1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 16 päivänä joulukuuta 1980,
moottoriajoneuvojen moottorien tehoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
80/1269/ETY
(EYVL L 375, 31.12.1980, s. 46)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission direktiivi 88/195/ETY, annettu 24 päivänä maaliskuuta 1988 L92 50 9.4.1988
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 2
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 16 päivänä joulukuuta 1980,
moottoriajoneuvojen moottorien tehoa koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä
80/1269/ETY
EUROOPANYHTEISÖJENN EUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),
sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen lainsää-
dännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa moottorin tehonmittausmenetelmään, jota on käytettävä ilmoittamaan ajoneuvotyypinmoottorin teho, ja
nämävaatimukseteroavatjäsenvaltioittain;kaupalleaiheutuvattekniset
esteet on poistettava siten, että kaikki jäsenvaltiot antavat samat vaati-mukset joko voimassa olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijastaerityisesti, jotta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihy-väksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6päivänä helmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY(
4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä
80/1267/ETY(5), säädetty ETY-tyyppihyväksyntämenettely voidaan
ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien osalta,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tässä direktiivissä 'ajoneuvolla'tarkoitetaan kaikkia tieliikenteeseen
tarkoitettuja,korillavarustettujataiilmansitäoleviavähintäännelipyö-räisiämoottoriajoneuvoja,joidensuurinrakenteellinennopeusonyli25km/h, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja sekä maatalou-straktoreita ja -työkoneita.
2 artikla
JäsenvaltioeisaaevätäajoneuvoltaETY-tyyppihyväksyntäätaikansal-
lista tyyppihyväksyntää taikka kieltää ajoneuvon rekisteröintiä tai estääsenmyyntiätailiikkeellelaskemistaajoneuvonmoottorintehoonliitty-vistäsyistä,josmoottorintehoonmääriteltyliitteidenIjaIImukaisesti.
3 artikla
Tarvittavat muutokset liitteissä olevien vaatimusten mukauttamiseksi
tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen.
4 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa direktiivin
(1) EYVL N:o C 104, 28.4.1980, s. 9
(2) EYVL N:o C 265, 13.10.1980, s. 76
(3) EYVL N:o C 182, 21.7.1980, s. 3
(4) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
(5) EYVL N:o L 375, 31.12.1980, s. 34
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 3
▼B
tiedoksi antamisesta. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipy-mättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden tässä direktii-
vissä tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset sään-nökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.
5 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 4
▼M1
LIITE I
MOOTTORIN TEHON MÄÄRITTÄMINEN
1 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
1.1 ETY-tyyppihyväksynnän hakeminen
Ajoneuvon valmistajan tai tämän edustajan on haettava ajoneuvo-
tyypin moottorin tehoa koskevaa ETY-tyyppihyväksyntää.
1.1.1 Senliitteenäonoltavajäljempänätarkoitettuasiakirjakolmenakappa-
leena sekä seuraavat:
1.1.1.1 tietojenantolomake asianmukaisesti täytettynä,
1.1.1.2 lisäyksissä 1 tai 2 tarkoitetut tiedot.1.1.2 Jos tyyppihyväksyntätestejä suorittava tutkimuslaitos itse suorittaa
testit, on tyyppihyväksynnän kohteena olevaa ajoneuvotyyppiävastaava ajoneuvo toimitettava tutkimuslaitokselle.
1.2 Asiakirjat
Kun 1.1 kohdassa tarkoitettu hakemus hyväksytään, toimivaltaisen
viranomaisenonlaadittavaasiakirja,jonkamalliesitetäänliitteessäII.Tämän asiakirjan laatimisessa voivat ETY-tyyppihyväksyntätestitsuorittavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen käyttää selos-tetta, jonka on laatinut hyväksytty tai tunnustettu laboratorio tämändirektiivin säännösten mukaisesti.
2 SOVELTAMISALA
2.1 Tämä menetelmä koskee direktiivin 70/156/ETY liitteessä I määritel-
tyjä M- ja N-luokan ajoneuvoja, joiden käyttövoimana on jompaankumpaan seuraavista tyypeistä kuuluva polttomoottori:
2.1.1 iskumäntämoottorit (otto- tai dieselmoottori), lukuun ottamatta vapaa-
mäntämoottoreita,
2.1.2 kiertomäntämoottorit.2.2 Tämä menetelmä koskee vapaastihengittäviä ja ahdettuja moottoreita.
3 MÄÄRITELMÄT
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
3.1 ”Nettoteholla” kampiakselin päästä tai sitä vastaavan laitteen päästä
testipenkillä saatavaa tehoa vastaavilla moottorin kierrosnopeuksillataulukossa 1 tarkoitetuilla lisälaitteilla. Jos tehonmittaus voidaansuorittaavainsiten,ettävaihdelaatikkoonasennettuna,vaihdelaatikonhyötysuhde on otettava huomioon.
3.2 ”Suurimmalla hyötysuhteella” suurinta mitattua nettotehoarvoa moot-
torin täyskuormituksella.
3.3 ”Vakiotuotantovarusteella” valmistajan tiettyä käyttösovellutusta
varten toimittamia varusteita.
4 MITTAUSTENTARKKUUS TÄYSKUORMITUSTEHOLLA
4.1 Vääntömomentti: ± 1 % mitatusta vääntömomentista(
1).
4.2 Moottorin kierrosnopeus
Mittaukset on tehtävä ± 0,5 % tarkkuudella. Moottorin kierrosnopeus
onmitattavakäyttäenmieluitenautomaattisestitahdistettujakierroslas-kinta ja kronometriä (tai laskinkelloa).
(1) Vääntömomentin mittausjärjestelmä on kalibroitava siten, että se ottaa kitkahäviöt
huomioon. Dynamometrin mittausalueen alemman puolikkaan tarkkuuden on oltava ±2 % mitatusta vääntömomentista.
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 5
▼M1
Numero Lisävaruste Asennettavanettotehotestiävarten4.3. Polttoaineen kulutus: ± 1 % mitatusta kulutuksesta.
4.4. Polttoaineen lämpötila: ±2K .
4.5. Moottorin imuilman lämpötila: ±2K .
4.6. Ilmanpaine: ± 100 Pa.
4.7. Paine imusarjassa: ± 50 Pa (ks. taulukossa 1 oleva huomautus 1a).
4.8. Paine ajoneuvon pakoputkessa: ± 200 Pa (ks. taulukossa 1 oleva
huomautus 1b).
5 TESTI MOOTTORINN ETTOTEHONMITTAAMISEKSI5.1 Lisälaitteet
5.1.1. Asennettavat lisälaitteetMoottorin käymiseksi tarkoitetussa käyttösovellutuksessa tarvittavatlisälaitteet (luetellaan taulukossa 1) on oltava testin aikana kiinnitet-tynätestipenkkiin,josmahdollistasamaanasentoonkuintarkoitetussakäyttösovellutuksessa.
5.1.2. Poistettavat lisälaitteetTietyt ajoneuvon lisälaitteet, jotka ovat tärkeitä ainoastaan ajoneuvontoimimisenkannaltajajotkasaattavatollakiinnitettynämoottoriin,onirrotettava testin ajaksi.Jäljempänä esitetty epätäydellinen luettelo on esimerkinomainen:— jarrujen ilmakompressori,— ohjaustehostimen kompressori,— jousituksen kompressori,— lmastointijärjestelmä.Jos lisälaitteita ei voida poistaa, saadaan niiden kuormittamattomanaabsorboima teho määrittää ja lisätä tässä mitattuun moottorin tehoon.
TAULUKKO 1
Moottorin nettotehon määrittämiseksi tehtävässä testissä käytettävät lisävarusteet
1
Imujärjestelmä
Imusarja
Ilmansuodatin1a
Imuäänenvaimennin1aKyllä, vakiotuotantovarusteita
Kampikammion tuuletusjärjestelmä
Nopeudenrajoitin1a
2Imusarjan lämmitysjärjestelmä Kyllä, vakiotuotantovaruste (se on asen-nettava mahdollisuuksien mukaanmahdollisimman edulliseen asentoon)
3
Pakojärjestelmä
Pakokaasunpuhdistaja
Pakosarja
Yhdysputket1b
Äänenvaimennin1bKyllä, vakiotuotantovaruste
Pakoputki1b
Pakokaasujarru2
Ahdinlaitteet
4Polttoainepumppu3 Kyllä, vakiotuotantovaruste
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 6
▼M1
Numero Lisävaruste Asennettavanettotehotestiävarten
5Kaasutin
Sähköinen säätöjärjestelmä, ilmavirtaus-mittari, ym. (jos sellainen on asennettu)Kyllä, vakiotuotantovaruste
Paineenalennin
HaihdutinKaasumoottoreiden varusteita
Sekoitin
6Polttoaineen ruiskutuslaitteet (bensiini jadiesel)
Esisuodatin
Suodatin
Pumppu
Korkeapaineputket
Suutin
Imuventtiili, jos sellainen on asennettu4 Kyllä, vakiotuotantovaruste
Sähköinen säätöjärjestelmä, ilmavirtaus-mittari jne. (jos sellainen on asennettu)
Säädin/säätöjärjestelmä
Ilmasto-olosuhteista riippuva automaat-tinen täyskuormitusrajoitin
7Nestejäähdytysjärjestelmä
Konepelti
Konepellin ilma-aukkoEi
Jäähdytin
Tuuletin56
Tuulettimen suojusKyllä, vakiotuotantovaruste5
Vesipumppu
Termostaatti7
8Ilmanjäähdytys
Suojus
Puhallin56Kyllä, vakiotuotantovaruste
Lämpötilan säätölaite
9Sähkölaitteet Kyllä, vakiotuotantovaruste8
10Ahdinlaitteet (jos sellaisia on asennettu)
Moottorin suoraan ja/tai pakokaasujenavulla käyttämä ahdin
Ahtoilman jäähdytin9
Jäähdytinpumppu tai tuuletin (moottori-käyttöinen) Kyllä, vakiotuotantovarusteita
Jäähdytinnesteen virtauksen säätölaitteet(jos sellainen on asennettu)
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 7
▼M1
Numero Lisävaruste Asennettavanettotehotestiävarten
11Ylimääräinen testipenkkituuletin Kyllä, jos tarpeen
12Pakokaasunpuhdistuslaitteet10 Kyllä, vakiotuotantovaruste
1a Täydellinen imujärjestelmä on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellutusta varten:
— jos on vaara, että tällä on huomattavaa vaikutusta moottorin tehoon;
— kaksitahtisten moottoreiden ja ottomoottoreiden osalta;— kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä.Muissatapauksissavoidaankäyttäämuutavastaavanlaistajärjestelmää,jatällöinontarkastettava,etteiimupaine
vaihtele enempää kuin 100 Pa valmistajan puhtaalle ilmansuodattimelle vahvistamasta paineesta.
1b Täydellisen pakojärjestelmän on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellutusta varten:
— jos on vaarana, että tällä on huomattavaa vaikutusta moottorin tehoon;
— kaksitahtisten moottoreiden ja ottomoottoreiden osalta;— kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä.Muissa tapauksissa voidaan käyttää muuta vastaavanlaista järjestelmää edellyttäen, ettei moottorin pakojärjes-
telmän loppupäästä mitattu paine eroa enempää kuin 1000Pa valmistajan ilmoittamasta paineesta. Moottorin
pakojärjestelmänloppupäänkatsotaanolevan150mm:npäässäulosvirtaussuuntaanmoottoriinkiinnitetystäpako-järjestelmän loppuosasta.
2 Jos moottorissa on pakokaasujarru, kuristimen venttiilin on oltava täysin auki.3 Tarvittaessapolttoaineensyöttöpainettavoidaansäätääjäljittämääntietyssämoottorinkäyttösovellutuksessaesiin-
tyviä paineita (erityisesti käytettäessä polttoaineen paluujärjestelmää).
4 Ilmaventtiili on ruiskutuspumpun paineilmatoimisen säätimen säätöventtiili. Polttoaineen ruiskutusjärjestelmän
säädin saattaa sisältää muita laitteita, jotka vaikuttavat ruiskutetun polttoaineen määrään.
5 Jäähdytin,tuuletin,tuulettimensuojus,vesipumppujatermostaattionsijoitettavatestipenkkiinsamoihinkeskinäi-
siin asemiin kuin itse ajoneuvossa. Jäähdytysnesteen kierron on toimittava ainoastaan moottorin vesipumpunavulla.Nesteenjäähdytysvoidaantoteuttaajokomoottorinjäähdyttimellätaiulkopuolisenpiirinavulla,jospiirinpainehäviöjapumpunimupainepysyvätsamallatasollakuinitsemoottorinjäähdytysjärjestelmässä.Jäähdyttimenkaihtimen, jos sellainen on asennettu, on oltava auki. Jos tuuletinta, jäähdytintä ja suojusjärjestelmää ei voidahelpostiasentaamoottoriin,onoikeaanpaikkaanjäähdyttimenjasuojuksensuhteen(joskäytössä)erilleenkytket-tynä olevan tuulettimen kuluttama teho määritettävä nopeuksilla, jotka vastaavat testissä käytettyjä moottorinnopeuksia,jokolaskennallisestivakio-ominaisuuksienavullataikokeilemalla.Tämäteho,korjattuna6.2kohdassamääriteltyihin vakioilmasto-olosuhteisiin, on vähennettävä korjatusta tehosta.
6 Josirrotettavataiportaattomastisäätyvätuuletintaipuhallinonkiinnitettynä,testisuoritetaanirrotettavatuuletin
(tai puhallin) irrotettuna ja portaattomasti säätyvä tuuletin tai puhallin toiminnassa suurimmalla luistolla.
7 Termostaatti voi olla täysin auki.8 Laturinpieninteho:Laturintehononoltavarajoitettunaainoastaanmoottorintoiminnankannaltavälttämättömille
lisävarusteille. Jos akun käyttäminen on välttämätöntä, on käytettävä hyväkuntoista täyteenladattua akkua.
9 Ahtoilmanjäähdytyksellävarustetutmoottoritontestattavaahtoilmanjäähdytyksellä,jokoneste-taiilmajäähdy-
tyksellä,taijosvalmistajasuosittelee,testipenkkijärjestelmäsaakorvatailmajäähdytyksen.Kummassakintapauk-sessa tehonmittaus kaikilla nopeuksilla on suoritettava samalla moottorin ilman painehäviöllä ja lämpötilanpudotuksella ahtoilman jäähdyttimen läpi testipenkkijärjestelmässä kuin valmistajan koko ajoneuvon käsittävällejärjestelmälle ilmoittamat vastaavat arvot.
10 Ne voivat sisältää esimerkiksi pakokaasun kierrätysjärjestelmän (EGR-järjestelmä), katalysaattorin, lämpöreak-
torin, ilman jälkiimujärjestelmän, ja polttoaineen haihtumisen estojärjestelmän.
5.1.3. Dieselmoottorin käynnistyslaitteet
Käytettäessä lisävarusteita dieselmoottorin käynnistämiseksi on
seuraavat kaksi tapausta otettava huomioon:
a) sähkökäynnistys: Laturi on asennettuna ja se palvelee tarvittaessa
moottorin toiminnalle välttämättömiä apulaitteita.:
b) muu kuin sähkökäynnistys: Jos käytetään moottorin toiminnalle
välttämättömiä sähkölaitteita, laturi asennetaan palvelemaan näitälaitteita. Muutoin se poistetaan.:
Kummassakin tapauksessa järjestelmä, joka tuottaa ja lataa käynnis-
tykseen tarvittavan energian, asennetaan ja se toimii kuormittamatto-mana.
5.2 Säätöolosuhteet:
Säätöolosuhteet nettotehon määrittämiseksi testeissä esitetään taulu-
kossa 2.
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 8
▼M1
TAULUKKO 2
Säätöolosuhteet
1Kaasuttimen (kaasuttimien) säädöt
2Ruiskutuspumpun syöttöjärjestelmänsäädötSäädetty valmistajan antaman tuotan-
3Sytytyksentairuiskutuksenajoitus(ajoi-tuskäyrä)toeritelmien mukaisesti ja käytettyilman lisämuutoksia tietyssä käyttö-sovellutuksessa.
4Säätimen säädöt
5Pakokaasunpuhdistuslaitteet
5.3 Testausolosuhteet
5.3.1. Nettotehotestinonkäsitettäväottomoottoreillatäydelläkaasullaajosta
jadieselmoottoreillapolttoaineenruiskutuspumppusäädettynätäydellekuormitukselle,jamoottorivarustettunakutentaulukossa1oneritelty.
5.3.2. Suoritusarvotonsaatavavakiintuneissatoimintaolosuhteissamoottorin
saadessa riittävästi palamisilmaa. Moottori on oltava sisäänajettuvalmistajan suositusten mukaisesti. Polttokammioissa saa olla karstaavain rajoitetussa määrin.Testausolosuhteet,kuten imuilman lämpötila, on valittava niin läheltävertailuolosuhteita (ks. 6.2 kohta) kuin mahdollista, jotta korjausker-toimen arvo voidaan minimoida.
5.3.3. Moottorin imuilman (taustapitoisuuden) lämpötila on mitattava 0,15
m:n etäisyydeltä ilmansuodattimen aukosta, tai jos ilmansuodatinta eikäytetä, 0,15 m:n etäisyydeltä ilman imuaukosta. Lämpömittari taitermoelementti on suojattava lämpösäteilyltä ja sen on oltava suoraanilmavirtaukseen sijoitettuna. Sen on oltava suojattuna myös polttoa-ineen takaisinruiskuamiselta. On käytettävä riittävän suurta sijoitus-paikkojenmäärää,jottasaataisiinkeskimääräinenimuilmanlämpötila.
5.3.4. Mitään tietoa ei saa kerätä, ennen kuin vääntömomentti, nopeus ja
lämpötilat ovat pysyneet suhteellisen tasaisina vähintään yhdenminuutin ajan.
5.3.5. Moottorin kierrosnopeus ei testin tai tulosten lukemisen aikana ei saa
vaihdella valitusta nopeudesta enempää kuin ±1%t a i±1 0m i n
−1
näistä suuremman ollessa määräävä.
5.3.6. Tarkkailtu jarrukuorma, polttoaineenkulutus ja imuilman lämpötila on
rekisteröitäväsamanaikaisesti,janiidenonoltavakahdenperäkkäisenvakiintuneenarvonkeskiarvo,jotkaeivätjarrukuormanjapolttoaineenkulutuksen osalta vaihtele enempää kuin 2 %.
5.3.7. Jäähdytysnesteenlämpötilaonmoottorinulostuloaukossapidettävä±5
K:n rajoissa valmistajan ilmoittamasta ylemmästä, termostaatillasäädetystä lämpötilasta. Jos valmistaja ei ilmoita lämpötilaa, sen onoltava 353K±5K .
Ilmajäähdytteisillä moottoreilla on valmistajan ilmoittaman pisteenlämpötilan oltava + 0/−20 K valmistajan ilmoittamasta suurimmastaarvosta vertailuolosuhteissa.
5.3.8. Polttoaineen lämpötila on mitattava kaasuttimen tai polttoaineruisku-
tusjärjestelmän sisäänmenokohdasta ja se on voitava pitää moottorinvalmistajan ilmoittamien arvojen rajoissa.
5.3.9. Voiteluöljyn lämpötila, mitattuna öljypohjassa tai öljynlauhduttimen,
jos sellainen on asennettu, ulostuloaukossa, on pidettävä moottorinvalmistajan ilmoittamien arvojen rajoissa.
5.3.10. Ylimääräistäsäätöjärjestelmääsaadaantarpeenvaatiessakäyttää,jotta
lämpötilat pysyisivät 5.3.7, 5.3.8. ja 5.3.9 kohdassa määritellyissäarvoissa.
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 9
▼M1
5.3.11. Polttoaine
Polttoaineen on oltava jokin yleisessä myynnissä oleva eikä siinä saa
olla savutusta vähentäviä lisäaineita. Kiistanalaisessa tapauksessavertailupolttoaineen on oltava:
a) ottomoottoreiden osalta liitteessä VI olevassa 1 kohdassa määri-
telty, ja
b) dieselmoottoreiden osalta liitteessä VI olevassa 2 kohdassa määri-
telty
moottoriajoneuvojen ottomoottoreiden ilman pilaantumista aiheutta-
vien kaasupäästöjen vähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsää-dännön lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 1970 annetussa direk-tiivissä 70/220/ETY(
1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
direktiivillä 83/351/ETY(2).
Vaihtoehtoisesti edellä tarkoitettujen vertailupolttoaineiden asemasta
saadaankäyttäämyösCEC:ssä(3)määriteltyäCEC-RF-08-A-85(otto-
moottoreille lyijyttömänä polttoaineena) tai CEC-RF-03-A-84 (puris-tussytytysmoottoreille) vertailupolttoainetta valmistajan harkinnanmukaan.
5.4 Testausmenettely
Mittaukset on otettava riittävän monella moottorin kierrosnopeudella,
jotta voitaisiin määritellä moottorin tehokäyrä oikein, kokonaanvalmistajan suosittelemien korkeimman ja matalimman moottorinnopeuden välillä. Tässä nopeusalueessa on oltava kierrosnopeus, jollamoottori saavuttaa suurimman tehonsa. Jokaisella nopeudella onmääriteltävä vähintään kahden vakiintuneen mittauksen keskiarvo.
5.5 Savukaasuindeksin mittaaminen
Dieselmoottoreiden osalta testin aikana on tutkittava pakokaasut,
jotta voitaisiin todeta, että ne ovat neuvoston direktiivin72/306/ETY(
4) liitteessä VI määrättyjen vaatimusten mukaiset.
5.6 Kirjattavat tiedot
Kirjattavat tiedot esitetään lisäyksessä 1.
6 TEHONKORJAUSKERTOIMET
6.1 Määritelmä
Tehon korjauskerroin on kerroin, jonka avulla määritetään moottorin
teho 6.2 kohdassa tarkoitetuissa ilmaston vertailuolosuhteissa:
Po=α·P
jossa
Poon korjattu teho (ts. teho vertailuilmasto-olosuhteissa),
αon korjauskerroin ( αataiαd),
P on mitattu teho (testiteho).
6.2 Ilmastolliset vertailuolosuhteet
6.2.1. Lämpötila(To): 298 K (25 °C)
6.2.2. Kuivapaine(pso): 99 kPa
Huomautus:Kuivapaineperustuukokonaispaineeseen100kPajavesi-
höyryn paineeseen 1 kPa.
(1) EYVL N:o L 76, 6.4.1970, s. 1
(2) EYVL N:o L 197, 20.7.1983, s. 1
(3) Voitelu- ja polttoaineiden suoritustestien kehittelyn Euroopan yhteistyöneuvosto.
(4) EYVL N:o L 190, 20.8.1972, s. 1
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 10
▼M1
6.3 Testin ilmasto-olosuhteet
Ilmasto-olosuhteiden on testin aikana oltava seuraavat:
6.3.1. Lämpötila (T)
Ottomoottoreiden osalta 288 K ≤T≤308 K
Dieselmoottoreiden osalta 283 K ≤T≤313 K.
6.3.2. Paine(ps)
80 kPa≤ps≤110 kPa.
6.4 korjauskertoimien αajaαdmäärittäminen (1)
6.4.1. Vapaasti hengittävät tai ahdetut ottomoottorit — kerroin αa:
αa=(99)Ps1,2.(T)2980,6(2)
jossa
T on moottorin imuilman absoluuttinen lämpötila Kelvineinä (K);P
son ilmakehän kokonaiskuivapaine kilopascaleina (kPa), toisin
sanoen ilmanpaine, josta on vähennetty vesihöyryn paine.
Olosuhteet, joita laboratorion on noudatettava.Jotta testi olisi hyväksyttävä, korjauskertoimen α
aon oltava:
0,93≤αa≤1,07
Josnämärajatylitetään,oikeaarvoonilmoitettavajatestausolosuhteet
(lämpötila ja paine) on ilmoitettava täsmällisesti testausselosteessa.
6.4.2. Dieselmoottori — kerroin αd
Tehonkorjauskerroin αddieselmoottoreille tasaisella polttoaineenkulu-
tuksella saadaan soveltamalla kaavaa:
αd=( fa)fm
jossa
faon ilmastokerroin;
fmon jokaiselle moottorityypille ja säädölle ominainen kerroin.
6.4.2.1. Ilmastokerroin fa
Tämä kerroin osoittaa ympäristöolosuhteiden (paine, lämpötila ja
kosteus)vaikutuksenmoottorinimemäänilmaan.Ilmastokerroinkaavavaihtelee moottorityypeittäin.
6.4.2.1.1. Vapaasti hengittävät tai mekaanisesti ahdetut moottorit
f
a=(99)Ps.(T)2980,7
6.4.2.1.2. Turboahdetut moottorit imuilman jäähdytyksellä tai ilman sitä.
fa=(99)Ps0,7.(T)2981,5
6.4.2.2. Moottorikerroin fm
fmon qc:n funktio (polttoainevirtaus korjattu) seuraavasti:
fm= 0,036 ·qc− 1,14
jossa
(1) Testit voidaan suorittaa ilmastoiduissa testaushuoneissa, joissa ilmastollisia olosuhteita
voidaan valvoa.
(2) Jos moottorit on varustettu automaattisella ilmanlämpötilan säädöllä ja jos laite on
sellainen, että täydellä kuormalla 25 °C:n lämpötilassa, lämmitettyä ilmaa ei lisätä,
testi on suoritettava siten, että laite on kokonaan suljettuna. Jos laite on toiminnassavielä 25 °C:ssa, testi suoritetaan siten, että laite toimii tavanomaisesti ja lämpötila-
termin eksponentti korjauskertoimessa oletetaan nollaksi (ei lainkaan lämpötilankor-jausta).
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 11
▼M1
qc= q/r
jossa
q onpolttoainevirtausmilligrammoinakierrostajaimettyäkokonais-
tilavuutta kohden (mg/(litra ·sykli))
r on kompressorin ulostulon ja sisäänmenon painesuhde (r = 1,
vapaastihengittävillä moottoreilla).
Tämäkaavaonhyväksyttäväqc:ntulosvälillä40mg/(litra ·kierros)ja
65 mg/(litra ·sykli).
Pienemmille qc:n arvoille kuin 40 mg/(litra ·sykli) otetaan käyttöön
fm:n vakioarvo 0,3 (fm= 0,3).
Suuremmille qc:n arvoille kuin 65 mg/(litra ·sykli) otetaan käyttöön
fm:n vakioarvo 1,2 (fm= 1,2) (ks. kuva):
6.4.2.3. Olosuhteet, joita laboratorion on noudatettava.
Jotta testi voidaan hyväksyä, korjauskertoimen αdon oltava
0,9≤αd≤1,1
Jos nämä rajat ylitetään, korjattu arvo on ilmoitettava, ja testausolo-
suhteet (lämpötila ja paine) on ilmoitettava täsmällisesti testausselos-teessa.
7 TESTAUSSELOSTE
Testausselosteessa on oltava mittaustulokset ja kaikki nettotehon
määrittelemiseksi tarvittavat laskelmat, jotka esitetään liitteessä II,sekä kaikki moottorin ominaisuudet, jotka esitetään tämän liitteenlisäyksessä 1 tai 2.
8 MOOTTORITYYPINMUUTTAMIN EN
Kaikista moottoriin tehdyistä muutoksista tämän liitteen lisäyksessä 1
tai 2 tarkoitettujen ominaisuuksien osalta on ilmoitettava toimivaltai-selle viranomaiselle.
Toimivaltainen viranomainen voi silloin joko:
8.1. katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei ole merkittävää vaikutusta moot-
torin tehoon, tai
8.2. vaatia moottorin tehon uutta määritystä tarpeellisiksi katsomissaan
testeissä.
9 NETTOTEHON MITTAUSTOLERANSSIT
9.1 Tutkimuslaitoksenmäärittämänettotehosaapoiket a±2%valmistajan
ilmoittamasta nettotehosta moottorin kierrosnopeuden toleranssinollessa 1,5 %.
9.2 Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevissa testeissä moottorin
nettotehosaavaihdell a±5%tyyppihyväksyntätestissäsaadustanetto-
tehosta.
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 12
▼B
Lisäys 1
►(1)M1
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 13
▼B

1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 14
▼B
►(1)M1
►(2)M1
►(3)M1
►(4)M1
►(5)M1
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 15
▼B

1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 16
▼B
Lisäys 2

1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 17
▼B

1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 18
▼B
►(1)M1
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 19
▼B

1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 20
▼B
LIITE II
►(1)M1
►(2)M1
►(3)M1
►(4)M1
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 21
▼B
►(1)M1
►(2)M1
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 22
▼B
►(1)M1
►(2)M1
►(3)M1
►(4)M1
►(5)M1
►(6)M1
1980L1269 — FI — 30.03.1988 — 001.001 — 23
▼B