02012R1230 — FI — 02.12.2019 — 002.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1230/2012, annettu 12 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 täytäntöönpanosta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massojen ja mittojen tyyppihyväksyntävaatimusten osalta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 353 21.12.2012, s. 31)

Muutettu:









▼B

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1230/2012,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2012,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 täytäntöönpanosta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massojen ja mittojen tyyppihyväksyntävaatimusten osalta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







1 artikla

Kohde ja soveltamisala

▼M2

1. Tässä asetuksessa vahvistetaan vaatimukset, joita sovelletaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä kyseisten ajoneuvojen tiettyjen erillisten teknisten yksiköiden EY-tyyppihyväksyntään siltä osin kuin on kyse niiden massoista ja mitoista.

▼B

2. Tätä asetusta sovelletaan M-, N- ja O-luokkien keskeneräisiin, valmiisiin ja valmistuneisiin ajoneuvoihin.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan direktiivissä 2007/46/EY ja asetuksessa (EY) N:o 661/2009 vahvistettujen määritelmien lisäksi seuraavia määritelmiä:

1) ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevassa B osassa määriteltyä ajoneuvojoukkoa.

2) ’Vakiovarusteilla’ tarkoitetaan ajoneuvon peruskokoonpanoa, johon sisältyvät kaikki direktiivin 2007/46/EY liitteessä IV ja XI mainituissa säädöksissä vaaditut ominaisuudet sekä ominaisuudet, jotka asennetaan ilman kokoonpanoa tai varustetasoa koskevia lisävaatimuksia.

3) ’Lisävarusteilla’ tarkoitetaan kaikkia niitä ominaisuuksia, jotka eivät kuulu vakiovarusteisiin, jotka asennetaan ajoneuvoon valmistajan vastuulla ja jotka asiakas voi tilata.

4) ’Ajokuntoisen ajoneuvon massalla’ tarkoitetaan a) moottoriajoneuvon osalta valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan luettuina kuljettajan, polttoaineen (säiliöt vähintään 90-prosenttisesti täytettyinä) ja nesteiden massat sekä korin, ohjaamon, kytkentälaitteiden, varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on asennettu b) perävaunun osalta valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan luettuina nesteiden massat sekä korin, lisäkytkentälaitteiden, varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on asennettu.

▼M1

5) ’Lisävarusteiden massalla’ tarkoitetaan niiden lisävarusteiden yhdistelmien suurinta massaa, jotka voidaan asentaa ajoneuvoon vakiovarusteiden lisäksi valmistajan erittelyjen mukaisesti.

▼B

6) ’Ajoneuvon todellisella massalla’ tarkoitetaan ajokuntoisen ajoneuvon massaa lisättynä yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen lisävarusteiden massalla.

7) ’Suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla’(M) tarkoitetaan ajoneuvolle määritettyä suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin; perävaunun tai puoliperävaunun suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaan sisältyy staattinen massa, joka välittyy vetävään ajoneuvoon, kun ajoneuvot on kytketty toisiinsa.

8) ’Suurimmalla teknisesti sallitulla yhdistelmän kokonaismassalla’(MC) tarkoitetaan moottoriajoneuvon ja yhden tai useamman perävaunun yhdistelmälle määritettyä suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin, tai vetävän ajoneuvon ja puoliperävaunun yhdistelmälle määritettyä suurinta massaa.

9) ’Suurimmalla teknisesti sallitulla hinattavalla massalla’(TM) tarkoitetaan vetävän ajoneuvon hinattavana olevan yhden tai useamman perävaunun suurinta massaa, joka on vetävään ajoneuvoon kytketyn perävaunun akselin tai akseliryhmän pyörien välityksellä maahan kohdistuva kokonaiskuormitus.

10) ’Akselilla’ tarkoitetaan pyörimisakselia, joka on yhteinen kahdelle tai useammalle pyörälle, joka voi olla vetävä tai vapaasti pyörivä ja joka voi koostua useammasta segmentistä, jotka sijaitsevat samalla tasolla kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskilinjaan nähden.

11) ’Akseliryhmällä’ tarkoitetaan sellaisten akseleiden joukkoa, joiden välinen etäisyys on jokin direktiivin 96/53/EY liitteessä I tarkoitetuista etäisyyksistä d ja jotka toimivat jousituksen erityisrakenteen vuoksi toisistaan riippuvaisesti.

12) ’Yksittäisakselilla’ tarkoitetaan akselia, jota ei voida pitää osana akseliryhmää.

13) ’Suurimmalla teknisesti sallitulla akselimassalla’ (m) tarkoitetaan akselilla olevien pyörien kautta maahan välittyvää suurinta sallittua staattista pystysuuntaista kuormitusta vastaavaa massaa, joka perustuu akselin ja ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin.

14) ’Suurimmalla teknisesti sallitulla akseliryhmän massalla’ (μ) tarkoitetaan akseliryhmällä olevien pyörien kautta maahan välittyvää suurinta sallittua staattista pystysuuntaista kuormitusta vastaavaa massaa, joka perustuu akseliryhmän ja ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin.

15) ’Kytkentälaitteella’ tarkoitetaan asiakirjan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 55 – Ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkinosien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset ( 1 ) kohdissa 2.1–2.6 määriteltyä mekaanista laitetta ja sen osia sekä asiakirjan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 102 – Yhdenmukaiset hyväksymisvaatimukset, jotka koskevat I. lyhytkytkentälaitteita, II. ajoneuvoja hyväksytyn lyhytkytkentälaitetyypin asentamisen osalta ( 2 ) kohdassa 2.1.1 määriteltyä lyhytkytkentälaitetta.

16) ’Kytkentäkohdalla’ tarkoitetaan vedettävään ajoneuvoon kiinnitetyn kytkentälaiteen ja vetävään ajoneuvoon kiinnitetyn kytkentälaitteen välisen kytkennän keskikohtaa.

17) ’Kytkentälaitteen massalla’ tarkoitetaan kytkentälaiteen omaa massaa sekä niiden osien massaa, jotka tarvitaan sen kiinnittämiseksi ajoneuvoon.

18) ’Suurimmalla teknisesti sallitulla massalla kytkentäkohdassa’ tarkoitetaan a) vetävän ajoneuvon osalta massaa, joka vastaa kytkentälaitteen ja vetävän ajoneuvon rakenteeseen perustuvaa, vetävän ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuvaa suurinta sallittua staattista pystysuoraa kuormitusta (S- tai U-arvo); b) puoliperävaunun, keskiakseliperävaunun ja nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun osalta massaa, joka vastaa perävaunusta vetävään ajoneuvoon kytkentäkohdassa välittyvää, kytkentälaitteen ja perävaunun rakenteeseen perustuvaa suurinta sallittua staattista pystysuoraa kuormitusta (S- tai U-arvo).

19) ’Matkustajien massalla’ tarkoitetaan ajoneuvoluokan mukaista laskennallista massaa kerrottuna istumapaikkojen määrällä sekä mahdollisten miehistön istumapaikkojen ja seisomapaikkojen määrällä kuljettajaa lukuun ottamatta.

20) ’Kuljettajan massalla’ tarkoitetaan laskennallista 75 kg:n massaa, joka sijaitsee kuljettajan istuimen vertailupisteessä.

21) ’Hyötymassalla’ tarkoitetaan suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan ja ajokuntoisen ajoneuvon, matkustajien ja lisävarusteiden yhteenlasketun massan välistä erotusta.

22) ’Pituudella’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdissa 6.1.1, 6.1.2 ja 6.1.3 määriteltyä mittaa; tätä määritelmää sovelletaan myös kahdesta tai useammasta osasta koostuviin nivelajoneuvoihin.

23) ’Leveydellä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.2 määriteltyä mittaa.

24) ’Korkeudella’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.3 määriteltyä mittaa.

▼M2

25) ’Akselivälillä’ tarkoitetaan a) moottoriajoneuvojen ja vetoaisalla varustettujen perävaunujen osalta ensimmäisen ja viimeisen akselin keskipisteen välistä vaakaetäisyyttä; b) keskiakseliperävaunujen, puoliperävaunujen ja vetoaisalla varustettujen perävaunujen osalta kytkentälaitteen pystyakselin ja viimeisen akselin keskipisteen välistä etäisyyttä.

26) ’Akselien välisellä etäisyydellä’ tarkoitetaan kahden peräkkäisen akselin välistä etäisyyttä; keskiakseliperävaunujen, puoliperävaunujen ja vetoaisalla varustettujen perävaunujen osalta ensimmäisen akselin etäisyys on etukytkentälaitteen pystyakselin ja ensimmäisen akselin keskipisteen välinen vaakaetäisyys.

▼B

27) ’Raideleveydellä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.5 määriteltyä mittaa.

28) ’Vetopöydän etäisyydellä akseliston painopisteestä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.19.2 tarkoitettua etäisyyttä, kun otetaan huomioon kyseisen standardin kohdassa 6.19 tarkoitettu huomautus.

29) ’Puoliperävaunun etuosan asennussäteellä’ tarkoitetaan vetotapin keskiön ja puoliperävaunun etuosan minkä tahansa pisteen välistä vaakaetäisyyttä.

30) ’Etuylityksellä’ tarkoitetaan ensimmäisen akselin tai puoliperävaunun vetotapin keskiön kautta kulkevan pystytason ja ajoneuvon etumaisen pisteen välistä vaakaetäisyyttä.

31) ’Takaylityksellä’ tarkoitetaan viimeisen taka-akselin kautta kulkevan pystytason ja ajoneuvon takimmaisen pisteen välistä vaakaetäisyyttä; jos ajoneuvo on varustettu kytkentälaitteella, jota ei voida irrottaa, ajoneuvon takimmainen piste on kytkentäkohta.

32) ’Kuormatilan pituudella’ tarkoitetaan etäisyyttä kuormatilan etumaisesta sisäpuolisesta pisteestä kuormatilan takimmaiseen sisäpuoliseen pisteeseen mitattuna vaakasuoraan ajoneuvon pitkittäistasossa.

▼M2

33) ’Pyyhkäisyetäisyydellä ajoneuvon takana’ tarkoitetaan lähtöpisteen ja sellaisen ääripisteen välistä etäisyyttä, jonka ajoneuvon takapää saavuttaa, kun ajoneuvo kääntyy liitteessä I olevan B osan 8 kohdassa tai mainitun liitteen C osan 7 kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

▼B

34) ’Akselinnostolaitteella’ tarkoitetaan ajoneuvoon asennettua laitetta, jolla akselin pyörät voidaan nostaa irti maasta ja laskea ne maahan.

35) ’Nostettavalla akselilla’ tarkoitetaan akselia, jota voidaan nostaa normaaliasennostaan ja laskea takaisin akselinnostolaitteella.

36) ’Kuormitettavalla akselilla’ tarkoitetaan akselia, johon kohdistuvaa kuormitusta voidaan muuttaa nostamatta akselia akselinnostolaitteen avulla.

37) ’Ilmajousituksella’ tarkoitetaan jousitusjärjestelmää, jossa vähintään 75 prosenttia jousivaikutuksesta aiheutuu ilmajousituksesta.

38) ’Linja-auton alaluokalla’ tarkoitetaan E-säännön nro 107, Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 107 – M2- tai M3- luokan ajoneuvojen yleisen rakenteen hyväksymistä koskevat yhdenmukaiset vaatimukset ( 3 ), kohdissa 2.1.1 ja 2.1.2 määriteltyä ajoneuvojen joukkoa.

39) ’Nivelajoneuvolla’ tarkoitetaan E-säännön nro 107 kohdassa 2.1.3 määriteltyä luokan M2 tai M3 ajoneuvoa.

40) ’Jakamattomalla kuormalla’ tarkoitetaan kuormaa, jota ei voida tiekuljetuksessa jakaa kahteen tai useampaan kuormaan aiheuttamatta tarpeettomia kustannuksia tai vahingonvaaraa ja jota sen massan tai mittojen takia ei voida kuljettaa ajoneuvolla, jonka massa ja mitat ovat jäsenvaltiossa voimassa olevien suurimpien hyväksyttyjen massojen ja mittojen mukaiset.

▼M2

41) ’Aerodynaamisilla laitteilla ja varusteilla’ tarkoitetaan laitteita tai varusteita, jotka on suunniteltu vähentämään tieliikenteen ajoneuvojen ilmanvastusta, pidennettyjä ohjaamoja lukuun ottamatta.

▼B

3 artikla

Valmistajia koskevat velvoitteet

1. Valmistajan on ajoneuvotyypin kunkin version osalta ilmoitettava seuraavat massat riippumatta siitä, mikä on ajoneuvon valmistusaste: a) suurin teknisesti sallittu kokonaismassa; b) yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa; c) suurin teknisesti sallittu hinattava massa; d) suurin teknisesti sallittu akselimassa tai suurin teknisesti sallittu akseliryhmän massa; e) suurimmat teknisesti sallitut massat kytkentäkohdassa tai -kohdissa, kun otetaan huomioon ajoneuvoon asennettujen tai mahdollisesti asennettavien kytkentälaitteiden tekniset ominaisuudet.

2. Määrittäessään 1 kohdassa tarkoitettuja massoja valmistajan on otettava huomioon parhaat tekniset käytänteet ja paras tekninen tietämys erityisesti materiaalien väsymisestä aiheutuvien mekaanisten vikojen välttämiseksi ja tieinfrastruktuurin vaurioitumisen ehkäisemiseksi.

3. Määrittäessään 1 kohdassa tarkoitettuja massoja valmistajan on otettava huomioon ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus.

Jos valmistaja on varustanut ajoneuvon nopeudenrajoittimella, suurimpana rakenteellisena nopeutena pidetään nopeudenrajoittimen sallimaa todellista nopeutta.

4. Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää ( Määrittäessään 1 kohdassa tarkoitettuja massoja valmistaja ei saa asettaa ajoneuvon käytölle muita rajoituksia kuin ne, jotka koskevat renkaan kantavuutta, jota voidaan säätää nopeuden mukaan rakenteellisesti, mikä sallitaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) säännössä nro 54 – 4 ) sekä komission asetuksen (EU) N:o 458/2011 ( 5 ) liitteessä II olevassa 5 kohdassa.

5. Lisävalmistusvaihetta edellyttävien keskeneräisten ajoneuvojen, kuten alusta-ohjaamorakenteisten ajoneuvojen, osalta valmistajan on toimitettava seuraavien vaiheiden valmistajille kaikki tarpeelliset tiedot, jotka tarvitaan tämän asetuksen vaatimusten noudattamista varten.

Ensimmäisen alakohdan soveltamista varten valmistajan on ilmoitettava kuormituksen kokonaismäärää vastaavan massan painopisteen sijainti.

6. Luokkien M 2 , M 3 , N 2 ja N 3 keskeneräiset ajoneuvot, joita ei ole varustettu korilla, on suunniteltava siten, että seuraavien vaiheiden valmistajat kykenevät täyttämään liitteessä I olevan B osan 7 ja 8 kohdan ja C osan 6 ja 7 kohdan vaatimukset.

4 artikla

Ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää sen massojen ja mittojen osalta koskevat säännökset

1. Valmistajan on itse tai edustajansa välityksellä toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää sen massojen ja mittojen osalta.

2. Hakemus on laadittava liitteessä V olevassa A osassa esitetyn ilmoituslomakemallin mukaisesti.

3. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle massan jakautumista koskevia laskelmia varten kunkin kyseiseen ajoneuvotyyppiin kuuluvan, liitteen V asianomaisten kohtien mukaisten arvojen mukaan määräytyvän teknisen konfiguraation osalta tiedot, joiden perusteella voidaan määrittää seuraavat massat: a) suurin teknisesti sallittu kokonaismassa; b) suurin teknisesti sallittu akselimassa tai akseliryhmän massa; c) suurin teknisesti sallittu hinattava massa; d) suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa tai -kohdissa; e) yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

Tiedot on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla taulukkona tai muussa soveltuvassa muodossa.

4. Jos lisävarusteet vaikuttavat merkittävästi ajoneuvon massoihin ja mittoihin, valmistajan on toimitettava tekniselle tarkastuslaitokselle tiedot ajoneuvoon mahdollisesti asennettavien lisävarusteiden geometrisen painopisteen sijainnista akseleiden suhteen.

5. Jos lisävaruste koostuu useasta osasta, jotka sijaitsevat eri kohdissa ajoneuvoa, valmistaja voi poikkeuksena 4 kohdan säännöksistä toimittaa tekniselle tarkastuslaitokselle vain tiedot lisävarusteiden massan jakautumisesta akseleille.

6. Akseliryhmän osalta valmistajan on ilmoitettava akseliryhmään kohdistuvan kokonaismassan jakautumisesta eri akseleille.

Valmistajan on mahdollisuuksien mukaan esitettävä jakautumisen ilmaisevat kaavat tai kaaviokuvat.

7. Jos hyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos katsoo sen tarpeelliseksi, valmistajan on asetettava saataville hyväksyttäväksi haettua tyyppiä edustava ajoneuvo tarkastusta varten.

8. Ajoneuvon valmistaja voi esittää tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemuksen jousituksen ilmajousitusta vastaavaksi tunnustamista varten.

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on tunnustettava jousitus ilmajousitusta vastaavaksi, jos liitteessä III vahvistetut vaatimukset täyttyvät.

Kun tekninen tutkimuslaitos on tunnustanut vastaavuuden, sen on annettava testausraportti. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on liitettävä testausraportti ja jousituksen tekninen kuvaus EY-tyyppihyväksyntätodistukseen.

9. Jos tämän asetuksen liitteissä I–IV vahvistetut vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä tyyppihyväksyntä direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII vahvistetun numerointijärjestelmän mukaisesti.

Jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

10. Edellä olevan 9 kohdan soveltamista varten tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka on laadittu liitteessä V olevassa B osassa annetun mallin mukaan.

11. Liitteen I lisäyksessä 2 tarkoitettuja sallittuja poikkeuksia sovelletaan direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi.

▼M2

4 a artikla

Aerodynaamisten laitteiden ja varusteiden EY-tyyppihyväksyntä erillisenä teknisenä yksikkönä

1. Valmistajan on itse tai edustajansa välityksellä toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee aerodynaamisen laitteen tai varusteen EY-tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä.

Hakemus on laadittava liitteessä V olevassa C osassa esitetyn ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti.

2. Jos asiaankuuluvat tässä asetuksessa vahvistetut vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntä ja annettava tyyppihyväksyntänumero direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.

Jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle erillisen teknisen yksikön tyypille.

3. Edellä olevan 2 kohdan soveltamista varten tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka on laadittu liitteessä V olevassa D osassa annetun mallin mukaisesti.

4 b artikla

Erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki

Jokaisessa erillisessä teknisessä yksikössä, joka on tämän asetuksen mukaisesti hyväksytyn tyypin mukainen, on oltava liitteessä V olevassa E osassa vahvistettu erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki.

▼B

5 artikla

Suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä ja käytössä

1. Kansallisten viranomaisten on tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksyttyjen ajoneuvojen rekisteröintiä ja käyttöönottoa varten määritettävä ajoneuvotyypin kutakin varianttia ja versiota varten kaikki seuraavat massat, jotka ovat sallittuja kansallisessa tai kansainvälisessä liikenteessä direktiivin 96/53/EY mukaisesti. a) suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu kokonaismassa; b) suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu akselimassa; c) suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu akseliryhmän massa; d) suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu hinattava massa; e) suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu yhdistelmän massa.

Kansallisten viranomaisten on vahvistettava menettely ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen rekisteröinnissä/käytössä sallittujen suurimpien massojen määrittämistä varten. Viranomaisten on nimettävä kyseisten massojen määrittämisestä vastaava toimivaltainen viranomainen sekä eriteltävä tiedot, jotka kyseiselle toimivaltaiselle viranomaiselle on toimitettava.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti määritetyt rekisteröinnissä/käytössä sallitut suurimmat massat eivät saa ylittää 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja suurimpia massoja.

3. Toimivaltaisen viranomaisen on kuultava valmistajaa massojen jakautumisesta akseleille tai akseliryhmille, jotta voidaan varmistaa ajoneuvon järjestelmien, varsinkin jarru- ja ohjausjärjestelmien, asianmukainen toiminta.

4. Rekisteröinnissä/käytössä sallittuja suurimpia massoja määritettäessä kansallisten viranomaisten on varmistettava, että direktiivin 2007/46/EY liitteissä IV ja XI lueteltujen säädösten vaatimukset täyttyvät edelleen.

5. Jos kansalliset viranomaiset katsovat, että tätä asetusta lukuun ottamatta jonkin direktiivin 2007/46/EY liitteissä IV ja XI mainitun säädöksen vaatimukset eivät enää täyty, niiden on vaadittava, että kyseisen säädöksen mukaisen tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen tekee uudet testit ja myöntää uuden tyyppihyväksynnän tai tapauksen mukaan hyväksynnän laajennuksen.

6 artikla

Poikkeukset

1. EY-tyyppihyväksyntä voidaan myöntää jakamattoman kuorman kuljettamiseen tarkoitetuille ajoneuvoille, joiden mitat ylittävät tässä asetuksessa vahvistetut arvot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 96/53/EY 4 artiklan 3 kohdan säännösten soveltamista. Tyyppihyväksyntätodistuksessa ja vaatimustenmukaisuustodistuksessa on tällöin selvästi ilmoitettava, että ajoneuvo on tarkoitettu ainoastaan jakamattomien kuormien kuljettamiseen.

2. Jäsenvaltiot voivat direktiivin 2007/46/EY 23 ja 24 artiklan mukaisesti myöntää hyväksyntöjä ajoneuvoille, joiden mitat ylittävät tämän asetuksen liitteessä I olevan B, C ja D osan 1.1 kohdassa vahvistetut suurimmat sallitut mitat.

Direktiivin 2007/46/EY 23 artiklan mukaisesti myönnettyihin tyyppihyväksyntöihin sovelletaan kyseisen direktiivin liitteessä XII olevan A osan 3 kohdassa vahvistettuja määrällisiä rajoituksia.

7 artikla

Siirtymäsäännökset

1. Kansallisten viranomaisten on sallittava sellaisten ajoneuvojen myynti ja käyttöönotto, jotka on tyyppihyväksytty ennen asetuksen (EY) N:o 661/2009 13 artiklan 2 kohdassa mainittua päivämäärää, ja edelleen myönnettävä laajennuksia direktiivin 92/21/ETY ja 97/27/EY mukaisesti annetuille hyväksynnöille.

2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, direktiivin 97/27/EY 7 artiklan mukaisesti myönnettyjen EY-tyyppihyväksyntöjen voimassaolo päättyy asetuksen (EY) N:o 661/2009 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna päivänä.

Direktiivin 2007/46/EY 27 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot voivat valmistajan pyynnöstä rekisteröidä sarjan viimeisiä ajoneuvoja ja sallia niiden myynnin tai käyttöönoton, vaikka niiden EY-tyyppihyväksyntä ei ole enää voimassa.

3. Valmistajien on 10 päivästä tammikuuta 2014 alkaen toimitettava tämän asetuksen mukaisia vaatimustenmukaisuustodistuksia.

Valmistajien on 9 päivään tammikuuta 2014 saakka ilmoitettava ajoneuvon todellinen massa vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 52, paitsi jos se on ilmoitettu jossakin muussa vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa.

8 artikla

Muutokset direktiiviin 2007/46/EY

Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liitteet I, III, IX ja XVI tämän asetuksen liitteen VI mukaisesti.

Korvataan direktiivin 2007/46/EY liite XII tämän asetuksen liitteellä VII.

9 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan uusiin ajoneuvotyyppeihin joille myönnetään tyyppihyväksyntä 1 päivänä marraskuuta 2012 tai sen jälkeen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITELUETTELO

Liite I Tekniset vaatimukset A OSA Luokkien M1 ja N1 ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset B OSA Luokkien M2 ja M3 ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset C OSA Luokkien N2 ja N3 ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset D OSA Luokan O ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset. Lisäys 1 Luettelo laitteista ja varusteista, joita ei tarvitse ottaa huomioon ulkomittoja määritettäessä Lisäys 2 Tyyppihyväksynnässä ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa sallittavat poikkeamat Lisäys 3 Kääntyvyysvaatimuksiin liittyvät kuvat Lisäys 4 Aerodynaamisten laitteiden ja varusteiden törmäystesti Lisäys 5 Ohjaamon kolmiulotteinen verhopinta Liite II Maastoautojen nousukyky Liite III Edellytykset ilmajousitusta vastaavalle jousitukselle Liite IV Nostettavien tai kuormitettavien akselien asentamista ajoneuvoon koskevat tekniset vaatimukset Liite V A OSA Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen EY-tyyppihyväksyntä ajoneuvon massojen ja mittojen osalta B OSA Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen EY-tyyppihyväksyntätodistus ajoneuvon massojen ja mittojen osalta C OSA Aerodynaamisen laitteen tai varusteen EY-tyyppihyväksyntä erillisenä teknisenä yksikkönä D OSA EY-tyyppihyväksyntätodistus aerodynaamisen laitteen tai varusteen hyväksynnästä erillisenä teknisenä yksikkönä E OSA Erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki Liite VI Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteisiin I, III, IX ja XVI Liite VII Direktiivin 2007/46/EY liite XII









LIITE I

TEKNISET VAATIMUKSET

A OSA

Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot

1. Suurimmat sallitut mitat

1.1 Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:

1.1.1 Pituus: 12,00 m.

1.1.2 Leveys: a) M1: 2,55 m; b) N1: 2,55 m; c) N1: 2,60 m, kun kyseessä on ajoneuvo, jossa on direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan C osan lisäyksessä 2 tarkoitettu lämpöeristetty kori, jonka seinän paksuus on vähintään 45 mm.

1.1.3 Korkeus: 4,00 m.

1.2 Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen.

▼M2

1.3 Pituutta, leveyttä ja korkeutta määritettäessä jätetään ottamatta huomioon ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan lisäyksessä 1.

▼B

2. Massan jakaantuminen

2.1 Akseleiden suurimpien teknisesti sallittujen massojen summa ei saa olla pienempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

2.2 Ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa ei saa olla pienempi kuin seuraavien massojen summa: ajokuntoisen ajoneuvon massa, matkustajien massa, lisävarusteiden massa ja kytkentälaitteen massa, jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan.

2.3 Kun ajoneuvo on kuormattu suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa, millekään akselille kohdistuva massa ei saa ylittää kyseisen akselin suurinta teknisesti sallittua akselimassaa.

2.4 Kun ajoneuvo on kuormattu suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa, etuakselille kohdistuvan massan on kaikissa olosuhteissa oltava vähintään 30 prosenttia ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta. 2.4.1 Kun ajoneuvo on kuormattu suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaan plus suurimpaan teknisesti sallittuun massaan kytkentäkohdassa, etuakselille kohdistuvan massan on kaikissa olosuhteissa oltava vähintään 20 prosenttia ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta.

2.5 Jos ajoneuvo on varustettu irrotettavilla istuimilla, mittojen tarkastus on suoritettava niin, että enimmäismäärä istuimia on asennettuna paikoilleen.

2.6 Edellä 2.2, 2.3 ja 2.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava niin, että a) istuimet on säädetty 2.6.1 kohdan mukaisesti; b) matkustajien massa, hyötymassa ja lisävarusteiden massa jakaantuu 2.6.2–2.6.4.2.3 kohdan vaatimusten mukaisesti. 2.6.1 Istuinten säädöt 2.6.1.1 Säädettävien istuinten on oltava takimmaisessa asennossaan. 2.6.1.2. Jos istuimessa on muita säätömahdollisuuksia (korkeus, kulma, selkänoja jne.), asennon on oltava ajoneuvon valmistajan määrittelemä. 2.6.1.3. Jousitettujen istuinten on oltava lukittuina valmistajan määrittelemään asentoon. 2.6.2 Matkustajien massan jakaantuminen 2.6.2.1 Kutakin matkustajaa edustaa 75 kilon massa. 2.6.2.2 Kunkin matkustajan massan on sijaittava istuimen vertailupisteessä (eli istuimen R-pisteessä). 2.6.2.3 Erikoiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon osalta 2.6.2.2 kohdan vaatimusta sovelletaan soveltuvin osin (esimerkiksi kun on kyseessä ambulanssi ja paareilla makaavan loukkaantuneen henkilön massa). 2.6.3 Lisävarusteiden massan jakaantuminen 2.6.3.1 Lisävarusteiden massan on jakaannuttava valmistajan eritelmien mukaisesti. 2.6.4 Hyötymassan jakaantuminen 2.6.4.1 Luokan M1 ajoneuvot 2.6.4.1.1 Luokan M1 ajoneuvojen osalta hyötymassan on jakaannuttava valmistajan eritelmien mukaisesti teknisen tutkimuslaitoksen hyväksymällä tavalla. 2.6.4.1.2 Matkailuauton hyötymassan on oltava vähintään jossa n on matkustajien enimmäismäärä kuljettaja mukaan luettuna ja L on ajoneuvon kokonaispituus metreinä. 2.6.4.2 Luokan N1 ajoneuvot 2.6.4.2.1 Ajoneuvoissa, joissa on kori, hyötymassan on jakaannuttava tasaisesti kuorma-alustalla. 2.6.4.2.2 Sellaisia ajoneuvoja varten, joissa ei ole koria (esim. alusta-ohjaamo), valmistajan on ilmoitettava hyötykuorman ja tavaroiden sijoittamiseen tarkoitettujen varusteiden (esim. korin, säiliöiden jne.) yhteisen painopisteen sijainnin sallitut äärikohdat (esimerkki: 0,50–1,30 m ensimmäisen taka-akselin etupuolella). 2.6.4.2.3 Niitä ajoneuvoja varten, jotka on tarkoitus varustaa vetopöytäkytkimellä, valmistajan on ilmoitettava vetopöydän vähimmäis- ja enimmäisetäisyys akseliston painopisteestä.

2.7 Lisävaatimukset ajoneuvoille, joilla voidaan vetää perävaunua 2.7.1 Edellä 2.2, 2.3 ja 2.4 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia sovelletaan niin, että otetaan huomioon kytkentälaitteen massa sekä suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa. 2.7.2 Taka-akselille tai -akseleille kohdistuva suurin teknisesti sallittu massa voidaan ylittää enintään 15 prosentilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2.4 kohdan vaatimusten soveltamista. 2.7.2.1 Kun taka-akselille tai -akseleille kohdistuva suurin teknisesti sallittu massa ylitetään enintään 15 prosentilla, sovelletaan komission asetuksen (EU) N:o 458/2011 ( 6 ) liitteessä II olevan 5.2 kohdan vaatimuksia. 2.7.2.2 Jäsenvaltioissa, joissa tieliikennelaki sen sallii, valmistaja voi soveltuvassa asiakirjassa, kuten omistajan käsikirjassa tai huoltokirjassa, ilmoittaa, että ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa voidaan ylittää enintään 10 prosentilla tai 100 kilolla sen mukaan kumpi arvo on alhaisempi. Tätä poikkeusta sovelletaan vain perävaunun vetämiseen 2.7.2.1 kohdassa määritellyissä olosuhteissa ja sillä edellytyksellä, että ajonopeus on rajoitettu enintään 100 kilometriin tunnissa.

3. Hinattava massa ja massa kytkentäkohdassa

3.1 Suurimpaan teknisesti sallittuun hinattavaan massaan sovelletaan seuraavia vaatimuksia: 3.1.1 Perävaunu, jossa on käyttöjarrujärjestelmä 3.1.1.1 Ajoneuvon suurin sallittu hinattava massa on pienin seuraavista arvoista: a) suurin teknisesti sallittu hinattava massa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja kytkentälaitteen lujuuteen; b) vetävän ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa; c) 1,5 kertaa vetävän ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa, kun kyseessä on direktiivin 2007/46/EY liitteessä II tarkoitettu maastoajoneuvo. 3.1.1.2 Suurin teknisesti sallittu hinattava massa saa kuitenkin olla enintään 3 500 kg. 3.1.2 Perävaunu, jossa ei ole käyttöjarrujärjestelmää 3.1.2.1 Sallittu hinattava massa on pienin seuraavista arvoista: a) suurin teknisesti sallittu hinattava massa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja kytkentälaitteen lujuuteen; b) puolet ajokuntoisen vetävän ajoneuvon massasta. 3.1.2.2 Suurin teknisesti sallittu hinattava massa saa kuitenkin olla enintään 750 kg.

3.2 Suurimman teknisesti sallitun massan kytkentäkohdassa on oltava vähintään 4 prosenttia suurimmasta sallitusta hinattavasta massasta ja vähintään 25 kg.

3.3 Valmistajan on omistajan käsikirjassa määriteltävä suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa, kytkentälaitteen asennuspisteet vetävässä ajoneuvossa sekä kytkentäkohdan suurin sallittu takaylitys.

3.4 Suurinta teknisesti sallittua hinattavaa massaa ei määritetä matkustajien lukumäärän mukaan.

4. Yhdistelmän massa

Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa (MC) ei saa olla suurempi kuin suurin teknisesti sallittu kokonaismassa (M) plus suurin teknisesti sallittu hinattava massa (TM).

5. Mäestälähtökyky

5.1 Vetävän ajoneuvon on kyettävä saamaan ajoneuvoyhdistelmä liikkeelle viisi kertaa viiden minuutin aikana ylämäkeen, jonka kaltevuus on vähintään 12 prosenttia.

5.2 Edellä 5.1 kohdassa tarkoitetun testin suorittamista varten vetävä ajoneuvo ja perävaunu on kuormattava niin, että niiden yhteenlaskettu massa on yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

B OSA

Luokan M2 ja M3 ajoneuvot:

1. Suurimmat sallitut mitat

1.1 Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:

1.1.1 Pituus a) ajoneuvo, jossa on kaksi akselia ja yksi osa: 13,50 m b) ajoneuvo, jossa on kolme tai useampia akseleita ja yksi osa: 15,00 m c) nivelajoneuvo: 18,75 m

1.1.2 Leveys: 2,55 m

1.1.3 Korkeus: 4,00 m

1.2 Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen.

▼M2

1.3 Pituutta, leveyttä ja korkeutta määritettäessä jätetään ottamatta huomioon ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan lisäyksessä 1.

▼M2

1.3.1 Lisäyksessä 1 tarkoitettuja aerodynaamisia laitteita koskevat lisävaatimukset

1.3.1.1 Aerodynaamiset laitteet ja varusteet, joiden pituus käyttöasennossa on enintään 500 mm, eivät saa suurentaa käytettävissä olevaa kuormatilaa. Ne on rakennettava siten, että ne on mahdollista lukita sisäänvedettyyn tai kokoontaitettuun asentoonsa ja käyttöasentoonsa. Tällaisten laitteiden ja varusteiden on lisäksi oltava rakenteeltaan sellaisia, että ne voidaan ajoneuvon ollessa paikoillaan vetää sisään tai taittaa kokoon siten, että 1.1.2 kohdassa tarkoitettu ajoneuvon suurin sallittu leveys ei ylity enemmän kuin 25 mm ajoneuvon kummallakin sivulla ja 1.1.1 kohdassa tarkoitettu ajoneuvon suurin sallittu pituus ei ylity enemmän kuin 200 mm, mikä on sallittua ainoastaan vähintään 1 050 mm:n korkeudella maanpinnasta, ja että ne eivät haittaa ajoneuvon käyttöä intermodaalisessa kuljetuksessa. Lisäksi 1.3.1.1.1 ja 1.3.1.1.3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä.

1.3.1.1.1 Laitteet ja varusteet on tyyppihyväksyttävä tämän asetuksen mukaisesti.

1.3.1.1.2 Käyttäjän on voitava muuttaa aerodynaamisen laitteen ja varusteen asentoa ja vetää se sisään tai taittaa se kokoon käyttämällä enintään 40 daN:n manuaalista voimaa. Tämä voidaan tehdä myös automaattisesti.

1.3.1.1.3 Laitteiden ja varusteiden ei tarvitse olla sisäänvedettävia tai kokoontaitettavia, jos enimmäismittoja koskevat vaatimukset täyttyvät täysimääräisesti kaikissa olosuhteissa.

1.3.1.2 Aerodynaamiset laitteet ja varusteet, joiden pituus käyttöasennossa on suurempi kuin 500 mm, eivät saa suurentaa käytettävissä olevaa kuormatilaa. Ne on rakennettava siten, että ne on mahdollista lukita sekä sisäänvedettyyn tai kokoontaitettuun asentoonsa että käyttöasentoonsa. Tällaisten laitteiden on lisäksi oltava rakenteeltaan sellaisia, että ne voidaan ajoneuvon ollessa paikoillaan vetää sisään tai taittaa kokoon siten, että 1.1.2 kohdassa tarkoitettu ajoneuvon suurin sallittu leveys ei ylity enemmän kuin 25 mm ajoneuvon kummallakin sivulla ja 1.1.1 kohdassa tarkoitettu ajoneuvon suurin sallittu pituus ei ylity enemmän kuin 200 mm, mikä on sallittua ainoastaan vähintään 1 050 mm:n korkeudella maanpinnasta, ja että ne eivät haittaa ajoneuvon käyttöä intermodaalisessa kuljetuksessa. Lisäksi 1.3.1.2.1–1.3.1.2.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä.

1.3.1.2.1 Laitteet ja varusteet on tyyppihyväksyttävä tämän asetuksen mukaisesti.

1.3.1.2.2 Käyttäjän on voitava muuttaa aerodynaamisen laitteen ja varusteen asentoa ja vetää se sisään tai taittaa se kokoon käyttämällä enintään 40 daN:n manuaalista voimaa. Tämä voidaan tehdä myös automaattisesti.

1.3.1.2.3 Kunkin laitteet tai varusteet muodostavan keskeisen pystysuoran rakenneosan tai tällaisten rakenneosien yhdistelmän ja kunkin keskeisen vaakasuoran rakenneosan tai tällaisten rakenneosien yhdistelmän on ajoneuvoon asennettuna ja käyttöasennossaan kestettävä järjestyksessä ylös- ja alaspäin, vasemmalle ja oikealle suuntautuva pysty- ja vaakasuora 200 daN ± 10 %:n veto- ja työntövoima, joka kohdistetaan staattisesti asianomaisen kohtisuoran pinnan geometriseen keskipisteeseen enintään 2,0 MPa:n paineella. Laitteiden ja varusteiden muoto saa muuttua, kun voima kohdistetaan niihin, mutta säätö- ja lukitusjärjestelmä ei saa vapautua. Muodonmuutoksen on oltava rajattu sen varmistamiseksi, että ajoneuvon suurin sallittu leveys ei testin aikana eikä sen jälkeen ylity enemmän kuin 25 mm ajoneuvon kummallakin sivulla.

1.3.1.2.4 Kunkin laitteet tai varusteet muodostavan keskeisen pystysuoran rakenneosan tai tällaisten rakenneosien yhdistelmän ja kunkin keskeisen vaakasuoran rakenneosan tai tällaisten rakenneosien yhdistelmän on sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna kestettävä pituussuuntainen taaksepäin suuntautuva vaakasuora 200 daN ± 10 %:n vetovoima, joka kohdistetaan staattisesti asianomaisen kohtisuoran pinnan geometriseen keskipisteeseen enintään 2,0 MPa:n paineella. Laitteiden ja varusteiden muoto saa muuttua, kun voima kohdistetaan niihin, mutta säätö- ja lukitusjärjestelmä ei saa vapautua. Muodonmuutoksen on oltava rajattu sen varmistamiseksi, että ajoneuvon suurin sallittu leveys ei ylity enemmän kuin 25 mm ajoneuvon kummallakin sivulla ja että ajoneuvon suurin sallittu pituus ei ylity enemmän kuin 200 mm.

1.3.1.3 Tutkimuslaitoksen on varmennettava tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla, että aerodynaamiset laitteet ja varusteet sekä käyttöasennossaan että sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna eivät merkittävästi haittaa voimalaitteen, pakojärjestelmän ja matkustamon jäähdytystä ja ilmanvaihtoa. Kaikkia muita ajoneuvon järjestelmiin sovellettavia vaatimuksia on noudatettava kaikilta osin näiden laitteiden ja varusteiden ollessa sekä käyttöasennossaan että sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna.

Poiketen siitä, mitä sovellettavissa taka-alleajosuojausta koskevissa vaatimuksissa edellytetään, taka-alleajosuojan takaosan ja ajoneuvon perän – aerodynaamisten laitteiden ja varusteiden ollessa siihen asennettuina – uloimmaisen pisteen väliset vaakaetäisyydet voidaan mitata ottamatta huomioon aerodynaamisia laitteita ja varusteita sillä edellytyksellä, että niiden pituus on yli 200 mm, ne ovat käyttöasennossa ja että laitteiden ja varusteiden rakenneosien, jotka on sijoitettu kuormaamattomana mitattuna enintään 2,0 metrin korkeudelle maanpinnasta, olennaiset osuudet on tehty materiaalista, jonka Shore (A) -kovuus on pienempi kuin 60. Kovuutta määritettäessä ei oteta huomioon kehikon tai rungon muodostavia kapeita kaaria, putkia tai metallivaijereita, jotka tukevat rakenneosien olennaisia osuuksia. Jotta voidaan välttää loukkaantumisriski ja muiden ajoneuvojen lävistyminen yhteentörmäyksessä, tällaisten kaarien, putkien tai metallivaijereiden päät eivät saa olla taaksepäin suunnattuja laitteen tai varusteen ollessa käyttöasennossaan taikka sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna.

Edellisessä kohdassa tarkoitetun poikkeuksen vaihtoehtona voidaan taka-alleajosuojan takaosan ja ajoneuvon perän – aerodynaamisten laitteiden ja varusteiden ollessa siihen asennettuina – uloimmaisen pisteen väliset vaakaetäisyydet mitata ottamatta huomioon aerodynaamisia laitteita ja varusteita sillä edellytyksellä, että niiden pituus on yli 200 mm, ne ovat käyttöasennossa ja että kyseiset laitteet tai varusteet ovat lisäyksessä 4 vahvistettujen testausvaatimusten mukaisia.

Taka-alleajosuojan takaosan ja ajoneuvon perän uloimmaisen pisteen väliset vaakaetäisyydet on kuitenkin mitattava aerodynaamisten laitteiden ja varusteiden ollessa sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna tai on otettava huomioon syntyvän ulkoneman pituus lisäyksessä 4 olevan 1.6.1 kohdan mukaisesti, jos sen pituus on suurempi kuin sisäänvedetyn tai kokoontaitetun laitteen tai varusteen pituus.

▼B

2. Korilla varustettujen ajoneuvojen massan jakaantuminen

2.1 Laskentamenetelmä

Merkinnät

M suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

TM suurin teknisesti sallittu hinattava massa;

MC yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

mi yksittäisen akselin i suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

mc suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa;

μj akseliryhmän j suurin teknisesti sallittu massa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

2.1.1 On tehtävä soveltuvat laskelmat sen varmistamiseksi, että jokainen tyyppiä edustava tekninen konfiguraatio täyttää jäljempänä esitetyt vaatimukset.

2.1.2 Ajoneuvoille, joissa on kuormitettavia akseleita, seuraavat laskelmat on tehtävä akselien jousituksen ollessa kuormitettuna normaalia käyttötilannetta vastaavasti.

▼M2

2.1.3 Kun kyseessä ovat vaihtoehtoisella polttoaineella toimivat tai päästöttömät moottoriajoneuvot: 2.1.3.1 Direktiivin 96/53/EY liitteessä I olevan 2.3 ja 2.4 kohdan mukainen vaihtoehtoisen polttoaineteknologian tai päästöttömän teknologian edellyttämä lisäpaino on määritettävä valmistajan toimittamien asiakirjojen perusteella. Tutkimuslaitoksen on todennettava ilmoitettujen tietojen oikeellisuus tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla. 2.1.3.2 Valmistajan on merkittävä seuraava lisätunnus sekä lisäpainon arvo valmistajan lakisääteisessä kilvessä olevien pakollisten tietojen alle tai viereen; lisätunnus ja lisäpainon arvo on lisättävä selvästi merkityn, pelkästään pakolliset tiedot sisältävän suorakulmion ulkopuolelle. ”96/53/EC ARTICLE 10B COMPLIANT – XXXX KG” Tunnuksen ja lisäpainon merkkien korkeuden on oltava vähintään 4 mm. Lisäksi siihen saakka, kun vaatimustenmukaisuustodistuksessa otetaan käyttöön lisäpainoa koskeva kohta, lisäpainon arvo on ilmoitettava myös vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa ”huomautuksia”, jotta nämä tiedot voidaan sisällyttää ajoneuvossa pidettäviin ajoneuvon rekisteröintiasiakirjoihin.

▼B

2.2 Yleiset vaatimukset

2.2.1 Yksittäisten akselien suurimpien teknisesti sallittujen akselimassojen ja akseliryhmien suurimpien sallittujen massojen summa ei saa olla pienempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

2.2.2 Seuraavien massojen summa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: ajokuntoisen ajoneuvon massa, lisävarusteiden massa, matkustajien massa, 2.2.3 kohdassa tarkoitetut massat WP ja B, kytkentälaitteen massa, jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan sekä suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa.

2.2.3 Kuorman jakaantuminen 2.2.3.1 Merkinnät P istumapaikkojen määrä, pois luettuna kuljettajan ja miehistön jäsenten paikat; Q yhden matkustajan massa, kg; Qc yhden miehistön jäsenen massa, kg; S1 seisoville matkustajille varattu ala, m2; SP valmistajan ilmoittama seisovien matkustajien määrä; Ssp yhdelle seisovalle matkustajalle osoitettu ala, m2; WP pyörätuolipaikkojen määrä kerrottuna 250 kg:lla, joka edustaa pyörätuolin ja sen käyttäjän massaa; V matkatavaratilojen kokonaistilavuus mukaan luettuina tavaratilat, telineet ja suksiboksit, m3; B valmistajan ilmoittama suurin sallittu matkatavaroiden massa, mukaan luettuna suurin sallittu mahdollisessa suksiboksissa kuljetettava massa (B’). 2.2.3.2 Istuvien matkustajien massojen Q ja Qc on sijaittava istuinten vertailupisteissä (eli istuinten R-pisteissä); 2.2.3.3 Seisovien matkustajien määrällä SP kerrotun massan Q on jakaannuttava tasaisesti seisoville matkustajille varatulla alueella S1. 2.2.3.4 Massan WP on mahdollisuuksien mukaan jakaannuttava tasaisesti kullekin pyörätuolipaikalle. 2.2.3.5 Massan B (kg) on jakaannuttava tasaisesti matkatavaratiloihin. 2.2.3.6 Massan B’ on sijaittava suksiboksin painopisteessä. 2.2.3.7 Suurimman teknisesti sallitun massan kytkentäkohdassa on sijaittava kytkentäkohdassa, jonka takaylityksen valmistaja ilmoittaa. 2.2.3.8 Arvot Q ja Ssp



Ajoneuvon alaluokka Q (kg) Ssp (m2) Alaluokat I ja A 68 0,125 m2 Alaluokka II 71 0,15 m2 Alaluokat III ja B 71 Ei sovelleta Kunkin miehistön jäsenen massa on 75 kg. 2.2.3.9 Seisovien matkustajien määrä ei saa ylittää arvoa S1/Ssp, jossa Ssp on yhdelle seisovalle matkustajalle 2.2.3.8 kohdan taulukossa vahvistettu ala. 2.2.3.10 Matkatavaran suurimman sallitun massan on oltava vähintään:

2.2.4 Laskelmat 2.2.4.1 Edellä 2.2.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttyminen on todennettava sisätilojen kaikkien järjestelyvaihtoehtojen osalta. 2.2.4.2 Edellä 2.2.3 kohdassa määritellyissä olosuhteissa kullekin yksittäiselle akselille ja akseliryhmälle kohdistuva massa ei saa olla suurempi kuin kyseisen akselin tai akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa tai akseliryhmän massa. 2.2.4.3 Jos ajoneuvon istumapaikkojen määrä on vaihdeltavissa, siinä on tila seisovia matkustaja varten (S1) ja se on varustettu pyörätuolien kuljettamista varten, kohtien 2.2.2 ja 2.2.4.2 vaatimusten täyttyminen on todennettava soveltuvin osin kaikissa seuraavissa tilanteissa: a) matkustajien käytössä ovat kaikki mahdolliset istumapaikat, jäljelle jäävä seisomapaikoille varattu alue (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti, mikäli se saavutetaan) ja, jos tilaa on, jäljelle jäävät pyörätuolipaikat; b) matkustajien käytössä ovat kaikki mahdolliset seisomapaikat (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti), jäljelle jäävät istumapaikat ja, jos tilaa on, jäljelle jäävät pyörätuolipaikat; c) matkustajien käytössä ovat kaikki mahdolliset pyörätuolipaikat, jäljelle jäävä seisomapaikoille varattu alue (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti, mikäli se saavutetaan) ja, jos tilaa on, jäljelle jäävät istumapaikat.

2.2.5 Kun ajoneuvo on kuormattuna 2.2.2 kohdassa määritellyllä tavalla, ohjaaville etuakseleille kohdistuvaa kuormaa vastaavan massan on oltava vähintään 20 prosenttia suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta M. ▼M2 2.2.5.1 Kun kyseessä on 4-akselinen luokan I nivelajoneuvo, jossa on kaksi ohjaavaa akselia, ohjaaville etuakseleille kohdistuvaa kuormaa vastaavan massan on oltava vähintään 15 prosenttia suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta M. ▼B

2.2.6. Kun ajoneuvo on tarkoitus tyyppihyväksyä useampaan kuin yhteen alaluokkaan, 2 kohdan vaatimuksia sovelletaan kuhunkin alaluokkaan.

3. Vetokyky

3.1 Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa plus suurin teknisesti sallittu hinattava massa.

3.2 Suurin teknisesti sallittu hinattava massa saa olla enintään 3 500 kg.

4. Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa

4.1 Suurimman teknisesti sallitun massan kytkentäkohdassa on oltava vähintään 4 prosenttia suurimmasta teknisesti sallitusta hinattavasta massasta tai 25 kg sen mukaan, kumpi on suurempi.

4.2 Valmistajan on omistajan käsikirjassa vahvistettava edellytykset kytkentälaitteen kiinnittämiselle moottoriajoneuvoon.

4.2.1 Tarvittaessa 4.2 kohdassa tarkoitettuihin edellytyksiin on sisällytettävä vetävän ajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa, kytkentälaitteen suurin sallittu massa, kytkentälaiteen kiinnityskohdat sekä kytkentälaitteen suurin sallittu takaylitys.

5. Mäestälähtökyky

5.1 Perävaunua vetämään suunnitellun ajoneuvon, on kyettävä lähtemään liikkeelle ylämäkeen, jonka kaltevuus on vähintään 12 prosenttia, viisi kertaa viiden minuutin aikana.

5.2 Edellä 5.1 kohdassa tarkoitetun testin suorittamista varten vetävä ajoneuvo ja perävaunu on kuormattava niin, että niiden yhteenlaskettu massa on yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

6. Moottorin teho

6.1 Moottorin antotehon on oltava vähintään 5 kW jokaista yhdistelmän tai, jos kyseessä on ajoneuvo, jota ei ole tarkoitettu vetämään perävaunua, perävaunuun kytkemättömän ajoneuvon suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan tonnia kohden. ►M2 Tämän kohdan vaatimuksia ei sovelleta sähköhybridiajoneuvojen sähkökäyttöiseen ajotilaan. ◄

▼M2

6.2 Moottorin teho on mitattava E-säännön nro 85 ( 7 ) mukaisesti.

▼B

7. Kääntyvyys

7.1 Ajoneuvon on kyettävä kääntymään kumpaankin suuntaan tämän liitteen lisäyksen 3 kuvassa 1 esitetyn 360 asteen liikeradan koko alueella niin, että mikään ajoneuvon uloimmista pisteistä ei joudu ympyrän ulomman kehän ulkopuolelle eikä sisemmän kehän sisäpuolelle.

7.1.1 Testi on tehtävä sekä ajoneuvon ollessa kuormaamattomana (eli massaltaan ajokuntoisena) että sen ollessa kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa. ►M2 Jos ajoneuvo on varustettu 1.3.1.1 ja 1.3.1.2 kohdassa tarkoitetuilla aerodynaamisilla laitteilla tai varusteilla, laitteiden ja varusteiden on oltava käytössä ja käyttöasennossaan. ◄

7.1.2 Edellä olevaa 7.1 kohtaa sovellettaessa ei oteta huomioon tämän liitteen lisäyksessä 1 tarkoitettuja ajoneuvon leveyden ylittäviä osia.

7.2 Kuormitettavalla akselilla varustetun ajoneuvon osalta 7.1 kohdan vaatimusta sovelletaan myös silloin, kun kuormitettava akseli on käytössä.

7.3 Edellä olevan 7.1 kohdan vaatimusten täyttyminen todennetaan seuraavasti:

7.3.1 Ajoneuvo kääntyy sellaisen kehämäisen alueen sisällä, jota rajaavat kaksi samankeskeistä ympyrää, joiden säteet ovat 5,30 m ja 12,50 m.

7.3.2 Moottoriajoneuvon etuosan ulointa kohtaa kuljetetaan ulomman ympyrän kehää pitkin (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 1).

▼M2

7.4 Ohjattavuutta koskevien vaatimusten mukaisuus voidaan tutkimuslaitoksen ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella osoittaa direktiivin 2007/46/EY liitteen XVI mukaisella numeerisella simuloinnilla. Epäselvissä tapauksissa tutkimuslaitos tai tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia täysimittaisen fysikaalisen testin suorittamista.

▼B

8. Pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana

8.1 Ajoneuvo, jossa on yksi osa

8.1.1 Ajoneuvo on testattava 8.1.2 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti. ►M2 Jos ajoneuvo on varustettu 1.3.1.1 ja 1.3.1.2 kohdassa tarkoitetuilla aerodynaamisilla laitteilla tai varusteilla, laitteiden ja varusteiden on oltava käytössä ja käyttöasennossaan. ◄

8.1.2 Testausmenetelmä Ajoneuvon ollessa paikallaan määritetään ympyrästä ulospäin olevalle ajoneuvon kyljelle pystysuora tangenttitaso piirtämällä maahan viiva. Ajoneuvo käännetään suoralta tulolinjalta kuvassa 1 esitetylle kehämäiselle alueelle siten, että sen etupyörät on käännetty niin, että ajoneuvon uloin piste seuraa ulomman ympyrän kehää (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 2a).

8.1.3 Ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen.

8.1.4 Pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana saa olla enintään 0,60 m.

8.2 Kaksi- tai useampiosaiset ajoneuvot

8.2.1 Kaksi- tai useampiosaisiin ajoneuvoihin sovelletaan 8.1 kohdan vaatimuksia soveltuvin osin. Tällöin jäykät osat linjataan tason mukaisesti tämän liitteen lisäyksessä 3 olevassa kuvassa 2b esitetyllä tavalla.

▼M2

8.3 Suurinta pyyhkäisyetäisyyttä ajoneuvon takana koskevien vaatimusten mukaisuus voidaan tutkimuslaitoksen ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella osoittaa direktiivin 2007/46/EY liitteen XVI mukaisella numeerisella simuloinnilla. Epäselvissä tapauksissa tutkimuslaitos tai tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia täysimittaisen fysikaalisen testin suorittamista.

▼B

C OSA

Luokkien N2 ja N3 ajoneuvot:

1. Suurimmat sallitut mitat

1.1 Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:

1.1.1 Pituus: 12,00 m.

1.1.2 Leveys: a) 2,55 m, kaikki ajoneuvot; ▼M2 b) 2,60 m, kun kyseessä on ajoneuvo, jossa on direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksen 2 koritunnuksessa 04 tai 05 tarkoitettu lämpöeristetty kori, jonka seinän paksuus on vähintään 45 mm. ▼B

1.1.3 Korkeus: 4,00 m.

1.2 Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen.

▼M2

1.3 Pituutta, leveyttä ja korkeutta määritettäessä jätetään ottamatta huomioon ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan lisäyksessä 1.

▼M2

1.3.1 Lisäyksessä 1 tarkoitettuja aerodynaamisia laitteita koskevat lisävaatimukset

1.3.1.1 Aerodynaamiset laitteet ja varusteet, joiden pituus on käyttöasennossa enintään 500 mm, eivät saa pidentää käytettävissä olevaa kuormatilaa. Ne on rakennettava siten, että ne on mahdollista lukita sekä sisäänvedettyyn tai kokoontaitettuun asentoonsa että käyttöasentoonsa. Tällaisten laitteiden ja varusteiden on lisäksi oltava rakenteeltaan sellaisia, että ne voidaan ajoneuvon ollessa paikoillaan vetää sisään tai taittaa kokoon siten, että ajoneuvon suurin sallittu leveys ei ylity enemmän kuin 25 mm ajoneuvon kummallakin sivulla ja ajoneuvon suurin sallittu pituus ei ylity enemmän kuin 200 mm, mikä on sallittua ainoastaan vähintään 1 050 mm:n korkeudella maanpinnasta, ja että ne eivät haittaa ajoneuvon käyttöä intermodaalisessa kuljetuksessa. Lisäksi 1.3.1.1.1 ja 1.3.1.1.3kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä.

1.3.1.1.1 Laitteet ja varusteet on tyyppihyväksyttävä tämän asetuksen mukaisesti.

1.3.1.1.2 Käyttäjän on voitava muuttaa aerodynaamisen laitteen ja varusteen asentoa ja vetää se sisään tai taittaa se kokoon käyttämällä enintään 40 daN:n manuaalista voimaa. Tämä voidaan tehdä myös automaattisesti.

1.3.1.1.3 Laitteiden ja varusteiden ei tarvitse olla sisäänvedettävia tai kokoontaitettavia, jos enimmäismittoja koskevat vaatimukset täyttyvät täysimääräisesti kaikissa olosuhteissa.

1.3.1.2 Aerodynaamiset laitteet ja varusteet, joiden pituus on käyttöasennossaan suurempi kuin 500 mm, eivät saa pidentää käytettävissä olevaa kuormatilaa. Ne on rakennettava siten, että ne on mahdollista lukita sekä sisäänvedettyyn tai kokoontaitettuun asentoonsa että käyttöasentoonsa. Tällaisten laitteiden on lisäksi oltava rakenteeltaan sellaisia, että ne voidaan ajoneuvon ollessa paikoillaan vetää sisään tai taittaa kokoon siten, että ajoneuvon suurin sallittu leveys ei ylity enemmän kuin 25 mm ajoneuvon kummallakin sivulla ja ajoneuvon suurin sallittu pituus ei ylity enemmän kuin 200 mm, mikä on sallittua ainoastaan vähintään 1 050 mm:n korkeudella maanpinnasta, ja että ne eivät haittaa ajoneuvon käyttöä intermodaalisessa kuljetuksessa. Lisäksi 1.3.1.2.1–1.3.1.2.4kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä.

1.3.1.2.1 Laitteet ja varusteet on tyyppihyväksyttävä tämän asetuksen mukaisesti.

1.3.1.2.2 Käyttäjän on voitava muuttaa aerodynaamisen laitteen ja varusteen asentoa ja vetää se sisään tai taittaa se kokoon käyttämällä enintään 40 daN:n manuaalista voimaa. Tämä voidaan tehdä myös automaattisesti.

1.3.1.2.3 Kunkin laitteet tai varusteet muodostavan keskeisen pystysuoran rakenneosan tai tällaisten rakenneosien yhdistelmän ja kunkin keskeisen vaakasuoran rakenneosan tai tällaisten rakenneosien yhdistelmän on ajoneuvoon asennettuna ja käyttöasennossaan kestettävä järjestyksessä ylös- ja alaspäin, vasemmalle ja oikealle suuntautuva pysty- ja vaakasuora 200 daN ± 10 %:n veto- ja työntövoima, joka kohdistetaan staattisesti asianomaisen kohtisuoran pinnan geometriseen keskipisteeseen enintään 2,0 MPa:n paineella. Laitteiden ja varusteiden muoto saa muuttua, kun voima kohdistetaan niihin, mutta säätö- ja lukitusjärjestelmä ei saa vapautua. Muodonmuutoksen on oltava rajattu sen varmistamiseksi, että ajoneuvon suurin sallittu leveys ei testin aikana eikä sen jälkeen ylity enemmän kuin 25 mm ajoneuvon kummallakin sivulla.

1.3.1.2.4 Kunkin laitteet tai varusteet muodostavan keskeisen pystysuoran rakenneosan tai tällaisten rakenneosien yhdistelmän ja kunkin keskeisen vaakasuoran rakenneosan tai tällaisten rakenneosien yhdistelmän on sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna kestettävä pituussuuntainen taaksepäin suuntautuva vaakasuora 200 daN ± 10 %:n vetovoima, joka kohdistetaan staattisesti asianomaisen kohtisuoran pinnan geometriseen keskipisteeseen enintään 2,0 MPa:n paineella. Laitteiden ja varusteiden muoto saa muuttua, kun voima kohdistetaan niihin, mutta säätö- ja lukitusjärjestelmä ei saa vapautua. Muodonmuutoksen on oltava rajattu sen varmistamiseksi, että ajoneuvon suurin sallittu leveys ei ylity enemmän kuin 25 mm ajoneuvon kummallakin sivulla ja että ajoneuvon suurin sallittu pituus ei ylity enemmän kuin 200 mm.

1.3.1.3 Ohjaamojen aerodynaamiset laitteet ja varusteet on tapauksen mukaan sekä sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna että käyttöasennossaan rakennettava siten, että ajoneuvon suurin sallittu leveys ei ylity enemmän kuin 25 mm ajoneuvon kummallakin sivulla ja että ne eivät heikennä ajoneuvon käyttökykyä intermodaalikuljetuksissa. Lisäksi 1.3.1.3.1–1.3.1.3.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä.

1.3.1.3.1 Ohjaamojen aerodynaamiset laitteet ja varusteet on tyyppihyväksyttävä tämän asetuksen mukaisesti.

1.3.1.3.2 Kun laite tai varuste on asennettu ajoneuvoon, mikään laitteen tai varusteen osa ei laitteen tai varusteen ollessa sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna eikä käyttöasennossaan saa ulottua tuulilasin alareunan yläpuolelle, paitsi jos kuljettajalla ei ole siihen kojetaulun tai muiden tavanomaisten sisustusosien vuoksi suoraa näkyvyyttä.

1.3.1.3.3 Laite ja varuste on päällystettävä energiaa vaimentavalla materiaalilla. Vaihtoehtoisesti laitteen ja varusteen on oltava materiaalia, jonka Shore (A) -kovuus on pienempi kuin 60, 1.3.1.4 kohdan mukaisesti.

1.3.1.3.4 Laitetta ja varustetta ei saa rakentaa materiaalista, joka saattaa hajota teräviksi paloiksi tai reunoiltaan rosoiseksi.

1.3.1.4 Tutkimuslaitoksen on todennettava tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla, että 1.3.1.1, 1.3.1.2 ja 1.3.1.3 kohdassa tarkoitetut aerodynaamiset laitteet ja varusteet, sekä käyttöasennossaan että sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna, eivät heikennä kuljettajan etunäkyvyysaluetta ja tuulilasin pesu- ja pyyhintätoimintoja eivätkä merkittävästi haittaa voimalaitteen, pakojärjestelmän, jarrujärjestelmän, matkustamon ja kuormatilan jäähdytystä ja ilmanvaihtoa. Kaikkia muita ajoneuvon järjestelmiin sovellettavia vaatimuksia on noudatettava kaikilta osin näiden laitteiden ja varusteiden ollessa käyttöasennossaan ja sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna.

Poiketen siitä, mitä sovellettavissa etualleajosuojausta koskevissa vaatimuksissa edellytetään, ajoneuvon etuosan – aerodynaamisten laitteiden ja varusteiden ollessa siihen asennettuina – etumaisen pisteen ja sen etualleajosuojan väliset vaakaetäisyydet sekä ajoneuvon taka-alleajosuojan takaosan ja ajoneuvon perän – aerodynaamisten laitteiden ja varusteiden ollessa siihen asennettuina – uloimmaisen pisteen väliset vaakaetäisyydet voidaan mitata ottamatta huomioon aerodynaamisia laitteita ja varusteita sillä edellytyksellä, että takana niiden pituus on yli 200 mm, ne ovat käyttöasennossa ja että edessä ja takana laitteiden ja varusteiden rakenneosien, jotka on sijoitettu kuormaamattomana mitattuna enintään 2,0 metrin korkeudelle maanpinnasta, olennaiset osuudet on tehty materiaalista, jonka Shore (A) -kovuus on pienempi kuin 60. Kovuutta määritettäessä ei oteta huomioon kehikon tai rungon muodostavia kapeita kaaria, putkia tai metallivaijereita, jotka tukevat rakenneosien olennaisia osuuksia. Jotta voidaan välttää loukkaantumisriski ja muiden ajoneuvojen lävistyminen yhteentörmäyksessä, tällaisten kaarien, putkien tai metallivaijereiden päät eivät saa olla edessä eteenpäin suunnattuja eivätkä takana taaksepäin suunnattuja laitteen tai varusteen ollessa sekä käyttöasennossaan että sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna.

Edellisessä kohdassa tarkoitetun taka-alleajosuojaa koskevan poikkeuksen vaihtoehtona voidaan taka-alleajosuojan takaosan ja ajoneuvon perän – aerodynaamisten laitteiden ja varusteiden ollessa siihen asennettuina – uloimmaisen pisteen väliset vaakaetäisyydet mitata ottamatta huomioon aerodynaamisia laitteita ja varusteita sillä edellytyksellä, että niiden pituus on yli 200 mm, ne ovat käyttöasennossa ja että kyseiset laitteet tai varusteet ovat lisäyksessä 4 vahvistettujen testausvaatimusten mukaisia.

Taka-alleajosuojan takaosan ja ajoneuvon perän uloimmaisen pisteen väliset vaakaetäisyydet on kuitenkin mitattava aerodynaamisten laitteiden ja varusteiden ollessa sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna tai on otettava huomioon syntyvän ulkoneman pituus lisäyksessä 4 olevan 1.6.1 kohdan mukaisesti, jos sen pituus on suurempi kuin sisäänvedetyn tai kokoontaitetun laitteen tai varusteen pituus.

1.4 Pidennetyt ohjaamot

1.4.1 Jos etumaski moottoriajoneuvon ohjaamoalueella, johon luetaan kaikki esimerkiksi ajoneuvon alustan, puskurin, pyörien roiskesuojien ja pyörien ulkonevat osat, on täysin lisäyksessä 5 esitetyn kolmiulotteisen verhopinnan parametrien mukainen ja kuormatilan pituus on enintään 10,5 m, ajoneuvon pituus saa olla suurempi kuin 1.1.1 kohdassa vahvistettu suurin sallittu enimmäispituus.

1.4.2 Edellä 1.4.1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa valmistajan on merkittävä seuraava lisätunnus valmistajan lakisääteisessä kilvessä olevien pakollisten tietojen alle tai viereen; lisätunnus on lisättävä selvästi merkityn, pelkästään pakolliset tiedot sisältävän suorakulmion ulkopuolelle.

”96/53/EC ARTICLE 9A COMPLIANT”

Tunnuksen merkkien korkeuden on oltava vähintään 4 mm. Teksti ”96/53/EC ARTICLE 9A COMPLIANT” on lisättävä myös vaatimustenmukaisuustodistuksen kohtaan ”huomautuksia”, jotta nämä tiedot voidaan sisällyttää ajoneuvossa pidettäviin ajoneuvon rekisteröintiasiakirjoihin.

▼B

2. Korilla varustettujen ajoneuvojen massan jakaantuminen

2.1 Laskentamenetelmä

Merkinnät

M suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

TM suurin teknisesti sallittu hinattava massa;

MC yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

mi yksittäisen akselin i suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

mc suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa;

μj akseliryhmän j suurin teknisesti sallittu massa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

2.1.1 On tehtävä soveltuvat laskelmat sen varmistamiseksi, että jokainen tyyppiä edustava tekninen konfiguraatio täyttää 2.2 ja 2.3 kohdassa esitetyt vaatimukset.

2.1.2 Ajoneuvoille, joissa on kuormitettavia akseleita, 2.2 ja 2.3 kohdassa vaadittavat laskelmat on tehtävä kuormitettavien akselien jousituksen ollessa kuormitettuna normaalia ajokuntoa vastaavasti.

2.1.3 Ajoneuvoille, joissa on nostettavia akseleita, 2.2 ja 2.3 kohdassa vaadittavat laskelmat on tehtävä akselien ollessa ala-asennossa.

▼M2

2.1.4 Kun kyseessä ovat vaihtoehtoisella polttoaineella toimivat tai päästöttömät moottoriajoneuvot:

2.1.4.1 Direktiivin 96/53/EY liitteessä I olevan 2.3 kohdan mukainen vaihtoehtoisen polttoaineteknologian tai päästöttömän teknologian edellyttämä lisäpaino on määritettävä valmistajan toimittamien asiakirjojen perusteella. Tutkimuslaitoksen on todennettava ilmoitettujen tietojen oikeellisuus tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla.

2.1.4.2 Valmistajan on merkittävä seuraava lisätunnus sekä lisäpainon arvo valmistajan lakisääteisessä kilvessä olevien pakollisten tietojen alle tai viereen; lisätunnus ja lisäpainon arvo on lisättävä selvästi merkityn, pelkästään pakolliset tiedot sisältävän suorakulmion ulkopuolelle.

”96/53/EC ARTICLE 10B COMPLIANT – XXXX KG”

Tunnuksen ja lisäpainon merkkien korkeuden on oltava vähintään 4 mm.

Lisäksi siihen saakka, kun vaatimustenmukaisuustodistuksessa otetaan käyttöön lisäpainoa koskeva kohta, lisäpainon arvo on ilmoitettava myös vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa ”huomautuksia”, jotta nämä tiedot voidaan sisällyttää ajoneuvossa pidettäviin ajoneuvon rekisteröintiasiakirjoihin.

▼B

2.2 Yleiset vaatimukset

2.2.1 Yksittäisten akselien suurimpien teknisesti sallittujen akselimassojen ja akseliryhmien suurimpien sallittujen massojen summa ei saa olla pienempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

2.2.2 Minkään akseliryhmän j akselien suurimpien teknisesti sallittujen akselimassojen summa ei saa olla pienempi kuin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu massa.

Tämän lisäksi mikään massoista mi ei saa olla pienempi kuin se kyseisen akseliryhmän massanjakaumaan perustuva osa massasta μi, joka kohdistuu akseliin i.

2.3 Erityisvaatimukset

2.3.1 Seuraavien massojen summa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: ajokuntoisen ajoneuvon massa, lisävarusteiden massa, matkustajien massa, kytkentälaitteen massa, jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan, sekä suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa.

2.3.2 Kun ajoneuvo on kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa, akselille i kohdistuva massa ei saa olla suurempi kuin kyseiselle akselille kohdistuva massa mi, ja akseliryhmälle j kohdistuva massa ei saa olla suurempi kuin massa μj.

2.3.3 Edellä 2.3.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä seuraavissa kuormaustilanteissa:

2.3.3.1 Tasainen hyötymassan jakaantuminen: Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus matkustajien massa sijoittuneena istuinten vertailupisteisiin plus kytkentälaitteen massa (jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan) plus suurin sallittu massa kytkentäkohdassa plus hyötymassa jakaantuneena tasaisesti kuormatilaan.

2.3.3.2 Epätasainen hyötymassan jakaantuminen: Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus matkustajien massa sijoittuneena istuinten vertailupisteisiin plus kytkentälaitteen massa (jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan) plus suurin sallittu massa kytkentäkohdassa plus hyötymassa jakaantuneena valmistajan eritelmien mukaisesti. Tätä varten valmistajan on ilmoitettava hyötykuorman ja/tai korin ja/tai varusteiden tai sisustusosien painopisteen ääriasennot (esimerkiksi seuraavasti: 0,50–1,30 m ensimmäisen taka-akselin etupuolella).

2.3.3.3 Tasaisen ja epätasaisen jakaantumisen yhdistelmä: Kohtien 2.3.3.1 ja 2.3.3.2 vaatimusten on täytyttävä samanaikaisesti. Esimerkki: Kippilavakuorma-auto (jakaantunut kuorma) varustettuna erillisellä nosturilla (paikallinen kuorma).

2.3.3.4 Vetopöydän kautta siirtyvä massa (puoliperävaunun vetoyksikkö): Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus matkustajien massa sijoittuneena istuinten vertailupisteisiin plus kytkentälaitteen massa (jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan) plus suurin sallittu massa vetopöydän kytkentäkohdassa valmistajan eritelmien mukaisesti (vetopöydän vähimmäis- ja enimmäisetäisyys akseliston painopisteestä).

2.3.3.5 Edellä olevan 2.3.3.1 kohdan vaatimusten on täytyttävä aina, kun ajoneuvossa on tasainen kuormatila.

2.3.4 Kun ajoneuvon massa on sen suurin teknisesti sallittu kokonaismassa plus kytkinlaitteen massa, jos se ei sisälly massaan ajokunnossa, plus suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa siten, että saavutetaan suurin sallittu taka-akseliryhmän massa (μ) tai suurin sallittu taka-akselin akselimassa (m), etumaisten ohjaavien akselien massan on oltava vähintään 20 prosenttia ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta.

2.3.5 Kun on kyse erikoiskäyttöön tarkoitetuista luokkien N2 ja N3 ajoneuvoista, teknisen tutkimuslaitoksen on tarkastettava 2 kohdan vaatimusten täyttyminen valmistajan kanssa sovittavalla tavalla niin, että otetaan huomioon ajoneuvon erikoisrakenne (esimerkiksi ajoneuvonosturit).

3. Vetokyky

3.1 Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa plus suurin teknisesti sallittu hinattava massa.

4. Mäestälähtökyky ja nousukyky

4.1 Perävaunua vetämään suunnitellun moottoriajoneuvon, joka on kuormitettu suurimpaan teknisesti sallittuun yhdistelmän kokonaismassaan, on kyettävä lähtemään liikkeelle ylämäkeen, jonka kaltevuus on vähintään 12 prosenttia, viisi kertaa viiden minuutin aikana.

4.2 Maastoajoneuvojen nousukyky on testattava liitteessä II esitettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti.

4.2.1 Lisäksi sovelletaan direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 1 olevan 5 kohdan vaatimuksia.

5. Moottorin teho

5.1 Ajoneuvon moottorin antotehon on oltava vähintään 5 kW yhdistelmän suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan tonnia kohti.

5.1.1 Kun kyseessä on vetoauto tai puoliperävaunun vetoyksikkö, joka on tarkoitettu jakamattoman kuorman kuljettamiseen, moottorin tehon on oltava vähintään 2 kW yhdistelmän suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan tonnia kohti.

▼M2

5.1.2 Edellä olevien 5.1 ja 5.1.1 kohdan vaatimuksia ei sovelleta sähköhybridiajoneuvojen sähkökäyttöiseen ajotilaan.

▼M2

5.2 Moottorin teho on mitattava E-säännön nro 85 mukaisesti.

▼B

6. Kääntyvyys

6.1 Ajoneuvon on kyettävä kääntymään kumpaankin suuntaan tämän liitteen lisäyksen 3 kuvassa 1 esitetyn 360 asteen liikeradan koko alueella niin, että mikään ajoneuvon uloimmista pisteistä ei joudu ympyrän ulomman kehän ulkopuolelle eikä sisemmän kehän sisäpuolelle.

6.1.1 Testi on tehtävä sekä ajoneuvon ollessa kuormaamattomana (eli massaltaan ajokuntoisena) että sen ollessa kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa. ►M2 Jos ajoneuvo on varustettu 1.3.1.1, 1.3.1.2 ja 1.3.1.3 kohdassa tarkoitetuilla aerodynaamisilla laitteilla tai varusteilla, laitteiden ja varusteiden on oltava käytössä ja käyttöasennossaan tai paikoillaan ja käyttöasennossaan, tapauksen mukaan, kun kyseessä ovat 1.3.1.3 kohdan soveltamisalaan kuuluvat laitteet ja varusteet. ◄

6.1.2 Edellä olevan 6.1 kohdan säännöksiä sovellettaessa ei oteta huomioon tämän liitteen lisäyksessä 1 tarkoitettuja ajoneuvon leveyden ylittäviä osia.

6.2 Jos ajoneuvossa on akselinnostolaitteet, 6.1 kohdan vaatimuksia sovelletaan myös silloin, kun nostoakselit ovat yläasennossa ja kun kuormitettavat akselit ovat käytössä.

6.3 Edellä olevan 6.1 kohdan vaatimusten täyttyminen todennetaan seuraavasti:

6.3.1 Ajoneuvo kääntyy sellaisen alueen sisällä, jota rajaavat kaksi samankeskeistä ympyrää, joiden säteet ovat 5,30 m ja 12,50 m.

6.3.2 Moottoriajoneuvon etuosan ulointa kohtaa kuljetetaan ulomman ympyrän kehää pitkin (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 1).

▼M2

6.4 Ohjattavuutta koskevien vaatimusten mukaisuus voidaan tutkimuslaitoksen ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella osoittaa direktiivin 2007/46/EY liitteen XVI mukaisella numeerisella simuloinnilla. Epäselvissä tapauksissa tutkimuslaitos tai tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia täysimittaisen fysikaalisen testin suorittamista.

▼B

7. Suurin pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana

7.1 Ajoneuvo on testattava 7.1.1 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti. ►M2 Jos ajoneuvo on varustettu 1.3.1.1, 1.3.1.2 ja 1.3.1.3 kohdassa tarkoitetuilla aerodynaamisilla laitteilla tai varusteilla, laitteiden ja varusteiden on oltava käytössä ja käyttöasennossaan. ◄ 7.1.1 Testausmenetelmä 7.1.1.2 Ajoneuvon on oltava paikallaan niin, että sen ohjaavat etupyörät ovat siten suunnattuina, että jos ajoneuvo liikkuisi, sen uloin piste seuraisi kaarta, jonka säde on 12,50 m. Ympyrästä ulospäin suuntautuvalle ajoneuvon kyljelle määritetään pystysuora tangenttitaso piirtämällä maahan viiva. Ajoneuvoa siirretään eteenpäin niin, että sen etuosan uloin piste seuraa ulointa kaarta, jonka säde on 12,50 m.

7.2 Pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana saa olla enintään (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 3): a) 0,80 m; b) 1,00 m, jos ajoneuvossa on akselinnostolaite ja akseli on nostettu irti maasta; c) 1,00 m, jos takimmainen akseli on ohjaava akseli.

▼M2

7.3 Suurinta pyyhkäisyetäisyyttä ajoneuvon takana koskevien vaatimusten mukaisuus voidaan tutkimuslaitoksen ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella osoittaa direktiivin 2007/46/EY liitteen XVI mukaisella numeerisella simuloinnilla. Epäselvissä tapauksissa tutkimuslaitos tai tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia täysimittaisen fysikaalisen testin suorittamista.

▼B

D OSA

Luokan O ajoneuvot

1. Suurimmat sallitut mitat

1.1 Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:

1.1.1 Pituus a) Perävaunu: 12,00 m vetoaisa mukaan luettuna; b) Puoliperävaunu: 12,00 m plus etuylitys.

1.1.2 Leveys a) 2,55 m, kaikki ajoneuvot; ▼M2 b) 2,60 m, kun kyseessä on ajoneuvo, jossa on direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksen 2 koritunnuksessa 04 tai 05 tarkoitettu lämpöeristetty kori, jonka seinän paksuus on vähintään 45 mm. ▼B

1.1.3 Korkeus: 4,00 m.

1.1.4 Puoliperävaunun etuasennussäde: 2,04 m.

1.2 Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen.

1.3 Pituus, leveys ja etuasennussäde on mitattava niin, että E-säännön nro 55 liitteessä 7 olevan 1.2.1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu lastaustaso tai viitepinta on vaakasuorassa.

Säädettävien vetoaisojen on oltava vaakasuorassa ja ajoneuvon keskilinjan suuntaisia. Ne on asetettava pisimpään vaakasuoraan asentoonsa.

▼M2

1.4 Pituutta, leveyttä ja korkeutta määritettäessä jätetään ottamatta huomioon ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan lisäyksessä 1.

▼M2

1.4.1. Lisäyksessä 1 tarkoitettuja aerodynaamisia laitteita koskevat lisävaatimukset

1.4.1.1. Aerodynaamiset laitteet ja varusteet, joiden pituus on käyttöasennossa enintään 500 mm, eivät saa pidentää käytettävissä olevaa kuormatilaa. Ne on rakennettava siten, että ne on mahdollista lukita sekä sisäänvedettyyn tai kokoontaitettuun asentoonsa että käyttöasentoonsa. Tällaisten laitteiden ja varusteiden on lisäksi oltava rakenteeltaan sellaisia, että ne voidaan ajoneuvon ollessa paikoillaan vetää sisään tai taittaa kokoon siten, että ajoneuvon suurin sallittu leveys ei ylity enemmän kuin 25 mm ajoneuvon kummallakin sivulla ja ajoneuvon suurin sallittu pituus ei ylity enemmän kuin 200 mm, mikä on sallittua ainoastaan vähintään 1 050 mm:n korkeudella maanpinnasta, ja että ne eivät haittaa ajoneuvon käyttöä intermodaalisessa kuljetuksessa. Lisäksi 1.4.1.1.1. ja 1.4.1.1.3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä.

1.4.1.1.1. Laitteet ja varusteet on tyyppihyväksyttävä tämän asetuksen mukaisesti.

1.4.1.1.2. Käyttäjän on voitava muuttaa aerodynaamisen laitteen ja varusteen asentoa ja vetää se sisään tai taittaa se kokoon käyttämällä enintään 40 daN:n manuaalista voimaa. Tämä voidaan tehdä myös automaattisesti.

1.4.1.1.3. Laitteiden ja varusteiden ei tarvitse olla sisäänvedettäviä tai kokoontaitettavia, jos enimmäismittoja koskevat vaatimukset täyttyvät täysimääräisesti kaikissa olosuhteissa.

1.4.1.2. Aerodynaamiset laitteet ja varusteet, joiden pituus on käyttöasennossa suurempi kuin 500 mm, eivät saa pidentää käytettävissä olevaa kuormatilaa. Ne on rakennettava siten, että ne on mahdollista lukita sekä sisäänvedettyyn tai kokoontaitettuun asentoonsa että käyttöasentoonsa. Tällaisten laitteiden on lisäksi oltava rakenteeltaan sellaisia, että ne voidaan ajoneuvon ollessa paikoillaan vetää sisään tai taittaa kokoon siten, että ajoneuvon suurin sallittu leveys ei ylity enemmän kuin 25 mm ajoneuvon kummallakin sivulla ja ajoneuvon suurin sallittu pituus ei ylity enemmän kuin 200 mm, mikä on sallittua ainoastaan vähintään 1 050 mm:n korkeudella maanpinnasta, ja että ne eivät haittaa ajoneuvon käyttöä intermodaalisessa kuljetuksessa. Lisäksi 1.4.1.2.1–1.4.1.2.4kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä.

1.4.1.2.1. Laitteet ja varusteet on tyyppihyväksyttävä tämän asetuksen mukaisesti.

1.4.1.2.2. Käyttäjän on voitava muuttaa aerodynaamisen laitteen ja varusteen asentoa ja vetää se sisään tai taittaa se kokoon käyttämällä enintään 40 daN:n manuaalista voimaa. Tämä voidaan tehdä myös automaattisesti.

1.4.1.2.3. Kunkin laitteet tai varusteet muodostavan keskeisen pystysuoran rakenneosan tai tällaisten rakenneosien yhdistelmän ja kunkin keskeisen vaakasuoran rakenneosan tai tällaisten rakenneosien yhdistelmän on ajoneuvoon asennettuna ja käyttöasennossaan kestettävä järjestyksessä ylös- ja alaspäin, vasemmalle ja oikealle suuntautuva pysty- ja vaakasuora 200 daN ± 10 %:n veto- ja työntövoima, joka kohdistetaan staattisesti asianomaisen kohtisuoran pinnan geometriseen keskipisteeseen enintään 2,0 MPa:n paineella. Laitteiden ja varusteiden muoto saa muuttua, kun voima kohdistetaan niihin, mutta säätö- ja lukitusjärjestelmä ei saa vapautua. Muodonmuutoksen on oltava rajattu sen varmistamiseksi, että ajoneuvon suurin sallittu leveys ei testin aikana eikä sen jälkeen ylity enemmän kuin 25 mm ajoneuvon kummallakin sivulla.

1.4.1.2.4. Kunkin laitteet tai varusteet muodostavan keskeisen pystysuoran rakenneosan tai tällaisten rakenneosien yhdistelmän ja kunkin keskeisen vaakasuoran rakenneosan tai tällaisten rakenneosien yhdistelmän on sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna kestettävä pituussuuntainen taaksepäin suuntautuva vaakasuora 200 daN ± 10 %:n vetovoima, joka kohdistetaan staattisesti asianomaisen kohtisuoran pinnan geometriseen keskipisteeseen enintään 2,0 MPa:n paineella. Laitteiden ja varusteiden muoto saa muuttua, kun voima kohdistetaan niihin, mutta säätö- ja lukitusjärjestelmä ei saa vapautua. Muodonmuutoksen on oltava rajattu sen varmistamiseksi, että ajoneuvon suurin sallittu leveys ei ylity enemmän kuin 25 mm ajoneuvon kummallakin sivulla ja että ajoneuvon suurin sallittu pituus ei ylity enemmän kuin 200 mm.

1.4.1.3. Tutkimuslaitoksen on varmennettava tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla, että aerodynaamiset laitteet ja varusteet sekä käyttöasennossaan että sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna eivät täysin estä kuormatilan ilmanvaihtoa. Kaikkia muita ajoneuvon järjestelmiin sovellettavia vaatimuksia on noudatettava kaikilta osin näiden laitteiden ja varusteiden ollessa käyttöasennossaan ja sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna.

Poiketen siitä, mitä sovellettavissa taka-alleajosuojausta koskevissa vaatimuksissa edellytetään, taka-alleajosuojan takaosan ja ajoneuvon perän – aerodynaamisten laitteiden ja varusteiden ollessa siihen asennettuina – uloimmaisen pisteen väliset vaakaetäisyydet voidaan mitata ottamatta huomioon aerodynaamisia laitteita ja varusteita sillä edellytyksellä, että niiden pituus on yli 200 mm, ne ovat käyttöasennossa ja että laitteiden ja varusteiden rakenneosien, jotka on sijoitettu kuormaamattomana mitattuna enintään 2,0 metrin korkeudelle maanpinnasta, olennaiset osuudet on tehty materiaalista, jonka Shore (A) -kovuus on pienempi kuin 60. Kovuutta määritettäessä ei oteta huomioon kehikon tai rungon muodostavia kapeita kaaria, putkia tai metallivaijereita, jotka tukevat rakenneosien olennaisia osuuksia. Jotta voidaan välttää loukkaantumisriski ja muiden ajoneuvojen lävistyminen yhteentörmäyksessä, tällaisten kaarien, putkien tai metallivaijereiden päät eivät saa olla takana taaksepäin suunnattuja laitteen tai varusteen ollessa sekä käyttöasennossaan että sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna.

Edellisessä kohdassa tarkoitetun poikkeuksen vaihtoehtona voidaan taka-alleajosuojan takaosan ja ajoneuvon perän – aerodynaamisten laitteiden ja varusteiden ollessa siihen asennettuina – uloimmaisen pisteen väliset vaakaetäisyydet mitata ottamatta huomioon aerodynaamisia laitteita ja varusteita sillä edellytyksellä, että niiden pituus on yli 200 mm, ne ovat käyttöasennossa ja että kyseiset laitteet tai varusteet ovat lisäyksessä 4 vahvistettujen testausvaatimusten mukaisia.

Taka-alleajosuojan takaosan ja ajoneuvon perän uloimmaisen pisteen väliset vaakaetäisyydet on kuitenkin mitattava aerodynaamisten laitteiden ja varusteiden ollessa sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna tai on otettava huomioon syntyvän ulkoneman pituus lisäyksessä 4 olevan 1.6.1 kohdan mukaisesti, jos sen pituus on suurempi kuin sisäänvedetyn tai kokoontaitetun laitteen tai varusteen pituus.

▼B

2. Korilla varustettujen ajoneuvojen massan jakaantuminen

2.1 Laskentamenetelmä

Merkinnät

M suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

m0 suurin teknisesti sallittu massa etukytkentäkohdassa;

mi akselin i suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

mc suurin teknisesti sallittu massa takakytkentäkohdassa;

μj akseliryhmän j suurin teknisesti sallittu massa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään.

2.1.1 On tehtävä soveltuvat laskelmat sen varmistamiseksi, että jokainen tyyppiä edustava tekninen konfiguraatio täyttää 2.2 ja 2.3 kohdassa esitetyt vaatimukset.

2.1.2 Ajoneuvoille, joissa on kuormitettavia akseleita, 2.2 ja 2.3 kohdassa vaadittavat laskelmat on tehtävä kuormitettavien akselien jousituksen ollessa kuormitettuna normaalia ajokuntoa vastaavasti.

2.1.3 Ajoneuvoille, joissa on nostettavia akseleita, 2.2 ja 2.3 kohdassa vaadittavat laskelmat on tehtävä akselien ollessa ala-asennossa.

2.2 Yleiset vaatimukset

▼M2

2.2.1. Seuraavien massojen summa ei saa olla pienempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: suurin teknisesti sallittu massa etukytkentäkohdassa, yksittäisten akselien ja/tai akseliryhmien suurin teknisesti sallittu massa, suurin teknisesti sallittu massa takakytkentäkohdassa. M ≤ Σ [m0 + mi + mc] tai M ≤ Σ [m0 + μj + mc].

▼B

2.2.2 Mihinkään akseliryhmään j kuuluvien kaikkien akselimassojen mi summa ei saa olla pienempi kuin massa μj. Tämän lisäksi mikään massoista mi ei saa olla pienempi kuin se kyseisen akseliryhmän massanjakaumaan perustuva osa massasta μi, joka kohdistuu akseliin i.

2.3 Erityisvaatimukset

2.3.1 Seuraavien massojen summa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: ajokuntoisen ajoneuvon massa, lisävarusteiden massa, suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa.

2.3.2 Kun ajoneuvo on kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa, yksittäiselle akselille i kohdistuva massa ei saa olla suurempi kuin mikään seuraavista: kyseiselle akselille kohdistuva massa mi, akseliryhmälle kohdistuva massa μj, suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa m0.

2.3.3 Edellä 2.3.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä seuraavissa kuormaustilanteissa: 2.3.3.1 Tasainen hyötymassan jakaantuminen: Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus hyötymassa jakaantuneena tasaisesti kuormatilaan. 2.3.3.2 Epätasainen hyötymassan jakaantuminen: Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus hyötymassa jakaantuneena valmistajan erittelyjen mukaisesti. Tätä varten valmistajan on ilmoitettava hyötykuorman ja/tai korin ja/tai varusteiden tai sisustusosien painopisteen ääriasennot (esimerkiksi seuraavasti: 0,50–1,30 m ensimmäisen taka-akselin etupuolella). 2.3.3.3 Tasaisen ja epätasaisen jakaantumisen yhdistelmä: Kohtien 2.3.3.1 ja 2.3.3.2 vaatimusten on täytyttävä samanaikaisesti. 2.3.3.4 Edellä olevan 2.3.3.1 kohdan vaatimusten on täytyttävä aina, kun ajoneuvossa on tasainen kuormatila.

2.3.4 Matkailuperävaunuja koskevat erityisvaatimukset 2.3.4.1 Hyötymassan (PM) on oltava vähintään jossa n on vuodepaikkojen enimmäismäärä ja L on korin kokonaispituus sellaisena kuin se on määritelty standardin ISO 7237:1981 kohdassa 6.1.2.

3. Kääntyvyysvaatimukset

3.1 Perävaunujen ja puoliperävaunujen on oltava rakenteeltaan sellaisia, että perävaunun ja vetävän ajoneuvon yhdistelmä kykenee kääntymään kumpaankin suuntaan sellaisen 360 asteen liikeradan koko alueella, joka muodostuu ulommasta ympyrästä, jonka säde on 12,50 m ja sisemmästä ympyrästä, jonka säde on 5,30 m niin, että mikään vetävän ajoneuvon uloimmista pisteistä ei joudu ulomman ympyrän kehän ulkopuolelle eikä mikään perävaunun ulommista pisteistä sisemmän ympyrän kehän sisäpuolelle. ►M2 Jos perävaunu tai puoliperävaunu on varustettu 1.4.1.1 tai 1.4.1.2 kohdassa tarkoitetuilla aerodynaamisilla laitteilla tai varusteilla, laitteiden ja varusteiden on oltava käyttöasennossaan ja käytössä. ◄

▼M2

3.2. Puoliperävaunun, jota ei ole varustettu 1.4.1.1 tai 1.4.1.2 kohdassa tarkoitetuilla aerodynaamisilla laitteilla tai varusteilla, katsotaan olevan 3.1 kohdassa vahvistetun vaatimuksen mukainen, jos sen vertailuakseliväli (RWB) täyttää seuraavan vaatimuksen:

RWB ≤ [(12,50–2,04)2 - (5,30 + ½ W)2]1/2

jossa

RWB on vetotapin keskiakselin etäisyys ei-ohjaavien akseleiden keskilinjasta

W on puoliperävaunun leveys.

▼B

3.3 Jos yhdessä tai useammassa ei-ohjaavassa akselissa on akselinnostolaite, akseliväleistä – akseli(t) ala- tai yläasennossa – otetaan huomioon se, joka on pitempi.









Lisäys 1

Luettelo laitteista ja varusteista, joita ei tarvitse ottaa huomioon ulkomittoja määritettäessä

▼M2

1. Ellei jäljempänä olevissa taulukoissa esitetyistä lisärajoituksista muuta johdu, taulukoissa I, II ja III lueteltuja laitteita ja varusteita ei tarvitse ottaa huomioon ulkomittoja määritettäessä ja laskettaessa, jos seuraavat vaatimukset täyttyvät:

a) Jos eteen on kiinnitetty laitteita, lukuun ottamatta ohjaamojen aerodynaamisia laitteita ja varusteita, niiden kokonaisulkonema on enintään 250 mm.

b) Ajoneuvon pituutta lisäävien laitteiden ja varusteiden, lukuun ottamatta aerodynaamisia laitteita ja varusteita, kokonaisulkonema on enintään 750 mm.

c) Ajoneuvon leveyttä lisäävien laitteiden ja varusteiden kokonaisulkonema on enintään 100 mm.

2. Edellä 1 kohdan a, b ja c alakohdassa esitettyjä vaatimuksia ei sovelleta epäsuoran näkemän tarjoaviin laitteisiin.

▼B







Taulukko I Ajoneuvon pituus Laite tai varuste Ajoneuvoluokka M1 M2 M3 N1 N2 N3 O1 O2 O3 O4 1. E-säännön nro 46 (1) kohdassa 2.1 tarkoitetut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet x x x x x x x x x x 2. Pyyhin- ja pesulaitteet x x x x x x 3. Ulkopuoliset häikäisysuojat — — — — x x — — — — 4. Etusuojajärjestelmä, joka on tyyppihyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2009 (2) mukaisesti x x 5. Astinlaudat ja kädensijat — x x x x x x x x x ▼M2 6. Mekaaniset kytkentälaitteet X X X X X X - - - - ▼B 7. Perävaunun takana oleva lisäkytkentälaite (jos irrotettava) — — — — — — x x x x 8. Polkupyöräteline (jos irrotettava tai sisäänvedettävä) x x — — — — — — 9. Kuljetusasennossa olevat nostolavat, luiskat ja vastaavanlaiset laitteistot, joiden ulkonema on enintään 300 mm, edellyttäen että ajoneuvon kuormauskapasiteetti ei kasva x x x x x x x x x x 10. Näkemistä ja havaitsemista parantavat laitteet, mukaan luettuina tutkat — x x — x x x x x x 11. Joustavat puskurit ja vastaavat varusteet — — — — x x x x x x 12. Tullisinetit ja niiden suojaukset — — — x x x x x x x 13. Kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus — — — x x x x x x x 14. Vaihtokuormatilan pitkittäisrajoittimet — — — — x x x x x x 15. Sähkökäyttöisten ajoneuvojen virroitintangot — — x — — — — — — — 16. Etu- ja takamerkintäkilvet — x x — x x x x x X 17. E-säännön nro 48 (3) kohdassa 2 tarkoitetut valinnaiset valaisimet x x x x x x x x x x ▼M2 18. Aerodynaamiset laitteet ja varusteet - X X - X X - - X X ▼M2 19. Ajoneuvojen välisen sekä ajoneuvon ja infrastruktuurin välisen viestinnän antennit X X X X X X X X X X ▼B ( 1 ) EUVL L 177, 10.7.2010, s. 211. ( 2 ) EUVL L 35, 4.2.2009, s. 1. ( 3 ) EUVL L 135, 23.5.2008, s. 1.







Taulukko II Ajoneuvon kaluston leveys Laite tai varuste Ajoneuvoluokka M1 M2 M3 N1 N2 N3 O1 O2 O3 O4 1. E-säännön nro 46 kohdassa 2.1 tarkoitetut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet x x x x x x x x x x 2. Renkaan kylkien pullistuma renkaan ja tienpinnan kosketuskohdassa x x x x x x x x x x 3. Renkaan rikkoutumisen ilmaisimet — — x x x x x x x x 4. Rengaspaineen ilmaisimet — — x x x x x x x x 5. Sivuvalaisimet x x x x x x x x x x 6. Valaistusvarusteet 6.1. Äärivalaisimet x x x x x x x x x x 6.2. Sivuheijastimet x x x x x x x x x x 6.3. Suuntavalaisimet x x x x x x x x x x 6.4. Takavalaisimet — — — — x x x x x x 6.5. Käyttöovien valaisimet — x x — — — — — — — 7. Ajoasennossa olevat rampit, nostolavat ja vastaavanlaiset laitteistot edellyttäen, että ne ulkonevat 10 mm ajoneuvon sivusta ja että ramppien eteenpäin tai taaksepäin suuntautuvat kulmat on pyöristetty vähintään 5 mm säteeseen; reunojen on oltava pyöristetty vähintään 2,5 mm säteeseen — x x — x x x x x x 8. Sisään vedettävissä olevat, linja-autojen ohjausjärjestelmissä käytettävät sivuohjauslaitteet, kun ne eivät ole sisään vedettyinä — — x — — — — — — — 9. Käytössä olevat sisäänvedettävät portaat, kun ajoneuvo on paikoillaan x x x x x x x x x x 10. Näkemistä ja havaitsemista parantavat laitteet, mukaan luettuina tutkat — x x x x x x x x ▼M2 11. Aerodynaamiset laitteet ja varusteet Ajoneuvon leveys, mukaan lukien lämpöeristetty kori, jossa on eristetyt seinät, ei saa olla suurempi kuin 2 600 mm, mukaan lukien mitatut ulkonemat, laitteiden ja varusteiden ollessa sekä sisäänvedettynä tai kokoontaitettuna että käyttöasennossaan. - X X - X X - - X X ▼B 12. Tullisinetit ja niiden suojaukset — — — x x x x x x x 13. Kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus, jos niiden ulkonema on enintään 20 mm, kun ne ovat enintään 2 m:n korkeudella maasta, ja enintään 50 mm, kun ne ovat yli 2 m:n korkeudella maasta. Reunojen on oltava pyöristetty vähintään 2,5 mm säteeseen — — — x x x x x x x 14. Komission asetuksessa (EU) N:o 109/2011 (1) tarkoitettujen roiskeenestojärjestelmien ulkonevat joustavat osat — — — — x x — — x x 15. Joustavat lokasuojat, jotka eivät kuulu 14 kohdan soveltamisalaan — x x x x x x x x x 16. Lumiketjut x x x x x x x x x x 17. Ajoneuvonkuljetusajoneuvon suojakaiteet. Koskee vain ajoneuvoja, jotka on suunniteltu ja valmistettu vähintään kahden muun ajoneuvon kuljettamista varten ja joissa suojakaiteet ovat yli 2 m:n mutta enintään 3,70 m:n korkeudella maasta ja ulkonevat enintään 50 mm ajoneuvon uloimmasta sivusta. Ajoneuvon leveys saa olla enintään 2 650 mm. — — — — x x — — x x ▼M2 18. Ajoneuvojen välisen sekä ajoneuvon ja infrastruktuurin välisen viestinnän antennit X X X X X X X X X X 19. Rengaspaineen seurantajärjestelmien taipuisat letkut, jos niiden ulkonema ajoneuvon suurimmasta leveydestä kummallakin sivulla on enintään 70 mm X X X ( 1 ) EYVL L 34, 9.2.2011, s. 2.

▼M2







TAULUKKO III Ajoneuvon korkeus M1 M2 M3 N1 N2 N3 O1 O2 O3 O4 1. Radio- ja navigointilaitteiden antennit sekä ajoneuvojen välisen viestinnän ja ajoneuvon ja infrastruktuurin välisen viestinnän antennit X X X X X X X X X X 2. Virroittimet tai virroitintangot yläasennossaan - - X - - X - - - -

▼B









Lisäys 2

Tyyppihyväksynnässä ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa sallittavat poikkeamat

1. Mitat

1.1 Kokonaispituus, -leveys ja -korkeus on mitattava tämän liitteen A–D osassa olevan 1.2 kohdan mukaisesti.

1.2 Sillä edellytyksellä, että tämän liitteen A–D osassa olevan 1.1 kohdassa vahvistettuja raja-arvoja ei ylitetä, todelliset mitat voivat poiketa valmistajan ilmoittamista enintään 3 prosentilla.

2. Ajokuntoisen ajoneuvon massa ja todellinen massa

2.1 Ajokuntoisen ajoneuvon massa tarkastetaan punnitsemalla ajoneuvon todellinen massa ja vähentämällä siitä asennettujen lisävarusteiden massa. Punnituksessa käytettävän vaa’an on oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/23/EY ( 8 ) vaatimusten mukainen.

2.2 Edellä olevan 2.1 kohdan vaatimusten mukaisesti määritetty ajokuntoisen ajoneuvon massa saa poiketa direktiivin 2007/46/EY liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa tai liitteessä III olevan I osan A tai B kohdassa tai vaatimustenmukaisuustodistuksen asianomaisessa kohdassa ilmoitetusta nimellisarvosta seuraavasti:

a) Poikkeama ilmoitetusta arvosta ylös- tai alaspäin saa olla 3 prosenttia, kun kyseessä on luokan M, N tai O ajoneuvo, erikoiskäyttöön tarkoitettuja ajoneuvoja lukuun ottamatta.

b) Poikkeama ilmoitetusta arvosta ylös- tai alaspäin saa olla 5 prosenttia, kun kyseessä on erikoiskäyttöön tarkoitettu ajoneuvo.

c) Direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa poikkeama ilmoitetusta arvosta ylös- tai alaspäin saa olla 5 prosenttia.









Lisäys 3

Kääntyvyysvaatimuksiin liittyvät kuvat

Kuva 1

Kääntöympyrä ,



Kuva 2

Luokkien M2 ja M3 ajoneuvoihin sovellettava ajomenetelmä







Kuva 2a:

Pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana (muut kuin nivelajoneuvot)





Kuva 2b:

Pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana (nivelajoneuvot)







Kuva 3

Luokkien N2 ja N3 ajoneuvoihin sovellettava liikkumaton testausmenetelmä

▼M2









Lisäys 4

Aerodynaamisten laitteiden ja varusteiden törmäystesti

1. Aerodynaamisten laitteiden ja varusteiden testausolosuhteet

1.1 Testi on valmistajan pyynnöstä tehtävä yhdellä seuraavista tavoista:

1.1.1 Sitä tyyppiä edustavalla ajoneuvolla, johon aerodynaaminen laite tai varuste on tarkoitettu.

1.1.2 Sitä tyyppiä olevan ajoneuvon korin osalla, johon aerodynaaminen laite tai varuste on tarkoitettu; kyseisen osan on edustettava kyseistä ajoneuvotyyppiä (kyseisiä ajoneuvotyyppejä).

1.1.3 Kiinteällä seinämällä.

1.2 Jos testi tehdään 1.1.2 tai 1.1.3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, osien, joilla aerodynaamiset laitteet ja varusteet yhdistetään ajoneuvon korin osaan tai kiinteään seinämään, on oltava vastaavia kuin osat, joilla aerodynaamiset laitteet ja varusteet asennetaan ajoneuvoon. Jokaisen laitteen mukana on oltava asennus- ja käyttöohjeet, joista pätevä henkilö saa riittävät tiedot laitteen asianmukaista asentamista varten.

1.3 Jäljempänä 1.5 kohdassa esitetty testausmenettely voidaan valmistajan pyynnöstä suorittaa direktiivin 2007/46/EY liitteen XVI mukaisella numeerisella simuloinnilla.

Matemaattinen malli on validoitava vain, jos se on verrattavissa fysikaalisen testin olosuhteisiin. Sitä varten on tehtävä fysikaalinen testi, jotta matemaattisen mallin tuottamia tuloksia voidaan verrata fysikaalisen testin tuloksiin. Testitulosten vertailtavuus on näytettävä toteen. Valmistajan on laadittava validointiraportti.

Jos matemaattiseen malliin tai ohjelmistoon tehdään muutoksia, jotka voisivat mitätöidä validointiraportin, on tehtävä uusi validointi edellisen kohdan mukaisesti.

1.4 Testien tai simulointien tekemistä koskevat edellytykset

1.4.1 Ajoneuvon on oltava vaakasuoralla, tasaisella, jäykällä ja sileällä alustalla.

1.4.2 Etupyörien on oltava suoraan eteenpäin -asennossa.

1.4.3 Renkaat on täytettävä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan ilmanpaineeseen.

1.4.4 Ajoneuvon on oltava kuormittamaton.

1.4.5 Ajoneuvoa voidaan 1.5.1.2 kohdassa edellytettyjen testivoimien saavuttamiseksi pitää paikallaan millä tahansa menetelmällä. Valmistajan on ilmoitettava käytettävä menetelmä.

1.4.6 Hydropneumaattisella, hydraulisella tai pneumaattisella jousituksella varustetut ajoneuvot tai ajoneuvot, joissa on automaattinen kuorman mukaan toimiva tasonsäätölaitteisto, testataan niin, että jousitus tai tasonsäätölaitteisto on valmistajan määrittämässä tavanomaisessa ajokunnossa.

1.5 Testausmenettely

1.5.1 Testit on suoritettava sen arvioimiseksi, onko aerodynaamisen laitteen ja varusteen muodonmuutos määritetyllä tasolla, kun siihen kohdistetaan 1.6.1 kohdassa tarkoitettuja ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisia voimia. Vaihtoehtoisesti laite voi voimien vaikutuksesta myös taittua kokoon tai vetäytyä sisään. Jäljempänä 1.6.2 kohdassa tarkoitetun vaatimuksen täyttyminen on todennettava törmäystestiin soveltuvilla testikaroilla. Laite, jota käytetään testivoiman jakamiseen kyseessä olevalle tasaiselle pinnalle, on yhdistettävä voimaa ohjaavaan toimilaitteeseen saranaliitoksella. Kun kyseessä on geometrinen yhteensopimattomuus, tasapintaisen laitteen asemesta voidaan käyttää sovitinta.

1.5.1.1. Voima kohdistetaan ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisesti sellaisen pinnan tai sovittimen kautta, joka on enintään 250 mm korkea ja 200 mm leveä ja jonka pystysuuntaisten reunojen kaarevuussäde on 5 ± 1 mm. Pintaa ei saa kiinnittää kiinteästi aerodynaamisiin laitteisiin ja varusteisiin, ja sen on pystyttävä kääntymään kaikissa suunnissa. Kun testi suoritetaan 1.1.1 kohdassa tarkoitetulla ajoneuvolla, valmistajan on määritettävä pinnan tai sovittimen alareunan korkeus alueella, joka on aerodynaamisen laitteen tai varusteen alimman reunan ja pinnan tai sovittimen yläreunan sellaisen pisteen välillä, joka on ajoneuvoon asennettuna enintään 2,0 m maanpinnan yläpuolella (ks. kuva 1). Tämä piste on määritettävä suurimmalla teknisesti sallitulla massalla kuormitetulla ajoneuvolla.

Jos testi suoritetaan 1.1.2 kohdassa tarkoitetulla ajoneuvotyypin korin osalla tai 1.1.3 kohdassa tarkoitetulla kiinteällä seinämällä, valmistajan on määritettävä pinnan tai sovittimen keskipisteen korkeus alueella, joka on ajoneuvoon asennetun aerodynaamisen laitteen tai varusteen alimman reunan ja sen pisteen välillä, joka edustaa enintään 2,0 metrin korkeutta maanpinnasta, suurimmalla teknisesti sallitulla massalla kuormitetussa ajoneuvossa (ks. kuva 2).

Valmistajan on määritettävä pinnan tai sovittimen keskipisteen tarkka sijainti voimien kohdistusalueella. Jos aerodynaamisen laitteen ja varusteen jäykkyysaste on eri kuin voimien kohdistusalueella (esim. vahvikkeiden, eri materiaalien tai eri paksuuden vuoksi), pinnan tai sovittimen keskipisteen on sijaittava alueella, jolla on suurin ajoneuvon pituussuuntaisten ulkoisten voimien vastus.

Kuva 1

Testipisteen korkeus

Kuva 2

Esimerkki testausjärjestelystä

1.5.1.2. Kohdistetaan enintään 4 000 ± 400 N:n vaakasuuntainen voima peräkkäin kahteen pisteeseen, jotka sijaitsevat symmetrisesti ajoneuvon tai laitteen keskiviivan suhteen aerodynaamisen laitteen tai varusteen takimmaisella ulkoreunalla, kun laite tai varuste on käyttöasennossaan tai täysin kokoon taittamattomana (ks. kuva 3). Valmistaja voi määritellä, missä järjestyksessä voimat kohdistetaan.

Kuva 3

Voiman kohdistaminen

1.6 Vaatimukset

1.6.1 Aerodynaamiset laitteet ja varusteet on asennettava siten, että kun niihin kohdistetaan 1.5.1.2 kohdassa määriteltyjä testivoimia, ne muuttavat muotoaan, vetäytyvät sisään tai taittuvat kokoon ja saavat aikaan ulkoneman, jonka pituus on enintään 200 mm mitattuna voimien kohdistuspisteissä vaakatasossa ja pituussuunnassa. Syntyvän ulkoneman pituus on kirjattava.

1.6.2 Aerodynaamiset laitteet ja varusteet eivät saa peräänajotilanteessa aiheuttaa vaaraa muiden ajoneuvojen matkustajille eivätkä vaikuttaa taka-alleajosuojan toimintaan.









Lisäys 5

Ohjaamon kolmiulotteinen verhopinta

1. Yleinen menettely, jolla tarkastetaan, että moottoriajoneuvo on ohjaamon kolmiulotteiseen verhopintaan liittyvien parametrien mukainen

1.1 Moottoriajoneuvon ohjaamon arviointialueen pystysuuntaiset rajat

1.1.1 Ajoneuvon suurin leveys ohjaamon kohdalla Wc siirretään moottoriajoneuvon etumaisimmalla akselilla olevan pystysuuntaisen poikittaistason etupuolelle. Lisäyksessä 1 lueteltuja laitteita tai varusteita ei oteta huomioon tässä mittauksessa.

1.1.2 Moottoriajoneuvon ohjaamoalueen arviointialueen on oltava sellainen, että se vastaa enimmäisleveyttä Wc . Aluetta rajoittavat pitkittäiset pystytasot, jotka ovat yhdensuuntaiset ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja joiden välinen etäisyys on Wc .

1.1.3 Vaakatasoinen pituussuuntainen etäisyys Lt määritetään moottoriajoneuvon ohjaamoalueen etumaisimmasta pisteestä enintään 2 000 mm:n korkeudelta maanpinnasta, mitattuna kuormittamattomana.

Etäisyyden Lt arvoksi asetetaan tätä arviointia varten 200 mm (ks. kuva 1).

Arviointialueen takaosaa rajoittaa poikittainen pystytaso, joka on kohtisuorassa moottoriajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden ja sijaitsee edellä mainitun etumaisimman pisteen takana etäisyydellä Lt .

Kuva 1

Kolmiulotteinen verhopinta

1.1.4 Arviointialueen sivun muodostavan takatason ja kummankin kulman muodostavan ulomman tason (suorat Tleft ja Tright ) leikkauskohdat otetaan huomioon 1.3.3.2 kohtaa sovellettaessa. (ks. kuva 2).

Kuva 2

Kolmiulotteinen verhopinta

1.2 Moottoriajoneuvon ohjaamon arviointialueen vaakasuuntaiset rajat

1.2.1 Arviointialueella etumaskin alaraja asetetaan maanpinnan korkeudelle ja etumaskin yläraja 2 000 mm:n korkeudelle maanpinnasta kuormittamattomana mitattuna.

1.3 Moottoriajoneuvon ohjaamon arviointialuetta koskevat erityissäännökset

1.3.1 Tätä lisäystä sovellettaessa otetaan huomioon moottoriajoneuvon ohjaamoalueen etumaski sen materiaalin tyypistä riippumatta. Lisäyksessä 1 lueteltuja laitteita tai varusteita ei kuitenkaan oteta huomioon.

1.3.2 Ohjaamon etuosan kallistuskulma

1.3.2.1 Tätä lisäystä sovellettaessa otetaan huomioon ”kallistuskulma”, jolla tarkoitetaan materiaalityypistä riippumatta sellaista moottoriajoneuvon ohjaamoalueen etumaskin pystysuoraa kallistumaa taaksepäin, jossa kukin toisen pisteen yläpuolella oleva piste on taaempana kuin kyseinen toinen piste.

1.3.2.2 Kallistuskulman arviointialueen os