1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 15 päivänä heinäkuuta 1980,
juomaveden laadusta
(80/778/ETY)
(EYVL L 229, 30.8.1980, s. 11)
Muutettu:
virallinen lehti
N:osivu päivämäärä
►M1Neuvoston direktiivi 81/858/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1981 L 319 19 7.11.1981
►M2Neuvoston direktiivi 91/692/ETY, annettu 23 päivänä joulukuuta 1991 L 377 48 31.12.1991
Muutettu:
►A1Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirja(*) L 302 23 15.11.1985
►A2Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirja C 241 21 29.8.1994
(mukautettu neuvoston päätöksellä 95/1/EY, Euratom, EHTY) L 1 1 1.1.1995
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 2
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 15 päivänä heinäkuuta 1980,
juomaveden laadusta
(80/778/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 ja 235 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo, ettäjuomavedeksi tarkoitetun veden kansanterveydellisen merkityksen
vuoksi on tarpeen vahvistaa laatustandardit, jotka tällaisen veden ontäytettävä,
eroavuudet juomaveden laatua koskevien, eri jäsenvaltioissa sovelletta-
vien tai valmisteilla olevien säännösten välillä saattavat johtaa erilaistenkilpailun edellytysten muodostumiseen ja siten vaikuttaa suoraan yhteis-markkinoiden toimintaan; sen vuoksi on tarpeen lähentää tämän alanlainsäädäntöä perustamissopimuksen 100 artiklassa määrätyllä tavalla,
näyttää tarpeelliselta yhdistää lainsäädännön lähentämiseen yhteisön
toimia, jotta yksi yhteisön tavoitteista elämisen edellytysten parantami-seksi, koko yhteisön taloudellisen toiminnan yhtenäinen kehittäminensekä jatkuva ja tasapainoinen kasvu voidaan saavuttaa juomavedenlaatua koskevan kattavamman sääntelyn avulla; tätä tarkoitusta vartenolisi annettava erityissäännöksiä; koska perustamissopimuksessa ei olemääräyksiä tätä varten tarvittavista valtuuksista, on sovellettava perusta-missopimuksen 235 artiklaa,
Euroopan yhteisöjen toimintaohjelmissa ympäristöalan toimenpiteiksi
vuosilta 1973 (
3) ja 1977 (4) edellytetään sekä juomavedeksi tarkoite-
tussa vedessä terveysvaaraa aiheuttavia myrkyllisiä kemiallisia aineita jabakteereja koskevien standardien vahvistamista että veden eri käyttö-muotoihin ja erityisesti juomavedeksi tarkoitettuun veteen liittyvienfysikaalisten, kemiallisten ja biologisten muuttujien määrittelyä,
on tarkoitus antaa erityissäännökset luonnon kivennäisvesistä; lisäksi on
tarpeen jättää tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle lääkinnälli-seen käyttöön tarkoitetut vedet ja eräät elintarviketeollisuudessa käytetytvedet, jos tällainen käyttö ei muodosta vaaraa kansanterveydelle,
direktiivillä 75/440/ETY (
5) neuvosto on jo vahvistanut standardit
juomaveden valmistamiseen tarkoitettua pintavettä varten,
tietyille muuttujille vahvistettujen arvojen on oltava enintään suurim-
pien sallittujen pitoisuuksien suuruisia,
juomavedeksi tarkoitetun pehmennetyn veden osalta tietyille muuttujille
määrättyjen arvojen on oltava yhtä suuria tai suurempia kuin pienimpienvaadittujen pitoisuuksien,
on suotavaa, että jäsenvaltiot hyväksyvät ”ohjearvoiksi” nimetyt arvot
perusteiksi,
koska juomaveden valmistukseen voi liittyä tiettyjen aineiden käyttöä,
olisi vahvistettava niiden käyttöä ohjaavat säännöt tällaisten aineiden
(1) EYVL N:oC 28, 9.2.1976, s. 27
(2) EYVL N:oC 131, 12.6.1976, s. 13
(3) EYVL N:oC 112, 20.12.1973, s. 1
(4) EYVL N:oC 69, 11.6.1970, s. 1
(5) EYVL N:oL 194, 25.7.1975, s. 34
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 3
▼B
liian suurten määrien kansanterveydelle mahdollisesti aiheuttamien hait-tavaikutusten välttämiseksi,
tämän direktiivin joustavaa täytäntöönpanoa varten, jäsenvaltioille olisi
annettava valtuudet antaa säännöksiä tästä direktiivistä tehtäviksi poik-keuksiksi tietyin edellytyksin, erityisesti eräiden erikoistilanteidenhuomioon ottamiseksi,
eri muuttujien pitoisuusarvojen tarkastamista varten on tarpeen säätää,
että jäsenvaltiot toteutettavat tarvittavat toimenpiteet varmistaakseenjuomavedeksi tarkoitetun veden säännölliset tarkastukset, ja
määritysten vertailumenetelmät, joihin tässä direktiivissä viitataan, on
nopeasti mukautettava tieteen ja tekniikan kehitykseen; tätä vartentarvittavien toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi on syytäantaa säännökset menettelystä, jolla saadaan aikaan jäsenvaltioiden jakomission tiivis yhteistyö mukauttamista tieteen ja tekniikan kehityk-seen käsittelevässä komiteassa,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tämä direktiivi koskee juomavedeksi tarkoitetulle vedelle asetettavia
vaatimuksia.
2 artikla
Tässä direktiivissä juomavedellä tarkoitetaan kaikkea vettä, jota joko
sen alkuperäisessä tilassa tai, sen alkuperästä riippumatta, käsittelynjälkeen käytetään tuohon tarkoitukseen,
— siten, että sitä johdetaan juomavedeksi, tai— siten, että
— sitä käytetään elintarvikkeita valmistavassa, jalostavassa tai
säilyttävässä taikka niitä markkinoille saattavassa elintarvikeyri-tyksessä ja
— se vaikuttaa valmiiden elintarvikkeiden terveellisyyteen.
3 artikla
Edellä 2 artiklan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetun veden osalta
jäsenvaltioiden on sovellettava liitteessä I olevassa D ja E taulukossalueteltuja myrkyllisyyttä osoittavien muuttujien ja mikrobiologistenmuuttujien arvoja sekä muiden muuttujien arvoja, joiden toimivaltaisetkansalliset viranomaiset katsovat voivan vaikuttaa valmiiden ruokata-varoiden terveellisyyteen.
4 artikla
1. Tätä direktiiviä ei sovelleta:
a) luonnollisiin kivennäisvesiin, jotka toimivaltaiset kansalliset viran-
omaiset tunnustavat tai määrittelevät sellaisiksi,
b) lääkinnällisiin tarkoituksiin käytettäviin vesiin, jotka toimivaltaiset
kansalliset viranomaiset hyväksyvät sellaisiksi.
2. Jäsenvaltiot eivät saa kieltää tai estää elintarvikkeiden markki-
noille saattamista käytetyn veden laatuun liittyvin perustein, jos tällaisenveden laatu täyttää tämän direktiivin vaatimukset, ellei tällainen markki-noille saattaminen aiheuta vaaraa kansanterveydelle.
5 artikla
Tätä direktiiviä sovelletaan rajoittamatta yhteisön muihin säädöksiin
sisältyvien erityissäännösten soveltamista.
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 4
▼B
6 artikla
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle:
— asianmukaiset tiedot teollisuudenaloista, joiden valmiiden tuotteiden
2 artiklassa tarkoitettuun terveellisyyteen toimivaltaisten kansallistenviranomaisten arvion mukaan käytetyn veden laatu ei vaikuta;
— muille muuttujille kuin 3 artiklassa tarkoitetuille myrkyllisyyttä
osoittaville muuttujille ja mikrobiologisille muuttujille kansallisestiasetetut arvot.
2. Komissio tutkii nämä tiedot ja toteuttaa tarvittaessa aiheelliset
toimenpiteet. Se laatii säännöllisesti yhteenvetokertomuksen jäsenval-tioille.
7 artikla
1. Jäsenvaltioiden on vahvistettava juomaveteen sovellettavat arvot
liitteessä I esitetyille muuttujille.
2. Jäsenvaltiot voivat olla määräämättä 1 kohdan mukaisesti arvoja
muuttujille, joille ei liitteessä I ole ilmaistu arvoa, niin kauan kuinneuvosto ei ole määrittänyt näitä arvoja.
3. Jäljempänä liitteen I taulukossa A, B, C, D ja E ilmaistujen
muuttujien osalta:
— jäsenvaltioiden määräämät arvot eivät saa olla suurempia kuin
sarakkeessa ”suurin sallittu pitoisuus” esitetyt arvot;
— määrittäessään arvoja jäsenvaltioiden on pidettävä perustana sarak-
keessa ”ohjetaso” ilmaistuja arvoja.
4. Liitteen I taulukossa F ilmaistujen muuttujien osalta jäsenval-
tioiden määräämät arvot eivät saa olla alemmat kuin ne, jotka on esitettypalstalla ”Pienin vaadittu pitoisuus” 2 artiklan ensimmäisessä luetelma-kohdassa tarkoitettua pehmennettyä vettä varten.
5. Liitteessä I ilmaistut arvot tulkitaan havaintojen perusteella.6. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmis-
tamiseksi, että juomavesi täyttää vähintään liitteessä I olevat vaati-mukset.
8 artikla
Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, sen
varmistamiseksi, ettei mitään juomaveden valmistuksessa käytettyjäaineita jää käyttäjälle toimitettuun veteen suurimpia sallittuja pitoi-suuksia suurempia määriä, ja että ne eivät suoraan tai välillisestimuodosta vaaraa kansanterveydelle.
9 artikla
1. Jäsenvaltiot voivat säätää tästä direktiivistä tehtävistä poikkeuk-
sista seuraavien seikkojen huomioon ottamiseksi:
a) tilanteet, jotka johtuvat kyseessä olevan veden ottokohdan maaperän
luonteesta ja rakenteesta.
Jos jäsenvaltio säätää tällaisesta poikkeuksesta, sen on ilmoitettava
siitä komissiolle kahden kuukauden kuluessa päätöksestä ilmoittaensamalla perustelut tällaiselle poikkeukselle;
b) poikkeuksellisista sääoloista johtuvat tilanteet.
Jos jäsenvaltio säätää tällaisesta poikkeuksesta, sen on ilmoitettava
siitä komissiolle 15 päivän kuluessa päätöksestä ilmoittaen samallatällaisen poikkeuksen perustelut ja kestoaika.
2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle vain niistä 1 kohdassa
tarkoitetuista poikkeuksista, jotka liittyvät vähintään 1 000 m³/dsuuruisen vesimäärän toimittamiseen tai vähintään 5 000 kuluttajalletoimitettavaan vesimäärään.
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 5
▼B
3. Tämän artiklan mukaisesti tehdyt poikkeukset eivät missääntapauksessa saa koskea myrkyllisyystekijöitä tai mikrobiologisia tekij-öitä tai muodostaa vaaraa kansanterveydelle.
10 artikla
1. Vakavissa poikkeustapauksissa toimivaltaiset kansalliset viran-
omaiset voivat sallia, että liitteessä I vahvistettu suurin sallittu pitoisuussaa ylittyä rajoitetun ajan ja korkeintaan niiden määräämään enimmäi-sarvoon asti sillä edellytyksellä, että kansanterveydelle ei aiheudukohtuutonta vaaraa, ja että juomaveden toimittamisesta ei voidahuolehtia millään muulla tavalla.
2. Kun jäsenvaltion on juomaveden toimittamista varten direktiivin
75/440/ETY ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan soveltamisesta huoli-matta pakko turvautua pintaveteen, joka ei ole edellä mainitun direk-tiivin 2 artiklassa tarkoitetun A3 luokan vedeltä vaadittujen pitoisuusra-jojen mukaista, ja kun ei tässä direktiivissä säädetyn laatuisen juoma-veden saamiseksi soveltuvaa menetelmää voida käyttää, se voi rajoi-tetun ajan ja korkeintaan määrittämäänsä enimmäisarvoon asti sallialiitteessä I esitetyn suurimman sallitun pitoisuuden ylittämisen silläedellytyksellä, että kansanterveydelle ei aiheudu kohtuutonta vaaraa.
3. Tässä artiklassa tarkoitettuihin poikkeuksiin turvautuvien jäsenval-
tioiden on välittömästi ilmoitettava siitäkomissiolle ja ilmoitettavasamalla näiden poikkeusten perustelut ja todennäköinen kestoaika.
11 artikla
Jäsenvaltioiden on huolehdittava, ettei tämän direktiivin mukaisesti
annettujen säännösten soveltamiseksi toteutetuilla toimenpiteillä olesellaista vaikutusta, että ne suoraan tai välillisesti johtaisivat jokojuomaveden nykyisen laadun heikkenemiseen tai juomaveden valmista-miseen käytettyjen vesien pilaantumisen lisääntymiseen.
12 artikla
1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen
varmistamiseksi, että juomaveden laatua valvotaan säännöllisesti.
2. Kaikkea juomavettä on valvottava siinä vaiheessa, kun se tulee
kuluttajan käyttöön, jotta voidaan tarkastaa, täyttääkö se liitteessä Ivahvistetut vaatimukset.
3. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on määrättävä näyttee-
nottopisteet.
4. Tätä valvontaa toteutettaessa jäsenvaltioiden on täytettävä liit-
teessä II vahvistetut vaatimukset.
5. Jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan käytettävä liitteessä
III esitettyjä analyysin vertailumenetelmiä.
Muita menetelmiä käyttävien laboratorioiden on varmistettava, että tällä
tavoin saavutetut tulokset vastaavat liitteessä III esitettyjä menetelmiäkäytettäessä saatavia tuloksia tai ovat verrattavissa niihin.
13 artikla
Muutoksista, jotka ovat tarpeen liitteessä III esitettyjen analyysin vertai-
lumenetelmien mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen, pääte-tään 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
14 artikla
a) Perustetaan tieteen ja tekniikan kehitykseen mukauttamista käsitte-
levä komitea, jäljempänä ”komitea”, jossa on jäsenvaltioiden edus-tajat ja puheenjohtajana komission edustaja.
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 6
▼B
b) Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
15 artikla
1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian
saattaa komitean käsiteltäväksi komitean puheenjohtaja omasta aloit-teestaan tai jonkin jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.
2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista
toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa,jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Päätöstehdään sellaisella ►
A262◄äänen enemmistöllä, joka saadaan, kun
jäsenvaltioiden äänet painotetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
3. a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komi-
tean lausunnon mukaiset.
b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon
mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipy-mättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä.Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.
c) Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa
siitä, kun asia on tullut neuvostossa vireille, komissio tekeepäätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.
16 artikla
Jäsenvaltiot voivat antaa juomavettä varten tässä direktiivissä säädettyjä
tiukempia säännöksiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan 2kohdan soveltamista.
17 artikla
Jäsenvaltiot voivat antaa erityissäännöksiä tai -määräyksiä veden sovel-
tuvuutta pikkulasten ruokintaan koskevien tietojen antamisesta pakkauk-sissa, merkinnöissä ja mainonnassa. Tällaiset säännökset tai -määräyksetvoivat koskea myös niitä veden ominaisuuksia, jotka edellyttävättällaisten tietojen antamista.
Jäsenvaltioiden, jotka aikovat toteuttaa tällaisia toimenpiteitä, on ilmoi-
tettava niistä etukäteen muille jäsenvaltioille ja komissiolle.
▼
M2
17 a artikla
Jäsenvaltioiden on kolmen vuoden määräajoin toimitettava komissiolle
tietoja tämän direktiivin täytäntöönpanosta sektorikohtaisessa kertomuk-sessa, joka kattaa myös muut asiaa koskevat yhteisön direktiivit. Tämäkertomus on laadittava direktiivin 91/692/ETY (
1) 6 artiklassa määrätyn
menettelyn mukaisesti komission valmistaman kyselylomakkeen taikaavan pohjalta. Kyselylomake tai kaava lähetetään jäsenvaltioille kuusikuukautta ennen sen jakson alkamista, jolta kertomus laaditaan.Kertomus on toimitettava komissiolle yhdeksän kuukauden kuluessa senkolmevuotiskauden päättymisestä, jota kertomus koskee.
Ensimmäinen kertomus kattaa jakson vuodesta 1993 vuoden 1995
loppuun.
Komissio julkaisee yhteisön kertomuksen direktiivin täytäntöönpanosta
yhdeksän kuukauden kuluessa siitä, kun se vastaanotti jäsenvaltioidenkertomukset.
▼
B
18 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan kahden
(1) EYVL N:oL 377, 31.12.1991, s. 48
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 7
▼B
vuoden kuluessa sen tiedoksi antamisesta. Niiden on ilmoitettava tästäkomissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista
kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisinakomissiolle.
19 artikla
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet saattaakseen
juomaveden laadun tämän direktiivin mukaiseksi viiden vuodenkuluessa sen tiedoksi antamisesta.
20 artikla
Jäsenvaltiot voivat poikkeustapauksissa ja maantieteellisesti määritel-
tyjen väestöryhmien osalta esittää komissiolle erityisen pyynnönlisäajan saamiseksi liitteen I noudattamista varten.
Asianmukaisesti perustellussa pyynnössä on osoitettava ilmenneet
vaikeudet sekä esitettävä ehdotus toimintaohjelmaksi siihen liittyvineaikatauluineen, joita noudatetaan juomaveden laadun parantamiseksi.
Komissio tutkii nämä ohjelmat ja aikataulut. Jos komissio on eri mieltä
kyseisen jäsenvaltion kanssa, se tekee neuvostolle aiheelliset ehdo-tukset.
21 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 8
▼B
MuuttujaTulosten ilmoitta-
minen (1)Ohjetaso
(GL)Suurin sallittu
pitoisuus (MAC)Huomautuksia
MuuttujaTulosten
ilmoitta-
minen(¹)Ohjetaso(GL)Suurin sallittu
pitoisuus (MAC)HuomautuksiaLIITE I
LUETTELO MUUTTUJISTA
A. AISTIVARAISET MUUTTUJAT
1Väri mg/l
Pt/Co-asteikko1 20
2Sameus mg/l Si O2 1 10
Jacksonin
yksikköä0,4 4 — Korvataan joissakin oloissa
näkösyvyyskokeella,Secchin levyn lukemametreissä:
G L :6mMAC: 2 m
3Haju Laimennusluku 0 21 2 °C:ssa
32 5 °C:ssa— Sama kuin makutestissä.
4Maku Laimennusluku 0 21 2 °C:ssa
32 5 °C:ssa— Sama kuin hajutestissä.
(1) Jos jäsenvaltio Käyttää direktiivin 71/354/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, mukaisesti kansalli-
sessa lainsäädännössään tämän direktiivin mukaisesti annettuja mittayksikköjä, jotka ovat muita kuin tässäliitteessä esitetyt, tällä tavoin ilmaistujen arvojen tarkkuuden on oltava sama.
B. FYSIKAALIS-KEMIALLISET MUUTTUJAT (suhteessa veden luonnolliseen koostumukseen)
5Lämpötila °C 12 25
6Vetyionipi-
toisuuspH-arvo 6,5≤pH
≤8,5— Vesi ei saa aiheuttaa sen
kanssa kosketuksiinjoutuvan materiaalin syöpy-mistä.
— Ei koske suljetuissa
astioissa olevaa vettä.
— Suurin sallittu arvo: 9,5.
7Sähkönjoh-
tavuusµ5c m−1
(20 °C)400 — Vastaa veden mineraali-
tasoa.
— Vastaa suhteellisuusarvoa:
2 500 ohmia/cm.
8Kloridit Cl mg/l 25 — Keskimääräisen pitoisuuden
200 mg/l ylittävät arvotsaattavat aiheuttaa vaiku-tuksia.
9Sulfaatit SO4mg/l 25 250
10Silikaatit SiO2mg/l — Katso8 artikla.
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 9
▼B
MuuttujaTulosten
ilmoitta-
minen(¹)Ohjetaso(GL)Suurin sallittu
pitoisuus (MAC)Huomautuksia
11Kalsium Ca mg/l 100
12Magnesium Mg mg/l 30 50
13Natrium Na mg/l 20 175
(vuodesta 1984alkaen ja90 %:n osuu-tena)
150
(vuodesta 1987alkaen ja80 %:n osuu-tena)
(nämä prosent-
tiosuudet tulisilaskea kolmenvuoden vertai-luajalta)— Tämän muuttujan arvot
ottavat huomioon WHO:ntyöryhmän suositukset(Haag, toukokuu 1978)päivittäisen suolan kulu-tuksen asteittaisesta alenta-misesta 6 g:aan.
— 1 päivästä tammikuuta 1984
alkaen komissio antaaneuvostolle kertomuksiaväestöön suhteutetun suola-määrän päivittäisen kulu-tuksen kehityksestä.
— Näissä kertomuksissa
komissio tutkii missämäärin WHO:n työryhmänesittämä 120 mg/l MAC ontarpeen, jotta saavutetaantyydyttävä suolan kulu-tuksen kokonaistaso, jaesittää tarvittaessa neuvos-tolle suolan uuden MAC-arvon sekä aikarajan määrä-yksen voimaansaattami-seksi.
— Ennen 1 päivää tammikuuta
1984 komissio antaaneuvostolle kertomuksensiitä, onko kolmen vuodenvertailuaika näiden prosent-tiosuuksien laskemiseksitieteellisesti perusteltu.
14Kalium K mg/l 10 12
15Alumiini Al mg/l 0,05 0,2
16Kokonaisko-vuus — KatsoF taulukko , s. 23.
17Kuiva-aine mg/l(kuivaus180 °C:ssa 1 500
18Liuennut
happiHapenkyllästysaste%O
2— Kyllästysaste >75 %
pohjavettä lukuun ottamatta.
19Vapaa hiili-dioksidi CO2mg/l — Vesi ei saa aiheuttaa sen
kanssa kosketuksiinjoutuvan materiaalin syöpy-mistä.
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 10
▼B
MuuttujaTulosten
ilmoitta-
minen (1)Ohjetaso(GL)Suurin sallittu
pitoisuus
(MAC)HuomautuksiaC. MUUTTUJAT, JOTKA KOSKEVAT AINEITA, JOTKA LIIALLISINA MÄÄRINÄ OVAT
HAITALLISIA(1)
20Nitraatit NO3mg/l 25 50
21Nitriitit NO2mg/l 0,1
22Ammoniakki NH4mg/l 0,05 0,5
23Kjeldahl-typpi
(lukuun otta-matta NO
2:n ja
NO3:n typpeä)N mg/l 1
24Hapettavuus(KMnO
4)O2mg/l 2 5— Mittaus happamasta
liuoksesta lämmityksenjälkeen.
25Orgaaninenkokonaishiili(TOC) C mg/l — On aina selvitettävä syy
pitoisuuden nousemi-selle normaalitasonyläpuolelle.
26Rikkivety Sµg/l ei havait-
tavaa hajua
27Kloroformiinuuttuvat aineet mg/l kuiva-ainetta 0,1
28Liuenneet taiemulgoituneethiilivedyt(petrolieette-riuuton jälkeen);mineraaliöljytµg/l 10
29Fenolit (fenoli-
indeksi)C6H5OH
µg/l0,5— Ei koske kloorin kanssa
reagoimattomia luonnonfenoleja.
30Boori Bµg/l 1 000
31Anionitensidit
(metyleenisi-nisen kanssareagoivat)µg/l (lauryy-
lisulfaatti)200
32Muut organok-looriyhdisteet,jotka eivätkuulu muuttujann:o55 piiriinµg/l 1 — Haloformipitoisuuksien
on oltava mahdolli-simman pieniä.
33Rauta Feµg/l 50 200
34Mangaani Mnµg/l 20 50
35Kupari Cuµg/l 100
— vedenotta-
moilta ja/taikäsittelylai-tokselta janiiden apua-semiltalähtevässävedessä— Karvasta makua, värjäy-
tymistä ja koröroosiotavoi esiintyä jos pitoisuuson yli 3 000 µg/l.
3 000
— kun vesi on
seissyt 12 hputkistossaja pisteessä,jossa setulee kulut-
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 11
▼B
MuuttujaTulosten
ilmoitta-
minen (1)Ohjetaso(GL)Suurin sallittu
pitoisuus
(MAC)Huomautuksia
MuuttujaTulosten
ilmoitta-
minen(¹)Ohjetaso
(GL)Suurin sallittu
pitoisuus
(MAC)Huomautuksiatajan käyt-
töön
36Sinkki Znµg/l 100
— vedenotta-
moilta ja/taikäsittelylai-tokselta janiiden apua-semiltalähtevässävedessä— Karvasta makua, opali-
sointia ja hiekkamaisiakertymiä voi esiintyä,jos pitoisuus on yli5 000 µg/l.
5 000
— kun vesi on
seissyt 12 hputkistossaja pisteessä,jossa setulee kulut-tajankäyt-töön
37Fosfori P2O5µg/l 400 5 000
38Fluoridi Fµg/l 1 500 — MAC vaihtelee kyseisen
maantieteellisen alueenkeskilämpötilanmukaan.
8—12 °C 700
25—30 °C
39Koboltti Coµg/l
40Kiintoaine Ei
41Kloorijäännös Clµg/l — Katso8 artikla.
42Barium Baµg/l 100
43Hopea Agµg/l 10— Jos hopeaa poikkeuksel-
lisesti käytetään vedenkäsittelyyn, voidaanajoittain sallia MAC-arvo80 µg/l.
(1) Eräät näistä aineista voivat erittäin suurina määrinä esiintyessään olla jopa myrkyllisiä.
D. MYRKYLLISIÄ AINEITA KOSKEVAT MUUTTUJAT
44Arseeni Asµg/l 50
45Beryllium Beµg/l
46Kadmium Cdµg/l 5
47Syanidit CNµg/l 50
48Kromi Crµg/l 50
49Elohopea Hgµg/l 1
50Nikkeli Niµg/l 50
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 12
▼B
MuuttujaTulosten
ilmoitta-
minen(¹)Ohjetaso
(GL)Suurin sallittu
pitoisuus
(MAC)Huomautuksia
Suurin sallittu pitoisuus (MAC)
MuuttujaTulokset: näytteen
tilavuus (ml)Ohjetaso(GL)
KalvosuodatusPutkimenetelmä
(MPN)51Lyijy Pbµg/l 50
(juoksevassa
vedessä)Kun käytetään lyijyputkia, lyijypi-toisuus ei juoksutuksen jälkeenotetussa näytteessä saa ylittää arvoa50µg/l. Jos näyte on otettu joko
juoksutuksen aikana tai sen jälkeen,ja lyijypitoisuus joko usein taihuomattavassa määrin ylittää100µg/l, on toteutettava aiheelliset
toimenpiteet, joilla kuluttajan altis-tumistalyijylle vähennetään.
52Antimoni Sbµg/l 10
53Seleeni Seµg/l 10
54Vanadiini Vµg/l
55Pestisidit ja
vastaavat tuot-teetµg/l ”Pestisidit ja vastaavat tuotteet”
tarkoittaa:
— yksittäiset 0,1 — hyönteismyrkkyjä:
— pysyvät organoklooriyhdis-
teet
— organofosforiyhdisteet— karbamaatit
— yhteensä 0,5 — rikkaruohomyrkkyjä— sienimyrkkyjä— PCB:tä ja PCT:tä
56Polysykliset
aromaattisethiilivedytµg/l 0,2 — vertailuaineita:
— fluoranteeni— 3,4-bensofluoranteeni— 11,12-bensofluoranteeni— 3,4-bensopyreeni— 1,12-bensoperyleeni— indaani-(1,2,3-cd)-pyreeni.
E. MIKROBIOLOGISET MUUTTUJAT
57Koliformisten
bakteerienkokonais-määrä (
1)100 — 0 MPN<1
58Fekaalit kolifor-
miset bakteerit100 — 0 MPN<1
59Fekaalit strepto-
kokit100 — 0 MPN<1
60Sulfiittia pelkis-
tävät Clostri-diumbakteerit20 — — MPN<1
Juomavesi ei saa sisältää patogeenisia organismeja.
Jos on tarpeen täydentää ihmisten käytettäväksi tarkoitetun veden mikrobiologista määritystä, näytteitä ei olisi
tutkittava ainostaan E taulukossa tarkoitettujen bakteerien, vaan myös seuraavien patogeenien suhteen:
— salmonellat,— patogeeniset stafylokokit,— suolistobakteriofagit,— enterovirukset;vesi ei saisi sisältää liioin:
— loisia,— leviä,— muita organismeja kuten mikroskooppisia eliöitä.
(1) Edellyttäen, että tutkitaan riittävä määrä näytteitä (95 % tuloksista).
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 13
▼B
MuuttujaTulokset:
näytteen
tilavuus
(ml)Ohjetaso
(GL)Suurin sallittu
pitoisuus
(MAC)Huomautuksia
MuuttujaTulosten ilmoitta-
mistapaPienin sallittu
pitoisuus
(pehmennetty
vesi)Huomautuksia
Ranskalainen
kovuusasteEnglantilainen
kovuusasteSaksalainen
kovuusastemg Ca millimoolia Ca61Juomavedeksitoimitetun 37 °C110 (1)(2)—
veden kokonais-bakteerimäärä22 °C1100 (1)(2)—
62Suljetuissa 37 °C1 5 20 Omalla vastuullaan, ja kun
astioissa olevanveden kokonais-bakteerimäärä
22 °C1 20 100muuttujat 57, 58,59 ja 60täyttyvät, ja kun patogee-nisia organismeja ei ole,jäsenvaltiot voivat valmistaaomassa maassaan käytettä-väksi vettä, jonka kokonais-bakteeriluku ylittää muuttu-jille 62 annetut MAC-arvot.MAC-arvot on mitattava 12tunnin kuluttua siitä, kunnäyte on otettu suljettuunastiaan, ja kun näytevettäpidetään tasaisessa lämpöti-lassa tuon 12 tunnin jaksonajan.
(1) Jos vettä desinfioidaan vastaavien arvojen on oltava huomattavasti alemmat veden lähtiessä käsittelylaitokselta.
(2) Jos jokin näistä arvoista ylittyy jatkuvasti peräkkäisillä näytteenottokerroilla, on tutkittava ylityksen syy.
F. ALIMMAT SALLITUT PITOISUUDET JUOMAVEDELLE, JOKA ON PEHMENNETTY
1Kokonaiskovuus mg/l Ca 60 Kalsium tai vastaavat kationit.
2Vetyionipitoisuus pH
3Alkaliteetti mg/l HCO3 30Vesi ei saa aiheuttaa sen
kanssakosketuksiin joutuvan
materiaalin
4Liuennut happisyöpymistä.
HUOMAA: — Kovuutta, vetyionipitoisuutta, liuennutta happea ja kalsiumia koskevat säännökset koskevat myös
vettä, josta suola on poistettu.
— Jos vesi sen liian luonnollisen kovuuden vuoksi pehmennetään F taulukon mukaisesti ennen kuin se
toimitetaan kulutukseen, sen natriumpitoisuus voi poikkeustapauksissa olla suurempi kuin suurimmansallitun pitoisuuden sarakkeessa annettu arvo. Natriumtaso on kuitenkin kaikin keinoin pyrittäväpitämään mahdollisimman alhaisena, eikä kansanterveyden suojelun kannalta olennaisia vaatimuksiasaa jättää huomiotta.
TAULUKKO KOVUUDEN ERI YKSIKÖIDEN KESKINÄISESTÄ VASTAAVUUDESTA
Ranskalainen kovuusaste 1 0,70 0,56 4,008 0,1
Englantilainen kovuu-saste 1,43 1 0,80 5,73 0,143
Saksalainen kovuusaste 1,79 1,25 1 7,17 0,179
mg Ca 0,25 0,175 0,140 1 0,025
millimoolia Ca 10 7 5,6 40,08 1
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 14
▼B
Tuotetun tai
jakeluunKuluttajamäärä
(oletettu kulutusAnalyysi C1 Analyysi C2 Analyysi C3 Analyysi C4
pumpatun veden
määrä m³ päivä200 l/päivä/
henkilöNäytteiden
määrä vuodessaNäytteiden
määrä vuodessaNäytteiden
määrä vuodessaNäytteiden määräLIITE II
STANDARDITUTKIMUKSEN MALLI JA TUTKIMUSTIHEYS
B. STANDARDITUTKIMUKSEN VÄHIMMÄISTUTKIMUSTIHEYDEN TAULUKKO(3)
100 500 (1) (1) (1) Tutkimustiheyden
määrittää toimival-tainen kansallinenviranomainen tilan-teen mukaan.
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 15
▼B
Tuotetun tai
jakeluunKuluttajamäärä
(oletettu kulutusAnalyysi C1 Analyysi C2 Analyysi C3 Analyysi C4
pumpatun veden
määrä m³ päivä200 l/päivä/
henkilöNäytteiden
määrä vuodessaNäytteiden
määrä vuodessaNäytteiden
määrä vuodessaNäytteiden määrä
1 000 5 000 (1) (1) (1)
2 000 10 000 12 3 (1)
10 000 50 000 60 6 1
20 000 100 000 120 12 2
30 000 150 000 180 18 3
60 000 300 000 360 (2) 36 6
100 000 500 000 360 (2) 60 10
200 000 1 000 000 360 (2) 120 (2) 20 (2)
1 000 000 5 000 000 360 (2) 120 (2) 20 (2)
(1) Tutkimustiheys jätetään toimivaltaisten kansallisten viranomaisten harkittavaksi. Elintarviketeollisuuden käyttöön
tarkoitettu vesi on kuitenkin tutkittava vähintään kerran vuodessa.
(2) Toimivaltaisten terveysviranomaisten olisi pyrittävä tihentämään näytteenottoa mahdollisuuksiensa mukaan.
(3) a) Kun kyseessä on vesi, joka on desinfioitava, mikrobiologinen analyysi on suoritettava kaksi kertaa näin usein.
b) Kun tutkimuksia suoritetaan erittäin usein, on suositeltavaa ottaa näytteitä mahdollisimman säännöllisin välein.
c) Kun edellisen vuoden aikana otetuista näytteistä saadut tulokset ovat tasalaatuisia ja olennaisesti parempia kuin
liitteessä I säädetyt rajat, ja kun ei ole havaittu tekijää, joka todennäköisesti aiheuttaisi veden laadun huonone-mista, yllä esitettyä vähimmäistutkimustiheyttä voidaan harventaa:
— pintavesien osalta tutkimusten määrä jaetaan kahdella, lukuun ottamatta mikrobiologisille analyyseille
säädettyä tiheyttä,
— pohjavesien osalta tutkimusten määrä jaetaan neljällä, tämän kuitenkaan rajoittamatta edellä a kohdan
noudattamista.
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 16
▼B
LIITE III
MÄÄRITYSTEN VERTAILUMENETELMÄT
A. AISTIVARAISET MUUTTUJAT
1. Väri Pt/Co-asteikolle kalibroitu fotometrinen menetelmä
2. Sameus Silikaattimenetelmä — Formatsiinikoe — Secchin menetelmä.3. Haju Laimennusmenetelmä, testaus 12 °C:ssä tai 25 °C:ssä.
4. Maku Laimennusmenetelmä, testaus 12 °C:ssä tai 25 °C:ssä.
B. FYSIKAALIS-KEMIALLISET MUUTTUJAT
5. Lämpötila Termometrinen menetelmä.
6. Vetyionipitoisuus Elektrokemiallinen menetelmä.7. Sähkönjohtavuus Elektrokemiallinen menetelmä.8. Kloridit Titraus — Mohrin menetelmä.9. Sulfaatit Gravimetria — Kompleksometria — Spektrofotometria.
10. Silikaatit Spektrofotometria.11. Kalsium Atomiabsorptio — Kompleksometria.12. Magnesium Atomiabsorptio.13. Natrium Atomiabsorptio.14. Kalium Atomiabsorptio.15. Alumiini Atomiabsorptio — Spektrofotometria.16. Kokonaiskovuus Kompleksometria.17. Kuiva-aine Kuivatus 180 °C:ssa ja punnitus.
18. Liuennut happi Winklerin menetelmä — Ionispesifinen elektrodi.19. Vapaa hiilidioksidi Asidometria.
C. HAITALLISIA AINEITA KOSKEVAT MUUTTUJAT
20. Nitraatit Spektrofotometria — Ionispesifinen elektrodi.
21. Nitriitit Spektrofotometria.22. Ammoniakki Spektrofotometria.23. Kjeldahl-typpi Hapetustitrausta tai spektrofotometriaa käyttäen.24. Hapettuvuus 10 minuutin keittohappamassa liuo ksessa KMnO
4kanssa.
25. Orgaaninen kokonaishiili
(TOC)—
26. Rikkivety Spektrofotometria.
27. Kloroformiin uuttuvat aineet Neste/neste-uutto neutraalissa pH:ssa puhdistettua kloroformia
käyttäen, jäännöksen punnitus.
28. Liuonneet tai emulgoituneet
hiilivedytInfrapuna-spektrofotometria.
29.Fenolit (fenoli-indeksi) Spektrofotometria, paranitroaniliinimenetelmä ja 4-aminoanti-
pyriinimenetelmä.
30. Boori Atomiabsorptio — Spektrofotometria.31. Anionitensidit (metyleenisi-
nisen kanssa reagoivat)Spektrofotometria metyleenisinistä käyttäen.
32. Muut organoklooriyhdisteet Kaasu- tai nestekromatografia sopivan liuottimen avulla tapah-
tuneen uuttamisen ja puhdistuksen jälkeen. Tarvittaessaseoksen aineosien tunnistaminen. Määrällinen arviointi.
33. Rauta Atomiabsorptio — Spektrofotometria.34. Mangaani Atomiabsorptio — Spektrofotometria.35. Kupari Atomiabsorptio — Spektrofotometria.36. Sinkki Atomiabsorptio — Spektrofotometria.37. Fosfori Spektrofotometria.38. Fluoridi Spektrofotometria — Ioniselektiivinen elektrodi.
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 17
▼B
39. Koboltti —40. Kiintoaine Suodatus µ0,45 huokoisen kalvon läpi tai sentrifugointi
(vähintään 15 min, keskimääräinen kiihdytys 2 800 g—3 200 g), kuivatus 105 °C:ssä ja punnitus.
41. Kloorijäännös Titraus — Spektrofotometria.42. Barium Atomiabsorptio.
D. MYRKYLLISYYTTÄ OSOITTAVAT MUUTTUJAT
43. Hopea Atomiabsorptio.44. Arseeni Spektrofotometria — Atomiabsorptio.45. Beryllium —46. Kadmium Atomiabsorptio.47. Syanidit Spektrofotometria.48. Kromi Atomiabsorptio — spektrofotometria.49. Elohopea Atomiabsorptio.50. Nikkeli Atomiabsorptio.51. Lyijy Atomiabsorptio.52. Antimoni Spektrofotometria.53. Seleeni Atomiabsorptio.54. Vanadiini —55. Pestisidit ja vastaavat tuotteet Katso 32 kohdassa esitetty menetelmä.56. Polysykliset aromaattiset hiili-vedytFluorisoivan ultraviolettivalon intensiteetin mittaus heksaa-niuuton jälkeen — Kaasukromatografia tai mittaus ultraviolet-tivalossa ohutlevykromatografian jälkeen — Verrataan seok-seen, jossa on kuusi standardiainetta, aineiden pitoisuus onsama (
1).
(1) Huomioon otettavat standardiaineet: Fluoranteeni; 3,4-bensofluoranteeni;11,12-bensofluoranteeni; 3,4-bensopy-
reeni; 1,12-bensoperyleeni; indaani-(1,2,3-cd)-pyreeni.
E. MIKROBIOLOGISET MUUTTUJAT
Kasvatus useissa koeputkissa. Positiivisen tuloksen antaneidenputkien jatkoviljelyvarmistavassa elatusaineessa. LaskentaMPN:n (todennäköisinluku) mukaan57 (
2) Koliformisten bakteerien
kokonaismäärä tai
58 (2) Fekaalit koliformiset
bakteeritKalvosuodatus ja viljely sopivassa elatusaineessa kuten Tergi-tollaktoosiagarissa, endoagarissa, 0,4 % Teepoliuoksessa,jatkoviljely pesäkkeiden varmistami seksi ja tunnistaminenKokonaiskolibakteerien inkubointilämpötila: 37 °C
Suolistokolibakteerien inkubointilämpötila: 44 °C
59 (
2) Fekaalit streptokokit Natriumatsidimenetelmä (Litsky). Laskenta MPN:n mukaan.
Kalvosuodatus ja viljely sopivassa elatusaineessa.
60 (2) Sulfiittia pelkistävät Clostri-
diumbakteeritItiöiden laskeminen, kun näyte on kuumennettu 80 °C:seen:
— idättämällä elatusaineessa, jossa on glukoosia, sulfiittia ja
rautaa, mustien pesäkkeiden laskeminen,
— kalvosuodatus, suodatinkalvo siirretään ylösalaisin kasvua-
lustalle, jossa on agarin alla glukoosia, sulfiittia ja rautaa,mustien pesäkkeiden laskeminen,
— jakaminen DRCM-putkiin, mustien putkien jatkoviljely
elatusaineessa, jossa on litmuskäsiteltyä maitoa, laske-minen MPN:n mukaan.
61/62 (
2) Kokonaisbakteerimäärä Siirrostus ravintoagarille.
LISÄTESTIT
Salmonella Kalvosuodatinmenetelmä, siirrostus esirikastettuun elatusai-
neeseen.Rikastus, jatkoviljely eristävässä agarissa. Tunnistus.
Patogeeniset stafylokokit Kalvosuodatus ja viljely erityisessä elatusaineessa (esim.
Chapmaninhypersuolainen elatusaine). Patogeenisten ominai-suuksien testaus.
1980L0778 — FI — 01.01.1995 — 001.001 — 18
▼B
Suolistobakteriofagit Guelinin prosessi.
Enterovirukset Konsentrointi suodattamalla, saostamalla tai sentrifugoimalla
ja tunnistus.
Alkueläimet Konsentrointi kalvosuodatuksen avulla, mikroskooppitut-
kimus, patogeenisuuden tutkiminen.
Mikroskooppiset eliöt (madot-
toukat)Konsentrointi kalvosuodatuksen avulla, mikroskooppitut-
kimus, patogeenisuuden tutkiminen.
(2) Huomautuksia: Haudonta-aika on yleensä 24 tai 48 tuntia paitsi kokonaislaskennassa, jolloin se on 48 tai 72
tuntia.
F. ALIN SALLITTU PITOISUUS
Alkaliteetti Asidometrinen menetelmä metyylioranssia käyttäen.