1998R0577 — FI — 18.06.2014 — 006.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 577/98, annettu 9 päivänä maaliskuuta 1998, yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä (EYV L 077, 14.3.1998, p.3)

Muutettu:









▼B

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 577/98,

annettu 9 päivänä maaliskuuta 1998,

yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä







EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 213 artiklan, ottaa huomioon komission esittämän asetusehdotuksen, sekä katsoo, että sekä katsoo, että komissiolla on sille annettujen tehtävien suorittamiseksi oltava vertailukelpoiset tilastotiedot työllisyyden ja työttömyyden tasosta, rakenteesta ja kehityksestä jäsenvaltioissa, paras tapa saada tällaisia tietoja yhteisön tasolla on tehdä yhdenmukaisia työvoimatutkimuksia, otantaan perustuvasta työvoimaa koskevasta vuosittaisesta yhteisön tietojenkeruusta 16 päivänä joulukuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3711/91 ( 1 ) säädetään, että vuodesta 1992 alkaen on vuosittain keväällä tehtävä tutkimus, jatkuvalla tutkimuksella varmistetaan paremmin kuin vuosittaisella keväällä toteutettavalla tutkimuksella tietojen saatavuus, niiden yhdenmukaistaminen ja tehdyn työn määrän mittaaminen, mutta jatkuvaa tutkimusta voi olla vaikea toteuttaa samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, on helpotettava olemassa olevien hallinnollisten lähteiden käyttöä sikäli kuin ne voivat asianmukaisesti täydentää haastatteluilla kerättyjä tietoja tai muodostaa otannan perustan, tässä asetuksessa kerättäviksi säädettyjä tietoja voidaan täydentää lisämuuttujilla lisäkysymyksiä koskevan monivuotisen ohjelman puitteissa, jonka komissio laatii asianmukaista menettelyä noudattaen osana täytäntöönpanoa koskevia toimenpiteitä, relevanssin ja kustannustehokkuuden periaatteita, sellaisina kuin ne on määritelty yhteisön tilastotuotannon säädöskehyksen muodostavassa yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97 ( 2 ), sovelletaan myös tähän asetukseen, tilastosalaisuudesta säädetään asetuksella (EY) N:o 322/97 sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle 11 päivänä kesäkuuta 1990 annetulla neuvoston asetuksella (Euratom, ETY) N:o 1588/90 ( 3 ), ja komissio on kuullut päätöksellä 89/382/ETY, Euratom ( 4 ) perustettua tilasto-ohjelmakomiteaa kyseisen päätöksen 3 artiklan mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Tutkimuksen suorittamistiheys

Jäsenvaltioiden on toteutettava vuosittain otantaan perustuva työvoimatutkimus, jäljempänä ”tutkimus”.

▼M1

Tutkimus toteutetaan jatkuvana ja sillä saadaan neljännesvuosittaisia ja vuosittaisia tietoja; enintään vuoden 2002 loppuun ulottuvan siirtymäkauden aikana niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät pysty toteuttamaan jatkuvaa tutkimusta, on sen sijaan toteutettava vuosittainen, keväällä toteutettava tutkimus.

Edellisestä poiketen siirtymäkautta jatketaan

a) Italian osalta vuoteen 2003;

b) Saksan osalta vuoteen 2004, edellyttäen että Saksa toimittaa korvaavat neljännesvuosittaiset tilastotiedot työvoimaa koskevan otantatutkimuksen keskeisistä kokonaissuureista sekä vuosikeskiarvot tietyistä työvoimaa koskevan otantatutkimuksen kokonaissuureista.

▼B

Tutkimuksessa kerättävät tiedot koskevat yleensä haastattelua edeltävän kalenteriviikon (maanantaista sunnuntaihin) eli tarkasteluviikon tilannetta.

Jatkuvassa tutkimuksessa

— tarkasteluviikot jakautuvat tasaisesti koko vuodelle;

— haastattelu toteutetaan yleensä tarkasteluviikkoa välittömästi seuraavalla viikolla; tarkasteluviikon ja haastattelupäivän väli ei saa olla viittä viikkoa pidempi muulloin kuin kolmannella vuosineljänneksellä;

— tarkasteluvuosineljännekset ovat 13 viikon ja tarkasteluvuodet 52 viikon yhtäjaksoisia kausia; luettelo tietyn vuosineljänneksen tai tietyn vuoden viikoista laaditaan ►M5 8 artiklan 2 kohdassa ◄ säädettyä menettelyä noudattaen.

2 artikla

Yksiköt, kohde ja tietojenkeruumenetelmät

1. Tutkimus toteutetaan kussakin jäsenvaltiossa sen talousalueella tutkimusajankohtana sijaitsevien kotitalouksien tai siellä asuvien henkilöiden otoksesta.

2. Tutkimuksen pääasiallisena kohteena ovat kunkin jäsenvaltion talousalueella kotitalouksissa asuvat henkilöt. Kotitalouksissa asuvien henkilöiden muodostamaa pääasiallista perusjoukkoa täydennetään mahdollisuuksien mukaan laitostalouksissa asuvilla henkilöillä.

Laitostalouksien tiedot kerätään aina kun mahdollista sellaisen erityisotoksen avulla, joka mahdollistaa tiedon keruun laitostalouksissa asuvilta itseltään. Jos tämä ei ole mahdollista, niin sellaiset laitostalouksissa asuvat henkilöt, jotka ovat säilyttäneet yhteyden johonkin kotitalouteen, otetaan mukaan tutkimukseen kyseisen kotitalouden yhteydessä.

3. Työmarkkina-aseman ja alityöllisyyden määrittämiseksi käytettävät muuttujat on kerättävä haastattelemalla kyseistä henkilöä tai, jollei se ole mahdollista, muuta saman kotitalouden jäsentä. Muut muuttujat voidaan kerätä muista tietolähteistä, hallinnolliset lähteet mukaan luettuina, jos näin saatavat tiedot ovat laadultaan yhdenveroisia.

4. Riippumatta siitä, onko otantayksikkö henkilö vai kotitalous, tiedot kerätään yleensä kotitalouden kaikista jäsenistä. Jos otantayksikkönä on kuitenkin yksityishenkilö, kotitalouden muista jäsenistä

— ei tarvitse kerätä 4 artiklan 1 kohdan g, h, i ja j alakohdassa lueteltuja ominaisuuksia koskevia tietoja ja

— tiedot voidaan kerätä aliotoksesta, joka muodostetaan seuraavasti: — — tarkasteluviikot jakautuvat tasaisesti koko vuodelle, — havaintojen määrä (otokseen poimitut henkilöt ja heidän taloutensa muut jäsenet) vastaa vuosittaisten tasoestimaattien osalta 3 artiklassa määritettyjä luotettavuuskriteereitä.

3 artikla

Otoksen edustavuus

1. Työttömien ryhmän osalta, joka edustaa viittä prosenttia työikäisestä väestöstä, suhteellinen keskivirhe vuosikeskiarvoja estimoitaessa (tai kevätestimaattien osalta, jos kyse on keväisin toteutettavasta vuosittaisesta tutkimuksesta) saa olla NUTS II:n tasolla enintään kahdeksan prosenttia kyseisestä väestöryhmästä.

Tämä vaatimus ei koske alueita, joilla on vähemmän kuin 300 000 asukasta.

2. Jatkuvassa tutkimuksessa sellaisessa väestöryhmässä, johon kuuluu viisi prosenttia työikäisestä väestöstä, kahden peräkkäisen vuosineljänneksen välisiä muutoksia koskevan estimaatin suhteellinen keskivirhe kansallisella tasolla saa olla enintään kaksi prosenttia kyseisestä väestöryhmästä.

Niihin jäsenvaltioihin, joiden asukasluku on miljoonan ja kahdenkymmenen miljoonan välillä, sovelletaan lievennettyä vaatimusta: neljännesvuosimuutoksen estimaatissa suhteellinen keskivirhe saa olla enintään kolme prosenttia kyseisestä väestöryhmästä.

Kyseisiä tarkkuusvaatimuksia ei sovelleta niihin jäsenvaltioihin, joissa on alle miljoona asukasta.

3. Jos tutkimus tehdään ainoastaan keväisin, vähintään neljännes tutkimusyksiköistä poimitaan edellisen tutkimuksen otoksesta ja vähintään neljännes sisällytetään seuraavan tutkimuksen otokseen.

Jompaankumpaan ryhmään kuuluminen ilmaistaan koodilla.

4. Jos tietoja puuttuu siksi, että joihinkin kysymyksiin ei ole saatu vastausta, sovelletaan tarvittaessa tilastollisia laskentamenetelmiä.

5. Painokertoimet lasketaan ottamalla erityisesti huomioon poimintatodennäköisyys ja ulkoiset tiedot tutkittavan perusjoukon jakautumisesta sukupuolen, iän (viisvuotisikäryhmät) ja alueen (NUTS II -taso) mukaan, jos asianomaiset jäsenvaltiot pitävät kyseisiä ulkoisia tietoja riittävän luotettavina.

6. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) kaikki tarvittavat tutkimuksen järjestämistä ja menetelmiä koskevat tiedot ja erityisesti otanta-asetelman ja otoksen koon määrittelyssä käytetyt perusteet.

4 artikla

Tutkimuksen kuvaus

1. Tutkimuksessa kerätään seuraavat tiedot:

a) demografinen tausta: — kotitalouden jäsenen tunnistenumero, — sukupuoli, — syntymävuosi, — syntymäpäivämäärä suhteessa tarkastelujakson loppuun, — siviilisääty, — suhde kotitalouden viitehenkilöön, — aviopuolison tunnistenumero, — isän tunnistenumero, — äidin tunnistenumero, — kansalaisuus, — kyseisessä jäsenvaltiossa asuttujen vuosien määrä, — syntymämaa (valinnainen tieto), — tutkimukseen osallistumisen tapa (antoiko tiedot kyseinen henkilö vai muu kotitalouden jäsen);

▼M3

b) työmarkkina-asema: — työmarkkina-asema tarkasteluviikon aikana, — palkanmaksun jatkuminen, — syy, miksi työssä käyvä henkilö ei ole ollut töissä, — ei-työllisen henkilön työnhaku, — haetun työn luonne (itsenäinen ammatinharjoittaja vai palkattu työntekijä), — käytetyt työnhakumenetelmät, — onko vapaa aloittamaan työskentelyn;

c) päätyön tiedot: — ammattiasema, — paikallisen yksikön toimiala, — ammatti, — esimiestehtävät, — paikallisessa yksikössä työskentelevien henkilöiden lukumäärä, — työpaikan sijaintimaa, — työpaikan sijaintialue, — nykyisen työsuhteen alkamisvuosi ja -kuukausi, — julkisten työnvälityspalvelujen osuus nykyisen työn löytämisessä, — työsuhteen pysyvyys (ja syyt tähän), — tilapäisen tai määräaikaisen työsuhteen kesto, — kokoaika- vai osa-aikatyö (ja syyt tähän), — sopimus työvoiman vuokrausyrityksen kanssa, — kotona työskentely;

d) työaika: — tavanomainen työtuntimäärä viikossa, — tehtyjen työtuntien määrä, — ylityötuntien määrä tarkasteluviikon aikana, — pääsyy siihen, että tehtyjen työtuntien määrä poikkeaa tavanomaisesta työtuntimäärästä;

▼B

e) toinen työ: — onko henkilöllä useampi kuin yksi työpaikka, — ammattiasema, — paikallisen yksikön toimiala, — tehtyjen työtuntien määrä;

f) näkyvä alityöllisyys: — halu työskennellä vakituisesti nykyistä useamman työtunnin ajan (valinnainen vuositutkimuksessa), — muun työpaikan hakeminen ja syy siihen, — haetun työn luonne (palkattu työntekijä vai muu), — muun työn hakemisessa käytetyt menetelmät, — syy, miksi henkilö ei hae muuta työtä (valinnainen vuositutkimuksessa), — onko vapaa aloittamaan työskentelyn, — toivottu työtuntimäärä (valinnainen vuositutkimuksessa);

▼M3

g) työnhaku: — haetun työn luonne, — kuinka kauan on hakenut työtä, — välittömästi työnhaun aloittamista edeltänyt tilanne, — ilmoittautuminen työvoimatoimistoon ja etuuksien saanti, — niiden henkilöiden halukkuus työhön, jotka eivät hae työtä, — syy, miksi ei ole hakenut työtä, — hoitopaikan puute;

▼M2

h) koulutus: osallistuminen muodolliseen koulutukseen viimeksi kuluneiden neljän viikon aikana: — taso, — ala; osallistuminen kursseille ja muihin koulutus- tai opiskelutapahtumiin viimeksi kuluneiden neljän viikon aikana: — kokonaiskesto, — viimeisimmän kurssin tai muun koulutustapahtuman tarkoitus, — viimeisimmän koulutustapahtuman ala, — osallistui viimeisimpään koulutustapahtumaan työaikana; suoritettu koulutus: — korkein hyväksytysti suoritetun koulutuksen taso, — kyseisen korkeimman, hyväksytysti suoritetun koulutustason ala, — kyseisen korkeimman, hyväksytysti suoritetun koulutustason suoritusvuosi;

▼B

i) muiden kuin työllisten henkilöiden aikaisempi työkokemus: — onko aikaisempaa työkokemusta, — vuosi ja kuukausi, jolloin henkilöllä oli viimeksi työtä, — tärkein syy viimeisimmän työsuhteen tai yrityksen lopettamiseen, — ammattiasema viimeisimmässä työpaikassa, — sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli viimeksi töissä, — ammatti viimeisimmässä työpaikassa;

j) tilanne vuosi ennen tutkimusta (valinnainen 1., 3. ja 4. vuosineljänneksen osalta): — pääasiallinen työmarkkina-asema, — ammattiasema, — sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö työskenteli, — asuinmaa, — asuinalue;

k) pääasiallinen työmarkkina-asema (valinnainen);

▼M4

l) päätyön palkka;

▼B

m) haastatteluun liittyvät tekniset tiedot: — tutkimusvuosi, — tarkasteluviikko, — haastatteluviikko, — jäsenvaltio, — alue, jolla kotitalous sijaitsee, — taajama-aste, — kotitalouden tunnistenumero, — kotitaloustyyppi, — laitostyyppi, — painokerroin, — alaotoksen suhde edelliseen tutkimukseen (vuositutkimus), — alaotoksen suhde seuraavaan tutkimukseen (vuositutkimus), — keruuaallon tunnistenumero;

▼M3

n) epätyypilliset työajat: — vuorotyö, — iltatyö, — yötyö, — lauantaityö, — sunnuntaityö.

▼M6

2. Siirretään komissiolle valta antaa 7 c artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun ja tutkimuksessa käytettävien 14 ryhmään jaoteltujen tietojen luetteloon sisältyvään tutkittavien muuttujien luetteloon tehtäviä tekniikan ja käsitteiden kehityksestä johtuvia mukautuksia. Tämän kohdan mukaisesti annettavalla delegoidulla säädöksellä ei saa muuttaa valinnaisia muuttujia pakollisiksi muuttujiksi. Jatkuvasti toimitettavien pakollisten muuttujien on sisällyttävä tämän artiklan 1 kohdan a–j sekä l, m ja n alakohdassa tarkoitettuihin tutkimuksessa käytettäviin tietoihin. Näiden muuttujien on kuuluttava kyseisten 94 tutkittavan muuttujan joukkoon. Asiaa koskeva delegoitu säädös on annettava viimeistään 15 kuukautta ennen tutkittavan tarkastelujakson alkamista.

Siirretään komissiolle valta antaa 7 c artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla voidaan määrittää tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen, tutkimuksessa käytettävien tietojen joukosta muuttujien luettelo, jäljempänä ’rakenteelliset muuttujat’, joita on tarpeen tutkia riippumattomista havainnoista koostuvaa alaotosta käyttäen vain vuosittaisina keskiarvoina 52 viikon tarkastelujaksoissa, eikä neljännesvuosittaisina keskiarvoina.

2 a. Rakenteellisten muuttujien on täytettävä edellytys, jonka mukaan vuosittaisen estimaatin, joka edustaa vähintään yhtä prosenttia työikäisestä väestöstä, suhteellinen keskivirhe (ottamatta huomioon asetelmakerrointa) on enintään

a) yhdeksän prosenttia niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa on 1–20 miljoonaa asukasta; ja

b) viisi prosenttia niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa on vähintään 20 miljoonaa asukasta.

Suhteellista keskivirhettä koskevia vaatimuksia ei sovelleta niihin jäsenvaltioihin, joissa on alle miljoona asukasta, ja muuttujat on kerättävä koko otoksen osalta, jollei otos täytä a alakohdassa säädettyä perustetta.

Niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa käytetään alaotosta tietojen keruuseen rakenteellisista muuttujista, alaotoksen kokonaismäärän on koostuttava riippumattomista havainnoista silloin, kun käytetään useampaa kuin yhtä keruuaaltoa.

2 b. Alaotosten vuosittaisten kokonaismäärien ja koko otoksen vuosittaisten keskiarvojen välinen yhdenmukaisuus on varmistettava työllisyyden, työttömyyden ja työmarkkinoiden ulkopuolella olevan, sukupuolen mukaan jaotellun väestön sekä seuraavien ikäryhmien osalta: 15–24, 25–34, 35–44, 45–54 ja 55 +.

3. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä tarkistussäännöt, muuttujien koodauksen ja työmarkkina-asemaa koskevien kysymysten muotoiluperiaatteet. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

▼M6 —————

▼B

5 artikla

Tutkimuksen järjestäminen

Jäsenvaltiot voivat määrätä tutkimukseen osallistumisen pakolliseksi.

▼M4

6 artikla

Tietojen toimittaminen

Kahdentoista viikon kuluessa viitejakson päättymisestä jäsenvaltioiden on toimitettava tutkimuksen tulokset Eurostatille ilman suoria tunnistetietoja.

Tutkittavaa ominaisuutta ”päätyön palkka” vastaavat tiedot voidaan toimittaa Eurostatille kahdenkymmenenyhden kuukauden kuluessa viitejakson päättymisestä, jos tiedot saadaan hallinnollisista lähteistä.

▼B

7 artikla

Kertomukset

Komissio antaa parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta joka kolmas vuosi vuodesta 2000 alkaen. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti niiden tilastollisten menetelmien laatua, joita jäsenvaltiot aikovat käyttää tulosten tason parantamiseksi tai tutkimusmenettelyjen keventämiseksi.

▼M6

7 a artikla

Lisäkysymykset

1. Edellä 4 artiklan 1 kohdassa kuvattuja tietoja voidaan täydentää lisäominaisuuksilla, jäljempänä ’lisäkysymykset’.

2. Lisäkysymyksiä koskevien tietojen keräämiseen käytettävän otoksen on myös tuotettava tietoa rakenteellisista muuttujista.

3. Lisäkysymyksiä koskevien tietojen keräämiseen käytettävän otoksen on täytettävä toinen seuraavista edellytyksistä:

a) siihen on kerättävä lisäkysymyksiä koskevat tiedot 52 viikon tarkastelujaksolla ja siihen on sovellettava samoja vaatimuksia kuin ne, joista säädetään 4 artiklan 2 a kohdassa; tai

b) siihen on kerättävä lisäkysymyksiä koskevat tiedot vähintään yhtä neljännestä koskevana täydellisenä otoksena.

4. Siirretään komissiolle valta antaa 7 c artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla laaditaan lisäkysymyksiä koskeva kolmevuotinen ohjelma. Ohjelmassa määritetään jokaisen lisäkysymyksen osalta aihe, luettelo ja kuvaus erityistietoja koskevasta alasta, jäljempänä ’lisäkysymysosio’, joka muodostaa puitteet tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen lisäkysymysten teknisten ominaisuuksien määrittämiseksi, sekä tarkastelujakso. Ohjelma on hyväksyttävä viimeistään 24 kuukautta ennen ohjelman tarkastelujakson alkamista.

5. Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetun ohjelman yhdenmukainen soveltaminen, komissio täsmentää täytäntöönpanosäädöksillä kuhunkin mainitussa kohdassa tarkoitetun erityistietoja koskevan alan mukaiseen lisäkysymysosioon kuuluvat lisäkysymysten tekniset ominaisuudet, suodattimet, tietojen toimittamiseksi käytettävät koodit sekä tulosten toimittamisen määräajat, jotka saattavat poiketa 6 artiklassa säädetystä määräajasta. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

6. Yksityiskohtainen luettelo tiedoista, jotka lisäkysymyksillä kerätään, laaditaan viimeistään kaksitoista kuukautta ennen kyseisen lisäkysymyssarjan tarkastelujakson alkamista. Lisäkysymysten määrä rajoitetaan yhteentoista tekniseen ominaisuuteen.

7 b artikla

Varainhoitoa koskeva säännös

Unioni myöntää taloudellista tukea Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 ( 5 ) 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille kansallisille tilastolaitoksille ja muille kansallisille viranomaisille tämän asetuksen 7 a artiklassa tarkoitettujen lisäkysymysten täytäntöönpanemiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1296/2013 ( 6 ) 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ( 7 ) 128 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti unioni voi myöntää kyseisille kansallisille tilastolaitoksille ja muille kansallisille viranomaisille avustuksia ilman ehdotuspyyntöä. Avustukset voidaan myöntää kertakorvauksina ja sillä edellytyksellä, että jäsenvaltiot todella osallistuvat lisäkysymysten täytäntöönpanoon.

7 c artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2. Käyttäessään sille 4 artiklan 2 kohdan ja 7 a artiklan mukaisesti siirrettyä valtaa komissio varmistaa, ettei delegoiduista säädöksistä aiheudu merkittävää lisärasitetta jäsenvaltioille ja vastaajille.

Näitä delegoituja säädöksiä annetaan ainoastaan, jos ne ovat tarpeen sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen huomioon ottamiseksi. Näillä delegoiduilla säädöksillä ei muuteta tietojen antamisen vapaaehtoisuutta.

Komissio perustelee asianmukaisesti näissä delegoiduissa säädöksissä säädetyt tilastolliset toimet ja hyödyntää tarvittaessa asiaankuuluvien asiantuntijoiden kustannustehokkuusanalyysiin perustuvaa palautetta, myös asetuksen (EY) N:o 223/2009 14 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua arviointia vastaajille aiheutuvasta rasitteesta ja tuottamisen kustannuksista.

3. Siirretään komissiolle 18 päivästä kesäkuuta 2014 viiden vuoden ajaksi 4 artiklan 2 kohdassa ja 7 a artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

4. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4 artiklan 2 kohdassa ja 7 a artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6. Edellä olevien 4 artiklan 2 kohdan ja 7 a artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

▼M6

8 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 223/2009 perustettu Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea. Tämä komitea on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 ( 8 ) tarkoitettu komitea.

2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

▼B

9 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (ETY) N:o 3711/91.

10 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.