1979L0923 — FI — 23.12.1991 — 001.004

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B NEUVOSTON DIREKTIIVI, annettu 30 päivänä lokakuuta 1979, simpukkavesiltä vaadittavasta laadusta (79/923/ETY) (EYV L 281, 10.11.1979, p.47)

Muutettu:





Oikaisu









▼B

NEUVOSTON DIREKTIIVI,

annettu 30 päivänä lokakuuta 1979,

simpukkavesiltä vaadittavasta laadusta

(79/923/ETY)







EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 ja 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen ( 1 ), ottaa huomioon edustajakokouksen lausunnon ( 2 ), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 3 ), sekä katsoo, että sekä katsoo, että ympäristön suojelu ja sen tilan parantaminen edellyttää konkreettisia toimenpiteitä, jotka on tarkoitettu vesien suojelemiseksi pilaantumiselta, simpukkavedet mukaan lukien, on tarpeen suojella eräitä simpukkakantoja erilaisilta haittavaikutuksilta, jotka aiheutuvat saastuttavien aineiden päästöistä mereen, Euroopan yhteisöjen toimintaohjelmissa ympärisötöalan toimenpiteiksi vuosilta 1973 ( 4 ) ja 1975 ( 5 ) säädetään, että laatutavoitteet on laadittava yhdessä vahvistamalla vaatimukset, jotka ympäristön on täytettävä, muun muassa on määritettävä vettä koskevat parametrit, simpukkavedet mukaan lukien, jäsenvaltioissa jo voimassa tai valmisteilla olevien simpukkavesien laatua koskevien säännösten väliset erot voivat luoda epätasa-arvoiset kilöpailuedellytykset ja siten vaikuttaa suoraan yhteismarkkinoiden toimintaan; sen vuoksi on tarpeen lähentää tämän alan lainsäädäntöjä perustamissopimuksen 100 artiklassa määrätyllä tavalla, vaikuttaa tarpeelliselta yhdistää tämä lainsäädäntöjen lähentäminen yhteisön toimiin, joilla pyritään saavuttamaan yksi yhteisön tavoitteista ympäristön suojelun ja elämänlaadun parantamisen alalla laaja-alaisempien säännösten avulla; tässä yhteydessä on suotavaa antaa tiettyjä erityissäännöksiä; perustamissopimuksessa ei ole määräyksiä tähän tarvittavista erityisistä toimivaltuuksista, minkä vuoksi sovelletaan 235 artiklaa, tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on nimettävä ne vedet, joihin direktiiviä sovelletaan, ja vahvistettava raja-arvot tietyille parametreille; veden laadun on nimetyissä vesissä vastattava näitä arvoja kuuden vuoden kuluessa nimeämisestä, simpukkavesiltä vaaditun laadun tarkastamiseksi olisi otettava vähimmäismäärä näytteitä ja toteutettava liitteessä määrättyjä parametreja koskevat mittaukset; tällaista näytteenottoa voidaan vähentää tai siitä voidaan luopua mittaustulosten mukaan, jäsenvaltiot eivät kykene vaikuttamaan tiettyihin luonnon oloihin, ja sen vuoksi on tarpeen säätää, että eräissä tapauksissa on mahdollista poiketa tästä direktiivistä, tekniikan ja tieteen kehitys voi tehdä joidenkin liitteissä esitettyjen vaatimusten nopean mukauttamisen tarpeelliseksi; tätä varten olisi säädettävä vaadittujen toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi menettelystä, jonka perusteella jäsenvaltiot ja komissio voivat toimia kiinteästi yhteistyössä; tällaisen yhteistyön olisi tapahduttava suojelua ja parantamista edellyttävien makeiden vesien laadusta kalojen elämän turvaamiseksi 18 päivänä heinäkuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 78/659/ETY ( 6 ) artiklassa perustetun mukauttamista tekniikan ja tieteen kehitykseen käsittelevän komitean yhteydessä, ja tällä direktiivillä yksin ei voida varmistaa simpukkatuotteiden kuluttajien suojelua; komission olisi tehtävä tätä koskevia ehdotuksia mahdollisimman pian, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:







1 artikla

Tämä direktiivi koskee simpukkavesien laatua, ja sitä sovelletaan rannikko- ja murtovesiin, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet suojelua tai parantamista tarvitseviksi, jotta mahdollistettaisiin simpukoiden (simpukat ja kotilot) elämä ja kasvu ja jotta edistettäisiin osaltaan suoraan ihmisten syötäväksi kelpaavien simpukkatuotteiden korkeaa laatua.

2 artikla

Jäsenvaltioiden nimeämiin vesiin sovellettavat parametrit on esitetty liitteessä.

3 artikla

1. Jäsenvaltioiden on vahvistettava nimettyjä vesiä varten arvot liitteessä annetuille parametreille siinä määrin kuin arvot on annettu G sarakkeessa tai I sarakkeessa. Niiden on noudatettava näissä kahdessa sarakkeessa esitettyjä huomautuksia.

2. Jäsenvaltiot eivät saa säätää liitteessä olevassa I sarakkeessa esitettyjä arvoja sallivampia arvoja, ja niiden on pyrittävä noudattamaan G sarakkeessa esitettyjä arvoja ottaen huomioon 8 artiklassa esitetty periaate.

3. Jätevesien päästöihin, joita koskevat parametrit ”organohalogenoidut aineet” ja ”metallit”, sovelletaan tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta saastumisesta 4 päivänä toukokuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/464/ETY ( 7 ) mukaisesti jäsenvalötioiden säätämiä päästöstandardeja samanaikaisesti laatutavoitteiden ja muiden tästä direktiivistä johtuvien, erityisesti näytteenottoon liittyvien velvoitteiden kanssa.

4 artikla

1. Jäsenvaltioiden on nimettävä simpukkavedet ensimmäisen kerran kahden vuoden kuluessa tämän direktiivin tiedoksiantamisesta.

2. Jäsenvaltiot voivat myöhemmin nimetä lisää vesiä.

3. Jäsenvaltiot voivat tarkistaa tiettyjen vesien nimeämistä erityisesti sellaisten tekijöiden perusteella, jotka eivät olleet ennakoitavissa nimeämisajankohtana, ottaen huomioon 8 artiklassa esitetty periaate.

5 artikla

Jäsenvaltiot laativat ohjelmia pilaantumisen vähentämiseksi ja sen varmistamiseksi, että nimetyt vedet täyttävät kuuden vuoden kuluessa 4 artiklan mukaisesta nimeämisestä sekä jäsenvaltioiden 3 artiklan mukaisesti vahvistamat arvot että liitteessä olevan G ja I sarakkeen huomautukset.

6 artikla

1. Edellä 5 artiklan täytäntöönpanoa varten nimettyjen vesien katsotaan täyttävän tämän direktiivin säännökset, jos tällaisista vesistä liitteessä määritellyn vähimmäistiheyden mukaisesti samasta näytteenottopisteestä kahdentoista kuukauden aikana otetut näytteet osoittavat, että ne täyttävät sekä jäsenvaltioiden 3 artiklan mukaisesti vahvistamat arvot että liitteessä olevan G ja I sarakkeen huomautukset seuraavasti:

— 100 prosentissa näytteistä ”organohalogenoidut aineet” ja ”metallit” parametrien osalta,

— 95 prosentissa näytteistä ”suolapitoisuus” ja ”liuennut happi” parametrien osalta,

— 75 prosentissa näytteistä muiden kuin tässä liitteessä annettujen parametrien osalta.

Jos 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkien liitteen parametrien näytteenottotiheys lukuun ottamatta ”organohalogenoituja aineita” ja ”metalleja” on pienempi kuin liitteessä mainittu, kaikkien näytteiden on täytettävä edellä mainitut arvot ja huomautukset.

2. Tapaukset, joissa jäsenvaltioiden 3 artiklan mukaisesti vahvistamat arvot tai liitteessä olevan G ja I sarakkeen huomautukset eivät täyty, jätetään huomioon ottamatta 1 kohdassa säädettyjen prosenttiosuuksien laskennassa, kun niiden aiheuttaja on luonnonmullistus.

7 artikla

1. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset suorittavat näytteenoton, jonka vähimmäistiheys on vahvistettu liitteessä.

2. Kun toimivaltainen viranomainen toteaa, että nimettyjen vesien laatu on huomattavasti parempi kuin mitä 3 artiklan mukaisesti vahvistettujen arvojen ja liitteessä olevan G ja I sarakkeen huomautusten soveltamisen tuloksena saavutettaisiin, näytteenottotiheyttä voidaan vähentää. Kun pilaantumista tai veden laadun heikkenemisen uhkaa ei ole, kyseinen toimivaltainen viranomainen voi päättää, että näytteenotto ei ole tarpeen.

3. Jos näytteet osoittavat, että jäsenvaltion 3 artiklan mukaisesti vahvistamaa arvoa tai liitteessä olevan G ja I sarakkeen huomautusta ei saavuteta, toimivaltainen viranomainen toteaa, johtuuko tämä sattumasta, luonnon ilmiöstä vai pilaantumisesta, ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet.

4. Tarkan näytteenottopaikan, tämän paikan etäisyyden lähimpään kuormituslähteeseen ja näytteenottosyvyyden määrää kunkin jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen erityisesti paikallisten ympäristöolojen perusteella.

5. Tietyt vertailumenetelmät kyseisten parametrien arvon laskemiseksi on täsmennetty liitteessä. Muita menetelmiä käyttävien laboratorioiden on varmistettava, että saadut tulokset vastaavat liitteessä määriteltyjä tai ovat verrattavissa niihin.

8 artikla

Tämän direktiivin mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpano ei missään tapauksessa saa suoraan tai välillisesti johtaa rannikko- ja murtovesien pilaantumisen lisääntymiseen.

9 artikla

Jäsenvaltiot voivat milloin tahansa vahvistaa nimetyille vesille tässä direktiivissä säädettyjä tiukemmat arvot. Ne voivat myös antaa säännöksiä, jotka liittyvät muihin kuin tässä direktiivissä säädettyihin parametreihin.

10 artikla

►C1 Kun jokin jäsenvaltio aikoo nimetä simpukkavesiä toisen jäsenvaltion rajan välittömästä läheisyydestä, nämä valtiot neuvottelevat keskenään, jotta voidaan määrittää ne vesialueet, joihin tätä direktiiviä voidaan soveltaa, ja yhteisistä laatutavoitteista aiheutuvat seuraukset; näistä johtopäätöksistä päättää muodollisten neuvottelujen jälkeen kukin asianomainen jäsenvaltio. ◄ Komissio voi osallistua näihin keskusteluihin.

11 artikla

Jäsenvaltiot voivat poiketa tästä direktiivistä poikkeuksellisten sääolojen tai maantieteellisten olojen vuoksi.

12 artikla

Direktiivin 78/659/ETY 13 artiklassa perustettu komitea antaa sen 14 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti sellaiset muutokset, jotka ovat tarpeen parametrien G-arvojen ja liitteen analyysimenetelmien mukauttamiseksi tekniseen ja tieteelliseen kehitykseen.

13 artikla

Jäsenvaltiot toimittavat tämän direktiivin soveltamiseksi komissiolle tietoja, jotka koskevat:

— yhteenvedon muodossa 4 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti nimettyjä vesiä,

— tiettyjen vesien nimeämisen peruuttamista 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti,

— uusien parametrien vahvistamiseksi 9 artiklan mukaisesti annettuja säännöksiä.

Kun jokin jäsenvaltio soveltaa 11 artiklan säädöksiä, se ilmoittaa asiasta komissiolle viipymättä ja kertoo poikkeaman perusteet ja arvioidun keston.

Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle sen perustellusta pyynnöstä yleisesti kaikki tämän direktiivin soveltamisessa tarvittavat tiedot.

14 artikla

▼M1

Jäsenvaltioiden on kolmen vuoden määräajoin toimitettava komissiolle tietoja tämän direktiivin täytäntöönpanosta sektorokohtaisessa kertomuksessa, joka kattaa myös muut asiaa koskevat yhteisön direktiivit. Tämä kertomus on laadittava direktiivin 91/692/ETY ( 8 ) 6 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti komission valmistaman kyselylomakkeen tai kaavan pohjalta. Kyselylomake tai kaava lähetetään jäsenvaltioille kuusi kuukautta ennen sen jakson alkamista, jolta kertomus laaditaan. Kertomus on toimitettava komissiolle yhdeksän kuukauden kuluessa sen kolmivuotiskauden päättymisestä, jota kertomus koskee.

Ensimmäinen kertomus kattaa jakson vuodesta 1993 vuoden 1995 loppuun.

Komissio julkaisee yhteisön kertomuksen direktiivin täytäntöönpanosta yhdeksän kuukauden kuluessa siitä, kun se vastaanotti jäsenvaltioiden kertomukset.

▼B

15 artikla

1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan kahden vuoden kuluessa sen tiedoksiantamisesta. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säädökset kirjallisina komissiolle.

16 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.









LIITE

SIMPUKKAVESILTÄ VAADITTAVA LAATU







Parametri G I Analyysin vertailumenetelmät Näytteenoton ja mittauksen vähimmäistiheys 1. pH pH-yksikkö 7—9 — Elektrometria Mitataan kentällä näytteenottoajankohtana Neljännesvuosittain 2. Lämpötila oC Simpukkavesiin vaikuttava päästö ei saa nostaa vesien lämpötilaa yli 2 oC korkeammaksi kuin vahingoittumattomien vesien lämpötila — Termometria Mitataan kentällä näytteenottoajankohtana Neljännesvuosittain 3. Väri (suodatuksen jälkeen) mg Pt/l ►C2 Simpukkavesiin vaikuttava päästö ei saa johtaa vesien värin yli 100 mg Pt/l poikkeamaan suodatuksen jälkeen verrattuna niiden vesien väriin, joihin päästö ei vaikuta ◄ — Suodatus 0,45 µm kalvon läpi Fotometrinen menetelmä platina/kobolttiasteikkoa käyttäen Neljännesvuosittain 4. Suspendoitunut kiinteä aine mg/l Simpukkavesiin vaikuttava päästö ei saa nostaa vesien kiintoainepitoisuutta yli 30 % korkeammaksi kuin niiden vesien pitoisuus, joihin päästö ei vaikuta — Suodatus 0,45 µm kalvon läpi, kuivaus 105 oC ja punnitus — Sentrifugointi (vähintään 5 min, keskimääräinen kiihdytys 2 800—3 200 g), kuivaus 105 oC:ssä ja punnitus Neljännesvuosittain 5. Suolapitoisuus % 12—38 % — ≤ 40 % — Simpukkavesiin vaikuttava päästö ei saa nostaa niiden suolapitoisuutta yli 10 % korkeammaksi kuin niiden vesien saliniteetti, joihin päästö ei vaikuta Konduktometria Kuukausittain 6. Liuennut happi Kyllästys-% ≥ 80 % — ≥ 70 % (keski-arvo) — jos yksittäinen menetelmä mittaus osoittaa alle 70 % arvoa, mittaukset toistetaan — yksittäinen mittaus ei saa osoittaa alle 60 % arvoa, paitsi kun tämä ei vaikuta haitallisesti simpukka-yhdyskuntiin — Winklerin menetelmä — Elektrokemiallinen Kuukausittain, vähintään yksi näyte, joka edustaa näytteenottopäivän alhaista happitilaa. Kun epäillään suuria päivittäisiä vaihteluja, otetaan vähintään kaksi näytettä 7. Petroli-hiilivedyt Simpukka-vesissä ei saa tarkastus olla niin paljon hiilivetyjä, että: — veden pinnalla on näkyvä kalvo ja/tai simpukoissa on kertymä — se vaikuttaa haitallisesti simpukoihin Silmämääräinen Neljännesvuosittain 8. Organo-halogenoidut aineet Kunkin aineen pitoisuuden simpukoiden lihassa on oltava niin vähäinen, että se osaltaan edistää 1 artiklan mukaisesti simpukkatuotteiden korkeaa laatua Kunkin aineen pitoisuus simpukkavesissä tai simpukoiden lihassa ei saa saavuttaa tai ylittää tasoa, joka vaikuttaa haitallisesti simpukoihin ja niiden toukkiin Kaasukromatografia sopivien liuottimien avulla tapahtuneen uuttamisen ja puhdistuksen jälkeen Puolivuosittain 9. Metallit



Hopea Ag Arseeni As Kadmium Cd Kromi Cr Kupari Cu Elohopea Hg Nikkeli Ni Lyijy Pb Sinkki Zn mg/l Kunkin aineen pitoisuuden simpukoiden lihassa on oltava niin vähäinen, että se osaltaan edistää 1 artiklan mukaisesti simpukkatuotteiden korkeaa laatua Kunkin aineen pitoisuus simpukkavesissä tai simpukoiden lihassa ei saa ylittää tasoa, joka vaikuttaa haitallisesti simpukoihin ja niiden toukkiin. Näiden metallien yhteisvaikutukset on otettava huomioon Atomiabsorptiospektrometria, jota edeltää tarvittaessa konsentroiminen ja/tai uuttaminen Puolivuosittain 10. Suolistokolibakteerit/100 ml ≤ 300 simpukoiden lihassa ja kuoren sisäisessä nesteessä (1) Laimennusmenetelmä ja fermentaatio nestemäisissä substraateissa vähintään kolmessa koeputkessa kolmessa laimennoksessa. Positiivisten koeputkien alaviljely varmistavassa elatusaineessa. Laskenta MPN:n (todennäköisimmän luvun) mukaan. Inkubaatiolämpötila 44 oC ± 0,5 oC Neljännesvuosittain 11. Simpukoiden makuun vaikuttavat aineet Pitoisuus alempi kuin simpukoiden makuun todennäköisesti vaikuttava pitoisuus Simpukoiden tutkiminen maistamalla, kun oletetaan, että jotakin tällaista ainetta esiintyy 12. Saxitoksiini (dinoflagellaattien tuottama) (1) Ennen simpukkatuotteiden kuluttajien suojelua koskevan direktiivin antamista on kuitenkin olennaista, että tätä arvoa noudatetaan vesissä, joissa elää suoraan ihmisten syötäväksi kelpaavia simpukoita. Lyhenteet: G = ohjeellinen I = pakollinen