4)

Lisätään teksti seuraavasti:

”B OSA

UUSI KÄYTÖNAIKAISTA VAATIMUSTENMUKAISUUTTA KOSKEVA MENETELMÄ

1. Johdanto

Tätä osaa sovelletaan luokan M ja luokan N1 alaluokan I ajoneuvoihin, jotka perustuvat tyyppeihin, jotka on hyväksytty 1 päivän tammikuuta 2019 jälkeen, ja kaikkiin 1 päivän syyskuuta 2019 jälkeen rekisteröityihin ajoneuvoihin sekä luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvoihin, jotka perustuvat tyyppeihin, jotka on hyväksytty 1 päivän syyskuuta 2019 jälkeen ja rekisteröity 1 päivän syyskuuta 2020 jälkeen.

Siinä vahvistetaan käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset, joiden mukaisesti tarkastetaan, noudatetaanko pakokaasupäästöjä (myös matalassa lämpötilassa) ja haihtumispäästöjä koskevia päästörajoja ajoneuvon tavanomaisen käyttöiän aikana viiden vuoden ikään tai 100 000 ajokilometriin saakka sen mukaan, kumpi edellytys täyttyy aikaisemmin.

2. Prosessin kuvaus

Kuva B.1

Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn kuvaus (GTAA tarkoittaa hyväksynnän myöntänyttä tyyppihyväksyntäviranomaista ja OEM valmistajaa)

3. Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen määritelmä

Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe koostuu seuraavista ajoneuvoista:

(a) pakokaasupäästöjen osalta (tyyppi 1- ja tyyppi 6 -testi) PEMS-testiperheeseen kuuluvat ajoneuvot liitteen III A lisäyksessä 7 kuvatusti

(b) haihtumispäästöjen osalta (tyyppi 4 -testi) haihtumispäästöperheeseen kuuluvat ajoneuvot liitteessä VI olevassa 5.5 kohdassa kuvatusti.

4. Tietojen kerääminen ja alustava riskinarviointi

Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen kerää kaikki mahdollisiin päästövaatimusten vastaisuuksiin liittyvät tiedot, joilla on merkitystä päätettäessä tiettynä vuotena testattavista käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevista perheistä. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on otettava huomioon erityisesti tiedot ajoneuvotyypeistä, joiden päästöt ovat suuret todellisissa ajo-olosuhteissa. Tiedot on hankittava asianmukaisilla menetelmillä, jollaisia voivat olla etäseuranta, ajoneuvon sisäiset yksinkertaistetut päästöjenmittausjärjestelmät (SEMS) ja kannettavilla päästöjenmittausjärjestelmillä (PEMS) tehtävä testaus. Tällaisessa testauksessa havaittujen päästöylitysten määrää ja merkittävyyttä voidaan käyttää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen priorisoinnissa.

Osana käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen toimitettavia tietoja kunkin valmistajan on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle päästöihin liittyvistä takuuvaateista ja mahdollisista huollon yhteydessä tehdyistä päästöihin liittyvistä takuukorjauksista käyttämällä muotoa, josta hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen ja valmistaja ovat tyyppihyväksynnän yhteydessä sopineet. Tiedoissa on yksilöitävä päästöihin liittyvien komponenttien ja järjestelmien vikojen esiintymistiheys ja luonne käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien perheiden mukaan jaoteltuna. Raportit on annettava vähintään kerran vuodessa kutakin käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta sen ajan, jona käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia tarkastuksia on 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehtävä.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on ensimmäisessä ja toisessa kappaleessa tarkoitettujen tietojen pohjalta arvioitava alustavasti riski sille, että käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe ei noudattaisi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia sääntöjä, ja tehtävä sen perusteella päätös testattavista perheistä ja siitä, mitkä testit käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien säännösten mukaan tehdään. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi lisäksi valita satunnaisotoksella käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia perheitä testattavaksi.

5. Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus

Valmistajan on tehtävä pakokaasupäästöihin liittyvä käytönaikaisen vaatimustenmukainen testaus, joka sisältää vähintään tyyppi 1 -testin, kaikille käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeville perheille. Valmistaja voi lisäksi tehdä RDE-, tyyppi 4- ja tyyppi 6 -testit kaikille käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeville perheille tai osalle niistä. Valmistajan on toimitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle kaikki käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tulokset käyttämällä 5.9 kohdassa kuvattua käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden sähköistä alustaa.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarkastettava vuosittain 5.4 kohdassa vahvistettu asianmukainen määrä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia perheitä. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on kirjattava kaikki käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tulokset 5.9 kohdassa kuvatulle käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden sähköiselle alustalle.

Akkreditoidut laboratoriot tai tutkimuslaitokset voivat tehdä vuosittain tarkastuksia mille tahansa määrälle käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia perheitä. Akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslaitosten on toimitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle kaikki käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tulokset käyttämällä 5.9 kohdassa kuvattua käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden sähköistä alustaa.

5.1. Testauksen laadun varmistaminen

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia tekevät tarkastuselimet ja laboratoriot, jotka eivät ole nimettyjä tutkimuslaitoksia, on akkreditoitava käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevaa menettelyä varten standardin EN ISO/IEC 17020:2012 mukaisesti. Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testejä tekevät laboratoriot, jotka eivät ole direktiivin 2007/46 41 artiklassa tarkoitettuja nimettyjä tutkimuslaitoksia, saavat tehdä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia vain jos ne on akkreditoitu standardin EN ISO/IEC 17020:2012 mukaisesti.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on vuosittain auditoitava valmistajan tekemät käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastukset. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi auditoida myös akkreditoitujen laboratorioiden ja tutkimuslaitosten tekemät käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastukset. Auditoinnin on perustuttava valmistajien, akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslaitosten toimittamiin tietoihin, joihin on sisällyttävä vähintään lisäyksen 3 mukainen yksityiskohtainen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden raportti. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia valmistajilta, akkreditoiduilta laboratorioilta tai tutkimuslaitoksilta lisätietoja.

5.2. Akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslaitosten tekemien testien tulosten julkistaminen

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava tiettyä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevaa perhettä koskevat vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulokset ja korjaavat toimenpiteet heti niiden tultua saataville tiedoksi akkreditoiduille laboratorioille tai tutkimuslaitoksille, jotka ovat toimittaneet kyseistä perhettä koskevat testitulokset.

Testien tulokset, mukaan luettuina yksityiskohtaiset tiedot kaikista testatuista ajoneuvoista, voidaan saattaa julkisiksi sen jälkeen, kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen on julkaissut vuosikertomuksensa tai yksittäisen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn tulokset tai kun tilastollinen menettely (ks. 5.10 kohta) on päätetty ilman tulosta. Jos käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testien tulokset julkaistaan, on siinä yhteydessä viitattava siihen hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vuosikertomukseen, johon tulokset sisältyvät.

5.3. Testityypit

Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus testataan vain lisäyksen 1 mukaisesti valittujen ajoneuvojen osalta.

Tyyppi 1 -testillä tehtävä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus on suoritettava liitteen XXI mukaisesti.

RDE-testeillä tehtävä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus on suoritettava liitteen III A mukaisesti, tyyppi 4 -testit on tehtävä tämän liitteen lisäyksen 2 mukaisesti, ja tyyppi 6 -testit on tehtävä liitteen VIII mukaisesti.

5.4. Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tiheys ja laajuus

Valmistajan tietylle käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevalle perheelle tekemän kahden käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksen aloittamisajankohtien välinen aika saa olla enintään 24 kuukautta.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen tekemän käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tiheyden on perustuttava standardin ISO 31000:2018 Riskienhallinta. Periaatteet ja ohjeet mukaisiin riskinarviointimenetelmiin, joihin on sisällyttävä 4 kohdan mukaisesti tehdyn alustavan arvioinnin tulokset.

Hyväksynnän myöntäneiden tyyppihyväksyntäviranomaisten on 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien tehtävä tyyppi 1- ja RDE-testit vähintään 5 prosentille käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevista perheistä valmistajaa kohti vuodessa tai ainakin kahdelle käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevalle perheelle vuodessa, jos perheiden määrä sen sallii. Vaatimusta, jonka mukaan vuosittain on testattava vähintään 5 prosenttia tai vähintään kaksi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevista perheistä valmistajaa kohti, ei sovelleta pieniin valmistajiin. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat perheet ja yksittäisten perheiden ajoneuvojen ikäjakauma katetaan mahdollisimman laajasti, jotta voidaan varmistaa vaatimustenmukaisuus 8 artiklan 3 kohtaan nähden. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on saatettava tilastollinen menettely päätökseen 12 kuukauden kuluessa kunkin sellaisen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta, jonka tapauksessa menettely on käynnistetty.

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksessa käytettävien tyyppi 4- tai tyyppi 6 -testien suorittamistiheydelle ei ole vähimmäisvaatimuksia.

5.5. Rahoitus hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen tekemää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testausta varten

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamisen kustannuksien kattamiseen on käytettävissä riittävät resurssit. Kustannukset on katettava maksuilla, jotka hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi periä valmistajilta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen lainsäädännön soveltamista. Näillä maksuilla on katettava kustannukset käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeistä, jotka tehdään vähintään 5 prosentille tai vähintään kahdelle käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevista perheistä valmistajaa kohti vuodessa.

5.6. Testaussuunnitelma

Kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen tekee käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi RDE-testejä, sen on laadittava testaussuunnitelma. Suunnitelman mukaisesti on testattava käytönaikainen vaatimustenmukaisuus monissa erilaisissa liitteen III A mukaisissa testausolosuhteissa.

5.7. Ajoneuvojen valinta käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaukseen

Kerättyjen tietojen on oltava riittävän kattavat sen varmistamiseksi, että käytönaikainen vaatimustenmukaisuus voidaan arvioida asianmukaisesti huolletuista ja käytetyistä ajoneuvoista. Päätettäessä, voidaanko ajoneuvo valita käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamiseen, on käytettävä lisäyksessä 1 olevia taulukoita. Kun ajoneuvoja testataan lisäyksessä 1 olevien taulukoiden perusteella, voidaan jotkin ajoneuvot katsoa viallisiksi ja jättää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen ulkopuolelle, jos on näyttöä siitä, että päästöjenrajoitusjärjestelmän osat ovat vioittuneet.

Samaa ajoneuvoa voidaan käyttää useamman kuin yhden testityypin (tyyppi 1, RDE, tyyppi 4, tyyppi 6) suorittamiseen ja testausselosteiden laatimiseen. Tilastollisessa menettelyssä otetaan kuitenkin huomioon vain ensimmäinen kunkin testityypin mukainen pätevä testi.

5.7.1. Yleiset vaatimukset

Ajoneuvon on kuuluttava 3 kohdassa kuvattuun käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevaan perheeseen ja täytettävä lisäyksessä 1 olevassa taulukossa esitettyjen testien vaatimukset. Sen on oltava rekisteröity unionissa, ja sillä on täytynyt ajaa unionin alueella vähintään 90 prosenttia ajosta. Päästötestaus voidaan tehdä toisella maantieteellisellä alueella kuin se, jossa ajoneuvot on valittu.

Valittujen ajoneuvojen mukana on seurattava huoltokirja, josta käy ilmi, että ajoneuvoa on huollettu asianmukaisesti ja että huollot on tehty valmistajan suositusten mukaisesti ja siten, että päästöihin liittyvien osien korvaamiseen on käytetty ainoastaan alkuperäisosia.

Jos ajoneuvossa on merkkejä väärinkäytöstä, virheellisestä käytöstä, joka voi vaikuttaa sen päästötehokkuuteen, luvattomasta muuttamisesta taikka käytön vaarallisuuteen mahdollisesti johtavista seikoista, se on jätettävä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn ulkopuolelle.

Ajoneuvon aerodynamiikkaan ei saa olla tehty sellaisia muutoksia, joita ei voida poistaa ennen testausta.

Ajoneuvo jätetään käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn ulkopuolelle, jos sen sisäiseen tietokoneeseen tallennetut tiedot osoittavat, että ajoneuvoa on käytetty vikakoodin näyttämisen jälkeen eikä sitä ole korjattu valmistajan ohjeiden mukaisesti.

Ajoneuvo jätetään käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn ulkopuolelle, jos sen polttoainesäiliössä oleva polttoaine ei vastaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/70/EY ( 2 ) mainittuja sovellettavia standardeja tai jos olemassa on näyttöä tai kirjattuja tietoja siitä, että siihen on tankattu vääräntyyppistä polttoainetta.

5.7.2. Ajoneuvon tarkastaminen ja huoltaminen

Testattavaksi hyväksytyt ajoneuvot on tarkastettava vikojen varalta ja niille on tehtävä tarvittavat tavanomaiset huoltotoimenpiteet lisäyksen 1 mukaisesti ennen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testiä tai sen aloittamisen jälkeen.

On tehtävä seuraavat tarkastukset: tehdään OBD-järjestelmän tarkastukset (ennen testiä tai sen jälkeen), tarkastetaan silmämääräisesti, palaako jokin toimintahäiriön merkkivalo, tarkastetaan ilmansuodatin, kaikki ajohihnat, kaikkien nesteiden taso, jäähdyttimen ja polttoainesäiliön tulpat, kaikki tyhjöletkut ja polttoainejärjestelmän letkut, pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän sähköjohdot, sytytys, polttoaineensyöttö sekä pilaantumista rajoittavan laitteen komponentit säätövirheiden ja/tai luvattoman muuttamisen varalta.

Jos ajoneuvolle on määrä tehdä määräaikaishuolto 800 ajokilometrin kuluessa, huolto tehdään.

Tuulilasinpesuneste poistetaan ennen tyyppi 4 -testiä ja korvataan kuumalla vedellä.

Polttoaineesta otetaan näyte, jota säilytetään liitteen III A vaatimusten mukaisesti, jotta sitä voidaan hylätyn testin jälkeen analysoida tarkemmin.

Kaikki viat on kirjattava. Jos vika on pilaantumista rajoittavissa laitteissa, ajoneuvo todetaan vialliseksi eikä sitä testata enempää. Vika on kuitenkin otettava huomioon tehtäessä 6.1 kohdan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia.

5.8. Otoksen koko

Kun valmistajat soveltavat 5.10 kohdassa esitettyä tilastollista menettelyä tyyppi 1 -testiin, näyte-erien määrän on perustuttava käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen ajoneuvojen vuosimyyntimäärään unionissa seuraavassa taulukossa esitetyllä tavalla:







Taulukko B.1 Näyte-erien määrä testattaessa käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta tyyppi 1 -testeillä Ajoneuvojen kalenterivuosikohtaiset rekisteröinnit EU:ssa näytteenottokaudella Näyte-erien määrä (tyyppi 1 -testit) enintään 100 000 1 100 001 –200 000 2 yli 200 000 3

Kussakin näyte-erässä on oltava riittävästi ajoneuvotyyppejä, jotta voidaan varmistaa, että perheen kokonaismyyntimäärästä katetaan vähintään 20 prosenttia. Kun ajoneuvoperheestä on testattava enemmän kuin yksi näyte-erä, ajoneuvojen käyttöolosuhteiden on oltava toisessa ja kolmannessa näyte-erässä erilaiset kuin ensimmäisessä näyte-erässä.

5.9. Sähköisen alustan käyttö käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevassa menettelyssä ja testauksessa tarvittavien tietojen saatavuus

Komissio perustaa sähköisen alustan, jolla helpotetaan valmistajien, akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslaitosten ja tiedonvaihtoa hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa ja tuetaan hylkäävän tai hyväksytyn päätöksen tekemistä näyte-erästä.

Valmistajan on täytettävä 5 artiklan 12 kohdassa tarkoitettu testauksen avoimuutta koskeva asiakirjapaketti lisäyksen 5 taulukoissa 1 ja 2 ja tämän kohdan taulukossa esitetyssä muodossa ja toimitettava se tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka myöntää tyyppihyväksynnän päästöjen osalta. Lisäyksen 5 taulukkoa 2 käytetään saman perheen ajoneuvojen valitsemiseen testattavaksi, ja yhdessä taulukon 1 kanssa sen on tarjottava riittävästi tietoja testattavaksi otettavista ajoneuvoista.

Kun ensimmäisessä kappaleessa tarkoitettu sähköinen alusta on otettu käyttöön, tyyppihyväksynnän päästöjen osalta myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on ladattava lisäyksen 5 taulukoiden 1 ja 2 tiedot alustalle viiden työpäivän kuluessa niiden vastaanottamisesta.

Kaikki lisäyksen 5 taulukoissa 1 ja 2 olevat tiedot on saatettava yleisesti saataville sähköisessä muodossa ja maksutta.

Testauksen avoimuutta koskevaan asiakirjapakettiin on sisällytettävä seuraavat tiedot, jotka valmistajan on toimitettava maksutta viiden työpäivän kuluessa siitä, kun akkreditoitu laboratorio tai tutkimuslaitos niitä pyytää.







Tunnus Syöte Kuvaus 1. Erityinen menettely ajoneuvojen muuntamiseksi (nelipyörävedosta kaksipyörävetoon) dynamometritestausta varten, mikäli käytettävissä Määritelty liitteen XXI alaliitteessä 6 olevassa 2.4.2.4 kohdassa 2. Dynamometrin toimintatilaa koskevat ohjeet, mikäli käytettävissä Dynamometrin toimintatilan säätäminen kuten tyyppihyväksyntätesteissä 3. Tyyppihyväksyntätesteissä käytetty vapaa rullaus -tila Jos ajoneuvossa on vapaa rullaus -tila, ohjeet tilan aktivoimiseksi 4. Menettely akun varauksen purkamista varten (OVC-HEV- ja täyssähköajoneuvot) Valmistajan menettely akun varauksen purkamista varten OVC-HEV-ajoneuvon valmistelemiseksi varausta ylläpitäviin testeihin ja menettely täyssähköajoneuvon akun lataamista varten 5. Kaikkien apulaitteiden kytkeminen pois toiminnasta Jos käytetty tyyppihyväksynnässä

5.10. Tilastollinen menettely

5.10.1. Yleistä

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa on käytettävä tilastollista menetelmää, jossa noudatetaan attribuuttitarkastuksessa käytetyn sekvenssiotannan yleisiä periaatteita. Otoksen pienin koko hyväksyttävää tulosta varten on kolme ajoneuvoa ja suurin kumulatiivinen otoskoko kymmenen ajoneuvoa tyyppi 1- ja RDE-testeissä.

Tyyppi 4- ja tyyppi 6 -testeissä voidaan käyttää yksinkertaistettua menetelmää, jossa otoksen koko on kolme ajoneuvoa ja testi katsotaan otoksen osalta hylätyksi, jos kaikki kolme ajoneuvoa hylätään, ja hyväksytyksi, jos kaikki kolme ajoneuvoa hyväksytään. Jos testissä kolmesta ajoneuvosta kaksi hyväksytään tai hylätään, tyyppihyväksyntäviranomainen voi päättää tehdä lisätestejä tai siirtyä arvioimaan vaatimustenmukaisuuden 6.1 kohdan mukaisesti.

Testituloksia ei saa kertoa huononemiskertoimilla.

Kun kyse on ajoneuvoista, joiden osalta on direktiivin 2007/46/EY liitteessä IX kuvatun vaatimustenmukaisuustodistuksen 48.2 kohdassa ilmoitettu suurimmat RDE-arvot, jotka ovat pienempiä kuin asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I vahvistetut päästörajat, vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa on tarkasteltava sekä ilmoitettua suurinta RDE-arvoa, jota on korotettu liitteessä III A olevassa 2.1.1 kohdassa vahvistetulla marginaalilla, että kyseisessä liitteessä olevassa 2.1 kohdassa vahvistettua enimmäisarvoa. Jos otoksen osalta todetaan, että se ei vastaa ilmoitettuja suurimpia RDE-arvoja, joita on korotettu sovellettavalla mittausepävarmuusmarginaalilla, mutta että se on enimmäisarvon suhteen hyväksyttävä, hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on vaadittava valmistajaa toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä.

Ennen ensimmäisen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testin tekemistä valmistajan, akkreditoidun laboratorion tai tutkimuslaitoksen, jäljempänä ’osapuoli’, on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle aikomuksestaan testata jonkin ajoneuvoperheen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus. Ilmoituksen saatuaan hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on aloitettava uusi tilastollinen menettely, jolla voidaan prosessoida kyseiselle osapuolelle tai osapuolten ryhmälle tulokset kaikista seuraavien parametrien merkityksellisestä yhdistelmästä: ajoneuvoperhe, päästötestin tyyppi ja epäpuhtaus. Näiden parametrien kunkin merkityksellisen yhdistelmän osalta on käynnistettävä erillinen tilastollinen menettely.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on sisällytettävä kuhunkin tilastolliseen menettelyyn vain ne tulokset, jotka asianomainen osapuoli on toimittanut. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on pidettävä kirjaa tehtyjen testien lukumäärästä, hylättyjen ja hyväksyttyjen testien lukumäärästä ja muista tilastollisen menettelyn tueksi tarvittavista tiedoista.

Vaikka tietyn testityyppi-ajoneuvoperheyhdistelmän osalta voidaan käynnistää samaan aikaan useampia tilastollisia menettelyjä, osapuoli saa toimittaa testituloksia vain yhteen tiettyä testityyppi-ajoneuvoperheyhdistelmää koskevaan käynnissä olevaan tilastolliseen menettelyyn. Kukin testi ilmoitetaan vain kerran, ja kaikki testit (pätevät, mitättömät, hylätyt tai hyväksytyt jne.) on ilmoitettava.

Kukin käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvä tilastollinen menettely on pidettävä käynnissä, kunnes päästään tulokseen eli tilastollisessa menettelyssä tehdään otoksen osalta hyväksyvä tai hylkäävä päätös 5.10.5 kohdan mukaisesti. Jos tulokseen ei kuitenkaan päästä 12 kuukauden kuluessa tilastollisen menettelyn käynnistämisestä, hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on päätettävä kyseinen tilastollinen menettely, ellei se päätä saattaa kyseiseen tilastolliseen menettelyyn liittyvän testauksen päätökseen seuraavien kuuden kuukauden aikana.

5.10.2. Käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvien tulosten yhdistäminen

Kahden tai useamman akkreditoidun laboratorion tai tutkimuslaitoksen toimittamat tulokset voidaan koota samaan tilastolliseen menettelyyn. Testitulosten yhdistämiseen tarvitaan kirjallinen suostumus kaikilta tuloskokoelmaan testituloksia toimittavilta asianomaisilta osapuolilta, ja lisäksi asiasta on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle ennen testauksen aloittamista. Yksi testituloksia yhdistävistä osapuolista nimetään toimimaan kokoelman vetäjänä ja vastaamaan tietojen ilmoittamisesta hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle ja tämän kanssa käytävästä yhteydenpidosta.

5.10.3. Yksittäisen testin hyväksytty, hylätty tai mitätön tulos

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden päästötesti on katsottava ”hyväksytyksi” yhden tai useamman epäpuhtauden osalta, jos päästötulos on pienempi tai yhtä suuri kuin kyseiselle tyypille asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I vahvistettu päästöraja.

Päästötesti on katsottava ”hylätyksi” yhden tai useamman epäpuhtauden osalta, jos päästötulos on suurempi kuin asianomainen kyseiselle tyypille vahvistettu päästöraja. Jokainen hylätty testitulos kasvattaa f-lukua (ks. 5.10.5 kohta) yhdellä (1) kyseisen tilastollisen menettelyn osalta.

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden päästötesti on katsottava ”mitättömäksi”, jos se ei täytä 5.3 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia. Mitättömät testitulokset on jätettävä pois tilastollisesta menettelystä.

Kaikkien käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testien tulokset on toimitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle kymmenen työpäivän kuluessa kunkin testin suorittamisesta. Testituloksiin on liitettävä kattava testausseloste testien päättyessä. Tulokset voidaan sisällyttää otokseen niiden suorittamisjärjestyksessä.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on sisällytettävä kaikki pätevät testitulokset asianomaiseen käynnissä olevaan tilastolliseen menettelyyn, kunnes saadaan tulos ”otos hylätty” tai ”otos hyväksytty” 5.10.5 kohdan mukaisesti.

5.10.4. Poikkeavien arvojen käsittely

Jos otoksen tilastollisessa menettelyssä esiintyy poikkeavia tuloksia, otos saatetaan hylätä jäljempänä kuvattujen menettelyjen mukaisesti:

Poikkeavat arvot ryhmitellään keskitasoisiksi tai äärimmäisiksi.

Päästötestin tulosta pidetään keskitasoisena poikkeavana arvona, jos se on yhtä suuri kuin sovellettava päästöraja kerrottuna 1,3:lla tai suurempi. Jos otoksessa on kaksi tällaista poikkeavaa arvoa, otos hylätään.

Päästötestin tulosta pidetään äärimmäisenä poikkeavana arvona, jos se on yhtä suuri kuin sovellettava päästöraja kerrottuna 2,5:llä tai suurempi. Jos otoksessa on yksikin tällainen poikkeava arvo, otos hylätään. Tällöin ilmoitetaan ajoneuvon rekisteritunnus valmistajalle ja hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tästä mahdollisuudesta on ilmoitettava ajoneuvojen omistajille ennen testaamista.

5.10.5. Otoksesta tehtävä hyväksyvä tai hylkäävä päätös

Päätettäessä otoksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä ”p” on hyväksyttyjen ja ”f” hylättyjen tulosten lukumäärä. Jokainen hyväksytty testitulos kasvattaa p-lukua yhdellä (1) ja jokainen hylätty testitulos f-lukua yhdellä (1) kyseisen käynnissä olevan tilastollisen menettelyn osalta.

Kun pätevät testitulokset on sisällytetty käynnissä olevaan tilastolliseen menettelyyn, tyyppihyväksyntäviranomaisen on toteutettava seuraavat toimenpiteet:

— Päivitetään kyseistä menettelyä koskeva kumulatiivinen otoskoko n, jotta se vastaa tilastolliseen menettelyyn sisällytettyjen pätevien päästötestien kokonaismäärää.

— Kun tulokset on arvioitu, päivitetään hyväksyttyjen tulosten lukumäärä p ja hylättyjen tulosten lukumäärä f.

— Lasketaan otoksessa olevien äärimmäisten ja keskitasoisten poikkeavien arvojen lukumäärä 5.10.4 kohdan mukaisesti.

— Selvitetään, voidaanko tehdä päätös jäljempänä kuvatulla menettelyllä.

Päätös riippuu kumulatiivisesta otoskoosta n, hyväksyttyjen tulosten lukumäärästä p ja hylättyjen tulosten lukumäärästä f sekä otoksessa olevien äärimmäisten ja/tai keskitasoisten poikkeavien arvojen lukumäärästä. Tehdessään päätöstä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan otoksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on käytettävä kuvassa B.2 esitettyä päätöskaaviota, kun kyse on 1 päivästä tammikuuta 2020 alkaen hyväksyttyihin tyyppeihin perustuvista ajoneuvoista, ja kuvassa B.2.a esitettyä päätöskaaviota, kun kyse on 31 päivänä joulukuuta 2019 tai aikaisemmin hyväksyttyihin tyyppeihin perustuvista ajoneuvoista. Kaavioissa ilmoitetaan tehtävä päätös kumulatiivisen otoskoon n ja hylättyjen tulosten lukumäärän f mukaan.

Ajoneuvoperheen, päästötestityypin ja epäpuhtauden tietyn yhdistelmän osalta voidaan tilastollisessa menettelyssä tehdä kaksi eri päätöstä:

”Otos hyväksytään”, kun soveltuvasta kuvassa B.2 tai kuvassa B.2.a esitetystä päätöskaaviosta saadaan tulokseksi ”HYVÄKSYTTY” asianomaisen kumulatiivisen otoskoon n ja hylättyjen tulosten lukumäärän f mukaan.

”Otos hylätään”, kun tietyn kumulatiivisen otoskoon n osalta täyttyy ainakin yksi seuraavista edellytyksistä:

— Soveltuvasta kuvassa B.2 tai kuvassa B.2.a esitetystä päätöskaaviosta saadaan tulokseksi ”HYLÄTTY” asianomaisen kumulatiivisen otoskoon n ja hylättyjen tulosten lukumäärän f mukaan.

— Otoksessa on kaksi keskitasoista poikkeavaa arvoa.

— Otoksessa on yksi äärimmäinen poikkeava arvo.

Jos päätöstä ei voida tehdä, tilastollinen menettely pidetään käynnissä ja siihen sisällytetään lisää tuloksia, kunnes päätös voidaan tehdä tai menettely päätetään 5.10.1 kohdan mukaisesti.

Kuva B.2

Päätöskaavio tilastollisessa menettelyssä, joka koskee 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien hyväksyttyihin tyyppeihin perustuvia ajoneuvoja







Hylättyjen tulosten lukumäärä f 10 HYLÄTTY 9 HYLÄTTY HYLÄTTY 8 HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY 7 HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY 6 HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY 5 HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ HYVÄKSYTTY 4 HYLÄTTY HYLÄTTY EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ HYVÄKSYTTY 3 HYLÄTTY HYLÄTTY EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY 2 EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY 1 EI PÄÄTÖSTÄ HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY 0 HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY 3 4 5 6 7 8 9 10 Kumulatiivinen otoskoko n

Kuva B.2.a

Päätöskaavio tilastollisessa menettelyssä, joka koskee 31 päivänä joulukuuta 2019 tai aiemmin hyväksyttyihin tyyppeihin perustuvia ajoneuvoja







Hylättyjen tulosten lukumäärä f 10 HYLÄTTY 9 HYLÄTTY HYLÄTTY 8 HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY 7 HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY 6 HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY HYLÄTTY 5 HYLÄTTY EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ HYVÄKSYTTY 4 EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY 3 EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY 2 EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ EI PÄÄTÖSTÄ HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY 1 EI PÄÄTÖSTÄ HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY 0 HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY HYVÄKSYTTY 3 4 5 6 7 8 9 10 Kumulatiivinen otoskoko n

5.10.6. Valmistuneiden ajoneuvojen ja erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus

Perusajoneuvon valmistajan on määritettävä sallitut arvot taulukossa B.3 luetelluille parametreille. Kunkin perheen osalta sallitut parametrien arvot on kirjattava päästöjä koskevan tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeeseen (ks. liitteen I lisäys 3) ja lisäyksessä 5 tarkoitettuun avoimuusluetteloon 1 (rivit 45–48). Toisen vaiheen valmistaja saa käyttää perusajoneuvon päästöarvoja vain siinä tapauksessa, että valmistuneen ajoneuvon parametrien arvot pysyvät sallituissa rajoissa. Jokaisen valmistuneen ajoneuvon parametrien arvot on kirjattava ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistukseen.







Taulukko B.3 Parametrien sallitut arvot monivaiheisesti tyyppihyväksytyille ajoneuvoille ja erikoiskäyttöön tarkoitetuille ajoneuvoille, kun käytetään perusajoneuvon päästöjä koskevaa tyyppihyväksyntää Parametrien arvot: Sallittujen arvojen vaihteluväli: Lopullisen ajoneuvon massa ajokunnossa (kg) Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm2) Vierintävastus (kg/t) Etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala (cm2)

Jos testataan valmistunutta tai erikoiskäyttöön tarkoitettua ajoneuvoa ja testin tulos alittaa sovellettavan päästörajan, ajoneuvo katsotaan käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta hyväksytyksi sovellettaessa 5.10.3 kohtaa.

Jos valmistuneen tai erikoiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon testitulos ylittää sovellettavan päästörajan enintään 1,3-kertaisesti, testaajan on tutkittava, onko ajoneuvo taulukossa B.3 esitettyjen arvojen mukainen. Poikkeamiset näistä arvoista on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Jos ajoneuvo ei ole näiden arvojen mukainen, hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on tutkittava poikkeamisen syyt ja kohdistettava valmistuneen tai erikoiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon valmistajaan vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuna tyyppihyväksynnän peruuttaminen. Jos ajoneuvo on taulukossa B.3 esitettyjen arvojen mukainen, se on varustettava käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevassa perheessä erityistä huomiota edellyttävällä merkinnällä 6.1 kohdan soveltamiseksi.

Jos testin tulos on enemmän kuin 1,3 kertaa sovellettavien päästörajojen suuruinen, tulosta on pidettävä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta hylättynä 6.1 kohdan soveltamiseksi. Tulosta ei kuitenkaan pidetä asianomaisen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta poikkeavana arvona. Jos valmistunut tai erikoiskäyttöön tarkoitettu ajoneuvo ei ole taulukossa B.3 esitettyjen arvojen mukainen, asiasta on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle, jonka on tutkittava poikkeamisen syyt ja kohdistettava valmistuneen tai erikoiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon valmistajaan vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuna tyyppihyväksynnän peruuttaminen.

6. Vaatimustenmukaisuuden arviointi

6.1. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on kymmenen päivän kuluessa 5.10.5 kohdassa tarkoitetulle otokselle tehdyn käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen päättymisestä aloitettava valmistajan kanssa yksityiskohtaiset tutkimukset, jotta se voi päättää, onko käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe (tai sen osa) käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien sääntöjen mukainen ja vaaditaanko korjaavia toimenpiteitä. Kun kyse on monivaiheisesti tyyppihyväksytyistä tai erikoiskäyttöön tarkoitetuista ajoneuvoista, hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on aloitettava yksityiskohtaiset tutkimukset myös siinä tapauksessa, että vähintään kolmessa viallisessa ajoneuvossa on sama vika tai samassa käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevassa perheessä on viisi erityismerkinnällä varustettua ajoneuvoa, kuten 5.10.6 kohdassa säädetään.

6.2. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kustannuksien kattamiseen on käytettävissä riittävät resurssit. Kustannukset on katettava maksuilla, jotka hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi periä valmistajilta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen lainsäädännön soveltamista. Näillä maksuilla on katettava kustannukset kaikista testeistä tai tarkastuksista, joita tarvitaan vaatimuksenmukaisuuden arvioinnin tekemiseen.

6.3. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi valmistajan pyynnöstä ulottaa tutkimukset koskemaan myös sellaisia saman valmistajan valmistamia käytössä olevia ajoneuvoja, jotka kuuluvat muihin käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeviin perheisiin ja joissa todennäköisesti esiintyy samoja vikoja.

6.4. Yksityiskohtainen tutkimus saa kestää enintään 60 työpäivää siitä, kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen on tutkimuksen aloittanut. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi tehdä lisää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testejä, joilla on määrä selvittää, miksi ajoneuvot eivät ole läpäisseet alkuperäisiä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testejä. Lisätestit on tehtävä samanlaisissa olosuhteissa kuin alkuperäiset, hylätyt käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testit. Valmistajan on hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä toimitettava lisätietoja, joista käyvät ilmi etenkin vikojen todennäköinen syy, ne perheen osat, joissa vikoja saattaa esiintyä, se voiko niitä esiintyä muissakin perheissä tai tapauksen mukaan syy siihen, että se vika, joka aiheutti hylkäämisen alkuperäisissä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeissä, ei liity käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen. Valmistajalle on annettava tilaisuus osoittaa, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyviä säännöksiä on noudatettu.

6.5. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on 6.3 kohdassa vahvistetussa määräajassa tehtävä päätös yksityiskohtaisten tutkimusten kohteena olleen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen vaatimustenmukaisuudesta ja tarpeesta soveltaa siihen korjaavia toimenpiteitä sekä annettava päätös tiedoksi valmistajalle.

7. Korjaavat toimenpiteet

7.1. Valmistajan on laadittava suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi ja toimitettava se hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle 45 työpäivän kuluessa 6.4 kohdassa tarkoitetusta tiedoksiannosta. Määräaikaa voidaan jatkaa enintään 30 työpäivällä, jos valmistaja osoittaa hyväksynnän myöntävälle tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että vaatimustenvastaisuuden tutkimiseen tarvitaan lisää aikaa.

7.2. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vaatimiin korjaaviin toimenpiteisiin on sisällyttävä komponenteille ja ajoneuvoille tehtävät hyväksyttävästi suunnitellut ja perustellusti tarpeelliset testit, joilla voidaan osoittaa korjaavien toimenpiteiden tuloksellisuus ja kestävyys.

7.3. Valmistajan on annettava korjaavia toimenpiteitä koskevalle suunnitelmalle sen yksiselitteisesti yksilöivä nimi tai numero. Korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman on sisällettävä ainakin seuraavat tiedot: a. Kuvaus kustakin korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyvästä ajoneuvotyypistä. b. Kuvaus muuntamisista, mukautuksista, korjauksista, säädöistä ja muista muutoksista, jotka ajoneuvoihin tehdään niiden saattamiseksi vaatimustenmukaisiksi, mukaan luettuna lyhyt tiivistelmä tiedoista ja teknisistä tutkimuksista, jotka tukevat valmistajan päätöstä valita kyseiset korjaavat toimenpiteet. c. Kuvaus tavasta, jolla valmistaja tiedottaa ajoneuvojen omistajille suunnitelluista korjaavista toimenpiteistä. d. Kuvaus oikeasta huollosta ja käytöstä, jonka valmistaja mahdollisesti vahvistaa edellytykseksi korjausten tekemiselle korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman puitteissa, sekä selvitys syystä tällaisen edellytyksen asettamiseen. e. Kuvaus menettelystä, jota ajoneuvon omistajan on noudatettava saadakseen vaatimustenvastaisuuden korjautetuksi. Kuvauksessa on mainittava ajankohta, jonka jälkeen korjaavat toimenpiteet on toteutettava, arvio korjaamon työhönsä tarvitsemasta ajasta ja tieto siitä, missä korjaus voidaan tehdä. f. Näyte ajoneuvon omistajalle toimitetuista tiedoista. g. Lyhyt kuvaus järjestelmästä, jota valmistaja käyttää varmistaakseen, että korjaavia toimenpiteitä varten on riittävästi komponentteja tai järjestelmiä. On ilmoitettava, milloin komponentteja, ohjelmistoja tai järjestelmiä on saatavilla riittävästi korjausmenettelyn aloittamiseksi. h. Kappale kaikista ohjeista, jotka toimitetaan korjaukset suorittaville korjaamoille. i. Kuvaus ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden vaikutuksesta kunkin korjaavien toimenpiteiden suunnitelmaan kuuluvan ajoneuvotyypin päästöihin, polttoaineenkulutukseen, ajettavuuteen ja turvallisuuteen sekä näitä päätelmiä tukevat tiedot ja tekniset selvitykset. j. Jos korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyy käytössä olevien ajoneuvojen korjaaminen, on hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle toimitettava tieto menetelmästä, jota käytetään tehtyjen korjausten merkitsemiseen. Jos käytetään tarraa, on siitä toimitettava näytekappale. Sovellettaessa d alakohtaa valmistaja ei saa asettaa sellaisia huoltoa tai käyttöä koskevia edellytyksiä, joiden ei voida osoittaa liittyvän vaatimustenvastaisuuteen ja korjaaviin toimenpiteisiin.

7.4. Korjaukset on tehtävä ripeästi kohtuullisessa ajassa siitä, kun valmistaja saa ajoneuvon korjattavaksi. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on 15 työpäivän kuluessa korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman vastaanottamisesta hyväksyttävä suunnitelma tai vaadittava uusi suunnitelma 7.5 kohdan mukaisesti.

7.5. Jos hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen ei hyväksy korjaavia toimenpiteitä koskevaa suunnitelmaa, valmistajan on laadittava uusi suunnitelma ja toimitettava se hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle 20 työpäivän kuluessa siitä, kun hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen päätös on annettu tiedoksi.

7.6. Jos hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen ei hyväksy valmistajan toimittamaa toista korjaavia toimenpiteitä koskevaa suunnitelmaa, sen on toteutettava direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan mukaisesti vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi kaikki aiheelliset toimenpiteet, mukaan luettuna tarvittaessa tyyppihyväksynnän peruuttaminen.

7.7. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava päätöksensä tiedoksi kaikille jäsenvaltioille 5 työpäivän kuluessa.

7.8. Korjaavia toimenpiteitä on sovellettava kaikkiin käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen (tai muiden perheiden, jotka valmistaja on yksilöinyt 6.2 kohdan mukaisesti) ajoneuvoihin, joissa todennäköisesti esiintyy sama vika. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on päätettävä, onko tyyppihyväksyntää tarpeen muuttaa.

7.9. Valmistaja vastaa korjaavia toimenpiteitä koskevan hyväksytyn suunnitelman täytäntöönpanosta kaikissa jäsenvaltioissa, ja sen on pidettävä kirjaa jokaisesta markkinoilta poistetusta tai korjattavaksi kutsutusta ja korjatusta ajoneuvosta samoin kuin korjaukset tehneestä korjaamosta.

7.10. Valmistajan on säilytettävä jäljennös kohteena olevien ajoneuvojen omistajien kanssa käymästään yhteydenpidosta, joka liittyy korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan. Valmistajan on lisäksi pidettävä kirjaa takaisinvetomenettelystä, mukaan luettuina kohteena olevien ajoneuvojen kokonaismäärä jäsenvaltioittain ja jo takaisin vedettyjen ajoneuvojen kokonaismäärä jäsenvaltioittain, sekä selitys mahdollisista viivästyksistä korjaavien toimenpiteiden toteuttamisessa. Valmistajan on toimitettava takaisinvetomenettelyä koskeva kirjanpito hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle, kunkin jäsenvaltion tyyppihyväksyntäviranomaisille ja komissiolle kahden kuukauden välein.

7.11. Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että korjaavia toimenpiteitä koskeva hyväksytty suunnitelma toteutetaan kahden vuoden kuluessa vähintään 90 prosentille niiden alueella rekisteröidyistä kohteena olevista ajoneuvoista.

7.12. Korjaus ja muutos tai uuden varusteen asentaminen on kirjattava ajoneuvon omistajalle annettavaan todistukseen, jossa on mainittava korjausmenettelyn numero.

8. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vuosikertomus

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on asetettava viimeistään 31 päivänä maaliskuuta kunakin vuonna saataville julkiselle verkkosivustolle kertomus, jossa esitetään kaikkien edellisenä vuonna päätökseen saatettujen käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvien tutkimusten tulokset. Kertomuksen on oltava saatavilla maksutta ja ilman että käyttäjän täytyy paljastaa henkilöllisyytensä tai kirjautua sivustolle. Jos osa edellisen vuoden käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä tutkimuksista on vielä käynnissä, niistä on raportoitava heti niiden valmistuttua. Kertomuksessa on esitettävä vähintään lisäyksessä 4 luetellut seikat.









Lisäys 1

Ajoneuvojen valintaa ja ajoneuvojen hylkäävää päätöstä koskevat perusteet







Ajoneuvojen valinta käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden päästötesteihin Luottamuksellinen Päiväys: x Tarkastajan nimi: x Testauspaikka: x Rekisteröintimaa (vain EU:ssa): x x = Poissulkemisperuste X = Tarkastettu ja ilmoitettu Ajoneuvon ominaisuudet Rekisteritunnus: x x Ajokilometrit: Ajoneuvolla on oltava ajettu vähintään 15 000 km (haihtumispäästötestejä varten 30 000 km) ja enintään 100 000 km. x Ensirekisteröintipäivä: Ajoneuvon on oltava vähintään 6 kuukauden (haihtumispäästötestejä varten 12 kuukauden) ja enintään 5 vuoden ikäinen. x Valmistenumero (VIN): x Päästöluokka ja -tunnus: x Rekisteröintimaa: Ajoneuvon on oltava rekisteröity EU:ssa. x x Malli: x Moottorin tunnus: x Moottorin tilavuus (l): x Moottorin teho (kW): x Vaihdelaatikon tyyppi (automaattinen/käsivalintainen): x Vetävä akseli (etupyöräveto/nelipyöräveto/takapyöräveto): x Rengaskoko (edessä ja takana, jos erilaiset): x Kuuluuko ajoneuvo takaisinveto- tai korjausmenettelyyn? Jos kyllä: Mihin menettelyyn? Onko menettelyyn kuuluvat korjaukset jo tehty? Korjausten on oltava tehty. x x Ajoneuvon omistajan haastattelu (Omistajalta kysytään vain pääkysymykset, eikä hänellä saa olla tietoa vastaustensa vaikutuksista.) Omistajan nimi (vain akkreditoidun tarkastuselimen taikka laboratorion/tutkimuslaitoksen tietoon) x Yhteystiedot (osoite/puhelinnumero) (vain akkreditoidun tarkastuselimen taikka laboratorion/tutkimuslaitoksen tietoon) x Kuinka monta omistajaa ajoneuvolla on ollut? x Onko matkamittari epäkunnossa? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x Onko ajoneuvoa käytetty johonkin seuraavista? Esittelytiloissa esiteltynä autona? x Taksina? x Jakeluajoneuvona? x Kilpailuissa tai moottoriurheilussa? x Vuokra-autona? x Onko ajoneuvolla kuljetettu raskasta kuormaa, jonka paino ylittää valmistajan ohjeet? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x Onko ajoneuvon moottoriin tai itse ajoneuvoon tehty suuria korjauksia? x Onko ajoneuvon moottoriin tai itse ajoneuvoon tehty korjauksia ilman lupaa? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x Onko ajoneuvon tehoa nostettu/säädetty? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x Onko päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmän ja/tai polttoainejärjestelmän osia vaihdettu? Käytettiinkö tällöin alkuperäisosia? Jos alkuperäisosia ei ole käytetty, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x x Onko jokin päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmän osa poistettu pysyvästi? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x Onko asennettu luvattomia laitteita (ureanruiskutuksen ohitin, emulaattori tms.)? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x Onko ajoneuvo ollut osallisena vakavassa onnettomuudessa? Toimittakaa luettelo vaurioista ja jälkeenpäin tehdyistä korjauksista. x Onko autoa käytetty vääräntyyppisellä polttoaineella (eli bensiinillä dieselin sijasta)? Onko autoa käytetty EU-laatuvaatimukset täyttävällä polttoaineella, jota ei ole kaupallisesti saatavana (mustan pörssin tai sekoitetulla polttoaineella)? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x Onko ajoneuvossa tai sen lähellä käytetty viimeksi kuluneen kuukauden aikana ilmanraikastetta, kojelaudanhoitosuihketta (cockpit spray), jarrujenpuhdistusainetta tai muuta vastaavaa, joka aiheuttaa runsaasti hiilivetypäästöjä? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. x Onko ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelle läikkynyt bensiiniä viimeksi kuluneiden kolmen kuukauden aikana? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. x Onko ajoneuvossa tupakoitu viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. x Onko autoon kiinnitetty tarroja tai sen hoitoon käytetty ruostesuoja-ainetta, alustansuoja-ainetta tai muita mahdollisia haihtuvien yhdisteiden lähteitä? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. x Onko auto maalattu uudelleen? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. x Missä käytätte ajoneuvoanne useimmiten? Moottoritieajon %-osuus x Maantieajon %-osuus x Kaupunkiajon %-osuus x Oletteko ajanut ajoneuvolla yli 10 prosenttia ajosta muussa kuin EU:n jäsenvaltiossa? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x — Missä maassa ajoneuvoon on tankattu polttoainetta kahdella viime kerralla? Jos ajoneuvo on tankattu kahdella viime kerralla muualla kuin maassa, jossa sovelletaan EU:n polttoainenormeja, sitä ei voida valita testaukseen. x Onko polttoaineeseen lisätty muuta kuin valmistajan hyväksymää lisäainetta? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x Onko ajoneuvoa huollettu ja käytetty valmistajan ohjeiden mukaisesti? Jos ei, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x Täydellinen huolto- ja korjaushistoria kutsukorjauksineen Jos täydellisiä asiakirjoja ei voida antaa, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x Ajoneuvon tarkastaminen ja huoltaminen x = Poissulkemisperuste / F = viallinen ajoneuvo X = Tarkastettu ja ilmoitettu 1 Polttoainesäiliön täyttötaso (täysi/tyhjä) Onko polttoaineen vähäisyydestä varoittava merkkivalo syttynyt? Jos on, lisätään polttoainetta ennen testiä. x 2 Palaako kojelaudassa merkkivaloja, jotka ilmoittavat ajoneuvon tai sen pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintahäiriöstä, jota ei voida korjata tavanomaisilla huoltotoimenpiteillä? (Toimintahäiriön merkkivalo, moottorin huollon merkkivalo tms.) Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x 3 Syttyykö SCR-merkkivalo, kun moottori on käynnistetty? Jos kyllä, lisätään AdBlueta tai tehdään korjaus ennen ajoneuvon käyttämistä testeissä. x 4 Pakojärjestelmän silmämääräinen tarkastus Tarkastetaan, onko pakosarjan ja pakoputken pään välissä vuotoja. Tarkastus ja dokumentointi (ja valokuvaus). Jos havaitaan vaurioita tai vuotoja, ajoneuvo todetaan vialliseksi . F 5 Pakokaasuun vaikuttavat komponentit Tarkastetaan ja dokumentoidaan (ja valokuvataan) kaikki päästöjen kannalta merkitykselliset komponentit vaurioiden varalta. Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi . F 6 Haihtumispäästöjärjestelmä Paineistetaan polttoainejärjestelmä (hiilisäiliön puolelta), tehdään vuototestaus vakaassa ympäristön lämpötilassa ja testaus FID-analysaattorilla (”sniff test”) ajoneuvon ympärillä ja ajoneuvon sisällä. Jos FID-analysaattoritesti hylätään, ajoneuvo todetaan vialliseksi . F 7 Polttoainenäyte Otetaan polttoainenäyte polttoainesäiliöstä. x 8 Ilmansuodatin ja öljynsuodatin Tarkastetaan suodattimet kontaminaation ja vaurioiden varalta ja vaihdetaan ne, jos niissä on vaurioita tai voimakasta kontaminaatiota tai jos seuraavaan suositeltuun vaihtoon on alle 800 km. x 9 Tuulilasinpesuneste (vain haihtumispäästötestauksessa) Poistetaan tuulilasinpesuneste ja täytetään säiliö kuumalla vedellä. x 10 Pyörät (edessä ja takana) Tarkastetaan, pyörivätkö pyörät vapaasti vai estääkö jarru niiden pyörimisen. Jos eivät, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x 11 Renkaat (vain haihtumispäästötestauksessa) Poistetaan vararengas ja vaihdetaan renkaat vakautuneisiin, jos vaihdosta on alle 15 000 km. Käytetään ainoastaan kesärenkaita tai kaikkiin vuodenaikoihin sopivia renkaita. x 12 Ajohihnat ja jäähdyttimen kansi Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan. F 13 Nestetasojen tarkastus Tarkastetaan suurimmat ja pienimmät nestetasot (moottoriöljy, jäähdytysneste) ja lisätään nestettä, jos taso on alle alarajan. x 14 Täyttöaukon kansi (vain haihtumispäästötestauksessa) Tarkastetaan, ettei täyttöaukon kannessa olevassa ylitäyttöviivassa ole lainkaan jäämiä, tai huuhdellaan letku kuumalla vedellä. x 15 Tyhjöputket ja sähköjohdot Tarkastetaan kaikkien kunto. Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan. F 16 Ruiskutusventtiilit ja kaapelointi Tarkastetaan kaikki kaapelit ja polttoaineputket. Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan. F 17 Sytytyskaapeli (bensiini) Tarkastetaan sytytystulpat, kaapelit jne. Vaihdetaan vaurioituneet. x 18 EGR-järjestelmä ja katalysaattori, hiukkassuodatin Tarkastetaan kaikki kaapelit, johtimet ja anturit. Jos on tehty luvattomia muutoksia, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan. x/F 19 Kunnon turvallisuus Tarkastetaan, että renkaat, ajoneuvon kori sekä sähkö- ja jarrujärjestelmät ovat turvallisessa kunnossa testausta varten ja tieliikennesääntöjen mukaisia. Jos ei, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. x 20 Puoliperävaunu Onko puoliperävaunun kytkemistä varten käytettävissä tarvittavat sähkökaapelit? x 21 Aerodynamiikkaan vaikuttavat muutokset Tarkastetaan, että ajoneuvon aerodynamiikkaa ei ole muutettu jälkimarkkinoilta saatavilla asennuksilla, joita ei voi poistaa (suksiboksit, kattokiskot, spoilerit jne.) ja että aerodynamiikkaan vaikuttavia vakiokomponentteja ei ole poistettu (etuilmanohjaimet, diffuusorit, spoilerit jne.). Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. Dokumentoidaan ja valokuvataan. x 22 Tarkastetaan, onko seuraava määräaikaishuolto ajoitettu alle 800 ajokilometrin päähän. Jos on, tehdään huolto. x 23 Kaikki tarkastukset, joihin tarvitaan OBD-kytkentöjä, tehdään ennen testausta ja/tai sen jälkeen 24 Voimalaitteen ohjausmoduulin kalibroinnin osanumero ja tarkistussumma x 25 OBD-diagnostiikka (ennen päästötestiä tai sen jälkeen) Luetaan vikakoodit ja tulostetaan virheloki. x 26 OBD-huoltotilan 09 haku (ennen päästötestiä tai sen jälkeen) Luetaan huoltotila 09. Kirjataan tiedot. x 27 OBD-tila 7 (ennen päästötestiä tai sen jälkeen) Luetaan huoltotila 07. Kirjataan tiedot. Huomautukset seuraavista: komponenttien korjaaminen tai vaihtaminen, osanumerot









Lisäys 2

Säännöt tyyppi 4 -testien suorittamiseen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn aikana

Käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät tyyppi 4 -testit on tehtävä liitteen VI (tai tapauksen mukaan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteen VI) mukaisesti seuraavin poikkeuksin:

— Tyyppi 4 -testillä testattavien ajoneuvojen on oltava vähintään 12 kuukauden ikäisiä.

— Hiilisäiliön katsotaan olevan käytössä vanhentunut, joten sitä ei vanhenneta koepenkissä.

— Hiilisäiliö täytetään ajoneuvon ulkopuolella liitteessä VI kuvatulla menettelyllä, minkä jälkeen se irrotetaan ja asennetaan ajoneuvoon valmistajan antamien korjausohjeiden mukaisesti. Tehdään FID-analysaattoritesti (’sniff test’, tulosten oltava alle 100 ppm lämpötilassa 20 °C) mahdollisimman läheltä hiilisäiliötä ennen täyttöä ja sen jälkeen, jotta voidaan varmistaa, että säiliö on asennettu oikein.

— Polttoainesäiliön katsotaan olevan käytössä vanhentunut, joten tyyppi 4 -testin tuloksen laskemisessa ei käytetä läpäisevyyskerrointa.









Lisäys 3

Yksityiskohtainen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden raportti

Yksityiskohtaisessa käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden raportissa on annettava seuraavat tiedot:

1. valmistajan nimi ja osoite

2. testauksesta vastaavan laboratorion nimi, osoite, puhelin- ja faksinumerot ja sähköpostiosoite

3. testaussuunnitelmaan kuuluvien ajoneuvojen mallinimet

4. tapauksen mukaan luettelo valmistajan tietojen kattamista ajoneuvotyypeistä, ts. pakokaasupäästöjen osalta käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe

5. perheeseen kuuluviin ajoneuvotyyppeihin sovellettavien tyyppihyväksyntien numerot, mukaan luettuna tapauksen mukaan kaikkien laajennusten numerot sekä kaikkien sellaisten korjaavien toimenpiteiden numerot, joissa ajoneuvolle tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (suuret muutokset)

6. tiedot valmistajan ilmoittamien tietojen kattamien ajoneuvojen tyyppihyväksyntien laajentamisista ja korjaavista toimenpiteistä, joissa ajoneuvolle tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (jos hyväksyntäviranomainen pyytää näitä tietoja)

7. ajanjakso, jolta tiedot on kerätty

8. tarkasteltu ajoneuvojen valmistuskausi (esim. kalenterivuonna 2017 valmistetut ajoneuvot)

9. käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettely, mukaan luettuina seuraavat: i) ajoneuvojen hankintamenettely ii) ajoneuvojen valinta- ja hylkäysperusteet (mukaan luettuina vastaukset lisäyksessä 1 olevaan taulukkoon ja valokuvat) iii) ohjelmassa käytetyt testityypit ja -menettelyt iv) hyväksymis- ja hylkäysperusteet ajoneuvoperheelle v) maantieteelliset alueet, joilta valmistaja on kerännyt tietoja vi) otoksen koko ja käytetty otantasuunnitelma

10. käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menettely, mukaan luettuina seuraavat: i) tunnistetiedot ohjelmaan sisältyvistä ajoneuvoista (testatuista tai testaamattomista); tunnistetietoihin on sisällytettävä lisäyksessä 1 oleva taulukko ii) testitiedot pakokaasupäästöjen osalta: — testipolttoaineen eritelmät (esim. testin vertailupolttoaine tai kaupallinen polttoaine) — testausolosuhteet (lämpötila, kosteus, dynamometrin inertiapaino) — dynamometrin asetukset (esim. ajovastus, tehoasetus) — testitulokset sekä hyväksytyn ja hylätyn tuloksen laskeminen iii) testitiedot haihtumispäästöjen osalta: — testipolttoaineen eritelmät (esim. testin vertailupolttoaine tai kaupallinen polttoaine) — testausolosuhteet (lämpötila, kosteus, dynamometrin inertiapaino) — dynamometrin asetukset (esim. ajovastus, tehoasetus) — testitulokset sekä hyväksytyn ja hylätyn tuloksen laskeminen.









Lisäys 4

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vuosikertomuksen malli

OTSIKKO

A. Yleiskatsaus ja keskeiset päätelmät

B. Valmistajan edellisenä vuotena toteuttamat käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimet: 1) Valmistajan tekemä tiedonkeruu 2) Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuna suunnittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset)

C. Akkreditoitujen laboratorioiden tai tutkimuslaitosten edellisenä vuonna toteuttamat käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimet 3) Tietojen kerääminen ja riskinarviointi 4) Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuna suunnittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset)

D. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen edellisenä vuotena toteuttamat käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimet: 5) Tietojen kerääminen ja riskinarviointi 6) Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuna suunnittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset) 7) Yksityiskohtaiset tutkimukset 8) Korjaavat toimenpiteet

E. Arvio käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä korjaavista toimenpiteistä odotetuista vuotuisista päästövähennyksistä

F. Saadut kokemukset (myös käytettyjen laitteiden toiminnasta)

G. Raportti muista, mitättömistä testeistä









Lisäys 5

Avoimuus







Taulukko 1 Avoimuusluettelo 1 Tunnus Syöte Tietojen tyyppi Yksikkö Kuvaus 1 Asetuksen (EU) 2017/1151 mukainen tyyppihyväksyntänumero Teksti — Määritelmä: liite I, lisäys 4 2 Interpolointiperheen tunnus Teksti — Määritelmä: liite XXI, 5.6 kohta, yleiset vaatimukset 3 PEMS-perheen tunnus Teksti — Määritelmä: liite III A, lisäys 7, 5.2 kohta 4 Ki-perheen tunnus Teksti — Määritelmä: liite XXI, 5.9 kohta 5 ATCT-perheen tunnus Teksti — Määritelmä: liite XXI, alaliite 6 a 6 Haihtumispäästöperheen tunnus Teksti — Määritelmä: liite VI 7 Ajoneuvon H ajovastusperheen tunnus Teksti — Määritelmä: liite XXI, 5.7 kohta 7a Ajoneuvon H ajovastusperheen tunnus (tapauksen mukaan) Teksti — Määritelmä: liite XXI, 5.7 kohta 8 Ajoneuvon H testimassa Luku kg WLTP-testimassa, määritelmä: liite XXI, 3.2.25 kohta 8a Ajoneuvon L testimassa (tapauksen mukaan) Luku kg WLTP-testimassa, määritelmä: liite XXI, 3.2.25 kohta 9 Ajoneuvon H kerroin F0 Luku N Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4 9a Ajoneuvon L kerroin F0 (tapauksen mukaan) Luku N Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4 10 Ajoneuvon H kerroin F1 Luku N/km/h Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4 10a Ajoneuvon L kerroin F1 (tapauksen mukaan) Luku N/km/h Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4 11 Ajoneuvon H kerroin F2 Luku N/(km/h)2 Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4 11a Ajoneuvon L kerroin F2 (tapauksen mukaan) Luku N/(km/h)2 Ajovastuskerroin, määritelmä: liite XXI, alaliite 4 12a Polttomoottori- ja NOVC-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa, ajoneuvo H Luku g/km WLTP-CO2-päästöt (hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe, yhdistetyt) laskettuna seuraavista: — Polttomoottoriajoneuvot: liite XXI, alaliite 7, taulukko A7/1, vaihe 9 — NOVC-ajoneuvot: liite XXI, alaliite 8, taulukko A8/5, vaihe 8 12aa Polttomoottori- ja NOVC-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa, ajoneuvo L (tapauksen mukaan) Luku g/km WLTP-CO2-päästöt (hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe, yhdistetyt) laskettuna seuraavista: — Polttomoottoriajoneuvot: liite XXI, alaliite 7, taulukko A7/1, vaihe 9 — NOVC-ajoneuvot: liite XXI, alaliite 8, taulukko A8/5, vaihe 8 12b OVC-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa, ajoneuvo H Luku g/km WLTP-CO2-päästöt varausta ylläpidettäessä (hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe, yhdistetyt), laskentaperusta: liite XXI, alaliite 8, taulukko A8/5, vaihe 8 WLTP-CO2-päästöt varausta purettaessa (yhdistetyt) ja WLTP-CO2-päästöt (painotetut, yhdistetyt), laskentaperusta: liite XXI, alaliite 8, taulukko A8/8, vaihe 10 12ba OVC-ajoneuvojen CO2-päästöjen massa, ajoneuvo L (tapauksen mukaan) Luku g/km WLTP-CO2-päästöt varausta ylläpidettäessä (hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe, yhdistetyt), laskentaperusta: liite XXI, alaliite 8, taulukko A8/5, vaihe 8 WLTP-CO2-päästöt varausta purettaessa (yhdistetyt) ja WLTP-CO2-päästöt (painotetut, yhdistetyt), laskentaperusta: liite XXI, alaliite 8, taulukko A8/8, vaihe 10 13 Perheen ajoneuvon vetävät pyörät Teksti edessä, takana, neliveto Liite I, lisäys 4, liitteen 1.7 kohta 14 Alustadynamometrin konfiguraatio tyyppihyväksyntätestissä Teksti yksi- tai kaksiakselinen Määritelmä: liite XXI, alaliite 6, 2.4.2.4 ja 2.4.2.5 kohta 15 Ajoneuvon H ilmoitettu Vmax Luku km/h Ajoneuvon suurin nopeus, määritelmä: liite XXI, 3.7.2 kohta 15a Ajoneuvon L ilmoitettu Vmax (tapauksen mukaan) Luku km/h Ajoneuvon suurin nopeus, määritelmä: liite XXI, 3.7.2 kohta 16 Suurin nettoteho moottorin pyörimisnopeudella Luku … kW/… rpm Määritelmä: liite XXI, alaliite 2 17 Ajoneuvon H massa ajokunnossa Luku kg Ajokuntoisen ajoneuvon massa, määritelmä: liite XXI, 3.2.5 kohta 17a Ajoneuvon L massa ajokunnossa (tapauksen mukaan) Luku kg Ajokuntoisen ajoneuvon massa, määritelmä: liite XXI, 3.2.5 kohta 18 Tyyppihyväksyntätestauksessa (täyspolttomoottoriajoneuvot) tai varausta ylläpitävässä testissä käytetyt kuljettajan valittavissa olevat ajotilat (NOVC-HEV, OVC-HEV, NOVC-FCHV) Erilaiset muodot mahdollisia (teksti, kuvat jne.) — Jos ensisijaista kuljettajan valittavissa olevaa ajotilaa ei ole, kuvataan kaikki testeissä käytetyt ajotilat 19 Tyyppihyväksyntätestauksessa varausta purkavassa testissä käytetyt kuljettajan valittavissa olevat ajotilat (OVC-HEV) Erilaiset muodot mahdollisia (teksti, kuvat jne.) — Jos ensisijaista kuljettajan valittavissa olevaa ajotilaa ei ole, kuvataan kaikki testeissä käytetyt ajotilat 20 Moottorin joutokäyntinopeus Luku rpm Määritelmä: liite XXI, alaliite 2 21 Vaihteiden määrä Luku — Määritelmä: liite XXI, alaliite 2 22 Välityssuhteet Taulukkoarvot — Vaihteiston sisäiset välityssuhteet, vetopyörästön välityssuhteet, kokonaisvälityssuhteet 23 Testiajoneuvon rengaskoko edessä/takana Kirjaimet/numero — Tyyppihyväksynnässä käytetty 24 Polttomoottoriajoneuvojen täyden kuormituksen tehokäyrä Taulukkoarvot rpm v. kW Täyden kuormituksen tehokäyrä moottorin pyörimisnopeudesta nidle nopeuteen nrated tai nmax tai ndv(ngvmax) × vmax sen mukaan, mikä on suurin 25 Lisäturvamarginaali Vektori % Määritelmä: liite XXI, alaliite 2 26 Nopeus n_min_drive Luku Taulukko (pysähdyksistä vaihteelle 1, vaihteelta 2 vaihteelle 3, …) rpm Määritelmä: liite XXI, alaliite 2 27 Syklin tarkistussumma, ajoneuvot L ja H Luku — Erilainen ajoneuvoille L ja H. Tarkastetaan käytetyn syklin oikeellisuus. Merkitään vain, jos sykli on muu kuin 3b. 28 Vaihteenvaihto, keskimääräinen vaihde, ajoneuvo H Luku — Eri vaihteenvaihtolaskelmien validoimiseksi. 29 ATCT-perheen korjauskerroin Luku — Määritelmä: liite XXI, alaliite 6 a, 3.8.1 kohta Useita polttoaineita käyttävien ajoneuvojen tapauksessa yksi arvo polttoainetta kohti. 30a Summaavat Ki-kertoimet Taulukkoarvot — Määritellään taulukossa arvo kutakin epäpuhtautta ja CO2:ta kohti (g/km, mg/km, …). Jätetään tyhjäksi, jos annetaan kertovat Ki-kertoimet. 30b Kertovat Ki-kertoimet Taulukkoarvot — Määritellään taulukossa arvo kutakin epäpuhtautta ja CO2:ta kohti. Jätetään tyhjäksi, jos annetaan summaavat Ki-kertoimet. 31a Summaavat huononemiskertoimet (DF) Taulukkoarvot — Määritellään taulukossa arvo kutakin epäpuhtautta kohti (g/km, mg/km, …). Jätetään tyhjäksi, jos annetaan kertovat DF-kertoimet. 31b Kertovat huononemiskertoimet (DF) Taulukkoarvot — Määritellään taulukossa arvo kutakin epäpuhtautta kohti. Jätetään tyhjäksi, jos annetaan summaavat DF-kertoimet. 32 Akun jännite kaikkien REESS-järjestelmien osalta Luvut V Määritelmä polttomoottoriajoneuvojen osalta liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 2 ja HEV-, täyssähkö- ja FCHV-ajoneuvojen osalta liitteen XXI alaliitteen 8 lisäyksessä 2 (DIN EN 60050-482) 33 Korjauskerroin K Luku (g/km)/(Wh/km) NOVC- ja OVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöjen korjaaminen, määritelmä liitteen XXI alaliitteessä 8 vaihekohtainen tai yhdistetty 34a Ajoneuvon H sähköenergiankulutus Luku Wh/km OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa ECAC,weighted (yhdistetty) ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa sähkönkulutus (yhdistetty), määritelmä liitteen XXI alaliitteessä 8 34b Ajoneuvon L sähköenergiankulutus (tapauksen mukaan) Luku Wh/km OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa ECAC,weighted (yhdistetty) ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa sähkönkulutus (yhdistetty), määritelmä liitteen XXI alaliitteessä 8 35a Ajoneuvon H sähkökäyttöinen toimintasäde Luku km OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa EAER (yhdistetty) ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa sähkökäyttöinen toimintasäde PER (yhdistetty), määritelmä liitteen XXI alaliitteessä 8 35b Ajoneuvon L sähkökäyttöinen toimintasäde (tapauksen mukaan) Luku km OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa EAER (yhdistetty) ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa sähkökäyttöinen toimintasäde PER (yhdistetty), määritelmä liitteen XXI alaliitteessä 8 36a Ajoneuvon H sähkökäyttöinen toimintasäde kaupunkiajossa Luku km OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa EAERcity ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa PERcity, määritelmä liitteen XXI alaliitteessä 8 36b Ajoneuvon L sähkökäyttöinen toimintasäde kaupunkiajossa (tapauksen mukaan) Luku km OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa EAERcity ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa PERcity, määritelmä liitteen XXI alaliitteessä 8 37a Ajoneuvon H ajosyklin luokka Teksti — Tällä selvitetään, mitä ajosykliä (luokka 1/2/3a/3b) on käytetty yksittäisen ajoneuvon syklikohtaisen energiantarpeen laskemiseen. 37b Ajoneuvon L ajosyklin luokka (tapauksen mukaan) Teksti — Tällä selvitetään, mitä ajosykliä (luokka 1/2/3a/3b) on käytetty yksittäisen ajoneuvon syklikohtaisen energiantarpeen laskemiseen. 38a Ajoneuvon H pienennyskerroin f_dsc Luku — Tällä selvitetään, tarvitaanko pienennystä ja onko sitä käytetty yksittäisen ajoneuvon syklikohtaisen energiantarpeen laskemiseen. 38b Ajoneuvon L ilmoitettu pienennyskerroin f_dsc (tapauksen mukaan) Luku — Tällä selvitetään, tarvitaanko pienennystä ja onko sitä käytetty yksittäisen ajoneuvon syklikohtaisen energiantarpeen laskemiseen. 39a Ajoneuvon H rajattu nopeus kyllä/ei km/h Tällä selvitetään, tarvitaanko nopeuden rajaamista ja pitääkö sitä käyttää yksittäisen ajoneuvon syklikohtaisen energiantarpeen laskemiseen. 39b Ajoneuvon L rajattu nopeus (tapauksen mukaan) kyllä/ei km/h Tällä selvitetään, tarvitaanko nopeuden rajaamista ja pitääkö sitä käyttää yksittäisen ajoneuvon syklikohtaisen energiantarpeen laskemiseen. 40a Ajoneuvon H suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna Luku kg 40b Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna Luku kg 41 Suoraruiskutus kyllä/ei — 42 Regeneraation tunnistaminen Teksti — Ajoneuvon valmistajan kuvaus siitä, miten tunnistetaan regeneraation tapahtuminen testin aikana 43 Regeneraation saattaminen päätökseen Teksti — Kuvaus menettelystä, jolla regeneraatio saatetaan päätökseen 44 Painon jakautuminen Vektori — Ajoneuvon painon jakautuminen akseleille prosentteina Monivaiheisesti hyväksytyt tai erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot 45 Lopullisen ajoneuvon sallittu massa ajokunnossa (kg) kg Vaihteluväli 46 Lopullisen ajoneuvon sallittu otsapinta-ala cm2 Vaihteluväli 47 Sallittu vierintävastus kg/t Vaihteluväli 48 Sallittu etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala cm2 Vaihteluväli

Taulukko 2

Avoimuusluettelo 2

Avoimuusluettelo 2 koostuu kahdesta datajoukosta, jotka perustuvat taulukoissa 3 ja 4 olevissa kentissä ilmoitettuihin tietoihin.







Taulukko 3 Avoimuusluettelon 2 datajoukko 1 Kenttä Tietojen tyyppi Kuvaus ID1 Luku Datajoukon 1 yksilöllinen rivitunniste avoimuusluettelossa 2 TVV Teksti Ajoneuvon tyypin, variantin ja version yksilöllinen tunniste (avainkenttä datajoukossa 1) IF ID Teksti Interpolointiperheen tunnus RL ID Teksti Ajovastusperheen tunnus Make Teksti Valmistajan toiminimi Commercial name Teksti TVV:n kauppanimi Category Teksti Ajoneuvoluokka Bodywork Teksti Korityyppi