2008D0163 — FI — 01.06.2011 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 20 päivänä joulukuuta 2007, rautatietunneleiden turvallisuutta Euroopan laajuisessa tavanomaisessa ja suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 6450) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2008/163/EY) (EYV L 064, 7.3.2008, p.1)

Muutettu:









▼B

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä joulukuuta 2007,

rautatietunneleiden turvallisuutta Euroopan laajuisessa tavanomaisessa ja suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 6450)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/163/EY)







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKA ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY ( 1 ) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY ( 2 ) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Direktiivin 2001/16/EY 5 artiklan 1 kohdan ja direktiivin 96/48/EY 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti kutakin osajärjestelmää varten on laadittava yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE). Tarvittaessa osajärjestelmää varten voidaan laatia useita YTE:iä, tai yksi YTE voi koskea useita osajärjestelmiä. YTE:n laatimista ja/tai tarkistamista koskeva päätös ja sen teknisen ja maantieteellisen soveltamisalan valinta edellyttää toimeksiantoa direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdan ja direktiivin 96/48/EY 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. (2) YTE:n laadinnan ensimmäinen vaihe on, että yhteiseksi edustuselimeksi nimetty Euroopan rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuden liitto (AEIF) laatii esityksen YTE:ksi. (3) AEIF:lle on annettu toimeksi laatia rautatietunneleiden turvallisuutta koskeva esitys YTE:ksi direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. (4) Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetulla neuvoston direktiivillä 96/48/EY perustettu komitea, johon viitataan direktiivin 2001/16/EY 21 artiklassa, on tutkinut esitykset YTE:ksi. (5) Direktiivejä 2001/16/EY ja 96/48/EY sekä YTE:iä sovelletaan uudistamiseen muttei kunnossapitoon liittyvään korvaamiseen. Jäsenvaltioita kannustetaan kuitenkin soveltamaan mahdollisuuksiensa mukaan YTE:iä myös kunnossapitoon liittyvään korvaamiseen, kun se on kunnossapitoon liittyvän työn laajuuden vuoksi aiheellista. (6) YTE:n nykyisessä versiossa ei käsitellä kaikilta osin kaikkia olennaisia vaatimuksia. Direktiivin 2001/16/EY 17 artiklan ja direktiivin 96/48/EY 17 artiklan mukaisesti tekniset seikat, joita ei käsitellä, esitetään tämän YTE:n liitteessä C ”avoimina kohtina”. (7) Direktiivin 2001/16/EY 17 artiklan ja direktiivin 96/48/EY 17 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on ilmoitettava toisille jäsenvaltioille ja komissiolle kansallisista teknisistä säännöistä, joita käytetään näihin avoimiin kohtiin liittyvien olennaisten vaatimusten täyttämiseksi, sekä elimistä, jotka se nimittää suorittamaan vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyn, sekä käytössä olevasta, direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan ja direktiivin 96/48/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaisesta osajärjestelmien yhteentoimivuuden tarkastusmenettelystä. Viimeksi mainittua tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan sovellettava direktiiveissä 2001/16/EY ja 96/48/EY säädettyjä periaatteita ja perusteita. Jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan käytettävä direktiivin 2001/16/EY 20 artiklan ja direktiivin 96/48/EY 20 artiklan mukaisesti ilmoitettuja elimiä. Komission olisi analysoitava tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kansallisista säännöistä, menettelyistä, täytäntöönpanomenettelyistä vastaavista elimistä ja menettelyjen kestosta sekä tarvittaessa keskusteltava komitean kanssa lisätoimenpiteiden tarpeellisuudesta. (8) YTE:ssä ei tulisi edellyttää erityisten tekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden kannalta ehdottomasti tarpeen. (9) YTE perustuu parhaisiin asiantuntijatietoihin, jotka olivat käytettävissä, kun sitä koskeva esitys laadittiin. Tätä YTE:ää voi olla tarpeen muuttaa tai täydentää tekniikan kehityksen tai toiminnallisten, turvallisuutta koskevien tai yhteiskunnallisten vaatimusten kehityksen vuoksi. Tarvittaessa olisi aloitettava tarkastusmenettely tai ajantasaistamismenettely direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 3 kohdan tai direktiivin 96/48/EY 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti. (10) Liitteenä olevaa YTE:ää olisi innovoinnin edistämiseksi ja saatujen kokemusten huomioon ottamiseksi tarkistettava säännöllisesti. (11) Jos innovatiivisia ratkaisuja ehdotetaan, valmistajan tai hankintayksikön on ilmoitettava poikkeamat asianomaisesta YTE:n osasta. Euroopan rautatievirasto viimeistelee ratkaisun aiheelliset toiminnalliset ja rajapintaeritelmät ja kehittää arviointimenetelmät. (12) Toimeksiannossa pyydettiin, että rautatietunneleiden turvallisuutta koskevassa YTE:ssä käsiteltäisiin tunneleissa tapahtuvien, etenkin palovaaroista aiheutuvien onnettomuuksien ja vaaratilanteiden ehkäisemistä ja niiden seurausten lieventämistä. Tässä yhteydessä olisi käsiteltävä kaikkia asiaan liittyviä mahdollisia riskejä, kuten raiteilta suistumiseen, yhteentörmäykseen, tulipaloon ja vaarallisten aineiden vapautumiseen liittyviä riskejä. Nämä tavoitteet ja riskit olisi kuitenkin otettava huomioon vain siinä määrin kuin ne vaikuttavat direktiiveissä kuvattuihin osajärjestelmiin, ja jos tuloksena saatavat eritelmät voidaan yhdistää asiaa koskeviin olennaisiin vaatimuksiin. Toimeksiannossa oletettiin, että huomioon otettaisiin useita direktiivien liitteessä II kuvattuja osajärjestelmiä, pääasiassa seuraavat: infrastruktuuri, liikkuva kalusto, käyttötoiminta ja liikenteen hallinta sekä huolto. (13) Kansainvälisen rautatieliiton (UIC) ja Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) rautatietunneliasiantuntijat ovat vuosina 2000–2003 arvioineet ja koonneet parhaat Euroopassa nykyisin sovellettavat toimenpiteet, joilla pyritään varmistamaan uusien ja olemassa olevien tunneleiden turvallisuus. YTE-työryhmässä vuosina 2003–2005 kokoontuneet infrastruktuurin haltijoiden, rautatieyritysten, liikkuvan kaluston valmistajien ja tutkimuslaitosten asiantuntijat ovat aloittaneet valintaprosessin käsittelemällä näitä suosituksia parhaiksi käytännöiksi. UIC:n ja UNECE:n asiantuntijoiden tavoin myös AEIF:n asiantuntijat katsoivat, että rautateiden vahvuus on onnettomuuksien ehkäisyssä. Ehkäisevät toimenpiteet ovat yleensä kustannustehokkaampia kuin seurausten lieventämiseen tähtäävät tai pelastustoimenpiteet. Tavoitteena on saavuttaa paras mahdollinen turvallisuus kohtuullisilla kustannuksilla, ja tämä voidaan parhaiten toteuttaa ehkäisevien ja seurausten lieventämiseen tähtäävien toimenpiteiden yhdistelmällä, jota täydennetään pelastautumis- ja pelastustoimenpiteillä. (14) Perustana olevien direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY päätavoite on yhteentoimivuus. Tavoitteena on yhdenmukaistaa nykyisin sovellettavia turvallisuustoimenpiteitä ja teknisiä sääntöjä, jotta voidaan mahdollistaa yhteentoimivuus ja tarjota kaikille matkustajille koko Euroopan alueella samanlainen lähestymistapa turvallisuuteen ja turvallisuustoimenpiteisiin. Lisäksi junan, joka on tämän YTE:n (ja liikkuvan kaluston YTE:n) mukainen, pitäisi yleensä voida kulkea kaikissa Euroopan laajuiseen verkkoon kuuluvissa tunneleissa. (15) Yhteisön rautatiejärjestelmän turvallisuustaso on yleisesti ottaen korkea etenkin maantieliikenteeseen verrattuna. Tunnelit ovat tilastojen valossa jopa muuta rataverkkoa turvallisempia. On kuitenkin tärkeää, että turvallisuus säilytetään vähintään nykyisellä tasolla parhaillaan menossa olevan rautateiden rakenneuudistuksen aikana; rakenneuudistuksessa erotetaan toisistaan entisten integroitujen rautatieyritysten eri toiminnot ja siirretään rautatiesektori itsesääntelystä enemmän julkisen sääntelyn piiriin. Tämä on yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/49/EY ( 3 ) (rautatieturvallisuusdirektiivin) päätarkoitus: turvallisuutta olisi parannettava edelleen, kun se on toteutettavissa kohtuudella ja rautatieliikenteen kilpailukyky huomioon ottaen. (16) Tämän YTE:n tarkoituksena on ohjata tunneleiden turvallisuuden alalla tapahtuvaa teknistä kehitystä kohti yhdenmukaistettuja ja kustannustehokkaita toimenpiteitä; niiden pitäisi olla mahdollisimman pitkälle toteutettavissa samalla tavoin kaikkialla Euroopassa. (17) Tätä YTE:ää sovelletaan taajamien ulkopuolella sijaitseviin tunneleihin, joiden liikennemäärä on alhainen, sekä kaupunkialueiden ytimessä oleviin tunneleihin, joissa kulkee paljon junia ja matkustajia. Tässä YTE:ssä määrätään ainoastaan vähimmäisvaatimuksista: YTE:n vaatimusten noudattaminen ei sinällään takaa turvallista käyttöönottoa ja toimintaa. Kaikkien turvallisuusasioiden kanssa tekemisissä olevien on tehtävä tämän YTE:n ja yhteentoimivuusdirektiivien mukaisesti yhteistyötä, jotta kulloinkin kyseessä olevassa tunnelissa päästään asianmukaiselle turvallisuustasolle. Aina kun jäsenvaltiot avaavat uuden tunnelin tai kun yhteentoimivat junat kulkevat olemassa olevissa tunneleissa, jäsenvaltioita pyydetään tarkastamaan, edellyttävätkö paikalliset olosuhteet, mukaan luettuna liikennetyyppi ja -tiheys, täydentäviä toimenpiteitä tässä YTE:ssä määrättyjen toimenpiteiden lisäksi. Ne voivat käyttää tällaisessa tarkastuksessa riskianalyysiä tai muita edistyneempiä menettelyjä. Nämä tarkastukset ovat osa rautatieturvallisuusdirektiivin 10 ja 11 artiklassa säädettyjä turvallisuustodistusten ja turvallisuuslupien myöntämisprosesseja. (18) Eräissä jäsenvaltioissa sovelletaan jo turvallisuustoimenpiteitä, joissa edellytetään korkeampaa turvallisuustasoa kuin tässä YTE:ssä. Tällaisia voimassa olevia sääntöjä olisi käsiteltävä rautatieturvallisuusdirektiivin 8 artiklan mukaisesti. Lisäksi mainitun direktiivin 4 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että rautateiden turvallisuustaso pystytään yleisesti säilyttämään ja että sitä parannetaan jatkuvasti, jos se on kohtuudella mahdollista, ottaen huomioon yhteisön lainsäädännön kehittyminen sekä tekniikan ja tieteen kehitys ja asettamalla etusijalle vakavien onnettomuuksien ehkäiseminen. (19) Jäsenvaltiot voivat pyytää lupaa soveltaa erityistilanteissa tiukempia toimenpiteitä, kunhan ne eivät estä yhteentoimivuutta. Tällainen mahdollisuus sallitaan rautatieturvallisuusdirektiivin 8 artiklassa ja tämän YTE:n 1.1.6 kohdassa. Tällaiset tiukemmat vaatimukset voivat perustua skenaarioanalyysiin tai riskianalyysiin, ja ne voivat koskea infrastruktuurin, energian ja käyttötoiminnan osajärjestelmiä. Jäsenvaltioiden odotetaan tarkastelevan tällaisia tiukempia vaatimuksia suhteessa rautateiden taloudelliseen kannattavuuteen ja kuulevan asianomaisia infrastruktuurin haltijoita, rautatieyrityksiä ja pelastustointa. (20) Tunnelissa ja junassa toteutettavien toimenpiteiden määrittelyä varten on määritelty vain rajallinen määrä onnettomuustyyppejä. Tässä YTE:ssä on kartoitettu asianmukaiset toimenpiteet, joilla poistetaan näistä onnettomuustyypeistä aiheutuva vaara tai vähennetään sitä merkittävästi. Toimenpiteitä on laadittu seuraavissa luokissa: ehkäisy, seurausten lieventäminen, evakuointi ja pelastustoimenpiteet. Tämän YTE:n liitteessä D esitetään onnettomuustyyppien ja toimenpiteiden välinen kvalitatiivinen suhde ja osoitetaan, millä toimenpiteillä käsitellään kutakin onnettomuustyyppien luokkaa. Tämän YTE:n soveltaminen ei siis takaa kuolemanriskin häviämistä. (21) Kansallisilla viranomaisilla on toimivalta määritellä pelastustoimen asema ja vastuu. Tässä YTE:ssä määritellyt pelastustoimeen liittyvät toimenpiteet perustuvat oletukseen, että tunnelionnettomuuteen vastaavat pelastusyksiköt suojelevat ihmishenkiä eivätkä aineellista omaisuutta kuten vaunuja tai rakenteita. Tässä YTE:ssä määritellään myös pelastustoimen ennalta määrätyt tehtävät kussakin onnettomuustyypissä. (22) Tämän päätöksen säännökset ovat neuvoston direktiivin 96/48/EY 21 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:







1 artikla

Komissio hyväksyy rautatietunneleiden turvallisuutta koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän (YTE), joka koskee direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua Euroopan laajuista tavanomaista rautatiejärjestelmää ja direktiivin 96/48/EY 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua Euroopan laajuista suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää.

YTE on tämän päätöksen liitteenä.

YTE:ää sovelletaan kaikilta osin direktiivin 2001/16/EY liitteessä I määriteltyyn Euroopan laajuiseen tavanomaiseen rautatiejärjestelmään ja direktiivin 96/48/EY liitteessä I määriteltyyn Euroopan laajuiseen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmään ottaen huomioon tämän päätöksen 2 artikla.

2 artikla

1. YTE:n liitteessä C ”avoimiksi kohdiksi” luokitelluissa kysymyksissä direktiivin 96/48/EY 16 artiklan 2 kohdassa ja direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa yhteentoimivuuden tarkastamisessa noudatettavia ehtoja ovat ne sovellettavat tekniset säännöt, jotka ovat käytössä tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluville osajärjestelmille käyttöönottoluvan myöntävässä jäsenvaltiossa.

2. Kunkin jäsenvaltion on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedoksi kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta:

(a) luettelo 1 kohdassa mainituista sovellettavista teknisistä säännöistä;

(b) vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt sekä tarkastusmenettelyt, joita on noudatettava niiden soveltamisessa;

(c) elimet, jotka jäsenvaltio nimittää suorittamaan kyseiset vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt.

3 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2008.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.









LIITE

DIREKTIIVI 2001/16/EY — EUROOPAN LAAJUISEN TAVANOMAISEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄN YHTEENTOIMIVUUS

DIREKTIIVI 96/48/EY — EUROOPAN LAAJUISEN SUURTEN NOPEUKSIEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄN YHTEENTOIMIVUUS

YHTEENTOIMIVUUDEN TEKNISEN ERITELMÄN LUONNOS

Osajärjestelmät ”Infrastruktuuri”, ”Energia”, ”Käyttötoiminta”, ”Ohjaus, hallinta ja merkinanto”, ”Liikkuva kalusto”

Näkökohta: ”Rautatietunneleiden turvallisuus”

1. JOHDANTO 1.1 Tekninen soveltamisala 1.1.1 Tunneleiden turvallisuus osana yleistä turvallisuutta 1.1.2 Tunneleiden pituus 1.1.3 Henkilövaunujen paloturvallisuusluokat 1.1.3.1 Liikkuva kalusto enintään 5 km pitkiin tunneleihin 1.1.3.2 Liikkuva kalusto kaikkiin tunneleihin 1.1.3.3 Liikkuva kalusto tunneleissa, joissa on maanalaisia asemia 1.1.4 Maanalaiset asemat 1.1.5 Vaaralliset aineet 1.1.6 Erityiset turvallisuusvaatimukset jäsenvaltioissa 1.1.7 Tämän YTE:n soveltamisalaan kuuluvat ja kuulumattomat riskit 1.2 Maantieteellinen soveltamisala 1.3 Tämän YTE:n sisältö 2. NÄKÖKOHDAN/SOVELTAMISALAN MÄÄRITELMÄ 2.1 Yleistä 2.2 Riskiskenaariot 2.2.1 ”Kuumat” vaaratilanteet: tulipalo, räjähdys ja sitä seuraava tulipalo, myrkyllisen savun tai kaasun muodostuminen 2.2.2 ”Kylmät” vaaratilanteet: törmäys, raiteilta suistuminen 2.2.3 Pitkittynyt pysähdys 2.2.4 Rajoitukset 2.3 Pelastustoimen rooli 3. OLENNAISET VAATIMUKSET 3.1 Direktiivissä 2001/16/EY asetetut olennaiset vaatimukset 3.2 Tunneleiden turvallisuuteen liittyvät yksityiskohtaiset olennaiset vaatimukset 4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS 4.1 Johdanto 4.2 Osajärjestelmien toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.1 Yleiskatsaus eritelmiin 4.2.2 Infrastruktuuriosajärjestelmä 4.2.2.1 Vaihteiden ja risteysten asennus 4.2.2.2 Luvattoman pääsyn estäminen hätäuloskäynteihin ja laitetiloihin. 4.2.2.3 Rakenteita koskevat paloturvallisuusvaatimukset 4.2.2.4 Rakennusmateriaaleja koskevat paloturvallisuusvaatimukset 4.2.2.5 Palon ilmaiseminen 4.2.2.6 Mahdollisuudet pelastautumiseen, evakuointiin ja pelastamiseen vaaratilanteissa 4.2.2.6.1 Turvallisen alueen määritelmä 4.2.2.6.2 Yleistä 4.2.2.6.3 Sivu- ja/tai pystysuuntaiset hätäuloskäynnit maan pinnalle 4.2.2.6.4 Poikkikäytävä toiseen tunneliin 4.2.2.6.5 Vaihtoehtoiset tekniset ratkaisut 4.2.2.7 Poistumistiet 4.2.2.8 Poistumisreittien hätävalaistus 4.2.2.9 Poistumisteiden ja -reittien merkinnät 4.2.2.10 Hätäviestintä 4.2.2.11 Pelastustoimen hyökkäystiet 4.2.2.12 Pelastusalueet tunneleiden ulkopuolella 4.2.2.13 Vedensaanti 4.2.3 Energiaosajärjestelmä 4.2.3.1 Ajojohdon tai virtakiskojen ryhmittäminen 4.2.3.2 Ajojohdon tai virtakiskojen maadoitus 4.2.3.3 Sähkönsyöttö 4.2.3.4 Tunneleiden sähkökaapeleita koskevat vaatimukset 4.2.3.5 Sähköasennusten luotettavuus 4.2.4 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmä 4.2.4.1 Kuumakäynti-ilmaisimet 4.2.5 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä 4.2.5.1 Liikkuvan kaluston materiaalien ominaisuudet 4.2.5.2 Palosammuttimet henkilövaunuissa 4.2.5.3 Tavarajunien paloturvallisuus 4.2.5.3.1 Ajettavuus 4.2.5.3.2 Kuljettajan suojaaminen 4.2.5.3.3 Matkustaja- ja tavara- tai autojunien paloturvallisuus 4.2.5.4 Palomuurit henkilövaunuissa 4.2.5.5 Lisätoimenpiteet, joilla parannetaan henkilövaunujen ajettavuutta tulipalon sattuessa 4.2.5.5.1 Matkustajajunien ajettavuutta koskevat yleiset tavoitteet ja vaatimukset 4.2.5.5.2 Jarruja koskevat vaatimukset 4.2.5.5.3 Vetolaitteita koskevat vaatimukset 4.2.5.6 Palovaroittimet junissa 4.2.5.7 Viestintävälineet junissa 4.2.5.8 Hätäjarrun ohitus 4.2.5.9 Hätävalaistusjärjestelmä junassa 4.2.5.10 Junan ilmastoinnin kytkentä pois päältä 4.2.5.11 Poistuminen henkilövaunuista 4.2.5.11.1 Matkustajille tarkoitetut hätäuloskäynnit 4.2.5.11.2 Matkustajien käyttämät ovet 4.2.5.12 Pelastustoimen tiedottaminen ja pääsy paikalle 4.3 Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.3.1 Yleistä 4.3.2 Liitännät infrastruktuuriosajärjestelmään 4.3.2.1 Poistumistiet 4.3.2.2 Tunneleiden kunnon tarkastus 4.3.3 Liitännät energiaosajärjestelmään 4.3.3.1 Radan virransyöttöjärjestelmien ryhmittäminen 4.3.4 Liitännät ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmään 4.3.5 Liitännät käyttötoiminnan osajärjestelmään 4.3.5.1 Pelastussuunnitelma ja -harjoitukset tunneleita varten 4.3.5.2 Reittikirja 4.3.5.3 Turvallisuuden ja hätätilanteiden osalta junassa annettava tiedotus matkustajille 4.3.5.4 Junan miehistön ja muun henkilökunnan henkilöstön pätevyys tunneleiden osalta 4.3.6 Liitännät liikkuvan kaluston osajärjestelmään 4.3.6.1 Liikkuvan kaluston materiaalien ominaisuudet 4.3.6.2 Muut liikkuvaa kalustoa koskevat eritelmät 4.3.7 Liitännät liikuntarajoitteisten henkilöiden liikkuvuutta (PRM) koskevaan osajärjestelmään 4.3.7.1 Poistumistiet 4.4 Käyttösäännöt 4.4.1 Junien kunnon ja matkakuntoisuuden tarkastus 4.4.1.1 Ennen kuin juna aloittaa liikennöinnin 4.4.1.2 Kun juna on liikenteessä 4.4.1.2.1 Turvallisuuteen liittyvät laitteet 4.4.1.2.2 Kuumakäynnit 4.4.2 Pelastusohje 4.4.3 Pelastussuunnitelma ja -harjoitukset tunneleita varten 4.4.3.1 Sisältö 4.4.3.2 Tunnistaminen 4.4.3.3 Harjoitukset 4.4.4 Eristys- ja maadoitustavat 4.4.5 Reittikirja 4.4.6 Turvallisuuden ja hätätilanteiden osalta junassa annettava tiedotus matkustajille 4.4.7 Tunneleiden valvontakeskusten toiminnan koordinointi 4.5 Kunnossapitosäännöt 4.5.1 Tunneleiden kunnon tarkastus 4.5.2 Liikkuvan kaluston kunnossapito 4.5.2.1 Henkilövaunut 4.5.2.2 Tavaravaunut 4.6 Ammatillinen pätevyys 4.6.1 Junan miehistön ja muun henkilökunnan pätevyys tunneleiden osalta 4.7 Työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset 4.7.1 Pelastautumislaitteet 4.8 Infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston rekisterit 4.8.1 Infrastruktuurirekisteri 4.8.2 Liikkuvan kaluston rekisteri 5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT 6. OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI SEKÄ OSAJÄRJESTELMÄN TARKASTUS 6.1 Yhteentoimivuuden osatekijät 6.2 Osajärjestelmät 6.2.1 Vaatimustenmukaisuuden arviointi (yleistä) 6.2.2 Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt (moduulit) 6.2.3 Olemassa olevat ratkaisut 6.2.4 Innovatiiviset ratkaisut 6.2.5 Kunnossapidon arviointi 6.2.6 Käyttösääntöjen arviointi 6.2.7 Rataverkon haltijaa koskevien eritelmien arviointiin liittyvät lisävaatimukset 6.2.7.1 Vaihteiden ja risteysten asennus 6.2.7.2 Luvattoman pääsyn estäminen hätäuloskäynteihin ja laitetiloihin 6.2.7.3 Rakenteita koskevat paloturvallisuusvaatimukset 6.2.7.4 Mahdollisuudet pelastautumiseen, evakuointiin ja pelastamiseen vaaratilanteissa 6.2.7.5 Pelastustoimen hyökkäysreitit ja laitteet 6.2.7.6 Sähköasennusten luotettavuus 6.2.7.7 Kuumakäynti-ilmaisimet 6.2.8 Rautatieyritystä koskevien eritelmien arviointiin liittyvät lisävaatimukset 6.2.8.1 Pelastustoimen tiedottaminen ja pääsy paikalle 6.2.8.2 Pelastautumisvälineet 7. TÄYTÄNTÖÖNPANO 7.1 Tämän YTE:n soveltaminen käyttöön otettaviin osajärjestelmiin 7.1.1 Yleistä 7.1.2 Nykyisen mallin mukaan rakennettu uusi kalusto 7.1.3 Nykyinen liikkuva kalusto, jonka on tarkoitus kulkea uusissa tunneleissa 7.2 Tämän YTE:n soveltaminen käytössä oleviin osajärjestelmiin 7.2.1 Johdanto 7.2.2 Yli kilometrin pituisten tunneleiden parannus- ja uudistustoimenpiteet, osajärjestelmät INS ja ENE 7.2.2.1 INS 7.2.2.2 ENE 7.2.3 Parannus- ja uudistustoimenpiteet, osajärjestelmät CCS, OPE, RST 7.2.3.1 CCS: Ei vaadittavia toimenpiteitä. 7.2.3.2 OPE: 7.2.3.3 RST (henkilövaunut) 7.2.4 Muut olemassa olevat tunnelit 7.3 YTE:ien tarkistus 7.4 Kansallisia, kahdenvälisiä, monenvälisiä tai kansainvälisiä sopimuksia koskevat poikkeukset 7.4.1 Voimassa olevat sopimukset 7.4.2 Tulevat sopimukset tai voimassa olevien sopimusten muutokset 7.5 Erityistapaukset 7.5.1 Johdanto 7.5.2 Erityistapausten luettelo LIITE A — INFRASTRUKTUURIREKISTERI LIITE B — LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERI LIITE C — AVOIMET KOHDAT LIITE D — VAARATILANNETYYPPIEN JA TOIMENPITEIDEN VÄLINEN SUHDE LIITE E — OSAJÄRJESTELMIEN ARVIOINTI LIITE F — OSAJÄRJESTELMIEN EY-TARKASTUKSEN MODUULIT LIITE G — SANASTO

1. JOHDANTO

1.1 Tekninen soveltamisala

1.1.1 Tunneleiden turvallisuus osana yleistä turvallisuutta Tätä YTE:ä sovelletaan uusiin, uudistettuihin ja parannettuihin osajärjestelmiin. Se koskee seuraavia osajärjestelmiä, jotka mainitaan direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY, sellaisina kuin ne ovat muutettuina direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä II: infrastruktuuri (”INS”), energia (”ENE”), ohjaus, hallinta ja merkinanto (”CCS”), käyttötoiminta (”OPE”) ja liikkuva kalusto (”RST”). Rautateiden yleiset turvallisuustoimenpiteet (kuten merkinanto), joita ei määritellä tässä YTE:ssä, vaikuttavat turvallisuuteen tunneleissa. Tässä kuvaillaan ainoastaan erityiset toimenpiteet, joilla pyritään vähentämään tiettyjä tunneleihin liittyviä riskejä. Rautateiden yleiset turvallisuustoimenpiteet: Rautateiden yleiset turvallisuustoimenpiteet kohdistuvat puhtaasti rautateiden toimintaan liittyviin riskeihin, kuten raiteilta suistumiseen ja törmäykseen toisen junan kanssa. Tässä YTE:ssä käsitellään tunneliympäristön vaikutusta ja siten joitakin siihen liittyviä vastatoimenpiteitä siltä osin, kuin ne vaikuttavat turvallisuuteen rautatietunneleissa. Tunneleita koskevat toimenpiteet: Tässä YTE:ssä on tarkoitus määritellä infrastruktuurin; energian; ohjauksen, hallinnan ja merkinannon; liikkuvan kaluston ja käyttötoiminnan osajärjestelmiä varten yhtenäinen sarja toimenpiteitä, joiden avulla tunneleiden optimaalinen turvallisuus voidaan järjestää mahdollisimman kustannustehokkaasti. Se mahdollistaa direktiivien 96/48/EY (suurten nopeuksien radat, HS) ja 2001/16/EY (tavanomaiset radat, CR) mukaisten junien vapaan liikkuvuuden Euroopan laajuisessa rautatiejärjestelmässä yhdenmukaistetuissa turvallisuusolosuhteissa.

1.1.2 Tunneleiden pituus — Kaikkia tämän YTE:n eritelmiä sovelletaan yli kilometrin pituisiin tunneleihin, ellei toisin ilmoiteta. — Yli 20 kilometriä pitkät tunnelit edellyttävät erityistä turvallisuusarviointia, jonka perusteella saatetaan määritellä ylimääräisiä turvallisuustoimenpiteitä, jotka eivät sisälly tähän YTE:än, jotta yhteentoimivat junat (asiaa koskevien YTE:ien mukaiset junat) voisivat toimia hyväksyttävässä paloturvallisuusympäristössä. — Perättäisiä tunneleita EI katsota yhdeksi tunneliksi, jos seuraavat kaksi vaatimusta täyttyvät: — A) niiden välillä on yli 500 m ulkoilmassa, B) niiden välisestä tilasta on kulkuyhteys turvalliselle alueelle.

1.1.3 Henkilövaunujen paloturvallisuusluokat Tunneleihin hyväksyttävän liikkuvan kaluston on kuuluttava jompaankumpaan seuraavista paloturvallisuusluokista A ja B (seuraavat määritelmät on yhdenmukaistettu suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n (HS RST YTE) 4.2.7.2.1 kohdan ja standardin prEN45545 osan 1 kanssa):

1.1.3.1 Liikkuva kalusto enintään 5 km pitkiin tunneleihin Liikkuva kalusto, joka on suunniteltu ja rakennettu toimimaan enintään 5 km pitkillä maanalaisilla rataosuuksilla ja tunneleissa, joiden sivuilta on evakuointimahdollisuus, kuuluu luokkaan A. Jos palohälytin aktivoidaan, juna jatkaa kulkuaan turvalliselle alueelle (ks. määritelmä 4.2.2.6.1 kohdassa), joka on enintään 4 minuutin ajoajan päässä, jos juna voi kulkea nopeudella 80 km/t. Matkustajat ja miehistö voidaan evakuoida junasta turvallisella alueella. Jos juna ei voi jatkaa kulkuaan, se evakuoidaan tunnelin infrastruktuurin kautta.

1.1.3.2 Liikkuva kalusto kaikkiin tunneleihin Liikkuva kalusto, joka on suunniteltu ja rakennettu toimimaan kaikissa Euroopan laajuisen verkon tunneleissa, kuuluu luokkaan B. Palomuurit suojaavat matkustajia ja miehistöä kuumuudelta ja savulta palavassa junassa 15 minuutin ajan. Palomuurien ja ajettavuutta edistävien lisätoimenpiteiden ansiosta tällaiset junat pääsevät poistumaan 20 km pitkästä tunnelista ja saapumaan turvalliselle alueelle, jos juna voi kulkea nopeudella 80 km/t. Jos juna ei pääse poistumaan tunnelista, se evakuoidaan tunnelin infrastruktuurin kautta.

1.1.3.3 Liikkuva kalusto tunneleissa, joissa on maanalaisia asemia Jos pelastussuunnitelmassa on määritelty evakuointipaikoiksi 1.1.4 kohdan mukaisia maanalaisia asemia ja jos perättäisten maanalaisten asemien välimatka ja lähimmän maanalaisen aseman ja tunnelin suuaukon välimatka on alle 5 km, junien on täytettävä luokan A vaatimukset.

1.1.4 Maanalaiset asemat Tunneleissa sijaitsevien asemien on rautateiden osajärjestelmien osalta täytettävä tämän YTE:n niiden kannalta asiaankuuluvat eritelmät. Lisäksi asemien yleisten tilojen on oltava kansallisten paloturvallisuusmääräysten mukaisia. Jos nämä kaksi ehtoa täyttyvät, maanalaista asemaa pidetään 4.2.2.6.1 kohdassa tarkoitettuna turvallisena alueena.

1.1.5 Vaaralliset aineet Vaarallisten aineiden kuljetusta koskevat yleiset turvallisuustoimenpiteet määritellään käyttötoimintaa koskevassa YTE:ssä ja RID-sopimuksessa. Tässä YTE:ssä ei määrätä mitään tunneleita koskevia toimenpiteitä. Asianomainen kansallinen viranomainen voi määrätä erityisiä toimenpiteitä 1.1.6 kohdan mukaisesti.

1.1.6 Erityiset turvallisuusvaatimukset jäsenvaltioissa Tämän YTE:n eritelmät ovat yleisesti ottaen yhdenmukaistettuja vaatimuksia. Direktiivin 2004/49/EY (rautatieturvallisuusdirektiivi) 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti maan nykyistä turvallisuustasoa ei saa heikentää. Jäsenvaltiot voivat säilyttää voimassa tiukemmat vaatimukset, kunhan nämä vaatimukset eivät estä direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, mukaisten junien toimintaa. Jäsenvaltiot voivat määrätä uusia ja entistä tiukempia vaatimuksia direktiivin 2004/49/EY (rautatieturvallisuusdirektiivi) 8 artiklan mukaisesti; tällaiset vaatimukset on ilmoitettava komissiolle, ennen kuin ne otetaan käyttöön. Tällaisten tiukempien vaatimusten on pohjauduttava riskianalyysiin, ja ne on perusteltava erityisellä riskitilanteella. Niistä on kuultava rataverkon haltijaa ja pelastusviranomaisia, ja niistä on tehtävä kustannus-hyötyanalyysi.

1.1.7 Tämän YTE:n soveltamisalaan kuuluvat ja kuulumattomat riskit Tämä YTE kattaa matkustajien ja junahenkilökunnan erityiset turvallisuusriskit tunneleissa edellä mainittujen osajärjestelmien alalla. Tämä YTE ei kata seuraavia riskejä: — terrorismi tahallisena ja harkittuna tekona, jolla on tarkoitus aiheuttaa mielivaltaisesti tuhoa, henkilövahinkoja ja kuolonuhreja — tunneleiden kiinteiden rakenteiden kunnossapitoon osallistuvan henkilökunnan terveys ja turvallisuus — rakenteiden ja junien vaurioitumisesta aiheutuvat taloudelliset tappiot — luvaton tunkeutuminen tunneliin — raiteilta suistuneen junan törmäys tunnelirakenteeseen: asiantuntija-arvion mukaan raiteilta suistuneen junan törmäys ei riitä heikentämään tunnelirakenteen kantokykyä — ohi kulkevien junien aiheuttaman ilmavirran vaikutuksista johtuvia turvallisuusongelmia ei käsitellä tässä YTE:ssä (ks. HS INS YTE).

1.2 Maantieteellinen soveltamisala

Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on direktiivin 2001/16/EY liitteessä I kuvattu Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä ja direktiivin 96/48/EY liitteessä I kuvattu Euroopan laajuinen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmä.

1.3 Tämän YTE:n sisältö

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti tässä YTE:ssä

a) ilmoitetaan tarkoitettu soveltamisala (direktiivin liitteessä I mainitun verkon tai liikkuvan kaluston osa; direktiivin liitteessä II mainittu osajärjestelmä tai osajärjestelmän osa) — 2 luku;

b) täsmennetään olennaiset vaatimukset kyseiselle osajärjestelmälle ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa oleville liitännöille — 3 luku;

c) määritellään toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa olevien liitäntöjen on täytettävä. Tarvittaessa nämä eritelmät voivat poiketa toisistaan osajärjestelmän käytön mukaan, esimerkiksi liitteessä I mainittujen rataluokkien, solmukohtien ja/tai liikkuvan kaluston mukaan — 4 luku;

d) määritetään yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, mukaan lukien eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi — 5 luku;

e) ilmoitetaan kussakin käsiteltävässä tapauksessa vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointia koskevat menettelyt. Tämä tarkoittaa erityisesti päätöksessä 93/465/ETY määriteltyjä moduuleja tai tarvittaessa erityismenettelyjä, joita on käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa sekä osajärjestelmien EY-tarkastuksessa — 6 luku;

f) ilmoitetaan YTE:n käyttöönottostrategia. Erityisesti täsmennetään välivaiheet, joiden kautta siirrytään asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on yleistä — 7 luku;

g) ilmoitetaan sen henkilöstön osalta, jota YTE koskee, ammattipätevyyttä koskevat edellytykset, joita tarkoitetun osajärjestelmän käyttö sekä YTE:n käyttöönotto edellyttävät — 4 luku.

Lisäksi voidaan 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrittää erityistapauksia kutakin YTE:ä varten; nämä selostetaan 7 luvussa.

Tämän YTE:n 4 luvussa on myös tarkennettu edellä 1.1 ja 1.2 kohdassa mainittua soveltamisalaa koskevat käyttö- ja kunnossapitosäännöt.

2. NÄKÖKOHDAN/SOVELTAMISALAN MÄÄRITELMÄ

2.1 Yleistä

YTE ”Rautatietunneleiden turvallisuus” (SRT) kattaa kaikki rautatiejärjestelmän osat, jotka liittyvät matkustajien ja junahenkilökunnan turvallisuuteen rautatietunneleissa toiminnan aikana. Merkitykselliset osajärjestelmät on määritelty asiakirjan teknistä soveltamisalaa koskevassa 1.1 kohdassa; tässä YTE:ssä käsitellään vain tunneleita koskevia turvallisuustoimenpiteitä. YTE:n 2.2 kohdassa käsitellään riskiskenaarioita tunneleissa.

Tunneleiden turvallisuutta edistävään järjestelmään kuuluu neljä perättäistä tasoa: ehkäisy, seurausten lieventäminen, evakuointi ja pelastus. Toimet painottuvat ensisijaisesti ehkäisyyn, toissijaisesti seurausten lieventämiseen ja niin edelleen. Rautateiden tärkeä ominaisuus on, että niillä voidaan ehkäistä onnettomuuksia siten, että liikenne kulkee radalla ja sitä ohjataan ja säädellään merkinantojärjestelmällä. Turvaamisen eri tasot tuottavat yhdessä alhaisen jäännösriskin.

2.2 Riskiskenaariot

Tässä YTE:ssä lähdetään siitä, että puhtaat ”rautatieriskit” katetaan asianmukaisilla toimenpiteillä, jotka perustuvat yleensä rautatiealalla sovellettaviin turvallisuusvaatimuksiin ja joita vahvistetaan muissa, parhaillaan laadittavissa tai Euroopan rautatievirastolle (ERA) toimeksi annettavissa YTE:issä. Tässä YTE:ssä tarkastellaan kuitenkin myös toimenpiteitä, joilla voidaan helpottaa tai keventää evakuointi- tai pelastustoimia rautatieonnettomuuden jälkeen.

Toimenpiteitä, joilla näistä skenaarioista seuraavia riskejä voidaan poistaa tai merkittävästi vähentää, on yksilöity. Niitä on kehitetty ehkäisyn, seurausten lieventämisen, evakuoinnin ja pelastuksen tasolla, mutta niitä ei esitetä näiden otsikoiden alla tässä YTE:ssä vaan asianomaisten osajärjestelmien otsikoiden alla.

Toimenpiteitä voidaan pitää ratkaisuna seuraaviin kolmenlaisiin vaaratilanteisiin.

2.2.1 ”Kuumat” vaaratilanteet: tulipalo, räjähdys ja sitä seuraava tulipalo, myrkyllisen savun tai kaasun muodostuminen Suurin vaara on tulipalo. Tulipalon oletetaan syttyvän yhdessä matkustajavaunussa tai voimalaitteessa ja leviävän täyteen laajuuteen 15 minuutin kuluessa syttymisestä. Se havaitaan ja hälytys tehdään näiden 15 minuutin aikana. Juna poistuu tunnelista, jos se on mahdollista. Jos juna pysähtyy, matkustajat evakuoidaan junan miehistön johdolla tai oma-aloitteisesti turvalliselle alueelle.

2.2.2 ”Kylmät” vaaratilanteet: törmäys, raiteilta suistuminen Tunneleita koskevissa toimenpiteissä keskitytään evakuoinnissa ja pelastustyöntekijöiden toiminnassa käytettäviin kulkuväyliin. Erona kuumiin skenaarioihin on, ettei tulipalon luoma vaarallinen ympäristö rajoita ajallisesti toimintaa.

2.2.3 Pitkittynyt pysähdys Pitkittynyt pysähdys (yli 10 minuuttia kestävä suunnittelematon pysähdys tunnelissa ilman tulipaloa junassa) ei itsessään aiheuta vaaraa matkustajille ja miehistölle. Se saattaa kuitenkin aiheuttaa paniikkia ja johtaa spontaaniin hallitsemattomaan evakuointiin, joka altistaa matkustajat tunneliympäristön vaaroille. Tällaisen tilanteen hallintaan on vahvistettava toimenpiteet.

2.2.4 Rajoitukset Skenaariot, joita ei käsitellä tässä YTE:ssä, luetellaan 1.1.7 kohdassa.

2.3 Pelastustoimen rooli

Asianomainen kansallinen viranomainen määrittelee pelastustoimen roolin. Tässä YTE:ssä pelastuksen osalta määriteltävät toimenpiteet perustuvat oletukseen, että tunnelionnettomuuden pelastustöihin osallistuvan pelastustoimen ensisijaisena tavoitteena on suojella ihmishenkiä eikä aineellista omaisuutta, kuten vaunuja tai rakenteita. Niiden oletetaan:

”kuumassa” vaaratilanteessa

— yrittävän pelastaa ihmiset, jotka eivät pääse turvalliselle alueelle

— antavan ensiapua evakuoiduille henkilöille

— rajoittavan tulipaloa siinä määrin kuin se on tarpeen heidän itsensä ja onnettomuuteen joutuneiden henkilöiden suojelemiseksi

— johtavan evakuointia tunnelin sisällä olevilta turvallisilta alueilta ulkoilmaan

”kylmässä” vaaratilanteessa

— antavan ensiapua vakavasti loukkaantuneille henkilöille

— pelastavan loukkuun jääneet henkilöt

— evakuoivan ihmisiä.

Tässä YTE:ssä ei aseteta mitään ajallisia tai toiminnallisia vaatimuksia. Kun otetaan huomioon, että useita kuolonuhreja vaativat rautatietunneleissa tapahtuvat onnettomuudet ovat harvinaisia, on selvää, että on olemassa erittäin epätodennäköisiä tapahtumia, joissa hyvin varustautuneetkin pelastustoimet olisivat voimattomia, kuten tavarajunan suuri tulipalo.

Asianomaisen kansallisen viranomaisen hyväksyttäväksi esitettäviä pelastussuunnitelmia varten laaditaan paikallisiin olosuhteisiin sopeutettuja yksityiskohtaisia skenaarioita. Jos suunnitelmissa esitettävät pelastustointen odotukset ylittävät edellä kuvaillut oletukset, voidaan määrätä lisätoimenpiteistä tai -varusteista.

Liitteessä D esitetään vaaratilanteiden ja toimenpiteiden välinen laadullinen suhde. Lisäksi liitteessä D kuvaillaan yksityiskohtaisesti, miten toimenpiteet tukevat 2.1 kohdassa mainittuja puolustuksen neljää tasoa: ehkäisyä, seurausten lieventämistä, evakuointia ja pelastusta.

3. OLENNAISET VAATIMUKSET

Tässä luvussa täsmennetään ne direktiivin liitteen III olennaiset vaatimukset, joita sovelletaan kyseiseen osajärjestelmään, osajärjestelmän osaan tai näkökohtaan.

Kunkin olennaisen vaatimuksen osalta tarkennetaan, miten se on otettu huomioon YTE:ssä esimerkiksi toiminnallisen tai teknisen eritelmän, käyttösäännön tai henkilöstön pätevyyteen liittyvän edellytyksen kautta.

3.1 Direktiivissä 2001/16/EY asetetut olennaiset vaatimukset

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä III asetetaan seuraavat olennaiset vaatimukset, jotka on täytettävä Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatiejärjestelmässä:

— turvallisuus

— luotettavuus ja käyttökunto

— terveys

— ympäristönsuojelu

— tekninen yhteensopivuus.

Turvallisuus ja tekninen yhteensopivuus ovat merkityksellisiä tämän YTE:n soveltamisalalla. (Luotettavuutta ja käyttökuntoa voidaan pitää turvallisuuden edellytyksenä, eikä niistä pidä tinkiä tämän YTE:n perusteella. Terveyteen ja ympäristönsuojeluun liittyvät samat direktiivin liitteessä III tarkennetut olennaiset vaatimukset).

3.2 Tunneleiden turvallisuuteen liittyvät yksityiskohtaiset olennaiset vaatimukset

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä III luetellut yksityiskohtaiset olennaiset vaatimukset, joilla on merkitystä tunneleiden turvallisuuden kannalta, esitetään jäljempänä kursivoituina.

Liitteessä III oleva 1.1.1 kohta (yleiset vaatimukset): Turvallisuuden kannalta olennaisten komponenttien ja erityisesti junien liikkumiseen liittyvien laitteiden suunnittelun, rakentamisen tai valmistamisen sekä huollon ja valvonnan on taattava sellainen turvallisuustaso, joka vastaa rataverkolle vahvistettuja tavoitteita, myös määritellyissä vajaatoimintatilanteissa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa 4.2 ”Osajärjestelmien toiminnalliset ja tekniset eritelmät” ja 4.5 ”Kunnossapitosäännöt”.

Liitteessä III oleva 1.1.4 kohta (yleiset vaatimukset): Kiinteät laitteistot ja liikkuva kalusto on suunniteltava ja käytettävät materiaalit valittava siten, että tulipalon sattuessa tulen ja savun syntymistä ja leviämistä sekä niiden vaikutuksia voidaan rajoittaa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa 4.2.2.3 ”Rakenteita koskevat paloturvallisuusvaatimukset”, 4.2.2.4 ”Rakennusmateriaaleja koskevat paloturvallisuusvaatimukset” ja 4.2.5.1 ”Liikkuvan kaluston materiaalien ominaisuudet”.

Liitteessä III oleva 2.1.1 kohta (infrastruktuuri): On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin, jotta estetään pääsy tai asiaton tunkeutuminen laitteistoihin.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa 4.2.2.2 ”Luvattoman pääsyn estäminen hätäuloskäynteihin ja laitetiloihin”.

On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin pitkien tunneleiden asettamien erityisten turvallisuusvaatimusten huomioon ottamiseksi.

Tämä olennainen vaatimus täytetään tällä YTE:llä sen kokonaisuudessa; sitä sovelletaan 1–20 km pituisiin tunneleihin. Yli 20 km pitkiä tunneleita käsitellään kohdassa 1.1.2.

Liitteessä III oleva 2.2.1 kohta (energia): Energian syöttölaitteiden toiminta ei saa vaarantaa junien eikä ihmisten (käyttäjät, käyttöhenkilökunta, ratavarren asukkaat, sivulliset) turvallisuutta.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä vaatimuksilla kohdissa 4.2.3.1 ”Ajojohdon tai virtakiskojen ryhmittäminen”, 4.2.3.2 ”Ajojohdon tai virtakiskojen maadoitus”, 4.2.3.5 ”Sähköasennusten luotettavuus” ja 4.2.3.4 ”Tunneleiden sähkökaapeleita koskevat vaatimukset”.

Liitteessä III oleva 2.4.1 kohta (liikkuva kalusto): Vaaratilanteita varten on oltava käytettävissä laitteita, joiden avulla matkustajat voivat ilmoittaa vaarasta kuljettajalle ja junahenkilökunta voi olla yhteydessä häneen.

Tämä olennainen vaatimus täytetään HS RST YTE:n matkustajien käyttöön tarkoitettuja hälyttimiä koskevassa 4.2.5.3 kohdassa olevilla toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä. Tässä rautatietunneleiden turvallisuutta koskevassa YTE:ssä asiaa koskevat olennaiset vaatimukset esitetään kohdissa 4.2.5.7 ”Viestintävälineet junissa” ja 4.2.5.8 ”Hätäjarrun ohitus”.

Käytössä on oltava hätäuloskäyntejä, ja ne on merkittävä.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa 4.4.6 ”Turvallisuuden ja hätätilanteiden osalta junassa annettava tiedotus matkustajille” ja 4.2.5.11 ”Poistuminen henkilövaunuista”.

On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin pitkien tunneleiden asettamien erityisten turvallisuusvaatimusten huomioon ottamiseksi.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa 4.2.5.3 ”Tavarajunien paloturvallisuus”, 4.2.5.4 ”Palomuurit henkilövaunuissa”, 4.2.5.5 ”Lisätoimenpiteet, joilla parannetaan henkilövaunujen ajettavuutta tulipalon sattuessa” ja 4.2.5.6 ”Palovaroittimet junissa”.

Junissa on oltava riittävän tehokas hätävalaistusjärjestelmä, jolla on riittävä oma tehonlähde.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa 4.2.5.3 ”Hätävalaistusjärjestelmä junassa”.

Junissa on oltava kuulutusjärjestelmä, jonka avulla junahenkilökunta ja liikenteenohjaus voivat välittää viestejä matkustajille.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa 4.2.5.7 ”Viestintävälineet junissa”.

Liitteessä III oleva 2.6.1 kohta (käyttötoiminta ja liikenteen hallinta): Verkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt sekä kuljettajilla ja junien ja liikenteenohjauksen henkilökunnalla riittävä pätevyys, jotta voidaan taata turvallinen käyttö, ottaen huomioon rajat ylittävien ja sisäisten palvelujen erilaiset vaatimukset.

Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan ja liikenteenohjauksen henkilökunnan koulutuksen ja pätevyyden sekä asianomaisten liikenteenharjoittajien käyttämän laadunvarmistusjärjestelmän on oltava sellaiset, että ne takaavat korkean turvallisuustason.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa 4.4.1 ”Junien kunnon ja matkakuntoisuuden tarkastus”, 4.4.2 ”Pelastusohje”, 4.4.5 ”Reittikirja”, 4.4.3 ”Pelastussuunnitelma ja -harjoitukset tunneleita varten” ja 4.6.1 ”Junan miehistön ja muun henkilökunnan pätevyys tunneleiden osalta”.

4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS

4.1 Johdanto

Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä, jota direktiivi 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, koskee ja johon osajärjestelmät kuuluvat, on integroitu järjestelmä, jonka yhtenäisyys on tarkastettava. Tämä yhtenäisyys on tarkastettu siltä osin kuin on kyse tämän YTE:n eritelmien laadinnasta, tämän YTE:n liitännöistä järjestelmiin, joihin se on integroitu, sekä rautateiden käyttö- ja kunnossapitosäännöistä.

Rautatietunneleiden turvallisuutta osajärjestelmissä CR INS / ENE / CCS / OPE / RST käsitellään 4.2 kohdassa siten, että kaikki sovellettavat olennaiset vaatimukset otetaan huomioon.

Tätä YTE:ä sovelletaan uusiin, uudistettuihin ja parannettuihin osajärjestelmiin (infrastruktuuri; energia; ohjaus, hallinta ja merkinanto; käyttötoiminta; liikkuva kalusto) tunneleiden osalta. Edellytykset, joilla sitä sovelletaan uudistettuihin ja parannettuihin osajärjestelmiin, määritellään direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, 14 artiklan 3 kohdassa, ja sen käyttöönottostrategia esitetään 7 luvussa. Parantamista ja uudistamista koskevat vaatimukset (jotka kuvataan 7 luvussa) saattavat olla suppeammat kuin ne, jotka on asetettu kohdeosajärjestelmille (ja jotka kuvataan 4 luvussa).

Osajärjestelmän ja sen liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka on kuvattu 4.2 ja 4.3 kohdassa, eivät edellytä tiettyjen tekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on ehdottoman tarpeellista Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatieverkon yhteentoimivuuden kannalta. Innovatiiviset ratkaisut, jotka eivät täytä tässä YTE:ssä määriteltyjä vaatimuksia ja/tai joita ei voida arvioida tässä YTE:ssä määritellyllä tavalla, edellyttävät uusia eritelmiä ja/tai arviointimenetelmiä. Teknisen innovoinnin mahdollistamiseksi nämä eritelmät ja arviointimenetelmät kehitetään 6.2.4 kohdassa kuvaillun prosessin mukaisesti.

4.2 Osajärjestelmien toiminnalliset ja tekniset eritelmät

Edellä 3 luvussa luetellut olennaiset vaatimukset huomioon ottaen toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka koskevat tunneleiden turvallisuutta edellä mainituissa osajärjestelmissä, ovat seuraavat:

4.2.1 Yleiskatsaus eritelmiin Infrastruktuuriosajärjestelmä Vaihteiden ja risteysten asennus Luvattoman pääsyn estäminen hätäuloskäynteihin ja laitetiloihin Rakenteita koskevat paloturvallisuusvaatimukset Rakennusmateriaaleja koskevat paloturvallisuusvaatimukset Palon ilmaiseminen Mahdollisuudet pelastautumiseen, evakuointiin ja pelastamiseen vaaratilanteissa Turvallisen alueen määritelmä Yleistä Sivu- ja/tai pystysuuntaiset hätäuloskäynnit maan pinnalle Poikkikäytävä toiseen tunneliin Vaihtoehtoiset tekniset ratkaisut Poistumistiet Poistumisreittien hätävalaistus Hätäviestintä Pelastustoimen hyökkäystiet Pelastusalueet tunneleiden ulkopuolella Vedensaanti Energiaosajärjestelmä Ajojohdon tai virtakiskojen ryhmittäminen Ajojohdon tai virtakiskojen maadoitus Sähkönsyöttö Tunneleiden sähkökaapeleita koskevat vaatimukset Sähköasennusten luotettavuus Ohjaus-, hallinta ja merkinanto-osajärjestelmä Kuumakäynti-ilmaisimet Liikkuvan kaluston osajärjestelmä Liikkuvan kaluston materiaalien ominaisuudet Palosammuttimet henkilövaunuissa Tavarajunien paloturvallisuus Ajettavuus Kuljettajan suojaaminen Matkustaja- ja tavara- tai autojunien paloturvallisuus Palomuurit henkilövaunuissa Lisätoimenpiteet, joilla parannetaan henkilövaunujen ajettavuutta tulipalon sattuessa Matkustajajunien ajettavuutta koskevat yleiset tavoitteet ja vaatimukset Jarruja koskevat vaatimukset Vetolaitteita koskevat vaatimukset Palovaroittimet junissa Viestintävälineet junissa Hätäjarrun ohitus Hätävalaistusjärjestelmä junassa Junan ilmastoinnin kytkentä pois päältä Poistuminen henkilövaunuista Matkustajille tarkoitetut hätäuloskäynnit Matkustajien käyttämät ovet Pelastustoimen tiedottaminen ja pääsy paikalle Käyttösäännöt Junien kunnon ja matkakuntoisuuden tarkastus Ennen kuin juna aloittaa liikennöinnin Kun juna on liikenteessä Turvallisuuteen liittyvät laitteet Kuumakäynnit Pelastusohje Pelastussuunnitelma ja -harjoitukset tunneleita varten Sisältö Tunnistaminen Harjoitukset Maadoitustavat Reittikirja Turvallisuuden ja hätätilanteiden osalta junassa annettava tiedotus matkustajille Tunneleiden valvontakeskusten toiminnan koordinointi Kunnossapitosäännöt Tunneleiden kunnon tarkastus Liikkuvan kaluston kunnossapito Henkilövaunut Tavaravaunut Ammatillinen pätevyys Junan miehistön ja muun henkilökunnan pätevyys tunneleiden alalla Työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset Pelastautumisessa käytettävät laitteet

4.2.2 Infrastruktuuriosajärjestelmä Ohi kulkevien junien aiheuttaman ilmavirran vaikutukset on otettava huomioon, kun tunneleihin asennetaan turvalaitteita.

4.2.2.1 Vaihteiden ja risteysten asennus Rataverkon haltijan on varmistettava, että vaiheita ja risteyksiä asennetaan vain vähimmäismäärä suunnittelua, turvallisuutta ja toimintaa koskevien vaatimusten mukaisesti.

4.2.2.2 Luvattoman pääsyn estäminen hätäuloskäynteihin ja laitetiloihin. Luvaton pääsy ulkopuolelta laitetiloihin ja hätäuloskäynteihin on estettävä fyysisillä järjestelmillä, kuten lukoilla; ovet on aina voitava avata sisäpuolelta evakuointia varten.

4.2.2.3 Rakenteita koskevat paloturvallisuusvaatimukset Tämä eritelmä koskee kaikkia tunneleita niiden pituudesta riippumatta. Rakenteen eheyden on säilyttävä tulipalossa riittävän pitkään, jotta matkustajat ja henkilökunta voivat pelastautua ja heidät voidaan evakuoida ja jotta pelastustoimi pääsee toimimaan ilman vaaraa rakenteen romahtamisesta. Valmiin tunnelipinnan — oli kyseessä kallioseinämä tai betonipäällyste — tulenkestävyys on arvioitava. Sen on kestettävä palon kuumuutta tietty aika. Lämpötila-aikakäyrä (EUREKA-käyrä) esitetään seuraavassa kuvassa. Sitä käytetään yksinomaan betonirakenteiden suunnittelussa.

4.2.2.4 Rakennusmateriaaleja koskevat paloturvallisuusvaatimukset Tämä eritelmä koskee kaikkia tunneleita niiden pituudesta riippumatta. Tätä eritelmää sovelletaan muihin tunneleiden rakennusmateriaaleihin ja laitteistoihin kuin rakenteisiin, joita käsitellään 4.2.2.3 kohdassa. Niiden on oltava huonosti syttyviä, syttymättömiä tai palosuojattuja suunnitteluvaatimusten mukaan. Tunnelin alusrakenteen materiaalin on täytettävä standardin EN 13501-1:2002 luokan A2 vaatimukset. Muiden kuin rakenne-elementtien samoin kuin laitteiden on täytettävä standardin EN 13501-1:2002 luokan A2 vaatimukset.

4.2.2.5 Palon ilmaiseminen Tekniikkahuoneet ovat suljettuja tiloja, joiden ovet ovat tunnelin sisä- tai ulkopuolella ja joissa on seuraaviin toimintoihin tarvittavat turvalaitteet: pelastautuminen ja evakuointi, hätäviestintä, pelastus- ja palontorjuntatoimet, radan virransyöttö. Ne on varustettava ilmaisimilla, jotka antavat rataverkon haltijalle hälytyksen tulipalosta.

4.2.2.6 Mahdollisuudet pelastautumiseen, evakuointiin ja pelastamiseen vaaratilanteissa

4.2.2.6.1. Turvallisen alueen määritelmä Määritelmä: turvallinen alue on tunnelin sisä- tai ulkopuolella oleva paikka, joka täyttää kaikki seuraavat kriteerit: — siellä on olosuhteet, jotka mahdollistavat hengissä pysymisen, — sinne pääsee avustetusti ja avustamatta, — sieltä voi pelastautua, jos tilanne sallii sen, tai siellä voi odottaa, että pelastustoimi pelastaa pelastussuunnitelmassa määritellyn toimintatavan mukaisesti, — sieltä on matkapuhelinyhteys tai kiinteä viestintäyhteys rataverkon haltijan liikenteenohjaukseen.

4.2.2.6.2 Yleistä Tunnelin suunnittelussa on otettava huomioon tarve varata keinot matkustajien ja henkilöstön pelastautumiseen ja evakuointiin sekä pelastustoimelle ihmisten pelastamiseen, jos tunnelissa tapahtuu onnettomuus. Jäljempänä 4.2.2.6.3–4.2.2.6.5 kohdassa kuvailtavat tekniset ratkaisut täyttävät tämän vaatimuksen, ja niistä on valittava yksi.

4.2.2.6.3 Sivu- ja/tai pystysuuntaiset hätäuloskäynnit maan pinnalle Näitä on oltava vähintään 1 000 metrin välein. Ulos johtavien sivu- tai pystysuuntaisten hätäuloskäyntien on oltava vähintään 1,50 m leveät ja 2,25 m korkeat. Oviaukkojen on oltava vähintään 1,40 m leveät ja 2,00 m korkeat. Pelastustoimen pääasiallisina pääsyreitteinä toimivia hätäuloskäyntejä koskevat vaatimukset kuvaillaan 4.2.2.11 kohdassa ”Pelastustoimen hyökkäysreitit”. Kaikki uloskäynnit on valaistava ja merkittävä.

4.2.2.6.4 Poikkikäytävä toiseen tunneliin Vierekkäisiä erillisiä tunneleita voidaan käyttää turvallisena alueena niihin vievien poikkikäytävien ansiosta. Nämä poikkikäytävät on valaistava ja merkittävä. Poikkikäytävän on oltava vähintään 2,25 m korkea ja 1,50 m leveä. Ovien on oltava vähintään 2,00 m korkeat ja 1,40 m leveät. Näiden vaatimusten mukaisia poikkikäytäviä on oltava vähintään 500 metrin välein.

4.2.2.6.5 Vaihtoehtoiset tekniset ratkaisut Vaihtoehtoiset tekniset ratkaisut, joilla järjestetään turvallisuustasoltaan vastaava turvallinen alue, ovat sallittuja. Vaihtoehtoisesta ratkaisusta on tehtävä tekninen tutkimus, jonka asianomainen kansallinen viranomainen hyväksyy.

4.2.2.7 Poistumistiet Tämä eritelmä koskee kaikkia yli 500 m pitkiä tunneleita. Yksiraiteisessa tunnelissa vähintään toiselle puolelle raidetta ja kaksiraiteisessa tunnelissa tunnelin molemmille sivuille on rakennettava kulkutiet. Leveämmissä tunneleissa, joissa on enemmän kuin kaksi raidetta, on jokaiselta raiteelta päästävä kulkutielle. Kulkutien on oltava vähintään 0,75 m leveä ja sen vapaan korkeuden on oltava vähintään 2,25 m. Kulkutien on oltava vähintään samalla korkeudella kuin raide. Poistumisalueella olevien esteiden aiheuttamia paikallisia rajoituksia on vältettävä. Esteet eivät saa kaventaa vähimmäisleveyttä alle 0,7 metriin, eikä yksittäinen este saa olla pidempi kuin 2 metriä. Noin metrin korkeudelle kulkutiestä, joka johtaa turvalliselle alueelle, on asennettava kaide. Kaiteet on sijoitettava kulkutien vähimmäistilan ulkopuolelle. Kaiteet on taivutettava 30–40 asteen kulmaan tunnelin pituusakselista ennen estettä ja esteen jälkeen.

4.2.2.8 Poistumisreittien hätävalaistus Tämä eritelmä koskee kaikkia yhtämittaisia tunneleita, jotka ovat yli 500 m pitkiä. Matkustajat ja henkilökunta on ohjattava hätävalaistuksen avulla turvalliselle alueelle hätätilanteessa. Valaistus voidaan saada aikaan muulla tavalla kuin sähköllä, kunhan se täyttää sille tarkoitetun tehtävän. Valaistukselle on asetettu seuraavat vaatimukset: Yksiraiteinen tunnelikäytävä: yhdellä puolella (kulkutien puolella). Kaksiraiteinen tunnelikäytävä: molemmilla puolilla. Valaisimien sijoitus: kulkutien yläpuolella mahdollisimman matalalla rajoittamatta kuitenkaan ihmisten kulkuun varattua vapaata tilaa, tai upotettuna kaiteisiin. Valaistusvoimakkuuden on oltava vähintään 1 luksi kulkutien tasolta mitattuna. Riippumattomuus ja luotettavuus: hätätilannetta koskevien ja muiden vaatimusten täyttämiseen tarvittavan virtalähteen on oltava käytettävissä vähintään 90 minuuttia. Jos hätävalaistus on normaaleissa käyttöolosuhteissa kytketty pois päältä, se on voitava kytkeä päälle molemmilla seuraavista tavoista: — se on voitava kytkeä päälle manuaalisesti tunnelin sisäpuolelta 250 m välein, — tunnelin haltijan on voitava kytkeä se päälle kauko-ohjauksella.

4.2.2.9 Poistumisteiden ja -reittien merkinnät Tämä eritelmä koskee kaikkia yli 100 m pitkiä tunneleita. Poistumisreittien merkinnöillä osoitetaan hätäuloskäynnit sekä etäisyys ja suunta turvalliselle alueelle. Kaikki opasteet on suunniteltava siten, että ne täyttävät työssä käytettäviä turvallisuus- ja/tai terveysmerkkejä koskevista vähimmäisvaatimuksista 24 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa direktiivissä 92/58/EY asetetut vaatimukset ja standardin ISO 3864-1 mukaiset vaatimukset. Poistumisreittien opasteet on asennettava sivuseinille. Opasteiden välillä saa olla enintään 50 m. Tunneliin on asennettava opasteet, jotka osoittavat hätälaitteiden sijainnin, jos tällaisia laitteita on.

4.2.2.10 Hätäviestintä Kaikissa tunneleissa on oltava GSM-R-järjestelmä junan ja liikenteenohjauksen väliseen radioviestintään. Muita viestintäjärjestelmiä, kuten hätäpuhelimia, ei tarvita. Radioyhteyden jatkuvuus on turvattava, jotta pelastustoimi voisi olla yhteydessä paikan päällä toimiviin johtoyksikköihinsä. Järjestelmän on sallittava pelastustoimen käyttää omia viestintävälineitään.

4.2.2.11 Pelastustoimen hyökkäystiet Pelastustoimen on päästävä tunneliin hätätilanteessa tunnelin suuaukon ja/tai asianmukaisten hätäuloskäyntien kautta (ks. 4.2.2.6.3 kohta). Näiden pääsyreittien on oltava vähintään 2,25 m leveät ja 2,25 m korkeat. Rataverkon haltijan on kuvailtava nämä pääsyreitit pelastussuunnitelmassa. Jos pelastussuunnitelmassa vaaditaan pääsyä maantieltä, sen on oltava mahdollisimman lähellä suunniteltua pelastusaluetta. Vaihtoehtoiset pääsyreitit on kuvailtava pelastussuunnitelmassa.

4.2.2.12 Pelastusalueet tunneleiden ulkopuolella Tunneleiden läheisyyteen pääsyteiden varrelle on järjestettävä vähintään 500 m2 suuruiset pelastusalueet. Olemassa olevia maanteitä voidaan pitää pelastusalueina. Jos maantielle ei ole kohtuullisen helppoa pääsyä, pelastustoimen kanssa käytävien neuvottelujen pohjalta on järjestettävä vaihtoehtoisia ratkaisuja.

4.2.2.13 Vedensaanti Tunnelin sisäänpääsykohtiin on järjestettävä vedenottopisteet pelastustoimen kanssa käytävien neuvottelujen pohjalta. Niiden kapasiteetin on oltava vähintään 800 litraa minuutissa kahden tunnin ajan. Vedenlähde voi olla vesiposti tai mikä tahansa vähintään 100 m3 vesivarasto, kuten allas, joki tai muu vastaava. Menetelmä, jolla vesi kuljetetaan onnettomuuspaikalle, on kuvailtava pelastussuunnitelmassa.

4.2.3 Energiaosajärjestelmä Tätä kohtaa sovelletaan energiaosajärjestelmän infrastruktuuria koskevaan osaan.

4.2.3.1 Ajojohdon tai virtakiskojen ryhmittäminen Tämä eritelmä koskee yli 5 km pitkiä tunneleita. Radan virransyöttöjärjestelmä on jaettava tunneleissa sähköistysryhmiin, joista jokainen saa olla enintään 5 km pitkä. Tätä eritelmää sovelletaan vain, jos merkinantojärjestelmä sallii useamman kuin yhden junan kulkea tunnelissa samanaikaisesti kullakin radalla. Kytkimet on sijoitettava tunnelin pelastussuunnitelman vaatimusten mukaisesti ja siten, että tunnelissa on mahdollisimman vähän kytkimiä. Jokaisen ”kytkinosuuden” on oltava valvottavissa ja kytkettävissä kauko-ohjauksella. Kytkimen sijaintipaikalla on oltava viestintämahdollisuus ja valaistus siten, että kytkintä voidaan turvallisesti käyttää ja huoltaa manuaalisesti.

4.2.3.2 Ajojohdon tai virtakiskojen maadoitus Tunnelin sisäänpääsykohtiin ja sähköistysryhmien välisten erotusjaksojen läheisyyteen on järjestettävä maadoituslaitteet. Niiden on oltava joko manuaalisesti käytettäviä tai kauko-ohjattavia kiinteitä laitteita. Maadoituksen tekemistä varten on järjestettävä tarvittava viestintämahdollisuus ja valaistus. Rataverkon haltijan ja pelastustoimen maadoitukseen liittyvät menettelytavat ja vastuut määritellään pelastussuunnitelmassa (ks. 4.4.4 kohta ”Maadoitustavat”)

4.2.3.3 Sähkönsyöttö Tunnelin sähkönjakelujärjestelmän on sovelluttava pelastustoimen laitteisiin tunnelin pelastussuunnitelman mukaisesti. Joillakin kansallisilla pelastustoimen ryhmillä saattaa olla omat virtalähteet. Näiden ryhmien käyttöön ei välttämättä tarvitse järjestää virtalähdettä. Tällainen päätös on kuitenkin kuvailtava pelastussuunnitelmassa.

4.2.3.4 Tunneleiden sähkökaapeleita koskevat vaatimukset Näkyvien kaapeleiden on tulipalon sattuessa oltava sellaisia, että ne syttyvät ja palavat huonosti ja että ne muodostavat vain vähän myrkyllisiä päästöjä ja savua. Nämä vaatimukset täyttyvät, jos kaapelit ovat standardien EN 50267-2-1 (1998), EN 50267-2-2 (1998) ja EN 50268-2 (1999) mukaisia.

4.2.3.5 Sähköasennusten luotettavuus Turvallisuuden kannalta merkitykselliset sähköasennukset (palonilmaisu-, hätävalaistus-, hätäviestintä- ja kaikki muut järjestelmät, jotka rataverkon haltija tai hankintayksikkö on määritellyt ratkaisevan tärkeiksi matkustajien turvallisuudelle tunneleissa), on suojattava mekaanisesta törmäyksestä, kuumuudesta tai tulipalosta johtuvalta vaurioitumiselta. Jakelujärjestelmä on suunniteltava siten, että se kestää pahat vauriot (esimerkiksi) kytkemällä sähkönsyöttö vaihtoehtoisten yhteyksien kautta. Virransyötön on toimittava täysitehoisesti, jos jokin tärkeä osa rikkoontuu. Hätävalaistuksen ja viestintäjärjestelmien on toimittava varajärjestelmällä 90 minuuttia.

4.2.4 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmä Tätä kohtaa sovelletaan ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän raiteita koskevaan osaan.

4.2.4.1 Kuumakäynti-ilmaisimet Tunneleita sisältävissä rataverkoissa on asennettava strategisiin paikkoihin radan varrelle kuumakäynnin ilmaisu- tai ennustuslaitteita siten, että laakerien kuumakäynti voidaan hyvin todennäköisesti havaita ennen kuin juna menee tunneliin ja viallinen juna voidaan pysäyttää ennen tunnelia. Rataverkon haltija ilmoittaa infrastruktuurirekisteriin radan varressa olevat kuumakäynti-ilmaisimet ja niiden sijainnin. Rautatieyritys sisällyttää reittikirjaan tiedon niistä.

4.2.5 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä

4.2.5.1 Liikkuvan kaluston materiaalien ominaisuudet Materiaalien ja komponenttien valinnassa on otettava huomioon niiden palamiskäyttäytyminen. Henkilövaunut: HS RST YTE:n 4.2.7.2.2 kohta koskee myös tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvaa kalustoa. Lisäksi tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvaan kalustoon sovelletaan tavanomaisen rautatiejärjestelmän LOC&PAS YTE:n 4.2.10.2 kohdan (Materiaalivaatimukset) vaatimuksia. Tavaravaunut: ks. materiaaleja koskevia vaatimuksia käsittelevä CR RST YTE:n 4.2.7.2.2.4 kohta (tavaravaunut, 5.1.2005 päivätty versio EN07).

4.2.5.2 Palosammuttimet henkilövaunuissa HS RST YTE:n 4.2.7.2.3.2 kohdan määräykset koskevat myös tavanomaisen rautatiejärjestelmän henkilövaunuja.

4.2.5.3 Tavarajunien paloturvallisuus

4.2.5.3.1 Ajettavuus Tavarajunien vetoyksiköiden tai vaunujen ajettavuudelle tulipalon sattuessa ei ole määritelty mitään erityisiä vaatimuksia (CR RST YTE:n tavaravaunuja koskevien eritelmien lisäksi), mutta myös tavarajunien tavoitteena on, että ne pääsevät ulos tunnelista. Tavarajunien vetoyksiköiden osalta on määriteltävä junissa olevat palovaroittimet samalla tavalla kuin matkustajajunien vetoyksiköiden osalta (4.2.5.6 kohta).

4.2.5.3.2 Kuljettajan suojaaminen Vähimmäisvaatimukset kuljettajan suojaamiseksi palolta: Vetoyksiköissä on oltava palomuuri, joka suojaa ohjaamoa. Palomuurien on estettävä tulen leviäminen vähintään 15 minuutin ajan. Tulenkestävyys testataan standardin EN 1363-1 väliseiniä koskevien vaatimusten mukaisesti. (Huomautus: kuljettajan suojaamista käsitellään myös 4.7.1 kohdassa.)

4.2.5.3.3 Matkustaja- ja tavara- tai autojunien paloturvallisuus Matkustajia ja tavaroita tai ajoneuvoja kuljettavien junien matkustajavaunujen on täytettävä tämän YTE:n 4.2.5 kohdan asiaa koskevat määräykset. Kansallisessa lainsäädännössä voidaan asettaa toimintaa koskevia lisävaatimuksia tällaisten junien ylimääräisten riskien huomioimiseksi, kunhan nämä vaatimukset eivät estä direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, mukaisten junien liikennöintiä. (Kansallisia, kahdenvälisiä, monenvälisiä tai kansainvälisiä sopimuksia koskevat poikkeukset luetellaan 7.4 kohdassa.) Vetoyksiköiden on täytettävä matkustajajunien vetureille asetetut vaatimukset. Tavarajuniin sovelletaan asianmukaista YTE:ä.

▼M1

4.2.5.4 Palomuurit henkilövaunuissa — Suurten nopeuksien liikkuvaan kalustoon sovelletaan suurten nopeuksien RST YTE:n 4.2.7.2.3.3 kohdan (Palonkestävyys) vaatimuksia. — Tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvaan kalustoon sovelletaan suurten nopeuksien RST YTE:n 4.2.7.2.3.3 kohdan (Palonkestävyys) ja tavanomaisen rautatiejärjestelmän LOC&PAS YTE:n 4.2.10.5 kohdan (Palomuurit) vaatimuksia.

▼B

4.2.5.5 Lisätoimenpiteet, joilla parannetaan henkilövaunujen ajettavuutta tulipalon sattuessa

4.2.5.5.1 Matkustajajunien ajettavuutta koskevat yleiset tavoitteet ja vaatimukset Tähän kohtaan sisältyy toimenpiteitä, jotka on toteutettava, jotta matkustajajuna voisi tulipalon sattuessa todennäköisesti jatkaa toimintaansa — 4 minuuttia, jos kyseessä on 1.1.3.1 kohdan mukaisesti paloturvallisuusluokkaan A kuuluva liikkuva kalusto. Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos jarruja koskevat vaatimukset (4.2.5.5.2 kohta) täyttyvät. — 15 minuuttia, jos kyseessä on 1.1.3.2 kohdan mukaisesti paloturvallisuusluokkaan B kuuluva liikkuva kalusto. Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos jarruja ja vetolaitteita koskevat vaatimukset (4.2.5.5.2 ja 4.2.5.5.3 kohta) täyttyvät. Yli 20 km pitkien tunneleiden osalta on harkittava ylimääräisiä turvallisuustoimenpiteitä infrastruktuurin ja käyttötoiminnan alalla. Paloturvallisuusluokkaan B kuuluvaa junaa, joka täyttää asiaa koskevan YTE:n vaatimukset, ei saa estää kulkemasta yli 20 km pitkissä tunneleissa.

4.2.5.5.2 Jarruja koskevat vaatimukset HS RST YTE:n 4.2.7.2.4 kohdassa jarruille asetettuja vaatimuksia sovelletaan myös paloturvallisuusluokkiin A ja B kuuluvaan tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvaan kalustoon.

4.2.5.5.3 Vetolaitteita koskevat vaatimukset HS RST YTE:n 4.2.7.2.4 kohdassa vetolaitteille asetettuja vaatimuksia sovelletaan myös paloturvallisuusluokkaa B kuuluvaan tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvaan kalustoon.

4.2.5.6 Palovaroittimet junissa HS RST YTE:n 4.2.7.2.3.1 kohdan vaatimukset koskevat myös tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvaa kalustoa.

▼M1

4.2.5.7 Viestintävälineet junissa — Suurten nopeuksien liikkuvaan kalustoon sovelletaan suurten nopeuksien RST YTE:n 4.2.5.1 kohdan (Kuulutusjärjestelmä) vaatimuksia. — Tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvaan kalustoon sovelletaan tavanomaisen rautatiejärjestelmän LOC&PAS YTE:n 4.2.5.2 kohdan (Kuulutusjärjestelmä: ääniviestintäjärjestelmä) vaatimuksia.

4.2.5.8 Hätäjarrun ohitus — Suurten nopeuksien liikkuvaan kalustoon sovelletaan suurten nopeuksien RST YTE:n 4.2.5.3 kohdan (Matkustajahälytys) vaatimuksia. — Tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvaan kalustoon sovelletaan tavanomaisen rautatiejärjestelmän LOC&PAS YTE:n 4.2.5.3 kohdan (Matkustajahälytys: toiminnalliset vaatimukset) vaatimuksia.

▼B

4.2.5.9 Hätävalaistusjärjestelmä junassa HS RST YTE:n hätävalaistusta koskevan 4.2.7.13 kohdan määräykset koskevat myös tavanomaisen rautatiejärjestelmän henkilövaunuja sillä erotuksella, että järjestelmän on toimittava itsenäisesti 90 minuuttia sen jälkeen, kun pääasiallinen virtalähde on lakannut toimimasta.

4.2.5.10 Junan ilmastoinnin kytkentä pois päältä HS RST YTE:n ilmastoituja matkustaja- ja henkilöstötiloja käsittelevän 4.2.7.12.1 kohdan määräykset koskevat myös tavanomaisen rautatiejärjestelmän henkilövaunuja.

4.2.5.11 Poistuminen henkilövaunuista

▼M1

4.2.5.11.1 Matkustajille tarkoitetut hätäuloskäynnit — Suurten nopeuksien liikkuvaan kalustoon sovelletaan suurten nopeuksien RST YTE:n 4.2.7.1.1 kohdan (Matkustajille tarkoitetut hätäuloskäynnit) vaatimuksia. — Tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvaan kalustoon sovelletaan tavanomaisen rautatiejärjestelmän LOC&PAS YTE:n 4.2.10.4 kohdan (Matkustajien evakuointi) vaatimuksia.

▼B

4.2.5.11.2 Matkustajien käyttämät ovet Jokaisen oven sisä- ja ulkopuolella on oltava hätäavauslaite, joka on HS RST YTE:n 4.2.2.4.2.1 kohdan g alakohdan mukainen.

4.2.5.12 Pelastustoimen tiedottaminen ja pääsy paikalle Pelastustoimelle on annettava kuvaus liikkuvasta kalustosta, jotta ne osaavat toimia hätätilanteissa. Niille on erityisesti annettava tieto siitä, miten ne pääsevät sisään liikkuvaan kalustoon.

4.3 Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.3.1 Yleistä Tämä rautatietunneleiden turvallisuutta (SRT) koskeva YTE on poikittainen YTE, joten siinä määritellään moniin muihin osajärjestelmiin liittyviä toimenpiteitä jollakin seuraavista tavoista: — pelkästään viittaamalla toisen osajärjestelmän tiettyyn kohtaan, — viittaamalla toisen osajärjestelmän tiettyyn kohtaan ja täydentämällä sitä erityisesti rautatietunneleita koskevilla vaatimuksilla (esim. 4.5.1 kohta ”Tunneleiden kunnon tarkastus”), — viittaamalla toisen osajärjestelmän tiettyyn kohtaan ja ilmoittamalla, että kyseistä kohtaa sovelletaan myös osajärjestelmään, jolle ei ole vielä laadittu YTE:ä (esim. 4.2.5.2 kohdassa ”Palosammuttimet henkilövaunuissa” viitataan HS RST YTE:n 4.2.7.2.3.2 kohtaan ja ilmoitetaan, että tätä kohtaa sovelletaan myös tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvaan kalustoon). Liitännät on luetteloitu jäljempänä. Viittauksia muiden YTE:ien kohtiin on pidettävä suosituksina sen tavanomaisen rautatiejärjestelmän YTE:n osalta, johon viitataan.

4.3.2 Liitännät infrastruktuuriosajärjestelmään



CR SRT YTE HS INS YTE 4.2.2.7 Poistumistiet 4.2.23.2 Hätäpoistumistiet tunneleissa 4.5.1. Tunneleiden kunnon tarkastus 4.5.1 Huoltosuunnitelma Liitännät CR INS -osajärjestelmään tarkennetaan myöhemmin, kun CR INS YTE on valmis.

4.3.2.1 Poistumistiet Poistumisteiden määritelmä esitetään CR SRT YTE:n 4.2.2.7 kohdassa. HS INS YTE:ssä viitataan tähän eritelmään. Siitä vastaa CR SRT YTE.

4.3.2.2 Tunneleiden kunnon tarkastus Tunneleiden kunnon tarkastus perustuu HS INS YTE:n ja tulevan CR INS YTE:n 4.5.1 kohdassa olevan huoltosuunnitelman yleisiin eritelmiin sekä tämän YTE:n 4.5.1 kohdassa kuvailtuihin lisävaatimuksiin.

4.3.3 Liitännät energiaosajärjestelmään



CR SRT YTE HS ENE YTE 4.2.3.1 Ajojohdon tai virtakiskojen ryhmittäminen 4.2.7. Virransyötön jatkuvuus häiriötilanteissa Liitännät CR ENE -osajärjestelmään tarkennetaan myöhemmin, kun CR ENE YTE on valmis.

4.3.3.1 Radan virransyöttöjärjestelmien ryhmittäminen Tämän SRT YTE:n 4.2.3.1 kohdassa ”Ajojohdon tai virtakiskojen ryhmittäminen” ja HS ENE YTE:n 4.2.7 kohdassa käsitellään samoja asioita, eli ajojohtojärjestelmän ryhmittämistä ja toiminnan jatkuvuutta. Ne ovat kytköksissä toisiinsa.

4.3.4 Liitännät ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmään



CR SRT YTE HS CCS YTE CR CCS YTE 4.2.4.1 Kuumakäynti-ilmaisimet 4.2.4.1 Kuumakäynti-ilmaisimien on havaittava laakereiden kuumakäynti. Tässä SRT YTE:ssä ei määritellä mitään osajärjestelmän eritelmiä vaan ainoastaan kuumakäynti-ilmaisimien sijainti.

4.3.5 Liitännät käyttötoiminnan osajärjestelmään



CR SRT YTE HS OPE YTE CR OPE YTE 4.4.1 Junien kunnon tarkastus ja asianmukaiset toimet 4.2.2.7.1 4.2.3.3 4.2.3.3.2 4.2.3.6.3 4.2.3.7 4.4.3 Pelastussuunnitelma ja -harjoitukset tunneleita varten 4.2.3.7 4.4.5 Reittikirja 4.2.1.2.2 4.4.6 Turvallisuuden ja hätätilanteiden osalta junassa annettava tiedotus matkustajille 4.2.3.7 4.6.1 Junan miehistön ja muun henkilökunnan pätevyys tunneleiden osalta 4.6 sekä liitteet H ja J

4.3.5.1 Pelastussuunnitelma ja -harjoitukset tunneleita varten CR OPE YTE:n 4.2.3.7 kohdassa hätätilanteiden hallintaan määriteltyjen vaatimusten lisäksi tämän YTE:n 4.4.3 kohdassa määritellään erityiset vaatimukset tunneleita koskeville pelastussuunnitelmille.

4.3.5.2 Reittikirja Tunneleita sisältävillä radoilla reittikirjassa on tarkennettava CR OPE YTE:n 4.2.1.2.2 kohdassa määriteltyjen vaatimusten lisäksi tämän YTE:n 4.4.5 kohdassa määritellyt vaatimukset.

4.3.5.3 Turvallisuuden ja hätätilanteiden osalta junassa annettava tiedotus matkustajille CR OPE YTE:n 4.2.3.7 kohdassa hätätilanteiden hallintaan määriteltyjen vaatimusten lisäksi tämän YTE:n 4.4.6 kohdassa määritellään erityiset vaatimukset tunneleiden turvallisuudelle.

4.3.5.4 Junan miehistön ja muun henkilökunnan henkilöstön pätevyys tunneleiden osalta CR OPE YTE:n ammatillista pätevyyttä ja kielitaitoa sekä niiden varmistamisen arviointiprosessia käsittelevässä 4.6 kohdassa määriteltyjen vaatimusten lisäksi tämän SRT YTE:n 4.6.1 kohdassa määritellään pätevyysvaatimukset vajaatoimintatilanteiden hallintaan tunneleissa.

4.3.6 Liitännät liikkuvan kaluston osajärjestelmään



CR SRT YTE HS RST YTE CR WAG YTE 4.2.5.1 Liikkuvan kaluston materiaalien ominaisuudet 4.2.7.2.2 4.2.7.2.1 4.2.5.2 Palosammuttimet henkilövaunuissa 4.2.7.2.3.2 4.2.5.3 Tavarajunien paloturvallisuus 4.2.5.4 Palomuurit henkilövaunuissa 4.2.7.2.3.3 4.2.5.5 Lisätoimenpiteet, joilla parannetaan henkilövaunujen ajettavuutta tulipalon sattuessa 4.2.7.2.4 4.2.5.6 Palovaroittimet junissa 4.2.7.2.3.1 4.2.5.7 Viestintävälineet junissa 4.2.5.1 4.2.5.8 Hätäjarrun ohitus 4.2.5.3 4.2.5.9 Hätävalaistusjärjestelmä junassa 4.2.7.13 4.2.5.10 Junan ilmastoinnin kytkentä pois päältä 4.2.7.12.1 4.2.5.11 Poistuminen henkilövaunuista 4.2.7.1.1 A–C 4.2.2.4.2.1 g Liitännät CR RST -osajärjestelmään muiden kuin tavaravaunujen osalta tarkennetaan myöhemmin, kun asiaa koskeva CR RST YTE on valmis.

4.3.6.1 Liikkuvan kaluston materiaalien ominaisuudet Tämän YTE:n 4.2.5.1 kohdassa tarkennetaan materiaalien ja komponenttien palamiskäyttäytyminen. Siinä vaaditaan tavanomaisen rautatiejärjestelmän henkilövaunuilta samoja ominaisuuksia kuin suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän liikkuvalta kalustolta, ja siksi siinä viitataan HS RST YTE:n 4.2.7.2.2 kohtaan. Tavanomaisen rautatiejärjestelmän tavaravaunujen ominaisuudet määritellään CR WAG YTE:n 4.2.7.2.1 kohdassa.

4.3.6.2 Muut liikkuvaa kalustoa koskevat eritelmät Tämän SRT YTE:n 4.2.5.2 ja 4.2.5.4–4.2.5.11 kohdassa tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvalle kalustolle määritellyt eritelmät ovat samat kuin suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän liikkuvalle kalustolle.

4.3.7 Liitännät liikuntarajoitteisten henkilöiden liikkuvuutta (PRM) koskevaan osajärjestelmään



CR SRT YTE PRM YTE 4.2.2.7 Poistumistiet 4.2.2.3 Pyörätuolipaikat

4.3.7.1 Poistumistiet Poistumisteiden mittojen määrittelyssä on otettu huomioon CR PRM YTE, jonka mukaan pyörätuolin käyttöön on varattava 0,75 metrin leveys.

4.4 Käyttösäännöt

Seuraavat käyttösäännöt eivät ole mukana osajärjestelmien arvioinnissa.

Edellä 3 luvussa esitetyt olennaiset vaatimukset huomioon ottaen käyttösäännöt, jotka koskevat tunneleiden turvallisuutta tämän YTE:n alaan kuuluvissa osajärjestelmissä, ovat seuraavat:

4.4.1 Junien kunnon ja matkakuntoisuuden tarkastus Junan turvallisuuden kannalta merkityksellisten laitteiden kunto on tarkastettava. — Liikkuvan kaluston huollon yhteydessä tarkastuksen suorittaa rautatieyritys tai liikkuvan kaluston huollosta vastaava yksikkö (ks. 4.5.2 kohta). — Ennen kuin juna aloittaa liikennöinnin, tarkastuksen suorittaa rautatieyritys. — Kun juna on liikenteessä, tarkastuksen suorittaa rautatieyritys. Tämä vaatimus täydentää CR OPE YTE:n 4.2.2.7 kohtaa.

4.4.1.1 Ennen kuin juna aloittaa liikennöinnin CR OPE YTE:n 4.2.3.3 kohta on merkityksellinen rautatietunneleiden turvallisuuden kannalta.

4.4.1.2 Kun juna on liikenteessä CR OPE YTE:n 4.2.3.3.2, 4.2.3.6.3 ja 4.2.3.7 kohta ovat merkityksellisiä rautatietunneleiden turvallisuuden kannalta.

4.4.1.2.1 Turvallisuuteen liittyvät laitteet Jos jonkin seuraavista todetaan olevan viallinen, kun juna on toiminnassa: — kuulutusjärjestelmä, — hätävalaistus, — ovien lukituksen avaamisjärjestelmä, — hätäjarrun ohitus, — palovaroitin, — junan radio, rautatieyrityksellä on oltava suunnitelmat, joilla varmistetaan junien turvallisen toiminnan jatkuminen viasta johtuvassa vajaatoimintatilassa tai junien pysähtyminen. Junan miehistön on välittömästi ilmoitettava asiasta rataverkon haltijalle.

4.4.1.2.2 Kuumakäynnit Jos ilmaisin havaitsee laakerin kuumakäynnin: — Viallisen junan on pysähdyttävä mahdollisimman nopeasti sopivaan paikkaan ennen tunnelia. — Rataverkon haltijalle on välittömästi ilmoitettava junan pysähtymispaikka. — Junan miehistön on tarkastettava vialliset osat. — Rautatieyrityksellä on oltava säännöt, joilla varmistetaan turvallisen toiminnan jatkuminen vajaatoimintatilassa.

4.4.2 Pelastusohje Rataverkon haltijan käyttösäännöissä on vahvistettava ja tarvittaessa tarkennettava periaate, jonka mukaan vaaratilanteessa (lukuun ottamatta raiteilta suistumista, joka edellyttää välitöntä pysähtymistä) — juna pysäytetään ennen tunnelia tai ajetaan ulos tunnelista, — tunneleissa, joissa on maanalaisia asemia, juna voidaan evakuoida maanalaisen laiturin kohdalla. Rataverkon haltija ja rautatieyritys laativat tällaiseen tilanteeseen menettelyt, jotka kuvaillaan yksityiskohtaisesti pelastussuunnitelmassa. Junan miehistön on joka tapauksessa ilmoitettava asiasta välittömästi rataverkon haltijalle, eikä tunneliin saa päästää muita reittiliikenteessä olevia junia.

4.4.3 Pelastussuunnitelma ja -harjoitukset tunneleita varten Rataverkon haltijan johdolla ja tarpeen mukaan yhteistyössä rautatieyrityksen, pelastustoimen ja asianomaisten viranomaisten kanssa on laadittava pelastussuunnitelma jokaiselle tunnelille. Sen on täytettävä CR OPE YTE:n 4.2.3.7 kohdassa ”Hätätilanteiden hallinta” asetetut vaatimukset, ja sen on oltava lisäksi seuraavien eritelmien mukainen. Jos reitin varrella olevat tunnelit ovat samankaltaisia, pelastussuunnitelma voi olla luonteeltaan yleinen.

4.4.3.1 Sisältö Pelastussuunnitelman on oltava yhdenmukainen pelastautumis-, evakuointi- ja pelastuskeinojen kanssa. Pelastussuunnitelmaan on sisällyttävä vähintään seuraavat: — kaikkien asianomaisten tahojen tehtävät, nimet, osoitteet ja puhelinnumerot; kaikki niiden muutokset on ilmoitettava välittömästi, ja rataverkon haltijan on vastaavasti saatettava pelastussuunnitelma ajan tasalle; — tunnelin yksilöllinen tunniste sekä tarkka kuvaus ja kartta pääsyreiteistä pelastustoimelle; — toimenpiteet ja strategia matkustajien evakuoimiseksi tunnelista vaaratilanteessa. Pitkittyneen pysähdyksen (joka määritellään 2.2 kohdassa ”Riskiskenaariot”) tapauksessa päätös matkustajien evakuoinnista on voitava tehdä ja evakuoinnin valmistelutoimet (evakuoinnin aloittaminen tai sopivan evakuointijunan lähettäminen) on voitava toteuttaa 60 minuutin kuluessa junan pysähtymisestä. Päätöksen on perustuttava arviointiin suhteellisista riskeistä, joita liittyy matkustajien pysymiseen junassa tai heidän siirtämiseensä turvalliselle alueelle; — eristys- ja maadoitustavat (ks. 4.4.4 kohta).

4.4.3.2 Tunnistaminen Kaikki hätäuloskäyntien tai poikkikäytävien (ks. 4.2.2.6 kohta) ovet on yksilöitävä ja merkittävä molemmilta puolilta. Tämä tunniste on kuvailtava pelastussuunnitelmassa ja reittikirjassa, ja sitä on käytettävä kaikessa rautatieyrityksen, rataverkon haltijan ja pelastustoimen välisessä viestinnässä. Kaikki sitä koskevat merkitykselliset muutokset on ilmoitettava välittömästi; rataverkon haltijan on pidettävä pelastussuunnitelma ja rautatieyrityksen on pidettävä reittikirja ajan tasalla CR OPE YTE:n 4.2.1.2.2.2 kohdan mukaisesti.

4.4.3.3 Harjoitukset Ennen kuin yksittäinen tunneli tai tunnelisarja otetaan käyttöön, on järjestettävä evakuointi- ja pelastusmenettelyt kattava täysimittainen pelastusharjoitus, johon osallistuvat kaikki pelastussuunnitelmassa määritellyt työntekijäryhmät. Pelastussuunnitelmassa on määriteltävä, miten kaikki asianomaiset tahot voivat perehtyä infrastruktuuriin ja kuinka usein on järjestettävä käyntejä tunnelissa ja teoreettisia tai muita harjoituksia.

4.4.4 Eristys- ja maadoitustavat Jos radan virransyöttö on katkaistava pelastustoimea varten, sille on taattava, että ajojohdin tai virtakiskot on kytketty pois päältä, ennen kuin se menee sisään tunneliin tai tunnelin osaan. Radan virransyötön katkaiseminen on rataverkon haltijan vastuulla. Vastuu maadoituksesta määritellään pelastussuunnitelmassa. Tunnelin osa, jossa onnettomuus on tapahtunut, on voitava eristää.

4.4.5 Reittikirja CR OPE YTE:n 4.2.1.2.2.1 kohdassa määritellyssä reittikirjassa on esitettävä tarvittavat tunneleita koskevat turvallisuustiedot.

4.4.6 Turvallisuuden ja hätätilanteiden osalta junassa annettava tiedotus matkustajille CR OPE YTE:n 4.2.3.7 kohdassa määrätään, että rautatieyrityksellä on oltava menetelmät, joiden mukaan matkustajille tiedotetaan junassa tapahtuvista hätätilanteista ja turvallisuusmenettelyistä tunneleissa. Tällainen tiedotus on annettava ainakin sen maan kielellä, jossa juna kulkee, ja englannin kielellä. Visuaalista tiedotusta (kuvia) on käytettävä mahdollisimman paljon. Tiedotuksen ydinsisällön ja vähimmäisvaatimusten on oltava seuraavat: — Älkää säilyttäkö matkatavaroita, polkupyöriä jne. käytävillä tai ovien, hätäuloskäyntien ja palosammuttimien edessä. — Tulipalon syttyessä yrittäkää sammuttaa se junassa olevilla palosammuttimilla, jos voitte. — Ilmoittakaa asiasta junan miehistölle. — Jos ette ole välittömässä vaarassa, odottakaa junan miehistön ohjeita. — Tarvittaessa ja pyydettäessä siirtykää toiseen vaunuun. — Kun juna on pysähtynyt, noudattakaa junan miehistön antamia ohjeita. — Jos poistutte junasta hätätilanteessa, seuratkaa hätäuloskäyntien opasteita. — Varokaa viereisillä raiteilla kulkevia junia.

4.4.7 Tunneleiden valvontakeskusten toiminnan koordinointi Asianomaisten valvontakeskusten (esim. energia, käyttötoiminta, tunneliin asennetut laitteet) toiminnan koordinointimenettelyjen on oltava pelastussuunnitelmaa koskevien vaatimusten mukaisia.

4.5 Kunnossapitosäännöt

Edellä 3 luvussa esitetyt olennaiset vaatimukset huomioon ottaen kunnossapitosäännöt, jotka koskevat tunneleiden turvallisuutta tämän YTE:n alaan kuuluvissa osajärjestelmissä, ovat seuraavat:

4.5.1 Tunneleiden kunnon tarkastus Tämä eritelmä koskee kaikkia tunneleita niiden pituudesta riippumatta. HS INS YTE:n 4.5.1 kohdan ja tulevan CR INS YTE:n mukaisessa huoltosuunnitelmassa on otettava huomioon seuraavat tarkastusmääräykset: — rataverkon haltijan on tehtävä vuosittain silmämääräinen tarkastus, — rataverkon haltijan huoltosuunnitelman mukaiset yksityiskohtaiset tarkastukset on tehtävä, — tunnelin kuntoon mahdollisesti vaikuttaneiden onnettomuuksien ja luonnontapahtumien jälkeen on tehtävä erikoistarkastuksia, — uudistus- ja/tai parannustöiden jälkeen ja niiden aikana sekä ennen junaliikenteen palauttamista tunneliin on tehtävä sopivilla keinoilla tarkastus, jossa varmistetaan, että rakenteen vakaus on turvattu ja että ulottumaa koskevat vaatimukset täyttyvät.

4.5.2 Liikkuvan kaluston kunnossapito

4.5.2.1 Henkilövaunut Matkustajajunaan kuuluvan liikkuvan kaluston huoltosuunnitelmaan on erityisesti sisällytettävä seuraavien turvallisuuteen liittyvien tekijöiden tarkastus: — kuulutusjärjestelmä, — hätävalaistus, — ovien lukituksen avaamisjärjestelmä, — hätäjarrun ohitusjärjestelmä, — ilmastoinnin kytkentä pois päältä, — junan radio, — junassa olevien palovaroittimien toiminnan testaus, — poistumisreitit.

4.5.2.2 Tavaravaunut Tavarajunaan kuuluvien vetoyksiköiden huoltosuunnitelmaan on erityisesti sisällyttävä vähintään yhden sellaisen laitteen tarkastus vetoyksikössä, jota voidaan käyttää pelastautumiseen.

4.6 Ammatillinen pätevyys

Tämän YTE:n alaan kuuluvien osajärjestelmien tunneleiden turvallisuuteen liittyvään käyttöön tarvittavalta henkilöstöltä edellytetään tämän YTE:n 4.4 kohdassa lueteltujen käyttösääntöjen nojalla seuraavaa ammatillista pätevyyttä:

4.6.1 Junan miehistön ja muun henkilökunnan pätevyys tunneleiden osalta Junaa kuljettavalla ja junassa mukana olevalla henkilökunnalla sekä kulkulupia antavalla henkilökunnalla on oltava tiedot toimintahäiriöiden hallinnasta onnettomuustilanteessa ja kyky soveltaa näitä tietoja. Junaa kuljettavaa ja/tai junassa mukana olevaa henkilökuntaa koskevat yleiset vaatimukset määritellään CR OPE YTE:n ammatillista pätevyyttä koskevassa 4.6 kohdassa sekä liitteissä H (ammatillisen pätevyyden vähimmäisvaatimukset junan kuljettamiseksi) ja J (ammatillisen pätevyyden vähimmäisvaatimukset junassa mukana olevan henkilöstön osalta). Kaikkien junan miehistön jäsenten on tunnettava turvallisuuskäyttäytyminen tunneleissa ja erityisesti kyettävä evakuoimaan juna tunnelissa. Siihen kuuluu matkustajien neuvominen siirtymään viereiseen vaunuun tai poistumaan junasta sekä heidän ohjaamisensa junan ulkopuolella turvalliseen paikkaan. Apuhenkilöstön (kuten tarjoilu- ja siivoushenkilöstön), joka ei kuulu jäljempänä määriteltävään junan miehistöön, on saatava peruskoulutuksen lisäksi koulutusta junan miehistön avustamiseen ( 4 ). Osajärjestelmien kunnossapidosta ja toiminnasta vastaavien teknikoiden ja päälliköiden ammatillisen koulutuksen on katettava turvallisuus rautatietunneleissa.

4.7 Työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset

Tämän YTE:n alaan kuuluvien osajärjestelmien tunneleiden turvallisuuteen liittyvään käyttöön ja tämän YTE:n käyttöönottoon tarvittavan henkilöstön työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset ovat seuraavat:

4.7.1 Pelastautumislaitteet Tavarajunien miehitetyt vetoyksiköt on varustettava kuljettajan ja muiden mukana olevien henkilöiden pelastautumislaitteilla, jotka täyttävät joko standardin EN 402:2003 tai standardin 403:2004 vaatimukset. Rautatieyrityksen on valittava toinen näissä standardeissa määritellyistä kahdesta erilaisesta ratkaisusta.

4.8 Infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston rekisterit

Direktiivin 2001/16/EY 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti kussakin YTE:ssä on ilmoitettava täsmällisesti, mitkä tiedot infrastruktuurirekisterissä ja liikkuvan kaluston rekisterissä on oltava.

4.8.1 Infrastruktuurirekisteri Ks. tämän YTE:n liite A.

4.8.2 Liikkuvan kaluston rekisteri Ks. tämän YTE:n liite B.

5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT

Tässä SRT YTE:ssä ei ole määritelty mitään yhteentoimivuuden osatekijöitä.

6. OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI SEKÄ OSAJÄRJESTELMÄN TARKASTUS

6.1 Yhteentoimivuuden osatekijät

Ei sovelleta, koska SRT YTE:ssä ei ole määritelty mitään yhteentoimivuuden osatekijöitä.

6.2 Osajärjestelmät

6.2.1 Vaatimustenmukaisuuden arviointi (yleistä) Hankintayksikön, kuten rautatieyrityksen, rataverkon haltijan, liikkuvan kaluston valmistajan tai yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle liikkuvan kaluston osajärjestelmän, energiaosajärjestelmän, ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän tai infrastruktuuriosajärjestelmän arvioimista koskeva hakemus. Nykyään on erotettava toisistaan seuraavat: — osajärjestelmät, joille on jo laadittu YTE: CR CCS, CR OPE, CR RST (vaunut) — osajärjestelmät, joille ei ole vielä laadittu YTE:ä: CR RST (muut osat kuin vaunut), CR ENE, CR INS Ensin mainittujen osalta SRT YTE:n vaatimustenmukaisuuden arviointi on tehtävä samassa yhteydessä kun arvioidaan, täyttääkö asianomainen osajärjestelmä sitä koskevan YTE:n vaatimukset. Jälkimmäisten [CR RST (muut osat kuin vaunut), CR INS ja CR ENE] osalta arviointi joko määritellään tässä luvussa tai olemassa olevien HS YTE:ien (RST, INS, ENE) asiaa koskevissa kohdissa. Niiltä osin kuin CR SRT YTE:n 4 luvun eritelmä on riittävä, tässä luvussa ei anneta lisätietoja arvioinnista. Viittaukset esitetään seuraavassa taulukossa.



Eritelmä Viite 4.2.2.1. Vaihteiden ja risteysten asennus CR SRT YTE 6.2.7.1 4.2.2.2 Luvattoman pääsyn estäminen hätäuloskäynteihin ja laitetiloihin CR SRT YTE 6.2.7.2 4.2.2.3 Rakenteita koskevat paloturvallisuusvaatimukset CR SRT YTE 6.2.7.3 4.2.2.4 Rakennusmateriaaleja koskevat paloturvallisuusvaatimukset CR SRT YTE 4.2.2.4 4.2.2.5 Palon ilmaiseminen CR SRT YTE 4.2.2.5 4.2.2.6 Mahdollisuudet pelastautumiseen, evakuointiin ja pelastamiseen vaaratilanteissa CR SRT YTE 6.2.7.4 4.2.2.7 Poistumistiet CR SRT YTE 4.2.2.7 4.2.2.8 Poistumisreittien hätävalaistus CR SRT YTE 4.2.2.8 4.2.2.9 Poistumisteiden ja -reittien merkinnät CR SRT YTE 4.2.2.9 4.2.2.10 Hätäviestintä CR SRT YTE 6.2.7.5 4.2.2.11 Pelastustoimen hyökkäystiet CR SRT YTE 6.2.7.5 4.2.2.12 Pelastusalueet tunneleiden ulkopuolella CR SRT YTE 6.2.7.5 4.2.2.13 Vedensaanti CR SRT YTE 6.2.7.5 4.2.3.1 Ajojohdon tai virtakiskojen ryhmittäminen CR SRT YTE 4.2.3.1 4.2.3.2 Ajojohdon tai virtakiskojen maadoitus CR SRT YTE 6.2.7.5 4.2.3.3 Sähkönsyöttö CR SRT YTE 6.2.7.5 4.2.3.4 Tunneleiden sähkökaapeleita koskevat vaatimukset CR SRT YTE 4.2.3.4 4.2.3.5 Sähköasetusten luotettavuus CR SRT YTE 6.2.7.6 4.2.4.1 Kuumakäynti-ilmaisimet CR SRT YTE 6.2.7.7 4.2.5.1 Liikkuvan kaluston materiaalien ominaisuudet HS RST YTE/ CR WAG YTE 4.2.5.2 Palosammuttimet henkilövaunuissa HS RST YTE 4.2.5.3 Tavarajunien paloturvallisuus CR SRT YTE 4.2.5.3 4.2.5.4 Palomuurit henkilövaunuissa HS RST YTE 4.2.5.5 Lisätoimenpiteet, joilla parannetaan henkilövaunujen ajettavuutta tulipalon sattuessa CR SRT YTE 4.2.5.5 4.2.5.6 Palovaroittimet junissa HS RST YTE 4.2.5.7 Viestintävälineet junissa HS RST YTE 4.2.5.8 Hätäjarrun ohitus CR SRT YTE 4.2.5.8 4.2.5.9 Hätävalaistusjärjestelmä junassa CR SRT YTE 4.2.5.9 4.2.5.10 Junan ilmastoinnin kytkentä pois päältä HS RST YTE 4.2.5.11 Poistuminen henkilövaunuista CR SRT YTE 4.2.5.11 4.2.5.12 Pelastustoimen tiedottaminen ja pääsy paikalle CR SRT YTE 6.2.8.1 4.4.1 Junien kunnon ja matkakuntoisuuden tarkastus CR OPE YTE 4.4.2 Pelastusohje CR OPE YTE 4.4.3 Pelastussuunnitelma ja -harjoitukset tunneleita varten CR OPE YTE 4.4.4 Maadoitustavat CR OPE YTE 4.4.5 Reittikirja CR OPE YTE 4.4.6 Turvallisuuden ja hätätilanteiden osalta junassa annettava tiedotus matkustajille CR OPE YTE 4.4.7 Tunneleiden valvontakeskusten toiminnan koordinointi CR OPE YTE 4.5.1 Tunneleiden kunnon tarkastus CR SRT YTE 6.2.5 4.5.2 Liikkuvan kaluston kunnossapito CR SRT YTE 6.2.5 4.6.1. Junan miehistön ja muun henkilökunnan pätevyys tunneleiden osalta CR SRT YTE 4.6.1 4.7.1. Pelastautumislaitteet CR SRT YTE 6.2.8.2 Ilmoitetun laitoksen on oltava valtuutettu — joko arvioimaan jokainen edellä mainituista osajärjestelmistä — tai arvioimaan vain yksi osajärjestelmä, mutta siinä tapauksessa sen on sovittava muiden ilmoitettujen laitosten kanssa, jotka on ilmoitettu muiden osajärjestelmien arviointiin, muiden osajärjestelmien asianmukaisia vaatimuksia koskevasta arvioinnista (ks. tämän YTE:n 4.2 kohta). Hakijan (hakijoiden) on laadittava osajärjestelmien osalta direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, 18 artiklan 1 kohdan ja liitteen VI mukainen EY-tarkastustodistus. Osajärjestelmän käyttöönottoluvan saanti edellyttää EY-tarkastustodistusta. Osajärjestelmän vaatimustenmukaisuuden arviointi tehdään tämän YTE:n 6.2.2 kohdan ja liitteen E nojalla jonkin seuraavan moduulin tai niiden yhdistelmän mukaisesti: Osajärjestelmien EY-tarkastuksen moduulit (ks. liite F) Moduuli SB: Suunnittelu- ja kehitysvaiheita koskeva tyyppitarkastus Moduuli SD: Tuotantovaihetta koskeva tuotannon laadunvarmistusjärjestelmä Moduuli SF: Tuotantovaihetta koskeva tuotteen tarkastus Moduuli SG: Yksikkötarkastus Moduuli SH2: Suunnittelu-, kehitys- ja tuotantovaiheita koskeva täydellinen laadunvarmistusjärjestelmä ja suunnitteluvaiheen tarkastus Hakijan ja ilmoitetun laitoksen on määriteltävä hyväksyntäprosessi ja arvioinnin sisältö tässä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukaisesti ja tämän YTE:n luvussa 7 esitettyjä sääntöjä noudattaen.

6.2.2 Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt (moduulit) Hakijan on valittava yksi seuraavassa taulukossa esitetyistä moduuleista tai moduuliyhdistelmistä.



Taulukko Arviointimenettelyt Arvioitava osajärjestelmä Moduuli SB+SD Moduuli SB+SF Moduuli SG Moduuli SH2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä X X X Energiaosajärjestelmä X X X X Infrastruktuuriosajärjestelmä X X Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmä X X Asianmukaisissa vaiheissa arvioitavat osajärjestelmän ominaisuudet esitetään liitteessä E. Hakijan on vahvistettava, että jokainen tuotettu osajärjestelmä on yhdenmukainen hyväksytyn tyypin kanssa. Liitteen E taulukon E sarakkeessa 4 oleva X osoittaa, että asianomaiset ominaisuudet on tarkastettava testaamalla erikseen jokainen osajärjestelmä. Kunnossapito-osajärjestelmän arviointi kuvaillaan 6.2.5 kohdassa.

6.2.3 Olemassa olevat ratkaisut Jos olemassa oleva ratkaisu on jo arvioitu aiemman hakemuksen yhteydessä vastaavissa olosuhteissa ja se on jo käytössä, noudatetaan seuraavaa prosessia: Hakijan on osoitettava, että aiemman hakemuksen yhteydessä tehtyjen testien ja tarkastusten tulokset ovat yhdenmukaiset tämän YTE:n vaatimusten kanssa. Tällöin osajärjestelmän ominaisuuksien aiempi tyyppiarviointi jää voimaan uuden hakemuksen osalta.

6.2.4 Innovatiiviset ratkaisut Jos osajärjestelmään sisältyy 4.1 kohdassa määritelty innovatiivinen ratkaisu, valmistajan tai hankintayksikön on ilmoitettava poikkeamat tämän YTE:n asianmukaisista kohdista ja esitettävä ne Euroopan rautatievirastolle (ERA). ERA laatii ja vahvistaa tämän ratkaisun asianmukaiset toiminnalliset ja liitäntää koskevat eritelmät ja laatii arviointimenettelyt. Asianmukaiset toiminnalliset ja liitäntää koskevat eritelmät ja arviointimenettelyt sisällytetään YTE:än tarkistusprosessin kautta. Sen jälkeen kun direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty komission päätös on tullut voimaan, innovatiivista ratkaisua voidaan käyttää, ennen kuin se on sisällytetty YTE:än.

6.2.5 Kunnossapidon arviointi Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitetun laitoksen on laadittava tekniset asiakirjat, joihin kuuluu huoltokansio. Tämä tarkoittaa erityisesti, että ilmoitetun laitoksen on tarkastettava, että — huoltokansio on olemassa, — huoltokansiossa on liikkuvan kaluston osalta HS RST YTE:n 4.2.10.2 kohdassa määritellyt tekijät, mutta sen ei tarvitse tarkistaa huoltokansion sisällön paikkansapitävyyttä. Kunnossapidon vaatimustenmukaisuuden arviointi on asianomaisen kansallisen viranomaisen vastuulla.

6.2.6 Käyttösääntöjen arviointi Rautatieyrityksen tai rataverkon haltijan on osoitettava, että tämän YTE:n vaatimuksia noudatetaan. Ne voivat tehdä sen osana direktiivissä 2004/49/EY kuvattua turvallisuusjohtamisjärjestelmää. Tämän YTE:n käyttösääntöjen noudattaminen ei edellytä ilmoitetun laitoksen erillistä arviointia, ellei sellaista vaadita OPE YTE:ssä. Asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen on arvioitava kaikki uudet ja muutetut operatiiviset menettelyt ja prosessit ennen niiden käyttöönottoa, ennen kuin se myöntää uuden tai tarkistetun turvallisuusluvan/-todistuksen. Tämän arvioinnin on oltava osa turvallisuusluvan/-todistuksen myöntämisprosessia.

6.2.7 Rataverkon haltijaa koskevien eritelmien arviointiin liittyvät lisävaatimukset

6.2.7.1 Vaihteiden ja risteysten asennus Ilmoitetun laitoksen on tarkistettava, että teknisiin asiakirjoihin sisältyy tekninen tutkimus, jolla perustellaan vaihteiden ja risteysten sijainti tunnelissa ja jolla vahvistetaan, että vaihteita ja risteyksiä on asennettu vain vähimmäismäärä 4.2.2.1 kohdan vaatimusten mukaisesti.

6.2.7.2 Luvattoman pääsyn estäminen hätäuloskäynteihin ja laitetiloihin Arvioinnissa on vahvistettava, että — hätäuloskäyntien ulkoilmaan vievissä ovissa ja laitetilojen ovissa on asianmukaiset lukot, — lukot ovat yhdenmukaiset tunnelia ja sen läheistä infrastruktuuria koskevan yleisen turvallisuusstrategian kanssa, — hätäuloskäyntejä ei voi lukita sisäpuolelta ja evakuoitava matkustaja voi avata ne, — pelastustoimen pääsy on järjestetty.

6.2.7.3 Rakenteita koskevat paloturvallisuusvaatimukset Ilmoitetun laitoksen on arvioitava 4.2.2.3 kohdassa määriteltyjen rakenteita koskevien paloturvallisuusvaatimusten noudattaminen rataverkon haltijan tai hankintayksikön tekemien laskelmien tulosten avulla.

6.2.7.4 Mahdollisuudet pelastautumiseen, evakuointiin ja pelastamiseen vaaratilanteissa Ilmoitetun laitoksen on tarkistettava, että valittu ratkaisu on ilmoitettu selkeästi teknisissä asiakirjoissa ja että se on 4.2.2.6 kohdan vaatimusten mukainen. Jos ratkaisu on 4.2.2.6.5 kohdan mukainen vaihtoehtoinen tekninen ratkaisu, ilmoitetun laitoksen on tarkistettava, että siitä on tehty asianmukainen tekninen tutkimus, jonka asianomainen kansallinen viranomainen on hyväksynyt.

6.2.7.5 Pelastustoimen hyökkäysreitit ja laitteet Ilmoitetun laitoksen on varmistettava tarkastamalla tekniset asiakirjat ja ottaen huomioon pelastustoimen kanssa käytyjen neuvottelujen tulokset, että seuraavissa kohdissa asetetut vaatimukset on täytetty: — 4.2.2.10 Hätäviestintä — 4.2.2.11 Pelastustoimen hyökkäystiet — 4.2.2.12 Pelastusalueet tunneleiden ulkopuolella — 4.2.2.13 Vedensaanti — 4.2.3.2 Ajojohdon tai virtakiskojen maadoitus — 4.2.3.3 Sähkönsyöttö

6.2.7.6 Sähköasennusten luotettavuus Ilmoitetun laitoksen on varmistettava vain, että 4.2.3.5 kohdan toiminnalliset vaatimukset täyttävä vikatyypin arviointi on tehty.

6.2.7.7 Kuumakäynti-ilmaisimet Ilmoitetun laitoksen on varmistettava, että kuumakäynnin ilmaisu- tai ennustuslaitteet on järjestetty 4.2.4.1 kohdan vaatimusten mukaisesti ja että rataverkon haltija on laatinut hälytystä seuraaville toimille menettelyt, joilla estetään epäilyttävän liikkuvan kaluston pääsy tunneliin tai pysähtyminen tunnelissa.

6.2.8 Rautatieyritystä koskevien eritelmien arviointiin liittyvät lisävaatimukset Tässä YTE:ssä CR RST:n osalta esitetyt eritelmät ovat samat kuin ne, jotka määritellään HS RST YTE:ssä. Liikkuvaa kalustoa koskevien eritelmien arviointi on näin ollen tehtävä HS RST YTE:n 6 luvussa määriteltyjen arviointieritelmien mukaisesti, lukuun ottamatta seuraavia kohtia, joissa esitetään lisävaatimuksia ja lisätietoa: 4.2.5.3 Tavarajunien paloturvallisuus 4.2.5.12 Pelastustoimen tiedottaminen ja pääsy paikalle

6.2.8.1 Pelastustoimen tiedottaminen ja pääsy paikalle Ilmoitetun laitoksen on tarkistettava pelastustoimen kanssa käytyjen neuvottelujen tulosten avulla, että 4.2.5.12 kohdan vaatimukset täyttyvät.

6.2.8.2 Pelastautumisvälineet Vaatimustenmukaisuuden arviointi kuvaillaan standardeissa EN401:1994, EN402:2003 ja EN403:2004.

7. TÄYTÄNTÖÖNPANO

Tässä SRT YTE:ssä tarkennetaan perusparametrit, joita vaaditaan uusilta, uudistetuilta ja parannetuilta tunneleilta (tavanomaisilla radoilla) tai uudelta, uudistetulta ja parannetulta tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvalta kalustolta tunneleiden yleisen turvallisuustason yhdenmukaistamiseksi Euroopassa. Pääasiallinen keino, jolla tavoite voidaan saavuttaa, on optimaalinen yhdistelmä infrastruktuurin, liikkuvan kaluston ja käyttötoiminnan osajärjestelmien turvallisuusvaatimuksia. Tässä luvussa määritellään SRT YTE:n käyttöönottostrategia, jonka mukaan siirrytään asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on yleistä.

7.1 Tämän YTE:n soveltaminen käyttöön otettaviin osajärjestelmiin

7.1.1 Yleistä Edellä olevia 4–6 lukuja sovelletaan kokonaisuudessaan osajärjestelmiin, jotka kuuluvat tämän YTE:n maantieteelliseen soveltamisalaan (ks. 1.2 kohta) ja jotka otetaan käyttöön sen jälkeen, kun tämä YTE on tullut voimaan. Ne koskevat erityisesti sekä uusia tunneleita että uusia tunnelihankkeita. Hankkeita, jotka ovat jo edenneet pitkälle, ja sopimuksia, jotka on jo tehty, käsitellään direktiivin 2001/16/EY 7 artiklan a kohdassa.

7.1.2 Nykyisen mallin mukaan rakennettu uusi kalusto Uusi liikkuva kalusto, jonka malli on ollut olemassa ennen tämän YTE:n voimaantuloa ja hyväksytty yhdessä tai useassa jäsenvaltiossa toimimaan tarkoin määritellyillä radoilla, voidaan ottaa käyttöön neljän vuoden kuluessa tämän YTE:n voimaantulosta ilman SRT YTE:n vaatimustenmukaisuuden arviointia, kunhan juna toimii vain sille määritellyillä radoilla. Jos liikkuvan kaluston on kuitenkin tarkoitus kulkea radoilla, joilla on yli kilometrin pituisia tunneleita, se on varustettava tämän YTE:n 4.2.5.8 kohdan mukaisella hätäjarrun ohituslaitteella.

7.1.3 Nykyinen liikkuva kalusto, jonka on tarkoitus kulkea uusissa tunneleissa Nykyisten junien toimintaa YTE:n mukaisissa tunneleissa ei saa rajoittaa, ellei ilmoitetuissa kansallisissa määräyksissä määritelty yleinen turvallisuus muutoin heikkenisi.

7.2 Tämän YTE:n soveltaminen käytössä oleviin osajärjestelmiin

7.2.1 Johdanto Käytössä olevia osajärjestelmiä parannetaan ja uudistetaan direktiivin 2001/16/EY 14 artiklan 3 kohdassa esitettyjen edellytysten mukaisesti. Tältä osin siirtymästrategiassa (ks. 7.2.2 kohta) esitetään tapa, jolla jokainen olemassa oleva osajärjestelmä tunnelissa, jota ollaan uudistamassa tai parantamassa, mukautetaan täyttämään tämän YTE:n vaatimukset. Parantaminen ja uudistaminen määritellään direktiivin 2001/16/EY 2 artiklan l, m ja n alakohdassa. Kaikkia jäljempänä määriteltäviä toimenpiteitä sovelletaan sekä parannus- että uudistustoimiin. Tämän YTE:n ennakoivan käyttöönoton mahdollistamiseksi jäsenvaltioita kannustetaan edistämään ja tukemaan täytäntöönpanostrategiaa. Kun käytössä olevan tunneliosuuden tai liikkuvan kaluston osajärjestelmiä parannetaan tai uudistetaan, tulisi harkita mahdollisuutta sisällyttää muita osia, jotka eivät kuulu parannus- tai uudistamissuunnitelmaan mutta jotka voidaan saattaa tämän YTE:n mukaisiksi, erityisesti silloin kun ne parantavat turvallisuutta merkittävästi ja parannus voidaan toteuttaa vähäisillä lisäkustannuksilla. Jos tunneleiden turvallisuuden kannalta merkityksellinen osajärjestelmä arvioidaan uudelleen jotakin toista YTE:ä vasten uudistus- tai parannustöiden seurauksena, ainoastaan ne järjestelmät ja komponentit, joihin työt vaikuttavat suoraan, on arvioitava uudelleen tätä YTE:ä vasten.

7.2.2 Yli kilometrin pituisten tunneleiden parannus- ja uudistustoimenpiteet, osajärjeste