1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1599/1999,
annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999,
lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan, läpimitaltaan vähintään 1mm:n
ruostumattoman teräslangan tuonnissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullinlopullisesta kantamisesta sekä Korean tasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan vähintään 1
mm:n ruostumattoman teräslangan tuontia koskevan menettelyn päättämisestä
(EYVL L 189, 22.7.1999, s. 1)
Oikaistu:
►C1Oikaisu, EYVL L 9, 13.1.2000, s. 30 (1599/1999)
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 2
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1599/1999,
annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999,
lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan,
läpimitaltaan vähintään 1mm:n ruostumattoman teräslangan tuon-nissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopul-lisesta kantamisesta sekä Korean tasavallasta peräisin olevan, läpi-mitaltaan vähintään 1mm:n ruostumattoman teräslangan tuontia
koskevan menettelyn päättämisestä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtu-
valta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97(
1) ja erityisesti sen 14
ja 15 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt
neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A)VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
1)Komissio otti asetuksella (EY) N:o 618/1999(2), jäljempänä
’väliaikaista tullia koskeva asetus’, ’ käyttöön väliaikaiset tasoi-tustullit Intiasta ja Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’,peräisin olevan, CN-koodiin ex 72230019 kuuluvan, läpimital-taan vähintään 1 mm:n ruostumattoman teräslangan, jäljempänä’paksu teräslanka’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa.
B)MYÖHEMPI MENETTELY
2)Sen jälkeen, kun oli annettu ilmoitus niistä olennaisista tosi-
asioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ottaa käyttöönväliaikaiset toimenpiteet Intiasta ja Koreasta peräisin olevanpaksun teräslangan tuonnissa, jäljempänä ’ilmoitus’, useat asiano-maiset osapuolet esittivät kirjallisia huomautuksia. Komissioantoi kuulemista pyytäneille osapuolille mahdollisuuden tähän.
3)Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä kannalta tarpeellisinapitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.
4)Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista tosiasioista jahuomioista, joiden perusteella aiottiin suositella:
i) lopullisten tasoitustullien käyttöönottoa Intiasta peräisin
olevassa tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa väliaikaisten tullienvakuutena olleiden määrien lopullista kantamista sekä
ii) Koreasta peräisin olevaa tuontia koskevan menettelyn päättä-
mistä ilman toimenpiteiden käyttöönottoa.
Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat
tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
5)Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja alus-tavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden perusteella.
C)TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL-
TAINEN TUOTE
(1) EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1.
(2) EYVL L 79, 24.3.1999, s. 25.
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 3
▼B
6)Tarkasteltavana oleva tuote on paksu teräslanka, jossa on vähin-
tään 2,5 painoprosenttia nikkeliä; tämä tuote on muu kuin lanka,jossa on vähintään 28, mutta enintään 31 painoprosenttia nikkeliäja vähintään 20, mutta enintään 22 painoprosenttia kromia.
7)Tutkimuksen alkuvaiheessa todettiin, että tarkasteltavana olevatteräslangat eli läpimitaltaan vähintään 1 mm:n ruostumaton teräs-lanka (paksu teräslanka) ja alle 1 mm:n ruostumaton teräslanka(ohut teräslanka) eroavat toisistaan fyysisiltä ominaisuuksiltaan jakäyttötarkoituksiltaan. Näin ollen vaikutti siltä, että ohuet japaksut langat ovat hyvin rajoitetusti tai eivät ollenkaan keskenäänvaihdettavissa. Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa todettiinkuitenkin myös, että tutkimuksen lopullisia päätelmiä vartentutkittaisiin edelleen, onko mahdollista erottaa kyseiset kaksituotetta toisistaan selkeästi.
8)Asianomaisilta osapuolilta saatujen lisätietojen perusteella päätel-lään, että paksu ja ohut teräslanka ovat kaksi eri tuotetta, koskaniiden fyysiset ominaispiirteet ja käyttötarkoitukset ovat erilaiset.Fyysisiltä ominaispiirteiltään paksut ja ohuet langat eroavattoisistaan vetolujuuden, rakeisuuden ja päällysteen osalta.Kyseisten kahden tuotteen eri käyttötarkoitusten osalta on todettu,että paksua lankaa käytetään teknisen alan raskaampiin sovelluk-siin, kuten kiinnikkeisiin, seinien tukirakenteisiin, hitsauslan-koihin jne. Sen sijaan ohutta lankaa käytetään tarkkuussovelluk-siin kuten pieniaukkoisiin sihteihin ja suodattimiin (kudottu teräs-lankakangas), joilla suodatetaan erittäin pieniä hiukkasia (esimer-kiksi pölysuodattimet ja kemialliset suodattimet), sekä lääkinnäl-lisiin ja kirurgisiin sovelluksiin.
9)Edellä todetun perusteella päätellään, että ohuet ja paksut teräs-langat ovat kaksi eri tuotetta, joiden fyysiset ominaispiirteet jakäyttötarkoitukset ovat erilaiset, eivätkä ne ole keskenään vaih-dettavissa teräslangan käyttäjien kannalta.
10)Koska asianomaiset osapuolet eivät esittäneet väitteitä tarkastelta-vana olevaa tuotetta koskevista komission alustavista päätelmistäsekä samankaltaista tuotetta koskevista huomioista, vahvistetaanväliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7—12kappaleessa esitetyt tosiasiat ja päätelmät.
D)TUET
I. INTIA
1)Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme, PBS) ja tuonti-
tullien hyvitystä koskeva Passbook-järjestelmä (DutyEntitlement Passbook Scheme, DEPB)
11)Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaaväittivät, että komissio arvioi kyseisiä järjestelmiä, joita kuvail-laan yksityiskohtaisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 14—25 ja 26—35 kappaleessa, virheellisestitukien laajuuden ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdol-listavien etuuksien osalta. Erityisesti ne väittivät, että komissionarvio kyseisten järjestelmien etuuksista oli virheellinen, koskaainoastaan tullinpalautusjärjestelmää voidaan pitää neuvostonasetuksen (EY) N:o 2026/97, jäljempänä ’perusasetus’, 2 artik-lassa tarkoitettuna tukena.
12)Komissio sovelsi seuraavaa menetelmää vahvistaakseen, ovatkoPBS- ja DEPB-järjestelmät tasoitustullin käyttöönoton mahdollis-tavia tukia ja jos näin on, laskeakseen etuuksien määrän.Asetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukai-sesti komissio päätteli, että järjestelmiin sisältyy Intian valtiontaloudellinen tuki, koska valtio jättää kantamatta valtiontulon (elituontitullit), joka muutoin kannettaisiin. Edunsaaja hyötyy, koskavientiä harjoittavien tuottajien ei tarvitse maksaa tavanomaisiatuontitulleja.
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 4
▼B
13)Asetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa sääde-
tään kuitenkin poikkeuksesta tähän yleisperiaatteeseen esimer-kiksi sellaisten tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotanto-panosten palautusjärjestelyjen osalta, jotka ovat asetuksen liit-teessä I olevan i kohdan, liitteen II (tullinpalautusjärjestelmienmäärittely ja sitä koskevat ohjeet) ja liitteen III (korvaavientuotantopanosten palautusjärjestelyjen määrittely ja sitä koskevatohjeet) tarkkojen edellytysten mukaisia.
14)Komission arvioinnista kävi ilmi, että PBS- tai DEPB-järjestelmäei ole tullinpalautusjärjestelmä tai korvaavien tuotantopanostenpalautusjärjestely. Järjestelmiin ei sisälly niiden olennaisenaosana velvollisuutta tuoda maahan ainoastaan tuotteita, joitakäytetään vientituotteiden tuotannossa (perusasetuksen liite II).Lisäksi käytössä ei ole järjestelmää, jolla tarkasteltaisiin, ettätuontitavaroita tosiasiallisesti käytetään tuotantoprosessissa.Kyseessä ei myöskään ole korvaavien tuotantopanosten palautus-järjestely, koska tuontitavaroiden määrän ja ominaispiirteiden eitarvitse vastata vientituotteiden valmistukseen käytettyjen koti-maasta hankittujen tuotantopanosten määrää ja ominaispiirteitä(perusasetuksen liite III). Vientiä harjoittavat tuottajat voivatmyös saada PBS- ja DEPB-järjestelmien etuuksia huolimattasiitä, tuovatko ne maahan tuotantopanoksia lainkaan. Viejä voisaada etuuden pelkästään viemällä tuotteita tarvitsematta esittäänäyttöä siitä, että tuotantopanoksia on tuotu maahan; näin ollenvientiä harjoittavat tuottajat, jotka hankkivat kaikki tuotantopa-noksensa kotimaasta eivätkä tuo maahan tavaraa, jota voitaisiinkäyttää tuotantopanoksena, voivat saada PBS- ja DEPB-järjestel-mien etuuksia. Näin ollen PBSja DEPB eivät ole asetuksenliitteiden I—III mukaisia järjestelyjä. Koska asetuksen 2 artik-lassa säädettyä tukien määritelmän poikkeusta ei siis sovelleta,tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava etuus on kaikkien tuon-nissa tavanomaisesti kannettavien tullien peruuttaminen.
15)Edellä selostetusta seuraa se, että tuontitullien liiallisen määränperuuttaminen on perusta etuuden määrän laskemiselle ainoastaantosiasiallisten tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotanto-panosten palautusjärjestelyjen tapauksessa. Koska on todettu, ettäPBSja DEPB eivät kuulu kumpaankaan näistä kahdesta järjeste-lyistä, etuus on kaikkien tuonnissa kannettavien tullien peruutta-minen, ei oletettu liiallisen määrän peruuttaminen.
16)Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaaväittivät, että järjestelmien kohtelu ei ole yhdenmukainen rinnak-kaisen polkumyyntitutkimuksen alustavien päätelmien kanssa,koska komissio teki polkumyyntitutkimuksessa oikaisunsellaisten tuontitullien huomioon ottamiseksi, joita ei maksetaPBS- ja DEPB järjestelmistä vientituotteiden valmistuksessa tosi-asiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella.
17)Polkumyynnin perusasetuksen eli asetuksen (EY) N:o 384/96(1)
2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti oikaisu tehtiinkuitenkin ainoastaan, jos pystyttiin osoittamaan, että materiaalit,joista tuontitulleja maksettiin, sisältyivät fyysisesti kyseiseenkotimarkkinoilla myytyyn tuotteeseen ja että näitä tuontitulleja eikannettu tai ne palautettiin yhteisöön viedyn tuotteen osalta.Tällainen oikaisu alentaa lopulta polkumyyntimarginaaleja, muttasillä ei ole merkitystä tukien vastaisessa tutkimuksessa, koska
(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutet-
tuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18).
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 5
▼B
PBS:n ja DEPB:n on jo todettu olevan vastatoimeen oikeuttavia
perusasetuksen mukaisesti edellä mainituista syistä. Kuten edelläselostettiin, jos todetaan tasoitustullin käyttöönoton mahdollis-tavan tuen olemassaolo, edunsaajan saama etuus on sen tuonti-tullin täysimääräinen määrä, jota vientiä harjoittava tuottaja eimaksa kaikista tuontitoimistaan. Tältä osin komissiolla ei olemahdollisuutta analysoida PBS- ja DEPB-järjestelmiä määritel-läkseen, mitkä materiaalit sisältyvät tuotteeseen fyysisesti jamitkä eivät. Lisäksi olisi korostettava sitä, että arvio siitä,mahdollistaako tietty järjestelmä tasoitustullin käyttöönoton, sekäarvio oikaisun tekemisestä tuotteeseen fyysisesti sisällytettyjentuotantopanosten huomioon ottamiseksi eroavat toisistaan täysinniin tarkoituksensa, laskentamenetelmiensä kuin oikeusperustan-sakin osalta. Polkumyyntitutkimuksissa oikaisujen tarkasteluntavoitteena on normaaliarvojen oikaiseminen. Kun tukien vastai-sessa tutkimuksessa tarkastellaan, oikeuttavatko järjestelmätvastatoimia, tavoitteena on viejän kyseiseltä järjestelmästäsaamien etuuksien määrittäminen. Lisäksi polkumyynnin jatukien vastaisten tutkimusten laskentamenetelmät eroavat toisis-taan. Polkumyyntitutkimuksissa oikaisu tehdään ainoastaantarkasteltavina olevien tuotteiden yhteisöön suuntautuvan vienninosalta, kun taas tukien vastaisissa tutkimuksissa etuuksia tarkas-tellaan ottaen huomioon kaikkien tuotteiden kaikkiin määräpaik-koihin suuntautuva kokonaisvienti perusasetuksen 7 artiklan 2kohdan sekä tiedonannon ohjeet tuen määrän laskemiseksi tasoi-tustulleja koskevissa tutkimuksissa(
1), jäljempänä
’laskentaohjeet’, mukaisesti.
18)Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaaväittivät myös, että komission olisi pitänyt tutkia, oliko tuotan-toprosessissa käytettyjen tuotantopanosten tuonnista aiheutuviamaksuja tosiasiallisesti palautettu liikaa.
19)Kuten johdanto-osan 12—15 kappaleessa selostettiin, perusase-tuksen liitteisiin II ja III sisältyvien sääntöjen perusteellavahvistetaan, onko tietty järjestelmä tullinpalautusjärjestelmä taikorvaavien tuotantopanosten palautusjärjestely. Tuontitullienliiallisen määrän peruuttaminen on perustana etuuden määränlaskemiselle ainoastaan tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavientuotantopanosten palautusjärjestelyjen tapauksessa. Tätä väitettäei voida hyväksyä, koska kysymys liiallisen määrän peruuttami-sesta tulee esille ainoastaan arvioitaessa tosiasiallisia tullinpalau-tusjärjestelmiä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjeste-lyjä; lisäksi on todettu, että PBSja DEPB eivät ole perusase-tuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II ja III tarkoi-tettuja tullinpalautusjärjestelmiä tai korvaavien tuotantopanostenpalautusjärjestelyjä.
20)Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaaväittivät, että komissio ei tarkastellut, olivatko Intian viran-omaiset ottaneet käyttöön järjestelyn tai menettelyn sen tarkista-miseksi, mitä tuotantopanoksia käytetään vientituotteen tuotan-nossa ja missä määrin. Intian viranomaiset väittävät, että tuotan-topanoksia ja tuotoksia koskevat vakionormit muodostavat asian-mukaisen tarkastusjärjestelmän.
21)Väite liittyy myös kysymykseen siitä, voidaanko PBS- ja DEPB-järjestelmiä pitää tullinpalautusjärjestelminä tai korvaavientuotantopanosten palautusjärjestelyinä. Koska vahvistettiin, ettäPBSja DEPB eivät ole perusasetuksen liitteissä II ja III tarkoitet-tuja tullinpalautusjärjestelmiä tai korvaavien tuotantopanostenpalautusjärjestelyjä, lisätutkimuksia ei tarvita. Vaikka PBSjaDEPB olisivatkin liitteiden II ja III mukaisia, olisi pääteltävä, ettäei ole olemassa kohtuullista tarkastusjärjestelmää. Tuotantopa-noksia ja tuotoksia koskevat vakionormit ovat luettelo mahdolli-sista panoksista, joita voidaan kuluttaa tuotantoprosessissa, sekänäiden määristä. Tuotantopanoksia ja tuotoksia koskevat vakio-
(1) EYVL C 394, 17.12.1998, s. 6.
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 6
▼B
normit eivät kuitenkaan muodosta perusasetuksen liitteessä II
olevassa 5 kohdassa tarkoitettua tarkastusjärjestelmää. Normienperusteella ei voida tarkastaa tuotantoprosessissa tosiasiallisestikulutettavia tuotantopanoksia eikä sitä, onko kyseiset tuotantopa-nokset tosiasiallisesti tuotu maahan.
22)Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaaväittivät, että komissio on ottanut tasoitustullin käyttöön virheelli-sesti DEPB-lisenssin hyvitysmäärän arvon perusteella eikälisenssin myynnin nettoarvon perusteella. Eräs yritys väitti, ettämyyntivero, joka maksettiin lisenssin myynnin yhteydessä, olisivähennettävä tuen kokonaismäärästä.
23)DEPB:n nykyisten sääntöjen mukaisesti lisenssin saaneellayrityksellä on kaksi vaihtoehtoa: se voi tuoda maahan mitätahansa tuotteita (paitsi kiellettyjen tuontitavaroiden luetteloonsisältyviä tuotteita) käyttäen hyvitystä sovellettavien tuontitullienkuittaamiseen tai siirtää lisenssin kolmannelle osapuolelle. Kutenväliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 34 kappa-leessa todettiin, ”lisenssin myynti nimellisarvoa alhaisempaanhintaan on puhtaasti kaupallinen päätös, joka ei muuta järjestel-mästä saadun hyödyn määrää”. Lisäksi perusasetuksen 7 artik-lassa luetellaan osuudet, jotka voidaan vähentää tuen määrästä.Tuen määrästä voidaan vähentää käsittelymaksut ja muut kustan-nukset, jotka olivat välttämättömiä tukikelpoisuuden tai itse tuensaamisen kannalta. Tosiasiallisesti myönnettyä tukea alhai-semman määrän siirtämistä ja myyntiveroa ei voida pitää perusa-setuksen 7 artiklassa tarkoitettuina oikeutettuina vähennyksinä,koska kyseessä eivät ole kustannukset, jotka olisivat välttämät-tömiä tukikelpoisuuden tai itse tuen saamisen kannalta.
24)Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaaväittivät, että komissio otti tasoitustullin käyttöönoton yhteydessäosan etuuksista huomioon kahteen kertaan, koska kyseessä olevamenettely ja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja terästan-koja koskeva tutkimus olivat osittain päällekkäiset.
25)Komissio käytti samaa menetelmää kuin tarkastellessaan anti-bioottien(
1) ja ruostumattomasta teräksestä valmistettujen
tankojen(2) tuontia. Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukai-
sesti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava tuki määriteltiinjakamalla tuen kokonaismäärä kokonaisviennille. Koska vienti-tuki ei ollut sidottu tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin vaankyseisten yritysten kaikkeen vientiin, komissio piti tämän mene-telmän käyttöä aiheellisena. Tätä menetelmää käytettäessä eilaskettu kahteen kertaan etuuksia, jotka otettiin huomioon ruostu-mattomasta teräksestävalmistettuihin tankoihin sovellettavantasoitustullin käyttöönoton yhteydessä, koska tuen määrä jaettiinkokonaisviennille.
26)Eräs yritys, Raajratna Metal Industries Ltd, kiisti laskentamene-telmät, joita komissio käytti PBS- ja DEPB-järjestelmistä saata-vien etuuksien arvioinnissa. Yritys väittää, että ainoastaan tarkas-teltavana olevan tuotteen osalta tutkimusajanjaksona saadut hyvi-tykset olisi otettava huomioon. Yrityksen mukaan etuuksienlaskemiseksi määrä olisi jaettava tarkasteltavana olevan tuotteenviennin liikevaihdolle.
27)Komissio katsoo, että tällaisen menettelyn tuloksena olisi se, ettätasoitustullin perusteena olisivat mahdolliset etuudet eivätkätutkimusajanjaksona kertyneet tosiasialliset etuudet. Koska yritysei kuitenkaan voi saada tukea ennen hyvityksen käyttämistä,komissio on päättänyt, että käytettyjen veloitusten kokonaismääräkuvastaa parhaiten yrityksen saamaa etua: Näin ollen väitettä eivoida hyväksyä.
(1) EYVL L 273, 9.10.1998, s. 4.
(2) EYVL L 202, 18.7.1998, s. 44.
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 7
▼B
2)Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promo-
tion Capital Goods Scheme, EPCGS)
28)Kolme yritystä esitti väitteitä EPCGS-järjestelmästä, jota kuva-taan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 36—39kappaleessa. Väitteet koskevat etuuksien jakamista kiinteän omai-suuden tavanomaiselle poistoajalle.
29)Kirjallisen ilmoituksen ja väliaikaista tullia koskevan asetuksenväitettiin poikkeavan toisistaan sovelletun poistoajan osalta.Komission määrittämä keskiarvo poistoajoille, joita kaikki tarkas-teltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat sovelsivat,oli 12 vuotta. Tätä ajanjaksoa käytettiin väliaikaisissa päätelmissäja se vahvistetaan lopullisessa vaiheessa. EPCGS-järjestelmästäsaatavan tuen määrä jaettiin 12 vuodelle perusasetuksen 7artiklan 3 kohdan mukaisesti.
30)Eräs yritys väitti, että sen tuotantohyödykkeiden poistoaika oli 21vuotta, ja tätä aikaa olisi pitänyt käyttää keskimääräisen 12vuoden sijasta.
31)Kuten edellä selostettiin, komission yksiköt määrittivät alustaviapäätelmiään tehdessään ruostumattoman teräslangan tuotanno-nalan tuotantohyödykkeiden tavanomaiseksi poistoajaksi 12vuotta yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajienkäyttämän keskimääräisen poistoajan perusteella. Menettely onperusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukainen; kyseisessäkohdassa säädetään, että jos tuen myöntäminen voidaan liittääkäyttöomaisuuden hankintaan, tasoitustoimenpiteiden alaisen tuenmäärä lasketaan jakamalla tuki ajanjaksolle, joka vastaa tämänomaisuuden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä tuotantoalalla.Säännöksen mukaan ei siis ole aiheellista käyttää yrityskohtaistapoistoaikaa. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
3)Vapautus tuloverosta (Income Tax Exemption Scheme,
ITES)
32)Eräs yritys, Bhansali Ferromet Ltd, ei toimittanut jäljennöstätuloveroilmoituksestaan komission asettamassa määräajassa, jasen katsottiin näin ollen kieltäytyneen yhteistyöstä tuloverova-pautuksen osalta. Komission ilmoituksen jälkeen yritys toimittijäljennöksen tuloveroilmoituksestaan, josta ilmeni, että yritys eiollut saanut etuuksia kyseisen ohjelman perusteella. BhansaliBright Bars Pvt. Ltd:n tukimarginaali mukautetaan näin ollen18,5 prosentiksi.
4)Etuyhteydessä olevat yritykset
33)Isibars Ltd ja Isinox Ltd väittivät, että komission ei olisi pitänyt
pitää niitä etuyhteydessä olevina yrityksinä, koska ne ovat eril-lisiä oikeussubjekteja. Jos komissio haluaisi pitää niitä etuyhtey-dessä olevina yrityksinä, sen olisi pitänyt soveltaa eri menetelmääyhden ainoan tukimarginaalin laskemiseksi.
34)Tarkastuksessa vahvistettiin, että Isibars and Isinox ovat etuyh-teydessä olevia yrityksiä, koska niillä on samat osakkaat jayhteinen johto. Komissio on polkumyynnin ja tukien vastaisissatutkimuksissa aina pitänyt kahta etuyhteydessä olevaa yritystäyhtenä taloudellisena yksikkönä, jotta vältettäisiin toimenpiteidenkiertämisen mahdollisuus. Väitettä ei tämän vuoksi voidahyväksyä. Tukimarginaalin laskennassa komissio piti soveltuvim-pana laskentaperustana painotetun keskiarvon menetelmää.
5)Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä
35)Ottaen huomioon edellä esitetyt eri tukijärjestelmiä koskevat
päätelmät tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukienmäärät vahvistetaan kunkin tutkitun vientiä harjoittavan tuottajanosalta seuraavasti:
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 8
▼B
Passbook DEPB EPCGS Tulovero Yhteensä
Bhansali Bright Bars 4,1% 14,4% 0,0% 0,0% 18,5%
Devidayal 0,0% 18,4% 0,0% 0,0% 18,4%
Indore Wire 7,7% 10,7% 0,9% 0,0% 19,3%
Isibars/Isinox 4,2% 7,8% 1,2% 0,0% 13,2%
Kei Industries 0,0% 0,0% 0,0% 0,0% 0,0%
Macro Bars 9,6% 12,6% 0,0% 3,2% 25,4%
Mukand Ltd 7,5% 5,7% 0,0% 0,0% 13,2%
Raajratna 23,3% 13,7% 0,0% 5,9% 42,9%
Triveni Shinton 0,0% 0,0% 0,0% 0,0% 0,0%
Venus Wire 19,8% 14,3% 0,0% 1,3% 35,4%
36)Muiden intialaisten yritysten, jotka eivät toimineet yhteistyössä
tässä tutkimuksessa, osalta lopullisesti vahvistettu tuen määräprosentteina vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohin-nasta on 48,8 prosenttia, joka on yksittäiselle yhteistyössä toimi-neelle viejälle kustakin järjestelmästä myönnetyn korkeimmantuen yhteismäärä.
II. KOREA
1)Luotto-ohjelmat
a)Koron vertailuarvon laskeminen
37)Korean viranomaiset väittivät, että tuen määrän laskemisessa
luottojen osalta perustana olisi valtiolle aiheutuvien kustannustensijaan pitänyt käyttää edunsaajalle aiheutuvaa hyötyä, vedotenWTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 19 artiklan4 kohdan ja 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan sekä sen liitteessä Iolevan k ja 1 kohdan määräyksiin.
38)Korean viranomaisten mainitsemien määräysten ei voida katsoasoveltuvan tutkittuihin luottoohjelmiin. Sopimuksen 19 artiklan 4kohdassa määrätään, että tasoitustullia ei tule kantaa enempääkuin määrä, jonka suuruiseksi tuki on määritelty saadun tuenperusteella. Määräys otettiin huomioon samalla, kun noudatettiinsääntöjä tuen määrän laskemisesta luottojen osalta eli perusase-tuksen 5 artiklan ja 6 artiklan b kohdan säännöksiä, joihin onsisällytetty mainitun sopimuksen 14 artiklan b kohdanmääräykset. Säännöissä vahvistetaan selvästi, että tuen määräolisi laskettava yrityksen luotosta maksamien luottokustannustenmäärän ja vastaavasta kaupallisesta luotosta maksettavien luotto-kustannusten määrän erotuksesta syntyvän edun perusteella. Sopi-muksen 19 artiklan 4 kohdan ei voida katsoa edellyttävän, ettätuen määrä laskettaisiin valtiolle aiheutuvien kustannusten perus-teella. Sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan a alakohta koskeetietyissä olosuhteissa aiheutuvan vakavaa vahinkoa, eikä sitävoida soveltaa tasoitustullia koskevaan menettelyyn. Sopimuksenliitteen I, jonka sisältö toistetaan myös perusasetuksen liitteessä I,k kohdassa määrätään vientiluotoista, jotka ovat poikkeus tukienlaskemista koskeviin yleisiin sääntöihin luottojen tapauksessa.Liitteen 1 kohdassa ei määrätä, että perusasetuksen 5 artiklan ja 6artiklan b kohdan säännösten sijaan olisi sovellettava valtiolleaiheutuviin kustannuksiin perustuvaa laskutapaa, erityisesti koskakyseinen kohta sisältyi jo vientitukia koskevaan esimerkkiluette-loon, joka hyväksyttiin GATT-neuvottelujen Tokion kierroksella;tällöin WTO:n sääntöihin ei ollut vielä sisällytetty edunsaajalleaiheutuvaan hyötyyn perustuvan laskutavan periaatetta.
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 9
▼B
39)Korean viranomaiset väittivät lisäksi, että valtion luottojärjestel-
mästä myönnettyjen luottojen ja kaupallisten luottojen korkojenvertailu perustuisi virheelliseen oletukseen, että talousjärjes-telmän kaikkien luottojen korot olisivat tasavertaiset.
40)Komissio ei oteta, että kaikki luotot olisivat tasavertaisia, muttase käytti vertailukohtana luottoja, joita pidettiin vertailukelpoisinatakaisinmaksuajan, pääoman suuruuden ja luoton käyttötarkoi-tuksen perusteella perusasetuksen 6 artiklan b kohdan mukaisesti.
41)Korean viranomaiset väittivät myös, että vertailukoron pitäisi ollasellaisen vertailukelpoisen luoton korko, joka on myönnettysamaan aikaan kuin tarkasteltavana oleva luotto, sen sijaan, ettäkäytettäisiin tutkimusajanjaksona hallitsevia luottokorkoja, koskaluottojen korot olivat tutkimusajanjaksona epätavallisen korkeatrahoitusalan kriisin vuoksi.
42)Tutkimuksessa todettiin, että kaupallisin perustein myönnettävienluottojen korot seuraavat markkinaolosuhteiden muutoksia niin,että ne vaihtelevat eri aikoina. Tällaisten luottojen korot olisivatolleet samat tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko nemyönnetty samaan vai eri aikaan kuin valtion luotot. Komissio eisiis aio poiketa tavanomaisesta käytännöstään, joka perustuuperusasetuksen ja laskentaohjeiden säännöksiin. Näin ollenväitettä ei voida hyväksyä.
43)Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että komis-sion tekemä luottojen luokittelu viiteen luokkaan pääomansuuruuden perusteella on mielivaltainen eikä se sovi yhteenkorealaisten pankkien tavanomaisen käytännön kanssa, ja ettänäin ollen luottokoron määrittely luoton suuruuden perusteella eiole vertailukoron määrittämiseen soveltuva menetelmä. Yksikorealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että koska korea-laiset pankit eivät ota huomioon luoton suuruutta määrittäessäänsen korkoa, komission olisi käytettävä ainoana vertailukohtanatuottajan tosiasiallista keskimääräistä korkoa kaupallisissaluotoissa. Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti,että komission olisi käytettävä tuotannonalan luottojen korkoa ns.EXIM-SM-luottojen vertailukorkona.
44)Näiden väitteiden vastineeksi on todettava, että perusasetuksen 6artiklan b alakohdasta käy selvästi ilmi, että tuen laskennanvertailukohtana on vastaava kaupallinen luotto, jonka yritys voisisaada markkinoilta. Näin ollen yhteisön käytäntö tässä suhteessaon laskentaohjeiden mukaisesti vertailu sellaisten luottojenkesken, joiden pääoma, käyttötarkoitus ja takaisinmaksuaika ovatsamanlaiset. Korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien saamattuotannonalan luotot (lyhytaikaiset, toimintaan tarkoitetut luotot)eroavat tarkasteltavina olevista EXIM-SM-luotoista käyttötarkoi-tuksensa (katso väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126 kappale) ja luottoaikansa osalta, eivätkä ne näin ollenole vertailukelpoisia. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
45)Kyseiset kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivätlisäksi, että komissio käytti vertailukohtana korkoja, jotka olivaterittäin korkeat Korean rahoitusalan kriisin vuoksi, laskiessaanennen kyseistä kriisiä myönnettyjen luottojen korkoon liittyväätukea.
46)Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaisesti etuus lasketaanvertaamalla valtiolta saatujen luottojen ja vastaavien kaupallistenluottojen korkoja. Tätä varten vertailtiin valtion luottojen javastaavien kaupallisten luottojen keskimääräisiä korkoja tutkimu-sajanjaksona. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
b)Kalastusverkkojen tuotantoon myönnettävä luotto (Fishing
Net Production Loan, FNPL)
47)Korean viranomaiset väittivät, että koska kyseinen luotto onsuunnattu erityisesti kalastusverkkojen tuotannonalalle, siitä eiaiheudu etua ruostumattoman teräslangan viejille eikä se oleterästeollisuudelle suunnattu luotto. Sekä kalastusverkkoja että
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 10
▼B
ruostumatonta teräslankaa tuottava yritys hoitaisi lisäksi varojaanja kirjanpitoaan erikseen eri tuotteiden osalta.
48)Tutkimuksessa määritettiin, että ruostumattoman teräslanganvientiä harjoittavat tuottajat saivat kyseisiä luottoja, jotkamahdollistavat tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, koska kutenKorean viranomaiset myönsivät, kyseessä on erityisesti kalastus-verkkojen tuotannonalalle suunnattu luotto. Sillä, että kyseistäjärjestelmää ei ole erityisesti suunnattu tarkasteltavina olevaatuotetta tuottavalle tuotannonalalle, ei ole merkitystä, jos kerrankyseessä on erityinen ohjelma, jonka etuudet voivat liittyä tarkas-teltavina olevan tuotteen tuotantoon. Ehto toteutuu, koska tuettuluotto alensi tuottajan yleiskustannuksia, mistä aiheutuu etuamyös tarkasteltavina olevan tuotteen valmistukselle. Mitäännäyttöä ei toimitettu siitä, että asianomaiset vientiä harjoittavattuottajat olisivat hallinnoineet varojaan niin, että luoton myöntä-minen ei olisi vaikuttanut yrityksen yleisiin rahoituskustannuk-siin. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
c)Pk yritysten perustamiseen ja tukemiseen tarkoitetusta rahas-
tosta myönnetyt luotot (SMEs Start-up and Promotion FundLoans, SME-SPFL)
49)Korean viranomaiset väittivät, että Pusanin kaupungin pienten jakeskisuurten yritysten tukirahaston perustamisesta ja toiminnastaannetun lain nojalla myönnetyt nk. C-lajin luotot eivät ole sidok-sissa vientitulokseen, koska luottokelpoisuuden arvioinnissakäytettävät kahdeksan keskeistä ja kaksitoista täydentävää arvi-ointiperustetta ovat objektiivisia ja puolueettomia. Ainoa vientiinliittyvä tekijä on täydentävä peruste, jonka mukaan otetaan erityi-sesti huomioon pk-yritykset, joiden kokonaisliikevaihdosta yli 20prosenttia tulee vientiin suuntautuvasta myynnistä. Järjestelmäntarkoituksena ei ole edistää vientiä vaan käyttää viennin osuuttateknologian kehittämistoimien välillisenä osoittimena.
50)Vaikka vientitulokseen liittyvä tekijä on ainoastaan yksi useistaluoton arviointiperusteista, on järjestelmän katsottava olevansidoksissa vientitulokseen eli järjestelmä on näin ollen erityinen.Asiasta säädetään selvästi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan aalakohdassa, jonka mukaan erityisinä tukina pidetään joko oikeu-dellisesti tai tosiasiallisesti vientituloksesta joko pelkästään taiyhdessä muiden edellytysten kanssa riippuvia tukia. Koska luotonmyöntävä viranomainen ottaa yhtenä tekijänä huomioon sen, ettäkokonaisliikevaihdosta vähintään tietty osuus tulee viennistä,vientitulokseen sidoksissa olemisen edellytys täyttyy, silläyritykset eivät olisi voineet saada etuuksia, jos niiden vienti eiolisi ylittänyt tiettyä määrää. Näin ollen Korean viranomaistenväitettä ei voida hyväksyä.
d)Teknologian kehittämisluotot (Technology Development Busi-
ness Loan, TDBL) / Tieteen ja teknologian edistämisrahasto(Science and Technology Promotion Fund, STPF)
51)Korean viranomaiset väittivät, että kyseisillä ohjelmilla tuetaantutkimustoimintaa WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopi-muksen 8 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti ja että neovat näin ollen riitauttamattomia eivätkä oikeuta vastatoimiin.Lisäksi teknologian kehittäminen sekä tieteen ja teknologian edis-täminen ovat sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassatarkoitettuja objektiivisia ja puolueettomia arviointiperusteita, jaohjelmat on suunnattu kaikille tuotannonaloille, jotka investoivatteknologian kehittämishankkeisiin, eivätkä ne näin ollen oleerityisiä. STPF:n osalta Korean viranomaiset väittivät lisäksi, ettäkoska tiede- ja teknologiaministeriö soveltaa objektiivisia japuolueettomia arviointiperusteita, se ei voi käyttää omaa harkin-tavaltaansa päättäessään ensisijaisista hankkeista, ja että komissioei ole esittänyt näyttöä tukeakseen päätelmiään siitä, että tällaistaharkintavaltaa olisi käytetty.
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 11
▼B
52)Väite riitauttamattomuudesta hylätään molempien ohjelmien
osalta samoista syistä kuin mitä jäljempänä johdanto-osan 75—77 kappaleessa esitetään. Ei esitetty mitään näyttöä, jolla olisisaatettu kyseenalaisiksi alustavat päätelmät siitä, että TDBL olisisuunnattu kauppa- ja teollisuusministeriön määrittämiin tiettyihinhankkeisiin investoiville tietyille tuotannonaloille. MyöskäänSTPF:n osalta ei toimitettu tietoja tiede- ja teknologiaministeriönsoveltamista arviointiperusteista. Tutkimuksessa todennettiin, ettätiede- ja teknologiaministeriö tosiasiallisesti toisinaan päättihankkeiden ensisijaisuudesta. Tätä näyttöä pidetään riittävänävahvistamaan, että STPF on tosiasiallisesti perusasetuksen 3artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu erityinen tukijärjes-tely. Väite siitä, että järjestelyt eivät ole erityisiä, on näin ollenhylättävä.
e)Vientirahoitusluotot
53)Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio
ei ottanut huomioon eräitä todennettuja tietoja ja että se tekilaskuvirheen määrittäessään EXIM-SM-luotoista saataviaetuuksia.
54)Väitettä on pidettävä perusteltuna. Asianmukaiset oikaisut ontehty kyseisen yrityksen tuen määrään.
55)Korean viranomaiset väittivät, että koska ennen tavaroiden lähet-tämistä, sovellettavasta EXIM-EC järjestelmästä sekä EXIM-SM-ja EXIM-FIC-järjestelmistä myönnettävien luottojen korot olivatkorkeammat kuin mitä EXIM tosiasiallisesti rahastoihin maksoi,EXIM EC-, EXIM-SM- ja EXIM-FIC-luotot eivät oikeuta vasta-toimiin. Lisäksi väitetään, että tukia ja tasoitustulleja koskevansopimuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan 5 alaviitteenmukaan liitteessä I tarkoitettuja toimenpiteitä, jotka eivät olevientitukea, ei saa kieltää sopimuksen minkään määräyksenperusteella.
56)Näiden väitteiden katsotaan soveltuvan ainoastaan perusasetuksenliitteessä I olevassa k kohdassa määriteltyihin vientiluottoihin.Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 129 ja130 kappaleessa selostettiin, ennen tavaroiden lähettämistä sovel-lettavasta EXIM-EC järjestelmästä sekä EXIM-SM- jaEXIM-FIC-järjestelmistä myönnettäviä luottoja ei pidetä vienti-luottoina eivätkä ne kuulu perusasetuksen liitteessä I olevan kalakohdan soveltamisalaan. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
57)Korean viranomaiset väittivät, että EXIM-FIC-luotot eivät olesidoksissa vientitulokseen eivätkä kotimaisten tavaroiden käyt-töön tuontitavaroiden sijasta sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassatarkoitetulla tavalla. Korean viranomaiset väittävät myös, ettäkoska EXIM-FIC-luottoja voidaan myöntää monille eri tuotanno-naloille ja koska ulkomaisten sijoitusten peruste on sopimuksen 2artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla objektiivinenja puolueeton, EXIM-FIC-järjestelmä ei ole erityinen järjestely.
58)Vastauksena näihin väitteisiin komissio totesi EXIM-FIC-luotoista, että niitä voidaan myöntää ainoastaan sellaisille yrityk-sille, jotka investoivat ulkomaille, joten ne ovat näin ollen peru-sasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujaerityisiä järjestelyjä, koska ne eivät perustu puolueettomiin perus-teisiin jäljempänä johdanto-osan 80—84 kappaleessa selostetullatavalla. EXIM-FIC-luottojen ei katsota olevan sidoksissa vientitu-lokseen eikä kotimaisten tavaroiden käyttöön tuontitavaroidensijasta sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
2)Kiinteämääräinen palautusjärjestelmä
59)Korean viranomaiset väittivät, että järjestelmä on tukia ja tasoi-
tustulleja koskevan sopimuksen liitteessä I olevassa i kohdassasekä liitteessä II ja III tarkoitettu tullinpalautusjärjestelmä ja ettätuontimaksuja ei palauteta enempää kuin mitä kannetaan maahan-
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 12
▼B
tuoduista tuotantopanoksista, jotka käytetään vientituotteen
tuotannossa, ottaen huomioon myös tavanomainen hävikki.
60)Vastauksena näihin väitteisiin todetaan, että koska ei oleolemassa velvoitetta tuoda maahan tuotantopanoksia vientituot-teen tuotannossa käytettäväksi, kiinteämääräinen palautusjärjes-telmä ei ole sopimuksen liitteessä I olevassa i kohdassa sekäliitteissä II ja III tarkoitettu tullinpalautusjärjestelmä tai korvaa-vien tuotantopanosten palautusjärjestely. Korean kiinteämää-räinen palautusjärjestelmä kuuluu itse asiassa tuen yleisen määri-telmän soveltamisalaan perusasetuksen 2 artiklan, jossa toistetaansopimuksen 1 artiklan määräysten sisältö, mukaisesti. Kyseessäon tuki, koska Korean valtio myöntää taloudellista tukea avustuk-sina, jotka perustuvat vientituotteiden vapaasti laivassa -arvoon jajoista koituu välitöntä etua niiden saajille. Se on oikeudellisestivientituloksesta riippuva tuki ja sen vuoksi se katsotaan erityi-seksi tueksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdanmukaisesti. Näin ollen ei herää kysymystä perusasetuksen 2artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetusta tuonti-tullien liiallisen määrän peruuttamisesta, koska tämä koskee aino-astaan tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotantopanostenpalautusjärjestelyjen tapauksia perusasetuksen liitteiden I—IIImukaisesti. Väitteitä ei näin ollen voida hyväksyä.
61)Korean viranomaiset väittivät, että sopimuksen liitteessä II (II)olevan 2 kohdan mukaisesti on suoritettava liitteessä II (II)olevan 1 kohdan mukaisia lisätutkimuksia, jos käytössä ei olejärjestelmää tai menettelyä sen määrittämiseksi, onko maksujapalautettu liikaa, mikäli tutkimuksen tekevät viranomaiset arvi-oivat tutkimukset tarpeellisiksi. Korean viranomaiset katsoivat,että koska komissio ei tarkastellut, oliko vientituotteen tuotan-nossa käytettyjen tuotantopanosten tuonnista aiheutuvia maksujatosiasiallisesti palautettu liikaa, ei ole perusteita päätelmille, ettäKorean kiinteämääräinen palautusjärjestelmä on perusasetuksen 3artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu erityinen tuki.
62)Tätä väitettä pidetään merkityksettömänä, koska sopimuksen liit-teessä II (II) oleva 2 kohta koskee tullinpalautusjärjestelmiä,jollainen tarkasteltavina oleva ohjelma ei ole, kuten edellä todet-tiin. Vaikka se olisikin tullinpalautusjärjestelmä, perusasetuksenliitteessä II olevan II kohdan 5 alakohdan ja liitteessä III olevanII kohdan 3 alakohdan mukaan viejämaan viranomaisten ontehtävä kyseinen tutkimus tosiasiallisten maksusuoritusten perus-teella. Korean viranomaiset eivät tehneet kyseistä tutkimusta.Tämän vuoksi komissiokaan ei tutkinut, oliko vientituotteentuotannossa käytettyjen tuotantopanosten tuonnista aiheutuneitamaksuja tosiasiallisesti palautettu liikaa.
63)Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissionväite siitä, ettei käytössä ole järjestelyä tai menettelyä sen tarkis-tamiseksi, mitä tuotantopanoksia käytetään missäkin määrin vien-tituotteen tuotannossa, ei pidä paikkaansa, koska tullinpalautusmyönnetään ainoastaan sellaisten tuotantopanosten osalta, jotkatosiasiallisesti käytetään vientituotteiden tuotannossa, sekä tosi-asiallisesti maksetuista tuontitulleista.
64)Näiden väitteiden vastineeksi on todettava, että kiinteämääräi-sessä palautusjärjestelmässä saatujen avustusten määrää ei lasketasuhteessa tuotannossa tosiasiallisesti käytettäviin tuotantopanok-siin tai tosiasiallisesti maksettuun tuontitulliin, vaan kyseessä onkokonaisvientiin perustuva kiinteä määrä. Väitteitä ei näin ollenvoida hyväksyä.
65)Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, ettei sesaanut etuuksia kyseisen järjestelmän käytöstä, koska se maksoituontitullin tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta käytettä-vistä raaka-aineista, vei tarkasteltavana olevan tuotteen ja tullin-palautuksen määrä oli pienempi kuin määrä, joka olisi saatukäyttämällä yksilöllistä järjestelmää. Korean viranomaiset väit-tivät myös, että korealainen vientiä harjoittava tuottaja, jokakäytti kiinteämääräistä palautusjärjestelmää, toimitti komissiollenäyttöä siitä, että sen tuontimaksujen palautukset ovat paljon
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 13
▼B pienemmät kuin määrät, joita kannettiin vientituotteiden valmis-
tuksessa tutkimusajanjaksona käytetyistä maahantuoduista tuotan-topanoksista.
66)Vastauksena näihin väitteisiin todetaan, että edellä mainituistasyistä kiinteämääräisestä palautusjärjestelmästä myönnetytmaksut ovat avustuksia, jotka perustuvat vientitulokseen ja ovatnäin ollen erityisiä tukia, jotka mahdollistavat tasoitustullienkäyttöönoton perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdanmukaisesti. Lisäksi ei ole merkitystä sillä, olisiko hyväksyttäväntullinpalautusjärjestelmän käyttö ollut edullisempaa vientiäharjoittavalle tuottajalle, koska tämä valitsi sellaisen järjestelmänetuudet, josta saatavat etuudet katsotaan tasoitustoimenpiteidenkäyttöönoton mahdollistavaksi tueksi. Väitteitä ei tämän vuoksivoida hyväksyä.
3)Verojärjestelmät
a)Teollisuuteen rajoitetun tuen erityisluonne
67)Komissio katsoi alustavassa määritelmässään, että verottomuuden
ja verohelpotusten valvonnasta annetun lain (Tax Exemption andReduction Control Law, TERCL) tietyt artiklat oikeuttavat vasta-toimiin, sillä kyseessä on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan aalakohdassa tarkoitettu erityinen tuki, koska tuki on suunnattuyksinomaan tietyille muun muassa teollisuudessa toimivilleyrityksille. Kyseessä ovat seuraavat artiklat:
— 7 artikla (pk-teollisuusyrityksille myönnettävät erityiset vero-
helpotukset ja -vapautukset)
— 8 artikla (varaus teknologian kehittämistä varten)— 9 artikla (verohyvitys teknologian ja henkilöstön kehittämis-
kustannuksista)
— 25 artikla (verohyvitys tuottavuutta lisäävistä investoinneista)— 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoinneista).
68)Korean viranomaiset väittivät, että koska artiklojen säännöksiä
voidaan käytännössä soveltaa moniin eri tuotannonaloihin jayrityksiin ne eivät ole WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevansopimuksen 2 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujaerityisiä tukia eivätkä näin ollen mahdollista tasoitustullien käyt-töönottoa (sopimuksen kyseisten kohtien sisältö toistetaan myösperusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a—c alakohdassa). Koreanviranomaiset korostivat erityisesti, että teollisuuden käsitteenmääritelmä on erittäin laaja ja että siihen sisältyy käytännössäkymmeniä tuhansia teollisuuden alaluokkia.
69)Erityisyyden perusperiaatteena on, että tuki, joka vääristää talous-järjestelmän varojen jakaantumista suosimalla tiettyjä yrityksiä,oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, jos se aiheuttaavahinkoa. Jos tuen saantikelpoisuutta rajoitetaan talousjärjestel-mässä puolueellisin perustein, katsotaan kyseessä olevan tällainenvarojen jakaantumisen vääristymä. Tämä periaate on tukia jatasoitustulleja koskevan sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan aalakohdan ja perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdanperusteena; artikloissa säädetään, että tuki on erityistä, jos tuenmyöntävä viranomainen tai lainsäädäntö, jonka perusteella myön-tävä viranomainen toimii, rajoittaa mahdollisuuden saada tukeanimenomaisesti tiettyihin yrityksiin. Tässä tapauksessa katsotaan,että vaikka teollisuuden käsitteen määritelmä onkin erittäin laaja,on totta, että TERCL:n edellä mainittujen artiklojen säännöstentarkoituksena on rajoittaa edelleen niiden perusteella myönnet-täviä etuuksia tiettyihin yrityksiin, koska tukikelpoisuus sidotaanmuihin, puolueellisiin arviointiperusteisiin, kuten investointiintietyntyyppisiin korkean teknologian tuotteisiin tai ulkomaisiininvestointeihin.
70)Korean viranomaiset väittivät, että kyseiset arviointiperusteetovat puolueettomia, koska kaikki yritykset voivat tasapuolisestihyötyä kyseisistä tuista. Esimerkiksi väitetään, että ulkomaisiainvestointeja tekeville yrityksille annettava tuki ei ole erityistä
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 14
▼B
tukea, koska kaikki yritykset voivat tehdä investointeja ulko-maille. Väitteen mukaan kuitenkin esimerkiksi yksinomaan teks-tiilialan yrityksille suunnattu tuki ei ole erityistä tukea, koskakaikkien yritysten väitetään voivan monipuolistaa tuotantoaantekstiilialalle. Jotta tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksenmukaisella erityisyyden käsitteeltä olisi merkitystä, sen onkoskettava tilanteita, joissa valtio antaa tukea edellytyksin, joidense ennakolta tietää huomattavasti rajoittavan tukikelpoistenyritysten määrää; tällaisten tukien tarkoituksena on suosia tiettyjäyrityksiä. Tästä syystä Korean viranomaisten soveltamat edunsaa-jien valintaperusteet eivät ole puolueettomia, ja kuten jäljempänäselostetaan, niitä ei sovelleta laajalti, kuten perusasetuksen 3artiklan 2 kohdan b alakohdassa edellytetään. Näin ollen tode-taan, että TERCL:n kyseisten artiklojen perusteella myönnettävättuet ovat erityisiä tukia; tarkemmat ohjelmakohtaiset perustelutesitetään jäljempänä.
b)Aiheeton tutkimus
71)Korean viranomaiset väittivät, että koska menettelyssä valituksen
tehnyt osapuoli ei esittänyt väitteitä TERCL:n tiettyjen artiklojenverosäännöksistä, niitä ei olisi otettava huomioon missään tämänmenettelyn yhteydessä tehdyssä määrityksessä. Kyseessä ovatseuraavat artiklat:
— 5 artikla (pk-yrityksille myönnettävä erityinen verohyvitys)— 7 artikla (pk-teollisuusyrityksille myönnettävät erityiset vero-
vähennykset ja -vapautukset)
— 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoinneista).
72)Erityisesti Korean viranomaiset väittävät seuraavaa:
i) Tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 11 artiklassa
(perusasetuksen 10 artiklassa) luetellaan tiedot, jotka valituk-sessa on mainittava, mukaan lukien näyttö tuen olemassao-losta sekä sen määrästä ja laadusta.
ii) Sopimuksen 12 artiklan 1 kohdan (perusasetuksen 11
artiklan) mukaan asianomaisille WTO:n jäsenille ja kaikilletasoitustullitutkimuksen asianomaisille osapuolille on ilmoi-tettava, mitä tietoja viranomaiset tarvitsevat.
iii) Sopimuksen liitteessä VI olevan 7 kohdan (perusasetuksen 26
artiklan 3 kohdan) mukaan vakiokäytäntönä olisi oltava, ettätarkastuskäyntien kohteena oleville yrityksille ilmoitetaanetukäteen tarkistettavien tietojen luonne ja muut tiedot, jotkaon annettava näiden käymien aikana.
73)Korean viranomaiset väittävät, että sopimuksen määräyksiä ei olenoudatettu, koska määritykseen on sisällytetty ohjelmia, joidensuhteen ei ollut esitetty valituksia, ja koska lisäksi Korean viran-omaisille ja eräille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittavilletuottajille ei ollut annettu mahdollisuutta puolustautua asianmu-kaisesti.
74)Korean viranomaisten väitteiden suhteen on todettava, ettei voidaodottaa, että valituksen tekijät valitusta tehdessään tuntisivatkolmannen maan väitetyt tukiohjelmat niiden jokaista yksityis-kohtaa myöten. Tässä tapauksessa valituksen tekijä esitti useitaväitteitä TERCL:n mukaisesti myönnetyistä veroetuuksista.Tutkimuksessa tuli tämän jälkeen ilmi muitakin TERCL:n tiet-tyjen säännösten mukaisesti myönnettäviä veroetuuksia, joita eiollut erityisesti mainittu valituksessa, mutta joiden vaikutuksetovat hyvin samanlaiset kuin valituksen kohteena olleiden järjeste-lyjen vaikutukset. Ottaen huomioon tukien luonne ja erityisestise, että niiden yleisenä myöntämisperusteena on TERCL (jonkasuhteen valituksen tekijä esitti useita tukia koskevia väitteitä), onpäätettävä, että komissiolla on oikeus tutkia niitä ja suosittaatarpeen mukaan tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa.
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 15
▼B
c)TERCL:n 8 artikla (varaus teknologian kehittämistä varten)
75)Korean viranomaiset väittivät, että 8 artiklan säännökset eivät
koskeneet erityistä tukea, ja että kyseisen artiklan mukainen tukion riitauttamatonta tutkimus- ja kehitystoimintaan (T&K) tarkoi-tettua tukea, josta määrätään tukia ja tasoitustulleja koskevansopimuksen 8 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, jonka sisältötoistetaan myös perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdassa.
76)Huomattakoon, että jos sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan aalakohdan edellytykset täyttävistä T&K -tuista ilmoitetaanWTO:lle sopimuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kyseistentukien suhteen ei voida edes panna vireille tutkimusta. TERCL:n8 artiklan osalta todettakoon, että Korea ei ole ilmoittanut asiastaWTO:lle sopimuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissiollaoli näin ollen oikeus panna vireille TERCL:n kyseistä säännöstäkoskeva tutkimus. Koska Korean viranomaiset väittivät, ettäsäännösten mukaisia tukia ei voida riitauttaa eivätkä ne näin ollenoikeuta tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa, niiden olisi osoitet-tava riitauttamattomuus. Komissio antoi Korealle mahdollisuudenosoittaa riitauttamattomuus tutkimuksen alkuvaiheessa, muttatämä ei ole tehnyt sitä. Näissä olosuhteissa voidaan ottaa käyt-töön tasoitustoimenpiteet kyseisen artiklan mukaisesti myönnettä-vien tukien osalta.
77)Korean viranomaisten väitteisiin siitä, että tuki ei ole erityistä,voidaan vastata toteamalla, että järjestely ei ole puolueeton,koska siinä tehdään ero tavanomaisten ja teknologiapainotteistenyritysten välillä. Viimeksi mainitut saavat korkeampia tukia.Tästä erosta ilmenee, että arviointiperusteet eivät ole puolueet-tomat, ja niitä jätetään väistämättä soveltamatta moniin yrityksiin,joille tällainen teknologinen kehittäminen ei ole tarpeellista.Näistä ja edellä johdanto-osan 67—70 kappaleessa mainituistasyistä katsotaan, että TERCL:n 8 artiklan mukainen tuki onerityistä ja näin ollen tasoitustoimenpiteiden käyttöönotonmahdollistavaa.
d)TERCL:n 9 artikla (verohyvitys teknologian ja henkilöstön
kehittämiskustannuksista)
78)Korean viranomaiset väittivät, että kyseisen artiklan nojallamyönnettävä tuki ei ole erityistä tukea, ja että teknologian jahenkilöstön kehittäminen on tukia ja tasoitustulleja koskevansopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu objek-tiivinen ja puolueeton arviointiperuste. Arviointiperustetta eikuitenkaan voida pitää puolueettomana sopimuksen kyseisessäartiklassa tai perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassatarkoitetulla tavalla. Viimeksi mainitussa artiklassa edellytetään,että objektiivisten arviointiperusteiden tai edellytysten on oltavapuolueettomia sekä luonteeltaan taloudellisia ja laajalti sovellet-tavia. TERCL:n mainitun artiklan säännöksiä ei pidetä laajaltisovellettavina, koska tietyillä tuotannonaloilla toimivat yrityksetovat selvästi muiden alojen yrityksiä teknologiapainotteisempia,joten ne voivat todennäköisemmin saada etuuksia kyseisen sään-nöksen nojalla. Korean viranomaiset ovat TECRL:n kyseistäsäännöstä soveltaessaan antaneet suhteettoman suuria etuja tiet-tyjen tuotannonalojen yrityksille.
79)Järjestelyä pidetään erityisenä, koska se rajoittuu tiettyihin yrityk-siin (katso johdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollen semahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Järjestely onerityinen myös perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdanmukaisesti ja mahdollistaa näin ollen tasoitustoimenpiteiden käyt-töönoton.
e)TERCL:n 23 artikla (varaus ulkomaisista investoinneista
aiheutuvia menetyksiä varten)
80)Korean viranomaiset huomauttivat, että kyseisen artiklan sään-nösten soveltaminen on päättynyt 1 päivänä tammikuuta 1998.Korean viranomaiset väittivät myös, että monet eri tuotannonalatvoivat saada tukea tämän artiklan nojalla ja että ulkomaisten
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 16
▼B
investointien arviointiperuste on tukia ja tasoitustulleja koskevan
sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu objek-tiivinen ja puolueeton arviointiperuste.
81)Säännöksessä on kyse veronlykkäysjärjestelystä, jossa kannettavavero lisätään yrityksen veropohjaan kahden vapaavuoden jälkeentasasuuruisina erinä kolmen vuoden ajan. Näin ollen säännöksenviimeisenä soveltamisvuonna (verovuosi 1997) myönnetystäveronlykkäyksestä koitui etua myös tutkimusajanjaksona(1.4.1997—31.3.1998), ja veroedun saaneet yritykset saavat siitäetua vielä tulevinakin vuosina.
82)Korean viranomaiset väittivät, että monien eri tuotannonalojenyritykset voivat hakea tukea artiklan nojalla, mutta komissiototesi alustavissa päätelmissään, että artiklan säännökset koskevatainoastaan ulkomaille investoivia korealaisia yrityksiä. Sen todis-tamiseksi, että näin ei olisi, ei ole toimitettu uusia tietoja. Koreanviranomaisten väitteitä voidaan verrata edellä selostettuihin väit-teisiin siitä, että teollisuuteen rajoitettu tuki ei ole erityistä (katsojohdanto-osan 67—70 kappale); TERCL:n 23 artiklan säännöstenmukainen tuki on kuitenkin tosiasiallisesti rajoitettu tietyilleyrityksille. Säännöksen mukainen järjestely on näin ollenerityinen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukai-sesti ja näin ollen se mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyt-töönoton.
83)Korean viranomaiset väittivät myös, että ulkomaisten investoin-tien arviointiperuste on sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakoh-dassa tarkoitettu objektiivinen ja puolueeton peruste. Arviointipe-rustetta ei kuitenkaan voida pitää puolueettomana sopimuksenkyseisessä artiklassa tai perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan balakohdassa tarkoitetulla tavalla. Viimeksi mainitussa artiklassaedellytetään, että objektiivisten arviointiperusteiden tai edelly-tysten on oltava puolueettomia sekä luonteeltaan taloudellisia jalaajalti sovellettavia. TERCL:n kyseisen artiklan säännöksiä eivoida pitää objektiivisena, koska etukäteen tiedetään, ettäyritykset, jotka eivät investoi ulkomaille, eivät voi saada tukea.Peruste ei siis ole puolueeton eikä sitä sovelleta laajalti.TERCL:n kyseistä säännöstä soveltaessaan Korean viranomaisetmyöntävät siis etuja rajoitetulle määrälle yrityksiä, joilla ontoimintaa ulkomailla.
84)Tämän vuoksi katsotaan, että TERCL:n kyseisen säännöksenmukainen järjestely on erityinen perusasetuksen 3 artiklan 2kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja näin ollen semahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.
f)TERCL:n 25 artikla (verohyvitys tuottavuutta lisäävistä inves-
toinneista)
85)Korean hallitus väitti, etteivät kyseisen artiklan nojalla myönnetyttuet ole erityisiä, ja huomautti, että siihen sisältynyt säännöskotimarkkinoilta hankittujen välineiden suosimisesta maahantuo-tujen sijaan kumottiin vuoden 1996 lopussa eli ennen tutkimusa-janjaksoa. Komissio totesikin alustavissa päätelmissään, ettäkyseisen artiklan säännös siitä, että verohyvitysten määrä vaih-telee sen mukaan, onko välineet tuotu maahan (3 prosentinhyvitys) vai hankittu kotimaasta (10 prosentin hyvitys), kumottiinvuoden 1996 lopussa. Koska kuitenkin yritykset, joiden inves-tointihankkeet alkoivat ennen vuoden 1996 loppua ja jatkuivattämän jälkeen, saattoivat edelleen valita, että niihin sovelletaanennen kyseistä päivämäärää voimassa olleita hyvityksiä, etuuksiasaatiin edelleen myös tutkimusajanjaksona.
86)Maahantuotujen ja kotimaasta hankittujen välineiden kohteluneroista ennen vuotta 1996 on jo todettu, että kyseessä on perusa-setuksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukainen erityinentukijärjestely. Korean viranomaiset ovat esittäneet yleisen väit-teen, ettei kyseessä ole erityinen tuki, mutta järjestelyä on pidet-tävä erityisenä, koska se rajoittuu tiettyihin yrityksiin (katsojohdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollen se mahdollistaatasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. On etukäteen tiedossa, että
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 17
▼B
Luotot
(vienti)Luotot
(muut)Verot
(vienti)Verot
(muut)Tullin-
palautusTuet
yhteensätietyt yritykset voivat toisia todennäköisemmin hyötyä tuotta-
vuuden lisäämisestä saatavista veroetuuksista ainoastaan niidenyrityksen lajin perusteella. Näin ollen järjestelystä saatavillaetuuksilla on väistämättä suurempi merkitys tietyille aloille kuineräille muille aloille.
g)TERCL:n 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoinneista)
87)Korean hallitus väitti, etteivät kyseisen artiklan mukaiset tuet ole
erityisiä, ja huomautti, että säännös kotimaisten välineiden suosi-misesta maahantuotujen sijaan kumottiin vuoden 1996 lopussa.Komissio totesi alustavissa päätelmissään, että kyseisen artiklannojalla saatavat etuudet oikeuttavat tasoitustoimenpiteiden käyt-töönoton, koska yritykset voivat valita, saavatko ne etua verohy-vitysten vaihtelusta sen mukaan, onko koneet tuotu maahan (3prosentin hyvitys) vai hankittu kotimarkkinoilta (10 prosentinhyvitys), ennen vuoden 199 loppua tätä ennen aloitettujen inves-tointihankkeiden osalta. Etuuksia saatiin siis edelleen myös tutki-musajanjaksona.
88)Järjestelyä pidetään erityisenä, koska se rajoittuu tiettyihin yrityk-siin (katso johdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollen semahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Vuoden 1996loppuun asti voimassa olleiden hyvitysten eroavuuksista todetta-koon, että järjestely on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan balakohdan mukainen erityinen tukijärjestely. Samoin kuinTERCL:n 25 artiklan osalta, Korean viranomaiset ovat esittäneetyleisen väitteen, ettei kyseessä ole erityinen tuki, mutta järjeste-lystä voidaan kuitenkin myöntää tukea ainoastaan yrityksille,jotka investoivat tuottavuutta lisääviin välineisiin. Tämän edellyt-yksen vuoksi tietyt yritykset voivat väistämättä saada järjestelystäetuuksia todennäköisemmin kuin jotkut muut yritykset.
4)Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä
89)Ottaen huomioon edellä esitetyt eri tukijärjestelmiä koskevat
lopulliset päätelmät tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavientukien määrät vahvistetaan kunkin tutkitun vientiä harjoittavantuottajan osalta seuraavasti:
Korea Welding 0,47 0,06 0,34 0,08 0 0,95
Shine Metal
Products1,63 0 0 0 1,09 2,72
Dae Sung RopeMfg. Co., Ltd0,09 0,15 0,06 0,55 0 0,85
Korea SangsaCo. Ltd/MyungJin Co., Ltd
0,17 0 0,15 0,25 0 0,57
Kowel SpecialSteel Wire Co.0,88 0 0 0,03 0 0,91
SeAH MetalProducts Co.,Ltd
2,31 0,18 0,02 0 0 2,51
90)Painotettu keskimääräinen koko maata koskeva tukimarginaali
ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla kaikestaKoreasta peräisin olevasta yhteisöön suuntautuvasta viennistävastaavien vientiä harjoittavien tuottajien osalta on alle vähim-mäistason eli alle yhden prosentin. Näissä olosuhteissa Koreantukimarginaalia on pidettävä merkityksettömänä perusasetuksen14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 18
▼B
E)VAHINKO
1)Alustava huomautus
91)Edellä esitettyjen Koreaa koskevien päätelmien, joiden mukaan
koko maata koskeva tukimarginaali on alle vähimmäistason,perusteella todetaan, että Koreasta peräisin olevan paksun teräs-langan tuontia ei enää pidetä tuettuna tuontina. Tämän vuoksiväliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyistä päätelmistäpoiketen jäljempänä esitetyssä vahingon arvioinnissa otetaanhuomioon ainoastaan Intiasta peräisin oleva tuonti.
2)Yhteisön tuotannonala
92)Koska yksikään asianomaisista osapuolista ei esittänyt uutta
näyttöä tai uusia perusteltuja väitteitä, vahvistetaan väliaikaistatullia koskevan asetuksen johdanto-osan 207—208 kappaleessaesitetyt tosiasiat ja päätelmät siitä, että valituksen tehneetyhteisön tuottajat, joiden osuus paksun teräslangan tuotannostayhteisössä on yli 65 prosenttia, muodostavat yhteisön tuotanno-nalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3)Kilpailunäkökohdat
93)Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät komission ilmoi-
tuksen johdosta esittämissään huomautuksissa edelleen, ettäkaikki yhteisön tuotannonalan tämän menettelyn yhteydessätoimittamat tiedot ovat liioiteltuja niin kutsutun seostelisäjärjes-telmän yhtenäisen soveltamisen vuoksi ja että tämän vuoksitukien vastaisen menettelyn yhteydessä ei olisi mahdollistatoteuttaa tarkkaa vahingon arviointia. Koska kuitenkaan asiano-maiset osapuolet eivät ole esittäneet uusia väitteitä ja koska ruos-tumattomasta teräksestä valmistettuja tankoja koskevassa asiassaIV/E-1/36.930 on tehty lopullinen päätös valituksen hylkäämi-sestä, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 209—216 kappaleessa esitetyt päätelmät.
4)Yhteisön kulutus
94)Eräät asianomaiset osapuolet ovat komission ilmoituksen
johdosta väittäneet, että yhteisön kulutuksen määrittelyssä nouda-tettu menetelmä ei ollut asianmukainen erityisesti yhteistyöhönosallistumattomien yhteisön tuottajien myynnin ja kolmansistamaista peräisin olevan tuonnin suhteen.
95)Tältä osin olisi muistettava, että yksityiskohtaista todennettuatietoa on käytettävissä ainoastaan yhteisön tuotannonalan jakyseisen maan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuot-tajien osalta. Tämän vuoksi yhteisön toimielinten vakiintuneenkäytännön mukaisesti käytettiin komission saatavissa oleviatietoja, erityisesti riippumattomia tilastolähteitä. Yksikään asiano-mainen osapuoli ei ole toimittanut tietoja, joiden perusteella olisivoitu todeta, että yhteisön toimielinten noudattama menettelyolisi kohtuuton tai perusteeton tarkasteltavana olevan tapauksenolosuhteet huomioon ottaen.
96)Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 217—218 kappaleessa esitetyt päätelmät.
5)Tuetun tuonnin määrä ja markkinaosuus
97)Intiasta peräisin oleva tuonti kehittyi seuraavasti: 952 tonnia
vuonna 1994, 4513 tonnia vuonna 1995, 6951 tonnia vuonna1996, 8719 tonnia vuonna 1997 ja 9166 tonnia tutkimusajanjak-sona. Tuonti on siten lisääntynyt jatkuvasti ja huomattavasti, noin850 prosenttia, tarkasteltavana olevana ajanjaksona.
98)Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin markkinaosuus kasvoijatkuvasti, ja se oli 1,4 prosenttia vuonna 1994, 5,6 prosenttiavuonna 1995, 9,9 prosenttia vuonna 1996, 11,1 prosenttia vuonna1997 ja edelleen 11,1 prosenttia tutkimusajanjaksona.
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 19
▼B
6)Tuetun tuonnin hinnat
a)Hintojen kehitys
99)Intiasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset myyntihinnat
nousivat vuosina 1994 ja 1995 (1,88 ecusta 2,44 ecuun kilolta),mutta laskivat tämän jälkeen tasaisesti (2,32 ecua/kg vuonna1996, 2,10 ecua/kg vuonna 1997 ja 2,05 ecua/kg tutkimusajanjak-sona).
b)Hinnan alittavuus
100)Eräät asianomaiset osapuolet kiistivät menetelmän, jota komissio
sovelsi tutkimuksen alustavassa vaiheessa laskiessaan hinnan alit-tavuuden marginaaleja. Ne väittivät, että marginaalit olivat liiansuuret, koska negatiivisten määrien, joilla vientiä harjoittavientuottajien hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat, vastapai-noksi ei otettu huomioon positiivisia määriä.
101)Olisi huomattava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 226 ja 227 kappaleessa kuvatussa menetelmässä,jota sovellettiin laskettaessa hinnan alittavuuden marginaalia,tuetun tuonnin painotettuja keskimääräisiä nettomyyntihintojaverrattiin malleittain yhteisön tuotannonalan keskimääräisiinmallikohtaisiin nettomyyntihintoihin yhteisön markkinoilla. Näinollen menetelmässä otettiin huomioon määrä, jolla vientiä harjoit-tavien tuottajien tietyn mallin hinta ylitti yhteisön tuotannonalanhinnan liiketoimikohtaisesti.
102)Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 226—227 kappaleessa esitetyt päätelmät yleisistämenetelmistä.
103)Koska muita huomautuksia ei ole esitetty, vahvistetaan väliai-kaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 228 kappaleessaesitetyt Intiasta peräisin olevan tuonnin tosiasialliset hinnan alit-tavuuden marginaalit.
7)Yhteisön tuotannonalan tilanne
104)Koska asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet uusia väitteitä
väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyistä päätelmistä,jotka koskivat yhteisön tuotannonalan tilanteen taloudellisiaosoittimia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 229—238 kappaleessa esitetyt päätelmät.
105)Eräät asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että yhteisön tuotan-nonalan tilanteen taloudellisten osoittimien perusteella ei voidapäätellä, että tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa.Näiden osapuolten mukaan yhteisön tuotannonalan tilanne pysyipäinvastoin suhteellisen vakaana tarkasteltavana olevan ajan-jakson aikana ja siinä oli jopa havaittavissa kohenemisen merk-kejä tuotannon, myyntimäärien ja investointien osalta. Kannatta-vuuden heikkeneminen johtui niiden mukaan siitä, että yhteisöntuotannonala oli päättänyt keskittyä tuotteisiin, joiden tuotanto-kustannukset olivat korkeita.
106)Muistutettakoon, että väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 237—238 kappaleessa esitetty päätelmä yhteisöntuotannonalalle aiheutuneesta merkittävästä vahingosta perustuisiihen, että yhteisön tuotannonala ei tuetun tuonnin vuoksipystynyt hyötymään markkinoiden kasvusta, eikä sen markkina-osuus palautunut enää ennalleen; myyntimäärät pystyttiin pitä-mään vakaina vain kannattavuuden kustannuksella, joka heikkenihuomattavasti myyntihintojen laskun myötä. Yhteisön tuotanno-nalan myynti kasvoi vain 5 prosenttia vuoden 1994 ja tutkimusa-janjakson välisenä aikana, vaikka yhteisön markkinat kasvoivatsamanaikaisesti 20 prosenttia. Tuotannon ja investointien lieväkasvu johtuu puolestaan yksinomaan yhteisön tuotannonalanpyrkimyksistä säilyttää markkinaosuutensa. Näin ollen yhteisöntuotannonalan kannattavuuden laskusuuntaus ei johdu yksin-
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 20
▼B
omaan siitä, että se alkoi tuottaa myös joitakin malleja, joiden
osalta tuettu tuonti aiheuttaa vähemmän kilpailua.
107)Edellä selostetun perusteella päätellään, että yhteisön tuotannona-lalle aiheutuu merkittävää vahinkoa väliaikaista tullia koskevanasetuksen johdanto-osan 237 ja 238 kappaleessa kuvatulla tavalla.
F)SYY-YHTEYS
108)Komission yksiköt ovat perusasetuksen 8 artiklan 6 ja 7 kohdan
mukaisesti tarkastelleet, onko Intiasta peräisin olevasta tuonnistaaiheutunut merkittävää vahinkoa. Tuetun tuonnin lisäksi muitatiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, että näistäyhteisön tuotannoalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon eikatsota johtuneen tuetusta tuonnista.
a)Tuetun tuonnin vaikutus
109)Tuetun tuonnin määrän merkittävä lisääntyminen (noin 850
prosenttia) samoin kuin sen markkinaosuuden merkittävä kasvu(1,4 prosentista 11,1 prosenttiin) vuoden 1994 ja tutkimusajan-jakson välisenä aikana sekä todettu merkittävä hinnan alittavuustapahtuivat samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan tilanteenheikkenemisen (markkinaosuuksien pienenemisen, hintojenlaskun ja kannattavuuden heikkenemisen) kanssa.
110)Vuoden 1995 voimakasta kasvua vuonna 1996 seuranneenmarkkinoiden yleisen supistumisen yhteydessä yhteisön tuotanno-nalaan vaikutti kielteisesti tuetun tuonnin jatkuva lisääntyminen.Intiasta peräisin oleva tuonti lisääntyi erityisen paljon kyseisenävuonna.
111)Vuodesta 1997 alkaen markkinoiden kasvusta olikin etuapääasiassa tuetulle tuonnille. Yteisön tuotannonalan myyntimää-rien kehitys ei noudattanut markkinoiden kasvua, ja myyntihinnateivät nousseet entiselle tasolleen. Yhteisön tuotannonala kärsikinpäinvastoin hinnankorotusten estymisestä ja voimakkaastahintojen laskusta, kuten todetusta hintojen alittavuudesta ilmenee.Tästä tilanteesta on osoituksena kannattavuuden heikentyminen jatyöllisyyden lasku.
112)Intiasta peräisin oleva halpatuonti jätti yhteisön tuotannonalallekaksi vaihtoehtoa: säilyttää hinnat entisellään silläkin uhalla, ettämyynti vähenee, tai laskea hintojaan tuetun tuonnin hintojenmukaisiksi kannattavuuden kustannuksella. Molemmat lähesty-mistavat johtivat kannattavuuden heikkenemiseen joko suoraan(alemmat hinnat) tai välillisesti (korkeiden hintojen aiheuttamamyyntimäärien lasku ja siitä johtuen korkeammat tuotantokustan-nukset tonnia kohti). Vuodesta 1996 kaikki yhteisön tuottajatlaskivat myyntihintojaan huomattavasti, millä oli jälleen kielteisiävaikutuksia kannattavuuteen siitä huolimatta, että yhteisön tuot-tajat yrittivät keskittyä tiettyihin markkinarakoihin tuetun tuonninvaikutusten pahenemisen estämiseksi. Tämä osoittaa selvästimarkkinoiden alttiuden hintavaihteluille sekä intialaisten vientiäharjoittavien tuottajien hinnan alittavuuden keskeisen merkit-yksen.
b)Muiden tekijöiden vaikutus
113)Perusasetuksen 8 artiklan 7 kohdan mukaisesti komission yksiköt
ovat tarkastelleet, onko muilla tekijöillä kuin Intiasta peräisinolevalla tuetulla tuonnilla mahdollisesti ollut vaikutusta yhteisöntuotannonalan tilaan, ottaen erityisesti huomioon tutkimuksessayhteistyöhön osallistumattomien muiden yhteisön tuottajien sekäkolmansista maista tulevan tuonnin osuuden asiaan.
i) Muut yhteisön tuottajat
114)Väliaikaista tullia koskevan asetuksen antamisen jälkeen eräät
asianomaiset osapuolet epäilivät, että yhteisön tuotannonalalleaiheutuneen vahingon syy ei olisi tuettu tuonti. Tässä yhteydessäväitettiin erityisesti, että vahinko johtui muista tekijöistä ja
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 21
▼B
(Prosenttia tuonnin määrästä)
1994 1995 1996 1997Tutkimus-
ajan-
jaksovarsinkin muista yhteisön tuottajista. Asianomaiset osapuolet
väittivät, että yhteisön tuottajien yhteistyön puutteellisuudenvuoksi yhteistyöhön osallistumattomien yhteisön tuottajienmyynnin vaikutusta ei voitu arvioida täysin luotettavasti.
115)On muistettava, että yksityiskohtaisia todennettuja tietoja onkäytettävissä vain yhteisön tuotannonalan osalta. Koska yhteisöntuotannonalan yhteistyön laajuus takaa kuitenkin päätelmienedustavuuden ja koska yhteisön ruostumattoman teräslanganmarkkinat ovat lisäksi avoimet ja alttiit hintavaihteluille, onkohtuullista päätellä, että muiden yhteisön tuottajien tilanteenkehitys on todennäköisesti varsinkin hintojen suhteen noudattanutyhteisön tuotannonalan kehitystä. Yksikään asianomainenosapuoli ei ole myöskään toimittanut tietoja, jotka viittaisivatsiihen, että valitakseen osallistumattomien tuottajien toimintaym-päristö olisi ollut muita suotuisampi.
ii) Kolmansista maista peräisin oleva tuonti
116)Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuudet
ovat seuraavat:
Korea 0,4 0,6 1,0 1,1 1,5
Sveitsi 6,6 6,3 5,5 6,7 6,9
Muut maat 1,4 2,8 2,5 1,7 2,2
Muut tuonti
yhteensä8,4 9,7 9,0 9,610,6
117)Kolmansista maista peräsin olevan paksun teräslangan tuonnin
markkinaosuus suureni vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson väli-senä aikana ainoastaan 2,2 prosenttiyksikköä, kun taas Intiastaperäisin olevan tuetun tuonnin markkinaosuus kasvoi samanaaikana 9,7 prosenttiyksikköä. Hintojen osalta tutkimuksessa eihavaittu yhteisön tuotannonalan myyntihintojen alittavuutta tutki-muksen aikana.
Korea
118)Koreasta peräisin olevaa tuontia tarkasteltiin tämän tutkimuksen
yhteydessä ja todettiin, että koko maata koskeva painotettu keski-määräinen tukimarginaali on alle vähimmäistason. Edellä selos-tetun kyseisen tuonnin kehityksen perusteella päätellään, ettäKoreasta peräisin oleva tuonti ei ole lisääntynyt yhtä huomatta-vasti kuin Intiasta peräisin oleva tuonti, mutta kasvu ei kuiten-kaan ole täysin merkityksetöntä.
119)Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kolmansista maistaperäisin oleva tuonti on saattanut vaikuttaa yhteisön tuotannona-lalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta sitä ei kuitenkaan pidetäriittävänä poistamaan Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin jayhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingonvälistä syy-yhteyttä erityisesti, kun otetaan huomioon kyseisistäkolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuudenkehittyminen tarkasteltavana olevana ajanjaksona.
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 22
▼B
iii) Muut
120)Koska yksikään asianomainen osapuoli ei ole esittänyt uusia väit-
teitä siitä, olisiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinkomahdollisesti voinut osittain johtua muista tekijöistä; tällaisistamuista tekijöistä mainittakoon erityisesti kysynnän supistuminen,kulutustottumusten muuttuminen, teknologian kehitys sekäyhteisön tuotannonalan vientitulos ja tuottavuus. Tämän vuoksivahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan247—250 kappaleessa esitetyt päätelmät.
c)Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
121)Vaikka muilla tekijöillä kuin Intiasta peräisin olevalla tuetulla
tuonnilla onkin saattanut olla vaikutusta yhteisön tuotannonalalleaiheutuneeseen vahinkoon, niiden vaikutus ei ollut riittävän suuripoistamaan Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisöntuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä.
122)Edellä todettujen seikkojen perusteella päätellään, että Intiastaperäisin oleva tuettu tuonti erikseen tarkasteltuna on aiheuttanutmerkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
G)YHTEISÖN ETU
123)Väliaikaista tullia koskevan asetuksen antamisen jälkeen käyttäjät
ovat esittäneet näkemyksiään siitä, mitä vaikutuksia tulleilla olisi.
124)Koska uusia huomautuksia tullien vaikutuksesta yhteisön tuotan-nonalan ja muiden yhteisön tuottajien tilanteeseen ei ole esitetty,vahvistetaan päätelmä siitä, että toimenpiteiden käyttöönottoantaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden saavuttaa jälleentyydyttävä kannattavuusmarginaali ja ylläpitää ja kehittää toimin-taansa yhteisössä, mikä puolestaan mahdollistaisi työllisyyden jainvestointien turvaamisen.
125)Koska etuyhteydettömät tuojat tai tavarantoimittajat eivät oleesittäneet lisähuomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tulliakoskevan asetuksen johdanto-osan 257—261 kappaleessa esitetytpäätelmät.
126)Eräät tuotetta käyttävät yritykset ovat väittäneet, että toimenpi-teiden käyttöönotto vaikuttaisi välittömästi niiden taloudelliseentilanteeseen, koska niiden raaka-aineiden hinnat nousisivat. Neosat kuitenkin myös väittäneet, että ne voisivat hankkia tuotettamuistakin maista kuin tarkasteltavana olevasta maasta. Tullienyleisen alhaisen tason vuoksi hinnankorotusten vaikutus olisilisäksi melko vähäinen.
127)Muut käyttäjät ovat korostaneet yhteisön tuotannonalan tuot-teiden laatua ja luotettavuutta ja tämän vuoksi katsoneet, etteitoimenpiteiden käyttöönotolla olisi vaikutusta niiden tilanteeseen.
128)Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 252—268 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, etteiole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön tasoitustulleja.
H)LOPULLISET TOIMENPITEET
1)Korea
129)Ottaen huomioon edellä esitetyt päätelmät, joiden mukaan
Koreasta peräisin olevan tuonnin koko maata koskeva painotettukeskimääräinen tukimarginaali on vähimmäistasoa, tämä menet-tely olisi päätettävä perusasetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukai-sesti.
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 23
▼B
Yritys Ehdotettu tasoitustulli (%)2)Intia
130)Edellä olevien tukea, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua
koskevien päätelmien perusteella tarkasteltiin, minkä muotoisia jatasoisia lopullisia tasoitustoimenpiteitä olisi toteutettava vahinkoaaiheuttavien tukien kauppaa vääristävien vaikutusten poistami-seksi sekä tehokkaiden kilpailuolosuhteiden palauttamiseksiyhteisön paksun teräslangan markkinoille.
131)Tämän vuoksi määritettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 271 kappaleessa selostetulla tavalla sellainenvahinkoa aiheuttamaton hintataso, jonka turvin yhteisön tuotan-nonala pystyy kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaankohtuullisen myyntituoton.
132)Vahinkoa aiheuttamattoman hintatason ja tuottajien vientihintojenvertailun perusteella saadut vahinkomarginaalit olivat kaikissamuissa paitsi yhden vientiä harjoittavan valmistajan tapauksessavähintään yhtä suuret kuin yhteistyössä toimineiden vientiäharjoittavien tuottajien osalta todetut tuen määrät.
133)Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaan tullin on vastattavatuen määrää, ellei vahinkomarginaali ole tätä alempi. Tämänperusteella yhteistyössä toimineille intialaisille vientiä harjoitta-ville tuottajille määritettiin seuraavat tullit:
Bhansali Bright Bars Pvt Ltd 18,5
Devidayal Ltd, Mumbai 18,4
Indore Wire Ltd, Indore 19,3
Isibars/Isinox Ltd, Mumbai 13,2
Kei Industries Ltd, Delhi 0
Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai 25,4
Mukand Ltd, Mumbai 13,2
Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbai 28,6
Triveni Shinton, Mumbai 0
Venus Wire, Indore 35,4
134)Koska haluttiin välttää yhteistyöstä kieltäytymisen palkitseminen,
katsottiin aiheelliseksi, estä Intiaan sijoittautuneisiin yhteistyöstäkieltäytyneisiin yrityksiin sovellettava tulli vahvistetaankorkeimman yhteistyössä toimineille yrityksille määritetyn yksit-täisistä tukijärjestelmistä saadun hyödyn suuruiseksi eli 48,8prosentiksi.
135)Tässä asetuksessa vahvistetut yksilölliset tullit määritettiin tämäntasoitustullitutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen nekuvastavat sen aikana vallinnutta tilannetta. Näitä tulleja voidaansiten soveltaa yksinomaan kyseiseltä maasta peräisin olevien jatässä asetuksessa erikseen mainittujen oikeussubjektien tuotta-mien tuotteiden tuontiin. Minkä tahansa muun, tämän asetuksenartiklaosassa erikseen mainitsemattoman yrityksen (mukaanlukien etuyhteydessä olevat yritykset) tuottamiin tuotteisiin eivoida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava jäännös-tullia.
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 24
▼B
TuottajaTulli
(%)Taric-lisäkoodi136)Kaikki näiden yksilöllisten tullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt
(esim. yrityksen nimenmuutoksen huomioon ottamiseksi tehdyt)on toimitettava viipymättä komissiolle ja mukaan on liitettäväkaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotkakoskevat kyseiseen nimenmuutokseen mahdollisesti liittyviä yrit-yksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja vienninmuutoksia.
J)VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN
137)Kun otetaan huomioon Intiaan sijoittautuneiden vientiä harjoitta-
vien tuottajien osalta todettujen tasoitustullien käyttöönotonmahdollistavien tukien määrä sekä yhteisön tuotannonalalleaiheutuneen vahingon vakavuus, pidetään tarpeellisena, ettäIntiasta peräisin olevassa tuonnissa asetuksella (EY) N:o 618/1999 käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutenaolevat määrät kannetaan lopullisesti lopullisten tullien tasoisina,paitsi jos väliaikaiset tullit ovat alhaisemmat, jolloin olisi sovel-lettava viimeksi mainittuja tulleja.
138)Koreasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otettujen väliai-kaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät olisi vapautettava,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli, jota sovelletaan tuotaessa
Intiasta peräisin olevaa CN-koodiin ex 72230019 (Taric-koodi72230019*90) kuuluvaa ruostumattomasta teräksestä valmistettualankaa, jonka läpimitta on vähintään 1mm ja jossa on vähintään 2,5painoprosenttia nikkeliä, ei kuitenkaan lankaa, jossa on vähintään 28,mutta enintään 31 painoprosenttia nikkeliä ja vähintään 20, mutta enin-tään 22 painoprosenttia kromia.
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellet-
tava lopullinen tasoitustulli on seuraava:
— Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, C-8/3, T.T.C. Industrial
Area, Village — Pawne Opposite P.I.L., Thane — BelapurRoad, Navi Mumbai 400705, India18,5 A009
— Devidayal Industries Ltd, Gupta Mills Estate,►
C1Reay Road ◄, Mumbai 400010, India18,4 A010
— Indore Wire Company Ltd, Near Fort, Indore 452006
(M.P.), India19,3 A004
— Isinox Steels Ltd, Indiasteel Complex, Railway Gate No4, Antop Hill, Wadala, Mumbai 400037, India 13,2 A002
— Isibars Ltd, Indiasteel Complex, Railway Gate No 4,Antop Hill, Wadala, Mumbai 400037, India 13,2 A011
— Mukand Ltd, L.B.S. Marg, Kurla, Mumbai 400070,India 13,2 A003
— Raajratna Metal Industries Ltd, 909, Sakar — III, NrIncome Tax, Ahmedabad 380014, Gujarat, India 28,6 A005
— Venus Wire Industries Ltd, Block No 19, RaghuvanshiMill Compound, Senapati Bapat Marg, Lower Parel,Mumbai 400013, India 35,4 A006
— Macro Bars and Wires Pvt. Ltd, 702 Bombay MarketBuilding, ►
C1Tardeo Road ◄, Mumbai 400032, India25,4 A008
— Kei Industries Ltd, D-90, Okhla Industrial Area Phase-1,
New Delhi, India0 A020
1999R1599 — FI — 23.07.1999 — 000.001 — 25
▼B
TuottajaTulli
(%)Taric-lisäkoodi
— Triveni Shinton International Ltd, Kanti Mansion, 6
Murai Mohalla Indore, 452001, (M.P.), India0 A012
— Kaikki muut yritykset 48,8 A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia
säännöksiä ja määräyksiä.
4. Tässä asetuksessa vahvistettuja yksilöllisiä tulleja (”muihin” sovel-
lettavaa koko maata koskevan tullin vastakohtana) sovelletaan yksin-omaan tässä asetuksessa erikseen mainittujen oikeussubjektien valmista-mien, asianomaisesta maasta peräisin olevien tuotteiden tuontiin. Josyrityksen täsmällistä nimeä ei mainita tämän asetuksen artiklaosassa,sen valmistamiin tuotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja.
Kaikki näiden yksilöllisten tullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esim.
yrityksen nimenmuutoksen huomioon ottamiseksi tehdyt) on toimitet-tava viipymättä komissiolle ja mukaan on liitettävä kaikki asiankannalta oleelliset tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat yrityksen nimen-muutokseen mahdollisesti liittyviä tuotantotoiminnan sekä kotimarkki-namyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa asetusta tämänperusteella neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllistentullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.
2 artikla
1. Kannetaan lopullisesti Intiasta peräisin olevassa tuonnissa asetuk-
sella (EY) N:o 618/1999 käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullienvakuutena olevat määrät lopullisten tullien tasoisina. Vapautetaan lopul-lisen tasoitustullin ylittävät vakuutena olevat määrät.
2. Edellä 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä ja määräyksiä
sovelletaan väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevien määrienlopulliseen kantamiseen.
3 artikla
Päätetään Koreasta peräisin olevan, läpimitaltaan vähintään 1 mm:n
ruostumattoman teräslangan tuontia koskeva menettely. VapautetaanKoreasta peräisin olevassa tuonnissa asetuksella (EY) N:o 618/1999käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se
julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.