Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2605/2000,
annettu 27 päivänä marraskuuta 2000,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta
ja Taiwanista peräisin olevien elektronisten vaakojen tuonnissa
(EYVL L 301, 30.11.2000, s. 42)
Oikaistu:
"C1 Oikaisu, EYVL L 60, 1.3.2001, s. 71 (2605/2000)2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 1
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2605/2000,
annettu 27 päivänä marraskuuta 2000,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kan-
santasavallasta, Korean tasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien
elektronisten vaakojen tuonnissa
EUROOP AN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön
jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulu-
kuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (
1), ja
erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt kuultuaan
neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
AMENETTELY
1.Aloittaminen
(1) Komissio ilmoitti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 16
päivänä syyskuuta 1999 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä
”menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus”, tiettyjen Kiinan
kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina”, Korean tasavallasta,
jäljempänä ”Korea” ja Taiwanista peräisin olevien elektronisten
vaakojen, jäljempänä ”vaa’at”, tuontia yhteisöön koskevan
polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta.
(2) Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun yhteisön vaakojen tuottajien
suurinta osaa edustavien tuottajien puolesta jätettiin 30 päivänä
heinäkuuta 1999 valitus neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96,
jäljempänä ”perusasetus”, 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
Valituksessa esitetyt todisteet kyseisen tuotteen polkumyynnistä
ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi
oikeuttamaan menettelyn aloittaminen.
2.Tutkimus
(3) Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen
tehneille yhteisön tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille,
tuojille ja käyttäjille (sekä niitä edustaville järjestöille), joita asian
tiedettiin koskevan, ja viejämaiden edustajille. Asianomaisille
osapuolille annettiin tilaisuus ilmaista näkökantansa kirjallisesti ja
pyytää kuulluksi tulemista menettelyn aloittamista koskevassa
ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa.
(4) Komissio lähetti kyselylomakkeet osapuolille, joita asian tiedettiin
koskevan, ja kaikille muille osapuolille, jotka olivat ilmoittautu-
neet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa
määräajassa. Vastaukset saatiin kahdelta yhteisön tuottajalta,
kahdeksalta asianomaisten maiden vientiä harjoittavalta tuottajalta
sekä tietyiltä tunnetuilta etuyhteydessä olevilta yhteisön tuojilta ja
vertailumaan yhteistyössä toimineelta tuottajalta. Vastaukset
saatiin myös kahdelta kyseisen tuotteen yhteisön käyttäjältä.
(5) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, vahingon ja
yhteisön edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot.
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:!B
(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY) N:o 2238/2000 (EYVL L 257, 11.10.2000, s. 2).
(2) EYVL C 262, 16.9.1999, s. 8.2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 2
a)Yhteisön tuottajat
Avery Berkel Ltd., Birmingham, Yhdistynyt kuningaskuntaBizerba GmbH., Balingen, SaksaBizerba Belgium SA, Bryssel, (Bizerba GmbH:n tytäryhtiö)
b)Vientiä harjoittavat tuottajat
KOREA
A & D Korea Co. Ltd., SoulCAS Corporation, SoulDescom Scales Mfg. Co. Ltd., Kyungki-Do
TAIWAN
Snowrex International Co. Ltd., TaipeiUWE-Universal Weight Enterprise Co. Ltd., Taipei
KIINAN KANSANTASA V ALTA
Mettler-Toledo Changzhou Scale Ltd., Changzhou
Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd., Shanghai
Shanghai Y amato Scale Co. Ltd., Shanghai
c)V ertailumaa
INDONESIA
PT TEC Indonesia Co. Ltd., Batam
d)Etuyhteydessä olevat tuojat
Ishida Europe AB, Gustavsberg, Ruotsi
Mettler-Toledo GmbH, Gießen, SaksaMettler-Toledo (Albstadt) GmbH, Albstadt, SaksaMettler-Toledo GmbH, Wien, Itävalta
(6) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän
syyskuuta 1998 ja 31 päivän elokuuta 1999 välisen ajanjakson,
jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahingon määrittämisessä tar-
vittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä
tammikuuta 1995 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ”tar-
kastelujakso”.
(7) Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista
seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella
toimenpiteiden käyttöönottoa. Ilmoituksen jälkeen asianomaiset
osapuolet esittivät huomautuksia. Osapuolten huomautuksia
tarkasteltiin ja niiden perusteella tehtiin tarvittaessa muutoksia
tehtyihin päätelmiin.
3.Asianomaista tuotetta koskevat aikaisemmat menettelyt
(8) Lokakuussa 1993 neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2887/93 (
1)
käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet Singaporesta ja
Koreasta peräisin olevien vaakojen tuonnissa. Singaporeen
sovellettavia toimenpiteitä tarkastellaan parhaillaan lokakuussa
1998 (2) vireille pannussa menettelyssä, kun taas Koreaan
sovellettavat toimenpiteet päättyivät lokakuussa 1998.
(9) Huhtikuussa 1993 neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 993/93 (3)
käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet Japanista peräisin
olevien vaakojen tuonnissa. Kyseiset toimenpiteet ovat myös
tarkastelun kohteena, joka pantiin vireille huhtikuussa 1998 (4).!B
(1) EYVL L 263, 22.10.1993, s. 1.
(2) EYVL C 324, 22.10.1998, s. 4.
(3) EYVL L 104, 29.4.1993, s. 4.
(4) EYVL C 128, 25.4.1998, s. 11.2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 3
BTARKASTELTA V ANA OLEV A TUOTE JA SAMAN-
KALTAINEN TUOTE
1.Tarkasteltavana oleva tuote
(10) Tarkasteltavana ovat vähittäiskaupassa käytettävät elektroniset
vaa’at, joissa on painon, yksikköhinnan ja maksettavan hinnan
digitaalinäyttö (riippumatta siitä, onko ne varustettu laitteella
näiden tietojen tulostamiseksi) ja jotka kuuluvat CN-koodiin
ex 8423 81 50. Vaakoja on eri malleja ja ne ovat suoritustasoltaan
ja tekniikaltaan erilaisia. Kyseinen tuotannonala määrittelee
vaakojen osalta kolme segmenttiä: ylempi segmentti, keskitason
segmentti ja alempi segmentti. Nämä vaihtelevat erillisistä
vaaoista, joissa ei ole sisäänrakennettua tulostinta, kehittyneem-
piin malleihin, joissa on ennalta ohjelmoitava näppäinjärjestelmä
ja mahdollisuus liittyä tietokoneistettuihin valvonta- ja hallinto-
järjestelmiin.
(11) Vaikka vaakojen käyttötarkoitukset voivat vaihdella keskitason
segmentissä ja ylemmässä segmentissä esiintyvien lisätoimintojen
vuoksi, vaakojen fyysisissä ja teknisissä perusominaisuuksissa ei
ole huomattavaa eroa. Lisäksi tutkimuksessa on käynyt ilmi, että
näiden kolmen segmentin välillä ei ole selviä rajalinjoja;
lähisegmenttien malleja voidaan usein vaihtaa keskenään. Niitä
on pidettävä tästä syystä yhtenä tuotteena tässä tutkimuksessa.
2.Samankaltainen tuote
(12) Tutkimus on osoittanut, että Kiinassa, Koreassa, Taiwanissa ja
Indonesiassa (joka oli Kiinan vertailumaa) tuotetut ja näillä
markkinoilla myydyt vaa’at ovat samanlaisia kuin Kiinasta,
Koreasta ja Taiwanista yhteisöön viedyt vaa’at tai muistuttavat
niitä läheisesti huolimatta eroista koossa, käyttöiässä, jännitteessä
tai muotoilussa, ja niitä on sen vuoksi pidettävä samankaltaisina
tuotteina.
(13) Myös yhteisön tuotannonalan tuottamat ja yhteisön markkinoilla
myymät vaa’at ovat kaikilta osin samanlaisia kuin Kiinassa,
Koreassa ja Taiwanissa tuotetut ja yhteisöön viedyt vaa’at.
(14) Tämän vuoksi niitä pidetään samankaltaisina tuotteina perus-
asetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
CPOLKUMYYNTI
1.Markkinatalousmaat
Yleiset menetelmätNormaaliarvo
(15) Normaaliarvon määrittämistä varten tutkittiin ensin kunkin vientiä
harjoittavan tuottajan osalta, oliko sen vaakojen kokonaismyynti
kotimarkkinoilla edustavaa sen koko yhteisöön vietäväksi tarkoi-
tettuun myyntiin verrattuna. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan
mukaisesti kotimarkkinamyyntiä pidettiin edustavana, kun kunkin
vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismää-
rä oli vähintään viisi prosenttia sen yhteisöön suuntautuvan
viennin kokonaismäärästä.
(16) Tämän jälkeen määritettiin ne vaakatyypit, joita yritykset myivät
kotimarkkinoilla ja jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön viedyt
vaakatyypit tai suoraan niihin verrattavissa.
(17) Niiden vaakatyyppien osalta, joita vientiä harjoittavat tuottajat
myivät kotimarkkinoilla ja joiden todettiin suoraan vastaavan
yhteisöön vietäväksi myytyjä vaakatyyppejä, määritettiin, voi-
daanko niiden kotimarkkinamyyntiä pitää riittävän edustavana
perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn vaakatyy-
pin myyntiä kotimarkkinoilla pidettiin riittävän edustavana, jos!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 4
kyseisen tyyppisten vaakojen kokonaismyynti kotimarkkinoilla
tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia verrattavissa
olevan tyypin yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä.
(18) Lisäksi tarkasteltiin, voidaanko kunkin tyypin kotimarkkinamyyn-
nin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, selvit-
tämällä mikä on kyseisen tyypin osuus riippumattomille asiak-
kaille suuntautuneesta kannattavasta myynnistä. Tapauksissa,
joissa vähintään laskennallisia tuotantokustannuksia vastaavalla
nettohinnalla myytyjen vaakojen määrä oli vähintään 80 prosenttia
koko myynnin määrästä, normaaliarvon perusteena käytettiin
todellista kotimarkkinoiden hintaa, joka laskettiin määrittämällä
kaiken tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkina-
myynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko
myynti kannattavaa vai ei. Tapauksissa, joissa vaakojen kannat-
tavan myynnin määrä oli alle 80 prosenttia mutta vähintään 10
prosenttia kotimarkkinoiden kokonaismyynnin määrästä, normaa-
liarvon perusteena käytettiin todellista kotimarkkinoiden hintaa,
joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kannattavan myynnin
hintojen painotettu keskiarvo. Tapauksissa, joissa vaakatyypin
kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia kokonaismyyn-
nin määrästä, todettiin, että kyseistä tyyppiä ei myyty riittäviä
määriä, jotta kotimarkkinoiden hintaa voitaisiin pitää sopivana
perusteena normaaliarvon määrittämiseksi.
(19) Kun vientiä harjoittavan tuottajan myymän tyypin kotimarkkina-
hintoja ei voitu käyttää, vahvistettiin laskennallinen normaaliarvo.
Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti laskennalliset
normaaliarvot määritettiin lisäämällä vietyjen tyyppien tuotanto-
kustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen osuus
myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voitto-
marginaali. Tätä varten tutkittiin, olivatko kullekin vientiä
harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutuneita myynti-,
hallinto- ja yleiskustannuksia sekä niiden kotimarkkinoilla saamaa
voittoa koskevat tiedot luotettavia.
(20) Todellisia kotimaan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia
pidettiin luotettavina, kun asianomaisen yrityksen kotimarkkina-
myynnin määrää voitiin pitää edustavana. Kotimaan voittomargi-
naali määritettiin kotimarkkinamyynnin perusteella, jos tämä
myynti oli tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä eli kun
vähintään laskennallisia tuotantokustannuksia vastaavalla hinnalla
riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kyseisen myynnin määrä
oli vähintään 10 prosenttia asianomaisen yrityksen koko koti-
markkinamyynnin määrästä. Jos tämä ehto ei täyttynyt, käytettiin
muiden asianomaisen maan yritysten, joiden tavanomaisessa
kaupankäynnissä tapahtunut myynti oli riittävää, painotettua
keskimääräistä voittomarginaalia.
Vientihinta
(21) Kaikissa tapauksissa, joissa vaakoja vietiin yhteisön riippumatto-
mille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan
8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksetta-
vien vientihintojen perusteella.
(22) Jos vienti suuntautui etuyhteydessä olevalle tuojalle, vientihinta
määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen
hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin
ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Tällöin tehtiin
luotettavan vientihinnan laskemista varten oikaisuja kaikenlaisten
tuonnin ja jälleenmyynnin välisenä aikana syntyneiden kustan-
nusten sekä kertyneiden voittojen huomioon ottamiseksi. Käytet-
tävissä olevien tietojen perusteella voitoksi määritettiin 10
prosenttia. Käytettävissä olevat tiedot oli saatu etuyhteyttä vailla
olevilta tuojilta, jotka olivat mukana äskettäin tehdyssä samaa
tuotetta koskevassa tutkimuksessa. Tämän katsottiin myös olevan
kohtuullista ottaen huomioon osapuolten harjoittamat toimet.!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 5
V ertailu
(23) Vertailu tehtiin vapaasti tehtaalla -hinnan perusteella ja samassa
kaupan portaassa. Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuo-
lisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon,
oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat
eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
Tutkittujen yritysten polkumyyntimarginaali
(24) Tyyppikohtaista normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin
kunkin tuottajan osalta perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan
mukaisesti vientihintojen painotettuun keskiarvoon; painotettuun
keskiarvoon perustuvaa normaaliarvoa verrattiin kuitenkin kaik-
kien yhteisöön suuntautuvien yksittäisten vientitapahtumien
hintoihin, jos vientihintojen rakenteessa oli eri alueiden, ostajien
tai ajanjaksojen välillä huomattavia eroja ja jos harjoitetun
polkumyynnin tosiasiallinen laajuus ei olisi käynyt ilmi edellä
mainitun ensimmäisen menetelmän avulla.
Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali
(25) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten jäännöspolkumyynti-
marginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella
perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
(26) Niiden maiden osalta, joissa yhteistyö oli laajaa, jäännöspolku-
myyntimarginaali päätettiin vahvistaa sen yhteistyössä toimineen
yrityksen tasolle, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein.
(27) Niiden maiden osalta, joissa yhteistyö oli vähäistä, käytettiin sen
yhteistyössä toimineen yrityksen toimittamia tietoja, jolle oli
määritetty korkein polkumyyntimarginaali. Jäännöspolkumyynti-
marginaali määritettiin niiden polkumyynnillä tuotujen tyyppien
painotetun keskimääräisen marginaalin perusteella, joiden polku-
myyntimarginaali oli korkein ja joita vietiin edustavia määriä.
Tätä menetelmää pidettiin tarpeellisena, koska haluttiin välttää
yhteistyöstä kieltäytymisen palkitseminen ja koska ei ollut
viitteitä siitä, että jokin yhteistyöhön osallistumaton osapuoli olisi
harjoittanut polkumyyntiä vähäisemmässä määrin.
2.Korea
(28) Kolme yritystä vastasi vientiä harjoittaville tuottajille osoitettuun
kyselyyn. Myös kaksi yhteisön tuojaa, jotka olivat etuyhteydessä
kahteen vientiä harjoittavaan tuottajaan, vastasivat kyselyyn.
Normaaliarvo
(29) Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta normaaliarvo perustui
kokonaan kotimarkkinahintoihin ja toisen osalta kokonaan
laskennalliseen normaaliarvoon. Kolmannen yrityksen osalta
käytettiin sekä laskennallisia normaaliarvoja että kotimarkkina-
hintoihin perustuvia normaaliarvoja.
(30) Tapauksissa, joissa vahvistettiin laskennalliset normaaliarvot,
voitiin käyttää kunkin kyseessä olevan vientiä harjoittavan
tuottajan valmistuskustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleis-
kustannuksia. Yhden tuottajan osalta, jonka tiettyjen mallien
myynti oli tappiollista, käytettiin muiden kotimarkkinoiden
kannattavien mallien keskimääräistä voittoa. Toisen tuottajan
osalta, jonka kaikki kotimarkkinamyynti oli tappiollista, käytettiin
kahden muun tuottajan keskimääräistä voittoa.!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 6
Vientihinta
(31) Jos viejät myivät kyseistä tuotetta yhteisön riippumattomille
tuojille yhteisöön vietäväksi, vientihinta määritettiin perusasetuk-
sen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen
tai maksettavien hintojen perusteella.
(32) Jos vientiä harjoittavat tuottajat myivät kyseistä tuotetta niihin
etuyhteydessä olevien yhteisön tuojien kautta yhteisöön vietäväk-
si, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan
mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet
jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle.
Tällöin tehtiin luotettavan vientihinnan laskemista varten oikaisuja
kaikenlaisten tuonnin ja jälleenmyynnin välisenä aikana synty-
neiden kustannusten sekä kertyneiden voittojen huomioon otta-
miseksi.
V ertailu
(33) Vertailu tehtiin vapaasti tehtaalla -hinnan perusteella ja samassa
kaupan portaassa. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin
perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon
hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja
osoitetut eroavuudet; kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- sekä
liitännäiskustannusten, luottokustannusten, palkkioiden ja tuonti-
maksujen sekä myynnin jälkeisten kustannusten (vakuus/takuu
jne.) erot otettiin huomioon oikaisujen muodossa, kun se oli
aiheellista ja perusteltua. Kahden yrityksen osalta tehtiin etuyh-
teydessä olevan osapuolen kustannuksia Japanissa koskevat
oikaisut.
(34) Kotimarkkinamyynnin perusteella määritettyyn normaaliarvoon
tehdyt oikaisut tehtiin myös perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan
mukaisesti laskettuun normaaliarvoon.
Polkumyyntimarginaali
(35) Yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tyypin
painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin kunkin vas-
taavan tyypin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perus-
asetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. Kahden vientiä
harjoittavan tuottajan osalta harjoitetun polkumyynnin tosiasialli-
nen laajuus ei kuitenkaan käynyt ilmi kyseisen menetelmän avulla,
ja vientihintojen rakenteessa oli eri ostajien ja alueiden välillä
huomattavia eroja. Sen vuoksi painotettuun keskiarvoon perustu-
vaa normaaliarvoa verrattiin kaikkien yhteisöön suuntautuvien
yksittäisten vientitapahtumien hintoihin.
(36) Vertailusta ilmeni, että kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa harjoitti
polkumyyntiä. Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina
cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on seuraava:
CAS Corporation, Soul 0 %
A & D Korea Co. Ltd., Soul 4,7 %
Descom Scales Mfg. Co. Ltd., Kyungki-Do 4,9 %.
Koska yhteistyö oli laajaa, jäännöspolkumyyntimarginaaliksi
vahvistettiin sama kuin yhteistyössä toimineen yrityksen margi-
naali eli 4,9 prosenttia.
3.Taiwan
(37) Kaksi yritystä vastasi vientiä harjoittaville tuottajille osoitettuun
kyselyyn.!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 7
Normaaliarvo
(38) Erään tuottajan osalta vaakojen (kaikki alempaan segmenttiin
kuuluvat vaa’at) koko kotimarkkinoiden myynti oli tappiollista.
Toisen tuottajan osalta vietyjä vaakoja (kaikki alempaan segment-
tiin kuuluvat vaa’at) vastaavia vaakoja ei ollut myyty kotimark-
kinoilla.
(39) Tuotteen kaikkien yhteisöön vietäväksi myytyjen tyyppien osalta
normaaliarvo laskettiin tästä syystä perusasetuksen 2 artiklan 3
kohdan mukaisesti. Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta
käytettiin vietyjen tyyppien valmistuskustannuksia ja sen omia
kotimarkkinoiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Molem-
pien vientiä harjoittavien tuottajien voittomarginaalina käytettiin
marginaalia, joka oli määritetty sille yritykselle, jonka tavan-
omaisessa kaupankäynnissä tapahtunut vaakatyyppien kotimark-
kinamyynti oli kannattavaa mutta jonka vaakatyypit eivät
vastanneet vietyjä malleja.
Vientihinnat
(40) Molempien vientiä harjoittavien tuottajien kaikki tarkasteltavana
olevan tuotteen yhteisöön tapahtunut myynti suuntautui yhteisön
riippumattomille tuojille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin
perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti
maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
V ertailu
(41) Vertailu tehtiin vapaasti tehtaalla -hinnan perusteella ja samassa
kaupan portaassa. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin
perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon
hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja
osoitetut eroavuudet; kuljetus-, käsittely-, lastaus- sekä liitännäis-
kustannusten, luottokustannusten, palkkioiden ja tuontimaksujen
erot otettiin huomioon oikaisujen muodossa, kun se oli aiheellista
ja perusteltua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(42) Samat oikaisut tehtiin myös perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan
mukaisesti laskettuihin normaaliarvoihin, kun se oli aiheellista ja
perusteltua.
Polkumyyntimarginaali
(43) Yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tyypin
painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin kunkin vas-
taavan tyypin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perus-
asetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. Erään vientiä
harjoittavan tuottajan osalta harjoitetun polkumyynnin tosiasialli-
nen laajuus ei kuitenkaan käynyt ilmi kyseisen menetelmän avulla
ja vientihintojen rakenteessa oli eri ostajien ja alueiden välillä
huomattavia eroja. Sen vuoksi painotettuun keskiarvoon perustu-
vaa normaaliarvoa verrattiin kaikkien yhteisöön suuntautuvien
yksittäisten vientitapahtumien hintoihin.
(44) Vertailusta ilmeni, että kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa harjoitti
polkumyyntiä. Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina
cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on seuraava:
Universal Weight Enterprise (UWE) 5,5 %
Snowrex International 5,9 %.
Koska yhteistyö oli vähäistä, jäännöspolkumyyntimarginaaliksi
vahvistettiin sama kuin korkein edustavaa määrää myydylle
mallille määritetty yksittäinen marginaali.!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 8
4.Kiinan kansantasavalta
Markkinatalousaseman arviointi
(45) Kolme kiinalaista yritystä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7
kohdan nojalla, että niille myönnettäisiin markkinatalousolosuh-
teissa toimivan yrityksen asema. Yhden yrityksen pyyntö oli
hylättävä sillä perusteella, että toimitetut tiedot saapuivat
komissioon huomattavasti määräajan jälkeen ja ne olivat lisäksi
olennaisilta osiltaan epätäydelliset. Komissio hankki kaikki
tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti kaikkien markkinatalous-
asemaa koskevissa pyynnöissä esitettyjen tietojen tarkastuksen
kahden muun yrityksen toimitiloissa.
(46) Komissio havaitsi, että molemmat yritykset olivat harjoittaneet
myyntiä Kiinassa suunnilleen samanlaisilla tappiollisilla hinnoilla
useita vuosia. Lisäksi kummatkaan yritykset eivät olleet täysin
vapaita päättämään, oliko niiden myytävä tuotantonsa kotimaan
markkinoilla ja missä määrin. Komission käytäntönä on ollut
hylätä markkinatalousasemaa koskevat pyynnöt, jos kotimarkki-
noiden myyntiä on rajoitettu eivätkä hinnat vaihtele asiakkaiden
välillä, koska kyseinen hinnoittelu voi johtua keskitetystä
hintavalvonnasta. Todisteista ilmeni lisäksi, että kyseiset hinnat
olivat olleet tappiollisia useita vuosia, mikä on myös osoituksena
siitä, että tuottajat eivät toimineet markkinatalousolosuhteissa.
(47) Kumpikaan näistä tutkituista yrityksistä ei näin ollen täyttänyt
perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä
edellytyksiä. Neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen asian-
omaisille yrityksille ilmoitettiin sen vuoksi, että niiden markki-
natalousasemaa koskeva pyyntö on hylätty.
V ertailumaan valinta
(48) Koska yksikään yritys ei täyttänyt markkinatalousaseman myön-
tämisen edellytyksiä, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien
vientihintoja oli verrattava sopivan vertailumaan osalta määritet-
tyyn normaaliarvoon perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukai-
sesti.
(49) Valituksen tekijä ehdotti vertailumaaksi Indonesiaa, ja myös
komissio esitti tätä menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituk-
sessa. Mikään asianomainen osapuoli ei esittänyt asiaa koskevia
vastalauseita. Eräs indonesialainen tuottaja toimi yhteistyössä
toimittaen vastauksen kyselyyn. Kyseinen vastaus todettiin
hyväksyttäväksi. Indonesian käyttö vertailumaana katsottiin sen
vuoksi sopivaksi tässä tutkimuksessa.
(50) Päätettiin, että Indonesia oli sopivin markkinataloutta toteuttava
kolmas maa normaaliarvon määrittämistä varten ottaen huomioon,
että indonesialaisella tuottajalla oli huomattavaa kotimarkkina-
myyntiä ja vientimyyntiä verrattuna Kiinasta yhteisöön suuntau-
tuvaan tuontiin ja että Indonesian markkinoilla ja vientimarkki-
noilla vallitseva kilpailu mahdollisti kohtuulliset, mutta ei liialliset
voitot. Myyntiä Koreassa ja Taiwanissa ei pidetty sopivana
perusteena normaaliarvon määrittämiseksi, koska kyseisillä mark-
kinoilla myydyt vaa’at kuuluivat alemman segmentin alempiin
tuoteryhmiin eivätkä ne sen vuoksi vastanneet Kiinasta peräisin
olevia vietyjä tyyppejä.
Yksilöllinen kohtelu
(51) Kaikki yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat
tuottajat pyysivät yksilöllistä kohtelua. Ne vastasivat asianomai-
sille osapuolille menettelyn aloittamisen yhteydessä lähetettyyn,!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 9
markkinatalousasemaa koskevaan hakemuslomakkeeseen sisälty-
viin yksityiskohtaisiin kysymyksiin. Kyseisiä hakemuksia tarkas-
teltiin keskittyen pääasiassa alueisiin, joilla on suora vaikutus
yritysten vientitoimintaan. Valtion ei havaittu puuttuvan yrityksen
vientitoimiin siinä määrin, että sillä olisi merkittävää vaikutusta
tai että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille
vahvistettaisiin yksilölliset tullit.
(52) Toimitettujen tietojen tarkastelu näytti kaikkien kolmen yrityksen
osalta osoittavan, että yritykset täyttivät yksilöllisen kohtelun
saamista koskevat edellytykset.
Näin ollen kyseisille kolmelle yritykselle päätettiin myöntää
yksilöllinen kohtelu.
Normaaliarvo
(53) Normaaliarvo kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka
veivät Euroopan unioniin ainoastaan alemman segmentin tyyppe-
jä, laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti
yhteistyössä toimineelle indonesialaiselle yritykselle vahvistettu-
jen normaaliarvojen perusteella käyttämällä kilpailukykyisintä
sekä Indonesian markkinoilla että vientimarkkinoilla myytyä
alemman segmentin tyyppiä, joka vastasi yhteisöön vietyjä
kiinalaisia tuotetyyppejä.
Vientihinnat
(54) Jos viejät myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta riippumattomille
yhteisön tuojille yhteisöön vietäväksi, vientihinta määritettiin
perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti
maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(55) Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät kyseistä tuotetta etuyhtey-
dessä olevien yhteisön tuojien kautta yhteisöön vietäväksi, vienti-
hinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti
sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin
ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle.
V ertailu
(56) Vertailu tehtiin vapaasti tehtaalla -hinnan perusteella ja samassa
kaupan portaassa. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin
perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon
hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja
osoitetut eroavuudet; kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- sekä
liitännäiskustannusten, luottokustannusten, palkkioiden ja tuonti-
maksujen sekä myynnin jälkeisten kustannusten (vakuus/takuu
jne.) erot otettiin huomioon oikaisujen muodossa, kun se oli
aiheellista ja perusteltua.
Polkumyyntimarginaali
(57) Yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen alemman
segmentin tyypin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ver-
rattiin kunkin vastaavan tyypin painotettuun keskimääräiseen
vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.
Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta painotettuun keski-
arvoon perustuvaa normaaliarvoa verrattiin kuitenkin yhteisöön
suuntautuvien yksittäisten vientitapahtumien hintoihin, koska
vientihintojen rakenteessa on eri ostajien, alueiden tai ajanjakso-
jen välillä huomattavia eroja ja koska harjoitetun polkumyynnin
tosiasiallinen laajuus ei käynyt ilmi painotettuja keskiarvoja
vertaamalla.
(58) Vertailusta kävi ilmi, että kolme yhteistyössä toiminutta tuottajaa,
joille oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, harjoittivat polkumyyn-!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 10
tiä. Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-tuontihin-
nasta yhteisön rajalla on seuraava:
Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd., Shanghai 12,8 %
Shanghai Y amato Scale Co. Ltd., Shanghai 9,0 %
Mettler-Toledo Changzhou Scale Ltd., Changzhou 12,2 %.
Koska yhteistyö oli vähäistä, jäännöspolkumyyntimarginaaliksi
vahvistettiin sama kuin korkein yhteistyössä toimineelle yrityk-
selle määritetty yksittäinen polkumyyntimarginaali eli 30,7
prosenttia.
DV AHINKO
1.Yhteisön tuotannonalan rakenne
(59) Yhteisön tuotannonalan rakenne on muuttunut huomattavasti
tarkastelujakson aikana. Lokakuussa 1993 (eli kun Singaporesta
ja Koreasta peräisin olevien vaakojen tuonnissa otettiin käyttöön
lopulliset polkumyyntitoimenpiteet) aloitetun rakenneuudistus- ja
vakautusohjelman johdosta kyseisessä tutkimuksessa yhteistyössä
toimineesta yhdeksästä yrityksestä ainoastaan neljä jatkoi toimin-
taansa tämän tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana. Tutkimuk-
sen aikana on käynyt ilmeiseksi, että muut yhteisön tuottajat ovat
uudistaneet rakennettaan ja vakauttaneet toimintaansa samalla
tavoin.
(60) Vaikka neljä yhteisön tuottajaa, jotka edustivat yli 50 prosenttia
yhteisön tuotannosta, kannatti valitusta, ainoastaan kaksi kysei-
sistä yrityksistä toimi yhteistyössä tutkimuksessa vastaamalla
kyselylomakkeisiin. Näiden kahden yrityksen tuotanto muodosti
39 prosenttia yhteisön koko tuotannosta tutkimusajanjakson
aikana.
(61) Olisi huomattava, että yhteisön koko vaakojen tuotannon laske-
miseksi perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 4
artiklan 2 kohdan mukaisesti, ei yhteisössä toimivia yrityksiä,
jotka olivat etuyhteydessä vientiä harjoittaviin tuottajiin asian-
omaisissa maissa, otettu huomioon yhteisön koko tuotantoa
määritettäessä. Mettler-Toledon osalta oli selvää, että sen
tytäryhtiö Kiinassa oli suoraan yhteisön tuottajan hallinnassa.
(62) Eräs yhteisön muista toimijoista, jota ei laskettu yhteisön
tuottajaksi, koska se on myös yksi vientiä harjoittavista tuottajista
Kiinassa, väitti, että edellä mainittu yhteistyössä toimimisen aste
(39 prosenttia) ei ollut riittävä oikeuttamaan tutkimuksen
jatkamista. Kyseinen väite hylättiin, koska kahden yhteistyössä
toimineen yhteisön tuottajan tuotanto muodosti huomattavasti
enemmän kuin 25 prosenttia yhteisön koko tuotannosta, mistä
syystä ne edustavat pääosaa yhteisön tuotannosta perusasetuksen 4
artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kyseiset kaksi tuottajaa muodosta-
vat siten yhteisön tuotannonalan.
2.Todettavissa oleva yhteisön kulutus
Yleistä
(63) Yhteisön kulutus on laskettu käyttämällä yhteisön tuotannonalan
antamia todennettuja myyntitietoja, valituksessa esitettyjä lukuja
(muiden yhteisön toimijoiden osalta) ja tuontimääriä koskevia
Eurostat-tietoja.!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 11
Vaa’at yksikköinä 1995 1996 1997 1998Tutkimusajan-
jakso
Yhteisön kulutus 161 682 172 314 177 391 201 123 218 655
Indeksi — 1995 = 100 100 107 110 124 135Alemman segmentin vaa’at 59 952 77 100 74 614 79 502 79 754Indeksi — 1995 = 100 100 129 124 133 133
Tarkastelujakson aikana kaikkien vaakojen kulutus kasvoi 35
prosenttia ja alemman segmentin vaakojen kulutus 33 prosenttia.
Alemman segmentin kulutuksen kasvu on esitetty erikseen, koska
97 prosenttia tarkasteltavina olevista maista tutkimusajanjaksona
tapahtuneesta tuonnista oli keskittynyt kyseiseen segmenttiin.
Kulutuksen kasvu vuonna 1996 aiheutui asianomaisista maista
peräisin olevan tuonnin suuresta kasvusta. Tuonnin määrä laski
vuonna 1997.
Euro-ilmiö
(64) Kulutuksen kasvun syynä vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon oli
pääasiassa vähittäiskauppiailta tulevan kysynnän kertaluonteinen
kasvu, joka johtui euron käyttöönotosta. Euron käyttöönottoa
odotettaessa vähittäiskauppiaiden oli pystyttävä esittämään asiak-
kaille hinnat sekä euroina että kansallisena valuuttana, ja sen
vuoksi ne nopeuttivat vanhojen vaakojen vaihtamista. Tästä
aiheutui kysynnän kasvua yhteisön markkinoilla ja myyntimäärät
kasvoivat kaikissa segmenteissä. Kyseinen parantunut tilanne
tulee olemaan lyhytaikainen ja kulutuksen ennustetaan laskevan,
koska monet vähittäiskauppiaat, jotka olisivat vaihtaneet vaakansa
vuosina 2001—2004, ovat jo tehneet sen vuosina 1997—2000.
Sen vuoksi euro-ilmiön kokonaisvaikutuksena ei ole kulutuksen
kasvu vaan ainoastaan myynnin osittainen siirtyminen yhdeltä
ajanjaksolta (2001—2004) toiselle (1997—2000).
(65) Vaikka myös lopullinen määräaika vähittäiskaupan metrijärjestel-
mään siirtymiselle Yhdistyneessä kuningaskunnassa nosti kulu-
tusta, sen vaikutus myynnin kasvuun ei ollut yhtä suuri ja se koski
ainoastaan yhtä jäsenvaltiota.
(66) Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään kulutuksen todellinen
kehitys/odotettu kehitys vuodesta 1995 vuoteen 2005. Taulukosta
käy myös ilmi, että euro-ilmiö kasvatti myyntiä väliaikaisesti
vuosina 1997—2000 ja että vuosina 2000-2002 kulutuksen
ennustetaan olevan vähäisempää. Vuodesta 2004 kulutuksen
odotetaan palaavan normaalille tasolleen eli vuosien 1995—1996
tasolle.
(Kulutus tuhansina yksikköinä)
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005
162 172 178 201 219 177 144 126 144 172 172
(67) Tietyt vientiä harjoittavat tuottajat kiistivät Euro-ilmiön olemas-
saolon ja/tai merkityksen. Kulutuksen kasvulle ei kuitenkaan
annettu muuta selitystä. Sen vuoksi niiden väite hylättiin.
(68) Eräs vientiä harjoittava tuottaja huomautti, että kulutus oli
kasvanut aikaisempien, edellä johdanto-osan 8 ja 9 kappaleessa
mainittujen asianomaista tuotetta koskevien tutkimusten jälkeen.!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 12
Asianomaisen tuotteen kulutuksen havaittiin todellakin kasvaneen,
ja kulutus jatkoi kasvuaan koko tarkastelujakson aikana. Kuten
edellä on selitetty, kyseinen kasvu johtuu kuitenkin suurelta osin
euro-ilmiöstä.
3.Tarkasteltavina olevista maista yhteisöön tuleva tuonti
Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arvi-
ointi
(69) Ensin tutkittiin, olisiko asianomaisista maista tulevaa tuontia
edellä todetut polkumyyntiä koskevat päätelmät huomioon ottaen
arvioitava kumulatiivisesti. Tältä osin todettiin seuraavaa:
— todetut polkumyyntimarginaalit olivat kaikkien maiden osalta
yli vähimmäistason,
— kustakin maasta tuodut määrät ja niitä vastaavat markkina-
osuudet eivät olleet vähäpätöisiä verrattuna yhteisön kulutuk-
seen,
— asianomaisista maista tuodut tuotteet olivat pääosin vaihdet-
tavissa keskenään,
— tuonnin hinnat kehittyivät pääosin samansuuntaisesti,
— tuotujen vaakojen ja samankaltaisten tuotteiden välisten
kilpailuedellytysten tarkastelu osoittaa, että kaikki vaa’at
myydään samanlaista hinnoittelupolitiikkaa noudattaen samaa
kaupan porrasta edustaville asiakkaille.
Tietyt vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että niiden valmista-
mien tuotteiden tuontia ei pitäisi kumuloida muista asianomaisista
peräisin olevan tuonnin kanssa, koska niiden myyntihintojen taso
ja myyntimäärien kehityssuunnat eivät olleet samanlaisia. V oitiin
kuitenkin todeta, että asianomaisista maista peräisin olevan
tuonnin kumuloinnin kaikki edellytykset täyttyivät edellä esite-
tyistä syistä. Tämän vuoksi nämä väitteet hylättiin.
Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä
(70) Eurostatin tietojen mukaan asianomaisista maista yhteisöön
tuotujen vaakojen määrä kasvoi tarkastelujaksolla siten, että se
oli 14 533 yksikköä vuonna 1995 ja 33 063 yksikköä tutkimus-
ajanjaksona (kasvua 123 prosenttia). Tutkimus osoitti, että yli 97
prosenttia asianomaisista maista tutkimusajanjaksona tuoduista
vaaoista kuului alempaan tuotesegmenttiin, kuten jäljempänä
johdanto-osan 73 kappaleessa selostetaan.
Tuonnin markkinaosuus
(71) Vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi tarkastelu-
jaksolla 9,2 prosentista 15,0 prosenttiin. Yhteisön tuotannonalan
markkinaosuus taas pieneni kyseisenä ajanjaksona 4,6 prosentilla
kaikkien vaakojen myynnin osalta (eli 26,1 prosentista 24,9
prosenttiin) ja 22 prosentilla alemman tuotesegmentin osalta (eli
21,8 prosentista 17,1 prosenttiin).
Hinnan alittavuus
(72) Yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksona veloitettuja myynti-
hintoja tutkittiin vertaamalla yhteisön tuotannonalan hintoja
yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien veloitta-
miin hintoihin. Samoin kuin aiemmissa asianomaista tuotetta
koskeneissa tutkimuksissa, vertailun lähtökohdaksi otettiin ver-
tailukelpoisten mallien myynti yhteisön markkinoilla samassa
kaupan portaassa (riippumattomilta myyjiltä/tuojilta veloitetut
hinnat). Aiempien tutkimusten tavoin hintoja verrattiin myös tässä!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 13
tutkimuksessa myyntijäsenvaltioittain kunkin vientiä harjoittavan
tuottajan hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Kaikki
hinnat olivat hintoja ilman hyvityksiä. Yhteisön tuotannonalan
hinnat oikaistiin vapaasti tehtaalla -hintojen tasolle. Polkumyyn-
nillä tapahtuvan tuonnin hinnat olivat cif-hintoja yhteisön rajalla
ja niihin lisättiin tarvittaessa tuontitullit.
(73) Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät
yhteisöön pääasiassa alempaan tuotesegmenttiin kuuluvia malleja
(niiden osuus oli yli 97 prosenttia kokonaismäärästä). Tehdyissä
laskelmissa ei siksi ole otettu huomioon keskitason segmenttiin ja
ylempään segmenttiin kuuluvien mallien pienehköjä myyntimää-
riä, koska niitä ei pidetty edustavina.
(74) Yhteisön tuotannonala myi kolmenlaisia alempaan segmenttiin
kuuluvia malleja:
I) tavanomaiset myymälävaa’at, joissa ei ole varsinäyttöä,
jäljempänä ”yksiosaiset vaa’at”;
II) myymälävaa’at, joissa on varsi- tai asiakasnäyttö, jäljempänä
”varsinäyttöiset vaa’at”; ja
III) muut alempaan segmenttiin kuuluvat vaa’at kuten riippu-
vaa’at.
Vertailussa otettiin huomioon yksiosaiset vaa’at ja varsinäyttöiset
vaa’at. Muita alempaan segmenttiin kuuluvia vaakoja (edellä
mainittu III ryhmä) ei otettu huomioon, koska sekä yhteisön
tuotannonala että vientiä harjoittavat tuottajat myivät niitä vain
vähäisiä määriä, eikä tätä myyntiä sen vuoksi pidetty edustavana.
Hintavertailun tulokset
(75) Hintavertailu osoitti, että hinnan alittavuuden marginaalit olivat
Kiinan kansantasavallan osalta 0—52 prosenttia, Taiwanin osalta
60—65 prosenttia ja Korean osalta 30—50 prosenttia.
4.Yhteisön tuotannonalan tilanne
Alustavat huomiot
(76) Koska yhteisön tuotannonalaa kuvaavat tiedot koskevat ainoastaan
kahta yhteisön tuottajaa, osa tiedoista esitetään jäljempänä
indeksilukuina luottamuksellisuussyistä.
(77) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotan-
nonalaan tutkittaessa otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan
mukaisesti huomioon kaikki tuotannonalan tilanteen kannalta
merkittävät taloudelliset tekijät ja seikat. Tiettyjä tekijöitä ei
kuitenkaan seuraavassa käsitellä yksityiskohtaisesti, koska voitiin
todeta, että niillä ei ollut olennaista vaikutusta yhteisön tuotannon-
alan tilanteeseen tämän tutkimuksen aikana. Olisi lisäksi huomat-
tava, että mikään näistä tekijöistä ei välttämättä anna ratkaisevaa
valaistusta asiaan.
Tuotanto, kapasiteetin käyttöaste ja varastot
(78) Vaakojen kokonaistuotanto kasvoi 22 prosenttia tarkastelujaksolla.
Alempaan tuotesegmenttiin kuuluvien vaakojen tuotanto sen
sijaan kasvoi tarkastelujaksolla vain 5 prosenttia. Yhteisön
tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste kasvoi tarkastelujaksolla
55 prosentista 65 prosenttiin.!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 14
Yhteisön tuotannonala
Tuotanto ja kapasiteetti
Indeksi — 1995 = 1001995 1996 1997 1998Tutkimusajan-
jakso
Vaakojen kokonaistuotanto 100 102 105 107 122
Alempaan segmenttiin
kuuluvien vaakojen tuotanto100 123 114 100 105
Kapasiteetti (kaikki vaa’at) 100 100 100 100 105
Kapasiteetin käyttöaste (kaikki
vaa’at)55 % 56 % 58 % 60 % 65 %
Varastoilla ei katsottu voivan olla merkittävää vaikutusta yhteisön
tuotannonalan tilanteeseen, koska yhteisön tuotannonala valmistaa
vaakoja tilauksesta, mistä syystä varastoja ei juuri ole.
Myynnin määrä
(79) Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien vaakojen
määrä kasvoi kokonaisuutena katsoen 29 prosenttia tarkastelujak-
solla. Sen sijaan alempaan segmenttiin kuuluvien vaakojen
myynnin määrä kasvoi vain 10 prosenttia.
Liikevaihto
(80) Liikevaihdon kehitys esitetään indeksilukuina seuraavassa taulu-
kossa. Yhteisön tuotannonalan kaikista yhteisön markkinoilla
myymistä vaaoista saama liikevaihto kasvoi 27 prosenttia
tarkastelujaksolla. Alempaan tuotesegmenttiin kuuluvien vaakojen
osalta liikevaihto sen sijaan supistui 11 prosenttia tarkastelujak-
solla.
Liikevaihto
Indeksi — 1995 = 1001995 1996 1997 1998Tutkimusajan-
jakso
Kaikkia vaa’at 100 96 97 111 127
Alempi segmentti 100 95 94 90 89
Markkinaosuus ja markkinoiden kasvu
(81) Yhteisön tuotannonalan osuus yhteisön markkinoista pieneni 26,1
prosentista vuonna 1995 24,9 prosenttiin tutkimusajanjakson
aikana eli 4,6 prosenttia, kun huomioon otetaan kaikki vaa-
kamallit. Yhteisön tuotannonalan osuus alempaan segmenttiin
kuuluvien vaakojen markkinoista pieneni puolestaan 21,8 prosen-
tista vuonna 1995 17,1 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana eli
22 prosenttia.
(82) Näin ollen yhteisön tuotannonala ei pystynyt täysimääräisesti
hyödyntämään markkinoiden kasvua.
Yhteisön tuotannonalan
markkinaosuus1995 1996 1997 1998Tutkimusajan-
jakso
Kaikki vaa’at 26,1 % 25,1 % 26,0 % 23,6 % 24,9 %
Indeksi 100 96 100 91 96Alempi segmentti 21,8 % 17,9 % 19,8 % 16,1 % 17,1 %Indeksi 100 82 91 74 78!
B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 15
Myyntihinnat
(83) Kaikkiin tuotesegmentteihin kuuluvien vaakojen keskimääräiset,
etuyhteydettömiltä asiakkailta veloitetut myyntihinnat laskivat
tarkastelujaksolla:
ylempi segmentti (– 11 %);keskitason segmentti (– 18 %); jaalempi segmentti (– 17 %).
Eräs vientiä harjoittava tuottaja huomautti, että kaikkien vaa-
kamallien keskimääräiset myyntihinnat nousivat tarkastelujaksol-
la, mikä sen mukaan osoitti, että yhteisön tuotannonala ei ollut
kärsinyt vahinkoa. Tämä hintojen näennäinen nousu johtui
kuitenkin täysin tuotevalikoimassa tapahtuneista muutoksista (eli
tuotesegmenttien myyntimäärien merkittävistä muutoksista vuo-
den 1995 ja tutkimusajanjakson välillä), mistä syystä väitettä ei
voitu hyväksyä. Tämä näkyy selvästi edellä esitetyistä, kunkin
segmentin hintakehitystä kuvaavista luvuista.
Kannattavuus
(84) Vaaoista saatu myyntitulos parani kokonaisuutena katsoen vuoden
1995 alhaisen kannattavuuden tasolta noin 10 prosenttiin tutki-
musajanjaksona. Alemmassa segmentissä tulos sen sijaan heikkeni
vuoden 1995 alhaisen kannattavuuden tilanteesta merkittäviin
tappioihin tutkimusajanjaksona (noin 20 %).
(85) Vaakojen kokonaiskannattavuuden kehityksen voidaan katsoa
johtuvan siitä, että myyntimäärät ja liikevaihto kasvoivat euro-
ilmiön seurauksena, kuten johdanto-osan 64 kappaleessa selite-
tään. Olisi huomattava, että yhteisön tuotannonala ei pystynyt
saavuttamaan tyydyttävää voittotasoa euro-ilmiötä edeltävinä
vuosina ja että kannattavuus oli tutkimusajanjaksona tasolla, joka
riitti säilyttämään tuotannonalan elinkelpoisuuden, vain koska
euro-ilmiö oli lisännyt myyntimääriä.
(86) Euro-ilmiön vaikutusta kannattavuuteen tarkasteltiin sen selvittä-
miseksi, missä määrin kannattavuus todennäköisesti heikkenee
euro-ilmiön väistyessä. Yhteisön tuotannonalan liikevaihdon
ennakoidaan supistuvan vähintään 27 prosenttia eli samalla
määrällä kuin se kasvoi euro-ilmiön vaikutuksesta (ks. johdanto-
osan 80 kappale).
(87) Lisänäyttöä euro-ilmiön vaikutuksista antaa yhteisön tuotannon-
alan kannattavuusaste vuonna 1996 eli aikana, jolloin euro-
ilmiöllä ei vielä ollut vaikutusta. Kannattavuusaste oli tuolloin alle
3 prosenttia.
(88) On todettava, että yhteisön tuotannonala ei saanut täyttä hyötyä
euro-ilmiöstä, koska alempaan segmenttiin kuuluvien vaakojen
myynti oli selvästi kannattavuusrajan alapuolella tutkimusajan-
jaksona. Tämä on merkittävää sen vuoksi, että tarkasteltavina
olevista maista tuleva tuonti keskittyy juuri tähän tuotesegment-
tiin. Tästä segmentistä aiheutuneet tappiot ovat heikentäneet
yhteisön tuotannonalan kokonaiskannattavuutta ja estäneet sitä
hyötymästä täysimääräisesti euro-ilmiöstä sekä Japanista ja
Singaporesta peräisin olevaa tuontia koskevista polkumyyntitoi-
menpiteistä. Lisäksi katsotaan, että polkumyynnillä tapahtuva
tuonti on vaikuttanut hintoja alentavasti myös keskitason segmen-
tissä ja ylemmässä segmentissä, koska kunkin tuotesegmentin
hinnoilla on väistämättä vaikutuksia muiden segmenttien hintoi-
hin.
(89) Näin ollen voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalan koko-
naiskannattavuus ei tutkimusajanjaksona ollut tasolla, jota se olisi
voinut kohtuudella odottaa, koska polkumyynnillä tapahtuva
tuonti vaikutti hintoja alentavasti.!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 16
Muut suorituskykyyn liittyvät tekijät
(90) Kassavirtoja, pääoman (tai sijoitusten) saantia ja sijoitetun
pääoman tuottoa ei tutkittu tarkemmin, koska tällainen tutkimus
koskisi yrityksen kokonaistilannetta. Yritysten muut liiketoimin-
talohkot muodostavat yli 50 prosenttia niiden kokonaisliikevaih-
dosta, mistä syystä kokonaistilannetta koskeva tutkimus ei
välttämättä olisi edustava tarkasteltavana olevan tuotteen osalta.
Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyydestä on todet-
tava, että sen vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää
vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan
tuonnin määrä ja hinnat.
Tuottavuus, työllisyys ja palkat
(91) Seuraavasta taulukosta käy ilmi, että yhteisön tuotannonalan
työntekijämäärä väheni tarkastelujaksolla 11 prosenttia.
Tuottavuus/työntekijä
Indeksi — 1995 = 1001995 1996 1997 1998Tutkimusajan-
jakso
Tuotetut yksiköt 100 102 105 107 122
Työntekijämäärä 100 91 82 90 89Tuottavuus/työntekijät 100 107 123 123 140
(92) Tuottavuus työntekijää kohti kasvoi tarkastelujaksolla 40 prosent-
tia.
(93) Palkkojen kehitystä ei tutkittu tarkemmin, koska muilla liiketoi-
mintalohkoilla oli niin merkittävä osuus yritysten koko toimin-
nassa. Tällainen tutkimus koskisi yrityksen kokonaistilannetta
eikä välttämättä kuvastaisi tilannetta tarkasteltavana olevan
tuotteen osalta.
5.Vahinkoa koskeva päätelmä
(94) Edellä selostetut tulokset osoittavat, että tarkastelujakson kehitys
huomioon ottaen yhteisön tuotannonalan keskimääräiset hinnat
laskivat (kaikissa kolmessa tuotesegmentissä) ja markkinaosuus
pieneni tutkimusajanjakson aikana. Alempaan segmenttiin kuu-
luvien vaakojen osalta tilanne (myyntimäärät, keskimääräiset
hinnat, tuotanto, markkinaosuus ja kannattavuus) on merkittävästi
huonompi kuin kaikkien vaakojen osalta yhteensä. Alemman
segmentin heikko taloudellinen tilanne on erityisesti estänyt
yhteisön tuotannonalaa saavuttamasta sitä kokonaiskannattavuu-
den tasoa, jonka se olisi voinut odottaa saavuttavansa euro-ilmiön
ja voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden seurauksena,
etenkin kun otetaan huomioon ne uudelleenjärjestelytoimet, joita
se on toteuttanut.
(95) Tästä syystä katsottiin, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut
merkittävää vahinkoa tutkimusajanjakson aikana.
(96) Alempi tuotesegmentti on yhteisön tuotannonalalle tärkeä, koska
tuotannonalan on pystyttävä tarjoamaan asiakkailleen kaikkiin
kolmeen segmenttiin kuuluvia tuotteita; alempaan segmenttiin
kohdistuva hintapaine vaikuttaa väistämättä hintoja alentavasti
myös muissa tuotesegmenteissä, joihin kuuluvia tuotteita myy-
dään pääosin samoille asiakkaille.
(97) Euro-ilmiö on luonteeltaan väliaikainen, kun sen sijaan polku-
myynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvan kilpailutilanteen päät-
tymisestä ei ole mitään viitteitä. Tästä syystä on vain ajan!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 17
kysymys, milloin yhteisön tuotannonalan kokonaistilanne alkaa
heiketä entisestään. Näin todennäköisesti käy, koska kysynnän
lasku oletettavasti vähentää tuotantoa ja myyntiä, pienentää
markkinaosuutta ja alentaa hintoja. Lisäksi olisi huomattava, että
keskimääräiset hinnat olivat euroalueella paljon korkeammat kuin
sen ulkopuolella, mikä antaa lisää viitteitä siitä, mitä on
odotettavissa tulevaisuudessa.
E.SYY -YHTEYS
1.Johdanto
(98) Tutkimuksessa tarkasteltiin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin
vaikutuksia yhteisön tuotannonalaan.
(99) Lisäksi arvioitiin kaikkien muiden tiedossa olevien tekijöiden
vaikutuksia yhteisön tuotannonalaan. Näin pyrittiin varmistamaan,
että muista tekijöistä kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista
johtuvaa vahinkoa ei virheellisesti pantaisi kyseisen tuonnin
syyksi.
2.Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus
V aikutus myyntimääriin ja markkinaosuuteen
(100) Yhteisön markkinoiden kulutus kasvoi tarkastelujakson aikana 35
prosenttia. Yhteisön tuotannonalan myynti kasvoi kuitenkin vain
29 prosenttia, kun taas tuonti tarkasteltavina olevista maista kasvoi
123 prosenttia.
(101) Kuten johdanto-osan 81 kappaleessa selostettiin, yhteisön tuotan-
nonalan markkinaosuus pieneni 4,6 prosenttia tarkastelujaksolla.
Tarkasteltavina olevista maista tulevan tuonnin markkinaosuus sen
sijaan kasvoi samana ajanjaksona 9,2 prosentista 15,1 prosenttiin.
(102) Kuten johdanto-osan 82 kappaleessa selostettiin, yhteisön tuotan-
nonalan myyntihinnat laskivat tarkastelujaksolla. Asianomaisista
maista tuotuja tuotteita myytiin samana ajanjaksona merkittävästi
yhteisön tuotannonalan hintoja alempaan hintaan, kuten johdanto-
osan 75 kappaleessa osoitetaan. Kaikki tämä vaikutti kielteisesti
yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen.
(103) Näin ollen voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalan keskeisten
rahoitustilanteen ja talouden osoittimien heikkeneminen ja
tarkasteltavina olevista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin
kasvu tapahtuivat samanaikaisesti.
Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus alemmassa tuote-
segmentissä
(104) Syitä siihen, miksi polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla on ollut
kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan kokonaistilanteeseen,
voidaan selvittää tekemällä yksityiskohtainen syy-yhteysanalyysi
vaakojen eri markkinasegmenttien perusteella.
(105) Muistutettakoon, että tutkimusajanjakson aikana 97 prosenttia
yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön
myymistä vaaoista kuului alempaan tuotesegmenttiin (kokonais-
määrä lähes 15 000 yksikköä). Asianomaisista maista tuotiin
yhteensä 33 063 yksikköä tutkimusajanjakson aikana. Tästä
syystä oletettiin, että 97 prosenttia kokonaistuonnista muodostui
alemman segmentin tuotteista. Tämä olettamus tehtiin käytettä-
vissä olevien tietojen perusteella, koska ei ollut mitään syytä
olettaa, että muun tuonnin rakenne olisi erilainen kuin yhteis-
työssä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuonnin raken-
ne. Tässä yhteydessä voitiin todeta, että kun yhteisön tuotannon-
alan myynti alemman segmentin osalta oli tarkastelujakson alussa
vain hieman vähäisempää kuin tuonti asianomaisista maista, sen
määrä oli tutkimusajanjaksona huomattavasti alle puolet kysei-!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 18
sestä tuonnista. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteisön tuotan-
nonalan alemman segmentin myyntimäärien kasvu ja arvio
asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien samassa
segmentissä myymistä määristä. Taulukosta käy ilmi, että vientiä
harjoittavien tuottajien myyntimäärät kasvoivat tarkastelujaksolla
tässä segmentissä 123 prosenttia, kun taas yhteisön tuotannonala
pystyi lisäämään myyntiään vain 10 prosenttia.
Alemman segmentin vaakojen
myyntimäärät yhteisön
markkinoilla
Indeksi — 1995 = 1001995 1996 1997 1998Tutkimusajan-
jakso
Yhteisön tuotannonala 100 106 109 104 110
Asianomaiset maat
(lähtökohtana 97 %:n osuuskokonaisviennistä)14 407 31 849 25 629 33 430 32 071
Asianomaiset maat: indeksi 100 221 178 232 223
(106) Myös vastaava markkinaosuuksien kehitys osoittaa, että tarkas-
teltavina olevista maista tuleva tuonti oli lisääntynyt tarkastelu-
jaksolla yhteisön tuotannonalan myynnin kustannuksella. Asian-
omaisista maista tuotujen alemman segmentin tuotteiden markki-
naosuus kasvoi 9,2 prosentista 15,1 prosenttiin (kasvua yhteensä
65 prosenttia), kun taas yhteisön tuotannonalan vastaavien
tuotteiden markkinaosuus pieneni 21,8 prosentista 17,1 prosenttiin
(vähennystä 22 prosenttia).
(107) Johdanto-osan 82 kappaleessa esitettiin yhteisön tuotannonalan
keskimääräisten hintojen kehitys. Vaikka yhteisön tuotannonalan
keskimääräiset hinnat laskivat kaikissa kolmessa tuotesegmentis-
sä, alempaan segmenttiin kuuluvien tuotteiden hinnat laskivat
huomattavasti enemmän kuin keskimääräiset hinnat kokonaisuu-
tena tarkasteltuna.
(108) Olisi myös huomattava, että yhteisön tuotannonalan voitot eivät
jakautuneet tasaisesti eri tuotesegmenttien kesken. Tähän tilantee-
seen ovat osaltaan vaikuttaneet Japanista ja Singaporesta peräisin
olevassa tuonnissa käyttöön otetut polkumyyntitullit (ks. johdanto-
osan 8 ja 9 kappale), jotka koskevat lähinnä ylempään segmenttiin
ja keskitason segmenttiin kuuluvia tuotteita. Alempaan segment-
tiin kuuluvien vaakojen myynti on sen sijaan ollut huomattavan
tappiollista yhteisön tuotannonalalle. Tarkasteltavina olevien
maiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti on keskittynyt juuri
tähän tuotesegmenttiin.
3.Tuonti muista kolmansista maista
(109) Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin tutkimusajanjaksona yhtei-
söön useista muista maista, muun muassa Japanista ja Singapo-
resta, kuten seuraava taulukko osoittaa.
Vaakojen tuontimäärät
(tarkasteltavana olevat maat pois
lukien)1995 1996 1997 1998Tutkimusajan-
jakso
Japani 474 954 1 606 2 794 2 332
Japanin markkinaosuus 0,3 % 0,6 % 1,0 % 1,6 % 1,2 %Singapore 3 776 863 987 1 332 427Singaporen markkinaosuus 2,5 % 0,6 % 0,6 % 0,8 % 0,2 %Muut 7 079 6 663 8 357 9 514 7 897!
B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 19
Vaakojen tuontimäärät
(tarkasteltavana olevat maat pois
lukien)1995 1996 1997 1998Tutkimusajan-
jakso
Muiden markkinaosuus 4,4 % 3,9 % 4,7 % 4,7 % 3,6 %
Tuonti yhteensä
(tarkasteltavana olevat maat
pois lukien)11 329 8 480 10 950 13 640 10 656
(110) Japanista ja Singaporesta peräisin olevaan tuontiin on sovellettu
15—32 prosentin suuruisia polkumyyntitulleja koko tarkastelu-
jakson ajan, ja tuontimäärät ovat olleet vähäisiä. Loppukäyttäjiltä
veloitettavia hintoja voidaan pitää vahinkoa aiheuttamattomina.
Tästä syystä on selvää, että näistä maista tuleva tuonti ei ole
vaikuttanut hintojen laskuun, eikä se todennäköisesti ole myös-
kään vaikuttanut merkittävästi yhteisön tuotannonalalle aiheutu-
neeseen vahinkoon.
(111) Tuonti muista kolmansista maista (lähinnä Sveitsistä, Yhdysval-
loista ja Indonesiasta) oli määrältään vähäistä. Komission
käytettävissä olivat vain Eurostatin hintatiedot, joista ei käynyt
ilmi, mikä tuotesegmentti on kyseessä, joten kyseisen tuonnin
hintatasosta oli vaikea tehdä päätelmiä. Yhteisön tuotannonalan
mukaan tuonti näistä maista saattaa aiheuttaa ongelmia vain
Indonesian tapauksessa. Jos kuitenkin otetaan huomioon, että
tuonti Indonesiasta oli tutkimusajanjaksona vähimmäistasoa
(1 451 yksikköä), voidaan todeta, että se tuskin on vaikuttanut
merkittävästi yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon.
4.Yhteisön sisäisen kilpailun vaikutus
(112) Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön elektronisten
vaakojen markkinoilla esiintyvä sisäinen kilpailu, joka johtui
yhteisön vähittäiskaupparakenteen muutoksista, oli vaikuttanut
alentavasti hintoihin. Tästä syystä tutkittiin, olivatko nämä
muutokset luonteeltaan sellaisia, että ne voisivat poistaa polku-
myynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheu-
tuneen vahingon välisen syy-yhteyden.
(113) Suurkäyttäjien (eli suurten supermarketketjujen) markkinaosuus
on kasvanut merkittävästi kaikkialla yhteisössä samalla, kun
pienten käyttäjien määrä on vähentynyt. Tämä rakennemuutos on
lisännyt tuotetta käyttävän tuotannonalan ostovoimaa kokonaisuu-
tena katsoen ja on todennäköisesti painanut keskimääräisiä hintoja
jossain määrin alaspäin.
(114) Kuten johdanto-osan 59 kappaleessa todettiin, myös yhteisön
tuotannonalan rakenne on muuttunut merkittävästi tarkastelujak-
son aikana. Yritysten määrän vähentyminen ja johdanto-osan 90
kappaleessa mainittu tuottavuuden parantaminen ovat olleet
keinoja sopeutua näihin muutoksiin. Todettiin, että yhteisön
vähittäiskaupparakenteen muutoksista johtuva sisäinen kilpailu
yhteisön markkinoilla ei poista sitä syy-yhteyttä, joka vallitsee
polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle
aiheutuneen vahingon välillä.
5.Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
(115) Todettu hinnan alittavuus ja asianomaisista maista polkumyynnillä
tapahtuneen tuonnin markkinaosuuden huomattava kasvu osuvat
ajallisesti yksiin yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden mene-
tysten ja sen myyntihintojen alenemisen kanssa, mistä syystä on
pääteltävä, että asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut
tuonti oli syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkit-
tävään vahinkoon.!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 20
(116) Tämän perusteella pääteltiin, että asianomaisista maista polku-
myynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa
yhteisön tuotannonalalle. Vaikka muutkin tekijät ovat voineet
vaikuttaa tilanteeseen, ne eivät ole luonteeltaan sellaisia, että ne
poistaisivat polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön
tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.
F.YHTEISÖN ETU
1.Yleisiä huomioita
(117) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko
polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto yhteisön kokonaisedun
vastaista. Yhteisön etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan
liittyvät etunäkökohdat eli yhteisön tuotannonalan sekä tarkastel-
tavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut, sikäli kuin
asianomaiset osapuolet toimittivat asian osalta pyydetyt tiedot.
(118) Jotta toimenpiteiden käyttöönoton tai siitä luopumisen todennä-
köistä vaikutusta voitaisiin arvioida, kaikilta asianomaisilta
osapuolilta pyydettiin tietoja. Asiaa koskevat kyselylomakkeet
lähetettiin yhteisön tuotannonalalle, asianomaisen tuotteen tuojil-
le/kauppiaille ja kahdelle tuotteen käyttäjiä edustavalle järjestölle.
(119) Tämän perusteella tutkittiin, onko polkumyyntiä, vahinkoa ja
syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakotta-
via syitä, joiden perusteella olisi todettava, että tässä erityista-
pauksessa toimenpiteiden käyttöönotto ei ole yhteisön edun
mukaista.
2.Yhteisön tuotannonala edut
(120) Jos vahingolliseen polkumyyntiin ei puututa, yhteisön tuotannon-
alan tilanne epäilemättä heikkenee markkinaosuutena, kannatta-
vuutena ja työllisyytenä mitattuna. Tämä on väistämätöntä, kun
otetaan lisäksi huomioon, että euro-ilmiö, joka on jossain määrin
tasannut polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia, on
päättymässä. Polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla on alemmassa
tuotesegmentissä ollut sellainen välitön vaikutus, joka pitkällä
aikavälillä saattaa yhteisön tuotannonalan kestämättömään tilan-
teeseen. Tämä tuotesegmentti on yhteisön tuotannonalan kannalta
siinä mielessä tärkeä, että sen on jatkossakin pystyttävä tarjoa-
maan kaikkiin kolmeen segmenttiin kuuluvia tuotteita voidakseen
tyydyttää suurten käyttäjien tarpeet.
(121) Yhteisön tuotannossa on tapahtunut suurimittaista keskittymistä
tarkastelujakson aikana. Tämä on ollut jatkoa 1990-luvulla
tapahtuneille fuusioille ja yrityskaupoille. On osittain tämän
keskittymisen ansiota, että elektronisia vaakoja edelleen tuotetaan
yhteisössä ja että alan teknologian tuntemus yleensä on säilynyt.
Tämä on tärkeää, koska toimenpiteiden päättyminen vaikuttaisi
väistämättä (kannattavuuden ja työllisyyden heikkenemisen muo-
dossa) sekä tuotannonalan tavarantoimittajiin että sen lähialoihin.
Syynä tähän on se, että elektronisten vaakojen ja useiden muiden
tuotteiden valmistamisen edellyttämät teknologiat ovat yhteydessä
toisiinsa. Vaakojen tuotantoon liittyvän teknisen asiantuntemuk-
sen menetys johtaisi kilpailukyvyn yleiseen heikkenemiseen myös
lähialoilla. Yhteisön tuotannonala valmistaa elektronisia vaakoja
myös esimerkiksi teollisuuden tarpeisiin ja tarjoaa niitä varten
huoltopalveluja. Lisäksi se valmistaa useita muita vähittäiskaupan
tarvitsemia laitteita kuten leikkureita ja myy ne samoja myynti-
kanavia käyttäen. On selvää, että näidenkin alojen työllisyys
vaarantuisi, jos vahingollisen polkumyynnin annetaan jatkua.
(122) Yhteisön tuotannonala on lisäksi tehnyt kaikkensa vastatakseen
Kiinan kansantasavallan, Korean ja Taiwanin aiheuttamaan
kilpailuun. Esimerkkeinä mainittakoon seuraavat:
— keskittymiskehitys (vähemmän yrityksiä),!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 21
— ylimääräisen kapasiteetin sulkeminen,
— nykyaikaisen tuotantotekniikan käytön lisääminen (esim.
valmistus tilauksesta, koneistuksen ja tietokoneistuksen lisää-
minen),
— tuottavuuden parantaminen,— kustannusten karsiminen lisäämällä osien alihankintaa ja
muuttamalla jakelukanavien käyttöä, ja
— sijoitukset uusiin malleihin ja punnitusteknologian kehittämi-
seen.
Yhteisön tuottajat ovat siten osoittaneet olevansa halukkaita
kilpailemaan yhteisön markkinoilla ja ne pystyvät hyödyntämään
polkumyyntitoimenpiteet, jos ne otetaan käyttöön. Kaikki tämä
vaarantuisi, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön.
3.Muiden osapuolten edut
(123) Vähittäiskaupan edustajat, myös tuotteen suurkäyttäjät eli super-
marketit, pyrittiin saamaan mukaan yhteistyöhön sen selvittämi-
seksi, olisiko toimenpiteillä merkittäviä vaikutuksia käyttäjiin.
(124) Ainoastaan kaksi käyttäjää toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa.
Toinen käyttäjä ilmaisi tukensa valituksen tehneelle yhteisön
tuotannonalalle toteamalla, että yhteisön tuotannonalan toimitus-
ten ja palvelun yleisestä laadukkuudesta pitkällä aikavälillä
saatavat edut ovat merkittävämpiä kuin se tilapäinen hyöty, joka
on saatavissa hankkimalla vaakoja polkuhinnoilla asianomaisista
viejämaista.
Toinen käyttäjä sen sijaan huomautti, että toimenpiteiden
käyttöönotto johtaisi sen osalta lisäkustannuksiin ja kilpailukyvyn
heikkenemiseen.
(125) Käyttäjien yhteistyöhaluttomuus johtuu epäilemättä siitä, että
vaakojen osuus niiden kokonaiskustannuksista on erittäin pieni.
Toimenpiteiden käyttöönoton vaikutukset ovat todennäköisesti
vähäisiä, koska markkinoilla on runsaasti kilpailua.
(126) Myös yhteisössä toimivia tuojia pyydettiin ottamaan kantaa
asiaan. Tehtyyn kyselyyn saatiin vain yksi vastaus, joka sekin oli
puutteellinen. Todettiin, että toimenpiteiden käyttöönotto vaikut-
taisi tuojien liikevaihtoon ja kannattavuuteen. Tämä vaikutus olisi
kuitenkin todennäköisesti vähäinen, koska tuojat käyvät kauppaa
myös muilla tuotteilla.
4.Päätelmä
(127) Käyttäjien ja tuojien vähäinen yhteistyöhalukkuus hankaloittaa
päätelmien tekemistä siitä, millaisia vaikutuksia polkumyyntitoi-
menpiteillä olisi näihin aloihin. Näiden vaikutusten pääteltiin
kuitenkin olevan vähäisiä erityisesti vähittäiskaupan alalla, jolla
vaakojen osuus kokonaiskustannuksista on erittäin pieni.
(128) Olisi kuitenkin muistettava, että asianomaisista maista polku-
myynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa
yhteisön tuotannonalalle, joka on monin eri keinoin pyrkinyt
säilyttämään kilpailukykynsä. Tämän vahingon koko laajuus ei ole
vielä näkyvissä euron käyttöönotosta saadun tilapäisen hyödyn
vuoksi. Euron käyttöönoton vaikutus on kuitenkin vähenemässä ja
jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön
tuotannonalan tilanne heikkenee edelleen, ja että se saattaa
lopettaa alempaan segmenttiin kuuluvien vaakojen tuotannon,
mikä uhkaisi koko tuotannonalan elinkelpoisuutta.
(129) Komissio katsoo edellä selostetun perusteella, ettei ole olemassa
sellaisia pakottavia, yhteisön etuun liittyviä syitä, joiden vuoksi
polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta olisi luovuttava.!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 22
G. TULLEJA KOSKEV A EHDOTUS
1.Vahingon korjaava taso
(130) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamien lisävahinkojen
estämiseksi ehdotetaan, että otetaan käyttöön lopulliset polku-
myyntitullit. Tullien tasoa määritettäessä otettiin huomioon
todetut polkumyyntimarginaalit, yhteisön tuotannonalalle aiheu-
tuneen vahingon poistamiseksi tarvittava tullin määrä ja yhteisön
tuotannonalan markkinatilanne.
(131) Tätä varten laskelmien perustana käytettiin kahden yhteisön
tuotannonalan valmistaman, alempaan segmenttiin kuuluvan
perusmallin (yksiosainen vaaka ja varsinäyttöinen vaaka) edusta-
via tuotantokustannuksia sekä 10 prosentin voittomarginaalia.
Näiden kustannusten ja voittojen perusteella lasketut vahinkoa
aiheuttamattomat hinnat edustavat sitä myyntihintojen tasoa,
jonka yhteisön tuotannonalan voidaan odottaa saavuttavan ilman
polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Näitä kahta vahinkoa aiheut-
tamatonta hintaa verrattiin hinnan alittavuuden määrittämisessä
(ks. johdanto-osan 72—75 kappale) käytettyihin polkumyynnillä
tapahtuneen tuonnin hintoihin. Kyseisten hintojen erotukset (jotka
on laskettu painotettujen keskiarvojen perusteella ja ilmaistaan
prosentteina cif-hinnasta) osoittavat viitehinnan alittavuuden
kunkin yrityksen osalta.
(132) Nämä marginaalit ja vastaavat yhteistyöhön osallistumattomien
viejien marginaalit ovat todettuja polkumyyntimarginaaleja kor-
keampia (paitsi Mettler-Toledon osalta, jonka vahinkomarginaali
oli 0 prosenttia). Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa esitetyn
alhaisemman tullin säännön mukaisesti ehdotetaan, että tulli
vahvistetaan alimpien marginaalien tasoiseksi.
2.Lopullisten toimenpiteiden muoto ja taso
(133) Edellä selostetun perusteella katsotaan, että olisi otettava käyttöön
lopulliset polkumyyntitullit perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan
mukaisesti. Arvotullia pidetään tarkoituksenmukaisimpana toi-
menpiteenä tässä menettelyssä.
(134) Jäännöstulli on vahvistettu tasolle, joka ei johda yhteistyöstä
kieltäytymisen palkitsemiseen asianomaisissa maissa. Koska
yhteistyössä toimimisen aste oli korkea Korean osalta, jäännöstulli
on vahvistettu korkeimman yhteistyössä toimineille yrityksille
vahvistetun polkumyyntimarginaalin tasoiseksi. Koska yhteis-
työssä toimimisen aste oli Kiinan kansantasavallan ja Taiwanin
osalta alhainen, jäännöstulli on vahvistettu korkeimman edusta-
vassa määrin myydylle mallille vahvistetun polkumyyntimargi-
naalin tasoiseksi.
(135) Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polku-
myyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteel-
la. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä
tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko
maata koskevia ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja)
yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen
mainitun yrityksen eli tarkoin yksilöidyn oikeussubjektin tuotta-
mien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole
erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien
erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset),
sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan
niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa
tullia.
(136) Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen
liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen tai uusien
tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on
toimitettava viipymättä komissiolle ja mukaan on liitettävä kaikki
asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat
esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 23
tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen
tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muu-
toksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa antavaa
komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamis-
alaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan
kansantasavallasta, Korean tasavallasta ja Taiwanista peräisin olevia,
tällä hetkellä CN-koodiin ex 8423 81 50 (Taric-koodi 8423 81 50 10)
kuuluvia vähittäiskaupassa käytettäviä elektronisia vaakoja, joiden
kuormitusraja on enintään 30 kiloa ja joissa on painon, yksikköhinnan
ja maksettavan hinnan digitaalinäyttö (riippumatta siitä, onko ne
varustettu laitteella näiden tietojen tulostamiseksi).
2. Tuotteen vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan
perusteella määritetty tulli on seuraava:
Maa Yritys Tulli Taric-lisäkoodi
Kiinan kansantasavalta Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd. 12,8 % A207
Mettler-Toledo Changzhou Scale Ltd. 0 % "C1A2153
Shanghai Y amato Scale Co. Ltd. 9,0 % A209
Kaikki muut yritykset 30,7 % A999
Korean tasavalta CAS Corporation 0 % A210
A & D Korea Co. Ltd. 4,7 % A211
Kaikki muut yritykset 4,9 % A999
Taiwan UWE-Universal Weight Enterprise Co.
Ltd., Taipei5,5 % A213
Snowrex International Co. Ltd., Taipei 5,9 % A214
Kaikki muut yritykset 13,4 % A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia
säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se
julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan
sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.!B2000R2605 — FI — 01.12.2000 — 000.001 — 24