1994R2062 — FI — 04.08.2005 — 004.004

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:





Muutettu:





Oikaisu









▼B

▼C1

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2062/94,

annettu 18 päivänä heinäkuuta 1994,

Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston perustamisesta

▼B







EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen ( 1 ), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon ( 2 ), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 3 ), sekä katsoo, että sekä katsoo, että työturvallisuus, työhygienia ja työterveyshuolto kuuluvat tehokkaan sosiaalipolitiikan tärkeimpiin osa-alueisiin, komissio on esittänyt tätä alaa koskevia, edelleen kehitettäviä aloitteita työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyshuoltoa koskevassa ohjelmassaan ( 4 ) sekä työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan täytäntöönpanoa koskevassa toimintaohjelmassaan, neuvosto on työturvallisuudesta, työhygieniasta ja työterveyshuollosta 21 päivänä joulukuuta 1987 antamassaan päätöslauselmassa ( 5 ) ottanut myönteisesti vastaan komission tiedonannon työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyshuoltoa koskevasta ohjelmastaan ja pyytänyt komissiota muun muassa tutkimaan tietojen ja kokemusten vaihdon parantamisen mahdollisuuksia päätöslauselman soveltamisalaan kuuluvalla alalla erityisesti tietojen keruun ja jakamisen sekä sellaisen yhteisön järjestelmän mahdollisen luomisen osalta, jonka avulla voitaisiin tarkastella tähän alaan liittyvien yhteisön toimenpiteiden vaikutuksia kansallisella tasolla, lisäksi mainitussa päätöslauselmassa suositellaan kyseisellä alalla toimivien elinten kanssa tehtävän ja niiden välisen yhteistyön tehostamista, neuvosto on myös korostanut, että työnantajien ja työntekijöiden on ensiarvoisen tärkeää olla tietoisia asiaan liittyvistä kysymyksistä ja saada tietoa, jos komission ohjelmassa suositellut toimenpiteet osoittautuvat onnistuneiksi, yksityiskohtaisten, luotettavien ja puolueettomien tieteellisten, teknisten ja taloudellisten tietojen keruu, käsittely ja analysointi on tarpeen, jotta yhteisön laitoksille, jäsenvaltioille ja muille asianomaisille voitaisiin toimittaa tiedot, joiden avulla niiden olisi mahdollista vastata kaikkiin niille esitettäviin pyyntöihin, toteuttaa työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemisen kannalta välttämättömiä toimenpiteitä sekä varmistaa asianomaisten henkilöiden riittävä tiedonsaanti, yhteisössä ja jäsenvaltioissa on jo toimielimiä, jotka tarjoavat tämäntyyppisiä tietoja ja palveluita, jotta yhteisön tasolla saataisiin mahdollisimman suuri hyöty näiden toimielinten jo tekemästä työstä, olisi otettava käyttöön verkosto, joka muodostaisi Euroopan laajuisen järjestelmän työturvallisuutta ja -terveyttä koskevien tietojen tarkastelemista ja keruuta varten ja jonka yhteensovittamisesta yhteisön tasolla vastaisi Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto, kyetäkseen tehokkaammin vastaamaan niille osoitettuihin pyyntöihin yhteisön laitosten, jäsenvaltioiden ja muiden ►C1 asianomaisten olisi voitava pyytää virastolta työturvallisuuden ◄ ja -terveyden alalla tarvittavien teknisten, tieteellisten ja taloudellisten tietojen saamiseksi, tämän vuoksi olisi perustettava Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto, jonka tehtävänä olisi erityisesti avustaa komissiota työturvallisuuden ja -terveyden alaan liittyvien tehtävien suorittamisessa ja osallistua tässä yhteydessä tulevien työturvallisuutta ja -terveyttä koskevien yhteisön toimintaohjelmien kehittämiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toimivaltaa, valtion- ja hallitusten päämiesten tasolla kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien 29 päivänä lokakuuta 1993 yhteisellä sopimuksella tekemässä päätöksessä ( 6 ), Euroopan yhteisöjen tiettyjen toimielinten ja yksiköiden sekä Europolin sijaintipaikkojen vahvistamisesta, vahvistetaan Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston sijaintipaikaksi Espanja ja siellä Espanjan hallituksen nimeämä kaupunki; Espanjan hallitus on nimennyt tähän tarkoitukseen Bilbaon kaupungin, viraston aseman ja rakenteen on vastattava siltä edellytettyjen tulosten puolueettomuutta ja annettava sille mahdollisuus harjoittaa toimintaansa yhteistyössä olemassa olevien kansallisten, kansainvälisten ja yhteisön toimielinten kanssa, virastolla on oltava mahdollisuus kutsua tarkkailijoiksi kolmansien maiden, yhteisön toimielinten sekä kansainvälisten järjestöjen edustajia, jotka toimivat yhteisön ►C1 ja jäsenvaltioiden tavoin viraston tavoitteen saavuttamiseksi, ◄ olisi säädettävä, että virasto on oikeushenkilö, joka päällekkäisen työn välttämiseksi kuitenkin pitää yllä kiinteitä yhteyksiä yhteisön tasolla olemassa oleviin toimielimiin ja ohjelmiin sekä erityisesti Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöön, viraston on tärkeää pitää yllä erittäin kiinteät toiminnalliset yhteydet komission ja työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden neuvoa-antavan komitean kanssa, viraston käännöstöistä vastaa Euroopan unionin toimielinten käännöskeskus sen alettua toimintansa, viraston toimintaa on tuettava Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta; tarpeellisina pidetyt summat vahvistetaan vuosittaisen talousarviomenettelyn yhteydessä rahoitusnäkymien mukaisesti, ja perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän asetuksen antamiseen tarvittavista toimivaltuuksista kuin 235 artikla, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Viraston perustaminen

Perustetaan Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto, jäljempänä ’virasto’.

▼M3

2 artikla

Tavoite

Työympäristön parantamiseksi työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemisen osalta siten kuin siitä määrätään perustamissopimuksessa ja myöhemmissä työturvallisuutta ja -terveyttä koskevissa yhteisön strategioissa ja toimintaohjelmissa viraston tavoitteena on antaa yhteisön elimille, jäsenvaltioille, työmarkkinaosapuolille ja muille asianomaisille tarvittavia teknisiä, tieteellisiä ja taloudellisia tietoja työturvallisuuden ja -terveyden alalla.

▼B

3 artikla

Tehtävät

1. Edellä 2 artiklassa määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi viraston tehtävänä on:

▼M3

a) kerätä, analysoida ja jakaa jäsenvaltioita koskevia teknisiä, tieteellisiä ja talouteen liittyviä tietoja ja välittää niitä yhteisön laitoksille, jäsenvaltioille ja muille asianomaisille; tämän tietojen keruun tarkoituksena on selvittää riskit ja hyvät toimintatavat sekä kansallisen tason toimien tärkeysjärjestys ja olemassa olevat kansalliset ohjelmat ja hankkia tarvittavat tiedot yhteisön toimien tärkeysjärjestyksestä ja ohjelmista;

b) kerätä ja analysoida teknisiä, tieteellisiä ja talouteen liittyviä tietoja työturvallisuutta ja -terveyttä koskevasta tutkimuksesta sekä muusta tutkimustoiminnasta, johon kuuluu työturvallisuuteen ja -terveyteen liittyviä näkökohtia, sekä jakaa tietoa tutkimusten tuloksista ja tutkimustoiminnasta;

▼B

c) edistää ja tukea jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tietojen ja kokemusten vaihtoa työturvallisuuden ja -terveyden alalla, mukaan lukien koulutusohjelmia koskevat tiedot;

d) järjestää konferensseja ja seminaareja sekä jäsenvaltioiden välisiä asiantuntijavaihtoja työturvallisuuden ja -terveyden alalla;

e) toimittaa yhteisön laitoksille ja jäsenvaltioille puolueettomia teknisiä, tieteellisiä ja taloudellisia tietoja, joita tarvitaan työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemista koskevien tarkoituksenmukaisten ja tehokkaiden politiikkojen muotoilemiseen ja toteuttamiseen; tätä varten sen on toimitettava komissiolle erityisesti sellaisia teknisiä, tieteellisiä ja taloudellisia tietoja, joita komissio tarvitsee voidakseen asianmukaisesti hoitaa tehtäviään työturvallisuus- ja työterveysalan toimenpiteiden ja lainsäädännön yksilöimisessä, valmistelussa ja arvioinnissa, erityisesti niiden vaikutusten osalta, joita lainsäädännöllä on yrityksissä ja etenkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä;

f) laatia ja sovittaa yhteen 4 artiklassa tarkoitettu verkosto yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ottaen huomioon kansallisella, kansainvälisellä ja yhteisön tasolla toimivat järjestöt, jotka tarjoavat tämäntyyppisiä tietoja ja palveluita;

g) kerätä tietoja työturvallisuus- ja terveysalan kysymyksistä kolmansista maista ja kansainvälisistä järjestöistä [Maailman terveysjärjestö (WHO), Kansainvälinen työjärjestö (ILO), PAHO, IMO jne.] ja antaa tällaisia tietoja niiden käyttöön;

▼M3

h) antaa teknisiä, tieteellisiä ja taloudellisia tietoja ennalta ehkäisevien toimien toteuttamiseen käytettävistä menetelmistä ja välineistä, määritellä hyviä toimintatapoja ja edistää ennalta ehkäiseviä toimia kiinnittäen erityistä huomiota pienten ja keskisuurten yritysten erityisongelmiin. Hyvien toimintatapojen osalta viraston olisi keskityttävä erityisesti käytännön välineitä muodostaviin toimintatapoihin, joiden avulla voidaan laatia arvioita työturvallisuudelle ja työterveydelle aiheutuvista riskeistä, sekä niiden toimenpiteiden määrittelemiseen, joilla riskeihin voidaan puuttua;

i) osallistua työturvallisuuden ja -terveyden edistämistä koskevien yhteisön strategioiden ja toimintaohjelmien kehittämiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toimivaltaa;

▼M3

j) Virasto varmistaa, että jaettavat tiedot ovat loppukäyttäjien kannalta ymmärrettäviä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi virasto tekee tiivistä yhteistyötä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kansallisten koordinaatiokeskusten kanssa 4 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti.

▼M3

2. Virasto toimii päällekkäisen työn välttämiseksi mahdollisimman tiiviissä yhteistyössä olemassa olevien yhteisön laitosten, säätiöiden, erityiselinten ja ohjelmien kanssa. Virasto varmistaa, että se tekee asianmukaista yhteistyötä erityisesti Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sen omia tavoitteita.

▼B

4 artikla

Verkosto

▼M3

1. Viraston perustaa verkoston, johon kuuluvat

— kansallisten tietoverkostojen tärkeimmät osat, mukaan lukien kansallisten työmarkkinaosapuolten järjestöt, kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti,

— kansalliset koordinaatiokeskukset,

— mahdolliset aihekeskukset.

2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava virastolle säännöllisesti kansallisten työturvallisuus- ja työterveysalan tietoverkostojen tärkeimmistä osista, mukaan lukien kaikki toimielimet, jotka jäsenvaltioiden mielestä voisivat myötävaikuttaa viraston työhön, ottaen huomioon tarve varmistaa jäsenvaltioiden alueiden mahdollisimman täydellinen kattavuus.

Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset tai niiden kansalliseksi koordinaatiokeskukseksi nimeämä kansallinen toimielin vastaavat virastolle kansallisella tasolla toimitettavien tietojen yhteensovittamisesta ja/tai välittämisestä kunkin koordinaatiokeskuksen ja viraston välisen sopimuksen mukaisesti ja viraston hyväksytyn työohjelman perusteella.

Kansalliset viranomaiset ottavat huomioon kansallisella tasolla toimivien työmarkkinaosapuolten näkökannat kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti.

▼B

3. Kansallisten viranomaisten on ilmoitettava virastolle niiden kansalliselle alueelleen sijoittautuneiden toimielinten nimet, jotka voivat toimia sen kanssa yhteistyössä tiettyjen erityisen tärkeiden aiheiden osalta ja toimia siten verkoston aihekeskuksena. Virastolle on oikeus tehdä sopimus näiden toimielinten kanssa.

4. Verkostoon voi kuulua aihekeskuksia erityistehtäviä varten.

Tällaiset keskukset nimeää 8 artiklassa tarkoitettu ►M3 johtokunta ◄ tietyksi sovituksi ajaksi.

5. Erityisen tärkeiden aiheiden tunnistamista ja erityistehtävien jakoa aihekeskuksille koskevien tietojen on ilmettävä viraston vuosittaisesta työohjelmasta.

6. Virasto tarkastelee saadun kokemuksen perusteella 2 kohdassa tarkoitettuja verkoston tärkeimpiä osia ajoittain uudelleen ja tekee niihin ►M3 johtokunnan ◄ mahdollisesti päättämät muutokset, ottaen huomioon jäsenvaltioiden mahdollisesti tekemät uudet nimitykset.

5 artikla

Järjestelyt

1. Edellä 4 artiklassa tarkoitetun verkoston toiminnan helpottamiseksi virasto voi sopia ►M3 johtokunnan ◄ 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti nimeämien elinten kanssa järjestelyistä, erityisesti sopimuksista, jotka ovat tarpeen niiden tehtävien asianmukaiseksi hoitamiseksi, joita virasto antaa elimille.

2. Jäsenvaltiot voivat säätää alueelleen sijoittautuneiden kansallisten elinten tai järjestöjen osalta, että ►C1 tällaisista viraston kanssa tehtävistä järjestelyistä ◄ on sovittava yhteisymmärryksessä kansallisen tietokeskuksen kanssa.

▼M2

6 artikla

Oikeus tutustua asiakirjoihin

1. Viraston hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 ( 7 ).

2. ►M3 johtokunta ◄ vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset käytännön säännöt kuuden kuukauden kuluessa Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2062/94 muuttamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1654/2003 ( 8 ) voimaantulosta.

3. Päätöksistä, jotka virasto on tehnyt asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan soveltamiseksi, voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle perustamissopimuksen 195 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti tai nostaa kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa perustamissopimuksen 230 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

▼B

7 artikla

Oikeuskelpoisuus

1. Virasto on oikeushenkilö.

2. Sillä on kaikissa jäsenvaltioissa laajin oikeuskelpoisuus, joka oikeushenkilöillä voi niiden lainsäädännön mukaan olla.

▼M3

7 a artikla

Hallinto- ja johtamisrakenteet

Viraston hallinto- ja johtamisrakenteisiin kuuluu

a) johtokunta;

b) puheenjohtajisto;

c) johtaja.

▼M3

8 artikla

Johtokunta

1. Johtokuntaan kuuluu

a) yksi kunkin jäsenvaltion hallitusta edustava jäsen;

b) yksi kunkin jäsenvaltion työnantajajärjestöjä edustava jäsen;

c) yksi kunkin jäsenvaltion työntekijäjärjestöjä edustava jäsen;

d) kolme komissiota edustavaa jäsentä.

2. Neuvosto nimittää 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut jäsenet työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean jäsenten ja varajäsenten keskuudesta.

Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut jäsenet nimitetään jäsenvaltioiden ehdotuksen perusteella.

Edellä 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut jäsenet nimitetään kyseisiä ryhmiä komiteassa edustavien edustajien ehdotuksen perusteella.

Komiteassa edustettuina olevien kolmen ryhmän tekemät ehdotukset toimitetaan neuvostolle. Ehdotukset toimitetaan myös komissiolle tiedoksi.

Neuvosto nimittää varsinaisen jäsenen kanssa samanaikaisesti ja samoin edellytyksin varajäsenen, joka osallistuu johtokunnan kokouksiin ainoastaan varsinaisen jäsenen poissa ollessa.

Komissio nimittää sitä edustavat varsinaiset jäsenet ja varajäsenet kiinnittäen huomiota miesten ja naisten tasapuoliseen edustukseen.

Kun jäsenvaltiot, työnantajajärjestöt ja työntekijäjärjestöt laativat neuvostolle ehdokasluettelonsa, niiden on pyrittävä varmistamaan, että johtokunnan kokoonpanossa otetaan huomioon asiaan liittyvät eri taloudenalat ja että naisten ja miesten edustus on tasapuolinen. Ehdokasluettelot toimitetaan kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavaan komiteaan on valittu uudet jäsenet työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean perustamisesta 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen ( 9 ) 3 artiklan 3 kohdan sekä 4 artiklan ja 4 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.

Neuvosto julkaisee tiedoksi johtokunnan jäsenten luettelon Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja säätiö julkaisee sen www-sivustollaan.

3. Johtokunnan jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Sama jäsen voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi.

Tämän asetuksen voimaantulopäivänä tehtävässä olevien johtokunnan jäsenten toimikautta voidaan poikkeuksellisesti pidentää, kunnes uusi johtokunta on nimitetty edellä olevan 2 kohdan säännösten mukaisesti.

Jos jäsenen toimikausi päättyy tai jäsen eroaa tai erotetaan, hän jatkaa tehtävässään, kunnes hänet on nimitetty uudeksi toimikaudeksi tai hänen tilalleen on nimitetty uusi jäsen.

4. Hallitusten, työntekijäjärjestöjen ja työnantajajärjestöjen edustajien on kunkin muodostettava johtokunnan sisällä toimiva ryhmä. Kunkin ryhmän on nimettävä koordinaattori, joka osallistuu johtokunnan kokouksiin. Työntekijä- ja työnantajaryhmien koordinaattorit edustavat kukin järjestöään Euroopan tasolla. Koordinaattorit, joita ei ole nimitetty 1 kohdassa tarkoitetuiksi johtokunnan jäseniksi, osallistuvat kokouksiin ilman äänioikeutta.

Johtokunta valitsee yhdeksi vuodeksi puheenjohtajansa ja kolme varapuheenjohtajaa, joihin kuuluu yksi henkilö kustakin edellä tarkoitetusta kolmesta ryhmästä sekä yksi henkilö komission edustajien keskuudesta ja jotka voidaan valita uudeksi toimikaudeksi.

5. Puheenjohtaja kutsuu johtokunnan koolle vähintään kerran vuodessa. Puheenjohtaja kutsuu koolle lisäkokouksia, kun vähintään kolmasosa johtokunnan jäsenistä sitä pyytää.

6. Kullakin johtokunnan jäsenillä on yksi ääni, ja päätökset tehdään ehdottomalla enemmistöllä. Päätökset, jotka tehdään vuosittaisen työohjelman puitteissa ja joista aiheutuu budjettivaikutuksia kansallisille koordinaatiokeskuksille, edellyttävät kuitenkin myös hallitusryhmän enemmistön suostumuksen.

Johtokunta laatii kirjallisen päätöksentekomenettelyn, johon ensimmäistä alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin.

7. Komission lausunnon saatuaan johtokunta vahvistaa työjärjestyksensä, jossa vahvistetaan sen toiminnan käytännön järjestelyt. Työjärjestys toimitetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Neuvosto voi kuitenkin muuttaa työjärjestystä yksinkertaisella enemmistöllä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun työjärjestys on sille toimitettu.

8. Johtokunta asettaa puheenjohtajiston, johon kuuluu 11 jäsentä. Puheenjohtajisto koostuu johtokunnan puheenjohtajasta ja kolmesta varapuheenjohtajasta sekä kunkin 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun ryhmän koordinaattorista sekä yhdestä lisäjäsenestä kustakin ryhmästä ja yhdestä komission edustajasta. Kukin ryhmä voi nimetä kolme varajäsentä, jotka osallistuvat puheenjohtajiston kokouksiin varsinaisten jäsenten poissa ollessa.

9. Puheenjohtajisto valvoo johtokunnan päätösten täytäntöönpanoa ja toteuttaa kaikki säätiön asianmukaisen johtamisen edellyttämät toimenpiteet johtokunnan kokousten välillä johtokunnan antamin valtuuksin sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklassa vahvistettuja johtajan velvollisuuksia. Johtokunta ei voi siirtää puheenjohtajistolle 10, 13, 14 ja 15 artiklassa tarkoitettuja toimivaltuuksia.

10. Johtokunta päättää puheenjohtajiston vuotuisesta kokousten määrästä. Puheenjohtajiston puheenjohtaja kutsuu koolle lisäkokouksia puheenjohtajiston jäsenten pyynnöstä.

11. Puheenjohtajiston päätökset tehdään yksimielisesti. Jos yksimielisyyteen ei päästä, puheenjohtajisto antaa asian johtokunnan päätettäväksi.

12. Johtokunnalle annetaan jatkuvasti kattavia ja ajantasaisia tietoja puheenjohtajiston toimista ja päätöksistä.

▼B

9 artikla

Tarkkailijat

►M3 Johtokunta ◄ voi komissiota kuultuaan kutsua tarkkailijoiksi kolmansien maiden, yhteisön toimielinten ja kansainvälisten järjestöjen edustajia.

▼M3

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunnan puheenjohtaja ja johtaja voivat osallistua johtokunnan kokouksiin tarkkailijoina.

▼B

10 artikla

Vuosittainen työohjelma - Yleinen vuosikertomus

▼M3

1. Johtokunta määrittelee viraston strategiset tavoitteet. Erityisesti se hyväksyy talousarvion, nelivuotisen jatkuvan tarkastelun periaatteeseen perustuvan toimintaohjelman ja vuosittaisen työohjelman 11 artiklassa tarkoitetun johtajan laatiman esityksen perusteella komission yksiköitä ja työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan.

▼B

Tätä ohjelmaa voidaan samaa menettelyä noudattaen muuttaa vuoden aikana.

Vuosittainen työohjelma on osa nelivuotista toimintaohjelmaa, joka hyväksytään edellä tarkoitettua menettelyä noudattaen.

▼M3 —————

▼M2

2. ►M3 Johtokunta ◄ hyväksyy vuosittaisen kertomuksen viraston toiminnasta ja toimittaa sen viimeistään 15 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, tilintarkastustuomioistuimelle, jäsenvaltioille sekä työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavalle komitealle.

3. Virasto toimittaa vuosittain budjettivallan käyttäjälle kaikki tarvittavat tiedot arviointimenettelyjen tuloksista.

▼B

11 artikla

Johtaja

1. Virastoa johtaa johtaja, jonka ►M3 johtokunta ◄ nimittää komission ehdotuksesta viiden vuoden ajaksi; hänet voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi.

▼M3

2. Johtaja toimii viraston laillisena edustajana ja vastaa

a) johtokunnan ja puheenjohtajiston tekemien päätösten ja hyväksymien ohjelmien asianmukaisesta valmistelusta ja täytäntöönpanosta;

b) viraston johtamisesta ja yleisestä hallinnosta;

c) edellä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kertomuksen valmistelusta ja julkaisemisesta;

d) säädettyjen tehtävien suorittamisesta;

e) kaikista henkilöstöön liittyvistä asioista;

f) johtokunnan ja puheenjohtajiston kokousten valmistelusta.

▼B

3. Johtaja antaa toiminnastaan selvityksen ►M3 johtokunnalle ◄ .

12 artikla

Talousarvio

1. Viraston tulot ja menot arvioidaan kunkin varainhoitovuoden osalta, joka vastaa kalenterivuotta ►C1 , ja otetaan viraston talousarvioon. ◄

2. Talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

3. Viraston tuloihin kuuluu yhteisön tuki, joka otetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon, sanotun kuitenkaan ►C1 rajoittamatta viraston palvelujen korvauksena ◄ muista lähteistä saatavia tuloja.

4. Viraston menoihin kuuluvat erityisesti henkilöstön palkat, hallinnolliset ja infrastruktuurikustannukset, toimintakulut sekä kustannukset, jotka liittyvät elinten tai järjestöjen kanssa työohjelman mukaisesti tehtyihin sopimuksiin.

▼M2

13 artikla

Esitys ennakkoarvioksi - Talousarvion hyväksyminen

1. ►M3 Johtokunta ◄ laatii vuosittain viraston johtajan laatiman esityksen perusteella ennakkoarvion keskuksen tuloista ja menoista seuraavaa varainhoitovuotta varten. ►M3 Johtokunta ◄ toimittaa tämän ennakkoarvion, johon sisältyy henkilöstötaulukkoa koskeva esitys, komissiolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta.

2. Komissio toimittaa ennakkoarvion Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan alustavan esityksen yhteydessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle (jäljempänä yhteisesti ’budjettivallan käyttäjä’).

3. Ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää arviot, jotka se katsoo henkilöstötaulukon ja yleisestä talousarviosta suoritettavan avustuksen määrän osalta välttämättömiksi, Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevaan alustavaan esitykseen ja toimittaa alustavan talousarvioesityksen budjettivallan käyttäjälle perustamissopimuksen 272 artiklan mukaisesti.

4. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy viraston avustusta koskevat määrärahat.

Budjettivallan käyttäjä vahvistaa viraston henkilöstötaulukon.

5. ►M3 Johtokunta ◄ vahvistaa viraston talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu. Sitä mukautetaan tarvittaessa vastaavasti.

6. ►M3 Johtokunta ◄ ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle mahdollisimman pian aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvion rahoittamiseen, erityisesti kiinteistöihin liittyviä hankkeita kuten kiinteistöjen vuokraus tai hankinta. ►M3 Johtokunta ◄ ilmoittaa asiasta komissiolle.

Kun toinen budjettivallan käyttäjä on ilmoittanut aikomuksestaan antaa lausunto, se toimittaa sen ►M3 johtokunnalle ◄ kuuden viikon kuluessa hankkeesta ilmoittamisesta.

14 artikla

Talousarvion toteuttaminen

1. Johtaja toteuttaa viraston talousarvion.

2. Viraston tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 1 päivänä. Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja hajautettujen elinten alustavat tilinpäätökset yleisen varainhoitoasetuksen 128 artiklan mukaisesti.

3. Komission tilinpitäjä toimittaa viraston alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivänä. Kyseinen selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta toimitetaan myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

4. Saatuaan viraston alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on laatinut yleisen varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti, johtaja laatii viraston lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen ►M3 johtokunnalle ◄ lausuntoa varten.

5. ►M3 Johtokunta ◄ antaa lausunnon viraston lopullisesta tilinpäätöksestä.

6. Johtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja ►M3 johtokunnan ◄ lausunnon Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan heinäkuun 1 päivänä.

7. Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.

8. Johtaja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle vastauksen tämän huomautuksiin viimeistään 30 päivänä syyskuuta. Johtaja toimittaa vastauksen myös ►M3 johtokunnalle ◄ .

9. Johtaja antaa Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä yleisen varainhoitoasetuksen 146 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaikki kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn sujuvaa toteuttamista varten tarvittavat tiedot.

10. Ennen vuoden N+2 huhtikuun 30 päivää Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta johtajalle vastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion toteuttamisesta.

15 artikla

Varainhoitoa koskevat säännökset

►M3 Johtokunta ◄ vahvistaa virastoon sovellettavat varainhoitoa koskevat säännökset komissiota kuultuaan. Säännökset voivat poiketa 19 päivänä marraskuuta 2002 annetusta komission asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 ( 10 ), joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevaa varainhoidon puiteasetusta, ainoastaan, jos viraston toiminta sitä nimenomaisesti vaatii ja jos komissio on antanut siihen etukäteen suostumuksensa.

▼B

16 artikla

Salassapitovelvollisuus

►M3 Johtokunnan ◄ jäsen, johtaja, henkilöstöön kuuluva tai muu viraston toimintaan osallistuva henkilö ei saa, tehtävänsä päätyttyäkään, ilmaista salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja.

17 artikla

Käytettävät kielet

Virastoon sovelletaan Euroopan yhteisön toimielimissä käytettäviä kieliä koskevaa järjestelyä.

18 artikla

Käännöspalvelut

Viraston toiminnassaan tarvitsemista käännöspalveluista vastaa Euroopan unionin toimielinten käännöskeskus sen alettua toimintansa.

19 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

Virastoon sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.

20 artikla

Henkilöstö

1. Viraston henkilöstöön kuuluvat ovat Euroopan yhteisöjen virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevien asetusten ja säännösten alaisia.

2. Virasto käyttää henkilöstönsä suhteen nimittävälle viranomaiselle annettuja valtuuksia.

3. ►M3 Johtokunta ◄ antaa aiheelliset soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt yhteisymmärryksessä komission kanssa.

21 artikla

Vastuu

1. Viraston sopimusperusteinen vastuu määräytyy kyseessä olevaan sopimukseen sovellettavan lainsäädännön mukaan.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia viraston tekemässä sopimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla.

2. Sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun perusteella ►C1 viraston on korvattava aiheuttamansa ◄ tai henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti.

Tuomioistuimella on toimivalta ratkaista kaikki tällaisten vahinkojen korvaamiseen liittyvät kiistat.

3. Viraston työntekijöiden henkilökohtaisesta vastuusta virastoa kohtaan määrätään viraston henkilöstöä koskevissa määräyksissä.

22 artikla

Laillisuuden valvonta

Jäsenvaltiot, ►M3 johtokunnan ◄ jäsenet sekä ne kolmannet osapuolet, joita asia välittömästi ja henkilökohtaisesti koskee, voivat saattaa minkä tahansa viraston toimen laillisuuden komission tarkastettavaksi riippumatta siitä, onko kyse nimenomaisesta vai hiljaisesta toimesta.

Asia on saatettava komission käsiteltäväksi 15 päivän kuluessa siitä päivästä, jona asianosainen sai kyseisestä toimesta tiedon.

Komissio tekee päätöksen kuukauden kuluessa. Jos päätöstä ei ole tehty tämän määräajan kuluessa, asian katsotaan tulleen hylätyksi hiljaisella päätöksellä.

23 artikla

Uudelleen tarkastelu

Neuvosto tarkastelee tätä asetusta sekä mahdollisesti tarpeellisiksi osoittautuvia viraston uusia tehtäviä uudelleen komission kertomuksen perusteella, johon tarvittaessa liitetään ehdotus, ja Euroopan parlamenttia kuultuaan viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

24 artikla

Asetuksen voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









Neuvoston ja komission lausunto

Ei ole julkaistu erityispainoksessa.