1973L0362 — FI — 22.06.1978 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 19 päivänä marraskuuta 1973,
materiaalisia pituusmittoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(73/362/ETY)
(EYVL L 335, 5.12.1973, s. 56)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston direktiivi 78/629/ETY, annettu 19 päivänä kesäkuuta 1978 L 206 8 29.7.1978
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 19 päivänä marraskuuta 1973,
materiaalisia pituusmittoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä
(73/362/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,
sekä katsoo, ettämateriaalisten pituusmittojen rakennetta ja tarkastusmenetelmiä
koskevat velvoittavat säännökset ovat eri jäsenvaltioissa erilaisia jaovat siten kyseisten mittojen kaupan esteenä; sen vuoksi on tarpeen
lähentää näitä säännöksiä, ja
mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin
säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26päivänä heinäkuuta1971 a nnetussaneuvoston direktiivissä(
1) säädetään
mittauslaitteita koskevista menettelyistä ETY-tyyppihyväksynnälle ja
ETY-ensivakaukselle; kyseisen direktiivin mukaisesti on tarpeen
vahvistaa materiaalisten pituusmittojen tekniset vaatimukset, jotta niitävoitaisiin tuoda maahan, pitää kaupan ja käyttää vapaasti sen jälkeen,kun niille on suoritettu asianmukaiset tarkastukset ja niihin on kiinnitettymääräysten mukaiset merkit ja tunnukset,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tätä direktiiviä sovelletaan liitteessä eriteltyihin materiaalisiin pituus-
mittoihin.
2 artikla
Ne pituudenmittauslaitteet, joihin voidaan kiinnittää ETY-merkit ja
tunnukset, eritellään liitteessä. Niille vaaditaan ETY-tyyppihyväksyntäja ETY-ensivakaus.
3 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä, estää eikä rajoittaa ETY-tyyppihyväksyntätun-
nuksella ja ETY-ensivakausmerkillä varustettujen materiaalisten
pituusmittojen markkinoille saattamista tai käyttöönottoa.
4 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18
kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitet-
tava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä
tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännöksettoimitetaan kirjallisina komissiolle.1973L0362 — FI — 22.06.1978 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 1
▼B
5 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1973L0362 — FI — 22.06.1978 — 001.001 — 3
▼B
LIITE
1Määritelmät
1.1 Materiaaliset pituudenmittauslaitteet, jäljempänä pituusmitat ovat mittaus-
laitteita, joiden asteikkomerkit on ilmoitettu laillisina pituusyksiköinä.
1.2 Pituusmitan suurin nimellispituus on se suurin pituus, jonka mittaamiseen
mittaon ta rkoitettu.
1.3 Asteikon päämerkit ovat ne kaksi merkkiä, joiden välisen pituuden mitan
”nimellispituus” ilmaisee.
1.4 Pituusmitan asteikko käsittää asteikon päämerkit ja muut merkit.1.5 Pituusmittaon:
1.5.1 — päätemitta, jos asteikon päämerkit toimivat mitan päätypintoina;
1.5.2 — piirtomitta, jos asteikon päämerkkeinä toimivat viivat, reiät tai
muut merkit;
1.5.3 — puolipäätemitta, jos toisena päämerkkinä on mitan päätypinta ja
toisena päämerkkinä toimii viiva, reikä tai muu merkki.
2Materiaalit
Pituusmittojen ja niiden lisälaitteiden on oltava valmistettu materiaalista, joka
tavanomaisessa käytössä on riittävän lujaa ja vastustuskykyistä eikä altistu
ympäristön vaikutuksien aiheuttamille muutoksille.
Käytetyn materiaalin on oltava sellaista, että:
2.1 Tavanomaisessa käytössä lämpötiloissa, jotka poikkeavat enintään ± 8 ºC
vertailulämpötilasta, pituuden poikkeamat eivät saa olla suurempia kuin
suurimmat sallitut virheet.
2.2 Pituusmittojen, joihin kohdistuu erityinen jännitysvoima, pituuden muutos
ei saa ylittää suurinta sallittua virhettä silloin, kun kyseisen jännitteen
muutos on 10 %.
3Rakenne
3.1 Pituusmittojen ja niiden lisälaitteiden on oltava hyvin ja tukevasti
rakennettuja ja huolellisesti viimeisteltyjä.
3.2 Pituusmitan poikkileikkauksen ja suuruussuhteiden muodon on oltava
sellaiset, että mittauksia voidaan suorittaa tavanomaisessa käytössä
tarkkuudella, jota kyseisen mitan tarkkuusluokka edellyttää.
3.3 Pituusmitan päätypintojen on oltava tasaiset. Näiden päätypintojen ja
merkkiviivojen on oltava kohtisuorassa mitan pituusakselia vastaan.
3.4 Pääte- ja puolipäätemittojen päätypinnoissa, jotka ovat puuta tai muuta
kestävyydeltään samanlaista tai heikompaa materiaalia kuin puu, on
oltava helat tai muut vahvisteet, jotka estävät kulumista tai iskuvaurioita
ja jotka on tarkoituksenmukaisella tavalla kiinnitetty mittaan.
3.5 Pituusmittojen lisälaitteet kuten yksi tai useampi kiinteitä tai liikkuvia
koukkuja, renkaita, kädensijoja, vahvistuslevyjä, niittejä, kieliä, kelaus-
laitteita tai hienosäätimiä, jotka helpottavat ja laajentavat mittavälineen
käyttömahdollisuutta, ovat sallittuja, jos ne eivät aiheuta sekaannuksen
vaaraa. Ne on suunniteltava ja kiinnitettävä siten, ettei mittausepätarkkuus
voi lisääntyä mittaa tavanomaisesti käytettäessä.
3.6 Mittanauhat on valmistettava siten, että reunat ovat käytännössä suorat ja
yhdensuuntaiset, kun se on vedetty suoraksi tasaiselle pinnalle.
3.7 Mittanauhojen kelauslaitteet eivät saa aiheuttaa nauhan pysyvää muodon-
muutosta.
4Asteikko ja numerointi
4.1 Pituusmittojen asteikkojen ja numeroinnin on oltava selviä, säännöllisiä ja
pysyviä koko sen nimellispituudellajatehty siten, että niiden lukeminen
on helppoa ja yksikäsitteistä. Kuitenkin muutamat ei-numeroidut jako-
piirrot, joiden lukumäärä on pienempi kuin mitan kahden peräkkäisen
jakopiirron välillä olevien jakopiirtojen määrä, saavat ulottua mitan
päädyssä sijaitsevan päämerkin ulkopuolelle.1973L0362 — FI — 22.06.1978 — 001.001 — 4
▼M1
▼B
▼M1
▼B
4.2 Asteikon jakovälin pituuden on oltava 1 × 10n,2×1 0ntai 5 × 10nmetriä,
jossa n on positiivinen tai negatiivinen kokonaisluku tai nolla.
Asteikon jakoväli ei saa ylittää:
— 1 cm, kun mitan nimellispituus on ≤2m ,
— 10 cm, kun mitan nimellispituus on > 2 m ja < 10 m,
— 20 cm, kun mitan nimellispituus on ≥10 m ja< 50 m,
— 50 cm, kun mitan nimellispituus on ≥50 m.
Nämä arvot voidaan kuitenkin ylittää erityistarkoituksissa, jotka on
perusteltu tyyppitarkastusta haettaessa. Mitassa on oltava merkintä
erityiskäytöstä.
4.3 Kun asteikkomerkit ovat viivoja, viivojen on oltava suoria, kohtisuorassa
mitan pituusakselia vastaan ja yhtä paksuja niin, että paksuus pysyy
vakiona koko viivan pituudella. Viivan pituuden on oltava suhteessa
vastaavaan mittayksikköön. Samanpituisten viivojen on muodostettava
erillinen selvä asteikko, eikä viivojen paksuus saa aiheuttaa mittausepä-
tarkkuutta.
4.4 Tietyt asteikon osat, erityisesti alku- tai loppupäät, voidaan jakaa sen
jakovälin pituuden desimaaliosiin, jota käytetään koko mittavälineessä.
Tällöin näiden viivojen paksuudet voivat edellä tarkoitetuissa asteikon
osissa olla pienempiä kuin muussa osassa mittaa.
4.5 Asteikkomerkkeinä voivat olla myös reiät, jos asteikon jakovälin arvo on
suurempi tai yhtä suuri kuin 1 cm, taikka muut merkit, jos asteikon
jakovälin arvo on suurempi tai yhtä suuri kuin 1 dm, edellyttäen kuitenkin,
että nämä merkit tekevät mahdolliseksi niin tarkan lukemisen kuin mitan
tarkkuusluokka edellyttää.
4.6 Numerointi voi olla jatkuvaa tai kertaantuvaa. Edellä 4.4 kohdassa
tarkoitetun muutetun jakovälin alueella numerointi voi olla erilainen kuin
muussa osassa mittaa. Numeroiden sijoituksen, suuruussuhteiden,
muodon, värin ja kontrastin on oltava tarkoituksenmukaiset asteikkoon
jaa steikkomerkkeihin nähden.
Edellä 4.2 kohdassa tarkoitetusta jakovälin pituudesta riippumatta
numeroiden on ilmaistava metrejä, desimetrejä, senttimetrejä tai milli-
metrejä niin, ettei niissä ole vastaavia yksikön tunnuksia.
Numeroitujen merkkien lukumäärän on oltava sellainen, että niiden
tulkitseminen ei johdaepäselvyyteen.
Jos numeroitu yksikkö on muu kuin metri, voidaan metriä vastaavat
asteikkomerkit numeroida metreinä. Metrejä osoittavan numeron jäljessä
on tällöin oltava yksilön tunnus ”m”.
Muiden numeroitujen merkkien yhteydessä voidaan lisäksi ilmoittaa
edeltävien metrien määrä.
Kun piirtomitan asteikon jakovälin pituus on 2 × 10neikä ole pienempi
kuin 2 cm, kaikkien merkkien on oltava numeroituja.
4.7 Kun mitassa on useampi kuin yksi yksikkö, jakovälit saavat olla erilaiset,
ja numerointi saa kasvaa samaan tai vastakkaiseen suuntaan.
5Nimellispituus
5.1 Mittavälineen nimellispituuden on oltava jokin seuraavista pituuksista:
0,5, 1, 1,5, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 m tai 5 m:n kokonainen monikerta.
5.2 Muitakin arvoja voidaan kuitenkin käyttää erityistarkoituksissa, jos tarve
sellaisen nimellispituuden käyttöön on perusteltu tyyppitarkastushake-
muksessa ja tämä erityistarkoitus on merkitty mittaan.
5.3 Tietyt 5.1 kohdassa tarkoitetut nimellispituudet eivät ole sallittuja 9.4.2
kohdassa tarkoitetuissa mitoissa.
6Merkinnät
6.1 Pituusmitoissa on oltava seuraavat merkinnät:
6.1.1 Pakolliset merkinnät kaikissa tapauksissa:
6.1.1.1 nimellispituus,
6.1.1.2 valmistajan tunnus tai toiminimi,6.1.1.3 tarkkuusluokan merkintä: I, II tai III,1973L0362 — FI — 22.06.1978 — 001.001 — 5
▼M1
▼B
▼B
6.1.1.4 ETY-tyyppihyväksyntätunnus.
6.1.2 Pakolliset merkinnät tietyissä tapauksissa:
6.1.2.1 vertailulämpötila, jos muu kuin 20 ºC,
6.1.2.1 mitan jännitysvoima,6.1.2.3 edellä 4.2 ja 5.2 kohdassa tarkoitettu mittojen erityiskäyttö.
6.2 Nimellispituus, mitan jännitys ja lämpötila on ilmoitettava käyttäen niitä
yksikköjä, jotka määritellään mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä lokakuuta 1971(
1) annetussa
neuvoston direktiivissä, tai käyttäen kyseisten yksikköjen desimaaliosia
tai monikertoja ja vastaavia laillisia yksikön tunnuksia.
6.3 Kaikki edellä olevat merkinnät on sijoitettava siten, että ne ovat näkyviä
ja luettavia alkaen mitan alkupäästä.
Kuitenkin kansallisen vastuussa olevan viranomaisen hyväksynnällä
mittaan kiinteästi liittyvässä osassa voi esiintyä määrättyjä merkintöjä.
Kyseisessä tapauksessa ETY-tyyppihyväksyntätodistuksessa on
määriteltävä näiden merkintöjen paikka.
Jos pituusmitan leveys estää ETY-tyyppihyväksyntämerkin sijoittamisen
siten, että se on selvästi luettavissa, tällaisena merkkinä voi myös olla sen
lisäksi, mitä on säädetty mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmene-
telmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun
neuvoston direktiivin liitteessä I olevassa 3.1 kohdassa, tämän liitteen
3.5 kohdan mukaisesti seuraavat merkit:
— tyylitelty kirjain ε,
— selkeä kirjain tai selkeät kirjaimet, jotka osoittavat mikä jäsenvaltio on
antanut ETY-tyyppihyväksynnän,
— ETY-tyyppihyväksyntävuoden kaksi viimeistä numeroa,
— ETY-tyyppihyväksynnän viitenumero, (esimerkiksi εF 75 5345).
6.4 Mitan valmistajan yksinomaisella vastuulla voidaan pituusmitan materi-
aalin pituuden lämpölaajenemiskerroin merkitä mittaan muodossa: α=…
6.5 Mitoissavoi lisäksi esiintyä sella isiamerkintöjä, jotkaeivät ole
metrologisiajajotkamääritellään erityisillä säännöksillä ta i jotka
kansalliset viranomaiset ovat hyväksyneet.
6.6 Jos mitan merkinnät eivät ole tunnusjärjestelmän (koodi) mukaisia, ne on
ilmoitettava sen jäsenvaltion virallisella kielellä, johon mitta on
tarkoitettu.
6.7 Mainostarkoituksessa tehdyt merkinnät ovat sallittuja pituusmitoissa, jos
6.8 kohdan vaatimukset täytetään.
6.8 Kaikki merkinnät, myös mainostarkoituksessa tehdyt, on tehtävä siten,
etteivät ne millään tavoin vaikuta mittauslaitteen käyttöön. Pakollistenmerkintöjen, lukuun ottamatta ETY-tyyppihyväksyntätunnusta, ja main-
osmerkintöjen sijainnin, on oltava nähtävissä ETY-tyyppihyväksyntää
varten toimitetussa mallissa.
7.Suurimmat sallitut virheet
7.1 Tässä direktiivissä määritellyt pituuden mittaamisvälineet on jaettu niiden
tarkkuusasteen perusteella kolmeen luokkaan: I, II ja III.
Pituusmitan ETY-ensivakauksessa suurin sallittu positiivinen tai negatii-
vinen virhe:
a) nimellispituudelle ja
b) mille tahansa kahden muun kuin peräkkäisen asteikkomerkin väliselle
etäisyydelle,
on ilmaistava kyseessä olevan pituuden funktiona kaavalla (a + bL) mm,
jossa
— L on pituuden arvo metreinä pyöristettynä ylöspäin lähimpään
kokonaislukuun;1973L0362 — FI — 22.06.1978 — 001.001 — 6
(1) EYVL N:o L 243, 29.10.1971, s. 29▼M1
▼B
▼M1
▼M1
— a ja b ovat kertoimia, jotka ovat määrätyt kullekin tarkkuusluokalle
seuraavan taulukon mukaisesti:
Tarkkuusluokka a b
I 0,1 0,1
II 0,3 0,2
III 0,6 0,4
7.2
7.2.1 Suurin sallittu positiivinen tai negatiivinen virhe niiden jakovälien
pituuksien ”i” välillä, jotkaeivät ylitä 1 cm:ä, on määrätty kullekin
mitan tarkkuusluokalle seuraavan taulukon mukaan:
Kysees-
sä
olevan
jakoväli-
n pituus
iSuurin sallittu virhe millime-
treissä kullekin tarkkuusluokalle
I II III
i≤1 mm 0,1 0,20,4 0,3
1m m< i ≤1 cm 0,2 0,6
Niissä tapauksissa, joissa jakovälin pituudet ovat suuremmat kuin
1 cm, suurin sallittu virhe on ilmaistava jakovälin pituuden
funktiona kaavalla (a + bL) mm, jossa parametrien a ja b arvot
ovat samat kuin 7.1 kohdassa ja missä L on kyseisen jakovälin
pituus metreissä pyöristettynä lähinnä suurempaan kokonaislukuun.
7.2.2 Suurin sallittu poikkeama kahden peräkkäisen jakovälin pituuksien
”i” välillä, jos välien pituudet eivät ylitä 1 cm, on määrätty
seuraavassa taulukossa kullekin tarkkuusluokalle:
Kysees-
sä
olevan
jakoväli-
n pituus
iSuurin sallittu poikkeama milli-
metreissä kullekin
tarkkuusluokalle
I II III
i≤1 mm 0,1 0,2 0,3
1m m< i ≤1 cm 0,2 0,4 0,6
Niissä tapauksissa, joissa jakovälien pituudet ylittävät 1 cm:n,
suurin sallittu poikkeama kahden peräkkäisen jakovälin pituuksille i
on ilmaistava jakovälin pituuden funktiona (a + bL) millimetriä,
joka on määritelty 7.2.1 kohdassa.
7.3 Kuitenkin sallitaan pääte- tai puolipäätemitoille sen jakovälin, joka
rajoittuu mitan päätypintaan, pituuden suurimman sallitun virheenitseisarvolle lisäys:
— 0,1 mm I luokan mitoille,
— 0,2 mm II luokan mitoille,
— 0,3 mm III luokan mitoille.
Sen lisäksi 7.1 ja 7.2.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia ei voida
soveltaa:
— kun toisen muun kuin perättäisen jakopiirron muodostaa mitan
päätypinta, kuten alakohdassa 7.1 b kohdassa viitataan ja
— kun toisen perättäisen jakopiirron muodostaa 7.2.2 kohdassa viitattu
suurin sallittu itseisarvo.
7.4 Suurin sallittu virhe käytössä olevissa pituusmitoissa on kaksi kertaa niin
suuri kuin 7.1 kohdassa määritelty suurin sallittu virhe ensivakauksessa.1973L0362 — FI — 22.06.1978 — 001.001 — 7
▼B
▼B
7.5 Suurimpien sallittujen virheiden arvoja ei saa ylittää seuraavissa
vertailuolosuhteissa:
7.5.1 Vertailulämpötilan on oltava tavallisesti 20 ºC. Jäljempänä 9
kohdassa tarkoitetuille mitoille voidaan hyväksyä eri vertailulämpö-
tila.
7.5.2 Pituusmitat, joihin kohdistettava mitan jännitysvoima on eritelty
jäljempänä 9 kohdassa, on tarkastettava tukemalla ne koko
pituudeltaan vaakasuoralle pinnalle, jossa kitkan vaikutus voidaan
jättää ottamatta huomioon, ja jännittämällä ne suoraksi käyttäen
mitassa ilmoitettua jännitystä.
8.Vakausmerkit
Jokainen pituusmitta on tehtävä siten, että se voidaan varustaa vakausmerkillä,
joista on säädetty mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä
koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentä-
misestä 26 päivänä heinäkuuta1971 a nnetussaneuvoston direktiivissä. Lähelle
mitan alkupäätä itse mittaan tai kiinteään lisäkilpeen on varattava tilaa tätä
tarkoitusta varten.
9.Direktiivin käsittämät erilaiset pituusmitat
9.1 Lasikuituiset tai muoviset pääte- viiva- tai puolipäätemittanauhat
Mitan nimellispituus on välillä 0,5 … 100 m.
Jännitysvoima, suuruusluokaltaan 20 N on merkittävä mittaan.
Pääte- tai puolipäätemittojen vapaat päät on varustettava kulumista
ehkäisevillä reunuksilla tai heloilla.
Tarkkuusluokat näille mitoille ovat I, II ja III.
9.2 Kiinteät tai puolikiinteät yhtenäiset metallista tai muusta materiaalista
valmistetut mitat
Mitan nimellispituus on välillä 0,5 ja 5 m.Vertailulämpötila voi määrätyissä tapauksissa olla muu kuin 20 ºC.
Kyseisiksi mitoiksi luetaan myös nestepinnan määräämiseen tarkoitetut
mittakepit.
Mittakepin pää on varustettava iskua ja kulutusta kestävällä metallivah-
vikkeella tai helalla, joka ei saa iskuissa aiheuttaa kipinöintiä.
Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.
9.3 Metallista tai muusta materiaalista tehdyt kokoontaitettavat pituusmitat.
Nimellispituus on 0,5 ja5 m.
Nivelliitoksien välien on oltava yhtä pitkiä.Mitan liitoskohtien on oltava siten rakennettuja, että ne eivät aiheuta
lisävirhettä, kun mitta avataan vaakasuoraan asentoon, eikä liitoskohdassa
aiheudu virhettä, joka olisi suurempi kuin 0,3 mm tarkkuusluokkaan I ja II
ja 0,5 mm tarkkuusluokkaan III kuuluville mitoille.
Kyseisten mittojen taskkuusluokat ovat I, II tai III.
9.4 Teräsmittanauhat
9.4.1 Kelauslaitteella varustetut pääte-, piirto- tai puolipäätemitat.
Mittojen nimellispituus on välillä 0,5 ja 10 metriä; Mittanauhojen,
joiden nimellispituus on 5 ja10 metrin välillä mittojen on olta va
poikkileikkaukseltaan kaarevia.
Mitta voi sijaita kotelossa, jolloin kotelon on oltava sellainen, että
sitä voidaan käyttää varsinaisen mitan jatkeena erityisesti kappa-
leitten sisäisten dimensioiden mittauksissa;
Tällaisen mitan vapaa pää on varustettava kiinteällä tai liikkuvalla
kielellä.
Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.1973L0362 — FI — 22.06.1978 — 001.001 — 8
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼M1
9.4.2 Pääte- tai piirtomitat, jotka on tarkoitettu mittojen omaa nimellis-
pituutta suurempien etäisyyksien mittaamiseen.
Nimellispituuus: 5, 10, 20, 50, 100 tai 200 m.
Jännittävä voima suuruusluokaltaan 50 N on merkittävä mittaan.
Mittojen molemmat päät on varustettava kädensijoilla tai renkailla.Jos kädensijat tai renkaat on luettu kuuluvaksi mitan nimellispituu-
teen, on ne rakennettava siten,että niiden liitoskohdat eivät aiheuta
vähäisintäkään mittausepätarkkuuden lisääntymistä.
Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.
9.4.3 Kelauslaitteella varustetut piirto- tai puolipäätemittanauhat,joita ei
ole tarkoitettu omaa nimellispituuttaan pitempien etäisyyksien
mittaamiseen.
Nimellispituus on välillä 5 ja200 metriä.Vertailulämpötila voi määrätyissä tapauksissa olla jokin muu kuin
20 ºC.
Jännittävä voima, suuruusluokaltaan 50 N on merkittävä mittaan.
Mitan vapaa pää on varustettava kädensijalla, renkaalla tai koukulla,
joka ei kuulu mukaan mitan nimellispituuteen.
Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.
9.5 Puolipäätemittatyyppiset metallista valmistetut luotausnauhat, jotka on
varustettu luotipainolla ja jotka on tarkoitettu nestepinnan mittaamiseen
Nimellispituus on välillä 5 ja50 metriä.
Vertailulämpötila voi määrätyissä tapauksissa olla muu kuin 20 ºC.Jännittävä voima, jonka on oltava riittävä mitan kunnolliseen suoristami-
seen, on merkittävä mittaan.
Mitta on jännitettävä luodin avulla, jossa on oltava merkintä sen painosta.Asteikon aloittavan päämerkin on sijaittava luodin pohjassa. Luodin on
oltava sopivaa kokoa ja se ei saa iskuissa aiheuttaa kipinöintiä.
Luodin on oltava kiinteästi tai irroitettavalla tavalla yhdistetty mittanau-
haan siten, että sen kiinnitys tai liitos ei saa aiheuttaa
mittausepätarkkuuden lisääntymistä.
Mittanauha on koko pituudeltaan oltava jaoitettuna millimetreihin ja
asteikon on jatkuttava luodin tasaisella puolella.
Mittausvälineen toinen pää voi olla varustettuna kelauslaitteella.
Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.
Kuitenkin mittausvälinettä käytettäessä, luotipainon kanssa suurin sallittu
virhe on oltava aina suurempi kuin 0,6 mm.1973L0362 — FI — 22.06.1978 — 001.001 — 9