1976R1860 — FI — 15.03.1987 — 004.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:

▼B

NEUVOSTON ASETUS (EHTY, ETY, EURATOM) N:o 1860/76,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 1976,

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön henkilöstöä koskevista palvelussuhteen ehdoista

EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön luomisesta 26 päivänä toukokuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 ( 1 ) ja erityisesti sen 17 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että sekä katsoo, että neuvoston tehtävänä on komission ehdotuksesta päättää säätiön henkilöstöä koskevista säännöksistä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

I OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

1. Palvelussuhteen ehtoja sovelletaan:

— säätiön johtajaan ja apulaisjohtajaan,

— säätiön työntekijään, ja

— säätiön paikalliseen työntekijään.

2. Näissä palvelussuhteen ehdoissa säätiön työntekijällä tarkoitetaan henkilöä, joka on otettu palvelukseen säätiön talousarvioon liitetyssä henkilöstökehyksessä tarkoitettuihin tehtäviin.

3. Näissä palvelussuhteen ehdoissa ”paikallisella työntekijällä” tarkoitetaan paikallisen käytännön mukaisesti sellaiseen työhön tai sellaisiin tehtäviin otettua työntekijää, jonka tehtävistä ei säädetä säätiön talousarvioon liitetetyssä henkilöstökehyksessä ja jonka palkka maksetaan talousarviossa tätä varten varatusta kokonaismäärärahasta.

4. Johtaja, jonka Euroopan yhteisöjen komissio nimittää, otetaan säätiön talousarvioon liitettyyn henkilöstön määrää kuvaavaan taulukkoon sisällytettyyn tehtävään hoitamaan asetuksen (ETY) N:o 1365/75 9 artiklassa säädettyjä tehtäviä.

Apulaisjohtaja, jonka Euroopan yhteisöjen komissio nimittää, otetaan säätiön talousarvioon liitettyyn henkilöstökehyksessä olevaan määrää kuvaavaan taulukkoon sisällytettyyn tehtävään avustamaan johtajaa ja toimimaan johtajan sijasta tämän ollessa poissa tai estynyt.

5. Johtaja on toimivaltainen tekemään 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen työntekijöiden palvelussopimukset.

Säätiön johtokunnan puheenjohtajalla on toimivalta allekirjoittaa johtajan ja apulaisjohtajan palvelussopimukset.

II OSASTO

SÄÄTIÖN TYÖNTEKIJÄT

1 LUKU

2 artikla

Työntekijä voidaan ottaa palvelukseen määräajaksi tai toistaiseksi.

▼M3

Määräaikainen palvelussopimus voidaan tehdä enintään viideksi vuodeksi; määrä aikainen palvelussopimus voidaan uudistaa määräajaksi ainoastaan kerran. Kyseinen palvelussopimus uudistetaan tämän jälkeen aina toistaiseksi.

▼B

3 artikla

Työntekijä voidaan ottaa ainoastaan säätiön talousarvioon liitetyssä henkilöstökehyksessä tarkoitettuihin avoimiin tehtäviin tässä osastossa säädettyjen edellytysten mukaisesti. Kustakin sellaisesta avoimesta tehtävästä, joka on päätetty täyttää, on ilmoitettava asianmukaisesti henkilöstökehyksessä. Johtokunta vahvistaa ilmoittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

4 artikla

Työntekijät jaetaan neljään ura-alueeseen, jotka jaetaan edelleen palkkaluokkiin, heille kuuluvien tehtävien mukaisesti.

Työntekijät ryhmitellään heidän pätevyytensä ja kokemuksensa mukaan.

Vastaavuus vakiotehtävien ja palkkaluokkien välillä on vahvistettu seuraavassa taulukossa:

▼M3

Johtokunta vahvistaa yhteisymmärryksessä Euroopan yhteisöjen komission kanssa tämän taulukon perusteella toimenkuvat ja kuhunkin tehtävänimikkeeseen sisältyvät velvollisuudet.

5 artikla

Työntekijän palvelussopimuksessa on täsmennettävä tämän palkkaluokka ja taso, joiden mukaisesti tämä on otettu palvelukseen.

Palvelukseen otettu työntekijä luokitellaan palkkaluokkansa ensimmäiselle tasolle. Asianomaisen koulutuksen ja erityisen ammattikokemuksen ottamiseksi huomioon johtaja voi kuitenkin myöntää tälle palvelusvuosiin perustuvan lisän tässä palkkaluokassa; tämä lisä voi olla enintään 48 kuukautta.

Työntekijä, joka on osoitettu korkeampaan palkkaluokkaan kuin se, johon hänet palkattiin, saa uudessa palkkaluokassaan ikälisän, joka vastaa sitä nimellistasoa tai välittömästi seuraavaa saavutettua teoreettista tasoa, joka hänellä oli entisessä palkkaluokassaan, korotettuna hänen uuden palkkaluokkansa tason kaksivuotiskorotuksen määrällä.

Tämän säännöksen soveltamiseksi kukin palkkaluokka jaetaan ikälisiin, jotka vastaavat palveluskuukausia ja nimellispalkkoja, jotka nousevat yhden kahdeskymmenesneljäsosan tämän palkkaluokan tason kaksivuotiskorotuksen määrästä ensimmäisestä todellisesta ikälisästä viimeiseen. Työntekijän peruspalkka uudessa palkkaluokassa ei saa missään tapauksessa olla alempi kuin hänen aiemmassa palkkaluokassaan saama palkka.

Työntekijä, joka on osoitettu korkeampaan palkkaluokkaan kuin se, johon hänet palkattiin, luokitellaan vähintään kyseisen palkkaluokan ensimmäiseen ikälisään.

▼M3

5 a artikla

Jokaisen työntekijän kyvykkyydestä, tehokkuudesta ja käyttäytymisestä yksikössä tehdään määräajoin vähintään kerran kahdessa vuodessa kertomus niiden edellytysten mukaisesti, jotka johtaja on vahvistanut yhteistoiminnassa komission kanssa kuultuaan henkilöstökomiteaa.

▼

6 artikla

1. Perustetaan henkilöstökomitea, joka hoitaa näissä palvelussuhteen ehdoissa säädettyjä tehtäviä.

2. Johtokunta määrää liitteen I mukaisesti tämän toimielimen kokoonpanosta ja toimintaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.

3. Henkilöstökomitea edustaa henkilöstön etuja säätiössä sekä takaa säätiön ja henkilöstön välisen jatkuvan yhteydenpidon. Sen tehtävänä on edistää yksikköjen sujuvaa toimintaa tarjoamalla henkilöstölle mahdollisuuden esittää ja ilmaista mielipiteitä.

Komitea ilmoittaa johtajalle kaikki näiden palvelussuhteen ehtojen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät yleisluonteiset ongelmat. Komiteaa voidaan kuulla kaikista tämänluonteisista ongelmista.

Komitea tekee johtajalle henkilöstön järjestäytymistä ja toimintaa koskevia ehdotuksia sekä henkilöstön työoloja tai yleisiä elinolosuhteita koskevia parannusehdotuksia.

4. Sellaisella työntekijällä, jonka palvelussopimus on tehty vähintään vuodeksi tai toistaiseksi, on äänioikeus ja oikeus asettua ehdokkaaksi henkilöstökomitean jäseniä valittaessa.

Työntekijälle, jonka palvelussopimus on tehty vuotta lyhyemmäksi ajaksi ja joka on ollut tehtävässään vähintään kuusi kuukautta, on myös äänioikeus.

2 LUKU

Oikeudet ja velvollisuudet

7 artikla

Työntekijän on hoidettava tehtävänsä ja toimittava muutoinkin yksinomaan säätiön edun mukaisesti; työntekijä ei saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään säätiön ulkopuoliselta hallitukselta, viranomaiselta, järjestöltä tai henkilöltä.

Työntekijä ei saa ilman johtajan lupaa ottaa vastaan miltään säätiön ulkopuoliselta hallitukselta tai muulta taholta minkäänlaista kunnianosoitusta, kunniamerkkiä, etua, lahjaa tai palkkaa, ellei se liity kyseisen työntekijän toimintaan ennen säätiön palvelukseen tuloa tai toimintaan asevelvollisuutta tai kansalaisvelvollisuutta varten myönnetyn loman aikana.

8 artikla

Työntekijän on pidättäydyttävä kaikesta sellaisesta toiminnasta ja erityisesti sellaisista julkisuudessa lausutuista mielipiteistä, jotka saattavat vaikuttaa heidän tehtävänsä arvostukseen.

Työntekijä ei saa harjoittaa palkallista eikä palkatonta ulkopuolista tehtävää.

9 artikla

Työntekijän on tehtävä ilmoitus johtajalle silloin, kun hänen puolisonsa harjoittaa ammatillista ansiotoimintaa.

Jos osoittautuu, että tämä tehtävä on ristiriidassa työntekijän tehtävän kanssa ja jos hän ei voi ilmoittaa vastaavansa tämän tehtävän päättymisestä tietyssä määräajassa, johtaja päättää, jatkaako työntekijä tehtävissään.

10 artikla

Jos työntekijä tehtäviään hoitaessaan joutuu päättämään asiasta, jonka käsittelyyn tai ratkaisuun liittyy hänen riippumattomuutensa kanssa ristiriidassa oleva luonteeltaan henkilökohtainen etu, hänen on ilmoitettava asiasta johtajalle.

▼M3

11 artikla

Työntekijän, joka on ehdokkaana vaaleilla valittaviin virkoihin, on anottava henkilökohtaisista syistä myönnettävää lomaa ajaksi, joka on enintään kolme kuukautta.

Jos työntekijä tulee valituksi, johtajan on arvioitava hänen asemansa. Kyseisten virkojen tärkeyden ja niihin liittyvien haltijalle asetettujen velvoitteiden mukaan johtaja päättää, jatkaako työntekijä palveluksessa vai onko hänen anottava henkilökohtaisista syistä myönnettävää lomaa. Jälkimmäisessä tapauksessa tämän loman pituus on sama kuin työntekijän toimikausi. Kuitenkin sellaisen työntekijän osalta, jolla on määräaikainen palvelussopimus, henkilökohtaisista syistä myönnetty loman pituus on enintään kyseisen sopimuksen jäljellä oleva aika.

▼

12 artikla

Työntekijän on tehtäviensä päätyttyä noudatettava kunniallisuutta ja pidättyvyyttä tiettyjä tehtäviä tai etuuksia vastaanottaessaan.

13 artikla

Työntekijän on noudatettava äärimmäistä pidättyvyyttä, kun on kyse seikoista ja tiedoista, joita hän saa tietoonsa tehtäviään hoitaessaan; hän ei saa antaa tiedoksi sivullisille minkäänlaisia tietoja asiakirjasta tai seikasta, joka ei vielä ole julkistettu. Hänen on noudatettava kyseistä velvoitetta myös tehtäviensä päätyttyä.

Työntekijä ei saa yksinään eikä yhteistoiminnassa muiden kanssa julkaista tai saattaa julkaistavaksi mitään säätiön tehtäviin liittyvää aineistoa ilman johtajan lupaa. Lupa voidaan evätä ainoastaan, jos suunniteltu julkaisu on luonteeltaan sellainen, että se vaarantaa säätiön etuja.

14 artikla

Säätiöllä on kaikki oikeudet työntekijän tehtäviä hoitaessaan tuottamaan työhön.

15 artikla

Työntekijä ei saa oikeudessa millään perusteella tuoda ilman johtajan lupaa esiin tehtäviään hoitaessaan tekemiään havaintoja. Lupa voidaan olla myöntämättä ainoastaan, jos säätiön etu vaatii sitä ja jos myöntämättä jättäminen ei ole omiaan aiheuttamaan kyseiselle työntekijälle rikosoikeudellisia seuraamuksia. Työntekijän on noudatettava tätä velvoitetta myös tehtäviensä päätyttyä.

Edellistä kohtaa ei sovelleta säätiön sellaiseen työntekijään tai entiseen työntekijään, joka on todistajana Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa säätiön työntekijää tai entistä työntekijää koskevassa asiassa.

16 artikla

Työntekijän on asuttava joko asemapaikassaan tai siitä enintään sellaisen välimatkan päässä, joka ei haittaa hänen tehtäviensä hoitamista.

17 artikla

Työntekijän on asemastaan riippumatta avustettava esimiehiään ja annettava heille neuvoja; työntekijä vastaa hänelle osoitettujen tehtävien täytäntöönpanosta.

Yksikön toiminnasta vastuussa oleva työntekijä on esimiehilleen vastuussa hänelle uskotun toimivallan käytöstä sekä antamiensa määräysten täytäntöönpanosta. Hänen alaistensa oma vastuu ei miltään osin vapauta häntä hänen omasta vastuustaan.

Jos työntekijä pitää saamaansa määräystä sääntöjen vastaisena tai 4jos hän arvioi, että määräyksen täytäntöönpano voi aiheuttaa vakavia haittoja, hänen on ilmoitettava mielipiteensä tarvittaessa kirjallisesti esimiehellensä. Jos esimies vahvistaa määräyksen kirjallisesti, työntekijän on pantava se täytäntöön, jollei tämä määräys ei ole rikoslain ►M1 tai sovellettavien turvallisuusmääräysten ◄ vastainen.

18 artikla

Työntekijää voidaan vaatia korvaamaan kokonaan tai osittain säätiön kärsimä vahinko, joka on aiheutunut tehtävien hoidossa tai tehtävien hoidon yhteydessä tapahtuneesta vakavasta virheestä.

Johtaja tekee perustellun päätöksen ottaen huomioon kurinpitomenettelyä koskevat säännökset.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on täysi harkintatavalta ratkaista tätä säännöstä koskevat riidat.

19 artikla

Työntekijöiden erioikeudet ja vapaudet myönnetään yksinomaan säätiön etujen mukaisesti. Jollei Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevassa pöytäkirjasta muuta johdu, asianomaiset eivät vapaudu yksityisten velvoitteidensa täyttämisestä eivätkä voimassa olevien lakien ja järjestyssääntöjen noudattamisesta.

20 artikla

Säätiö avustaa työntekijää erityisesti oikeudenkäynnissä sellaisia henkilöitä vastaan, jotka ovat syyllistyneet sellaisten uhkausten esittämiseen taikka sellaisiin loukkaaviin tai herjaaviin tekoihin tai ilmauksiin tai ilkivaltaan, joiden kohteeksi työntekijä tai hänen omaisuutensa taikka hänen perheenjäsenensä tai heidän omaisuutensa joutuvat kyseisen työntekijän aseman ja tehtävien vuoksi.

Säätiö korvaa työntekijän tämän vuoksi kärsimän vahingon siltä osin, kuin tämä ei ole itse tahallisesti tai törkeän huolimattomuuden seurauksena aiheuttanut näitä vahinkoja eikä ole saanut korvausta vahingon aiheuttajalta.

Säätiö edistää kaikkea työntekijän ammatillista täydennyskoulutusta siltä osin kuin se on yksikköjen moitteetonta toimintaa koskevan vaatimuksen ja työntekijän omien etujen mukaista.

▼M1

Työntekijä, jolle säätiön johtaja on antanut tehtäväksi antaa opetusta osana kolmannessa alakohdassa tarkoitettua ammatillista täydennyskoulutusta, voi saada korvauksen liitteessä IV a olevassa 9 a artiklan toisessa kohdassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

▼

21 artikla

Työntekijöillä on yhdistymisvapaus; he voivat muun muassa kuulua ammattiyhdistyksiin tai -järjestöihin.

22 artikla

Työntekijä voi esittää johtajalle hakemuksia.

Kustakin näiden palvelussuhteen ehtojen mukaisesti tehdystä yksittäisestä päätöksestä on viipymättä ilmoitettava kirjallisesti työntekijälle, jota asia koskee. Kielteiset päätökset on perusteltava.

Työntekijän hallinnollista asemaa koskevat yksittäiset päätökset on viipymättä asetettava julkisesti esille säätiön tiloihin.

3 LUKU

Palvelukseen ottamista koskevat vaatimukset

23 artikla

1. Tavoitteena työntekijöiden valinnassa on oltava, että säätiön palvelukseen saadaan mahdollisimman kyvykkäitä, tehokkaita ja riippumattomia Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioiden kansalaisia maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta.

Työntekijät valitaan ilman rotuun, uskontoon tai sukupuoleen perustuvaa syrjintää.

Mitään toimia ei varata minkään nimenomaisen jäsenvaltion kansalaisille.

2. Vaatimuksena työntekijän palvelukseen ottamiselle on, että asianomainen:

a) on jonkin Euroopan yhteisöjen jäsenvaltion kansalainen, jollei johtokunta poikkeuksellisesti myönnä tästä poikkeusta, ja että hänellä on kyseisen valtion kansalaisoikeudet.

b) täyttää kaikki asevelvollisuutta koskevassa lainsäädännössä hänelle asetetut velvollisuudet.

c) voi osoittaa täyttävänsä ne hyvää mainetta koskevat edellytykset, joita kyseisten tehtävien hoitaminen edellyttää,

d) täyttää ne fyysistä kykyä koskevat edellytykset, joita kyseisten tehtävien hoitaminen edellyttää,

e) esittää näyttöä siitä, että hänellä on jonkin Euroopan yhteisöjen kielen perusteellinen taito ja jonkin toisen yhteisöjen kielen sellainen tyydyttävä taito kuin hänen tehtäviensä suorittamiseksi on tarpeen.

24 artikla

Ennen työntekijän palvelukseenottamista säätiön määräämä lääkäri suorittaa hänelle lääkärintarkastuksen sen varmistamiseksi, että hän täyttää 23 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetut edellytykset.

▼M3

Jos ensimmäisessä kohdassa säädetystä lääkärintarkastuksesta saadaan kielteinen lääketieteellinen lausunto, hakija voi pyytää kahdenkymmenen päivän kuluessa säätiön ilmoituksesta, että hänen tapauksensa annetaan lääketieteellisen komitean käsiteltäväksi, jossa on kolme johtajan yhteisöjen palveluksessa olevien neuvottelevien lääkärien keskuudesta valitsemaa lääkäriä. Ensimmäisen kielteisen lausunnon antanutta neuvottelevaa lääkäriä on kuultava lääketieteellisessä komiteassa. Hakija voi antaa lääketieteelliselle komitealle valitsemansa lääkärin lausunnon. Kun lääketieteellisen komitean lausunnossa vahvistetaan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetussa lääkärintarkastuksessa todetut johtopäätökset, hakija maksaa puolet lääkärinpalkkioista ja lisäkuluista.

▼

25 artikla

▼M3

Työntekijälle voidaan määrätä koeaika, joka voi kestää enintään kuusi kuukautta.

Jos työntekijä on koeaikana estynyt hoitamasta tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi vähintään kuukauden ajan, johtaja voi pidentää koeaikaa vastaavalla ajalla.

Viimeistään kuukausi ennen koeajan päättymistä laaditaan kertomus työntekijän kyvyistä hoitaa tehtävänsä sekä hänen tehokkuudestaan ja käytöksestään yksikössä. Tämä kertomus annetaan tiedoksi asianomaiselle henkilölle, joka voi tehdä huomatuksensa kirjallisesti. Jos työntekijä ei ole osoittanut riittävää kelpoisuutta hoitaa edelleen tehtäviään, hänet irtisanotaan.

Jos koeajalla oleva työntekijä osoittautuu ilmeisen soveltumattomaksi, kertomus voidaan laatia missä koeajan vaiheessa tahansa. Kertomus annetaan tiedoksi asianomaiselle henkilölle, joka voi tehdä huomatuksensa kirjallisesti. Tämän kertomuksen perusteella johtaja voi päättää työntekijän irtisanomisesta ennen koeajan päättymistä antamalla hänelle kuukauden irtisanomisajan kuitenkin siten, että palveluksessaoloaika voi kestää enintään tavanomaisen koeajan.

Koeaikainen irtisanottu työntekijä saa kultakin suoritetulta koeajan kuukaudelta korvauksen, joka on kolmannes hänen peruspalkastaan.

▼

4 LUKU

Työolot

26 artikla

Palveluksessa olevien työntekijöiden on oltava jatkuvasti säätiön käytettävissä.

Tavanomaisen työviikon pituus on kuitenkin enintään 42 tuntia viikossa, ja se tehdään johtajan vahvistaman aikataulun mukaisesti.

27 artikla

Työntekijän saa velvoittaa ylityöhön ainoastaan hätätapauksessa tai työn poikkeuksellisen lisääntymisen vuoksi; yötyö ja sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä voidaan sallia vain johtajan vahvistaman menettelyn mukaisesti. Työntekijälle asetettu ylityötuntien kokonaismäärä saa olla enintään 150 tuntia kuuden kuukauden aikana.

A- ja B-ura-alueisiin kuuluvien työntekijöiden tekemät ylityötunnit eivät oikeuta korvauksiin tai palkan lisään.

Liitteessä II vahvistettujen edellytysten mukaisesti C- ja D-ura-alueisiin kuuluvilla työntekijöillä on oikeus tekemiensä ylityötuntien osalta vapaa-ajan korvaukseen tai palkan lisään, jos yksikön toiminnan vuoksi vapaa-aikaa ei ole mahdollista antaa sitä kuukautta seuraavan kuukauden kuluessa, jolloin ylityö on tehty.

28 artikla

Työntekijällä on kalenterivuosittain oikeus vähintään 24 ja enintään 30 työpäivän pituiseen vuosilomaan niiden sääntöjen mukaisesti, jotka johtokunta yhteisymmärryksessä Euroopan yhteisöjen komission kanssa laatii kuultuaan henkilöstökomiteaa.

Vuosiloman lisäksi työntekijälle voidaan poikkeustapauksissa myöntää anomuksesta erityisistä lomaa. Näitä lomia koskevat yksityiskohtaiset säännöt on vahvistettu liitteessä III.

29 artikla

Raskaana olevilla naisilla on lääkärintodistuksen perusteella 28 artiklassa säädetystä lomasta riippumatta oikeus lomaan, joka alkaa kuusi viikkoa ennen todistuksessa ilmoitettua laskettua synnytysaikaa ja päättyy ►M1 kymmenen viikkoa ◄ synnytyksen jälkeen; tämän loman vähimmäispituus on ►M1 kuusitoista viikkoa ◄ .

▼M3

29 a artikla

Johtaja voi poikkeuksellisesti ja aiheellisesti perustelluista syistä antaa työntekijälle luvan hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti, jos johtaja arvioi, että tällainen toimenpide on säätiön edun mukainen.

Tämän luvan myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan liitteessä VII.

Työntekijän, jolla on lupa hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti, on johtajan määräämällä tavalla työskenneltävä kuukaudessa puolet tavanomaisesta työtuntien määrästä.

▼

30 artikla

1. Työntekijällä, joka esittää todistuksen sellaisesta sairaudesta tai onnettomuudesta, joka estää häntä hoitamasta tehtäviään, on ilman eri toimenpiteitä oikeus saada palkallista sairaslomaa.

Kyseisen henkilön on ilmoitettava säätiölle mahdollisimman pian työkyvyttömyydestään ja ilmoitettava senhetkinen osoitteensa. Hänen on esitettävä poissaolonsa neljännestä päivästä alkaen lääkärintodistus. Hänen on osallistuttava pyydettäessä kaikkiin säätiön järjestämiin lääkärintarkastuksiin.

Kun 12 kuukauden aikana kyseisen henkilön enintään 3 päivän pituiset sairaudesta aiheutuvat poissaolot ovat yhteensä yli 12 päivää, johtaja tekee päätöksen säätiön nimeämän lääkärin lausunnon perusteella otettuaan huomioon kyseisen henkilön nimeämän lääkärin lausunnon.

▼M3

Palkallinen sairasloma voi kuitenkin kestää enintään kolme kuukautta tai työntekijän palveluksessaoloajan, jos se on pidempi. Tämä loma ei voi jatkua sopimuksen päättymisen jälkeen.

▼

Edellä mainittujen jaksojen päätyttyä työntekijälle, jonka palvelussopimusta ei ole irtisanottu siitä huolimatta, että hän ei voi vielä hoitaa tehtäviään, myönnetään palkatonta lomaa.

▼M2

Kuitenkin työntekijä, joka on sairastunut ammattitautiin tai jolle on aiheutunut tapaturma tehtäviään hoitaessaan, saa edelleen palkkaa vähentämättömänä koko työkyvyttömyytensä ajalta, jos hän ei saa 41 c artiklassa säädettyä työkyvyttömyyseläkettä.

▼

2. Työntekijän on osallistuttava vuosittain terveystarkastukseen, jonka suorittaa joko säätiön nimeämä tai työntekijän itsensä valitsema lääkäri.

Jälkimmäisessä tapauksessa säätiö maksaa lääkärinpalkkioista enintään johtokunnan vahvistaman enimmäismäärän.

31 artikla

Sairaus- ja onnettomuustapauksia lukuun ottamatta työntekijä ei voi olla poissa työpaikaltaan ilman esimiehensä ennalta antamaa lupaa. Kaikki asianmukaisesti todetut sääntöjenvastaiset poissaolot vähennetään kyseisen henkilön vuosilomasta, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta kurinpitoseuraamuksia koskevien säännösten mahdollista soveltamista. Vuosiloman tultua käytetyksi kokonaan työntekijä menettää palkkansa vastaavalta ajalta.

Jos työntekijä haluaa viettää sairaslomansa asemapaikan ulkopuolella, hänen on saatava tähän ennalta johtajan lupa.

32 artikla

Johtokunta vahvistaa sovittuaan asiasta Euroopan yhteisöjen komission kanssa luettelon yleisistä vapaapäivistä kuultuaan henkilöstöä.

▼M3

33 artikla

Työntekijälle voidaan myöntää poikkeustapauksissa hänen omasta pyynnöstään palkatonta lomaa pakottavista henkilökohtaisista syistä. Johtaja päättää tämän loman pituudesta, joka voi olla enintään neljäsosa kyseisen henkilön palveluksessaoloajasta ja enintään:

— kolme kuukautta, kun työntekijällä on alle neljä vuotta palveluksessaoloaikaa,

— kuusi kuukautta muissa tapauksissa.

Tämän loman aikana työntekijän 38 ja 38 a artiklassa tarkoitetut sairaus- ja onnettomuusriskejä vastaan otetut vakuutukset lakkaavat.

Kuitenkin työntekijä, joka osoittaa, että hän ei voi saada suojaa muusta julkisesta järjestelmästä 38 ja 38 a artiklassa tarkoitettuja riskejä vastaan, voi tehdä pyynnön viimeistään kuukausi sen jälkeen, kun hänelle henkilökohtaisista syistä myönnetty loma on alkanut, ja saada kyseisissä artikloissa tarkoitetun suojan edellyttäen, että hän maksaa 38 ja 38 a artiklassa tarkoitettujen riskien kattamiseen tarvittavista maksuista puolet henkilökohtaisista syistä myönnetyn lomansa aikana; kyseiset maksut lasketaan työntekijän viimeisen peruspalkan perusteella.

Lisäksi työntekijä, joka osoittaa, että hänellä ei ole mahdollisuutta saada eläkeoikeuksia muun eläkejärjestelmän perusteella, voi pyynnöstään saada edelleen uudet eläkeoikeudet enintään vuoden ajan edellyttäen, että hän maksaa kolminkertaisena 41 h artiklassa säädetyn määrän, joka on laskettu työntekijän palkkaluokkaa ja tasoa vastaavan peruspalkan perusteella.

Palkattoman loman pituutta ja henkilökohtaisista syistä myönnetyn loman pituutta ei oteta huomioon 35 artiklan toisen kohdan säännöksiä sovellettaessa.

34 artikla

Työntekijälle, joka kutsutaan varusmiespalvelukseen, siviilipalvelukseen tai kertausharjoituksiin tai joka kutsutaan puolustusvoimien palvelukseen, myönnetään lomaa kansallisen palveluksen vuoksi; määräaikaisen sopimuksen nojalla palvelukseen otetun työntekijän osalta kyseinen loma ei voi missään tapauksessa jatkua pidempään kuin itse sopimus.

Työntekijä, joka kutsutaan varusmiespalvelukseen tai siviilipalvelukseen, lakkaa saamasta palkkaa, mutta häneen sovelletaan edelleen näiden palvelussuhteen ehtojen säännöksiä, jotka koskevat etenemistä ylemmälle tasolle. Samoin häneen sovelletaan edelleen näiden palvelussuhteen ehtojen eläkettä koskevia säännöksiä, jos hän maksaa eläkemaksut taannehtivasti suoritettuaan varusmiespalveluksensa tai siviilipalveluksensa.

Työntekijä, joka kutsutaan kertausharjoituksiin tai joka kutsutaan puolustusvoimien palvelukseen, saa kertausharjoituksissa oloajalta tai puolustusvoimien palveluksessa oloajalta palkkaa, josta vähennetään kuitenkin kertausharjoituksissa tai puolustusvoimien palveluksessa saatu palkka.

▼

5 LUKU

Palkka ja kulukorvaukset

35 artikla

Työntekijällä on oikeus palkkaluokkansa ja tasonsa perusteella oikeutettuun palkkaan liitteessä IV vahvistetuin edellytyksin.

Työntekijä, joka on kahden vuoden ajan kuulunut samaan palkkaluokkansa tasoon, siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraavaan palkkaluokkansa tasoon.

36 artikla

Jos työntekijä kuolee, hänen jälkeenjääneelle puolisolleen tai huollettavana oleville lapsilleen maksetaan vainajan kokonaispalkka kolmelta kuolemaa seuraavalta kuukaudelta.

▼M2

Eläkkeensaajan kuollessa sovelletaan ensimmäistä alakohtaa vainajaneläkkeen osalta.

▼

37 artikla

Työntekijällä on liitteessä IV vahvistetuin edellytyksin oikeus hänelle tehtävien aloittamisesta tai palveluksen päättymisestä aiheutuneiden kulujen korvauksiin sekä niiden kulujen korvauksiin, jotka ovat aiheutuneet hänelle hänen hoitaessaan tehtäviään tai tehtävien hoidon yhteydessä.

6 LUKU

Sosiaaliturva ja eläkkeet

▼M2

Jakso A

Sairauden ja tapaturman varalta otettavat vakuutukset, sosiaaliluonteiset lisät

▼M2

38 artikla

▼M3

1. Työntekijä, hänen puolisonsa silloin, kun puoliso ei voi saada samanluonteisia ja -suuruisia suorituksia sovellettaessa kaikkia muita lainsäädännöllisiä tai hallinnollisia määräyksiä, hänen lapsensa ja liitteessä IV olevassa 7 artiklassa tarkoitetut hänen huollettavinaan olevat henkilöt ovat, sairauskulujen 80 prosentin enimmäismäärään asti ja liitteessä V olevan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä vahvistetuin edellytyksin, suojattuja sairausriskejä vastaan työntekijän työkausien aikana, hänen sairauslomansa aikana, 11 artiklassa tarkoitettujen henkilökohtaisista syistä myönnettyjen lomien aikana sekä 33 artiklassa tarkoitettujen palkattomien lomien aikana kyseisissä artikloissa säädetyin edellytyksin. Tätä enimmäismäärää korotetaan 85 prosenttiin seuraavien etuuksien osalta: neuvottelut lääkärin kanssa ja lääkärikäynnit, kirurgiset toimenpiteet, sairaalahoito, lääkevalmisteet, röntgen, analyysit, laboratoriotutkimukset ja lääkärinmääräyksen perusteella annetut proteesit lukuun ottamatta hammasproteeseja. Enimmäismäärä korotetaan 100 prosenttiin tuberkuloosin, lapsihalvauksen, syövän, mielisairauden ja muiden sellaisten sairauksien osalta, joiden nimittävä viranomainen katsoo olevan yhtä vakavia, sekä seurantatutkimuksen ja synnytyksen osalta. Nämä 100 prosentin suuruiset korvaukset eivät kuitenkaan koske ammattitauteja tai onnettomuuksia, joihin sovelletaan 38 a artiklaa.

▼M2

Vakuutetun on itse maksettava kyseisen vakuutuksen turvaamiseksi kolmannes tarpeellisesta maksusta kuitenkin niin, että hänen osuutensa voi olla enintään 2 prosenttia hänen peruspalkastaan, ja säätiön on maksettava jäljelle jäävät kaksi kolmasosaa.

Kuitenkin jos 24 artiklassa tarkoitetussa lääkärintarkastuksessa ilmenee, että sillä, jota asia koskee, on sairaus tai vamma, johtaja voi päättää, että kyseisestä sairaudesta tai vammasta aiheutuvien seurausten kuluja ei oteta huomioon ensimmäisessä alakohdassa säädettyjen kulujen korvaamisessa.

▼M3

2. Jos työntekijä osoittaa, että hän ei voi saada korvauksia muun lakisääteisen sairausvakuutuksen perusteella, hän voi viimeistään kuukauden kuluttua sopimuksensa päättymisestä tekemästään pyynnöstä pysyä edelleen vakuutettuna ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun sairausvakuutuksen mukaan enintään kuuden kuukauden ajan hänen sopimuksensa päättymisen jälkeen. Liitteessä V olevassa 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä tarkoitettu maksu lasketaan työntekijän viimeisen peruspalkan perusteella ja hänen on maksettava puolet siitä.

Johtaja voi päättää sen jälkeen, kun säätiön nimeämä lääkäri on antanut lausuntonsa, että hakemuksen esittämistä koskevaa kuukauden määräaikaa ja edellisessä alakohdassa säädettyä kuuden kuukauden määräaikaa ei sovelleta, jos sillä, jota asia koskee, on vakava tai pitkäaikainen sairaus, jonka tämä on saanut palveluksessa ollessaan ja joka on ilmoitettu säätiölle ennen kuin edellisessä alakohdassa säädetty kuuden kuukauden jakso on päättynyt edellyttäen, että asianomainen käy säätiön järjestämässä terveystarkastuksessa.

▼M2

3. Työntekijään, joka on ollut säätiön palveluksessa siihen asti kun hän täyttää 60 vuotta, tai työkyvyttömyyseläkkeen saajaan sovelletaan sen jälkeen, kun hänen palvelussuhteensa on päättynyt, 1 kohdan määräyksiä. Osuusmaksun määrä lasketaan eläkkeen perusteella.

Samoja määräyksiä sovelletaan jälkeenjääneen eläkkeen saajaan, joka saa eläkkeen sellaisen työntekijän kuoltua, joka oli varsinaisessa palveluksessa tai joka oli ollut säätiön palveluksessa 60-vuotiaaksi asti, tai työkyvyttömyyseläkkeen saajaan. Osuusmaksun määrä lasketaan eläkkeen perusteella.

4. Edellä 1 kohdassa säädettyjä määräyksiä sovelletaan seuraaviin henkilöihin edellyttäen, että he eivät voi saada suojaa muusta julkisesta sairausvakuutusjärjestelmästä:

— vanhuuseläkettä saava entinen työntekijä, jonka palvelussuhde säätiössä on päättynyt ennen kuin hän täytti 60 vuotta, ja

— jälkeenjääneen eläkkeen saaja, joka saa eläkkeen sellaisen entisen työntekijän kuoltua, joka on päättänyt palveluksessaolon säätiössä ennen kuin hän täytti 60 vuotta, ja

▼M3

— työntekijän eronnut puoliso ja lapsi, joka ei ole enää työntekijän huollettavana, sekä henkilö, jota ei enää rinnasteta liitteessä IV olevassa 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun huollettavana olevaan lapseen ja joka voi esittää, ettei hän voi saada korvausta muun sairausvakuutusjärjestelmän perusteella, saa edelleen enintään vuoden ajan 1 kohdassa tarkoitetun suojan sairauksien varalta, sellaisen henkilön ominaisuudessa, joka oli vakuutettu yhdessä sen työntekijän kanssa, jonka kautta he nauttivat näitä etuuksia; tämän vakuutuksen perusteella ei voida vaatia maksuosuutta. Edellä tarkoitettu kausi alkaa joko siitä päivästä, jona avioero tuli lopulliseksi, tai siitä päivästä, jolloin huollettavana oleva lapsi tai huollettavaksi lapseksi rinnastettava henkilö menettää tämän asemansa.

▼M2

Osuusmaksu lasketaan entisen työntekijän eläkkeen perusteella ja edunsaaja maksaa siitä puolet.

Kuitenkin orvoneläkkeen saajaan sovelletaan 1 kohdan määräyksiä vain tämän hakemuksesta. Maksu lasketaan orvoneläkkeen perusteella.

5. Jos niiden kulujen määrä, joita ei korvata, on kahdentoista kuukauden aikana enemmän kuin puolet työntekijän kuukausittaisesta peruspalkasta tai maksetusta eläkkeestä, säätiön johtaja myöntää erityiskorvauksen maksutoimiston annettua myönteisen lausunnon ottaen huomioon asianomaisen perheolot liitteessä V olevassa 1 artiklassa viitattujen säännösten mukaisesti.

▼M3

6. Edunsaajan on ilmoitettava omalta osaltaan tai jonkin hänen vakuutuksensa kattaman henkilön osalta saadut korvaukset, joita hänellä on oikeus vaatia muun lakisääteisen sairausvakuutuksen nojalla.

▼M2

Jos niiden korvausten kokonaismäärä, jotka hän voisi saada, ylittää 1 kohdassa tarkoitettujen korvausten määrän, erotus vähennetään 1 kohdan mukaan korvattavasta määrästä lukuun ottamatta sellaisen yksityisen lisäsairausvakuutuksen perusteella saatuja korvauksia, jonka tarkoituksena on kattaa ne kulut, joita ei korvata 1 kohdan mukaan.

▼M2

38 a artikla

1. Niissä säännöksissä määritellyin edellytyksin, joihin viitataan liitteessä V olevassa 2 artiklassa, työntekijä on tehtäviensä hoidon ja sairaslomiensa aikana vakuutettu ammattitauti- ja tapaturmariskien varalta. Hänen on maksettava enintään 0,1 prosenttia peruspalkastaan yksityiselämän riskien kattamiseksi.

Kyseisissä säännöksissä täsmennetään ne riskit, jotka eivät kuulu järjestelmän piiriin.

2. Taattuja etuuksia ovat seuraavat:

a) kuolemantapauksessa: Jäljempänä luetelluille henkilöille suoritettava maksu, joka on kokonaissummana viisinkertainen verrattuna vainajan vuosittaiseen peruspalkkaan, joka lasketaan onnettomuutta edeltäviltä kahdeltatoista kuukaudelta saatujen kuukausipalkkojen perusteella: — kuolleen työntekijän puolisolle ja lapsille työntekijään sovellettavan perintöoikeuden mukaisesti; puolisolle maksettavan määrän on kuitenkin oltava vähintään 25 prosenttia kokonaissummasta, — jollei edellisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja henkilöitä ole, muille jälkeläisille työntekijään sovellettavan perintöoikeuden mukaisesti, — jollei kahdessa edellisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja henkilöitä ole, muille jälkeläisille työntekijään sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti, ja — jollei kolmessa edellisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja henkilöitä ole olemassa, säätiölle,

b) tapauksissa, joissa on kyse pysyvästä täydellisestä työkyvyttömyydestä: Työntekijälle suoritettava maksu, joka on kokonaisuudessaan viisinkertainen hänen vuosittaisen peruspalkkansa määrä, laskettuna tapaturmaa edeltäviltä kahdeltatoista kuukaudelta saatujen kuukausipalkkojen perusteella.

c) tapauksissa, joissa on kyse pysyvästä osittaisesta työkyvyttömyydestä: Työntekijälle suoritettava maksu, joka on osa b alakohdassa tarkoitetusta korvauksesta, joka lasketaan liitteessä V olevassa 2 artiklassa viitatuissa säännöksissä vahvistetun asteikon perusteella. Kyseisissä säännöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellä tarkoitetut maksut voidaan korvata elinkorolla. Edellä luetellut maksut voidaan yhdistää eläkejärjestelmässä tarkoitettuihin maksuihin.

3. Liitteessä V olevassa 2 artiklassa viitatuissa säännöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti korvataan lisäksi lääkärin-, lääke-, sairaala-, leikkaus-, proteesi-, röntgen-, hieronta- ja ortopediset kulut sekä yksityissairaala- ja kuljetuskulut, samoin kuin vastaavat onnettomuudesta tai ammattisairaudesta aiheutuvat tarpeelliset kulut.

Kyseinen korvaus maksetaan kuitenkin ainoastaan, jos työntekijälle 38 artiklan mukaan maksettavat korvaukset eivät täysin kata aiheutuneita kuluja.

▼

39 artikla

▼M1

1. Työntekijän saadessa lapsen maksetaan henkilölle, joka tosiasiallisesti huolehtii tästä lapsesta, 8 000 Belgian frangin suuruinen lisä.

Sama lisä maksetaan työntekijälle, joka ottaa lapseksi alle viisivuotiaan lapsen, joka on liitteessä IV olevassa 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hänen huollettavanaan oleva lapsi.

Tämä määrä vastaa Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 74 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua määrää ja se mukautetaan ilman eri toimenpiteitä henkilöstösääntöjä muutettaessa.

▼

2. Edellä 1 kohdassa säädetty lisä maksetaan myös siinä tapauksessa, että vähintään seitsemän kuukautta kestänyt raskaus keskeytyy.

▼M1

3. Synnytyslisän saajan on ilmoitettava samalle lapselle muualta saadut samanluontoiset lisät; nämä lisät vähennetään edellä mainitusta lisästä. Jos sekä isä että äiti ovat säätiön työntekijöitä, lisä maksetaan ainoastaan kerran.

▼M3

40 artikla

Jos työntekijä, hänen puolisonsa, huollettavana oleva lapsi tai muu liitteessä IV olevassa 7 artiklassa tarkoitettu hänen huollettavanaan oleva samassa osoitteessa asuva henkilö kuolee, säätiö korvaa ruumiin kuljettamisesta työntekijän asemapaikasta hänen kotipaikkaansa aiheutuvat kulut.

Jos työntekijä kuitenkin kuolee ollessaan komennuksella, säätiö korvaa ruumiinkuljetuksesta työntekijän kuolinpaikasta hänen kotipaikkaansa aiheutuvat kulut.

▼M2

40 a artikla

1. Työntekijän tai hänen oikeudenomistajiensa oikeudet oikeudenkäynnissä työntekijän kuoleman aiheuttaneesta onnettomuudesta vastuussa olevia ulkopuolisia vastaan siirtyvät suoraan säätiölle niissä rajoissa, joissa sille aiheutuu velvollisuuksia 40 artiklan perusteella.

▼M3

2.

a) Jos ulkopuolinen on vastuussa näissä palvelussuhteen ehdoissa tarkoitetun henkilön kuolemasta, tapaturmasta tai sairaudesta, siirtyvät uhrin tai hänen oikeudenomistajiensa oikeudet vastuussa olevia ulkopuolisia vastaan suoraan yhteisöille niissä rajoissa, joissa yhteisöillä on säännöksiin perustuvaa vastuuta.

b) Edellä tarkoitetun sijaantulon soveltamisalaan kuuluvat: — palkat, jotka on maksettu 30 artiklan mukaisesti työntekijälle tämän tilapäisen työkyvyttömyyden aikana, — edellä 36 artiklan mukaisesti suoritetut maksut eläkettä saavan työntekijän tai entisen työntekijän kuoleman vuoksi, — sairaus- ja vahinkovakuutusta koskevat etuudet, jotka on annettu 38 ja 38 a artiklan sekä liitteen V mukaisesti, — 40 artiklassa tarkoitettujen ruumiinkuljetuksesta aiheutuneiden matkakulujen maksaminen, — täydentävät perhelisät, jotka maksetaan 7 artiklan 3 ja 5 kohdan ja liitteessä IV olevan 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti huollettavana olevan lapsen vakavan sairauden, vamman tai työkyvyttömyyden vuoksi, — työkyvyttömyyseläkkeet, jotka maksetaan sellaisen onnettomuuden tai sairauden vuoksi, joka aiheuttaa työntekijälle lopullisen työkyvyttömyyden hoitaa tehtäviään, — jälkeenjääneen eläkkeet, jotka maksetaan työntekijän tai entisen työntekijän kuoleman vuoksi tai eläkettä saavan työntekijän tai entisen työntekijän puolison kuoleman vuoksi, joka ei ole työntekijä eikä entinen työntekijä, — orvoneläkkeet, jotka maksetaan iästä riippumatta työntekijän tai entisen työntekijän lapselle, jos kyseisellä lapsella on vakava sairaus, vamma tai työkyvyttömyys, joka estää häntä huolehtimasta toimeentulostaan huoltajansa kuoleman jälkeen.

c) Yhteisöjen sijaantulo ei kuitenkaan koske sellaisten yksinomaan henkilökohtaisten vahinkojen korvausta, kuten loukkaus, kipu ja särky, eikä sitä osaa kosmeettisia vahinkoja ja muita haittoja, joka on suurempi kuin näistä vahingoista ja menetyksistä 38 a artiklaa soveltaen maksettava määrä.

d) Edellä a, b ja c kohdan määräykset eivät voi olla esteenä yhteisöjen suoralle toiminnalle.

▼

41 artikla

Lahjoitus tai laina voidaan myöntää taikka ennakkoa voidaan maksaa sellaiselle työntekijälle, joka on erityisen vaikeassa asemassa esimerkiksi vakavan tai pitkällisen sairauden taikka perhesyiden vuoksi.

Näitä säännöksiä sovelletaan vastaavasti entiseen työntekijään palvelussopimuksen päättymisen jälkeen, kun työntekijä on kykenemätön työskentelemään palvelusaikana alkaneen vakavan tai pitkällisen sairauden taikka sattuneen tapaturman vuoksi ja kun hän todistaa, että hän ei kuulu muuhun sosiaaliturvajärjestelmään.

▼M2

Jakso B

Eläkejärjestelmä ja eroraha

41 a artikla

Työntekijällä, joka on ollut palveluksessa vähintään kymmenen vuotta, on oikeus vanhuuseläkkeeseen. Hänellä on kuitenkin oikeus tähän eläkkeeseen palveluksessaoloajan pituudesta riippumatta, jos hän on yli 60-vuotias.

Vanhuuseläkkeen enimmäismäärä on 70 prosenttia sen viimeisen palkkaluokan peruspalkan mukaisesti, jossa työntekijä oli vähintään vuoden ajan. Kyseisen vanhuuseläkkeen enimmäismäärän saa se työntekijä, joka on ollut palveluksessa 35 palvelusvuotta liitteessä VI olevan 3 artiklan mukaisesti laskettuna. Jos kyseisiä palvelusvuosia on alle 35 vuotta, edellä olevaa enimmäismäärää vähennetään samassa suhteessa.

Jos työntekijällä on oikeus vanhuuseläkkeeseen, hänen eläkeoikeuksiaan vähennetään suhteessa liitteessä VI olevan 37 artiklan mukaan suoritettujen maksujen määrään.

Vanhuuseläkkeen on oltava vähintään 4 prosenttia liitteessä VI olevassa 5 artiklassa tarkoitetusta vähimmäistoimeentulosta kultakin kyseisessä liitteessä olevan 3 artiklan mukaisesti kertyneeltä palvelusvuodelta.

Vanhuuseläkkeen saa täyttäessään 60 vuotta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuina palvelusvuosina pidetään myös niitä vuosia, jolloin työntekijä on ollut palveluksessa 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa asemassa, mukaan lukien … edeltävät vuodet, jos työntekijä on edelleen säätiön palveluksessa kyseisessä asemassa kyseisenä päivänä.

41 b artikla

Liitteessä VI olevassa III luvussa olevien edellytysten mukaisesti työntekijällä on oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen, jos hänestä tulee pysyvästi täysin työkyvytön, minkä vuoksi hänen on erottava säätiön palveluksesta.

Jos työkyvyttömyys on aiheutunut tehtäviä hoidettaessa sattuneesta tapaturmasta, tehtävien hoitoon liittyneestä tapaturmasta, ammattitaudista, yleisen edun vuoksi suoritetusta uhrautuvasta teosta tai siitä, että virkamies on vaarantanut henkensä ihmishengen pelastamiseksi, työkyvyttömyyseläke on 70 prosenttia työntekijän viimeisestä peruspalkasta.

▼M3

Jos työkyvyttömyys on aiheutunut muusta syystä, työntekijän viimeisen peruspalkan mukaan laskettava työkyvyttömyyseläke on kaksi prosenttia kultakin palvelukseentulopäivän ja sen päivän väliin jäävältä vuodelta, jolloin työntekijä täyttää 65 vuotta; tätä määrää korotetaan kahdella prosentilla kultakin liitteessä VI olevan 10 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaan huomioon otetulta palvelusvuodelta ja 25 prosentilla eläkeoikeuksien määrästä, johon työntekijällä olisi ollut oikeus täyttäessään 60 vuotta, mutta kokonaismäärä voi olla enintään 70 prosenttia viimeisestä peruspalkasta.

▼M2

Työkyvyttömyyseläkkeen on oltava vähintään 120 prosenttia vähimmäistoimeentulosta, sellaisena kuin se määritellään liitteessä VI olevassa 5 artiklassa.

Jos työkyvyttömyys on työntekijän tahallisesti aiheuttama, johtaja voi päättää, että se, jota asia koskee, saa ainoastaan liitteessä VI olevassa 11 artiklassa tarkoitetun erorahan.

41 c artikla

Liitteessä VI olevassa IV luvussa olevien edellytysten mukaisesti työntekijän leskellä tai entisen työntekijän leskellä on oikeus jälkeenjääneen eläkkeeseen.

Jälkeenjääneen eläkkeen kuukausittainen määrä, jonka palveluksessa kuolleen tai asevelvollisuuden suorittamista varten otetun loman aikana kuolleen työntekijän leski saa, on 35 prosenttia työntekijän saamasta viimeisestä kuukausittaisesta peruspalkasta ja sen on oltava vähintään liitteessä VI olevassa 5 artiklassa määritellyn vähimmäistoimeentulon suuruinen.

▼M3

Jälkeenjääneen kuukausittaisen eläkkeen määrä, jonka palveluksessa kuolleen tai asevelvollisuuden suorittamista varten otetun loman aikana kuolleen työntekijän leski saa, on 35 prosenttia työntekijän saamasta viimeisestä kuukausittaisesta peruspalkasta ja sen on oltava vähintään liitteessä VI olevassa 5 artiklassa määritellyn vähimmäistoimeentulon suuruinen, ja vähintään 60 prosenttia vanhuuseläkkeestä, joka olisi maksettu työntekijälle, jos hän olisi voinut vaatia sitä kuolinpäivänään palveluksessaolon kestosta tai iästä riippumatta.

Tämä määrä ei voi olla myöskään alle 42 prosenttia työntekijän viimeisestä peruspalkasta, kun tämän kuolema on aiheutunut 41 b artiklan toisessa kohdassa tarkoitettujen olojen vuoksi.

Tämän artiklan säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin työntekijän leskeen.

▼M2

41 d artikla

1. Jos työntekijä taikka vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saaja kuolee jättämättä jälkeensä puolisoa, jolla olisi oikeus jälkeenjääneen eläkkeeseen, liitteessä IV olevassa 7 artiklassa tarkoitetuilla hänen huollettavanaan olevilla lapsilla on oikeus orvoneläkkeeseen liitteessä VI olevassa 20 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

2. Sama oikeus on lapsilla, jotka täyttävät edellä mainitut edellytykset, jos jälkeenjääneen eläkettä saava puoliso kuolee tai menee uudelleen naimisiin, sellaisena kuin jälkeenjääneen eläkkeestä säädetään 41 c artiklassa.

3. Jos työntekijä, vanhuuseläkkeen saaja tai työkyvyttömyyseläkkeen saaja on kuollut, eivätkä 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyty, liitteessä IV olevassa 7 artiklassa tarkoitetuilla vainajan huollettavina olevilla lapsilla on oikeus orvoneläkkeeseen liitteessä VI olevassa 20 artiklassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti. Kuitenkin kyseisen eläkkeen määrä on puolet kyseisen artiklan määräysten perusteella saatavasta määrästä.

▼M3

3 a. Sellaisen työntekijän kuollessa, joka on eronnut tehtävistään ennen kuin hän täytti 60 vuotta, ja joka oli pyytänyt, että hänen vanhuuseläkeoikeutensa siirretään sen kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän täyttää 60 vuotta, hänen liitteessä IV olevassa 7 artiklassa tarkoitetuilla huollettavinaan olevilla lapsilla on oikeus orvoneläkkeeseen 1, 2 ja 3 kohdassa säädetyin edellytyksin.

▼M3

4. Jos sellainen työntekijän puoliso on kuollut, joka itse ei ole yhteisöjen virkamies eikä yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien henkilöstösääntöjen 2 artiklan a, c tai d kohdassa tarkoitettu tilapäiseen henkilöstöön kuuluva eikä näissä palvelussuhteen ehdoissa tarkoitettu työntekijä eikä Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön henkilöstöä koskevissa palvelussuhteen ehdoissa tarkoitettu työntekijä, liitteessä IV olevassa 7 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä työntekijän huollettavina olevilla lapsilla on oikeus orvoneläkkeeseen, joka on kunkin lapsen osalta huollettavana olevaa lasta koskevan lisän kaksinkertainen määrä.

▼M2

41 e artikla

Sellaisen vanhuuseläkkeen saajalla, joka maksetaan 60 vuoden iässä tai myöhemmin, työkyvyttömyyseläkkeen saajalla tai jälkeenjääneen eläkkeen saajalla on oikeus liitteessä IV olevassa 6, 7, ja 8 artiklassa tarkoitettuihin perhelisiin. Perhelisä lasketaan edunsaajan eläkkeen perusteella.

Kuitenkin huollettavana olevaa lasta koskeva lisä, joka maksetaan leskeneläkkeen saajalle, on kaksinkertainen liitteessä IV olevassa 7 artiklassa määrättyyn lisään verrattuna.

Orvoneläkkeen saajalla on oikeus koulutuslisään liitteessä IV olevassa 8 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

▼M3

41 f artikla

1. Sen estämättä, mitä muissa jälkeenjääneen eläkkeeseen oikeutettujen saamia vähimmäismääriä koskevissa määräyksissä säädetään, jälkeenjääneen eläkkeitä koskeva kokonaismäärä, jota on korotettu perhelisillä ja josta on vähennetty verot ja muut pakolliset pidätykset, joita leski ja muut oikeudenomistajat voivat vaatia, voi olla enintään:

a) kun työntekijä on kuollut palveluksessa ollessaan, tai pakottavista henkilökohtaisista syistä myönnetyllä palkattomalla lomalla, tai henkilökohtaisista syistä myönnetyllä lomalla taikka asevelvollisuuden suorittamista varten myönnetyllä lomalla, sen peruspalkan määrä, johon asianomaisella olisi oikeus samassa palkkaluokassa ja samalla tasolla, jos hän olisi elossa, korotettuna perhelisillä, jotka olisi maksettu hänelle tässä tapauksessa ja joista olisi vähennetty verot ja muut pakolliset pidätykset;

b) sitä päivää edeltävällä kaudella, jolloin a alakohdassa tarkoitettu työntekijä olisi täyttänyt 65 vuotta, sen vanhuuseläkkeen määrä, johon hänellä elossa ollessaan olisi ollut oikeus kyseisestä päivästä alkaen, ja joka perustui työntekijän kuolinhetkellään saavuttamaan palkkaluokkaan ja tasoon, ja kyseistä määrää korotetaan perhelisillä, jotka olisi maksettu asianomaiselle ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset;

c) sellaisen entisen työntekijän kuollessa, joka sai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä, eläkkeen määrä, johon sillä, jota asia koskee, olisi ollut oikeus, jos hän olisi elossa, ja kyseiseen määrään lisätään tai siitä vähennetään b alakohdassa tarkoitetut tekijät;

d) sellaisen entisen työntekijän kuollessa, joka on lopettanut tehtäviensä hoitamisen ennen kuin hän on täyttänyt 60 vuotta ja joka on pyytänyt, että hänen eläkkeensä siirrettäisiin alkamaan sen kalenterikuukauden ensimmäisenä päivänä, joka on sitä kuukautta seuraava kuukausi, jonka aikana hän on täyttänyt 60 vuotta, vanhuuseläkkeen määrä, johon sillä, jota asia koskee, olisi ollut oikeus täytettyään 60 vuotta, jos hän olisi elossa, ja kyseiseen määrään lisätään ja siitä vähennetään b alakohdassa tarkoitetut tekijät.

2. Sovellettaessa 1 kohtaa sellaisia korjauskertoimia, jotka voivat vaikuttaa kyseisiin määriin, ei oteta huomioon.

3. Edellä 1 kohdan a—d alakohdassa määritelty enimmäismäärä jaetaan jälkeenjääneen eläkkeeseen oikeutettujen kesken suhteessa oikeuksiin, jotka 1 kohtaa huomioon ottamatta olisivat kuuluneet heille.

Palvelussuhteen ehtojen 41 g artiklaa sovelletaan kyseisestä jaosta saatuihin määriin.

▼M2

41 g artikla

Eläkkeet lasketaan sen palkka-asteikon perusteella, joka on voimassa sen kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen, jolloin oikeus eläkkeeseen alkaa.

▼M3

Eläkkeisiin sovelletaan sen yhteisöissä tai niiden ulkopuolella olevan maan osalta vahvistettua korjauskerrointa, jossa eläkkeensaaja todistettavasti osoittaa kotipaikkansa olevan.

Jos eläkkeensaajan kotipaikka on valtiossa, jonka osalta ei ole vahvistettu korjauskerrointa, sovelletaan korjauskerrointa 100.

▼M2

Eläkkeet maksetaan jonakin liitteessä VI olevassa 38 artiklassa tarkoitettuna valuuttana Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 63 artiklassa tarkoitettujen valuuttakurssien mukaisesti.

41 h artikla

Työntekijät vastaavat kolmasosasta eläkejärjestelmän rahoituksesta. Kunkin työntekijän maksuosuus on 6,75 prosenttia hänen peruspalkastaan lukuun ottamatta liitteessä IV olevassa 3 artiklassa tarkoitettuja korjauskertoimia. Kyseinen määrä vähennetään kuukausittain asianomaisen henkilön palkasta, ja se kirjataan tuloksi Euroopan yhteisön yleisen tulo- ja menoarvion osastoon ”komissio”.

Kun on kyse tästä eläkejärjestelmästä johtuvien etuuksien maksamisesta, säätiön johtaja antaa toimivallan sellaiselle hallintoviranomaiselle, jonka tehtävänä on eläkkeiden jakaminen ja maksu Euroopan yhteisöjen komission entisille virkamiehille. Varat näiden etuuksien maksuun otetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä tulo- ja menoarviosta.

▼

7 LUKU

Aiheettomasti maksettujen summien palauttaminen

42 artikla

Työntekijälle aiheettomasti maksetut summat on palautettava, jos vastaanottaja on ollut tietoinen maksun säännönvastaisuudesta tai jos sen aiheettomuus on ollut niin ilmeinen, ettei hän ole voinut olla siitä tietoinen.

8 LUKU

Muutoksenhakukeinot

43 artikla

1. Kukin näissä palvelussuhteen ehdoissa tarkoitettu henkilö voi pyytää johtajalta itseään koskevaa päätöstä. Johtaja ilmoittaa kyseiselle henkilölle perustellun päätöksensä neljän kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä. Jos pyyntöön ei ole vastattu tämän määräajan päättyessä, sitä, että päätöstä ei ole tehty, pidetään hiljaisena hylkäyspäätöksenä, josta voi tehdä 2 kohdassa tarkoitetun valituksen.

2. Kukin näissä palvelussuhteen ehdoissa tarkoitettu henkilö voi vaatia muutosta oikeuttaan loukkaavaan säädökseen valittamalla johtokunnalle joko johtajan päätöksestä tai siitä, että tämä ei ole toteuttanut jotakin palvelussuhteen ehdoissa tarkoitettua toimenpidettä. Valitus on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa. Aika lasketaan alkavaksi:

— päätöksen antamisesta tiedoksi kyseiselle henkilölle ja joka tapauksessa viimeistään siitä päivästä, jona tämä on saanut tiedon siitä, jos kyse on yksittäisestä päätöksestä; jos yksittäinen päätös on kuitenkin luonteeltaan sellainen, että se koskee muuta henkilöä kuin sitä, jolle se on osoitettu, tämä määräaika alkaa kyseisen henkilön osalta siitä päivästä, jona tämä on saanut tiedon päätöksestä, ja viimeistään sen julkistamispäivästä, ja

— vastaukselle asetetun määräajan päättymispäivästä, jos oikaisu koskee 1 kohdassa tarkoitettua hiljaista hylkäyspäätöstä.

Johtokunta ilmoittaa kyseiselle henkilölle perustellun päätöksensä neljän kuukauden kuluessa valituksen esittämispäivästä. Jos valitukseen ei ole vastattu tämän määräajan päättyessä, sitä, että päätöstä ei ole tehty, pidetään hiljaisena hylkäyspäätöksenä, josta voi tehdä 44 artiklassa tarkoitetun valituksen.

3. Työntekijöiden on esitettävä pyyntönsä tai valituksensa ensin lähimmälle esimiehelleen, jollei valitus koske esimiestä; tässä tapauksessa pyyntö tai valitus voidaan esittää suoraan tämän ylemmälle esimiehelle.

44 artikla

1. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen ratkaisemaan säätiön ja näissä palvelussuhteen ehdoissa tarkoitetun henkilön väliset riidat, jotka koskevat kyseisen henkilön oikeuksia 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Taloudellisissa riidoissa tuomioistuimella on täysi harkintavalta.

2. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle tehty valitus otetaan käsiteltäväksi vain, jos

— asiasta on aiemmin valitettu johtokunnalle 43 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja siinä säädetyssä määräajassa tai

— valitus on hylätty nimenomaisella päätöksellä tai hiljaisella päätöksellä.

3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu valitus on esitettävä kolmen kuukauden kuluessa. Aika lasketaan:

— valitusta koskevan päätöksen tiedoksiantamisesta tai

— vastausajan päättymispäivästä, jos valitus koskee 43 artiklan 2 kohdan mukaisen valituksen hiljaista hylkäämispäätöstä; jos kuitenkin tehdään nimenomainen hylkäyspäätös hiljaisen hylkäyspäätöksen jälkeen, mutta ennen valitusajan päättymistä, valitusajan katsotaan alkaneen uudelleen.

4. Poiketen 2 kohdan säännöksistä asianomainen voi välittömästi esitettyään johtokunnalle 43 artiklan 2 kohdan mukaisesti oikaisuvaatimuksen saattaa asian yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi, jos hakemukseen liitetään pyyntö joko kiistanalaisen toimen täytäntöönpanon lykkäämiseksi tai välitoimien aloittamisen lykkäämiseksi. Tällöin pääkanteen käsittelyä yhteisön tuomioistuimessa lykätään, kunnes on saatu nimenomainen päätös tai hiljainen päätös valituksen hylkäämisestä.

5. Tässä artiklassa tarkoitettujen valitusten käsittelyyn ja päätöksentekoon sovelletaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vahvistamaa työjärjestystä.

9 LUKU

Palvelussuhteen päättyminen

45 artikla

Palvelussuhde päättyy työntekijän kuollessa ja lisäksi:

1. määräaikainen sopimus päättyy: a) sopimuksessa määrättynä päivänä, b) sopimuksessa määrätyn irtisanomisajan päättyessä, jos sopimukseen sisältyy määräys, jonka mukaisesti työntekijällä tai säätiöllä on oikeus irtisanoa sopimus ennen sen päättymistä. ►M3 Kyseisen irtisanomisajan on oltava enintään kolme kuukautta ja vähintään kuukausi. ◄ ►M3 Sellaisen työntekijän osalta, jonka työsopimus on uudistettu, kyseisen irtisanomisajan on oltava vähintään kuukausi kultakin suoritetulta palvelusvuodelta ja sen on oltava vähintään kuukausi ja enintään kuusi kuukautta, ◄ c) sen kuukauden lopussa, jona työntekijä täyttää 65 vuotta. Jos säätiö irtisanoo työsopimuksen, työntekijällä on oikeus tehtävien päättymisen ja sopimuksen päättymispäivän väliseltä jaksolta korvaukseen, joka vastaa kolmasosaa hänen peruspalkastaan;

2. toistaiseksi tehty sopimus päättyy: a) sopimuksessa määrätyn irtisanomisajan päättyessä; tämän irtisanomisajan on oltava vähintään kaksi päivää kunkin kokonaisen palveluskuukauden osalta, vähintään 15 päivää ja enintään kolme kuukautta. Irtisanomisaika ei kuitenkaan voi alkaa äitiys- tai sairausloman aikana jos kyseinen loma on enintään kolme kuukautta. Toisaalta irtisanomisaika keskeytyy näiden lomien ajaksi edellä mainituin rajoituksin, tai ▼M3 b) — joko ilman eri toimenpiteitä sen kuukauden viimeisenä päivänä, jolloin työntekijä täyttää 65 vuotta, — tai työntekijän pyynnöstä sen kuukauden viimeisenä päivänä, jona pyyntö on tehty, jos hän on vähintään 60-vuotias, taikka jos hän on 50—60-vuotias ja hän täyttää välittömästi maksettavaa eläkettä koskevat edellytykset liitteessä VI olevan 8 artiklan mukaisesti.

46 artikla

Säätiö voi irtisanoa määräaikaisen ja toistaiseksi tehdyn palvelussopimuksen ilman irtisanomisaikaa:

a) edellä 25 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti harjoittelun aikana tai sen päättyessä;

b) jos työntekijä ei enää täytä 23 artiklan 2 kohdan a ja d alakohdassa säädettyjä vaatimuksia; jos työntekijä ei enää täytä 23 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädettyjä vaatimuksia, irtisanomisessa on kuitenkin noudatettava 41 b artiklaa;

c) jos työntekijä ei voi enää hoitaa tehtäviään 30 artiklassa tarkoitetun palkallisen sairasloman jälkeen; tässä tapauksessa työntekijälle maksetaan hänen peruspalkkaansa vastaava korvaus ja perhelisä kahdelta päivältä kunkin kokonaisen palveluskuukauden osalta.

▼M3

46 a artikla

1. Entinen työntekijä, joka jää työttömäksi sen jälkeen kun hänen palveluksensa säätiössä on päättynyt ja:

— joka ei saa säätiön tai Euroopan yhteisöjen maksamaa vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä,

— jonka palveluksessaolon päättyminen ei johdu erottamisesta tai sopimuksen irtisanomisesta kurinpidollisista syistä,

— joka on ollut palveluksessa vähintään kuusi kuukautta, ja

— jonka kotipaikka on jossakin yhteisöjen jäsenvaltioista,

1. saa kuukausittaisen työttömyyskorvauksen jäljempänä määriteltyjen edellytysten mukaisesti.

Jos hän voi saada työttömyyskorvausta kansallisen järjestelmän mukaan, hänen on tehtävä ilmoitus siitä säätiölle, joka puolestaan ilmoittaa siitä välittömästi komissiolle. Tässä tapauksessa 3 kohdan mukaan maksetusta määrästä vähennetään kyseinen lisä.

2. Työttömyyskorvauksen saadakseen:

a) entisen työntekijän on omasta pyynnöstään oltava rekisteröity työnhakijana sen jäsenvaltion työvoimaviranomaisen pitämässä rekisterissä, jossa hänen kotipaikkansa on;

b) entisen työntekijän on täytettävä kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä säädetyt työkyvyttömyyskorvauksia kyseisen lainsäädännön mukaan saavalle asetetut velvoitteet, ja

c) entisen työntekijän on annettava kuukausittain säätiölle toimivaltaisen kansallisen yksikön antama todistus, jossa vahvistetaan, että hän on täyttänyt a ja b alakohdassa vahvistetut velvoitteet ja jonka kyseinen toimielin toimittaa välittömästi komissiolle.

Yhteisö voi myöntää tai pitää ennallaan etuuden, vaikka b alakohdassa tarkoitetut kansalliset velvoitteet eivät täyty, jos kyseessä on sairaus, tapaturma, raskaus, työkyvyttömyys tai vastaava tilanne tai jos toimivaltainen viranomainen on antanut vapautuksen kyseisten velvoitteiden täyttämisestä.

Komissio vahvistaa tämän kohdan soveltamiseksi tarpeelliset määräykset asiantuntijakomiteaa kuultuaan.

3. Työttömyyskorvaus vahvistetaan suhteessa peruspalkkaan, jonka tilapäinen työntekijä sai palveluksessaolonsa päättyessä. Tämä työttömyyskorvaus on:

— 60 prosenttia peruspalkasta ensimmäisten kahdentoista kuukauden aikana,

— 45 prosenttia peruspalkasta kolmannestatoista kuukaudesta alkaen kahdeksanteentoista kuukauteen asti, ja

— 30 prosenttia peruspalkasta yhdeksännestätoista kuukaudesta alkaen kahdenteenkymmenenteen kuukauteen asti.

Näin määritettyjen määrien on oltava vähintään 30 000 Belgian frangia ja ne voivat olla enintään 60 000 Belgian frangia.

Neuvosto voi komission ehdotuksesta tarkistaa vuosittain edellä mainitut vähimmäis- ja enimmäismäärät.

4. Työttömyyskorvausta maksetaan entiselle työntekijälle enintään kahdenkymmenenneljän kuukauden pituiseksi kaudeksi, joka alkaa hänen palveluksessaolonsa päättyessä. Jos entinen työntekijä kuitenkin lakkaa tämän kauden aikana täyttämästä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä, korvauksen maksu keskeytetään. Korvausta aletaan maksaa uudelleen, jos entinen työntekijä täyttää ennen tämän kauden päättymistä uudelleen kyseiset edellytykset eikä ole saanut oikeutta kansalliseen työttömyyskorvaukseen.

5. Entisellä työntekijällä, joka saa työttömyyskorvauksen, on oikeus liitteessä IV olevassa 6, 7 ja 8 artiklassa määrättyihin perhelisiin. Kotitalouslisä lasketaan työttömyyskorvauksen perusteella liitteessä IV olevassa 6 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

Asianomaisen on ilmoitettava joko hänelle itselleen tai hänen puolisolleen maksetut muut samanluonteiset lisät ja ne vähennetään tämän artiklan soveltamisen perusteella maksetuista lisistä.

Entisellä työntekijällä on 38 artiklassa säädetyin edellytyksin oikeus sairausvakuutukseen eikä hänen tarvitse maksaa sitä itse.

6. Työttömyyskorvaukseen sekä perhelisiin sovelletaan sen jäsenvaltion korjauskerrointa, jossa se, jota asia koskee, on perustellusti osoittanut kotipaikkansa olevan. Työttömyyskorvauksiin sovellettava korjauskerroin on aina se, joka saadaan viimeisen vuosittaisen tarkistuksen tuloksena. Komissio maksaa kyseiset määrät sen maan valuuttana, jossa kotipaikka on. Niihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 63 artiklassa säädettyä valuuttakurssia.

7. Kunkin työntekijän on maksettava kolmasosa työttömyyskorvauksen rahoituksesta. Tämä maksu on 0,4 prosenttia asianomaisen peruspalkasta, ja siinä ei oteta huomioon Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 64 artiklassa säädettyjä korjauskertoimia. Tämä maksu vähennetään kuukausittain asianomaisen peruspalkasta ja maksetaan säätiön maksettavana olevalla kahdella kolmasosalla korotettuna erityiseen työttömyysrahastoon. Kyseinen rahasto on säätiön ja yhteisöjen toimielimien yhteinen. Säätiö ja toimielimet maksavat osuutensa kuukausittain komissiolle viimeistään kahdeksan päivän kuluttua palkkojen maksusta. Komissio antaa maksumääräyksen ja maksaa tästä artiklasta aiheutuvat kulut Euroopan yhteisöjen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti.

8. Edelleen työttömänä olevalle entiselle työntekijälle maksettavaan työttömyyskorvaukseen sovelletaan Euroopan yhteisöille suoritettavaan veroon sovellettavien edellytysten ja menettelyn vahvistamisesta annettua asetusta (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68.

9. Työllisyys- ja työttömyysalan toimivaltaiset kansalliset yksiköt, jotka toimivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, ja komissio toimivat käytännössä yhteistyössä varmistaakseen sen, että tätä artiklaa sovelletaan moitteettomasti.

10. Tämän artiklan yksityiskohtaisia soveltamissääntöjä koskee yhteisöjen toimielimien yhteisellä päätöksellä annettu asetus, joka on tehty henkilöstösääntökomitean annettua lausuntonsa, sen estämättä, mitä 2 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetään.

11. Komissio antaa vuoden kuluttua tämän työttömyysvakuutusjärjestelmän perustamisesta ja sen jälkeen joka toinen vuosi neuvostolle kertomuksen järjestelmän taloudellisesta tilanteesta. Kyseisestä kertomuksesta huolimatta komissio voi antaa neuvostolle 7 kohdassa säädettyjen maksujen mukautusehdotuksia, jos järjestelmän soveltaminen edellyttää sitä. Neuvosto päättää kyseisistä ehdotuksista 3 kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

▼

47 artikla

1. Työsuhde voidaan kurinpitosyistä irtisanoa ilman irtisanomisaikaa työntekijän syyllistyessä velvollisuuksiensa tahalliseen tai huolimattomuudesta johtuvaan vakavaan laiminlyöntiin. Johtaja tekee perustellun päätöksensä asiasta sen jälkeen, kun kyseiselle henkilölle on annettu tilaisuus esittää selityksensä.

2. Tässä tapauksessa johtaja voi tehdä päätöksen liitteessä IV säädetyn uudelleenasettautumiskorvauksen pidättämisestä kokonaan tai osittain ►M2 sekä voi myös päättää rajoittaa liitteessä VI olevassa 11 artiklassa määrättyä lisää 41 h artiklassa säädetyn maksun korvaamiseen, jota korotetaan yhdistetyllä 3,5 prosentin korolla vuosittain ◄ .

48 artikla

1. Säätiön on irtisanottava työntekijän palvelussuhde ilman irtisanomisaikaa silloin, kun johtaja toteaa, että

a) kyseinen henkilö on palvelukseen otettaessa tahallisesti antanut vääriä tietoja joko ammattitaidostaan tai 23 artiklan 2 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttämisestä, ja

b) nämä annetut väärät tiedot ovat olleet ratkaisevia kyseisestä henkilöä palvelukseen otettaessa.

2. Tässä tapauksessa johtaja ilmoittaa palvelussuhteen päättyneeksi kuultuaan kyseistä työntekijää. Työntekijän on päätettävä tehtävänsä välittömästi. Edellä olevan 47 artiklan 2 kohdan säännöksiä sovelletaan.

III OSASTO

PAIKALLISET TYÖNTEKIJÄT

49 artikla

Jollei tässä luvussa toisin säädetä, johtokunta päättää yhteisymmärryksessä Euroopan yhteisöjen komission kanssa paikallisten työntekijöiden palvelussuhteen ehdoista erityisesti, kun on kyse:

a) palvelukseenottamistavasta ja sopimuksen päättymisestä,

b) lomista ja

c) palkasta,

siinä paikassa voimassa olevien säännösten ja käytännön perusteella, jossa paikallinen työntekijä hoitaa tehtäviään.

50 artikla

Säätiö vastaa työnantajan sosiaaliturvamaksuista siinä paikassa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti, jossa kyseinen paikallinen työntekijä hoitaa tehtäviään.

51 artikla

Säätiön ja paikallisen työntekijän väliset riidat ratkaisee siinä paikassa voimassa olevan lainsäädännön mukaan toimivaltainen tuomioistuin, jossa kyseinen paikallinen työntekijä hoitaa tehtäviään.

52 artikla

Paikallisella työntekijällä, jonka palvelussopimus on tehty vuotta pidemmäksi ajaksi tai toistaiseksi, on oikeus äänestää ja oikeus asettua ehdokkaaksi henkilöstökomitean jäseniä valittaessa. Lisäksi paikallisella työntekijällä, jonka palvelussopimus on tehty vuotta lyhyemmäksi ajaksi on myös äänioikeus, jos hän on ollut säätiön palveluksessa vähintään kuusi kuukautta.

IV OSASTO

JOHTAJA JA APULAISJOHTAJA

53 artikla

1. Johtokunta päättää johtajaan ja apulaisjohtajaan sovellettavista säännöksistä, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 54 artiklan soveltamista.

2. Johtajan apuna toimii apulaisjohtaja; johtajan ollessa poissa tai estynyt hänen sijallaan toimii apulaisjohtaja.

54 artikla

Oikeuksia ja velvollisuuksia koskevia 3, 7, 8, 10, 12, 13, 15, 16, 18, 19, 20, 21, ►M3 38, 38 a, 39, 40, 40 a—41 h, ◄ artiklan säännöksiä sekä muutoksenhakukeinoja koskevia43 ja 44 artiklan sovelletaan soveltuvin osin johtajaan ja apulaisjohtajaan.

V OSASTO

ERIOIKEUDET JA VAPAUDET

55 artikla

Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan 12—16 artiklaa sovelletaan säätiön työntekijöihin sekä johtajaan ja apulaisjohtajaan.

Pöytäkirjan 12 artiklan a kohdan määräykset koskevat paikallisia työntekijöitä.

VI OSASTO

VEROTUS

56 artikla

Euroopan yhteisöille suoritettavaan veroon sovellettavien ehtojen ja menettelyjen vahvistamisesta 29 päivänä helmikuuta 1968 annettua neuvoston asetusta (EHTY, ETY, EURATOM) N:o 260/68 ( 2 ) sovelletaan vastaavasti säätiön työntekijöihin sekä johtajaan ja apulaisjohtajaan.

Säätiö kantaa veron ennakkopidätyksenä. Kannetut verot merkitään tuloiksi Euroopan yhteisöjen talousarvioon.

VII OSASTO

LOPPUMÄÄRÄYKSET

▼M3

56 a artikla

Näissä palvelussuhteen ehdoissa säädettyjä maksuja, etuuksia tai korvauksia ei voida yhdistää Euroopan yhteisöjen tulo- ja menoarviosta maksettavien muiden samanluonteisten maksujen, etuuksien tai korvauksien kanssa.

Työntekijän on välittömästi annettava tiedoksi johtajalle kaikki häntä koskevat yhdistämistapaukset.

▼

57 artikla

Johtokunta vahvistaa näiden palvelussuhteen ehtojen yleiset täytäntöönpanoa koskevat säännökset sovittuaan asiasta Euroopan yhteisöjen komission kanssa, johtajan esityksestä ja kuultuaan henkilöstökomiteaa.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

▼M2

LIITE I

HENKILÖSTÖKOMITEAN JA TYÖKYVYTTÖMYYSASIOITA HOITAVAN KOMITEAN KOKOONPANO JA NIIDEN TOIMINTAA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

I LUKU

Henkilöstökomitea

1 artikla

Henkilöstökomiteassa on varsinaisia jäseniä ja mahdollisia varajäseniä, joiden toimikausi on kaksi vuotta. Kuitenkin säätiö voi päättää vahvistaa lyhyemmän toimikauden, jonka on kuitenkin oltava vähintään vuoden pituinen.

Henkilöstökomitean vaalin edellytykset vahvistaa kyseisessä asemapaikassa palveluksessa olevien työntekijöiden yleiskokous. Vaalit toimitetaan salaisina.

Henkilöstökomitean kokoonpanon on oltava sellainen, että siinä varmistetaan kaikkien työntekijäryhmien edustus.

Vaalit ovat lailliset, kun kaksi kolmasosaa äänioikeutetuista työntekijöistä osallistuu niihin. Jos tämä määräedellytys ei täyty, toisen kierroksen vaalit ovat lailliset, jos enemmistö kyseisistä äänioikeutetuista osallistuu niihin.

Henkilöstökomitean jäsenten ja säätiön perustamaan toimielimeen nimettyjen työntekijöiden tehtäviä pidetään osana heidän tavanomaista työtään. Asianomaiselle ei saa aiheutua haittaa näiden tehtävien hoitamisesta.”

II LUKU

Työkyvyttömyysasioita hoitava komitea

2 artikla

Työkyvyttömyyttä käsittelevässä komiteassa on kolme lääkäriä, joista ensimmäisen lääkärin nimeää säätiö, toisen lääkärin nimeää se työntekijä, jota asia koskee, ja kolmas lääkäri nimetään näiden kahden nimetyn lääkärin yhteisellä sopimuksella.

Jos asianomainen työntekijä ei nimeä lääkäriä, sen määrää viran puolesta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen presidentti.

Jos kolmannen lääkärin nimeämisestä ei päästä sopimukseen kahden kuukauden kuluessa toisen lääkärin nimeämisestä, kolmannen lääkärin nimeää Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen presidentti jonkin osapuolen hakemuksesta.

3 artikla

Säätiö maksaa työkyvyttömyysasioita hoitavan komitean työstä aiheutuvat kulut.

Jos sen työntekijän, jota asia koskee, nimeämän lääkärin kotipaikka on muu kuin kyseisen työntekijän asemapaikka, kyseisen työntekijän on maksettava ylimääräiset lääkärinkulut, jotka aiheutuvat kyseisestä nimeämisestä, lukuun ottamatta ensimmäisen luokan matkakuluja, jotka säätiö korvaa.

4 artikla

Työntekijä voi toimittaa työkyvyttömyysasioita hoitavalle komitealle kaikki kertomukset tai todistukset, jotka hän on saanut hoitavalta lääkäriltään tai muulta lääketieteen harjoittajalta, jota hän on mahdollisesti kuullut.

Komitean johtopäätökset annetaan tiedoksi säätiölle ja sille, jota asia koskee.

Komitea käsittelee asioita luottamuksellisesti.

▼

LIITE II

VAPAA-AIKANA JA RAHANA MAKSETTAVA YLITYÖKORVAUS

1 artikla

Palvelussuhteen ehtojen 27 artiklassa vahvistetuissa rajoissa C- ja D-ura-alueisiin kuuluvilla työntekijöillä on oikeus korvaukseen joko vapaa-aikana tai rahana jäljempänä määrättyjen edellytysten mukaisesti:

a) jokainen ylityötunti korvataan ►M1 puolellatoista tunnilla vapaa-aikaa ◄ ; jos ylityö suoritetaan klo 22.00 ja 7.00 välillä tai sunnuntaina taikka yleisenä vapaapäivänä, yksi ylityötunti korvataan kuitenkin ►M1 kahdella tunnilla vapaa-aikaa ◄ ; myönnettäessä vapaa-aikaa on otettava huomioon yksikön tarpeet ja asianomaisen omat toivomukset,

b) jos yksikön tarpeet eivät salli suorittaa kyseistä korvausta vapaa-aikana ennen kuin sitä kuukautta seurannut kuukausi, jona ylityö suoritettiin, on päättynyt, johtaja voi antaa luvan, että korvaamatta olevat ylityötunnit korvataan rahana, joka on ►M1 0,56 prosenttia ◄ kuukausittaisesta peruspalkasta a kohdassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti kultakin ylityötunnilta, ja

c) korvauksen saamiseksi rahana tai vapaa-aikana edellytetään, että ylityö on jatkunut yli 30 minuuttia.

2 artikla

Aikaa, joka tarvitaan komennuspaikkaan matkustamiseen, ei voida pitää tässä liitteessä tarkoitettuna ylityöaikana. Tavanomaisten työtuntien määrän ylittävät työtunnit komennuspaikassa voidaan johtajan päätöksellä korvata vapaa-aikana tai mahdollisesti rahana.

3 artikla

Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 artiklassa määrätään, tiettyjen C- ja D-ura-alueisiin kuuluvien työntekijöiden tekemistä ylityötunneista voidaan maksaa erityisissä olosuhteissa kiinteämääräinen korvaus, jonka määrän ja myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistaa johtokunta henkilöstökomitean annettua lausuntonsa.

LIITE III

LOMIA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

1 jakso

VUOSILOMA

1 artikla

Sinä vuonna, jona työntekijä otetaan säätiön palvelukseen tai jona hän eroaa säätiön palveluksesta, hänellä on oikeus saada vuosilomaa kaksi arkipäivää kultakin täydeltä palveluskuukaudelta, kaksi arkipäivää kultakin sellaiselta vajaalta palveluskuukaudelta, jonka aikana hän ollut työssä yli 15 päivää, ja yksi arkipäivä kultakin palveluskuukaudelta, jonka aikana hän ollut työssä enintään 15 päivää.

2 artikla

Vuosiloma voidaan pitää yhtäjaksoisesti tai useampana osana työntekijän toivomusten ja säätiön toiminnan vaatimusten mukaan. Ainakin yhden yhtäjaksoisen lomajakson täytyy kuitenkin olla kahden viikon pituinen. Uusille työntekijöille myönnetään vuosilomaa vasta palvelussuhteen jatkuttua kolmen kuukauden ajan; he voivat saada lomaa aikaisemminkin aiheellisesti perustelluissa poikkeustapauksissa.

3 artikla

Jos työntekijä sairastuu vuosilomallaan tavalla, joka estäisi häntä hoitamasta tehtäviään, jos hän olisi ollut palveluksessa, vuosilomaa pidennetään lääkärintodistuksessa aiheellisesti perustellun työkyvyttömyyden ajan.

4 artikla

Jos työntekijä ei ole säätiöstä riippumattomista syistä käyttänyt koko vuosilomaansa ennen kyseisen kalenterivuoden loppua, seuraavaksi vuodeksi siirrettävä loma voi olla enintään 12 päivää.

Jos työntekijä ei ole tehtävien hoidon päättyessä käyttänyt kaikkea vuosilomaansa, hänelle maksetaan lomakorvauksena yksi kolmaskymmenesosa hänen senhetkisestä kuukausipalkastaan kultakin käyttämättömältä lomapäivältä.

Jos tehtävien hoidon päättävä työntekijä on pitänyt enemmän vuosilomaa kuin mihin hänen palveluksessaolonsa hänen erotessaan oikeuttaa, hänen palkastaan pidätetään edellisessä kohdassa säädetyllä tavalla laskettu määrä.

5 artikla

Jos työntekijä kutsutaan palvelukseen yksikön toiminnan niin vaatiessa vuosilomansa aikana tai hänen lomansa peruutetaan, tästä aiheutuvat kulut korvataan asianmukaisia tositteita vastaan hänelle ja matkustusaika korvataan uutena lomana.

2 jakso

ERITYISET LOMAT

6 artikla

Vuosiloman lisäksi työntekijälle voidaan pyynnöstä myöntää erityistä lomaa. Jäljempänä tarkoitetuissa tapauksissa myönnetään kyseinen loma seuraavasti:

— työntekijän avioliitto: neljä päivää,

— työntekijän kotipaikan vaihto: enintään kaksi päivää,

— puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää,

— puolison kuolema: neljä päivää,

— vanhemman tai isovanhemman vakava sairaus: enintään kaksi päivää,

— vanhemman tai isovanhemman kuolema: kaksi päivää,

— lapsen syntymä tai avioliitto: kaksi päivää,

— lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää, ja

— lapsen kuolema: neljä päivää.

3 jakso

MATKUSTUSAIKA

7 artikla

Edellä 1 jaksossa säädettyä lomaa pidennetään matkustusajalla, joka lasketaan lomapaikan ja asemapaikan välisen rautatiematkan mukaan seuraavasti:

— 50—250 km: yksi päivä edestakaista matkaa varten,

— 251—600 km: kaksi päivää edestakaista matkaa varten,

— 601—900 km: kolme päivää edestakaista matkaa varten,

— 901—1 400 km: neljä päivää edestakaista matkaa varten,

— 1401—2 000 km: viisi päivää edestakaista matkaa varten,

— yli 2 000 km: kuusi päivää edestakaista matkaa varten.

Edellä olevasta voidaan poikkeustapauksessa poiketa sen pyynnöstä, jota asia koskee, jos esitetään näyttöä siitä, että edestakaista matkaa ei voi suorittaa lasketussa ajassa.

Tässä artiklassa lomapaikalla vuosiloman yhteydessä tarkoitetaan kyseisen työntekijän kotipaikkaa.

Edellä olevia määräyksiä sovelletaan työntekijöihin, joiden asema- ja kotipaikka sijaitsevat Euroopassa. Jos asema- ja/taikotipaikka sijaitsee tai sijaitsevat Euroopan ulkopuolella, matkustusaika vahvistetaan erityisellä päätöksellä ottaen huomioon asianomaisen erityistarpeet.

Kun on kyse 2 jaksossa tarkoitetuista erityisistä lomista, matkustusaika vahvistetaan erityisellä päätöksellä ottaen huomioon asianomaisen erityistarpeet.

▼M1

Kun työntekijään sovelletaan liitteessä IV olevan 15 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan määräyksiä, matkaan kulunut aika, joka perustuu kotipaikan ja asemapaikan välillä rautateitse kuljettavaan etäisyyteen määritetään seuraavasti:

— enintään 900 kilometriä: päivä meno-paluumatkaan, ja

— yli 900 kilometriä: kaksi päivää meno-paluumatkaan.

▼

LIITE IV

PALKKA JA KULUKORVAUKSET

1 jakso

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla

Palkka käsittää peruspalkan, perhelisät ja muut korvaukset.

▼M1

2 artikla

Työntekijöiden palkka ilmaistaan Belgian frangeina. Palkka maksetaan sen valtion valuuttana, jossa työntekijä hoitaa tehtäviään.

Palkka, joka maksetaan muuna valuuttana kuin Belgian frangeina lasketaan sen valuuttakurssin perusteella, jota sovelletaan palkkaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 63 artiklan mukaan.

▼

3 artikla

Belgian frangeina ilmaistuun työntekijän palkkaan, josta on tehty näissä palvelussuhteen ehdoissa tai niiden soveltamista koskevissa määräyksissä tarkoitetut pakolliset vähennykset, sovelletaan korjauskerrointa, joka on erilaisten asemapaikkojen elinkustannusten mukaisesti suurempi, pienempi tai yhtä suuri kuin 100 prosenttia.

Korjauskertoimet vastaavat Euroopan yhteisöjen neuvoston Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 64 ja 65 artiklan 2 kohdan nojalla vahvistamia korjauskertoimia.

▼M3

4 artikla

Kuukausittaiset peruspalkat vahvistetaan kunkin palkkaluokan ja kunkin tason osalta jäljempänä esitetyn taulukon mukaisesti:







Palkkaluokat Tasot 1 2 3 4 5 6 7 8 A 4 195 848 206 827 217 806 228 785 239 764 250 743 261 722 272 701 A 5 161 470 171 036 180 602 190 168 199 734 209 300 218 866 228 432 A 6 139 537 147 151 154 765 162 379 169 993 177 607 185 221 192 835 A 7 120 115 126 092 132 069 138 046 144 023 150 000 A 8 106 232 110 514 B 1 139 537 147 151 154 765 162 379 169 993 177 607 185 221 192 835 B 2 120 903 126 570 132 237 137 571 143 571 149 238 154 905 160 572 B 3 101 408 106 122 110 836 115 500 120 264 124 978 129 692 134 406 B 4 87 711 91 798 95 885 99 972 104 059 108 146 112 233 116 320 B 5 78 399 81 709 85 019 88 329 C 1 89 462 93 069 96 676 100 890 103 890 107 497 111 104 114 711 C 2 77 810 81 117 84 424 91 038 91 038 94 345 97 652 100 959 C 3 72 586 75 418 78 250 81 082 83 914 86 746 89 578 92 410 C 4 65 579 68 238 70 897 73 556 76 215 78 874 81 533 84 192 C 5 60 479 62 956 65 433 67 910 D 1 68 345 71 333 74 309 77 309 80 297 83 285 86 273 89 261 D 2 62 319 64 972 67 625 70 278 72 931 75 584 78 237 80 890 D 3 58 003 60 484 62 965 65 446 67 927 70 408 72 889 75 370 D 4 54 688 56 930 59 172 61 414

▼M3

4 a artikla

Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 66 a artiklan määräyksiä, joissa otetaan käyttöön nettomääräisiin palkkoihin, eläkkeisiin ja erorahoihin sovellettava erityinen maksu, sovelletaan vastaavasti säätiön työntekijöihin, johtajaan ja apulaisjohtajaan.

▼

5 artikla

Palkkoihin tehdään samat mukautukset kuin ne, joista Euroopan yhteisöjen neuvosto on päättänyt näiden yhteisöjen virkamiehien palkkojen osalta. ►M1 ————— ◄

2 jakso

PERHELISÄT

6 artikla

▼M3

1. Kotitalouslisä vahvistetaan 5 prosentiksi työntekijän peruspalkasta, mutta sen on oltava vähintään Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 1 artiklan 1 kohdassa määrätyn vähimmäismäärän suuruinen.

▼

2. Kotitalouslisään on oikeus:

a) naimisissa olevalla työntekijällä,

b) työntekijällä, joka on leski, eronnut, virallisessa asumuserossa tai naimaton tai jolla on huollettavanaan yksi tai useampi 7 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu huollettavana oleva lapsi,

c) johtajan perustellulla erityisellä päätöksellä, joka on tehty asianmukaisten todisteiden perusteella, työntekijällä, joka ei täytä a ja b alakohdassa tarkoitettuja edellytyksiä mutta joka kuitenkin on tosiasiallisesti vastuussa huollettavina olevista henkilöistä.

3. Jos työntekijän puoliso harjoittaa palkallista toimintaa, josta hän saa vuosittaista tuloa ennen veronpidätystä yli ►M1 ura-alueen C 3 kolmannella tasolla olevan työntekijän kuukausittaisen peruspalkan, johon sovelletaan sen valtion osalta vahvistettua korjauskerrointa, jossa puoliso harjoittaa ammatillista toimintaa ◄ , työntekijällä ei ole oikeutta kotitalouslisään ilman johtajan erityistä päätöstä. Kuitenkin kotitalouslisän saa, jos avioparilla on huollettavanaan yksi tai useampi lapsi.

4. Jos molemmat puolisot ovat säätiön palveluksessa ja heillä on 1, 2 ja 3 kohdan nojalla oikeus kotitalouslisään, lisä maksetaan ainoastaan sille puolisolle, jonka peruspalkka on korkeampi.

▼M3

5. Jos työntekijällä on oikeus kotitalouslisään ainoastaan 2 kohdan b alakohdan mukaan ja jos kaikki 7 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut hänen huollettavanaan olevat lapset on annettu laissa olevien määräysten perusteella tai oikeuden päätöksellä taikka toimivaltaisen hallinnollisen viranomaisen päätöksellä toisen henkilön huollettavaksi, kotitalouslisä maksetaan viimeksi mainitulle henkilölle työntekijän lukuun ja hänen nimissään. Täysi-ikäisten huollettavana olevien lasten osalta tämän edellytyksen katsotaan täyttyvän siinä tapauksessa, että he asuvat pääsääntöisesti toisen vanhemman luona.

Kuitenkin jos työntekijän lapset annetaan usean henkilön huollettavaksi, kotitalouslisä jaetaan näille henkilöille huollettavaksi annettujen lasten lukumäärän mukaisesti.

Jos henkilöllä, jolle maksetaan näiden palvelussuhteen ehtojen alaista työntekijää koskeva kotitalouslisä edellisten määräysten nojalla, on itsellään oikeus tähän lisään sillä perusteella, että hän on säätiön tai Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön työntekijä taikka Euroopan yhteisöjen virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva, hänelle maksetaan ainoastaan se kotitalouslisä, joka on näistä suurempi.

▼

7 artikla

▼M3

1. Työntekijä, jolla on yksi tai useampi huollettavana oleva lapsi, saa 2 ja 3 kohdassa mainittujen edellytysten mukaisesti lisän, jonka määrä on yhtä suuri kuin Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevassa 2 artiklan 1 kohdassa määrätty määrä.

▼

2. Huollettavana olevaksi lapseksi katsotaan työntekijän tai hänen puolisonsa lapsi, avioliiton ulkopuolella syntynyt lapsi tai lapseksi otettu lapsi, kun työntekijä huolehtii siitä tosiasiallisesti.

Mitä edellä säädetään, sovelletaan myös lapseksi otettavaan lapseen, jonka lapseksiottamismenettely on aloitettu.

3. Lisä myönnetään:

a) ilman eri toimenpiteitä alle 18-vuotiaalle lapselle,

b) kyseisen työntekijän perustellusta hakemuksesta 18—26-vuotiaalle lapselle, joka käy koulua tai on ammatillisessa koulutuksessa.

4. Jos työntekijä on lain mukaan velvollinen huolehtimaan henkilöstä, jonka huoltaminen aiheuttaa huomattavia kustannuksia, tällaiseen henkilöön voidaan poikkeustapauksessa johtajan perustelluin ja asianmukaisiin selvityksiin perustuvin erillispäätöksin soveltaa samoja määräyksiä kuin huollettavaan lapseen.

5. Jos lapsi on vakavan sairauden tai työkyvyttömyyden vuoksi estynyt hankkimasta toimeentuloaan, lisää maksetaan koko sairauden tai työkyvyttömyyden kestoajan hänen iästään riippumatta.

6. Työntekijän huollettavana olevasta lapsesta maksetaan vain yksi tässä artiklassa tarkoitettu lisä siinäkin tapauksessa, että työntekijän puoliso on jonkin Euroopan yhteisöjen toimielimen palveluksessa.

▼M3

7. Jos 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu hänen huollettavanaan oleva lapsi on annettu lain perusteella tai oikeuden päätöksellä taikka toimivaltaisen hallinnollisen viranomaisen päätöksellä toisen henkilön huollettavaksi, kotitalouslisä maksetaan viimeksi mainitulle henkilölle työntekijän lukuun ja hänen nimissään.

▼

8 artikla

Työntekijälle maksetaan hänen suorittamiensa todellisten koulutuskustannusten suuruinen koululisä, ►M3 kuitenkin kunkin ◄ 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ►M3 huollettavana olevan lapsen ◄ , joka saa säännöllistä täysipäiväistä opetusta jossakin oppilaitoksessa ►M3 , osalta enintään määrä, josta säädetään Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevassa 3 artiklan ensimmäisessä kohdassa ◄ .

Oikeus tähän lisään alkaa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka aikana lapsi aloittaa peruskoulun, ja päättyy sen kuukauden lopussa, jonka aikana lapsi täyttää 26 vuotta.

Edellä ensimmäisessä kohdassa mainittu enimmäismäärä maksetaan kaksinkertaisena:

▼M1

— työntekijä, jonka asemapaikka on vähintään 50 kilometrin päässä: — — joko Eurooppa-koulusta, — tai koulusta, jossa annetaan opetusta lapsen äidinkielellä, ja jota lapsi käy painavin perustein osoitettavissa olevien opetuksellisten syiden vuoksi.

▼

— työntekijälle, jonka asemapaikan etäisyys hänen kotimaansa tai hänen omalla kielellään toimivasta korkeakoulusta on vähintään 50 kilometriä, jos lapsi tosiasiallisesti opiskelee vähintään 50 kilometrin etäisyydellä asemapaikasta sijaitsevassa korkeakoulussa ja työntekijä on oikeutettu ulkomaankorvaukseen; jälkimmäistä ehtoa ei sovelleta, jos työntekijän kotimaassa ei ole mainitunlaista oppilaitosta.

▼M3

Kun lapsi, jonka osalta myönnetään koulutuslisä, on annettu laissa olevien määräysten perusteella taikka oikeuden päätöksellä tai toimivaltaisen hallinnollisen viranomaisen päätöksellä toisen henkilön huollettavaksi, koulutuslisä maksetaan viimeksi mainitulle henkilölle työntekijän lukuun ja hänen nimissään.

▼

9 artikla

1. Työntekijän, jolle maksetaan tässä jaksossa tarkoitettuja perhelisiä, on ilmoitettava hänelle muista lähteistä maksetut vastaavanlaiset lisät; viimeksi mainitut vähennetään 6, 7 ja 8 artiklan mukaan maksetuista lisistä.

2. Huollettavana olevaa lasta koskeva lisä voidaan maksaa kaksinkertaisena johtajan perustelluin erityispäätöksin, jos lääkärintodistuksin osoitetaan lapsen liikunta- tai kehitysvammaisuus, joka aiheuttaa työntekijälle huomattavia kustannuksia.

▼M1

Jakso 2 a

LUENTOPALKKIO

▼M3

9 a artikla

Jos edellä mainitut perhelisät maksetaan 6, 7 ja 8 artiklan nojalla muulle henkilölle kuin työntekijälle, nämä lisät maksetaan kyseisen henkilön kotivaltion valuuttana, tarvittaessa Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 63 artiklassa tarkoitettujen pariteettien mukaisesti. Niihin sovelletaan kyseiselle valtiolle vahvistettua korjauskerrointa, tai kerrointa 100, jos tällaista korjauskerrointa ei ole.

Edellä 9 artiklan määräyksiä sovelletaan edellä tarkoitettujen perhelisien saajaan.

▼M1

►M3 9 b ◄ artikla

Työntekijä, jolle säätiön johtaja on antanut tehtäväksi antaa opetusta osana palvelussuhteen ehtojen 20 artiklan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua ammatillista täydennyskoulutusta, voi saada korvauksen, joka on 0,45 prosenttia kuukausittaisesta peruspalkasta kultakin tavanomaisten työtuntien ulkopuolella annetulta opetustunnilta.

Korvaus maksetaan joltakin opetusta seuraavalta kuukaudelta saatavan palkan yhteydessä.

▼M3

9 c artikla

Ura-alueeseen C kuuluva työntekijä, joka on palkattu pika- ja konekirjoittajaksi, teleksinhoitajaksi, konekirjoittajaksi, johdon sihteeriksi tai johtavaksi sihteeriksi, voi saada kiinteämääräisen korvauksen.

Tämän kiinteämääräisen korvauksen määrä on samansuuruinen kuin Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevassa 4 a artiklassa määrätty kiinteämääräinen korvaus.

▼

3 jakso

ULKOMAANKORVAUS

10 artikla

►M1 1. ◄ Ulkomaankorvaus, joka on 16 prosenttia peruspalkan sekä kotitalouslisän ja asianomaiselle huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän yhteismäärästä, maksetaan:

a) työntekijälle, jos — hän ei ole eikä ole koskaan ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella ►M1 ————— ◄ hänen asemapaikkansa sijaitsee, tai jos — hän kuusi kuukautta ennen säätiön palvelukseen tuloa päättyneen viisivuotiskauden aikana ei ole vakituisesti asunut tai harjoittanut pääasiallista ammattitoimintaansa kyseisen valtion alueella Euroopassa. Tätä määräystä sovellettaessa ei oteta huomioon toisen valtion tai kansainvälisen järjestön lukuun tehdystä työstä aiheutuneita vaikeuksia;

b) työntekijälle, vaikka hän on tai on ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella asemapaikka sijaitsee, jos hän palvelukseentulopäivää edeltäneiden kymmenen vuoden aikana on vakituisesti asunut kyseisen valtion Euroopassa olevan alueen ulkopuolella syistä, jotka eivät liity jonkin valtion tai kansainvälisen järjestön lukuun tehtyyn työhön. Ulkomaankorvauksen vähimmäismäärä on 3 543 Belgian frangia kuukaudessa.

▼M1

2. Työntekijällä, jolla ei ole koskaan ollut sen jäsenvaltion kansalaisuutta, jossa hänen asemapaikkansa on, ja joka ei täytä 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, on oikeus erityiseen ulkomaankorvaukseen, joka on neljännes ulkomaankorvauksesta.

3. Edellä 1 ja 2 kohdan soveltamiseksi työntekijä, joka on avioliiton kautta ilman eri toimenpiteitä saanut sen jäsenvaltion kansalaisuuden, jossa hänen asemapaikkansa on, ilman, että hänellä olisi mahdollisuus luopua siitä, rinnastetaan 1 kohdan a alakohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun henkilöön.

▼

4 jakso

KULUKORVAUKSET

A.

Asettautumiskorvaus ja uudelleenasettautumiskorvaus

11 artikla

1. Työntekijälle, joka on otettu palvelukseen vähintään vuoden määräajaksi tai jonka johtaja katsoo otetun palvelukseen vastaavaksi ajaksi palvelussopimuksen ollessa voimassa toistaiseksi,maksetaan 2 kohdassa määrättyä asettautumiskorvausta arvioidun palvelusajan mukaan seuraavasti:

2.

a) Työntekijälle, joka on oikeutettu ulkomaankorvaukseen tai osoittaa joutuneensa vaihtamaan asuinpaikkaa täyttääkseen palvelussuhteen ehtojen 16 artiklan vaatimukset, maksetaan asettautumiskorvauksena kahden kuukauden peruspalkkaa vastaava määrä, jos hän on oikeutettu kotitalouslisään, ja yhden kuukauden peruspalkkaa vastaava määrä, jos hän ei saa kotitalouslisää. Jos molemmat aviopuolisot ovat säätiön palveluksessa ja oikeutettuja asettautumiskorvaukseen, korvaus maksetaan vain sille puolisoista, jolla on suurempi palkka. Asettautumiskorvaukseen sovelletaan kyseisen työntekijän asemapaikalle vahvistettua korjauskerrointa.

b) Samansuuruinen asettautumiskorvaus maksetaan työntekijälle, joka siirretään uuteen asemapaikkaan ja joutuu siksi vaihtamaan asuinpaikkaa täyttääkseen palvelussuhteen ehtojen 16 artiklan vaatimukset.

c) Asettautumiskorvauksen määrä perustuu työntekijän siviilisäätyyn ja palkkaan joko palvelukseentulohetkellä tai harjoittelun päättyessä taikka sinä päivänä, jona siirto uuteen asemapaikkaan tapahtuu. Asettautumiskorvauksen maksamisen edellytyksenä on, että asianomainen työntekijä ja kotitalouslisään oikeutettu työntekijä perheineen on asettunut asumaan asemapaikkaan.

d) Jos kotitalouslisään oikeutettu työntekijä ei perheineen asetu asumaan asemapaikkaan, hänelle maksetaan vain puolet siitä korvauksesta, johon hän muutoin olisi oikeutettu; toinen puoli korvauksesta maksetaan, kun hänen perheensä asettuu asumaan asemapaikkaan, jos 16 artiklan 4 kohdan määräaikoja noudatetaan. Jos työntekijä siirretään hänen perheensä asuinpaikkakunnalle ennen kuin perhe on asettunut asumaan hänen asemapaikkaansa, hänellä ei tästä syystä ole oikeutta asettautumiskorvaukseen.

e) Työntekijän, jolle on maksettu asettautumiskorvaus ja joka omasta tahdostaan eroaa säätiön palveluksesta kahden vuoden kuluessa tehtäviensä aloittamisesta, on erotessaan maksettava takaisin kahdesta vuodesta jäljellä olevaa osaa suhteellisesti vastaava osa asettautumiskorvauksesta.

f) Työntekijän, jolle maksetaan asettautumiskorvaus, on ilmoitettava hänelle muista lähteistä maksetut vastaavanlaiset korvaukset, jotka vähennetään tässä artiklassa tarkoitetusta korvauksesta.

12 artikla

1. Edellä olevan 11 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttävä työntekijä on palvelussuhteen päättyessä oikeutettu uudelleenasettautumiskorvaukseen, joka määrältään vastaa kahden kuukauden peruspalkkaa, jos työntekijä on oikeutettu kotitalouslisään, ja yhden kuukauden peruspalkkaa, jos työntekijällä ei ole oikeutta kotitalouslisään; uudelleenasettautumiskorvauksen edellytyksenä on, että palvelussuhde on kestänyt neljä vuotta ja että asianomainen ei saa vastaavaa korvausta uudessa asemapaikassa.

Jos molemmat aviopuolisot ovat säätiön palveluksessa ja oikeutettuja uudelleenasettautumiskorvaukseen, kyseinen korvaus maksetaan vain sille puolisoista, jolla on suurempi peruspalkka.

Työntekijälle, jonka palvelussuhde on kestänyt yli vuoden mutta ei neljää vuotta, maksetaan uudelleenasettautumiskorvausta palvelusajan kokonaisia vuosia suhteellisesti vastaava osa.

Palkattomia lomia ei oteta huomioon tätä aikaa laskettaessa.

Uudelleenasettautumiskorvaukseen sovelletaan työntekijän viimeisen asemapaikan korjauskerrointa.

2. Työntekijän kuollessa uudelleenasettautumiskorvaus maksetaan hänen leskelleen tai, jollei leskeä ole, hänen 7 artiklassa tarkoitetuille huollettavina oleville lapsille, riippumatta siitä, täyttyykö 1 kohdan vaatimus palvelussuhteen pituudesta.

3. Uudelleenasettautumiskorvaus lasketaan työntekijän siviilisäädyn ja palkan perusteella palvelussuhteen päättymispäivänä.

4. Uudelleenasettautumiskorvauksen saamiseksi on esitettävä selvitys siitä, että työntekijä perheineen tai kuolleen työntekijän perhe on asettautunut uudelleen vähintään 70 kilometrin etäisyydellä asianomaisen aikaisemmasta asemapaikasta sijaitsevaan paikkaan.

Työntekijän tai kuolleen työntekijän perheen on asettauduttava uuteen paikkaan kolmen vuoden kuluessa asianomaisen palvelussuhteen päättymisestä.

Työntekijän oikeudenomistajalta ei evätä uudelleenasettautumiskorvausta mainitun määräajan ylittymisen perusteella, jos tämä osoittaa olleensa tietämätön edellä olevista määräyksistä.

13 artikla

Edellä 11 artiklassa tarkoitetun asettautumiskorvauksen ja 12 artiklassa tarkoitetun uudelleenasettautumiskorvauksen vähimmäismäärä on kuitenkin:

— ►M3 37 000 ◄ Belgian frangia kotitalouslisään oikeutetulle työntekijälle,

— ►M3 22 000 ◄ Belgian frangia työntekijälle, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään.

B.

Matkakulut

14 artikla

1. Työntekijällä on oikeus omien matkakulujensa sekä puolisonsa ja samassa taloudessa elävien hänen huollettavanaan olevien henkilöiden matkakulujen korvaukseen:

a) palvelussuhteen alkaessa, jolloin korvaus koskee matkaa palvelukseenottopaikasta asemapaikkaan;

b) palvelussuhteen päättyessä, jolloin korvaus koskee matkaa asemapaikasta 3 kohdassa määritellylle kotipaikalle.

Työntekijän kuoltua hänen leskellään ja huollettavina olevilla henkilöillä on oikeus matkakulujen korvaukseen samoin edellytyksin.

Matkakuluihin luetaan myös paikanvarauksesta, matka-tavaran kuljetuksesta ja tarvittaessa välttämättömästä hotellimajoituksesta aiheutuneet kulut.

2. Korvauksen laskentaperusteena on:

— lyhyin ja kustannuksiltaan huokein rautatiematka asemapaikan ja palvelukseenotto- tai kotipaikan välillä;

— A- ja B-ura-alueisiin kuuluvien työntekijöiden osalta I matkaluokka ja muiden työntekijöiden osalta II luokka;

— jos matkasta vähintään 6 tuntia tapahtuu yöllä klo 22.00 ja 7.00 välillä, enintään turistiluokan hintainen makuu- tai lepovaunupaikka, jolloin on esitettävä asiaa koskeva lippu.

Jos käytetään muuta kuin edellä mainittua kulkuneuvoa, korvaus lasketaan rautatiematkan ja asianomaisen matkaluokan mukaan lukuun ottamatta makuuvaunupaikkaa. Ellei korvauksen laskeminen tällä perusteella ole mahdollista, johtaja päättää erikseen korvausperusteista.

3. Työntekijän kotipaikka määritetään hänen tullessaan säätiön palvelukseen, jolloin otetaan huomioon palvelukseenottopaikka tai hänen pääasiallinen oleskelupaikkansa. Tällä tavoin määritettyä kotipaikkaa voidaan johtajan erillispäätöksellä muuttaa palvelussuhteen aikana tai sen päättyessä. Palvelussuhteen aikana tällainen päätös voidaan kuitenkin tehdä vain poikkeustapauksessa ja työntekijän esitettyä asiasta asianmukaiset selvitykset.

Tällaisella päätöksellä ei kuitenkaan saa määrittää asianomaisen pääasialliseksi oleskelupaikaksi Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioiden ulkopuolella tai Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen liitteessä IV lueteltujen maiden ja alueiden ulkopuolella sijaitsevaa paikkaa.

15 artikla

1. Työntekijä on oikeutettu korvaukseen, joka määrältään vastaa hänen omia matkakulujaan toimipaikasta 14 artiklassa tarkoitettuun kotipaikkaan, ja jos hänelle maksetaan kotitalouslisää, korvaukseen myös hänen puolisonsa ja 7 artiklassa tarkoitettujen huollettavina olevien henkilöiden matkakuluista seuraavasti:

— kerran kalenterivuodessa, jos asema- ja kotipaikan välisen rautatiematkan pituus on vähintään 50 kilometriä mutta alle 725 kilometriä,

— kahdesti kalenterivuodessa, jos asema- ja kotipaikan välisen rautatiematkan pituus on vähintään 725 kilometriä;

1. välimatka lasketaan tällöin 14 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla.

Jos molemmat aviopuolisot ovat säätiön palveluksessa, kummallakin on oikeus saada edellä olevien määräysten mukainen kiinteämääräinen korvaus omista matkakuluistaan ja heidän huollettavinaan olevien henkilöiden matkakuluista; kutakin huollettavana olevaa henkilöä kohden korvaus maksetaan vain kerran. Huollettavina olevien lasten matkakulut korvataan vanhempien pyynnön mukaisesti jommankumman vanhemman kotipaikan mukaan.

Jos työntekijä menee naimisiin kuluvan vuoden aikana ja saa siten oikeuden kotitalouslisään, hänen puolisonsa matkakuluista korvataan osa, joka suhteellisesti vastaa aikaa hääpäivästä vuoden loppuun.

Jos korvausten laskentaperuste muuttuu maksupäivän jälkeen perhesuhteiden muutoksen vuoksi, työntekijä ei ole velvollinen palauttamaan jo maksettuja korvauksia.

Laskentaperusteena 4—10-vuotiaiden lasten matkakulujen osalta on puolet normaalihinnasta; kuluja laskettaessa lapsen katsotaan täyttäneen neljä tai kymmenen vuotta kyseisen vuoden tammikuun 1 päivänä.

2. Kiinteämääräinen korvaus perustuu A- ja B-ura-alueisiin kuuluvien työntekijöiden osalta meno-paluulippuun rautateiden ensimmäisessä luokassa ja muiden työntekijöiden osalta menopaluulippuun toisessa luokassa.

▼M1

Kuitenkin jos meno-paluumatka on vähintään 800 kilometriä, maksu suoritetaan C- ja D-ura-alueiden muuhun henkilöstöön kuuluville ensimmäisen luokan hinnan perusteella.

Kun asemapaikan ja kotipaikan välinen matka rautateitse on vähintään 500 kilometriä ja jos tavanomaiseen matkaan kuluu meren ylitys, sillä, jota asia koskee, on matkalipun esitettyään oikeus lentokulujen korvaukseen luksus- tai ensimmäistä luokkaa seuraavan alemman luokan mukaisesti.

▼

Ellei korvauksen laskeminen tällä perusteella ole mahdollista, johtaja vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt erityisellä päätöksellä.

3. Jos työntekijän palvelussuhde päättyy kalenterivuoden aikana muusta syystä kuin kuolemantapauksen vuoksi tai jos hänelle on myönnetty osaksi vuotta palkatonta lomaa ja hän on vuoden aikana palveluksessa alle yhdeksän kuukautta, hänellä on oikeus saada 1 kohdassa tarkoitetusta korvauksesta vain se osa, joka suhteellisesti vastaa hänen työssäoloaikaansa kyseisenä vuonna.

4. Edellä olevia määräyksiä sovelletaan työntekijään, jonka asemapaikka ja kotipaikka sijaitsevat Euroopassa. Työntekijällä, jonka asemapaikka ja/tai kotipaikka sijaitsevat Euroopan ulkopuolella, on oikeus ►M3 itselleen ja jos hänellä on oikeus kotitalouslisään, puolisonsa osalta ja 7 artiklassa tarkoitettujen huollettavina olevien henkilöiden osalta, ◄ asianmukaiset asiakirjat esitettyään saada kerran kalenterivuodessa korvaus kuluista, jotka aiheutuvat matkasta kotipaikkaan, tai matkasta muuhun paikkaan, jolloin kulut eivät saa ylittää kotipaikkaan suuntautuvan matkan kuluja.

▼M3

Kuitenkin jos puoliso ja 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut henkilöt eivät asu työntekijän kanssa asemapaikassa, heillä on kerran kalenterivuodessa ja esitettyään asian kannalta merkitykselliset asiakirjat oikeus koti- ja asemapaikan välisestä matkasta aiheutuvien kulujen korvaukseen tai enintään samansuuruiseen määrään muusta lähtöpaikasta tehdyn matkan aiheuttamien kulujen korvaukseksi.

▼

5. Työntekijä on oikeutettu tässä artiklassa tarkoitettuihin korvauksiin vasta oltuaan säätiön palveluksessa vähintään yhdeksän kuukautta.

C.

Muuttokulut

16 artikla

1. Työntekijä, joka on otettu palvelukseen vähintään vuoden määräajaksi tai jonka johtaja katsoo otetun palvelukseen vastaavaksi ajaksi palvelussopimuksen ollessa voimassa toistaiseksi, on oikeutettu jäljempänä säädetyin edellytyksin muuttokulujen korvaukseen.

2. Kalusteiden ja henkilökohtaisten tavaroiden kuljetuksesta aiheutuneet kulut mukaan lukien vakuutukset tavanomaisten vahinkojen (rikkoutuminen, varkaus, tulipalo) varalta korvataan työntekijälle, joka joutuu vaihtamaan asuinpaikkaa täyttääkseen palvelussuhteen ehtojen 16 artiklan vaatimukset ja joka ei ole saanut näistä kuluista korvausta muualta. Korvaus ei saa ylittää ennalta hyväksytyn kustannusarvion määrää. Säätiön asianomaiselle osastolle on esitettävä vähintään kaksi kustannusarviota. Jos säätiö pitää arvioita liian korkeina, se voi valita muun kuljetusliikkeen. Tällöin työntekijän saaman korvauksen määrä voidaan rajoittaa tämän liikkeen kustannusarvioon.

3. Palvelussuhteen päättyessä tai työntekijän kuollessa korvataan kulut, jotka aiheutuvat muutosta asemapaikasta kotipaikkaan.

Jos kuollut työntekijä oli naimaton, kulut korvataan hänen oikeudenomistajilleen.

4. Muuton on tapahduttava vuoden kuluessa työntekijän koeajan päättymisestä.

Palvelussuhteen päättyessä muuton on tapahduttava kolmen vuoden kuluessa 12 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan määräysten mukaisesti.

Edellä mainittujen määräaikojen jälkeen syntyviä muuttokuluja korvataan vain poikkeustapauksessa ja johtajan erityisellä päätöksellä.

D.

Päiväraha

17 artikla

1. Työntekijä, joka osoittaa joutuvansa vaihtamaan asuinpaikkaa täyttääkseen palvelussuhteen ehtojen 16 artiklan vaatimukset, on 2 kohdassa säädetyltä ajalta oikeutettu päivärahaan seuraavasti:

▼M3



Työntekijä, jolla on oikeus kotitalouslisään Työntekijä, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään 1—15 päivältä 16 päivästä alkaen 1—15 päivältä 16 päivästä alkaen Belgian frangia päivältä Belgian frangia päivältä Belgian frangia päivältä Belgian frangia päivältä A 4—A 8 ja