Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 969/2000,
annettu 8 päivänä toukokuuta 2000,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Valko-V enäjältä, V enäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan
kaliumkloridin tuonnissa
(EYVL L 112, 11.5.2000, s. 4)
Oikaistu:
"C1 Oikaisu, EYVL L 2, 5.1.2001, s. 41 (969/2000)2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 1
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 969/2000,
annettu 8 päivänä toukokuuta 2000,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Valko-V enäjältä, V e-
näjältä ja Ukrainasta peräisin olevan kaliumkloridin tuonnissa
EUROOP AN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltiois-
ta tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun
neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (
1) ja erityisesti sen 9 ja 11 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua
neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
1AIEMMAT TUTKIMUKSET
(1) Asetuksella (ETY) N:o 3068/92 (2) neuvosto otti käyttöön lopulliset
polkumyyntitullit Valko-Venäjältä, Venäjältä ja Ukrainasta, jäljempänä
”asianomaiset maat”, peräisin olevan kaliumkloridin, jäljempänä”potaska” tai ”asianomainen tuote” tuonnissa. Tullit vastasivat asian-
omaisen tuotteen vahvistetun vähimmäishinnan ja vapaasti yhteisön
rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotusta.
(2) Asetuksella (EY) N:o 643/94 (
3) neuvosto muutti edellä mainittuja
tulleja. Otettiin käyttöön toimenpiteiden yhdistelmä, joka koostui jokotonnia kohti ilmaistusta kiinteästä tullista tai vahvistetun vähimmäis-hinnan ja vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan
erotuksesta, sen mukaan kumpi on korkeampi. Kyseiset toimenpiteet
havaittiin oikeutetuiksi, koska alkuperäisiä tulleja oli kierretty. Onmyös aiheellista mainita, että vuonna 1994 tehdyssä tarkastelussakäsiteltiin sekä polkumyyntiä ja vahinkoa että yhteisön etua.
(3) Asetuksella (EY) N:o 449/98 (
4) neuvosto muutti jälleen edellä
mainittuja toimenpiteitä. Kyseinen tarkastelu pantiin vireille Interna-
tional Potash Companyn (IPC) pyynnöstä; IPC on Venäjältä ja
Valko-Venäjältä peräisin olevan potaskan viejä, joka väitti muunmuassa, että Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittyminen Euroopan
unioniin oli aiheuttanut muutoksen olosuhteissa, joihin voimassa
olevat toimenpiteet perustuvat. Toimenpiteiden yhdistelmä säilytettiinvoimassa, mutta niiden taso mukautettiin kyseisen tutkimuksenpäätelmien mukaisesti. On myös aiheellista mainita, että vuonna 1998
päätökseen saatettu tarkastelu koski ainoastaan polkumyyntiä ja
yhteisön etua.
2TÄMÄNHETKINEN TUTKIMUS
(4) Julkaistuaan ilmoituksen asianomaisista maista peräisin olevan potas-
kan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä
päättymisestä (
5) komissio on vastaanottanut pyynnön tarkastella näitä
toimenpiteitä asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ”perusasetus”,11 artiklan 2 kohdan nojalla.
(5) Pyynnön esitti 23. joulukuuta 1998 European Association of Potash
Producers, jäljempänä ”pyynnön esittäjä”, niiden tuottajien puolesta,joiden yhteinen potaskan tuotanto muodostaa noin 99 prosenttia
kyseisen tuotteen tuotannosta yhteisössä eli pääosan yhteisön koko
tuotannosta perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdanmukaisesti.
(6) Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen
johtaisi polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
Pyynnön esittäjä väitti, että asianomaisista maista peräisin olevaa!B
(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY) N:o 905/98 (EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18).
(2) EYVL L 308, 24.10.1992, s. 41.
(3) EYVL L 80, 24.3.1994, s. 1.
(4) EYVL L 58, 27.2.1998, s. 15.
(5) EYVL C 296, 24.9.1998, s. 3.2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 2
potaskaa myydään edelleen polkumyynnillä sisäiseen jalostukseen,
joka on vapautusmenettely, jossa ei sovelleta yhteisön polkumyynti-toimenpiteitä. Pyynnön esittäjä väitti myös, että ottaen huomioontapahtuneen polkumyynnin laajuus ja se, että asianomaiset viejät
myivät kyseistä tuotetta edelleen erittäin alhaisilla hinnoilla yhteisön
naapurimaissa, oli erittäin todennäköistä, että polkumyynti toistuisi,jos toimenpiteiden voimassaolo päätettäisiin. Kyseistä väitettä tukinäyttö, jonka mukaan kotimarkkinoiden kulutus oli vähentynyt
voimakkaasti asianomaisissa maissa, mutta tuotanto oli lisääntynyt
huomattavasti, minkä vuoksi viejillä oli tuotteesta ylijäämää, mikäsisälsi vaaran, että tuotetta myydään yhteisön markkinoilla polku-
myyntihinnoilla. Lisäksi pyynnön esittäjä totesi, että polkumyynnin
todennäköinen toistuminen johtaisi hintojen laskuun ja aiheuttaisiväistämättä vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, jonka kannattavuus oliyhä jonkin verran epävarmaa.
(7) Ottaen huomioon asianomaisista maista peräisin olevan kaliumkloridin
tuonnissa käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden erityismuo-
don eli vähimmäishinnan ja kiinteän tullin yhdistelmän komissio päättimyös omasta aloitteestaan perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojallapanna vireille ainoastaan toimenpiteiden muotoa koskevan välivaiheen
tarkastelun.
(8) Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että riittävä
näyttö on olemassa, ja pani vireille toimenpiteiden päättymistäkoskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun (koskee ainoastaan
tullin muotoa) julkaisemalla ilmoituksen, jäljempänä ”vireillepanoa
koskeva ilmoitus” (
1) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan ja 11
artiklan 3 kohdan mukaisesti.
2.1 TUTKIMUSJAKSO
(9) Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1
päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajan,jäljempänä ”tutkimusjakso”. Vahingon jatkumista tai toistumista
koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 1994 ja tutkimusjakson
päättymisen välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”. Vahingontoistumista koskevaa tutkimusta varten ote ttiin myös huomioon
ennustukset vuosille 1999 ja 2000.
2.2 TUTKIMUKSESSA MUKANA OLLEET OSAPUOLET
(10) Pyynnön esittäneille yhteisön tuottajille, viejille ja tuottajille viejä-
maissa sekä tuojille/käyttäjille ja niitä edustaville järjestöille, joita
asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaiden edustajille ilmoitettiin
virallisesti tarkastelun vireillepanosta. Kaikille edellä mainituilleosapuolille ja tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa
asetetussa määräajassa ilmoittautuneille osapuolille lähetettiin kysely-
lomakkeet. Lisäksi vertailumaaksi valitun Kanadan tuottajiin otettiinyhteyttä ja heille lähetettiin kyselylomakkeet. Myös osapuolille, joitaasia suoraan koski, annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja
pyytää saada tulla kuulluiksi.
(11) Kaikki pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat vastasivat kyselyyn.
Valkovenäläiset tuottajat Production Amalgamation Belaruskali (Soli-gorsk, Minskin alue, Valko-Venäjä), JSC Silvinit (Solikamsk, Permin
alue, Venäjä) ja JSC Uralkali (Berezniki, Permin alue, Venäjä) toimivat
yhteistyössä tutkimuksessa yhteisen viejänsä IPC:n (Moskova, Venäjä)kautta. Ferchimex (Antwerpen, Belgia) ja Belarus (Wien, Itävalta)vastasivat myös. Yksikään ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja ei
toiminut yhteistyössä.
(12) Seitsemän etuyhteydetöntä tuojaa vastasi kyselyyn ja esitti kantansa
kirjallisesti. Potaskan tuojat ovat useimmiten myös tuotteen käyttäjiä.Muilta kuin tuontia harjoittavilta tuotteen käyttäjiltä ei saatu vas-tauksia.
(13) Kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen toden-
näköisyyden sekä sen, oliko toimenpiteiden voimassaolon jatkaminenyhteisön edun mukaista, määrittämisen kannalta tarpeellisina pidetyttiedot hankittiin ja tarkastettiin. Tutkimuksia suoritettiin seuraavien
yritysten toimitiloissa:!B
(1) EYVL C 80, 23.3.1999, s. 9.2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 3
a)Pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat:
Cleveland Potash Limited, Saltburn, Yhdistynyt kuningaskunta,
Comercial de Potasas, SA (1), Madrid, Espanja,
Kali und Salz GmbH, Kassel, Saksa,
Société Commerciale des Potasses et de l’Azote SA (2), Mulhouse,
Ranska, jäljempänä ”SCPA”.
b)V ertailumaan tuottajat
Agrium Inc., Calgary,
IMC Global Inc., Regina,
Potash Corporation of Saskatchewan (PCS), Saskatoon.
c)Yhteisöön tuontia harjoittavat etuyhteydettömät tuojat
Fertiberia SA, Madrid, Espanja (myös potaskan käyttäjä).
3TARKASTELTA V ANA OLEV A TUOTE JA SAMANKALTAI-
NEN TUOTE
3.1 TARKASTELTA V ANA OLEV AN TUOTTEEN KUV AUS
(14) Tarkasteltavana oleva tuote on kaliumkloridi (potaska, KC1 ), jota
yleensä käytetään maatalouslannoitteena joko suoraan — sellaisenaan
tai sekoitettuna muiden lannoitteiden kanssa — tai osana niin sanottuaNPK-lannoitetta (typpi, fosfori, kalium). Kaliumpitoisuus vaihtelee, ja
se määritetään prosentuaalisena osuutena K
2O:ta vedettömän kuivan
tuotteen painosta.
(15) Potaskaa pidetään yleensä kaupan kahta eri laatua: vakio- eli
jauhelaatuista (vakiolaatuinen potaska) tai muuta kuin vakiolaatuista
potaskaa, joka käsittää raelaatuisen potaskan, mutta ei rajoitu siihen(raelaatuinen potaska). Tuote luokitellaan yleensä kolmeen perus-
luokkaan K
2O-pitoisuuden perusteella:
— kaliumpitoisuus K 2O:na laskettuna enintään 40 painoprosenttia —
kuuluu CN-koodiin 3104 20 10,
— kaliumpitoisuus K 2O:na laskettuna suurempi kuin 40, mutta
enintään 62 painoprosenttia kuuluu CN-koodiin 3104 20 50,
— kaliumpitoisuus K 2O:na laskettuna suurempi kuin 62 painopro-
senttia — kuuluu CN-koodiin 3104 20 90.
(16) Koska voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet sisältävät myös
muuttuvan tullin, tarkastelun kohteena olevassa asetuksessa vahvis-tettiin eritasoiset polkumyyntitullit vakiolaatuiselle potaskalle ja
muille potaskalaaduille, mukaan lukien raelaatuinen potaska.
(17) Olisi muistettava, että viimeisessä tarkastelua koskevassa tutkimukses-
sa havaittiin, että tiettyjä tuotuja tavanomaista korkeamman kalium-
pitoisuuden omaavia erityisseoksia ja sekoituksia, jotka eivät kuulu
edellä mainittuihin CN-koodeihin, olisi pidettävä tarkasteltavanaolevana tuotteena. Perusteena tälle on kyseisten seosten ja sekoitusten
samanlaiset fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samanlainen
käyttö kuin edellä mainittujen perusluokkien osalta. Koska tämänhet-kisessä tutkimuksessa ei ole käynyt ilmi seikkoja, joiden mukaanomaksuttua lähestymistapaa ei pitäisi jatkaa, ja polkumyyntitoimenpi-
teiden johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi sekä virheellisen
luokittelun välttämiseksi, on tässä asetuksessa katsottu tarpeelliseksiselventää kyseisten seosten ja sekoitusten K
2O-vähimmäispitoisuus
vähintään 35 painoprosentiksi kuivasta vedettömästä tuotteesta ja
niiden olevan muuta kuin vakiolaatuista potaskaa.
3.2 SAMANKALTAINEN TUOTE
(18) Todettiin, samoin kuin aiemmissa tutkimuksissa, että koska erityyp-
pisen ja -laatuisen potaskan fyysisissä ja kemiallisissa ominaisuuksissa!B
(1) Kahden espanjalaisen kaivosyhtiön, Suria K, SA:n (huhtikuuhun 1997) ja Potasas
de Llobregat, SA:n, sisaryhtiö ja niiden tuotannon ainoa myyjä.
(2) Mines de potasse d’Alsace -yhtiön sisaryhtiö ja sen tuotannon ainoa myyjä.2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 4
ei ole eroja, vertailumaaksi valitussa Kanadassa (ks. 4.2 kohta)
tuotettua ja Pohjois-Amerikan markkinoilla myytyä potaskaa voitiinperusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti pitää samankaltaisenatuotteena kuin tarkastelun kohteena olevista maista vietyä tuotetta.
Lisäksi kyseisistä maista viety potaska ja yhteisössä tuotettu potaska
ovat myös samankaltaisia tuotteita.
(19) IPC pyysi vakiolaatuisen potaskan, jonka K
2O-pitoisuus on suurempi
kuin 62 painoprosenttia, jättämistä tutkimuksen ulkopuolelle, koska
sitä väitettiin käytettävän ainoastaan farmaseuttisiin tarkoituksiin, seoli erihintaista ja se toimitettiin pakattuna (lannoitteeksi tarkoitettupotaska toimitetaan pakkaamattomana). Kyseisellä tuotteella oli
kuitenkin samat fyysiset perusominaisuudet ja sama kemiallinen
peruskoostumus kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. Se, ettäkaliumkloridia käytetään yleensä lannoitteena, ei sulje samankaltaisentuotteen määritelmästä pois tuotteita, jotka on tarkoitettu teollisuus-
käyttöön tai farmaseuttiseen käyttöön tai jotka ovat eri tavalla
pakattuja. Sen vuoksi päätettiin, että tämänlaatuinen potaska muodos-taa yhdessä muiden potaskatyyppien kanssa yhden tuotteen.
4POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TO-
DENNÄKÖISYYS
4.1 ALUSTA V AT HUOMAUTUKSET
(20) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän tarkastelun
tarkoituksena on määritellä, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolonpäättäminen vahingollisen polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
(21) Sen vuoksi tutkittiin yhteisöön tutkimusjakson aikana vietyjä määriä.
Venäjältä tulevan tuonnin määrä oli 4,2 prosenttia kulutuksesta, muttase tuotiin suurelta osin sisäisessä jalostusmenettelyssä. Toimielinten
johdonmukaisen käytännön mukaisesti kyseinen tuonti olisi otettava
huomioon sen määrittämiseksi, tapahtuuko polkumyyntiä, jotenVenäjältä tulevan tuonnin määrän katsotaan olevan riittävä edustavankuvan antamiseksi siitä, tapahtuuko polkumyyntiä tällä hetkellä ja
jatkuuko kyseinen polkumyynti, jos toimenpiteiden voimassaolo
päätetään. Valko-Venäjältä tulevan tuonnin määrän voitaisiin myöskatsoa olevan edustava, koska se oli 1,2 prosenttia yhteisönkulutuksesta. Näissä olosuhteissa ei ollut tarpeen tutkia, oliko
polkumyynnin toistuminen todennäköistä kyseisistä kahdesta maasta
peräisin olevassa tuonnissa, jos toimenpiteet poistetaan. Ukrainastaperäisin olevaa vientiä ei tapahtunut tutkimusjaksona, joten tutkimuk-
sessa keskityttiin siihen, toistuisiko polkumyynti, jos toimenpiteet
poistetaan.
4.2 VERTAILUMAA
(22) Sen määrittämiseksi, jatkuuko tai toistuuko polkumyynti, normaa-
liarvon oli perustuttava sopivasta kolmannesta maasta, joka on
markkinatalousmaa, saatuihin tietoihin perusasetuksen 2 artiklan 7
kohdan mukaisesti. Vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa Kanadaaehdotettiin sopivaksi vertailumaaksi.
(23) Yksikään osapuoli ei vastustanut Kanadan valintaa vertailumaaksi.
Sekä IPC että European Fertilizer Import Association (EFIA)hyväksyivät Kanadan valinnan vertailumaaksi edellyttäen kuitenkin,että normaaliarvon määrittämisessä käytetään Saskatchewanin pro-
vinssissa mieluummin kuin New Brunswickin provinssissa sijaitsevia
kaivoksia. IPC halusi myös Saskatchewanissa sijaitsevan PatienceLaken kaivoksen sulkemista pois normaaliarvon määrittelystä.
(24) Molemmat osapuolet väittivät, että kaivokset, joiden ulkopuolelle
jättämistä pyydettiin, ovat kooltaan, geologiselta esiintymältään sekälouhinta- ja tuotantomenetelmiltään erilaisia kuin Valko-Venäjällä,Venäjällä ja Ukrainassa sijaitsevat kaivokset, jotka olivat hyvin
samanlaisia kuin Saskatchewanissa sijaitsevat kaivokset. Lisäksi
väitettiin, että New Brunswickin kaivos sijaitsee paljon lähempänäasiakkaitaan kuin Valko-Venäjältä ja Venäjältä peräisin olevan potas-kan viennissä käytettävät lastaussatamat, minkä vuoksi erityisesti
kuljetuskustannuksia ei voi verrata keskenään.
(25) Tutkimuksessa vahvistettiin Kanadan valinta vertailumaaksi, koska:!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 5
a) Kanada on maailmanlaajuisesti potaskan merkittävin ja Valko-
Venäjää, Venäjää ja Ukrainaa suurempi tuottaja ja viejä;
b) Pohjois-Amerikan kotimarkkinoilla vallitsevat kyseisen tuotteen
osalta tavanomaiset kilpailuedellytykset;
c) valmistusmenetelmät ja raaka-aineiden saanti ovat Kanadassa
pitkälti samanlaisia kuin tarkasteltavina olevissa maissa;
d) Kanadaa oli käytetty vertailumaana edellisissä tutkimuksissa.
(26) IPC:n ja EFIA:n esittämien tiettyjen kaivosten ulkopuolelle jättämistä
koskevien väitteiden johdosta voidaan esittää seuraavat huomautukset:
a) Koska potaska on tosiasiallisesti kulutushyödyke ja koska
normaaliarvon määrittäminen perustuu käytännöllisesti katsoen
kaikkien Pohjois-Amerikan avoimilla ja kilpailevilla markkinoillatoimivien kaivosten hintoihin, erot louhintaolosuhteissa taimuiden edellä mainittujen tekijöiden osalta erityisesti yhdessä
kaivoksessa tai yhdellä alueella eivät vaikuta merkittävästi
normaaliarvoon.
b) IPC:n esiin tuomalla seikalla välimatkojen eroista New Bruns-
wickin kaivoksen ja sen Kanadan kotimarkkinoiden ja Valko-Venäjän ja Venäjän kaivosten ja niiden vientisatamien välillä ei olemerkitystä, koska normaaliarvoa ja vientihintaa verrataan perus-
asetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti samalla vapaasti
kaivoksessa -tasolla. Lisäksi kyseinen New Brunswickin kaivosedustaa ainoastaan pientä osaa normaaliarvon määrittämiseksi
huomioon otetusta myynnistä, joten välimatkojen mahdollinen
vaikutus jäisi vähäiseksi, kun koko myynnin määrä otetaanhuomioon (ks. johdanto-osan 36 kappale).
(27) Laskelmat perustuivat kaikilta kolmelta kanadalaiselta yritykseltä
saatuihin täydellisiin kyselylomakevastauksiin. New Brunswickissa jaSaskatchewanissa sijaitsevia kaivoksia koskevat kyseiset tiedot tarkas-
tettiin yhtiöiden toimitiloissa Kanadassa.
4.3 V ANÄJÄ JA V ALKO-V ANÄJÄ
(28) Tutkittaessa, onko Venäjältä ja Valko-Venäjältä peräisin olevan
polkumyynnin jatkuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden voimas-saolo päätetään, on tarpeen tarkastaa, tapahtuiko polkumyyntiä
tutkimusjakson aikana ja onko kyseisen polkumyynnin jatkuminen
todennäköistä.
4.3.1 Normaaliarvo
(29) Normaaliarvo laskettiin niiden tietojen perusteella, jotka oli saatu
kaikilta yhteistyössä toimineilta kanadalaisilta yrityksiltä. Yhteistyössätoimineiden yritysten potaskan kokonaismyynnin Kanadan markki-
noilla katsottiin olevan edustava.
(30) Lopuksi tutkittiin, voitaisiinko myynnin katsoa kuuluvan tavanomai-
seen kaupankäyntiin tarkastelemalla kyseessä olevan laadun kannat-
tavan myynnin osuutta.
(31) Koska tuotantokustannuksia vastaavaan tai niitä korkeampaan netto-
hintaan myydyn (kannattava myynti) vakiolaatuisen potaskan määräoli yli 80 prosenttia kyseisen laadun kokonaismyynnistä ja koskapainotettu keskimääräinen hinta oli korkeampi kuin painotetut
keskimääräiset tuotantokustannukset, normaaliarvo perustui Venäjän
osalta tosiasialliseen hintaan Pohjois-Amerikan markkinoilla ja selaskettiin painotettuna keskiarvona kunkin yrityksen tutkimusjaksona
myymän vakiolaatuisen potaskan koko myynnin hinnoista riippumatta
siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
4.3.2 Vientihinta
(32) IPC oli ainoa tutkimuksessa yhteistyössä toiminut viejä. IPC:n
ilmoittamat vientimäärät, joita täydennetään jäljempänä 6.2.1 kohdas-sa, vastaavat käytännöllisesti katsoen Eurostatin lukuja. Sen vuoksi
vientihinnat arvioitiin sekä Valko-Venäjän että Venäjän osalta IPC:n
ilmoittamien tietojen perusteella.
(33) IPC harjoitti myyntiä yhteisön markkinoille osittain kahden etuyhtey-
dessä olevan tuojan, Belgiaan sijoittautuneen Ferchimexin ja Itävaltaan!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 6
sijoittautuneen Belarusin, kautta sekä osittain suoraan riippumattomil-
le asiakkaille.
(34) Tapauksissa, joissa potaskaa vietiin yhteisön riippumattomille asiak-
kaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan
mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihin-
tojen perusteella. Kun potaskaa vietiin etuyhteydessä olevalleosapuolelle, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9kohdan mukaisesti eli sen hinnan perusteella, jolla tuodut tuotteet
ensimmäisen kerran jälleenmyytiin riippumattomalle ostajalle. Näissä
tapauksissa tehtiin tuonnin ja jälleenmyynnin välisiä kustannuksia javoittoa koskevia oikaisuja luotettavan vientihinnan laskemiseksi
yhteisön rajalla -tasolla. Edellisessä tutkimuksessa sovellettua 5
prosentin voittomarginaalia pidettiin muiden tietojen puuttuessasopivana, kun otetaan huomioon etuyhteydessä olevien tuojientoiminta.
(35) Tutkimusjakson aikana käytännöllisesti katsoen kaikki IPC:n yhtei-
söön tuoma potaska tuli yhteisön markkinoille sisäisessä jalostus-menettelyssä, jolloin se kilpaili yhteisön tuotannonalan tuottamanpotaskan kanssa.
4.3.3 V ertailu
(36) Koska potaska myydään irtotavarana, kuljetuskustannukset muodos-
tavat suuren osan sen myyntihinnasta, ja ottaen huomioon huomattavaetäisyys Valko-Venäjän ja Venäjän kaivosten ja lähimmän sataman tairajan välillä, vertailu päätettiin tehdä vapaasti kaivoksessa -tasolla
kuten edellisessäkin tutkimuksessa.
(37) Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi
tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisia oikaisuja, joissa
otettiin asianmukaisesti huomioon hintojen vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat eroavuudet.
i)Normaaliarvoa koskevat oikaisut
(38) IPC esitti useita huomautuksia Valko-Venäjän ja Venäjän sekä yhteisön
ja Kanadan kaivostoiminnan laadullisista ja louhintaolosuhteisiin
liittyvistä eroista. Oikaisuja koskevia vaatimuksia ei kuitenkaan
esitetty eikä väitetyistä eroista esitetty näyttöä. Lisäksi useimpiamainituista kysymyksistä käsiteltiin jo edellisessä tutkimuksessa, jossapääteltiin luontaisista suhteellisista eduista johtuvien oikaisujen olevan
Valko-Venäjän ja Venäjän kaivosten etujen vastaisia. Koska oleelliset
olosuhteet eivät ole merkittävästi muuttuneet edellisen tutkimuksenjälkeen, ja edellä mainittujen syiden perusteella, normaaliarvoon eitarvinnut tehdä fyysisistä eroista tai luontaisista suhteellisista eduista
johtuvia oikaisuja. Luottokustannuksiin liittyvien eroavaisuuksien
vuoksi oikaisut tehtiin perustelluissa tapauksissa.
ii) Vientihintaa koskevat oikaisut
(39) Oikaisu vientihintaan tehtiin kuljetuskustannusten osalta. Oikaisun
määrän määrittelemisessä käytettiin samaa menetelmää kuin edellises-
sä tutkimuksessa eli Valko-Venäjällä ja Venäjällä tapahtuvan kulje-
tuksen osalta otettiin huomioon Kanadan kuljetuskustannuksia kos-kevat tiedot ja tuottajamaan rajalta yhteisön rajalle tapahtuvan
kuljetuksen kustannukset määriteltiin soveltuvin osin IPC:n antamien
kustannuksia koskevien tietojen perusteella.
(40) IPC väitti, että sen kyselylomakkeessaan ilmoittamat kuljetuskus-
tannuksia koskevat määrät oli vähennetty virheellisesti. Toimitusehdot
ja IPC:n ilmoittamat kuljetuskustannukset olivat jonkin verran ristirii-
dassa keskenään. Koska IPC ei kuitenkaan esittänyt mitään todisteita,oli mahdotonta selvittää, oliko toimitusehdot tai kuljetuskustannuksetilmoitettu oikein. Joka tapauksessa, vaikka IPC olisi saanut kaikkein
edullisimman kohtelun, polkumyynnin olemassaoloa koskevat pää-
telmät eivät olisi muuttuneet. Lisäksi olisi muistettava, että toimen-piteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa ei ole tarpeen laskeatarkkaa polkumyyntimarginaalia.
(41) Oikaisu tehtiin myös luottokustannusten mukaisesti IPC:n antamien
tietojen perusteella.!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 7
4.3.4 Polkumyyntimarginaali
(42) Polkumyyntimarginaali määritettiin Valko-Venäjän, Venäjän ja Ukrai-
nan osalta. Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin
yhteisöön suuntautuvan viennin painotettuun keskimääräiseen hintaan.
i)V alko-V enäjä
(43) Prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla ilmaistuna Valko-Venäjältä
peräisin olevassa tuonnissa esiintyi edelleen huomattavaa polkumyyn-tiä, vaikka hieman vähemmän kuin edellisessä tutkimuksessa havait-tiin.
ii) V enäjä
(44) Prosentteina cif hinnasta yhteisön rajalla ilmaistuna havaittu polku-
myyntimarginaali oli huomattavasti suurempi kuin edellisessä tutki-muksessa havaittu marginaali.
4.3.5 Päätelmä
(45) Valko-Venäjältä ja Venäjältä peräisin olevan tuonnin osalta voidaan
sen vuoksi päätellä, että huomattava polkumyynti on jatkunut. Syitä,
miksi polkumyynti päättyisi, jos polkumyyntitoimenpiteet kumotaan,
ei ole löytynyt.
4.4 UKRAINA
(46) Kuten myös edellisessä tutkimuksessa Ukraina ei toiminut yhteistyössä
tässäkään tutkimuksessa. Eurostat-tilastotietojen mukaan kyseisestä
maasta ei tapahtunut tuontia tutkimusjakson aikana, vaikka tuontia oli
ollut edellisinä vuosina. Tämän vuoksi oli tarpeen tutkia, toistuisikopolkumyynti, jos toimenpiteet kumottaisiin. Yksikään ukrainalainentuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Sen vuoksi päätelmien
oli perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti perustuttava käytettävissä
oleviin tietoihin. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että on olemassanäyttö potaskakaivosten toiminnasta Ukrainassa. Sen mukaan kaivok-silla on huomattavasti pienempi kapasiteetti kuin Venäjän ja Valko-
Venäjän kaivoksilla. Kuitenkin verrattaessa kyseisten ukrainalaisten
kaivosten kapasiteettia yhteisön kulutukseen mahdollisuudet vientiinovat yhä merkittävät. Ukrainan mahdollisen tuonnin hintatason osalta
olisi huomattava, että yhteisön markkinoilla ei ole puutetta potaskan
tarjonnasta. Siten jos uusi tuoja haluaa tulla yhteisön markkinoille, sevoi tehdä sen ainoastaan alittamalla markkinoilla jo toimivientoimijoiden veloittamat hinnat eli polkumyyntihinnoilla. Olisi myös
huomattava, että aikaisemmin Ukrainasta peräisin oleva tuonti on
tapahtunut samoilla hinnoilla kuin Venäjän ja Valko-Venäjän tuonti.
4.4.1 Päätelmät
(47) Edellä sanottu huomioon ottaen ja koska ei ole päinvastaista näyttöä,
kuten tietoja kapasiteetin käyttöasteesta ja kolmansiin maihinsuuntautuvan viennin määristä ja hinnoista, pääteltiin, että polku-
myynti todennäköisesti toistuisi Ukrainasta peräisin olevassa tuonnis-
sa, jos toimenpiteet kumotaan.
5YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(48) Tutkimuksessa vahvistettiin, että pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat
edustivat 99:ää prosenttia yhteisön potaskan tuotannosta ja siten
muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4
kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.
6YHTEISÖN TUOTANNONALAN TILANTEEN JA YHTEI-
SÖN POTASKAMARKKINOIDEN TARKASTELU
(49) Ensiksi olisi huomattava, että tarkastelujaksona kannattavuuteen ja
investointeihin liittyvät tiedot laskettiin kolmen yhteisön tuottajan
tietojen perusteella; tuottajat olivat Cleveland Potash Limited,
Comercial de Potasas, SA ja Kali und Salz GmbH. Neljäs yhteisöntuottaja, SCPA, suljettiin osittain pois johtuen sen Mines de potasse
d’Alsace -tytäryhtiön poikkeuksellisista olosuhteista. Kaivos suljetaan
muutaman vuoden kuluttua potaskavarojen ehtymisen takia, ja se eienää tee investointeja. Kaivoksen kirjanpitojärjestelmää on myös!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 8
yksinkertaistettu niin, että enää ei ole mahdollista laskea potaskan
tuotantokustannuksia eikä kannattavuutta siten, että tiedot voitaisiinyhdistää muiden yhteisön tuottajien tietoihin. Käytettävissä olevientietojen perusteella voidaan kuitenkin todeta, että jos SCPA olisi otettu
huomioon, yhteisön tuotannonalan kannattavuus olisi ollut huomatta-
vasti pienempi ja investoinnit olisivat vähentyneet vielä enemmän.
(50) Toiseksi olisi huomattava, että viime vuosien aikana asianomaisista
maista peräisin oleva tuonti on tapahtunut melkein yksinomaansisäisessä jalostusmenettelyssä. Yhteisön toimielinten johdonmukaisen
käytännön mukaisesti katsottiin kyseisen tuonnin kilpailevan yhteisön
tuotannonalan kyseisen tuotteen kanssa, koska kyseistä tuotettavalmistavat yhteisön lannoitevalmistajat, jotka ostavat osan myösvientiin tarkoitetun lannoitteen tuotannossa käytetystä raaka-aineesta
yhteisön tuotannonalalta. Kyseinen tuonti otettiin sen vuoksi huomioon
yhteisön kulutusta ja asianomaisten maiden markkinaosuuksia mää-riteltäessä sekä kyseisten viejien myymän potaskan hintoja tarkas-teltaessa.
6.1 KULUTUS YHTEISÖN MARKKINOILLA
(51) Potaskan kokonaiskulutus laskettiin seuraavien myynnin ja tuonnin
yhdistettyjen kokonaismäärien perusteella:
a) yhteisön tuotannonalan tuottaman potaskan myyntimäärä yhteisön
markkinoilla;
b) muiden kuin pyynnön esittäneiden yhteisön tuottajien myyntimää-
rä yhteisön markkinoilla;
c) asianomaisista maista yhteisöön suuntautuva potaskan tuonti;d) kaikista muista kolmansista maista yhteisöön suuntautuva potas-
kan tuonti.
(52) Näin laskettuna kulutus väheni 7 460 000 tonnista vuonna 1994
7 290 000 tonniin tutkimusjakson aikana eli noin 2,3 prosenttia.
Tarkastelujaksona kulutuksen taso kuitenkin vaihteli taulukossa
esitetyn mukaisesti:
(tuhatta tonnia)
1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Yhteisön kulutus 7 460 7 340 7 090 7 600 7 290
Lähteet: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeisiin, Eurostat ja Suomen, Tanskan ja Belgian tilastolaitokset.
6.2 TUONTI ASIANOMAISISTA MAISTA
6.2.1 Tuonnin määrä
(53) Venäjältä peräisin olevan potaskan tuonnin määrä väheni 397 000
tonnista vuonna 1994 305 000 tonniin tutkimusjakson aikana eli noin23 prosenttia. Valko-Venäjältä peräisin olevan tuonnin määrä väheni
137 000 tonnista vuonna 1994 91 000 tonniin tutkimusjaksona eli noin
34 prosenttia. Ukraina vei potaskaa ainoastaan vuosina 1994, 1995 ja1997, ja sen vienti supistui jyrkästi. Asianomaisista maista peräisinoleva kokonaistuonti pieneni noin 32 prosentilla tarkastelujaksona.
Lasku ei kuitenkaan ollut pysyvä; asianomaisista maista peräisin
olevan tuonnin kokonaismäärä pieneni vuoteen 1996 saakka, jolloinmäärä oli alimmillaan eli 132 000 tonnia. Tämän jälkeen tuonti alkoijälleen kasvaa, ja se oli tutkimusjaksoon mennessä kolminkertaistunut.
(54) Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että IPC:n ilmoittama tuonnin määrä on
suurempi kuin Eurostatin tilastotiedoissa, sillä useat jäsenvaltiot, joissa
on ainoastaan yksi suuri tuoja, eivät ilmoittaneet täydellisiä tietojaluottamuksellisuussyistä. Kyseisiltä jäsenvaltioilta pyydettiin ja saatiin!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 9
lisätietoja. Tämän perusteella havaittiin, että IPC:n ilmoittama tuonti ei
merkittävästi eronnut täydellisistä Eurostat-tilastotiedoista.
(tuhatta tonnia)
Tuonti 1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Venäjän kokonaistuonti 397 175 122 190 305
Valko-Venäjän kokonaistuonti 137 113 11 51 91
Ukrainan tuonti 49 15 0 1 0
Yhteensä 583 303 132 243 396
Lähde: Eurostat ja Suomen, Tanskan ja Belgian tilastolaitokset.
Sisäisessä jalostusmenettelyssä tuodut tonnimäärät ja niiden prosentti-
osuus yhteisön potaskan kokonaistuonnista kunkin maan osalta:
(tuhatta tonnia)
Tuonti 1994 1995 1996 1997 1998
Venäjän 61 159 115 178 284
prosenttiosuus tuonnista 15 91 94 93 93
Valko-Venäjä 34 52 11 51 91
prosenttiosuus tuonnista 25 46 100 100 100Ukraina 35 15 0 1 0
prosenttiosuus tuonnista 72 100 ei ole 100 ei ole
Yhteensä 131 226 126 230 375prosenttiosuus tuonnista 22 75 95 95 95
(55) Edellä olevissa taulukoissa on esitetty polkumyyntitoimenpiteiden
käyttöönoton aikana tapahtunut kehitys. Sisäisessä jalostusmenettelys-
sä tapahtuneen tuonnin osuus oli vähäinen vuonna 1994, muttatutkimusjakson aikana käytännöllisesti katsoen kaikki tuonti tapahtuimainitussa menettelyssä. Jäsenvaltioiden tulliviranomaiset valvovat
sisäisessä jalostusmenettelyssä tapahtuvaa tuontia yhteisön tullikoo-
deksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen(ETY) N:o 2913/92 (
1) mukaisesti. Tässä tutkimuksessa ei ole tullut
esiin seikkoja, jotka osoittaisivat, että menettelyä olisi käytetty
toimenpiteiden kiertämiseen. On myös syytä huomata, että kyseisessä
menettelyssä tuodut tavarat eivät ole tämän tarkastelun kohteenaolevien polkumyyntitullien alaisia; tämä seikka selittää tuonnin kasvun
tarkastelujakson loppua kohti.
6.2.2 Markkinaosuus
(56) Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus yhtei-
sön markkinoilla supistui 2,4 prosentilla tarkastelujakson aikana.Lasku ei kuitenkaan ole ollut pysyvää. Markkinaosuus pienenisuurimmasta 7,8 prosentin tasosta vuonna 1994 alimmalle tasolleen!B
(1) EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 955/1999 (EYVL L 119,
7.5.1999, s. 1).2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 10
eli 1,9 prosenttiin vuonna 1996. Vuoden 1996 jälkeen kasvu jatkui, ja
se oli 5,4 prosenttia tutkimusjaksona.
Asianomaisen tuonnin
markkinaosuus pro-
sentteina1994 1995 1996 1997Tutkimus-
jakso
Valko-Venäjä 1,8 1,5 0,2 0,7 1,2
Venäjä 5,3 2,4 1,7 2,5 4,2
Ukraina 0,7 0,2 0 0 0
Yhteensä 7,8 4,1 1,9 3,2 5,4
Lähde: Eurostat ja Suomen, Tanskan ja Belgian tilastolaitokset.
6.2.3 Hintakehitys ja hinnoittelu
6.2.3.1 Tarkasteltavana olevan tuonnin hintakehitys
(57) Tutkimuksen kohteena olevan tuonnin hintakehityksen suuntaukset
tarkastelujaksona määritettiin Eurostat-tilastotietoja käyttäen edellä
johdanto-osan 54 kappaleessa esitetyn mukaisesti.
Asianomaisten maiden keskimääräiset cif-myyntihinnat kehittyivät
yhteisön markkinoilla seuraavasti:
(ecua/tonni)
Potaskan (40 % 5K2O462 %) kes-
kimääräiset cif-hinnat1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Valko-Venäjä 67,5 86,5 88,3 94,1 100,1
Venäjä 83,1 71,7 74,4 79,4 85,8
Ukraina 83,6 89,9 — 88,0 —
Keskiarvo 79,2 76,8 75,7 83,3 90,8
Lähde: Eurostat ja Suomen, Tanskan ja Belgian tilastolaitokset.
(ecua/tonni)
Potaskan (K 2O462 %) keskimääräi-
set cif-hinnat1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Venäjä — 89,9 93,8 96,7 101,5
Lähde: Eurostat ja Suomen, Tanskan ja Belgian tilastolaitokset.
(58) Asianomaisista maista peräisin olevan potaskan, jonka kaliumpitoisuus
K2O:na laskettuna on yli 40, mutta enintään 62 painoprosenttia,
keskimääräinen hinnannousu oli 14,6 prosenttia tarkastelujakson
aikana. Valko-Venäjältä tulevan tuonnin hinnat ovat nousseet merkit-tävästi, ja ne ovat ylittäneet Venäjältä peräisin olevan potaskan hinnat,mutta Venäjältä tulevan tuonnin hinnat ovat pysyneet suhteellisen
alhaisina. Ukrainasta ei tuotu potaskaa tutkimusjaksona.
(59) Potaskaa, jonka kaliumpitoisuus K
2O:na laskettuna on suurempi kuin
62 painoprosenttia, tuotiin ainoastaan Venäjältä. Keskimääräinen hinta
nousi 12,9 prosentilla 89,9 ecusta tonnilta vuonna 1995 101,5 ecuuntonnilta tutkimusjaksona.
6.2.3.2 Hinnoittelu
(60) Polkumyyntitullit ovat olleet voimassa kolme vuotta. Kyseisenä aikana
asianomaisista maista tapahtui erittäin vähän vapaaseen liikkeeseenluovutettavaksi tarkoitettua tuontia. Tuonti on enimmäkseen tapahtunut
sisäisessä jalostusmenettelyssä. IPC:n edustajat väittivät, että niiden oli
tarjottava tuotettaan yhteisön tuotannonalan hintoja halvemmalla!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 11
sisäisen jalostusmenettelyn luonteen vuoksi. Kyseistä väitettä tutkittiin,
mutta selvää sitä tukevaa näyttöä ei löydetty.
(61) Hinnoittelua tutkittaessa määritettiin tutkimusjakson aikana keskiarvo
viejien riippumattomille asiakkaille suuntautuneen myynnin ja niihinetuyhteydessä olevan tuojan kautta tapahtuneen jälleenm yynnin
hinnoille kahden tärkeimmän potaskalaadun osalta niiden alkuperän,
joka oli joko Valko-Venäjä tai Venäjä, perusteella. Hinnat olivatkauppalaskussa ilmoitettuja nettohintoja, joista ei ollut maksettu tulliaja jotka vastasivat toimitettuna-hintoja, koska asiakkaat sijaitsivat
lähellä luovutussatamia. Niitä verrattiin kaikkien yhteisön tuottajien
painotettuihin keskimääräisiin laskutushintoihin yhteisön tasollamainitun kahden potaskalaadun osalta.
(62) IPC:n hintojen tode ttiin olevan yhteisön tuotannonalan hintoja
keskimäärin yli 10 prosenttia alhaisemmat. Venäjältä peräisin olevan
potaskan hinnat olivat noin 20 prosenttia alhaisemmat ja Valko-Venäjältä peräisin olevan potaskan hinnat olivat 5 prosenttiaalhaisemmat.
6.3 YHTEISÖN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILAN-
NE
(63) On syytä huomata, että yhteisön tuotannonalan vuosiksi 1999 ja 2000
tekemät ennusteet perustuivat olettamukselle, että toimenpiteet
säilytetään voimassa.
6.3.1 Tuotanto
(64) Yhteisön potaskan tuotanto väheni koko tarkastelujaksona lukuun
ottamatta vuotta 1996, jolloin se kasvoi hieman. Tuotanto supistui noin7 779 000 tonnista noin 7 026 000 tonniin seuraavista syistä: 1)malmin vähittäinen loppuminen ranskalaisesta kaivoksesta; 2) joiden-
kin kannattamattomien kaivosten sulkeminen Saksassa ja Espanjassa;
ja 3) geologiset poikkeamat yhden yhteisön tuottajan kaivoksessavuonna 1997 ja tutkimusjakson aikana. Vuosille 1999 ja 2000 yhteisöntuotannonala ennustaa tuotannon kasvua, joka saavuttaa vuoden 1997
tason vuonna 2000.
Yhteisön potaskan tuotantoa koskevat luvut:
(tuhatta tonnia)
1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Tuotanto 7 779 7 428 7 541 7 368 7 026
Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen.
6.3.2 Tuotantokapasiteetti
(65) Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti pieneni noin 10 000 000
tonnista vuonna 1994 noin 9 300 000 tonniin tutkimusjaksona.Ainoastaan vuonna 1996 tuotantokapasiteetti kasvoi hieman verrattuna
edelliseen vuoteen. Vuosina 1999 ja 2000 yhteisön tuotannonalan
odotetaan vähentävän kapasiteettiaan vielä lisää noin 8 500 000tonniin vuonna 2000, mikä johtuu malmin vähittäisestä loppumisestaranskalaisesta kaivoksesta.
Potaskan koko tuotantokapasiteettia koskevat luvut:
(tuhatta tonnia)
1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Kapasiteetti 9 996 9 414 9 472 9 403 9 293
Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen.
6.3.3 Kapasiteetin käyttöaste
(66) Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste kasvoi vuodesta 1994
vuoteen 1996, mutta alkoi vähetä vuonna 1997, mikä johtui pääasiassasiitä, että ranskalainen tuottaja ei voinut enää käyttää potaskan!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 12
tuotannossaan täyttä malminjalostuskapasiteettiaan malmivarojen vä-
hennyttyä. Vuosiksi 1999 ja 2000 yhteisön tuotannonalan odotetaankuitenkin parantavan kapasiteetin käyttöastettaan 86 prosentin tasollevuonna 2000 Ranskan kapasiteetin poistuminen huomioon ottaen.
Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste potaskan osalta
kehittyi seuraavasti:
(%)
1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Kapasiteetin käyttöaste 77,8 78,9 79,6 78,4 75,6
Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen.
6.3.4 Myynnin määrä
Yhteisön tuotannonalan tuottaman, etuyhteydettömille asiakkaille
myymän potaskan määrä väheni noin 5 530 000 tonnista vuonna 1994
noin 5 260 000 tonniin tutkimusjakson aikana. Myynnin määrä kasvoi
huomattavasti vuosina 1996—1997, mutta väheni jälleen tutkimus-jakson aikana. Kuitenkin vuoden 2000 loppuun mennessä yhteisönodotetaan lisäävän myyntiään vuoden 1997 tasolle. Yhteisön tuotan-
nonalan myynti yhteisön markkinoilla kehittyi seuraavasti:
(tuhatta tonnia)
1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Yhteisön tuotannonalan myynnin
määrä5 530 5 452 5 415 5 750 5 261
Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen.
6.3.5 Markkinaosuus
(67) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus supistui 74,1 prosentista
vuonna 1994 72,2 prosenttiin tutkimusjaksona eli noin 2 prosenttia.
Kyseisen jakson aikana sen markkinaosuus kasvoi vuoteen 1996
saakka, jonka jälkeen se alkoi supistua tutkimusjakson tasolle.
Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kehittyi seuraavasti:
(%)
1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Yhteisön tuotannonalan markki-
naosuus74,1 74,3 76,4 75,6 72,2
Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen, Eurostat ja Suomen, Tanskan ja Belgian tilastolaitokset.
6.3.6 Hintakehitys
(68) Tutkimuksesta kävi ilmi, että yhteisön tuottajien vakiolaatuisen
potaskan eniten myydystä luokasta (kaliumpitoisuus K 2O:na laskettu-
na suurempi kuin 40, mutta enintään 62 painoprosenttia) veloittamakeskimääräinen myyntihinta kohosi vuoden 1994 90,1 ecusta tonnilta
104,2 ecuun tonnilta tutkimusjakson aikana. Hinta kohosi siis 15,6
prosenttia. Potaskan, jonka kaliumpitoisuus K
2O:na laskettuna on
suurempi kuin 62 painoprosenttia, hinta kuitenkin aleni 137,7 ecustatonnilta vuonna 1994 122,0 ecuun tonnilta tutkimusjakson aikana.
Hinta aleni siis 11,4 prosenttia. Hinta aleni samaan aikaan, kun
yhteisön tuotannonalan kyseisen luokan myyntimäärät kasvoivathuomattavasti tarkastelujakson aikana. Aikaisempaa suuremmat ti-
laukset toivat mukanaan suurtuotannon edut, mistä syystä asiakkaat
hyötyivät alhaisemmista keskimääräisistä hinnoista.
(69) Vaikka vakiolaatuisen potaskan, jonka kaliumpitoisuus K
2O:na las-
kettuna on suurempi kuin 40, mutta enintään 62 painoprosenttia,myyntihinnat nousivat yleisesti vuoden 1994 ja tutkimusjakson
välisenä aikana, ne laskivat tilapäisesti vuonna 1997 ja kohosivat
puolestaan 7,9 prosenttia tutkimusjakson aikana. Vuosien 1999 ja 2000!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 13
osalta yhteisön tuotannonala uskoo, että potaskan, jonka kaliumpitoi-
suus K 2O:na laskettuna on suurempi kuin 40, mutta enintään 62
painoprosenttia, myönteinen hintakehitys jatkuu ja että potaskan, jonkakaliumpitoisuus K
2O:na laskettuna on suurempi kuin 62 painopro-
senttia, hinta laskee hieman.
Yhteisön tuotannonalan potaskan keskimääräinen myyntihinta yhtei-
sön markkinoilla kehittyi seuraavasti:
(ecua/tonni)
Keskimääräinen myyntihinta 1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Vakiolaatuinen potaska
(40 %5K2O462 %)90,1 96,8 101,6 96,6 104,2
Vakiolaatuinen potaska
(K2O462 %)137,7 138,7 134,8 123,2 122,0
Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen.
6.3.7 Kannattavuus
(70) Yhteisön tuotannonalan kannattavuuden arvioimiseksi potaskan tuo-
tannossa syntyvien tiettyjen sivutuotteiden myynnistä saatavat tulot
otettiin vakiintuneen käytännön mukaisesti myös huomioon. On syytä
muistaa, että ranskalainen tuottaja SCPA jätettiin yhteisön tuotannon-alan kannattavuuden määrittämisen ulkopuolelle johdanto-osan 49kappaleessa mainituista syistä.
(71) Yhteisön tuotannonalan kannattavuus, joka ilmaistaan prosentteina
nettomyynnistä, parani tarkastelujakson aikana 1,0 prosentin painote-tusta keskimääräisestä tappiosta vuonna 1994 3,3 prosentin voittoontutkimusjaksona. Olisi huomattava, että kannattavuus on parantunut
tasaisesti lukuun ottamatta vuotta 1997, jolloin kannattavuus heikkeni
lähelle nollaa. Vuosina 1999 ja 2000 yhteisön tuotannonalankannattavuustason odotetaan olevan edelleen tappiollinen, mitäpidetään normaalina paljon riskejä sisältävälle kaivannaistoiminnalle
kuten potaskan tuotannolle. Yhteisön tuotannonalan kannattavuus
yhteisön markkinoilla potaskan osalta kehittyi seuraavasti:
(%)
1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Kannattavuus – 1,0 – 0,5 1,5 0,1 3,3
Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen.
6.3.8 Työllisyys
(72) Yhteisön tuotannonalan työllisyys heikkeni vuoden 1994 ja tutkimus-
jakson välisenä aikana 8 460 työntekijästä 6 936 työntekijään eli 18,0prosenttia. Työntekijöiden määrän ennustetaan vähenevän entisestäänvuosina 1999 ja 2000 Ranskassa sijaitsevan kaivoksen lähestyvän
sulkemisen vuoksi. Yhteisön tuotannonalan työllisyys kehittyi seuraa-
vasti:
Potaskan tuotannossa työllistetty
työvoima1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Lukumäärä 8 460 7 919 7 296 7 213 6 936
Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen.
6.3.9 Varastot
(73) Yhteisön tuotannonalan potaskan loppuvarastot supistuivat vuoden
1994 560 000 tonnista 469 000 tonniin tutkimusjakson aikana eli 16
prosenttia. Loppuvarastot kasvoivat jatkuvasti vuosina 1994—1996,
mutta ne supistuivat huomattavasti vuonna 1997 ja kasvoivat jälleenhieman tutkimusjakson aikana.!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 14
Yhteisön tuotannonalan potaskan loppuvarastot kehittyivät seuraavasti:
(tuhatta tonnia)
1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Loppuvarastot 560 614 903 415 469
Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen.
6.3.10 Investoinnit
(74) Yhteisön tuotannonalan kokonaisinvestoinnit vähenivät vuoden 1994
noin 87,7 miljoonasta ecusta noin 52,9 miljoonaan ecuun tutkimus-jakson aikana eli noin 40 prosenttia. Vuosina 1994 ja 1995 investoinnitkasvoivat yhden yhteisön tuottajan kaivoksissa toteutetun nykyaikais-
tamishankkeen vuoksi. Vuosina 1999 ja 2000 yhteisön tuotannonala
suunnittelee alkavansa investoida jälleen enemmän, ja investointienmäärän ennustetaan vuonna 2000 ylittävän vuoden 1996 tason. On
syytä muistaa, että ranskalainen tuottaja SCPA jätettiin yhteisön
tuotannonalan investointien arvioinnin ulkopuolelle johdanto-osan 49kappaleessa mainituista syistä. Yhteisön tuotannonalan investoinnitkehittyivät seuraavasti:
(tuhatta ecua)
1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Investoinnit 87 722 113 809 84 201 63 908 52 882
Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen.
6.4 TUONTIMÄÄRÄT JA TUONTIHINNAT KOLMANSISTA
MAISTA
(75) Kolmansista maista tuotavan potaskan tuontimäärät kasvoivat tarkas-
telujakson aikana vuoden 1994 noin 1 348 000 tonnista noin1 566 000 tonniin tutkimusjaksona. Tämä vastaa noin 16,2 prosentinkasvua. Suurin osa kasvusta johtui Israelista tulevasta tuonnista.
(tuhatta tonnia)
1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Tuonti kolmansista maista 1 348 1 552 1 495 1 555 1 566
Lähde: Eurostat.
(76) Kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi vuoden
1994 17,9 prosentista 21,0 prosenttiin vuonna 1995 ja pysyi tämänjälkeen melko vakaana saavuttaen 21,4 prosenttia tutkimusjaksonlopussa.
(77) Kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräiset myyntihinnat on
otettu mukaan osoittamaan hintojen kehitystä tarkastelujakson aikana.Eurostatin mukaan kyseisen tuonnin keskimääräiset myyntihinnatkohosivat tasaisesti vuosina 1994—1997 96,5 ecusta tonnilta 120,5
ecuun tonnilta. Hinta laski 112,3 ecuun tonnilta tutkimusjakson aikana.
Tämä vastaa 16,4 prosentin kasvua tarkastelujakson aikana.
Kehitys oli yksityiskohtaisesti kuvattuna seuraava:
(ecua/tonni)
1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Keskimääräiset tuontihinnat kol-
mansista maista96,5 101,8 104,3 120,5 112,3
Lähde: Eurostat.!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 15
6.5 YHTEISÖN TUOTANNONALAN VIENTITOIMINTA
(78) Ottaen huomioon, että 6.3.1 kohdassa selostettu tuotanto on tarkoitettu
myytäväksi sekä yhteisössä että sen ulkopuolelle, yhteisön tuotannon-
alan potaskan vientiä kolmansiin maihin myös analysoitiin. Tästä
analyysistä kävi ilmi, että viennin määrä oli 2 314 000 tonnia vuonna1994, kun se oli 1 658 000 tonnia tutkimusjakson aikana. Viennin
suuntaus oli laskeva vuotta 1997 lukuun ottamatta, jolloin vienti kasvoi
edelliseen vuoteen verrattuna. Vienti väheni kokonaisuudessaan 28,3prosenttia tarkastelujakson aikana. Yhteisön tuotannonala arvioivievänsä vuosina 1999 ja 2000 jonkin verran vähemmän kuin
tutkimusjakson aikana. Tämä laskusuuntaus voidaan todennäköisesti
selittää sillä — kuten jäljempänä 7.3 kohdassa selitetään — ettäasianomaiset maat ovat lisänneet huomattavasti markkinointiponnis-telujaan muilla kuin yhteisön markkinoilla sen jälkeen, kun asian-
omaisista maista peräisin olevan potaskan tuonnissa sovellettavat
polkumyyntitoimenpiteet tulivat voimaan yhteisössä. V oimakkaaseenhintakilpailuun joutunut yhteisön tuotannonala ei ole pystynyt
toimittamaan kolmansien maiden markkinoille samoja määriä kuin
aikaisemmin.
Kehitys oli tarkastelujakson aikana yksityiskohtaisesti kuvattuna
seuraava:
(tuhatta tonnia)
1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Yhteisön tuotannon vientimäärät 2 314 1 815 1 671 1 947 1 658
Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen.
6.6 PÄÄTELMÄT
(79) Yhteisön tuotannonalan erinäisten talouden tunnuslukujen kehitys
vaihteli tarkastelujakson aikana. Yhteisön tuotannonalan tilanne onparantunut toimenpiteiden yhdistelmän (kiinteä tulli ja vähimmäis-
hinta) vuonna 1994 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen. Talouden
tunnusluvut kuten eniten myydyn laadun keskimääräinen myyntihintatonnilta, varastojen suuruus ja kannattavuus kehittyivät myönteisesti.
(80) Vakiolaatua olevan potaskan, jonka K
2O-pitoisuus on suurempi kuin
40, mutta enintään 62 painoprosenttia, keskimääräiset myyntihinnatkohosivat 15,6 prosenttia tarkastelujakson aikana. Lisäksi varastojenmäärä on pienentynyt vuodesta 1996 lähtien, mikä osoittaa, että
markkinoiden kysyntä on parantunut. Edellä mainittujen tekijöiden
lisäksi yhteisön tuotannonalan myynti on ollut kannattavaa vuodesta1996 lähtien kahden tappiollisen vuoden jälkeen. On selvää, että tämä
johtuu kohonneista myyntihinnoista, joiden kohoaminen oli mahdol-
lista aikaisempaa tehokkaampien polkumyyntitoimenpiteidenkäyttöönoton myötä vuonna 1994.
(81) Analyysistä ilmenee myös, että tämä myönteinen kehitys ei koske
kaikkia tunnuslukuja ja että erityisesti vuodesta 1996 alkaen kehitys-
suuntaus on ollut jälleen laskeva. Erityisesti tuotantomäärät, kapasi-teetti, kapasiteetin käyttöaste, markkinaosuus, myyntimäärät, työlli-syys ja investoinnit eivät kehittyneet myönteisesti.
(82) Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät vähenivät 4,9 prosenttia tarkas-
telujakson aikana. Sen tuotantomäärät supistuivat 9,7 prosenttia jakapasiteetti heikkeni 7,0 prosenttia johtaen kapasiteetin käyttöasteen
heikkenemiseen 2,2 prosentilla. Lisäksi yhteisön tuotannonalan inves-
toinnit vähenivät voimakkaasti 39,7 prosenttia samaan aikaan, kun senoli vähennettävä työvoimaansa 18,0 prosentilla.
(83) Kuten edellä mainittiin, yhteisön potaskan kulutus väheni noin 2,3
prosenttia ja se oli alhaisimmillaan vuonna 1996. Yhteisön tuotannon-ala menetti 1,9 prosenttia yhteisön markkinoista; asianomaiset maatmenettivät 2,4 prosenttia, kun taas kolmannet maat, erityisesti Israel,
kasvattivat markkinaosuuttaan 3,4 prosenttia. Vuodesta 1996 yhteisön
tuotannonala on menettänyt kuitenkin yli 4 prosenttia markkinoistaan.Asianomaiset maat kasvattivat osuuttaan 3,5 prosenttia, kun taaskolmansien maiden osuus säilyi käytännössä muuttumattomana.
Tämän perusteella voidaan päätellä, että kolmansista maista tulevalla
tuonnilla ei ole ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 16
taloudelliseen tilanteeseen vuoden 1996 ja tutkimusjakson lopun
välisenä aikana.
(84) Yhteisön tuotannonalan ja asianomaisten maiden keskimääräiset
hinnat kohosivat samalla tavoin (vakiolaatuista potaskaa, jonka
K2O-pitoisuus on suurempi kuin 62 painoprosenttia, lukuun ottamatta),
kuten johdanto-osan 57 ja 69 kappaleessa todetaan. Sama koskeekolmansia maita. Asianomaisten maiden hinnat olivat erityisestiVenäjältä peräisin olevan potaskan osalta kuitenkin edelleen alhaisim-
mat, mikä vaikutti kielteisesti yhteisön tuotannonalan myyntimääriin,
markkinaosuuteen ja kannattavuuteen huolimatta siitä, että tuontiamainituista kolmesta maasta oli rajoitettu.
(85) Lopuksi tarkasteltiin vähentyneen viennin vaikutusta. Vienti, jonka
osuus oli 24 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä
tutkimusjakson aikana, oli supistunut 28,3 prosenttia tarkastelujaksonaikana, koska kilpailu oli kiivasta kolmansien maiden markkinoilla.Vaikka tällä kehityksellä voidaan selittää osittain erityisesti yhteisön
tuotannonalan tuotannon kielteinen kehitys, se ei ole riittävä peruste
selittämään yleistä kielteistä kehitystä.
Tutkimuksesta kävi ilmi, että vaikka yhteisön tuotannonalan tilanne on
jonkin verran parantunut, useat talouden tekijät eivät kehittyneet yhtä
myönteisesti, ja yhteisön tuotannonala on edelleenkin haavoittuvassa
asemassa, jos vahingollinen polkumyynti toistuu toimenpiteidenvoimassaolon päättymisen vuoksi.
7V AHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
7.1 ASIANOMAISTEN MAIDEN KOTIMARKKINAT
(86) Asianomaisilla mailla on valtavat potaskan raaka-ainevarannot. Potas-
kan kulutus Valko-Venäjän ja Venäjän kotimarkkinoilla kuitenkin
romahti 1990-luvun ensimmäisellä puoliskolla ja pysyi alhaisena
tarkastelujakson aikana. Näiden kahden maan myynti kotimarkkinoillekasvoi noin 6 prosenttia tutkimusjakson aikana vuoteen 1994
verrattuna. Kyseisen myynnin osuus oli kuitenkin alle neljännes
vastaavasta potaskan tuotannosta. Ei ole syytä uskoa, että kotimark-kinoiden kysyntä olisi kehittynyt eri tavalla Ukrainassa.
7.2 VIENTI SISÄISESSÄ JALOSTUSMENETTEL YSSÄ
(87) Sisäisessä jalostusmenettelyssä tapahtuneen tuonnin myyntihintoja
analysoitiin sen arvioimiseksi, millä hinnoilla tuonti tapahtuisi, jos
polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä. Kuten
johdanto-osan 62 kappaleesta ilmenee, IPC:n yhteisön hinnat, jotkamääritettiin lähes yksinomaan sisäisessä jalostusmenettelyssä, alittivatyhteisön tuotannonalan myyntihinnat huomattavasti, keskimäärin yli
10 prosentilla.
7.3 ASIANOMAISTEN MAIDEN VIENTI KOLMANSIIN MAI-
HIN
(88) Asianomaisten maiden yhteisöön tapahtuvan viennin kehitystä ja
niiden markkinaosuutta yhteisön markkinoista käsitellään edellä 6.2
kohdassa.
(89) Valko-Venäjän ja Venäjän muille tärkeille markkinoille kuin yhteisön
markkinoille suuntautuvan viennin määrien kehittymistä arvioitiinmyös IPC:n kyselyyn antaman vastauksen ja sen myöhemmin
esittämien tietojen perusteella. Ukrainan tuotannon myynti ei tapah-
tunut IPC:n kautta, ja Ukrainan viennistä kolmansiin maihin ei saatutietoja, koska ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineetyhteistyössä tutkimuksessa. Tutkimusjakson aikana Valko-Venäjän ja
Venäjän tärkeimmät vientimarkkinat olivat Kiinassa, jonka tuonti
kasvoi noin 87 prosenttia tarkastelujakson aikana. Niiden toiseksisuurimmat markkinat olivat Brasiliassa, joka toi tutkimusjakson aikanaValko-Venäjältä ja Venäjältä potaskaa noin 34 kertaa enemmän kuin
vuonna 1994. Yhdysvallat ja Norja olivat kolmanneksi ja neljänneksi
suurimmat markkinat, ja niiden tuontimäärät kasvoivat huomattavasti,kuten jäljempänä olevasta taulukosta voidaan todeta. Yhteisesti
tarkasteltuna tuonti näistä kahdesta maasta väheni jonkin verran
Japanin markkinoilla ja muilla pienemmillä markkinoilla tarkas-telujakson aikana.!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 17
(90) Norja, joka on potaskan merkittävä käyttäjä, mutta joka ei itse tuota
sitä, toi tuskin lainkaan potaskaa Valko-Venäjältä ja Venäjältä vuonna1994. Sen jälkeen, kun yhteisö otti käyttöön tehokkaan polkumyyn-titoimenpiteiden yhdistelmän asianomaisista maista peräisin olevan
potaskan tuonnissa, Valko-Venäjän ja Venäjän vienti on suuntautunut
Norjaan siten, että asianomaisten maiden markkinaosuus kohosiNorjassa 71,3 prosenttiin (
1) tutkimusjakson aikana ja Valko-Venäjän
ja Venäjän Norjaan suuntautuneen myynnin määrät ylittivät yhteisöön
tapahtuneen kokonaismyynnin määrän jo vuonna 1995 (2).
(91) Jäljempänä olevassa taulukossa, jonka luvut esitetään indeksilukuina
luottamuksellisuussyistä, esitetään yksityiskohtaisesti Valko-Venäjän
ja Venäjän viennin kehitys muille kuin yhteisön markkinoille tarkas-
telujakson aikana.
(indeksi)
Asianomaisten maiden vienti muille
kuin yhteisön markkinoille1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Kiina 100 167 127 183 187
Brasilia 100 414 2 535 4 062 3 438
Yhdysvallat 100 104 103 157 157
Norja 100 3 833 5 750 5 383 4 933Japani 100 94 78 79 84
Muut 100 74 74 90 96
Yhteensä 100 130 137 188 186
Lähde: IPC:n vastaus kyselylomakkeeseen.
(92) Jotta kyseisen viennin merkitystä voitaisiin arvioida, olisi huomattava,
että asianomaisten maiden vienti yhteisöön tutkimusjakson aikanavastaa suunnilleen niiden vientiä Norjaan. Lisäksi asianomaistenmaiden kokonaisvienti muille kolmansien maiden markkinoille kuin
yhteisöön vastaa suunnilleen yhteisön tuotannonalan kokonaismyyntiä
yhteisön markkinoille.
(93) Potaskan kaikkien lajien toimitettuna-hintojen vertailu osoittaa että
Norjaan, Brasiliaan ja Japaniin tutkimusjakson aikana tapahtuneen
myynnin hinnat olivat korkeammat kuin yhteisöön tapahtuneessamyynnissä. Hintataso oli Kiinassa alhaisempi aikaisempina vuosina,mutta se kohosi yhteisön hintojen tasolle tutkimusjakson aikana.
Yhdysvaltoihin suuntautuneen viennin hinnat ovat pysyneet tarkas-
telujakson aikana järjestelmällisesti alhaisempina kuin yhteisöönsuuntautuneen viennin hinnat.
7.4 TUOTANTO, KAPASITEETTI, KAPASITEETIN KÄYTTÖAS-
TE, V ARASTOT JA INVESTOINNIT
(94) Tuotantoa, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, varastoja ja inves-
tointeja koskevia tietoja saatiin kahdelta yhteistyössä toimineeltavenäläiseltä yritykseltä ja yhdeltä yhteistyössä toimineelta valkovenä-
läiseltä yritykseltä. Koska ukrainalaiset yritykset eivät toimineet
yhteistyössä, tietoja oli saatavilla ainoastaan kapasiteetin (277 000tonnia vuodessa) osalta; tämä tieto on peräisin International FertilizerIndustry Associationin hiljattain julkaisemasta raportista.
(95) Kuten jäljempänä olevasta taulukosta voidaan todeta, Valko-Venäjän ja
Venäjän tuotantokapasiteetti säilyi vakaana tarkastelujakson aikana. Seoli yhteensä 19 844 000 tonnia potaskaa, joka on noin 33 prosenttia!B
(1)Lähde: International Fertilizer Industry Association.
(2)Lähde: IPC:n vastaus kyselylomakkeeseen.2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 18
maailman tuotantokapasiteetista ja lähes kolme kertaa yhteisön
kulutuksen määrä.
(tuhatta tonnia)
Tuotantokapasiteetti 1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Valko-Venäjä 9 077 9 077 9 077 9 077 9 077
Venäjä 10 767 10 767 10 767 10 767 10 767
Yhteensä 19 844 19 844 19 844 19 844 19 844
Lähde: International Fertilizer Industry Association.
(96) Valko-Venäjä ja Venäjä ovat onnistuneet lisäämään tuotantoaan 39
prosentilla tarkastelujakson aikana. Kuten jäljempänä olevasta taulu-kosta (luvut indeksilukuina luottamuksellisuussyistä) käy ilmi, tuo-
tantomäärät ovat lisääntyneet melko tasaisesti; tuotanto on vähentynyt
vain kerran, vuonna 1996.
(indeksi)
Tosiasiallinen tuotanto 1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Valko-Venäjä 100 111 108 129 138
Venäjä 100 113 106 137 140
Yhteensä 100 112 107 133 139
Lähde: IPC:n vastaus kyselylomakkeeseen.
(97) Valkovenäläisten ja venäläisten tuottajien kapasiteetin käyttöaste on
parantunut lisääntyneen tuotannon myötä, mutta se on yhä poikkeuk-sellisen alhaisella tasolla jättäen huomattavan osan kapasiteetista
käyttämättä. Jäljempänä olevasta taulukosta (luvut indeksilukuina
luottamuksellisuussyistä) käy ilmi, että tuottajien kapasiteetin käyttö-aste parani 38 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(indeksi)
Kapasiteetin käyttöaste 1994 1995 1996 1997 Tutkimusjakso
Valko-Venäjä 100 111 109 130 137
Venäjä 100 116 108 139 142
Yhteensä 100 112 107 133 138
Lähde: IPC:n vastaus kyselylomakkeeseen.
(98) Varastojen osalta ei voitu määr ittää selkeää kehityssuuntausta.
Yleisesti ottaen varastojen taso vaihteli huomattavasti tarkastelujakson
aikana. Kolmen tuottajan varastot olivat melko pienet tutkimusjakson
lopussa.
(99) Valko-Venäjän ja Venäjän potaskakaivoksiinsa ja -tehtaisiinsa tekemät
investoinnit kasvoivat noin 172 prosenttia tarkastelujakson aikana.
Kasvu keskeytyi vain kerran, vuonna 1996, jolloin investoinnitvähenivät, mutta seuraavana vuonna investoinnit olivat jo 3,5 kertaasuuremmat kuin vuonna 1996. Koska kapasiteettia ei ole lisätty,
investointeja luultavasti tehtiin nykyaikaistamaan jo olemassa olevia
tuotantolaitoksia.
7.5 V AHINGOLLISEN POLKUMYYNNIN TOISTUMISEN TO-
DENNÄKÖISYYTTÄ KOSKEV AT PÄÄTELMÄT
(100) Käytettävissä olevista tiedoista on ilmennyt, että vaikka Valko-Venäjä
ja Venäjä ovat onnistuneet suuntaamaan osan myynnistään yhteisönmarkkinoilta muille markkinoille kuten Kiinaan ja Brasiliaan ja
saavuttamaan melko suotuisat hinnat joillakin näistä markkinoista,
valkovenäläisten ja venäläisten tuottajien tuotantokapasiteetti jakapasiteetin käyttöaste ovat edelleen poikkeuksellisen alhaiset.!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 19
(101) Kotimarkkinoiden kulutus on vähentynyt huomattavasti, ja tilanteen ei
odoteta muuttuvan lähitulevaisuudessa. Lisäksi yhteisön markkinoiltasaatava tuotto on paljon houkuttelevampaa kuin kotimarkkinoiltasaatavissa oleva tuotto. Nämä tekijät osoittavat, että Valko-Venäjän ja
Venäjän vientihinnat voisivat olla paljon tutkimusjakson aikaisia
hintoja alhaisempia ja vielä silloinkin houkuttelevia kyseisten viejienkannalta.
(102) Kaukaisten maiden vaihtoehtoiset markkinat ovat väistämättä vähem-
män kannattavat kuin yhteisön markkinat, jotka sijaitsevat lähellä jajoille tavarat voidaan toimittaa kustannustehokkaasti meri- tai
rautateitse. Lisäksi yhteisön asiakkaat maksavat tavarat perinteisesti
kovalla valuutalla ja niiden maksuajat ovat lyhyemmät. Olisihuomattava, että vaikka tiettyjen markkinoiden kuten Brasilian
hintataso on yhteisön markkinoita korkeampi, kuljetuskustannukset
asianomaisista maista kyseisiin määräpaikkoihin ovat paljon korke-ammat kuin yhteisöön kuljetettaessa. Yhteisöön tapahtuva myynti onvielä houkuttelevampaa, kun sitä verrataan Yhdysvaltoihin ja Kiinaan
tapahtuvaan myyntiin, koska viimeksi mainitussa myynnissä toimitet-
tuna-hinnat ovat alhaisemmat kuin yhteisön markkinoilla. Norja onvalittu esimerkiksi länsieurooppalaisesta maasta, joka sijaitsee asian-omaisten maiden läheisyydessä ja joka ei kanna tulleja potaskan
tuonnissa. Norjaan tapahtuva tuonti tulee tällä hetkellä lähes
kokonaisuudessaan asianomaisista maista. Tämä tuonti tapahtuujonkin verran korkeammilla hinnoilla kuin yhteisöön sisäisessä
jalostusmenettelyssä tapahtuva tuonti, mutta hinnat ovat kuitenkin
selvästi yhteisön tuottajien hintoja alhaisemmat.
(103) Valtavat raaka-ainevarannot, alhainen kapasiteetin käyttöaste, epä-
edullinen kulutustilanne kotimarkkinoilla, korkeammat kuljetuskus-tannukset vaihtoehtoisille markkinoille, kovan valuutan tarve jatämänhetkinen markkinatilanne Norjassa osoittavat, että asianomaisten
maiden valmiudet viedä yhteisöön alhaisilla hinnoilla ovat suuret ja
että toimenpiteiden puuttuessa vahingollisen polkumyynnin toistumi-nen on todennäköistä.
(104) Koska Ukraina ei toiminut yhteistyössä, sen osalta ei ollut käytössä
tietoja. Näissä olosuhteissa oli tukeuduttava käytettävissä oleviintietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Todettiin, että
Ukrainan potaskaa tuottavalla tuotannonalalla on läheiset taloudelliset
siteet Valko-Venäjän ja Venäjän tuotannonaloihin. Edellä 4.4 kohdassaon jo osoitettu, että polkumyynnin toistuminen merkittävinä määrinäon todennäköistä. Ei ole syytä epäillä, etteikö kyseinen tuonti, joka
kilpailisi suoraan Valko-Venäjältä ja Venäjältä tulevan tuonnin kanssa,
olisi vahingollista yhteisön tuotannonalalle. Tästä syystä päätellään,että Ukrainasta peräisin olevan tuonnin osalta on todennäköistä, että
vahingollinen polkumyynti toistuu, jos toimenpiteiden voimassaolon
annetaan päättyä.
(105) Näin ollen päätellään, että toimenpiteiden puuttuessa vahingollisen
polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, mistä syystä polkumyyn-titoimenpiteet olisi pidettävä edelleen voimassa.
8YHTEISÖN ETU
8.1 JOHDANTO
(106) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten
polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudes-saan yhteisön edun vastaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuiarviointiin kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkas-
teltavina olevan tuotteen yhteisön tuotannonalasta, tuojista ja käyttä-
jistä. Jotta toimenpiteiden voimassaolon jatkumisen todellista vaiku-tusta voitiin arvioida, kaikilta edellä mainituilta asianomaisiltaosapuolilta pyydettiin tietoja.
(107) Palautettakoon mieleen, että toimenpiteiden käyttöönottoa ja niiden
pitämistä voimassa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty yhteisön edun
vastaisena. Lisäksi olisi huomattava, että tämä tutkimus on uudelleen-
tarkastelu eli siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynninvastaiset toimenpiteet ovat jo olleet käytössä. Siten tämän tutkimuksenajoitus ja luonne mahdollistavat niiden kielteisten vaikutusten
arvioinnin, joita käyttöön otetuilla polkumyyntitoimenpiteillä on
asianomaisiin osapuoliin.!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 20
(108) Kyselylomakkeet lähetettiin 17 tuojalle/käyttäjälle, joista seitsemän
etuyhteydetöntä ja kaksi etuyhteydessä olevaa tuojaa/käyttäjää vastasikyselyyn. Tuojille ja käyttäjille lähetettiin sama kyselylomake, koskamonet niistä ovat samanaikaisesti sekä tuojia että käyttäjiä. Kyselylo-
makkeet lähetettiin lisäksi kolmelle tuojia/käyttäjiä edustavalle järjes-
tölle, jotka ovat European Fertilizer Import Association (EFIA),European Fertilizer Manufacturers Association ja COPA/COSEGA.Kyselyyn saatiin kuitenkin vastaus vain EFIA:lta.
(109) Tällä perusteella tarkasteltiin, oliko polkumyyntiä, vahi nkoa ja
vahingollisen polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskevistapäätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteellaolisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassa
pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista.
8.2 YHTEISÖN TUOTANNONALAN EDUT
(110) Edellä esitetyn mukaisesti katsotaan, että jos polkumyyntitoimenpitei-
den voimassaolon annetaan päättyä, yhteisön markkinoille vapaaseenliikkeeseen luovutettavaksi tarkoitettu polkumyynnillä tapahtuva tuonti
toistuisi ja yhteisön tuotannonalan tilanne alkaisi heikentyä jälleen sen
nykyisestä, hieman kannattavasta tasostaan.
(111) Tämä johtaisi työntekijöiden määrän merkittävään vähentämiseen sen
lisäksi, että työvoiman määrä vähenee Ranskassa toimivan yhteisön
tuottajan lopettaessa tulevaisuudessa toimintansa.
(112) Vaikka potaskan tuotanto päättyy Ranskassa, käynnissä olevat raken-
neuudistukset ja niitä koskevat suunnitelmat osoittavat kuitenkin, ettäyhteisön tuotannonala ei ole valmis luopumaan tästä tuotannonalasta.
Polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen on tästä syystä erittäin
tärkeää yhteisön tuotannonalan edun kannalta.
8.3 TUOJIEN (KAUPPIAIDEN) ETU
(113) Kaksi niistä seitsemästä yrityksestä, jotka vastasivat tuojille/käyttäjille
lähetettyyn kyselyyn, ovat yksinomaan tuotteen kauppiaita. Loput viisiyritystä ovat myös sen käyttäjiä. Tärkeimmät kauppiaiden asemaa
koskevat huomautukset esitti EFIA kyselyyn antamassaan vastaukses-
sa.
(114) Potaskan tuojat vastustavat polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon
jatkamista. Ne väittävät, että kiinteän tullin ja vähimmäishinnan
yhdistelmä on poistanut asianomaisten maiden tuottajat kokonaisuu-
dessaan yhteisön markkinoilta, mikä on vähentänyt kilpailun yhteisönmarkkinoilla olemattomiin. Tästä syystä ne väittävät, että potaskanhinta on noussut yhteisön markkinoilla luonnottoman korkeaksi ja että
etenkään pienillä kauppiailla ei ole mahdollisuuksia hankkia tuonti-
potaskaa.
(115) Vaikka onkin totta, että asianomaisista maista tulevan potaskan tuonti
yhteisön markkinoille on käytännössä loppunut sisäisessä passitus-
menettelyssä tapahtuvaa tuontia lukuun ottamatta, Israelista, Jorda-
niasta, Kanadasta ja joistakin pienemmistä viejämaista tuleva tuontiyhdessä useiden yhteisön tuottajien kanssa on taannut kilpailun
yhteisön markkinoilla. Väitteelle, että kauppiaiden on vaikeaa hankkia
tuontipotaskaa, ei löydetty edustavaa näyttöä. Joka tapauksessaehdotettujen toimenpiteiden muoto eroaa nyt tarkastelluista, ja niilläpyritään parantamaan asianomaisista maista tulevan tuonnin pääsyä
yhteisön markkinoille.
(116) Tämän vuoksi päätellään, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön-
otto ei ole vaikuttanut kielteisesti yksinomaan potaskan kauppiainatoimivien tuojien kannattavuuteen. On todennäköistä, että toimenpi-
teiden voimassaolon jatkaminen eri muodossa ei johda niiden
kannattavuuden heikkenemiseen tulevaisuudessa.
8.4 KÄYTTÄJIEN ETU
(117) Potaskaa lannoitteena suoraan käyttävät tahot (maanviljelijät) eivät
ilmaisseet kantaansa, vaikka kyselylomake lähetettiin niitä edustavallejärjestölle. Tämän perusteella päätellään, että polkumyyntitullien
voimassaolon jatkaminen ei vaikuta maanviljelijöiden tilanteeseen
paljoakaan.!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 21
(118) Viisi käyttäjää, jotka vastasivat kyselyyn, ovat kaikki lannoitteiden
valmistajia, jotka sekä ostavat potaskaa yhteisön tuotannonalalta ettätuovat sitä kolmansista maista. Potaska on niille sellaisten lannoite-seosten raaka-aine, jotka yleensä koostuvat kolmesta eri ravinteesta:
typestä, fosforista ja kaliumista (NPK-lannoitteet).
(119) Useimmat käyttäjistä, jotka toimivat myös tuojina, vastustivat samalla
tavoin toimenpiteiden voimassaolon jatkamista kuin mitä selostettiin
edellä kohdassa ”Tuojien (kauppiaiden) etu”. Yksi tuontia harjoittavakäyttäjä kuitenkin totesi, että polkumyyntitoimenpiteet olivat jonkinverran vakauttaneet potaskan hintoja yhteisön markkinoilla, mikä oli
myönteistä sen toiminnan kannalta.
(120) Käyttäjillä on vähän joustavuutta tuotevalikoimansa suhteen, kun
johonkin lannoitteiden aineosaan sovelletaan polkumyyntitullia. Koska
kolmansien maiden kilpailevat lannoitteiden tuottajat eivät maksatullia potaskastaan, yhteisön lannoitteiden valmistajat väittävät, että ne
eivät kykene kilpailemaan niiden hintojen kanssa, joilla niiden
ulkomaiset kilpailijat tarjoavat valmista tuotettaan. Tilanne onvientimarkkinoilla täysin erilainen: niillä yhteisön lannoitteidenvalmistajat voivat olla kilpailukykyisiä, koska ne voivat tuoda potaskaa
sisäisessä jalostusmenettelyssä.
(121) Vastauksena näihin väitteisiin tutkimuksesta kävi ilmi, että potaskan
osuus on noin 15—30 prosenttia lannoiteseosten kokonaiskustannuk-
sista. Lannoitteiden tuotantokustannukset kohosivat tarkastelujaksonaikana paitsi potaskan myös monien muiden syiden vuoksi. Todettiin,että lannoitteiden muiden aineosien, etenkin typen hinta vaihteli
huomattavasti tarkastelujakson aikana. Erityisessä esimerkkitapauk-
sessa potaskan osuuden valmiin tuotteen kokonaishinnan lisäyksessälaskettiin olevan noin 20 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(122) Vaikka on tunnustettava, että potaskan yhteisön käyttäjien kustannus-
tilanne yhteisön markkinoilla on heikentynyt toimenpiteiden käyttöön-oton jälkeen, potaskan hinnan vaikutus tuotannon kokonaiskustannuk-
siin ei todennäköisesti vaaranna käyttäjien olemassaoloa. Koska
toimenpiteet ovat nyt olleet käytössä seitsemän vuotta, voidaanpäätellä, että niiden voimassaolon jatkaminen ei heikennä käyttäjien
tilannetta lisää.
8.5 YHTEISÖN MARKKINOIDEN KILPAILULLE AIHEUTUV AT
SEURAUKSET
(123) Kuten edellä todettiin, toimenpiteet ovat nykyisessä muodossaan
käytännössä lopettaneet potaskan tuonnin asianomaisista maistalukuun ottamatta sisäisessä jalostusmenettelyssä tapahtuvaa tuontia.
On syytä muistaa, että jopa tämän ajanjakson aikana tuojat ja käyttäjät
ovat aina hyötyneet useiden yhteisöön tai kolmansien maihinsijoittuneiden kilpailijoiden läsnäolosta markkinoilla. On väitetty
kuitenkin, että huolimatta niiden läsnäolosta markkinoilla toimenpiteet
ovat nykyisessä muodossaan etenkin vähimmäishintaedellytyksenvuoksi estäneet kilpailua markkinoilla. Vaikka tätä ei olekaan osoitettututkimuksessa, todettiin, että nykyisessä muodossaan olevien toimen-
piteiden käyttöönotolla jätettiin käytännössä keskeiset hankintalähteet
yhteisön markkinoiden ulkopuolelle. Muistutettakoon mieleen, ettätällainen tosiasiallinen ulkopuolelle jättäminen ei ollut toimenpiteidenyhdistelmän (vähimmäishinta ja paljoustulli) tarkoitus, vaan niillä
pyrittiin pelkästään estämään alkuperäisten tullien kiertäminen ja
absorptio.
8.6 YHTEISÖN ETUA KOSKEV AT PÄÄTELMÄT
(124) Asiaan liittyvien eri etujen arvioinnin perusteella katsotaan, että
polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen todennäköisesti
pitää potaskan hinnan vakaana yhteisön markkinoilla, mutta sillä on
joitakin kielteisiä vaikutuksia potaskan käyttäjien taloudelliseentilanteeseen. Toisaalta, jos yhteisön tuotannonala jätetään ilmanriittävää suojaa polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia vastaan, kyseinen
tuonti leikkaisi erittäin todennäköisesti jo nyt vähäisen kannattavuuden
ja johtaisi niin vakaviin ongelmiin, että potaskaa käyttävä tuotannonalaei pystyisi niistä selviytymään. Vahingollisen polkumyynnin tois-tumisen estämisestä yhteisölle aiheutuva hyöty on tästä syystä
merkittävämpi kuin polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatka-
misesta käyttäjille aiheutuva hintahaitta.!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 22
(125) Koska polkumyyntitoimenpiteet ovat nykyisessä muodossaan käytän-
nössä estäneet tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin sisäiseenjalostukseen tarkoitettua tuontia lukuun ottamatta ja näin ollenpoistaneet näiltä markkinoilta merkittävän hankintalähteen, päätellään,
ettei ole olemassa pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polku-
myyntitoimenpiteiden voimassaoloa, mutta että on kuitenkin yhteisönedun mukaista muuttaa toimenpiteiden muotoa jäljempänä esitetyllätavalla.
9LOPULLISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(126) Edellä esitetyn sekä perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan (joka koskee
yhteisön tuotannonalan tekemää tarkastelupyyntöä) ja 3 kohdan (jokakoskee komission omasta aloitteestaan vireille panemaa välivaiheen
tarkastelua, joka rajoittuu toimenpiteiden muotoon) perusteella olisi
Valko-Venäjältä, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan kaliumklori-din tuonnissa sovellettavat toimenpiteet, jotka otettiin käyttöön
asetuksella (ETY) N:o 3068/92, pidettävä edelleen voimassa.
(127) Muistutettakoon mieleen, että toimenpiteiden nykyinen muoto eli
vähimmäishinnan ja paljoustullin yhdistelmä otettiin käyttöön asetuk-
sella (EY) N:o 643/94. Tämä toimenpidemuoto valittiin kyseisenäajankohtana vallinneen erityistilanteen perusteella. Silloin ilmeni
selvästi, että alun perin käyttöön otettua polkumyyntitullia eli
vähimmäishintaan perustuvaa muuttuvaa tullia kierrettiin. Nykyinentutkimus on osoittanut, että toimenpiteiden käyttö tässä tietyssämuodossa ei ole enää perusteltua, koska pidetään epätodennäköisenä,
että asianomaiset maat alentaisivat vientihintojaan ja näin ollen
ottaisivat kantaakseen kiinteän tullin. Lisäksi tutkimuksesta onilmennyt, kuten 8.6 kohdassa selostetaan, että jotta mahdollisethankintalähteet voisivat toimia yhteisön markkinoilla, ei ole yhteisön
edun mukaista pitää toimenpiteitä voimassa nykyisessä muodossaan.
Tästä syystä pidetään aiheellisena muuttaa toimenpiteiden muotoapoistamalla vähimmäishintaosa, mutta säilyttämällä kiinteän tullin osa.
(128) On myös syytä huomata, että IPC esitti komissiolle perusasetuksen 8
artiklan mukaisia sitoumuksia. Nämä sitoumukset tutkittiin huolelli-
sesti ja pääteltiin, että koska viejä ja Venäjän valtio eivät ole esittäneet
riittäviä takeita, sitoumuksia ei voitaisi valvoa ja niiden soveltamistavarmistaa tehokkaasti ja että lisäksi sisäisessä jalostusmenettelyssä
yhteisöön tuotavaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sisältyvää
tasaushinnoittelun vaaraa ei voitaisi torjua. Tästä syystä komissiokatsoi, että esitetyt hintasitoumukset eivät takaisi polkumyynninvahingollisten vaikutusten torjumista. Näin ollen esitetyt sitoumukset
hylättiin,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan asetuksen (ETY) N:o 3068/92 1 artikla seuraavasti:
”1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Valko-Venäjältä,
Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan, CN-koodeihin 3104 20 10,3104 20 50, 3104 20 90 kuuluvan kaliumkloridin ja CN-koodeihin
ex 3105 20 90, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91,
ex 3105 90 99 kuuluvien erityisseosten tuonnissa.
2. Tämän artiklan 1 kohtaa sovellettaessa tarkoitetaan kaliumkloridilla
joko kaliumkloridia, joka ei sisällä muita lannoittavia lisäaineita, taikaliumkloridia, joka sisältää lannoittavia lisäaineita erityisseoksina.
Polkumyyntitullia sovellettaessa tarkoitetaan erityisseoksella kahden tai
useamman lannoittavan aineen sekoitusta.
"C1Tällaiseen seokseen
sovelletaan polkumyyntitullia, jos sen K 2O-pitoisuus on vähintään 35,
mutta enintään 62 painoprosenttia kuivasta vedettömästä tuotteesta. 3
"C1 3
3. Tulli on jäljempänä esitetyn luokan ja laadun (vakiolaatuisella
potaskalla tarkoitetaan jauheena olevaa potaskaa) mukaan euroinailmaistu kiinteä määrä kaliumkloriditonnilta:!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 23
Valko-V enäjä
Kaliumkloridi, joka ei sisällä muita lannoittavia lisäaineita
Luokka Kaliumpitoisuus K 2O:na laskettuna
enintään 40 painoprosenttia kuivastavedettömästä tuotteestaKaliumpitoisuus K
2O:na laskettuna suu-
rempi kuin 40, mutta enintään 60painoprosenttia kuivasta vedettömästä
tuotteestaKaliumpitoisuus
K
2O:na laskettuna
suurempi kuin 62
painoprosenttia kui-
vasta vedettömästätuotteesta
Laatu Vakiolaatu Muu kuin vaki-
olaatu
(ml. raelaatu)Vakiolaatu Muu kuin vaki-
olaatu
(ml. raelaatu)
Taric-koodi 3104 20 10 10 3104 20 10 90 3104 20 50 10 3104 20 50 90 3104 20 90 00Kiinteä määrä
(euroa/tonni)19,51 30,84 29,51 46,65 48,19
Kaliumkloridi, jossa on lannoittavia lisäaineita erityisseoksina
Kaliumpitoisuus K 2O:na laskettuna
vähintään 35, mutta enintään 40 painopro-
senttia kuivasta vedettömästä tuotteestaKaliumpitoisuus K 2O:na laskettuna suurem-
pi kuin 40, mutta enintään 62 painoprosent-
tia kuivasta vedettömästä tuotteesta
Taric-koodi 3105 20 10 10, 3105 20 90 10,
3105 60 90 10, 3105 90 91 10,
3105 90 99 103105 20 10 20, 3105 20 90 20,
3105 60 90 20, 3105 90 91 20,
3105 90 99 20
Kiinteä määrä
(euroa/tonni)30,84 (*) 46,65 (*)
(*) Kiinteää määrää ilmaisevia lukuja kussakin taulukossa ei muuteta.
V enäjä
Kaliumkloridi, joka ei sisällä muita lannoittavia lisäaineita
Luokka Kaliumpitoisuus K 2O:na laskettuna
enintään 40 painoprosenttia kuivastavedettömästä tuotteestaKaliumpitoisuus K
2O:na laskettuna suu-
rempi kuin 40, mutta enintään 62painoprosenttia kuivasta vedettömästätuotteestaKaliumpitoisuus
K
2O:na laskettuna
suurempi kuin 62painoprosenttia kui-vasta vedettömästätuotteesta
Laatu Vakiolaatu Muu kuin vaki-
olaatu
(ml. raelaatu)Vakiolaatu Muu kuin vaki-
olaatu
(ml. raelaatu)
Taric-koodi 3104 20 10 10 3104 20 10 90 3104 20 50 10 3104 20 50 90 3104 20 90 00
Kiinteä määrä
(euroa/tonni)19,61 26,01 29,65 39,33 40,63!
B
!C1
!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 24
Kaliumkloridi, jossa on lannoittavia lisäaineita erityisseoksina
Kaliumpitoisuus K 2O:na laskettuna
vähintään 35, mutta enintään 40 painopro-
senttia kuivasta vedettömästä tuotteestaKaliumpitoisuus K 2O:na laskettuna suurem-
pi kuin 40, mutta enintään 62 painoprosent-
tia kuivasta vedettömästä tuotteesta
Taric-koodi 3105 20 10 10, 3105 20 90 10,
3105 60 90 10, 3105 90 91 10,
3105 90 99 103105 20 10 20, 3105 20 90 20,
3105 60 90 20, 3105 90 91 20,
3105 90 99 20
Kiinteä määrä
(euroa/tonni)26,01 (*) 39,33 (*)
(*) Kiinteää määrää ilmaisevia lukuja kussakin taulukossa ei muuteta.
Ukraina
Kaliumkloridi, joka ei sisällä muita lannoittavia lisäaineita
Luokka Kaliumpitoisuus K 2O:na laskettuna
enintään 40 painoprosenttia kuivastavedettömästä tuotteestaKaliumpitoisuus K
2O:na laskettuna suu-
rempi kuin 40, mutta enintään 62painoprosenttia kuivasta vedettömästätuotteestaKaliumpitoisuus
K
2O:na laskettuna
suurempi kuin 62painoprosenttia kui-vasta vedettömästätuotteesta
Laatu Vakiolaatu Muu kuin vaki-
olaatu
(ml. raelaatu)Vakiolaatu Muu kuin vaki-
olaatu
(ml. raelaatu)
Taric-koodi 3104 20 10 10 3104 20 10 90 3104 20 50 10 3104 20 50 90 3104 20 90 00
Kiinteä määrä
(euroa/tonni)19,61 30,84 29,65 46,65 48,19
Kaliumkloridi, jossa on lannoittavia lisäaineita erityisseoksina
Kaliumpitoisuus K 2O:na laskettuna
vähintään 35, mutta enintään 40 painopro-
senttia kuivasta vedettömästä tuotteestaKaliumpitoisuus K 2O:na laskettuna suurem-
pi kuin 40, mutta enintään 62 painoprosent-
tia kuivasta vedettömästä tuotteesta
Taric-koodi 3105 20 10 10, 3105 20 90 10,
3105 60 90 10, 3105 90 91 10,
3105 90 99 103105 20 10 20, 3105 20 90 20,
3105 60 90 20, 3105 90 91 20,
3105 90 99 20
Kiinteä määrä
(euroa/tonni)30,84 (*) 46,65 (*)
(*) Kiinteää määrää ilmaisevia lukuja kussakin taulukossa ei muuteta.
4. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen
liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa
hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen
(ETY) N:o 2454/93 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, jokalasketaan edellä vahvistettujen kiinteiden määrien perusteella, alennetaan
prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan
hinnan suhteutusta.
5. Sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä.”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan
Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan
kaikissa jäsenvaltioissa.!B
!C1
!B
!C1
!B2000R0969 — FI — 12.05.2000 — 000.001 — 25