1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 25 päivänä kesäkuuta 1979,
pyörillä varustettuihin maatalous- tai metsätraktoreihin kaatumisen varalta asennettuja suoja-
rakenteita (staattiset testit) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(79/622/ETY)
(EYVL L 179, 17.7.1979, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Komission direktiivi 82/953/ETY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1982 L 386 31 31.12.1982
►M2 CouncilDirective 87/354/EEC of 25 June 1987 (*) L 192 43 11.7.1987
►M3 Komission direktiivi 88/413/ETY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1988 L 200 32 26.7.1988
Muutettu:
►A1 Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirja (*) L 302 23 15.11.1985
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 25 päivänä kesäkuuta 1979,
pyörillä varustettuihin maatalous- tai metsätraktoreihin kaatumisen
varalta asennettuja suojarakenteita (staattiset testit) koskevan
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(79/622/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka traktoreiden on kansallisen lainsäädännön
mukaisesti täytettävä, koskevat muun muassa kaatumisen varalta
asennettuja suojarakenteita ja niiden kiinnitystä traktoriin,
nämä vaatimukset ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa; sen vuoksi on
tarpeen, että kaikki jäsenvaltiot vahvistavat samat vaatimukset jokovoimassa olevien säännöstensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jottaETY-tyyppihyväksyntämenettelyä, josta säädetään pyörillä varustettujen
maatalous- tai metsätraktoreiden tyyppihyväksyntää koskevan jäsenval-
tioiden lainsäädännön lähentämisestä 4 päivänä maaliskuuta 1974annetussa neuvoston direktiivissä 74/150/ETY (
3), voitaisiin soveltaa
kaikkiin traktorityyppeihin,
kaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita ja niiden traktoriin
kiinnitystä koskeva yhdenmukaistettu osan tyyppihyväksyntämenettely
mahdollistaa sen, että kukin jäsenvaltio voi tarkastaa, noudatetaanko
yhteisiä rakennus- ja testausvaatimuksia ja ilmoittaa muille jäsenval-tioille havainnoistaan lähettämällä niille jäljennöksen kutakinkaatumisen varalta asennettua suojarakennetyyppiä ja sen traktoriinkiinnitystä varten täytetystä osan tyyppihyväksyntätodistuslomakkeesta;osan ETY-tyyppihyväksyntämerkin kiinnittäminen kaikkiin hyväksytyn
tyypin mukaisesti valmistettuihin rakenteisiin tekee tarpeettomaksi
näiden rakenteiden tekniset tarkastukset muissa jäsenvaltioissa,
muut kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen osia ja ominaisuuksia
koskevat yhteiset vaatimukset, erityisesti mittoja, ovia, varmuuslaseja,laitteita, jotka estävät vierimisen jatkumista jos traktori kaatuu, ja
matkustajien suojelemista koskevat säännökset annetaan myöhemmin,
yhdenmukaistetuilla vaatimuksilla pyritään pääasiassa varmistamaan
turvallisuus liikenteessä ja työssä koko yhteisössä; tämän vuoksi ontarpeen tässä direktiivissä tarkoitettujen traktoreiden osalta ottaakäyttöön velvoite asentaa niihin suojarakenteet kaatumisen varalta;kaikkiin pyörillä varustettuihin maatalous- tai metsätraktoreihin kaatu-
misen varalta asennettuja suojarakenteita koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä 28 päivänä kesäkuuta 1977 annetussaneuvoston direktiivissä 77/536/ETY (
4) tarkoitettuihin traktoreihin tulisi
voida asentaa myöhemmin vahvistettavaan ajankohtaan asti jokodirektiivin 77/536/ETY tai tämän direktiivin mukaiset suojarakenteetkaatumisen varalta, ja
traktoreihin liittyvän kansallisen lainsäädännön lähentäminen edellyttää,
että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorittamattarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti,1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 2
(1) EYVL N:o C 296, 11.12.1978, s. 69
(2) EYVL N:o C 128, 21.5.1979, s. 18
(3) EYVL N:o L 84, 28.3.1974, s. 10
(4) EYVL N:o L 220, 29.8.1977, s. 1
▼B
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1. Jäsenvaltion on annettava osan ETY-tyyppihyväksyntä kaikille
kaatumisen varalta asennetuille suojarakennetyypeille ja niiden kiinni-tykselle traktoriin, jotka täyttävät liitteissä I-V vahvistetut rakennetta ja
testausta koskevat vaatimukset.
2. Osan ETY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on tarvit-
taessa yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaistenkanssa toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jos se on tarpeen senvalvomiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia.Tällainen tarkastus suoritetaan pistokokein.
2 artikla
Jäsenvaltioiden on kunkin kaatumisen varalta asennetun turvarakenteen
ja sen traktoriin kiinnityksen osalta, jonka ne hyväksyvät 1 artiklanmukaisesti, annettava traktorin tai kaatumisen varalta asennetun
suojarakenteen valmistajalle tai tämän edustajalle liitteessä VI esitetyn
mallin mukainen osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen
sellaisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta 1artiklan mukaisesti osan tyyppihyväksynnän saaneiden kaatumisenvaralta asennettujen suojarakenteiden ja muiden laitteiden välillä.
3 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa kieltää saattamasta markkinoille kaatumisen
varalta asennettuja suojarakenteita tai niiden traktoriin kiinnitystä niiden
rakenteeseen liittyvistä syistä, jos niissä on osan ETY-tyyppihyväk-
syntämerkki.
2. Jäsenvaltio voi kuitenkin kieltää saattamasta markkinoille sellaista
kaatumisen varalta asennettua suojarakennetta, jossa on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki mutta jotka toistuvasti poikkeavat hyväksytystätyypistä.
Kyseisen valtion on välittömästi ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja
komissiolle toteutetuista toimenpiteistä, ja niiden on perusteltava
päätöksensä.
4 artikla
Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa
lähetettävä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille
jäljennökset kaikista kaatumisen varalta asennetun suojarakennetyypinosalta täytetyistä, liitteessä VII esitetyn mukaisista osan tyyppihyväk-syntätodistuslomakkeista, joiden perusteella ne joko ovat antaneettyyppihyväksyntätodistuksen tai evänneet sen.
5 artikla
1. Jos osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen antanut jäsenvaltio
toteaa, että useat kaatumisen varalta asennetut turvarakenteet ja niiden
kiinnitykset traktoreihin, joissa on sama osan ETY-tyyppihyväksyntä-
merkki, eivät ole sen hyväksymän tyypin mukaisia, sen on toteutettavatarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovathyväksytyn tyypin mukaisia. Kyseisen valtion toimivaltaisten virano-maisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisilleviranomaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka saattavat tarvittaessa,
jos kyseessä on vakava ja toistuva poikkeavuus, johtaa osan ETY-
tyyppihyväksynnän peruuttamiseen. Kyseisten viranomaisten on toteu-tettava samanlaiset toimenpiteet, jos toisen jäsenvaltion toimivaltaisetviranomaiset ilmoittavat, ettei traktori ole hyväksytyn tyypin mukainen.
2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden
kuluessa ilmoitettava toisilleen osan ETY-tyyppihyväksynnän peruutta-misesta ja tämän toimenpiteen perusteista.1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 3
▼B
6 artikla
Kaikki tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen säännösten
nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat kaatumisen varalta asennetuille
suojarakenteille ja niiden traktoreihin kiinnityksille annetun osan
tyyppihyväksynnän epäämistä tai peruuttamista, tai niiden markkinoillesaattamisen tai niiden käytön kieltämistä, on perusteltava yksityiskoh-taisesti. Päätöksestä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle onsamanaikaisesti annettava tieto jäsenvaltion voimassa olevanlainsäädännön mukaisesti hänen käytettävissään olevista muutoksenha-
kukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.
7 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä traktorilta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansal-
lista tyyppihyväksyntää kaatumisen varalta asennettuun
suojarakenteeseen tai sen traktoriin kiinnitykseen liittyvistä syistä, josnäissä on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja jos liitteessä VIIIesitetyt vaatimukset täyttyvät.
8 artikla
Jäsenvaltio ei saa kieltää traktoreiden myyntiä, rekisteröintiä, liikkeelle
laskemista tai käyttöä kaatumisen varalta asennettuun suojarakenteeseentai sen traktoriin kiinnitykseen liittyvistä syistä, jos näissä on ETY-
tyyppihyväksyntämerkki ja jos liitteessä VIII esitetyt vaatimukset
täyttyvät.
9 artikla
Tätä direktiiviä sovelletaan direktiivin 74/150/ETY 1 artiklassa
määriteltyihin traktoreihin, joilla on seuraavat ominaisuudet:
— taka-akselin kohdalla enintään 1 000 mm maavara,
— yhden vetävän akselin kiinteä tai pienin säädettävä raideleveys
vähintään 1 150 mm,
— mahdollisuus asentaa traktoriin monipistekytkentälaite irrotettavia
työkoneita varten ja vetotanko,
— vähintään 800 kg:n massa, joka vastaa traktorin omapainoa siten
kuin se määritellään direktiivin 74/150/ETY liitteessä I olevassa 2.4kohdassa, mukaan lukien tämän direktiivin mukaisesti asennettu
suojarakenne kaatumisen varalta ja suurinta valmistajan suositte-
lemaa kokoa olevat renkaat.
10 artikla
Jokaiseen 9 artiklassa tarkoitettuun traktoriin on ETY-tyyppihyväk-
synnän yhteydessä asennettava kaatumisen varalta suojarakenne, joka onliitteissä I-IV esitettyjen vaatimusten mukainen.
Direktiivin 77/536/ETY 9 artiklassa määriteltyihin traktoreihin voidaan
kuitenkin ETY-tyyppihyväksyntää varten asentaa kaatumisen varaltasuojarakenne, joka on tuon direktiivin liitteissä I-IV esitettyjen
vaatimusten mukainen.
11 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan
kehitykseen annetaan direktiivin 74/150/ETY 13 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen.
12 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä
tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännöksettoimitetaan kirjallisina komissiolle.1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 4
▼B
13 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 5
▼B
LUETTELO LIITTEISTÄ
LIITE I: Edellytykset ETY-tyyppihyväksynnälle
LIITE II: Edellytykset suojarakenteiden ja niiden traktoreihin kiinni-
tyksen lujuuden testaukselle
LIITE III: TestausmenettelytLIITE IV: Kuvat
LIITE V: Testausselosteen malli
LIITE VI: MerkitLIITE VII: Osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuslomakkeen malliLIITE VIII: Edellytykset ETY-tyyppihyväksynnälle
LIITE IX: Malli traktorin ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen liitteeksi
suojarakenteiden sekä niiden traktoriin kiinnityksen lujuuden
osalta (staattiset testit).1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 6
▼B
LIITE I
EDELLYTYKSET OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄLLE
1. MÄÄRITELMÄ
1.1 ”Kaatumisen varalta asennetulla suojarakenteella” (turvaohjaamolla tai -
kehyksellä), jäljempänä ’suojarakenne’, tarkoitetaan traktorin rakennetta,
jonka pääasiallinen tarkoitus on välttää tai rajoittaa kuljettajalle traktorin
tavanomaisessa käytössä tapahtuvasta kaatumisesta aiheutuvaa vaaraa.
1.2 Edellä 1.1 kohdassa tarkoitetuille rakenteille on tunnusomaista, että
liitteissä II ja III määrätyissä testeissä osoitetaan, että niiden sisään jääkuljettajan suojelemiseksi riittävän suuri esteetön tila.
2. YLEISTÄ
2.1 Jokainen suojarakenne ja sen kiinnitys traktoriin on suunniteltava ja
rakennettava siten, että 1 kohdassa esitetty pääasiallinen tavoite toteutuu.
2.2 Tämä edellytys katsotaan täytetyksi, jos liitteiden II ja III vaatimukset
täytetään.
3. HAKEMUS OSAN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN
3.1 Traktorin valmistajan tai suojarakenteen valmistajan tai näiden edustajien
on tehtävä osan ETY-tyyppihyväksyntähakemus suojarakenteen ja sen
traktoriin kiinnityksen lujuuden osalta.
3.2 Osan ETY-tyyppihyväksyntähakemuksen mukana on oltava seuraavat
asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:
— yleinen rakennepiirros joko piirustukseen merkityssä mittakaavassa tai
suojarakenteen tärkeimmät mitat esittävä piirros; piirroksessa on
erityisesti kuvattava asennusosien yksityiskohdat,
— valokuvat sivulta ja takaa, joissa näkyvät kiinnityksen yksityiskohdat,
— lyhyt kuvaus suojarakenteesta mukaan lukien rakennetyyppi, traktoriin
asennuksen yksityiskohdat ja tarvittaessa valssauspäällystyksen yksi-
tyiskohdat, sisään- ja ulospääsytavat, sisäpehmusteiden yksityiskohdat
ja vierimisen jatkumisen estävät ominaisuudet sekä lämmityksen ja
tuuletuksen yksityiskohdat,
— rakenneosissa käytettyjen materiaalien yksityiskohdat mukaan lukien
kannattimet ja kiinnityspultit (ks. liite V).
3.3 Osan tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavalle tarkastuslaitok-
selle on luovutettava sitä traktorityyppiä edustava traktori, johon
hyväksyttävä suojarakenne on tarkoitettu. Tähän traktoriin asennetaan
kyseinen suojarakenne.
3.4 Osan ETY-tyyppihyväksynnän haltija voi pyytää sen laajentamista
koskemaan muitakin traktorityyppejä. Alkuperäisen osan ETY-tyyppi-
hyväksynnän antaneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava
laajennus, jos hyväksytty suojarakenne ja traktorityyppi/-tyypit, joita
varten laajennusta haetaan, täyttävät seuraavat ehdot:
— ilman painolastia olevan traktorin liitteessä II olevan 1.3 kohdan
mukaisesti määritelty massa, ei ylitä testissä käytettyä vertailumassaa
5 %:a enempää,
— kiinnitysmenetelmä ja traktorin osat, joihin kiinnitys kohdistuu, ovat
samanlaiset,
— sellaiset osat kuten lokasuojat ja konepellit, jotka saattavat tukea
suojarakennetta, ovat samanlaiset,
— suojarakenteen sisällä sijaitsevan istuimen sijainti ja kriittiset mitat
sekä suojarakenteen ja traktorin asento toisiinsa nähden ovat sellaisia,
että vapaa tila olisi jäänyt taipuneen rakenteen suojaan kaikissa
testeissä.
4. MERKINNÄT
4.1 Jokaisessa hyväksytyn tyypin mukaisessa suojarakenteessa on oltava
seuraavat merkinnät:
4.1.1. tavaramerkki tai kaupallinen merkki,4.1.2. liitteessä VI olevan mallin mukainen osan tyyppihyväksyntämerkki,4.1.3. suojarakenteen sarjanumero,1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 7
▼B
4.1.4. traktorin/traktoreiden merkki ja tyyppi/tyypit, joihin suojarakenne on
tarkoitettu.
4.2 Kaikkien näiden tietojen on oltava näkyvissä pienessä laatassa.
4.3 Näiden merkintöjen on oltava näkyvällä, helposti luettavalla ja pysyvällä
tavalla tehtyjä.1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 8
▼B
LIITE II
EDELLYTYKSET SUOJARAKENTEIDEN JA NIIDEN TRAKTOREIHIN
KIINNITYKSEN LUJUUDEN TESTAUKSELLE
1. YLEISTÄ
1.1 Testin tarkoitus
Erityistä laitetta käyttämällä tehdyt testit on tarkoitettu jäljittelemään
sellaisia kuormia, jotka kohdistuvat suojarakenteeseen traktorin
kaatuessa. Näiden liitteessä III esitettyjen testien avulla voidaan
tehdä havaintoja suojarakenteen ja sen traktoriin kiinnittävienkannattimien lujuudesta sekä niistä traktorin osista, jotka siirtävät
testivoimaa.
1.2 Testin valmistelut
1.2.1 Suojarakenteen on oltava sarjatuotannon eritelmien mukainen. Se on
kiinnitettävä valmistajan ilmoittamalla kiinnitysmenetelmällä sellai-
seen traktoriin, jota varten se on suunniteltu. Testiin ei vaadita
kokonaista traktoria; suojarakenteen ja niiden traktorin osien, joihin
se kiinnitetään testejä varten, on edustettava toiminta-asennusta,
jäljempänä ’asennelma’.
1.2.2 Asennelma on kiinnitettävä perustaan niin, että kuormituksen
alaisina asennelman perustaan yhdistävät rakenneosat eivät taivu
merkittävästi suhteessa suojarakenteeseen. Asennelman kiinnitysme-
netelmä perustaan ei saa itsessään muuttaa asennelman lujuutta.
1.2.3 Asennelma on tuettava ja kiinnitettävä tai sitä on muutettava siten,
että suojarakenne ja sen kiinnitys traktorin jäykkiin osiin absorboivat
koko testienergian.
1.2.3.1 Jotta 1.2.3 kohdan vaatimuksia noudatettaisiin, muutoksen on
lukittava traktorin mahdollinen ajojousitusjärjestelmä siten, että
varmistetaan, ettei se absorboi ollenkaan testienergiaa.
1.2.4 Traktoriin on testejä varten asennettava kaikki sarjatuotannon
rakenneosat, jotka saattavat vaikuttaa suojarakenteen lujuuteen tai
jotka saattavat olla tarpeen lujuustestissä.
Osat, jotka saattavat aiheuttaa vaaraa vapaassa tilassa, on myös
asennettava, jotta voidaan tutkia, ovatko 4 kohdan vaatimukset
täytetty.
1.3 Traktorin massa
Vertailumassan m
t, jota käytetään kaavassa (ks. liite III) energioiden
ja puristusvoiman laskemiseen, on oltava vähintään neuvoston
direktiivin 74/150/ETY liitteessä I olevassa 2.4 kohdassa määritelty
massa (ilman lisävarusteita mutta jäähdytysneste, öljyt, polttoaine,
työkalut ja kuljettaja mukaan lukien) lisättynä suojarakenteella ja
vähennettynä 75 kg:lla.
Mukaan ei lueta valinnaisia etu- tai takapainoja, rengaspainoja,
asennettuja työvälineitä, asennettuja varusteita tai erityisosia.
2. LAITTEET JA VARUSTEET
2.1 Vaakasuorat kuormitustestit (sivulta ja pitkittäissuunnassa)
2.1.1 Sopivat materiaalit, varusteet ja kiinnitysmenetelmät, joilla varmis-
tetaan, että asennelma on kiinnitetty lujasti perustaan riippumatta
renkaista, jos ne on.
2.1.2 Keinot, joilla suojarakenteeseen kohdistetaan vaakasuora voima
jäykän palkin avulla liitteen IV kuvissa 1 ja 2 esitetyllä tavalla.
2.1.2.1 Jäykässä palkissa on oltava 150 mm:n pystypinta.
2.1.2.2 On huolehdittava taakan jakaantumisesta tasaisesti kohtisuoraan
kuormitussuuntaan nähden ja pitkin palkkia, jonka pituus on tasan
jokin 50:n kerrannainen 250-700 mm:n välillä.
2.1.2.3 Palkin suojarakenteeseen yhteydessä olevien reunojen on oltava
kaarevat ja niiden suurimman säteen on oltava 50 mm.1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 9
▼B
2.1.2.4 Laitteessa on oltava kuulanivelet tai vastaavat nivelet sen varmis-
tamiseksi, ettei kuormituslaite pakota kiertyvää tai siirtyvää
rakennetta muuhun suuntaan kuin kuormitussuuntaan.
2.1.2.5 Kun suojarakenteen vaakapituus, johon taakka aiotaan kohdistaa, ei
muodosta suoraa linjaa, joka on kohtisuorassa taakan kohdistus-
suuntaan nähden, tila on täytettävä, jotta taakka jakaantuu tälle
pituudelle.
2.1.3 Laitteet suojarakenteen ja traktorin jäykkien osien, joihin se on
kiinnitetty, absorboiman energian mittaamiseksi sikäli kuin se on
teknisesti mahdollista, esimerkiksi mittaamalla sen kohdistussuuntaa
pitkin kohdistettu voima ja vastaava taipuma suhteessa traktorin
alustassa olevaan pisteeseen.
2.1.4. Menetelmät sen osoittamiseksi, että vapaa tila on pysynyt vapaana
testin aikana. Liitteessä IV olevien kuvien 6 a, 6 b ja 6 c mukaista
laitetta voidaan käyttää.
2.2 Puristustestit (takaa ja edestä)
2.2.1 Sopivat materiaalit, laitteet ja kiinnitysmenetelmät traktorin kiin-
nittämiseksi lujasti perustaan renkaista riippumatta.
2.2.2 Menetelmät, joilla suojarakenteeseen kohdistetaan vaakasuora voima
liitteen IV kuvassa 3 esitetyllä tavalla, mukaan lukien jäykkä
puristuspalkki, jonka leveys on 250 mm.
2.2.3 Laitteet, joilla mitataan käytetty pystysuora kokonaisvoima.
2.2.4 Menetelmät sen osoittamiseksi, että vapaa tila on pysynyt vapaana
testin aikana. Liitteen IV kuvien 6 a, 6 b ja 6 c mukaista laitetta
voidaan käyttää.
2.3 Sallitut mittapoikkeamat
2.3.1 Mitat: ± 3 mm.2.3.2 Taipuma: ± 3 mm.
2.3.3 Traktorin massa: ± 20 kg.
2.3.4 Taakat ja voimat: ± 2 %.2.3.5 Kuormitussuunta: poikkeama liitteessä III määritellyistä vaaka- ja
pystysuunnista:
— testin alussa, ei kuormitusta: ± 2º.
— testin aikana kuormitettuna: 10º vaakatason yläpuolella ja 20º sen
alapuolella. Nämä vaihtelut tulisi pitää mahdollisimman pieninä.
3. TESTIT
3.1 Yleistä
3.1.1 Testisarja
3.1.1.1 Testi on suoritettava seuraavassa järjestyksessä:
3.1.1.1.1 Työntö pituussuunnassa (ks. liite III, 1.2 kohta)
Sellaisten traktoreiden, joiden 1.3 kohdassa määritellystä massasta
on takapyörien varassa vähintään 50 %, työntö pituussuunnassa
tehdään takaa (tapaus 1). Muiden traktoreiden kohdalla työntö
pituussuunnassa tehdään edestä (tapaus 2).
3.1.1.1.2 Ensimmäinen puristustesti
Ensimmäinen puristustesti kohdistetaan samaan päähän suojaraken-
netta kuin työntö pituussuunnassa, eli:
— taakse tapauksessa 1 (ks. liite III, 1.5 kohta),
— eteen tapauksessa 2 (ks. liite III, 1.6 kohta).
3.1.1.1.3. Sivulta tuleva työntö (ks. liite III, 1.3 kohta)
3.1.1.1.4 Toinen puristustesti
Toinen puristustesti kohdistetaan toiseen päähän suojarakennetta
kuin työntö pituussuunnassa, eli:
— eteen tapauksessa 1 (ks. liite III, 1.6 kohta),1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 10
▼B
— taakse tapauksessa 2 (ks. liite III, 1.5 kohta).
3.1.1.1.5 Toinen pituussuuntainen työntö (ks. liite III, 1.7 kohta)
Toinen pituussuuntainen työntö tehdään traktoreihin, joissa on
kipattava suojarakenne, jollei pituussuuntainen työntö olisi (ks.
3.1.1.1.1 kohta) kohdistunut sellaiseen suuntaan, joka olisi aiheut-
tanut suojarakenteen kallistumisen.
3.1.1.2 Jos jokin kiinnityslaitteiden osa särkyy tai liikkuu testin aikana, testi
aloitetaan uudelleen alusta.
3.1.1.3 Testin aikana traktoriin tai suojarakenteeseen ei saa tehdä korjauksia
tai säätöjä.
3.1.2 Raideleveys
Pyörät poistetaan tai ne asetetaan sellaiselle raideleveystuelle, joka
varmistaa, että turvarakenteelle ei aiheudu häiriötä testien aikana.
3.1.3 Vaarattomien osien poistaminen
Kaikki traktorin ja suojarakenteen osat, jotka täydellisinä yksiköinä
antavat suojaa kuljettajalle - mukaan lukien sääsuojaus - on
toimitettava kokonaisuudessaan tarkastettavaksi tarkoitetun traktorin
mukana.
Testattavaksi tarkoitettuun suojarakenteeseen ei tarvitse asentaa
varmuuslasista tai vastaavasta materiaalista valmistettuja etu-, sivu-
ja takaikkunoita eikä mahdollisia irrotettavia paneeleja, varusteita ja
tarvikkeita, joilla ei ole merkitystä rakenteellisen lujuuden osalta ja
jotka eivät voi aiheuttaa vaaraa kaatumisen yhteydessä.
3.1.4 Välineistö
Suojarakenne on varustettava laitteilla, joita tarvitaan voima-taipuma
-kaavion laatimiseksi vaadittujen tietojen saamiseksi (ks. liitteen IV
kuva 4). Suojarakenteen kokonaistaipuma ja pysyvä taipuma
mitataan ja merkitään muistiin testin jokaisessa vaiheessa (ks.
liitteen IV kuva 5).
3.1.5 Kuormitussuunta
Kun kyseessä on traktori, jonka istuin ei sijaitse traktorin keskitasolla
tai rakenteen lujuus on epäsymmetrinen, sivuttaistyöntö on kohdis-
tettava siihen sivuun, joka kohdalla vapaa tila todennäköisimmin
kärsisi testien aikana (ks. liitteessä III oleva 1.3 kohta).
4. HYVÄKSYMISEDELLYTYKSET
4.1 Osan ETY-tyyppihyväksyntää varten luovutetun suojarakenteen
katsotaan täyttävän lujuutta koskevat vaatimukset, jos se täyttää
testien jälkeen seuraavat edellytykset:
4.1.1 Suojarakenne ei ole työntynyt mihinkään liitteessä III olevassa 3.2
kohdassa esitetyn vapaan tilan osaan tai mikään vapaan tilan osa ei
ole ollut suojarakenteen suojaaman tilan ulkopuolella liitteessä III
olevassa 1.2, 1.3, 1.5, 1.6 ja tarvittaessa 1.7 kohdassa selostetussa
testeissä.
Jos on suoritettu ylikuormitustesti, voiman on siinä vaiheessa, kun
määrätty energia absorboituu, oltava enemmän kuin 0,8 sekä
kyseisten päätestin että ylikuormitustestin aikana esiintyvästä
suurimmasta voimasta (ks. liitteen IV kuvat 4 b ja 4 c).
4.1.►M12◄Testin kuluessa suojarakenne ei saa aiheuttaa haittaa istuinra-
kenteelle.
4.1.3 Pistessä, jossa tarvittu energiataso on saavutettu jokaisessa määritel-
lyistä vaakasuorista työnnöistä, voiman on ylitettävä 0,8 Fmax.
4.2 Liioin ei saa olla muita kuljettajalle erityistä vaaraa aiheuttavia
tekijöitä, kuten liian vähäistä pehmustusta katon sisäpuolella tai
muussa kohdassa, johon kuljettajan pää saattaa osua.1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 11
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
5. TESTAUSSELOSTE
5.1 Testausseloste liitetään liitteessä VII tarkoitettuun osan ETY-
tyyppihyväksyntätodistukseen. Selosteen on oltava liitteessä V
esitetyn mukainen. Selosteessa on oltava:
5.1.1 Yleinen kuvaus suojarakenteen muodosta ja rakenteesta (pakolliset
mitat liitteessä V) mukaan lukien tavanomaisia sisään- ja ulospääsy-
teitä ja hätäpoistumisteitä koskevat säännökset; lämmitys- ja
tuuletusjärjestelmää koskevat säännökset, ja muut tarvikkeet, jos
tällaiset on ja jos ne saattaisivat vaikuttaa vapaaseen tilaan tai
saattaisivat aiheuttaa vaaraa.
5.1.2 Yksityiskohtaiset tiedot erityislaitteista, kuten traktorin vierimisen
jatkumisen estävät laitteet.
5.1.3 Lyhyt kuvaus mahdollisesta sisäpuolen pehmustuksesta.
5.1.4 Selvitys asennetun tuulilasin ja lasien tyypistä ja mahdollisista niissä
olevista ETY- tai muista hyväksyntämerkinnöistä.
5.2 Jos osan ETY-tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan muita
traktorityyppejä, selosteessa on viitattava tarkasti alkuperäisen osan
ETY-tyyppihyväksynnän selosteeseen, ja siinä on osoitettava tarkasti
liitteessä I olevassa 3.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten
täyttäminen.
5.3 Selosteessa on yksilöitävä selvästi testauksessa käytetty traktori-
tyyppi (merkki, tyyppi, myyntinimitys jne.) ja ne tyypit, joita varten
suojarakenne on tarkoitettu.
6. TUNNUKSET
mt= traktorin vertailumassa (kg) 1.3 kohdan mukaisesti;
D = rakenteen taipuma (mm) kuormituspisteessä ja kuormi-
tuksen suuntaisesti;
D′ = laskettua tarvittavaa energiaa vastaava rakenteen taipuma
(mm);
F = staattinen kuormitusvoima (N: newtonia);
Fmax= suurin kuormituksen aikana esiintyvä staattinen voima
(N), lukuun ottamatta ylikuormitusta;
F′ = laskettua tarvittavaa energiaa vastaava voima;
F-D = voima/taipuma -käyrä;
Eis= sivuttaistyönnön aikana absorboitava energiapanos
(J:jouleja);
Eil1= pituussuuntaisen kuormituksen aikana absorboituva ener-
giapanos (J);
Eil2= toisen pituussuuntaisen kuormituksen aikana absorboituva
energiapanos (J);
Fr= taakse puristustestissä kohdistettu voima (N);
Ff= eteen puristustestissä kohdistettu voima (N).1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 12
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
LIITE III
TESTAUSMENETTELY
1. VAAKASUORAT TYÖNTÖ- JA PURISTUSTESTIT
1.1 Yleiset määräykset vaakasuorasta työnnöstä
1.1.1 Suojarakenteeseen kohdistettavat taakat jaetaan jäykällä palkilla, joka
on liitteessä II olevan 2.1.2 kohdan eritelmien mukainen ja sijaitsee
kohtisuorassa taakan kohdistamissuuntaan nähden; jäykkä palkki
voidaan varustaa laitteilla, joilla estetään sen siirtyminen sivusuun-
nassa. Taipumisnopeus kuormituksen aikana ei saa olla suurempi kuin
5 mm/s. Taakkaa kohdistettaessa kirjataan tarkkuuden varmistamiseksi
F ja D samanaikaisesti enintään 15 mm:n taipuman lisäyksin. Kun
kohdistaminen on ensimmäisen kerran aloitettu, taakkaa ei vähennetä
ennen kuin testi on suoritettu loppuun; on silti sallittua lopettaa taakan
lisääminen haluttaessa esim. mittausten kirjaamiseksi.
1.1.2 Jos se rakenneosa, johon taakka aiotaan kohdistaa, on kaareva, on
noudatettava liitteessä II olevassa 2.1.2.5 kohdassa vahvistettuja
eritelmiä. Taakkaa kohdistettaessa on kuitenkin noudatettava edellä
1.1.1 kohdan ja liitteessä II olevan 2.1.2 kohdan mukaisia vaatimuksia.
1.1.3 Jos kohdistuspisteessä ei ole poikittaista rakenneosaa, testausmenette-
lyssä voidaan käyttää korvaavaa testipalkkia, jolla ei ei kuitenkaan saa
lujittaa suojarakennetta.
1.1.4 Rakenne on tutkittava visuaalisesti, kun taakka poistetaan kunkin
kuormitustestin loppuun suorittamisen jälkeen. Jos kuormituksen
aikana on syntynyt halkeamia tai repeämiä, jäljempänä 1.4 kohdassa
tarkoitettu ylikuormitustesti on suoritettava ennen siirtymistä liitteessä
II olevassa 3.1.1.1 kohdassa esitetyn sarjan seuraavaan kuormitukseen.
1.2 Pituussuuntainen työntö (ks. liitteen IV kuva 2)
Taakka kohdistetaan vaakasuorassa ja traktorin pystysuoran keskitason
suuntaisesti.
Sellaisten traktoreiden osalta, joiden liitteessä II olevassa 1.3 kohdassa
määritellystä massasta on takapyörien varassa vähintään 50 %,
pituussuuntainen työntö taakse ja sivuttaistyöntö kohdistetaan suojar-
akenteen pitkittäisen keskitason eri puolille. Sellaisten traktoreiden
osalta, joiden massasta on etupyörien varassa vähintään 50 %,
pituussuuntainen työntö eteen kohdistetaan suojarakenteen pitkittäisen
keskitason samalle puolelle kuin sivuttaistyöntö.
Se kohdistetaan suojarakenteen ylimpään poikittaiseen rakenneosaan
(siis siihen osaan, joka traktorin kaatuessa todennäköisesti osuisi
ensimmäisenä maahan).
Taakan kohdistuspisteen on sijaittava yhden kuudesosan verran
suojarakenteen yläosan leveydestä ulkokulmasta sisäänpäin. Suojar-
akenteen leveytenä pidetään traktorin niiden kahden pystysuoran
keskitason suuntaisen linjan etäisyyttä, jotka sivuavat suojarakenteen
äärimmäisiä ulkoreunoja vaakatasossa, joka taas sivuaa ylimpien
poikittaisten rakenneosien yläosaa.
Palkin pituuden on oltava vähintään yksi kolmasosa suojarakenteen
leveydestä (kuten edellä esitetään) ja enintään 49 mm enemmän kuin
tämä vähimmäispituus.
Pituussuuntainen työntö tulee takaa tai edestä kuten liitteessä II
olevassa 3.1.1.1 kohdassa määritellään.
Testi keskeytetään, jos:
a) suojarakenteen absorboima deformaatioenergia on yhtä suuri tai
suurempi kuin tarvittu energiapanos Eil1(jossa Eil1= 1,4 mt);
b) suojarakenne tunkeutuu vapaaseen tilaan tai jättää vapaan tilan
suojatta.
1.3 Työntö sivulta (ks. liitteen IV kuva 1)
Työntö kohdistetaan vaakasuoraan suorassa kulmassa traktorin pysty-
suoraan keskitasoon. Se kohdistetaan suojarakenteen äärimmäiseen1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 13
▼M1
▼B
▼B
yläreunaan pisteeseen, joka sijaitsee 300 mm eteenpäin istuimen
vertailupisteestä, kun istuin on taaimmassa asennossaan (ks. 2.3.1.
kohta). Jos suojarakenteessa on jokin uloke sillä sivulla, joka varmasti
koskettaisi maata ensimmäisenä traktorin kaatuessa sivulle päin,
kuormitus kohdistetaan tuohon kohtaan.
Palkin on oltava käytön kannalta sopivan pitkä, mutta enintään 700
mm:n pituinen.
Testi keskeytetään jos:
a) suojarakenteen absorboima deformaatioenergia on vähintään yhtä
suuri kuin vaadittu energiapanos Eis(jossa Eis= 1,75 mt), tai
b) suojarakenne työntyy vapaaseen tilaan tai jättää vapaan tilan
suojatta.
1.4 Ylikuormitustesti (ks. liitteen IV kuvat 4 a, 4 b ja 4 c)
1.4.1 Ylikuormitustesti on suoritettava, jos voima vähenee yli 3 %
saavutetun taipuman viimeisen 5 %:n aikana, kun rakenne absorboi
tarvittavan energian (ks. kuva 4 b).
1.4.2 Ylikuormitustestiin kuuluu vaakasuoran työnnön asteittainen
lisääminen 5 %:n lisäyksin alkuperäisestä energiantarpeesta enintään
20 %:iin lisättyä energiaa (ks. kuva 4 c).
1.4.2.1 Ylikuormitustesti on tyydyttävä, jos kunkin tarvittavan energian 5, 10
tai 15 %:n lisäyksen jälkeen voima vähenee vähemmän kuin 3 % 5 %:n
lisäystä kohti ja pysyy suurempana kuin 0,8 Fmax.
1.4.2.2 Ylikuormitustesti on tyydyttävä, jos voima on yli 0,8 Fmaxsen jälkeen
kun rakenne on absorboinut 20 % lisätystä energiasta.
1.4.2.3 Ylikuormitustestin aikana sallitaan lisähalkeamat tai -repeämät tai
tunkeutuminen vapaaseen tilaan tai vapaan tilan suojatta jättäminen
kimmoisen muodonmuutoksen takia. Rakenne ei saa kuitenkaan
taakan poistamisen jälkeen työntyä vapaaseen tilaan, jonka on oltava
täysin suojattu.
1.5 Puristus takaa
Palkki asetetaan takimmaisten ylimpien rakenneosien päälle ja
puristusvoimien resultantin on sijaittava pystysuoralla pituussuuntai-
sella vertailutasolla. Käytetään voimaa Fr=2 0mt.
Kun suojarakenteen katon takaosa ei kannata täyttä puristusvoimaa,
voiman annettaan vaikuttaa, kunnes katto taipuu suojarakenteen
yläosan ja sen traktorin etuosan osan, joka pystyy traktorin kaatuessa
kannattamaan traktorin massan, yhdistävän tason suuntaiseksi. Sen
jälkeen kuormitus poistetaan ja traktori tai puristusvoima asetetaan
uudelleen siten, että palkki on sen suojarakenteen kohdan yläpuolella,
joka kannattaisi traktoria sen kaatuessa kokonaan. Tämän jälkeen
käytetään voimaa Fr.
Voimaa Frkohdistetaan vähintään viiden sekunnin ajan visuaalisesti
todettavissa olevan taipuman lakkaamisen jälkeen.
Testi keskeytetään, jos suojarakenne työntyy vapaaseen tilaan tai jättää
vapaan tilan suojatta.
1.6 Puristus edestä
Palkki asetetaan etummaisten ylimpien rakenneosien päälle ja
puristusvoimien resultanttivoiman on sijaittava pystysuoralla pitkittäi-
sellä vertailutasolla. Käytetään voimaa Ff=2 0mt.
Kun suojarakenteen katon etuosa ei kannata täyttä puristusvoimaa,
voiman annetaan vaikuttaa, kunnes katto taipuu suojarakenteen
yläosan ja sen traktorin etuosan osan, joka pystyy traktorin kaatuessa
kannattamaan traktorin massan, yhdistävän tason suuntaiseksi. Sen
jälkeen kuormitus poistetaan ja traktori tai puristusvoima asetetaan
uudelleen siten, että palkki on sen suojarakenteen kohdan yläpuolella,
joka kannattaisi traktoria sen kaatuessa kokonaan. Tämän jälkeen
käytetään voimaa Ff.
Voimaa Ffkohdistetaan vähintään viiden sekunnin ajan silloin
erotettavissa olevan taipuman lakkaamisen jälkeen.1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 14
▼M3
▼M1
▼B
▼B
Testi keskeytetään, jos rakenne tunkeutuu vapaaseen tilaan tai jättää
vapaan tilan suojatta.
1.7 Toinen pituussuuntainen työntö
Taakka kohdistetaan vaakasuorassa traktorin pystysuoran keskiviivan
suuntaisesti.
Toinen pituussuuntainen työntö tehdään takaa tai edestä liitteessä II
olevassa 3.1.1.1 kohdassa määritellyllä tavalla.
Se kohdistetaan vastakkaiseen suuntaan kuin 1.2 kohdan pituussuun-
tainen työntö ja siitä kauimpana sijaitsevaan kulmaan.
Se kohdistetaan suojarakenteen ylimpään poikittaiseen rakenneosaan
(ts. siihen osaan joka todennäköisesti osuisi maahan ensimmäisenä
traktorin kaatuessa).
Taakan kohdistuspisteen on sijaittava yhden kuudesosan verran
suojarakenteen yläosan leveydestä mitattuna ulkokulmasta sisäänpäin.
Suojarakenteen leveytenä pidetään välimatkaa kahden traktorin
pystysuoran keskitason suuntaisen linjan välillä, jotka sivuavat
suojarakenteen äärimmäisiä ulkoreunoja vaakatasossa, joka sivuaa
ylimpien poikittaisten rakenneosien yläosaa.
Palkin pituuden tulee olla vähintään yksi kolmasosa suojarakenteen
leveydestä (kuten edellä on selostettu) ja enintään 49 mm enemmän
kuin tämä vähimmäispituus.
Testi keskeytetään jos:
a) puojarakenteeseen kohdistunut deformaatioenergia on yhtä suuri tai
suurempi kuin vaadittu energiapanos Eil2(jossa Eil2= 0,35 mt), tai
b) suojarakenne työntyy vapaaseen tilaan tai jättää vapaan tilan
suojatta.
2. VAPAA TILA
2.1 Vapaa tila havainnollistetaan liitteen IV kuvassa 6 ja se määritellään
suhteessa pystysuoraan vertailutasoon, joka on yleensä pituussuun-
nassa traktoriin nähden ja kulkee 2.3 kohdassa esitetyn istuimen
vertailupisteen ja ohjauspyörän keskikohdan kautta. Vertailutason
oletetaan liikkuvan vaakasuoraan istuimen ja ohjauspyörän kanssa
taakan kohdistamisen aikana, mutta pysyvän kohtisuorassa traktorin tai
suojarakenteen lattiaan nähden, jos se on kiinnitetty joustavasti.
Kun ohjauspyörä on säädettävä, sen asennon tulisi olla tavallisesti
istuimella istuen ajettaessa käytettävä asento.
2.2 Tilan rajat yksilöidään seuraavasti:2.2.1 250 mm vertailutason kummallakin puolella sijaitsevat pystytasot,
jotka ulottuvat 300 mm ylöspäin istuimen vertailupisteestä;
2.2.2 edellä 2.2.1 kohdan tasojen yläreunasta 900 mm:n enimmäiskorkeu-
teen istuimen vertailupisteen yläpuolelle ulottuvat yhdensuuntaiset
tasot, jotka ovat kaltevia siten, että sillä puolella, jolta sivulle
suuntautuva kuormitus kohdistetaan, olevan tason yläreuna sijaitseevähintään 100 mm:n päässä vertailutasosta;
2.2.3 900 mm istuimen vertailupisteen yläpuolella sijaitseva vaakataso;
2.2.4 kalteva taso, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden ja jolla on
900 mm suoraan istuimen vertailupisteen yläpuolella sijaitseva piste ja
istuimen selkänojan takimmaisin piste;
2.2.5 pinta, joka on tarvittaessa kaareva ja jossa on sarja kohtisuorassa
vertailutasoon nähden olevia suoria linjoja, jotka ulottuvat istuimen
takimmaisesta pisteestä alaspäin koskettaen istuimen selkänojaa koko
sen pituudelta;
2.2.6 kaareva pinta, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden, jonka säde
on 120 mm ja joka sivuaa 2.2.3 ja 2.2.4 kohdan tasoja;
2.2.7 kaareva pinta, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden, jonka säde
on 900 mm ja joka ulottuu 400 mm eteenpäin 2.2.3 kohdan tasosta ja
sivuaa sitä pisteessä, joka sijaitsee 150 mm istuimen vertailupisteestä
eteenpäin;
2.2.8 kalteva taso, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden, liittyy 2.2.7
kohdan pintaan sen etureunassa ja kulkee 40 mm:n päässä ohjaus-1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 15
▼B
pyörästä. Kun ohjauspyörä on yläasennossa, tämän tason korvaa 2.2.7
kohdan pintaa sivuava taso;
2.2.9 pystytaso, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden ja sijaitsee 40
mm ohjauspyörästä eteenpäin;
2.2.10 istuimen vertailupisteen kautta kulkeva vaakataso.
2.3 Istuimen sijainti ja istuimen vertailupiste
2.3.1 Vapaan tilan määrittämiseksi 2.1 kohdassa istuimen on oltava
mahdollisen vaakatason säätöalueen taaimmassa kohdassa. Istuin on
asetettava pystytason säätöalueen ylimpään pisteeseen, kun tämä säätö
on vaaka-asennon säädöstä riippumaton.
Vertailupiste on osoitettava käyttämällä liitteen IV kuvissa 7 ja 8
havainnollistettua laitetta, jolla jäljitellään istuimella olevan ihmisen
aiheuttamaa kuormitusta. Laitteen on muodostuttava istuinkaukalon
levystä ja selkänojan levyistä. Alempi selkänojan levy liitetään
lonkkien A ja lantion B kohdalta, ja liitoksen B korkeutta on voitava
säädellä.
2.3.2 Vertailupiste määritellään istuimen pitkittäisellä keskitasolla sijaitse-
vaksi pisteeksi, jossa alemman selkänojan tangentiaalitaso ja vaakataso
leikkaavat. Tämä vaakataso leikkaa istuinkaukalon alemman pinnan
150 mm edellä mainitun tangentin edessä.
2.3.3 Jos istuimessa on vapaasti joustava liikevara riippumatta siitä,
voidaanko sitä säätää kuljettajan painon mukaan, istuin on asetettava
tämän liikevaran keskikohtaan.
Laite on asetettava istuimelle. Sitä on kuormitettava sitten 550 N:n
voimalla pisteessä, joka sijaitsee 50 mm liitoksen A edessä, ja kahta
selkänojan levyn osaa painetaan kevyesti tangentin suuntaisesti
selkänojaa vasten.
2.3.4 Jos ei ole mahdollista määrittää selkänojan kunkin alueen tarkkaa
tangenttia (lantioalueen ylä- ja alapuolella), olisi meneteltävä seur-
aavasti:
2.3.4.1 jos alemman alueen tarkka tangentti ei ole mahdollinen, selkänojan
levyn alempaa osaa painetaan selkänojaa vasten pystysuoraan,
2.3.4.2 jos ylemmän alueen tarkka tangentti ei ole mahdollinen, liitos B
kiinnitetään 230 mm:n korkeudelle istuimen vertailupisteen yläpuo-
lelle, jos selkänojan levyn alempi osa on pystysuora. Kahta selkänojan
laudan osaa painetaan sitten kevyesti selkänojaa vasten.
3. SUORITETTAVAT TARKASTUKSET JA MITTAUKSET
3.►M11◄Vapaa tila
Suojarakenne on tutkittava jokaisen testin aikana, jotta nähtäisiin onko
jokin suojarakenteen osa työntynyt 2.1 kohdassa määriteltyyn
kuljettajan istuimen ympärillä olevaan vapaaseen tilaan. Lisäksi
suojarakenne tarkastetaan, jotta voidaan määrittää onko vapaan tilan
jokin osa suojarakenteen suojan ulkopuolella. Vapaan tilan katsotaan
olevan suojarakenteen suojaaman tilan ulkopuolella, jos jokin sen osa
olisi osunut maahan traktorin kaatuessa siihen suuntaan, mistä
kuormitus tuli. Tällöin edellytetään renkaiden ja raidevälin säätöjen
olevan pienimmät valmistajan ilmoittamat säädöt.
3.►M12◄Pysyvä taipuma
Suojarakenteen pysyvä taipuma kirjataan testien jälkeen. Tätä
tarkoitusta varten on kirjattava ennen testin alkua suojarakenteen
tärkeimpien rakenneosien sijainti suhteessa istuimen vertailupistee-
seen.1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 16
▼M1
▼B
▼B
LIITE IV
KUVAT
Kuva 1: Sivuttaistyönnön kohdistuspiste
Kuva 2: Taakse kohdistuvan pituussuuntaisen työnnön kohdistuspiste
Kuva 3: Esimerkki järjestelystä puristustestiä varten
Kuva 4 a: Voima/taipuma -käyrä — ylikuormitustestiä ei tarvitaKuva 4 b: Voima/taipuma -käyrä — ylikuormitustesti tarvitaanKuva 4 c: Voima/taipuma -käyrä — ylikuormitustestiä jatketaan
Kuva 5: Kuva käsitteistä pysyvä taipuma, kimmoinen taipuma ja
kokonaistaipuma
Kuva 6 a: Sivukuva vapaasta tilasta
Kuva 6 b: Kuva vapaasta tilasta edestä/takaa
Kuva 6 c: Isometrinen kuvaKuva 7: Istuimen vertailupisteen määrittämisessä tarvittava laite
Kuva 8: Istuimen vertailupisteen määritysmenetelmä1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 17
▼M1
▼B
►(1)M11979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 18
▼B
Kuva 3
Esimerkki järjestelystä puristustestiä varten1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 19
▼M1
1. Vertailupiste aF' = 0,95 D ′.
1.1. Ylikuormitustesti ei ole tarpeen, sillä aF ′< 1,03 F ′.
Kuva 4 a
Voima-/taipumakäyrä — ylikuormitustestiä ei tarvita.1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 20
▼M1
1. Vertailupiste aF ′= 0,95 D ′.
1.1. Ylikuormitustesti tarvitaan, sillä aF ′> 1,03 F ′.
1.2. Ylikuormitustesti on tyydyttävä, sillä bF ′> 0,97 F ′ja bF′> 0,8 Fmax.
Kuva 4 b
Voima-/taipumakäyrä — ylikuormitustesti tarvitaan.1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 21
▼M1
1. Vertailupiste aF ′= 0,95 D ′.
1.1. Ylikuormitustesti tarvitaan, sillä aF ′> 1,03 F ′.
1.2.►M3Ylikuormitustesti on suoritettava, jos bF ′on vähemmän kuin 0,97 F ′.◄
1.3. Koska cF ′< 0,97 bF ′, ylikuormitustestiä on jatkettava.
1.4. Koska dF ′< 0,97 cF ′, ylikuormitustestiä on jatkettava.
1.5. Ylikuormitustesti on tyydyttävä, koska eF ′>0,8 Fmax.
Huomautus: Jos F jossakin vaiheessa laskee alle 0,8 Fmax, rakenne hylätään.
Kuva 4 c
Voima-/taipumakäyrä — ylikuormitustestiä jatketaan.1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 22
▼B
Kuva 5
Kuva käsitteistä pysyvä taipuma, kimmoinen taipuma ja kokonaistaipuma1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 23
▼B
Kuva 6 a
Sivukuva vapaasta tilasta
Kuva 6 b
Kuva vapaasta tilasta edestä/takaa
Kuva 6 c
Isometrinen kuva1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 24
Kuva 7
Istuimen vertailupisteen määrittämisessä tarvittava laite
 Kuva 8
Istuimen vertailupisteen määritysmenetelmä▼B1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 25
▼B
LIITE V
MALLI
SUOJARAKENTEEN (TURVAKEHYS TAI -OHJAAMO) LUJUUDEN SEKÄ SEN TRAKTORIIN KIINNITYKSEN
LUJUUDEN OSALTA TEHTYYN OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTESTIIN LIITTYVÄ SELOSTE
(Staattiset testit)
1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 26
▼B
1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 27
▼B
1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 28
▼B
1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 29
▼B
LIITE VI
MERKIT
Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkin muodostaa suorakulmio, jonka sisällä on
pieni ”e”-kirjain, ja sen jäljessä osan tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion
tunnuskirjain, -kirjaimet tai -numero:
1 for Germany
2 for France3 for Italy4 for the Netherlands
6 for Belgium
9 for Spain
11 for the United Kingdom
13 for Luxembourg
DK for Denmark
EL for Greece
IRL for Ireland
P for Portugal
Suorakulmion läheisyyteen on myös sijoitettava osan ETY-tyyppihyväksyntänu-
mero, joka vastaa suojarakennetyypin ja sen traktoriin kiinnityksen lujuuden
osalta annetun osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen numeroa.
Esimerkkiosan ETY-tyyppihyväksyntämerkistä
Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkkiä on täydennettävä lisätunnuksella ”S”.
Selitys: Edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettu suojar-
akenne on rakenne, jolle annettiin osan ETY-tyyppihyväksyntä Saksassa
(e 1) numerolla 1471.1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 30
▼A1
▼M2
▼A1
▼B
▼B
LIITE VII
MALLI
OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUSLOMAKE
1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 31
▼B
LIITE VIII
EDELLYTYKSET ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄLLE
1. Traktorin valmistajan tai tämän edustajan on tehtävä hakemus traktorin ETY-
tyyppihyväksyntää varten suojarakenteen lujuuden ja sen traktoriin kiinni-
tyksen lujuuden osalta.
2. Hyväksyttävää traktorityyppiä oleva traktori, johon asianmukaisesti hyväk-
sytyt suojarakenne ja sen kiinnitysosat on asennettu, luovutetaan
tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaaville tarkastuslaitoksille.
3. Tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavan tarkastuslaitoksen on
tarkastettava, onko hyväksytty suojarakennetyyppi tarkoitettu asennettavaksi
siihen traktorityyppiin, jota varten tyyppihyväksyntää haetaan. Sen on
erityisesti varmistettava, että suojarakenteen kiinnitys vastaa sitä, joka
testattiin osan ETY-tyyppihyväksynnän antamisen yhteydessä.
4. ETY-tyyppihyväksynnän haltija voi pyytää sen laajentamista koskemaan
muitakin suojarakennetyyppejä.
5. Toimivaltaiset viranomaiset antavat tällaisen laajennuksen seuraavin edelly-
tyksin:
5.1 uudelle suojarakennetyypille ja sen kiinnitykselle traktoriin on annettu osan
ETY-tyyppihyväksyntä;
5.2 se on suunniteltu asennettavaksi traktorityyppiin, jota varten ETY-tyyppi-
hyväksynnän laajennusta haetaan;
5.3 suojarakenteen kiinnitys traktoriin vastaa sitä, joka on testattu osan ETY-
tyyppihyväksynnän antamisen yhteydessä.
6. Liitteessä IX olevan mallin mukainen todistus liitetään ETY-tyyppihyväk-
syntätodistukseen jokaisen annetun tai evätyn tyyppihyväksynnän tai
tyyppihyväksynnän laajentamisen osalta.
7. Jos traktorityypin ETY-tyyppihyväksyntähakemus esitetään samanaikaisesti
siihen asennettavaksi tarkoitetun suojarakennetyypin osan ETY-tyyppihyväk-
syntähakemuksen kanssa, 2 ja 3 kohdassa vahvistettuja tarkastuksia ei tehdä.1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 32
▼B
LIITE IX
MALLI
1979L0622 — FI — 29.06.1988 — 004.001 — 33