6.

Usean ohjaajan lentokoneet ja vaativat suorituskykyiset yhden ohjaajan lentokoneet a) Taulukon merkkien selitykset:



P = Koulutetaan päällikön (PIC) tai perämiehen tehtävissä sekä ohjaavana ohjaajana (PF) ja monitoroivana ohjaajana (PM) tyyppikelpuutuksen myöntämistä varten. OTD = Muiden koulutuslaitteiden käyttö mahdollista X = Suoritettava lentosimulaattorilla; muutoin on käytettävä lentokonetta, jos se soveltuu kyseisen lentoliikkeen tai menetelmän suorittamiseen. P# = Koulutukseen on kuuluttava valvottu lentokoneen tarkastus b) Käytännön koulutus on annettava vähintään P-kirjaimella merkityllä koulutuslaitteella, ja se voidaan antaa nuolen (---->) osoittamilla korkeammantasoisilla laitteilla Koulutuslaitteista käytetään seuraavia lyhenteitä:



A = lentokone FFS = lentosimulaattori FSTD = simulaatiokoulutuslaite c) Tähdellä (*) merkityt kohdat on lennettävä yksinomaan mittarien avulla. d) M-kirjain lentokoe/tarkastuslento-sarakkeessa osoittaa tehtävän olevan pakollinen. e) Käytännön koulutuksessa ja kokeissa on käytettävä lentosimulaattoria, jos lentosimulaattori kuuluu osana hyväksyttyyn tyyppikurssiin. Kurssin hyväksymisessä otetaan huomioon i) kouluttajien kelpoisuus; ii) FSTD-laitteella annettavan koulutuksen hyväksyntä ja määrä ja iii) koulutettavien ohjaajien kelpoisuus ja aiempi kokemus vastaavilla tyypeillä. f) Usean ohjaajan lentokoneissa ja vaativissa suorituskykyisissä yhden ohjaajan lentokoneissa, joita käytetään usean ohjaajan lentotoiminnassa, lentoliikkeisiin ja menetelmiin on kuuluttava miehistöyhteistyö. g) Yhden ohjaajan lentotoiminnassa vaativilla suorituskykyisillä yhden ohjaajan lentokoneilla lentoliikkeet ja menetelmät on suoritettava yhden ohjaajan toimintaympäristössä. h) Vaativien suorituskykyisten yhden ohjaajan lentokoneiden osalta, kun lentokoe tai tarkastuslento suoritetaan usean ohjaajan lentotoiminnassa, tyyppikelpuutus rajoitetaan usean ohjaajan lentotoimintaan. Jos haetaan oikeuksia toimintaan yhden ohjaajan miehistöllä, kohtien 2.5, 3.8.3.4, 4.4, 5.5 lentoliikkeet/menetelmät ja vähintään yksi lentoliike/menetelmä osasta 3.4 on suoritettava lisäksi ainoana ohjaajana. i) Kun kyseessä on FCL.720.A kohdan e alakohdan mukaisesti myönnetty rajoitettu tyyppikelpuutus, hakijan on täytettävä samat vaatimukset kuin muiden kyseisen tyyppikelpuutuksen hakijoiden, lukuun ottamatta lentoonlähtö- ja laskuvaiheisiin liittyviä käytännön harjoituksia. j) PBN-oikeuksien saamiseksi tai säilyttämiseksi yhden lähestymisen on oltava RNP APCH. Jos RNP APCH ei ole käytännössä mahdollinen, se on tehtävä asianmukaisesti varustetulla FSTD-laitteella.



USEAN OHJAAJAN LENTOKONEET JA VAATIVAT SUORITUSKYKYISET YHDEN OHJAAJAN LENTOKONEET KÄYTÄNNÖN KOULUTUS LENTOKOE TAI TARKASTUSLENTO ATPL- TAI MPL-LUPAKIRJAA TAI TYYPPIKELPUUTUSTA VARTEN Lentoliikkeet/menetelmät FSTD A Kouluttajan kuittaus, kun koulutus suoritettu Lentokoe tai tarkastuslento FSTD-laitteella tai lentokoneella Tarkastuslentäjän kuittaus, kun lentokoe tai tarkastuslento suoritettu OSA 1 1 Lennon valmistelu 1.1 Suoritusarvolaskelmat OTD P 1.2 Lentokoneen ulkopuolinen tarkastus, tarkastuskohteet ja tarkastuksen tarkoitus OTD P# P 1.3 Ohjaamotarkistukset P-----> -----> 1.4 Tarkistuslistan käyttö ennen moottoreiden käynnistystä, käynnistys, radio ja suunnistuslaitteiden tarkistus, suunnistus- ja yhteydenpitotaajuuksien valinta ja asetus P-----> -----> M 1.5 Rullaus lennonjohdon tai kouluttajan antamien ohjeiden mukaan P-----> -----> 1.6 Tarkistukset ennen lentoonlähtöä P-----> -----> M OSA 2 2 Lentoonlähdöt 2.1 Normaalit lentoonlähdöt eri laippa-asetuksilla, myös pysähtymättä kiitotielle P-----> -----> 2.2* Mittarilentoonlähtö; siirtyminen mittarilentoon rotaation aikana tai heti maasta irtoamisen jälkeen P-----> -----> 2.3 Lentoonlähtö sivutuulessa P-----> -----> 2.4 Lentoonlähtö suurimmalla sallitulla lentoonlähtömassalla (todellisella tai simuloidulla) P-----> -----> 2.5 Lentoonlähtö, jossa simuloitu moottorihäiriö: 2.5.1* pian V2:n saavuttamisen jälkeen P-----> -----> (Lentokoneilla, joita ei ole tyyppihyväksytty liikenneluokan tai kevytliikenneluokan lentokoneiksi, moottorihäiriötä ei saa simuloida ennen kuin on saavutettu vähintään 500 jalan korkeus kiitotien pään korkeustasosta. Jos lentokoneen suoritusarvot ovat lentoonlähtömassan ja tiheyskorkeuden suhteen samat kuin liikenneluokan lentokoneilla, kouluttaja voi simuloida moottorihäiriön pian V2:n saavuttamisen jälkeen) 2.5.2* V1:n ja V2:n välillä P X M vain FFS 2.6 Lentoonlähdön keskeytys kohtuullisesta nopeudesta ennen V1:n saavuttamista P-----> ---->X M OSA 3 3 Lentoliikkeet ja menetelmät 3.1 Lento manuaaliohjauksella lennonohjausnäyttöjen avulla ja ilman niitä (ei automaattiohjausta, ei työntövoiman laskentajärjestelmää / automaattista tehonsäätöä ja erilaisilla ohjausmoodeilla, jos soveltuu) P-----> ----> 3.1.1 Eri nopeuksilla (mukaan lukien hidas lento) ja lentokorkeuksilla FSTD-koulutuksen sallitulla lentoalueella P-----> ----> ►C1 3.1.2 Jyrkät kaarrot 45° kallistuksella 180°–360° vasemmalle ja oikealle ◄ P-----> ----> ►C1 3.1.3 Kaarrot spoilereita käyttäen ja ilman niitä ◄ P-----> ----> ►C1 3.1.4 Menetelmämittarilento ja lentoliikkeet, mukaan lukien mittarilähtö ja -saapuminen sekä näkölähestyminen ◄ P-----> ----> 3.2 Pituuskallistuksen muutos ja Mach-nopeuteen liittyvä tärinä (jos soveltuu) sekä lentokoneen muut erityiset lento-ominaisuudet (esim. dutch roll) P-----> ---->X Tätä harjoitusta ei saa suorittaa lentokoneella. Vain FFS 3.3 Lentomekaanikon paneelin järjestelmien ja hallintalaitteiden normaali käyttö (jos soveltuu) OTD P-----> -----> 3.4 Seuraavien järjestelmien käyttö normaalitoiminnassa ja poikkeustilanteissa: M Kohdista 3.4.0–3.4.14 on valittava vähintään kolme poikkeustilannetehtävää 3.4.0 Moottori (tarvittaessa potkuri) OTD P-----> -----> 3.4.1 Paineistus ja ilmastointi OTD P-----> -----> 3.4.2 Pitot-staattinen järjestelmä OTD P-----> -----> 3.4.3 Polttoainejärjestelmä OTD P-----> -----> 3.4.4 Sähköjärjestelmä OTD P-----> -----> 3.4.5 Hydraulijärjestelmä OTD P-----> -----> 3.4.6 Ohjaimet ja trimmit OTD P-----> -----> 3.4.7 Jäänesto- ja jäänpoistojärjestelmä, tuulilasin lämmitys OTD P-----> -----> 3.4.8 Autopilotti/ lennonohjausnäyttö (flight director) OTD P-----> -----> M (vain yhden ohjaajan lento-koneissa) 3.4.9 Sakkauksen varoitus- ja estojärjestelmät ja vakautusjärjestelmät OTD P-----> -----> 3.4.10 GPWS, säätutka, radiokorkeusmittari, transponderi P-----> -----> 3.4.11 Radio, suunnistuslaitteet, mittarit, FMS OTD P-----> -----> 3.4.12 Laskuteline ja jarrut OTD P-----> -----> 3.4.13 Solakot ja laskusiivekkeet OTD -----> 3.4.14 Apuvoimalaite (APU) OTD P-----> -----> Tyhjä 3.6 Toiminta poikkeus- ja pakkotilanteissa: M Kohdista 3.6.1–3.6.9 on valittava vähintään kolme tehtävää 3.6.1 Palonsammutustoimet, esimerkiksi moottorin, APU:n, matkustamon, rahtitilan, ohjaamon, siiven ja sähkölaitteiden palot, mukaan lukien evakuointi P-----> -----> 3.6.2 Savun torjunta ja poisto P-----> -----> 3.6.3 Moottorihäiriöt, moottorin sammutus ja uudelleenkäynnistys turvallisessa korkeudessa P-----> -----> 3.6.4 Polttoaineen pikatyhjennys (simuloituna) P-----> -----> 3.6.5 Nopeat tuulen muutokset (wind shear) lentoonlähdössä ja laskussa P X Vain FFS 3.6.6 Paineistushäiriö (simuloituna) ja nopea korkeuden vähennys (emergency descent) P-----> -----> 3.6.7 Ohjaamomiehistön jäsenen toimintakyvyn menetys P-----> -----> 3.6.8 Muut pakkotilannemenetelmät lentokäsikirjan (AFM) mukaisesti P-----> -----> 3.6.9 TCAS-varoitus OTD P-----> Ei saa käyttää lentokonetta Vain FFS 3.7 Epätavallisista lentoasennoista oikaisun koulutus 3.7.1 Sakkaustilanteista oikaisu: — lentoonlähtöasussa, — sileänä matalalla korkeudella, — sileänä lähellä suurinta sallittua lentokorkeutta ja — laskuasussa P Ainoastaan koulutustehtävään hyväksytyllä lentosimulaattorilla X Tätä harjoitusta ei saa suorittaa lentokoneella. 3.7.2 Seuraavat oikaisuharjoitukset: — oikaisu nokka ylös -asennosta eri kallistuskulmilla ja — oikaisu nokka alas -asennosta eri kallistuskulmilla P Ainoastaan koulutustehtävään hyväksytyllä lentosimulaattorilla X Tätä harjoitusta ei saa suorittaa lentokoneella. Vain FFS 3.8 Mittarilentomenetelmät 3.8.1* Lähtö- ja saapumisreittien sekä lennonjohdon ohjeiden noudattaminen P-----> -----> M 3.8.2* Odotusmenetelmät P-----> -----> 3.8.3* 3D-lähestymiset 200 jalan (60 m) ratkaisukorkeuteen tai tarvittaessa suurempaan menetelmäminimiin Huom. RNP APCH -lähestymismenetelmät saattavat lentokäsikirjan mukaan edellyttää automaattiohjauksen tai lennonohjausnäytön käyttöä. Manuaaliohjauksella lennettävän menetelmän valinnassa on otettava huomioon lentokäsikirjan rajoitukset (esim. kohtaan 3.8.3.1 valitaan ILS, jos lentokäsikirjassa on tällainen rajoitus). 3.8.3.1 *Käsin ohjaten, ilman lennonohjausnäyttöä P-----> -----> M (vain lentokoe) 3.8.3.2* Käsin ohjaten, lennonohjausnäytön avulla P-----> -----> 3.8.3.3* Automaattiohjauksella P-----> -----> 3.8.3.4* Käsin ohjaten, simuloidussa moottorihäiriötilanteessa; moottorihäiriö on oltava simuloituna loppulähestymisen aikana ennen kuin saavutetaan 1 000 jalan korkeus lentopaikan korkeustasosta, ja sitä on simuloitava maakosketukseen asti tai keskeytetyn lähestymisen menetelmän loppuun asti. Lentokoneilla, joita ei ole tyyppihyväksytty liikenneluokan (JAR/FAR 25) tai kevytliikenneluokan (SFAR 23) lentokoneiksi, lähestyminen moottorihäiriötä jäljitellen ja sitä seuraava ylösveto on tehtävä kohdassa 3.8.4 tarkoitetun ei-tarkkuuslähestymisen yhteydessä. Ylösveto on aloitettava, kun saavutetaan julkaistu estevarakorkeus (OCH/A), mutta kuitenkin viimeistään saavutettaessa MDH/A 500 jalkaa kiitotien kynnyksen korkeustasosta. Jos lentokoneen suoritusarvot ovat lentoonlähtömassan ja tiheyskorkeuden suhteen samat kuin liikenneluokan lentokoneilla, kouluttaja voi simuloida moottorihäiriön 3.8.3.4 kohdan mukaisesti. P-----> -----> M 3.8.3.5* Käsin ohjaten, yksi moottori epäkunnossa (simuloituna); moottorihäiriötä on simuloitava loppulähestymisen aikana ennen ulkomerkin (OM) ylitystä enintään 4 NM:n matkalla maakosketukseen asti tai keskeytetyn lähestymisen menetelmän loppuun asti Lentokoneilla, joita ei ole tyyppihyväksytty liikenneluokan (JAR/FAR 25) tai kevytliikenneluokan (SFAR 23) lentokoneiksi, lähestyminen moottorihäiriötä jäljitellen ja sitä seuraava ylösveto on tehtävä kohdassa 3.8.4 tarkoitetun ei-tarkkuuslähestymisen yhteydessä. Ylösveto on aloitettava, kun saavutetaan julkaistu OCH/A, mutta kuitenkin viimeistään saavutettaessa MDH/A 500 jalkaa kiitotien kynnyksen korkeustasosta. Jos lentokoneen suoritusarvot ovat lentoonlähtömassan ja tiheyskorkeuden suhteen samat kuin liikenneluokan lentokoneilla, kouluttaja voi simuloida moottorihäiriön 3.8.3.4 kohdan mukaisesti. P-----> -----> M 3.8.4* 2D-lähestyminen minimilaskeutumiskorkeuteen P*---> -----> M 3.8.5 Kiertolähestyminen seuraavasti: a)* mittarilähestyminen kyseisen lentopaikan kiertolähestymisen minimilaskeutumiskorkeuteen lentopaikan mittarilähestymislaitteiden mukaisesti simuloiduissa IMC-olosuhteissa, jota seuraa: b) kiertolähestyminen minimilaskeutumiskorkeudessa toiselle kiitotielle, jonka suunta poikkeaa vähintään 90° a alakohdan mittarilähestymisen loppulähestymissuunnasta. Huomautus: Jos a ja b alakohdan tehtäviä ei voida lennonjohdollisista syistä suorittaa, huonon näkyvyyden kuvio voidaan lentää simuloituna. P*---> -----> 3.8.6 Näkölähestymiset P----> -----> OSA 4 4 Keskeytetyn lähestymisen menetelmät 4.1 Ylösveto kaikkien moottorien toimiessa* 3D-lähestymisessä ratkaisukorkeudesta P*---> -----> 4.2 Ylösveto kaikkien moottorien toimiessa* mittarilähestymisen eri vaiheista P*---> -----> 4.3 Muita keskeytettyjä lähestymisiä P*---> -----> 4.4* Ylösveto käsin ohjaten kriittinen moottori epäkunnossa (simuloituna) mittarilähestymisen jälkeen DH:sta, MDH:sta tai MAPt:sta P-----> -----> M 4.5 Laskun keskeytys kaikkien moottorien toimiessa: — eri korkeuksista DH/MDH:n alapuolelta; — maakosketuksen jälkeen (keskeytetty lasku) Lentokoneilla, joita ei ole tyyppihyväksytty liikenneluokan (JAR/FAR 25) tai kevytliikenneluokan (SFAR 23) lentokoneiksi, keskeytetty lasku kaikkien moottorien toimiessa on aloitettava MDH/A:n alapuolelta tai maakosketuksen jälkeen. P-----> -----> OSA 5 5 Laskut 5.1 Normaalit laskut* siten, että näköyhteys on saavutettu mittarilähestymisessä ratkaisukorkeuteen tultaessa P 5.2 Lasku, jossa korkeusohjaimen trimmi on simuloitu lukkiutuneeksi sellaiseen asentoon, jossa lentokone ei ole trimmattuna P-----> Tätä harjoitusta ei saa suorittaa lentokoneella. Vain FFS 5.3 Sivutuulilaskuja (ilma-aluksella, jos mahdollista) P-----> -----> 5.4 Laskukierros ja lasku laipat ja solakot sisällä tai vain osittain ulkona P-----> -----> 5.5 Lasku kriittinen moottori epäkunnossa (simuloituna) P-----> -----> M 5.6 Lasku kaksi moottoria epäkunnossa: — kolmimoottorisilla lentokoneilla keskimmäinen ja toinen ulompi moottori, jos se on mahdollista lentokäsikirjan tietojen mukaan ja — nelimoottorisilla lentokoneilla kaksi moottoria toisella sivulla P X M Vain FFS (vain lentokoe) Yleiset huomautukset: Tyyppikelpuutuksen laajentamiselle mittarilähestymisiin alle 200 jalan (60 metrin) ratkaisukorkeutta käyttäen (Cat II/III -toimintaan) on erilliset vaatimukset. OSA 6 Tyyppikelpuutukseen liitettävä lisäoikeus mittarilähestymisiin, joissa käytetään alle 60 metrin (200 jalan) ratkaisukorkeutta (CAT II/III) Mittarilähestymisiin, joissa ratkaisukorkeus on alle 60 metriä (200 jalkaa), vaaditaan koulutus vähintään seuraavissa lentoliikkeissä ja menetelmissä. Seuraavassa tarkoitettujen mittarilähestymisten ja keskeytettyjen lähestymisten aikana on käytettävä kaikkia lentokoneen laitteita, jotka tyyppihyväksynnän mukaan vaaditaan mittarilähestymisiin käyttäen alle 60 metrin (200 jalan) ratkaisukorkeutta. 6.1* Keskeytetty lentoonlähtö pienimmällä sallitulla kiitotienäkyvyydellä (RVR) P-----> ---->X Tätä harjoitusta ei saa suorittaa lentokoneella. M* 6.2* CAT II/III -lähestymiset: simuloiduissa mittarilento-olosuhteissa siihen ratkaisukorkeuteen asti, johon hyväksyntää haetaan, käyttäen lennonohjausjärjestelmää. Normaaleja miehistöyhteistyömenetelmiä (tehtävänjako, vakiosanonnat ja niiden käyttö, keskinäinen valvonta, tiedonvaihto ja avustaminen) on noudatettava. P-----> -----> M 6.3* Ylösveto: 6.2 kohdassa tarkoitettujen lähestymisten jälkeen ratkaisukorkeudesta. Koulutukseen on kuuluttava myös ylösveto, jonka syynä on (simuloitu) riittämätön kiitotienäkyvyys, nopeat tuulen muutokset (wind shear), lentokoneen poikkeaminen liiaksi onnistuneen lähestymisen rajoista ja maalaitteiden tai ilma-aluksen laitteiden häiriö ennen ratkaisukorkeuden saavuttamista, sekä ylösveto, jossa simuloitu ilma-aluksen laitehäiriö. P-----> -----> M* 6.4* Lasku(t): siten, että näköyhteys on saavutettu mittarilähestymisessä ratkaisukorkeuteen tultaessa. Jos se on kyseisellä lennonohjausjärjestelmällä mahdollista, on suoritettava automaattilasku. P-----> -----> M HUOMAUTUS: CAT II/III-lähestymiset on suoritettava kyseistä toimintaa koskevien lentotoimintamääräysten mukaisesti.