1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 3760/92,
annettu 20 päivänä joulukuuta 1992,
yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta
(EYVL L 389, 31.12.1992, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston asetus (EY) N:o 1181/98, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1998 L 164 1 9.6.1998
Muutettu:
►A1 Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirja C 241 21 29.8.1994
(mukautettu neuvoston päätöksellä 95/1/EY, Euratom, EHTY) L 1 1 1.1.1995
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 2
▼B
NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 3760/92,
annettu 20 päivänä joulukuuta 1992,
yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 43 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo, ettäneuvoston asetuksella (ETY) N:o 170/83 (
4) 25 päivänä tammikuuta
1983 perustettu kalavarojen säilyttämis- ja hoitojärjestelmä on osoittau-tunut tehokkaaksi; eräät kannat niin yhteisön kuin yhteisön ulkopuoli-silla vesillä ovat kuitenkin jatkuvasti pienentyneet, ja sen vuoksi olisiparannettava ja laajennettava olemassaolevia säilyttämistoimenpiteitä,
olisi pyrittävä järkiperäiseen ja vastuulliseen elollisten vesiluonnonva-
rojen ja vesiviljelyn hyväksikäyttöön tunnustaen toisaalta mielessä kala-talousalan tarve turvata alan pitkän aikavälin kehitys ja sen taloudelliset,sosiaaliset edellytykset ja toisaalta tarve turvata kuluttajien edut ottaenhuomioon biologiset rajoitteet ja meriekosysteemi,
kalastusta olisi säädeltävä tapauskohtaisen tasapainon saavuttamiseksi
yhtäältä käytettävissä ja saatavissa olevien kalavarojen ja toisaaltaniiden tekijöiden välillä, jotka ovat omiaan vaikuttamaan kalastuskuole-vuuteen,
kalavarojen järkiperäisen ja vastuullisen hyväksikäytön edistämiseksi
olisi otettava käyttöön valikoivammat pyyntimenetelmät ja pyydyksetbiologisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisellatavalla ja poisheitettyjen määrien rajoittamiseksi,
perustamalla yhteisön yleinen kalastuslisenssijärjestelmä, jossa aluskoh-
taisten kalastuslisenssien myöntäminen ja hallinto kuuluu jäsenvaltioille,voidaan myötävaikuttaa kalataloudellisen hyväksikäytön sääntelyn jaavoimuuden parantamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisönerityisten kalastuslupajärjestelmien soveltamista,
olisi annettava erityisiä rannikkokalastusta koskevia säännöksiä; sen
vuoksi olisi poikettava kalatalousalan yhteisen rakennepolitiikan perus-tamisesta 19 päivänä tammikuuta 1976 annetusta neuvoston asetuksesta(ETY) N:o 101/76 (
5) ja oikeutettava jäsenvaltiot pitämään voimassa 31
päivään joulukuuta 2002 nykyiset rajoitukset, jotka koskevat pääsyäniiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluville vesille enintään12 meripeninkulman sisällä niiden perusviivoista lukien, sellaisina kuinne olivat neuvoston asetuksen (ETY) N:o 170/83 voimaantullessa taikyseisen päivämäärän jälkeen yhteisöön liittyneiden valtioiden osaltaviimeksimainittujen liittymishetkellä,
olisi myös jatkettava 31 päivään joulukuuta 2002 niiden nykyisten
järjestelmien voimassaoloa, joissa annetaan vesille pääsyä koskevatsäännöt kalastustoimintaa mainitun 12 meripeninkulman rajan sisäpuo-lella perinteisesti harjoittaville muiden jäsenvaltioiden kalastusaluksille,
neuvoston on ennen kyseistä päivämäärää päätettävä säännöksistä, joita
voitaisiin soveltaa kyseisten järjestelmien ja rajoitusten päätyttyä,
(1) EYVL N:o C 311, 27.11.1992, s. 7
(2) Lausunto annettu joulukuun 15 päivänä 1992.
(3) Lausunto annettu marraskuun 24 päivänä 1992.
(4) EYVL N:o L 24, 27.1.1983, s. 1
(5) EYVL N:o L 20, 28.1.1976, s. 19
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 3
▼B
olisi pidettävä voimassa haavoittuvalla alueella harjoitettavaa kalastus-
toimintaa koskevat erityisjärjestelyt,
tehokkaan säilyttämisen toteuttamiseksi on tarpeen rajoittaa eräiden
kalavarojen kalastuksen määrää; kyseiset määrät voidaan vahvistaavuosittain tai useaksi vuodeksi kerrallaan ja/tai tarvittaessa useita lajejakoskeviksi; edellä mainituilla päätöksillä on merkittäviä vaikutuksiataloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta niillä jäsenvaltioissasijaitsevilla alueilla, joissa kalatalous muodostaa tärkeän elinkeinon;neuvoston olisi sen vuoksi tehtävä komission ehdotuksesta kyseisetpäätökset,
niiden kalavarojen osalta, joiden kalastuksen määrää olisi rajoitettava,
olisi kalastusmahdollisuudet jaettava jäsenvaltioille kalastusoikeuksinakiintiöiden muodossa ja tarvittaessa pyyntiponnistuksena ilmaistuna,
kalavarojen säilyttämisellä ja hoidolla olisi myötävaikutettava kalastus-
toiminnan vakauden parantamiseen, ja niiden arvioinnin tulisi perustuaneuvoston antamiin suuntaviivoihin perustuvaan viitejakoon,
toisaalta kyseisen vakauden on kantojen väliaikaisen biologisen tilan-
teen vuoksi otettava huomioon niiden alueiden erityistarpeet, joidenväestö on erityisen riippuvainen kalastuksesta ja sen liitännäistoimin-noista, kuten neuvosto päätti 3 päivänä marraskuuta 1976 annetussapäätöslauselmassaan ja erityisesti sen liitteessä VII,
tavoitteena oleva suhteellisen vakauden käsite olisi ymmärrettävä juuri
tällä tavoin,
tähän asti käyttämättömät yhteisön kalastusmahdollisuudet olisi jaettava
kaikkien jäsenvaltioiden edut huomioon ottaen,
yhteisön kalatalousalan rakenneuudistus olisi saatava aikaan siten, että
otetaan huomioon käytettävissä ja saatavissa olevat kalavarat ja lisäksikunkin kalastusalueen ominaispiirteet ja mahdolliset taloudelliset jayhteiskunnalliset seuraukset; kalatalouselinkeinon rakenneuudistuksensuuntaviivat olisi vahvistettava yhteisön tasolla;
yhteisen kalastuspolitiikan asianmukaisen toteuttamisen varmistamiseksi
olisi perustettava yhteisön koko alaa koskeva valvontajärjestelmä, jokaottaa huomioon suhteellisuusperiaatteen,
olisi säädettävä kiireellisten toimenpiteiden toteuttamisesta sellaisten
häiriöiden varalta, jotka ovat omiaan vaarantamaan kalavarojen säilyttä-mistä koskevat tavoitteet,
kalastusta koskevan tilanteen ja odotettavissa olevan kehityksen arvi-
oinnin mahdollistavan tieteellisen, teknisen ja taloudellisen tiedon asian-mukaisen hyödyntämisen varmistamiseksi olisi perustettava neuvoa-antava komitea; kyseisen komitean olisi kertomuksissaan tuotava esiinmyös biologisia näkökohtia koskevien lausuntojensa taloudelliset vaiku-tukset,
päätöksenteon, päätösten toteuttamisen ja valvonnan olisi tapahduttava
mahdollisimman tarkoituksenmukaisella tasolla,
tämän asetuksen soveltamisen helpottamiseksi olisi säädettävä menette-
lystä jäsenvaltioiden ja komission välisen tiiviin yhteistyön aikaansaa-miseksi kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomiteassa, ja
asetukseen (ETY) N:o 170/83 tehtävien muutosten suuren lukumäärän
ja monimutkaisuuden vuoksi olisi kyseinen asetus kumottava ja korvat-tava,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Yhteiseen kalastuspolitiikkaan kuuluu elollisten vesiluonnonvarojen ja
vesiviljelyn kalataloudelliseen hyväksikäyttöön liittyvä toiminta sekäkalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus ja pitäminen kaupan, joskyseistä toimintaa harjoitetaan jäsenvaltioiden alueella, yhteisön kalas-tusvyöhykkeillä tai yhteisön kalastusaluksilla.
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 4
▼B
2 artikla
1. Yhteisen kalastuspolitiikan kalataloudellista hyväksikäyttöä koske-
vina yleisiä tavoitteita on suojella ja säilyttää käytettävissä ja saatavillaolevia elollisia merellisiä luonnonvaroja sekä säätää kestävällä pohjallatapahtuvasta järkiperäisestä ja vastuullisesta hyväksikäytöstä alaan liit-tyvien taloudellisten ja sosiaalisten edellytysten mukaisesti ottaenhuomioon sen vaikutukset meriekosysteemiin ja kiinnittäen erityistähuomiota sekä tuottajien että kuluttajien tarpeisiin.
Tätä varten perustetaan kalataloudellisen hyväksikäytön hallintojärjes-
telmä, jonka avulla voidaan saavuttaa kestävällä perustalla oleva tasa-paino kalavarojen ja niiden hyväksikäytön välillä eri kalastusvyöhyk-keillä.
2. Tällä asetuksella pyritään luomaan kehykset kalavarojen säilyttä-
miselle ja suojelulle. Jäsenvaltioiden on valvottava, että muu kuinammattimaisesti harjoitettava kalastustoiminta ei vaaranna yhteiseenkalastuspolitiikkaan kuuluvien kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa.
Tämän vuoksi ja kalataloudellisen hyväksikäytön turvaamiseksi tällä
asetuksella luodaan kehykset vesille pääsyn sääntelylle, kalataloudel-lisen hyväksikäytön hallinnolle ja valvonnalle sekä säädetään tarvitta-vista keinoista ja menettelyistä.
3 artikla
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) ”yhteisön kalastusvyöhykkeellä” jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai
lainkäyttövaltaan kuuluvia vesiä;
b) ”kalavaroilla” käytettävissä ja saatavissa olevia meressä eläviä vesie-
liölajeja, mukaan luettuna anadromiset ja katadromiset lajit niidenmerivaiheen aikana;
c) ”kalastusaluksella” kaikkia aluksia, jotka on varustettu kalavarojen
kaupallista hyväksikäyttöä varten;
d) ”yhteisön kalastusaluksella” jonkin jäsenvaltion lipun alla purjeh-
tivaa ja yhteisössä rekisteröityä kalastusalusta;
e) ”kalastuksen määrällä” jostakin kannasta tiettynä ajanjaksona saadun
saaliin osuutta koko kannasta;
f) ”pyyntiponnistuksella” kalastusaluksen kapasiteetin ja toiminnan
tuottoa tai laivaston tai alusryhmän ollessa kyseessä kaikkienkyseisten alusten yhteenlaskettua pyyntiponnistusta;
g) ”yhteisön kalastusmahdollisuuksilla” yhteisön kalastusvyöhykkeellä
yhteisön käytössä olevia kalastusmahdollisuuksia, joihin lisätäänyhteisön kaikki kalastusmahdollisuudet yhteisön kalastusvyöhykkeenulkopuolella ja joista vähennetään kaikki kolmansien maiden käyt-töön myönnetyt kalastusoikeudet.
I OSASTO
Vyöhykkeille pääsyä ja kalavarojen saatavuutta koskevat säännöt
4 artikla
1. Jollei toisin säädetä, kalavarojen järkiperäisen ja vastuullisen sekä
kestävällä pohjalla tapahtuvan hyväksikäytön varmistamiseksi neuvostototeuttaa perustamissopimuksen 43 artiklassa määrätyn menettelynmukaisesti yhteisön toimenpiteet, joilla vahvistetaan vyöhykkeillepääsyn ja kalavarojen saatavuuden sekä kalastustoiminnan harjoitta-misen edellytykset. Kyseiset toimenpiteet suunnitellaan käytettävissäolevien biologisten, sosiaalisten ja taloudellisten sekä teknisten tutki-musten sekä erityisesti 16 artiklan mukaisesti perustetun komitean laati-mien kertomusten perusteella.
2. Kyseisiin määräyksiin voi erityisesti sisältyä kutakin kalastusta tai
kalastusryhmää koskevia toimenpiteitä, joilla pyritään:
a) perustamaan vyöhykkeitä, joilla kalastustoiminta on joko kiellettyä
tai sitä on rajoitettu;
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 5
▼B
b) rajoittamaan kalastuksen määrää;
c) vahvistamaan pyynnin määrälliset rajat;
d) rajoittamaan merellä vietettyä aikaa ottaen tarvittaessa huomioon
kalastusalueiden etäisyys;
e) vahvistamaan sellaisten alusten lukumäärä ja tyypit, joilla on lupa
kalastaa;
f) toteuttamaan pyydyksiin ja niiden käyttöön liittyvät tekniset toimen-
piteet;
g) vahvistamaan niiden yksilöiden vähimmäiskoko tai -paino, joiden
pyynti on sallittu;
h) toteuttamaan kannustustoimenpiteitä, taloudelliset toimenpiteet
mukaan lukien, valikoivamman kalastuksen edistämiseksi.
5 artikla
1. Neuvosto päättää perustamissopimuksen 43 artiklassa määrätyn
menettelyn mukaisesti 31 joulukuuta 1993 mennessä viimeistään 1tammikuuta 1995 voimaantulevasta yhteisön järjestelmästä, jossamäärätään säännöt jäsenvaltioiden tulevaisuudessa myöntämissä jahoitamissa kalastuslisensseissä ilmoitettavista vähimmäistiedoista.
Jäsenvaltioiden on yhteisön järjestelmän voimaantulopäivästä lähtien
otettava käyttöön kansalliset kalastuslisenssijärjestelmät. Jollei toisinsäädetä, kaikilla yhteisön kalastusaluksilla on oltava aluskohtainenkalastuslisenssi.
Kyseisten järjestelyjen soveltaminen ei rajoita minkään yhteisön tasolla
mahdollisesti olemassaolevan erityisjärjestelmän tai nykyisten ja tule-vien kansainvälisten sopimusten edellyttämien erityisjärjestelmiensoveltamista.
2. Lisenssijärjestelmiä sovelletaan kaikkiin yhteisön kalastusaluksiin,
jotka toimivat yhteisön kalastusvyöhykkeellä, kolmansien maidenvesillä tai avomerellä. Vähimmäistietoja koskevia yhteisön vaatimuksiasovelletaan samaten kolmansien maiden kalastusaluksiin, jotka kalas-tavat yhteisön kalastusvyöhykkeellä kansainvälisissä sopimuksissamäärätyissä tapauksissa.
6 artikla
1. Jäsenvaltioilla on oikeus pitää voimassa tammikuun 1 päivästä
1993 joulukuun 31 päivään 2002 vuoden 1972 liittymisasiakirjan 100artiklassa määritelty järjestelmä sekä siirtää mainitussa artiklassamäärättyä 6 meripeninkulman rajaa enintään 12 meripeninkulmaan astikaikilla niiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä.
2. Jäsenvaltioiden välisten olemassaolevien naapuruussuhteiden
osana harjoitettua toimintaa lukuun ottamatta 1 kohdassa käyttöön otet-tuun järjestelmään kuuluvaa kalastustoimintaa koskevat liitteessä Imäärätyt yksityiskohtaiset säännöt; kyseisissä säännöissä määritelläänkullekin jäsenvaltiolle sellaiset muiden jäsenvaltioiden rannikkovesienmaantieteelliset alueet, joilla kyseistä toimintaa harjoitetaan, sekä lajit,joita kyseinen toiminta koskee.
7 artikla
1. Liitteessä II määritellyllä alueella ja niiden lajien osalta, joilla on
erityinen merkitys kyseisellä alueella ja jotka ovat niiden hyväksikäyt-töön liittyvien piirteiden vuoksi biologisesti herkästi haavoittuvia,perpendikkelipituudeltaan vähintään 26 metriä olevien kalastusalustenharjoittamaa muita pohjakalalajeja kuin harmaaturskaa ja mustakita-turskaa koskevaa kalastustoimintaa säädellään komission yhteisönpuolesta hoitaman lupajärjestelmän sekä sellaisten menettelyjen avulla,joilla toimivaltaisille valvontaviranomaisille välitetään tieto tietyllealueelle saapuneista ja sieltä poistuneista aluksista liitteessä II vahvistet-tujen edellytysten mukaisesti.
2. Kalastuslisenssijärjestelmän ja kalastusalusten liikkeitä koskevan
tiedonvälitysjärjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 6
▼B
säännöt sekä niiden perustamismenettelyt vahvistetaan 18 artiklassa
säädetyn menettelyn mukaisesti.
8 artikla
1. Kalastuksen määrää voidaan 4 artiklan mukaisesti säädellä rajoit-
tamalla sallittua pyyntimäärää ja tarvittaessa pyyntiponnistusta kyseessäolevana ajanjaksona. Jos pyyntirajoitusten määrääminen ei ole tarkoi-tuksenmukaista, kalastuksen määrää voidaan säädellä rajoittamallayksinomaan pyyntiponnistusta.
▼
M1
2. Jos osoittautuu tarpeelliseksi määrätä yhteisön kalastusaluksilleyhteisön kalastusvyöhykkeellä tai sen ulkopuolella sijaitsevan kalastusa-lueen kalastuksen määrää koskevia rajoituksia tai kolmansien maidenlipun alla kalastaville aluksille yhteisön kalastusvyöhykkeellä sijait-sevan kalastusalueen kalastuksen määrää koskevia rajoituksia, nevahvistetaan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.
▼
B
3. Perustamissopimuksen 43 artiklassa määrätyn menettelyn mukai-sesti neuvosto
i) voi vahvistaa kutakin kalastusta tai kalastusryhmää koskevat hoito-
tavoitteet useaksi vuodeksi kerrallaan kyseessä olevien kalavarojenerityispiirteiden perusteella. Nämä tavoitteet vahvistetaan tarvit-taessa useita lajeja koskeviksi. Täsmennetään ensisijaiset tavoitteet,joihin kuuluvat tarpeen mukaan kalavarojen taso, tuotantomuodot,toiminta ja tuotto;
ii) hoitotavoitteet vahvistettuaan voi lisäksi vahvistaa, tarvittaessa
useaksi vuodeksi kerrallaan, kutakin kalastusta tai kalastusryhmääkoskevat hoitotavoitteiden toteuttamiseen tähtäävät hoitosuunni-telmat, joihin sisältyvät kalataloudellisen hyväksikäytön harjoittami-selle asetetut erityisedellytykset;
iii) saattaa tavoitteet ja suunnitelmat ajan tasalle viimeistään vuotta
ennen kullekin kalastukselle tai kalastusryhmälle vahvistetun ajan-jakson päättymistä.
4. Neuvosto määräenemmistöllä, komission ehdotuksesta:
▼
M1
i) määrittelee tapauskohtaisesti suurimman sallitun saaliin sekä näihin
saaliin rajoituksiin ja/tai suurimpaan sallittuun pyyntiponnistukseenliittyvät edellytykset kullekin kalastukselle tai kalastusryhmälle,tarvittaessa useaksi vuodeksi kerrallaan. Nämä määritellään hoitota-voitteiden ja -suunnitelmien perusteella, jos ne on vahvistettu 3kohdan mukaisesti;
▼
B
ii) jakaa pyyntimahdollisuudet jäsenvaltioiden kesken siten, että
voidaan turvata kunkin jäsenvaltion kalastustoiminnan suhteellinenvakaus kunkin kyseessä olevan kannan osalta; jollei osuuksienkokonaistasapainon noudattaminen muuta edellytä, voidaan niidenjäsenvaltioiden pyynnöstä, joita asia suoranaisesti koskee, kuitenkinottaa huomioon pienoiskiintiöt ja säännölliset kiintiöiden vaihdot,jotka ovat olleet käytössä vuodesta 1983;
iii) vahvistaa kaikkien jäsenvaltioiden edut huomioon ottaen jakomene-
telmät yhteisön luodessa jotakin kalastusta tai kalastusryhmäävarten uusia pyyntimahdollisuuksia, joita ei ole aiemmin hyödyn-netty yhteisessä kalastuspolitiikassa;
iv) voi lisäksi vahvistaa tapauskohtaisesti edellytykset, jotka sallivat
kalastusoikeuksien tarkistamisen vuosittain;
v) voi tieteellisten lausuntojen perusteella toteuttaa tarpeelliset hoitota-
voitteiden ja -suunnitelmien välitarkistukset;
▼
M1
vi) vahvistaa kolmansille maille jaettavat kalastusmahdollisuudet sekä
erityiset edellytykset, joiden mukaan saaliit on pyydettävä.
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 7
▼B
9 artikla
1. Jäsenvaltiot voivat vaihtaa keskenään kaikki niille myönnetyt
kalastusoikeudet tai osan niistä ilmoitettuaan asiasta komissiolle.
2. Jäsenvaltioiden on vuosittain ilmoitettava komissiolle hyväksy-
mänsä perusteet niille myönnettyjen kalastusoikeuksien jakamista jakäyttöä koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä varten yhteisön oikeuden jayhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti.
10 artikla
1. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kalavarojen säilyttämis- ja hoitotoi-
menpiteitä niiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvillavesillä, jos
— kyseiset toimenpiteet koskevat puhtaasti paikallisia kalakantoja,
joilla on merkitystä ainoastaan kyseisen jäsenvaltion kalastajille,
— ne koskevat ainoastaan kyseisen jäsenvaltion kalastajia,— ne ovat sopusoinnussa 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen
tavoitteiden kanssa eivätkä ole lievempiä kuin 4 artiklan mukaisestimäärätyt toimenpiteet.
2. Komissiolle on ilmoitettava kaikista kansallisten kalavarojen
säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden käyttöön ottamiseen tai muuttami-seen tähtäävistä hankkeista ajoissa siten, että sillä on mahdollisuusesittää näkemyksensä asetuksen (ETY) N:o 3094/86 14 artiklassasäädettyjen menettelyjen mukaisesti.
II OSASTO
Kalastustoiminnan hallinto ja valvonta
11 artikla
Neuvosto vahvistaa I osaston osalta, useaksi vuodeksi kerrallaan ja
ensimmäisen kerran viimeistään 1 tammikuuta 1994, perustamissopi-muksen 43 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti tavoitteet ja yksi-tyiskohtaiset säännöt, joilla pyritään saamaan aikaan yhteisön kalatalou-salaa koskeva rakenneuudistus kestävän tasapainon saavuttamiseksikalavarojen ja niiden hyväksikäytön välillä. Tämä rakenneuudistus ottaatapauskohtaisesti huomioon mahdolliset taloudelliset ja yhteiskunnal-liset seuraukset sekä eri kalastusalueiden erityispiirteet.
III OSASTO
Yleiset määräykset
12 artikla
1. Tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi neuvosto ottaa
käyttöön koko alaa koskevan yhteisön valvontajärjestelmän noudattaenperustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyä menettelyä.
13 artikla
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tämän asetuksen sovel-
tamista koskevat tiedot. Vaaditut tiedot määritellään 18 artiklassasäädetyn menettelyn mukaisesti.
2. Komissio käsittelee kyseisiä tietoja noudattaen yksittäisiä tietoja
koskevan tietosuojan edellyttämää luottamuksellisuutta.
14 artikla
1. Komissio laatii kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle
ja alaa edustaville yhteisön järjestöille vähintään joka kolmas vuositämän asetuksen ja erityisesti sen 8 artiklan nojalla toteutettujen toimen-piteiden soveltamisesta.
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 8
▼B
2. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään
31 joulukuuta 2001 kertomuksen yhteisön kalatalouden tilanteesta jaerityisesti rannikkoalueiden taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta tilan-teesta, kalavarojen tilasta ja niiden odotettavissa olevasta kehityksestäsekä tämän asetuksen toteuttamisesta. Neuvosto päättää mainitun kerto-muksen perusteella 31 joulukuuta 2002 mennessä noudattaen perusta-missopimuksen 43 artiklassa määrättyä menettelyä erityisesti 7 artiklaakoskevista mahdollisista tarkistuksista ja antaa 6 artiklassa tarkoitettujayksityiskohtaisia sääntöjä seuraavat säännökset.
15 artikla
1. Sellaisten vakavien ja odottamattomien häiriöiden sattuessa, jotka
ovat omiaan vaarantamaan kalavarojen säilyttämisen, komissio päättääjäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tarvittavista, enintäänkuusi kuukautta kestävistä toimenpiteistä. Toimenpiteistä ilmoitetaanjäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille, ja niitä on sovellettava välittö-mästi.
2. Jos komission käsiteltäväksi on saatettu jonkin jäsenvaltion
pyyntö, komissio tekee ratkaisunsa asiasta kymmenen työpäivän määrä-ajassa.
3. Jäsenvaltiot voivat saattaa komission tekemän päätöksen
neuvoston käsiteltäväksi 1 kohdan mukaisesti kymmenen työpäivänkuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta.
4. Neuvosto voi päättää asiasta toisin yhden kuukauden kuluessa.
16 artikla
Komissio perustaa alaisuuteensa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastus-
komitean. Komiteaa kuullaan määräajoin, ja se laatii vuosittain kalava-rojen tilannetta ja kalastustoiminnan kehitystä koskevan mietinnön, kiin-nittäen huomiota erityisesti luonnontieteellisiin ja teknisiin näkökohtiin.Se laatii myös kalavarojen tilasta johtuvia taloudellisia vaikutuksiakoskevia kertomuksia. Komitea laatii vuosikertomuksen kalastus- javesiviljelyalalla tehdystä ja perustamissopimuksen 41 artiklan akohdassa määrätyssä laajuudessa tarvittavasta tieteellisestä ja teknisestätutkimuksesta.
17 artikla
Perustetaan kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomitea, jäljempänä
”komitea”, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjoh-tajana on komission edustaja.
18 artikla
Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa
komitean käsiteltäväksi komitean puheenjohtaja joko omasta aloittees-taan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.
Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksena tarvittavista toimenpi-
teistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonkapuheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto anne-taan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätöstenedellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komissionehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänetpainotetaan edellä mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjoh-taja ei osallistu äänestykseen.
Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos
kyseiset toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean antaman lausunnonmukaiset, komissio ilmoittaa niistä välittömästi neuvostolle. Tässätapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden sovelta-mista enintään kuukaudella ilmoittamispäivästä.
Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä
kohdassa säädetyssä määräajassa.
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 9
▼B
19 artikla
Tämän asetuksen soveltamisessa otetaan huomioon erityisjärjestelmät,
jotka johtuvat yhteisön kolmansien maiden kanssa tai kansainvälisissäjärjestöissä tekemistä sopimuksista taikka jäsenvaltioiden yhteisönoikeutta noudattaen tekemistä sopimuksista.
20 artikla
1. Kumotaan asetus (ETY) N:o 170/83.2. Viittauksia 1 kohdan nojalla kumotun asetuksen säännöksiin pide-
tään viittauksina tämän asetuksen säännöksiin.
21 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 10
▼B
Maantieteelliset alueet Lajit Laajuus tai erityispiirteet
Maantieteelliset alueet Lajit Laajuus tai erityispiirteetLIITE I (1)
YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN KUUDEN JA KAHDENTOISTA MERIPENIN-
KULMAN VÄLILLÄ OLEVAT RANNIKKOVEDET
RANSKA
Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko
(6—12 meripeninkulmaa)
1. Berwick-upon-Tweedistä itään
Coquet Islandista itäänsilli rajoittamaton
2. Flamborough Headistä itään
Spurn Headistä itäänsilli rajoittamaton
3. Lowestoftista itään
Lyme Regisistä eteläänkaikki lajit rajoittamaton
4. Lyme Regisistä etelään
Eddystonesta eteläänpohjakalat rajoittamaton
5. Eddystonesta etelään
Longshipsista lounaaseenpohjakalatkampasimpukkahummerilangustirajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamaton
6. Longshipsista lounaaseen
Hartland Pointista luoteeseen
pohjakalatlangustihummeri rajoittamatonrajoittamatonrajoittamaton
7. Hartland Pointista Lundy Islandista
pohjoiseen vedettyyn viivaan
pohjakalat rajoittamaton
8. Lundy Islandista suoraan länteen vede-
tystä viivasta Cardigan Harbouriinkaikki lajit rajoittamaton
9. Point Lynasista pohjoiseen
Morecamben majakkalaivasta itäänkaikki lajit rajoittamaton
10. County Down
11. New Islandista koilliseen (2)
Sanda Islandista lounaaseenpohjakalatkaikki lajit rajoittamaton
12. Port Stewartista pohjoiseen
Barra Headista länteenkaikki lajit rajoittamaton
13. 57 °40’ pohj.l.
Butt of Lewisista länteenkaikki lajit(paitsi äyriäiset janilviäiset) rajoittamaton
14. St Kilda, Flannan Islands kaikki lajit rajoittamaton
15.Butt of Lewisin majakan ja pisteen
59°30’ pohj.l. — 5 °45’ länt.p. välisestä
viivasta länteenkaikki lajit rajoittamaton
(2) EYVL N:o L 73, 19.3.1983, s. 42 (korjaus).
IRLANTI
Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko
(6—12 meripeninkulmaa)
1. Point Lynasista pohjoiseen
Mull of Gallowaysta eteläänpohjakalatkeisarihummeri rajoittamatonrajoittamaton
2.Mull of Oasta länteenBarra Headista länteen pohjakalatkeisarihummeri rajoittamatonrajoittamaton
(1) Kaikki rajat perusviivoista, sellaisina kuin ne ovat asetuksen (ETY) N:o 170/83
voimaantulohetkellä ja, yhteisöön kyseisen päivämäärän jälkeen liittyneiden valtioidenkohdalla, sellaisina, kun ne olivat kyseisten valtioiden liittymishetkellä.
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 11
▼B
Maantieteelliset alueet Lajit Laajuus tai erityispiirteet
Maantieteelliset alueet Lajit Laajuus tai erityispiirteet
Maantieteelliset alueet Lajit Laajuus tai erityispiirteetSAKSA
Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko
(6—12 meripeninkulmaa)
1. Shetlannista ja Fair Islesta itään seuraa-
vien linjojen välissä: Sumburgh Headinmajakasta suoraan kaakkoon, Skroonmajakasta suoraan koilliseen ja Skadanmajakasta suoraan lounaaseensilli rajoittamaton
2. Berwick-upon-Tweedistä itään
Whitby High’n majakasta itäänsilli rajoittamaton
3. North Forelandin majakasta itään
Dungenessin uudesta majakasta eteläänsilli rajoittamaton
4. St Kildaa ympäröivä alue silli
makrillirajoittamaton
5. Butt of Lewisin majakasta länteen Butt of
Lewisin majakan ja pisteen 59 °30’
pohj.l.-5 °45’ länt.p. väliseen viivaansilli rajoittamaton
6.North Ronaa ja Suliskeria (Sulasgeir)
ympäröivä aluesilli rajoittamaton
ALANKOMAAT
Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko
(6—12 meripeninkulmaa)
1. Shetlannista ja Fair Islesta itään:
Sumburgh Headin majakasta suoraankaakkoon, Skroon majakasta suoraan koil-liseen ja Skadanin majakasta suoraanlounaaseen vedettyjen linjojen välissäsilli rajoittamaton
2. Berwick-upon-Tweedistä itään
Flamborough Headistä itäänsilli rajoittamaton
3.North Forelandin majakasta itäänDungenessin uudesta majakasta etelään silli rajoittamaton
BELGIA
Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko
(6—12 meripeninkulmaa)
1. Berwick-upon-Tweedistä itään
Coquet Islandista itäänsilli rajoittamaton
2. Cromerista pohjoiseen
North Forelandistä itäänpohjakalat rajoittamaton
3. North Forelandistä itään
Dungenessin uudesta majakasta eteläänpohjakalatsilli rajoittamatonrajoittamaton
4. Dungenessin uudesta majakasta etelään
Selsey Billistä etelään pohjakalat rajoittamaton
5.Straight Pointista kaakkoonSouth Bishopista luoteeseen pohjakalat rajoittamaton
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 12
▼B
Maantieteelliset alueet Lajit Laajuus tai erityispiirteet
Maantieteelliset alueet Lajit Laajuus tai erityispiirteet
Maantieteelliset alueet Lajit Laajuus tai erityispiirteet
Maantieteelliset alueet Lajit Laajuus tai erityispiirteetIRLANNIN RANNIKKOVEDET
RANSKA
Irlannin rannikko (6—12 meripenin-
kulmaa)
1. Erris Headistä luoteeseen
Sybil Pointista länteenpohjakalatkeisarihummeri rajoittamatonrajoittamaton
2. Mizen Headistä etelään
Stagsistä etelään pohjakalatkeisarihummerimakrilli rajoittamatonrajoittamatonrajoittamaton
3. Stagsistä etelään
Corkista etelään
pohjakalatkeisarihummerimakrillisillirajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamaton
4. Corkista etelään
Carnsore Pointista etelään
kaikki lajit rajoittamaton
5.Carnsore Pointista eteläänHaulbowlinesta kaakkoon kaikki lajit(paitsi äyriäiset janilviäiset) rajoittamaton
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Irlannin rannikko (6—12 meripenin-
kulmaa)
1. Mine Headistä etelään
Hook Pointpohjakalatsillimakrilli rajoittamatonrajoittamatonrajoittamaton
2.Hook PointCarlingford Lough pohjakalatsillimakrillikeisarihummerikampasimpukkarajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamaton
ALANKOMAAT
Irlannin rannikko (6—12 meripenin-
kulmaa)
Stagsistä eteläänCarnsore Pointista etelään pohjakalatmakrilli rajoittamatonrajoittamaton
SAKSA
Irlannin rannikko (6—12 meripenin-
kulmaa)
1. Old Head of Kinsalesta etelään
Carnsore Pointista eteläänsilli rajoittamaton
2.Corkista eteläänCarnsore Pointista etelään makrilli rajoittamaton
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 13
▼B
Maantieteelliset alueet Lajit Laajuus tai erityispiirteet
Maantieteelliset alueet Jäsenvaltiot Lajit Laajuus tai erityispiirteet
Maantieteelliset alueet Jäsenvaltiot Lajit Laajuus tai erityispiirteetBELGIA
Irlannin rannikko (6—12 meripenin-
kulmaa)
1. Corkista etelään
Carnsore Pointista eteläänpohjakalat rajoittamaton
2.Wicklow Headistä itäänCarlingford Loughista kaakkoon pohjakalat rajoittamaton
BELGIENS KUSTVATTENOMRÅDEN
3—12 meripeninkulmaa Alankomaat kaikki lajit rajoittamaton
Ranska silli rajoittamaton
TANSKAN RANNIKKOVEDET
Pohjanmeren rannikko
(Tanskan/Saksan rajalta Hanstholmiin)(6—12 meripeninkulmaa)
Tanskan/Saksan rajalta Blåvands Hukiinasti Saksa kampelakalatkatkarapurajoittamaton
rajoittamaton
Alankomaat kampelakalatpyöreä kalarajoittamaton
rajoittamaton
Blåvands Hukista Bovbjergiin Belgia turskakoljarajoittamaton
vain kesä- ja heinä-kuussa
Saksa kampelakalat rajoittamaton
Alankomaat punakampelamerianturarajoittamaton
rajoittamaton
Thyborøstä Hantsholmiin Belgia valkoturskapunakampelarajoittamaton
vain kesä- ja heinä-kuussa
Saksa kampelakalatkilohailiturskaseitikoljamakrillisillivalkoturskarajoittamaton
rajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamaton
Alankomaat turskapunakampelamerianturarajoittamaton
rajoittamatonrajoittamaton
Skagerrak(Hanstholmista Skageniin)(4—12 meripeninkulmaa) Belgia punakampela rajoittamaton
vain kesä- ja heinä-kuussa
Saksa kampelakalatkilohailiturskaseitikoljamakrillisillivalkoturskarajoittamaton
rajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamaton
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 14
▼B
Maantieteelliset alueet Jäsenvaltiot Lajit Laajuus tai erityispiirteet
Maantieteelliset alueet Jäsenvaltiot Lajit Laajuus tai erityispiirteetAlankomaat turska
punakampelamerianturarajoittamaton
rajoittamatonrajoittamaton
Kattegat(3—12 meripeninkulmaa) Saksa turskakampelakalatkeisarihum-merisillirajoittamaton
rajoittamatonrajoittamatonrajoittamaton
Sjællandista pohjoiseen Forsnæsinmajakan läpi kulkevan leveysasteenleveyspiiriin asti Saksa kilohaili rajoittamaton
Itämeri(Beltit, Juutinrauma Bornholm mukaanlukien)3—12 meripeninkulmaaSaksa kampelakalatturskasillikilohailiankeriaslohivalkoturskamakrillirajoittamaton
rajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamaton
▼A1
Skagerrak(4—12 meripeninkulmaa) Ruotsi kaikki lajit rajoittamaton
Kattegat(3 (
1)—12 meripeninkulmaa)Ruotsi kaikki lajit rajoittamaton
Itämeri(3—12 meripeninkulmaa) Ruotsi kaikki lajit rajoittamaton
(1) Laskettuna rantaviivasta
▼B
SAKSAN RANNIKKOVEDET
Pohjanmeren rannikko
(3—12 meripeninkulmaa)kaikki rannikotTanska pohjakalatkilohailituulenkalarajoittamaton
rajoittamatonrajoittamaton
Alankomaat pohjakalatkatkarapurajoittamaton
rajoittamaton
(6—12 meripeninkulmaa)kaikki rannikot Tanska pohjakalatkilohailituulenkalarajoittamaton
rajoittamatonrajoittamaton
Alankomaat pohjakalatkatkarapurajoittamaton
rajoittamaton
Tanskan/Saksan rajalta Amrumin pohjois-kärkeen pisteeseen 54 °43’ pohj.l. Tanska katkarapu rajoittamaton
Helgolandia ympäröivä vyöhyke Yhdistynyt
kuningaskuntaturskapunakampelarajoittamaton
rajoittamaton
Itämeren rannikko(3—12 meripeninkulmaa) Tanska turskapunakampelasillikilohailiankeriasvalkoturskamakrillirajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamatonrajoittamaton
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 15
▼B
Maantieteelliset alueet Jäsenvaltiot Lajit Laajuus tai erityispiirteet
Maantieteelliset alueet Jäsenvaltiot Lajit Laajuus tai erityispiirteetRANSKAN JA MERENTAKAISTEN DEPARTEMENTTIEN RANNIKKOVEDET
Koillis-Atlantin rannikko
(6—12 meripeninkulmaa)
Belgian/Ranskan rajalta Manchen depar-tementin itäpuolelle (Vire-Grand-camp-les-Bainsin jokisuualue 49 °23’30’
pohj.l. — 1 °2’ länt.p. suuntaan pohjois-
koillinen)Belgia pohjakalatkampasim-pukkarajoittamaton
rajoittamaton
Alankomaat kaikki lajit rajoittamaton
Dunkerquestä (2 °20’ it.p.) cap
d’Antiferiin (0 °10’ it.p.)Saksa silli rajoittamaton vain
loka- ja joulukuussa
Belgian/Ranskan rajalta cap d’Alprechiinlänsi (50 °42’30’ pohj.l. — 1 °33’30’ it.p.) Yhdistynyt
kuningaskuntakaikki lajit rajoittamaton
Atlantin rannikko (6—12 meripenin-kulmaa)Espanjan/Ranskan rajalta pisteeseen46°08’ pohj.l.Espanja sardelli — kohdennettu
kalastus, rajoitta-maton vain 1.3.—30.6.
— elävän syötin
kalastus vain 1.7.—31.10.
sardiini — rajoittamaton vain
1.1.—28.2. ja1.7.—31.12.
— lisäksi yllämainit-
tuihin lajeihin liit-tyvää toimintaa onharjoitettavavuonna 1984harjoitetuntoiminnan mukai-sesti ja rajoissa
Välimeren rannikko (6—12 meripenin-kulmaa)
Espanjan rajalta cap Leucateen Espanja kaikki lajit rajoittamaton (1)
(1) Liittymisasiakirja 1985.
ESPANJAN RANNIKKOVEDET
Atlantin rannikko (6—12 meripenin-kulmaa)
Ranskan/Espanjan rajalta Cap Mayorinmajakkaan (3 °47’länt.p.) Ranska pelagiset lajit rajoittamaton vuonna
1984 harjoitetuntoiminnan mukaisesti jarajoissa
Välimeren rannikko (6—12 meripenin-kulmaa)
Ranskan rajalta cap Creusiin Ranska kaikki lajit rajoittamaton (1)
(1) Liittymisasiakirja 1985.
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 16
▼B
Maantieteelliset alueet Jäsenvaltiot Lajit Laajuus tai erityispiirteetALANKOMAIDEN RANNIKKOVEDET
3—6 meripeninkulmaa
Koko rannikkoBelgia kaikki lajit rajoittamaton
Tanska pohjakalatkilohailituulenkalapiikkimakrillirajoittamaton
rajoittamatonrajoittamatonrajoittamaton
Saksa turskakatkarapurajoittamaton
rajoittamaton
6—12 meripeninkulmaaKoko rannikko Belgia kaikki lajit rajoittamaton
Tanska pohjakalatkilohailituulenkalapiikkimakrillirajoittamaton
rajoittamatonrajoittamatonrajoittamaton
Saksa turskakatkarapurajoittamaton
rajoittamaton
Ranska kaikki lajit rajoittamaton
Texelin eteläkärjestä länteen Alanko-maiden/Saksan rajaan Yhdistynytkuningaskunta pohjakalat rajoittamaton
▼A1
SUOMEN RANNIKKOVEDET
Maantieteellinen alue Jäsenvaltio Lajit Laajuus tai erityispiirteet
Itämeri
(4—12 meripeninkulmaa) (1)Ruotsi kaikki lajit rajoittamaton
RUOTSIN RANNIKKOVEDET
Maantieteellinen alue Jäsenvaltio Lajit Laajuus tai erityispiirteet
Skagerrak
(4—12 meripeninkulmaa)Tanska kaikki lajit rajoittamaton
Kattegat(3 (
2)—12 meripeninkulmaa)Tanska kaikki lajit rajoittamaton
Itämeri(4—12 meripeninkulmaa) Tanska kaikki lajit rajoittamaton
Itämeri(4—12 meripeninkulmaa) Suomi kaikki lajit rajoittamaton
(1) 3—12 meripeninkulmaa Bogskärin saarten ympärilla.
(2) Laskettuna rantaviivasta.
1992R3760 — FI — 16.06.1998 — 002.001 — 17
▼B
LIITE II
7 ARTIKLASSA TARKOITETUT HERKÄSTI HAAVOITTUVAT
ALUEET
SHETLANNIN ALUE
A.Maantieteelliset rajat
Skotlannin länsirannikolla leveysasteella sijaitsevasta:
pisteestä 58 °30’ pohj.l. pisteeseen 58 °30’ pohj.l. — 6 °15’ länt.p.,
pisteestä 58 °30’ pohj.l. — 6 °15’ länt.p. pisteeseen 59 °30’ pohj.l. - 5 °45’ länt.p.,
pisteestä 59 °30’ pohj.l. — 5 °45’ länt.p. pisteeseen 59 °30’ pohj.l. - 3 °45’ länt. p.,
12 meripeninkulman viivaa pitkin Orkney-saarista pohjoiseen,pisteestä 59 °30’ pohj.l. — 3 °00’ länt.p. pisteeseen 61 °00’ pohj.l. - 3 °00’ länt.p.,
pisteestä 61 °30’ pohj.l. — 3 °00’ länt.p. pisteeseen 61 °00’ pohj.l. - 0 °00’ länt.p.,
12 meripeninkulman viivaa pitkin Shetlannista pohjoiseen,pisteestä 61 °00’ pohj.l. — 0 °00’ pisteeseen 59 °30’ pohj.l. - 0 °00’ länt.p.,
pisteestä 59 °30’ pohj.l. — 0 °00’ pisteeseen 59 °30’ pohj.l. - 1 °00’ länt.p.,
pisteestä 59 °30’ pohj.l. — 1 °00’ länt.p. pisteeseen 59 °00’ pohj.l. - 1 °00’ länt.p.,
pisteestä 59 °00’ pohj.l. — 1 °00’ länt.p. pisteeseen 59 °00’ pohj.l. - 2 °00’ länt.p.,
pisteestä 59 °00’ pohj.l. — 2 °00’ länt.p. pisteeseen 58 °30’ pohj.l. - 2 °00’ länt.p.,
pisteestä 58 °30’ pohj.l. — 2 °00’ länt.p. pisteeseen 58 °30’ pohj.l. - 3 °00’ länt.p.,
pisteestä 58 °30’ pohj.l. — 3 °00’ länt.p. pisteeseen 58 °30’ pohjoista leveyttä
B.Sallittu pyyntiponnistus
Enimmäismäärä aluksia, joilla on lupa kalastaa muita pohjakaloja kuin
harmaaturskaa ja mustakitaturskaa (
1) ja joiden pituus perpendikkelien välillä
on vähintään 26 metriä (2).
Jäsenvaltio Sallittu kalastusalusten lukumäärä
Ranska 52
Yhdistynyt kuningaskunta 62
Saksa 12
Belgia 2
C.Erityiset valvontatoimenpiteet
Asetuksen (ETY) N:o 2241/87 13 artiklan (3) ja asetuksen (ETY) N:o 3094/
86 2 artiklan (4) mukaisesti.
(1) Harmaaturskaa ja mustakitaturskaa kalastaviin aluksiin voidaan kohdistaa pyydysten ja
muiden kuin yllämainittujen lajien aluksella säilyttämiseen liittyviä erityisiä valvonta-toimenpiteitä.
(
2) Neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2930/86 (EYVL N:o L 274, 25.9.1986, s. 1) vahvi-
stettu pituus perpendikkelien välillä.
(3) EYVL N:o L 207, 29.7.1987, s. 1
(4) EYVL N:o L 288, 11.10.1986, s. 1