1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 15 päivänä lokakuuta 1990,
eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä siipikarjan ja siitosmunien kaupassa
ja tuonnissa kolmansista maista
(90/539/ETY)
(EYVL L 303, 31.10.1990, s. 6)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston direktiivi 91/494/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1991 L 268 35 24.9.1991
►M2 Neuvoston direktiivi 91/496/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991 L 268 56 24.9.1991
►M3 Komission päätös 92/369/ETY, tehty 24 päivänä kesäkuuta 1992 L 195 25 14.7.1992
►M4 Neuvoston direktiivi 92/65/ETY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 1992 L 268 54 14.9.1992
►M5 Neuvoston direktiivi 93/120/EY, annettu 22 päivänä joulukuuta 1993 L 340 35 31.12.1993
►M6 Neuvoston direktiivi 1999/90/EY, annettu 15 päivänä marraskuuta 1999 L 300 19 23.11.1999
Muutettu:
►A1 Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirja C 241 21 29.8.1994
(mukautettu neuvoston päätöksellä 95/1/EY, Euratom, EHTY) L 1 1 1.1.1995
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 15 päivänä lokakuuta 1990,
eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä
siipikarjan ja siitosmunien kaupassa ja tuonnissa kolmansista
maista
(90/539/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ja
erityisesti sen 43 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo, että
siipikarja elävinä eläiminä ja siitosmunat eläintuotteina sisältyvät
perustamissopimuksen liitteessä II olevaan tuoteluetteloon,
siipikarjantuotannon järkiperäisen kehityksen turvaamiseksi ja siten
tämän alan tuottavuuden parantamiseksi on päätettävä yhteisön tasolla
tietyistä siipikarjan ja siitosmunien yhteisön sisäistä kauppaa ja niidentuontia kolmansista maista koskevista terveysmääräyksistä,
siipikarjanhoito liittyy maataloustoimintaan; osalle maatalousväestöstä
se on tulolähde,
jäsenvaltioiden terveysvaatimusten eroavuudet on tarpeen poistaa
siipikarjan ja siitosmunien yhteisön sisäisen kaupan edistämiseksi jasiten osaltaan sisämarkkinoiden toteuttamiseksi,
yhteisön sisäisen kaupan yhdenmukaisuuden kehittämiseksi olisi
määriteltävä yhteisön järjestelmä sovellettavaksi kolmansista maista
tapahtuvaan tuontiin,
tämän direktiivin säännöksiä ei periaatteessa tarvitse soveltaa näytte-
lyihin, näytöksiin ja kilpailuihin liittyvään erityiskauppaan,
tätä direktiiviä on tarpeen soveltaa jalostus- tai kulutustarkoituksiin
kasvatettujen viiriäisten, kyyhkysten, ankkojen, sorsien, fasaanien ja
peltopyiden kauppaan,
nykyaikaisen siipikarjanhoidon luonteen huomioon ottaen siipikarjan ja
siitosmunien yhteisön sisäisen kaupan yhdenmukaista kehitystä edis-tetään parhaiten tuotantolaitoksia valvomalla,
on tarpeen antaa jäsenvaltioiden asianomaisten viranomaisten tehtäväksi
tässä direktiivissä säädetyt edellytykset täyttävien laitosten hyväksy-
minen ja huolehtiminen siitä, että näitä edellytyksiä noudatetaan,
siitosmunien ja maatilojen kanaloissa tapahtuvasta siipikarjanpoikasten
tuotannosta ja markkinoille saattamisesta (
4), 29 päivänä lokakuuta 1975
annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2782/75, sellaisena kuin se
on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3987/87 (5), säädetään
laitoskohtaisen rekisterinumeron antamisesta kullekin tuotantolaitokselleja siitosmunien merkitsemisestä; komission asetus (ETY) N:o 1868/77/ETY (
6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY)
N:o 1351/87/ETY (7), sisältää yksityiskohtaiset määräykset mainitun
asetuksen soveltamisesta; käytännön syistä on tarpeen soveltaa samoja1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 2
(1) EYVL N:o C 89, 10.4.1989, s. 1
(2) EYVL N:o C 260, 15.10.1990
(3) EYVL N:o C 194, 31.7.1989, s. 11
(4) EYVL N:o L 282, 1.11.1975, s. 100
(5) EYVL N:o L 376, 31.12.1987, s. 20
(6) EYVL N:o L 209, 17.8.1977, s. 1
(7) EYVL N:o L 127, 16.5.1987, s. 18
▼B
perusteita tässä direktiivissä tarkoitettuun tuotantolaitosten yksilöintiin
ja siitosmunien merkintään,
yhteisön sisäiseen kauppaan tarkoitetun siipikarjan ja siitosmunien on
täytettävä tietyt terveysvaatimukset, jotta tarttuvien sairauksien leviä-misen estäminen olisi mahdollista,
päätöksiä avian influenzan ja Newcastlen taudin torjuntaa koskevista
valvontamääräyksistä on kuitenkin tarkoituksenmukaista lykätämyöhempään ajankohtaan,
samasta syystä on tarpeen määrittää kuljetusta koskevat vaatimukset,
komissiolle olisi varattava mahdollisuus hyväksyä tiettyjä lisätakeita
jonkin jäsenvaltion siipikarjan sairauksien hävittämisessä saavuttaman
edistyksen perusteella enintään kyseisen jäsenvaltion kansallisestisoveltamia takeita vastaavasti; tässä yhteydessä saattaa olla suotavaamäärittää jäsenvaltioiden tai niiden alueiden osien asema tiettyjensiipikarjassa todennäköisesti esiintyvien sairauksien osalta,
vaikka kaikkia yhteisön määräyksiä ei käytännön syistä voida soveltaa
hyvin pienten erien yhteisön sisäisessä kaupassa, tiettyjä keskeisiämääräyksiä olisi kuitenkin noudatettava,
jotta annettujen määräysten noudattaminen voidaan varmistaa, on
huolehdittava siitä, että siipikarja- ja siitosmunalähetyksen saatteenamääräpaikkaan saakka on virkaeläinlääkärin antama terveystodistus,
määrämaana olevan jäsenvaltion suorittamien tarkastusten ja vaadittujen
suojatoimenpiteiden järjestämisessä sekä niiden seurannassa olisiotettava huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksistayhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassasisämarkkinoiden toteuttamista varten 26 päivänä kesäkuuta 1990
annettu neuvoston direktiivi 90/425/ETY (
1),
olisi säädettävä komission mahdollisuudesta suorittaa tarkastuksia
yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa,
kolmansista maista tapahtuvaan tuontiin sovellettavien yhteisön järjes-
telyjen määrittämiseksi on tarpeen luetteloida ne kolmannet maat tainiiden alueiden osat, joista siipikarjaa ja siitosmunia saa maahantuoda,
näiden maiden valintaperusteiden on oltava yleisluonteisia kuten
siipikarjan ja muiden eläinten terveydentila, eläinlääkintäyksiköidenorganisaatio ja toimivalta sekä voimassa olevat terveyttä koskevatsäännökset,
lisäksi siipikarjan ja siitosmunien tuontia ei olisi sallittava maista, joissa
esiintyy yhteisön karjalle vaarallisia tarttuvia siipikarjan sairauksia taijotka ovat olleet liian lyhyen ajan vapaita tällaisista sairauksista,
kolmansista maista tapahtuvaan tuontiin sovellettavia yleisiä vaati-
muksia on täydennettävä erityisvaatimuksin, jotka vahvistetaan kunkinmaan terveystilanteen perusteella; koska nämä erityisvaatimuksetpohjautuvat luonteeltaan teknisiin ja vaihteleviin perusteisiin, niiden
määrittelemiseksi on tarpeen kääntyä pysyvän eläinlääkintäkomitean
puoleen,
vakiolomakkeella esitettävä todistus siipikarjan ja siitosmunien tuonnin
yhteydessä on keino, jolla voidaan tehokkaasti tarkastaa, että yhteisön
määräyksiä noudatetaan; määräykset saattavat sisältää erityisvaati-muksia, jotka vaihtelevat kyseessä olevan kolmannen maan mukaan;nämä seikat on otettava huomioon todistuslomakkeiden suunnittelussa,
komission eläinlääkintäasiantuntijoille olisi annettava tehtäväksi
vahvistaa, noudatetaanko sääntöjä kolmansissa maissa,
maahantuonnin yhteydessä suoritetussa tarkastuksessa on selvitettävä
siipikarjan ja siitosmunien alkuperä ja terveydentila,
väestön ja eläinten terveydentilan turvaamiseksi jäsenvaltioille olisi
sallittava toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet teurastus ja hävittä-1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 3
(1) EYVL N:o L 224, 18.8.1990, s. 29
▼B
minen mukaan luettuna siipikarjan ja siitosmunien saapuessa yhteisön
alueelle ja niiden määräpaikkaan kuljetuksen aikana,
siipikarjan ja siitosmunien tarkastuksissa sovellettavat määräykset ja
yleisperiaatteet määritellään myöhemmin osana sisämarkkinoidentoteuttamista koskevia toimenpiteitä,
jokaisen jäsenvaltion on säädettävä mahdollisuudesta välittömästi
kieltää tuonti kolmannesta maasta, kun kyseinen tuonti voi olla vaaraksiihmisten ja eläinten terveydelle; sellaisessa tapauksessa on viipymättähuolehdittava jäsenvaltioiden suhtautumisen yhdenmukaistamisesta
kyseiseen kolmanteen maahan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
mahdollisten muutosten tekemistä niiden maiden luetteloon, joistatuonti yhteisön alueelle sallitaan,
siipikarjanhoidon jatkuvan teknisen kehityksen vuoksi siipikarjan tauteja
koskevia torjuntamenetelmiä on ajoittain mukautettava,
tämän direktiivin säännökset olisi tarkistettava sisämarkkinoiden
toteutuessa, ja
on tarpeen säätää menettelystä jäsenvaltioiden ja komission välisen
tiiviin yhteistyön aikaansaamiseksi pysyvässä eläinlääkintäkomiteassa,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
I LUKU
Yleiset säännökset
1 artikla
1 Tässä direktiivissä säädetään terveysvaatimuksista, jotka koskevat
siipikarjan ja siitosmunien yhteisön sisäistä kauppaa ja niiden tuontiakolmansista maista.
2 Tätä direktiiviä ei sovelleta näyttelyihin, näytöksiin eikä kilpai-
luihin tarkoitettuun siipikarjaan.
2 artikla
Tässä direktiivissä tarkoitetaan ”virkaeläinlääkärillä” ja ”kolmannella
maalla” direktiivissä 72/462/ETY tarkoitettua virkaeläinlääkäriä jakolmatta maata.
Lisäksi tarkoitetaan:
1) ”siipikarjalla” kanoja, kalkkunoita, helmikanoja, ankkoja, sorsia,
hanhia, viiriäisiä, kyyhkysiä, fasaaneja ja peltopyitä ►
M4sekä
astumalintuja (Ratitae) ◄, joita kasvatetaan tai tarhataan tarkoi-
tuksena lisääntyminen, lihan tai munien tuotanto kulutusta vartentaikka riistan istutus maastoon metsästystä varten;
2) ”siitosmunilla” 1 kohdassa määritellyn siipikarjan munimia haudo-
tettavia munia;
3) ”untuvikoilla”alle 72 tunnin ikäistä ja vielä ruokkimatonta siipi-
karjaa; Barbary-ankat (Cairina moschata) tai niiden risteytykset
voivat kuitenkin olla ruokittuja;
4) ”isovanhempais tai vanhempaispolven siipikarjalla” vähintään 72
tunnin ikäistä siipikarjaa, joka on tarkoitettu siitosmunien tuotan-
toon;
5) ”tuotantopolven siipikarjalla” vähintään 72 tunnin ikäistä siipi-
karjaa, jota kasvatetaan lihan ja/tai munien tuottamiseksi kulutustavarten tai riistan istutukseen;
6) ”teurassiipikarjalla” suoraan teurastamoon toimitettavaa siipikarjaa,
joka teurastetaan välittömästi ja viimeistään 72 tunnin kuluessasaapumisestaan;1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 4
▼M5
▼B
▼M5
7) ”parvella”kaikkea terveydentilan osalta samanlaista siipikarjaa, jota
pidetään samoissa tiloissa tai samassa tarhassa ja joka muodostaayhden epidemiologisen yksikön. Häkkikanaloissa tähän käsitteeseen
sisältyvät kaikki linnut, jotka jakavat saman ilmatilan;
8) ”tilalla” sisä- tai ulkotiloja, jotka voivat käsittää laitoksen ja joita
käytetään isovanhempais-, vanhempais- tai tuotantopolven siipi-
karjan kasvattamiseen tai pitoon;
9) ”laitoksella” tiloja tai osatiloja, jotka sijaitsevat yhdellä tontilla ja
joissa harjoitetaan jäljempänä mainittua toimintaa:
a) jalostuslaitos: tuottaa siitosmunia siitoseläinten kasvatukseen;
b) siitosmunien tuotantolaitos: tuottaa siitosmunia tuotantoeläinten
kasvatukseen;
c) kasvatuslaitos: joko
i) laitos, jossa kasvatetaan siitossiipikarjaa, eli laitos, jossa
kasvatetaan siitossiipikarjaa ennen niiden lisääntymisvaihetta
tai
ii) laitos, jossa kasvatetaan tuotantosiipikarjaa, eli laitos, jossa
kasvatetaan munivia kanoja ennen niiden munimisvaihetta;
d) hautomo: haudottaa ja kuoriuttaa munia ja tuottaa untuvikkoja;
10) ”hyväksytyllä eläinlääkärillä”eläinlääkäriä, jolle toimivaltainen
eläinlääkintäviranomainen, jonka vastuulla kyseisen eläinlääkärin
toiminta on, on antanut tehtäväksi tässä direktiivissä tarkoitettujentarkastusten suorittamisen tietyssä laitoksessa;
11) ”hyväksytyllä laboratoriolla” jäsenvaltion alueella sijaitsevaa labor-
atoriota, jonka toimivaltainen eläinlääkintäviranomainen onhyväksynyt ja antanut tehtäväksi viranomaisen vastuulla suorittaatässä direktiivissä tarkoitetut diagnostiset kokeet;
12) ”terveystarkastuksella” virkaeläinlääkärin tai hyväksytyn
eläinlääkärin käyntiä laitoksessa tarkoituksena kaiken siellä olevan
siipikarjan terveydentilan tarkastaminen;
13) ”pakollisesti ilmoitettavilla sairauksilla” liitteessä V lueteltuja
sairauksia;
14) ”tautipesäkkeellä” direktiivissä 82/894/ETY määriteltyä pesäkettä;
16) ”karanteeniasemalla” tiloja, joissa siipikarjaa pidetään täydellisessä
eristyksessä siten, että sen välitön tai välillinen kosketus muuhun
siipikarjaan estyy, tarkoituksena sen pitkäaikainen tarkkailu ja
kokeiden suorittaminen liitteessä V lueteltujen tautien varalta;
17) ”hävittämisellä” kaiken sellaisen puhkeamispaikalla olevan siipi-
karjan ja sellaisten tuotteiden hävittämistä kaikin tarvittavinterveydellisin suojatoimenpitein desinfiointi mukaan luettuna, jotkaovat tai joiden epäillään olevan taudin saastuttamia.
II LUKU
Yhteisön sisäistä kauppaa koskevat määräykset
3 artikla
1 Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 1 päivään heinäkuuta
1991 mennessä suunnitelma niistä kansallisista toimenpiteistä, jotka neaikovat toteuttaa huolehtiakseen siitä, että liitteen II sisältämiämääräyksiä laitosten hyväksymisestä siipikarjan ja siitosmunien yhteisön
sisäistä kauppaa varten noudatetaan.
2 Komissio tutkii suunnitelmat. Suunnitelmat voidaan hyväksyä tai
niihin voidaan tehdä muutoksia taikka lisäyksiä ennen hyväksymistä 32artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 5
▼B
▼M5
▼B
▼M5
▼B
▼B
3 Edellä 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen muutoksia tai
lisäyksiä kyseisen kohdan mukaisesti aiemmin hyväksyttyyn suunnitel-maan voidaan
— hyväksyä asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä jäsenvaltion tilan-
teessa tapahtuneen muutoksen huomioon ottamiseksi, tai
— esittää tautien torjunta- ja valvonta-menetelmien kehityksen
huomioon ottamiseksi.
4 artikla
Kukin jäsenvaltio nimeää kansallisen vertailulaboratorion, joka vastaa
tässä direktiivissä tarkoitettavien diagnostisten menetelmien yhteenso-
vittamisesta ja niiden käytöstä jäsenvaltion alueella olevissa
hyväksytyissä laboratorioissa. Vertailulaboratoriot luetellaan liitteessä I.
5 artikla
Yhteisön sisäiseen kauppaan tarkoitetun tai tarkoitettujen
a) siitosmunien, untuvikkojen, isovanhempais- ja vanhempais- ja
tuotantopolven siipikarjan on täytettävä 6, 12, 15 ja 17 artiklassa
esitetyt vaatimukset. Niiden on täytettävä myös 13 ja 14 artiklan
mukaisesti vahvistetut vaatimukset.
Lisäksi:— siitosmunien on täytettävä 7 artiklassa esitetyt vaatimukset,
— untuvikkojen on täytettävä 8 artiklassa esitetyt vaatimukset,
— siitos- ja tuotantosiipikarjan on täytettävä 9 artiklassa esitetyt
vaatimukset;
b) teurassiipikarjan on täytettävä 10, 12, 15 ja 17 artiklan sisältämät
vaatimukset ja 13 ja 14 artiklan mukaisesti vahvistetut vaatimukset.
c) siipikarjan, mukaan lukien riistanistutukseen tarkoitetut untuvikot, on
täytettävä 10 a, 12, 15 ja 17 artiklan sisältämät vaatimukset ja 13 ja
14 artiklan mukaisesti vahvistetut vaatimukset.
d) salmonellojen osalta Ruotsiin ja Suomeen tarkoitetun siipikarjan on
täytettävä 9 a, 9 b ja 10 b artiklan mukaisesti vahvistetut vaatimukset.
6 artikla
Siitosmunien, untuvikkojen sekä siitos- ja tuotantosiipikarjan on oltava
peräisin
1) seuraavat edellytykset täyttävistä laitoksista:
a) laitoksen on oltava toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä siten,
että sille on annettu laitoskohtainen rekisterinumero liitteessä II
olevan I luvun sisältämien määräysten mukaisesti;
b) laitos ei lähetyshetkellä saa olla minkäänlaisen siipikarjaa
koskevan eläintaudin vuoksi annetun rajoituksen alaisena;
c) laitos ei saa sijaita alueella, jolla toteutetaan eläinten terveyteen
liittyvistä syistä yhteisön lainsäädännön mukaisia rajoitustoimen-
piteitä sellaisen taudin puhkeamisen seurauksena, jolle siipikarjaon altista;
2) parvesta, jossa ei lähetyshetkellä ole havaittavissa kliinisiä tai muita
siipikarjan tartuntatauteihin viittaavia merkkejä.
7 artikla
Lähetyshetkellä siitosmunien on1) oltava lähtöisin parvista:
— joita on yli kuuden viikon ajan pidetty yhdessä tai useammassa 6
artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa yhteisön alueellasijaitsevassa laitoksessa,1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 6
▼M5
▼A1
▼B
▼M5
▼M5
— jotka, jos ne on rokotettu, on rokotettu liitteessä III olevien
rokotusvaatimusten mukaisesti,
— ja:
— joiden terveystarkastuksen virkaeläinlääkäri tai hyväksytty
eläinlääkäri on suorittanut lähetystä edeltävän 72 tunnin
aikana ja joissa ei tarkastushetkellä ole havaittu kliinisiä tai
muita tartuntatauteihin viittaavia merkkejä, tai
— joille virkaeläinlääkäri tai hyväksytty eläinlääkäri on kuukau-
sittain suorittanut terveystarkastuksen, joista viimeisin on
suoritettu enintään 31 päivää ennen lähetystä. Tätä vaih-toehtoa käytettäessä virkaeläinlääkärin tai hyväksytyneläinlääkärin on tutkittava parven terveydentilaa koskevatasiakirjat ja arvioitava parven nykyinen terveystilanneparvesta lähetystä edeltävän 72 tunnin ajan vastaavan
henkilön antamien ajan tasalla olevien tietojen perusteella.
Jos asiakirjat tai muut tiedot antavat aiheen epäillä sairautta,virkaeläinlääkärin tai hyväksytyn eläinlääkärin on suoritettavaparven terveystarkastus, jossa suljetaan pois siipikarjantartuntataudin mahdollisuus;
2) oltava komission asetuksen (ETY) N:o 1868/77 mukaisesti
merkittyjä;
3) oltava virkaeläinlääkärin ohjeiden mukaisesti desinfioituja.
Lisäksi, jos siipikarjan tartuntatauteja, jotka voivat tarttua munien
kautta, ilmenee niiden itämisajan aikana parvessa, josta siitosmunat onsaatu, hautomolle ja hautomosta vastaavalle toimivaltaiselle viranomai-selle (toimivaltaisille viranomaisille) on ilmoitettava siitä.
8 artikla
Untuvikkojen on
a) oltava kuoriutuneita 6 ja 7 artiklan vaatimukset täyttävistä siitosmu-
nista;
b) täytettävä liitteessä III esitetyt rokotusvaatimukset, jos ne on
rokotettu;
c) lähetyshetkellä oltava liitteessä II olevan luvun II B 2 kohdan g ja h
alakohdan perusteella vapaita kaikista sairauteen viittaavistamerkeistä.
9 artikla
Lähetyshetkellä isovanhempais-, vanhempais- ja tuotantopolven siipi-
karjan on:
a) oltava kuoriutumisesta alkaen tai yli kuuden viikon ajan pidetty
yhdessä tai useammassa yhteisön alueella sijaitsevassa ja 6 artiklan 1kohdan a alakohdan määritelmän mukaisessa laitoksessa;
b) täytettävä liitteessä II esitetyt rokotusvaatimukset, jos ne on
rokotettu;
c) joiden on oltava virkaeläinlääkärin tai hyväksytyn eläinlääkärin
terveystarkastamaa lähetystä edeltävän 48 tunnin aikana ja joissa eitarkastushetkellä ole havaittu kliinisiä tai muita siipikarjan tartunta-tauteihin viittaavia merkkejä.
9a artikla
1. Salmonellan osalta Ruotsi ja Suomi voivat esittää komissiolle
toimintaohjelman, joka koskee isovanhemmais- ja vanhemmaispolvensiipikarjaparvia ja yhden päivän ikäisten isovanhemmais- ja vanhem-maispolvea siipikarjaparviin tai tuotantopolven siipikarjaparviintuotaviksi tarkoitettujen untuvikkojen parvia.1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 7
▼B
▼M5
▼B
▼M5
▼A1
▼A1
2. Komissio tutkii toimintaohjelmat. Jos se on perusteltua, komissio
täsmentää tutkimuksen jälkeen 32 artiklassa säädettyä menettelyänoudattaen yleiset tai rajoitetut lisätakeet, joita voidaan vaatia Ruotsiin
ja Suomeen tarkoitetuilta lähetyksiltä. Kyseisten takeiden on oltava
vastaavia kuin Ruotsin ja Suomen kansallisella tasolla soveltamat takeet.Aiheelliset päätökset tehdään ennen liittymissopimuksen voimaantu-lopäivää.
9b artikla
1. Salmonellan osalta ja kunnes yhteisön sääntely toteutetaan Ruotsi
ja Suomi voivat esittää komissiolle munivia kanaparvia (tuotantopolven
siipikarja, jota kasvatetaan kulutukseen tarkoitettujen munien tuotantoavarten) koskevan toimintaohjelman.
2. Komissio tutkii toimintaohjelmat. Jos se on perusteltua, komissio
täsmentää tutkimuksen jälkeen 32 artiklassa säädettyä menettelyänoudattaen yleiset tai rajoitetut lisätakeet, joita voidaan vaatia Ruotsiin
ja Suomeen tarkoitetuilta lähetyksiltä. Kyseisten takeiden on oltava
vastaavia kuin Ruotsin ja Suomen kansallisella tasolla soveltamat takeet.Lisäksi näissä takeissa otetaan huomioon eläinlääkintäalan tiedekomi-tean lausunto niiden salmonellan serotyyppien osalta, jotka onsisällytettävä siipikarjan invasiivisten serotyyppien luetteloon. Aiheel-liset päätökset tehdään ennen liittymissopimuksen voimaantulopäivää.
10 artikla
Lähetyshetkellä teurassiipikarja on oltava peräisin tilalta:
a) jolla eläimiä on pidetty kuoriutumisesta alkaen tai yli 21 päivän ajan;
b) joka ei ole minkäänlaisten siipikarjaa koskevien eläintautien vuoksi
annettujen rajoitusten alaisena;
c) jossa virkaeläinlääkäri tai hyväksytty eläinlääkäri on suorittanut
lähetystä edeltävien viiden vuorokauden aikana teuraseläintenlähtöparven terveystarkastuksen, jolloin parvessa ei ole havaittumitään kliinisiä tai muita siipikarjan tartuntatauteihin viittaaviamerkkejä;
d) joka ei sijaitse alueelle, jolla toteutetaan eläinten terveyteen liittyvistä
syistä yhteisön lainsäädännön mukaisia rajoitustoimenpiteitä sell-aisen taudin puhkeamisen seurauksena, jolle siipikarja on altista.
10a artikla
1. Lähetyshetkellä yli 72 tunnin ikäisen riistanistutukseen tarkoitetun
siipikarjan on oltava peräisin tilalta:
a) jolla niitä on pidetty kuoriutumisesta alkaen tai yli 21 päivän ajan ja
jolla ne eivät lähetystä edeltävän kahden viikon aikana ole joutuneetkosketuksiin hiljattain saapuneen siipikarjan kanssa;
b) joka on vapautettu siipikarjaan sovellettavista eläinten terveyttä
koskevista toimenpiteistä;
c) jossa virkaeläinlääkäri tai hyväksytty eläinlääkäri on lähetystä
edeltävien 48 tunnin aikana suorittanut terveystarkastuksen eikäsiipikarjassa tarkastushetkellä ole havaittu mitään kliinisiä tai muita
siipikarjan tartuntatauteihin viittaavia merkkejä;
d) joka ei sijaitse alueella, jolla on voimassa kielto yhteisön
lainsäädännön mukaisesti eläinten terveyteen liittyvistä syistä sell-
aisen taudin puhkeamisen seurauksena, jolle siipikarja on altista.
2 Direktiivin 6 ja 9 a artiklan säännöksiä ei sovelleta 1 kohdassa
tarkoitettuun siipikarjaan.
10b artikla
1. Liitteessä II olevan III luvun A kohdassa mainitsemattomien
salmonellan ja serotyyppien osalta Ruotsiin ja Suomeen tarkoitetuille1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 8
▼B
▼M5
▼A1
▼A1
teurassiipikarjalähetyksille on suoritettava mikrobiologinen testi pisto-
kokein alkuperälaitoksessa neuvoston komission ehdotuksesta ennenliittymissopimuksen voimaantulopäivää vahvistamia sääntöjä noudat-
taen.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun testin laajuus ja valittavat mene-
telmät on vahvistettava eläinlääkintäalan tiedekomitean lausunnon ja
Ruotsin ja Suomen komissiole esittämän toimintaohjelman perusteella.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua testiä ei suoriteta teurassiipikarjalle,
joka on lähtöisin tilalta, joka kuuluu 32 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen 2 kohdassa tarkoitettua ohjelmaa vastaavaksi tunnustetunohjelman piiriin.
11 artikla
1 Siipikarjan ja siitosmunien yhteisön sisäisessä kaupassa ei sovelleta
5—10 ja 15 artiklassa olevia vaatimuksia, jos lähetys käsittää vähemmänkuin 20 yksikköä.
2 Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen siipikarjan ja siitosmunien on
kuitenkin oltava lähtöparvista:
— jotka ovat olleet kuoriutumisesta alkaen tai vähintään kolmen
kuukauden ajan yhteisön alueella,
— joissa ei ole havaintoja kliinisistä siipikarjan sairauksien merkeistä,
— jotka täyttävät, jos ne on rokotettu, liitteessä III esitetyt rokotusvaa-
timukset,
— jotka ovat vapaat minkäänlaisten siipikarjaa koskevien eläintaudin
vuoksi annetuista rajoituksista;
— joka ei sijaitse alueelle, jolla toteutetaan eläinten terveyteen
liittyvistä syistä yhteisön lainsäädännön mukaisia rajoitustoimenpi-teitä sellaisen taudin puhkeamisen seurauksena, jolle siipikarja onaltista,
— lähetettävän siipikarjan on lähetystä edeltävän kuukauden aikana
annettava kielteinen tulos Salmonella pullorum jaSalmonella
gallinerum -taudin vasta-aineiden toteamiseksi liitteessä II olevan
III luvun mukaisesti suoritetuissa serologisissa kokeissa. Siitosmu-nien ja untuvikkojen osalta alkuperäparvesta on lähetystä edeltävienkolmen kuukauden aikana tehtävä serologinen tutkimus Salmonella
pullorum jaSalmonella gallinerum -taudin toteamiseksi tasolla, joka
antaa 95 prosenttisen varmuuden havaita tartunnan 5 prosentinlevinneisyyden.
3. Mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, ei sovelleta sileälastaisia lintuja ja
sileälastaisten lintujen siitosmunia sisältäviin lähetyksiin.
12 artikla
1. Jäsenvaltioista tai jäsenvaltioiden sellaisilta alueilta, joilla anne-
taan rokotus 1 artiklassa tarkoitetun siipikarjan Newcastlen tautiavastaan, jäsenvaltioon tai jäsenvaltion sellaiselle alueelle, jonka asemaon tunnustettu tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti, lähetettäviinsiipikarjan ja siitosmunien lähetyksiin sovelletaan seuraavia sääntöjä:
a) siitosmunien on oltava peräisin parvista,
— joita ei ole rokotettu, tai
— jotka on rokotettu inaktivoidulla rokotteella, tai
— jotka on rokotettu elävällä rokotteella edellyttäen, että rokotus on
suoritettu vähintään 30 päivää ennen siitosmunien keräämistä;1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 9
▼B
▼M5
▼B
▼M5
▼M6
▼B
▼M6
▼M6
b) päivän ikäisiä untuvikkoja (mukaan lukien riistan istutukseen
tarkoitetut poikaset) ei saa rokottaa Newcastlen tautia vastaan, janiiden on oltava peräisin:
— a kohdan vaatimukset täyttävistä siitosmunista, ja
— hautomoista, joissa käytetyt työtavat takaavat, että munat
haudotaan täysin eri aikaan ja erillisessä paikassa sellaisiin
muniin nähden, jotka eivät täytä a alakohdan vaatimuksia;
c) siitos- ja tuotantosiipikarja:
— ei saa olla rokotettu Newcastlen tautia vastaan, ja
— on 14 päivän ajan ennen lähetystä täytynyt pitää eristettynä
virkaeläinlääkärin valvonnassa joko tilalla tai karanteeniasemalla.Tällöin yhtään lintua alkuperätilalla tai karanteeniasemalla, senmukaan kumpi on kyseessä, ei ole saanut rokottaa Newcastlentautia vastaan lähetystä edeltävien 21 päivän aikana eikämainittuna aikana tilalle tai asemalle ole saanut päästää yhtään
lintua, joka ei ole lähetykseen tarkoitettu; karanteeniasemalla ei
myöskään saa suorittaa rokotuksia, ja
— on lähetystä edeltävien 14 päivän aikana täytynyt tutkia edustavin
serologisin kokein, joista on saatu negatiivinen tulos, Newcastlentaudin vasta-aineiden toteamiseksi 32 artiklassa säädettyä menet-telyä noudattaen annettujen yksityiskohtaisten säännösten
mukaisesti;
d) teurassiipikarjan lähtöparvien
— on täytettävä c alakohdan kolmannen luetelmakohdan vaati-
mukset, jos niitä ei ole rokotettu Newcastlen tautia vastaan,
— jos ne on rokotettu, on lähetystä edeltäneiden 14 päivän aikana
täytynyt läpikäydä edustaviin näytteisiin perustuva tutkimusNewcastlen taudin viruksen eristämiseksi 32 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen annettujen yksityiskohtaisten säännöstenmukaisesti.
2 Jos jäsenvaltio tai jäsenvaltion alue haluaa tulla tunnustetuksi
alueeksi, jonka ei vaadita rokottavan Newcastlen tautia vastaan, ne
voivat esittää ohjelman 13 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.
Komissio tutkii jäsenvaltioiden esittämät ohjelmat. Ohjelmat voidaan
hyväksyä 13 artiklan 1 kohdassa mainittujen perusteiden mukaisesti 32artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Yhteisön sisäisessä kaupassamahdollisesti vaadittavia yleisiä tai erityisiä lisätakeita voidaan
määritellä samaa menettelyä noudattaen.
Kun jäsenvaltio tai jäsenvaltion alue katsoo, että se on saavuttanut
aseman, jossa sen ei vaadita rokottavan Newcastlen tautia vastaan, se voiesittää komissiolle Newcastlen tautia vastaan rokottamatta jättämistä
koskevan aseman tunnustamista koskevan hakemuksen 32 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen.
Päätettäessä jäsenvaltion tai alueen tunnustamisesta sellaiseksi, jonka ei
vaadita rokottavan Newcastlen tautia vastaan, otetaan huomioon 14
artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot sekä erityisesti seuraavat perusteet:
— rokottamiseen Newcastlen tautia vastaan, lukuun ottamatta direk-
tiivin 92/66/ETY 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen
kirjekyyhkysten pakollista rokottamista, ei ole annettu lupaa 1
artiklassa tarkoitetun siipikarjan osalta edeltävän kahdentoistakuukauden aikana,
— siitosparville on suoritettu vähintään kerran vuodessa serologinen
tutkimus Newcastlen taudin havaitsemiseksi 32 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen
mukaisesti,
— tiloilla ei ole siipikarjaa, joka on rokotettu Newcastlen tautia vastaan
edeltävän kahdentoista kuukauden aikana, lukuun ottamatta direk-tiivin 92/66/ETY 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti rokotettujakirjekyyhkysiä.1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 10
▼M5
▼A1
Ruotsin ja Suomen osalta asemaa ”ei rokota Newcastlen tautia vastaan”
koskevat aiheelliset päätökset tehdään 32 artiklassa säädettyä menettelyänoudattaen ennen liittymissopimuksen voimaantulopäivää.
3 Komissio voi lykätä Newcastlen tautia vastaan rokottamatta
jättävän aseman myöntämistä 32 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen, jos:
i) esiintyy vakava hallitsematon Newcastlen tautitapaus;
ii) lainsäädännölliset rajoitukset, jotka estävät järjestelmällisen turvau-
tumisen rokottamiseen Newcastlen tautia vastaan, poistetaan.
13 artikla
1 Jos jäsenvaltio laatii tai on laatinut vapaaehtoisen tai pakollisen
valvontaohjelman jonkin siipikarjaa uhkaavan taudin varalta, se voiesittää ohjelman komission hyväksyttäväksi ilmoittaen etenkin seuraavatseikat:
— tautitilanne jäsenvaltion alueella,
— ohjelman perusteet ottaen huomioon taudin merkittävyys ja ohjelman
todennäköisesti tuottama hyöty suhteessa sen kustannuksiin,
— maantieteellinen alue, jolla ohjelma toteutetaan,
— siipikarjalaitoksiin sovellettavat luokitukset, kussakin luokassa
täytettävät vaatimukset ja käytettävät koemenetelmät,
— ohjelman tarkastusmenetelmät,— toimenpiteet, jotka toteutetaan, jos laitos menettää jostakin syystä
luokkansa,
— toimenpiteet, jotka on toteutettava, jos ohjelman säännösten
mukaisesti suoritettujen kokeiden tulokset ovat positiivisia.
2 Komissio tutkii jäsenvaltioiden esittämät ohjelmat. Ohjelmat
voidaan hyväksyä 1 kohdassa esitettyjen perusteiden mukaisesti 32artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Yhteisön sisäisessä
kaupassa mahdollisesti vaadittavia yleisiä tai rajoitettuja lisätakeita
voidaan määritellä samaa menettelyä noudattaen. Tällaisten takuiden onkuitenkin vastattava enintään jäsenvaltion alueellaan vaatimia takeita.
Päätökset komissiolle 1 päivään heinäkuuta 1991 mennessä esitettyjen
ohjelmien hyväksymisestä ja kaupan lisätakeista tehdään 1 päivään
tammikuuta 1992 mennessä.
3 Jäsenvaltioiden esittämiin suunnitelmiin voidaan 32 artiklassa
tarkoitettua menettelyä noudattaen tehdä muutoksia tai lisäyksiä. Samaamenettelyä noudattaen voidaan aiemmin hyväksyttyihin suunnitelmiin
tai 2 kohdan mukaisesti määriteltyihin takeisiin tehdä muutoksia tai
lisäyksiä.
4. Komissio tutkii mahdollisimman nopeasti Ruotsin esittämän
ohjelman tarttuvan bronkiitin (IB) osalta. Jos se on perusteltua,tutkimuksen jälkeen voidaan soveltaa 2 kohdan säännöksiä. Edellä 2kohdassa säädetyt aiheelliset päätökset tehdään mahdollisimmannopeasti. Kunnes kyseiset päätökset tehdään, Ruotsi voi yhden vuodenajan liittymissopimuksen voimaantulopäivästä soveltaa kansallisia,
edellä mainittua tautia koskevia ja ennen kyseistä päivää voimassa
olleita sääntöjään. Edellä tarkoitettua yhden vuoden jaksoa voidaantarvittaessa pidentää 32 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
14 artikla
1 Jos jäsenvaltio katsoo alueensa tai sen osan olevan vapaa jostakin
siipikarjaa uhkaavasta sairaudesta, sen on esitettävä komissiolleasianmukainen asiakirja-aineisto, josta erityisesti ilmenee
— taudin luonne ja tiedot sen aikaisemmasta esiintymisestä kyseisessä
jäsenvaltiossa,1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 11
▼M5
▼M6
▼B
▼A1
▼B
▼B
— tulokset tarkkailukokeista, jotka perustuvat serologisiin, mikrobiolo-
gisiin ja patologisiin tutkimuksiin sekä siihen, että taudistailmoittaminen asianomaisille viranomaisille on lain mukaan pakol-
lista,
— aika, jolloin tarkkailua on harjoitettu,— tarvittaessa aika, jolloin rokottaminen tautia vastaan on ollut
kiellettyä, ja maantieteellinen alue, jolla kielto on ollut voimassa,
— säännöt, joilla tehdään mahdolliseksi tarkastaa, että kyseinen alue
säilyy vapaana taudista.
2 Komissio tutkii jäsenvaltioiden esittämät perustelut. Yhteisön
sisäisessä kaupassa mahdollisesti vaadittavia yleisiä tai yksilöityjälisätakeita voidaan määritellä 32 artiklassa säädettyjä menettelyänoudattaen. Tällaisten takeiden on vastattava kuitenkin enintään
jäsenvaltion alueellaan vaatimia takeita. Jos perusteet on esitetty ennen
1 päivää heinäkuuta 1991, päätökset lisätakeista tehdään 1 päivääntammikuuta 1992 mennessä.
3 Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle kaikista 1
kohdassa tarkoitettuja seikkoja koskevista muutoksista. Tällaisen
tiedoksiannon perusteella 2 kohdan mukaisesti määriteltyjä takeita
voidaan muuttaa tai peruuttaa 32 artiklassa tarkoitettua menettelyänoudattaen.
4. Komissio tutkii mahdollisimman nopeasti Ruotsin esittämät
perusteet kalkkunoiden rinotrakeiitin (TRT), swollen head -syndrooman
(SHS), tarttuvan laryngotrakeiitin (ILT), egg drop -syndrooman (EDS
76) ja linturokon (Fowl pox) osalta. Jos se on perusteltua, tutkimuksen
jälkeen voidaan soveltaa 2 kohdan säännöksiä. Edellä 2 kohdassa
säädetyt aiheelliset päätökset tehdään mahdollisimman nopeasti. Kunneskyseiset päätökset tehdään, Ruotsi voi yhden vuoden ajan liittymisso-pimuksen voimaantulopäivästä soveltaa kansallisia, edellä mainittujatauteja koskevia ja ennen kyseistä päivää voimassa olleita sääntöjään.Edellä tarkoitettua yhden vuoden jaksoa voidaan tarvittaessa pidentää 32
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
15 artikla
1 Untuvikot ja siitosmunat on kuljetettava:
— joko tähän tarkoitukseen suunnitelluissa uusissa kertakäyttöisissä
säiliöissä, jotka hävitetään yhden käyttökerran jälkeen
— tai säiliöissä, joita voidaan käyttää uudelleen, jos ne puhdistetaan ja
desinfioidaan jokaisen käytön jälkeen.
Joka tapauksessa, näissä säiliöissä:
a) saa olla ainoastaan samasta laitoksesta peräisin olevia, samanlajisia, -
luokkaisia ja -tyyppisiä siipikarjan untuvikkoja tai siitosmunia;
b) täytyy olla seuraavat merkinnät:
— alkuperäjäsenvaltion tai -alueen nimi,
— liitteessä II olevan 1 luvun 2 kohdassa tarkoitettu alkuperälai-
toksen hyväksyntänumero,
— kunkin laatikon sisältämien untuvikkojen ja munien lukumäärä,— siipikarjalaji, jonka untuvikoista tai munista on kyse.
2 Untuvikkoja tai siitosmunia sisältävät laatikot voidaan jaotella
kuljetusta varten sopiviin säiliöihin. Säiliöihin on merkittävä jaoteltujen
laatikoiden lukumäärä ja 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut merkinnät.
3 Isovanhempais-, vanhempais- ja tuotantopolven siipikarjaa on
kuljetettava sälelaatikoissa tai häkeissä,
— joissa on vain samasta laitoksesta peräisin olevaa, samanlajista, -
luokkaista ja -tyyppistä siipikarjaa,
— joihin on merkitty liitteessä II olevan I luvun 2 kohdassa tarkoitettu
alkuperälaitoksen hyväksyntänumero.1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 12
▼A1
▼B
▼M5
▼B
▼M5
4 a) Isovanhempais-, vanhempais- ja tuotantopolven siipikarja sekä
untuvikot on kuljetettava viipymätt ä määräpaikkana olevaanlaitokseen, eivätkä ne saa päästä kosketukseen muiden elävienlintujen kanssa kuin tämän direktiivin vaatimukset täyttävänisovanhempais-, vanhempais- ja tuotantopolven siipikarjan tai
untuvikkojen kanssa.
b) Teurassiipikarja on kuljetettava viipymättä määräpaikkana olevaan
teurastamoon, eikä se saa päästä kosketukseen muun siipikarjankuin tämän direktiivin vaatimukset täyttävän teurassiipikarjankanssa.
c) riistanistutukseen tarkoitettu siipikarja on viipymättä toimitettava
määräpaikkaan ilman, että se joutuu kosketuksiin muun siipikarjankanssa, lukuun ottamatta tässä direktiivissä esitetyt vaatimuksettäyttävää riistanistutukseen tarkoitettua siipikarjaa.
5 Sälelaatikot, häkit ja ajoneuvot on suunniteltava siten, että
— ulosteiden leviäminen estyy ja höyhenten leviäminen kuljetuksen
aikana on mahdollisimman vähäistä,
— eläimiä voidaan niissä ulkoisesti tarkastaa,
— ne voidaan puhdistaa ja desinfioida.
6 Ajoneuvot ja muut kuin kertakäyttöiset säiliöt, sälelaatikot ja häkit
on ennen lastausta ja lastin purkamista puhdistettava ja desinfioitava
kyseisen jäsenvaltion asianomaisen viranomaisen antamien ohjeiden
mukaisesti.
16 artikla
Edellä 15 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua siipikarjaa saa kuljettaa avian
influenza tai Newcastlen taudin saastuttaman alueen läpi ainoastaanpääteitä myöten tai rautateitse.
17 artikla
Jäsenvaltioiden välisessä kaupassa siipikarjan ja siitosmunien saatteena
niitä määräpaikkaan kuljetettaessa on oltava terveystodistus, joka
— on liitteen IV sisältämän asiaan soveltuvan mallin mukainen,
— on virkaeläinlääkärin allekirjoittama,
— on laadittu lastauspäivänä lähettäjämaana olevan jäsenvaltion
kielellä tai kielillä ja määrämaana olevan jäsenvaltion virallisellakielellä tai virallisilla kielillä,
— on voimassa viisi päivää,
— on laadittu yhdelle liuskalle,
— on osoitettu yhdelle vastaanottajalle,
— on varustettu leimalla tai allekirjoituksella, jonka väri poikkeaa
todistuksen väristä.
18 artikla
Määrämaana olevat jäsenvaltiot voivat, ottaen huomioon perustamisso-
pimuksen yleiset määräykset, myöntää yhdelle tai useammallelähettäjämaana olevalle jäsenvaltiolle yleis- tai tapauskohtaisen luvansiipikarjan ja siitosmunien tuontiin niiden alueelle ilman 17 artiklassatarkoitettua todistusta.1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 13
▼B
▼M5
▼B
▼M5
▼B
▼M5
III LUKU
Kolmansista maista tapahtuvaa tuontia koskevat määräykset
20 artikla
Yhteisön alueelle tuotavan siipikarjan ja siitosmunien on täytettävä
21—24 artiklassa säädetyt edellytykset.
21 artikla
1 Siipikarjan ja siitosmunien on oltava peräisin sellaisesta kolman-
nesta maasta tai sellaisesta kolmannen maan alueen osalta, joka sisältyykomission 32 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen laatimaanluetteloon. Luetteloa voidaan täydentää tai muuttaa 33 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen.
2 Päätettäessä jonkin kolmannen maan tai sen alueen osan sisällyttä-
misestä 1 kohdassa tarkoitettuun luetteloon on erityisesti otettava
huomioon:
a) siipikarjan, muiden kotieläinten ja luonnonvaraisen eläimistön
terveydentila kyseisessä kolmannessa maassa, erityisesti eksoottisteneläintautien esiintyminen, sekä ympäröivän alueen tautitilanne, jos
jompikumpi saattaisi vaarantaa jäsenvaltioiden väestön ja eläinten
terveyden;
b) miten säännöllisesti ja nopeasti kolmas maa antaa tietoja alueellaan
esiintyvistä eläinten tartuntataudeista, erityisesti Maailman eläintau-
tijärjestön A- ja B-luetteloissa olevista taudeista;
c) kolmannen maan eläintautien ehkäisyä ja torjuntaa koskevat
määräykset;
d) kolmannen maan eläinlääkintäyksiköiden organisaatio ja toimivalta;
e) tarttuvien eläintautien ehkäisy- ja valvontatoimenpiteiden järjestely
ja täytäntöönpano;
f) takeet, jotka kolmas maa voi antaa tämän direktiivin sääntöjen
noudattamisesta;
g) hormoneja ja jäämiä koskevien yhteisön määräysten noudattaminen.
3 Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu luettelo ja kaikki siihen
tehdyt muutokset julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
22 artikla
1 Siipikarjan ja siitosmunien on oltava peräisin kolmansista maista:
a) joissa avian influenza ja Newcastlen tauti, sellaisina kuin ne
määritellään neuvoston direktiiveissä 92/40/ETY ja 92/66/ETY,ovat pakollisesti ilmoitettavia tauteja,
b) jotka ovat vapaita avian influenzasta ja Newcastlen taudista
tai
jotka, vaikka eivät olekaan vapaita näistä taudeista, soveltavat
sellaisia toimenpiteitä niiden torjumiseksi, jotka vastaavat vähintäändirektiiveissä 92/40/ETY ja 92/66/ETY säädettyjä toimenpiteitä.
2 Kolmansien maiden luokittelua koskevat, 1 kohdan b alakohdan
säännöksiä ja erityisesti käytetyn rokotteen tyyppiä koskevat lisäper-
usteet vahvistetaan 32 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ennen1 päivää tammikuuta 1995.
3 Komissio voi päättää 32 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen
edellytyksistä, joiden perusteella 1 kohdan säännöksiä sovelletaanainoastaan osaan kolmansien maiden alueesta.1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 14
▼B
▼M5
▼B
23 artikla
1 Siipikarjan ja siitosmunien tuonti 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti
laaditussa luettelossa mainitun kolmannen maan alueelta tai alueenosalta on sallittua vain, jos
a) lähtöparvia on ennen lähetystä keskeytyksettä pidetty kyseisen maan
alueella tai alueen osalla määräajan, joka määritellään 32 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen;
b) lähtöparvet täyttävät 32 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen
laaditut terveysvaatimukset, jotka koskevat siipikarjan ja siitosmu-nien tuontia kyseisestä maasta. Eri siipikarjalajeihin ja -luokkiinvoidaan soveltaa erilaisia vaatimuksia.
2 Terveysvaatimuksista päätetään II luvussa ja vastaavissa liitteissä
esitettyjen määräysten perusteella. Jäljempänä 32 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen voidaan tapauksittain myöntää poikkeuksia, jos
asianomainen kolmas maa tarjoaa eläintautien osalta samanlaiset ja
vähintään vastaavat takeet.
24 artikla
1 Siipikarjan ja siitosmunien saatteena on oltava viejänä olevan
kolmannen maan virkaeläinlääkärin laatima ja allekirjoittama terveys-
todistus.
Todistuksen on:
a) oltava annettu määrämaana olevaan jäsenvaltioon tarkoitetun
lähetyksen lastauspäivänä;
b) oltava laadittu määrämaana olevan jäsenvaltion virallisella kielellä
tai virallisilla kielillä;
c) oltava alkuperäiskappaleena lähetyksen mukana;
d) sisällettävä vakuutus siitä, että siipikarja tai siitosmunat täyttävät
tämän direktiivin vaatimukset sekä tämän direktiivin mukaisesti
laaditut, kolmansista maista tapahtuvaa tuontia koskevat vaatimukset;
e) oltava voimassa viisi päivää,
f) oltava laadittu yhdelle liuskalle,
g) oltava osoitettu yhdelle vastaanottajalle,
h) oltava varustettu leimalla tai allekirjoituksella, jonka väri poikkeaa
todistuksen väristä.
2 Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetun todistuksen on oltava 32
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen laaditun mallin mukainen.
25 artikla
Komission ja jäsenvaltioiden eläinlääkintäasiantuntijat suorittavat
tarkastuksia paikalla sen todentamiseksi, että kaikkia tämän direktiivin
säännöksiä sovelletaan tehokkaasti.
Komissio nimeää jäsenvaltioiden ehdotuksesta näistä tarkastuksista
vastaavat jäsenvaltioiden asiantuntijat.
Tarkastukset suoritetaan yhteisön nimissä, ja yhteisö vastaa niistä
aiheutuvista kustannuksista.
Tarkastusten määräajoista ja suoritustavasta päätetään 32 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen.
26 artikla
1 Komissio voi 33 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää,
että tuonti kolmannesta maasta tai sen alueen osasta on rajoitettavatiettyyn lajiin, siitosmuniin, isovanhempais-, vanhempais- tai tuotanto-1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 15
▼M5
▼B
▼B
polven siipikarjaan tai teurassiipikarjaan taikka erikoistarkoituksiin
aiottuun siipikarjaan.
2. Komissio voi 32 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen
päättää, että tuotu siipikarja, siitosmunat tai tuoduista munista haudottusiipikarja on pidettävä karanteenissa tai eristyksissä enintään kaksi
kuukautta.
27 a artikla
Komissio voi 32 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää
sallia tapauskohtaisesti siipikarjan ja siitosmunien tuonnin kolmansistamaista, jos tuonti ei ole 20, 22, 23 ja 24 artiklan säännösten mukaista,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20, 22, 23 ja 24 artiklan säännösten
soveltamista. Tällaiseen tuontiin sovellettavat yksityiskohtaiset säännötannetaan samassa menettelyssä. Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen onannettava vähintään tämän direktiivin II luvussa määriteltyjä eläintenterveyttä koskevia takuita vastaavat takuut, joihin sisältyy pakollinen
karanteeni ja pakollisia kokeita lintuinfluenssan, Newcastlen taudin ja
muiden vastaavien tautien osalta.
28 artikla
Määrämaana olevaan jäsenvaltioon saapuva teurassiipikarja on toimi-
tettava suoraan teurastamoon mahdollisimman nopeasti teurastettavaksi.
Määrämaana olevan jäsenvaltion toimivaltainen eläinlääkintävirano-
mainen voi terveyttä koskevin perustein nimetä teurastamon, johonsiipikarja on toimitettava, sanotun kuitenkaan rajoittamatta minkään 33artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päätetyn erikoisvaatimuksen
soveltamista.
IV LUKU
Yhteiset säännökset
29 artikla
1 Yhteisön sisäisessä kaupassa siipikarjaan ja siitosmuniin sovelle-
taan direktiivin 89/662/ETY suojatoimenpiteitä koskevia säännöksiä.
30 artikla
1 Direktiivin 90/425/ETY eläinlääkinnällistä valvontaa koskevia
määräyksiä sovelletaan siipikarjan ja siitosmunien yhteisön sisäiseen
kauppaan.
2 Muutetaan direktiiviä 90/425/ETY seuraavasti:
a) Lisätään liitteessä A olevaan I kohtaan seuraava viite:
”Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä
siipikarjan ja siitosmunien kaupassa ja tuonnissa kolmansista maista15 päivänä lokakuuta 1990 annettu neuvoston direktiivi 90/539/ETY
EYVL N:o 303, 31.10.1990, s. 6.”
b) Poistetaan liitteestä B seuraavat luetelmakohdat:
”— elävä siipikarja”,
”— siitosmunat”.
31 artikla
Siihen asti kunnes 20, 21 ja 22 artiklan perusteella tehdyt päätökset
tulevat voimaan, jäsenvaltioiden on sovellettava siipikarjan ja siitosmu-1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 16
▼M6
▼M2
▼M6
▼B
▼M2
▼B
▼B
nien tuontiin kolmansista maista vähintään vastaavia ehtoja kuin II
luvun soveltamisesta johtuvat ehdot.
32 artikla
1. Komissiota avustaa 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen
päätöksellä 68/361/ETY (1) perustettu pysyvä eläinlääkintäkomitea.
2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista
toimenpiteistä. Komitea antaa lasuntonsa ehdotuksesta määräajassa,
jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto
annetaan perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa niidenpäätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekeekomission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edusta-jien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla.Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
3. Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat
komitean lausunnon mukaiset.
4. Jos toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos
lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolleehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä ja antaa siitä tiedon Euroopanparlamentille.
5. Neuvosto voi tehdä määräenemmistöllä päätöksen ehdotuksesta
kolmen kuukauden määräajassa.
Jos neuvosto on tässä määräajassa ilmaissut määräenemmistöllä
vastustavansa ehdotusta, komissio tarkastelee sitä uudelleen. se voitehdä neuvostolle muutetun ehdotuksen, tehdä ehdotuksensa uudelleen
tai antaa perustamissopimukseen perustuvan säädösehdotuksen.
Jos neuvosto ei ole tässä määräajassa antanut ehdotettua täytäntöönpa-
nosäädöstä eikä ilmoittanut vastustavansa ehdotustatäytäntöönpanotoimenpiteiksi, komissio antaa ehdotetun täytäntöönpa-nosäädöksen.
33 artikla
1. Komissiota avustaa 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen
päätöksellä 68/361/ETY perustettu pysyvä eläinlääkintäkomitea.
2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista
toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa,jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausuntoannetaan perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa niiden
päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee
komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edusta-jien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla.Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
3. Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat
komitean lausunnon mukaiset.
4. Jos toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos
lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle
ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä ja antaa siitä tiedon Euroopan
parlamentille.
5. Neuvosto voi tehdä määräenemmistöllä päätöksen ehdotuksesta 15
päivän määräajassa.
Jos neuvosto on tässä määräajassa ilmaissut määräenemmistöllä
vastustavansa ehdotusta, komissio tarkastelee sitä uudelleen. Se voitehdä neuvostolle muutetun ehdotuksen, tehdä ehdotuksensa uudelleentai antaa perustamissopimukseen perustuvan säädösehdotuksen.
Jos neuvosto ei ole tässä määräajassa antanut ehdotettua täytäntöönpa-
nosäädöstä eikä ilmoittanut vastustavansa ehdotusta1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 17
(1) EYVL L 255, 18.10.1968, s. 23.▼M6
▼M6
täytäntöönpanotoimenpiteiksi, komissio antaa ehdotetun täytäntöönpa-
nosäädöksen.
34 artikla
Komissio päättää 32 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen
liitteiden muuttamisesta, erityisesti jos tarkoituksena on niiden mukaut-
taminen diagnostisten menetelmien ja tiettyjen sairauksien taloudellisenmerkityksen muutoksiin.
36 artikla
Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edel-
lyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään
►M11 päivänä toukokuuta 1992 ◄. Niiden on ilmoitettava tästä
komissiolle viipymättä.
37 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 18
▼B
▼M5
▼B
▼B
LIITE I
1 Kansalliset lintujen sairauksien vertailulaboratoriot ovat seuraavat:
Belgia Institut National de recherches vétérinaires, Groese-
lenberg 99, B-1180 Bruxelles
Tanska ►M5NationalVeterinary Laboratory
Poultry Disease Division
Hangøvej 2
DK-8200 Aarhus N ◄
Saksan liittotasavalta Bundesforschungsanstalt für Landwirtschaft, Institut
für Kleintierzucht,
Dörnbergstraße 25/27, 3100 Celle
Espanja Laboratorio de Sanidad y Producción Animal, Barce-
lona
Ranska Laboratoire de Pathologie Aviaire, CNEVA, F-22440
Ploufragan
Kreikka Institute of Infectious Parasitic Disease of Thessalo-
niki, Thessaloniki
Irlanti Veterinary Research Laboratory, Abbotstown, Castle-
knock, Lo, Dublin
Italia Instituto Zooprofilláttico Sperimentale delle Venezie,
Via G. ORUS 2, 35100Padova
Luxemburg Laboratoire Vétérinaire de l'Etat, - avenue Gaston
Diderich 54, 1420 Luxemburg
Alankomaat Centraal Diergeneeskundig Instituut, Lelystad
PortugalLaborat όrio Nacionalde Investigação Veterinária,
Lisbõa
Yhdistynyt CentralVeterinary Laboratory, Weybridge, Surrey
kuningaskunta
Itävalta: Bundesanstalt für Virusseuchenbekämpfung bei Haus-
tieren, Wien-Hetzendorf
Suomi: Eläinlääkintä-ja elintarvikelaitos, Helsinki —
Anstalten för veterinärmedicin och livsmedel,
Helsingfors
Ruotsi: Statens veterinärmedicinska anstalt, Uppsala
2 Edellä 1 kohdassa luetellut kansalliset vertailulaboratoriot vastaavat kussakin
jäsenvaltiossa tässä direktiivissä tarkoitettujen diagnostisten menetelmien
yhteensovittamisesta. Tätä varten ne:
a) voivat toimittaa laboratorioille diagnostisiin kokeisiin tarvittavia reagens-
seja;
b) valvovat hyväksyttyjen laboratorioiden käyttämien reagenssien laatua;
c) järjestävät säännöllisiä vertailukokeita.1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 19
▼A1
▼B
▼B
LIITE II
LAITOSTEN HYVÄKSYNTÄ
I LUKU
Yleiset määräykset
1 Edellytyksenä laitoksen hyväksynnälle yhteisön sisäistä kauppaa varten
toimivaltaisen viranomaisen toimenpiteestä on, että
a) laitos täyttää II luvun tiloja ja toimintaa koskevat vaatimukset;
b) laitos soveltaa ja noudattaa eläinlääkinnän keskusviranomaisen hyväksymää
tautivalvontaohjelmaa ja ottaa huomioon III luvussa olevat vaatimukset;
c) laitos huolehtii kaikista d kohdassa lueteltujen tehtävien suorittamisen
edellytyksistä;
d) laitosta valvoo eläintautien valvontajärjestelmän piirissä asianomainen
eläinlääkintäviranomainen. Valvonta käsittää ainakin seuraavaa:
— virkaeläinlääkäri suorittaa vähintään yhden tarkastuskäynnin vuodessa
ja sen lisäksi kokeita, joilla tarkistetaan, että hyvää hygieniaa
noudatetaan ja että laitos toimii II luvun vaatimusten mukaisesti,
— tuottaja pitää kirjaa kaikista tiedoista, jotka ovat tarpeen, jotta asian-
omainen eläinlääkintäviranomainen voi jatkuvasti valvoa laitoksen
terveydellistä tilaa;
e) laitoksessa pidetään ainoastaan 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyä siipi-
karjaa.
2 Toimivaltainen viranomainen antaa kullekin 1 kohdan vaatimukset täyttävälle
laitokselle laitoskohtaisen hyväksyntänumeron, joka voi olla sama kuin
asetuksen (ETY) N:o 2782/75 mukaisesti annettu numero.
II LUKU
Tilat ja toiminta
A. Jalostus-, tuotanto- ja kasvatuslaitokset
1T i la t
a) Tilat on sijoiteltava tontille ja jäsenneltävä tarkoitetun tuotannon
mukaisella tavalla siten, että tautien leviäminen sinne voidaan estää
tai jo puhjennut tauti voidaan pysyttää hallinnassa. Jos laitoksessa
pidetään useita siipikarjalajeja, ne on selvästi erotettava toisistaan.
b) Tilojen on oltava sellaiset, että hyvän hygieniatason ylläpitäminen ja
terveydentilan valvonta on mahdollista.
c) Laitteiden on oltava tarkoitetun tuotannon mukaiset, ja tilojen sekä
siipikarjan ja munien kuljetukseen käytetyn kaluston puhdistaminen on
voitava sijoittaa mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti.
2K a s v a t u s
a) Kasvatustekniikan on mahdollisimman pitkälle perustuttava ”eristys-
kasvatuksen” ja ”kerralla sisään — kerralla ulos” -kasvatuksen
periaatteisiin. Kasvatuserien välillä on suoritettava puhdistus, desin-
fiointi ja tyhjennys.
b) Kaiken jalostus-, tuotanto- ja kasvatuslaitoksissa olevan siipikarjan on
oltava
— peräisin laitoksesta itsestään ja/tai
— peräisin muista yhteisön alueella olevista, 6 artiklan a kohdan
mukaisesti hyväksytyistä jalostus-, tuotanto- tai kasvatuslaitoksista
ja/tai
— tuotu kolmansista maista tämän direktiivin mukaisesti.
c) Laitoksen johdon on laadittava hygieniamääräykset. Henkilöstön on
käytettävä asianmukaisia työvaatteita ja vierailijoiden suojavaatetusta.
d) Rakennukset, tarhat ja laitteet on pidettävä hyvässä kunnossa.
e) Munat on kerättävä useita kertoja päivässä, ja ne on puhdistettava ja
desinfioitava mahdollisimman nopeasti.
f) Tuottajan on ilmoitettava hyväksytylle eläinlääkärille kaikista tuotanto-
häiriöistä ja muista merkeistä, jotka viittaavat tarttuvaan siipikarjan
tautiin. Jos tautitartuntaa epäillään, hyväksytyn eläinlääkärin on heti
toimitettava hyväksyttyyn laboratorioon sairauden toteamiseksi tai
diagnoosin vahvistamiseksi tarvittavat näytteet.1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 20
▼B
g) Jokaista parvea koskeva kertomus, rekisteri tai tietokanta on säilytettävä
vähintään kaksi vuotta parven hävittämisen jälkeen, ja siitä on käytävä
ilmi:
— saapumis- ja lähtöpäivät,
— tuotannon tunnusluvut,
— sairastavuus ja kuolleisuus syineen,
— kaikki laboratoriokokeet ja niiden tulokset,
— siipikarjan alkuperä,— munien määräpaikka.
h) Tarttuvan siipikarjan taudin puhjetessa laboratoriokokeiden tulokset on
välittömästi ilmoitettava hyväksytylle eläin-lääkärille.
B.Hautomot
1T i la t
a) Hautomon on oltava fyysisesti ja toiminnallisesti erillään kasvatusti-
loista. Tilat on sijoiteltava siten, että jäljempänä mainitut
toimintayksiköt voidaan pysyttää erossa toisistaan:
— munien varastointi ja luokittelu,
— desinfiointi,
— esihaudonta,
— kuoriutuminen,
— lähetysten valmistelu ja pakkaus.
b) Rakennukset on suojattava ulkoa tulevilta linnuilta ja jyrsijöiltä; lattia-
ja seinämateriaalien on oltava vedenpitäviä ja kulutuksen- sekä
pesunkestäviä; luonnon- tai keinovalaistuksen ja ilmanvaihto- sekä
lämmitysjärjestelmien on oltava sopivaa tyyppiä; jätteiden (munat ja
poikaset) poisto on voitava suorittaa hygieenisesti.
c) Laitteiden pintojen on oltava sileät ja vedenpitävät.
2 Toiminta
a) Toiminta on järjestettävä niin, että munien, liikkuvan kaluston ja
henkilöstön liikenne on yksisuuntainen.
b) Siitosmunien on oltava
— peräisin muista yhteisössä olevista, 6 artiklan a kohdan mukaisesti
hyväksytyistä jalostus- tai tuotantolaitoksista,
— kolmansista maista tämän direktiivin mukaisesti tuotuja.
c) Laitoksen johdon on laadittava hygieniamääräykset, henkilöstön on
käytettävä asianmukaisia työvaatteita ja vierailijoiden suojavaatetusta.
d) Rakennukset ja laitteet on pidettävä hyvässä kunnossa.
e) Seuraavat kohteet on desinfioitava:
— munat saapumispäivän ja haudontaprosessin välillä,
— hautomokoneet säännöllisesti,
— kuorijat ja varusteet kunkin haudontaerän jälkeen.
f) Hautomon terveystilannetta on arvioitava mikrobiologisen laaduntark-
kailuohjelman avulla.
g) Tuottajan on ilmoitettava hyväksytylle eläinlääkärille kaikista tuotanto-
häiriöistä ja muista merkeistä, jotka viittaavat tarttuvaan siipikarjan
sairauteen. Jos tarttuvaa tautia epäillään, hyväksytyn eläinlääkärin on
heti toimitettava hyväksyttyyn laboratorioon sairauden toteamiseksi tai
diagnoosin vahvistamiseksi tarvittavat näytteet ja ilmoitettava asiasta
toimivaltaiselle eläinlääkintäviranomaiselle, joka päättää tarvittavista
toimenpiteistä.
h) Jokaista parvea koskeva kertomus, rekisteri tai tietokanta on säilytettävä
vähintään kaksi vuotta, ja siitä on käytävä ilmi seuraavat mahdolli-
suuksien mukaan parvittaiset tiedot:
— munien alkuperä ja saapumispäivä,
— kuoriutumistulokset,
— havaitut poikkeavuudet,
— laboratoriokokeet ja niiden tulokset,
— mahdolliset rokotusohjelmat,
— haudottujen kuoriutumattomien munien lukumäärä ja määräpaikka,— untuvikkojen määräpaikka.
i) Tarttuvan siipikarjan taudin puhjetessa laboratoriokokeiden tulokset on
välittömästi ilmoitettava hyväksytylle eläinlääkärille.1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 21
▼B
III LUKU
Taudinvalvontaohjelma
Taudinvalvontaohjelmien on käsitettävä ainakin jäljempänä mainittujen sairauk-
sien ja lajien valvonta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
terveydenhuoltotoimenpiteiden tai 13 ja 14 artiklan säännösten soveltamista.
ASalmonella pullorum-gallinarum jaSalmonella arizonae
1L a j i t
a)S. pullorum jagallinarum: kanat, kalkkunat, helmikanat, viiriäiset,
fasaanit, peltopyyt, ankat.
b)S. arizonae: kalkkunat.
2 Taudinvalvontaohjelma
a) Tartunnan esiintymisen tutkimiseksi on käytettävä serologisia ja/tai
bakteriologisia kokeita.
b) Näytteet kokeita varten on otettava tilanteen mukaan verestä, kuoriutu-
mattomista tai huonolaatuisista poikasista, haudonta-laitteessa olevista
untuvista tai tomusta, pyyhkäisynäytteenä hautomon seinistä, pehkusta
tai juottolaitteen vedestä.
c) Otettaessa parvesta verinäytteitä serologisia kokeita varten S. pullorum
taiS. arizonae -taudin toteamiseksi on tarvittavien näytteiden määrää
päätettäessä otettava huomion taudin esiintyminen kyseisessä maassa ja
sen aikaisempi esiintyminen laitoksessa. Parvet on tutkittava jokaisen
munintakauden aikana taudin toteamisen kannalta edullisimpana ajan-
kohtana.
BMycoplasma gallisepticum jaMycoplasma meleagridis
1L a j i t
a)Mycoplasma gallisepticum: kanat ja kalkkunat.
b)Mycoplasma meleagridis: kalkkunat.
2 Taudinvalvontaohjelma
a) Tartunnan esiintyminen on tutkittava serologisin ja/tai bakteriologisin
kokein sekä/tai untuvikkojen ja kalkkunanpoikasten ilmapussien
mahdollisten vaurioiden perusteella.
b) Näytteet kokeita varten on otettava tilanteen mukaan verestä, untuvi-
koista ja kalkkunanpoikasista, siemennesteestä tai pyyhkäisynäytteenä
henkitorvesta, yhteissuolesta tai ilmapusseista.
c) Kokeet M. gallisepticum taiM. meleagridis -taudin toteamiseksi on
suoritettava edustavista näytteistä, jotta taudin jatkuva valvonta kasva-
tuksen ja muninnan aikana on mahdollista, ts. juuri ennen muninnan
alkamista ja sen jälkeen kolmen kuukauden välein.
CTulokset ja tarvittavat toimenpiteet
Jollei yhtään positiivista tulosta ilmene, kokeen tulos katsotaan kielteiseksi.
Päinvastaisessa tapauksessa parvi on epäilyksen alainen, ja siihen on
sovellettava liitteessä IV määrättyjä toimenpiteitä.
D Kun taudin saastuttamalla tilalla on vähintään kaksi erillistä tuotantoyksikköä,
toimivaltainen eläinlääkintäviranomainen voi poiketa näistä toimenpiteistä
sairaudesta vapaiden tuotantoyksikköjen osalta, jos hyväksytty eläinlääkäri on
vahvistanut kyseisten tuotantoyksikköjen rakenteen, koon ja toiminnan olevan
sellaisia, että niiden eläin-, hoito- ja ruokintatilat ovat täysin erilliset eikä
kyseinen tauti voi levitä tuotantoyksiköstä toiseen.
IV LUKU
Laitokselle myönnetyn hyväksynnän keskeyttäminen tai peruuttaminen
1 Laitokselle myönnetty hyväksyntä on keskeytettävä,
a) jos II luvussa määrättyjä vaatimuksia ei enää täytetä;
b) kunnes seuraavissa tapauksissa on suoritettu taudin mukainen tutkimus:
— jos laitoksessa epäillään avian influenzan tai Newcastlen taudin
tartuntaa,
— jos laitos on vastaanottanut siipikarjaa tai siitosmunia toisesta
laitoksesta, jossa epäillään esiintyvän tai esiintyy avian influenzan tai
Newcastlen tautia,
— jos laitos on ollut sillä tavoin kosketuksessa avian influenzan tai
Newcastlen taudin puhkeamispaikan kanssa, että tartunta on ollut
mahdollinen;1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 22
▼B
c) kunnes uudet kokeet on suoritettu, jos II ja III luvun vaatimusten mukaisesti
S. pullorum jagallinarum-, S. arizonae, M. gallisepticum taiM. meleagridis
-tautien toteamiseksi suoritettujen valvontakokeiden tulokset antavat aiheen
epäillä tartuntaa;
d) kunnes virkaeläinlääkärin määräämät asianmukaiset toimenpiteet on
toteutettu, jos havaitaan, ettei laitos täytä I luvun 1 kohdan a, b ja c
alakohdan vaatimuksia.
2 Hyväksyntä on peruutettava,
a) jos laitoksessa esiintyy avian influenzan tai Newcastlen tautia;
b) jos toinen asianmukainen koe vahvistaa S. pullorum jagallinarum, S.
arizonae, M. gallisepticum -taiM. meleagridis -taudin tartunnan;
c) jos virkaeläinlääkärin toisen huomautuksen jälkeen laitos ei ole toteuttanut
toimenpiteitä saattaakseen tilanteen I luvun 1 kohdan a, b ja c alakohdan
vaatimusten mukaiseksi.
3 Hyväksyntä voidaan myöntää uudelleen seuraavin edellytyksin:
a) jos hyväksyntä on peruutettu avian influenzan tai Newcastlen taudin
esiintymän johdosta, se voidaan myöntää uudelleen 21 päivän kuluttua
puhdistuksesta ja desinfioinnista eläinten tappamisen ja tartunnanhävittä-
mistoimenpiteiden jälkeen;
b) jos hyväksyntä on peruutettu
i)Salmonella pullorum jagallinarum taiSalmonella arizonae -taudin
esiintymän johdosta, se voidaan myöntää uudelleen, kun kahdessa
vähintään 21 päivän väliajoin laitoksessa suoritetussa kokeessa saas-
tuneen parven tappamista ja tartunnanhävittämistoimenpiteitä
seuranneen desinfioinnin jälkeen on saatu kielteinen tulos;
ii)Mycoplasma gallisepticum taiMycoplasma meleagridis -taudin esiin-
tymän johdosta, se voidaan myöntää uudelleen, kun kahdessa vähintään
60 päivän väliajoin koko parveen kohdistuneessa kokeessa on saatu
kielteinen tulos.1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 23
▼M3
LIITE III
SIIPIKARJAN ROKOTTAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET
1 Siitosmunia tuottavan siipikarjan tai parven rokotuksissa käytettävillä rokot-
teilla on oltava markkinoille saattamista koskeva lupa, jonka on antanut
toimivaltainen viranomainen siinä jäsenvaltiossa, jossa rokotteita käytetään.
2 Komissio voi päättää perusteista, joita sovelletaan rokotteiden käytössä
Newcastlen taudin torjunnassa rutiinirokotusohjelmien yhteydessä.1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 24
▼B
LIITE IV
YHTEISÖN SISÄISESSÄ KAUPASSA KÄYTETTÄVÄT TERVEYSTO-
DISTUKSET
(Mallit 1—6) (ks. seuraavat sivut)1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 25
▼B
1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 26
▼B
1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 27
▼B
1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 28
▼B
1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 29
▼B
►(1)M51990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 30
▼B
►(1)M51990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 31
▼B
LIITE V
SAIRAUDET, JOISTA ON ILMOITETTAVA
— avian influenza
— Newcastlen tauti1990L0539 — FI — 23.11.1999 — 007.001 — 32