1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 1 päivänä maaliskuuta 1971,
moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(71/127/ETY)
(EYVL L 68, 22.3.1971, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►A1 Tanskan, Irlannin ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistyneen
kuningaskunnan liittymisasiakirja (*)L 73 14 27.3.1972
(mukautettu neuvoston 1 päivänä tammikuuta 1973 tekemällä
päätöksellä)L 2 1 1.1.1973
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 1 päivänä maaliskuuta 1971,
moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä
(71/127/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo, että
tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen
lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa moottoriajo-
neuvojen taustapeileihin,
nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että
jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräys-tensä lisäksi tai niiden sijasta erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen janiiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioidenlainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussaneuvoston direktiivissä 70/156/ETY (
3) säädetty ETY-tyyppihyväk-
syntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien
osalta,
taustapeilejä koskevissa säännöksissä on säädettävä vaatimukset tausta-
peilin asentamista ajoneuvoon koskevien seikkojen ohella myös peilinrakenteelle, ja
yhdenmukaistettu taustapeilien tyyppihyväksyntämenettely mahdol-
listaa sen, että kukin jäsenvaltio voi tarkastaa yhteisten rakenne- jatestausvaatimusten noudattamisen ja ilmoittaa muille jäsenvaltioillehavainnoistaan lähettämällä näille jäljennöksen jokaisesta taustapeili-
tyyppiä varten täytetystä ETY-tyyppihyväksyntätodistuksesta; ETY-
tyyppihyväksyntämerkin laittaminen kaikkiin hyväksytyn tyypin mukai-sesti valmistettuihin taustapeileihin tekee tarpeettomaksi näidenlaitteiden tekniset tarkastukset muissa jäsenvaltioissa,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1. Jäsenvaltion on annettava hyväksyntä sellaiselle taustapeilille,
joka on liitteessä I olevan 2 kohdan vahvistettujen rakennetta ja testejä
koskevien vaatimusten mukainen.
2. Tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvit-
tavat toimenpiteet sen tarkastamiseksi, että tuotantomallit ovathyväksytyn tyypin mukaiset, sikäli kuin se on tarpeen, ja tarvittaessayhteistyössä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaistenkanssa. Tällainen tarkastus suoritetaan pistokokein.
2 artikla
Jäsenvaltion on annettava liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa esitetyn
mallin mukainen ETY-tyyppihyväksyntämerkki valmistajalle tai tämänedustajalle jokaisesta taustapeilityypistä, jolle on annettu 1 artiklanmukaan hyväksyntä.1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o C 160, 18.12.1969, s. 7
(2) EYVL N:o C 48, 16.4.1969, s. 16
(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
▼B
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen sell-
aisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta 1artiklassa tarkoitettujen tyyppihyväksyttyjen taustapeilien ja muiden
peilien välillä.
3 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa kieltää taustapeilien rakenteeseen tai toimintaan
liittyvistä syistä ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustetun taustapeilinmarkkinoille saattamista.
2. Tämä säännös ei kuitenkaan estä jäsenvaltiota toteuttamasta
toimenpiteitä sellaisten ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettujen
taustapeilien osalta, jotka eivät suunnittelultaan ole hyväksytyn proto-
tyypin mukaisia.
Kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komis-
siolle toteuttamansa toimenpiteet viipymättä ja perusteltavapäätöksensä. Lisäksi sovelletaan 5 artiklan säännöksiä.
Taustapeilin prototyyppi ei ole hyväksytyn tyypin mukainen, sen
ensimmäisessä kohdassa tarkoitetussa merkityksessä, jos liitteessä Iolevassa 2.1, 2.2 ja 2.4 kohdassa lueteltuja vaatimuksia ei ole nouda-tettu.
4 artikla
Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa
lähetettävä jäljennös jokaisesta hyväksytyn tai evätyn taustapeilityypintyyppihyväksyntätodistuksesta muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisilleviranomaisille.
5 artikla
1. Jos ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio toteaa, että useat
samalla tyyppihyväksyntämerkillä varustetut taustapeilit eivät olehyväksytyn tyypin mukaisia, jäsenvaltion on toteutettava tarvittavattoimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyntyypin mukaisia. Tämän jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on
ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille
toteutetuista toimenpiteistä, jotka voivat johtaa ETY-tyyppihyväk-synnän peruuttamiseen. Saatuaan toisen jäsenvaltion toimivaltaisiltaviranomaisilta tiedon vaatimustenmukaisuutta koskevasta puutteestajäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava tarvittavattoimenpiteet.
2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden
kuluessa ilmoitettava toisilleen ETY-tyyppihyväksynnän peruuttami-
sesta ja sen syistä.
3. Jos ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio kiistää vaatimus-
tenmukaisuuden puuttumisen, on kyseisten jäsenvaltioiden pyrittävä
ratkaisemaan erimielisyys. Tästä on ilmoitettava komissiolle ja komis-sion on tarvittaessa järjestettävä aiheelliset neuvottelut asianratkaisemiseksi.
6 artikla
Kaikki tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä annettujen
säännösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat taustapeililleannetun tyyppihyväksynnän epäämistä tai peruuttamista taikka senmarkkinoille saattamisen tai käytön kieltämistä, on perusteltava yksi-tyiskohtaisesti. Päätöksestä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle onsamanaikaisesti ilmoitettava jäsenvaltion voimassa olevan
lainsäädännön mukaan hänen käytettävissään olevista muutoksenhaku-
keinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.
7 artikla
Jäsenvaltiot eivät saa ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansal-
lista tyyppihyväksyntää sen taustapeileihin liittyvistä syistä, jos niissä1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 3
▼B
on ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja jos ne on asennettu liitteessä I
olevan 3 kohdan vaatimusten mukaisesti.
Article 7a
No Member State may refuse or prohibit the sale or registration, entry
into service or use of a vehicle on grounds relating to its rear-view
mirrors if these comply with the requirements laid down in theAnnexes.
8 artikla
Tässä direktiivissä 'ajoneuvolla' tarkoitetaan kaikkia tieliikenteeseen
tarkoitettuja vähintään nelipyöräisiä, korilla varustettuja tai ilman sitäolevia moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli25 km/h, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja, maatalous-
traktoreja ja -koneita ja moottorityökoneita.
9 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden I, II ja III vaatimusten mukauttamiseksi
tekniikan kehitykseen annetaan noudattaen moottoriajoneuvojen janiiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioidenlainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetunneuvoston direktiivin 13 artiklassa säädettyä menettelyä.
10 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direk-tiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden antamat tässä
direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevat keskeiset kansalliset
säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.
11 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 4
▼A1
▼B
▼B
LIITE I
1 MÄÄRITELMÄT
1.1 ’Taustapeilillä’ tarkoitetaan laitetta, joka on tarkoitettu antamaan
3.5 kohdassa geometrisesti määritellyn näkökentän alueella selvä
näkyvyys ajoneuvon taakse, jota eivät kohtuullisissa rajoissa peitäajoneuvon osat eivätkä sen matkustajat.
1.2 ’Sisäpuolisella taustapeilillä’ tarkoitetaan 1.1 kohdassa tarkoitettua
laitetta, joka voidaan asentaa ajoneuvon matkustajatilaan.
1.3 ’Ulkopuolisella taustapeilillä’ tarkoitetaan 1.1 kohdassa tarkoitettua
laitetta, joka voidaan asentaa ajoneuvon ulkopintaan.
1.4 ’Taustapeilin luokalla’ tarkoitetaan kaikkia niitä laitteita, joilla on
yksi tai useampi yhteinen ominaisuus tai toiminto. Sisäpuoliset
taustapeilit on luokiteltu luokkaan I. Ulkopuoliset taustapeilit on
luokiteltu luokkiin II ja III.
1.5 ’A-luokan ajoneuvoilla’ tarkoitetaan ajoneuvoja, joiden suurin
teknisesti sallittu paino on enemmän kuin 3,5 tonnia.
1.6 ’B-luokan ajoneuvoilla’ tarkoitetaan ajoneuvoja, joiden suurin
teknisesti sallittu paino on enintään 3,5 tonnia.
1.7 ’Kuljettajan näköpisteillä’ tarkoitetaan kahta, 65 mm:n päässä
toisistaan olevaa pistettä, jotka ovat 635 mm:n korkeudella kuljet-
tajan istuimen H-pisteestä, niin kuin se määritellään liitteessä III.
Nämä kaksi pistettä yhdistävä suora viiva on kohtisuorassa
ajoneuvon pystysuoraa pitkittäiskeskitasoa vasten. Kaksi näköpis-
tettä yhdistävän janan keskiväli on pituusakselin suuntaisella
pystytasolla, jonka on kuljettava ohjauslaitteen keskipisteen kautta.
Jos tämä taso ei kulje kuljettajan istuimen ilmeisen keskipisteen
kautta, tätä tasoa on siirrettävä poikittaissuunnassa.
1.8 ’R:llä’ tarkoitetaan pääkaarevuussäteiden keskiarvoa mitattuna
peilin keskipisteestä ja ilmaistuna millimetreissä.
2 TAUSTAPEILIEN OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ
KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
2.1 Yleiset eritelmät
2.1.1 Kaikkien taustapeilien on oltava säädettäviä.2.1.2 Heijastavan pinnan reunat on ympäröitävä pidikkeellä, jonka
reunoja on pyöristetty vähintään 3,5 mm.
2.1.3 Ulkopuolisissa taustapeileissä ei minkään ulkonevan osan kaare-
vuussäde saa olla vähemmän kuin 3,5 mm.
2.2 Mitat
2.2.1 Sisäpuoliset taustapeilit (luokka I)
Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan
alueen sisään voidaan piirtää suorakulmio, jonka yksi sivu on 4
cm ja toinen sivu
15 cm ×
1
1000
R1+
2.2.2 Ulkopuoliset taustapeilit (luokat II ja III)
2.2.2.1 Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan
alueen sisään voidaan piirtää:
— suorakulmio, joka on 4 cm korkea ja jonka kannan pituus on a
cm
— suorakulmion korkeuden kanssa yhdensuuntainen jana, jonka
pituus on b cm.
2.2.2.2 a:n ja b:n pienimmät arvot saadaan alla olevasta taulukosta:1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 5
▼B
Taustapeilin
luokkaAjoneuvoluokka,
jolle taustapeilit on
suunniteltuab
II A 17
1þ1000
R20
III B 13
1þ1000
R7
2.3 Heijastava pinta ja heijastuskertoimet
2.3.1 Heijastavan pinnan on rajoituttava tavalliseen kuperaan kaareen.
2.3.2 Heijastavan pinnan on säilytettävä 2.3.5 kohdassa tarkoitetut
ominaisuudet, vaikka se joutuisi tavanomaisessa käytössä pitkäai-
kaisestikin vaikeisiin sääolosuhteisiin.
2.3.3 Heijastavien pintojen on muodostuttava tasaisista tai pallomaisesti
kuperista peileistä. Peilin keskiosan missään pisteessä pääkaare-
vuussäteiden välinen ero ei saa olla enempää kuin 0,25 R.
2.3.4 Edellä 1.8 kohdassa määritelty kaarevuussäteiden keskiarvo R ei
saa olla seuraavia arvoja pienempi:
— 1 800 mm luokan II taustapeilien osalta,
— 1 200 mm luokan I ja III taustapeilien osalta.
2.3.5 Tavanomaisen heijastuskertoimen arvo ei saa olla pienempi kuin
35 %. Jos peilillä on kaksi asentoa (”yö” ja ”päivä”), niin tavano-
maisen heijastuskertoimen on oltava ”yö”-asennossa vähintään 4 %.
Taustapeilistä on kyettävä tunnistamaan tieliikenteessä käytettävien
merkkien ja valojen värit.
2.4 Testit
2.4.1 Iskun vaikutus taustapeiliin ja taipumisen vaikutus varteen tai
kannakkeeseen kiinnitettyyn pidikkeeseen on testattava 2.4.2 ja
2.4.3 kohdassa esitetyllä tavalla.
2.4.2 Iskutesti
2.4.2.1 Testilaitteiden kuvaus
2.4.2.1.1 Testilaite koostuu heilurista, joka on tehty vivusta ja jonka päässä
on iskuvasara. Heilurin runkoon lujasti kiinnitetty tuki pitää kappa-
leet paikoillaan (kuva 1).1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 6
▼B
Iskutestilaitteen tärkeimmät mitat
Kuva 1
2.4.2.1.2 Iskuvasaran pään muodon on oltava pallomainen ja halkaisijaltaan
165 ± 5 mm. Sen on oltava kova ja päällystetty 5 mm paksulla
kumikerroksella, jonka kovuus on 50 Shore A.
2.4.2.1.3 Heilurin iskukeskuksen on sovittava yhteen iskuvasaran pään
pallomaisen osan keskuksen kanssa. Sen etäisyys heilurin pyörimi-
sakselista on 1 m ± 10 mm. Heilurin iskukeskuksen kokonaismassa
on mo = 6,8 kg150 g (mo:n ja heilurin kokonaismassan m ja
heilurin painopisteen ja pyörimisakselin etäisyyden 1 välinen
suhde ilmaistaan yhtälöllä
mo¼m1
a).
2.4.2.2 Testin kuvaus2.4.2.2.1 Taustapeili kiinnitetään kannakkeeseen siten, että jälkimmäinen ei
voi estää taustapeilin liikkuvien osien liikkumista. Taustapeilin
kiinnittämisessä kannakkeeseen ja varren asennon säätämisessä
käytetään hakijan suosittelemaa menetelmää.
2.4.2.2.2 Jos taustapeilissä on laite, jolla voidaan säätää peilin etäisyyttä
jalustaan, etäisyyden on oltava pienin mahdollinen.
2.4.2.2.3 Testissä iskuvasara päästetään irti 60º:n kulmasta pystysuoraan
nähden siten, että se iskeytyy taustapeiliin juuri sillä hetkellä, kun
heiluri saavuttaa pystysuoran asennon, jolloin vasaran iskukohta on
suoralla, joka kulkee vaakasuorasti heilurin iskukeskuksen kautta.
2.4.2.2.4 Isku kohdistetaan taustapeileihin seuraavissa eri olouhteissa:2.4.2.2.4.1 Sisäpuoliset taustapeilit
Testi 1 — Kohtisuoraan peilin pintaa vastaan, jolloin iskupiste on
sellainen, että peiliin kohdistunut isku kulkee sen pisteen kautta,
jossa kehys on liitetty varteen tai kiinnitystukeen. Isku kohdiste-
taan heijastavaan pintaan.1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 7
▼B
Testi 2 — Kehyksen reunaan siten, että kohdistettu isku on 45º:n
kulmassa peilin tasoon nähden ja on vaakasuoralla tasolla, joka
kulkee sen pisteen kautta, jossa kehys on liitetty varteen tai kiinni-
tystukeen. Isku kohdistetaan heijastavaan pintaan.
2.4.2.2.4.2 Ulkopuoliset taustapeilit
Testi 1 — Kohtisuoraan peilin pintaa vastaan, jolloin iskupiste on
sellainen, että peiliin kohdistunut isku kulkee sen pisteen kautta,
jossa kehys on liitetty varteen tai kiinnitystukeen.
Testi 1' — Peilin taakse, sen varteen tai tukeen (iskuvasara on yhtä
kaukana kiinnitystasosta kuin testissä 1) ja peili on kohtisuorassa
iskurin keskiön liikerataa vastaan).
Testi 2 — Kehyksen reunaan siten, että kohdistettu isku on 45º:n
kulmassa peilin tasoon nähden ja on vaakasuoralla tasolla, joka
kulkee sen pisteen kautta, jossa kehys on liitetty varteen tai kiinni-
tystukeen. Isku kohdistetaan heijastavaan pintaan.
2.4.2.2.4.3 Yleiset havainnot2.4.2.2.4.3.1 Peilin keskus valitaan vertailupisteeksi, jos testatuilla laitteilla ei
ole selvästi määriteltyä tukea tai vartta tai jos liitospiste on peilin
kehällä.
2.4.2.2.4.3.2 Jos on mahdotonta suorittaa 2.4.2.2 kohdassa tarkoitettuja testejä,
iskupistettä siirretään heilurin symmetriatasossa siten, että iskuva-
saran matalin kohta on 40 mm:n päässä kiinnitystasosta.
2.4.3 Varteen kiinnitetyn kehyksen taivutustesti
2.4.3.1 Testin kuvaus
Kehys asetetaan vaakasuoraan laitteeseen siten, että varsi tai kiin-
nitystuki voidaan lukita jäykästi. Varren kiinnityspistettä lähinnä
oleva kehyksen pää on sen suurimman ulottuvuuden suunnassa
kiinnitettävä liikkumattomaksi 15 mm leveällä kiinteällä vasteella,
joka on koko kehyksen levyinen.
Toiseen päähän asetetaan edellä kuvatun kaltainen vaste kehykseen
siten, että laitteeseen voidaan kohdistaa määritelty testikuormitus
(kuva 2).1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 8
▼B
Esimerkki taustapeilin kehysten taivutustestilaitteista
Kuva 2
2.4.3.2 Testikuorma painaa 25 kg. Kuormitetaan yksi minuutti.
2.5 Tulosten tulkinta
2.5.1 Edellä 2.4.2 kohdassa tarkoitetuissa testeissä heilurin on iskun
jälkeen jatkettava heilahdusta ja saavutettava vähintään 20º:n
kulma pystysuoraan nähden.
2.5.2 Jos taustapeilin varret tai tuki murtuvat 2.4.2 kohdassa tarkoite-
tuissa testeissä, saa jäljelle jäävän osan ulkonema olla enintään 1
cm jalustasta. Jos varsi tai tuki irtoaa, jalustan jäljelle jäävä osa ei
saa muodostaa vaarallista ulkonemaa.
2.5.3 Peili ei saa särkyä 4.2 ja 4.3 kohdassa tarkoitettujen testien aikana.
Peili saa kuitenkin särkyä, jos jokin seuraavista ehdoista täyttyy:
2.5.3.1 Lasinsirpaleet pysyvät kiinni joko kehyksen taka-osassa tai kehyk-
seen lujasti kiinnitetyssä pinnassa, ja irronnut ala on enintään 5
mm leveä.
2.5.3.2 Peili on valmistettu turvalasista.
2.6 Tyyppihyväksyntämerkki
2.6.1 The type approval mark shall be made up of a rectangle, within
which shall be placed the letter ”e” followed by the distinguishing
number or letter of the country which has granted the type
approval (1 for Germany, 2 for France, 3 for Italy, 4 for the Neth-
erlands, 6 for Belgium, 11 for the United Kingdom, DK for
Denmark, IRL for Ireland, L for Luxembourg ).
At any point in the proximity of this rectangle there shall be
placed a type approval number corresponding to the number of
the approval certificate completed for the prototype.1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 9
▼A1
▼B
Esimerkki ETY-tyyppihyväksyntämerkistä (1)
Selitys
Yllä olevalla ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettu laite on luokkaan I
kuuluva laite (sisäpuolinen taustapeili), joka on tyyppihyväksytty Saksassa (e
1) numerolla 1471.
3 AJONEUVOIHIN ASENTAMISTA KOSKEVAT VAATI-
MUKSET
3.1 Yleistä
3.1.1 Taustapeilit on kiinnitettävä siten, että ne pysyvät vakaasti paikoil-
laan ajoneuvon tavanomaisissa ajo-olosuhteissa.
3.1.2 A-luokan ajoneuvoihin asennettavien ulkopuolisten taustapeilien
on oltava luokkaan II kuuluvia peilejä ja B-luokan ajoneuvoihin
luokkaan III kuuluvia peilejä.
3.2 Lukumäärä
3.2.1 All vehicles shall be equipped with both an interior and an exterior
rear-view mirror. The latter shall be fitted to the left side of the
vehicle in the Member States where vehicles are required to be
driven on the right, and to the right side of the vehicle in theMember States where vehicles are required to be driven on the
left.
3.2.2 In the event of failure to satisfy the specifications of point 3.5 with
regard to the field of vision of the interior rear-view mirror, an
additional exterior rear-view mirror shall be mandatory. The said
additional mirror shall be fitted to the right side of the vehicle in
the Member States where vehicles are required to be driven on the
right and to the left side of the vehicle in the Member States where
vehicles are required to be driven on the left.1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 10
(1) Kaavion numerot ovat vain esimerkkejä.▼A1
▼B
3.3 Sijainti
3.3.1 Taustapeilit on sijoitettava siten, että kuljettajalla on istuimeltaan
tavanomaisessa ajoasennossa selvä näkyvyys tielle ajoneuvon
taakse.
3.3.2 Exterior rear-view mirrors shall be visible through the portion of
the windscreen that is swept by the windscreen wiper or through
the side windows. In the case of vehicles of the international cate-
gories M 2or M3as defined in the Council Directive on the
approximation of the laws of the Member States relating to the
type approval of motor vehicles and their trailers, the foregoing
provision shall not apply to right-hand rear-view mirrors in the
Member States where vehicles are required to be driven on the
right or to left-hand rear-view mirrors in the Member States where
vehicles are required to be driven on the left.
3.3.3 In the case of left-hand drive vehicles in the Member States where
vehicles are required to be driven on the right and of right-hand
drive vehicles in the Member States where vehicles are required
to be driven on the left, the prescribed exterior rear-view mirror
shall be fitted to the left or right side respectively of the vehicle
in such a way that there is an angle of not more than 55º between
the vertical longitudinal median of the vehicle and the vertical
plane which passes through the centre of the rear-view mirror and
through the middle of the segment between the ocular points of the
driver.
3.3.4 Taustapeilit eivät saa ulottua ajoneuvon korin ulkopuolelle olennai-
sesti enempää kuin on tarpeen 3.5 kohdassa vahvistettujen
näkökenttää koskevien vaatimusten täyttämiseksi.
3.3.5 Kun ulkopuolisen taustapeilin alin reuna on alle 2 m:n korkeudella
maanpinnasta, ajoneuvon ollessa kuormattuna, tämä taustapeili ei
saa ulottua 0,2 m:ä enempää ilman taustapeilejä mitatun ajoneuvon
kokonaisleveyden yli.
3.3.6 Jollei 3.3.4 ja 3.3.5 kohdan vaatimuksista muuta johdu, taustapeili
voi ylittää ajoneuvon suurimman sallitun leveyden.
3.4 Säätäminen
3.4.1 Kuljettajan on ajoasennostaan kyettävä säätämään sisäpuolista
taustapeiliä.
3.4.2 Kuljettajanpuoleisen ulkopuolisen taustapeilin on oltava säädettä-
vissä ajoneuvon sisäpuolelta, oven ollessa kiinni. Peili voi
kuitenkin olla lukittavissa asentoonsa ulkopuolelta käsin (1).
3.4.3 Edellä 3.4.2 kohdan vaatimukset eivät koske ulkopuolisia tausta-
peilejä, jotka voidaan kääntämisen jälkeen palauttaa alkuperäiseen
asentoonsa ilman säätöä.
3.5 Näkökentät
3.5.1 Yleistä
Jäljempänä määriteltyjen näkökenttien on oltava laajoja kaksisil-
mäisiä näkökenttiä siten, että kuljettajan silmät ovat edellä 1.7
kohdassa määritellyt ”kuljettajan näköpisteet”. Näkökentät
määritellään ajoneuvon ollessa tarkkailijaa lukuun ottamatta tyhjä.
Näkökenttien on oltava havaittavissa sellaisten ikkunoiden lävitse,
joiden valonsiirtymiskerroin on vähintään 70 %.
3.5.2 Sisäpuolinen taustapeili
Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee 20 m leveän
tasaisen vaakasuoran tien alueen, jonka keskikohta on pystysuora
ajoneuvon pituusakselin suuntainen taso ja joka ulottuu 60 m
ajoneuvon kuljettajan näköpisteistä (kuva 3) taaksepäin horisonttiin
asti.1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 11
(1) Olisi varauduttava, että tulevaisuudessa kuljettaja voisi säätää ulkopuolisia taustapeilejä,
joita ei ole varustettu lukitusjärjestelmällä, ajoasennostaan ajoneuvon sisältä ovenollessa kiinni.Tämän parannuksen sisällyttämiseksi direktiiviin 9 artiklassa tarkoitettua menettelyäsovelletaan heti kun tekninen kehitys mahdollistaa yksinkertaiset ja taloudelliset
valmistus- ja asennusmenetelmät.▼A1
▼B
▼A1
3.5.3 Left-hand exterior rear-view mirror
(a)Member States where vehicles are required tobe driven o n the
right:
The field of vision shall be such that the driver can see at least
a 2.50-m-wide plane and horizontal portion of the road, said
portion being bounded on the right by the plane which is
parallel to the vertical longitudinal median of the vehicle and
passes through the leftmost point of the overall width of the
vehicle, said portion stretching from the horizon to 10 m
behind the ocular points of the driver (Figure 4).
(b)Member States where vehicles are required tobe driven o n the
left:
The field of vision shall be such that the driver can see at least
a 3.50-m-wide plane and horizontal portion of the road, said
portion being bounded on the right by the plane which is
parallel to the vertical longitudinal median of the vehicle and
passes through the leftmost point of the overall width of the
vehicle, said portion stretching from the horizon to 30 m
behind the ocular points of the driver.
In addition, the road shall be visible to the driver, over a width
of 0.75 m, from a point 4 m behind the vertical plane through
the ocular points of the driver (Figure 5).
3.5.4 Right-hand exterior rear-view mirror
(a)Member States where vehicles are required tobe driven o n the
right:
The field of vision shall be such that the driver can see at least
a 3.50-m-wide plane and horizontal portion of the road, said
portion being bounded on the left by the plane which is
parallel to the vertical longitudinal median of the vehicle and
passes through the rightmost point of the overall width of the
vehicle, said portion stretching from the horizon to 30 m
behind the ocular points of the driver.
In addition, the road shall be visible to the driver, over a width
of 0.75 m, from a point 4 m behind the vertical plane through
the ocular points of the driver (Figure 4).
(b)Member States where vehicles are required tobe driven o n the
left:
The field of vision shall be such that the driver can see at least
a 2.50-m-wide plane and horizontal portion of the road, said
portion being bounded on the left by the plane which is
parallel to the vertical longitudinal median of the vehicle and
passes through the rightmost point of the overall width of the
vehicle, said portion stretching from the horizon to 10 m
behind the ocular points of the driver (Figure 5).1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 12
▼B
Sisäpuolinen taustapeili
kuva 3
Exterior rear-view mirrors (in the case of vehicles which are required to be driven on the right)
kuva 4
Exterior rear-view mirrors (in the case of vehicles which are required to be driven on the left)
kuva 51971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 13
▼A1
▼B
▼A1
▼B
LIITE II
TYYPPIHYVÄKSYNTÄLOMAKE
1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 14
▼B
LIITE III (1)
TESTAUSMENETTELY H-PISTEEN MÄÄRITTÄMISEKSI
1 Määritelmä
H-piste, joka osoittaa ajoneuvon matkustajatilassa istuvan henkilön
sijainnin, on koenuken jalkojen ja rintaosan välisen nivelen teoreettinen
rotaatioakselin jälki pituussuuntaisella pystysuoralla tasolla.
2 H-pisteen määrittäminen
2.1 Kuljettajan istuimelle on määritettävä H-piste.(2.1.1)(2.1.2)2.2 H-pistettä määritettäessä istuin on asetettava ajoneuvon valmistajan
tarkoittamaan tavanomaiseen ajoasentoon, selkänoja mahdollisimman
lähelle pystyasentoa, jos se on säädettävissä.
3 Koenuken kuvaus
3.1 Käytettävän kolmiulotteisen koenuken on oltava massaltaan ja äärivii-
voiltaan keskimittaisen aikuisen mieshenkilön kokoinen. Tällainen
koenukke esitetään kuvissa 1 ja 2.
3.2 Koenuken on koostuttava:3.2.1 kahdesta osasta, joista toinen jäljittelee selkää ja toinen lantiota ja jotka
on saranoitu toisiinsa rinta-osan ja reiden välistä rotaationiveltä
kuvaavaa akselia myöten. Tämän akselin ja nuken poikittaisen symme-
triatason leikkauspiste nuken sivulla on sen H-piste;
3.2.2 kahdesta jalkoja jäljittelevästä osasta, jotka on saranoitu lantiota jäljitte-
levään osaan;
3.2.3 kahdesta jalkateriä jäljittelevästä osasta, jotka on liitetty sääriin nilkkoja
kuvaavilla nivelillä;
3.2.4 lisäksi lantiota jäljittelevässä osassa on oltava vesivaaka, jolla voidaan
tarkastaa sen poikittainen kallistuminen.
3.3 Kehon osia vastaavat painot on asetettava osien painopisteisiin siten, että
koenuken kokonaismassaksi tulee noin 75,8 kgf (74,4 daN). Yksityis-
kohdat eri painoista esitetään kuvassa 2.
4 Koenuken asettaminen
Kolmiulotteinen koenukke on asetettava seuraavasti:
4.1 Ajoneuvon on oltava vaakatasossa ja istuinten oltava säädettyinä 2.2
kohdassa tarkoitetulla tavalla.
4.2 Testattava istuin on peitettävä kankaalla koenuken paikalleen asetta-
misen helpottamiseksi.
4.3 Koenukke on asetettava istuimelle.
4.4 Koenuken jalat on asetettava seuraavasti:
4.4.1 Oikea jalka on asetettava kaasupolkimelle lepoasentoon ja vasen jalka
siten, että sivuttaista kallistusta osoittava vesivaaka koenuken lantio-
osassa näyttää vaakasuoraa.
(4.4.2)(4.4.3)4.5 Jalkoihin tulevat painot on asetettava paikalleen ja säädettävä koenuken
lantio-osassa poikittaista kallistusta osoittava vesivaaka uudelleen vaaka-
suoraan, jonka jälkeen koenuken lantio-osaan asetetaan painot;
4.6 Koenukkea siirretään poispäin selkänojasta käyttämällä saranoitua polvi-
tankoa ja koenuken selkää taitetaan eteenpäin. Koenukke asetetaan1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 15
(1) Liitteen III teksti on yhdenmukainen säännön N:o 14 kanssa; erityisesti alajaottelu on
sama; sen vuoksi, jos säännön N:o 14 jollain kohdalla ei ole vastinetta tässä direktii-
vissä, kohdan numero on annettu suluissa.
▼B
uudelleen istuimelle työntämällä sitä taaksepäin niin pitkälle kuin se
menee ja sen jälkeen koenuken selkä nojaa jälleen istuimen selkänojaan;
4.7 Koenukkeen on kohdistettava suunnilleen 10,2 kgf (10 daN) suuruinen
vaakasuora voima kahdesti. Voiman suunta ja vaikutuspiste esitetään
mustalla nuolella kuvassa 2;
4.8 Lantio-osan painot asetetaan oikealle ja vasemmalle, minkä jälkeen
vartalon painot asennetaan paikalleen. Koenuken sivuttaisen vesivaa'an
on oltava vaakasuorassa;
4.9 Koenuken selkää on taitettava eteenpäin pitämällä sivuttainen vesivaaka
edelleen vaakasuorassa, kunnes rintaosan painot ovat H-pisteen yläpuo-
lella, jotta hankaus istuimen selkänojaa vasten vältetään;
4.10 Asetuksen lopuksi koenuken selkä taitetaan varovasti takaisin selkänojaa
vasten. Sivuttaisen vesivaa'an on oltava vaakasuorassa. Jos näin ei käy,
edellä tarkoitettu menettely on toistettava.
5 Tulokset
5.1 Kun koenukke on asetettu edellä 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla, katso-
taan koenuken H-piste kyseisen ajoneuvon istuimen H-pisteeksi.
5.2 H-pisteen koordinaattien mittauksessa suurin sallittu virhemarginaali on
1 mm. Sama koskee myös matkustajatilan erityisten pisteiden koordi-
naatteja. Näiden pisteiden projektiot pituus- ja pystysuuntaisille tasoille
merkitään kaavioon.1971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 16
▼B
Kolmiulotteisen koenuken osat
Kuva 11971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 17
▼B
Koenuken mitat ja massa
Kuva 2
Koenuken paino kg
Selkää ja lantiota jäljittelevät osat 16,6
Rintaosan painot 31,2
Lantio-osan painot 7,8
Reisien painot 6,8
Jalkojen painot 13,2
Yhteensä: 75,61971L0127 — FI — 01.01.1973 — 001.001 — 18