1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1408/71,
annettu 14 päivänä kesäkuuta 1971,
sosiaaliturvajärjestelmän soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin,
itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä (8) (9) (10) (11)
(EYVL L 149, 5.7.1971, s. 2)
(Konsolidoitu versio — EYVL N:o L 28, 30.1.1997, s. 1 (*))
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston asetus (EY) N:o 1290/97, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1997 L 176 1 4.7.1997
►M2 Neuvoston asetus (EY) N:o 1223/98, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1998 L 168 1 13.6.1998
►M3 Neuvoston asetus (EY) N:o 1606/98, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1998 L 209 1 25.7.1998
►M4 Neuvoston asetus (EY) N:o 307/1999, annettu 8 päivänä helmikuuta
1999L 38 1 12.2.1999
►M5 Neuvoston asetus (EY) N:o 1399/1999, annettu 29 päivänä huhtikuuta
1999L 164 1 30.6.1999
►M6 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1386/2001, annettu
5 päivänä kesäkuuta 2001L 187 1 10.7.2001
Muutettu:
►A1 Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan,
Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasa-vallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallanliittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan
unioni perustuuL 236 33 23.9.2003
(*) Ks. lisäys.
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1408/71,
annettu 14 päivänä kesäkuuta 1971,
sosiaaliturvajärjestelmän soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin
palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja
heidän perheenjäseniinsä (8) (9) (10) (11)
(Konsolidoitu versio — EYVL N:o L 28, 30.1.1997, s. 1 (*))
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti
sen 51 ja 235 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,sekä katsoo, että
kansallisten sosiaaliturvalainsäädäntöjen yhteensovittamissäännöt ovat
osa henkilöiden vapaan liikkuvuuden periaatetta, ja niillä on tämänvuoksi myötävaikutettava heidän elämäntasonsa ja työolojensa parantu-miseen;
henkilöiden vapaa liikkuvuus, joka on yksi yhteisön perusteista, koskee
sekä palkattuja työntekijöitä osana työntekijöiden vapaata liikkuvuutta
että itsenäisiä ammatinhajjoittajia (SIC! ammatinharjoittajia) osana
sijoittautumisoikeutta ja vapaata palvelujen tarjoamista,
niiden merkittävien erojen vuoksi, joita kansallisissa lainsäädännöissä
on niiden henkilöllisen ulottuvuuden osalta, on suotavaa luoda periaate,jonka mukaan asetusta sovelletaan kaikkiin niihin jäsenvaltioiden
kansalaisiin, jotka ovat vakuutettuja palkattujen työntekijöiden tai itse-
näisten ammatinhajoittajien sosiaaliturvajärjestelmissä taikkapalkkatyön tai ammatin harjoittamisen perusteella,
olisi kunnioitettava sosiaaliturva-alan kansallisten lainsäädäntöjen
ominaispiirteitä ja laadittava ainoastaan yhteensovittamisjärjestelmä,
tämän yhteensovittamisen yhteydessä yhteisössä olisi taattava eri jäsen-
valtioiden työntekijöiden sekä heidän oikeudenomistajiensa jajälkeenjääneidensä yhdenvertainen kohtelu erilaisten kansallistenlainsäädäntöjen osalta,
yhteensovittamissäännöillä on taattava yhteisön alueella liikkuville
työntekijölle ja itsenäisille ammatinharjoittajille sekä heidän oikeude-
nomistajilleen ja jälkeenjääneilleen saavutettujen ja saavutettavien
oikeuksien ja etujen säilyminen,
nämä tavoitteet on saavutettava erityisesti laskemalla yhteen kaikki
kaudet, jotka otetaan huomioon eri kansallisissa lainsäädännöissä, kunon kyse oikeuden saamisesta etuuksiin ja tämän oikeuden säilyttämi-
sestä sekä etuuksien laskemisesta, samoin kuin antamalla etuuksia
asetuksen kattamille eri henkilöryhmille riippumatta heidän asuinpai-kastaan yhteisössä,
yhteisön alueella liikkuvat tyäntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat
olisi saatettava yhden jäasenvaltion sosiaaliturvajärjestelmän alaisuu-teen siten, että vältetään tapaukseen soveltuvien kansallisten
lainsäädäntöjen päällekkäisyys ja tästä aiheutuvat ongelmat,
tapaukset joissa henkilöön, sovellettaisiin samanaikaisesti kahden jäsen-
valtion lainsäädäntöä poikkeuksena yleisestä säännöstä, on tärkeäärajoittaa määrältään ja soveltamisalaltaan niin vähäisiksi kuin mahdol-lista,1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 2
(*) Ks. lisäys.
▼B
jäsenvaltion alueella toimivien kaikkien työntekijöiden ja ammatinhar-
joittajien yhdenvertaisen kohtelun takaamiseksi parhaalla mahdollisellatavalla on aiheellista määrätä, että noudatetaan pääsääntöisesti sen
jäsenvaltion lainsäädäntöä, jonka alueella kyseinen henkilö työsken-
telee tai harjoittaa ammattia,
tästä pääsäännöstä olisi poikettava erityisissä tilanteissa, joissa on
perusteltua käyttää muuta sovellettavan lainsäädännön määräytymisper-
ustetta,
tietyt kansallisessa lainsäädännössä tarkoitetut etuudet saattavat sama-
naikaisesti kuulua sekä sosiaaliturvan että sosiaalihuollon alaantällaisten lakien soveltamisalaan kuuluvien hekilöryhmien, niiden
päämäärien ja niiden soveltamistapojen vuokosi ja että asetukseen tulisi
sisältyä kyseisten etuuksien erityislaadun huomioon ottava yhteensovit-tamisjärjestelmä, jotta siirtotyöläisten etuja suojellaanperustamissopimuksen mukaisesti,
tällaiset etuudet olisi myönnettävä tämän asetuksen soveltamisalaan
kuuluvien henkilöiden osalta ainoastaan näiden henkilöiden tai heidänperheenjäsentensä asuinmaan lainsäädännön mukaisesti laskemallatarpeen mukaan yhteen muissa jäsenvaltioissa täyttyneet asumiskaudetja syrjimättä kansallisuuden perusteella,
rajatyöntekijöiden ja kausityöntekijöiden osalta olisi heidän erityinen
tilanteensa huomioon ottaen säädettävä erityisistä säännöistä, etenkinsiltä osin kuin on kyse sairaudesta ja työttömyydestä,
sairaus- ja äitiysetuuksien osalta on tärkeää varmistaa niiden henki-
löiden suoja, jotka asuvat tai oleskelevat muun jäsenvaltion kuintoimivaltaisen valtion alueella,
eläkkeeseen oikeutettujen ja eläkettä hakevien sekä heidän perheenjä-
sentensä erityinen asema edellyttää kyseiseen tilanteeseen sovitettuja
sairausvakuutussäännöksiä,
työkyvyttömyysetuuksien osalta on tärkeää laatia yhteensovittamisjär-
jestelmä, jossa otetaan huomioon kansallisten lainsäädäntöjen
erityispiirteet; tämän vuoksi on tarpeen erottaa toisistaan lainsäädännöt,
joiden mukaan työkyvyttömyysetuuksien määrä ei määräydy vakuutus-jaksojen keston mukaan, ja toisaalta lainsäädännöt, joissa etuudetmääräytyvät kyseisen keston mukaan,
jäsenvaltioiden järjestelmien välisten erojen vuoksi on tarpeen
vahvistaa yhteensovittamista koskevat säännöt, joita sovelletaan työky-vyttömyyden asteen vaikeutuessa,
olisi laadittava vanhuusetuuksien ja jälkeenjääneiden etuuksien
korvausjärjestelmä, kun työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja on
ollut yhden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön alainen,
olisi säädettävä eläkkeen määrän laskemisesta yhteenlasku- ja suhteelli-
suusmenetelmällä ja säätää tästä takeet yhteisön oikeudessa, jos
kansallisen lainsäädännön soveltaminen, mukaan lukien pienentämistä,
keskeyttämistä tai peruuttamista koskevien sääntöjen soveltaminen,johtaisi epäedullisempaan tulokseen kuin edellä mainittu menetelmä,
siirtotyöläisten ja heidän jälkeenjääneidensä suojelemiseksi etuuksien
pienentämistä, keskeyttämistä ja peruuttamista koskevien kansallisten
lainsäädäntöjen säännösten liian ankaralta soveltamiselta on tarpeellistaliittää mukaan säänökset (SIC! säännökset), joissa säädetään tarkastinäiden kansallisten säänösten soveltamisesta,
työtapaturmista ja työperäisistä sairaukisista (SIC! sairauksista) johtu-
vien etuuksien osalta on suojelun varmistamiseksi tärkeää säätääniiden henkilöiden asemasta, jotka asuvat tai oleskelevat muun jäsen-valtion kuin toimivaltaisen valtion alueella,
olisi annettava säännöksiä kuolemantapauksen johdosta annettavista
avustuksista,
työvoiman liikkuvuuden mahdollistamiseksi parhaissa mahdollisissa
olosuhteissa on tarpeen varmistaa täydellisempi yhteensovittaminen1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 3
▼B
kaikkien jäsenvaltioiden vakuutusjärjestelmien ja työttömyystuen,
välillä,
tämä huomioon ottaen ja työn etsimisen helpottamiseksi eri jäsenval-
tioissa olisi ennen muuta myönnettävä yksityiselle työntekijälle etukäyttää rajoitetun ajan sen jäsenvaltion lainsäädännössä säädettyjätyöttömyysetuuksia, jonka lainsäädännön alainen hän on viimeksi ollut,
perhe-etuuksiin sovellettavan lainsäädännön määräytymisen kannalta
työskentelyperuste varmistaa yhdenvertaisen kohtelun kaikkien niidentyöntekijöiden välillä, joihin sovelletaan samaa lainsäädäntöä,
etuuksien perusteettoman kertymisen välttämiseksi on säädettävä ensi-
sijaisuussäännöistä sen varalta, että oikeuksia perhe-etuuksiin kertyy
toimivaltaisen valtion lainsäädännön ja perheenjäsenten asuinvaltion
lainsäädännön perustella,
kansallisten järjestelmien erityinen ja toisistaan poikkeava luonne
huomioon ottaen olisi vahvistettava kansallisten järjestelmien yhteenso-
vittamista koskevat erityiset säännöt, joissa määrätään eläkkeisiin
oikeutettujen huollettavina olevien lasten sekä orpojen perusteelaannettavista etuuksista,
on tarpeen perustaa hallintotoimikunta, jossa on kunkin jäsenvaltion
hallituksen edustaja; tämän toimikunnan tehtävänä on erityisesti
käsitellä kaikki tämän asetuksen säännöksistä johtuvat hallinnolliset ja
tulkinnaliset kysymykset sekä edistää jäsenvaltioiden välistäyhteistyötä,
on suotavaa koota työntekijöiden ja työnanatajien edustajat neuvoa-
antavaan komiteaan, joka tutkii hallintotoimikunnan käsittelemiä
kysmyksiä (SIC! kysymyksiä), ja
on tarpeen antaa kansallisten lainsäädäntöjen ominaispiirteitä vastaavia
ertiyisiä säännöksiä, jotta helpotetaan yhteensovittamista koskeviensääntöjen soveltamista,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I OSASTO
YLEISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ
1 artikla (10) (15)
Määritelmät
Tässä asetuksessa:
a) 'palkatulla työntekijällä' ja 'itsenäisellä ammatinharjoittajalla'
tarkoitetaan:
i) henkilöä, joka on pakollisen tai valinnaisen jatkuvan vakuu-
tuksen perusteella vakuutettu yhden taiuseamman palkattujen
työntekijöiden tai itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaalitur-vajärjestelmän taikka virkamiesten erityisjärjestelmänkattaman vakuutustapahtuman varalta,
ii) henkilöä, joka on pakollisesti vakuutettu yhden tai useamman
tässä asetuksessa tarkoitetun sosiaaliturvan alan kattamanvakuutustapahtuman varalta sosiaaliturvajärjestelmässä, jokakoskee kaikkia asukkaita tai koko työssäolevaa väestöä, joställainen henkilö:
— voidaan määrittää palkatuksi työntekijäksi tai itsenäiseksi
ammatinharjoittajaksi sen perusteella, kuinka tällainen
järjestelmä on hallinnollisesti järjestetty tai rahoitettu, tai
— jollei tällaista perustetta ole, on vakuutettu joidenkin
muiden liitteessä I eriteltyjen vakuutustapahtumien varaltapalkattujen työntekijöiden tai itsenäisten ammatinharjoitta-jien järjestelmässä, tai iii alakohdassa tarkoitetussajärjestelmässä joko pakollisen tai valinnaisen jatkuvan1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 4
▼M3
▼B
▼B
vakuutuksen perusteella, tai jollei kyseisessä jäsenvaltiossa
ole sellaista järjestelmää, vastaa liitteessä I olevaamääritelmää;
iii) henkilöä, joka on pakollisesti vakuutettu tässä asetuksessa
tarkoitettujen alojen kattaman useamman vakuutustapahtuman
varalta tavallisessa sosiaaliturvajärjestelmässä, joka kattaakoko maaseutuväestön liitteessä I säädettyjen perusteidenmukaisesti;
iv) henkilöä, joka on vapaaehtoisesti vakuutettu yhden tai
useamman tässä asetuksessa tarkoitetun alan kattaman vakuu-tustapahtuman varalta jäsenvaltion palkattuja työntekijöitä tai
itsenäisiä ammatinharjoittajia tai kaikkia asukkaita tai tiettyjä
asukasryhmiä koskevassa sosiaaliturvajärjestelmässä:
— jos tällainen henkilö toimii palkattuna työntekijänä tai itse-
näisenä ammatinharjoittajana, tai
— jos tällainen henkilö on aiemmin ollut pakollisesti vakuu-
tettu saman vakuutustapahtuman varalta saman
jäsenvaltion palkattuja työntekijöitä tai itsenäisiä ammatin-harjoittajia koskevassa järjestelmässä;
b) 'rajatyöntekijällä' tarkoitetaan palkattua työntekijää tai itsenäistä
ammatinharjoittajaa, joka harjoittaa ammattiaan jäsenvaltion
alueella ja asuu toisen jäsenvaltion alueella, johon hän palaasäännönmukaisesti päivittäin tai vähintään kerran viikossa;kuitenkin rajatyöntekijä, jonka se yritys, jossa hän tavallisestitoimii tai joka tarjoaa palveluita muualla saman tai toisen jäsenval-tion alueella, on lähettänyt muualle saman tai toisen jäsenvaltion
alueella, säilyttää rajatyöntekijän aseman sen ajan, joka on
enintään neljä kuukautta, vaikka hän ei voi tänä aikana palatapäivittäin tai vähintään kerran viikossa asuinpaikalleen;
c) 'kausityöntekijällä' tarkoitetaan palkattua työntekijää, joka mennee
(SIC! menee) muun kuin sen jäsenvaltion alueelle, jossa hän asuu,työskennelläkseen siellä kausiluontoisesti tämän valtion yrityksentaityönantajan palveluksessa ajan, joka eimi ssään tapauksessasaa ylittää kahdeksaa kuukautta, ja joka oleskelee sanotun valtionalueella työskentelynsä ajan; kausiluontoisella työllä tarkoitetaan
työtä, joka on riippuvainen kausien peräkkäisyydestä ja toistuu
itsestään joka vuosi;
c a) 'opiskelijalla' tarkoitetaan henkilöä, joka ei ole tässä asetuksessa
tarkoitettu palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja taiheidän perheenjäsenensä taikka jälkeenjääneensä ja joka harjoittaajäsenvaltion viranomaisten virallisesti tunnustamaan pätevyyteenjohtavia opintoja tai saa tällaista ammatillista koulutusta sekä on
vakuutettu yleisen sosiaaliturvajärjestelmän tai opiskelijoihin
sovellettavan erityisen sosiaaliturvajärjestelmän puitteissa,
d) 'pakolaisella' tarkoitetaan Genevessä 28 päivänä heinäkuuta 1951
allekirjoitetun pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopi-muksen 1 artiklassa tarkoitettua henkilöä;
e) 'valtiottomalla henkilöllä' tarkoitetaan New Yorkissa 28 päivänä
syyskuuta 1954 allekirjoitetun valtiottomien henkilöiden oikeusa-
semaa koskevan yleissopimuksen 1 artiklassa tarkoitettua henkilöä;
f) i) 'perheenjäsenellä' tarkoitetaan henkilöä, joka määritellään tai
tunnustetaan perheenjäseneksitaiosoi tetaan talouteen kuulu-
vaksijäseneksilai nsäädännössä, jonka perusteella etuudet
annetaan, tai tapauksissa, joita tarkoitetaan 22 artiklan 1kohdan a alakohdassa ja 31 artiklassa, sen jäsenvaltionlainsäädännössä, jonka alueella tällainen henkilö asuu;kuitenkin jos sanotussa lainsäädännössä perheenjäseneksi tai
talouteen kuuluvaksi henkilöksi katsotaan vain henkilö, joka
asuu samassa taloudessa kuin ►
M4palkattu työntekijä tai
itsenäinen ammatinharjoittaja tai opiskelija ◄, tämä edellytys
katsotaan täyteyksi, jos se, jonka etua asia koskee, on pääasial-lisesti riippuvainen tästä henkilöstä. ►
M1Jos jäsenvaltion
lainsäädännön perusteella ei perheenjäseniä voida erottaa1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 5
▼M4
▼B
▼B
muista sellaisista henkilöistä, joihin lainsäädäntöä sovelletaan,
käsite 'perheenjäsen' ymmärretään liitteen I merkityksessä; ◄
ii) kuitenkin, jos kysymys on sellaisista työkyvyttömille annetta-
vista etuuksista, jotka jäsenvaltio myöntää kaikille vaaditutedellytykset täyttäville kansalaisilleen, 'perheenjäsenellä' tarkoi-tetaan ainakin ►
M4palkatun työntekijän tai itsenäisen
ammatinharjoittajan tai opiskelijan ◄puolisoa ja alaikäisiä
lapsia, samoin kuin tällaisen, henkilön huollettavina olevia
täysi-ikäisiä lapsia;
g) 'jälkeenjääneellä' tarkoitetaan sen lainsäädännön mukaan
jälkeenjääneeksi määriteltyä tai tunnustettua henkilöä, jonka perus-teella etuudet myönnetään; jos kuitenkin sanotussa lainsäädännössäjälkeenjääneeksi katsotaan vain henkilö, joka asui samassa talou-
dessa vainajan kanssa, tämä edellytys katsotaan täytetyksi, jos
tällainen henkilö oli pääasiallisesti riippuvainen vainajasta;
h) 'asumisella' tarkoitetaan vakinaista oleskelua;
i) 'oleskelulla' tarkoitetaan tilapäistä oleskelua;j) 'lainsäädännöllä' tarkoitetaan jokaisen jäsenvaltion osalta lakeja,
asetuksia ja muita määräyksiä sekä kaikkia muita täytäntöönpano-toimenpiteitä, nykyisiä tai tulevia, jotka liittyvät 4 artiklan 1 ja 2
kohdassa tarkoitettuihin sosiaaliturvan aloihin tai järjestelmiin, tai
4 artiklan 2 a kohdassa tarkoitetuista maksuihin perustumattomistaerityisetuuksista.
Käsitteeseen eivät sisälly nykyiset tai tulevat työmarkkinasopi-
musten määräykset riippumatta siitä, onko ne saatettu voimaanviranomaisten päätöksillä, jotka tekevät niistä pakollisia tai laajen-tavat niiden soveltamisalaa. Kuitenkin jos tällaisilla määräyksillä:
i) vaikutetaan edellisessä alakohdassa tarkoitettuihin lakeihin tai
asetuksiin perustuvan pakollisen vakuutuksen voimaan saatta-miseen; tai
ii) muodostetaan järjestelmä, jonka hallinnosta vastaa sama laitos
kuin se, joka vastaa edellisessä alakohdassa tarkoitetuilla laeilla
ja asetuksilla muodostettujen järjestelmien hallinnosta,
käsitteen rajoitus voidaan milloin tahansa poistaa kyseisen jäsen-
valtion julistuksella, jossa eritellään tämänkaltaiset järjestelmät,
joihin tätä asetusta sovelletaan. Tällainen julistus annetaan tiedoksija julkaistaan 97 artiklan säännösten mukaisesti.
Edellisen alakohdan säännöksistä ei seuraa, että sellaiset järjes-
telmät, joihin sovelletaan asetusta N:o 3, suljettaisiin tämänasetuksen soveltamisalan ulkopuolelle.
Käsitteen 'lainsäädäntö' alaan eivät myöskään kuulu sellaisia itse-
näisten ammatinharjoittajien erityisjärjestelmiä koskevat
säännökset, joiden muodostaminen on jätetty asianomaisten henki-löiden oman aloitteen varaan tai joita sovelletaan vain osassakyseisen jäsenvaltion aluetta, riippumatta siitä, ovatko virano-maiset päättäneet tehdä ne pakollisiksi tai laajentaa niidensoveltamisalaa. Kyseiset erityisjärjestelmät eritellään liitteessä II;
j a) 'virkamiesten erityisjärjestelmällä' tarkoitetaan sosiaaliturvajärjes-
telmää, joka poikkeaa kyseisen jäsenvaltion yleisestä palkattuihin
työntekijöihin sovellettavasta sosiaaliturvajärjestelmästä ja jonkapiiriin kaikki virkamiehet tai virkamiehiin rinnastettavat henkilöttai tietyt virkamiesryhmät suoraan kuuluvat,
k) 'sosiaaliturvasopimuksella' tarkoitetaan kaikkia kahden- tai
monenvälisiä järjestelyjä, jotka sitovat tai tulevat sitomaan kahtatai useampaa jäsenvaltiota yksinomaisesti ja kaikkia muita
monenvälisiä järjestelyjä, jotka sitovat tai tulevat sitomaan ainakin
kahta jäsenvaltiota ja yhtä tai useampia muita valtioita sosiaali-turvan alalla kaikkien 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa määriteltyjenalojen ja järjestelmien tai sellaisen osan suhteen, yhdessä kaiken-laisten sopimusten kanssa, jotka on tehty mainittujen järjestelyjenperusteella;1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 6
▼M3
▼B
▼B
l) 'toimivaltaisella viranomaisella' tarkoitetaan kunkin jäsenvaltion
osalta ministeriä, ministereitä tai muuta vastaavaa viranomaista,joka on vastuussa sosiaaliturvajärjestelmistä koko kyseisen valtion
alueella taiosassa si tä;
m) 'hallintotoimikunnnnalla' tarkoitetaan 80 artiklassa tarkoitettua
toimikuntaa;
n) 'laitoksella' tarkoitetaan kunkin jäsenvaltion osalta toimielintä tai
viranomaista, joka on vastuussa koko lainsäädännön tai sen osanhallinnosta;
o) 'toimivaltaisella laitoksella' tarkoitetaan:
i) laitosta, jossa se, jonka etua asia koskee, on vakuutettu hakies-
saan etuutta;
ii) laitosta, josta sillä, jonka etua asia koskee, on oikeus tai olisi
oikeus etuuksiin, jos hän tai hänen perheenjäsenensä asuisivat
sen jäsenvaltion alueella, jossa laitos sijaitsee;
iii) laitosta, jonka kysymyksessä olevan jäsenvaltion toimival-
tainen viranomainen nimeää, tai
iv) sellaisten järjestelmien kohdalla, joissa on kysymys työnan-
tajan vastuusta 4 artiklan 1 kohdan etuuksiin nähden, jokotyönantajaa tai asiaan liittyvää vakuuttajaa, tai jos sellaista ei
ole, kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen
nimeämää toimielintä tai viranomaista;
p) 'asuinpaikan laitoksella' ja 'oleskelupaikan laitoksella' tarkoitetaan
vastaavasti laitosta, joka on toimivaltainen antamaan etuudetpaikassa, jossa se, jonka etua asia koskee, asuu, ja laitosta, jokaon toimivaltainen antamaan etuudet paikassa, jossa se, jonka etua
asia koskee, oleskelee, tämän laitoksen soveltaman lainsäädännön
mukaisesti, tai jos tällaista laitosta ei ole, laitosta, jonka kyseisenjäsenvaltion toimivaltainen viranomainen nimeää;
q) 'toimivaltaisella valtiolla' tarkoitetaan jäsenvaltiota, jonka alueella
toimivaltainen laitos sijaitsee;
r) 'vakuutuskausilla' tarkoitetaan maksukausia tai työskentelykausia
tai itsenäisen ammatinharjoittamisen kausia, sen mukaan kuin ne
on määritelty tai tunnustettu vakuutuskausiksi siinälainsäädännössä, jonka mukaan ne on täytetty tai niitä pidetääntäytettyinä, ja kaikkia kausia, joita käsitellään sellaisina, jos niitäpidetään sanotun lainsäädännön mukaan vakuutuskausia vastaa-
vina.►
M3Myös virkamiesten erityisjärjestelmän piirissä
täyttyneitä kausia pidetään vakuutuskausina; ◄
s) 'työskentelykausilla' ja 'itsenäisen ammatinharjoittamisen kausilla'
tarkoitetaan kausia, jotka on sellaisiksi määritelty tai tunnustettusiinä lainsäädännössä, jonka mukaan ne on täytetty, ja kaikkiakausia, joita käsitellään sellaisina, jos niitä pidetään sanotun
lainsäädännön mukaan työskentelykausia tai itsenäisen ammatin-
harjoittamisen kausia vastaavina. ►
M3Myös virkamiesten
erityisjärjestelmän piirissä täyttyneitä kausia pidetäänvakuutuskausina; ◄
s a) 'asumiskausilla' tarkoitetaan kausia, jotka on määritelty tai tunnus-
tettu sellaisiksi siinä lainsäädännössä, jonka mukaan ne ovat
täyttyneet tai niitä pidetään täyttyneinä;
t) 'etuuksilla' ja 'eläkkeellä' tarkoitetaan kaikkia etuuksia ja eläkkeitä,
mukaan lukien kaikki niiden osat, jotka maksetaan julkisistavaroista, arvon säilyttäviä korotuksia ja lisäavustuksia, joihinsovelletaan III osaston säännöksiä, kuten myös kertasuoritteisiaetuuksia, jotka maksetaan eläkkeiden yhteydessä, ja maksujen
palauttamisen muodossa annettavia rahasuorituksia;
u) i) 'perhe-etuuksilla' tarkoitetaan kaikkia luontois- tai rahaetuuksia,
jotka on tarkoitettu korvaamaan perhekustannuksia 4 artiklan 1kohdan h alakohdassa tarkoitetun lainsäädännön mukaisesti,lukuun ottamatta liitteessä II mainittuja erityisiä syntymä- tai
adoptioavustuksia;
ii) 'perheavustuksilla' tarkoitetaan yksinomaan perheenjäsenten
lukumäärän ja tapauksen mukaan iän perusteella määräajoinsuoritettavia rahaetuuksia;1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 7
▼B
v) 'kuolemantapauksen johdosta annettavilla avustuksilla' tarkoitetaan
kaikkia kertasuorituksia kuolemantapauksen yhteydessä, lukuunottamatta kertasuoritteisia etuuksia, joita tarkoitetaan t alakoh-
dassa.
2 artikla
Asetuksen soveltamisalaan kuuluvat henkilöt
1. Tätä asetusta sovelletaan palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin
ammatinharjoittajiin ja opiskelijoihin, jotka kuuluvat tai ovat kuuluneet
yhden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön piiriin ja jotka ovat
jäsenvaltion kansalaisia tai jotka ovat valtiottomia henkilöitä tai pako-laisia, jotka asuvat jäsenvaltion alueella, sekä heidän perheenjäseniinsätai jälkeenjääneisiinsä.
2. Tätä asetusta sovelletaan yhden taiuseamman jäsenvalti on
lainsäädännön alaisina olleiden palkattujen työntekijöiden, itsenäistenammatinharjoittajien ja opiskelijoiden jälkeenjääneisiin riippumattakyseisten henkilöiden kansalaisuudesta, jos heidän jälkeenjääneensäovat jäsenvaltion kansalaisia taikka valtiottomia henkilöitä tai pako-
laisia, jotka asuvat jäsenvaltion alueella.
3 artikla
Yhdenvertainen kohtelu
1. Jollei tämän asetukseen erityisistä säänöksistä muuta johdu, jäsen-
valtion alueella asuvat henkilöt, joihin tätä asetusta sovelletaan, ovat
jäsenvaltion lainsäädännön mukaan samojen velvoitteiden alaisia ja
nauttivat samoja etuja kuin tämän valtion kansalaiset.
2. Edellä 1 kohdan säännöksiä sovelletaan oikeuteen valita sosiaali-
turvalaitosten toimielinten jäsenet tai osallistua heidän nimittämiseensä,
mutta niillä ei ole vaikutusta jäsenvaltion säännöksin, jotka koskevatasianomaisten henkilöiden kelpoisuutta tai nimitystapaa näihin toimieli-miin.
3. Jollei liitteen III säänöksistä muuta johdu, 7 artiklan 2 kohdan c
alakohdan mukaisesti voimaan jäävien sosiaaliturvasopimustenmääräyksiä ja 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehtyjen sopimustenmääräyksiä sovelletaan kaikkiin henkilöihin, joihin tätä asetusta sovel-letaan.
4 artikla (10)
Asiallinen ulottuvuus
1. Tätä asetusta sovelletaan kaikkeen lainsäädäntöön, joka koskee
seuraavia sosiaaliturvan aloja:
a) sairaus- ja äitiysetuuksia;
b) työkyvyttömyysetuuksia, mukaan lukien ne joiden tarkoituksena on
ansiokyvyn ylläpitämien tai parantamien (SIC! ylläpitäminen japarantaminen);
c) vanhuusetuuksia;
d) jälkeenjääneiden etuuksia;
e) työtapaturma- ja ammattitautietuuksia;
f) kuolemantapauksen johdosta annettavia avustuksia;
g) työttömyysetuuksia;h) perhe-etuuksia.
2. Tätä asetusta sovelletaan kaikiin (SIC! kaikkiin) yleisiin ja erityi-
siin sosiaaliturvajärjestelmiin riippumatta siitä, ovatko ne maksuihinperustuvia vai maksuihin perustumattomia, sekä järjestelmiin, jotkakoskevat työnantajan tailai vanvarustajan vastuuta, kun kysymys on 1kohdassa tarkoitetuista etuuksista.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 8
▼M4
▼B
▼B
2 a. Tätä asetusta sovelletaan maksuihin perustumattomiin erityise-
tuuksiin, jotka annetaan muun kuin 1 kohdassa tarkoitetunlai nsäädännön taijärjestelmän perusteella, taijotka on suljettu 4
kohdan nojalla soveltamisalan ulkopuolelle, jos tällaiset etuudet on
tarkoitettu:
a) antamaan lisä-, korvaavaa tai täydentävää turvaa sellaista tapah-
tumaa vastaan, joka kuuluu 1 kohdan a-h alakohdassatarkoitettuihin sosiaaliturvan aloihin; tai
b) vain vammaisten erityistä suojelemista varten.
2 b. Tätä asetusta ei sovelleta niihin jäsenvaltion lainsäädännön
maksuihin perustumattomia erityisetuuksia koskeviin säännöksin, joita
tarkoitetaan liitteessä II olevassa III jaksossa ja joita sovelletaan vainosassa valtion aluetta.
3. Tämän asetuksen III osaston säännökset eivät kuitenkaan vaikuta
jäsenvaltion säännöksiin, jotka koskevat laivanvarustajan vastuuta.
4. Tätä asetusta ei sovelleta sosiaalihuoltoon ja lääkinnälliseen huol-
toon, sodan tai sen seurauksien uhrien etuusjärjestelmiin►
M3 ◄.
5 artikla (10)
Jäsenvaltioiden julistukset tämän asetuksen soveltamisalasta
Jäsenvaltioiden on täsmennettävä 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu
lainsäädäntö ja järjestelmät, 4 artiklan 2 a kohdassa tarkoitetut
maksuihin perustumattomat erityisetuudet, 50 artiklassa tarkoitetutvähimmäisetuudet ja 77 ja 78 artiklassa tarkoitetut etuudet julistuksilla,jotka annetaan tiedoksi ja julkaistaan 97 artiklan mukaisesti.
6 artikla
Tämän asetuksen korvaamat sosiaaliturvasopimukset
Jollei 7 ja 8 artiklan sekä 46 artiklan 4 kohdan säännöksistä muuta
johdu, tällä asetuksella korvataan sen soveltamisalaan kuuluvien henki-
löiden ja asioiden osalta kaikkien sosiaaliturvasopimusten määräykset,
jotka sitovat;
a) yksinomaan kahta tai useampaa jäsenvaltiota; tai
b) ainakin kahta jäsenvaltiota ja yhtä tai useampaa muuta valtiota, jos
kysymyksessä olevien tapausten ratkaiseminen ei koske viimeksimainittujen valtioiden laitoksia.
7 artikla (7)
Kansainväliset määräykset, joihin tämä asetus ei vaikuta
1. Tällä asetuksella ei vaikuteta velvoitteisiin, jotka syntyvät:
a) kansainvälisen työjärjestön sopimuksista, jotka yhden tai useamman
jäsenvaltion ratifioitua ne ovat tulleet voimaan; ja
b) Euroopan neuvoston jäsenvaltioiden 11 päivänä joulukuuta 1953
tekemistä Euroopan väliaikaisista sosiaaliturvasopimuksista.
2. Sen estämättä, mitä 6 artiklassa säädetään, sovelletaan edelleen:
a) Reinin laivurien sosiaaliturvaa koskevien 27 päivänä heinäkuuta
1950 ja 30 päivänä marraskuuta 1979 tehtyjen sopimustenmääräykset;
b) kansainvälisen kuljetusliikenteen työntekijöiden sosiaaliturvaa
koskevan 9 päivänä heinäkuuta 1956 tehdyn Euroopan sopimuksenmääräyksiä, ja
c) liitteessä III lueteltujen sosiaaliturvasopimusten määräyksiä.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 9
▼B
8 artikla
Sopimusten tekeminen jäsenvaltioiden välillä
1. Kaksi jäsenvaltiota tai useampi jäsenvaltio voivat tarpeen mukaan
tehdä toistensa kanssa sopimuksia, jotka ovat tämän asetuksen periaat-teiden ja hengen mukaisia.
2. Kukin jäsenvaltio antaa 97 artiklan 1 kohdan säännösten mukai-
sesti tiedoksi kaikki toisen jäsenvaltion kanssa 1 kohdan säännösten
mukaisesti tehdyt sopimukset.
9 artikla
Vapaaehtoinen tai valinnainen jatkuva vakuutus
1. Jäsenvaltion säännöksiä, joiden mukaan vapaaehtoisen tai valin-
naisen jatkuvan vakuutuksen edellytyksenä on asuminen tämän valtion
alueella, ei sovelleta henkilöihin, jotka asuvat toisen jäsenvaltion
alueella, edellyttäen, että he ovat joskus heidän ollessaan aiemmintyöelämässä olleet palkattuina työntekijöinä tai itsenäisinä ammatinhar-joittajina ensiksi mainitun valtion lainsäädännön alaisia.
2. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan vapaaehtoisen tai valin-
naisen jatkuvan vakuutuksen edellytyksenä on vakuutuskausien
täyttyminen, vakuutus- tai asumiskaudet, jotka ovat täyttyneet toisen
jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, on otettava huomioon tarvittavassamäärin ikään kuin ne olisi täytetty ensiksi mainitun valtionlainsäädännön mukaan.
9 a artikla (7)
Viitekauden pidentäminen
Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan etuutta koskevan oikeuden
tunnustaminen edellyttää vähimmäisvakuutuskauden täyttymistätiettynä aikana ennen vakuutustapahtumaa, jota vastaan vakuutus onotettu (viitekausi), ja jos edellä mainittu lainsäädäntö edellyttää, ettäkaudet, joiden aikana etuuksia on myönnetty tämän jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan, tai kaudet, jotka on tarkoitettu lasten kasvatta-
miseen tämän jäsenvaltion alueella, johtavat viitekauden pidentäminen,kaudet, joiden aikana työkyvyttömyyseläkkeitä tai vanhuuseläkkeitä taisairausetuuksia, työttömyysetuuksia tai työtapaturmaetuuksia (lukuunottamatta eläkkeitä) on myönnetty toisen jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan, ja kaudet, jotka on tarkoitettu lasten kasvattamiseen toisen
jäsenvaltion alueella, johtavat samoin edellä sanotun viitekaudenpidentämiseen.
10 artikla
Asumista koskevasta edellytyksestä luopuminen — Pakollisen vakuutuksen
vaikutus maksujen palauttamiseen
1. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, työkyvyttömyys-, vanhuus-
tai jälkeenjääneiden rahaetuuksia, työtapaturma- tai ammattitautieläk-keitä ja kuolemantapauksen johdosta annettavia avustuksia, joihin on
saavutettu oikeus yhden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan, eisaa vähentää, muuttaa, keskeyttää, peruuttaa taitakavari -koida sen vuoksi, että etuuden saaja asuu muun jäsenvaltion alueellakuin sen, jossa maksamisesta vastuussa oleva laitos sijaitsee.
Edellä olevaa alakohtaa sovelletaan myös kertasuoritteisiin etuuksiin,
jotka myönnetään leskeneläkkeesen oikeutetun jälkeenjääneen puolison
avioituessa uudelleen.
2. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan maksujen palauttamisen
edellytyksenä on, että se, jonka etua asia koskee, on lakannut olemastapakollisesti vakuutettu, tätä edellytystä ei katsota täyttyneeksi niinkauan kuin se, jonka etua asia koskee, on pakollisesti vakuutettu►
M4 ◄toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 10
▼B
10 a artikla (10)
Maksuihin perustumattomat erityisetuudet
1. Sen estämättä, mitä 10 artiklassa ja III osastossa säädetään, henki-
löille, joihin tätä asetusta sovelletaan, myönnetään 4 artiklan 2 akohdassa tarkoitettuja maksuihin perustumattomia rahallisia erityise-
tuuksia yksinomaan sen jäsenvaltion alueella ja kyseisen jäsenvaltion
lainsäädännön mukaisesti, jonka alueella he asuvat, edellyttäen ettänämä etuudet on lueteltu liitteessä II a. Etuudet myöntää asuinpaikanlaitos omalla kustannuksellaan.
2. Sen jäsenvaltion vakuutuslaitos, jonka lainsäädännön mukaan 1
kohdassa tarkoitettua etuutta koskevan oikeuden saavuttamiseksi edel-lytetään työskentely-, yrittäjä- tai asumiskausien täyttymistä, ottaatarpeellisessa määrin huomioon työskentely-, yrittäjä- ja asumiskaudet,
jotka ovat täyttyneet toisen jäsenvaltion alueella, ikään kuin ne olisivat
ensiksi mainitun jäsenvaltion alueella täyttyneitä kausia.
3. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan 1 kohdassa tarkoitetun
lisänä myönnettävän etuuden saavuttamiseksi edellytetään jonkin 4artiklan 1 kohdan a-h alakohdassa mainitun etuuden saamista, eikäsovellettavan lainsäädännön mukaan tällaisen etuuden suorittamiseenole velvollisuutta, toisen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla myönnettyävastaavaa etuutta pidetään ensiksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan myönnettynä etuutena, kun kysymys on oikeudesta lisään.
4. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan 1 kohdassa tarkoitetun
vammais- tai työkyvyttömyysetuuden saamiseksi edellytetään, että
vammaisuus tai työkyvyttömyys todettiin ensimmäisen kerran tämänjäsenvaltion alueella, tämä edellytys katsotaan täyttyneeksi, josvammaisuus tai työkyvyttömyys todettiin ensimmäisen kerran jonkintoisen jäsenvaltion alueella.
11 artikla
Etuuksien arvon säilyttäminen
Jäsenvaltion lainsäädännössä määrättyjä arvon säilyttämistä koskevia
sääntöjä sovelletaan tämän lainsäädännön mukaan suoritettaviin etuuk-siin ottaen huomioon tämän asetuksen säännökset.
12 artikla (9) (11)
Etuuksien päällekkäisyyden estäminen
1. Tällä asetuksella ei anneta eikä pysytetä oikeutta useisiin saman-
laisiin etuuksiin yhden ja saman pakollisen vakuutuskauden perusteella.Tätä säännöstä eikui tenkaan sovelleta työkyvyttömyyden, vanhuuden,kuoleman (eläkkeet) eikä ammattitaudin perusteella suoritettuihinetuuksiin, jotka kahden tai useamman jäsenvaltion laitokset ovatmyöntäneet 41 artiklan, 43 artiklan 2 ja 3 kohdan, 46, 50 ja 51 artiklan
tai 60 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.
2. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, etuuksien pienentämistä,
keskeyttämistä tai peruuttamista koskevia jäsenvaltion lainsäädännön
säännöksiä voidaan soveltaa muiden sosiaaliturvaetuuksien ollessapäällekkäisiä tai muun tulon vuoksi, vaikka tällaiset etuudet saavutettiintoisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan tai tällainen tulo ansaittiintoisen jäsenvaltion alueella.
3. Jäsenvaltion säännöksiä etuuden vähentämiseksi, keskeyttämiseksi
tai peruuttamiseksi tapauksessa, jonka työkyvyttömyysetuuksia taiennenaikaisia vanhuusetuuksia saava henkilö harjoittaa ammatillista
toimintaa, voidaan soveltaa tällaisen henkilön vahingoksi, vaikka hän
harjoittaa toimintaansa toisen jäsenvaltion alueella.
4. Alankomaiden lainsäädännön mukaan maksettavaa työkyvyttö-
myyseläkettä voidaan sellaisessa tapauksessa, jossa alankomaalainenlaitos on velvollinen 57 artiklan 5 kohdan tai 60 artiklan 2 kohdan balakohdan säännösten mukaan osallistumaan myös toisen jäsenvaltionlainsäädännön mukaisesti myönnettyjen ammattitaudin korvaustenkustannusten korvaamiseen, vähentää sellaisen toisen jäsenvaltion1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 11
▼B
laitoksen maksamalla määrällä, joka on vastuussa ammattitaudin
korvauksen myöntämisestä.
II OSASTO
SOVELLETTAVA LAINSÄÄDÄNTÖ
13 artikla (9)
Yleiset säännöt
1. Jollei 14 c tai 14 f artiklasta muuta johdu, henkilöt, joihin tätä
asetusta sovelletaan, ovat vain yhden jäsenvaltion lainsäädännön
alaisia. Tämä lainsäädäntö määrätään tämän osaston säännösten mukai-
sesti.
2. Jollei14-17 arti klasta muuta johdu:
a) jäsenvaltion alueella työskentelevä henkilö on tämän valtion
lainsäädännön alainen, vaikka hän asuu toisen jäsenvaltion alueella
ja vaikka hänen työnantajanaan toimivan yrityksen tai yksityisenhenkilön kotipaikka on toisen jäsenvaltion alueella;
b) jäsenvaltion alueella itsenäisenä ammatinharjoittajana toimiva
henkilö on tämän jäsenvaltion lainsäädännön alainen, vaikka hän
asuu toisen jäsenvaltion alueella;
c) jäsenvaltion lipun alla purjehtivalla aluksella työskentelevä henkilö
on tämän valtion lainsäädännön alainen;
d) virkamiehet ja sellaisina pidettävät henkilöt ovat sen jäsenvaltion
lainsäädännön alaisia, johon heidän työnantajanaan toimiva hallintokuuluu;
e) jäsenvaltion asevoimien palvelukseen tai siviilipalvelukseen kutsuttu
tai uudelleen kutsuttu henkilö on tämän valtion lainsäädännönalainen. Jos tämän lainsäädännön mukaan oikeus riippuu vakuutus-kausien täyttymisestä ennen tällaiseen ase- tai siviilipalvelukseenastumista tai siitä vapautumisen jälkeen, minkä tahansa muun jäsen-
valtion lainsäädännön mukaan täyttyneet vakuutuskaudet otetaan
huomioon tarpeellisessa määrin, samalla tavoin, kuin jos ne olisivatensiksi mainitun valtion lainsäädännön mukaan täyttyneitä vakuu-tuskausia. Asevoimien palvelukseen tai siviilipalvelukseen kutsuttutai uudelleen kutsuttu palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinhar-joittaja säilyttää palkatun työntekijän tai itsenäisen
ammatinharjoittajan aseman;
f) henkilö, johon jäsenvaltion lainsäädäntöä lakataan soveltamasta
ilman, että toisen jäsenvaltion lainsäädäntö tulee sovellettavaksihäneen jonkin tämän kohdan edellä olevassa alakohdassa säädetynsäännön mukaisesti taikka jonkin artikloissa 14-17 säädetyn poik-
keuksen tai erityissäännöksen perusteella, kuuluu sen jäsenvaltion
lainsäädännön piiriin, jonka alueella hän asuu, yksinomaan tämänlainsäädännön määräysten mukaisesti.
14 artikla
Palkatussa työssä olevia muita henkilöitä kuin merimiehiä koskevat
erityissäännöt
Edellä 13 artiklan 2 kohdan a alakohdassa olevaa sääntöä sovelletaan
ottaen huomioon seuraavat poikkeukset ja olot:
1) a) Jäsenvaltion alueella toimivan yrityksen palveluksessa tavallisesti
työskentelevään henkilöön, jonka tämä yritys lähettää toisenjäsenvaltion alueelle suorittamaan siellä työtä tämän yrityksenpalveluksessa, sovelletaan edelleen ensiksi mainitun jäsenvaltion
lainsäädäntöä edellyttäen, että tämän työskentelyn arvioitu kesto
eiole enempää kui n 12 kuukautta ja että häntä eilähetetäkorvaamaan toista työntekijää, jonka komennus on päättynyt.
b) Jos tehtävän työn kesto ennalta arvaamattomista syistä on alun
perin arvioitua pidempi ja on pidempi kuin 12 kuukautta, ensiksi1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 12
▼M3
▼B
▼B
mainitun valtion lainsäädäntöä sovelletaan edelleen työn päätty-
miseen saakka edellyttäen, että sen jäsenvaltion toimivaltainenviranomainen, jonka alueelle kysymyksessä oleva henkilö on
lähetetty, tai tämän viranomaisen nimeämä toimielin, antaa
siihen suostumuksensa; tällaista suostumusta on pyydettäväennen alkuperäisen 12 kuukauden kauden päättymistä. Tällaistasuostumusta ei kuitenkaan voida antaa kaudeksi, joka on pidempikuin 12 kuukautta.
2) Kahden tai useamman jäsenvaltion alueella tavallisesti työskente-
levään henkilöön sovelletaan seuraavalla tavalla määrättyälainsäädäntöä:
a) Matkustavan tai lentävän henkilökunnan jäsen yrityksessä, joka
toisen lukuun tai omaan lukuunsa harjoittaa kansainvälistä liiken-nettä kuljettaen matkustajia tai tavaraa rautateitse, maanteitse,lentoteitse tai sisävesitse ja jolla on kotipaikka jäsenvaltion
alueella, on viimeksi mainitun valtion lainsäädännön alainen
seuraavin rajoituksin:
i) jos kysymyksessä olevalla yrityksellä on sivutoimipaikka tai
pysyvä edustusto muun jäsenvaltion alueella kuin sen, missä
sillä on kotipaikka, tällaisen sivutoimipaikan tai pysyvänedustuston palveluksessa oleva henkilö on sen jäsenvaltionlainsäädännön alainen, jonka alueella tällainen sivutoimi-paikka tai pysyvä edustusto sijaitsee; tai
ii) jos henkilö pääasiallisesti työskentelee sen jäsenvaltion
alueella, jossa hän asuu, hän on tämän valtion lainsäädännön
alainen, vaikka yrityksen, jonka palveluksessa hän on, koti-paikka ei ole tällä alueella eikä sillä ole sielläsivutoimipaikkaa eikä pysyvää edustustoa;
b) Muu kuin a alakohdassa tarkoitettu henkilö on
i) sen jäsenvaltion lainsäädännön alainen, jonka alueella hän
asuu, jos hän harjoittaa toimintaansa osittain tällä alueella taijos hän työskentelee useille yrityksille tai useille työnantajille,joiden kotipaikat ovat eri jäsenvaltioiden alueella; tai
ii) sen jäsenvaltion lainsäädännön alainen, jonka alueella hänet
työllistävän yrityksen tai henkilön kotipaikka sijaitsee, jos
hän ei asu minkään sellaisen jäsenvaltion alueella, joissa hän
harjoittaa toimintaansa.
3) Henkilöön, joka työskentelee jäsenvaltion alueella sellaisessa yrityk-
sessä, jonka kotipaikka on toisen jäsenvaltion alueella ja joka toimii
näiden valtioiden yhteisen rajan kummallakin puolella, sovelletaansen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jonka alueella yrityksen kotipaikkaon.
14 a artikla
Muita itsenäisiä ammatinharjoittajia kuin merenkulkijoita koskevat
erityissäännöt
Edellä 13 artiklan 2 kohdan b alakohtaa sovelletaan ottaen huomioon
seuraavat poikkeukset ja olot:
1) a) Jäsenvaltion alueella tavallisesti toimivaan itsenäiseen ammatin-
harjoittajaan, joka suorittaa työnsä toisen jäsenvaltion alueella,
sovelletaan edelleen ensiksi mainitun jäsenvaltion lainsäädäntöä
edellyttäen, että työn arvioitu kesto ei ole enempää kuin 12kuukautta.
b) Jos tehtävän työn kesto ennatta (SIC! ennalta) arvaamattomista
syistä on alunperin arvioitua pidempi ja pidempi kuin 12kuukautta, ensiksi mainitun jäsenvaltion lainsäädäntöä sovelle-taan edelleen tällaisen työn päättymisen saakka edellyttäen, ettäsen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, jonka alueelle se,
jonka etua asia koskee, on tullut kysymyksessä olevaa työtä
tekemään, tai tämän viranomaisen nimeämä toimielin, antaasiihen suostumuksensa; tällaista suostumusta on pyydettäväennen alkuperäisen 12 kuukauden kauden päättymistä. Tällaistasuostumusta ei kuitenkaan voida antaa kaudeksi, joka on pidempikuin 12 kuukautta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 13
▼B
2) Tavallisesti kahden tai useamman jäsenvaltion alueella toimiva itse-
näinen ammatinharjoittaja on sen jäsenvaltion lainsäädännönalainen, jonka alueella hän asuu, jos hän harjoittaa osaa toiminnas-
taan tämän jäsenvaltion alueella. Jos hän ei harjoita toimintaansa
lainkaan sen jäsenvaltion alueella, jossa hän asuu, hän on sen jäsen-valtion lainsäädännön alainen, jonka alueella hän harjoittaa pääosaatoiminnastaan. Perusteet pääasiallisen toiminnan määrittämiseksisäädetään 98 artiklassa tarkoitetussa asetuksessa.
3) Henkilö, joka toimii itsenäisenä ammatinharjoittajana yrityksessä,
jonka kotipaikka on jäsenvaltion alueella ja joka toimii kummallakinpuolella kahden jäsenvaltion välistä rajaa, on sen jäsenvaltion
lainsäädännön alainen, jonka alueella yrityksellä on kotipaikka.
4) Jos sen lainsäädännön mukaan, jonka alainen henkilön pitäisi 2 tai 3
kohdan mukaisesti olla, tällaisella henkilöllä ei ole mahdollisuutta
edes vapaaehtoisella perusteella liittyä eläkejärjestelmään, se, jonkaetua asia koskee, on sellaisen toisen jäsenvaltion lainsäädännönalainen, jota sovellettaisiin häneen riippumatta näistä nimenomai-sista säännöksistä tai määräyksistä, tai jos tällä tavalla häneensovellettaisiin kahta tai useampaa lainsäädäntöä, sen lainsäädännön
alainen, joka määräytyy kyseisten jäsenvaltioiden tai niiden toimi-
valtaisten viranomaisten yhteisellä sopimuksella.
14 b artikla
Merenkulkijoihin sovellettavat erityisäännöt (SIC! erityissäännöt)
Edellä 13 artiklan 2 kohdan c alakohdassa olevaa sääntöä sovelletaan
ottaen huomioon seuraavat poikkeukset ja seikat:
1) Jäsenvaltion alueella toimivassa yrityksessä tai jäsenvaltion lippua
käyttävällä aluksella tavallisesti työskentelevä henkilö, jonka tämä
yritys on lähettänyt toisen valtion lippua käyttävälle alukselle suor-ittamaan siellä työtä tälle yritykselle, on 14 artiklan 1 kohdassasäädetyin edellytyksin edelleen ensiksi mainitun jäsenvaltionlainsäädännön alainen.
2) Henkilö, joka tavallisesti toimii itsenäisenä ammatinharjoittajana
joko jäsenvaltion alueella tai jäsenvaltion lippua käyttävällä aluk-sella ja joka harjoittaa toimintaa omaan lukuunsa toisen
jäsenvaltion lippua käyttävällä aluksella, on 14 a artiklan 1 kohdassa
säädetyin edellytyksin edelleen ensiksi mainitun jäsenvaltionlainsäädännön alainen.
3) Henkilö, joka ei normaalisti työskentele merellä ja joka työskentelee
jäsenvaltion aluevesillä tai satamassa toisen jäsenvaltion lippuanäillä aluevesillä tai tässä satamassa käyttävällä aluksella, mutta eiole tämän aluksen miehistön jäsen, on ensiksi mainitun jäsenvaltionlainsäädännön alainen.
4) Jäsenvaltion lippua käyttävällä aluksella työskentelevä henkilö,
jonka työstä maksaa korvauksen yritys tai henkilö, jonka kotipaikkaon toisen jäsenvaltion alueella, on viimeksi mainitun valtion
lainsäädännön alainen, jos hän asuu tämän valtion alueella;
korvauksen maksava yritys tai henkilö katsotaan työnantajaksi main-ittua lainsäädäntöä sovellettaessa.
14 c artikla (5)
Samanaikaisesti yhden jäsenvaltion alueella palkatussa työssä olevia ja
toisen jäsenvaltion alueella itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivia
henkilöltä koskevat erityissäännökset
Henkilö, joka samanaikaisesti on palkatussa työssä jäsenvaltion alueella
ja toimii itsenäisenä ammatinharjoittajana toisen jäsenvaltion alueella,on:
a) jollei b alakohdasta muuta johdu, sen jäsenvaltion lainsäädännön
alainen, jonka alueella hän toimii palkatussa työssä tai jos hänharjoittaa tällaista toimintaa kahden tai useamman jäsenvaltionalueella, 14 artiklan 2 tai 3 kohdan säännösten mukaisestimääräytyvän lainsäädännön alainen;1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 14
▼B
b) liitteessä VII mainituissa tapauksissa:
— sen jäsenvaltion lainsäädännön alainen, jonka alueella hän toimii
palkatussa työssä, jolloin tämä lainsäädäntö määräytyy 14
artiklan 2 tai 3 kohdan säännösten mukaisesti, jos hän harjoittaa
tällaista toimintaa kahden tai useamman jäsenvaltion alueella, ja
— sen jäsenvaltion lainsäädännön alainen, jonka alueella hän toimii
itsenäisenä ammatinharjoittajana, jolloin tämä lainsäädäntö
määräytyy 14 a artiklan 2, 3 tai 4 kohdan mukaisesti, jos hän
harjoittaa tällaista toimintaa kahden tai useamman jäsenvaltionalueella.
14 d artikla (5)
Erinäisiä säännöksiä
1. Edellä 14 artiklan 2 ja 3 kohdassa, 14 a artiklan, 2, 3 ja 4
kohdassa, 14 c artiklan a alakohdassa ja 14 e artiklassa tarkoitettuahenkilöä kohdellaan sen lainsäädännön soveltamisen osalta, jokamääräytyy näiden säännösten mukaisesti, niin kuin hän harjoittaisi
kaikkea ammatillista toimintaansa kyseisen jäsenvaltion alueella.
2. Edellä 14 c artiklan b alakohdassa tarkoitettua henkilöä kohdel-
laan määritettäessä itsenäiseltä ammatinharjoittajalta perittävienmaksujen määrää sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, jonka
alueella hän toimii itsenäisenä ammatinharjoittajana, niin kuin hän
toimisi palkatussa työssään kyseisen jäsenvaltion alueella.
3. Sen jäsenvaltion säännöksiä, jonka mukaan ammatillista toimintaa
harjoittava eläkkeen saaja ei ole pakollisesti vakuutettu tällaisen
toiminnan osalta, sovelletaan myös eläkkeen saajaan, jonka oikeuseläkkeeseen on saavutettu toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti,jollei se, jonka etua asia koskee, nimenomaisesti pyydä saada kuuluajärjestelmään tekemällä hakemuksen ensiksi mainitun jäsenvaltiontoimivaltaisen viranomaisen nimeämälle ja 98 artiklassa tarkoitetun
asetuksen liitteessä 10 mainitulle laitokselle.
14 e artikla
Sellaisia henkilöitä koskevat erityissäännöt, jotka on vakuutettu virka-
miesten erityisjärjestelmässä ja jotka samanaikaisesti työskentelevät
palkattuina työntekijöinä ja/tai itsenäisinä ammatinharjoittajina yhden tai
useamman muun jäsenvaltion alueella
Henkilö, joka työskentelee samanaikaisesti virkamiehenä tai häneen
rinnastettavana henkilönä ja on vakuutettu virkamiesten erityisjärjes-telmässä yhdessä jäsenvaltiossa ja joka työskentelee työntekijänä ja/tai
palkattuna työntekijänä yhden tai useamman muun jäsenvaltion
alueella, on sen jäsenvaltion lainsäädännön alainen, jossa hän onvakuutettuna virkamiesten erityisjärjestelmässä.
14 f artikla
Sellaisia henkilöitä koskevat erityissäännöt, jotka työskentelevät samanai-
kaisesti useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa ja jotka on vakuutettu
erityisjärjestelmässä yhdessä näistä valtioista
Henkilö, joka työskentelee samanaikaisesti kahdessa tai useammassa
jäsenvaltiossa virkamiehenä tai häneen rinnastettavana henkilönä ja onvakuutettu virkamiesten erityisjärjestelmässä ainakin yhdessä kyseisistä
jäsenvaltioista, on kunkin kyseessä olevan jäsenvaltion lainsäädännön
alainen.
15 artikla
Vapasehtoista (SIC! Vapaaehtoista) tai valinnaista jatkuvaa vakuutusta
koskevat säännöt
1. Edellä 13-14 d artiklaa ei sovelleta vapaaehtoiseen vakuutukseen
tai valinnaiseen jatkuvaan vakuutukseen, jollei jonkin 4 artiklassa1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 15
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼B
tarkoitetun alan osalta jossakin jäsenvaltiossa ole ainoastaan vapaaeh-
toinen vakuutusjärjestelmä.
2. Jos kahden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön soveltami-
sesta seuraa vakuutuksen päällekkäisyys:
— pakollisen vakuutusjärjestelmän ja yhden tai useamman vapaaeh-
toisen tai valinnaisen jatkuvan vakuutusjärjestelmän välillä se,jonka etua asia koskee, kuuluu yksinomaan pakolliseen vakuutusjär-jestelmään, tai
— kahden tai useamman vapaaehtoisen tai valinnaisen jatkuvan vakuu-
tusjärjestelmän välillä se, jonka etua asia koskee, voi liittyä vainvapaaehtoiseen tai valinnaiseen jatkuvaan vakuutusjärjestelmään,jonka hän on valinnut.
3. Kuitenkin, kun kysymys on työkyvyttömyydestä, vanhuudesta ja
kuolemantapauksesta (eläkkeet), se, jonka etua asia koskee, voi liittyä
jäsenvaltion vapaaehtoisen tai valinnaiseen jatkuvaan vakuutusjärjes-telmään, vaikka häneen sovelletaan pakollisesti toisen jäsenvaltionlainsäädäntöä niiltä osin kuin ensiksi mainittu jäsenvaltion nimenomai-sesti tai epäsuorasti hyväksyy tällaisen päällekkäisyyden.
16 artikla
Diplomaattisten tai konsuliedustustojen palveluksessa olevia henkilöitä ja
Euroopan yhteisöjen avustavaa henkilökuntaa koskevat erityissäännöt
1. Edellä 13 artiklan 2 kohdan a alakohdan säännöksiä sovelletaan
henkilöihin, jotka työskentelevät diplomaattisissa tai konsuliedustus-toissa ja tällaisen edustuston virkamiesten henkilökohtaisinapalvelijoina.
2. Kuitenkin sellaiset 1 kohdassa tarkoitetut työntekijät, jotka ovat
valtuuttavan tai lähettävän jäsenvaltion kansalaisia, voivat valita, sovel-letaanko heihin tämän valtion lainsäädäntöä. Tällainen valintaoikeus
voidaan uudistaa jokaisen kalenterivuoden päättyessä, eikä sillä ole
takautuvaa vaikutusta.
3. Euroopan yhteisöjen avustava henkilökunta voi valita, sovelle-
taanko heihin sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jonka alueella hetyöskentelevät, sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jota heihin viimeksisovellettiin, tai sen valtion lainsäädäntöä, jonka kansalaisia he ovat,kun kysymys on muista kuin sellaisiin perheavustuksiin liittyvistä
säännöksistä, joiden myöntäminen määräytyy tällaiseen henkilökuntaan
sovellettavien työskentelyehtojen mukaisesti. Tämä valintaoikeus, jotavoidaan käyttää vain kerran, tulee voimaan työsuhteen alkamispäivästä.
17 artikla (9)
Poikkeukset 13-16 artiklaan
Kaksi tai useampi jäsenvaltio, näiden valtioiden toimivaltaiset virano-
maiset tai näiden viranomaisten nimeämät toimielimet voivatyhteisellä sopimuksella määrätä poikkeuksista 13-16 artiklan määräyk-siin tiettyjen henkilöryhmien tai tiettyjen henkilöiden eduksi.
17 a artikla (9)
Kahden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön mukaan eläkettä saavia
henkilöltä (SIC! henkilöitä) koskevat erityissäännökset
Henkilö, joka saa eläkettä yhden jäsenvaltion lainsäädännön mukaan tai
eläkkeitä kahden tai useamman jäsenvaltion alueella, voi pyynnöstääntulla suljetuksi viimeksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännön piiristäedellyttäen, että hän ei kuulu tämän lainsäädännön piiriin ammatillisentoiminnan vuoksi.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 16
▼B
III OSASTO
ERI ETUUSRYHMIÄ KOSKEVIA ERITYISSÄÄNNÖKSIÄ
1 LUKU
SAIRAUS JA ÄITIYS
1j a k s o
Yhteisiä säännöksiä
18 artikla
Vakuutus-, työskentely- tai asumiskausien yhteenlaskeminen
1. Sen jäsenvaltion toimivaltainen laitos, jonka lainsäädännön
mukaan etuuksia koskevan oikeuden saavuttamiseksi, säilyttämiseksitai takaisinsaamiseksi edellytetään vakuutus-, työskentely- tai asumis-
kausien täyttymistä, ottaa tarpeellisessa määrin huomioon vakuutus-,
työskentely- tai asumiskaudet, jotka ovat täyttyneet toisen jäsenvaltionlainsäädännön mukaan, ikään kuin nämä kaudet olisivat täyttyneet sensoveltaman lainsäädännön mukaan.
2. Edellä 1 kohdan säännöksiä sovelletaan kausityöntekijöihin myös
sellaisten ennen vakuutuksen katkeamista olevien kausien osalta, jotkaylittävät toimivaltaisen valtion lainsäädännön salliman kauden, edel-lyttäen kuitenkin, että se, jonka etua asia koskee, ei ole lakannut
olemasta vakuutettu ylineljän kuukauden ajaksi .
2j a k s o
Palkatut työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat sekä heidän
perheenjäsenensä
19 artikla
Asuminen muusaa jäsenvaltiossa kuin toimivaltaisessa valtiossa — Yleisiä
sääntöjä
1. Palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, joka asuu
muun jäsenvaltion kuin toimivaltaisen valtion alueella ja joka täyttäätoimivaltaisen valtion lainsäädännössä asetetut edellytykset etuuksiensaamiseksi ottaen tarpeen mukaan huomioon 18 artiklan säännökset,saa asuinvaltiossaan:
a) toimivaltaisen laitoksen puolesta luontoisetuudet asuinpaikan laitok-
sesta tämän laitoksen soveltaman lainsäädännön mukaisesti ikäänkuin hänet olisi vakuutettu siinä; ja
b) rahaetuudet toimivaltaisesta laitoksesta sen soveltaman
lainsäädännön mukaisesti. Kuitenkin toimivaltaisen laitoksen ja
asuinpaikan laitoksen välisellä sopimuksella tällaiset etuudetvoidaan maksaa viimeksi mainitusta laitoksesta ensiksi mainitunpuolesta, toimivaltaisen valtion lainsäädännön mukaisesti.
2. Edellä 1 kohdan säännöksiä sovelletaan vastaavasti perheenjäse-
niin, jotka asuvat muun jäsenvaltion kuin toimivaltaisen valtionalueella, sikäli kuin heillä ei ole oikeutta tällaisiin etuuksiin sen valtionlainsäädännön mukaan, jonka alueella he asuvat.
Jos perheenjäsenet asuvat sellaisen jäsenvaltion alueella, jonka
lainsäädännön mukaan oikeus saada luontoisetuuksia ei edellytä vakuu-tusta tai työskentelyä, heidän saamiaan luontoisetuuksia pidetään sen
laitoksen puolesta suoritettuina, jossa palkattu työntekijä tai itsenäinen
ammatinharjoittaja on vakuutettu, paitsi jos puoliso tai lapsista huoleh-tiva henkilö harjoittaa ammattia mainitun jäsenvaltion alueella.
20 artikla
Rajatyöntekijät ja heidän perheenjäsenensä — Erityissääntöjä
Rajatyöntekijä voi myös saada etuuksia toimivaltaisen valtion alueella.
Tällaiset etuudet antaa toimivaltainen laitos tämän valtion1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 17
▼B
lainsäädännön mukaisesti, niin kuin se, jonka etua asia koskee, asuisi
tässä valtiossa. Hänen perheenjäsenensä voivat saada etuuksia samoinedellytyksin; kuitenkin tällaisten etuuksien saaminen, kiireellisiä
tapauksia lukuun ottamatta, edellyttää kyseisten valtioiden tai näiden
valtioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä sopimusta tai, jolleisellaista ole, toimivaltaisen laitoksen etukäteen antamaa valtuutusta.
21 artikla
Toimivaltaisessa valtiossa oleskelu tai asuinpalkan muuttaminen sinne
1. Edellä 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu palkattu työntekijä tai
itsenäinen ammatinharjoittaja, joka oleskelee toimivaltaisen valtion
alueelle, saa etuudet tämän valtion lainsäädännön mukaisesti ikäänkuin hän asuisi siellä, vaikka hän on jo saanut etuuksia samasta sairaus-tai äitiystapauksesta ennen oleskeluaan.
2. Edellä 1 kohta sovelletaan vastaavasti19 arti klan 2 kohdassa
tarkoitettuihin perheenjäseniin.
Kuitenkin jos viimeksi mainitut henkilöt asuvat muun jäsenvaltion
alueella kuin sen, jonka alueella palkattu työntekijä tai itsenäinen
ammatinharjoittaja asuu, luontoisetuudet antaa oleskelupaikan laitos
niiden, joiden etua asia koskee, asuinpaikan laitoksen puolesta.
3. Edellä 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta rajatyöntekijöihin ja heidän
perheenjäseniinsä.
4. Palkattu työntekijä ja itsenäinen ammatinharjoittaja sekä hänen 19
artiklassa tarkoitetut perheenjäsenensä, jotka muuttavat toimivaltaisenvaltion alueelle asumaan, saavat etuudet tämän valtion lainsäädännönmukaan, vaikka he ovat jo saaneet etuuksia samasta sairaus- tai äitiys-
tapauksesta ennen asuinpaikan muuttamista.
22 artikla
Oleskelu toimivaltaisen valtion ulkopuolella — Paluu tai asuinpaikan muut-
taminen toiseen jäsenvaltioon sairauden tai äitiyteen aikana — Tarve
mennä toiseen jäsenvaltioon tarkoituksena saada asianmukaista hoitoa
1. Palkatulla työntekijällä tai itsenäisellä ammatinharjoittajalla, joka
täyttää toimivaltaisen valtion lainsäädännössä asetetut edellytyksetoikeuden saamiseksi etuuksiin, ottaen tarpeen mukaan huomioon 18
artiklan säännökset; ja:
a) jonka tila tekee välttämättömäksi välittömät etuudet toisen jäsenval-
tion alueella oleskelun aikana;
b) joka, sen jälkeen kun hän on saanut oikeuden toimivaltaiselta laitok-
selta veloitettaviin etuuksiin, on saanut tältä laitokselta luvan palatasen jäsenvaltion alueelle, jossa hän asuu, tai muuttaa asuinpaikkansa
toisen jäsenvaltion alueelle; taikka
c) jolle toimivaltainen laitos on antanut luvan mennä toisen jäsenval-
tion alueelle saamaan siellä hänen tilansa kannalta aiheellista hoitoa,
on oikeus: (SIC!)
i) toimivaltaisen laitoksen puolesta annettaviin luontoisetuuksiin oles-
kelu- tai asuinpaikan laitoksesta, sen soveltaman lainsäädännönmukaisesti, ikään kuin hänet olisi vakuutettu siinä; sen kaudenpituus, jonka aikana etuuksia annetaan, määrätään kuitenkin toimi-
valtaisen valtion lainsäädännön mukaisesti;
ii) rahaetuuksiin toimivaltaisesta laitoksesta sen soveltaman
lainsäädännön mukaisesti. Kuitenkin toimivaltaisen laitoksen jaoleskelu- tai asuinpaikan laitoksen välisellä sopimuksella tällaisetetuudet voidaan antaa viimeksi mainitusta laitoksesta ensiksi main-itun puolesta toimivaltaisen valtion lainsäädännön mukaisesti.
2. Edellä 1 kohdan b alakohdan mukaisesti vaadittu lupa voidaan
evätä vain, jos osoitetaan, että sen, jonka alueella se, jonka etua asiakoskee, liikkuminen olisi hänen terveydentilansa tai sairaanhoidonsaamisen kannalta vahingollista.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 18
▼B
Edellä 1 kohdan c alakohdan mukaisesti vaadittua lupaa ei voida evätä,
jos kysymyksessä oleva hoito kuuluu sen jäsenvaltion lainsäädännössäsäädettyjen etuuksien joukkoon, jonka etua asia koskee, asuu, ja jos
hänelle ei ole voitu antaa tällaista hoitoa siinä ajassa kuin on tavalli-
sesti välttämätöntä kyseisen hoidon saamiseksi jäsenvaltiossa, jossahän asuu, ottaen huomioon hänen senhetkinen terveydentilansa jatodennäköinen taudinkulku.
3. Edellä 1 ja 2 kohdan säännöksiä sovelletaan vastaavasti palkatun
työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan perheenjäseniin.
Kuitenkin, kun 1 kohdan a ja c alakohdan i alakohtaa sovelletaan 19
artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin perheenjäseniin, jotka asuvat muun
jäsenvaltion alueella kuin sen, jonka alueella palkattu työntekijä tai
itsenäinen ammatinharjoittaja asuu:
a) luontoisetuudet annetaan sen jäsenvaltion laitoksen puolesta, jossa
perhe asuu, oleskelupaikan, laitoksesta sen soveltamanlainsäädännön mukaisesti, niin kuin työntekijä tai yrittäjä olisivakuutettu siinä. Kausi, jolta etuuksia annetaan, määrätään kuitenkinsen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, jonka alueella perheenjä-senet asuvat; ja
b) edellä 1 kohdan c alakohdassa vaadittu lupa annetaan sen jäsenval-
tion laitoksesta, jonka alueella perheenjäsenet asuvat.
4. Se, että 1 kohdan säännöksiä sovelletaan palkattuun työntekijään
tai itsenäiseen ammatinharjoittajaan, ei vaikuta hänen perheenjäsen-tensä oikeuteen saada etuuksia.
22 a artikla (14)
Erityisiin henkilöryhmiin sovellettavat erityiset säännöt
Tämän asetuksen 2 artiklan rajoittamatta 22 artiklan 1 kohdan a ja c
alakohtaa sovelletaan henkilöihin, jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansa-laisia ja vakuutettuja jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jaheidän kanssaan asuviin perheenjäseniin.
22 b artikla (13) (15)
Toimintaa harjoitetaan muussa kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa — Oles-
kelu valtiossa, jossa toimintaa harjoitetaan
Palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, jota 13 artiklan 2
kohdan d alakohdan, 14 artiklan, 14 a artiklan, 14 b artiklan, 14 cartiklan a kohdan tai 17 artiklan säännökset koskevat, sekä hänenmukanaan seuraavat perheenjäsenet saavat etuuksia 22 artiklan 1
kohdan a alakohdan säännösten mukaisesti kaikissa tilanteissa, joissa
he tarvitsevat etuuksia oleskellessaan sen jäsenvaltion alueella, jossatyöntekijä tai ammatinharjoittaja harjoittaa ammattiaan tai jonka lipunalla purjehtivalla laivalla työntekijä tai ammatinharjoittaja harjoittaaammattiaan.
23 artikla (A)
Rahaetuuksien laskeminen
1. Toimivaltainen laitos jäsenvaltiossa, jonka lainsäädännön mukaan
edellytetään, että rahaetuuksien laskemisen on perustuttava keskimää-
räisiin ansioihin, määrää tällaiset keskimääräiset ansiot yksinomaisesti
sellaisten ansioiden perusteella, jotka on vahvistettu maksetuiksi asia-nomaisen lainsäädännön mukaan täytettyjen kausien aikana.
2. Sen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen, jonka lainsäädännön
mukaan edellytetään, että rahaetuuksien laskemisen on perustuttavavakioansioihin, on otettava huomioon yksinomaan vakioansiot taitarpeen mukaan vakioansioiden keskimäärä niiltä kausilta, jotka ontäytetty sanotun lainsäädännön mukaan.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 19
▼M4
▼B
▼B
3. Sen jäsenvaltion toimivaltainen laitos, jonka lainsäädännön
mukaan rahaetuuksien määrä vaihtelee perheenjäsenten lukumääränmukaan, ottaa myös huomioon asianomaisen henkilön perheenjäsenet,
jotka asuvat toisen jäsenvaltion alueella, niin kuin he asuisivat toimi-
valtaisen valtion alueella.
24 artikla
Merkittävät luontoisetuudet
1. Jos jäsenvaltion laitos on tunnustanut palkatun työntekijän tai
itsenäisen ammatinharjoittajan tai heidän perheenjäsentensä oikeudenproteeseihin, merkittäviin apuvälineisiin tai muihin merkittäviin luon-toisetuuksiin ennen kuin hänet vakuutetaan toisen jäsenvaltionlaitoksessa, asianomainen palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatin-harjoittaja saa tällaiset etuudet ensiksi mainitun laitoksen
kustannuksella, vaikka ne myönnetään sen jälkeen, kun hänet vakuute-
taan toisessa laitoksessa.
2. Hallintotoimikunta laatii luettelon etuuksista, joihin 1 kohdan
säännöksiä sovelletaan.
3j a k s o
Työttömät ja heidän perheenjäsenensä
25 artikla
1. Työtön, joka aikaisemmin oli palkattu työntekijä tai itsenäinen
ammatinharjoittaja ja johon 69 artiklan 1 kohdan tai 71 artiklan 1kohdan b alakohdan ii alakohdan toisen virkkeen säännöksiä sovelle-
taan ja joka täyttää toimivaltaisen valtion lainsäädännössä asetetut
edellytykset oikeuden saamiseksi luontois- ja rahaetuuksiin, ottaentarvittaessa huomioon 18 artiklan säännökset, saa 69 artiklan 1 kohdanc alakohdassa säädetyn ajan:
a) luontoisetuuksia, jotka toimivaltaisen laitoksen puolesta antaa laitos
siinä jäsenvaltiossa, jossa hän etsii työtä, sen lainsäädännön mukai-sesti, jota viimeksi mainittu laitos soveltaa, niin kuin hänet olisivakuutettu siinä; ja
b) rahaetuuksia, jotka toimivaltainen laitos myöntää siihen sovelletun
lainsäädännön mukaisesti. Kuitenkin toimivaltaisen laitoksen ja senjäsenvaltion laitoksen, jossa työtön hakee työtä, välisellä sopimuk-
sella etuudet voidaan antaa viimeksi mainitusta laitoksesta ensiksi
mainitun laitoksen puolesta toimivaltaisen valtion lainsäädännönmukaisesti. Työttömyysetuuksia 69 artiklan 1 kohdan mukaisesti eimyönnetä ajalta, jolta suoritetaan rahaetuuksia.
2. Kokonaan työtön, joka aikaisemmin oli työssä ja johon 71
artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan tai 71 artiklan 1 kohdan balakohdan ii alakohdan ensimmäisen virkkeen säännöksiä sovelletaan,saa luontois- ja raha-etuudet sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti,jonka alueella hän asuu, niin kuin hän olisi ollut tämän lainsäädännön
alainen hänen viimeisen työskentelynsä aikana ottaen tarvittaessa
huomioon 18 artiklan säännökset; tällaisten etuuksien kustannuksistavastaa asuinvaltion laitos.
3. Jos työtön täyttää sen jäsenvaltion lainsäädännössä asetetut edel-
lytykset, joka on vastuussa työttömyysetuuksien kustannuksista,
sairaus- ja äitiysetuuksia koskevan oikeuden osalta ottaen tarvittaessahuomioon 18 artiklan säännökset, hänen perheenjäsenensä saavatnämä etuudet riippumatta siitä, minkä jäsenvaltion alueella he asuvattaioleskelevat. Tällai set etuudet myönnetään:
i) kun kysymys on luontoisetuuksista, asuin- tai oleskelupaikkakunnan
laitoksesta sen soveltaman lainsäädännön mukaisesti sen jäsenval-
tion toimivaltaisen laitoksen puolesta, joka on vastuussa
työttömyysetuuksien kustannuksista; tai
ii) kun kysymys on rahaetuuksista, sen jäsenvaltion toimivaltaiselta
laitokselta, joka on vastuussa työttömyysetuuksien kustannuksista,sen soveltaman lainsäädännön mukaisesti.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 20
▼B
4. Ylivoimaisen esteen sattuessa toimivaltainen laitos voi pidentää 1
kohdassa vahvistettua määräaikaa tämän laitoksen soveltamassalainsäädännössä vahvistetuin rajoituksin, edellä sanotun kuitenkaan
rajoittamatta sen jäsenvaltion lainsäädännön soveltamista, jossa salli-
taan sairausetuuksien suorittaminen pidemmältä kaudelta.
25 a artikla (14)
Kokonaan työttöminä olevien henkilöiden vastuulla olevat maksut
Luontois- ja rahaetuuksia 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille työttö-
mille myöntävä laitos, joka on jäsenvaltiossa, jonka lainsäädännön
mukaisesti määrätään työttömien vastuulla olevien maksujen vähentä-
misestä sairaus- ja äitiysetuuksien kattamiseksi, saa suorittaa niidenvähentämisen sen lainsäädännön määräysten mukaisesti.
4j a k s o
Eläkkeenhakijat ja heidän perheenjäsenensä
26 artikla
Oikeus luontoisetuuksiin tapauksissa, joissa oikeus viimeksi toimivaltaisena
olleesta laitoksesta saataviin etuuksiin lakkaa
1. Palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, hänen
perheenjäsenensä tai hänen jälkeenjääneensä, jonka oikeus luontoise-
tuuksiin viimeksi toimivaltaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan
lakkaa eläkehakemuksen käsittelyn aikana, saa siitä huolimatta tällaisetetuudet seuraavin edellytyksin: luontoisetuudet annetaan sen jäsenval-tion lainsäädännön mukaisesti, jonka alueella ne, joiden etua asiakoskee, asuvat, edellyttäen, että heillä on oikeus tällaisiin etuuksiintämän lainsäädännön mukaan, jos he asuisivat tuon valtion alueella,
ottaen tarvittaessa huomioon 18 artiklan säännökset.
2. Eläkkeenhakijan, jolla on oikeus luontoisetuuksiin sellaisen jäsen-
valtion lainsäädännön mukaisesti, joka velvoittaa asianomaisen
henkilön maksamaan sairausvakuutusmaksuja eläkehakemuksen käsit-telyn aikana, oikeus luontoisetuuksiin lakkaa sitä kuukautta seuraavantoisen kuukauden päättyessä, jolta hän ei ole maksanut maksuja.
3. Edellä 1 kohdan säännösten mukaisesti annetut luontoisetuudet
kustantaa se laitos, joka on kerännyt maksut 2 kohdan säännöstenmukaisesti; jos 2 kohdan säännösten mukaan mitään maksuja ei tarvitsemaksaa, laitos, joka on vastuussa luontoisetuuksien kustannuksista
eläkkeen myöntämisen jälkeen 28 artiklan säännösten mukaisesti,
palauttaa myönnettyjen etuuksien määrän asuinpaikan laitokselle.
5j a k s o
Eläkeläiset ja heidän perheenjäsenensä
27 artikla
Usean valtion lainsäädännön mukaan maksettavat eläkkeet, jos oikeus
etuuksiin on asuinmaassa
Eläkeläinen, jolla on oikeus eläkkeisiin kahden tai useamman jäsenval-
tion lainsäädännön mukaan, joista yhden jäsenvaltion alueella hän asuu,ja jolla on oikeus etuuksiin viimeksi mainitun jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan ottaen tarvittaessa huomioon 18 artiklan
säännökset ja liitteen VI määräykset, saa yhdessä perheenjäsentensäkanssa tällaiset etuudet asuinpaikan laitoksesta ja tämän laitoksenkustannuksella, niin kuin se, jonka etua asia koskee, olisi eläkeläinen,jonka eläke maksettaisiin yksinomaan viimeksi mainitun jäsenvaltionlainsäädännön mukaan.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 21
▼B
28 artikla
Yhden tai useamman valtion lainsäädännön mukaan maksettavat eläkkeet
tapauksissa, joissa ei ole oikeutta etuuksiin asuinmaassa
1. Eläkeläinen, jolla on oikeus eläkkeeseen yhden jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan tai eläkkeisiin kahden tai useamman jäsenval-tion lainsäädännön mukaan ja jolla ei ole oikeuta etuuksiin sen
jäsenvaltion lain säädännön mukaan, jonka alueella hän asuu, saa siitä
huolimatta sellaiset etuudet itselleen ja perheenjäsenilleen sikäli kuinhänellä olisi, ottaen tarvittaessa huomioon 18 artiklan säännökset ja liit-teen VI määräykset, ollut oikeus niihin sen jäsenvaltion tai ainakinyhden eläkkeiden suhteen toimivaltaisen jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan, jos hän asui sellaisen valtion alueella. Etuudet annetaan seur-
aavien edellytysten mukaan:
a) luontoisetuudet annetaan 2 kohdassa tarkoitetun laitoksen puolesta
asuinvaltion laitoksesta, niin kuin kysymyksessä oleva henkilö olisieläkeläinen sen valtion lainsäädännön mukaan, jonka alueella hänasuu, ja hänellä olisi oikeus sellaisiin etuuksiin;
b) rahaetuudet annetaan tarvittaessa 2 kohdan sääntöjen mukaisesti
määrätystä toimivaltaisesta laitoksesta sen soveltamanlainsäädännön mukaisesti. Kuitenkin toimivaltaisen laitoksen jaasuinpaikan laitoksen välisellä sopimuksella tällaiset etuudet
voidaan antaa viimeksi mainitusta laitoksesta ensiksi mainitun
puolesta toimivaltaisen valtion lainsäädännön mukaisesti.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa luontoisetuuksien
kustannuksista vastaa laitos, joka määrätään seuraavien sääntöjenmukaisesti:
a) jos eläkeläisellä on oikeus mainittuihin etuuksiin yhden ainoan
jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, kustannuksista vastaa tämän
valtion toimivaltainen laitos, tai
b) jos eläkeläisellä on oikeus mainittuihin etuuksiin kahden tai
useamman jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, niitä koskevatkustannukset kuuluvat sen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen
vastattavaksi, jonka lainsäädännön alainen eläkeläinen on ollut
pisimmän ajan; jos tämän säännön soveltaminen johtaa siihen, ettäuseampi laitos olisi vastuussa etuuksien kustannuksista, kustannuk-sista vastaa se laitos, joka soveltaa sitä lainsäädäntöä, jonka alaineneläkeläinen on viimeksi ollut.
28 a artikla
Yhden tai useamman muun jäsenvaltion kuin asuinvaltion lainsäädännön
mukaan maksettavat eläkkeet, kuin (SIC! kun) oikeus etuuksiin on viimeksi
mainitussa maassa
Niissä tapauksissa, joissa eläkkeensaaja, jolla on oikeus eläkkeeseen
jäsenvaltion lainsäädännön mukaan tai eläkkeisiin kahden taiuseamman jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, asuu sellaisen jäsenval-tion alueella, jonka lainsäädännön mukaan oikeus saada
luontoisetuuksia ei edellytä vakuuttamista tai työskentelyä, eikä
oikeutta eläkkeeseen ole, hänelle tai hänen perheenjäsenilleen annet-tujen luontoisetuuksien kustannuksista vastaa yhden sellaisenjäsenvaltion laitos, joka on toimivaltainen eläkkeiden osalta ja jokamäärätään 28 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti,siihen määrään asti, johon eläkeläisellä ja hänen perheenjäsenillään
olisi ollut oikeus tällaisiin etuuksiin sanotun laitoksen soveltaman
lainsäädännön mukaan, jos he asuisivat sen jäsenvaltion alueella, jossatämä laitos sijaitsee.
29 artikla
Perheenjäsenten asuminen muussa kuin siinä valtiossa, jossa eläkeläinen
asuu — Asuinpaikan muuttaminen valtioon, jossa eläkeläinen asuu
1. Jos sellaisen eläkeläisen perheenjäsenet, jolla on oikeus eläkkee-
seen yhden jäsenvaltion lainsäädännön mukaan tai eläkkeisiin kahdentai useamman jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, asuvat muun kuinsen jäsenvaltion alueella, jossa eläkeläinen asuu, he saavat, jos eläkeläi-1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 22
▼B
sellä on oikeus etuuksiin yhden jäsenvaltion lainsäädännön mukaan,
etuudet niin kuin eläkeläinen asuisi samalla alueella kuin he. Etuudetannetaan seuraavin edellytyksin:
a) luontoisetuudet antaa perheenjäsenten asuinpaikan laitos tämän
laitoksen soveltaman lainsäädännön mukaisesti ja kustannuksistavastaa laitos, joka määräytyy 27 artiklan tai 28 artiklan 2 kohdansäännösten mukaisesti; jos asuinpaikka sijaitsee toimivaltaisessa
valtiossa, toimivaltainen laitos antaa luontoisetuudet ja vastaa
kustannuksista;
b) rahaetuudet antaa tarvittaessa toimivaltainen laitos, joka määräytyy
27 artiklan tai 28 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti, sensoveltaman lainsäädännön mukaisesti. Kuitenkin toimivaltaisenlaitoksen ja perheenjäsenten asuinpaikan laitoksen välisellä sopi-
muksella tällaiset etuudet voidaan antaa viimeksi mainitusta
laitoksesta ensiksi mainitun puolesta toimivaltaisen valtionlainsäädännön mukaisesti.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut perheenjäsenet, jotka muuttavat
asuinpaikkansa jäsenvaltioon, jossa eläkeläinen asuu, saavat:
a) luontoisetuudet tämän valtion lainsäädännön mukaisesti, vaikka he
olisivat jo saaneet etuuksia saman sairaus- tai äitiystapauksen perus-
teella ennen muuttamistaan;
b) tarvittaessa rahaetuudet toimivaltaisesta laitoksesta, joka määräytyy
27 artiklan tai 28 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti, sensoveltaman lainsäädännön mukaisesti. Kuitenkin toimivaltaisenlaitoksen ja eläkeläisen asuinpaikan laitoksen välisellä sopimuksella
tällaiset etuudet voidaan antaa viimeksi mainitusta laitoksesta
ensiksi mainitun puolesta toimivaltaisen valtion lainsäädännönmukaisesti.
30 artikla
Merkittävät luontoisetuudet
Edellä 24 artiklan säännöksiä sovelletaan vastaavasti eläkeläisiin.
31 artikla
Eläkeläisen tai perheenjäsenten oleskelu muussa kuin siinä valtiossa, jossa
he asuvat
Eläkeläinen, jolla on oikeus eläkkeeseen tai eläkkeisiin yhden valtion
lainsäädännön mukaan tai eläkkeisiin kahden tai useamman jäsenval-tion lainsäädännön mukaan ja jolla on oikeus etuuksiin yhden tällaisen
valtion lainsäädännön mukaan, saa yhdessä perheenjäsentensä kanssa
oleskellessaan muun kuin sen jäsenvaltion alueella, jossa he asuvat:
a) luontoisetuudet oleskelupaikan laitoksesta sen soveltaman
lainsäädännön määräysten mukaisesti ►
M2eläkeläisten tai
perheenjäsenten ◄asuinpaikan laitoksen kustannuksella;
b) tarvittaessa rahaetuudet toimivaltaisesta laitoksesta, joka määräytyy
27 artiklan tai 28 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti, sensoveltaman lainsäädännön mukaisesti. Kuitenkin toimivaltaisenlaitoksen ja oleskelupaikan laitoksen välisen sopimuksen perusteella
nämä etuudet voidaan antaa viimeksi mainitusta laitoksesta ensiksi
mainitun puolesta toimivaltaisen valtion lainsäädännön mukaisesti.
32 artikla (15)
.....
33 artikla (7)
Eläkeläisten maksamat maksut
1. Jäsenvaltion laitoksella, joka on vastuussa eläkkeen maksamisesta
ja joka soveltaa lainsäädäntöä, jonka mukaan eläkkeitä vähennetään1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 23
▼M2
▼B
▼B
sairauden ja äitiyden vuoksi perittävien maksujen osalta, on oikeus
tehdä tällaiset vähennykset laskettuina kyseisen lainsäädännön mukaantällaisesta laitoksesta maksettavasta eläkkeestä siihen määrän saakka,
johon etuuksia koskevat kustannukset ovat 27, 28, 28 a, 29, 31 ja 32
artiklan mukaisesti sanotun jäsenvaltion laitoksen vastuulla.
2. Jos 28 a artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa etuuksien saavutta-
minen sairauden ja äitiyden osalta edellyttää maksujen tai vastaavien
suoritusten maksamista asumisen perusteella sen jäsenvaltionlainsäädännön mukaan, jonka alueella kyseinen eläkeläinen asuu, näitämaksuja eimakseta.
34 artikla
Yleisiä säännöksiä
1. Edellä 28, 28 a, 28 ja 31 artiklaa sovellettaessa eläkeläinen, joka
saa kahta tai useampaa eläkettä yhden ainoan jäsenvaltionlainsäädännön mukaan, katsotaan näiden säännösten mukaisesti eläke-läiseksi, jolla on oikeus saada eläkettä yhden jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan.
2. Edellä 27-33 artiklaa ei sovelleta eläkeläiseen tai hänen
perheenjäseniinsä, joilla on oikeus etuuksiin jäsenvaltion lainsäädännönmukaan sen perusteella, että he harjoittavat ammatillista toimintaa.
Tällaisessa tapauksessa se, jonka etua asia koskee, täytäntöönpantaessa
tätä lukua, katsotaan palkatuksi työntekijäksi tai itsenäiseksi ammatin-harjoittajaksi tai sellaisen perheenjäseneksi.
5a jakso
Opiskelevat tai ammatillista koulutusta saavat henkilöt ja heidän
perheenjäsenensä
34 a artikla
Opiskelijoita ja heidän perheenjäseniään koskevat erityissäännökset
Asetuksen 18 ja 19 artiklan, 22 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan, 22
artiklan 2 kohdan toisen alakohdan, 22 artiklan 3 kohdan, 23 ja 24
artiklan sekä 6 ja 7 jakson säännöksiä sovelletaan tarvittaessa vastaa-vasti opiskelijoihin ja heidän perheenjäseniinsä.
34 b artikla
Yleiset säännökset
Asetuksen 22 artiklan 1 ja 3 kohdassa sekä 34a artiklassa tarkoitettu
henkilö, joka oleskelee muussa jäsenvaltiossa kuin toimivaltaisessavaltiossa sellaisen opiskelun tai ammatillisen koulutuksen vuoksi, jokajohtaa jonkin jäsenvaltion viranomaisten virallisesti hyväksymääntutkintoon, sekä oleskelun aikana hänen mukanaan seuraavat perheenjä-senet kuuluvat 22 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan,
kaikissa sellaisissa olosuhteissa, jotka edellyttävät etuuksien saamista
oleskeltaessa sen jäsenvaltion alueella, jossa henkilö opiskelee tai onkoulutuksessa.
6j a k s o
Erinäisiä säännöksiä
35 artikla
Järjestelmä, jota sovelletaan, kun oleskelu- tai asuinmaassa on useita järjes-
telmiä — Aikaisempi sairaus — Enimmäisaika, jolta etuuksia myönnetään
1. Jollei 2 kohdasta muuta johdu ja jos oleskelu- tai asuinvaltion
lainsäädännössä on useita sairaus- tai äitiysvakuutusjärjestelmiä, 19artiklan, 21 artiklan 1 kohdan, 22, 25 ja 26 artiklan, 28 artiklan 1kohdan, 29 artiklan 1 kohdan tai 31 artiklan nojalla sovellettavatsäännökset ovat niittä järjestelmiä koskevia säännöksiä, jotka koskevat1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 24
▼M4
▼B
▼B
ruumiillisen työn tekijöitä terästeollisuudessa. Jos kuitenkin mainitussa
lainsäädännössä on erityisjärjestelmä kaivoksissa ja vastaavanlaisissayrityksissä työskenteleville, tällaisen järjestelmän säännöksiä sovelle-
taan tähän työntekijäryhmään ja heidän perheenjäseniinsä edellyttäen,
että oleskelu- tai asuinpaikan laitos, johon hakemus tehdään, on toimi-valtainen tällaisen järjestelmän soveltamisessa.
2. Jos oleskelu- tai asuinpaikan lainsäädännössä on yksi tai useampia
erityisjärjestelmiä, jotka kattavat kaikki tai useimmat itsenäisten amma-
tinharjoittajien ammattiryhmät ja jotka myöntävät pienempiä
luontoisetuuksia kuin palkatuille työntekijöille myönnettävät, on niihin,joiden etua asia koskee ja heidän perheenjäseniinsä 19 artiklan 1kohdan a alakohdassa ja 2 kohdassa, 22 artiklan 1 kohdan i alakoh-dassa ja 3 kohdassa, 28 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 31 artiklana alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa sovellettava niitä säännöksiä,
jotka kuuluvat 98 artiklassa tarkoitetussa täytäntöönpanoasetuksessa
määrättyyn järjestelmään tai järjestelmiin:
a) jos se, jonka etua asia koskee, on toimivaltaisessa valtiossa vakuu-
tettu itsenäisten ammatinharjoittajien erityisjärjestelmässä, jokamyös myöntää pienempiä luontoisetuuksia kuin ne, jotkamyönnetään palkatuille työntekijöille, tai
b) jos yhtä tai useampaa eläkettä saavalla henkilöllä on toimivaltaisen
jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden eläkelainsäädännön mukaan oikeusvain luontoisetuuksiin, jotka annetaan itsenäisten ammatinharjoitta-jien erityisjärjestelmästä, joka myös antaa pienempiä
luontoisetuuksia kuin ne, jotka myönnetään palkatuille työnteki-
jöille.
3. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan myönnettävät etuudet riip-
puvat sairauden alkuperästä, tätä edellytystä ►
M4eisovelleta
henkilöihin ◄, joihin tätä asetusta sovelletaan, riippumatta jäsenval-
tiosta, jonka alueella he asuvat.
4. Jos jäsenvaltion lainsäädännössä on etuuksien myöntämiselle
vahvistettu enimmäiskausi, tätä lainsäädäntöä soveltava laitos voitarvittaessa ottaa huomioon kaudet, joilta etuuksia on jo annettu toisenjäsenvaltion laitoksesta saman sairauden tai äitiyden vuoksi.
7j a k s o
Korvaukset laitosten kesken
36 artikla (15)
1. Jäsenvaltion laitoksen tämän luvun säännösten nojalla toisen
jäsenvaltion laitoksen puolesta antamat luontoisetuudet korvataan
täysimääräisesti.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut korvaukset määrätään ja suoritetaan
98 artiklassa tarkoitetussa täytäntöönpanoasetuksessa säädetyn menet-telyn mukaisesti, joko osoittamalla todelliset kustannukset taikertasuorituksiin pohjautuen.
Viimeksi mainitussa tapauksessa kertasuoritusten on oltava sellaisia,
että kustannusten korvaus on niin lähellä todellisia kustannuksia kuin
mahdollista.
3. Kaksi jäsenvaltiota tai useampi jäsenvaltio tai näiden valtioiden
toimivaltaiset viranomaiset voivat sopia muista tavoista kustannustenkorvaamiseksi tai voivat luopua kaikesta korvaamisesta niiden toimi-valtaan kuuluvien laitosten välillä.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 25
▼B
2 LUKU (11)
TYÖKYVYTTÖMYYS
1j a k s o
Palkatut työntekijät tai itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka ovat
yksinomaan sellaisen lainsäädännön alaisia, jonka mukaan työky-vyttömyysetuuksien määrä on riippumaton vakuutuskausien
kestosta
37 artikla (11)
Yleisiä säännöksiä
1. Palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, joka on
peräkkäin tai vuorottain ollut kahden tai useamman jäsenvaltion
lainsäädennön alainen ja jonka osalta vakuutuskaudet ovat täyttyneetyksinomaan sellaisen lainsäädännön mukaan, jossa työkyvyttömyyse-tuuksien määrä on riippumaton vakuutuskausien kestosta, saa etuudet39 artiklan säännösten mukaisesti. Tämä artikla ei vaikuta lasten perus-teella eläkkeeseen maksettaviin korotuksiin tai lisiin, jotka myönnetään
8 luvun säännösten mukaisesti.
2. Liitteessä IV olevassa A osassa luetellaan jokaisen jäsenvaltion
osalta, jota asia koskee, niiden alueella voimassa oleva, 1 kohdassatarkoitetun tyyppinen lainsäädäntö.
38 artikla (11)
Sen lainsäädännön mukaan täyttyneiden vakuutus- tai asumiskausien
huomioon ottaminen, jonka alainen palkattu työntekijä tai itsenäinenammatinharjoittaja on etuuksia koskevan oikeuden ansaitsemisesta,
säilyttämisestä tai takaisinsaamisesta määrättäessä
1. Jos jäsenvaltion lainsäädännössä edellytetään muun kuin 2 tai 3
kohdassa tarkoitettuun erityisjärjestelmään kuuluvaa etuutta koskevanoikeuden saavuttamiseksi, säilyttämiseksi tai takaisinsaamiseksi, ettävakuutus- tai asumiskaudet täyttyvät, tämän jäsenvaltion toimivaltaisen
laitoksen on otettava huomioon tarpeellisessa määrin ne vakuutus- tai
asumiskaudet, jotka ovat täyttyneet toisen jäsenvaltion lainsäädännönmukaan joko yleisessä järjestelmässä tai erityisjärjestelmässä ja jokopalkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana. Se ottaahuomioon nämä kaudet ikään kuin ne olisivat sen soveltamanlainsäädännön mukaan täyttyneitä kausia.
2. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan tiettyjen ettuksien (SIC!
etuuksien) myöntämisen edellytyksenä on, että vakuutuskaudettäyttyvät vain ammatissa, joka kuuluu palkattujen työntekijöidenerityisjärjestelmään tai tapauksen mukaan erityisen työn piiriin, muidenjäsenvaltioiden lainsäädäntöjen mukaan täyttyneet kaudet otetaanhuomioon näitä etuuksia myönnettäessä vain, jos ne ovat täyttyneet
vastaavassa järjestelmässä tai, jollei tällaista ole, samassa ammatissa
taitapauksen mukaan samassa työssä.
Jos, sen jälkeen kun näin täyttyneet kaudet on otettu huomioon se,
jonka etua asia koskee, ei täytä näiden etuuksien saamiseksi asetettujaedellytyksiä, nämä kaudet otetaan huomioon myönnettäessä etuuksiayleisestä järjestelmästä tai, jos tällaista ei ole, järjestelmästä, jota sovel-
letaan ruumiillisen työn tekijään tai toimihenkilöön tapauksen mukaan
edellyttäen, että se, jonka etua asia koskee, on ollut vakuutettu jommas-sakummassa näistä järjestelmistä.
3. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan tiettyjen etuuksien
myöntäminen riippuu siitä, että vakuutuskaudet ovat täyttyneet vainammatissa, joka kuuluu itsenäisten ammatinharjoittajien erityisjärjes-
telmään, nuiden jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaan täyttyneet
kaudet otetaan huomioon myönnettäessä tällaisia etuuksia vain, jos neovat täyttyneet vastaavassa järjestelmässä tai, jollei tällaista ole,samassa ammatissa. Liitteessä IV olevassa B osassa luetellaan jokaisenjäsenvaltion osalta, jota asia koskee, tässä kohdassa tarkoitetun tyyp-piset itsenäisiin ammatinharjoittajiin sovellettavat järjestelmät.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 26
▼B
Jos sen jälkeen kun tässä kohdassa tarkoitetut kaudet on otettu
huomioon, se, jonka etua asia koskee, ei täytä näiden etuuksien saami-seksi asetettuja edellytyksiä, nämä kaudet otetaan huomioon
myönnettäessä etuuksia yleisestä järjestelmästä tai, jollei tällaista ole,
järjestelmästä, jota sovelletaan ruumiillisen työn tekijään tai toimihen-kilöön tapauksen mukaan edellyttäen, että se, jonka etua asia koskee onollut vakuutettu jommassakummassa näistä järjestelmistä.
39 artikla (11) (14)
Etuuksien myöntäminen
1. Sen jäsenvaltion vakuutuslaitos, jonka lainsäädäntöä sovellettiin
silloin, kun työkyvyttömyyteen johtanut kykenemättömyys tehdä työtäilmaantui, määrää tämän lainsäädännön mukaisesti, täyttääkö kysymyk-
sessä oleva henkilö edellytykset oikeuden saamiseksi etuuksiin, ottaen
tarvittaessa huomioon 38 artiklan.
2. Henkilö, joka täyttää 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset, saa
etuudet yksinomaan mainitusta vakuutuslaitoksesta sen soveltamanlainsäädännön mukaisesti.
3. Henkilö, jolla ei 1 kohdan mukaan ole oikeutta etuuksiin, saa
etuudet, joihin hänellä vielä on oikeus toisen jäsenvaltionlainsäädännön mukaan, ottaen tarvittaessa huomioon 38 artikla.
4. Jos 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun lainsäädännön mukaan edelly-
tetään, että etuuksien määrää määrättäessä on otettava huomioon muut
perheenjäsenet kuin lapset, toimivaltaisen vakuutuslaitoksen on otettava
myös huomioon asianomaisen henkilön perheenjäsenet, jotka asuvattoisen jäsenvaltion alueella, niin kuin he asuisivat toimivaltaisen valtionalueella.
5. Jos 2 tai 3 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä säädetään
etuuksien pienetämisestä, keskeyttämisestä tai peruuttamisesta niidenolessa päällekkäisiä muun tulon tai 46 a artiklan 2 kohdassa tarkoitet-
tujen erilaisten etuuksien kanssa, 46 a artiklan 3 kohtaa ja 46 c artiklan
5 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin.
6. Kokonaan työtön työntekijä, johon sovelletaan 71 artiklan 1
kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 71 artiklan 1 kohdan b alakohdanii ensimmäisen virkkeen säännöksiä, saa työkyvyttömyysetuudet senjäsenvaltion toimivaltaisesta litoksesta, jonka alueella hän asuu ja sensoveltaman lainsäädännön mukaisesti, niin kuin hän olisi ollut tämänlainsäädännön alainen viimeisen työskentelynsä aikana, ottaen tarvit-
taessa huomioon 38 artikla ja/tai 25 artiklan 2 kohta. Asuinmaan
laitos vastaa näiden etuuksien maksamisesta.
Jos kyseinen latios soventaa lainsäädäntöä, jossa määrätään työttömien
vastuulla olevien maksujen vähentämisestä työkyvyttömyysetuuksienkattamiseksi, sille annetaan lupa suorittaa vähentäminenlainsäädäntönsä määräysten mukaisesti.
Jos tämän vakuutuslaitoksen soveltamassa lainsäädännössä edellytetään
etuuksien laskemisen perustumista palkkaan tai pakkioon, vakuutuslai-
toksen on otettava huomioon palkat tai palkkiot, jotka on saatu
viimeisestä työskentelymaasta ja asuinmaasta soveltamansalainsäädännön mukaisesti. Jos mitään palkkaa tai palkkiota ei ole saatuasuinmaasta, toimivaltainen vakuutuslaitos vittaa tarpeen mukaan ja senlainsäädännön säännösten mukaisesti palkkoihin, jotka saatiin viimei-sessä työskentelymaassa.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 27
▼B
2j a k s o
Palkatut työntekijät tai itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka ovat
joko yksinomaan sellaisen lainsäädännön alaisia, jonka mukaan
työkyvyttömyysetuuden määrä riippuu vakuutus- tai asumiskausienkestosta, tai tällaisen ja 1 jaksossa tarkoitetun lainsäädännön
alaisia
40 artikla (11)
Yleisiä säännöksiä
1. Palkattu työnteikijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, joka on
peräkkäin tai vuorottain ollut kahden tai useamman jäsenvaltion sell-
aisen lainsäädännön alainen, joista ainakin yksi ei ole 37 artiklan 1
kohdassa tarkoitettua tyyppiä, saa etuudet 2 luvun säännösten mukaan,joita sovelletaan soveltuvin osin ottaen huomioon 4 kohdan säännökset.
2. Kuitenkin henkilö, joka kärsii sellaisesta työkyvyttömyydestä
johtuvasta kykenemättömyydestä työhön, jonka hän on saanut ollessaan
liitteessä IV olevassa A osassa luetellun lainsäädännön alainen, saa
etuudet 37 artiklan 1 kohdan mukaisesti seuraavin edellytyksin:
— hän täyttää, ottaen tarvittaessa huomioon 38 artikla, tässä
lainsäädännössä tai muissa samaa tyyppiä olevissa lainsäädännöissä
säädetyt edellytykset ilman, että sellaisten lainsäädäntöjen mukaantäyttyneitä vakuutuskausia, joita ei ole lueteltu liitteessä IV olevassaA osassa, otetaan huomioon ja
— hän ei täytä edellytyksiä oikeuden saamiseksi etuuksiin sellaisen
lainsäädännön mukaan, jota ei ole lueteltu liitteessä IV olevassa A
osassa, ja
— hän ei hae vanhuusetuuksia ottaen huomioon 44 artiklan 2 kohdan
toinen virke.
3. a) Oikeuden määräämiseksi etuuksiin liitteessä IV olevassa A
osassa luetellun jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, jossa työky-vyttömyysetuuksien myöntämiseksi edellytetään, että se, jonka
etua asia koskee, on tiettynä aikana sairauden perusteella saanut
rahaetuuksia tai ollut kykenemätön työhön, ja jos palkattutyöntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, joka on ollut tämänlainsäädännön alainen, kärsii sellaisesta työkyvyttömyydestäjohtuvasta kykenemättömyydestä työhön, jonka hän on saanut
ollessaan toisen jäsenvaltion lainsäädännön alainen, on otettava
huomioon rajoittamatta kuitenkaan 37 artiklan 1 kohdan sovelta-mista:
i) jokainen kausi, jonka aikana hän on tämän työhön kyke-
nemättömyyden osalta toisen jäsenvaltion lainsäädännönmukaan saanut sairauden perusteella rahaetuuksia tai niidensijasta edelleen saanut palkkaansa;
ii) jokainen kausi, jonka aikana han on saanut sen työkyvyttö-
myyden osalta, joka seurasitätä kykenemättömyyttä työhön,
tämän 2 luvun ja jäljempänä olevan 3 luvun mukaista etuutta
toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan,
niin kuin kyseessä olisi kausi, jonka aikana sairauden perusteella
annettavia rahaetuuksia olisi maksettu hänelle ensiksi mainitunjäsenvaltion lainsäädännön mukaan tai jonka aikana hän oli kyke-
nemätön työhön tämän lainsäädännön mukaan.
b) Oikeuden työkyvyttömyysetuuksiin ensiksi mainitun jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan on oltava saavutettu joko tämän
lainsäädännön alkuperäisen sairauskorvauksen kauden päätty-
misen jälkeen tai tämän lainsäädännön vaatiman alkuperäisentyökyvyttömyyden kauden päättymisen jälkeen ja aikaisintaan:
i) päivänä, jolloin oikeus a alakohdan ii alakohdassa tarkoitet-
tuihin etuuksiin saavutetaan toisen jäsenvaltion lainsäädännönmukaan, tai
ii) päivänä, joka seuraa viimeistä päivää, jolta sillä, jonka etua
asia koskee, on sairauden perusteella oikeus rahaetuuteentoisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 28
▼B
4. Jäsenvaltion laitoksen tekemä päätös, joka koskee hakijan työky-
vyttömyyden astetta, sitoo kyseisen toisen jäsenvaltion laitostaedellyttäen, että näiden valtioiden lainsäädäntöjen keskinäinen vastaa-
vuus työkyvyttömyysasteen edellytysten osalta on tunnustettu liitteessä
V.
3j a k s o
Työkyvyttömyyden paheneminen
41 artikla (11)
1. Sellaisen työkyvyttömyyden pahentuessa, josta palkattu työntekijä
tai itsenäinen ammatinharjoittaja saa etuuksia yhden ainoan jäsenval-
tion lainsäädännön mukaan, sovelletaan seuraavia säännöksiä:
a) jos se, jonka etua asia koskee, ei ole ollut toisen jäsenvaltion
lainsäädännön alainen sinä aikana, kun hän on saanut etuuksia,ensiksi mainitun valtion toimivaltainen laitos myöntää etuudet sensovetaman lainsäädännön mukaisesti ottaen pahenemisen huomioon;
b) jos se, jonka etua asia koskee, on ollut yhden tai useamman muun
jäsenvaltion lainsäädännön alainen sinä aikana, kun hän on saanutetuuksia, etuudet myönnetään hänelle ottaen paheneminen huomioon
37 artiklan 1 kohdassa tai 40 artiklan 1 tai 2 kohdassa tarkoitettujen
säännösten mukaisesti tapauksen mukaan;
c) jos b alakohdan säännösten mukaan maksettavan etuuden tai
maksettavien etuuksien kokonaismäärä on pienempi kuin sen
etuuden määrä, jonka asianomainen henkilö sai aikaisemmin suori-tuksesta vastanneen laitoksen kustannuksella, tämä laitos maksaahänelle lisän, joka on suuruudeltaan sanottujen määrien välinenerotus;
d) jos b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa alkuperäisestä työky-
vyttömyydestä vastuussa oleva laitos on Alankomaiden laitos ja jos:
i) sairaus, joka aiheutti pahenemisen, on sama, joka aiheutti etuuk-
sien myöntämisen Alankomaiden lainsäädännön mukaan;
ii) tämä sairaus on ammattitauti sen jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan, jonka lainsäädännön alainen hän viimeksi oli, ja senperusteella hänellä on oikeus 60 artiklan 1 kohdan b alakohdassatarkoitettua lisää koskevaan suoritukseen; ja
iii) lainsäädäntö, jonka tai lainsäädännöt, joiden alainen se, jonka
etua asia koskee, oli sinä aikana, jona hän on saanut etuuksia,
on jokin liitteessä IV olevassa A osassa lueteltu lainsäädäntö,
Alankomaiden laitos jatkaa alkuperäisen etuuden suorittamista sen
jälkeen, kun paheneminen ilmenee, ja viimeisen sellaisen jäsenval-tion lainsäädännön mukainen etuus, jonka alainen se, jonka etuaasia koskee, oli, vähennetään Alankomaiden etuuden määrällä;
e) jos b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa sillä, jonka etua asia
koskee, ei ole oikeutta etuuksiin, toisen jäsenvaltion laitos myöntääetuudet tämän valtion lainsäädännön mukaisesti ottaen huomioon
pahenemisen ja tarpeen mukaan 38 artiklan.
2. Niissä tapauksissa, joissa työkyvyttömyys, josta palkattu
työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja saa etuuksia kahden taiuseamman jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, pahenee, etuudetmyönnetään hänelle, ottaen paheneminen huomioon, 40 artiklan 1kohdan säännösten mukaisesti.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 29
▼B
4j a k s o
Etuuksien antamisen jatkaminen keskeyttämisen tai peruuttamisen
jälkeen — Työkyvyttömyysetuuksien muuttaminen vanhuusetuuk-
siksi — Niiden etuuksien uudelleen laskeminen, jotka on
myönnetty 39 artiklan mukaan
42 artikla (11)
Vastuussa olevan laitoksen määrääminen etuuksien suorittamiseksi, kun
työkyvyttömyysetuuksia aletaan suorittaa uudelleen
1. Jos etuuksien antaminen on aloitettava uudelleen niiden
keskeyttämisen jälkeen, siitä on vastuussa se laitos tai ne laitokset,joka oli tai jotka olivat vastuussa etuuksien suorittamisesta niidenkeskeyttämisen aikana, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 43 artiklansoveltamista.
2. Jos etuuksien peruuttamisen jälkeen sen, jonka etua asia koskee,
tila oikeuttaa etuuksien myöntämiseen uudelleen, ne myönnetään
tapauksen mukaan 37 artiklan 1 kodassa (SIC! kohdassa) tai 40 artiklan1 tai2 kohdassa tarkoi tettujen säännösten mukaan.
43 artikla (11)
Työkyvyttömyysetuuksien muuttaminen vanhuusetuuksiksi — Niiden etuuk-
sien uudelleen laskeminen, jotka on myönnetty 39 artiklan mukaan
1. Työkyvyttömyysetuudet muutetaan tarvittaessa vanhuusetuuksiksi
siinä lainsäädännössä tai niissä lainsäädännöissä säädetyin edellytyksin,jonka taijoi den mukaan ne on myönnetty, ja 3 luvun säännöstenmukaisesti.
2. Työkyvyttömyysetuuksien suorittamisesta jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan vastaava laitos jatkaa sellaisten työkyvyttömyy-
setuuksien suorittamista työkyvyttömyysetuutta saavalle henkilölle,joihin tällä on oikeus yhden tai useamman jäsenvaltion soveltamanlainsäädännön mukaan, jos tämä voi 49 artiklan säännösten mukaisestihakea vanhuusetuutta toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan,
kunnes 1 kohdan säännökset tulevat sovellettaviksi tämän laitoksen
osalta tai kunnes se, jonka etua asia koskee, täyttää tarvittavat edelly-tykset etuuksien saamiseksi.
3. Jos 39 artiklan mukaisesti jäsenvaltion lainsäädännön nojalla
myönnetyt työkyvyttömyysetuudet on muutettu vanhuusetuuksiksi jajos se, jonka etua asia koskee, ei vielä täytä edellytyksiä, joita vaadi-taan yhden tai useamman kansallisen lainsäädännön mukaan näiden
etuuksien saamiseksi, asianomainen henkilö saa tästä jäsenvaltiosta tai
näistä jäsenvaltioista muuttamispäivästä alkaen 3 luvun säännöstenmukaisesti myönnettäviä työkyvyttömyysetuuksia, ikään kuin tätä lukuaolisi sovellettava silloin, kun työkyvyttömyyteen johtanut kykenemättö-myys tehdä työtä ilmeni, kunnes se, jonka etua asia koskee, täyttää
vanhuusetuutta koskevan oikeuden saamisen edellytykset, joista on
säädetty kyseessä olevassa kansallisessa lainsäädännössä tai muissalainsäädännöissä, tai jos tällaista muuttamista ei tehdä, niin kauan kuinhänellä on oikeus työkyvyttömyysetuuksiin kyseessä olevanlainsäädännön tai lainsäädäntöjen nojalla.
4. Työkyvyttömyysetuudet, jotka on myönnetty 39 artiklan mukai-
sesti, myönnetään uudelleen 3 luvun säännösten mukaisesti heti, kun
etuutta saava henkilö täyttää työkyyttömyysetuuksia (SIC! työkyvyttö-myysetuuksia) koskevan oikeuden saamisen edellytykset sellaisenlainsäädännön nojalla, jota ei ole lueteltu liitteessä IV olevassa Aosassa, tai kun hän saa vanhuusetuuksia toisen jäsenvaltionlainsäädännön nojalla.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 30
▼M3
5j a k s o
Virkamiesten erityisjärjestelmään kuuluvat henkilöt
43 a artikla
1. Asetuksen 37 artiklan, 38 artiklan 1 kohdan ja 39 artiklan sekä 2,
3 ja 4 jakson säännöksiä sovelletaan vastaavasti virkamiesten erityisjär-
jestelmään kuuluviin henkilöihin.
2. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan virkamiesten erityisjärjes-
telmän mukaisten etuuksien saaminen, suorittaminen, säilyttäminen tai
palauttaminen kuitenkin voi tapahtua vain sillä edellytyksellä, että
kaikki vakuutuskaudet ovat täyttäneet kyseisen jäsenvaltion yhden taiuseamman virkamiesten erityisjärjestelmän piirissä tai että ne kyseisenjäsenvaltion lainsäädännössä katsotaan tällaisia kausia vastaaviksi,otetaan huomioon vain ne kaudet, jotka voidaan kyseisen jäsenvaltionlainsäädännön mukaan tunnustaa.
Jos näillä edellytyksillä täyttyneet kaudet on otettu huomioon, eikä
henkilö täytä kyseisten etuuksien saamiseksi vaadittavia edellytyksiä,kaudet otetaan huomioon myönnettäessä yleisen järjestelmän mukaisiaetuuksia tai, jos sellaista ei ole, tapauksien mukaan ruumiillisen työn
tai toimistotyön tekijöihin sovellettavan järjestelmän mukaisia etuuksia
myönnettäessä.
3. Jos jonkin jäsenvaltion lainsäädännössä etuudet lasketaan viite-
kauden aikana ansaitun viimeisen palkan tai palkkojen perusteella,
kyseisen valtion toimivaltaisen laitoksen on etuuksia laskiessaan otet-
tava huomioon ainoastaan ne asianmukaisesti uudelleenarvioidutpalkat, jotka on ansaittu kautena tai kausina, joina asianomaiseenhenkilöön on sovellettu kyseistä lainsäädäntöä.
3 LUKU (11)
VANHUUS JA KUOLEMA (ELÄKKEET)
44 artikla (11)
Yleisiä säännöksiä etuuksien myöntämisestä, kun palkattu työntekijä tai
itsenäinen ammatinharjoittaja on ollut kahden tai useamman jäsenvaltion
lainsäädännön alainen
1. Palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan, joka on
ollut kahden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön alainen, taihänen jälkeenjääneensä oikeudet etuuksiin muodostuvat tämän luvunsäännösten mukaisesti.
2. Jollei 49 artiklasta muuta johdu ja kun etuuden myöntämistä
koskeva hakemus on toimitettu, sen myöntämisessä on otettavahuomioon kaikki lainsäädännöt, joiden alainen palkattu työntekijä taiitsenäinen ammatinharjoittaja on ollut. Tästä säännöstä poiketaan, josse, jonka etua asia koskee, nimenomaisesti pyytää sellaisen vanhuu-
seläkkeen myöntämisen siirtämistä, johon hänellä olisi oikeus yhden
tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön mukaan.
3. Tätä lukua ei sovelleta lasten osalta suoritettaviin eläkkeiden
korotuksiin tai lisiin eikä sellaisiin orvoneläkkeisiin, jotka myönnetään8 luvun säännösten mukaisesti.
45 artikla (11) (14)
Sellaisten lainsäädäntöjen mukaan täyttyneiden vakuutus- tai asumiskau-
sien huomioon ottaminen etuuksia koskevien oikeuksien saavuttamiseksi,
säilyttämiseksi tai takaisinsaamiseksi, joiden alainen palkattu työntekijä tai
itsenäinen ammatinharjoittaja on ollut
1. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan etuuksia koskevan
oikeuden saavuttamiseksi, säilyttämiseksi tai takaisinsaamiseksi järjes-telmässä, joka ei ole 2 tai 3 kohdan mukainen erityisjärjestelmä,edellytetään vakuutus- tai asumiskausien täyttymistä, tämän jäsenval-1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 31
▼B
▼M5
▼B
▼B
tion toimivaltainen vakuutuslaitos ottaa huomioon tarpeellisessa määrin
muiden jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaan täyttyneet vakuutus- taiasumiskaudet, olivatpa ne täyttyneet yleisessä järjestelmässä tai
erityisjärjestelmässä ja joko palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä
ammatinharjoittajana. Nämä kaudet otetaan huomioon ikään kuin neolisivat sovellettavan lainsäädännön mukaisesti täyttyneitä kausia.
2. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan tiettyjen etuuksien
myöntäminen riippuu siitä, että vakuutuskaudet ovat täyttyneet vain
palkattujen työntekijöiden erityisjärjestelmään kuuluvassa ammatissa
tai tapauksesta riippuen tietyssä työssä, muiden jäsenvaltioidenlainsäädäntöjen mukaan täyttyneet kaudet otetaan huomioon myönnet-täessä tällaisia etuuksia vain, jos ne ovat täyttyneet vastaavassajärjestelmässä tai, jos tällaista ei ole, samassa ammatissa tai tarvittaessasamassa työssä. Jos näin täyttyneet kaudet huomioon ottaen se, jonka
etua asia koskee, ei täytä näiden etuuksien saamiseksi asetettuja edelly-
tyksiä, nämä kaudet otetaan huomioon myönnettäessä etuuksia yleisestäjärjestelmästä tai, jollei tällaista ole, tapauksen mukaan ruumiillisentyöntekijöihin tai toimihenkilöihin sovellettavasta järjestelmästä, edel-lyttäen että se, jonka etua asia koskee, on vakuutettu
jommassakummassa näistä järjestelmistä.
3. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan tiettyjen etuuksien
myöntämisen edellytyksenä on, että vakuutuskaudet ovat täyttyneetvain itsenäisten ammatinharjoittajien erityisjärjestelmään kuuluvassaammatissa, toisten jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen mukaan täyttyneetkaudet otetaan huomioon myönnettäessä tällaisia etuuksia vain, jos ne
ovat täyttyneet vastaavassa järjestelmässä tai, jollei sellaista ole,
samassa ammatissa. Tässä kohdassa tarkoitetut itsenäisten ammatinhar-joittajien erityisjärjestelmät luetellaan jokaisen jäsenvaltion osaltaliitteessä IV olevassa B osassa. Jos tässä kohdassa tarkoitetut kaudethuomioon ottaen se, jonka etua asia koskee, ei täytä näiden etuuksiensaamiseksi asetettuja edellytyksiä, nämä kaudet otetaan huomioon
myönnettäessä etuuksia yleisestä järjestelmästä tai, jollei sellaista ole,
tapauksen mukaan ruumiillisen työn tekijöihin tai toimihenkilöihinsovellettavasta järjestelmästä edellyttäen, että asianomainen henkilö onmyös ollut vakuutettu jommassakummassa näistä järjestelmistä.
4. Vakuutuskaudet, jotka ovat täyttyneet jäsenvaltion erityisjärjes-
telmässä, otetaan huomioon yleisessä järjestelmässä tai jos sellaista ei
ole, tapauksen mukaan toisen jäsenvaltion ruumiillisiin työntekijöihintai toimihenkilöihin sovellettavassa järjestelmässä, kun kysymys onetuuksia koskevan oikeuden saavuttamisesta, säilyttämisestä tai takai-sinsaamisesta edellyttäen, että se, jonka etua asia koskee, on ollutvakuutettu jommassakummassa näistä järjestelmistä, vaikka nämä
kaudet on jo otettu huomioon viimeksi mainitun valtion 2 kohdassa tai
3 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetussa järjestelmässä.
5. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan etuutta koskevan oikeuden
saavuttamisen, säilyttämisen tai takaisinsaamisen edellytyksenä on, ettäse, jonka etua asia koskee, on vakuutettu riskin toteutumishetkellä,tämä edellytys katsotaan täytetyksi, kun on kyse toisen jäsenvaltion
lainsäädännön mukaisesta vakuutuksesta, kunkin kysymyksessä olevan
jäsenvaltion liitteessä VI määräämän menettelyn mukaisesti.
6. Sen jäsenvaltion toimivaltainen laitos, jonka alueella palkattu
työntekijä asuu, ottaa huomioon täyden työttömyyden kauden ja senaikana 71 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan tai b alakohdan
ii alakohdan ensimmäisen virkkeen mukaan myönnetyt etuudet sovelta-
mansa lainsäädännön mukaan niin kuin palkattu työntekijä olisi olluttämän lainsäädännön alainen viimeisen työpaikkansa aikana.
Jos kyseinen laitos soveltaa lainsäädäntöä, jossa määrätään työttömien
vastuulla olevien maksujen vähentämisestä vanhuuseläkkeiden jakuolemantapauksen vuoksi myönnettävien eläkkeiden kattamiseksi,
sille annetaan lupa suorittaa vähentäminen lainsäädäntönsä määräysten
mukaisesti.
Jos täyden työttömyyden kausi sen henkilön asuinmaassa, jonka etua
asia koskee, voidaan ottaa huomioon vain, jos vakuutusmaksukaudetovat täyttyneet tässä maassa, tämä edellytys katsotaan täyttyneeksi, josvakuutusmaksukaudet ovat täyttyneet toisessa jäsenvaltiossa.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 32
▼B
46 artikla (11)
Etuuksien myöntäminen
1. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan vaaditut edellytykset
etuuksia koskevan oikeuden saamiseksi ovat täyttyneet ilman, että 45
artiklan tai 40 artiklan 3 kohdan säännösten soveltaminen onvälttämätöntä, sovelletaan seuraavia sääntöjä:
a) toimivaltainen laitos laskee sille kuuluvan etuuden määrän:
i) yhtäältä ainoastaan sen soveltaman lainsäädännön säännösten
mukaan;
ii) toisaalta soveltaen 2 kohdan säännöksiä;
b) toimivaltainen laitos voi kuitenkin luopua a kohdan ii alakohdan
mukaisesta laskemisesta, jos tämän laskemisen tulos, ottamattahuomioon eroja, jotka syntyvät pyöreiden lukujen käyttämisestä, onsama tai pienempi kuin sen laskennan tulos, joka suoritetaan akohdan i alakohdan säännösten mukaan, niiltä osin kuin tämä laitosei sovella lainsäädäntöä, joka sisältää 46 b ja 46 c artiklassa tarkoi-
tettuja sääntöjä päällekkäisyyden estämiseksi, tai jos edellä mainittu
laitos soveltaa lainsäädäntöä, joka sisältää 46 c artiklassa tarkoitet-tuja päällekkäisyyttä koskevia sääntöjä edellyttäen, että sanottulainsäädäntö määrää, että erilaiset etuudet on otettava huomioonvain tämän lainsäädännön mukaan täyttyneiden vakuutus- tai
asumiskausien suhteessa tässä lainsäädännössä vaadittuihin
vakuutus- tai asumiskausiin, jotta täysi oikeus etuuksiin myönnettäi-siin.
Liitteessä IV olevassa C osassa luetellaan kunkin kysymyksessä
olevan jäsenvaltion osalta tapaukset, joissa kaksi laskutapaa voisijohtaa tällaiseen tulokseen.
2. Jos jäsenvaltion lainsäädännön vaatimat edellytykset oikeudesta
etuuksiin eivät täyty, ellei oteta huomioon 45 artiklan ja/tai 40 artiklan3 kohdan säännöksiä, sovelletaan seuraavia sääntöjä:
a) toimivaltainen laitos laskee sen etuuden teoreettisen määrän, jota
kysymyksessä oleva henkilö voisi hakea, jos kaikki vakuutus- tai
asumiskaudet, jotka ovat täyttyneet niiden jäsenvaltioidenlainsäädäntöjen mukaan, joiden alainen palkattu työntekijä tai itse-näinen ammatinharjoittaja on, olisivat täyttyneet kyseisessäjäsenvaltiossa ja sen soveltaman lainsäädännön mukaan etuuden
myöntämispäivänä. Jos tämän lainsäädännön mukaan etuuden
määrä on riippumaton täyttyneiden vakuutuskausien kestosta,määrää pidetään tässä a alakohdassa tarkoitettuna teoreettisenamääränä;
b) toimivaltainen laitos määrää sen jälkeen etuuden todellisen määrän a
alakohdassa tarkoitetun teoreettisen määrän perusteella ja tämänlaitoksen soveltaman lainsäädännön mukaan ennen riskin toteutu-mista täyttyneiden vakuutus- tai asumiskausien keston suhteessa
niiden vakuutus- tai asumiskausien kokonaispituuteen, jotka ovat
täyttyneet kaikissa kyseessä olevissa jäsenvaltioissa ennen riskintoteutumista.
3. Sillä, jonka etua asia koskee, on oikeus 1 ja 2 kohdan säännösten
mukaan laskettuun korkeimpaan määrään kunkin jäsenvaltion toimival-
taiselta laitokselta tämän rajoittamatta niiden pienentämistä,keskeyttämistä tai peruuttamista koskevien säännösten soveltamista,joista säädetään etuuden myöntävässä lainsäädännössä.
Jos edellä mainittuja säännöksiä sovelletaan, vertailu tehdään sovelta-
misen jälkeen jäävien määrien kesken.
4. Jos työkyvyttömyys-, vanhuus- tai jälkeenjääneiden eläkkeiden
osalta kahden tai useamman jäsenvaltion toimivaltaisten laitosten
maksettavien etuuksien kokonaismäärä 6 artiklan b alakohdassa tarkoi-tettujen monenvälisten sosiaaliturvasopimusten säännösten mukaisestion pienempi kuin se kokonaismäärä, joka maksettaisiin 1-3 kohdanmukaan tällaisista jäsenvaltioista, asianomaisen henkilön eduksi sovel-letaan tämän luvun säännöksiä.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 33
▼B
46 a artikla (11)
Työkyvyttömyyden, vanhuuden tai jälkeenjääneisyyden perusteella jäsen-
valtioiden lainsäädännön mukaisesti myönnettyjen etuuksien pienentämistä,
keskeyttämistä tai peruuttamista koskevia yleisiä säännöksiä
1. Tässä luvussa samanlaisten etuuksien päällekkäisyydellä tarkoite-
taan: kaikkien sellaisten työkyvyttömyys-, vanhuus- ja jälkeenjääneidenetuuksien päällekkäisyyttä, jotka on laskettu tai myönnetty samanhenkilön osalta täyttyneiden vakuutus- tai asumiskausien perusteella.
2. Tässä luvussa erilaisten etuuksien päällekkäissyydellä (SIC!
päällekkäisyydellä) tarkoitetaan kaikkien sellaisten etuuksien päällek-käisyyttä, joiden ei voida katsoa olevan 1 kohdan mukaan samanlaisia.
3. Seuraavia sääntöjä sovelletaan sellaisten pienentämistä, keskeyttä-
mistä tai peruuttamista koskevien säännösten soveltamiseen, joista
säädetään jäsenvaltion lainsäädännössä työkyvyttömyys-, vanhuus- tai
jälkeenjääneen etuuden ollessa päällekkäinen samanlaisen etuuden,erilaisen etuuden tai muun tulon kanssa:
a) Etuudet, jotka on ansaittu toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan,
tai toisessa jäsenvaltiossa ansaittu muu tulo otetaan huomioon vain,jos ensiksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännössä säädetään ulko-mailla ansaittujen etuuksien tai tulon huomioonottamisesta;
b) huomioon otetaan toisesta jäsenvaltiosta myönnettävien etuuksien
määrä ennen verojen, sosiaaliturvamaksujen ja muiden henkilökoh-
taisten pidätysten vähentämistä;
c) huomioon ei oteta niiden toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan
ansaittujen etuuksien määrää, jotka on myönnetty vapaaehtoisenvakuutuksen tai jatkuvan valinnaisen vakuutuksen perusteella;
d) jos pienentämistä, keskeyttämistä tai peruuttamista koskevia
säännöksiä sovelletaan vain yhden jäsenvaltion lainsäädännönnojalla siksi, että se, jonka etua asia koskee, saa samanlaisia tai
erilaisia etuuksia toisten jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaan tai
muiden jäsenvaltioiden alueella ansaittua muuta tuloa, ensiksi main-itun jäsenvaltion lainsäädännön mukaan maksettavaa etuutta voidaanalentaa vain muiden jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaan makset-tavien etuuksien tai niiden alueella ansaitun tulon määrällä.
46 b artikla (11)
Erityissäännöksiä, joita sovelletaan samanlaisten etuuksien ollessa päällek-
käisiä kahden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön mukaan
1. Jäsenvaltion lainsäädännön säännöksiä, jotka koskevat etuuksien
pienentämistä, keskeyttämistä tai peruuttamista, ei sovelleta etuuteen,jotka on laskettu 46 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti.
2. Jäsenvaltion lainsäädännön säännöksiä, jotka koskevat etuuksien
pienentämistä, keskeyttämistä tai peruuttamista, sovelletaan 46 artiklan
1 kohdan a alakohdan ialakohdan säännösten mukai sestilaskettuun
etuuteen ainoastaan, jos kysymyksessä oleva etuus on:
a) joko etuus, jota tarkoitetaan liitteessä IV olevassa D osassa ja jonka
määrä on riippumaton täyttyneiden vakuutus- tai asumiskausien
kestosta;
tai
b) etuus, jonka määrä lasketaan täyttyneeksi katsotun riskin toteutumis-
päivän ja myöhemmän päivän välisen laskennallisen kaudenperusteella. Viimeksi mainitussa tapauksessa sanottuja säännöksiäsovelletaan tällaisen etuuden ollessa päällekkäinen:
i) joko samanlaisen etuuden kanssa, paitsi jos kahden tai
useamman jäsenvaltion välillä on tehty sopimus, jonka tarkoituk-sena on estää saman laskennallisen kauden huomioon ottaminenkahdestitaiuseammi n;
ii) tai a alakohdassa tarkoitetun etuuden kanssa.
Etuudet, joita tarkoitetaan a ja b alakohdassa, luetellaan liitteessä IV
olevassa D osassa.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 34
▼B
46 c artikla (11)
Erityissäännöksiä, joita sovelletaan yhden tai useamman 46 a artiklan 1
kohdassa tarkoitetun etuuden ollessa päällekkäinen yhden tai useamman
erilaisen etuuden tai muun tulon kanssa, jos asia koskee kahta tai useampaa
jäsenvaltiota
1. Jos erilaisten etuuksien tai muun tulon saaminen johtaa kahden tai
useamman sellaisen etuuden pienentämiseen, keskeyttämiseen taiperuuttamiseen, joita tarkoitetaan 46 artiklan 1 kohdan a alakohdan ialakohdassa, määrät, joita ei maksettaisi sovellettaessa ankarasti etuuk-
sien pienentämistä, keskeyttämistä tai peruuttamista koskevia kyseisten
jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen säännöksiä, jaetaan niiden etuuksienlukumäärällä, joita pienentäminen, keskeyttäminen tai peruuttaminenkoskee.
2. Jos kyseessä on 46 artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettu etuus,
otetaan huomioon muista jäsenvaltioista saatava erilainen etuus taierilaiset etuudet tai muu tulo ja kaikki muut jäsenvaltionlainsäädännössä säädetyt tekijät pienentämistä, keskeyttämistä taiperuuttamista koskevia säännöksiä sovellettaessa 46 artiklan 2 kohdan
b alakohdassa tarkoitettujen vakuutus- tai asumiskausien välisessä
suhteessa ja käytetään mainitun etuuden laskemiseksi.
3. Jos erilaisten etuuksien tai muun tulon saaminen hohtaa (SIC!
johtaa) yhden taiuseamman 46 arti klan 1 kohdan a alakohdan i
alakohdan i alakohdassa 2 kohdassa tarkoitetun etuuden pienentämi-
seen, keskeyttämiseen tai peruuttamiseen, sovelletaan seuraaviasääntöjä:
a) jos kyse on 46 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoi-
tetusta etuudesta tai etuuksista, määrät, joita ei maksettaisisovellettaessa ankarasti etuuksien pienentämistä, keskeyttämistä taiperuuttamista koskevia kyseisten jäsenvaltioiden lainsäädäntöjensäännöksiä, jaetaan niiden etuuksien lukumäärällä, joihin pienentä-minen, keskeyttäminen tai peruuttaminen kohdistuu;
b) jos kyse on 46 artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettavista etuuksista,
pienentäminen, keskeyttäminen tai peruuttaminen tehdään 2 kohdan
mukaisesti.
4. Jos 1 kohdan ja 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa
jäsenvaltion lainsäädännössä säädetään, että pienentämistä, keskeyttä-
mistä tai peruuttamista koskevia säännöksiä sovellettaessa otetaan
huomioon erilaiset etuudet tai muu tulo ja kaikki muut erät suhteessa46 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin vakuutuskausiin,mainituissa kohdissa säädetty jakaminen ei koske tätä jäsenvaltiota.
5. Kaikkia edellä mainittuja säännöksiä sovelletaan soveltuvilta osin,
jos yhden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännössä säädetään, ettäoikeutta etuuteen ei voida saavuttaa silloin kun se, jonka etua asiakoskee, saa toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaista erilaista etuuttataimuuta tuloa.
47 artikla (11)
Täydentäviä säännöksiä etuuksien laskemiseksi
1. Asetuksen 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun teoreettisen ja pro
rata -määrän laskemiseksi sovelletaan seuraavia sääntöjä:
a) jos niiden vakuutus- ja asumiskausien kokonaiskesto, jotka ovat
täyttyneet ennen riskin toteutumista kaikkien kyseessä olevien jäsen-valtioiden lainsäädännön mukaan, on pidempi kuin enimmäisaika,joka vaaditaan yhden näiden valtioiden lainsäädännön mukaantäyden etuuden saamiseksi, tämän valtion toimivaltainen laitos ottaa
huomioon tämän enimmäisajan täyttyneiden kausien kokonaispi-
tuuden ajasta. Tämä laskutapa eisaa ai heuttaa kyseessä olevallelaitokselle suurempaa maksuvelvollisuutta kuin sen soveltamanlainsäädännön mukainen täyden edun määrä. Tätä säännöstä eisovelleta etuuksiin, joiden määrä on riippumaton vakuutuksenkestosta;1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 35
▼B
b) päällekkäisten kausien huomioon ottamisesta säädetään 98 artiklassa
tarkoitetussa täytäntöönpanoasetuksessa;
c) jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan etuudet lasketaan keskimää-
räisten ansioiden, keskimääräisten maksujen tai keskimääräisen
korotuksen perusteella tai perustuen siihen suhteeseen, joka olivakuutuskausien aikana hakijan bruttoansioiden ja keskimääräistenkaikkien muiden vakuutettujen henkilöiden kuin oppisopimuksenperusteella työskentelevien henkilöiden bruttoansioiden välillä,
tällaiset keskimääräiset luvut tai suhteet määrää tämän valtion toimi-
valtainen laitos yksinomaan sanotun valtion lainsäädännön mukaantäyttyneiden vakuutuskausien perusteella tai ainoastaan asiano-maisen henkilön näiden kausien aikana saamien bruttoansioidenperusteella;
d) jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan etuudet lasketaan ansioiden,
maksujen tai korotusten määrän perusteella, tämän valtion toimival-
tainen laitos määrää ansiot, maksut ja korotukset, jotka on otettavahuomioon toisen valtion lainsäädännön mukaan täyttyneidenvakuutus- tai asumiskausien osalta sellaisten keskimääräistenansioiden, maksujen tai korotusten perusteella, jotka on rekisteröity
sen soveltaman lainsäädännön mukaan täyttyneiden vakuutuskausien
osalta;
e) jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan etuudet lasketaan vakioan-
sioiden tai kiinteän määrän perusteella, tämän valtiontoimivaltainen laitos pitää vakioansioita tai kiinteää määrää, jokasen on otettava huomioon toisten jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen
mukaan täyttyneiden vakuutus- tai asumiskausien osalta, yhtäläisinä
niiden vakioansioiden tai kiinteiden määrien tai tapauksen mukaanvakioansioiden tai kiinteiden määrien keskiarvon kanssa, jotkavastaavat sen soveltaman lainsäädännön mukaan täyttyneitä vakuu-tuskausia;
f) jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan etuudet lasketaan joidenkin
kausien osalta ansioiden määrän perusteella ja toisten kausien osaltavakioansioiden tai kiinteiden määrien perusteella, tämän valtiontoimivaltainen laitos ottaa toisten jäsenvaltioiden lainsäädäntöjenmukaan täyttyneiden vakuutus- tai asumiskausien osalta huomioonansiot tai kiinteät määrät, jotka määrätään edellä olevien d tai e
alakohdan säännösten mukaisesti, tai tarvittaessa näiden ansioiden
tai kiinteiden määrien keskiarvon; jos etuudet lasketaan vakioan-sioiden tai kiinteiden määrien perusteella kaikkien sen soveltamanlainsäädännön mukaan täyttyneiden vakuutus- tai asumiskausienosalta, yhtäläisinä sellaisten laskennallisten ansioiden kanssa, jotkavastaavat vakioansioita tai kiinteää määrää;
g) jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan etuudet lasketaan keskimää-
räisten vakuutusmaksujen perusteella, tämän valtion toimivaltainenlaitos määrää tämän keskimääräisen luvun yksinomaan sanotunvaltion lainsäädännön mukaan täyttyneiden vakuutuskausien perus-teella.
2. Jäsenvaltion lainsäädännön säännöksiä, jotka koskevat etuuksien
laskemisessa huomioon otettavien tekijöiden rahanarvon säilyttämistä,
sovelletaan 1 kohdan mukaisesti tietyissä tapauksissa tekijöihin, jotka
tämän valtion toimivaltaisen laitoksen tulee ottaa huomioon, kunkysymys on muiden jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaan täyttyneistävakuutus- tai asumiskausista.
3. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan etuuksien määrä
määrätään ottaen huomioon muut perheenjäsenet kuin lapset, tämänvaltion toimivaltainen laitos ottaa myös huomioon asianomaisenhenkilön ne perheenjäsenet, jotka asuvat toisen jäsenvaltion alueella,
niin kuin he asuisivat toimivaltaisen valtion alueella.
4. Jos jäsenvaltion toimivaltaisen vakuutuslaitoksen soveltaman
lainsäädännön mukaan on palkka otettava huomioon etuuksia lasket-
taessa, jos on sovellettu 45 artiklan 6 kohdan ensimmäistä ja toistaalakohtaa, ja jos tässä jäsenvaltiossa eläkkeitä myönnettäessä otetaanhuomioon vain 71 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohtaa tai71 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdan ensimmäistä virkettäsoveltaen hyvitetyt täyden työttömyyden kaudet, tämän jäsenvaltion1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 36
▼B
toimivaltainen laitos myöntää eläkkeen soveltamansa lainsäädännön
mukaisesti sen palkan perusteella, jota se käytti viitepalkkanamyöntäessään mainitut työttömyysetuudet.
48 artikla (11)
Alle vuoden pituiset vakuutus- tai asumiskaudet
1. Sen estämättä mitä 46 artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltion
laitos ei ole velvollinen myöntämään etuuksia sen soveltaman
lainsäädännön mukaan täyttyneiden sellaisten kausien osalta, jotka onotettava huomioon riskin toteutumishetkellä, jos:
— sanottujen kausien kesto ei ole yhtä vuotta,
ja
— jos tämän lainsäädännön mukaan oikeutta etuuteen ei saavuteta vain
näiden kausien perusteella.
2. Jokaisen muun jäsenvaltion toimivaltainen laitos ottaa huomioon
1 kohdassa tarkoitetut kaudet soveltaessaan 46 artiklan 2 kohtaa,
lukuun ottamatta b alakohdan säännöksiä.
3. Jos 1 kohdan säännösten soveltamisen tuloksena olisi vapautus
kaikille kyseisten jäsenvaltioiden laitoksille velvoitteistaan, etuudet
myönnetään yksinomaan viimeisen sellaisen valtion lainsäädännön
mukaan, jonka mukaiset edellytykset täyttyvät, niin kuin kaikki täytty-neet ja 45 artiklan 1-4 kohdan säännösten mukaan huomioon otetutvakuutus- ja asumiskaudet olisivat täyttyneet tämän valtionlainsäädännön mukaan.
49 artikla (11) (15)
Etuuksien laskeminen, kun se, jonka etua asia koskee, ei samanaikaisesti
täytä kaikkien niiden lainsäädäntöjen mukaisia edellytyksiä, joiden mukaan
vakuutus- tai asumiskaudet ovat täyttyneet, tai kun hän on nimenomaisesti
pyytänyt vanhuusetuuksien myöntämisen siirtämistä
1. Jos se, jonka etua asia koskee, ei tiettynä hetkenä täytä kaikkien
jäsenvaltioiden sellaisten lainsäädäntöjen mukaisia etuuden myöntä-misen edellytyksiä, joiden alainen hän on ollut, ottaen tarvittaessahuomioon 45 artikla tai 40 artiklan 3 kohta, vaan täyttää näistä vainyhden tai useamman lainsäädännön mukaiset edellytykset, sovelletaanseuraavia säännöksiä:
a) jokainen sellaista lainsäädäntöä soveltavista toimivaltaisista laitok-
sista, jonka mukaiset edellytykset täytetään, laskee senmaksettavaksi kuuluvan etuuden määrän 46 artiklan mukaisesti;
b) kuitenkin:
i) jos se, jonka etua asia koskee, täyttää ainakin kahden
lainsäädännön mukaiset edellytykset ottamatta huomioon sell-
aisten lainsäädäntöjen mukaisesti täyttyneitä vakuutus- taiasumiskausia, joiden edellytyksiä ei täytetä, näitä kausia ei otetahuomioon 46 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa, ellei näidenkausien huomioon ottaminen anna aihetta suuremman etuudenmääräämiseen;
ii) jos asianomainen täyttää vain yhden lainsäädännön vaatimukset,
ilman että on tarvetta vedota vakuutus- tai asumiskausiin sellai-sissa maissa, joiden lainsäädäntöjen ehdot eivät täyty,maksettavan etuuden määrä lasketaan 46 artiklan 1 kohdan aalakohdan i alakohdan perusteella vain sen lainsäädännön mukai-
sesti, jonka ehdot täyttyvät ja ottaen huomioon vain sen
lainsäädännön mukaiset kaudet, ellei niiden lainsäädäntöjen,joiden ehdot eivät täyty, alaisten kausien huomioon ottaminenanna aihetta suuremman etuuden määräämiseen 46 artiklan 1kohdan a alakohdan ii alakohdan perusteella.
Tämän kohdan säännöksiä sovelletaan vastaavasti, jos se, jonka etua
asia koskee, on nimenomaisesti pyytänyt vanhuusetuuksien myöntä-misen siirtämistä 44 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen säännöstenmukaisesti.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 37
▼B
2. Etuus taietuudet, jotka on myönnetty yhden taiuseamman kysee-
seen tulevan lainsäädännön mukaan 1 kohdassa tarkoitetussatapauksessa, lasketaan ilman eri toimenpiteitä uudelleen 46 artiklan
mukaisesti sikäli kuin yhdessä tai useammassa muussa sellaisessa
lainsäädännössä säädetyt edellytykset, joiden alainen henkilö on ollut,täyttyvät, ja siten kuin ne olisivat täyttyneet, ottaen huomioon tarpeenmukaan 45 artikla ja ottaen tarpeen mukaan uudelleen huomioon 1kohta. Tätä kohtaa sovelletaan vastaavasti, kun henkilö pyytää yhden
tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön nojalla saavutettujen vanhuu-
setujen myöntämistä, jota oli siihen saakka lykätty 44 artiklan 2 kohdantoisen virkkeen mukaisesti.
3. Uudelleen laskeminen tehdään ilman eri toimenpiteitä 1 kohdan
mukaisesti ja noudattaen, mitä 40 artiklan 2 kohdassa säädetään, kunyhdessä taiuseammassa kyseeseen tulevassa lai nsäädännössä säädetytedellytykset eivät enää täyty.
50 artikla (11)
Lisän myöntäminen, kun eri jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen mukaan
maksettavien etuuksien kokonaismäärä ei yllä vähimmäismäärään sen
valtion lainsäädännön mukaisesti, jonka alueella etuuden saaja asuu
Sellaiselle etuuksien saajalle, johon tätä lukua sovelletaan, ei voida
siinä valtiossa, jonka alueella hän asuu ja jonka lainsäädännön mukaistaetuutta hänelle maksetaan, myöntää etuutta, joka on pienempi kuinsanotun lainsäädännön mukainen vähimmäisetuus sellaiselta vakuutus-tai asumiskaudelta, joka on yhtä pitkä kuin kaikki suoritusta vartenhuomioon otetut vakuutuskaudet edeltävien artiklojen säännösten
mukaisesti. Tämän valtion toimivaltainen laitos maksaa hänelle tarvit-
taessa koko hänen asuinaikansa ajan sen alueella lisän, joka on yhtäsuuri kuin tämän luvun mukaisesti maksettavien etuuksien koko-naismäärän ja vähimmäisetuuden määrän erotus.
51 artikla (11)
Etuuksien arvon säilyttäminen ja uudelleen laskeminen
1. Jos elinkustannusten nousun tai ansiotason muutosten tai muiden
tarkistusta vaativien seikkojen vuoksi kyseeseen tulevien valtioiden
etuuksia muutetaan kiinteällä prosenttimäärällä tai muulla määrällä,tällaista prosenttimäärää tai määrää on sovellettava sellaisenaan etuuk-siin, jotka määrätytyvät (SIC! määräytyvät) 46 artiklan mukaisestiilman, että uudelleenlaskemista tuon artiklan mukaisesti tarvitaan.
2. Toisaalta jos etuuksien määräytymistapaa tai laskemissääntöjä
muutettaisiin, uudelleenlaskeminen tehdään 46 artiklan mukaisesti.
51 a artikla
Virkamiesten erityisjärjestelmään kuuluvat henkilöt
1. Asetuksen 44 artiklan, 45 artiklan 1, 5 ja 6 kohdan sekä 46-51
artiklan säännöksiä sovelletaan vastaavasti virkamiesten erityisjärjes-
telmään kuuluviin henkilöihin.
2. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan virkamiesten erityisjärjes-
telmän mukaisten etuuksien saaminen, suorittaminen, säilyttäminen taipalauttaminen kuitenkin voi tapahtua vain sillä edellytyksellä, ettäkaikki vakuutuskaudet ovat täyttyneet kyseisen jäsenvaltion yhden taiuseamman virkamiesten erityisjärjestelmän piirissä tai että ne kyseisenjäsenvaltion lainsäädännössä katsotaan tällaisia kausia vastaaviksi,
otetaan huomioon vain ne kaudet, jotka voidaan kyseisen jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan tunnustaa.
Jos näillä edellytyksillä täyttyneet kaudet on otettu huomioon, eikä
henkilö täytä kyseisten etuuksien saamiseksi vaadittavia edellytyksiä,kaudet otetaan huomioon myönnettäessä yleisen järjestelmän mukaisiaetuuksia tai, jos sellaista ei ole, tapauksen mukaan ruumiillisen työn taitoimistotyön tekijöihin sovellettavan järjestelmän mukaisia etuuksiamyönnettäessä.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 38
▼M3
▼M3
3. Jos jonkin jäsenvaltion lainsäädännössä etuudet lasketaan viite-
kauden aikana ansaitun viimeisen palkan tai palkkojen perusteella,kyseisen valtion toimivaltaisen laitoksen on etuuksia laskiessaan otet-
tava huomioon ainoastaan ne asianmukaiset uudelleenarvioidut palkat,
jotka on ansaittu kautena tai kausina, joina asianomaiseen henkilöönon sovellettu kyseistä lainsäädäntöä.
4 LUKU
TYÖTAPATURMAT JA AMMATTITAUDIT
1j a k s o
Oikeus etuuksiin
52 artikla
Asuminen muussa jäsenvaltiossa kuin toimivaltaisessa valtiossa — Yleisiä
sääntöjä
Palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, jolle sattuu työta-
paturma tai joka saa ammattitaudin ja joka asuu muun jäsenvaltionkuin toimivaltaisen valtion alueella, saa siinä valtiossa, jossa hän asuu:
a) luontoisetuudet, jotka annetaan toimivaltaisen laitoksen puolesta
asuinpaikan laitoksesta sen soveltaman lainsäädännön mukaisesti,
niin kuin hänet olisi vakuutettu siinä; ja
b) ahaetuudet (SIC! rahaetuudet), jotka myöntää toimivaltainen laitos
soveltamansa lainsäädännön mukaisesti. Kuitenkin toimivaltaisen
laitoksen ja asuinpaikan laitoksen välisellä sopimuksella nämä
etuudet voidaan antaa viimeksi mainitusta laitoksesta ensiksi main-itun laitoksen puolesta toimivaltaisen valtion lainsäädännönmukaisesti.
53 artikla
Rajatyöntekijät — Erityissääntö
Rajatyöntekijä voi myös saada etuuksia toimivaltaisen valtion alueella.
Tällaiset etuudet antaa toimivaltainen laitos tämän valtion
lainsäädännön mukaisesti niin kuin se, jonka etua asia koskee, asuisi
siellä.
54 artikla
Oleskelu toimivaltaisessa valtiossa tai asuinpaikan muuttaminen sinne
1. Edellä 52 artiklassa tarkoitettu palkattu työntekijä tai itsenäinen
ammatinharjoittaja, joka oleskelee toimivaltaisen valtion alueella, saaetuuksia tämän valtion lainsäädännön mukaisesti, vaikka hän on josaanut etuuksia ennen oleskeluaan. Tätä säännöstä ei kuitenkaan sovel-
leta rajatyöntekijään.
2. Edellä 52 artiklassa tarkoitettu palkattu työntekijä tai itsenäinen
ammatinharjoittaja, joka muuttaa asuinpaikkansa toimivaltaisen valtionalueelle, saa etuuksia tämän valtion lainsäädännön mukaisesti, vaikkahän on jo saanut etuuksia ennen asuinpaikkansa muuttoa.
55 artikla
Oleskelu toimivaltaisen valtion ulkopuolella — Paluu tai asuinpaikan muut-
taminen toiseen jäsenvaltioon tapaturman sattumisen tai ammattitaudin
saamisen jälkeen — Tarve mennä toiseen jäsenvaltioon tarkoituksena saada
asianmukaista hoitoa
1. Palkatulla työntekijällä tai itsenäisellä ammatinharjoittajalla, jolle
sattuu työtapaturma tai joka saa ammattitaudin ja:
a) joka oleskelee muun jäsenvaltion kuin toimivaltaisen valtion
alueella;
b) joka sen jälkeen, kun on saanut oikeuden etuuksiin toimivaltaisen
laitoksen kustannuksella, saa tältä laitokselta luvan palata sen jäsen-1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 39
▼B
▼B
valtion alueelle, jossa hän asuu, tai muuttaa asuinpaikkansa toisen
jäsenvaltion alueelle;
c) joka saa toimivaltaiselta laitokselta luvan mennä toisen jäsenvaltion
alueelle tarkoituksenaan saada siellä tilansa vaatimaa hoitoa,
on oikeus:
i) luontoisetuuksiin, jotka antaa toimivaltaisen laitoksen puolesta oles-
kelu- tai asuinpaikan laitos tämän laitoksen soveltaman
lainsäädännön mukaisesti, niin kuin hänet olisi vakuutettu siinä;aika, jolta etuudet annetaan, määrätään kuitenkin toimivaltaisenvaltion lainsäädännön mukaan;
ii) rahaetuuksiin, jotka antaa toimivaltainen laitos sen soveltaman
lainsäädännön mukaisesti. Kuitenkin toimivaltaisen laitoksen jaoleskelu- tai asuinpaikan laitoksen välisellä sopimuksella nämäetuudet voidaan myöntää viimeksi mainitusta laitoksesta ensiksimainitun laitoksen puolesta toimivaltaisen valtion lainsäädännönmukaisesti.
2. Edellä 1 kohdan b alakohdan mukaan vaadittava lupa voidaan
evätä vain, jos todetaan, että sen, jonka etua asia koskee, liikkuminen
olisi haitallista hänen terveydentilansa tai annettavan sairaanhoidon
kannalta.
Edellä 1 kohdan c alakohdan mukaan vaadittavaa lupaa ei saa evätä,
jos kyseistä hoitoa ei voida antaa sille, jonka etua asia koskee, sen
jäsenvaltion alueella, jossa hän asuu.
56 artikla
Tapaturmat matkan aikana
Tapaturma matkan aikana, joka sattuu muun jäsenvaltion kuin toimival-
taisen valtion alueella, katsotaan tapahtuneeksi toimivaltaisen valtionalueella.
57 artikla (7)
Ammattitautietuudet, jos kyseinen henkilö on ollut alttiina samalle riskille
useassa jäsenvaltiossa
1. Kun henkilö, joka on saanut ammattitaudin, on kahden tai
useamman jäsenvaltion lainsäädännön mukaan harjoittanut toimintaa,
joka luonteensa vuoksi on todennäköisesti aiheuttanut tämän taudin,
etuudet, jotka hän taihänen jälkeenjääneensä voi vat hakea, myönnetäänyksinomaan viimeisen sellaisen valtion lainsäädännön mukaan, jonkamukaiset edellytykset täyttyvät, ottaen huomioon, kun siihen on aihetta,2-5 kohdan säännökset.
2. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan etuuksien myöntämiseksi
ammattitaudien perusteella edellytetään, että kysymyksessä oleva tautiensin todettiin sen alueella, tällainen edellytys katsotaan täytetyksi, jos
tauti ensiksi todettiin toisen jäsenvaltion alueella.
3. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan etuuksien myöntämiseksi
ammattitaudin perusteella edellytetään, että kysymyksessä oleva tauti
ensin todettiin tietyn määräajan kuluessa viimeisen sellaisen toiminnan
lakkaamisesta, joka todennäköisesti on saattanut aiheuttaa tällaisentaudin, tämän valtion toimivaltainen laitos tutkiessaan aikaa, jonatällaista toimintaa harjoitettiin, ottaa huomioon tarpeellisessa määrinsamanlaisen toiminnan, jota harjoitettiin muiden jäsenvaltioidenlainsäädännön mukaan, niin kuin sitä olisi harjoitettu ensiksi mainitun
valtion lainsäädännön mukaan.
4. Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan etuuksien myöntämiseksi
ammattitaudin perusteella edellytetään, että toimintaa, joka todennäköi-
sesti aiheuttaa kyseisen ammattitaudin, on harjoitettu tietty aika, valtiontoimivaltainen laitos ottaa huomioon tarpeellisessa määrin kaudet,joiden aikana tällaista toimintaa harjoitettiin muiden jäsenvaltioidenlainsäädännön mukaan, ikään kuin sitä olisi harjoitettu ensiksi mainitunvaltion lainsäädännön mukaan.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 40
▼B
5. Sklerogeenisen pneumokonioosin kohdalla rahaetuuksien kustan-
nukset, mukaan lukien eläkkeet, jaetaan niiden jäsenvaltioidentoimivaltaisten laitosten kesken, joiden alueella kyseinen henkilö
harjoitti taudin todennäköisesti aiheuttavaa toimintaa. Tämä jako suori-
tetaan sen suhteen perustella, joka 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujenkunkin valtion lainsäädännön mukaan täyttyneiden vanhuusvakuu-tuksen kausien tai asumiskausien pituudella on sellaistenvanhuusvakuutuksen kausien tai asumiskausien kokonaispituuteen,
jotka ovat täyttyneet kaikkien valtioiden lainsäädäntöjen mukaan
päivänä, jolloin etuudet alkoivat.
6. Neuvosto määrää yksimielisesti komission ehdotuksesta ammatti-
taudit, joihin 5 kohdan säännösten soveltamista laajennetaan.
58 artikla
Rahaetuuksien laskeminen
1. Sellaisen jäsenvaltion toimivaltainen laitos, jonka lainsäädännön
mukaan edellytetään, että rahaetuuksien laskeminen perustuu keskimää-räisiin ansioihin, määrää tällaisen keskimääräisen ansion yksinomaanottaen huomioon ansiot, jotka on vahvistettu maksetuiksi sanotunlainsäädännön mukaan täyttyneiden kausien aikana.
2. Sellaisen jäsenvaltion toimivaltainen laitos, jonka lainsäädännön
mukaan edellytetään, että rahaetuuksien laskeminen perustuu vakioan-sioihin, ottaa huomioon yksinomaan vakioansiot tai tietyissätapauksissa keskimääräiset vakioansiot sanotun lainsäädännön mukai-
sesti täyttyneiltä kausilta.
3. Sellaisen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen, jonka
lainsäädännön mukaan edellytetään, että rahaetuuksien määrä vaihtelee
perheenjäsenten lukumäärän mukaan, on otettava huomioon myös sen,
jonka etua asia koskee, perheenjäsenet, jotka asuvat toisen jäsenvaltionalueella, niin kuin he asuisivat toimivaltaisen valtion alueella.
59 artikla
Sellaisen henkilön kuljetuskustannukset, jolle on sattunut tapaturma tai
joka kärsii ammattiaudista
1. Sellaisen jäsenvaltion toimivaltainen laitos, jonka lainsäädännössä
säädetään sellaisen henkilön, jolle on sattunut työtapaturma tai jokakärsii ammattitaudista, kuljettamisesta joko hänen asuinpaikkaansa taisairaalaan aiheutuneiden kustannusten korvaamisesta, vastaa tällaisistakuljetuskustannuksista vastaavaan paikkaan sen toisen jäsenvaltionalueella, jossa henkilö asuu, edellyttäen, että tämä laitos antaa enna-
kolta luvan sellaiseen kuljettamiseen ottaen asianmukaisesti huomioon
syyt, joiden vuoksi se on perusteltua. Tällaista lupaa ei vaadita raja-työntekijän kohdalla.
2. Sellaisen jäsenvaltion toimivaltainen laitos, jonka lainsäädännössä
säädetään työtapaturmassa kuolleen henkilön ruumiin kuljettamisestahautauspaikalle aiheutuneiden kustannusten korvaamisesta, vastaa sensoveltaman lainsäädännön mukaan tällaisista kuljetuskustannuksistavastaavaan paikkaan sen toisen jäsenvaltion alueella, jossa henkilö
asuitapaturman sattuessa.
2j a k s o
Sellaisen ammattitaudin paheneminen, josta etuutta on myönnetty
60 artikla (7) (11)
1. Mikäli sellainen ammattitauti, josta palkattu työntekijä tai itse-
näinen ammatinharjoittaja on saanut tai saa etuutta jäsenvaltionlainsäädännön mukaan, pahenee, sovelletaan seuraavia sääntöjä:
a) jos se, jonka etua asia koskee, ei etuuksien saamisen aikana ole
työskennellyt toisen jäsenvaltion alueella ammatissa, joka saattaisiaiheuttaa tai pahentaa kyseistä tautia, ensiksi mainitun jäsenvaltiontoimivaltainen laitos vastaa etuuksien kustannuksista soveltamansalainsäädännön mukaisesti ottaen pahenemisen huomioon;1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 41
▼B
b) jos se, jonka etua asia koskee, etuuksien saamisen aikana on harjoit-
tanut sellaista toimintaa toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan,ensiksi mainitun jäsenvaltion toimivaltainen laitos vastaa etuuksien
kustannuksista soveltamansa lainsäädännön mukaisesti ottamatta
pahenemista huomioon. Toisen jäsenvaltion toimivaltainen laitosmyöntää sille, jonka etua asia koskee, lisän, joka vastaa pahene-misen jälkeen maksettavan etuuden määrän ja sen etuuden määrän,jollaisena etuus olisi katsottu asianmukaiseksi ennen pahenemista,
välistä erotusta, soveltamansa lainsäädännön mukaisesti, niin kuin
kysymyksessä oleva tauti olisi puhjennut tämän jäsenvaltionlainsäädännön mukaan;
c) jos b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa palkatulla työntekijällä
tai itsenäisellä ammatinharjoittajalla, joka kärsii sklerogeenisesta
pneumokonioosista tai 57 artiklan 6 kohdan mukaan määrätystätaudista, ei ole oikeutta etuuksiin toiseksi mainitun jäsenvaltionlainsäädännön mukaan, ensiksi mainitun jäsenvaltion toimivaltainenlaitos vastaa etuuksien antamisesta sen soveltaman lainsäädännön
mukaisesti ottaen huomioon taudin pahenemisen. Toiseksi mainitun
jäsenvaltion toimivaltainen laitos vastaa kuitenkin kustannuksistasen erotuksen osalta, joka on ensiksi mainitun jäsenvaltion toimival-taisen laitoksen maksettavien rahaetuuksien määrän, mukaan lukieneläkkeet ja ottaen huomioon taudin paheneminen, ja sen määränvälillä, joka vastaa etuuksia, jotka olisivat olleet asianmukaisia
ennen taudin pahenemista;
d) pienentämistä, keskeyttämistä tai peruuttamista koskevia jäsenval-
tion lainsäädännön säännöksiä ei sovelleta edunsaajiin, jotka saavat
kahden jäsenvaltion laitosten myöntämiä etuuksia b alakohdan
mukaisesti.
2. Niissä tapauksissa, joissa ammattitauti, joka antaa aiheen 57
artiklan 5 kohdan säännösten soveltamiseen, pahenee, sovelletaan seu-raavia säännöksiä:
a) toimivaltainen laitos, joka on myöntänyt etuudet 57 artiklan 1
kohdan säännösten mukaisesti, vastaa etuuksien suorittamisesta
soveltamansa lainsäädännön mukaan ottaen taudin pahenemisenhuomioon; ja
b) rahaetuuksien, mukaan lukien eläkkeet, kustannukset jaetaan edel-
leen niiden laitosten välillä, jotka ovat jakaneet aiempien etuuksienkustannukset 57 artiklan 5 kohdan säännösten mukaisesti. Joshenkilö on kuitenkin jälleen harjoittanut toimintaa, joka on saattanutaiheuttaa tai pahentaa kyseistä ammattitautia joko sellaisen jäsenval-tion lainsäädännön mukaan, jossa hän oli jo harjoittanut
samantyyppistä toimintaa, tai toisen jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan, sellaisen valtion toimivaltainen laitos vastaa sen etuuksienmäärän, jossa on otettu huomioon taudin paheneminen, ja ennenpahenemista maksettavan etuuksien määrän välisestä kustannustenmäärän erotuksesta.
3j a k s o
Erinäisiä säännöksiä
61 artikla
Säännöt, joiden mukaan otetaan huomioon tiettyjen lainsäädäntöjen erityis-
piirteet
1. Jos sellaisen jäsenvaltion alueella, jossa se, jonka etua asia
koskee, sattuu olemaan, ei ole vakuutusta työtapaturmien tai ammatti-tautien varalta, tai jos tällainen vakuutus on olemassa mutta ei oleluontoisetuuksien antamisesta vastuussa olevaa laitosta, nämä etuudetantaa oleskelu- tai asuinpaikan laitos, joka on vastuussa luontoisetuuk-
sien antamisesta sairaustapauksissa.
2. Jos toimivaltaisen valtion lainsäädännön mukaan edellytetään
täysin ilmaisten luontoisetuuksien antamiseksi, että on käytettävätyönantajan järjestämiä sairaanhoitopalveluja, luontoisetuudet, jotkaannetaan 52 artiklassa ja 55 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauk-sissa, katsotaan annetuiksi tällaisista sairaanhoitopalveluista.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 42
▼B
3. Jos toimivaltaisen valtion lainsäädäntöön kuuluu työnantajan
velvollisuuksia koskeva järjestelmä, luontoisetuudet, jotka annetaan 52artiklassa ja 55 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, katsotaan
annetuiksi toimivaltaisen laitoksen pyynnöstä.
4. Jos toimivaltaisen valtion järjestelmä työtapaturmien korvaami-
sessa ei ole luonteeltaan pakollista vakuutusta, luontoisetuudet antaa
suoraan työnantaja taikysei nen vakuuttaja.
5. Jos jäsenvaltion lainsäädännössä edellytetään nimenomaisesti tai
muutoin, että työtapaturmat tai ammattitaudit, jotka ovat sattuneet taijotka on todettu aiemmin, otetaan huomioon arvioitaessa työkyvyttö-
myyden astetta vahvistettaessa oikeutta etuuteen tai määrättäessä
etuuden määrää, tämän jäsenvaltion toimivaltainen laitos ottaa myöshuomioon työtapaturmat ja ammattitaudit, jotka ovat sattuneet tai jotkaon todettu aiemmin toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, niinkuin ne olisivat sattuneet tai ne olisi todettu sen soveltaman
lainsäädännön mukaan.
6. Jos jäsenvaltion lainsäädännössä edellytetään nimenomaisesti tai
muutoin, että työtapaturmat tai ammattitaudit, jotka ovat sattuneet taijotka on todettu peräkkäisesti, otetaan huomioon arvioitaessa työky-
vyttömyyden astetta vahvistettaessa oikeutta etujen tai määrättäessä
tällaisen etuuden määrää, tämän jäsenvaltion toimivaltainen laitos ottaahuomioon myös työtapaturmat tai ammattitaudit, jotka ovat sattuneettai jotka on todettu peräkkäisesti toisen jäsenvaltion lainsäädännönmukaan, niin kuin ne olisivat sattuneet tai ne olisi todettu sen sovel-taman lainsäädännön mukaan, mutta vain jos:
1) mitään korvausta ei ole suoritettu sellaisen työtapaturman tai
ammattitaudin osalta, joka oli sattunut tai todettu aikaisemmin sensoveltaman lainsäädännön mukaan; ja
2) mitään korvausta ei ole suoritettu sellaisen toisen jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan, jossa tapaturma tai ammattitauti sattui tai
todettiin peräkkäisesti, kun on otettu huomioon 5 kohdan säännökset
tämän työtapaturman tai ammattitaudin osalta.
62 artikla
Sovellettava järjestelmä, jos oleskelu- tai asuinmassa (SIC! asuinmaassa) on
useita järjestelmiä — Etuuksien enimmäiskesto
1. Jos oleskelu- tai asuinmaan lainsäädännössä on useita vakuu-
tusjärjestelmiä, 52 artiklan tai 55 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihinpalkattuihin työntekijöihin tai itsenäisiin ammatinharjoittajiin sovelle-
taan terästeollisuuden ruumiillisen työn tekijöiden järjestelmän
säännöksiä. Kuitenkin jos tuohon lainsäädäntöön kuulu erityisjärjes-telmä kaivostyöntekijöille tai vastaavien yritysten työntekijöille, tämänjärjestelmän säännöksiä sovelletaan tähän työntekijäryhmään, jos oles-kelu- tai asuinpaikan laitos, johon he toimittavat hakemuksensa, ontoimivaltainen soveltamaan tätä järjestelmää.
2. Jos jäsenvaltion lainsäädännössä säädetään enimmäisaika, jolta
etuuksia voidaan myöntää, tätä lainsäädäntöä soveltava laitos saa ottaahuomioon ajan, jolta etuuksia on jo suoritettu toisen jäsenvaltion laitok-sesta.
4j a k s o
Laitosten väliset korvaukset
63 artikla
1. Toimivaltaisen laitoksen on korvattava niiden luontoisetuuksien
määrä, jotka on sen puolesta annettu 52 artiklan ja 55 artiklan 1 kohdan
säännösten mukaisesti.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut korvaukset määrätään ja suoritetaan
98 artiklassa tarkoitetussa täytäntöönpanoasetuksessa säädetyn menet-telyn mukaisesti todellisten kustannusten mukaan.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 43
▼B
3. Kaksi jäsenvaltiota tai useampi jäsenvaltio tai tällaisten valtioiden
toimivaltaiset viranomaiset voivat sopia muista korvaustavoista tailuopua korvauksista jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvien laitosten
välillä.
5j a k s o
Opiskelijat
63 a artikla
Tämän luvun 1—4 jakson säännöksiä sovelletaan vastaavasti opiskeli-
joihin."
5 LUKU
KUOLEMANTAPAUKSEN JOHDOSTA ANNETTAVAT AVUSTUKSET
64 artikla
Vakuutus- tai asumiskausien yhteenlaskeminen
Toimivaltaisen laitoksen siinä jäsenvaltiossa, jonka lainsäädännön
mukaan edellytetään kuolemantapauksen johdosta annettavaa avustusta
koskevan oikeuden saamiseksi, säilyttämiseksi tai takaisinsaamiseksi
vakuutus- tai asumiskausien täyttymistä, on otettava huomioon tarpeel-lisessä määrin vakuutus- ja asumiskaudet, jotka ovat täyttyneet muidenjäsenvaltioiden lainsäädännön mukaan, niin kuin ne olisivat täyttyneetsen soveltaman lainsäädännön mukaan.
65 artikla
Oikeus avustuksiin kuoleman tapahtuessa tai jos etuuteen oikeutettu
henkilö asuu muussa jäsenvaltiossa kuin toimivaltaisessa valtiossa
1. Jos palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, eläke-
läinen tai eläkkeenhakija tai hänen perheenjäsenensä kuolee muun
jäsenvaltion kuin toimivaltaisen valtion alueella, kuoleman katsotaantapahtuneen toimivaltaisen valtion alueella.
2. Toimivaltainen laitos on velvollinen myöntämään soveltamansa
lainsäädännön mukaan maksettavat kuolemantapauksen johdosta annet-tavat avustukset, vaikka edunsaaja asuu muun jäsenvaltion kuin
toimivaltaisen valtion alueella.
3. Edellä 1 ja 2 kohdan säännöksiä sovelletaan myös, kun kuolema
aiheutuu työtapaturmasta tai ammattitaudista.
66 artikla
Etuuksien antaminen sellaisen eläkelaisen kuollessa, joka oli asunut muussa
jäsenvaltiossa kuin siinä, jonka laitos oli vastuussa luontolaetuuksien (SIC!
luontoisetuuksien) antamisesta
Jos eläkeläinen, jolla oli oikeus eläkkeeseen jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan tai eläkkeisiin kahden tai useamman jäsenvaltionlainsäädännön mukaan, kuollessaan asui muun jäsenvaltion alueellakuin sen, jonka laitos oli velvollinen antamaan hänelle luontoisetuudet28 artiklan säännösten mukaan, tämän laitoksen soveltaman
lainsäädännön mukaan maksettavat kuolemantapauksen johdosta annet-
tavat avustukset annetaan tästä laitoksesta sen omalla kustannuksella,niin kuin eläkeläinen olisi asunut tämän laitoksen jäsenvaltion alueellakuolinhetkellään.
Edellä olevan alakohdan säännöksiä sovelletaan vastaavasti eläkeläisen
perheenjäseniin.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 44
▼M4
▼B
▼M4
66 a artikla
Opiskelijat
Edellä 64—66 artiklan säännöksiä sovelletaan vastaavasti opiskelijoihin
ja heidän perheenjäseniinsä.
6 LUKU
TYÖTTÖMYYSETUUDET
1j a k s o
Yhteisiä säännöksiä
67 artikla
Vakuutus- tai työskentelykausien yhteenlaskeminen
1. Sellaisen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen, jonka
lainsäädännön mukaan edellytetään etuuksia koskevan oikeuden saami-seksi, säilyttämiseksi tai takaisinsaamiseksi vakuutuskausien
täyttymistä, on otettava huomioon tarpeellisessä (SIC! tarpeellisessa)
määrin vakuutus- tai työskentelykaudet, jotka ovat täyttyneet palkattunatyöntekijänä toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, niin kuin neolisivat sen soveltaman lainsäädännön mukaan täyttyneitä vakuutus-kausia edellyttäen kuitenkin, että työskentelykaudet olisi laskettu
vakuutuskausiksi, jos ne olisivat täyttyneet tämän lainsäädännön
mukaan.
2. Sellaisen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen, jonka
lainsäädännön mukaan edellytetään etuuksia koskevan oikeuden saami-
seksi, säilyttämiseksi tai takaisinsaamiseksi työskentelykausien
täyttymistä, on otettava huomioon tarpeellisessä (SIC! tarpeellisessa)määrin vakuutus- tai työskentelykaudet, jotka ovat täyttyneet palkattunatyöntekijänä toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, niin kuin neolisivat sen soveltaman lainsäädännön mukaan täyttyneitä työskentely-kausia.
3. Lukuun ottamatta 71 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa
ja b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuja tapauksia, 1 ja 2 kohdansäännösten soveltaminen edellyttää, että sen osalta, jonka etua asiakoskee, olisivat viimeksi täyttyneet:
— 1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa vakuutuskaudet ja
— 2 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa työskentelykaudet
sen lainsäädännön mukaisesti, jonka mukaan etuuksia haetaan.
4. Jos sen kauden pituus, joksi ajaksi etuuksia voidaan myöntää,
riippuu vakuutus- tai työskentelykausien pituudesta, 1 tai 2 kohdansäännöksiä sovelletaan kunkin tapauksen mukaisesti.
68 artikla
Etuuksien laskeminen
1. Sellaisen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen, jonka
lainsäädännön mukaan edellytetään, että etuuksien laskemisen onperustuttava aiempien ansioiden määrään, on otettava huomioon yksi-nomaan ansiot, jotka se, jonka etua asia koskee, on saanut viimeisestätyöskentelystään tämän valtion alueella. Kuitenkin jos se, jonka etuaasia koskee, on työskennellyt viimeksi tällä alueella vähemmän kuin
neljä viikkoa, etuudet lasketaan sellaisten normaaliansioiden perus-
teella, jotka vastaavat ansioita työttömän asuin- tai oleskelupaikallavastaavassa tai samanlaisessa työssä kuin hänen viimeinen työnsätoisen jäsenvaltion alueella.
2. Sellaisen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen, jonka
lainsäädännön mukaan edellytetään, että etuuksien määrä vaihteleeperheenjäsenten lukumäärän mukaan, on otettava huomioon myös sen,jonka etua asia koskee, perheenjäsenet, jotka asuvat toisen jäsenvaltionalueella, niin kuin he asuisivat toimivaltaisen valtion alueella. Tätä1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 45
▼B
▼B
säännöstä ei sovelleta, jos perheenjäsenten asuinmaassa toisella
henkilöllä on oikeus työttömyysetuuksiin, joiden laskemisessaperheenjäsenet otetaan huomioon.
2j a k s o
Muuhun jäsenvaltioon kuin toimivaltaiseen valtioon lähtevät
työttömät
69 artikla
Etuutta koskevan oikeuden säilyttämisen edellytykset ja rajoitukset
1. Palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, joka on
kokonaan työtön ja täyttää jäsenvaltion lainsäädännön mukaiset edelly-tykset oikeudesta etuuksiin ja joka lähtee yhteen tai useampaanmuuhun jäsenvaltioon hakeakseen siellä työtä, säilyttää oikeutensatällaisiin etuuksiin seuraavin edellytyksin ja rajoituksin:
a) ennen lähtöään hänet on täytynyt rekisteröidä työn hakijana, ja
hänen täytyy pysyä toimivaltaisen valtion työvoimaviranomaistenkäytettävänä vähintään neljän viikon ajan työttömäksi tulemisen
jälkeen. Kuitenkin toimivaltaiset viranomaiset tai laitokset voivat
antaa luvan hänen lähtöönsä ennen tällaisen ajan päättymistä;
b) hänen täytyy rekisteröityä työn hakijana jokaisen sellaisen jäsenval-
tion työvoimaviranomaisissa, joihin hän lähtee, ja kuulua niidenvalvontamenettelyn alaisuuteen. Tämä edellytys katsotaan täytetyksiajalta ennen rekisteröitymistä, jos se, jonka etua asia koskee, rekis-
teröityy seitsemän päivän kuluessa siitä päivästä, jolloin hän lakkasi
olemasta työvoimaviranomaisten käytettävissä valtiossa, josta hänlähti. Poikkeuksellisissa tapauksissa toimivaltaiset viranomaiset tailaitokset voivat jatkaa tätä aikaa;
c) oikeus etuuksiin jatkuu kolmen kuukauden enimmäisajan siitä
päivästä, jona se, jonka etua asia koskee, lakkasi olemasta lähtöval-tionsa työvoimaviranomaisten käytettävissä edellyttäen, että
etuuksien kokonaiskesto ei ylitä niiden etuuksien kestoa, joihin
hänellä oli oikeus tämän valtion lainsäädännön mukaan. Kausityön-tekijän kohdalla tämä kesto voidaan kuitenkin rajoittaa sen kaudenjäljellä olevaan aikaan, jona hän työskentelee.
2. Jos se, jonka etua asia koskee, palaa toimivaltaiseen valtioon
ennen sen kauden loppumista, jonka aikana hänellä on oikeus etuuksiin1 kohdan c alakohdan säännösten mukaisesti, hänellä on edelleenoikeus etuuksiin tämän valtion lainsäädännön mukaan; hän menettääkaikki oikeudet etuuksiin toimivaltaisen valtion lainsäädännön mukaan,
jos hän ei palaa sinne ennen tämän kauden päättymistä. Poikkeukselli-
sissa tapauksissa toimivaltaiset viranomaiset tai laitokset voivat jatkaatätä määräaikaa.
3. Edellä 1 kohdan säännöksiä voidaan soveltaa vain kerran kahden
työskentelykauden välissä.
4. Jos toimivaltainen valtio on Belgia, työtön, joka palaa sinne 1
kohdan c alakohdassa säädetyn kolmen kuukauden määräajan päätty-
misen jälkeen, ei saa uudelleen oikeutta etuuksiin tässä maassa ennenkuin hän on työskennellyt siellä vähintään kolme kuukautta.
70 artikla
Etuuksien ja korvauksien suorittaminen
1. Edellä 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa etuudet
antaa kunkin sellaisen valtion laitos, johon työtön lähtee hakeakseentyötä.
Sellaisen jäsenvaltion toimivaltainen laitos, jonka lainsäädäntöä palkat-
tuun työntekijään tai itsenäiseen ammatinharjoittajaan sovellettiinhänen viimeisen työskentelynsä aikana, on velvollinen korvaamaantällaisten etuuksien määrän.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 46
▼B
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut korvaukset määrätään ja suoritetaan
98 artiklassa tarkoitetussa täytäntöönpanoasetuksessa säädetyn menet-telyn mukaisesti todellisten kustannusten mukaan tai kertasuorituksina.
3. Kaksi jäsenvaltiota tai useampi jäsenvaltio tai näiden valtioiden
toimivaltaiset viranomaiset voivat sopia muista korvausten tai suori-tusten tavoista tai voivat luopua kaikista niiden toimivaltaan kuuluvienlaitosten välillä suoritettavista korvauksista.
3j a k s o
Työttömät, jotka viimeisen työskentelynsä aikana asuivat muussa
jäsenvaltiossa kuin toimivaltaisessa valtiossa
71 artikla
1. Työtön, joka aiemmin oli työssä ja joka viimeisen työskentelynsä
aikana asui muun jäsenvaltion kuin toimivaltaisen valtion alueella, saa
etuudet seuraavien säännösten mukaisesti:
a) i) rajatyöntekijä, joka on osittain tai ajoittain työttömänä hänet
työllistävästä yrityksestä, saa etuudet toimivaltaisen valtionlainsäädännön mukaisesti, niin kuin hän asuisi tämän valtionalueella; nämä etuudet antaa toimivaltainen laitos;
ii) rajatyöntekijä, joka on kokonaan työtön, saa etuudet sen jäsen-
valtion lainsäädännön mukaisesti, jonka alueella hän asuu, niinkuin hän olisi ollut tämän lainsäädännön alainen viimeksityöskennellessään; nämä etuudet antaa asuinpaikan laitos omallakustannuksellaan; sekä
b) i) muu palkattu työntekijä kuin rajatyöntekijä, joka on osittain,
ajoittain tai kokonaan työtön ja joka asettuu työnantajansa taityövoimaviranomaisten käytettäväksi toimivaltaisen valtionalueella, saa etuudet tämän valtion lainsäädännön mukaisesti,
niin kuin hän asuisi sen alueella; nämä etuudet antaa toimival-
tainen laitos;
ii) muu palkattu työntekijä kuin rajatyöntekijä, joka on kokonaan
työtön ja joka asettuu työvoimaviranomaisten käytettäväksityönsaantia varten sen jäsenvaltion alueella, jossa hän asuu, taijoka palaa tälle alueelle, saa etuudet tämän valtion lainsäädännön
mukaisesti, niin kuin hän olisi viimeksi työskennellyt siellä;
asuinpaikan laitos antaa tällaiset etuudet omalla kustannuksel-laan. Kuitenkin jos tällainen palkattu työntekijä on saanutoikeuden etuuksiin sen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksenkustannuksella, jonka lainsäädännön alainen hän viimeksi oli,hän saa etuudet 69 artiklan säännösten mukaan. Etuuksien
saaminen sen valtion lainsäädännön mukaan, jossa hän asuu,
keskeytetään siksi ajaksi, jona työtön voi 69 artiklan säännöstenmukaan hakea etuuksia sen lainsäädännön mukaan, jonka alainenhän viimeksi oli.
2. Työtön ei saa hakea etuuksia sen jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan, jonka alueella hän asuu, siltä ajalta, jolta hänellä on oikeus
etuuksiin 1 kohdan a alakohdan i alakohdan tai b alakohdan ialakohdan säännösten mukaan.
4j a k s o
Virkamiesten erityisjärjestelmään kuuluvat henkilöt
71 a artikla
1. Tämän luvun 1 ja 2 jakson säännöksiä sovelletaan vastaavasti
erityiseen virkamiesten työttömyysjärjestelmään kuuluviin henkilöihin.
2. Tämän luvun 3 jakson säännöksiä ei sovelleta erityiseen virka-
miesten työttömyysjärjestelmään kuuluviin henkilöihin. Työtön, jokakuuluu erityiseen virkamiesten työttömyysjärjestelmään, on osittain taikokonaan työttömänä ja on viimeisen työskentelynsä aikana asunutmuun jäsenvaltion kuin toimivaltaisen valtion alueella, saa etuudet1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 47
▼M3
▼M3
toimivaltaisen valtion lainsäädännön mukaisesti niin kuin hän asuisi
kyseisen valtion alueella; nämä etuudet antaa toimivaltainen laitosomalla kustannuksellaan.
7 LUKU (8)
PERHE-ETUUDET
72 artikla (8)
Vakuutus-, työskentely- tai itsenäisen ammatinharjoittamisen kausien
yhteenlaskeminen
Jos jäsenvaltion lainsäädännössä edellytetään etuuksia koskevan
oikeuden saamiseksi, että vakuutus-, työskentely- tai itsenäisen amma-
tinharjoittamisen kaudet ovat täyttyneet, tämän valtion toimivaltainen
laitos ottaa huomioon tarpeellisessa määrin vakuutus-, työskentely- taiitsenäisen ammatinharjoittamisen kaudet, jotka ovat täyttyneet toisenjäsenvaltion alueella, niin kuin ne olisivat sen soveltamanlainsäädännön mukaan täyttyneitä kausia.
72 a artikla (9) (14)
Työntekijät, jotka ovat tulleet täysin työttömiksi
Työntekijä, joka on tullut täysin työttömäksi ja johon sovelletaan 71
artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan tai b alakohdan iialakohdan ensimmäistä virkettä, saa perheenjäseniään varten, jotkaasuvat saman jäsenvaltion alueella kuin hän, perhe-etuuksia tämänvaltion lainsäädännön mukaisesti, niin kuin hän olisi ollut tämänlainsäädännön alainen viimeisen työskentelynsä aikana, ottaen aiheelli-
sella tavalla huomioon 72 artiklan määräykset. Näitä etuuksia annetaan
asuinpaikan vakuutuslaitoksesta ja sen kustannuksella.
Jos kyseinen laitos soveltaa lainsäädäntöä, jossa määrätään työttömien
vastuulla olevien maksujen vähentämisestä perhe-etuuksien kattami-
seksi, sille annetaan lupa suorittaa vähentäminen lainsäädäntönsä
määräysten mukaisesti.
73 artikla (8)
Palkatut työntekijät tai itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden perheenjä-
senet asuvat muussa jäsenvaltiossa kuin toimivaltaisessa valtiossa
Palkatulla työntekijällä tai itsenäisellä ammatinharjoittajalla, johon
sovelletaan jäsenvaltion lainsäädäntöä, on toisessa jäsenvaltiossaasuvien perheenjäsentensä osalta oikeus perhe-etuuksiin, joistasäädetään ensiksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännössä, niin kuin heasuisivat tässä valtiossa, jollei liitteen VI säännöksistä muuta johdu.
74 artikla (8)
Työttömät, joiden perheenjäsenet asuvat muussa jäsenvaltiossa kuin toimi-
valtaisessa valtiossa
Työttömällä, joka oli aiemmin palkattu työntekijä tai itsenäinen amma-
tinharjoittaja ja joka saa työttömyysetuuksia jäsenvaltion lainsäädännönmukaan, on toisessa jäsenvaltiossa asuvien perheenjäsentensä osalta
oikeus perhe-etuuksiin joista säädetään ensiksi mainitun jäsenvaltion
lainsäädännössä, niin kuin he asuisivat tässä valtiossa, jollei liitteen VIsäännöksistä muuta johdu.
75 artikla (8)
Etuuksien antaminen
1. Perhe-etuuksia annetaan 73 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa
sen valtion toimivaltaisesta laitoksesta, jonka lainsäädäntöä palkattuun
työntekijään tai itsenäiseen ammatinharjoittajaan sovelletaan, ja 74artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa sen valtion toimivaltaisesta laitok-sesta, jonka lainsäädännön mukaan työtön, joka aiemmin oli palkattutyöntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, saa työttömyysetuuksia.Ne annetaan tällaisten laitosten soveltamien säännösten mukaan riippu-1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 48
▼B
▼B
matta siitä, asuuko tai oleskeleeko luonnollinen henkilö tai oikeush-
enkilö, jolle sellaisia etuuksia maksetaan, toimivaltaisen valtion taitoisen jäsenvaltion alueella tai onko sillä siinä toimipaikka.
2. Kuitenkin jos henkilö, jolle annettaisiin perhe-etuuksia perheenjä-
sentensä ylläpitoa varten, ei käytä niitä, toimivaltainen laitos vapautuulaillisista velvollisuuksistaan antamalla sanottuja etuuksia luonnollisellehenkilölle tai oikeushenkilölle, joka tosiasiallisesti huolehtii perheenjä-senistä, heidän asuinpaikkansa laitoksen toimiston tai heidänasuinvaltionsa toimivaltaisen viranomaisen tätä tarkoitusta varten
nimenneen laitoksen tai toimielimen pyynnöstä ja kautta.
3. Kaksi jäsenvaltiota tai useampi jäsenvaltio voivat sopia 8 artiklan
säännösten mukaisesti, että toimivaltainen laitos antaa yhden taiuseamman tällaisen valtion lainsäädännön mukaiset perhe-etuudet luon-nolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, joka tosiasiallisesti huolehtiiperheenjäsenistä, joko suoraan tai heidän asuinpaikkansa laitoksen
toimiston kautta.
76 artikla (8)
Ensisijaisuussäännöt tilanteessa, jossa toimivaltaisen valtion lainsäädännön
mukainen ja perheenjäsenten asuinvaltion lainsäädännön mukainen oikeus
perhe-eläkkeeseen on päällekkäinen
1. Jos samana aikana samaa perheenjäsentä varten ja ammatin
harjoittamisen perusteella voidaan perhe-etuuksia suorittaa sen jäsen-valtion lainsäädännön mukaisesti, jonka alueella perheenjäsenet asuvat,oikeus perhe-etuuksiin, jotka olisi tarvittaessa 73 tai 74 artiklan mukaan
maksettava toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, keskeytetään
määrään, josta säädetään ensiksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännössä.
2. Jos etuuksia ei haeta jäsenvaltiossa, jonka alueella perheenjäsenet
asuvat, toisen jäsenvaltion toimivaltainen laitos voi soveltaa 1 kohdansäännöksiä, niin kuin etuudet olisi myönnetty ensiksi mainitussa jäsen-valtiossa.
76 a artikla
Opiskelijat
Edellä 72 artiklan säännöksiä sovelletaan vastaavasti opiskelijoihin.
8 LUKU
ETUUDET ELÄKELÄISTEN HUOLLETTAVILLE LAPSILLE JA
ORVOILLE
77 artikla
Eläkeläisten huollettavat lapset
1. Ilmaisulla 'etuudet' tarkoitetaan tässä artiklassa perheavustuksia
henkilöille, jotka saavat vanhuus-, työkyvyttömyys- tai tapaturma- tai
ammattitautieläkettä ja tällaisiin eläkkeisiin maksettavia korotuksia tai
lisiä tällaisten eläkeläisten lasten suhteen, poikkeuksena lisät, jotkamyönnetään työtapaturma- ja ammattitautivakuutusjärjestelmistä.
2. Etuudet myönnetään seuraavien sääntöjen mukaisesti riippumatta
jäsenvaltiosta, jonka alueella eläkeläinen tai lapset asuvat:
a) eläkeläiselle, joka saa eläkettä vain yhden jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan, sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti,
joka on vastuussa eläkkeestä;
b) eläkeläiselle, joka saa eläkettä useamman kuin yhden jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan:
i) sen valtion lainsäädännön mukaisesti, jonka alueella hän asuu,
edellyttäen, että tarvittaessa huomioon ottaen 79 artiklan 1kohdan a alakohdan säännökset oikeus yhteen 1 kohdassa tarkoi-tetuista etuuksista on saavutettu tämän valtion lainsäädännönmukaan; tai1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 49
▼M4
▼B
▼B
ii) muissa tapauksissa sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti,
jonka alainen hän on ollut pisimmän ajan, edellyttäen, että tarvit-taessa huomioon ottaen 79 artiklan 1 kohdan a alakohdan
säännökset oikeus yhteen 1 kohdassa tarkoitetuista etuuksista on
saavutettu tämän lainsäädännön mukaan; jos mitään oikeuttaetuuteen eiole saavutettu tämän lai nsäädännön mukaan, edelly-tykset tällaisen oikeuden saamiseksi muiden kysymyksessäolevien jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen mukaan tutkitaan alene-
vassa järjestyksessä sellaisten vakuutus- tai asumiskausien
pituuden mukaan, jotka ovat täyttyneet näiden jäsenvaltioidenlainsäädännön mukaisesti.
78 artikla
Orvot
1. Ilmaisulla ’etuudet’ tarkoitetaan tässä artiklassa perheavustuksia
ja tietyissä tapauksissa orpojen lisä- tai erityisavustuksia.
2. Orvon etuudet myönnetään seuraavien sääntöjen mukaisesti riip-
pumatta jäsenvaltiosta, jonka alueella orpo tai hänestä tosiasiallisestihuolehtiva luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö asuu;
a) sellaisen palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan,
joka on vain yhden jäsenvaltion lainsäädännön alainen, orvolletämän valtion lainsäädännön mukaisesti;
b) sellaisen kuolleen palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinhar-
joittajan orvolle, joka on usean jäsenvaltion lainsäädännön alainen;
i) sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jonka alueella orpo
asuu, edellyttäen, että ottaen tarvittaessa huomioon 79 artiklan 1
kohdan a alakohdan säännökset oikeus yhteen 1 kohdassa tarkoi-tetuista etuuksista on saavutettu tämän valtion lainsäädännönmukaan; tai
ii) muissa tapauksissa sen valtion lainsäädännön mukaisesti, jonka
alainen vainaja oli pisimmän ajan, edellyttäen, että ottaen tarvit-taessa huomioon 79 artiklan 1 kohdan a alakohdan säännökset
oikeus yhteen 1 kohdassa tarkoitetuista etuuksista on saavutettu
tämän lainsäädännön mukaan; jos mitään oikeutta ei ole saavu-tettu tämän lainsäädännön mukaan, edellytykset tällaisenoikeuden saavuttamiselle muiden jäsenvaltioiden lainsäädäntöjenmukaan tutkitaan alenevassa järjestyksessä sellaisten vakuutus-
tai asumiskausien pituuden mukaan, jotka ovat täyttyneet näiden
jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti.
Kuitenkin sen jäsenvaltion lainsäädäntö, jota sovelletaan 77 artiklassa
tarkoitettujen etuuksien suorittamiseen eläkeläisen lapselle, jää sovellet-tavaksi mainitun eläkeläisen kuoleman jälkeen hänen orvoilleen
suoritettavien etuuksien suorittamisen osalta.
78 a artikla
Orvoneläkkeitä, lukuun ottamatta työtapaturmia tai ammattitauteja
koskevista vakuutusjärjestelmistä myönnettyjä, pidetään 78 artiklan 1
kohdassa tarkoitettuina ”etuuksina”, jos vainaja oli jonakin ajankohtana
ollut sellaisen järjestelmän piirissä, josta maksetaan vain perheavus-tuksia tai orpojen lisä- tai erityisavustuksia. Nämä järjestelmätluetellaan liitteessä VIII.
79 artikla (7)
Eläkeläisten huollettavien lapsien ja orpojen etuuksia koskevia yhteisiä
säännöksiä
1. Edellä ►M577, 78 ja 78 a ◄artiklassa tarkoitetut etuudet
annetaan sen lainsäädännön mukaisesti, joka määräytyy noiden artik-lojen säännöksiä soveltamalla, laitoksesta, joka on vastuussa tämänlainsäädännön soveltamisesta, ja sen kustannuksella, niin kuin eläkeläi-1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 50
▼M5
▼B
▼M5
▼B
▼B
seen tai vainajaan olisi sovellettu vain toimivaltaisen valtion
lainsäädäntöä.
Kuitenkin:
a) jos tämän lainsäädännön mukaisesti edellytetään, että etuuksia
koskevan oikeuden saaminen, säilyttäminen tai takaisinsaaminen
riippuu vakuutus-, työskentely-, itsenäisen ammatinharjoittamisen
tai asumiskausien pituudesta, tällainen pituus määrätään ottaentarvittaessa huomioon 45 artiklan säännökset tai 72 artiklansäännökset;
b) jos tämän lainsäädännön mukaan edellytetään, että etuuksien määrä
on laskettava eläkkeen määrän perusteella tai että se riippuu vakuu-tuskausien pituudesta, näiden etuuksien määrä lasketaan teoreettisen
määrän perusteella, joka määrätään 46 artiklan 2 kohdan säännösten
mukaisesti.
2. Tapauksessa, jossa 77 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakoh-
dassa ja 78 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa
vahvistettujen sääntöjen soveltamisesta seuraisi, että useampi jäsen-
valtio olisi toimivaltainen kausien pituuden ollessa sama, ►
M577,
78 tai78 a ◄artiklassa tarkoitetut etuudet myönnetään kussakin
tapauksessa sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jota eläkeläi-seen tai vainajaan viimeksi sovellettiin.
3. Oikeus etuuksiin pelkästään kansallisen lainsäädännön mukaan tai
2 kohdan ja ►
M577, 78 ja 78 a ◄artiklan säännösten perusteella
keskeytetään, jos lapset saavat oikeuden perhe-etuuksiin tai perheavus-tuksiin jäsenvaltion lainsäädännön mukaan ammatillisen tai kaupallisen
toiminnan harjoittamisen vuoksi. Tällaisessa tapauksessa niitä, joiden
etua asia koskee, pidetään palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatin-harjoittajan perheenjäseninä.
79 a artikla
Virkamiesten erityisjärjestelmän mukaisiin etuuksiin oikeutetuille orvoille
maksettavia etuuksia koskevat säännökset
1. Sen estämättä, mitä ►M578 a artiklassa ◄säädetään, virka-
miesten erityisjärjestelmästä myönnetyt lapseneläkkeet lasketaan 3luvun säännösten mukaisesti.
2. Jos 1 kohdan tapauksessa vakuutuskaudet, kaudet palkattuna
työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana tai asumiskaudet ovattäyttyneet myös yleisen järjestelmän mukaan, tämän yleisen järjes-telmän mukaiset etuudet maksetaan 8 luvun säännösten mukaisesti►
M5, jollei44 arti klan 3 kohdasta muuta johdu ◄. Virkamiesten
erityisjärjestelmän säännösten mukaan täyttyneet vakuutuskaudet tai
työskentelykaudet palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinhar-joittajana tai kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä tällaisia kausiavastaaviksi katsotut kaudet otetaan tarvittaessa huomioon tämän yleisenjärjestelmän säännösten mukaisen etuuksia koskevan oikeuden saami-seksi, säilyttämiseksi tai takaisinsaamiseksi.
IV OSASTO
SIIRTOTYÖLÄISTEN SOSIAALITURVAN HALLINTOTOIMI-
KUNTA
80 artikla
Kokoonpano ja toiminta
1. Komission yhteyteen perustetaan siirtotyöläisten sosiaaliturvan
hallintotoimikunta, jäljempänä 'hallintotoimikunta', jossa on jäsenval-tioiden hallitusten edustajat tarvittaessa asiaa tuntevien neuvonantajienavustamina. Komission edustaja osallistuu hallintotoimikunnan kokouk-siin neuvoa-antavassa ominaisuudessa.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 51
▼M3
▼B
▼B
2. Hallintotoimikuntaa avustaa teknisissä kysymyksissä Kansainvä-
linen työjärjestö, Euroopan yhteisön ja Kansainvälisen työjärjestönvälillä tätä varten tehtyjen sopimusten mukaisesti.
3. Hallintotoimikunnan jäsenet sopivat yhdessä toimikunnan
säännöistä.
Jäljempänä 81 artiklan a alakohdassa tarkoitetut tulkintakysymyksiä
koskevat päätökset tehdään yksimielisesti. Päätökset on julkistettavatarvittavalla tavalla.
4. Komissio huolehtii hallintotoimikunnan sihteeristötehtävistä.
81 artikla
Hallintotoimikunnan tehtävät
Hallintotoimikunnan tehtävänä on:
a) käsitellä kaikkia hallinnollisia kysymyksiä ja tulkintakysymyksiä,
jotka johtuvat tämän asetuksen ja myöhempien asetustensäännöksistä tai mistä tahansa sopimuksesta, joka on tehty näidenalalta, tämän rajoittamatta kyseisten viranomaisten, laitosten taihenkilöiden oikeutta turvautua kansallisessa lainsäädännössä, tässä
asetuksessa ja perustamissopimuksessa säädettyyn tai määrättyyn
menettelyyn taituomi ovaltaan;
b) huolehtia jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, laitosten ja
tuomioistuimien pyynnöstä tämän asetuksen soveltamiseen liittyvien
kaikkien asiakirjojen kääntämisestä sekä erityisesti sellaisten hake-musten kääntämisestä, joita ovat toimittaneet henkilöt, joilla saattaaolla oikeus etuuksiin tämän asetuksen säännösten mukaan;
c) edistää ja kehittää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sosiaaliturva-
asioissa, erityisesti kun kysymyksessä ovat yhteisten etujen mukaisetterveydelliset ja sosiaaliset toimenpiteet;
d) edistää ja kehittää jäsenvaltioiden yhteistyötä uudenaikaistamalla
tiedonvaihdossa tarvittavia menettelyjä, erityisesti mukauttamallatoimielinten välinen tiedonkulku telemaattiseen tiedonvaihtoon
ottaen huomioon tietojenkäsittelyn kehitys kussakin jäsenvaltiossa.
Tämän uudenaikaistamisen tarkoituksena on ennen kaikkeanopeuttaa etuuksien myöntämistä;
e) kerätä tilitystä laadittaessa huomioon otettavat tiedot jäsenvaltioiden
laitoksille syntyneistä tämän asetuksen säännösten mukaisistakustannuksista ja hyväksyä sanottujen vakuutuslaitosten välinenvuosittainen tilitys;
f) harjoittaa muuta toimintaa, joka kuuluu sen toimivaltaan tämän
asetuksen ja myöhempien asetusten säännösten tai minkä tahansaniiden mukaisesti tehdyn sopimuksen määräysten mukaan;
g) tehdä komissiolle ehdotuksia muiden asetusten valmistelemiseksi ja
tämän asetuksen ja muiden asetusten uudistamiseksi.
V OSASTO
SIIRTOTYÖLÄISTEN SOSIAALITURVAN NEUVOA-ANTAVA
KOMITEA
82 artikla (B)
Perustaminen, kokoonpano ja toiminta
1. Perustetaan siirtotyöläisten sosiaaliturvan neuvoa-antava komitea,
jäljempänä 'neuvoa-antava komitea', jossa on ►A1150◄jäsentä
kaikista jäsenvaltioista:
a) kaksi hallituksen edustajaa, joista ainakin toisen on oltava hallinto-
toimikunnan jäsen;
b) kaksityönteki jäjärjestöjen edustajaa;
c) kaksityönantajajärjestöjen edustajaa.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 52
▼M1
▼B
▼B
Kutakin edellä mainittua ryhmää varten nimitetään varajäsen jokaisesta
jäsenvaltiosta.
2. Neuvoa-antavan komitean jäsenet ja heidän varajäsenensä
nimittää neuvosto, joka pyrkii työntekijäjärjestöjen ja työnantajajär-jestöjen edustajia valitessaan saaman komiteaan tasapuolisenedustuksen niiltä eri aloilta, joiden edusta on kysymys.
Neuvosto julkaisee luettelon jäsenistä ja heidän varajäsenistään Euroo-
panyhteisöjenvirallisessa lehdessä .
3. Jäsenten ja heidän varajäsentensä toimikausi on kaksi vuotta.
Heidät voidaan nimittää uudelleen. Heidän toimikautensa päätyttyäjäsenet ja varajäsenet hoitavat tehtäviään, kunnes heidän tilalleen onnimitetty uudet henkilöt tai heidät on nimitetty uudelleen.
4. Neuvoa-antavan komitean puheenjohtajana toimii komission
edustaja. Puheenjohtaja ei osallistu äänestyksiin.
5. Neuvoa-antava komitea kokoontuu joka vuosi vähintään kerran.
Sen kutsuu koolle puheenjohtaja joko omasta aloitteestaan tai kirjalli-
sesta hakemuksesta, jonka on tehnyt vähintään kolmasosa jäsenistä.
Tällaiseen hakemukseen on sisällyttävä täsmällinen ehdotus asialistaksi.
6. Puheenjohtajansa ehdotuksesta neuvoa-antava komitea voi poik-
keuksellisesti päättää kuulla keitä tahansa sellaisia henkilöitä tai
järjestöjen edustajia, joilla on laaja kokemus sosiaaliturva-asioista.
Lisäksi komitea saa teknistä apua Kansainväliseltä työjärjestöltä samoinedellytyksin kuin hallintotoimikunta sen sopimuksen mukaisesti, jokaon tehty Euroopan yhteisön ja Kansainvälisen työjärjestön välillä.
7. Neuvoa-antavan komitean lausunnot ja ehdotukset on perustel-
tava. Niistä päätetään ehdottomalla enemmistöllä annetuista äänistä.
Komitea laatii enemmistöpäätöksellä työjärjestyksensä, jonka neuvosto
hyväksyy komission lausunnon perusteella.
8. Komissio huolehtii neuvoa-antavan komitean sihteeristötehtävistä.
83 artikla
Neuvoa-antavan komitean tehtävät
Neuvoa-antavan komitean toimivaltaan kuuluu Euroopan yhteisöjen
komission tai hallintotoimikunnan pyynnöstä tai omasta aloitteestaan:
a) tarkastella yleisiä kysymyksiä tai periaatteellisia kysymyksiä ja
ongelmia, jotka johtuvat perustamissopimuksen 51 artiklan
määräysten mukaisesti annettujen asetusten soveltamisesta;
b) laatia lausuntoja hallintotoimikunnalle ja ehdotuksia asetusten muut-
tamiseksi.
VI OSASTO
ERINÄISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ
84 artikla (7)
Toimivaltaisten viranomaisten yhteistyö
1. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset toimittavat toisilleen
kaikkea tietoa, joka koskee:
a) tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi toteutettuja toimenpiteitä;
b) sellaisia muutoksia jäsenvaltioiden lainsäädäntöön, jotka saattavat
vaikuttaa tämän asetuksen täytäntöönpanoon.
2. Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi jäsenvaltioiden virano-
maiset ja laitokset antavat apuaan niin kuin ne panisivat täytäntöönoman valtionsa lainsäädäntöä. Mainittujen viranomaisten ja laitostenantama hallinnollinen apu on pääsääntöisesti maksutonta. Kuitenkinjäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat sopia, että tietytkustannukset korvataan.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 53
▼B
3. Jäsenvaltioiden viranomaiset ja laitokset voivat tätä asetusta
täytäntöön pantaessa olla suoraan yhteydessä toisiinsa ja niihin, joidenetua asia koskee, tai heidän edustajiinsa.
4. Jäsenvaltion viranomaiset, laitokset ja tuomioistuimet eivät saa
jättää tutkimatta niille toimitettuja hakemuksia tai muita asiakirjojasillä perusteella, että ne on kirjoitettu toisen jäsenvaltion virallisellakielellä. Niiden on tarpeen mukaan nojauduttava 81 artiklan balakohdan säännöksiin.
5. a) Jos tämän asetuksen mukaan tai 98 artiklassa tarkoitetun
täytäntöönpanoasetuksen mukaan jäsenvaltion viranomaiset tailaitokset toimittavat henkilötietoja toisen jäsenvaltion viranomai-sille tai laitoksille, toimittaminen tapahtuu sen jäsenvaltiontietosuojaa koskevan lainsäädännön mukaan, joka antaa tiedot.
Kaikki myöhemmät siirrot sekä tietojen varastointi, muuttaminen
ja hävittäminen tapahtuu vastaanottavan jäsenvaltion tietosuojaakoskevan lainsäädännön mukaan.
b) Henkilötietojen käyttäminen muuhun kuin sosiaaliturvan tarkoi-
tuksiin edellyttää kyseisen henkilön suostumusta tai sen ontapahduttava muiden kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen
takuiden mukaisesti.
85 artikla
Veroista vapauttaminen tai niiden alentaminen — Oikeaksi todistamisesta
vapauttaminen
1. Kaikki jäsenvaltion lainsäädännössä säädetyt vapautukset veroista,
leimaveroista, notariaatti- tai rekisteröintimaksuista tai niiden alenta-minen tämän valtion lainsäädännön soveltamiseksi tarvittavien
todistusten tai asiakirjojen osalta, on ulotettava samanlaisiin asiakir-
joihin, jotka vaaditaan toisen jäsenvaltion lainsäädännön tai tämänasetuksen soveltamiseksi.
2. Selvitykset, asiakirjat ja todistukset, joita vaaditaan tämän
asetuksen soveltamiseksi, vapautetaan velvoitteesta, jonka mukaan
diplomaattisten tai konsuliviranomaisten on todistettava ne oikeaksi.
3. Toisen jäsenvaltion viranomainen tai laitos ei voi hylätä sähköistä
viestiä, jonka jokin laitos lähettää tämän asetuksen ja sen täytäntöönpa-
noasetuksen säännösten mukaisesti, siksi että se on vastaanotettu
sähköisesti, kun vastaanottava laitos on ilmoittanut kykenevänsä otta-maan vastaan sähköisiä viestejä. Tällaisten viestien jäljennösten jatallenteiden oletetaan olevan alkuperäisen asiakirjan moitteettomia jaoikeellisia toisintoja tai esittävän tiedon, johon asiakirjassa viitataan,jollei toisin todisteta.
Sähköistä viestiä pidetään pätevänä, jos tietokonejärjestelmässä, johon
kyseinen viesti on tallennettu, on tarvittavat turvamekanismit kyseisentallenteen muuttamisen tai edelleen viestittämisen tai siihen käsiksipääsyn estämiseksi. Tallennettu tieto on millä hetkellä hyvänsä voitavatulostaa heti luettavassa muodossa. Kun jokin sosiaaliturvalaitos
lähettää sähköisen viestin toiselle sosiaaliturvalaitokselle, toteutetaan
aiheellisia turvatoimenpiteitä yhteisön asianomaisten säännösten mukai-sesti.
86 artikla (14)
Hakemukset, ilmoitukset tai valitukset, jotka on toimitettu muun jäsenval-
tion kuin toimivaltaisen valtion viranomaiselle, laitokselle tai
tuomioistuimelle
1. Hakemukset, ilmoitukset tai valitukset, jotka on toimitettava
jäsenvaltion lainsäädännön vaatimusten mukaan tietyssä ajassa tämän
valtion viranomaiselle, laitokselle tai tuomioistuimelle, katsotaanjätetyksi määräajan kuluessa, jos ne on toimitettu samassa ajassa toisenjäsenvaltion vastaavalle viranomaiselle, laitokselle tai tuomioistuimelle.Tällaisessa tapauksessa viranomainen, laitos tai tuomioistuin, jokavastaanottaa hakemuksen, ilmoituksen tai valituksen, toimittaa sen1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 54
▼M1
▼B
▼B
viipymättä ensiksi mainitun valtion toimivaltaiselle viranomaiselle,
laitokselle tai tuomioistuimelle joko suoraan tai kyseisen jäsenvaltiontoimivaltaisten viranomaisten kautta. Päivämäärä, jona tällaiset hake-
mukset, ilmoitukset tai valitukset on toimitettu toisen valtion
viranomaiselle, laitokselle tai tuomioistuimelle, katsotaanpäivämääräksi, jolloin ne on toimitettu toimivaltaiselle viranomaiselle,laitokselle tai tuomioistuimelle.
2. Jos jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti hakemuksen
tekemiseen oikeutettu henkilö on jättänyt tähän jäsenvaltioon perhe-
etuuksia koskevan hakemuksen ja jos kyseinen jäsenvaltio ei ole ensi-
sijaisesti toimivaltainen, päivää, jona ensimmäinen hakemus tehtiin,pidetään päivänä, jolloin hakemus jätettiin toimivaltaiselle viranomai-selle, laitokselle tai tuomioistuimelle, jos tämän valtion lainsäädännönmukaisesti hakemuksen tekemiseen oikeutettu henkilö jättää uudenhakemuksen ensisijaisesti toimivaltaisessa jäsenvaltiossa. Tämä toinen
hakemus on jätettävä enintään vuosi ensimmäisen hakemuksen hylkää-
minen ilmoittamisesta tai etuuksien maksamisen keskeyttämisestäensimmäisessä jäsenvaltiossa.
87 artikla
Lääkärintarkastukset
1. Jäsenvaltion lainsäädännön mukaan edellytetyt lääkärintarkas-
tukset voi tehdä toimivaltaisen laitoksen pyynnöstä toisen jäsenvaltion
alueella sen henkilön, jolla on oikeus etuuksiin, oleskelu- tai asuin-
paikan laitos, edellytyksin, joista on säädetty 98 artiklassatarkoitetussa täytäntöönpanoasetuksessa tai, jos tällaisia ei ole, edelly-tyksin, joista on sovittu kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaistenviranomaisten välillä.
2. Lääkärintarkastukset, jotka tehdään 1 kohdassa säädetyin edelly-
tyksin, katsotaan tehdyiksi toimivaltaisen valtion alueella.
88 artikla
Jäsenvaltiosta toiseen tämän asetuksen perustella maksettavien rahasum-
mien siirtäminen
Tarvittaessa rahansiirrot, jotka tehdään tämän asetuksen mukaisesti,
toteutetaan kyseisten valtioiden välillä siirron ajankohtana voimassaolevien asia (SIC! asiaa) koskevien sopimusten mukaisesti. Jollei sell-
aisia sopimuksia kahden jäsenvaltion välillä ole voimassa, sanottujen
valtioiden toimivaltaiset viranomaiset tai kansainvälisistä maksusuori-tuksista vastuussa olevat viranomaiset määräävät keskinäisellasopimuksella tarvittavista toimenpiteistä tällaisten siirtojen suorittami-seksi.
89 artikla
Erityismääräykset tiettyjen lainsäädäntöjen täytäntöön panemiseksi
Erityismääräykset tiettyjen jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen täytäntöön
panemiseksi ovat liitteessä VI.
90 artikla (8)
......
91 artikla
Sellaisilta työnantajilta tai yrityksiltä perittävät maksut, jotka eivät ole
sijoittautuneet toimivaltaiseen valtioon
Työnantaja eiole velvolli nen maksamaan korotettuja maksuja sen
vuoksi, että hänen kotipaikkansa tai yrityksen kotipaikka on muunjäsenvaltion kuin toimivaltaisen jäsenvaltion alueella.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 55
▼B
92 artikla
Maksujen periminen
1. Jäsenvaltion laitokselle maksettavat maksut voidaan periä toisen
jäsenvaltion alueella viimeksi mainitun valtion vastaavalle laitoksellemaksettavien maksujen perimisessä noudatettavien hallinnollistenmenettelyjen ja sovellettavien takuiden ja etuoikeuksien mukaisesti.
2. Yksityiskohtaiset säännökset 1 kohdan säännösten täytäntöön
panemiseksi annetaan tarvittaessa 98 artiklassa tarkoitetussa täytäntöön-
panoasetuksessa tai jäsenvaltioiden välisellä sopimuksella. Tällainentäytäntöönpanomenettely voimyös kattaa maksun pakkoperi ntämenet-telyn.
93 artikla
Etuuksista vastuussa olevien vakuutuslaitosten oikeudet vastuussa olevia
kolmansia osapuolia kohtaan
1. Jos henkilö saa etuuksia jäsenvaltion lainsäädännön mukaan tapa-
turmasta, joka oli seurausta toisen valtion alueella sattuneesta
tapahtumasta, kaikki etuuksista vastuussa olevan laitoksen oikeudet
kolmatta osapuolta vastaan, joka joutuu suorittamaan korvausta tapatur-masta, määrätään seuraavien sääntöjen mukaisesti:
a) jos etuuksista vastuussa oleva laitos sai sen soveltaman
lainsäädännön perusteella oikeudet, jotka etuuden saajalla on
kolmatta osapuolta vastaan, tällainen takautumisoikeus tunnustetaan
kaikissa jäsenvaltioissa;
b) jos mainitulla laitoksella on välittömiä oikeuksia kolmatta osapuolta
vastaan, kaikki jäsenvaltiot tunnustavat tällaiset oikeudet.
2. Jos henkilö saa etuuksia jäsenvaltion lainsäädännön mukaan
toisen jäsenvaltion alueella sattuneesta tapaturmasta, mainitunlainsäädännön säännöksiä, jotka määrittävät, missä tapauksissa työnan-tajat tai heidän palveluksessaan olevat henkilöt vapautuvatvahingonkorvausvastuusta, sovelletaan mainittuun henkilöön tai toimi-
valtaiseen laitokseen.
Edellä 1 kohdan säännöksiä sovelletaan myös etuudesta vastuussa
olevan laitoksen kaikiin oikeuksiin työnantajaan tai hänen palvelukses-saan oleviin henkilöihin nähden niissä tapauksissa, joissa heitä ei olevapautettu vastuusta.
3. Jos 36 artiklan 3 kohdan ja/tai 63 artiklan 3 kohdan säännösten
mukaisesti kaksi jäsenvaltiota tai useampi jäsenvaltio taikka näiden
valtioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet sopimuksenlainsäädäntönsä alaisten laitosten välisistä korvauksista luopumiseksi,kaikki oikeudet, jotka syntyvät vastuussa olevaa kolmatta osapuoltavastaan, määrätään seuraavien sääntöjen mukaisesti:
a) jos oleskelu- tai asuinpaikan jäsenvaltion laitos myöntää etuuksia
henkilölle sen alueella sattuneen tapaturman johdosta, tämän jäsen-
valtion sanotun laitoksen on huolehdittava jäsenvaltion soveltamanlainsäädännön mukaisesti takautumisoikeudesta tai suorista toimen-piteistä kolmatta osapuolta vastaan, joka on vastuussa tapaturmakoskevan korvauksen maksamisesta;
b) edellä a alakohtaa sovellettaessa:
i) etuuksia saava henkilö katsotaan vakuutetuksi oleskelu- tai
asuinpaikan vakuutuslaitoksessa, ja
ii) tämä laitos katsotaan velallisena olevaksi laitokseksi;
c) edellä 1 ja 2 kohdan säännöksien sovellettavuus jatkuu kaikkien
sellaisten etuuksien osalta, joita tässä kohdassa tarkoitettu korvauk-sista luopumista koskeva sopimus ei koske.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 56
▼B
VII OSASTO
SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
94 artikla (7) (8) (11) (12)
Palkattuja työntekijöitä koskevia siirtymäsäännöksiä
1. Tämän asetuksen mukaan ei saavuteta oikeuksia ajalta ennen 1
päivää lokakuuta 1972 tai ennen päivää, jolloin sitä alettiin soveltaasen jäsenvaltion alueella, jota asia koskee, tai osassa kyseisen valtionaluetta.
2. Kaikki vakuutuskaudet ja tapauksesta riippuen kaikki työskentely-
tai asumiskaudet, jotka on täytetty jäsenvaltion lainsäädännön mukaanennen 1 päivää lokakuuta 1972 tai ennen päivää, jolloin asetusta alet-tiin soveltaa tämän jäsenvaltion alueella, tai osassa kyseisen valtionaluetta, otetaan huomioon määrättäessä saavutettuja oikeuksia tämän
asetuksen säännösten mukaisesti.
3. Jollei 1 kohdan säännöksistä muuta johdu, oikeus saavutetaan
asetuksen (ETY) N:o 1248/92 mukaan, vaikka se liittyy vakuutustapah-
tumaan, joka on sattunut ennen 1 päivää kesäkuuta 1992.
4. Kaikki etuudet, joita ei ollut myönnetty tai joiden suorittaminen
oli keskeytetty asianomaisen henkilön kansalaisuuden tai asuinpaikanvuoksi, myönnetään tai palautetaan asianomaisen henkilön hakemuk-
sesta 1 päivästä lokakuuta 1972 alkaen tai siitä päivästä alkaen, jolloin
sen jäsenvaltion alueella, jota asia koskee, tai osassa kyseisen valtionaluetta, asetusta alettiin soveltaa edellyttäen, että aiemmin määrätytoikeudet eivät johtaneet kertasuoritukseen.
5. Sellaisen henkilön oikeuksia, jolle myönnettiin eläke ennen 1
päivää lokakuuta 1972 tai ennen päivää, jolloin sen jäsenvaltionalueella, jota asia koskee, tai osassa kyseisen valtion aluetta, asetustaalettiin soveltaa, voidaan asianomaisen henkilön hakemuksesta muuttaaottaen huomioon tämän asetuksen säännökset. Tätä säännöstä sovelle-
taan myös muihin 78 artiklassa tarkoitettuihin etuuksiin.
6. Jos 4 tai5 kohdassa tarkoi tettu hakemus tehdään kahden vuoden
kuluessa 1 päivästä lokakuuta 1972 tai siitä päivästä, jona tätä asetusta
alettiin soveltaa sen jäsenvaltion alueella, jota asia koskee, asetuksen
mukaan saavutetut oikeudet tulevat voimaan siitä alkaen, eikä jäsenval-tion oikeuksien menettämistä tai rajoittamista koskevia säännöksiäsovelleta henkilöön, jonka etua asia koskee.
Tätä säännöstä noudatetaan myös sovelletaessa tätä asetusta Saksan liit-
totasavaltaan 3 päivänä lokakuuta 1990 liitetyillä alueilla, jos 4 tai 5kohdassa tarkoitettu hakemus tehdään kahden vuoden kuluessa 1päivästä kesäkuuta 1992.
7. Jos 4 tai5 kohdassa tarkoi tettu hakemus tehdään sen jälkeen, kun
kaksi vuotta on kulunut 1 päivästä lokakuuta 1972 tai siitä päivästä,jolloin sen jäsenvaltion alueella, jota asia koskee, tätä asetusta alettiinsoveltaa, oikeudet, joita ei ole lakkautettu tai jotka eivät ole aikaan
sidottuja, tulevat voimaan sinä päivänä, jona hakemus tehtiin, paitsi
jos jäsenvaltion lainsäädännön soveltaminen on asianomaiselle edulli-sempaa.
Tätä säännöstä noudatetaan myös sovellettaessa tätä asetusta Saksan
liitotasavaltaan (SIC! liittotasavaltaan) 3 päivänä lokakuuta 1990 liite-
tyillä alueilla, jos 4 tai 5 kohdassa tarkoitettu hakemus tehdäänkahden vuoden kuluessa 1 päivästä kesäkuuta 1992.
8. Sklerogeenisen pneumokonioosin kohdalla 57 artiklan 5 kohtaa
sovelletaan rahaetuuksiin sellaisen ammattitaudin osalta, jonka kustan-nuksia ei voida jakaa niiden laitosten kesken, joita asia koskee, ennen 1päivää lokakuuta 1972, sen vuoksi ettei laitosten kesken ole tehty sopi-musta.
9. Perheavustusten, joita Ranskassa työskentelevä palkattu työntekijä
tai Ranskan lainsäädännön mukaista työttömyysavustusta saavatyöttömänä oleva palkattu työntekijä saa toisessa jäsenvaltiossa asuviaperheenjäseniään varten 15 päivänä marraskuuta 1989, maksamista1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 57
▼B
jatketaan määrältään tänä päivämääränä sovellettavien rajoitusten
mukaisina ja tuolloin sovellettavien menettelyjen mukaan, niin kauankuin niiden määrä ylittää niiden etuuksien määrän, jotka annettaisiin
16 päivän marraskuuta 1989 jälkeen ja niin kauan kuin kyseisiin henki-
löihin sovelletaan Ranskan lainsäädäntöä. Huomioon ei otetakeskeytyksiä, jotka kestävät vähemmän kuin yhden kuukauden, eikätyöttömyys- tai sairauskausia.
Tämän kohdan täytäntöönpanomenettelystä ja erityisesti näiden etuuk-
sien kustannusten jakamisesta määrätään kyseisten jäsenvaltioiden tainiiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisellä sopimuksella hallin-totoimikunnan annettua lausunnon.
10. Sellaisten henkilöiden oikeuksia, joille myönnettiin eläke ennen
45 artiklan 6 kohdan voimaantuloa, voidaan asianosaisen hakemuksestatarkistaa ottaen huomioon 45 artiklan 6 kohdan säännökset.
95 artikla (6) (12)
Itsenäisiä ammatinharjoittajia koskevia siirtymäsäännöksiä
1. Tämän asetuksen mukaan ei saavuteta oikeuksia kaudelta ennen 1
päivää heinäkuuta 1982 tai ennen sen täytäntöönpanoa kyseisen jäsen-
valtion alueella, tai osassa tämän valtion aluetta.
2. Kaikki vakuutuskaudet ja tapauksen mukaan kaikki työskentely-,
itsenäisen ammatinharjoittamisen tai asumiskaudet, jotka on täytetty
jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaan ennen 1 päivää heinäkuuta
1982 tai ennen tämän asetuksen täytäntöönpanoa kyseisen jäsenvaltionalueella, tai osassa tämän valtion aluetta otetaan huomioonmäärättäessä tämän asetuksen mukaan saavutetuista oikeuksista.
3. Jollei1 kohdasta muuta johdu, oi keus saavutetaan tämän
asetuksen mukaan, vaikka se liittyy vakuutustapahtumaan, joka sattuiennen 1 päivää heinäkuuta 1982 tai ennen tämän asetuksen täytäntöön-panoa sen jäsenvaltion alueella, jota asia koskee, tai osassa tämänvaltion aluetta.
4. Kaikki etuudet, joita ei ollut myönnetty tai jotka oli keskeytetty
kyseisen henkilön kansalaisuuden tai asuinpaikan vuoksi, myönnetääntai palautetaan sen henkilön hakemuksesta, jota asia koskee, 1 päivästäheinäkuuta 1982 tai tämän asetuksen täytäntöönpanosta alkaen senjäsenvaltion alueella, jota asia koskee, tai osassa tämän valtion aluetta
edellyttäen, etä aiemmin määrätyt oikeudet eivät johtaneet kertasuori-
tukseen.
5. Oikeudet henkilölle, jolle eläke on myönnetty ennen 1 päivää
heinäkuuta 1982 tai ennen tämän asetuksen täytäntöönpanoa sen jäsen-
valtion alueella, jota asia koskee, tai osassa tämän valtion aluetta
voidaan asianomaisen henkilön hakemuksesta tarkistaa ottaenhuomioon tämä asetuksen säännökset. Tätä säännöstä sovelletaanmyös muihin 78 artiklassa tarkoitettuihin etuuksiin.
6. Jos 4 tai 5 kohdassa tarkoitettu hakemus toimitetaan kahden
vuoden kuluessa 1 päivästä heinäkuuta 1982 tai tämän asetuksentäytäntöönpanosta sen jäsenvaltion alueella, jota asia koskee, tämänasetuksen mukaan saavutetut oikeudet tulevat voimaan tästä päivästä,ja jäsenvaltion säännöksiä, jotka koskevat oikeuksien lakkauttamista
tai rajoittamista, ei sovelleta asianomaisten henkilöiden vahingoksi.
Tätä säännöstä noudatetaan myös sovellettaessa tätä asetusta Saksan
lütotasavaltaan 3 päivänä lokakuuta 1990 liitettyihin alueisiin, jos 4 tai5 kohdassa tarkoitettu hakemus tehdään kahden vuoden kuluessa 1
päivästä kesäkuuta 1992.
7. Jos 4 tai 5 kohdassa tarkoitettu hakemus toimitetaan sen jälkeen,
kun on kulunut kaksi vuotta 1 päivästä heinäkuuta 1982 tai tämänasetuksen täytäntööpanosta kyseisen jäsenvaltion alueella, oikeudet,joita ei ole lakkautettu tai rajoitettu, tulevat voimaan siitä päivästä,
jona hakemus toimitettiin, paitsi jos jäsenvaltion edullisempia
säännöksiä on sovellettava.
Tätä säännöstä noudatetaan myös sovellettaessa tätä asetusta Saksan
liitotasavaltaan 3 päivänä lokakuuta 1990 liitettyihin alueisiin, jos 41971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 58
▼B
tai5 kohdassa tarkoi tettu hakemus tehdään kahden vuoden kuluessa 1
päivästä kesäkuuta 1992.
95 (SIC! 95 a) artikla (11)
Asetuksen (ETY) N:o 1248/92 (1)soveltamista koskevia siirtymäsäännöksiä
1. Asetuksen (ETY) N:o 1248/92 nojalla ei saavuteta oikeuksia
ajalta ennen 1 päivää kesäkuuta 1992.
2. Kaikki jäsenvaltion vakuutus- tai asumiskaudet, jotka ovat täytty-
neet jäsenvaltion lainsäädännön mukaan ennen 1 päivää kesäkuuta
1992, otetaan huomioon määrättäessä asetuksen (ETY) N:o 1248/92
säännösten mukaisesti saavutettuja oikeuksia.
3. Jollei 1 kohdan säännöksistä muuta johdu, oikeus saavutetaan
asetuksen (ETY) N:o 1248/92 mukaan, vaikka se liittyy tapahtumaan,joka on sattunut ennen 1 päivää kesäkuuta 1992.
4. Sellaisten henkilöiden oikeuksia, joille myönnettiin eläke ennen 1
päivää kesäkuuta 1992, voidaan asianosaisen hakemuksesta muuttaaottaen huomioon asetuksen (ETY) N:o 1248/92 säännökset.
5. Jos 4 kohdassa tarkoitettu hakemus tehdään kahden vuoden
kuluessa 1 päivästä kesäkuuta 1992, asetuksen (ETY) N:o 1248/92mukaan saavutetut oikeudet tulevat voimaan siitä päivästä alkaen, eikä
jäsenvaltion oikeuksien menettämistä tai rajoittamista koskevia
säännöksiä sovelleta henkilöön, jonka etua asia koskee.
6. Jos 4 kohdassa tarkoitettu hakemus tehdään myöhemmin kuin
kahden vuoden kuluttua 1 päivästä kesäkuuta 1992, oikeudet, joita eiole lakkautettu tai jotka eivät ole aikaan sidottuja, tulevat voimaansinä päivänä, jona hakemus tehtiin, jollei jäsenvaltion lainsäädännön
asianomaiselle edullisemmista säännöksistä muuta johdu.
95 b artikla (12 (SC! 14))
Siirtymäsäännökset asetuksen (ETY) N:o 1247/92 (2)täytäntöönpanoa
varten
1. Asetuksessa (ETY) N:o 1247/92 ei anneta mitään oikeuksia ajalle
ennen 1 päivää kesäkuuta 1992.
2. Asumiskaudet tai kaudet, jotka palkattu työntekijä tai itsenäinen
ammatinharjoittaja on työskennellyt jäsenvaltion alueella ennen 1päivää kesäkuuta 1992, otetaan huomioon määritettäessä asetuksen
(ETY) N:o 1247/92 säännösten mukaisesti saatuja oikeuksia.
3. Jollei 1 kohdan säännöksistä muuta johdu, oikeus saavutetaan
asetuksen (ETY) N:o 1247/92 mukaan, vaikka se liittyy vakuutustapah-tumaan, joka on sattunut ennen 1 päivää kesäkuuta 1992.
4. Kaikki maksuihin perustumattomat erityisetuudet, joita ei ole
myönnetty tai joiden maksaminen on keskeytetty asianomaisen
henkilön kansalaisuuden vuoksi, myönnetään tai palautetaan 1 päivästä
kesäkuuta 1992 asianomaisen pyynnöstä, jolleivät aikaisemmatoikeudet ole antaneet aihetta kertakorvauksen maksamiseen.
5. Eläkettä ennen 1 päivää kesäkuuta 1992 saaneiden henkilöiden
oikeudet voidaan tarkistaa heidän pyynnöstään, ottaen huomioon
asetuksen (ETY) N:o 1247/92 säännökset.
6. Jos 4 kohdassa tai5 kohdassa tarkoi tettu hakemus jätetään kahden
vuoden määräajassa 1 päivästä kesäkuuta 1992 lukien, asetuksen (ETY)N:o 1247/92 mukaisesti saavutetut oikeudet ovat voimassa kyseisestäpäivämäärästä alkaen, eikä minkään jäsenvaltion lainsäädännön oikeuk-sien menettämistä tai vanhentumista koskevia säännöksiä voida
soveltaa asianomaista vastaan.
7. Jos 4 kohdassa tai5 kohdassa tarkoi tettu hakemus jätetään 1
päivästä kesäkuuta 1992 alkaneen kahden vuoden määräajan päätty-1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 59
(1) EYVL N:o L 136, 19.5.1992, s. 7.
(2) EYVL N:o L 136, 19.5.1992, s. 1.
▼B
misen jälkeen, oikeudet, joita ei ole menetetty tai jotka eivät ole aikaan
sidottuja, ovat voimassa hakemuksen päivämäärästä alkaen, jolleijäsenvaltioiden lainsäädännössä ole asiasta edullisempia säännöksiä.
8. Asetuksen (ETY) N:o 1247/92 1 artiklan soveltaminen ei saa
johtaa siihen, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset laitokset poistaisivat
ennen 1 päivää kesäkuuta 1992 asetuksen (ETY) N:o 1408/71 III
osaston mukaisesti myönnetyt etuudet, joihin sovelletaan tämänviimeksi mainitun asetuksen 10 artiklaa.
9. Asetuksen (ETY) N:o 1247/92 1 artiklan soveltaminen ei saa
johtaa sellaisen hakemuksen hylkäämiseen, jolla haetaan eläkkeentäydennykseksi myönnettyä maksuihin perustumatonta erityisetuutta jajonka tekee henkilö, joka täytti kyseisen etuuden myöntämistä koskevatedellytykset ennen 1 päivää kesäkuuta 1992, vaikka kyseinen henkilö
asuisi muun jäsenvaltion kuin toimivaltaisen valtion alueella, edel-
lyttäen että hakemus etuuden saamiseksi on tehty viiden vuodenmääräajassa 1 päivästä kesäkuuta 1992.
10. Edellä 1 kohdan säännöksistä huolimatta kaikki maksuihin
perustumattomat erityisetuudet, jotka on myönnetty eläkkeen täyden-nykseksi ja joita ei ole myönnetty tai joiden maksaminen onkeskeytetty sen vuoksi, että asianomainen asuu muun jäsenvaltionkuin toimivaltaisen valtion alueella, myönnetään tai palautetaan asiano-
maisen pyynnöstä 1 päivästä kesäkuuta 1992 alkaen, jolloin se tulee
ensimmäisessä tapauksessa voimaan sinä päivänä, jona etuus olisipitänyt myöntää, ja toisessa tapauksessa päivänä, jona etuudensaaminen on keskeytetty.
11. Jos asetuksen (ETY) N:o 1408/71 artiklan 2 a kohdassa tarkoi-
tetut maksuihin perustumattomat erityisetuudet voidaan samanakautena ja saman henkilön osalta kyseisen asetuksen 10 a artiklanmukaisesti myöntää sen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen toimesta
jonka alueella tämä henkilö asuu, ja tämän artiklan 1 ja 10 kohdan
mukaisesti toisen jäsenvaltion laitoksen toimesta, asianomainen voikerätä kyseisiä etuuksia ainoastaan suurimman erityisetuuden määränrajoissa, jota hänellä olisi mahdollisuus vaatia jonkin kyseeseen tulevanlainsäädännön mukaisesti.
12. Siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunta päättää 11
kohdan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, erityi-sesti niistä, jotka koskevat kyseisessä kohdassa tarkoitettujen etuuksien
osalta niitä vähentämistä, keskeyttämistä tai poistamista koskevia
lausekkeita, joista määrätään yhden tai useamman jäsenvaltionlainsäädännössä, sekä täydentävistä tasausmääristä, ja tarvittaessamääritys tehdään asianomaisten jäsenvaltioiden yhteisellä suostumuk-sella tai toimivaltaisten viranomaisten suostumuksella.
95 c artikla
Asetusta (EY) N:o 1606/98 koskevat siirtymäsäännökset
1. Asetuksessa (EY) N:o 1606/98 (1) ei anneta mitään oikeuksia
ajalle ennen 25 lokakuuta 1998.
2. Kaikki ennen 25 lokakuuta 1998 jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan täyttyneet vakuutuskaudet ja tarvittaessa työskentelykaudet,kaudet itsenäisenä ammatinharjoittajana tai asumiskaudet otetaanhuomioon määritettäessä asetuksen (EY) N:o 1606/98 säännöstenmukaisesti saavutettuja oikeuksia.
3. Jollei 1 kohdan säännöksistä muuta johdu, oikeus saavutetaan
asetuksen (EY) N:o 1606/98 nojalla, vaikka se liittyy vakuutustapahtu-maan, joka on sattunut ennen 25 lokakuuta 1998.
4. Kaikki etuudet, joita ei ole myönnetty tai joiden maksaminen on
keskeytetty asianomaisen henkilön kansalaisuuden tai asuinpaikanvuoksi, myönnetään tai palautetaan asianomaisen pyynnöstä 25 loka-1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 60
(1) EYVL L 209, 25.7.1998, s. 1▼M3
▼M3
kuuta 1998 jolleivät ne oikeudet, joiden johdosta etuuksia on aiemmin
suoritettu, ole antaneet aihetta kertakorvauksen maksamiseen.
5. Sellaisten henkilöiden oikeudet, joille on myönnetty eläke ennen
25 lokakuuta 1998, voidaan heidän pyynnöstään tarkistaa, ottaen
huomioon asetuksen (EY) N:o 1606/98 säännökset. Tätä säännöstäsovelletaan myös muihin 78 ja 79 artiklassa mainittuihin etuuksiin,mikäli siihen sovelletaan 78 ja 79 a artiklaa.
6. Jos 4 tai5 kohdassa tarkoi tettu pyyntö jätetään kahden vuoden
kuluessa 25 päivästä lokakuuta 1998, asetuksen (EY) N:o 1606/98mukaisesti saadut oikeudet ovat voimassa kyseisestä päivämäärästä,
eikä kyseiseen henkilöön voida soveltaa oikeuksien menettämistä tai
raukeamista koskevaa minkään jäsenvaltion lainsäädäntöä.
7. Jos 4 tai 5 kohdassa tarkoitettu hakemus jätetään 25 päivänä loka-
kuuta 1998 alkaneen kahden vuoden määräajan päättymisen jälkeen,oikeudet, joita ei ole menetetty tai jotka eivät ole rauenneet, ovatvoimassa hakemuksen päivämäärästä alkaen, jollei jäsenvaltioiden
lainsäädännössä ole asiasta edullisempia säännöksiä.
95 d artikla
Opiskelijoihin sovellettavat siirtymäsäännökset
1. Tässä asetuksessa ei anneta mitään oikeuksia opiskelijoille tai
opiskelijan perheenjäsenille tai jälkeenjääneille ajalla ennen 1. touko-
kuuta 1999.
2. Kaikki ennen 1. toukokuuta 1999 jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan täyttyneet vakuutuskaudet ja tarvittaessa työskentelykaudet,kaudet itsenäisenä ammatinharjoittajana tai asumiskaudet otetaanhuomioon määritettäessä tämän asetuksen säännösten mukaisestisaatuja oikeuksia.
3. Jollei 1 kohdan säännöksistä muuta johdu, oikeus saavutetaan
tämän asetuksen nojalla, vaikka se liittyy vakuutustapahtumaan, joka
on sattunut ennen 1. toukokuuta 1999.
4. Kaikki etuudet, joita ei ole myönnetty tai joiden maksaminen on
keskeytetty asianomaisen henkilön kansalaisuuden tai asuinpaikanvuoksi, myönnetään tai palautetaan asianomaisen pyynnöstä 1 päivästätoukokuuta 1999, jolleivät aikaisemmat oikeudet ole antaneet aihettakertakorvauksen maksamiseen.
5. Jos 4 kohdassa tarkoitettu pyyntö jätetään kahden vuoden
kuluessa 1 päivästä toukokuuta 1999, tämän asetuksen mukaisestisaaadut opiskelijan tai opiskelijan perheenjäsenen tai jälkeenjääneidenoikeudet ovat voimassa kyseisestä päivämäärästä, eikä kyseiseenhenkilöön voida soveltaa minkään jäsenvaltion oikeuksien menettä-mistä tai raukeamista koskevaa lainsäädäntöä.
6. Jos 4 kohdassa tarkoitettu hakemus jätetään 1 päivästä toukokuuta
1999 alkaneen kahden vuoden määräajan päättymisen jälkeen,
asetuksen mukaisesti saadut oikeudet, joita ei ole menetetty tai jotkaeivät ole rauenneet, ovat voimassa hakemuksen päivämäärästä alkaen,jollei jäsenvaltioiden lainsäädännössä ole asiasta edullisempiasäännöksiä.
95 e artikla
Siirtymäsäännökset asetuksen (EY) N:o 1399/1999 soveltamiseksi (1)
1. Asetusta (EY) N:o 1399/1999 sovelletaan orvon oikeuksiin, jos se
vanhemmista, jonka perusteella orvolla on niihin oikeus, on kuollut 1.syyskuuta 1999 jälkeen.
2. Kaikki ennen 1. syyskuuta 1999 jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan täyttyneet vakuutuskaudet ja asumiskaudet otetaan huomioon1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 61
(1) EYVL L 164, 30.6.1999, s. 1.▼M4
▼M5
▼M5
määritettäessä asetuksen (EY) N:o 1399/1999 säännösten mukaisesti
saavutettuja oikeuksia.
3. Sellaisten orpojen oikeudet, joiden vanhemmista se, jonka perus-
teella orvolla on niihin oikeus, on kuollut ennen 1. syyskuuta 1999
voidaan heidän pyynnöstään tarkistaa asetuksen (EY) N:o 1399/1999säännösten mukaisesti.
4. Jos 3 kohdassa tarkoitettu pyyntö jätetään kahden vuoden
kuluessa syyskuun 1. päivästä 1999 asetuksen (EY) N:o 1399/1999mukaisesti saadut oikeudet ovat voimassa kyseisestä päivämäärästä,eikä kyseisiin henkilöihin voida soveltaa oikeuksien menettämistä tai
raukeamista koskevaa minkään jäsenvaltion lainsäädäntöä.
5. Jos 3 kohdassa tarkoitettu pyyntö jätetään 1. syyskuuta 1999
alkaneen kahden vuoden määräajan päättymisen jälkeen, oikeudet, joitaei ole menetetty tai jotka eivät ole rauenneet, ovat voimassa hake-muksen päivämäärästä alkaen, jollei jäsenvaltioiden lainsäädännössäole asiasta edullisempia säännöksiä.
96 artikla
Laitosten välisiä korvauksia koskevat sopimukset
Edellä 36 artiklan 3 kohdan, 63 artiklan 3 kohdan ja 70 artiklan 3
kohdan mukaisesti ennen 1 päivää heinäkuuta 1982 tehtyjä sopimuksiasovelletaan vastaavasti henkilöihin, joihin tämän asetuksen soveltami-salaa laajennettiin mainittuna päivänä, paitsi jos sopimuspuolena olevajäsenvaltio vastustaa sitä.
Tämä vastustus otetaan huomioon vain, jos tämän jäsenvaltion toimi-
valtainen viranomainen toimittaa sitä kirjallisen ilmoituksen sen toisen
jäsenvaltion, jota asia koskee, tai jäsenvaltioiden toimivaltaiselle vira-nomaiselle ennen 1 päivää lokakuuta 1983. Jäljennös tästäilmoituksesta on toimitettava hallintotoimikunnalle.
97 artikla
Tiedoksi antaminen tiettyjen määräysten mukaisesti
1. Edellä 1 artiklan j alakohdassa, 5 artiklassa ja 8 artiklan 2
kohdassa tarkoitetut tiedoksiannot osoitetaan neuvoston puheenjohta-
jalle. Niissä on mainittava kysymyksessä olevien lakien jajärjestelmien voimaantulopäivä tai 1 artiklan j alakohdassa tarkoitet-tujen tiedoksiantojen osalta päivä, josta alkaen tätä asetustasovelletaan jäsenvaltioiden ilmoituksissa mainittuihin järjestelmiin.
2. Edellä 1 kohdan määräysten mukaisesti vastaanotetut tiedok-
siannot julkaistaan Euroopanyhteisöjenvirallisessa lehdessä .
98 artikla
Täytäntöönpanoasetus
Tämän asetuksen täytäntöön panemisessa noudatettavat menettelyt
vahvistetaan toisessa asetuksessa.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 62
▼B
▼B
LIITTE (SIC! LIITE) I (A) (B) (8) (9) (13) (14) (15)
ASETUKSEN HENKILÖLLINEN ULOTTUVUUS
I.Palkatut työntekijät ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat (asetuksen 1
artiklan 2 alakohdan ii ja iii alakohta)
A. BELGIA
Eimi tään.
B. TŠEKIN TASAVALTA
Eimi tään.
C. TANSKA
1. Henkilöä, joka toimii palkattuna työntekijänä ja johon tämän vuoksi
sovelletaan:
a) työtapaturma- ja ammattitautilainsäädäntöä 1 päivää syyskuuta
1977 edeltävältä ajalta;
b) työntekijöiden lisäeläkelainsäädäntöä (arbejdsmarkedets tillæg-
spension, ATP) 1 päivästä syyskuuta 1977 alkaen, pidetään
asetuksen 1 artiklan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna palk-
attuna työntekijänä.
2. Henkilöä, jolla sairauden tai äitiyden johdosta on oikeus päivärahae-
tuuksia koskevan lain perusteella tällaisiin etuuksiin muun ansiotulon
kuin palkan perusteella, pidetään asetuksen 1 artiklan a alakohdan ii
alakohdassa tarkoitettuna itsenäisenä ammatinharjoittajana.
D. SAKSA
Jos toimivaltainen laitos, joka myöntää perhe-etuuksia asetuksen III
osaston 7 luvun mukaisesti, on saksalainen laitos, asetuksen 1 artiklan a
alakohdan ii alakohdan mukaan:
a) palkatulla työntekijällä tarkoitetaan henkilöä, joka on pakollisesti
vakuutettu työttömyyden varalta, tai henkilöä, joka tällaisen vakuu-
tuksen perusteeella saa sairausvakuutuksen nojalla rahaetuuksia tai
niihin verrattavia etuuksia ►M5tai vakinaista virkamiestä, jonka
virkamiesaseman mukainen palkka on vähintään sellaisen palkan
suuruinen, jonka perusteella palkatulla työntekijällä on pakollinen
työttömyysvakuutus ◄;
b) itsenäisellä ammatinharjoittajalla tarkoitetaan henkilöä, joka
harjoittaa itsenäisesti ammattia ja on velvollinen:
— ottaman vanhuusvakuutuksen itsenäisten ammatinharjoittajien
järjestelmästä tai maksamaan siihen maksuja,
taikka
— ottamaaan pakollisen eläkevakuutuksen.
E. VIRO
Eimi tään.
F. KREIKKA
1. Henkilöä, joka on vakuutettu OGA-järjestelmässä ja joka toimii yksi-
nomaan palkattuna työnteki jänä taijohon sovelletaan taion sovellettu
toisen jäsenvaltion lainsäädäntöä ja joka näin ollen on tai on ollut
"palkattu työntekijä" asetuksen 1 artiklan a alakohdan mukaan,
pidetään asetuksen 1 artiklan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettuna
palkattuna työntekijänä.
2. Kansallisten perheavustusten myötämisen osalta asetuksen 1 artiklan
a alakohdan i ja iii alakohdassa mainittuja henkilöitä pidetään
asetuksen 1 artiklan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuina palkat-
tuina työntekijöinä.
G. ESPANJA
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 63
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
H. RANSKA
Jos Ranskan laitos on toimivaltainen laitos myöntämään perhe-etuuksia
asetuksen III osaston 7 luvun mukaisesti:
1. "palkatulla työntekijällä" asetuksen 1 artiklan a alakohdan ii
alakohdan mukaan tarkoitetaan henkilöä, joka on pakollisesti vakuu-
tettu sosiaaliturvajärjestelmässä sosiaaliturvalain L 311-2 artiklan
mukaisesti ja joka täyttää työtä tai palkkausta kokevat sosiaalituvalain
(SIC! sosiaaliturvalain) L 313-1 artiklassa säädetyt vähimmäisedelly-
tykset, jotta saataisiin rahaetuuksia sairausvakuutuksen, äitiys- tai
työkyvyytömyysturvan mukaan, tai henkilöä, joka saa näitä rahae-
tuuksia;
2. "itsenäisellä ammatinharjoittajalla" asetuksen 1 artiklan a alakohdan ii
alakohdan mukaan tarkoitetaan henkilöä, joka harjoittaa itsenäisesti
ammattitoimintaa ja jota vaaditaan ottamaan vakuutus ja maksamaan
vanhuusetuusmaksuja itsenäisten ammatinharjoittajien järjestelmään.
I. IRLANTI
1. Henkilöä, joka on pakollisesti tai vapaaehtoisesti vakuutettu
►M2vuoden 1993 (yhdistetyn) sosiaalihuoltolain [Social Welfare
(Consolidation) Act 1993] 9, 21 ja 49 jakson ◄säännösten mukaan,
pidetään asetuksen 1 artiklan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna
palkattuna työntekijänä.
2. Henkilöä, joka on pakollisesti tai vapaaehtoisesti vakuutettu
►M2vuoden 1993 (yhdistetyn) sosiaalihuoltolain [Social Welfare
(Consolidation) Act 1993] 17 ja 21 jakson ◄säännösten mukaisesti,
pidetään asetuksen 1 artiklan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna
palkattuna työntekijänä.
J. ITALIA
Eimi tään.
K. KYPROS
Eimi tään.
L. LATVIA
Eimi tään.
M. LIETTUA
Eimi tään.
N. LUXEMBURG
Eimi tään.
O. UNKARI
Eimi tään.
P. MALTA
Vuoden 1987 sosiaaliturvalaissa (318 luku) tarkoitettuja itsenäisiä tai
vapaita ammatinharjoittajia pidetään asetuksen 1 artiklan a kohdan ii
alakohdassa tarkoitettuina itsenäisinä ammatinharjoittajina.
Q. ALANKOMAAT
Henkilöä, joka harjoittaa ammattia ilman työsopimusta, pidetään
asetuksen 1 artiklan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna itsenäisenä
ammatinharjoittajana.
R. ITÄVALTA
Eimi tään.
S. PUOLA
Eimi tään.
T. PORTUGALI
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 64
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
U. SLOVENIA
Eimi tään.
V. SLOVAKIA
Eimi tään.
W. SUOMI
Henkilöä, joka on työeläkejärjestelmää koskevassa lainsäädännössä
tarkoitettu palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, pidetään
vastaavasti asetuksen 1 artiklan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna
palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana.
X. RUOTSI
Henkilöä, joka on työtapaturmavakuutuslainsäädännössä tarkoitettu palk-
attu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, pidetään vaataavasti
asetuksen 1 artiklan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna palkattuna
työtekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana.
Y. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Henkilöä, joka on "palkattuna työntekijänä ansaitseva" (employed
earner) tai "itsenäisenä ammatinharjoittajana ansaitseva" (self-employed
earner) Ison-Britannien tai Pohjois-Irlannin lainsäädännön mukaan,
pidetään asetuksen 1 artiklan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna
palkattuna työntekijänä (employed earner) tai itsenäisenä ammatinhar-
joittajana. Henkilöä, jonka osalta maksetaan maksuja "palkattuna
työntekijänä" (employed earner) tai "itsenäisenä ammatinharjoittajana"
(self-employed earner) Gibraltarin lainsäädännön mukaisesti, pidetään
asetuksen 1 artiklan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna palkattuna
työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana.
II.Perheenjäsenet (asetuksen 1 artiklan f alakohdan toinen virke)
A. BELGIA
Eimi tään.
B. TŠEKIN TASAVALTA
Määrättäessä oikeudesta luontoisetuuksiin asetuksen III osaston 1 luvun
säännösten nojalla ’perheenjäsenellä’ tarkoitetaan puolisoa ja/tai huollet-
tavana olevaa lasta siten kuin sosiaalitukilaissa N:o 117/995 Sb.
määritellään.
C. TANSKA
Sen määrittämiseksi, onko henkilöllä oikeus luontoisetuuksiin sairaus- tai
äitiystapauksissa asetuksen 22 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 31
artiklan mukaisesti, ilmaisulla "perheenjäsen" tarkoitetaan:
1) palkatun työntekijän, itsenäisen ammatinharjoittajan tai muun
henkilön, joka on edunsaaja asetuksen mukaisesti, puolisoa sikäli
kuin puoliso ei ole itse henkilökohtaisesti edunsaaja asetuksen mukai-
sesti, tai
2) alle 18-vuotiasta lasta, joka on sellaisen henkilön huollettavana, joka
on edunsaaja asetuksen mukaan.
D. SAKSA
Eimi tään.
E. VIRO
Eimi tään.
F. KREIKKA
Eimi tään.
G. ESPANJA
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 65
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
H. RANSKA
Määriteltäessä oikeutta perheavustuksiin tai perhe-etuuksiin käsitteellä
'perheenjäsen' tarkoitetaan kaikkia sosiaaliturvalain L 512-3 artiklassa
mainittuja henkilöitä.
I. IRLANTI
Oikeuden määrittämiseksi sairautta ja äitiyttä koskeviin luontaisetuuksiin
asetuksen mukaisesti ilmaisulla "perheenjäsen" tarkoitetaan kaikkia
henkilöitä, joiden katsotaan olevan palkatun työntekijän tai itsenäisen
ammatinharjoittajan huollettavina vuosien 1947 ja 1970 välisenä aikana
annettujen terveyttä koskevien lakien mukaisesti (Health Act 1947-
1970).
J. ITALIA
Eimi tään.
K. KYPROS
Eimi tään.
L. LATVIA
Määrättäessä oikeudesta luontoisetuuksiin asetuksen III osaston 1 luvun
säännösten nojalla ’perheenjäsenellä’ tarkoitetaan puolisoa tai alle 18-
vuotiasta lasta.
M. LIETTUA
Määrättäessä oikeudesta luontoisetuuksiin asetuksen III osaston 1 luvun
säännösten nojalla ’perheenjäsenellä’ tarkoitetaan puolisoa tai alle 18-
vuotiasta lasta.
N. LUXEMBURG
Eimi tään.
O. UNKARI
Eimi tään.
P. MALTA
Eimi tään.
Q. ALANKOMAAT
Eimi tään.
R. ITÄVALTA
Eimi tään.
S. PUOLA
Eimi tään.
T. PORTUGALI
Eimi tään.
U. SLOVENIA
Eimi tään.
V. SLOVAKIA
Määrättäessä oikeudesta luontoisetuuksiin asetuksen III osaston 1 luvun
säännösten nojalla ’perheenjäsenellä’ tarkoitetaan puolisoa ja/tai huollet-
tavana olevaa lasta siten kuin lapsilisiä ja lisälapsilisiä koskevassa laissa
on määritelty.
W. SUOMI
Määrättäessä oikeudesta luontoisetuuksiin asetuksen III osaaton 1 luvun
säännösten nojalla "perheenjäsenellä" tarkoitetaan puolisoa tai lasta siten,
kuin sairausvakuutuslaissa on määritelty.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 66
▼M1
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
X. RUOTSI
Määrättäessä oikeudesta luontoisetuuksiin asetuksen III osaaton 1 luvun
säännösten nojalla "perheenjäsenellä" tarkoitetaan puolisoa tai alle 18-
vuotiasta lasta.
Y. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Oikeuden määrittämiseksi luontaisetuuksiin ilmaisulla "perheenjäsen"
tarkoitetaan:
1. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin lainsäädännön osalta:
1) puoliaoa, (SIC! puolisoa,) jos
a) kyseinen hekilö, riippumatta siitä, onko hän palkattu työntekijä
vai itsenäinen ammatinharjoittaja tai asetuksen mukainen edun-
saaja,
i) joka asuu puolisonsa kanssa tai
ii) osallistuu puolison toimeentulon hankkimiseen,
ja
b) puoliso ei
i) saa ansioita palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä amma-
tinharjoittajana tai tuloa asetuksen mukaisena edunsaajana
tai
ii) saa sosiaaliturvaetuutta tai eläkettä, joka perustuu puolison
omaan vakuutukseen;
2) henkilöä, jolla on huollettavanaan lapsi, jos
a) palkattu työntekijä, itsenäinen ammatinharjoittaja tai asetuksen
mukainen edunsaja
i) asuu kyseisen henkilön kanssa aviomiehenä tai -vaimona tai
ii) osallistuu kyseisen henkilön toimeentulon hankkimiseen,
ja
b) kyseinen henkilö ei
i) saa ansioita palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä amma-
tinharjoittajana tai tuloa asetuksen mukaisena edunsaajana
tai
ii) saa sosiaaliturvaetuutta tai eläkettä, joka perustuu puolison
omaan vakuutukseen;
3) lasta josta henkilö, palkattu työntekijä, itsenäinen ammatinharjoit-
taja taimuu asetuksen mukai nen edunsaaja saa taivoisaada lasta
koskevaa etuutta.
2. Gibraltarin lainsäädännön osalta:
kaikkia henkilöitä, jotka katsotaan huollettaviksi vuonna 1973
annetun Group Practice Scheme Ordinance -asetuksen mukaisesti.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 67
▼B
▼A1
▼B
▼B
LIITE II (A) (B) (8) (9) (13) (15)
(Asetuksen 1 artiklan j ja u alakohta)
I.Sellaisia itsenäisiä ammatinharjoittajia koskevat erityisjärjestelmät,
jotka on suljettu asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle 1 artiklan j
alakohdan neljännen alakohdan nojalla
A. BELGIA
Eimi tään.
B. TŠEKIN TASAVALTA
Eimi tään.
C. TANSKA
Eimi tään.
D. SAKSA
Osavaltioiden (Länder) lainsäädännön mukaan perustetut vakuutus- ja
eläkelaitokset (Versicherungs- und Versorgungswerke) lääkäreitä,
hammasiääkäreitä, eläinlääkäreitä, apteekkareita, asianajajia ja neuvo-
nantajia, patenttiasiamiehiä (Patentanwalte), julkisia notaareja,
tilintarkastajia (Wirtschaftsprüfer), verokonsultteja ja -neuvojia (Steuer-
bevollmächtigte), luotseja (Seelotsen) ja arkkitehteja varten ja muut
vakuutus- ja eläkelaitokset, erityisesti huoltorahastot (Fürsorgeeinrich-
tungen) sekä laajennettu palkkionjakojärjestelmä (erweiterte
Honorarverteilung).
E. VIRO
Eimi tään.
F. KREIKKA
Eimi tään.
G. ESPANJA
1. Itsenäiset ammatinharjoittajat, joita tarkoitetaan yleisen sosiaaliturva-
lain (kuninkaallinen lain tasoinen asetus 1/94, annettu 20 päivänä
kesäkuuta 1994) tarkistetun tekstin 10 artiklan 2 kohdan c alakoh-
dassa ja 20 päivänä elokuuta 1970 annetussa asetuksessa n:o 2530/
1970, joka sääntelee sellaisten itsenäisten ammattioppilaitoksissa
toimivien ammatinharjoittajien erityisjärjestelmää, jotka liittyvät
ammattioppilaitoksensa perustamaan keskinäiseen vakuutusjärjes-
telmään sen sijaan, että he liittyisivät itsenäisten
ammatinharjoittajien erityiseen sosiaaliturvajärjestelmään.
2. Sosiaalijärjestelmät tai luonteeltaan sosiaalihuoltoa ja/tai -apua
olevat järjestelmät, joita hallinnoiviin laitoksiin ei sovelleta 6
päivänä joulukuuta 1941 annettua yleistä sosiaaliturvalakia.
H. RANSKA
1. Itsenäiset ammatinharjoittajat maatalousalan ulkopuolella:
a) Itsenäisten ammatinharjoittajien vanhuusvakuutuksen lisäeläkejär-
jestelmät ja työkyvyttömyys- ja
kuolemanvaravakuutusjärjestelmät, joista on säädetty sosiaalitur-
valain (Code de la securité sociale) L 658, L 659, L663-11, L
663-12, L682 ja L 683-1 artiklassa.
b) Lisäetuudet, joita tarkoitetaan 12 päivänä heinäkuuta 1966
annetun lain N:o 66.509 9 artiklassa.
2. Itsenäiset maatalousyrittäjät:
Vakuutuslajit, joista on säädetty maatalouslain (Code rural) 1049 ja
1234.19 artiklassa ja jotka koskevat itsenäisten maatalousyrittäjien
osalta yhtäältä sairautta, äitiyttä ja vanhuutta sekä toisaalta työtapa-
turmia ja ammattitauteja.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 68
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼M1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
I. IRLANTI
Eimi tään.
J. ITALIA
Eimi tään.
K. KYPROS
1. Lääkäreitä (liitot, erikoisalat ja eläkerahasto) koskevan vuoden 1967
lain (laki 16/67), sellaisena kuin se on muutettuna, nojalla annettujen
lääkäreitä (eläkkeet ja tuet) koskevien vuoden 1999 sääntöjen (P.I.
295/99) mukaisesti perustettu yksityislääkäreiden eläkejärjestelmä.
2. Asianajajia koskevan lain (2 luku), sellaisena kuin se on muutettuna,
nojalla annettujen asianajajia (eläkkeet ja tuet) koskevien vuoden
1966 sääntöjen (P.I. 642/66), sellaisena kuin ne ovat muutettuina,
mukaisesti perustettu asianajajien eläkejärjestelmä.
L. LATVIA
Eimi tään.
M. LIETTUA
Eimi tään.
N. LUXEMBURG
Eimi tään.
O. UNKARI
Eimi tään.
P. MALTA
Eimi tään.
Q. ALANKOMAAT
Eimi tään.
R. ITÄVALTA
Lääkärien, eläinlääkärien, lakimiesten ja insinöörien (Ziviltechniker)
vakuutus- ja eläkelaitokset (Versicherungs- und Versorgungswerke),
'erityisesti sosialihuoltorahastot (SIC! sosiaalihuoltorahastot) (Fürsor-
geeinrichtungen) ja laajennettu tulonsiirtojärjestelmä (erweiterte
Honorarverteilung).
S. PUOLA
Eimi tään.
T. PORTUGALI
Eimi tään.
U. SLOVENIA
Eimi tään.
V. SLOVAKIA
Eimi tään.
W. SUOMI
Eimi tään.
X. RUOTSI
Eimi tään.
Y. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 69
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
II.Erityiset syntymä- tai adoptionvastukset (SIC! adoptioavustukset), jotka
eivät kuulu asetuksen soveltamisalaan 1 artiklan a kohdan 1 alakohdan
mukaisesti
A. BELGIA
a) Syntymäavustus,
b) Adoptiosvustus. (SIC! Adoptioavustus.)
B. TŠEKIN TASAVALTA
Synnytysavustus.
C. TANSKA
Eimi tään.
D. SAKSA
Eimi tään.
E. VIRO
Synnytysavustus.
F. KREIKKA
Eimi tään.
G. ESPANJA
Eimi tään.
H. RANSKA
a) Enintään kolmikuukautista pientä lasta koskeva avustus;
b) Adoptioavustus.
I. IRLANTI
Eimi tään.
J. ITALIA
Eimi tään.
K. KYPROS
Eimi tään.
L. LATVIA
Syntymälisä.
M. LIETTUA
Syntymälisä.
N. LUXEMBURG
a) Syntymää edeltävä avustus;
b) Synnytysavustus.
O. UNKARI
Äitiysavustus.
P. MALTA
Eimi tään.
Q. ALANKOMAAT
Eimi tään.
R. ITÄVALTA1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 70
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼M2
Eimi tään.
S. PUOLA
Kertaluonteinen sosiaalituen synnytysetuus (29 päivänä marraskuuta
1990 annettu laki sosiaalituesta).
T. PORTUGALI
Eimi tään.
U. SLOVENIA
Äitiysavustus.
V. SLOVAKIA
Synnytysavustus.
W. SUOMI
Äitiyspakkaus tai kertasuoritteinen äitiysavustus äitiysavustuslain
nojalla.
X. RUOTSI
Eimi tään.
Y. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
III.Maksuihin perustamattomat (SIC! perustumattomat) 4 artiklan 2 b
kohdan mukaiset erityisetuudet, jotka eivät kuulu asetuksen soveltami-
salaan
A. BELGIA
Eimi tään.
B. TŠEKIN TASAVALTA
Eimi tään.
C. TANSKA
Eimi tään.
D. SAKSA
a) Etuudet, jotka myönnetään osavaltioiden ("Länder") lainsäädännön
mukaan työkyvyttömmille (SIC! työkyvyttömille), erityisesti
sokeille.
b) Eläkkeiden yhdenmukaistamisesta 28 päivänä kesäkuuta 1990
annetun lain nojalla suoritettu sosiaalituki.
E. VIRO
Eimi tään.
F. KREIKKA
Eimi tään.
G. ESPANJA
Eimi tään.
H. RANSKA
Eimi tään.
I. IRLANTI1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 71
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
Eimi tään.
J. ITALIA
Eimi tään.
K. KYPROS
Eimi tään.
L. LATVIA
Eimi tään.
M. LIETTUA
Eimi tään.
N. LUXEMBURG
Eimi tään.
O. UNKARI
Eimi tään.
P. MALTA
Eimi tään.
Q. ALANKOMAAT
Eimi tään.
R. ITÄVALTA
Bundesländerin lainsäädännön nojalla vammaisille tai hoidon tarpeessa
oleville myönnettävät etuudet.
S. PUOLA
Eimi tään.
T. PORTUGALI
Eimi tään.
U. SLOVENIA
Eimi tään.
V. SLOVAKIA
Eimi tään.
W. SUOMI
Eimi tään.
X. RUOTSI
Eimi tään.
Y. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 72
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
LIITE II a (B) (10) (12) (13) (14) (15)
MAKSUIHIN PERUSTAMATTOMAT ERITYISETUUDET
(Asetuksen 10 a artikla)
A. BELGIA
a) Vammaisille myönnettävät avustukset (27 päivänä helmikuuta 1987
annettu laki).
b) Vanhuksille taattu toimeentulo (1 päivänä huhtikuuta 1969 annettu laki).
c) Taatut perhe-etuudet (20 päivänä heinäkuuta 1971 annettu laki).
B. TŠEKIN TASAVALTA
Sosiaaliavustus (Valtion sosiaalituesta annettu laki N:o 117/1995 S.b.).
C. TANSKA
a) Eläkkeensaajien asumiskulut (laki yksilöllisestä asumistuesta, kodifioitu
lailla N:o 204 29 päivänä maaliskuuta 1995).
b) Kiinteä kuntoutusetuus, joka myönnetään sosiaalihuoltoa koskevan lain
mukaisesti kuntoutushoitoa saavien henkilöiden elatukseen.
c) Uusi tilapäinen etuus työttömälle, joka on työskennellyt 12 kuukautta
"joustotyösuhteessa" (ledighedsydelse). (10 päivänä kesäkuuta 1997
annettu lakiN:o 455).
D. SAKSA
Eimi tään.
E. VIRO
a) Aikuisia vammaisia koskeva avustus (27 päivänä tammikuuta 1999
annettu vammaisten sosiaalietuuksia koskeva laki).
b) Valtion työttömyysavustus (1 päivänä lokakuuta 2000 annettu työttömien
sosiaalista suojelua koskeva laki).
F. KREIKKA
a) Erityisetuudet vanhuksille (laki N:o 1296/82).
b) Sellaisten työssäkäymättömien äitien lapsiavustus, joiden aviomiehet on
kutsuttu asepalveluun (lakiN:o 1483/84, 23 arti klan 1 kohta).
c) Sellaisten työssäkäymättömien äitien lapsiavustus, joiden aviomiehet
ovat vankilassa (laki N:o 1483/84, 23 artiklan 2 kohta).
d) Avustus henkilöille, jotka kärsivät synnynnäisestä hemolyyttisestä
anemiasta (laki N:o 2362/1995, yleinen ministeriön päätös G4a/F.167/
2073/82 ja yleinen ministeriön päätös P47/F.222/225 oik. 4711/94);
e) Kuuromykkien avustus (poikkeuslaki N:o 421/37, yleinen ministeriön
päätös D8b423/73, yleinen ministeriön päätös G4/F/11.2/oik.1929/82 ja
yleinen ministeriön päätös G4/F.422/oik. 1142/85);
f) Vaikeavammaisten avustus (säädös 162/73) (yleinen ministeriön päätös
G4a/F.225/oik.161).
g) Kouristustautisten avustus (säädös N:o 162/73, yleinen ministeriön
päätös G4a/F.224/oik. 1434/84);
h) Vakavasta henkisestä kyvyttömyydestä kärsivien henkilöiden avustus
(säädös N:o 162/73, yleinen ministeriön päätös G4/F.12/oik. 1930/82,
yleinen ministeriön päätös G4b/F.423/oik. 1167/84 ja yleinen ministeriön
päätös G4b/F.423/oik.82/oik.529/85);
i) Sokeiden avustus (laki N:o 958/79).1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 73
▼A1
▼B
▼M2
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼M2
▼B
▼M2
▼A1
G. ESPANJA
a) Vammaisten sosiaalista sopeuttamista koskevan lain nojalla annetut
etuudet (7 päivänä huhtikuuta 1982 annettu laki N:o 13/82).
b) Vanhusten ja työhön kykenemättömien vammaisten avustamiseksi
annetut etuudet (24 päivänä heinäkuuta 1981 annettu kuninkaallinen
asetus N:o 2620/81).
c) Yleisen sosiaaliturvalain tarkistetun tekstin (hyväksytty lain tasoisella
asetuksella n:o 1/1994 20 päivänä kesäkuuta 1994) 38 artiklan 1 kohdanc ja d alakohdassa tarkoitetut vakuutusmaksuista riippumattomat työky-
vyttömyyseläkkeet, vanhuuseläkkeet ja huollettavista lapsista saatavat
perhe-etuudet.
H. RANSKA
a) Lisäavustus kansallisesta avustusrahastosta (30 päivänä kesäkuuta 1956
annettu laki).
b) Vammaisten aikuisten avustus (30 päivänä kesäkuuta 1975 annettu laki).
c) Erityisavustus (10 päivänä heinäkuuta 1952 annettu laki).
I. IRLANTI
a) Työttömyyskorvaus [Social Welfare (Consolidation) Act 1993, III osa, 2
luku].
b) Vanhuus- ja sokeaineläkkeet (maksuihin perustumattomat) [Social
Welfare (Consolidation) Act 1993, III osa, 4 ja 5 luku].
c) Lesken- ja orvoneläkkeet (maksuihin perustumattomat) [Social Welfare
(Consolidation) Act 1993, III osa, 6 luku].
d) Yhden vanhemman perheen avustus (Social Welfare Act 1993, III osa, 9
luku).
e) Huoltajan avustus (Social Welfare Act 1993, III osa, 10 luku).
f) Perheen tulolisä (Social Welfare Act 1993, V osa).
g) Vammaisavustus (Social Welfare Act 1996, IV osa).
h) Liikkumisavustus (Health Act 1970, 61 jakso).
i) Ylläpitoavustus tartuntatautisille (Health Act 1947, 5 ja 44 (5) jakso).j) Kotihoidon avustus (Health Act 1970, 61 jakso).
k) Sokean huoltoavustus (Blind persons Act 1920, 49 luku).
l) Vammaisen kuntoutusavustus (Health Act 1970, 68, 69 ja 72 jakso).
J. ITALIA
a) Sosiaalieläkkeet toimeentuloa vailla oleville henkilöille (30 päivänä
huhtikuuta 1969 annettu laki N:o 153).
b) Etuudet siiviilivammaisille tai -työkyvyttömille (30 päivänä maaliskuuta
1974 annettu laki N:o 118, 11 päivänä helmikuuta 1980 annettu laki N:o
18 ja 23 päivänä marraskuuta 1988 annettu laki N:o 508).
c) Eläkkeet ja avustukset kuuroille ja mykille (26 päivänä toukokuuta 1970
annettu lakiN:o 381 ja 23 päi vänä marraskuuta 1988 annettu lakiN:o
508).
d) Eläkkeet ja avustukset sokeille siviileille (27 päivänä toukokuuta 1970
annettu lakiN:o 382 ja 23 päi vänä marraskuuta 1988 annettu lakiN:o
508).
e) Peruseläkettä täydentävät etuudet (4 päivänä huhtikuuta 1952 annettu
lakiN:o 218, 11 päi vänä marraskuuta 1983 annettu lakiN:o 638 ja 29
päivänä joulukuuta 1990 annettu laki N:o 407).
f) Vammaisavustuksia täydentävät etuudet (12 päivänä kesäkuuta 1984
annettu lakiN:o 222).
g) Työkyvyttömyyseläkkeitä saavien kuukausiavustukset jatkuvaa henkilök-
ohtaista apua varten (12 päivänä kesäkuuta 1984 annettu laki N:o 222).
h) Sosiaaliavustus (8 päivänä elokuuta 1995 annettu laki N:o 335).1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 74
▼B
▼M1
▼A1
▼B
▼A1
▼M2
▼B
▼A1
▼B
▼M2
▼A1
K. KYPROS
a) Sosiaalieläke (vuoden 1995 sosiaalieläkelaki (laki 25(I)/95), sellaisena
kuin se on muutettuna).
b) Vakavasti liikuntavammaisten tuki (ministerineuvoston päätökset
N:o 38.210, tehty 16 päivänä lokakuuta 1992, N:o 41.370, tehty
1 päivänä elokuuta 1994, N:o 46.183, tehty 11 päivänä kesäkuuta 1997
ja N:o 53.675, tehty 16 päivänä toukokuuta 2001).
c) Sokeiden erityistuki (erityistukia koskeva vuoden 1996 laki (laki 77(I)/
96, sellaisena kuin se on muutettuna).
L. LATVIA
a) Valtion sosiaaliturvaetuus (sosiaalitukea koskeva laki 26 päivältä loka-
kuuta 1995).
b) Avustus vammaisten kuljetuksista aiheutuvien kustannusten korvaami-
seksi (26 päivänä lokakuuta 1995 annettu sosiaalitukea koskeva laki).
M. LIETTUA
a) Sosiaalieläke (vuoden 1994 laki sosiaalieläkkeistä).
b) Erityinen liikuntarajoitteisten vammaisten kuljetuskorvaus (kuljetuskor-
vauksia koskeva vuoden 2000 lain 7 artikla).
N. LUXEMBURG
a) Erityinen vaikeavammaisuusavustus (16 päivänä huhtikuuta 1979 annettu
laki).
b) Äitiysavustus (30 päivänä huhtikuuta 1980 annettu laki).
O. UNKARI
a) Työkyvyttömyysetuus (ministerineuvoston asetus N:o 83/1987 (XII 27)
työkyvyttömyysetuuksista).
b) Maksuihin perustumaton vanhuusavustus (sosiaalihallintoa ja sosiaalie-
tuuksia koskeva vuoden 1993 laki III)
c) Kuljetusavustus (vakavasti fyysisesti vammaisten kuljetusavustuksia
koskeva hallituksen asetus N:o 164/1995 (XII 27)).
P. MALTA
a) Lisäavustus (vuoden 1987 sosiaaliturvalain 73 pykälä (318 luku)).
b) Ikään perustuva eläke (vuoden 1987 sosiaaliturvalaki (318 luku)).
Q. ALANKOMAAT
►M2Laki nuorten vammaisten työkyvyttömyyskorvauksista (24 päivänä
huhtikuuta 1997 annettu laki). ◄
R. ITÄVALTA
a) Korvauslisä (yleisestä sosiaalivakuutuksesta 9 päivänä syykuuta [SIC!
syyskuuta] 1955 annettu liittovaltion laki — ASVG, kaupan alalla
työskentelevien henkilöiden sosiaalivakuutuksesta 11 päivänä lokakuuta
1978 annettu liittovaltion laki — GSVG ja maanviljelijöiden sosiaaliva-
kuutuksesta 11 päivänä lokakuuta 1978 annettu liittovaltion laki —
BSVG).
b) Itävallan liittovaltion huoltoavustuslain (Bundespflegegeldgesetz)
mukainen huoltoavustus (Pflegegeld), lukuun ottamatta liikennevakuutus-
laitosten myöntämiä huoltoavustuksia, jos vamma on aiheutunut
työtapaturmasta tai ammattitandista (SIC! ammattitaudista).
S. PUOLA
Sosiaalieläke (29 päivänä marraskuuta 1990 annettu laki sosiaalituesta).
T. PORTUGALI
a) Maksuihin perustumaton perheavustus lapsille ja nuorille ja siihen
liittyvä vammasta maksettava lisäosa (27 päivänä toukokuuta 1980
annettu säädös N:o 160/80 sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä
toukokuuta 1997 annetulla säädöksellä N:o 133-C/97).
b) Maksuihin perustumaton avustus erityisoppilaitoksessa opiskelua varten
(27 päivänä toukokuuta 1980 annettu säädös N:o 160/80 sellaisena kuin1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 75
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼A1
▼M5
▼M5
se on muutettuna 30 päivänä toukokuuta 1997 annetulla säädöksellä N:o
133-C/97).
c) Maksuihin perustumaton orvoneläke (27 päivänä toukokuuta 1980
annettu säädös N:o 160/80 sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä
toukokuuta 1997 annetulla säädöksellä N:o 133-C/97).
d) Maksuihin perustumaton valtion vanhuus- ja työkyvyttömyyseläke (13
päivänä lokakuuta 1980 annettu säädös N:o 464/80).
e) Maksuihin perustumaton avustus ulkopuolisen antamasta hoidosta (27
päivänä toukokuuta 1980 annettu säädös N:o 160/80 sellaisena kuin se
on muutettuna 30 päivänä toukokuuta 1997 annetulla säädöksellä N:o
133-C/97).
f) Maksuihin perustumaton leskeneläke (11 päivänä marraskuuta 1981
annettu sääntelyasetus N:o 52/81).
U. SLOVENIA
a) Valtion eläke (23 päivänä joulukuuta 1999 annettu eläke- ja vammaisva-
kuutuslaki).
b) Eläkeläisten tulotuki (23 päivänä joulukuuta 1999 annettu eläke- ja
vammaisvakuutuslaki).
c) Elatusapu (23 päivänä joulukuuta 1999 annettu eläke- ja vammaisvakuu-
tuslaki).
V. SLOVAKIA
Ainoana tulolähteenä olevien eläkkeiden tarkistaminen (laki N:o 100/1988
zb.).
W. SUOMI
a) Lapsen hoitotuki (Laki lapsen hoitotuesta, 444/69).
b) Vammaistuki (Vammaistukilaki, 124/88).
c) Eläkkeensaajien asumistuki (Eläkkeensaajien asumistukilaki, 591/78).
d) Työmarkkinatuki (Laki työmarkkinatuesta, 1542/93).
X. RUOTSI
a) Eläkkeellä oleville maksettava asumistuki (laki 1994:308).
b) Vammaiskorvaukset muille kuin eläkkeensaajille (laki 1962: 381,
painettu uudelleen 1982: 120).
c) Vammaisten lasten huoltoavustukset (laki 1962: 381, painettu uudelleen
1982: 120).
Y. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
a) ...
b) Työkyvyttömän hoitoavustus [vuoden 1975 sosiaaliturvalaki, annettu 20
päivänä maaliskuuta 1975, 37 jakso, ja vuoden 1975 sosiaaliturvalaki
(Pohjois-Irlanti), annettu 20 päivänä maaliskuuta 1975, 37 jakso].
c) Verohelpotus työntekijöille, joilla on huollettavanaan perhe (vuoden
1992 Social Security Contributions and Benefits Act, 123 jakson 1
kohdan b alakohta, ja vuoden 1992 Social Security Contributions and
Benefits (Northern Ireland) Act, 122 jakson 1 kohdan b alakohta, sekä
vuoden 1999 Tax Credits Act).
d) Hoitoavustus [vuoden 1975 sosiaaliturvalaki, annettu 20 päivänä maalis-
kuuta 1975, 35 jakso, ja vuoden 1975 sosiaaliturvalaki (Pohjois-Irlanti),
annettu 20 päivänä maaliskuuta 1975, 35 jakso].
e) Toimeentulotuki [vuoden 1986 sosiaaliturvalaki, annettu 25 päivänä
heinäkuuta 1986, 20-22 ja 23 jaksot ja vuoden 1986 sosiaaliturva-asetus
(Pohjois-Irlanti), annettu 5 päivänä marraskuuta 1986, 21-24 jakso.
f) Vammaisen elämisavustus [vuoden 1991 vammaisen elämisavustus- ja
vammaisen työskentelyavustuslaki, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1991,
1 jakso, ja vuoden 1991 vammaisen elämisavustus- ja vammaisen
työskentelyavustusasetus (Pohjois-Irlanti), annettu 24 päivänä heinäkuuta
1991, 3 jakso].1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 76
▼A1
▼B
▼M2
▼A1
▼M1
▼B
▼A1
▼B
▼M6
▼B
▼M6
g) Vammaisen verohelpotus (vuoden 1992 Social Security Contributions
and Benefits Act, 123 jakson 1 kohdan c alakohta, ja vuoden 1992 Social
Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act, 122 jakson 1
kohdan c alakohta, sekä vuoden 1999 Tax Credits Act).
h) Tulosidonnaiset työnhakutuet [Jobseekers Act 1995, 28.6.1995, osastot
1(2)(d)(ii) ja 3, ja Jobseekers (Northern Ireland) Order 1995,
18.10.1995, artiklat 3(2)(d)(ii) ja 5].1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 77
▼B
▼B
LIITE III (A) (B) (6) (7) (12) (14) (15)
SELLAISTEN SOSIAALITURVASOPIMUSTEN MÄÄRÄYKSET, JOTKA
JÄÄVÄT SOVELLETTAVIKSI SEN ESTÄMÄTTÄ, MITÄ ASETUKSEN
6 ARTIKLASSA SÄÄDETÄÄN — SELLAISTEN SOSIAALITURVASOPI-
MUSTEN MÄÄRÄYKSET, JOITA EI SOVELLETA KAIKKIIN
HENKILÖIHIN, JOIHIN ASETUSTA SOVELLETAAN
(Asetuksen 7 artiklan 2 kohdan c alakohta ja 3 artiklan 3 kohta)
Yleiset huomautukset
1. Niiltä osin kuin tämän liitteen määräykset sisältävät viittauksia muiden sopi-
musten määräyksiin, nämä viittaukset korvataan viittauksilla tämän asetuksen
vastaaviin säännöksiin, jollei kysymyksessä olevien sopimusten määräyksiä
ole lueteltu tässä liitteessä.
2. Sellaisessa sosiaaltiturvasopimuksessa olevaa irtisanomislauseketta, jonka
jotkut määräykset on lueteltu tässä liitteessä sovelletaan edelleen noiden
määräysten osalta.
A.Sosiaaliturvasopimusten määräykset, jotka jäävät sovellettaviksi sen
estämättä, mitä asetukseen 6 artiklassa säädetään (asetuksen 7 artiklan
2 kohdan c alakohta).
1. BELGIA — TŠEKIN TASAVALTA
Eisopi musta.
►A12.◄BELGIA — TANSKA
Eisopi musta.
3. BELGIA — SAKSA
a) Yleiseen sopimukseen 7 päivältä joulukuuta 1957 liittyvä
päätöspöytäkirja samalta päivältä, 3 ja 4 artikla sellaisina kuin ne
ovat lisäpöytäkirjassa 10 päivältä marraskuuta 1960.
b) Yleiseen sopimukseen 7 päivältä joulukuuta 1957 Littyvä (SIC!
liittyvä) lisäsopimus N:o 3 samalta päivältä sellaisena kuin se on
lisäpöytäkirjassa 10 päivältä marraskuuta 1960 (eläkkeiden maksa-
minen ajalta ennen yleisen sopimuksen voimaantuloa).
4. BELGIA — VIRO
Eisopi musta.
5. BELGIA — KREIKKA
Yleinen sopimus 1 päivältä huhtikuuta 1958, 15 artiklan 2 kohta, 35
artiklan 2 kohta ja 37 artikla.
6. BELGIA — ESPANJA
Eimi tään.
7. BELGIA — RANSKA
a) Yleiseen sopimukseen 17 päivältä tammikuuta 1948 liittyvä lisäso-
pimus samalta päivältä, 13, 16 ja 23 artikla (työntekijät kaivoksissa
ja vastaavissa yrityksissä).
b) Kirjeenvaihto 27 päivältä helmikuuta 1953 (17 päivänä tammikuuta
1948 tehdyn yleisen sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan soveltaminen).
c) Kirjeenvaihto 29 päivältä heinäkuuta 1953 vanhojen työntekijöiden
avustuksista.
8. BELGIA — IRLANTI
Eisopi musta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 78
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
9. BELGIA — ITALIA
Sopimus 30 päivältä huhtikuuta 1948, 29 artikla.
10. BELGIA — KYPROS
Eisopi musta.
11. BELGIA — LATVIA
Eisopi musta.
12. BELGIA — LIETTUA
Eisopi musta.
►A113.◄BELGIA — LUXEMBURG
Lokakuun 27 päivänä 1971 tehdyn sopimuksen 2 ja 4 artikla (merenta-
kaisia alueita koskeva sosiaaliturva).
14. BELGIA — UNKARI
Eisopi musta.
15. BELGIA — MALTA
►A116.◄BELGIA — ALANKOMAAT
Helmikuun 4 päivänä 1969 tehdyn sopimuksen 2 ja 4 artikla (työsken-
tely merentakaisilla alueilla).
17. BELGIA — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 4 päivänä huhtikuuta 1977 tehdyn sopimuksen 4
artikla kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan III kohta kolmannessa
valtiossa asuvien osalta.
18. BELGIA — PUOLA
Eimi tään.
►A119.◄BELGIA — PORTUGALI
Tammikuun 13 päivänä 1965 tehdyn sopimuksen 1 ja 5 artikla
(Belgian Kongossa ja Ruanda-Urundassa työskentelevien sosiaaliturva).
18 päivänä kesäkuuta 1982 päivätyllä kirjeenvaihdolla tehdyn sopi-
muksen mukaisessa sanamuodossa.
20. BELGIA - SLOVENIA
Eimi tään.
21. BELGIA - SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A122.◄BELGIA — SUOMI
Eisopi musta.
23. BELGIA — RUOTSI
Eisopi musta.
24. BELGIA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
25. TŠEKIN TASAVALTA — TANSKA
Eisopi musta.
26. TŠEKIN TASAVALTA — SAKSA
Eisopi musta.
27. TŠEKIN TASAVALTA — VIRO1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 79
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼A1
Eisopi musta.
28. TŠEKIN TASAVALTA — KREIKKA
Eimi tään.
29. TŠEKIN TASAVALTA — ESPANJA
Eimi tään.
30. TŠEKIN TASAVALTA — RANSKA
Eimi tään.
31. TŠEKIN TASAVALTA — IRLANTI
Eisopi musta.
32. TŠEKIN TASAVALTA — ITALIA
Eisopi musta.
33. TŠEKIN TASAVALTA — KYPROS
Eimi tään.
34. TŠEKIN TASAVALTA — LATVIA
Eisopi musta.
35. TŠEKIN TASAVALTA — LIETTUA
Eimi tään.
36. TŠEKIN TASAVALTA — LUXEMBURG
Eimi tään.
37. TŠEKIN TASAVALTA — UNKARI
Eimi tään.
38. TŠEKIN TASAVALTA — MALTA
Eisopi musta.
39. TŠEKIN TASAVALTA — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
40. TŠEKIN TASAVALTA — ITÄVALTA
Sosiaaliturvasta 20 päivänä heinäkuuta 1999 tehdyn sopimuksen 32
artiklan 3 kohta.
41. TŠEKIN TASAVALTA — PUOLA
Eimi tään.
42. TŠEKIN TASAVALTA — PORTUGALI
Eisopi musta.
43. TŠEKIN TASAVALTA — SLOVENIA
Eimi tään.
44. TŠEKIN TASAVALTA — SLOVAKIA
Sosiaaliturvasta 29 päivänä lokakuuta 1992 tehdyn sopimuksen 20
artikla.
45. TŠEKIN TASAVALTA — SUOMI
Eisopi musta.
46. TŠEKIN TASAVALTA — RUOTSI
Eisopi musta.
47. TŠEKIN TASAVALTA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
►A148.◄TANSKA — SAKSA
a) Sosiaalivakuutuksia koskevaan sopimukseen 14 päivältä elokuuta
1953 liittyvä päätöspöytäkirja, 15 kohta.
b) Edellä mainittuun sopimuksen liittyvä lisäsopimus 14 päivältä
elokuuta 1953.
49. TANSKA — VIRO
Eisopi musta.
50. TANSKA — KREIKKA
Eisopi musta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 80
▼B
▼A1
▼B
▼A1
51. TANSKA — ESPANJA
Eisopi musta.
52. TANSKA — RANSKA
Eimi tään.
53. TANSKA — IRLANTI
Eisopi musta.
54. TANSKA — ITALIA
Eisopi musta.
55. TANSKA — KYPROS
Eisopi musta.
56. TANSKA — LATVIA
Eisopi musta.
57. TANSKA — LIETTUA
Eisopi musta.
►A158.◄TANSKA — LUXEMBURG
Eisopi musta.
59. TANSKA — UNKARI
Eisopi musta.
60. TANSKA — MALTA
Eisopi musta.
►A161.◄TANSKA — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
62. TANSKA — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 16 päivänä kesäkuuta 1987 tehdyn sopimuksen 4
artikla kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan I kohta kolmannessa
valtiossa asuvien osalta.
63. TANSKA - PUOLA
Eisopi musta.
►A164.◄TANSKA — PORTUGALI
Eisopi musta.
65. TANSKA — SLOVENIA
Eimi tään.
66. TANSKA — SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A167.◄TANSKA — SUOMI
Sosiaaliturvasta 15 päivänä kesäkuuta 1992 tehdyn pohjoismaisen sopi-
muksen 10 artikla.
68. TANSKA — RUOTSI
Sosiaaliturvaasta 15 päivänä kesäkuuta 1992 tehdyn pohjoismaisen
sopimuksen 10 artikla.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 81
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
69. TANSKA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
70. SAKSA — VIRO
Eisopi musta.
71. SAKSA — KREIKKA
a) Yleinen sopimus 25 päivältä huhtikuuta 1961, 5 artiklan 2 kohta.
b) Työttömyysvakuutusta koskeva sopimus 31 päivältä toukokuuta
1961, 8 artiklan 1 kohta, 2 kohdan b alakohta ja 3 kohta ja 9-11
artikla sekä I ja IV luku niiltä osin kuin ne koskevat näitä artikloja,
yhdessä 14 päivänä kesäkuuta 1980 pöytäkirjaan tehdyn huomau-
tuksen kansa.
c) Pöytäkirja, joka tehtiin 7 päivänä lokakuuta 1991 ja joka on yhtey-
dessä 6 päivänä heinäkuuta 1984 Saksan demokraattisen tasavallan
hallituksen ja Kreikan tasavallan välillä tehtyyn tiettyjen eläkeon-
gelmien ratkaisemista koskevaan sopimukseen.
72. SAKSA — ESPANJA
Sosiaaliturvasopimuksen, joka on tehty 4 päivänä joulukuuta 1973, 4
artiklan 1 kohta ja 45 artiklan 2 kohta.
73. SAKSA — RANSKA
a) Yleinen sopimus 10 päivältä heinäkuuta 1950, 11 artiklan 1 kohta,
16 artikla (toinen kohta) ja 19 artikla.
b) Yleiseen sopimukseen 10 päivältä heinäkuuta 1950 liittyvä lisäso-
pimus N:o 1 samalta päivältä, 9 artikla (työntekijät kaivokissa
[SIC! kaivoksissa] ja vastaavissa yrityksissä).
c) Yleiseen sopimukseen 10 päivältä heinäkuuta 1950 liittyvä lisäso-
pimus N:o 4 samalta päivältä sellaisena kuin se on lisätyssä
jaksossa N:o 2 18 päivältä kesäkuuta 1955.
d) Lisätty jakso N:o 2 18 päivältä kesäkuuta 1955, I ja III osasto.
e) Yleiseen sopimukseen 10 päivältä heinäkuuta 1950 liittyvä yleinen
pöytäkirja samalta päivältä, 6, 7 ja 8 kohta.
f) Sopimus 20 päivältä joulukuuta 1963, II, III ja IV osasto (sosiaali-
turva Saarissa).
74. SAKSA — IRLANTI
Eisopi musta.
75. SAKSA — ITALIA
a) Sopimus 5 päivältä toukokuuta 1953, 3 artiklan 2 kohta, 23 artiklan
2 kohta, 26 artikla ja 36 artiklan 3 kohta (sosiaalivakuutus).
b) Sopimukseen 5 päivältä toukokuuta 1953 liittyvä lisäsopimus 12
päivältä toukokuuta 1953 (eläkkeiden maksaminen ajalta ennen
sopimuksen voimaantuloa).
76. SAKSA — KYPROS
Eisopi musta.
77. SAKSA — LATVIA
Eisopi musta.
78. SAKSA — LIETTUA
Eisopi musta.
79.
SAKSA — LUXEMBURG
Sopimus 11 päivältä heinäkuuta 1959, 4, 5, 6 ja 7 artikla (Ausgleichs-
vertrag) (Saksan ja Luxemburgin välisen kiistan ratkaisu).1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 82
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
80. SAKSA — UNKARI
a) Sosiaaliturvasta 2 päivänä toukokuuta 1998 tehdyn sopimuksen 27
artiklan 3 kohta ja 40 artiklan 1 kohdan b alakohta.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan 16 kohta.
81. SAKSA — MALTA
Eisopi musta.
►A182.◄SAKSA — ALANKOMAAT
a) Sopimus 29 päivältä maaliskuuta 1951, 3 artiklan 2 kohta.
b) Sopimukseen 29 päivältä maaliskuuta 1951 liittyvä lisäsopimus N:o
4 21 päivältä joulukuuta 1956, 2 ja 3 artikla (hollantilaisten työnte-kijöiden 13 päivän toukokuuta 1940 ja 1 päivän syyskuuta 1945
välisensä aikana saamien Saksan sosiaalivakuutusjärjestelmän
mukaisten oikeuksien järjestäminen).
83. SAKSA — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 22 päivänä joulukuuta 1966 tehdyn sopimuksen 41
artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 10 päivänä huhti-
kuuta 1969 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 1, 29 päivänä
maaliskuuta 1974 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 2 ja 29 päivänä
elokuuta 1980 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 3.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan 3 kohdan c ja d alakohta,
17 kohta, 20 kohdan a alakohta ja 21 kohta.
c) Mainitun sopimuksen 3 artikla kolmannessa valtiossa asuvien
osalta.
d) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan 3 kohdan g alakohta
kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
e) Sopimuksen 4 artiklan 1 kohta Saksan lainsäädännön osalta, jonka
mukaan tapaturmat (ja ammattitaudit), jotka tapahtuvat Saksan liit-
totasavallan alueen ulkopuolella, ja kaudet, jotka ovat täyttyneet
kyseisen alueen ulkopuolella, eivät johda etuuksien maksamiseen
tai johtavat etuuksien maksamiseen vain tietyin edellytyksin, kun
niihin oikeutetut asuvat Saksan liittotasavallan alueen ulkopuolella,
ja kaudet, jotka ovat täyttyneet kyseisen alueen ulkopuolella, eivät
johda etuuksien maksamiseen tai johtavat etuuksien maksamiseen
vain tietyin edellytyksin, kun niihin oikeutetut asuvat Saksan liitota-
savallan alueen ulkopuolella tapauksissa, joissa:
i) etuus on jo maksettu tai nostettavissa 1 päivänä tammikuuta
1994,
ii) edunsaaja on asettunut vakinaisesti asumaan Itävaltaan ennen
tammikuun 1 päivää 1994, ja eläke tai tapaturmavakuutukseen
perustuvan eläkkeen maksaminen alkaa ennen 31 päivää joulu-
kuuta 1994;
(SIC!) tämä koskee myös jonkin muun, alkuperäisen eläkkeen
korvaavan eläkkeen kertymiskausia, leskeneläke mukaan luettuna,
kun kertymiskaudet seuraavat toisiaan yhtäjaksoisesti.
f) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan 19 kohdan b alakohta.
Sovellettaessa tämän määräyksen 3 kohdan c alakohtaa toimival-
taisen laitoksen huomioon ottaman määrän ei tule ylittää määrää,
joka on maksettava niiden vastaavien kansien osalta, jotka kyseisen
laitoksen osa korvattava.
g) Mainitun sopimuksen 10 päivänä huhtikuuta 1969 tehdyssä lisäsopi-
muksessa N:o 1 oleva 2 artikla.
h) Työttömyysvakuutuksesta 19 päivänä heinäkuuta 1978 tehdyn sopi-
muksen 1 artiklan 5 kohta ja 8 artikla.
i) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan 10 kohta.
84. SAKSA - PUOLA
a) Sosiaaliturvasta 8 päivänä joulukuuta 1990 tehdyn sopimuksen 27
artiklan 2-4 kohdassa määriteltyjen edellytysten ja soveltamisalan
mukaisesti 9 päivänä lokakuuta 1975 tehty sopimus vanhuus- ja
työtapaturmamääräyksistä.
b) Sosiaaliturvasta 8 päivänä joulukuuta 1990 tehdyn sopimuksen 11
artiklan 3 kohta, 19 artiklan 4 kohta, 27 artiklan 5 kohta ja 28
artiklan 2 kohta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 83
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼A1
85.
SAKSA — PORTUGALI
Sopimus 6 päivältä marraskuuta 1964, 5 artiklan 2 kohta.
86. SAKSA - SLOVENIA
a) Sosiaaliturvasta 24 päivänä syyskuuta 1997 tehdyn sopimuksen 42
artikla.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan 15 kohta.
87. SAKSA - SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A188.◄ SAKSA — SUOMI
Sosiaaliturvasta 28 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn sopimuksen 4
artikla.
89. SAKSA — RUOTSI
a) Sosiaaliturvasta 27 päivänä helmikuuta 1976 tehdyn sopimuksen 4
artiklan 2 kohta.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan 8 kohdan a alakohta.
90. SAKSA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
a) Sosiaaliturvasopimus 20 päivältä huhtikuuta 1960, 3 artiklan 1 ja 6
kohta ja 7 artiklan 2-6 kohta.
b) Sosiaaliturvasopimukseen 20 päivältä huhtikuuta 1960 liittyvä
päätöspöytäkirja, 2-7 artikla.
c) Työttömyysvakuutusta koskeva sopimus 20 päivältä huhtikuuta
1960, 2 artiklan 5 kohta ja 5 artiklan 2-6 kohta.
91. VIRO — KREIKKA
Eisopi musta.
92. VIRO — ESPANJA
Eisopi musta.
93. VIRO — RANSKA
Eisopi musta.
94. VIRO — IRLANTI
Eisopi musta.
95. VIRO — ITALIA
Eisopi musta.
96. VIRO — KYPROS
Eisopi musta.
97. VIRO — LATVIA
Eimi tään.
98. VIRO — LIETTUA
Eimi tään.
99. VIRO — LUXEMBURG
Eisopi musta.
100. VIRO — UNKARI
Eisopi musta.
101. VIRO — MALTA
Eisopi musta.
102. VIRO — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
103. VIRO — ITÄVALTA
Eisopi musta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 84
▼B
▼A1
▼B
▼M5
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼A1
104. VIRO — PUOLA
Eisopi musta.
105. VIRO — PORTUGALI
Eisopi musta.
106. VIRO — SLOVENIA
Eisopi musta.
107. VIRO — SLOVAKIA
Eisopi musta.
108. VIRO — SUOMI
Eimi tään.
109. VIRO — RUOTSI
Eimi tään.
110. VIRO — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eisopi musta.
111. KREIKKA — ESPANJA
Eisopi musta.
112. KREIKKA — RANSKA
Yleinen sopimus 19 päivältä huhtikuuta 1958, 16 artikla 4 alakohta ja
30 artikla.
113. KREIKKA — IRLANTI
Eisopi musta.
114. KREIKKA — ITALIA
Eisopi musta.
115. KREIKKA — KYPROS
Eimi tään.
116. KREIKKA — LATVIA
Eisopi musta.
117. KREIKKA — LIETTUA
Eisopi musta.
►A1118.◄KREIKKA — LUXEMBURG
Eisopi musta.
119. KREIKKA — UNKARI
Eisopi musta.
120. KREIKKA — MALTA
Eisopi musta.
►A1121.◄KREIKKA — ALANKOMAAT
Yhteinen sopimus 13 päivältä syyskuuta 1966, 4 artiklan 2 kohta.
122. KREIKKA — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 14 päivänä joulukuuta 1979 tehdyn sopimuksen 4
artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 21 päivänä touko-
kuuta 1986 tehdyllä lisäsopimuksella, kolmannessa valtiossa
asuvien osalta.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan II kohta kolmannessa
valtiossa asuvien osalta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 85
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
123. KREIKKA — PUOLA
Eimi tään.
►A1124.◄KREIKKA — PORTUGALI
Eisopi musta.
125. KREIKKA - SLOVENIA
Eisopi musta.
126. KREIKKA - SLOVAKIA
Eimi tään.
►A1127.◄KREIKKA — SUOMI
Sosiaaliturvasta 11 päivänä maaliskuuta 1988 tehdyn sopimuksen 5
artiklan 2 kohta ja 21 artikla.
128. KREIKKA — RUOTSI
Sosiaaliturvasta 5 päivänä toukokuuta 1978 tehdyn sopimuksen 5
artiklan 2 kohta ja 23 artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna
14 päivänä syyskuuta 1984 tehdyllä lisäsopimuksella.
129. KREIKKA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eisopi musta.
►A1130.◄ESPANJA — RANSKA
Eimi tään.
131. ESPANJA — IRLANTI
Eisopi musta.
132. ESPANJA — ITALIA
Sosiaaliturvasopimus 30 päivältä lokakuuta 1979, 5 artikla, 18 artiklan
1 kohdan c alakohta ja 23 artikla.
133. ESPANJA — KYPROS
Eisopi musta.
134. ESPANJA — LATVIA
Eisopi musta.
135. ESPANJA — LIETTUA
Eisopi musta.
►A1136.◄ESPANJA — LUXEMBURG
a) Sopimus 8 päivältä toukokuuta 1969, 5 artiklan 2 kohta.
b) Sopimuksen 8 päivältä toukokuuta 1969 soveltamiseksi itsenäisiin
ammatinharjoittajiin tehty hallinnollinen sopimus 27 päivältä
kesäkuuta, 1 artikla.
137. ESPANJA - UNKARI
Eisopi musta.
138. ESPANJA - MALTA
Eisopi musta.
►A1139.◄ESPANJA — ALANKOMAAT
Sosiaaliturvasopimus 5 päivältä helmikuuta 1974, 23 artiklan 2 kohta.
140. ESPANJA — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 6 päivänä marraskuuta 1981 tehdyn sopimuksen 4
artikla kolmannessa valtiossa asuvien osalta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 86
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan II kohta kolmannessa
valtiossa asuvien osalta.
141. ESPANJA - PUOLA
Eimi tään.
►A1142.◄ESPANJA — PORTUGALI
Yleinen sopimus 11 päivältä kesäkuuta 1969, 4 artiklan 2 kohta, 16
artiklan 2 kohta ja 22 artikla.
143. ESPANJA - SLOVENIA
Eisopi musta.
144. ESPANJA - SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A1145.◄ESPANJA — SUOMI
Sosiaaliturvasta 19 päivänä joulukuuta 1985 tehdyn sopimuksen 5
artiklan 2 kohta.
146. ESPANJA — RUOTSI
Sosiaaliturvasta 29 päivänä kesäkuuta 1987 tehdyn sopimuksen 5
artiklan 2 kohta ja 16 artikla.
147. ESPANJA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
►A1148.◄RANSKA — ITALIA (SIC! IRLANTI)
Eisopi musta.
149. RANSKA — ITALIA
a) Yleinen sopimus 31 päivältä maaliskuuta 1948, 29 ja 24 artikla.
b) Kirjeenvaihto 3 päivältä maaliskuuta 1956 (sairausetuudet maatalou-
dessa työskenteleville kausityöntekijöille).
150. RANSKA — KYPROS
Eisopi musta.
151. RANSKA — LATVIA
Eisopi musta.
152. RANSKA — LIETTUA
Eisopi musta.
►A1153.◄RANSKA — LUXEMBURG
Yleiseen sopimukseen 7 päivältä tammikuuta 1949 liittyvä lisäsopimus
samalta päivältä 11 ja 14 artikla (työntekijät kaivoksissa ja vastaavissa
yrityksissä).
154. RANSKA — UNKARI
Eisopi musta.
155. RANSKA — MALTA
Eisopi musta.
►A1156.◄RANSKA-ALANKOMAAT
Yleiseen sopimukseen 7 päivältä tammikuuta 1950 liittyvä lisäsopimus
1 päivältä kesäkuuta 1954, 11 artikla (työntekijät kaivoksissa ja vastaa-
vissa yrityksissä).
157. RANSKA — ITÄVALTA
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 87
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
158. RANSKA — PUOLA
Eimi tään.
►A1159.◄RANSKA — PORTUGALI
Eimi tään.
160. RANSKA — SLOVENIA
Eimi tään.
161. RANSKA — SLOVAKIA
Eimi tään.
►A1162.◄RANSKA — SUOMI
Eisopi musta.
163. RANSKA — RUOTSI
Eimi tään.
164. RANSKA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Kirjeenvaihto 27 ja 30 päivältä heinäkuuta 1970, joka koskee sellaisten
opettajien asemaa Yhdistyneen kuningaskunnan sosiaaliturvan suhteen,
jotka tilapäisesti harjoittavat ammattiaan Ranskassa 2 päivänä maalis-
kuuta 1948 tehdyn kulttuurisopimuksen perusteella.
►A1165.◄IRLANTI — ITALIA
Eisopi musta.
166. IRLANTI — KYPROS
Eisopi musta.
167. IRLANTI — LATVIA
Eisopi musta.
168. IRLANTI — LIETTUA
Eisopi musta.
►A1169.◄IRLANTI — LUXEMBURG
Eisopi musta.
170. IRLANTI — UNKARI
Eisopi musta.
171. IRLANTI — MALTA
Eisopi musta.
►A1172.◄IRLANTI — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
173. IRLANTI — ITÄVALTA
Sosiaaliturvasta 30 päivänä syyskuuta 1988 tehdyn sopimuksen 4
artikla kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
174. IRLANTI — PUOLA
Eisopi musta.
►A1175.◄IRLANTI — PORTUGALI
Eisopi musta.
176. IRLANTI — SLOVENIA
Eisopi musta.
177. IRLANTI — SLOVAKIA
Eisopi musta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 88
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
►A1178.◄IRLANTI — SUOMI
Eisopi musta.
179. IRLANTI — RUOTSI
Eisopi musta.
180. IRLANTI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Sosiaaliturvasopimus 14 päivältä syyskuuta 1971, 8 artikla.
181. ITALIA — KYPROS
Eisopi musta.
182. ITALIA — LATVIA
Eisopi musta.
183. ITALIA — LIETTUA
Eisopi musta.
►A1184.◄ITALIA — LUXEMBURG
Yleinen sopimus 29 päivältä toukokuuta 1951, 18 artiklan 2 kohta ja 24
artikla.
185. ITALIA — UNKARI
Eisopi musta.
186. ITALIA — MALTA
Eisopi musta.
►A1187.◄ITALIA — ALANKOMAAT
Yleinen sopimus 28 päivältä lokakuuta 1952, 21 artiklan 2 kohta.
188. ITALIA — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 21 päivänä tammikuuta 1981 tehdyn sopimuksen 5
artiklan 3 kohta ja 9 artiklan 2 kohta.
b) Mainitun sopimuksen 4 artikla ja sen päätöspöytäkirjan 2 kohta
kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
189. ITALIA — PUOLA
Eisopi musta.
►A1190.◄ITALIA — PORTUGALI
Eisopi musta.
191. ITALIA — SLOVENIA
a) Sopimus sosiaalivakuutusten vastavuoroisten velvoitteiden sääntele-
misestä koskien rauhansopimuksen liitteen XIV 7 kohtaa (tehty
noottien vaihtona 5 päivänä helmikuuta 1959).
b) Entistä Triesten vapaa-alueen B-vyöhykettä koskevan, 7 päivänä
heinäkuuta 1997 tehdyn sosiaaliturvasopimuksen 45 artiklan 3
kohta.
192. ITALIA — SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A1193.◄ITALIA — SUOMI
Eisopi musta.
194. ITALIA — RUOTSI
Sosiaaliturvasta 25 päivänä syyskuuta 1979 tehdyn sopimuksen 20
artikla.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 89
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
195. ITALIA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
196. KYPROS — LATVIA
Eisopi musta.
197. KYPROS — LIETTUA
Eisopi musta.
198. KYPROS — LUXEMBURG
Eisopi musta.
199. KYPROS — UNKARI
Eisopi musta.
200. KYPROS — MALTA
Eisopi musta.
201. KYPROS — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
202. KYPROS — ITÄVALTA
Eimi tään.
203. KYPROS — PUOLA
Eisopi musta.
204. KYPROS — PORTUGALI
Eisopi musta.
205. KYPROS — SLOVENIA
Eisopi musta.
206. KYPROS — SLOVAKIA
Eimi tään.
207. KYPROS — SUOMI
Eisopi musta.
208. KYPROS — RUOTSI
Eisopi musta.
209. KYPROS — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
210. LATVIA — LIETTUA
Eimi tään.
211. LATVIA — LUXEMBURG
Eisopi musta.
212. LATVIA — UNKARI
Eisopi musta.
213. LATVIA — MALTA
Eisopi musta.
214. LATVIA — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
215. LATVIA — ITÄVALTA
Eisopi musta.
216. LATVIA — PUOLA
Eisopi musta.
217. LATVIA — PORTUGALI
Eisopi musta.
218. LATVIA — SLOVENIA
Eisopi musta.
219. LATVIA — SLOVAKIA
Eisopi musta.
220. LATVIA — SUOMI
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 90
▼B
▼A1
▼A1
221. LATVIA — RUOTSI
Eimi tään.
222. LATVIA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eisopi musta.
223. LIETTUA — LUXEMBURG
Eisopi musta.
224. LIETTUA — UNKARI
Eisopi musta.
225. LIETTUA — MALTA
Eisopi musta.
226. LIETTUA — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
227. LIETTUA — ITÄVALTA
Eisopi musta.
228. LIETTUA — PUOLA
Eisopi musta.
229. LIETTUA — PORTUGALI
Eisopi musta.
230. LIETTUA — SLOVENIA
Eisopi musta.
231. LIETTUA — SLOVAKIA
Eisopi musta.
232. LIETTUA — SUOMI
Eimi tään.
233. LIETTUA — RUOTSI
Eimi tään.
234. LIETTUA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eisopi musta.
235. LUXEMBURG — UNKARI
Eisopi musta.
236. LUXEMBURG — MALTA
Eisopi musta.
►A1237.◄LUXEMBURG — ALANKOMAAT
Eimi tään.
238. LUXEMBURG — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 21 päivänä joulukuuta 1971 tehdyn sopimuksen 5
artiklan 2 kohta, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 16 päivänä
toukokuuta 1973 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 1 ja 9 päivänä loka-
kuuta 1978 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 2.
b) Mainitun sopimuksen 3 artiklan 2 kohta kolmannessa valtiossa
asuvien osalta.
c) Mainitum sopimuksen päätöspöytäkirjan III kohta kolmannessa
valtiossa asuvien osalta.
239. LUXEMBURG — PUOLA
Eimi tään.
►A1240.◄LUXEMBURG — PORTUGALI
Sopimus 12 päivältä helmikuuta 1965, 3 artiklan 2 kohta.
241. LUXEMBURG — SLOVENIA
Eimi tään.
242. LUXEMBURG — SLOVAKIA
Eisopi musta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 91
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
►A1243.◄LUXEMBURG — SUOMI
Sosiaaliturvasta 15 päivänä syyskuuta 1988 tehdyn sopimuksen 5
artiklan 2 kohta.
244. LUXEMBURG — RUOTSI
a) Sosiaaliturvasta 21 päivänä helmikuuta 1985 tehdyn sopimuksen 4
artikla ja 29 artiklan 1 kohta kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
b) Mainitun sopimuksen 30 artikla.
245. LUXEMBURG — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
246. UNKARI — MALTA
Eisopi musta.
247. UNKARI — ALANKOMAAT
Eimi tään.
248. UNKARI — ITÄVALTA
Sosiaaliturvasta 31 päivänä maaliskuuta 1999 tehdyn sopimuksen 36
artiklan 3 kohta.
249. UNKARI — PUOLA
Eimi tään.
250. UNKARI — PORTUGALI
Eisopi musta.
251. UNKARI — SLOVENIA
Sosiaaliturvasta 7 päivänä lokakuuta 1957 tehdyn sopimuksen 31
artikla.
252. UNKARI — SLOVAKIA
Eimi tään.
253. UNKARI — SUOMI
Eimi tään.
254. UNKARI — RUOTSI
Eimi tään.
255. UNKARI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
256. MALTA — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
257. MALTA — ITÄVALTA
Eisopi musta.
258. MALTA — PUOLA
Eisopi musta.
259. MALTA — PORTUGALI
Eisopi musta.
260. MALTA — SLOVENIA
Eisopi musta.
261. MALTA — SLOVAKIA
Eisopi musta.
262. MALTA — SUOMI
Eisopi musta.
263. MALTA — RUOTSI
Eisopi musta.
264. MALTA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 92
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
►A1265.◄ALANKOMAAT — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 7 päivänä maaliskuuta 1974 tehdyn sopimuksen 3
artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 5 päivänä marras-
kuuta 1980 tehdyllä lisäsopimuksella, kolmannessa valtiossa
asuvien osalta.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan II kohta kolmannessa
valtiossa asuvien osalta.
266. ALANKOMAAT — PUOLA
Eisopi musta.
►A1267.◄ALANKOMAAT — PORTUGALI
Sopimus 19 päivältä heinäkuuta 1979, 5 artiklan 2 kohta ja 31 artikla.
268. ALANKOMAAT — SLOVENIA
Eimi tään.
269. ALANKOMAAT — SLOVAKIA
Eimi tään.
►A1270.◄ALANKOMAAT — SUOMI
Eisopi musta.
271. ALANKOMAAT — RUOTSI
Sosiaaliturvasta 2 päivänä heinäkuuta 1976 tehdyn sopimuksen 4
artikla ja 24 artiklan 3 kohta kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
272. ALANKOMAAT — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
273. ITÄVALTA - PUOLA
Sosiaaliturvasta 7 päivänä syyskuuta 1998 tehdyn sopimuksen 33
artiklan 3 kohta.
►A1274.◄ITÄVALTA — PORTUGALI
Eimi tään.
275. ITÄVALTA — SLOVENIA
Sosiaaliturvasta 10 päivänä maaliskuuta 1997 tehdyn sopimuksen 37
artikla.
276. ITÄVALTA — SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A1277.◄ITÄVALTA — SUOMI
a) Sosiaaliturvasta 11 päivänä joulukuuta 1985 tehdyn sopimuksen 4
artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 9 päivänä maalis-kuuta 1993 tehdyllä lisäsopimuksella, kolmannessa valtiossa
asuvien osalta.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan II kohta kolmannessa
valtiossa asuvien osalta.
278. ITÄVALTA-RUOTSI
Sosiaaliturvasta 21 päivänä maaliskuuta 1996 tehty sopimus.
279. ITÄVALTA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
a) Sosiaaliturvasta 22 päivänä heinäkuuta 1980 tehdyn sopimuksen 3
artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 9 päivänä joulukuuta
1985 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 1 ja 13 päivänä lokakuuta 1992
tehdyllä lisäsopimuksella N:o 2, kolmannessa valtiossa asuvien
osalta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 93
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼M2
▼A1
▼B
▼B
b) Mainitun sopimuksen luontoisetuuksia koskeva pöytäkirjaa lukuun
ottamatta 2 artiklan 3 kohtaa niiden henkilöiden osalta, jotka eivät
voi hakea hoitoa asetuksen III osastoon 1 luvun mukaisesti.
280. PUOLA — PORTUGALI
Eisopi musta.
281. PUOLA — SLOVENIA
Eimi tään.
282. PUOLA — SLOVAKIA
Eimi tään.
283. PUOLA — SUOMI
Eisopi musta.
284. PUOLA — RUOTSI
Eimi tään.
285. PUOLA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
286. PORTUGALI — SLOVENIA
Eisopi musta.
287. PORTUGALI — SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A1288.◄PORTUGALI — SUOMI
Eisopi musta.
289. PORTUGALI — RUOTSI
Sosiaaliturvasta 25 päivänä lokakuuta 1978 tehdyn sopimuksen 6
artikla.
290. PORTUGALI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
a) Sairaanhoitoa koskeva pöytäkirja 15 päivältä marraskuuta 1978, 2
artiklan 1 kohta.
b) Kun kysymys on portugalilaisista palkatuista työntekijöistä ja
kaudesta 22 päivästä lokakuuta 1987 alkaen Espanjan ja Portugalin
liittymisasiakirjan 220 artiklan 1 kohdassa määrätyn siirtymäkauden
loppuun: sosiaaliturvasopimuksen, joka on tehty 15 päivänä marras-
kuuta 1978, 26 artikla sellaisena kuin se on muutettunakirjeenvaihdolla 28 päivältä syyskuuta 1987.
291. SLOVENIA - SLOVAKIA
Eimi tään.
292. SLOVENIA - SUOMI
Eisopi musta.
293. SLOVENIA - RUOTSI
Eimi tään.
294. SLOVENIA - YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
295. SLOVAKIA - SUOMI
Eisopi musta.
296. SLOVAKIA - RUOTSI
Eisopi musta.
297. SLOVAKIA - YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
►
A1298.◄SUOMI — RUOTSI
Sosiaaliturvasta 15 päivänä kesäkuuta 1992 tehdyn pohjoismaisen sopi-
muksen 10 artikla.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 94
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
299. SUOMI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
►A1300.◄RUOTSI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Sosiaaliturvasta 29 päivänä kesäkuuta 1987 tehdyn sopimuksen 4
artiklan 3 kohta.
B.Sopimusmääräykset, joita ei sovelleta kaikkiin henkilöihin, joihin
asetusta sovelletaan (Asetuksen 3 artiklan 3 kohta)
1. BELGIA — TŠEKIN TASAVALTA
Eisopi musta.
►A12.◄BELGIA — TANSKA
Eisopi musta.
3 . .....
4. BELGIA — VIRO
Eisopi musta.
5. BELGIA — KREIKKA
Eimi tään.
6. BELGIA — ESPANJA
Eimi tään.
7. BELGIA — RANSKA
a) Kirjeenvaihto 29 päivältä heinäkuuta 1953 vanhojen työntekijöiden
avustuksista.
b) Kirjeenvaihto 27 päivältä helmikuuta 1953 (17 päivänä tammikuuta
1948 tehdyn yleisen sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan soveltaminen).
8. BELGIA — IRLANTI
Eimi tään.
9. BELGIA — ITALIA
Eimi tään.
10. BELGIA - KYPROS
Eisopi musta.
11. BELGIA - LATVIA
Eisopi musta.
12. BELGIA - LIETTUA
Eisopi musta.
►A113.◄BELGIA — LUXEMBURG
Lokakuun 27 päivänä 1971 tehdyn sopimuksen 2 ja 4 artikla (sosiaali-
turva merentakaisilla alueilla).
14. BELGIA — UNKARI
Eisopi musta.
15. BELGIA — MALTA
Eisopi musta.
►A116.◄BELGIA — ALANKOMAAT
Helmikuun 4 päivänä 1969 tehdyn sopimuksen 2 ja 4 artikla (työsken-
tely merentakaisilla alueilla).1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 95
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
17. BELGIA — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 4 päivänä huhtikuuta 1977 tehdyn sopimuksen 4
artikla kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan III kohta kolmannessa
valtiossa asuvien osalta.
18. BELGIA — PUOLA
Eimi tään.
►A119.◄BELGIA — PORTUGALI
Tammikuun 13 päivänä 1965 tehdyn sopimuksen 1 ja 5 artikla
(Belgian Kongossa ja Ruanda-Urundissa työskentelevien sosiaaliturva),
18 päivänä kesäkuuta 1982 päivätyllä kirjeenvaihdolla tehdyn sopi-
muksen mukaisessa sanamuodossa.
20. BELGIA — SLOVENIA
Eimi tään.
21. BELGIA — SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A122.◄BELGIA — SUOMI
Eisopi musta.
23. BELGIA — RUOTSI
Eisopi musta.
24. BELGIA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
25. TŠEKIN TASAVALTA — TANSKA
Eisopi musta.
26. TŠEKIN TASAVALTA — SAKSA
Eisopi musta.
27. TŠEKIN TASAVALTA — VIRO
Eisopi musta.
28. TŠEKIN TASAVALTA — KREIKKA
Eimi tään.
29. TŠEKIN TASAVALTA — ESPANJA
Eimi tään.
30. TŠEKIN TASAVALTA — RANSKA
Eimi tään.
31. TŠEKIN TASAVALTA — IRLANTI
Eisopi musta.
32. TŠEKIN TASAVALTA — ITALIA
Eisopi musta.
33. TŠEKIN TASAVALTA — KYPROS
Eimi tään.
34. TŠEKIN TASAVALTA — LATVIA
Eisopi musta.
35. TŠEKIN TASAVALTA — LIETTUA
Eimi tään.
36. TŠEKIN TASAVALTA — LUXEMBURG
Eimi tään.
37. TŠEKIN TASAVALTA — UNKARI
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 96
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼A1
38. TŠEKIN TASAVALTA — MALTA
Eisopi musta.
39. TŠEKIN TASAVALTA — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
40. TŠEKIN TASAVALTA — ITÄVALTA
Sosiaaliturvasta 20 päivänä heinäkuuta 1999 tehdyn sopimuksen 32
artiklan 3 kohta.
41. TŠEKIN TASAVALTA — PUOLA
Eimi tään.
42. TŠEKIN TASAVALTA — PORTUGALI
Eisopi musta.
43. TŠEKIN TASAVALTA — SLOVENIA
Eimi tään.
44. TŠEKIN TASAVALTA — SLOVAKIA
Eimi tään.
45. TŠEKIN TASAVALTA — SUOMI
Eisopi musta.
46. TŠEKIN TASAVALTA — RUOTSI
Eisopi musta.
47. TŠEKIN TASAVALTA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
►A148.◄TANSKA — SAKSA
a) Sosiaalivakuutuksia koskevaan sopimukseen 14 päivältä elokuuta
1953 liittyvä päätöspöytäkirja, 15 kohta.
b) Edellä mainittuun sopimukseen liittyvä lisäsopimus 14 päivältä
elokuuta 1953.
49. TANSKA — VIRO
Eisopi musta.
50. TANSKA — KREIKKA
Eisopi musta.
51. TANSKA — ESPANJA
Eisopi musta.
52. TANSKA — RANSKA
Eimi tään.
53. TANSKA — IRLANTI
Eisopi musta.
54. TANSKA — ITALIA
Eisopi musta.
55. TANSKA - KYPROS
Eisopi musta.
56. TANSKA - LATVIA
Eisopi musta.
57. TANSKA - LIETTUA
Eisopi musta.
►A158.◄TANSKA — LUXEMBURG
Eisopi musta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 97
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
59. TANSKA — UNKARI
Eisopi musta.
60. TANSKA — MALTA
Eisopi musta.
►A161.◄TANSKA — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
62. TANSKA — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 16 päivänä kesäkuuta 1987 tehdyn sopimuksen 4
artikla kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan I kohta kolmannessa
valtiossa asuvien osalta.
63. TANSKA — PUOLA
Eisopi musta.
►A164.◄TANSKA — PORTUGALI
Eisopi musta.
65. TANSKA — SLOVENIA
Eimi tään.
66. TANSKA — SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A167.◄TANSKA — SUOMI
Eimi tään.
68. TANSKA — RUOTSI
Eimi tään.
69. TANSKA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
70. SAKSA — VIRO
Eisopi musta.
71. SAKSA — KREIKKA
Pöytäkirja, joka tehtiin 7 päivänä lokakuuta 1991 ja joka liity 6 päivänä
heinäkuuta 1984 Saksan demokraattisen tasavallan hallituksen ja
Kreikan tasavallan välillä tehtyyn tiettyien eläkeongelmien ratkaise-
mista koskevaan sopimukseen.
72. SAKSA — ESPANJA
Sosiaaliturvasopimuksen, joka on tehty 4 päivänä joulukuuta 1973, 4
artiklan 1 kohta ja 45 artiklan 2 kohta.
73. SAKSA — RANSKA
a) Yleinen sopimus 10 päivältä heinäkuuta 1950, 16 artikla (2 kohta)
ja 19 artikla.
b) Yleiseen sopimukseen 10 päivältä heinäkuuta 1950 liittyvä lisäso-
pimus N:o 4 samalta päivältä sellaisena kuin se on lisätyssä
jaksossa N:o 2 18 päivältä kesäkuuta 1955.
c) Lisätty jakso N:o 2 18 päivältä kesäkuuta 1955, I ja III osasto.
d) Yleiseen sopimukseen 10 päivältä heinäkuuta 1950 liittyvä yleinen
pöytäkirja samalta päivältä, 6, 7 ja 8 kohta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 98
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
e) Sopimus 20 päivältä joulukuuta 1963, II, III ja IV osasto (sosiaali-
turva Saarissa).
74. SAKSA — IRLANTI
Eisopi musta.
75. SAKSA — ITALIA
a) Sopimus 5 päivältä toukokuuta 1953, 3 artiklan 2 kohta ja 26 artikla
(sosiaalivakuutus).
b) Sopimukseen 5 päivältä toukokuuta 1953 liittyvä lisäsopimus 12
päivältä toukokuuta 1953 (eläkkeiden maksaminen ajalta ennen
sopimuksen voimaantuloa).
76. SAKSA — KYPROS
Eisopi musta.
77. SAKSA — LATVIA
Eisopi musta.
78. SAKSA — LIETTUA
Eisopi musta.
►A179.◄SAKSA — LUXEMBURG
Sopimus 11 päivältä heinäkuuta 1959, 4, 5, 6 ja 7 artikla (Saksan ja
Luxemburgin välisen kiistan ratkaisu).
80. SAKSA - UNKARI
Sosiaaliturvasta 2 päivänä toukokuuta 1998 tehdyn sopimuksen
päätöspöytäkirjan 16 kohta.
81. SAKSA - MALTA
Eisopi musta.
►A182.◄SAKSA — ALANKOMAAT
a) Sopimus 29 päivältä maaliskuuta 1951, 3 artiklan 2 kohta.
b) Sopimukseen 29 päivältä maaliskuuta 1951 liittyvä lisäsopimus N:o
4 21 päivältä joulukuuta 1956, 2 ja 3 artikla (hollantilaisten työnte-
kijöiden 13 päivän toukokuuta 1940 ja 1 päivän syyskuuta 1945
välisenä aikana saamien Saksan sosiaalivakuutusjärjestelmän
mukaisten oikeuksien järjestäminen).
83. SAKSA — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 22 päivänä joulukuuta 1966 tehdyn sopimuksen 41
artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 10 päivänä huhti-
kuuta 1969 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 1, 29 päivänä
maaliskuuta 1974 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 2 ja 29 päivänä
elokuuta 1980 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 3.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan 20 kohdan a alakohta.
c) Mainitun sopimuksen 3 artikla kolmannessa valtiossa asuvien
osalta.
d) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan 3 kohdan g alakohta.
e) Sopimuksen 4 artiklan 1 kohta Saksan lainsäädännön osalta, jonka
mukaan tapaturmat (ja ammattitaudit), jotka tapahtuvat Saksan liit-
totasavallan alueen ulkopuolella, ja kaudet, jotka ovat täyttyneet
kyseisen alueen ulkopuolella, eivät johda etuuksien maksamiseen
tai johtavat etuuksien maksamiseen vain tietyin edellytyksin, kun
niihin oikeutetut asuvat Saksan liittotasavallan alueen ulkopuolella
tapauksissa, joissa:
i) etuus on jo maksettu tai nostettavissa 1 päivänä tammikuuta
1994.
ii) edunsaaja on asettunut vakinaisesti asumaan Itävaltaan ennen
tammikuun 1 päivää 1994 ja eläke- tai tapatumavakuutukseen
perustuvan eläkkeen maksaminen alkaa ennen 31 päivää joulu-
kuuta 1994;1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 99
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
tämä koskee myös jonkin muun, alkuperäisen eläkkeen korvaavan
eläkkeen kertymiskausia, leskeneläke mukaan luettuna, kun kerty-
miskaudet seuraavat toisiaan yhtäjaksoisesti.
f) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan 19 kohdan b alakohta.
Sovellettaessa tämän määräyksen 3 kohdan c alakohtaa toimival-
taisen laitoksen huomioon ottama määrää, joka on maksettava
niiden vastaavien kausien osalta, jotka kyseisen laitoksen on korvat-
tava.
84. SAKSA - PUOLA
Eimi tään.
►A185.◄SAKSA — PORTUGALI
Sopimus 6 päivältä marraskuuta 1964, 5 artiklan 2 kohta.
86. SAKSA — SLOVENIA
a) Sosiaaliturvasta 24 päivänä syyskuuta 1997 tehdyn sopimuksen 42
artikla.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan 15 kohta.
87. SAKSA — SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A188.◄
SAKSA — SUOMI
Sosiaaliturvasta 28 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn sopimuksen 4
artikla.
89. SAKSA — RUOTSI
Sosiaaliturvasta 27 päivänä helmikuuta 1976 tehdyn sopimuksen 4
artiklan 2 kohta.
90. SAKSA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
a) Sosiaaliturvasopimus 20 päivältä huhtikuuta 1960, 3 artiklan 1 ja 6
kohta ja 7 artiklan 2-6 kohta.
b) Työttömyysvakuutusta koskeva sopimus 20 päivältä huhtikuuta
1960, 2 artiklan 5 kohta ja 5 artiklan 2-6 kohta.
c) Työttömyysvakuutusta koskeva sopimus 20 päivältä huhtikuuta
1960, 2 artiklan 5 kohta ja 5 artiklan 2-6 kohta.
91. VIRO — KREIKKA
Eisopi musta.
92. VIRO — ESPANJA
Eisopi musta.
93. VIRO — RANSKA
Eisopi musta.
94. VIRO — IRLANTI
Eisopi musta.
95. VIRO — ITALIA
Eisopi musta.
96. VIRO — KYPROS
Eisopi musta.
97. VIRO — LATVIA
Eimi tään.
98. VIRO — LIETTUA
Eimi tään.
99. VIRO — LUXEMBURG
Eisopi musta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 100
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼M5
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼A1
100. VIRO — UNKARI
Eisopi musta.
101. VIRO — MALTA
Eisopi musta.
102. VIRO — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
103. VIRO — ITÄVALTA
Eisopi musta.
104. VIRO — PUOLA
Eisopi musta.
105. VIRO — PORTUGALI
Eisopi musta.
106. VIRO — SLOVENIA
Eisopi musta.
107. VIRO — SLOVAKIA
Eisopi musta.
108. VIRO — SUOMI
Eimi tään.
109. VIRO — RUOTSI
Eimi tään.
110. VIRO — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eisopi musta.
111. KREIKKA — ESPANJA
Eisopi musta.
112. KREIKKA — RANSKA
Eimi tään.
113. KREIKKA — IRLANTI
Eisopi musta.
114. KREIKKA — ITALIA
Eisopi musta.
115. KREIKKA - KYPROS
Eimi tään.
116. KREIKKA - LATVIA
Eisopi musta.
117. KREIKKA - LIETTUA
Eisopi musta.
►A1118.◄KREIKKA — LUXEMBURG
Eisopi musta.
119. KREIKKA — UNKARI
Eisopi musta.
120. KREIKKA — MALTA
Eisopi musta.
►A1121.◄KREIKKA — ALANKOMAAT
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 101
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
122. KREIKKA — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 14 päivänä joulukuuta 1979 tehdyn sopimuksen 4
artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 21 päivänä touko-
kuuta 1986 tehdyllä lisäsopimuksella, kolmannessa valtiossa
asuvien osalta.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan II kohta kolmannessa
valtiossa asuvien osalta.
123. KREIKKA — PUOLA
Eimi tään.
►A1124.◄KREIKKA — PORTUGALI
Eisopi musta.
125. KREIKKA — SLOVENIA
Eisopi musta.
126. KREIKKA — SLOVAKIA
Eimi tään.
►A1127.◄KREIKKA — SUOMI
Sosiaaliturvasta 11 päivänä maaliskuuta 1988 tehdyn sopimuksen 5
artiklan 2 kohta.
128. KREIKKA — RUOTSI
Sosiaaliturvasta 5 päivänä toukokuuta 1978 tehdyn sopimuksen 5
artiklan 2 kohta, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 14 päivänä
syyskuuta 1984 tehdyllä lisäsopimuksella.
129. KREIKKA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eisopi musta.
►A1130.◄ESPANJA — RANSKA
Eimi tään.
131. ESPANJA — IRLANTI
Eisopi musta.
132. ESPANJA — ITALIA
Sosiaaliturvasopimus 30 päivältä lokakuuta 1979, 5 artikla, 18 artiklan
1 kohdan c alakohta ja 23 artikla.
133. ESPANJA — KYPROS
Eisopi musta.
134. ESPANJA — LATVIA
Eisopi musta.
135. ESPANJA — LIETTUA
Eisopi musta.
►A1136.◄ESPANJA — LUXEMBURG
a) Sopimus 8 päivältä toukokuuta 1969, 5 artiklan 2 kohta.
b) Sopimuksen 8 päivältä toukokuuta 1969 soveltamiseksi itsenäisiin
ammatinharjoittajiin tehty hallinnollinen sopimus 27 päivältä
kesäkuuta, 1 artikla.
137. ESPANJA — UNKARI
Eisopi musta.
138. ESPANJA — MALTA
Eisopi musta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 102
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
►A1139.◄ESPANJA — ALANKOMAAT
Sosiaaliturvasopimus 5 päivältä helmikuuta 1974, 23 artiklan 2 kohta.
140. ESPANJA — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 6 päivänä marraskuuta 1981 tehdyn sopimuksen 4
artikla kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan II kohta kolmannessa
valtiossa asuvien osalta.
141. ESPANJA — PUOLA
Eimi tään.
►A1142.◄ESPANJA — PORTUGALI
Yleinen sopimus 11 päivältä kesäkuuta 1969, 4 artiklan 2 kohta, 16
artiklan 2 kohta ja 22 artikla.
143. ESPANJA - SLOVENIA
Eisopi musta.
144. ESPANJA - SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A1145.◄ESPANJA — SUOMI
Sosiaaliturvasta 19 päivänä joulukuuta 1985 tehdyn sopimuksen 5
artiklan 2 kohta.
146. ESPANJA — RUOTSI
Sosiaaliturvasta 4 päivänä helmikuuta 1983 tehdyn sopimuksen 5
artiklan 2 kohta ja 16 artikla.
147. ESPANJA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
►A1148.◄RANSKA — IRLANTI
Eisopi musta.
149. RANSKA — ITALIA
Yleinen sopimus 31 päivältä maaliskuuta 1948, 20 ja 24 artikla.
150. RANSKA — KYPROS
Eisopi musta.
151. RANSKA — LATVIA
Eisopi musta.
152. RANSKA — LIETTUA
Eisopi musta.
►A1153.◄RANSKA — LUXEMBURG
Eimi tään.
154. RANSKA — UNKARI
Eisopi musta.
155. RANSKA — MALTA
Eisopi musta.
►A1156.◄RANSKA — ALANKOMAAT
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 103
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
157. RANSKA — ITÄVALTA
Eimi tään.
158. RANSKA — PUOLA
Eimi tään.
►A1159.◄RANSKA — PORTUGALI
Eimi tään.
160. RANSKA — SLOVENIA
Eimi tään.
161. RANSKA — SLOVAKIA
Eimi tään.
►A1162.◄RANSKA — SUOMI
Eisopi musta.
163. RANSKA — RUOTSI
Eimi tään.
164. RANSKA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Kirjeenvaihto 27 ja 30 päivältä heinäkuuta 1970, joka koskee sellaisten
opettajien asemaa Yhdistyneen kuningaskunnan sosiaaliturvan suhteen,
jotka tilapäisesti harjoittavat ammattiaan Ranskassa 2 päivänä maalis-
kuuta 1948 tehdyn kulttuurisopimuksen perusteella.
►A1165.◄IRLANTI — ITALIA
Eisopi musta.
166. IRLANTI - KYPROS
Eisopi musta.
167. IRLANTI - LATVIA
Eisopi musta.
168. IRLANTI - LIETTUA
►A1169.◄IRLANTI — LUXEMBURG
Eisopi musta.
170. IRLANTI — UNKARI
Eisopi musta.
171. IRLANTI — MALTA
Eisopi musta.
►A1172.◄IRLANTI — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
173. IRLANTI — ITÄVALTA
Sosiaaliturvasta 30 päivänä syyskuuta 1988 tehdyn sopimuksen 4
artikla kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
174. IRLANTI — PUOLA
Eisopi musta.
►A1175.◄IRLANTI — PORTUGALI
Eisopi musta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 104
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
176. IRLANTI — SLOVENIA
Eisopi musta.
177. IRLANTI — SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A1178.◄IRLANTI — SUOMI
Eisopi musta.
179. IRLANTI — RUOTSI
Eisopi musta.
180. IRLANTI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
181. ITALIA — KYPROS
Eisopi musta.
182. ITALIA — LATVIA
Eisopi musta.
183. ITALIA — LIETTUA
Eisopi musta.
►A1184.◄ITALIA — LUXEMBURG
Eimi tään.
185. ITALIA — UNKARI
Eisopi musta.
186. ITALIA — MALTA
Eisopi musta.
►A1187.◄ITALIA — ALANKOMAAT
Eimi tään.
188. ITALIA — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 21 päivänä tammikuuta 1981 tehdyn sopimuksen 5
artiklan 3 kohta ja 9 artiklan 2 kohta.
b) Mainitun sopimuksen 4 artikla ja sen päätöspöytäkirjan 2 kohta
kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
189. ITALIA — PUOLA
Eisopi musta.
►A1190.◄ITALIA — PORTUGALI
Eisopi musta.
191. ITALIA — SLOVENIA
a) Sopimus sosiaalivakuutusten vastavuoroisten velvoitteiden sääntele-
misestä koskien rauhansopimuksen liitteen XIV 7 kohtaa (tehty
noottien vaihtona 5 päivänä helmikuuta 1959).
b) Entistä Triesten vapaa-alueen B-vyöhykettä koskevan, 7 päivänä
heinäkuuta 1997 tehdyn sosiaaliturvasopimuksen 45 artiklan 3
kohta.
192. ITALIA — SLOVAKIA
►A1193.◄ITALIA — SUOMI
Eisopi musta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 105
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
194. ITALIA — RUOTSI
Sosiaaliturvasta 25 päivänä syyskuuta 1979 tehdyn sopimuksen 20
artikla.
195. ITALIA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
196. KYPROS — LATVIA
Eisopi musta.
197. KYPROS — LIETTUA
Eisopi musta.
198. KYPROS — LUXEMBURG
Eisopi musta.
199. KYPROS — UNKARI
Eisopi musta.
200. KYPROS — MALTA
Eisopi musta.
201. KYPROS — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
202. KYPROS — ITÄVALTA
Eimi tään.
203. KYPROS — PUOLA
Eisopi musta.
204. KYPROS — PORTUGALI
Eisopi musta.
205. KYPROS — SLOVENIA
Eisopi musta.
206. KYPROS — SLOVAKIA
Eimi tään.
207. KYPROS — SUOMI
Eisopi musta.
208. KYPROS — RUOTSI
Eisopi musta.
209. KYPROS — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
210. LATVIA — LIETTUA
Eimi tään.
211. LATVIA — LUXEMBURG
Eisopi musta.
212. LATVIA — UNKARI
Eisopi musta.
213. LATVIA — MALTA
Eisopi musta.
214. LATVIA — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
215. LATVIA — ITÄVALTA
Eisopi musta.
216. LATVIA — PUOLA
Eisopi musta.
217. LATVIA — PORTUGALI
Eisopi musta.
218. LATVIA — SLOVENIA
Eisopi musta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 106
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼A1
219. LATVIA — SLOVAKIA
Eisopi musta.
220. LATVIA — SUOMI
Eimi tään.
221. LATVIA — RUOTSI
Eimi tään.
222. LATVIA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eisopi musta.
223. LIETTUA — LUXEMBURG
Eisopi musta.
224. LIETTUA — UNKARI
Eisopi musta.
225. LIETTUA — MALTA
Eisopi musta.
226. LIETTUA — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
227. LIETTUA — ITÄVALTA
Eisopi musta.
228. LIETTUA — PUOLA
Eisopi musta.
229. LIETTUA — PORTUGALI
Eisopi musta.
230. LIETTUA — SLOVENIA
Eisopi musta.
231. LIETTUA — SLOVAKIA
Eisopi musta.
232. LIETTUA — SUOMI
Eimi tään.
233. LIETTUA — RUOTSI
Eimi tään.
234. LIETTUA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eisopi musta.
235. LUXEMBURG — UNKARI
Eisopi musta.
236. LUXEMBURG — MALTA
Eisopi musta.
►A1237.◄LUXEMBURG — ALANKOMAAT
Eimi tään.
238. LUXEMBURG — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 21 päivänä joulukuuta 1971 tehdyn sopimuksen 5
artiklan 2 kohta, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 16 päivänä
toukokuuta 1973 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 1 ja 9 päivänä loka-
kuuta 1978 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 2.
b) Mainitun sopimuksen 3 artiklan 2 kohta kolmannessa valtiossa
asuvien osalta.
c) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan III kohta kolmannessa
valtiossa asuvien osalta.
239. LUXEMBURG — PUOLA
Eimi tään.
►A1240.◄LUXEMBURG — PORTUGALI
Sopimus 12 päivältä helmikuuta 1965, 3 artiklan 2 kohta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 107
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
241. LUXEMBURG — SLOVENIA
Eimi tään.
242. LUXEMBURG — SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A1243.◄LUXEMBURG — SUOMI
Sosiaaliturvasta 15 päivänä syyskuuta 1988 tehdyn sopimuksen 5
artiklan 2 kohta.
244. LUXEMBURG — RUOTSI
Sosiaaliturvasta 21 päivänä helmikuuta 1985 tehdyn sopimuksen 4
artikla ja 29 artiklan 1 kohta kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
245. LUXEMBURG — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTAA (SIC!
KUNINGASKUNTA)
Eimi tään.
246. UNKARI — MALTA
Eisopi musta.
247. UNKARI — ALANKOMAAT
Eimi tään.
248. UNKARI — ITÄVALTA
Sosiaaliturvasta 31 päivänä maaliskuuta 1999 tehdyn sopimuksen 36
artiklan 3 kohta.
249. UNKARI — PUOLA
Eimi tään.
250. UNKARI — PORTUGALI
Eisopi musta.
251. UNKARI — SLOVENIA
Sosiaaliturvasta 7 päivänä lokakuuta 1957 tehdyn sopimuksen 31
artikla.
252. UNKARI — SLOVAKIA
Eimi tään.
253. UNKARI — SUOMI
Eimi tään.
254. UNKARI — RUOTSI
Eimi tään.
255. UNKARI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
256. MALTA — ALANKOMAAT
Eisopi musta.
257. MALTA — ITÄVALTA
Eisopi musta.
258. MALTA — PUOLA
Eisopi musta.
259. MALTA — PORTUGALI
Eisopi musta.
260. MALTA — SLOVENIA
Eisopi musta.
261. MALTA — SLOVAKIA
Eisopi musta.
262. MALTA — SUOMI
Eisopi musta.
263. MALTA — RUOTSI
Eisopi musta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 108
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼A1
264. MALTA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
►A1265.◄ALANKOMAAT — ITÄVALTA
a) Sosiaaliturvasta 7 päivänä maaliskuuta 1974 tehdyn sopimuksen 3
artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 5 päivänä marras-
kuuta 1980 tehdyllä lisäsopimuksella, kolmannessa valtiossa
asuvien osalta.
b) Mainitun sopimuksen päätöspöytäkirjan II kohta kolmannessa
valtiossa asuvien osalta.
266. ALANKOMAAT — PUOLA
Eisopi musta.
►A1267.◄ALANKOMAAT — PORTUGALI
Sopimus 19 päivältä heinäkuuta 1979, 5 artiklan 2 kohta.
268. ALANKOMAAT — SLOVENIA
Eimi tään.
269. ALANKOMAAT — SLOVAKIA
Eimi tään.
►A1270.◄ALANKOMAAT — SUOMI
Eisopi musta.
271. ALANKOMAAT — RUOTSI
Sosiaaliturvasta 2 päivänä heinäkuuta 1976 tehdyn sopimuksen 4
artikla ja 24 artiklan 3 kohta kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
272. ALANKOMAAT — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
273. ITÄVALTA — PUOLA
Sosiaaliturvasta 7 päivänä syyskuuta 1998 tehdyn sopimuksen 33
artiklan 3 kohta.
►A1274.◄ITÄVALTA — PORTUGALI
Eimi tään.
275. ITÄVALTA — SLOVENIA
Sosiaaliturvasta 10 päivänä maaliskuuta 1997 tehdyn sopimuksen 37
artikla.
276. ITÄVALTA — SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A1277.◄ITÄVALTA — SUOMI
a) Sosiaaliturvasta 11 päivänä joulukuuta 1985 tehdyn sopimuksen 4
artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 9 päivänä maalis-
kuuta 1993 tehdyllä lisäsopimuksella, kolmannessa valtiossa
asuvien osalta.
b) Mainitun sopimuksen päätösäpöytäkirjan (SIC! päätöspöytäkirjan) II
kohta kolmannessa valtiossa asuvien osalta.
278. ITÄVALTA-RUOTSI
Sosiaaliturvasta 21 päivänä maaliskuuta 1996 tehdyn sopimuksen 5
artikla.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 109
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼M2
▼A1
279. ITÄVALTA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
a) Sosiaaliturvasta 22 päivänä heinäkuuta 1980 tehdyn sopimuksen 3
artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 9 päivänä joulukuuta
1985 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 1 ja 13 päivänä lokakuuta 1992
tehdyllä lisäsopimuksella N:o 2, kolmannessa valtiossa asuvien
osalta.
b) Mainitun sopimuksen luontoisetuuksia koskeva pöytäkirjan lukuun
ottamatta 2 artiklan 3 kohtaa niiden henkilöiden osalta, jotka eivät
voi hakea hoitoa asetuksen III osaston I luvun mukaisesti.
280. PUOLA — PORTUGALI
Eisopi musta.
281. PUOLA — SLOVENIA
Eimi tään.
282. PUOLA — SLOVAKIA
Eimi tään.
283. PUOLA — SUOMI
Eisopi musta.
284. PUOLA — RUOTSI
Eimi tään.
285. PUOLA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
286. PORTUGALI — SLOVENIA
Eisopi musta.
287. PORTUGALI — SLOVAKIA
Eisopi musta.
►A1288.◄PORTUGALI — SUOMI
Eisopi musta.
289. PORTUGALI — RUOTSI
Sosiaaliturvasta 25 päivänä lokakuuta 1978 tehdyn sopimuksen 6
artikla.
290. PORTUGALI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Sairaanhoitoa koskeva pöytäkirja 15 päivältä marraskuuta 1978, 2
artiklan 1 kohta.
291. SLOVENIA — SLOVAKIA
Eimi tään.
292. SLOVENIA — SUOMI
Eisopi musta.
293. SLOVENIA — RUOTSI
Eimi tään.
294. SLOVENIA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
295. SLOVAKIA - SUOMI
Eisopi musta.
296. SLOVAKIA - RUOTSI
Eisopi musta.
297. SLOVAKIA - YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
►A1298.◄SUOMI — RUOTSI
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 110
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
299. SUOMI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
►A1300.◄RUOTSI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Sosiaaliturvasta 29 päivänä kesäkuuta 1987 tehdyn sopimuksen 4
artiklan 3 kohta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 111
▼B
▼B
LIITE IV (B) (11) (13) (15)
(Asetuksen 37 artiklan 2 kohta, 38 artiklan 3 kohta, 45 artiklan 3 kohta, 46
artiklan 1 kohdan b alakohta ja 46 b artiklan 2 kohta)
A.Asetuksen 37 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut lainsäädännöt, joiden
mukaan työkyvyttömyysetuuksien määrä on riippumaton vakuutuskau-
sien kestosta
A. BELGIA
a) Yleistä työkyvyttömyyseläkejärjestelmää, erityistä kaivostyöläisten
työkyvyttömyyseläkejärjestelmää, erityistä kauppamerenkulun meri-
miesten eläkejärjestelmää koskeva lainsäädäntö.
b) Yrittäjäin työkyvyttömyyseläkejärjestelmää koskeva lainsäädäntö.
c) Merentakaisia alueita koskevaan sosiaaliturvajärjestelmään kuuluvaa
työkyvyttömyyttä ja Belgian Kongossa ja Ruanda-Urundissa aiemmin
työskennelleiden työkyvyttömyysjärjestelmää koskeva lainsäädäntö.
B. TŠEKIN TASAVALTA
Eimi tään.
C. TANSKA
Eimi tään.
D. SAKSA
Eimi tään.
E. VIRO
a) Työkyvyttömyyseläkkeet, jotka on myönnetty ennen 1 päivää huhti-
kuuta 2000 valtionavustuksia koskevan lain nojalla ja jotka ovat
voimassa valtion eläkevakuutuslain mukaisesti.
b) Työkyvyttömyyden perusteella myönnetyt kansaneläkkeet valtion
eläkevakuutuslain mukaisesti.
c) Työkyvyttömyyseläkkeet, jotka on myönnetty puolustusvoimissa
palvelusta annetun lain, poliisivoimissa palvelusta annetun lain,
syyttäjänvirastolain, tuomarien asemasta annetun lain, Riigikogun
jäsenten palkoista, eläkkeistä ja muista sosiaalivakuuksista annetun
lain ja tasavallan presidentin virallisista etuuksista annetun lain
nojalla.
F. KREIKKA
Maatalouden vakuutusjärjestelmää koskeva lainsäädäntö.
G. ESPANJA
Yleisen järjestelmän ja erityisjärjestelmien mukaista työkyvyttömyysva-
kuutusta koskeva lainsäädäntö, lukuun ottamatta virkamiehiä, asevoimia
ja oikeushallintoa koskevia erityisjärjestelmiä.
H. RANSKA
1.Palkatut työntekijät:
Työkyvyttömyysvakuutusta koskeva lainsäädäntö lukuun ottamatta
kaivostyöntekijöiden sosiaaliturva- järjestelmän työkyvyttömyysva-
kuutusta koskevaa lainsäädäntöä.
2.Itsenäiset ammatinharjoittajat:
Maatalousyrittäjien työkyvyttömyysvakuutusta koskeva lainsäädäntö.
I. IRLANTI
Vuoden 1993 (yhdistetyn) sosiaalihuoltolain [Social Welfare (Consolida-
tion) Act 1993] II osan 15 luku.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 112
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼M3
▼A1
▼B
▼A1
▼M2
▼A1
J. ITALIA
Eimi tään.
K. KYPROS
Eimi tään.
L. LATVIA
1 päivänä tammikuuta 1996 annetun kansaneläkelain 16 artiklan 1
kohdan 2 alakohta.
M. LIETTUA
Eimi tään.
N. LUXEMBURG
Eimi tään.
O. UNKARI
Eimi tään.
P. MALTA
Eimi tään.
Q. ALANKOMAAT
a) Laki työkyvyttömyysvakuutuksesta 18 päivältä helmikuuta 1966
mutoksineen (SIC! muutoksineen).
b) Laki itsenäisten ammatinharjoittajien työkyvyttömyysvakuutuksesta
(WAZ) 24 päivältä huhtikuuta 1997 muutoksineen.
R. ITÄVALTA
Eimi tään.
S. PUOLA
Eimi tään.
T. PORTUGALI
Eimi tään.
U. SLOVENIA
Eimi tään.
V. SLOVAKIA
Eimi tään.
W. SUOMI
Vammaisina syntyneille tai nuorena vammautuneille myönnettävä kansa-
neläke (kansaneläkelaki547/93).
X. RUOTSI
Eimi tään.
Y. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
a)Iso-Britannia:
Vuoden 1975 sosiaaliturvalain (Social Security Act 1975) 15 ja 36
jakso.
Vuoden 1975 sosiaaliturvaeläkelain (Social Security Pensions Act
1975) 14, 15 ja 16 jakso.
b)Pohjois-Irlanti:
Vuoden 1975 sosiaaliturvalain (Pohjois-Irlanti) [Social Security
(Northern Ireland) Act 1975] 15 ja 36 jakso.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 113
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼M2
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
Vuoden 1975 sosiaaliturvaeläkepäätöksen (Pohjois-Irlanti) [Social
Security Pensions (Northern Ireland) Order 1975] 16, 17 ja 18 artikla.
B.Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 38 artiklan 3 kohdan ja 45 artiklan 3
kohdassa tarkoitetut itsenäisten ammatinharjoittajien erityisjärjestelmät
A. BELGIA
Eimi tään.
B. TŠEKIN TASAVALTA
Eimi tään.
C. TANSKA
Eimi tään.
D. SAKSA
Maanviljelijöiden vanhuusvakuutus (Alterssicherung für Landwirte).
E. VIRO
Eimi tään.
F. KREIKKA
Eimi tään.
G. ESPANJA
Sellaisten merenkulun alalla työskentelevien itsenäisten ammatinharjoit-
tajien eläkeiän alentamisjärjestelmä, jotka harjoittavat 23 päivänä
heinäkuuta 1970 annetussa kuninkaallisessa asetuksessa N:o 230 g
(SIC! 2309) tarkoitettua toimintaa.
H. RANSKA
Eimi tään.
I. IRLANTI
Eimi tään.
J. ITALIA
Seuraavien alojen eläkevakuutusjärjestelmät (Assicurazione pensioni
per):
— lääkärit (medici),
— farmaseutit (farmacisti),
— eläinlääkärit (veterinari),
— kätilöt (ostetriche),
— insinöörit ja arkkitehdit (ingegneri ed architetti),
— maanmittaajat (geometri),
— asianajajat ja oikeusavustajat (avvocati e procuratori),
— taloustieteilijät (dottori commercialisti),— tilintarkastajat ja teollisuusasiantuntijat (ragionieri e periti commer-
ciali),
— työvoima-asiantuntijat (consulenti del lavoro),
— notaarit (notai),
— tulliedustajat (spedizionieri doganali).
K. KYPROS
Eimi tään.
L. LATVIA
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 114
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼A1
M. LIETTUA
Eimi tään.
N. LUXEMBURG
Eimi tään.
O. UNKARI
Eimi tään.
P. MALTA
Eimi tään.
Q. ALANKOMAAT
Eimi tään.
R. ITÄVALTA
Eimi tään.
S. PUOLA
Eimi tään.
T. PORTUGALI
Eimi tään.
U. SLOVENIA
Eimi tään.
V. SLOVAKIA
Eimi tään.
W. SUOMI
Eimi tään.
X. RUOTSI
Eimi tään.
Y. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Eimi tään.
C.Asetuksen 46 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut tapaukset,
joissa etuuden laskemisesta 46 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan
luopua
A. BELGIA
Eimi tään.
B. TŠEKIN TASAVALTA
Työkyvyttömyyseläkkeet (täysimääräiset ja osittaiset) ja perhe-eläkkeet
(lesken- ja orvoneläkkeet).
C. TANSKA
Sosiaalieläkelaissa tarkoitettuja eläkkeitä koskevat hakemukset, lukuun
ottamatta liitteessä IV olevassa D jaksossa lueteltuja eläkkeitä.
D. SAKSA
Eimi tään.
E. VIRO
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 115
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼A1
F. KREIKKA
Eimi tään.
G. ESPANJA
Eimi tään.
H. RANSKA
Kaikki työntekijöiden lisäeläkejärjestelmän mukaisia eläke-etuuksia tai
jälkeenjääneiden etuuksia koskevat hakemukset, lukuun ottamatta
siviili-ilmailualan lentohenkilökunnan lisäeläkejärjestelmän mukaisia
vanhuuseläkkeitä tai jälkeenjääneen puolison eläkkeitä koskevia hake-
muksia.
I. IRLANTI
Vanhuuseläkkeitä, maksuihin perustuvia vanhuuseläkkeitä, maksuihin
perustuvia leskeneläkkeitä koskevat hakemukset.
J. ITALIA
Työkyvyttömyys-, vanhuus- ja jälkeenjääneiden eläkkeet, jotka koskevat
palkattuja työntekijöitä ja seuraavia itsenäisten ammatinharjoittajien
ryhmiä: varsinaista maanviljelyä harjoittavat maanviljelijät, vuokravilje-
lijät, maanviljelijät, käsityöläiset ja kaupallisen alan edustajat.
K. KYPROS
Kaikki vanhuus-, työkyvyttömyys- ja leskeneläkkeitä koskevat hake-
mukset.
L. LATVIA
Eimi tään.
M. LIETTUA
Eimi tään.
N. LUXEMBURG
Eimi tään.
O. UNKARI
Vanhuuseläkettä ja työkyvyttömyyseläkettä koskevat hakemukset, jos
hakija on ollut vakuutettuna Unkarissa vähintään 20 vuotta. Perhe-
eläke-etuuksia koskevat hakemukset, jos kuollut henkilö on ansainnut
yksinomaan Unkarin lainsäädännön mukaisen täyden eläkkeen.
P. MALTA
Eimi tään.
Q. ALANKOMAAT
Yleisestä vanhuusvakuutuksesta 31 päivänä toukokuuta 1956 annetun
lain mukaisia vanhuuseläkkeitä koskevat hakemukset.
R. ITÄVALTA
Eimi tään.
S. PUOLA
Kaikki vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeitä koskevat hake-
mukset.
T. PORTUGALI
Työkyvyttömyys-, vanhus- ja leskeneläkkeitä koskevat hakemukset.
U. SLOVENIA
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 116
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼M6
▼A1
▼M2
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼A1
V. SLOVAKIA
Eimi tään.
W. SUOMI
Eimi tään.
X. RUOTSI
Vanhuuseläkkeitä ja lisäeläkkeitä koskevat hakemukset, lukuun otta-
matta liitteessä IV olevassa D osassa mainittuja eläkkeitä.
Y. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Kaikki vanhuus- ja leskeneläkehakemukset, jotka ratkaistaan soveltaen
asetuksen III osaston 3 luvun määräyksiä lukuun ottamatta hakemuksia,
joissa (joiden osalta):
a) 6 päivänä huhtikuuta 1975 tai sen jälkeen alkavan verovuoden aikana
i) asianomainen on täyttänyt Yhdistyneen kuningaskunnan ja jonkin
toisen jäsenvaltion lainsäädännön vakuutus-, työskentely- tai
asumiskausia koskevat vaatimukset, ja
ii) yhtä (tai useampaa) i alakohdassa tarkoitetuista verovuosista ei
pidetä huomioon otettavana vuotena Yhdistyneen kuningaskunnan
lainsäädännön mukaan;
b) vakuutuskaudet, jotka ovat täyttyneet Yhdistyneessä kuningaskun-
nassa 5 päivää heinäkuuta 1948 edeltävien kausien osalta voimassa
olleen lainsäädännön mukaisesti, otetaan huomioon asetuksen 46
artiklan 2 kohdan mukaisissa laskelmissa sovellettaessa jonkin toisen
jäsenvaltion lainsäädännön mukaisia vakuutus-, työskentely- ja
asumiskausia.
D.Asetuksen 46 b artiklan 2 kohdassa tarkoitetut etuudet ja sopimukset
1.Asetuksen46 b artiklan2 kohdana alakohdassa tarkoitetut etuudet, joiden
määrä onriippumatontäytettyjenvakuutus- tai asumiskausienpituudesta:
a) työkyvyttömyysetuudet, joita tarkoitetaan tämän liitteen A osassa luetel-
luissa lainsäädännöissä;
b) sellaisen henkilön 10 vuoden asumisella ansaitsema täysi Tanskan kansa-
neläkkeen vanhuuseläke, jolle eläke on myönnetty viimeistään 1 päivänä
lokakuuta 1989;
c) Viron kansaneläke, joka on myönnetty valtion eläkevakuutuslain mukai-
sesti, vanhuuseläkkeet, jotka on myönnetty valtion tilintarkastuslain,
poliisivoimissa palvelusta annetun lain ja syyttäjänvirastolain mukaisesti
sekä vanhuus- ja perhe-eläkkeet, jotka on myönnetty oikeuskanslerilain,
puolustusvoimissa palvelusta annetun lain, tuomarien asemasta annetun
lain, Riigikogun jäsenten palkoista, eläkkeistä ja muista sosiaalivakuuk-
sista annetun lain ja tasavallan presidentin virallisista etuuksista annetun
lain mukaisesti.
d) Espanjan hautausavustukset ja jälkeenjääneiden eläkkeet, jotka on
myönnetty yleisissä ja erityisissä järjestelmissä;
e) Ranskan yleisen sosiaaliturvajärjestelmän tai maatalousalan palkattujen
työntekijöiden järjestelmän leskille annettavan vakuutuksen mukainen
leskien avustus;
f) Ranskan yleisen sosiaaliturvajärjestelmän tai maatalouden palkattujen
työntekijöiden järjestelmän mukainen leskien työkyvyttömyyseläke, jos
se on laskettu kuolleen puolison työkyvyttömyyseläkkeen perusteella ja
maksettu 46 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti;
g) yleisestä perhe-eläkkeestä 21 päivänä joulukuuta 1995 annetun lain
mukainen Alankomaiden perhe-eläke;
h) Suomen 8 päivänä kesäkuuta 1956 annetun kansaneläkelain mukaisesti
määräytyvät ja kansaneläkelain (547/93) siirtymämääräysten mukaisesti
myönnettävät kansaneläkkeet ja 17 päivänä tammikuuta 1969 annetun
perhe-eläkelain mukainen orvoneläkkeen täydennysmäärä;
i) ennen 1 päivää tammikuuta 1993 sovelletun Ruotsin peruseläke-
lainsäädännön mukaisesti myönnettävä täysi peruseläke sekä kyseisestä
ajankohdasta sovellettavaa lainsäädäntöä koskevien siirtymämääräysten
mukaisesti myönnettävä täyseläke.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 117
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼A1
2.Asetuksen46 b artiklan2 kohdanb alakohdassa tarkoitetut etuudet, joiden
suuruus määrätään sellaisen laskennallisen kauden perusteella, joka katso-
taantäytetyksi riskintoteutumispäivänja myöhemmänpäivämääränvälillä:
a) Tanskan varhaiseläkkeet, joiden määrä määrätään ennen 1 päivää loka-
kuuta 1984 voimassa olleen lainsäädännön mukaan;
b) Saksan työkyvyttömyys- ja jälkeenjääneiden eläkkeet, joihin otetaan
huomioon lisäkausi, ja Saksan vanhuuseläkkeet, joihin otetaan huomioon
jo ansaittu lisäkausi;
c) Italian täyden työkyvyttömyyden eläkkeet (”inabilità”);
d) Latvian työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeet, joihin otetaan huomioon
vakuutuksen hyvityskausi;
e) Liettuan sosiaaliturvaan kuuluvat työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeet;
f) Luxemburgin työkyvyttömyys- ja jälkeenjääneiden eläkkeet;
g) Slovakian työkyvyttömyyseläkkeet ja osittaiset työkyvyttömyyseläkkeet
sekä niistä johdetut perhe-eläkkeet;
h) Suomen työeläkkeet, joihin otetaan huomioon kansallisen lainsäädännön
mukaisesti tulevat ajanjaksot;
i) Ruotsin työkyvyttömyys- ja jälkeenjääneiden eläkkeet, joihin otetaan
huomioon hyvitetty vakuutuskausi sekä Ruotsin vanhuuseläkkeet, joihin
otetaan huomioon jo ansaitut hyvityskaudet.
3.Asetuksen46 b artiklan2 kohdanb alakohdani alakohdassa tarkoitetut
sopimukset, joiden tarkoituksena on estää saman laskennallisen kauden
huomioon ottaminen kahdesti tai useammin:
a) sosiaaliturvasta 15 päivänä kesäkuuta 1992 tehty pohjoismainen sopimus;
b) sosiaaliturvasta 28 päivänä huhtikuuta 1997 Saksan liittotasavallan ja
Suomen tasavallan välillä tehty sopimus.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 118
LIITE V (15)
JÄSENVALTIOIDEN LAINSÄÄDÄNTÖJEN VASTAAVUUS TYÖKYVYTTÖMYYDEN ASTETTA KOSKEVIEN EDELLYTYSTEN SUHTEEN
(Asetuksen 40 artiklan 4 kohta)
BELGIA
JäsenvaltiotJäsenvaltioiden sellaisten laitosten soveltamat järjes-
telmät, jotka ovat tehneet työkyvyttömyyden astetta
koskevan päätöksenBelgian laitosten soveltamat järjestelmät, joita päätös sitoo vastaavuustapauksissa
Yleinen järjestelmäKaivostyöntekijoiden järjestelmä
Merenkulkijoiden järjes-
telmäOSSOM
Yleinen työkyvyttömyysAmmatillinen työkyvyttö-
myys
RANSKA 1. Yleinen järjestelmä
— Ryhmä III (huolletavat) (SIC! huollet-
tavat)/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150VastaavuusVastaavuus Vastaavuus Vastaavuus Eivastaavuutta
— Ryhmä II
— Ryhmä I
2. Maatalouden järjestelmä
— täysiylei nen työkyvyttömyys/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Vastaavuus Vastaavuus Vastaavuus Vastaavuus Eivastaavuutta— kahden kolmasosan yleinen työkyvyttö-
myys
— huollettavat
3. Kaivostyöntekijoiden (SIC! Kaivostyönteki-
jöiden) järjestelmä
— osittainen, yleinen työkyvyttömyys/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Vastaavuus Vastaavuus Vastaavuus Vastaavuus Eivastaavuutta— huollettavat
— ammatillinen työkyvyttömyys Ei vastaavuutta Ei vastaavuutta Vastaavuus Vastaavuus (SIC! Ei
vastaavuutta)Eivastaavuutta
4. Merenkulkijoiden järjestelmä
— yleinen työkyyttömyys/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Vastaavuus Vastaavuus Vastaavuus Vastaavuus Eivastaavuutta— huollettavat
—ammati lli nen työkyvyttömyys Eivastaavuutta Eivastaavuutta Eivastaavuutta Eivastaavuutta Eivastaavuutta
ITALIA 1. Yleinen järjestelmä
— työkyvyttömyys; ruumiillisen työn
tekijät/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Eivastaavuutta Vastaavuus Vastaavuus Vastaavuus Eivastaavuutta
— työkyvyttömyys; toimihenkilöt
2. Merenkulkijoiden järjestelmä
— kelpaamattomuus merenkulkuun Eivastaavuutta Eivastaavuutta Eivastaavuutta Eivastaavuutta Eivastaavuutta▼B1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 119
JäsenvaltiotJäsenvaltioiden sellaisten laitosten soveltamat järjes-
telmät, jotka ovat tehneet työkyvyttömyyden astetta
koskevan päätöksenBelgian laitosten soveltamat järjestelmät, joita päätös sitoo vastaavuustapauksissa
Yleinen järjestelmäKaivostyöntekijoiden järjestelmä
Merenkulkijoiden järjes-
telmäOSSOM
Yleinen työkyvyttömyysAmmatillinen työkyvyttö-
myys
LUXEMBURG Työkyvyttömyys; ruumiillisen työn tekijät/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Vastaavuus Vastaavuus Vastaavuus Vastaavuus EivastaavuuttaTyökyvyttömyys; toimihenkilöt▼B1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 120
RANSKA
JäsenvaltiotJäsenvaltioiden sellaisten
laitosten soveltamat järjes-
telmät, jotka ovat tehneet
työkyvyttömyyden astetta
koskevan päätöksenRanskan laitosten soveltamat järjestelmät, joita vastaavuustapauksissa päätös koskee
Yleinen järjestelmä Maatalouden järjestelmä Kaivostyöntekijäin järjestelmä Merenkulkijoiden järjestelmä
Ryhmä I Ryhmä IIRyhmä III
(huollet-
tavat)2/3 työky-
vyttömyysTäysi
työky-vyttö-
myysHuollettavat2/3 yleinen
työkyvyttö-
myysHuollettavatAmmatil-
linen työky-
vyttömyys2/3 yleinen
työkyvyttö-
myysTäysi
ammatil-
linen työky-
vyttömyysHuollettavat
BELGIA 1. Yleinen järjestelmä Vastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaVastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaVastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEivastaa-
vuutta
2. Kaivostyöntekijäin
järjestelmä
— osittainen yleinen
työkyvyttömyysVastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaVastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaVastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEivastaa-
vuutta
— ammatillinen
työkyvyttömyysEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaVastaa-
vuus (2)
3. Merenkulkijoiden
järjestelmäVastaa-
vuus (1)Ei
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaVastaa-
vuus (1)Ei
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaVastaa-
vuus (1)Ei
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEivastaa-
vuutta
ITALIA 1. Yleinen järjestelmä
— työkyvyttmöyys
(SIC! työkyvyttö-
myys) - ruumiillisen
työn tekijätVastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaVastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaVastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEivastaa-
vuutta
— työkyvyttömyys -
ruumiillisen työn
tekijät (SIC! toimi-
henkilöt)Vastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaVastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaVastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEivastaa-
vuutta
2. Merenkulkijoiden
järjestelmä
— sopimattomuus
merenkulkuunEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEivastaa-
vuutta▼B1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 121
JäsenvaltiotJäsenvaltioiden sellaisten
laitosten soveltamat järjes-
telmät, jotka ovat tehneet
työkyvyttömyyden astetta
koskevan päätöksenRanskan laitosten soveltamat järjestelmät, joita vastaavuustapauksissa päätös koskee
Yleinen järjestelmä Maatalouden järjestelmä Kaivostyöntekijäin järjestelmä Merenkulkijoiden järjestelmä
Ryhmä I Ryhmä IIRyhmä III
(huollet-
tavat)2/3 työky-
vyttömyysTäysi
työky-vyttö-
myysHuollettavat2/3 yleinen
työkyvyttö-
myysHuollettavatAmmatil-
linen työky-
vyttömyys2/3 yleinen
työkyvyttö-
myysTäysi
ammatil-
linen työky-
vyttömyysHuollettavat
LUXEM-
BURGTyökyvyttömyys —
ruumiillisen työn tekijätVastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaVastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaVastaa-
vuusEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEivastaa-
vuutta
Työkyvyttömyys —
toimihenkilötEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEi
vastaa-
vuuttaEivastaa-
vuutta
(1) Siltä osin kuin belgialaisen laitoksen toteama työkyvyttömyys on yleistä työkyvyttömyytä (SIC! työkyvyttömyyttä).
(2) Ainoastaan jos belgialainen laitos on todenuut, että työntekijä on sopimaton työhön maan alla tai maan päällä.▼B1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 122
ITALIA
JäsenvaltiotJäsenvaltioiden sellaisten laitosten soveltamat järjestelmät, jotka ovat tehneet työkyvyttömyyden
astetta koskevan päätöksenItalian laitosten soveltamat järjestelmät, joita päätös sitoo vastaavuustapauksessa
Yleinen järjestelmä Merenkulkijoiden järjestelmä
Työkyvyttömyys meren-
kulkuun Ruumiillisen työn tekijät Toimihenkilöt
BELGIA 1. Ylei nen järjestelmä Eivastaavuutta Eivastaavuutta Eivastaavuutta
2. Kaivostyöntekijöiden järjestelmä
— osittainen yleinen työkyvyttömyys Vastaavuus Vastaavuus Ei vastaavuutta— ammatillinen työkyvyttömyys Ei vastaavuutta Ei vastaavuutta Ei vastaavuutta
3. Merenkulkijoiden järjestelmä Ei vastaavuutta Ei vastaavuutta Ei vastaavuutta
RANSKA 1. Yleinen järjestelmä
— ryhmä III (huollettavat)/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Vastaavuus/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Vastaavuus/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Eivastaavuutta — ryhmä II
— ryhmä I
2. Maatalouden järjestelmä
— täysiylei nen työkyvyttömyys/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Vastaavuus/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Vastaavuus/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Eivastaavuutta — osittainen yleinen työkyvyttömyys
— huollettavat
3. Kaivostyöntekijöiden järjestelmä
— osittainen yleinen työkyvyttömyys/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Vastaavuus/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Vastaavuus/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Eivastaavuutta— huollettavat
— ammatillinen työkyvyttömyys Ei vastaavuutta Ei vastaavuutta Ei vastaavuutta
4. Merenkulkijoiden järjestelmä
— osittainen yleinen työkyvyttömyys/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Eivastaavuutta/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Eivastaavuutta/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Eivastaavuutta— huollettavat
— ammatillinen työkyvyttömyys▼B1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 123
LUXEMBURG
JäsenvaltiotJäsenvaltioiden sellaisten laitosten soveltamat järjestelmät, jotka ovat tehneet työkyvyttömyyden astetta koskevan
päätöksenLuxemburgin laitosten soveltamat järjestelmät, joita vastaavuustapauk-
sessa päätös sitoo
Työkyvyttömyys — ruumiillisen
työn tekijätTyökyvyttömyys — toimihenkilöt
BELGIA 1. Yleinen järjestelmä Vastaavuus Vastaavuus
2. Kaivostyöntekijöiden järjestelmä
— osittainen yleinen työkyvyttömyys Ei vastaavuutta Ei vastaavuutta— ammatillinen työkyvyttömyys Ei vastaavuutta Ei vastaavuutta
3. Merenkulkijoiden järjestelmä Vastaavuus (
1) Vastaavuus (1)
RANSKA 1. Yleinen järjestelmä
— Ryhmä III (huollettavat)/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Vastaavuus/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Vastaavuus — Ryhmä II
— Ryhmä I
2. Maatalouden järjestelmä
— täysiylei nen työkyvyttömyys/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Vastaavuus/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Vastaavuus — 2/3 yleinen työkyvyttömyys
— huollettavat
3. Kaivostyöntekijöiden järjestelmä
— 2/3 yleinen työkyvyttömyys/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Vastaavuus/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Vastaavuus— huollettavat
— ammatillinen työkyvyttömyys Ei vastaavuutta Ei vastaavuutta
4. Merenkulkijoiden järjestelmä
— osittainen yleinen työkyvyttömyys/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Vastaavuus/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Vastaavuus— huollettavat
— ammatillinen työkyvyttömyys Ei vastaavuutta Ei vastaavuutta
(1) Siltä osin kuin belgialaisen laitoksen toteama työkyvyttömyys on yleistä työkyvyttömyyttä.▼B1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 124
▼B
LIITE VI (A) (B) (2) (7) (8) (9) (11) (12) (13) (14) (15)
ERITYISMÄÄRÄYKSET TIETTYJEN JÄSENVALTIOIDEN
LAINSÄÄDÄNTÖJEN SOVELTAMISEKSI
(Asetuksen 89 artikla)
A. BELGIA
1. Henkilöt, joiden oikeus sairausvakuutuksen luontoisetuuksiin perustuu
Belgian itsenäisten ammatinharjoittajien pakollisen sairaus- ja työky-
vyttömyysvakuutusjärjestelmän säännöksiin tai määräyksiin, saavat
oikeudet asetuksen III osaston 1 luvun säännösten mukaisesti, mukaan
lukien 35 artiklan 1 kohta, seuraavin edellytyksin:
a) Nissä tapauksissa, joissa se, jonka etua asia koskee, asuu tilapäisesti
muun jäsenvaltion kuin Belgian alueella, hänellä on oikeus:
i) luontoisetuuksiin, joista säädetään tilapäisen asuinpaikan jäsen-
valtion lainsäädännössä, kun kysymys on sairaalahoidosta;
ii) korvauksiin muista luontoisetuuksista, joista säädetään Belgian
järjestelmän mukaan, toimivaltaisesta belgialaisesta laitoksesta,
siihen määrään saakka kuin tilapäisen asuinpaikan jäsenvaltion
lainsäädännössä säädetään;
b) Niissä tapauksissa, joissa se, jonka etua asia koskee, asuu vakinai-
sesti muun jäsenvaltion kuin Belgian alueella, hänellä on oikeus
luontoisetuuksiin, joista säädetään sen jäsenvaltion lainsäädännössä,
jonka alueella hän asuu, edellyttäen, että hän maksaa asianomaiselle
belgialaiselle laitokselle asiaankuuluvan Belgian säännöksissä
säädetyn lisämaksun.
2. Belgian toimivaltaisen laitoksen soveltaessa asetuksen III osaston 7 ja 8
luvun säännöksiä lasta pidetään kasvatettuna siinä jäsenvaltiossa, jonka
alueella hän asuu.
3. Asetuksen 46 artiklan 2 kohdan säännöksiä sovellettaessa Belgian
lainsäädännön mukaan ennen 1 päivää tammikuuta 1945 täytettyjä
vanhuusvakuutuskausia pidetään myös yleisessä työkyvytömyysjärjes-
telmässä ja merimiesten järjestelmässä Belgian lainsäädännön mukaan
täytettyinä vakuutuskausina.
4. Asetuksen 40 artiklan 3 kohdan a alakohdan ii alakohdan säännöksiä
sovellettaessa otetaan huomioon vain kaudet, joina palkattu työntekijä
tai itsenäinen ammatinharjoittaja on ollut Belgian lainsäädännön
mukaan työkyvytön.
5. Asetuksen 46 artiklan 2 kohdan säännöksiä sovellettaessa Belgian
lainsäädännön mukaan ennen itsenäisten ammatinharjoittajien työky-
vyttömyyslainsäädännön voimaantuloa itsenäisenä ammatinharjoittajana
täytetyt vanhuusvakuutuskaudet katsotaan viimeksi mainitun
lainsäännön mukaan täyttyneiksi kausiksi.
6. Jotta määrättäisiin, ovatko Belgian lainsäädännössä asetetut vaatimukset
työttömyysetuuksia koskevasta oikeudesta täytetyt, otetaan huomioon
vain päivät palkatussa työssä; kuitenkin huomioon otetaan päivät, jotka
on hyväksytty vastaaviksi sanotun lainsäädännön mukaan vain niiltä
osin, kuin niitä edeltäneet työpäivät olivat päiviä palkatussa työssä.
7. Asetuksen 72 artiklan ja 79 artiklan 1 kohdan a alakohdan säännöksiä
sovelletaessa otetaan huomioon työskentelykaudet tai vakuutuskaudet,
jotka ovat täyttyneet toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, jos
oikeus etuuksiin Belgian lainsäädännön mukaan edellyttää tietyn
aiemman kauden osalta, että edellytykset oikeudesta perhe-etuuksiin
palkattujen työntekijöiden järjestelmässä täyttyvät.
8. Sovelletaessa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 14 artiklan 2, 3 ja 4 kohtaa
14 c artiklan a alakohtaa ja 14 d artiklaa viitevuoden liiketulot, jotka
ovat pohjana määrättäessä vakuutusmaksuja itsenäisten ammatinharjoit-
tajien sosiaalijärjestelyn perusteella, lasketaan käyttäen apuna
keskimääräistä vuosittaista kurssia sitä vuotta varten, jonka aikana
tämä tulo saatiin.
Muuntokurssi on niiden vuosittaisten muuttamiskurssien keskimäärä,
jotka julkaistaan Euroopanyhteisöjenvirallisessa lehdessä asetuksen
(ETY) N:o 574/72 107 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
9. Laskettaessa asetuksen 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua työttömyy-
seläkkeen teoreettista määrää Belgian toimivaltainen laitos ottaa
perustaksi tulon, jonka se, jonka etua asia koskee, on ansainnut viimeksi
harjoittamassaan ammatissa.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 125
▼B
10. Palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, joka ei ole enää
Belgiassa vakuutettu Belgian sairaus- tai työkyvyttömyyslainsäädännön
nojalla, jonka mukaan etuutta koskevan oikeuden saamisen edelly-
tyksenä on, että asianosainen on riskin toteutumishetkellä vakuutettu,
katsotaan asetuksen III osaston 3 luvun säännöksiä sovellettaessa edel-
leen vakuutetuksi riskin toteutumishetkellä, jos hän on vakuutettu toisen
jäsenvaltion lainsäädännön mukaan saman riskin varalta.
11. Jos sillä, jonka etua asia koskee, on asetuksen 45 artiklan mukaan
oikeus Belgian työkyvyttömyysetuuteen, tämä etuus myönnetään
asetuksen 46 artiklan 2 kohdan määräämien sääntöjen mukaisesti:
a) pakollisen sairaus- ja työkyvyttömyysvakuutusjärjestelmän perusta-
misesta ja järjestämisestä 9 päivänä elokuuta 1963 annetun lain
säännösten mukaisesti, jos se, jonka etua asia koskee, oli työkyvyttö-
myyden alkamishetkellä vakuutettu saman riskin varalta toisen
jäsenvaltion lainsäädännön mukaan asetuksen 1 artiklan a kohdan
tarkoittamana palkattuna työntekijänä;
b) itsenäisten ammatinharjoittajien työkyvyttömyysvakuutusjärjes-
telmästä 20 päivänä heinäkuuta 1971 annetun kuninkaallisen
asetuksen säännösten mukaisesti, jos se, jonka etua asia koskee, oli
työkyvyttömyyden alkamishetkellä asetuksen 1 artiklan a kohdan
tarkoittama itsenäinen ammatinharjoittaja.
12. Tietyistä sotilaseläkkeiden mukautuksista sekä ilmaisen lääkärinhoidon
ja reseptilääkkeiden myöntämisestä rauhan aikana vammautuneille
varusmiehille 9 päivänä maaliskuuta 1953 annetun lain 1 artiklassa
tarkoitettu vahinkotapahtuma vastaa tämän asetuksen III osaston 4
luvussa tarkoitettua työtapaturmaa tai ammattitautia.
B. TŠEKIN TASAVALTA
Eimi tään.
C. TANSKA
2. Henkilöt, joilla on asetuksen III osaston I luvun säännösten nojalla
oikeus luontoisetuuksiin oleskellessaan tai asuessaan Tanskassa, saavat
kyseisiä etuuksia samoin edellytyksin kuin Tanskan julkista terveyden-
huoltoa koskevan lain (lov om offentlig sygesikring) mukaisesti
luokassa 1 vakuutetut henkilöt. Henkilöt, jotka sijoittautuvat Tanskaan
ja jotka hyväksytään Tanskan sairausvakuutusjärjestelmään, voivat
kuitenkin niin halutessaan vakuuttaa itsensä luokassa 2 samoin edelly-
tyksin kuin tanskalaiset vakuutetut.
3. a) Tanskan lainsäädännön sosiaalieläkettä koskevia säännöksiä, joiden
mukaan oikeus eläkkeeseen edellyttää hakijan asumista Tanskassa,
ei sovelleta palkattuihin työntekijöihin tai itsenäisiin ammatinharjoit-
tajiin tai heidän jälkeenjääneisiinsä, jotka asuvat muun jäsenvaltion
kuin Tanskan alueella.
b) Rajatyöntekijän tai kausityöntekijän osalta Tanskassa täyttyneet
työskentely- tai itsenäisen ammatinharjoittamisen kaudet katsotaan
eläkettä laskettaessa jälkeenjääneen puolison osalta Tanskassa täytty-
neiksi asumiskausiksi niiltä osin kuin jälkeenjäänyt puoliso oli
näiden kausien aikana avioliitossa rajatyöntekijän tai kausityönte-
kijan kansa ilman, että he asuivat erillään yhteisestä kodistaan tai
tosiasiallisesti erossa yhteensopimattomuuden vuoksi, ja edellyttäen,
että näiden kausien aikana puoliso asui toisen jäsenvaltion alueella.
c) Muun palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan kuin
rajatyöntekijän tai kausityöntekijän osalta Tanskassa ennen 1 päivää
tammikuuta 1984 täyttyneitä työskentely- tai itsenäisen ammatinhar-
joittamisen kausia pidetään eläkettä laskettaessa jälkeenjääneen
puolison osalta Tanskassa täyttyneinä asumiskausina niiltä osin kuin
jälkeenjäänyt puoliso oli näiden kausien aikana avioliitossa palkatun
työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan kanssa ilman, että he
asuivat erillään yhteisestä kodistaan tai tosiasiallisesti erossa yhteen-
sopimattomuuden vuoksi, ja edellyttäen, että puoliso asui näiden
kausien aikana toisen jäsenvaltion alueella.
d) Edellä b ja c alakohdan mukaan huomioon otettavia kausia ei oteta
huomioon, jos ne ovat päällekkäisiä kyseisen henkilön toisen jäsen-
valtion pakollista vakuutusta koskevan lainsäädännön mukaan
eläkettä laskettaessa huomioon otettujen kausien kanssa tai sellaisten1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 126
▼M3
▼A1
▼M2
▼M1
▼B
▼B
kausien kanssa, joiden aikana kyseinen henkilö sai eläkettä tällaisen
lainsäädännön mukaan.
Nämä kaudet otetaan kuitenkin huomioon, jos mainitun eläkkeen
vuosittainen määrä on vähemmän kuin puolet sosiaalieläkkeen
perusmäärästä.
4. Tämän asetuksen säännökset eivät vaikuta Tanskan lain 7 päivänä
kesäkuuta 1972 annettujen siirtymäsäännösten soveltamiseen, jotka
koskevat Tanskan sellaisten kansalaisten eläkeoikeuksia, jotka ovat
tosiasiallisesti asuneet välittömästi ennen hakemuksen jättöpäivää Tans-
kassa tietyn ajan. Kuitenkin eläke myönnetään sellaisille jäsenvaltioiden
kansalaisille, jotka ovat tosiasiallisesti asuneet Tanskassa vuoden ajan
välittömästi ennen hakemuksen jättöpäivää samoin edellytyksin, jotka
koskevat Tanskan kansalaisia.
5. a) Kaudet, joina muun jäsenvaltion kuin Tanskan alueella asuva raja-
työntekijä on harjoittanut ammatillista tai kaupallista toimintaa.Tanskassa, katsotaan Tanskan lainsäädäntöä sovellettaessa asumis-
kausiksi. Samaa sovelletaan kausiin, joina rajatyöntekijä on
komennettu muuhun jäsenvaltioon kuin Tanskan tai tarjoaa siellä
palveluja.
b) Kaudet, joina muun jäsenvaltion kuin Tanskan alueella asuva kausi-
työntekijä on harjoittanut ammattiaan Tanskassa. Katsotaan Tanskan
lainsäädäntöä sovellettaessa asumiskausiksi. Samaa sovelletaan
kausiin, joina kausityöntekijä on komennettu toisen jäsenvaltion
kuin Tanskan alueelle.
6. Määrättäessä, täyttyvätkö edellytykset oikeudesta sairaus- tai äitiy-
späivärahoihin 20 päivänä joulukuuta 1989 sairaus- tai
äitiyspäivärahaetuuksista annetun lain mukaan sellaisissa tapauksissa,
joissa asianomaiseen henkilöön ei ole sovellettu Tanskan lainsäädäntöä
kaikkina niinä kausina, joita tarkoitetaan edellä mainitussa laissa:
a) otetaan huomioon muun jäsenvaltion kuin Tanskan lainsäädännön
mukaan täyttyneet vakuutus- taityöskentelykaudet sanottujen tarkas-
telujaksojen kuluessa, jos asianomainen henkilö ei ole ollut Tanskan
lainsäädännön alainen, niin kuin nuo kaudet olisivat täyttyneet
viimeksi mainitun lainsäädännön mukaan;
ja
b) huomioon otettujen kausien aikana itsenäisen ammatinharjoittajan tai
palkatun työntekijän (viimeksi mainitun osalta siinä määrin kuin
päivärajoja ei voida laskea palkkion perusteella) katsotaan saaneen
sellaisen keskimääräisen palkkion tai ansiotulon, joka vastaa suuruu-
deltaan mainittuna viitejaksona Tanskan lainsäädännön mukaan
täyttyneiden kausien aikana päivärahojen laskemisen perusteeksi
otettua määrää.
7. Asetuksen 46 a artiklan 3 kohdan d alakohtaa ja 46 c artiklan 1 ja 3
kohtaa ja täytäntöönpanoasetuksen 7 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta
Tanskan lainsäädännön mukaisesti myönnettäviin eläkkeisiin.
8. Asetuksen 67 artiklan säännöksiä sovellettaessa Tanskassa vakuutettujen
itsenäisten ammatinharjoittajien työttömyysetuudet lasketaan Tanskan
lainsäädännön mukaisesti.
9. Jos tanskalaisen vanhuuseläkkeen tai varhaiseläkkeen saajalla on myös
oikeus toisen, jäsenvaltion myöntämään jälkeenjääneen eläkkeeseen.
Näitä eläkkeitä pidetään Tanskan lainsäädäntöä sovellettaessa asetuksen
46 a artiklan 1 kohdan tarkoittamina samanlaisina etuuksina edellyttäen
kuitenkin, että sen henkilön osalta, jonka vakuutus- tai asumiskausia
käytetään perustana jälkeenjääneen eläkkeen laskemisessa, on täyttynyt
asumiskausia Tanskassa.
10. Sellaisen henkilön osalta, joka kuuluu virkamiesten erityisjärjestelmän
piiriin, joka asuu Tanskassa ja
a) johon eisovelleta III osaston 1 luvun 2 ja 7 jakson säännöksi ä, ja
b) joka eiole oi keutettu eläkkeeseen Tanskassa,
toimivaltaiset viranomaiset voivat pyytää maksua Tanskassa suoritet-
tujen luontaisetujen kustannuksista silloin, kun luontoisedut kuuluvat
kyseenä olevan erityisjärjestelmän ja/tai sitä täydentävän henkilökoh-
taisen vakuutuksen piiriin. Säännöstä sovelletaan myös tällaisen
henkilön puolisoon ja alle 18-vuotiaisiin lapsiin.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 127
▼M3
▼A1
D. SAKSA
1. Asetuksen 10 artiklan säännökset eivät vaikuta säännöksiin, joiden
mukaan tapaturmat (ja ammattitaudit), jotka sattuvat Saksan liittotasa-
vallan ulkopuolella, ja kaudet, jotka ovat täyttyneet tämän alueen
ulkopuolella, eivät anna aihetta etuuksien maksamiseen tai antavat
aiheen etuuksien maksamiseen vain tietyin edellytyksin, jos niihin
oikeutetut asuvat Saksan liittotasavallan alueen ulkopuolella.
2. a) Vakiokausi (pauschale Anrechnungszeit) määritetään ottaen
huomioon vain Saksan kaudet.
b) Otettaessa huomioon Saksan eläkejaksoja kaivostyöntekijäin eläke-
vakuutusta laskettaessa sovelletaan vain Saksan lainsäädäntöä.
c) Otettaessa huomioon Saksan korvaavia eläkejaksoja (Ersatzzeiten)
sovelletaan vain Saksan lainsäädäntöä.
3. Jos sosiaaliturvaa koskevan myöhemmän asetuksen soveltaminen
aiheuttaa poikkeuksellisia kustannuksia tietyille sairausvakuutuslaitok-
sille, kyseiset kustannukset voidaan kokonaisuudessaan tai osittain
korvata. Saksan yhteyselin 'Sairausvakuutus — ulkomaalaiset' (Kran-
kenversicherung-Ausland), Bonn, päättää kyseisistä korvauksista
yhdessä muiden sairauskassojen keskusliittojen kanssa. Korvausten
täytäntöönpanoon tarvittavat varat kerätään kaikilta sairausvakuutuslai-
toksilta suhteessa edellisen vuoden keskimääräiseen jäsenmäärään
►M5 ◄.
4. Sosiaalivakuutuslain VI kirjan 7 artiklaa sovelletaan muiden jäsenval-
tioiden kansalaisiin sekä valtiottomiin henkilöihin ja pakolaisiin, jotka
asuvat muiden jäsenvaltioiden alueella, seuraavien menettelysääntöjen
mukaisesti.
Jos yleiset edellytykset täyttyvät, vapaaehtoiset maksut voidaan maksaa
Saksan eläkevakuutusjärjestelmään:
a) jos asianomaisella henkilöllä on koti- tai asuinpaikka Saksan liittota-
savallan alueella;
b) jos asianomaisella henkilöllä on koti- tai asuinpaikka toisen jäsenval-
tion alueella ja hän on milloin tahansa aikaisemmin kuulunut
pakollisesti tai vapaaehtoisesti Saksan eläkevakuutusjärjestelmään;
c) jos asianomainen henkilö on toisen jäsenvaltion kansalainen ja
hänellä on koti- tai asuinpaikka kolmannen valtion alueella ja hän
on maksanut maksuja Saksan eläkevakuutuksen vähintään 60
kuukautta tai hänellä oli oikeus vapaaehtoiseen vakuutukseen sosiaa-
livakuutuslain VI kirjan 232 artiklan perusteella, eikä hän ole
pakollisesti tai vapaaehtoisesti vakuutettu muun jäsenvaltion
lainsäädännön mukaisesti.
5 . ......
6 . ......
7 . ......8 . ......
9. Jos sellaisten luontoisetuuksien kustannukset, jotka muiden jäsenval-
tioiden toimivaltaisessa laitoksessa vakuutettujen eläkeläisten tai heidän
perheenjäsentensä asuinpaikan saksalainen laitos on myöntänyt, korva-
taan kuukausittaisten kertasuoritusten perusteella, tällaisia eläkeläisten
sairausvakuutuksen kustannuksia käsitellään kustannusten taloudelli-
seksi tasaamiseksi laitosten kesken Saksan sairausvakuutusjärjestelmän
kustannuksina eläkeläisille. Kertasuorituksia, jotka on korvattu saksalai-
sille asuinpaikan laitoksille muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisista
laitoksista, pidetään saatavina, jotka on otettava huomioon edellä main-
itussa taloudellisessa tasaamisessa.
10. Itsenäisten ammatinharjoittajien työttömyyskorvauksen ("Arbeitslosen-
hilfe") myöntämistä varten edellytetään, että asianomainen henkilö on
ennen ilmoittautumistaan työttömäksi työskennellyt ainakin vuoden
pääsiallisesti itsenäisenä ammatinharjoittajana Saksan liittotasavallan
alueella eikä ole vain lähtenyt tästä työstä tilapäisesti.
11. Toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan täyttyneet vakuutuskaudet
maanviljelijöiden erityisessä vanhuuseläkevakuutusjärjestelmässä tai,
jos tällaista järjestelmää ei ole, maanviljelijöinä yleisessä järjestelmässä
otetaan huomioon täytettäessä edellytyksiä vaaditun vakuutuksen
vähimmäispituuden osalta henkilöllä, joka osallistuu maksujen maksa-
miseen maanviljelijöiden vanhuusvakuutuslain (Gesetz über die1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 128
▼B
▼M1
▼B
▼B
Alterssicherung der Landwirte - GAL) 27 artiklan mukaan, edellyttäen
aina, että:
a) ilmoitus, johon velvollisuus maksujen maksamisesta perustuu, on
jätetty määrätyssä ajassa;
ja
b) ennen ilmoituksen jättämistä se, jonka etua asia koskee, on viimeksi
maksanut maksuja Saksan liittotasavallan alueella maanviljelijöiden
vanhuuseläkejärjestelmälle.
12. Toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan täytetyt pakollisen vakuu-
tuksen kaudet joko käsityöläisten erityisjärjestelmässä tai, jollei
tällaista järjestelmää ole, itsenäisten ammatinharjoittajien erityisjärjes-
telmässä tai yleisessä järjestelmässä otetaan huomioon laskettaessa
vaadittavaa pakollisen vakuutuksen 18:aa vuotta, jotta saataisiin oikeus
vetäytyä pakollisesta käsityöläisyrittäjien eläkevakuutusjärjestelmästä.
13. Sovellettaessa Saksan lainsäädäntöä pakollisesta eläkeläisten sairausva-
kuutuksesta siten kuin määrätään sosiaalivakuutussäädöksen (Fünftes
Buch Sozialgesetzbuch - SGB V) V osan 5 artiklan 1 kohdan 11
alakohdassa ja sairausvakuutuksen uudistuslain (Gesundheitsreformge-
setz) 56 artiklassa, vakuutus- tai asumiskaudet, jotka ovat täyttyneet
toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan aikana, jona kysymyksessä
olevalla henkilöllä oli oikeus sairaanhoitoetuuksiin, otetaan huomioon
tarpeellisessa määrin vakuutuskausina, jotka ovat täyttyneet Saksan
lainsäädännön mukaan edellyttäen, että ne eivät ole päällekkäisiä
tämän lainsäädännön mukaan täyttyneiden vakuutuskausien kanssa.
14. Rahaetuuksien myöntämiseksi Saksan sosiaalivakuutussäädöksen V
osan (SGB V) 47 artiklan 1 kohdan perusteella ja Saksan sosiaalivakuu-
tuslain (Reichsversicherungsordnung - RVO) 200 artiklan 2 kohdan ja
561 artiklan 1 kohdan perusteella Saksan vakuutuslaitokset määräävät
netto korvauksen, joka otetaan huomioon etuuksia laskettaessa, niin
kuin vakuutettu asuisi Saksan liittotasavallassa.
15. Kreikkalaiset opettajat, joilla on virkamiehen asema ja jotka sen perus-
teella, että he ovat opettaneet saksalaissa kouluissa, ovat suorittaneet
maksuja Saksan pakolliseen eläkevakuutusjärjestelmään ja erityiseen
Kreikan virkamiesjärjestelmään ja joiden kuuluminen pakolliseen
Saksan vakuutuksen päättyi 31 päivän joulukuuta 1978 jälkeen, voivat
pyynnöstä saada takaisin pakolliset eläkevakuutusmaksut sosiaaliturva-
lain VI kirjan 210 artiklan mukaisesti. Maksunpalautushakemukset on
esitettävä tämän määräyksen voimaanastumista seuraavan kalenteri-
vuoden aikana. Asianomainen voi esittää vaatimuksensa myös kuuden
kalenterikuukauden kuluessa siitä, kun hän lakkasi olemasta pakollisen
vakuutuksen piirissä.
Sosiaaliturvalain VI kirjan 210 artiklan 6 kohtaa sovelletaan vain niiden
kausien osalta, joina maksettiin pakollisia maksuja eläkevakuutusjärjes-
telmään erityisen Kreikan virkamiesjärjestelmän lisäksi, ja välittömästi
niitä maksukausia seuraavien kausien osalta, joina suoritettiin näitä
pakollisia maksuja.
1 6 . ......17. Myönnettäessä etuuksia läheistä huolenpitoa tarvitseville henkilöille
saksalaisen sosiaalivakuutussäädöksen V osan (SGB V) 53 ja seuraavien
artiklojen mukaan asuinpaikan vakuutuslaitos ottaa avun antamiseksi
sairaanhoitoetuuksien muodossa huomioon vakuutus-, työskentely- tai
asumiskaudet, jotka ovat täyttyneet toisen jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan, niin kuin ne olisivat tämän vakuutuslaitoksen soveltaman
lainsäädännön mukaan täyttyneitä kausia.
18. Henkilöllä, joka saa eläkettä sekä Saksan lainsäädännön että toisen
jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, katsotaan asetuksen 27 artiklaa
sovellettaessa olevan oikeus sairauden ja äitiyden perusteella annettaviin
sairaanhoitoetuuksiin, jos Saksan sosiaalivakuutussäädöksen (SGB V) V
osan 8 artiklan 1 kohdan 4 alakohdan mukaan tämä henkilö on suljettu
pois pakollisesta sairausvakuutuksesta (Krankenversicherung).
19. Vakuutuskausi lapsen hoitamista varten Saksan lainsäädännön mukaan
on pätevä myös sellaisen kauden osalta, jonka aikana kysymyksessä
oleva työntekijä hoiti lasta toisessa jäsenvaltiossa edellyttäen, että tämä
henkilö ei voinut harjoittaa ammattitoimintaa äitien suojelulain
(Mutterschutzgesetz) 6 artiklan 1 kohdan perusteella tai otti vanhem-
painlomaa liittovaltion lastenhoitoavustuslain
(Bundeserziehungsgeldgesetz) 15 artiklan mukaan, eikä työskennellyt
missään vähäisemmässä (geringfügig) työssä SGB IV:n 8 artiklan
mukaisesti.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 129
▼B
20. Kun sovelletaan 31 päivänä joulukuuta 1991 voimassa olleen Saksan
eläkelain säännöksiä, liitteen VI säännöksiä sovelletaan niin ikään siinä
muodossa, missä ne olivat voimassa 31 päivänä joulukuuta 1991.
21. a) Asetuksen III osaston 1 luvun 2-7 jaksoa ei luontoisetuuksien osalta
sovelleta henkilöihin, joilla on oikeus virkamiesten tai heihin rinnas-
tettavien henkilöiden järjestelmän mukaisiin luontoisetuuksiin, kunnäitä henkilöitä ei ole vakuutettu lakisääteisen sairausvakuutusjärjes-
telmän mukaisesti.
b) Jos virkamiesten järjestelmään kuuluva henkilö kuitenkin asuu jäsen-
valtiossa, jonka lainsäädännön mukaan
— oikeus saada luontoisetuuksia ei edellytä vakuutusta tai työsken-
telyä, ja
— oikeutta eläkkeeseen ei ole,
hänen sairausvakuutuslaitoksensa kehottaa häntä ilmoittamaan
asuinjäsenvaltion asianmukaisille viranomaisille, että hän ei halua
käyttää asuinjäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaista oikeut-
taan luontoisetuuksiin. Tarvittaessa tämä voidaan tehdä viittaamalla
asetuksen 17 a artiklaan.
22. Sen estämättä, mitä edellä 21 kohdassa säädetään luontoisetuuksista,
katsotaan, että asetuksen 27 artiklan säännöksiä sovelletaan henkilöön,
jolla on oikeus sekä Beamtenversorgungsrechtin mukaiseen eläkkeeseen
että toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaiseen eläkkeeseen.
23. III osaston 4 lukua ei sovelleta henkilöihin, joilla on oikeus virka-
miesten tai heihin verrattavien henkilöiden tapaturmavakuutukseen
kuuluviin luontoisetuuksiin.
E. VIRO
Eimi tään.
F. KREIKKA
1 . ......
2. Lakia N:o 1469/84, joka koskee Kreikan kansalaisten ja kreikkalaista
alkuperää olevien ulkomaiden kansalaisten vapaaehtoista liittymistä
eläkevakuutusjärjestelmään, sovelletaan muiden jäsenvaltioiden kansalai-
siin, valtiottomiin henkilöihin ja pakolaisiin, jotka asuvat jäsenvaltioiden
alueella toisen alakohdan mukaisesti.
Jos tämän lain muut edellytykset on täytetty, maksut voidaan suorittaa:
a) jos kyseisellä henkilöllä on kotipaikka tai hän asuu jäsenvaltion
alueella ja on aikaisemmin kuulunut pakollisesti Kreikan eläkevakuu-
tusjärjestelmään;
tai
b) riippumatta koti- tai asuinpaikasta, jos kyseinen henkilö on joko aikai-
semmin asunut Kreikassa 10 vuotta, joko yhtäjaksoisesti tai
keskeytyksin tai häneen on aikaisemmin sovellettu Kreikan
lainsäädäntöä joko pakollisesti tai vapaaehtoisesti, 1 500 päivän ajan.
3. Sen estämättä, mitä OGA:n soveltamassa asiaa koskevassa
lainsäädännössä säädetään, kaudet, jotka lasketaan eläkekausiksi työtapa-
turmaan tai ammattitautiin perustuvaa eläkettä varten jäsenvaltion näitä
riskejä erityisesti koskevan lainsäädännön mukaisesti, ja jotka ovat yhte-
neväisiä Kreikassa maatalousalla täyttyneiden työskentelykausien kanssa,
katsotaan tämän asetuksen 1 artiklan r kohdassa tarkoitetuiksi vakuutus-
kausiksi OGA:n soveltaman lainsäädännön mukaisesti.
4. Kreikan lainsäädännössä asetuksen 49 artiklan 2 kohdan soveltaminen
edellyttää, että mainitussa artiklassa tarkoitettu uusi laskeminen ei ole
asianomaisen henkilön etujen vastainen.
5. Kun Kreikan ylimääräisen eläkesäätiön ( επικουρικά ταµεία)
säännöksissä määrätään mahdollisuudesta tunnustaa pakolliset eläkeva-
kuutuskaudet, jotka ovat täyttyneet Kreikan lakisääteisenperusvakuutuksen eläkevakuutuslaitoksissa ( κύριας ασφάλισης), näitä
säännöksiä sovelletaan myös niihin pakollisiin eläkevakuutuskausiin,
jotka ovat täyttyneet minkä tahansa jäsenvaltion lainsäädännön mukai-
sestitämän asetuksen soveltami salalla.
6. Työntekijöitä, jotka kuuluivat 31 päivään joulukuuta 1992 saakka muun
jäsenvaltion kuin Kreikan pakolliseen eläkevakuutusjärjestelmään
(lainsäädännön mukainen perusjärjestelmä) ja jotka kuuluvat Kreikan1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 130
▼M3
▼A1
▼B
▼B
pakolliseen sosiaaliturvaan ensimmäisen kerran 1 päivän tammikuuta
1993 jälkeen, pidetään "aikaisemmin vakuutettuina henkilöinä" lain N:o
2084/92 määräysten mukaisesti.
7. Virassa tai eläkkeellä olevat virkamiehet, sellaisina pidettävät sekä
heidän perheenjäsenensä, jotka kuuluvat sairaanhoidon erityisjärjes-
telmään, voivat saada luontoisetuuksia sairauden ja äitiyden osalta
äkillisissä tapauksissa oleskellessaan toisen jäsenvaltion alueella tai kun
he menevät sinne saadakseen terveydentilaansa soveltuvaa hoitoa
Kreikan toimivaltaisen laitoksen etukäteen antamalla valtuutuksella,
tämän asetuksen 22 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdassa ja 3 kohdassa
ja 31 artiklan a alakohdassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti, samoin
edellytyksin kuin Kreikan sosiaaliturvalainsäädännön (lakisääteiset järjes-
telmät) piiriin kuuluvat työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat.
8. Asetuksen 22 b artiklaa sovelletaan vastaavasti kaikkiin virkamiehiiin,
sellaisina pidettäviin sekä heidän perheisiinsä, jotka kuuluvat Kreikan
sairaanhoidon erityisjärjestelmään.
7. (SIC! 9.) Sellaisiin virkamiehiin ja heihin verrattaviin henkilöihin, jotka
on otettu palvelukseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1982, sovelle-
taan vastaavastiasetuksen III osaston 2 ja 3 luvun säännöksi ä, jos
asianomaiset henkilöt ovat täyttäneet vakuutuskausia toisessa jäsenval-
tiossa joko virkamiesten tai heihin verrattavien henkilöiden erityisen
eläkejärjestelmän mukaan tai yleisen järjestelmän mukaan sillä edellytyk-
sellä, että asianomaiset henkilöt ovat työskennelleet virkamiehinä tai
heihin verrattavina henkilöinä Kreikan lainsäädännön mukaisesti.
8. (SIC! 10.) 43 a artiklan 2 kohdan ja 51 a artiklan 2 kohdan säännösten
soveltaminen silloin, kun eläkeoikeuksia ei ole saatu virkamiesten tai
heihin rinnastettavien henkilöiden erityisjärjestelmästä, ei vaikuta
Kreikan lainsäädännön soveltamiseen (siviili- ja sotilaseläkelaki), kun
kyseessä on vakuutusjaksojen siirtäminen virkamiesten erityisjärjes-
telmästä työntekijöiden yleiseen vakuutusjärjestelmään suorittamalla
edellytetty maksu.
G. ESPANJA
1. Se että henkilön on asetuksen 1 artiklan a alakohdan iv alakohdan mukai-
sesti pitänyt työskennellä työntekijänä tai itsenäisenä
ammatinharjoittajana tai olla aiemmin pakollisesti vakuutettuna saman
riskin varalta samassa jäsenvaltiossa työntekijöitä tai itsenäisiä ammatin-
harjoittajia varten perustetussa järjestelmässä, ei koske henkilöitä, jotka
ovat 6 päivänä helmikuuta 1985 annetun kuninkaallisen asetuksen n:o
317/1985 säännösten mukaisesti vapaaehtoisesti liittyneet yleiseen sosiaa-
liturvajärjestelmään hallitustenvälisen kansainvälisen järjestön
virkamiehenä tai työntekijänä.
2. Joulukuun 7 päivänä 1979 annetussa kuninkaallisessa asetuksessa n:o
2805/79 säädettyjä vapaaehtoista yleiseen sosiaaliturvajärjestelmään liit-
tymistä koskevia etuuksia laajennetaan tasa-arvoisen kohtelun
periaatteen mukaisesti käsittämään yhteisön alueella asuvat muiden
jäsenvaltioiden kansalaiset, pakolaiset ja valtiottomat henkilöt, jotka
eivät enää ole pakollisesti vakuutettuina Espanjan sosiaaliturvajärjes-
telmässä siirryttyään kansainvälisen järjestön palvelukseen.
3. a) Kaikissa Espanjan sosiaaliturvajärjestelmissä, lukuun ottamatta virka-
miesten, asevoimien ja oikeushallinnon järjestelmää, palkatun
työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan katsotaan olevan vielä
vakuutettu riskin toteutumishetkellä asetuksen III osaston 3 luvun
säännöksiä sovellettaessa, jos hän on vakuutettu toisen jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan riskin toteutumishetkellä, tai jos näin ei ole,
siinä tapauksessa, että hänellä on saman riskin osalta oikeus etuuteen
toisen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla. Viimeksi mainittu edellytys
katsotaan kuitenkin täyttyneeksi 48 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa
tapauksessa.
b) Asetuksen III osaston 3 luvun säännöksiä sovellettaessa vuodet, joina
työntekijä ei ole eläkkeeseen oikeuttavassa iässä tai pakollisessa
eläkeiässä siten kuin niistä säädetään valtion eläkkeensaajia koskevan
lain konsolidoidun tekstin 31 artiklan 4 kohdassa, otetaan huomioon
palveluksessa olemisena ainoastaan, jos sen riskin toteutumishetkellä,
jonka perusteella työkyvyttömyys- taiperhe-eläkkeet maksetaan, etuu-
densaaja kuului Espanjan virkamiesten erityisjärjestelmään tai
harjoitti toimintaa, jonka perusteella myönnetään kyseisen järjes-
telmän mukainen kohtelu.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 131
▼M1
▼M3
▼A1
▼M1
▼M3
▼B
4. a) Asetuksen 47 artiklan mukaisesti Espanjan teoreettinen etuus laske-
taan niiden vakuutetun tosiasiallisten maksujen perusteella, jotka
kuuluvat viimeisen vakuutusmaksun espanjalaiseen sosiaaliturvaan
maksamista välittömästi edeltäneille vuosille.
b) Saatua eläkkeen määrää korotetaan lisien määrällä ja rahanarvon
muutoksilla, jotka samanluontoisten eläkkeiden osalta lasketaan
jokaista laskemisen jälkeistä vuotta kohden.
5. Toisissa jäsenvaltioissa täyttyneitä kausia, jotka on laskettava virka-
miesten, asevoimien ja oikeushallinnon erityisjärjestelmän mukaan,
käsitellään asetuksen 47 artiklaa sovellettaessa samalla tavalla kuin ajal-
lisesti viimeisimpiä Espanjan valtion virkamiehien täyttyneitä kausia.
6. Virkamiesten, asevoimien ja oikeushallinnon järjestelmässä ilmauksella
acto de servicio (virassa sattunut tapahtuma) tarkoitetaan työtapaturmia
ja ammattitauteja asetuksen III osaston 4 luvun säännösten merkityksessä
ja näiden säännösten täytäntöönpanoa varten.
7. a) Asetuksen III osaston 1 luvun 2-7 jaksoa ei luontoisetuuksien osalta
sovelleta virkamiesten, asevoimien ja oikeushallinnon erityisjärjes-
telmän etuudensaajiin, jotka kuuluvat Espanjan Mutualismo
administrativo -järjestelmään.
b) Jos johonkin näistä järjestelmistä kuuluva henkilö kuitenkin asuu
jäsenvaltiossa, jonka lainsäädännön mukaan
— oikeus saada luontoisetuuksia ei edellytetä vakuutusta tai työsken-
telyä, ja
— oikeutta eläkkeeseen ei ole,
hänen sairausvakuutuslaitoksensa kehottaa häntä ilmoittamaan
asuinjäsenvaltion asianmukaisille viranomaisille, että hän ei halua
käyttää asuinjäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaista oikeut-
taan luontoisetuuksiin. Tarvittaessa tämä voidaan tehdä viittaamalla
asetuksen 17 a artiklaan.
8. Sen estämättä, mitä edellä 7 kohdassa säädetään luontoisetuuksista,
katsotaan, että asetuksen 27 artiklan säännöksiä sovelletaan henkilöön,
jolla on oikeus sekä virkamiesten, asevoimien ja oikeushallinnon
erityisjärjestelmän mukaiseen eläkkeeseen että toisen jäsenvaltion
lainsäädännön mukaiseen eläkkeeseen;
9. Espanjan opiskelijoiden erityisjärjestelmä (Seguro Escolar) ei perustu
etuuksien myötämisen osalta vakuutus-, työskentely- ja asumiskausien
täyttymiseen siten kuin ne määritellään asetuksen 1 artiklan r, s ja s a
alakohdassa. Tämän vuoksi Espanjan laitokset eivät voi antaa asiaankuu-
luvia todistuksia kausien yhdistämistä varten.
Espanjan opiskelijoiden erityisjärjestelmää sovelletaan kuitenkin opiskeli-
joihin, jotka ovat muiden jäsenvaltioiden kansalaisia ja jotka opiskelevat
Espanjassa, samoin edellytyksin kuin opiskelijoihin, jotka ovat Espanjan
kansalaisia.
H. RANSKA
1. a) Avustus vanhemmille palkatuille työntekijöille ja avustus vanhem-
mille itsenäisille ammatinharjoittajille sekä
maataloudenvanhuusavustus myönnetään Ranskan lainsäädännön
mukaan ranskalaisille työntekijöille asetettujen edellytysten mukai-
sesti kaikille palkatuille työntekijöille tai itsenäisille
ammatinharjoittajille, jotka ovat muiden jäsenvaltioiden kansalaisia
ja jotka hakemuksensa tekemisen aikana asuvat Ranskan alueella.
b) Samaa sovelletaan pakolaisiin ja valtiottomiin henkilöihin.
c) Asetuksen säännöksillä ei vaikuteta Ranskan lainsäädännön
säännöksiin, joiden mukaan vain työskentelykaudet palkattuna työnte-
kijänä tai kaudet, joita pidetään sellaisina, tai tapauksen mukaan
työskentelykaudet itsenäisenä ammatinharjoittajana ranskan tasavallan
Euroopassa olevilla alueilla ja merentakaisilla alueilla (Guadeloupe,
Guayana, Martinique ja Réunion), otetaan huomioon tarkasteltaessa
vanhemmille työntekijöille annettavaa avustusta koskevan oikeuden
saavuttamista.
2. Erityisavustus ja kasautuva korvaus, jotka annetaan kaivosten sosiaali-
turvaa koskevan erityisen lainsäädännön mukaan, annetaan vain
työntekijöille, jotka työskentelevät Ranskan kaivoksissa.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 132
▼M2
▼M3
▼M4
▼A1
▼B
▼B
3. Lakia 10 päivältä heinäkuuta 1965 N:o 65-555, jolla myönnetään
Ranskan kansalaisille ulkomailla ammatillista tai kaupallista toimintaa
harjoittaville tai harjoittaneille oikeus liittyä vapaaehtoiseen vanhuusva-
kuutusjärjestelmään, sovelletaan toisten jäsenvaltioiden kansalaisiin
seuraavin edellytyksin:
— ammatillista toimintaa, joka antaa perusteen vapaaehtoiseen vakuu-
tukseen Ranskan järjestelmässä, ei voida eikä ole voitu harjoittaa
Ranskan, alueella tai sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalainen
palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja on.
— palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan on hakemusta
tehdessään joko osoitettava että hän on asunut Ranskassa vähintään
10 vuotta yhdenjaksoisesti, tai että hän on jatkuvasti ollut samanpi-tuisen ajan Ranskan lainsäädännön alainen pakollisesti tai
valinnaisella pohjalla.
Edellä mainitut edellytykset ovat voimassa myös sovellettaessa muiden
jäsenvaltioiden kansalaisiin säännöksiä, joiden mukaan Ranskan ulkopuo-
lella ammatillista toimintaansa harjoittava ranskalainen palkattu
työntekijä voi vapaaehtoisesti liittyä Ranskan työntekijöiden lisäeläkejär-
jestelmään joko suoraan taityönantajansa väli tyksellä.
4. Henkilöllä, johon sovelletaan Ranskan lainsäädäntöä asetuksen 14
artiklan 1 kohdan tai 14 a artiklan 1 kohdan mukaan, on oikeus seuraa-
viin perhe-etuuksiin mukanaan seuraavien perheenjäsenten osalta sen
jäsenvaltion alueella, jossa hän hajoittaa ammattia:
a) pienten lasten avustus, jota annetaan kolmen kuukauden ikään saakka;
b) perhe-etuuksiin, jotka annetaan asetuksen 73 artiklan mukaisesti.
5. Laskettaessa asetuksen 46 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua
teoreettista määrää perus- tai lisäjärjestelmissä, joissa vanhuuseläkkeet
lasketaan eläkepisteiden perusteella, toimivaltainen laitos ottaa huomioon
muiden jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti täyttyneen jokaisen
vakuutusvuoden osalta vakuutuspisteiden lukumäärän, joka on laskettu
jakamalla toimivaltaisen laitoksen soveltaman lainsäädännön mukaisesti
kertyneiden vakuutuspisteiden lukumäärä näitä pisteitä vastaavien
vuosien lukumäärällä.
6. a) Rajatyöntekijällä, joka harjoittaa toimintaa palkattuna työntekijänä
muun jäsenvaltion kuin Ranskan alueella ja joka asuu Ranskan Haut-
Rhinin, Bas-Rhinin ja Mosellen alueilla, on oikeus näillä alueilla
luontoisetuuksiin, jotka myönnetään paikallisesta Alsace-Lorrainen,
järjestelmästä 12 päivänä kesäkuuta 1946 annetun lain N:o 46-1428
ja 25 päivänä syyskuuta 1967 annetun lain N:o 67-814 perusteella
asetuksen 19 artiklan mukaisesti.
b) Näitä säännöksiä sovelletaan vastaavasti henkilöihin, jotka saavat
oikeuden etuuksiin asetuksen 25 artiklan 2 ja 3 kohdan ja 28 ja 29
artiklan mukaan.
7. Sen estämättä, mitä asetuksen 73 ja 74 artiklassa säädetään, asumisavus-
tukset, lasten kotihoidonavustus, laillistetun perhepäivähoitajan
palkkaamista varten myönnettävä perheavustus ja vanhempien lastenkas-
vatusavustus myönnetään ainoastaan kyseisille henkilöille ja heidän
perheenjäsenilleen, jotka asuvat Ranskan alueella.
8. Palkatun työntekijän, joka ei enää ole Ranskan yleisen sosiaaliturvajär-
jestelmän leskeysvakuutusta koskevan lainsäädännön tai maatalouden
palkattujen työntekijöiden järjestelmän alainen, katsotaan asetuksen III
osaston 3 luvun säännöksiä sovellettaessa säilyttävän tämän
lainsäädännön mukaisen vakuutetun henkilön asemansa riskin toteutu-
mishetkellä, jos henkilö on vakuutettu työntekijänä toisen jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan riskin toteutumishetkellä tai, jollei näin ole, jos
hänellä on oikeus jälkeenjääneen etuuteen toisen jäsenvaltion työnte-
kijöitä koskevan lainsäädännön nojalla. Tämä edellytys katsotaan
kuitenkin täyttyneeksi 48 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa.
9. Asetuksen III osaston 3 luvussa tarkoitettuihin palkattuihin työntekijöihin
tai entisiin palkattuihin työntekijöihin sovellettavan Ranskan
lainsäädännön katsotaan kattavan sekä vanhuuseläkevakuutuksen
perusjärjestelmän (taiperusjärjestelmät) että li säeläkejärjestelmän (tai
lisäjärjestelmät), johon (joihin) kyseinen henkilö on kuulunut.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 133
▼M6
▼B
▼M6
▼B
▼M2
▼B
▼M6
▼A1
I. IRLANTI
1. Irlannissa asuvilla tai oleskelevilla palkatuilla työntekijöillä tai itsenäi-
sillä ammatinharjoittajilla, työttömillä, eläkkeenhakijoilla ja
eläkeläisillä yhdessä heidän perheenjäsentensä kanssa, joita tarkoitetaan
asetuksen 19 artiklan 1 kohdassa, 22 artiklan 1 ja 3 kohdassa, 25
artiklan 1 ja 3 kohdassa, 26 artiklan 1 kohdassa, 28 a, 29 ja 31 artik-
lassa, on oikeus saada ilmaiseksi kaikkea sairaanhoitoa, josta säädetään
Irlannin lainsäädännössä, jos tämän hoidan kustannukset maksetaan
muun jäsenvaltion kuin Irlannin laitoksesta.
2. Irlannissa asuvan tai oleskelevan palkatun työntekijän tai itsenäisen
ammatinharjoittajan perheenjäsenillä, jotka kuuluvat muun jäsenvaltion
kuin Irlannin lainsäädännön piiriin ja jotka täyttävät tämän
lainsäädännön mukaiset edellytykset oikeudesta etuuksiin kun huomioon
on otettu tarpeen mukaan asetuksen 18 artikla, on oikeus saada ilmai-
seksi kaikkea sairaanhoitoa, josta säädetään Irlannin lainsäädännössä.
Tällaisten etuuksien kustannukset maksetaan laitoksesta, jossa palkattu
työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja on vakuutettu.
Kuitenkin jos palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan
puoliso tai henkilö, joka huolehtii lapsista, harjoitta ammatillista
toimintaa Irlannissa, perheenjäsenten etuudet jäävät Irlannin laitoksen
maksettaviksi siinä laajuudessa kuin oikeus tällaisiin etuuksiin
myönnetään yksinomaan Irlannin lainsäädännön mukaan.
3. Jos palkattu työntekijä, johon sovelletaan Irlannin lainsäädäntöä, on
työskentelynsä kuluessa lähtenyt jäsenvaltion alueelta mennäkseen
toisen jäsenvaltion alueelle ja hänelle sattuu tapaturma ennen sinne
saapumistaan, hänen oikeutensa etuuksiin sanotun tapaturman osalta
määrätään:
a) niin kuin tämä tapaturma olisi sattunut Irlannin alueella,
ja
b) ottamatta huomioon hänen poissaoloaan Irlannin alueelta
määrättäessä siitä, oliko hän työskentelynsä perusteella vakuutettu
sanotun lainsäädännön mukan (SIC! mukaan).
4 . ......
5. Laskettaessa ansioita Irlannin lainsäädännön mukaisten sairaus- tai
työttömyysetuuksien myöntämistä varten otetaan asetuksen 23 artiklan
1 kohdasta ja 68 artiklan 1 kohdasta poiketen palkatun työntekijän
jokaiselta työviikolta, jona hän on jonkin toisen jäsenvaltion
lainsäädännön mukaisesti ollut palkatussa työssä kyseisen ajanjakson
aikana, huomioon määrä, joka vastaa mies- tai vastaavasti naispuolisen
työntekijän keskimääräistä viikkoansiota tuona vuonna.
6. Sovelletaessa 40 artiklan 3 kohdan a alakohdan ii alakohdan säännöksiä
otetaan huomioon ainoastaan kaudet, joiden aikana palkattu työntekijä
tai itsenäinen ammatinharjoittaja oli kykenemätön työhön Irlannin
lainsäädännön mukaan.
7. Asetuksen 44 artiklan 2 kohdan säännöksiä sovellettaessa palkatun
työntekijän katsotaan nimenomaisesti pyytäneen lykkäystä vanhuu-
seläkkeen myöntämisen, johon hänellä olisi oikeus Irlannin
lainsäädännön mukaan, jos eläkkeelle siirtymisen ollessa edellytyksenä
vanhuuseläkkeen saamiseksi hän ei ole siirtynyt eläkkeelle.
8 . ......9. Irlantiin kolmen sellaisen kuukauden kauden jälkeen palaavalla
työttömällä, jolta hän edelleen sai etuuksia Irlannin lainsäädännön
mukaan sovellettaessa asetuksen 69 artiklan 1 kohtaa, on oikeus hakea
työttömyysetuuksia sen estämättä, mitä 69 artiklan 2 kohdassa
säädetään, jos hän täyttää edellä mainitussa lainsäädännössä olevat edel-
lytykset.
10. Vakuutuskautta, joka on täyttynyt Irlannin lainsäädännön mukaan
asetuksen 13 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaisesti:
i) ei saa ottaa huomioon tämän säännöksen mukaisesti Irlannin
lainsäädännön mukaan täytettynä vakuutuskautena sovellettaessa
asetuksen III osastoa;
ii) eikä se tee Irlantia asianomaiseksi valtioksi asetuksen 18 artiklan, 38
artiklan tai 39 artiklan 1 kohdan mukaan myönnettävien etuuksien
osalta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 134
▼B
▼M2
▼B
▼M5
11. Oikeus yksinomaan Irlannin lainsäädännön mukaiseen perheen tulo-
lisään keskeytetään, kun saman ajanjakson aikana ja saman
perheenjäsenen osalta perhe-etuuksia suoritetaan pelkästään Yhdis-
tyneen kuningaskunnan lainsäädännön nojalla tai asetuksen 73, 74, 77,
78 tai 78a artiklan mukaisesti näiden etuuksien määrään asti.
J. ITALIA
Eimi tään.
K. KYPROS
Sovellettaessa asetuksen 18 artiklan 1 kohtaa, 38 artiklaa, 45 artiklan 1-3
kohtaa, 64 artiklaa, 67 artiklan 1 ja 2 kohtaa sekä 72 artiklaa minä tahansa
aikana, joka alkaa 6 päivänä lokakuuta 1980 tai sen jälkeen, Kyproksen
lainsäädännön mukainen vakuutusviikko määritellään jakamalla eläkkeen
laskennassa huomioon otettavat kokonaistulot asianomaisella kaudella kysei-
seen eläkemaksuvuoteen sovellettavien laskennassa huomioon otettavien
perustulojen viikoittaisella määrällä edellyttäen, että näin määritettyjen viik-
kojen lukumäärä ei ylitä asianomaisen kauden kalenteriviikkojen määrää.
L. LATVIA
Eimi tään.
M. LIETTUA
Eimi tään.
N. LUXEMBURG
1. Riippumatta asetuksen 94 artiklan 2 kohdassa säädetystä, vakuutuskaudet
tai sellaisina pidettävät kaudet, jotka on täytetty Luxemburgin työky-
vyttömyys-, vanhuus- taikuolemantapauksen eläkevakuutuksen mukaan
joko ennen 1 päivänä tammikuuta 1946 tai ennen aiempaa päivämäärää,
josta on määrätty kahdenvälisessä sopimuksessa, otetaan huomioon
sovellettaessa tätä lainsäädäntöä vain, jos kysymyksessä oleva henkilö
osoittaa, että hän on täyttänyt kuuden kuukauden vakuutuksen Luxem-
burgin järjestelmässä kysymyksessä olevan päivämäärän jälkeen. Jos
useampia kahdenvälisiä sopimuksia sovelletaan, vakuutuskaudet tai sell-
aisina pidettävät kaudet otetaan huomioon aikaisintaan näistä
päivämääristä alkaen.
2. Sellaisten palkattujen työntekijöiden tai itsenäisten ammatinharjoittajien
osalta, jotka eivät asu Luxemburgin alueella, Luxemburgin lainsäädännön
mukaan täytettyjä vakuutuskausia pidetään 1 päivästä lokakuuta 1972
alkaen asumiskausina myönnettäessä Luxemburgin eläkkeiden kiinteää
osaa.
3. Asetuksen 22 artiklan 2 kohdan toinen alakohta ei vaikuta Luxemburgin
lainsäädännön säännöksin, jotka koskevat sairauskassan antamaa lupaa,
jonka mukaan hoidon antamista ulkomailla ei voida evätä, jos vaadittua
hoitoa ei voida antaa Luxemburgissa.
4. Sellaisen vakuutuskauden huomioon ottamiseksi, josta säädetään sosiaali-
vakuutussäädöksen (Code des Assurances Sociales) 171 artiklan 2
kohdassa, Luxemburgin vakuutuslaitos tunnustaa vakuutuskaudet, jotka
kysymyksessä olevan henkilön osalta ovat täyttyneet muiden jäsenval-
tioiden lainsäädännön mukaan, niin kuin ne olisivat sen soveltaman
lainsäädännön mukaan täyttyneitä kausia. Tämän säännöksen sovelta-
minen edellyttää, että kysymyksessä olevan henkilön osalta
vakuutuskausia on viimeksi täyttynyt Luxemburgin lainsäädännön
mukaan.
5. Sellaisen virkamiehen osalta, joka ei ole Luxemburgin lainsäädännön
alainen palveluksesta lähtiessään, eläkkeen laskentaperusteena käytetään
viimeisintä palkkaa, joka asianomaisella henkilöllä on ollut tämän
lähtiessä Luxemburgin valtion palveluksesta, siten että palkka vahviste-
taan eläkkeen erääntymisajankohtana voimassa olevan lainsäädännön
mukaisesti.
6. Siirryttäessä Luxemburgin lakisääteisestä järjestelmästä virkamiesten tai
heihin verrattavien henkilöiden erityisjärjestelmään toisessa jäsenval-
tiossa, lakkaa takautuvaa vakuutusta koskeva Luxemburgin
lainsäädännön soveltaminen.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 135
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼M3
▼M3
7. Luxemburgin lakisääteisessä järjestelmässä kausien hyväksyminen
perustuu ainoastaan Luxemburgissa täyttyneisiin kausiin.
8. Henkilöt, jotka kuuluvat Luxemburgin suurherttuakunnan sairausvakuu-
tusjärjestelmään ja jotka harjoittavat opintoja toisessa jäsenvaltiossa, on
opiskelijoina vapautettu velvollisuudesta liittyä opiskelumaansa
lainsäädännön mukaiseen sairausvakuutusjärjestelmään.
O. UNKARI
Eimi tään.
P. MALTA
Eimi tään.
Q. ALANKOMAAT
1.Vakuutus sairaanhoitokustannuksien varalta
a) Kun kysymys on oikeudesta luontoisetuuksiin Alankomaiden
lainsäädännön mukaan, täytäntöönpantaessa III osaston 1 luvun
säännöksiä henkilöillä, joilla on oikeus luontoisetuuksiin, tarkoitetaan
henkilöitä, jotka ovat vakuutettuja tai rinnakkaisvakuutettuja vakuu-
tusjärjestelmässä, jota sairausvakuutuskassoista annettu
Alankomaiden laki koskee.
b ) ......
c) Asetuksen 27-34 artiklaa sovellettaessa seuraavia eläkkeitä pidetään
niiden säännösten mukaan maksettavina eläkkeinä, jotka mainitaan
Alankomaiden kuningaskunnan asetuksen 5 artiklan mukaan antaman
ilmoituksen b alakohdassa (työkyvyttömyys) ja c alakohdassa
(vanhuus):
— eläkkeet, jotka on myönnetty virkamiehiä ja heidän jälkeenjää-
neitään koskevasta uudesta järjestelmästä 6 päivänä tammikuuta
1966 annetun lain (Staatsblad 6) mukaan (Alankomaiden virka-
mieseläkelaki) (Algemene burgerlijke pensioenwet),
— eläkkeet, jotka on myönnetty sotilashenkilöitä ja heidän
jälkeenjääneitään koskevasta uudesta järjestelmästä 6 päivänä
lokakuuta 1966 annetun lain (Staatsblad 445) mukaan (sotilaseläk-
elaki) (Algemene militaire pensioenwet),
— eläkkeet, jotka on myönnetty NV Nederlandse spoorwegen (Alan-
komaiden rautatieyhtiö) -yhtiön työntekijöitä ja heidän
jälkeenjääneitään koskevasta uudesta järjestelmästä 15 päivänä
helmikuuta 1967 annetun lain (Staatsblad 138) mukaan (rautatie-
eläkelaki) (Spoorwegpensioenwet).
— eläkkeet, jotka on myönnetty työskentelyedellytyksistä Alanko-
maiden rautatieyhtiössä annetun asetuksen mukaan (Reglement
Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen) (RDV 1964 NS),
tai
— eläke-etuudet, jotka annetaan ennen 65 ikävuoden täyttämistä sell-
aisen eläkejärjestelmän mukaan, jossa tarkoituksena on antaa
vanhuusavustusta työntekijöille ja entisille työntekijöille, tai
varhaiseläkkeet, jotka annetaan jäsenvaltion laatimien säännösten
mukaisesti tai yhteisellä varhaiseläkkeistä tehdyllä sopimuksella
tai sellaisen sopimuksen mukaan, tai sairauskassojen neuvoston
vahvistamien säännösten mukaisesti.
d) Ne 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut, Alankomaissa asuvat perheenjä-
senet, sekä se palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja ja
hänen perheenjäsenensä, joita tarkoitetaan 2 artiklan 1 kohdan b
alakohdassa ja 3 kohdassa yhdessä 25 ja 26 artiklan 1 kohdan b
alakohdan kanssa, joilla on toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan
oikeus avustuksiin, eivät ole vakuutettuja erityisiä sairaanhoitokustan-
nuksia koskevan yleisen lain (Algemene Welt Bijzondere
Ziektekosten) mukaan.
2.Alankomaiden yleistä vanhuusvakuutusta koskevan lainsäädännön sovel-
taminen
a) Vähennystä, jota tarkoitetaan AOV:n 13 artiklan 1 kohdassa, ei sovel-
leta sellaisilta kalenterivuosilta tai niiden osilta ennen 1 päivää
tammikuuta 1957, joiden aikana etuuden saaja, joka ei täytä edelly-
tyksiä saada tällaiset vuodet käsitellyksi vakuutuskausina, asui
Alankomaiden alueella 15-65 ikävuoden välillä, tai jonka aikana1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 136
▼M4
▼A1
▼B
▼B
asuessaan toisen jäsenvaltion alueella hän harjoitti toimintaa työnte-
kijänä Alankomaissa työnantajalle, jonka kotipaikka oli tässä maassa.
Poiketen siitä, mitä AOW:n 7 artiklassa säädetään, henkilöillä, jotka
asuivat tai työskentelivät edellä mainittujen edellytysten mukaisesti
vain ennen 1 päivää tammikuuta 1957, katsotaan myös olevan oikeus
eläkkeeseen.
b) Vähentämistä, jota tarkoitetaan AOW:n 13 artiklan 1 kohdassa, ei
sovelleta 2 päivää elokuuta 1989 edeltäviin kalenterivuosiin tai kalen-
terivuoden osiin, joiden aikana naimisissa oleva tai naimisissa ollut
henkilö ei viidentoista ja seitsemänkymmenenviiden ikävuotensa
välisenä aikana ollut vakuutettu edellä mainitun lainsäädännön
mukaan, vaikka hän asui muun jäsenvaltion kuin Alankomaiden
alueella, jos nämä kalenterivuodet tai kalenterivuosien osat ovat
päällekkäisiä yhtäältä niiden vakuutuskausien kanssa, jotka hänen
puolisonsa osalta ovat täyttyneet tämän lainsäädännön mukaan edel-lyttäen, että he ovat olleet naimisissa keskenään näiden kausien ajan
ja toisaalta a alakohdan mukaan huomioon olettavien kalenterivuosien
tai kalenterivuoden osien kanssa.
Poiketen siitä, mitä AOW:n 7 artiklassa säädetään, tätä henkilöä
pidetään etuudensaajana.
c) Vähentämistä, jota tarkoitetaan AOW:n 13 artiklan 2 kohdassa, ei
sovelleta 1 päivää tammikuuta 1957 edeltäviin kalenterivuosiin tai
kalenterivuoden osiin, joiden aikana sellaisen etuudensaajan puoliso,
joka ei täytä näiden vuosien rinnastamiselle vakuutuskausiin asetettuja
edellytyksiä, asui Alankomaissa viidentoista ja kuudenkymmenen-
viiden ikävuotensa välisenä aikana, tai joiden aikana hän on toisen
jäsenvaltion alueella asuen harjoittanut palkattua työtä Alankomaissa
Alankomaihin sijoittuneelle työnantajalle.
d) Vähentämistä, jota tarkoitetaan AOW:n 13 artiklan 2 kohdassa, ei
sovelleta 2 päivää elokuuta 1989 edeltäviin kalenterivuosiin tai kalen-
terivuoden osiin, joiden aikana etuudensaajan puoliso asui viidentoista
ja kuudenkymmenenviiden ikävuotensa välisenä aikana muussa jäsen-valtiossa kuin Alankomaissa, eikä ollut edellä mainitun lainsäädännön
mukaan vakuutettu, jos nämä kalenterivuodet tai kalenterivuosien osat
ovat päällekkäisiä yhtäältä niiden vakuutuskausien kanssa, jotka etuu-
densaajan osalta ovat täyttyneet tämän lainsäädännön mukaan
edellyttäen, että he ovat olleet naimisissa keskenään näiden kausien
ajan ja toisaalta a alakohdan mukaan huomioon otettavien kalenteri-
vuosien tai kalenterivuoden osien kanssa.
e) Edellä a, b, c ja d alakohdassa tarkoitettuja säännöksiä sovelletaan
vain, jos kysymyksessä oleva henkilö on asunut kuuden vuoden ajan
yhden tai useamman jäsenvaltion alueella täytettyään 59 vuotta ja niin
kauan kuin tämä henkilö asuu yhden tällaisen jäsenvaltion alueella.
f)►
M2Poiketen yleisen vanhuusvakuutuslain (AOW) 45 artiklan 1
kohdan ja yleistä perhe-eläkettä koskevan lain (ANW) 63 artiklan 1
kohdan säännöksistä palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinhar-
joittajan puolisolle, joka kuuluu pakolliseen vakuutusjärjestelmään ja
joka asuu muussa jäsenvaltiossa kuin Alankomaissa, annetaan lupa
ottaa vapaaehtoinen vakuutus tämän lainsäädännön mukaan, mutta
vain 2 päivän elokuuta 1989 jälkeisiä kausia varten, joiden aikana
palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja on tai oli pakolli-
sesti vakuutettu edellä mainitun lainsäädännön mukaan. Tämä lupa
lakkaa päivänä, jolloin palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatin-
harjoittajan pakollinen vakuutus päättyy. ◄
Edellä mainittu lupa ei kuitenkaan lakkaa, jos palkatun työntekijän tai
itsenäisen ammatinharjoittajan pakollinen vakuutus päättyy hänen
kuolemansa vuoksi ja jos hänen leskensä saa vain Alankomaiden
►M2yleistä perhe-eläkettä koskevan lainsäädännön ◄mukaista
eläkettä.
Kaikissa tapauksissa lupa vapaaehtoisen vakuutuksen osalta lakkaa
päivänä, jolloin vapaaehtoisesti vakuutettu henkilö saavuttaa 65
vuoden iän.
Maksut sellaisen palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoit-
tajan puolisoa varten, joka on pakollisesti vakuutettu Alankomaiden
yleistä vanhuusvakuutusta (AOW) koskevan lainsäädännön ja Alanko-
maiden ►M2yleistä perhe-eläkettä koskevan lainsäädännön ◄
mukaan, vahvistetaan niiden säännösten mukaisesti, jotka koskevat
pakollisen vakuutuksen vakuutusmaksujen määräämistä ja jotka edel-
lyttävät, että hänen tulonsa katsotaan saaduksiAlankomai ssa.
Pakollisesti vakuutettuna 2 päivänä elokuuta 1989 tai sen jälkeen
olevan palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan
puolisoa varten määrätään maksut niiden säännösten mukaisesti, jotka
koskevat vapaaehtoisen vakuutuksen vakuutusmaksujen määräämistä1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 137
▼B
Alankomaiden yleistä vanhuusvakuutusta koskevan lainsäädännön ja
Alankomaiden ►M2yleistä perhe-eläkettä koskevan
lainsäädännön ◄mukaan.
g) Lupa, jota tarkoitetaan f alakohdassa, annetaan vain jos työntekijän tai
yrittäjän puoliso ilmoitti Sociale Verzekeringsbank -nimiselle pankille
vuoden kuluessa pakollisen vakuutuskauden alkamisesta aikomukses-
taan ottaa vapaaehtoinen vakuutus.
Sellaisen palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan
puolisoa varten, joka oli pakollisisti (SIC! pakollisesti) vakuutettu
välittömästi ennen tai 2 päivää elokuuta 1989, vuoden kausi alkaa 2
päivänä elokuuta 1989.
Sellaisen palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan
muualla kuin Alankomaissa asuva puoliso, johon sovelletaan
asetuksen 14 artiklan 1 kohtaa, 14 artiklan 1 kohtaa tai 17 artiklaa,
eivoikäyttää hyväkseen f alakohdan neljännessä alakohdassa tarkoi -
tettua mahdollisuutta, jos kyseisellä puolisolla yksinomaan
Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti on tai on ollut oikeus ottaa
vapaaehtoinen vakuutus.
h) Mitä a, b, c, d ja f alakohdassa säädetään, ei sovelleta kausiin, jotka
ovat päällekkäisiä niiden kausien kanssa, jotka voidaan ottaa
huomioon laskettaessa oikeutta eläkkeeseen muun jäsenvaltion kuin
Alankomaiden vanhuusvakuutusta koskevan lainsäädännön mukaan,
eikä myöskään kausiin, joiden aikana kyseinen henkilö on saanut
vanhuuseläkettä sellaisen lainsäädännön mukaan.
i) Sovellettaessa asetuksen 46 artiklan 2 kohtaa vain sellaiset vakuutus-
kaudet, jotka ovat Alankomaiden yleisen vanhuusvakuutuslain (AOW)
mukaan täyttyneet sen jälkeen kun asianomainen täytti 15 vuotta,
otetaan huomioon vakuutuskausina.
3.Alankomaiden yleistä perhe-eläkettä koskevan lainsäädännön sovelta-
minen.
a) Palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan, joka ei enää
ole Alankomaiden yleistä perhe-eläkettä koskevan lainsäädännön
alainen, katsotaan asetuksen III osaston 3 luvun säännöksiä sovellet-
taessa olevan vakuutettu riskin toteutumishetkellä tämän
lainsäädännön mukaan, jos hän on vakuutettu saman riskin varalta
toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, tai, jos näin ei ole, siinä
tapauksessa, että hänen oikeutensa jälkeenjääneen etuuteen perustuu
toisen jäsenvaltion lainsäädäntöön. Viimeksi mainittu edellytys katso-
taan kuitenkin täyttyneeksi 48 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa
tapauksessa.
b) Jos a alakohtaa sovellettaessa leskellä on Alankomaiden yleistä perhe-
eläkettä koskevan lainsäädännön mukaan oikeus leskeneläkkeeseen,
tämä eläke lasketaan asetuksen 46 artiklan 2 kohdan säännösten
mukaisesti.
Näitä säännöksiä sovellettaessa kaudet ennen 1 päivää lokakuuta
1959, joiden aikana palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoit-
taja asui Alankomaiden alueella 15 vuotta täytettyään, tai jona aikana,
asuessan (SIC! asuessaan) toisen jäsenvaltion alueella, hän harjoitti
toimintaa palkattuna työntekijänä Alankomaissa sellaisen työnantajan
palveluksessa, jolla oli toimipaikka tässä valtiossa, otetaan myös
huomioon vakuutuskausina, jotka ovat täyttyneet Alankomaiden
edellä mainitun lainsäädännön mukaan.
c) Kausia, jotka otetaan huomioon b alakohdan säännösten mukaan, ei
oteta huomioon, jos ne ovat päällekkäisiä sellaisten vakuutuskausien
kanssa, jotka ovat täyttyneet toisen jäsenvaltion jälkeenjääneiden
eläkkeitä koskevan lainsäädännön mukaan.
d) Sovellettaessa asetuksen 46 artiklan 2 kohtaa vain sellaiset vakuutus-
kaudet, jotka ovat Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti täyttyneet
15 ikävuoden jälkeen, otetaan huomioon vakuutuskausina.
4.Työkyvyttömyyttä koskevan Alankomaiden lainsäädännön soveltaminen.
a) Palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, joka ei enää ole
vakuutettu 18 päivänä helmikuuta 1966 annetun työkyvyttömyysva-kuutuslain (WAO) tai 11 päivänä joulukuuta 1975 annetun
työkyvyttömyyslain (AAW) ►
M2tai 24 päivänä huhtikuuta 1997
annetun itsenäisten ammatinharjoittajien työkyvyttömyysvakuutusta
koskevan lain ◄mukaan, katsotaan edelleen vakuutetuksi riskin
toteutumishetkellä asetuksen III osaston 3 luvun säännöksiä sovellet-1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 138
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
taessa, jos hän on vakuutettu saman riskin varalta toisen jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan tai, jollei näin ole, siinä tapauksessa että asia-
nosaisella on oikeus etuuteen toisen jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan saman riskin osalta. Viimeksi mainittu edellytys katsotaan
kuitenkin täyttyneeksi 48 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa tapauk-
sessa.
b) Jos tämän kohdan a alakohtaa sovellettaessa sillä, jonka etua asia
koskee, on oikeus Alankomaiden työkyvyttömyysetuuteen, tämä etuus
myönnetään asetuksen 46 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti:
i) edellä mainitun 18 päivänä helmikuuta 1966 annetun lain (WAO)
säännösten mukaisesti, jos henkilö silloin kun kykenemättömyys
työhön ilmeni oli vakuutettu saman riskin varalta toisen jäsenval-
tion lainsäädännön mukaan asetuksen 1 artiklan a kohdan
mukaisena palkattuna työntekijänä;
ii) edellä mainitun ►M224 päivänä huhtikuuta 1997 annetun itse-
näisten ammatinharjoittajien työkyvyttömyysvakuutusta koskevan
lain◄säännösten mukaisesti, jos henkilö silloin, kun kyke-
nemättömyys työhön ilmeni:
— oli vakuutettu riskin varalta toisen jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan, mutta ei asetuksen 1 artiklan a kohdan mukaisena
työntekijänä, tai
— ei ollut vakuutettu riskin varalta toisen jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan, mutta voi hakea etuuksia toisen jäsen-
valtion lainsäädännön mukaan.
►M2 ◄
c) Edellä mainitun 18 päivänä helmikuuta 1966 annetun lain (WAO) tai
►M224 päivänä huhtikuuta 1997 annetun itsenäisten ammatinhar-
joittajien työkyvyttömyysvakuutusta koskevan lain ◄mukaisesti
myönnettäviä etuuksia laskettaessa Alankomaiden laitosten on otet-
tava huomioon:
— ansiotyön kaudet tai vastaavat kaudet, jotka ovat täyttyneet Alan-
komaissa ennen 1 päivää heinäkuuta 1967.
— vakuutuskaudet, jotka ovat täyttyneet edellä mainitun 18 päivänä
helmikuuta 1966 annetun lain (WAO) mukaan.
— vakuutuskaudet, jotka asianomaisen henkilön osalta ovat täytty-
neet sen jälkeen kun hän on saavuttanut 15 vuoden iän edellä
mainitun 11 päivänä joulukuuta 1975 annetun lain (AAW)
mukaan, jos ne eivät ole päällekkäisiä niiden vakuutuskausien
kanssa, jotka ovat täyttyneet edellä mainitun 18 päivänä helmi-
kuuta 1966 annetun lain (WAO) mukaan. Soveltaessaan
asetuksen 40 artiklan 1 kohtaa.
— vakuutuskaudet, jotka ovat täyttyneet 24 päivänä huhtikuuta 1997
annetun itsenäisten ammatinharjoittajien työkyvyttömyysvakuu-
tusta koskevan lain (WAZ) mukaan.
d) Soveltaessaan asetuksen 40 artiklan 1 kohtaa viranomaiset eivät
laskiessaan Alankomaiden työkyvyttömyysetuutta ota huomioon etuu-
densaajalle lisiä koskevan lain nojalla mahdollisesti myönnettävää
lisää. Tätä lisää koskeva oikeus ja lisän määrä lasketaan vain lisiä
koskevan lain säännösten perusteella.
5.Alankomaiden perheavustuksia koskevan lainsäädännön soveltaminen
a) Palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, johon Alanko-
maiden perhe-etuuksia koskevaa lainsäädäntöä sovelletaan
vuosineljänneksen ajan ja joka oli tämän vuosineljänneksen ensim-
mäisenä päivänä toisen jäsenvaltion vastaavan lainsäädännön alainen,
katsotaan vakuutetuksi tästä ensimmäisestä päivästä Alankomaiden
lain mukaan.
b) Perhe-etuuksien määrä, jota sellainen työntekijä tai yrittäjä voi hakea,
jonka katsotaan a alakohdan mukaisesti olevan vakuutettu Alanko-
maiden perhe-etuuksia koskevan lainsäädännön mukaan, vahvistetaan
niiden yksityiskohtaisten säännösten mukaisesti, joista on säädetty
asetuksen 98 artiklassa tarkoitetussa täytäntöönpanoasetuksessa.
6.Tiettyjen siirtymäsäännösten soveltaminen
Edellä 45 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta kun arvioidaan oikeuden saamista
etuuksiin siirtymäsäännösten mukaan yleistä vanhuusvakuutusta (46
artikla), yleistä leskien ja orpojen vakuutusta ja yleistä työkyvyttömyys-
vakuutusta koskevassa lainsäädännössä.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 139
▼M2
▼B
▼M5
7.AsetuksenII osastonsoveltamin enrajavastuuyhtiönjohtaja-pääosakkaa-
seen(directeur-grootaan deelhouder):
Henkilön, joka Alankomaissa harjoittaa toimintaa muuten kuin työsuh-
teessa sellaisen rajavastuuyhtiön nimissä, jossa hänellä on
Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti ”huomattava osuus” (ts.vähintään 50 %:n osuus äänistä), pidetään asetuksen II osaston
säännöksiä sovellettaessa palkattuna työntekijänä.
R. ITÄVALTA
1. Asetusta sovellettaessa pysyy siirtosumman maksamisella tapahtuvasta
vakuutuskausien siirtämisestä annettu Itävallan lainsäädäntö voimassa
vaihdettaessa yleisestä järjestelmästä virkamiesten erityisjärjestelmään.
2. Sovellettaessa asetuksen 46 artiklan 2 kohdan säännöksiä ei Itävallan
lainsäädännön mukaisia maksujen korotuksia lisävakuutusta ja kaivos-
työntekijöiden lisäetuuta varten oteta huomioon. Näissä tapauksissa
asetuksen 46 artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettua määrää korotetaan
lisävakuutuksen ja kaivostyöntekijöiden lisäetuuden maksujen korotuk-
silla.
3. Sovellettaessa asetuksen 46 artiklan 2 kohdan säännöksiä pidetään
Itävallan lainsäädäntöä sovellettaessa eläkkeen kannalta olennaista
päivää (Stichtag) päivänä, jolloin riski toteutuu.
4. Asetuksen säännösten soveltaminen ei vähennä mitään Itävallan
lainsäädännön nojalla annettavaa etuutta koskevaa oikeutta sellaisten
henkilöiden osalta, joiden sosiaaliturvatilanne on kärsinyt poliittisten tai
uskonnollisten syiden tai heidän syntyperäänsä koskevien syiden vuoksi.
5. Asetuksen 22 artiklan 1 kohdan a alakohtaa sovelletaan myös henki-
löihin, jotka kuuluvat sairausvakuutuksen piiriin erityisuhrien suojelua
koskevan Itävallan lainsäädännön (Versorgungsgesetze) mukaisesti.
6. Asetusta sovellettaessa asevoimille annettavaa apua koskevan lain (Heer-
esversorgungsgesetz - HVG) mukaisia etuuksia käsitellään työtapaturmiin
ja ammattitauteihin liittyvinä etuuksina.
7. Erityisavustuksesta 30 päivänä marraskuuta 1973 annetun lain (”Sonder-
unter-stützungsgesetz”) mukaista erityisavustusta pidetään tätä asetusta
sovellettaessa vanhuuseläkkeenä.
S. PUOLA
Sovellettaessa opettajista 26 päivänä tammikuuta 1982 annetun lain 88
artiklaa opettajien varhaiseläkeoikeuden osalta toisen jäsenvaltion
lainsäädännön mukaisesti opettajana toimitut kaudet katsotaan Puolan
lainsäädännön mukaisesti opettajana toimituiksi kausiksi, ja toisen jäsenval-
tion lainsäädännön mukaisesti päättynyt opettajan työsuhde katsotaan Puolan
lainsäädännön mukaisesti päättyneeksi opettajan työsuhteeksi.
T. PORTUGALI
Sellaisten henkilöiden osalta, jotka kuuluvat virkamiesten tai sellaisina
pidettävien henkilöiden erityisjärjestelmään ja jotka eivät enää työskentele
Portugalin hallinnossa, kun he jäävät eläkkeelle tai kun heidän eläkeoikeu-
tensa määritetään, otetaan eläkettä laskettaessa huomioon kyseiseltä
hallinnolta viimeksi saatu palkka.
U. SLOVENIA
Eimi tään.
V. SLOVAKIA
Eimi tään.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 140
▼A1
▼M3
▼B
▼M2
▼M3
▼M6
▼A1
▼M3
▼A1
▼A1
W. SUOMI
1. Sen määräämiseksi, olisiko eläketapahtuman sattumisen ja eläkeiän
välinen kausi (tuleva aika) otettava huomioon laskettaessa suomalaisen
työeläkkeen määrää, otetaan toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaiset
vakuutus- tai asumiskaudet huomioon Suomessa asumista koskevaa edel-
lytystä varten.
2. Jos palkattu työskentely tai itsenäinen ammatin harjoittaminen Suomessa
on lakannut ja vakuutustapahtuma sattuu palkatun työskentelyn taii tse-
näisen ammatin harjoittamisen aikana toisessa jäsenvaltiossa ja jos eläke
ei Suomen työeläkelainsäädännön mukaan enää käsitä vakuutustapah-
tuman sattumisen ja eläkeiän välistä kautta (tuleva aika), otetaan toisen
jäsenvaltion lainsäädännön mukaiset vakuutuskaudet huomioon tulevan
ajan vaatimusta varten niin kuin ne olisivat vakuutuskausia Suomessa.
3. Kun Suomessa oleva laitos Suomen lainsäädännön mukaisesti maksaa
korotuksen etuutta koskevan hakemuksen käsittelyn viivästymisen
vuoksi, katsotaan hakemus, joka on kyseistä korotusta koskevan suoma-
laisen lainsäädännön soveltamista varten jätetty toisen jäsenvaltion
laitokselle, jätetyksi päivänä, jolloin kyseinen hakemus tarvittavine liit-
teineen saapuu Suomessa olevalle toimivaltaiselle laitokselle.
4. Palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan, joka ei enää ole
vakuutettu kansaneläkejärjestelmän mukaan, katsotaan tämän asetuksen
III osaston 3 luvun säännöksiä sovellettaessa säilyttävän vakuutetun
henkilön asemansa, jos hän riskin toteutumishetkellä on vakuutettu toisen
jäsenvaltion lainsäädännön mukaan tai, jos näin ei ole, hänellä on saman
riskin osalta oikeus eläkkeeseen toisen jäsenvaltion lainsäädännön
mukaan. Viimeksi mainittu vaatimus katsotaan kuitenkin täyttyneeksi 48
artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa.
5. Tapauksissa, joissa virkamiesten erityisjärjestelmään kuuluva henkilö
asuu Suomessa ja
a) asetuksen III osaston 1 luvun 2-7 jakson säännöksiä ei sovelleta eikä
b) henkilöllä ole oikeutta eläkkeeseen Suomesta,
henkilö vastaa hänelle tai hänen perheenjäsenelleen Suomessa annettujen
luontoisetuuksien kustannuksista siinä laajuudessa kuin ne korvataan
virkamiesten erityisjärjestelmästä ja sitä täydentävästä henkilökohtaisesta
vakuutusjärjestelystä.
X. RUOTSI
1. Määritettäessä asetuksen 72 artiklan mukaisesti henkilön oikeutta
vanhempainetuuteen katsotaan toisessa jäsenvaltiossa täyttyneiden vakuu-
tuskausien perustuvan samaan keskimääräiseen ansioon kuin niiden
Ruotsissa täyttyneiden vakuutuskausien, joiden kanssa ne lasketaan
yhteen.
2. Asetuksen säännöksiä vakuutus- tai asumiskausien yhteenlaskemisesta ei
sovelleta Ruotsin lainsäädännön siirtymäsäännöksiin, jotka koskevat sell-
aisten henkilöiden oikeutta edullisempaan peruseläkkeen laskemiseen,
jotka ovat asuneet Ruotsissa tietyn ajan ennen hakemuksen
jättämispäivää.
3. Päätettäessä oikeudesta sellaiseen työkyvyttömyys- tai jälkeenjääneen
eläkkeeseen, joka perustuu osittain tuleviin otettuihin vakuutuskausiin,
henkilön katsotaan täyttävän Ruotsin lainsäädännön vakuutus- ja tulovaa-timukset, jos hän kuuluu palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä
ammatinharjoittajana toisen jäsenvaltion vakuutus- tai asumisjärjestelmän
soveltamisalaan.
4. Pienten lasten hoitamisvuosia pidetään Ruotsin lainsäädännössä säädet-
tyjen edellytysten mukaisesti vakuutuskausina lisäeläkettä varten, vaikka
asianomainen lapsi ja henkilö asuvat sellaisessa toisessa jäsenvaltiossa,
johon tätä asetusta sovelletaan, jos lapsesta huolehtiva henkilö on
vanhempainlomalla lain oikeudesta lapsen hoitovapaaseen mukaan.
5. Virkamiesten erityisjärjestelmän piiriin kuuluvan henkilön, joka asuu
Ruotsissa ja
a) johon eisovelleta III osaston 1 luvun 2-7 jaksoa ja
b) joka ei ole oikeutettu eläkkeeseen Ruotsissa,1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 141
▼B
▼M2
▼M3
▼A1
▼M6
▼B
▼M3
▼M3
on maksettava Ruotsissa saadusta lääkärinhoidosta niiden taksojen mukai-
sesti, joita Ruotsin lainsäädännön mukaan sovelletaan ulkomaalaisiin,
mikäli annettu hoito kuuluu kyseessä olevan erityisjärjestelmän ja/tai sitä
täydentävän henkilökohtaisen vakuutusjärjestelyn piiriin. Tätä sovelletaan
myös kyseessä olevan henkilön puolisoon ja alle 18-vuotiaisiin lapsiin.
Y. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
1. Jos henkilö, joka pysyvästi asuu Gibraltarilla tai jota on vaadittu sen
jälkeen, kun hän viimeksi saapui Gibraltarille, maksamaan maksuja
Gibraltarin lainsäädännön mukaan palkattuna työntekijänä, hakee
työkyvyttömyyden, äitiyden tai työttömyyden johdosta vapautusta
maksujen maksamisesta tietyltä ajalta ja pyytää maksujen hyvittämistä
hänelle tuolta ajalta, pidetään hänen hakemustaan varten kaikkia
kausia, joina tämä henkilö on työskennellyt muun jäsenvaltion kuin
Yhdistyneen kuningaskunnan alueella kautena, jona hän on työsken-
nellyt Gibraltarilla ja joina hän on maksanut vakuutusmaksuja
palkattuna työntekijänä Gibraltarin lainsäädännön mukaan.
2. Jos Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaan henkilöllä
voiolla oi keus vanhuuseläkkeeseen, jos
a) entisen puolison maksut otetaan huomioon ikään kuin ne olisivat
tämän henkilön omia maksuja
tai
b) tämän henkilön puoliso tai entinen puoliso täyttää asianmukaiset
maksuedellytykset,
jolloin kaikissa tapaukissa edellytetään, että puoliso tai entinen
puoliso on tai oli palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoit-
tajia, johon oli sovellettu kahden tai useamman jäsenvaltionlainsäädäntöä, asetuksen III osaston 3 luvun säännöksiä sovelletaan
määrättäessä oikeudesta etuuteen Yhdistyneen kuningaskunnan
lainsäädännön mukaan. Tässä tapauksessa viittauksia sanotussa 3
luvussa "vakuutuskausiin" pidetään viittauksena vakuutuskausiin,
jotka ovat täyttyneet:
i) puolison tai entisen puolison osalta, jos hakemuksen tekee aviolii-
tossa oleva nainen, mies, joka on jäänyt leskeksi, tai henkilö, jonka
avioliitto on päätynyt muutoin kuin puolison kuoleman vuoksi,
tai
ii) entisen puolison osalta, jos hakemuksen tekee leski, joka ei saa
jälkeenjääneen etuutta välittömästi ennen eläkeiän saavuttamista
tai joka saa vain ikään suhteutettua leskeneläkettä, joka on laskettu
asetuksen 46 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti.
3. a) Jos Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaan annettava
työttömyysetuus maksetaan henkilölle asetuksen 71 artiklan 1
kohdan a alakohdan ii alakohdan tai b alakohdan ii alakohdan
mukaisesti, täytettäessä Yhdistyneen kuningaskunnan
lainsäädännön asettamia edellytyksiä lapsietuuteen (child benefit)
Isossa-Britanniassa tai tapauksen mukaan Pohjois-Irlanissa (SIC!
Pohjois-Irlannissa) olon ajalta, vakuutus-, työskentely- tai itse-
näisen ammatinharjoittamisen kaudet, jotka tämän henkilön osalta
ovat täyttäneet toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, katso-
taan Isossa-Britanniassa tai tapauksesta riippuen Pohjois-Irlannissa
olon kausiksi.
b) Jos asetuksen II osaston mukaisesti, lukuun ottamatta 13 artiklan 2
kohdan f alakohtaa Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädäntöä
sovelletaan palkattuun työntekijän tai itsenäiseen ammatinharjoitta-
jaan, joka ei tätä Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön
asettamia edellytyksiä lapsietuuteen (child benefit), kun on
kysymys:
i) oleskelusta Isossa-Britanniassa tai tapauksen mukaan Prohjois-
Irlannissa (SIC! Pohjois-Irlannissa), hänen katsotaan tällaisen
edellytyksen täyttämiseksi olleen tällä tavoin siellä;
ii) vakuutus-, työskentely- tai itsenäisen ammatinharjoittamisen
kaudet Isossa-Britanniassa tai tapauksen mukaan Pohjois-Irlan-
nissa, jotka sanottu työntekijä on täyttänyt toisen jäsenvaltion
lainsäädännön mukaan, katsotaan tällaisen edellytyksen täyttä-
miseksi Isossa-Britanniassa tai tapauksen mukaan Pohjois-
Irlanissa olon kausiksi.
c) Perheavustuksia (family allowances) koskevien Gibraltarin
lainsäädännön mukaisten hakemusten osalta edellä olevia a ja b
alakohdan määräyksiä sovelletaan vastaavasti.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 142
▼A1
▼B
▼B
4. Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaan myönnettyä
leskeneläkettä käsitellään asetuksen 3 luvun mukaan jälkeenjääneen
eläkkeenä.
5. Sovelletaessa 10 a artiklan 2 kohtaa oikeudesta hoitoavustuksiin,
työkyvyttömän hoitamisavustukseen ja työkyvyttömän elatusavustuk-
seen säänteleviin säännöksin työskentely-, itsenäisen
ammatinharjoittamisen tai asumiskaudet, jotka ovat täyttyneet muun
jäsenvaltion kuin Yhdistyneen kuningaskunnan alueella, otetaan
huomion siinä määrin kuin on tarpeellista, jotta oleskelua Yhdisty-
neessä kuningaskunnassa koskevat edellytykset täyttyvät, ennen
päivää, jolloin oikeus kyseessä olevaan avustukseen saavutetaan.
6. Jos palkattu työntekijä, joka on Yhdistyneen kuningaskunnan
lainsäädännön alainen, joutuu tapaturman uhriksi matkan aikana
lähdettyään työskentelynsä kuluessa jäsenvaltion alueelta toisen jäsen-
valtion alueelle mutta ennen sinne saapumistaan, hänen oikeutensa
etuuksiin tämän tapaturman osalta määrätään:
a) niin kuin tapartuma olisi sattunut Yhdistyneen kuningaskunnan
alueella,
ja
b) määrättäessä, oliko hän palkatussa työssä oleva (employed earner)
Ison-Britannian lainsäädännön tai Pohjois-Irlannin lainsäädännön
mukaan vai palkattu työntekijä (employed person) Gibraltarin
lainsäädännön mukaan, ottamatta huomioon hänen poissaoloaan
noilta alueilta.
7. Asetusta ei sovelleta niihin Yhdistyneen kuningaskunnan
lainsäädännön säännöksin, joiden tarkoituksena on saattaa voimaan
mikä tahansa sosiaaliturvasopimus, joka on tehty yhdistyneen kunin-
gaskunnan ja kolmannen valtion välillä.
8. Sovelletaessa asetuksen III osaston 3 luvun säännöksiä huomioon ei
oteta portaittaisia maksuja, jotka vakuutettu henkilö on maksanut
Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaan, eikä portaittaisia
vanhuusetuuksia, jotka maksetaan tämän lainsäädännön mukaan.
Portaittaisten etuuksien määrä lisätään Yhdistyneen kuningaskunnan
lainsäädännön mukaisen etuuden määrään siten kuin ne on määrätty
sanotun kuvun mukaisesti. Näiden kahden määrän kokonaismäärä
muodostaa etuuden, jonka asianomainen henkilö saa.
9 . ......
10. Sovelletaessa maksuihin perustumatonta sosiaalivakuutusetuus- ja
työttömyysvakuutusasetusta (Gibraltar) katsotaan henkilöiden, joihin
tätä asetusta sovelletaan, olevan Gibraltarilla vakinaisesti asuvia, jos
he asuvat jäsenvaltion alueella.
11. Tämän asetuksen 27, 28, 28 a, 29, 30 ja 31 artiklan mukaisesti
ainoastaan tämän asetuksen 95 b artiklan 8 kohdan perusteella Yhdis-
tyneen kuningaskunnan ulkopuolella maksettavat etuudet katsotaan
työkyvyttömyysetuisuuksiksi.
12. Asetuksen 10 artiklan 1 kohdan säännöksiä sovelletaessa Yhdistyneen
kuningaskunnan lainsäädännön mukaisia edunsaajia, jotka oleskelevat
toisen jäsenvaltion alueella, kohdellaan tämän oleskelun aikana niin
kuin he asuisivat tämän toisen jäsenvaltion alueella.
13.1. Ansiotekijän lukemiseksi, määrättäessä oikeudesta etuuksiin Yhdis-
tyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaan, jollei 15 kohdasta
muuta johdu, jokainen viikko, jonka aikana työntekijä tai yrittäjä on
kuulunut muun jäsenvaltion lainsäädännön piiriin ja joka alkoi asian-
mukaisena tuloverotusvuonna Yhdistyneen kuningaskunnan
lainsäädännön mukaan, otetaan huomioon seuraavalla tavalla:
a) Kaudet 6 päivän huhtikuuta 1975 ja 5 päivän huhtikuuta 1987
välisenä aikana:
i) jokaista työntekijänä täyttynyttä vakuutus-, työskentely- tai
asumisviikkoa kohden kysymyksessä olevan henkilön katsotaan
maksaneen vakuutusmaksuja ansiotyöntekijänä sellaisten
ansioiden perusteella, jotka ovat määrältään 2/3 tämän viikon
ylemmästä ansiorajasta;
ii) jokaista yrittäjänä täyttynyttä vakuutus-, yrittäjä- tai asumis-
viikkoa kohden kysymyksessä olevan henkilön katsotaan
maksaneen 2 luokan vakuutusmaksuja yrittäjänä.
b) Kaudet 6 päivästä huhtikuuta 1987 alkaen:
i) jokaista vakuutus-, työskentely- tai asumisviikkoa kohden kysy-
myksessä olevan henkilön katsotaan saaneen ja maksaneen1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 143
▼M1
▼B
▼B
vakuutusmaksuja ansiotyöntekijänä viikottaisista ansioista,
jotka ovat määrältään 2/3 tämän viikon ylemmästä ansiorajasta;
ii) jokaista vakuutus-, yrittäjä- tai asumisviikkoa varten yrittäjänä
kysymyksessä olevan henkilön katsotaan maksaneen 2 luokan
vakuutusmaksuja yrittäjänä.
c) Jokaista täyttä viikkoa kohden, jonka aikana hänen, osaltaan
vakuutus-, työskentely- tai asumiskautena pidettävä kausi on
täyttynyt, kysymyksessä olevalla henkilöllä katsotaan olevan
hänelle laskettuja vakuutusmaksuja tai ansioita tapauksesta riip-
puen, mutta vain vaadittavaan määrään tuomaan hänen
kokonaisansiotekijänä tätä vuotta varten tasolle, jota edellytetään
tänä verovuonna hyväksilaskettavaa vuotta varten Yhdistyneen
kuningaskunnan vakuutusmaksujen tai ansioiden hyväksilukemista
koskevan lainsäädännön mukaan.
13.2. Asetuksen 46 artiklan 2 kohdan b alakohtaa sovellettaessa:
a) jos jonakin tuloverotusvuonna, joka alkaa 6 päivänä huhtikuuta
1975 taisen jälkeen, työnteki jän vakuutus-, työskentely- tai
asumiskausia on täyttynyt yksinomaan muussa jäsenvaltiossa kuin
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja 1 kohdan a alakohdan i
alakohdan tai1 kohdan b alakohdan ialakohdan soveltami sesta
seuraa, että tänä vuonna hyväksiluettavan vuoden saami seksi
Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaan sovellettaessa
asetuksen 46 artiklan 2 kohdan a alakohtaa hänen katsotaan olleen
vakuutettuna 52 viikkoa tuon vuoden aikana toisessa jäsenval-
tiossa,
b) jos mitään tuloverovuotta, joka alkaa 6 päivänä huhtikuuta 1975
tai sen jälkeen, ei lasketa vaatimukset täyttäväksi vuodeksi Yhdis-
tyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaan sovellettaessa
asetuksen 46 artiklan 2 kohdan a alakohtaa, kaikki vakuutus-,
työskentely- taiasumi skaudet, jotka ovat täyttyneet tuona vuonna,
jätetään ottamatta huomioon.
13.3. Muutettaessa ansiotekijä vakuutuskaudeksi jaetaan saavutettu ansio-
tekijä kyseisenä tuloverotusvuonna Yhdistyneen kuningaskunnan
lainsäädännön mukaan tämän vuoden alemmalla ansiorajalla. Tulos
ilmaistaan kokonaislukuna ja kaikki jäljelle jäävät osat jäävät
huomiotta. Näin lasketun luvun katsotaan osoittavan niiden vakuutus-
viikkojen määrän, jotka ovat täytetyt Yhdistyneen kuningaskunnan
lainsäädännön mukaan tuon vuoden aikana edellyttäen, että tällainen
luku ei ole suurempi kuin niiden viikkojen määrä, joiden aikana se,
jonka etua asia koskee, tuona vuonna kuului tämän lainsäädännön
piiriin.
14. Sovelletaessa 40 artiklan 3 kohdan a alakohdan ii alakohdan
säännöksiä huomioon otetaan vain kaudet, joiden aikana palkattu
työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja on ollut kykenemätön
työhön Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaan.
15.1. Laskettaessa asetuksen 46 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan
teoreettista määrää sen eläkkeen osan osalta, joka sisältää Yhdistyneenkuningaskunnan lainsäädännön mukaisen lisäosan:
a) ilmauksella "ansiot", "maksut" tai "korotukset" asetuksen 47
artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetaan ansiotekijöiden
ylimääriä siten kuin on säädetty vuoden 1975 sosiaaliturvaeläke-
laissa (Social Security Pensions Act 1975) tai tietyissä tapauksissa
vuoden 1975 sosiaaliturvaeläkesäännössä (Pohjois-Irlanti) [Social
Security Pensions (Nothern Ireland) Order 1975];
b) ylimäärien keskimäärä ansiotekijässä lasketaan asetuksen 47
artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti kuten on edellä a
alakohdassa säädetty jakamalla Yhdistyneen kuningaskunnan
lainsäädännön mukaan kertyneet kasautuneet ylimäärät tulovero-
tusvuosien lukumäärällä Yhdistyneen kuningaskunnan
lainsäädännön mukaan (lukien osittaiset tuloverotusvuodet), jotka
ovat täytyneet tämän lainsäädännön mukaan 6 päivän huhtikuuta
1978 jälkeen ja jotka ovat sattuneet kysymyksessä olevan vakuu-
tuskauden aikana.
15.2. Ilmauksella "vakuutus- tai asumiskaudet" asetuksen 46 artiklan 2
kohdassa tarkoitetaan määrättäessä sitä osa eläkkeestä, joka sisältää
Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaisen lisäosan, sell-
aista vakuutus- tai asumiskautta, joka on täyttynyt 6 päivän
huhtikuuta 1978 jälkeen.
16. Työttömällä, joka palaa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan 3
kuukauden kauden jälkeen, jonka aikana hän sai etuuksia Yhdistyneen
kuningaskunnan lainsäädännön mukaan asetuksen 69 artiklan 1
kohdan mukaisesti, on poikkeuksena 69 artiklan 2 kohdasta edelleen1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 144
▼B
oikeus työttömyysetuuksiin, jos hän täyttää edellä mainitussa
lainsäädännössä olevat edellytykset.
17. Kun kysymys on oikeudesta vakavasti vammaisen avustukseen,
työntekijää tai yrittäjää, joka on tai on ollut Yhdistyneen kuningas-
kunnan lainsäädännön alainen asetuksen II osaston mukaisesti,
lukuun ottamatta 13 artiklan 2 kohdan f alakohtaa:
a) käsitellään koko ajan, jonka aikana hän palkattuna työntekijänä tai
itsenäisenä ammatinharjoittajana oli Yhdistyneen kuningaskunnan
lainsäädännön alainen oleskellessaan tai asuessaan toisessa jäsen-
valtiossa, niin kuin hän olisi oleskellut tai asunut Yhdistyneessä
kuningaskunnassa;
b) hänellä on oikeus saada palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä
ammatinharjoittajana toisen jäsenvaltion alueella täyttyneitä vakuu-
tuskausia käsitellyiksi tämän lainsäädännön mukaisina
Yhdistyneessä kuningaskunnassa olemisen tai asumisen kausina.
18. Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön alaisena olemisen kautta
ei asetuksen 13 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaisesti:
i) oteta huomioon tämän määräyksen mukaisesti Yhdistyneen kunin-
gaskunnan lainsäädännön piiriin kuulumisen kautena asetuksen III
osastoa sovellettaessa,
eikä
ii) se tee Yhdistyneestä kuningaskunnasta toimivaltaista valtiota
myönnettäessä etuuksia, joita tarkoitetaan asetuksen 18 artiklassa,
38 artiklassa tai 39 artiklan 1 kohdassa.
19. Jollei yksittäisten jäsenvaltioiden välillä tehdyistä sopimuksista muuta
johdu, lakkaa Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädäntö olemasta
asetuksen 13 artiklan 2 kohdan f alakohdan ja toimeenpanoasetuksen
10 b artiklan mukaan kolmannen päivän jälkeen sovellettavissa
henkilöön, joka aiemmin oli Yhdistyneen kuningaskunnan
lainsäädännön alainen palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä amma-
tinharjoittajana:
a) päivästä, jolloin 13 artiklan 2 kohdan f alakodassa tarkoitettu
asuminen siirtyi toiseen jäsenvaltioon;
b) sellaisen pysyvän tai tilapäisen työskentely- tai itsenäisen amma-
tinharjoittamisen lakkaamisen päivistä, jonka aikana tämä henkilö
oli Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön alainen;
c) kaikkien niiden kausien viimeisestä päivästä, jolta saatiin Yhdis-
tyneen kuningaskunnan sairaus- tai äitiysetuutta (mukaan lukien
sairaanhoitoetuudet, joissa Yhdistynyt kuningaskunta on toimival-tainen valtio) tai työttömyysetuutta, joka:
i) alkoi ennen muuttamispäivää toiseen jäsenvaltioon tai, jos
myöhemmin,
ii) välittömästi seuraten työskentelyä tai yrittäjätoimintaa toisessa
jäsenvaltiossa sinä aikana, kun henkilö oli yhdistyneen kunin-
gaskunnan lainsäädännön alainen.
20. Se seikka, että henkilö on tullut toisen jäsenvaltion lainsäädännön
alaiseksi asetuksen 13 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaan,
toimeenpanoasetuksen 10 b artiklan ja edellä olevan 19 kohdan
mukaisesti, ei estä:
a) että Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa toimivalaisena (SIC! toimi-
valtaisena) valtiona häneen säännöksiä, jotka koskevat palkattuja
työntekijöitä tai itsenäisiä ammatinharjoittajia asetuksen III osaston
1 luvun ja 2 luvun 1 jakson tai40 arti klan 2 kohdan mukaan, jos
hän jää palkatuksi työntekijäksi tai itsenäiseksi ammatinharjoitta-jaksi ja oli viimeksi sellaisena vakuutettu Yhdistyneen
kuningaskunnan lainsäädännön mukaan;
b) että häntä käsitellään palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä amma-
tinharjoittajana asetuksen III osaston 7 ja 8 luvun mukaan tai
toimeenpanoasetuksen 10 tai 10 a artiklan mukaan edellyttäen,
että Yhdistyneen kuningaskunnan etuutta III osaston 1 luvun
mukaan maksetaan hänelle a kohdan mukaisesti.
21. Opiskelijoiden tai opiskelijan perheenjäsenen tai jälkeenjääneiden
osalta asetuksen 10 a artiklan 2 kohtaa ei sovelleta etuuksiin, jotka
on tarkoitettu yksinomaan vammaisten erityistä suojelemista varten.
21. Oikeus yksinomaan Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön
mukaiseen perheavustukseen keskeytetään, kun saman ajanjakson
aikana ja saman perheenjäsenen osalta perhe-etuuksia suoritetaan1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 145
▼M4
▼M5
▼M5
pelkästään Irlannin lainsäädännön nojalla tai asetuksen 73, 74, 77, 78
tai 78 a artiklan mukaisesti näiden etuuksien määrään asti.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 146
▼A1
LIITE VII
TAPAUKSET, JOISSA HENKILÖÖN SOVELLETAAN SAMANAIKAI-
SESTI KAHDEN JÄSENVALTION LAINSÄÄDÄNTÖÄ
(Asetuksen 14 c artiklan 1 kohdan b alakohta)
1. Jos henkilö on itsenäinen ammatinharjoittaja Belgiassa ja palkattu työntekijä
missä tahansa muussa jäsenvaltiossa.
2. Jos henkilö on itsenäinen ammatinharjoittaja Tšekin tasavallassa ja palkattu
työntekijä missä tahansa muussa jäsenvaltiossa.
3. Jos Tanskassa asuva henkilö on itsenäinen ammatinharjoittaja Tanskassa ja
palkattu työntekijä missä tahansa muussa jäsenvaltiossa.
4. Maanviljelijöiden tapaturma- ja eläkevakuutusjärjestelmän osalta: jos
henkilö on itsenäinen maataloudenharjoittaja Saksassa ja palkattu työntekijä
missä tahansa muussa jäsenvaltiossa.
5. Jos Virossa asuva henkilö on itsenäinen ammatinharjoittaja Virossa ja palk-
attu työntekijä missä tahansa muussa jäsenvaltiossa.
6. Itsenäisten ammatinharjoittajien eläkevakuutusjärjestelmän osalta: jos
henkilö on itsenäinen ammatinharjoittaja Kreikassa ja palkattu työntekijä
missä tahansa muussa jäsenvaltiossa.
7. Jos Espanjassa asuva henkilö on itsenäinen ammatinharjoittaja Espanjassa ja
palkattu työntekijä missä tahansa muussa jäsenvaltiossa.
8. Jos henkilö on itsenäinen ammatinharjoittaja Ranskassa ja palkattu
työntekijä missä tahansa muussa jäsenvaltiossa Luxemburgia lukuun otta-
matta.
9. Jos henkilö on itsenäinen maataloudenharjoittaja Ranskassa ja palkattu
työntekijä Luxemburgissa.
10. Jos henkilö on itsenäinen ammatinharjoittaja Italiassa ja palkattu työntekijä
missä tahansa muussa jäsenvaltiossa.
11. Jos Kyproksessa asuva henkilö on itsenäinen ammatinharjoittaja Kyprok-
sessa ja palkattu työntekijä missä tahansa muussa jäsenvaltiossa.
12. Jos henkilö on itsenäinen ammatinharjoittaja Maltassa ja palkattu työntekijä
missä tahansa muussa jäsenvaltiossa.
13. Jos henkilö on itsenäinen ammatinharjoittaja Portugalissa ja palkattu
työntekijä missä tahansa muussa jäsenvaltiossa.
14. Jos Suomessa asuva henkilö on itsenäinen ammatinharjoittaja Suomessa ja
palkattu työntekijä missä tahansa muussa jäsenvaltiossa.
15. Jos henkilö on itsenäinen ammatinharjoittaja Slovakiassa ja palkattu
työntekijä missä tahansa muussa jäsenvaltiossa.
16. Jos Ruotsissa asuva henkilö on itsenäinen ammatinharjoittaja Ruotsissa ja
palkattu työntekijä missä tahansa muussa jäsenvaltiossa.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 147
▼M5
LIITE VIII
(Asetuksen 78 a artikla)
JÄRJESTELMÄT, JOTKA KOSKEVAT VAIN PERHEAVUSTUKSIA
TAI ORPOJEN LISÄ- TAI ERITYISAVUSTUKSIA
A. BELGIA
a) Perheavustukset, joista säädetään palkattujen työntekijöiden perheavus-
tuksia koskevissa yhteensovitetuissa laeissa.
b) Perhe-etuudet, joista säädetään itsenäisten ammatinharjoittajien perhe-
etuuksia koskevassa lainsäädännössä.
c) Perhe-etuudet, joista säädetään Belgian Kongossa ja Ruanda-Urundissa
palvelleita entisiä toimihenkilöitä koskevassa järjestelmässä.
B. TŠEKIN TASAVALTA
Eimi tään.
C. TANSKA
”Erityiset perheavustukset sekä tavanomainen ja ylimääräinen perheavustus
maksetaan, mikäli huoltajuus on yksinhuoltajalla.
Lisäksi annetaan lapsiperheavustus kaikille alle 18-vuotiaille Tanskassa
asuville lapsille, jos huoltajalla on Tanskan lainsäädännön mukaan täysi
verovelvollisuus.”.
D. SAKSA
Eimi tään
E. VIRO
Eimi tään.
F. KREIKKA
Eimi tään
G. ESPANJA
Eimi tään
H. RANSKA
Koko perussosiaaliturvajärjestelmä lukuun ottamatta muita palkattujen
työntekijöiden erityisjärjestelmiä (virkamiehet, valtion työntekijät, meri-
miehet, notaarin apulaiset, EDF-GDF:n, SNCF:n ja RATP:n toimihenkilöt,
Oopperan ja Comédie francaisen henkilöstö jne.) kuin kaivostyöntekijöiden
järjestelmää.
I. IRLANTI
Lapsilisä, orvon (maksuihin perustuva) avustus ja lesken eläkkeen koro-
tukset, jotka maksetaan vuoden 1993 (konsolisoidun) sosiaaliturvalain
(Social Welfare (Consolidation) Act 1993) ja sitä muuttaneen lainsäänönnön
vaatimukset täyttävien lasten osalta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 148
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
J. ITALIA
Eimi tään
K. KYPROS
Eimi tään.
L. LATVIA
Eimi tään.
M. LIETTUA
Eimi tään.
N. LUXEMBURG
Eimi tään
O. UNKARI
Eimi tään.
P. MALTA
Eimi tään.
Q. ALANKOMAAT
Eimi tään
R. ITÄVALTA
Eimi tään
S. PUOLA
Eimi tään.
T. PORTUGALI
Eimi tään
U. SLOVENIA
Eimi tään.
V. SLOVAKIA
Eimi tään.
W. SUOMI
Eimi tään
X. RUOTSI
Eimi tään1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 149
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
Y. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
”1.Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti
Vuoden 1992 Social Security Contributions and Benefits Act (sosiaali-
turvamaksut ja -etuudet) ja vuoden 1992 Social Security Contributions
and Benefits (Pohjois-Irlanti) Act -lakien säännökset, jotka koskevat
lapsilisää (mukaan lukien mahdollisesti korkeammat korvaukset yksin-
huoltajille); eläkeläisille maksettavat huoltajuusavustukset ja holhoojan
avustus.”.
2.Gibraltar
Vuoden 1957 sosiaaliturva-asetuksen (Open Long-Term Benefits
Scheme, avoin pitkän aikavälin etuusjärjestelmä) ja vuoden 1996 sosiaa-
liturva-asetuksen (Closed Long-Term Benefits Scheme, suljettu pitkän
aikavälin etuusjärjestelmä) säännökset, jotka koskevat eläkeläisille
maksettavia huoltajuuskorotuksia ja holhoojan avustusta.1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 150
▼B
▼B
Lisäys
MUUTOSSÄÄDÖKSET
A. Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjat (EYVL N:o L 302, 15.11.1985, s.
23)
B. Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjat (EYVL N:o C 241,
29.8.1994, s. 1) mukautettuina neuvoston päätöksellä 95/1/EY (EYVL N:o
L 1, 1. 1. 1995, s. 1)
1. Saatettu ajan tasalle neuvoston 2 päivänä kesäkuuta 1983 antamalla asetuk-
sella (ETY) N:o 2001/83 (EYVL N:o L 230, 22.8.1983, s. 6)
2. Neuvoston asetus (ETY) N:o 1660/85, annettu 13 päivänä kesäkuuta 1985,
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkat-
tuihin työntekijöhin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän
perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen
(ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY)
N:o 574/72 muuttamisesta [EYVL N:o L 160, 20.6.1985, s. 1; espanjankie-
linen teksti: DO Edición especial, 1985 (05.V4), s. 142; portugalinkielinen
teksti: JO Edição Especial, 1985 (05.F4), s. 142; ruotsinkielinen teksti:
EGT, specialutgåva 1994, område 05 (04), s. 61; suomenkielinen teksti:
EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (04), s. 61]
3. Neuvoston asetus (ETY) N:o 1661/85, annettu 13 päivänä kesäkuuta 1985,
yhteisön siirtotyöläisten sosiaaliturvaa koskevien sääntöjen teknisestämukauttamisesta Grönlannin osalta [EYVL N:o L 160, 20.6.1985, s. 7;
espanjankielinen teksti: DO Edición especial, 1985 (05.V4), s. 148; portuga-
linkielinen teksti: JO Edição Especial, 1985 (05.F4), s. 148; ruotsinkielinen
teksti: EGT, Specialutgåva 1994, område 05 (04), s. 67; suomenkielinen
teksti: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (04), s. 67]
4. Komission asetus (ETY) N:o 513/86, annettu 26 päivänä helmikuuta 1986,
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikuviin (SIC!
liikkuviin) palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja
heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöön-
panomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 liitteiden 1, 4, 5 ja 6
muuttamisesta [EYVL N:o L 51, 28.2.1986, s. 44; ruotsinkielinen teksti:
EGT specialutgåva 1994, område 05 (04), s. 73; suomenkielinen teksti:
EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (04), s. 73]
5. Neuvoston asetus (ETY) N:o 3811/86 annettu 11 päivänä joulukuuta 1986,
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikuviin (SIC!
liikkuviin) palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja
heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o: 1408/71 täytäntöön-
panomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta
[EYVL N:o L 355, 16.12.1986, s. 5; ruotsinkielinen teksti: EGT, specia-
lutgåva 1994, område 05 (04), s. 86; suomenkielinen teksti: EYVL:n
erityispainos 1994, alue 05 (04), s. 86]
6. Neuvoston asetus (ETY) N:o 1305/89, annettu 11 päivänä toukokuuta 1989,
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkat-
tuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän
perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen
(ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY)
N:o 574/72 muuttamisesta [EYVL N:o 131, 13.5.1989, s. 1; ruotsinkielinen
teksti: EGT, specialutgåva 1994, område 05 (04), s. 143; suomenkielinen
teksti: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (04), s. 143]
7. Neuvoston asetus (ETY) N:o 2332/89, annettu 18 päivänä heinäkuuta 1989,
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikuviin (SIC!
liikkuviin) palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja
heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä
asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun
asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta [EYVL N:o L 224, 2.8.1989,
s. 1; ruotsinkielinen teksti: EGT, specialutgåva 1994, område 05 (04), s.
154; suomenkielinen teksti: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (04), s.
154]
8. Neuvoston asetus (ETY) N:o 3427/89, annettu 30 päivänä lokakuuta 1989,
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikuviin (SIC!
liikkuviin) palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja
heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä
asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun
asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta [EYVL N:o L 331,
16.11.1989, s. 1; ruotsinkielinen teksti: EGT, specialutgåva 1994, område
05 (04), s. 165; suomenkielinen teksti: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05
(04), s. 165]1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 151
▼B
9. Neuvoston asetus (ETY) N:o 2195/91 annettu 25 päivänä kesäkuuta 1991,
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikuviin (SIC!
liikkuviin) palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja
heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä
asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun
asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta [EYVL N:o L 206, 29.7.1991,
s. 2; ruotsinkielinen teksti: EGT, specialutgåva 1994, område 05 (05), s. 46;
suomenkielinen teksti: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (05), s. 46]
10. Nevoston asetus (ETY) N:o 1247/92, annettu 30 päivänä huhtikuuta 1992,
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkat-
tuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän
perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 muuttamisesta
[EYVL N:o L 136, 19.5.1992, s. 1; ruotsinkielinen teksti: EGT, Specia-
lutgåva 1994, område 05 (05), s. 124; suomenkielinen teksti: EYVL:n
erityispainos 1994, alue 05 (05), s. 124]
11. Neuvoston asetus (ETY) N:o 1248/92 annettu 30 päivänä huhtikuuta 1992,
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikuviin (SIC!
liikkuviin) palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja
heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä
asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun
asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta [EYVL N:o L 136, 19.5.1992,
s. 7; ruotsinkielinen teksti: EGT, specialutgåva 1994, område 05 (05), s.
130; suomenkielinen teksti: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (05), s.
130]
12. Neuvoston asetus (ETY) N:o 1249/92, annettu 30 päivänä huhtikuuta 1992,
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkat-
tuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän
perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen
(ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY)
N:o 574/72 muuttamisesta [EYVL N:o L 136, 19.5.1992, s. 28; ruotsinkie-
linen teksti: EGT, specialutgåva 1994, område 05 (05), s. 151;
suomenkielinen teksti: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (05), s. 151]
13. Neuvoston asetus (ETY) N:o 1945/93, annettu 30 päivänä keskäkuuta 1992,
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön aluella liikkuviin palkat-
tuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän
perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71, asetuksen (ETY)
N:o 1408/71 täytäntööpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/
72, sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 muuttamisesta annetun asetuksen
(ETY) N:o 1247/92 muuttamisesta [EYVL N:o L 181, 23.7.1993, s. 1; ruot-
sinkielinen teksti: EGT, specialutgåva 1994, område 05 (06), s. 63;
suomenkielinen teksti: EYVL:n erityispainos 1994, alue 05 (06), s. 63)
14. Neuvoston asetus (EY) N:o 3095/95, annettu 22 päivänä joulukuuta 1995,
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikuviin (SIC!
liikkuviin) palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja
heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71, asetuksen
(ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY)
N:o 574/72, asetuksen (ETY) N:o 1408/71 muuttamisesta annetun asetuksen
(ETY) N:o 1247/92 sekä asetuksen (ETY) N:o 1247/92 muuttamisesta
annetun asetuksen (ETY) N:o 1945/93 muuttamisesta (EYVL N:o L 335,
30.12.1995, s. 1)
15. Neuvoston asetus (EY) N:o 3096/95, annettu 22 päivänä joulukuuta 1995,
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikuviin (SIC!
liikkuviin) palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja
heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä
asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun
asetuksen (ETY) N:o 547/72 muuttamisesta (EYVL N:o L 335,
30.12.1995, s.10)
16. Neuvoston asetus (EY) N:o 118/97, annettu 2 päivänä joulukuuta 1996,
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkat-
tuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän
perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen
(ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY)
N:o 547/72 muuttamisesta ja saattamisesta ajan tasalle (EYVL N:o L 28,
30.1.1997, s.1)1971R1408 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 152