2004L0017 — FI — 01.11.2004 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:





Oikaisu









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2004/17/EY,

annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004,

vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta







EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 47 artiklan 2 kohdan, 55 artiklan ja 95 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen ( 1 ), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 2 ), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon ( 3 ), noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä ( 4 ), ja ottavat huomioon sovittelukomitean 9 päivänä joulukuuta 2003 hyväksymän yhteisen tekstin, sekä katsovat seuraavaa: 1) Vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/38/ETY ( 5 ) uusien muutosten yhteydessä, jotka ovat välttämättömiä, jotta voidaan vastata sekä hankintayksiköiden että taloudellisten toimijoiden komission 27 päivänä marraskuuta 1996 hyväksymään vihreään kirjaan antamien vastausten yhteydessä esittämiin yksinkertaistamista ja nykyaikaistamista koskeviin vaatimuksiin, direktiivi olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen. Tämä direktiivi perustuu yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön, erityisesti hankintasopimusten tekemisen perusteita koskevaan oikeuskäytäntöön, joka selkeyttää hankintayksiköillä olevia mahdollisuuksia täyttää asianomaisen väestön tarpeet, myös ne, jotka koskevat ympäristö- ja sosiaalialaa, edellyttäen, että tällaiset perusteet liittyvät sopimuksen kohteeseen, että ne eivät anna hankintayksikölle rajatonta valinnanvapautta, että ne on nimenomaan mainittu ja että ne ovat sopusoinnussa johdanto-osan 2 kappaleessa mainittujen perusperiaatteiden kanssa. 2) Yksi merkittävä syy näiden alojen toimijoiden hankintamenettelyjen yhteensovittamista koskevien sääntöjen käyttöönottoon on, että kansalliset viranomaiset voivat vaikuttaa näiden yksiköiden toimintaan eri tavoin, esimerkiksi omistamalla osuuksia niiden pääomasta tai olemalla edustettuina niiden hallinto-, johto- ja valvontaelimissä. 3) Toinen tärkeä syy näillä aloilla toimivien yksiköiden noudattamien hankintamenettelyjen yhteensovittamiseen on niiden markkinoiden suljettu luonne, joilla ne toimivat. Tähän ovat syynä kansallisten viranomaisten myöntämät erityis- tai yksinoikeudet, jotka koskevat toimituksia kyseessä olevaa palvelua tarjoaviin verkkoihin, palvelua tarjoavien verkkojen saataville saattamista tai niiden hyödyntämistä. 4) Yhteisön lainsäädännön ja erityisesti menettelystä sovellettaessa kilpailusääntöjä lentoliikenteen alalla toimiviin yrityksiin 14 päivänä joulukuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3975/87 ( 6 ) ja perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta lentoliikenteen alan sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin 14 päivänä joulukuuta 1987 annetun asetuksen (ETY) N:o 3976/87 ( 7 ) tavoitteena on lisätä kilpailua julkisia lentoliikennepalveluja tarjoavien yksiköiden välillä. Näin ollen näitä yksiköitä ei ole tarpeen sisällyttää tämän direktiivin soveltamisalaan. Yhteisön laivaliikenteen kilpailutilanteen huomioon ottaen ei myöskään tällä alalla tehtäviä hankintasopimuksia ole tarkoituksenmukaista saattaa tämän direktiivin sääntöjen alaiseksi. 5) Direktiivin 93/38/ETY soveltamisala kattaa nykyisellään myös tietyt televiestintäalan hankintayksiköiden tekemät hankintasopimukset. Lainsäädäntökehys, joka mainitaan 25 päivänä marraskuuta 1998 annetussa neljännessä kertomuksessa televiestinnän sääntelyn toteuttamisesta, on hyväksytty tämän alan vapauttamiseksi. Eräs sen seurauksista on ollut todellisen kilpailun käynnistyminen alalla sekä tosiasiallisesti että oikeudellisesti. Tämän vuoksi komissio on julkaissut tiedoksi luettelon televiestintäalan palveluista ( 8 ), jotka voidaan jo jättää kyseisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle sen 8 artiklan nojalla. Televiestinnän sääntelyn toteuttamisesta 26 päivänä marraskuuta 2001 annetussa seitsemännessä kertomuksessa vahvistetaan, että asiassa on edelleen edistytty. Tämän vuoksi ei ole enää tarpeen säännellä tällä alalla toimivien yksiköiden suorittamia hankintoja. 6) Sen vuoksi ei ole enää aiheellista jatkaa vesi-, energia-, kuljetus- ja telekommunikaatioalalla toimivien yksiköiden hankintamenettelystä 17 päivänä syyskuuta 1999 annetulla neuvoston direktiivillä 90/531/ETY ( 9 ) perustetun neuvoa-antavan telehankintakomitean toimintaa. 7) On kuitenkin tarpeen jatkaa televiestintäalan markkinoiden kehittymisen seurantaa ja tarkastella tilannetta uudelleen, jos todetaan, että alalla ei enää ole todellista kilpailua. 8) Direktiivin 93/38/ETY soveltamisalaan eivät kuulu puhelin-, teleksi-, radiopuhelin-, henkilöhaku- ja satelliittiviestintäpalveluja koskevat hankinnat. Nämä hankinnat jätettiin direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle sen huomioon ottamiseksi, että usein ainoastaan yksi palveluntarjoaja voi tuottaa kyseisiä palveluja tietyllä maantieteellisellä alueella todellisen kilpailun puuttumisen ja erityis- tai yksinoikeuksien vuoksi. Televiestintäalan todellisen kilpailun myötä ei tämä soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen ole perusteltua. Tämän vuoksi on tarpeen sisällyttää näiden televiestintäpalvelujen hankinta tämän direktiivin soveltamisalaan. 9) Vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden tekemien julkisten hankintasopimusten avaamiseksi kilpailulle on syytä laatia säännökset, jotka koskevat tietyn arvon ylittävien sopimusten yhteensovittamista yhteisön tasolla. Tämä yhteensovittaminen perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 14, 28 ja 49 artiklasta ja Euratomin perustamissopimuksen 97 artiklasta johdettavissa oleviin vaatimuksiin eli yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen, joista syrjimättömyyden periaate on vain yksi ilmaisu, vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen, suhteellisuusperiaatteeseen sekä avoimuusperiaatteeseen. Kun otetaan huomioon, millaisiin aloihin tällainen yhteensovittaminen vaikuttaa, sen avulla olisi luotava puitteet hyvälle kauppatavalle ja sallittava mahdollisimman suuri joustavuus samalla, kun turvataan mainittujen periaatteiden soveltaminen. Niiden julkisten hankintasopimusten osalta, joiden arvo alittaa sen, joka edellyttää yhteisön yhteensovittamista koskevien säännösten soveltamista, on syytä palauttaa mieliin yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö, jonka mukaan edellä mainittuja perustamissopimusten sääntöjä ja periaatteita on sovellettava. 10) Hankintojen todellisen avaamisen ja hankintasopimusten tekemistä koskevien sääntöjen tasapuolisen soveltamisen varmistaminen vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla edellyttää asianomaisten yksiköiden määrittelyä muun kuin niiden oikeudellisen aseman perusteella. Tämän vuoksi olisi varmistettava, että julkisella sektorilla ja yksityisellä sektorilla toimivien hankintayksiköiden yhdenvertaista kohtelua ei vaaranneta. On myös varmistettava perustamissopimuksen 295 artiklan mukaisesti, ettei jäsenvaltioissa voimassa oleviin omistusoikeusjärjestelmiin puututa. 11) Jäsenvaltioiden olisi huolehdittava, että julkisoikeudellisen laitoksen osallistuminen tarjoajana julkisia hankintoja koskevan sopimuksen tekomenettelyyn ei aiheuta kilpailun vääristymistä yksityisiin tarjoajiin nähden. 12) Perustamissopimuksen 6 artiklan mukaan ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset on sisällytettävä perustamissopimuksen 3 artiklassa tarkoitetun yhteisön politiikan ja toiminnan määrittelyyn ja toteuttamiseen, erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi. Tässä direktiivissä selvennetään sen vuoksi, miten hankintayksiköt voivat edistää ympäristönsuojelua ja kestävää kehitystä samalla kun taataan, että hankintayksiköillä on mahdollisuus suorittaa hankintansa parhaalla hintalaatusuhteella. 13) Tällä direktiivillä ei millään tavoin olisi estettävä määräämästä tai toteuttamasta toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen julkisen moraalin, yleisen järjestyksen, turvallisuuden tai terveyden taikka ihmisten ja eläinten elämän tai kasvien suojelemiseksi, erityisesti kestävä kehitys huomioon ottaen, edellyttäen, että nämä toimenpiteet ovat perustamissopimuksen mukaisia. 14) Neuvosto hyväksyi Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986-1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä päätöksellä 94/800/EY ( 10 ) yhteisön puolesta muun muassa Maailman kauppajärjestön (WTO) julkisia hankintoja koskevan sopimuksen, jäljempänä ”julkisia hankintoja koskeva sopimus”, jonka tarkoituksena on luoda kansainvälinen julkisia hankintoja koskeva keskenään tasapainossa olevien oikeuksien ja velvollisuuksien monenvälinen järjestelmä maailmankaupan vapauttamiseksi ja laajentamiseksi. Kun otetaan huomioon yhteisön kansainväliset oikeudet ja velvollisuudet, jotka johtuvat julkisia hankintoja koskevan sopimuksen hyväksymisestä, kolmansien allekirjoittajamaiden tarjoajiin ja tuotteisiin sovellettavat järjestelyt on määritelty mainitussa sopimuksessa. Julkisia hankintoja koskevalla sopimuksella ei ole välitöntä oikeusvaikutusta. Siinä tarkoitettujen hankintayksiköiden, jotka noudattavat tätä direktiiviä ja jotka soveltavat sitä julkisia hankintoja koskevan sopimuksen allekirjoittaneiden kolmansien maiden taloudellisiin toimijoihin, olisi näin ollen noudatettava mainittua sopimusta. Toisaalta tällä direktiivillä olisi taattava yhteisön taloudellisille toimijoille hankintayksiköiden suorittamiin hankintoihin osallistumisen ehdot, jotka ovat yhtä edulliset kuin ne, jotka on myönnetty julkisia hankintoja koskevan sopimuksen allekirjoittaneiden kolmansien maiden taloudellisille toimijoille. 15) Hankintayksiköt saavat ennen hankintamenettelyjen aloittamista pyytää tai vastaanottaa teknistä vuoropuhelua käyden neuvoja, joita voidaan käyttää teknisten eritelmien laatimiseen edellyttäen kuitenkin, ettei kilpailu esty tällaisten neuvojen vaikutuksesta. 16) Koska rakennusurakat ovat hyvin erilaisia, hankintayksiköiden olisi voitava tehdä rakennusurakan suunnittelua ja toteutusta koskevat sopimukset kummastakin erikseen tai molemmista yhdessä. Tällä direktiivillä ei pyritä säätämään joko yhteisen tai erillisen sopimuksen tekemisestä. Päätös sopimuksen tekemisestä joko erillisenä tai yhteisenä olisi tehtävä laadullisin ja taloudellisin perustein, jotka voidaan määrittää kansallisessa lainsäädännössä. Hankintasopimusta olisi pidettävä rakennusurakoita koskevana sopimuksena ainoastaan, jos sen kohteena on nimenomaan liitteessä XII tarkoitettujen toimintojen toteuttaminen, vaikka sopimukseen sisältyisi myös kyseisten toimintojen toteuttamisen edellyttämien muiden palvelujen toimittamista. Palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin voi joissakin olosuhteissa, erityisesti isännöinti- ja kiinteistöpalvelualalla, sisältyä rakennusurakoita. Jos tällaiset rakennusurakat kuitenkin ovat liitännäisiä sopimuksen pääkohteeseen nähden ja ovat sen mahdollista seurausta tai täydentävät sitä, niiden sisältyminen sopimukseen ei oikeuta pitämään sopimusta rakennusurakkaa koskevana. Rakennusurakkasopimuksen ennakoidun arvon laskemisen perustana on syytä pitää itse urakan arvoa sekä tarvittaessa niiden hankintojen ja palvelujen ennakoitua arvoa, joita hankintayksiköt asettavat urakan suorittajan käyttöön, edellyttäen että kyseiset palvelut tai hankinnat ovat tarpeellisia asianomaisen rakennusurakan suorittamista varten. Kyseisillä palveluilla tarkoitetaan tässä kohdassa hankintayksiköiden oman henkilökuntansa avulla tuottamia palveluja. Toisaalta palvelusopimusten arvon laskemiseen sovelletaan palvelusopimuksia koskevia sääntöjä riippumatta siitä, asetetaanko palvelut rakennusurakan suorittamisesta vastaavan urakoitsijan käyttöön. 17) Tämän direktiivin menettelyä koskevien sääntöjen soveltamista ja seurantaa varten voidaan palvelualaa parhaiten kuvata jakamalla palvelut tiettyjä yhteisen luokittelun nimikkeitä vastaaviin luokkiin ja kokoamalla nimikkeet kahteen liitteeseen, XVII A ja XVII B, sen mukaan, mitä järjestelmää niihin sovelletaan. Liitteessä XVII B luokiteltujen palvelujen osalta tämän direktiivin asiaan kuuluvat säännökset eivät saisi vaikuttaa kyseisiä palveluja koskevien yhteisön erityissääntöjen soveltamiseen. 18) Palveluja koskevien hankintasopimusten osalta tämän direktiivin täysimittainen soveltaminen olisi siirtymäkauden ajaksi rajoitettava sellaisiin hankintoihin, joiden osalta sen säännökset tekevät mahdolliseksi toteuttaa kaikki valtioiden rajat ylittävän kaupan lisäämismahdollisuudet. Muita palveluja koskevia hankintasopimuksia olisi seurattava tämän siirtymäkauden ajan ennen kuin tämän direktiivin täysimittaisesta soveltamisesta päätetään. Tältä osin on tarpeen luoda seurantajärjestelmä. Tämän järjestelmän olisi samalla tarjottava asianomaisille mahdollisuus saada asiaa koskevaa tietoa. 19) Palvelujen tarjoamisen vapautta ei saisi estää. Sen vuoksi palvelujen suorittajat voivat olla joko luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä. Tämä direktiivi ei kuitenkaan saisi estää soveltamasta toiminnan tai ammatin harjoittamisen edellytyksiä koskevia kansallisia sääntöjä, jos nämä ovat yhteisön oikeuden mukaisia. 20) Erilaisia uusia sähköisiä ostomenettelyjä kehitetään jatkuvasti. Niillä on mahdollista lisätä kilpailua ja tehostaa julkisia hankintoja erityisesti niitä käytettäessä säästyvän ajan ja kustannusten avulla. Hankintayksiköt voivat käyttää sähköisiä ostomenettelyjä edellyttäen, että se tapahtuu tämän direktiivin sääntöjen mukaisesti sekä yhdenvertaisen kohtelun, syrjimättömyyden ja avoimuuden periaatteita noudattaen. Tältä osin tarjoaja voi, erityisesti puitejärjestelyn mukaisesti tai jos käytetään dynaamista hankintamenettelyä, esittää tarjouksen sähköisenä luettelona, jos se käyttää hankintayksikön 48 artiklan mukaisesti valitsemia viestintävälineitä. 21) Ottaen huomioon sähköisten ostojärjestelmien nopea kehitys olisi jo nyt otettava käyttöön asianmukaiset säännöt, jotta hankintayksiköt voivat saada täyden hyödyn näiden järjestelmien tarjoamista mahdollisuuksista. Tämän vuoksi on tarpeen määrittää tavanomaisiin ostoihin käytettävä kokonaan sähköinen dynaaminen hankintajärjestelmä, ja vahvistettava erityiset säännöt tällaisen järjestelmän toteuttamista ja toimintaa varten, jotta voidaan taata yhdenvertainen kohtelu kaikille taloudellisille toimijoille, jotka haluavat osallistua järjestelmään. Jokaisen taloudellisen toimijan, joka on tehnyt erittelyn mukaisen alustavan tarjouksen ja täyttää valintaperusteet, olisi voitava liittyä tällaiseen järjestelmään. Tämän hankintatekniikan avulla hankintayksiköt, jotka laativat jo hyväksyttyjen tarjoajien luettelon ja antavat uusille tarjoajille mahdollisuuden liittyä siihen, saavat sähköisten välineiden käytön ansiosta käyttöönsä erityisen suuren määrän tarjouksia ja varmistavat siten, että varoja käytetään laajan kilpailun avulla parhaalla mahdollisella tavalla. 22) Koska sähköisten huutokauppojen käyttö todennäköisesti yleistyy, olisi annettava niitä koskeva yhteisön määritelmä ja niitä koskevat erityissäännöt sen varmistamiseksi, että niissä noudatetaan täysimääräisesti yhdenvertaisen kohtelun, syrjimättömyyden ja avoimuuden periaatteita. Sen vuoksi olisi säädettävä, että sähköistä huutokauppaa voidaan käyttää ainoastaan sellaisissa rakennusurakoita sekä tavara- tai palveluhankintoja koskevissa hankintasopimuksissa, joista voidaan laatia tarkat tekniset eritelmät. Näin voidaan tehdä erityisesti kun on kyse toistuvista tavaroita, rakennusurakoita ja palveluja koskevista hankintasopimuksista. Samasta syystä olisi myös voitava määritellä tarjoajien keskinäinen järjestys huutokaupan kaikissa vaiheissa. Sähköisten huutokauppojen käyttö antaa hankintayksiköille mahdollisuuden pyytää tarjoajia esittämään uudet alemmat hinnat ja, jos hankintasopimus tehdään kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella, esittämään paremman tarjouksen myös muiden tekijöiden kuin hinnan osalta. Jotta voidaan varmistaa avoimuuden periaatteen noudattaminen, ainoastaan niiden tekijöiden osalta voidaan toimittaa sähköinen huutokauppa, joita voidaan automaattisesti arvioida sähköisten välineiden avulla ilman, että hankintayksikkö puuttuu arviointiin, jolloin näillä tekijöillä tarkoitetaan vain niitä, jotka voidaan ilmaista määrällisinä tai prosenttimäärinä. Toisaalta sähköistä huutokauppaa ei olisi voitava käyttää niiden tarjousten osien osalta, jotka edellyttävät muutoin kuin määrällisinä ilmaistavien näkökohtien arviointia. Tiettyjen rakennusurakoiden ja tiettyjen palveluhankintojen, joiden sisältönä ovat immateriaaliset suoritukset, esimerkiksi rakennusurakoiden suunnittelu, ei näin ollen olisi oltava sähköisen huutokaupan kohteena. 23) Jäsenvaltioissa on kehitetty tiettyjä keskitettyjä hankintamenetelmiä. Useille hankintaviranomaisille on annettu tehtäväksi suorittaa tavaroiden hankintoja tai tehdä julkisia hankintoja koskevia sopimuksia tai puitejärjestelyjä hankintayksiköille. Hankintojen suuruuden vuoksi voidaan näiden menetelmien avulla lisätä kilpailua ja parantaa julkisten hankintojen tehokkuutta. Tämän vuoksi olisi luotava yhteisön määritelmä hankintayksiköitä varten perustetuille yhteishankintayksiköille. Olisi myös määriteltävä edellytykset, joiden mukaisesti hankintayksiköiden, jotka yhteishankintayksikköä käyttäen hankkivat rakennusurakoita, tavaraa ja/tai palveluja, voidaan katsoa noudattaneen tätä direktiiviä syrjimättömyyden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteiden mukaisesti. 24) Jäsenvaltioiden erilaisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi olisi niille jätettävä mahdollisuus valita, voivatko hankintayksiköt käyttää yhteishankintayksiköitä, dynaamisia hankintajärjestelmiä tai sähköisiä huutokauppoja, sellaisina kuin ne on määritelty ja niitä säännellään tässä direktiivissä. 25) Erityis- ja yksinoikeudet on määriteltävä asianmukaisesti. Määritelmän johdosta tilannetta, jossa yksikkö voi verkkojen taikka satamien tai lentokenttien laitteistojen rakentamista varten käyttää julkista pakkolunastusmenettelyä tai käyttää omaisuutta taikka sijoittaa verkkoon kuuluvia laitteita yleiselle tielle, sen alle tai yläpuolelle, ei yksinään pidetä tässä direktiivissä tarkoitettuna yksin- tai erityisoikeutena. Tilannetta, jossa yksikkö toimittaa juomavettä, sähköä, kaasua tai lämpöä verkkoon, jota ylläpitää kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen myöntämät erityis- tai yksinoikeudet saanut yksikkö, ei myöskään pidetä tässä direktiivissä tarkoitettuna yksin- tai erityisoikeutena. Yksin- tai erityisoikeuksina ei voida myöskään pitää oikeuksia, käyttöoikeussopimukset mukaan lukien, jotka jäsenvaltio myöntää puolueettomin, oikeasuhteisin ja syrjimättömin perustein rajoitetulle määrälle yrityksiä ja joista kaikkien halukkaiden nämä perusteet täyttävien osapuolten on mahdollisuus päästä osallisiksi. 26) Hankintayksiköiden olisi sovellettava vesihuoltoon liittyvässä toiminnassaan hankintoja koskevia yhteisiä säännöksiä, ja näitä sääntöjä olisi sovellettava myös silloin, kun tässä direktiivissä tarkoitetut hankintaviranomaiset tekevät hankintoja sellaista toimintaansa varten, joka liittyy vesirakennushankkeisiin, maan kasteluun tai kuivatukseen tai jäteveden poistoon tai käsittelyyn. Tavarahankintoja varten ehdotetut säännöt eivät kuitenkaan sovellu veden hankkimiseen, koska vesi on hankittava sen käyttöpaikan lähellä sijaitsevista lähteistä. 27) Tietyt julkisia linja-autokuljetuspalveluja tarjoavat hankintayksiköt jätettiin jo direktiivin 93/38/ETY soveltamisalan ulkopuolelle. Tällaiset yksiköt olisi jätettävä myös tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Jotta vältytään useilta ainoastaan tiettyihin aloihin sovellettavilta erityisjärjestelyiltä, yleistä menettelyä, joka sallii kilpailulle avaamisen vaikutusten huomioon ottamisen, olisi sovellettava myös kaikkiin yksiköihin, jotka tuottavat sellaisia linja-autokuljetuspalveluja, joita ei direktiivin 98/38/ETY 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti ole jätetty mainitun direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. 28) Kun otetaan huomioon yhteisön postipalvelujen edelleen vapauttaminen ja se, että näitä palveluja tuottavat verkoston avulla niin hankintaviranomaiset, julkiset yritykset kuin muutkin yritykset, olisi tämän direktiivin ja myös sen 30 artiklan sääntöjen koskettava postipalveluja tarjoavien hankintayksiköiden tekemiä hankintasopimuksia. Näillä säännöillä luodaan johdanto-osan 9 kappaleessa tarkoitettuja periaatteita noudattaen puitteet hyvälle kauppatavalle ja sallitaan laajempi joustavuus kuin julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/18/EY ( 11 ). Kyseisiä toimintoja määritettäessä on otettava huomioon yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/67/EY ( 12 ) määritelmät. Postipalveluja tarjoaviin yksiköihin ei niiden oikeudellisesta asemasta riippumatta tällä hetkellä sovelleta direktiivissä 93/38/ETY vahvistettuja sääntöjä. Hankintasopimuksen tekomenettelyjen mukauttaminen tähän direktiiviin saattaa tällaisten yksiköiden osalta viedä kauemmin kuin niiden yksiköiden osalta, joita nämä määräykset jo koskevat ja joiden on näin ollen ainoastaan mukautettava menettelynsä tähän direktiiviin tehtyihin muutoksiin. Näin ollen tämän direktiivin soveltamista olisi voitava lykätä, jotta mukauttamisen edellyttämiä aikarajoituksia voidaan noudattaa. Koska tällaisten yksiköiden asema vaihtelee suuresti, jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus säätää siirtymäkaudesta, joka koskee tämän direktiivin soveltamista postipalvelujen alalla toimiviin hankintayksiköihin. 29) Hankintoja voidaan tehdä täyttämään tarpeita, jotka koskevat useita toimintoja, jotka saattavat olla erilaisten oikeudellisten järjestelyjen alaisia. Olisi selvennettävä, että oikeudellisen järjestelyn, jota sovelletaan yhteen hankintaan, jolla pyritään kattamaan useita toimintoja, olisi sovellettava sääntöjä, jotka koskevat toimintoa, jota varten se on pääasiassa tarkoitettu. Hankinnan pääasiallisen tarkoituksen määrittely voi perustua arviointiin tarpeista, joihin tietyn hankintasopimuksen on vastattava. Arvioinnin toteuttaa hankintayksikkö arvioidakseen sopimuksen arvon ja laatiakseen tarjousasiakirjat. Tietyissä tapauksissa, kuten hankittaessa yksi ainoa laite sellaista toimintaa varten, jonka osalta tiedot puuttuvat vastaavan käyttöasteen arvioimiseksi, saattaa olla objektiivisesti katsoen mahdotonta määritellä toimintaa, jota varten hankinta on pääasiassa tarkoitettu. Olisi säädettävä siitä, mitä sääntöjä tällaisissa tapauksissa sovelletaan. 30) Tämän direktiivin täytäntöönpanoa on tarpeen yksinkertaistaa erityisesti yksinkertaistamalla kynnysarvoja ja soveltamalla kaikkiin eri aloilla toimiviin hankintayksiköihin säännöksiä, jotka koskevat osallistujille hankintamenettelyihin liittyvistä päätöksistä ja menettelyjen tuloksista annettavia tietoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön kansainvälisten sitoumusten noudattamista. Nämä kynnysarvot olisi lisäksi rahaliitto huomioiden vahvistettava euromääräisinä siten, että näiden säännösten soveltaminen yksinkertaistuu ja samalla taataan julkisia hankintoja koskevassa sopimuksessa määrättyjen kynnysarvojen noudattaminen, jotka ilmaistaan erityisnosto-oikeuksina. Tässä yhteydessä olisi myös säädettävä euroina ilmaistujen kynnysarvojen säännöllisestä tarkistamisesta, jotta ne voidaan tarvittaessa mukauttaa euron arvon mahdollisiin muutoksiin erityisnosto-oikeuksiin nähden. Suunnittelukilpailujen kynnysarvojen olisi lisäksi oltava samat kuin palveluja koskeviin hankintoihin sovellettavat kynnysarvot. 31) Olisi säädettävä tapauksista, joissa toimenpiteitä menettelyjen yhteensovittamiseksi voidaan olla soveltamatta valtion turvallisuuteen tai valtiosalaisuuksiin liittyvistä syistä tai koska hankintasopimusten tekemiseen sovelletaan erityissääntöjä, jotka johtuvat kansainvälisistä sopimuksista ja jotka liittyvät joukkojen sijoittamiseen tai jotka koskevat erityisesti kansainvälisiä järjestöjä. 32) Soveltamisalan ulkopuolelle olisi jätettävä tietyt sellaisen sidosyrityksen kanssa tehdyt palveluja, hankintoja ja rakennusurakoita koskevat sopimukset, jonka pääasiallisena toimintana on kyseisten palvelujen, hankintojen tai rakennusurakoiden suorittaminen ryhmälle, johon se kuuluu, eikä niiden tarjoaminen markkinoilla. Soveltamisen ulkopuolelle olisi myös jätettävä tietyt palveluja, hankintoja ja rakennusurakoita koskevat sopimukset, jotka hankintayksikkö on tehnyt sellaisen tässä direktiivissä tarkoitettuja toimintoja harjoittavan, useista hankintayksiköistä koostuvan yhteisyrityksen kanssa, jonka osa se on. On kuitenkin tarpeen varmistaa, ettei tämä soveltamisalan rajaaminen aiheuta kilpailun vääristymistä yrityksen tai hankintayksiköihin sidoksissa olevien yritysten tai yhteisyritysten eduksi. On siten syytä säätää asianmukaisista säännöistä erityisesti niiden enimmäismäärien osalta, joiden puitteissa yritykset voivat saada osan liikevaihdostaan markkinoilta ja joiden ylittyessä yritykset menettävät mahdollisuuden tehdä sopimuksia ilman tarjouspyyntöä, samoin kuin yhteisyritysten muodon sekä näiden yhteisyritysten ja niitä muodostavien hankintayksiköiden yhteyksien kiinteyden osalta. 33) Palvelujen osalta maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden hankintaa tai vuokrausta taikka näihin liittyviä oikeuksia koskeviin sopimuksiin liittyy erityisominaisuuksia, joiden vuoksi hankintasopimusten tekemistä koskevien sääntöjen soveltaminen niihin ei ole tarkoituksenmukaista. 34) Välimies- ja sovittelupalveluja suorittavat elimet tai henkilöt nimetään tai valitaan tavallisesti menettelyillä, joihin ei voida soveltaa hankintasopimusten tekemistä koskevia sääntöjä. 35) Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat rahoituspalvelut eivät sisällä julkisia hankintoja koskevan sopimuksen mukaisesti sopimuksia, jotka koskevat arvopaperien tai muiden rahoitusvälineiden liikkeeseen laskemista, hankintaa, myyntiä tai siirtoa. 36) Tätä direktiiviä olisi sovellettava palvelujen tarjoamiseen vain, jos se perustuu sopimuksiin. 37) Perustamissopimuksen 163 artiklan mukaan tutkimusta ja teknologista kehittämistä edistämällä voidaan lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknistä perustaa, ja palveluhankintojen avaaminen auttaa osaltaan tämän tavoitteen toteutumista. Tätä direktiiviä ei olisi sovellettava tutkimusohjelmien yhteisrahoittamiseen. Direktiiviä sovelletaan sen vuoksi ainoastaan niihin tutkimusta ja kehittämistä koskeviin sopimuksiin, joita vain hankintayksikkö hyödyntää omassa toiminnassaan ja edellyttäen, että hankintayksikkö korvaa suoritetun palvelun kokonaan. 38) Jotta vältytään uusilta ainoastaan tiettyihin aloihin sovellettavilta erityisjärjestelyiltä, olisi voimassa olevat direktiivin 93/38/ETY 3 artiklalla sekä hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY ( 13 ) 12 artiklalla perustetut erityisjärjestelmät, joita sovelletaan yksiköihin, jotka hyödyntävät maantieteellistä aluetta öljyn, kaasun, hiilen tai muiden kiinteiden polttoaineiden etsimiseksi tai talteen ottamiseksi, korvattava yleisellä menettelyllä, jonka ulkopuolelle suoraan kilpailun kohteena olevat alat voidaan jättää. On kuitenkin varmistettava, ettei tämä estä soveltamasta 10 päivänä joulukuuta 1993 tehtyä komission päätöstä 97/367/EY ( 14 ), jossa vahvistetaan, että maantieteellisten alueiden hyödyntämistä öljyn tai kaasun etsimiseksi tai talteen ottamiseksi ei Alankomaissa pidetä neuvoston direktiivin 90/531/ETY 2 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna toimintana ja että tällaista toimintaa harjoittavien yksiköiden ei Alankomaissa katsota toimivan direktiivin 2 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetuin erityis- tai yksinoikeuksin, eikä 30 päivänä toukokuuta 1993 tehtyä komission päätöstä, jossa vahvistetaan, että maantieteellisten alueiden hyödyntämistä öljyn tai kaasun etsimiseksi tai talteen ottamiseksi ei Yhdistyneessä kuningaskunnassa pidetä neuvoston direktiivin 93/38/ETY ( 15 ) 2 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna toimintana ja että tällaista toimintaa harjoittavien yksiköiden ei Yhdistyneessä kuningaskunnassa katsota toimivan direktiivin 2 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetuin erityis- tai yksinoikeuksin, 4 päivänä maaliskuuta 2002 tehtyä komission päätöstä 2002/205/EY ( 16 ), joka tehtiin Itävallan pyydettyä direktiivin 93/38/ETY 3 artiklan mukaisen erityisjärjestelyn soveltamista, eikä myöskään komission päätöstä 2004/73/EY, joka on tehty Saksan pyynnöstä soveltaa direktiivin 93/38/ETY ( 17 ) 3 artiklassa säädettyä erityismenettelyä. 39) Työpaikkojen luominen ja työllistäminen ovat keskeisiä tekijöitä, joilla voidaan taata yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille ja edistää yhteiskuntaan sopeuttamista. Suojatyöpaikoilla ja suojatyöohjelmilla edistetään tältä osin tehokkaasti vammaisten henkilöiden yhteiskuntaan sopeuttamista tai uudelleen sopeuttamista. Tällaiset työpaikat eivät kuitenkaan tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa voi saada hankintoja suoritettavikseen. Tämän vuoksi on aiheellista säätää, että jäsenvaltiot voivat varata tällaisille työpaikoille oikeuden osallistua julkisten hankintojen myöntämismenettelyihin tai rajata hankintojen suorittamisen suojatyöpaikkaohjelmien puitteissa tapahtuvaksi. 40) Tätä direktiiviä ei olisi sovellettava jonkin 3-6 artiklassa tarkoitetun toiminnon toteuttamiseksi tehtyihin hankintasopimuksiin eikä kyseisen toiminnon toteuttamiseksi järjestettäviin suunnittelukilpailuihin, jos siinä jäsenvaltiossa, jossa toiminto on tarkoitus toteuttaa, toimintaan kohdistuu suora kilpailu markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu. Tämän vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön menettely, jota sovelletaan kaikkiin tässä direktiivissä tarkoitettuihin aloihin ja jossa voidaan ottaa huomioon nykyisen tai tulevan kilpailulle vapauttamisen vaikutukset. Tämän menettelyn olisi annettava kyseisille yksiköille oikeusvarmuus sekä sisällettävä asianmukainen päätöksentekomenettely, joka mahdollistaa asiaa koskevan yhteisön oikeuden yhdenmukaisen soveltamisen varmistamisen noudattaen lyhyitä määräaikoja. 41) Toimintaan kohdistuva suora kilpailu olisi arvioitava puolueettomin perustein ja asianomaisen alan erityispiirteet huomioon ottaen. Tietyn alan tai sen osan vapauttamisesta annetun asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon ja soveltamisen katsotaan olevan riittävä osoitus rajoittamattomasta pääsystä kyseisille markkinoille. Tämä lainsäädäntö olisi eriteltävä liitteessä, jonka komissio voi saattaa ajan tasalle. Saattaessaan lainsäädäntöä ajan tasalle komissio ottaa erityisesti huomioon sellaisten toimenpiteiden mahdollisen hyväksymisen, jotka johtavat muiden kuin liitteessä XI jo mainittujen alojen, kuten rautatiekuljetusalan, todelliseen avaamiseen kilpailulle. Jos yhteisön lainsäädännön soveltamisesta ei seuraa rajoittamaton pääsy tietyille markkinoille, olisi osoitettava, että markkinoille pääsy on oikeudellisesti ja tosiasiallisesti vapaata. Tämän vuoksi 30 artiklaa sovellettaessa otetaan huomioon se, että jäsenvaltio soveltaa direktiiviä, kuten direktiiviä 94/22/EY, jolla tietty ala vapautetaan, johonkin muuhun alaan, kuten hiilialaan. 42) Hankintayksiköiden laatimien teknisten eritelmien olisi oltava sellaisia, että julkiset hankinnat avautuvat kilpailulle. Sen vuoksi olisi oltava mahdollista esittää tarjouksia, jotka perustuvat erilaisiin teknisiin ratkaisuihin. Tekniset eritelmät olisi tätä varten voitava laatia toiminnallisen suorituskyvyn ja toiminnallisten vaatimusten mukaisesti ja, jos viitataan eurooppalaiseen standardiin tai sellaisen puuttuessa kansalliseen standardiin, hankintayksiköiden olisi otettava huomioon muihin vastaaviin ratkaisuihin perustuvat tarjoukset, jotka täyttävät hankintayksiköiden vaatimukset ja jotka vastaavat turvallisuusvaatimuksia. Tarjoajien olisi vastaavuuden osoittamiseksi voitava esittää mitä hyvänsä selvitystä. Jos hankintayksiköt katsovat, että vastaavuutta ei tietyssä tapauksessa ole, niiden olisi voitava perustella asiaa koskeva päätöksensä. Hankintayksiköt, jotka haluavat määritellä ympäristövaatimuksia tietyn hankintasopimuksen teknisissä eritelmissä, voivat vahvistaa tiettyjen tuote- tai palveluryhmien ympäristöominaisuudet, kuten määrätyn tuotantomenetelmän, ja/tai erityiset ympäristövaikutukset. Ne voivat halutessaan käyttää asianmukaisia eritelmiä, jotka on määritelty ympäristömerkeissä, kuten Euroopan ympäristömerkissä, (moni)kansallisissa tai muissa ympäristömerkeissä, edellyttäen että merkkiä koskevat vaatimukset on laadittu ja hyväksytty perustuen tieteelliseen tietoon ja käyttäen menettelyä, johon asianomaiset osapuolet, kuten viranomaiset, kuluttajat, valmistajat, vähittäiskaupan edustajat ja ympäristöjärjestöt voivat osallistua ja edellyttäen, että merkki on kaikkien asianomaisten osapuolten saatavilla ja käytettävissä. Hankintayksiköiden olisi aina kuin se on mahdollista vahvistettava tekniset eritelmät niin, että voidaan ottaa huomioon vammaisia henkilöitä koskevat saavutettavuusnäkökohdat tai suunnittelua koskevat vaatimukset kaikkia käyttäjiä ajatellen. Teknisten eritelmien olisi oltava niin selkeitä, että kaikki tarjoajat tietävät, mitä seikkoja hankintayksikön asettamat vaatimukset koskevat. 43) Jotta voidaan helpottaa pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin, olisi annettava säännöksiä alihankinnasta. 44) Hankintasopimuksen toteuttamisen ehdot ovat tämän direktiivin mukaiset, jos ne eivät ole suoraan tai välillisesti syrjiviä ja jos ne mainitaan tarjouskilpailua koskevassa ilmoituksessa tai tarjouspyyntöasiakirjassa. Niillä voidaan erityisesti pyrkiä tukemaan ammatillista koulutusta työmaalla, erityisistä työllistymisvaikeuksista kärsivien henkilöiden työllistämistä, torjumaan työttömyyttä tai edistämään ympäristönsuojelua. Esimerkkinä voidaan mainita muun ohessa velvoitteet, joita voidaan soveltaa hankintasopimusten toteuttamisessa, ja jotka koskevat pitkäaikaistyöttömien palvelukseen ottamista tai työttömien tai nuorten kouluttamista tarkoittavia toimenpiteitä, Kansainvälisen työjärjestön (ILO) perustavanlaatuisten sopimusten säännösten noudattamista, sikäli kuin niitä ei ole pantu kansallisessa lainsäädännössä täytäntöön, sekä tietyn vammaisten vähimmäismäärän palvelukseen ottamista, joka ylittää kansallisen lainsäädännön vaatimukset. 45) Hankintasopimusta toteutettaessa sovelletaan työolojen ja työturvallisuuden alalla voimassa olevia sekä kansallisia että yhteisön säädöksiä, sääntöjä ja työehtosopimuksia edellyttäen, että kyseiset säännöt sekä niiden soveltaminen ovat yhteisön oikeuden mukaisia. Rajat ylittävissä tapauksissa, joissa jonkin jäsenvaltion työntekijät suorittavat palveluja toisessa jäsenvaltiossa hankintasopimuksen toteuttamiseksi, on palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 96/71/EY ( 18 ) vahvistettu vähimmäisedellytykset, joita vastaanottajamaan on noudatettava lähetettyjen työntekijöiden osalta. Jos kansallisessa lainsäädännössä on tätä koskevia säännöksiä, näiden velvoitteiden noudattamatta jättäminen voidaan katsoa taloudellisen toimijan ammatinharjoittamiseen liittyväksi vakavaksi virheeksi tai lainvastaiseksi teoksi, joka voi johtaa kyseisen taloudellisen toimijan sulkemiseen pois hankintasopimusten tekomenettelystä. 46) Kun otetaan huomioon tieto- ja viestintätekniikan viimeaikainen kehitys ja sen antamat mahdollisuudet yksinkertaistaa hankintojen julkaisemista sekä tehostaa hankintamenettelyjä ja tehdä ne avoimemmiksi, olisi sähköiset välineet asetettava yhdenvertaiseen asemaan tavanomaisten viestintä- ja tiedonvaihtokeinojen kanssa. Valitun tavan ja tekniikan olisi mahdollisimman pitkälti oltava yhteensopiva muissa jäsenvaltioissa käytössä olevan tekniikan kanssa. 47) Sähköisten välineiden käyttö säästää aikaa. Näin ollen olisi sähköisiä välineitä käytettäessä asetettava lyhyemmät määräajat, kuitenkin sillä edellytyksellä, että välineet ovat yhteisön tasolla käytettyjen tiedonvälitystä koskevien järjestelyjen mukaisia. On kuitenkin huolehdittava siitä, että eri perustein tehtävän määräaikojen lyhentämisen yhteisvaikutus ei johda kohtuuttoman lyhyisiin määräaikoihin. 48) Tietojen toimittamiseen sähköisessä muodossa olisi tämän direktiivin yhteydessä sovellettava sähköisiä allekirjoituksia koskevista yhteisön puitteista 13 päivänä joulukuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 1999/93/EY ( 19 ) sekä sähköistä kaupankäyntiä sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8 päivänä kesäkuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2000/31/EY (”direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä”) ( 20 ). Julkiset hankintamenettelyt ja palveluja koskeviin kilpailuihin sovellettavat säännöt edellyttävät mainituissa direktiiveissä vaadittua tasoa korkeampaa turvallisuuden ja luottamuksellisuuden tasoa. Tästä syystä tarjousten sekä osallistumishakemusten sekä suunnitelmien ja hankkeiden sähköiseen vastaanottamiseen käytettyjen välineiden olisi täytettävä erityiset lisävaatimukset. Tätä varten olisi mahdollisuuksien mukaan rohkaistava sähköisten allekirjoitusten ja erityisesti kehittyneiden sähköisten allekirjoitusten käyttöä. Vapaaehtoisten akkreditointijärjestelmien olemassaololla voisi toisaalta olla suotuisa vaikutus tällaisia laitteita koskevien varmennepalvelujen tason nostamiseen. 49) Päätöksistä, jotka koskevat puitejärjestelyn tai hankintasopimuksen tekemistä tai menettelystä luopumista, olisi ilmoitettava hankintamenettelyyn osallistuville riittävän lyhyessä määräajassa, jotta mahdollisuus uudelleentarkastelua koskevan pyynnön tekemiseen säilyy. Nämä tiedot olisi näin ollen annettava mahdollisimman nopeasti ja yleensä 15 päivän kuluessa päätöksen tekemisestä. 50) Olisi selvennettävä, että valintaperusteet avoimessa menettelyssä vahvistavien hankintayksiköiden olisi noudatettava puolueettomia sääntöjä ja perusteita sekä että myös rajoitettujen menettelyjen ja neuvottelumenettelyjen valintaperusteiden olisi oltava puolueettomia. Nämä puolueettomat säännöt ja perusteet sekä valintaperusteet eivät välttämättä edellytä painottamista. 51) On tärkeää ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö tapauksissa, joissa taloudellinen toimija käyttää hyväkseen toisten yksiköiden taloudellisia voimavaroja, rahoitusta tai teknistä suorituskykyä, riippumatta toimijan ja kyseisten yksiköiden välisestä oikeudellisesta suhteesta, täyttääkseen valintaperusteet tai, kelpuuttamisjärjestelmän ollessa kyseessä, tukeakseen oman hakemuksensa hyväksymistä. Jälkimmäisessä tapauksessa taloudellisen toimijan on osoitettava, että kyseiset voimavarat ovat tosiasiallisesti toimijan käytössä kelpuuttamisjärjestelmän koko voimassaoloajan. Hankintayksikkö voi sen vuoksi kelpuuttamista varten määritellä täytettävien vaatimusten tason ja se voi erityisesti silloin, kun toimija esimerkiksi tukeutuu toisen yksikön rahoitusasemaan, vaatia, että kyseisen yksikön vastuu on tarvittaessa on yhteisvastuullinen. Kelpuuttamisjärjestelmissä olisi noudatettava puolueettomia sääntöjä ja perusteita, jotka hankintayksikön valinnan mukaan voivat koskea taloudellisen toimijan voimavaroja ja/tai järjestelmään kuuluvien rakennusurakoiden, tavarantoimitusten tai palvelujen ominaispiirteitä. Hankintayksiköt voivat kelpuuttamista varten suorittaa omia kokeita arvioidakseen kyseisten rakennusurakoiden, tavarantoimitusten tai palvelujen ominaispiirteitä erityisesti vaatimustenmukaisuuden ja turvallisuuden osalta. 52) Tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroista tunnustamista koskevia yhteisön sääntöjä sovelletaan silloin, kun hankintamenettelyyn tai suunnittelukilpailuun osallistumiseksi on esitettävä todisteet erityisestä pätevyydestä. 53) Tapauksissa, joissa rakennusurakoiden ja/tai palvelujen luonne oikeuttaa ympäristöasioiden hallintaa koskevien toimenpiteiden tai järjestelmien soveltamisen hankintoja koskevan sopimuksen mukaisia toimia suoritettaessa, voidaan vaatia tällaisten toimenpiteiden tai järjestelmien soveltamista. Ympäristöasioiden hallintajärjestelmät voivat siitä riippumatta, onko ne rekisteröity yhteisön välineiden, kuten asetuksen (EY) N:o 761/2001 ( 21 ) (EMAS) mukaisesti, osoittaa taloudellisen toimijan omaavan tekniset edellytykset sopimuksen toteuttamiseen. Lisäksi olisi rekisteröityjen ympäristöasioiden hallintaa koskevien järjestelmien kanssa vaihtoehtoiseksi selvitykseksi hyväksyttävä taloudellisen toimijan kuvaus niistä toimenpiteistä, joita se soveltaa samantasoisen ympäristönsuojelun varmistamiseksi. 54) Olisi vältettävä tekemästä julkisia hankintoja koskevia sopimuksia sellaisten taloudellisten toimijoiden kanssa, jotka ovat osallistuneet rikollisjärjestön toimintaan tai jotka on todettu syylliseksi lahjontaan tai Euroopan yhteisön taloudellisia etuja vahingoittavaan lahjontaan tai petokseen taikka rahanpesuun. Koska hankintayksiköillä, jotka eivät ole hankintaviranomaisia, ei aina ole pääsyä asiaa koskevaan kiistattomaan todistusaineistoon, olisi kuitenkin jätettävä kyseisten hankintayksiköiden päätettäväksi, soveltavatko ne poissulkemisperusteita, jotka on lueteltu direktiivin 2004/18/EY 45 artiklan 1 kohdassa. Velvollisuus soveltaa 45 artiklan 1 kohtaa säännöstä olisi siksi rajoitettava niihin hankintayksiköihin, jotka ovat hankintaviranomaisia. Hankintaviranomaisten olisi tarvittaessa pyydettävä hakijoita, ehdokkaita tai tarjoajia toimittamaan asiaa koskevat asiakirjat ja, ne voivat pyytää asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia toimimaan yhteistyössä, jos ne epäilevät näiden taloudellisten toimijoiden henkilökohtaista asemaa. Nämä taloudelliset toimijat olisi suljettava pois menettelystä heti, kun hankintaviranomainen on saanut tiedon tällaisista rikoksista annetusta kansallisen lainsäädännön mukaisesta tuomiosta, joka on lainvoimainen. Jos kansallisessa lainsäädännössä on tätä koskevia säännöksiä, ympäristölainsäädännön tai sellaisen lainsäädännön noudattamatta jättäminen, joka koskee lainvastaisia sopimuksia julkisten hankintojen yhteydessä, ja josta on annettu lopullinen tuomio tai päätös, jolla on vastaavat vaikutukset, voidaan katsoa toiminnan harjoittajan ammattinsa harjoittamiseen liittyväksi lainvastaiseksi teoksi tai vakavaksi virheeksi. Työntekijöiden yhdenvertaista kohtelua koskevien neuvoston direktiivien 2000/78/EY ( 22 ) ja 76/207/ETY ( 23 ) täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten noudattamatta jättäminen, joka on todettu lopullisella tuomiolla tai päätöksellä, jolla on vastaavat vaikutukset, voidaan katsoa taloudellisen toimijan ammatillisen toiminnan harjoittamiseen liittyväksi lainvastaiseksi teoksi tai vakavaksi virheeksi. 55) Hankintasopimukset olisi tehtävä puolueettomin perustein, joilla varmistetaan syrjimättömyyden, avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteiden noudattaminen ja joilla taataan, että tarjoukset arvioidaan todellisen kilpailun olosuhteissa. Tämän vuoksi on syytä hyväksyä vain kaksi hankintasopimuksen tekoperustetta: alhaisin hinta ja kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous. Jotta varmistetaan yhdenvertaisen kohtelun periaatteen noudattaminen hankintasopimusten tekemisessä, olisi säädettävä oikeuskäytännössä vakiintuneesta velvoitteesta taata tarvittava avoimuus, jotta kaikki tarjoajat voivat kohtuudella saada tietoja kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen määrittämiseksi sovellettavista perusteista ja menettelyistä. Näin ollen hankintayksiköiden on ilmoitettava hankintasopimuksen tekoperusteet ja kunkin perusteen suhteellinen painoarvo hyvissä ajoin, jotta tarjoajat ovat niistä tietoisia tarjousta laatiessaan. Hankintayksiköt voivat poiketa sopimusten tekoperusteiden painoarvojen ilmoittamisesta asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, jotka niiden on kyettävä perustelemaan, jos painoarvoa ei voida määrittää ennakolta erityisesti sopimuksen monimutkaisuuden vuoksi. Tällöin niiden on ilmoitettava perusteiden merkitys alenevassa tärkeysjärjestyksessä. Jos hankintayksiköt päättävät tehdä hankintasopimuksen kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella, niiden olisi arvioitava tarjoukset hintalaatusuhteeltaan parhaan tarjouksen määrittämiseksi. Tätä varten niiden olisi määritettävä taloudelliset ja laadulliset perusteet, joiden nojalla olisi voitava määrittää hankintayksiköille kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous. Nämä perusteet on määriteltävä sopimuksen kohteen mukaisesti siten, että niiden perusteella voidaan arvioida kunkin tarjouksen suoritustaso suhteessa teknisissä eritelmissä määritettyyn sopimuksen kohteeseen ja kunkin tarjouksen hintalaatusuhde. Yhdenvertaisen kohtelun takaamiseksi olisi tarjouksia voitava hankintasopimuksen tekoperusteiden perusteella vertailla ja arvioida puolueettomasti. Jos nämä edellytykset täyttyvät, taloudelliset ja laadulliset, myös ympäristövaatimusten täyttämiseen liittyvät perusteet voivat antaa hankintayksikölle mahdollisuuden vastata asianomaisen väestön tarpeisiin sellaisina kuin ne ilmoitetaan sopimuksen teknisissä eritelmissä. Hankintayksikkö voi samoin edellytyksin käyttää yhteiskunnallisten vaatimusten täyttämiseksi perusteita, jotka määritellään teknisissä eritelmissä ja jotka vastaavat sellaisen erityisen heikossa asemassa olevan väestönosan tarpeisiin, johon sopimuksen kohteena olevan rakennusurakan tai tavara- tai palveluhankinnan edunsaajat tai käyttäjät kuuluvat. 56) Hankintasopimuksen tekoperusteet eivät saisi vaikuttaa tietyistä palveluista perittäviä korvauksia, kuten arkkitehtien, insinöörien tai asianajajien palkkioita koskevien kansallisten säännösten soveltamiseen. 57) Tässä direktiivissä säädettyjen määräaikojen laskemiseen olisi sovellettava määräaikoihin, päivämääriin ja määräpäiviin sovellettavista säännöistä 3 päivänä kesäkuuta 1971 annettua neuvoston asetusta (ETY, Euratom) N:o 1182/71 ( 24 ). 58) Tällä direktiivillä ei olisi rajoitettava yhteisön tai jäsenvaltioiden olemassa olevien kansainvälisten velvoitteiden noudattamista eikä perustamissopimuksen säännösten, erityisesti sen 81 ja 86 artiklan soveltamista. 59) Tällä direktiivillä ei olisi oltava vaikutusta liitteessä XXV oleviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi 93/38/ETY osaksi kansallista lainsäädäntöään ja sovellettava sitä. 60) Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY ( 25 ) mukaisesti, sekä katsovat seuraavaa: OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:







SISÄLLYS I OSASTO Hankintasopimuksiin ja suunnittelukilpailuihin sovellettavat yleiset säännökset I LUKU Peruskäsitteet 1 artikla Määritelmät II LUKU Soveltamisalaan kuuluvien yksiköiden ja toimintojen määritelmät 1 jakso Yksiköt 2 artikla Hankintayksiköt 2 jakso Toiminnot 3 artikla Kaasu, lämpö ja sähkö 4 artikla Vesi 5 artikla Kuljetuspalvelut 6 artikla Postipalvelut 7 artikla Öljyn, kaasun, hiilen ja muiden kiinteiden polttoaineiden etsiminen ja talteen ottaminen sekä satamat ja lentokentät 8 artikla Hankintayksiköiden luettelot 9 artikla Useita toimintoja koskevat hankintasopimukset III LUKU Yleiset periaatteet 10 artikla Hankintasopimusten teossa noudatettavat periaatteet II OSASTO I LUKU 11 artikla 12 artikla 13 artikla 14 artikla 15 artikla II LUKU 1 jakso 16 artikla 17 artikla 2 Jakso 1 alajakso 18 artikla 2 alajakso 19 artikla 20 artikla 21 artikla 22 artikla 23 artikla 3 alajakso 24 artikla 25 artikla 4 alajakso 26 artikla 5 alajakso 27 artikla 28 artikla 29 artikla 30 artikla III LUKU 31 artikla 32 artikla 33 artikla IV LUKU 34 artikla 35 artikla 36 artikla 37 artikla 38 artikla 39 artikla V LUKU 40 artikla VI LUKU 1 Jakso 41 artikla 42 artikla 43 artikla 44 artikla 2 Jakso 45 artikla 46 artikla 47 artikla 3 Jakso 48 artikla 49 artikla 50 artikla VII LUKU 51 artikla 1 jakso 52 artikla 53 artikla 54 artikla 2 jakso 55 artikla 56 artikla 57 artikla 3 jakso 58 artikla 59 artikla III OSASTO 60 artikla 61 artikla 62 artikla 63 artikla 64 artikla 65 artikla 66 artikla IV OSASTO 67 artikla 68 artikla 69 artikla 70 artikla 71 artikla 72 artikla 73 artikla 74 artikla 75 artikla Liite I Liite II Liite III Liite IV Liite V Liite VI Liite VII Liite VIII Liite IX Liite X Liite XI Liite XII Liite XIII Hankintailmoitukseen sisällytettävät tiedot A. Avoimet menettelyt B. Rajoitetut menettelyt C. Neuvottelumenettelyt D. Dynaamisen hankintajärjestelmän yhteydessä käytettävä lyhennetty hankintailmoitus Liite XIV Liite XV A Liite XV B Liite XVI Liite XVII A Liite XVII B Liite XVIII Liite XIX Liite XX Liite XXI Liite XXII Liite XXIII Liite XXIV Liite XXV Liite XXVI







I OSASTO

HANKINTASOPIMUKSIIN JA SUUNNITTELUKILPAILUIHIN SOVELLETTAVAT YLEISET SÄÄNNÖKSET







I LUKU

Peruskäsitteet

1 artikla

Määritelmät

1. Tässä direktiivissä sovelletaan tässä artiklassa olevia määritelmiä.

2.

a) ”Tavaroita, rakennusurakoita ja palveluja koskevilla hankintasopimuksilla” tarkoitetaan rahallista vastiketta vastaan tehtyjä kirjallisia sopimuksia, jotka on tehty yhden tai useamman 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hankintayksikön sekä yhden tai useamman urakoitsijan, tavarantoimittajan tai palvelujen suorittajan välillä.

b) ”Rakennusurakoita koskevilla hankintasopimuksilla” tarkoitetaan sopimuksia, joiden tarkoituksena on joko jonkin liitteessä XII tarkoitettuun toimintaan liittyvän rakennustyön tai rakennusurakan toteuttaminen tai sekä suunnittelu että toteuttaminen yhdessä taikka hankintayksikön asettamia vaatimuksia vastaavan rakennusurakan toteuttaminen millä tahansa tavalla. ”Rakennusurakka” on sellainen talon- taikka maa- tai vesirakennustöiden kokonaistulos, joka sellaisenaan riittää täyttämään jonkin taloudellisen tai teknisen tehtävän.

c) ”Tavaroita koskevilla hankintasopimuksilla” tarkoitetaan muita kuin b alakohdassa tarkoitettuja sopimuksia, joiden tarkoituksena on tuotteiden osto, leasing, vuokraus tai osamaksulla hankkiminen osto-optioin tai ilman niitä. Hankintasopimusta, jonka tarkoituksena on tuotteiden toimittaminen ja johon tämän ohella kuuluu kokoamis- ja asennustöitä, pidetään ”tavaroita koskevana hankintasopimuksena”.

d) ”Palveluja koskevilla hankintasopimuksilla” tarkoitetaan muita kuin rakennusurakoita ja tavarahankintoja koskevia sopimuksia, joiden kohteena on liitteessä XVII tarkoitettujen palvelujen suorittaminen. Hankintasopimusta, jonka kohteena ovat sekä tuotteet että liitteessä XVII tarkoitetut palvelut, pidetään ”palveluja koskevana hankintasopimuksena”, jos palvelujen arvo on suurempi kuin hankintasopimukseen sisältyvien tuotteiden arvo. Hankintasopimusta, jonka kohteena ovat liitteessä XVII tarkoitetut palvelut ja johon niiden ohella sisältyy liitteessä XII tarkoitettuja toimintoja, pidetään palveluja koskevana hankintasopimuksena.

3.

a) ”Käyttöoikeusurakalla” tarkoitetaan samantyyppistä sopimusta kuin rakennusurakoita koskeva hankintasopimus, paitsi että toteutettavan rakennustyön vastikkeena on joko yksinomaan rakennettavan kohteen käyttöoikeus tai tällainen oikeus ja maksu yhdessä.

b) ”Palveluja koskevalla käyttöoikeussopimuksella” tarkoitetaan samanlaista sopimusta kuin palveluja koskeva hankintasopimus, paitsi että palvelujen suorittamisen vastikkeena on joko yksinomaan palvelun käyttöoikeus tai tällainen oikeus ja maksu yhdessä.

4. ”Puitejärjestelyllä” tarkoitetaan yhden tai useamman 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hankintayksikön ja yhden tai useamman taloudellisen toimijan välistä sopimusta, jonka tarkoituksena on vahvistaa tietyn ajan kuluessa tehtäviä hankintasopimuksia koskevat ehdot erityisesti hintojen ja tarvittaessa ennakoitujen määrien osalta.

5. ”Dynaamisella hankintajärjestelmällä” tarkoitetaan täysin sähköistä hankintamenettelyä tavanomaisille ostoille, joiden markkinoilla yleisesti saatavilla olevat ominaisuudet täyttävät hankintayksikön tarpeet. Menettelyn kesto on rajoitettu ja se on koko kestonsa ajan avoin kaikille valintaperusteet täyttäville taloudellisille toimijoille, jotka ovat esittäneet eritelmän mukaisen alustavan tarjouksen.

6. ”Sähköisellä huutokaupalla” tarkoitetaan toistuvaa prosessia, jonka kuluessa uusia alennettuja hintoja ja/tai tarjouksen sisältämiä tiettyjä tekijöitä koskevia uusia arvoja esitetään sähköisesti ja joka toteutetaan sen jälkeen, kun tarjousten arviointi on saatu kokonaisuudessaan ensimmäisen kerran päätökseen, ja joka mahdollistaa tarjousten luokittelun automaattisten arviointimenetelmien pohjalta. Tietyt rakennusurakat ja tietyt palveluhankinnat, joiden sisältönä ovat immateriaaliset suoritukset, kuten rakennusurakoiden suunnittelu, eivät näin ollen voi olla sähköisen huutokaupan kohteena.

7. ”Urakoitsijalla”, ”tavarantoimittajalla” tai ”palvelujen suorittajalla” tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hankintayksikköä tai näiden henkilöiden ja/tai yksiköiden ryhmittymää, joka tarjoaa markkinoilla rakennustöiden ja/tai -urakoiden toteuttamista, tuotteita tai palveluja.

Käsite ”taloudellinen toimija” kattaa käsitteet urakoitsija, tavarantoimittaja ja palvelujen suorittaja. Sitä käytetään yksinomaan tekstin yksinkertaistamiseksi.

”Tarjoajalla” tarkoitetaan taloudellista toimijaa, joka on jättänyt tarjouksen, ja ”ehdokkaalla” toimijaa, joka on pyytänyt kutsua osallistua rajoitettuun menettelyyn tai neuvottelumenettelyyn.

8. ”Yhteishankintayksiköllä” tarkoitetaan 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista hankintaviranomaista tai direktiivin 2004/18/EY 1 artiklan 9 kohdan mukaista hankintaviranomaista, joka:

— hankkii hankintayksiköille tarkoitettuja tavaroita ja/tai palveluja, tai

— tekee julkisia hankintoja koskevia sopimuksia sekä hankintayksiköille tarkoitettuja rakennusurakoita, tavaroita tai palveluja koskevia puitejärjestelyjä.

9. ”Avoimilla menettelyillä, rajoitetuilla menettelyillä ja neuvottelumenettelyillä” tarkoitetaan hankintayksiköiden noudattamia hankintasopimusten tekomenettelyjä, jolloin:

a) avoimissa menettelyissä kaikki halukkaat taloudelliset toimijat voivat tehdä tarjouksen;

b) rajoitetuissa menettelyissä kaikki taloudelliset toimijat voivat esittää osallistumishakemuksen ja ainoastaan hankintayksikön kutsumat ehdokkaat voivat tehdä tarjouksen;

c) neuvottelumenettelyissä hankintayksikkö ottaa yhteyttä valitsemiinsa taloudellisiin toimijoihin ja neuvottelee niistä yhden tai useamman kanssa hankintasopimuksen ehdoista.

10. ”Suunnittelukilpailuilla” tarkoitetaan menettelyjä, joilla hankintayksikkö voi hankkia pääasiassa kaavoituksen, kaupunkisuunnittelun, arkkitehtuurin tai teknisen suunnittelun taikka tietojenkäsittelyn alalla suunnitelman tai hankkeen, jonka valintalautakunta valitsee kilpailulla, jossa voidaan antaa palkintoja.

11. Ilmaisulla ”kirjallinen” tarkoitetaan sanojen tai numeroiden yhdistelmää, joka voidaan lukea, tuottaa uudelleen ja sen jälkeen antaa tiedoksi. Se voi sisältää sähköisessä muodossa lähetettyjä ja tallennettuja tietoja.

12. ”Sähköisellä muodolla” tarkoitetaan viestintämuotoa, jossa käytetään sähköteknisiä tietojen käsittely- ja tallennusvälineitä (myös digitaalista kompressiota) ja jossa tietoja levitetään, välitetään ja vastaanotetaan johtimien avulla, radioteitse, optisesti tai muulla sähkömagneettisella tavalla.

13. ”Yhteisellä hankintanimikkeistöllä” (Common Procurement Vocabulary), jäljempänä ”CPV”, tarkoitetaan julkisissa hankinnoissa käytettävää viitenimikkeistöä, joka on vahvistettu 5 marraskuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2195/2002 ( 26 ) ja jolla varmistetaan samalla vastaavuus muiden voimassa olevien nimikkeistöjen kanssa.

Jos tämän direktiivin soveltamisalasta on erilaisia tulkintoja, jotka johtuvat mahdollisista eroavuuksista CPV-nimikkeistön ja liitteessä XII olevan NACE-luokituksen välillä tai CPV-nimikkeistön ja liitteessä XVII olevan (alustavan) CPC-nimikkeistön välillä, sovelletaan tapauksen mukaan ensisijaisesti joko NACE-luokitusta tai CPC-nimikkeistöä.







II LUKU

Soveltamisalaan kuuluvien yksiköiden ja toimintojen määritelmät







1 jakso

Yksiköt

2 artikla

Hankintayksiköt

1. Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

a) ”Hankintaviranomaisilla” valtiota, alueellisia tai paikallisia viranomaisia, julkisoikeudellisia laitoksia tai yhden tai useamman viranomaisen taikka yhden tai useamman tällaisen julkisoikeudellisen laitoksen muodostamia yhteenliittymiä. ”Julkisoikeudellisella laitoksella” tarkoitetaan laitosta, — joka on nimenomaisesti perustettu tyydyttämään yleisen edun mukaisia tarpeita, joilla ei ole teollista tai kaupallista luonnetta; — joka on oikeushenkilö ja — jota joko rahoittaa pääosin valtio, alueellinen tai paikallinen viranomainen taikka muu julkisoikeudellinen laitos tai jonka johto on näiden laitosten valvonnan alainen taikka jonka hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä valtio, alueellinen tai paikallinen viranomainen taikka muu julkisoikeudellinen laitos nimittää yli puolet.

b) ”Julkisella yrityksellä” yritystä, johon hankintaviranomaiset voivat suoraan tai välillisesti käyttää määräysvaltaa omistuksen, rahoitusosuuden tai yritystä koskevien sääntöjen perusteella. Hankintaviranomaisilla katsotaan olevan määräysvalta, jos ne suoraan tai välillisesti: — omistavat enemmistön kyseisen yrityksen merkitystä pääomasta; tai — hallitsevat enemmistöä yrityksen osakkeisiin perustuvasta äänioikeudesta; taikka — voivat nimittää yli puolet yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä.

2. Tätä direktiiviä sovelletaan hankintayksiköihin,

a) jotka ovat hankintaviranomaisia tai julkisia yrityksiä ja harjoittavat jotain 3–7 artiklassa tarkoitettua toimintoa;

b) jotka, jos ne eivät ole hankintaviranomaisia tai julkisia yrityksiä, harjoittavat yhtä tai useampaa 3–7 artiklassa tarkoitettua toimintoa ja toimivat jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen myöntämällä erityis- tai yksinoikeudella.

3. Tässä direktiivissä ”erityis- ja yksinoikeuksilla” tarkoitetaan oikeuksia, jotka kyseisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on lain, asetuksen tai hallinnollisen määräyksen nojalla myöntänyt ja joilla varataan 3–7 artiklassa määritellyn toiminnon harjoittaminen yhdelle tai useammalle yksikölle, mikä vaikuttaa merkittävästi muiden yksikköjen mahdollisuuksiin harjoittaa kyseistä toimintaa.







2 jakso

Toiminnot

3 artikla

Kaasu, lämpö ja sähkö

1. Tätä direktiiviä sovelletaan kaasun ja lämmön osalta seuraaviin toimintoihin:

a) sellaisten pysyvien verkkojen saataville saattaminen tai ylläpito, joiden tarkoituksena on tarjota yleisölle kaasun tai lämmön tuotantoon, siirtoon tai jakeluun liittyviä palveluja; tai

b) kaasun tai lämmön toimittaminen näihin verkkoihin.

2. Muun hankintayksikön kuin hankintaviranomaisen suorittamaa kaasun tai lämmön toimittamista julkisen palvelun verkkoihin ei pidetä 1 kohdassa tarkoitettuna toimintana, jos:

a) kyseisen yksikön suorittama kaasun tai lämmön tuottaminen on välttämätön seuraus muusta kuin tämän artiklan 1 tai 3 kohdassa tai 4–7 artiklassa tarkoitetusta toiminnosta, ja

b) yleiseen verkkoon toimittamisen yksinomaisena tavoitteena on tällaisen tuotannon hyödyntäminen taloudellisesti ja tämän toiminnan osuus on enintään 20 prosenttia yksikön liikevaihdosta laskettuna viimeksi kuluneiden kolmen vuoden keskimääräisen liikevaihdon mukaan, kuluva vuosi mukaan lukien.

3. Tätä direktiiviä sovelletaan sähkön osalta seuraaviin toimintoihin:

a) sellaisten pysyvien verkkojen saataville saattaminen tai ylläpito, joiden tarkoituksena on tarjota yleisölle sähkön tuotantoon, siirtoon tai jakeluun liittyviä palveluja, tai

b) sähkön toimittaminen näihin verkkoihin.

4. Muun hankintayksikön kuin hankintaviranomaisen suorittamaa sähkön toimittamista julkisen palvelun verkkoihin ei pidetä 3 kohdassa tarkoitettuna toimintona, jos:

a) kyseinen yksikkö tuottaa sähköä, koska sen kulutus on välttämätöntä muun kuin tämän artiklan 1 tai 3 kohdan tai 4–7 artiklassa tarkoitetun toiminnon harjoittamista varten, ja

b) toimittaminen yleiseen verkkoon riippuu ainoastaan yksikön omasta kulutuksesta eikä ole ylittänyt 30 prosenttia yksikön energian kokonaistuotannosta laskettuna viimeksi kuluneiden kolmen vuoden keskimääräisen tuotannon mukaan, kuluva vuosi mukaan lukien.

4 artikla

Vesi

1. Tätä direktiiviä sovelletaan seuraaviin toimintoihin:

a) sellaisten kiinteiden verkkojen saataville saattaminen tai ylläpito, joiden tarkoituksena on tarjota yleisölle juomaveden tuotantoon, siirtoon tai jakeluun liittyviä palveluja, tai

b) juomaveden toimittaminen näihin verkkoihin.

2. Tätä direktiiviä sovelletaan myös hankintasopimuksiin ja suunnittelukilpailuihin, jotka 1 kohdassa tarkoitettua toimintaa harjoittava yksikkö tekee tai järjestää ja jotka liittyvät:

a) vesirakennushankkeisiin, maan kasteluun tai kuivatukseen, jos juomavedeksi hankittavan veden osuus on yli 20 prosenttia näissä hankkeissa taikka kastelu- tai kuivatusjärjestelmissä saataville saatettavan veden koko määrästä, tai

b) jäteveden poistoon tai käsittelyyn.

3. Muun hankintayksikön kuin hankintaviranomaisen suorittamaa juomaveden toimittamista julkisen palvelun verkkoihin ei pidetä 1 kohdassa tarkoitettuna toimintona, jos:

a) kyseinen yksikkö tuottaa juomavettä, koska sen kulutus on välttämätöntä muun kuin 3–7 artiklassa tarkoitetun toiminnon harjoittamista varten ja

b) toimittaminen yleiseen verkkoon riippuu ainoastaan yksikön omasta kulutuksesta eikä ole ylittänyt 30 prosenttia yksikön juomaveden kokonaistuotannosta laskettuna viimeksi kuluneiden kolmen vuoden keskimääräisen tuotannon mukaan, kuluva vuosi mukaan lukien.

5 artikla

Kuljetuspalvelut

1. Tätä direktiiviä sovelletaan sellaisten verkkojen saataville saattamiseen tai ylläpitoon, joiden tarkoituksena on tarjota yleisölle kuljetuspalveluja rautateitse, automatisoiduin järjestelmin, raitioteitse, johdinautoilla, linja-autoilla tai kaapeliradoilla.

Kuljetuspalvelujen verkon katsotaan olevan kyseessä, kun palvelua tarjotaan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen asettamin edellytyksin, jotka voivat koskea liikennöitäviä linjoja, käytettävissä olevaa kuljetuskapasiteettia tai vuorotiheyttä.

2. Tätä direktiiviä ei sovelleta yleisölle linja-autokuljetuspalveluja tuottaviin yksiköihin, jotka on jätetty direktiivin 93/38/ETY 2 artiklan 4 kohdan nojalla kyseisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.

6 artikla

Postipalvelut

1. Tätä direktiiviä sovelletaan toimintoihin, joiden tarkoituksena on tarjota postipalveluja tai, 2 kohdan c alakohdassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti muita kuin postipalveluja.

2. Tässä direktiivissä tarkoitetaan, tämän kuitenkaan vaikuttamatta direktiivin 97/67/EY soveltamiseen:

a) ”postilähetyksellä” kuljetettavaa valmista lähetystä, joka on osoitettu jollekin vastaanottajalle, lähetyksen painosta riippumatta. Nämä lähetykset voivat kirjelähetysten lisäksi olla esimerkiksi kirjoja, luetteloita, sanomalehtiä ja aikakausjulkaisuja sekä postipaketteja, jotka sisältävät joko kaupallista arvoa omaavaa tai sitä vailla olevaa tavaraa, lähetyksen painosta riippumatta;

b) ”postipalveluilla” palveluja, joihin kuuluvat postilähetysten keräily, lajittelu, kuljetus ja jakelu. Nämä palvelut käsittävät: — ”varatut postipalvelut”: postipalvelut, jotka on varattu tai voidaan varata direktiivin 97/67/EY 7 artiklan perusteella; — ”muut postipalvelut”: postipalvelut, joita ei voi varata direktiivin 97/67/EY 7 artiklan perusteella;

c) ”muilla palveluilla kuin postipalveluilla” palveluja, jotka tarjotaan seuraavilla aloilla: — kuriiripalveluiden hallintopalvelut (ennen lähetystä ja sen jälkeen suoritettavat palvelut, kuten postituksen hoitopalvelut); — kokonaan sähköisesti toteutettavat lisäarvopalvelut (mukaan lukien koodattujen asiakirjojen varmistettu tiedonsiirto sähköisesti, osoitteiden hallinnointipalvelut ja rekisteröidyn sähköpostin siirto); — muihin kuin a alakohdassa tarkoitettuihin postilähetyksiin liittyvät palvelut kuten suoramainonta, jota ei ole osoitettu nimenomaisesti kenellekään; — liitteen XVII A mukaisessa ryhmässä 6 ja 24 artiklan c alakohdassa määritellyt rahoituspalvelut, mukaan lukien erityisesti postiosoitukset ja postisiirrot; — postimerkkien keräämiseen liittyvät palvelut; ja — logistiikkapalvelut (palvelut, joissa yhdistyvät fyysinen jakelu ja/tai varastointi sekä muut postin ulkopuoliset toiminnot), edellyttäen, että palvelut tarjoaa yksikkö, joka tarjoaa myös b kohdan ensimmäisessä tai toisessa luetelmakohdassa tarkoitettuja postipalveluja, ja että 30 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty näissä luetelmakohdissa tarkoitettujen palveluiden osalta.

7 artikla

Öljyn, kaasun, hiilen ja muiden kiinteiden polttoaineiden etsiminen ja talteen ottaminen sekä satamat ja lentokentät

Tätä direktiiviä sovelletaan toimintoihin, jotka liittyvät maantieteellisen alueen hyödyntämiseen:

a) öljyn, kaasun, hiilen tai muiden kiinteiden polttoaineiden etsimiseksi tai talteen ottamiseksi tai

b) lentokenttien, meri- tai sisävesisatamien taikka terminaalipalvelujen saattamiseksi lento-, meri- tai sisävesiliikenteen harjoittajien käyttöön.

8 artikla

Hankintayksiköiden luettelot

Luettelot tässä direktiivissä tarkoitetuista hankintayksiköistä ovat liitteissä I–X. Luettelot eivät ole tyhjentäviä. Jäsenvaltioiden on määräajoin ilmoitettava komissiolle luetteloihin tehdyistä muutoksista.

9 artikla

Useita toimintoja koskevat hankintasopimukset

1. Useita toimintoja koskevaan hankintasopimukseen sovelletaan sitä toimintoa säänteleviä sääntöjä, jonka toteuttamiseksi se ensisijaisesti tehdään.

Yhden sopimuksen ja usean erillisen sopimuksen välillä tehtävän valinnan tarkoituksena ei kuitenkaan saa olla hankintasopimusten jättäminen tämän direktiivin tai, soveltuvissa tapauksissa, direktiivin 2004/18/EY soveltamisalan ulkopuolelle.

2. Jos jokin toiminnoista, joiden toteuttamiseksi hankintasopimus tehdään, kuuluu tämän direktiivin soveltamisalaan ja toinen yllä mainitun direktiivin 2004/18/EY soveltamisalaan ja jos on objektiivisesti mahdotonta määritellä minkä toiminnon toteuttamiseksi hankintasopimus ensisijaisesti tehdään, se on tehtävä yllä mainitun direktiivin 2004/18/EY mukaisesti.

3. Jos jokin toiminnoista, joiden toteuttamiseksi hankintasopimus tehdään, kuuluu tämän direktiivin soveltamisalaan ja toinen ei kuulu tämän direktiivin eikä edellä mainitun direktiivin 2004/18/EY soveltamisalaan ja jos on objektiivisesti mahdotonta määritellä minkä toiminnon toteuttamiseksi hankintasopimus ensisijaisesti tehdään, se on tehtävä tämän direktiivin mukaisesti.







III LUKU

Yleiset periaatteet

10 artikla

Hankintasopimusten teossa noudatettavat periaatteet

Hankintayksiköiden on kohdeltava taloudellisia toimijoita yhdenvertaisesti ja syrjimättä sekä toimittava avoimesti.







II OSASTO

HANKINTASOPIMUKSIIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT







I LUKU

Yleiset säännökset

11 artikla

Taloudelliset toimijat

1. Ehdokkaita tai tarjoajia, jotka sen jäsenvaltion lain mukaan, johon ne ovat sijoittautuneet, saavat tarjota kyseisiä palveluita, ei saa hylätä pelkästään sillä perusteella, että sen jäsenvaltion lain mukaan, jossa hankintasopimus tehdään, niiden olisi oltava joko luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä.

Oikeushenkilöt voidaan kuitenkin palveluhankintoja ja rakennusurakoita sekä sellaisten tavarahankintoja koskevien sopimusten osalta, joihin kuuluu lisäksi palveluja ja/tai sijoittamis- ja asennustoimia, velvoittaa ilmoittamaan tarjouksissaan tai osallistumishakemuksissaan hankintasopimuksen toteuttamisesta vastaavien henkilöiden nimet ja ammatillinen pätevyys.

2. Taloudelliset toimijat saavat tehdä tarjouksia tai ilmoittautua ehdokkaiksi ryhmittyminä. Hankintayksiköt eivät voi edellyttää taloudellisten toimijoiden ryhmittymiltä tiettyä oikeudellista muotoa tarjouksen tai osallistumishakemuksen tekemistä varten. Sopimuspuoleksi valitulta ryhmittymältä voidaan kuitenkin edellyttää tiettyä oikeudellista muotoa sopimuksen teon jälkeen, sikäli kuin tämä on tarpeen hankintasopimuksen asianmukaiseksi toteuttamiseksi.

12 artikla

Maailman kauppajärjestön (WTO) puitteissa tehtyihin sopimuksiin liittyvät ehdot

Hankintayksiköiden tekemien julkisia hankintoja koskevien sopimusten osalta jäsenvaltioiden on sovellettava keskinäisissä suhteissaan ehtoja, jotka ovat yhtä edullisia kuin ehdot, jotka ne julkisia hankintoja koskevaa sopimusta soveltaen myöntävät kolmansien maiden taloudellisille toimijoille. Jäsenvaltioiden on tätä varten neuvoteltava keskenään mainitun sopimuksen edellyttämistä toimenpiteistä julkisia hankintoja käsittelevässä neuvoa-antavassa komiteassa.

13 artikla

Luottamuksellisuus

1. Toimittaessaan teknisiä eritelmiä niistä kiinnostuneille taloudellisille toimijoille sekä kelpuuttaessaan ja valitessaan taloudellisia toimijoita sekä tehdessään hankintasopimuksia hankintayksiköt voivat asettaa vaatimuksia antamiensa tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi.

2. Jollei tämän direktiivin säännöksistä ja erityisesti 43 ja 49 artiklassa säädetyistä, tehtyjen hankintasopimuksien julkaisemista sekä ehdokkaille ja tarjoajille tiedottamista koskevista velvoitteista muuta johdu, ja sen kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jonka alainen hankintayksikkö on, hankintayksikkö ei saa paljastaa tietoja, joita taloudelliset toimijat ovat sille antaneet ja jotka nämä ovat määritelleet luottamuksellisiksi. Tällaisia tietoja ovat erityisesti tekniset tai kaupalliset liikesalaisuudet ja tarjousten luottamukselliset näkökohdat.

14 artikla

Puitejärjestelyt

1. Hankintayksiköt voivat pitää puitejärjestelyä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna hankintasopimuksena ja tehdä sen tämän direktiivin säännösten mukaisesti.

2. Jos hankintayksiköt ovat tehneet puitejärjestelyn tämän direktiivin mukaisesti, ne voivat soveltaa 40 artiklan 3 kohdan i alakohtaa tehdessään tähän puitejärjestelyyn perustuvia hankintasopimuksia.

3. Jos puitejärjestelyä ei ole tehty tämän direktiivin mukaisesti, hankintayksiköt eivät voi soveltaa 40 artiklan 3 kohdan i alakohtaa.

4. Hankintayksiköt eivät saa käyttää puitejärjestelyjä väärin estääkseen, rajoittaakseen tai vääristääkseen kilpailua.

15 artikla

Dynaamiset hankintajärjestelmät

1. Jäsenvaltiot voivat antaa hankintayksiköille mahdollisuuden käyttää dynaamisia hankintajärjestelmiä.

2. Dynaamisen hankintajärjestelmän toteuttamiseksi hankintayksiköiden on noudatettava avoimen menettelyn sääntöjä kaikissa sen vaiheissa tähän menettelyyn kuuluvaan hankintasopimuksen tekemiseen asti. Kaikki valintaperusteet täyttävät tarjoajat, jotka ovat esittäneet eritelmien ja mahdollisten täydentävien asiakirjojen mukaisen alustavan tarjouksen, on hyväksyttävä järjestelmään; alustavaa tarjousta parempi tarjous voidaan esittää missä tahansa vaiheessa sillä ehdolla, että tarjous on edelleen eritelmän mukainen. Järjestelmän toteuttamiseksi ja hankintasopimusten tekemiseksi sen mukaisesti hankintayksiköiden on käytettävä yksinomaan sähköisiä välineitä 48 artiklan 2–5 kohdan säännösten mukaisesti.

3. Dynaamisen hankintajärjestelmän toteuttamiseksi hankintayksikkö:

a) julkaisee hankintailmoituksen mainiten, että kyseessä on dynaaminen hankintajärjestelmä;

b) ilmoittaa eritelmissä muun muassa järjestelmän kohteena olevien suunniteltujen hankintojen luonteen, kaikki tarvittavat tiedot hankintajärjestelmästä ja käytettävästä sähköisestä järjestelmästä sekä viestintäyhteyttä koskevista järjestelyistä ja teknisistä eritelmistä;

c) asettaa eritelmät sekä kaikki niitä täydentävät asiakirjat sähköisessä muodossa ilmoituksen julkaisemispäivästä alkaen ja järjestelmän käytön päättymiseen saakka vapaasti, suoraan ja kokonaan kaikkien saataville ja mainitsee ilmoituksessa Internet-osoitteen, jossa asiakirjat ovat saatavilla.

4. Hankintayksikön on dynaamisen hankintajärjestelmän koko keston ajan annettava kaikille taloudellisille toimijoille mahdollisuus esittää alustava tarjous ja tulla hyväksytyksi järjestelmään 2 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti. Hankintayksikkö suorittaa alustavan tarjouksen arvioinnin enintään 15 päivän kuluessa sen esittämisestä. Se voi kuitenkin pidentää arviointiaikaa, mikäli tarjouspyyntöjä ei sen aikana esitetä.

Hankintayksikkö ilmoittaa mahdollisimman pian ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulle tarjoajalle tämän hyväksymisestä dynaamiseen hankintajärjestelmään tai tämän tekemän alustavan tarjouksen hylkäämisestä.

5. Jokaisesta erillisestä hankintasopimuksesta on esitettävä tarjouspyyntö. Ennen tarjouspyynnön esittämistä hankintayksiköiden on julkaistava lyhennetty hankintailmoitus, jossa kaikkia asianomaisia taloudellisia toimijoita pyydetään tekemään alustava tarjous 4 kohdan mukaisesti määräajassa, joka saa olla enintään 15 päivää lyhennetyn hankintailmoituksen lähettämispäivästä. Hankintayksiköt kilpailuttavat sopimuksen vasta arvioituaan kaikki mainitussa määräajassa tehdyt alustavat tarjoukset.

6. Hankintayksiköiden on pyydettävä kaikkia järjestelmään hyväksyttyjä tarjoajia tekemään tarjous kustakin erillisestä järjestelmän puitteissa tehtävästä hankintasopimuksesta. Tätä varten niiden on vahvistettava riittävän pitkä määräaika tarjousten esittämiselle.

Hankintayksiköiden on tehtävä hankintasopimus sen tarjoajan kanssa, joka on esittänyt dynaamisen hankintajärjestelmän toteuttamiseksi käytetyssä hankintailmoituksessa mainittujen perusteiden mukaisesti parhaan tarjouksen. Nämä perusteet voidaan tarvittaessa määritellä yksityiskohtaisesti edellisessä alakohdassa tarkoitetun pyynnön yhteydessä.

7. Dynaamisen hankintajärjestelmän kesto ei saa ylittää neljää vuotta, paitsi asianmukaisesti perustelluissa erityistapauksissa.

Hankintayksiköt eivät saa käyttää tätä järjestelmää estääkseen, rajoittaakseen tai vääristääkseen kilpailua.

Asianomaisilta taloudellisilta toimijoilta tai järjestelmään osallistuvilta ei saa laskuttaa maksuja.







II LUKU

Kynnysarvot ja poikkeussäännökset







1 jakso

Kynnysarvot

16 artikla

Julkisten hankintojen kynnysarvot

Tätä direktiiviä sovelletaan hankintasopimuksiin, joita ei jätetä sen soveltamisalan ulkopuolelle 19–26 artiklassa tarkoitettujen poikkeusten tai kyseistä toimintoa koskevan 30 artiklan nojalla ja joiden ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa vastaa vähintään seuraavia kynnysarvoja:

a) ►M1 473 000 euroa ◄ tavaroita ja palveluja koskevien hankintasopimusten osalta,

b) ►M1 5 923 000 euroa ◄ rakennusurakoita koskevien hankintasopimusten osalta.

17 artikla

Hankintasopimusten, puitejärjestelyjen ja dynaamisten hankintajärjestelmien ennakoidun arvon laskentamenetelmät

1. Hankintasopimuksen ennakoidun arvon laskentaperusteena käytetään hankintayksikön arvioimaa maksettavaa kokonaismäärää ilman arvonlisäveroa. Tässä laskelmassa otetaan huomioon ennakoitu kokonaismäärä, mukaan lukien mahdolliset eri vaihtoehtomuodot ja sopimuksen uusimiset.

Jos hankintayksikön on määrä suorittaa ehdokkaille tai tarjoajille palkkioita tai maksuja, se ottaa ne huomioon laskettaessa hankintasopimuksen ennakoitua arvoa.

2. Hankintayksiköt eivät saa tämän direktiivin soveltamisen välttämiseksi jakaa osiin rakennusurakkahanketta tai sellaista suunniteltua hankintaa, jolla on tarkoitus hankkia tietty määrä tavaraa ja/tai palveluja, tai soveltaa hankintasopimuksen ennakoidun arvon laskentaan erityismenetelmiä.

3. Puitejärjestelyjen ja dynaamisten hankintajärjestelmien osalta huomioon otettava arvo on kaikkien järjestelyjen koko keston ajalle ennakoitujen hankintasopimusten ennakoitu enimmäisarvo ilman arvonlisäveroa.

4. Hankintayksiköiden on 16 artiklan soveltamiseksi sisällytettävä rakennusurakoita koskevien hankintasopimusten ennakoituun arvoon rakennusurakan arvon lisäksi kaikkien niiden tavaroiden tai palvelujen arvo, jotka ovat välttämättömiä kyseisen rakennusurakan toteuttamiseksi ja jotka hankintayksiköt saattavat urakoitsijan saataville.

5. Sellaisten tavaroiden tai palvelujen arvoa, jotka eivät ole välttämättömiä tietyn rakennusurakkaa koskevan hankintasopimuksen toteuttamiseksi, ei saa lisätä kyseisen rakennusurakan arvoon siinä tarkoituksessa, että näitä tavaroita tai palveluja koskevat hankinnat jäisivät tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.

6.

a) Jos suunniteltu rakennusurakka tai palveluhankinta voi johtaa siihen, että hankintasopimuksia tehdään samanaikaisesti erillisinä osina, on otettava huomioon kaikkien näiden osien ennakoitu yhteisarvo. Jos osien yhteenlaskettu arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin 16 artiklassa vahvistettu kynnysarvo, tätä direktiiviä sovelletaan kutakin osaa koskevan hankintasopimuksen tekoon. Hankintayksiköt saavat kuitenkin jättää soveltamatta tätä direktiiviä niiden osien osalta, joiden ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa on palvelujen osalta alle 80 000 euroa ja rakennusurakoiden osalta alle miljoona euroa, jos tällaisten osien yhteenlaskettu arvo on enintään 20 prosenttia kaikkien osien yhteisarvosta.

b) Jos samanlaisten tavaroiden hankintaa koskeva ehdotus voi johtaa siihen, että hankintasopimuksia tehdään samanaikaisesti erillisinä osina, on sovellettaessa 16 artiklaa otettava huomioon kaikkien näiden osien ennakoitu yhteisarvo. Jos osien yhteenlaskettu arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin 16 artiklassa vahvistetut kynnysarvot, tätä direktiiviä sovelletaan kutakin osaa koskevan sopimuksen tekoon. Hankintaviranomaiset saavat kuitenkin jättää soveltamatta tätä direktiiviä niiden osien osalta, joiden ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa on alle 80 000 euroa, jos tällaisten osien yhteenlaskettu arvo on enintään 20 prosenttia kaikkien osien yhteisarvosta.

7. Säännöllisesti toistuvien tai määräajoin uudistettavien tavaroita tai palveluja koskevien hankintasopimusten ennakoidun arvon laskentaperusteena on käytettävä:

a) joko viimeksi kuluneiden 12 kuukauden tai viimeksi kuluneen varainhoitovuoden aikana tehtyjen peräkkäisten vastaavien hankintasopimusten todellista yhteisarvoa mahdollisuuksien mukaan oikaistuna alkuperäisen sopimuksen alkamista seuraavien 12 kuukauden aikana odotettavissa olevien määrän tai arvon muutosten mukaisesti; tai

b) niiden peräkkäisten hankintasopimusten ennakoitua kokonaisarvoa, jotka tehdään ensimmäistä tavarantoimitusta seuraavien 12 kuukauden aikana tai sitä seuraavan varainhoitovuoden aikana, jos se on pitempi kuin 12 kuukautta.

8. Sekä palveluja että tavaroita koskevan hankintasopimuksen ennakoidun arvon määritysperusteena on käytettävä palvelujen ja tavaroiden kokonaisarvoa niiden keskinäisistä osuuksista riippumatta. Laskentaan on sisällytettävä kokoamis- ja asennustöiden arvo.

9. Tavaroita koskevissa hankintasopimuksissa, joiden tarkoituksena on tuotteiden leasing, vuokraus tai osamaksulla hankkiminen, hankintasopimuksen ennakoidun arvon laskentaperusteena on käytettävä:

a) määräaikaisten, enintään 12 kuukautta voimassa olevien hankintasopimusten ennakoitua sopimuksen voimassaolon aikaista kokonaisarvoa tai määräaikaisten, yli 12 kuukautta voimassa olevien hankintasopimusten kokonaisarvoa ennakoitu jäännösarvo mukaan lukien;

b) määräämättömäksi ajaksi tehtyjen hankintasopimusten tai hankintasopimusten, joiden voimassaoloa ei voida määrittää, kuukausiarvoa kerrottuna luvulla 48.

10. Palveluja koskevien hankintasopimusten ennakoitua arvoa laskettaessa on otettava huomioon:

a) vakuutuspalvelujen osalta: suoritettavat vakuutusmaksut ja muunlaiset korvaukset;

b) pankkipalvelujen ja muiden rahoituspalvelujen osalta: suoritettavat maksut, palkkiot, korot ja muunlaiset korvaukset;

c) suunnittelua koskevien hankintasopimusten osalta: suoritettavat maksut, palkkiot ja muunlaiset korvaukset.

11. Jos palveluja koskevissa hankintasopimuksissa ei ilmoiteta kokonaishintaa, hankintasopimusten ennakoidun arvon laskentaperusteena on käytettävä:

a) määräaikaisten, enintään 48 kuukautta voimassa olevien hankintasopimusten osalta: voimassaolon aikainen ennakoitu kokonaisarvo;

b) määräämättömäksi ajaksi tehtyjen tai yli 48 kuukautta voimassa olevien hankintasopimusten osalta: kuukausiarvoa kerrottuna luvulla 48.







2 jakso

Hankintasopimukset ja käyttöoikeussopimukset sekä hankintasopimukset, joihin sovelletaan erityisjärjestelyjä







1 ALAJAKSO

18 artikla

Rakennusurakoita tai palveluja koskevat käyttöoikeussopimukset

Tätä direktiiviä ei sovelleta rakennusurakoita tai palveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, joita yhtä tai useampaa 3–7 artiklassa tarkoitettua toimintoa harjoittavat hankintayksiköt tekevät silloin, kun käyttöoikeussopimukset on tehty kyseisten toimintojen harjoittamiseksi.







2 ALAJAKSO

Kaikkiin hankintayksiköihin ja kaikentyyppisiin hankintasopimuksiin sovellettavat poikkeukset

19 artikla

Hankintasopimukset, joiden tarkoituksena on jälleenmyynti tai vuokraus kolmannelle

1. Tätä direktiiviä ei sovelleta hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on jälleenmyynti tai vuokraus kolmannelle, jos hankintayksiköllä ei ole erityis- tai yksinoikeutta myydä tai vuokrata näiden hankintasopimusten kohdetta ja jos muut yksiköt voivat myydä tai vuokrata sen samoin edellytyksin kuin hankintayksiköt.

2. Hankintayksiköiden on ilmoitettava komissiolle sen pyynnöstä kaikki tuotteiden ja toimintojen ryhmät, joita ne pitävät 1 kohdan mukaisesti soveltamisalaan kuulumattomina. Komissio voi julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä määräajoin tiedoksi luettelot tuotteiden ja toimintojen ryhmistä, joita se pitää tähän poikkeukseen kuuluvina. Tällöin komissio ottaa huomioon tietojen kaupallisen arkaluonteisuuden, jos hankintayksiköt ovat tietoja antaessaan tästä huomauttaneet.

20 artikla

Hankintasopimukset, jotka tehdään muutoin kuin tässä direktiivissä tarkoitetun toiminnon harjoittamiseksi tai tällaisen toiminnon harjoittamiseksi kolmannessa maassa

1. Tätä direktiiviä ei sovelleta hankintasopimuksiin, joita hankintayksiköt tekevät muutoin kuin 3–7 artiklassa tarkoitetun toiminnon harjoittamiseksi tai tällaisen toiminnon harjoittamiseksi kolmannessa maassa siten, ettei yhteisön sisäistä verkkoa tai maantieteellistä aluetta käytetä.

2. Hankintayksiköiden on ilmoitettava komissiolle sen pyynnöstä sellaisesta toiminnasta, jota ne pitävät 1 kohdan perusteella soveltamisalaan kuulumattomana. Komissio voi julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä määräajoin tiedoksi luettelot niistä toimintojen ryhmistä, joita se pitää tähän poikkeukseen kuuluvina. Tällöin komissio ottaa huomioon tietojen kaupallisen arkaluonteisuuden, jos hankintayksiköt ovat tietoja antaessaan tästä huomauttaneet.

21 artikla

Salaiset tai erityisiä turvatoimia vaativat hankintasopimukset

Tätä direktiiviä ei sovelleta hankintasopimuksiin, jotka jäsenvaltio on julistanut salaisiksi tai joiden toteuttaminen edellyttää kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevien lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisia erityisiä turvatoimia, tai jos kyseisen valtion keskeiset turvallisuusedut sitä vaativat.

22 artikla

Kansainvälisten sääntöjen nojalla tehtävät hankintasopimukset

Tätä direktiiviä ei sovelleta hankintasopimuksiin, joita koskevat eri menettelysäännöt ja jotka tehdään:

a) perustamissopimuksen mukaisesti jonkin jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välillä tehdyn kansainvälisen sopimuksen nojalla, joka koskee tavaroita, rakennusurakoita, palveluja tai suunnittelukilpailuja allekirjoittajavaltioiden yhteisen hankkeen toteuttamiseksi tai hyödyntämiseksi, jolloin kukin sopimus on toimitettava komissiolle, joka voi kuulla asiassa 68 artiklassa tarkoitettua julkisia hankintoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa;

b) sellaisen joukkojen sijoittamiseen liittyvän kansainvälisen sopimuksen nojalla, joka koskee jossakin jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa toimivia yrityksiä;

c) jonkin kansainvälisen järjestön erityismenettelyn nojalla.

23 artikla

Sidosyrityksen, yhteisyrityksen tai yhteisyritykseen kuuluvan hankintayksikön kanssa tehtävät hankintasopimukset

1. Tässä artiklassa ”sidosyrityksellä” tarkoitetaan yritystä, jonka vuosittaiset tilinpäätökset konsolidoidaan hankintayksiköiden tilinpäätösten kanssa perustamissopimuksen 44 artiklan 2 kohdan g alakohdan nojalla konsolidoiduista tilinpäätöksistä 13 päivänä kesäkuuta 1983 annetun seitsemännen neuvoston direktiivin 83/349/ETY ( 27 ) ( 28 ) vaatimusten mukaisesti tai tämän direktiivin soveltamisalaan kuulumattomien yksiköiden ollessa kyseessä yritystä, johon hankintayksikkö voi suoraan tai välillisesti käyttää 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua määräysvaltaa taikka joka voi käyttää määräysvaltaa hankintayksikköön tai joka on hankintayksikkönä toisen yrityksen määräysvallan alainen omistuksen, rahoitusosuuden tai yritystä koskevien sääntöjen nojalla.

2. Mikäli 3 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, tätä direktiiviä ei sovelleta hankintasopimuksiin, jotka

a) hankintayksikkö tekee sidosyritykseltä, tai

b) yksinomaan useista hankintayksiköistä koostuva, 3–7 artiklassa tarkoitettua toimintoa harjoittava yhteisyritys tekee johonkin näistä hankintayksiköistä sidoksissa olevalta yritykseltä.

3. Edellä 2 kohtaa sovelletaan:

a) palveluja koskeviin hankintasopimuksiin, jos vähintään 80 prosenttia sidosyrityksen kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana palvelujen alalla saavuttamasta keskimääräisestä liikevaihdosta muodostuu näiden palvelujen suorittamisesta yrityksille, joihin sillä on sidossuhde;

b) tavaroiden hankintasopimuksiin, jos vähintään 80 prosenttia sidosyrityksen kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana tavarantoimitusten alalla saavuttamasta keskimääräisestä liikevaihdosta muodostuu näiden tavaroiden toimittamisesta yrityksille, joihin sillä on sidossuhde;

c) rakennusurakoita koskeviin hankintasopimuksiin, jos vähintään 80 prosenttia sidosyrityksen kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana rakennusurakoinnin alalla saavuttamasta keskimääräisestä liikevaihdosta muodostuu näiden urakoiden suorittamisesta yrityksille, joihin sillä on sidossuhde.

Jos sidosyrityksen perustamisajankohdan tai toiminnan aloittamisen ajankohdan vuoksi liikevaihtotietoja kolmelta viimeksi kuluneelta vuodelta ei ole käytettävissä, riittää, että kyseinen yritys osoittaa a, b tai c alakohdassa tarkoitetun liikevaihdon toteutumisen todennäköiseksi, muun muassa esittämällä tietoja tulevasta liiketoiminnasta.

Jos useampi kuin yksi hankintayksikön sidosyritys tarjoaa samaa tai vastaavia palveluja, tavarantoimituksia tai rakennusurakointia, yllä olevia prosenttiosuuksia laskettaessa on otettava huomioon näiden sidosyritysten suorittamista palveluista, tavarantoimituksista ja rakennusurakoinnista muodostuva kokonaisliikevaihto.

4. Tätä direktiiviä ei sovelleta hankintasopimuksiin, jotka:

a) yksinomaan useista hankintayksiköistä koostuva, 3–7 artiklassa tarkoitettua toimintoa harjoittava yhteisyritys tekee yhdeltä tällaiselta hankintayksiköltä, tai

b) hankintayksikkö tekee sellaiselta yhteisyritykseltä, johon se kuuluu, edellyttäen, että yhteisyritys on perustettu kyseisen toiminnan harjoittamiseksi vähintään kolmen vuoden ajan ja että yhteisyrityksen perustamisasiakirjassa todetaan yhteisyrityksen perustaneiden hankintayksiköiden kuuluvan siihen vähintään saman ajan.

5. Hankintayksiköiden on ilmoitettava komissiolle sen pyynnöstä seuraavat 2, 3 ja 4 kohdan soveltamiseen liittyvät tiedot:

a) asianomaisten yritysten tai yhteisyritysten nimet,

b) kyseisten hankintasopimusten luonne ja arvo,

c) komission tarpeellisina pitämä selvitys sen osoittamiseksi, että sopimuspuoleksi valitun yrityksen tai yhteisyrityksen ja hankintayksikön väliset suhteet täyttävät tämän artiklan vaatimukset.







3 ALAJAKSO

Kaikkiin hankintayksiköihin, mutta ainoastaan palveluja koskeviin hankintasopimuksiin sovellettavat poikkeukset

24 artikla

Tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jääviä tiettyjä palveluja koskevat hankintasopimukset

Tätä direktiiviä ei sovelleta palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin, jotka ovat:

a) maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden hankintaa tai vuokrausta millä tahansa rahoitusmuodolla taikka näihin liittyviä oikeuksia koskevia sopimuksia; tätä direktiiviä sovelletaan kuitenkin missä tahansa muodossa tehdyn osto- tai vuokrasopimuksen kanssa samanaikaisesti, ennen sitä tai sen jälkeen tehtäviin rahoituspalveluja koskeviin hankintasopimuksiin;

b) välimies- ja sovittelupalveluja koskevia sopimuksia;

c) arvopaperien tai muiden rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskemiseen, ostoon, myyntiin ja siirtoon liittyviä rahoituspalveluja, erityisesti liiketoimia, joilla hankintayksiköt hankkivat varoja tai pääomaa;

d) työsopimuksia;

e) muita tutkimus- ja kehittämispalveluja koskevia sopimuksia kuin niitä, joista saatava hyöty koituu yksinomaan hankintayksikölle käytettäväksi tämän toiminnassa ja edellyttäen, että hankintayksikkö korvaa suoritetun palvelun kokonaan.

25 artikla

Yksinoikeuden perusteella tehtävät palveluja koskevat hankintasopimukset

Tätä direktiiviä ei sovelleta palveluja koskeviin hankintasopimuksiin, jotka tehdään sellaisen hankintayksikön kanssa, joka on itse 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen, tai tällaisten hankintaviranomaisten yhteenliittymän kanssa, ja jotka perustuvat hankintaviranomaiselle perustamissopimuksen mukaisten julkaistujen lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla annettuun yksinoikeuteen.







4 ALAJAKSO

Yksinomaan tiettyihin hankintayksiköihin sovellettavat poikkeukset

26 artikla

Tiettyjen hankintayksiköiden tekemät hankintasopimukset veden hankkimiseksi ja energian tai energian tuottamiseen tarkoitetun polttoaineen toimittamiseksi

Tätä direktiiviä ei sovelleta hankintasopimuksiin,

a) jotka tehdään veden hankkimiseksi, jos ne ovat jompaakumpaa 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua toimintoa tai niitä molempia harjoittavien hankintayksiköiden tekemiä,

b) jotka tehdään energian tai energian tuottamiseen tarkoitetun polttoaineen toimittamiseksi, jos ne ovat 3 artiklan 1 kohdassa, 3 artiklan 3 kohdassa tai 7 artiklan a alakohdassa tarkoitettua toimintaa harjoittavien hankintayksiköiden tekemiä.







5 ALAJAKSO

Erityisjärjestelyjen, yhteishankintayksiköitä koskevien säännösten sekä yleisen järjestelmän alaiset hankintasopimukset tapauksissa, joissa hankinnat ovat suoraan avoimia kilpailulle

27 artikla

Erityisjärjestelyjen alaiset hankintasopimukset

Rajoittamatta 30 artiklan soveltamista Alankomaiden kuningaskunnan, Yhdistyneen kuningaskunnan, Itävallan tasavallan ja Saksan liittotasavallan on varmistettava toimiluvan myöntämistä koskevien ehtojen tai muiden aiheellisten toimenpiteiden avulla, että päätöksissä 93/676/ETY, 97/367/ETY ja 2002/205/EY ja 2004/73/EY mainituilla aloilla toimivat yksiköt:

a) noudattavat syrjimättömyyden ja kilpailuun perustuvan hankinnan periaatteita tehdessään tavaroita, rakennusurakoita ja palveluja koskevia hankintasopimuksia, erityisesti saattaessaan taloudellisten toimijoiden saataville tietoja suunnitelluista hankinnoistaan;

b) toimittavat komissiolle tiedot hankintasopimusten tekemisestä edellytyksin, jotka on määritelty edellytyksistä, joilla maantieteellisiä alueita öljyn, kaasun, hiilen tai muiden kiinteiden polttoaineiden etsimiseksi tai talteen ottamiseksi hyödyntämään ryhtyvien hankintayksiköiden on toimitettava komissiolle tiedot tekemistään hankintasopimuksista 13 päivänä toukokuuta 1993 tehdyssä komission päätöksessä 93/327/ETY ( 29 ).

28 artikla

Varatut hankintasopimukset

Jäsenvaltiot voivat varata oikeuden osallistua hankintamenettelyihin suojatyökeskuksille tai rajata niiden toteuttamisen suojatyöohjelmien puitteissa, jos asianomaisten työntekijöiden enemmistö on vammaisia, jotka eivät vammojensa luonteen tai vakavuuden vuoksi voi harjoittaa ammattitoimintaa normaaliolosuhteissa.

Tarjouskilpailua koskevassa ilmoituksessa on oltava viittaus tähän artiklaan.

29 artikla

Yhteishankintayksiköiden tekemät hankintasopimukset ja puitejärjestelyt

1. Jäsenvaltiot voivat antaa hankintayksiköille mahdollisuuden hankkia rakennusurakoita, tavaraa ja/tai palveluja yhteishankintayksiköitä käyttäen.

2. Hankintayksiköiden, jotka 1 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa hankkivat rakennusurakoita, tavaraa ja/tai palveluja yhteishankintayksikköä käyttäen, katsotaan noudattaneen tämän direktiivin säännöksiä, jos yhteishankintayksikkö on noudattanut niitä tai soveltuvissa tapauksissa direktiivin 2004/18/EY säännöksiä.

30 artikla

Menettely sen määrittelemiseksi, onko tietty toiminto suoraan avoin kilpailulle

1. Hankintasopimuksiin, jotka tehdään 3–7 artiklassa tarkoitetun toiminnon suorittamiseksi, ei sovelleta tätä direktiiviä, jos toiminto siinä jäsenvaltiossa, jossa se toteutetaan, on suoraan avoin kilpailulle markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu.

2. Edellä 1 kohdan soveltamiseksi on sen määrittämiseksi, onko toiminto suoraan avoin kilpailulle, käytettävä perustamissopimuksen kilpailua koskevien määräysten mukaisia perusteita, esimerkiksi kyseisten tavaroiden tai palvelujen ominaispiirteitä, vaihtoehtoisten tavaroiden tai palvelujen olemassaoloa, hintaa tai useamman kuin yhden tavarantoimittajan tai palvelujen suorittajan todellista tai mahdollista olemassaoloa.

3. Edellä 1 kohdan soveltamiseksi ei markkinoille pääsyä pidetä rajoitettuna, jos jäsenvaltio on pannut täytäntöön liitteessä XI mainitun yhteisön lainsäädännön säännökset ja soveltaa niitä.

Jos vapaata pääsyä tietyille markkinoille ei voida katsoa olevan ensimmäisen kohdan perusteella, on osoitettava, että kyseisille markkinoille pääsy on tosiasiallisesti ja oikeudellisesti vapaata.

4. Jos jäsenvaltio katsoo, että 2 ja 3 kohdan mukaisesti tiettyyn toimintoon voidaan soveltaa 1 kohtaa, sen on ilmoitettava tästä komissiolle ja toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot ja erityisesti tiedot kaikista laeista, asetuksista, hallinnollisista määräyksistä tai sopimuksista, jotka koskevat 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten täyttymistä, tarvittaessa yhdessä kyseisellä alalla toimivaltaisen riippumattoman kansallisen viranomaisen kannanoton kanssa.

Hankintasopimuksiin, jotka tehdään tietyn toiminnon suorittamiseksi, ei enää sovelleta tätä direktiiviä:

— jos komissio on tehnyt 6 kohdan mukaisesti ja siinä säädetyssä määräajassa päätöksen 1 kohdan soveltamisesta, tai

— jos komissio ei ole tehnyt soveltamista koskevaa päätöstä mainitussa määräajassa.

Jos markkinoille pääsyn kuitenkin arvioidaan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan perusteella olevan vapaa ja kyseisellä alalla toimivaltainen riippumaton kansallinen viranomainen on tehnyt päätöksen 1 kohdan soveltamisesta, ei sopimuksiin, jotka tehdään tietyn toiminnon suorittamiseksi, enää sovelleta tätä direktiiviä, ellei komissio ole tehnyt 6 kohdan mukaisesti ja siinä säädetyssä määräajassa päätöstä 1 kohdan soveltamatta jättämisestä.

5. Hankintayksiköt voivat pyytää komissiota tekemään 6 kohdan mukaisen päätöksen 1 kohdan soveltamisesta tiettyyn toimintoon, jos jäsenvaltion lainsäädännössä on siitä säädetty. Tällöin komissio ilmoittaa asiasta viipymättä asianomaiselle jäsenvaltiolle.

Mainitun jäsenvaltion on annettava komissiolle tiedoksi 2 ja 3 kohta huomioon ottaen kaikki aiheelliset seikat ja erityisesti ne lait, asetukset, hallinnolliset määräykset ja sopimukset, jotka koskevat 1 kohdassa mainittujen edellytysten täyttymistä, tarvittaessa yhdessä kyseisellä alalla toimivaltaisen riippumattoman kansallisen viranomaisen kannanoton kanssa.

Komissio voi myös omasta aloitteestaan päättää käynnistää menettelyn päätöksen tekemiseksi 1 kohdan soveltamisesta tiettyyn toimintoon. Tällöin komissio ilmoittaa asiasta viipymättä asianomaiselle jäsenvaltiolle.

Jollei komissio ole 6 kohdassa säädetyn määräajan kuluessa tehnyt päätöstä 1 kohdan soveltamisesta tiettyyn toimintoon, 1 kohdan katsotaan olevan sovellettavissa.

6. Komissio tekee tämän artiklan mukaisen päätöksen 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kolmen kuukauden kuluessa sen päivän jälkeisestä ensimmäisestä työpäivästä, jona komissio vastaanottaa ilmoituksen tai hakemuksen. Tätä määräaikaa voidaan kuitenkin jatkaa enintään kolmella kuukaudella asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, erityisesti, jos ilmoitukseen tai hakemukseen tai niiden liitteisiin sisältyvät tiedot ovat puutteellisia tai epätäsmällisiä, tai jos ilmoitetut seikat muuttuvat olennaisesti. Jos kyseisellä alalla toimivaltainen riippumaton kansallinen viranomainen on tehnyt päätöksen 1 kohdan soveltamisesta 4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, määräaikaa voidaan jatkaa enintään yhdellä kuukaudella.

Jos tietyssä jäsenvaltiossa harjoitettavan toiminnon osalta on jo aloitettu tämän artiklan mukainen menettely, ei ennen ensimmäistä hakemusta koskevan määräajan päättymistä tehtyjä uusia hakemuksia, jotka koskevat samaa toimintoa samassa jäsenvaltiossa, pidetä uusina menettelyinä, vaan ne käsitellään yhdessä ensimmäisen hakemuksen kanssa.

Komissio antaa yksityiskohtaiset säännöt 4, 5 ja 6 kohdan soveltamisesta 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Näissä yksityiskohtaisissa säännöissä on säädettävä vähintään seuraavista seikoista:

a) virallisessa lehdessä julkaistaan tiedoksi ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kolmen kuukauden määräajan alkamispäivä ja, jos määräaikaa on pidennetty, pidentämisen alkamispäivä ja kesto;

b) edellä 1 kohdan mahdollista soveltamista koskevan tiedon julkaiseminen 4 kohdan toisen tai kolmannen alakohdan tai 5 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti; ja

c) kyseisellä alalla toimivaltaisen riippumattoman viranomaisen 1 ja 2 kohdan kannalta olennaisista kysymyksistä esittämien kannanottojen toimittamista koskevat järjestelyt.







III LUKU

Palveluja koskeviin hankintasopimuksiin sovellettavat säännöt

31 artikla

Liitteessä XVII A lueteltuja palveluja koskevat hankintasopimukset

Liitteeseen XVII A sisältyviä palveluja koskevat hankintasopimukset on tehtävä 34–59 artiklan mukaisesti.

32 artikla

Liitteessä XVII B lueteltuja palveluja koskevat hankintasopimukset

Liitteeseen XVII B sisältyviä palveluja koskeviin hankintasopimuksiin sovelletaan ainoastaan 34 ja 43 artiklaa.

33 artikla

Yhdistetyt sopimukset, jotka sisältävät sekä liitteessä XVI A että liitteessä XVI B lueteltuja palveluja

Hankintasopimukset, jotka koskevat sekä liitteessä XVI A että liitteessä XVI B lueteltuja palveluja, on tehtävä 34–59 artiklan mukaisesti, jos liitteeseen XVI A sisältyvien palvelujen arvo on suurempi kuin liitteeseen XVI B sisältyvien palvelujen arvo. Muissa tapauksissa hankintasopimukset on tehtävä 34 ja 43 artiklan mukaisesti.







IV LUKU

Eritelmiä ja hankintaa koskevia asiakirjoja koskevat erityissäännöt

34 artikla

Tekniset eritelmät

1. Liitteessä XXI olevassa 1 kohdassa määritellyt tekniset eritelmät on esitettävä hankintasopimusasiakirjoissa, kuten hankintailmoituksessa, tarjouspyyntöasiakirjoissa tai täydentävissä asiakirjoissa. Nämä tekniset eritelmät olisi aina mahdollisuuksien mukaan määriteltävä niin, että voidaan ottaa huomioon vammaisia henkilöitä koskevat saavutettavuusnäkökohdat tai suunnittelua koskevat vaatimukset kaikkia käyttäjiä ajatellen.

2. Teknisten eritelmien on annettava tarjoajille yhtäläiset mahdollisuudet eivätkä ne saa haitata perusteettomasti julkisten hankintojen avaamista kilpailulle.

3. Rajoittamatta pakottavien kansallisten teknisten sääntöjen soveltamista, mikäli ne ovat yhteisön oikeuden mukaisia, tekniset eritelmät on laadittava:

a) viittaamalla joko liitteessä XXI määriteltyihin eritelmiin ja seuraavassa luetellussa tärkeysjärjestyksessä: kansallisiin standardeihin, jo