01997A1128(01) — FI — 01.04.2016 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

Muutettu:









▼B

KUMPPANUUS- JA YHTEISTYÖSOPIMUS

kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken







BELGIAN KUNINGASKUNTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, HELLEENIEN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RANSKAN TASAVALTA, IRLANTI, ITALIAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, PORTUGALIN TASAVALTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA, jotka ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen sopimuspuolia, jäljempänä ’jäsenvaltiot’, ja EUROOPAN YHTEISÖ, EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ sekä EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ, jäljempänä ’yhteisö’, sekä VENÄJÄN FEDERAATIO jäljempänä ’Venäjä’, jotka OTTAVAT HUOMIOON yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Venäjän väliset historialliset siteet ja yhteiset arvot, TUNNUSTAVAT yhteisön ja Venäjän federaation haluavan lujittaa näitä siteitä sekä perustaa kumppanuuden ja yhteistyön, joilla lujitettaisiin ja laajennettaisiin niitä suhteita, jotka luotiin erityisesti 18 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetulla Euroopan talousyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton kauppaa sekä kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevalla sopimuksella, jäljempänä ’vuoden 1989 sopimus’, OTTAVAT HUOMIOON yhteisön ja sen jäsenvaltioiden, jotka toimivat Euroopan unionista 7 päivänä helmikuuta 1992 tehdyllä sopimuksella perustettuna Euroopan unionina, sekä Venäjän federaation sitoutumisen poliittisten ja taloudellisten vapauksien vahvistamiseen, mikä on itse kumppanuuden perusta, OTTAVAT HUOMIOON osapuolten sitoutumisen maailmanlaajuisen rauhan ja turvallisuuden, samoin kuin riitojen rauhanomaisen ratkaisemisen edistämiseen sekä yhteistyöhön tämän päämäärän saavuttamiseksi Yhdistyneissä Kansakunnissa ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksessa sekä muissa yhteyksissä, OTTAVAT HUOMIOON yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Venäjän lujan sitoutumisen panemaan täysimääräisesti täytäntöön kaikki periaatteet ja määräykset, jotka sisältyvät Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen (ETYK) päätösasiakirjaan, Madridin ja Wienin seurantakokousten päätösasiakirjoihin, taloudellista yhteistyötä koskevan Bonnin ETY-kokouksen asiakirjaan, uutta Eurooppaa koskevaan Pariisin peruskirjaan sekä Helsingin ETY-kokouksen asiakirjaan ”Muutoksen haasteet” vuodelta 1992, VAHVISTAVAT yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Venäjän sitoutumisen 17 päivänä joulukuuta 1991 tehdyn Euroopan energiaperuskirjan sekä huhtikuussa 1993 pidetyn Luzernin konferenssin julistuksen tavoitteisiin ja periaatteisiin, OVAT VAKUUTTUNEITA oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen, erityisesti vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen, monipuoluejärjestelmän ja siihen kuuluvien vapaiden demokraattisten vaalien aikaansaamisen sekä markkinatalouteen siirtymiseksi tarvittavan taloudellisen vapauttamisen ensisijaisen tärkeästä merkityksestä, USKOVAT, että kumppanuuden täysimääräinen täytäntöönpano edellyttää Venäjän poliittisten ja taloudellisten uudistusten jatkumista ja toteuttamista, HALUAVAT edistää alueellista yhteistyötä tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla entisen Neuvostoliiton maiden kesken alueen hyvinvoinnin ja vakauden edistämiseksi, HALUAVAT aloittaa säännöllisen poliittisen vuoropuhelun molempia osapuolia kiinnostavista kahdenvälisistä ja kansainvälisistä kysymyksistä sekä kehittää sitä, KIINNITTÄVÄT HUOMIOTA yhteisön haluun antaa tarvittaessa teknistä apua Venäjän talousuudistuksen toteuttamiseksi ja taloudellisen yhteistyön kehittämiseksi, PITÄVÄT MIELESSÄ sopimuksen tarpeellisuuden edistettäessä Venäjän lähentymistä asteittain Euroopan ja sen lähialueiden laajenevaan yhteistyöalueeseen sekä Venäjän asteittaista yhdentymistä avoimeen kansainvälisen kaupan järjestelmään, OTTAVAT HUOMIOON osapuolten sitoutumisen kaupan vapauttamiseen tullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä ’GATT’, sisältyvien periaatteiden mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna Uruguayn kierroksella, ja ottavat huomioon maailmankauppajärjestön, jäljempänä ’WTO’, perustamisen, TUNNUSTAVAT, että Venäjä ei ole enää valtiojohtoisen kaupan maa, vaan maa, jonka talous on siirtymävaiheessa, ja että osapuolten tässä sopimuksessa vahvistamat yhteistyömuodot edistävät jatkuvaa kehitystä kohti markkinataloutta, OVAT TIETOISIA tarpeesta parantaa liiketoimintaa ja investointeja koskevia edellytyksiä sekä yhtiöiden sijoittautumiseen, työntekoon, palvelujen tarjoamiseen ja pääomanliikkeisiin liittyviä edellytyksiä, OVAT VAKUUTTUNEITA, että tämä sopimus luo uuden ilmapiirin osapuolten välisille taloudellisille suhteille ja eritysesti kaupan ja investointien kehittämiselle, jotka ovat olennaisen tärkeitä talouden rakenneuudistuksen ja teknologian nykyaikaistamisen kannalta, HALUAVAT luoda tiiviin yhteistyön ympäristön suojelun alalla, ottaen huomioon osapuolten välisen keskinäisen riippuvuuden tällä alalla, PITÄVÄT MIELESSÄ osapuolten aikomuksen kehittää yhteistyötään avaruustutkimuksen alalla täydentääkseen toistensa toimintaa tällä alalla, ja HALUAVAT edistää kultuuriyhteistyötä ja parantaa tiedon kulkua, OVAT SOPINEET SEURAAVAA:







1 artikla

Perustetaan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Venäjän välinen kumppanuus. Tämän kumppanuuden tavoitteena on:

— luoda asianmukaiset puitteet osapuolten väliselle poliittiselle vuoropuhelulle, joka mahdollistaisi niiden välisten tiiviiden poliittisten suhteiden kehittämisen tällä alalla,

— edistää kauppaa ja investointeja sekä osapuolten välisiä, markkinatalouteen perustuvia sopusointuisia taloudellisia suhteita niiden kestävän taloudellisen kehityksen edistämiseksi,

— vahvistaa poliittisia ja taloudellisia vapauksia,

— tukea Venäjää sen pyrkimyksissä lujittaa demokratiaansa ja kehittää talouttaan sekä saattaa päätökseen siirtyminen markkinatalouteen,

— luoda perusta taloudelliselle, sosiaaliselle, rahoitusalan ja kulttuurin alan yhteistyölle, joka nojautuu keskinäisten etujen, keskinäisen vastuun ja keskinäisen tuen periaatteisiin,

— edistää yhteisen edun mukaista toimintaa,

— luoda asianmukaiset puitteet Venäjän ja Euroopan laajemman yhteistyöalueen väliselle asteittaiselle yhdentymiselle,

— luoda tarvittavat edellytykset yhteisön ja Venäjän välisen vapaakauppa-alueen perustamiselle vastaisuudessa, joka kattaisi niiden välisen tavarakaupan olennaisilta osiltaan, sekä luoda edellytykset yhtiöiden sijoittautumisvapauden, rajat ylittävän palvelukaupan ja pääomanliikkeiden toteuttamiseksi.







I OSASTO

YLEISET PERIAATTEET

2 artikla

Osapuolten sisäiset ja ulkoiset politiikat perustuvat demokratian ja ihmisoikeuksien, sellaisina kuin ne määritellään erityisesti Helsingin päätösasiakirjassa ja uutta Eurooppaa koskevassa Pariisin peruskirjassa, kunnioittamiseen, ja ne muodostavat olennaisen osan kumppanuutta ja tätä sopimusta.

3 artikla

Osapuolet sitoutuvat tarkastelemaan olosuhteiden mukaisesti tämän sopimuksen asianomaisten osastojen, erityisesti III osaston ja 53 artiklan kehittämistä tarkoituksenaan niiden välisen vapaakauppa-alueen perustaminen. Yhteistyöneuvosto voi antaa osapuolille tätä kehittämistä koskevia suosituksia. Tällainen kehittäminen voidaan toteuttaa ainoastaan osapuolten välisellä niiden vastaavien menettelyjen mukaisesti tehdyllä sopimuksella. Osapuolet tutkivat yhdessä vuonna 1998, ovatko olosuhteet sellaiset, että vapaakauppa-alueen perustamista koskevat neuvottelut voidaan aloittaa.

4 artikla

Osapuolet sitoutuvat tarkastelemaan yhdessä, molempien suostumuksella, mitä muutoksia olisi olosuhteiden muuttumisen ja erityisesti Venäjän liittymisestä GATT/WTO:hon aiheutuvien muutosten huomioon ottamiseksi aiheellista tehdä sopimuksen kohtiin. Ensimmäinen tarkastelu tapahtuu kolmen vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta tai kun Venäjä liittyy GATT/WTO:hon, sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.

5 artikla

1. Venäjän tämän sopimuksen mukaisesti myöntämää suosituimmuuskohtelua ei sovelleta viiden vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta päättyvän siirtymäkauden aikana liitteessä 1 määriteltyjen sellaisten etuuksien osalta, jotka Venäjä myöntää muille entisen Neuvostoliiton maille. Tätä määräaikaa voidaan tarvittaessa pidentää molempien osapuolten suostumuksella.

2. Kun suosituimmuuskohtelu on myönnetty III osaston mukaisesti, 1 kohdassa tarkoitettu siirtymäkausi päättyy kolmen vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta tai kun Venäjä liittyy GATT/WTO:hon, sen mukaan kumpi ajankohta on aikaisempi.







II OSASTO

POLIITTINEN VUOROPUHELU

6 artikla

Osapuolet aloittavat säännöllisen poliittisen vuoropuhelun, jota ne aikovat kehittää ja vahvistaa. Tämä vuoropuhelu edistää ja lujittaa yhteisön ja Venäjän välistä lähentymistä, tukee Venäjällä tällä hetkellä tapahtuvia poliittisia ja taloudellisia muutoksia sekä edistää uusien yhteistyömuotojen luomista. Poliittisella vuoropuhelulla:

— lujitetaan Venäjän sekä yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja samalla koko demokraattisten valtioiden yhteisön välisiä yhteyksiä. Tällä sopimuksella saavutettu taloudellinen lähentyminen johtaa poliittisten suhteiden syvenemiseen;

— saavutetaan näkökantojen lisääntyvä lähentyminen molempia osapuolia koskevissa kansainvälisissä kysymyksissä ja lisätään siten turvallisuutta ja vakautta;

— ennakoidaan, että osapuolet aloittavat yhteistyön demokratian ja ihmisoikeuksien periaatteiden noudattamista koskevissa asioissa ja neuvottelevat keskenään tarvittaessa asianmukaiseen soveltamiseen liittyvistä asioista.

7 artikla

1. Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan ja Euroopan yhteisöjen komission puheenjohtajan sekä Venäjän presidentin välisiä kokouksia järjestetään pääsääntöisesti kahdesti vuodessa.

2. Ministeritasolla poliittista vuoropuhelua käydään 90 artiklassa perustetussa yhteistyöneuvostossa ja muissa tapauksissa, Euroopan unionin troikka mukaan lukien, yhteisestä sopimuksesta.

8 artikla

Osapuolet käyttävät poliittisessa vuoropuhelussa myös muita menettelyjä ja keinoja, joita ovat erityisesti:

— korkean virkamiestason kaksi kertaa vuodessa pidettävät kokoukset Euroopan unionin troikan ja Venäjän virkamiesten välillä;

— diplomaattisten yhteyksien täysimääräinen käyttö;

— kaikki muut keinot, mukaan lukien mahdollisuus asiantuntijakokouksiin, joilla edistettäisiin tämän vuoropuhelun vahvistamista ja kehittämistä.

9 artikla

Parlamentaarisella tasolla poliittista vuoropuhelua käydään 95 artiklassa perustetussa parlamentaarisessa yhteistyökomiteassa.







III OSASTO

TAVARAKAUPPA

10 artikla

1. Osapuolet myöntävät toisilleen GATTin I artiklan 1 kohdassa määritellyn suosituimmuuskohtelun.

2. Mitä 1 kohdassa määrätään, ei sovelleta:

a) etuuksiin, jotka myönnetään rajaliikenteen helpottamiseksi maille, joilla on yhteinen raja,

b) etuuksiin, jotka myönnetään tulliliiton tai vapaakauppa-alueen luomiseksi taikka tällaisen liiton tai alueen perustamisen nojalla; käsitteillä ’tulliliitto’ ja ’vapaakauppa-alue’ on se merkitys, joka niillä on GATTin XXIV artiklan 8 kohdassa, tai se merkitys, joka on luotu saman GATTin artiklan 10 kohdassa tarkoitetulla menettelyllä;

c) etuuksiin, jotka myönnetään tietyille maille GATTin ja muiden kehitysmaita suosivien kansainvälisten järjestelyjen mukaisesti.

11 artikla

1. Sisäiset verot tai minkäänlaiset muut sisäiset maksut, joita sovelletaan suoraan tai välillisesti samankaltaisiin kotimaisiin tuotteisiin sovellettavien maksujen lisäksi, eivät koske suoraan tai välillisesti toisen osapuolen alueelle tuotuja toisen osapuolen tuotteita.

2. Lisäksi näille tuotteille myönnetään kohtelu, joka on vähintään yhtä suotuisa kuin kohtelu, joka myönnetään samankaltaisille kansallista alkuperää oleville tuotteille niiden lakien, asetusten ja vaatimusten suhteen, jotka koskevat niiden sisäistä myyntiä, myyntiin tarjoamista, ostoa, kuljetusta, jakelua tai käyttöä. Mitä tässä kohdassa määrätään, ei estä sellaisten porrastettujen sisäisten kuljetusmaksujen soveltamista, jotka perustuvat yksinomaan kuljetusvälineiden taloudelliseen toimintaan eivätkä tuotteen kansalliseen alkuperään.

3. GATTin III artiklan 8, 9 ja 10 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin molempien osapuolten välillä.

12 artikla

1. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että kauttakuljetuksen vapauden periaate on olennainen edellytys tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Tässä yhteydessä kumpikin osapuoli sallii toisen osapuolen tullialueelta peräisin olevien tai sen tullialueelle tarkoitettujen tavaroiden rajoittamattoman kauttakuljetuksen alueensa kautta tai läpi.

2. GATTin V artiklan 2, 3, 4 ja 5 kohdassa esitettyjä sääntöjä sovelletaan molempien osapuolten välillä.

13 artikla

Molempien osapuolten kesken sovelletaan soveltuvin osin seuraavia GATTin artikloja:

1) VII artiklan 1, 2, 3, 4 a, 4 b, 4 d ja 5 kohta;

2) VIII artikla;

3) IX artikla;

4) X artikla.

14 artikla

Kumpikin osapuoli myöntää lisäksi toiselle osapuolelle vapautuksen väliaikaisesti tuotujen tavaroiden tuontimaksuista ja tulleista lainsäädäntönsä mukaisesti asiaa koskevissa muissa kansainvälisissä sopimuksissa määrätyissä tapauksissa ja niissä määrättyjen menettelyjen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kumpaakin osapuolta sitovista, tavaroiden väliaikaista tuontia koskevista kansainvälisistä yleissopimuksista johtuvia oikeuksia ja velvoitteita. Tällaista lainsäädäntöä sovelletaan suosituimmuuskohtelun perusteella ja sitä koskevat siten tämän sopimuksen 10 artiklan 2 kohdassa luetellut poikkeukset. Olosuhteet, joissa kyseinen osapuoli on hyväksynyt tällaisesta sopimuksesta johtuvat velvoitteet, otetaan huomioon.

15 artikla

1. Venäjältä peräisin olevat tavarat tuodaan yhteisöön ilman määrällisiä rajoituksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 17, 20 ja 21 artiklan sekä Espanjan ja Portugalin liittymistä yhteisöön koskevien asiakirjojen 77, 81, 244, 249 ja 280 artiklan määräysten soveltamista.

2. Yhteisöstä peräisin olevat tavarat tuodaan Venäjälle ilman määrällisiä rajoituksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 17, 20 ja 21 artiklan sekä liitteen 2 määräysten soveltamista.

16 artikla

Siihen saakka kun Venäjä liittyy GATT/WTO:hon, osapuolet käyvät tuontitullipolitiikkaansa, tullisuojan muutos mukaan lukien, koskevia neuvotteluja yhteistyökomiteassa. Erityisesti on neuvotteluja käytävä ennen tullisuojan lisäämistä.

17 artikla

1. Kun tietyn tuotteen tuonti toisen osapuolen alueelle lisääntyy sellaisiin määriin tai sillä tavoin, että se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa merkittävää vahinkoa samankaltaisten tai suoraan niiden kanssa kilpailevien tuotteiden kotimaisille valmistajille, yhteisö tai Venäjä, sen mukaan, kumpaa asia koskee, voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet seuraavien menettelyjen ja edellytysten mukaisesti.

2. Ennen toimenpiteiden toteuttamista tai tapauksissa, joihin sovelletaan 4 kohtaa mahdollisimman pian toteuttamisen jälkeen, yhteisö tai Venäjä voi, tapauksen mukaan, toimittaa yhteistyökomitealle kaikki asiaankuuluvat tiedot molempien osapuolten hyväksyttävissä olevan ratkaisun saavuttamiseksi. Osapuolet aloittavat viipymättä neuvottelut yhteistyökomiteassa.

3. Jos osapuolet eivät neuvottelujen tuloksena pääse yhteisymmärrykseen tilanteen välttämiseksi tarvittavista toimista 30 päivän kuluessa asian saattamisesta yhteistyökomitean käsiteltäväksi, neuvotteluja pyytänyt osapuoli saa rajoittaa kyseisten tuotteiden tuontia siinä määrin ja siksi ajaksi kuin on tarpeen vahingon torjumiseksi tai korjaamiseksi taikka toteuttaa muita aiheellisia toimenpiteitä.

4. Kriittisissä tilanteissa, jolloin viive saattaisi aiheuttaa vaikeasti korjattavia vahinkoja, osapuolet voivat toteuttaa toimenpiteitä ennen neuvotteluja sillä edellytyksellä, että neuvottelut käydään välittömästi tällaisten toimien toteuttamisen jälkeen.

5. Valittaessa tämän artiklan mukaisia toimenpiteitä osapuolet pitävät ensisijaisina niitä toimenpiteitä, jotka aiheuttavat vähiten häiriötä tämän sopimuksen tavoitteiden toteutumiselle.

6. Kun toinen osapuoli soveltaa tämän artiklan mukaista suojatoimenpidettä, toinen osapuoli voi poiketa velvollisuuksistaan tämän osaston mukaisesti ensinmainittuun osapuoleen nähden olennaisesti samanlaisen kaupan osalta.

Tällaisia toimia ei voi toteuttaa ennen kuin toinen osapuoli on ehdottanut neuvotteluja eikä silloin kun yhteisymmärrys on saavutettu 45 päivän kuluessa siitä kun näitä neuvotteluja ehdotettiin.

7. Edellä 6 kohdassa tarkoitettua velvollisuuksista poikkeamista koskevaa oikeutta ei voida käyttää suojatoimenpiteen voimassaolon kolmen ensimmäisen vuoden aikana, edellyttäen että suojatoimenpide on toteutettu enintään neljän vuoden ajaksi tuonnissa tapahtuneen absoluuttisen kasvun perusteella tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.

18 artikla

Tämän osaston määräykset, erityisesti 17 artiklan määräykset, eivät estä jompaakumpaa osapuolta ottamasta käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä tai tasoitustoimenpiteitä GATTin VI artiklan, GATTin VI artiklan täytäntöönpanosta tehdyn sopimuksen, GATTin VI, XVI ja XXIII artiklan tulkinnasta ja soveltamisesta tehdyn sopimuksen tai vastaavan sisäisen lainsäädännön mukaisesti.

Polkumyyntiä tai valtion tukea koskevien tutkimusten osalta kumpikin osapuoli suostuu tutkimaan toisen osapuolen huomautukset ja ilmoittamaan kyseisille osapuolille, joita asia koskee, niistä olennaisista seikoista ja näkökohdista, joiden perusteella lopullinen päätös on tehtävä. Ennen lopullisten polkumyyntitullien tai tasoitusmaksujen määräämistä osapuolten on tehtävä kaikkensa saadakseen ongelman rakentavasti ratkaistuksi.

19 artikla

Tämä sopimus ei estä sellaisia tuontia, vientiä tai tavaroiden kauttakuljetusta koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden kannalta, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden ja elämän suojelemiseksi, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelemiseksi taikka henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelemiseksi taikka kultaa tai hopeaa koskevien sääntöjen vuoksi. Nämä kiellot tai rajoitukset eivät kuitenkaan saa olla keino mielivaltaiseen syrjintään tai osapuolten välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.

20 artikla

Tämä osasto ei vaikuta Euroopan talousyhteisön ja Venäjän federaation 12 päivänä kesäkuuta 1993 tekstiilituotteista parafoidun sopimuksen määräyksiin, joita sovelletaan takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 1993 alkaen. Liioin tämän sopimuksen 15 artiklaa ei sovelleta niiden tekstiilituotteiden kauppaan, jotka kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön 50-63 ryhmään.

21 artikla

1. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen alaan kuuluvien tuotteiden kauppaa sääntelevät:

— tämän osaston määräykset, 15 artiklaa lukuun ottamatta; ja

— Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Venäjän federaation välisen eräitä terästuotteita koskevan sopimuksen määräykset, kun se tulee voimaan.

2. Hiili- ja teräsasioita käsittelevän yhteydenpitoryhmän perustamisesta määrätään tämän sopimuksen liitteenä olevassa pöytäkirjassa 1.

22 artikla

Ydinaineiden kauppa

1. Ydinaineiden kauppaa koskevat:

— tämän sopimuksen määräykset, 15 artiklaa ja 17 artiklan 1-5 ja 7 kohtaa lukuun ottamatta;

— vuoden 1989 sopimuksen 6, 7 ja 14 artikla sekä 15 artiklan 1 ja 2 sekä 3 kohdan ensimmäinen lause, ja 4 ja 5 kohta;

— liitteenä oleva kirjeenvaihto.

2. Sen estämättä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa määrätään, osapuolet sopivat toteuttavansa tarvittavat toimenpiteet ydinaineiden kauppaa koskevan järjestelyn saavuttamiseksi 1 päivään tammikuuta 1997 mennessä.

3. Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan siihen saakka kunnes kyseinen järjestely on saavutettu.

4. Ryhdytään toimiin ydinaineiden kuljetukseen liittyviä suojatoimenpiteitä, fyysistä suojelua ja hallinnollista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemiseksi. Siihen saakka kun tällainen sopimus on voimassa, sovelletaan ydinaineiden siirtoa koskevaa osapuolien lainsäädäntöä ja kansainvälisiä ydinaineiden leviämiskieltoon liittyviä velvoitteita.

5. Edellä 1 kohdassa määrättyä järjestelyä sovellettaessa:

— vuoden 1989 sopimuksen 6 artiklassa ja 15 artiklan 5 kohdassa olevan viittauksen ”tämä sopimus” katsotaan tarkoittavan tämän artiklan 1 kohdassa perustettua järjestelyä;

— tämän sopimuksen 17 artiklan 6 kohdan viittauksen ”tämä artikla” katsotaan tarkoittavan vuoden 1989 sopimuksen 15 artiklaa;

— vuoden 1989 sopimuksen 6,7, 14 ja 15 artiklan viittauksen ”sopimuspuolet” katsotaan tarkoittavan tämän sopimuksen osapuolia;

— vuoden 1989 sopimuksen 15 artiklan viittauksen ”sekakomitea” katsotaan tarkoittavan tämän sopimuksen 92 artiklassa määrättyä yhteistyökomiteaa.







IV OSASTO

LIIKETOIMINTAA JA INVESTOINTEJA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET







1 LUKU

TYÖEHDOT

23 artikla

1. Jollei yksittäisissä jäsenvaltioissa sovellettavista edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä muuta johdu, yhteisö ja jäsenvaltiot pyrkivät varmistamaan, että jäsenvaltion alueella laillisesti työskenteleviä Venäjän kansalaisia ei, verrattuna kyseisen jäsenvaltion omiin kansalaisiin, syrjitä heidän kansalaisuutensa perusteella työoloissa, palkkauksessa tai irtisanomisessa.

2. Jollei Venäjällä sovellettavista edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä muuta johdu, Venäjä myöntää 1 kohdassa tarkoitetun kohtelun sen alueella laillisesti työskenteleville jäsenvaltion kansalaisille.

24 artikla

Sosiaaliturvan yhteensovittaminen

Osapuolet tekevät sopimuksia antaakseen:

1) jollei yksittäisessä jäsenvaltiossa sovellettavista edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä muuta johdu, jäsenvaltioiden alueella laillisesti työskenteleviin Venäjän kansalaisiin ja tarvittaessa heidän laillisesti siellä asuviin perheenjäseniinsä sovellettavien sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen kannalta tarpeelliset määräykset. Määräyksillä pyritään erityisesti takaamaan, että:

— kaikki näiden työntekijöiden vakuutus-, työskentely- ja oleskelukaudet eri jäsenvaltioissa lasketaan yhteen vanhuuseläkkeen tai työkyvyttömyyden tai kuoleman varalta olevan eläkkeen sekä näille työntekijöille ja tarvittaessa heidän perheenjäsenilleen annettavan sairaanhoidon osalta;

— kaikki vanhuuseläkkeet sekä kuoleman, työtapaturman tai ammattitaudin varalta olevat eläkkeet tai niistä johtuvat työkyvyttömyyseläkkeet, lukuun ottamatta erityisiä etuja, jotka eivät perustu maksuosuuksien suorittamiseen, ovat vapaasti muutettavissa velallisen jäsenvaltion tai valtioiden lainsäädännön mukaan sovellettavaan kurssiin;

— kyseiset työntekijät saavat tarvittaessa perhelisiä edellä mainituista perheenjäsenistään.

2) jollei Venäjällä sovellettavista edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä muuta johdu, 1 kohdan toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa yksilöityä kohtelua vastaavan kohtelun myöntämiseksi Venäjän alueella laillisesti työskentelevien jäsenvaltioiden kansalaisiin ja heidän laillisesti siellä asuviin perheenjäseniinsä sovellettavat säännökset tai määräykset.

25 artikla

Tämän sopimuksen 24 artiklan mukaisesti toteutettavat toimenpiteet eivät vaikuta jäsenvaltioiden ja Venäjän kahdenvälisistä sopimuksista johtuviin oikeuksiin tai velvoitteisiin, kun näissä sopimuksissa määrätään jäsenvaltioiden tai Venäjän kansalaisille suotuisammasta kohtelusta.

26 artikla

Yhteistyöneuvosto tarkastelee, mitä parannuksia voidaan tehdä taloudellisten toimijoiden työoloihin osapuolten kansainvälisten sitoumusten mukaisesti, mukaan lukien Bonnin ETY-kokouksen asiakirjassa määrätyt sitoumukset.

27 artikla

Yhteistyöneuvosto antaa tämän sopimuksen 23 ja 26 artiklan soveltamista koskevia suosituksia.







II LUKU

YHTIÖIDEN SIJOITTAUTUMISTA JA TOIMINTAA KOSKEVAT EDELLYTYKSET

28 artikla

1. Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ja Venäjä myöntävät lakiensa ja asetustensa mukaisesti toistensa yhtiöille näiden sijoittautuessa toistensa alueelle kohtelun, joka ei ole epäedullisempi kuin kolmannelle maalle myönnetty kohtelu.

2. Yhteisö ja sen jäsenvaltiot myöntävät lakiensa ja asetustensa mukaisesti yhteisön alueelle sijoittautuneiden venäläisten yhtiöiden tytäryhtiöille niiden toiminnan osalta kohtelun, joka ei ole epäedullisempi kuin toisille yhteisöön sijoittautuneille yhtiöille tai sellaisille yhteisöön sijoittautuneille yhtiöille, jotka ovat kolmannen maan yhtiöiden tytäryhtiöitä, myönnetty kohtelu, sen mukaan kumpi näistä kohteluista on edullisempi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä 3 lueteltuja varaumia.

3. Venäjä myöntää lakiensa ja asetustensa mukaisesti sen alueelle sijoittautuneiden yhteisön yhtiöiden tytäryhtiöille niiden toiminnan osalta kohtelun, joka ei ole epäedullisempi kuin toisille Venäjälle sijoittautuneille yhtiöille tai sellaisille Venäjälle sijoittautuneille yhtiöille, jotka ovat kolmansien maiden yhtiöiden tytäryhtiöitä, myönnetty kohtelu, sen mukaan kumpi näistä kohteluista on edullisempi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä 4 lueteltuja varaumia.

4. Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ja Venäjä myöntävät lakiensa ja asetustensa mukaisesti Venäjän ja yhteisön yhtiöiden sivuliikkeille niiden toiminnan osalta kohtelun, joka ei ole epäedullisempi kuin kolmansien maiden yhtiön sivuliikkeelle myönnetty kohtelu.

5. Mitä 2 ja 3 kohdassa määrätään, ei voida käyttää sellaisen osapuolen lainsäädännön ja asetusten kiertämiseen, joita sovelletaan kyseisen osapuolen alueelle sijoittautuneen toisen osapuolen yhtiön tytäryhtiön pääsyyn tietyille aloille tai tiettyyn toimintaan.

Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitettua kohtelua sovelletaan yhteisön ja Venäjän alueelle tämän sopimuksen voimaantulopäivänä sijoittautuneisiin yhtiöihin ja kyseisen päivämäärän jälkeen sijoittautuneille yhtiöille niiden sijoittautumisesta alkaen.

29 artikla

Tämän sopimuksen 28 artiklan määräyksiä sovelletaan yhdessä seuraavien määräysten kanssa liitteessä 6 tarkoitettuihin pankki- ja vakuutuspalveluihin.

1. Liitteessä 6 olevassa B osassa tarkoitettujen pankkipalvelujen osalta Venäjän 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti myöntämän kohtelun laatu määritellään liitteessä 7 olevassa A osassa ainoastaan tytäryhtiöiden perustamisen avulla tapahtuvan sijoittautumisen osalta ja 28 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Liitteessä 6 olevan A osan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen vakuutuspalvelujen osalta Venäjän 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti myöntämän kohtelun laatu määritellään liitteessä 7 olevassa B osassa.

2. Sen estämättä, mitä tässä sopimuksessa muuten määrätään, osapuolen oikeutta toteuttaa vakavaraisuussyistä toimenpiteitä ei rajoiteta, mukaan lukien investoijien, tallettajien, vakuutuksenottajien tai sellaisten henkilöiden, joiden omaisuudenhoidosta vastaa rahoituspalvelujen tarjoaja, suojeleminen, taikka toimenpiteitä rahoitusjärjestelmän yhtenäisyyden ja tasapainon varmistamiseen. Jos nämä toimenpiteet eivät ole tämän sopimuksen määräysten mukaisia, niitä ei saa käyttää keinoina välttää osapuolen tästä sopimuksesta johtuvia velvoitteita.

Tämän sopimuksen määräysten ei saa tulkita vaativan osapuolta ilmaisemaan yksittäisten asiakkaiden liiketoimiin ja tileihin liittyviä tietoja tai mitään luottamuksellisia taikka omistukseen liittyviä tietoja, jotka ovat julkisten laitosten hallussa.

3. Yhteisö ja jäsenvaltiot sekä Venäjä eivät anna uusia säädöksiä tai toimenpiteitä, jotka merkitsisivät niiden omiin yhtiöihin verrattuna syrjintää tai pahentaisivat sitä sopimuksen allekirjoittamispäivänä vallinneeseen tilanteeseen verrattuna niiden edellytysten osalta, jotka koskevat toisen osapuolen yhtiöiden sijoittautumista niiden alueille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä 7 olevan A osan 1 kohdan d ja e alakohdan määräysten soveltamista.

Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että ilmaisu ’syrjinnän pahentaminen’ käsittää syrjivien olosuhteiden vaikeutumisen tai niiden laajentumisen tai uudelleen esiintymisen niiden nykyisen soveltamisajan jälkeen.

4. Tässä sopimuksessa yhtiötä pidetään pankkitoiminnan osalta yhteisön yhtiön Venäjälle sijoittautuneena tytäryhtiönä, kun enemmän kuin viisikymmentä prosenttia (50 %) sen pääomasta on yhteisön yhtiön hallinnassa.

30 artikla

Tässä sopimuksessa:

a) ’Sijoittautumisella’ tarkoitetaan h kohdassa tarkoitettujen yhteisön tai Venäjän yhtiöiden oikeutta ryhtyä harjoittamaan taloudellista toimintaa perustamalla tytäryhtiöitä ja sivuliikkeitä Venäjällä tai yhteisössä.

Sopimuksen 29 artiklassa mainittujen rahoituspalvelujen osalta ’sijoittautumisella’ tarkoitetaan h alakohdassa tarkoitettujen yhteisön tai Venäjän yhtiöiden oikeutta ryhtyä harjoittamaan taloudellista toimintaa perustamalla tytäryhtiöitä ja sivuliikkeitä Venäjällä tai yhteisössä, saatuaan luvan toimivaltaiselta viranomaiselta kussakin osapuolessa sovellettavan lainsäädännön ja asetusten mukaisesti.

b) Yhtiön ’tytäryhtiöllä’ tarkoitetaan ensinmainitun yhtiön tosiasiallisessa määräysvallassa olevaa yhtiötä.

c) ’Taloudellisella toiminnalla’ tarkoitetaan teollista, kaupallista ja ammatillista toimintaa, rahoituspalvelut mukaan lukien.

d) Yhtiön ’sivuliikkeellä’ tarkoitetaan toimipaikkaa, joka ei ole oikeushenkilö, mutta jonka toiminta on luonteeltaan pysyvää, esimerkiksi emoyhtiön laajentamiseksi perustettu toimipaikka, jolla on oma johto ja jolla on käytännössä mahdollisuudet hoitaa liikesuhteita kolmansien osapuolten kanssa, vaikka kolmannet osapuolet tietäisivät, että tarvittaessa on olemassa oikeudellinen yhteys emoyhtiöön eli ulkomailla olevaan pääkonttoriin, niiden ei tarvitse toimia suoraan tällaisen emoyhtiön kanssa, vaan ne voivat harjoittaa liiketomintaa siinä toimipaikassa, joka on perustettu emoyhtiön laajentuessa.

e) ’Yhteisön tytäryhtiöllä’ tai ’Venäjän tytäryhtiöllä’ tarkoitetaan jäljempänä määriteltyä ’yhteisön yhtiötä’ tai ’Venäjän yhtiötä’, joka on myös vastaavan ’Venäjän yhtiön’ tai ’yhteisön yhtiön’ tytäryhtiö.

f) Jäsenvaltion tai Venäjän kansalaisella tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka on asianomaisen lainsäädännön mukaan jonkin jäsenvaltion tai Venäjän kansalainen.

g) ’Toiminnalla’ tarkoitetaan taloudellista toimintaa.

Sopimuksen 29 artiklassa mainittujen rahoituspalvelujen osalta ’toiminnalla’ tarkoitetaan kaikkien niiden taloudellisten toimien toteuttamista, joiden harjoittamiseen yhtiö on kyseisessä osapuolessa sovellettavien lakien ja asetusten mukaisesti saanut toimivaltaisen viranomaisen luvan.

h) ’Yhteisön yhtiöllä’ tai ’Venäjän yhtiöllä’ tarkoitetaan jäsenvaltion tai Venäjän lainsäädännön mukaisesti perustettua yhtiötä, jonka sääntömääräinen kotipaikka tai keskushallinto taikka pääasiallinen toimipaikka on yhteisön tai Venäjän alueella. Jäsenvaltion tai Venäjän lainsäädännön mukaisesti perustettua yhtiötä, jolla on yhteisön tai vastaavasti Venäjän alueella ainoastaan sääntömääräinen kotipaikka, pidetään kuitenkin yhteisön tai Venäjän yhtiönä, jos sen toiminnalla on todellinen ja jatkuva yhteys yhden jäsenvaltion tai Venäjän talouteen.

Tämän luvun ja III luvun määräyksiä sovelletaan myös kansainvälisen meriliikenteen osalta, niihin laivanvarustamoihin, jotka ovat sijoittautuneet yhteisön tai Venäjän ulkopuolelle ja jotka ovat jäsenvaltioiden tai Venäjän kansalaisten määräysvallassa, jos niille kuuluvat alukset on rekisteröity tässä jäsenvaltiossa tai Venäjällä niiden lainsäädännön mukaisesti.

Tämän määräyksen osalta kansainvälisen meriliikenteen katsotaan sisältävän eri kuljetusmuodoista koostuvat kuljetukset, jotka tapahtuvat osittain merellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sovellettavia kansallisuusrajoituksia, jotka koskevat muulla kuljetustavalla tapahtuvaa tavaraliikennettä ja matkustajaliikennettä.

i) Tällöin sopimuksen 29 artiklan ja liitteen 7 mukaisesti liitteessä 6 olevassa B osassa tarkoitettujen pankkipalvelujen osalta tarkoitetaan e alakohdassa määritellyillä ’Venäjän tytäryhtiöllä’ tai ’yhteisön tytäryhtiöllä’ sellaista tytäryhtiötä, joka on Venäjän tai jäsenvaltion lainsäädännön mukainen pankki.

Sopimuksen 29 artiklan ja liitteen 7 mukaisesti liitteessä 6 olevassa B osassa tarkoitettujen pankkipalvelujen osalta tarkoitetaan h alakohdassa määritellyillä ’yhteisön yhtiöllä’ tai ’Venäjän yhtiöllä’ sellaista yhtiötä, joka on jäsenvaltion tai Venäjän lainsäädännön mukainen pankki.

31 artikla

Sen estämättä, mitä 100 artiklassa määrätään, tämän osaston määräykset eivät estä kumpaakin osapuolta soveltamasta toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen sen estämiseksi, että tämän sopimuksen perusteella kierretään kyseisen osapuolen toteuttamia toimenpiteitä, jotka koskevat kolmannen maan pääsyä sen markkinoille.

32 artikla

1. Sen estämättä, mitä tämän osaston I luvussa määrätään, Venäjän tai yhteisön alueelle sijoittautuneella yhteisön yhtiöllä tai Venäjän yhtiöllä on oikeus Venäjän ja yhteisön alueella työllistää tai antaa jonkun tytäryhtiönsä, sivuliikkeensä tai yhteisyrityksensä työllistää vastaanottavan valtion voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti työntekijöitä, jotka ovat yhteisön jäsenvaltioiden ja Venäjän kansalaisia, jos nämä työntekijät ovat 2 kohdassa määriteltyjä keskeisissä tehtävissä työskenteleviä henkilöitä ja jos ainoastaan yhtiöt, tytäryhtiöt, sivuliikkeet tai yhteisyritykset työllistävät heidät. Näiden työntekijöiden oleskelulupa ja työlupa koskee ainoastaan kyseistä työskentelyjaksoa.

2. Edellä mainittujen yhtiöiden, jäljempänä ’yhtiökokonaisuus’, keskeisissä tehtävissä työskentelevät henkilöt ovat jäljempänä c kohdassa määriteltyjä ’yrityksen sisäisen siirron saajia’, jos yrityskokonaisuus on oikeushenkilö ja jos kyseiset henkilöt ovat olleet sen palveluksessa tai sen osakkaita (muita kuin pääosakkaita) vähintään välittömästi ennen mainittua siirtoa edeltävän vuoden ajan:

a) yhtiökokonaisuudessa johtavassa asemassa olevat henkilöt, jotka ensisijaisesti johtavat yritystä (sivuliike, tytäryhtiö tai yhteisyritys) ja joita puolestaan yhtiön hallitus tai osakkeenomistajat taikka niitä vastaavat valvovat tai johtavat, ja joiden tehtäviin kuuluu:

— johtaa yritystä tai sen osastoa taikka alaosastoa;

— valvoa ja tarkastaa muun valvontatehtävissä toimivan, ammatillisen tai hallinnollisen henkilöstön työskentelyä;

— henkilökohtainen toimivalta palkata tai irtisanoa työntekijöitä taikka esittää heidän palkkaamistaan tai irtisanomistaan taikka muita henkilöstöä koskevia toimenpiteitä.

b Yhtiökokonaisuudessa työskentelevät henkilöt, joilla on yrityksen toiminnan, tutkimusvälineistön, teknologian tai hallinnon kannalta olennaisen tärkeää osaamista. Tällaisen osaamisen arvioinnissa voidaan ottaa huomioon yritykselle ominaisen osaamisen lisäksi sellainen työhön tai ammattiin liittyvä korkea ammattitaito, jossa vaaditaan teknistä erityisosaamista, mukaan lukien kuuluminen luvanvaraisen ammattitoiminnan harjoittajiin.

c) ’Yrityksen sisäisen siirron saaja’ määritellään luonnolliseksi henkilöksi, joka työskentelee yhtiökokonaisuudessa osapuolen alueella ja joka siirretään väliaikaisesti taloudellista toimintaa harjoitettaessa toisen osapuolen alueelle; kyseisellä organisaatiolla on oltava pääasiallinen toimipaikka jonkun osapuolen alueella, ja siirron on tapahduttava tämän yhtiökokonaisuuden toimipaikkaan, jossa tosiasiallisesti harjoitetaan samankaltaista taloudellista toimintaa kuin toisen osapuolen alueella.

33 artikla

Osapuolet tunnustavat olevan tärkeää, että ne myöntävät toisilleen kansallisen kohtelun toistensa yhtiöiden sijoittautumisen ja, siltä osin kuin siitä tässä sopimuksessa ei määrätä, toiminnan osalta alueellaan, sekä sopivat harkitsevansa toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi molempia osapuolia tyydyttävällä tavalla ottaen huomioon yhteistyöneuvoston suositukset.

34 artikla

1. Osapuolet pyrkivät kaikin tavoin välttämään sellaisten toimenpiteiden tai toimien toteuttamista, jotka muuttavat niiden yhtiöiden sijoittautumista ja toimintaa koskevat edellytykset rajoittavammiksi kuin ne olivat tämän sopimuksen allekirjoituspäivää edeltävänä päivänä.

2. Tämän sopimuksen allekirjoittamista seuraavan kolmannen vuoden loppuun mennessä, ja sen jälkeen kerran vuodessa, osapuolet tarkastelevat yhteistyöneuvostossa:

— jommankumman osapuolen sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen käyttöön ottamia toimenpiteitä, jotka vaikuttavat yhden osapuolen yhtiöiden sijoittautumiseen tai toimintaan toisen osapuolen alueella, ja joita 28 artiklassa omaksutut sitoumukset koskevat; ja

— onko osapuolten mahdollista omaksua: — — velvoite olla toteuttamatta toimenpiteitä tai toimia, jotka voivat tehdä niiden yhtiöiden sijoittautumista ja toimintaa koskevat edellytykset rajoittavammiksi tarkasteluhetken tilanteeseen verrattuna, jollei tästä ole jo edellä määrätty, tai — muita niiden toimintavapauteen vaikuttavia velvoitteita — aloilla, joista osapuolet ovat sopineet 28 artiklassa omaksuttujen sitoumusten osalta.

Jos tällaisen tarkastelun jälkeen toinen osapuoli katsoo, että toisen osapuolen sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen toteuttamista toimenpiteistä seuraa, että ensimmäisen osapuolen yhtiöiden sijoittautumista tai toimintaa toisen osapuolen alueella koskeva tilanne on huomattavasti sopimuksen allekirjoittamispäivän tilannetta rajoittavampi, kyseinen osapuoli voi pyytää toiselta osapuolelta neuvottelujen aloittamista. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan liitteessä 8 olevan A osan määräyksiä.

3. Tämän artiklan tavoitteiden lisäksi toteutetaan toimenpiteitä liitteessä 8 olevan B osan mukaisesti.

4. Tämän artiklan määräyksillä ei rajoiteta 51 artiklan määräysten soveltamista. Tapauksiin, joita 51 artikla koskee, sovelletaan ainoastaan sen määräyksiä.

35 artikla

1. Mitä 28 artiklassa määrätään, ei sovelleta lento-, sisävesi- ja meriliikenteeseen.

2. Kuitenkin jäljempänä mainittujen huolintaliikkeiden kansainväliselle meriliikenteelle toimittamien palvelujen osalta, mukaan lukien eri kuljetusmuodoista koostuvat osittain merellä tapahtuvat kuljetukset, kumpikin osapuoli sallii kyseisen toisen osapuolen yhtiöiden läsnäolon liiketoiminnan harjoittamiseksi alueellaan tytäryhtiöiden ja sivuliikkeiden muodossa, edellyttäen että sijoittautumis- ja toimintaedellytykset eivät ole epäedullisempia kuin sen omille yhtiöille, tai kolmannen maan yhtiön tytäryhtiöille tai sivuliikkeille myönnetyt edellytykset, sen mukaan kummat ovat edullisemmat, osapuolen alueella sovellettavan lainsäädännön ja asetusten mukaisesti.

3. Tällaiseen toimintaan sisältyy:

a) meriliikennepalvelujen markkinointi ja myynti sekä siihen liittyvät palvelut suoraan asiakkaalle tarjoamalla tarjouksista laskutukseen saakka,

b) kaikkien kuljetusmuotojen ja niihin liittyvien palveluiden hankkiminen ja jälleenmyynti, mukaan lukien yhdistetyn palvelun tarjoamiseksi tarpeelliset sisämaankuljetuspalvelut,

c) kuljetusasiakirjojen, tulliasiakirjojen tai muiden kuljetettujen tavaroiden alkuperään tai luonteeseen liittyvien asiakirjojen valmistelu,

d) liiketoimintaa koskevien tietojen toimittaminen eri keinoin, mukaan lukien tietokoneistetut tietojärjestelmät ja elektronista tietojen siirtoa televerkossa koskevat järjestelmät (jollei televiestintää koskevista ketään syrjimättömistä rajoituksista muuta johdu),

e) liiketoimintaa koskevien järjestelmien perustaminen toisten huolintaliikkeiden kanssa,

f) yhtiöiden puolesta toimiminen, muun muassa aluksen satamassa käynnin järjestäminen tai lastista huolehtiminen pyydettäessä.







III LUKU

RAJAT YLITTÄVÄ PALVELUJEN TARJOAMINEN

36 artikla

Tämän sopimuksen liitteessä 5 lueteltujen alojen osalta osapuolet myöntävät kummankin osapuolen lainsäädännön ja asetusten mukaisesti toisilleen rajat ylittävän palvelujen tarjoamista koskevien edellytysten osalta kohtelun, joka ei ole epäedullisempi kuin Venäjän ja vastaavasti yhteisön alueelle sijoittuneiden yhteisön tai Venäjän yhtiöiden mille tahansa kolmannelle maalle myöntämä kohtelu.

37 artikla

Tämän sopimuksen 48 artiklan määräysten mukaisesti osapuolet sallivat sopimuksen liitteessä 5 lueteltujen alojen osalta sellaisten luonnollisten henkilöiden tilapäisen liikkumisen, jotka ovat yhteisön tai Venäjän yhtiön edustajia ja pyytävät väliaikaisesti maahanpääsyä neuvotellakseen rajat ylittävien palvelujen myymisestä tai tehdäkseen rajat ylittävien palvelujen myyntiä kyseiselle yhtiölle koskevia sopimuksia, silloin kun nämä edustajat eivät osallistu suoraan yleisölle tapahtuvaan myyntiin tai näiden palvelujen toimittamiseen itse.

38 artikla

1. Liitteessä 5 lueteltujen alojen osalta osapuolet voivat säädellä sen alueelle tulevien rajat ylittävien palvelujen tarjoamisen edellytyksiä. Sikäli kuin nämä säätelytoimet ovat yleisesti sovellettavia, niitä on sovellettava järkevästi, objektiivisesti ja puolueettomasti.

2. Mitä 1 kohdassa määrätään, ei rajoita 36 ja 50 artiklan määräysten soveltamista.

3. Viimeistään kolmen vuoden kuluttua sopimuksen allekirjoittamisesta osapuolet tarkastelevat yhteistyöneuvostossa:

— jommankumman osapuolen sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen käyttöön ottamia toimenpiteitä, jotka vaikuttavat 36 artiklan kattamaan rajat ylittävien palvelujen tarjoamiseen; ja

— onko osapuolten mahdollista omaksua: — — velvoitetta olla toteuttamatta toimenpiteitä tai toimia, jotka voivat tehdä 36 artiklassa tarkoitettujen rajat ylittävien palvelujen tarjoamista koskevat edellytykset rajoittavammiksi tarkasteluhetkellä vallitsevaan tilanteeseen verrattuna, tai — niiden toimintavapautta koskevia muita velvoitteita — aloilla, joista osapuolet ovat sopineet 36 artiklassa omaksuttujen sitoumusten osalta.

Jos tällaisen tarkastelun jälkeen toinen osapuoli katsoo, että toisen osapuolen sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen toteuttamat toimenpiteet aiheuttavat tilanteen, jolloin rajat ylittävää palvelujen tarjoamista koskeva tilanne on huomattavasti rajoittuneempi sopimuksen allekirjoittamispäivänä vallinneeseen tilanteeseen verrattuna, kyseinen osapuoli voi pyytää toista osapuolta ryhtymään neuvotteluihin. Tällöin sovelletaan liitteessä 8 olevan A osan määräyksiä.

4. Tämän artiklan tavoitteiden toteuttamiseksi toteutetaan liitteessä 8 olevan B osan mukaisia toimenpiteitä.

5. Tämän artiklan määräyksillä ei rajoiteta 51 artiklan määräysten sovaltamista. Kyseisessä 51 artiklassa tarkoitettuihin tilanteisiin sovelletaan poikkeuksetta ainoastaan sen määräyksiä.

39 artikla

1. Meriliikenteen osalta osapuolet sitoutuvat soveltamaan tehokkaasti periaatetta kaupallisin perustein tapahtuvasta pääsystä kansainvälisille markkinoille ja kaupalliseen liikenteen harjoittamiseen.

a) Mitä edellä määrätään ei rajoita oikeuksia eikä velvoitteita, jotka johtuvat jommankumman tämän sopimuksen osapuolen soveltamasta Yhdistyneiden Kansakuntien linjakonferenssien käyttäytymissäännöistä tehdystä yleissopimuksesta. Linjakonferenssiin kuulumattomat varustamot saavat kilpailla konferenssiin kuuluvien varustamoiden kanssa edellyttäen, että ne noudattavat periaatetta kaupallisin perustein tapahtuvasta vilpittömästä kilpailusta.

b) Osapuolet vahvistavat sitoutumisensa vapaaseen kilpailuun, joka on kuivan ja nestemäisen lastin tavaraliikenteen olennainen osa.

2. Edellä esitettyjä 1 kohdan periaatteita soveltaessaan osapuolet:

a) eivät tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen sovella mitään yhteisön jäsenvaltioiden ja entisen Neuvostoliiton kahdenvälisten sopimusten kuljetusosuuksia koskevia määräyksiä,

b) eivät tulevaisuudessa sisällytä kolmansien maiden kanssa tekemiinsä kuivan ja nestemäisen irtotavaran kauppaa koskeviin kahdenvälisiin sopimuksiin kuljetusosuuksia koskevia järjestelyjä. Tämä ei kuitenkaan sulje pois linjaliikennettä koskevia sopimuksia poikkeuksellisissa olosuhteissa, joissa jommankumman tämän sopimuksen osapuolen laivanvarustamoilla ei olisi muutoin mahdollisuutta liikennöidä kyseiseen kolmanteen maahan ja pois sieltä,

c) poistavat tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen kaikki yksipuoliset toimenpiteet sekä hallinnolliset, tekniset ja muut esteet, jotka voivat olla piilevästi rajoittavia tai niillä voi olla syrjivä vaikutus palvelujen vapaaseen tarjoamiseen kansainvälisessä meriliikenteessä.

Ulkomaalaisille avoimiin satamiin pääsyn osalta ja näiden satamien meriliikenteen infrastruktuurin ja liitännäispalvelujen käytön, sekä niihin liittyvien maksujen, tulliselvityksien ja ankkuripaikan sekä lastaus- ja purkausvälineden käyttöön asettamisen osalta molemmat osapuolet myöntävät lisäksi kohtelun, joka ei ole epäedullisempi kuin osapuolen omille aluksille, tavarakuljetuksessa käytettäville aluksille, matkustaja-aluksille tai tavara- ja matkustaja-aluksille ja toisen osapuolen lipun alla purjehtiville aluksille myönnetty kohtelu.

3. Osapuolet sopivat, että tämän sopimuksen voimaan tulon jälkeen ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1996 ne aloittavat neuvottelut molempien osapuolten sisävesiväylien avaamisesta asteittain toisen osapuolen kansalaisille ja varustamoille kansainvälisten meri/jokikuljetuspalvelujen vapauden noudattamiseksi.

40 artikla

Suotuisten edellytysten luomiseksi osapuolten välisen rautatieliikenteen edistämiseksi osapuolet sopivat, että molemmat osapuolet edistävät tämän sopimuksen mukaisesti ja aiheellisten kahden- tai monenvälisten järjestelmien avulla:

— tulli- ja muiden rajaselvitysmenettelyjen helpottamista lastin ja liikkuvan kaluston osalta;

— yhteistyötä kansainvälisen liikenteen vaatimukset täyttävän liikkuvan kaluston aikaansaamiseksi;

— kansainvälistä liikennettä sääntelevien sääntöjen ja menettelyjen lähentämistä;

— jäsenvaltioiden ja Venäjän välisen kansainvälisen matkustajaliikenteen suojelua ja kehittämistä.

41 artikla

Yhteistyöllä taataan oikeudenmukaiset, tasapainoiset ja kilpailukykyiset järkeviin taloudellisiin tekijöihin perustuvat edellytykset avaruuslaitteistojen laukaisemisen ja avaruusliikenteen markkinoille, ja toimenpiteisiin ryhdytään erityisesti avaruuslaitteistojen laukaisemiseen ja avaruusliikenteeseen liittyvää kansainvälistä kauppaa koskevista monenvälisistä säännöistä käytävien neuvottelujen ja niiden soveltamisen edistämiseksi.

Vuonna 2000 päättyvän siirtymäkauden aikana sovitaan avaruuslaitteistojen laukaisemista koskevien palvelujen tarjoamisen edellytyksistä ja ehdoista.

42 artikla

Osapuolet pyrkivät antamaan toisillensa niiden asiaa koskevan lainsäädännön, käytännön ja edellytysten mukaisesti kaiken mahdollisen avun sellaisten toimenpiteiden osalta, jotka edistävät liikkuvaa satelliittiviestintää koskevaa rajat ylittävää palvelujen tarjoamista niiden kummankin alueilla. Osapuolet kokoontuvat vuonna 1996 tarkastellakseen mahdollisuuksia myöntää toisilleen suosituimmuuskohtelu liikkuvien satelliittipalvelujen osalta.

43 artikla

Osapuolten välisen ja niiden kaupallisiin tarpeisiin mukautetun liikenteen yhteensovitetun kehityksen takaamiseksi osapuolet voivat tämän sopimuksen tultua voimaan tehdä erityisiä sopimuksia molemminpuolista markkinoille pääsyä ja liikennealan palveluiden tarjoamista koskevista edellytyksistä, siltä osin kuin näistä edellytyksistä ei määrätä tässä sopimuksessa. Kyseisiä sopimuksia voidaan soveltaa yhteen tai useampaan liikennemuotoon.







IV LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET

44 artikla

Tämän sopimuksen II, III lukuja ja V osastoa sovellettaessa ei oteta huomioon kohtelua, jonka yhteisö, sen jäsenvaltiot tai Venäjä myöntävät taloudellisiin yhdentymissopimuksiin sisällytettyjen sitoumusten perusteella.

45 artikla

Tämän osaston II, III lukujen ja V osaston määräyksiä sovelletaan myös yhtiöihin, jotka ovat yhteisessä yhteisön ja Venäjän yhtiöiden määräysvallassa ja yksinomaisessa omistuksessa.

46 artikla

1. Tämän osaston määräyksiä sovellettaessa otetaan huomioon yleisen järjestyksen, yleisen turvallisuuden tai kansanterveyden perusteella annetut rajoitukset.

2. Tämän osaston määräyksiä ei sovelleta toimintaan, joka osapuolen alueella liittyy edes tilapäisesti viranomaisten toimivallan käyttämiseen.

47 artikla

Yhteistyöneuvosto esittää suosituksia palvelukaupan vapauttamisen laajentamiseksi, ottaen huomioon osapuolten palvelualojen kehityksen ja muut kansainväliset sitoumukset, joihin osapuolet ovat liittyneet, erityisesti palvelukauppaa koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’GATS’, neuvottelujen lopputuloksen yhteydessä.

48 artikla

Tätä osastoa sovellettaessa sopimuksen määräykset eivät estä osapuolia soveltamasta maahan pääsyä ja maassa oleskelua, työskentelyä, työehtoja, luonnollisten henkilöiden sijoittautumista sekä palvelujen tarjoamista koskevia lakejaan ja asetuksiaan, jos näillä määräyksillä ei mitätöidä tai heikennetä niitä etuja, jotka kuuluvat osapuolelle sopimuksen tietyn määräyksen nojalla. Edellä mainittu määräys ei rajoita 46 artiklan soveltamista.

49 artikla

1. Tämän osaston tai V osaston määräysten mukaisesti myönnettyä suosituimmuuskohtelua ei sovelleta verotukseen liittyviin etuihin, joita osapuolet antavat tai aikovat antaa tulevaisuudessa kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevien sopimusten tai muiden verotusta koskevien järjestelyjen perusteella.

2. Tämän osaston tai V osaston määräyksiä ei saa tulkita siten, että niillä estettäisiin osapuolia toteuttamasta tai panemasta täytäntöön toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten verotusta koskevien määräysten sekä muiden verotukseen liittyvien järjestelyjen mukaisten verojen tai kotimaisen verolainsäädännön välttäminen tai kiertäminen.

3. Tämän osaston tai V osaston määräyksiä ei saa tulkita siten, että niillä estettäisiin jäsenvaltioita tai Venäjää verolainsäädäntönsä asiaa koskevia määräyksiä sovellettaessa tekemästä eroa erilaisessa asemassa, erityisesti asuinpaikkansa osalta, olevien veronmaksajien kesken.

50 artikla

Mitä II, III ja IV luvuissa määrätään, ei saa tulkita siten, että:

— jäsenvaltioiden kansalaisille tai Venäjän kansalaisille annetaan oikeus saapua Venäjän tai yhteisön alueelle tai oleskella siellä missä tahansa ominaisuudessa ja erityisesti yhtiön osakkeenomistajana tai osakkaana tai sen johtajana tai työntekijänä taikka palvelujen tarjoajana tai vastaanottajana,

— Venäjän yhtiöiden tytäryhtiöille tai sivuliikkeille yhteisössä annetaan oikeus työllistää tai antaa työllistää Venäjän kansalaisia yhteisön alueella,

— yhteisön yhtiöiden tytäryhtiöille tai sivuliikkeille Venäjällä annetaan oikeus työllistää tai antaa työllistää jäsenvaltioiden kansalaisia Venäjän alueella,

— Venäjän yhtiöille tai Venäjän yhtiöiden tytäryhtiöille tai sivuliikkeille yhteisössä annetaan oikeus palkata tilapäisin sopimuksin henkilöitä, jotka ovat Venäjän kansalaisia, työskentelemään toisen henkilön palveluksessa ja hänen valvonnassaan,

— yhteisön yhtiöille tai yhteisön yhtiöiden tytäryhtiöille tai sivuliikkeille Venäjällä annetaan oikeus palkata tilapäisin sopimuksin jäsenvaltioiden kansalaisia työskentelemään toisen henkilön palveluksessa ja hänen valvonnassaan, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 32 ja 37 artiklan määräysten soveltamista.

51 artikla

1. Osapuolen toiselle osapuolelle sopimuksen nojalla myöntämä kohtelu ei saa kuukautta ennen GATS:n asiaa koskevien velvoitteiden voimaantulopäivää olevasta päivästä alkaen GATS:n soveltamisalaan kuuluvien alojen tai toimenpiteiden osalta olla edullisempi kuin ensiksi mainitun osapuolen GATS:n määräysten mukaisesti myöntämä kohtelu; tämä koskee kaikkia palvelualoja, alialoja ja tarjoamisen muotoja.

2. Osapuoli, joka on GATS:n mukaan sidottu velvoitteisiin ilmoittaa toiselle tarpeellisista määräyksistä ja mukautuksista, jotka tästä aiheutuvat tälle sopimukselle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan määräysten luonnetta tulla sovelletuksi ilman eri toimenpiteitä.

3. Kuukauden kuluessa siitä, kun 2 kohdassa tarkoitetut GATS:n mukaiset velvoitteet omaksuneen osapuolen toimittama tieto on vastaanotettu, toinen osapuoli voi ilmoittaa ensinmainitulle, että sen aikomuksena on tehdä tämän osaston mukaisesti mukautuksia velvoitteisiinsa, ja tehdä kyseiset mukautukset seuraavasti:

— kun palveluala, aliala tai tarjoamisen muoto ei kuulu sopimuksen soveltamisalaan, tai kun sopimuksen soveltamista on rajoitettu tai sitä koskevat 1 kohdan soveltamista koskevat vaatimukset, vastaava palveluala, aliala tai tarjoamisen muoto voidaan sulkea pois sopimuksen soveltamisalan piiristä samalla tavoin tai sen soveltamisalaa rajoittaa tai siihen voidaan kohdistaa samanlaiset tai samankaltaiset vaatimukset.

4. Näiden toisen osapuolen toteuttamien mukautusten seurauksensa olisi oltava osapuolten välisten velvoitteiden tasapainon palautuminen.

5. Jos osapuoli katsoo, että 3 kohdan mukaisten mukautusten seurauksena osapuolten välisten velvoitteiden tasapaino ei ole palautunut, se voi pyytää toista osapuolta aloittamaan neuvottelut 30 päivän kuluessa tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi toisen tämän osaston velvoitteiden mukaisen sopivan mukautuksen avulla.

6. Jos 30 päivän kuluessa neuvottelujen aloittamisesta tyydyttävää ratkaisua ei ole saavutettu, 101 artiklan mukaisia menettelyjä voidaan soveltaa kumman tahansa osapuolen pyynnöstä.







V OSASTO

MAKSUT JA PÄÄOMA

52 artikla

1. Osapuolet sitoutuvat sallimaan kaikki vapaasti vaihdettavassa valuutassa tämän sopimuksen määräysten mukaisesti suoritettavat yhteisön ja Venäjän asukkaiden väliset maksut, jotka liittyvät tavaroiden, palvelujen tai henkilöiden liikkuvuuteen.

2. Taataan yhteisön ja Venäjän asukkaiden välinen pääoman vapaa liikkuvuus sellaisten yhtiöiden suorissa investoinneissa, jotka on perustettu isäntämaan lainsäädännön mukaisesti, ja investoinneissa, jotka on tehty IV osaston II luvun määräysten mukaisesti, ja näiden investointien siirto ulkomaille, mukaan lukien maksut, jotka ovat korvausta toteutetuista toimenpiteistä, kuten pakkolunastuksesta, kansallistamisesta tai vaikutukseltaan vastaavista toimenpiteistä, sekä niistä saadut tulot.

3. Mitä 2 kohdassa määrätään ei estä Venäjää soveltamasta rajoituksia Venäjän asukkaiden tekemiin ulkomaille suuntautuneisiin suoriin investointeihin. Viiden vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta osapuolet sopivat neuvotteluista näiden rajoituksien säilyttämisestä, ottaen huomioon kaikki asiaan liittyvät valuutta-, verotus- ja rahoitusnäkökohdat.

4. Edellä 2 kohdassa tarkoitettuihin pääomanliikkeisiin liittyvät valuuttasiirrot tehdään samoilla valuuttakurssiehdoilla kuin juoksevat valuuttatoimet.

5. Tämän sopimuksen voimaantuloa seuraavan viiden vuoden siirtymäkauden päätyttyä osapuolet eivät ota käyttöön uusia valuuttarajoituksia, jotka koskevat yhteisön ja Venäjän asukkaiden välisiä pääomanliikkeitä ja niihin liittyviä juoksevia maksuja, eikä olemassa olevia rajoituksia tiukenneta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 tai 7 kohdan määräysten soveltamista. Tämän kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun siirtymäkauden aikana käyttöön otetut rajoitukset eivät kuitenkaan vaikuta tämän artiklan 2,3, 4 ja 9 kohdan mukaisiin osapuolten oikeuksiin ja velvoitteisiin.

6. Edellä 5 kohdassa tarkoitetun kiellon tultua voimaan yhteisö ja Venäjä voivat, jos yhteisön ja Venäjän väliset pääomanliikkeet aiheuttavat tai uhkaavat aiheuttaa vakavia vaikeuksia valuuttakurssipolitiikan tai rahapolitiikan toteuttamiselle yhteisössä tai Venäjällä, toteuttaa suojatoimenpiteitä yhteisön ja Venäjän välisten pääomanliikkeiden osalta enintään kuuden kuukauden ajan, jos mainitut toimenpiteet ovat ehdottomasti tarpeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 ja 2 kohdan määräysten soveltamista.

7. Tämän artiklan määräysten mukaisesti ja kunnes Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) sopimuksen VIII artiklassa tarkoitettu Venäjän valuutan täydellinen vaihdettavuus on toteutettu, Venäjä voi poikkeuksellisissa olosuhteissa soveltaa lyhyen ajan ja keskipitkän ajan luottojen myöntämiseen ja saamiseen liittyviä valuuttarajoituksia, siltä osin kuin nämä rajoitukset on määrätty sille näitä luottoja myönnettäessä ja sen asema suhteessa IMF:ään sallii ne.

Venäjä soveltaa näitä rajoituksia ketään syrjimättä. Niitä sovelletaan siten, että ne haittaavat mahdollisimman vähän tätä sopimusta. Venäjä antaa yhteistyöneuvostolle viipymättä tiedon näiden toimenpiteiden toteuttamisesta ja niihin liittyvistä muutoksista.

8. Osapuolet neuvottelevat keskenään helpottaakseen pääomanliikkeitä yhteisön ja Venäjän välillä tämän sopimuksen tavoitteiden edistämiseksi. Osapuolet pyrkivät erityisesti lisäämään pääomanliikkeitä, jotka liittyvät portfoliosijoituksiin ja kaupallisiin luottoihin, sekä pääomanliikkeitä, jotka liittyvät rahoituslainoihin ja luottoihin, jotka yhteisössä asuvat henkilöt ovat myöntäneet Venäjällä asuville henkilöille. Yhteistyöneuvosto antaa aiheelliset suositukset viiden vuoden kuluessa sopimuksen voimaantulosta.

9. Osapuolet myöntävät toisilleen suosituimmuuskohtelun juoksevien maksujen ja pääomanliikkeiden vapauttamisen ja maksumenetelmien osalta.







VI OSASTO

KILPAILU, HENKISEN, TEOLLISEN JA KAUPALLISEN OMAISUUDEN SUOJELU, YHTEISTYÖ LAINSÄÄDÄNNÖN ALALLA

53 artikla

Kilpailu

1. Osapuolet sopivat toimivansa kilpailulainsäädäntöään soveltamalla tai muulla keinoin yritysten välisten tai valtion väliintulon aiheuttamien kilpailua koskevien rajoitusten, siltä osin kuin ne voivat vaikuttaa yhteisön ja Venäjän väliseen kauppaan, lieventämiseksi tai poistamiseksi.

2. Edellä 1 kohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi:

2.1. Osapuolet varmistavat, että niillä on niiden lainkäyttövaltaan kuuluvien yritysten kilpailun rajoituksia koskeva lainsäädäntö ja että ne panevat sen täytäntöön.

2.2. Osapuolet ovat myöntämättä sellaista valtion tukea, joka suosii tiettyjä yrityksiä tai muiden tuotteiden kuin raaka-aineiden tuotantoa. Osapuolet ilmoittavat olevansa valmiita kolmannesta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen voimassaolovuodesta alkaen toteuttamaan tiukat järjestelyt, tiettyjen tukien täysi kieltäminen mukaan lukien, sellaisten tukien osalta, jotka vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua siltä osin kuin ne vaikuttavat yhteisön ja Venäjän väliseen kauppaan. Nämä tukiryhmät ja kuhunkin niistä sovellettavat järjestelyt määritellään yhteisesti kolmen vuoden kuluessa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen voimaantulosta.

Toisen osapuolen pyynnöstä toisen osapuolen on annettava tietoja sen tukiohjelmista tai erityisistä valtion tukea koskevista yksittäistapauksista.

2.3. Viiden vuoden kuluttua kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen voimaantulosta päättyvän siirtymäkauden aikana Venäjä saa toteuttaa toimenpiteitä, jotka ovat ristiriidassa 2.2 kohdan toisen virkkeen kanssa, edellyttäen, että nämä toimenpiteet toteutetaan ja niitä sovelletaan liitteessä 9 tarkoitetuissa tilanteissa.

2.4. Kaupallisluonteisten valtion monopolien osalta osapuolet ilmoittavat olevansa valmiita kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen voimaantuloa seuraavasta kolmannesta vuodesta alkaen varmistamaan, että osapuolten kansalaisten ja yritysten välillä ei ole syrjintää tavaroiden hankintaa tai markkinoille saattamista koskevien ehtojen osalta.

Osapuolet ilmoittavat olevansa valmiita kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen voimaantuloa seuraavasta kolmannesta vuodesta alkaen varmistamaan valtionyhtiöiden osalta tai sellaisten yhtiöiden osalta, joille jäsenvaltiot tai Venäjä myöntävät yksinoikeuksia, että ei määrätä eikä pidetä voimassa sellaista toimenpidettä, joka vääristää yhteisön ja Venäjän välistä kauppaa siinä määrin, että se on osapuolten etujen vastaista. Tämä määräys ei estä oikeudellisesti tai tosiasiallisesti tällaisille yrityksille annettujen erityistehtävien suorittamista.

2.5. Edellä 2.2 ja 2.4 kohdassa määrättyä määräaikaa voidaan pidentää osapuolten sopimuksella.

3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja kilpailun rajoituksia tai vääristymiä sekä kilpailusääntöjen täytäntöönpanoa koskevia neuvotteluja voidaan käydä yhteistyöneuvostossa yhteisön tai Venäjän pyynnöstä, jollei tietojen ilmaisemista, luottamuksellisuutta ja liikesalaisuuksia koskevista laissa säädetyistä rajoituksista muuta johdu. Neuvottelut voivat myös käsittää 1 ja 2 kohdan tulkintaa koskevia kysymyksiä.

4. Osapuolen, jolla on kokemusta kilpailusääntöjen soveltamisesta, on pyrittävä antamaan toiselle osapuolelle pyynnöstä ja käytettävissä olevin mahdollisuuksin teknistä apua kilpailusääntöjen kehittämiseksi ja soveltamiseksi.

5. Mitä edellä määrätään, ei vaikuta osapuolten oikeuksiin toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä, erityisesti 18 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä kaupan vääristymien korjaamiseksi.

54 artikla

Henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelu

1. Osapuolet vahvistavat tämän artiklan ja liitteen 10 määräysten mukaisesti henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden riittävän ja tehokkaan suojelun varmistamiselle antamansa merkityksen.

2. Osapuolet vahvistavat seuraavista monenvälisistä sopimuksista johtuville velvoitteille antamansa merkityksen:

— teollisoikeuden suojelemisesta tehty Pariisin yleissopimus (Tukholman asiakirja, 1967, muutettu 1979);

— tavaramerkkien kansainvälisestä rekisteröinnistä tehty Madridin sopimus (Tukholman asiakirja 1967, muutettu 1979);

— Nizzan sopimus tavaroiden ja palvelujen kansainvälisestä luokituksesta tavaramerkkien rekisteröintiä varten (Geneve 1977, muutettu 1979);

— Budapestin sopimus mikro-organismien tallettamisen kansainvälisestä tunnustamisesta patentinhakumenettelyä varten (1977, muutettu 1980);

— patenttiyhteistyösopimus (Washington 1970, muutettu vuosina 1979 ja 1984);

— tavaramerkkien kansainvälisestä rekisteröinnistä tehtyyn Madridin sopimukseen liittyvä lisäpöytäkirja (Madrid, 1989).

3. Osapuolet tarkastelevat uudelleen säännöllisesti tämän artiklan ja liitteen 10 määräysten soveltamista 90 artiklan määräysten mukaisesti. Jos kaupan edellytyksiin vaikuttavia ongelmia ilmenee henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden alalla, voidaan aloittaa kiireelliset neuvottelut jommankumman osapuolen pyynnöstä molempia osapuolia tyydyttävän ratkaisun saavuttamiseksi.

55 artikla

Yhteisyö lainsäädännön alalla

1. Osapuolet tunnustavat, että tärkeä edellytys Venäjän ja yhteisön välisten taloudellisten yhteyksien vahvistamiselle on lainsäädännön lähentäminen. Venäjä pyrkii varmistamaan, että sen lainsäädäntö saatetaan asteittain yhteisön lainsäädännön mukaiseksi.

2. Lainsäädäntöjen lähentäminen kattaa erityisesti seuraavat alueet: yhtiölainsäädäntö, pankkilainsäädäntö, yritysten kirjanpito ja verotus, työntekijöiden suojelu työpaikoilla, rahoituspalvelut, kilpailusäännöt, julkiset hankinnat, ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden ja elämän suojelu, ympäristö, kuluttajansuojelu, vällilinen verotus, tullilainsäädäntö, tekniset määräykset ja standardit, ydinvoima-alan lainsäädäntö, liikenne.







VII OSASTO

YHTEISTYÖ TALOUDEN ALALLA

56 artikla

1. Yhteisö ja Venäjä edistävät laaja-alaista taloudellista yhteistyötä myötävaikuttaakseen kummankin talouksien laajentumiseen, kestävän kansainvälisen taloudellisen ympäristön luomiseen ja Venäjän ja Euroopan valtioiden laajempien yhteistyöalojen väliseen integraatioon. Tämä yhteistyö lujittaa nykyisiä taloussuhteita molempien osapuolten etujen mukaisesti.

2. Tähän osastoon liittyvät menettelyt ja muut toimenpiteet suunnitellaan siten, että niillä edistetään taloudellista ja yhteiskunnallista uudistumista ja talousjärjestelmän rakennemuutosta Venäjällä, ja ne noudattavat kestävän ja sopusointuisen yhteiskunnallisen kehityksen periaatetta; niihin sisältyvät täysimääräisesti myös ympäristönäkökohdat.

3. Yhteistyö kattaa muun muassa seuraavat alat:

— kummankin osapuolen teollisuus- ja kuljetusalojen kehittäminen;

— uusien hankintalähteiden ja uusien markkinoiden kartoittaminen;

— teknologisen ja tieteellisen kehityksen edistäminen;

— vakaan yhteiskuntakehityksen ja inhimillisten voimavarojen kehityksen edistäminen sekä paikallisen työllisyyskehityksen edistäminen;

— alueellisen yhteistyön edistäminen yhtenäisen ja kestävän kehityksen aikaansaamiseksi.

4. Osapuolet pitävät niiden välisen kumppanuus- ja yhteistyösuhteen perustamisen ohella tärkeänä pitää yllä ja kehittää yhteistyötä muiden Euroopan valtioiden kanssa ja muiden entisen Neuvostoliiton maiden kanssa alueen yhtenäiseksi kehittämiseksi ja pyrkivät parhaansa mukaan edistämään tätä kehitystä.

5. Yhteisö voi, siinä määrin kuin mahdollista, tukea tämän sopimuksen mukaista taloudellista yhteistyötä ja muita yhteistyön muotoja entisen Neuvostoliiton maille myönnettävää teknistä apua koskevien neuvoston asetusten mukaisesti, ottaen huomioon osapuolten sopimat tärkeysjärjestykset. Apua voidaan antaa myös muiden vastaavien käytettävissä olevien yhteisön välineiden avulla.

Erityistä huomiota kiinnitetään toimenpiteisiin, joilla voidaan edistää yhteistyötä entisen Neuvostoliiton maiden kanssa.

6. Tämän osaston määräykset eivät koske osapuolten kilpailusääntöjen ja tämän sopimuksen erityisten yrityksiin sovellettavien kilpailua koskevien määräysten soveltamista.

57 artikla

Yhteistyö teollisuuden alalla

1. Yhteistyön tarkoituksena on edistää erityisesti:

— molempien osapuolten taloudellisten toimijoiden välisten liikeyhteyksien kehittämistä, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan lukien;

— liikkeenjohdon parantamista yritystasolla;

— taloudellisen rakenneuudistuksen osana tapahtuvaa yksityistämiskehitystä, ja yksityisen sektorin vahvistamista;

— julkisen ja yksityisen sektorin pyrkimyksiä teollisuuden uudelleenjärjestämiseksi ja uudenaikaistamiseksi markkinatalouteen johtavan siirtymäkauden aikana sellaisin edellytyksin, jotka takaavat ympäristönsuojelun ja kestävän kehityksen;

— sotateollisuuden muuntamista;

— aiheellisten markkinaperusteisten kaupan sääntöjen ja käytäntöjen kehittämistä sekä taitotiedon siirtämistä.

2. Teollisuuden alan yhteistyöaloitteissa olisi otettava huomioon yhteisön ja Venäjän määrittelemät tärkeysjärjestykset. Aloitteissa olisi pyrittävä erityisesti yritystoiminnalle soveltuvien puitteiden aikaansaamiseen parantamalla liikkeenjohtoa koskevaa taitotietoa ja edistämällä markkinoiden ja yritysten edellytysten avoimuutta.

58 artikla

Investointien edistäminen ja turvaaminen

1. Ottaen huomioon yhteisön ja jäsenvaltioiden toimivallan, yhteistyön tavoitteena on luoda suotuisat olosuhteet kotimaisille ja ulkomaisille yksityisille investoinneille, erityisesti investointien turvaamista koskevien parempien edellytysten, pääomien siirron ja investointimahdollisuuksiin liittyvien tietojen vaihdon avulla.

2. Yhteistyöllä pyritään erityisesti:

— tekemään tarvittaessa jäsenvaltioiden ja Venäjän välisiä investointien edistämistä ja turvaamista koskevia sopimuksia,

— tekemään tarvittaessa jäsenvaltioiden ja Venäjän välisiä kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevia sopimuksia,

— vaihtamaan investointimahdollisuuksia koskevia tietoja, muun muassa kaupallisten messujen, näyttelyiden, myyntiviikkojen ja muiden tapahtumien yhteydessä,

— vaihtamaan tietoja investointialan laeista, asetuksista ja hallinnollisista käytännöistä.

59 artikla

Julkiset hankinnat

Osapuolet toimivat yhteistyössä kehittääkseen tavaroita ja palveluja koskevien julkisten hankintojen edellytysten avoimuutta ja kilpailullisuutta etenkin tarjouspyyntömenettelyjen avulla.

60 artikla

Standardit ja vaatimustenmukaisuus; kuluttajansuojelu

1. Toimivaltansa rajoissa ja lainsäädäntönsä mukaisesti toimien osapuolet toteuttavat toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vähentää osapuolten mittajärjestelmissä, standardisoinnissa ja varmentamisessa ilmeneviä eroja edistämällä näiden alojen kansainvälisesti hyväksyttyjen välineiden käyttöä.

Osapuolet työskentelevät tiiviissä yhteistyössä eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa edellä mainituilla aloilla.

Osapuolet edistävät erityisesti käytännöllistä vuorovaikutusta kummankin osapuolen järjestöjen kesken tavoitteenaan aloittaa vastavuoroista tunnustamista koskevat neuvottelut vaatimustenmukaisuuden arviointitoiminnan alalla.

2. Osapuolet työskentelevät tiiviisti yhdessä kuluttajansuojelua koskevien järjestelmien yhteensovittamiseksi.

Yhteistyön tavoitteena on erityisesti aikaansaada pysyvät järjestelmät keskinäisen vaarallisia aineita koskevan tietojenvaihtojärjestelmän aikaansaamiseksi, erityisesti tarjottujen tuotteiden ja palvelujen hintoja ja laatua koskevan kuluttajavalistuksen parantamiseksi, kuluttajien etua edustavien henkilöiden vaihdon kehittämiseksi, ja kuluttajansuojelupolitiikan yhdenmukaisuuden edistämiseksi.

61 artikla

Kaivostoiminta ja raaka-aineet

1. Osapuolet työskentelevät yhdessä kaivostoiminta-alan ja raaka-ainealan kehittämiseksi. Erityistä huomiota kiinnitetään rautaa sisältämättömiin metalleihin.

2. Yhteistyö keskittyy erityisesti seuraaviin aloihin:

— kaikkien osapuolia kiinnostavien tietojen vaihto kaivostoiminnan ja raaka-aineiden alalla, kauppaan liittyvät asiat mukaan lukien;

— ympäristölainsäädännön antaminen ja soveltaminen;

— koulutus.

3. Osapuolet tarkastelevat uudelleen säännöllisesti kyseistä yhteistyötä 93 artiklan määräysten mukaisesti perustetussa erityiskomiteassa tai -elimessä.

4. Tämän artiklan määräyksillä ei rajoiteta raaka-aineita erityisesti koskevien artiklojen määräyksiä, erityisesti 21, 65 ja 66 artiklan määräyksiä.

62 artikla

Tiede ja teknologia

1. Osapuolet edistävät kahdenvälistä yhteistyötä siviilitarkoituksiin tehtävän tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) alalla molempien etujen mukaisesti sekä, ottaen huomioon varojen saatavuuden, riittävää pääsyä osapuolten vastaaviin ohjelmiin, jollei henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen kuuluvien oikeuksien riittävän tehokkaasta suojelusta muuta johdu.

2. Tieteen ja teknologian alan yhteistyöhön sisältyy:

— tieteellisten ja teknisten tietojen vaihto,

— yhteinen TTK-toiminta,

— koulutustoiminta ja ohjelmat molempien osapuolten TTK-toiminnoissa mukana olevien tiedemiesten, tutkijoiden ja teknikoiden liikkuvuuden edistämiseksi.

Jos tämä yhteistyö tapahtuu koulutusta ja/tai harjoittelua sisältävässä muodossa, se toteutetaan 63 artiklan määräysten mukaisesti.

Tällaisia yhteistyötoimia toteutettaessa kiinnitetään erityistä huomiota sellaisten tiedemiesten, insinöörien, tutkijoiden ja teknikoiden uudelleenkoulutukseen, jotka ovat tai jotka ovat olleet mukana joukkotuhoaseiden tuotannossa ja/tai niihin liittyvässä tutkimuksessa.

3. Kyseinen yhteistyö toteutetaan sellaisten erityisten järjestelyjen mukaisesti, joista neuvotellaan ja jotka tehdään kummankin osapuolen hyväksymien menettelyjen mukaisesti; näillä järjestelyillä vahvistetaan muun muassa asianmukaiset henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen liittyvät oikeudet.

63 artikla

Koulutus

1. Osapuolet toimivat yhteistyössä tavoitteenaan yleisen koulutustason ja ammatillisen pätevyyden parantaminen julkisella ja yksityisellä sektorilla.

2. Yhteistyössä keskitytään erityisesti seuraaviin alueisiin:

— Venäjän korkeamman koulutuksen järjestelmien nykyaikaistaminen;

— julkisen ja yksityisen sektorin johtajien ja valtion virkamiesten koulutus erikseen ensisijaisiksi määriteltävillä alueilla;

— yliopistojen välinen yhteistyö sekä yliopistojen ja yritysten välinen yhteistyö;

— opettajien, tutkinnon suorittaneiden, hallintohenkilöstön, nuorten tutkijoiden ja tiedemiesten sekä nuorison liikkuvuus;

— Eurooppa-opintojen alaan kuuluvan opetuksen edistäminen siihen soveltuvissa oppilaitoksissa;

— yhteisön kielten ja venäjän kielen opetus;

— konferenssitulkkien jatkokoulutus;

— toimittajien koulutus;

— koulutusmenetelmien vaihto ja nykyaikaisten koulutusohjelmien ja teknisten apuneuvojen käytön edistäminen;

— etäopetuksen kehittäminen ja uudet koulutusteknologiat;

— kouluttajien koulutus.

3. Osapuolen osallistumista toisen osapuolen vastaaviin koulutusohjelmiin voidaan tutkia osapuolten menettelyjen mukaisesti, ja tarvittaessa luodaan institutionaaliset kehykset ja laaditaan yhteistyösuunnitelmat Venäjän osallistumisen pohjalta yhteisön TEMPUS-ohjelmaan.

64 artikla

Maatalous ja maatalouteen liittyvä teollisuus

Yhteistyön tarkoituksena tällä alalla on maatalouden ja maatalousteollisuuden nykyaikaistaminen, rakennemuutos ja yksityistäminen Venäjällä, edellytyksien, joilla varmistetaan ympäristönsuojelu. Yhteistyötä harjoitetaan muun muassa yksityisten maatilojen kehittämisen ja jakelukanavien, varastointimenetelmien, markkinoinnin ja tilanhoidon, maaseudun infrastruktuurin nykyaikaistamisen ja maatalouden maankäytön suunnittelun parantamisen, tuottavuuden, laadun ja tehokkuuden lisäämisen aloilla, sekä teknologian ja taitotiedon siirtämisessä. Osapuolten tavoitteena on myös terveyttä ja kasvien terveyttä koskevien sääntöjen yhteensovittaminen.

65 artikla

Energia

1. Osapuolet toimivat yhteistyössä markkinatalouden ja Euroopan energiaperuskirjan periaatteita noudattaen Euroopan energiamarkkinoiden yhdentyessä asteittain.

2. Yhteistyöhön sisältyy muun muassa seuraavat alueet:

— energiahuollon laadun ja turvallisuuden parantaminen taloudellisella ja ympäristöystävällisellä tavalla;

— energiapolitiikan muotoileminen;

— energia-alan hallinnon ja sääntelyn parantaminen markkinatalouteen sopivaksi;

— institutionaalisten, oikeudellisten, verotukseen liittyvien ja muiden sellaisten edellytysten käyttöönotto, jotka ovat tarpeen lisääntyneen energia-alan kaupan ja investointien edistämiseksi;

— energiansäästön ja energiatehokkuuden edistäminen;

— energiainfrastruktuurin nykyaikaistaminen, mukaan lukien maakaasun jakelun ja sähköverkkojen yhdistäminen;

— energiantuotannon, energiahuollon ja -kulutuksen ympäristövaikutus, näistä toimista aiheutuvien ympäristöhaittojen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi;

— energiahuoltoa ja loppukäyttöä koskevan energiateknologian parantaminen eri energiamuotojen osalta;

— energia-alan liikkeenjohdollinen ja tekninen koulutus.

66 artikla

Ydinaineala

Ottaen huomioon yhteisön ja vastaavasti sen jäsenvaltioiden toimivalta, ydinainealan siviiliyhteistyö tapahtuu muun muassa soveltamalla kahta lämpöydinfuusiota ja ydinaineiden turvallisuutta koskevaa osapuolten välillä tehtävää sopimusta.

67 artikla

Avaruus

Osapuolet edistävät tarvittaessa pitkän aikavälin yhteistyötä siviilitarkoituksiin suunnatun avaruustutkimuksen kehittämisen ja kaupallisen soveltamisen alalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 41 artiklan määräysten soveltamista. Osapuolet kiinnittävät erityistä huomiota aloitteisiin, joissa niiden avaruusalan toiminnan keskinäistä täydentävyyttä hyödynnetään täysimääräisesti molemminpuoliseksi eduksi.

68 artikla

Rakennusala

Osapuolet työskentelevät yhdessä rakennusteollisuuden alalla, erityisesti tämän sopimuksen 55, 57, 60, 62, 63 ja 77 artiklassa tarkoitetuilla aloilla.

Tämän yhteistyön tarkoituksena on muun muassa Venäjän rakennusalan uudenaikaistaminen ja rakennemuutos markkinatalouden periaatteiden mukaisesti, ottaen huomioon terveyteen, turvallisuuteen ja ympäristöön liittyvät näkökohdat.

69 artikla

Ympäristö

1. Osapuolet kehittävät ja lujittavat yhteistyötään ympäristön ja ihmisten terveyden suojelussa ottaen huomioon Euroopan energiaperuskirjan ja vuoden 1993 Luzernin konferenssin julistuksen.

2. Yhteistyön tavoitteena on ympäristön tuhoutumisen torjunta, ja erityisesti:

— pilaantumisen tehokas valvonta ja ympäristön arviointi; ympäristön tilaa koskeva tietojärjestelmä;

— paikallisen, alueellisen ja valtioiden rajat ylittävän ilman ja veden pilaantumisen torjunta;

— luonnontilan palauttaminen;

— kestävä, tehokas ja ympäristöä säästävä energian tuotanto ja käyttö; teollisuuslaitosten turvallisuus;

— kemiallisten aineiden luokitus ja turvallinen käsittely;

— veden laatu;

— jätteiden vähentäminen, kierrätys ja turvallinen jätteistä huolehtiminen, Baselin yleissopimuksen täytäntöönpano;

— maatalouden ympäristövaikutukset, maaperän eroosio ja kemiallinen saastuminen;

— metsien suojelu;

— biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, suojelualueet ja luonnonvarojen kestävä käyttö ja hoito;

— maankäytön suunnittelu, mukaan lukien rakentamis- ja kaupunkisuunnittelu;

— taloudellisten ja verotuksellisten keinojen käyttäminen;

— maailmanlaajuiset ilmastonmuutokset;

— ympäristökasvatus ja ympäristötietoisuus;

— rajat ylittävien ympäristövaikutusten arviointia koskevan Espoon yleissopimuksen täytäntöönpano useissa eri valtioissa.

3. Yhteistyö toteutetaan erityisesti seuraavilla tavoilla:

— suunnitelmien kehittäminen katastrofien ja muiden hätätilanteiden varalle;

— tietojen ja asiantuntijoiden vaihto, mukaan lukien puhtaan teknologian siirtoon liittyvät tiedot ja näitä asioita käsittelevät asiantuntijat sekä bioteknologian turvallinen ja ympäristöystävällinen käyttö;

— yhteinen tutkimustoiminta;

— lainsäädännön yhdenmukaistaminen yhteisön sääntöjen suhteen;

— yhteistyö alueellisella tasolla, mukaan lukien yhteistyö yhteisön perustamassa Euroopan ympäristökeskuksessa, sekä kansainvälisellä tasolla;

— toimintaperiaatteiden kehittäminen, erityisesti maailmanlaajuisten ja ilmastonmuutoksiin liittyvien kysymysten osalta sekä kestävän kehityksen saavuttamiseksi;

— ympäristövaikutuksia koskevat tutkimukset.

70 artikla

Liikenne

Osapuolet kehittävät ja vahvistavat yhteistyötään liikenteen alalla.

Tämän yhteistyön tavoitteena on muun muassa nykyaikaistaa ja muuttaa rakenteellisesti Venäjän liikennejärjestelmiä ja -verkostoja sekä varmistaa tarvittaessa, että kuljetusjärjestelmiä kehitetään kokonaisvaltaisemman liikennejärjestelmän saavuttamiseksi.

Yhteistyöhön sisältyy muun muassa:

— maantiekuljetusten, rautateiden, satamien ja lentokenttien hallinnon ja toiminnan nykyaikaistaminen;

— rautateiden, sisävesiväylien, maanteiden, satamien, lentokenttien ja ilmaliikenteen infrastruktuureiden nykyaikaistaminen ja kehittäminen, mukaan lukien kaikkia osapuolia hyödyntävien pääteiden ja Euroopan laajuisten reittien nykyaikaistaminen edellä mainittujen liikennemuotojen osalta;

— yhdistettyjen kuljetusten edistäminen ja kehittäminen;

— yhteisen tutkimuksen ja yhteisten kehittämisohjelmien edistäminen;

— lainsäädännöllisten ja institutionaalisten puitteiden valmistelu politiikkojen kehittämistä ja täytäntöönpanoa varten, mukaan lukien liikennealan yksityistäminen.

71 artikla

Postipalvelut ja televiestintä

1. Osapuolet laajentavat ja vahvistavat toimivaltansa rajoissa yhteistyötään tällä alalla tarkoituksenaan niiden vastaavien televiestintä- ja postiverkkojen teknisen tason asteittainen yhdentäminen. Tämän saavuttamiseksi ne toteuttavat erityisesti seuraavia toimia:

— televiestinnän ja postipalvelujen sekä tv- ja radiolähetystä koskevan politiikan tiedon vaihto;

— teknisten ja muiden tietojen vaihto, johtamiskoulutus ja opetustoimenpiteet;

— teknologian ja taitotiedon siirtojen toteuttaminen;

— molempien osapuolten asianomaisten elinten yhteistyö ja yhteisten hankkeiden toteuttaminen;

— uusien viestintävälineiden edistäminen ensin kaupallisten ja julkisten laitosten tarpeisiin;

— eurooppalaisten teknisten standardien, varmentamisjärjestelmien ja sääntelylähestymistapojen edistäminen;

— yhteistyö viestinnän varmistamiseksi kriittisissä olosuhteissa, katastrofitilanteissa tapahtuvan toimijoiden yhteistyön suuntaviivojen laatimisesta neuvotteleminen, jne.

2. Nämä toimet keskittyvät muun muassa seuraaville painopistealueille:

— Venäjän yhtenäistetyn televiestintäalan kehittäminen ja nykyaikaistaminen markkinauudistusten ja asianmukaisten säädöspuitteiden avulla;

— Venäjän televiestintäverkon nykyaikaistaminen ja sen yhdentyminen Euroopan tekniseen tasoon ja maailmanlaajuisiin verkkoihin;

— yhteistyö yhteisön ja Venäjän järjestöjen välisten tietojenvaihtojärjestelmien ja tiedonsiirron järjestelmien kehittämiseksi;

— teknisen tason yhdentyminen Euroopan laajuiseen televiestintäverkkoon;

— Venäjän posti- ja radiolähetyspalveluiden nykyaikaistaminen, lainsäädäntöön liittyvät seikat mukaan lukien;

— televiestinnän, posti-, tv- ja radiolähetyspalveluiden hallinto molempien osapuolten muuttuvassa taloudellisessa ympäristössä, mukaan lukien muun muassa organisaatiorakenteet, strategia ja suunnittelu, tariffipolitiikka, hankintaperiaatteet.

72 artikla

Rahoituspalvelut

Osapuolet toimivat yhteistyössä tarkoituksenaan saada aikaan ja kehittää Venäjällä markkinatalouden tarpeisiin mukautettujen sopivien pankkialaa, vakuutusalaa ja muita rahoituspalveluita koskevat puitteet.

Yhteistyö kohdistuu:

— sellaisten laskentastandardien kehittämiseen, jotka soveltuvat vapaaseen markkinatalouteen ja jotka ovat yhteensopivia jäsenvaltioissa hyväksyttyjen standardien kanssa;

— pankki-, vakuutus- ja rahoitusjärjestelmän rakenteen muuttamiseen;

— pankki-, vakuutus- ja rahoituspalveluiden alan valvonnan ja sääntelyn parantamiseen;

— yhteensopivien tilintarkastusjärjestelmien kehittämiseen;

— toistensa voimassaoleviin tai valmisteltaviin lakeihin liittyvään tietojenvaihtoon;

— liikepankkien ja yksityisten pankkien infrastruktuurin nykyaikaistamiseen.

73 artikla

Alueiden kehittäminen

Osapuolet vahvistavat yhteistyötään alueiden kehittämisessä ja maankäytön suunnittelussa.

Ne edistävät kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten välistä aluepolitiikkaa ja maankäytön suunnittelun politiikkaa sekä aluepolitiikkojen suunnittelumenetelmiä koskevien tietojen vaihtoa kiinnittäen erityistä huomiota heikommin kehittyneiden alueiden kehittämiseen.

Ne edistävät myös suoria yhteyksiä sellaisten alueiden ja julkisten tahojen välillä, jotka vastaavat alueiden kehittämissuunnittelusta, tavoitteenaan muun muassa alueiden kehittämisen edistämiskeinoja ja -menetelmiä koskevien tietojen vaihto.

74 artikla

Sosiaalialan yhteistyö

1. Osapuolet kehittävät terveyden ja turvallisuuden osalta keskinäistä yhteistyötään tavoitteenaan työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelun tason nostaminen.

Yhteistyö käsittää erityisesti:

— terveyteen ja turvallisuuteen liittyvän koulutuksen, kiinnittämällä erityisesti huomiota vaarallisiin toimialoihin;

— ammattitauteja ja muita työperäisiä sairauksia ehkäisevien toimenpiteiden kehittämisen ja edistämisen;

— suurimpien onnettomuusvaarojen ehkäisemisen ja myrkyllisistä kemikaaleista huolehtimisen;

— työympäristöön liittyvän tietopohjan kehittämistä koskevan tutkimuksen ja työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden.

2. Työllisyyden osalta yhteistyöhön kuuluu erityisesti tekninen apu:

— työmarkkinoiden mahdollisimman tehokkaaksi käyttämiseksi;

— työnhaku- ja neuvontapalvelujen nykyaikaistamiseksi;

— rakenneuudistusohjelmien suunnittelemiseksi ja hallitsemiseksi;

— paikallisen työllisyyskehityksen edistämiseksi;

— tietojen vaihtamiseksi työllisyyden joustoa koskevista ohjelmista, mukaan lukien oma-aloitteista työllistämistä ja yrittäjyyttä edistävät ohjelmat.

3. Osapuolet kiinnittävät erityisesti huomoita sosiaaliturva-alaan, mikä sisältää muun muassa yhteistyön Venäjän sosiaaliturvan suunnittelussa ja toteuttamisessa.

Näillä uudistuksilla on tarkoitus kehittää Venäjällä sellaisia turvamenetelmiä, jotka ovat luontevia markkinataloudelle ja jotka sisältävät kaikki sosiaaliturvan alat.

Yhteistyö käsittää myös teknisen avun sosiaaliturvajärjestelmien kehittämiseksi pyrkimyksenä edistää asteittaista siirtymistä maksuihin perustuvan ja sosiaalitukiturvan muotojen yhdistelmästä muodostuvaan järjestelmään, sekä sosiaalipalveluja tarjoavien vastaavien valtioista riippumattomien järjestöjen kehittämistä.

75 artikla

Matkailu

Osapuolet lisäävät ja kehittävät yhteistyötään, johon sisältyy:

— matkailuelinkeinon helpottaminen;

— virallisten matkailuelinten välinen yhteistyö;

— tiedonkulun lisääminen;

— taitotiedon siirto;

— yhteisten toimien mahdollisuuksien tutkiminen.

76 artikla

Pienet ja keskisuuret yritykset

1. Osapuolten tavoitteena on kehittää ja vahvistaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset) ja edistää yhteisön ja Venäjän pk-yritysten yhteistyötä.

2. Osapuolet edistävät tiedon ja taitotiedon levittämistä, muun muassa seuraavilla aloilla:

— oikeudelliset, hallinnolliset, tekniset, verotukselliset, rahoitukselliset ja muut pk-yritysten perustamiselle ja laajentumiselle sekä valtion rajat ylittävälle yhteistyölle tarpeelliset edellytykset;

— pk-yritysten erityispalveluiden tarjoaminen, joita ovat liikkeenjohto- ja markkinointikoulutus, kirjanpito, laaduntarkkailu ja näitä palveluja tarjoavien yritysten perustaminen ja vahvistaminen;

— jatkuvien ja pysyvien suhteiden luominen yhteisön ja Venäjän toimijoiden välille pk-yrityksille suunnatun tiedonkulun lisäämiseksi ja rajat ylittävän yhteistyön edistämiseksi, muun muassa yritysten yhteistyöverkostoihin (Business Cooperation Network) ja Eurooppa-tiedotuskeskuksiin (Euro-Info-Correspondence Centres) pääsyn ja niiden toiminnan avulla, edellyttäen, että näiden verkostojen edellytykset on täytetty.

Osapuolet työskentelevät tiiviisti yhteistyössä tarkoituksenaan varmistaa, että tarpeelliset edellytykset verkostoihin pääsemiseksi täytetään.

77 artikla

Viestintä, tietotekniikka ja tietoinfrastruktuuri

1. Osapuolet tukevat tietojenkäsittelyn nykyaikaisten menetelmien kehittämistä, mukaan lukien tiedotusvälineet. Ne toteuttavat aiheelliset toimenpiteet kannustaakseen tehokasta tietojen vastavuoroista vaihtoa. Etusijalle asetetaan ohjelmat, joiden tavoitteena on välittää suurelle yleisölle perustietoa ja ammattilaisille, muun muassa liike-elämän piireille, erityistietoa yhteisöstä.

2. Osapuolet toteuttavat tarpeelliset toimenpiteet laajentaakseen ja vahvistaakseen yhteistyötä asianmukaisen tietoinfrastruktuurin aikaansaamiseksi. Tätä varten ne panevat alulle erityisesti seuraavaa toimintaa:

— tietojen vaihto tietoinfrastruktuurin aikaansaamista koskevasta politiikasta, mukaan lukien sääntelypolitiikka;

— tieto- ja viestintäteknologioiden tutkimusta ja kehittämistä ja markkinatalouden tarpeisiin mukautetun tietoinfrastruktuurin perustamista koskevien yhteisten hankkeiden mahdollisuuden tutkiminen, ottaen huomioon Venäjän yritysten muutosmahdollisuudet ja tietotekniikan yleistymiseen liittyvät Venäjän edut sekä sallimalla yhteisön tietoinfrastruktuurien kanssa tapahtuva yhteistoimivuus;

— tietoteknologioiden ja tietopalveluiden asiantuntijakoulutusta koskevien yhteisten hankkeiden kehittäminen;

— eurooppalaisten teknisten standardien edistäminen, varmentamisjärjestelmät ja sääntelylähestymistavat.

78 artikla

Tulli

1. Yhteistyön tarkoituksena on saattaa päätökseen osapuolten tullijärjestelmien lähentäminen.

2. Yhteistyö käsittää erityisesti seuraavat alueet:

— tietojen vaihto;

— toimintamenetelmien parantaminen;

— osapuolten väliseen tavaraliikenteeseen liittyvien tullimenettelyjen yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen;

— yhteyden luominen yhteisön ja Venäjän passitusjärjestelmien välille;

— nykyaikaisten tullitietojärjestelmien käyttöönoton ja hallinnon tukeminen, mukaan lukien tullitoimipaikkojen tietokoneisiin perustuvat järjestelmät;

— molemminpuolinen avunanto ja yhteiset toimet ”kaksikäyttötuotteiden” ja muiden tullirajoitusten alaisten tavaroiden osalta;

— seminaarien ja koulutusjaksojen järjestäminen. — Teknistä apua annetaan tarvittaessa.

3. Hallintoviranomaisten välisen tulliasioita koskevan keskinäisen avun antamisessa noudatetaan tämän sopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan 2 määräyksiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä sopimuksessa ja erityisesti sen 82 ja 84 artiklassa tarkoitetun laajemman yhteistyön toteuttamista.

79 artikla

Tilastoalan yhteistyö

1. Yhteistyön tarkoituksena on sellaisen tehokkaan tilastojärjestelmän sekä tilastotietojen informaatio- ja ohjelmatekniikkojen yhteensopivuuden kehittäminen edelleen, jonka avulla saadaan riittävän nopeasti osapuolten välisen taloudellisen yhteistyön ja Venäjän talousuudistuksen tukemisessa ja seurannassa tarvittavia luotettavia tilastoja sekä osaltaan avustaa yksityisen yritystoiminnan kehittämisessä Venäjällä.

2. Osapuolet toimivat yhteistyössä erityisesti seuraavilla alueilla:

— tehokkaan tilastojärjestelmän kehittämisen edistäminen Venäjällä, erityisesti luomalla tarpeelliset institutionaaliset puitteet;

— tilastoalan henkilöstön koulutustason ja ammattitaidon parantaminen;

— tilastojärjestelmän mukauttaminen kansainvälisiin menetelmiin, ja erityisesti yhteisön sääntöihin ja luokituksiin;

— tarpeellisten makro- ja mikrotaloudellisten tietojen tarjoaminen yksityisen ja julkisen sektorin taloudellisille toimijoille;

— tietojen luottamuksellisuuden takaaminen;

— tilastotietojen vaihto ja tietokantojen luominen ja/tai asianmukainen hyödyntäminen tätä varten.

80 artikla

Taloustieteet

Osapuolet edistävät talousuudistusta ja talouspolitiikkojen yhteensovittamista yhteistyöllä, jonka tarkoituksena on parantaa niiden talouden perusperiaatteiden ymmärtämistä sekä talouspolitiikan suunnittelua ja toteuttamista markkinataloudessa.

Osapuolet:

— vaihtavat tietoja makrotalouden suorituskyvystä ja kehitysnäkymistä sekä kehittämissuunnitelmista;

— analysoivat yhteisesti kiinnostavia talouskysymyksiä, mukaan lukien talouspolitiikan ja toteuttamisvälineiden rakentaminen;

— edistävät laajaa yhteistyötä taloustieteilijöiden ja johtavien virkamiesten välillä talouspolitiikan muotoilussa tarvittavan tiedon ja taitotiedon siirron nopeuttamiseksi, sekä varmistavat tämän politiikan kannalta keskeisen tutkimuksen tulosten laajaa levittämistä.

81 artikla

Rahanpesu

1. Osapuolet ovat yhtä mieltä tarpeesta pyrkiä yhteistyössä estämään niiden rahoitusjärjestelmien käyttö rikosten avulla yleensä ja erityisesti huumausainerikosten avulla saatujen varojen rikollisen alkuperän häivyttämiseen.

2. Tämän alan yhteistyöhön sisältyy erityisesti hallinnollinen ja tekninen apu sellaisten sopivien sääntöjen laatimiseksi rahanpesun estämiseksi, jotka vastaavat yhteisössä ja kyseisen alan kansainvälisissä toimielimissä, mukaan lukien rahoitusalan rahanpesutyöryhmä (FATF), vahvistettuja sääntöjä.

82 artikla

Huumausaineet

Osapuolet toimivat yhteistyössä toimivaltansa rajoissa tehostaakseen menettelytapoja ja toimenpiteitä huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittoman valmistuksen, tarjonnan ja kaupan torjunnassa, mukaan lukien huumausaineiden kemiallisten esiasteiden laittomiin tarkoituksiin kulkeutumisen estäminen, sekä lisätäkseen näiden toimien vaikuttavuutta, ja edistääkseen huumausaineiden kysynnän estämiseksi ja vähentämiseksi tarkoitettuja toimia. Tämän alan yhteistyö perustuu molemminpuolisiin neuvotteluihin ja osapuolten väliseen tiiviiseen yhteistyöhön, joka koskee tavoitteita ja toimenpiteitä huumausaineisiin liittyvillä eri aloilla ja muun muassa koulutusohjelmien vaihdon tarjoaminen, ja niihin sisältyy mahdollisuuksien mukaan yhteisön antama tuki.

83 artikla

Yhteistyö pääomanliikkeiden ja maksujen sääntelemiseksi Venäjällä

Osapuolet tunnustavat Venäjän sisäisten valuuttamarkkinoiden vakaan toiminnan ja kehittämisen tarpeellisuuden ja toimivat yhteistyössä pääomanliikkeiden ja maksujen tehokkaan sääntelyjärjestelmän luomiseksi Venäjällä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 52 artiklan soveltamista.

Ottaen huomioon jäsenvaltioiden ja yhteisön kokemuksen, toimivallan ja niiden kunkin mahdollisuudet, tämän alan yhteistyö, jota tuetaan yhteisön teknisellä avulla, käsittää muun muassa:

— yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Venäjän toimivaltaisten viranomaisten välisten suhteiden luomisen;

— jatkuvan tietojenvaihdon;

— asianmukaisten säännösten asetusten kehittämisen tukeminen.

Käytettävissä olevien varojen parhaimman mahdollisen käytön mahdollistamiseksi osapuolet varmistavat tiiviin yhteensovittamisen muiden maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamien toimenpiteiden kanssa.







VIII OSASTO

YHTEISTYÖ LAITTOMIEN TOIMIEN EHKÄISEMISEKSI

84 artikla

Osapuolet aloittavat yhteistyön, jonka tarkoituksena on ehkäistä laittomia toimia, kuten:

— osapuolten kansalaisuuden omaavien luonnollisten henkilöiden laiton maahanmuutto ja laiton oleskelu niiden alueilla, takaisin ottamista koskevat periaatteet ja käytäntö huomioon ottaen;

— laiton talouden alan toiminta, lahjonta mukaan lukien;

— eri tuotteiden laiton kauppa, mukaan lukien teollisuusjätteet;

— väärennökset;

— huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laiton kauppa.

Edellä mainittujen alojen yhteistyö perustuu yhteisiin neuvotteluihin ja tiiviiseen yhteistyöhön, ja teknistä ja hallinnollista apua tarjotaan seuraavilla aloilla:

— kansainvälisen lainsäädännön valmistelu laittoman toiminnan ehkäisemisen alalla;

— tiedotuskeskuksien perustaminen;

— laittoman toiminnan ehkäisemiseen paneutuneiden laitosten tehokkuuden lisääminen;

— tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen ja henkilöstön koulutus;

— laitonta toimintaa estävien, yhteisesti hyväksyttävien toimenpiteiden valmistelu.







IX OSASTO

KULTTUURIYHTEISTYÖ

85 artikla

1. Osapuolet edistävät kulttuuriyhteistyötä kansojensa välisten olemassa olevien suhteiden vahvistamiseksi ja kieltensä ja kulttuuriensa molemminpuolisen tuntemuksen edistämiseksi, ottaen huomioon luovan toiminnan vapauden periaatteen ja molemminpuolisten kulttuuriarvojen saatavuuden.

2. Yhteistyö käsittää erityisesti seuraavat alat:

— tietojen ja kokemuksien vaihto muistomerkkien ja nähtävyyksien (arkkitehtuurinen perintö) säilyttämisessä ja suojelussa;

— kulttuurivaihto laitosten, taiteilijoiden ja muiden kulttuurin alalla työskentelevien henkilöiden välillä;

— kirjallisuuden kääntäminen.

3. Yhteistyöneuvosto voi antaa suosituksia tämän artiklan soveltamisesta.







X OSASTO

RAHOITUSYHTEISTYÖ

86 artikla

Tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi Venäjä saa erityisesti VI ja VII osaston sekä 87, 88 ja 89 artiklan määräysten mukaisesti tilapäistä rahoitustukea yhteisöltä teknisenä apuna, joka annetaan tukena Venäjän talouden muutoksen vauhdittamiseksi.

87 artikla

Rahoitustukea annetaan osana yhteisön neuvoston asianomaisen asetuksen mukaista Tacis-ohjelmaa.

88 artikla

Yhteisön rahoitustuen tavoitteet ja alueet määritellään viiteohjelmassa, josta ilmenee molempien osapuolten välillä sovittavat ensisijaiset tavoitteet, ottaen huomioon Venäjän tarpeet, kunkin alan vastaanottokyky ja uudistusprosessissa tapahtunut edistyminen. Osapuolet antavat asiasta tiedon yhteistyöneuvostolle.

89 artikla

Jotta käytettävissä olevia varoja käytettäisiin mahdollisimman tehokkaasti, osapuolet varmistavat, että yhteisöltä tuleva tekninen apu yhteensovitetaan tiiviisti muista lähteistä, esimerkiksi jäsenvaltioista, muista maista ja kansainvälisiltä järjestöiltä, esimerkiksi Kansainväliseltä jälleenrakennus- ja kehityspankilta sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankilta tulevan avun kanssa.







XI OSASTO

INSTITUTIONAALISET MÄÄRÄYKSET, YLEISET MÄÄRÄYKSET JA LOPPUMÄÄRÄYKSET

90 artikla

Perustetaan yhteistyöneuvosto, joka valvoo tämän sopimukseen täytäntöönpanoa. Neuvosto kokoontuu ministeritasolla kerran vuodessa ja tarvittaessa. Yhteistyöneuvosto tarkastelee kaikkia tähän sopimuksen liittyviä tärkeitä kysymyksiä sekä kaikkia muita kahdenvälisiä tai kansainvälisiä osapuolten yhteisen edun mukaisia kysymyksiä tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhteistyöneuvosto voi myös antaa aiheellisia suosituksia molempien osapuolten yhteisellä suostumuksella.

91 artikla

1. Yhteistyöneuvosto koostuu Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission jäsenistä sekä Venäjän federaation hallituksen jäsenistä.

2. Yhteistyöneuvosto vahvistaa työjärjestyksensä.

3. Yhteistyöneuvoston puheenjohtajana toimii vuorotellen yhteisön edustaja ja Venäjän federaation hallituksen jäsen.

92 artikla

1. Yhteistyöneuvostoa avustaa sen tehtävien suorittamisessa yhteistyökomitea, joka muodostuu Euroopan unionin neuvoston jäsenten edustajista ja Euroopan yhteisöjen komission jäsenistä sekä Venäjän federaation hallituksen edustajista pääsääntöisesti korkeiden virkamiesten tasolla. Yhteistyökomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen yhteisö ja Venäjän federaatio.

Yhteistyöneuvosto vahvistaa työjärjestyksessään yhteistyökomitean tehtävät, joihin sisältyvät yhteistyöneuvoston kokousten valmistelu ja kyseisen komitean toiminnan varmistaminen sekä 16, 17 ja 53 artiklassa ja liitteessä 2 määrätyt tehtävät.

2. Yhteistyöneuvosto voi siirtää osan toimivaltaansa yhteistyökomitealle, joka huolehtii jatkuvuudesta yhteistyöneuvoston kokousten välillä.

93 artikla

Yhteistyöneuvosto voi päättää perustaa erityisen komitean tai toimielimen avustamaan sitä sen tehtävien suorittamisessa, ja vahvistaa näiden komiteoiden ja toimielinten kokoonpanon, tehtävät ja työskentelytavat.

94 artikla

Tarkastellessaan mitä tahansa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa kysymystä, joka liittyy johonkin GATT-sopimuksen artiklaan viittaavaan määräykseen, yhteistyöneuvosto ottaa huomioon mahdollisimman suuressa määrin tulkinnan, jonka GATT:in sopimuspuolet yleensä antavat kyseiselle GATT-sopimuksen artiklalle.

95 artikla

Perustetaan parlamentaarinen yhteistyökomitea. Tämä komitea kokoontuu itse määrääminsä säännöllisin väliajoin.

96 artikla

1. Parlamentaarinen yhteistyökomitea muodostuu Euroopan parlamentin ja Venäjän kansanedustuslaitoksen jäsenistä.

2. Parlamentaarinen yhteistyökomitea vahvistaa työjärjestyksensä.

3. Parlamentaarisen yhteistyökomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen Euroopan parlamentin ja Venäjän kansanedustuslaitoksen edustaja parlamentaarisen yhteistyökomitean työjärjestyksen määräysten mukaisesti.

97 artikla

Parlamentaarinen yhteistyökomitea voi pyytää tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä asiaankuuluvia tietoja yhteistyöneuvostolta, jonka on toimitettava parlamentaariselle yhteistyökomitealle pyydetyt tiedot.

Parlamentaariselle yhteistyökomitealle annetaan tieto yhteistyöneuvoston suosituksista.

Parlamentaarinen yhteistyökomitea voi antaa suosituksia yhteistyöneuvostolle.

98 artikla

1. Kumpikin osapuoli sitoutuu tämän sopimuksen soveltamisalalla varmistamaan, että toisen osapuolen luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat, ilman syrjintää sen omiin kansalaisiin verrattuna, saattaa asiansa osapuolten toimivaltaisten tuomioistuinten ja hallinnollisten elinten käsiteltäväksi puolustaakseen henkilökohtaisia oikeuksiaan ja omaisuuteensa kohdistuvia oikeuksia, mukaan lukien henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen kuuluvat oikeudet.

2. Osapuolet, kumpikin toimivaltansa rajoissa:

— edistävät välimiesmenettelyn käyttöönottamista sellaisten riitojen ratkaisemiseksi, jotka aiheutuvat yhteisön ja Venäjän taloudellisten toimijoiden toteuttamista kauppaan ja yhteistyöhön liittyvistä liiketoimista;

— sopivat, että kun riita jätetään välimiesmenettelyllä ratkaistavaksi, kumpikin riidan osapuoli voi, lukuun ottamatta tapauksia, joissa osapuolten valitseman välimieskeskuksen säännöissä määrätään toisin, valita oman välimiehen hänen kansallisuudestaan riippumatta ja että puheenjohtajana toimiva kolmas välimies tai ainoa välimies voi olla kolmannen maan kansalainen;

— suosittelevat taloudellisille toimijoilleen heidän sopimuksiinsa sovellettavan lain valitsemista yhteisellä sopimuksella;

— edistävät Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan (UNCITRAL) valmistelemien välimiessääntöjen käyttöä ja ulkomaisten välitystuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta New Yorkissa 10 päivänä kesäkuuta 1958 tehdyn yleissopimuksen allekirjoittajavaltion välimieskeskuksen välimiespalvelujen käyttöä.

99 artikla

Tämän sopimuksen määräyksillä ei estetä osapuolta toteuttamasta toimenpiteitä:

1) joita se pitää tarpeellisina keskeisten turvallisuusetujen suojelemiseksi:

a) estääkseen keskeisiä turvallisuusetujaan vahingoittavien tietojen ilmaisemisen;

b) fissiokelpoisten aineiden osalta tai niiden aineiden osalta, joista ne on johdettu;

c) aseiden, ammusten tai sotatarvikkeiden tuotannon tai kaupan osalta taikka puolustustarkoitukseen välttämättömän tutkimuksen, kehitystyön tai tuotannon osalta, jos nämä toimenpiteet eivät heikennä sellaisten tuotteiden kilpailuedellytyksiä, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön;

d) omien sisäisten turvallisuusetujensa kannalta vaikeissa, yleisen järjestyksen ylläpitämiseen vaikuttavissa vakavissa sisäisissä levottomuuksissa, sodassa tai sodan uhkaa merkitsevässä vakavassa kansainvälisessä jännitystilassa taikka täyttääkseen velvoitteet, joihin se on sitoutunut rauhan ja kansainvälisen tur