02013D0755 — FI — 01.01.2020 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B NEUVOSTON PÄÄTÖS 2013/755/EU, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (MMA-assosiaatiopäätös) (EUVL L 344 19.12.2013, s. 1)

Muutettu:





Oikaistu:









▼B

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2013/755/EU,

annettu 25 päivänä marraskuuta 2013,

merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin

(MMA-assosiaatiopäätös)







ENSIMMÄINEN OSA

YLEISET SÄÄNNÖKSET MERENTAKAISTEN MAIDEN JA ALUEIDEN ASSOSIAATIOSTA UNIONIIN







1

Luku

Yleiset säännökset

1 artikla

Tarkoitus

1. Tällä päätöksellä perustetaan merentakaisten maiden ja alueiden (MMA:t) assosiaatio unioniin, jäljempänä ’assosiaatio’, joka muodostaa SEUT-sopimuksen 198 artiklaan perustuvan kumppanuuden, jolla tuetaan MMA:iden kestävää kehitystä ja edistetään unionin arvoja ja normeja maailmanlaajuisesti.

2. Assosiaation kumppaneita ovat unioni, MMA:t ja jäsenvaltiot, joihin ne ovat sidoksissa.

2 artikla

Alueellinen soveltamisala

Assosiaatiota sovelletaan SEUT-sopimuksen liitteessä II lueteltuihin MMA:ihin.

3 artikla

Tavoitteet, periaatteet ja arvot

1. Unionin ja MMA:iden välinen assosiaatio perustuu MMA:iden, niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, ja unionin yhteisiin tavoitteisiin, periaatteisiin ja arvoihin.

2. Assosiaatiolla pyritään saavuttamaan SEUT-sopimuksen 199 artiklassa määrätyt yleistavoitteet parantamalla MMA:iden kilpailukykyä, kehittämällä niiden selviytymiskykyä, vähentämällä niiden haavoittuvuutta talouden ja ympäristön kannalta ja edistämällä niiden ja muiden kumppanien välistä yhteistyötä.

3. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi assosiaatiossa kunnioitetaan perusperiaatteita, joita ovat vapaus, demokratia, ihmisoikeudet ja perusvapaudet, oikeusvaltioperiaate, hyvä hallintotapa ja kestävä kehitys, jotka kaikki ovat yhteisiä MMA:ille ja niille jäsenvaltioille, joihin ne ovat sidoksissa.

4. Tässä päätöksessä mainituilla yhteistyöaloilla ei saa olla sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää.

5. Kumppanit tunnustavat toistensa oikeuden määritellä kestävää kehitystä koskevan politiikkansa ja painopisteensä, vahvistaa omat kansalliset ympäristönsuojelun ja työsuojelun tasonsa ja antaa tai muuttaa asiaa koskevaa lainsäädäntöään ja politiikkaansa kansainvälisesti tunnustettuja normeja ja sopimuksia noudattaen. Tässä toiminnassa ne pyrkivät varmistamaan korkeatasoisen ympäristönsuojelun ja työsuojelun.

6. Tätä päätöstä täytäntöönpantaessa kumppaneita ohjaavat läpinäkyvyyttä, toissijaisuutta ja tehokkuuden tarvetta koskevat periaatteet ja ne myös pyrkivät toteuttamaan MMA:iden kestävän kehityksen kolmea pilaria: talouden kehitys, sosiaalinen kehitys ja ympäristönsuojelu.

4 artikla

Assosiaation hallinto

Assosiaation hallinnosta vastaavat komissio ja MMA:iden viranomaiset ja tarvittaessa se jäsenvaltio, johon MMA on sidoksissa, institutionaalisen, oikeudellisen ja varainhoidollisen toimivallan mukaisesti.

5 artikla

Yhteinen etu, täydentävyys ja painopisteet

1. Assosiaatio muodostaa puitteet poliittiselle vuoropuhelulle ja yhteistyölle yhteistä etua koskevissa asioissa.

2. Etusijalla on yhteistyö yhteisen edun mukaisilla aloilla, joita ovat esimerkiksi seuraavat:

a) MMA:iden talouksien monipuolistaminen, mukaan lukien niiden yhdentyminen edelleen maailmantalouteen ja alueellisiin talouksiin;

b) ympäristöystävällisen kasvun edistäminen;

c) luonnonvarojen kestävä hallinnointi, mukaan lukien biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojelu ja kestävä käyttö;

d) ilmastonmuutoksen vaikutuksiin sopeutuminen ja niiden lieventäminen;

e) katastrofiriskin vähentämisen edistäminen;

f) tutkimustyön, innovaatiotoiminnan ja tieteellisen yhteistyön edistäminen;

g) sosiaalisten, kulttuuristen ja taloudellisten vaihtojen edistäminen MMA:iden, niiden naapurimaiden ja muiden kumppanien kesken.

3. Yhteisen edun mukaisilla aloilla tehtävän yhteistyön tavoitteena on MMA:iden omavaraisuuden lisääminen ja niiden valmiuksien kehittäminen 2 kohdassa vahvistettujen strategioiden ja politiikkojen laatimiseksi, toteuttamiseksi ja seuraamiseksi.

6 artikla

Assosiaation edistäminen

1. Lujittaakseen keskinäisiä suhteitaan unioni ja MMA:t pyrkivät tiedottamaan assosiaatiosta kansalaisilleen, erityisesti edistämällä MMA:iden viranomaisten, tiedeyhteisön, kansalaisyhteiskunnan ja yritysten ja niiden unionissa sijaitsevien kumppanien välisten yhteyksien ja yhteistyön kehittämistä.

2. MMA:iden pyrkivät lujittamaan ja edistämään suhteitaan koko unioniin. Jäsenvaltiot tukevat näitä pyrkimyksiä.

7 artikla

Alueellinen yhteistyö, alueellinen yhdentyminen ja yhteistyö muiden kumppanien kanssa

1. Jollei tämän päätöksen 3 artiklasta muuta johdu, assosiaation tavoitteena on tukea MMA:ita niiden pyrkiessä osallistumaan asiaankuuluviin kansainvälisiin, alueellisiin ja/tai alialueellisiin yhteistyöaloitteisiin sekä alueellisiin tai alialueellisiin yhdentymisprosesseihin omien toiveidensa ja MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten määrittelemien tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti.

2. Tätä tarkoitusta varten unioni ja MMA:t voivat vaihtaa tietoja ja parhaita käytäntöjä tai luoda muunlaisen tiiviin yhteistyö- ja koordinointitavan muiden kumppanien kanssa MMA:iden osallistuessa alueellisiin ja kansainvälisiin järjestöihin, soveltuvin osin kansainvälisten sopimusten perusteella.

3. Assosiaation tavoitteena on tukea MMA:iden ja muiden kumppanien välistä yhteistyötä tämän päätöksen toisessa ja kolmannessa osassa määritellyillä yhteistyöaloilla. Tältä osin assosiaation tavoitteena on edistää MMA:iden ja SEUT-sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden ja niiden naapurimaiden, jotka voivat olla Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioita, välistä yhteistyötä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi unioni parantaa EU:n eri rahoitusvälineistä tuettujen yhteistyöohjelmien välistä koordinointia ja synergioita. Unioni pyrkii myös ottamaan MMA:t mukaan foorumeihinsa, joissa käydään vuoropuhelua naapurimaiden kanssa, ovatpa ne AKT- tai muita maita, ja tarvittaessa syrjäisimpien alueiden kanssa.

4. Tuki, jota annetaan MMA:iden osallistumiseen asiaankuuluviin alueellisiin yhdentymisjärjestöihin, kohdistetaan erityisesti seuraaviin:

a) niiden asiaankuuluvien alueellisten järjestöjen ja instituutioiden valmiuksien kehittäminen, joiden jäseniä MMA:t ovat;

b) alueelliset tai alialueelliset aloitteet, kuten tämän päätöksen toisessa ja kolmannessa osassa määriteltyihin yhteistyöaloihin liittyvien alakohtaisten uudistuspolitiikkojen täytäntöönpano;

c) MMA:iden tietoisuus ja tiedot alueellisten yhdentymisprosessien vaikutuksista eri aloilla;

d) MMA:iden osallistuminen alueellisten markkinoiden kehittämiseen alueellisissa yhdentymisjärjestöissä;

e) MMA:iden ja niiden naapurimaiden väliset rajat ylittävät investoinnit.

8 artikla

Osallistuminen eurooppalaisiin alueellisen yhteistyön yhtymiin

Sovellettaessa tämän päätöksen 7 artiklan 1–3 kohtaa yhteistyöaloitteet tai muut yhteistyömuodot merkitsevät myös, että MMA:n valtion viranomaiset, alueelliset ja alialueelliset järjestöt, paikallisviranomaiset ja tarvittaessa muut julkiset ja yksityiset elimet tai instituutiot (mukaan luettuina julkisten palvelujen tarjoajat) voivat osallistua eurooppalaisiin alueellisen yhteistyön yhtymiin (EAYY) tämän päätöksen sekä asetuksen (EY) N:o 1082/2006 mukaisia yhteistyötoimia koskevien sääntöjen ja tavoitteiden mukaisesti ja siihen jäsenvaltioon, johon MMA on sidoksissa, sovellettavien järjestelyjen mukaisesti.

9 artikla

Erityiskohtelu

1. Assosiaatiossa otetaan huomioon MMA:iden moninaisuus talouskehityksen ja niiden valmiuksien osalta, joita tarvitaan 7 artiklassa tarkoitetun alueellisen yhteistyön ja alueellisen yhdentymisen hyödyntämiseksi täysimääräisesti.

2. Eristyneiden MMA:iden osalta otetaan käyttöön erityiskohtelu.

3. Jotta eristyneet MMA:t voisivat selvittää kehitykseen liittyvät rakenteelliset ja muut esteet, erityiskohtelussa on otettava huomioon niiden erityiset vaikeudet muun muassa silloin kun määritetään rahoitusavun määrä ja sitä koskevat edellytykset.

4. MMA:t, jotka katsotaan eristyneiksi, luetellaan liitteessä I.







2

Luku

Yhteistyötoimijat

10 artikla

Yleinen lähestymistapa

1. Assosiaatio perustuu laajaan vuoropuheluun ja kuulemisiin yhteistä etua koskevista kysymyksistä MMA:iden, niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, ja komission sekä tarvittaessa Euroopan investointipankin (EIP) välillä.

2. MMA:t järjestävät tarvittaessa vuoropuhelua ja kuulemisia esimerkiksi seuraavien viranomaisten ja elinten kanssa:

a) toimivaltaiset paikallis- ja muut viranomaiset;

b) taloudelliset ja sosiaaliset kumppanit;

c) muu kansalaisyhteiskuntaa edustava elin, ympäristönsuojelukumppanit, valtiosta riippumattomat järjestöt ja miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistämisestä vastaavat elimet.

11 artikla

Yhteistyötoimijat

1. MMA:iden yhteistyötoimijoita ovat

a) MMA:iden valtion viranomaiset;

b) MMA:iden paikallisviranomaiset;

c) julkisten palvelujen tarjoajat ja kansalaisjärjestöt, kuten yhteiskunnalliset järjestöt, liike-elämän järjestöt, työnantajajärjestöt ja ammattiyhdistykset, sekä paikalliset, kansalliset ja kansainväliset valtiosta riippumattomat järjestöt;

d) alueelliset ja alialueelliset järjestöt.

2. Jäsenvaltioiden, joihin MMA:t ovat sidoksissa, on toimitettava komissiolle tämän päätöksen voimaantuloa seuraavien kolmen kuukauden kuluessa tiedot 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista valtion viranomaisista ja paikallisviranomaisista.

12 artikla

Valtiosta riippumattomien toimijoiden tehtävät

1. Valtiosta riippumattomat toimijat voivat osallistua yhteistyötä koskevaan tietojenvaihtoon ja kuulemisiin erityisesti valmisteltaessa ja täytäntöönpantaessa yhteistyöhön perustuvaa apua, hankkeita tai ohjelmia. Niille voidaan siirtää varainhoitoon liittyvää toimivaltaa paikallisia kehitysaloitteita tukevien hankkeiden tai ohjelmien toteuttamiseksi.

2. Valtiosta riippumattomat toimijat, jotka voivat osallistua hankkeiden tai ohjelmien hajautettuun hallinnointiin, määritellään MMA:iden viranomaisten, komission ja jäsenvaltion, johon MMA on sidoksissa, välisellä sopimuksella sen mukaisesti, mitä asioita käsitellään ja mitkä ovat valtiosta riippumattomien järjestöjen toimialat ja asiantuntemus. Määrittely tehdään MMA-kohtaisesti 10 artiklassa tarkoitetun laajan vuoropuhelun ja kuulemisten yhteydessä.

3. Assosiaation tavoitteena on edistää MMA:iden pyrkimyksiä lujittaa kansalaisjärjestöjä erityisesti niiden perustamisen ja kehittämisen osalta sekä sellaisten järjestelyjen kehittämistä, jotka ovat tarpeen, jotta MMA:t voivat osallistua kehitysstrategioiden ja -ohjelmien suunnitteluun, toteuttamiseen ja arviointiin.







3

Luku

Assosiaation institutionaaliset puitteet

13 artikla

Vuoropuhelua ohjaavat periaatteet

1. Unioni, MMA:t ja jäsenvaltiot, joihin ne ovat sidoksissa, käyvät säännöllisesti kattavaa poliittista vuoropuhelua.

2. Vuoropuhelu käydään unionin, MMA:iden ja niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, institutionaalisten, oikeudellisten ja varainhoidollisten toimivaltuuksien mukaisesti. Vuoropuhelu toteutetaan joustavasti: se voi olla muodollista tai epämuodollista, asianmukaisella tasolla tai asianmukaisessa muodossa, ja se käydään 14 artiklassa tarkoitetuissa puitteissa.

3. Vuoropuhelun johdosta MMA:t voivat osallistua täysimääräisesti assosiaation täytäntöönpanoon.

4. Vuoropuhelussa keskitytään muun muassa tiettyihin yhteistä etua koskeviin tai assosiaation tavoitteiden saavuttamisen kannalta yleisesti merkittäviin poliittisiin kysymyksiin.

14 artikla

Assosiaatiofoorumit

1. Assosiaation puitteissa perustetaan seuraavat vuoropuhelufoorumit:

a) unionin ja MMA:iden välisellä keskustelufoorumilla, jäljempänä ’MMA–EU-foorumi’, kokoontuvat vuosittain MMA:iden viranomaiset, jäsenvaltioiden edustajat ja komissio. Euroopan parlamentin jäsenet, EIP:n edustajat ja syrjäisimpien alueiden edustajat osallistuvat tarvittaessa MMA–EU-foorumiin;

b) komissio, MMA:t ja jäsenvaltiot, joihin ne ovat sidoksissa, järjestävät säännöllisesti kolmikantaneuvotteluja. Näitä neuvotteluja järjestetään ainakin neljä kertaa vuodessa komission aloitteesta tai MMA:iden ja niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, pyynnöstä;

c) MMA:iden, niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, ja komission niin sopiessa perustetaan neuvonantajina toimivia työryhmiä, jotka seuraavat assosiaation toteuttamista käsiteltävän kysymyksen edellyttämässä muodossa. Nämä työryhmät voidaan kutsua koolle komission, jäsenvaltion tai MMA:n pyynnöstä. Ne tarjoavat foorumin teknisille neuvotteluille asioista, jotka ovat tärkeitä MMA:ille ja niille jäsenvaltioille, joihin ne ovat sidoksissa, ja täydentävät tällä tavoin työtä, jota tehdään MMA–EU-foorumilla ja/tai kolmikantaneuvotteluissa.

2. Komissio huolehtii MMA–EU-foorumin, kolmikantaneuvottelujen ja työryhmien puheenjohtajuudesta ja niiden sihteeripalveluista.







TOINEN OSA

ASSOSIAATIOON LIITTYVÄT KESTÄVÄN KEHITYKSEN YHTEISTYÖALAT







1

Luku

Ympäristökysymykset, ilmastonmuutos ja katastrofiriskin vähentäminen

15 artikla

Yleiset tavoitteet ja periaatteet

Assosiaation puitteissa tehtävä ympäristönsuojelun, ilmastonmuutoksen ja katastrofiriskin vähentämisen alan yhteistyö voi koskea seuraavia:

a) tuki MMA:iden pyrkimyksille määritellä ja toteuttaa politiikkoja, strategioita, toimintasuunnitelmia ja toimenpiteitä;

b) tuki MMA:iden pyrkimyksille liittyä alueellisiin verkostoihin ja aloitteisiin;

c) kestävän resurssien käytön ja resurssitehokkuuden sekä talouskasvun ja ympäristön tilan huonontumisen välisen kytköksen katkaisemisen edistäminen; ja

d) tuki MMA:n pyrkimyksille toimia alueellisina huippuosaamiskeskuksina.

16 artikla

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen kestävä hoito ja suojelu

Assosiaation puitteissa tehtävä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen kestävän hoidon alan yhteistyö voi koskea seuraavia:

a) maan ja merten suojelualueiden perustamisen ja tehokkaan hoidon edistäminen ja olemassa olevien suojelualueiden hoidon parantaminen;

b) maan ja merten resurssien kestävän hoidon edistäminen, mikä myötävaikuttaa suojelualueiden ulkopuolisten lajien, elinympäristöjen ja ekosysteemitoimintojen suojeluun, erityisesti uhanalaisten, vaarantuneiden ja harvinaisten lajien osalta;

c) maan ja merten biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelun ja kestävän käytön lujittaminen seuraavin toimin: i) vastaamalla ilmastonmuutokseen liittyvään laajempaan haasteeseen ekosysteemin osalta ylläpitämällä terveitä, vahvoja ekosysteemejä ja edistämällä ympäristöystävällistä infrastruktuuria ja ekosysteemipohjaisia lähestymistapoja ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja sen vaikutusten lieventämisessä, mikä tuo usein moninkertaisia hyötyjä; ii) kehittämällä valmiuksia paikallisella, alueellisella ja/tai kansainvälisellä tasolla edistämällä tietojen, osaamisen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa kaikkien sidosryhmien välillä, mukaan lukien julkiset viranomaiset, maanomistajat, yksityissektori, tutkijat ja kansalaisyhteiskunta; iii) vahvistamalla olemassa olevia luonnonsuojeluohjelmia ja niihin liittyviä toimia suojelualueilla ja niiden ulkopuolella; iv) laajentamalla osaamispohjaa ja korjaamalla osaamispuutteet, myös määrittelemällä ekosysteemitoimintojen ja -palvelujen arvo;

d) alueellisen yhteistyön edistäminen ja helpottaminen, jotta voidaan puuttua esimerkiksi sellaisiin kysymyksiin kuin haitalliset vieraslajit tai ilmastonmuutoksen vaikutukset;

e) menetelmien kehittäminen resurssien kasvattamiseksi, mukaan lukien maksut ekosysteemipalveluista.

17 artikla

Kestävä metsänhoito

Assosiaation puitteissa tehtävä kestävän metsänhoidon alan yhteistyö voi käsittää metsien suojelun ja kestävän hoidon edistämisen, mukaan lukien puiden tehtävä ympäristön suojelemisessa eroosiolta ja aavikoitumiselta, metsittäminen ja puun viennin hallinnointi.

18 artikla

Rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito

Assosiaation puitteissa tehtävä rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon alan yhteistyö voi koskea seuraavia:

a) tuki MMA:iden toimille, joiden tavoitteena on meri- ja rannikkoalueiden tehokas kestävä käyttö ja hoito määriteltäessä strategisia ja yhdennettyjä lähestymistapoja meri- ja rannikkoalueiden suunnitteluun, käyttöön ja hoitoon;

b) taloudellisten ja sosiaalisten toimintojen kuten kalastuksen, vesiviljelyn, matkailun, meriliikenteen ja maatalouden yhteensovittaminen meri- ja rannikkoalueiden potentiaalin kanssa uusiutuvien energialähteiden ja raaka-aineiden osalta ottaen huomioon ilmastonmuutoksen ja ihmisen toiminnan vaikutukset.

19 artikla

Meriasiat

Assosiaation puitteissa tehtävä merialan yhteistyö voi koskea seuraavia:

a) vuoropuhelun edistäminen kyseistä alaa koskevissa yhteisen edun mukaisissa kysymyksissä;

b) merialan osaamisen ja biotekniikan, merienergian, merivalvonnan, rannikkoalueiden käytön ja hoidon sekä ekosysteemipohjaisen hallinnoinnin edistäminen;

c) yhdennettyjen lähestymistapojen edistäminen kansainvälisellä tasolla.

20 artikla

Kalakantojen kestävä hoito

1. Assosiaation puitteissa tehtävä kalakantojen kestävän hoidon alan yhteistyö perustuu seuraaviin periaatteisiin:

a) sitoutuminen vastuuntuntoiseen kalastuksenhoitoon ja kalastuskäytäntöihin;

b) pidättäytyminen toimenpiteistä tai toiminnoista, jotka ovat ristiriidassa kalakantojen kestävää käyttöä koskevien periaatteiden kanssa;

c) sanotun rajoittamatta voimassa olevia tai tulevia unionin ja MMA:iden kahdenvälisiä kalastuskumppanuussopimuksia, unioni ja MMA:t pyrkivät konsultoimaan toisiaan säännöllisesti meren elollisten luonnonvarojen suojelusta ja hoidosta ja vaihtamaan tietoja näiden luonnonvarojen tilasta 14 artiklassa tarkoitetuissa assosiaatiofoorumeissa.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu yhteistyö voi koskea seuraavia:

a) hyvän hallintotavan, parhaiden käytäntöjen ja vastuuntuntoisen kalastuksenhoidon aktiivinen edistäminen kalakantojen suojelussa ja kestävässä hoidossa, mukaan lukien yhteisen edun mukaiset kalakannat ja ne, joita alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt hoitavat;

b) kalakantojen suojelua koskeva vuoropuhelu ja yhteistyö, mukaan lukien toimenpiteet laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi ja tehokas yhteistyö alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä ja niiden kanssa. Vuoropuheluun ja yhteistyöhön kuuluvat valvonta- ja tarkastusjärjestelmät, -kannustimet ja -velvoitteet kalastuksen ja rannikkoympäristöjen tehokkaamman hoidon toteuttamiseksi pitkällä aikavälillä.

21 artikla

Kestävä vesihuolto

1. Assosiaation puitteissa unioni ja MMA:t voivat tehdä yhteistyötä kestävän vesihuollon alalla, johon kuuluu vesipolitiikka ja laitosten perustaminen, vesivarojen suojelu, vesihuolto maaseudulla ja kaupungeissa kotitalous-, teollisuus- tai maatalouskäyttöä varten, vesivarojen varastointi, jakelu ja hoito sekä jätevesihuolto.

2. Vesihuollon alalla kiinnitetään erityistä huomiota juomavesi- ja sanitaatiopalvelujen tarjoamiseen sellaisilla alueilla, joilla nykyiset palvelut eivät ole riittäviä ja jotka ovat erityisen alttiita luonnonkatastrofeille, mikä edistää suoraan henkilöresurssien kehittämistä parantamalla terveydentilaa ja lisäämällä tuottavuutta.

3. Näillä aloilla tehtävää yhteistyötä ohjaa periaate siitä, että jatkuva tarve ulottaa vesihuollon peruspalvelujen tarjonta sekä kaupunkien että maaseutujen väestöille on ratkaistava ympäristön kannalta kestävällä tavalla.

22 artikla

Jätehuolto

Assosiaation puitteissa tehtävä jätehuoltoalan yhteistyö voi käsittää parhaiden ympäristökäytäntöjen edistämisen kaikissa jätehuoltoon liittyvissä toiminnoissa, mukaan luettuna jätteiden vähentäminen, kierrätys tai muut hyödyntämisprosessit, esimerkiksi energiakäyttö ja jätteiden hävittäminen.

23 artikla

Energia

Assosiaation puitteissa tehtävä kestävän energian alan yhteistyö voi koskea seuraavia:

a) energiantuotanto, -jakelu ja -saanti, erityisesti kestävien energialähteiden kehittäminen, edistäminen, käyttö ja varastointi uusiutuvista energialähteistä;

b) energiapolitiikka ja -säännökset, erityisesti sellaisten politiikkojen laatiminen ja säännösten antaminen, jotka takaavat edulliset ja kestävät energian hinnat;

c) energiatehokkuus, erityisesti energiatehokkuutta koskevien normien kehittäminen ja käyttöönotto sekä energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden toteuttaminen eri aloilla (teollisuus, kauppa, julkiset kuluttajat ja kotitaloudet) samoin kuin niihin liittyvät koulutus- ja tiedotustoiminnot;

d) liikenne, erityisesti ympäristöystävällisemmän julkisen ja yksityisen liikenteen kehittäminen, edistäminen ja käyttö, esimerkiksi hybridi-, sähkö- tai vetyajoneuvot, yhteiskyydit ja pyöräilyjärjestelmät;

e) kaupunkisuunnittelu ja -rakentaminen, erityisesti korkeiden ympäristön laatua ja energiatehokkuutta koskevien normien edistäminen ja käyttöönotto kaupunkisuunnittelussa ja -rakentamisessa; ja

f) matkailu, erityisesti energia-omavaraisuuden (uusiutuvat energialähteet) edistäminen ja/tai ympäristöystävälliset matkailuinfrastruktuurit.

24 artikla

Ilmastonmuutos

Assosiaation puitteissa tehtävän ilmastonmuutosalan yhteistyön tavoitteena on tukea MMA:iden aloitteita, jotka koskevat ilmastonmuutoksen lieventämistä ja ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin sopeutumista, ja se voi kattaa seuraavat:

a) näytön hankkiminen; pääasiallisten riskien ja hallintoalue- ja aluekohtaisten ja/tai kansainvälisten toimien, suunnitelmien tai toimenpiteiden kartoittaminen ilmastonmuutokseen sopeutumista tai sen haittavaikutusten lieventämistä varten;

b) ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen vaikutusten lieventämisen sisällyttäminen julkisiin toimintapolitiikkoihin ja strategioihin;

c) tilastotietojen ja -indikaattorien, jotka ovat olennaisia välineitä politiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, laatiminen ja kartoittaminen; ja

d) sen edistäminen, että MMA:at osallistuvat alueelliseen ja kansainväliseen vuoropuheluun yhteistyön, mukaan lukien osaamisen ja kokemusten vaihdon, lisäämiseksi.

25 artikla

Katastrofiriskin vähentäminen

Assosiaation puitteissa tehtävä katastrofiriskin vähentämiseen liittyvä yhteistyö voi koskea seuraavia:

a) katastrofien ennaltaehkäisemistä ja niihin valmistautumista koskevien järjestelmien, mukaan lukien infrastruktuurien, kehittäminen tai täydentäminen, mukaan luettuina ennakointi- ja varhaisvaroitusjärjestelmät, katastrofien seurausten lieventämiseksi;

b) MMA:iden ja niiden sijaintialueiden katastrofialttiutta koskevien yksityiskohtaisten tietojen ja nykyisten toimintavalmiuksien kehittäminen;

c) katastrofien ennaltaehkäisemistä ja niihin valmistautumista koskevien nykyisten toimenpiteiden vahvistaminen paikallisella, kansallisella ja alueellisella tasolla;

d) asiaankuuluvien toimijoiden toimintavalmiuksien parantaminen, jotta ne olisivat koordinoidumpia, tehokkaampia ja vaikuttavampia;

e) väestölle suunnatun riskialttiutta, ehkäisemistä, valmistautumista ja katastrofin iskiessä toteutettavia toimia koskevan tiedotuksen parantaminen, ottaen asianmukaisesti huomioon vammaisten erityistarpeet;

f) pelastuspalveluihin osallistuvien keskeisten toimijoiden välisen yhteistyön lujittaminen; ja

g) MMA:iden osallistumisen edistäminen alueellisilla, eurooppalaisilla ja/tai kansainvälisillä foorumeilla eri toimijoiden välisen säännöllisen tiedonvaihdon lisäämiseksi ja yhteistyön tiivistämiseksi katastrofitilanteissa.







2

Luku

Yhteydet

26 artikla

Yleiset tavoitteet

1. Assosiaation puitteissa tehtävän yhteyksiä koskevan yhteistyön tavoitteena on

a) varmistaa MMA:iden paremmat yhteydet maailmanlaajuisiin liikenneverkkoihin; ja

b) varmistaa MMA:ille tieto- ja viestintätekniikan ja -palveluiden parempi saatavuus.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu yhteistyö voi koskea seuraavia:

a) politiikka ja laitosten perustaminen;

b) maantie-, rautatie-, lento-, meri- ja sisävesiliikenne; ja

c) varastointimahdollisuudet satamissa ja lentoasemilla.

27 artikla

Meriliikenne

1. Assosiaation puitteissa tehtävän meriliikennealan yhteistyön tavoitteena on kustannustehokkaiden ja toimivien meriliikennepalvelujen kehittäminen ja edistäminen MMA:issa, ja se voi koskea seuraavia:

a) tehokkaan rahtiliikenteen edistäminen taloudellisesti ja kaupallisesti kannattavin hinnoin;

b) MMA:iden kansainvälisiin merikuljetuspalveluihin osallistumisen lisääminen;

c) alueellisten ohjelmien edistäminen;

d) tuki paikallisen yksityissektorin osallistumiseksi merikuljetustoimintaan; ja

e) infrastruktuurin kehittäminen.

2. Unioni ja MMA:t edistävät meriliikenteen ja miehistöjen turvallisuutta sekä merten pilaantumista ehkäiseviä toimia.

28 artikla

Lentoliikenne

Assosiaation puitteissa tehtävä lentoliikennealan yhteistyö voi koskea seuraavia:

a) MMA:iden lentoliikennealan uudistaminen ja ajanmukaistaminen;

b) MMA:iden lentoliikennealan kaupallisen kannattavuuden ja kilpailukyvyn edistäminen;

c) yksityissektorin investointien ja osallistumisen helpottaminen; ja

d) osaamista ja hyviä yrityskäytäntöjä koskevan vaihdon edistäminen.

29 artikla

Lentoliikenteen turvallisuus

Assosiaation puitteissa tehtävän lentoliikenteen turvallisuutta koskevan yhteistyön tavoitteena on tukea MMA:ita niiden pyrkiessä noudattamaan kansainvälisiä normeja, ja se voi kattaa muun muassa seuraavat:

a) ilmaliikenteen turvallisuusjärjestelmien täytäntöönpano;

b) lentoasemien turvallisuuden varmistaminen ja siviili-ilmailuviranomaisten valmiuksien lisääminen niin, että ne pystyvät hallitsemaan kaikki niiden toimivaltaan kuuluvat toimintojen turvallisuusnäkökohdat; ja

c) infrastruktuurin ja henkilöresurssien kehittäminen.

30 artikla

Tieto- ja viestintätekniikan palvelut

Assosiaation puitteissa tehtävän tieto- ja viestintätekniikan palvelujen alan yhteistyön tavoitteena on edistää MMA:issa innovointia, talouskasvua ja parannuksia sekä kansalaisten että yritysten jokapäiväisessä elämässä, mukaan lukien vammaisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien lisääminen. Yhteistyö keskittyy erityisesti MMA:iden sääntelyvalmiuksien parantamiseen, ja sen puitteissa voidaan tukea MMA:iden tieto- ja viestintäpalvelujen laajentamista seuraavilla toimenpiteillä:

a) sellaisen ennustettavissa olevan sääntely-ympäristön luominen, joka pysyy mukana teknisessä kehityksessä ja edistää kasvua, innovointia, kilpailua ja kuluttajansuojaa;

b) vuoropuhelu erilaisista poliittisista kysymyksistä, jotka koskevat tietoyhteiskunnan edistämistä ja seurantaa;

c) tietojenvaihto standardeja ja yhteentoimivuutta koskevista kysymyksistä;

d) yhteistyön edistäminen tieto- ja viestintätekniikan tutkimuksen alalla sekä tieto- ja viestintätekniikkaan pohjautuvien tutkimusinfrastruktuurien alalla;

e) palvelujen ja sovellusten kehittäminen aloilla, joilla on suuri yhteiskunnallinen vaikutus.







3

Luku

Tutkimus- ja innovaatiotoiminta

31 artikla

Tutkimus- ja innovaatiotoiminnan yhteistyö

Assosiaation puitteissa tehtävä tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alan yhteistyö voi kattaa tieteen ja teknologian, mukaan lukien tieto- ja viestintätekniikka, ja sen tavoitteena on edistää MMA:iden kestävää kehitystä sekä MMA:iden tehtävää alueellisina huippuosaamiskeskuksina ja niiden teollisuuden kilpailukykyä. Erityisesti yhteistyön kohteena voivat olla seuraavat:

a) vuoropuhelu, koordinointi ja synergioiden luominen MMA:iden ja unionin politiikkojen sekä tiedettä, teknologiaa ja innovointia koskevien aloitteiden välillä;

b) politiikan suunnittelu ja laitosten rakentaminen MMA:issa ja yhteiset toiminnot paikallisella, kansallisella tai alueellisella tasolla tavoitteena kehittää tieteeseen, teknologiaan ja innovointiin liittyviä toimintoja ja niiden soveltamista;

c) MMA:ista, unionista, jäsenvaltioista ja kolmansista maista peräisin olevien oikeushenkilöiden välinen yhteistyö;

d) yksittäisten MMA:ista peräisin olevien tutkijoiden, tutkimuslaitosten ja oikeushenkilöiden osallistuminen unionin tutkimus- ja innovaatio-ohjelmiin yhteistyön puitteissa ja yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) puitteissa; ja

e) MMA:iden tutkijoiden koulutus, kansainvälinen liikkuvuus ja vaihto.







4

Luku

Nuoriso, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, terveydenhuolto, työllisyys- ja sosiaalipolitiikka

32 artikla

Nuoriso

1. Unioni varmistaa, että MMA:iden luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty 50 artiklassa, voivat osallistua unionin nuorisoaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden kansalaiset.

2. Assosiaation tavoitteena on vahvistaa MMA:issa ja unionissa asuvien nuorten välisiä siteitä muun muassa edistämällä MMA:iden nuorison oppimiseen liittyvää liikkuvuutta ja lisäämällä nuorten välistä yhteisymmärrystä.

33 artikla

Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus

1. Assosiaation puitteissa tehtävä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alan yhteistyö voi koskea seuraavia:

a) korkealaatuisen ja osallistavan koulutuksen tarjoaminen perus-, keski- ja korkea-asteen tasolla ja ammatillisessa koulutuksessa; ja

b) MMA:iden tukeminen koulutus- ja ammattikoulutuspolitiikan määrittelyssä ja toteutuksessa.

2. Unioni varmistaa, että MMA:iden luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty 50 artiklassa, voivat osallistua unionin koulutus- ja ammattikoulutusaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden kansalaiset.

3. Unioni varmistaa, että MMA:iden koulutusalan elimet ja laitokset voivat ottaa osaa unionin koulutukseen liittyvien yhteistyöaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden koulutus- ja ammattikoulutusalan elimet ja laitokset.

34 artikla

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka

1. Unioni ja MMA:t käyvät työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alan vuoropuhelua antaakseen panoksensa MMA:iden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja ihmisarvoisen työn edistämiseen MMA:issa ja alueilla, joilla ne sijaitsevat. Vuoropuhelun tavoitteena on myös tukea MMA:iden viranomaisten pyrkimyksiä kehittää alan politiikkaa ja lainsäädäntöä.

2. Vuoropuhelu käsittää ensi sijassa työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan liittyviä unionin ja MMA:iden yhteisen edun mukaista politiikkaa ja lainsäädäntöä koskevien tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon. Tältä osin otetaan huomioon sellaiset alat kuin osaamisen kehittäminen, sosiaaliturva, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, yhtäläiset mahdollisuudet, syrjinnän kieltäminen ja vammaisten yhdenvertaiset mahdollisuudet, työterveys ja -turvallisuus sekä muut työelämän perusnormit.

35 artikla

Kansanterveys

Assosiaation puitteissa tehtävän kansanterveysalan yhteistyön tavoitteena on lisätä MMA:iden valmiuksia valvoa ja havaita tartuntatauteja varhaisessa vaiheessa ja reagoida niihin muun muassa seuraavin toimin:

a) toimet, joiden tarkoituksena on parantaa valmiuksia ja reagointikykyä rajat ylittävien terveysuhkien kuten tartuntatautien varalta käyttäen perustana nykyisiä rakenteita ja kohdistaen toimet epätavallisiin tapahtumiin;

b) valmiuksien kehittäminen vahvistamalla kansanterveysverkostoja alueellisella tasolla, helpottamalla asiantuntijoiden välistä tiedonvaihtoa ja edistämällä riittävää koulutusta;

c) välineiden ja tiedotusfoorumien sekä MMA:iden tarpeisiin mukautettujen verkko-opetusohjelmien kehittäminen.







5

Luku

Kulttuuri

36 artikla

Kulttuurivaihto ja kulttuurinen vuoropuhelu

1. Assosiaation puitteissa tehtävä kulttuurivaihdon ja kulttuurisen vuoropuhelun alan yhteistyö voi koskea seuraavia:

a) MMA:iden omavarainen, ihmispainotteinen kehitys, jonka juuret ovat kunkin kansan kulttuurissa;

b) sellaisen politiikan ja toimenpiteiden tukeminen, joita MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat tehostaakseen MMA:iden henkilöresursseja, lisätäkseen niiden luomiskykyä ja vahvistaakseen niiden kulttuuri-identiteettiä;

c) väestön osallistuminen kehitysprosessiin;

d) tietojenvaihdon ja yhteisymmärryksen edistäminen kulttuuri- ja audiovisuaaliasioissa vuoropuhelun kautta.

2. Yhteistyön kautta unioni ja MMA:t pyrkivät edistämään kulttuurivaihtoa seuraavin tavoin:

a) kaikkien kumppanien kulttuuri- ja luovien alojen välinen yhteistyö;

b) kulttuuriteosten ja luovien teosten levityksen sekä toimijoiden liikkuvuuden edistäminen;

c) poliittinen yhteistyö politiikan kehityksen, innovoinnin, yleisöpohjan laajentamisen ja uusien yritysmallien edistämiseksi.

37 artikla

Audiovisuaalinen yhteistyö

1. Assosiaation puitteissa tehtävän audiovisuaalialan yhteistyön tavoitteena on edistää kummankin osapuolen audiovisuaalista tuotantoa, ja se voi kattaa seuraavat toimet:

a) yleisradiotoiminnan harjoittajien välinen yhteistyö ja vaihto;

b) audiovisuaalisten teosten vaihdon edistäminen;

c) audiovisuaali- ja yleisradiotoimintaa koskevaan politiikkaan ja sääntelykehykseen liittyvien tietojen ja näkemysten vaihto toimivaltaisten viranomaisten välillä;

d) kummankin osapuolen alueella ja kolmansissa maissa järjestettäviin kansainvälisiin tapahtumiin tehtävien vierailujen ja niihin osallistumisen edistäminen.

2. Yhteistuotantona tuotettuihin audiovisuaalisiin teoksiin voidaan soveltaa mitä tahansa sellaista järjestelmää, jonka tarkoituksena on edistää paikallista tai alueellista kulttuurillista sisältöä ja joka on perustettu unionissa, MMA:issa ja jäsenvaltioissa, joihin ne ovat sidoksissa.

38 artikla

Esittävät taiteet

Assosiaation puitteissa tehtävä esittävien taiteiden alan yhteistyö voi koskea seuraavia:

a) esittävien taiteiden harjoittajien välisten yhteyksien lisäämisen helpottaminen, mukaan lukien ammatillinen vaihto ja koulutus, osallistuminen esiintymiskokeisiin, verkkojen kehittäminen sekä verkottumisen edistäminen;

b) unionin yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman MMA:n tuottajien välisten yhteistuotantojen edistäminen; ja

c) kansainvälisten teatteritekniikkastandardien kehittämisen ja näyttämömerkkien käytön edistäminen, myös asianomaisten standardointielinten avulla.

39 artikla

Kulttuuriperinnön ja historiallisten muistomerkkien suojelu

Assosiaation puitteissa tehtävän aineellisen ja aineettoman kulttuuriperinnön ja historiallisten muistomerkkien suojeluun liittyvän alan yhteistyön tavoitteena on edistää asiantuntemuksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa seuraavin toimin:

a) asiantuntijavaihtojen helpottaminen;

b) ammatillisen koulutusyhteistyön edistäminen;

c) paikallisen yleisön tietoisuuden lisääminen; ja

d) historiallisten muistomerkkien ja suojeltujen alueiden suojelua sekä kulttuuriperintöön liittyvää lainsäädäntöä ja siihen liittyvien toimenpiteiden toteuttamista, erityisesti sen liittämistä paikalliseen elämään, koskevan neuvonnan edistäminen.







6

Luku

Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta

40 artikla

Järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston, terrorismin ja korruption torjunta

1. Assosiaation puitteissa tehtävä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alan yhteistyö voi koskea seuraavia:

a) innovatiivisten ja tehokkaiden toimintatapojen kehittäminen poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä varten, mukaan lukien muiden sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, kanssa tehtävä yhteistyö järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston, terrorismin ja korruption torjumiseksi; ja

b) tuki, jonka tarkoituksena on tehostaa MMA:iden politiikkoja torjuttaessa järjestäytynyttä rikollisuutta, ihmiskauppaa, lasten seksuaalista hyväksikäyttöä ja riistoa, terrorismia ja korruptiota sekä kaikenlaisten huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden tuotantoa, jakelua, ja kauppaa sekä ehkäistäessä ja vähennettäessä huumeiden käyttöä ja huumehaittoja, ottaen huomioon kansainvälisten elinten näillä aloilla tekemän työn, muun muassa seuraavien toimien avulla: i) koulutus ja valmiuksien kehittäminen järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston, terrorismin ja korruption torjumiseksi; ii) ehkäisevät toimet, mukaan lukien huumeriippuvaisiin kohdistuva koulutus, tiedotus, terveyskasvatus, hoito ja kuntoutus, mukaan luettuina suunnitelmat heidän sopeuttamisekseen työelämään ja yhteiskuntaan; iii) tehokkaiden täytäntöönpanotoimenpiteiden kehittäminen; iv) tekninen, hallinnollinen ja rahoitusapu ihmiskauppaa koskevan tehokkaan politiikan ja lainsäädännön luomiseksi, erityisesti tiedotuskampanjat, ohjausmekanismit ja uhriensuojelujärjestelmät, yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan kanssa; v) tekninen, hallinnollinen ja rahoitusapu, joka liittyy huumehaittojen ehkäisyyn, hoitoon ja vähentämiseen; vi) tekninen apu lainsäädännön laatimiseksi ja toimintalinjojen kehittämiseksi lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston torjumiseksi; ja vii) tekninen apu ja koulutus, joiden tarkoituksena on tukea valmiuksien kehittämistä ja edistää kansainvälisten korruptionvastaisten normien noudattamista, erityisesti niiden, jotka on vahvistettu korruption vastaisessa Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa.

2. Assosiaation puitteissa MMA:t toimivat yhteistyössä unionin kanssa rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjumiseksi 70 ja 71 artiklan mukaisesti.







7

Luku

Matkailu

41 artikla

Matkailu

Assosiaation puitteissa tehtävä matkailun alan yhteistyö voi koskea seuraavia:

a) toimenpiteet, joilla pyritään kestävien matkailupolitiikkojen määrittelyyn, mukauttamiseen ja kehittämiseen;

b) toimenpiteet ja toimet kestävän matkailun kehittämiseksi ja tukemiseksi;

c) toimenpiteet, joilla pyritään kestävän matkailun yhdistämiseen MMA:iden kansalaisten sosiaaliseen, kulttuuriseen ja taloudelliseen elämään.







KOLMAS OSA

KAUPPA JA KAUPPAAN LIITTYVÄ YHTEISTYÖ







I

OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

42 artikla

Yleiset tavoitteet

Unionin ja MMA:iden välisen kaupan ja kauppaan liittyvän yhteistyön yleisenä tavoitteena on

a) edistää MMA:iden taloudellista ja sosiaalista kehitystä luomalla läheiset taloudelliset suhteet niiden ja koko unionin välille;

b) lisätä MMA:iden yhdentymistä alueellisiin talouksiin ja maailmantalouteen ja edistää tavara- ja palvelukaupan kehitystä;

c) auttaa MMA:ita luomaan sellainen investointiympäristö, joka tukee niiden sosiaalista ja taloudellista kehitystä;

d) edistää maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän vakautta, eheyttä ja läpinäkyvyyttä sekä hyvää verohallintoa;

e) tukea MMA:iden talouksien monipuolistamista;

f) tukea MMA:iden valmiuksia laatia ja toteuttaa politiikkoja, jotka ovat tarpeen niiden tavara- ja palvelukaupan kehittämiseksi;

g) tukea MMA:iden vienti- ja kaupankäyntivalmiuksia;

h) tukea MMA:iden pyrkimyksiä saattaa lainsäädäntönsä unionin lainsäädännön mukaiseksi tai sovittaa se unionin lainsäädäntöön, mikäli se on aiheellista;

i) tarjota kohdennettua yhteistyötä ja vuoropuhelua unionin kanssa kaupan alalla ja siihen liittyvillä aloilla.







II

OSASTO

TAVAROIDEN JA PALVELUJEN KAUPPAA SEKÄ SIJOITTAUTUMISTA KOSKEVAT JÄRJESTELYT







1

Luku

Tavarakauppaa koskevat järjestelyt

43 artikla

Alkuperätavaroiden vapaa pääsy

1. MMA:ista peräisin olevia tuotteita unioniin tuotaessa niistä ei kanneta tuontitullia.

2. Alkuperätuotteen käsite määritellään ja niihin liittyvät hallinnollisen yhteistyön menetelmät vahvistetaan liitteessä VI.

44 artikla

Määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet

1. Unioni ei sovella MMA:ista peräisin olevien tuotteiden tuontiin mitään määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä.

2. Edellä oleva 1 kohta ei estä tavaroiden tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen, ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden ja elämän suojelun, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelun, uusiutumattomien luonnonvarojen säilyttämisen tai teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelun kannalta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja kieltoja tai rajoituksia ei saa missään tapauksessa käyttää mielivaltaiseen tai perusteettomaan syrjintään tai ylipäätään kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.

45 artikla

MMA:iden toteuttamat toimenpiteet

1. MMA:iden viranomaiset voivat pitää voimassa tai ottaa käyttöön unionista peräisin olevien tuotteiden tuonnissa kehitystarpeidensa kannalta tarpeellisiksi katsomiaan tulleja ja määrällisiä rajoituksia.

2. MMA:t myöntävät unionille tämän luvun soveltamisalaan kuuluvilla aloilla kohtelun, joka on vähintään yhtä edullinen kuin edullisin kohtelu, jota ne soveltavat mihin tahansa kaupan kannalta merkittävään talouteen, sellaisena kuin se on määritelty 4 kohdassa.

3. Edellä oleva 2 kohta ei estä MMA:ta myöntämästä tietyille muille MMA:ille tai muille kehitysmaille edullisempaa kohtelua kuin sen unionille myöntämä kohtelu.

4. Tässä osastossa ’kaupan kannalta merkittävällä taloudella’ tarkoitetaan mitä tahansa kehittynyttä maata tai maata, jonka osuus maailman tavaraviennistä on enemmän kuin 1 prosentti, tai, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista, mitä tahansa ryhmää maita, jotka toimivat yksin, yhdessä tai taloudellista yhdentymistä koskevan sopimuksen puitteissa ja joiden yhteinen osuus maailman tavaraviennistä on enemmän kuin 1,5 prosenttia. Osuuden laskemiseen käytetään Maailman kauppajärjestön (WTO) tuoreimpia saatavilla olevia virallisia tilastotietoja maailman tavarakaupan johtavista viejistä (unionin sisäinen kauppa pois lukien).

5. MMA:iden viranomaisten on ilmoitettava komissiolle viimeistään 2 päivänä huhtikuuta 2014 tämän päätöksen nojalla soveltamansa tullitariffit ja määrälliset rajoitukset.

MMA:iden viranomaisten on ilmoitettava komissiolle myös kyseisiin toimenpiteisiin myöhemmin mahdollisesti tehtävät muutokset siinä vaiheessa, kun ne hyväksytään.

46 artikla

Syrjimättömyys

1. Unioni ei harjoita MMA:iden kesken syrjintää eivätkä MMA:t saa harjoittaa jäsenvaltioiden kesken syrjintää.

2. Tämän päätöksen erityisten säännösten ja erityisesti 44 artiklan 2 kohdan, 45, 48, 49, ja 51 artiklan sekä 59 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanoa ei 65 artiklan mukaisesti katsota syrjinnäksi.

47 artikla

Jätesiirtojen edellytykset

1. Jäsenvaltioiden ja MMA:iden välillä tapahtuvia jätesiirtoja valvotaan kansainvälisen ja unionin oikeuden mukaisesti. Unioni tukee alan tehokasta kansainvälistä yhteistyötä ja sen kehittämistä ympäristön ja kansanterveyden suojelemiseksi.

2. Unioni kieltää kaiken jätteiden suoran tai välillisen viennin MMA:ihin, lukuun ottamatta hyötykäyttöön tarkoitettujen vaarattomien jätteiden vientiä, ja MMA:iden viranomaisten on vastaavasti kiellettävä tällaisten jätteiden suora tai välillinen tuonti unionista tai mistä tahansa kolmannesta maasta alueelleen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisiä alueita koskevien kansainvälisten sitoumusten noudattamista, jotka on tehty tai joita saatetaan tehdä toimivaltaisilla kansainvälisillä foorumeilla.

3. Toimivaltaisten viranomaisten on niissä MMA:issa, jotka perustuslaillisen asemansa vuoksi eivät ole Baselin yleissopimuksen sopimuspuolia, annettava viipymättä sisäiset lait ja hallinnolliset määräykset, joita Baselin yleissopimuksen määräysten täytäntöönpano niiden alueella edellyttää.

4. Lisäksi niiden jäsenvaltioiden, joihin MMA:t ovat sidoksissa, on tuettava MMA:ita sellaisten sisäisten lakien ja hallinnollisten määräysten antamisessa, joilla pannaan täytäntöön seuraavat säädökset:

a) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1013/2006 ( 1 ) seuraavasti: — 40 artikla siltä osin kuin on kyse jätteiden viennistä MMA:ihin; — 46 artikla siltä osin kuin on kyse jätteiden tuonnista MMA:ista;

b) komission asetus (EY) N:o 1418/2007 ( 2 ); ja

c) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/59/EY ( 3 ), jollei sen 16 artiklassa säädetyistä mainitun direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevista määräajoista muuta johdu.

5. Yksi tai useampi MMA ja jäsenvaltiot, joihin se on tai ne ovat sidoksissa, voi soveltaa omia menettelyjään MMA:(i)sta kyseiseen jäsenvaltioon suuntautuvassa jätteiden viennissä.

6. Tällöin jäsenvaltion, johon MMA on sidoksissa, on ilmoitettava komissiolle asiassa sovellettava lainsäädäntö viimeistään 2 päivänä heinäkuuta 2014 sekä ilmoitettava asiassa myöhemmin mahdollisesti annettava kansallinen lainsäädäntö ja siihen tehtävät muutokset.

48 artikla

Etuuksien väliaikainen peruuttaminen

Jos komissio katsoo, että on riittäviä perusteita asettaa kyseenalaiseksi, pannaanko tämä päätös moitteettomasti täytäntöön, komissio aloittaa neuvottelut MMA:n ja sen jäsenvaltion, jonka kanssa MMA:lla on erityiset suhteet, kanssa varmistaakseen, että tämä päätös pannaan moitteettomasti täytäntöön. Jos neuvotteluissa ei päästä molemmin puolin hyväksyttävään tapaan panna tämä päätös täytäntöön, unioni voi väliaikaisesti peruuttaa kyseiseen MMA:han sovellettavat etuudet liitteen VII mukaisesti.

49 artikla

Suoja- ja valvontatoimenpiteet

Tämän päätöksen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi unioni voi toteuttaa liitteen VIII mukaisia suoja- ja valvontatoimenpiteitä.







2

Luku

Palvelukauppaa ja sijoittautumista koskevat järjestelyt

50 artikla

Määritelmät

Tässä luvussa tarkoitetaan:

a) ’MMA:n luonnollisella henkilöllä’ MMA:ssa vakinaisesti asuvaa henkilöä, joka on jonkin jäsenvaltion kansalainen tai jolle on myönnetty erityinen oikeudellinen asema jossakin MMA:ssa. Tämä määritelmä ei rajoita SEUT-sopimuksessa tarkoitettuja unionin kansalaisuuden suomia oikeuksia;

b) ’MMA:n oikeushenkilöllä’ MMA:ssa sovellettavien lakien mukaisesti perustettua oikeushenkilöä, jonka kotipaikka, keskushallinto tai pääasiallinen toimipaikka on kyseisen MMA:n alueella; jos oikeushenkilöllä on ainoastaan kotipaikka tai keskushallinto MMA:ssa, sitä ei katsota MMA:n oikeushenkilöksi, paitsi jos se harjoittaa toimintaa, jolla on todellinen ja pysyvä kytkös kyseisen maan tai alueen talouteen;

c) 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa taloudellista yhdentymistä koskevissa sopimuksissa vahvistettuja vastaavia määritelmiä sovelletaan unionin ja MMA:iden toisilleen myöntämään kohteluun.

51 artikla

Suosituimmuuskohtelu

1. Palvelukauppaan ja taloudellisen toiminnan sijoittautumiseen vaikuttavien toimenpiteiden osalta

a) unioni myöntää MMA:iden luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille kohtelun, joka on vähintään yhtä edullinen kuin minkä tahansa sellaisen kolmannen maan vastaaviin luonnollisiin henkilöihin ja oikeushenkilöihin soveltamansa suosituimmuuskohtelu, jonka kanssa unioni tekee tai on tehnyt taloudellista yhdentymistä koskevan sopimuksen;

b) MMA:n on myönnettävä unionin luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille kohtelu, joka on vähintään yhtä edullinen kuin minkä tahansa sellaisen kaupan kannalta merkittävän talouden vastaaviin luonnollisiin henkilöihin ja oikeushenkilöihin soveltamansa suosituimmuuskohtelu, jonka kanssa MMA on 1 päivän tammikuuta 2014 jälkeen tehnyt taloudellista yhdentymistä koskevan sopimuksen.

2. Tämän artiklan 1 kohdassa säädettyjä velvoitteita ei sovelleta kohteluun, joka myönnetään

a) sellaisilla sisämarkkinoilla, jonka osapuolten edellytetään lähentävän lainsäädäntöään huomattavasti poistaakseen syrjimättömät esteet sijoittautumiselta ja palvelukaupalta;

b) sellaisten toimenpiteiden nojalla, jotka koskevat pätevyyden, toimilupien tai vakavaraisuusvaatimusten tunnustamista palvelukaupan yleissopimuksen (GATS-sopimus) VII artiklan tai sen rahoituspalveluja koskevan liitteen mukaisesti. Tämä ei rajoita MMA:ihin tämän artiklan nojalla sovellettavia erityisiä toimenpiteitä;

c) minkä tahansa kokonaan tai pääosin verotukseen liittyvän kansainvälisen sopimuksen tai järjestelyn nojalla;

d) sellaisten GATS-sopimuksen II.2 artiklan mukaisesti lueteltujen toimenpiteiden nojalla, jotka hyötyvät kuulumisesta suosituimmuuskohtelusta myönnetyn poikkeuksen alaan.

3. MMA:n viranomaiset voivat paikallista työllisyyttä edistääkseen tai tukeakseen antaa MMA:n luonnollisia henkilöitä ja paikallistoimintaa avustavia säädöksiä. Tällöin MMA:n viranomaisten on ilmoitettava antamistaan säädöksistä komissiolle, joka puolestaan ilmoittaa niistä jäsenvaltioille.

52 artikla

Ammattipätevyys

Neuvosto vahvistaa SEUT-sopimuksen 203 artiklan mukaisesti luettelon MMA:issa hankitusta lääkärin, hammaslääkärin, kätilön, yleissairaanhoitajan, farmaseutin ja eläinlääkärin ammattipätevyydestä, joka tunnustetaan jäsenvaltioissa.







III

OSASTO

KAUPPAAN LIITTYVÄT ALAT







1

Luku

Kauppa ja kestävä kehitys

53 artikla

Yleinen lähestymistapa

Assosiaation puitteissa tapahtuvan kaupan ja kauppaan liittyvän yhteistyön tarkoituksena on edistää kestävän kehityksen taloudellista, sosiaalista ja ympäristöulottuvuutta. Tässä yhteydessä ympäristöön ja työntekoon liittyviä MMA:iden lakeja ja määräyksiä ei saa lieventää kaupan tai sijoitusten kannustamiseksi.

54 artikla

Ympäristöä ja ilmastonmuutosta koskevat normit kaupan alalla

1. Assosiaation puitteissa tapahtuvan kaupan ja kauppaan liittyvän yhteistyön tarkoituksena on lisätä kauppa- ja ympäristöpolitiikan ja -velvoitteiden keskinäistä täydentävyyttä. Assosiaation puitteissa tapahtuvassa kaupassa ja kauppaan liittyvässä yhteistyössä on otettava huomioon kansainvälisen ympäristöhallinnon periaatteet ja monenväliset ympäristösopimukset.

2. Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja sen Kioton pöytäkirjan perimmäiseen tavoitteeseen on edelleen pyrittävä. Yhteistyö perustuu sellaisen tulevan oikeudellisesti sitovan kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen kehittämiseen, joka sisältää kaikkien osapuolten hillitsemissitoumukset UNFCCC:n sopimuspuolten konferensseissa tehtyjen päätösten täytäntöönpanon mukaisesti.

3. Monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanotoimenpiteitä ei saa soveltaa tavalla, joka johtaisi mielivaltaiseen tai perusteettomaan syrjintään kumppaneiden välillä tai kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.

55 artikla

Työnormit kaupan alalla

1. Assosiaation tarkoituksena on edistää kauppaa tavalla, joka tukee täyttä ja tuottavaa työllisyyttä ja ihmisarvoista työtä kaikille.

2. Kansainvälisesti tunnustettuja perustyönormeja, sellaisina kuin ne on määritelty Kansainvälisen työjärjestön asianomaisissa yleissopimuksissa, on noudatettava laissa ja käytännössä. Tällaisia työnormeja ovat varsinkin yhdistymisvapaus, kollektiivinen neuvotteluoikeus, pakkotyön kaikkien muotojen ja lapsityövoiman räikeimpien muotojen poistaminen, työhön pääsemiseksi vaadittava vähimmäisikä ja syrjimättömyys työhönotossa.

3. Perustyönormien rikkomiseen ei voida vedota eikä sitä voida muutenkaan käyttää oikeutettuna kilpailuetuna. Näitä normeja ei saa käyttää protektionistisiin tarkoituksiin.

56 artikla

Kalastustuotteiden kestävä kauppa

Kalakantojen kestävän hoidon edistämiseksi assosiaatioon voi sisältyä yhteistyötä, jolla torjutaan laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta ja siihen liittyvää kauppaa. Alan yhteistyöllä pyritään

a) edistämään laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ja siihen liittyvän kaupan torjuntatoimenpiteiden täytäntöönpanoa MMA:issa;

b) helpottamaan MMA:iden ja alueellisten kalastusjärjestöjen välistä yhteistyötä erityisesti sellaisten valvonta- ja tarkastusjärjestelmien, kannustimien ja toimenpiteiden kehittämiseksi ja soveltamiseksi käytännössä, joiden avulla kalastusta ja meriekosysteemejä voidaan hallinnoida ja hoitaa tehokkaasti pitkällä aikavälillä.

57 artikla

Kestävä puukauppa

Puukaupan alalla assosiaation puitteissa tehtävän yhteistyön tavoitteena on edistää laillisesti hakatun puun kauppaa. Yhteistyöhön voi sisältyä vuoropuhelua sääntelytoimenpiteistä ja tiedonvaihtoa markkinapohjaisista tai vapaaehtoisista toimenpiteistä, kuten metsien sertifioinnista tai ympäristöystävällisistä hankinnoista.

58 artikla

Kestävä kehitys kaupan alalla

1. Assosiaation puitteissa voidaan tehdä yhteistyötä kestävän kehityksen edistämiseksi

a) helpottamalla ja edistämällä kauppaa ja investointeja ympäristöhyödykkeiden ja -palveluiden alalla, myös paikallisen lainsäädännön laatimisen ja täytäntöönpanon avulla, sekä sellaisten tavaroiden alalla, joilla parannetaan MMA:iden sosiaalisia oloja;

b) helpottamalla kaupan ja investointien esteiden poistamista sellaisten tavaroiden ja palvelujen osalta, joilla on erityistä merkitystä ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämisen kannalta, esimerkiksi kestävät ja uusiutuvat energialähteet sekä energiatehokkaat tuotteet ja palvelut, muun muassa laatimalla poliittisia toimintakehyksiä, jotka edistävät parhaiden saatavilla olevien teknologioiden käyttöönottoa, sekä edistämällä normeja, jotka vastaavat ympäristön ja talouden tarpeita ja minimoivat kaupan tekniset esteet;

c) edistämällä sellaisten tavaroiden kauppaa, jotka parantavat sosiaalisia oloja ja ympäristöä säästäviä käytäntöjä, mukaan lukien tavarat, jotka kuuluvat kestävyyden takaavien vapaaehtoisten järjestelmien, esimerkiksi reilun kaupan, eettisen kaupan, ympäristömerkkien ja luonnonvaroja hyödyntävien tuotteiden sertifiointijärjestelmien, piiriin;

d) edistämällä yritysten sosiaalista vastuuta koskevia kansainvälisesti tunnustettuja periaatteita ja suuntaviivoja ja kannustamalla MMA:iden alueella toimivia yrityksiä soveltamaan niitä;

e) vaihtamalla yritysten sosiaalista vastuuta koskevia tietoja ja parhaita toimintatapoja.

2. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan toimenpiteitä, joilla pyritään suojelemaan ympäristöä tai työehtoja ja jotka saattavat vaikuttaa kauppaan tai investointeihin, unionin ja MMA:iden on otettava huomioon käytettävissä olevat tieteelliset ja tekniset tiedot sekä asiaankuuluvat kansainväliset normit, suuntaviivat ja suositukset varovaisuusperiaate mukaan lukien.

3. Unionin ja MMA:iden on noudatettava täyttä avoimuutta kehittäessään, ottaessaan käyttöön ja pannessaan täytäntöön toimenpiteitä, joilla pyritään suojelemaan ympäristöä ja työehtoja ja jotka vaikuttavat kauppaan tai investointeihin.







2

Luku

Muut kauppaan liittyvät alat

59 artikla

Juoksevat maksut ja pääomanliikkeet

1. Unionin ja MMA:iden kansalaisten välisten vaihtotaseeseen perustuvien maksujen suorittamista vapaasti vaihdettavassa valuutassa ei rajoiteta millään tavalla.

2. Jäsenvaltioiden ja MMA:iden viranomaiset eivät saa millään tavalla rajoittaa maksutaseen pääomatiliin sisältyvien suoritusten osalta pääoman vapaata liikkuvuutta sellaisten yritysten suorissa investoinneissa, jotka on perustettu vastaanottavan jäsenvaltion, maan tai alueen lainsäädännön mukaisesti, ja niiden on varmistettava, että tällaiset investoinnit ja niistä saadut voitot voidaan muuttaa rahaksi ja kotiuttaa.

3. Unionilla ja MMA:illa on oikeus toteuttaa soveltuvin osin SEUT-sopimuksen 64, 65, 66, 75 ja 215 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet kyseisissä artikloissa vahvistetuin edellytyksin.

4. MMA:n viranomaisten, asianomaisen jäsenvaltion tai unionin on ilmoitettava toisilleen viipymättä tällaisista toimenpiteistä ja esitettävä aikataulu niiden kumoamiselle mahdollisimman pian.

60 artikla

Kilpailupolitiikka

Kilpailun vääristymisen torjunta niin, että kunkin MMA:n kehitystaso ja taloudelliset tarpeet otetaan riittävällä tavalla huomioon, edellyttää paikallisten, kansallisten tai alueellisten sääntöjen ja politiikkojen toteuttamista, mukaan lukien sellaisten yritysten välisten sopimusten, yritysten yhteenliittymien päätösten ja yritysten kesken yhdenmukaistettujen menettelyjen valvonta ja joissakin tapauksissa niiden kieltäminen, joiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen. Kielto koskee myös yhden tai useamman yrityksen määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä unionin tai MMA:n alueella.

61 artikla

Teollis- ja tekijänoikeuksien suoja

1. Kahdenvälisen kaupan vääristymien ja esteiden vähentämiseksi on huolehdittava teollis- ja tekijänoikeuksien riittävästä ja tehokkaasta suojasta, mukaan lukien keinot niiden toteutumisen valvomiseksi, tarpeen mukaan tiukimpia kansainvälisiä normeja noudattaen.

2. Assosiaation puitteissa tehtävä alan yhteistyö voi koskea teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua ja toteutumisen valvontaa koskevien lakien ja määräysten valmistelua, oikeudenhaltijoiden toimesta tapahtuvan oikeuksien väärinkäytön ja kilpailijoiden toimesta tapahtuvien oikeuksien loukkauksien estämistä sekä teollis- ja tekijänoikeuksien toteutumista valvovien ja suojelevien alueellisten järjestöjen tukemista, niiden henkilöstön koulutus mukaan lukien.

62 artikla

Kaupan tekniset esteet

Assosiaatio voi käsittää yhteistyötä tavaroita koskevan teknisen sääntelyn, standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, akkreditoinnin, markkinavalvonnan ja laadunvarmistuksen aloilla tarpeettomien teknisten esteiden poistamiseksi unionin ja MMA:iden välisestä kaupasta ja eroavuuksien vähentämiseksi kyseisillä aloilla.

63 artikla

Kuluttajapolitiikka, kuluttajien terveyden suojelu ja kauppa

Assosiaation puitteissa kuluttajapolitiikan, kuluttajien terveyden suojelun ja kaupan alalla tehtävään yhteistyöhön voi sisältyä lakien ja määräysten valmistelu kuluttajapolitiikan ja kuluttajien terveyden suojelun aloilla tarpeettomien kaupan esteiden välttämiseksi.

64 artikla

Terveys- ja kasvinsuojelutoimet

Assosiaation puitteissa tehtävän terveys- ja kasvinsuojeluyhteistyön tavoitteena on:

a) helpottaa kauppaa unionin ja MMA:iden välillä kaiken kaikkiaan sekä MMA:iden ja kolmansien maiden välillä turvaten samalla ihmisten, eläinten ja kasvien terveys ja/tai elämä terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyn WTO:n sopimuksen mukaisesti;

b) puuttua terveys- ja kasvinsuojelutoimista aiheutuviin ongelmiin;

c) varmistaa unionin ja MMA:iden väliseen kauppaan sovellettavien terveys- ja kasvinsuojelutoimien läpinäkyvyys;

d) edistää toimien yhdenmukaistamista kansainvälisten normien kanssa terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyn WTO:n sopimuksen mukaisesti;

e) tukea MMA:iden tosiasiallista osallistumista kansainvälisiä terveys- ja kasvinsuojelunormeja laativien järjestöjen toimintaan;

f) edistää MMA:iden sekä eurooppalaisten laitosten ja laboratorioiden välistä kuulemista ja vaihtoa;

g) luoda MMA:ille tekniset valmiudet panna täytäntöön ja valvoa terveys- ja kasvinsuojelutoimia sekä kehittää kyseisiä valmiuksia;

h) edistää teknologian siirtoa terveys- ja kasvinsuojelutoimien alalla.

65 artikla

Protektionististen toimenpiteiden kielto

Edellä olevien 1 ja 2 luvun säännöksiä ei saa käyttää mielivaltaiseen syrjintään tai kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.







3

Luku

Raha- ja veroasiat

66 artikla

Verotusta koskeva poikkeuslauseke

1. Tämän päätöksen mukaisesti myönnettyä suosituimmuuskohtelua ei sovelleta veroetuihin, joita jäsenvaltioiden tai MMA:iden viranomaiset myöntävät kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten, muiden verotusjärjestelyjen tai voimassa olevan kansallisen verolainsäädännön perusteella joko tällä hetkellä tai tulevaisuudessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 67 artiklan soveltamista.

2. Minkään tässä päätöksessä ei saa tulkita estävän veropetosten tai veronkierron estämiseen tarkoitetun toimenpiteen käyttöönottoa tai toteuttamista kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten, muiden verojärjestelyjen tai voimassa olevan kansallisen verolainsäädännön perusteella.

3. Minkään tässä päätöksessä ei saa tulkita estävän jäsenvaltioiden ja MMA:iden toimivaltaisia viranomaisia tekemästä verolainsäädäntönsä asiaa koskevia säännöksiä soveltaessaan eroa eri tilanteessa olevien veronmaksajien välillä, erityisesti asuinpaikan suhteen tai sen suhteen, minne he ovat sijoittaneet pääomansa.

67 artikla

Unionin rahoittamien sopimusten verotus- ja tullijärjestelyt

1. MMA:iden on sovellettava unionin rahoittamiin sopimuksiin vähintään yhtä edullisia verotus- ja tullijärjestelyjä kuin mitä ne soveltavat jäsenvaltioihin, joihin ne ovat sidoksissa, tai valtioihin, joille on myönnetty suosituimmuuskohtelu, taikka niihin kansainvälisiin kehitysjärjestöihin, joihin niillä on suhteet, sen mukaan mikä järjestely on edullisin.

2. Rajoittamatta 1 kohdan soveltamista unionin rahoittamiin sopimuksiin sovelletaan seuraavia järjestelyjä:

a) sopimuksesta ei peritä edunsaaja-MMA:ssa leimaveroa, rekisteröintiveroa eikä vaikutukseltaan vastaavia veronluonteisia maksuja riippumatta siitä, ovatko kyseiset maksut jo voimassa vai otetaanko ne käyttöön myöhemmin; sopimukset kuitenkin rekisteröidään MMA:ssa voimassa olevien lakien mukaisesti ja rekisteröinnistä voidaan veloittaa palvelumaksu;

b) sopimusten täytäntöönpanosta syntyviä tuottoja ja/tai tuloja verotetaan edunsaaja-MMA:n sisäisen verojärjestelmän mukaisesti, jos kyseiset tuotot ja/tai tulot aikaansaaneen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön vakituinen kotipaikka on kyseisessä MMA:ssa tai jos sopimuksen täytäntöönpano kestää kauemmin kuin kuusi kuukautta;

c) yritykset, joiden on tuotava tarvikkeita urakkasopimusten panemiseksi täytäntöön, ovat pyynnöstä oikeutettuja väliaikaiseen maahantuontimenettelyyn sellaisena kuin se kyseisten tarvikkeiden osalta määritelty edunsaaja-MMA:n lainsäädännössä;

d) palvelusopimuksessa määriteltyjen tehtävien suorittamisessa tarvittavat ammattikäyttöön tarkoitetut välineet voidaan tuoda väliaikaisesti edunsaaja-MMA:han ilman, että niistä peritään fiskaalisia tulleja, tuontitulleja ja/tai -maksuja tai muita vaikutukseltaan vastaavia maksuja edellyttäen, että kyseiset tullit ja maksut eivät ole korvausta tarjotuista palveluista;

e) tavarahankintasopimuksen nojalla edunsaaja-MMA:han tapahtuvasta tuonnista ei peritä tuontimaksuja ja/tai -tulleja, veroja eikä vaikutukseltaan vastaavia veronluonteisia maksuja. Asianomaisesta MMA:sta peräisin olevia tavaroita koskeva hankintasopimus tehdään tavaroiden vapaasti lähettäjältä -hinnan perusteella, johon voidaan lisätä niihin kyseisessä MMA:ssa mahdollisesti sovellettavat sisäiset veronluonteiset maksut;

f) polttoaineet, voiteluaineet, hiilivetyjen sideaineet ja kaikki urakkasopimusten täytäntöönpanossa käytettävät aineet katsotaan ostetuiksi paikallisilta markkinoilta ja niihin sovelletaan edunsaaja-MMA:ssa voimassa olevan lainsäädännön mukaisia verosääntöjä;

g) palvelusopimuksessa määriteltyjä tehtäviä suorittavien, muiden kuin paikalta palkattujen luonnollisten henkilöiden ja heidän perheenjäsentensä henkilökohtaisten tavaroiden ja kotitaloustavaroiden tuonti vapautetaan tuontimaksuista ja/tai -tulleista, veroista ja muista vaikutukseltaan vastaavista veronluonteisista maksuista edunsaaja-MMA:ssa voimassa olevan lainsäädännön asettamissa rajoissa.

3. Asianomaisen MMA:n lainsäädäntöä sovelletaan kaikkiin 1 ja 2 kohdan soveltamisalaan kuulumattomiin sopimusasioihin.







4

Luku

Kaupankäyntivalmiuksien kehittäminen

68 artikla

Yleinen lähestymistapa

Assosiaation tarkoituksena on kehittää MMA:iden kaupankäyntivalmiuksia, jotta MMA:t saisivat mahdollisimman suuren hyödyn tämän päätöksen säännöksistä ja voisivat osallistua unionin sisämarkkinoiden sekä alueellisten, alialueellisten ja kansainvälisten markkinoiden toimintaan parhaissa mahdollisissa olosuhteissa, seuraavin keinoin:

a) kehitetään MMA:iden kilpailukykyä, omavaraisuutta ja talouden selviytymiskykyä monipuolistamalla MMA:iden tavara- ja palvelukauppaa, kasvattamalla kyseisen kaupan arvoa ja määrää sekä parantamalla MMA:iden kykyä houkutella yksityisiä investointeja talouden eri sektoreille;

b) parannetaan MMA:iden ja niiden naapurimaiden välistä yhteistyötä tavara- ja palvelukaupan sekä sijoittautumisen aloilla.

69 artikla

Vuoropuhelu, yhteistyö ja valmiuksien kehittäminen kaupan alalla

Assosiaation puitteissa toteutettavilla kaupan alan vuoropuhelua, yhteistyötä ja valmiuksien kehittämistä koskevilla aloitteilla voidaan esimerkiksi

a) parantaa MMA:iden valmiuksia laatia ja panna täytäntöön politiikkoja, joita tarvitaan tavara- ja palvelukaupan kehittämiseksi;

b) tukea MMA:iden pyrkimyksiä luoda asianmukaiset oikeudelliset ja institutionaaliset puitteet, sääntelykehys ja tarvittavat hallinnolliset menettelyt;

c) edistää yksityissektorin, erityisesti pk-yritysten, kehittämistä;

d) helpottaa markkinoiden kehittämistä ja tuotekehitystä, mukaan lukien tuotteiden laadun parantaminen;

e) edistää tavara- ja palvelukaupan kannalta olennaisten henkilöstöresurssien ja ammattitaidon kehittämistä;

f) parantaa liike-elämässä välittäjinä toimivien valmiuksia tarjota MMA:iden yrityksille niiden vientitoiminnan kannalta olennaisia palveluja, esimerkiksi markkinatietoutta;

g) edistää sijoittamiseen kannustavan liiketoimintaympäristön luomista.







5

Luku

Rahoituspalveluja ja verotusta koskeva yhteistyö

70 artikla

Kansainvälisiä rahoituspalveluja koskeva yhteistyö

Assosiaation puitteissa voidaan maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän vakauden, eheyden ja läpinäkyvyyden edistämiseksi tehdä kansainvälisiä rahoituspalveluja koskevaa yhteistyötä. Yhteistyö voi koskea seuraavaa:

a) tehokkaan ja riittävän suojan tarjoaminen sijoittajille ja muille rahoituspalvelujen kuluttajille;

b) rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ehkäisy ja torjuminen;

c) rahoitusjärjestelmän eri toimijoiden, myös sääntely- ja valvontaviranomaisten, välisen yhteistyön edistäminen;

d) rahoituspalveluja koskevien riippumattomien ja tehokkaiden valvontamekanismien perustaminen.

71 artikla

Rahoituspalvelujen sääntelyn yhdenmukaistaminen

Unioni ja MMA:t edistävät rahoituspalveluja koskevan sääntelyn lähentämistä alalla kansainvälisesti tunnustettuihin sääntely- ja valvontanormeihin, mukaan lukien Baselin komitean pankkivalvonnan perusperiaate, kansainvälisen vakuutusvalvojien järjestön vakuuttamisen perusperiaatteet, kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön arvopaperikaupan sääntelyn tavoitteet ja periaatteet, OECD:n sopimus tietojenvaihdosta veroasioissa, G20-ryhmän julkilausuma verotusta koskevasta avoimuudesta ja tietojenvaihdosta, finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän rahoituslaitosten kriisinratkaisujärjestelmien avaintekijät sekä rahanpesunvastaisen toimintaryhmän suositukset rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ja leviämisen torjuntaa koskevista kansainvälisistä normeista.

Silloin kun se on asianmukaista tai asianomaisen MMA:n pyynnöstä unioni ja MMA:t edistävät myös MMA:iden lainsäädännön suurempaa lähentämistä rahoituspalveluja koskevaan unionin lainsäädäntöön.

72 artikla

Sääntely- ja valvontaviranomaisten välinen yhteistyö

Unioni ja MMA:t tukevat sääntely- ja valvontaviranomaisten välistä yhteistyötä, joka kattaa tietojenvaihdon, rahoitusmarkkina-asiantuntemuksen jakamisen ja muut vastaavat toimenpiteet. Erityistä huomiota on kiinnitettävä viranomaisten hallinnollisten valmiuksien kehittämiseen esimerkiksi henkilöstövaihdon ja yhteisen koulutuksen avulla.

73 artikla

Yhteistyö veroasioissa

Unioni ja MMA:t edistävät yhteistyötä verotuksen alalla tarkoituksenaan helpottaa lainmukaisten verotulojen keräämistä ja laatia toimenpiteitä, joiden avulla hyvää verohallintoa, muun muassa läpinäkyvyyttä, tietojenvaihtoa ja oikeudenmukaista verokilpailua, koskevia periaatteita voidaan soveltaa käytännössä.







NELJÄS OSA

KESTÄVÄN KEHITYKSEN VÄLINEET







1

Luku

Yleiset säännökset

74 artikla

Yleiset tavoitteet

Unioni edistää assosiaation yleisten tavoitteiden saavuttamista antamalla

a) riittävät taloudelliset resurssit ja asianmukaista teknistä apua, jolla pyritään parantamaan MMA:iden valmiuksia laatia strategia- ja sääntelykehyksiä ja panna ne täytäntöön;

b) pitkäkestoista rahoitusta yksityissektorin kasvun edistämiseen.

75 artikla

Määritelmät

Tässä osassa tarkoitetaan:

a) ’ohjelmoitavalla avulla’ Euroopan kehitysrahastosta MMA:ille ohjelma-asiakirjoissa vahvistettujen hallintoalue- tai aluekohtaisten strategioiden ja painopisteiden rahoittamiseen kohdennettua apua, jota ei makseta takaisin;

b) ’ohjelmoinnilla’ MMA:iden kestävälle kehitykselle assosiaation puitteissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tämän päätöksen toisessa osassa tarkoitetulla alalla toteutettavan monivuotisen toimen täytäntöönpanoon liittyvää organisointia, päätöksentekoa ja ohjeellisten määrärahojen myöntämistä;

c) ’ohjelma-asiakirjalla’ asiakirjaa, jossa esitetään MMA:n strategia, painopisteet ja järjestelyt sekä valjastetaan MMA:n omat kestävän kehityksen tavoitteet palvelemaan assosiaation tavoitteita tehokkaasti ja tuloksellisesti;

d) 83 artiklassa tarkoitetuilla ’kehittämissuunnitelmilla’ MMA:iden kehittämispolitiikkojensa ja -strategioidensa puitteissa yksin määrittelemien ja rahoittamien toimintojen muodostamaa johdonmukaista kokonaisuutta sekä MMA:n ja sen jäsenvaltion, johon kyseinen MMA on sidoksissa, kesken sopimia toimintoja;

e) ’hallintoaluekohtaisella määrärahalla’ yksittäisille MMA:ille ohjelma-asiakirjoissa vahvistettujen hallintoaluekohtaisten strategioiden ja painopisteiden rahoittamiseen Euroopan kehitysrahastosta myönnettävän ohjelmoitavan avun määrää;

f) ’aluekohtaisella määrärahalla’ ohjelma-asiakirjoissa vahvistettujen alueellisten yhteistyöstrategioiden tai useille MMA:ille yhteisten temaattisten painopisteiden rahoittamiseen Euroopan kehitysrahastosta myönnettävän ohjelmoitavan avun määrää;

g) ’rahoituspäätöksellä’ komission hyväksymää säädöstä, jossa täsmennetään unionin rahoitusosuus ja jolla annetaan valtuutus rahoituksen myöntämiseen Euroopan kehitysrahastosta.

76 artikla

Rahoitusyhteistyön periaatteet

1. Unionin rahoitusapu perustuu kumppanuuden, omistajuuden, alueellisten järjestelmien lähentämisen, täydentävyyden ja toissijaisuuden periaatteisiin.

2. Tämän päätöksen nojalla toteutettavat toiminnot voidaan rahoittaa ohjelmoitavalla tai ei-ohjelmoitavalla avulla.

3. Unionin rahoitusapu

a) pannaan täytäntöön ottaen asianmukaisesti huomioon MMA:iden maantieteelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset ominaispiirteet samoin kuin niiden erityiset voimavarat;

b) takaa sen, että varat myönnetään ennakoidusti ja säännöllisesti;

c) on joustavaa ja räätälöity kunkin MMA:n tilanteeseen; ja

d) noudattaa täysimääräisesti kunkin kumppanin institutionaalisia, oikeudellisia ja rahoitusta koskevia toimivaltuuksia.

4. Asianomaisen MMA:n viranomaiset vastaavat toimintojen täytäntöönpanosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toimivaltaa, jonka tarkoituksena on varmistaa moitteeton varainhoito unionin varoja käytettäessä.







2

Luku

Rahoitusvarat

77 artikla

Rahoituslähteet

MMA:ille voidaan myöntää rahoitusta seuraavista lähteistä:

a) MMA:ille 11. Euroopan kehitysrahaston (EKR) perustamisesta tehdyn unionin jäsenvaltioiden sisäisen sopimuksen mukaisesti kohdennetut varat;

b) unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavat unionin ohjelmat ja välineet; ja

c) EIP:n hallinnoimat EIP:n omat varat ja EKR:n investointikehykseen osoitetut varat 11. EKR:n perustamisesta tehdyssä unionin jäsenvaltioiden sisäisessä sopimuksessa ( 4 ), jäljempänä ’11. EKR:n perustamisesta tehty sisäinen sopimus’, vahvistettujen edellytysten mukaisesti.







3

Luku

11. EKR:stä myönnettävää rahoitusapua koskevat erityissäännökset

78 artikla

Kohde ja soveltamisala

Rahoitustukea voidaan myöntää seuraaviin toimintoihin tässä päätöksessä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi asianomaisten MMA:iden paikallis- tai aluetasolla vahvistamien strategioiden ja painopisteiden puitteissa ja humanitaarista apua ja hätäapua mitenkään rajoittamatta:

a) alakohtaiset politiikat ja uudistukset sekä niiden kanssa yhdenmukaiset hankkeet;

b) instituutioiden ja valmiuksien kehittäminen sekä ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen;

c) tekninen yhteistyö; ja

d) lisätuki siinä tapauksessa, että 82 artiklassa tarkoitettujen tavaroiden ja palvelujen vientituloissa on vaihtelua.

79 artikla

Humanitaarinen apu ja hätäapu

1. Humanitaarista apua ja hätäapua myönnetään MMA:ille, jotka kärsivät vakavista ja poikkeuksellisista taloudellisista ja sosiaalisista vaikeuksista, jotka ovat seurausta luonnononnettomuudesta tai ihmisen aiheuttaman onnettomuuden vaikutukseltaan vastaavista erityisolosuhteista. Humanitaarista apua ja hätäapua annetaan niin kauan kuin on tarpeen tällaisissa tilanteissa syntyvien kiireellisten ongelmien ratkaisemiseksi.

Humanitaarista apua ja hätäapua annetaan ainoastaan katastrofien uhrien tarpeiden ja edun mukaisesti.

2. Humanitaarisen avun ja hätäavun tarkoituksena on

a) pelastaa ihmishenkiä, ehkäistä ja lievittää kärsimystä ja ylläpitää ihmisarvoa kriiseissä ja niiden jälkeisissä tilanteissa;

b) osallistua humanitaarisen avun rahoittamiseen ja toimittamiseen sekä kaikin käytettävissä olevin logistisin keinoin sen varmistamiseen, että apu menee suoraan niille, joille se on tarkoitettu;

c) toteuttaa lyhytkestoisia kunnostus- ja jälleenrakennustoimia, jotta uhreille voitaisiin tarjota sosioekonomisen sopeutumisen vähimmäisedellytykset, ja luoda mahdollisimman pian edellytykset kehityksen jatkumiselle pitkän aikavälin tavoitteiden pohjalta;

d) vastata luonnononnettomuuden tai ihmisen aiheuttaman onnettomuuden vuoksi asuinsijoiltaan siirtymään joutuneiden henkilöiden, kuten pakolaisten, hätäsiirtolaisten ja paluumuuttajien, kaikkiin tarpeisiin riippumatta heidän sijaintipaikastaan niin pitkään kuin on tarpeen sekä helpottaa heidän vapaaehtoista paluumuuttoaan ja uudelleenkotoutumistaan lähtömaassaan; ja

e) avustaa MMA:ita luomaan lyhyen aikavälin järjestelmät onnettomuuksien ehkäisemiseksi ja niihin varautumiseksi, ennustus- ja ennakkovaroitusjärjestelmät mukaan lukien, jotta onnettomuuksien seurauksia voitaisiin vähentää.

3. Tässä artiklassa säädettyä apua voidaan myöntää myös pakolaisia tai paluumuuttajia vastaanottaville MMA:ille hätäavun piiriin kuulumattomiin akuutteihin tarpeisiin.

4. Tämän artiklan nojalla myönnettävä apu rahoitetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Sitä voidaan poikkeuksellisesti rahoittaa asianomaisen budjettikohdan lisäksi liitteessä II vahvistetuista määrärahoista.

5. Humanitaarisen avun ja hätäavun toimia toteutetaan apua tarvitsevan MMA:n, komission, sen jäsenvaltion, johon MMA on sidoksissa, kansainvälisten järjestöjen taikka paikallisten tai kansainvälisten valtiosta riippumattomien järjestöjen pyynnöstä. Apua hallinnoidaan ja se pannaan täytäntöön sellaisia menettelyjä noudattaen, jotka tukevat nopeaa, joustavaa ja tuloksellista toimintaa.

80 artikla

Valmiuksien kehittäminen

1. Rahoitusavulla voidaan edistää muun muassa MMA:iden tukemista sellaisten valmiuksien kehittämisessä, joita tarvitaan hallintoalue- ja/tai aluekohtaisten strategioiden ja toimien määrittelyssä, täytäntöönpanossa ja seurannassa, jotta saavutettaisiin toisessa ja kolmannessa osassa mainittujen yhteistyöalojen yleiset tavoitteet.

2. Unioni tukee MMA:iden pyrkimyksiä kehittää luotettavia tilastotietoja kyseisillä aloilla.

3. Unioni voi tukea MMA:ita niiden pyrkimyksissä parantaa makrotaloudellisten indikaattoriensa vertailtavuutta.

81 artikla

Tekninen apu

1. Komission aloitteesta voidaan rahoittaa selvityksiä tai teknisiä avustustoimia, jotta voidaan varmistaa tämän päätöksen täytäntöönpanon ja sen kokonaisarvioinnin edellyttämät valmistelu-, seuranta-, arviointi- ja valvontatoimet. Paikallistasolla annettava tekninen apu toteutetaan kaikissa tapauksissa hajautettuun varainhoitoon sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

2. MMA:iden aloitteesta voidaan rahoittaa ohjelma-asiakirjoihin sisältyvien toimien täytäntöönpanoon liittyviä selvityksiä tai teknisiä avustustoimia. Komissio voi päättää rahoittaa tällaiset toimet joko ohjelmoitavalla avulla tai teknisen yhteistyön toimenpiteisiin varatuista määrärahoista.

82 artikla

Vientitulojen vaihtelujen perusteella myönnettävä lisätuki

1. Liitteessä II tarkoitettujen määrärahojen puitteissa luodaan järjestelmä, josta myönnetään lisätukea erityisesti maatalouden, kalatalouden ja kaivosteollisuuden vientitulojen lyhytkestoisesta vaihtelusta johtuvien sellaisten kielteisten vaikutusten lieventämiseksi, jotka saattavat vaarantaa asianomaisen MMA:n kehitystavoitteiden toteutumisen.

2. Lyhytkestoisen vientitulojen vaihtelun vuoksi myönnettävällä tuella pyritään säilyttämään ne makrotaloudelliset ja alakohtaiset uudistukset ja politiikat, joiden toteutuminen vaarantuisi tulojen vähenemisen seurauksena, sekä korjaamaan erityisesti maatalous- ja kaivannaistuotteiden vientitulojen epävakaudesta aiheutuvat kielteiset vaikutukset.

Liitteessä V tarkoitettuja varoja kohdennettaessa otetaan huomioon MMA:iden talouksien, erityisesti maatalouden ja kaivosteollisuuden, riippuvuus viennistä. Liitteessä I tarkoitetut eristyneet MMA:t saavat tältä osin edullisemman kohtelun liitteessä V esitettyjen perusteiden mukaisesti.

3. Lisävaroja myönnetään liitteessä V tarkoitetun tukijärjestelmän sääntöjen mukaisesti.

4. Unioni tukee myös MMA:ita varten suunniteltuja markkinapohjaisia vakuutusjärjestelmiä, joilla MMA:t pyrkivät suojautumaan vientitulojen vaihteluilta.

83 artikla

Ohjelmointi

1. Tämän päätöksen mukainen ohjelmoitava apu perustuu ohjelma-asiakirjaan.

2. Ohjelma-asiakirjassa voidaan ottaa huomioon aluekehityssuunnitelmat tai muut sellaiset suunnitelmat, joista MMA:t ja ne jäsenvaltiot, joihin MMA:t ovat sidoksissa, ovat sopineet keskenään.

3. MMA:iden viranomaisilla on 10 artiklan mukaisesti päävastuu strategioiden, painopisteiden ja järjestelyjen suunnittelusta, mikä tapahtuu laatimalla ohjelma-asiakirjat koordinoidusti komission ja sen jäsenvaltion kanssa, johon asianomainen MMA on sidoksissa.

4. MMA:iden viranomaiset

a) määrittelevät painopisteet, joihin strategia perustuu; ja

b) laativat hanke- ja ohjelmaehdotukset, jotka toimitetaan komissiolle ja joita ne tarkastelevat yhdessä komission kanssa.

84 artikla

Ohjelma-asiakirjan valmistelu, arviointi ja hyväksyminen

1. Toimivaltainen paikallinen tai, jos kyse on alueellisista ohjelmista, alueellinen tulojen ja menojen hyväksyjä valmistelee ehdotuksen ohjelma-asiakirjaksi käytyään mahdollisimman monen sidosryhmän kanssa ja käyttää hyväkseen saatuja kokemuksia ja parhaita käytäntöjä.

2. Jokainen ohjelma-asiakirjaa koskeva ehdotus sopeutetaan kunkin MMA:n tarpeisiin ja erityisiin olosuhteisiin. Siihen on sisällyttävä keskeinen ala tai keskeiset alat, jotka on valittu unionin rahoitusta varten, erityiset tavoitteet, odotetut tulokset, suoritusindikaattorit, joiden mukaan sitä arvioidaan sekä ohjeelliset määrärahat. Se edistää yhteistyöohjelmien paikallista omavastuuta.

3. MMA:t ja kyseinen jäsenvaltio ja komissio keskustelevat ehdotuksesta ohjelma-asiakirjaksi ohjelmasuunnitteluprosessin varhaisista vaiheista alkaen tarkoituksena edistää täydentävyyttä ja johdonmukaisuutta niiden yhteistyötoimien kesken.

4. Komissio arvioi ehdotusta ohjelma-asiakirjaksi tarkistaakseen, että siinä on kaikki tarvittavat osatekijät ja että se on johdonmukainen tämän päätöksen ja asiaankuuluvien unionin politiikkojen kanssa. Komissio neuvottelee Euroopan investointipankin kanssa ohjelma-asiakirjan luonnoksesta.

5. MMA:t toimittavat kaikki tarvittavat tiedot, mukaan luettuina toteutettavuustutkimusten tulokset, jotta komissio voi arvioida ohjelma-asiakirjan luonnosta mahdollisimman tehokkaasti.

▼C1

6. MMA:iden viranomaiset ja komissio vastaavat yhdessä ohjelma-asiakirjan hyväksymisestä. Komissio hyväksyy ohjelma-asiakirjan 87 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

▼B

85 artikla

Täytäntöönpano

1. Komissio hyväksyy ohjelma-asiakirjaa vastaavan rahoituspäätöksen 11. EKR:n varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti ja 87 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

2. Komissio panee 11. EKR:stä MMA:ille kohdennetut varat täytäntöön millä tahansa 11. EKR:n varainhoitoasetuksessa esitetyistä tavoista tässä päätöksessä ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetuin edellytyksin. Tätä varten se tekee rahoitussopimukset MMA:iden asianomaisten viranomaisten kanssa.

3. MMA:iden viranomaiset

a) valmistelevat, neuvottelevat ja tekevät sopimukset;

b) huolehtivat hankkeiden ja ohjelmien täytäntöönpanosta ja hallinnoinnista; ja

c) huolehtivat hankkeiden ja ohjelmien toiminnasta ja niiden kestävyydestä.

4. MMA:iden viranomaiset ja komissio yhdessä

a) varmistavat tasapuoliset edellytykset osallistua tarjouspyyntöihin ja sopimusten tekemiseen;

b) seuraavat ja arvioivat hankkeiden ja ohjelmien vaikutuksia ja tuloksia; ja

c) varmistavat hankkeiden ja ohjelmien asianmukaisen, ripeän ja tehokkaan täytäntöönpanon.

5. Keskustelun helpottamiseksi tulojen ja menojen paikallisten hyväksyjien, asianomaisten jäsenvaltioiden ja ohjelmoinnissa mukana olevien komission edustajien kesken pidetään ainakin kerran vuodessa teknisiä kokouksia, varsinkin käyttäen nykyaikaista tekniikkaa, tai jos mahdollista MMA–EU-foorumilla käytävän vuoropuhelun yhteydessä.

6. 11. EKR:stä rahoitetut toimet voidaan panna täytäntöön rinnakkaisen tai yhdistetyn yhteisrahoituksen avulla 11. EKR:n varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti.

86 artikla

Tulojen ja menojen paikallinen ja alueellinen hyväksyjä

1. Kunkin MMA:n hallitus nimeää tulojen ja menojen paikallisen hyväksyjän edustamaan itseään kaikissa komission ja EIP:n hallinnoiman rahaston varoista rahoitettavissa toimenpiteissä. Paikallinen tulojen ja menojen hyväksyjä nimittää itselleen yhden tai useamman varamiehen, joka toimii kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän sijaisena tämän ollessa estynyt hoitamasta tehtäviään ja ilmoittaa tällaisesta sijaisuudesta komissiolle. Paikallinen tulojen ja menojen hyväksyjä voi siirtää asianomaisten ohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanoa koskevaa toimivaltaansa vastuuyksikölle toimivaltaisen MMA-viranomaisen sisällä aina, kun institutionaalisia valmiuksia ja moitteetonta varainhoitoa koskevat edellytykset täyttyvät. Paikallinen tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa komissiolle etukäteen tällaisesta toimivallan siirtämisestä.

Kun komission tietoon tulee, että 11. EKR:n varojen hoitoon liittyvien menettelyjen hallinnoinnissa on ongelmia, se huolehtii yhdessä paikallisen tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa kaikista yhteydenotoista korjatakseen tilanteen ja toteuttaakseen tarvittavat toimet. Paikallinen tulojen ja menojen hyväksyjä on taloudellisessa vastuussa vain hänelle annetuista täytäntöönpanotehtävistä.

Silloin kun 11. EKR:n varoja hallinnoidaan välillisesti ja sillä varauksella, että komissio myöntää kansalliselle tulojen ja menojen hyväksyjälle lisävaltuuksia, paikallinen tulojen ja menojen hyväksyjä

a) on vastuussa koordinoinnista, ohjelmoinnista, säännöllisestä seurannasta ja yhteistyön täytäntöönpanoa koskevista katsauksista ja avunantajien kanssa koordinoinnista;

b) on vastuussa läheisessä yhteistyössä komission kanssa ohjelmien ja hankkeiden valmistelusta, esittämisestä ja arvioinnista.

2. Kun 11. EKR:n varoja hallinnoidaan välillisesti ja sillä varauksella, että komissio myöntää kansalliselle tulojen ja menojen hyväksyjälle lisävaltuuksia, asianomainen paikallinen tulojen ja menojen hyväksyjä toimii hankintaviranomaisena tarjouskilpailujen tai ehdotuspyyntöjen avulla täytäntöönpantavien ohjelmien osalta komission etukäteisvalvonnassa.

3. Paikallinen tulojen ja menojen hyväksyjä päättää toimien täytäntöönpanon aikana seuraavista asioista ja antaa kyseiset päätökset komission tiedoksi:

a) ohjelmien ja hankkeiden tekniset mukautukset ja muutokset yksityiskohtia koskevissa asioissa, kunhan ne eivät vaikuta hyväksyttyyn tekniseen ratkaisuun vaan pysyvät rahoitussopimukseen sisältyvän mukautuksia koskevan varauman rajoissa;

b) moniosaisten ohjelmien tai hankkeiden toteutuspaikan muutokset, jos ne ovat perusteltuja teknisistä, taloudellisista tai sosiaalisista syistä;

c) viivästyssakkojen käyttöönotto tai niistä vapauttaminen;

d) vastuuvapauden myöntäminen takaajille;

e) alihankinta;

f) lopullinen hyväksyminen, edellyttäen että komissio on hyväksynyt alustavan hyväksymisen, hyväksyy asian käsittelyä koskevan pöytäkirjan ja on tarvittaessa edustettuna lopullisen hyväksymisen yhteydessä erityisesti, jos alustavan hyväksymisen yhteydessä kirjattujen varaumien laajuus edellyttää huomattavaa lisätyötä; ja konsulttien ja muiden teknisen avun asiantuntijoiden palkkaaminen.

4. Alueellisten ohjelmien osalta osallistuvien MMA:iden viranomaiset nimeävät alueellisen tulojen ja menojen hyväksyjän 11 artiklassa tarkoitettujen yhteistyötoimijoiden joukosta. Alueellisen tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät vastaavat soveltuvin osin paikallisen tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviä.

87 artikla

EKR–MMA-komitea

1. Komissiota avustaa tarvittaessa 11. EKR:stä tehdyllä sisäisellä sopimuksella perustettu komitea.

2. Komitean käyttäessä sille tällä päätöksellä siirrettyä toimivaltaa siitä käytetään nimitystä ”EKR–MMA-komitea”. EKR–MMA-komiteaan sovelletaan 11. EKR:n perustamisesta tehdyssä sisäisessä sopimuksessa ja 11. EKR:ään sovellettavassa täytäntöönpanoasetuksessa vahvistettuja komitean menettelyjä. Viimeksi mainitun asetuksen voimaantuloon saakka sovelletaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 617/2007 ( 5 ) säädettyjä menettelyjä.

3. Komitea keskittyy työssään olennaisiin yhteistyökysymyksiin MMA:iden tasolla ja aluetasolla. Johdonmukaisuuden, koordinoinnin ja täydentävyyden varmistamiseksi se seuraa ohjelma-asiakirjojen täytäntöönpanoa.

4. Komitea antaa lausuntonsa seuraavista:

a) ohjelma-asiakirjojen luonnokset ja niihin tehdyt muutokset; ja

b) päätöksen tämän osan täytäntöönpanoa koskevat rahoituspäätökset.

88 artikla

Unionin edustustojen tehtävä

1. Kun unionia edustaa edustusto edustuston päällikön alaisuudessa, sovelletaan 11. EKR:n varainhoitoasetuksen säännöksiä, jotka koskevat tulojen ja menojen hyväksyjien ja tilinpitäjien edelleenvaltuutusta.

2. Paikallinen ja/tai alueellinen tulojen ja menojen hyväksyjä tekevät yhteistyötä keskenään edustuston päällikön kanssa, joka on pääasiallinen yhteyspiste yhteistyötoimijoille asianomaisissa MMA:issa.

89 artikla

Kansallisuutta ja alkuperää koskevat säännöt MMA:iden hankinta-, avustus- ja muita menettelyjä varten

1. Tukikelpoisuutta koskevat yleiset säännöt

a) Osallistuminen hankinta-, avustus- ja muihin menettelyihin tämän päätöksen mukaisesti rahoitettujen toimien osalta kolmansien osapuolten hyväksi on avointa kaikille luonnollisille henkilöille, jotka ovat tukikelpoisen maan tai alueen kansalaisia, ja oikeushenkilöille, jotka ovat sinne tosiasiallisesti sijoittautuneet 2 kohdan mukaisesti, sekä kansainvälisille järjestöille.

b) Kun on kyse toimista, jotka katetaan yhdistetyllä yhteisrahoituksella jonkin kumppanin tai toisen avunantajan kanssa, tai jotka jäsenvaltio panee täytäntöön yhteisesti hallinnoituina tai jotka pannaan täytäntöön komission perustaman erityisrahaston kautta, tukikelpoisia ovat myös maat, jotka ovat kyseisen kumppanin, toisen avunantajan tai jäsenvaltion sääntöjen mukaan tukikelpoisia tai jotka on määritetty erityisrahaston perussäädöksessä. Kun on kyse toimista, jotka panee täytäntöön uskottu elin, kuten jäsenvaltio tai sen virasto tai Euroopan investointipankki tai kansainvälinen järjestö tai sen virasto, tukikelpoisia ovat myös kaikki luonnolliset ja oikeushenkilöt, jotka ovat kyseisen uskotun elimen sääntöjen, sellaisina kuin ne on määritelty yhteisrahoitus- tai täytäntöönpanoelimen kanssa tehdyissä sopimuksissa, mukaan tukikelpoisia.

c) Kun on kyse toimista, joita rahoitetaan tämän päätöksen mukaisesti ja lisäksi jollain toisella ulkoisen toiminnan välineellä, mukaan lukien Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välinen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettu kumppanuussopimus ( 6 ), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta2010 ( 7 ), tukikelpoisiksi katsotaan kyseisten toimien osalta missä tahansa kyseisissä välineissä nimetyt maat. Kun on kyse luonteeltaan maailmanlaajuisista, alueellisista tai rajatylittävistä toimista, joita rahoitetaan jollakin tämän päätöksen mukaisesti, toimen piiriin kuuluvista maista ja alueilta olevat luonnolliset ja oikeushenkilöt voivat osallistua tällaisten toimien täytäntöönpanomenettelyihin.

d) Kaikkien tämän päätöksen nojalla tehdyn hankinta- tai avustussopimuksen mukaisesti ostettujen tarvikkeiden on oltava peräisin tukikelpoisesta maasta tai tukikelpoiselta alueelta. Ne voivat kuitenkin olla peräisin mistä tahansa valtiosta tai miltä tahansa alueelta, jos ostettavien tarvikkeiden kokonaismäärä ei ylitä kilpailuun perustuvan neuvottelumenettelyn kynnysarvoa. Tätä artiklaa sovellettaessa termi ”alkuperä” on määritelty neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 ( 8 ) 23 ja 24 artiklassa ja muussa tavaran muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevassa unionin lainsäädännössä.

e) Tämän artiklan sääntöjä ei sovelleta luonnollisiin henkilöihin, jotka ovat tukikelpoisen toimeksisaajan tai mahdollisen alihankkijan palveluksessa tai muussa oikeudellisessa sopimussuhteessa siihen, eikä niihin sisälly kyseisten henkilöiden kansallisuutta koskevia rajoituksia.

f) Tässä artiklassa määriteltyä tukikelpoisuutta voidaan rajoittaa hakijoiden kansallisuuden, sijainnin tai luonteen osalta, jos toimen luonne, tavoitteet ja tehokas täytäntöönpano sitä edellyttävät.

g) Niiden luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden, joiden kanssa on tehty sopimus, on noudatettava asiassa sovellettavaa ympäristölainsäädäntöä sekä monenvälisiä ympäristösopimuksia ja kansainvälisesti sovittuja työelämän perusnormeja.

2. Tämän päätöksen mukaista rahoitusta voivat saada tarjoajat, hakijat ja ehdokkaat seuraavista maista:

a) jäsenvaltiot, ehdokasmaat ja unionin tunnustamat mahdolliset ehdokasmaat sekä Euroopan talousalueen jäsenmaat;

b) MMA:t;

c) kehitysmaat ja -alueet, sellaisina kuin ne ovat OECD:n kehitysapukomitean (DAC) luetteloon sisältyvät julkista kehitysapua saavat maat, jotka eivät ole G20-ryhmän jäseniä;

d) maat, joiden osalta komissio on vahvistanut ulkoisen avun vastavuoroisen saantimahdollisuuden. Vastavuoroinen avunsaantimahdollisuus voidaan myöntää vähintään vuoden pituiseksi määräajaksi edellyttäen, että asianomainen maa soveltaa samoja tukikelpoisuusehtoja unionista ja MMA:ista oleviin yhteisöihin;

e) OECD:n jäsenvaltiot, niiden sopimusten osalta, jotka pannaan täytäntöön jossakin vähiten kehittyneistä maista;

f) kun se ilmoitetaan etukäteen menettelyä koskevissa asiakirjoissa: i) maat, joilla on pitkään jatkuneet taloudelliset, kaupalliset tai maantieteelliset kytkökset naapurimaina oleviin edunsaajamaihin; ii) kaikki maat kiireellisissä tapauksissa tai jos tuotteita ja palveluita ei ole saatavilla tukikelpoisten maiden markkinoilla.

3. Komissio voi hyväksyä tarjoajat, hakijat ja ehdokkaat muista kuin tukikelpoisista maista tai tuen ulkopuolella olevaa alkuperää olevat tavarat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, jolloin kelpoisuussäännöt tekisivät hankkeen, ohjelman tai toimen toteuttamisen mahdottomaksi tai liian vaikeaksi.

4. Yhteisesti hallinnoitujen toimien osalta asiaankuuluva jäsenvaltio, jolle komissio on siirtänyt täytäntöönpanotehtäviä, on oikeutettu komission puolesta valtuuttamaan muista maista tulevien tarjoajien, hakijoiden ja ehdokkaiden osallistumisen ja valtuuttamaan tavarat muista maista 2 kohdan f alakohdan mukaisesti ja hyväksymään tukikelpoisiksi tarjoajat, hakijat ja ehdokkaat muista kuin tukikelpoisista maista 3 kohdan mukaisesti tai tuen ulkopuolella olevaa alkuperää olevat tavarat 1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

90 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen ja varainhoidon valvonta

1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen nojalla rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.

2. Komissiolla ja tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia.

Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 ( 9 ) säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.

Tämän päätöksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia asianomaisen EKR:n varainhoitoasetuksen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista.

3. MMA:illa on päävastuu unionin varojen käytön valvonnasta. Valvonta suoritetaan tarvittaessa koordinoidusti sen jäsenvaltion kanssa, johon asianomainen MMA on sidoksissa, asiassa sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

4. Komission vastuulla on

a) varmistaa, että asianomaisella MMA:lla on moitteettomasti toimivat hallinto- ja valvontajärjestelmät unionin varojen asianmukaisen ja tehokkaan käytön varmistamiseen; ja

b) sääntöjenvastaisuuksien ilmetessä lähettää suosituksia tai pyyntöjä toimenpiteistä, joilla kyseiset sääntöjenvastaisuudet ja hallinnossa mahdollisesti havaitut puutteet voidaan korjata.

5. Komissio, asianomainen MMA ja tarvittaessa se jäsenvaltio, johon kyseinen MMA on sidoksissa, tekevät hallinnollisten järjestelyjen pohjalta yhteistyötä kerran tai kahdesti vuodessa järjestettävissä tapaamisissa koordinoidakseen ohjelmia, menetelmiä ja valvonnan toteutusta.

6. Rahoitusoikaisujen osalta

a) asianomaisella MMA:lla on ensisijainen vastuu rahoitukseen liittyvien sääntöjenvastaisuuksien havaitsemisesta ja korjaamisesta;

b) komissio ryhtyy kuitenkin toimiin ohjelma-asiakirjan rahoituspäätöksen kokonaismäärärahasta jäljellä olevan määrän vähentämiseksi tai peruuttamiseksi, jos asianomaisen MMA:n toiminta ei ole tyydyttävää eikä se korjaa tilannetta ja jos sovitteluyrityksissä epäonnistutaan.

91 artikla

Seuranta, tarkastus, uudelleentarkastelu ja raportointi

1. Rahoitusyhteistyön on oltava riittävän joustavaa, jotta voidaan varmistaa, että operaatiot pysyvät tämän päätöksen tavoitteiden mukaisina ja että niissä otetaan huomioon kaikki kyseisen MMA:n taloudellisessa tilanteessa tapahtuvat muutokset, prioriteetit ja tavoitteet, erityisesti ohjelma-asiakirjan ad hoc -uudelleentarkastelun avulla.

2. Uudelleentarkastelun voi aloittaa komissio tai se voidaan aloittaa kyseisen MMA:n pyynnöstä komission suostumuksella.

3. Komissio tarkastelee MMA:ille 11. EKR:stä annetun rahoitustuen täytäntöönpanon edistymistä ja toimittaa neuvostolle vuodesta 2015 alkaen joka vuosi kertomuksen täytäntöönpanosta ja tuloksista sekä mahdollisuuksien mukaan unionin rahoitustuen tärkeimmistä tuloksista ja vaikutuksista. Kertomus toimitetaan myös Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.

4. Edellä 3 kohdassa tarkoitettu kertomus sisältää edellisvuotta koskevia tietoja rahoitetuista toimenpiteistä, seurannan ja arviointien tuloksista, asianomaisten kumppaneiden osallistumisesta sekä 11. EKR:n talousarviositoumusten ja maksumäärärahojen toteuttamisesta. Kertomuksessa arvioidaan tuen tuloksia käyttäen mahdollisimman pitkälti erityisiä mitattavia indikaattoreita. Siinä otetaan huomioon tärkeimmät saadut kokemukset ja aiempia vuosia koskeneisiin arviointeihin sisältyneiden suositusten seuranta.







4

Luku

Kelpoisuusperiaatteet

92 artikla

Hallintoaluekohtaisen rahoituksen saantiedellytykset

1. MMA:iden viranomaisille voidaan myöntää tämän päätöksen mukaista rahoitustukea.

2. Asianomaisten MMA:iden viranomaisten suostumuksella myös seuraaville yhteisöille tai elimille voidaan myöntää tämän päätöksen mukaista rahoitustukea:

a) MMA:iden julkiset tai puolijulkiset paikalliset, kansalliset ja/tai alueelliset laitokset, virastot tai paikallisviranomaiset ja varsinkin rahoituslaitokset ja kehityspankit;

b) MMA:iden ja alueellisten ryhmittymien yhtiöt ja yritykset;

c) jäsenvaltion yhtiöt ja yritykset, jotta ne voisivat toteuttaa jonkin MMA:n alueella tuottavia hankkeita, joiden rahoitukseen niiden on itsekin osallistuttava;

d) MMA:iden tai unionin rahoituksen välittäjät, jotka edistävät ja rahoittavat yksityisiä investointeja MMA:issa; ja

e) MMA:iden ja unionin hajautetun yhteistyön toimijat ja muut valtiosta riippumattomat toimijat, jotta ne voisivat toteuttaa taloudellisia, sosiaalisia sekä kulttuuri- ja koulutusalan hankkeita ja ohjelmia MMA:issa osana 12 artiklassa tarkoitettua hajautettua yhteistyötä.

93 artikla

Aluekohtaisen rahoituksen saantiedellytykset

1. Aluekohtaista määrärahaa myönnetään toimiin, joista hyötyvät ja joihin osallistuu

a) kaksi tai useampi MMA niiden sijainnista riippumatta;

b) yksi tai useampi MMA ja yksi tai useampi SEUT-sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuista syrjäisimmistä alueista;

c) yksi tai useampi MMA ja yksi tai useampi naapurimaa, joka voi olla AKT-valtio;

d) yksi tai useampi MMA, yksi tai useampi syrjäisempi alue ja yksi tai useampi muu maa, joka voi olla AKT-valtio;

e) kaksi sellaista alueellista elintä, joiden jäseninä on MMA:ita, tai useampi tällainen elin,

f) yksi tai useampi MMA ja sellainen alueellinen elin, jonka jäseninä on MMA:ita, AKT-valtioita tai yksi tai useampi syrjäisin alue;

g) MMA:t ja unioni kokonaisuudessaan; tai

h) yksi tai useampi yhteisö, viranomainen tai muu elin ainakin yhdestä MMA:sta, jotka ovat EAYY:n jäseniä 8 artiklan mukaisesti, yksi tai useampi syrjäisin alue tai yksi tai useampi naapurimaa, joka voi olla AKT-valtio.

2. AKT-valtioiden, syrjäisimpien alueiden ja muiden maiden osallistumisen mahdollistava rahoitus myönnetään MMA:ille tämän päätöksen nojalla myönnettävän rahoituksen lisäksi.

3. AKT-valtioiden, syrjäisimpien alueiden ja muiden maiden osallistumista tällä päätöksellä perustettuihin ohjelmiin voidaan ajatella vain siinä tapauksessa, että

a) yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavien hankkeiden ja ohjelmien painopiste pysyy MMA:ssa;

b) unionin rahoitusvälineisiin sisältyy vastaavia säännöksiä; ja

c) suhteellisuusperiaatetta noudatetaan.

4. Tarkoituksenmukaisten toimenpiteiden, erityisesti hankkeiden yksinkertaistettujen yhteishallinnointijärjestelmien, avulla EKR:stä ja unionin yleisestä talousarviosta myönnettävät määrärahat voidaan sovittaa yhteen MMA:iden, AKT-valtioiden, syrjäisimpien alueiden ja muiden maiden välisten yhteistyöhankkeiden rahoittamiseksi.

94 artikla

Unionin ohjelmiin osallistumista ja osallistumisen rahoitusta koskevat kelpoisuusehdot

1. MMA:n luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty 50 artiklassa, ja soveltuvin osin MMA:n asiaankuuluvat julkiset ja/tai yksityiset elimet ja laitokset voivat osallistua unionin ohjelmiin ja saada niistä rahoitusta ohjelmien sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon MMA on sidoksissa.

2. MMA:t voivat saada tukea myös yhteistyöohjelmista, joita unionilla on muiden maiden, varsinkin kehitysmaiden, kanssa, kyseisten ohjelmien sääntöjen, tavoitteiden ja järjestelyjen mukaisesti.

3. Komissio raportoi EKR–MMA-komitealle MMA:iden osallistumisesta unionin ohjelmiin MMA:iden toimittaman vuosittaiseen täytäntöönpanokertomukseen sisältyneiden tietojen ja muiden saatavilla olleiden tietojen perusteella.







VIIDES OSA

LOPPUSÄÄNNÖKSET

95 artikla

Säädösvallan siirtäminen komissiolle

Komissiolla on valta antaa delegoituja s