02017Y0131(01) — FI — 13.08.2019 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS, annettu 31 päivänä lokakuuta 2016, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä (EJRK/2016/14) (EUVL C 031 31.1.2017, s. 1)

Muutettu:









▼B

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,

annettu 31 päivänä lokakuuta 2016,

kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä

(EJRK/2016/14)

2017/C 31/01







1 JAKSO

SUOSITUKSET

Suositus A – Asuinkiinteistösektorilla syntyvien riskien seuranta

1. Kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan panemaan täytäntöön kansallista asuinkiinteistösektoria koskeva riskien seurantakehys, joka kattaa tiedot kotimaisten asuinkiinteistölainojen vallitsevista luotonannon ehdoista. Tätä tarkoitusta varten suositetaan, että asuinkiinteistömarkkinoilla syntyvien riskien tehokkaassa seurannassa käytetään seuraavia luotonannon ehtoja koskevia indikaattoreita:

a) luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O);

b) nykyinen luototusaste (LTV-C);

c) lainojen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LTI-O);

d) velan ja tulojen suhde alullepanohetkellä (DTI-O);

e) lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O);

f) velanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (DSTI-O) valinnaisena indikaattorina;

g) maksettujen asuinkiinteistölainojen lukumäärä ja määrä;

h) asuinkiinteistölainojen maturiteetti alullepanohetkellä.

Näitä indikaattoreita koskevien tietojen tulisi liittyä kotimaisiin lainanantajiin yksittäisen toimijan tasolla, ja niiden tulisi olla kotimaisiin asuinkiinteistölainamarkkinoihin nähden riittävän edustavia.

2. Jos sijoitusasuntotoiminta edustaa merkittävää kotimaiselta kiinteistösektorilta peräisin olevaa riskilähdettä tai muodostaa mahdollisesti mutta ei ainoastaan sen vuoksi merkittävän osuuden koko asuinkiinteistölainojen kannasta tai virroista, kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan panemaan täytäntöön riskien seurantakehyksen, joka perustuu tätä markkinasegmenttiä koskeviin täydentäviin indikaattoreihin. Jos määrällisiä tietoja ei ole saatavissa tai niitä on saatavissa rajoitetusti sijoitusasuntotoiminnan merkittävyyden arvioimiseksi, tämä arviointi voidaan aluksi tehdä laadullisiin tietoihin painottuen. Tätä markkinasegmenttiä koskevien täydentävien indikaattorien tulisi sisältää seuraavat:

a) korkokate alullepanohetkellä (ICR-O);

b) lainan ja vuokran suhde alullepanohetkellä (LTR-O).

3. Kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan noudattamaan 1 ja 2 kohdassa lueteltujen indikaattorien laskennassa tämän suosituksen liitteessä IV esitettyä ohjeistusta.

4. Kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan tarkkailemaan 1 ja 2 kohdassa täsmennettyjen indikaattorien perusteella kotimaisen asuinkiinteistösektorin kehitystä vähintään vuosittain.

Suositus B – Asuinkiinteistösektorin osalta merkitykselliset tiedot

1. Kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan seuraamaan merkityksellisten indikaattorien yhden muuttujan jakaumaa ja valikoituja yhteisjakaumia tämän suosituksen liitteen II raportointimallissa A täsmennetyllä tavalla. Raportointimalli A sisältää ohjeistusta kotimaisella asuinkiinteistösektorilla syntyvien riskien seurannassa tarvittavien tietojen yksityiskohtaisuudesta.

2. Kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan seuraamaan eri indikaattoreihin liittyviä riskejä seuraavien tietojen perusteella tämän suosituksen liitteen II raportointimallissa A täsmennetyllä tavalla.

a) Raportointikaudella myönnettyjen asuinkiinteistölainojen virtojen osalta kansallisten makrovakausviranomaisten olisi otettava huomioon

— sopimusten yhteenlaskettu lukumäärä ja niihin liittyvät määrät kansallisessa valuutassa;

— sopimusten lukumäärä ja niihin liittyvät määrät kansallisessa valuutassa, eriteltyinä tämän suosituksen liitteen II raportointimallissa A täsmennettyjen luokkien mukaan.

b) Asuinkiinteistölainojen virtoihin liittyvien alullepanohetken luototusasteen (LTV-O) ja lainanhoitokulujen ja tulojen suhteen (LSTI-O) osalta kansallisten makrovakausviranomaisten olisi otettava huomioon

— asianomaisen suhdeluvun painotettu keskiarvo prosenttiosuutena ilmaistuna;

— asianomaisen suhdeluvun painotettu keskiarvo prosenttiosuutena ilmaisuna, eriteltynä tämän suosituksen liitteen II raportointimallissa A täsmennettyjen luokkien mukaan.

— sopimusten lukumäärä ja niihin liittyvät määrät kansallisessa valuutassa, eriteltyinä tämän suosituksen liitteen II raportointimallissa A täsmennettyjen jakaumaluokkien mukaan.

c) Asuinkiinteistölainojen virtoihin liittyvän alullepanohetken velanhoitokulujen ja tulojen suhteen (DSTI-O; valinnainen indikaattori) osalta kansallisten makrovakausviranomaisten olisi otettava huomioon

— asianomaisen suhdeluvun painotettu keskiarvo prosenttiosuutena ilmaistuna;

— sopimusten lukumäärä ja niihin liittyvät määrät kansallisessa valuutassa, eriteltyinä tämän suosituksen liitteen II raportointimallissa A täsmennettyjen jakaumaluokkien mukaan.

d) Asuinkiinteistölainojen kantaan liittyvän nykyisen luototusasteen (LTV-C) osalta kansallisten makrovakausviranomaisten olisi otettava huomioon

— asianomaisen suhdeluvun painotettu keskiarvo prosenttiosuutena ilmaistuna;

— sopimusten lukumäärä ja niihin liittyvät määrät kansallisessa valuutassa, eriteltyinä tämän suosituksen liitteen II raportointimallissa A täsmennettyjen jakaumaluokkien mukaan.

e) Asuinkiinteistölainojen virtoihin liittyvän alullepanohetken maturiteetin osalta kansallisten makrovakausviranomaisten olisi otettava huomioon

— maturiteetin painotettu keskiarvo vuosina;

— sopimusten lukumäärä ja niihin liittyvät määrät kansallisessa valuutassa, eriteltyinä tämän suosituksen liitteen II raportointimallissa A täsmennettyjen jakaumaluokkien mukaan.

f) Asuinkiinteistölainojen virtoihin liittyvien alullepanohetken lainojen ja tulojen suhteen (LTI-O) sekä velan ja tulojen suhteen (DTI-O) osalta kansallisten makrovakausviranomaisten olisi otettava huomioon

— asianomaisen suhdeluvun painotettu keskiarvo;

— sopimusten lukumäärä ja niihin liittyvät määrät kansallisessa valuutassa, eriteltyinä tämän suosituksen liitteen II raportointimallissa A täsmennettyjen jakaumaluokkien mukaan.

g) Asuinkiinteistölainojen virtoihin liittyvien alullepanohetken lainanhoitokulujen ja tulojen suhteen (LSTI-O), alullepanohetken luototusasteen (LTV-O) ja asuinkiinteistölainan alullepanohetken maturiteetin yhteisjakauman osalta kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi ottaa huomioon sopimusten lukumäärä ja niihin liittyvät määrät kansallisessa valuutassa eriteltyinä tämän suosituksen liitteen II raportointimallissa A täsmennettyihin luokkiin.

h) Asuinkiinteistölainojen virtoihin liittyvien alullepanohetken lainanhoitokulujen ja tulojen suhteen (LSTI-O) sekä alkuperäisen koron kiinnittämisjakson yhteisjakauman osalta kansallisten makrovakausviranomaisten olisi otettava huomioon sopimusten lukumäärä ja niihin liittyvät määrät kansallisessa valuutassa eriteltyinä tämän suosituksen liitteen II raportointimallissa A täsmennettyihin luokkiin.

i) Asuinkiinteistölainojen virtoihin liittyvien velan ja tulojen suhteen (DTI-O) sekä alullepanohetken luototusasteen (LTV-O) yhteisjakauman osalta kansallisten makrovakausviranomaisten olisi otettava huomioon sopimusten lukumäärä ja niihin liittyvät määrät kansallisessa valuutassa eriteltyinä tämän suosituksen liitteen II raportointimallissa A täsmennettyihin luokkiin.

3. Jos sijoitusasuntotoiminta edustaa merkittävää kotimaiselta asuinkiinteistösektorilta peräisin olevaa riskilähdettä tai muodostaa mahdollisesti mutta ei ainoastaan sen vuoksi merkittävän osuuden koko asuinkiinteistölainojen kannasta tai virroista, kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan seuraamaan riskejä myös suhteessa asianomaisiin indikaattoreihin erikseen sijoitusasunto- ja omistusasuntotoiminnan osalta. Tässä tapauksessa kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi ottaa huomioon myös tämän suosituksen liitteen II raportointimallissa B täsmennetyt erittelyt.

Suositus C – Liikekiinteistösektorilla syntyvien riskien seuranta

▼M1

1. Kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan panemaan täytäntöön kotimaista liikekiinteistösektoria koskeva riskien seurantakehys. Tätä tarkoitusta varten suositetaan, että liikekiinteistömarkkinoilla syntyvien riskien tehokkaassa seurannassa käytetään seuraavia indikaattoreita:

Fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattorit:

a) hintaindeksi;

b) vuokraindeksi;

c) vuokratuottoindeksi;

d) vapaiden tilojen osuus;

e) aloitetut rakennushankkeet;

Rahoitusjärjestelmän liikekiinteistöluottojen saamisia koskevat indikaattorit:

f) liikekiinteistöihin kohdistuvan luotonannon virrat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt);

g) järjestämättömien liikekiinteistölainojen virrat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt);

h) liikekiinteistöluotonannon luottotappiovarausten virrat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla oleva liikekiinteistöt);

i) kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevia liikekiinteistöjä varten annettujen luottojen luottotappiovarausten virrat (osa liikekiinteistöluotonantoa);

j) liikekiinteistöihin kohdistuvan luotonannon kannat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt);

k) järjestämättömien liikekiinteistölainojen kannat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt);

l) liikekiinteistöluotonannon luottotappiovarausten kannat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt);

m) kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevia liikekiinteistöjä varten annettujen luottojen kannat (osa liikekiinteistöluotonantoa);

n) kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevia liikekiinteistöjä varten annettujen järjestämättömien luottojen kannat (osa liikekiinteistöluotonantoa);

o) kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevia liikekiinteistöjä varten annettujen luottojen luottotappiovarausten kannat (osa liikekiinteistöluotonantoa).

Liikekiinteistöluotonannon ehtoja koskevat indikaattorit:

p) alullepanohetken luototusasteen (LTV-O) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen virtojen osalta;

q) nykyisen luototusasteen (LTV-C) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen kantojen osalta;

r) alullepanohetken korkokatteen (ICR-O) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen virtojen osalta sekä nykyisen korkokatteen (ICR-C) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen kantojen osalta;

s) alullepanohetken velanhoitokatteen (DSCR-O) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen virtojen osalta sekä nykyisen velanhoitokatteen (DSCR-C) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen kantojen osalta.

Näitä indikaattoreita koskevien tietojen tulisi liittyä luotonantajiin yksittäisen toimijan tasolla, ja niiden tulisi olla kotimaisiin liikekiinteistömarkkinoihin nähden riittävän edustavia.

▼B

2. Jos sijoitusten katsotaan edustavan merkittävää osuutta liikekiinteistörahoituksesta, kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan sisällyttämään riskien seurantakehykseen kotimaisen liikekiinteistösektorin osalta myös seuraavat liikekiinteistösijoitusten saamisia koskevat ylimääräiset indikaattorit:

a) liikekiinteistöihin kohdistuvien suorien ja epäsuorien sijoitusten virrat;

b) liikekiinteistösijoituksia koskevien arvonoikaisujen virrat;

c) liikekiinteistöihin kohdistuvien suorien ja epäsuorien sijoitusten kannat;

d) liikekiinteistösijoituksia koskevien arvonoikaisujen kannat.

Näitä indikaattoreita koskevien tietojen tulisi liittyä sijoittajiin yksittäisen toimijan tasolla, ja niiden tulisi olla kotimaisiin liikekiinteistölainamarkkinoihin nähden riittävän edustavia.

3. Kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan noudattamaan 1 ja 2 kohdassa lueteltujen indikaattorien laskennassa ohjeistusta, joka annetaan tämän suosituksen liitteessä V ja liikekiinteistöjen osalta tarvittaessa liitteessä IV.

4. Kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan seuraamaan 1 ja 2 kohdassa esitettyjen indikaattorien perusteella kotimaisen liikekiinteistösektorin kehitystä vähintään neljännesvuosittain fyysisten markkinoiden, luotonannon ja sijoitusvirtojen (ml. järjestämättömien lainojen, luottotappiovarausten ja sijoitusten arvonoikaisujen virrat) sekä vastaavien luotonannon ehtojen osalta. Lainojen ja sijoitusten kantojen (ml. järjestämättömien lainojen, luottotappiovarausten ja sijoitusten arvonoikaisujen kannat) sekä vastaavien luotonannon ehtojen osalta seurannan tulisi tapahtua vähittäin vuosittain.

Suositus D – Liikekiinteistösektorin osalta merkitykselliset tiedot

1. Kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan seuraamaan indikaattoreita tämän suosituksen liitteen III raportointimalleissa A, B ja C täsmennetyllä tavalla. Kyseiset raportointimallit sisältävät ohjeistusta niiden tietojen yksityiskohtaisuudesta, jotka ovat tarpeen kotimaisella liikekiinteistösektorilla syntyvien riskien seuraamiseksi.

▼M1

2. Kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan seuraamaan eri indikaattoreihin liittyviä riskejä seuraavien tietojen perusteella ja tämän suosituksen liitteen III raportointimalleissa A, B ja C täsmennetyllä tavalla:

a) Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi hintaindeksin, vuokraindeksin, vuokratuottoindeksin, vapaiden tilojen osuuden ja aloitettujen rakennushankkeiden osalta harkita erittelyä seuraaviin:

— kiinteistön tyyppi;

— kiinteistön sijaintipaikka.

b) Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi liikekiinteistösijoituksia koskevien arvonoikaisujen virtojen ja kantojen osalta harkita erittelyä seuraaviin:

— kiinteistön tyyppi;

— kiinteistön sijaintipaikka;

— sijoittajan tyyppi;

— sijoittajan kansallisuus.

c) Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi liikekiinteistöluotonannon virtojen ja kantojen sekä kunkin liikekiinteistöjä varten annettuja luottoja koskevan eritelmän osalta (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt) – esim. luotonanto sellaisia joko valmiita tai rakenteilla olevia kiinteistöjä varten, jotka ovat omistajien hallussa niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten; luotonanto vuokra-asuntotoimintaa varten; luotonanto tuloa tuottavia kiinteistöjä (muut kuin vuokra-asunnot) varten; luotonanto kehitysvaiheessa olevia liikekiinteistöjä varten; ja luotonanto sosiaalista asuntotarjontaa varten – harkita erittelyä vielä seuraaviin:

— kiinteistön tyyppi;

— kiinteistön sijaintipaikka;

— lainanantajan tyyppi;

— lainanantajan kansallisuus.

d) Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi järjestämättömien liikekiinteistölainojen virtojen ja kantojen sekä kunkin järjestämättömiä liikekiinteistölainoja koskevan eritelmän osalta (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt) – esim. luotonanto sellaisia joko valmiita tai rakenteilla olevia kiinteistöjä varten, jotka ovat omistajien hallussa niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten; luotonanto vuokra-asuntotoimintaa varten; luotonanto tuloa tuottavia kiinteistöjä (muut kuin vuokra-asunnot) varten; luotonanto kehitysvaiheessa olevia liikekiinteistöjä varten; ja luotonanto sosiaalista asuntotarjontaa varten – harkita erittelyä vielä seuraaviin:

— kiinteistön tyyppi;

— kiinteistön sijaintipaikka;

— lainanantajan tyyppi;

— lainanantajan kansallisuus.

e) Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi liikekiinteistöluotonannon luottotappiovarausten virtojen ja kantojen sekä kunkin liikekiinteistöluotonannon luottotappiovarauksia koskevan eritelmän osalta (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt) – esim. luotonanto sellaisia joko valmiita tai rakenteilla olevia kiinteistöjä varten, jotka ovat omistajien hallussa niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten; luotonanto vuokra-asuntotoimintaa varten; luotonanto tuloa tuottavia kiinteistöjä (muut kuin vuokra-asunnot) varten; luotonanto kehitysvaiheessa olevia liikekiinteistöjä varten; ja luotonanto sosiaalista asuntotarjontaa varten – harkita erittelyä vielä seuraaviin:

— kiinteistön tyyppi;

— kiinteistön sijaintipaikka;

— lainanantajan tyyppi;

— lainanantajan kansallisuus.

Edellä a–e kohdassa tarkoitettuja erittelyjä on pidettävä vähimmäissuosituksena. Kansalliset makrovakausviranomaiset voivat lisätä muita erittelyjä, joita pitävät rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta välttämättöminä.

▼B

3. Jos sijoitusten katsotaan edustavan merkittävää osuutta liikekiinteistörahoituksesta, kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan sisällyttämään riskien seurantakehykseen kotimaisen liikekiinteistösektorin osalta myös seuraavat liikekiinteistösijoitussaamisia koskevat lisätiedot tämän suosituksen liitteen III raportointimallissa B täsmennetyllä tavalla:

a) Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi liikekiinteistösijoitusten virtojen ja kantojen osalta harkita erittelyä seuraaviin:

— liikekiinteistöjen suora hallinta;

— liikekiinteistöjen välillinen hallinta.

b) Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi suorien sijoitusten virtojen ja kantojen osalta harkita erittelyä seuraaviin:

— kiinteistön tyyppi;

— kiinteistön sijaintipaikka;

— sijoittajan tyyppi;

— sijoittajan kansallisuus.

c) Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi epäsuorien sijoitusten virtojen ja kantojen osalta harkita erittelyä seuraaviin:

— sijoittajan tyyppi;

— sijoittajan kansallisuus.

Suositus E – Euroopan valvontaviranomaisten julkaisemat tiedot saamisista kansallisilta liikekiinteistömarkkinoilta

1. Euroopan pankkiviranomaiselle (EPV), Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle (EIOPA) ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (ESMA) suositetaan, että ne julkaisevat vähintään vuosittain aggregoidut tiedot niiden valvonnan alaisuudessa olevien yhteisöjen saamisista unionin kansallisilta liikekiinteistömarkkinoilta, kultakin erikseen, tämän suosituksen liitteessä V olevassa 9 kohdassa annetun ohjeistuksen mukaisesti. Näiden aggregoitujen tietojen tulisi perustua tietoihin, jotka Euroopan valvontaviranomaiset saavat olemassa olevien raportointivaatimusten mukaan.

▼M1

Suositus F – Yhteisen vähimmäistason kehyksen käyttöönotto fyysisiä liikekiinteistömarkkinoita varten

1. Komissiolle (Eurostat) suositetaan, että se tekee ehdotuksen unionin lainsäädännöksi, jolla otetaan käyttöön yhteinen vähimmäistason kehys alasuosituksen C(1) a–e kohdassa tarkoitettuja fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattoreita koskevan tietokannan kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakamiseksi.

2. Komissiolle (Eurostat) suositetaan lisäksi, että se kehittää ja tukee kansallisia standardeja, lähteitä, menetelmiä ja menettelyjä alasuosituksen C(1) a–e kohdassa tarkoitettujen fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattoreita koskevan tietokannan kehittämiseksi erityisesti tämän indikaattorijoukon laadun varmistamiseksi ja raportoinnista aiheutuvan rasitteen minimoimiseksi.

▼B

2 JAKSO

SOVELTAMINEN

1. Määritelmät

1. Tässä suosituksessa tarkoitetaan liitteissä IV ja V esitetyt tekniset täsmennykset huomioon ottaen

1) ’lainanottajalla’ asuin- tai liikekiinteistölainaa koskevan sopimuksen allekirjoittajaa tai yhtä sen allekirjoittajista, joka saa rahoitusta lainanantajalta;

2) ’sijoituskiinteistölainalla’ kaikkien sellaisten lainojen tai lainaerien yhteismäärää, joiden vakuutena on lainanottajan sijoituskiinteistö lainan alullepanohetkellä;

3) ►M1 ’sijoitusasuntotoiminnalla’ tai ’sijoituskiinteistöllä’ luonnollisen henkilön suoraan omistamaa asuinkiinteistöä, jota ensisijaisesti vuokrataan vuokralaisille; ◄

4) ►M1 ’liikekiinteistöllä’ (CRE) mitä tahansa valmista tai kehitysvaiheessa olevaa tuloa tuottavaa kiinteistöä, ml. vuokra-asuntotoiminta; tai valmista tai rakenteilla olevaa kiinteistöä, jota kiinteistön omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten ja jota ei luokitella asuinkiinteistöksi; ml. sosiaalinen asuntotarjonta.

Jos kiinteistöä käytetään sekä liikekiinteistönä että asuinkiinteistönä, sitä tulisi tarkastella erillisinä kiinteistöinä (esimerkiksi kuhunkin käyttöön osoitetun pinta-alan perusteella) aina kun tällaisen erittelyn tekeminen on mahdollista; muussa tapauksessa kiinteistö voidaan luokitella sen pääasiallisen käytön mukaan; ◄

5) ►M1 ’liikekiinteistölainalla’ oikeushenkilölle annettavaa lainaa, joka on tarkoitettu valmiin tai kehitysvaiheessa olevan tuloa tuottavan kiinteistön (tai usean tuloa tuottavaksi määritellyn kiinteistön) tai valmiin tai rakenteilla olevan kiinteistön, jota kiinteistön omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten (tai usean tällaisen kiinteistön) tai jonka vakuutena on liikekiinteistö (tai useita liikekiinteistöjä), hankintaan; ◄

6) ’aloitetulla rakennushankkeella’ uusien raportointikaudella aloitettujen kaupallisten rakennushankkeiden neliömetreissä määriteltyä pinta-alaa; jos näitä tietoja ei ole saatavissa, aloitetuilla rakennushankkeilla voidaan viitata raportointikaudella aloitettujen uusien kaupallisten rakennushankkeiden lukumäärään;

7) ’nykyisellä luototusasteella’ (LTV-C) kaikkien sellaisten lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuutena on lainanottajan kiinteistö raportointipäivämääränä, suhteessa kiinteistön nykyarvoon;

8) ’kiinteistön nykyarvolla’ kiinteistön arvoa riippumattoman ulkopuolisen tai sisäisen arvioijan tekemän arvion perusteella; jos tällaista arviota ei ole saatavissa, kiinteistön nykyarvo voidaan arvioida käyttäen maantieteellisen sijainnin ja kiinteistötyypin osalta riittävän yksityiskohtaista kiinteistöjen arvoindeksiä; jos tällaista kiinteistöjen arvoindeksiä ei ole saatavissa, voidaan käyttää maantieteellisen sijainnin ja kiinteistötyypin osalta riittävän yksityiskohtaista kiinteistöjen hintaindeksiä, kun ensin sovelletaan sopivaa aliarvostusta kiinteistön arvonalentumiseen varautumiseksi;

9) ’velanhoidolla’ koron ja pääoman takaisinmaksun yhteismäärää lainanottajan koko velan osalta tiettynä ajanjaksona (yleensä yksi vuosi);

10) ’velanhoitokatteella’ (DSCR) vuotuista vuokratuloa, joka syntyy ainakin osittain velkarahoitteisesta liikekiinteistöstä ja josta on vähennetty verot ja kiinteistön arvon ylläpitämisen edellyttämät käyttökustannukset, suhteessa sen lainan vuotuisiin velanhoitokuluihin, jonka vakuutena kiinteistö on; suhdeluvulla voidaan viitata arvoon lainan alullepanohetkellä (DSCR-O) tai nykyarvoon (DSCR-C);

11) ’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella alullepanohetkellä’ (DSTI-O) vuotuisten velanhoitokulujen kokonaismäärää suhteessa lainanottajan vuotuisiin käytettävissä oleviin tuloihin lainan alullepanohetkellä;

12) ’velan ja tulojen suhteella alullepanohetkellä’ (DTI-O) lainanottajan velan kokonaismäärää lainan alullepanohetkellä suhteessa lainanottajan vuotuisiin käytettävissä oleviin tuloihin lainan alullepanohetkellä;

13) ’käytettävissä olevilla tuloilla’ lainanottajan vuotuisten käytettävissä olevien tulojen yhteismäärää, siten kuin luoton myöntäjä on sen kirjannut asuinkiinteistölainan alullepanohetkellä; se kattaa kaikki tulonlähteet veroilla (netto ilman verohuojennuksia) ja vakuutusmaksuilla (kuten terveydenhoito-, sosiaaliturva- ja sairausvakuutusmaksut) vähennettynä, ennen kustannusten vähentämistä;

14) ’ensiostajalla’ lainanottajaa, jolle ei ole myönnetty aiemmin asuinkiinteistölainaa; jos lainanottajia (asuinkiinteistölainan allekirjoittajia) on useampi ja yhdelle tai useammalle heistä on myönnetty aiemmin asuinkiinteistölaina, ketään heistä ei pidetä ensiostajana;

15) ’lainavirroilla’ raportointikauden aikana myönnettyjä uusia lainoja; uudelleen neuvotellut lainat tulisi sisällyttää uusiin lainoihin, jos lainanantaja pitää niitä uusina lainasopimuksina;

16) ’kokonaan lyhennettävällä lainalla’ asuinkiinteistölainaa, jolle ovat ominaisia pääoman säännölliset takaisinmaksut lyhennysaikataulun mukaisesti laina-aikana siten, että pääoma maksetaan kokonaan takaisin lainan erääntymisajan päättyessä;

▼M1

16a) ’kehitysvaiheessa olevalla tuloa tuottavalla kiinteistöllä’ kaikkea rakenteilla olevaa kiinteistöä, joka on tarkoitettu valmistuttuaan tuottamaan omistajalleen tuloa vuokran tai myyntivoiton muodossa; määritelmän piiriin eivät kuulu purkukohteet tai kiinteistöt, jotka on tyhjennetty mahdollista tulevaa kehittämistä varten;

▼B

17) ’tuloa tuottavalla kiinteistöllä’ kaikenlaista kiinteää omaisuutta, joka tuottaa tuloa sen vuokran tai myyntivoiton muodossa;

18) ’korkokatteella’ (ICR) sijoituskiinteistöstä kertyvää bruttomääräistä vuotuista vuokratuloa (ennen käyttökustannuksia ja veroja) tai liikekiinteistöstä tai -kiinteistöistä kertyvää nettomääräistä vuotuista vuokratuloa suhteessa sen lainan, jonka vakuutena kiinteistö tai kiinteistöt ovat, vuotuisiin korkokuluihin; suhdeluvulla voidaan viitata lainan alullepanohetken arvoon (ICR-O) tai sen nykyarvoon (ICR-C);

19) ’luottotappiovarauksilla’ niiden varausten kokonaismäärää, jotka on tehty lainasalkkuihin potentiaalisten tulevien luottotappioiden varalta;

20) ’maksetuilla lainoilla’ myönnettyjen asuinkiinteistölainojen kokonaismäärää (lainojen lukumäärän tai lainamäärän mukaan ilmoitettuna) raportointikaudella;

21) ’lainanhoidolla’ koron ja pääoman takaisinmaksun yhteismäärää lainanottajan koko asuinkiinteistölainan osalta tiettynä ajanjaksona (yleensä yksi vuosi);

22) ’lainanhoitokulujen ja tulojen suhteella alullepanohetkellä’ (LSTI-O) vuotuisten asuinkiinteistölainan hoitokulujen kokonaismäärää suhteessa lainanottajan vuotuisiin käytettävissä oleviin tuloihin lainan alullepanohetkellä;

23) ’lainojen osuudella kustannuksista’ (LTC) myönnettyjen lainojen alkuperäistä määrää suhteessa kustannuksiin, joita aiheutuu kiinteistön kehittämisvaiheesta sen valmistumiseen asti;

24) ’lainojen ja tulojen suhteella alullepanohetkellä’ (DTI-O) kaikkien niiden lainojen ja lainaerien yhteismäärää, joiden vakuutena on lainanottajan kiinteää omaisuutta lainan alullepanohetkellä, suhteessa lainan kokonaismäärää lainanottajan vuotuisiin käytettävissä oleviin tuloihin lainan alullepanohetkellä;

25) ’lainan ja vuokran suhteella alullepanohetkellä’ (LTR-O) lainanottajan sijoitusasuntolainaa sen alullepanohetkellä suhteessa sijoituskiinteistöstä kertyvän vuotuisen vuokratulon bruttomäärään (ennen käyttökustannuksia ja veroja);

26) ’alullepanohetken luototusasteella’ (LTV-O) kaikkien niiden lainojen tai lainaerien yhteismäärää, joiden vakuutena on lainansaajan kiinteää omaisuutta lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteän omaisuuden arvoon lainan alullepanohetkellä;

27) ’alullepanohetken maturiteetilla’ asuinkiinteistölainasopimuksen kestoa vuosina ilmaistuna lainan alullepanohetkellä;

28) ’kansallisella makrovakausviranomaisella’ viranomaista, jolle on kansallisessa lainsäädännössä osoitettu makrovakauspolitiikan toteuttamiseen liittyvä tehtävä Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2011/3 ( 1 ) suosituksessa B esitetyllä tavalla;

29) ’lyhentämättömällä lainalla’ asuinkiinteistölainaa, jolle ovat ominaisia enimmillään vain lainan korkoja koskevat säännölliset maksut; lyhentämättömät lainat, joiden osalta on olemassa takaisinmaksujärjestelyjä, on tarvittaessa yksilöitävä erikseen;

30) ’järjestämättömillä lainoilla’ luottosaamisia, jotka täyttävät toisen tai molemmat seuraavista kriteereistä:

a) olennaiset saamiset, jotka ovat erääntyneet yli 90 päivää sitten;

b) velallisen arvioidaan olevan todennäköisesti kyvytön maksamaan velkasitoumuksiaan täysimääräisesti ilman vakuuden realisointia, riippumatta siitä, onko osa lainasta jo erääntynyt ja siitä, kuinka monta päivää sitten suoritus erääntyi;

31) ’omistusasuntolainalla’ yhteensä kaikkia asuinkiinteistölainoja tai lainaeriä, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut omassa käytössään olevan asuinkiinteistön lainan alullepanohetkellä;

32) ►M1 ’omistusasumisella tai -kiinteistöllä’ luonnollisen henkilön omistamaa asuinkiinteistöä, joka on tarkoitettu omistajansa asunnoksi; ◄

33) ’osittain lyhennettävillä lainoilla’ usean lyhennystyypiltään erilaisen asuinkiinteistölainan yhdistelmää;

▼M1 —————

▼B

35) ’kiinteistön arvoindeksillä’ indeksiä, joka kuvaa muutosta sekä hinnassa että kiinteistön ominaisuuksissa ajan kuluessa, kuten transaktiotietojen perusteella koottu indeksi;

36) ’vuokralla’ sitä rahamäärää, jonka vuokralainen tosiasiassa maksaa kiinteistön omistajalle, nettona ilman palkkioita (esimerkiksi vuokravapaat kaudet ja korjausavustukset) ja kuluja;

▼M1

36a) ’vuokra-asuntotoiminnalla’ oikeushenkilöiden omistamia kiinteistöjä, jotka vuokrataan ensisijaisesti vuokralaisille;

▼B

37) ’vuokratuotolla’ vuotuisten vuokrien ja kiinteän omaisuuden markkina-arvon suhdetta;

38) ►M1 ’asuinkiinteistöllä’ (RRE) mitä tahansa valmista tai rakenteilla olevaa kiinteää omaisuutta, jota voidaan käyttää asuintarkoitukseen ja jonka on hankkinut, rakentanut tai kunnostanut luonnollinen henkilö, mukaan lukien sijoitusasuntotoiminta. Jos kiinteistöä käytetään useaan eri tarkoitukseen, sitä tulisi tarkastella erillisinä kiinteistöinä (esimerkiksi kuhunkin käyttöön osoitetun pinta-alan perusteella) aina kun tällaiset erittelyn tekeminen on mahdollista; muussa tapauksessa kiinteistö voidaan luokitella sen pääasiallisen käytön mukaan; ◄

39) ►M1 ’asuinkiinteistölainalla’ luonnolliselle henkilölle myönnettyä lainaa, jonka vakuutena on asuinkiinteistö, lainan tarkoituksesta riippumatta; ◄

40) ’riskien seurantakehyksellä’ kotimaisilta kiinteistömarkkinoilta peräisin olevien systeemisten riskien säännöllistä seuranta- ja arviointiprosessia, joka perustuu vakaisiin analyyttisiin menetelmiin ja riittävän edustavaan tietoon;

41) ’riittävän edustavalla tiedolla’ tarkoitetaan tietoa, joka on saatu otantatekniikoilla, joissa viitataan merkityksellisiin ominaispiirteisiin, joiden tiedetään esiintyvän tilastollisessa perusjoukossa; tietyn yksittäisen otantatekniikan käyttöä ei edellytetä, ja kansallisia käytäntöjä pidetään riittävinä, jos niiden voidaan asiantuntija-arvion mukaan katsoa tuottavan puolueettomia tuloksia;

42) ’vapaiden tilojen osuudella’ vuokrattavissa olevaa pinta-alaa suhteessa kiinteistön kokonaispinta-alaan;

43) ’sijoitusten arvonoikaisuilla’ sijoittajalle aiheutuvia kustannuksia, joilla katetaan vallitsevista markkinaolosuhteista mahdollisesti aiheutuvat tulevat sijoitustappiot;

44) ’alullepanohetken arvolla’ kiinteän omaisuuden transaktioarvoa (esimerkiksi luovutusasiakirjaan kirjatun määrän mukaan) tai riippumattoman ulkopuolisen tai sisäisen arvioijan antamaa arvoa lainan alullepanohetkellä, sen mukaan kumpi on matalampi; jos käytettävissä on vain yksi arvo, käytetään sitä.

2. Soveltamiskriteerit

1. Tätä suositusta sovellettaessa noudatetaan seuraavia kriteerejä:

a) suositus kattaa ainoastaan indikaattorit, jotka ovat rahoitusvakauden kannalta tarpeen ja joiden osalta on havaittu tietoaukkoja;

b) huomiota olisi kiinnitettävä suhteellisuusperiaatteen toteutumiseen, ottaen samalla huomioon

i) jäsenvaltioiden asuinkiinteistö- ja liikekiinteistömarkkinoiden koon ja kehityksen

ii) kunkin kansallisen makrovakausviranomaisen toimivaltuudet

iii) kunkin suosituksen tavoitteen ja sisällön;

c) suosituksen A–D soveltamista arvioitaessa tulisi kiinnittää huomiota myös edistymiseen 15 perustelukappaleessa tarkoitetussa unionin tasolla suoritettavassa tiedonkeruussa;

d) tämän suosituksen liitteessä I esitetyt suositusten A, B, C, D ja E noudattamista koskevat tarkemmat kriteerit.

2. Suosituksen kohteita pyydetään raportoimaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti miksi toimiin ei ole ryhdytty. Raporttien tulee vähintään sisältää

a) tiedot toimenpiteiden sisällöstä ja ajoituksesta;

b) arvio toimenpiteiden toimivuudesta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden;

c) yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle taikka tästä suosituksesta poikkeamiselle, mahdolliset viivästymiset mukaan luettuina.

▼M1

3. Seurannan aikarajat

Niitä, joille suositus on osoitettu, pyydetään raportoimaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty, seuraavien aikarajojen mukaisesti.

1. Suositus A

a) Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä väliraportti suosituksen A täytäntöönpanoa varten jo saatavissa olevista tai oletettavasti saatavissa olevista tiedoista.

b) Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä lopullinen raportti suosituksen A täytäntöönpanosta.

2. Suositus B

a) Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä väliraportti suosituksen B täytäntöönpanoa varten jo saatavissa olevista tai oletettavasti saatavissa olevista tiedoista.

b) Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä lopullinen raportti suosituksen B täytäntöönpanosta.

3. Suositus C

a) Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä väliraportti suosituksen C täytäntöönpanoa varten jo saatavissa olevista tai oletettavasti saatavissa olevista tiedoista.

b) Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä lopullinen raportti suosituksen C täytäntöönpanosta.

c) Jos kansallisilla makrovakausviranomaisilla ei ole merkityksellisiä tietoja suosituksen C(1) a–e kohdassa tarkoitetuista indikaattoreista, viranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle lopullinen raportti suosituksen C täytäntöönpanosta näiden indikaattoreiden osalta viimeistään 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä.

4. Suositus D

a) Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä väliraportti suosituksen D täytäntöönpanoa varten jo saatavissa olevista tai oletettavasti saatavissa olevista tiedoista.

b) Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä lopullinen raportti suosituksen D täytäntöönpanosta.

c) Jos kansallisilla makrovakausviranomaisilla ei ole merkityksellisiä tietoja suosituksen D (2) a kohdassa tarkoitetuista indikaattoreista, siten kuin tämän suosituksen liitteessä III olevassa raportointimallissa A täsmennetään, viranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle lopullinen raportti suosituksen D täytäntöönpanosta näiden indikaattoreiden osalta viimeistään 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä.

5. Suositus E

a) Euroopan valvontaviranomaisia pyydetään 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä määrittämään raportointimalli tietojen julkaisemiseksi niiden valvontaan kuuluvien yhteisöjen saamisista unionin kaikilta kansallisilta liikekiinteistömarkkinoilta.

b) Euroopan valvontaviranomaisia pyydetään 30 päivään kesäkuuta 2018 mennessä julkaisemaan a kohdassa tarkoitetut tiedot viitepäivämäärältä 31 päivänä joulukuuta 2017.

c) Euroopan valvontaviranomaisten edellytetään julkaisevan 31 päivästä maaliskuuta 2019 alkaen vuosittain a kohdassa tarkoitetut tiedot edeltävän vuoden joulukuun 31 päivältä.

6. Suositus F

a) Komissiota (Eurostat) pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä väliraportti, joka sisältää ensimmäisen arvion suosituksen F soveltamisesta.

b) Komissiota (Eurostat) pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä loppuraportti suosituksen F soveltamisesta.

▼B

4. Seuranta ja arviointi

1. EJRK:n sihteeristö

a) tukee suosituksen kohteita varmistamalla koordinoidun raportoinnin, tarjoamalla asianmukaisia asiakirjamalleja sekä tarvittaessa täsmentämällä seurannan menettelyjä ja aikarajoja;

b) verifioi tämän suosituksen kohteiden toteuttaman seurannan, pyynnöstä avustaa niitä seurannassa sekä toimittaa seurantaraportin hallintoneuvostolle ohjauskomitean välityksellä.

2. Hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden raportoimat toimenpiteet ja perustelut ja voi tarvittaessa päättää, ovatko tämän suosituksen kohteet jättäneet noudattamatta näitä suosituksia perustelematta asianmukaisesti, miksi ne eivät ole ryhtyneet toimiin.

▼M1









LIITE I

SUOSITUSTEN NOUDATTAMISTA KOSKEVAT KRITEERIT

1. Suositus A

Kansallisten makrovakausviranomaisten katsotaan noudattavan suosituksia A(1) ja A(2), jos ne

a) arvioivat, onko asuinkiinteistölainoja koskevien luotonannon ehtojen merkitykselliset indikaattorit otettu huomioon tai pantu täytäntöön asuinkiinteistösektorin riskien seurantakehyksessä niiden lainkäyttöalueella;

b) arvioivat tätä seurantaa varten suosituksessa A(1) täsmennettyjen indikaattorien käytössä tapahtuneen edistymisen

c) arvioivat, miltä osin merkityksellisiä indikaattoreita koskevat tiedot, jotka ovat jo saatavissa tai joiden odotetaan olevan saatavissa tulevaisuudessa, edustavat riittävästi senhetkisiä luotonannon ehtoja niiden asuinkiinteistölainojen markkinoilla;

d) arvioivat, edustaako sijoitusasuntotoiminta niiden kotimaiselta kiinteistösektorilta johtuvaa merkittävää riskilähdettä tai muodostaako se merkittävän osuuden koko asuinkiinteistölainojen kannasta tai virroista;

e) tapauksissa, joissa sijoitusasuntotoiminta katsotaan kotimaiselta kiinteistösektorilta johtuvaksi merkittäväksi riskilähteeksi tai se muodostaa merkittävän osuuden koko asuinkiinteistölainojen kannasta tai virroista, arvioi indikaattorien käytön edistymistä suosituksessa A(2) täsmennetyn riskien seurannan yhteydessä.

Kansallisten makrovakausviranomaisten katsotaan noudattavan suosituksia A(3) ja A(4), jos ne

a) varmistavat liitteessä IV täsmennettyjen menetelmien käyttöönoton laskettaessa suosituksissa A(1) ja A(2) lueteltuja indikaattoreita;

b) tapauksissa, joissa liitteessä IV täsmennetyn menetelmän lisäksi käytetään toista menetelmää merkityksellisten indikaattorien laskennassa, raportti menetelmän teknisistä ominaispiirteistä ja sen tehokkuudesta asuinkiinteistösektorilta johtuvien riskien seurantaa varten;

c) varmistavat, että suosituksissa A(1) ja A(2) lueteltuja merkityksellisiä indikaattoreita käytetään asuinkiinteistösektorin riskien seurantaan vähintään vuosittain.

2. Suositus B

Kansallisten makrovakausviranomaisten katsotaan noudattavan suosituksia B(1) ja B(2), jos ne

a) arvioivat edistymistä merkityksellisten indikaattorien yhden muuttujan jakauman ja valikoitujen yhteisjakaumien seurannan osalta liitteen II mallissa A täsmennetyllä tavalla;

b) arvioivat edistymistä suosituksessa B(2) ja liitteen II raportointimallissa A täsmennettyjen tietojen, jotka on tarkoitettu merkityksellisten riskien seurantaa koskevaksi ohjeistukseksi, käytön osalta.

Tapauksissa, joissa sijoitusasuntotoiminta katsotaan kotimaiselta kiinteistösektorilta johtuvaksi merkittäväksi riskilähteeksi tai joissa se muodostaa merkittävän osuuden koko asuinkiinteistölainojen kannasta tai virroista, kansallisten makrovakausviranomaisten katsotaan noudattavan suositusta B(3), jos ne

a) arvioivat edistymistä sijoitusasuntotoiminnan ja omistusasumiseen käytettävien kiinteistöjen merkityksellisten indikaattorien erillisen seurannan osalta;

b) arvioivat edistymistä liitteen II raportointimalleissa A ja B täsmennetyllä tavalla muuttujakohtaisesti eriteltyjen, merkityksellisten tietojen seurannan osalta.

3. Suositus C

Kansallisten makrovakausviranomaisten katsotaan noudattavan suosituksia C(1) ja C(2), jos ne

a) arvioivat, onko kotimaan liikekiinteistösaamisten merkitykselliset indikaattorit otettu huomioon tai pantu täytäntöön liikekiinteistösektorin riskien seurantakehyksessä niiden lainkäyttöalueella;

b) varmistavat, että fyysisiä liikekiinteistömarkkinoita, rahoitusjärjestelmän luottosaamisia ja luotonannon ehtoja koskevat indikaattorit on sisällytetty riskien seurantakehykseen;

c) arvioivat, ovatko sijoitukset kotimaisen liikekiinteistösektorin merkittävä rahoituslähde;

d) jos sijoituksia pidetään kotimaisen liikekiinteistösektorin merkittävänä rahoituslähteenä, arvioivat edistymisen suosituksessa C(2) täsmennettyjen riskiseurannan lisäindikaattorien käytössä;

e) arvioivat edistymisen vähintään suosituksessa C(1) ja tarvittaessa suosituksessa C(2) täsmennettyjen indikaattorien käytössä;

f) arvioivat, edustavatko näitä indikaattoreita koskevat tiedot (jotka ovat jo saatavissa tai joiden odotetaan olevan saatavissa) riittävän kattavasti kotimaisia liikekiinteistömarkkinoita.

Kansallisten makrovakausviranomaisten katsotaan noudattavan suosituksia C(3) ja C(4), jos ne

a) varmistavat, että menettelytavat suosituksissa C(1) ja C(2) lueteltujen indikaattorien laskemiseksi on otettu käyttöön liitteessä V ja, sikäli kuin liikekiinteistömarkkinoiden kannalta tarkoituksenmukaista, liitteessä IV täsmennetyllä tavalla;

b) tapauksissa, joissa liitteissä IV ja V täsmennetyn menetelmän lisäksi käytetään toista menetelmää merkityksellisten indikaattorien laskennassa, raportoivat menetelmän teknisistä ominaispiirteistä ja tehokkuudesta liikekiinteistösektorilta johtuvien riskien seurantaa varten;

c) varmistavat, että suosituksessa C(1) lueteltuja indikaattoreita käytetään liikekiinteistösektorin kehityksen seurantaan vähintään neljännesvuosittain fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattorien, luotonantovirtojen (ml. järjestämättömien lainojen ja luottotappiovarausten virrat) ja vastaavien luotonannon ehtojen osalta, ja vähintään vuosittain lainakantojen (ml. järjestämättömien lainojen ja luottotappiovarausten kannat) ja vastaavien luotonannon ehtojen osalta;

d) jos sijoituksia pidetään kotimaisen liikekiinteistösektorin merkittävänä rahoituslähteenä, varmistavat, että suosituksessa C(2) lueteltuja indikaattoreita käytetään liikekiinteistösektorin kehityksen seurantaan vähintään neljännesvuosittain sijoitusvirtojen (ml. sijoitusten arvonoikaisut) osalta ja vähintään vuosittain sijoituskantojen (ml. sijoitusten arvonoikaisut) osalta.

4. Suositus D

Kansallisten makrovakausviranomaisten katsotaan noudattavan suositusta D, jos ne

a) arvioivat edistymistä liitteen III raportointimalleissa A, B ja C täsmennettyjen merkityksellisten indikaattorien seurannan osalta;

b) arvioivat edistymistä suosituksessa D(2) ja liitteen II raportointimallissa A täsmennettyjen tietojen, jotka on tarkoitettu merkityksellisten riskien seurantaa koskevaksi ohjeistukseksi, käytön osalta;

c) jos sijoituksia pidetään kotimaisen liikekiinteistösektorin merkittävänä rahoituslähteenä, arvioivat edistymisen suosituksessa D(3) täsmennettyjen ja liitteen III raportointimallissa B riskiseurannan ohjeistukseksi esitettyjen tietojen käytössä;

d) raportoivat riskien seurantaan käytetyistä täydentävistä tiedoista tapauksissa, joissa käytetään täydentäviä indikaattoreita liikekiinteistösektorin kehityksen seurantaan.

5. Suositus E

Euroopan valvontaviranomaisten katsotaan noudattavan suositusta E, jos ne

a) määrittävät mallit tietojen julkaisemiseksi niiden valvonnan piiriin kuuluvien yhteisöjen saamisista unionin kansallisilta liikekiinteistömarkkinoilta;

b) julkaisevat vähintään vuosittain aggregoidut tiedot, jotka on kerätty olemassa olevien raportointivaatimusten mukaan niiden valvonnan piiriin kuuluvien yhteisöjen saamisista unionin kansallisilta liikekiinteistömarkkinoilta.

6. Suositus F

Komission (Eurostat) katsotaan noudattavan suositusta F, jos se

a) tekee ehdotuksen unionin lainsäädännöksi, jolla otetaan käyttöön merkityksellisiä indikaattoreita koskevan tietokannan kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakamiseksi yhteinen vähimmäistason kehys, joka perustuu jäsenvaltioissa tällä hetkellä käytössä oleviin fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden merkityksellisiä indikaattoreita koskevien määritelmien ja erittelyjen soveltuvuuteen, tällaisten indikaattoreiden yhdenmukaistamiseksi;

b) varmistaa ehdotetun lainsäädännön yhteensovittamisen indikaattoreihin ja niiden määritelmiin, sellaisina kuin niitä käytetään valvonnan ja rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta, jotta vältetään tietoja antavien yhteisöjen rasitteen perusteeton lisääminen;

c) varmistaa fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden merkityksellisten indikaattoreiden laadun kehittämällä tilastostandardeja, lähteitä, menetelmiä ja menettelyjä merkityksellisten indikaattoreiden tietokannan kehittämiseksi;

d) varmistaa, että fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden merkityksellisiä indikaattoreita koskevaan tietokantaan liittyvien kehitettävien tilastostandardien, lähteiden, menetelmien ja menettelyjen täytäntöönpano ei johda siihen, että tietoja antavien yhteisöjen rasite lisääntyy perusteettomasti;

e) tukee fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden merkityksellisiä indikaattoreita koskevan tietokannan tuottamista varten kehitettävien tilastostandardien, lähteiden, menetelmien ja menettelyjen täytäntöönpanoa.









LIITE II

OHJEELLISET RAPORTOINTIMALLIT ASUINKIINTEISTÖSEKTORIN INDIKAATTOREITA VARTEN

1. Raportointimalli A: asuinkiinteistölainojen indikaattorit ja niihin liittyvät erittelyt

Asuinkiinteistöjä koskevat raportointimallit

VIRRAT = Tiedot uusien asuinkiinteistölainojen tuotannosta raportointikauden ajalta, lainanantajan tarkastelun mukaan. Jos kansalliset makrovakausviranomaiset kykenevät erottamaan tosiasiallisesti uudet asuinkiinteistölainat uudelleen neuvotelluista asuinkiinteistölainoista, ne voivat yksilöidä uudelleen neuvotellut lainat erillisenä jaotteluna.

KANNAT = Asuinkiinteistölainakantaa koskevat tiedot raportointipäivämääränä (esim. vuoden lopussa)

ncu (national currency unit) = määrä kansallisessa valuutassa

# = sopimusten lukumäärä

v = vuotta

ka. = kyseessä olevan suhdeluvun keskiarvo

j. = joista







YHDEN MUUTTUJAN JAKAUMA Asuinkiinteistölainasalkun yleiskuva VIRRAT Lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O) VIRRAT Maksetut lainat ncu, # PAINOTETTU KESKIARVO Ka. (prosentteina) j. sijoitusasunnot ncu, # j. sijoitusasunnot Ka. (prosentteina) j. omistusasunnot ncu, # j. omistusasunnot Ka. (prosentteina) j. ensiasunnon ostajat ncu, # j. ensiasunnon ostajat Ka. (prosentteina) j. vieraan valuutan määräiset lainat ncu, # j. vieraan valuutan määräiset lainat Ka. (prosentteina) j. kokonaan lyhennettävät ncu, # j. kokonaan lyhennettävät Ka. (prosentteina) j. osittain lyhennettävät ncu, # j. osittain lyhennettävät Ka. (prosentteina) j. lyhentämättömät (1) ncu, # j. lyhentämättömät (1) Ka. (prosentteina) j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (2) ncu, # j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (2) Ka. (prosentteina) j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v ncu, # j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v Ka. (prosentteina) j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v] ncu, # j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v] Ka. (prosentteina) j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v] ncu, # j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v] Ka. (prosentteina) j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v ncu, # j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v Ka. (prosentteina) j. uudelleen neuvotellut (valinnainen) ncu, # JAKAUMA ≤10 % ncu, # ]10 % ; 20 %] ncu, # Luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O) VIRRAT ]20 % ; 30 %] ncu, # PAINOTETTU KESKIARVO Ka. (prosentteina) ]30 % ; 40 %] ncu, # j. sijoitusasunnot Ka. (prosentteina) ]40 % ; 50 %] ncu, # j. omistusasunnot Ka. (prosentteina) ]50 % ; 60 %] ncu, # j. ensiasunnon ostajat Ka. (prosentteina) > 60 % ncu, # j. vieraan valuutan määräiset lainat Ka. (prosentteina) Ei saatavilla ncu, # j. kokonaan lyhennettävät Ka. (prosentteina) j. osittain lyhennettävät Ka. (prosentteina) j. lyhentämättömät (1) Ka. (prosentteina) Velanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (DSTI-O) (VALINNAINEN) VIRRAT j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (2) Ka. (prosentteina) PAINOTETTU KESKIARVO Ka. (prosentteina) JAKAUMA JAKAUMA ≤ 50 % ncu, # ≤10 % ncu, # ]50 % ; 60 %] ncu, # ]10 % ; 20 %] ncu, # ]60 % ; 70 %] ncu, # ]20 % ; 30 %] ncu, # ]70 % ; 80 %] ncu, # ]30 % ; 40 %] ncu, # ]80 % ; 90 %] ncu, # ]40 % ; 50 %] ncu, # ]90 % ; 100 %] ncu, # ]50 % ; 60 %] ncu, # ]100 % ; 110 %] ncu, # > 60 % ncu, # > 110 % ncu, # Ei saatavilla ncu, # Ei saatavilla ncu, #







Nykyinen luototusaste (LTV-C) KANNAT Lainojen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LTI-O) VIRRAT PAINOTETTU KESKIARVO Ka. (prosentteina) PAINOTETTU KESKIARVO Ka. JAKAUMA JAKAUMA ≤ 50 % ncu, # ≤3 ncu, # ]50 % ; 60 %] ncu, # ]3 ; 3,5 ] ncu, # ]60 % ; 70 %] ncu, # ]3,5 ; 4] ncu, # ]70 % ; 80 %] ncu, # ]4 ; 4,5 ] ncu, # ]80 % ; 90 %] ncu, # ]4,5 ; 5] ncu, # ]90 % ; 100 %] ncu, # ]5 ; 5,5 ] ncu, # ]100 % ; 110 %] ncu, # ]5,5 ; 6] ncu, # > 110 % ncu, # > 6 ncu, # Ei saatavilla ncu, # Ei saatavilla ncu, #







Maturiteetti alullepanohetkellä VIRRAT Velan suhde tuloihin alullepanohetkellä (DTI-O) VIRRAT PAINOTETTU KESKIARVO Ka. (vuotta) PAINOTETTU KESKIARVO Ka. JAKAUMA JAKAUMA ≤ 5y ncu, # ≤3 ncu, # ]5v ; 10v] ncu, # ]3 ; 3,5 ] ncu, # ]10v ; 15v] ncu, # ]3,5 ; 4] ncu, # ]15v ; 20v] ncu, # ]4 ; 4,5 ] ncu, # ]20v ; 25v] ncu, # ]4,5 ; 5] ncu, # ]25v ; 30v] ncu, # ]5 ; 5,5 ] ncu, # ]30v ; 35v] ncu, # ]5,5 ; 6] ncu, # > 35v ncu, # ]6,5 ; 7] ncu, # Ei saatavilla ncu, # > 7 ncu, # Ei saatavilla ncu, #







YHTEISJAKAUMA VIRRAT Lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O) VIRRAT Lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O) ≤30 % ]30 % ; 50 %] >50 % Alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤30 % ]30 % ; 50 %] >50 % LTV-O ≤ 80 % j. ≤ 1v ncu, # ncu, # ncu, # Maturiteetti alullepanohetkellä j. ] 1v; 5v] ncu, # ncu, # ncu, # ≤ 20v ncu, # ncu, # ncu, # j. ] 5v; 10v] ncu, # ncu, # ncu, # ]20v ; 25v] ncu, # ncu, # ncu, # j. > 10v ncu, # ncu, # ncu, # > 25v ncu, # ncu, # ncu, # LTV-O ]80 %-90 %] Maturiteetti alullepanohetkellä VIRRAT Velan suhde tuloihin alullepanohetkellä (DTI-O) ≤ 20v ncu, # ncu, # ncu, # Luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O) ≤ 4 ]4 ; 6] > 6 ]20v ; 25v] ncu, # ncu, # ncu, # LTV-O ≤ 80 % ncu, # ncu, # ncu, # > 25v ncu, # ncu, # ncu, # LTV-O ]80 % ; 90 %] ncu, # ncu, # ncu, # LTV-O ]90 %-110 %] LTV-O ]90 % ; 110 %] ncu, # ncu, # ncu, # Maturiteetti alullepanohetkellä LTV-O >110 % ncu, # ncu, # ncu, # ≤ 20v ncu, # ncu, # ncu, # ]20v ; 25v] ncu, # ncu, # ncu, # > 25v ncu, # ncu, # ncu, # LTV-O >110 % Maturiteetti alullepanohetkellä ≤ 20v ncu, # ncu, # ncu, # ]20v ; 25v] ncu, # ncu, # ncu, # > 25v ncu, # ncu, # ncu, #

2. Raportointimalli B: sijoitusasuntoja ja omistusasuntoja varten myönnettyjen asuinkiinteistölainojen indikaattorit ja niihin liittyvät erittelyt

Muut raportointimallit sellaisia maita varten, joissa on merkittävät sijoitusasuntotoiminnan markkinat tai niihin liittyviä merkittäviä riskejä

VIRRAT = Tiedot uusien asuinkiinteistölainojen tuotannosta raportointikauden ajalta, lainanantajan tarkastelun mukaan. Jos kansalliset makrovakausviranomaiset kykenevät erottamaan tosiasiallisesti uudet asuinkiinteistölainat uudelleen neuvotelluista asuinkiinteistölainoista, ne voivat yksilöidä uudelleen neuvotellut lainat erillisenä jaotteluna.

KANNAT = Asuinkiinteistölainakantaa koskevat tiedot raportointipäivämääränä (esim. vuoden lopussa)

ncu (national currency unit) = määrä kansallisessa valuutassa

# = sopimusten lukumäärä

v = vuotta

Ka. = kyseessä olevan suhdeluvun keskiarvo

j. = joista







SIJOITUSASUNTOLAINAT Sijoitusasuntolainojen yleiskuva VIRRAT Korkokate alullepanohetkellä (ICR-O) VIRRAT Maksetut lainat ncu, # PAINOTETTU KESKIARVO Ka. j. ensiasunnon ostajat ncu, # JAKAUMA j. vieraan valuutan määräiset lainat ncu, # ≤ 100 % ncu, # j. kokonaan lyhennettävät ncu, # ] 100 % ; 125 %] ncu, # j. osittain lyhennettävät ncu, # ] 125 % ; 150 %] ncu, # j. lyhentämättömät (1) ncu, # ] 150 % ; 175 %] ncu, # j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (2) ncu, # ] 175 % ; 200 %] ncu, # j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v ncu, # > 200 % ncu, # j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v] ncu, # j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v] ncu, # j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v ncu, # Lainan suhde vuokraan alullepanohetkellä (LTR-O) VIRRAT Luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O) VIRRAT PAINOTETTU KESKIARVO Ka. PAINOTETTU KESKIARVO Ka. (prosentteina) JAKAUMA JAKAUMA ≤ 5 ncu, # ≤ 50 % ncu, # ] 5 ; 10] ncu, # ]50 % ; 60 %] ncu, # ] 10 ; 15] ncu, # ]60 % ; 70 %] ncu, # ] 15 ; 20 ] ncu, # ]70 % ; 80 %] ncu, # > 20 ncu, # ]80 % ; 90 %] ncu, # ]90 % ; 100 %] ncu, # ]100 % ; 110 %] ncu, # > 110 % ncu, # Ei saatavilla ncu, #







OMISTUSASUNTOLAINAT Omistusasuntolainojen yleiskuva VIRRAT Lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O) VIRRAT Maksetut lainat ncu, # PAINOTETTU KESKIARVO Ka. (prosentteina) j. ensiasunnon ostajat ncu, # j. ensiasunnon ostajat Ka. (prosentteina) j. vieraan valuutan määräiset lainat ncu, # j. vieraan valuutan määräiset lainat Ka. (prosentteina) j. kokonaan lyhennettävät ncu, # j. kokonaan lyhennettävät Ka. (prosentteina) j. osittain lyhennettävät ncu, # j. osittain lyhennettävät Ka. (prosentteina) j. lyhentämättömät (1) ncu, # j. lyhentämättömät (1) Ka. (prosentteina) j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (2) ncu, # j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (2) Ka. (prosentteina) j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v ncu, # j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v Ka. (prosentteina) j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v] ncu, # j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v] Ka. (prosentteina) j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v] ncu, # j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v] Ka. (prosentteina) j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v ncu, # j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v Ka. (prosentteina) JAKAUMA Nykyinen luototusaste (LTV-C) VIRRAT ≤10 % ncu, # PAINOTETTU KESKIARVO Ka. (prosentteina) ]10 % ; 20 %] ncu, # j. ensiasunnon ostajat Ka. (prosentteina) ]20 % ; 30 %] ncu, # j. vieraan valuutan määräiset lainat Ka. (prosentteina) ]30 % ; 40 %] ncu, # j. kokonaan lyhennettävät Ka. (prosentteina) ]40 % ; 50 %] ncu, # j. osittain lyhennettävät Ka. (prosentteina) ]50 % ; 60 %] ncu, # j. lyhentämättömät (1) Ka. (prosentteina) > 60 % ncu, # j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (2) ncu, # Ei saatavilla ncu, # JAKAUMA ≤ 50 % ncu, # ]50 % ; 60 %] ncu, # Lainojen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LTI-O) VIRRAT ]60 % ; 70 %] ncu, # PAINOTETTU KESKIARVO Ka. ]70 % ; 80 %] ncu, # JAKAUMA ]80 % ; 90 %] ncu, # ≤3 ncu, # ]90 % ; 100 %] ncu, # ]3 ; 3,5 ] ncu, # ]100 % ; 110 %] ncu, # ]3,5 ; 4] ncu, # > 110 % ncu, # ]4 ; 4,5 ] ncu, # Ei saatavilla ncu, # ]4,5 ; 5] ncu, # ]5 ; 5,5 ] ncu, # ]5,5 ; 6] ncu, # > 6 ncu, # Ei saatavilla ncu, #







Nykyinen luototusaste (LTV-C) KANNAT PAINOTETTU KESKIARVO Ka. (prosentteina) JAKAUMA ≤ 50 % ncu, # ]50 % ; 60 %] ncu, # ]60 % ; 70 %] ncu, # ]70 % ; 80 %] ncu, # ]80 % ; 90 %] ncu, # ]90 % ; 100 %] ncu, # ]100 % ; 110 %] ncu, # > 110 % ncu, # Ei saatavilla ncu, # Maturiteetti alkullepanohetkellä vuosina VIRRAT PAINOTETTU KESKIARVO Ka. (vuotta) JAKAUMA ≤ 5v ncu, # ]5v ; 10v] ncu, # ]10v ; 15v] ncu, # ]15v ; 20v] ncu, # ]20v ; 25v] ncu, # ]25v ; 30v] ncu, # ]30v ; 35v] ncu, # > 35v ncu, # Ei saatavilla ncu, #









LIITE III

OHJEELLISET RAPORTOINTIMALLIT LIIKEKIINTEISTÖSEKTORIN INDIKAATTOREITA VARTEN

1. Raportointimalli A: fyysisiä markkinoita koskevat indikaattorit







Fyysisiä markkinoita koskevat indikaattorit Indikaattori Erittely Toistuvuus Kiinteistön tyyppi (1) Kiinteistön sijainti (2) Fyysiset markkinat Liikekiinteistöjen hintaindeksi Neljännesvuosittain I I Vuokraindeksi Neljännesvuosittain I I Vuokratuottoindeksi Neljännesvuosittain I I Vapaiden tilojen osuus Neljännesvuosittain R R Aloitetut rakennushankkeet Neljännesvuosittain # # (1) Kiinteistöt eritellään tyypin mukaan luokkiin toimisto, kaupallinen, teollisuus ja muu käyttö (kotimaan markkinat, kaikki). (2) Kiinteistöt eritellään sijainnin mukaan luokkiin kotimainen prime ja kotimainen muu. I = Indeksi R = Suhdeluku # = Neliömetriä

2. Raportointimalli B: rahoitusjärjestelmän saamisia koskevat indikaattorit

Saamisia koskevat indikaattorit







Indikaattori Erittely Yhteensä Toistuvuus Kiinteistön tyyppi (1) Kiinteistön sijaintii (2) Sijoittajan tyyppi (3) (8) Lainanantajan tyyppi (4) Sijoittajan (8) / lainanantajan kansalaisuus (5) Virrat (6) Sijoitukset liikekiinteistöihin (8) Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista liikekiinteistöjen suorat omistukset Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista liikekiinteistöjen epäsuorat omistukset Neljännesvuosittain nc nc nc Liikekiinteistösijoitusten arvonoikaisut Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc Lainananto liikekiinteistöjä varten (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat kiinteistöt) Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc Järjestämättömät liikekiinteistölainat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat kiinteistöt) Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc Liikekiinteistölainanannon luottotappiovaraukset (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat kiinteistöt) Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten Neljännesvuosittain nc nc nc nc nc







Indikaattori Erittely Yhteensä Toistuvuus Kiinteistön tyyppi (1) Kiinteistön sijaintii (2) Sijoittajan tyyppi (3) (8) Lainanantajan tyyppi (4) Sijoittajan (8) / lainanantajan kansalaisuus (5) Kannat (7) Sijoitukset liikekiinteistöihin (8) Vuosittain nc nc nc nc nc — joista liikekiinteistöjen suorat omistukset Vuosittain nc nc nc nc nc — joista liikekiinteistöjen epäsuorat omistukset Vuosittain nc nc nc Liikekiinteistösijoitusten arvonoikaisut Vuosittain nc nc nc nc nc Lainananto liikekiinteistöjä varten (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat kiinteistöt) Vuosittain nc nc nc nc nc — joista järjestämättömät liikekiinteistölainat Vuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten Vuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten Vuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) Vuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten Vuosittain nc nc nc nc nc Liikekiinteistölainanannon luottotappiovaraukset Vuosittain nc nc nc nc nc — joista järjestämättömät liikekiinteistölainat Vuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten Vuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten Vuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) Vuosittain nc nc nc nc nc — joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten Vuosittain nc nc nc nc nc Lainananto kehitysvaiheessa oleviin liikekiinteistöihin (osa liikekiinteistölainanantoa) Vuosittain nc nc nc nc nc — joista järjestämättömät lainat Vuosittain nc nc nc nc nc Kehitysvaiheessa oleviin liikekiinteistöihin kohdistuvan lainanannon luottotappiovaraukset Vuosittain nc nc nc nc nc

(

6

) Virtatiedot ilmoitetaan bruttomääräisinä sijoituksista, lainanannosta ja järjestämättömistä lainoista (sisältää vain uudet lainat/sijoitukset ottamatta huomioon olemassa olevien määrien takaisinmaksuja tai vähennyksiä).

3. Raportointimalli C: luotonannon ehtoja koskevat indikaattorit

Luotonannon ehtoja koskevat indikaattorit (10)







Indikaattori Toistuvuus Suhdelukujen painotettu keskiarvo Virrat (2) Luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O) Neljännesvuosittain R — lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten Neljännesvuosittain R — lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten Neljännesvuosittain R — lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) Neljännesvuosittain R — lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten Neljännesvuosittain R — lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten Neljännesvuosittain R Korkokate alullepanohetkellä (ICR-O) Neljännesvuosittain R — lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten Neljännesvuosittain R — lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten Neljännesvuosittain R — lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) Neljännesvuosittain R — lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten Neljännesvuosittain R — lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten Neljännesvuosittain R Velanhoitokate alullepanohetkellä (DSCR-O) Neljännesvuosittain R — lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten Neljännesvuosittain R — lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten Neljännesvuosittain R — lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) Neljännesvuosittain R — lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten Neljännesvuosittain R — lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten Neljännesvuosittain R







Indikaattori Toistuvuus Suhdelukujen painotettu keskiarvo Kannat (3) Nykyinen luototusaste (LTV-C) Vuosittain R — lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten Vuosittain R — lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten Vuosittain R — lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) Vuosittain R — lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten Vuosittain R — lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten Vuosittain R Nykyinen korkokate (ICR-C) Vuosittain R — lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten Vuosittain R — lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten Vuosittain R — lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) Vuosittain R — lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten Vuosittain R — lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten Vuosittain R Nykyinen velanhoitokate (DSCR-C) Vuosittain R — lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten Vuosittain R — lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten Vuosittain R — lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) Vuosittain R — lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten Vuosittain R — lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten Vuosittain R









LIITE IV

INDIKAATTORIEN MITTAAMISESSA JA LASKENNASSA KÄYTETTÄVIÄ MENETELMIÄ KOSKEVA OHJEISTUS

Tässä liitteessä annetaan yleisen tason ohjeistusta liitteen II ja soveltuvin osin myös liitteen III raportointimalleissa käytettyjen indikaattorien laskennassa käytettävistä menetelmistä Sen tarkoituksena ei ole antaa yksityiskohtaisia teknisiä ohjeita raportointimallien täyttämiseen kaikkia mahdollisia tapauksia varten Ohjeistusta olisi pikemminkin tulkittava siten, että se kattaa tavoitemääritelmät ja tavoitemenetelmät, ja joissakin tapauksissa poikkeamat voivat olla oikeutettuja markkinoiden tai markkinasegmenttien erityispiirteiden huomioimiseksi.

1. Luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O)

1. LTV-O määritellään seuraavasti:

2. “L” määritetään laskentaa varten seuraavasti:

a) Se sisältää kaikki lainat ja lainaerät, joiden vakuutena on lainanottajan kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä (lainan käyttötarkoituksesta riippumatta), kun lainat “lainanottajan mukaan” ja “vakuuden mukaan” on aggregoitu.

b) Sen määrä perustuu maksettuihin määriin, minkä vuoksi se ei sisällä puitelainojen nostamattomia määriä. Jos kyse on vielä rakenteilla olevasta kiinteistöstä, “L” on kaikkien raportointipäivämäärään mennessä maksettujen lainaerien summa, ja LTV-O lasketaan aina uuden lainaerän maksupäivänä ( 13 ). Jos edellä mainittu laskentamenetelmä ei ole käytettävissä tai ei vastaa vallitsevaa markkinakäytäntöä, LTV-O voidaan laskea vaihtoehtoisesti myös myönnettyjen lainojen kokonaismäärän ja rakenteilla olevan asuinkiinteistön valmistumishetken odotetun arvon perusteella.

c) Se ei sisällä lainoja, joiden vakuutena kyseinen omaisuus ei ole, ellei raportoiva luoton myöntäjä pidä vakuudettomia lainoja osana asuntolainan rahoitustransaktiota, jossa yhdistetään vakuudellisia ja vakuudettomia lainoja. Tässä tapauksessa vakuudettomat lainat olisi myös sisällytettävä erään “L”.

d) Sitä ei oikaista riskejä vähentävien tekijöiden johdosta.

e) Se ei sisällä asuinkiinteistölainaan liittyviä kustannuksia ja maksuja.

f) Se ei sisällä lainaan liittyviä tukia.

3. “V” määritetään laskentaa varten seuraavasti:

a) Sen laskenta perustuu lainan alullepanohetken mukaiseen kiinteistön arvoon, joka on pienempi seuraavista:

1. transaktioarvo, eli luovutusasiakirjaan kirjattu arvo, ja

2. arvo, joka perustuu riippumattoman ulkopuolisen tai sisäisen arvioijan arvioon.

Jos käytettävissä on vain yksi arvo, käytetään sitä.

b) Huomioon ei oteta suunniteltujen kunnostustöiden tai rakennustöiden arvoa.

c) Jos kyse on vielä rakenteilla olevasta kiinteistöstä, “V” merkitsee kiinteistön kokonaisarvoa raportointipäivään saakka (rakennustöiden edistymisestä johtuva arvonnousu otetaan huomioon). “V” arvioidaan uusien lainaerien maksun yhteydessä, jolloin on mahdollista laskea päivitetty LTV-O.

d) Sitä ei oikaista riskejä vähentävien tekijöiden johdosta.

e) Se ei sisällä asuinkiinteistölainaan liittyviä kustannuksia ja maksuja.

f) Sitä ei lasketa “pitkän aikavälin arvona”. Vaikka pitkän aikavälin arvon käyttäminen voisi olla perusteltua “V”:n myötäsyklisyyden vuoksi, LTV-O:n tavoitteena on kuvata luotonannon ehtoja alullepanohetkellä. Jos hetkellä, jona asuinkiinteistölaina myönnetään ja LTV-O kirjataan, “V” ei vastaisi omaisuuserän arvoa alullepanohetkellä siten kuin se on kirjattu lainanantajan asiakirjoihin, se ei siis kuvaisi asianmukaisesti LTV-O:ta koskevaa lainanantajan todellista luottopolitiikkaa.

4. Sen lisäksi, että kansalliset makrovakausviranomaiset laskevat LTV-O:n edellä 2 ja 3 kohdassa kuvatun menetelmän mukaisesti, ne voivat myös, mikäli pitävät tätä tarpeellisena niiden markkinoiden erityispiirteiden huomioimiseksi, laskea LTV-O:n vähentämällä 3 kohdan mukaisesta ”V:n” määritelmästä asuinkiinteistölainojen koko takaisin maksetun tai maksamattoman sellaisen kannan kokonaismäärän, jonka vakuutena ovat paremmalla etuoikeudella olevat kiinnitykset kiinteistöön, sen sijaan että se sisällyttäisi nämä lainat 2 kohdassa kuvatulla tavalla ”L:n” laskelmaan.

5. Jos lainamarkkinoita seurataan erikseen sijoitusasuntojen ja omistusasuntojen osalta, LTV-O:n määritelmää sovelletaan seuraavin poikkeuksin:

a) sijoitusasuntolainat:

— “L” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut sijoitusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä.

— “V” sisältää vain sijoituskiinteistön arvon alullepanohetkellä.

b) omistusasuntolainat:

— “L” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut omistusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä.

— “V” sisältää vain omistajan omassa käytössä olevan omaisuuden arvon alullepanohetkellä.

6. Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi kiinnittää huomiota siihen seikkaan, että luototusaste on luonteeltaan suhdanteita vahvistava ja näitä suhdelukuja tulisi sen vuoksi tarkastella varovaisuutta noudattaen riskien seurantakehyksessä. Ne voisivat myös tutkia täydentävien mittareiden käyttöä, kuten lainan suhde pitkän aikavälin arvoon (loanto-long-term-value), jossa arvoa oikaistaan markkinahintaindeksin pitkän aikavälin kehityksen mukaan.

2. Nykyinen luototusaste (LTV-C)

1. LTV-C määritellään seuraavasti:

2. “LC” määritetään laskentaa varten seuraavasti:

a) Se on lainan (lainojen) maksamatta oleva määrä – “L” kuten se on määritelty 1 kohdan 2 alakohdassa – raportointipäivämääränä, ottaen huomioon uuden pääomanpalautukset, lainojen uudelleenjärjestelyt, uuden pääoman maksut, kertyneen koron ja vieraan valuutan määräisten lainojen tapauksessa valuuttakurssimuutokset.

b) Sitä oikaistaan sijoitusvälineeseen kertyneiden säästöjen, joiden tarkoituksena on lainapääoman takaisinmaksu, huomioon ottamiseksi. Kertyneet säästöt voidaan vähentää “LC”:stä vain seuraavien ehtojen täyttyessä:

1) kertyneet säästöt on ehdoitta pantattu velkojalle sitä nimenomaista tarkoitusta varten, että lainan pääoma maksetaan takaisin sopimuksessa ennakoituina päivinä; ja

2) kansallisen makrovakausviranomaisen määrittämää asianmukaista markkina-arvon aliarvostusta sovelletaan taustalla oleviin sijoituksiin liittyvien markkinariskien ja/tai kolmannesta osapuolesta johtuvien riskien huomioon ottamiseksi.

3. “VC” määritetään laskentaa varten seuraavasti:

a) Se kuvaa 1 kohdan 3 alakohdassa määritellyn arvon “V” muutoksia kiinteistön viimeisimmän arvostuksen jälkeen. Kiinteistön nykyisen arvon tulisi perustua riippumattoman ulkopuolisen tai sisäisen arvioijan arvioon. Jos tällaista arviota ei ole saatavissa, kiinteistön nykyinen arvo voidaan arvioida käyttäen yksityiskohtaista kiinteistöjen arvoindeksiä (joka perustuu esim. transaktiotietoihin). Jos tällaista kiinteistöjen arvoindeksiä ei myöskään ole saatavissa, yksityiskohtaista kiinteistöjen hintaindeksiä voidaan käyttää, kun ensin sovelletaan sopivaa aliarvostusta kiinteistön arvonalentumiseen varautumiseksi. Kiinteistön arvoindeksin tai hintaindeksin tulisi olla riittävän eriytettyjä kiinteistön maantieteellisen sijainnin ja kiinteistön tyypin mukaan.

b) Se oikaistaan kiinteistöön kohdistuvan ”paremmalla” etuoikeudella olevan kiinnityksen muutosten perusteella.

c) Se lasketaan vuosittain.

4. Jos asuinkiinteistölainamarkkinoita seurataan erikseen sijoitusasuntojen ja omistusasuntojen osalta, LTV-C:n määritelmää sovelletaan seuraavin poikkeuksin:

a) sijoitusasuntolainat:

— “LC” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut sijoitusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä.

— “VC” viittaa sijoituskiinteistön nykyiseen arvoon.

b) omistusasuntolainat:

— “LC” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut omistusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä.

— “VC” sisältää vain omistajan omassa käytössä olevan omaisuuden nykyisen arvon.

3. Lainojen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LTI-O)

1. LTI-O määritellään seuraavasti:

2. Laskennassa “L” tarkoittaa samaa kuin 1 kohdan 2 alakohdassa.

3. Laskennassa “I” on lainanottajan vuosittaisten käytettävissä olevien tulojen kokonaismäärä, siten kuin lainanantaja on kirjannut sen asuinkiinteistölainan alullepanohetkellä.

4. Määritettäessä lainanottajan käytettävissä olevia tuloja, suosituksen kohteita kannustetaan noudattamaan määritelmää 1 niin suuressa määrin kuin mahdollista ja vähintään määritelmää 2:

Määritelmä 1: ”käytettävissä olevat tulot” = työntekijän tulo + yksityisen ammatinharjoittajan tulo (kuten voitot) + tulo julkisista eläkejärjestelmistä + tulo yksityisistä eläkejärjestelmistä ja työeläkejärjestelmistä + tulo työttömyysetuuksista + tulo muista sosiaalietuuksista kuin työttömyysetuuksista + säännölliset yksityiset siirrot (kuten elatusapu) + kiinteän omaisuuden bruttomääräinen vuokratulo + tulo taloudellisista sijoituksista + tulo yksityisestä liiketoiminnasta tai kumppanuudesta + säännöllinen tulo muista lähteistä + lainatuet – verot – terveydenhoito-/sosiaaliturva-/sairausvakuutusmaksut + verohyvitykset.

Tässä määritelmässä

a) ”kiinteän omaisuuden bruttomääräinen vuokratulo” sisältää vuokratulon omistuksessa olevista kiinteistöistä, joihin ei liity maksamatta olevaa asuinkiinteistölainaa, sekä sijoituskiinteistöistä. Vuokratulot olisi määritettävä pankkien käytettävissä olevien tietojen tai muulla tavoin johdettujen tietojen perusteella. Jos tarkkoja tietoja ei ole saatavissa, tiedonantajalaitosten tulisi antaa paras mahdollinen arvio vuokratulosta ja kuvata sen saamiseksi käytetty menetelmä;

b) ”verojen” tulisi tärkeysjärjestyksessä sisältää työnantajamaksut, verohuojennukset, eläke- ja vakuutusmaksut, jos ne on peritty bruttotulosta, erityiset verot kuten kiinteistöverot ja muut verot, jotka eivät ole kulutusveroja;

c) ”terveydenhoito-/sosiaaliturva-/sairausvakuutusmaksujen” tulisi sisältää kiinteät ja pakolliset menot, jotka joissakin maissa maksetaan verojen jälkeen;

d) ”verohyvitysten” tulisi sisältää verohallinnolta tulevat palautukset, jotka liittyvät asuinkiinteistölainan korkojen vähentämiseen;

e) ”lainatukien” tulisi sisältää kaikki julkisen sektorin tukitoimet, joiden tarkoituksena on pienentää lainanottajan velanhoitorasitetta (esim. korkotuet ja takaisinmaksua koskevat tuet).

Määritelmä 2: ”käytettävissä olevat tulot” = työntekijän tulo + yksityisen ammatinharjoittajan tulo (voitot) – verot

5. Jos asuinkiinteistölainamarkkinoita seurataan erikseen sijoitusasuntojen ja omistusasuntojen osalta, LTI-O:n määritelmää sovelletaan seuraavin poikkeuksin:

a) sijoitusasuntolainat:

— “L” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut sijoitusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä.

b) omistusasuntolainat:

— “L” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut omassa käytössään olevaa kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä.

— Jos lainanottajalla on omistusasuntolainoja ja sijoitusasuntolainoja, vain sijoitusasunnoista kertyvää vuokratuloa ilman sijoitusasuntolainan hoitokuluja voidaan käyttää omistusasuntolainan maksun tueksi. Tässä tapauksessa paras käytettävissä olevien tulojen määritelmä on seuraava: — ”käytettävissä olevat tulot” = työntekijän tulo + yksityisen ammatinharjoittajan tulo, kuten voitot + tulo julkisista eläkejärjestelmistä + tulo yksityisistä eläkejärjestelmistä ja työeläkejärjestelmistä + tulo työttömyysetuuksista + tulo muista sosiaalietuuksista kuin työttömyysetuuksista + säännölliset yksityiset siirrot (kuten elatusapu) + (kiinteän omaisuuden bruttomääräinen vuokratulo – vuokrakiinteistön velan hoitokulut) + tulo taloudellisista sijoituksista + tulo yksityisestä liiketoiminnasta tai kumppanuudesta + säännöllinen tulo muista lähteistä + lainatuet – verot – terveydenhoito-/sosiaaliturva-/sairausvakuutusmaksut + verohyvitykset.

4. Velan suhde tuloihin alullepanohetkellä (DTI-O)

1. DTI-O määritellään seuraavasti:

2. Laskennassa “D” sisältää lainanottajan yhteenlasketut velat riippumatta siitä, onko niiden vakuutena kiinteistö, mukaan luettuina kaikki maksamatta olevat lainat eli asuinkiinteistölainojen tarjoajien ja muiden lainanantajien myöntämät lainat asuinkiinteistölainan alullepanohetkellä.

3. Laskennassa “I” tarkoittaa samaa kuin 3 kohdan 4 alakohdassa.

5. Lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O)

1. LSTI-O määritellään seuraavasti:

2. Laskennassa “LS” viittaa asuinkiinteistölainan vuotuisiin velanhoitokuluihin, ja “L” on kuten 1 kohdan 2 alakohdassa määritelty lainan alullepanohetkellä.

3. Laskennassa “I” tarkoittaa samaa kuin 3 kohdan 4 alakohdassa.

4. Jos asuinkiinteistölainamarkkinoita seurataan erikseen sijoitusasuntojen ja omistusasuntojen osalta, LSTI-O:n määritelmää sovelletaan seuraavin poikkeuksin:

a) sijoitusasuntolainat:

— “LS” viittaa sijoitusasuntolainan vuotuisiin velanhoitokuluihin lainan alullepanohetkellä.

b) omistusasuntolainat:

— “LS” viittaa omistusasuntolainan vuotuisiin velanhoitokuluihin lainan alullepanohetkellä.

— ”Käytettävissä olevien tulojen” paras määritelmä on seuraava: — ”käytettävissä olevat tulot” = työntekijän tulo + yksityisen ammatinharjoittajan tulo, kuten voitot + tulo julkisista eläkejärjestelmistä + tulo yksityisistä eläkejärjestelmistä ja työeläkejärjestelmistä + tulo työttömyysetuuksista + tulo muista sosiaalietuuksista kuin työttömyysetuuksista + säännölliset yksityiset siirrot (kuten elatusapu) + (kiinteän omaisuuden bruttomääräinen vuokratulo – vuokrakiinteistön velan hoitokulut) + tulo taloudellisista sijoituksista + tulo yksityisestä liiketoiminnasta tai kumppanuudesta + säännöllinen tulo muista lähteistä + lainatuet – verot – terveydenhoito-/sosiaaliturva-/sairausvakuutusmaksut + verohyvitykset.

6. Velanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (DSTI-O)

1. DSTI-O määritellään seuraavasti:

2. Laskennassa “DS” viittaa lainanottajan yhteenlaskettujen velkojen vuotuisiin velanhoitokuluihin, ja “D” on kuten 4 kohdan 2 alakohdassa on määritelty lainan alullepanohetkellä.

3. Laskennassa “I” tarkoittaa samaa kuin 3 kohdan 4 alakohdassa.

4. DSTI-O:ta tulisi tarkastella valinnaisena indikaattorina, sillä lainanantajilla ei kaikilla lainkäyttöalueilla ole pääsyä sen osoittajan laskentaa edellyttäviin tietoihin. Lainkäyttöalueilla, joilla lainanantajilla on pääsy tällaisiin tietoihin (esim. luottorekisterin tai verotietojen kautta), makrovakausviranomaisia kannustetaan kuitenkin vahvasti sisällyttämään myös tämä indikaattori riskien seurantakehykseensä.

7. Korkokate (ICR)

1. ICR määritellään seuraavasti:

2. Laskennassa

a) ”vuotuisen vuokratulon bruttomäärä” on liikekiinteistöjen vuokraamisesta kertyvä vuotuinen vuokratulo, josta ei ole vähennetty kiinteistön arvon ylläpitämisen edellyttämiä käyttökustannuksia eikä veroja.

b) ”vuotuiset korkokulut” ovat sijoitusasuntotoimintaan liittyvät vuotuiset korkokulut

3. Suhdeluku voi viitata arvoon lainan alullepanohetkellä (ICR-O) tai sen nykyarvoon (ICR-C).

8. Lainan ja vuokran suhde alullepanohetkellä (LTR-O)

1. LTR-O määritellään seuraavasti:

2. Laskennassa

a) ”sijoitusasuntolaina” tarkoittaa samaa kuin “L” 1 kohdan 2 alakohdassa, mutta se rajoittuu sijoitusasunnon rahoittamiseen tarkoitettuihin asuinkiinteistölainoihin;

b) ”vuokratulon vuotuinen nettomäärä” on sijoitusomaisuudesta kertyvä vuotuinen vuokratulo, josta on vähennetty kiinteistön arvon ylläpitämisen edellyttämät käyttökustannukset mutta ei veroja;

c) ”vuokratulon vuotuinen bruttomäärä” on tulo, joka kertyy sijoitusomaisuuden vuokraamisesta vuokralaisille ja josta ei ole vähennetty kiinteistön arvon ylläpitämisen edellyttämiä käyttökustannuksia eikä veroja.

LTR-O:n laskennassa olisi käytettävä vuotuisen vuokratulon nettomäärää. Jos näitä tietoja ei ole saatavissa, voidaan vaihtoehtoisesti käyttää vuokratulon vuotuista bruttomäärää.









LIITE V

MÄÄRITELMIÄ JA INDIKAATTOREITA KOSKEVAOHJEISTUS

Tässä liitteessä on ohjeistusta indikaattoreiden määritelmään ja erityisesti liitteeseen III liittyvistä erityisistä kysymyksistä. Sen tarkoituksena ei ole antaa yksityiskohtaisia teknisiä ohjeita liitteen III raportointimallien täyttämiseen kaikkia mahdollisia tapauksia varten. Ohjeistusta olisi pikemminkin tulkittava siten, että se kattaa tavoitemääritelmät ja tavoitemenetelmät, ja joissakin tapauksissa poikkeamat voivat olla oikeutettuja markkinoiden tai markkinasegmenttien erityispiirteiden huomioimiseksi.

1. Liikekiinteistön määritelmiä

Tällä hetkellä ei ole olemassa unionin laajuista liikekiinteistön määritelmää, joka olisi riittävän tarkka makrovakausvalvonnan tarkoituksia varten.

a) Asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 75 alakohdassa määritellään asuinkiinteistöt, mutta siinä ei anneta tarkkaa määritelmää liikekiinteistöistä, joita kuvataan 126 artiklassa toimisto- tai muiksi liiketiloiksi. Mainitussa asetuksessa edellytetään myös, että kiinteistön arvon ei tulisi liikekiinteistöjen osalta riippua velallisen luottokelpoisuudesta tai hankkeen arvon kehityksestä.

b) EPV on antanut hyödyllisen kriteerin: kiinteistön pääasiallisen käytön ”tulisi liittyä taloudelliseen toimintaan” ( 14 ). Vaikka tämä kriteeri on hyödyllinen, se ei siltikään ole riittävän tarkka makrovakauden valvontaa varten.

c) Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2016/867 (EKP/2016/13) ( 15 ) on toinen mahdollinen liikekiinteistön määritelmän lähde. Vaikka tilanteessa, jossa tämä suositus alun perin annettiin, oli rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta perusteltua antaa yksityiskohtaisempia määritelmiä, tilastoinnin viimeaikainen kehitys on korostanut tarvetta sovittaa liikekiinteistön määritelmä tiiviimmin yhteen asetuksen (EU) 2016/867 mukaisen määritelmän kanssa, jotta helpotettaisiin kansallisten makrovakausviranomaisten harjoittamaa seurantaa ja rahoitusvakauden analysointia ja mahdollistettaisiin täysi vertailukelpoisuus maiden välillä.

d) Tietoaukkoja koskeva G20-ryhmän aloite ( 16 ) koostuu 20 suosituksesta talous- ja rahoitustilastojen parantamiseksi, ja sen käynnistämisen tarkoituksena oli parantaa talous- ja rahoitustietojen saatavuutta ja vertailukelpoisuutta finanssikriisin puhjettua vuosina 2007 ja 2008. Tietoaukkoja koskevan G20-ryhmän aloitteen toisen vaiheen (DGI-2) ( 17 ) suosituksissa II. 17 ja II. 18 korostetaan vaatimusta parantaa sekä asuinkiinteistö- että liikekiinteistötilastojen saatavuutta. Komissio (Eurostat) julkaisi tämän aloitteen perusteella vuonna 2017 raportin ”Commercial property price indicators: sources, methods and issues” ( 18 ), jossa esitetään liikekiinteistöjen hintaindekseihin liittyviä lähdetietoja ja menetelmiä, tarkoituksena antaa tietojen kerääjille ja käyttäjille enemmän tietoja vaihtoehtoisista tietolähteistä, mittauksista, menetelmistä ja haasteista.

e) Baselin pankkivalvontakomitean kuulemisasiakirjassa, joka koskee standardimenetelmän käyttöä luottoriskin arvioinnissa ( 19 ), määritellään liikekiinteistö samoin asuinkiinteistön vastakohdaksi, Asuinkiinteistösaaminen on määritelty saamiseksi, jonka vakuutena on asuinkäyttöön tarkoitettua kiinteää omaisuutta, joka täyttää sovellettavien lakien ja asetusten mukaiset edellytykset kiinteistön asuinkäyttöön; siis asunto-omaisuutta. Liikekiinteistösaaminen on määritelty saamiseksi, jonka vakuutena on muuta kiinteää omaisuutta kuin asunto-omaisuutta.

Edellä mainittujen määritelmien rajoituksista johtuen tässä suosituksessa esitetään liikekiinteistölle erityisesti makrovakauden valvontaan soveltuva työmääritelmä. Siinä määritellään liikekiinteistöllä tarkoitettavan mitä tahansa valmista tai kehitysvaiheessa olevaa tuloa tuottavaa kiinteistöä, ml. vuokra-asuntotoiminta; tai valmista tai rakenteilla olevaa kiinteistöä, jota kiinteistön omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten ja jota ei luokitella asuinkiinteistöksi; ml. sosiaalinen asuntotarjonta.

On kyseenalaista, tulisiko kehitysvaiheessa olevat kiinteistöt katsoa liikekiinteistöiksi. Tältä osin kansalliset käytännöt vaihtelevat. Useiden jäsenvaltioiden kokemusten mukaan viimeaikainen finanssikriisi on kuitenkin osoittanut, miten tärkeää rahoitusvakauden näkökulmasta on seurata tähän taloudelliseen toimintaan liittyviä sijoituksia ja niiden rahoitusta.

Tuloa tuottavalla kiinteistöllä määritellään tarkoitettavan kaikkea kiinteää omaisuutta, joka tuottaa tuloa vuokran tai myyntivoiton muodossa. Tästä syystä sekä sijoitusasuntotoiminta että vuokra-asuntotoiminta ovat tuloa tuottavan kiinteistön alaryhmiä.

Sijoitusasuntotoiminnalla viitataan kiinteään omaisuuteen, joka on suoraan luonnollisten henkilöiden omistuksessa ja joka on ensisijaisesti tarkoitettu vuokrattavaksi vuokralaisille. Sijoitusasuntotoiminta sijoittuu asuinkiinteistö- ja liikekiinteistötoiminnan välimaastoon. Kun tätä toimintaa kuitenkin tyypillisesti harjoittavat muut kuin ammattimaiset vuokranantajat osa-aikaisesti pienellä kiinteistösalkulla, toiminnan voidaan rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta tulkita kuuluvan pikemminkin asuinkiinteistösektorille kuin liikekiinteistösektorille. Tästä syystä sijoitusasuntotoiminta luokitellaan asuinkiinteistöihin ja jätetään siis automaattisesti liikekiinteistön määritelmän ulkopuolelle, vaikka sitä edelleen pidetään tuloa tuottavana kiinteistönä. Koska siihen liittyvät riskit ovat ominaispiirteiltään erilaisia, kansallisille makrovakausviranomaisille suositetaan kaikesta huolimatta näiden osamarkkinoiden kehityksen seuraamista erikseen, mikäli tämä toiminta edustaa merkittävää riskilähdettä tai merkittävää osuutta koko asuinkiinteistöluotonannon kannasta tai virroista. Tästä syystä mukaan on otettu myös asuinkiinteistölainojen erittely, jotta voidaan erottaa sijoitusasuntolainat ja omistusasuntolainat toisistaan. Myös rakenteilla olevan sijoitusasunnon on katsottava olevan asuinkiinteistö. Samalla tavoin asuntojen, joita rakennetaan omistajien asuinkäyttöön, on katsottava olevan asuinkiinteistöjä.

Vuokra-asuntotoiminnalla viitataan oikeushenkilöiden (kuten ammattimaisten sijoittajien) omistamaan kiinteistöön, joka on tarkoitettu vuokrattavaksi vuokralaisille. Tällaisen omaisuuden on katsottava olevan myös tuloa tuottava kiinteistö, joten se luokitellaan liikekiinteistöksi. Myös rakenteilla olevat vuokra-asunnot luokitellaan liikekiinteistöksi ja erityisesti kehitysvaiheessa oleviksi tuloa tuottaviksi kiinteistöiksi. Vuokra-asuntotoiminnan rahoituksen erillisellä seurannalla voi myös olla merkitystä rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta. Tästä syystä tällaisia lainoja varten on otettu mukaan erilliset erittelyt.

Liikekiinteistön määritelmään sisältyy myös muu tuloa tuottava kiinteistö kuin sijoitusasuntotoiminta ja vuokra-asuntotoiminta, riippumatta siitä, onko se valmis vai rakenteilla. Esimerkkejä tällaisista muista tuloa tuottavan kiinteistön tyypeistä ovat vuokratut toimistorakennukset tai vuokratut liiketilat. Jos tällaiset tuloa tuottavan kiinteistön tyypit ovat rakenteilla, niitä pidetään kehitysvaiheessa olevana tuloa tuottavana kiinteistönä, joka luokitellaan liikekiinteistöksi.

Kiinteistö, jota omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten, sisältää liiketilat samoin kuin erityiskiinteistöt, kuten kirkot, yliopistot, museot jne. On kyseenalaista, pitäisikö kiinteistö, joka omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten, luokitella liikekiinteistöksi vai toisentyyppiseksi kiinteistöksi. Tältä osin kansalliset käytännöt vaihtelevat, koska tällaiseen kiinteistöön liittyviä riskejä voidaan joissain jäsenvaltioissa tarkastella eri tavoin kuin liikekiinteistöihin liittyviä riskejä. Vaikka tunnustetaan, että riskit saattavat vaihdella jäsenvaltiosta toiseen, on myös tärkeää seurata tällaisia riskejä rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta. Tästä syystä kiinteistö, jota omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten, on otettu liikekiinteistön määritelmään. Jotta voitaisiin ottaa huomioon eri kiinteistömarkkinoiden rahoituksen erityispiirteet eri jäsenvaltioissa, mukaan on otettu myös erilliset erittelyt, jotta kyetään seuraamaan erikseen tämäntyyppiseen rahoitukseen liittyviä riskejä. Kiinteistöjä, joita omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten, pitäisi myös pitää liikekiinteistöinä sekä rakentamisvaiheessa että niiden valmistuttua.

Sosiaalinen asuntotarjonta on monimutkainen segmentti kiinteistömarkkinoilla, sillä sen muodot voivat vaihdella eri jäsenvaltioiden välillä ja yksittäisen maan sisällä. Koska sosiaalista asuntotarjontaa eivät yleensä rakenna, osta eivätkä kunnosta luonnolliset henkilöt, sitä ei luokitella asuinkiinteistöksi vaan liikekiinteistöksi. Joissain maissa on kuitenkin rahoitusvakauden näkökulmasta tärkeää seurata tällaisesta omaisuudesta aiheutuvia riskejä erikseen. Tästä syystä tällaisia lainoja varten on lisätty erilliset erittelyt. Lisäksi valtion suoraan omistaman sosiaalisen asuntotarjonnan on katsottava olevan omistuksessa hallituksen tarkoitusta varten, joten se luokitellaan liikekiinteistöksi. Rakenteilla oleva sosiaalinen asuntotarjonta luokitellaan myös liikekiinteistöksi, ja sitä pidetään kehitysvaiheessa olevana tuloa tuottavana kiinteistönä.

Mitä tahansa muuta rakenteilla olevaa kiinteistöä on pidettävä joko asuinkiinteistönä tai liikekiinteistönä 2 jakson 1 kohdan 1 alakohdassa olevien 4 ja 38 alakohdan yleisten määritelmien mukaisesti.

2. Liikekiinteistöjen tietolähteet

2.1 Fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattorit

Fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattorit voidaan saada

a) julkisista lähteistä, kuten kansallisilta tilastolaitoksilta tai kiinteistörekisteristä; tai

b) yksityisen sektorin tietopalveluyrityksiltä, jotka kattavat liikekiinteistömarkkinoiden merkittävän osan.

EJRK:n liikekiinteistöjä ja EU:n rahoitusvakautta koskevassa raportissa esitetään yleiskuvaus käytettävissä olevista hintaindekseistä ja mahdollisista tietolähteistä ( 20 ).

2.2 Rahoitusjärjestelmän liikekiinteistösaamisia koskevat indikaattorit

Tieto markkinaosapuolten, vähintään rahoitussektorin, saamisista voidaan kerätä valvontaraportoinnista. EKP ja EIOPA keräävät jo nyt osan kansallisen tason tiedoista Nämä tiedot eivät kuitenkaan ole kovin yksityiskohtaisia. Uudet valvontaraportointimallit pankeille, eli taloudellisen informaation raportointi (FINREP) ja vakavaraisuusraportointi (COREP), vakuutuksenantajille Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/139/EY ( 21 ) mukaan ja sijoitusrahastoille Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU ( 22 ) mukaan voivat antaa yksityiskohtaisempaa tietoa rahoituslaitosten liikekiinteistösaamisista.

Euroopan yhteisön tilastollisessa toimialaluokituksessa (NACE rev 2.0) täsmennetyt luokitukset voivat olla välillisesti hyödyllisiä arvioitaessa rahoituslaitosten liikekiinteistösaamisia, sillä niistä vallitsee laaja yhteisymmärrys unionin toimielinten kesken ja niitä käytetään pankkeihin ja vakuutusyhtiöihin sovellettavissa lakisääteisissä raportointimalleissa. Tässä yhteydessä merkitystä näyttäisi olevan kahdella jaksolla:

a) F jakso: rakentaminen, pois lukien maa- ja vesirakentaminen; ja

b) L jakso: kiinteistöalan toiminta, pois lukien kiinteistönvälitys.

NACE-luokitusta käytettäessä suurin haittapuoli on se, että sen kohteena ovat talouden sektorit eivätkä lainat. Esimerkiksi kiinteistöyhtiölle ajoneuvojen ostamiseen myönnetty laina raportoidaan L jaksossa, vaikka kyse ei ole liikekiinteistölainasta.

2.3 Yksityisen sektorin tietojen käyttö

Kun kansalliset makrovakausviranomaiset käyttävät yksityisen sektorin tietojen toimittajalta saatuja tietoja liikekiinteistöjä koskevien indikaattorien kokoamiseksi, niiden edellytetään panevan merkille tietojen ulottuvuutta ja määritelmiä koskevat erot verrattuna tämän suosituksen vaatimuksiin Niiden tulisi myös pystyä antamaan tiedot toimittajan käyttämistä, taustalla olevista menetelmistä sekä otoksen kattavuudesta. Yksityisen sektorin toimittajalta saatujen tietojen tulisi olla edustavia yleisiin markkinoihin ja suosituksessa D täsmennettyihin merkityksellisiin erittelyihin nähden.

a) kiinteistön tyyppi;

b) kiinteistön sijaintipaikka;

c) sijoittajan tyyppi ja kansallisuus;

d) lainanantajan tyyppi ja kansallisuus.

3. Indikaattorien merkitykselliset erittelyt

Kun kansalliset makrovakausviranomaiset käyttävät suosituksessa D esitettyjä merkityksellisiä erittelyjä seurantatarkoituksiin, niiden tulisi pystyä esittämään arvio näiden erittelyjen merkityksestä liikekiinteistömarkkinoiden kannalta, ottaen myös huomioon suhteellisuusperiaatteen.

“Kiinteistön tyyppi” viittaa liikekiinteistön ensisijaiseen käyttötarkoitukseen. Liikekiinteistöindikaattorien osalta tämän erittelyn tulisi sisältää seuraavat luokat:

a) asuinkiinteistöt eli usean talouden yksiköt;

b) kaupalliseen tarkoitukseen käytetyt kiinteistöt kuten hotellit, ravintolat ja ostoskeskukset;

c) toimistot kuten kiinteistöt, joita pääasiassa käytetään ammatti- tai liiketoiminnan tiloina;

d) teollisuuskiinteistöt kuten kiinteistöt, joita käytetään tuotantoon, valmistukseen, jakeluun ja logistiikkaan;

e) liikekiinteistöjen muut tyypit.

Jos kiinteistöä käytetään useaan eri tarkoitukseen, sitä tulisi tarkastella erillisinä kiinteistöinä (esimerkiksi kuhunkin käyttöön osoitetun pinta-alan perusteella) aina kun tällaiset erittelyn tekeminen on mahdollista; muussa tapauksessa kiinteistö voidaan luokitella sen pääasiallisen käytön mukaan.

”Kiinteistön sijainti” viittaa maantieteelliseen jaotteluun (esim. alueittain) tai kiinteistömarkkinoiden alamarkkinoihin, ja siihen tulisi sisältyä myös ”paras sijainti” ja ”muut sijainnit”. Parhaaksi sijainniksi katsotaan yleisesti sijainti tiettyjen markkinoiden parhailla paikoilla, mikä myös heijastuu vuokratuottoon (tyypillisesti markkinoiden alhaisin). Toimistorakennusten osalta tämä voi tarkoittaa keskeistä sijaintia suuressa kaupungissa. Kaupallisten rakennusten osalta tämä voi kaupungin kävelykeskustaan tai keskeisellä paikalla olevaan kauppakeskukseen. Logistiikkarakennusten osalta tämä voi viitata sijaintiin, jossa on tarvittava infrastruktuuri ja palvelut ja josta on erinomaiset yhteydet liikenneverkkoihin.

”Kiinteistön alue” viittaa alueeseen, jolla sijaitsee kiinteistö, joka on annettu vakuudeksi minkä tahansa jäsenvaltion kotimaisessa rahoitusjärjestelmässä myönnetystä lainasta. Tämän erittelyn pitäisi sisältää seuraavat alaryhmät:

a) kotimaan alue;

b) ulkomainen alue eriteltynä yksittäisiin maihin, joita jäsenvaltion kansalliset makrovakausviranomaiset pitävät rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta tärkeinä.

“Sijoittajan tyyppi” viittaa yleisluonteisiin sijoittajaryhmiin, joita ovat muun muassa

a) pankit;

b) vakuutuslaitokset;

c) eläkerahastot;

d) sijoitusrahastot;

e) kiinteistöyritykset;

f) muut.

On todennäköistä, että saatavissa on tietoja vain kirjatuista lainanottajista tai sijoittajista. Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi kuitenkin olla tietoisia siitä, että kirjattu lainanottaja tai sijoittaja ei välttämättä ole sama kuin perimmäinen lainanottaja tai sijoittaja, johon rahoitusriski liittyy. Viranomaisia kannustetaan sen vuoksi seuraamaan myös perimmäistä lainanottajaa tai sijoittajaa koskevia tietoja aina kun se on mahdollista esimerkiksi markkinaosapuolilta saatujen tietojen avulla. Näin viranomaiset voivat saada paremman käsityksen markkinaosapuolten menettelyistä ja riskeistä.

”Lainanantajan tyyppi” viittaa yleisluonteisiin lainanantajien ryhmiin, joita ovat muun muassa

a) pankit, roskapankit mukaan luettuina;

b) vakuutuslaitokset;

c) eläkerahastot.

Kansallisten makrovakausviranomaisten voi olla tarpeen sopeuttaa sijoittajien ja lainanantajien luetteloa paikallisen liikekiinteistösektorin omaispiirteiden huomioon ottamiseksi.

”Kansallisuus” viittaa maahan, jossa markkinaosapuoli on perustettu. Sijoittajien ja lananantajien kansallisuus tulisi eritellä vähintään kolmeen ryhmään seuraavien maantieteellisten luokkien mukaan:

a) kotimaa;

b) muut Euroopan talousalueen maat;

c) ulkomaat.

Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi olla tietoisia siitä, että kirjatun sijoittajan tai lainanantajan kansallisuus ei välttämättä ole sama kuin perimmäisen sijoittajan tai lainanantajan, johon lopullinen riski liittyy. Viranomaisia kannustetaan sen vuoksi seuraamaan myös perimmäistä lainanantajan tai sijoittajan kansallisuutta esimerkiksi markkinaosapuolilta saatujen tietojen avulla.

Edellä suosituksessa D(2) tarkoitettuja erittelyjä on pidettävä vähimmäissuosituksena. Mikään ei kuitenkaan estä kansallisia makrovakausviranomaisia käyttämästä ylimääräisiä erittelyjä, joita ne pitävät rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta tarpeellisina sen vuoksi, että ne perustuvat niiden omiin määritelmiin ja mittareihin ja niissä otetaan huomioon niiden kansallisten liikekiinteistömarkkinoiden erityispiirteet. Kansalliset makrovakausviranomaiset voivat näiden ylimääräisten erittelyjen osalta päättää seurata ja ryhmitellä näitä markkinasegmenttejä siten kuin pitävät asianmukaisena kansallisten liikekiinteistömarkkinoidensa kannalta. Lisäksi silloin, jos kansalliset maksuvakausviranomaiset katsovat, että liikekiinteistöjen ja asuinkiinteistöjen tietyt alaryhmät eivät ole merkityksellisiä rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta, ne voivat päättää olla seuraamatta riskejä, joita aiheutuu tämäntyyppisistä kiinteistöistä ja/tai niiden rahoituksesta. Tällaisissa tapauksissa kansallisten maksuvakausviranomaisten toimettomuutta on pidettävä perusteltuna sillä edellytyksellä, että tästä esitetään riittävä selvitys.

4. Fyysisiä markkinoita koskevien indikaattorien laskentamenetelmät

Liikekiinteistön hinta viittaa hintaan laadun pysyessä muuttumattomana, eli kiinteistön markkina-arvoon, jossa ei huomioida laadun muutoksia kuten arvon aleneminen (ja vanhentuminen) tai arvonkorotukset (esim. peruskorjaukset).

Eurostatin käynnistämään työhön perustuvan ohjeistuksen mukaan hintatiedot tulisi kerätä todellisista transaktioista. Tapauksissa, joissa näitä tietoja ei ole saatavissa ja/tai ne eivät ole kovin edustavia, arvio voidaan perustaa arviokirjaan tai arvostustietoihin, kunhan nämä tiedot heijastavat senhetkistä markkinahintaa, eivätkä jonkinlaista kestävän hinnan mittausmenetelmää.

5. Rahoitusjärjestelmän liikekiinteistösaamisia koskeva arviointi

Rahoitusjärjestelmän liikekiinteistösaamiset koostuvat lainoista, joita antavat yleensä pankit ja joskus myös vakuuslaitokset, sekä sijoituks