1983L0477 — FI — 25.05.1998 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 19 päivänä syyskuuta 1983,
työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä (toinen direktiivin
80/1107/ETY 8 artiklassa tarkoitettu erityisdirektiivi)
(83/477/ETY)
(EYVL L 263, 24.9.1983, s. 25)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston direktiivi 91/382/ETY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1991 L 206 16 29.7.1991
►M2Neuvoston direktiivi 98/24/EY, annettu 7 päivänä huhtikuuta 1998 L 131 11 5.5.1998
1983L0477 — FI — 25.05.1998 — 002.001 — 2
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 19 päivänä syyskuuta 1983,
työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtis-
tukseen työssä (toinen direktiivin 80/1107/ETY 8 artiklassa tarkoi-
tettu erityisdirektiivi)
(83/477/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1)
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo, ettäEuroopan yhteisöjen työsuojelua koskevasta toimintaohjelmasta 29
päivänä kesäkuuta 1978 annetussa neuvoston päätöslauselmassa(
4)
määrätään työntekijöiden asbestiin liittyvää suojelua koskevienerityisten yhdenmukaistettujen menettelyjen vahvistamisesta,
työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät altistumiseen
kemiallisille, fysikaalisille ja biologisille tekijöille työssä 27 päivänämarraskuuta 1980 annetussa neuvoston direktiivissä(
5) asetetaan tiettyjä
vaatimuksia, jotka tulee ottaa huomioon tässä suojelussa; tuossa direktii-vissä säädetään rajaarvojen ja erityisvaatimusten asettamisesta erillisissädirektiiveissä liitteessä I luetelluille tekijöille, joihin kuuluu asbesti,
asbesti on haitallinen tekijä, jota esiintyy työssä monenlaisissa oloissa;
monet työntekijät altistuvat sen vuoksi mahdolliselle terveysvaaralle;krokidoliittia on pidettävä erityisen vaarallisena asbestilajina,
vaikka tämänhetkinen tieteellinen tietämys ei ole sellaista, että voitaisiin
määrittää taso, jonka alapuolella terveysvaaraa ei ole, asbestille altistu-misen vähentäminen joka tapauksessa vähentää asbestiin liittyviensairauksien vaaran kehittymistä; tämä direktiivi sisältää vähimmäisvaati-mukset, joita tarkastellaan uudelleen saadun kokemuksen perusteella jaalan teknologian kehittymisen myötä,
optinen mikroskopia, vaikka se ei salli pienimpien, terveyden kannalta
vahingollisten kuitujen laskemista, on tällä hetkellä eniten käytettymenetelmä asbestin säännölliseen mittaamiseen, ja
täten asbestille altistuvien työntekijöiden terveyden suojelemiseksi
tarpeelliset ehkäisytoimenpiteet ja jäsenvaltioiden sitoutuminen heidänterveydentilansa seurantaan ovat tärkeitä,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1. Tämän direktiivin ►M2 ◄tarkoituksena on
työntekijöiden suojeleminen heidän terveyttään uhkaavilta vaaroilta,jotka syntyvät tai voivat syntyä altistumisesta asbestille työssä, mukaanlukien tällaisten vaarojen ehkäisy. Siinä asetetaan raja-arvot ja muuterityiset vaatimukset.
(1) EYVL N:o C 262, 9.10.1980, s. 7 ja
EYVL N:o C 301, 18.11.1982, s. 6
(2) EYVL N:o C 310, 30.11.1981, s. 43
(3) EYVL N:o C 125, 17.5.1982, s. 155
(4) EYVL N:o C 165, 11.7.1978, s. 1
(5) EYVL N:o L 327, 3.12.1980, s. 8
1983L0477 — FI — 25.05.1998 — 002.001 — 3
▼B
2. Tätä direktiiviä ei sovelleta:
— merikuljetuksiin,— lentokuljetuksiin.
3. Tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden oikeutta antaa tai
soveltaa lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, joilla varmiste-taan työntekijöiden parempi suojelu, erityisesti mitä tulee asbestinkorvaamiseen vähemmän vaarallisilla korvikkeilla.
2 artikla
Tässä direktiivissä 'asbestilla'tarkoitetaan seuraavia kuitumaisia silikaat-
teja:
— Aktinoliitti, CAS No 77536-66-4 (*) (
1),
— Asbestimuotoinen grüneriitti (amosiitti), CAS No 12172-73-5 (*) (1)
— Antofylliitti, CAS No 77536-67-5 (*) (1),
— Krysotiili, CAS No 12001-29-5 (1),
— Krokidoliitti, CAS No 12001-28-4 (1)
— Tremoliitti, CAS No 77536-68-6 (*) (1).
3 artikla
1. Tätä direktiiviä sovelletaan toimintaan, jossa työntekijät altistuvat
tai jossa he voivat altistua työnsä kuluessa asbestista tai asbestia sisältä-västä materiaalista vapautuvalle pölylle.
2. Silloin, kun toiminta mahdollisesti aiheuttaa asbestista tai asbesti-
pitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle altistumisen vaaran, tämävaara tulee arvioida siten, että työntekijöiden asbestista tai asbestipitoi-sesta materiaalista vapautuvalle pölylle altistumisen luonne ja määrätulee määritetyksi.
▼
M1
3. Jos 2 kohdassa tarkoitettu arviointi osoittaa, että asbestin pitoisuustyöpaikan ilmassa henkilökohtaisten suojaimien puuttuessa on jäsenval-tion valinnan mukaan mitattuna tai laskettuna tasoltaan
a) krysotiililla
— vähäisempi kuin 0,20 kuitua kuutiosenttimetrissä kahdeksan
tunnin vertailujaksolla, ja/tai
— vähäisempi kuin 12,00 kuitupäivää kuutiosenttimetriä kohden
keräytyvänä annoksena kolmen kuukauden ajalla,
b) kaikille muille asbestin muodoille joko yksin tai seoksissa mukaan
lukien seokset, jotka sisältävä krysotiilia:
— vähäisempi kuin 0,10 kuitua kuutiosenttimetrissä kahdeksan
tunnin vertailujaksolla, ja/tai
— vähäisempi kuin 6,00 kuitupäivää kuutiosenttimetriä kohden
keräytyvänä annoksena kolmen kuukauden ajalla,
4, 7, 13, 15, ja 15 artiklaa sekä 14 artiklan 2 kohtaa ei sovelleta.
▼
B
4. Yrityksen tai laitoksen työntekijöiden tai heidän edustajiensakanssa on neuvoteltava 2 kohdassa säädetystä arvioinnista ja se tuleeuusia, jos on syytä epäillä, että se on virheellinen tai jos työssä ontapahtunut merkittäviä muutoksia.
4 artikla
Jollei 3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, seuraavat toimenpiteet on
toteutettava:
1. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun toiminnan on kuuluttava
jäsenvaltion vastuussa olevan viranomaisen hoitaman ja valvomanilmoitusmenettelyn piiriin.
(1) Numero kemiallisen viittauspalvelun (CAS) tiedostossa
1983L0477 — FI — 25.05.1998 — 002.001 — 4
▼B
2. Työnantajan on tehtävä ilmoitus jäsenvaltion vastuussa olevalle
viranomaiselle kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollistenmääräysten mukaisesti. Ilmoitukseen tulee sisältyä ainakin lyhytkuvaus seuraavista asioista:
— käytetyn asbestin laatu ja määrä,— kysymyksessä olevat toiminnot ja prosessit,— valmistettavat tuotteet.
3. Yrityksen tai laitoksen työntekijöillä tai heidän edustajillaan on
oltava oikeus kansallisen lainsäädännön mukaisesti saada tietoheidän yritystään tai laitostaan koskevista, ilmoitusmenettelyn piiriinkuuluvista asiakirjoista.
4. Aina kun asbestin tai asbestipitoisen materiaalin käytössä tapahtuu
tärkeä muutos on tehtävä uusi ilmoitus.
▼
M1
5 artikla
On kiellettävä asbestin käyttö ruiskuttamalla sekä työmenetelmät, joissa
käytetään tiheydeltään matalaa (vähemmän kuin 1 g/cm3) eristys-tai
äänieristysmateriaalia, joka sisältää asbestia.
▼B
6 artikla
Kaikessa toiminnassa, jota tarkoitetaan 3 artiklan 1 kohdassa, on
työntekijöiden altistus asbestin tai asbestipitoisen materiaalin pölylletyöpaikalla pienennettävä niin alhaiselle tasolle kuin käytännössä onmahdollista, ja joka tapauksessa 8 artiklassa säädetyn raja-arvon alapuo-lelle, erityisesti seuraavin toimenpitein silloin, kun se on asianmukaista:
1. Käytetyn asbestin määrä on kussakin erillisessä tapauksessa rajoitet-
tava pienimpään käytännössä mahdolliseen määrään.
2. Asbestin tai asbestipitoisen materiaalin pölylle altistuvien tai
mahdollisesti altistuvien työntekijöiden lukumäärä on rajoitettavavähäisimpään mahdolliseen määrään.
3. Työmenetelmät on pääasiallisesti suunniteltava niin, ettei asbesti-
pölyä pääse ilmaan.
Jos tämä ei ole käytännössä mahdollista, pöly olisi poistettava niin
läheltä paikkaa, jossa se on muodostunut, kuin mahdollista.
4. Kaikki rakennukset tai tehdaslaitokset ja laitteet, joissa asbestia käsi-
tellään, on oltava mahdollista puhdistaa ja pitää kunnossa säännölli-sesti ja tehokkaasti.
5. Raaka-aineena käytettävä asbesti on varastoitava ja kuljetettava sopi-
vissa suljetuissa pakkauksissa.
6. Jätteet on kerättävä ja poistettava työpaikalta niin nopeasti kuin
mahdollista suljetuissa pakkauksissa, jotka on varustettu merkin-nöillä, jotka osoittavat, että pakkaus sisältää asbestia. Tätä ei sovel-leta kaivoksiin.
Edellisessä kohdassa tarkoitettu jäte on tämän jälkeen käsiteltävä
myrkyllisistä ja vaarallisista jätteistä 20 päivänä maaliskuuta 1978annetun neuvoston direktiivin 78/319/ETY (
1) mukaisesti.
7 artikla
Jollei 3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, seuraavat toimenpiteet on
toteutettava:
1. Työpaikan ilman asbestipitoisuusmittauksia tulee tehdä liitteessä I
kuvatun vertailumenetelmän tai minkä tahansa muun tämän kanssayhtäläisiä tuloksia antavan menetelmän mukaisesti sen varmistami-seksi, että 8 artiklassa asetettua raja-arvoa noudatetaan. Tällaisetmittaukset tulee suunnitella ja toteuttaa säännöllisesti niin, että näyte
(1) EYVL N:o L 84, 31.3.1978, s. 43
1983L0477 — FI — 25.05.1998 — 002.001 — 5
▼B
edustaa työntekijän henkilökohtaista altistusta asbestista tai asbestipi-
toisesta tuotteesta vapautuvalle pölylle.
Asbestin mittaamiseksi ilmasta siten, kuin edellisessä kohdassa
tarkoitetaan, otetaan huomioon vain kuidut, joiden pituus onenemmän kuin 5 mikrometriä ja pituus/leveys-suhde suurempi kuin3:1.
▼
M1
Neuvosto tarkastelee perustamissopimuksen 118 a artiklan mukai-
sesti ja ottaen huomioon erityisesti teknillisen tietämyksen jatekniikan kehityksen sekä tämän direktiivin soveltamisesta saadutkokemukset ensimmäisen alakohdan ensimmäistä lausetta 31 päiväänjoulukuuta 1995 mennessä tavoitteena yhden ainoan mittausmene-telmän aikaansaaminen asbestipitoisuudelle yhteisön tasolla;
▼
B
2. Ennen näytteenottoa on yrityksen tai laitoksen työntekijöitä tai
heidän edustajiaan kuultava.
3. Näytteenoton on oltava riittävän pätevän henkilökunnan suorittama.
Näytteet on tämän jälkeen analysoitava laboratorioissa, joissa onvarusteet niiden analysoimiseen ja joilla on edellytykset käyttäätarpeellisia tunnistamisen menettelytapoja.
4. Asbestin määrä ilmassa on mitattava yleensä vähintään kerran
kolmessa kuukaudessa ja joka tapauksessa aina kun tehdään teknisiämuutoksia. Mittausten taajuutta voidaan kuitenkin vähentää 5kohdassa määritellyissä oloissa.
5. Mittausten taajuus voidaan vähentää yhteen kertaan vuodessa:
— työpaikan olosuhteissa ei ole tapahtunut olennaisia muutoksia, ja— kahden edellisen mittauksen tulokset eivät ole ylittäneet 8 artik-
lassa asetetun raja-arvon puolikasta.
Jos työntekijäryhmät tekevät samanlaisia tai samankaltaisia tehtäviä
samassa paikassa ja altistuvat näin samoille terveysvaaroille, näyt-teenotto voidaan tehdä ryhmäkohtaisesti.
6. Näytteenoton keston on oltava sellainen, että edustava altistus
voidaan varmentaa kahdeksan tunnin vertailuajalle (yksi työvuoro)mittauksilla tai aikapainoitetulla laskennalla. Erilaisten näytteenotto-menetelmien kesto on määrättävä myös liitteessä I olevan 6 kohdanpohjalta.
▼
M1
8 artikla
Seuraavia raja-arvoja sovelletaan:
a) krysotiilikuitujen pitoisuus työpaikan ilmassa:
0,60 kuitua kuutiosenttimetrissä mitattuna tai laskettuna kahdeksan
tunnin vertailujaksolle;
b) kaikille muille asbestin muodoille joko yksin tai seoksissa mukaan
lukien seokset, jotka sisältävät krysotiilia:
0,30 kuitua kuutiosenttimetrissä mitattuna tai laskettuna kahdeksan
tunnin vertailujaksolle.
9 artikla
1. Neuvosto tarkastelee tämän direktiivin säännöksiä 31 päivään
joulukuuta 1995 mennessä, tämän kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 1kohdan kolmannen alakohdan soveltamista, ja ottaen huomioon perusta-missopimuksen 118 a artiklan mukaisesti erityisesti tieteellisen tiedon jatekniikan kehityksen sekä tämän direktiivin soveltamisesta saadut koke-mukset.
▼
M2
2. Tarvittavat muutokset tämän direktiivin liitteiden mukauttamiseksitekniikan kehitykseen tehdään toimenpiteistä työntekijöiden turvalli-suuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesä-
1983L0477 — FI — 25.05.1998 — 002.001 — 6
▼M2
kuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY 17 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen(1).
▼B
10 artikla
1. Jos 8 artiklassa asetetut raja-arvot ylitetään, raja-arvon ylitykseen
johtaneet seikat on tunnistettava ja asianmukaiset toimenpiteet tilanteenkorjaamiseksi on toteutettava niin pian kuin mahdollista.
Vaikutusalueella ei saa jatkaa työskentelyä ennen kuin riittävät toimen-
piteet on toteutettu asianomaisten työntekijöiden suojelemiseksi.
2. Edellä 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen toimen-
piteiden tehokkuuden varmentamiseksi on ilman asbestipitoisuuden lisä-määritys tehtävä välittömästi.
3. Jos altistusta ei voida vähentää muilla keinoilla ja jos henkilökoh-
taisten hengityksensuojaimien käyttö osoittautuu tarpeelliseksi, se ei saaolla pysyvää ja se on jokaisen työntekijän osalta rajoitettava ehdotto-masti mahdollisimman vähäiseksi.
11 artikla
1. Tietyn toiminnan varalta, jossa 8 artiklassa asetetut raja-arvot
todennäköisesti ylittyvät ja jossa ei käytännössä ole mahdollistatoteuttaa teknisiä ehkäisytoimenpiteitä ilman asbestipitoisuuden rajoitta-miseksi, työnantajan on määriteltävä toimenpiteet työntekijöidensuojelun takaamiseksi sellaisessa toiminnassa, erityisesti seuraavillatavoilla:
a) työntekijät on varustettava sopivilla hengityksensuojaimilla ja muilla
henkilönsuojaimilla, joita täytyy käyttää; ja
b) on asetettava näkyville varoitusmerkkejä, joista ilmenee, että 8 artik-
lassa asetettujen raja-arvojen ylittyminen on otaksuttavaa.
2. Yrityksen tai laitoksen työntekijöitä tai heidän edustajiaan on
kuultava näistä toimenpiteistä ennen kuin kysymyksessä oleva toimintasuoritetaan.
12 artikla
1. Ennen kuin purkutyö tai asbestin tai asbestipitoisen tuotteen pois-
taminen rakennuksesta, rakenteesta, laitteistosta tai asennuksesta tailaivasta aloitetaan, on tehtävä työsuunnitelma.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa suunnitelmassa on kuvattava
työpaikan työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden varmistamisestatarpeelliset toimenpiteet.
Erityisesti suunnitelmassa on yksilöitävä, että:
— asbesti ja asbestipitoiset tuotteet poistetaan niin suuressa määrin
kuin on käytännössä mahdollista ennen kuin menetelmiä rakenteidenhajoittamiseksi käytetään,
— tarpeen mukaan on saatavissa 11 artiklassa 1 kohdan a alakohdassa
tarkoitettuja henkilönsuojaimia.
▼
M1
toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä suunnitelman on sisällettäväseuraavat tiedot:
— työn luonne ja todennäköinen kesto,— työpaikka,— käytetyt menetelmät silloin, kun työhön kuuluu asbestin tai asbesti-
pitoisen materiaalin käsittely,
(1) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.
1983L0477 — FI — 25.05.1998 — 002.001 — 7
▼M1
— seuraaviin tarkoituksiin käytettyjen laitteiden ominaisuudet:
— työntekijöiden suojaukseen ja puhdistukseen käytetyt laitteet,— muiden työpaikalla tai sen läheisyydessä oleilevien henkilöiden
suojus.
3. Toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä 1 kohdassa tarkoitettu
suunnitelma on annettava niille tiedoksi ennen aiotun työn aloittamista.
▼
B
13 artikla
1. Kaikessa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa toiminnassa, on, jollei
3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, toteutettava aiheelliset toimenpiteetsen varmistamiseksi, että:
a) edellä mainitun toiminnan suorittamiseen
i) tarkoitetut paikat ovat selvästi rajattuja ja varoitusmerkein osoit-
ettuja;
ii) tarkoitettuihin paikkoihin ei ole pääsyä muilla työntekijöillä kuin
niillä, joille se työnsä tai tehtäviensä vuoksi on välttämätöntä;
iii) tarkoitetuille paikoille on määrättävä alueet, joilla ei saa tupak-
oida;
b) varataan alueita, missä työntekijät voivat syödä ja juoda asbestipö-
lylle saastumiselle vaarantumatta;
c) i) työntekijät varustetaan asianmukaisella työ- tai suojavaatetuk-
sella;
ii) tämä työ- tai suojavaatetus jää yritykseen. Se voidaan kuitenkin,
jos yritys ei itse suorita puhdistusta, pestä sellaisissa laitoksissayrityksen ulkopuolella, jotka ovat varustettuja tämänkaltaiseentyöhön; tällöin vaatetus on kuljetettava suljetuissa säiliöissä;
iii) erilliset säilytyspaikat varataan työ- tai suojavaatetukselle sekä
pitovaatteille;
iv) työntekijöille varataan asianmukaiset ja riittävät pesuja käymälä-
tilat mukaan lukien suihkut pölyisten toimintojen ollessakyseessä;
v) suojalaitteita on sijoitettava tarkoin määriteltyihin paikkoihin ja
ne on tarkistettava ja puhdistettava jokaisen käytön jälkeen;asianmukaiset toimenpiteet on toteutettava vahingoittuneidenlaitteiden korjaamiseksi tai vaihtamiseksi ennen jatkokäyttöä.
2. Edellä 1 kohdan mukaisten toimenpiteiden kustannuksia ei saa
asettaa työntekijöiden rasitukseksi.
14 artikla
1. Kaiken sellaisen toiminnan osalta, jota tarkoitetaan 3 artiklan 1
kohdassa, on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi,että yrityksen tai laitoksen työntekijät ja heidän edustajansa saavatriittävästi tietoa:
— asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle
altistumisen aiheuttamasta mahdollisesta terveysvaarasta;
— säädöksiin perustuvista raja-arvoista ja ilman laadun seurannan
vaatimuksesta;
— hygieniavaatimuksista mukaan lukien vaatimus pidättyä tupakoi-
masta;
— varotoimenpiteistä, jotka on toteutettava varustauduttaessa ja käytet-
täessä suojaimia ja suojavaatetusta;
— erityisistä varotoimenpiteistä, jotka on suunniteltu pitämään altistu-
minen asbestille mahdollisimman vähäisenä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden lisäksi ja jollei 3
artiklan 3 kohdasta muuta johdu, on toteutettava aiheelliset toimenpiteetsen varmistamiseksi, että:
a) yrityksen tai laitoksen työntekijöillä tai heidän edustajillaan on saata-
villaan ilman asbestipitoisuusmittausten tulokset ja heille annetaanselvitykset noiden tulosten merkityksestä;
1983L0477 — FI — 25.05.1998 — 002.001 — 8
▼B
b) jos tulokset ylittävät 8 artiklassa asetetut raja-arvot, asianomaisille
yrityksen tai laitoksen työntekijöille ja heidän edustajilleen annetaanasiasta ja siihen johtaneista syistä tieto niin pian kuin mahdollista jayrityksen tai laitoksen työntekijöitä tai heidän edustajiaan kuullaantoimenpiteistä, jotka on toteutettava tai kiireellisessä tilanteessaheille tiedotetaan toimenpiteistä, jotka on toteutettu.
15 artikla
Jollei 3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, on toteutettava seuraavat
toimenpiteet:
1. Jokaisen työntekijän terveydentilan arvioinnin on oltava saatavilla
ennen altistumisen alkamista asbestista tai asbestipitoisesta materiaa-lista työpaikalla vapautuvalle pölylle.
Tähän arviointiin tulee sisältyä erityinen rintakehän tutkimus.
Työntekijöiden kliinisiä tutkimuksia varten annetaan liitteessä IIkäytännön suosituksia, joihin jäsenvaltio voi viitata; nämä suosi-tukset sopeutetaan tekniikan kehitykseen ►
M2direktiivin 89/
391/ETY 17 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ◄.
Uusi arvio täytyy olla saatavilla vähintään kerran kolmessa vuodessa
niin kauan kuin altistus jatkuu.
Kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti on luotava
jokaista ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua työntekijää koskevahenkilökohtainen terveystiedosto.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kliinisen tutkimuksen jälkeen lääkärin
tai viranomaisen, joka on vastuussa työntekijöiden lääketieteellisestävalvonnasta tulisi kansallisen lainsäädännön mukaisesti neuvoa taimäärätä henkilökohtaisia suoja- tai ehkäisytoimenpiteitä; näihin voisisältyä tarpeen mukaan asianomaisen työntekijän poistamien kaikenasbestialtistuksen vaikutusalueelta.
3. Työntekijöille on annettava tietoa ja neuvoja kaikista niistä heidän
terveydentilansa arvioinneista, joita heille mahdollisesti tehdäänaltistuksen loputtua.
4. Työntekijä, jota asia koskee, tai työnantaja voi vaatia kansallisen
lainsäädännön mukaisesti 2 alakohdassa tarkoitetun arvioinnin uudel-leen käsittelyä.
16 artikla
Jollei 3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, on toteutettava seuraavat
toimenpiteet:
1. Työnantajan on pidettävä työntekijöistä, jotka ovat vastuussa 3
artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta toiminnasta, luetteloa, josta ilmeneetoiminnan laatu ja kesto sekä altistus, jonka kohteena he ovat olleet.Luettelon on oltava sellaisen lääkärin tai viranomaisen saatavilla,joka on vastuussa lääketieteellisestä valvonnasta. Luettelossa olevientietojen, jotka liittyvät työntekijään henkilökohtaisesti, on oltavakunkin työntekijän saatavilla. Luettelossa olevien yleisten henkilöäyksilöimättömien tietojen on oltava työntekijöiden tai heidän edusta-jiensa saatavilla.
2. Luettelo, jota tarkoitetaan 1 kohdassa, ja terveystiedot, joita tarkoite-
taan 15 artiklan 1 kohdassa, on säilytettävä vähintään 30 vuottaaltistuksen päättymisestä kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
17 artikla
Jäsenvaltion on pidettävä luetteloa tunnistetuista asbestoosi- ja mesote-
lioomatapauksista.
18 artikla
1. Jäsenvaltioiden on annettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset ennen 1 päiväätammikuuta 1987. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
1983L0477 — FI — 25.05.1998 — 002.001 — 9
▼B
Asbestikaivos-toiminnan osalta määräpäivä on kuitenkin 1 päiväntammikuuta 1987 asemesta 1 päivä tammikuuta 1990.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista
kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset komissiolle.
19 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
1983L0477 — FI — 25.05.1998 — 002.001 — 10
▼B
LIITE I
Vertailumenetelmä työpaikan ilman asbestipitoisuuden mittaamiseksi, jota
tarkoitetaan 7 artiklan 1kohdassa
1. Näytteet otetaan yksittäisen työntekijän hengitysvyöhykkeeltä: ts. 300 mm
säteeltään olevan puolipallon sisältä, joka ulottuu kasvojen eteen ja mitataankorvia yhdistävän janan keskipisteestä.
2. Käytetään kalvosuodattimia (selluloosaestereiden seos tai selluloosanitraatti),
jonka huokoskoko on 0,8 — 1,2 mikrometriä, joissa on painettuna neliöitä jajoiden halkaisija on 25 mm.
3. Käytetään aukinaista suodattimenpidintä, joka sovitetaan sylinterinmuotoi-
seen suojukseen, joka ulottuu 33 — 44 mm suodattimen etupuolelle jaaltistaa pyöreän vähintään 20 mm halkaisijaltaan olevan alueen. Käytössäsuojuksen on osoitettava alaspäin.
4. Käytetään kannettavaa, akulla toimivaa pumppua, jota kannetaan työntekijän
vyöllä tai taskussa. Virtauksen on oltava tasainen ja virtausnopeuden alussaasetettu 1,0 litraksi minuutissa ± 5 %. Virtausnopeus pidetään ± 10 %:ssaalkuperäisestä nopeudesta näytteenoton aikana.
5. Näytteenottoaika mitataan vähintää n 2 % tarkkuudella.
6. Optimaalinen suodattimen kuitukuorma on oltava alueella 100 — 400
kuitua/mm
2.
7. Valinnan mukaan koko suodatin tai osa suodattimesta asetetaan mikro-
skoopin objektilasille, tehdään läpinäkyväksi käyttäen asetoni-triasetiini-menetelmää ja peitetään peittolasilla.
8. Laskemiseen käytetään kaksiokulaarista mikroskooppia ja sillä on oltava
seuraavat ominaisuudet:
— Köhler-valaisu,— sen objektipöydän alapuolella olevassa laitteistossa on oltava Abben tai
akromaattinen faasikontrastikondensori kiekkomaisessa tarkennuspidik-keessä. Faasikontrastikiekon keskiöinnin on oltava riippumaton konden-sorikiekon mekanismista,
— 40-kertainen yhteiseen polttopisteeseen tarkentava positiivinen akromaat-
tinen faasikontrastiobjektiivi, jonka numeerinen apertuuri on 0,65 —0,70 ja faasirengasadsorptio välillä 65 — 85 %,
— okulaari, jonka suurennos on 12,5-kertainen; vähintään yhteen okulaariin
on voitava asentaa laskentakentän kuva ja sen on oltava tarkennettavaatyyppiä,
— ympyränmuotoinen Walton-Beckett-tyyppinen okulaariin asetettava
laskentakentän kuva, jonka näennäishalkaisija objektitasolla on 100mikrometriä ± 2 mikrometriä tarkistettuna objektipöydän ristisiirtolait-teella käytettäessä edellä mainittuja objektiivia ja okulaaria,
9. Mikroskooppi asennetaan valmistajan ohjeiden mukaisesti ja havaitsemisraja
tarkistetaan käyttäen ”faasikontrastitestiobjektilasia”. AIA:n testiobjektila-seissa tunnukseen 5 ja HSE/NPL merkki 2 testiobjektilaseissa ryhmään 5 astitäytyy testikohteiden olla näkyviä, kun objektilaseja käytetään valmistajienyksityiskohtaisesti kuvaamalla tavalla. Menettely suoritetaan jokaisen käyttö-päivän alussa.
10. Näytteet lasketaan seuraavien sääntöjen mukaan:
— Laskettava kuitu on jokainen sellainen kuitu, jota tarkoitetaan 7 artiklan
1 alakohdan alakohdassa ja joka ei kosketa hiukkasta, jonka pisin halkai-sija on suurempi kuin kolme mikrometriä,
— jokainen laskettava kuitu, jonka kumpikin pää on laskentakentällä on
laskettava yhtenä kuituna; jokainen kuitu, josta vain toinen pää onkentällä lasketaan puolikkaana,
— laskettavat laskentakentät valitaan satunnaisesti suodattimen altistuneelta
alueelta,
— kuitukasauma, joka yhdessä tai useammassa kohdassa sen pituudella
näyttää kiinteältä tai jakaantumattomalta mutta toisin paikoin on jakaan-tuneena erillisiksi säikeiksi (jakaantunut kuitu) lasketaan yhdeksikuiduksi, jos se on 7 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ja tämän kohdanensimmäisen luetelmakohdan mukainen, mitattavan halkaisijan ollessajakaantumattoman osan, ei jakaantuneen osan,
— jokaisessa muunlaisessa kuitukasaumassa, jossa yksittäiset kuidut kosket-
tavat tai menevät ristiin keskenään (kimppu), kuidut lasketaan yksittäin,jos ne voidaan erottaa riittävästi sen määrittämiseksi, että ne ovat 7artiklan 1 alakohdan toisen alakohdan ja tämän alakohdan ensimmäisenluetelmakohdan mukaisia. Jos yhtäkään yksittäistä kuitua, joka täyttäämääritelmän, ei voida erottaa, kimpun katsotaan olevan laskettava kuitu,
1983L0477 — FI — 25.05.1998 — 002.001 — 11
▼B
jos otettaessa se kokonaisena se on 7 artiklan 1 alakohdan toisen
alakohdan ja tämän alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukainen,
— jos enemmän kuin kahdeksannes laskentakentästä on kuitu- tai hiukkas-
kasauman peittämä, laskentakenttä hylätään ja lasketaan toinen,
— laskennassa lasketaan 100 kuitua, jolloin vähimmillään 20 laskenta-
kenttää riittää, tai 100 laskentakenttää tutkitaan.
11. Kuitujen keskiluku laskentakenttää kohden lasketaan jakamalla laskettujen
kuitujen luku tutkittujen laskentakenttien luvulla. Suodattimessa olevienjälkien ja epäpuhtauksien mukaanlaskemisen vaikutus pidetään alle kolmenkuidun /100 laskentakenttää kohden ja se arvioidaan käyttäen käyttämät-tömiä suodattimia.
Pitoisuus ilmassa = (lukumäärä laskentakenttää kohden × suodattimen altis-
tunut alue) / (laskentakentän pinta-ala × kerätyn ilman tilavuus).
1983L0477 — FI — 25.05.1998 — 002.001 — 12
▼B
LIITE II
Käytännön suosituksia kliinistä arviointia varten, jota tarkoitetaan 15
artiklan 1kohdassa
1. Tämänhetkinen tietämys osoittaa, että altistus vapaille asbestikuiduille voi
aiheuttaa seuraavia sairauksia:
— asbestoosi,— mesoteliooma,— keuhkoputken syöpä,— ruuansulatuselimien syöpä.
2. Lääkärin tai viranomaisen, joka on vastuussa asbestille altistuneiden työnteki-
jöiden lääketieteellisestä valvonnasta, täytyy tuntea jokaisen työntekijän altis-tusolosuhteet.
3. Työntekijöiden kliininen tutkinta olisi tehtävä työlääketieteen periaatteiden ja
käytännön mukaisesti; sen olisi käsitettävä ainakin seuraavat toimenpiteet:
— työntekijän terveys- ja työhistorian tallennus,— henkilökohtainen haastattelu,— keuhkojen kliininen tutkimus,— hengitystoiminnan tutkimus.
Lisätutkimukset mukaan lukien standardimuotoinen röntgenkuva keuhkoista
ja sellaiset laboratoriotestit kuin ysköksen sytologinen testaus ovat toivottavia.Näistä tutkimuksista olisi päätettävä jokaisen työntekijän kohdalta erikseenhänen ollessaan lääketieteellisen tutkinnan kohteena uusimman käytettävissäolevan työlääketieteellisen tietämyksen perusteella.