1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 29 päivänä heinäkuuta 1991,
terveyttä koskevista ongelmista yhteisön sisäisessä tuoreen lihan kaupassa annetun direktiivin 64/
433/ETY ►M1 muuttamisesta ja ajan tasalle saattamisesta ◄direktiivin ulottamiseksi koske-
maan tuoreen lihan tuotantoa ja saattamista markkinoille ►M1 ja direktiivin 72/462/ETY
muuttamisesta ◄
(91/497/ETY)
(EYVL L 268, 24.9.1991, s. 69)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston direktiivi 92/5/ETY, annettu 10 päivänä helmikuuta 1992 L 57 1 2.3.1992
Oikaistu:
►C1 Oikaisu, EYVL L 231, 29.8.2001, s. 20 (91/497/ETY)
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 29 päivänä heinäkuuta 1991,
terveyttä koskevista ongelmista yhteisön sisäisessä tuoreen lihan
kaupassa annetun direktiivin 64/433/ETY ►M1 muuttamisesta ja
ajan tasalle saattamisesta ◄direktiivin ulottamiseksi koskemaan
tuoreen lihan tuotantoa ja saattamista markkinoille ►M1 ja direk-
tiivin 72/462/ETY muuttamisesta ◄
(91/497/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 43 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotukset (1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo, että
nautaeläinten, sikojen, lampaiden ja vuohien sekä kotieläiminä pidettä-
vien kavioeläinten liha mainitaan perustamissopimuksen liitteen II
tuoteluettelossa; tuoreen lihan tuotanto ja kauppa ovat tärkeä tulonlähdeosalle maatalousväestöstä,
tämän alan johdonmukaisen kehityksen varmistamiseksi ja tuotta-
vuuden lisäämiseksi on annettava yhteisön tasolla tuotannossa jamarkkinoille saattamisessa noudatettavat terveyttä koskevat säännökset,
yhteisön on toteutettava toimenpiteet sisämarkkinoiden asteittaiseksi
toteuttamiseksi 31 päivänä joulukuuta 1992 päättyvän määräajankuluessa,
direktiivissä 64/433/ETY (
4) säädetään terveysvaatimuksista, joita on
noudatettava yhteisön sisäisessä nautaeläinten, sikojen, lampaiden ja
vuohien sekä kesyjen kavioeläinten lihan kaupassa,
direktiivissä 89/662/ETY (5) säädetään sisämarkkinoiden toteuttamista
varten sovellettavista tarkastussäännöistä, ja erityisesti poistetaaneläinlääkärin tarkastukset jäsenvaltioiden välisiltä rajoilta,
direktiivin 64/433/ETY vaatimuksia olisi mukautettava ja laajennettava
koskemaan kaikkea lihantuotantoa, jotta otettaisiin huomioon näidentarkastusten poistaminen ja tiukempien alkuperävaatimusten käyttöö-notto, joiden mukaan ei enää ole mahdollista tehdä eroa kotimaisille
markkinoille ja toisen jäsenvaltion markkinoille saatettavien tuotteiden
välillä,
tätä varten on tarpeen yhdenmukaistaa tietyn lihan ihmisravinnoksi
kelpaamattomaksi julistamisen edellytykset,
direktiiviä 64/433/ETY on olennaisesti muutettu useita kertoja;
selvyyden vuoksi tuo direktiivi olisi yhtenäistettävä, ja1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o C 84, 2.4.1990, s. 8, ja 10 päivänä marraskuuta 1983 esitetty
ehdotus
(2) EYVL N:o C 183, 15.7.1991
(3) EYVL N:o C 332, 31.12.1990, s. 53
(4) EYVL N:o 121, 29.7.1964, s. 2012/64. Direktiiviä on viimeksi muutettu
direktiivillä 89/662/ETY (EYVL N:o L 395, 30.12.1989, s. 13)
(5) EYVL N:o L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktiiviä on muutettu direktiivillä 90/
675/ETY (EYVL N:o L 373, 31.12.1990, s. 1)
▼B
on tarpeen muuttaa terveyttä ja eläinlääkärintarkastuksia koskevista
ongelmista nautaeläinten ja sikojen sekä lammas- ja vuohieläinten jatuoreen lihan tuonnissa kolmansista maista 12 päivänä joulukuuta
1972 annetun neuvoston direktiivin 72/462/ETY (
1) viittauksia tämän
yhtenäistämisen mukaisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Korvataan direktiivin 64/433/ETY nimi ja artiklat tämän direktiivin liit-
teen mukaisesti 1 päivästä tammikuuta 1993 alkaen.
2 artikla
Muutetaan direktiiviä 72/462/ETY seuraavasti:1) Korvataan 1 artiklan 1 kohdan kolmannen luetelmakohdan suluissa
oleva teksti seuraavasti:
”(mukaan lukien lajit Bubalus bubalis jaBison bison )”,
2) Direktiivin 4 artiklan c alakohdassa:
a) toisessa alakohdassa
— korvataan ilmaisu ”13” ilmaisulla ”14”,
— poistetaan ilmaisu ”24”,— korvataan ilmaisu ”41 kohdan C alakohta” ilmaisulla ”42
kohdan A alakohta”,
b) lisätään alakohta seuraavasti:
”Samaa menettelyä noudattaen voidaan vaatia erityiset takuut,
jotka koskevat laitoksissa käytetyn juomakelpoisen veden laatuaja tuoreen lihan parissa työskentelevän ja sitä käsittelevänhenkilökunnan lääkärintarkastuksia.”,
3) Direktiivin 17 artiklassa:
a) korvataan 2 kohdan:
— b alakohdassa ilmaisu ”V luku” ilmaisulla ”VI luku”,
— c alakohdassa ilmaisu ”VI luku” ilmaisulla ”VII luku”,— d alakohdassa ilmaisu ”VII luku” ilmaisulla ”VIII luku”,
— e alakohdassa ilmaisu ”X luku” ilmaisulla ”XI luku” ja
ilmaisu ”XIII luku” ilmaisulla ”XIV luku”,
— g alakohdassa ilmaisu ”XIV luku” ilmaisulla ”XV luku”.
b) korvataan 3 kohdassa:
— ilmaisu ”XIII luku” ilmaisulla ”XIV luku”,
4) Direktiivin 18 artiklassa:
a) korvataan 1 kohdan b alakohdassa:
i) ilmaisu ”VIII luku” ilmaisulla ”IX luku”,
ii) ilmaisu ”IX luku” ilmaisulla ”X luku”,
iii) ilmaisu ”XI luku” ilmaisulla ”XII luku”,
b) korvataan 3 kohdassa:
— ilmaisu ”VIII luvun 45 kohdan d alakohta” ilmaisulla ”IX
luvun 46 kohta”,
5) korvataan 20 artiklan d alakohdassa ilmaisu ”X luvun 57 kohta”
ilmaisulla ”XI luvun 58 kohta”.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 3
(1) EYVL N:o L 302, 31.12.1972, s. 28. Direktiivi sellaisena kuin se on
viimeksi muutettuna direktiivillä 91/69/ETY (EYVL N:o L 46, 19.2.1991,
s. 37)▼M1
▼B
▼B
3 artikla
Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edel-
lyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan
viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1993. Niiden on ilmoitettava tästä
komissiolle viipymättä.
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direk-
tiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä tällainenviittaus. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
4 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 4
▼B
LIITE
NEUVOSTON DIREKTIIVI 64/433/ETY,
►M1 ◄
terveyttä koskevista vaatimuksista tuoreen lihan tuotannossa ja markki-
noille saattamisessa
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen
43 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,sekä katsoo, ettänaudan- ja vasikanlihan markkinoiden yhteisistä järjestelyistä 27 päivänä
kesäkuuta 1968 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 805/68 (
1), sianlihan
markkinoiden yhteisistä järjestelyistä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetussa
neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2759/75 (2) ja lampaan- ja vuohenlihan mark-
kinoiden yhteisistä järjestelyistä 25 päivänä syyskuuta 1989 annetussa neuvoston
asetuksessa (ETY) N:o 3013/89 (3) luodaan perusta naudan- ja vasikanlihan,
sianlihan, lampaanlihan ja vuohenlihan vapaalle liikkuvuudelle,
edellä mainittujen asetusten täytäntöönpanolla ei ole toivottua vaikutusta, niin
kauan kuin lihaa koskevien jäsenvaltioiden terveyssäännösten väliset erot ovat
yhteisön sisäisen kaupan esteenä,
näiden erojen poistamiseksi on tarpeen lähentää terveyttä koskevia jäsenval-
tioiden säännöksiä edellä mainittujen asetusten mukaisesti,
tällä lähentämisellä on erityisesti pyrittävä yhdenmukaistamaan teurastamoissa ja
leikkaamoissa sekä varastoinnin ja kuljetuksen aikana lihaa koskevat terveysvaa-
timukset; näyttää suotavalta ottaa käyttöön tässä direktiivissä säädettyjen
terveysvaatimusten mukaisten teurastamojen ja leikkaamojen hyväksyntä-menet-
tely sekä yhteisön tarkastusmenettely tällaisen hyväksynnän edellytysten
noudattamisen tarkastamiseksi; olisi säädettävä myös kylmävarastojen hyväk-
synnästä,
kapasiteetiltaan pienet laitokset olisi hyväksyttävä yksinkertaistettujen rakennetta
ja infrastruktuuria koskevien vaatimusten pohjalta tässä direktiivissä säädettyjä
hygieniasääntöjä noudattaen,
lihan terveysmerkintä ja sen laitoksen virkaeläinlääkärin, josta liha on peräisin,
hyväksymä kuljetusasiakirja ovat parhaat keinot takeiden antamiseksi
määrämaan toimivaltaisille viranomaisille siitä, että lihatuotelähetys on tämän
direktiivin säännösten mukainen; terveystodistus olisi säilytettävä, jotta tietyn-
laisen lihan määräpaikka voitaisiin tarkastaa,
tässä yhteydessä olisi sovellettava kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuot-
teiden eläinlääkärin tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 10 päivänä
joulukuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/675/ETY (4) esitettyjä
sääntöjä, periaatteita ja turvatoimenpiteitä,
jäsenvaltioiden välisen kaupan yhteydessä olisi myös sovellettava sisämarkki-
noiden toteuttamiseksi yhteisön sisäisessä kaupassa tehtävistä
eläinlääkärintarkastuksista 11 päivänä joulukuuta 1989 annetussa neuvoston
direktiivissä 89/662/ETY (5) vahvistettuja sääntöjä, ja
komission tehtäväksi olisi annettava eräiden tämän direktiivin täytäntöönpanoon
liittyvien toimenpiteiden toteuttaminen; tätä varten olisi säädettävä menettelyistä
komission ja jäsenvaltioiden välisen tiiviin ja tehokkaan yhteistyön aikaansaami-
seksi pysyvässä eläinlääkintäkomiteassa,1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 5
(1) EYVL N:o L 148, 28.6.1968, s. 24. Asetusta on muutettu viimeksi asetuksella (ETY)
N:o 3577/90 (EYVL N:o L 353, 17.12.1990, s. 23)
(2) EYVL N:o L 282, 1.11.1975, s. 1. Asetusta on muutettu viimeksi asetuksella (ETY)
N:o 1249/89 (EYVL N:o L 129, 11.5.1989, s. 12)
(3) EYVL N:o L 289, 7.10.1989, s. 1. Asetusta on muutettu asetuksella (ETY) N:o 3577/90
(EYVL N:o L 353, 17.12.1990, s. 23)
(4) EYVL N:o L 373, 31.12.1990, s. 1
(5) EYVL N:o L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktiiviä on muutettu direktiivillä 90/675/ETY
(EYVL N:o L 373, 31.12.1990, s. 1)
▼B
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1 Tässä direktiivissä säädetään terveyttä koskevista säännöistä kotieläiminä
pidettävistä nautaeläimistä (mukaan lukien lajit Bubalus bubalis jaBison bison ),
sioista, lampaista ja vuohista sekä kotieläiminä pidettävistä kavioeläimistä
saatavan ihmisravinnoksi tarkoitetun tuoreen lihan tuotannossa ja markkinoille
saattamisessa.
2 Tätä direktiiviä ei sovelleta vähittäismyyntiliikkeissä tai myyntipisteiden
yhteydessä olevissa tiloissa suoritettavaan tuoreen lihan leikkaamiseen ja varas-
tointiin, jos leikkaaminen ja varastointi suoritetaan yksinomaan kuluttajalle
suoraan tuolla paikalla tapahtuvaa myyntiä varten.
3 Tätä direktiiviä sovelletaan rajoittamatta jauhettua lihaa koskevien yhteisön
erityisten sääntöjen soveltamista.
4 Tämä direktiivi ei vaikuta perustamissopimuksen yleisten määräysten
mukaisesti mahdollisesti määrättyihin kavioeläinten lihan vähittäismyyntiä
koskeviin rajoituksiin.
2 artikla
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
a) ”lihalla” kaikkia kotieläiminä pidettävien nautaeläinten (mukaan lukien lajit
Bubalus bubalis jaBison bison ), sikojen, lampaiden, vuohien ja kavioe-
läinten ihmisravinnoksi soveltuvia osia,
b) ”tuoreella lihalla” lihaa, mukaan lukien tyhjiöpakkaukseen tai suojakaasu-
pakkaukseen kääritty liha, jolle ei ole suoritettu muuta käsittelyä kuin
kylmäkäsittely säilyvyyden varmistamiseksi,
c) ”luulihalla” lihaa, joka on saatu mekaanisin keinoin lihaa sisältävistä luista
lukuun ottamatta pään luita, raajojen luita etupolvi- ja kinnernivelten alapuo-
lelta sekä sikojen häntäluita, ja joka on tarkoitettu direktiivin 77/99/ETY 6
artiklan mukaisesti hyväksyttyjä laitoksia varten (1),
d) ”ruholla” teuraseläimen koko ruumista verenlaskun, sisäelinten poiston ja
raajojen poiston etupolvi- ja kinnernivelistä, pään, hännän ja utareiden
poiston, sekä nautaeläinten, lampaiden, vuohien ja kavioeläinten osalta nylk-
emisen jälkeen. Sikojen osalta raajojen poistosta etupolvi- ja kinnernivelistä
ja pään poistosta voidaan kuitenkin luopua, jos liha on tarkoitettu käsiteltä-
viksi direktiivin 77/99/ETY mukaisesti,
e) ”sivutuotteilla” muuta kuin d kohdassa määriteltyä ruhoon kuuluvaa tuoretta
lihaa, vaikka se jäisi luonnollisesti ruhon yhteyteen,
f) ”sisäelimillä” rinta-, vatsa- ja lantio-ontelon elimiä mukaan lukien henki- ja
ruokatorvi,
g) ”virkaeläinlääkärillä” jäsenvaltion toimivaltaisen keskusviranomaisen
nimittämää eläinlääkäriä,
h) ”lähettäjämaalla” jäsenvaltiota, josta tuore liha lähetetään,
i) ”määrämaalla” jäsenvaltiota, johon tuore liha lähetetään toisesta jäsenval-
tiosta,
j) ”kuljetusvälineellä” moottoriajoneuvojen, kiskoilla liikkuvien kulkuneuvojen
ja ilma-alusten rahdinkuljetukseen tarkoitettuja osia sekä laivojen ruumia, tai
maitse, meritse tai ilmateitse kuljetettaviksi tarkoitettuja kontteja,
k) ”laitoksella” hyväksyttyä teurastamoa, hyväksyttyä leikkaamoa tai hyväk-
syttyä kylmävarastoa tai yksikköä, jossa on useita tällaisia laitoksia,
l) ”käärimisellä” tai ”kääreellä” tuoreen lihan suojaamista käyttämällä käärettä
tai astiaa, joka on suoraan kosketuksessa kyseiseen tuoreeseen lihaan ja
käärettä tai astiaa sinänsä,
m) ”pakkaamisella” tai ”pakkauksella” käärityn tuoreen lihan sijoittamista
toiseen astiaan ja jälkimmäistä astiaa sinänsä,
n) ”hätäteurastuksella” kaikkia teurastuksia, jotka eläinlääkäri määrää suoritet-
taviksi onnettomuuden tai vakavien fysiologisten tai toiminnallisten
häiriöiden vuoksi. Hätäteurastus voidaan suorittaa teurastamon ulkopuolella,
jos eläinlääkäri katsoo, että eläimen kuljetus on mahdotonta tai että se voisi
aiheuttaa eläimelle tarpeettomia kärsimyksiä.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 6
(1) EYVL N:o L 26, 31.1.1977, s. 35. Direktiiviä on viimeksi muutettu direktiivillä 89/662/
ETY (EYVL N:o L 395, 30.12.1989, s. 13)
▼B
3 artikla
1 Jäsenvaltioiden on huolehdittava:
A. ruhojen, puoliruhojen tai korkeintaan kolmeen kappaleeseen leikattujen
puoliruhojen sekä neljännesruhojen osalta, että
a) ne ovat peräisin liitteessä I olevassa I ja II luvussa säädetyt edellytykset
täyttävästä ja 10 artiklan mukaisesti hyväksytystä ja valvotusta teurasta-
mosta tai 4 artiklan mukaisesti erityisesti hyväksytystä teurastamosta,
b) ne ovat peräisin teuraseläimestä, jolle virkaeläinlääkäri on suorittanut
ante mortem -tarkastuksen liitteessä I olevan VI luvun mukaisesti, ja
jonka on tällaisen tarkastuksen tuloksena todettu sopivan teurastettavaksi
tämän direktiivin mukaisesti,
c) niitä on käsitelty tyydyttävissä hygieniaolosuhteissa liitteessä I olevan V
ja VII luvun mukaisesti,
d) virkaeläinlääkäri on suorittanut niille post mortem -tarkastuksen liitteessä
I olevan VIII luvun mukaisesti, eikä niissä esiinny muutoksia lukuun otta-
matta avoruhjeita, jotka ovat syntyneet juuri ennen teurastusta, tai
paikallisia epämuodostumia tai muutoksia jos todetaan, tarvittaessa asian-
mukaisin laboratoriokokein, että nämä muutokset tai epämuodostumat
eivät tee ruhoa ja teurastuksen sivutuotteita ihmisravinnoksi kelpaamatto-
miksi tai ihmisen terveydelle vaarallisiksi,
e) niissä on liitteessä I olevan XI luvun mukainen terveysmerkintä,
f) niiden mukana on kuljetuksen ajan:
i) kesäkuun 30 päivään 1993 asti, virkaeläinlääkärin lastaushetkellä
antama, muodoltaan ja sisällöltään liitteessä V esitetyn mallin
mukainen terveystodistus, joka on laadittava ainakin määrämaan
virallisella kielellä tai virallisilla kielillä. Todistus on laadittava
yhdelle paperiarkille,
ii) alkaen 1 päivästä heinäkuuta 1993 virkaeläinlääkärin hyväksymä
kaupallinen asiakirja, jonka on:
— liitteessä I olevan X luvun 50 kohdassa vahvistettujen yksityis-
kohtaisten tietojen, mukaan lukien pakastetun lihan
pakastuskuukausi ja -vuosi, lisäksi sisällettävä koodinumero,
jonka avulla virkaeläinlääkäri voidaan tunnistaa,
— oltava vastaanottajalla tallessa vähintään yhden vuoden ajan, jotta
se voidaan esittää pyynnöstä toimivaltaiselle viranomaiselle,
iii) liitteessä I olevan XI luvun mukainen terveystodistus sellaisen lihan
osalta, joka on peräisin rajoitusten alaisella alueella sijaitsevasta teur-
astamosta, tai lihan, joka on tarkoitettu lähetettäväksi toiseen
jäsenvaltioon kolmannen maan kautta sinetöidyssä kuorma-autossa.
Yksityiskohtaiset säännöksetiialakohdan täytäntöönpanosta ja erityisesti
koodinumeroiden jakamisesta sekä yhden tai useamman virkaeläinlääkä-
rien tunnistusluettelon laatimisesta, annetaan 16 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen,
g) ne on varastoitu post mortem -tarkastuksen jälkeen liitteessä I olevan XIV
luvun mukaisesti tyydyttävissä hygieniaolosuhteissa 10 artiklan mukai-
sesti hyväksytyissä ja liitteessä I olevan X luvun mukaisesti valvotuissa
laitoksissa,
h) ne on kuljetettu tyydyttävissä hygieniaolosuhteissa liitteessä I olevan XV
luvun mukaisesti,
B. edellä A alakohdassa tarkoitettua pienempien palojen tai luuttomaksi
leikatun lihan osalta, että:
a) ne on leikattu luuttomaksi tai muutoin leikattu liitteessä I olevassa I ja III
luvussa määrätyt edellytykset täyttävässä ja 10 artiklan mukaisesti hyväk-
sytyssä ja valvotussa leikkaamossa,
b) ne on leikattu luuttomaksi tai muutoin leikattu ja käsitelty liitteessä I
olevan IX luvun mukaisesti, ja ne on saatu:
— tuoreesta lihasta, joka täyttää A kohdassa vahvistetut vaatimukset,
lukuun ottamatta h alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia, ja joka on
kuljetettu liitteessä I olevan XV luvun mukaisesti, tai
— tuoreesta lihasta, joka on tuotu kolmansista maista direktiivin 90/675/
ETY säännösten mukaisesti,
c) ne on varastoitu liitteessä I olevan XIV luvun mukaisissa olosuhteissa 10
artiklan mukaisesti hyväksytyissä ja liitteessä I olevan X luvun mukai-
sesti valvotuissa laitoksissa,
d) virkaeläinlääkäri on tarkastanut ne liitteessä I olevan X luvun mukaisesti,
e) ne täyttävät liitteessä I olevassa XII luvussa vahvistetut käärimis- ja
pakkaamisvaatimukset,1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 7
▼B
f) ne täyttävät A alakohdan c, e, f ja h alakohdan vaatimukset,
C. että sivutuotteet ovat peräisin hyväksytystä teurastamosta tai hyväksytystä
leikkaamosta. Kokonaisten sivutuotteiden on täytettävä A ja B alakohdan
vaatimukset. Viipaloitujen sivutuotteiden on täytettävä B alakohdan vaati-
mukset.
Sivutuotteita ei saa viipaloida lukuun ottamatta nautaeläinten maksoja, jos
nämä maksat viipaloidaan hyväksytyssä leikkaamossa. Neuvosto voi päättää
määräenemmistöllä komission ehdotuksesta tämän poikkeuksen laajentami-
sesta muiden eläinlajien maksoihin,
D. sellaisen tuoreen lihan osalta, jota on säilytetty tämän direktiivin mukaisesti
jonkin jäsenvaltion hyväksymässä kylmävarastossa, ja jota ei sen jälkeen ole
käsitelty millään tavalla paitsi varastoinnin yhteydessä, että:
a) se täyttää A alakohdan c, e, g ja h alakohdan sekä B ja C alakohdan
vaatimukset tai on kolmansista maista direktiivin 90/675/ETY mukaisesti
tuotua tuoretta lihaa,
b) sen mukana on määräpaikkaan tapahtuvan kuljetuksen aikana A
alakohdan f alakohdassa tarkoitettu kaupallinen asiakirja tai todistus.
Silloin kun lihan mukana on oltava todistus, sen täyttää virkaeläinlääkäri
tuoreen lihaerän mukana olevien terveystodistusten perusteella lihan varas-
toinnin yhteydessä, ja maahantuonnin yhteydessä hänen on todettava
tuoreen lihan alkuperä,
E. tämän direktiivin mukaisesti tuotetun sellaisen tuoreen lihan osalta, jota on
säilytetty neuvoston direktiivin 72/462/ETY (1) mukaisesti hyväksytyssä
kolmannen maan kylmävarastossa tullin valvonnan alaisena, ja jota ei
senjälkeen ole käsitelty millään tavalla paitsi varastoinnin yhteydessä, että:
a) se täyttää A, B ja C alakohdan vaatimukset,
b) se täyttää erityiset takuut, jotka koskevat säilytys- ja kuljetusvaatimusten
noudattamisen tarkastamista ja todentamista,
c) sen mukana on 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen laadittavaa
mallia vastaava todistus.
Tarkastuksia, säilytys- ja kuljetusvaatimusten noudattamisen todentamista ja
todistuksen antamista koskevaterityiset takuut annetaan 16 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen.
2 Mitä 1 kohdassa säädetään, ei kuitenkaan sovelleta:
a) tuoreeseen lihaan, joka on tarkoitettu muuhun käyttöön kuin ihmisravinnoksi,
b) näyttelyyn, erityistutkimuksiin tai analyysiin tarkoitettuun tuoreeseen lihaan,
jos virallisella valvonnalla voidaan varmistaa, että lihaa ei käytetä ihmisra-
vinnoksi, ja kun näyttely on päättynyt tai kun erityistutkimukset tai analyysi
on suoritettu, liha hävitetään lukuun ottamatta sitä, joka käytettiin analyysi-
tarkoituksiin,
c) tuoreeseen lihaan, joka on tarkoitettu yksinomaan kansainvälisten järjestöjen
käyttöön,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansanterveyttä koskevien yhteisten säännösten
soveltamista.
4 artikla
A. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että jos 31 päivänä joulukuuta 1991
toiminnassa olevat teurastamot, jotka käsittelevät korkeintaan 12 eläinyk-
sikköä (a) viikossa ja korkeintaan 600 eläinyksikköä vuodessa, eivät täytä
liitteen I vaatimuksia, niihin sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1993 alkaen
seuraavia vaatimuksia:
1. Niiden on oltava erityisen eläinlääkinnällisen rekisteröinnin alaisia, ja
niillä on oltava erityinen hyväksyntänumero, johon sisältyy viittaus
paikalliseen valvontayksikköön.
Jotta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat hyväksyä laitoksen:
a) sen on täytettävä liitteessä II vahvistetut hyväksynnän edellytykset,1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 8
(1) EYVL N:o L 302, 31.12.1972, s. 28. Direktiiviä on viimeksi muutettu direktiivillä 91/
69/ETY (EYVL N:o L 46, 19.2.1991, s. 37)
(a) Nauta- ja kavioeläimet: 1,0 eläinyksikköä
Siat: 0,33 eläinyksikköä
Lampaat: 0,15 eläinyksikköä
▼B
b) teurastamon johtajan, omistajan tai tämän edustajan on pidettävä
kirjaa:
— laitokseen tulevista eläimistä ja sieltä lähtevistä teurastuksesta
saatavista tuotteista,
— suoritetuista tarkastuksista,
— noiden tarkastusten tuloksista.
Nämä tiedot on pyynnöstä toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle,
c) teurastamon on ilmoitettava eläinlääkintäviranomaiselle teurastusajan-
kohta ja eläinten määrä ja alkuperä, jotta tämä voi suorittaa ante
mortem -tarkastuksen liitteessä I olevan VI luvun mukaisesti joko
tilalla tai juuri ennen teurastusta,
d) virkaeläinlääkärin tai tämän apulaisen on oltava läsnä teurastuksen
aikana liitteessä I olevassa V, VII ja VIII luvussa vahvistettujen hygie-
niasääntöjen noudattamisen varmistamiseksi.
Jos virkaeläinlääkäri ei voi olla läsnä teurastuksen aikana, lihaa ei saa
viedä pois laitoksesta ennen kuin virkaeläinlääkäri on suorittanut post
mortem -tarkastuksen, jonka on tapahduttava teurastuspäivänä,
e) toimivaltaisen viranomaisen on valvottava laitoksesta peräisin olevan
lihan jakeluketjua ja ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi todettujen
tuotteiden asianmukaista merkitsemistä sekä niiden määräpaikkaa ja
myöhempää käyttöä.
Jäsenvaltioiden on laadittava luettelo laitoksista, joihin sovelletaan
tällaisia poikkeuksia ja toimitettava se ja siihen mahdollisesti tehdyt
lisäykset komissiolle.
f) toimivaltaisen viranomaisen on huolehdittava, että e alakohdassa
tarkoitetuista laitoksista peräisin oleva tuore liha on merkitty leimoin,
jotka on hyväksytty tuohon tarkoitukseen 16 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen, ja joista käy ilmi sen terveysvalvontayksikön
hallinnollinen alue, jonka piiriin laitos kuuluu.
2. Toimivaltainen viranomainen voi myös myöntää poikkeuksia liitteen II
mukaisesti sellaisille leikkaamoille, jotka eivät sijaitse hyväksytyssä
laitoksessa, ja jotka tuottavat korkeintaan kolme tonnia viikossa.
Liitteessä I olevan VII ja IX luvun ja X luvun 48 kohdan määräyksiä ei
sovelleta 1 alakohdassa tarkoitetuissa laitoksissa suoritettavaan säilytyk-
seen ja leikkaamiseen.
3. Liha, jonka katsotaan täyttävän tässä direktiivissä säädetyt hygienia- ja
terveystarkastusvaatimukset, on merkittävä leimalla, josta käy ilmi alku-
perälaitoksesta vastaavan terveysvalvontayksikön toimialue.
Tämän leiman malli määritellään 16 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen.
4. Tässä artiklassa tarkoitetuista laitoksista peräisin oleva liha on:
i) myytävä paikallisesti tuoreena tai käsiteltynä vähittäismyyjille tai
kuluttajille esipakkaamattomana tai -käärimättömänä,
ii) kuljetettava laitoksesta vastaanottajalle hygienisissä kuljetusolosuh-
teissa.
B. Tarvittaessa uudet laitokset voidaan tämän direktiivin liitteessä I määrätyistä
rakenne- ja perusrakennevaatimusten estämättä hyväksyä 16 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen, jos A kohdan vaatimukset täyttyvät.
C. Komission eläinlääkintäasiantuntijat voivat yhdessä toimivaltaisten kansal-
listen viranomaisten kanssa ja sikäli kun se on tarpeen tämän artiklan
yhdenmukaista soveltamista varten suorittaa tarkastuksia edustavassa
määrässä laitoksia, joihin sovelletaan tässä artiklassa säädettyjä vaatimuksia.
D. Yksityiskohtaiset säännökset tämän artiklan täytäntöönpanosta annetaan 16
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
E. Neuvosto tarkastelee tämän artiklan säännöksiä 1 päivään tammikuuta 1998
mennessä komission kertomuksen perusteella.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 9
▼B
5 artikla
1 Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että virkaeläinlääkäri julistaa ihmisravin-
noksi kelpaamattomaksi:
a) lihan, joka on peräisin eläimistä:
i) joissa on, rajoittamatta direktiivin 90/425/ETY (1) liitteessä C esitetyn
sairausluettelon soveltamista, todettu jokin seuraavista sairauksista:
— yleistynyt aktinobasilloosi tai aktinomykoosi,
— ritinärutto,— yleistynyt tuberkuloosi,
— yleistynyt lymfadeniitti,
— räkätauti,— raivotauti,
— jäykkäkouristus,
— akuutti salmonelloosi,
— akuutti luomistauti,
— sikaruusu,— botulismi,
— septikemia, pyemia, toksemia tai viremia,
ii) joissa on merkkejä akuutista keuhkokuumeesta, keuhkopussintulehduk-
sesta, vatsakalvontulehduksesta, kohtutulehduksesta, utaretulehduksesta,
niveltulehduksesta, sydänpussintulehduksesta, suolistotulehduksesta tai
aivo-selkäydintulehduksesta, joka on todettu yksityiskohtaisella tutki-
muksella, jota mahdollisesti täydentää bakteriologinen tutkimus jafarmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien tutkimus.
Jos näiden erityistutkimusten tulokset kuitenkin ovat hyväksyttäviä,
ruhot todetaan ihmisravinnoksi kelpaaviksi, kun ravinnoksi kelpaamat-
tomat osat on poistettu,
iii) joissa on seuraavia loistauteja: yleistynyt sarkokysta-infektio, yleistynyt
kystikerkoosi, trikinoosi,
iv) jotka ovat kuolleita, kuolleena syntyneitä tai syntymättömiä,
v) jotka on teurastettu liian nuorena ja joiden liha on vetinen,
vi) joissa on merkkejä kuihtumisesta tai pitkälle kehittyneestä anemiasta,
vii) joissa on useita kasvaimia, paiseita tai vakavia vammoja ruhon eri
osissa tai eri sisäelimissä,
b) sellaisten eläimien lihan:
i) joiden tuberkuliinikoereaktio on positiivinen tai epäselvä ja joista liit-
teessä I olevan VIII luvun 41 kohdan G alakohdan mukaisesti suoritettu
tutkimus on paljastanut vain paikallisia tuberkuloosimuutoksia useissa
elimissä tai useissa ruhon osissa.
Jos tuberkuloosimuutos kuitenkin havaitaan saman elimen tai ruhon osan
imusolmukkeissa, vain tämä elin tai ruhon osa ja siihen liittyvät imusol-
mukkeet todetaan ihmisravinnoksi kelpaamattomiksi,
ii) joiden bruselloosikoereaktio on positiivinen tai epäselvä, ja akuuttia
tulehdusta osoittavat muutokset tukevat tätä.
Vaikka tällaisia muutoksia ei havaittaisi, utareet, sukuelimet ja veri on
kuitenkin todettava ihmisravinnoksi kelpaamattomiksi,
c) — ruhon osat, joissa on merkkejä laajoista serooseista tai hemorragisista
infiltraatioista, paikallisista paiseista tai kontaminaatiosta,
— sivutuotteet ja sisäelimet joissa on tulehduksen, loisten tai trauman
aiheuttamia patologisia muutoksia,
d) lihan:
— joka on kuumeisesta eläimestä,
— jossa on vakavia muutoksia värin, hajun, koostumuksen tai maun osalta,
e) kun virkaeläinlääkäri on todennut, että ruhossa tai sivutuotteessa on juusto-
mainen imusolmuketulehdus tai jokin muu märkivä tila, ja ettei mainittu tila
ole yleistynyt tai siihen ei liity kuihtumista:
i) elimen ja sen imusolmukkeet, jos edellä mainittu muutos todetaan tuon
elimen tai imusolmukkeen pinnalla tai sisällä,
ii) kaikissa tapauksissa, joita i alakohta ei koske, muutoskohdan ja sellaiset
sitä ympäröivät osat, jotka eläinlääkäri pitää tarpeellisena hylätä ottaen
huomioon muutoksen ikä ja aste, ja että vain vanhoja täysin koteloitu-
neita muutoksia voidaan pitää inaktiivisina,1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 10
(1) EYVL N:o L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktiiviä on viimeksi muutettu direktiivillä 91/
174/ETY (EYVL N:o L 85, 5.4.1991, s. 37)
▼B
f) lihan, joka on peräisin pistokohdan alueelta,
g) kun virkaeläinlääkäri on todennut, että koko ruhossa tai jossakin sen osassa
tai jossakin sivutuotteessa esiintyy jokin muu kuin edellä olevissa kohdissa
tarkoitettu tauti tai tila, koko ruhon ja sivutuotteet tai sellaiset niiden
pienemmät osat, jotka tämä pitää tarpeellisena hylätä,
h) ruhot, joiden sivutuotteille ei ole suoritettu post mortem -tarkastusta,
i) eläimen veren, kun eläimen liha on todettu ihmisravinnoksi kelpaamatto-
maksi edeltävien kohtien mukaisesti, ja veren, jonka mahan sisältö tai muut
aineet ovat saastuttaneet,
j) eläinten lihan, kun näille on annettu:
i) direktiivien 81/602/ETY (1) ja 88/146/ETY (2) mukaisesti kiellettyjä
aineita,
ii) tuotteita, jotka todennäköisesti tekevät lihan vaaralliseksi tai haitalliseksi
ihmisten terveydelle, ja joista on tehtävä päätös 16 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen, kun on hankittu eläinlääkintäalan tiedekomitean
lausunto.
iii) mureuttajia,
k) lihan, joka sisältää jäämiä aineista, joiden käyttö on sallittu direktiivin 81/
602/ETY 4 artiklassa ja direktiivin 88/146/ETY 2 ja 7 artiklassa säädettyjen
poikkeusten mukaisesti, lääkeaineiden, antibioottien, torjunta-aineiden tai
muiden haitallisten tai tuoreen lihan nauttimisen ihmisten terveydelle
todennäköisesti vaaralliseksi tai haitalliseksi tekevien aineiden jäämiä, jos
tällaiset jäämät ylittävät yhteisön säännöissä vahvistetut sallittujen poikkea-
mien tasot,
l) lihan, joka on saastunut tai muuttunut; siinä määrin kuin siitä päätetään 16
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen eläinlääkintäalan tiedekomitean
annettua lausuntonsa,
m) yli kaksivuotiaiden eläinten maksan ja munuaiset, kun eläimet ovat peräisin
alueilta, joista direktiivin 86/469/ETY (3) 4 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen
suunnitelmien täytäntöönpano on paljastanut korkeita raskasmetallipitoi-
suuksia,
n) lihan, joka on käsitelty ionisoivalla tai ultravioletilla säteilyllä, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta yhteisön mahdollisten säteilytyssäännösten noudat-
tamista,
o) lihan, jossa on voimakas sukupuolihaju.
2 Erityisesti tuberkuloosin, luomistaudin ja salmonelloosin osalta voidaan 1
kohtaan tehdä lisäyksiä tai muutoksia 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudat-
taen eläinlääkintäalan tiedekomitean annettua lausuntonsa.
6 artikla
1 Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että:
a) edellä 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdan ja 5 artiklan 2 kohdan
säännösten noudattamista rajoittamatta, 3 artiklassa tarkoitettu tuore sianliha
tai hevosenliha kylmäkäsitellään direktiivin 77/96/ETY (4) liitteen IV mukai-
sesti, jos sitä ei ole tutkittu trikinoosin varalta sanotun direktiivin liitteen I
mukaisesti,
b) liha, joka on peräisin
i) siitoskarjuista,
ii) salakarjuista ja hermafrodiiteista,
iii) edellä 5 artiklan 1 kohdan o alakohdan säännöksiä rajoittamatta, kastroi-
mattomista karjuista, joiden ruhon paino on yli 80 kiloa, paitsi jos laitos
pystyy 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tunnustetulla mene-
telmällä tai, jos tällaista menetelmää ei ole, kyseisen toimivaltaisen
viranomaisen tunnustamalla menetelmällä takaamaan, että ruhot, joissa
on voimakas karjun haju, voidaan tunnistaa,
merkitään päätöksessä 84/371/ETY (5) määrätyllä erityismerkinnällä ja
käsitellään jollakin direktiivissä 77/99/ETY säädetyistä tavoista,
c) luuliha lämpökäsitellään direktiivin 77/99/ETY mukaisesti,1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 11
(1) EYVL N:o L 222, 7.8.1981, s. 32. Direktiiviä on viimeksi muutettu direktiivillä 85/358/
ETY (EYVL N:o L 191, 23.7.1985, s. 46)
(2) EYVL N:o L 70, 16.3.1988, s. 16
(3) EYVL N:o L 275, 26.9.1986, s. 36
(4) EYVL N:o L 26, 31.1.1977, s. 67. Direktiiviä viimeksi muutettu komission direktiivillä
89/321/ETY (EYVL N:o L 133, 17.5.1989, s. 33)
(5) EYVL N:o L 196, 26.7.1984, s. 46
▼B
d) ihmisravinnoksi kelpaamattomien osien poiston jälkeen tuore liha ja sivutuot-
teet, jotka ovat peräisin eläimistä, joissa on Cysticercus bovis taiCysticercus
cellulosae - loistartunta, joka ei ole levinnyt koko elimistöön, kylmäkäsi-
tellään 16 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti hyväksyttyä
menetelmää käyttäen,
e) hätäteurastettujen eläinten käyttö ihmisravinnoksi voidaan sallia vain paikal-
lisesti ja vain jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
— alkuperätila ei ole eläintautirajoitusten alainen,
— eläinlääkäri on suorittanut eläimelle ennen teurastusta ante mortem -
tarkastuksen 3 artiklan 1 kohdan A alakohdan b alakohdan mukaisesti,
— eläin on teurastettu tainnutuksen jälkeen, siitä on laskettu veri ja mahdol-
lisesti poistettu sisäelimet tainnutuspaikalla; eläinlääkäri voi
erityistapauksissa luopua tainnutusvaatimuksesta ja sallia ampumisen,
— teurastettu eläin, josta on laskettu veri, kuljetetaan mahdollisimman pian
teurastuksen jälkeen tyydyttävissä hygieniaolosuhteissa tämän direktiivin
mukaisesti hyväksyttyyn teurastamoon. Jos teurastettua eläintä ei voida
tunnin kuluessa viedä tällaiseen teurastamoon, se on kuljetettava kontis-
satai kuljetusvälineessä, jonka lämpötila pidetään 0-4 ºC:ssä. Jos
sisäelimiä ei ole poistettu teurastuksen yhteydessä, ne on poistettava
viimeistään kolmen tunnin kuluessa teurastuksesta; jos sisäelinten poisto
suoritetaan tainnutuspaikalla, sisäelimet on lähetettävä ruhon mukana
teurastamoon,
— teurastamoon kuljetuksen aikana teurastetun eläimen mukana on teuras-
tuksen määränneen eläinlääkärin antama todistus, jossa todetaan ante
mortem -tarkastuksen tulos, verenlaskun oikea suorittaminen, teurastu-
saika ja eläimelle mahdollisesti suoritettu käsittely ja tarvittaessa
sisäelinten tarkastuksen tulos; tämän todistuksen on oltava 16 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen laadittavan mallin mukainen,
— teurastetun eläimen ruhoa käsitellään siten, että se ei joudu kosketuksiin
ihmisravinnoksi tarkoitettujen ruhojen ja sivutuotteiden kanssa siihen asti
kunnes se 3 artiklan 1 kohdan A alakohdan d alakohdan mukaisessa post
mortem -tarkastuksessa ja tarvittaessa sitä täydentävissä bakteriologisissa
tutkimuksissa todetaan kokonaan tai osittain ihmisravinnoksi kelpaavaksi,
f) eläintautirajoitusten alaiselta alueelta peräisin olevaa lihaa koskevat
erityismääräykset, joista päätetään tapauskohtaisesti 16 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen,
g) edellä olevissa alakohdissa säädetty käsittely suoritetaan alkuperälaitoksessa
tai jossakin muussa virkaeläinlääkärin nimeämässä laitoksessa,
h) liha on merkitty 4 artiklan A kohdan 3 alakohdassa säädetyllä leimalla.
2 Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta 1 päivään
heinäkuuta 1992 mennessä niistä yhteisön alueen osista, joilla voidaan poiketa
1 kohdan a alakohdan vaatimuksista kun:
— epidemiologisin tutkimuksin todetaan, että alueella ei esiinny trikinoosia,
— eläviin eläimiin ja teurastettuihin eläimiin sovelletaan tehokasta tutkimus- ja
valvontamenetelmää.
7 artikla
1 Jäsenvaltioiden on varmistettava, että:
a) ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi todettu liha voidaan selvästi erottaa ihmis-
ravinnoksi kelpaavaksi todetusta lihasta,
b) ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi todettua lihaa käsitellään direktiivin 90/
667/ETY (1) mukaisesti.
2 Yksityiskohtaiset säännökset tämän artiklan täytäntöönpanosta annetaan
tarvittaessa 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
8 artikla
1 Eläimet tai niiden liha on tutkittava jäämien varalta, jos terveystarkastuksen
tulosten perusteella virkaeläinlääkäri epäilee, että jäämiä esiintyy, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 86/469/ETY säännösten noudattamista.
Tällä tutkimuksella on tarkastettava, onko lihassa farmakologisesti vaikuttavien
aineiden ja niiden muuntumistuotteiden jäämiä, tai jäämiä muista lihaan siirty-
neistä aineista, jotka todennäköisesti ovat ihmisten terveydelle haitallisia.
Jos tutkitussa lihassa on sellaisia määriä jäämiä, että ne ylittävät sallitut raja-
arvot, se on todettava ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 12
(1) EYVL N:o L 363, 27.12.1990, s. 51
▼B
Nämä jäämätutkimukset on suoritettava hyväksyttyjen ja tieteellisesti tunnustet-
tujen, erityisesti yhteisön säännöissä tai muissa kansainvälisissä määräyksissä
säädettyjen menetelmien mukaisesti.
Näiden jäämätutkimusten tuloksia 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen
vahvistetuin vertailumenetelmin on oltava mahdollista arvioida.
Jäljempänä 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen kussakin jäsenval-
tiossa on nimettävä vähintään yksi vertailulaboratorio suorittamaan
jäämätutkimuksia.
2 Neuvosto vahvistaa komission ehdotuksesta muiden kuin neuvoston direk-
tiivissä 86/363/ETY (1) ja neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2377/90 (2)
säädettyjen lihaan siirtyvien ja ihmiselle todennäköisesti haitallisten aineiden
suurimmat sallitut määrät.
9 artikla
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että:
i) vähintään yksi virkaeläinlääkäri on läsnä 10 artiklan mukaisesti hyväksy-
tyssä teurastamossa koko ante mortem japost mortem -tarkastusten ajan,
ii) virkaeläinlääkäri käy vähintään kerran päivässä 10 artiklan mukaisesti
hyväksytyssä leikkaamossa silloin kun siellä työskennellään lihan parissa
laitoksen hygieniaolosuhteiden ja laitokseen tuotavan ja sieltä pois vietävän
tuoreen lihan kirjanpidon tarkastamiseksi,
iii) virkaeläinlääkäri käy säännöllisesti kylmävarastossa.
Virkaeläinlääkäriä voivat avustaa tämän alaisuudessa ja vastuulla toimivat avus-
tajat:
a)ante mortem -tarkastuksessa, jossa apulaisen tehtäviin kuuluu eläinten alus-
tavan tarkastuksen suorittaminen ja puhtaasti käytännöllisissä tehtävissä
avustaminen,
b)post mortem -tarkastuksessa sillä edellytyksellä, että virkaeläinlääkäri todella
pystyy valvomaan avustajien työtä paikalla,
c) leikatun ja varastoidun lihan terveysvalvonta,
d) hyväksyttyjen laitosten tarkastus ja valvonta 10 artiklan mukaisesti.
Neuvosto vahvistaa komission ehdotuksesta 1 päivään tammikuuta 1992
mennessä virkaeläinlääkärin apuna toimivien avustajien enimmäismäärän.
Määrän on oltava riittävän pieni, jotta virkaeläinlääkäri voi suorittaa tehokasta
valvontaa post mortem -tarkastuksen aikana.
Vain liitteen III vaatimukset täyttäviä henkilöitä voidaan nimittää avustajiksi
jäsenvaltion toimivaltaisen keskusviranomaisen tai tuon keskusviranomaisen
nimittämän viranomaisen järjestämän kokeen perusteelle.
Edellä tarkoitetun avun tarjoamista varten avustajat muodostavat osan virkae-
läinlääkärin valvonnassa ja vastuulla toimivasta tarkastusryhmästä. Heidän on
oltava laitoksesta riippumattomia. Kyseisen jäsenvaltion toimivaltainen virano-
mainen vahvistaa tarkastusryhmän kokoonpanon kutakin laitosta varten siten,
että virkaeläinlääkäri kykenee valvomaan edellä mainittuja tehtäviä.
Tässä artiklassa tarkoitettuja avustavia tehtäviä koskevat yksityiskohtaiset
säännökset annetaan tarvittaessa 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
10 artikla
1 Kunkin jäsenvaltion on laadittava luettelo muista kuin 4 artiklassa tarkoite-
tuista hyväksytyistä laitoksista, joilla kullakin on eläinlääkinnällinen
hyväksyntänumero. Jäsenvaltioiden on lähetettävä tämä luettelo muille jäsenval-
tioille ja komissiolle.
Liitteessä I olevan V luvun 19 kohdan toisen alakohdan toisessa luetelmakoh-
dassa tarkoitettujen leikkaamojen on myös oltava hyväksyttyjä direktiivin 71/
118/ETY (3) mukaisesti. Komissio julkaisee tiedon tällaisesta leikkaamoluette-
lossa olevasta erityishyväksynnästä.
Jäsenvaltio ei saa hyväksyä laitosta, ellei se ole varma, että laitos on tämän
direktiivin mukainen.
Jos hygienia todetaan riittämättömäksi ja jos liitteessä I olevan VIII luvun 41
kohdan F alakohdassa säädetyt toimenpiteet ovat osoittautuneet riittämättömiksi1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 13
(1) EYVL N:o L 221, 7.8.1986, s. 43
(2) EYVL N:o L 224, 18.8.1990, s. 1
(3) EYVL N:o L 55, 8.3.1971, s. 23. Direktiiviä on viimeksi muutettu direktiivillä 90/654/
ETY (EYVL N:o L 353, 17.12.1990, s. 48)
▼B
tilanteen korjaamiseksi, toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on väliaikaisesti
peruutettava hyväksyntä.
Jos laitoksen johtaja, omistaja tai tämän edustaja ei korjaa todettuja puutteita
toimivaltaisen kansallisen viranomaisen määräämän ajan kuluessa, viimeksi
mainitun on peruutettava hyväksyntä.
Kyseisen jäsenvaltion on tässä otettava huomioon 12 artiklan mukaisesti
mahdollisesti suoritettujen tarkastusten tulokset. Muille jäsenvaltioille ja komis-
siolle on ilmoitettava hyväksynnän väliaikaisesta tai lopullisesta peruuttamisesta.
2 Laitoksen johtajan, omistajan tai tämän edustajan on 4 kohdan toisen
alakohdan mukaisesti suoritettava laitoksensa tuotanto-olosuhteiden yleisen
hygienian säännöllisiä tarkastuksia muun muassa mikrobiologisin tutkimuksin.
Tarkastusten on katettava kaikkien työvaiheiden työvälineet, laitteet ja koneet ja
tarvittaessa tuotteet.
Laitoksen johtajan, omistajan tai tämän edustajan on viranomaisten pyynnöstä
pystyttävä ilmoittamaan virkaeläinlääkärille tai komission eläinlääkintäasiantun-
tijoille tätä varten suoritettujen tarkastusten laatu, tiheys ja tulokset sekä
tarvittaessa tarkastuksen suorittaneen laboratorion nimi.
Tarkastusten laatu, tiheys sekä näytteenottomenetelmät ja bakteriologisen tutki-
muksen menetelmät vahvistetaan 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
3 Laitoksen johtajan, omistajan tai tämän edustajan on laadittava henkilök-
unnan koulutusohjelma, joka antaa työntekijöille mahdollisuuden noudattaa
tuotantorakenteeseen mukautettuja hygieenisen tuotannon vaatimuksia.
Laitoksesta vastaavan virkaeläinlääkärin on oltava mukana tuon ohjelman suun-
nittelussa ja täytäntöönpanossa.
4 Virkaeläinlääkäri vastaa laitosten tarkastuksista ja valvonnasta, ja tämän
apuna voi 9 artiklan mukaisesti pelkästään käytännöllisissä tehtävissä toimia
avustajia. Virkaeläinlääkärillä on kaikkina aikoina oltava vapaa pääsy kaikkiin
laitosten osiin tämän direktiivin noudattamisen varmistamiseksi, ja jos lihan tai
teurastettujen eläinten alkuperän osalta on epäilyjä, myös oikeus tutustua asiakir-
joihin, joiden avulla hän pystyy jäljittämään teurastetun eläimen alkuperätilan.
Virkaeläinlääkärin on säännöllisesti analysoitava 2 kohdassa säädettyjen tarkas-
tusten tulokset. Hän voi tämän analyysin perusteella suorittaa mikrobiologisia
lisätutkimuksia kaikissa tuotantovaiheissa tai kaikista tuotteista.
Näiden analyysien tulos on kirjattava kertomukseen, jonka johtopäätökset ja
suositukset annetaan tiedoksi laitoksen johtajalle, omistajalle tai tämän edusta-
jalle, jonka on hygienian parantamiseksi korjattava todetut puutteet.
11 artikla
Jäsenvaltioiden on annettava keskusviranomaiselle tai -laitokselle tehtäväksi
koota ja käyttää virkaeläinlääkärin suorittamien ante mortem japost mortem -
tarkastusten tuloksia ihmisiin tarttuvien tautien osalta.
Jos tällainen tauti todetaan, siitä on mahdollisimman pian ilmoitettava toimival-
taiselle eläinlääkintäviranomaiselle, joka on vastuussa eläinten alkuperäkarjan
valvonnasta.
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tietoja tietyistä taudeista ja erityisesti
tapauksista, joissa on todettu ihmisiin tarttuvia tauteja.
Komissio vahvistaa 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen yksityiskoh-
taiset säännökset tämän artiklan täytäntöönpanosta ja erityisesti:
— määräajoista tietojen toimittamiseksi komissiolle,
— tietojen laadusta,— sairauksista, joita tietojen keruu koskee,— tietojen keruusta ja käytöstä.
12 artikla
1 Komission eläinlääkintäasiantuntijat voivat, jos se on tarpeen tämän direk-
tiivin yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi ja yhteistyössä
toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa, suorittaa tarkastuksia paikalla;
he voivat erityisesti varmistaa, ovatko hyväksytyt laitokset todella tämän direk-
tiivin mukaisia. Komission on ilmoitettava jäsenvaltioille suoritettujen
tarkastusten tuloksista.
Jäsenvaltion, jonka alueella tarkastus suoritetaan, on annettava asiantuntijoille
kaikkea apua, jota nämä tarvitsevat tehtäviään suorittaessaan.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 14
▼B
Yleiset säännökset tämän artiklan täytäntöönpanemiseksi annetaan 16 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen.
Pysyvässä eläinlääkintäkomiteassa toimivien jäsenvaltioiden annettua lausun-
tonsa komissio laatii suositukset säännöistä, joita noudatetaan suoritettaessa
tässä kohdassa säädettyjä tarkastuksia.
2 Neuvosto tarkastelee tätä artiklaa 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä
komission kertomuksen ja siinä mahdollisesti esitettyjen ehdotusten perusteella.
13 artikla
1 Jäljempänä 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen jäsenvaltioiden
voidaan sallia soveltaa 4 artiklan säännöksiä teurastamoihin, jotka käsittelevät
korkeintaan 20 eläinyksikköä viikossa ja 1 000 eläinyksikköä vuodessa:
a) jos ne sijaitsevat erityisistä maantieteellisistä haitoista kärsivillä alueilla tai
kärsivät tarvikkeiden toimitusvaikeuksista,
b) jos ne 1 päivänä heinäkuuta 1991 osallistuvat uudelleenjärjestelyohjelmaan
tuona päivänä olemassa olevan kansallisen suunnitelman yhteydessä.
Samaa menettelyä noudattaen ja 4 artiklan A kohdan ensimmäisessä alakohdassa
vahvistetuista eläinyksikkörajojen muuntosuhteista poiketen tämän kohdan
ensimmäisessä alakohdassa säädetty lupa voidaan laajentaa korkeintaan 60 sikaa
viikossa käsitteleviin laitoksiin, kun seuraavat vaatimukset täyttyvät:
a) laitoksen omistaja on saanut toimivaltaisen viranomaisen hyväksymän
erityiskoulutuksen tuotantohygieniassa,
b) teurastettavat eläimet ovat laitoksen omistajan omaisuutta tai tämä on ostanut
ne täyttääkseen d kohdassa tarkoitetut vaatimukset,
c) liha tuotetaan tiloissa, jotka täyttävät liitteen II vaatimukset ja sijaitsevat
laitoksessa,
d) tuotettu liha käytetään yksinomaan laitoksen toimintaa varten tai myydään
paikalla suoraan kuluttajalle.
Päätettäessä poikkeusten myöntämisestä, voidaan määrätä erityisvaatimuksia, ja
erityisesti määritellä paikalliset markkinat.
Laitokset, joille on myönnetty tällaisia poikkeuksia, ovat hyväksyttyjä laitoksia
koskevia yhteisön tarkastusten alaisia.
2 Jäljempänä 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen:
— voidaan pyynnöstä myöntää poikkeuksia liitteessä I olevan II luvun 14
kohdan c alakohdan toisesta, kolmannesta ja neljännestä luetelmakohdasta,
VIII luvun 42 kohdan A alakohdan 2 alakohdasta ja IX luvun 46 kohdan d
alakohdasta kaikille vastaavat takuut antaville jäsenvaltioille. Näissä poik-
keuksissa on määrättävä terveyttä koskevista vaatimuksista, jotka vastaavat
ainakin liitteessä I määrättyjä edellytyksiä,
— niiden eläintautien osalta, jotka todennäköisesti vaarantavat ihmisten
terveyden, voidaan päättää lisävaatimuksista, joissa otetaan huomioon
kyseisten jäsenvaltioiden eläintautitilanne,
— voidaan päättää erityisistä tukkumarkkinoilla sijaitsevien laitosten hyväk-
syntää koskevista edellytyksistä.
14 artikla
1 Virkaeläinlääkärin tai toimivaltaisen viranomaisen on tapauksissa, joissa
epäillään, että eläinlääkintälainsäädäntöä ei ole noudatettu, tai jos epäillään lihan
soveltuvuutta ihmisravinnoksi, suoritettava kaikki eläinlääkärintarkastukset, joita
tämä pitää sopivina, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin
erityissäännösten soveltamista.
2 Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat hallinnolliset toimenpiteet tai
rankaisutoimenpiteet, joilla kaikki yhteisön eläinlääkintälainsäädännön rikko-
mukset tehdään rangaistaviksi, erityisesti, jos havaitaan, että laaditut todistukset
tai asiakirjat eivät vastaa lihan todellista tilaa, että tunnistusmerkinnät eivät ole
näiden sääntöjen mukaisia, että lihaa ei ole esitetty tarkastettavaksi tai että lihaa
ei ole käytetty alkuperäiseen käyttötarkoitukseen.
15 artikla
Neuvosto muuttaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta direktiivin liit-
teitä erityisesti mukauttaakseen ne tekniikan kehitykseen.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 15
▼B
16 artikla
1 Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa
pysyvän eläinlääkintäkomitean käsiteltäväksi komitean puheenjohtaja omasta
aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä viipymättä.
2 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpi-
teistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka
puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunnot annetaan
sellaisella 54 äänen enemmistöllä, joka saadaan kun äänet painotetaan perusta-
missopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei
osallistu äänestykseen.
3 Komissio päättää toimenpiteistä ja soveltaa niitä välittömästi, jos ne ovat
komitean lausunnon mukaiset. Jos toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon
mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle
ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenem-
mistöllä.
Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia
on tullut vireille neuvostossa, komissio päättää toimenpiteistä, jollei neuvosto
ole yksinkertaisella enemmistöllä niitä hylännyt.
17 artikla
Komissio antaa ennen 1 päivää heinäkuuta 1994 neuvostolle kertomuksen,
siihen mahdollisesti liittyvine ehdotuksineen, joista neuvosto päättää perustamis-
sopimuksen 43 artiklassa määrätyllä äänestysmenettelyllä, tarkastusmenetelmistä
sellaisen eläinten terveyden tason varmistamiseksi, joka vastaa liitteessä I
olevassa VI ja VIII luvussa kuvatuilla ante mortem japost mortem -tarkastusme-
netelmillä taattua tasoa.
18 artikla
Direktiivin 89/662/ETY säännöksiä sovelletaan erityisesti alkuperämaassa tapah-
tuviin tarkastuksiin, vastaanottavan jäsenvaltion suoritettavaksi kuuluvien
tarkastusten järjestämiseen ja seurantaan sekä toteutettaviin suojatoimenpiteisiin.
19 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 16
▼B
LIITE I
I LUKU
LAITOSTEN HYVÄKSYNNÄN YLEISET EDELLYTYKSET
Laitoksilla on oltava ainakin:
1 tiloissa, joissa tuoretta lihaa tuotetaan, käsitellään tai varastoidaan, sekä
alueilla ja käytävillä, joiden kautta tuoretta lihaa kuljetetaan:
a) vedenpitävä lattiapäällyste, joka on helppo puhdistaa ja desinfioida, on
lahosuojattu ja siten rakennettu, että veden poisjuoksuttaminen on
helppoa; vesi on kanavoitava ritilöin ja hajulukoin varustettuja viemäreitä
kohti. Kuitenkin:
— jäljempänä II luvun 14 kohdan d ja f alakohdassa, III luvun 15
kohdan a alakohdassa ja IV luvun 16 kohdan a alakohdassa tarkoite-
tuissa tiloissa ei vaadita veden kanavointia ritilöin ja hajulukoin
varustettuja viemäreitä kohti, ja 16 kohdan a kohdassa tarkoitettujen
tilojen osalta riittää laite, jolla vesi voidaan helposti poistaa,
— jäljempänä IV luvun 17 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tiloissa
sekä alueilla ja käytävillä, joiden kautta tuoretta lihaa kuljetetaan,
riittää vedenpitävä ja lahosuojattu lattiapäällyste,
b) tasaiset, kestävät ja tiiviit seinät, joilla on vaalea, pestävä pinnoite
vähintään kahden metrin korkeudelle, teurastustiloissa vähintään kolmen
metrin korkeudelle ja jäähdyttämöissä tai kylmätiloissa ja varastoissa
seinien on oltava pinnoitettu vähintään varastointikorkeuteen. Seinän ja
lattian yhtymäkohdat on pyöristettävä tai vastaavasti viimeisteltävä
lukuun ottamatta IV luvun 17 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja
huoneita,
Puisten seinien käyttö IV luvun 17 kohdassa tarkoitetuissa huoneissa ei
kuitenkaan ole perusteena hyväksynnän peruuttamiselle jos ne on raken-
nettu ennen tammikuuta 1983,
c) ovet sellaisesta materiaalista, jonka laatu ei heikkene ja, jos ne ovat
puusta, niiden kaikilla pinnoilla on oltava tasainen ja läpäisemätön
pinnoite,
d) lahosuojatut ja hajuttomat eristemateriaalit,
e) riittävä tuuletus ja tarvittaessa hyvä vesihöyryn poisto,
f) riittävä luonnollinen tai keinotekoinen valaistus, joka ei vääristä värejä,
g) puhdas ja helposti puhdistettava sisäkatto, tai tämän puuttuessa kattopääl-
lyste, jonka sisäpinta täyttää nämä edellytykset,
2 a) mahdollisimman lähellä työpisteitä riittävä määrä laitteita, joissa voi
puhdistaa ja desinfioida kädet sekä puhdistaa työkalut kuumalla vedellä.
Hanat eivät saa olla käsikäyttöisiä. Käsien pesua varten näissä paikoissa
on oltava kuuma ja kylmä juokseva vesi tai sopivan lämpöiseksi ennalta
sekoitettu vesi, puhdistus- ja desinfiointiaineita sekä hygieeniset käsien
kuivaustavat,
b) työkalujen desinfiointilaitteet, joissa veden lämpötila on vähintään 82 ºC.
3 asianmukaiset järjestelyt tuhoeläimiltä kuten hyönteisiltä ja jyrsijöiltä
suojautumista varten,
4 a) työkalut ja varusteet, kuten leikkauspöydät, irrotettavalla leikkauspinnalla
varustetut pöydät, astiat, kuljetinhihnat ja sahat on valmistettava korroo-
sionkestävästä materiaalista, joka ei voi pilata lihaa ja joka on helppo
puhdistaa ja desinfioida. Pinnat, jotka joutuvat tai voivat joutua kosketuk-
siin lihan kanssa, mukaan lukien saumat ja liitokset, on pidettävä sileinä.
Puun käyttö on kielletty lukuun ottamatta huoneita, joissa on ainoastaan
hygieenisesti pakattua tuoretta lihaa,
b) korroosionkestävät ja hygieniavaatimukset täyttävät varusteet ja laitteet:
— lihan käsittelyyn,
— liha-astioiden varastoimiseen siten, ettei liha tai astiat joudu kosketuk-
siin lattian tai seinien kanssa,
c) välineet lihan hygieeniseen käsittelyyn lastauksen ja purkamisen yhtey-
dessä, mukaan lukien asianmukaisesti järjestetyt ja varustetut
vastaanotto- ja järjestelyalueet,
d) erityiset vesitiiviit, korroosionkestävät astiat, joissa on kannet ja sulkimet,
jotka estävät asiattomia henkilöitä poistamasta tavaraa niistä, ja joihin
ihmisravinnoksi kelpaamaton liha pannaan, tai lukittava huone tällaista
lihaa varten, jos sen määrä on niin suuri, tai jos sitä ei kuljeteta pois tai
hävitetä kunkin työpäivän päätteeksi; kun tällainen liha poistetaan putkia1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 17
▼B
pitkin, putket on rakennettava ja asennettava siten, että vältetään tuoreen
lihan saastumisvaarat,
e) tilat kääre- ja pakkausmateriaalien hygieenistä varastointia varten, kun
laitoksessa harjoitetaan tällaista toimintaa,
5 jäähdytyslaitteet, jotka pitävät lihan sisälämpötilan tässä direktiivissä vaadi-
tulla tasolla. Laitteisiin on kuuluttava tiivistyneen veden poistojärjestelmä,
joka ei voi aiheuttaa lihan saastumista,
6 laitteet, joiden avulla toimitetaan riittävä määrä yksinomaan direktiivissä 80/
778/ETY (1) tarkoitettua paineenalaista juomakelpoista vettä. Laitteiden
voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti sallia toimittaa höyryntuotannossa,
palonsammutuksessa ja jäähdytyslaitteiden jäähdytyksessä käytettävää
juomakelvotonta vettä sillä edellytyksellä, että tätä tarkoitusta varten asen-
netut putket estävät tämän veden käytön muihin tarkoituksiin eikä niiden
ole mahdollista saastuttaa tuoretta lihaa. Juomakelvottoman veden putket onselvästi erotettava juomakelpoista vettä varten käytetyistä,
7 riittävä määrä direktiivissä 80/778/ETY tarkoitettua kuumaa juomakelpoista
vettä tuottava laitteisto,
8 hygieniavaatimukset täyttävä jäteveden poistojärjestelmä,
9 riittävästi varustettu lukittava tila yksinomaan eläinlääkintäviranomaisen
käyttöön, tai IV luvun 17 kohdassa tarkoitetuissa varastotiloissa sopivat tilat,
10 välineet, jotka mahdollistavat tässä direktiivissä säädettyjen eläinlääkärintar-
kastuksiin liittyvien toimenpiteiden tehokkaan suorittamisen milloin tahansa,
11 tarvittava määrä pukuhuoneita, joissa on tasaiset, vedenpitävät ja pestävät
seinät ja lattiat, pesualtaita, suihkuja sekä huuhdeltavia käymälöitä, jotka on
siten varustettu, että rakennuksen puhtaiden osien mahdollinen saastuminen
vältetään.
Käymälät eivät saa avautua suoraan työtiloihin. Suihkut eivät ole tarpeen
kylmävarastoissa, jotka vastaanottavat ja lähettävät vain hygieenisesti
käärittyä tuoretta lihaa. Pesualtaissa on oltava kuuma ja kylmä juokseva
vesi tai sopivan lämpöiseksi ennalta sekoitettu vesi, käsien puhdistus- ja
desinfiointiaineita sekä hygieeniset käsien kuivaustavat. Pesualtaan hanat
eivät saa olla käsi- tai käsivarsikäyttöisiä. Käymälöiden läheisyydessä on
oltava riittävä määrä tällaisia pesualtaita,
12 tila ja tarkoituksenmukaiset välineet lihan kuljetusvälineiden puhdistusta ja
desinfiointia varten, paitsi kun kyseessä ovat kylmävarastot, jotka vastaanot-
tavat ja lähettävät ainoastaan hygieenisesti pakattua tuoretta lihaa.
Teurastamoilla on oltava erilliset tilat ja välineet eläinkuljetusajoneuvoille.
Nämä paikat ja nämä välineet eivät kuitenkaan ole pakollisia, jos on
olemassa säännöksiä, joissa vaaditaan, että kuljetusvälineet puhdistetaan ja
desinfioidaan virallisesti tähän tarkoitukseen hyväksytyissä tiloissa.
13 tila tai paikka puhdistus- ja desinfiointiaineiden sekä vastaavien aineiden
säilytystä varten.
II LUKU
TEURASTAMOJEN HYVÄKSYNNÄN ERITYISET EDELLYTYKSET
14 Yleisten vaatimusten lisäksi teurastamoissa on oltava ainakin:
a) riittävät eläinsuojat tai ilmaston salliessa säilytyskarsinat eläimiä varten;
seinien ja lattioiden on oltava kestäviä, tiiviitä ja helppoja puhdistaa ja
desinfioida; näiden tilojen on oltava varustettuja eläinten juottamista ja
tarvittaessa ruokkimista varten, ja niissä on tarpeen mukaan oltava sopiva
viemäröintijärjestelmä,
b) teurastustilat, jotka ovat riittävän suuret, jotta työ voidaan suorittaa
tyydyttävästi. Teurastustiloissa, joissa teurastetaan sekä sikoja että muihin
lajeihin kuuluvia eläimiä, sikojen teurastusta varten on varattava erityinen
paikka; tällainen erityinen paikka ei kuitenkaan ole välttämätön, jos
sikojen ja muiden eläinten teurastus tapahtuvat eri aikoina; tällaisissa
tapauksissa kalttaus, karvanpoisto, kaavinta ja poltto on kuitenkin suori-
tettava erityisissä paikoissa, jotka on selvästi erotettu teurastuslinjasta
joko vähintään viiden metrin levyisellä avoimella tilalla tai vähintään
kolme metriä korkealla väliseinällä,
c) erilliset riittävän suuret tilat, jotka on varattu yksinomaan:
— mahojen ja suolien tyhjennystä ja puhdistusta varten,1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 18
(1) EYVL N:o L 229, 30.8.1980, s. 11. Direktiiviä on viimeksi muutettu direktiivillä 81/
858/ETY (EYVL N:o L 319, 7.11.1981, s. 19)
▼B
Erilliset tilat eivät kuitenkaan ole tarpeen, jos mahojen käsittely suor-
itetaan suljetulla mekaanisella laitteistolla, jossa on asianmukainen
tuuletusjärjestelmä ja joka täyttää seuraavat vaatimukset:
i) laitteisto on asennettava ja järjestettävä siten, että suolten erotta-
minen mahoista ja mahojen tyhjennys ja puhdistus suoritetaan
hygieenisesti. Sen on sijaittava erityisessä paikassa, joka on
selvästi erotettu suojaamattomasta tuoreesta lihasta väliseinällä,
joka ulottuu lattiasta vähintään kolmen metrin korkeuteen ja
ympäröi aluetta, jolla tällaisia toimenpiteitä toteutetaan,
ii) koneen suunnittelun ja toiminnan on tehokkaasti estettävä kaikki
tuoreen lihan saastuminen,
iii) siinä on oltava koneellinen ilmanvaihto, joka poistaa hajut ja
ilman välityksellä tapahtuvan saastumisen vaaran,
iv) koneen on oltava varustettu laitteella, jonka avulla jätevesi ja
mahojen sisältö voidaan suljetusti poistaa viemärijärjestelmään,
v) reitin, jota pitkin mahat kulkevat koneelle ja koneelta, on oltava
sekä selvästi erotettu että etäällä muun tuoreen lihan kulkureitistä.
Välittömästi tyhjennyksen ja puhdistuksen jälkeen mahat on pois-
tettava tiloista hygieenisesti,
vi) henkilökunta, joka käsittelee muuta tuoretta lihaa, ei saa käsitellä
mahoja. Mahoja käsittelevä henkilökunta ei saa käsitellä muuta
tuoretta lihaa,
— suolien ja mahojen sidontaa varten, jos tämä tehdään teurastamossa.
Nämä toimet voidaan kuitenkin suorittaa ensimmäisessä luetelmakoh-
dassa tarkoitetuissa tiloissa sillä edellytyksellä, että ristisaastumiselta
vältytään,
— muiden kuin edeltävissä luetelmakohdissa mainittujen sivutuotteiden
käsittelyä ja puhdistusta varten, mukaan luettuna erillinen paikka
päiden säilytystä varten riittävän etäällä muiden sivutuotteiden säily-
tyspaikasta, jos nämä toimenpiteet toteutetaan teurastamossa ja ne
eivät tapahdu teurastuslinjalla,
— vuotien, sarvien, sorkkien ja siankarvojen säilyttämiseksi suljetuissa
tiiviissä astioissa niiden tiloista poistamiseen asti siinä tapauksessa,
että niitä ei poisteta teurastamosta teurastuspäivänä,
d) erillinen paikka sivutuotteiden pakkaamista varten, jos ne pakataan teur-
astamossa,
e) lukittavat tilat tai ilmaston salliessa sopivasti sijoitetut erillisesti viemä-
röidyt aitaukset sairaita tai sairaiksi epäiltyjä eläimiä varten; lukittavat
tilat, jotka on varattu tällaisten eläinten teurastusta ja talteen otetun lihan
sekä ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi julistetun lihan varastointia
varten. Näiden eläinten teurastusta varten varatut tilat eivät ole
välttämättömät laitoksessa, jota toimivaltainen viranomainen ei ole
hyväksynyt tällaisten eläinten teurastamiseen, tai jos tällainen teurastus
suoritetaan tavanomaisen teurastuksen päätteeksi sillä edellytyksellä että
toteutetaan toimenpiteet ihmisravinnoksi kelpaavaksi julistetun lihansaastumisen estämiseksi. Tässä tapauksessa tilat on erityisesti puhdistet-
tava ja desinfioitava virallisessa valvonnassa ennen kuin niitä jälleen
käytetään sellaisten eläinten teurastamiseen, jotka eivät ole sairaita tai
sairaiksi epäiltyjä,
f) riittävän suuret jäähdyttämöt tai kylmätilat, jotka on varustettu korroo-
sionkestävillä laitteilla, jotka on suunniteltu estämään tuoreen lihan
joutuminen kosketuksiin lattian tai seinien kanssa, kun sitä kuljetetaan
tai säilytetään,
g) keinot, joilla valvotaan teurastamoon pääsyä ja sieltä poistumista,h) rakennuksen likaisten ja puhtaiden työskentelyalueiden selkeä erotta-
minen toisistaan puhtaiden alueiden saastumisen estämiseksi,
i) välineet, joiden avulla teurastusta voidaan jatkaa tainnutuksen jälkeen
mahdollisimman pitkälti eläimen ollessa riippuvassa asennossa; riippuva
eläin ei missään tapauksessa saa koskettaa lattiaa teurastuksen aikana,
j) kattorata lihan jatkokäsittelyä varten,
k) jos lantaa säilytetään teurastamon alueella, erityinen osasto tällaista lantaa
varten,
l) sopivasti varustettu tila trikiinitutkimuksen suorittamista varten, jos
tällainen tutkimus suoritetaan laitoksessa.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 19
▼B
III LUKU
LEIKKAAMOJEN HYVÄKSYNNÄN ERITYISET EDELLYTYKSET
15 Yleisten edellytysten lisäksi leikkaamoissa on oltava ainakin:
a) riittävän suuret jäähdyttämöt tai kylmätilat lihan säilytystä varten ja, kun
laitoksessa säilytetään pakattua lihaa, erillinen tällainen huone pakattua
lihaa varten. Pakkaamatonta lihaa ei saa säilyttää tällaisissa jäähdyttä-
möissä tai kylmätiloissa, ellei sitä ensin puhdisteta ja desinfioida,
b) leikkaamista, luuttomaksi leikkaamista ja käärimistä varten tilat, jotka on
varustettu rekisteröivällä lämpömittarilla tai rekisteröivällä kaukolämpö-
mittarilla,
c) jos leikkaamossa toteutetaan pakkaustoimenpiteitä, tilat pakkaamista
varten, jolleivät XII luvun 63 kohdassa vahvistetut edellytykset täyty,
d) tilat pakkaus- ja kääremateriaalien varastointia varten, jos leikkaamossa
jos tällaisia toimenpiteitä toteutetaan leikkaamossa,
IV LUKU
KYLMÄVARASTOJEN HYVÄKSYNNÄN ERITYISET EDELLYTYKSET16 Yleisten vaatimusten lisäksi varastoissa, joissa tuoretta lihaa säilytetään XIV
luvun 66 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, on oltava ainakin:
a) riittävän suuret jäähdyttämöt ja kylmätilat, jotka on helppo puhdistaa ja
joissa tuoretta lihaa voidaan säilyttää 66 kohdan ensimmäisessä alakoh-
dassa vahvistetuissa lämpötiloissa,
b) rekisteröivä lämpömittari tai rekisteröivä kaukolämpömittari jokaisessa
varastointialueessa tai jokaiselle varastointialueelle,
17 Yleisten vaatimusten lisäksi varastoissa, joissa tuoretta lihaa säilytetään XIV
luvun 66 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti, on oltava vähintään:
a) riittävän suuret jäähdyttämöt ja kylmätilat, jotka on helppo puhdistaa ja
joissa tuoretta lihaa voidaan säilyttää 66 kohdan neljännessä alakohdassa
vahvistetussa lämpötilassa,
b) rekisteröivä lämpömittari tai rekisteröivä kaukolämpömittari jokaisessa
varastointialueessa tai jokaiselle varastointialueelle,
V LUKU
LAITOSTEN HENKILÖKUNNAN, TILOJEN JA LAITTEIDEN
HYGIENIA
18 Henkilökunnan on noudatettava ehdotonta puhtautta, tilat ja laitteet on
pidettävä ehdottomasti puhtaina.
a) Suojaamatonta tai käärittyä tuoretta lihaa käsittelevän henkilökunnan tai
henkilökunnan, joka työskentelee tiloissa ja alueilla, joilla tällaista lihaa
käsitellään, pakataan tai kuljetetaan, on erityisesti käytettävä puhtaita ja
helposti puhdistettavia päähineitä, jalkineita ja vaaleita työvaatteita sekä
tarvittaessa puhtaita niskasuojia tai muuta suojavaatetusta. Eläimiä teuras-
tavan tai lihan parissa työskentelevän tai sitä käsittelevän henkilökunnan
on kunkin työpäivän aluksi puettava ylleen puhtaat työvaatteet ja vaihdet-
tava nämä vaatteet tarpeen mukaan päivän aikana sekä pestävä ja
desinfioitava kätensä useita kertoja työpäivän aikana ja aina ryhtyessään
uudelleen työhön. Sairaiden eläinten tai saastuneen lihan kanssa koske-
tuksissa olleiden henkilöiden on välittömästi pestävä kätensä ja
käsivartensa huolellisesti kuumalla vedellä ja sitten desinfioitava ne.
Tupakointi on kielletty työ- ja varastohuoneissa, lastaus-, vastaanotto-ja
järjestelytiloissa ja tiloissa, joissa kuormaa puretaan sekä muilla alueilla
ja käytävillä, joiden kautta tuoretta lihaa kuljetetaan.
b) Eläimiä ei saa päästää laitokseen lukuun ottamatta teurastamoihin
tuotavia teurastettavia eläimiä, ja näiden teurastamojen alueelle
päästettäviä, niiden toiminnan kannalta tarpeellisia eläimiä. Jyrsijät,
hyönteiset ja muut tuhoeläimet on järjestelmällisesti tuhottava.
c) Lihan käsittelyyn käytetyt laitteet ja välineet on pidettävä puhtaina ja
hyvässä kunnossa. Ne on huolellisesti puhdistettava ja desinfioitava useita
kertoja työpäivän aikana, työpäivän päätteeksi ja ennen kuin niitä
käytetään uudelleen, kun ne ovat saastuneet.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 20
▼B
19 Työtiloja, -välineitä ja -laitteita ei saa käyttää muihin tarkoituksiin kuin
direktiivin 91/495/ETY (1) mukaisesti sallittuun tuoreen lihan tai tarhatun
riistan lihan käsittelyyn.
Tätä rajoitusta ei sovelleta:
— edellä 17 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tiloissa käytettäviin kulje-
tuslaitteisiin, kun liha on pakattua,
— siipikarjanlihan tai luonnonvaraisen riistan lihan tai kaninlihan leikkaa-
miseen tai raakalihavalmisteiden valmistukseen, jos tällaiset
toimenpiteet toteutetaan eri aikoina kuin 1 ensimmäisessä alakohdassa
tarkoitetun tuoreen lihan tai tarhatun riistan lihan leikkaaminen ja kun
leikkaamo puhdistetaan ja desinfioidaan täysin ennen kuin sitä jälleen
käytetään tuoreen lihan tai tarhatun riistan lihan leikkaamiseen.
Lihanleikkausvälineitä saadaan käyttää ainoastaan lihan leikkaamiseen.
20 Liha ja liha-astiat eivät saa olla suoraan kosketuksessa lattian kanssa.21 Kaikkiin tarkoituksiin on käytettävä juomakelpoista vettä; juomakelvottoman
veden käyttö voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti sallia höyryntuotannossa
sillä edellytyksellä, että tätä tarkoitusta varten asennetut putket estävät
tämän veden käytön muihin tarkoituksiin eikä niiden ole mahdollista saas-
tuttaa lihaa. Lisäksi juomakelvotonta vettä voidaan poikkeustapauksissa
käyttää kylmälaitteiden jäähdytykseen. Juomakelvottoman veden putket on
selvästi erotettava juomakelpoista vettä varten käytetyistä.
22 Sahajauhon tai muiden vastaavien aineiden levittäminen työtilojen ja lihan
varastotilojen lattioille on kielletty.
23 Pesu- ja desinfiointiaineita ja vastaavia aineita on käytettävä siten, että ne
eivät vaikuta haitallisesti laitteisiin, työvälineisiin tai tuoreeseen lihaan. Lait-teet ja työvälineet on tällaisten aineiden käytön jälkeen huuhdeltava
huolellisesti juomakelpoisella vedellä.
24 Työskentely tuoreen lihan parissa ja sen käsittely on kiellettävä henkilöiltä,
jotka ovat mahdollisia saastumisen lähteitä,
Työhönoton yhteydessä kaikkia tuoreen lihan parissa työskenteleviä ja sitä
käsitteleviä henkilöitä on vaadittava lääkärintodistuksella todistamaan, että
tällaiselle työlle ei ole estettä. Tällaisen henkilön lääkärintarkastusten uusi-
misesta säädetään kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevassa kansallisessa
lainsäädännössä.
VI LUKU
ANTE MORTEM -TERVEYSTARKASTUS
25 Eläimille on suoritettava ante mortem -tarkastus sinä päivänä, jona ne
tuodaan teurastamoon tai ennen päivittäisen teurastuksen aloittamista.
Tarkastus on toistettava välittömästi ennen teurastusta, jos eläin on ollut
eläinsuojassa yli yön.
Teurastamon johtajan, omistajan tai tämän edustajan on helpotettava ante
mortem -terveystarkastukseen liittyvien toimenpiteiden toteuttamista ja
erityisesti kaikkia tarpeelliseksi katsottuja käsittelyjä.
Kussakin teurastettavassa eläimessä on oltava tunnistusmerkki, jonka avulla
toimivaltainen viranomainen voi määrittää sen alkuperän.
26 a) Virkaeläinlääkärin on suoritettava ante mortem -tarkastus ammatillisten
sääntöjen mukaisesti ja sopivassa valaistuksessa.
b) Virkaeläinlääkärin on teurastamoon tuotujen eläinten osalta tarkastettava,
että eläinsuojelua koskevia yhteisön määräyksiä noudatetaan.
27 Tarkastuksessa on todettava:
a) sairastavatko eläimet ihmisiin ja eläimiin tarttuvaa tautia tai onko
eläimen oireiden tai yleistilan perusteella syytä epäillä sen sairastavan
tällaista tautia,
b) onko niissä oireita sairaudesta tai sellaisesta yleistilan häiriöstä, joka voi
tehdä niiden lihan ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi; on myös kiinni-
tettävä huomiota siihen, onko eläimissä merkkejä siitä, että ne ovat
saaneet aineita, joilla on farmakologisia vaikutuksia, tai ovatko ne nautti-
neet muita aineita, jotka voivat tehdä niiden lihan ihmisten terveydelle
haitalliseksi,
c) ovatko ne väsyneitä, kiihtyneitä tai vahingoittuneita.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 21
(1) EYVL N:o 268/69, 24.9.1991, s. 41
▼B
28 a) Väsyneiden tai kiihtyneiden eläinten on annettava levätä vähintään 24
tuntia, jollei virkaeläinlääkäri toisin määrää.
b) Eläimiä, joissa on todettu jokin 27 kohdan a ja b alakohdassa tarkoite-
tuista taudeista, ei saa teurastaa ihmisravinnoksi.
c) Eläinten, joiden epäillään sairastavan jotakin 27 kohdan a ja b alakoh-
dassa tarkoitetuista taudeista, teurastusta on lykättävä. Nämä eläimet on
tutkittava yksityiskohtaisesti diagnoosin määrittämistä varten.
Jospost mortem -tarkastus on tarpeen diagnoosin määrittämistä varten,
virkaeläinlääkärin on vaadittava, että kyseiset eläimet teurastetaan erik-
seen tai tavanomaisen teurastuksen päätteeksi.
Noille eläimille on suoritettava yksityiskohtainen post mortem -tarkastus,
jota on täydennettävä, jos eläinlääkäri pitää sitä varmistuksen saamiseksi
tarpeellisena, asianmukaisella bakteriologisella tutkimuksella sekä farma-
kologisesti vaikuttavien aineiden jäämien tutkimuksella, jos epäillään,
että tällaisia aineita on annettu todetun tautitilan hoitamiseksi.
VII LUKU
TEURASTUS-, LEIKKAUS- JA LIHANKÄSITTELYHYGIENIA
29 Teurastustiloihin tuodut teuraseläimet on teurastettava välittömästi, ja veren-
lasku, nylkeminen tai karvojen poisto ja sisäelinten poisto sekä muut
teurastustoimenpiteet on toteutettava siten, että vältetään lihan saastuminen.
30 Verenlaskun on oltava täydellinen; ihmisravinnoksi tarkoitettu veri on
kerättävä ehdottoman puhtaisiin astioihin. Sitä ei saa sekoittaa käsin, vaan
ainoastaan hygieniavaatimukset täyttävillä välineillä.
31 Muut eläimet kuin siat on nyljettävä välittömästi ja täydellisesti, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta VIII luvun 41 kohdan D alakohdan a alakohdan
toisessa virkkeessä määrätyn poikkeuksen soveltamista. Jos sikoja ei nyljetä,
niiden karvat on poistettava välittömästi. Tämän toimenpiteen suorittami-
sessa voidaan käyttää karvojenpoistoaineita jos siat huuhdellaan jälkeenpäin
huolellisesti juomakelpoisella vedellä.
Vasikoiden ja lampaiden päiden nylkeminen ei kuitenkaan ole tarpeen jos
niiden päitä käsitellään siten, että tuoreen lihan saastumiselta vältytään.
32 Sisäelinten poisto on suoritettava välittömästi ja saatettava loppuun
viimeistään 45 minuuttia tainnutuksen jälkeen tai rituaaliteurastuksen yhtey-
dessä puoli tuntia verenlaskun jälkeen. Keuhkot, sydän, maksa, munuainen,
perna ja välikarsina voidaan joko poistaa tai jättää ruhoon luonnolliseen
yhteyteensä.
Jos ne irrotetaan, ne on numeroitava tai merkittävä tavalla, joka mahdollistaa
niiden tunnistamisen tiettyyn ruhoon kuuluviksi; tämä koskee myös päätä,
kieltä, ruoansulatuskanavaa ja kaikkia muita tarkastusta tai direktiivissä 86/
469/ETY säädettyjen tarkastusten suorittamista varten vaadittavia eläimen
osia. Edellä mainitut osat on säilytettävä ruhon lähellä kunnes tarkastus on
suoritettu. Jos peniksessä ei ole tautien oireita tai muutoksia, se voidaan
kuitenkin hävittää välittömästi. Kaikkien eläinlajien munuaiset on paljastet-
tava ympäröivästä rasvakudoksesta; nautaeläinten, sikojen ja kavioeläinten
munuaista ympäröivä kapseli on myöskin poistettava.
33 Lihaan ei saa jättää työvälineitä; lihan puhdistaminen kankaalla tai muulla
materiaalilla pyyhkimällä sekä ilman puhaltaminen on kielletty. Ilman puhal-
taminen elimeen voidaan kuitenkin hyväksyä rituaalitarkoituksiin sillä
edellytyksellä, että tällaista elintä ei käytetä ihmisravinnoksi.
34 Kavioeläinten, yli neljän viikon ikäisten sikojen ja yli kuuden kuukauden
ikäisten nautaeläinten ruhot on esitettävä tarkastettavaksi selkäydinkanavaa
pitkin halkaistuina puoliruhoina. Jos tarkastus sitä edellyttää, virkae-
läinlääkäri voi vaatia minkä tahansa pään tai ruhon halkaisua
pituussuunnassa.
Teknisten vaatimusten tai paikallisten kulutustottumusten huomioon ottami-
seksi►C1virkaeläinlääkäri voi kuitenkin sallia sikojen ruhojen
esittämisen tarkastettaviksi halkaisemattomina. ◄
35 Ennen tarkastuksen loppuun saattamista tarkastamattomat ruhot ja sivutuot-
teet eivät saa olla kosketuksissa jo tarkastettujen ruhojen ja sivutuotteiden
kanssa, ja ruhon siirtäminen, leikkaaminen tai muu jatkokäsittely on kiel-
letty.
36 Talteen otettu tai ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi todettu liha, mahat,
suolet ja ihmisravinnoksi kelpaamattomat sivutuotteet eivät saa olla koske-
tuksissa ihmisravinnoksi kelpaavaksi todetun lihan kanssa, ja ensin mainitut
on mahdollisimman pian sijoitettava erityisiin tiloihin tai astioihin, jotka on
sijoitettu ja järjestetty siten, että muun tuoreen lihan saastuminen vältetään.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 22
▼B
37 Jos useiden eläinten veri tai sivutuotteet kerätään samaan astiaan ennen post
mortem -tarkastuksen loppuun saattamista, koko astian sisältö on julistettava
ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi, jos yhden kyseessä olevan eläimen ruho
todetaan ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi.
38 Lihan, sivutuotteet mukaan lukien, käsittely, puhdistaminen, jatkokäsittely ja
kuljetus on suoritettava kaikkia hygieniavaatimuksia noudattaen. Kun
tällainen liha on pakattua, on noudatettava II luvun 14 kohdan d alakohtaa
ja XI luvun vaatimuksia. Pakattua lihaa on säilytettävä eri tiloissa kuin
suojaamatonta tuoretta lihaa.
VIII LUKU
POST MORTEM -TERVEYSTARKASTUS
39 Kaikki eläimen osat veri mukaan luettuna on tarkastettava välittömästi teur-
astuksen jälkeen sen määrittämiseksi, kelpaako liha ihmisravinnoksi.
40.Post mortem -tarkastukseen on sisällyttävä:
a) teurastetun eläimen ja siihen kuuluvien elinten silmämääräinen tarkastus,
b) jäljempänä 41 kohdassa tarkoitettujen elinten ja, jos virkaeläinlääkäri
katsoo sen tarpeelliseksi, kohdun tunnustelu,
c) tiettyjen elinten ja imusolmukkeiden sekä virkaeläinlääkärin tekemien
johtopäätösten perusteella kohdun viiltäminen. Jos tiettyjen elinten
silmämääräinen tarkastus tai tunnustelu osoittaa, että eläimessä on
muutoksia, jotka voivat saastuttaa ruhot, työvälineet, henkilökunnan tai
työtilat, näitä elimiä ei saa viiltää teurastustiloissa tai missään muissa
laitoksen osissa, joissa tuore liha voisi saastua,
d) koostumuksen, värin, hajun ja tarvittaessa maun poikkeavuuksien
tutkimus,
e) tarvittaessa laboratoriotutkimukset erityisesti 5 artiklan 1 kohdan jj a k
alakohdassa tarkoitettujen aineiden varalta.
41 Virkaeläinlääkärin on toimittava erityisesti seuraavasti:
A.Yli kuuden viikon ikäiset nautaeläimet
a) pään ja nielun silmämääräinen tarkastus; alaleuan, nieluntakaiset ja
korvasylkirauhasen imusolmukkeet ( Lnn. retropharyngiales, mandi-
bulares japarotidei ) on viillettävä ja tutkittava. Ulommat
puremalihakset, joihin on tehtävä kaksi alaleuan kanssa yhdensuun-
taista viiltoa, sekä sisäpuoliset puremalihakset (sisäpuoliset
pterygoid-lihakset), joihin on tehtävä yksi viilto, on tutkittava,
Suun ja nielun yksityiskohtaista silmämääräistä tarkastusta varten
ympäröivästä kudoksesta irrotettu kieli on tarkastettava silmämääräi-
sesti ja sitä on tunnusteltava. Tonsillat on poistettava,
b) henkitorven tarkastus; keuhkojen ja ruokatorven silmämääräinen
tarkastus ja tunnustelu; keuhkotyven ja välikarsinan imusolmukkeet
(Lnn. bifurcationes, eparteriales jamediastinales ) on viillettävä ja
tutkittava. Henkitorvi ja keuhkoputkien päähaarat on avattava pituus-
suunnassa ja keuhkot on viillettävä niiden alimmassa kolmanneksessa
kohtisuoraan keuhkoputkiin nähden; nämä viillot eivät ole tarpeen,
jos keuhkoja ei käytetä ihmisravintona,
c) sydänpussin ja sydämen silmämääräinen tarkastus, kun sydän on viil-
letty pituussuunnassa siten, että kammiot avautuvat ja kammioiden
väliseinä halkaistaan,
d) pallean silmämääräinen tarkastus,
e) maksan ja maksaportin imusolmukkeiden ( Lnn. portales ) silmämää-
räinen tarkastus ja tunnustelu; maksan viskeraalipuolen ja lobus
caudatuksen tyven viiltäminen sappitiehyeiden tutkimusta varten;
maksaportin imusolmukkeiden tarkastus ja tunnustelu,
f) ruoansulatuskanavan, suoliliepeen sekä mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden ( Lnn. gastrici, mesenterici, craniales
jacaudales ) silmämääräinen tarkastus, mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden tunnustelu ja tarvittaessa niiden viiltä-
minen,
g) pernan silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa tunnustelu,
h) munuaisten silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa munuaisten ja
munuaisimusolmukkeiden ( Lnn. renales ) viiltäminen,
i) rintakalvon ja vatsakalvon silmämääräinen tarkastus,
j) sukuelinten silmämääräinen tarkastus,1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 23
▼B
k) utareiden ja utareimusolmukkeiden ( Lnn. supramammarii ) silmämää-
räinen tarkastus ja tarvittaessa tunnustelu ja viiltäminen. Lehmien
utarepuoliskot on avattava pitkällä syvällä viillolla maitorauhasiin
(sinus lactiferes ) asti ja utareimusolmukkeet on viillettävä, paitsi jos
utareita ei käytetä ihmisravinnoksi.
B.Alle kuuden viikon ikäiset nautaeläimet
a) pään ja nielun silmämääräinen tarkastus. Nieluntakaiset imusolmuk-
keet (Lnn. retropharyngiales ) on viillettävä ja tutkittava. Suu ja
nielu on tutkittava ja kieli on tunnusteltava. Tonsillat on poistettava,
b) keuhkojen, henkitorven ja ruokatorven silmämääräinen tarkastus;
keuhkojen tunnustelu; keuhkotyven ja välikarsinan imusolmukkeet
(Lnn. bifurcationes, eparteriales jamediastinales ) on viillettävä ja
tutkittava.
Henkitorvi ja keuhkoputkien päähaarat on avattava pituussuunnassa
ja keuhkot on viillettävä niiden alimmassa kolmanneksessa kohti-suoraan keuhkoputkiin nähden; nämä viillot eivät ole tarpeen, jos
keuhkoja ei käytetä ihmisravinnoksi,
c) sydänpussin ja sydämen silmämääräinen tarkastus, kun sydän on viil-
letty pituussuunnassa siten, että kammiot avautuvat ja kammioiden
väliseinä halkaistaan,
d) pallean silmämääräinen tarkastus,
e) maksan ja maksaportin imusolmukkeiden ( Lnn. portales ) silmämää-
räinen tarkastus; maksan ja sen imusolmukkeiden tunnustelu ja
tarvittaessa viiltäminen,
f) ruoansulatuskanavan, suoliliepeen sekä mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden ( Lnn. gastrici, mesenterici, craniales
jacaudales ) silmämääräinen tarkastus, mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden tunnustelu ja tarvittaessa niiden viiltä-
minen,
g) pernan silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa tunnustelu,h) munuaisten silmämääräinen tarkastus; tarvittaessa munuaisten ja
munuaisimusolmukkeiden ( Lnn. renales ) viiltäminen,
i) rintakalvon ja vatsakalvon silmämääräinen tarkastus,
j) navan alueen ja nivelten silmämääräinen tarkastus ja tunnustelu;
epäilyttävissä tapauksissa navan alue on viillettävä ja nivelet avat-
tava. Nivelneste on tutkittava.
C.Siat
a) pään ja nielun silmämääräinen tarkastus; alaleuan imusolmukkeet
(Lnn. mandibulares ) on viillettävä ja tutkittava. Suu, nielu ja kieli
on tarkastettava silmämääräisesti. Tonsillat on poistettava,
b) keuhkojen, henkitorven ja ruokatorven silmämääräinen tarkastus;
keuhkojen sekä keuhkotyven ja välikarsinan imusolmukkeiden
tunnustelu ( Lnn. bifurcationes, eparteriales jamediastinales ). Henki-
torvi ja keuhkoputkien päähaarat on avattava pituussuunnassa ja
keuhkot on viillettävä niiden alimmassa kolmanneksessa kohti-
suoraan keuhkoputkiin nähden; nämä viillot eivät kuitenkaan ole
tarpeen, jos keuhkoja ei käytetä ihmisravinnoksi.
c) sydänpussin ja sydämen silmämääräinen tarkastus, kun sydän on viil-
letty pituussuunnassa siten, että kammiot avautuvat ja kammioiden
väliseinä halkaistaan,
d) pallean silmämääräinen tarkastus,
e) maksan ja maksaportin imusolmukkeiden ( Lnn. portales ) silmämää-
räinen tarkastus; maksan ja sen imusolmukkeiden tunnustelu,
f) ruoansulatuskanavan, suoliliepeen sekä mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden ( Lnn. gastrici, mesenterici, craniales
jacaudales ) silmämääräinen tarkastus, mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden tunnustelu ja tarvittaessa niiden viiltä-
minen,
g) pernan silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa tunnustelu,h) munuaisten silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa munuaisten ja
munuaisimusolmukkeiden ( Lnn. renales ) viiltäminen,
i) rintakalvon ja vatsakalvon silmämääräinen tarkastus,
j) sukuelinten silmämääräinen tarkastus,
k) utareiden ja utareimusolmukkeiden ( Lnn. supramammarii ) silmämää-
räinen tarkastus, emakoiden utareimusolmukkeiden viiltäminen,1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 24
▼B
l) nuorten eläinten navan alueen ja nivelten silmämääräinen tarkastus ja
tunnustelu; epäilyttävissä tapauksissa navan alue on viillettävä ja
nivelet avattava.
D.Lampaat ja vuohet
a) pään silmämääräinen tarkastus nylkemisen jälkeen ja epäilyttävissä
tapauksissa nielun, suun ja kielen sekä nieluntakaisten ja korvasylkir-
auhasten imusolmukkeiden tutkiminen. Nämä tutkimukset eivät ole
tarpeen, jos toimivaltainen viranomainen pystyy takaamaan, että
päätä, mukaan lukien kieli ja aivot, ei käytetä ihmisravinnoksi,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansanterveyteen liittyvien vaati-
musten soveltamista,
b) keuhkojen, henkitorven ja ruokatorven silmämääräinen tarkastus;
keuhkojen sekä keuhkotyven ja välikarsinan imusolmukkeiden ( Lnn.
bifurcationes, eparteriales jamediastinales ) tunnustelu; epäilyttävissä
tapauksissa nämä elimet ja imusolmukkeet on viillettävä ja tutkittava,
c) sydänpussin ja sydämen silmämääräinen tarkastus; epäilyttävissä
tapauksissa sydän on viillettävä ja tutkittava,
d) pallean silmämääräinen tarkastus,
e) maksan ja maksaportin imusolmukkeiden ( Lnn. portales ) silmämää-
räinen tarkastus; maksan ja sen imusolmukkeiden tunnustelu,
maksan viskeraalipuolen viiltäminen sappitiehyeiden tutkimusta
varten,
f) ruoansulatuskanavan, suoliliepeen sekä mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden ( Lnn. gastrici, mesenterici, craniales
jacaudales ) silmämääräinen tarkastus,
g) pernan silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa tunnustelu,h) munuaisten silmämääräinen tarkastus; tarvittaessa munuaisten ja
munuaisimusolmukkeiden ( Lnn. renales ) viiltäminen,
i) rintakalvon ja vatsakalvon silmämääräinen tarkastus,j) sukuelinten silmämääräinen tarkastus,
k) utareiden ja sen imusolmukkeiden silmämääräinen tarkastus,
l) nuorten eläinten navan alueen ja nivelten silmämääräinen tarkastus ja
tunnustelu; epäilyttävissä tapauksissa navan alue on viillettävä ja
nivelet avattava.
E.Kotieläiminä pidettävät kavioeläimet
a) pään silmämääräinen tarkastus ja kielen ympäröivästä kudoksesta
irroittamisen jälkeen nielun silmämääräinen tarkastus; alaleuan,
nieluntakaiset ja korvasylkirauhasen imusolmukkeet ( Lnn. retrophar-
yngiales, mandibulares japarotidei ) on tunnusteltava ja tarvittaessa
viillettävä. Suun ja nielunyksityiskohtaista tarkastusta varten
ympäröivästä kudoksesta irroitettu kieli on tarkastettava silmämää-
räisesti ja tunnusteltava. Tonsillat on poistettava,
b) keuhkojen, henkitorven ja ruokatorven silmämääräinen tarkastus;
keuhkojen tunnustelu; keuhkotyven ja välikarsinan imusolmukkeet
(Lnn. bifurcationes, eparteriales jamediastinales ) on tunnusteltava
ja tarvittaessa viillettävä. Henkitorvi ja keuhkoputkien päähaarat on
avattava pituussuunnassa ja keuhkot on viillettävä niiden alimmassa
kolmanneksessa kohtisuoraan keuhkoputkiin nähden; nämä viillot
eivät kuitenkaan ole tarpeen, jos keuhkoja ei käytetä ihmisravintona,
c) sydänpussin ja sydämen silmämääräinen tarkastus, kun sydän on
viilletty pituussuunnassa siten, että kammiot avautuvat ja
kammioiden väliseinä halkaistaan,
d) pallean silmämääräinen tarkastus,
e) maksan ja maksaportin imusolmukkeiden ( Lnn. portales ) silmämää-
räinen tarkastus; maksan ja sen imusolmukkeiden tunnustelu,
tarvittaessa maksan sekä maksan ja maksaportin imusolmukkeiden
viiltäminen,
f) ruoansulatuskanavan, suoliliepeen sekä mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden ( Lnn. gastrici, mesenterici, craniales
jacaudales ) silmämääräinen tarkastus; tarvittaessa mahaimusolmuk-
keiden ja suoliliepeen imusolmukkeiden viiltäminen,
g) pernan silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa tunnustelu,h) munuaisten silmämääräinen tarkastus, munuaisten tunnustelu ja
tarvittaessa munuaisten ja munuaisimusolmukkeiden ( Lnn. renales )
viiltäminen,
i) rintakalvon ja vatsakalvon silmämääräinen tarkastus,1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 25
▼B
j) oriiden ja tammojen sukuelinten silmämääräinen tarkastus,
k) utareiden ja utareimusolmukkeiden ( Lnn. supramammarii )
silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa utareimusolmukkeiden
viiltäminen,
l) nuorten eläinten navan alueen ja nivelten silmämääräinen tarkastus
ja tunnustelu; epäilyttävissä tapauksissa navan alue on viillettävä ja
nivelet avattava,
m) kimoväriset hevoset on tutkittava melanoosin ja melanomien varalta
olkanivelen alapuolisten lavan lihasten ja imusolmukkeiden ( Lnn.
lymphonodi subrhomboidei ) osalta irrottamalla yksi lapa. Munuaiset
on paljastettava ja tutkittava halkaisemalla koko munuainen.
F. Epäilyttävissä tapauksissa virkaeläinlääkäri voi suorittaa eläinten asiaan-
kuuluvien osien lisäviiltoja ja -tarkastuksia, jotka ovat tarpeen lopullisen
päätöksen tekoa varten.
Jos virkaeläinlääkäri toteaa, että tässä luvussa vahvistettuja hygie-
niasääntöjä selvästi rikotaan, tai että riittävä terveystarkastus estetään,
hänellä on valtuudet puuttua laitteiden tai tilojen käyttöön sekä toteuttaa
tarvittavat toimenpiteet aina tuotantovauhdin hidastamiseen tai tuotanto-
prosessin keskeyttämiseen asti.
G. Kun edellä mainittujen imusolmukkeiden viiltäminen on pakollista, ne
on järjestelmällisesti viillettävä useilla viilloilla ja tarkastettava
silmämääräisesti.
42 A. Virkaeläinlääkärin on lisäksi järjestelmällisesti suoritettava:
1) sikojen tutkimus kystikerkoosin varalta; tässä tutkimuksessa on
tarkastettava suoraan näkyvissä olevat lihakset, erityisesti reisili-
hakset, palleapilarit, kylkiluiden väliset lihakset, sydän, kieli ja
kurkunpää sekä tarvittaessa rasvakudoksesta irrotetut vatsakalvo ja
lannelihakset.
2) kavioeläinten tutkimus räkätaudin varalta tarkastamalla huolellisesti
henkitorven, kurkunpään, nenäonteloiden, sivuonteloiden ja niiden
haarautumien limakalvot sen jälkeen, kun pää on halkaistu pituus-
suunnassa ja sierainten väliseinä poistettu,
3) luurankolihaksia (poikkijuovaisia lihaksia) sisältävä sikojen ja
hevosten tuore liha on tarkastettava trikinoosin varalta.
Tämä tarkastus on suoritettava hyväksyttyjen ja tieteellisesti tunnustet-
tujen, erityisesti yhteisön direktiiveissä tai muissa kansainvälisissä
määräyksissä määriteltyjen menetelmien mukaisesti.
Tulokset on arvioitava vertailumenetelmällä, joka määrätään 16 artik-
lassa säädettyä menettelyä noudattaen eläinlääkintäalan tiedekomitean
annettua lausuntonsa; menetelmän luotettavuuden on oltava vähintään
yhtä hyvä kuin direktiivin 77/96/ETY liitteessä I olevassa 1 kohdassa
säädetyn trikiinitutkimuksen luotettavuus.
Komissio julkaisee vertailumenetelmän Euroopan yhteisöjen virallisessa
lehdessä .
B. Virkaeläinlääkäri kirjaa ante mortem japost mortem -terveystarkastusten
tulokset ja todettuaan 6 artiklassa tarkoitettuja ihmisiin tarttuvia tauteja
ilmoittaa niistä eläinten alkuperäkarjan valvonnasta vastaaville toimival-
taisille eläinlääkintäviranomaisille sekä kyseisestä karjasta vastaavalle
henkilölle.
IX LUKU
LEIKATTAVAKSI TARKOITETTUA LIHAA KOSKEVAT VAATI-
MUKSET
43 Pienempien kuin 3 artiklan 1 kohdan A alakohdassa tarkoitettujen palojen
leikkaaminen, luuttomaksi leikkaaminen tai nautaeläinten sivutuotteiden
viipalointi on sallittua vain hyväksytyissä leikkaamoissa.
44 Laitoksen johtajan, omistajan tai tämän edustajan on helpotettava laitoksen
valvontaa ja erityisesti kaikkia tarpeellisina pidettyjä käsittelyjä ja annettava
tarvittavat välineet valvontaviranomaisen käyttöön. Tämän on erityisesti
pyynnöstä pystyttävä ilmoittamaan valvonnasta vastaavalle virkaeläinlääkä-
rille, mistä hänen leikkaamoonsa tuotu liha on peräisin.
45 Lihaa, joka ei täytä tämän direktiivin 3 artiklan 1 kohdan B alakohdan b
alakohdan vaatimuksia, ei saa tuoda hyväksyttyihin leikkaamoihin, ellei sitä
sijoiteta erityiselle säilytysalueelle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta V luvun
19 kohdan toisen alakohdan määräyksien soveltamista; liha on joko leikat-
tava muissa paikoissa tai muina aikoina kuin nuo vaatimukset täyttävä liha.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 26
▼B
Virkaeläinlääkärillä on aina oltava vapaa pääsy kaikkiin varasto- ja työti-
loihin sen varmistamiseksi, että edellä esitettyjä säännöksiä noudatetaan
tunnollisesti.
46 a) Tuoretta lihaa on tuotava III luvun 15 kohdan b alakohdassa tarkoitet-
tuihin tiloihin tarpeen mukaan. Heti kun liha on leikattu ja tarvittaessa
pakattu, se on siirrettävä kyseisen luvun 15 kohdan a alakohdassa tarkoi-
tettuun jäähdyttämöön tai kylmätilaan.
b) Leikkaustiloihin tuleva liha on tarkastettava ja tarvittaessa puhdistettava.
Näihin tehtäviin tarkoitetussa työpisteessä on oltava sopivat välineet ja
riittävä valaistus.
c) Leikkaamisen, luuttomaksi leikkaamisen, käärimisen ja pakkaamisen
aikana lihan sisälämpötila on pidettävä jatkuvasti enintään + 7 ºC:ssa.
Leikkaamisen aikana leikkaamon lämpötila saa olla enintään + 12 ºC.
Viipaloinnin, käärimisen ja pakkaamisen aikana maksojen sisälämpötila
on pidettävä jatkuvasti enintään + 3 ºC:ssa.
Leikkaamisen, luuttomaksi leikkaamisen, viipaloinnin, kuutioinnin,
käärimisen ja pakkaamisen aikana maksojen, munuaisten ja pään lihan
lämpötila on pidettävä jatkuvasti enintään + 3 ºC:ssa.
d) Edellä a ja c alakohdasta poiketen liha voidaan leikata lämpimänä. Tässä
tapauksessa liha on siirrettävä suoraan teurastustiloista leikkaamoon.
Lisäksi teurastustilojen ja leikkaamon on sijaittava samassa rakennus-
ryhmässä ja riittävän lähellä toisiaan, jotta liha voidaan siirtää yhdellä
kertaa, ja leikkaaminen on suoritettava välittömästi siirron jälkeen. Heti
kun liha on leikattu ja tarvittaessa pakattu, se on siirrettävä asianmukai-
seen jäähdyttämöön.
e) Leikkaaminen on suoritettava siten, että vältetään lihan saastuminen.
Luunsirut ja verihyytymät on poistettava. Leikkaamisessa saatu liha, jota
ei ole tarkoitettu ihmisravinnoksi, on koottava 4 kohdan d alakohdassa
tarkoitettuihin paikkoihin, astioihin tai tiloihin sitä mukaa kun sitä leika-
taan.
X LUKU
LEIKATUN LIHAN JA VARASTOIDUN LIHAN TERVEYSTARKASTUS47 Hyväksytyt leikkaamot ja hyväksytyt kylmävarastot ovat virkaeläinlääkärin
valvonnan alaisia.
48 Virkaeläinlääkärin valvontaan on sisällyttävä seuraavat tehtävät:
— tuoreen lihan saapumisen ja lähtemisen tarkastus,
— edellä 47 kohdassa tarkoitetuissa laitoksissa säilytetyn tuoreen lihan
terveystarkastus,
— tuoreen lihan terveystarkastus ennen leikkaamista ja sen lähtiessä 47
kohdassa tarkoitetusta laitoksesta,
— edellä V luvussa määrätty tilojen, laitteiden ja välineiden puhtauden sekä
henkilökunnan hygienian, vaatetus mukaan luettuna, tarkastus,
— kaikki muu tarkastus, jota eläinlääkäri pitää tarpeellisena tämän direk-
tiivin noudattamisen varmistamiseksi.
XI LUKU
TERVEYSMERKINTÄ
49 Terveysmerkintä on tehtävä virkaeläinlääkärin vastuulla. Tätä varten hänen
on vastuullaan pidettävä ja talletettava:
a) lihan terveysmerkintään tarkoitetut välineet, jotka hän saa luovuttaa
avustajille vain merkinnän ajankohtana ja siihen vaadittavaksi ajaksi,
b) etiketit ja kääremateriaalit, jos nämä on jo merkitty tässä luvussa
määrätyllä tavalla. Tarvittava määrä näitä etikettejä ja kääremateriaaleja
annetaan avustajille silloin, kun niitä on tarkoitus käyttää.
50 Terveysmerkin on oltava:
a) joko soikea vähintään 6,5 cm leveä ja 4,5 cm korkea merkki, jossa on
seuraavat tiedot täysin luettavin kirjaimin:
— yläosassa lähettäjämaan alkukirjaimet suuraakkosin (ts. jokin seuraa-
vista):
B-D K-D-E L-E-F-I R L-I-L-NL-P-U K ,jota seuraa laitoksen eläinlääkinnällinen hyväksyntänumero,
— alaosassa jokin seuraavista kirjainlyhenteistä: CEE, EØF, EWG,
EOK, EEC tai EEG,1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 27
▼B
b) tai soikea vähintään 6,5 cm leveä ja 4,5 cm korkea merkki, jossa on
seuraavat tiedot täysin luettavin kirjaimin:
— yläosassa lähettäjämaan nimi suuraakkosin,
— keskellä laitoksen eläinlääkinnällinen hyväksyntänumero,
— alaosassa jokin seuraavista kirjainlyhenteistä: CEE, EØF, EWG,
EOK, EEC tai EEG,
Kirjainten on oltava vähintään 0,8 cm korkeita ja numeroiden vähintään
1 cm korkeita.
Terveysmerkki voi lisäksi sisältää maininnan lihan terveystarkastuksen
suorittaneesta virkaeläinlääkäristä.
51. Ruhot on muste- tai polttoleimattava 50 kohdan mukaisesti:
— enemmän kuin 65 kiloa painavien ruhojen molempiin puoliruhoihin on
tehtävä merkinnät ainakin seuraaviin kohtiin: reisien ulkopinta, kupeet,
selkä, rinta ja lapa,
— muihin ruhoihin tehdään merkintä ainakin neljään kohtaan, lapoihin ja
reisien ulkopintaan.
52. Nautaeläinten, sikojen ja kavioeläinten maksat on polttoleimattava 50
kohdan mukaisesti.
Kaikki muut sivutuotteet on muste- tai polttoleimattava 50 kohdan mukai-
sesti, jollei niitä kääritä tai pakata ja merkitä 55 ja 56 kohdan mukaisesti.
53. Leikkaamoissa virallisesti merkityistä ruhoista leikatut palat on muste- tai
polttoleimattava 50 kohdan mukaisesti, jollei niitä kääritä tai pakata, ja
kylkipalat on merkittävä siten, että alkuperäteurastamon tunnistaminen on
mahdollista.
54. Pakkaukset on aina merkittävä 55 kohdan mukaisesti.
55. Edellä 52 kohdan toisessa alakohdassa ja 53 kohdassa tarkoitettu pakattu
leikattu liha ja pakatut sivutuotteet, mukaan lukien nautaeläinten viipaloidut
maksat, on varustettava terveysmerkillä 50 kohdan mukaisesti. Merkissä on
oltava leikkaamon eläinlääkinnällinen hyväksyntänumero teurastamon
numeron sijasta. Merkin on oltava pakkaukseen kiinnitettävässä etiketissä
tai painettuna pakkaukseen siten, että se rikkoutuu, kun pakkaus avataan;
etiketissä on myös oltava sarjanumero. Kun leikattua lihaa tai sivutuotteita
kääritään XII luvun 62 kohdan mukaisesti, edellä tarkoitettu etiketti voidaan
kuitenkin kiinnittää kääreeseen. Teurastamossa pakattujen sivutuotteiden
osalta merkissä olevan numeron on oltava kyseisen teurastamon eläinlääk-
innällinen hyväksyntänumero.
56. Edellä 55 kohdassa esitettyjen vaatimusten lisäksi, kun tuore liha kääritään
myyntipakkauksiin, jotka on tarkoitettu suoraan kuluttajalle myytäviksi, 50
kohdan a alakohdassa määrätty terveysmerkki on myös painettava kääree-
seen tai kääreeseen kiinnitettyyn etikettiin. Merkissä on oltava leikkaamon
eläinlääkinnällinen hyväksyntänumero. Edellä 50 kohdan kokovaatimuksia
ei sovelleta tässä kohdassa tarkoitettuun merkkiin. Teurastamossa käärit-
tyjen sivutuotteiden osalta merkissä on kuitenkin oltava kyseisen
teurastamon eläinlääkinnällinen hyväksyntänumero.
57. Kavioeläinten lihassa ja sen pakkauksissa on oltava erityinen merkki, joka
määritetään tämän direktiivin 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
58. Leimaan käytettävät väriaineet on hyväksyttävä ihmisravinnoksi tarkoite-
tuissa elintarvikkeissa sallittuja väriaineita koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin (1) mukaisesti.
XII LUKU
TUOREEN LIHAN KÄÄRIMINEN JA PAKKAAMINEN
59 a) Pakkauksen (esimerkiksi pakkauslaatikot, pahvilaatikot) on täytettävä
kaikki hygieniasäännöt, ja erityisesti:
— se ei saa muuttaa lihan aistivaraisia ominaisuuksia,
— siitä ei saa siirtyä lihaan ihmisten terveydelle haitallisia aineita,
— sen on oltava riittävän kestävä suojatakseen lihaa tehokkaasti kulje-
tuksen ja käsittelyn aikana.
b) pakkausta ei saa käyttää uudelleen lihan pakkaamiseen, ellei sitä ole
valmistettu korroosionkestävistä materiaaleista, jotka on helppo
puhdistaa, ja ellei sitä ole puhdistettu ja desinfioitu.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 28
(1) EYVL N:o L 115, 11.11.1962, s. 2645/62. Direktiivi on viimeksi muutettu direktiivillä
85/7/ETY (EVYL N:o L 2, 3.11.1985, s. 22).
▼B
60 Kun tuore leikattu liha tai sivutuotteet kääritään, se on tehtävä välittömästi
leikkaamisen jälkeen ja hygieniavaatimusten mukaisesti.
Kiinteää sianrasvaa ja vatsalihasten paloja lukuun ottamatta leikattu liha ja
sivutuotteet on aina varustettava suojakääreellä, jollei sitä kuljeteta ripustet-
tuna koko kuljetuksen ajan.
Tällaisen kääreen on oltava läpinäkyvä ja väritön, ja sen on myös täytettävä
59 kohdan a alakohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa vahvis-
tetut edellytykset; sitä ei saa käyttää uudestaan lihan käärimiseen.
►M1Tästä vaatimuksesta voidaan poiketa sellaisen jäädytetyn lihan
kohdalla, joka on tarkoitettu käytettäväksi sellaisenaan direktiivissä 77/99/
ETY tai direktiivissä 88/657/ETY tarkoitettujen tuotteiden raaka-aineena. ◄
Nautaeläinten viipaloidut maksat on pakattava yksitellen. Pakkaus saa
sisältää vain kokonaisen viipaloidun elimen sen alkuperäisessä muodossa.
61 Kääritty liha on pakattava.62 Jos kääre kuitenkin täyttää kaikki pakkauksen suojaavuutta koskevat edelly-
tykset, sen ei tarvitse olla läpinäkyvä eikä väritön, eikä sen sijoittaminen
toiseen astiaan ole tarpeen sillä edellytyksellä, että muut 59 kohdan ehdot
täyttyvät.
63 Leikkaaminen, luuttomaksi leikkaaminen, kääriminen ja pakkaaminen voivat
tapahtua samoissa tiloissa seuraavin edellytyksin:
a) tilojen on oltava riittävän suuria ja siten varustettuja, että toimenpiteiden
hygienia varmistetaan,
b) pakkaukset ja kääreet on heti niiden valmistuksen jälkeen suojattu tiiviillä
päällyksellä; tätä päällystä on suojeltava vaurioilta laitokselle kuljetta-
misen aikana, ja niitä on säilytettävä laitoksessa erillisessä huoneessa
hygieenisissä olosuhteissa,
c) pakkausmateriaalin säilytystilojen on oltava pölyttömiä, niissä ei saa olla
tuhoeläimiä, eikä niistä saa olla ilmayhteyttä huoneisiin, jotka sisältävät
aineita, jotka saattaisivat saastuttaa tuoreen lihan. Pakkauksia ei saa
säilyttää sellaisenaan lattialla,
d) pakkaukset on koottava hygieenisissä olosuhteissa ennen kuin ne tuodaan
tiloihin,
e) pakkaukset on tuotava tiloihin hygieenisesti ja käytettävä viipymättä.
Henkilökunta, joka käsittelee tuoretta lihaa, ei saa käsitellä niitä.
f) liha on heti pakkaamisen jälkeen sijoitettava tarkoitusta varten varattuihin
säilytystiloihin.
64 Tässä luvussa tarkoitetut pakkaukset saavat sisältää vain yhdestä eläinlajista
peräisin olevaa leikattua lihaa.
XIII LUKU
TERVEYSTODISTUS
65 Alkuperäisen terveystodistuksen, jonka on oltava lihan mukana, kun sitä
kuljetetaan määräpaikkaan, on oltava virkaeläinlääkärin lastaushetkellä
antama.
Terveystodistuksen on vastattava muodoltaan ja sisällöltään liitteessä IV
esitettyä mallia, ja se on laadittava vähintään määräpaikan virallisella
kielellä tai virallisilla kielillä. Se on laadittava yhdelle paperiarkille.
XIV LUKU
VARASTOINTI
66 Tuore liha on välittömästi post mortem -tarkastuksen jälkeen jäähdytettävä
tasaiseen + 7 ºC:n sisälämpötilaan, kun kyseessä ovat ruhot ja palat, ja
+ 3 ºC:n lämpötilaan, kun kyseessä ovat sivutuotteet.
Toimivaltainen viranomainen voi tapauskohtaisesti myöntää poikkeuksia
tästä vaatimuksesta lihan kypsytykseen liittyvistä käytännön syistä, kun liha
kuljetetaan teurastamon välittömässä läheisyydessä sijaitseviin leikkaamoihin
tai lihakauppoihin sillä edellytyksellä, että tällainen kuljetus kestää enintään
yhden tunnin.
Pakastettavan tuoreen lihan on tultava suoraan hyväksytystä teurastamosta
tai hyväksytystä leikkaamosta.
Tuoreen lihan pakastaminen voidaan suorittaa ainoastaan laitoksessa, josta
liha on saatu tai jossa se on leikattu, tai hyväksytyssä kylmävarastossa asian-
mukaisin laittein.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 29
▼B
Kun tämän direktiivin 3 artiklan 1 kohdan A alakohdassa tarkoitetut palat,
tämän liitteen XI luvun 53 kohdassa tarkoitetut palat ja sivutuotteet on
tarkoitettu pakastettaviksi, ne on pakastettava viipymättä, jollei raakakyp-
syttämistä vaadita terveyssyistä. Jälkimmäisessä tapauksessa ne on
pakastettava välittömästi raakakypsyttämisen jälkeen.
Pakastettaviksi tarkoitetut ruhot, puoliruhot, enintään kolmeen osaan leikatut
puoliruhot ja neljännekset on pakastettava viivytyksettä lämpötilan tasaantu-
misen jälkeen.
Pakastettavaksi tarkoitettu leikattu liha on pakastettava viipymättä leikkaa-
misen jälkeen.
Pakastetun lihan on saavutettava − 12 ºC:n tai sitä alempi sisälämpötila, eikä
sitä saa sen jälkeen säilyttää korkeammassa lämpötilassa.
Pakastusprosessin käyneessä tuoreessa lihassa on oltava maininta pakasta-
miskuukaudesta ja -vuodesta.
67 Mitään muita tuotteita, jotka voivat vaikuttaa lihan hygieniaan tai saastuttaa
sen, ei saa säilyttää IV luvun 16 ja 17 kohdassa tarkoitetuissa huoneissa,
ellei lihaa pakata ja säilytetä erillään.
68 Edellä IV luvun 16 ja 17 kohdassa tarkoitetuista varastotilojen varastolämpö-
tiloista on pidettävä kirjaa.
XV LUKU
KULJETUS
69 Tuoretta lihaa on kuljetettava ilmatiiviillä sulkemisjärjestelmällä varuste-
tuissa kuljetusvälineissä, tai kun kyseessä on direktiivin 90/675/ETY
mukaisesti maahan tuotava tuore liha tai kolmannen maan alueen kautta
kuljetettu tuore liha, sinetöidyissä kuljetusvälineissä, jotka on suunniteltu ja
varustettu siten, että XIV luvussa vahvistetut lämpötilat säilyvät koko kulje-
tuksen ajan.
Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa määrätään, ruhoja, puoliru-
hoja, enintään kolmeen osaan leikattuja puoliruhoja ja neljänneksiä voidaan
kuljettaa XIV luvussa vahvistettuja lämpötiloja korkeammissa lämpötiloissa
tämän direktiivin 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tiedekomi-
tean lausunnon jälkeen vahvistettavien vaatimusten mukaisesti.
70 Tällaisen lihan kuljetukseen tarkoitettujen kuljetusvälineiden on täytettävä
seuraavat vaatimukset:
a) niiden sisäpintojen tai kaikkien muiden osien, jotka voivat joutua koske-
tuksiin lihan kanssa, on oltava korroosionkestävää materiaalia, joka ei voi
vaikuttaa lihan aistivaraisiin ominaisuuksiin tai tehdä lihaa ihmisen
terveydelle haitalliseksi; näiden pintojen on oltava sileät ja helpot
puhdistaa ja desinfioida,
b) niiden on oltava varustetut riittävin laittein, joilla lihaa suojataan hyöntei-
siltä ja pölyltä, ja oltava vesitiiviitä nesteiden valumisen estämiseksi,
c) ruhojen, puoliruhojen, enintään kolmeen osaan leikattujen puoliruhojen
tai neljännesruhojen ja pakkaamattoman leikatun lihan kuljetusta varten
niiden on oltava varustetut korroosionkestävillä lihan ripustamiseen
tarkoitetuilla laitteilla, jotka on asennettu sellaiseen korkeuteen, ettei liha
pääse koskettamaan lattiaa. Tätä määräystä ei sovelleta hygieenisesti
pakattuun pakastettuun lihaan. Ilmakuljetuksissa lihan ripustamiseen
tarkoitettuja laitteita ei kuitenkaan vaadita sillä edellytyksellä, että lihan
hygieenistä lastausta, kuljetusta ja kuormasta purkua varten on sopivat
korroosionkestävät välineet.
71 Lihan kuljetukseen käytettäväksi tarkoitettuja kuljetusvälineitä ei missään
tapauksessa saa käyttää elävien eläinten kuljetukseen tai sellaisten tuotteiden
kuljetukseen, jotka voisivat vaikuttaa lihaan tai saastuttaa sen.
72 Mitään muita tuotteita, jotka voivat vaikuttaa lihan hygieniaan tai saastuttaa
sen, ei saa kuljettaa samaan aikaan samassa kuljetusvälineessä kuin lihaa,
ellei toteuteta tarvittavia varotoimenpiteitä. Pakattu liha on kuljetettava eri
kuljetusvälineessä kuin pakkaamaton liha, jollei samassa kuljetusvälineessä
järjestetä riittävää fyysistä estettä suojaamaan pakkaamatonta lihaa pakatulta
lihalta. Siinä ei myöskään saa kuljettaa mahoja, ellei niitä ole kaltattu tai
puhdistettu, eikä päitä ja sorkkia, ellei niitä ole nyljetty tai kaltattu ja
karvottu.
73 Tuoretta lihaa ei saa kuljettaa kuljetusvälineessä, joka ei ole puhdas ja jota ei
ole desinfioitu.
74 Ruhot, puoliruhot, enintään kolmeen osaan leikatut puoliruhot ja neljännes-
ruhot, lukuun ottamatta hygieniavaatimusten mukaisesti pakattua pakastettua1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 30
▼B
lihaa, on kuljetettava ripustettuna koko kuljetuksen ajan lukuun ottamatta 70
kohdan c alakohdassa tarkoitettua lentokuljetusta.
Muut palat ja sivutuotteet on ripustettava tai sijoitettava telineille, jollei niitä
ole pakattu tai sijoitettu korroosionkestäviin astioihin. Tällaisten telineiden,
pakkausten tai astioiden on täytettävä hygieniavaatimukset ja erityisesti
pakkausten osalta tämän direktiivin säännökset. Sisäelimet on aina kuljetet-
tava tukevassa veden- ja rasvanpitävässä pakkauksessa, jota voidaan käyttää
uudelleen vasta puhdistuksen ja desinfioinnin jälkeen.
75 Virkaeläinlääkärin on ennen lähetystä varmistettava, että kuljetusajoneuvot
ja lastausolosuhteet täyttävät tämän luvun hygieniavaatimukset.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 31
▼B
LIITE II
I LUKU
KAPASITEETILTAAN PIENTEN LAITOSTEN HYVÄKSYNNÄN
YLEISET EDELLYTYKSET
Kapasiteetiltaan pienillä laitoksilla on oltava ainakin:
1 tiloissa, joissa tuoretta lihaa tuotetaan ja käsitellään:
a) vedenpitävä lattiapäällyste, joka on helppo puhdistaa ja desinfioida, on
lahosuojattu ja siten rakennettu, että veden poisjuoksuttaminen on helppoa;
vesi on kanavoitava ritilöin ja hajut estävin hajulukoin varustettuja viemä-
reitä kohti,
b) tasaiset, kestävät ja tiiviit seinät, joilla on vaalea, pestävä pinnoite
vähintään kahden metrin korkeudelle ja teurastustiloissa vähintään kolmen
metrin korkeudelle,
Puisten seinien käyttö liitteessä I olevan III luvun 16 kohdassa tarkoite-
tuissa tiloissa ei kuitenkaan ole perusteena hyväksynnän peruuttamiselle
jos ne on rakennettu ennen 1 päivää heinäkuuta 1991,
c) ovet, jotka on valmistettu helposti puhdistettavasta, lahosuojatusta ja hajut-
tomasta materiaalista,
Jos kyseisessä laitoksessa säilytetään lihaa, laitoksessa on oltava varasto-
tilat, jotka täyttävät edellä mainitut vaatimukset,
d) lahosuojatut ja hajuttomat eristemateriaalit,
e) riittävä tuuletus ja tarvittaessa hyvä vesihöyryn poisto,
f) riittävä luonnollinen tai keinotekoinen valaistus, joka ei vääristä värejä,
2 a) mahdollisimman lähellä työpisteitä riittävä määrä laitteita, joissa voi
puhdistaa ja desinfioida kädet sekä puhdistaa työkalut kuumalla vedellä.
Käsien pesua varten näissä paikoissa on oltava kuuma ja kylmä juokseva
vesi tai sopivan lämpöiseksi ennalta sekoitettu vesi, puhdistus- ja desin-
fiointiaineita sekä hygieeniset käsien kuivaustavat,
b) paikan päällä tai viereisessä huoneessa työkalujen desinfiointilaitteet,
joissa veden lämpötila on vähintään 82 ºC,
3 asianmukaiset järjestelyt tuhoeläimiltä kuten hyönteisiltä ja jyrsijöiltä suojau-
tumista varten,
4 a) työkalut ja varusteet, kuten leikkauspöydät, irrotettavalla leikkauspinnalla
varustetut pöydät, astiat, kuljetinhihnat ja sahat on valmistettava korroo-
sionkestävästä materiaalista, joka ei voi pilata lihaa ja joka on helppo
puhdistaa ja desinfioida. Puun käyttö on kielletty,
b) korroosionkestävät ja hygieniavaatimukset täyttävät varusteet ja laitteet:
— lihan käsittelyyn,
— liha-astioiden varastoimiseen siten, ettei liha tai astiat joudu kosketuk-
siin lattian tai seinien kanssa,
c) erityiset vesitiiviit, korroosionkestävät astiat, joissa on kannet ja sulkimet,
jotka estävät asiattomia henkilöitä poistamasta tavaraa niistä, ja joihin
ihmisravinnoksi kelpaamaton liha pannaan; tällainen liha on kuljetettava
pois tai hävitettävä kunkin työpäivän päätteeksi,
5 jäähdytyslaitteet, jotka pitävät lihan sisälämpötilan tässä direktiivissä vaadi-
tulla tasolla. Laitteisiin on kuuluttava tiivistyneen veden poistojärjestelmä,
joka ei voi aiheuttaa lihan saastumista,
6 laitteet, joiden avulla toimitetaan riittävä määrä yksinomaan direktiivissä 80/
778/ETY tarkoitettua paineistettua juomakelpoista vettä. Laitteiden voidaan
kuitenkin poikkeuksellisesti sallia toimittaa höyryntuotannossa, palonsammu-
tuksessa ja jäähdytyslaitteiden jäähdytyksessä käytettävää juomakelvotonta
vettä sillä edellytyksellä, että tätä tarkoitusta varten asennetut putket estävät
tämän veden käytön muihin tarkoituksiin eikä niiden ole mahdollista saas-
tuttaa tuoretta lihaa. Juomakelvottoman veden putket on selvästi erotettava
juomakelpoista vettä varten käytetyistä,
7 riittävä määrä direktiivissä 80/778/ETY tarkoitettua kuumaa juomakelpoista
vettä tuottava laitteisto,
8 hygieeninen jäteveden poistojärjestelmä,
9 ainakin yksi pesuallas sekä huuhdeltavia käymälöitä. Nämä eivät saa avautua
suoraan työtiloihin. Pesualtaissa on oltava kuuma ja kylmä juokseva vesi tai
sopivan lämpöiseksi ennalta sekoitettu vesi, käsien puhdistus- ja desinfioin-
tiaineita sekä hygieeniset käsien kuivaustavat. Pesualtaan on oltava lähellä
käymälöitä.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 32
▼B
II LUKU
KAPASITEETILTAAN PIENTEN TEURASTAMOJEN HYVÄKSYNNÄN
ERITYISET EDELLYTYKSET
10 Yleisten vaatimusten lisäksi kapasiteetiltaan pienissä teurastamoissa on
oltava ainakin:
a) riittävät eläinsuojat eläimille, joita säilytetään yön yli teurastamon
tiloissa,
b) teurastushuone ja ottaen huomioon teurastuksen aikana toteutettavat
toimenpiteet, sopivat ja riittävän suuret huoneet näille toimenpiteille, jotta
ne voidaan toteuttaa hygienian kannalta tyydyttävästi,
c) teurastustiloissa selvästi erotettu paikka tainnutusta ja verenlaskua varten,
d) teurastustiloissa pestävät seinät vähintään kolmen metrin korkeuteen tai
sisäkattoon asti. Teurastuksen aikana on huolehdittava riittävästä höyryn-
poistosta,
e) välineet, joiden avulla teurastusta voidaan jatkaa tainnutuksen jälkeen
mahdollisimman pitkälti eläimen ollessa riippuvassa asennossa; riippuva
eläin ei missään tapauksessa saa koskettaa lattiaa teurastuksen aikana,
f) jäähdyttämö, joka on kapasiteetiltaan riittävä suhteessa teurastettavien
eläinten kokoon ja tyyppiin, ja joka on joka tapauksessa varustettu erilli-
sellä lukittavalla vähimmäistilalla, joka on varattu tutkittavien ruhojen
tarkasteluun.
Toimivaltainen viranomainen voi tapauskohtaisesti myöntää poikkeuksia
tästä vaatimuksesta, kun liha kuljetetaan viipymättä teurastamosta sen
välittömässä läheisyydessä oleviin leikkaamoihin tai lihakauppoihin sillä
edellytyksellä, että kuljetus kestää enintään yhden tunnin.
11 Teurastustiloissa ei saa tyhjentää tai puhdistaa mahoja ja suolia tai varastoida
vuotia, sarvia, sorkkia ja siankarvoja.
12 Jos lantaa ei voida poistaa teurastamon alueelta joka päivä, se on varastoi-
tava selvästi erotettuun paikkaan.
13 Teurastustiloihin tuodut eläimet on välittömästi tainnutettava ja teurastettava.
14 Sairaita tai sairaiksi epäiltyjä eläimiä ei saa teurastaa laitoksessa paitsi jos
toimivaltainen viranomainen myöntää poikkeusluvan.
Kun poikkeuslupa myönnetään, teurastus on suoritettava toimivaltaisen vira-
nomaisen valvonnassa, ja on toteutettava toimenpiteet saastumisen
estämiseksi; tilat on erityisesti puhdistettava ja desinfioitava virallisessa
valvonnassa ennen kuin niitä käytetään uudelleen.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 33
▼B
LIITE III
AVUSTAJIEN AMMATILLINEN PÄTEVYYS
1 Vain ehdokkaita, jotka voivat osoittaa, että he ovat osallistuneet vähintään
400 tunnin ajan jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten hyväksymään
teoreettiseen kurssiin, jossa on käsitelty tämän liitteen 3 kohdan a alakohdassa
tarkoitettuja aiheita, mukaan lukien laboratorioesitykset, sekä saaneet
vähintään 200 tuntia käytännön harjoitusta virkaeläinlääkärin valvonnassa,
voidaan hyväksyä tämän direktiivin 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun kokee-seen. Käytännön harjoittelu tapahtuu teurastamoissa, leikkaamoissa,
kylmävarastoissa ja tuoreen lihan tarkastuspaikoissa.
2 Direktiivin 71/118/ETY liitteen II vaatimukset täyttävät avustajat voivat
kuitenkin osallistua ammattikurssille, jonka teoreettinen osa on vähennetty
200 tuntiin.
3 Tämän direktiivin 9 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitettu koe koostuu
teoreettisesta osasta ja käytännöllisestä osasta ja siinä käsitellään seuraavia
aiheita:
a) teoreettinen osa:
— perustiedot teurastettujen eläinten anatomiasta ja fysiologiasta,
— perustiedot teurastettujen eläinten patologiasta,— perustiedot teurastettujen eläinten patologisesta anatomiasta,— perustiedot hygieniasta ja erityisesti teollisuushygieniasta, teurastus-,
leikkaamis- ja varastohygieniasta sekä työskentelyhygieniasta,
— tiedot tuoretta lihaa koskevista teurastus-, tarkastus-, valmistus-,
käärimis-, pakkaus- ja kuljetusmenetelmistä ja -menettelyistä,
— tiedot työn suorittamiseen liittyvistä laeista, asetuksista ja hallinnolli-
sista määräyksistä,
— näytteenottomenettelyt,
b) käytännöllinen osa:
— teurastettujen eläinten tarkastus ja arviointi,
— eläinlajien tunnistus eläimen lajille tyypillisten osien tarkastelun avulla,— teurastettujen eläinten muuttuneiden osien tunnistus ja niiden kommen-
tointi,
—post mortem -tarkastus teurastamossa,
— hygieniavalvonta,— näytteenotto.1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 34
▼B
LIITE IV
1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 35
▼B
1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 36
▼B
LIITE V
1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 37
▼B
1991L0497 — FI — 24.02.1992 — 001.001 — 38