niistä toimintaperiaatteista, joilla määrärahapyynnöt
perustellaan, ottaen huomioon 2 artiklassa tarkoitetut periaatteet
ja vaatimukset,
— selvitys määrärahojen muutoksista eri varainhoitovuosien välillä,— yksityiskohtainen selonteko lainananto- ja lainanottopolitiikasta.
3. Alustavan talousarvioesityksen jokaista muuta pääluokkaa edeltää
johdanto, jonka on laatinut asianomainen toimielin ja joka kattaa edellä 2
kohdan b alakohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa
tarkoitetut asiat.
4. Alustavan talousarvioesityksen tueksi laaditaan työasiakirjoiksi:
a) toimielinten henkilöstön määrän osalta:
— selonteko vakinaista ja väliaikaista henkilöstöä koskevasta
henkilöstöpolitiikasta niin, että erikseen tarkennetaan ne toteu-
tetut toimenpiteet, jotka koskevat henkilökunnan liikkuvuutta ja
jälleensijoitusta ura-alueittain,
— jokaista ura-aluetta kohti sellainen hallintokaavio talousarvioon
otetuista toimista ja alustavan talousarvioesityksen esittely-
ajankohtana täytettyjen toimien määrästä, jossa osoitetaan
toimien jakautuminen palkkaluokittain ja hallintoyksiköittäin
tai kutakin suurta toimintayksikköä kohti silloin, kun on kyse
yhteisen tutkimuskeskuksen eri laitoksista,
— jos henkilöstön määrässä tapahtuu muutoksia, selvitys näistä
muutoksista,
— toimialakohtainen erittely henkilöstöstä;
b) ennakkoarvio tuloista ja menoista, jota edeltää asianomaisten
toimielinten laatimat perustelut, sellaisen tuen osalta, joka suunna-
taan perustamissopimusten tai niiden nojalla annettujen säädösten
mukaisesti perustetuille toimielimille sekä hankintakeskukselle;
eurooppalaisten koulujen ollessa kyseessä, taulukko tuloista ja
menoista, jota perustelut edeltävät.
5. Lisäksi komissio liittää alustavaan talousarvioesitykseen:
— jäljempänä 80 artiklassa tarkoitetun selvityksen edellisen vuoden
varainhoidosta ja 81 artiklassa tarkoitetun taseen, johon on merkitty
yhteisön varat ja velat kuluneen varainhoitovuoden joulukuun 31
päivänä,
— lausunnon muiden toimielinten ennakkoarvioista, jossa voi olla
poikkeavia, asianmukaisesti perusteltuja, arvioita.!M5
!M8
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 12
14 artikla
Komissio voi omasta aloitteestaan ja tarvittaessa Euroopan parlamentin,
neuvoston, yhteisön tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen,
talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean ja oikeusasiamiehen
pääluokan osalta näiden pyynnöstä saattaa neuvoston käsiteltäväksi
oikaisukirjelmän, jolla muutetaan alustavaa talousarvioesitystä sellaisten
uusien tietojen perusteella, jotka eivät olleet tiedossa sitä laadittaessa.
Erittäin poikkeuksellisia tilanteita lukuun ottamatta komission on
kuitenkin saatettava tällainen oikaisukirjelmä neuvoston käsiteltäväksi
vähintään kolmekymmentä päivää ennen talousarvioesityksen ensim-
mäistä käsittelyä Euroopan parlamentissa ja neuvoston on saatettava
talousarvioesityksen oikaisukirjelmä Euroopan parlamentin käsiteltäväk-
si vähintään viisitoista päivää ennen mainittua ensimmäistä käsittelyä.
15 artikla
1. Komissio voi esittää alustavia esityksiä täydentäväksi ja/tai korjaa-
vaksi lisätalousarvioksi väistämättömissä, poikkeuksellisissa tai odotta-
mattomissa olosuhteissa.
Alustavana esityksenä täydentäväksi lisätalousarvioksi on pidettävä
jokaista alustavaa esitystä, jonka seurauksena on joko maksusitoumuk-
siin käytettävien määrärahojen ja/tai maksumääräyksiin käytettävien
määrärahojen kokonaismäärän kasvaminen tai yhden tai useamman
uuden toiminnan rahoittaminen ilman määrärahojen kokonaismäärän
kasvua.
Alustavana esityksenä korjaavaksi lisätalousarvioksi on pidettävä
jokaista alustavaa esitystä, jonka seurauksena on tiettyjen, luonteeltaan
rahoituksellisten tai teknisten muutosten tekeminen talousarvioon
kasvattamatta määrärahojen kokonaismäärää tai edellyttämättä uutta
toimintaa.
2. Täydentävien ja korjaavien lisätalousarvioiden on oltava EHTY:n
perustamissopimuksen 78 artiklan, "M8EY:n perustamissopimuksen
3 203 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 177 artiklan
määräysten mukaisia.
Ne esitetään, niitä tarkastellaan, ne laaditaan ja vahvistetaan lopullisesti
samassa muodossa ja samaa menettelytapaa noudattaen kuin se talous-
arvio, jonka arvioita ne muuttavat. Ne on perusteltava viittaamalla
kyseiseen talousarvioon.
3. Jokainen alustava esitys täydentäväksi ja/tai korjaavaksi lisätalous-
arvioksi on esitettävä neuvostolle pääsääntöisesti viimeistään sinä
päivänä, jona alustava talousarvioesitys seuraavan varainhoitovuoden
talousarvioksi on esitettävä.
Toimivaltaiset viranomaiset käsittelevät asian ottaen huomioon sen
kiireellisyyden.
4. Komissio toimittaa budjettivallan käyttäjälle Euroopan parlamentin,
neuvoston, yhteisön tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, talo-
us- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean ja oikeusasiamiehen esittämät
korjaavaa tai tarvittaessa täydentävää lisätalousarviota koskevat pyynnöt.
Se voi liittää niihin eriävän lausunnon.
5. Kun neuvosto, saatuaan käsiteltäväkseen alustavan esityksen korjaa-
vaksi ja/tai täydentäväksi lisätalousarvioksi, arvioi, että talousarvioesi-
tyksen laatiminen ei ole aiheellista, se määrittää kantansa vaihdettuaan
mielipiteitä Euroopan parlamentin kanssa.
6. Alustaviin esityksiin täydentäväksi ja/tai korjaavaksi lisätalousar-
vioksi on liitettävä perustelut ja niiden laatimishetkellä käytettävissä
olevat tiedot edellisen varainhoitovuoden ja kuluvan varainhoitovuoden
talousarvioiden toteuttamisesta.!M5
!M14
!M5
!M14
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 13
"M5163artikla
1. Neuvosto laatii talousarvioesityksen noudattaen EHTY:n perus-
tamissopimuksen 78 artiklassa, "M8EY:n perustamissopimuksen 3
203 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 177 artiklassa
määrättyä menettelytapaa.
Neuvosto toimittaa talousarvioesityksen edustajakokoukselle, jonka
käsiteltäväksi asia on saatettava viimeistään lokakuun 5 päivänä. Se
liittää siihen perustelut, täsmentäen erityisesti ne perusteet, joiden vuoksi
se on mahdollisesti poikennut alustavasta talousarvioesityksestä.
2. Alustaviin esityksiin täydentäväksi tai korjaavaksi lisätalousarvioksi
sovelletaan soveltuvin osin 1 kohtaa.
17 artikla
1. Talousarvio vahvistetaan EHTY:n perustamissopimuksen 78
artiklan, "M8EY:n perustamissopimuksen 3 203 ja Euratomin
perustamissopimuksen 177 artiklan mukaisesti.
2. Kun Euroopan parlamentin puhemies on todennut talousarvion
lopullisesti vahvistetuksi, kullakin jäsenvaltiolla on seuraavan varain-
hoitovuoden tammikuun 1 päivästä alkaen tai siitä päivästä alkaen, jona
vahvistaminen todetaan, jos tämä tapahtuu tammikuun 1 päivän jälkeen,
velvollisuus saattaa yhteisön käyttöön maksut, jotka on suoritettava
neuvoston 29 päivänä toukokuuta 1989 yhteisöjen omista varoista tehdyn
päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta antamassa asetuksessa
(ETY , Euratom) N:o 1552/89 säädetyin edellytyksin (1).
18 artikla
Komissio ja budjettivallan käyttäjä voivat sopia tiettyjen, ennakkoar-
vioiden toimittamiseen sekä alustavan talousarvioesityksen ja talousar-
vioesityksen vahvistamiseen liittyvien päivämäärien siirtämisestä aiem-
maksi, tällaisen sopimuksen voimatta kuitenkaan johtaa näiden tekstien
tarkasteluun Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 78
artiklassa, "M8EY:n perustamissopimuksen 3 203 artiklassa ja
Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 177 artiklassa
varattujen määräaikojen lyhenemiseen tai siirtämiseen myöhemmäksi.
II JAKSO
TALOUSARVION RAKENNE JA ESITTÄMINEN
19 artikla
1. Talousarvioon kuuluu:
— yleinen taulukko tuloista,
— Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, yhteisön tuomiois-
tuimen, tilintarkastustuomioistuimen, talous- ja sosiaalikomitean,
alueiden komitean ja oikeusasiamiehen pääluokat, jotka on jaoteltu
tulotaulukoihin ja menotaulukoihin.
Komission pääluokkaan kuuluvat:
— asetuksen ”A osa” henkilöstömenoja ja toimielimen hallinnollista
toimintaa varten.
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston tulot ja menot
merkitään tämän osan liitteeseen.!B
(1) EYVL N:o L 155, 7.6.1989, s. 1!M5
!M6
!M14
!M61977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 14
— ”B osa”, johon tarpeen mukaan kuuluu useampia alaluokkia,
toimintamenoja varten.
2. Tulot ja menot luokitellaan jokaisessa pääluokassa niiden laadun tai
käyttötarkoituksen mukaisesti osastoihin, lukuihin, momentteihin ja
alamomentteihin.
3. Budjettinimikkeistö vahvistetaan talousarviomenettelyn yhteydessä
tulojen ja menojen jakautumisen osalta osastoihin, lukuihin ja moment-
teihin.
4. Jokaiseen talousarvion pääluokkaan samoin kuin komission pää-
luokan A ja B osaan voi kuulua luku ”alustavat varaukset” sekä luku
”varaus ennakoimattomia menoja varten”. Näiden lukujen määrärahoja
voidaan käyttää ainoastaan tekemällä siirtoja 26 artiklassa säädetyn
menettelytavan mukaisesti.
5. Komission pääluokkaan voi kuulua ”negatiivinen varaus”, jonka
enimmäismäärä on rajoitettu 200 miljoonaan "M13 euroon 3. Tämä
varaus, joka otetaan erilliseen lukuun, voi koskea sekä maksusitoumuk-
siin käytettäviä määrärahoja että maksumääräyksiin käytettäviä mää-
rärahoja.
Tämä varaus on otettava käyttöön ennen varainhoitovuoden loppua
tekemällä siirtoja 26 artiklassa säädetyn menettelytavan mukaisesti.
6. EMOTR:n tukiosaston menot käsittävään alaluokkaan kuuluu
rahoitusvaraus, jonka osalta merkitsemistä, käyttöä ja rahoitusta kos-
kevat ehdot määritetään talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta
"M831 päivänä lokakuuta 1994 tehdyssä neuvoston päätöksessä
94/729/EY (1)3 ja yhteisöjen omista varoista "M831 päivänä
lokakuuta 1994 tehdyssä päätöksessä 94/278/EY, Euratom (2)3sekä
jälkimmäisen soveltamiseksi annetuissa säännöksissä.
7. Lisäksi talousarvion komission pääluokan B osan liite käsittää 20
artiklan 5 kohdassa tarkoitetun asiakirjan kaikista lainanotto- ja lainan-
antotoimenpiteistä.
7. Kehitysmaita ja muita kolmansia maita koskevassa alaluokassa on
kaksi jäljempänä lueteltua varausta, joiden talousarvioon ottamisen,
käyttöönoton ja rahoituksen edellytykset määritetään talousarvion
kurinalaisuudesta 31 päivänä lokakuuta 1994 tehdyllä neuvoston
päätöksellä 94/729/EY (1) ja asetuksella (ETY, Euratom) N:o 1552/89:
a) kolmansien maiden hyväksi annettavaa hätäapua koskeva varaus,b) yhteisön kolmansien maiden hyväksi ja kolmansiin maihin myön-
tämiä lainanantotoimia ja lainatakuita koskeva varaus.
20 artikla
Talousarviosta käyvät ilmi:1. yleisessä tulotaulukossa:
— yhteisön arvioidut tulot asianomaisen varainhoitovuoden aikana,
jaoteltuna osastoihin, lukuihin, momentteihin ja alamomenttei-
hin,
— edellisen varainhoitovuoden tulot, jaoteltuna osastoihin, lukui-
hin, momentteihin ja alamomentteihin,
— asianmukainen selvitysosa jokaisesta alajaottelusta;
2. kutakin toimielintä vastaavasta pääluokasta:
a) tulotaulukon osalta:
— kullekin toimielimelle kyseiseksi varainhoitovuodeksi arvi-
oidut tulot, jotka on jaoteltu osastoihin, lukuihin, moment-!M6
(1) EYVL N:o L 293, 12.11.1994, s. 14
(2) EYVL N:o L 293, 12.11.1994, s. 9!M5
!M7
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 15
teihin ja alamomentteihin kymmenjärjestelmän mukaista
luokittelua noudattaen,
— edellisen varainhoitovuoden talousarvioon otetut tulot ja
viimeisen päätetyn varainhoitovuoden todetut tulot samalla
tavoin jaoteltuina,
— asianmukainen selvitysosa jokaisesta tulopuolen budjetti-
kohdasta;
b) menotaulukon osalta:
ba) eri osastojen, lukujen, momenttien ja alamomenttien ollessa
kyseessä:
— asianomaista varainhoitovuotta varten avatut määrära-
hat, näiden määrärahojen ollessa maksusitoumusmää-
rärahoja ja maksumäärärahoja niiden budjettikohtien
osalta, joissa tämä määrärahojen keskeinen erittely on
hyväksytty,
— edellistä varainhoitovuotta varten avatut määrärahat,
— viimeisen päätetyn varainhoitovuoden suoritetut menot,
jotka määritetään seuraavasti:
— niiden budjettikohtien osalta, joissa maksusitoumus-
määrärahoja ja maksumäärärahoja ei eritellä:
— viimeisenä päätettynä varainhoitovuotena suo-
ritetut maksut, joihin lisätään siirrot seuraavaan
varainhoitovuoteen,
— niiden budjettikohtien osalta, joissa maksusitoumus-
määrärahat ja maksumäärärahat eritellään:
— maksusitoumuksina: varainhoitovuoden aikana
tehdyt maksusitoumukset varainhoitovuoden
määrärahoista ja edelliseltä varainhoitovuodelta
siirretyistä määrärahoista,
— maksumääräyksinä: varainhoitovuoden aikana
varainhoitovuoden määrärahoista ja edelliseltä
varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista
suoritetut maksut;
bb) asianmukainen selvitysosa jokaisesta alajaottelusta. Näihin
selvitysosiin kuuluvat erityisesti seuraavat tiedot:
— menon perusteena oleva säädös, kun sellainen on
olemassa,
— aiheelliset selvitykset määrärahojen laadusta ja käyttö-
tarkoituksesta,
— sellaisen toiminnan osalta, joka käsittää sekä maksusi-
toumusmäärärahoja että maksumäärärahoja: selvitys-
osaan liitetty alustava erääntymisaikataulu suoritettavis-
ta maksuista, jotka koskevat asianomaista varainhoito-
vuotta ja sitä seuraavia varainhoitovuosia;
— mahdollisesti uudelleen käytettävien tulojen summa.
Tämä summa mainitaan ainoastaan tiedoksi.
3. henkilöstön määrän osalta:
— henkilöstön määrää kuvaava taulukko, jossa vahvistetaan talous-
arvion jokaisen pääluokan osalta palkkaluokittain jokaisella
ura-alueella ja jokaisella johdon ura-alueella niiden pysyvien ja
väliaikaisten toimien määrä, jotka voidaan täyttää talousarvion
määrärahojen asettamissa rajoissa. Hankintakeskuksen henkilös-
tön määrä merkitään erikseen komission henkilöstön määrää
kuvaavaan taulukkoon. "M14 3!M5
!M8
!M5
!M61977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 16
!M5
— sellainen henkilöstön määrää kuvaava taulukko tutkimusmää-
rärahoilla ja teknologiseen kehittämiseen osoitetuilla määrära-
hoilla palkatusta henkilöstöstä, joka on jaoteltu ura-alueittain ja
palkkaluokittain ja jossa eritellään pysyvät ja väliaikaiset toimet,
jotka voidaan täyttää talousarvion määrärahojen asettamissa
rajoissa.
Tieteellisen ja teknisen henkilöstön osalta jakautuminen voidaan
osoittaa palkkaluokkaryhmittäin jokaisessa talousarviossa mää-
ritettyjen ehtojen mukaisesti. Henkilöstön määrää kuvaavassa
taulukossa on eriteltävä sellaisten tieteellisesti tai teknisesti
erittäin pätevien työntekijöiden määrä, joille myönnetään näihin
virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen erityismää-
räysten mukaisia erityisetuja,
— henkilöstön määrää kuvaava taulukko, jossa vahvistetaan
toimien määrä palkkaluokittain jokaisella ura-alueella erityises-
ti:
— virallisten julkaisujen toimistossa,
— Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksessa,
— Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiössä.
Henkilöstön määrää kuvaavissa taulukoissa esitetään varainhoito-
vuodeksi hyväksyttyjen toimien määrän vieressä edelliseksi varain-
hoitovuodeksi hyväksyttyjen toimien määrä;
4. henkilöstön määrää kuvaava taulukko muodostaa jokaiselle toimi-
elimelle ehdottoman ylärajan; nimitystä, joka johtaisi tämän rajan
ylittämiseen, ei voida suorittaa,
Puolipäivätyö, jonka nimitysvallan käyttäjä on hyväksynyt Euroopan
yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 55 a
artiklan määräysten mukaisesti, voidaan korvata palkkaamalla muuta
henkilöstöä budjettivallan käyttäjän talousarviomenettelyn yhteydes-
sä vahvistamissa rajoissa.
5. lainanotto- ja lainanantotoimenpiteen osalta:
a) yleisessä tulojen yhteenvedossa kyseessä olevia toimia vastaavat
budjettikohdat, joihin on tarkoitus ottaa mahdollisia takaisin-
maksuja niiltä edunsaajilta, jotka ovat aluksi laiminlyöneet
takaisinmaksun ja joiden takia on ollut välttämätöntä ottaa
käyttöön ”takuita toimien loppuun saattamiseksi”. Näihin
kohtiin tehdään merkintä ”pro memoria” (p.m.) ja niihin liitetään
tarpeelliset lisäselvitykset;
b) ”komission” pääluokassa, B osassa:
— ne budjettikohdat, joilla on yhteisön ”takuu loppuun
saattamisesta” kyseisten toimien osalta. Niihin kohtiin
tehdään merkintä ”pro memoria” (p.m.) sikäli kuin tältä
osin ei ole ilmennyt tosiasiallista menoerää, joka on
katettava erityisvaroista,
— selvitysosa, josta ilmenevät oikeudellisen perustan viitetie-
dot ja tarvittaessa suunniteltujen toimien laajuus ja kesto
sekä rahoitustakuu, joita yhteisö myöntää näiden toteutta-
miselle.
c) viitteellisinä ”komission” pääluokan B osaan liitetyssä asiakir-
jassa:
— vireillä olevat pääomia koskevat toimet ja vireillä oleva
velanoton hoito,
— asianomaisen varainhoitovuoden pääomia koskevat toimet ja
velanoton hoito.
6. Ne tulo- ja menopuolien budjettikohdat, jotka tarvitaan yhteisön
kolmansien maiden hyväksi ja kolmansiin maihin myöntämiä!M8
!M5
!M71977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 17
lainanantotoimia ja lainatakuita koskevan varauksen täytäntöön
panemiseksi sekä asetuksella (EY , Euratom) N:o 2728/94 perustetun
takuurahaston täytäntöön panemiseksi.
III OSASTO
TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN
I JAKSO
YLEISET SÄÄNNÖKSET
"M5213artikla
Talousarvio toteutetaan noudattaen periaatetta, jonka mukaan sama
henkilö ei voi olla sekä tulojen ja menojen hyväksyjä että tilinpitäjä.
Määrärahojen hoidosta on vastuussa tulojen ja menojen hyväksyjä, joka
on ainoa, jolla on toimivalta tehdä menositoumus, todeta perittävät
määrät ja antaa perintä- ja maksumääräykset.
Tilinpitäjä suorittaa perinnän ja maksamisen.
Tulojen ja menojen hyväksyjän, varainhoidon valvojan ja tilinpitäjän
tehtäviä ei saa yhdistää.
"M5223artikla
1. Komissio toteuttaa talousarviota omalla vastuullaan ja annettujen
määrärahojen rajoissa tätä asetusta noudattaen.
Kaikkea merkittävää yhteisön toimintaa varten talousarvioon otettujen
määrärahojen toteuttaminen edellyttää, että menon perusteena oleva
säädös annetaan etukäteen 30 päivänä kesäkuuta 1982 annetun yhteisen
julkilausuman (1) IV osaston 3 kohdan c alakohdan menettelyn ja
määräysten mukaisesti.
2. Komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, yhteisön
tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle, talous- ja sosiaalikomi-
tealle, alueiden komitealle sekä oikeusasiamiehelle tarpeellisen toimi-
vallan niitä vastaavien talousarvion pääluokkien toteuttamiseksi.
Komissio ja muut toimielimet eivät saa missään muodossa eikä millään
perusteella siirtää ulkopuolisille yksiköille tai elimille sellaisia talous-
arvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä, jotka tarkoittavat Euroopan
yhteisöille kuuluvien julkisten tehtävien hoitoa ja erityisesti siltä osin,
kuin on kyse niiden toimivallasta sopimusten tekemiseen.
3. Jokainen toimielin toteuttaa 2 artiklan mukaisesti aiheelliset
toimenpiteet sekä järjestely- että seurantavaiheessa taatakseen itselleen
asettamiensa päämäärien saavuttamisen.
4. Komissio ja kaikki muut toimielimet voivat siirtää päätösvaltansa
talousarvion toteuttamiseksi työjärjestyksensä määrittämien ehtojen
mukaisesti ja valtuutuksessa vahvistamissaan rajoissa, lukuun ottamatta
28, 29, 39, 48 ja 52 artiklassa tarkoitettuja tapauksia, joissa jätetään
ottamatta huomioon, että hyväksymismerkintä on kieltäydytty antamas-
ta.
Valtuutetut eivät voi toimia kuin heille erityisesti myönnettyjen
valtuuksien rajoissa.!M7
(1) EYVL N:o C 194, 28.7.1982, s. 1!B
!M5
!M14
!M12
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 18
!M12
Talousarvion toteuttamistoimet, jotka saattavat aiheuttaa valtuuttajan,
valtuutetun ja menon kohteena olevan kolmannen välisen eturistiriidan,
ovat kiellettyjä.
Jäljempänä 139 artiklassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityis-
kohtaisissa säännöissä määritellään tämän artiklan toteuttamisen ehdot,
erityisesti seuraavat seikat:
— eturistiriidan syyt,
— henkilöt, joiden välillä eturistiriita voi syntyä,
— eturistiriidan seuraukset.Valtuutuksista on ilmoitettava kaikille, joita asia koskee,
"M8139
artiklassa 3tarkoitettujen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten
sääntöjen mukaisesti.
Toimihenkilöön, joka hyväksyy maksusitoumuksen tai maksumääräyk-
sen ilman suoraa tai välillistä valtuutusta tai ylittää tässä toimessa hänelle
nimenomaisesti siirretyn toimivallan rajat, kohdistetaan kurinpitomenet-
tely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi V osaston säännösten
mukaisesti. Kukin toimielin hyväksyy työjärjestyksen, jossa määrätään
välillistä valtuutusta koskevien asiakirjojen antamismenettelystä. Näissä
asiakirjoissa on mainittava yksityiskohtaisesti ne valtuudet, jotka
siirretään.
4 a) Kun toimielimet uskovat yhteisön jonkin toiminnan toteuttamisen
ulkopuoliselle henkilölle, elimelle tai yritykselle, tätä varten tehtäviin
alihankintasopimuksiin on sisällytettävä kaikki asianmukaiset määräyk-
set alihankintaan liittyvien toimien avoimuuden varmistamiseksi, 139
artiklassa tarkoitettujen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sään-
töjen mukaisesti.
Siinä tapauksessa, että alihankkijoille suoritetuista maksuista kertyy
korkotuloja, joita voidaan käyttää kyseisten ohjelmien rahoittamiseen,
menetellään seuraavasti:
— näistä varoista kertyvät korkotulot peritään takaisin määräajoin,
vähintään kuuden kuukauden välein, ja ne kirjataan tulotaulukkoon,
— samalla avataan samansuuruinen määräraha sekä maksusitoumuksiin
käytettävinä määrärahoina että maksumääräyksiin käytettävinä
määrärahoina ja kirjataan se menotaulukkoon samaan kohtaan kuin
alkuperäinen meno.
5. Oikeusasiamies, talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea
rinnastetaan tätä asetusta sovellettaessa yhteisöjen toimielimiin, jollei
toisin säädetä.
Talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean yhteistä organisaa-
tiorakennetta varten laaditaan analyyttinen menokirjanpito, jonka perus-
teella on mahdollista määrittää talousarvion toteuttamisen perusteella
kummallekin elimelle suoritettujen palvelujen osuus.
23 artikla
Kun tuloja ja menoja hoidetaan käyttäen yhtenäistettyjä atk-järjestelmiä,
sovelletaan II ja III jakson ja VI osaston säännöksiä, ottaen huomioon
tietokoneistetun hallinnon tarjoamat mahdollisuudet ja sen vaatimukset.
Tällöin erityisesti:
— perusteena olevat asiakirjat voidaan jättää tulojen ja menojen
hyväksyjän tai tilinpitäjän luo tarkastuksia varten,
— allekirjoitukset ja hyväksymismerkinnät voidaan liittää soveltuvaa
atk-menettelyä käyttäen.
Tämän artiklan soveltamista koskevat ehdot määritetään "M8139
artiklassa 3 tarkoitettujen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten
sääntöjen mukaisesti.!M5
!M12
!M6
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 19
24 artikla
Kukin toimielin nimeää varainhoidon valvojan. "M14 3
Tämä suorittaa tehtävänsä 2 artiklassa esitettyjen periaatteiden ja 22
artiklan 3 kohdan säännösten mukaisesti. Hän antaa toimielimelleen
kertomuksen kaikista yhteisön varojen hoidossa havaitsemistaan ongel-
mista. Hän laatii toiminnastaan vuosikertomuksen.
Hänen velvollisuutenaan on valvoa:
— kaikkiin menoihin sitoutumista ja kaikkien menojen hyväksymistä,
— kaikkien tulojen toteamista ja perimistä.
Varainhoidon valvojaa on kuultava, kun hänen toimielimessään otetaan
käyttöön tai muutetaan kirjanpitojärjestelmiä ja omaisuuden luetteloin-
tijärjestelmiä sekä tulojen ja menojen hyväksyjien käyttämiä varain-
hoitojärjestelmiä. Hänellä on pääsy tällaisten järjestelmien tietoihin.
Varainhoidon valvoja toteuttaa valvonnan tarkastamalla menoja ja tuloja
koskevat asiakirjat ja toimittamalla tarvittaessa tarkastuksia paikalla.
Toimielimen toimivaltaiset yksiköt toimittavat varainhoidon valvojalle
tämän pyynnöstä kaikki magneettisesti tallennetut tai säilytettävät
asiakirjat ja tiedot, joita tämä pitää tarpeellisina tehtäviensä hoidon
kannalta.
Varainhoidon valvojaa voi tässä tehtävässä avustaa yksi tai useampi
avustava varainhoidon valvoja.
Näihin viranomaisiin sovellettavat erityissäännöt, jotka annetaan
"M8139 artiklassa 3tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityis-
kohtaisissa säännöissä, on vahvistettava siten, että niillä taataan viran-
omaisten toiminnan riippumattomuus. Sellaisista toimenpiteistä, jotka
koskevat heidän nimeämistään, uralla etenemistä ja heihin kohdistettavia
kurinpitoseuraamuksia tai heidän siirtämistään sekä tehtävien keskeyt-
tämiseen tai päättymiseen liittyviä erilaisia yksityiskohtaisia sääntöjä, on
tehtävä perusteltu päätös, joka toimitetaan tiedoksi Euroopan parlamen-
tille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle.
Asianomaiset, samoin kuin toimielimet, joihin he kuuluvat, voivat esittää
kanteen yhteisön tuomioistuimelle. Varainhoidon valvoja voi esittää
kanteen omaa toimielintään vastaan, kun kyseessä oleva toiminta liittyy
hänen riippumattomuuteensa.
24 a artikla
1. Komissio nimeää varainhoidon valvojasta riippumattoman sisäisen
tarkastajan. Hänet nimitetään tehtäväänsä samoin edellytyksin kuin
varainhoidon valvoja, hänellä on tehtäviensä hoitamiseksi samat
oikeudet saada tietoja kuin varainhoidon valvojalla ja hänen riippumat-
tomuutensa varmistetaan soveltamalla häneen samoja sääntöjä ja
erityistoimenpiteitä kuin varainhoidon valvojaan 24 artiklan toisen
kohdan, neljännen kohdan toisen virkkeen, viidennen, kuudennen,
kahdeksannen ja yhdeksännen kohdan nojalla.
Sisäiseen tarkastukseen kuuluu erityisesti hallinto- ja valvontajärjes-
telmien tehokkuuden arviointi ja toimenpiteiden asianmukaisuuden
tarkastaminen. Tehtävää hoidetaan 139 artiklassa tarkoitettujen sovelta-
mista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
Sisäinen tarkastaja ei saa olla tulojen ja menojen hyväksyjä eikä
tilinpitäjä.!M5
!M6
!M15
!M5
!M12
!M15
!M9
!M5
!M151977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 20
2. Komissio toteuttaa puheenjohtajansa valvonnalla kaikki toimenpi-
teet, jotka ovat tarpeen, jotta sisäinen tarkastaja voi suorittaa tehtävänsä 1
kohdan mukaisesti.
3. Muut toimielimet kuin komissio voivat kukin nimetä sisäisen
tarkastajan, joka on riippumaton varainhoidon valvojasta ja hoitaa
tehtäviänsä 1 kohdassa säädettyjen edellytysten ja yksityiskohtaisten
sääntöjen mukaisesti. Jollei sisäistä tarkastajaa ole nimetty, varainhoidon
valvoja hoitaa sisäisen tarkastuksen tehtävän edellä 1 kohdassa
säädettyjen edellytysten ja yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
4. Sisäinen tarkastaja laatii toimielimelleen sisäistä tarkastusta kos-
kevan vuosikertomuksen, jossa ilmoitetaan suoritettujen tarkastusten
määrä ja luonne, suositukset, joihin ne ovat antaneet aihetta, sekä
toimenpiteet, joihin niiden johdosta on ryhdytty.
25 artikla
Tulojen perimisen ja menojen maksamisen suorittaa kussakin toimieli-
messä tilinpitäjä.
Tilinpitäjän nimeää toimielin. "M14 3
Tilinpitäjä on ainoa, jolla on toimivalta hoitaa raha- ja muita varoja,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisen maatalouspolitiikan rahoituk-
sesta 21 päivänä huhtikuuta 1970 annetun neuvoston asetuksen (ETY)
N:o 729/70 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella
(ETY) N:o 2048/88 (2), 4 ja 5 artiklassa tarkoitetun järjestelmän
soveltamista ja jollei tämän varainhoitoasetuksen 53 artiklan määrära-
hojen käyttöön liittyviä yksityiskohtaisia sääntöjä koskevasta toisesta
kohdasta, ennakkomaksujärjestelmiä koskevasta 54 artiklasta ja ulko-
puolelle osoitettavan tuen rahoittamista koskevasta 111 artiklasta muuta
johdu. Hän on vastuussa siitä, että ne ovat tallessa.
Tilinpitäjän tehtävänä on valmistella tämän varainhoitoasetuksen 78, 79,
80 ja 81 artiklassa tarkoitetut rahoitusta koskevat yhteenvedot.
Tilinpitäjää on kuultava, kun tulojen ja menojen hyväksyjän käyttämiä
varainhoitojärjestelmiä otetaan käyttöön tai muutetaan, jos niiden avulla
on tarkoitus toimittaa tietoja keskuskirjanpitoon. Hänellä on oikeus
päästä pyynnöstä tällaisten järjestelmien tietoihin. Tilinpitäjää on myös
kuultava inventaariojärjestelmiä luotaessa ja muutettaessa.
Tilinpitäjää voi hänen tehtävässään avustaa yksi tai useampi avustava
tilinpitäjä, joka tai jotka nimetään samoin edellytyksin kuin tilinpitäjä.
Tilinpitäjään ja avustaviin tilinpitäjiin sovellettavat erityissäännöt
annetaan "M8139 artiklassa 3tarkoitetuissa soveltamista koskevissa
yksityiskohtaisissa säännöissä.
26 artikla
1. Määrärahat jaotellaan lukuihin ja momentteihin.2. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat omissa talousarvion
pääluokissaan tehdä siirtoja luvusta toiseen ja momentista toiseen.
Yhteisön tuomioistuin, tilintarkastustuomioistuin, talous- ja sosiaa-
likomitea, alueiden komitea ja oikeusasiamies voivat omissa talous-
arvion pääluokissaan siirtää jokaisessa luvussa määrärahoja momentista
toiseen. Ne antavat budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle tiedon asiasta
kolme viikkoa ennen näiden siirtojen tekemistä.
3. Komissio voi omassa talousarvion pääluokassaan tehdä:!M15
(1) EYVL N:o L 94, 28.4.1970, s. 13
(2) EYVL N:o L 185, 15.7.1988, s. 1!M5
!M6
!M5
!M12
!M5
!M14
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 21
a) jokaisessa luvussa siirtoja momentista toiseen;
b) jokaisessa henkilöstömenoja ja toimintaa koskevia menoja kos-
kevassa osastossa siirtoja luvusta toiseen. Se antaa budjettivallan
käyttäjälle tiedon asiasta kolme viikkoa ennen näiden siirtojen
tekemistä.
4. Komissio voi ehdottaa budjettivallan käyttäjälle määrärahojen
siirtämistä luvusta toiseen missä tahansa talousarvion pääluokassa,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 ja 3 kohdan säännösten soveltamista.
Määrärahojen siirtämistä koskeviin ehdotuksiin liitetään aiheelliset ja
yksityiskohtaiset perustelut, joista ilmenee määrärahojen käyttö sekä
arviot määrärahojen tarpeesta varainhoitovuoden loppuun saakka niiden
budjettikohtien osalta, joihin määrärahat siirretään, samoin kuin niiden
budjettikohtien osalta, joista määrärahat vähennetään.
Muiden toimielinten, talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean sekä
oikeusasiamiehen esittämät ehdotukset määrärahojen siirtämisestä lu-
vusta toiseen toimitetaan budjettivallan käyttäjälle ilman eri toimenpi-
teitä; komissio voi liittää näihin ehdotuksiin lausuntonsa.
5. Budjettivallan käyttäjä päättää määrärahojen siirtämisestä seuraavin
edellytyksin:
a) kun kyseessä ovat siirrot, jotka koskevat perustamissopimuksista tai
niiden nojalla annetuista säädöksistä johtuvia pakollisia menoja,
neuvosto tekee ratkaisunsa Euroopan parlamenttia kuultuaan määrä-
enemmistöllä kuuden viikon kuluessa, kiireellisiä tapauksia lukuun
ottamatta. Euroopan parlamentti antaa lausuntonsa niin ajoissa, että
neuvosto voi ottaa sen huomioon ja tehdä ratkaisunsa annetussa
määräajassa. Jos neuvosto ei tee päätöstä tässä määräajassa,
määrärahojen siirtämistä koskevat ehdotukset katsotaan hyväksy-
tyiksi;
b) kun kyseessä ovat siirrot, jotka koskevat muita menoja kuin niitä,
jotka ovat perustamissopimuksista tai niiden nojalla annetuista
säädöksistä johtuvia pakollisia menoja, Euroopan parlamentti tekee
ratkaisunsa neuvostoa kuultuaan kuuden viikon kuluessa, kiireellisiä
tapauksia lukuun ottamatta. Neuvosto antaa lausuntonsa määräe-
nemmistöllä niin ajoissa, että Euroopan parlamentti voi ottaa sen
huomioon ja tehdä ratkaisunsa annetussa määräajassa. Jos tässä
määräajassa ei tehdä päätöstä, määrärahojen siirtämistä koskevat
ehdotukset katsotaan hyväksytyiksi;
c) määrärahojen siirtämistä koskevat ehdotukset, jotka koskevat sekä
perustamissopimuksista tai niiden nojalla annetuista säädöksistä
johtuvia pakollisia menoja että muita menoja, katsotaan hyväksy-
tyiksi, jos neuvosto ja Euroopan parlamentti eivät kumpikaan ole
tehneet kielteistä päätöstä kuuden viikon kuluessa siitä, kun nämä
toimielimet vastaanottivat ehdotukset. Jos Euroopan parlamentti ja
neuvosto tällaisen ehdotuksen ollessa kyseessä vähentävät ehdotuk-
sessa olevaa määrää eri tavalla, katsotaan, että toisen toimielimen
hyväksymä alhaisempi määrä on hyväksytty. Jos toinen toimielimistä
kieltäytyy hyväksymästä siirtoa, sitä ei voida tehdä.
6. Budjettivallan käyttäjän päätöksellä määrärahojen siirtoja voidaan
tehdä myös budjettikohtien, joissa eritellään maksusitoumusmäärärahat
ja maksumäärärahat ja budjettikohtien, joissa on jaksottamattomia
määrärahoja, välillä.
7. Jokainen ehdotus, joka koskee siirtoa luvussa tai luvusta toiseen,
edellyttää hyväksymismerkintää varainhoidon valvojalta, joka toteaa,
että määrärahat ovat käytettävissä.
8. Määrärahoja ei voida siirtää kuin sellaisiin budjettikohtiin, joihin on
talousarviossa hyväksytty määräraha tai jotka on varustettu merkinnällä
”pro memoria” (p.m.).!M5
!M14
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 22
9. Tätä artiklaa sovelletaan määrärahoihin, jotka vastaavat 4 artiklan 2
kohdan mukaisesti tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitettuja tuloja vain
sikäli kuin nämä tulot säilyvät käyttötarkoitukseensa sidottuina.
10. EMOTR:n ”tukiosaston” määrärahoja koskevissa talousarvion osas-
toissa määrärahojen siirtoihin sovelletaan 104 artiklassa tarkoitettuja
erityissäännöksiä.
11. Siirroista, jotka on tarkoitettu tekemään mahdolliseksi käyttää
yhteisön kolmansien maiden hyväksi ja kolmansiin maihin myöntämiä
lainanantotoimia ja lainatakuita koskevaa varausta ja hätäapua koskevaa
varausta, päättää budjettivallan käyttäjä 5 kohdan a ja b alakohdan
mukaisesti.
"M5273artikla
1. Poiketen siitä, mitä "M54 artiklassa 3säädetään, laskuista ja
muista maksuselvityksistä, jotka tässä tapauksessa hyväksytään netto-
määräisinä, voidaan vähentää:
a) sakot, jotka on määrätty sopimuksen/urakkasopimuksen osapuolille,
b) perusteettomasti maksettujen määrien oikaisut, jotka voidaan tehdä
ennakkovähennyksinä suoritettaessa saman laatuista maksattamista
samasta luvusta, samasta momentista ja samana varainhoitovuotena,
jona on maksettu liikaa,
c) tieteellisiin ja teknisiin tarkoituksiin käytettävien laitteiden ja
tarvikkeiden arvo sekä ajoneuvojen, laitteiden, tarvikkeiden ja
rakennelmien arvo, joka kauppatavan mukaisesti on otettu huomioon
hankittaessa uusia, samanlaisia laitteita, ajoneuvoja, tarvikkeita ja
rakennelmia.
Laskuista vähennettyjä vähennyksiä, alennuksia ja hyvityksiä ei merkitä
erikseen tuloiksi.
2. Poiketen siitä, mitä 4 ja 5 artiklassa säädetään, seuraavat varat
voidaan käyttää uudelleen budjettikohdasta, johon alkuperäinen meno on
kirjattu:
a) tulot, jotka saadaan talousarvioon otettujen perusteettomasti mak-
settujen määrärahojen palauttamisesta,
b) tulot muille laitoksille tai toimielimille toimitetuista tarvikkeista,
suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista, mukaan lukien
muiden laitosten tai toimielimien lukuun maksettujen ja näiden
korvaamien päivärahojen määrä,
c) vakuutuskorvauksista perityt määrät,
d) vuokrasopimuksiin liittyvät tulot,
e) tulot julkaisujen ja elokuvien myynnistä,
g) tulot, jotka saadaan maksua vastaan toimitetuista tarvikkeista,
suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista,
h) tulot uusittavien tai käytöstä poistettavien ajoneuvojen, tarvikkeiden
ja rakennelmien sekä teknisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin käytettä-
vien laitteiden, tarvikkeiden ja aineiden myynnistä.
Tällaiset varat on käytettävä uudelleen ennen sen varainhoitovuoden
loppua, joka seuraa sitä varainhoitovuotta, jona tulo on peritty.
Kirjanpitokaavassa on järjestelytilejä, joilla voidaan seurata tulojen ja
menojen uudelleen käyttöä.!M5
!M7
!B
!M5
!M12
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 23
!M12
2 a) Poiketen siitä, mitä 4 artiklassa säädetään, niiden palautusten
määrä, jotka jäsenvaltiot ovat maksaneet yhteisöille toimitettujen
tuotteiden tai palvelujen hintaan sisältyneiden verojen osalta Euroopan
yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan mukaisesti,
kirjataan talousarvioon nettomääräisinä.
Edellä mainittuja verojen palautuksia seurataan kirjanpidossa erikseen.
Nämä palautukset suoritetaan kirjaamalla lopullinen määrä toimielimen
tileille viimeistään sitä varainhoitovuotta seuraavana vuonna, jonka
aikana tämä määrä on peritty.
3. Poiketen siitä, mitä "M54 artiklassa 3 säädetään, menoista
voidaan vähentää kolmansien osapuolien maksamat palautukset, kun
toimielin on suorittanut maksun, jonka se on oikeudellisesti velkaa
velkojilleen, mutta kyseinen maksu tai osa siitä on maksettu kyseisten
kolmansien osapuolien puolesta.
4. Varainhoitovuoden aikana rekisteröidyt kurssivaihtelut voidaan 4
artiklasta poiketen korvata. Positiivinen tai negatiivinen lopputulos
sisällytetään varainhoitovuoden saldoon.
5. Edellä 1 kohdan c alakohdassa ja 2 kohdan b, d, e, g ja h alakohdassa
tarkoitetuissa tapauksissa määrärahojen käyttäminen uudelleen ja niiden
vähentäminen toisistaan ei ole mahdollista, jos tätä koskevaa määräystä
ei ole talousarvion selvitysosassa. Arviot uudelleen käytettäviksi
tarkoitetuista summista annetaan tiedoksi selvitysosassa. Toimielinten
on perusteltava erot arvioiden ja niiden summien välillä, jotka ovat
tosiasiallisesti johtaneet uudelleen käyttämiseen.
II JAKSO
BUDJETTITULOT JA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVIEN V AROJEN
HOITO
28 artikla
1. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on tehtävä ennalta
arvio saatavista jokaisen sellaisen toimenpiteen tai tilanteen osalta, josta
aiheutuu yhteisöille saatavia tai joka muuttaa yhteisöjen saatavia.
Nämä arviot on toimitettava toimielimen varainhoidon valvojalle
hyväksymismerkintää varten ja tilinpitäjälle muistiin merkittäviksi.
Niissä on erityisesti mainittava tulon laatu ja mihin se kirjataan
talousarviossa, samoin kuin, jos mahdollista, tulon arvioitu määrä sekä
nimettävä velallinen. Varainhoidon valvojan hyväksymismerkinnän
tarkoituksena on todeta, että:
a) tulo on kirjattu oikeaan budjettikohtaan,
b) arvio on asianmukainen ja asiaa koskevien säännösten mukainen,
erityisesti talousarvion ja asetusten sekä kaikkien perustamissopi-
musten ja asetusten soveltamiseksi annettujen säädöksien ja 2
artiklassa tarkoitettujen moitteettoman varainhoidon periaatteiden
mukainen.
Varainhoidon valvoja voi kieltäytyä antamasta hyväksymismerkintää, jos
kolmannen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut edellytykset eivät
hänen mielestään täyty.
Toimielimen ylin toimivallan käyttäjä voi omalla vastuullaan tehdä
asianmukaisesti perustellun päätöksen jättää tämä kieltäytyminen
huomiotta. Päätös on täytäntöönpanokelpoinen; se annetaan tiedoksi
varainhoidon valvojalle. Jokaisen toimielimen ylin toimivallan käyttäjä
antaa kuukauden kuluessa tilintarkastustuomioistuimelle tiedon kaikista
tällaisista päätöksistä.!B
!M5
!M8
!B
!M91977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 24
2. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava jokai-
sesta varmasta, vahvistetusta ja perittävissä olevasta saatavasta toteamis-
ilmoitus ja perintämääräys, jotka toimitetaan perusteena olevien
asiakirjojen kanssa varainhoidon valvojalle ennalta annettavaa hyväksy-
mismerkintää varten. Tilinpitäjä kirjaa nämä saatavat varainhoidon
valvojan hyväksymismerkinnän jälkeen 135 artiklassa tarkoitettujen
soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
Tietyt juoksevat tulot voidaan todeta alustavasti saataviksi. Nämä
alustavat toteamiset samoin kuin niihin ennen varainhoitovuoden
päättymistä tehdyt muutokset on alistettava varainhoidon valvojan
hyväksymismerkintää varten 135 artiklassa tarkoitettujen yksityiskoh-
taisten soveltamista koskevien sääntöjen mukaisesti.
Hyväksymismerkinnän tarkoituksena on todeta, että:
a) tulo on kirjattu oikeaan budjettikohtaan,
b) määräys on annettu asianmukaisesti ja yhdenmukaisesti asiaan
sovellettavien säännösten kanssa,
c) perusteena olevat asiakirjat ovat asianmukaisia,d) velallinen on nimetty oikein,
e) eräpäivä on merkitty,
f) edellä 2 artiklassa tarkoitettuja moitteettoman varainhoidon peri-
aatteita on noudatettu,
g) perittävä määrä on oikea ja merkitty oikeana valuuttana.
Jos hyväksymismerkintää ei anneta, sovelletaan 1 kohdan viidettä
alakohtaa.
3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, päätöksen 94/728/EY,
Euratom 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa määritellyistä omista varoista, jotka
jäsenvaltiot maksavat määrättyinä eräpäivinä, ei laadita ennalta arviota
saatavista ennen kuin jäsenvaltiot antavat varat komission käyttöön. Sen
sijaan toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä laatii niitä koskevan
perintämääräyksen.
Mainitun päätöksen 2 artiklan 1 kohdan a ja b alakohtiin liittyvien
saatavien osalta perintämääräykset laaditaan jäsenvaltioiden kuukausit-
tain toteamista ja edelleen komissiolle suorittamista maksuista tehdyn
yhteenvedon perusteella.
Perintämääräykset toimitetaan varainhoidon valvojalle hyväksymismer-
kinnän antamista varten. Kun varainhoidon valvoja on antanut perintä-
määräyksille hyväksymismerkintänsä, tilinpitäjä kirjaa ne kirjanpitoon
139 artiklassa tarkoitettujen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten
sääntöjen mukaisesti.
28 a artikla
Komission
"M13 ja neuvoston 3sovellettavien säännösten perus-
teella määräämistä sakoista, uhkasakoista ja seuraamusmaksuista
peräisin olevia tuloja sekä tarvittaessa niistä saatuja korkoja ei kirjata
lopullisesti budjettituloiksi niin kauan kuin yhteisön tuomioistuin saattaa
kumota niitä vastaavat päätökset. Perityt summat merkitään selvästi
erikseen sellaiselle tasetilille, jota käytetään ainoastaan näiden summien
maksamiseksi mahdollisesti takaisin kokonaan tai osittain. Jäljempänä
34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu komission kertomus sisältää näitä
tuloja koskevia tietoja.
Tapahtuma selvitetään merkitsemällä lopullinen summa talousarvioon:
1) jollei asiaan ole haettu muutosta, heti kun tähän tarkoitukseen
säädetty määräaika on päättynyt,
2) jos asiaan on haettu muutosta, heti kun yhteisön tuomioistuin on
tehnyt lopullisen päätöksensä.!M9
!M12
!M91977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 25
Tulostileistä ja 34 artiklassa tarkoitetuista kertomuksista talousarvion
toteuttamisesta on käytävä ilmi:
1) komission päätökset tällä alalla ja päivämäärä, jolloin ne on annettu
tiedoksi, ja
2) yhteenveto, jossa mainitaan:
a) maksettaviksi määrätyt summat,
b) kokonaan maksetut sakot (joihin ei ole haettu muutosta),
c) asiat, joihin on haettu muutosta, seuraavasti eriteltyinä:
— maksamattomat sakot, joilla on pankkitakuu
— ennen yhteisön tuomioistuimen päätöstä maksetut sakot.
"M5293artikla
1. Tilinpitäjä on vastuussa asianmukaisesti laadituista perintämää-
räyksistä.
Hänen on huolehdittava siitä, että yhteisöjen varat saapuvat perintämää-
räyksissä määrättyinä eräpäivinä ja että yhteisöjen oikeudet turvataan.
Tilinpitäjä ilmoittaa tulojen ja menojen hyväksyjälle ja varainhoidon
valvojalle kaikki tulot, joita ei ole saatu määräaikana. "M5Hän
aloittaa tarvittaessa toimenpiteet varojen perimiseksi. 3
2. Kun tulojen ja menojen hyväksyjä luopuu todetun saatavanperimisestä, hän toimittaa ehdotuksen peruuntumisesta varainhoidon
valvojalle hyväksymismerkintää varten sekä tilinpitäjälle tiedoksi.
Varainhoidon valvojan hyväksymismerkinnän tarkoituksena on todeta
luopumispäätöksen asianmukaisuus ja yhdenmukaisuus 2 artiklassa
tarkoitettujen moitteettoman varainhoidon periaatteiden kanssa. Tilinpi-
täjä kirjaa hyväksymismerkinnällä varustetun ehdotuksen.
Jos varainhoidon valvoja kieltäytyy antamasta hyväksymismerkintää,
toimielimen ylin toimivallan käyttäjä voi omalla vastuullaan tehdä
asianmukaisesti perustellun päätöksen jättää tämä kieltäytyminen
huomiotta. Päätös on täytäntöönpanokelpoinen; se annetaan tiedoksi
varainhoidon valvojalle. Toimielimen ylin toimivallan käyttäjä antaa
"M5kuukauden kuluessa 3tilintarkastustuomioistuimelle tiedon
kaikista tällaisista päätöksistä.
3. Jos varainhoidon valvoja toteaa, että asiakirjaa, johon saatava
perustuu, ei ole laadittu tai että saatavaa ei ole peritty, hänen on
ilmoitettava asiasta kyseiselle toimielimelle.
4. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt
vahvistetaan "M8139 artiklan 3mukaisesti.
"M5303artikla
Kaikista tilinpitäjän kassaan suoritetuista käteismaksuista on annettava
kuitti.
31 artikla
Talousarvioon otetaan "M13 euroina 3ilmaistu arvio omista varoista
ja tarvittaessa yhteisöjen omista varoista 24 päivänä kesäkuuta 1988
tehdyn päätöksen 88/376/ETY, Euratom 2 artiklan 7 kohdassa tarkoite-
tuista jäsenvaltioiden osuuksista. Ne annetaan käyttöön asetuksen (ETY,
Euratom) N:o 1552/89 mukaisesti.
32 artikla
Kunkin varainhoitovuoden saldo otetaan seuraavan varainhoitovuoden
talousarvioon menona tai tulona sen mukaan, onko kyseessä yli- vai
alijäämä.!M9
!B
!M5
!B
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 26
Aiheelliset arviot näistä tuloista tai menoista otetaan talousarvioon
talousarviomenettelyn kuluessa ja tarvittaessa käyttämällä 14 artiklan
mukaista oikaisukirjelmää. Ne laaditaan asetuksen (ETY, Euratom) N:o
1552/89 15 artiklassa tarkoitettujen periaatteiden mukaisesti.
Kunkin varainhoitovuoden tilinpäätöksen jälkeen poikkeamat arvioista
otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon korjaavassa tai
täydentävässä lisätalousarviossa.
"M5333artikla
1. Maksetaan seuraavasti 24 päivänä kesäkuuta 1988 tehdyn päätöksen
88/376/ETY, Euratom 11 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut
tiettyjen täydentävien tutkimusohjelmien rahoitusosuudet:
— seitsemän kahdestoistaosaa talousarvioon otetusta kokonaissummas-
ta viimeistään tammikuun 31 päivänä,
— jäljelle jäävät viisi kahdestoistaosaa viimeistään heinäkuun 15
päivänä.
2. Jos talousarviota ei ole vahvistettu lopullisesti ennen varainhoito-
vuoden alkua, edellä 1 kohdassa tarkoitetut osuudet maksetaan edellisen
varainhoitovuoden talousarvioon otetun kokonaissumman perusteella.
"M53.3Osuus tai lisämaksu, joka jäsenvaltioiden on talousarvion
nojalla maksettava, on otettava komission tilille/tileille varoja koskevaa
pyyntöä seuraavien kolmenkymmenen päivän aikana.
4. Suoritetut maksut otetaan asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 9
artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle tilille ja niihin sovelletaan mainitun
asetuksen 11 artiklassa säädettyjä ehtoja.
5. Osuudet, joita tarkoitetaan yhteisöjen omista varoista (täydentävien
tutkimusohjelmien loppuunsaattamiseksi) 24 päivänä kesäkuuta 1988
tehdyn päätöksen 88/376/ETY , Euratom 11 artiklan 2 kohdan c
alakohdassa, vaihdetaan sen "M13 euron3vaihtokurssin mukaan,
joka on ollut voimassa sitä kuukautta edeltävän kuukauden toiseksi
viimeisenä työpäivänä, jonka aikana osuudet on otettu tileille.
34 artikla
1. Komissio toimittaa kerran kuukaudessa Euroopan parlamentille ja
neuvostolle talousarvion toteuttamista koskevat numerotiedot sekä
tulojen että menojen osalta. Näihin tietoihin sisältyy myös tietoja
edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen määrärahojen käytöstä.
Numerotiedot toimitetaan kunkin kuukauden päättymistä seuraavien
kymmenen arkipäivän kuluessa.
2. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen
talousarvion toteuttamisesta sekä tulojen että menojen osalta neljä kertaa
vuodessa ja pääsääntöisesti kolmenkymmenen päivän kuluessa maalis-
kuun, kesäkuun, elokuun ja joulukuun lopusta. Kyseiseen kertomukseen
kuuluu myös tietoja edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen määrära-
hojen käytöstä.
Budjettivallan käyttäjä voi tarkastella näitä kertomuksia.3. Numerotiedot ja neljännesvuosikertomus toimitetaan samanaikaises-
ti tilintarkastustuomioistuimelle.
35 artikla
Komissio toimittaa jäsenvaltioille neljännesvuosittain otteen, josta käy
ilmi jäsenvaltioiden eri valuuttojen välillä tehdyt siirrot.!M5
!B
!M5
!B
!M5
!M131977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 27
III JAKSO
MENOIHIN SITOUTUMINEN SEKÄ MENOJEN MAKSATTA-
MINEN, HYVÄKSYMINEN JA MAKSAMINEN
1. Menoihin sitoutuminen
"M5363artikla
1. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on tehtävä ennalta
ehdotus maksusitoumukseksi jokaisesta sellaisesta toimenpiteestä, josta
aiheutuu menoja talousarvioon, eikä hän voi tehdä oikeudellisia
sitoumuksia kolmansiin nähden ennen kuin varainhoidon valvoja on
antanut hyväksymismerkintänsä. Juoksevista menoista voidaan tehdä
alustava maksusitoumus.
2. Sellaiset komission päätökset, jotka se on tehnyt niiden säännösten
mukaisesti, joissa sille annetaan lupa myöntää taloudellista tukea
erilaisten rahastojen tai toimien puitteissa, vastaavat menoihin sitoutu-
mista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 99 artiklan soveltamista. Jos
toteuttamiselle on kuitenkin näissä päätöksissä edellä mainittuja
säännöksiä sovellettaessa vahvistettu jokin muu määräaika, kyseiset
menoihin sitoutumiset kattavat niihin liittyvien yksittäisten oikeudellis-
ten sitoumusten kokonaiskulut vuoden n+1 joulukuun 31 päivään asti.
Tulojen ja menojen hyväksyjä kirjaa ensimmäisessä alakohdassa
tarkoitetun toteuttamisajan kuluessa kunkin yksittäisen oikeudellisen
sitoumuksen tekemisen keskuskirjanpitoon merkitsemällä sen vähenne-
tyksi ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta maksusitoumuksesta.
Toteuttamiselle asetetun määräajan umpeuduttua toteuttamatta jäänyt
saldo vapautetaan. Tätä alakohtaa ei kuitenkaan sovelleta rakennerahas-
toihin eikä koheesiorahastoon.
3. Edellä 1 ja 2 kohdan soveltamista koskevissa edellytyksissä on
varmistettava tosiasiallisia tarpeita vastaavalla tavalla, että maksusitou-
mukset ja menojen hyväksyminen merkitään kirjanpitoon täsmällisesti ja
2 kohdan osalta sen seuranta, että erityiset oikeudelliset sitoumukset
vastaavat komission päätökseen perustuvaa talousarvion kokonaissitou-
musta. Nämä seikat määritetään 139 artiklassa tarkoitettujen soveltamis-
ta koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
37 artikla
Ehdotukset maksusitoumuksiksi toimitetaan niiden perusteena olevien
asiakirjojen kanssa kussakin toimielimessä varainhoidon valvojalle ja
tilinpitäjälle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan säännösten
soveltamista; niissä mainitaan erityisesti menon käyttötarkoitus, sen
arvioitu määrä, johon liittyy, jos mahdollista, merkintä valuutasta sekä
mihin meno kirjataan talousarviossa ja velkojan nimeäminen; ne
kirjataan "M8139 artiklassa 3tarkoitettujen soveltamista koskevien
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, sen jälkeen kun varainhoidon
valvoja on antanut hyväksymismerkinnän.
Ehdotuksia 36 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi maksusitoumuksiksi ja
2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja yksittäisiä oikeudellisia
sitoumuksia voidaan valvoa pistokokein. Tämä valvonta toteutetaan
sellaisen järjestelmän mukaisesti, jonka avulla voidaan tunnistaa
riskialttiit alat, joiden osalta on erittäin todennäköistä, että 38 artiklan
1 kohdassa tarkoitetut edellytykset eivät täyty. Yksittäisiä sitoumuksia
valvotaan riskialttiilla aloilla järjestelmällisesti.
"M5383artikla
"M51.3Varainhoidon valvojan hyväksymismerkinnällä, joka an-
netaan ehdotuksille maksusitoumuksiksi, todetaan, että:!B
!M9
!M12
!M5
!M12
!B1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 28
!M9
a) maksusitoumusehdotus on tehty 36 artiklan 1 kohdan mukaisesti;
"M9b)3meno on kirjattu oikeaan budjettikohtaan,
"M9c)3määrärahat ovat käytettävissä,
"M9d)3meno on asianmukainen ja asiaan sovellettavien säännös-
ten mukainen, erityisesti talousarvion ja asetusten sekä kaikkien
perustamissopimusten ja asetusten soveltamiseksi annettujen sää-
döksien mukainen,
"M9e)3edellä 2 artiklassa tarkoitettuja moitteettoman varainhoi-
don periaatteita on sovellettu.
2. Hyväksymismerkintä ei voi olla ehdollinen.
"M53.3Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset
säännöt vahvistetaan "M8139 artiklan 3mukaisesti.
"M5393artikla
Varainhoidon valvoja voi kieltäytyä antamasta hyväksymismerkintää, jos
"M538 artiklan 1 kohdassa 3tarkoitetut edellytykset eivät hänen
mielestään täyty. Jos varainhoidon valvoja kieltäytyy antamasta hyväk-
symismerkintää, hänen on annettava siitä asianmukaisesti perusteltu
kirjallinen huomautus. Se on annettava tiedoksi tulojen ja menojen
hyväksyjälle.
Jos varainhoidon valvoja ei hyväksy menoa ja tulojen ja menojen
hyväksyjä pitäytyy ehdotuksessaan, asia on saatettava 22 artiklan 1 ja 2
kohdassa tarkoitetuista toimielimistä sen, joka on kyseessä, ylimmän
toimivallan käyttäjän käsiteltäväksi kahden kuukauden kuluessa maini-
tusta kieltäytymisestä.
Lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse siitä, ovatko määrärahat
käytettävissä, mainittu toimielimen ylin toimivallan käyttäjä voi omalla
vastuullaan tehdä asianmukaisesti perustellun päätöksen jättää kieltäy-
tyminen huomiotta. Päätös on täytäntöönpanokelpoinen siitä päivästä
alkaen, jolloin varainhoidon valvoja on kieltäytynyt antamasta hyväksy-
mismerkintäänsä. Päätös on tehtävä viimeistään vuoden n+1 15 päivänä
helmikuuta. Se annetaan tiedoksi varainhoidon valvojalle. Kunkin
toimielimen ylin toimivallan käyttäjä antaa tilintarkastustuomioistuimel-
le kuukauden kuluessa tiedon kustakin tällaisesta päätöksestä. Tilintar-
kastustuomioistuin antaa osana vastuuvapauden myöntämismenettelyä
Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen sellaisen
päätöksen seurauksista, jolla on jätetty huomiotta kysymys julkisten
urakoiden taikka palvelujen alalla annetun direktiivin laillisuudesta tai
noudattamatta jättämisestä.
2. Menojen maksattaminen
"M5403artikla
Vahvistaessaan menot tulojen ja menojen hyväksyjä:
— tarkastaa maksun saajan vaateen,
— määrittää tai tarkastaa vaateen todenmukaisuuden ja sen määrän, ja
— tarkastaa ne edellytykset, joilla vaade voidaan vaatia maksettavaksi.!B
!M5
!B
!M12
!B1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 29
"M5413artikla
1. Menon maksattamista varten on esitettävä asiakirjat, joista käy ilmi
velkojan oikeus saataviin ja suoritettu palvelu, tai muu asiakirja, johon
maksu perustuu. Jäljempänä "M8139 artiklassa 3 tarkoitetuissa
soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä määritetään
maksumääräykseen liitettävien asiakirjojen laatu ja tiedot, joiden on
sisällyttävä niihin.
"M5 3
"M52.3Se tulojen ja menojen hyväksyjä, jolla on toimivalta
maksattaa menot, tarkastaa henkilökohtaisesti asiakirjat tai varmistaa
omalla vastuullaan, että tarkastus on tehty.
"M5423artikla
Palkat ja korvaukset vahvistetaan henkilöstöstä vastaavan yksikön
laatimien koontiluetteloiden mukaisesti, lukuun ottamatta tapauksia,
joissa erillinen vahvistaminen on tarpeen.
3. Menojen hyväksyminen
"M5433artikla
Hyväksyessään menot tulojen ja menojen hyväksyjä määrää tilinpitäjän
maksamaan maksattamansa menon antamalla maksumääräyksen.
"M5443artikla
Maksumääräyksessä on mainittava:
— varainhoitovuosi, jolle meno kirjataan,
— talousarvion momentti ja mahdollisesti kaikki muut tarpeelliset
alajaottelut,
— maksettava määrä numeroin ja kirjaimin, "M13 euroina 3tai
kansallisena valuuttana ilmaistuna "M12 ; jos maksumääräykset
toimitetaan pankkiin magneettisessa muodossa, määrää ei kuiten-
kaan ole tarpeen merkitä kirjaimin, 3
— maksun saajan nimi ja osoite,
— menon käyttötarkoitus, ja— maksutapa, jos se on mahdollista.
Tulojen ja menojen hyväksyjän on päivättävä ja allekirjoitettava
maksumääräys.
"M5453artikla
Maksumääräykseen on liitettävä alkuperäiset menon perusteena olevat
asiakirjat, jotka on määritetty "M8139 artiklassa 3tarkoitetuissa
soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä. Asiakirjoissa on
oltava tai niihin on liityttävä todistus siitä, että maksettava määrä on
oikea, että toimitus on otettu vastaan tai palvelu on suoritettu ja,
tarvittaessa, että asiasta on tehty merkintä "M565 artiklassa 3
tarkoitettuun omaisuusluetteloon.
Maksumääräyksessä on vastaavien maksusitoumusten hyväksymismer-
kintöihin viittaavat numerot. Alkuperäiset asiakirjat voidaan tarvittaessa
korvata jäljennöksillä, jotka tulojen ja menojen hyväksyjä on todistanut
oikeiksi.
"M5463artikla
1. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi maksaa ennakkoja toimintapoli-
tiikkaa koskevan sääntelyn tai sopimusmääräysten mukaisesti.!B
!M5
!B
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 30
Tällöin ensimmäiseen maksumääräykseen on liitettävä asiakirjat, joihin
maksun saajan oikeus kyseiseen ennakkoon perustuu. Myöhemmissä
maksumääräyksissä on viittaus jo aiemmin toimitettuihin asiakirjoihin
sekä ensimmäisen maksumääräyksen viitetiedot.
Saldon hyväksymistä koskeva päätös tehdään 1 artiklan 7 kohdassa
tarkoitetussa määräajassa.
"M52.3Tulojen ja menojen hyväksyjä voi myöntää henkilöstölle
ennakkoa, jos siitä nimenomaan säädetään henkilöstösäännöissä tai
asetuksen säännöksessä.
Tulojen ja menojen hyväksyjä voi hyväksyä ennakon suorittamisen
virkamiehen tai muuhun henkilöstöön kuuluvan toimielimensä puolesta
suorittamien maksujen kattamiseksi. Tämän kohdan soveltamista kos-
kevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan "M8139 artiklan 3
mukaisesti.
Lukuun ottamatta "M5543artiklassa tarkoitettuja ennakkomaksu-
järjestelmiä, ennakkoa voi maksaa vain, jos varainhoidon valvoja on
ennalta antanut hyväksymismerkinnän.
"M5473artikla
Maksumääräykset on annettava ennalta varainhoidon valvojalle hyväk-
symismerkintää varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan
säännösten soveltamista.
Ennalta annettavan hyväksymismerkinnällä todetaan, että:
a) maksumääräys on annettu asianmukaisesti,
b) maksumääräys vastaa menoa koskevaa maksusitoumusta ja sen
määrä on oikea, ottaen huomioon 2 artiklassa tarkoitetut moitteet-
toman varainhoidon periaatteet ja vaatimukset,
c) meno on kirjattu oikeaan budjettikohtaan,
d) määrärahat ovat käytettävissä,
e) perusteena olevat asiakirjat ovat asianmukaisia, ja
f) maksun saaja on nimetty oikein.
Ennalta annettava hyväksymismerkintä voidaan antaa pistokokeena
toteutettavan valvonnan perusteella; tämä valvonta toteutetaan sellaisen
järjestelmän mukaisesti, jonka avulla voidaan tunnistaa riskialttiit alat,
joiden osalta on erittäin todennäköistä, että toisessa kohdassa tarkoitetut
ehdot eivät täyty. Riskialttiilla aloilla maksumääräyksiä valvotaan
järjestelmällisesti.
"M5483artikla
Jos hyväksymismerkinnän antamisesta kieltäydytään, sovelletaan
"M539 artiklaa 3.
49 artikla
Yksityiskohtaiset säännöt niiden korkojen maksamisesta, jotka yhteisön
tuen saajat ovat mahdollisesti velkaa palautettaessa perusteettomasti
maksettua tukea yhteisölle, määritetään "M8139 artiklassa 3
tarkoitetuissa soveltamissäännöksissä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
yhteisön toimintaperiaatteita koskevissa alakohtaisissa perussäädöksissä
mahdollisesti olevien säännöksien soveltamista.!M5
!M12
!B
!M5
!B
!M5
!B
!M12
!B
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 31
"M5503artikla
Alkuperäinen maksumääräys, johon on liitetty maksun perusteena olevat
asiakirjat, on toimitettava hyväksymismerkinnän antamisen jälkeen
tilinpitäjälle.
4. Menojen maksaminen
"M5513artikla
Menon maksaminen vapauttaa kyseisen toimielimen velvoitteistaan
maksunsaajia kohtaan.
Tilinpitäjän on suoritettava maksut käytettävissä olevien varojen rajoissa.
Tilinpitäjän on keskeytettävä maksujen suorittaminen, kun asiassa on
virhe tai kun on syytä epäillä, että maksu ei vapauta maksuvelvoitteesta,
tai kun tämän varainhoitoasetuksen säännöksiä ei ole noudatettu.
"M5523artikla
Jos maksun suorittaminen keskeytetään, tilinpitäjän on mainittava
keskeyttämisen perusteet kirjallisessa ilmoituksessa, joka hänen on
toimitettava viipymättä tulojen ja menojen hyväksyjälle ja tiedoksi
varainhoidon valvojalle.
Tulojen ja menojen hyväksyjä voi saattaa asian toimielimen työjärjes-
tyksessä määrättyjen edellytysten mukaisesti nimetyn viranomaisen
käsiteltäväksi, lukuun ottamatta tapauksia, joissa on syytä epäillä, että
maksu ei vapauta maksuvelvoitteesta. Kyseinen viranomainen voi
kirjallisesti omalla vastuullaan määrätä maksun suoritettavaksi.
"M5533artikla
Maksut on pääsääntöisesti suoritettava käyttäen pankki- tai postisiirto-
tiliä.
Näiden tilien avaamista, toimintaa ja käyttöä koskevat edellytykset
määritetään "M8139 artiklassa 3 tarkoitetuissa soveltamista
koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä. Niissä on erityisesti mää-
rättävä, mitä menoja koskevat maksut on ehdottomasti suoritettava
sekillä tai posti- tai pankkisiirrolla ja että sekeissä ja posti- tai
pankkisiirtomääräyksissä on oltava kahden sellaisen virkamiehen
allekirjoitus, joilla on asianmukainen toimivalta ja joista toisen on
oltava tilinpitäjän, avustavan tilinpitäjän tai ennakoiden hoitajan
allekirjoitus.
5. Ennakkomaksujärjestelmät
"M5543artikla
"M91.3Tiettyjen menoryhmien maksamiseksi voidaan perustaa
ennakkomaksujärjestelmiä "M8139 artiklassa 3 tarkoitettujen
soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
Ainoastaan toimielimen tilinpitäjä voi siirtää varoja ennakkomaksujär-
jestelmiin, lukuun ottamatta tämän asetuksen soveltamista koskevissa
yksityiskohtaisissa säännöissä tarkoitettuja erityisiä olosuhteita.
Soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä on määritettävä
erityisesti:
— tapa, jolla ennakoiden hoitajat nimetään,
— kunkin maksettavan menon laatu ja enimmäismäärä,
— niiden ennakkomaksujen enimmäismäärä, jotka voidaan myöntää,
— määräaika, jossa perusteena olevat asiakirjat on esitettävä,
— ennakoiden hoitajien vastuu.!B
!M5
!B1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 32
!M9
2. Menot, jotka vastaavat joulukuun 31 päivään mennessä suoritettuja
ennakkomaksujärjestelmän mukaisia maksuja, voidaan merkitä kuluneen
varainhoitovuoden kirjanpitoon seuraavan varainhoitovuoden helmikuun
15 päivään asti.
IV JAKSO
PALKKAMENOJEN HOITO
55 artikla
1. Jokaisessa toimielimessä laaditaan:a) kortisto, josta käy ilmi kaikki A ura-alueen toimet ja jossa kuvataan
kuhunkin toimeen kuuluvat tehtävät ja toiminta,
b) hallintokaavio, johon liittyy kunkin hallintoyksikön osalta sen
vastuualueen täsmentävä organisaatiokaavio.
2. Jos toimeen on talousarviossa liitetty merkintä ”lakkautettavaksi”,
sitä ei enää voida täyttää seuraavalla kerralla, kun samalla ura-alueella
tulee toimi avoimeksi.
IV OSASTO
SOPIMUSTEN TEKEMINEN, OMAISUUSLUETTELOT,
KIRJANPITO
I JAKSO
HANKINTA-, URAKKA-, PAL VELU-, OSTO- JA VUOKRASOPI-
MUKSET
56 artikla
Sellaisia hankintasopimuksia tehtäessä, joiden loppusumma saavuttaa tai
ylittää neuvoston niissä direktiiveissä, jotka koskevat julkisia rakennus-
urakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten
tekomenettelyn yhteensovittamista, säädetyt alarajat, jokaisen toimieli-
men on noudatettava samoja velvoitteita, joita jäsenvaltioiden hallinta-
yksiköiden on noudatettava näiden direktiivien mukaisesti.
Tähän liittyvät soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan
139 artiklassa.
57 artikla
Muihin kuin 56 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin sovelletaan 58, 59
ja 60 artiklaa.
"M8583artikla
1. Kiinteän omaisuuden, tarvikkeiden ja irtaimen omaisuuden ostoa tai
vuokraamista sekä palvelujen tarjoamista ja urakoita "M8koskeva 3
sopimus on tehtävä kirjallisesti. Lukuun ottamatta sopimuksia, jotka
koskevat rakennuksen ostoa tai vuokrausta, ne on tehtävä kilpailukutsun
esittämisen jälkeen "M8 3.
Jäljempänä "M859 artiklassa 3tarkoitetuissa tapauksissa sopimuk-
set voidaan kuitenkin tehdä ilman hintakilpailua tai tarjouspyyntöä.
Sopimus voidaan tehdä "M860 artiklassa 3tarkoitetuissa tapauksis-
sa ainoastaan laskun tai kuitin perusteella.!M5
!B
!M5
!M8
!B
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 33
2. Kilpailukutsuista on pääsääntöisesti ilmoitettava kaikissa jäsenvalti-
oissa ja tarvittaessa kolmansissa maissa, sikäli kuin tämä on sopusoin-
nussa yhteisöjen teollisuuden kehittämisen kanssa. Tällaisista kilpailu-
kutsuista ilmoittamista voidaan kuitenkin rajoittaa, kun tietyistä
suorituksista ei voida niiden määrän tai laadun vuoksi antaa yleistä
kilpailukutsua.
3. Kilpailukutsumenettelyt sekä valinta- ja osoitusperusteet määritel-
lään ja niistä säädetään 139 artiklassa säädettyjen soveltamista koskevien
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti siten, että perusteet määritellään
niin, että ne ovat yhtäpitäviä 56 artiklassa tarkoitettujen direktiivien
kanssa. "M12 Tarjouksen tekijän antamaan tarjoukseen on alusta
alkaen sisällyttävä kaikki tarjouspyynnössä vaaditut olennaiset seikat
uhalla, että sitä muutoin pidetään sellaisena, jota ei voida ottaa
käsiteltäväksi. Arviointiperusteet tarjouksen sisältämien olennaisten
seikkojen yksilöimiselle vahvistetaan 139 artiklassa tarkoitetuissa
soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä. 3
4. Sopimusten tekemisen jälkeen tapahtuviin hintojen tarkistuksiinsovelletaan 139 artiklassa säädettyjä soveltamista koskevia yksityis-
kohtaisia sääntöjä.
59 artikla
Sopimukset voidaan tehdä suoraan:
a) jäljempänä 139 artiklassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa
yksityiskohtaisissa säännöissä vahvistetuissa rajoissa, kun kyse on
tarvikkeiden ja irtaimen omaisuuden ostosta tai vuokrauksesta,
palvelujen tarjoamisesta tai urakoista;
b) kun tarvikkeiden ja irtaimen omaisuuden ostoon tai vuokraukseen,
palvelujen tarjoamiseen tai urakoihin ei asian kiireellisyyden vuoksi
voida soveltaa 58 artiklassa tarkoitettujen kilpailukutsumenettelyjen
määräaikoja,
c) kun hintakilpailut tai tarjouspyynnöt eivät tuota tulosta tai kun
tarjottuja hintoja ei voida hyväksyä,
d) kun teknisten syiden tai oikeudellisten tai tosiasiallisten erityisolojen
vuoksi vain tietty hankkija tai yrittäjä voi varmistaa, että palvelu
tarjotaan,
e) kun on kyse lisähankintoja, -palveluja tai -urakoita koskevista
sopimuksista, joita ei teknisten seikkojen vuoksi voida erottaa
pääsopimuksesta.
Asianomaisen toimielimen on kuitenkin kilpailutettava mahdollisuuksien
mukaan ja kaikin asiaankuuluvin keinoin sellaisia hankkijoita ja yrittäjiä,
jotka voivat tarjota sopimukseen sisältyvät palvelut, lukuun ottamatta d
ja e alakohdassa tarkoitettuja tapauksia.
"M8603artikla
Sopimus voidaan tehdä ainoastaan laskun tai kuitin perusteella, kun
tarvikkeiden, palvelujen tai urakoiden oletettu arvo ei ylitä "M8139
artiklassa 3tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa
säännöissä vahvistettuja määriä.
61 artikla
Kaikkiin hankintasopimuksiin, joilla ostetaan tai vuokrataan tarvikkeita
ja irtainta omaisuutta tai ostetaan palveluja tai teetetään urakoita,
sovelletaan 62-64 a artiklaa.!B
!M8
!M5
!M81977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 34
"M8623
artikla
Yhteisöt eivät saa sopimuksia tehdessään syrjiä jäsenvaltioiden kansa-
laisia näiden kansallisuuden perusteella.
"M8633artikla
Sopimuksista, joiden arvo on suurempi kuin "M8139 artiklassa 3
tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä
määritetty määrä, on ennen tulojen ja menojen hyväksyjän päätöstä
saatava jokaisessa toimielimessä hankintoja ja sopimuksia käsittelevän
neuvoa-antavan komitean lausunto.
Tarvittaessa voidaan perustaa kaikille toimielimille yhteinen hankintoja
ja sopimuksia käsittelevä neuvoa-antava komitea.
Näiden komiteoiden toimintaa koskevat edellytykset vahvistetaan
"M8139 artiklassa 3tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityis-
kohtaisissa säännöissä.
"M8643artikla
Edellä "M863 artiklassa 3tarkoitetussa neuvoa-antavassa komiteas-
sa on oltava vähintään yksi yleisestä hallinnosta vastaavan yksikön
edustaja, yksi raha-asioista vastaavan yksikön edustaja sekä yksi
oikeudellisista kysymyksistä vastaavan yksikön edustaja; varainhoidon
valvojan edustaja kuuluu siihen tarkkailijana.
Komitea antaa lausunnon noudatetun menettelyn asianmukaisuudesta,
"M8ehdotetun tarjouksen tekijän 3 valinnasta ja, pääsääntöisesti,
ehdotetuista sopimusehdoista.
Sen käsiteltäväksi voidaan lausuntoa varten saattaa mikä tahansa muu
tämän osaston alaan kuuluva kysymys.
"M864 a3artikla
Sopimuksen täytäntöönpanon vakuudeksi hankkijoilta tai yrittäjiltä
voidaan takuulausekkeissa vaatia, että he antavat ennakkoon vakuuden
"M8139 artiklassa 3 tarkoitettujen yksityiskohtaisten sääntöjen
mukaisesti.
Vakuuden määrä vahvistetaan:
— hankintasopimuksia koskevien tavanomaisten kaupallisten ehtojen
mukaisesti,
— urakkasopimuksiin liittyvien erityisten urakka-asiakirjojen mukai-
sesti.
Vakuus on pakollinen "M8työsuoritusten ostamisessa 3, kun urakan
arvo on ylittää "M8139 artiklassa 3 tarkoitetuissa soveltamista
koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä vahvistetun vähimmäismäärän.
Vakuus voidaan pidättää siihen asti, kunnes urakka on lopullisesti otettu
vastaan.
Jos sopimusta ei toteuteta tai sen toteuttaminen viivästyy, toimielimen on
varmistettava, että se saa riittävän korvauksen kaikista vahingoista,
koroista ja kuluista etenkin siten, että vahingon määrä korvataan
riittävällä tavalla vakuudesta siitä riippumatta, onko vakuuden antanut
suoraan hankkija tai yrittäjä itse vai kolmas osapuoli.!B
!M5
!B
!M5
!B1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 35
II JAKSO
LUETTELOT IRTAIMESTA JA KIINTEÄSTÄ OMAISUUDESTA
65 artikla
Kaikesta yhteisöjen irtaimesta ja kiinteästä omaisuudesta laaditaan
komission laatiman mallin mukaiset pysyvät omaisuusluettelot, joihin
merkitään omaisuuden määrä ja arvo. Näihin omaisuusluetteloihin
otetaan ainoastaan sellainen irtain omaisuus, jonka arvo ylittää
"M8139 artiklassa 3tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityis-
kohtaisissa säännöissä vahvistetun määrän.
Jokaisen toimielimen on "M8139 artiklassa 3 tarkoitettujen
soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti tarkis-
tutettava yksikköjensä avulla, että omaisuusluetteloon tehdyt merkinnät
vastaavat todellisuutta.
Tulojen ja menojen hyväksyjä luo omaisuuden luettelointijärjestelmän
tilinpitäjän teknisesti avustamana. Tätä järjestelmää hoitaa tulojen ja
menojen hyväksyjä, ja sen on annettava keskuskirjanpidolle toimielimen
rahoitustaseen laatimisessa tarvittavat tarpeelliset tiedot.
Kukin toimielin antaa omalta osaltaan taseeseensa kirjatun omaisuuden
säilyttämistä koskevat säännökset ja määrittää omaisuuden luettelointi-
järjestelmästä vastuussa olevat hallinnolliset yksiköt.
"M5663artikla
Irtaimen omaisuuden myynnistä on ilmoitettava asianmukaisesti
"M8139 artiklassa 3tarkoitettujen soveltamista koskevien yksityis-
kohtaisten sääntöjen mukaisesti.
Toimielinten virkamiehet tai muuhun henkilöstöön kuuluvat eivät saa
hankkia toimielinten myymää irtainta omaisuutta, lukuun ottamatta
tapauksia, joissa myynti tapahtuu julkisena huutokauppana.
"M5673artikla
Tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava ilmoitus tai pöytäkirja, joka
varainhoidon valvojan on hyväksyttävä, omaisuusluetteloon merkityn
omaisuuden "M5luovutuksesta maksua vastaan tai ilmaiseksi 3, sen
romutuksesta, vuokraamisesta ja varkaudesta tai muiden syiden vuoksi
tapahtuneesta katoamisesta.
Ilmoituksessa tai pöytäkirjassa on todettava erityisesti yhteisöjen
virkamiehen tai muuhun henkilöstöön kuuluvan tai muun henkilön
mahdollinen korvausvelvollisuus.
Annettaessa irtainta omaisuutta tai suuria rakennelmia käytettäviksi
korvauksetta, on laadittava sopimus, joka on annettava varainhoidon
valvojalle hyväksymismerkintää varten, ja tällaisista tapauksista on
ilmoitettava edustajakokoukselle ja neuvostolle vuosittain alustavaa
talousarvioesitystä esitettäessä.
"M5683artikla
Jokainen hankinta, joka koskee "M565 artiklassa 3 määritettyä
kiinteää tai irtainta omaisuutta, on ennen maksamista merkittävä
pysyviin omaisuusluetteloihin.
Laskussa tai liitteenä olevassa asiakirjassa, joka on laadittu menon
maksamiseksi, on oltava maininta merkinnästä.!B
!M5
!M12
!B1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 36
III JAKSO
KIRJANPITO
"M5693artikla
Kirjanpito on pidettävä "M13 euromääräisinä 3kalenterivuosittain
kaksinkertaista kirjanpitomenetelmää noudattaen. Kirjanpitoon on mer-
kittävä kaikki varainhoitovuoden tulot ja menot. Kirjanpidon on
perustuttava todisteena oleviin asiakirjoihin. Tulostili ja tase esitetään
"M13 euromääräisinä 3.
70 artikla
Tilisuunnitelmassa eritellään "M12 kulu- ja tuottotilit 3ja tasetilit.
Se käsittää kaksi osaa:
a) kulu- ja tuottotilit, jotka jakautuvat kahteen eri luokkaan:
— talousarvion kulu- ja tuottotilit, joiden perusteella voidaan
seurata talousarvion toteuttamista ja selvittää varainhoitovuoden
tulos,
— talousarvioon kuulumattomat kulu- ja tuottotilit, jotka lisätään
edelliseen luokkaan, jolloin saadaan selville laajennettu kirjan-
pitotulos,
b) tasetilit, joista käy ilmi toimielinten varallisuus. Näistä tileistä käy
ilmi yhteisön oikeudellisten velvoitteiden ennakoitu vaikutus.
Yksityiskohtaiset määräykset tilisuunnitelman laatimisesta ja käytöstä
määritetään sekä varallisuutta että talousarvion toteuttamista koskevien
toimenpiteiden osalta "M8139 artiklassa 3tarkoitetuissa sovelta-
mista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä.
Kirjanpito on hoidettava siten, että vuosittain voidaan laatia tase
varallisuudesta ja kuukausittain luku- ja momenttikohtainen selvitys
budjettituloista ja -menoista.
Nämä selvitykset toimitetaan varainhoidon valvojalle, tulojen ja menojen
hyväksyjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle.
70 a artikla
Varallisuuden arvon alenemisen huomioon ottamisen osalta poistoja ja
varausten muodostamista koskevat säännöt määritellään 139 artiklassa
tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä.
"M5713artikla
Lukuun ottamatta "M599 artiklassa 3 tarkoitettuja ennakkoja,
kaikki ennakot on kirjattava väliaikaistilille ja selvitettävä viimeistään
ennakon maksua seuraavana varainhoitovuotena, ei kuitenkaan luonteel-
taan pysyviä ennakkoja, joita tarkastetaan uudelleen määräajoin.
Edellä "M546 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa 3tarkoitetut
ennakot maksatetaan pääsääntöisesti sen hankkeen toteuttamista seuraa-
van kuuden viikon kuluessa, johon ne on myönnetty.
"M5723artikla
"M91.3Kirjanpito päätetään varainhoitovuoden päättyessä VI
osastossa tarkoitettujen yhteisöjen taseen ja tulostilin laatimiseksi.
Tulostili on toimitettava varainhoidon valvojalle.!B
!M5
!M12
!M5
!M12
!B1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 37
!M9
2. Jokainen varainhoitovuoden päättymisen jälkeinen toimenpide, joka
ei vaikuta yhteisön taloudelliseen asemaan ja joka on välttämätön
täydellisten, totuudenmukaisten ja oikeiden rahoitusta koskevien
yhteenvetojen esittämisen kannalta, voidaan vielä suorittaa tilinpää-
tökseen asti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan soveltamista.
V OSASTO
V ARAINHOIDON V AL VOJIEN, TULOJEN JA MENOJEN HY -
VÄKSYJIEN, TILINPITÄJIEN JA ENNAKOIDEN HOITAJIEN
V ASTUU
"M5733artikla
Kun tulojen ja menojen hyväksyjä toteaa perittävät saatavat tai antaa
perintämääräyksen, tekee menositoumuksen tai allekirjoittaa maksumää-
räyksen noudattamatta kuitenkaan tätä varainhoitoasetusta ja sen
soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, häneen voidaan kohdis-
taa kurinpitomenettely ja hänet voidaan tarvittaessa saattaa korvaus-
velvolliseksi. Samoin menetellään myös, kun tulojen ja menojen
hyväksyjä ei laadi saatavia koskevaa asiakirjaa tai ei laadi perintämää-
räyksiä taikka antaa ne perusteluitta viivästyneinä. "M5Samoin
menetellään, kun hän perusteettomasti laiminlyö sellaisen maksumää-
räyksen antamisen, josta toimielin voi joutua vastuuseen kolmansiin
osapuoliin nähden, tai viivästyttää tällaisen maksumääräyksen antamista.
3
"M5743artikla
Jokaiseen varainhoidon valvojaan voidaan kohdistaa kurinpitomenettely
ja hänet voidaan tarvittaessa saattaa korvausvelvolliseksi tehtäväänsä
hoitaessaan toteuttamiensa toimenpiteiden osalta, erityisesti niissä
tapauksissa, joissa hän antaa hyväksymismerkinnän huolimatta siitä,
että talousarviomäärärahat ylittyvät.
"M5753artikla
1. Jokaiseen tilinpitäjään ja avustavaan tilinpitäjään voidaan kohdistaa
kurinpitomenettely ja heidät voidaan tarvittaessa saattaa korvausvelvol-
lisiksi niiden maksujen osalta, jotka he suorittavat noudattamatta
"M551 artiklan kolmatta kohtaa 3.
Heihin voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja heidät voidaan saattaa
korvausvelvollisiksi, kun heidän hallussaan olevat rahavarat, muut varat
tai asiakirjat katoavat tai niiden arvo laskee, jos kyseinen katoaminen tai
arvon vähentyminen on aiheutunut heidän tahallisesta virheestään tai
törkeästä huolimattomuudestaan.
He ovat samoin edellytyksin vastuussa saamiensa pankki- tai pos-
tisiirtotilien käyttöä ja hoitoa koskevien määräysten asianmukaisesta
täytäntöönpanosta, ja erityisesti:
a) kun heidän suorittamansa perinnät tai maksut eivät ole vastaaviin
perintä- tai maksumääräyksiin merkittyjen määrien mukaisia,
b) kun he suorittavat maksun muulle kuin maksuun oikeutetulle.2. Jokaiseen ennakoiden hoitajaan voidaan kohdistaa kurinpitomenet-
tely ja hänet voidaan tarvittaessa saattaa korvausvelvolliseksi, kun:
a) hän ei asianmukaisten asiakirjojen avulla kykene perustelemaan
suorittamiaan maksuja,
b) hän suorittaa maksun muulle kuin maksuun oikeutetulle.
Häneen voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa
korvausvelvolliseksi, kun hänen hallussaan olevat rahavarat, muut varat
tai asiakirjat katoavat tai niiden arvo laskee, jos kyseinen katoaminen tai
arvon vähentyminen on aiheutunut hänen tahallisesta virheestään tai
törkeästä huolimattomuudestaan.!B1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 38
3. Tilinpitäjän, avustavien tilinpitäjien ja ennakoiden hoitajien on
otettava itselleen vakuutus tässä artiklassa tarkoitettujen riskien varalta.
Toimielin maksaa vakuutuksesta aiheutuvat ja muut siihen liittyvät kulut
"M8139 artiklassa 3tarkoitettujen soveltamista koskevien yksityis-
kohtaisten sääntöjen mukaisesti.
"M54.3Tilinpitäjinä, avustavina tilinpitäjinä ja ennakoiden hoita-
jina toimiville virkamiehille myönnetään erityiskorvaus. Tätä korvausta
vastaavat kokonaismäärät merkitään kuukausittain toimielimen kunkin
tällaisen virkamiehen nimellä avaamalle tilille sellaisen takuurahaston
muodostamiseksi, jonka tarkoituksena on kattaa mahdollinen kassa- tai
pankkivajaus, josta kyseinen henkilö on vastuussa, sikäli kun vakuu-
tusyhtiöiden korvaukset eivät kata näitä vajeita.
Näiden takuutilien saamasaldo maksetaan asianomaisille heidän lopet-
taessaan toimintansa tilinpitäjinä, avustavina tilinpitäjinä tai ennakoiden
hoitajina.
"M55.3Ne virkamiesten tai muuhun henkilöstöön kuuluvien
ryhmät, jotka voidaan nimetä tilinpitäjiksi tai ennakoiden hoitajiksi
määritetään "M8139 artiklassa 3 tarkoitetuissa soveltamista
koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä.
76 artikla
Tulojen ja menojen hyväksyjiin, varainhoidon valvojiin, tilinpitäjiin,
avustaviin tilinpitäjiin ja ennakoiden hoitajiin kohdistetaan kurinpitome-
nettely ja heidät voidaan tarpeen vaatiessa saattaa korvausvelvollisiksi.
Euroopan yhteisöjen henkilöstösääntöjen 22 ja 86-89 artiklassa tarkoi-
tetuin edellytyksin.
Kurinpito- tai korvausvelvollisuutta koskevan menettelyn vireille panosta
vastaavan viranomaisen on saatava kaikki asiaankuuluvat tiedot, mukaan
lukien varainhoidon valvojan mahdolliset kertomukset ja kieltäytymiset
hyväksymismerkinnän antamisesta.
"M5773artikla
Jokaisen toimielimen on kahden vuoden kuluessa tulostilin toimittami-
sesta päätettävä siihen liittyvien toimien osalta vastuuvapauden myön-
tämisestä tilinpitäjille.
VI OSASTO
TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN JA TILINTARKASTUS
"M5783artikla
Komissio laatii päätetyn varainhoitovuoden osalta konsolidoidun tulos-
tilin yhteisöjen yleisestä talousarviosta viimeistään seuraavan vuoden
toukokuun 1 päiväksi. Konsolidoituun tulostiliin kuuluu:
1. tuloja koskeva taulukko, johon sisältyy:
— arvio varainhoitovuoden tuloista,— tuloja koskevan arvion muutokset, jotka aiheutuvat täydentävistä
tai korjaavista lisätalousarviosta, sekä 4 artiklan 2 kohdan
toisessa alakohdassa tarkoitetut lisätulot,
— varainhoitovuoden kuluessa todetut saatavat,
— ne edellisen varainhoitovuoden saatavat, joita ei ole vielä peritty,— varainhoitovuoden kuluessa perityt tulot sekä 7 artiklan 4
kohdan mukaisesti siirretyt tulot,
— määrät, joita ei ole vielä varainhoitovuoden lopussa peritty,!B
!M12
!B
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 39
— ne todetut saatavat, jotka ovat peruuntuneet.
Tähän taulukkoon liitetään yhteenveto, josta käy ilmi 7 artiklan 4
kohdan mukaisesti siirretyt tulot ja tarvittaessa yhteenveto, josta käy
ilmi 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tapahtumien saldot ja
bruttomäärät.
Mukaan liitetään myös yhteenveto, josta käy kunkin jäsenvaltion
osalta ilmi niiden määrien jakautuminen, joita ei ole vielä peritty
varainhoitovuoden lopussa ja jotka vastaavat perintämääräysten
kattamia omia varoja;
2. varainhoitovuoden määrärahojen kehitystä esittäviä taulukoita, joista
käyvät ilmi, siten että maksusitoumusmäärärahat, maksumäärärahat
ja jaksottamattomat määrärahat eritellään:
— alkuperäiset määrärahat,— muutokset, jotka aiheutuvat täydentävistä tai korjaavista lisäta-
lousarvioista,
— muutokset, jotka aiheutuvat siirroista,— varainhoitovuoden lopulliset määrärahat,
— määrärahat, jotka on siirretty
"M57 artiklan 3mukaisesti.
3. menoja koskevia taulukoita, joissa esitetään kyseisen varainhoito-
vuoden määrärahojen käyttöä ja joista käyvät ilmi, siten, että
maksusitoumusmäärärahat, maksumäärärahat ja jaksottamattomat
määrärahat eritellään:
— varainhoitovuonna suoritettaviksi tehdyt maksusitoumukset,— varainhoitovuoden määrärahoista suoritetut maksut,— varainhoitovuoden maksusitoumusten maksattaminen ja laskel-
ma määristä, joita ei ole vielä maksettu varainhoitovuoden
päättyessä,
— maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat, jotka on
siirretty
"M57 artiklan 3mukaisesti,
— jaksottamattomat määrärahat, jotka on siirretty "M57 artiklan
3mukaisesti,
— määrärahat, jotka ovat peruuntuneet.
Näihin taulukoihin liitetään tarvittaessa yhteenveto, josta käyvät ilmi
"M527 artiklan 2 kohdassa 3tarkoitettujen tapahtumien saldot ja
bruttomäärät;
4. taulukoita, joissa esitetään edellisten varainhoitovuosien yhä käytet-
tävissä olevien määrärahojen käyttöä ja joista käyvät ilmi:
— siirrettyjen määrärahojen määrät, siten että maksusitoumus-
määrärahat, maksumäärärahat ja jaksottamattomat määrärahat
eritellään.
— sellaiset tehdyt maksusitoumukset, jotka suoritetaan käytettävis-
sä olevista maksusitoumusmäärärahoista,
— siirretyistä maksumäärärahoista ja siirretyistä jaksottamattomis-
ta määrärahoista suoritetut maksut,
— edellisen varainhoitovuoden päättyessä vielä maksamattomien
määrien maksattaminen ja laskelma määristä, joita ei ole vielä
maksettu kuluvan varainhoitovuoden päättyessä,!M5
!B
!M4
!B
!M4
!B
!M4
!B1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 40
!M4
— peruuntuneiden määrärahojen määrä, siten että maksusitoumus-
määrärahat, maksumäärärahat ja jaksottamattomat määrärahat
eritellään;
— selvitys, josta käy kunkin sellaisen varainhoitovuoden osalta,
jonka tilit on tarkastettu ja hyväksytty, yksityiskohtaisesti ilmi
alamomentti alamomentilta ja jäsenvaltiokohtaisesti varainhoi-
tovuoden kuluessa tehtyjen tilien tarkastamista ja hyväksymistä
koskevien päätöksien vaikutus; tähän tarkoitukseen käytetään
sen varainhoitovuoden budjettinimikkeistöä, jonka tilit on
tarkastettu ja hyväksytty;
5. liitteenä asiakirja pääomia koskevista toimista ja velkojen hoidosta,
josta käyvät ilmi:
— annettujen lainojen määrä,— otettujen lainojen lyhennysten määrät ja otetuista lainoista
aiheutuneet kulut,
— otettujen lainojen määrä,— annettujen lainojen takaisinmaksuksi lyhennyksinä ja korkoina
maksetut määrät.
79 artikla
Kukin toimielin toimittaa komissiolle viimeistään maaliskuun 1 päivänä
tiedot, joita se tarvitsee tulostilin ja taseen laatimiseksi, sekä osuutensa
80 artiklassa tarkoitettuun selvitykseen varainhoidosta, toimitettuaan ne
ensin omalle varainhoidon valvojalleen.
80 artikla
1. Tulostili käsittää kunkin toimielimen osalta kaikki kuluneen varain-
hoitovuoden tuloja ja menoja koskevat tapahtumat. Se esitetään samassa
muodossa ja samoja alajaotteluja noudattaen kuin talousarvio.
2. Tulostiliä edeltää selvitys kyseisen varainhoitovuoden varainhoidos-
ta.
Kukin toimielin antaa tätä selvitystä laadittaessa täsmennyksiä 2
artiklassa tarkoitettujen periaatteiden ja tavoitteiden toteuttamisesta.
81 artikla
1. Komissio laatii seuraavan vuoden toukokuun 1 päiväksi konsolidoi-
dun taseen, jossa on yhteisöjen varat ja velat kuluneen varainhoitovuoden
joulukuun 31 päivänä. Se liittää taseeseen samana päivänä laaditun
selvityksen tileistä, josta käy ilmi tilitapahtumat ja saldot.
Tase sisältää varojen osalta perittävien tulojen määrän ja velkojen osalta
sellaisten varainhoitovuoden menojen määrän, joita ei ole vielä merkitty
tilinpäätökseen.
2. Nämä asiakirjat toimitetaan varainhoidon valvojalle.
"M5823artikla
Komissio toimittaa viimeistään "M5toukokuun 1 päivänä 3
edustajakokoukselle, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle tulos-
tilin, selvityksen varainhoidosta sekä taseen.!B
!M5
!B
!M12
!M5
!B1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 41
!M5
83 artikla
1. Tilintarkastustuomioistuimen henkilöstöön kuuluvat voivat avustaa
tilintarkastustuomioistuinta ja sen jäseniä näiden tehtävien hoitamisessa.
Tilintarkastustuomioistuimen tai sen jäsenen on ilmoitettava henkilös-
töön kuuluville uskotut tehtävät viranomaisille, joissa valtuutuksen
saaneen toimihenkilön on suoritettava tehtävänsä.
2. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission on ilmoitettava
tilintarkastustuomioistuimelle viipymättä kaikki päätökset ja toimenpi-
teet, jotka ne ovat tehneet 4 artiklan 3 kohdan, 7 artiklan 2, 3 ja 6 kohdan
sekä 9 artiklan, 17 artiklan 1 kohdan ja 26 artiklan nojalla.
3. Toimielimet toimittavat tilintarkastustuomioistuimelle vahvistaman-
sa varainhoitoon liittyvät sisäiset säännöt.
4. Tilintarkastustuomioistuimelle on ilmoitettava tulojen ja menojen
hyväksyjien, varainhoidon valvojien, tilinpitäjien ja ennakoiden hoitajien
nimeämisestä sekä 22, 24, 25 ja 54 artiklan nojalla päätetyistä
valtuutuksista tai nimeämisistä.
"M5843artikla
Jokaisen toimielimen on neljännesvuosittain ja viimeistään kunkin
vuosineljänneksen päättymistä seuraavan kuukauden kuluessa ja vii-
meisen neljänneksen osalta viimeistään varainhoitovuoden päättymistä
seuraavana kuukautena toimitettava tilintarkastustuomioistuimelle kirja-
uksia koskevat asiakirjat, erityisesti sellaiset asiakirjat ja todistukset,
jotka koskevat talousarvion toteuttamista koskevien säännösten täs-
mällistä soveltamista ja jotka liittyvät menoihin sitoutumiseen ja
menojen maksamiseen sekä tulojen toteamiseen ja perimiseen, jollei
"M5asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 18 artiklasta ja tämän
varainhoitoasetuksen 85 artiklasta 3 muuta johdu. Tilintarkastus-
tuomioistuin voi esittää jokaiselle toimielimelle edellä tarkoitettuja
asiakirjoja koskevia kysymyksiä.
85 artikla
Tilintarkastustuomioistuin suorittaa tarkastuksen asiakirjojen perusteella
ja tarvittaessa paikalla. Sen tarkoituksena on todeta tulojen ja menojen
laillisuus ja asiallinen oikeellisuus perustamissopimusten määräyksiin,
talousarvioon, varainhoitoasetuksiin ja kaikkiin perustamissopimuksen
soveltamiseksi annettuihin säädöksiin nähden sekä varmistautua siitä,
että varainhoito on ollut moitteetonta.
Tehtäväänsä suorittaessaan tilintarkastustuomioistuin voi 87 artiklassa
määritetyin ehdoin perehtyä kaikkiin sen tarkastuksen alaisten yksiköi-
den ja toimielinten varainhoitoon liittyviin asiakirjoihin ja tietoihin; sillä
on toimivalta kuulla jokaista henkilöstöön kuuluvaa, joka on vastuussa
menoa tai tuloa koskevasta tapahtumasta, ja käyttää kaikkia edellä
tarkoitetuissa yksiköissä ja toimielimissä soveliaita tarkastusmenetelmiä.
Tilintarkastustuomioistuin voi omasta pyynnöstään olla läsnä komission
toteuttaessa toimenpiteitä asetuksen (ETY) N:o 729/70 8 ja 9 artiklan ja
asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 17 ja 18 artiklan soveltamiseksi
saadakseen kaikki tiedot, jotka ovat välttämättömiä sille perustamis-
sopimuksissa tai niiden soveltamiseksi annetuissa säädöksissä uskottujen
tehtävien suorittamiseksi. Tätä säännöstä sovelletaan myös jokaisen
yhteisöjen perustaman rahaston tarkastukseen.
Kukin toimielin valtuuttaa tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä ra-
hoituslaitokset, joissa on talletettuna yhteisön varoja, varaamaan
tilintarkastustuomioistuimelle tilaisuuden varmistaa, että ulkopuolelta
hankitut tiedot täsmäävät kirjanpidon kanssa.!B
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 42
"M5863artikla
Tilintarkastustuomioistuin huolehtii, että kaikki talletetut ja kassassa
olevat arvopaperit ja varat tarkastetaan tallettajien allekirjoittamia
kuitteja taikka kassaa ja arvopapereita koskevia virallisia asiakirjoja
vastaan. Se voi suorittaa tällaisia tarkastuksia itse.
"M5873artikla
Komissio ja muut toimielimet avustavat tilintarkastustuomioistuinta
kaikin tavoin ja antavat sille kaikki tiedot, jotka se katsoo tarpeellisiksi
tehtäviään suorittaessaan, erityisesti kaikki tiedot, jotka niillä on
hallussaan yhteisön sääntelyn mukaisesti suorittamiensa tarkastusten
perusteella niissä yksiköissä, jotka osallistuvat yhteisön raha-asioiden
hoitoon ja maksavat menoja yhteisöjen puolesta. Niiden on erityisesti
annettava tilintarkastustuomioistuimen käyttöön kaikki sopimusten
tekemistä ja niiden toteuttamista koskevat asiakirjat ja kaikki rahavaroja
ja aineellista omaisuutta koskevat tilit, kaikki kirjanpitoon vietävät
asiakirjat sekä kaikki niitä koskevat hallinnolliset asiakirjat, kaikki tuloja
ja menoja koskevat asiakirjat, kaikki omaisuusluettelot ja kaikki
yksikköjen hallintokaaviot, jotka tilintarkastustuomioistuin katsoo tar-
peellisiksi tarkastaakseen tuloslaskelman asiakirjojen perusteella tai
paikalla "M5sekä kaikki asiakirjat ja tiedot, jotka on laadittu tai joita
säilytetään magneettisessa muodossa 3.
Tämän vuoksi sen henkilöstön, jonka toimintaa tilintarkastustuomiois-
tuin tarkastaa, on erityisesti:
a) avattava kassansa ja esitettävä rahavarat, muut varat ja kaikenlainen
aineellinen omaisuus sekä kaikki hallussaan olevat tilikirjat, luettelot
ja muut niitä koskevat asiakirjat, ja
b) esitettävä "M585 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun
täydellisen tarkastuksen 3 toimittamiseksi tarpeellinen kirjeen-
vaihto ja kaikki muut tarpeelliset asiakirjat.
Vain tilintarkastustuomioistuin saa pyytää b alakohdassa tarkoitettuja
tietoja.
Tilintarkastustuomioistuimella on toimivalta tarkastaa sellaiset yhteisö-
jen tuloja ja menoja koskevat asiakirjat, jotka ovat toimielinten
yksiköiden ja erityisesti tuloja ja menoja koskevista päätöksistä
vastuussa olevan yksikön hallussa.
Tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden sekä varainhoidon
moitteettomuuden tarkastus koskee myös yhteisön toimielinten ulko-
puolisten elinten avustuksina saamien yhteisön varojen käyttöä.
Yhteisöjen avustuksen myöntäminen yhteisöjen toimielinten ulkopuoli-
sille edunsaajille edellyttää, että edunsaajat hyväksyvät kirjallisesti
tilintarkastustuomioistuimen suorittaman myönnettyjen avustusten mää-
rän käytön tarkastuksen.
88 artikla
"M8EHTY:n perustamissopimuksen 45 c artiklassa, EY:n perustamis-
sopimuksen 188 c artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 160 c
artiklassa 3tarkoitettua tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomusta
koskevat seuraavat säännökset:
1. Tilintarkastustuomioistuimen on ilmoitettava komissiolle ja asian-
omaisille toimielimille viimeistään heinäkuun 15 päivänä huomau-
tukset, jotka sen mielestä ovat sen laatuisia, että ne on esitettävä
vuosikertomuksessa. Näiden huomautusten on säilyttävä luottamuk-
sellisina. Kaikkien toimielimien on toimitettava vastauksensa
tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään lokakuun 31 päivänä.
Muiden toimielinten on toimitettava vastauksensa samanaikaisesti
komissiolle.
2. Vuosikertomus sisältää arvion siitä, onko varainhoito ollut moittee-
tonta.!B
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 43
3. Vuosikertomuksessa on alajaottelu kutakin toimielintä kohden,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta sellaisen yhteenvedon tai sellaisten
yleisluontoisten huomautusten esittämistä, joita tilintarkastustuomio-
istuin pitää aiheellisina.
Tuomioistuin toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet, jotta toimielinten
sen huomautuksiin antamat vastaukset julkaistaisiin välittömästi
kyseisten huomautusten jälkeen.
4. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa viimeistään marraskuun 30
päivänä vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille
ja muille toimielimille vuosikertomuksensa yhdessä vastausten
kanssa ja varmistaa että ne julkaistaan Euroopan yhteisöjen
virallisessa lehdessä .
88 a artikla
Samanaikaisesti 88 artiklassa tarkoitetun vuosikertomuksen kanssa
tilintarkastustuomioistuin toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvos-
tolle tilitietojen luotettavuutta sekä siihen liittyvien toimien laillisuutta ja
asianmukaisuutta koskevan lausuman.
89 artikla
1. Ennen seuraavan vuoden huhtikuun 30 päivää Euroopan parlamentti
myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta komis-
siolle vastuuvapauden talousarvion toteuttamisesta.
2. Tätä varten Euroopan parlamentti tutkii neuvoston jälkeen Euroopan
hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 78 d artiklassa, EY:n
perustamissopimuksen 205 a artiklassa ja Euratomin perustamissopi-
muksen 179 a artiklassa tarkoitetut tilit, tilinpäätöksen ja taseen,
tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen, jonka liitteinä ovat
tarkastettujen toimielinten tilintarkastustuomioistuimen huomioihin toi-
mittamat vastaukset, sekä vuosikertomukseen liittyvät erityiskertomuk-
set ja tilintarkastustuomioistuimen antaman, tilitietojen luotettavuutta
sekä toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevan lausuman.
3. Ennen kuin Euroopan parlamentti myöntää vastuuvapauden komis-
siolle, parlamentti voi pyytää saada kuulla komissiota menojen käytöstä
tai varainhoidonvalvontajärjestelmien toiminnasta. Komissio antaa
Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki tarvittavat tiedot.
4. Jos 1 kohdassa säädettyä päivämäärää ei voida noudattaa, Euroopan
parlamentti tai neuvosto antaa komissiolle tiedon niistä seikoista, joiden
takia päätöstä on täytynyt lykätä.
Jos Euroopan parlamentti lykkää vastuuvapauden myöntämistä koskevaa
päätöstä, komissio pyrkii viipymättä toteuttamaan kaikki toimenpiteet
helpottaakseen tämän päätöksen tiellä olevien esteiden poistamista.
5. Päätös vastuuvapauden myöntämisestä koskee yhteisön kaikkien
tulojen ja menojen tilejä sekä niiden saldoa ja yhteisön taseessa esitettyjä
varoja ja velkoja; se sisältää arvion komission vastuusta kuluneen
varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisessa.
6. Varainhoidon valvoja ottaa huomioon Euroopan parlamentin vas-
tuuvapautta koskevissa päätöksissä esitetyt huomautukset, ja varainhoi-
don valvoja ottaa myös huomioon neuvoston hyväksymiin vastuuvapaus-
suosituksiin liittyvät selvitykset.
7. EHTY:n perustamissopimuksen 78 g artiklan, EY:n perustamis-
sopimuksen 206 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 180 b
artiklan mukaisesti komissio ja muut toimielimet tekevät kaikkensa
toimiakseen Euroopan parlamentin menojen maksamista koskevien
huomautusten sekä neuvoston vastuuvapaussuosituksiin liittyvien selvi-
tysten mukaisesti.!M5
!M81977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 44
8. Toimielimet antavat Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä
selvityksen toimenpiteistä, jotka on toteutettu näiden huomautusten ja
selvitysten perusteella, ja erityisesti ohjeista, jotka ne ovat osoittaneet
talousarvion toteuttamiseen osallistuville yksiköilleen. Myös nämä
selvitykset toimitetaan tilintarkastustuomioistuimelle.
9. Toimielinten on sen varainhoitovuoden tulostilin liitteessä, joka
seuraa varainhoitovuotta, jona vastuuvapautta koskeva päätös tehtiin,
annettava myös selvitys toimenpiteistä, jotka on toteutettu vastuuvapa-
utta koskevissa päätöksissä esitettyjen huomautusten perusteella.
10. Kirjanpidon ja tulostilin sekä taseen laatimisen perusteena olevia
asiakirjoja säilytetään viisi vuotta siitä päivästä, jona päätös talousarvion
toteuttamista koskevasta vastuuvapaudesta on tehty.
Asiakirjoja, jotka liittyvät toimintaan, jota ei ole vielä saatettu
lopullisesti päätökseen, säilytetään kuitenkin yli mainitun määräajan ja
sitä vuotta, jona kyseinen toiminta päättyi, seuraavan vuoden loppuun.
Kukin toimielin päättää, missä yksikössä liitteenä olevia asiakirjoja
säilytetään.
90 artikla
1. Tilintarkastustuomioistuin voi vuosittain tarkastuskertomuksen li-
säksi milloin tahansa esittää erityiskertomuksissa huomautuksia erityi-
sistä kysymyksistä sekä antaa yhteisön toimielimen pyynnöstä lausun-
toja.
2. Erityiskertomukset toimitetaan asianomaiselle toimielimelle.
Asianomaisen toimielimen on kahden ja puolen kuukauden kuluessa
toimitettava tilintarkastustuomioistuimelle aiheellisiksi katsomansa vas-
taukset kyseisiin erityiskertomuksiin.
Jos tilintarkastustuomioistuin päättää julkaista jotkin kertomuksistaan
Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä , niihin liitetään asianomaisen
toimielimen tai asianomaisten toimielinten vastaukset.
Erityiskertomukset toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle,
jotka määrittävät osaltaan, mahdollisesti yhdessä komission kanssa,
niiden johdosta mahdollisesti toteutettavat toimenpiteet.
3. Tilintarkastustuomioistuin voi julkaista virallisessa lehdessä ne 1
kohdassa tarkoitetuista lausunnoista, jotka eivät liity kuulemismenette-
lyyn lainsäädäntöä koskevista ehdotuksista tai hankkeista. Tuomioistuin
päättää julkaisemisesta kuultuaan lausuntoa pyytänyttä toimielintä tai
toimielintä, jota tuomioistuimen selvitys koskee. Virallisessa lehdessä
julkaistaviin lausuntoihin liitetään asianomaisen toimielimen tai asian-
omaisten toimielinten vastaukset.
VII OSASTO
TUTKIMUSMÄÄRÄRAHOIHIN JA TEKNOLOGISEEN KEHIT-
TÄMISEEN OSOITETTUIHIN MÄÄRÄRAHOIHIN SOVELLET-
TA VIA ERITYISSÄÄNNÖKSIÄ
91 artikla
Tutkimusmäärärahoihin ja teknologiseen kehittämiseen osoitettuihin
määrärahoihin, jotka on otettu 92 artiklassa tarkoitettuun erityiseen
alaluokkaan, sovelletaan I-VI osaston, "M8XI osaston ja III jakson
3säännöksiä, tässä osastossa säädettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta.
92 artikla
1. Tässä osastossa tarkoitetut määrärahat otetaan erityiseen alaluok-
kaan komission pääluokan B osassa.
Tämä alaluokka käsittää määrärahat, jotka on tarkoitettu tutkimuksen ja
teknologisen kehittämisen tavoitteiden toteuttamiseen seuraavin tavoin:!M8
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 45
!M10
a) välitön toiminta, joka toteutetaan yhteisen tutkimuskeskuksen
(YTK) laitoksissa ja rahoitetaan pääsääntöisesti kokonaan Euroopan
yhteisöjen yleisestä talousarviosta ja joka sisältää:
— tutkimusohjelmat,— kartoittavan tutkimustoiminnan,— luonteeltaan institutionaaliset tieteelliset ja tekniset tukitoimet;
b) välillinen toiminta, joka koostuu ohjelmista, jotka toteutetaan
kolmansien osapuolien kanssa tehtävien sopimusten mukaisesti.
Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) voi osallistua tähän toimintaan
samalta pohjalta kuin kolmannet osapuolet. Tämä toiminta rahoite-
taan pääsääntöisesti osittain Euroopan yhteisöjen yleisestä talous-
arviosta (kustannustenjakoperiaatteella toteutettu toiminta);
c) yhdenmukaistettu toiminta, joka sisältää yhteisön pyrkimykset eri
jäsenvaltioissa suoritettavien yksittäisten tutkimusten yhteensovitta-
miseksi ja joiden osalta ainoastaan luonteeltaan hallinnolliset menot
rahoitetaan yhteisöjen yleisestä talousarviosta;
d) yhteisön mahdollinen osallistuminen täydentävien toimintaohjel-
mien rahoitukseen "M8EY:n perustamissopimuksen 130 k artiklan
3määräysten mukaisesti tai yhteisön mahdollinen osallistuminen
useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja kehittämistyötä
koskeviin toimintaohjelmiin sekä järjestelmiin näiden toiminta-
ohjelmien panemiseksi täytäntöön "M8EY:n perustamissopimuk-
sen 130 l artiklan 3 määräysten mukaisesti tai osallistuminen
yhteistyöhön kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen
kanssa "M8EY:n perustamissopimuksen 130 m artiklan 3
mukaisesti tai osallistuminen "M8EY:n perustamissopimuksen
130 n artiklan 3tarkoitettuihin yhteisyrityksiin;
e) muu kilpailuun perustuva toiminta, jos sen toteuttaa yhteinen
tutkimuskeskus (YTK):
— tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmien tieteelliset ja tekniset
tukitoimet, jotka rahoitetaan pääsääntoisesti kokonaan yleisestä
talousarviosta,
— kolmansien lukuun tehtävät toimet.
2. Määrärahat, jotka on tarkoitettu tutkimus- ja kehittämistyötä
koskevan puiteohjelmaan kuuluvan toiminnan toteuttamiseen, merkitään
erikseen tähän alaluokkaan.
3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, yhteinen tutkimuskeskus
(YTK) voi saada mainitussa kohdassa tarkoitetun alaluokan ulkopuoli-
siin määrärahoihin kirjattua rahoitusta osallistuessaan kilpailun perus-
teella yhteisön politiikan mukaisesti täytäntöönpantuun toimintaan, joka
rahoitetaan pääsääntöisesti kokonaan yleisestä talousarviosta.
4. Osaston IV säännöksiä sopimusten tekemisestä sovelletaan 1 kohdan
e alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa ja 3 kohdassa tarkoitet-
tuihin tapauksiin.
93 artikla
1. Edellä 92 artiklassa tarkoitetun erityisen alaluokan nimikkeistö
laaditaan menojen käyttötarkoituksen mukaisesti siten, että se perustuu
tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen tavoitteiden tai muun maini-
tussa artiklassa tarkoitetun toiminnan toteuttamiseen.
Kunkin alajaottelun aiheellisesta selvitysosasta käy lisäksi ilmi:
— kuluvaksi varainhoitovuodeksi hyväksyttyjen työpaikkojen määrä,!M5
!M10
!M5
!M10
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 46
— viittaukset, joissa täsmennetään yhteisön mahdollinen rahoitusosuus
täydentäviin toimintaohjelmiin, useiden jäsenvaltioiden käynnis-
tämiin tutkimus- ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin
sekä yhteistyöhön kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen
kanssa.
2. Yhteisen tutkimuskeskuksen henkilöstömäärärahat ja toteuttamis-
keinoja koskevat määrärahat otetaan kuitenkin kahteen eri lukuun.
94 artikla
Edellä 92 artiklassa tarkoitettuun erityiseen alaluokkaan liitetään:
— vastaavuustaulukko, joka käsittää erittelyn alaluokassa avatuista
määrärahoista, siten kuin se on määritetty "M8139 artiklassa 3
tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä,
sekä menojen käyttötarkoituksen että laadun mukaisesti.
Komissio voi hallinnosta johtuvia vaatimuksia varten perustaa
toteuttamiskeinoja vastaavia kokoomatilejä,
— sellainen alustava erääntymisaikataulu maksusitoumuksista ja suori-
tettavista maksuista, jossa osoitetaan vastaavien maksusitoumus-
määrärahojen ja vastaavien maksumäärärahojen suunniteltu käyttö.
Erääntymisaikataulu tarkistetaan vuosittain.
Jotta talousarvion ennusteita ja toteutusta voidaan verrata, maksusitou-
musten ja maksujen vastaavuustaulukossa on samat alaluokat ja
otsakkeet kuin talousarviossa ja tulostilissä.
Komissio toimittaa alustavaan talousarvioesitykseen liitetyn valmistelu-
asiakirjan muodossa tarvittavat tiedot maksusitoumus- ja maksumää-
rärahojen jaosta ja ennustettavasta käytöstä eri budjettikohtiin toiminnan
keston ajaksi sekä tiedot (julkisten ja yksityisten) kolmansien rahoituk-
sesta saatujen tulojen sekä kolmansille suoritetuista palveluista saatujen
tulojen kehittymisestä.
95 artikla
Komissio voi, 26 artiklasta poiketen, tehdä 92 artiklassa tarkoitetussa
alaluokassa 92 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja siirtoja
osastosta ja luvusta toiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 26 artiklan
7 kohdan säännösten soveltamista.
Yhdenkään 92 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun toiminta-
ohjelman talousarvioon otettu alkuperäinen osuus ei näiden siirtojen
vaikutuksesta saa kasvaa tai pienentyä enemmän kuin 15 prosenttia
maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina lukuun ottamatta
kartoittavaa tutkimusta. ”Kartoittavaan tutkimukseen” liittyvät määrära-
hat saavat kasvaa niiden vaikutuksesta maksusitoumusmäärärahoina ja
maksumäärärahoina enintään 6 prosenttia kaikkien edellä tarkoitettujen
toimintaohjelmien alkuperäisestä osuudesta.
Tämä erityissäännös ei koske yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK)
henkilöstömäärärahoja.
Budjettikohtia, jotka koskevat 92 artiklan 1 kohdan b (lukuun ottamatta
YTK:n osallistumista), c ja d alakohdassa tarkoitettua toimintaa,
pidetään 26 artiklassa lukuina.
96 artikla
1. Komissio voi suorittaa palveluja kolmansille osapuolille talousarvion
kyseisten lukujen ja momenttien selvitysosien mukaisesti.
Tähän liittyvät tulot voivat 5 artiklasta poiketen johtaa lisämäärärahojen
avaamiseen:
— maksusitoumuksina määrällä, joka vastaa kolmansien osapuolien
kanssa tehdyissä sopimuksissa määrättyjä palautuksia,!M5
!M10
!M5
!M10
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 47
— suoritettavina maksuina määrällä, joka vastaa näistä palautuksista
todettujen maksujen määrää.
2. Lisämäärärahat säilytetään 7 artiklan 2 kohdasta poiketen siihen asti,
kunnes ne peruuntuvat sen jälkeen, kun ne on otettu tulostilille.
3. Kun talousarvion selvitysosaan merkityissä määräyksissä määrätään
tiettyjen menoryhmien osalta takaisinmaksamisesta yleiseen talous-
arvioon, takaisinmaksu kirjataan tulojen yhteenvedossa erityisille tätä
tarkoitusta varten avattuihin budjettikohtiin soveltamista koskevien
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
4. Määrärahat, jotka koskevat yhteisen tutkimuskeskuksen osallis-
tumista 92 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun kilpailuun,
sekä e alakohdassa ja 3 kohdassa tarkoitettua toimintaa koskevat
määrärahat rinnastetaan tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyihin
kolmansille suoritetuista palveluista saatuihin tuloihin.
Näiden määrärahojen toteutus esitetään tulostilin analyyttisessä kirjan-
pidossa niiden toimintaluokkien kohdalla, joihin se liittyy; se erotetaan
(julkisten tai yksityisten) kolmansien rahoituksesta saaduista tuloista
sekä kolmansille suoritetuista palveluista 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun
toiminnan yhteydessä tai muun luonteisesta toiminnasta saatavista
tuloista.
97 artikla
1. Sopimusten tekemisen osalta alalla, jota tämä osasto koskee, voidaan
"M8139 artiklassa 3tarkoitettujen soveltamista koskevien yksityis-
kohtaisten sääntöjen mukaisesti vahvistaa erityissäännöksiä, jotka
koskevat:
— niitä määriä, jotka määrittävät sopimusten tekemisen ehdot,
— hankintoja ja sopimuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean
toimintaa ja toimivallan määrittämistä.
2. Tieteellisiä ja teknisiä tarvikkeita voidaan 66 artiklan ensimmäisestä
kohdasta poiketen myydä ilman ennakkoilmoitusta tulojen ja menojen
hyväksyjän päätöksellä hankintoja ja sopimuksia käsittelevän neuvoa-
antavan komitean annettua lausuntonsa.
VIII OSASTO
EUROOPAN MAATALOUDEN OHJAUS- JA TUKIRAHASTON
”TUKIOSASTOON” SOVELLETTA VIA ERITYISSÄÄNNÖKSIÄ
98 artikla
Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ”tukiosaston” asetuksen
(ETY) N:o 729/70 mukaisesti, mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa
tarkoittamien yksiköiden tai toimielinten välityksellä ja saman asetuksen
5 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi annettujen säännösten mukaisesti
rahoittamiin menoihin sovelletaan I-VI osaston "M8ja III jakson 3
säännöksiä, lukuun ottamatta tässä osastossa säädettyjä poikkeuksia.
Erityistoiminta, jota komissio välittömästi hoitaa, toteutetaan noudattaen
tämän asetuksen III osastossa vahvistettuja sääntöjä.
"M5993artikla
"M51.3Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ”tukiosas-
ton” määrärahoista tehdään yleiskattavat alustavat maksusitoumukset,
jotka vastaavat jäsenvaltioille maksettavia ennakkoja.!M5
!M10
!M5
!B
!M5
!B1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 48
Komission päätökset, joissa vahvistetaan näiden ennakkojen määrä
asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti,
vastaavat yhteenlaskettuja alustavia maksusitoumuksia. Varainhoidon
valvojan hyväksymismerkinnällä todetaan ainoastaan, että nämä maksu-
sitoumukset vastaavat komission EMOTR-komitean kuulemisen jälkeen
päättämien ennakoiden määrää ja että ne eivät ylitä Euroopan
maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ”tukiosastoon” otettujen määrära-
hojen kokonaismäärälle asetettuja rajoja.
2. Komissio laatii Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen
kuukausittain; kertomus lähetetään kolmenkymmenen arkipäivän kulu-
essa sen kuukauden päättymisestä, jona jäsenvaltiot ovat maksaneet
menon. Kertomukseen kuuluu tiedot, joiden perusteella voidaan
arvioida:
— menokehitystä, ottaen huomioon neuvoston 24 päivänä kesäkuuta
1988 talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta tekemän päätöksen
88/376/ETY 6 artiklassa säädetty hälytysjärjestelmä,
— menokehityksen näkymiä varainhoitovuoden aikana suhteessa mark-
kinoiden kehitykseen.
"M51003artikla
1. Yksiköiden ja toimielimien asetuksen (ETY) N:o 729/70 4 artiklan
soveltamiseksi suorittamista menoista tehdään maksusitoumus luvuittain,
momenteittain ja alamomenteittain ja niistä tehdään maksamista koskeva
kirjaus, sen jälkeen kun jäsenvaltioiden toimittamat yhteenvedot on
tarkastettu mainitun asetuksen 5 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi
annettujen säännösten mukaisesti sekä varainhoidon valvojan annettua
hyväksymismerkinnän.
Maksusitoumus tehdään kahden kuukauden kuluessa jäsenvaltioiden
toimittamien yhteenvetojen vastaanottamisesta. Maksamista koskeva
kirjaus tehdään pääsääntöisesti samassa määräajassa.
Tämän artiklan soveltaminen ei rajoita asetuksen (ETY) N:o 729/70 5
artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua tilien tarkastusta ja
hyväksymistä.
2. Tässä artiklassa tarkoitetut maksusitoumukset vähennetään
"M599 artiklassa 3tarkoitetuista yleiskattavista alustavista maksu-
sitoumuksista.
"M51013artikla
Menot kirjataan tietyn varainhoitovuoden tileille komission jäsenvalti-
oille kyseisenä varainhoitovuotena asetuksen (ETY) N:o 729/70 5
artiklan mukaisesti maksamien ennakkojen perusteella, sikäli kuin
päätökset kyseisiin menoihin sitoutumisesta ja niiden hyväksymisestä
on toimitettu tilinpitäjälle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden
tammikuun 31 päivänä.
102 artikla
1. Asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa
tarkoitetun tilien tarkastuksen ja hyväksymisen tarkoituksena on
määrittää sellaisten kussakin jäsenvaltiossa kyseisenä varainhoitovuotena
maksettujen menojen määrä, joita on pidettävä EMOTR:n maksettavina
menoina, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun artiklan 2
kohdan c alakohdan mukaisesti möyhemmin tehtyjä päätöksiä.
2. Asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan c alakohdassa
tarkoitettujen päätösten tarkoituksena on määrittää menot, jotka pois-
tetaan mainitun asetuksen 2 ja 3 artiklassa tarkoitetusta yhteisön
rahoituksesta, koska menoihin liittyviä toimenpiteitä ei ole toteutettu
yhteisön sääntöjen mukaisesti.!B
!M5
!B
!M4
!M111977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 49
3. Aikataulu tilien tarkastukselle ja hyväksymiselle on esitetty
asetuksessa (ETY) N:o 729/70.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen lopputulos, joka käsittää
mahdollisen erotuksen 100 ja 101 artiklan mukaisesti kyseisen varain-
hoitovuoden tileille kirjattujen menojen kokonaismäärän ja komission
tilien tarkastuksen ja hyväksymisen yhteydessä hyväksymien menojen
kokonaismäärän välillä, kirjataan yhdelle ainoalle momentille lisäyksenä
tai vähennyksenä menoihin.
5. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen päätösten lopputulokset kirjataan
yhdelle ainoalle momentille vähennyksenä menoihin.
103 artikla
Yleiskattavat alustavat maksusitoumukset, jotka tehdään kyseiseksi
varainhoitovuodeksi 99 artiklan mukaisesti ja joista ei ole ennen
seuraavan varainhoitovuoden helmikuun 1 päivää tehty budjettinimik-
keistön mukaisia yksityiskohtaisia maksusitoumuksia 100 artiklan
mukaisesti, eivät enää ole sidoksissa alkuperäiseen varainhoitovuoteen.
104 artikla
1. Kussakin luvussa siirrot momentista toiseen tehdään komission
viimeistään tammikuun 31 päivänä tekemällä päätöksellä asetuksen
(ETY) N:o 729/70 13 artiklassa tarkoitettua menettelytapaa noudattaen.
Komissio antaa budjettivallan käyttäjälle tiedon näistä siirroista.
2. Komissio voi tehdä budjettivallan käyttäjälle viimeistään
"M12 seuraavan varainhoitovuoden tammikuun 10 päivänä 3ehdo-
tuksen määrärahojen siirtämisestä luvusta toiseen. Neuvosto tekee
ratkaisunsa määräenemmistöllä kolmen viikon kuluessa Euroopan
parlamenttia kuultuaan. Euroopan parlamentti antaa lausuntonsa niin
ajoissa, että neuvosto voi ottaa sen huomioon ja tehdä ratkaisunsa
annetussa määräajassa. Jos neuvosto ei tee päätöstä tässä määräajassa,
määrärahojen siirtämistä koskevat ehdotukset katsotaan hyväksytyiksi.
3. Siirroista, jotka koskevat 19 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua
rahoitusvarausta, päätetään 26 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti.
IX OSASTO
ULKOPUOLELLE OSOITETTA V AAN TUKEEN SOVELLETTA-
VIA ERITYISSÄÄNNÖKSIÄ
I JAKSO
YLEISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ
105 artikla
1. Yhteisön talousarviosta rahoitettuun ulkopuolelle osoitettavaan
tukeen sovelletaan I-VI osaston, "M8XI osaston ja III jakson 3
säännöksiä, lukuun ottamatta tässä osastossa säädettyjä poikkeuksia.
2. Määrärahat, jotka yhteisö on osoittanut yhteistyöpolitiikkaansa
käytetään joko sellaisten yhteistyösopimusten mukaisesti, joihin kuuluu
rahoituspöytäkirja, jäljempänä ”suosituimmuussopimukset”, tai erillisinä
avustuksina myönnettynä tukena.
3. Määrärahojen käyttötarkoituksena voi olla erityisesti sellaisten
avustusten kattaminen, joita ei makseta takaisin, sekä erityislainojen,
riskipääoman ja korkohyvitysten kattaminen ja ne käyttää komissio, joka
voi osittain uskoa niiden hoitamisen joko yhteisön nimissä annetun
toimeksiantoon liittyen Euroopan investointipankille tai omalla vas-
tuullaan muille toimielimille.
Tämä säännös ei rajoita tilintarkastustuomioistuimen "M8EY:n
perustamissopimuksen 188 c artiklan 3mukaista tarkastusvaltaa.!M11
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 50
4. Niihin määrärahoihin, joiden käytöstä komissio vastaa, sovelletaan
jäljempänä määritettyjä säännöksiä.
5. Myönnettyjen erityislainojen määrä ja myönnetty riskipääoma
käyvät ilmi 81 artiklassa tarkoitetusta taseesta.
106 artikla
1. Kustakin yhteistyöhankkeesta tai -toiminnasta, josta komissio on
päättänyt, voidaan:
— laatia rahoitussopimus yhteisön nimissä toimivan komission ja
edunsaajavaltion hallituksen tai edunsaajina olevien toimielimien
viranomaisten, jäljempänä ”edunsaaja”, kanssa, tai
— tehdä sopimus sen toteuttamisesta vastaavien kansainvälisten järjes-
töjen tai luonnollisten tai oikeushenkilöiden kanssa.
2. Rahoitussopimuksessa tai sopimuksessa vahvistetaan yhteisön ra-
hoitussitoumuksen määrä kyseiseen toimintaan. Mitään menoa, joka
ylittää tämän määrän, ei saa kirjata talousarvioon, jos siitä ei ole tehty
lisäsitoumusta.
3. Yhteisön nimissä toimivan komission ja lainansaajan välillä laa-
ditaan lisäksi lainasopimus jokaisesta investointihankkeesta, joka
rahoitetaan erityislainalla.
II JAKSO
TÄYTÄNTÖÖNP ANO
107 artikla
Edunsaaja vastaa rahoitussopimusten kattamien yhteistyöhankkeiden tai
-toiminnan täytäntöönpanosta tiiviissä yhteistyössä komission kanssa,
joka on edelleen vastuussa määrärahojen käytöstä.
108 artikla
1. Komission tehtäväksi voidaan suosituimmuussopimuksissa tai ra-
hoitussopimuksissa määrittää ”pääasiallinen tulojen ja menojen hyväk-
syjä”.
2. Komissio, tiiviissä yhteistyössä edunsaajan kanssa, valvoo, että
osallistumisessa tarjouspyyntöihin taataan tasapuoliset edellytykset
tarjousten esittämiselle, että ketään ei syrjitä ja että taloudellisesti
edullisin tarjous valitaan. Se hyväksyy tätä varten tarjouspyyntöä
koskevat asiakirjat ennen tarjouspyyntöjen esittämistä, vastaanottaa
tiedot lopputuloksesta, johon saatujen tarjousten tarkastelussa on
päädytty ja hyväksyy ehdotuksen sopimuksen tekemisestä.
109 artikla
1. Edunsaaja voi erityisesti suosituimmuussopimuksissa nimetä ”kan-
sallisen tulojen ja menojen hyväksyjän”, joka edustaa kansallisia
viranomaisia kaiken sellaisen toiminnan osalta, joka liittyy yhteisön
rahoittamiin hankkeisiin ja jota edunsaajavaltion ja yhteisön välinen
rahoitussopimus koskee.
2. Edunsaaja toimittaa tarjouspyyntöihin liittyvät asiakirjat komissiolle
hyväksyttäviksi ennen tarjouspyyntöjen esittämistä. Täten hyväksyttyjen
päätösten perusteella ja tiiviissä yhteistyössä komission kanssa edunsaaja
esittää tarjouspyynnöt, vastaanottaa tarjoukset, toimii puheenjohtajana
tarjouksia tarkasteltaessa ja vahvistaa tarjouspyynnön lopputuloksen.
Komissio on pääsääntöisesti edustettuna tarjouksia tarkasteltaessa, kun
tarjouspyynnön pohjahinta ylittää rahoitussopimuksessa tai sopimukses-
sa vahvistetun vähimmäismäärän.!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 51
!M12
3. Edunsaaja toimittaa komissiolle hyväksymistä varten tiedot loppu-
tuloksesta, johon saatujen tarjousten tarkastelussa on päädytty, sekä
sopimuksen tekemistä koskevan ehdotuksen. Edunsaaja allekirjoittaa
sopimukset, lisäsopimukset ja kustannusarviot ja ilmoittaa niistä komis-
siolle. Komissio tekee tarvittaessa yksittäisiä maksusitoumuksia sopi-
musten, lisäsopimusten ja kustannusarvioiden osalta 36-39 artiklassa
tarkoitettuja menettelytapoja noudattaen. Yksittäiset maksusitoumukset
vähennetään 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja rahoitussopimuksia
koskevista maksusitoumuksista 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan
mukaisesti.
4. Komission vahvistamissa maksusitoumuksissa edunsaaja maksattaa
ja hyväksyy tarvittaessa menot, joita edunsaajan ja yhteisön välinen
sopimus koskee. Edunsaaja on taloudellisessa vastuussa komissiolle
siihen asti, kunnes tämä on selvittänyt toimenpiteet, joiden toteuttaminen
on uskottu edunsaajalle.
110 artikla
1. Yhteisön ja edunsaajavaltion välillä tehdyn suosituimmuussopimuk-
sen tai rahoitussopimuksen täytäntöönpanemiseksi komissiota voi, sikäli
kuin kyseessä ovat määrärahat, joiden osalta komissio toimii tulojen ja
menojen hyväksyjänä, edunsaajavaltiossa edustaa sen ”edustaja”, jonka
tämä valtio on hyväksynyt.
2. Toimenpiteitä toteutettaessa komission edustaja valvoo asiakirjojen
perusteella ja paikalla, että tehty työ tai suoritetut palvelut ovat niistä
rahoitussopimuksissa, sopimuksissa ja kustannusarvioissa annettujen
kuvausten mukaisia.
111 artikla
1. Muussa kuin edunsaajavaltion valuutassa suoritettavien maksujen
osalta komissio suorittaa suoraan maksut palveluista, jotka aiheutuvat
sellaisista hankkeista, jotka rahoitetaan avustuksista, joita ei makseta
takaisin.
2. Edunsaajavaltiossa voidaan edunsaajavaltion valuutassa suoritettavia
maksuja varten avata rahoituslaitoksessa komission tai, yhteisellä
sopimuksella, edunsaajan nimissä "M13 euromääräisiä 3tilejä tai
jonkin jäsenvaltion valuutassa määriteltyjä tilejä.
Suosituimmuussopimusten yhteydessä 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut
tehtävät voidaan uskoa valtuutetuksi ”maksajaksi” kutsutulle rahoitus-
laitokselle.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuille tileille siirretään määrärahoja
käteisvarojen todellisen tarpeen mukaisesti. Siirrot tehdään "M13 eu-
roina3 tai poikkeuksellisesti jonkin jäsenvaltion valuuttana ja
vaihdetaan edunsaajavaltion valuutaksi maksupäivän kurssin mukaisesti
sitä mukaa kuin suoritettavat maksut lankeavat maksettaviksi.
4. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen tilien talletuksista saatavat korot
koituvat yksinomaan kyseisten hankkeiden hyväksi, lukuun ottamatta
tapauksia, joissa on sovittu toisin julkisen rahoituslaitoksen hoitaessa
valtuutetun maksajan tehtäviä.
Valtuutetun maksajan suorittamasta palvelusta ei makseta korvausta.5. Valtuutettu maksaja suorittaa käytettävissä olevien varojen rajoissa
komission edustajan hyväksymismerkinnän jälkeen hyväksytyt maksut
tarkastettuaan, että perusteena olevat asiakirjat ovat sisällöllisesti
asianmukaisia ja että ne on laadittu oikein.
6. Valtuutettu maksaja toimittaa komissiolle määräajoin ja vähintään
neljännesvuosittain yhteenvedon todellisista menoista ja tuloista yhdessä
perusteena olevien asiakirjojen kanssa.!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 52
7. Ennen kuin edunsaajavaltion valuuttana suoritetut menot ja tulot
kirjataan lopullisesti talousarviomäärärahoihin, ne selvitetään. Selvitys
koostuu komission suorittamasta tarkastuksesta sen toteamiseksi, että
maksattaminen, hyväksyminen ja maksaminen on suoritettu oikein sekä
että tulot on peritty asianmukaisesti tämän varainhoitoasetuksen
säännöksiä noudattaen.
III JAKSO
SOPIMUSTEN TEKEMINEN
112 artikla
Tämän osaston säännöksiä sovelletaan IV osaston säännösten sijasta.
Niitä sovelletaan tapauksiin, joissa komissio toimii hankintaviran-
omaisena Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta rahoitettavien
ulkosuhteisiin liittyvien tukien yhteydessä sellaisten urakka-, hankinta-
ja palvelusopimusten laatimisessa, joita
— urakka-, hankinta- ja palvelusopimusten laatimisen yhteensovittami-
sesta annettujen neuvoston direktiivien säännökset tai
— Maailman kauppajärjestössä (WTO) tehty julkisia hankintoja kos-
keva monenkeskinen sopimus eivät koske.
113 artikla
Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta ulkosuhteisiin liittyvien
tukien edunsaajien hyväksi rahoitettaviin urakka-, hankinta- ja palvelu-
sopimuksiin sovellettava menettely vahvistetaan rahoitussopimuksessa
tai sopimuksessa, jäljempänä ilmaistut periaatteet huomioon ottaen.
114 artikla
1. Kilpailuun voivat tasapuolisin edellytyksin osallistua kaikki luon-
nolliset ja oikeushenkilöt, jotka kuuluvat perustamissopimusten sovelta-
misalaan ja kaikki edunsaajavaltion luonnolliset ja oikeushenkilöt.
Tämän vuoksi urakka-asiakirjassa vaaditaan tarjoajia ilmoittamaan
valtio, jonka kansalaisia he ovat, esittämällä kansallisen lakinsa mukaiset
tavanomaiset todisteet asiasta.
2. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa voidaan yhteis-
työalaa koskevissa perussäädöksissä olevien erityismääräysten mukai-
sesti ja asianmukaisten valtuutusmenettelyjen mukaisesti päättää, että
kolmansien maiden kansalaiset voivat osallistua tarjouspyyntöihin.
115 artikla
Komissio ja edunsaaja toteuttavat tarpeelliset täytäntöönpanoa koskevat
toimenpiteet, joilla taataan mahdollisimman laaja osallistuminen tasa-
puolisin edellytyksin yhteisön rahoittamiin kilpailukutsuihin ja sopi-
muksiin.
Tämän saavuttamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 116-118
artiklan soveltamista, huolehditaan erityisesti siitä, että:
a) varmistetaan kilpailukutsujen julkaiseminen ennakkoon riittävän
ajoissa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä sekä edunsaaja-
valtion virallisessa lehdessä;
b) poistetaan kaikki sellaiset syrjivät käytännöt tai tekniset eritelmät,
jotka ovat omiaan estämään kaikkien jäsenvaltioiden ja edun-
saajavaltion luonnollisten ja oikeushenkilöiden laajan osallistumisen
tasapuolisin edellytyksin.!M5
!M12
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 53
116 artikla
Kiireellisissä tapauksissa tai jos tiettyjen urakoiden tai hankintojen laatu,
vähäinen merkitys tai erityiset ominaisuudet käyvät perusteluista,
komissio tai edunsaaja, komission perustellun suostumuksen saatuaan,
voi poikkeuksellisesti hyväksyä:
— sopimuksen tekemisen avoimen, maantieteellisesti rajoitetun tarjous-
pyynnön esittämisen jälkeen,
— sopimuksen tekemisen rajoitetun kilpailukutsun esittämisen jälkeen,— sopimusten tekemisen suoraan,— sopimusten täytäntöönpanon julkisen viranomaisen vastuulla.
117 artikla
Komissio ja edunsaaja takaavat, että 115, 116 ja 118 artiklaa noudatetaan
kunkin toiminnan osalta ja että taloudellisesti edullisin tarjous valitaan,
ottaen huomioon suoritusten hinta, niistä aiheutuvat käyttökulut, niiden
tekniset edut, tarjoajien esittämät takuut ja todistukset pätevyydestään,
urakoiden tai hankintojen laatu ja olosuhteet, joissa ne toteutetaan.
Komissio ja edunsaaja huolehtivat siitä, että kaikki valintaperusteet
mainitaan kilpailukutsua koskevissa asiakirjoissa.
Kilpailukutsujen tulos julkaistaan viipymättä Euroopan yhteisöjen
virallisessa lehdessä . Tarvittaessa kilpailukutsujen tulos on voitava
julkaista myös edunsaajavaltion virallisessa lehdessä.
118 artikla
1. Palvelusopimukset ja teknistä yhteistyötoimintaa koskevat sopimuk-
set tehdään rajoitetun tarjouspyynnön esittämisen jälkeen.
Komissio laatii tarvittaessa esikarsinnan jälkeen palvelusopimuksia ja
teknistä yhteistyötoimintaa koskevia sopimuksia varten rajoitetun
luettelon tarjouksentekijöistä käyttäen perusteena sellaisia edellytyksiä,
jotka takaavat näiden pätevyyden, ammatillisen kokemuksen ja riippu-
mattomuuden, ottaen huomioon myös, voivatko he ottaa vastaan kyseisen
tehtävän.
Komissio huolehtii siitä, että Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
julkaistaan
a) suunniteltujen hankintojen kohde, sisältö ja arvo sekä tarkoitus:
— kerran vuodessa ennakkotiedot niistä palveluista, jotka on
tarkoitus hankkia, ja niistä teknisluonteisista yhteistoiminta-
hankkeista, joihin ryhdytään tarjouskilpailun perusteella julkai-
semisesta seuraavien 12 kuukauden aikana;
— kerran kolmessa kuukaudessa ne muutokset, jotka on tarkoitus
tehdä edellä a alakohdassa esitettyihin ennakkotietoihin;
b) tarjouskilpailun tulokset mahdollisimman nopeasti.
2. Tietyt sopimukset voidaan kuitenkin tehdä suoraan, erityisesti kun
kyseessä ovat:
— pienet tai lyhytaikaiset hankkeet,
— hankkeet, joiden toteuttaminen on uskottu sellaisille toimielimille tai
yhdistyksille, jotka eivät tavoittele voittoa,
— lisähankkeet, jotka liittyvät jo käynnistettyihin hankkeisiin, tai— kun tarjouspyyntö ei ole tuottanut tulosta.
3. Komissio valmistelee, neuvottelee ja tekee pääsääntöisesti palvelu-
sopimukset ja teknistä yhteistyötoimintaa koskevat sopimukset.!M5
!M8
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 54
4. Suosituimmuussopimuksissa, sekä kun rahoitussopimuksissa niin
nimenomaisesti määrätään, siirretään 3 kohdassa tarkoitetut tehtävät
edunsaajalle yhteisymmärryksessä ja yhteistyössä komission edustajan
kanssa.
119 artikla
Ainoastaan sellaisten palvelusopimusten, jotka on tehty komission
intressissä, on noudatettava varainhoitoasetuksen "M856—64 a
artiklan 3säännöksiä.
IV JAKSO
TILINTARKASTUS
120 artikla
1. Jokaisessa investointihanketta koskevassa rahoitussopimuksessa
määrätään nimenomaisesti tilintarkastustuomioistuimen toimivallasta
tehdä tarkastuksia.
2. Tilintarkastustuomioistuimen suunnittelemat tarkastukset, jotka teh-
dään edunsaajavaltioiden alueella tai niiden valtioiden alueella, joissa
edunsaajat ovat, tehdään yhteisymmärryksessä näiden valtioiden toimi-
valtaisten viranomaisten kanssa.
Tällaiset tarkastukset koskevat ainoastaan tarkastuksia, jotka tehdään
yhteisön tukea koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sovellettaessa, eivätkä
ne koske täytäntöönpanoa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka
kuuluvat kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän toimivaltaan.
X OSASTO
YHTEISÖSSÄ TOIMIV AAN TOIMISTOJEN JA SIVUTOIMIS-
TOJEN HENKILÖSTÖÖN SEKÄ YHTEISÖN ULKOPUOLELLA
TOIMIVIIN V ALTUUSKUNTIIN JA V ASTAA V AAN HALLIN-
NOLLISEEN TOIMINTAAN LIITTYVIEN MÄÄRÄRAHOJEN
HOITOON SOVELLETTA VIA ERITYISSÄÄNNÖKSIÄ
121 artikla
Tämän alan toimintaan sovelletaan I-VI osaston "M8ja III osan 3
säännöksiä, lukuun ottamatta tässä osastossa säädettyjä poikkeuksia.
123 artikla
Komissio vahvistaa "M8139 artiklan 3 mukaisesti soveltamista
koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat erityisesti:
— sopimusten solmimista,
— omaisuusluetteloiden pitoa,
— kirjanpitoa,
— ennakkomaksujärjestelmiä.!M5
!M9
!M5
!M9
!M51977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 55
!M8
XI OSASTO
KOLMANSIEN OSAPUOLTEN TAI ERI ELINTEN OSALLIS-
TUMISTA YHTEISÖN TOIMIEN RAHOITUKSEEN KOSKEV AT
ERITYISSÄÄNNÖKSET
I JAKSO
YLEISET SÄÄNNÖKSET
124 artikla
Kolmansien osapuolten tai eri elinten osallistuminen yhteisön toimien
rahoitukseen edellyttää budjettivallan käyttäjän ennalta antamaa hyväk-
syntää, joka on annettu noudattaen jompaakumpaa seuraavista menette-
lytavoista:
a) talousarviomenettelyn yhteydessä, jos asiasta on ennalta säädetty.
Tässä tapauksessa komissio ehdottaa alustavassa talousarvioesityk-
sessä asianmukaista budjettitilirakennetta, johon sisältyvät budjetti-
kohdat, joihin osuus kirjataan tulotaulukossa ja joihin vastaavat
määrärahat kirjataan menotaulukossa 125 artiklan mukaisesti.
Rahoitusosuuden määrä ja sen laskutapa esitetään erikseen tiedoksi;
b) jos rahoituspyyntö on esitetty varainhoitovuoden aikana, komissio
ehdottaa budjettivallan käyttäjälle rahoitukseen osallistumisen hy-
väksymistä, jos komissio katsoo osallistumisen olevan yhteisön edun
mukaista ja jos talousarviossa on asianmukainen budjettitilirakenne.
Hyväksyminen annetaan, jos neuvosto määräenemmistöllä ja Euroo-
pan parlamentti hyväksyvät sen.
Kolmansien osapuolten rahoitusosuuden tulee kattaa kaikki osallis-
tumisesta johtuvat liitännäiskulut.
125 artikla
Edellä 124 artiklassa tarkoitetuista rahoitusosuuksista seuraa lisämää-
rärahojen käyttöön ottaminen osana talousarvion toteuttamista seuraa-
vasti:
— maksusitoumusmäärärahoina yhteisön todettujen saatavien määrää
vastaava määrä,
— maksumäärärahoina perittyjen saatavien määrä.
126 artikla
Edellä 124 artiklassa tarkoitetut rahoitusosuudet ovat 4 artiklan 2 kohdan
toisen alakohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja.
Kirjanpidon osalta on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta
sekä näistä osuuksista saatujen tulojen että vastaavien 125 artiklan
mukaisesti käyttöön otettujen määrärahojen käyttöä voidaan erikseen
seurata.
II JAKSO
EUROOPAN TALOUSALUEESTA TEHDYSSÄ SOPIMUKSESSA
MÄÄRÄTTYIHIN RAHOITUSOSUUKSIIN SOVELLETTA V AT
SÄÄNNÖKSET
127 artikla
EFTA-valtioiden rahoitusosuuksia vastaava budjettitilirakenne talous-
arviossa on seuraava:
a) talousarvion tulotaulukossa on budjettikohta, johon kirjataan EFTA-
valtioiden kyseisenä varainhoitovuonna antama rahoitusosuus koko-
naisuudessaan. Summa kirjataan erikseen ”tiedoksi”,
b) menotaulukossa1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 56
— jokaiseen sellaiseen kohtaan, joka liittyy niihin yhteisön toimiin,
joihin EFTA-valtiot osallistuvat, kirjataan niiden rahoitusosuu-
den kokonaismäärä ”tiedoksi”,
— liitteessä, joka on talousarvion erottamaton osa, on kaikki ne
budjettikohdat, jotka liittyvät niihin yhteisön toimintoihin, joihin
EFTA-valtiot osallistuvat.
Liitettä käytetään budjettitilirakenteena rahoitusosuuksia 128
artiklan mukaisesti vastaavien määräahojen avaamiselle sekä
menojen toteuttamiselle, ja se täydentää kyseistä rakennetta.
128 artikla
Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 82 artiklan mukaisesti
summista, jotka liittyvät EFTA-valtioiden vuotuiseen rahoitusosuuteen
sellaisena kuin sekakomitea on sen komissiolle vahvistanut pöytäkirjassa
32 olevan 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti, aiheutuu vastaavien
maksusitoumuksiin ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen
ottaminen kokonaisuudessaan talousarvioon varainhoitovuoden alussa.
129 artikla
1. Jos varainhoitovuoden aikana niiden budjettikohtien, joihin EFTA-
valtiot osa llistuvat, käytettävissä olevia määrärahoja lisätään joko
korjaavien tai täydentävien lisätalousarvioiden tai siirtojen avulla ilman,
että EFTA-valtioiden on mahdollista kyseisen varainhoitovuoden aikana
mukauttaa rahoitusosuuttaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuk-
sen 82 artiklassa määrätyn ”suhdelukunsa” mukaiseksi, komissiolla on
valtuudet taata väliaikaisesti ja poikkeuksellisesti käteisvaroillaan
EFTA-valtioiden osuuden rahoittaminen ennakolta, jotta kyseisen
toiminnan kulut toteutettaisiin hallitusti. Tällaisen lisäyksen jälkeen
komissio pyytää mahdollisimman pian EFTA-valtioilta vastaavaa
lisärahoitusta, paitsi pakottavien olosuhteiden vallitessa.
Komissio antaa joka vuosi budjettivallan käyttäjälle tiedon toimenpiteis-
tä, jotka se on joutunut toteuttamaan edeltävien säännösten mukaisesti.
2. Ennakkorahoitus oikaistaan niin pian kuin mahdollista kuluvaa
varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden talousarviossa.
130 artikla
Edellä 58 artiklan 2 kohdan tarjouskilpailumenettelyä koskevista
säännöksistä poiketen kilpailukutsut julkaistaan kaikissa jäsenmaissa
sekä kaikissa EFTA-valtioissa, jos tarjouskilpailuun liittyy EFTA-valti-
oiden rahoitusosuuden sisältäviin budjettikohtiin kuuluvia menoja.
131 artikla
1. EFTA-valtioiden rahoitusosuudet ovat 4 artiklan 2 kohdan toisen
alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa
sidottuja tuloja; sen vuoksi toteutetaan kaikki asianmukaiset kirjanpito-
toimenpiteet sen varmistamiseksi, että näistä rahoitusosuuksista saa-
tavien tulojen samoin kuin niitä vastaavien määrärahojenkin käyttö on
erikseen seurattavissa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin rahoitusosuuksiin sovelletaan 7
artiklan 4 kohdan ja 26 artiklan 9 kohdan säännöksiä.
3. Komissio selvittää yksityiskohtaisesti 34 artiklan mukaisessa
neljännesvuosikertomuksessaan EFTA-valtioiden rahoitusosuutta vastaa-
vien tulojen ja menojen toteuttamista.
132 artikla
EFTA-valtioilta saatua rahoitusosuutta vastaavien tulojen ja menojen
valvonta toteutetaan EY:n perustamissopimuksen määräyksiä sekä tämän
asetuksen ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 78 artiklassa ja
sen 31 pöytäkirjassa tarkoitetuilla aloilla sovellettavien asetusten
säännöksiä noudattaen.!M81977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 57
!M13
XI A OSASTO
ASETUKSEN (EY) N:o 1467/97 4 JAKSOSSA TARKOITETTUJA
SEURAAMUKSIA KOSKEV AT ERITYISSÄÄNNÖKSET
132 a artikla
Asetuksen (EY) N:o 1467/97 4 jaksossa tarkoitetuista seuraamuksista
johtuvien rahamäärien osalta noudatetaan seuraavaa budjettirakennetta:
a) tulotaulukkoon luodaan budjettikohta niitä määriä varten, jotka
aiheutuvat neuvoston jäsenvaltioille neuvoston asetuksen (EY) N:o
1467/97 4 jakson nojalla määräämistä sakoista sekä talletuksista ja
sakoista kertyvistä koroista;
b) samanaikaisesti ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta 28 a artiklan
soveltamista, näiden rahamäärien ottaminen tulotaulukkoon johtaa
menotaulukossa budjettikohdan luomiseen maksusitoumusmäärära-
hoille ja maksumäärärahoille. Määrärahat maksetaan asetuksen (EY)
N:o 1467/97 16 artiklan mukaisesti.
"M8XII3OSASTO
EUROOPAN YHTEISÖJEN VIRALLISTEN JULKAISUJEN
TOIMISTOON SOVELLETTA VIA ERITYISSÄÄNNÖKSIÄ
"M81333artikla
1. Seuraavia erityissäännöksiä sovelletaan Euroopan yhteisöjen viral-
listen julkaisujen toimiston toimintaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
muiden tämän varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista.
2. Toimiston määrärahat, joiden kokonaismäärä otetaan erityiseen
budjettikohtaan talousarvion komission pääluokan A osassa, merkitään
yksityiskohtaisesti tähän osaan kuuluvaan liitteeseen. Tämän erityisen
budjettikohdan määrärahoja voidaan siirtää 26 artiklassa määritetyin
edellytyksin.
Tämä liite esitetään tulojen ja menojen yhteenvedon muodossa,
jaoteltuna samalla tavoin kuin talousarvion pääluokat.
Tähän liitteeseen otetut määrärahat kattavat toimiston koko rahoitus-
tarpeen sen huolehtiessa tehtävästään antaa palveluja yhteisöjen
toimielimille.
3. Varainhoitovuoden kuluessa arvioita voi tarvittaessa muuttaa toimis-
ton johtokunta, joka päättää näiden muutosten vuoksi liitteessä
välttämättömistä siirroista. Kolme viikkoa ennen kuin se tekee siirron
luvusta toiseen, se antaa budjettivallan käyttäjälle tiedon asiasta.
"M54.3Selvitysosassa, joka liittyy siihen erityiseen budjettikoh-
taan, jolle toimiston kaikki määrärahat on otettu, on 5 kohdassa
tarkoitetun analyyttisen kirjanpidon arvioihin perustuva arvio toimiston
kullekin toimielimelle suorittamista palveluista johtuvista kustannuksis-
ta.
Näiden palvelujen kokonaiskustannukset vastaavat toimiston kokonais-
menoja, jotka merkitään sen menotaulukkoon.
5. Toimisto laatii menoistaan analyyttisen kirjanpidon, jonka avulla on
mahdollista määrittää sen kullekin toimielimelle suorittamien palvelujen
osuus. Johtokunta vahvistaa ehdot, joiden mukaisesti kirjanpito laa-
ditaan.
Toimisto toimittaa analyyttisen kirjanpidon tulokset tiedoksi kyseisille
toimielimille.!B
!M5
!B
!M5
!B1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 58
6. Johtokunnan ehdotuksesta komissio siirtää tulojen ja menojen
hyväksyjälle kuuluvan toimivallan toimiston liitteeseen otettujen mää-
rärahojen osalta toimiston johtajalle ja vahvistaa tämän valtuutuksen
rajat ja ehdot.
Kukin toimielin säilyttää tulojen ja menojen hyväksyjälle kuuluvan
toimivallan niiden menojen osalta, jotka kirjataan kaikkia sellaisia töitä
koskeviin julkaisutoimintaan osoitettuihin määrärahoihin, jotka toimis-
ton välityksellä uskotaan ulkopuolisille. Se toimielin, joka on tehnyt
julkaisut, käyttää uudelleen niiden myynnistä saatavat nettotulot
"M527 artiklan 32 kohdan mukaisesti.
7. Varainhoidon valvoja siirtää toimivaltaa virkamiehelle, joka on
vastuussa menoihin sitoutumisesta ja menojen hyväksymisestä sekä
toimiston tulojen valvonnasta.
Toimiston johtokunnan ehdotuksesta komissio nimeää avustavan tilinpi-
täjän, joka on vastuussa erityisesti tulojen perinnästä ja toimiston suoraan
maksamien menojen suorittamisesta.
8. Toimiston omien käteisvarojen hankkimiseksi komissio voi johto-
kunnan ehdotuksesta avata toimiston nimissä pankkitilejä tai postisiir-
totilejä.
Komissio siirtää säännöllisesti varoja tileille toimiston esittämien varoja
koskevien pyyntöjen perusteella. Määrärahojen siirrot eivät voi ylittää
komission talousarvioon tätä tarkoitusta varten otettujen määrärahojen
kokonaismäärää.
Toimisto ja komissio selvittävät keskenään käteiskassan saldon varain-
hoitovuoden lopussa.
9. Toimiston tulostili sekä tase muodostavat olennaisen osan yhteisöjen
"M578 ja 81 artiklassa 3tarkoitetuista tulostilistä ja taseesta.
10. Toimiston johtokunta määrittää edeltävien säännöksien soveltamista
koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä julkaisujen myyntiä ja vastaavan
kirjanpidon laatimista koskevat erityissäännökset.
II osa
Euroopan yhteisöjen lainanotto- ja lainanantotoimenpiteisiin sovel-
lettavat säännökset
134 artikla
Komissio antaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille kaksi kertaa
vuodessa kertomuksen talousarviossa olevista takuista ja vastaavista
riskeistä.
Kyseiset tiedot toimitetaan samaan aikaan tilintarkastustuomioistuimelle.
135 artikla
Edellä 81 artiklassa tarkoitetussa taseessa esitetään pääomatoimet ja
velan hoito eritellen seuraavasti:
— annettujen lainojen määrä,
— otettujen lainojen lyhennysten määrät ja otetuista lainoista aiheutu-
neet kulut,
— otettujen lainojen määrä,
— annettujen lainojen takaisinmaksuksi lyhennyksinä ja korkoina
maksetut määrät.
136 artikla
Komission varainhoidon valvoja valvoo lainanotto- ja lainanantotoimen-
piteiden toteuttamisen säännönmukaisuutta komissiolle jokaisen rahoi-
tusvälineen osalta annettujen toimivaltuuksien rajoissa.!B
!M81977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 59
Tässä tarkoituksessa se tarkastelee erityisesti seuraavia näkökohtia:
— toimenpiteiden perussäännösten mukaisuuden tarkastaminen,
— riskien arviointi,
— korkotukilaskelmien tarkastaminen tarvittaessa, jos ne kuuluvat
talousarvion piiriin,
— moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattaminen.Voidakseen harjoittaa tehtäviään täysimääräisesti komission varainhoi-
don valvojalla:
— on kirjallisessa tai sähköisessä muodossa pääsy kaikkiin tietoihin,
asiakirjoihin, kirjoihin, rekistereihin, kirjeenvaihtoon, tiliotteisiin ja
tiedostoihin, jotka liittyvät lainanotto- ja lainanantotoimenpiteisiin,
— on oikeus suorittaa tarkastuksia paikalla tai osallistua niihin.
137 artikla
Komissio toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle tämän pyynnöstä
kaikki tiedot, jotka koskevat lainanotto- ja lainanantotoimenpiteitä.
III osa
Siirtymä- ja loppusäännöksiä
"M81383artikla
Edustajakokous ja neuvosto voivat vaatia, että niille toimitetaan tiedoksi
kaikki tiedot ja selvitykset jotka liittyvät niiden toimivaltaan kuuluviin
talousarviokysymyksiin.
Neuvostoa voi sen tehtävässä avustaa pysyvien edustajien komitean
yhteyteen perustettu komitea.
"M81393artikla
Komissio vahvistaa tämän varainhoitoasetuksen soveltamista koskevat
yksityiskohtaiset säännöt kuullen edustajakokousta ja neuvostoa ja
saatuaan lausunnon muilta toimielimiltä.
"M81403artikla
Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat joka kolmas vuosi
komission ehdotuksen perusteella tätä varainhoitoasetusta. Neuvosto
antaa asetukset, jotka muuttavat tätä varainhoitoasetusta, noudatettuaan
ensin neuvottelumenettelyä, jos Euroopan parlamentti pyytää sitä.
"M81413artikla
Kumotaan seuraavat:
— Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettava 25 päivänä
huhtikuuta 1973 annettu varainhoitoasetus (1) sekä sitä muuttanut 18
päivänä maaliskuuta 1975 annettu varainhoitoasetus (2),
— kaikki muut tämän varainhoitoasetuksen kanssa ristiriidassa olevat
säännökset.!M8
(1) EYVL N:o L 116, 1.5.1973, s. 1
(2) EYVL N:o L 73, 21.3.1975, s. 45!B
!M5
!B1977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 60
!M5
"M81423artikla
Sellaisten yhteisön toimielinten varainhoitoa koskevissa säännöissä,
joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka saavat avustuksia yleisestä
talousarviosta, on noudatettava mahdollisuuksien mukaan tämän varain-
hoitoasetuksen säännöksiä eivätkä ne saa poiketa näistä kuin sellaisissa
tapauksissa, joissa se on välttämätöntä niiden toiminnasta johtuvien
erityisvaatimusten vuoksi.
"M81433artikla
Tämä varainhoitoasetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1978.Tämä varainhoitoasetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä
sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.!B
!M11977X1231 — FI — 27.04.2001 — 002.001 — 61