Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B ►C1 NEUVOSTON SÄÄDÖS,
annettu 3 päivänä joulukuuta 1998,
Europolin henkilöstösääntöjen vahvistamisesta
(1999/C 26/07) ◄
(EYVL C 26, 30.1.1999, s. 23)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston 1999/C 364/01 päätös, tehty 2 päivänä joulukuuta 1999 C 364 1 17.12.1999
►M2 Neuvoston 1999/C 364/02 päätös, tehty 2 päivänä joulukuuta 1999 C 364 3 17.12.1999
►M3 Neuvoston 2001/C 112/01 säädös, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001 C 112 1 12.4.2001
►M4 Neuvoston 2001/C 112/02 päätös, tehty 15 päivänä maaliskuuta 2001 C 112 7 12.4.2001
►M5 Neuvoston 2001/C 165/01 päätös, tehty 28 päivänä toukokuuta 2001 C 165 1 8.6.2001
►M6 Neuvoston 2002/C 150/02 päätös, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2002 C 150 2 22.6.2002
►M7 Neuvoston 2003/C 24/01 säädös, annettu 19 päivänä joulukuuta 2002 C 24 1 31.1.2003
►M8 Neuvoston 2003/C 152/03 päätös, tehty 5 päivänä kesäkuuta 2003 C 152 7 28.6.2003
►M9 Neuvoston 2003/C 152/02 säädös, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2003 C 152 2 28.6.2003
►M10 Neuvoston 2004/C 114/03 päätös, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004 C 114 8 30.4.2004
►M11 Neuvoston 2004/C 114/04 päätös, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004 C 114 10 30.4.2004
►M12 Neuvoston 2004/C 114/02 säädös, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004 C 114 7 30.4.2004
►M13 Neuvoston 2005/C 259/01 päätös, tehty 12 päivänä lokakuuta 2005 C 259 1 19.10.2005
►M14 Europolin hallintoneuvoston 2006/C 68/01 päätös, tehty 29 päivänä
syyskuuta 2005C 68 1 21.3.2006
►M15 Neuvoston 2006/519/EY päätös, tehty 24 päivänä heinäkuuta 2006 L 203 10 26.7.2006
►M16 Neuvoston 2006/C 311/01 päätös, tehty 4 päivänä joulukuuta 2006 C 311 1 19.12.2006
►M17 Neuvoston 2006/C 311/03 päätös, tehty 4 päivänä joulukuuta 2006 C 311 11 19.12.2006
►M18 Europolin hallintoneuvoston 2007/32/EY päätös, tehty 29 päivänä mar-
raskuuta 2006L 8 66 13.1.2007
Oikaistu:
►C1 Oikaisu, EYVL C 6, 9.1.2002, s. 15 (1999/130)1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —1
▼B
▼C1
NEUVOSTON SÄÄDÖS,
annettu 3 päivänä joulukuuta 1998,
Europolin henkilöstösääntöjen vahvistamisesta
(1999/C 26/07)
▼B
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen perusteella Eu-
roopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen (Europol-yleissopimus) (
1),
ottaa huomioon hallintoneuvoston lausunnon,
sekä katsoo, että
neuvoston on yksimielisesti annettava Europolin henkilökuntaan sovel-
lettavat henkilöstösäännöt,
ON ANTANUT SEURAAVAT HENKILÖSTÖSÄÄNNÖT:1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —2
(1) EYVL C 316, 27.11.1995, s. 1.
▼B
Europolin henkilöstösäännöt1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —3
▼B
SISÄLLYSLUETTELO
1 OSASTO: Yleiset säännökset
2 OSASTO: Europolin työntekijät
1 luku: Yleiset säännökset2 luku: Oikeudet ja velvollisuudet3 luku: Palvelukseen ottamista koskevat ehdot4 luku: Työehdot5 luku: Palkkaus ja kulujen korvaaminen
6 luku: Sosiaaliturvaetuudet
A jakso: Sairaus- ja tapaturmavakuutusB jakso: Vakuutus työkyvyttömyyden ja kuolemantapauksen
varalta
C jakso: Eläke ja erorahaD jakso: Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän sekä
eläkejärjestelmän rahoittaminen
E jakso: Eläkkeen määrän laskeminenF jakso: Etuuksien maksaminenG jakso: Europolin sijaantulo
7 luku: Liiallisina tai liian vähäisinä suoritetut etuudet8 luku: Kurinpitoseuraamukset9 luku: Muutoksenhaku10 luku: Palvelussuhteen päättyminen
3 OSASTO: Paikalliset työntekijät3A OSASTO: Kolmannessa maassa työskentelevät työntekijät
4 OSASTO: Siirtymäsäännökset
5 OSASTO: V oimaantulo
LUETTELO LIITTEISTÄ
Liite 1 : Europolin toimet
Liite 2 : Valintamenettelyt
Liite 3 : Ylityötuntien korvaaminen vapaana ja palkkana
Liite 4 : Lomat
Liite 5 : Palkkaus ja kulukorvaukset
Liite 6 : Eläkejärjestelmä
Liite 7 : Henkilöstökomitean, työkyvyttömyyslautakunnan ja
kurinpitolautakunnan kokoonpano ja menettelytavat
Liite 8 : ►
M7 Johtajaa ja apulaisjohtajia koskevat erityis-
säännökset ◄1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —4
▼B
1 OSASTO
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
▼C1
1. Näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan Europolin palvelukseen sopi-
muksella otettuun henkilöstöön. Tähän henkilöstöön kuuluvat:
—Europolin työntekijät, jotka ovat yksinomaan Europol-yleissopimuk-
sen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomai-sista palvelukseen otettuja työntekijöitä sekä työntekijöitä, jotka voi-daan ottaa palvelukseen joko näistä viranomaisista tai muualta, ja
—paikalliset työntekijät, siltä osin kuin heidät on nimenomaisesti mai-
nittu näisää henkilöstösäännöissä.
▼
M7
2. Henkilösääntöjä sovelletaan myös Europolin johtajaan ja apulais-johtajiin, sanotun rajoittamatta Europol-sopimuksen soveltamista, ja si-käli kuin liitteessä 8, jossa vahvistetaan johtajaa ja apulaisjohtajia kos-kevat erityissäännökset, ei toisin määrätä.
▼
M16
3. Henkilöstösääntöjä sovelletaan myös Europolin varainhoidon val-
vojaan, avustavaan varainhoidon valvojaan tai avustaviin varainhoidonvalvojiin sekä varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevään henki-
löstöön, tämän kuitenkaan rajoittamatta Europol-yleissopimuksen tai Eu-
ropolin talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen soveltamista, jajollei liitteessä 10, jossa vahvistetaan varainhoidon valvojaa, avustavaavarainhoidon valvojaa tai avustavia varainhoidon valvojia sekä varain-hoidon valvojan toimistossa työskentelevää henkilöstöä koskevat erityis-säännökset, toisin määrätä.
4. Henkilöstösääntöjä sovelletaan myös Europolin hallintoneuvoston
sihteeriin ja hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevään henkilös-töön, tämän kuitenkaan rajoittamatta Europol-yleissopimuksen sovelta-mista, ja jollei liitteessä 11, jossa vahvistetaan hallintoneuvoston sihtee-riä ja hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevää henkilöstöä koske-vat erityissäännökset, toisin määrätä.
▼
B
2 artikla
1. Näissä henkilöstösäännöissä ”Europolin työntekijöillä ”tarkoitetaan
liitteessä I olevien toimien luetteloon kuuluviin toimiin otettua henkilös-töä, lukuun ottamatta paikallisia työntekijöitä.
Kunkin toimen osalta vahvistetaan, voidaanko se täyttää yksinomaan
Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimival-taisista viranomaisista palvelukseen otetulla työntekijällä vai voidaankosiihen ottaa myös muu työntekijä.
Sellaiseen toimeen valittavalle työntekijälle, joka voidaan täyttää yksin-
omaan toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otetulla työntekijällä,voidaan kyseisen toimen osalta tarjota vain väliaikaista sopimusta 6artiklan mukaisesti.
2. Europol arvioi hallintoneuvoston hyväksymällä tavalla toimet nii-
hin liittyvien tehtävien luonteen ja tärkeyden mukaan sekä ottaen huo-
mioon tehtävän edellyttämän ammattitaidon tason ja asiaankuuluvanammattikokemuksen.
Toimien lukumäärä ja palkkaluokat vahvistetaan vuosittain talousarvion
liitteessä.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —5
▼B
3 artikla
Näissä henkilöstösäännöissä ”paikallisilla työntekijöillä ”tarkoitetaan
henkilöstöä, joka on otettu palvelukseen paikallisen lainsäädännön mu-kaisesti ruumiillisen työn tekijöiksi tai avustaviin tehtäviin ja joka onosoitettu sellaisiin toimiin, jotka on liitteessä 1 olevassa toimien luette-lossa merkitty tällaisiksi.
4 artikla
Europoliin perustetaan henkilöstökomitea, joka hoitaa näissä henkilöstö-
säännöissä sille määrättyjä tehtäviä. Henkilöstökomitean kokoonpano jamenettelysäännöt vahvistetaan liitteessä 7.
Kaikilla työntekijöillä on oikeus äänestää vaaleissa ja asettua ehdolle
henkilöstökomiteaa valittaessa.
5 artikla
Työntekijöillä on yhdistymisoikeus; he voivat erityisesti olla henkilös-
töyhdistysten jäseniä.
2 OSASTO
EUROPOLIN TYÖNTEKIJÄT
1 LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
▼M16
6 artikla
Europolin kaikki työntekijät, riippumatta siitä, valitaanko heidät toi-
meen, johon voidaan ottaa työntekijä yksinomaan Europol-yleissopi-muksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomai-sista, vai toimeen, johon kyseistä rajoitusta ei sovelleta, otetaan aluksipalvelukseen 1 –5 vuoden määräajaksi.
Ensimmäiset sopimukset voidaan uusia. Määräaikaisten työsopimusten
kokonaiskesto, työsopimuksen uusiminen mukaan luettuna, voi ollaenintään yhdeksän vuotta.
Ainoastaan sellaiseen toimeen valittu työntekijä, johon voidaan ottaa
työntekijä muualtakin kuin Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 koh-dassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista, voidaan ottaa palve-lukseen toistaiseksi sen jälkeen, kun hän on ollut palveluksessa kaksimääräaikaista sopimuskautta ja on hoitanut tehtävänsä erittäin tyydyttä-vällä tavalla vähintään kuuden vuoden ajan.
Jos Europolin johtaja aikoo tehdä toistaiseksi voimassa olevia työsopi-
muksia, Europolin hallintoneuvoston on annettava siihen vuosittain lupa.
Hallintoneuvosto voi vahvistaa, kuinka monta tällaista sopimusta voi-
daan enintään tehdä.
▼
B
7 artikla
1. Europolin johtaja nimittää kunkin työntekijän toimeensa ainoas-
taan viraston edun huomioon ottaen ja työntekijän kansallisuudesta riip-pumatta, tämän kuitenkaan rajoittamatta 24 artiklan 1 kohdan sovelta-mista. Työntekijä voi pyytää siirtoa Europolin sisällä.
2. Työntekijä voidaan määrätä hoitamaan väliaikaisesti tointa, joka
kuuluu korkeampaan palkkaluokkaan kuin se, johon hänet on vakinai-sesti nimitetty. Hän saa tällaisen väliaikaisen toimeen määräämisen nel-1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —6
▼B
jännen kuukauden alusta alkaen tasoituskorvauksen, joka on yhtä suuri
kuin erotus hänen oman palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen palkan jasen palkan välillä, jonka hän saisi väliaikaisen toimensa palkkaluokassahänelle kuuluvalla tasolla.
8 artikla
1. Europolin palvelukseen otettavien työntekijöiden palkkaluokka ja -
taso on mainittava heidän sopimuksissaan.
2. Jos Europolin työntekijä nimitetään toimeen, jonka palkkaluokka
on korkeampi kuin sen toimen, johon hänet otettiin palvelukseen, tämäon mainittava varsinaisen sopimuksen lisäksi tehtävässä erillisessä sopi-muksessa.
2 LUKU
OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET
9 artikla
Työntekijän on suoritettava tehtävänsä ja toimittava ainoastaan Europo-
lin edun mukaisesti; Europol-yleissopimuksen 30 artiklan 1 kohdan mu-kaisesti hän ei saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta,viranomaiselta, järjestöltä tai henkilöltä Europolin ulkopuolelta.
Työntekijä ei saa ilman johtajan lupaa ottaa vastaan miltään hallitukselta
tai muulta Europolin ulkopuoliselta taholta minkäänlaista kunnianosoi-tusta, kunniamerkkiä, suosionosoitusta, lahjaa tai palkkiota, paitsi sellai-sista palveluksista, jotka hän on suorittanut ennen nimittämistään taikkaasepalveluksen tai muun kansallisen palvelun suorittamista varten anne-tun virkavapauden aikana ja tällaisten palvelusten johdosta.
10 artikla
Työntekijää sitovat Europol-yleissopimuksen 31 ja 32 artiklan määräyk-
sissä sekä kaikissa kyseiseen yleissopimukseen perustuvissa säädöksissävahvistetut pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskevat säännökset.
Työntekijän, joka haluaa harjoittaa toimen hoitamiseen kuulumatonta
toimintaa, riippumatta siitä, saako hän siitä palkkion, tai suorittaa Eu-ropolin ulkopuolisen toimeksiannon, on saatava siihen johtajalta lupa.Lupaa ei saa myöntää, jos toiminta tai toimeksianto on sellainen, että sevaarantaisi työntekijän riippumattomuuden tai olisi haitaksi Europolintoiminnalle.
11 artikla
Europolin työntekijän on käyttäydyttävä yksityiselämässään siten, ettei
se häiritse hänen toimeensa kuuluvien tehtävien hoitamista eikä ole
Europolille haitaksi.
12 artikla
Jos työntekijä joutuu tehtäviään hoitaessaan päättämään sellaisen asian
käsittelystä tai lopputuloksesta, jossa hänellä on henkilökohtainen etu,hänen on ilmoitettava tästä johtajalle.
13 artikla
Työntekijän, joka on ehdolla vaalilla täytettävään julkiseen tehtävään,
on pyydettävä virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella enin-tään kolmen kuukauden ajaksi.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —7
▼B
Europolin johtaja arvioi tällaiseen tehtävään valitun työntekijän aseman.
Johtajan on tehtävän merkitys ja siihen kuuluvat velvollisuudet huomi-oon ottaen päätettävä, voiko työntekijä jatkaa toimeensa kuuluvien teh-tävien hoitamista vai onko hänen pyydettävä virkavapautta henkilökoh-taisten syiden perusteella. Jälkimmäisessä tapauksessa virkavapaudenkesto on sama kuin toimikausi tehtävässä, johon työntekijä on valittu.Jos kyseisellä henkilöllä on määräaikainen sopimus, virkavapautta voi-daan myöntää ainoastaan sopimuksen jäljellä olevaksi ajaksi.
14 artikla
Työntekijä ei saa ilman johtajan lupaa yksin eikä yhdessä muiden
kanssa julkaista eikä antaa julkaistavaksi tekstiä, joka koskee Europolin
toimintaa. Lupa voidaan evätä ainoastaan, jos suunniteltu julkaiseminen
saattaa vaarantaa Europolin etuja.
15 artikla
Kaikki oikeudet työntekijän tehtäviään hoitaessaan tekemiin kirjallisiin
tai muihin töihin kuuluvat Europolille.
16 artikla
Työntekijän on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä
siitä, ettei välimatka häiritse hänen tehtäviensä asianmukaista hoitamista.
17 artikla
Työntekijän on asemastaan riippumatta avustettava esimiehiään ja an-
nettava heille neuvoja; työntekijä vastaa hänelle annettujen tehtävien
suorittamisesta.
Työntekijä, joka on saanut tehtäväkseen vastata viraston jonkin yksikön
toiminnasta, on vastuussa esimiehilleen hänelle myönnetystä toimival-lasta ja antamiensa määräysten täytäntöönpanosta. Työntekijän alaistenhenkilökohtainen vastuu ei millään tavoin vapauta kyseistä työntekijää
hänelle kuuluvasta vastuusta.
Jos työntekijä katsoo, että jokin hänelle annettu määräys on sääntöjen-
vastainen tai että se todennäköisesti aiheuttaa vakavaa haittaa, hänen onilmoitettava tästä lähimmälle esimiehelleen tarvittaessa kirjallisesti. Jostyöntekijän esimies tämän jälkeen vahvistaa määräyksen kirjallisesti,työntekijän on pantava se täytäntöön, paitsi jos määräys on rikoslain
tai asiaan kuuluvien turvallisuussääntöjen vastainen. Työntekijä voi 22
artiklan mukaisesti myös pyytää johtajalta päätöstä asiassa.
Rikoksesta syytetyn työntekijän on välittömästi ilmoitettava tästä Euro-
polin johtajalle.
18 artikla
Työntekijää voidaan vaatia korvaamaan kokonaan tai osittain Europolin
kärsimä vahinko, joka johtuu hänen tehtäviään hoitaessaan tai niidenyhteydessä tekemästään vakavasta virheestä.
Johtaja tekee asiasta perustellun päätöksen 96 artiklassa tarkoitetun me-
nettelyn mukaisesti.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on rajoittamaton toimivalta tätä
säännöstä koskevissa riita-asioissa.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —8
▼B
19 artikla
Työntekijän nauttimat erioikeudet ja vapaudet myönnetään ainoastaan
Europolin edun vuoksi. Ellei toimipaikkaa koskevasta sopimuksestaeikä erioikeuksista ja vapauksista tehdystä pöytäkirjasta muuta johdu,työntekijät eivät ole vapautettuja yksityisistä velvoitteistaan eivätkä voi-massa olevien lakien ja järjestysmääräysten noudattamisesta.
Jos erioikeudet ja vapaudet on riitautettu, asianomaisen työntekijän on
välittömästi ilmoitettava tästä johtajalle.
20 artikla
Europol avustaa työntekijää erityisesti oikeudellisissa toimenpiteissä sel-
laista henkilöä vastaan, joka uhkaa, loukkaa, solvaa tai herjaa työnteki-jää tai hänen perheensä jäsentä tai hyökkää heitä vastaan tai vahingoittaaheidän omaisuuttaan työntekijän aseman tai tehtävien vuoksi.
Europol korvaa työntekijälle tällaisissa tapauksissa aiheutuneet vahingot
sillä edellytyksellä, että työntekijä ei ole aiheuttanut vahinkoa tahallisestitai törkeästä tuottamuksesta eikä voi saada korvausta vahingon aiheut-tajalta.
21 artikla
Europol suhtautuu myönteisesti työntekijän ammatilliseen ja muuhun
täydennyskoulutukseen, jos siitä ei aiheudu haittaa viraston asianmukai-selle toiminnalle ja jos se on Europolin edun mukaista.
Tällainen täydennyskoulutus otetaan huomioon myös urakehityksessä.
22 artikla
Työntekijä voi tehdä hakemuksia Europolin johtajalle.
Näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti tehty yksittäistä henkilöä kos-
keva päätös on annettava viipymättä kirjallisesti tiedoksi asianomaiselletyöntekijälle. Työntekijälle vastainen päätös on perusteltava.
23 artikla
Työntekijää koskeva henkilökansio sisältää:
a) kaikki työntekijän asemaa koskevat asiakirjat ja kaikki hänen päte-
vyyttään, tehokkuuttaan ja käytöstään koskevat raportit,
b) työntekijän kyseisten asiakirjojen osalta esittämät huomautukset.Asiakirjat on kirjattava, numeroitava ja arkistoitava juoksevasti; Europol
ei voi esittää perusteeksi edellä a alakohdassa tarkoitettuja asiakirjojaeikä vedota niihin työntekijää vastaan, ellei niitä ole annettu hänelletiedoksi ennen niiden arkistointia.
Asiakirjan tiedoksiantamisen katsotaan tapahtuneen työntekijän allekir-
joituksella tai, jos tämä ei ole mahdollista, kirjatun kirjeen lähettämi-sellä.
Kustakin työntekijästä saa olla vain yksi henkilökansio. Työntekijällä on
oikeus, myös palvelussuhteensa päätyttyä, tutustua kaikkiin henkilökan-siossaan oleviin asiakirjoihin.
Henkilökansio on luottamuksellinen, ja siihen voi tutustua ainoastaan
hallinnon tiloissa. Se toimitetaan kuitenkin Euroopan yhteisöjen tuo-
mioistuimelle, jos tuomioistuimessa tulee vireille työntekijää koskevaasia.
Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä
tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, yksityiskohtaiset säännöt1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —9
▼B
henkilökansion hallinnasta, sisällöstä ja oikeudesta tutustua siihen, ot-
taen huomioon 28 päivänä tammikuuta 1981 tehdyssä Euroopan neu-voston yleissopimuksessa vahvistetut periaatteet.
3 LUKU
PALVELUKSEEN OTTAMISTA KOSKEVAT EHDOT
24 artikla
1. Europolin työntekijöitä palvelukseen otettaessa on pyrittävä var-
mistamaan, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä,tehokkaita ja ehdottoman luotettavia henkilöitä. Europolin työntekijöitävalittaessa otetaan huomioon henkilöiden soveltuvuus ja ammattipäte-vyys sekä varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten ja Euroo-pan unionin virallisten kielten riittävä edustus. Europol noudattaa tasa-arvoisten mahdollisuuksien politiikkaa.
2. Henkilö voidaan ottaa Europolin palvelukseen ainoastaan 2 artik-
lan 1 kohdan mukaisesti ja edellyttäen, että hän
a) on jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen, ja jolla on
täydet kansalaisoikeudet,
b) on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset vel-
vollisuutensa,
c) täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät eettiset vaatimukset,
d) on fyysisesti kykenevä hoitamaan tehtävää, ja
e) osoittaa, että hänellä on perusteellinen kielitaito yhdessä Euroopan
unionin virallisista kielistä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävä kieli-taito toisessa näistä kielistä.
3. Ennen Europolin toimeen hakeneen henkilön nimittämistä on kan-
sallisessa hyväksymismenettelyssä varmistettava, että kyseisen henkilöntoimeen nimittäminen on työntekijöiden työkomennukselle lähettämistä,virkavapaata tai väliaikaista siirtoa koskevien kansallisten määräystenmukainen. Kyseinen jäsenvaltio määrittelee tämän menettelyn yksityis-kohdat.►
M3 Europol voi jonkin jäsenvaltion pyynnöstä tehdä kahden-
keskisiä sopimuksia tämän jäsenvaltion kanssa näitä menettelyjä koske-vasta hallinnollisesta yhteistyöstä. ◄
4. Europolin työntekijöitä palvelukseen otettaessa noudatettava valin-
tamenettely vahvistetaan näiden henkilöstösääntöjen liitteessä 2.
▼
M3
25 artikla
Ennen koeajan ensimmäisen kuukauden loppua ja sopimusta uusittaessa
Europolin työntekijän on käytävä Europolin nimeämän lääkärin suorit-tamassa lääkärintarkastuksessa, jotta Europol voi varmistua siitä, ettähän täyttää 24 artiklan 2 kohdan d alakohdan edellytykset.
Mahdollisuutta lääkärintarkastuksessa käyntiin ennen palvelussopimuk-
sen tekoa Europolin kanssa tarjotaan ehdokkaille sillä edellytyksellä,että tarkastus suoritetaan heidän omalla kustannuksellaan.
Jos ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun lääkärintarkastuksen perusteella
annettu lääkärinlausunto on kielteinen, hakija voi pyytää kahdenkymme-nen päivän kuluessa siitä, kun Europol on ilmoittanut hänelle lausun-nosta, että hänen tapauksensa saatetaan työkyvyttömyyslautakunnankäsiteltäväksi lopullista päätöstä varten. Työkyvyttömyyslautakunta kuu-lee alkuperäisen kielteisen lausunnon antanutta lääkäriä. Hakija voi toi-mittaa työkyvyttömyyslautakunnalle valitsemansa lääkärin antaman lau-sunnon.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —10
▼B
26 artikla
Europolin työntekijälle voidaan asettaa enintään kuuden kuukauden koe-
aika. Koeaikaa ei voida asettaa, kun sopimus uusitaan 6 artiklan mukai-sesti.
Jos Europolin työntekijä on sairauden tai tapaturman vuoksi vähintään
kuukauden ajan estynyt hoitamasta tehtäviään koeaikana, johtaja voipidentää hänen koeaikaansa vastaavasti.
Viimeistään kuukautta ennen koeajan päättymistä laaditaan raportti Eu-
ropolin työntekijän pätevyydestä hoitaa hänen toimeensa kuuluvia teh-täviä sekä hänen käytöksestään ja tehokkuudestaan viraston palveluk-sessa. Tämä raportti annetaan tiedoksi kyseiselle henkilölle, jolla onoikeus esittää sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Europolintyöntekijä, joka ei ole osoittanut suoriutuneensa tehtävistään asianmu-kaisesti, siten, että hänet voidaan nimittää toimeen, irtisanotaan.
Jos koeajalla olevan Europolin työntekijän tehtävissä suoriutuminen
osoittautuu selvästi riittämättömäksi, raportti voidaan laatia milloin ta-
hansa koeajan kuluessa. Tämä raportti annetaan tiedoksi kyseiselle hen-kilölle, jolla on oikeus esittää sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti.Johtaja voi tämän raportin perusteella päättää irtisanoa Europolin työn-tekijän ennen koeajan päättymistä kuukauden irtisanomisajan jälkeen;palvelusaika saa kuitenkin kestää enintään tavanomaisen koeajan.
Europolin työntekijällä, joka on irtisanottu, on oikeus korvaukseen, joka
vastaa kolmasosaa hänen peruspalkastaan kultakin koeaikakuukaudelta,jona hän on ollut palveluksessa.
27 artikla
▼
M3
Europolin työntekijä otetaan palvelukseen tointa koskevan palkkaluokanensimmäiselle tasolle. Johtaja voi kuitenkin kyseistä tointa koskevantyömarkkinatilanteen tai toimeen valitun henkilön koulutuksen ja erityis-kokemuksen huomioon ottaen päättää, että työntekijä saa enintään ky-seisen palkkaluokan viidennen tason mukaisen palkan.
▼
B
Jos työntekijän sopimus uusitaan ja hänet nimitetään aiemman sopimuk-
sensa mukaiseen palkkaluokkaan, hän säilyttää vähintään ensimmäisen
sopimuksensa mukaisesti saamansa tason. Jos työntekijä nimetään kor-
keampaan palkkaluokkaan, hän saa kyseisen palkkaluokan seuraavantason.
28 artikla
Johtajaa ja apulaisjohtajia lukuun ottamatta laaditaan kunkin työntekijän
pätevyydestä, tehokkuudesta ja käytöksestä viraston palveluksessa vä-hintään kerran vuodessa raportti.
Tämä raportti annetaan tiedoksi työntekijälle. Hänellä on oikeus esittää
siitä aiheellisiksi katsomansa huomautukset. ►
M3 Europol voi jonkin
jäsenvaltion pyynnöstä tehdä kahdenkeskisiä sopimuksia tämän jäsen-valtion kanssa arviointimenettelyjä koskevasta hallinnollisesta yhteis-työstä.◄
29 artikla
Johtaja voi arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon kyseisen työnte-
kijän suoriutumisen tehtävissään myöntää enintään kahden palkkaluokantason korotuksen joka toinen vuosi. Opetustehtävät, jotka liittyvät 21artiklan mukaiseen ammatilliseen ja muuhun täydennyskoulutukseen,otetaan tässä arvioinnissa huomioon. Hallintoneuvosto vahvistaa johta-jan tekemästä ehdotuksesta, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lau-sunnon saatuaan, muut arviointimenettelyä koskevat yksityiskohdat.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —11
▼B
Jos ylempää tasoa ei myönnetä kyseisen työntekijän tehottomuuden
vuoksi, työntekijä voi pyytää, että päätöstä arvioitaisiin uudelleen kuu-den kuukauden kuluttua sen tekemisestä.
4 LUKU
TYÖEHDOT
30 artikla
Työtehtävässä toimivan työntekijän on aina oltava Europolin käytettä-
vissä.
Tavanomainen viikoittainen työaika on kuitenkin 40 tuntia, ja johtaja
määrittää päivittäisen työajan. Johtaja voi näissä rajoissa henkilöstöko-mitean lausunnon saatuaan vahvistaa työajat ja työaikajärjestelyt tietyilleerityistehtäviä hoitaville työntekijäryhmille.
Lisäksi työntekijää voidaan viraston tarpeiden tai turvallisuusmääräysten
perusteella vaatia tavanomaisen työajan lisäksi päivystämään joko työ-paikalla tai kotonaan. Europol vahvistaa tämän kohdan soveltamistakoskevat yksityiskohtaiset säännöt henkilöstökomiteaa kuultuaan.
31 artikla
Johtaja voi asianmukaisesti perustellun pyynnön johdosta antaa työnte-
kijälle luvan hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti. Lupaa ei myönnetä, josjohtaja katsoo, että lupa osa-aikatyöhön aiheuttaisi haittaa Europolineduille.
Työntekijän, jolla on lupa hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti, on johtajan
vahvistamalla tavalla kuukausittain työskenneltävä sovittu osa tavano-maisesta työajasta.
32 artikla
Edellä 31 artiklassa tarkoitettu lupa myönnetään työntekijän pyynnöstä
ja enintään vuodeksi. Lupa voidaan kuitenkin uusia samoin edellytyksin.
Työntekijän on tehtävä pyyntö luvan uusimiseksi viimeistään kuukautta
ennen sen ajanjakson päättymistä, joksi lupa on myönnetty.
Jos ne syyt, joiden vuoksi lupa on myönnetty, eivät enää ole olemassa,
johtaja voi ilmoittamalla asiasta kuukautta etukäteen peruuttaa luvanennen sen ajanjakson päättymistä, joksi se on myönnetty.
Johtaja voi peruuttaa luvan myös kyseisen työntekijän pyynnöstä.
▼
M3
Työntekijällä on oikeus saada vastaava prosenttiosuus palkastaan siltä
ajalta, jona hänellä on lupa osa-aikatyöhön. Hän saa kuitenkin edelleentäysimääräistä huollettavana olevasta lapsesta maksettavaa lisää ja täy-simääräistä koulutuslisää. Sairaus-, tapaturma-, ammattitauti-, työttö-myyskassa- ja eläkejärjestelmään suoritettavat maksut lasketaan sen ko-konaisperuspalkan perusteella, jonka työntekijä olisi saanut täysiaikai-sesti työskennellessään.
▼
B
Kun työntekijälle on annettu lupa hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti, hänenvuosilomapäiviensä määrä vähennetään vastaavasti kyseisen osa-aika-työn ajalta. Vähennettävistä päivistä otetaan huomioon ainoastaan koko-naiset päivät.
33 artikla
Työntekijää voidaan vaatia tekemään ylitöitä ainoastaan kiireellisissä
tapauksissa tai työmäärän ollessa poikkeuksellisen suuri; yötyöhönsekä työhön sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä voidaan antaa lupa1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —12
▼B
ainoastaan johtajan vahvistamaa menettelyä noudattaen. Työntekijällä
teetettävien ylityötuntien kokonaismäärä saa olla enintään 150 tuntiakuuden kuukauden jakson aikana. Tästä määrästä voidaan poiketa joh-tajan tekemällä päätöksellä, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lau-sunnon saatuaan ja joka riippuu siitä, annetaanko työstä korvaus palk-kana vai vapaana.
Kuten liitteessä 3 vahvistetaan, työntekijällä on oikeus saada tekemäs-
tään ylityöstä korvauksena vapaata, tai palkkaa silloin kun viraston
tarpeiden vuoksi ei ole mahdollista myöntää vapaata sitä kuukautta
seuraavien kahden kuukauden aikana, jona ylityö tehtiin.
34 artikla
Työntekijä, jonka edellytetään työskentelevän säännöllisesti öisin, lauan-
taisin, sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä, on oikeus saada erityinenlisä Europolin vaatimasta vuorotyöstä, joka perustuu viraston tarpeidentai turvallisuusmääräysten mukaisiin vaatimuksiin ja jonka Europol kat-soo luonteeltaan säännölliseksi ja pysyväksi.
Hallintoneuvosto määrittää johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä
tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, ne työntekijäryhmät, joi-hin kuuluvilla työntekijöillä on oikeus lisään, sekä lisän määrän ja senmyöntämisen edellytykset.
Vuorotyötä tekevän työntekijän tavanomainen työaika ei saa ylittää ta-
vanomaisen työajan perusteella laskettua vuosityöaikaa.
35 artikla
Työntekijä on oikeutettu erityiseen korvaukseen, jos hän joutuu johtajan
viraston tarpeiden tai turvallisuusmääräysten vuoksi tekemän päätöksenperusteella päivystämään tavanomaisen työajan ulkopuolella.
Hallintoneuvosto määrittää johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä
tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, ne työntekijäryhmät, joi-hin kuuluvilla työntekijöillä on oikeus korvaukseen, sekä korvauksenmäärän ja sen myöntämisen edellytykset.
36 artikla
Työntekijöillä on kalenterivuoden aikana oikeus 30 päivän pituiseen
vuosilomaan.
Tämän vuosiloman lisäksi työntekijälle voidaan pyynnöstä myöntää
poikkeuksellisesti erityislomaa. Tällaista lomaa koskevat säännöt vah-vistetaan liitteessä 4.
37 artikla
Raskaana olevilla naisilla on 36 artiklassa säädettyjen lomien lisäksi
lääkärintodistuksen esitettyään oikeus äitiyslomaan, joka alkaa aikaisin-
taan kuusi viikkoa ennen lääkärintodistukseen merkittyä laskettua syn-nytyspäivää ja päättyy kymmenen viikon kuluttua synnytyspäivän jäl-keen, mutta tällainen loma ei kuitenkaan saa missään tapauksessa ollalyhyempi kuin 16 viikkoa sen alkamisesta lukien.
Työntekijän on oltava äitiyslomalla ainakin kaksi viikkoa ennen synny-
tystä ja kaksi viikkoa sen jälkeen.
Raskaana olevilla naisilla on oikeus ottaa vapaata ennen synnytystä
tehtäviä tutkimuksia varten palkkaansa menettämättä, jos tällaiset tutki-mukset on tehtävä työaikana.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —13
▼B
38 artikla
1. Työntekijällä, joka osoittaa olevansa kykenemätön hoitamaan teh-
täviään sairauden tai tapaturman vuoksi, on ilman eri päätöstä oikeussairauslomaan. Sairausloma saa olla enintään kolmen kuukauden tai senajan pituinen, jonka työntekijä on ollut palveluksessa, sen mukaankumpi on pidempi. Sairausloma voi jatkua enintään työntekijän sopi-muksen päättymisajankohtaan.
Asianomaisen työntekijän on mahdollisimman pian ilmoitettava Europo-
lille kykenemättömyydestään hoitaa tehtäviään sekä ilmoitettava senhet-kinen osoitteensa. Työntekijää voidaan vaatia käymään Europolin jär-jestämässä lääkärintarkastuksessa.
Jos työntekijä on kolmen vuoden aikana sairauslomalla yhteensä yli
kaksitoista kuukautta, johtaja voi saattaa asian työkyvyttömyyslautakun-nan käsiteltäväksi.
2. Työntekijä voidaan siirtää lomalle Europolin nimeämän lääkärin
suorittaman tarkastuksen perusteella, jos se on hänen terveydentilansavuoksi tarpeen tai jos jollakulla hänen kanssaan samassa taloudessa
asuvalla on tarttuva tauti.
▼
M3
3. Edellä 1 kohdassa mainittujen määräaikojen päätyttyä sellaisen
työtekijän asema, jonka työsopimusta ei ole päätetty siitä huolimatta,ettei hän kykene palaamaan tehtäviinsä, asetetaan työkyvyttömyyslauta-kunnan käsiteltäväksi lausuntoa varten. Hän saa työkyvyttömyysajaltatäyden palkan siihen asti, kunnes johtaja myöntää hänelle 65 artiklanmukaisen työkyvyttömyyseläkkeen tai päättää hänen työsopimuksensa.
▼
B
39 artikla
Työntekijä ei saa olla poissa työstä ilman lähimmältä esimieheltään
etukäteen saamaansa lupaa, paitsi jos kyseessä on sairaus tai tapaturma.Asianmukaisesti todettu luvaton poissaolo vähennetään asianomaisentyöntekijän vuosilomasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kurinpito-säännösten mahdollista soveltamista.
40 artikla
Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä
tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, luettelon yleisistä vapaa-päivistä.
41 artikla
Europolin työntekijälle voidaan poikkeuksellisesti hänen omasta pyyn-
nöstään myöntää palkatonta virkavapaata pakottavista henkilökohtaisistasyistä. Johtaja määrittelee tällaisen virkavapaan pituuden, joka saa ollaenintään neljänneksen työntekijän senhetkisestä palveluksessaoloajastaeikä missään tapauksessa pidempi kuin:
—kolme kuukautta, jos työntekijä on ollut palveluksessa alle neljä
vuotta,
—kuusi kuukautta kaikissa muissa tapauksissa.
Europolin työntekijän ollessa palkattomalla virkavapaalla hänen jäse-
nyytensä 56 artiklassa säädetyssä sosiaaliturvajärjestelmässä keskeyte-tään.
Europolin työntekijä, joka osoittaa, ettei hän voi saada suojaa muusta
julkisesta vakuutusjärjestelmästä 56 artiklassa tarkoitettujen riskien va-ralta, voi anoa viimeistään kuukauden kuluessa siitä, kun palkaton vir-kavapaa on alkanut, että hän saa edelleen tämän artiklan mukaisensuojan edellyttäen, että hän maksaa puolet 56 artiklassa tarkoitetun suo-1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —14
▼B
jan edellyttämistä maksuista virkavapaansa aikana; maksun määrä las-
ketaan hänen viimeisen peruspalkkansa perusteella.
Lisäksi Europolin työntekijä, joka osoittaa, ettei hän voi saada eläke-
oikeuksia muun eläkejärjestelmän perusteella, voi pyytää, että häneneläkeoikeutensa karttuvat koko palkattoman virkavapaan ajan edellyt-täen, että hän maksaa kolminkertaisena 78 artiklassa säädetyn määrän;maksujen määrät lasketaan hänen palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisenperuspalkan perusteella.
42 artikla
Europolin työntekijälle, joka kutsutaan suorittamaan ase- tai siviilipal-
velusta tai kertausharjoituksiin tai joka kutsutaan uudelleen puolustus-voimien palvelukseen, myönnetään virkavapaata kansallista palvelustavarten; määräajaksi palvelukseen otetun Europolin työntekijän osaltatällainen virkavapaa voi olla enintään hänen työsopimuksensa pituinen.
Ase- tai siviilipalvelukseen kutsutun Europolin työntekijän palkanmaksu
keskeytetään. Työntekijä säilyttää oikeutensa vanhuuseläkkeeseen, joshän ase- tai siviilipalveluksensa suoritettuaan maksaa eläkemaksunsajälkikäteen.
Kertausharjoituksiin kutsutun tai puolustusvoimien palvelukseen uudel-
leen kutsutun Europolin työntekijän palkanmaksua jatketaan kertaushar-joitusten tai puolustusvoimissa palvelun ajan, mutta hänen palkastaan
pidätetään hänen tästä palveluksestaan saamansa palkan määrä.
5 LUKU
PALKKAUS JA KULUJEN KORVAAMINEN
▼M9
43 artikla
1. Europolin työntekijöiden palkkaus muodostuu peruspalkasta, per-
helisistä ja tapauksen mukaan muista lisistä ja korvauksista. Palkkamaksetaan Alankomaissa euroina.
2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, virkamies, joka siirre-
tään johtajan päätöksellä asemapaikkaan, joka on muualla kuin Alanko-maissa, voi valita palkkansa maksettavaksi asemamaan valuuttana. Siinätapauksessa palkkaan, lukuun ottamatta liitteessä 5 olevan 3 artiklan 1kohdan ensimmäisen alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisia koulu-tuslisiä, sovelletaan, sen jälkeen kun näissä henkilöstösäännöissä tainiiden soveltamisesta annetuissa asetuksissa säädetyt pakolliset vähen-nykset on tehty, korjauskerrointa, ja se lasketaan vastaavan vaihtokurs-sin perusteella. Johtaja voi asianmukaisesti perustelluissa poikkeusta-pauksissa antaa suorittaa tämän maksun kokonaan tai osaksi muunakuin asemamaan valuuttana siten, että palkkauksen ostovoima voidaansäilyttää.
3. Sovellettava korjauskerroin lasketaan johtajan päätöksen mukai-
sesti siten, että se on joko suurempi, pienempi tai yhtä suuri kuin 100prosenttia ja vastaa neuvoston Euroopan yhteisöjen virkamiehiin jamuuhun henkilöstöön sovellettavien henkilöstösääntöjen 64 artiklan no-
jalla viimeksi hyväksymiä korjauskertoimia verrattuina Alankomaissa
käytettävään korjauskertoimeen sellaisina kuin ne ovat mahdollisestimuutettuina. Johtajan on viipymättä ilmoitettava Europolin hallintoneu-vostolle tämän kohdan nojalla tehdyistä päätöksistä. Jos jonkin tietynmaan osalta korjauskertoimen ja vastaavan vaihtokurssin perusteella mi-tattujen elinkustannusten vaihtelun kuitenkin todetaan ylittäneen viisiprosenttia viimeisimmän mukauttamisen jälkeen, johtajan on päätettäväväliaikaisista toimenpiteistä korjauskertoimen mukauttamiseksi ja ilmoi-tettava hallintoneuvostolle asiasta mahdollisimman pian.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —15
▼B
44 artikla
▼M3
Hallintoneuvosto tarkistaa vuosittain Europolin työntekijöiden palk-
kausta. Tämän tarkistuksen yhteydessä hallintoneuvosto harkitsee,onko palkkauksen mukauttaminen aiheellista Alankomaiden elinkustan-nuksissa tapahtuneiden muutosten johdosta. Tätä varten otetaan huomi-oon erityisesti palkkojen mahdolliset muutokset jäsenvaltioiden julkis-hallinnossa ja Europolin palvelukseenottotarpeet.
▼
B
Peruspalkkoja sekä lisiä ja korvauksia voidaan mukauttaa palkkatason
vuosittaisen tarkistuksen perusteella. Neuvosto päättää asiasta yksimieli-
sesti hallintoneuvoston ehdotuksen pohjalta Euroopan unionista tehdyn
sopimuksen VI osastossa määrättyä menettelyä noudattaen.
45 artikla
Kuukausittaiset peruspalkat määritellään ►M2 euroissa ◄kunkin
palkkaluokan ja -tason osalta seuraavan taulukon mukaisesti:
▼M17
1 2 3 4 56789 1 0 1 1
1 14 913,23
2 13 391,453 9 191,42 9 428,81 9 666,21 9 921,87 10 177,53 10 445,33 10 711,93 10 993,18 11 276,23 11 574,50 11 869,704 8 004,43 8 217,49 8 427,50 8 649,67 8 871,85 9 106,19 9 337,50 9 584,04 9 830,54 10 089,26 10 347,96
5 6 595,30 6 768,77 6 939,20 7 121,82 7 304,44 7 499,22 7 690,96 7 894,88 8 095,75 8 308,79 8 521,85
6 5 651,83 5 800,93 5 950,08 6 108,34 6 263,55 6 427,91 6 592,26 6 765,74 6 939,20 7 121,82 7 304,447 4 711,36 4 836,15 4 957,88 5 088,76 5 219,62 5 356,59 5 493,54 5 639,64 5 782,68 5 934,86 6 087,038 4 005,27 4 111,79 4 215,26 4 327,88 4 437,43 4 553,10 4 668,75 4 793,55 4 915,28 5 046,15 5 173,969 3 530,48 3 624,82 3 719,19 3 816,55 3 913,96 4 017,44 4 120,92 4 230,48 4 337,04 4 452,67 4 565,28
10 3 061,78 3 143,97 3 223,08 3 308,29 3 390,48 3 481,78 3 573,08 3 667,43 3 758,73 3 859,18 3 956,57
11 2 967,44 3 046,57 3 122,64 3 204,83 3 286,99 3 375,25 3 460,48 3 551,78 3 643,09 3 740,50 3 834,81
12 2 355,70 2 419,58 2 480,44 2 544,38 2 608,30 2 678,29 2 748,30 2 821,34 2 891,33 2 967,44 3 043,5213 2 023,93 2 078,72 2 130,46 2 188,30 2 243,08 2 303,94 2 361,77 2 425,67 2 486,57 2 553,52 2 617,42
▼B
46 artikla
1. Perhelisiä ovat:
a) kotitalouslisä,
b) huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä,
c) koulutuslisä.
2. Työntekijöiden, jotka saavat tässä artiklassa tarkoitettuja perhelisiä,
on ilmoitettava muualta saadut samanluontoiset lisät; nämä vähennetäänliitteessä 5 olevien 1, 2 ja 3 artiklan mukaisesti maksetuista lisistä.
3. Huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä voidaan kaksinker-
taistaa johtajan erityisellä perustellulla päätöksellä, joka perustuu lääkä-1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —16
▼B
rintodistuksiin, joissa vahvistetaan, että kyseisen lapsen henkisen tai
ruumiillisen vamman vuoksi lapsesta aiheutuu työntekijälle huomattaviakustannuksia.
4. Jos tällaiset perhelisät maksetaan liitteessä 5 olevien 1, 2 ja 3
artiklan mukaisesti muulle henkilölle kuin työntekijälle, tällaiseen hen-kilöön sovelletaan tämän artiklan 2 ja 3 kohtaa.
47 artikla
Ulkomaankorvaus on kiinteä korvaus, joka työntekijällä on oikeus saada
yhden tai useamman määräaikaisen sopimuksensa keston ajan, ja senmäärä vahvistetaan toimiryhmittäin liitteen 5 mukaisesti. Tämän kaudenjälkeen korvausta vähennetään vuosittain 10 prosenttia alkuperäisestäkorvauksesta.
48 artikla
Työntekijän kuoltua puoliso tai huollettavana olevat lapset saavat edes-
menneen työntekijän palkan kokonaisuudessaan työntekijän kuolinkuu-kautta seuraavan kolmannen kuukauden loppuun saakka.
Edellä mainittu kausi pidennetään kahteentoista kuukauteen, jos työnte-
kijän kuolema johtuu jostakin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassatarkoitetusta syystä.
Eläkkeensaajan kuollessa näitä säännöksiä sovelletaan edesmenneen
työntekijän eläkkeeseen.
49 artikla
Perhelisät, ulkomaankorvaus sekä muut kiinteämääräiset lisät ja kor-
vaukset vahvistetaan liitteessä 5.
50 artikla
Jollei 51 —54 artiklasta muuta johdu, työntekijällä on liitteen 5 mukai-
sesti oikeus saada korvaus sellaisista kohtuullisista kuluista, joita hänelleaiheutuu hänen aloittaessaan tehtävänsä tai tilapäisen muihin tehtäviinsiirron tai palvelussuhteen päättymisen yhteydessä, sekä sellaisista koh-tuullisista kuluista, joita hänelle aiheutuu hänen hoitaessaan tehtäviääntai niiden vuoksi.
51 artikla
Europolin työntekijällä on oikeus saada korvaus muutosta aiheutuvista
kuluista liitteen 5 mukaisesti. Korvaus myönnetään myös, jos työsopi-mus päättyy koeajan kuluessa, paitsi jos työsuhteen päättyminen johtuuEuropolin työntekijälle sopimattomaksi katsottavasta käytöksestä.
52 artikla
Vuokralisää maksetaan liitteen 5 mukaisesti.
53 artikla
Työntekijälle hänen palvelukseen tullessaan aiheutuvat kohtuulliset ku-
lut korvataan liitteessä 5 olevien edellytysten mukaisesti.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —17
▼B
54 artikla
Matkakustannusten korvauksesta asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle
säädetään liitteessä 5.
55 artikla
1. Työntekijäiden palkka maksetaan kunkin kuukauden viidentenä-
toista päivänä. Palkkasumma pyöristetään ylöspäin lähimpään seuraa-vaan kokonaiseen rahayksikköön.
2. Jos palkkaa ei makseta täydeltä kuukaudelta, se jaetaan kolmas-
kymmenesosiin ja
a) jos todellisia maksuun oikeuttavia päiviä on enintään viisitoista,
maksettavien kolmaskymmenesosien määrä vastaa maksuun oikeut-tavien päivien todellista määrää,
b) jos todellisia maksuun oikeuttavia päiviä on yli viisitoista, maksetta-
vien kolmaskymmenesosien määrä vastaa sellaisten päivien todelli-sen määrän, joilta palkkaa ei makseta ja luvun kolmekymmentä vä-listä erotusta.
3. Jos oikeus perhelisiin ja ulkomaankorvaukseen alkaa palvelukseen-
tulopäivän jälkeen, työntekijälle maksetaan niitä sen kuukauden ensim-mäisestä päivästä lukien, jona oikeus näihin lisiin ja korvaukseen alkaa.Kun oikeus näihin lisiin ja korvauksiin lakkaa, työntekijälle maksetaanniitä sen kuukauden viimeiseen päivään saakka, jona tämä oikeus lak-kaa.
6 LUKU
SOSIAALITURVAETUUDET
Aj a k s o
Sairaus- ja tapaturmavakuutus
56 artikla
1. Työntekijä, hänen puolisonsa, jos tämä ei voi saada samankaltaisia
ja yhtä suuria etuuksia minkään muun lakisääteisen järjestelmän mu-
kaan, hänen lapsensa ja muut hänen huollettavanaan olevat liitteessä 5
olevassa 2 artiklassa tarkoitetut henkilöt on vakuutettu sairauden varalta80 prosentin määrään asti aiheutuneista kuluista niiden sääntöjen mukai-sesti, jotka hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ehdotuksen perusteella,jonka tämä on tehnyt henkilöstökomitean lausunnon saatuaan. Korvauk-sen määrä on 85 prosenttia seuraavien terveydenhoitopalveluiden
osalta: käynnit lääkärissä ja lääkärin kotikäynnit, kirurgiset toimenpiteet,
sairaalahoito, lääkkeet, röntgentutkimukset, näytteet, laboratoriokokeetja lääkärin määräämät proteesit lukuun ottamatta hammasproteeseja.Korvaus on 100 prosenttia tuberkuloosin, polion, syövän, mielisairaudenja muiden johtajan päätöksellä yhtä vakaviksi luokiteltujen sairauksiensekä seulontatutkimusten ja synnytykseen liittyvien kulujen osalta. Kor-vausta ei kuitenkaan makseta 100 prosentin suuruisena, jos kyseessä onammattitauti tai tapaturma, jonka johdosta on sovellettu 57 artiklaa.
Työntekijä maksaa kolmanneksen järjestelmän edellyttämästä vakuutus-
maksusta, mutta maksun määrä voi kuitenkin olla enintään kaksi pro-
senttia hänen peruspalkastaan.
2. Työntekijä, jonka palvelussuhde päättyy lopullisesti ja joka osoit-
taa, ettei hän voi kuulua mihinkään muuhun julkiseen sairausvakuutus-järjestelmään, voi pyytää viimeistään palvelussuhteensa lopullista päät-tymistä seuraavan kuukauden aikana, että häneen sovellettaisiin edelleenenintään kuuden kuukauden ajan palvelussuhteen lopullisesta päättymi-sestä 1 kohdassa säädettyä sairausvakuutusjärjestelmää. Edellisessä koh-1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —18
▼B
dassa tarkoitettu vakuutusmaksu lasketaan työntekijän viimeisen perus-
palkan mukaan siten, että hän maksaa puolet sen mukaisesta vakuutus-maksusta.
Johtajan päätöksellä, jonka tämä tekee Europolin nimeämää lääkäriä
kuultuaan, pyynnön esittämiselle asetettua kuukauden määräaikaa jaedellisessä alakohdassa säädettyä kuuden kuukauden määrääikaa ei so-velleta siinä tapauksessa, että asianomainen on sairastunut ennen palve-lussuhteensa päättymistä vakavaan tai pitkäaikaiseen sairauteen ja il-moittanut siitä Europolille ennen edellisessä alakohdassa tarkoitetunkuuden kuukauden määräajan päättymistä, sillä edellytyksellä, että asia-nomainen käy Europolin järjestämässä lääkärintarkastuksessa.
3. Työntekijän eronnut puoliso, lapsi, joka ei ole enää työntekijän
huollettavana, sekä henkilö, jota ei enää rinnasteta huollettavana olevaanlapseen liitteessä 5 olevassa 2 artiklassa tarkoitetulla tavalla, voivat, joshe osoittavat, etteivät he voi kuulua mihinkään muuhun julkiseen sai-
rausvakuutusjärjestelmään, saada edelleen enintään vuoden ajan 1 koh-
dassa säädetyn sairausvakuutusjärjestelmän mukaiset etuudet kyseisentyöntekijän vakuutuksen perusteella vakuutettuina; tämä vakuutusturvaei edellytä vakuutusmaksujen maksamista. Edellä mainittu vuoden ajan-jakso lasketaan alkavaksi päivänä, jona avioero tulee lopullisesti voi-maan tai jona lapsi lakkaa olemasta työntekijän huollettavana tai jonarinnastaminen huollettavana olevaan lapseen lakkaa.
4. Työntekijällä, joka on Europolin palveluksessa 62 vuoden ikään
asti tai jolle maksetaan työkyvyttömyyseläkettä, on oikeus 1 kohdassasäädettyihin etuuksiin hänen palvelussuhteensa päättymisen jälkeen. Va-kuutusmaksu lasketaan eläkkeen määrän perusteella.
Henkilöllä, jolle maksetaan perhe-eläkettä työtehtävissä toimineen tai
sellaisen työntekijän kuoleman vuoksi, joka oli ollut Europolin palve-luksessa 62 vuoden ikään asti tai jolle oli maksettu työkyvyttömyys-eläkettä, on oikeus samoihin etuuksiin. Vakuutusmaksu lasketaan eläk-keen perusteella.
5. Myös seuraavilla henkilöillä on oikeus 1 kohdassa säädettyihin
etuuksiin sillä edellytyksellä, että he eivät voi kuulua mihinkään muu-hun julkiseen sairausvakuutusjärjestelmään:
a) vanhuuseläkettä saava entinen työntekijä, jonka palvelussuhde Euro-
polissa on päättynyt ennen 62 vuoden ikää,
b) henkilö, jolle maksetaan perhe-eläkettä sellaisen entisen työntekijän
kuoleman johdosta, jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen 62 vuo-den ikää.
Edellä 1 kohdassa tarkoitettu vakuutusmaksu lasketaan entisen työnte-
kijän eläkkeen perusteella siten, että edunsaaja maksaa puolet sen mu-kaisesta vakuutusmaksusta. Lapseneläkkeen saajalla on kuitenkin oikeus1 kohdassa säädettyihin etuuksiin vain omasta pyynnöstään. Vakuutus-maksu lasketaan lapseneläkkeen perusteella.
6. Jos sellaisten kulujen kokanaismäärä, joista ei ole maksettu kor-
vausta, on kahdentoista kuukauden aikana yli puolet työntekijän kuu-kausittaisesta peruspalkasta tai eläkkeestä, johtaja myöntää asianomaisenhenkilön perhetilanteen huomioon ottaen erityiskorvauksen 1 kohdassatarkoitettujen sääntöjen mukaisesti.
7. Edellä mainittuja etuuksia saavan henkilön on ilmoitettava itsensä
tai jonkin hänen vakuutuksensa perusteella vakuutetun henkilön jonkinmuun lakisääteisen sairausvakuutusjärjestelmän mukaisesti saamat kor-vaukset tai korvaukset, joita hänellä tai mainituilla henkilöillä on senmukaisesti oikeus vaatia.
Jos niiden korvausten kokonaismäärä, jotka henkilö voi saada, ylittää 1
kohdassa säädettyjen korvausten määrän, erotus vähennetään 1 kohdanmukaisesti korvattavasta määrästä, lukuun ottamatta sellaisen täydentä-vän yksityisen sairausvakuutusjärjestelmän mukaisesti saatavia korvauk-1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —19
▼B
sia, jonka tarkoituksena on kattaa se osa kuluista, jota ei korvata Euro-
polin sairausvakuutusjärjestelmästä.
▼M12
8. Europol voi henkilöstökomiteaa kuultuaan ottaa ylimääräisen sai-rausvakuutuksen, joka on pakollinen kaikille työntekijöille. Työntekijämaksaa lisävakuutusturvan edellyttämän vakuutusmaksun kokonaan.
▼
B
57 artikla
1. Työntekijä on niiden sääntöjen mukaisesti, jotka hallintoneuvosto
antaa henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, tehtäviensä aloittamispäi-västä lähtien vakuutettu ammattitautien ja tapaturmien varalta. Hänen onosallistuttava 0,1 prosentilla peruspalkastaan vapaa-ajan riskit kattavanvakuutuksen maksamiseen. Riskit, joita vakuutus ei kata, luetellaan ky-seisissä säännöissä.
2. Vakuutus kattaa seuraavat suoritukset:
a) kuolemantapauksen yhteydessä:
jäljempänä luetelluille henkilöille maksetaan kertakorvaus, joka on
viisi kertaa edesmenneen työntekijän vuosittaisen peruspalkan suur-uinen, tapaturmaa edeltävien kahdentoista kuukauden peruspalkanperusteella laskettuna:
—edesmenneen työntekijän puolisolle ja lapsille työntekijään sovel-
lettavan perintölainsäädännön mukaisesti; puolisolle maksettavanosuuden on kuitenkin oltava vähintään 25 prosenttia koko mää-rästä,
—ellei edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole,
muille jälkeläisille alenevassa polvessa työntekijään sovellettavanperintölainsäädännön mukaisesti,
—ellei kahdessa edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä
ole, muille sukulaisille ylenevässä polvessa työntekijään sovellet-tavan perintölainsäädännön mukaisesti,
—ellei kolmessa edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä
ole, Europolille,
b) pysyvän täyden työkyvyttömyyden yhteydessä:
työntekijälle maksetaan kertakorvaus, joka on kahdeksan kertaa hä-
nen vuosittaisen peruspalkkansa suuruinen, tapaturmaa edeltävienkahdentoista kuukauden peruspalkan perusteella laskettuna,
c) pysyvän osittaisen työkyvyttömyyden yhteydessä:
työntekijälle maksetaan osa b alakohdassa säädetystä kertakorvauk-
sesta 1 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä vahvistetun asteikon pe-rusteella laskettuna.
Edellä luetellut suoritukset voidaan maksaa eläkejärjestelmän mukaisten
suoritusten lisäksi.
3. Sairausvakuutusjärjestelmä kattaa 1 kohdassa tarkoitettujen sääntö-
jen mukaisesti myös lääkärintutkimuksista, lääkkeistä, sairaalahoidosta,kirurgisista toimenpiteistä, proteeseista, röntgentutkimuksista, hieron-nasta, ortopedisesta ja kliinisestä hoidosta sekä sairaankuljetuksesta ai-heutuvat kulut sekä muut tapaturmasta tai ammattitaudista aiheutuvatvastaavat kulut.
Tämä korvaus maksetaan kuitenkin vain, jos ne korvaukset, jotka työn-
tekijä saa 56 artiklan säännösten perusteella, eivät korvaa työntekijälleaiheutuneita kuluja täysimääräisesti.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —20
▼B
58 artikla
Artiklaa 56 ja 57 sovelletaan työssäolon, sairausloman sekä 38 ja 41
artiklassa tarkoitetun palkattoman virkavapaan aikana kyseisissä artik-loissa säädettyjen edellytysten mukaisesti.
Edellä 56 artiklaa sovelletaan työkyvyttömyyseläkettä ja vanhuuselä-
kettä saaviin Europolin työntekijöihin sekä perhe-eläkkeen saajiin.
▼
M3__________
▼B
59 artikla
1. Entisellä Europolin työntekijällä, joka joutuu työttömäksi, kun hä-
nen palvelussuhteensa Europolissa päättyy ja:
—joka ei saa vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä Europolista,
—jonka palvelussuhteen päättyminen ei johdu palveluksesta eroami-
sesta tai työsopimuksen päättämisestä kurinpidollisista syistä taijonka palvelussuhde ei pääty koeajan aikana,
—joka on ollut palveluksessa vähintään kuusi kuukautta, ja
—jonka asuinpaikka on jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa,
on oikeus kuukausittaiseen työttömyyskorvaukseen jäljempänä esitetty-
jen edellytysten mukaisesti.
Jos entisellä työntekijällä on oikeus kansallisen järjestelmän mukaiseen
työttömyyskorvaukseen, hänen on ilmoitettava tästä Europolille. Tällai-sessa tapauksessa hänelle näiden kansallisen järjestelmän mukaisestimaksettavien etuuksien määrä vähennetään 3 kohdan mukaisesti mak-settavasta korvauksesta.
2. Saadakseen työttömyyskorvauksen Europolin entisen työntekijän
on:
a) omasta pyynnöstään rekisteröidyttävä työnhakijaksi sen jäsenvaltion
työvoimaviranomaisten rekisteriin, jossa hänen asuinpaikkansa on,
b) täytettävä ne velvoitteet, jotka työttömyyskorvauksen saajalle kysei-
sen lainsäädännön mukaan on asetettu, ja
c) annettava kuukausittain Europolille toimivaltaisen kansallisen työvoi-
maviranomaisen antama todistus, jossa todetaan, onko hän täyttänyta ja b alakohdassa tarkoitetut velvollisuudet ja edellytykset.
Europol voi myöntää tai pitää voimassa korvauksen, vaikka b alakoh-
dassa tarkoitetut kansalliset velvollisuudet eivät täyttyisi, jos kyseessäon sairaus, tapaturma, raskaus, työkyvyttömyys tai vastaava tilanne taijos toimivaltainen kansallinen viranomainen on myöntänyt vapautuksenkyseisten velvollisuuksien noudattamisesta.
Hallintoneuvosto antaa tämän artiklan soveltamista koskevat tarpeelli-
siksi katsomansa säännökset.
3. Työttömyyskorvaus vahvistetaan sen peruspalkan perusteella,
jonka entinen Europolin työntekijä sai palvelussuhteensa päättyessä.Työttömyyskorvaus on:
—60 prosenttia peruspalkasta ensimmäisten 12 kuukauden aikana,
—45 prosenttia peruspalkasta 13:nnesta kuukaudesta 18:nteen kuukau-
teen saakka, ja
—30 prosenttia peruspalkasta 19:nnestä kuukaudesta 24:nteen kuukau-
teen saakka.
Tällä tavoin laskettujen määrien on oltava vähintään ►
M17 1 004,36
euroa◄mutta enintään ►M17 2 008,72 euroa ◄.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —21
▼B
Hallintoneuvosto voi vuosittain tarkistaa edellä mainitut vähimmäis- ja
enimmäismäärät.
4. Työttömyyskorvausta maksetaan entiselle Europolin työntekijälle
enintään 24 kuukauden ajan palvelussuhteen päättymisestä. Jos 1 ja 2kohdassa esitetyt edellytykset eivät kuitenkaan tämän kauden aikanaenää täyty kyseisen entisen Europolin työntekijän osalta, työttömyys-korvauksen marksaminen keskeytetään. Korvausta aletaan maksaauudelleen, jos entinen Europolin työntekijä ennen mainitun kauden päät-tymistä täyttää uudelleen kyseiset edellytykset eikä ole saanut oikeuttakansalliseen työttömyyskorvaukseen.
5. Entisellä Europolin työntekijällä, joka saa työttömyyskorvausta, on
oikeus 46 artiklassa säädettyihin perhelisiin. Kotitalouslisä lasketaan
työmyyskorvauksen perusteella liitteessä 5 olevassa 1 artiklassa säädet-
tyjen edellytysten mukaisesti.
Kyseisen henkilön on ilmoitettava joko hänelle itselleen tai hänen puo-
lisolleen muualta maksetut samanluonteiset korvaukset; tällaiset kor-vaukset vähennetään tämän artiklan perusteella maksettavista korvauk-sista.
Entisellä Europolin työntekijällä, joka saa työttömyyskorvausta, on 56
artiklassa säädetyin edellytyksin oikeus sairausvakuutukseen, josta hä-nen ei tarvitse suorittaa maksuosuutta.
6. Europolin työntekijän on maksettava kolmasosa työttömyyskor-
vausjärjestelmän rahoituksesta. Tämä maksu on 0,4 prosenttia asiano-maisen peruspalkasta. Tämä maksu vähennetään kuukausittain kyseisenhenkilön peruspalkasta ja maksetaan yhdessä Europolin maksettaviksijäävien kahden kolmasosan kanssa erityiseen työttömyysrahastoon.
Europol maksaa osuutensa rahastolle kuukausittain viimeistään kahdek-
san päivän kuluttua palkkojen maksusta.
7. Työttömänä olevalle entiselle Europolin työntekijälle maksettavaan
työttömyyskorvaukseen sovelletaan samoja verotusta koskevia ehtoja jamenettelyä kuin Europolin työntekijöiden palkkoihin.
8. Työllisyydestä ja työttömyydestä vastaavat kansalliset viranomai-
set, jotka toimivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, sekä Europoltoimivat tehokkaassa yhteistyössä varmistaakseen, että tätä artiklaa so-velletaan asianmukaisesti.
9. Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan tekemästä ehdotuksesta, jonka
tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, tämän artiklan so-
veltamiseen liittyviä yksityiskohtaisia järjestelyjä koskevat säännöt, sa-notun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan viimeisen alakohdan säännös-ten soveltamista.
60 artikla
1. Kun työntekijä saa lapsen, henkilölle, joka tosiasiassa huolehtii
tästä lapsesta, maksetaan ►
M17 267,84 euron ◄suuruinen lisä.
Sama lisä maksetaan työntekijälle, joka adoptoi alle 5-vuotiaan lapsen,
joka on työntekijän huollettavana liitteessä 5 olevan 2 artiklan mukai-sesti.
2. Tämä lisä maksetaan lääkärintodistuksen perusteella myös siinä
tapauksessa, että raskaus keskeytyy vähintään 28 raskausviikon jälkeen.
3. Lapsen syntymän johdosta maksettavan lisän saajan on ilmoitet-
tava saman lapsen osalta muualta saadut samanluonteiset lisät; nämävähennetään edellä tarkoitetusta lisästä. Jos molemmat vanhemmatovat Europolin työntekijöitä, lisä maksetaan vain kerran.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —22
▼B
61 artikla
Jos työntekijä, hänen puolisonsa, huollettavana oleva lapsi tai muu liit-
teessä 5 olevassa 2 artiklassa tarkoitetulla tavalla hänen huollettavanaanoleva henkilö kuolee, Europol korvaa kulut, jotka aiheutuvat ruumiinkuljettamisesta työntekijän asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle.
Jos työntekijä kuolee työmatkan aikana, Europol korvaa kuitenkin kulut,
jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta työntekijän kuolinpaikasta läh-töpaikkakunnalle.
62 artikla
Johtaja voi myöntää työntekijälle, entisille työntekijöille tai edesmen-
neen työntekijän edunsaajille lahjoituksia, lainoja tai ennakoita, jos hei-dän tilanteensa on erityisen vaikea vakavan tai pitkäaikaisen sairaudenvuoksi tai jos työntekijä on työkyvytön työssäoloaikana sattuneen tapa-turman vuoksi ja työntekijä osoittaa, että tällaista sairautta tai tapaturmaaei korvata muusta sosiaaliturvajärjestelmästä.
Bj a k s o
Vakuutus työkyvyttömyyden ja kuolemantapauksen varalta
63 artikla
Europolin työntekijät on seuraavien säännösten mukaisesti vakuutettu
palvelussuhteen aikana sattuvan kuolemantapauksen ja työkyvyttömyy-den varalta.
Tässä jaksossa säädettyjen maksujen ja etuuksien maksaminen keskey-
tetään, jos työntekijän työstään saaman palkan maksu keskeytetään näi-den henkilöstösääntöjen mukaisesti.
64 artikla
Jos työntekijälle ennen palvelukseenottamista suoritetussa lääkärintar-
kastuksessa käy ilmi, että hän on sairas tai hänellä on vamma, johtajavoi päättää, että työntekijällä on tällaisesta sairaudesta tai vammastaaiheutuvien riskien osalta oikeus työkyvyttömyydestä tai kuolemanta-pauksesta aiheutuviin etuuksiin vasta neljän vuoden kuluttua siitä, kunhän tuli Europolin palvelukseen.
Työntekijä voi valittaa tällaisesta päätöksestä liitteen 7 mukaisesti perus-
tettavalle työkyvyttömyyslautakunnalle.
65 artikla
1. Työntekijälle, joka tulee kokonaan työkyvyttömäksi ja jonka on
tästä syystä erottava Europolin palveluksesta, maksetaan työkyvyttö-myyseläkettä, jonka määrä määräytyy seuraavasti:
Jos työkyvyttömyys aiheutuu tehtäviä hoidettaessa sattuneesta tai tehtä-
vien hoitoon liittyvästä tapaturmasta, ammattitaudista tai yleisen edunvuoksi suoritetusta uhrautuvasta teosta tai siitä, että työntekijä on vaa-rantanut henkensä ihmishengen pelastamiseksi, työkyvyttömyyseläke on90 prosenttia työntekijän viimeisestä peruspalkasta.
Jos työkyvyttömyys aiheutuu muusta syystä, työkyvyttömyyseläkkeen
määrä, joka lasketaan työntekijän viimeisen peruspalkan perusteella,on 2 prosenttia kultakin vuodelta hänen palvelukseentulopäivänsä jasen päivän väliseltä ajalta, jona hän täyttää 62 vuotta; tätä määrää ko-rotetaan 2 prosentilla kultakin sellaiselta eläkkeeseen oikeuttavalta pal-velusvuodelta, joka lasketaan hänen hyväkseen näiden henkilöstösään-töjen liitteessä 6 olevan 9 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, kuitenkin1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —23
▼B
siten, että eläkkeen kokonaismäärä on enintään 70 prosenttia hänen
viimeisestä peruspalkastaan.
Työkyvyttömyyseläkkeen vähimmäismäärä on 120 prosenttia liitteessä 6
olevassa 5 artiklassa määritellystä vähimmäistoimeentulosta.
Jos työkyvyttömyys on työntekijän tahallisesti aiheuttama, johtaja voi
päättää, että asianomainen saa ainoastaan 77 artiklassa säädetyn kor-
vauksen.
Työkyvyttömyyseläkkeen saajalla on myös oikeus näissä henkilöstö-
säännöissä säädettyihin perhelisiin liitteen 6 mukaisesti; kotitalouslisälasketaan edunsaajan eläkkeen perusteella.
2. Työkyvyttömyyden vahvistaa työkyvyttömyyslautakunta.3. Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen alkaa sitä päivää seuraavana
päivänä, jona työntekijän palvelussuhde Europoliin päättyi 94 ja 95artiklan mukaisesti.
4. Europol voi milloin tahansa vaatia työkyvyttömyyseläkkeen saajaa
osoittamaan, että hän edelleen täyttää työkyvyttömyyseläkkeen saami-seen vaaditut edellytykset. Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen lakkaa,jos työkyvyttömyyslautakunta toteaa, etteivät nämä edellytykset enäätäyty.
Jos johtaja ei enää ota työntekijää Europolin palvelukseen sen jälkeen
kun työkyvyttömyyslautakunta on todennut, etteivät eläkkeen maksami-sen edellytykset enää täyty, työntekijällä on valintansa mukaan oikeus
—joko 77 artiklassa säädettyyn, hänen tosiasiallisen palveluksessaolo-
aikansa perusteella laskettuun erorahaan, tai
—jos hän on vähintään 50-vuotias, vanhuuseläkkeeseen tämän luvun C
jakson mukaisesti.
Kausi, jonka aikana työntekijä on saanut työkyvyttömyyseläkettä, ote-
taan huomioon vanhuuseläkettä laskettaessa, eikä hänen tarvitse maksaaerääntyneitä maksuja.
5. Jos työntekijällä on oikeus kansallisen järjestelmän mukaiseen työ-
kyvyttömyyseläkkeeseen tai hän saa palkallisen toimen, hänen on ilmoi-tettava tästä Europolille. Tällaisissa tapauksissa kyseisten etuuksienmäärä tai hänen toimestaan saamansa palkka verojen vähentämisen jäl-
keen vähennetään hänelle tämän artiklan mukaisesti maksettavasta työ-
kyvyttömyyseläkkeestä.
66 artikla
Liitteessä 6 olevassa 4 luvussa määritellyt edesmenneen työntekijän
oikeudenomistajat saavat 67 —70 artiklassa säädettyä perhe-eläkettä.
Jos entinen työntekijä, joka saa työkyvyttömyys- tai vanhuuseläkettä tai
jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuottaja joka oli pyytänyt vanhuuseläkkeensä maksamista siirrettäväksi sitäkalenterikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään,jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, kuolee, liitteessä 6 olevassa 4luvussa määritellyt edesmenneen työntekijän oikeudenomistajat saavatkyseisessä liitteessä säädettyä perhe-eläkettä.
Jos Europolin työntekijä tai entinen Europolin työntekijä, joka saa työ-
kyvyttömyys- tai vanhuuseläkettä tai jonka palvelussuhde oli päättynytennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vanhuuse-läkkeensä maksamista siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta seuraavankalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyt-tänyt 62 vuotta, on ollut kadonneena yli vuoden, liitteessä 6 olevan 5 ja6 luvun säännöksiä sovelletaan vastaavasti hänen puolisoonsa ja niihinhenkilöihin, joiden katsotaan olevan kadonneen henkilön huollettavina.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —24
▼B
67 artikla
Oikeus saada eläkettä alkaa työntekijän kuolinkuukautta seuraavan kuu-
kauden ensimmäisenä päivänä tai tarvittaessa sitä ajanjaksoa seuraavankuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka aikana jälkeen jääneelle puo-lisolle, orvoksi jääneille lapsille tai hänen huollettavinaan olleille henki-löille maksetaan edesmenneen työntekijän palkka 48 artiklan mukaisesti.
68 artikla
Työntekijän leski saa leskeneläkettä liitteessä 6 olevan 4 luvun mukai-
sesti. Leskeneläkkeen määrä on 60 prosenttia siitä vanhuuseläkkeestä,jota työntekijälle olisi maksettu hänen kuolinpäivänään, jos hänellä olisiollut oikeus tällaiseen eläkkeeseen, palvelusvuosista tai iästä riippu-matta.
Edellä mainittu määrä on 80 prosenttia, jos työntekijän kuolema johtuu
jostakin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta syystä.
Leskeneläkkeen saajalla on liitteessä 5 säädettyjen edellytysten mukai-
sesti oikeus saada 46 artiklassa määritellyt perhelisät. Huollettavanaolevasta lapsesta maksettava lisä on kuitenkin kaksi kertaa 46 artiklan1 kohdan b alakohdassa säädetyn lisän määrä.
▼
M3__________
▼B
69 artikla
Jos työntekijä tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saaja kuolee,
eikä hänellä ole puolisoa, jolla olisi oikeus perhe-eläkkeeseen, kyseisenhenkilön huollettavina olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen liit-teessä 6 olevan 20 artiklan mukaisesti.
Perhe-eläkettä saavan puolison kuollessa tai avioituessa uudelleen sama
oikeus on lapsilla, jotka täyttävät edellä mainitut edellytykset.
Jos työntekijä tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saaja kuolee
ilman, että edellä ensimmäisessä kohdassa säädetyt edellytykset olisivattäyttyneet, työntekijän huollettavina olevilla lapsilla on oikeus lapsene-läkkeeseen liitteessä 6 olevan 20 artiklan mukaisesti; eläkkeen määrä onkuitenkin puolet kyseisen artiklan mukaisesti lasketusta eläkkeestä.
Jos entinen Europolin työntekijä, jonka palvelussuhde oli päättynyt en-
nen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vahuuseläk-keensä maksamista siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta seuraavan ka-lenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt62 vuotta, kuolee, hänen huollettavinaan olevilla lapsilla on oikeus lap-seneläkkeeseen edellisissä kohdissa säädetyin edellytyksin.
Jos Europolin työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saa-
van entisen Europolin työntekijän puoliso, joka ei ole itse Europolintyöntekijä, kuolee, eloon jäävän puolison huollettavina liitteessä 5 ole-van 2 artiklan mukaisesti olevilla lapsilla on oikeus ensimmäisen koh-dan mukaisesti vahvistettuun lapseneläkkeeseen.
Orvoksi jääneillä lapsilla on oikeus koulutuslisään liitteessä 5 olevan 3
artiklan mukaisesti.
70 artikla
Jos työntekijä on eronnut tai jos on olemassa useampaan eri ryhmään
kuuluvia henkilöitä, joilla on oikeus saada perhe-eläkettä, kyseineneläke jaetaan osiin liitteessä 6 olevassa 4 luvussa säädetyllä tavalla.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —25
▼B
71 artikla
1. Sen estämättä, mitä muissa, erityisesti perhe-eläkkeen saajille
myönnettäviä vähimmäismääriä koskevissa säännöksissä säädetään, seperhe-eläkkeiden kokonaismäärä yhdessä perhelisien kanssa ja verojenja muiden pakollisten pidätysten vähentämisen jälkeen, jota leski jamuut edunsaajat voivat saada, voi olla enintään
a) Europolin palveluksessa olleen työntekijän kuoltua sen palkan suur-
uinen, johon asianomaisella olisi palveluksessa ollessaan ollut oikeussaman palkkaluokan ja -tason mukaan, mihin määrään lisätään per-helisät, jotka hänelle olisi siinä tapauksessa maksettu, ja siitä vähen-netään verot ja muut pakolliset pidätykset,
b) sen päivän jälkeen, jolloin a alakohdassa tarkoitettu työntekijä olisi
täyttänyt 62 vuotta, sen vanhuuseläkkeen suuruinen, johon asiano-maisella olisi eläessään ollut oikeus kyseisestä päivästä alkaen hänenkuolinpäiväänsä mennessä saavuttamansa palkkaluokan ja -tason mu-kaan, mihin määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi maksettu,ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset,
c) vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavan entisen työntekijän
kuoltua sen eläkkeen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessäänollut oikeus, mihin määrään lisätään ja siitä vähennetään b alakoh-dassa tarkoitetut määrät, tai
d) kun sellainen entinen työntekijä kuolee, jonka palvelussuhde oli
päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt
vanhuuseläkkeensä maksamisen siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta
seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikanahän olisi täyttänyt 62 vuotta, sen vanhuuseläkkeen suuruinen, johonasianomaisella olisi eläessään ollut oikeus 62 vuotta täytettyään, mi-hin määrään lisätään ja siitä vähennetään b alakohdassa tarkoitetutmäärät.
2. Sovellettaessa 1 kohdan säännöksiä kyseisiin määriin mahdollisesti
vaikuttavia korjauskertoimia ei oteta huomioon.
3. Kukin edellä 1 kohdan a —d alakohdassa määritelty enimmäis-
määrä jaetaan perhe-eläkkeen saajien kesken suhteessa niihin oikeuksiin,jotka heille olisivat kuuluneet, jos 1 kohdan säännöksiä ei otettaisi
huomioon.
Cj a k s o
Vanhuuseläke ja eroraha
72 artikla
Palvelussuhteen päättyessä työntekijällä, joka on ollut palveluksessa vä-
hintään kymmenen vuotta, on oikeus vanhuuseläkkeeseen. Palvelusvuo-sien määrää koskevaa vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos työntekijäon täyttänyt 62 vuotta.
Vanhuuseläkkeen enimmäismäärä on 70 prosenttia sen palkkaluokan
mukaisesta viimeisestä peruspalkasta, johon työntekijä on kuulunut vä-hintään vuoden ajan. Se maksetaan työntekijälle, joka on ollut palve-luksessa 35 vuotta liitteessä 6 olevan 3 artiklan mukaisesti. Jos palve-lusvuosia on vähemmän kuin 35, edellä mainittua enimmäismäärää vä-hennetään vastaavasti.
Vanhuuseläkkeen vähimmäismäärä on neljä prosenttia vähimmäistoi-
meentulosta palvelusvuotta kohti.
Oikeus vanhuuseläkkeeseen on 62 vuotta täyttäneellä henkilöllä.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —26
▼B
73 artikla
Liitteessä 6 olevissa 16, 17 tai 18 artiklassa tarkoitetulla entisen työn-
tekijän leskellä on mainituissa artikloissa tarkoitetulla tavalla oikeusperhe-eläkkeeseen.
Edellä tarkoitettu eläkkeen määrä on 80 prosenttia, jos työntekijä on
kuollut jonkin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuntapahtuman johdosta.
Näissä tapauksissa maksettavan perhe-eläkkeen määrä ei saa olla pie-
nempi kuin vähimmäistoimeentulo ja sen on oltava vähintään 35 pro-senttia entisen työntekijän viimeisestä peruspalkasta.
Määrän on oltava alle 42 prosenttia entisen työntekijän viimeisestä pe-
ruspalkasta, jos hänen kuolemansa johtuu jostakin 65 artiklan 1 kohdantoisessa alakohdassa tarkoitetusta syystä.
74 artikla
Edellä 68 ja 73 artiklan säännöksiä sovelletaan samalla tavoin työnte-
kijän tai entisen työntekijän sekä mies- että naispuoliseen leskeen.
75 artikla
Vanhuuseläkkeen saajalla, joka saa eläkkeen täytettyään 62 vuotta tai
sen jälkeen, työkyvyttömyyseläkkeen saajalla tai perhe-eläkkeen saajalla
on liitteessä 5 säädetyin edellytyksin oikeus 46 artiklan mukaisiin per-
helisiin; kotitalouslisä lasketaan edunsaajan eläkkeen perusteella.
Perhe-eläkettä saavalle henkilölle maksettavan huollettavana olevasta
lapsesta maksettavan lisän määrä on kuitenkin kaksi kertaa 46 artiklan1 kohdan b alakohdassa säädetty lisän määrä.
76 artikla
Jos työntekijällä on oikeus vanhuuseläkkeesen, hänen eläkeoikeuksiaan
vähennetään suhteessa 79 artiklan mukaisesti maksettuihin määriin.
77 artikla
Työntekijällä, joka on alle 62-vuotias ja jonka palvelussuhde päättyy
muusta syystä kuin hänen kuolemansa tai työkyvyttömyytensä vuoksi,ja jolla ei ole oikeutta vanhuuseläkkeeseen ja johon ei voida soveltaaliitteessä 6 olevan 9 artiklan säännöksiä, on palveluksesta erotessaanoikeus erorahaan, jonka määrä lasketaan liitteessä 6 olevan 10 artiklanmukaisesti.
Tämän erorahan määrästä vähennetään 79 artiklan mukaisesti maksetut
määrät.
Dj a k s o
Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän sekä
eläkejärjestelmän rahoittaminen
78 artikla
1. Edellä B ja C jaksossa säädetyn sosiaaliturvajärjestelmän mukaiset
etuudet maksetaan liitteessä 6 olevassa 37 artiklassa tarkoitetusta Euro-polin eläkerahastosta.
2. Työntekijät maksavat kolmanneksen tämän sosiaaliturvajärjestel-
män rahoituksesta. Eläkemaksun määräksi vahvistetaan 8,25 prosenttiaasianomaisen peruspalkasta. Tämä maksu vähennetään kuukausittaintyöntekijän palkasta.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —27
▼B
3. Palkoista peritään joka tapauksessa tämä eläkejärjestelmän edellyt-
tämä maksuosuus.
4. Asianmukaisesti vähennettyjä määriä ei makseta takaisin. Virheel-
lisesti perityt määrät eivät oikeuta saamaan eläkettä; ne maksetaan työn-tekijän tai hänen oikeudenomistajiensa pyynnöstä korottomina takaisin.
79 artikla
Hallintoneuvoston johtajan tekemästä ehdotuksesta, jonka tämä tekee
henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, vahvistamien edellytysten mu-kaisesti työntekijä voi pyytää Europolia suorittamaan sellaisia maksuja,joita hänen on maksettava saadakseen tai säilyttääkseen eläkeoikeudet
lähtömaassaan.
Tällaiset maksut ovat enintään 16,5 prosenttia hänen peruspalkastaan, ja
ne rahoitetaan Europolin talousarviosta.
Ej a k s o
Eläkkeen määrän laskeminen
80 artikla
Europol vastaa vanhuuseläkkeen, työkyvyttömyyseläkkeen, perhe-eläk-
keen tai tilapäisen eläkkeen määrän laskemisesta. Työntekijälle tai hänen
oikeudenomistajilleen sekä eläkkeiden maksamisesta vastaavalle yksi-kölle annetaan tiedoksi eläkkeen maksamista koskeva yksityiskohtainenerittely samanaikaisesti tämän eläkkeen myöntämistä koskevan päätök-sen kanssa.
Vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä ei makseta samanaikaisesti Euro-
polin maksaman palkan eikä 59 artiklan mukaisesti maksettavan kor-vauksen kanssa.
81 artikla
Eläkkeen määrä voidaan milloin tahansa laskea uudelleen, jos eläkettä
laskettaessa on tapahtunut virhe tai jokin seikka on jäänyt huomioimatta.
Eläkkeen määrää voidaan muuttaa tai se voidaan peruuttaa, jos se on
myönnetty näiden henkilöstösääntöjen tai liitteen 6 säännösten vastai-sesti.
82 artikla
Jos vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saava työntekijä tai entinen
työntekijä kuolee eivätkä hänen oikeudenomistajansa hae eläkkeitäänvuoden kuluessa kyseisen työntekijän kuolemasta, he menettävät eläke-oikeutensa, ellei asianmukaisesti todeta kyseen olevan ylivoimaisen es-teen.
83 artikla
Entisen työntekijän tai hänen oikeudenomistajiensa, joilla on oikeus
saada tämän eläkejärjestelmän mukaisia etuuksia, on tarvittaessa esitet-tävä vaaditut kirjalliset todisteet ja ilmoitettava Europolille kaikista hei-dän oikeuksiinsa mahdollisesti vaikuttavista seikoista.
84 artikla
Jos työntekijä on osittain tai kokonaan menettänyt näiden henkilöstö-
sääntöjen mukaiset eläkeoikeutensa, hänellä on oikeus vaatia korvaustaeläkejärjestelmään maksamistaan eläkemaksuista sen määrän mukaisessasuhteessa, jolla hänen eläkkeensä määrää on vähennetty.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —28
▼B
Fj a k s o
Etuuksien maksaminen
85 artikla
Tämän sosiaaliturvajärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan kuukausit-
tain jälkikäteen. Europolin nimeämä yksikkö huolehtii näiden etuuksienmaksamisesta Europolin puolesta; mikään muu yksikkö ei saa milläännimikkeellä maksaa omista varoistaan tämän sosiaaliturvajärjestelmänmukaisia etuuksia. Edellä 71 artiklaa sovelletaan vastaavasti.
Edunsaajat voivat valita, haluavatko he etunsa maksettaviksi lähtö-
maansa valuuttana tai sen maan valuuttana, jossa he asuvat, taikka►
M2 euroina◄; heidän tekemänsä valinta säilyy voimassa vähintään
kaksi vuotta.
Gj a k s o
Europolin sijaantulo
86 artikla
1. Jos ulkopuolinen on vastuussa Europolin työntekijän kuolemasta,
tapaturmasta tai sairaudesta, uhrin tai hänen oikeudenomistajiensa oikeu-det ja kannevalta vastuussa olevaa ulkopuolista kohtaan siirtyvät suo-raan Europolille siltä osin, kuin Europolille henkilöstösääntöjen perus-teella aiheutuu velvollisuuksia kyseisen vahinkotapahtuman vuoksi.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu sijaantulo koskee muun muassa—palkkaa, joka on maksettu 38 artiklan mukaisesti työntekijälle hänen
tilapäisen työkyvyttömyytensä aikana,
—edellä 48 artiklan mukaisesti suoritettuja maksuja työntekijän tai
eläkkeeseen oikeutetun entisen työntekijän kuoleman vuoksi,
—sairaus- ja tapaturmavakuutuksen mukaisia etuuksia, jotka on mak-
settu 56 ja 57 artiklan ja niiden soveltamista koskevien säännöstenmukaisesti,
—edellä 61 artiklassa tarkoitettujen ruumiin kuljettamisesta aiheutunei-
den kulujen maksamista,
—täydentäviä perhelisiä, jotka maksetaan 46 artiklan 3 kohdan ja liit-
teessä 5 olevan 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti huollettavana olevanlapsen vakavan sairauden, vamman tai haitan vuoksi,
—työkyvyttömyyseläkkeitä, jotka maksetaan sellaisen tapaturman tai
sairauden vuoksi, joka aiheuttaa työntekijälle pysyvän työkyvyttö-
myyden,
—perhe-eläkettä, joka maksetaan työntekijän tai entisen työntekijän
kuoleman vuoksi tai sellaisen työntekijän tai entisen työntekijäneläkettä saavan puolison kuoleman vuoksi, joka ei ole Europolintyöntekijä, ja
—lapseneläkettä, joka maksetaan iästä riippumatta työntekijän tai enti-
sen työntekijän lapselle, jos kyseisellä lapsella on vakava sairaus,vamma tai haitta, joka estää häntä huolehtimasta toimeentulostaanhuoltajansa kuoleman jälkeen.
3. Europolin sijaantulo ei kuitenkaan koske sellaisten tapaturmasta
johtuneiden yksinomaan henkilökohtaisten vahinkojen, kuten henkisenkärsimyksen, kivun ja säryn korvaamista eikä sitä osaa kosmeettisesta jaelämänlaadun heikkenemistä koskevasta haitasta, joka on suurempi kuinmitä näistä vahingoista ja menetyksistä 57 artiklan mukaisesti olisi kor-vauksena myönnetty.
4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdan säännökset eivät estä Europolia nostamasta
itse kannetta asiassa.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —29
▼B
7 LUKU
LIIALLISINA JA LIIAN VÄHÄISINÄ SUORITETUT ETUUDET
87 artikla
Kaikki näiden henkilöstösääntöjen mukaan liiallisina maksetut määrät
peritään asianomaiselta takaisin viideltä vuodelta ennen etuuden aiheet-toman suorittamisen havaitsemista. Liian vähäisinä suoritetut määrätmaksetaan asianomaiselle viideltä vuodelta ennen puuttuvien suoritustenhavaitsemista.
8 LUKU
KURINPITOSEURAAMUKSET
88 artikla
1. Jos työntekijä tahallisesti tai huolimattomuudesta jättää täyttämättä
näiden henkilöstösääntöjen tai Europol-yleissopimuksen mukaiset vel-
vollisuutensa, häntä vastaan voidaan aloittaa kurinpitomenettely.
2. Kurinpitoseuraamuksia ovat
a) kirjallinen huomautus,
b) varoitus,
c) enintään viiden palkkatason alentaminen asianomaisessa palkkaluo-
kassa enintään kuudeksi kuukaudeksi tai kuukausittaisen peruspalkanalentaminen enintään 25 prosenttia enintään kuudeksi kuukaudeksi,
d) työntekijän palkkaluokan alentaminen yhdellä siitä, joka hänellä oli
kurinpitoseuraamusta määrättäessä,
e) toimesta erottaminen ja tarvittaessa vanhuuseläkeoikeuden alentami-
nen tai poistaminen kuitenkin siten, etteivät tämän seuraamuksenvaikutukset voi koskea työntekijän huollettavana olevia henkilöitä, ja
f) Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimi-
valtaisista viranomaisista palvelukseen otettujen työntekijöiden sopi-muksen päättäminen (ja kurinpitoseuraamuksen suositteleminen).
3. Kurinpitoseuraamuksia sovellettaessa otetaan huomioon velvolli-
suuden rikkomisen vakavuus sekä siihen liittyvät olosuhteet, kuten ta-hallisuus, mahdollinen Europolin tavanomaisen toiminnan keskeytymi-nen, Europolille aiheutunut vahinko, Europolin kurinpitoperiaatteet taikomentosuhteet sekä kyseisen työntekijän suorittama rikkomuksen uu-siminen.
4. Yksi virhe voi johtaa vain yhteen kurinpitoseuraamukseen.5. Kurinpitoseuraamuksia sovelletaan niiden rajoittamatta rikosoikeu-
dellista vastuuta, joka työntekijälle on aiheutunut velvollisuuden rikko-misesta.
6. Työntekijään, joka saa toisen työntekijän rikkomaan velvollisuu-
tensa, sekä työntekijän esimieheen, joka tietoisesti salli rikkomisen ta-pahtua, sovelletaan samaa kurinpitomenettelyä kuin asianomaiseen työn-tekijään.
89 artikla
Europoliin perustetaan kurinpitolautakunta, joka hoitaa näissä henkilös-
tösäännöissä sille osoitetut tehtävät. Kurinpitolautakunnan kokoonpanoja menettelytavat vahvistetaan liitteessä 7.
Johtajalla on oikeus kurinpitolautakuntaa kuulematta antaa työntekijälle
kirjallinen huomautus tai varoitus työntekijän lähimmän esimiehen eh-1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —30
▼B
dotuksesta tai omasta aloitteestaan. Tästä ilmoitetaan kirjallisesti kysei-
selle työntekijälle, ja häntä on kuultava asiassa etukäteen.
Europolin johtaja määrää muut seuraamukset liitteen 7 mukaisen kurin-
pitomenettelyn päätyttyä. Johtaja päättää kurinpitomenettelyn aloittami-
sesta työntekijän lähimmän esimiehen ehdotuksesta tai omasta aloittees-taan työntekijää kuultuaan.
90 artikla
Jos johtaja katsoo työntekijän tehneen vakavan virheen, hän voi pidättää
työntekijän toimensa hoitamisesta välittömästi riippumatta siitä, onkokyse työntekijän asemaan liittyvien velvollisuuksien laiminlyömisestävai lain rikkomisesta. Päätös toimitetaan työntekijälle kirjallisesti. Edellä10 artiklassa säädetty luottamuksellisuutta koskevien säännösten rikko-minen katsotaan vakavaksi virheeksi.
Toimen hoitamisesta pidättämistä koskevassa päätöksessä on määrät-
tävä, onko asianomaisella työntekijällä oikeus saada palkkansa toimenhoitamisesta pidättämisen ajan, vai pidätetäänkö osa palkasta; pidätet-tävä osa on puolet työntekijän peruspalkasta.
Toimensa hoitamisesta pidätettyä työntekijää koskeva lopullinen päätös
on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa toimen hoitamisesta pidättämistäkoskevan päätöksen voimaantulosta. Jos päätöstä ei ole tehty kuuden
kuukauden määräajan päättymiseen mennessä, asianomainen työntekijä
saa jälleen palkkansa kokonaisuudessaan.
Jos työntekijälle ei määrätä mitään kurinpitoseuraamusta tai seuraamuk-
seksi on määrätty ainoastaan kirjallinen huomautus, varoitus taikka palk-katason tai peruspalkan alentaminen 88 artiklan 2 kohdan c alakohdanmukaisesti tai jos asiassa ei ole tehty päätöstä edellisessä kohdassasäädetyssä määräajassa, työntekijällä on oikeus saada takaisin hänenpalkastaan pidätetyt määrät.
Jos työntekijä kuitenkin joutuu syytteeseen samasta teosta, lopullinen
päätös tehdään vasta, kun asiaa käsittelevän tuomioistuimen tuomioasiassa on tullut lainvoimaiseksi.
91 artikla
Työntekijä, jolle on määrätty kurinpitoseuraamuksena muu kuin toi-
mesta erottaminen tai sopimuksen päättäminen, voi vuosittain, alkaenvuoden kuluttua seuraamuksen määräämisestä, pyytää seuraamusmerkin-nän poistamista henkilökansiostaan.
Johtaja päättää, kuultuaan kurinpitolautakuntaa niissä tapauksissa, joissa
kurinpitolautakunta on osallistunut kurinpitomenettelyyn, suostuuko hänasianomaisen työntekijän pyyntöön; jos päätös on myönteinen, henkilö-kansio on annettava tiedoksi työntekijälle uudessa muodossaan.
Jos Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimi-
valtaisista viranomaisista palvelukseen otetulle työntekijälle on määrätty88 artiklan 2 kohdan d, e tai f alakohdassa tarkoitettu kurinpitoseuraa-mus, johtajan on ilmoitettava siitä toimivaltaiselle viranomaiselle. Jostyöntekijälle on määrätty muu kurinpitoseuraamus, johtaja päättää, il-
moitetaanko siitä toimivaltaiselle viranomaiselle.
Edellistä kohtaa sovelletaan soveltuvin osin tapauksiin, joissa merkintä
kurinpitoseuraamuksesta on poistettu työntekijän henkilökansiosta tämänartiklan mukaisesti.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —31
▼B
9 LUKU
MUUTOKSENHAKU
92 artikla
1. Henkilö, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, voi pyytää
johtajaa tekemään häntä koskevan päätöksen. Johtajan on ilmoitettavakyseiselle henkilölle perustellusta päätöksestään neljän kuukauden ku-luessa pyynnön esittämispäivästä. Jos pyyntöön ei tämän määräajankuluessa ole vastattu, pyynnön katsotaan tulleen hylätyksi päätöksellä,jota koskevan valituksen voi tehdä seuraavien kohtien mukaisesti.
2. Henkilö, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, voi tehdä joh-
tajalle valituksen häntä vastaan kohdistetusta toimenpiteestä, joko johta-jan tekemästä päätöksestä tai siitä, että tämä on jättänyt toteuttamattajonkin henkilöstösäännöissä säädetyn toimenpiteen. Valitus on tehtäväkolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa
—päivänä, jona toimenpide julkistetaan, jos on kyse yleisluontoisesta
toimenpiteestä,
—päivänä, jona päätös annetaan asianomaiselle tiedoksi, ja joka ta-
pauksessa viimeistään sinä päivänä, jolloin asianomainen sai tiedonasiasta, jos on kyse määrättyyn henkilöön kohdistuvasta toimenpi-teestä; jos toimenpide kuitenkin kohdistuu myös toista henkilöä vas-taan, määräaika tämän toisen henkilön osalta alkaa siitä päivästä,jolloin hän sai tiedon asiasta, ja joka tapauksessa viimeistään päi-västä, jona päätös julkaistaan, tai
—vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivänä, jos va-
litus koskee 1 kohdassa säädettyä päätöstä, jolla pyyntö katsotaantulleen hylätyksi.
Europolin johtajan on ilmoitettava asianomaiselle perustellusta päätök-
sestään neljän kuukauden kuluessa valituksen esittämispäivästä. Jos va-litukseen ei ole vastattu tämän määräajan kuluessa, sen katsotaan tulleenhylätyksi päätöksellä, johon voi hakea muutosta 93 artiklan mukaisesti.
3. Työntekijän esittämä pyyntö tai hänen tekemänsä valitus on esi-
tettävä hänen lähimmän esimiehensä kautta, paitsi jos on kyse tästäesimiehestä, jolloin hakemus tai valitus voidaan esittää suoraan lähinnäseuraavalle esimiehelle.
93 artikla
1. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista
kaikki Europolin ja henkilön, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan,väliset riidat, jotka koskevat tällaista henkilöä vastaan 92 artiklan 2kohdassa tarkoitetulla tavalla kohdistuvan toimenpiteen laillisuutta. Ta-loudellisia kysymyksiä koskevissa riidoissa yhteisöjen tuomioistuimellaon täysi tuomiovalta.
2. Kanne otetaan tuomioistuimen käsiteltäväksi ainoastaan, jos—johtajalle on ennen kanteen nostamista tehty valitus 92 artiklan 2
kohdan mukaisesti kyseisessä kohdassa säädetyssä määräajassa, ja
—tämä valitus on hylätty nimenomaisella tai hylkääväksi katsottavalla
päätöksellä.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu kanne on pantava vireille kolmen
kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa:
—päivänä, jona valituksen johdosta tehty päätös annetaan tiedoksi,
—vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivästä, jos
kanne koskee päätöstä, jolla 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehtyvalitus katsotaan hylätyksi; kuitenkin jos on nimenomaisesti hylättysen jälkeen, kun se on hylkääväksi katsottavalla päätöksellä hylätty1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —32
▼B
mutta ennen kuin kanteen nostamiselle asetettu määräaika oli kulu-
nut umpeen, alkaa muutoksen hakemiselle asetettu määräaika uudel-leen.
4. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, asianomainen voi, toi-
mitettuaan johtajalle 92 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valituksen, saat-
taa muutoksenhaun välittömästi yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksisillä edellytyksellä, että tähän muutoksenhakuun on liitetty hakemusjoko sen kohteena olevan toimenpiteen täytäntöönpanon keskeyttämi-seksi tai väliaikaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi. Tällaisessa tapauk-sessa pääasian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa keskeytetään, kun-nes valitus on hylätty joko nimenomaisella tai hylkääväksi katsottavallapäätöksellä.
5. Tässä artiklassa tarkoitetut muutoksenhaut tutkitaan ja käsitellään
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksessä määrätyllä ta-valla.
10 LUKU
PALVELUSSUHTEEN PÄÄTTYMINEN
94 artikla
Kuolemantapauksen vuoksi tapahtuvaa palvelussuhteen päättymistä lu-
kuun ottamatta Europolin työntekijöiden palvelussuhde päättyy seuraa-vasti:
1. Jos sopimus on määräaikainen:
a) sopimukseen merkittynä päivänä,
b) sopimuksessa mainitun irtisanomisajan päättyessä, jos sopimuk-
sessa on lauseke, jonka mukaan työntekijällä tai Europolilla onmahdollisuus sanoa sopimus irti aiemmin. Tällainen irtisanomis-aika on enintään kolme kuukautta ja vähintään yksi kuukausi.
Niiden Europolin työntekijöiden osalta, joiden sopimus on uu-
sittu, irtisanomisaika on vähintään yksi kuukausi palvelusvuottakohti, kuitenkin vähintään yksi kuukausi ja enintään kuusi kuu-kautta,
c) sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana työntekijä täyt-
tää 65 vuotta.
Jos Europol irtisanoo sopimuksen, työntekijällä on oikeus korvauk-
seen, joka vastaa yhtä kolmasosaa hänen peruspalkastaan hänen teh-täviensä päättymisen ja hänen sopimuksensa päättymisen väliseltä
ajalta.
2. Jos sopimus on voimassa toistaiseksi:
a) sopimuksessa säädetyn irtisanomisajan päättyessä; irtisanomisajan
pituus on vähintään yksi kuukausi kutakin täyttä palvelusvuottakohti, kuitenkin vähintään kolme kuukautta ja enintään kymme-nen kuukautta. Irtisanomisaika ei saa kuitenkaan alkaa äitiys- taisairausloman aikana edellyttäen, ettei tällainen sairausloma kestäyli kolme kuukautta. Lisäksi irtisanomisaika keskeytetään edellämainituissa rajoissa äitiys- tai sairausloman ajaksi,
b) sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana työntekijä täyt-
tää 65 vuotta.
▼
M16
95 artikla
Europol voi irtisanoa määräaikaisen tai toistaiseksi voimassa olevan
palvelussuhteen ilman irtisanomisaikaa
a) edellä 26 artiklan mukaisesti koeajan kuluessa tai sen päättyessä,1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —33
▼M16
b) jos työntekijä ei enää täytä 24 artiklan 2 kohdan a ja d alakohdassa
säädettyjä edellytyksiä; jos työntekijä ei enää täytä 24 artiklan 2kohdan d alakohdassa säädettyjä edellytyksiä, hänen työsopimuk-sensa voidaan kuitenkin irtisanoa ainoastaan 65 artiklan mukaisesti,
c) kun toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä työkomennus, virkava-
paa tai väliaikainen siirto päättyy sellaisessa toimessa olevan työn-tekijän osalta, johon voidaan ottaa työntekijä yksinomaan Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisistaviranomaisista,
d) jos työntekijä ei kykene palaamaan tehtäviinsä 38 artiklassa säädetyn
palkallisen sairausloman jälkeen. Tällaisissa tapauksissa työntekijällemaksetaan hänen peruspalkkaansa vastaava lisä sekä perhelisät kah-delta päivältä jokaista palveluskuukautta kohti.
▼
B
96 artikla
1. Sen jälkeen kun liitteessä 7 säädetty kurinpitomenettely on saatettu
päätökseen, palvelussuhde voidaan kurinpidollisista syistä irtisanoa il-man irtisanomisaikaa siinä tapauksessa, että työntekijä on tahallaan taihuolimattomuudesta vakavasti laiminlyönyt velvollisuutensa. Johtaja te-kee perustellun päätöksen sen jälkeen, kun kyseiselle työntekijälle on
annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa.
Ennen palvelussuhteen irtisanomista työntekijä voidaan tilapäisesti pi-
dättää toimensa hoitamisesta 90 artiklan mukaisesti.
2. Jos palvelussuhde irtisanotaan 1 kohdan mukaisesti, johtaja voi
päättää
a) rajoittaa 77 artiklassa säädetyn erorahan määrän 78 artiklassa sääde-
tyn maksun takaisinmaksuun, lisättynä korolla, jonka suuruus mää-ritetään liitteessä 6 olevassa 10 artiklassa,
b) evätä kokonaan tai osittain liitteessä 5 olevassa 8 artiklan 2 kohdassa
säädetyn korvauksen muuttokuluista,
c) evätä kokonaan tai osittain 94 artiklan 1 kohdassa säädetyn korvauk-
sen.
97 artikla
1. Europol irtisanoo työntekijän palvelussuhteen ilman irtisanomisai-
kaa, jos johtaja havaitsee, että
a) työntekijä on palvelukseen ottamisensa yhteydessä antanut tahallaan
vääriä tietoja joko ammattipätevyydestään tai 24 artiklan 2 kohdanmukaisista edellytyksistä, ja
b) nämä hänen toimittamansa väärät tiedot ovat ratkaisevasti vaikutta-
neet hänen palvelukseen ottamiseensa.
2. Tällaisessa tapauksessa johtaja toteaa palvelussuhteen päättyneeksi
sen jälkeen, kun kyseistä työntekijää on kuultu ja liitteessä 7 säädettykurinpitomenettely on saatettu päätökseen.
Ennen palvelussuhteen päättymistä työntekijä voidaan pidättää toimensa
hoitamisesta 90 artiklan mukaisesti.
Edellä 96 artiklan 2 kohdan säännöksiä sovelletaan.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —34
▼B
3 OSASTO
PAIKALLISET TYÖNTEKIJÄT
98 artikla
Jollei tämän osaston säännöksistä muuta johdu, Europol määrittää ky-
seisellä työskentelypaikalla noudatettavien sääntöjen ja käytännön mu-kaisesti paikallisten työntekijöiden palvelussuhteen ehdot, erityisesti ne,jotka koskevat
a) palvelukseen ottamista ja työsopimuksen irtisanomista,
b) lomia, ja
c) palkkausta.
Paikallisia työntekijöitä sitovat Europol-yleissopimuksen 31 ja 32 artik-
lassa vahvistetut pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskevat määräyk-
set sekä niihin perustuvat säädökset.
99 artikla
Sosiaaliturvan osalta Europol vastaa työnantajan maksettavaksi määrä-
tyistä sosiaaliturvamaksuista Alankomaiden voimassa olevien säännös-ten mukaisesti.
100 artikla
1. Europolin ja jossakin jäsenvaltiossa palveluksessa olevan paikalli-
sen työntekijän väliset riita-asiat ratkaistaan toimivaltaisessa tuomioistui-messa työntekijän työpaikan sijaintimaassa voimassa olevan lainsäädän-nön mukaisesti.
2. Europolin ja jossakin yhteisön ulkopuolisessa maassa palveluk-
sessa olevan paikallisen työntekijän väliset riita-asiat ratkaistaan välitys-tuomioistuimessa työntekijän työsopimuksessa olevan välitystuomiolau-sekkeen ehtojen mukaisesti.
▼
M9
3A OSASTO
KOLMANNESSA MAASSA TYÖSKENTELEVÄT
TYÖNTEKIJÄT
100 a artikla
Liitteessä 9 vahvistetaan kolmannessa maassa työskenteleviin työnteki-
jöihin sovellettavat erityis- ja poikkeussäännökset, tämän kuitenkaanrajoittamatta henkilöstösääntöjen muiden määräysten soveltamista.
▼
B
4 OSASTO
SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET
101 artikla
1. Europolin johtajan on kuuden kuukauden kuluessa näiden henki-
löstösääntöjen voimaantulosta tarjottava henkilöstösääntöjen mukaistauutta sopimusta työntekijöille, jotka ovat Europolin huumausaineyksi-kön palveluksessa 10 päivänä maaliskuuta 1995 vahvistetun yhteisentoiminnan 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti (Euroopan yhteisöjen viralli-nen lehti L 62, 20.3.1995, s. 1 —3) ja jotka ovat Europolin huumausai-
neyksikön johdon kirjallisen arvion mukaan hoitaneet tehtävänsä hyväk-syttävästi.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —35
▼B
2. Tällaiset sopimukset tehdään aluksi 1 —4 vuoden määräajaksi Eu-
ropolin työntekijöiden osalta 6 artiklan mukaisesti tai paikallisten työn-tekijöiden osalta toistaiseksi 98 artiklan mukaisesti.
3. Jäljempänä 5 kohdassa tarkoitetun siirtymäsuunnitelman mukai-
sesti johtaja voi asianomaisen jäsenvaltion toivomuksesta lyhentää mää-räaikaisen työsopimuksen kestoa.
4. Tarjottavan sopimuksen toimenkuvassa on otettava huomioon nii-
den tehtävien laatu, joita työntekijä on suorittanut työskennellessäänEuropolin huumausaineyksikössä ja hänen pätevyytensä ja ammattiko-kemuksensa siihen toimeen, josta hänelle tarjotaan sopimusta. Tällainensopimus tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua siitä päivästä, jonanämä henkilöstösäännöt tulevat voimaan.
5. Tarjotessaan edellä mainittuja sopimuksia johtajan on toimittava
siirtymäsuunnitelman mukaisesti, joka hänen on esitettävä etukäteenhallintoneuvoston hyväksyttäväksi. Suunnitelmassa on otettava huomi-oon 6 artiklassa tarkoitettu henkilöstön kierto, tarvittava organisaation
jatkuvuus uuden talousarvion puitteissa, palvelusvuosien määrä Europo-
lin huumausaineyksikössä, jäsenvaltioiden etu ja niiden riittävä edustusEuropolissa, isäntävaltion edut ja asianomaisten henkilöiden edut. Siir-tymäsuunnitelmassa on jokaista tointa tarkasteltava erikseen.
6. Jos työntekijä hylkää tarjouksen tai jos hänen palvelustaan Euro-
polin huumausaineyksikössä ei katsota hyväksyttäväksi, hänen palveluk-sessa olonsa katsotaan päättyneen kieltäytymispäivänä tai sinä päivänä,jolloin työntekijä saa tiedon siitä, ettei hänelle tarjota sopimusta.
102 artikla
Edellä 45 artiklassa esitettyjä palkkataulukoita tarkistetaan 44 artiklan
mukaisesti näiden henkilöstösääntöjen tullessa voimaan.
103 artikla
Jäsenvaltioiden Europolin huumausaineyksikköön lähettämille työnteki-
jöille, lukuun ottamatta yhteyshenkilöitä, voidaan lähettävien viran-omaisten suostumuksella tarjota työsopimusta 101 artiklan mukaisesti.
5 OSASTO
VOIMAANTULO
104 artikla
Nämä henkilöstösäännöt tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —36
▼B
LIITE 1
Europolin toimet
▼M18
1. Jollei 3 kohdasta muuta johdu, Europolin toimia ovat erityisesti seuraavat:
Johtaja
Apulaisjohtajat (Deputy Direc-
tors)
Apulaisjohtajat (Assistant Di-
rectors)
Varainhoidon valvojaHallintoneuvoston sihteeriYksikön päällikkö Johdon tuki/hallinto-osaston sihteeristö
Analysointi
Lainvalvonnan erityisalueet
Vakavan rikollisuuden osaston sihteeristö
Henkilöstöhallinto
Viestintä/suhdetoiminta
Turvallisuus
Yksikön päällikkö Varainhoito
Oikeudelliset asiat
Hankinnat
Tietohallinnan ja tietotekniikan erityisalueet
Tiedonhallinta- ja tietotekniikkaosaston sihtee-
ristö
Yleiset palvelut
Tietoturva
Avustava(t) varainhoidon val-
voja(t)
Vanhemmat toimihenkilöt Lainvalvonnan erityisalueet
Vakavan rikollisuuden osaston sihteeristö
Analysointi
Henkilöstöhallinto - työhönottoViestintä/suhdetoiminta
Standardit ja yhdenmukaisuus
Vanhemmat toimihenkilöt Hallintoneuvoston sihteeristö
Tiedonhallinnan ja tietotekniikan erityisalueet
Tiedonhallinta- ja tietotekniikkaosaston sihtee-
ristö
Tietoturva
Johdon tuki/hallinto-osaston sihteeristö
Viestintä/suhdetoiminta
Oikeudelliset asiat
Hankinnat
Varainhoito
Henkilöstöhallinto –henkilöstöhallinnon eri-
tyisalueet
[Turvallisuus] (
1)
Yleiset palvelut
Kääntäjä
Nuoremmat toimihenkilöt Lainvalvonnan erityisalueet1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —37
▼M18
Vakavan rikollisuuden osaston sihteeristö
Analysointi
Nuoremmat toimihenkilöt Varainhoidon valvojan toimisto
Hallintoneuvoston sihteeristö
Tiedonhallinnan ja tietotekniikan erityisalueet
Tiedonhallinta- ja tietotekniikkaosaston sihtee-
ristö
Tietoturva
Johdon tuki/hallinto-osaston sihteeristö
Oikeudelliset asiat
Henkilöstöhallinto
Varainhoito
Hankinnat
Viestintä/suhdetoiminta
[Turvallisuus] (1)
Yleiset palvelut
Kääntäjä
Johdon avustajat Johtajan ja apulaisjohtajien avustajat
Avustajat Hallintoavustajat (kaikki asiaankuuluvat osas-
tot ja yksiköt)
Varainhoidon valvojan toimiston ja hallinto-
neuvoston sihteeristön hallintoavustajat
Tekniset avustajat (2)*
Väliaikaiset avustajat (3)
Avustajat Avustavat analyytikot
Muu henkilöstö Erikoisautonkuljettajat *
Autonkuljettajat *
[Turvamiehet] (1)*
Operaattorit *Ammattityöntekijät *
(1) Turvamiesten palkka maksetaan paikallisten ehtojen mukaan edelleen ja niin pitkään
kuin Alankomaiden hallitus pääosin vastaa tämän henkilöstöryhmän palkkojen maksusta.
Tämän vuoksi kyseiset toimet ovat hakasulkeissa.
(2) Selittävä huomautus: Henkilöstösääntöjen liitteen 1 5 kohdan mukaan kaikki tähdellä
merkityt toimet täytetään henkilöstösääntöjen 3 artiklan mukaisesti paikallisella henki-
löstöllä.
(3) Enintään vuoden sopimus (väliaikainen toimi kiireellistä, poikkeuksellista ja ennakoima-
tonta henkilötarvetta varten Europolin talousarvion rajoissa ja Europolin henkilöstösuun-
nitelmaa noudattaen). Kyseiset toimet pitäisi periaatteessa rajoittaa tapauksiin, joissatavanomaisessa työhönottomenettelyssä ei ole onnistuttu tai joissa toimeen palkattu hen-
kilö on poissa pitkällisen sairauden takia.
Hallintoneuvoston yksimielisen päätöksen perusteella tätä luetteloa voidaan muut-
taa. (1)
▼B
2. Toimet, jotka esitetään luettelossa lihavoituna, voidaan täyttää yksinomaan
toimivaltaisista kansallisista viranomaisista palvelukseen otetuilla työntekijöillä
henkilöstösääntöjen 2 ja 6 artiklan mukaisesti. Toimivaltaisilla kansallisilla viran-omaisilla tarkoitetaan kaikkia niitä jäsenvaltioissa olevia julkisia elimiä, jotkakansallisen lainsäädännön mukaan ovat vastuussa rikosten torjunnasta ja ehkäis-
ystä. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava Europolille, katsooko se luette-
lossa lihavoituna esitettyä Europolin tointa hakevan henkilön olevan jonkin kan-sallisen toimivaltaisen viranomaisensa palveluksessa.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —38
(1) Kohta on muutettu maaliskuun 15 päivänä 2001 annetun neuvoston säädöksen mukaan
(EYVL C 112, 12.4.2001, s. 1).
▼B
3. Europolin hallintoneuvosto osallistuu Europol-yleissopimuksen 28 artiklan 1
kohdan 15 alakohdan mukaisesti talousarvion ja henkilöstösuunnitelman hyväk-
symiseen. Tässä yhteydessä sen on ehdotettava neuvostolle, missä määrin tässäliitteessä luetellut toimet voidaan täyttää tai niitä voidaan yhdistellä. Neuvostopäättää Europol-yleissopimuksen 35 artiklan mukaisesti Europolin talousarviosta.
4. Jos hallintoneuvosto henkilöstösuunnitelmaa ja talousarviota laatiessaan päät-
tää, että tietty luettelossa lihavoituna esitetty toimi olisi täytettävä avoimen ha-
kumenettelyn kautta, toimi voidaan täyttää avoimella kilpailulla. Näissä tapauk-sissa tarjottava sopimus voi olla vain määräaikainen siten, että se voidaan uusiakerran henkilöstösääntöjen 6 artiklan mukaisesti.
5. Tähdellä (*) merkityt toimet katsotaan toimiksi, jotka on täytettävä henkilös-
tösääntöjen 3 artiklassa tarkoitetuilla paikallisilla työntekijöillä. Neuvosto päättää
kuitenkin kahden vuoden kuluessa yleissopimuksen voimaantulosta hallintoneu-voston Europolin johtajan aloitteesta tekemän ehdotuksen perusteella, pidetäänkönäitä toimia edelleen sellaisina, jotka on täytettävä paikallisilla työntekijöillä.
6. Edellä 1 kohdassa mainittuihin toimiin sovelletaan seuraavaa, henkilöstösään-
töjen 45 artiklassa vahvistettua palkkataulukkoa:
Palkkaluokka Toimi
1 Johtaja
2 Apulaisjohtaja
3 Varajohtaja
4—5 Yksikön päällikkö
5—7 Vanhempi toimihenkilö
6—10 Johdon avustaja
7—10 Nuorempi toimihenkilö, avustaja
11—13 Autonkuljettaja, operaattori, ammatti-
taitoinen työntekijä, turvamies1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —39
▼B
LIITE 2
Valintamenettelyt
1 artikla
Valinta Europolin toimeen perustuu henkilökohtaiseen sopivuuteen ja ammatilli-
seen pätevyyteen. Naisten ja miesten tasapuolinen edustus sekä kaikkien jäsen-valtioiden kansalaisten ja Euroopan unionin virallisten kielten riittävä edustus on
tärkeää.
Europol on sitoutunut tasa-arvoisten mahdollisuuksien henkilöstöpolitiikkaan
kiinnittämättä huomiota henkilöiden kansalliseen alkuperään, uskontoon tai muu-
hun asiaankuulumattomaan tekijään.
Palvelukseen ottaminen Europolin toimiin tapahtuu henkilöstösääntöjen 3 luvun
ja seuraavien säännösten mukaisesti.
▼M3
2 artikla
1. Europolin johtaja perustaa valintalautakunnan. Lautakunta antaa johtajalle
neuvoja hakijoiden sopivuudesta ja pyrkii asettamaan heidät paremmuusjärjestyk-seen ottaen huomioon 1 artiklan sekä Europol-yleissopimuksen 30 artiklan 2kohdan johtajaa koskevan velvoitteen, jonka mukaan kaikkien jäsenvaltioiden
kansalaisten ja Euroopan unionin virallisten kielten riittävä edustus on otettava
huomioon.
2. Valintalautakunnan kokoonpano vaihtelee täytettävän toimen/ryhmän mu-
kaan.
3. Varajohtajan toimia täytettäessä valintalautakuntaan kuuluu johtaja tai hä-
nen valtuuttamansa henkilö, joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, sekä yksiapulaisjohtaja ja henkilöstöyksikön päällikkö. Lisäksi kolme jäsenvaltiota, pu-heenjohtajavaltio mukaan luettuna, voivat halutessaan nimetä edustajansa valin-
talautakunnan jäseneksi.
4. Henkilöstösääntöjen 45 artiklan ja liitteen 1 mukaisesti palkkaluokkiin 4-6
sekä vanhempien toimihenkilöiden osalta palkkaluokkaan 7 kuuluvia toimia täy-
tettäessä valintalautakuntaan kuuluu yksi apulaisjohtaja, joka toimii lautakunnanpuheenjohtajana, henkilöstöyksikön päällikkö sekä asianomaisen yksikön pääl-likkö. Lisäksi kaksi jäsenvaltiota, puheenjohtajavaltio mukaan luettuna, voivat
halutessaan nimetä edustajansa valintalautakunnan jäseneksi.
5. Kukin puheenjohtajavaltio päättää kuusi kuukautta kestävän toimikautensa
alussa arpomalla, mitkä muut jäsenvaltiot voivat puheenjohtajakaudella olla edus-
tettuina valintalautakunnassa 3 ja 4 kohdan mukaisesti.
6. Henkilöstösääntöjen 45 artiklan ja liitteen 1 mukaisesti palkkaluokkiin 7-13
(vanhemman toimihenkilön toimia lukuun ottamatta) kuuluvia toimia täytettäessävalintalautakuntaan kuuluu yksi apulaisjohtaja tai hänen valtuuttamansa henkilö,
joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, henkilöstöyksikön edustaja sekä asia-
nomaisen yksikön päällikkö. Lisäksi puheenjohtajavaltio voi halutessaan nimetäedustajan valintalautakunnan jäseneksi.
▼B
7. Valintalautakunta päättää, onko johtajan tiettyä virkaa täytettäessä nimettäväulkopuolinen asiantuntija avustamaan valintalautakuntaa teknisissä kysymyksissä.
8. Jos ilmenee, että jollakin valintalautakunnan jäsenellä on henkilökohtainen
suhde johonkin Europolin virkaa hakevaan henkilöön, kyseinen jäsen ei osallistu
valintamenettelyyn. Tällaisissa tapauksissa valintalautakunta tekee johtajalle eh-
dotuksen uuden jäsenen nimeämisestä hänen tilalleen.
9. Äänten mennessä valintalautakunnan äänestyksessä tasan puheenjohtajan
ääni on ratkaiseva.
10. Henkilöstökomitealle tiedotetaan kaikista avoinna olevista toimista ja va-
lintamenettelyistä.
11. Valintalautakunnan sihteeristöstä huolehtiminen sekä muut valintamenette-
lyihin liittyvät hallinnolliset tehtävät ovat henkilöstöyksikön vastuulla.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —40
▼B
3 artikla
1. Europol laatii jokaisesta avoimesta toimesta ilmoituksen, jossa kuvataan
yksityiskohtaisesti toimen luonne, palkkaus mukaan luettuna, toimeen kuuluvatvelvollisuudet sekä vaadittava pätevyys, taito ja kokemus.
Ilmoituksessa on erityisesti mainittava, että hakijoiden on jätettävä hakemuksensa
kirjallisena ja liitettävä mukaan ansioluettelo.
Lisäksi ilmoituksessa on annettava tietoa hakumenettelyssä menestyneen hakijan
turvallisuustutkimuksesta, joka hänelle on tehtävä Europol-yleissopimuksen 31
artiklaan perustuvien salassapitosäännösten mukaisesti.
2. Europolissa avoinna olevasta toimesta on ilmoitettava kaikissa jäsenvalti-
oissa.
Europol tiedottaa Europolin kansallisille yksiköille kaikista Europolin avoinna
olevista toimista. Kansalliset yksiköt tiedottavat avoinna olevasta toimesta asiaa-nkuuluville elimille jäsenvaltion sisällä. Toimivaltaisten kansallisten viranomais-
ten tehtävänä on varmistaa, että avoinna oleva toimi saatetaan kaikkien asiaa-
nkuuluvien elinten ja niiden työntekijöiden tietoon.
Jos avoinna on toimi, joka voidaan täyttää myös muulla kuin Europol-yleissopi-
muksen 2 artiklan 4 kohdassa määritellystä toimivaltaisesta kansallisesta viran-omaisesta palvelukseen otetulla henkilöllä, Europol ilmoittaa avoinna olevista
toimista myös suoraan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja muissa sel-
laisissa tiedotusvälineissä, joilla saavutetaan jäsenvaltioissa mahdollisimman suurijulkisuus.
▼M16
3. Kaikkia avoinna olevia toimia täytettäessä otetaan huomioon sekä Europo-lista että muualta tulevat hakemukset, tämän kuitenkaan rajoittamatta henkilöstö-
sääntöjen 6 artiklassa säädetyn palvelussuhteen enimmäiskeston soveltamista.
▼B
4 artikla
Hakijoita on pyydettävä toimittamaan hakemuksensa Europolille 60 päivän ku-
luessa virallisen ilmoituksen julkaisemisesta. Europol lähettää hakijoille ilmoi-
tuksen siitä, että hakemus on vastaanotettu.
5 artikla
Valintalautakunta tekee alustavan valinnan hakijoiden pätevyyden, työkokemuk-
sen, toimeen tarvittavien ominaisuuksien sekä henkilöstösääntöjen 24 artiklassatarkoitetun mahdollisen alustavan valinnan perusteella.
Valintalautakunta voi 2 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa päättää
jättää alustavan valinnan yhden tai useamman jäsenensä tehtäväksi.
Jos mahdollista, avoinna olevaa tointa kohti valitaan vähintään 5 ja enintään 20
hakijaa, ja heidät kutsutaan suorittamaan erityinen toimeen liittyvä kirjallinen tai
muu koemenettely. Valintalautakunta päättää tarpeellisista erityisjärjestelyistä.
6 artikla
Europolin johtaja valmistelee yhteistyössä valintalautakunnan kanssa kokeen tai
kokeet kyseistä tointa hakevien henkilöiden erityispätevyyksien ja asiantuntemuk-
sen arvioimiseksi. Valintalautakunta arvostelee kokeen tai kokeiden tulokset ni-
mettöminä.
7 artikla
Valintalautakunta haastattelee kaikkia kokeen tai kokeet läpäisseitä hakijoita.
Haastatteluja voidaan käyttää myös testaamaan hakijoiden Euroopan unionin
virallisten kielten hallintaa ottaen huomioon Europol-yleissopimuksen 30 artiklan
2 kohdan ja henkilöstösääntöjen 24 artiklan.
Hakijoille esitetyt kysymykset eivät saa millään tavalla koskea hakijoiden per-
heenjäsenten ammattia tai yhteiskunnallista taustaa.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —41
▼B
8 artikla
Kokeet ja haastattelut järjestetään Haagissa. Hakijoille korvataan matkoista, oles-
kelusta ja hotellimajoituksesta aiheutuneet kustannukset liitteessä 5 esitettyjensääntöjen mukaisesti.
9 artikla
Kun haastattelut on pidetty, valintalautakunta laatii hakumenettelyssä menesty-
neistä hakijoista luettelon, jossa hakijat on asetettu paremmuusjärjestykseen; luet-telo toimitetaan johtajalle mahdollisimman nopeasti.
▼M3
Jos valintalautakunta päätyy siihen, ettei yksikään hakijoista ole sopiva avoinnaolevaan toimeen, se ilmoittaa siitä johtajalle, joka julkaisee tointa koskevan il-moituksen mahdollisimman nopeasti uudelleen. Tällöin voidaan asetettavia mää-räaikoja lyhentää.
▼B
10 artikla
Johtaja tekee päätöksen mahdollisimman nopeasti valintalautakunnan mielipiteen
saatuaan. Hän ilmoittaa päätöksestään valintalautakunnan jäsenille.
Johtajan on ilmoitettava hakijoille menettelyn lopputuloksesta.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —42
▼B
LIITE 3
Ylityötuntien korvaaminen vapaana ja palkkana
1 artikla
Henkilöstösääntöjen 45 artiklan mukaisesti palkkaluokkiin 11 —13 kuuluvilla
työntekijöillä on henkilöstösääntöjen 33 artiklassa vahvistetuin rajoituksin oikeussaada tekemistään ylityötunneista korvaus vapaana tai palkkana seuraavasti:
a) Kustakin ylityötunnista saa korvauksena puolitoista tuntia vapaata; jos yli-
työtunti on tehty klo 22.00 —7.00 välisenä aikana taikka sunnuntaina tai yleis-
enä vapaapäivänä, siitä saa korvauksena kaksi tuntia vapaata; korvauksenasaatavaa vapaata myönnettäessä otetaan huomioon viraston tarpeet ja asiano-
maisen työntekijän toivomukset.
b) Jos tätä korvausta ei ole voitu yksikön tarpeiden vuoksi antaa kahden sitä
kuukautta seuraavan kuukauden aikana, jona ylityötunnit on tehty, johtajaantaa luvan hyvittämättömien ylityötuntien korvaamiseen a alakohdassa vah-vistetuin perustein palkkana, joka on 0,578 prosenttia peruskuukausipalkasta
kultakin ylityötunnilta.
c) Vain yli 30 minuuttia kestäneestä ylityöstä voi saada korvauksen vapaana tai
palkkana.
2 artikla
Jos työntekijä on virkamatkalla, ei matkan kohteena olevalle paikalle ja sieltä
takaisin matkustamiseen tarvittavan ajan katsota oikeuttavan tässä liitteessä tar-
koitettuihin ylityötunteihin. Matkan kohteena olevalla paikalla tehdyistä tavano-maisen tuntimäärän ylittävistä työtunneista voi johtajan päätöksellä saada kor-vauksen vapaana tai tapauksen mukaan palkkana.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —43
▼B
LIITE 4
Lomat
SISÄLLYSLUETTELO
Artiklat
1 JAKSO: Vuosiloma 1 —5
2 JAKSO: Erityisloma 6
3 JAKSO: Matkapäivät 7
1 JAKSO
Vuosiloma
1 artikla
Sinä vuonna, jolloin työntekijä aloittaa palveluksensa tai jolloin hänen palveluk-
sensa päättyy, hänellä on oikeus kahden ja puolen arkipäivän lomaan täyttäpalveluskuukautta kohti, vajaata palveluskuukautta kohti kahden arkipäivän lo-
maan, jos palvelusaika on pidempi kuin viisitoista päivää, ja yhden arkipäivän
lomaan, jos palvelusaika on enintään viisitoista päivää.
2 artikla
Työntekijä voi pitää vuosilomansa yhtenä tai useampana jaksona toivomuksensa
mukaan ja viraston tarpeet huomioon ottaen. Lomaan on kuitenkin sisällyttävävähintään yksi yhtäjaksoinen kahden viikon jakso. Lomaa myönnetään palveluk-
seen tulleille työntekijöille vasta kolmen palveluskuukauden jälkeen; johtaja voi
asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa myöntää lomaa jo aiemmin.
3 artikla
Jos työntekijä sairastuu vuosilomansa aikana niin, että se olisi estänyt häntä
hoitamasta tehtäviään, jos hän ei olisi ollut lomalla, vuosilomaa pidennetääntämän työkyvyttömyysjakson verran edellyttäen, että esitetään asianmukainen
lääkärintodistus.
4 artikla
Jos työntekijä ei ole käyttänyt koko vuosilomaansa ennen kuluvan kalenterivuo-
den loppua muista kuin viraston tarpeista johtuvista syistä, vuosilomasta voidaansiirtää seuraavaan vuoteen enintään kaksitoista päivää. Tämä osa lomasta onkäytettävä seuraavana vuonna.
5 artikla
Jos työntekijä kutsutaan palvelukseen kesken vuosilomansa tai jos hänen lomansa
peruutetaan viraston tarpeiden vuoksi, hänelle korvataan tästä aiheutuneet asian-
mukaisesti osoitetut kulut, ja hänelle myönnetään uudet matkapäivät.
2 JAKSO
Erityisloma
6 artikla
1. Vuosiloman lisäksi työntekijälle voidaan myöntää hakemuksesta erityislo-
maa. Tällaista lomaa myönnetään erityisesti jäljempänä luetelluissa tapauksissa
seuraavasti:
a) työntekijän avioituminen: viisi päivää,
b) työntekijän muutto: enintään kaksi päivää,1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —44
▼B
c) lapsen syntymä tai avioituminen: kaksi päivää,
d) puolison kuolema: viisi päivää,
e) lapsen kuolema: viisi päivää,
f) isän tai äidin kuolema, tai puolison isän tai äidin kuolema: kolme päivää,
g) puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää,h) lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää.2. Johtaja voi 1 kohdan d —h alakohdassa mainituissa tapauksissa pidentää
erityisloman enintään kymmeneksi päiväksi.
3 JAKSO
Matkapäivät
7 artikla
1. Edellä 1 jaksossa säädettyyn loma-aikaan lisätään edestakaista matkaa var-
ten enintään neljä matkapäivää, jotka lasketaan lomapaikan ja asemapaikan väli-
seen matkaan lyhintä reittiä käyttäen rautateitse, tai ellei tämä ole mahdollista,
lentokoneella, tavallisesti tarvittavan ajan mukaan, jos näiden kahden paikanvälinen etäisyys on rautateitse yli 350 kilometriä. Tässä artiklassa lomapaikallatarkoitetaan vuosiloman osalta lähtöpaikkakuntaa sellaisena kuin se on määritelty
liitteessä 5 olevassa 6 artiklan 3 kohdassa.
2. Edellä 2 jakson mukaista erityislomaa myönnettäessä mahdolliset matkapäi-
vät vahvistetaan johtajan erillisellä päätöksellä erityistarpeet huomioon ottaen.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —45
▼B
LIITE 5
Palkkaus ja kulukorvaukset
SISÄLLYSLUETTELO
Artiklat
1 JAKSO: Perhelisät 1 —3
2 JAKSO: Ulkomaankorvaus 4
3 JAKSO: Kulukorvaukset
A. Vuokralisä 5
B. Matkakulut 6 —7
C. Muuttokulut 8
D. Virkamatkakulut 9 —14
E. Kiinteämääräinen kulukorvaus 15
1 JAKSO
Perhelisät
1 artikla
▼M3
1. Kotitalouslisä on 5 prosenttia työntekijän peruspalkasta. Se voi olla kor-
keintaan 5 prosenttia henkilöstösääntöjen 45 artiklassa määritellyn palkkaluokan
6 ylimmän tason määrästä ja sen on oltava vähintään 5 prosenttia palkkaluokan11 ylimmän tason määrästä.
▼B
2. Kotitalouslisä myönnetään:
a) naimisissa olevalle työntekijälle,
b) työntekijälle, jolla on yksi tai useampia, jäljempänä 2 artiklan 2 kohdassa ja 3
kohdassa tarkoitettuja huollettavana olevia lapsia,
c) asiaa selvittäviin asiakirjoihin perustuvalla johtajan erityisellä, perustellulla
päätöksellä työntekijälle, joka ei täytä edellä a ja b alakohdassa esitettyjäedellytyksiä, mutta joka kuitenkin tosiasiallisesti huolehtii perheen elatuksesta.
▼M3
3. Jos työntekijän puoliso harjoittaa ansiotoimintaa ja kyseisen puolison vuo-siansio, josta ei ole vähennetty veroja, ylittää palkkaluokan 12 yhdennellätoistatasolla olevan työntekijän vuosittaisen peruspalkan, kotitalouslisään oikeutetulle
työntekijälle maksetaan tätä lisää ainoastaan johtajan erityisellä päätöksellä.
Työntekijällä on kuitenkin oikeus tähän lisään, jos puolisoilla on huollettavanayksi tai useampia lapsia.
▼B
4. Jos sekä työntekijällä että hänen puolisollaan on edellä mainittujen sään-nösten mukaisesti oikeus kotitalouslisään, se maksetaan ainoastaan sille henki-lölle, jonka peruspalkka on korkeampi.
5. Jos työntekijällä on oikeus kotitalouslisään ainoastaan 2 kohdan b alakoh-
dan nojalla ja jos kaikki hänen jäljempänä 2 artiklan 2 kohdassa tai 3 kohdassatarkoitetut huollettavana olevat lapsensa ovat lain säännösten perusteella tai tuo-
mioistuimen tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksellä annettu jonkin
muun henkilön kuin työntekijän itsensä huollettavaksi, kotitalouslisä maksetaantälle henkilölle työntekijän lukuun ja hänen nimissään. Tämän edellytyksen kat-sotaan täyttyneen täysi-ikäisten huollettavina olevien lasten osalta, jos kyseiset
lapset tavanomaisesti asuvat toisen vanhemman luona.
Jos työntekijän lapset kuitenkin ovat usean eri henkilön huollettavana, kotitalous-
lisä jaetaan näiden henkilöiden kesken heidän huollettavanaan olevien lasten
lukumäärän perusteella.
Jos henkilö, joka on edellä mainittujen säännösten perusteella oikeutettu saamaan
työntekijän nimissä kotitalouslisää, on myös itse työntekijänä tai muuna henki-
löstöön kuuluvana oikeutettu tähän lisään, hänelle maksetaan näistä kahdesta
lisästä ainoastaan sitä, jonka määrä on suurempi.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —46
▼B
2 artikla
1. Työntekijä, jolla on yksi tai useampi lapsi huollettavanaan, saa jäljempänä 2
ja 3 kohdassa mainituin edellytyksin lisän, joka on ►M17 280,00 euroa ◄
kuukaudessa kustakin huollettavana olevasta lapsesta.
2.”Huollettavana olevalla lapsella ”tarkoitetaan työntekijän tai hänen puoli-
sonsa avioliitossa tai sen ulkopuolella syntynyttä lasta tai ottolasta, jos työntekijä
tosiasiallisesti huolehtii hänen elatuksestaan.
Huollettavana olevana lapsena pidetään myös lasta, josta on tehty adoptointia
koskeva hakemus ja jonka osalta adoptointia koskeva menettely on aloitettu.
3. Lisä myönnetään
a) ilman eri toimenpiteitä alle 18-vuotiaasta lapsesta,
b) asianomaisen työntekijän perustellusta hakemuksesta 18 —21-vuotiaasta lap-
sesta, joka on yleissivistävässä tai ammatillisessa koulutuksessa.
4. Poikkeustapauksessa huollettavaan lapseen voidaan rinnastaa asiaan liitty-
viin todisteisiin perustuvalla johtajan erityisellä, perustellulla päätöksellä sellainen
henkilö, jonka suhteen työntekijällä on lakisääteinen elatusvelvollisuus ja jonka
elatus aiheuttaa hänelle huomattavia kustannuksia.
5. Jos lapsella on vakava sairaus tai vamma, jonka vuoksi hän ei pysty elät-
tämään itseään, lisän maksamista jatketaan ilman mitään ikärajoitusta sairaudentai vamman koko keston ajan.
6. Kustakin tässä artiklassa tarkoitetusta huollettavana olevasta lapsesta mak-
setaan ainoastaan yksi huollettavana olevaa lasta koskeva lisä.
7. Kun 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu huollettavana oleva lapsi annetaan lain
säännösten perusteella tai tuomioistuimen tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen
päätöksellä toisen henkilön huollettavaksi, lisä maksetaan tälle henkilölle työn-tekijän lukuun ja hänen nimissään.
3 artikla
1. Työntekijä, jolle maksetaan ulkomaankorvausta, saa kustakin edellä 2 ar-
tiklan 2 kohdassa tarkoitetusta huollettavana olevasta lapsesta, joka saa säännöl-listä täysipäiväistä perus- tai keskiasteen opetusta oppilaitoksessa, koulutuslisän,joka vastaa 75 prosenttia työntekijälle koulutuksesta aiheutuvista todellisista ku-
luista, jotka voivat olla enintään ►
M17 12 174,06 euroa ◄vuodessa.
Koulutuslisä on ►M17 2 739,17 euroa ◄vuodessa kaikkien työntekijöiden
osalta, jos lapsi saa säännöllistä täysipäiväistä opetusta keskiasteen jälkeistä ope-
tusta antavassa oppilaitoksessa.
Oikeus tähän lisään alkaa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka kuluessa
lapsi aloittaa perusasteen oppilaitoksessa, ja päättyy sen kuukauden viimeisenäpäivänä, jonka kuluessa lapsi täyttää 21 vuotta.
2. Edellä 1 kohdassa mainittu enimmäismäärä on ►
M17 16 434,98 euroa ◄,
jos lapsi vammansa vuoksi tai yhteiskuntaan sopeutumiseksi tarvitsee erityisope-
tusta tai -koulutusta tai harjaantumiskoulutusta. Tällaisissa tapauksissa ei sovel-leta 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua koulutuslisän rajoitusta.
3. Jos oppilaitos, jossa lapsi käy koulua, sijaitsee yli 50 kilometrin päässä
Haagista, sisäoppilaitoksessa olosta aiheutuvat kustannukset sisällytetään tämän
artiklan mukaisesti korvattaviin kuluihin 1 ja 2 kohdassa määriteltyyn enimmäis-
määrään saakka.
4. Jos lapsi, josta työntekijälle maksetaan koulutuslisää, annetaan lain sään-
nösten perusteella tai tuomioistuimen tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen pää-töksellä toisen henkilön huollettavaksi, koulutuslisämaksetaan tälle henkilölle
työntekijän lukuun ja hänen nimissään. Tässä tapauksessa edellisessä kohdassa
tarkoitettu vähintään 50 kilometrin välimatka lasketaan sen henkilön asuinpai-kasta, joka on lapsen huoltaja.
5. Tätä artiklaa on tarkistettava, jos Haagiin perustetaan Eurooppa-koulu.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —47
▼B
2 JAKSO
Ulkomaankorvaus
4 artikla
1. Ulkomaankorvausta maksetaan kuukausittain henkilöstösääntöjen 47 artik-
lan mukaisesti seuraavasti:
a) palkkaluokissa 1 —3 oleville työntekijöille ►M17 1 217,41 euroa ◄,
b) palkkaluokissa 4 —6 oleville työntekijöille ►M17 913,07 euroa ◄,
c) palkkaluokissa 7 —9 oleville työntekijöille ►M17 608,70 euroa ◄,
d) palkkaluokissa 10 —13 oleville työntekijöille ►M17 486,96 euroa ◄.
2. Ulkomaankorvaus maksetaan
a) työntekijälle
—joka ei ole eikä ole koskaan ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella
hänen asemapaikkansa sijaitsee, ja
—joka ei ole kuusi kuukautta ennen tehtäviensä aloittamista päättyvän viiden
vuoden jakson aikana asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista am-mattitoimintaansa kyseisen valtion Euroopassa sijaitsevalla alueella. Tätä
säännöstä sovellettaessa ei oteta huomioon olosuhteita, jotka aiheutuvat
toiselle valtiolle tai kansainväliselle järjestölle tai Europolin huumausai-neyksikölle suoritetuista palveluksista;
b) työntekijälle, joka on tai on ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen
asemapaikkansa sijaitsee, ja joka on ennen palvelukseen tuloaan asunut vaki-
tuisesti kymmenen vuotta Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueen ulkopuo-
lella muusta syystä kuin hoitaakseen tehtäviään jonkin valtion tai kansainvä-lisen järjestön palveluksessa.
3. Sovellettaessa 1 ja 2 kohtaa työntekijä, joka on avioliiton kautta saanut
ilman eri toimenpiteitä ja ilman mahdollisuutta kieltäytyä sen valtion kansalai-suuden, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, rinnastetaan 2 kohdan a
alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuun työntekijään.
3 JAKSO
Kulukorvaukset
A . Vuokralisä
▼M3
5 artikla
1. Työntekijällä, jolla on määräaikainen sopimus ja jolle maksetaan ulkomaan-
korvausta, on oikeus vuokralisään, jos hänelle asunnon vuokraamisesta aiheutu-
vat todelliset kustannukset ovat yli 15 prosenttia nettokuukausipalkasta tapauk-sissa, joissa hänellä on yksi tai useampia 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujahuollettavia lapsia sekä, jos todelliset vuokrakustannukset ylittävät 17 prosenttia
nettopalkasta, silloin kun hän on oikeutettu kotitalouslisään, tai muissa tapauk-
sissa silloin, kun nämä kustannukset ylittävät 20 prosenttia nettokuukausipalkasta.Nettokuukausipalkka tarkoittaa tämän säännöksen yhteydessä toimihenkilöllekuukausittain maksettavaa määrää mukaan lukien kaikki asianmukaiset lisät (lu-
kuun ottamatta itse vuokralisää).
2. Vuokralisä on 80 prosenttia todellisista vuokrakustannuksista, jotka ylittävät
edellä 1 kohdassa mainitut määrät sopimuksen neljän ensimmäisen vuoden ai-
kana. Neljän ensimmäisen vuoden jälkeen vuokralisää vähennetään vuosittain 20prosenttia neljännen vuoden aikana maksettavasta määrästä. Jos asumisolosuh-teissa tapahtuu muutoksia neljän ensimmäisen vuoden jälkeen, lisän määrä las-
ketaan tämän artiklan perusteella ja sitä vähennetään prosentuaalisella osuudella,
joka kulloinkin saadaan tämän artiklan soveltamisesta. Näitä määriä laskettaessaei oteta huomioon kohtuullista enimmäisvuokraa suurempia todellisia vuokraku-luja.
3. Kohtuullinen enimmäisvuokra on ►
M17 1 718,01 euroa ◄naimattoman
työntekijän osalta, ►M17 2 290,68 euroa ◄puolison ja/tai enintään kahden 2
artiklan 2 kohdassa tarkoitetun huollettavana olevan lapsen kanssa yhdessä asu-
van työntekijän osalta sekä ►M17 2 863,34 euroa ◄sellaisten työntekijöiden1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —48
▼M3
osalta, jotka asuvat yhdessä puolisonsa ja/tai kolmen tai useamman 2 artiklan 2
kohdassa tarkoitetun huollettavana olevan lapsen kanssa.
4. Työntekijän on vuokralisää hakiessaan ilmoitettava Europolille todellisista
asumisjärjestelyistään, antamalla myös tiedot siitä, asuuko hän yhdessä puoli-
sonsa ja/tai lastensa kanssa. Jos näitä tietoja ei toimiteta, kyseisen työntekijänosalta sovelletaan naimattoman työntekijän osalta vahvistettua kohtuullisen enim-mäisvuokran määrää.
5. Vuokralisän laskemisessa otetaan huomioon vain nettovuokra, lukuun otta-
matta kalustusta, veroja ja muita maksuja.
6. Vuokralisä ei missään tapauksessa voi olla yli 40 prosenttia todellisista
vuokrakuluista tai kohtuullisen enimmäisvuokran määrästä sen mukaan, kumpion alhaisempi.
7. Jos sekä Europolin työntekijällä että hänen puolisollaan on molemmilla
oikeus 1-6 kohdan mukaiseen vuokralisään, he saavat kumpikin 50 prosenttia
määrästä, johon heillä olisi oikeus yksin.
8. Ensimmäisessä kohdassa mainitut prosentuaaliset osuudet sekä kohtuulliset
enimmäisvuokrakustannukset tarkistetaan joka vuosi henkilöstösääntöjen 44 ar-
tiklan perusteella tehtävien palkkatarkistusten yhteydessä ottaen samalla huomi-oon Haagin vuokramarkkinoiden kehitys.
▼B
B . Matkakulut
6 artikla
1. Työntekijällä on oikeus saada korvaus matkakuluista sekä omalta osaltaan
että puolisonsa ja talouteensa kuuluvien huollettavana olevien henkilöiden osalta:
a) palvelukseen tulemisen yhteydessä matkakuluista palvelukseenottopaikkakun-
nalta asemapaikkaan,
b) palvelussuhteen päättyessä henkilöstösääntöjen 94 —97 artiklan mukaisesti
asemapaikasta 3 kohdassa määritellylle lähtöpaikkakunnalle,
c) siirtojen yhteydessä, joiden vuoksi hänen asemapaikkansa muuttuu.
Työntekijän kuoltua leskellä ja huollettavana olevilla henkilöillä on oikeus saada
korvaus matkakuluista samoin edellytyksin.
Matkakuluihin sisältyvät myös kulut paikkavarauksista ja matkatavaroiden kulje-
tuksesta sekä tarvittaessa välttämättömät hotellikulut.
2. Korvaus suoritetaan seuraavin perustein:—tavanomainen lyhin ja edullisin reitti rautateitse asemapaikan ja palveluksee-
notto- tai lähtöpaikkakunnan välillä,
—henkilöstösääntöjen 45 artiklassa määriteltyihin palkkaluokkiin 1 —6 kuulu-
vien työntekijöiden osalta ensimmäisen luokan matkalippu ja muilla työnte-
kijöillä toisen luokan matkalippu. Jos edestakainen matka kuitenkin on vä-
hintään 800 kilometriä, korvaus maksetaan myös muihin palkkaluokkiin kuu-luville työntekijöille ensimmäisen luokan matkalipun mukaan;
—jos matkaan sisältyy vähintään kuuden tunnin matkustaminen yöllä klo 22 —7
välisenä aikana, makuuvaunupaikka enintään turistiluokassa tai lepovaunussa,
jolloin lippu on esitettävä korvauksen saamiseksi.
Jos ensimmäisen alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettu matka on
pidempi kuin 500 kilometriä ja kun tavanomaiseen reittiin sisältyy merimatka,asianomaisella työntekijällä on matkaliput esittämällä oikeus saada korvaus edul-lisimmalla tavalla suoritetun lentomatkan kuluista.
Jos matkaan käytetään jotakin muuta kuin edellä tarkoitettua kulkuneuvoa, kor-
vaus lasketaan asianmukaisessa luokassa suoritetun junamatkan kulujen perus-
teella, lukuun ottamatta makuuvaunupaikkaa. Jos korvausta ei voida laskea tälläperusteella, korvauksen laskutapa vahvistetaan johtajan tekemällä erityisellä pää-töksellä.
3. Työntekijän lähtöpaikkakunta määritetään hänen tullessaan palvelukseen
ottaen huomioon hänen palvelukseenottopaikkakuntansa tai sen paikan, johon
hänellä on luontaiset siteet. Tätä määritystä voidaan myöhemmin tarkistaa johta-
jan erityisellä päätöksellä sinä aikana, jolloin henkilö on palveluksessa, tai hänen1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —49
▼B
lähtiessään palveluksesta. Työntekijän ollessa palveluksessa tämä päätös voidaan
kuitenkin tehdä ainoastaan poikkeuksellisesti ja sen jälkeen, kun kyseinen henkilö
on esittänyt asianmukaiset todisteet hakemuksensa perusteeksi.
7 artikla
1. Työntekijällä on oikeus saada omalta osaltaan, ja jos hänellä on oikeus
kotitalouslisään, puolisonsa ja 2 artiklassa tarkoitettujen huollettavana olevien
henkilöiden osalta, kerran kalenterivuodessa korvaus todellisista matkakuluistaan
asemapaikastaan 6 artiklan 3 kohdassa määritellylle lähtöpaikkakunnalle, jos ase-mapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys on rautateitse yli 350 kilometriä.
Jos molemmat puolisot ovat Europolin työntekijöitä, kummallakin on oikeus
saada omalta ja huollettavanaan olevien henkilöiden osalta korvaus matkakuluista
edellä olevien säännösten mukaisesti; kullakin huollettavana olevalla henkilöllä
on oikeus ainoastaan yhteen korvaukseen. Huollettavana olevien lasten osaltasaatava korvaus määritetään jommankumman puolison hakemuksesta jomman-kumman lähtöpaikkakunnan perusteella.
2. Korvaus suoritetaan palkkaluokkiin 1 —6 kuuluvien työntekijöiden osalta
ensimmäisen luokan edestakaisen junalipun hinnan perusteella ja muiden työn-
tekijöiden osalta toisen luokan lipun perusteella. Jos edestakaisen matkan pituuskuitenkin on vähintään 800 kilometriä, korvaus suoritetaan myös muihin palkka-luokkiin kuuluville työntekijöille ensimmäisen luokan matkalipun mukaan. Jos
korvausta ei voida laskea tällä perusteella, laskutapa vahvistetaan johtajan teke-
mällä erityisellä päätöksellä.
Jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen matka rautateitse on pidempi kuin
500 kilometriä ja kun tavanomaiseen matkareittiin sisältyy merimatka, työnteki-
jällä on matkaliput esittämällä oikeus saada korvaus edullisimmalla tavalla suo-
ritetun lentomatkan kuluista.
3. Jos työntekijä käyttää omaa autoaan tässä artiklassa tarkoitettuihin matkoi-
hin, hänelle maksetaan korvauksena ►
M10 0,25 euroa ◄kilometriltä, mutta
kuitenkin enintään niitä kuluja vastaava määrä, jotka hänelle olisi aiheutunut, jos
hän olisi matkustanut käyttäen julkisia kulkuneuvoja.
▼M9
4. Edellä olevia säännöksiä sovelletaan työntekijöihin, joiden asemapaikka ja
lähtöpaikkakunta sijaitsevat jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion alueella. Työn-tekijällä, jonka lähtöpaikkakunta sijaitsee kyseisen alueen ulkopuolella, on oikeusomalta ja, jos hänellä on oikeus kotitalouslisään, puolisonsa ja 2 artiklassa tar-
koitettujen huollettavana olevien henkilöiden osalta, saada perusteena olevat to-
sitteet esitettyään kerran kalenterivuodessa korvaus todellisista matkakuluista läh-töpaikkakunnalleen tai johonkin toiseen paikkaan, kuitenkin siten, että näidenmatkakulujen määrä ei saa ylitää matkakulujen määrää lähtöpaikkakunnalle.
Jos puoliso ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut henkilöt eivät asu työntekijän
kanssa hänen asemapaikassaan, heillä on kuitenkin kerran kalenterivuodessa,perusteena olevat tositteet esitettyään, oikeus saada korvaus matkakuluista lähtö-paikkakunnalta asemapaikkaan tai todellisista matkakuluista johonkin toiseen
paikkaan kuitenkin siten, että näiden matkakulujen määrä ei saa olla suurempi
kuin edellä mainittujen matkakulujen määrä.
Tätä sovelletaan myös työntekijöihin, joiden asemapaikka on Euroopan unionin
jonkin jäsenvaltion alueen ulkopuolella, mutta silloin Europolin johtaja voi päät-tää erityisellä perustellulla päätöksellä, että työntekijällä on oikeus korvaukseen
toisen kerran saman kalenterivuoden aikana ensimmäisen ja toisen alakohdan
mukaisesti.
▼B
C . Muuttokulut
8 artikla
▼M3
1. Henkilökohtaisen irtaimiston siirtämisestä aiheutuvat kulut, mukaan lukien
vakuutukset tavanomaisten riskien kattamiseksi (rikkoutuminen, varkaus, tuli-
palo) korvataan työntekijälle, jonka on vaihdettava asuinpaikkaa täyttääkseenhenkilöstösääntöjen 16 artiklan velvoitteet ja joka ei ole saanut muualta korvaustasamoista kuluista. Tämä korvaus maksetaan ennalta hyväksytyn kustannusarvion
rajoissa. Europolin asianomaisille yksiköille on esitettävä vähintään kaksi kustan-
nusarviota, ja jos esitetyt kustannusarviot eivät näiden yksiköiden mielestä ole1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —50
▼M3
kohtuullisia, ne voivat valita muun muuttoyrityksen. Tällöin työntekijän oikeutta
korvaukseen voidaan rajoittaa tämän muuttoyrityksen kustannusarvion määrään.
Muut kuin muutosta aiheutuvat kohtuulliset kulut, joita aiheutuu toimihenkilölle
hänen siirtyessään työtehtäviinsä, kun hänet siirretään tai kun hän lähtee Euro-polin palveluksesta, korvataan hänelle tositteiden perusteella johtajan erityisellä
päätöksellä.
▼B
2. Palvelussuhteen päättyessä tai työntekijän kuollessa korvataan muuttokulut
asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle saman menettelyn mukaisesti.
Jos edesmennyt työntekijä oli naimaton, nämä kulut korvataan oikeudenomista-
jille.
3. Muuton on tapahduttava vuoden kuluessa koeajan päättymisestä. Palvelus-
suhteen päättyessä muuton on tapahduttava kolmen vuoden kuluessa.
Edellä tarkoitettujen määräaikojen jälkeen aiheutuvat muuttokulut voidaan kor-
vata ainoastaan poikkeustapauksissa johtajan erityisellä päätöksellä.
D . Virkamatkakulut
▼M12
9 artikla
1. Työntekijällä, joka matkustaa virka-asioissa, jäljempänä 'virkamatka', jajolla on matkamääräys, on oikeus virkamatkakulujen korvaukseen.
2. Matkamääräyksessä ilmoitetaan virkamatkan todennäköinen kesto, jonka
perusteella lasketaan työntekijälle mahdollisesti maksettava päivärahan sekä
matka- ja majoituskulujen ennakko.
3. Työntekijän on ilmoitettava Europolille mahdollisista kolmannelta osapuo-
lelta virkamatkansa yhteydessä rahana tai luontoisetuina saamistaan korvauksista.Ne vähennetään korvauksista, joihin työntekijä olisi muutoin oikeutettu.
4. Hallintoneuvosto vahvistaa jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä
johtajan ehdotuksen perusteella virkamatkakuluja ja niiden korvaamista koskevatyksityiskohtaiset säännöt.
__________
▼B
E. Kiinteämääräinen kulukorvaus
►M12 10 artikla ◄
1. Hallintoneuvosto voi myöntää johtajalle ja apulaisjohtajille, joille aiheutuutehtäviensä vuoksi edustuskuluja, kiinteämääräisen korvauksen, jonka määrän se
vahvistaa todellisten kulujen perusteella.
2. Jos työntekijöille aiheutuu heille annettujen erityisohjeiden perusteella sa-
tunnaisia työtehtävistä johtuvia edustuskuluja, johtaja vahvistaa korvattavien
edustuskulujen määrän asianmukaisten tositteiden perusteella.
▼M3
F . Yleissäännös
►M12 11 artikla ◄
Kun toimihenkilö astuu Europolin palvelukseen, hänen on tiedotettava Europo-
lille kaikista olosuhteista, jotka vaikuttavat hänen oikeuksiinsa saada henkilöstö-sääntöjen mukaisia lisiä. Hänen on myös ilman tarpeetonta viivyttelyä ilmoitet-
tava Europolille kaikista näissä olosuhteissa tapahtuvista muutoksista.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001—51
▼M9
G . Uudelleenasettautumiskorvaus
12 artikla
1. Työntekijälle, jonka on vaihdettava asuinpaikkaa syistä, jotka liittyvät joh-
tajan tekemään päätökseen siirtää työntekijä toiseen asemapaikkaan, maksetaanuudelleenasettautumiskorvaus, joka on kotitalouslisään oikeutettujen työntekijöi-
den osalta kuukauden peruspalkan ja muiden työntekijöiden osalta puolen kuu-
kauden peruspalkan suuruinen.
Jos molemmilla puolisoilla on Europolin työntekijöinä oikeus uudelleenasettau-
tumiskorvaukseen, korvaus maksetaan ainoastaan sille puolisolle, jonka perus-palkka on suurempi.
Uudelleenasettautumiskorvaukseen sovelletaan työntekijän asemapaikan osalta
vahvistettua korjauskerrointa.
2. Uudelleenasettautumiskorvaus lasketaan sen siviilisäädyn ja palkan mukaan,
joka työntekijällä on päivänä, jona hän siirtyy uuteen asemapaikkaan.
3. Jos työntekijä niin pyytää, 50 prosenttia uudelleenasettautumiskorvauksesta
maksetaan etukäteen. Loput 50 prosenttia maksetaan työntekijän toimitettua asia-
kirjat, joista ilmenee, että työntekijä ja hänen perheensä, jos hän on oikeutettukotitalouslisään, on asettunut asumaan työntekijän uuteen asemapaikkaan.
4. Sen estämättä, mitä 2 kohdassa säädetään, työntekijä, jolla on oikeus koti-
talouslisään ja joka ei asettaudu asemapaikkaansa perheensä kanssa, saa ainoas-
taan puolet korvauksesta, johon hänellä muutoin olisi oikeus. Toinen puoli mak-
setaan, kun hänen perheensä asettuu asumaan työntekijän asemapaikkaan edel-lyttäen, että tämä tapahtuu viimeistään vuoden kuluessa päivästä, jona työntekijänsiirto tapahtui. Jos työntekijä siirretään paikkaan, jossa hänen perheensä asui
ennen asettumistaan asumaan työntekijän asemapaikkaan, hänellä ei ole oikeutta
uudelleenasettautumiskorvaukseen.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —52
▼B
LIITE 6
Eläkejärjestelmä
SISÄLLYSLUETTELO
Artiklat
1 LUKU: Yleiset säännökset 1
2 LUKU: Vanhuuseläke ja eroraha
1 jakso: Vanhuuseläke 2 —9
2 jakso: Eroraha 10
3 LUKU: Työkyvyttömyyseläke 11 —14
4 LUKU: Perhe-eläke 15 —27
5 LUKU: Väliaikaiset eläkkeet 28 —31
6 LUKU: Lisät ja korotukset huollettavien lasten osalta 32 —33
7 LUKU: Eläkemaksut ja etuuksien maksaminen 34 —37
1 LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
1. Jos työntekijälle ennen palvelukseen astumista tehdystä lääkärintarkastuk-
sesta käy ilmi, että hänellä on jokin sairaus tai vamma, johtaja voi päättäämyöntää hänelle oikeuden saada työkyvyttömyydestä tai kuolemantapauksestasäädettyjä etuuksia kyseisestä sairaudesta tai vammasta aiheutuvien riskien osalta
vasta viiden vuoden kuluttua hänen astumisestaan Europolin palvelukseen.
2. Työntekijälle, joka on virkavapaalla henkilöstösääntöjen 42 artiklassa mää-
ritellyn kansallisen palveluksen suorittamista varten, ei myönnetä näitä etuuksiatyökyvyttömyydestä tai kuolemasta, joka johtuu tällaisesta palveluksesta välittö-
mästi aiheutuvista tapaturmista tai sairauksista. Edellä olevat säännökset eivät
vaikuta jälkeenjääneiden oikeuteen saada eläkettä niiden eläkeoikeuksien nojalla,jotka työntekijä on hankkinut siihen päivään mennessä, jona hän aloittaa virka-vapaan.
3. Tässä liitteessä tarkoitetaan leskellä ja eronneella puolisolla sekä nais- että
miespuolista henkilöä.
2 LUKU
VANHUUSELÄKE JA ERORAHA
1j a k s o
Vanhuuseläke
2 artikla
Vanhuuseläke lasketaan eläkkeeseen oikeuttavien työntekijän palvelusvuosien
kokonaismäärän perusteella. Kukin 3 artiklassa vahvistetuin edellytyksin huomi-oon otettava vuosi antaa oikeuden yhteen eläkkeeseen oikeuttavaan palvelusvuo-teen ja kukin kokonainen kuukausi yhteen eläkkeeseen oikeuttavan palvelusvuo-
den kahdestoistaosaan.
Eläkkeeseen oikeuttavien palvelusvuosien enimmäismäärä, joka voidaan ottaa
huomioon vanhuuseläkeoikeuden laskennassa, on 35.
3 artikla
Laskettaessa 2 artiklan mukaisia eläkkeeseen oikeuttavia palvelusvuosia otetaan
huomioon seuraavat:1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —53
▼B
a) henkilöstösääntöjen mukainen palvelusaika Europolin työntekijänä, ja
b) henkilöstösääntöjen 41 artiklan mukaisesti henkilökohtaisista syistä pidetty
virkavapaus,
edellyttäen, että kyseinen työntekijä on maksanut eläkemaksunsa näiltä palvelus-
ajoilta.
4 artikla
Työntekijä, joka on ollut aiemmin Europolin palveluksessa työntekijänä ja joka
otetaan uudestaan Europolin palvelukseen, saa uudelleen oikeuden eläkkeeseen.Hän voi pyytää, että hänen eläkeoikeuksiaan laskettaessa otetaan huomioon kokose aika, jona hän oli palveluksessa työntekijänä ja jonka osalta eläkemaksut on
maksettu, jos hän maksaa takaisin siihen liittyvät määrät, jotka hänelle on mah-
dollisesti maksettu tämän liitteen 10 artiklan tai henkilöstösääntöjen 77 artiklanmukaisesti tai jotka hän on saanut vanhuuseläkkeenä siten, että tähän kokonais-määrään on lisätty koronkorkojen määrä, joka on 3,5 prosenttia vuodessa.
Jollei vanhuuseläkettä saava työntekijä maksa takaisin ensimmäisessä kohdassa
tarkoitettuja määriä, hänelle maksetaan siihen ikävuoteen, jona hän päättää tehtä-
viensä hoidon, myöhennettynä eläkkeenä maksettava määrä, joka vastaa kyseisen
vanhuuseläkkeen vakuutusmatemaattista arvoa sinä päivänä, jona kyseistä eläke-ttä lakattiin maksamasta, korotettuna koronkorkojen määrällä, joka on 3,5 pro-senttia vuodessa.
Jos työntekijällä on palvelussuhteensa päättyessä oikeus erorahaan, siitä vähen-
netään henkilöstösääntöjen 79 artiklan suoritettujen maksujen määrä korotettuna
koronkorkojen määrällä, joka on 3,5 prosenttia vuodessa; jos työntekijällä on
oikeus vanhuuseläkkeeseen, hänen eläkeoikeuksiaan vähennetään suhteessa ky-seisen artiklan mukaisesti maksettuihin määriin.
5 artikla
Se vähimmäistoimeentulon määrä, joka otetaan huomioon eläke-etuuksia lasket-
taessa, vastaa palkkaluokan 13 ensimmäisen tason bruttoperuspalkkaa, edellyt-
täen, ettei kyseinen henkilö saa eläkeoikeuksia muualta.
6 artikla
Vanhuuseläkkeen ”vakuutusmatemaattisella arvolla ”tarkoitetaan työntekijälle
kertyvien etuuksien pääoma-arvoa, joka on laskettu Euroopan yhteisöjen budjet-
tivallan käyttäjän 35 artiklan mukaisesti laatimien viimeisimpien kuolevuustaulu-
koiden ja vuosittaisen 3,5 prosentin vuotuisen koron perusteella.
7 artikla
Työntekijä, jonka palvelussuhde päättyy ennen 62 vuoden ikää, voi pyytää, että
hänen vanhuuseläkkeensä
—maksu siirretään sitä kalenterikuukautta, jonka aikana hän täyttää 62 vuotta,
seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, tai
—maksetaan heti, jos hän on vähintään 52 vuoden ikäinen. Tällöin vanhuuse-
läkettä vähennetään suhteessa työntekijän ikään eläkkeenmaksun aloittamis-
hetkellä seuraavan taulukon mukaisesti:
Varhennetun vanhuuseläkkeen ja 62 vuoden iässä maksettavan eläkkeen
suhde
Eläkeikä Kerroin
52 0,50678
53 0,5383454 0,5726655 0,61009
56 0,65582
57 0,695821999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —54
▼B
Eläkeikä Kerroin
58 0,74508
59 0,79936
60 0,85937
61 0,92593
8 artikla
Oikeus saada vanhuuseläkettä tulee voimaan sitä kalenterikuukautta, jona työn-
tekijä saa oikeuden eläkkeeseen joko ilman eri pyyntöä tai omasta pyynnöstään,
seuraavan kalenterikuukauden ensimmäisenä päivänä; hänelle maksetaan palkkaaaina eläkeoikeutensa alkamiseen asti.
9 artikla
1. Työntekijällä, jonka palvelussuhde päättyy sen johdosta, että hän
—siirtyy sellaisen julkisen hallinnon tai kansallisen tai kansainvälisen järjestön
palvelukseen, joka on tehnyt sopimuksen Europolin kanssa, tai
—alkaa toimia palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana,
minkä perusteella hän saa eläkeoikeudet eläkejärjestelmässä, jonka hallinto-
elimet ovat tehneet sopimuksen Europolin kanssa,
on oikeus siirrättää Europolilta saamiaan vanhuuseläkeoikeuksia vastaava vakuu-
tusmatemaattinen arvo sen hallinnon tai järjestön eläkekassaan tai siihen eläke-
kassaan, josta työntekijä saa palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinhar-joittajana vanhuuseläkeoikeuksia.
2. Työntekijällä, joka siirtyy Europolin palvelukseen sen jälkeen kun hän—on päättänyt palveluksensa julkisessa hallinnossa tai kansallisessa tai kansain-
välisessä järjestössä, tai
—toimittuaan palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana,
on oikeus palvelussuhdettaan vakinaistettaessa maksaa 37 artiklassa tarkoitettuun
Europolin rahastoon edellä mainittuja tehtäviä hoitaessaan saamiensa vanhuuse-läkeoikeuksien joko vakuutusmatemaattinen arvo tai kiinteällä korolla laskettuarvo.
Tällöin Europol määrittää eläkkeeseen oikeuttavien palvelusvuosien lukumäärän,
joka aiemman palvelusajan osalta otetaan huomioon sen omassa eläkejärjestel-
mässä, jolloin määrittämisessä otetaan huomioon työntekijän palkkaluokka vaki-
naistamishetkellä ja se suoritetaan edellisen kohdan mukaisesti Europolille mak-settujen määrien vakuutusmatemaattisen arvon pohjalta.
3. Edellä olevaa 2 kohtaa sovelletaan myös työntekijään, joka on palannut
palvelukseen henkilöstösääntöjen 41 artiklassa säädetyn henkilökohtaisista syistämyönnetyn virkavapauden päättyessä.
2j a k s o
Eroraha
10 artikla
Jos alle 62-vuotiaan työntekijän, jolla ei ole oikeutta vanhuuseläkkeeseen ja joka
ei kuulu 9 artiklan 1 kohdan säännösten piiriin, palvelussuhde päättyy lopullisesti
muusta syystä kuin kuolemantapauksen tai työkyvyttömyyden johdosta, hänelläon oikeus palveluksesta lähtiessään seuraaviin maksuihin:
a) hänen peruspalkastaan eläkemaksuina pidätetty kokonaismäärä, johon on li-
sätty vuosittainen 3,5 prosentin koronkorko,
b) jos häntä ei ole irtisanottu henkilöstösääntöjen 88 artiklassa määritellyistä
kurinpidollisista syistä, eroraha suhteutettuna todelliseen palvelusaikaan, jol-loin laskennan pohjana käytetään jokaista palvelusvuotta kohti viimeisimmän
peruspalkan yhtä kuukautta ennen vähennyksiä. Todellisena palvelusaikana
pidetään 9 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa myös aiempaa palvelusaikaa niiden1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —55
▼B
eläkkeeseen oikeuttavien palvelusvuosien osalta, jotka Europol on ottanut
huomioon 9 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti,
c) henkilöstösääntöjen 37 artiklassa tarkoitettuun Europolin rahastoon 9 artiklan
2 kohdan mukaisesti maksettu kokonaismäärä, johon on lisätty vuosittainen
3,5 prosentin koronkorko.
3 LUKU
TYÖKYVYTTÖMYYSELÄKE
11 artikla
Jollei 1 artiklan 1 kohdan säännöksistä muuta johdu, alle 65-vuotiaalla työnteki-
jällä, jonka työkyvyttömyyslautakunnan toimesta todetaan eläkeoikeuksien kart-
tumisjaksona kärsivän pysyvästä ja täydellisestä työkyvyttömyydestä, joka estää
häntä suorittamasta tehtäviään palkkaluokkaansa vastaavassa toimessa, ja jokatästä syystä joutuu keskeyttämään palveluksensa Europolissa, on oikeus tämäntyökyvyttömyyden ajan henkilöstösääntöjen 65 artiklassa tarkoitettuun työkyvyt-
tömyyseläkkeeseen.
Työkyvyttömyyseläkettä ei voida maksaa samanaikaisesti vanhuuseläkkeen
kanssa.
12 artikla
Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen alkaa sitä kalenterikuukautta, jolloin työnte-
kijä siirtyy eläkkeelle henkilöstösääntöjen 65 artiklan mukaisesti, seuraavan ka-
lenterikuukauden ensimmäisenä päivänä.
Kun entinen työntekijä ei enää täytä kyseisen eläkkeen saamisen edellytyksiä,
hänet on sijoitettava ensimmäiseen vapautuvaan, hänen palkkaluokkansa mukai-
seen vastaavaan toimeen edellyttäen, että hän täyttää kyseiseen toimeen vaaditta-vat edellytykset. Jos työntekijä kieltäytyy hänelle tarjotusta toimesta, hänellä onedelleen oikeus palata samojen edellytysten mukaisesti toiseen vapautuvaan,
palkkaluokkansa mukaiseen vastaavaan toimeen; jos työntekijä kieltäytyy toisen
kerran, häntä voidaan vaatia eroamaan.
Jos työkyvyttömyyseläkettä saava entinen työntekijä kuolee, kyseiset eläkeoikeu-
det päättyvät sen kalenterikuukauden lopussa, jonka aikana työntekijä on kuollut.
13 artikla
Jos työkyvyttömyyseläkettä saava entinen työntekijä ei ole vielä saavuttanut 62
vuoden ikää, Europol voi edellyttää häneltä säännöllisissä lääkärintarkastuksissakäyntiä varmistaakseen, että hän yhä täyttää kyseisen eläkkeen maksamisen edel-lytykset.
Jos määräaikaisella sopimuksella palveluksessa oleva työntekijä tulee työkyvyt-
tömäksi, hänet komennukselle lähettänyt kansallinen viranomainen voi kyseisentyöntekijän sopimuksen päättyessä edellyttää, että hän käy myös kansallisessa
lääkärintarkastuksessa sen määrittämiseksi, voidaanko hänen katsoa olevan kyke-
nevä palaamaan kyseisen viranomaisen palvelukseen.
▼M3
Jos Europolin työkyvyttömyyseläkkeeseen oikeutettu työntekijä saa työkyvyttö-myyseläkettä erillisestä kansallisesta työntekijöiden eläkejärjestelmästä sen va-kuutustapahtuman johdosta, jonka perusteella hän saa Europolin työkyvyttömyys-eläkettä, tai hänellä on ansiotuloja, Europolin maksamaa työkyvyttömyyseläkettä
vähennetään siten, ettei työntekijän nettotulojen kokonaismäärä ylitä henkilöstö-
sääntöjen 65 artiklan 1 kohdan mukaisesti maksettavaa enimmäismäärää.
▼B
14 artikla
Jos työkyvyttömyyseläkettä saava entinen työntekijä otetaan uudelleen Europolin
palvelukseen, otetaan hänen vanhuuseläkettään laskettaessa huomioon se aika,
jona hän on saanut työkyvyttömyyseläkettä ilman, että hänen tarvitsee maksaa
puuttuvia eläkemaksuja taannehtivasti.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —56
▼B
4 LUKU
PERHE-ELÄKE
15 artikla
Jos Europolissa työtehtävässä toimiva tai henkilöstösääntöjen mukaisesti henki-
lökohtaisista syistä virkavapaalla oleva työntekijä kuolee, saa hänen leskensä, jostämä on ollut hänen puolisonsa vähintään vuoden ajan ja jollei 1 artiklan 1kohdan ja 21 artiklan säännöksistä muuta johdu, leskeneläkettä, joka on 60
prosenttia vanhuuseläkkeestä, joka työntekijälle olisi hänen eläessään maksettu,
palveluksessaolon pituudesta tai iästä riippumatta.
Edellä määrättyä avioliiton kestoa koskevaa vaatimusta ei sovelleta, jos avio-
liitosta tai työntekijän aiemmasta avioliitosta on syntynyt yksi tai useampia lap-sia, jos leski huolehtii tai on huolehtinut kyseisten lasten elatuksesta, tai jostyöntekijän kuolema on seurausta vammasta tai sairaudesta, joka on aiheutunut
hänen tehtäviensä hoidosta tai tapaturmasta.
16 artikla
Jos vanhuuseläkettä saaneen entisen työntekijän leski oli ollut kyseisen työnteki-
jän puolisona vähintään vuoden ajan tämän palvelussuhteen päättyessä Europo-lissa ja jollei 21 artiklasta muuta johdu, leskellä on oikeus leskeneläkkeeseen,
joka on 60 prosenttia hänen puolisonsa eläessään saamasta vanhuuseläkkeestä.
Siirtoeläkkeen vähimmäismäärä on 35 prosenttia viimeisestä peruspalkasta; les-keneläke ei voi kuitenkaan missään tapauksessa olla suurempi kuin puolisonkuolinhetkellään saama vanhuuseläke.
Edellisessä kohdassa määrättyä avioliiton kestoa koskevaa vaatimusta ei sovel-
leta, jos työntekijän ennen tehtävien päättymistä solmimasta avioliitosta on syn-
tynyt yksi tai useampia lapsia ja jos leski huolehtii tai on huolehtinut näidenlasten elatuksesta.
17 artikla
Jos entinen työntekijä oli päättänyt palvelussuhteensa ennen 62 vuoden ikää ja
jos hän oli pyytänyt vanhuuseläkkeensä maksamisen siirrettäväksi sitä kalenteri-
kuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hänolisi täyttänyt 62 vuotta, hänen leskellään on oikeus leskeneläkkeeseen, jos hänoli ollut työntekijän puoliso vähintään vuoden ajan tämän palveluksen päättyessä
Europolissa ja jollei 21 artiklasta muuta johdu; leskeneläke on 60 prosenttia siitä
vanhuuseläkkeestä, jonka hänen puolisonsa olisi saanut täyttäessään 62 vuotta.Leskeneläkkeen vähimmäismäärä on 35 prosenttia viimeisestä peruspalkasta; les-keneläke ei voi kuitenkaan missään tapauksessa olla suurempi kuin vanhuuseläke,
johon entisellä työntekijällä olisi ollut oikeus täyttäessään 62 vuotta.
Edellisessä kohdassa määrättyä avioliiton kestoa koskevaa vaatimusta ei sovel-
leta, jos työntekijän ennen palvelussuhteensa päättämistä solmimasta avioliitosta
on syntynyt yksi tai useampia lapsia ja jos leski huolehtii tai on huolehtinutnäiden lasten elatuksesta.
▼M3
18 artikla
Jos työkyvyttömyyseläkettä saaneen entisen työntekijän leski oli ollut kyseisen
työntekijän puoliso hänen saadessaan oikeuden kyseiseen eläkkeeseen ja jollei 21artiklasta muuta johdu, hänellä on oikeus leskeneläkkeeseen, joka on 60 prosent-tia hänen puolisonsa eläessään saamasta työkyvyttömyyseläkkeestä, jonka hän
olisi saanut, jollei hänelle olisi maksettu työkyvyttömyyseläkettä muualta.
Leskeneläkkeen vähimmäismäärä on 35 prosenttia viimeisestä peruspalkasta; les-
keneläke ei voi kuitenkaan missään tapauksessa olla suurempi kuin puolisoneläessään saama työkyvyttömyyseläke.
▼B
19 artikla
Edellä 15, 16 ja 17 artiklassa säädettyä avioliiton kestoa koskevaa vaatimusta ei
sovelleta, jos avioliitto on kestänyt vähintään viisi vuotta, vaikka se olisi solmittu
työntekijän palveluksen päättymisen jälkeen.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —57
▼B
20 artikla
1. Henkilöstösääntöjen 69 artiklan ensimmäisessä, toisessa ja kolmannessa
kohdassa säädetty lapseneläke vastaa ensimmäisen orvon osalta kahdeksaa kym-menesosaa perhe-eläkkeestä, johon työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyys-
eläkettä saaneen entisen työntekijän leskellä olisi ollut oikeus, ilman tämän liit-
teen 23 artiklassa säädettyjä vähennyksiä.
Sen on oltava vähintään vähimmäistoimeentulon suuruinen, jollei tämän liitteen
21 artiklasta muuta johdu.
2. Eläkettä korotetaan kultakin ensimmäistä huollettavaa lasta seuraavalta lap-
selta määrällä, joka vastaa huollettavana olevaa lasta koskevan lisän kaksinker-
taista määrää.
Orvolla on oikeus koulutuslisään liitteessä 5 olevassa 3 artiklassa säädettyjen
edellytysten mukaisesti.
3. Tällä tavoin laskettu eläkkeen ja lisien kokonaismäärä jaetaan yhtä suuriin
osiin siihen oikeutettujen orpojen kesken.
21 artikla
Jos työntekijä on jättänyt jälkeensä sekä lesken että edellisestä avioliitosta peräi-
sin olevia orpoja tai muita oikeudenomistajia, kokonaiseläke, joka on laskettukuten näiden henkilöiden huoltajana olevan lesken eläke, jaetaan oikeudenomis-
tajina olevien henkilöiden kesken suhteutettuna eläkkeisiin, joita olisi maksettu
kullekin ryhmälle erikseen.
Jos työntekijä on jättänyt jälkeensä eri avioliitoista peräisin olevia orpoja, koko-
naiseläke, joka on laskettu kuin he olisivat kaikki samasta avioliitosta, jaetaan
oikeudenomistajina olevien henkilöiden kesken suhteutettuna eläkkeisiin, joitaolisi maksettu kullekin ryhmälle erikseen.
Edellä tarkoitettuja osuuksia laskettaessa jommankumman puolison edellisestä
avioliitosta peräisin olevat lapset, jotka on tunnustettu liitteessä 5 olevan 2 artik-lan säännösten mukaisiksi huollettaviksi lapsiksi, lasketaan kuuluviksi työntekijän
tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavan entisen työntekijän avioliitosta
peräisin oleviin lapsiin.
Toisessa kohdassa tarkoitetussa tapauksessa liitteessä 5 olevassa 2 artiklassa
vahvistetuin edellytyksin huollettaviksi tunnustetut jälkeläiset rinnastetaan huol-
lettavina oleviin lapsiin ja heidät lasketaan osuuksia laskettaessa jälkeläisiin kuu-luviksi.
22 artikla
Oikeus perhe-eläkkeeseen tulee voimaan työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttö-
myyseläkettä saavan entisen työntekijän kuolemaa seuraavan kalenterikuukauden
ensimmäisestä päivästä. Jos työntekijän tai eläkkeensaajankuollessa suoritetaanhenkilöstösääntöjen 48 artiklassa tarkoitettu maksu, edellä mainittu oikeus tuleevoimaan työntekijän kuolemaa seuraavan neljännen kuukauden ensimmäisestä
päivästä.
Oikeus perhe-eläkkeeseen lakkaa sen kalenterikuukauden lopussa, jona sen saaja
kuolee tai ei enää täytä tällaisen eläkkeen saamisen edellytyksiä.
23 artikla
Jos edesmenneen työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saaneen
entisen työntekijän ja tämän puolison ikäero, josta on vähennetty heidän avio-
liittonsa kesto, on yli kymmenen vuotta, vähennetään edellä olevien säännöstenmukaisesti lasketusta perhe-eläkkeestä jokaista kokonaista ikäerovuotta kohti
—1 %, jos ikäero on 10 —19 vuotta,
—2 %, jos ikäero on 20 —24 vuotta,
—3 %, jos ikäero on 25 —29 vuotta,
—4 %, jos ikäero on 30 —34 vuotta, ja
—5 %, jos ikäero on vähintään 35 vuotta.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —58
▼B
24 artikla
Uudelleen avioituva leski menettää oikeutensa perhe-eläkkeeseen. Hänellä on
oikeus välittömästi maksettavaan kertakorvaukseen, joka on kaksi kertaa hänenvuosittaisen perhe-eläkkeensä määrä, jollei sovelleta henkilöstösääntöjen 69 ar-
tiklan toisen kohdan säännöksiä.
25 artikla
Työntekijän tai entisen työntekijän eronneella puolisolla on oikeus tässä luvussa
määriteltyyn perhe-eläkkeeseen, jos hän osoittaa, että hänellä itsellään on oikeus
entisen puolisonsa kuollessa tämän maksamaan elatusapuun, joka on vahvistettu
joko oikeuden päätöksellä tai entisten puolisoiden välisellä sopimuksella.
Perhe-eläke ei voi kuitenkaan olla suurempi kuin elatusapu, jota maksettiin hänen
entisen puolisonsa eläessä.
Eronnut puoliso menettää oikeutensa, jos hän menee uudelleen naimisiin, ennen
kuin hänen entinen puolisonsa kuolee. Häneen sovelletaan 24 artiklan säännöksiä,jos hän menee uudelleen naimisiin entisen puolisonsa kuoleman jälkeen.
26 artikla
Jos edesmennyt työntekijä on jättänyt jälkeensä useita eronneita puolisoja, joilla
on oikeus perhe-eläkkeeseen, tai yhden tai useamman eronneen puolison ja les-ken, joilla on oikeus perhe-eläkkeeseen, kyseinen eläke jaetaan suhteellisestikunkin avioliiton pituuden mukaisesti. Edellä olevan 25 artiklan toisessa ja kol-
mannessa kohdassa olevia säännöksiä sovelletaan.
Jos joku eläkkeensaajista kuolee tai luopuu oikeuksistaan, hänen osuutensa lisä-
tään muiden osuuksiin, paitsi jos oikeus eläkkeeseen siirtyy orpojen hyväksihenkilöstösääntöjen 69 artiklan toisen kohdan mukaisesti.
Edellä 23 artiklassa säädettyjä ikäeroja koskevia vähennyksiä sovelletaan tässä
artiklassa säädetyn jaon mukaisesti laskettuihin eläkkeisiin erikseen.
27 artikla
Jos eronnut puoliso menettää oikeutensa eläkkeeseen henkilöstösääntöjen 82 ar-
tiklan säännösten mukaisesti, kokonaiseläke maksetaan leskelle, jollei sovelletahenkilöstösääntöjen 69 artiklan toisen kohdan säännöksiä.
5 LUKU
VÄLIAIKAISET ELÄKKEET
28 artikla
Jos henkilöstösääntöjen mukaisesti Europolissa työtehtävässä toimiva tai virka-
vapaalla oleva työntekijä katoaa, voivat hänen puolisonsa tai hänen huollettavik-
seen tunnustetut henkilöt saada väliaikaisesti perhe-eläkettä, johon heillä olisi
oikeus tämän liitteen säännösten mukaan, kun työntekijän katoamisesta on kulu-nut yli vuosi.
29 artikla
Jos vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saava entinen työntekijä katoaa, voivat
hänen puolisonsa tai hänen huollettavikseen tunnustetut henkilöt saada väliaikai-
sesti perhe-eläkettä, johon heillä olisi oikeus tämän liitteen säännösten mukaan,kun eläkkeensaajan katoamisesta on kulunut yli vuosi.
30 artikla
Edellä olevan 29 artiklan säännöksiä sovelletaan henkilöihin, jotka on tunnustettu
perhe-eläkettä saavan tai siihen oikeutetun ja yli vuoden kadoksissa olleen hen-
kilön huollettaviksi.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —59
▼B
31 artikla
Edellä 28, 29 ja 30 artiklassa tarkoitetut väliaikaiset eläkkeet muunnetaan lopul-
lisiksi eläkkeiksi, kun työntekijän, entisen työntekijän tai perhe-eläkkeeseen oi-keutetun henkilön kuolema on todettu virallisesti tai kun hänet on lainvoimaisella
päätöksellä julistettu kadonneeksi siten, että hänen oletetaan kuolleen.
6 LUKU
LISÄT JA KORVAUKSET HUOLLETTAVIEN LASTEN OSALTA
32 artikla
Henkilöstösääntöjen 75 artiklan toista kohtaa sovelletaan väliaikaista eläkettä
saaviin henkilöihin.
Henkilöstösääntöjen 75 artiklaa ei sovelleta lapsiin, jotka ovat syntyneet yli 300
päivän kuluttua työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavan enti-
sen työntekijän kuolemasta.
33 artikla
Vanhuus-, työkyvyttömyys- tai perhe-eläkkeen tai väliaikaisen eläkkeen myöntä-
minen ei anna oikeutta ulkomaankorvaukseen eikä vuokra- tai koulutuslisään.
Perhe-eläkkeeseen oikeutetuilla henkilöillä ja työkyvyttömillä työntekijöillä on
kuitenkin oikeus vuokra- ja koulutuslisään, mutta enintään yhtä kauan kuin heilläolisi ollut siihen oikeus työntekijän toimiessa työtehtävässä.
7 LUKU
ELÄKEMAKSUT JA ETUUKSIEN MAKSAMINEN
34 artikla
Työntekijän, joka on henkilökohtaisista syistä virkavapaalla ja jonka eläkeoikeu-
det karttuvat edelleen henkilöstösääntöjen 41 artiklassa säädetyin edellytyksin, on
jatkettava henkilöstösääntöjen 78 artiklassa tarkoitetun eläkemaksun maksamista
palkkaluokkansa ja -tasonsa perusteella.
Kaikki etuudet, joihin kyseisellä työntekijällä tai hänen oikeudenomistajillaan on
oikeus tämän eläkejärjestelmän mukaisesti, lasketaan kyseisen palkan perusteella.
35 artikla
1. Europolin budjettivallan käyttäjät vahvistavat kuolevuus- ja työkyvyttö-
myystaulukot ja arvioidun palkankorotuksen viiden vuoden välein, kuultuaanyhtä tai useaa ammattiaktuaaria, johtajaa ja henkilöstökomiteaa, ja näitä tekijöitä
käytetään henkilöstösäännöissä ja tässä liitteessä tarkoitettujen vakuutusmate-
maattisten arvojen laskemiseksi.
▼M15__________
▼B
36 artikla
Jos Europolille jää saatavia työntekijältä tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä
saavalta entiseltä työntekijältä päivänä, jona asianomainen saa jonkin tässä eläke-järjestelmässä määrätyistä etuuksista, tämä määrä vähennetään hänen etuuksiensatai hänen oikeudenomistajilleen kuuluvien etuuksien määrästä. Vähennys voidaan
porrastaa useamman kuukauden ajalle.
37 artikla
1. Tämän eläkejärjestelmän mukaisten maksujen rahoittamista ja suorittamista
varten perustetaan erillinen väliaikainen eläkerahasto. Työntekijöiden eläkemak-
sut (8,25 %) ja työnantajan eläkemaksut (16,5 %) maksetaan rahastoon kuukau-
sittain. Rahaston käytettävissä olevia varoja ei saa väliaikaisesti eikä pysyvästi1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —60
▼B
käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin sijoituksiin tämän eläkejärjestel-
män mukaisten eläkkeiden rahoittamiseksi ja maksamiseksi.
2. Rahaston hoidosta vastaa Europolin ulkopuolinen taho.3. Neuvosto antaa rahaston hoitoa koskevat säännöt.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —61
▼B
LIITE 7
Henkilöstökomitean, työkyvyttömyyslautakunnan ja kurinpitolautakunnan
kokoonpano ja menettelytavat
1 JAKSO
Henkilöstökomitea
1 artikla
Perustetaan henkilöstökomitea, joka toimii Europolin työntekijöiden yhteisenä
edustajana heidän suhteissaan Europolin johtajaan.
Europolin työntekijöiden yleiskokous vahvistaa henkilöstökomitean vaalia koske-
vat edellytykset. Vaali on salainen lippuäänestys.
Henkilöstökomitean vaali on pätevä vain, jos äänioikeutettujen työntekijöiden
enemmistö osallistuu vaaliin. Jos enemmistöä ei saavuteta, myöhemmän yleis-kokouksen suorittama äänestys on pätevä, jos läsnäolijoiden enemmistö osallistuuvaaliin.
Henkilöstökomitea muodostuu enintään seitsemästä jäsenestä ja tarvittaessa hei-
dän varajäsenistään, joiden toimikausi on kaksi vuotta. Europol voi kuitenkinvahvistaa toimikauden lyhyemmäksi, mutta sen on oltava vähintään yksi vuosi.Kaikilla Europolin työntekijöillä on äänioikeus, ja he ovat vaalikelpoisia. Komi-
tea valitsee itselleen puheenjohtajan.
Henkilöstökomitea on muodostettava siten, että kaikkien työntekijöiden edustus
turvataan. Johtajan on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet henkilöstökomitean japaikallisten henkilöstön edustajien asianmukaisen yhteistyön varmistamiseksi.
Henkilöstökomitean jäsenten hoitamat tehtävät katsotaan osaksi heidän tavano-
maisia tehtäviään Europolissa. Kyseisille henkilöille ei saa aiheutua haitallisiaseuraamuksia näiden tehtävien hoitamisesta.
Johtaja voi myöntää henkilöstökomitean puheenjohtajalle osittaisen vapautuksen
hänen työtehtävistään ottaen huomioon puheenjohtajan tehtävästä aiheutuvan to-
dellisen työmäärän.
2 artikla
Henkilöstökomitea kokoontuu johtajan pyynnöstä tai omasta aloitteestaan.
Henkilöstökomitean kokous on päätösvaltainen ainoastaan, jos jäsenten tai heidän
poissaollessaan varajäsenten enemmistö on läsnä.
Komitean lausunto toimitetaan kirjallisena johtajalle viiden päivän kuluessa lau-
sunnon antamisesta.
Komitean jäsen voi vaatia mielipiteensä sisällyttämistä komitean lausuntoon.
Europolin on annettava henkilöstökomitean käyttöön tarvittavat tilat.
2 JAKSO
Työkyvyttömyyslautakunta
3 artikla
Työkyvyttömyyslautakunta muodostuu kolmesta lääkäristä, jotka valitaan seuraa-
vasti:
—ensimmäisen nimeää Europol,
—toisen nimeää asianomainen työntekijä, ja
—kolmannen nimeävät kaksi edellä mainittua lääkäriä yhteisellä sopimuksella.
Jos asianomainen työntekijä ei itse nimeä lääkäriä, Euroopan yhteisöjen tuomiois-
tuimen presidentti nimeää hänet.
Jos kolmannen lääkärin valinnasta ei päästä sopimukseen kahden kuukauden
kuluessa toisen lääkärin valitsemisesta, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen pre-
sidentti nimeää hänet jonkin osapuolen pyynnöstä.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —62
▼B
4 artikla
Työkyvyttömyyslautakunnan työskentelyn aiheuttamista kustannuksista vastaa
Europol.
Jos asianomaisen työntekijän nimeämä lääkäri asuu työntekijän asemapaikan ul-
kopuolella, kyseinen työntekijä vastaa itse tästä aiheutuvista lisäkustannuksista,lukuun ottamatta matkakuluja ensimmäisessä luokassa, jotka Europol korvaa.
5 artikla
Työntekijä voi toimittaa työkyvyttömyyslautakunnalle kaikki henkilökohtaisen
lääkärinsä tai muiden häntä hoitaneiden lääkärien antamat raportit ja lääkärinto-distukset.
Lautakunnan päätelmät toimitetaan johtajalle ja asianomaiselle työntekijälle.
Asian käsittelyä lautakunnassa ei julkisteta.
3 JAKSO
Kurinpitolautakunta
6 artikla
Kurinpitolautakunta muodostuu puheenjohtajasta ja neljästä jäsenestä. Heitä avus-
taa sihteeri.
7 artikla
1. Johtaja nimeää vuosittain kurinpitolautakunnan puheenjohtajan. Tämä ei voi
missään tapauksessa olla samanaikaisesti henkilöstökomitean jäsen.
Johtaja laatii lisäksi luettelon lautakunnan jäsenistä.
Henkilöstökomitea toimittaa johtajalle samaan aikaan vastaavan luettelon.2. Viiden päivän kuluessa kurinpitomenettelyn tai henkilöstösääntöjen 18 ar-
tiklassa tarkoitetun menettelyn aloittamista koskevan kertomuksen tiedoksi anta-misesta kurinpitolautakunnan puheenjohtaja valitsee arvalla asianomaisen työnte-
kijän läsnäollessa kurinpitolautakunnan neljä jäsentä edellä tarkoitetuista luette-
loista, kaksi kummastakin.
Kurinpitolautakunnan jäsenten on oltava vähintään samassa palkkaluokassa kuin
se työntekijä, jota koskeva asia on saatettu lautakunnan tutkittavaksi. Yhdenjäsenen on, mikäli mahdollista, oltava samassa palkkaluokassa kuin kyseinentyöntekijä.
Puheenjohtaja ilmoittaa kullekin jäsenelle kurinpitolautakunnan kokoonpanosta.3. Kurinpitotoimien kohteena oleva työntekijä voi viiden päivän kuluessa ku-
rinpitolautakunnan muodostamisesta jäävätä kenet tahansa lautakunnan jäsenistäpuheenjohtajaa lukuun ottamatta.
Kurinpitolautakunnan jäsenet voivat samassa määräajassa jäävätä itsensä laillisen
esteen perusteella.
Kurinpitolautakunnan puheenjohtaja suorittaa tarvittaessa uuden arvonnan kurin-
pitolautakunnan täydentämiseksi.
8 artikla
Kurinpitolautakunnan jäsenet hoitavat tehtävänsä täysin itsenäisesti.
Asian käsittelyä lautakunnassa ei julkisteta.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —63
▼B
4 JAKSO
Kurinpitomenettely
9 artikla
Johtaja antaa kurinpitolautakunalle kertomuksen, jossa on esitettävä selkeästi
seikat, joita valitus koskee, ja tarvittaessa olosuhteet, joissa teko tapahtui.
Tämä kertomus toimitetaan kurinpitolautakunnan puheenjohtajalle, joka saattaa
sen lautakunnan jäsenten ja syytetyn työntekijän tietoon.
10 artikla
Saatuaan tämän kertomuksen syytetyllä työntekijällä on oikeus tutustua henkilö-
kansioonsa kokonaisuudessaan ja ottaa jäljennöksiä kaikista menettelyyn liitty-
vistä asiakirjoista.
11 artikla
Ensimmäisessä kurinpitolautakunnan kokouksessa puheenjohtaja valtuuttaa yhden
sen jäsenistä valmistelemaan yleisen kertomuksen asiasta.
12 artikla
Syytetyllä työntekijällä on aikaa puolustuksen valmisteluun vähintään viisitoista
päivää siitä päivästä lukien, jona kurinpitomenettelyn aloittanut kertomus toimi-tettiin hänelle tiedoksi.
Työntekijä voi ollessaan kurinpitolautakunnan kuultavana esittää kurinpitolauta-
kunnalle kirjallisia tai suullisia huomioita sekä kutsua todistajia sekä valitsemansa
henkilön avustamaan häntä puolustuksessaan.
13 artikla
Myös Europolilla on oikeus kutsua todistajia.
14 artikla
Jos kurinpitolautakunta katsoo, että se tarvitsee lisätietoja seikoista, joita valitus
koskee tai olosuhteista, joissa teko tapahtui, se voi määrätä tutkinnasta, jossa
kumpikin osapuoli voi esittää kantansa.
Tutkintaa johtaa esittelijä. Lautakunta voi tutkintasyistä pyytää, että sille toimi-
tetaan kaikki sellaiset asiakirjat, jotka liittyvät sen käsiteltävänä olevaan asiaan.
15 artikla
Kun kurinpitolautakunta on tarkastellut sille toimitettuja asiakirjoja sekä tutkinut
kyseisen työntekijän ja todistajien suullisesti ja kirjallisesti antamia lausuntoja
sekä mahdollisen tutkinnan tuloksia, se antaa äänten enemmistöllä perustellunlausunnon seuraamuksesta, jonka se katsoo asianmukaiseksi suhteessa valituk-seen, ja toimittaa tämän lausunnon johtajalle ja asianomaiselle työntekijälle kuu-
kauden kuluessa päivästä, jona asia toimitettiin lautakunnan käsiteltäväksi. Mää-
räaika on kolme kuukautta, jos lautakunta on käynnistänyt tutkinnan.
Jos asia on rikosoikeudellisesta käsittelystä, lautakunta voi päättää olla antamatta
lausuntoaan ennen tuomioistuimen päätöstä.
Johtaja tekee päätöksensä kuukauden kuluessa; hänen on ensin kuultava asiano-
maista työntekijää.
16 artikla
Kurinpitolautakunnan puheenjohtaja ei osallistu äänestyksiin lautakunnassa, paitsi
jos kyse on menettelyä koskevista kysymyksistä tai jos äänet menevät tasan.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —64
▼B
Puheenjohtaja huolehtii siitä, että lautakunnan tekemät päätökset pannaan täytän-
töön, ja hän saattaa kaikki asiaan liittyvät tiedot ja asiakirjat kunkin lautakunnan
jäsenen tietoon.
17 artikla
Sihteeri laatii pöytäkirjan kurinpitolautakunnan kokouksista.
Todistajat allekirjoittavat pöytäkirjat, jotka sisältävät heidän todistuksensa.Kaikki kurinpitolautakunnan jäsenet allekirjoittavat 15 artiklassa säädetyn perus-
tellun lausunnon.
18 artikla
Työntekijä vastaa kuluista, jotka ovat aiheutuneet kurinpitomenettelyn aikana
hänen aloitteestaan, ja erityisesti palkkioista hänen puolustuksestaan vastaavalle
henkilölle, jos kurinpitomenettely johtaa johonkin henkilöstösääntöjen 88 artiklan
2 kohdan c —f alakohdassa säädetyistä seuraamuksista.
19 artikla
Johtaja voi käynnistää kurinpitomenettelyn uudelleen omasta aloitteestaan tai
asianomaisen työntekijän pyynnöstä, jos esiin tulee uusia seikkoja, joita tukevat
asianmukaiset todisteet.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —65
▼M7
LIITE 8
Johtajaa ja apulaisjohtajia koskevat erityissäännökset
SISÄLLYS
Artiklat
1 LUKU: Valintamenettelyt ..................................................................................... 1 –12
2 LUKU: Palvelussuhteen päättyminen................................................................... 13
1 jakso: Irtisanoutuminen........................................................................ 14
2 jakso: Irtisanominen viran puolesta .................................................... 15
3 jakso: Eläkkeelle siirtäminen Europolin edun vuoksi........................ 16
4 jakso: Irtisanominen............................................................................. 17
5 jakso: Eläkkeelle siirtyminen............................................................... 18
3 LUKU: Kurinpitomenettelyt
1 jakso: Kurinpitoseuraamukset.............................................................. 19 –21
2 jakso: Europol-yleissopimuksen 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua
tapausta koskevat erityissäännökset........................................................ 22 –33
4 LUKU: Muutoksenhaku........................................................................................ 34
5 LUKU: Johtajaa koskevat erityissäännökset........................................................ 35
1 LUKU
VALINTAMENETTELYT
1 artikla
Neuvostolle Europol-yleissopimuksen 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti esitettävä
hallintoneuvoston lausunto johtajan tai apulaisjohtajan nimittämisestä valmistel-laan tämän luvun säännösten mukaisesti.
2 artikla
1. Valittaessa henkilöä Europolin johtajan tai apulaisjohtajan toimeen on ta-
voitteena varmistaa, että Europol saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä,
tehokkaita ja ehdottoman luotettavia henkilöitä.
2. Valintamenettelyssä noudatetaan täysin henkilöstösääntöjen 24 artiklan 1
kohdassa vahvistettuja periaatteita.
3 artikla
1. Sovellettaessa tämän luvun säännöksiä Europolin johtajan tai apulaisjohta-
jan toimen katsotaan tulevan avoimeksi:
—yhdeksän kuukautta ennen johtajan tai apulaisjohtajan toimikauden päätty-
mistä,
—kun neuvosto on saanut 14 artiklan mukaisen johtajan tai apulaisjohtajan
erokirjeen,
—kun neuvosto on päättänyt 15 artiklan mukaisesti irtisanomisesta viran puo-
lesta,
—kun neuvosto on päättänyt 16 artiklan mukaisesti eläkkeelle siirtämisestä
viraston edun vuoksi,
—kun neuvosto on päättänyt 17 artiklan mukaisesti irtisanomisesta,
—yhdeksän kuukautta ennen kuin johtaja tai apulaisjohtaja täyttää 65 vuotta,
—kun johtaja tai apulaisjohtaja on kuollut.
2. Hallintoneuvosto laatii jokaisesta avoimesta toimesta ilmoituksen, jossa ku-
vataan yksityiskohtaisesti toimen luonne, palkkaus mukaan luettuna, toimeen
kuuluvat velvollisuudet sekä vaadittava pätevyys, taito ja kokemus.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —66
▼M7
Ilmoituksessa on mainittava, että hakijoiden on 60 päivän kuluessa ensimmäi-
sessä alakohdassa tarkoitetun virallisen ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan
yhteisöjen virallisessa lehdessä toimitettava hakemuksensa hallintoneuvoston pu-
heenjohtajalle kirjallisina ja liitettävä mukaan ansioluettelonsa siten kuin ilmoi-tuksessa on tarkemmin mainittu.
Mainitussa ilmoituksessa on lisäksi annettava tietoja turvallisuustutkimuksesta,
joka tehdään hakumenettelyssä menestyneestä hakijasta Europol-yleissopimuksen31 artiklan nojalla hyväksyttyjen salassapitoa koskevien säännösten mukaisesti.
4 artikla
1. Hallintoneuvoston on huolehdittava siitä, että 3 artiklan 2 kohdassa mainittu
ilmoitus julkaistaan sekä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä että muissa
tiedotusvälineissä, kansalliset sanoma- ja erikoislehdet mukaan lukien, joilla saa-vutetaan jäsenvaltioissa mahdollisimman suuri julkisuus.
2. Europol ilmoittaa johtajan tai apulaisjohtajan avoinna olevasta toimesta
myös kansallisille yksiköilleen. Kansalliset yksiköt tiedottavat avoinna olevastatoimesta asiaankuuluville elimille kyseisessä jäsenvaltiossa. Toimivaltaisten kan-sallisten viranomaisten tehtävänä on varmistaa, että avoinna oleva toimi saatetaan
kaikkien asiaankuuluvien elinten ja asianomaisten työntekijöiden tietoon.
3. Kaikkia avoinna olevia toimia täytettäessä otetaan huomioon sekä Europo-
lista että muualta tulevat hakemukset.
4. Europol lähettää hakijoille todistuksen hakemuksen vastaanottamisesta.
5. Europol ilmoittaa kansallisille yksiköilleen saamistaan hakemuksista, jotta
jäsenvaltiot voivat kansallisten yksiköiden välityksellä tai muulla tavoin toimittaahallintoneuvostolle lausuntonsa hakijoista. Valintamenettelyyn osallistuvien jä-senvaltioiden viranomaisten on noudatettava ehdotonta luottamuksellisuutta saa-
tujen tietojen suhteen.
6. Kelpoisuusmenettelyihin kuuluu, että hakijan on osoitettava asianomaisen
jäsenvaltion antamin asiakirjoin täyttävänsä avoimena olevan toimen hoitamisen
edellyttämät eettiset vaatimukset.
5 artikla
1. Hallintoneuvosto perustaa lautakunnan, jäljempänä ”lautakunta ”, valmiste-
lemaan hallintoneuvoston lausunnon, joka toimitetaan neuvostolle Europol-yleis-sopimuksen 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Lautakunta tekee hakijoiden alus-
tavan arvioinnin.
2. Apulaisjohtajan tointa täytettäessä lautakuntaan kuuluu yhtenä jäsenenä joh-
taja tai hänen valtuuttamansa henkilö. Lisäksi neljä jäsenvaltiota, jotka hallinto-
neuvosto on valinnut tätä varten arpomalla, nimeävät edustajansa lautakunnan
jäseneksi.
3. Johtajan tointa täytettäessä viisi hallintoneuvoston tätä varten arpomalla
valitsemaa jäsenvaltiota nimeää edustajansa lautakunnan jäseneksi.
4. Edellä 2 ja 3 kohdan mukaisesti nimetyt lautakunnan jäsenet toimivat sen
jäseninä kunnes valintamenettely on saatettu päätökseen.
5. Jos on aihetta epäillä, että lautakunnan jäsenellä on henkilökohtainen suhde
johonkin Europolin virkaa hakevaan henkilöön, tämä jäsen ei saa osallistua va-
lintamenettelyyn. Tällöin jäsenen nimennyt jäsenvaltio tekee hallintoneuvostolle
ehdotuksen uuden jäsenen nimeämisestä hänen tilalleen ja nimeää uuden edusta-jan toimimaan lautakunnan jäsenenä.
6. Hallintoneuvoston sihteeristö huolehtii lautakunnan sihteeristön tehtävistä.
6 artikla
1. Lautakunnan jäsenet valitsevat lautakunnan ensimmäisessä kokouksessa
joukostaan yhden jäsenen puheenjohtajaksi.
2. Lautakunta voi kutsua yhden tai useamman apujäsenen avustamaan sitä
tehtäviensä suorittamisessa. Tällaiset pyynnöt on osoitettava hallintoneuvostonpuheenjohtajalle, joka päättää asiasta. Apujäsenillä ei ole lautakunnan jäsentenasemaa.
3. Lautakunnan tehtäviin kuuluvat:1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —67
▼M7
a) hakijoiden alustava arviointi ottaen huomioon heidän ammattipätevyytensä,
taitonsa ja työkokemuksensa;
b) hakijoiden haastatteleminen;
c) raportointi hallintoneuvostolle.
7 artikla
1. Hallintoneuvosto voi tarvittaessa päättää järjestää erityisen toimeen liittyvän
arviointimenettelyn. Hallintoneuvosto päättää siihen liittyvistä tarpeellisista eri-tyisjärjestelyistä.
Tällöin lautakunta toteuttaa arviointimenettelyn kyseistä tointa hakeneiden henki-
löiden erityispätevyyksien ja asiantuntemuksen arvioimiseksi.
2. Lautakunta haastattelee kaikki hakijat, joiden hakemus voidaan hyväksyä ja
jotka täyttävät ilmoituksessa esitetyt vaatimukset, arvioidakseen heidän pätevyyt-tään, taitojaan ja työkokemustaan ja kykyään suorittaa täytettävään toimeen kuu-luvat tehtävät. Haastattelujen tavoitteena on myös testata hakijoiden Euroopan
unionin toimielinten virallisten kielten taitoa Europol-yleissopimuksen 30 artiklan
2 kohta ja tämän liitteen 1 artikla huomioiden.
3. Lautakunta voi katsoessaan sen tarpeelliseksi järjestää kaikille hakijoille tai
osalle heistä toisen haastattelukierroksen.
8 artikla
Kokeet ja haastattelut järjestetään Haagissa. Hakijoille, lautakunnan jäsenille ja
apujäsenille korvataan matkoista, oleskelusta ja hotellimajoituksesta aiheutuvat
kustannukset liitteessä 5 vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.
9 artikla
Kun haastattelut on pidetty, lautakunta laatii asianmukaisesti perustellun kerto-
muksen saapuneista hakemuksista ja lautakunnan noudattamasta menettelystä.
Lautakunta tekee päätöksensä kertomuksesta yksinkertaisella äänten enemmis-
töllä. Mainittu kertomus sekä niiden hakijoiden ansioluettelot, joiden hakemusvoidaan hyväksyä ja jotka täyttävät ilmoituksessa esitetyt vaatimukset, toimite-taan hallintoneuvostolle mahdollisimman pian sen jälkeen kun haastattelut on
suoritettu.
10 artikla
1. Hallintoneuvosto laatii lautakunnan kertomuksen ja muiden lautakunnalta
mahdollisesti saamiensa tietojen perusteella lausunnon, joka toimitetaan neuvos-
tolle.
2. Hallintoneuvosto voi kuulla kaikkia hakijoita tai osaa heistä ennen kuin se
antaa lausuntonsa, jos se katsoo tämän tarpeelliseksi. Jos jokin hallintoneuvostonjäsenistä on myös hakijoiden luettelossa, hän ei saa olla läsnä, kun hallintoneu-
vosto laatii lausuntonsa.
3. Hallintoneuvosto esittää lausunnossaan luettelon kaikista hakijoista sekä
luettelon soveltuvista hakijoista ja kyseisten hakijoiden täydelliset hakemusasia-kirjat.
4. Hallintoneuvoston on varmistettava, että soveltuvien hakijoiden luettelossa
olevat hakijat täyttävät henkilöstösääntöjen 24 artiklan 2 kohdan d alakohdassa ja3 kohdassa säädetyt palvelukseenottamista koskevat ehdot.
5. Hallintoneuvoston puheenjohtaja toimittaa hallintoneuvoston lausunnon
neuvostolle, jotta tämä voisi tehdä Europol-yleissopimuksen 29 artiklan 1 kohdan
mukaisesti päätöksen kaikkien asiaa koskevien tietojen pohjalta.
11 artikla
Lautakunnan jäsenten, apujäsenten sekä hallintoneuvoston jäsenten ja valintame-
nettelyyn osallistuvien Europolin työntekijöiden on noudatettava ehdotonta luot-
tamuksellisuutta hakijoiden ja valintamenettelyn tulosten suhteen.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —68
▼M7
12 artikla
Jos Europolin johtajan tai apulaisjohtajan toimikausi voidaan uusia Europol-yleis-
sopimuksen 29 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti, hallintoneuvosto voi ääntenenemmistöllä päättää poiketa tässä luvussa vahvistetusta menettelystä. Tällöin
hallintoneuvosto antaa viimeistään kaksitoista kuukautta ennen toimikauden päät-
tymistä lausunnon, jossa se suosittaa neuvostolle toimikauden uusimista. Josneuvosto päättää olla uusimatta nimitystä tai ei tee asiasta päätöstä kolmen kuu-kauden kuluessa hallintoneuvoston lausunnon saatuaan, noudatetaan tässä luvussa
vahvistettua menettelyä.
2 LUKU
PALVELUSSUHTEEN PÄÄTTYMINEN
13 artikla
Syyt, joiden johdosta Europolin johtajan tai apulaisjohtajan palvelussuhde päät-
tyy, ovat:
a) irtisanoutuminen;
b) irtisanominen viran puolesta;
c) eläkkeelle siirtäminen Europolin edun vuoksi;
d) irtisanominen kurinpitomenettelyn jälkeen;
e) eläkkeelle siirtyminen; tai
f) kuolema.
1j a k s o
Irtisanoutuminen
14 artikla
1. Johtajan tai apulaisjohtajan, joka haluaa irtisanoutua ennen toimikautensa
päättymistä, on tehtävä selkeä kirjallinen ilmoitus aikeestaan irtisanoutua Euro-polin palveluksesta ja ehdotettava päivämäärää, jolloin irtisanoutuminen tulisivoimaan. Erokirje on osoitettava neuvoston puheenjohtajalle, ja siitä on toimitet-
tava jäljennös hallintoneuvoston puheenjohtajalle.
2. Neuvoston on vahvistettava irtisanoutuminen kahden kuukauden kuluessa
erokirjeen vastaanottamisesta. Neuvosto voi kuitenkin kieltäytyä hyväksymästäirtisanoutumista, mikäli asianomaista henkilöä vastaan on erokirjeen saapuessameneillään kurinpidollinen menettely tai jos vastaava menettely aloitetaan 60
päivän sisällä kirjeen saapumisesta.
3. Irtisanoutuminen tulee voimaan neuvoston määrittämänä ajankohtana, joka
saa olla korkeintaan kolme kuukautta erokirjeen esittäneen henkilön kirjeessäänehdottamaa ajankohtaa myöhäisempi. Neuvosto voi kuitenkin päättää, jos Euro-polin moitteeton toiminta sitä edellyttää, ettei irtisanoutuminen tule voimaan
ennen kuin asianomaisen henkilön seuraaja on ottanut tehtävän vastaan.
2j a k s o
Irtisanominen viran puolesta
15 artikla
Neuvosto voi päättää johtajan tai apulaisjohtajan palvelussuhteen hallintoneuvos-
ton pyynnöstä ilman irtisanomisaikaa, kun henkilöstösääntöjen 95 artiklan b tai ckohdan mukaiset ehdot täyttyvät.
3j a k s o
Eläkkeelle siirtäminen Europolin edun vuoksi
16 artikla
1. Johtaja tai apulaisjohtaja voidaan siirtää eläkkeelle Europolin edun vuoksi
neuvoston päätöksellä. Neuvosto tekee asiaa koskevan päätöksen kahden kolma-1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —69
▼M7
sosan äänten enemmistöllä saatuaan hallintoneuvoston lausunnon ja kuultuaan
asianomaista henkilöä. Tällaista eläkkeelle siirtämistä ei ole pidettävä kurinpito-
seuraamuksena.
2. Edellä kuvatulla tavalla eläkkeelle siirretylle johtajalle tai apulaisjohtajalle
maksetaan siihen päivään, jolloin hänen toimikautensa oli tarkoitus päättyä, seu-
raavat korvaukset:
a) kolmen kuukauden ajan hänen peruspalkkaansa vastaava kuukausikorvaus;
b) neljännestä kuukaudesta kuudenteen kuukauteen kuukausikorvaus, joka on 85
prosenttia hänen peruspalkastaan;
(c) tämän jälkeiseltä ajalta maksetaan kuukausikorvaus, joka on 70 prosenttia
hänen peruspalkastaan.
3. Sinä aikana, jona johtajalla tai apulaisjohtajalla on oikeus korvaukseen, hän
ei ole oikeutettu henkilöstösääntöjen 59 artiklassa mainittuun kuukausittaiseentyöttömyyskorvaukseen. Jos johtaja tai apulaisjohtaja on tämän ajan jälkeen oi-
keutettu henkilöstösääntöjen 59 artiklan mukaiseen työttömyyskorvaukseen, aika,
jona hänellä on oikeus 2 kohdassa mainittuun korvaukseen, vähennetään ajasta,jona hänellä on oikeus työttömyyskorvaukseen.
4. Asianomaisen henkilön sinä aikana, jona hän saa 2 kohdassa tarkoitettua
korvausta, mistä tahansa uusista tehtävistä tai henkilöstösääntöjen 72 artiklanmukaisesta vanhuuseläkkeestä saamat tulot vähennetään 2 kohdassa säädetystäkorvauksesta siltä osin kuin nämä tulot yhdessä korvauksen kanssa ovat suurem-
mat kuin hänen viimeinen kokonaispalkkansa, joka määritetään sen palkkataulu-
kon mukaan, joka on voimassa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joltakorvaus on määrä maksaa. Asianomaisen henkilön on pyydettäessä toimitettavatuloistaan kirjalliset todisteet ja ilmoitettava Europolille kaikista sellaisista sei-
koista, jotka saattavat vaikuttaa hänen oikeuteensa saada korvaus.
5. Sinä aikana, jona asianomaisella henkilöllä on oikeus korvaukseen, hän ja
hänen kauttaan vakuutetut henkilöt ovat oikeutettuja henkilöstösääntöjen 56 ar-
tiklan 1 kohdan mukaisen sairausvakuutusjärjestelmän mukaisiin etuuksiin sillä
ehdolla, että asianomainen henkilö suorittaa asianmukaisen vakuutusmaksun, jokamääritetään tämän artiklan 2 kohdassa määritellyn korvauksen mukaisesti ja
edellyttäen, että hän ei ole tältä osin vakuutettu missään muussa julkisessa sai-
rausvakuutusjärjestelmässä.
6. Edellä 5 kohdassa mainitun jakson päättymisestä lähtien 56 artiklan 2 koh-
taa sovelletaan soveltuvin osin.
4j a k s o
Irtisanominen kurinpitomenettelyn jälkeen
17 artikla
Neuvosto voi 3 luvun mukaisen kurinpitomenettelyn jälkeen päättää palvelussuh-
teen Europol-yleissopimuksen 29 artiklan 6 kohdan mukaisesti kurinpidollisista
syistä vakavissa tapauksissa, joissa johtaja tai varajohtaja on tahallisesti tai huo-
limattomuudesta jättänyt täyttämättä velvollisuutensa.
5j a k s o
Eläkkeelle siirtyminen
18 artikla
Johtajan tai apulaisjohtajan palvelussuhde päättyy sen kuukauden viimeisenä
päivänä, jona kyseinen henkilö täyttää 65 vuotta.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —70
▼M7
3 LUKU
KURINPITOMENETTELYT
1j a k s o
Kurinpitoseuraamukset
19 artikla
1. Jos johtaja tai apulaisjohtaja tahallisesti tai huolimattomuudesta jättää täyt-
tämättä näiden henkilöstösääntöjen tai Europol-yleissopimuksen mukaiset velvol-
lisuutensa, häntä vastaan voidaan aloittaa kurinpitomenettely.
Henkilön katsotaan jättäneen velvollisuutensa täyttämättä, jos hän on muun
muassa palvelukseen ottamisensa yhteydessä antanut todistetusti tahallaan vääriätietoja joko ammattipätevyydestään tai henkilöstösääntöjen 24 artiklan 2 kohdanmukaisista edellytyksistä, ja jos nämä hänen toimittamansa väärät tiedot ovat
ratkaisevasti vaikuttaneet hänen palvelukseen ottamiseensa.
2. Kurinpitoseuraamuksia ovat
a) kirjallinen huomautus;
b) varoitus;
c) kuukausittaisen peruspalkan alentaminen enintään 25 prosenttia korkeintaan
kuudeksi kuukaudeksi;
d) toimesta erottaminen ja tarvittaessa vanhuuseläkeoikeuden alentaminen tai
poistaminen kuitenkin siten, etteivät tämän seuraamuksen vaikutukset voikoskea johtajan tai apulaisjohtajan huollettavana olevia henkilöitä.
3. Johtajaa tai apulaisjohtajaa koskevassa kurinpitomenettelyssä sovelletaan
henkilöstösääntöjen 88 artiklan 3-6 kohtaa.
20 artikla
1. Johtajalla on oikeus omasta aloitteestaan kurinpitolautakuntaa kuulematta
antaa apulaisjohtajalle kirjallinen huomautus tai varoitus. Tästä on ilmoitettava
kyseiselle henkilölle kirjallisesti, ja johtajan on kuultava häntä asiassa etukäteen.
2. Hallintoneuvostolla on oikeus omasta aloitteestaan kurinpitolautakuntaa
kuulematta antaa johtajalle kirjallinen huomautus tai varoitus. Tästä on ilmoi-tettava kyseiselle henkilölle kirjallisesti, ja hallintoneuvoston on kuultava häntäasiassa etukäteen.
21 artikla
Jos johtajan tai apulaisjohtajan väitetään tehneen vakavan virheen, hallintoneu-
vosto voi, kahden kolmasosan äänten enemmistöllä ja annettuaan kyseiselle hen-kilölle tilaisuuden esittää oman näkemyksensä, pidättää tämän toimensa hoitami-sesta välittömästi henkilöstösääntöjen 90 artiklassa säädettyjen ehtojen mukaisesti
riippumatta siitä, onko kyse johtajan tai apulaisjohtajan asemaan liittyvien vel-
vollisuuksien laiminlyömisestä vai lain rikkomisesta. Päätös on tehtävä kirjalli-sena ja se on asianmukaisesti perusteltava.
2j a k s o
Europol-yleissopimuksen 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua tapausta
koskevat erityissäännökset
22 artikla
1. Tämän jakson mukaisen kurinpitomenettelyn päätyttyä neuvosto voi päättää
minkä tahansa 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kurinpitoseuraamuksen määrää-
misestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 artiklan soveltamista.
2. Hallintoneuvosto päättää kurinpitomenettelyn aloittamisesta omasta aloit-
teestaan asianomaista henkilöä kuultuaan.
3. Hallintoneuvosto perustaa kurinpitolautakunnan. Se valmistelee 19 artiklan
2 kohdassa tarkoitettujen kurinpitoseuraamusten määräämisen tarpeellisuutta kos-1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —71
▼M7
kevan hallintoneuvoston lausunnon, joka annetaan neuvoston käsiteltäväksi Eu-
ropol-yleissopimuksen 29 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
4. Kurinpitolautakuntaan kuuluu seuraavat jäsenet: sen jäsenvaltion edustaja,
joka hoitaa hallintoneuvoston puheenjohtajuutta hallintoneuvoston tehdessä 2
kohdassa tarkoitetun päätöksen, välittömästi sitä ennen puheenjohtajuutta hoita-neen jäsenvaltion edustaja, välittömästi sen jälkeen puheenjohtajuutta hoitavanjäsenvaltion edustaja sekä kahden muun arvalla valittavan jäsenvaltion edustajat.
Edustajien on oltava asianomaiseen johtajaan tai apulaisjohtajaan nähden virka-
asemaltaan tai virkaiältään korkeammassa tai vastaavassa asemassa, eivätkä hevoi olla samanaikaisesti hallintoneuvoston jäseniä. Heillä on, mikäli mahdollista,oltava kokemusta kurinpitomenettelyjen toteuttamisesta.
5. Hallintoneuvosto valitsee myös lautakunnan puheenjohtajan arvalla, mutta
hän ei voi olla hallintoneuvoston puheenjohtajuutta hoitavan jäsenvaltion edus-
taja.
6. Kurinpitomenettelyn kohteena oleva johtaja tai apulaisjohtaja voi viiden
päivän kuluessa kurinpitolautakunnan muodostamisesta jäävätä kenet tahansa
lautakunnan jäsenistä.
Kurinpitolautakunnan jäsenet voivat samassa määräajassa jäävätä itsensä laillisen
esteen perusteella.
Jos hallintoneuvosto päättää vahvistaa estemuistutuksen tai hyväksyä jääväysil-
moituksen, se suorittaa tarvittaessa uuden arvonnan lautakunnan täydentämiseksivarmistaen, että kurinpitolautakunnassa on korkeintaan yksi edustaja kutakin jä-senvaltiota kohti.
7. Kurinpitolautakunnan jäseniksi 4 tai 6 kohdan mukaisesti valitut henkilöt
toimivat lautakunnan jäseninä, kunnes kurinpitomenettelyn mukaiset kurinpito-
lautakunnan tehtävät on saatu päätökseen.
8. Jos kurinpitomenettelyn aikana on aihetta epäillä, että kurinpitolautakunnan
jäsenellä on henkilökohtainen suhde syytettyyn johtajaan tai apulaisjohtajaan tai
että hän on fyysisesti kykenemätön täyttämään velvollisuutensa, tämä jäsen ei saaosallistua kurinpitomenettelyyn. Tällöin jäsenen nimennyt jäsenvaltio tekee hal-lintoneuvostolle ehdotuksen uuden jäsenen nimeämisestä hänen tilalleen ja ni-
meää uuden edustajan toimimaan kurinpitolautakunnan jäsenenä.
9. Kurinpitolautakunnan jäsenet hoitavat tehtävänsä täysin riippumattomina.
Tiedot asian käsittelystä lautakunnassa ovat salaisia.
10. Hallintoneuvoston sihteeristö huolehtii kurinpitolautakunnan sihteeristön
tehtävistä.
23 artikla
1. Hallintoneuvosto antaa kurinpitolautakunnalle kertomuksen, jossa on esitet-
tävä selkeästi seikat, joita vaatimus koskee, ja tarvittaessa olosuhteet, joissa neilmenivät.
2. Hallintoneuvosto nimeää edustajan kurinpitomenettelyyn. Tämä ei saa olla
kurinpitolautakunnan jäsen.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu kertomus toimitetaan kurinpitolautakunnan
puheenjohtajalle, joka saattaa sen lautakunnan jäsenten ja vaatimuksen kohteena
olevan johtajan tai apulaisjohtajan tietoon.
4. Saatuaan kertomuksen vaatimuksen kohteena olevalla johtajalla tai apulais-
johtajalla on oikeus tutustua henkilökansioonsa kokonaisuudessaan ja ottaa jäl-
jennöksiä kaikista menettelyyn liittyvistä asiakirjoista.
24 artikla
Ensimmäisessä kurinpitolautakunnan kokouksessa jäsenet valitsevat joukostaan
yhden jäsenen valmistelemaan yleisen kertomuksen asiasta.
25 artikla
1. Vaatimuksen kohteena olevalla johtajalla tai apulaisjohtajalla on oltava ai-
kaa puolustuksen valmisteluun vähintään viisitoista päivää siitä päivästä lukien,
jona kurinpitomenettelyn vireille pannut kertomus on toimitettu hänelle tiedoksi.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —72
▼M7
2. Johtajalla tai apulaisjohtajalla on ollessaan kurinpitolautakunnan kuultavana
oikeus esittää sille kirjallisia tai suullisia huomioita sekä kutsua todistajia ja
valitsemansa henkilön avustamaan häntä puolustautumisessa.
26 artikla
Myös hallintoneuvostolla on oikeus kutsua todistajia.
27 artikla
1. Jos kurinpitolautakunta katsoo, että se tarvitsee lisätietoja seikoista, joita
vaatimus koskee, tai olosuhteista, joissa ne ilmenivät, se voi määrätä sellaisentutkinnan toimittamisesta, jossa kumpikin osapuoli voi esittää kantansa ja vastata
toisen väitteisiin.
2. Tutkintaa johtaa esittelijä. Kurinpitolautakunta voi tutkintasyistä pyytää, että
sille toimitetaan tai esitetään kaikki sellaiset asiakirjat, jotka liittyvät sen käsi-
teltävänä olevaan asiaan.
28 artikla
Kun kurinpitolautakunta on tarkastellut sille toimitettuja asiakirjoja sekä ottanut
huomioon asianomaisen johtajan tai apulaisjohtajan ja todistajien suullisesti jakirjallisesti antamat lausunnot sekä mahdollisen tutkinnan tulokset, se antaa ään-ten enemmistöllä asianmukaisesti perustellun lausunnon kurinpitoseuraamuksesta,
jonka se katsoo asianmukaiseksi vaatimuksen kohteena oleviin seikkoihin näh-
den, ja toimittaa tämän lausunnon hallintoneuvostolle sekä asianomaiselle johta-jalle tai apulaisjohtajalle kuukauden kuluessa päivästä, jona asia toimitettiin ku-rinpitolautakunnan käsiteltäväksi. Määräaika on kolme kuukautta, jos lautakunta
on määrännyt tutkinnan toimittamisesta.
29 artikla
1. Sihteeristö laatii pöytäkirjan kurinpitolautakunnan kokouksista.
2. Todistajat allekirjoittavat pöytäkirjat, jotka sisältävät heidän todistajanlau-
suntonsa.
3. Kaikki kurinpitolautakunnan jäsenet allekirjoittavat 28 artiklassa säädetyn
asianmukaisesti perustellun lausunnon.
30 artikla
Jos kurinpitomenettely johtaa johonkin 19 artiklan 2 kohdan c tai d alakohdassa
säädettyyn kurinpitoseuraamukseen, johtajan tai apulaisjohtajan on vastattava ku-rinpitomenettelyn aikana hänen aloitteestaan aiheutuneista kuluista ja erityisestihänen puolustuksestaan vastaavalle henkilölle maksettavasta palkkiosta.
31 artikla
1. Saatuaan kurinpitolautakunnan kertomuksen hallintoneuvosto päättää, onko
syytä antaa neuvostolle lausunto Europol-yleissopimuksen 29 artiklan 6 kohdan
mukaisesti. Jos se katsoo siihen olevan syytä, se laatii asianmukaisesti perustellunlausunnon 19 artiklan 2 kohdan mukaisesta kurinpitoseuraamuksesta, joka onasianmukainen vaatimuksen perusteena oleviin seikkoihin nähden.
2. Hallintoneuvosto tekee 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen mahdollisimman
nopeasti. Ennen lausunnon laatimista hallintoneuvoston on annettava asianomai-selle johtajalle tai apulaisjohtajalle tilaisuus tulla kuulluksi.
3. Hallintoneuvoston puheenjohtaja toimittaa hallintoneuvoston lausunnon
neuvostolle Europol-yleissopimuksen 29 artiklan 6 kohdan mukaisesti ja antaa
lausunnosta jäljennöksen vaatimuksen kohteena olevalle johtajalle tai apulaisjoh-
tajalle.
4. Jos hallintoneuvosto päättää, ettei neuvostolle anneta lausuntoa Europol-
yleissopimuksen 29 artiklan 6 kohdan mukaisesti, sillä on oikeus antaa kirjallinen
huomautus tai varoitus 20 artiklan mukaisesti.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —73
▼M7
32 artikla
1. Saatuaan hallintoneuvoston lausunnon ja annettuaan asianomaiselle johta-
jalle tai apulaisjohtajalle tilaisuuden esittää näkemyksensä neuvosto päättää Eu-ropol-yleissopimuksen 29 artiklan 6 kohdan mukaisesti, määrätäänkö kurinpito-
seuraamus.
2. Jos neuvosto päättää, että 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kurinpitoseu-
raamus on määrättävä, sen on ilmoitettava päätöksessään seuraamuksen tarkkasisältö sekä päivämäärä, jona kurinpitoseuraamus pannaan täytäntöön. Päätös on
perusteltava asianmukaisesti ja annettava tiedoksi kyseiselle henkilölle ja Euro-
polille.
3. Neuvosto tekee 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen ilman aiheetonta viivy-
tystä.
33 artikla
1. Jos esiin tulee uusia seikkoja, joita tukevat asianmukaiset todisteet, kurin-
pitomenettely voidaan käynnistää uudelleen asianomaisen johtajan tai apulaisjoh-tajan pyynnöstä.
2. Jos johtaja on tehnyt lopullisen päätöksen kurinpitoseuraamuksesta, pyyntö
osoitetaan johtajalle. Johtaja päättää, suostuuko hän apulaisjohtajan pyyntöön.
3. Jos hallintoneuvosto on tehnyt lopullisen päätöksen kurinpitoseuraamuk-
sesta, pyyntö osoitetaan hallintoneuvostolle. Hallintoneuvosto päättää, suostuukose johtajan tai apulaisjohtajan pyyntöön.
4. Jos neuvosto on tehnyt lopullisen päätöksen kurinpitoseuraamuksesta,
pyyntö osoitetaan hallintoneuvostolle. Hallintoneuvosto päättää, antaako se neu-
vostolle lausunnon, jossa tätä kehotetaan suostumaan johtajan tai apulaisjohtajan
pyyntöön.
4 LUKU
MUUTOKSENHAKU
34 artikla
1. Johtajan tai apulaisjohtajan tekemät henkilöstösääntöjen 92 artiklan 2 koh-
dan mukaiset valitukset on esitettävä asiassa lopullisen päätöksen tehneelle viran-
omaiselle, jonka on myös käsiteltävä ne.
2. Johtaja tai apulaisjohtaja voi henkilöstösääntöjen 93 artiklan mukaisesti
hakea muutosta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa vain, jos asiassa lopullisenpäätöksen tehnyt viranomainen on saanut sille 1 kohdan mukaisesti tehdyn vali-tuksen, ja valitus on hylätty nimenomaisella tai hylkääväksi katsottavalla päätök-
sellä. Asianomainen henkilö voi kuitenkin 1 kohdan mukaisen valituksen teh-
tyään hakea muutosta välittömästi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa henki-löstösääntöjen 93 artiklan 4 kohdassa säädetyin edellytyksin.
5 LUKU
JOHTAJAA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET
35 artikla
1. Jos Europolin johtaja haluaa käyttää itsensä osalta oikeutta, joka hänellä
henkilöstösääntöjen mukaan on, ja henkilöstösääntöjen mukaan päätösvalta asi-
assa kuuluu Europolin johtajalle, hänen on ilmoitettava asiasta hallintoneuvostonpuheenjohtajalle. Tällöin hallintoneuvoston puheenjohtaja voi päättää antaa asianhallintoneuvoston käsiteltäväksi lopullisen päätöksen tekemistä varten.
2. Jos johtaja on tilapäisesti estynyt hoitamasta tehtäviään yli kuukauden ajan
tai jos johtajan virka on avoinna, hänen tehtäviään hoitaa apulaisjohtaja. Tätä
varten hallintoneuvosto ilmoittaa sijaisuusjärjestyksen aina uuden apulaisjohtajannimityksen yhteydessä.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —74
▼M9
LIITE 9
Kolmannessa maassa työskenteleviin työntekijöihin sovellettavat erityiset ja
poikkeussäännökset
1 JAKSO
Yleiset säännökset
1 artikla
Tässä liitteessä vahvistetaan kolmannessa maassa työskenteleviin Europolin työn-
tekijöihin sovellettavat erityiset ja poikkeussäännökset.
2 artikla
Viraston edun mukaisesti tehdyllä johtajan päätöksellä työntekijöitä voidaan hei-
dän suostumuksellaan siirtää työskentelemään kolmanteen maahan.
Siirto ei saa ylittää työntekijän sopimuksen kestoa.
3 artikla
Europolin johtaja voi kestoltaan rajoitettujen uudelleenkoulutusjaksojen järjestä-
miseksi päättää määrätä kolmannessa maassa työskentelevän työntekijän väliai-
kaiseen tehtävään Europolin päämajaan. Tällainen määräys ei saa kestoltaan ylit-tää työntekijän sopimuksen kestoa. Johtaja voi yleisten täytäntöönpanomääräystenperusteella päättää, että työntekijään sovelletaan tämän tilapäisen määräyksen
ajan edelleen eräitä tämän liitteen määräyksiä, ei kuitenkaan sen 5, 8 ja 9 artiklaa.
2 JAKSO
Velvollisuudet
4 artikla
Työntekijän on suoritettava tehtävänsä asemapaikassa, jonne hänet on viraston
edun vuoksi siirretty.
5 artikla
Jos Europol antaa työntekijän käyttöön asunnon, joka vastaa hänen huollettava-
naan olevan perheen kokoonpanoa, hänen on asuttava siinä.
3 JAKSO
Työehdot
6 artikla
Työntekijällä on oikeus kalenterivuodelta kolmen työpäivän vuosilomaan kutakin
palveluksessaolokuukautta kohden.
7 artikla
1. Sinä vuonna, jona työntekijä aloittaa tai päättää tehtävänsä kolmannessa
maassa, hänellä on oikeus kolmen työpäivän lomaan kutakin täyttä palvelukses-saolokuukautta kohden, kolmen työpäivän lomaan kutakin sellaista vajaata pal-
veluksessaolokuukautta kohden, joka käsittää yli 15 päivää, sekä puolentoista
työpäivän lomaan kutakin sellaista vajaata palveluksessaolokuukautta kohden,joka käsittää enintään 15 päivää.
2. Jos työntekijä muista kuin viraston tarpeisiin liittyvistä syistä ei ole pitänyt
koko vuosilomaansa ennen kuluvan kalenterivuoden loppua, loman määrä, joka
voidaan siirtää seuraavalle vuodelle, saa olla enintään 15 työpäivää.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —75
▼M9
4 JAKSO
Palkkaus ja perhelisät
8 artikla
1. Elinolokorvaus vahvistetaan työntekijän asemapaikan sijainnin mukaan pro-
sentteina viitemäärästä. Viitemäärä muodostuu peruspalkan kokonaismäärästäsekä ulkomaankorvauksesta, kotitalouslisästä ja huollettavana olevasta lapsestamaksettavasta lisästä, joista vähennetään henkilöstösäännöissä tai niiden sovelta-
misesta annetuissa asetuksissa tarkoitetut pakolliset pidätykset.
Elinolokorvausta ei makseta, jos työntekijä työskentelee maassa, jonka olosuhtei-
den voidaan katsoa vastaavan tavanomaisia olosuhteita Euroopan unionissa.
Elinolokorvaus vahvistetaan seuraavasti:Elinolokorvausta vahvistettaessa otetaan huomioon seuraavat osatekijät:—terveydenhuollon ja sairaalahoidon taso,
—turvallisuus,
—ilmasto,
joihin sovelletaan kerrointa 1,—eristyneisyyden aste,
—muut paikalliset olosuhteet,
joihin sovelletaan kerrointa 0,5.
Kukin osatekijä saa seuraavan arvon:0: olosuhteiden ollessa tavanomaiset, vastaamatta kuitenkaan tavanomaisia olo-
suhteita Euroopan unionissa,
2: olosuhteiden ollessa vaikeat verrattuna tavanomaisiin olosuhteisiin Euroopan
unionissa,
4: olosuhteiden ollessa erittäin vaikeat verrattuna tavanomaisiin olosuhteisiin Eu-
roopan unionissa.
Korvaus vahvistetaan prosenttiosuutena ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta
viitesummasta seuraavan asteikon mukaisesti:
—10 prosenttia arvon ollessa 0,
—15 prosenttia arvon ollessa yli 0 mutta enintään 2,
—20 prosenttia arvon ollessa yli 2 mutta enintään 5,
—25 prosenttia arvon ollessa yli 5 mutta enintään 7,
—30 prosenttia arvon ollessa yli 7 mutta enintään 9,
—35 prosenttia arvon ollessa yli 9 mutta enintään 11,
—40 prosenttia arvon ollessa yli 11.
Johtaja arvioi vuosittain ja muuttaa tarvittaessa kutakin asemapaikkaa varten
vahvistettua elinolokorvausta saatuaan henkilöstökomitean lausunnon.
2. Jos asemapaikassa vallitsevat elinolosuhteet aiheuttavat vaaran työntekijän
henkilökohtaiselle turvallisuudelle, hänelle maksetaan Europolin johtajan erityi-
sellä perustellulla päätöksellä tilapäinen lisäkorvaus. Tämä korvaus vahvistetaanprosenttiosuutena 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta viitemää-rästä seuraavasti:
—5 prosenttia, kun viranomainen suosittelee henkilöstölleen, että näiden perheet
eivät asettuisi asumaan asemapaikkaan,
—10 prosenttia, kun viranomainen päättää vähentää tilapäisesti kyseisessä ase-
mapaikassa työskentelevän henkilöstön määrää.
9 artikla
1. Jos huollettavana olevasta lapsesta, joka työskentelymaassa saa säännöllistä
täyspäiväistä perus- tai keskiasteen opetusta jossakin oppilaitoksessa, työntekijälle
aiheutuvat todelliset koulutusmenot ylittävät liitteessä 5 olevan 3 artiklan mukai-1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —76
▼M9
sen koulutuslisän enimmäismäärän, työntekijällä on oikeus saada todellisten kou-
lutusmenojen kattamiseksi lisäkorvaus, jonka määrä on enintään liitteessä 5 ole-
van 3 artiklan mukaisen koulutuslisän enimmäismäärä kaksinkertaisena.
2. Jos lapsi saa säännöllistä täyspäiväistä opetusta keskiasteen jälkeistä ope-
tusta antavassa oppilaitoksessa, koulutuslisä on 150 prosenttia liitteessä 5 olevan3 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa mainitusta määrästä.
3. Lisä maksetaan sen tueksi esitettyjen asiakirjojen perusteella.
10 artikla
1. Työntekijöille korvattavat kulut maksetaan joko euroina tai työntekijän pe-
rustellusta pyynnöstä asemamaan valuuttana.
2. Uudelleenasettautumiskorvaus maksetaan työntekijän valinnan mukaan joko
euroina tai asemamaan valuuttana. Jälkimmäisessä tapauksessa korvaukseen so-
velletaan asemapaikkaa varten vahvistettua Europolin korjauskerrointa ja vastaa-
vaa vaihtokurssia.
5 JAKSO
Kulujen korvaamista koskevat säännöt
11 artikla
1. Työntekijälle, jonka käyttöön on annettu 5 ja 13 artiklan mukaisesti asunto
ja joka hänestä riippumattomista syistä joutuu vaihtamaan asuntoa samassa ase-
mapaikassa, korvataan johtajan erityisellä ja perustellulla päätöksellä huonekalu-
jen ja henkilökohtaisten tavaroiden muutosta aiheutuneet kulut esitettyjen asia-kirjojen perusteella ja muuttoa koskevien säännösten mukaisesti.
2. Tässä tapauksessa työntekijälle korvataan todelliset uudelleenasettautumis-
kulut esitettyjen asiakirjojen perusteella liitteessä 5 olevassa 17 artiklassa mainit-
tuun uudelleenasettautumiskorvauksen ylärajaan saakka.
12 artikla
1. Työntekijälle, joka on asemapaikassaan majoittunut hotelliin, koska hänelle
ei ole vielä voitu osoittaa 5 artiklassa tarkoitettua asuntoa tai koska se ei ole enää
hänen käytettävissään tai koska hän ei itsestään riippumattomista syistä ole voinut
ottaa asuntoa käyttöönsä, korvataan johtajan ennalta antaman luvan perusteellaitsensä ja perheensä osalta hotellikulut hotellilaskua vastaan.
Työntekijä saa lisäksi puolet liitteessä 5 olevan 9 artiklan mukaisesta päivära-
hasta, paitsi jos johtaja tekee erityisen päätöksen, jonka mukaan kyseessä on
ylivoimainen este ( force majeure ).
2. Jos hotellimajoitusta ei voida järjestää, työntekijällä on oikeus saada kor-
vaus tilapäisen asunnon vuokraamisesta aiheutuvista todellisista kuluista johtajanennalta antaman luvan perusteella.
13 artikla
Jos Europol ei anna työntekijän käyttöön asuntoa, työntekijän maksama vuokra
korvataan edellyttäen, että asunto vastaa hänen tehtäviensä tasoa ja hänen huol-lettavanaan olevan perheen kokoonpanoa. Europolin johtaja vahvistaa työntekijänasemapaikan kohtuulliset enimmäisvuokrakustannukset siten, että ne vastaavat
samanlaisessa asemassa samassa asemapaikassa työskentelevien Euroopan yhtei-
söjen työntekijöiden ja muun henkilöstön osalta sovellettavia enimmäisvuokra-kustannuksia.
14 artikla
Kun työntekijän palvelussuhde päättyy tai hän kuolee, Europol vastaa johtajan
vahvistamien ehtojen mukaisesti niistä todellisista kustannuksista, jotka aiheutu-vat joko työntekijän huonekalujen ja henkilökohtaisen irtaimiston siirtämisestäsenhetkisestä sijaintipaikasta työntekijän lähtöpaikkakunnalle tai hänen huoneka-
lujensa ja henkilökohtaisen irtaimistonsa kuljetuksesta asemapaikasta työntekijän
lähtöpaikkakunnalle.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —77
▼M9
15 artikla
Työntekijä, jolla ei ole oikeutta käyttää virka-autoa tehtäviensä hoitamiseen suo-
ranaisesti liittyviä matkoja varten, saa oman autonsa käytöstä kilometrikorvauk-sen. Europolin johtaja vahvistaa korvauksen määrän.
6 JAKSO
Sosiaaliturvaetuudet
16 artikla
Työntekijä, hänen puolisonsa, lapsensa ja muut työntekijän huollettavana olevat
henkilöt on vakuutettava terveyssyistä hätätapauksissa tai äärimmäisissä hätäta-pauksissa tapahtuvan kotiuttamisen varalta. Europol maksaa vakuutusmaksunkokonaisuudessaan.
17 artikla
1. Työntekijä, hänen puolisonsa, lapsensa ja muut työntekijän huollettavana
olevat henkilöt on vakuutettava Euroopan unionin ulkopuolella sattuvien onnet-tomuuksien varalta.
2. Työntekijä, hänen puolisonsa, lapsensa ja muut työntekijän huollettavana
olevat henkilöt on vakuutettava kolmansille osapuolille Euroopan unionin ulko-
puolella aiheutetusta aineellisen vahingon ja ruumiinvamman tuottamisesta joh-tuvan korvausvelvollisuuden varalta.
3. Työntekijä maksaa puolet tämän artiklan mukaisista vakuutusmaksuista, ja
toisen puolen maksaa Europol.
7 JAKSO
Siirron jälkeen palaavalle työntekijälle maksettava koulutuslisä
18 artikla
1. Europolin johtaja voi päättää erityisellä perustellulla päätöksellä, että kol-
mannesta maasta suoritetusta palveluksesta palaavalla työntekijällä, jolle ei mak-seta ulkomaankorvausta Alankomaissa, on oikeus liitteessä 5 olevassa 3 artiklassatarkoitettuun koulutuslisään, jotta hänen huollettavanaan oleva lapsi, joka on
saanut kolmannessa maassa opetusta muulla kuin äidinkielellään, voi jatkaa opin-
tojaan Alankomaissa sillä kielellä, jolla hän sai opetusta kolmannessa maassa.
2. Oikeutta saada 1 kohdassa tarkoitettu koulutuslisä sovelletaan enintään kuu-
den vuoden ajan päivästä, jona siirtyminen tapahtuu mutta joka tapauksessa
enintään niin kauan kuin työntekijän sopimus kestää.
3. Työntekijän on toimitettava tämän artiklan mukaisia lisiä koskeva hakemus
vuoden kuluessa siitä, kun hän on palannut palveluksesta kolmannesta maasta.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —78
▼M16
LIITE 10
Varainhoidon valvojaa, avustavaa varainhoidon valvojaa tai avustavia
varainhoidon valvojia sekä varainhoidon valvojan toimistossa
työskentelevää henkilöstöä koskevat erityissäännökset
1 LUKU
TOIMET JA TEHTÄVÄT
1 artikla
1. Varainhoidon valvoja vastaa Europol-yleissopimuksessa ja Europolin ta-
lousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa hänelle annettujen tehtävien
sekä kaikkien muiden hallintoneuvoston hänelle antamien tehtävien suorittami-sesta.
2. Europolin talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 20 artiklan mu-
kaisesti varainhoidon valvoja on tehtäviään suorittaessaan vastuussa ainoastaanhallintoneuvostolle ja vastaa sille tehtäviensä suorittamisesta.
3. Avustava varainhoidon valvoja tai avustavat varainhoidon valvojat vastaa-
vat Europol-yleissopimuksessa ja Europolin talousarvioon sovellettavassa varain-hoitoasetuksessa heille annettujen tehtävien sekä kaikkien muiden varainhoidonvalvojan heille antamien tehtävien suorittamisesta.
4. Avustava varainhoidon valvoja tai avustavat varainhoidon valvojat sekä
muut varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevät työntekijät ovat tehtäviäänsuorittaessaan vastuussa ainoastaan hallintoneuvostolle ja vastaavat sille tehtä-
viensä suorittamisesta.
5. Varainhoidon valvoja sekä yksi tai useampi avustava varainhoidon valvoja
nimitetään Europol-yleissopimuksen 35 artiklan 7 kohdan ja tässä liitteessä ole-
vien lisäsäännösten mukaisesti.
2 artikla
1. Kun henkilöstösäännöissä säädetään johtajan käyttämästä määräys- tai val-
vontavallasta Europolin työntekijöihin nähden, kyseisissä säännöksissä tarkoite-taan varainhoidon valvojan, avustavan varainhoidon valvojan tai avustavien va-rainhoidon valvojien sekä varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevän hen-
kilöstön osalta hallintoneuvoston puheenjohtajaa, jollei tässä liitteessä toisin sää-
detä.
2. Johtajan, joka toimii Europolin laillisena edustajana Europol-yleissopimuk-
sen 29 artiklan 5 kohdan mukaisesti, on virallisesti vahvistettava kaikki hallinto-
neuvoston tai hallintoneuvoston puheenjohtajan tämän liitteen mukaisesti tekemätpäätökset, jotka edellyttävät oikeudellista täytäntöönpanoa.
2 LUKU
KELPOISUUS JA VALINTAMENETTELYT
3 artikla
Varainhoidon valvoja sekä avustava varainhoidon valvoja tai avustavat varain-
hoidon valvojat valitaan Europol-yleissopimuksen 35 artiklan 7 kohdan ja Euro-polin talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 20 artiklan mukaisestijostakin jäsenvaltion virallisesta tilintarkastuselimestä.
4 artikla
Palvelukseen ottaminen varainhoidon valvojan toimeen suoritetaan Europol-yleis-
sopimuksen 35 artiklan 7 kohdan sekä henkilöstösääntöjen 3 luvun ja liitteen
2 mukaisesti, jollei seuraavista erityissäännöksistä muuta johdu:
a) Hallintoneuvoston puheenjohtaja perustaa valintalautakunnan, johon kuuluu
edustaja kolmesta jäsenvaltiosta, joista yksi on puheenjohtajavaltio ja kaksi
muuta valitsee hallintoneuvosto arpomalla. Nämä kolme jäsentä valitsevat
keskuudestaan valintalautakunnan puheenjohtajan.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —79
▼M16
b) Hallintoneuvosto laatii avoimesta toimesta ilmoituksen.
c) Henkilöstöyksikön päällikkö toimii valintalautakunnan sihteerinä ja huolehtii
tarvittaessa hallinnollisesta tuesta. Hänellä ei ole äänioikeutta valintamenette-lyssä eikä hän saa muulla tavoin vaikuttaa menettelyn lopputulokseen.
d) Ainoastaan valintalautakunnan jäsenet osallistuvat mahdollisesti tarvittavan
yhden tai useamman kokeen laatimiseen, ja he voivat päättää, ettei kirjallista
koetta tarvita. Valintalautakunnan on haastateltava kaikkia alustavan valinnan
läpäisseitä hakijoita.
e) Valintalautakunnan laatima luettelo hakumenettelyssä menestyneistä haki-
joista, jotka on asetettu paremmuusjärjestykseen, toimitetaan hallintoneuvos-
ton puheenjohtajalle.
f) Hallintoneuvosto päättää menestyneen hakijan valinnasta yksimielisesti Euro-
pol-yleissopimuksen 35 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
5 artikla
Yhden tai useamman avustavan varainhoidon valvojan sekä varainhoidon valvo-
jan toimistossa työskentelevän henkilöstön palvelukseen ottaminen suoritetaanhenkilöstösääntöjen 3 luvun ja liitteen 2 mukaisesti ja avustavan varainhoidon
valvojan tai avustavien varainhoidon valvojien osalta Europol-yleissopimuksen
35 artiklan 7 kohdan mukaisesti, jollei seuraavista erityissäännöksistä muutajohdu:
a) Avustavan varainhoidon valvojan palvelukseen ottamista varten hallintoneu-
voston puheenjohtaja perustaa valintalautakunnan, johon kuuluu varainhoidonvalvoja, joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, kaksi edustajaa jäsenvalti-oista, joista toinen on puheenjohtajavaltio ja toisen valitsee hallintoneuvosto
arpomalla, sekä henkilöstöresurssiyksikön päällikkö, joka toimii lautakunnan
sihteerinä. Valintalautakunnan sihteerillä ei ole äänioikeutta valintamenette-lyssä eikä hän saa muulla tavoin vaikuttaa valintamenettelyn lopputulokseen.
b) Varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevän muun henkilöstön palve-
lukseen ottamista varten valintalautakunnan perustavat varainhoidon valvoja,joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, ja henkilöstöresurssiyksikön pääl-
likkö, joka toimii lautakunnan sihteerinä. Valintalautakunnan sihteerillä ei
ole äänioikeutta valintamenettelyssä eikä hän saa muulla tavoin vaikuttaavalintamenettelyn lopputulokseen. Lisäksi puheenjohtajavaltio voi halutessaannimetä edustajan valintalautakunnan jäseneksi.
c) Valintalautakunta laatii avoimesta toimesta ilmoituksen.
d) Ainoastaan valintalautakunnan jäsenet osallistuvat kokeen tai kokeiden laati-
miseen, ja he haastattelevat kaikkia alustavan valinnan läpäisseitä hakijoita.
e) Valintalautakunnan laatima luettelo hakumenettelyssä menestyneistä haki-
joista, jotka on asetettu paremmuusjärjestykseen, toimitetaan hallintoneuvos-
ton puheenjohtajalle.
f) Avustavan varainhoidon valvojan tai avustavien varainhoidon valvojien osalta
hallintoneuvosto päättää menestyneen hakijan tai menestyneiden hakijoidenvalinnasta yksimielisesti Europol-yleissopimuksen 35 artiklan 7 kohdan jaEuropolin talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 20 artiklan 1 koh-
dan mukaisesti.
g) Varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevän muun henkilöstön osalta
hallintoneuvoston puheenjohtaja päättää menestyneen hakijan valinnasta.
3 LUKU
TOIMIKAUSI, PALVELUKSEENOTTAMISTA KOSKEVAT EHDOT JA
PALVELUKSEENOTTAMISEN ESTEET
6 artikla
1. Hallintoneuvosto vahvistaa yksimielisellä päätöksellään varainhoidon valvo-
jan ensimmäisen toimikauden pituuden henkilöstösääntöjen 6 artiklan mukaisesti.
Sopimus voidaan uusia hallintoneuvoston yksimielisellä päätöksellä henkilöstö-sääntöjen 6 artiklan mukaisesti.
2. Hallintoneuvosto vahvistaa yksimielisellä päätöksellään avustavan varain-
hoidon valvojan tai avustavien varainhoidon valvojien ensimmäisen toimikauden1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —80
▼M16
pituuden henkilöstösääntöjen 6 artiklan mukaisesti. Sopimus voidaan uusia hal-
lintoneuvoston yksimielisellä päätöksellä henkilöstösääntöjen 6 artiklan mukai-
sesti.
3. Hallintoneuvoston puheenjohtaja vahvistaa varainhoidon valvojan toimis-
tossa työskentelevien työntekijöiden ensimmäisen toimikauden pituuden henki-löstösääntöjen 6 artiklan mukaisesti. Sopimuksia voidaan henkilöstösääntöjen6 artiklan mukaisesti uusia varainhoidon valvojan lausuntoon perustuvalla hallin-
toneuvoston puheenjohtajan päätöksellä.
7 artikla
1. Varainhoidon valvojan toimen katsotaan henkilöstösääntöjen 45 artiklan ja
liitteen 1 mukaisesti vastaavan yksikön päällikön tointa.
2. Avustavan varainhoidon valvojan toimen katsotaan henkilöstösääntöjen 45
artiklan ja liitteen 1 mukaisesti vastaavan vanhemman toimihenkilön tointa.
8 artikla
1. Hallintoneuvosto vahvistaa yksimielisellä päätöksellään palvelukseen otetta-
van varainhoidon valvojan ja avustavan varainhoidon valvojan tai avustavien
varainhoidon valvojien aloituspalkkaluokan ja -tason.
2. Kaikki varainhoidon valvojaa koskevat, henkilöstösääntöjen 3 luvussa sää-
detyt määräaikaisraportit ja päätökset tekee hallintoneuvoston puheenjohtaja, jota
hänen edeltäjänsä avustavat tässä tehtävässä edellisten palveluskausien osalta.
3. Kaikki avustavaa varainhoidon valvojaa tai avustavia varainhoidon valvojia
koskevat, henkilöstösääntöjen 3 luvussa säädetyt määräaikaisraportit ja päätöksettekee varainhoidon valvoja, ja hallintoneuvoston puheenjohtajan on vahvistettavane.
9 artikla
1. Hallintoneuvoston puheenjohtaja vahvistaa varainhoidon valvojan toimis-
toon palvelukseen otettavien työntekijöiden aloituspalkkaluokan ja -tason.
2. Kaikki varainhoidon valvojan toimistossa työskenteleviä työntekijöitä kos-
kevat, henkilöstösääntöjen 3 luvussa säädetyt määräaikaisraportit ja päätöksettekee varainhoidon valvoja, ja hallintoneuvoston puheenjohtajan on vahvistettavane varainhoidon valvojan lausunnon perusteella.
10 artikla
Varainhoidon valvojaa ja avustavaa varainhoidon valvojaa tai avustavia varain-
hoidon valvojia ei saa ottaa palvelukseen Europolin johtajan alaisuudessa olevaan
toimeen vähintään 18 kuukauteen heidän toimikautensa päättymisen jälkeen.
4 LUKU
PALVELUSSUHTEEN PÄÄTTYMINEN
11 artikla
Varainhoidon valvojan taikka avustavan varainhoidon valvojan tai avustavien
varainhoidon valvojien palvelussuhde päättyy henkilöstösääntöjen 10 luvun mu-kaisesti, ellei seuraavista erityissäännöksistä muuta johdu:
a) Varainhoidon valvojan taikka avustavan varainhoidon valvojan tai avustavien
varainhoidon valvojien palvelussuhteen päättymistä koskevat päätökset tekeehallintoneuvosto yksimielisesti.
b) Tehtäessä päätös varainhoidon valvojan taikka avustavan varainhoidon valvo-
jan tai avustavien varainhoidon valvojien palvelussuhteen päättämisestä kurin-
pidollisista syistä,on otettava huomioon tämän liitteen 5 luvussa olevat kurin-
pitomenettelyjä koskevat erityissäännökset.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —81
▼M16
12 artikla
Varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevien työntekijöiden palvelussuhde
päättyy henkilöstösääntöjen 10 luvun mukaisesti, jollei seuraavista erityissään-nöksistä muuta johdu:
a) Varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevien työntekijöiden palvelus-
suhteen päättymistä koskevat päätökset tekee hallintoneuvoston puheenjohtajavarainhoidon valvojan perustellun lausunnon perusteella.
b) Tehtäessä päätös varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevien työnteki-
jöiden palvelussuhteen päättämisestä kurinpidollisista syistä, on otettava huo-mioon tämän liitteen 5 luvussa olevat kurinpitomenettelyjä koskevat erityis-säännökset.
5 LUKU
KURINPITOMENETTELYT
13 artikla
Varainhoidon valvojaan ja avustavaan varainhoidon valvojaan tai avustaviin va-
rainhoidon valvojiin kohdistettavat kurinpitomenettelyt toteutetaan varainhoitoa-setuksen 49 artiklan 5 kohdan sekä henkilöstösääntöjen 8 luvun ja liitteen 7mukaisesti, jollei seuraavista erityissäännöksistä muuta johdu:
a) Hallintoneuvosto perustaa kurinpitolautakunnan, johon kuuluu hallintoneuvos-
ton puheenjohtaja, joka toimii kurinpitolautakunnan puheenjohtajana, ja hal-lintoneuvoston arpomalla valitsemien kolmen jäsenvaltion edustajat, joiden onoltava varainhoidon valvojaan taikka avustavaan varainhoidon valvojaan tai
avustaviin varainhoidon valvojiin nähden virka-asemaltaan tai virkaiältään
korkeammassa tai vastaavassa asemassa ja jotka eivät voi olla samanaikaisestihallintoneuvoston jäseniä.
b) Puheenjohtajavaltion vaihtuminen ei vaikuta kurinpitolautakunnan kokoonpa-
noon; jos lautakuntapaikkoja vapautuu muista syistä, ne täytetään arpomalla.
c) Kurinpitolautakuntaa avustaa sihteeri, jona voi haluttaessa toimia oikeudelli-
sen yksikön päällikkö.
d) Hallintoneuvostolla on oikeus antaa kirjallinen huomautus tai varoitus yksi-
mielisellä päätöksellä kurinpitolautakuntaa kuulematta hallintoneuvoston pu-heenjohtajan tai muun jäsenen ehdotuksesta. Asiasta ilmoitetaan kirjallisestivarainhoidon valvojalle taikka avustavalle varainhoidon valvojalle tai avusta-
ville varainhoidon valvojille, ja heitä on kuultava asiassa etukäteen.
e) Muut kurinpitoseuraamukset määrää hallintoneuvosto yksimielisellä päätök-
sellä tämän liitteen ja henkilöstösääntöjen liitteen 7 mukaisen kurinpitomenet-telyn päätyttyä. Kurinpitomenettelyn aloittamisesta päättää hallintoneuvoston
puheenjohtaja varainhoidon valvojaa taikka avustavaa varainhoidon valvojaa
tai avustavia varainhoidon valvojia kuultuaan.
f) Henkilöstösääntöjen 90 artiklassa tarkoitettua oikeutta pidättää työntekijä toi-
men hoitamisesta ja oikeutta päättää henkilöstösääntöjen 91 artiklassa tarkoite-
tusta pyynnöstä, joka koskee seuraamusmerkinnän poistamista työntekijän
henkilökansiosta, käyttää hallintoneuvoston puheenjohtaja, joka kuulee hallin-toneuvoston jäseniä.
g) Hallintoneuvosto antaa kurinpitolautakunnalle kertomuksen, jossa on esitet-
tävä selkeästi seikat, joita valitus koskee, ja tarvittaessa olosuhteet, joissa neilmenivät.
h) Kurinpitolautakunnan jäsenet nimeävät lautakunnan ensimmäisessä kokouk-
sessa keskuudestaan yhden jäsenen laatimaan yleisen kertomuksen asiasta.
i) Liitteessä 7 olevassa 15 artiklassa tarkoitettu kurinpitolautakunnan perusteltu
lausunto annetaan varainhoidon valvojalle ja hallintoneuvostolle, joka tekeepäätöksensä yksimielisesti kuukauden kuluessa lausunnon vastaanottamisesta
varainhoidon valvojaa taikka avustavaa varainhoidon valvojaa tai avustavia
varainhoidon valvojia kuultuaan.
j) Hallintoneuvosto voi käynnistää kurinpitomenettelyn uudelleen omasta aloit-
teestaan tai varainhoidon valvojan taikka avustavan varainhoidon valvojan tai
avustavien varainhoidon valvojien pyynnöstä, jos esiin tulee uusia seikkoja,
joita tukevat asianmukaiset todisteet.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —82
▼M16
14 artikla
Varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevään henkilöstöön kohdistettavat
kurinpitomenettelyt toteutetaan henkilöstösääntöjen 8 luvun ja liitteen 7 mukai-sesti, jollei seuraavista erityissäännöksistä muuta johdu:
a) Hallintoneuvosto perustaa kurinpitolautakunnan, johon kuuluu hallintoneuvos-
ton arpomalla valitsemien kolmen jäsenvaltion edustajat, joiden on oltava
asianomaiseen varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevään työntekijään
nähden virka-asemaltaan tai virkaiältään korkeammassa tai vastaavassa ase-massa ja jotka eivät voi olla samanaikaisesti hallintoneuvoston jäseniä. Ku-rinpitolautakunnan jäsenet valitsevat keskuudestaan yhden jäsenen puheenjoh-
tajaksi.
b) Puheenjohtajavaltion vaihtuminen ei vaikuta kurinpitolautakunnan kokoonpa-
noon; jos lautakuntapaikkoja vapautuu muista syistä, ne täytetään arpomalla.
c) Kurinpitolautakuntaa avustaa sihteeri, jona voi haluttaessa toimia oikeudelli-
sen yksikön päällikkö.
d) Hallintoneuvoston puheenjohtajalla on oikeus antaa kirjallinen huomautus tai
varoitus kurinpitolautakuntaa kuulematta omasta aloitteestaan tai hallintoneu-voston jäsenen ehdotuksesta. Asiasta ilmoitetaan kirjallisesti asianomaiselle
varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevälle työntekijälle, ja häntä on
kuultava asiassa etukäteen.
e) Muut kurinpitoseuraamukset määrää hallintoneuvoston puheenjohtaja tämän
liitteen ja henkilöstösääntöjen liitteen 7 mukaisen kurinpitomenettelyn päätyt-
tyä. Kurinpitomenettelyn aloittamisesta päättää hallintoneuvoston puheenjoh-taja varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevää työntekijää kuultuaan.
f) Henkilöstösääntöjen 90 artiklassa tarkoitettua oikeutta pidättää työntekijä toi-
men hoitamisesta ja oikeutta päättää henkilöstösääntöjen 91 artiklassa tarkoite-tusta pyynnöstä, joka koskee seuraamusmerkinnän poistamista työntekijän
henkilökansiosta, käyttää hallintoneuvoston puheenjohtaja.
g) Hallintoneuvoston puheenjohtaja antaa kurinpitolautakunnalle kertomuksen,
jossa on esitettävä selkeästi seikat, joita valitus koskee, ja tarvittaessa olosuh-
teet, joissa ne ilmenivät.
h) Kurinpitolautakunnan jäsenet nimeävät lautakunnan ensimmäisessä kokouk-
sessa keskuudestaan yhden jäsenen laatimaan yleisen kertomuksen asiasta.
i) Liitteessä 7 olevassa 15 artiklassa tarkoitettu kurinpitolautakunnan perusteltu
lausunto annetaan varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevälle työnte-
kijälle ja hallintoneuvoston puheenjohtajalle, joka tekee päätöksensä kuukau-
den kuluessa lausunnon vastaanottamisesta varainhoidon valvojan toimistossatyöskentelevää työntekijää kuultuaan.
j) Hallintoneuvoston puheenjohtaja voi käynnistää kurinpitomenettelyn uudel-
leen omasta aloitteestaan tai asianomaisen työntekijän pyynnöstä, jos esiintulee uusia seikkoja, joita tukevat asianmukaiset todisteet.
6 LUKU
VASTUU
15 artikla
1. Varainhoitoasetuksen 49 artiklan 5 ja 6 kohdassa tarkoitetun varainhoidon
valvojan ja avustavan varainhoidon valvojan tai avustavien varainhoidon valvo-jien vastuun osalta varainhoidon valvojan ja avustavan varainhoidon valvojan tai
avustavien varainhoidon valvojien on otettava itselleen vastuuvakuutus.
2. Europol maksaa vakuutuksesta aiheutuvat kulut.
7 LUKU
MUUTOKSENHAKU
16 artikla
1. Varainhoidon valvojan, avustavan varainhoidon valvojan tai varainhoidon
valvojan toimistossa työskentelevän työntekijän tekemät henkilöstösääntöjen 921999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —83
▼M16
artiklan 2 kohdan mukaiset valitukset on esitettävä asiassa lopullisen päätöksen
tehneelle viranomaiselle, jonka on myös käsiteltävä ne.
2. Varainhoidon valvoja, avustava varainhoidon valvoja tai varainhoidon val-
vojan toimistossa työskentelevä työntekijä voi henkilöstösääntöjen 93 artiklanmukaisesti hakea muutosta vain, jos asiassa lopullisen päätöksen tehnyt viran-omainen on saanut sille 1 kohdan mukaisesti tehdyn valituksen ja valitus on
hylätty nimenomaisella tai hylkääväksi katsottavalla päätöksellä. Asianomainen
henkilö voi kuitenkin 1 kohdan mukaisen valituksen tehtyään hakea muutostavälittömästi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa henkilöstösääntöjen 93 artiklan4 kohdassa säädetyin edellytyksin.
8 LUKU
VARAINHOIDON VALVOJAA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET JA
SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET
17 artikla
Jos varainhoidon valvoja on estynyt hoitamasta tehtäviään yli kuukauden ajan tai
jos varainhoidon valvojan virka on avoinna, hänen tehtäviään hoitaa avustavavarainhoidon valvoja. Tätä varten hallintoneuvosto ilmoittaa sijaisuusjärjestyksen
aina uuden avustavan varainhoidon valvojan nimityksen yhteydessä.
18 artikla
Jos varainhoidon valvojaa, avustavaa varainhoidon valvojaa tai avustavia varain-
hoidon valvojia taikka varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevää henki-löstöä koskevat päätökset tai varainhoidon valvojan, avustavan varainhoidon val-
vojan tai varainhoidon valvojan toimistossa työskentelevän henkilöstön tehtäviä
hoitavan henkilön sopimusjärjestelyt on tehty ennen tämän liitteen voimaantuloa,kyseisiä päätöksiä tai sopimusjärjestelyjä sovelletaan edelleen.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —84
▼M16
LIITE 11
Hallintoneuvoston sihteeriä ja hallintoneuvoston sihteeristössä
työskentelevää henkilöstöä koskevat erityissäännökset
1 LUKU
TOIMET JA TEHTÄVÄT
1 artikla
1. Sihteeri ja hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevä henkilöstö avusta-
vat hallintoneuvostoa tämän tehtävien suorittamisessa.
2. Hallintoneuvoston sihteeri ja hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevä
henkilöstö ovat tehtäviään suorittaessaan vastuussa ainoastaan hallintoneuvostolleja vastaavat sille tehtäviensä suorittamisesta. He voivat kuitenkin hallintoneuvos-
ton ennalta antamalla luvalla hoitaa sen alaisuudessa myös muita Europolin edun
mukaisia tehtäviä.
2 artikla
1. Kun henkilöstösäännöissä säädetään johtajan tai Europolin käyttämästä
määräys- tai valvontavallasta Europolin henkilöstöön nähden, kyseisissä säännök-
sissä tarkoitetaan hallintoneuvoston sihteerin ja hallintoneuvoston sihteeristössä
työskentelevän henkilöstön osalta hallintoneuvoston puheenjohtajaa.
2. Johtajan, joka toimii Europolin laillisena edustajana Europol-yleissopimuk-
sen 29 artiklan 5 kohdan mukaisesti, on virallisesti vahvistettava kaikki hallinto-
neuvoston tai hallintoneuvoston puheenjohtajan tämän liitteen mukaisesti tekemätpäätökset, jotka edellyttävät oikeudellista täytäntöönpanoa, jollei tässä liitteessätoisin säädetä.
2 LUKU
KELPOISUUS JA VALINTAMENETTELYT
3 artikla
Hallintoneuvoston sihteerin ja hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevien
työntekijöiden toimiin voidaan ottaa työntekijä muualtakin kuin Europol-yleis-
sopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista.
4 artikla
Palvelukseen ottaminen hallintoneuvoston sihteerin toimeen suoritetaan henkilös-
tösääntöjen 3 luvun ja liitteen 2 mukaisesti, jollei seuraavista erityissäännöksistämuuta johdu:
a) Hallintoneuvoston puheenjohtaja perustaa valintalautakunnan, johon kuuluu
edustaja kolmesta jäsenvaltiosta, joista yksi on puheenjohtajavaltio ja kaksimuuta valitsee hallintoneuvosto arpomalla; nämä kolme jäsentä valitsevat
keskuudestaan valintalautakunnan puheenjohtajan.
b) Hallintoneuvosto laatii avoimesta toimesta ilmoituksen.
c) Henkilöstöresurssiyksikön päällikkö toimii valintalautakunnan sihteerinä ja
huolehtii tarvittaessa hallinnollisesta tuesta. Hänellä ei ole äänioikeutta valin-tamenettelyssä eikä hän saa muulla tavoin vaikuttaa menettelyn lopputulok-
seen.
d) Ainoastaan valintalautakunnan jäsenet osallistuvat mahdollisesti tarvittavan
yhden tai useamman kokeen laatimiseen, ja he voivat päättää, ettei kirjallista
koetta tarvita. Valintalautakunnan on haastateltava kaikkia alustavan valinnanläpäisseitä hakijoita.
e) Valintalautakunnan laatima luettelo hakumenettelyssä menestyneistä haki-
joista, jotka on asetettu paremmuusjärjestykseen, toimitetaan hallintoneuvos-ton puheenjohtajalle.
f) Hallintoneuvosto valitsee menestyneen hakijan enemmistöpäätöksellä.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —85
▼M16
5 artikla
Hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevän henkilöstön palvelukseen ottami-
nen suoritetaan henkilöstösääntöjen 3 luvun ja liitteen 2 mukaisesti, jollei seu-raavista erityissäännöksistä muuta johdu:
a) Vanhemman toimihenkilön toimen osalta hallintoneuvoston puheenjohtaja pe-
rustaa valintalautakunnan, johon kuuluu hallintoneuvoston sihteeri ja jäsenval-
tioista, joista toinen on puheenjohtajavaltio ja toisen valitsee hallintoneuvosto
arpomalla, kaksi edustajaa, joista toinen toimii valintalautakunnan puheenjoh-tajana, sekä henkilöstöresurssiyksikön päällikkö, joka toimii valintalautakun-nan sihteerinä. Valintalautakunnan sihteerillä ei ole äänioikeutta valintamenet-
telyssä eikä hän saa muulla tavoin vaikuttaa valintamenettelyn lopputulokseen.
b) Vanhempaa toimihenkilöä alempana olevien toimien osalta hallintoneuvoston
puheenjohtaja perustaa valintalautakunnan, johon kuuluu hallintoneuvoston
sihteeri, joka toimii valintalautakunnan puheenjohtajana, ja henkilöstöresurs-
siyksikön päällikkö, joka toimii valintalautakunnan sihteerinä. Valintalauta-kunnan sihteerillä ei ole äänioikeutta valintamenettelyssä eikä hän saa muullatavoin vaikuttaa valintamenettelyn lopputulokseen. Lisäksi puheenjohtajavaltio
voi halutessaan nimetä edustajan valintalautakunnan jäseneksi.
c) Valintalautakunta laatii avoimesta toimesta ilmoituksen.
d) Ainoastaan valintalautakunnan jäsenet osallistuvat mahdollisesti tarvittavan
yhden tai useamman kokeen laatimiseen, ja he haastattelevat kaikkia alustavanvalinnan läpäisseitä hakijoita.
e) Valintalautakunnan laatima luettelo hakumenettelyssä menestyneistä haki-
joista, jotka on asetettu paremmuusjärjestykseen, toimitetaan hallintoneuvos-
ton puheenjohtajalle.
f) Hallintoneuvoston puheenjohtaja valitsee menestyneen hakijan.
3 LUKU
TOIMIKAUSI JA PALVELUKSEENOTTAMISTA KOSKEVAT EHDOT
6 artikla
1. Hallintoneuvosto vahvistaa hallintoneuvoston sihteerin ensimmäisen toimi-
kauden pituuden henkilöstösääntöjen 6 artiklan mukaisesti. Hallintoneuvosto voiuusia sopimuksen henkilöstösääntöjen 6 artiklan mukaisesti.
2. Hallintoneuvoston puheenjohtaja vahvistaa hallintoneuvoston sihteeristössä
työskentelevien työntekijöiden ensimmäisen toimikauden pituuden henkilöstö-sääntöjen 6 artiklan mukaisesti. Sopimuksia voidaan henkilöstösääntöjen 6 artik-
lan mukaisesti uusia hallintoneuvoston sihteerin lausuntoon perustuvalla hallinto-
neuvoston puheenjohtajan päätöksellä.
7 artikla
Hallintoneuvoston sihteerin toimen katsotaan henkilöstösääntöjen 45 artiklan ja
liitteen 1 mukaisesti vastaavan yksikön päällikön tointa.
8 artikla
1. Hallintoneuvosto vahvistaa palvelukseen otettavan hallintoneuvoston sihtee-
rin aloituspalkkaluokan ja -tason.
2. Hallintoneuvoston puheenjohtaja laatii henkilöstöresurssiyksikön päällikön
avustamana kaikki henkilöstösääntöjen 3 luvussa säädetyt määräaikaisraportithallintoneuvoston sihteeristä ja valmistelee myös hallintoneuvoston päätöksen
palkkaluokan tasoon joka toisen palvelusvuoden jälkeen tehtävistä korotuksista.
9 artikla
1. Hallintoneuvoston puheenjohtaja vahvistaa valintalautakunnan ehdotuksesta
hallintoneuvoston sihteeristöön palvelukseen otettavien työntekijöiden aloitus-palkkaluokan ja -tason.
2. Hallintoneuvoston puheenjohtaja laatii hallintoneuvoston sihteerin lausun-
non perusteella kaikki henkilöstösääntöjen 3 luvussa säädetyt määräaikaisraportit1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —86
▼M16
hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevistä työntekijöistä ja tekee myös pää-
töksen palkkaluokan tasoon joka toisen palvelusvuoden jälkeen tehtävistä koro-
tuksista.
4 LUKU
PALVELUSSUHTEEN PÄÄTTYMINEN
10 artikla
Hallintoneuvoston sihteerin palvelussuhde päättyy henkilöstösääntöjen 10 luvun
mukaisesti, jollei seuraavista erityissäännöksistä muuta johdu:
a) Hallintoneuvoston sihteerin palvelussuhteen päättymistä koskevat päätökset
tekee hallintoneuvosto.
b) Tehtäessä päätös hallintoneuvoston sihteerin palvelussuhteen päättämisestä
kurinpidollisista syistä on otettava huomioon tämän liitteen 5 luvussa olevat
kurinpitomenettelyjä koskevat erityissäännökset.
11 artikla
Hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevien työntekijöiden palvelussuhde
päättyy henkilöstösääntöjen 10 luvun mukaisesti, jollei seuraavista erityissään-
nöksistä muuta johdu:
a) Hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevien työntekijöiden palvelussuh-
teen päättymistä koskevat päätökset tekee hallintoneuvoston puheenjohtaja.
b) Tehtäessä päätös hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevien työntekijöi-
den palvelussuhteen päättämisestä kurinpidollisista syistä on otettava huomi-oon tämän liitteen 5 luvussa olevat kurinpitomenettelyjä koskevat erityissään-nökset.
5 LUKU
KURINPITOMENETTELYT
12 artikla
Hallintoneuvoston sihteeriin kohdistettavat kurinpitomenettelyt toteutetaan henki-
löstösääntöjen 8 luvun ja liitteen 7 mukaisesti, jollei seuraavista erityissäännök-sistä muuta johdu:
a) Hallintoneuvosto perustaa kurinpitolautakunnan, johon kuuluu hallintoneuvos-
ton puheenjohtaja, joka toimii kurinpitolautakunnan puheenjohtajana, ja hal-
lintoneuvoston arpomalla valitsemien kolmen jäsenvaltion edustajat, joiden onoltava hallintoneuvoston sihteeriin nähden virka-asemaltaan tai virkaiältäänkorkeammassa tai vastaavassa asemassa ja jotka eivät voi olla samanaikaisesti
hallintoneuvoston jäseniä.
b) Puheenjohtajavaltion vaihtuminen ei vaikuta kurinpitolautakunnan kokoonpa-
noon; jos lautakuntapaikkoja vapautuu muista syistä, ne täytetään arpomalla.
c) Kurinpitolautakuntaa avustaa sihteeri, jona voi haluttaessa toimia oikeudelli-
sen yksikön päällikkö.
d) Hallintoneuvostolla on oikeus antaa kirjallinen huomautus tai varoitus enem-
mistöpäätöksellä kurinpitolautakuntaa kuulematta hallintoneuvoston puheen-johtajan tai muun jäsenen ehdotuksesta. Asiasta ilmoitetaan kirjallisesti hal-
lintoneuvoston sihteerille, ja häntä on kuultava asiassa etukäteen.
e) Muut kurinpitoseuraamukset määrää hallintoneuvosto enemmistöpäätöksellä
tämän liitteen ja henkilöstösääntöjen liitteen 7 mukaisen kurinpitomenettelynpäätyttyä. Kurinpitomenettelyn aloittamisesta päättää hallintoneuvoston pu-
heenjohtaja hallintoneuvoston sihteeriä kuultuaan.
f) Henkilöstösääntöjen 90 artiklassa tarkoitettua oikeutta pidättää työntekijä toi-
men hoitamisesta ja oikeutta päättää henkilöstösääntöjen 91 artiklassa tarkoite-tusta pyynnöstä, joka koskee seuraamusmerkinnän poistamista työntekijän
henkilökansiosta, käyttää hallintoneuvoston puheenjohtaja, joka kuulee hallin-
toneuvoston jäseniä.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —87
▼M16
g) Hallintoneuvosto antaa kurinpitolautakunnalle kertomuksen, jossa on esitet-
tävä selkeästi seikat, joita valitus koskee, ja tarvittaessa olosuhteet, joissa ne
ilmenivät.
h) Kurinpitolautakunnan jäsenet nimeävät lautakunnan ensimmäisessä kokouk-
sessa keskuudestaan yhden jäsenen laatimaan yleisen kertomuksen asiasta.
i) Liitteessä 7 olevassa 15 artiklassa tarkoitettu kurinpitolautakunnan perusteltu
lausunto annetaan hallintoneuvoston sihteerille ja hallintoneuvostolle, jokatekee päätöksensä enemmistöllä kuukauden kuluessa lausunnon vastaanotta-misesta hallintoneuvoston sihteeriä kuultuaan.
j) Hallintoneuvosto voi käynnistää kurinpitomenettelyn uudelleen omasta aloit-
teestaan tai hallintoneuvoston sihteerin pyynnöstä, jos esiin tulee uusia seik-
koja, joita tukevat asianmukaiset todisteet.
13 artikla
Hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevään henkilöstöön kohdistettavat ku-
rinpitomenettelyt toteutetaan henkilöstösääntöjen 8 luvun ja liitteen 7 mukaisesti,jollei seuraavista erityissäännöksistä muuta johdu:
a) Hallintoneuvosto perustaa kurinpitolautakunnan, johon kuuluu hallintoneuvos-
ton arpomalla valitsemien kolmen jäsenvaltion edustajat, joiden on oltava
asianomaiseen hallintoneuvostossa työskentelevään työntekijään nähden
virka-asemaltaan tai virkaiältään korkeammassa tai vastaavassa asemassa jajotka eivät voi olla samanaikaisesti hallintoneuvoston jäseniä. Kurinpitolauta-
kunnan jäsenet valitsevat keskuudestaan yhden jäsenen puheenjohtajaksi.
b) Puheenjohtajavaltion vaihtuminen ei vaikuta kurinpitolautakunnan kokoonpa-
noon; jos lautakuntapaikkoja vapautuu muista syistä, ne täytetään arpomalla.
c) Kurinpitolautakuntaa avustaa sihteeri, jona voi haluttaessa toimia oikeudelli-
sen yksikön päällikkö.
d) Hallintoneuvoston puheenjohtajalla on oikeus antaa kirjallinen huomautus tai
varoitus kurinpitolautakuntaa kuulematta omasta aloitteestaan tai hallintoneu-
voston jäsenen ehdotuksesta. Asiasta ilmoitetaan kirjallisesti asianomaisellehallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevälle työntekijälle, ja häntä onkuultava asiassa etukäteen.
e) Muut kurinpitoseuraamukset määrää hallintoneuvoston puheenjohtaja tämän
liitteen ja henkilöstösääntöjen liitteen 7 mukaisen kurinpitomenettelyn päätyt-
tyä. Kurinpitomenettelyn aloittamisesta päättää hallintoneuvoston puheenjoh-taja hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevää työntekijää kuultuaan.
f) Henkilöstösääntöjen 90 artiklassa tarkoitettua oikeutta pidättää työntekijä toi-
men hoitamisesta ja oikeutta päättää henkilöstösääntöjen 91 artiklassa tarkoite-tusta pyynnöstä, joka koskee seuraamusmerkinnän poistamista työntekijän
henkilökansiosta, käyttää hallintoneuvoston puheenjohtaja.
g) Hallintoneuvoston puheenjohtaja antaa kurinpitolautakunnalle kertomuksen,
jossa on esitettävä selkeästi seikat, joita valitus koskee, ja tarvittaessa olosuh-
teet, joissa ne ilmenivät.
h) Kurinpitolautakunnan jäsenet nimeävät lautakunnan ensimmäisessä kokouk-
sessa keskuudestaan yhden jäsenen laatimaan yleisen kertomuksen asiasta.
i) Liitteessä 7 olevassa 15 artiklassa tarkoitettu kurinpitolautakunnan perusteltu
lausunto annetaan hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevälle työnteki-jälle ja hallintoneuvoston puheenjohtajalle, joka tekee päätöksensä kuukauden
kuluessa lausunnon vastaanottamisesta asianomaista työntekijää kuultuaan.
j) Hallintoneuvoston puheenjohtaja voi käynnistää kurinpitomenettelyn uudel-
leen omasta aloitteestaan tai asianomaisen työntekijän pyynnöstä, jos esiin
tulee uusia seikkoja, joita tukevat asianmukaiset todisteet.
6 LUKU
MUUTOKSENHAKU
14 artikla
1. Hallintoneuvoston sihteerin tai hallintoneuvoston sihteeristössä työskentele-
vän työntekijän tekemät henkilöstösääntöjen 92 artiklan 2 kohdan mukaiset va-1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —88
▼M16
litukset on esitettävä asiassa lopullisen päätöksen tehneelle viranomaiselle, joka
myös käsittelee ne.
2. Hallintoneuvoston sihteeri tai hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevä
työntekijä voi henkilöstösääntöjen 93 artiklan mukaisesti hakea muutosta vain,jos asiassa lopullisen päätöksen tehnyt viranomainen on saanut sille 1 kohdanmukaisesti tehdyn valituksen ja valitus on hylätty nimenomaisella tai hylkääväksi
katsottavalla päätöksellä. Asianomainen henkilö voi kuitenkin 1 kohdan mukai-
sen valituksen tehtyään hakea muutosta välittömästi Euroopan yhteisöjen tuo-mioistuimessa henkilöstösääntöjen 93 artiklan 4 kohdassa säädetyin edellytyksin.
7 LUKU
SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET
15 artikla
Jos hallintoneuvoston päätökset tai hallintoneuvoston sihteerin tehtävää hoitavaa
henkilöä taikka hallintoneuvoston sihteeristössä työskentelevää työntekijää kos-
kevat sopimusjärjestelyt on tehty ennen tämän liitteen voimaantuloa, kyseisiä
päätöksiä tai sopimusjärjestelyjä sovelletaan edelleen.1999F0130 —FI—14.01.2007 —006.001 —89