1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2450/98,
annettu 13 päivänä marraskuuta 1998,
lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä
valmistettujen tankojen tuonnissa ja väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
(EYVL L 304, 14.11.1998, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston asetus (EY) N:o 2049/1999, annettu 27 päivänä syyskuuta
1999 L255 8 30.9.1999
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 2
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2450/98,
annettu 13 päivänä marraskuuta 1998,
lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Intiasta peräisin
olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen tuon-
nissa ja väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaahuomioonmuistakuinEuroopanyhteisönjäsenvaltioistatapahtu-
valta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997annetunneuvostonasetuksen(EY)N:o2026/97(
1)jaerityisestisen15
artiklan,
ottaahuomioonkomissionehdotuksen,jokaontehtykomissionkuultua
neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A.VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1)Intiasta peräisin olevien, CN-koodeihin 72222011, 72222021,
72222031ja72222081kuuluvienruostumattomastateräksestävalmistettujen tankojen (jäljempänä ”terästangot” tai ”kyseinentuote”), yhteisöön suuntautuvaan tuontiin sovellettavat väliai-kaiset tasoitustullit otettiin käyttöön komission asetuksella (EY)N:o 1556/98(
2), jäljempänä ”väliaikaista tullia koskeva asetus”.
Toimenpiteet toteutettiin arvotullienmuodossa; arvotullin määrä
vaihteli 0 prosentista 25 prosenttiin, ja jäännöstulli oli 25prosenttia.
(2)Asetuksen (EY) N:o 2026/97, jäljempänä ”perusasetus”, 12artiklan 1 kohdan mukaisesti komission asetuksella (EY) N:o1084/98(
3) käyttöön otettuja väliaikaisia polkumyyntitulleja
pienennettiin väliaikaista tullia koskevalla asetuksella. Tämäpolkumyyntitullien muuttaminen oli tarpeen, jotta tuotteeseen eisamanaikaisesti sovellettaisi sekä polkumyynti- että tasoitustul-leja polkumyynnistä tai vientituesta johtuneen saman tilanteenkorjaamiseksi.
B.MENETTELYN JATKO
(3)Väliaikaisentullinkäyttöönottamistakoskevanasetuksenhyväk-
symisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet esittivät huomau-tuksensakirjallisesti.Komissiotarjosimahdollisuudentullakuul-luiksi sitä pyytäneille osapuolille.
(4)Komissio jatkoi lopullisten päätelmien tekemiseksi tarpeellisinapitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.
(5)Osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista,joidenperusteellaaiottiinsuositellalopullisentasoitustullinkäyt-töönottoajaväliaikaisentullinvakuutenaolevienmäärienlopul-lista kantamista. Osapuolille myönnettiin myös määräaika, jossanäiden oli esitettävä huomionsa kyseisen ilmoittamisen jälkeen.
(6)Asianomaisten osapuolten suullisesti ja kirjallisesti esittämäthuomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin kunsiihen oli aihetta.
(1) EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1
(2) EYVL L 202, 18.7.1998, s. 40
(3) EYVL L 155, 29.5.1998, s. 3
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 3
▼B
C.TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL-
TAINEN TUOTE
(7)Tarkastelun kohteena ovat ruostumattomasta teräksestä valmis-
tetuttangot,jotkaeivätoleenempäävalmistettujakuinkylmänämuokattuja tai kylmänä viimeisteltyjä ja joissa on vähintään 2,5painoprosenttia nikkeliä ja jotka ovat poikkileikkaukseltaanympyrän muotoisia, sekä poikkileikkaukseltaan muun muotoisetvastaavat tangot.
(8)Väliaikaisentullinkäyttöönottamistakoskevanasetuksenhyväk-symisen jälkeen jotkin vientiä harjoittavat Intian tuottajat väit-tivät, että yhteisöön vietävät tuotteet ja Intian kotimaan markki-noilla myytävät tuotteet eivät esimerkiksi kemiallisilta ominai-suuksiltaanolekeskenäänvertailukelpoisia,eikäniitäsiksivoidapitää samankaltaisina tuotteina.
(9)Tätä väitettä ei voitu hyväksyä, koska todettiin, että Intiassatuotetut ja myydyt terästangot sekä yhteisössä myydyt Intiastaperäisinolevatterästangotovatfyysisiltä,teknisiltäjakemiallis-ilta perusominaisuuksiltaan sekä käyttötarkoituksiltaan saman-laisia.
(10)Eräs vientiä harjoittava tuottaja väitti, että DIN 1013 -vakio-normia vastaavat tuotteet kuuluvat nykyisen tukien vastaisenmenettelyn soveltamisalaan ja että ne pitäisi siksi ottaahuomioon.Tarkastelunyhteydessäkuitenkintodettiin,ettänämätuotteetolivatkuumavalssattujatankoja,eivätkänesiiskuuluneettarkastelun alaan sellaisena kuin se on määriteltynä menettelynaloittamista koskevassa ilmoituksessa(
1) ja väliaikaista tullia
koskevassaasetuksessa.Lisäksitodettiin,ettätuotteeteivätkuulutoimenpiteiden kohteina oleviin CN-koodeihin. Tämän vuoksiväitettä ei hyväksytty.
(11)Koska muita väitteitä ei esitetty, vahvistetaan väliaikaisestatullista annetun asetuksen johdanto-osan 8−11 kappaleessaesitetyt päätelmät.
D.TUET
1.Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme, PBS)
(12)Intian viranomaiset väittivät, että tämä väliaikaista tullia
koskevan asetuksen johdanto-osan 16−24 kappaleessa esitettyjärjestelmäeiolluttasoitustullinkäyttöönottoonjohtava,koskaseoli perusasetuksen liitteen I i kohdan sekä liitteiden II ja IIImukainen sallittu tullinpalautusjärjestely. Viranomaiset väittivätlisäksi,ettäliitteenIikohdassaeiedellytetä,ettämaahantuoduttuotantopanokset käytettäisiin vientituotantoon.
Liitteen I i kohdassa kuitenkin selvästi todetaan, että maahan-
tuodut tuotantopanokset on käytettävä joko vientituotteidentuotantoon (liitteessä II tarkoitettu tullinpalautusjärjestely) taimaahantuotujen tuotantopanosten määrän, laadun ja ominaispiir-teiden on oltava samat kuin kotimarkkinoilla valmistettujentuotantopanosten(liitteessäIIItarkoitettukorvaavientuotantopa-nostenpalautusjärjestely).PSB-järjestelmäantaamahdollisuudentuodatullittatavaroita,jotkaeivätolevientituotteidenvalmistuk-seen käytettäviä tuotantopanoksia tai tuotantopanoksia, joidenmäärä, laatu ja ominaisuudet ovat samat kuin vientituotteeseensisältyvien kotimarkkinoilla valmistettujen tuotantopanosten.TämänvuoksiPBS-järjestelmäneikatsotaolevanperusasetuksenmukainen sallittu palautusjärjestely tai korvaavien tuotantopa-nosten palautusjärjestely.
(13)Neljä vientiä harjoittavaa intialaista tuottajaa väitti, että käytän-nössäjärjestelmätoimiilaillisenatullinpalautusjärjestelynäjaettätästä on osoituksena se, että normaaliarvon oikaisuja on hyväk-
(1) EYVL C 264, 30.8.1997, s. 2
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 4
▼B
sytty PBS-järjestelmän osalta vastaavissa polkumyynnin vastai-
sissamenettelyissä.Tällainenoikaisueikuitenkaanolemerkityk-sellinen arvioitaessa sitä, onko PBS-järjestelmä tasoitustullinkäyttöönottoonjohtavatuki;kyseinenseikkaonvahvistettuperu-sasetuksen säännösten perusteella johdanto-osan 12 kappaleessaesitettyjen syiden vuoksi. Kun tasoitustullin käyttöönottoonjohtavan tuen olemassaolo on todettu, vastaanottajan saama etuonniidentuontitullienkokonaismäärä,joitavientiäharjoittavaltatuottajalta ei ole kannettu tämän tuontitoimista. Tämän vuoksiPBS-järjestelmänjärjestäminenuudelleeneioleriittävätoimisenmäärittämiseksi, mihin tuotteisiin materiaalit sisältyivät fyysi-sesti.
(14)Intianviranomaisetviittasivatmyöstuotantopanoksiajamyyntiäkoskevienvakionormien(StandardInput/Outputnorms)järjestel-mään perustuvaan tarkastusmenettelyyn, jota käsitellään väliai-kaisestatullistaannetunasetuksenjohdanto-osan19kappaleessa.Vientituotteille määritetyissä vakionormeissa vahvistetaan nemäärättavanomaisestituotujaraaka-aineita,jotkatarvitaanyhdenlopputuoteyksikön tuottamiseen. Intian viranomaiset väittivät,että järjestelmän tarkoituksena on varmistaa perusasetuksen liit-teenIikohdansekäliitteidenIIjaIIImukaisesti,etteituontitul-lejapalautetaliikaa.Intianviranomaistenmukaankomissiollaolilisäksi mahdollisuus tarkastaa kaikki toteutetut toimet varmis-taakseen, etteivät palautetut määrät olleet liian suuria.
Tätä väitettä ei voida hyväksyä, koska tuontimaksujen liiallinen
palauttaminen liittyy ainoastaan asianmukaisesti luotuun palau-tusjärjestelyynjakoskaontodettu,ettäPBSeioleperusasetuksenliitteenIikohdassasekäliitteissäIIjaIIItarkoitettupalautusjär-jestely.
(15)Lisäksi Intian viranomaiset väittivät, että tuotantopanoksia jamyyntiä koskeviin vakionormeihin sisältyvä niin sanottu vähim-mäisarvonlisä (Minimum value addition, MVA) ei muuta PBS-järjestelmäätuontiakorvaavaksitueksi,koskasiinäeiolevähim-mäismäärää kotimarkkinoilla tuotetuille tuotantopanoksille jaMVA voidaan saada myös muilla keinoin, esimerkiksi maahan-tuotuja tuotantopanoksia käyttäen.
KoskaPBS-järjestelmäonjokatsottutasoitustoimenpiteidenalai-
seksi tueksi sillä perusteella, että se perusasetuksen 3 artiklan 4kohdan a alakohdan perusteella riippuu vientituloksesta, tuonti-tuesta ei ole tarvetta tehdä lisäpäätelmää.
(16)Intianviranomaisetväittivät,ettäPBS-järjestelmäntueteivätoletasoitustoimenpiteidenalaisia,koskaPBSlakkautettiin31.3.1997ja ainoastaan muutamat yritykset voivat yhä käyttää niilleaiemminmyönnettyjäpalautuksia.Intianviranomaisetviittasivatperusasetuksen17artiklaan,jossasäädetään,ettätasoitustoimen-piteet pysyvät voimassa ainoastaan sen ajan ja siinä laajuudessakuin on tarpeen sellaisen tasoitustoimenpiteiden alaisen tuentasoittamiseksi, joka aiheuttaa vahinkoa; lisäksi Intian viran-omaiset viittasivat aiempaan yhteisön käytäntöön. Neljä vientiäharjoittavaaintialaistatuottajaaväittiolevanhyvinkyseenalaista,voidaankojärjestelmää,jokaeienääolevoimassa,pitäätasoitus-tullin käyttöönottoon johtavana.
On otettava huomioon, että vaikka PBS-järjestelmä on lakkau-
tettu, järjestelmä antaa yrityksille yhä mahdollisuuden hakeapalautusta 31.3.1997 mennessä toteuttamistaan vientitoimista, jatutkimuksen aikana todettiin, että ne voivat käyttää näitä palau-tuksia 31.3.2000 saakka. Näin ollen järjestelmä tarjoaa yhähuomattavia etuja mainittuun päivämäärään saakka ja on sitentasoitustoimenpiteiden alainen. Sen jälkeen myönnettyjen tukienosaltakatsotaan,ettäonnoudatettavaperusasetuksen5artiklassavahvistettua periaatetta, jonka mukaan tasoitustoimenpiteidenalaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksonaikana annetun edun mukaan. Tutkimusajanjakson aikana PBS-järjestelmä lakkautettiin, kuten Intian viranomaiset totesivat, jakorvattiin sitä seuranneella tuontitulleja koskevien hyvitystenjärjestelmällä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS),
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 5
▼B
joka myös katsotaan tasoitustoimenpiteiden alaiseksi tueksi (ks.väliaikaistatulliakoskevanasetuksenjohdanto-osan34kappale).Koska tukia yhä myönnetään DEPBS-järjestelmästä, pidetääntarpeellisena ottaa käyttöön toimenpiteet, jotka perustuvat tutki-musajanjaksona saatuihin PBS- tai DEPBS-järjestelmästäsaatuihinetuihin,koskaperusasetuksen17artiklanperusteellaonedelleen tarpeen toteuttaa toimenpiteitä vahinkoa aiheuttavientukien tasoittamiseksi.
(17)Edellä mainitun väitteen lisäksi Intian viranomaiset ilmoittivat,että kauppaministeriön heinäkuussa 1998 antamien ohjeidenvuoksi intialaiset tuottajat voivat hakea palautusta enintään30.9.1998 saakka, eikä 31.3.2000 saakka, kuten aiemmin olimäärätty (ks. edellä johdanto-osan 16 kappale). Intian viran-omaiset pyysivät, että muutos otetaan huomioon lopullistapäätöstä tehtäessä.
Ensiksikinonhuomattava,ettäkoskanämäohjeetesitettiinhyvin
myöhäisessävaiheessatutkimusta,ohjeidensoveltamistakäytän-töön ei voida tarkistaa. Koska PBS-järjestelmä on korvattu sitäseuranneella DEPBS-järjestelmällä (jota myös pidetään tasoitus-toimenpiteiden alaisena tukena) ja tukia myönnetään yhäDEPBS-järjestelmästä, ei ole asianmukaista jättää huomiottaviejien PBS-järjestelmästä tutkimusajanjaksona saamia tukia.TämänvuoksionotettavakäyttööntoimenpiteetPBS-jaDEPBS-järjestelmistätutkimusajanjaksonasaatujentukientasoittamiseksi.Muussa tapauksessa tukea myöntävät hallitukset voisivat välttyätasoitustoimenpiteiltä yksinkertaisesti muuttamalla järjestelmännimen tutkimusajanjakson aikana.
(18)Neljä vientiä harjoittavaa intialaista tuottajaa väitti, että tuenlaskemisessa olisi pitänyt käyttää kyseisten tuotteiden vienninliikevaihdostatutkimusajanjaksonasaatujapalautuksiaeikäPass-book-järjestelmän vuoksi kyseisistä tuotteista kantamattomiatulleja. He väittivät, että kantamattomien tullien käyttö edunmäärän perusteena oli tässä tapauksessa johtanut liian suureentuen määrään suhteessa Euroopan yhteisöön suuntautuneenviennin todelliseen määrään; tämä aiheutui edun käytön ajoituk-sesta.
Onhuomattava,ettätuenmäärämääritetäänvastaanottajayrityk-
selle tutkimusajanjaksona annettavan edun perusteella. Ainoas-taan silloin, kun tullit jätetään kantamatta passbook-järjestelmänyhteydessä, aiemman viennin määrän perusteella saatuja palau-tuksia todella käytetään. Siten vastaanottaja vapautetaan ainoas-taan kyseisessä tapauksessa tuontitullista, joka muuten olisipitänyt maksaa.
(19)Neljä vientiä harjoittavaa intialaista tuottajaa väitti, että väliai-kaistenpolkumyyntimarginaalienjatukienmääränvahvistamisenyhteydessä jotkin määrät oli laskettu kahteen kertaan. Tuottajatväittivät erityisesti, että osa PBS-eduista, joihin ei myönnettyoikaisua polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä, olilaskettukahteenkertaantuenmääränkanssajaettäpolkumyynti-marginaalia olisi pitänyt pienentää.
Ensinnäkin on syytä huomata, että polkumyynnin vastaisen
menettelyn oikaisut ja tukien vastaisen menettelyn tasoitustoi-menpiteidenlaajuusonanalysoitavaeritavalla,koskamenettelytperustuvat eri perusasetuksiin. Perusasetuksen 2 artiklan 1 akohdan ii alakohdassa säädetään, että tukena ei pidetä vientiinmeneväntuotteenvapauttamistaveroistajamaksuista,josvapaut-taminenonmyönnettyperusasetuksenliitteidenI,IIjaIIIsään-nösten mukaisesti. PBS-järjestelmää pidetään tasoitustoimenpi-teiden alaisena tukena syistä, jotka on esitetty väliaikaista tulliakoskevan asetuksen johdanto-osan 25 kappaleessa, ja viejiensaama etu on laskettu sen tullimäärän perusteella, joka normaa-listi olisi kannettu tutkimusajanjaksona harjoitetusta tuonnista,mutta jota ei PBS:n puitteissa kannettu. Tuen määrän ja polku-myyntimarginaalinmäärittäminenovatsiistulostakahdestaerilli-sestä laskentamenettelystä.
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 6
▼B
Lisäksi on muistettava, että koska kaikkien tutkittujen järjestel-
mien todettiin olevan perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan aalakohdassatarkoitettuavientitukea,väliaikaisiapolkumyyntitul-leja vähennettiin tasoitustullin määrällä.
(20)Lopuksi Intian viranomaiset väittivät, että järjestelmää käyttä-neiden yritysten saaman kokonaistuen laskentaan sisällytettykorkomääräeisisällyMaailmankauppajärjestön(WTO)tukiajatasoitustulleja koskevaan sopimukseen. Intian viranomaiset väit-tivät myös, että yhteisön tavanomaisena käytäntönä ei ole ottaatällaisia eriä huomioon laskettaessa tukijärjestelmistä hyötyvienyritysten saaman edun määrää.
Korkootettiinhuomioonkuvaamaantuenvastaanottajansaamaa
etua,koskavastaanottajaneitarvitsehankkiavastaavansuuruistarahoitustakaupallisistalähteistä.Perusasetuksen6artiklassa(jokaon sisällöltään sama kuin tukia ja tasoitustulleja koskevan sopi-muksen 14 artikla) todetaan selvästi, että tuen laskemisessakäytetään vertailukohtana kaupallisilta markkinoilta hankitunvastaavan rahoitusmäärän kustannuksia. Yhteisön vakiintuneenakäytäntönä on WTO:n sopimuksen voimaantulosta lähtien ollutottaa koron määrä huomioon laskettaessa tuen kokonaismääräätällaisissa tapauksissa; näin on tehty useissa tapauksissa viimeaikoina. Siksi tämä vaatimus hylättiin.
2.Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promo-
tion Capital Goods Scheme, EPCGS)
(21)Intian viranomaiset ovat esittäneet lukuisia vaatimuksia, jotkaliittyvät väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan36−39 kappaleessa kuvattuun järjestelmään, jossa tuotantohyö-dykkeitä tuodaan etuustullein (EPCGS-järjestelmä). Vaatimuksetkoskevat järjestelmän luokittelua tueksi ja tuen määrän laske-mista.
(22)Väitettiin, ettei laissa ole velvoitetta, jonka mukaan järjestelmänavulla hankittuja tuotantohyödykkeitä pitäisi käyttää ainoastaanvientituotteidenvalmistukseen,jotenjärjestelmänavullatuoduilletuotteille myönnettyä tullivapauttaei voida pitää tasoitustoimen-piteiden alaisena tukena.
Tämän väitteen osalta tutkimuksen yhteydessä todettiin, että
voidakseenhyödyntääEPCGS-järjestelmääyrityksenonsitoudut-tavaviemääntuotteitatietynrahamääränarvostatiettynäajanjak-sona.Järjestelmäriippuunäinollenvientituloksestaelietuaeivoisaada viemättä tuotteita. Tämän vuoksi järjestelmää pidetäänperusasetuksen3artiklan4kohdanaalakohdanmukaisenaerityi-senätukenajasiistasoitustoimenpiteidenalaisena.Edellämainit-tujen seikkojen perusteella kysymys siitä, käytetäänkö tuotanto-hyödykkeitäainoastaanvientituotteidentuotantoon,onmerkityk-setön.
(23)Lisäksi väitetään, että perusasetuksen liitteen I (Vientitukiakoskeva esimerkkiluettelo) i kohdan käsite ”tuotantopanos”kattaa myös tuotantohyödykkeet, eikä tullin peruutusta voidaitsessään katsoa tueksi, ellei kyse ole liiallisesta peruutuksesta.
Tuotantohyödykkeitä ei kuitenkaan pidetä perusasetuksessa
tarkoitettuinatuotantopanoksina,koskaniitäeifyysisestikäytetävientituotteisiin.
(24)Intian viranomaiset asettivat kyseenalaiseksi komission alustaviapäätelmiä varten käyttämän menetelmän yksikkökohtaisen tuenmäärän laskemiseksi, koska järjestelmästä saatua etua verrataanainoastaan viennistä saatuun liikevaihtoon. Intian viranomaisetväittivät, että etua pitäisi verrata koko liikevaihtoon, koskaEPCGS-järjestelmän avulla tuodut tuotantohyödykkeet onkäytetty sekä vienti- että kotimarkkinoille tarkoitettuihin tuottei-siin.
Kuitenkin on jo todettu, että kyseisen järjestelmän tuet ovat
täysin riippuvaisia vientituloksesta (ks. edellä johdanto-osan 22kappale). Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katso-
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 7
▼B
taan asianmukaiseksi, että järjestelmästä saatua etua verrataanainoastaan viennistä kertyneeseen liikevaihtoon, koska tuenmyöntäminen liittyy tietyn arvoisen vientituloksen saavuttami-seentiettynäajanjaksona.Tämänvuoksivaatimus,jonkamukaanjärjestelmästä saatua etua tulisi verrata kokonaisliikevaihtoon,hylätään.
(25)Eräsvientiäharjoittavaintialainentuottajaväitti,ettäalustavissapäätelmissä käytetty kuolettamisaika (väliaikaisesta tullistaannetun asetuksen johdanto-osan 42 kappaleessa mainittu 15,5vuotta)onvääräjaettäolisipitänytkäyttää21vuodenkuoletta-misaikaa;tämävastaaaikaa,jonkayrityskäyttääkäyttöomaisuu-tensa kuolettamiseen.
Onsyytähuomata,ettäalustaviapäätelmiävartentavanomaisena
ruostumatonta terästä valmistavan teollisuuden käyttämänätuotantohyödykkeiden kuolettamisaikana käytettiin 15,5 vuotta,jokaonyhteistyöhönosallistuneidenintialaistenvientiäharjoitta-vien tuottajien toimittamiin tietoihin perustuva keskiarvo. Tämäonperusasetuksen7artiklan3kohdanmukaista;artiklassatode-taan, että jos tuki voidaan liittää käyttöomaisuuden hankintaan,tasoitustoimenpiteisiin johtavan tuen määrä lasketaan jakamallatuki ajanjaksolle, joka vastaa tämän omaisuuden tavanomaistakuolettamisaikaa kyseisellä tuotannonalalla. Tämän säännöksenperusteella ei ole asianmukaista käyttää yrityskohtaisia kuoletta-misaikoja. Siksi tämä vaatimus hylättiin.
(26)Eräs vientiä harjoittava intialainen tuottaja väitti, että konehan-kintoihin liittyvää etua ei olisi pitänyt ottaa huomioon lasken-nassa, koska kyseisiä koneita ei ollut tilattu tutkimusajanjaksonkuluessa. Asian jatkotutkimuksissa kävi selvästi ilmi, että yritysoli tämän järjestelmän puitteissa vapautettu tuontitullista, jokanormaalistiolisikannettututkimusajanjaksonaikana.Päätelmäänei vaikuta se, että kyseiset koneet eivät välttämättä ole olleetkäytössä tutkimusajanjakson aikana.
(27)Lopuksi Intian viranomaiset väittivät, että järjestelmää käyttä-neiden yritysten saaman kokonaistuen laskentaan sisällytettykorkomääräeisisällyMaailmankauppajärjestön(WTO)tukiajatasoitustulleja koskevaan sopimukseen. Intian viranomaiset väit-tivät myös, että yhteisön käytäntönä ei ole ottaa tällaisia eriähuomioon laskettaessa tukijärjestelmistä hyötyvien yritystensaaman edun määrää.
Tämä väite hylättiin edellä johdanto-osan 20 kappaleessa esite-
tyistä syistä.
3.Vapautus tuloverosta (Income Tax Exemption Scheme)
(28)Väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 44−48
kappaleessa kuvattua Intian yhtiöveroa on alennettu verovuoden1996−1997 jälkeen (ajanjakso, jona komissio teki järjestelmääkoskevatväliaikaisetpäätelmänsä).Tämänvuoksialennettuvero-määrä olisi otettava huomioon kyseisten intialaisten vientiäharjoittavien tuottajien saaman edun laskemisessa.
Tämänväitteenosaltahuomautetaan,ettäperusasetuksen5artik-
lassasäädetään,ettätasoitustoimenpiteidenalaistentukienmäärälasketaanvastaanottajansaamansellaisenedunperusteella,jonkaontodettuolleentutkimusajanjaksonaikana.Kutenedellätodet-tiin, komissio laski edun määrän alustavia päätelmiään vartenverovuoden1996−1997perusteella(eli1.4.1996−31.3.1997),jokavastasi parhaiten tutkimusajanjaksoa. Kyseisenä verovuonnasovellettiin43prosentinyhtiöveroa.Seuraavanaverovuonna(eli1.4.1997−31.3.1998) sovelletun yhtiöveron määrä laski 35prosenttiin. Osan viimeksi mainitusta verovuodesta katsotaanajoittuvan tämän menettelyn tutkimusajanjakson ajalle, minkävuoksi on asianmukaista laskea tasoitustoimenpiteiden alaisentuenmääräsuhteessanäihinveroprosentteihin.Järjestelmääkäyt-täneiden yritysten tukimääriin on tehty vastaavat asianmukaisetoikaisut.
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 8
▼B
(29)Intianviranomaisetväittivät,ettäalustaviapäätelmiätehtäessäoli
toimittuvastoinyhteisönaiempaakäytäntöäsekävastointukiajatasoitustulleja koskevaa sopimusta ja perusasetusta lisäämälläkoron määrä tätä järjestelmää käyttäneiden yritysten saamaankokonaisetuun.
Katsottiin,ettäyrityksenjärjestelmästäsaamanedunkohtuullisin
mittari on yrityksen maksamattoman veron määrä tutkimusajan-jaksoa parhaiten vastaavana verovuonna. Määrän katsotaanvastaavan kertasuoritteista avustusta, joka on yrityksen käytettä-vissä tutkimusajanjaksona. Kyseiseen avustukseen on lisättykorkoedelläjohdanto-osan20kappaleessaesitetyinperustein,jaIntian viranomaisten väite on tämän vuoksi hylättävä.
4.Tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien määrä
(30)Edellä esitettyjen eri järjestelmiä koskevien lopullisten päätel-
mienperusteellatasoitustoimenpiteidenalaistentukienmääräontutkittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta seuraava:
Passbook DEPB EPCGS Tulovero YHT.
Bhansali Bright Bars 13,7% 0,7%14,4%
Facor (Ferro Alloys Corp.) 84,5% 1,1% 85,6%
Grand Foundry 84,5% 84,5%
Isibars 38,7% 1,1%1,2%41,0%
Mukand 18,1% 0,1%1,4%19,6%
Parekh 0,4%0,4%
Panchmahal Steel 0,2% 0,7% 0,9%
Raajratna Metal Industries 44,2% 2,7%46,9%
Venus Wire Industries 22,9% 1,8%24,7%
Viraj Impoexpo 25,6% 1,4%27,0%
(31)Muiden kuin yhteistyöhön osallistuneiden intialaisten yritysten
lopullinen tuen määrä, joka ilmaistaan prosentteina vapaastiyhteisön rajalla -nettohinnasta, on 88,3 prosenttia, joka vastaayhteistyössätoimineilletuottajillekussakinjärjestelmässämyön-nettyä korkeinta määrää.
(32)Yksivientiäharjoittavatuottaja,ChandanSteelLtd.,toimiyhteis-työssäpolkumyynninvastaisessamenettelyssä,jonkayhteydessämääritettiinväliaikaisetyrityskohtaisetpolkumyyntimarginaalitjavahinkomarginaalit, mutta kyseinen yritys ei toiminut kokonaanyhteistyössä tukien vastaisen menettelyn yhteydessä. Tässämenettelyssätuenmääränmäärittelyssäsovelletaansiisperusase-tuksen28artiklaa,jatämänyrityksentuenmääräksisaadaan88,3prosenttia yhteisön rajalla -nettohinnasta. Se, että tämä yritystoimi yhteistyössä polkumyynnin vastaisen menettelyn yhtey-dessä,onkuitenkinotettavahuomioon,jalopullisentasoitustullinperusteena olisi käytettävä kyseiselle yritykselle polkumyynninvastaisen menettelyn tutkimusajanjaksona yhteisöön harjoitta-malle kyseisen tuotteen tuonnille vahvistettua vahingonkorvaavaa tasoa, joka on tuen määrää matalampi.
(33)Väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 6 kappa-leessamainitunviejän(SindiaSteelsLtd.)osaltapidettiinasian-mukaisena, että yhteistyössä toimineiden intialaisten yritystentodettua painotettua keskimääräistä tuen määrää tulisi soveltaatähän yritykseen. Tämän yrityksen lopullisesti määritetty tuen
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 9
▼B
määräilmaistunaprosentteinavapaastiyhteisönrajalla-nettohin-
nasta on 34,5 prosenttia.
E.VAHINKO
1.Yhteisön tuotannonala
(34)Lisätutkimusten jälkeen todettiin, että yhteisön tuotannonalan
kumuloituterästankojentuotantomääräeimuodosta45prosenttiayhteisönkokonaistuotannosta,kutenväliaikaistatulliakoskevassaasetuksessa vahvistettiin; oikea määrä on 38 prosenttia yhteisönkokonaistuotannosta. Tämä prosenttiosuus on perusasetuksen 9artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 8 kohdassa esitettyjen edelly-tysten mukainen.
2.Yhteisön kulutus, markkinaosuudet ja Intiasta tulevan
tuonnin määrä
(35)Ilmoituksenjälkeeneiesitettyterästankojenkulutustayhteisössä,markkinaosuuksia ja Intiasta tulevan tuonnin määrää koskeviahuomautuksia. Tästä syystä vahvistetaan väliaikaisesta tullistaannetun asetuksen johdanto-osan 53−56 kappaleessa esitetytpäätelmät.
3.Tuetulla tuonnilla Intiasta tuotujen tuotteiden hinnat ja
hinnan alittavuus
a)Alittavuusmarginaalien laskeminen
(36)Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa (johdanto-osan
57−65 kappale) esitetään, suoritettiin yksityiskohtainen hinnanalittavuuden tarkastelu kyseisten intialaisten tuottajien osalta,joillaolihuomattavatalittavuusmarginaalit.Alittavuusmarginaalitlaskettiinvertaamallatuotetyypeittäinpainotettujakeskimääräisiävientihintoja yhteisön rajalla ja yhteisön tuotannonalan etuyh-teyttä vailla olevilta osapuolilta veloittamia painotettuja keski-määräisiä vapaasti tehtaalla -hintoja. Intialaisia tuotetyyppejä,joita vastaavia yhteisön tuotteita ei löydetty, ei otettu huomioonlaskennassa sen jälkeen kun oli vahvistettu, että jäljelle jääneetliiketoimetolivatriittävänedustavia.Josvientitapahtuietuyhtey-dessäolevienyritystenvälityksellä,vientihintojaoikaistiinasian-mukaisestituonninjaensimmäiselleriippumattomalleasiakkaalleyhteisössä tapahtuneen jälleenmyynnin välisten kustannustensekäodotettavissaolevanvoitonhuomioonottamiseksi.Yhteisöntuotannonalan myyntihintoja oikaistiin yhteisön kuljetuskustan-nustenhuomioonottamiseksi.Intialaisetviejätmyivätainoastaankauppiaille, kun taas yhteisön tuotannonala myi loppukäyttäjilleja kauppiaille. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonalan myyntiäloppukäyttäjille oikaistiin vastaamaan kauppiasporrasta. Lisäksiintialaisia myyntihintoja oikaistiin käsittelykustannusten osaltayhteisön rajalla -tasolle.
(37)Useat intialaiset tuottajat toistivat pyyntönsä, joka koskeeoikaisun tekemistä toimitusaikojen erojen ja toimitusaikojenluotettavuuden erojen vuoksi. Tuottajat väittivät erityisesti, ettäniiden on säännönmukaisesti annettava hyvityksiä asiakkailleentoimitustenmyöhästymistenvuoksi.Toimitustenmyöhästymisistäjohtuvat hyvityslaskut eivät kuitenkaan osoita, että Intianpitemmät toimitusajat tai toimitusaikojen epävarmuus vaikuttai-sivat myyntihintaan hintaneuvottelujen yhteydessä. Oikaisemistakoskevaapyyntöäeinäinollenvoidahyväksyä.Tässäyhteydessäotettiinhuomioonmyösse,ettäintialaistentuottajiensopimuksenmukaiset toimitusajat vaihtelivat usein neljästä kuuteen kuukau-teen, eikä tämä vaikuttanut sovittuun myyntihintaan.
(38)Kaikki intialaiset tuottajat toistivat myös pyyntönsä oikaisuntekemisestälaatuerojenhuomioonottamiseksi.Tuottajatväittiväterityisesti,ettäyhteisöntuottajientuottamienterästankojentyös-tettävyysoliparempi,mikävähensiterästankojenjatkojalostusp-rosessienkiertoaikoja.Tältäosintodettiin,ettäyhteisöntuottajattodellakin myivät tietyn osan tuotteista tuotenimikkeellä, jolla
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 10
▼B
ilmaistaan tuotteiden parempaa työstettävyyttä. Todettiin
kuitenkin, ettei hintarakenne johdonmukaisesti osoittanut, ettäparemmintyöstettäviätuotteitamyytäisiinkorkeimmillahinnoillaja että niillä siis olisi korkeampi markkina-arvo. Tämän vuoksioikaisuaeivoitumyöntää,koskavaikutustahintoihinjahintojenvertailtavuuteeneitodettu.Lisäksitodettiin,ettäkaikkiintialaisettuottajat olivat tehneet samanlaisen oikaisupyynnön ottamattahuomioon mahdollisia laatueroja tuotteidensa välillä.
(39)Eräsintialainenyritysväitti,ettäyhteisöntuotannonalanmyynti-hinta koostui perushinnasta ja niin kutsutusta ”seostelisästä”,toisinsanoenhintatekijästä,jokaliittyyterästankojensisältämiinseosteisiin. Yritys vaati, että seostelisä jätettäisiin pois yhteisönhinnoista alittavuuslaskelmien osalta. Tätä vaatimusta ei voituhyväksyä,koskaseostelisäoliosaasiakkaidenmaksamaamyynti-hintaa. Tässä yhteydessä todettiin, että myös intialaisiinmyynti-hintoihin sisältyi seosteeseen liittyvä tekijä, vaikka siihen eierityisesti viitattu laskussa.
(40)Kun otetaan huomioon edellä kuvatut oikaisut, alittavuusmargi-naalit ovat seuraavat:
— Bhansali Bright Bars Pvt Ltd./ Bhansali Ferromet
Pvt Ltd., Mumbai 14,5%
— Chandan Steel Ltd., Umbergaon 14,9%— Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 13,0%— Grand Foundry Ltd., Mumbai 13,2%— Isibars Ltd., Mumbai 19,4%— Mukand Ltd., Mumbai 17,8%— Panchmahal Steel Ltd., Baroda 13,9%— Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 5,8%— Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 15,8%— Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 12,8%— Viraj Alloys Ltd./ Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 15,7%
(41)Sindia Steel Ltd. -yritystä varten laskettu painotettu keskimää-
räinenalittavuusmarginaali(vrt.edelläjohdanto-osan33kappale)oli 16,8%. Näiden alittavuusmarginaalien todettiin olevanhuomattavia.
b)Kilpailun vastaista toimintaa koskeva väite
(42)Ilmoituksen jälkeen tekemissään huomautuksissa intialaiset
yritykset väittivät edelleen, että alittavuusmarginaalien laske-minensekämuutvahinkoakoskeviintekijöihin,syy-yhteyteenjayhteisönetuunliittyvätpäätelmättämäntutkimuksenyhteydessäovatturhia,kunotetaanhuomioonkilpailuasioitakoskevakomis-sionpäätös(
1).(AsiaIV/35.814−Seostelisä.Päätöksessätodetaan,
että ruostumatonta terästä olevien levytuotteiden tuottajat yhtei-sössä olivat muuttaneet yhteisesti seostelisän viitearvojen lasku-kaavaa. Tämän menettelytavan tavoitteena ja seurauksena onollut sekä rajoittaa että vääristää tavanomaista kilpailua yhteis-markkinoilla.
(43)Tässä yhteydessä muistutetaan, että päätös koski ruostumatto-masta teräksestä valmistettuja levytuotteita, eikä ruostumatto-mastateräksestävalmistettujatankoja,jotkakuuluvatpitkiintuot-teisiin. Lisäksi levytuotteiden tuottajat ja terästankojen tuottajatovat suurelta osin eri yrityksiä, ja terästankojen tuottajia onhuomattavasti enemmän kuin teräslevytuotteiden tuottajia.
(44)Intialaisettuottajatovatkuitenkintoistaneetväitteensä,ettämyösterästankojen osalta oli olemassa yhdenmukaistettu menettely-tapa. Jotkin näistä yrityksistä ovat myös tehneet terästankoja
(1) EYVL L 100, 1.4.1998, s. 55
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 11
▼B
koskevasta asiasta virallisen valituksen komissiolle asetuksen
(ETY) N:o 17/62(1) 3 artiklan perusteella. Väitteensä tueksi
intialaisetyrityksetkertoivat,ettäyksiyhteisönkansallisistaterä-syhteisöistäjakoikaikillejäsenilleenkuukausittainluettelotmaanmerkittävimmän tuottajan soveltamista seostelisistä. Lisäksiyritykset väittivät, että kyseinen tuottaja sovelsi samaa kerrointa(niin kutsuttua tuottotekijää) kuin eri jäsenvaltiossa oleva kaup-pias laskeakseen terästankojen seostelisän levytuotteiden seoste-lisän perusteella. Yritykset väittivät, että esitetyt tiedot ovatratkaiseva todiste siitä, että terästankojen markkinoilla noudate-taan yhdenmukaistettua menettelytapaa.
(45)Tässä yhteydessä on syytä todeta, että seostelisäjärjestelmänsoveltaminen ja tuottotekijän käyttö ei sellaisenaan ole lainvas-taista. Seostelisäjärjestelmän avulla ruostumattoman teräksentuottajan on mahdollista laillisesti siirtää seostekijöiden markki-nahintojen muutokset asiakkailta perittäviin myyntihintoihin jasiten suojella itseään tuotantokustannusten huomattavilta vaihte-luilta.Lisäksitodettiin,ettäseostelisänkäyttöonyleistäyhteisönulkopuolisilla muilla teräsmarkkinoilla ja että seostelisää onlyhyttä keskeytystä lukuun ottamatta käytetty yhteisössä useanvuodenajan.LisäksiEuroopanhiili-jateräsyhteisönalaankuulu-vien tuotteiden osalta EHTY:n perustamissopimuksen 60 artik-lassa ja sitä koskevassa yhteisön lainsäädännössä yhteisön tuot-tajia vaaditaan tiedottamaan sovellettavasta seostelisäjärjestel-mästäkomissiollejamuilleasianosaisillepäätöksenN:o37/54(
2)
(6 artiklan b kohta).
(46)Tämän vuoksi ja asiassa IV/35.814 tehdyn komission päätöksenmukaisestiseostelisäjärjestelmänsoveltaminenvoisiollalaitontaainoastaan,josseostelisäjärjestelmääsovellettaisiinyhdenmukai-sella, toisin sanoen kilpailun vastaisella tavalla. Tästä ei kuiten-kaan tutkimuksen aikana löydetty ratkaisevia todisteita.
(47)Lisäksi todettiin, että yhteisön tuottajien samoista tuotteistaperimät hinnat vertailukelpoisille asiakasryhmille vaihtelivatmerkittävästi saman ajanjakson aikana, mikä johti yhteisöntuotannonalan osalta siihen, että kannattavuus oli erilainen.
(48)Edellä esitetyn perusteella todettiin, että vahinkoa ja yhteisönetua koskevat päätelmät, joihin alittavuusmarginaalien laske-minen sisältyi, eivät olleet merkityksettömiä, kuten intialaisetyrityksetväittivät.TämänvuoksieivoituhyväksyäIntianvaati-musta,ettätutkimusolisipäätettävä.Eiollutmyöskäänmahdol-lista lykätä tukien vastaista menettelyä koskevaa tutkimustasiihenasti,ettäkomissioonsaanutpäätökseenväitettyäkilpailunvastaista toimintaa koskevan tutkimuksen, koska perusasetuksen11 artiklan 9 kohdan mukaisesti tukien vastaista menettelyäkoskevat tutkimukset on saatettava päätökseen 13 kuukaudenkuluessa niiden vireillepanosta.
(49)Todettiin kuitenkin, että komissio jatkaa väitettyä kilpailunvastaista toimintaa koskevaa tutkimusta. Jos komissio toteaayhdenmukaistetun menettelytavan olemassaolon, se voi omastaaloitteestaan panna vireille uudelleentarkastelun. Uudelleentar-kastelu toteutettaisiin nopeasti enintään 12 kuukauden kuluessa,jotta voidaan tutkia, vaikuttaako kilpailun vastainen käytäntövahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskeviin päätelmiin, jajos, niin missä määrin.
4.Yhteisön tuotannonalan tilanne
(50)Väliaikaisen tullin käyttöön ottamista koskevan asetuksen anta-
misen jälkeen ei esitetty huomautuksia yhteisön tuotannonalantilanteestatuotannonmäärän,kapasiteetinjakapasiteetinkäytön,myynnin määrän, markkinaosuuden, myyntihintojen, kannatta-vuuden, työllisyyden ja varastojen osalta. Sen vuoksi
(1) EYVL 13, 21.2.1962, s. 204/62
(2) EYVL 18, 1.8.1954, s. 470/54
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 12
▼B
vahvistetaanväliaikaistatulliakoskevanasetuksenjohdanto-osan67−78 kappaleessa esitetyt päätelmät.
Intian viranomaiset asettivat kuitenkin kyseenalaiseksi näihin
päätelmiin perustuvat päätelmät; erityisesti väitettiin, ettäyhteisön tuotantolukujen pienenemisestä ei voida syyttää intia-laisentuonninkasvua.Tämäväitekoskeesyy-yhteyttä,jotakäsi-tellään jäljempänä. Intian viranomaiset väittivät myös, ettäyhteisön tuotannonala lisäsi myyntiään etuyhteydessä olevilleosapuolille vuodesta 1994 ekstrapoloidun tutkimusajanjaksonaikana (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan52kappale).Tämäeikuitenkaankumoakokonaismyyntiä(erityi-sestimarkkinaosuudenkielteistäkehitystävuodesta1994lähtien)ja etuyhteyttä vailla oleville osapuolille suuntautunutta myyntiäkoskevia toteamuksia ja päätelmiä, joita myös käytetään hinnanalittavuutta koskevissa laskelmissa.
5.Päätelmä
(51)Edelläesitetynperusteellapääteltiin,ettäyhteisöntuotannonalalle
aiheutuu merkittävää vahinkoa, kuten väliaikaisesta tullistaannetun asetuksen johdanto-osan 79 kappaleessa esitetään.
F.SYY-YHTEYS
(52)Väliaikaisentullinkäyttöönottamistakoskevanasetuksenhyväk-
symisen jälkeen jotkin intialaiset yritykset asettivat kyseenalai-seksi sen, johtuiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinkoIntiasta peräisin olevasta tuetusta tuonnista. Väitettiin erityisesti,että vahinko aiheutui muista tekijöistä, nimittäin muista maistaperäisin olevasta halpatuonnista. Lisäksi väitettiin, että muidenyhteisön tuottajien tilanne ei ollut kehittynyt samansuuntaisestikuin yhteisön tuotannonalan tilanne.
(53)Tässä yhteydessä on syytä huomata, että Intiasta peräisin olevatuonti oli merkittävää koko tarkasteltavana olevan ajanjaksonajan,jasenmarkkinaosuusolihuipussaan9,1prosenttiavuonna1996. On myös todettu, että tuontia harjoitettiin hinnoilla, jotkaalittivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat. Lisäksiotettiinhuomioon,ettäuseatkauppiaatostavatterästankojasekäintialaisilta tuottajilta että yhteisön tuottajilta, ja tämä johtaasiihen,ettämarkkinatovatavoimetjareagoivatherkästihintaan.
Todettiin, että edellä mainitut Intiasta peräisin olevan tuonnin
kehityssuuntaukset osuivat yksiin yhteisön tuotannonalan tilan-teenheikkenemisenkanssa;tämäkoskierityisestiyhteisönmark-kinaosuudenmenetyksiäjahintojenlaskuavuodesta1995lähtien.Intiasta peräisin olevien terästankojen tuetun tuonnin vuoksiyhteisön tuotannonalan oli tutkimusajanjakson aikana laskettavamerkittävästi hintojaan kannattavuuden heikkenemisestä huoli-matta.Tämänvuoksivahvistettiinsyy-yhteystuetuntuonninsekätuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä.
(54)Tutkittiin myös, ovatko muut tekijät kuin tuettu tuonti voineetollaosaltaanaiheuttamassayhteisöntuotannonalalleaiheutunuttavahinkoa. Tässä yhteydessä todettiin, että muista maista tulevatuonti oli määrältään perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdassavahvistettuja kynnyksiä vähäisempää tai lähellä kyseisiä kynny-sarvoja ja/tai hinnoiltaan kalliimpaa. Niinpä tämän tuonnin eivoida katsoa poistavan syy-yhteyttä Intiasta tulevan tuetuntuonninjayhteisöntuotannonalalleaiheutuneenvahingonväliltä.
(55)Lisäksi tutkittiin joidenkin intialaisten tuottajien väite siitä, ettämuiden yhteisön tuottajien tilanne oli yhteisön tuotannonalantilannetta huomattavasti parempi. Tässä yhteydessä on pidettävämielessä, että yksityiskohtaisia, tarkistettuja tietoja on käytettä-vissäainoastaanyhteisöntuotannonalasta.Kunotetaanhuomioonterästankojen markkinoiden avoimuus ja hintaherkkyys yhtei-sössä,pääteltiin,ettämuidenyhteisöntuottajienkehitysontoden-näköisesti noudattanut yhteisön tuotannonalan kehityssuuntaustavarsinkin hintojen osalta.
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 13
▼B
(56)Väitettiinmyös,ettäyhteisöntuotannonalanterästankojenmyyn-
tihintojen lasku vuodesta 1995 lähtien olisi seurausta seostehin-tojen laskusta. Todettiin kuitenkin, että seosteiden maailman-markkinahintojen muutokset koskevat myös intialaisia tuottajia,eivätkä ne siis vaikuta todettuun hintojen alittavuuteen. Lisäksitodettiin,ettäyhteisöntuotannonalaolimyöslaskenuthuomatta-vasti perushintojaan.
(57)Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaista tulliakoskevan asetuksen johdanto-osan 80−88 kappaleessa esitetytpäätelmät, joiden mukaan Intiasta peräisin oleva tuettu halpa-tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut huomattavaavahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
G.YHTEISÖN ETU
(58)Väliaikaisentullinkäyttöönottamistakoskevanasetuksenhyväk-
symisen jälkeen ei esitetty perusteltuja huomautuksia yhteisönetua koskevasta tarkastelusta, joka esitettiin väliaikaista tulliakoskevan asetuksen johdanto-osan 89−94 kappaleessa.
(59)Tämänvuoksipäätellään,ettätoimenpiteidenkäyttöönottaminenpalauttaatehokkaankilpailun,jonkaavullayhteisöntuotannonalavoi hankkia takaisin menetetyt markkinaosuudet ja parantaakannattavuuttaan.
(60)Koskakäyttäjätjatuojateivätesittäneetkantaansa,oletettiin,ettäodotettavissaolevanhintojennousunvaikutusonrajallinen,kunotetaan huomioon myös ehdotettu tullin taso. Pääteltiin, ettähyvän kauppatavan palauttaminen johtaisi myös varhaisemmanjalostusasteen teollisuuden kilpailukyvyn parantumiseen.
(61)Yhteenvetona pääteltiin, että väliaikaista tullia koskevanasetuksen johdanto-osan 89−93 kappaleessa esitetyt päätelmätvoidaanvahvistaa.Eisiisolepakottaviasyitä,joidenperusteellaolisipääteltävä,ettätoimenpiteidenkäyttöönottoeitässätapauk-sessa olisi yhteisön edun mukaista.
H.TASOITUSTOIMENPITEET
(62)Edellä olevien vientitukea, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön
etua koskevien päätelmien perusteella tarkasteltiin, minkämuotoisiajatasoisialopullisiatasoitustoimenpiteitäolisitoteutet-tava vahinkoa aiheuttavien vientitukien kauppaa vääristävienvaikutusten poistamiseksi sekä tehokkaiden kilpailuolosuhteidenpalauttamiseksi terästankojen markkinoille yhteisössä.
(63)Kutenväliaikaistatulliakoskevanasetuksenjohdanto-osan96−98kappaleessa selvitettiin, laskettiin siis vahinkoa aiheuttamatonhintataso, toisin sanoen taso jolla yhteisön tuotannonala voisikattaa tuotantokustannuksensa ja saada kohtuullisen määränvoittoa kyseisen tuotteen myynnistä.
(64)Eräs intialainen yritys väitti, että vahinkoa aiheuttamattomanhintatason laskenta suoritettiin virheellisesti, koska kaikkientuotelajien voittomarginaali oli sama. On huomattava, ettävahinkoa aiheuttamaton hintataso laskettiin vähentämällä keski-määräisestämyyntihinnastatuotelajeittainyhteisöntuotannonalanpainotettu keskimääräinen voittomarginaali sekä lisäämälläkohtuullinen määrä voittoa, kuten edellä on selvitetty. Tätämenettelyä pidettiin tutkimuksen kannalta asianmukaisimpana.
(65)Vahinkoa aiheuttamattoman hintatason ja intialaisten tuottajienvientihintojen vertailu johti seuraaviin vahinkomarginaaleihinilmaistuna suhteessa vapaasti yhteisön rajalla - tason hintoihin:
—BhansaliBrightBarsPvtLtd./BhansaliFerrometPvt
Ltd., Mumbai 18,4,%
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 14
▼B
— Chandan Steel Ltd., Umbergaon 19,0%
— Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 16,5%— Grand Foundry Ltd., Mumbai 16,6%— Isibars Ltd., Mumbai 25,5%— Mukand Ltd., Mumbai 25,3%— Panchmahal Steel Ltd., Baroda 17,6%— Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 7,5%— Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 19,8%— Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 16,1%— Viraj Alloys Ltd./ Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 20,2%
(66)Sindia Steels Ltd. -yritykseen sovelletaan yhteistyössä toimi-
neiden intialaisten yritysten vahinkomarginaalien painotettuakeskiarvoa. Vahinkomarginaaliksi saatiin näin 22,1 prosenttia.
(67)Perusasetuksen15artiklan1kohdanmukaantullinonvastattavatuen määrää, ellei vahinkomarginaali ole tätä alempi. Yhteis-työssä toimineisiin tuottajiin sovellettavat tullit ovat sitenseuraavat:
—BhansaliBrightBarsPvtLtd./BhansaliFerrometPvt
Ltd., Mumbai 14,4%
— Chandan Steel Ltd., Umbergaon 19,0%— Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 16,5%— Grand Foundry Ltd., Mumbai 16,6%— Isibars Ltd., Mumbai 25,5%— Mukand Ltd., Mumbai 19,6%— Panchmahal Steel Ltd., Baroda 0,0%— Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 0,0%— Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 19,8%— Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 16,1%— Viraj Alloys Ltd./Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 20,2%
(68)Sindia Steels Ltd. -yritykseen sovellettavan tullin määrän olisi
oltava 22,1 prosenttia.
(69)Pidettiin aiheellisena vahvistaa yhteistyöhön osallistumattomiinyrityksiinsovellettavatullikorkeimmanmääritetyntullinmukai-sesti25,5prosentiksisenvuoksi,ettäintialaistenvientiäharjoitta-vien tuottajien yhteistyön taso oli korkea, ja koska haluttiinvälttääyhteistyöstäkieltäytymisenpalkitseminensekävarmistaa,että tasoitustoimenpiteitä ei kierretä.
I.SITOUMUKSET
(70)Tutkimuksen myöhäisessä vaiheessa useat intialaiset yritykset
esittivätsitoumuksia.Yrityksetesittivät,ettäneeivättulevaisuu-dessahyödyntäisitasoitustoimenpiteidenalaiseksitodettujavien-titukia yhteisöön suuntautuvassa viennissään. Yritysten mukaansitoumus aiheuttaisi sen, että vientihinnat nousisivat merkittä-västi.
Tätä tarjousta ei voitu hyväksyä. Ensinnäkin kyseiset yritykset
saisivatedelleentasoitustoimenpiteidenalaisiatukia,jotkaperus-tuisivat muualle kuin yhteisöön suuntautuvaan vientiin ja jotkakoskisivat sellaisten raaka-aineiden ja tuotantohyödykkeidentuontia, joita käytetään muiden tuotteiden kuin terästankojentuotantoon. Siten tällaista sitoumusta olisi mahdotonta valvoa,jolloin on mahdollista, että sitoumusta kierretään.
Toiseksi ehdotuksissa ei tehty hintasitoumuksia, ja siksi sitou-
muksenhyväksymiseneikatsotapoistavantuetuntuonninhaital-lisia vaikutuksia.
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 15
▼B
Ehdotusten tekemisen määräajan umpeutumisen jälkeen erästoinen vientiä harjoittava tuottaja esitti hintasitoumusta. Tämäyritysesitti,ettäsenoudattaisitiettyjävähimmäishintoja.Tarjoustutkittiin ja todettiin, että koska kyseisen tuotteen tuotetyypit jahinnat vaihtelevat huomattavasti, olisi vaikeaa määrittää hintaa,joka poistaisi tuetun tuonnin vahingolliset vaikutukset. Sitou-musta koskevaa ehdotusta ei näin ollen voitu hyväksyä.
J.VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN
(71)Kun otetaan huomioon vientiä harjoittavien tuottajien osalta
todettujen tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien suuruus jayhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon vakavuus, pide-tään tarpeellisena, että asetuksen (EY) N:o 1556/98 mukaisestiväliaikaisen tasoitustullin vakuutena olevat määrät kannetaanlopullisesti lopullisen tullin määräisinä, jollei väliaikaisen tullinmäärä ole alhaisempi; tällöin olisi sovellettava väliaikaisestatullista annettua asetusta.
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli Intiasta peräisin olevien,
CN-koodeihin72222011,72222021,72222031ja72222081kuulu-vien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen tuonnissa.
2. Seuraavassa luettelossa mainittujen yritysten valmistamien tuot-
teiden polkumyyntitullin määrä vapaasti yhteisön rajalla -nettohinnastaon seuraava:
Valmistaja Tulli(%)Taric-lisä-
koodi
BhansaliBrightBarsPvtLtd./BhansaliFerromet
Pvt Ltd., Mumbai14,4 8226
Chandan Steel Ltd., Umbergaon 19,0 8593
Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd.), Nagpur 16,5 8400
Grand Foundry Ltd., Mumbai 16,6 8401
Isibars Ltd., Mumbai 25,5 8402
▼M1
— Meltroll Engineering Ltd, Mumbai 5,5A021
▼B
Mukand Ltd., Mumbai 19,6 8403
Panchmahal Steel Ltd., Baroda 08404
Parekh Bright Bars Pvt Ltd., Thane 08594
Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad 19,8 8405
Sindia Steels Ltd., Nashik ►M112◄8406
Venus Wire Industries Ltd., Mumbai 16,1 8407
Viraj Impoexpo Ltd./Viraj Alloys Ltd., Mumbai 20,2 8410
Kaikki muut yritykset 25,5 8900
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia
säännöksiä ja määräyksiä.
1998R2450 — FI — 01.10.1999 — 001.001 — 16
▼B
2 artikla
Kannetaan lopullisesti asetuksen (EY) N:o 1556/98 mukaisesti väliai-
kaisen tasoitustullin vakuutena olevat määrät väliaikaisten tullienmäärän mukaisina, jos nämä ovat lopullisia määriä alemmat. Muissatapauksissa ne kannetaan lopullisesti käyttöön otetun tullin määränmukaisina. Vapautetaan lopullisen tasoitustullin ylittävät vakuutenaolevat määrät.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se
julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämäasetusonkaikiltaosiltaanvelvoittava,jasitäsovelletaansellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.