2006D0861 — FI — 01.07.2009 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 28 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto — tavaraliikenteen vaunut” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3345) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2006/861/EY) (EYV L 344, 8.12.2006, p.1)

Muutettu:









▼B

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä heinäkuuta 2006,

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto — tavaraliikenteen vaunut” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3345)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/861/EY)







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY ( 1 ) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä on direktiivin 2001/16/EY 2 artiklan c alakohdan mukaan jaettu rakenteellisiin ja toiminnallisiin osajärjestelmiin. (2) Direktiivin 23 artiklan 1 kohdan mukaan osajärjestelmää ”liikkuva kalusto — tavaraliikenteen vaunut” varten on laadittava yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE). (3) YTE:n laadinnan ensimmäinen vaihe on, että yhteiseksi edustuselimeksi nimetty Euroopan rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuden liitto (AEIF) laatii YTE-esityksen. (4) AEIF:lle on annettu toimeksi laatia osajärjestelmää ”liikkuva kalusto — tavaraliikenteen vaunut” koskeva YTE-esitys direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kyseisen YTE-esityksen perusparametrit hyväksyttiin direktiivissä 2001/16/EY tarkoitettujen ”melua”, ”tavaraliikenteen vaunuja” ja ”tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia” koskevien yhteentoimivuuden teknisten eritelmien perusparametrien määrittelemisestä 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/446/EY ( 2 ). (5) Perusparametrien pohjalta laadittuun YTE-esitykseen liittyi direktiivin 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti kustannus-hyötyanalyysin sisältävä alustava raportti. (6) Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla neuvoston direktiivillä 96/48/EY ( 3 ) perustettu ja direktiivin 2001/16/EY 21 artiklassa tarkoitettu komitea on tutkinut kyseisen YTE-esityksen ottaen huomioon alustavan raportin. (7) Direktiiviä 2001/16/EY ja YTE:iä sovelletaan uudistamiseen muttei kunnossapitoon liittyvään korvaamiseen. Jäsenvaltioita kannustetaan kuitenkin soveltamaan mahdollisuuksiensa mukaan YTE:iä myös kunnossapitoon liittyvään korvaamiseen, kun se on kunnossapitoon liittyvien töiden laajuuden vuoksi aiheellista. (8) Uusien, uudistettujen tai parannettujen vaunujen käyttöönotossa on myös otettava kaikilta osin huomioon ympäristövaikutukset; tämä koskee myös meluvaikutuksia. Sen vuoksi on tärkeää, että tämän päätöksen kohteena oleva YTE otetaan käyttöön yhdessä melua koskevan YTE:n vaatimusten kanssa siltä osin kuin melua koskevaa YTE:ää sovelletaan tavaraliikenteen vaunuihin. (9) YTE:n nykyisessä versiossa ei käsitellä kaikilta osin kaikkia yhteentoimivuuteen liittyviä näkökohtia; käsittelemättä jääneet kysymykset on luokiteltu ”avoimiksi kohdiksi” YTE:n liitteessä JJ. Koska yhteentoimivuus on direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaan tarkastettava suhteessa YTE:n vaatimuksiin, on tarpeen vahvistaa ehdot, jotka on täytettävä liitteenä olevassa YTE:ssä nimenomaan mainittujen ehtojen lisäksi tämän päätöksen julkaisemisen ja liitteenä olevan YTE:n täydellisen käyttöönoton välisenä siirtymäkautena. (10) Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava toisille jäsenvaltioille ja komissiolle kansallisista teknisistä säännöistä, joita käytetään yhteentoimivuuden saavuttamiseksi ja direktiivin 2001/16/EY olennaisten vaatimusten täyttämiseksi, ja elimistä, jotka se nimittää suorittamaan vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyn, sekä käytössä olevasta, direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaisesta osajärjestelmien yhteentoimivuuden tarkastusmenettelystä. Viimeksi mainittua tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan sovellettava direktiivin 2001/16/EY periaatteita ja perusteita 16 artiklan 2 kohdan säännösten panemiseksi täytäntöön käyttämällä direktiivin 2001/16/EY 20 artiklan mukaisesti ilmoitettuja elimiä. Komission olisi analysoitava tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kansallisista säännöistä, menettelyistä, täytäntöönpanomenettelyistä vastaavista elimistä ja menettelyjen kestosta sekä tarvittaessa keskusteltava komitean kanssa lisätoimenpiteiden tarpeellisuudesta. (11) Kyseisessä YTE:ssä ei tulisi edellyttää erityisten tekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden kannalta ehdottomasti tarpeen. (12) YTE perustuu parhaisiin asiantuntijatietoihin, jotka olivat käytettävissä, kun sitä koskeva esitys laadittiin. Tätä YTE:ää voi olla tarpeen muuttaa tai täydentää tekniikan kehityksen tai toiminnallisten, turvallisuutta koskevien tai yhteiskunnallisten vaatimusten kehityksen vuoksi. Tarvittaessa aloitetaan tarkastusmenettely tai ajantasaistamismenettely direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti. (13) Liitteenä olevaa YTE:ää olisi innovoinnin edistämiseksi ja saatujen kokemusten huomioon ottamiseksi tarkistettava säännöllisesti. (14) Jos innovatiivisia ratkaisuja ehdotetaan, valmistajan tai hankintayksikön on ilmoitettava poikkeamat asianomaisesta YTE:n osasta. Euroopan rautatievirasto viimeistelee ratkaisun aiheelliset toiminnalliset ja rajapintaeritelmät ja kehittää arviointimenetelmät. (15) Nykyään tavaraliikenteen vaunujen käyttöä säännellään voimassa olevilla kansallisilla, kahdenvälisillä, monikansallisilla tai kansainvälisillä sopimuksilla. On tärkeää, että kyseiset sopimukset eivät estä yhteentoimivuuden alalla nykyään tai tulevaisuudessa tapahtuvaa edistystä. Sen vuoksi on tarpeen, että komissio tutkii kyseiset sopimukset selvittääkseen, onko tässä päätöksessä esitettyä YTE:ää tarkistettava vastaavasti. (16) Sekaannusten välttämiseksi on tarpeen vahvistaa, että päätöksen 2004/446/EY säännöksiä, jotka koskevat Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän perusparametrejä, ei enää sovelleta. (17) Tämän päätöksen säännökset ovat direktiivin 96/48/EY 21 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:







1 artikla

Komissio vahvistaa direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto — tavaraliikenteen vaunut” koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän (”YTE”).

YTE on tämän päätöksen liitteenä.

YTE:ää sovelletaan kaikilta osin direktiivin 2001/16/EY liitteessä I määriteltyihin Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän tavaraliikenteen vaunuihin ottaen huomioon tämän päätöksen 2 ja 3 artikla.

▼M1

1 a artikla

Tekniset asiakirjat

1. Euroopan rautatievirasto (ERA) julkaisee liitteen LL sisällön verkkosivustollaan ERA:n teknisenä asiakirjana.

2. ERA julkaisee verkkosivustollaan ERA:n teknisenä asiakirjana luettelon kansainväliseen tavaraliikenteeseen täysin hyväksytyistä komposiittimateriaalista valmistetuista jarruanturoista, joita tarkoitetaan liitteissä P ja JJ.

3. Virasto julkaisee liitteessä JJ tarkoitettuihin vetolaitteisiin liittyvät lisäeritelmät verkkosivustollaan ERA:n teknisenä asiakirjana.

4. Virasto pitää 1–3 kohdassa tarkoitetut tekniset asiakirjat ajantasaisina ja ilmoittaa komissiolle mahdollisista muutoksista. Komissio tiedottaa muutoksista jäsenvaltioille direktiivin 2008/57/EY 29 artiklan mukaisesti perustetun komitean välityksellä. Jos komissio tai jokin jäsenvaltio toteaa, ettei tekninen asiakirja täytä direktiivin 2008/57/EY tai muun yhteisön lainsäädännön vaatimuksia, asia käsitellään komiteassa. Komitean käsittelyn perusteella ja komission pyynnöstä virasto poistaa teknisen asiakirjan tai muuttaa sitä.

▼B

2 artikla

1. Kun on kyse YTE:n liitteessä JJ ”avoimiksi kohdiksi” luokitelluista kysymyksistä, ovat direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa yhteentoimivuuden tarkastamisessa noudatettavia ehtoja ne sovellettavat tekniset säännöt, jotka ovat käytössä tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvalle osajärjestelmälle käyttöönottoluvan myöntävässä jäsenvaltiossa.

2. Kunkin jäsenvaltion on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedoksi kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta

a) luettelo 1 kohdassa mainituista sovellettavista teknisistä säännöistä;

b) vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt, joita on noudatettava mainittujen sääntöjen soveltamisessa;

c) elimet, jotka jäsenvaltio nimittää suorittamaan kyseiset vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi seuraavantyyppiset sopimukset kuuden kuukauden kuluessa liitteenä olevan YTE:n voimaantulosta:

a) jäsenvaltioiden ja rautatieyritysten tai infrastruktuurien haltijoiden väliset pysyvät tai väliaikaiset kansalliset, kahden- tai monenväliset sopimukset, jotka ovat suunnitellun liikennepalvelun hyvin erityisen tai paikallisen luonteen vuoksi välttämättömiä;

b) rautatieyritysten, infrastruktuurien haltijoiden tai turvallisuusviranomaisten kahdenväliset tai monenväliset sopimukset, joilla saadaan aikaan merkittävää paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta;

c) yhden tai useamman jäsenvaltion ja vähintään yhden kolmannen maan väliset kansainväliset sopimukset tai jäsenvaltioiden rautatieyritysten tai infrastruktuurien haltijoiden ja vähintään yhden kolmannen maan rautatieyrityksen tai infrastruktuurin haltijan väliset kansainväliset sopimukset, joilla saadaan aikaan merkittävää paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta.

4 artikla

Päätöksen 2004/446/EY säännöksiä, jotka koskevat Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän perusparametrejä, ei sovelleta enää tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona se on annettu tiedoksi.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.









YHTEENTOIMIVUUDEN TEKNINEN ERITELMÄ

Osajärjestelmä: liikkuva kalusto soveltamisala: tavaravaunut

1. Johdanto 1.1. ASIAKIRJAN TEKNINEN SOVELTAMISALA 1.2. ASIAKIRJAN MAANTIETEELLINEN SOVELTAMISALA 1.3. TÄMÄN YTE:N SISÄLTÖ 2. Osajärjestelmän määritelmä/soveltamisala 2.1. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ 2.2. OSAJÄRJESTELMÄN TOIMINNOT 2.3. OSAJÄRJESTELMÄN LIITÄNNÄT 3. Olennaiset vaatimukset 3.1. YLEISTÄ 3.2. OLENNAISET VAATIMUKSET LIITTYVÄT 3.3. YLEISET VAATIMUKSET 3.3.1. Turvallisuus 3.3.2. Luotettavuus ja käyttökunto 3.3.3 Terveys 3.3.4. Ympäristönsuojelu 3.3.5. Tekninen yhteensopivuus 3.4. LIIKKUVAN KALUSTON OSAJÄRJESTELMÄN ERITYISVAATIMUKSET 3.4.1. Turvallisuus 3.4.2. Luotettavuus ja käyttökunto 3.4.3. Tekninen yhteensopivuus 3.5. KUNNOSSAPITOA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET 3.5.1. Terveys ja turvallisuus 3.5.2. Ympäristönsuojelu 3.5.3. Tekninen yhteensopivuus 3.6. MUIDEN OSAJÄRJESTELMIEN ERITYISVAATIMUKSET, JOTKA KOSKEVAT MYÖS LIIKKUVAN KALUSTON OSAJÄRJESTELMÄÄ 3.6.1. Infrastruktuurin osajärjestelmä 3.6.1.1. Turvallisuus 3.6.2. Energian osajärjestelmä 3.6.2.1. Turvallisuus 3.6.2.2. Ympäristönsuojelu 3.6.2.3 Tekninen yhteensopivuus 3.6.3. Liikenteenohjaus ja valvonta sekä opasteet/merkinanto 3.6.3.1. Turvallisuus 3.6.3.2. Tekninen yhteensopivuus 3.6.4. Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta 3.6.4.1. Turvallisuus 3.6.4.2. Luotettavuus ja käyttökunto 3.6.4.3. Tekninen yhteensopivuus 3.6.5. Henkilö- ja tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset 3.6.5.1. Tekninen yhteensopivuus 3.6.5.2. Luotettavuus ja käytettävyys 3.6.5.3. Terveys 3.6.5.4. Turvallisuus 4. Osajärjestelmän kuvaus 4.1. JOHDANTO 4.2. OSAJÄRJESTELMÄN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT 4.2.1. Yleistä 4.2.2. Rakenteet ja mekaaniset osat 4.2.2.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä (esim. kytkin) 4.2.2.1.1. Yleistä 4.2.2.1.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.2.1.2.1. Puskimet 4.2.2.1.2.2. Vetolaitteet 4.2.2.1.2.3. Veto- ja puskinlaitteiden vuorovaikutus 4.2.2.2. Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä 4.2.2.3 Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen 4.2.2.3.1. Yleistä 4.2.2.3.2. Poikkeukselliset kuormitukset 4.2.2.3.2.1. Pitkittäissuuntaiset mitoituskuormitukset 4.2.2.3.2.2. Maksimipystykuorma 4.2.2.3.2.3. Kuormitusyhdistelmät 4.2.2.3.2.4. Nostaminen nosturilla tai tunkilla 4.2.2.3.2.5. Laitteiden kiinnitys (mukaan luettuna runko/teli) 4.2.2.3.2.6. Muut poikkeukselliset kuormitukset 4.2.2.3.3. Käytön aikaiset (väsyttävät) kuormitukset 4.2.2.3.3.1. Kuormituksen aiheuttajat 4.2.2.3.3.2. Väsymislujuuden osoittaminen 4.2.2.3.4. Vaunun päärakenteen jäykkyys 4.2.2.3.4.1. Taipumat 4.2.2.3.4.2. Värähtelymuodot (ominaismuodot ja -taajuudet) 4.2.2.3.4.3. Vääntöjäykkyys 4.2.2.3.4.4. Laitteet 4.2.2.3.5. Lastin kiinnittäminen 4.2.2.4. Ovien sulkeminen ja lukitus 4.2.2.5. Tavaravaunujen merkitseminen 4.2.2.6. Vaaralliset aineet 4.2.2.6.1. Yleistä 4.2.2.6.2. Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettua liikkuvaa kalustoa koskeva lainsäädäntö 4.2.2.6.3. Säiliöitä koskeva lainsäädäntö 4.2.2.6.4. Kunnossapitoa koskevat säädökset 4.2.3. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat 4.2.3.1. Kinemaattinen ulottuma 4.2.3.2. Staattinen akselipaino ja pitkittäissuuntainen kuormitus 4.2.3.3. Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin 4.2.3.3.1. Sähkövastus 4.2.3.3.2. Kuumakäynti-ilmaisin 4.2.3.4. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen 4.2.3.4.1. Yleistä 4.2.3.4.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.3.4.2.1. Raiteilla pysyminen ja kulun vakaus 4.2.3.4.2.2. Kiskoilla pysyminen ajettaessa kaarteisella radalla 4.2.3.4.2.3. Kunnossapitoa koskevat määräykset 4.2.3.4.2.4. Jousitus 4.2.3.5. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat 4.2.3.5.1. Yleistä 4.2.3.5.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.4. Jarrutus 4.2.4.1. Jarrutuskyky 4.2.4.1.1. Yleistä 4.2.4.1.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.4.1.2.1. Ohjauskanava 4.2.4.1.2.2. Jarrutuskyvyn osatekijät 4.2.4.1.2.3. Mekaaniset osat 4.2.4.1.2.4. Energian varastointi 4.2.4.1.2.5. Energiarajat 4.2.4.1.2.6. Luistonestojärjestelmä 4.2.4.1.2.7. Paineilma 4.2.4.1.2.8. Seisontajarru 4.2.5. Tiedonsiirto 4.2.5.1. Vaunujen kyky siirtää tietoja vaunujen välillä 4.2.5.2. Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä 4.2.5.2.1. Yleistä 4.2.5.2.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.5.2.3. Kunnossapitoa koskevat määräykset 4.2.6. Ympäristöolot 4.2.6.1. Ympäristöolot 4.2.6.1.1. Yleistä 4.2.6.1.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.6.1.2.1. Korkeus merenpinnasta 4.2.6.1.2.2. Lämpötila 4.2.6.1.2.3. Kosteus 4.2.6.1.2.4. Tuuli 4.2.6.1.2.5. Sade 4.2.6.1.2.6. Lumi, jää ja rakeet 4.2.6.1.2.7. Auringon säteily 4.2.6.1.2.8. Kestävyys saasteita ja epäpuhtauksia vastaan 4.2.6.2. Ilmavirran vaikutukset 4.2.6.3. Sivutuulet 4.2.7. Järjestelmän suojaus 4.2.7.1. Hätätoimenpiteet 4.2.7.2. Paloturvallisuus 4.2.7.2.1. Yleistä 4.2.7.2.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.7.2.2.1. Määritelmät 4.2.7.2.2.2. Standardiviitteet 4.2.7.2.2.3. Suunnittelusäännöksiä 4.2.7.2.2.4. Materiaalia koskevat vaatimukset 4.2.7.2.2.5. Paloturvallisuuden ylläpito 4.2.7.3. Sähköinen suojaus 4.2.7.3.1. Yleistä 4.2.7.3.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.7.3.2.1. Tavaravaunujen maadoitus 4.2.7.3.2.2. Tavaravaunun sähkölaitteiden maadoitus 4.2.7.4. Loppuopastinten kiinnitys 4.2.7.4.1. Yleistä 4.2.7.4.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.7.4.2.1. Ominaisuudet 4.2.7.4.2.2. Sijainti 4.2.7.5. Tavaravaunujen hydraulisia/pneumaattisia laitteita koskevat säännökset 4.2.7.5.1. Yleistä 4.2.7.5.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.8. Kunnossapito: huoltokansio 4.2.8.1. Huoltokansion kuvaus, sen sisältö ja sitä koskevat arviointiperusteet 4.2.8.1.1. Huoltokansio 4.2.8.1.2. Huoltokansion hallinnointi 4.3. LIITTYMÄKOHTIEN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT 4.3.1. Yleistä 4.3.2. Liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä 4.3.2.1. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus (4.2.3.2 kohta) 4.3.2.2. Pyörät 4.3.2.3. Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin 4.3.2.4. Jarrutus 4.3.2.4.1. Jarrutuskyky 4.3.3. Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä 4.3.3.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä 4.3.3.2. Ovien sulkeminen ja lukitus 4.3.3.3. Lastin kiinnittäminen 4.3.3.4. Tavaravaunujen merkitseminen 4.3.3.5. Vaaralliset aineet 4.3.3.6. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat 4.3.3.7. Jarrutuskyky 4.3.3.8. Tiedonsiirto 4.3.3.8.1. Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä 4.3.3.9. Ympäristöolot 4.3.3.10. Ilmavirran vaikutukset 4.3.3.11. Sivutuulet 4.3.3.12. Hätätoimenpiteet 4.3.3.13. Paloturvallisuus 4.3.4. Tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmä 4.3.5. Infrastruktuurin osajärjestelmä 4.3.5.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä 4.3.5.2. Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen 4.3.5.3. Kinemaattinen ulottuma 4.3.5.4. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus 4.3.5.5. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen 4.3.5.6. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat 4.3.5.7. Ympäristöolot 4.3.5.8. Paloturvallisuus 4.3.6. Energian osajärjestelmä 4.3.7 Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite (RID) 4.3.7.1. Vaaralliset aineet 4.3.8. Tavanomaisen rautatiejärjestelmän melua koskeva YTE 4.4. KÄYTTÖÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT 4.5. KUNNOSSAPITOA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET 4.6. AMMATILLINEN PÄTEVYYS 4.7. TERVEYTTÄ JA TURVALLISUUTTA KOSKEVAT EHDOT 4.8. INFRASTRUKTUURIREKISTERI JA LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERI 4.8.1. Infrastruktuurirekisteri 4.8.2. Liikkuvan kaluston rekisteri 5. Yhteentoimivuuden osatekijät 5.1. MÄÄRITELMÄ 5.2. INNOVATIIVISET RATKAISUT 5.3. OSATEKIJÖIDEN LUETTELO 5.3.1. Rakenteet ja mekaaniset osat 5.3.1.1. Puskimet 5.3.1.2. Vetolaitteet 5.3.1.3. Merkintöjen siirtokuvat 5.3.2. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat 5.3.2.1. Teli ja pyörästö 5.3.2.2. Pyöräkerrat 5.3.2.3. Pyörät 5.3.2.4. Akselit 5.3.3. Jarrutus 5.3.3.1. Toimintaventtiili 5.3.3.2. Säädettävä releventtiili/kuormavaihdeventtiili 5.3.3.3. Luistonestojärjestelmä 5.3.3.4. Vivustonsäädin 5.3.3.5. Jarrusylinteri/käyttölaite 5.3.3.6. Letkukytkimet 5.3.3.7. Kytkinhana 5.3.3.8. Toimintaventtiilin sulkulaite 5.3.3.9. Jarrupala 5.3.3.10. Jarruanturat 5.3.3.11. Hätäjarrukiihdytin 5.3.3.12. Kuormajarruventtiili ja kuormavaihde 5.3.4. Tiedonsiirto 5.3.5. Ympäristöolot 5.3.6. Järjestelmän suojaus 5.4. OSATEKIJÖIDEN SUORITUSTASOT JA ERITELMÄT 5.4.1. Rakenteet ja mekaaniset osat 5.4.1.1. Puskimet 5.4.1.2. Vetolaitteet 5.4.1.3. Merkintöjen siirtokuvat 5.4.2. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat 5.4.2.1. Teli ja pyörästö 5.4.2.2. Pyöräkerrat 5.4.2.3. Pyörät 5.4.2.4. Akselit 5.4.3. Jarrutus 5.4.3.1. Tämän YTE:n julkaisuhetkellä hyväksytyt osatekijät 5.4.3.2. Toimintaventtiili 5.4.3.3. Säädettävä releventtiili/kuormavaihdeventtiili 5.4.3.4. Luistonestojärjestelmä 5.4.3.5. Vivustonsäädin 5.4.3.6. Jarrusylinteri/käyttölaite 5.4.3.7. Letkukytkimet 5.4.3.8. Kytkinhana 5.4.3.9. Toimintaventtiilin sulkulaite 5.4.3.10. Jarrupala 5.4.3.11. Jarruanturat 5.4.3.12. Hätäjarrukiihdytin 5.4.3.13. Kuormajarruventtiili ja kuormavaihde 6. Osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointi sekä osajärjestelmän tarkastus 6.1. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT 6.1.1. Arviointimenettelyt 6.1.2. Moduulit 6.1.2.1. Yleistä 6.1.2.2. Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat olemassa olevat ratkaisut 6.1.2.3. Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat innovatiiviset ratkaisut 6.1.2.4. Käyttöönsoveltuvuuden arviointi 6.1.3. Yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointia koskeva eritelmä 6.1.3.1. Rakenteet ja mekaaniset osat 6.1.3.1.1. Puskimet 6.1.3.1.2. Vetolaitteet 6.1.3.1.3. Tavaravaunujen merkitseminen 6.1.3.2. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat 6.1.3.2.1. Teli ja pyörästö 6.1.3.2.2. Pyöräkerrat 6.1.3.2.3. Pyörät 6.1.3.2.4. Akselit 6.1.3.3. Jarrutus 6.2. TAVANOMAISTEN RAUTATEIDEN LIIKKUVAN KALUSTON TAVARAVAUNUJEN OSAJÄRJESTELMÄ 6.2.1. Arviointimenettelyt 6.2.2. Moduulit 6.2.2.1. Yleistä 6.2.2.2. Innovatiiviset ratkaisut 6.2.2.3. Huollon arviointi 6.2.3. Osajärjestelmän arviointia koskevat eritelmät 6.2.3.1. Rakenteet ja mekaaniset osat 6.2.3.1.1. Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen 6.2.3.2. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat 6.2.3.2.1. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen 6.2.3.2.1.1. Osittaisen tyyppihyväksyntämenettelyn soveltaminen 6.2.3.2.1.2. Uusien vaunujen varmentaminen 6.2.3.2.1.3. Vapautukset dynaamisen käyttäytymisen testistä vaunuille, jotka on rakennettu tai muunnettu kulkemaan nopeudella 100 km/t tai 120 km/t 6.2.3.2.1.4. Vapautukset paikallaan olevalle kalustolle suoritettavista testeistä 6.2.3.2.2. Sivupuskimin varustettuihin tavaravaunuihin vaikuttavat pitkittäissuuntaiset puristusvoimat 6.2.3.2.3. Tavaravaunujen mittaus 6.2.3.3. Jarrutus 6.2.3.3.1. Jarrutuskyky 6.2.3.3.2. Jarrujärjestelmän vähimmäistestaus 6.2.3.4. Ympäristöolot 6.2.3.4.1. Lämpötila ja muut ympäristöolot 6.2.3.4.1.1. Lämpötila 6.2.3.4.1.2. Muut ympäristöolot 6.2.3.4.2. Ilmavirran vaikutukset 6.2.3.4.3. Sivutuulet 7. Täytäntöönpano 7.1. YLEISTÄ 7.2. YTE:N TARKISTUS 7.3. TÄMÄN YTE:N SOVELTAMINEN UUTEEN LIIKKUVAAN KALUSTOON 7.4. NYKYINEN LIIKKUVA KALUSTO 7.4.1. Tämän YTE:n soveltaminen nykyiseen liikkuvaan kalustoon 7.4.2. Nykyisen liikkuvan kaluston parantaminen ja uudistaminen 7.4.3. Vaunujen merkintää koskevat lisävaatimukset 7.5. VAUNUT, JOIDEN KÄYTTÖÄ SÄÄTELEVÄT KANSALLISET, KAHDENVÄLISET, MONENVÄLISET TAI KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET 7.5.1. Voimassa olevat sopimukset 7.5.2. Tulevat sopimukset 7.6. YTE:N MUKAISTEN VAUNUJEN KÄYTTÖÖNOTTOLUVAT 7.7. ERITYISTAPAUKSET 7.7.1. Johdanto 7.7.2. Erityistapausten luettelo 7.7.2.1. Rakenteet ja mekaaniset osat 7.7.2.1.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä (esim. kytkin) 7.7.2.1.1.1. Raideleveys 1 524 mm 7.7.2.1.1.2. Raideleveys 1 520 mm 7.7.2.1.1.3. Raideleveys 1 520 mm / 1 524 mm 7.7.2.1.1.4. Raideleveys 1 520 mm 7.7.2.1.1.5. Raideleveys 1 668 mm — puskimien keskilinjojen välinen etäisyys 7.7.2.1.1.6. Vaunujen välinen liityntä 7.7.2.1.1.7. Yleinen erityistapaus: 1 000 mm:n tai kapeamman raideleveyden verkko 7.7.2.1.2. Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä 7.7.2.1.2.1. Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä — Irlanti ja Pohjois-Irlanti 7.7.2.1.3. Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen 7.7.2.1.3.1. Raideleveys 1 520 mm 7.7.2.1.3.2. Raideleveys 1 668 mm — nostaminen nosturilla ja tunkilla 7.7.2.2. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat 7.7.2.2.1. Kinemaattinen ulottuma 7.7.2.2.1.1. Kinemaattinen ulottuma — Iso-Britannia 7.7.2.2.1.2. Raideleveydellä 1 520 mm ja 1 435 mm käytettävät vaunut 7.7.2.2.1.3. Kinemaattinen ulottuma — Suomi 7.7.2.2.1.4. Kinemaattinen ulottuma — Espanja ja Portugali 7.7.2.2.1.5. Kinemaattinen ulottuma — Irlanti 7.7.2.2.2. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus 7.7.2.2.2.1. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus — Suomi 7.7.2.2.2.2. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus — Iso-Britannia 7.7.2.2.2.3. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus — Liettua, Latvia, Viro 7.7.2.2.2.4. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus — Irlanti ja Pohjois-Irlanti 7.7.2.2.3. Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin 7.7.2.2.4. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen 7.7.2.2.4.1. Luettelo pyörän halkaisijoiden erityistapauksista, jotka liittyvät erilaisiin raideleveyksiin 7.7.2.2.4.2. Pyörien materiaali 7.7.2.2.4.3. Erityiskuormitukset 7.7.2.2.4.4. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen — Espanja ja Portugali 7.7.2.2.4.5. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen — Irlanti ja Pohjois-Irlanti 7.7.2.2.5. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat 7.7.2.2.5.1. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat — Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro 7.7.2.2.6. Teli ja pyörästö 7.7.2.2.6.1. Teli ja pyörästö — Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro 7.7.2.2.6.2. Teli ja pyörästö — Espanja ja Portugali 7.7.2.3. Jarrutus 7.7.2.3.1. Jarrutuskyky 7.7.2.3.1.1. Jarrutuskyky — Iso-Britannia 7.7.2.3.1.2. Jarrutuskyky — Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro 7.7.2.3.1.3. Jarrutuskyky — Suomi 7.7.2.3.1.4. Jarrutuskyky — Espanja ja Portugali 7.7.2.3.1.5. Jarrutuskyky — Suomi, Ruotsi, Norja, Viro, Latvia ja Liettua 7.7.2.3.1.6. Jarrutuskyky — Irlanti ja Pohjois-Irlanti 7.7.2.3.2. Seisontajarru 7.7.2.3.2.1. Seisontajarru — Iso-Britannia 7.7.2.3.2.2. Seisontajarru — Irlanti ja Pohjois-Irlanti 7.7.2.4. Ympäristöolot 7.7.2.4.1. Ympäristöolot 7.7.2.4.1.1. Ympäristöolot — Espanja ja Portugali 7.7.2.4.2. Paloturvallisuus 7.7.2.4.2.1. Paloturvallisuus — Espanja ja Portugali 7.7.2.4.3. Sähköinen suojaus 7.7.2.4.3.1. Sähköinen suojaus — Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro 7.7.3. Taulukko erityistapauksista jäsenvaltioittain

Sisällysluettelo: liitteet







Liite Otsikko A Rakenteet ja mekaaniset osat B Rakenteet ja mekaaniset osat, tavaravaunujen merkintä C Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, kinemaattinen ulottuma D Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus E Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pyöräkertojen mitat ja standardiraideleveyden vaihteluvälit F Tiedonsiirto, vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä G Ympäristöolot, kosteus H Infrastruktuurirekisteri ja liikkuvan kaluston rekisteri: liikkuvan kaluston rekisteri I Jarruihin liittyvien yhteentoimivuuden osatekijöiden liittymäkohdat J Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, teli ja pyörästö K Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pyöräkerta L Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pyörät M Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, akselit N Rakenteet ja mekaaniset osat, staattisten testimenetelmien sallitut jännitykset O Ympäristöolot, TRIV-vaatimukset P Jarrutuskyky, yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointi Q Arviointimenettelyt, yhteentoimivuuden osatekijät R Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pitkittäissuuntaiset puristusvoimat S Jarrutus, jarrutuskyky T Erityistapaukset, kinemaattinen ulottuma, Iso-Britannia U Erityistapaukset, kinemaattinen ulottuma, raideleveys 1 520 mm V Erityistapaukset, jarrutuskyky, Iso-Britannia W Erityistapaukset, kinemaattinen ulottuma, Suomi, staattinen ulottuma FIN1 X Erityistapaukset, jäsenvaltiot: Espanja ja Portugali Y Osatekijät, telit ja pyörästöt Z Rakenteet ja mekaaniset osat, törmäyskoe AA Arviointimenettelyt, osajärjestelmien tarkastus BB Rakenteet ja mekaaniset osat, loppuopastimien asennus CC Rakenteet ja mekaaniset osat, väsytyskuormituksen aiheuttajat DD Huoltojärjestelyjen arviointi EE Rakenteet ja mekaaniset osat, askelmat ja kädensijat FF Jarrutus, luettelo hyväksytyistä jarrukomponenteista GG Erityistapaukset, irlantilaiset kuormaulottumat HH Erityistapaukset, Irlanti ja Pohjois-Irlanti, vaunujen välinen liityntä II Arviointimenettely: Tavaravaunujen muutokset, jotka eivät vaadi uutta hyväksyntää JJ KK Infrastruktuurirekisteri ja liikkuvan kaluston rekisteri: infrastruktuurirekisteri LL Kuumakäynti-ilmaisimen viiteasiakirja YY Rakenteet ja mekaaniset osat, lujuusvaatimukset tietyille vaunujen komponenteille ZZ Rakenteet ja mekaaniset osat, venymäkriteeriin perustuva sallittu jännitys

EUROOPAN LAAJUINEN TAVANOMAINEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄ

Yhteentoimivuuden tekninen eritelmä Osajärjestelmä: liikkuva kalusto Soveltamisala: tavaravaunut

1. JOHDANTO

1.1. ASIAKIRJAN TEKNINEN SOVELTAMISALA

Tämä YTE koskee direktiivin 2001/16/EY liitteessä II olevan 1 kohdan luettelon mukaista liikkuvan kaluston osajärjestelmää.

Liikkuvan kaluston osajärjestelmä määritellään jäljempänä 2 luvussa.

Tämä YTE koskee vain tavaravaunuja.

1.2. ASIAKIRJAN MAANTIETEELLINEN SOVELTAMISALA

Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on direktiivin 2001/16/EY liitteessä I kuvattu Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä.

1.3. TÄMÄN YTE:N SISÄLTÖ

Direktiivin 2001/16/EY 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti tässä YTE:ssä:

a) ilmoitetaan tarkoitettu soveltamisala (liitteessä I mainitun verkon tai liikkuvan kaluston osa; liitteessä II mainittu osajärjestelmä tai osajärjestelmän osa) — 2 luku

b) täsmennetään olennaiset vaatimukset kyseiselle osajärjestelmälle ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa oleville liitännöille — 3 luku

c) määritellään toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa olevien liitäntöjen on täytettävä. Tarvittaessa nämä eritelmät voivat poiketa toisistaan osajärjestelmän käytön mukaan, esimerkiksi direktiivin liitteessä I mainittujen rataluokkien, solmukohtien ja/tai liikkuvan kaluston mukaan — 4 luku

d) määritetään yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi — 5 luku

e) ilmoitetaan kussakin käsiteltävässä tapauksessa vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointia koskevat menettelyt. Tämä tarkoittaa erityisesti päätöksessä 93/465/ETY määriteltyjä moduuleja tai tarvittaessa erityismenettelyjä, joita on käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa sekä osajärjestelmien EY-tarkastuksessa — 6 luku

f) ilmoitetaan YTE:n käyttöönottostrategia. Erityisesti täsmennetään välivaiheet, joiden kautta siirrytään asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on yleistä — 7 luku

g) ilmoitetaan kyseisen henkilöstön osalta ammattipätevyyttä ja työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita tarkoitetun osajärjestelmän käyttö ja ylläpito sekä YTE:n käyttöönotto edellyttävät — 4 luku.

Lisäksi voidaan 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrittää erityistapauksia kutakin YTE:ää varten; ne on selostettu 7 luvussa.

Tämän YTE:n 4 lukuun sisältyvät myös edellä 1.1 ja 1.2 kohdassa mainittua soveltamisalaa koskevat käyttö- ja kunnossapitosäännöt.

2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ/SOVELTAMISALA

2.1. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ

Tätä YTE:ää sovellettaessa liikkuvalla kalustolla tarkoitetaan tavaravaunuja, jotka todennäköisesti liikkuvat Euroopan laajuisella tavanomaisella rautatieverkolla tai sen osalla. Tavaravaunuksi katsotaan myös liikkuva kalusto, jota käytetään kuorma-autojen kuljetuksiin.

Tätä YTE:ää sovelletaan uusiin, parannettuihin tai uusittuihin tavaravaunuihin, jotka on otettu käyttöön sen jälkeen, kun tämä YTE on tullut voimaan.

YTE:ää ei sovelleta vaunuihin, joita koskeva sopimus on allekirjoitettu ennen YTE:n voimaantuloa.

YTE:n 7.3, 7.4 ja 7.5 kohdassa kuvataan YTE-vaatimusten noudattamisen ehdot ja poikkeukset.

Liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä kattaa vaunujen rakenteen, jarrulaitteet, kytkentälaitteet ja pyörästöt (telit, akselit jne.), jousituksen, ovet ja tiedonsiirtojärjestelmät.

Tähän YTE:ään sisältyvät myös huoltotöiden menettelyt, jotka mahdollistavat pakollisten korjaavien ja ennalta ehkäisevien huoltotoimien toteuttamisen turvallisen käytön ja tarvittavan suorituskyvyn takaamiseksi. Ne määritellään 4.2.8 kohdassa.

Tavaravaunujen aiheuttamaan meluun liittyvät vaatimukset eivät huoltonäkökohtia lukuun ottamatta sisälly tähän YTE:ään, sillä tavaravaunujen, vetureiden, junayksiköiden ja matkustajavaunujen aiheuttamaa melua käsitellään erillisessä YTE:ssä.

2.2. OSAJÄRJESTELMÄN TOIMINNOT

Tavaravaunut tukevat seuraavia toimintoja:

”Rahdin lastaus” — tavaravaunut tarjoavat keinon käsitellä ja kuljettaa rahtia turvallisesti.

”Liikkuvan kaluston siirto” — tavaravaunuja voidaan siirtää turvallisesti rataverkossa, ja ne auttavat junan jarruttamisessa.

”Liikkuvaa kalustoa, infrastruktuuria ja aikatauluja koskevien tietojen ylläpito ja tarjoaminen” — huoltokansion eritelmä ja huoltolaitosten sertifiointi mahdollistavat tavaravaunujen kunnossapidon valvonnan. Tavaravaunuja koskevat tiedot esitetään liikkuvan kaluston rekisterissä, merkitään vaunuihin ja tarjotaan tarvittaessa vaunujen välisten sekä vaunujen ja maan välisten tiedonsiirtolaitteiden avulla.

”Junan käyttö” — tavaravaunua voidaan käyttää turvallisesti kaikissa odotettavissa olevissa ympäristöoloissa ja joissakin odottamattomissa tilanteissa.

”Palvelujen tarjoaminen rahtiasiakkaille” — asiakkaille tarjottavien rahtipalvelujen tukemiseksi tavaravaunuun liittyviä tietoja esitetään liikkuvan kaluston rekisterissä, merkitään vaunuihin ja tarjotaan tarvittaessa vaunujen ja maan välisten tiedonsiirtolaitteiden avulla.

2.3. OSAJÄRJESTELMÄN LIITÄNNÄT

Liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmällä on seuraavat liitännät muihin osajärjestelmiin:

Liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä

— Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin — — kuumakäynti-ilmaisimet — pyöräkerran sähköinen havainnointi — akselinlaskimet

— Jarrutuskyky

Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä

— Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä

— Ovien sulkeminen ja lukitus

— Lastin kiinnittäminen

— Lastaussäännöt

— Vaaralliset aineet

— Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat

— Jarrutuskyky

— Ilmavirran vaikutukset

— Kunnossapito

Tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmä

— Liikkuvan kaluston viitetietokannat

— Vaunuja ja yhdistettyjen kuljetusten yksiköitä koskeva toiminnallinen tietokanta

Infrastruktuurin osajärjestelmä

— Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä

— Puskimet

— Kinemaattinen ulottuma

— Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus

— Vaunun dynaaminen käyttäytyminen

— Jarrutuskyky

— Paloturvallisuus

Energian osajärjestelmä

— Sähköinen suojaus

Melutaso

— Kunnossapito

Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite (RID)

— Vaaralliset aineet

3. OLENNAISET VAATIMUKSET

3.1. YLEISTÄ

Tämän YTE:n soveltamisalalla niiden eritelmien noudattaminen, jotka on kuvattu

— osajärjestelmän osalta 4 luvussa

— ja yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta 5 luvussa,

mikä osoitetaan seuraavista arvioinneista saatavalla myönteisellä tuloksella:

— yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuus ja/tai käyttöönsoveltuvuus

— ja 6 luvussa kuvattu osajärjestelmien tarkastus,

varmistaa tämän YTE:n 3 luvussa kuvattujen olennaisten vaatimusten täyttymisen.

Jos osaan olennaisista vaatimuksista sovelletaan kansallisia määräyksiä seuraavista syistä:

— YTE:ssä olevat avoimet kohdat ja varaukset,

— direktiivin 2001/16/EY 7 artiklan nojalla myönnetty poikkeus,

— tämän YTE:n 7.7 kohdassa kuvatut erityistapaukset,

vastaava vaatimustenmukaisuuden arviointi on tehtävä asianomaisen jäsenvaltion vastuualueeseen kuuluvien menettelyjen mukaisesti.

Direktiivin 2001/16/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän, osajärjestelmien ja yhteentoimivuuden osatekijöiden, liitännät mukaan luettuina, on täytettävä direktiivin 2001/16/EY liitteen III mukaiset olennaiset vaatimukset.

3.2. OLENNAISET VAATIMUKSET LIITTYVÄT

— turvallisuuteen

— luotettavuuteen ja käyttökuntoon

— terveyteen

— ympäristönsuojeluun

— tekniseen yhteensopivuuteen.

Näihin vaatimuksiin sisältyvät sekä yleiset vaatimukset että kutakin osajärjestelmää koskevat erityisvaatimukset.

3.3. YLEISET VAATIMUKSET

3.3.1. TURVALLISUUS

Turvallisuuden kannalta olennaisten komponenttien ja erityisesti junien liikkumiseen liittyvien laitteiden suunnittelun, rakentamisen tai valmistamisen sekä huollon ja valvonnan on taattava sellainen turvallisuustaso, joka vastaa rataverkolle vahvistettuja tavoitteita, myös määritellyissä vajaatoimintatilanteissa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä)

— 4.2.2.2 (turvallinen pääsy ja poistuminen)

— 4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus)

— 4.2.2.5 (tavaravaunujen merkitseminen)

— 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)

— 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat)

— 4.2.4 (jarrutus)

— 4.2.6 (ympäristöolot)

— 4.2.7 (järjestelmän suojaus), paitsi 4.2.7.3 (sähköinen suojaus)

— 4.2.8 (kunnossapito).

Pyörien ja kiskojen kosketuksessa vaikuttavien parametrien on oltava sellaisten kulun vakautta koskevien perusteiden mukaisia, että niillä taataan turvallinen liikenne sallitulla enimmäisnopeudella.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.3.2 (akselipaino ja pyöräkuormitus)

— 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)

— 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat).

Käytettävien laitteiden on kestettävä käyttöaikanaan niille määritetyt tavanomaiset tai poikkeukselliset rasitukset. Niiden satunnaisista vioista turvallisuudelle aiheutuvia seurauksia on rajoitettava asianmukaisilla keinoilla.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä)

— 4.2.2.2 (turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä)

— 4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus)

— 4.2.2.4 (ovien sulkeminen)

— 4.2.2.6 (vaaralliset aineet)

— 4.2.3.3.2 (kuumakäynti-ilmaisin)

— 4.2.4 (jarrutus)

— 4.2.6 (ympäristöolot)

— 4.2.8 (kunnossapito).

Kiinteät laitteistot ja liikkuva kalusto on suunniteltava ja käytettävät materiaalit valittava siten, että tulipalon sattuessa tulen ja savun syntymistä ja leviämistä sekä niiden vaikutuksia voidaan rajoittaa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa

— 4.2.7.2 (paloturvallisuus).

Käyttäjien käsiteltäviksi tarkoitetut laitteet on suunniteltava siten, etteivät ne vaaranna laitteiden turvallista käyttöä tai käyttäjien terveyttä ja turvallisuutta, jos niitä käytetään ennakoitavissa olevalla tavalla ohjeiden vastaisesti.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä)

— 4.2.2.2 (turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä)

— 4.2.2.4 (ovien sulkeminen)

— 4.2.4 (jarrutus).

3.3.2. LUOTETTAVUUS JA KÄYTTÖKUNTO

Junien liikkumiseen liittyvien kiinteiden tai liikkuvien osatekijöiden seuranta ja huolto on järjestettävä ja toteutettava sekä niiden laajuus määritettävä siten, että ne pysyvät toimintakuntoisina tarkoitetuissa olosuhteissa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä)

— 4.2.2.2 (turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä)

— 4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus)

— 4.2.2.4 (ovien sulkeminen)

— 4.2.2.5 (vaunujen merkitseminen)

— 4.2.2.6 (vaaralliset aineet)

— 4.2.4.1 (jarrujärjestelmä)

— 4.2.7.2.2.5 (paloturvallisuuden ylläpito)

— 4.2.8 (kunnossapito).

3.3.3. TERVEYS

Materiaaleja, jotka voivat käyttötapansa takia vaarantaa niiden kanssa kosketuksiin joutuvien ihmisten terveyden, ei saa käyttää junissa eikä rautateiden infrastruktuureissa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa

— 4.2.8 (kunnossapito).

Materiaalit on valittava, ja niitä on käytettävä siten, että voidaan rajoittaa haitallisten ja vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.7.2 (paloturvallisuus)

— 4.2.8 (kunnossapito).

3.3.4. YMPÄRISTÖNSUOJELU

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän toteuttamisen ja käytön ympäristövaikutukset on arvioitava ja otettava huomioon järjestelmää suunniteltaessa voimassaolevien yhteisön säännösten mukaisesti.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Junissa ja infrastruktuureissa käytettyjen materiaalien on oltava sellaisia, että voidaan välttää ympäristölle haitallisten tai vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.7.2 (paloturvallisuus)

— 4.2.8 (kunnossapito).

Liikkuva kalusto ja energiansyöttöjärjestelmät on suunniteltava ja toteutettava siten, että ne ovat sähkömagneettisilta ominaisuuksiltaan yhteensopivia sellaisten julkisten tai yksityisten laitteistojen, laitteiden ja verkkojen kanssa, joihin ne saattavat vaikuttaa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa

— 4.2.3.3 (tiedonsiirto vaunun ja maan välillä).

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän käytössä on noudatettava säädettyjä melutasoja.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.8 (kunnossapito)

— 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen).

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttö ei saa aiheuttaa maaperässä sen tasoista värähtelyä, että se tavanomaisessa kunnossa ollessaan häiritsee liikaa infrastruktuurin lähellä suoritettavia toimintoja ja radan ympäristöä.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.3.2 (staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus)

— 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)

— 4.2.8 (kunnossapito).

3.3.5. TEKNINEN YHTEENSOPIVUUS

Infrastruktuurien ja kiinteiden laitteistojen teknisten ominaisuuksien on sovittava yhteen keskenään sekä Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatiejärjestelmässä liikkuvien junien ominaisuuksien kanssa.

Jos näiden ominaisuuksien noudattaminen osoittautuu vaikeaksi verkon tietyissä osissa, voidaan toteuttaa väliaikaisia ratkaisuja, joiden avulla taataan yhteensopivuus tulevaisuudessa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.3.1 (kinemaattinen ulottuma)

— 4.2.3.2 (staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus)

— 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)

— 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat)

— 4.2.4 (jarrutus)

— 4.2.8 (kunnossapito).

3.4. LIIKKUVAN KALUSTON OSAJÄRJESTELMÄN ERITYISVAATIMUKSET

3.4.1. TURVALLISUUS

Liikkuvan kaluston ja vaunujen välisten liityntöjen rakenteet on suunniteltava siten, että matkustaja- ja ohjaamotilat ovat suojattuja, jos junat törmäävät tai suistuvat raiteilta.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Sähkölaitteet eivät saa vaarantaa ohjaus-, valvonta- ja opastinlaitteiden toimintavarmuutta.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Jarrutustekniikoiden ja -tehojen on oltava yhteensopivia raiteiden, teknisten rakenteiden ja opastejärjestelmien kanssa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat)

— 4.2.4 (jarrutus).

On ryhdyttävä toimiin pääsyn estämiseksi jännitteisiin laitteisiin, jotta ihmisten turvallisuus ei vaarantuisi.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.2.5 (tavaravaunujen merkitseminen)

— 4.2.7.3 (sähköinen suojaus)

— 4.2.8 (kunnossapito).

Vaaratilanteita varten on oltava käytettävissä laitteita, joiden avulla matkustajat voivat ilmoittaa vaarasta kuljettajalle ja junahenkilökunta voi olla yhteydessä häneen.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Ovissa on oltava matkustajien turvallisuuden takaava sulkemis- ja avausjärjestelmä.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Käytössä on oltava hätäuloskäyntejä, ja ne on merkittävä.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin pitkien tunneleiden asettamien erityisten turvallisuusvaatimusten huomioon ottamiseksi.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Junissa on oltava riittävän tehokas hätävalaistusjärjestelmä, jolla on riittävä oma tehonlähde.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Junissa on oltava kuulutusjärjestelmä, jonka avulla junahenkilökunta ja valvontakeskus voivat välittää viestejä matkustajille.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.4.2. LUOTETTAVUUS JA KÄYTTÖKUNTO

Elintärkeät ajo-, veto- ja jarrutuslaitteet sekä ohjaus- ja valvontalaitteet on suunniteltava siten, että määritellyssä vajaatoimintatilanteessa juna voi jatkaa matkaansa ilman, että siitä on haittaa käyttöön jääville laitteille.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.4.1.2.6 (luistonestojärjestelmä, ks. myös 5.3.3.3 kohta ja liite I)

— 5.4.1.2 (vetolaitteet)

— 5.4.2.1 (teli ja pyörästö)

— 5.4.2.2 (pyöräkerta)

— 5.4.3.8 (toimintaventtiilin sulkulaite).

3.4.3. TEKNINEN YHTEENSOPIVUUS

Sähkölaitteiden on oltava yhteensopivia ohjaus-, valvonta- ja opastinlaitteiden toiminnan kanssa.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Jos vetovoima tuotetaan sähköllä, virranottolaitteiden on oltava sellaisia, että junat voivat kulkea Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän energiansyöttöjärjestelmän avulla.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Liikkuvan kaluston ominaisuuksien on oltava sellaisia, että se voi kulkea kaikilla rataosuuksilla, joilla sitä aiotaan käyttää.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus)

— 4.2.3.1 (kinemaattinen ulottuma)

— 4.2.3.2 (staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus)

— 4.2.3.3 (liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin)

— 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)

— 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat)

— 4.2.4 (jarrutus)

— 4.2.6 (ympäristöolot)

— 4.2.8 (kunnossapito)

— 4.8.2 (liikkuvan kaluston rekisteri).

3.5. KUNNOSSAPITOA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET

3.5.1. TERVEYS JA TURVALLISUUS

Keskuksissa käytettävien teknisten laitteiden ja menetelmien on taattava kyseisen osajärjestelmän turvallinen käyttö, eikä niistä saa aiheutua vaaraa terveydelle ja turvallisuudelle.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa

— 4.2.8 (kunnossapito).

3.5.2. YMPÄRISTÖNSUOJELU

Huoltokeskuksissa käytettävät tekniset laitteet ja menetelmät eivät saa ylittää ympäristön kannalta hyväksyttäviä haittatasoja.

Tätä olennaista vaatimusta ei täytetä toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.5.3. TEKNINEN YHTEENSOPIVUUS

Tavanomaisessa liikkuvassa kalustossa käytettävien huoltolaitteiden on oltava sellaisia, että niillä voidaan suorittaa turvallisuuteen, terveyteen ja mukavuuteen liittyvät toimet sille kalustolle, joita varten ne on suunniteltu.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa

— 4.2.8 (kunnossapito).

3.6. MUIDEN OSAJÄRJESTELMIEN ERITYISVAATIMUKSET, JOTKA KOSKEVAT MYÖS LIIKKUVAN KALUSTON OSAJÄRJESTELMÄÄ

3.6.1. INFRASTRUKTUURIN OSAJÄRJESTELMÄ

3.6.1.1. Turvallisuus

On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin, jotta estetään pääsy tai asiaton tunkeutuminen laitteistoihin.

On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin ihmisille aiheutuvan vaaraan rajoittamiseksi erityisesti junien kulkiessa asemien läpi.

Infrastruktuurit, joihin yleisöllä on pääsy, on suunniteltava ja toteutettava siten, että rajoitetaan ihmisille aiheutuvia turvallisuusriskejä (infrastruktuurien vakaus, tulipalot, pääsytiet, evakuointi, laiturit jne.).

On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin pitkien tunneleiden asettamien erityisten turvallisuusvaatimusten huomioon ottamiseksi.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.2. ENERGIAN OSAJÄRJESTELMÄ

3.6.2.1. Turvallisuus

Energian syöttölaitteiden toiminta ei saa vaarantaa junien eikä ihmisten (käyttäjät, käyttöhenkilökunta, ratavarren asukkaat, sivulliset) turvallisuutta.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.2.2. Ympäristönsuojelu

Sähkö- tai lämpöenergiansyöttölaitteiden toiminnasta aiheutuvien ympäristöhaittojen on pysyttävä määritellyissä rajoissa.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.2.3. Tekninen yhteensopivuus

Sähkö- tai lämpöenergian syöttöjärjestelmien on

— mahdollistettava se, että junat saavuttavat määritellyt suoritustasot,

— sähkönsyöttöjärjestelmien osalta sovittava yhteen juniin asennettujen virranottolaitteiden kanssa.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.3. LIIKENTEENOHJAUS JA VALVONTA SEKÄ OPASTEET/MERKINANTO

3.6.3.1. Turvallisuus

Käytettyjen ohjaus-, valvonta- ja opastinlaitteiden ja niiden toiminnan on mahdollistettava junaliikenne, jonka turvallisuustaso vastaa verkolle asetettuja tavoitteita. Ohjaus-, valvonta- ja opastinjärjestelmien on edelleen mahdollistettava verkossa luvallisesti liikkuvien junien turvallinen liikkuminen määritellyssä vajaatoimintatilanteessa.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.3.2. Tekninen yhteensopivuus

Uudet infrastruktuurit ja uusi liikkuva kalusto, joka on rakennettu tai kehitetty yhteensopivien ohjaus-, valvonta- ja opastinjärjestelmien käyttöönoton jälkeen, on mukautettava näiden järjestelmien käyttöön. Junien ohjaamoihin asennettujen ohjaus-, valvonta- ja opastelaitteiden on mahdollistettava tavanomainen käyttötoiminta määritellyissä olosuhteissa Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatiejärjestelmässä.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.3.3.1 (sähkövastus)

— 4.2.4 (jarrutus).

3.6.4. KÄYTTÖTOIMINTA JA LIIKENTEEN HALLINTA

3.6.4.1. Turvallisuus

Verkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt ja lisäksi kuljettajilla sekä junien ja valvontakeskusten henkilökunnalla riittävä pätevyys, jotta voidaan taata turvallinen käyttö, ottaen huomioon rajat ylittävien ja sisäisten palvelujen erilaiset vaatimukset.

Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan ja valvontakeskusten henkilökunnan koulutuksen ja pätevyyden sekä asianomaisten liikenteenharjoittajien valvonta- ja huoltokeskuksissa käyttämän laadunvarmistusjärjestelmän on oltava sellaiset, että ne takaavat korkean turvallisuustason.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

— 4.2.2.5 (tavaravaunujen merkitseminen)

— 4.2.4 (jarrutus)

— 4.2.8 (kunnossapito).

3.6.4.2. Luotettavuus ja käyttökunto

Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan ja valvontakeskusten henkilökunnan koulutuksen ja pätevyyden sekä asianomaisten liikenteenharjoittajien valvonta- ja huoltokeskuksissa käyttämän laadunvarmistusjärjestelmän on oltava sellaiset, että ne takaavat korkean luotettavuus- ja käyttötason.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa

— 4.2.8 (kunnossapito).

3.6.4.3. Tekninen yhteensopivuus

Verkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt sekä kuljettajilla, junahenkilökunnalla ja liikenteen hallinnasta vastaavalla henkilökunnalla riittävä pätevyys, jotta voidaan taata Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän tehokas käyttö, ottaen huomioon kotimaisten ja rajat ylittävien palvelujen erilaiset vaatimukset.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.5. HENKILÖ- JA TAVARALIIKENTEEN TELEMAATTISET SOVELLUKSET

3.6.5.1. Tekninen yhteensopivuus

Telemaattisten sovellusten olennaiset vaatimukset, joilla taataan palvelujen vähimmäislaatu matkustajille ja tavaraliikenteen asiakkaille, koskevat erityisesti teknistä yhteensopivuutta.

Näiden sovellusten osalta on varmistettava, että

— tietokannat, ohjelmat ja tiedonsiirtoprotokollat suunnitellaan siten, että niillä taataan suurin mahdollinen tietojenvaihto eri sovellusten ja eri liikenteenharjoittajien välillä sulkien pois liiketoimintaan liittyvät luottamukselliset tiedot.

— tiedot ovat helposti käyttäjien saatavilla.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.5.2. Luotettavuus ja käytettävyys

Näiden tietokantojen, ohjelmien ja tiedonsiirtoprotokollien käyttö-, hallinta-, päivitys- ja ylläpitomenettelyjen on taattava näiden järjestelmien tehokkuus ja palvelujen laatu.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.5.3. Terveys

Näiden järjestelmien käyttäjäliittymissä on noudatettava ergonomian ja työsuojelun vähimmäisvaatimuksia.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.5.4. Turvallisuus

On varmistettava riittävä yhtenäisyyden ja käyttövarmuuden taso turvallisuuteen liittyvien tietojen tallentamisessa ja siirrossa.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS

4.1. JOHDANTO

Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä, johon sovelletaan direktiiviä 2001/16/EY ja johon kuuluu liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä, on integroitu järjestelmä, jonka vaatimustenmukaisuus on tarkastettava. Vaatimustenmukaisuus on tarkastettava erityisesti siltä osin, kuin on kyse osajärjestelmän eritelmistä, sen liitännöistä järjestelmään, johon se on integroitu, sekä käyttö- ja kunnossapitosäännöistä.

Osajärjestelmän ja sen liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka on kuvattu 4.2 ja 4.3 kohdassa, eivät edellytä tiettyjen tekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on ehdottoman tarpeellista Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatieverkon yhteentoimivuuden kannalta. Yhteentoimivuuden innovatiiviset ratkaisut saattavat edellyttää uusia eritelmiä ja/tai uusia arviointimenetelmiä. Teknisen innovoinnin mahdollistamiseksi nämä eritelmät ja arviointimenetelmät kehitetään 6.1.2.3 ja 6.2.2.2 luvussa kuvaillun prosessin mukaisesti.

Liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä kuvataan tässä 4 luvussa kaikki sovellettavat olennaiset vaatimukset huomioiden.

4.2. OSAJÄRJESTELMÄN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT

4.2.1. YLEISTÄ

Edellä 3 luvussa luetellut olennaiset vaatimukset huomioon ottaen liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät ovat seuraavat:

— rakenteet ja mekaaniset osat

— vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat

— jarrutus

— tiedonsiirto

— ympäristöolot

— järjestelmän suojaus

— kunnossapito.

Näiden otsikoiden alle kuuluvat seuraavat perusparametrit:

vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä (esim. kytkin)

turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä

vaunun päärakenteen lujuus

lastin kiinnittäminen

ovien sulkeminen ja lukitus

tavaravaunujen merkitseminen

vaaralliset aineet

kinemaattinen ulottuma

staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus

liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin

vaunun dynaaminen käyttäytyminen

pitkittäissuuntaiset puristusvoimat

jarrutuskyky

vaunujen kyky siirtää tietoja vaunujen välillä

vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä

ympäristöolot

ilmavirran vaikutukset

sivutuulet

hätätoimenpiteet

paloturvallisuus

sähköinen suojaus

huoltokansio

Kunkin perusparametrin osalta esitellään käsiteltävät kohdat kohdassa ”Yleistä”.

Kyseisissä kohdissa tarkennetaan ehdot, jotka on täytettävä kohdassa ”Yleistä” esitettyjen vaatimusten noudattamiseksi.

4.2.2. RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT

4.2.2.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä (esim. kytkin)

4.2.2.1.1. Yleistä

Vaunuissa on oltava kestävät puskimet ja vetolaitteet molemmissa päissä.

Vaunuryhmiä, joita käytetään liikenteessä aina yksikkönä, pidetään tämän vaatimuksen soveltamisen kannalta yhtenä vaununa. Näiden vaunujen välisissä liitynnöissä on oltava kestävä kytkinjärjestelmä, joka kykenee kestämään aiottujen käyttöolojen rasitukset.

Junia, joita käytetään liikenteessä aina yksikkökäytössä, pidetään tämän vaatimuksen soveltamisen kannalta yhtenä vaununa. Myös näissä junissa on oltava edellä mainitun kaltainen kestävä kytkinjärjestelmä. Jos tavanomaista ruuvikytkintä ja puskimia ei ole käytössä, on niiden molempiin päihin voitava asentaa hätäkytkin.

4.2.2.1.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.2.1.2.1. Puskimet

Jos vaunuun on asennettu puskimet, on niiden oltava samanlaisia vaunun molemmissa päissä. Puskimien on oltava kokoonpainuvia. Puskimien keskilinjan on oltava 940–1 065 mm:n korkeudella kiskon tasosta mitattuna kaikilla erilaisilla kuormilla.

Puskimien keskilinjojen välisen nimellisen standardietäisyyden on oltava 1 750 mm, ja puskimien on sijaittava symmetrisesti tavaravaunun keskilinjaan nähden.

Puskimien on oltava kooltaan sellaisia, etteivät vaunujen puskimet voi juuttua yhteen kaarre- ja vastakaarre tapauksissa. Pienin hyväksyttävä peittoalue on 50 mm.

Infrastruktuurin YTE:ssä tarkennetaan pienimmän kaarre- ja vastakaarresäteen ominaisuudet.

Vaunuissa, joiden puskimien iskunpituus ylittää 105 mm, on aina oltava neljä (joustoltaan ja iskunpituudeltaan) identtistä puskinta, joilla on samat rakenteelliset ominaisuudet.

Jos puskimien on oltava vaihtokelpoisia, on päädyssä oltava vapaa tila kiinnityslevylle. Puskin on kiinnitettävä vaunun puskinpalkkiin neljällä lukitulla M24-ruuvilla, joiden lujuusluokan mukainen myötöraja on vähintään 640 N/mm2 (ks. liitteen A kuva A1).

— Puskimen ominaisuudet — Puskimen iskunpituuden on oltava vähintään 105 mm 0 –5 mm, ja niiden on kyettävä absorboimaan vähintään 30 kJ energiaa. — Puskimissa on oltava kuperat päät, ja niiden kosketuspinnan kaarevuussäteen on oltava 2 750 mm ± 50 mm. — Puskimen pään vähimmäiskorkeus on 340 mm tasavälisesti puskimen pituusakseliin nähden. — Puskimissa on oltava tunnusmerkintä. Siitä on selvittävä ainakin puskimen iskunpituus millimetreinä sekä puskimen energian absorptiokyky.

4.2.2.1.2.2. Vetolaitteet

Vaunujen välisten standardivetolaitteiden on oltava jaettua mallia, ja niissä on oltava koukkuun pysyvästi kiinnitetty ruuvikytkin, vetokoukku ja vetotanko joustolaitteineen.

Vetokoukun keskilinjan on oltava 950–1 045 mm:n korkeudella kiskon tasosta kaikilla erilaisilla kuormilla.

Vaunun kummassakin päässä on oltava ruuvikytkimen lepoteline käyttämättömälle ruuvikytkimelle. Mikään kytkimen osa ei saa olla 140 mm:ä lähempänä kiskojen yläpinnan tasoa, kun kytkimen keskilinja on alimmassa sallitussa asennossaan, kun huomioidaan kuluminen ja jousien liike.

— Vetolaitteen ominaisuudet — Vetolaitteen jousituksen staattisen absorptiokyvyn on oltava 8 kJ. — Vetokoukun ja -tangon on kestettävä katkeamatta 1 000 kN:n voima. — Ruuvikytkimen on kestettävä katkeamatta 850 kN:n voima. Ruuvikytkimen murtolujuuden on oltava alhaisempi kuin muiden vetolaitteen osien. — Ruuvikytkin on suunniteltava siten, etteivät junan sisäiset voimat voi aiheuttaa ruuvikytkimen kiertymistä auki tahattomasti. — Ruuvikytkimen maksimipaino ei saa ylittää 36 kg. — Ruuvikytkimien ja vetokoukkujen (ks. liitteen A kuva A6) mitat esitetään liitteen A kuvissa A2 ja A3. Ruuvikytkimen pituus mitattuna lenkin silmukan sisäpinnalta vetotangon tapin keskilinjaan: — — 986 mm +10 -5 mm, kun ruuvikytkin on kokonaan kierretty auki — 750 mm ± 10 mm, kun ruuvikytkin on kokonaan kierretty kiinni.

4.2.2.1.2.3. Veto- ja puskinlaitteiden vuorovaikutus

Puskimien ja vetolaitteiden ominaisuuksien on oltava sellaiset, että juna kykenee turvallisesti kulkemaan kaarteissa, joiden kaarevuussäde on 150 m.

Kun kaksi telivaunua, jotka on kytketty puskimet yhteen suoralla rataosuudella, kulkevat kaarteessa, jonka kaarevuussäde on 150 m, ei kosketuksessa olevien puskimien puristusvoima saa ylittää 250 kN:a.

Kaksiakselisille vaunuille ei ole määritelty vaatimuksia.

— Vetolaitteiden ja puskimien ominaisuudet: — Vetokoukun kidan etureunan ja täysin ulostyöntyneen puskimen etureunan välisen etäisyyden on uutena oltava 355 mm + 45 / - 20 mm liitteen A kuvassa A4 esitetyllä tavalla.

4.2.2.2. Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä

Vaunut on suunniteltava siten, että henkilöstö ei joudu tarpeettomasti alttiiksi vaaralle kytkiessään ja irrottaessaan vaunuja. Jos käytetään ruuvikytkimiä ja sivupuskimia, liitteen A kuvassa A5 näkyvissä tiloissa ei saa olla kiinteitä osia. Tässä tilassa saa olla liitinkaapeleita ja letkuja. Puskimien alla ei saa olla mitään laitteita, jotka vaikeuttavat pääsyä tähän tilaan.

Vetokoukun yläpuolella oleva vapaa tila esitetään liitteen A kuvassa A7.

Jos vaunussa on automaattikytkimen ja ruuvikytkimen yhdistelmä, automaattikytkimen pää saa tulla ns. ”Bernin suorakulmion” alueelle vasemmalle puolelle (ks. liitteen A kuva A5) silloin, kun automaattikytkimen sijasta käytetään ruuvikytkintä.

Jokaisen puskimen alla on oltava kädensija. Kädensijojen on oltava riittävän vahvat kestämään se, että järjestelyhenkilöstö ottaa niistä tukea mennessään puskimien väliin.

Vaunun päädyissä ei saa olla kiinteitä osia 40 mm:n etäisyydellä pystysuorasta tasosta, joka kulkee täysin sisäänpainuneiden puskimien etureunan kautta.

Ainoastaan kiinteäkytkentäisissä junissa käytettäviä vaunuja lukuun ottamatta vaunun molemmilla puolilla on oltava vähintään yksi järjestelyhenkilökunnan käyttöön tarkoitettu askelma ja kädensija. Askelmien yläpuolella ja ympärillä on oltava riittävästi tilaa järjestelyhenkilökunnan turvallisuuden takaamiseksi. Askelmien ja kädensijojen rakenteen on kestettävä järjestelyhenkilökunnan aiheuttama kuormitus. Askelmien on oltava vähintään 150 mm:n päässä täysin sisäänpainuneiden puskimien päiden kautta kulkevasta pystysuorasta tasosta. Askelmien sekä käytön, lastauksen ja purkamisen aikana tarvittavien kulkuteiden pintojen on oltava liukastumista estäviä (ks. liite EE).

Jokaisen sellaisen vaunun päässä, joka saattaa olla junan päässä, on oltava laitteet loppuopastimen asentamiseksi. Pääsyä on tarpeen mukaan helpotettava askelmin ja kädensijoin.

Kädensijat ja askelmat on tarkastettava normaalien määräaikaishuoltojen yhteydessä, ja kaikki havaitut olennaiset vauriot, murtumat tai korroosiovauriot on korjattava.

4.2.2.3. Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen

4.2.2.3.1. Yleistä

Vaunujen rakennesuunnittelu on tehtävä standardin EN12663 3 osan vaatimusten mukaisesti, ja rakenteen on täytettävä mainitun standardin 3.4–3.6 kohtien vaatimukset.

Aiemmin selostettujen kriteerien lisäksi voidaan standardin EN12663 3.4.3 kohdassa määriteltyä varmuuskerrointa valittaessa ottaa huomioon materiaalin murtovenymä. Liitteessä ZZ kuvataan, miten varmuuskerroin ja sallittu jännitys määritellään.

Rakenteiden väsymislujuutta arvioitaessa on tärkeää varmistaa se, että käytetyt kuormitukset ovat aiotun käytön kannalta edustavia ja käytettävän suunnittelusäännöstön mukaisia. Kaikkia käytettävän suunnittelusäännöstön merkityksellisiä tulkintaohjeita on noudatettava.

Vaunujen rakenteissa käytettävien materiaalien sallitut jännitykset on määritettävä standardin EN12663 5 osassa määritellyllä tavalla.

Vaunun rakenne on tarkastettava normaalien määräaikaishuoltojen yhteydessä, ja kaikki havaitut olennaiset vauriot, murtumat tai korroosiovauriot on korjattava.

Tässä osassa määritellään vaunujen kantavien rakenteiden vähimmäisvaatimukset ja liittymäkohdat laitteisiin ja hyötykuormaan.

Nämä vaatimukset kattavat seuraavat alueet:

— Poikkeukselliset kuormitukset: — — Pitkittäissuuntaiset mitoituskuormitukset — Maksimipystykuorma — Kuormitusyhdistelmät — Nostaminen nosturilla tai tunkilla — Laitteiden kiinnitys (mukaan luettuna runko/teli) — Muut poikkeukselliset kuormitukset

— Käytön aikaiset (väsyttävät) kuormitukset: — — Kuormituksen aiheuttajat — Hyötykuormien jakauma — Radan aiheuttama kuormitus — Veto ja jarrutus — Ilmanvastuksen aiheuttama kuormitus — Väsyttävät kuormitukset liitynnöissä — Rungon/telin liitos — Laitteiden kiinnitys — Kytkimien aiheuttama kuormitus — Väsyttävien kuormitusten yhdistelmät

— Vaunun päärakenteen jäykkyys — — Taipumat — Värähtelymuodot (ominaismuodot ja -taajuudet) — Vääntöjäykkyys — Laitteet

— Lastin kiinnitys — On pidettävä huolta siitä, ettei lasti tai osia siitä putoa tavaravaunusta käytön aikana.

Kiinnitysjärjestelmiä tai -laitteita, kuten tappeja tai kiinnitysrenkaita, koskevat vaatimukset eivät ole pakollisia tämän YTE:n alalla.

4.2.2.3.2. Poikkeukselliset kuormitukset

4.2.2.3.2.1. Pitkittäissuuntaiset mitoituskuormitukset

Eri arvot koskevat erilaisia standardin EN12663 mukaan luokiteltuja tavaravaunuja, nimittäin:

F-I vaunut, joilla ei ole vaihtotyörajoituksia,

F-II vaunut, jotka eivät saa kulkea laskumäen kautta eikä ilman saattamista.

Rakennetta koskevissa perusvaatimuksissa oletetaan, että edellä mainittuihin luokkiin kuuluvissa vaunuissa on niiden käytön edellyttämät puskimet ja kytkimet.

Rakenteen on oltava standardin EN12663 3.4 kohdan mukainen, kun siihen kohdistuu poikkeuksellisia kuormituksia.

Vaunujen rungon on täytettävä lujuusvaatimukset pitkittäiskuormitustapauksille, jotka on esitetty standardin EN12663 taulukoissa 1, 2, 3 ja 4, soveltuvin osin, niissä rakenteissa, missä pitkittäissuuntaisia kuormia esiintyy.

HUOM. 1 Vaunun päähän kohdistuvalla voimalla on oltava vastavoima (tukireaktio), joka kohdistuu vastaavaan kohtaan toisessa päässä.

HUOM. 2 Voimat johdetaan vaakasuorassa kiinnityskohtien rakenteisiin, ja ne jaetaan tasan molempien puskimien sijoituskohtien akseleille tai kytkimen akselille.

HUOM. 3 Jos törmäyskoetta (ks. liite Z) ei suoriteta, laskelmilla on osoitettava, että vaunun rakenne kestää käytössä odotettavissa olevat suurimmat mahdolliset törmäyskuormitukset.

4.2.2.3.2.2. Maksimipystykuorma

Vaunun rungon on täytettävä standardin EN12663 taulukon 8 vaatimukset sellaisina, kuin ne ovat muutettuina jäljempänä huomautuksessa 1 esitetyllä tavalla.

Vaunun runko on myös suunniteltava kestämään lastaamisen ja purkamisen aikana esiintyvät enimmäiskuormitukset. Kuormitus voidaan määritellä joko voimana tai kiihtyvyytenä, joka kohdistuu lisättävään massaan sekä rungon ja entisen hyötykuorman yhteenlaskettuun massaan. Suunnittelun pohjaksi on otettava epäedullisimmat olot, joissa käyttäjä aikoo vaunua käyttää (mukaan luettuna ennustettavissa oleva väärinkäyttö).

HUOM. 1 Standardin EN12663 8 taulukossa esitetyn kertoimen 1,95 sijaan käytetään kerrointa 1,3, eikä huomautusta a sovelleta.

HUOM. 2 Kuormat voidaan jakaa tasaisesti koko kuormaa kantavalle alalle, joko tietylle alalle tai tiettyihin paikkoihin. Suunnittelun pohjaksi on otettava vaativin tapaus.

HUOM. 3 Jos vaunun lattialla on tarkoitus käyttää pyörillä varustettuja ajoneuvoja (kuten trukkeja tms.), rakenteessa on otettava huomioon tämän aiheuttamat paikalliset kuormitushuiput.

4.2.2.3.2.3. Kuormitusyhdistelmät

Rakenteen on myös täytettävä standardin EN12663 3.4 kohdan vaatimukset silloin, kun siihen kohdistuvat standardin EN12663 4.4 kohdassa määritellyt mahdollisimman epäedulliset kuormitusyhdistelmät.

4.2.2.3.2.4. Nostaminen nosturilla tai tunkilla

Vaunun rungossa on oltava nostokohdat, joista koko vaunua voidaan turvallisesti nostaa nosturilla tai tunkilla. Vaunun toinen pää on myös voitava nostaa (teleineen, pyöräkertoineen) niin, että toinen pää on tuettu toisen pyöräkerran tai telin varaan.

Standardin EN12663 4.3.2 kohdassa määritellyt kuormitustapaukset koskevat nostamista nosturilla tai tunkilla korjaamolla ja huoltotöiden yhteydessä.

Kun vaunua nostetaan raiteilta suistumisen tai muun epänormaalin tapahtuman vuoksi, jolloin rakenteelle voidaan sallia jonkinasteinen pysyvä muodonmuutos, taulukoiden 9 ja 10 kuormituskerrointa voidaan alentaa arvosta 1,1 arvoon 1,0.

Jos kelpuutustestissä käytetään kerrointa 1,0, yhdenmukaisuus korkeamman kertoimen kanssa osoitetaan ekstrapoloimalla mitatut jännitykset.

Nostaminen on tehtävä siihen tarkoitetuista nostokohdista. Nostokohtien sijainti on määriteltävä asiakkaan toimintavaatimuksissa.

4.2.2.3.2.5. Laitteiden kiinnitys (mukaan luettuna runko/teli)

Laitteiden kiinnitys on suunniteltava

— kestämään standardin EN12663 4.5 osan taulukoissa 12, 13 ja 14 esitetyt kuormitukset

tai vaihtoehtoisesti

— se on kelpuutettava suorittamalla liitteessä Z kuvailtu törmäyskoe.

4.2.2.3.2.6. Muut poikkeukselliset kuormitukset

Vaunun rungon rakenneosien, kuten sivu- ja päätyseinärakenteiden, ovien, pilarien ja lastin kiinnitysjärjestelmien, on oltava rakenteeltaan sellaiset, että ne kestävät niille suunnitellussa käytössä esiintyvät enimmäiskuormitukset. Kuormitustapaukset on määritettävä standardissa EN12663 esitettyjä rakennesuunnitteluperiaatteita käyttäen.

Liitteessä YY esitetään asianmukaiset suunnitteluvaatimukset yleisessä käytössä oleville tavanomaisille vaunutyypeille. Niitä käytetään kuitenkin vain silloin, kun niitä voidaan soveltaa.

Uusia vaunutyyppejä suunniteltaessa kuormitustapaukset on määritettävä annettuja vaatimuksia varten noudattaen standardissa EN12663 esitettyjä periaatteita.

4.2.2.3.3. Käytön aikaiset (väsyttävät) kuormitukset

4.2.2.3.3.1. Kuormituksen aiheuttajat

Kaikki syklistä kuormitusta aiheuttavat tekijät, jotka voivat aiheuttaa väsymismurtumia, on tunnistettava. Liitteessä N luetellut kuormituksen aiheuttajat on otettava huomioon standardin EN12663 4.6 kohdan mukaisesti, ja niitä on kuvattava ja yhdistettävä tavalla, joka on sopusoinnussa tavaravaunun suunnitellun käytön kanssa. Kuormituksen määritelmän on oltava sopusoinnussa myös standardin EN12663 5.2 kohdassa kuvaillun materiaalin väsymislujuusmitoitussäännöstön ja 6.3 kohdassa kuvaillun kelpuutusmenetelmän kanssa. Kun erilaiset väsyttävät kuormitukset vaikuttavat yhdessä, ne on otettava huomioon kuormitusten luonteen ja käytettävän suunnitteluanalyysin ja väsymislujuusmitoitussäännöstön mukaan.

Useimpien tavanomaisten vaunurakenteiden osalta standardin EN12663 taulukossa 16 määritellyn kuormituksen voidaan katsoa edustavan riittävän hyvin väsytyskuormitusjaksojen tosiasiallista kokonaisyhdistelmää.

Jos yksityiskohtaisia tietoja ei ole saatavilla, väsyttävän kuormituksen pääasialliset aiheuttajat määritellään liitteen CC avulla.

4.2.2.3.3.2. Väsymislujuuden osoittaminen

Standardin EN12663 5.2 kohdan mukaan materiaalien käyttäytymisen väsytyskuormituksessa on noudatettava voimassa olevaa eurooppalaista standardia tai muita vastaavanlaisia lähteitä silloin, kun sellaisia on saatavilla. Hyväksyttäviä materiaalin väsymislujuusmitoitussäännöstöjä ovat Eurocode 3 ja Eurocode 9 sekä liitteessä N kuvailtu menetelmä.

4.2.2.3.4. Vaunun päärakenteen jäykkyys

4.2.2.3.4.1. Taipumat

Kuormitukset tai niiden yhdistelmät eivät saa aiheuttaa sellaisia taipumia, että vaunu tai sen lasti ylittää sallitun ulottuman (ks. liite C ja liite T).

Taipumat eivät myöskään saa heikentää koko vaunun tai siihen asennettujen osien tai järjestelmien toiminnallisuutta.

4.2.2.3.4.2. Värähtelymuodot (ominaismuodot ja -taajuudet)

Suunnitteluprosessissa on otettava huomioon, että vaunun rungon ominaisvärähtelytaajuuksien on kaikilla kuormitusolettamuksilla riittävästi erottava jousituksen ominaisvärähtelytaajuuksista, jottei millään ajonopeuksilla esiinny ei-toivottavia resonansseja (tai rungon ja jousituksen ominaisvärähtelyjen vaikutus on jollain muulla tavoin kytkettävä irti toisistaan). Asia on huomioitava kaikilla kuormitusolettamuksilla, tyhjä vaunu mukaan luettuna.

4.2.2.3.4.3. Vääntöjäykkyys

Vaunun rungon vääntöjäykkyyden on oltava sopusoinnussa jousituksen ominaisuuksien kanssa siten, että vaunun radalla pysymisen ehdot täyttyvät kaikilla kuormitusolettamuksilla, tyhjä vaunu mukaan luettuna.

4.2.2.3.4.4. Laitteet

Laitteiden ominaisvärähtelyt kiinnikkeissään on riittävästi eristettävä tai muulla tavoin kytkettävä irti vaunun rungon tai jousituksen ominaisvärähtelyistä, jottei millään ajonopeuksilla esiinny ei-toivottavia resonansseja.

4.2.2.3.5. Lastin kiinnittäminen

Liitteessä YY esitetään asianmukaiset suunnitteluvaatimukset yleisessä käytössä oleville tavanomaisille laitetyypeille. Niitä käytetään kuitenkin vain silloin, kun niitä voidaan soveltaa.

4.2.2.4. Ovien sulkeminen ja lukitus

Tavaravaunujen ovet ja luukut on suunniteltava pidettäväksi suljettuna ja lukittuna. Tämä pätee myös vaunun ollessa osa liikkuvaa junaa (paitsi silloin, kun kyse on normaaliin lastin purkamiseen liittyvästä menettelystä). Tämän vuoksi on käytettävä lukituslaitteita, joista näkyy niiden tila (auki/kiinni) ja jotka näkyvät junan ulkopuolelle.

Lukituslaitteet on varmistettava niin, ettei niitä voi avata vahingossa junan liikkuessa. Sulkemis- ja lukitusjärjestelmät on suunniteltava sellaisiksi, ettei käyttöhenkilöstölle aiheudu tarpeetonta vaaraa.

Jokaisen lukituslaitteen lähelle kiinnitetään tarkoituksenmukaiset ja selkeät käyttöohjeet, jotka ovat käyttäjän näkyvillä.

Sulkemis- ja lukituslaitteet on suunniteltava kestämään lastin aiheuttamat kuormitukset normaaleissa, tavanomaisissa oloissa ja kun lasti on siirtynyt ennakoitavalla tavalla.

Sulkemis- ja lukituslaitteet on suunniteltava kestämään kuormitukset, joita esiintyy junien kohdatessa toisensa kaikissa oloissa, tunneleissa tapahtuvat kohtaamiset mukaan luettuina.

Sulkemis- ja lukituslaitteiden tulee olla avattavissa ja suljettavissa sellaisella voimalla, että käyttäjä ei tarvitse siihen työkaluja. Poikkeuksia tähän sallitaan tapauksissa, joissa työkalut ovat varta vasten saatavilla tai käytetään moottoroituja mekanismeja.

Sulkemis- ja lukituslaitteet on tarkastettava normaalien määräaikaishuoltojen yhteydessä, ja kaikki havaitut olennaiset vauriot, murtumat tai korroosiovauriot on korjattava.

4.2.2.5. Tavaravaunujen merkitseminen

Vaunuissa olevilla merkinnöillä on seuraava tarkoitus:

— Ne yksilöivät jokaisen vaunun omalla numerollaan, joka annetaan liikenteen toimintaa ja hallintaa koskevan YTE:n mukaisesti ja tallennetaan rekisteriin.

— Ne antavat junansuorittamisessa vaadittavia tietoja, kuten jarrupaino, pituus puskimesta puskimeen, taarapaino, kuorman mukainen nopeustaulukko eri rataluokille.

— Ne antavat henkilöstölle tiedon käyttörajoituksista, kuten maantieteellisistä ja vaunujen vaihtamiseen liittyvistä rajoituksista.

— Ne antavat tärkeitä turvallisuuteen liittyviä tietoja käyttö- tai pelastushenkilöstölle, kuten jännitteellisistä ajolangoista ja sähkölaitteista varoittavat kyltit, nostokohdat ja vaunukohtaiset turvaohjeet. — Nämä merkinnät luetellaan liitteessä B, ja niitä havainnollistetaan tarvittaessa kuvilla. Merkinnät on sijoitettava mahdollisimman korkealle vaunun rakenteeseen, ei kuitenkaan yli 1 600 mm:n korkeudelle kiskon tasosta mitattuna. Varoituskyltit sijoitetaan siten, että ne näkyvät ennen vaara-alueelle saapumista. Jos vaunussa ei ole +/- 10 asteen pystysuoria sivuja, merkinnät on tehtävä erityisiin tauluihin. — Merkinnät voidaan tehdä maalaamalla tai siirtokuvia käyttäen. — Vaarallisten aineiden merkintä tapahtuu direktiivin 96/49/EY voimassa olevan liitteen mukaisesti. — Jos vaunussa tapahtuu muutoksia, jotka edellyttävät sen merkintöjen muuttamista, merkintöjen muutosten on oltava yhtäpitäviä liikkuvan kaluston rekisteriin tehtävien muutosten kanssa. — Merkinnät on puhdistettava tai uusittava tarvittaessa, jotta ne pysyvät luettavina.

4.2.2.6. Vaaralliset aineet

4.2.2.6.1. Yleistä

Vaarallisia aineita kuljettavien vaunujen on täytettävä tämän YTE:n vaatimukset sekä lisäksi RID-asiakirjan vaatimukset.

Tätä koskevaa säännöstöä kehittää edelleen kansainvälinen työryhmä (RID-komitea), joka koostuu kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevan yleissopimuksen (COTIF) allekirjoittajavaltioiden edustajista.

4.2.2.6.2. Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettua liikkuvaa kalustoa koskeva lainsäädäntö







Liikkuva kalusto Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan Merkinnät Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan Puskimet Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan Kipinäsuojaus Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettujen vaunujen käyttäminen pitkissä tunneleissa Euroopan komission valtuuttamien työryhmien (AEIF ja RID) tutkittavana

4.2.2.6.3. Säiliöitä koskeva lainsäädäntö







Säiliö Neuvoston direktiivi 1999/36/EY kuljetettavista painelaitteista (TPED) voimassa olevana versionaan Säiliön testaus, tarkastus ja merkintä EN 12972: vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut säiliöt: metallisten säiliöiden testaus, tarkastus ja merkitseminen huhtikuusta 2001 lähtien

4.2.2.6.4. Kunnossapitoa koskevat säädökset

Säiliö- ja tavaravaunujen kunnossapito on tehtävä seuraavan standardin ja neuvoston direktiivin mukaisesti:







— Testaus ja tarkastus EN 12972: vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut säiliöt: metallisten säiliöiden testaus, tarkastus ja merkitseminen huhtikuusta 2001 lähtien — Säiliön ja sen laitteiden kunnossapito Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan — Keskinäiset sopimukset säiliöiden tarkastajista Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan

4.2.3. VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT

4.2.3.1. Kinemaattinen ulottuma

Tässä osassa määritellään vaunujen suurimmat sallitut ulkomitat sen varmistamiseksi, että ne pysyvät aukean tilan ulottuman sisällä. Tämän vuoksi huomioon otetaan vaunun suurin mahdollinen sivuttaisliike. Tätä kutsutaan kinemaattiseksi ääriviivaksi.

Liikkuvan kaluston kinemaattinen ääriviiva määritellään vertailuprofiilin ja siihen liittyvien sääntöjen avulla. Se saadaan soveltamalla sääntöjä, jotka pienentävät viiteprofiilia ja joita liikkuvan kaluston eri osien on noudatettava.

Nämä pienennykset riippuvat seuraavista tekijöistä:

— kyseisen liikkuvan kaluston geometria,

— poikkileikkauksen asema telikeskiöön tai akseleihin nähden,

— tarkasteltavan kohdan korkeus radan pinnasta,

— rakenteelliset toleranssit,

— suurin sallittu kuluma,

— jousituksen jousto-ominaisuudet.

Suurinta rakenteellista ulottumaa tarkasteltaessa on otettava huomioon liikkuvan kaluston sekä sivuttais- että pystysuuntaiset liikkeet, jotka lasketaan vaunun geometrian ja jousituksen ominaisuuksien perusteella erilaisissa kuormitusolosuhteissa.

Tietyllä rataosuudella kulkevan liikkuvan kaluston rakenteellisen ulottuman on oltava asianmukaisen turvamarginaalin verran pienempi kuin kyseisen rataosuuden pienin aukean tilan ulottuma.

Liikkuvan kaluston ulottuma koostuu kahdesta perustekijästä: vertailuprofiilista ja sitä koskevista säännöistä. Sen avulla voidaan määrittää liikkuvan kaluston enimmäismitat ja radan kiinteiden rakenteiden sijainti.

Jotta liikkuvan kaluston ulottuma olisi sovellettavissa, sen seuraavat kolme osaa on määriteltävä:

— vertailuprofiili,

— säännöt, joiden nojalla määritetään vaunujen suurin rakenteellinen ulottuma,

— säännöt, joiden nojalla määritetään turvavälit rakenteisiin ja rataan.

Liitteessä C määritellään vertailuprofiili ja vaunujen suurinta rakenteellista ulottumaa koskevat säännöt.

Tähän liittyvät säännöt, joiden nojalla määritetään turvavälit rakenteisiin, on esitetty infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä.

Kaikki vaunujen sivu- ja korkeusmittoihin vaikuttavat laitteet ja osat on tarkastettava määräaikaishuoltojen yhteydessä.

Jotta vaunu pysyisi kinemaattisen ulottuman sisällä, huoltosuunnitelmassa on oltava määräykset seuraavien kohtien tarkastamisesta:

— pyörien profiili ja kuluminen,

— telin runko,

— jouset,

— sivutyynyt,

— runkorakenne,

— rakenteelliset välykset,

— suurin kulumisvara,

— jousituksen jousto-ominaisuudet,

— akseliohjainten kuluma,

— vaunun joustokertoimeen vaikuttavat tekijät,

— kallistuskeskiöön vaikuttavat tekijät,

— ulottumaan vaikuttavia liikkeitä aiheuttavat laitteet.

4.2.3.2. Staattinen akselipaino ja pitkittäissuuntainen kuormitus

Vaunujen akselipaino ja akseliväli määräävät niiden rataan kohdistaman pystysuuntaisen kvasistaattisen kuormituksen.

Vaunujen kuormitusrajoissa on otettu huomioon niiden geometria, paino akselia kohden ja paino pituuden metriä kohden.

Niiden on oltava jäljempänä olevassa taulukossa eri rataosuusluokille A, B1, B2, C2, C3, C4, D2, D3 ja D4 määriteltyjen arvojen mukaiset.

Tässä YTE:ssä ei käsitellä 22,5 tonnia ylittäviä akselipainoja; radoilla, joilla näitä akselipainoja voidaan käyttää, sovelletaan edelleen olemassa olevia kansallisia säännöksiä.







Luokitus Massa akselia kohden = P A B C D E F G Massa pituusyksikköä kohden = p 16 t 18 t 20 t 22,5 t 25,0 t 27,5 t 30 t 5,0 t/m A B1 6,4 t/m B2 C2 D2 7,2 t/m C3 D3 8,0 t/m C4 D4 E4 8,8 t/m E5 10 t/m

p= Massa pituusyksikköä kohden eli vaunun ja sen kuorman yhteenlaskettu massa jaettuna vaunun metreinä ilmaistulla pituudella, joka on mitattu puskimesta puskimeen niiden ollessa sisään painumattomina.

P= Massa akselia kohden.

Radan luokitus määritetään käyttäen junaa, joka koostuu liitteen D taulukon D.1 mukaisesti vaunuista, joissa on kaksi kaksiakselista teliä.

Rata tai rataosuus on luokiteltava kuuluvaksi yhteen näistä luokista, kun se kykenee kantamaan rajoittamattoman määrän vaunuja, joilla on edellä olevan taulukon mukaiset vastaavat paino-ominaisuudet.

P:hen eli suurimpaan sallittuun massaan akselia kohden perustuva luokitus ilmaistaan isolla kirjaimella (A, B, C, D, E, F, G); p:hen eli suurimpaan sallittuun massaan pituusyksikköä kohden perustuva luokitus ilmaistaan arabialaisella numerolla (1, 2, 3, 4, 5, 6), paitsi luokan A kohdalla.

Tällä tavoin luokitelluilla radoilla voidaan käyttää seuraavia vaunuja:

— Kaksi- tai kolmeakseliset vaunut ja vaunut, joissa on kaksiakseliset telit, kun a- ja b-mitat ovat yhtä suuret tai suuremmat kuin liitteen D taulukossa D.1 esitetyt arvot, mikäli P ja p eivät ylitä edellä olevassa taulukossa esitettyjä arvoja.

— Vaunut, joissa on kaksi kaksiakselista teliä, kun a- ja b-mitat ovat pienemmät kuin liitteen D taulukossa D.2 esitetyt arvot, mikäli niiden massaa akselia kohden on pienennetty siten, että pienennetty massa Pr vastaa liitteen D taulukossa D.3 a- ja b-mittojen yhteydessä annettuja arvoja.

— Vaunut, joissa on kaksi teliä, joissa on kolme tai neljä akselia teliä kohden, mikäli niiden massaa akselia kohden on pienennetty siten, että pienennetty massa Pr vastaa liitteen D taulukoissa D.4 ja D.5 a- ja b-mittojen yhteydessä annettuja arvoja.

— Vaunut, joissa on kolme tai neljä kaksiakselista teliä, mikäli niiden massaa akselia kohden on pienennetty siten, ettei pienennetty massa Pr ylitä liitteen D taulukossa D.6 geometrian yhteydessä annettuja arvoja, ja mikäli ne ovat tällaisia vaunutyyppejä säätelevien erityissääntöjen mukaisia.

HUOM.: Poikkeuksellisesti voidaan 20 tonnin akselipainot ylittää enintään 0,5 tonnilla luokan C radoilla seuraavissa tapauksissa: — hyötykuorman nostamiseksi 25 tonniin kaksiakselisilla vaunuilla, joiden pituus puskimesta puskimeen on 14,10–15,50 metriä; — 22,5 tonnin akselipainoille suunniteltujen vaunujen kohdalla kompensoimaan sitä vaunun painon lisääntymistä, joka on aiheutunut niiden rakentamisesta kestämään nämä akselipainot.

Vaunut, joiden epäsäännöllinen akseliväli ei ole liitteen D kohtien D.3, D.4 ja D.5 mukainen, tarkastetaan lisäksi tekemällä laskelmia, joilla varmistetaan, etteivät minkään jännevälin yksittäiseen palkkiin kohdistuvat suurimmat taivutusmomentit ja leikkausvoimat ylitä vaunuille laskettuja arvoja, jotka on määritelty liitteen D osassa D.1. Tätä sovelletaan rajoittamattomaan määrään vaunuja.

Vaunun enimmäiskuormitus radan ja rakenteiden näkökulmasta on pienin arvo, joka saadaan seuraavilla kaavoilla:

X = n × P — T

Y = L × p — T

Z = n × Pr — T

joissa:

n: vaunun akselien lukumäärä

p: massa pituusyksikköä kohden ilmaistuna tonneissa metriä kohden

L: pituus puskimesta puskimeen ilmaistuna metreissä

T: vaunun taara ilmaistuna tonneissa ja pyöristettynä yhden desimaalin tarkkuudella

P: massa akselia kohden ilmaistuna tonneissa

Pr: pienennetty massa akselia kohden ilmaistuna tonneissa

Huomioitava taara on keskimääräinen taara, joka määritellään seuraaville vaunuryhmille kussakin merkittävässä valmistussarjassa:

— vaunut, joissa on paineilmajarru,

— vaunut, joissa on paineilmajarru ja käsijarrulla varustettu ylikulku.

Liitteessä II on lueteltu rajoitukset tavaravaunujen muutoksille, joille ei tarvitse hakea uutta hyväksyntää.

Liitteen D kohdissa D.6 ja D.7 annetaan vertailuihin pohjautuvat kuormitusrajat kaksiakselisille vaunuille ja tavanomaisimmille vaunuille, joissa on kaksi kaksiakselista teliä (a = 1,80 m, b = 1,50 m (ks. määritelmä liitteessä D)).

Vertailun pohjalta valittava X-, Y- tai Z-arvo pyöristetään alaspäin joko lähimpään puoleen tonniin tai lähimpään tonnin kymmenykseen siten, että kukin sopimuspuoli voi valita vapaasti jommankumman näistä vaihtoehdoista vaunutyypin mukaan.

Lämpöeristettyjen, jäähdytettyjen tai jäähdytyskoneella varustettujen vaunujen, säiliövaunujen ja jauhemaisten aineiden kuljettamiseen käytettävien umpivaunujen osalta X-, Y- tai Z-arvo pyöristetään kuitenkin lähimpään tonnin kymmenykseen.

Vaunuun merkittävä arvo ei välttämättä vastaa edellä määriteltyä arvoa. Jos kuormitusraja on vaunun ominaisuuksien tai RID-säännösten (COTIF-sopimuksen liitteen D kohta D.3) johdosta alhaisempi, vaunuun merkitään tämä alhaisempi arvo.

Pyöräkertojen enimmäiskuormitukset vaunuille, joissa on







yleensä vähintään kaksi akselia 5,0 t neljä akselia ja jarruanturat 4,0 t enemmän kuin neljä akselia ja jarruanturat 3,5 t

Jos infrastruktuurirekisterissä sallitaan (ks. erityistapaus ”rollende Landstrasse”)







kahdeksan akselia 2,0 t kaksitoista akselia 1,3 t

4.2.3.3. Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin

4.2.3.3.1. Sähkövastus

Pyöräkertojen vierintäpintojen väliltä mitattu sähköinen vastus ei saa olla yli 0,01 ohmia uusilla pyöräkerroilla tai uusista osista uudelleen kootuilla pyöräkerroilla.

Nämä vastusmittaukset on tehtävä käyttäen 1,8–2,0 V:n tasajännitettä.

4.2.3.3.2. Kuumakäynti-ilmaisin

▼M1

Tämä kohta jää avoimeksi lukuun ottamatta vaunuja, jotka täyttävät 7.6.4 kohdassa esitetyt ehdot.

▼B

4.2.3.4. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen

4.2.3.4.1. Yleistä

Vaunun dynaaminen käyttäytyminen vaikuttaa suuresti sen raiteilla pysymiseen ja kulun vakauteen. Vaunun dynaamisen käyttäytymisen määräävät seuraavat seikat:

— suurin nopeus

— radan staattiset ominaisuudet (suoruus, raideleveys, raiteen kallistus, kiskon kallistus sekä erilliset ja jaksoittaiset virheet)

— radan dynaamiset ominaisuudet (radan poikittais- ja pystysuuntainen jäykkyys ja vaimennus)

— pyörän ja kiskon kosketuksen parametrit (pyörän ja kiskon profiili, raideleveys)

— pyörien viat (lovet, epäpyöreys)

— vaunun rungon, telien ja pyöräkertojen massa ja hitausmomentti

— vaunujen jousituksen ominaisuudet

— hyötykuorman jakauma.

Turvallisuuden ja kulun vakauden takaamiseksi on tehtävä mittauksia eri oloissa tai vertailevia tutkimuksia (kuten simulointeja tai laskelmia) hyväksi tunnetun rakenteen kanssa dynaamisen käyttäytymisen arvioimiseksi.

Liikkuvan kaluston ominaisuuksien on mahdollistettava vakaa kulku sallitulla enimmäisnopeudella.

4.2.3.4.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.3.4.2.1. Raiteilla pysyminen ja kulun vakaus

Raiteilla pysymisen ja kulun vakauden takaamiseksi pyörän ja kiskon välisiä voimia on rajoitettava. Erityisesti kyseeseen tulevat poikittaiset voimat Y ja pystysuuntaiset voimat Q.

— Rataan vaikuttava poikittainen voima Y — Raiteen siirtymisen estämiseksi on yhteentoimivan liikkuvan kaluston täytettävä Prud'hommen ehto suurimmalle poikittaisvoimalle. — (Y)lim = α (10 + P / 3), jossa α = 0,85 ja P = suurin sallittu staattinen akselipaino — tai — (H2m)lim ((H2m) on akseliin vaikuttavan poikittaisvoiman liukuva keskiarvo 2 m:n matkalta mitattuna) — Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä. — Kaarteissa ulompaan pyörään vaikuttavan kvasistaattisen poikittaisvoiman raja-arvo on — Yqst, lim — Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä.

▼M1

— Y- ja Q-voimien suhde — Jotta pyörä ei kiipeäisi pois kiskolta, sivuttaisvoiman Y ja pystysuuntaisen voiman Q suhde ei saa ylittää seuraavia arvoja: — (Y/Q)lim = 0,8 dynaamisissa radalla suoritetuissa testeissä — (Y/Q)lim = 1,2 paikallaan olevalle kalustolle suoritetuissa testeissä

▼B

— Pystysuuntainen voima — Kiskoihin vaikuttavan dynaamisen pystysuuntaisen voiman suurin arvo on — Qmax — Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä. — Kaarteissa ulompaan pyörään vaikuttavan kvasistaattisen pystysuuntaisen voiman raja-arvo on — Qqst, lim — Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä.

4.2.3.4.2.2. Kiskoilla pysyminen ajettaessa kaarteisella radalla

▼M1

Vaunut kykenevät kulkemaan kaarteisella radalla, kun paikallaan olevalle kalustolle suoritetuissa testeissä sovellettava suhde Y/Q ei ylitä edellä 4.2.3.4.2.1 kohdassa esitettyä arvoa kaarteessa, jonka kaarevuussäde R = 150 m, ja kun kyseisellä kaarteisella radalla radan kierous on:

▼B

akselivälin ollessa 1,3 m ≤ 2a*

— g lim = 7 ‰, kun 2a+ < 4 m

— g lim = 20/2a+ + 2, kun 2a+ > 4 m

— g lim = 20/2a*+2, kun 2a* < 20 m

— g lim = 3 ‰, kun 2a* > 20 m

Akseliväli 2a* tarkoittaa kaksiakselisten vaunujen akselin väliä tai telivaunun telikeskiöväliä. Akseliväli 2a+ tarkoittaa telin akselin väliä.

4.2.3.4.2.3. Kunnossapitoa koskevat määräykset

Seuraavista turvallisuuteen ja kulun vakauteen vaikuttavista tekijöistä on pidettävä huolta huoltosuunnitelman mukaisesti:

— jousituksen ominaisuudet

— rungon ja telin liitokset

— pyörän kulkupinnan profiili.

Standardiraideleveyttä koskevat pyöräkertojen ja pyörien enimmäis- ja vähimmäismitat esitetään liitteessä E.

Muita raideleveyksiä käsitellään luvussa 7.

4.2.3.4.2.4. Jousitus

Tavaravaunujen jousitus on suunniteltava siten, että 4.2.2.1.2.2 ja 4.2.2.1.2.3 kohdassa määriteltyjä arvoja noudatetaan, kun vaunut ovat tyhjiä ja kun ne on lastattu kuormitusrajaan asti. Jousituslaskelmilla on osoitettava, ettei jousituksen taipumaa ylitetä, kun vaunut ovat täydessä kuormassa ja kun otetaan huomioon dynaamiset vaikutukset.

4.2.3.5. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat

4.2.3.5.1. Yleistä

Tässä parametrissa kuvaillaan suurimmat pitkittäissuuntaiset puristusvoimat, jotka voivat vaikuttaa yhteentoimivaan tavaravaunuun tai yhteentoimivan junan yksittäiseen vaunuun tai erityisesti kytkettyyn vaunuryhmään jarrutettaessa tai työnnettäessä ilman, että on vaaraa vaunun kiskoilta suistumisesta.

Vaunun kulun on pysyttävä turvallisena, vaikka siihen kohdistuu pitkittäissuuntaisia puristusvoimia. Jotta voidaan taata kiskoilla pysyminen, vaunu tai yhteen liitetty vaunujärjestelmä on arvioitava kokeiden tai laskelmien avulla tai vertaamalla hyväksyttyjen (todistuksen saaneiden) vaunujen ominaisuuksiin.

Vaunun on kiskoilta suistumatta kestettävä sen UIC-kytkimellä, hyväksytyllä keskuskytkimellä tai vetotangolla / lyhyellä kytkimellä varustetusta rakenteesta (kaksiakselinen, telivaunu, pysyvästi kytketty vaunuryhmä, Combirail, Road-Railer™, jne.) riippuvaa raja-arvoa suurempi pitkittäissuuntainen voima.

Vaunujen, kiinteästi kytkettyjen vaunuryhmien ja kytkettyjen vaunuryhmien hyväksyntää koskevat ehdot esitetään 4.2.3.5.2 kohdassa.

Mm. seuraavat tekijät vaikuttavat siihen suurimpaan pitkittäissuuntaiseen puristusvoimaan, jonka vaunu kestää suistumatta kiskoilta:

— kallistusvajaus

— junan ja vaunun jarrujärjestelmä

— vaunujen ja erityisesti kytkettyjen vaunuryhmien vetolaite- ja puskinjärjestelmä

— vaunun rakenneominaisuudet

— radan ominaisuudet

— veturinkuljettajan toimet, erityisesti jarrutettaessa

— pyörän ja kiskon välisen kosketuksen parametrit (pyörän ja kiskon profiili, raideleveys)

— kuorman jakautuminen eri tavaravaunuissa.

Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat vaikuttavat suuresti vaunun kiskoilla pysymiseen. Sen vuoksi on tehty mittauksia erilaisissa käyttöoloissa, jotta saataisiin selville, kuinka suuria pitkittäissuuntaisia puristusvoimia vaunuun voidaan kohdistaa ilman kiskoilta suistumisen vaaraa. Jotta vaunua ei tarvitsisi testata, sen on oltava ominaisuuksiltaan kansallisten turvallisuusviranomaisten hyväksymien tai niiden puolesta hyväksyttyjen vaunujen mukainen tai rakennettu vaunujen hyväksyttyjen rakenneominaisuuksien mukaiseksi ja varustettu hyväksytyillä osilla, kuten vaatimustenmukaisuustodistuksen saaneilla teleillä.

Vertailutesti esitetään 6.2 kohdassa. Eri vaunutyypeistä saadut kokemukset ovat johtaneet erilaisiin hyväksymismenettelyihin eri tekijöiden, kuten taarapainon, pituuden, akselivälin, pääty-ylityksen, telikeskiövälin jne. mukaan.

4.2.3.5.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

Osajärjestelmän on kestettävä junaan kohdistuvia pitkittäissuuntaisia puristusvoimia ilman, että vaunu suistuu kiskoilta tai vaurioituu. Erityisesti seuraavat tekijät vaikuttavat asiaan:

— pyöriin ja kiskoihin vaikuttavat poikittaisvoimat -Y-

— pystysuorat voimat -Q-

— akselien laakeripesiin vaikuttavat sivuttaisvoimat -Hij—

— jarrutusvoimat (jotka aiheutuvat pyörän ja kiskon välisestä kosketuksesta, dynaamisesta jarrutuksesta sekä vaunujen ja junien eri jarrutusryhmistä)

— puskimien diagonaaliset ja pystysuuntaiset voimat

— kytkinvoimat ±Z

— puskimien ja kytkimien voimien vaimennus

— ruuvikytkimen kireyden vaikutus

— kytkimen välyksen vaikutus

— junan liikkeiden ja kytkinvälyksen aiheuttamat nykäisyt

— pyörän nousu

— akseliohjainten taipuminen.

Pitkittäissuuntaisiin puristusvoimiin vaikuttavat monet tekijät. Ne on esitetty vaunujen rakennetta ja käyttöoloja koskevissa asiakirjoissa, ja eri radoilla ja erilaisissa oloissa normaalissa liikenteessä käytettävät vaunut on hyväksyttävä ne huomioon ottaen.

Jotta vaunut voidaan hyväksyä sekalaiseen liikenteeseen Euroopan rataverkossa, erityisellä testiradalla tehtävien kokeiden avulla ja käyttämällä junia eri radoilla on todennettu, että vaunut kestävät tietyn pitkittäissuuntaisen vähimmäisvoiman kiskoilta suistumatta. Vaunuille on määritelty seuraavaa:

Vaunujen sekä vaunuryhmien (joissa vaunujen välissä on kytkintanko / lyhyt kytkin), joiden päissä on ruuvikytkimet ja sivupuskimet, on kestettävä vähintään seuraava vertailutestissä mitattu pitkittäissuuntainen voima:

— 200 kN, kun kyseessä on kaksiakselinen tavaravaunu, jossa on UIC-vetolaite

— 240 kN, kun kyseessä on kaksiakselisin telein varustettu tavaravaunu, jossa on UIC-vetolaite

— 500 kN, kun kyseessä on tavaravaunu, jossa on keskuskytkimet (kaikki mallit) ilman puskimia.

Muille kytkinjärjestelmille ei vielä ole määritelty raja-arvoja.

Puskimien päiden kitkakertoimen on täytettävä suurimmille poikittaisvoimille YTE:ssä asetetut vaatimukset.

Kunnossapitoa koskevat määräykset:

Jos puskimien päät on oikean kitkakertoimen saavuttamiseksi voideltava, huoltosuunnitelmassa on oltava määräykset kitkakertoimen pitämiseksi tällä tasolla.

4.2.4. JARRUTUS

4.2.4.1. Jarrutuskyky

4.2.4.1.1. Yleistä

Junan jarrujärjestelmän tarkoitus on varmistaa, että junan nopeutta voidaan vähentää tai juna voidaan pysäyttää pisimmän sallitun jarrutusmatkan puitteissa. Tärkeimmät jarrutusprosessiin vaikuttavat tekijät ovat jarrutusvoima, junan massa, nopeus, sallittu jarrutusmatka, kitka ja radan kaltevuus.

Junan jarrutuskyky on tuloksena prosessista, jossa junan nopeutta hidastetaan määrätyissä rajoissa, sekä kaikista energian muuntamiseen ja pois johtamiseen liittyvistä tekijöistä, kuten junan kulkuvastuksesta. Yksittäisten vaunujen jarrutuskyky on määritelty siten, että koko junan jarrutuskyky voidaan johtaa niistä.

Vaunuissa on oltava läpikytkettävät itsetoimiset jarrut.

Jarrut ovat läpikytkettävät, kun signaalit ja energia voivat kulkea keskusohjausyksiköstä koko junaan.

Läpikytkettävät jarrut ovat itsetoimiset, jos ne toimivat automaattisesti kaikkialla koko junassa, mikäli jokin ohjauskanava, kuten jarrujohto, katkeaa.

Jos jarrujen tilaa ei voida muuten havaita, on vaunun molemmilla sivuilla oltava niiden tilan osoitin.

Jarrutukseen käytettävän energian varastoja (kuten itsetoimisen paineilmajarrujärjestelmän ilmasäiliöitä tai jarrujohdoissa olevaa ilmaa) tai jarruvoiman synnyttämiseen käytettävää energiaa (kuten itsetoimisen paineilmajarrujärjestelmän jarrusylintereistä purkautuvaa ilmaa) ei saa käyttää muuhun kuin jarruttamiseen.

4.2.4.1.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.4.1.2.1. Ohjauskanava

Jarrutuksen ohjaussignaalin on kuljettava vähintään nopeudella 250 m/s.

4.2.4.1.2.2. Jarrutuskyvyn osatekijät

Jarrutuskyvyssä on otettava huomioon keskimääräinen jarrujen kiinnittymisaika, hetkellinen hidastuvuus, massa ja lähtönopeus. Jarrutuskyky määritetään sekä hidastuvuusprofiilien että jarrupainoprosentin perusteella.

Hidastuvuusprofiili:

Hidastuvuusprofiili kuvaa joko yksittäisen vaunun tai koko junan ennustettua hetkellistä hidastuvuutta normaalioloissa.

Junan hidastuvuusprofiili voidaan laskea junan vaunujen yksittäisten hidastuvuusprofiilien perusteella.

Hidastuvuusprofiiliin vaikuttavat seuraavat tekijät:

a) jarrutustarpeen alkamisesta täyden jarrutusvoiman saavuttamiseen kuluva aika Te on ekvivalenttinen jarrutusvoiman kehittymisaika, joka määritellään seuraavasti: Te = t1 + (t2 / 2) Paineilmajarruille aikavälin t2 loppuhetki vastaa 95 %:a jarrusylinterin loppupaineesta.

b) vastaava funktio ( hidastuvuus = f(nopeus) ) määriteltynä sarjana tasaisen hidastuvuuden jaksoja Huom: Hetkellistä hidastuvuutta merkitään a:lla ja hetkellistä nopeutta V:llä.

Jarrupainoprosentti:

Jarrupainoprosentti (lambda) on yhteenlaskettujen jarrupainojen suhde vaunujen yhteenlaskettuun massaan.

Jarrupainoprosenttia kokonaismassasta käytetään edelleen hidastuvuusprofiileihin perustuvan menetelmän rinnalla; valmistajan on esitettävä nämä arvot. Tiedot on merkittävä liikkuvan kaluston rekisteriin.

Yksittäisen vaunun jarrutusvoima on määritettävä hätäjarrutuksella kullekin vaunulle käytettävälle jarrulajille (joita ovat G, P, R, P ja Ep) käyttäen useita erilaisia kuormia, mukaan luettuina tyhjä ja täyteen lastattu vaunu.

G-jarrulaji: tavarajunille käytettävä jarrulaji, jossa on tietty jarrujen kiinnitys- ja irrotusaika.

P-jarrulaji: tavarajunille käytettävä jarrulaji, jossa on tietty jarrujen kiinnitys- ja irrotusaika sekä tietty jarrupainoprosentti.

R-jarrulaji: matkustajajunille ja nopeille tavarajunille käytettävä jarrulaji, jossa on tietty jarrujen kiinnitys- ja irrotusaika — kuten P-jarrulajissa — sekä tietty pienin jarrupainoprosentti.

Ep-jarrutus (itsetoiminen sähköpneumaattinen jarrutus): itsetoimista paineilmajarrua avustava järjestelmä, jossa käytetään sähköistä ohjausta ja vaunuissa olevia magneettiventtiilejä, joiden ansiosta jarrut toimivat nopeammin ja vähemmän nykien kuin tavanomaiset paineilmajarrut.

Hätäjarrutus: hätäjarrutus on jarrutuskomento, jonka avulla juna pysäytetään turvallisuussyistä ilman, että jarrujärjestelmä mitenkään vaurioituu.

G- ja P-jarrulajien jarrutuskyvyn on oltava vähintään seuraavassa taulukossa esitetyn mukainen:







Jarrulaji — Te vaihteluväli (s) Vaunu-tyyppi Ohjaus-laite Kuormitus Vaatimus, kun ajonopeus on 100 km/t Vaatimus, kun ajonopeus on 120 km/t Enintään Vähintään Enintään Vähintään P-jarrulaji 1,5 ≤ Te ≤ 3s Kaikki Kaikki TYHJÄ S = 480 m λ = 100 % (1) γ = 0,91m/s2 (1) Tapaus A — jarruanturat komposiittimateriaalista: S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2 Tapaus B — muut tapaukset: S = 38