1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI 92/24/ETY,
annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992,
tiettyihin moottoriajoneuvoluokkiin asennettavista nopeudenrajoittimista tai vastaavista nopeu-
denrajoitusjärjestelmistä
(EYVL L 129, 14.5.1992, s. 154)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/11/EY, annettu 11
päivänä helmikuuta 2004L 44 19 14.2.2004
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI 92/24/ETY,
annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992,
tiettyihin moottoriajoneuvoluokkiin asennettavista nopeudenrajoit-
timista tai vastaavista nopeudenrajoitusjärjestelmistä
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen jaerityisesti sen 100 a artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (
1),
toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo, että
on tärkeää toteuttaa toimenpiteitä sisämarkkinoiden luomiseksi asteit-
tain 31 päivään joulukuuta 1992 mennessä; sisämarkkinat käsittävätalueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palve-lujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan,
tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen
lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa tiettyjen moot-toriajoneuvoluokkien nopeuden rajoittamiseen,
nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että
jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräys-tensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta direktiivissä 70/156/
ETY (
4) säädetty tyyppihyväksyntämenettely voidaan ottaa käyttöön
kaikkien ajoneuvotyyppien osalta,
liikenneturvallisuuden parantamiseksi ja onnettomuuksien, joissa on
osallisena raskaita tavaroiden ja matkustajien kuljettamiseen tarkoitet-
tuja ajoneuvoja, vakavuuden vähentämiseksi nopeudenrajoitinten
asentamista näiden luokkien moottoriajoneuvoihin pidetään kiireel-lisenä,
ympäristön ja taloudellisuuden osalta voidaan saada aikaan ilman
pilaantumisen ja polttoaineen kulutuksen vähenemistä,
kaikissa tapauksissa, joissa neuvosto siirtää komissiolle toimivallan
moottoriajoneuvoalan säädösten täytäntöönpanosta, on aiheellista
säätää ennakolta tapahtuvasta neuvottelumenettelystä neuvoa-antavassakomiteassa komission ja jäsenvaltioiden välillä, ja
on järkevää ja hyödyllistä ryhtyä harjoittamaan Drive -ohjelman yhtey-
dessä tutkimustoimintaa sellaisten vaihtuvanopeuksistennopeudenrajoittimien kehittämiseksi, jotka mukautuvat tie- ja liiken-neolosuhteisiin,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
— ”ajoneuvolla” tieliikenteeseen tarkoitettuja vähintään nelipyöräisiä
M2-, M3-, N2- tai N3-luokan moottoriajoneuvoja, joiden suurin
rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h, sellaisina kuin nemääritellään direktiivin 70/156/ETY liitteessä II,1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o C 229, 4.9.1991, s. 5
(2) EYVL N:o C 13, 20.1.1992, s. 505 ja EYVL N:o C 67, 16.3.1992
(3) EYVL N:o C 40, 17.2.1992, s. 54
(4) Neuvoston direktiivi 70/156/ETY, annettu 6 päivänä helmikuuta 1970,
moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL N:o L 42, 23.2.1970,
s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 87/403/ETY
(EYVL N:o L 220, 8.8.1987, s. 44)▼M1
▼M1
— ”nopeudenrajoittimella” tämän direktiivin soveltamisalaan kuulu-
vassa ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettua nopeutta rajoittavaalaitetta, jolle voidaan antaa direktiivissä 70/156/ETY tarkoitettu
erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntä. Rakenteellisten nopeu-
denrajoitusjärjestelmien, jotka rajoittavat ajoneuvon suurintanopeutta ja jotka kuuluvat alunperin ajoneuvojen rakenteeseen, ontäytettävä samat vaatimukset kuin nopeudenrajoittimien.
2 artikla
Jäsenvaltiot eivät saa:
— evätä ajoneuvon ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppi-
hyväksyntää tai kieltää tai estää myyntiä, rekisteröintiä, liikkeellelaskua tai käyttöä sen varusteisiin sisältyviin nopeudenrajoittimiinliittyvistä syistä,
— evätä erillisen teknisen yksikön ETY-tyyppihyväksyntää tai kansal-
lista tyyppihyväksyntää nopeudenrajoittimilta tai kieltäänopeudenrajoittimen myyntiä tai käyttöä,
jos tämän direktiivin liitteiden vaatimukset täyttyvät.
3 artikla
Tarvittavat muutokset tämän direktiivin liitteiden mukauttamiseksi
tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen.
4 artikla
Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edel-
lyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan
viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1993. Niiden on ilmoitettava tästäkomissiolle viipymättä.
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direk-
tiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähändirektiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset
tehdään.
5 artikla
Alkaen 1 päivästä tammikuuta 1994 jäsenvaltiot:
— eivät saa enää antaa direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan
kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa ajoneuvotyy-pille, jonka nopeudenrajoitin ei vastaa tämän direktiivinvaatimuksia,
— saavat evätä kansallisen tyyppihyväksynnän ajoneuvotyypiltä, jonka
nopeudenrajoitin ei vastaa tämän di rektiivin vaatimuksia.
Alkaen 1 päivästä lokakuuta 1994 jäsenvaltiot saavat kieltää ensim-
mäisen liikkeelle laskemisen sellaisilta ajoneuvoilta, joiden
nopeudenrajoitin ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia.
6 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 3
▼B
▼B
LIITE I
1 SOVELTAMISALA
1.1 Tätä direktiiviä sovelletaan nopeudenrajoittimiin, jotka on ETY-tyyppi-
hyväksytty erillisinä teknisinä yksikköinä moottoriajoneuvoihin, ja
niiden asentamiseen 1 artiklan määritelmän mukaisiin moottoriajoneu-
voihin, kun nämä hyväksytyt laitteet tai vastaavat
nopeudenrajoitusjärjestelmät vastaavat tämän direktiivin liitteiden vaati-
muksia.
Moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on alempi kuin
ajoneuvoluokkien nopeudenrajoittimien asennuksesta ja käytöstä 10
päivänä helmikuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/6/
ETY (1) säädetty vahvistettu nopeus, ei tarvitse varustaa nopeudenrajoit-
timilla tai nopeudenrajoitusjärjestelmillä.
►M1 Tämän direktiivin tarkoituksena on rajoittaa tavaroita kuljettavien
N2-j aN3-luokan ajoneuvojen ja matkustajia kuljettavien M2-j aM3-
luokan ajoneuvojen suurin tienopeus määriteltyyn arvoon. ◄ Tämä
saavutetaan nopeudenrajoittimella tai ajoneuvossa olevalla nopeudenra-
joitusjärjestelmällä, jonka ensisijainen tehtävä on ohjata moottorin
polttoaineen syöttöä.
2 MÄÄRITELMÄT
2.1 Tässä direktiivissä tarkoitetaan:2.2 ”rajoitusnopeudella (V)” ajoneuvon suurinta nopeutta siten, ettei sen
rakenne tai varusteet mahdollista reagointia kaasupolkimeen kohdistu-
vaan suoraan paineeseen;
2.3 ”asetusnopeudella (V asetus)” keskimääräistä ajoneuvolle tarkoitettua
nopeutta toimittaessa vakiintuneissa olosuhteissa;
2.4 ”vakiintuneella nopeudella (V vak)” ajoneuvon nopeutta toimittaessa
liitteessä III olevassa 1.1.4.2.3 kohdassa määritellyissä olosuhteissa;
2.5 ”nopeudenrajoittimella” laitetta, jonka ensisijainen tehtävä on säädellä
moottoripolttoaineen syöttöä ajoneuvon nopeuden rajoittamiseksi
määritettyyn arvoon;
2.6 ”kuormittamattomalla massalla” ajokuntoisen ajoneuvon massaa mukaan
lukien jäähdytysnesteen, öljyt, polttoaineen, työkalut ja varapyörän, jos
tarpeen;
2.7 ”ajoneuvotyypillä” ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien
olennaisten ominaisuuksien osalta:
2.7.1 — nopeudenrajoitusjärjestelmän tai nopeudenrajoittimen merkki ja
tyyppi, jos sellainen on;
2.7.2 — nopeusalue, johon rajoitus voidaan asettaa testattavalle ajoneuvolle
määritellyllä alueella;
2.7.3 — moottorin suurimman tehon ja kuormittamattoman massan suhde
(pienempi tai yhtä suuri) kuin testattavan ajoneuvon
ja
2.7.4 — moottorin kierrosluvun ja ajoneuvon nopeuden suurin suhde suurim-
malla vaihteella pienempi kuin testattavan ajoneuvon;
2.8 ”nopeudenrajoittimen tyypillä” nopeudenrajoittimia, jotka eivät eroa
toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:
— laitteen tai nopeudenrajoitusjärjestelmän merkki ja tyyppi,
— nopeusalueet, joihin nopeudenrajoitin voidaan asettaa,
— moottorin polttoaineensyötön ohjausmenetelmä.
3 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN
3.1 Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan
on tehtävä ajoneuvotyypin nopeuden rajoittamista koskeva ajoneuvo-
tyypin tyyppihyväksyntähakemus.
3.2 Hakemukseen on liitettävä kolmena kappaleena jäljempänä mainitut
asiakirjat sekä seuraavat tiedot:1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 4
(1) EYVL N:o L 57, 2.3.1992, s. 27
▼B
3.2.1 ajoneuvotyypin ja nopeuden rajoittamiseen liittyvien ajoneuvon osien
yksityiskohtainen kuvaus, mukaan lukien liitteen II lisäyksessä 1 tarkoi-
tetut tiedot ja asiakirjat;
3.2.2 hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo on toimitettava tyyp-
pihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle;
3.2.3 ajoneuvo, jossa ei ole kaikkia tyyppiin kuuluvia osia, voidaan hyväksyä
testattavaksi, jos hakija kykenee osoittamaan toimivaltaiselle viranomai-
selle, että puuttuvilla osilla ei ole vaikutusta tarkastusten tuloksiin tämän
direktiivin vaatimusten osalta.
3.3 Ennen ETY-tyyppihyväksynnän antamista toimivaltaisen viranomaisen
on tarkastettava, että on olemassa tyydyttävät määräykset, jotka takaavat
tehokkaat tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastukset.
4 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
4.1 Jos tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo
vastaa jäljempänä 7 kohdan vaatimuksia, on kyseiselle ajoneuvotyypille
annettava tyyppihyväksyntä.
Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta
tai epäämisestä tämän direktiivin nojalla on toimitettava jäsenvaltioille
tämän direktiivin liitteen II lisäyksen 2 mallin mukaisella ilmoituksella.
4.2 Hyväksyntänumero on annettava kullekin hyväksytylle tyypille. Sama
jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.
5 HAKEMUS ERILLISEN TEKNISEN YKSIKÖN ETY-TYYPPI-
HYVÄKSYNNÄSTÄ NOPEUDENRAJOITTIMELLE
5.1 Nopeudenrajoittimen valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman
edustajan on tehtävä hakemus erillisen teknisen yksikön ETY-tyyppi-
hyväksynnästä nopeudenrajoittimelle.
5.2 Hakemukseen on jokaisen nopeudenrajoitintyypin osalta liitettävä:5.2.1 kolmena kappaleena asiakirjat, joissa on kuvaus nopeudenrajoittimen
teknisistä ominaisuuksista ja sen asennuksesta yhteen tai useampaan
ajoneuvotyyppiin, joihin nopeudenrajoitin on tarkoitettu asennettavaksi;
5.2.2 jokaisesta nopeudenrajoitintyypistä viisi näytettä, joissa on oltava
selvästi ja pysyvästi merkittynä hakijan tavara- tai kaupallinen merkki
ja tyyppinimitys,
5.2.3 ajoneuvo tai moottori (penkissä testattaessa), johon tyyppihyväksyttävä
nopeudenrajoitin on asennettu ja joka on hakijan ja tyyppihyväksyntätes-
teistä vastaavan tutkimuslaitoksen valitsema.
5.3 Ennen ETY-tyyppihyväksynnän antamista toimivaltaisen viranomaisen
on tarkastettava että on olemassa tyydyttävät määräykset, jotka takaavat
tehokkaat nopeudenrajoittimien tuotannon vaatimustenmukaisuuden
tarkastukset.
6 HYVÄKSYNTÄ
6.1 Jos tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu nopeudenra-
joitin vastaa jäljempänä 7 kohdan vaatimuksia, on
nopeudenrajoitintyypille annettava hyväksyntä.
6.2 Jokaiselle hyväksytylle nopeudenrajoittimen tyypille on annettava
hyväksyntänumero. Sen ensimmäiset kaksi numeroa (00 direktiiville
sen alkuperäisessä muodossa) ilmoittavat muutossarjalle annetun,
viimeisimpiä direktiiviin tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan
järjestysnumeron, hyväksynnän antopäivänä. Sama jäsenvaltio ei saa
antaa samaa numeroa toiselle nopeudenrajoitintyypille.
6.3 Ilmoitus nopeudenrajoittimen tyyppihyväksynnästä tai hyväksynnän
laajentamisesta tai epäämisestä tämän direktiivin nojalla on toimitettava
jäsenvaltioille tämän direktiivin liitteen II lisäyksen 4 mallin mukaisella
ilmoituksella.
6.4 Tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttyä nopeudenrajoitintyyppiä
vastaaviin nopeudenrajoittimiin on kiinnitettävä hyväksyntätodistuksessa
määriteltyyn, selvästi näkyvään ja helposti havaittavaan paikkaan
kansainvälinen hyväksyntämerkki; tämä kansainvälinen merkki koostuu:
6.4.1 suorakulmion ympäröimästä ”e” kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän
antaneen maan tunnusnumero
ja1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 5
▼B
6.4.2 ETY-tyyppihyväksyntätodistuksessa annetusta tyyppihyväksyntänumer-
osta (ks. liite II lisäys 4) hyväksyntämerkin suorakulmion vieressä.
6.5 Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.6.6 Tämän direktiivin liitteen II lisäyksessä 5 on esimerkki hyväksyntä-
merkin ulkoasusta.
7 VAATIMUKSET7.1 Yleistä
7.1.1 Nopeuden rajoituksen on oltava sellainen, että ajoneuvo tavanomaisessa
käytössä huolimatta tärinästä, jolle se voi altistua, vastaa tämän direk-
tiivin säännöksiä. Nopeudenrajoittimen on oltava siten suunniteltu,
rakennettu ja asennettu, että ajoneuvo nopeudenrajoittimella varustettuna
tavanomaisessa käytössä täyttää tämän direktiivin säännökset.
7.1.2 Erityisesti ajoneuvoon asennetun nopeudenrajoittimen on oltava siten
suunniteltu, rakennettu ja asennettu, että se kestää ruostumista ja vanhe-
nemista, joille se saattaa altistua, että sitä ei voida luvattomasti säätää.
7.1.2.1 Käytössä olevien ajoneuvojen vahvistettua raja-arvoa korottaminen tai
sen tilapäinen tai pysyvä poistaminen ei saa missään tapauksessa olla
mahdollista. Luvattoman säädön esto on osoitettava tutkimuslaitokselle
asiakirjoilla, joissa analysoidaan vikatapaus, jolloin koko järjestelmä
tutkitaan.
Analyysin on sisällettävä ottaen huomioon järjestelmän eri tilat, sisään-
tai ulostulotilojen muutosten vaikutukset toimintaan, vikojen ja luvat-
toman säädön mahdollisuudet aikaansaada näitä muutoksia sekä näiden
tapahtumisen todennäköisyys. Analyysin on alettava aina ensimmäisestä
viasta.
7.1.2.2 Nopeudenrajoitustoiminto, nopeudenrajoitin ja sen toiminnassa tarvit-
tavat liitokset, lukuun ottamatta niitä, jotka ovat välttämättömiä
ajoneuvon toiminnalle, on voitava suojata luvattomalta säädöltä tai ener-
gian syötön katkeamiselta sinetöintilaitteilla ja/tai käyttämällä
erikoistyökaluja.
7.1.3 Nopeudenrajoitustoiminto ja nopeudenrajoitin eivät saa vaikuttaa
ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmään. Pysyvä jarru (kuten hidastin) saa
olla kytketty vain, jos se toimii sen jälkeen, kun nopeudenrajoitin on
rajoittanut polttoaineen syötön pienimpään arvoonsa.
7.1.4 Nopeudenrajoitustoiminnon tai nopeudenrajoittimen on oltava sellainen,
että se ei vaikuta ajoneuvon maantienopeuteen, jos nopeutta lisätään
nopeuden ohjauksella, kun ajoneuvo kulkee vahvistetulla nopeudella.
7.1.5 Nopeudenrajoitustoiminnon tai nopeudenrajoittimen on sallittava taval-
linen nopeudensäätö vaihteenvaihtamistarkoituksessa.
7.1.6 Vika tai luvaton säätö ei saa nostaa moottorin tehoa kaasupolkimen
asentoa vastaavaa tehoa korkeammaksi.
7.1.7 Nopeudenrajoitustoiminnon on toimittava riippumatta käytettävästä
nopeuden ohjauksesta, jos kuljettajan paikalta on käytettävissä useampia
kuin yksi sellainen ohjaus.
7.1.8 Nopeudenrajoitustoiminnon tai nopeudenrajoittimen on toimittava
tyydyttävästi sähkömagneettisessa ympäristössään siten, ettei se aiheuta
luvatonta sähkömagneettista häiriötä millekään tässä ympäristössä.
7.1.9 Kaikkien nopeudenrajoitustoimintoon tai nopeudenrajoittimeen tarvitta-
vien osien on oltava toiminnassa aina ajoneuvoa ajettaessa.
7.2 Erityiset vaatimukset
7.2.1 Erilaisille moottoriajoneuvoluokille rajoitusnopeus V vahvistetaan direk-
tiivin 92/6/ETY mukaisesti.
7.2.2 Tämä nopeuden rajoittaminen voidaan saavuttaa joko varustamalla
ajoneuvot ETY-tyyppihyväksytyllä nopeudenrajoittimella tai vastaavilla
ajoneuvoissa mukanaolevilla järjestelmillä, jotka täyttävät saman nopeu-
denrajoitustoiminnon.
7.2.3 Asetusnopeus on osoitettava kilvessä näkyvässä paikassa kunkin
ajoneuvon ohjaamossa.1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 6
▼B
8 TESTIT
Nopeudenrajoitustestit, joihin ETY-tyyppihyväksyntään esitetty
ajoneuvo tai nopeudenrajoitinlaite on toimitettava, sekä säädetyn rajoi-
tuksen teho esitetään tämän direktiivin liitteessä III.
Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella
ajoneuvot, joiden suurin laskennallinen rajoittamaton nopeus ei ylitä
näille ajoneuvoille määriteltyä asetusnopeutta, voidaan vapauttaa liit-
teessä III tarkoitetuista testeistä, jos tämän direktiivin vaatimukset
täytetään.
9 AJONEUVOTYYPIN TAI NOPEUDENRAJOITTIMEN MUUTOS JA
ETYTYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN
9.1 Ajoneuvotyypin tai nopeudenrajoittimen tyypin muutoksesta on ilmoitet-
tava viranomaisille, joka on hyväksynyt ajoneuvotyypin. Viranomaiset
voivat:
9.1.1 päättää, että tehdyt muutokset eivät todennäköisesti aiheuta merkittävää
kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo tai nopeudenrajoitin joka tapauk-
sessa täyttää yhä vaatimukset, tai
9.1.2 vaatia uuden testausselosteen testien suorittamisesta vastaavalta tutki-
muslaitokselta.
9.2 Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen muutoksineen on toimitet-
tava muille jäsenvaltioille edellä 4.1 kohdassa tarkoitettua menettelyä
noudattaen.
9.3 Hyväksynnän laajennuksen antavan toimivaltaisen viranomaisen on
annettava sarjanumero jokaiselle kyseistä laajennusta varten laaditulle
ilmoitukselle.
10 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
10.1 Tämän direktiivin mukaisesti hyväksytty ajoneuvo tai nopeudenrajoitin
on valmistettava tyyppihyväksytyn tyypin mukaisesti täyttäen edellä 7
kohdan vaatimukset.
10.2 Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan tarkastaa, että
10.1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttyvät.
10.3 Tyyppihyväksyntätodistuksen haltijan on erityisesti:10.3.1 huolehdittava tehokkaista ajoneuvojen tai nopeudenrajoittimien laadun
tarkastusmenetelmistä;
10.3.2 saatava käyttöönsä kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden
tarkastukseen tarvittava testausaineisto;
10.3.3 huolehdittava, että testituloksia koskevat tiedot kirjataan ja että niiden
liiteasiakirjat ovat saatavilla yhdessä viranomaisten kanssa asetettavan
määräajan;
10.3.4 analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaak-
seen ajoneuvon tai nopeudenrajoittimen ominaisuuksien pysyvyyden,
ottaen kuitenkin huomioon teollisessa tuotannossa sallitut vaihtelut;
10.3.5 huolehdittava, että jokaisen ajoneuvo- tai nopeudenrajoitintyypin osalta
suoritetaan riittävät tarkastukset ja testit toimivaltaisen viranomaisen
hyväksymien menetelmien mukaisesti;
10.3.6 huolehdittava, että näytekappaleiden otto ja testi uusitaan, jos näytteet
tai testikappaleet osoittavat, että testattava tyyppi ei ole vaatimustenmu-
kainen. Kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava, jotta vastaava
tuotanto saatetaan uudelleen vastaamaan vaatimuksia.
10.4 Tyyppihyväksynnän antanut toimivaltainen viranomainen voi
määräämänään ajankohtana tarkastaa, että kuhunkin tuotantoyksikköön
sovellettavat tarkastusmenetelmät ovat vaatimusten mukaiset.
10.4.1 Kussakin tarkastuksessa on tarkastajalle esitettävä testistä tehdyt
pöytäkirjat ja tuotannon valvonta-asiakirjat.
10.4.2 Tarkastaja voi ottaa satunnaisnäytteitä, jotka testataan valmistajan labor-
atoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä saadaan määrätä valmistajan
omien tarkastusten tulosten mukaisesti.
10.4.3 Jos näyttää siltä, että laatutaso ei ole tyydyttävä tai että 10.4.2. kohdan
soveltamiseksi suoritettujen testien oikeellisuus on tarpeellista tarkastaa,
tarkastaja valitsee näytteet, jotka lähetetään tyyppihyväksyntätestit suor-
ittaneelle tutkimuslaitokselle.1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 7
▼B
10.4.4 Toimivaltainen viranomainen saa suorittaa kaikki tässä direktiivissä
säädetyt testit. Toimivaltaisen viranomaisen valtuuttamat tarkastukset
on tavallisesti suoritettava kaksi kertaa vuodessa. Jos jonkin tarkastuksen
aikana saadaan negatiivisia tuloksia, toimivaltaisen viranomaisen on
varmistettava, että kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan, jotta
tuotannon vaatimuksenmukaisuus saavutettaisiin uudelleen mahdolli-
simman nopeasti.
11 SEURAAMUKSET TUOTANNOSTA, JOKA EI OLE VAATI-
MUSTEN MUKAINEN
11.1 Tämän direktiivin mukaisesti annettu ajoneuvotyyppiä tai nopeudenra-
joittimen tyyppiä koskeva hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 7
kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia ei täytetä.
11.2 Jos jäsenvaltio peruuttaa aikaisemmin antamansa ETY-tyyppihyväk-
synnän, sen on heti ilmoitettava siitä muille jäsenvaltioille lähettämällä
niille liitteen II lisäyksessä 2 tai 4 esitetyn mallin mukainen ETY-tyyp-
pihyväksyntätodistus.1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 8
▼B
LIITE II
Lisäys 1
1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 9
▼B
1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 10
▼B
1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 11
▼B
Lisäys 2
1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 12
▼B
1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 13
▼B
Lisäys 3
1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 14
▼B
Lisäys 4
1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 15
▼B
1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 16
▼B
Lisäys 5
Esimerkki erillisen teknisen yksikön ETY-tyyppihy väksyntämerkistä
Edellä oleva teknisen yksikön nopeudenrajoittimeen kiinnitetty tyyppihyväk-
syntämerkki osoittaa, että kyseinen erillinen tekninen yksikkö on hyväksytty
Ranskassa (e2) tämän direktiivin mukaisesti tyyppihyväksyntänumerolla
001241. Kaksi ensimmäistä merkkiä osoittavat, että nopeudenrajoitin on hyväk-
sytty tämän direktiivin alkuperäisen toisinnon mukaisesti.1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 17
▼B
LIITE III
TESTIT JA SUORITUSKYKY
1 NOPEUDENRAJOITTIMEN TESTIT
Testit tehdään tyyppihyväksynnän hakijan pyynnöstä jäljempänä 1.1,
1.2 tai 1.3 alakohdan mukaisesti.
1.1 Mittaukset testiradalla
1.1.1 Ajoneuvon esivalmistelut
1.1.1.1 Hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo tai hyväksyttävää
nopeudenrajoitinta edustava laite on toimitettava tutkimuslaitokselle.
1.1.1.2 Testiajoneuvon moottorin säätöjen, erityisesti polttoaineen syötön
(kaasutin- tai ruiskutusjärjestelmä), on oltava ajoneuvon valmistajan
vaatimusten mukaisia.
1.1.1.3 Renkaiden asennus ja paineistus on suoritettava ajoneuvon valmistajan
määrittelemällä tavalla.
1.1.1.4 Ajoneuvon massan on oltava valmistajan ilmoittama kuormittamaton
massa.
1.1.2 Testiradan ominaisuudet
1.1.2.1 Testiradan on sovelluttava vakionopeuden ylläpitoon eikä siinä ei saa
olla epätasaisuuksia. Kaltevuus ei saa ylittää 2 % eikä vaihdella
enempää kuin 1 % sivuviettoa lukuun ottamatta.
1.1.2.2 Testiradalla ei saa olla seisovaa vettä, lunta tai jäätä.
1.1.3 Ilmasto-olosuhteet
1.1.3.1 Tuulen keskinopeuden on oltava alle 6 m/s vähintään yhden metrin
korkeudella maasta mitattuna eikä nopeus saa puuskissa ylittää 10 m/s.
1.1.4 Kiihdytystestimenetelmä
1.1.4.1 Ajoneuvoa, jonka nopeus on 10 km/h:ssa alle asetusnopeuden, kiihdy-
tetään niin paljon kuin mahdollista painamalla kaasupoljin pohjaan.
Asentoa ylläpidetään vähintään 30 sekuntia ajoneuvon nopeuden
vakiinnuttua. Ajoneuvon hetkellinen nopeus tallennetaan testin aikana
sekä nopeus/aika-käyrän määrittelemiseksi että joko nopeudenrajoitus-
toiminnon tai nopeudenrajoittimen toiminnan ajan. Nopeus on
mitattava tarkkuudella ± 1 %. Ajan mittaustarkkuuden on oltava 0,1 s.
1.1.4.2 K i i h d y t y s t e s t i n t yyppihyväksynnän perusteet
Testejä pidetään hyväksyttävinä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
1.1.4.2.1 Ajoneuvon saavuttama vakiintunut nopeus (Vvak) on yhtä suuri tai
pienempi kuin asetusnopeus (Vasetus). Kuitenkin arvon Vasetus
suhteen sallitaan 5 %:n tai 5 km/h poikkeama suuremman arvon
ollessa määräävä.
1.1.4.2.2 Muutosvaste (ks. lisäyksen kuva 2)
Kun vakiintunut nopeus saavutetaan ensimmäisen kerran,
a) suurin nopeus ei saa ylittää vakiintunutta nopeutta (Vvak) enempää
kuin 5 %,
b) nopeuden muutosvauhti ei saa ylittää 0,5 m/s2:ssa mitattuna
vähintään 0,1 s:n aikana ja
c) jäljempänä 1.1.4.2.3. kohdassa määritellyt vakiintuneen nopeuden
edellytykset saavutetaan 10 s:ssa siitä, kun vakiintunut nopeus
(Vvak) ensimmäisen kerran saavutetaan.
1.1.4.2.3 Vakiintunut nopeus (ks. lisäyksen kuva 2)
Kun vakiintunut nopeuden ohjaus on saavutettu,
a) nopeus ei saa vaihdella enempää kuin 4 % vakiintuneesta nopeu-
desta (Vvak) tai 2 km/h, suuremman arvon ollessa määräävä,
b) nopeuden muutosvauhti ei saa ylittää 0,2 m/s2:ssa mitattuna
vähintään 0,1 s:n aikana ja1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 18
▼B
c) vakiintunut nopeus (Vvak) on keskimääräinen nopeus laskettuna
vähintään 20 s:n aikana alkaen 10 s:n kuluttua siitä, kun vakiin-
tunut nopeus ensimmäisen kerran saavutetaan.
1.1.4.2.4 Kiihdytystestit on suoritettava ja tyyppihyväksynnän perusteet tarkas-
tettava kullakin välityssuhteella, joka sallii nopeusrajan ylittämisen.
1.1.5 Tasaisen nopeuden testausmenetelmä
1.1.5.1 Ajoneuvo on ajettava täydellä kiihdytyksellä tasaiseen nopeuteen,
jonka jälkeen sitä on pidettävä tässä nopeudessa vähintään 400 m:n
matka testiradalla. Ajoneuvon keskinopeus mitataan tällä matkalla
samoilla menettelytavoilla sekä meno- että paluusuuntaan.
Edellä esitetyn testin vakiintunut nopeus on testiradan molempiin
suuntiin mitattujen keskinopeuksien keskiarvo. Koko testi vakiin-
tuneen nopeuden laskenta mukaan lukien on suoritettava viisi kertaa.
Ajoneuvon nopeus mitataan tarkkuudella ± 1 %. Ajan mittaustarkkuus
on 0,1 s.
1.1.5.2 Tasaisen nopeuden testausmenetelmän tyyppihyväksynnän perusteet
Testejä pidetään hyväksyttävinä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
1.1.5.2.1 Mikään saavutetuista vakiintuneista nopeuksista ei saa ylittää asetus-
nopeutta. Kuitenkin arvon Vasetus suhteen sallitaan 5 %:n tai 5 km/h
poikkeama suuremman arvon ollessa määräävä.
1.1.5.2.2 Testien aikana saatujen äärimmäisten vakiintuneiden nopeuksien ero ei
saa ylittää 3 km/h:ssa.
1.1.5.2.3 Tasaisen nopeuden testit on suoritettava ja tyyppihyväksynnän perus-
teet tarkastettava kullakin välityssuhteella, joka teoriassa sallii
nopeusrajan ylittämisen.
1.2 Testit alustadynamometrissä
1.2.1 Alustadynamometrin ominaisuudet
Ajoneuvon massaa vastaavaa hitautta on jäljiteltävä alustadynamome-
trissä tarkkuudella ± 10 %. Ajoneuvon nopeus mitataan tarkkuudella
± 1 %. Aika mitataan 0,1 s:n tarkkuudella.
1.2.2 Kiihdytystestimenetelmä
1.2.2.1 Alustadynamometrin jarrun testin aikana absorboima teho on asetet-
tava vastaamaan ajoneuvon vastusta eteenpäin tapahtuvaa liikettä
vastaavaksi muuttuvalle nopeudelle testinopeudella (-nopeuksilla).
Tämä teho, joka voidaan määritellä laskennallisesti, on asetettava tark-
kuudella ± 10 %. Hakijan pyynnöstä ja toimivaltaisen viranomaisen
suostumuksella voidaan teho vaihtoehtoisesti asettaa arvoon 0,4 Pmax
(Pmax on moottorin suurin teho). Ajoneuvoa, jonka nopeus on 10 km/
h alle asetusnopeuden, kiihdytetään niin paljon kuin mahdollista paina-
malla kaasupoljin pohjaan. Asentoa ylläpidetään vähintään 20 sekuntia
ajoneuvon nopeuden vakiinnuttua. Ajoneuvon hetkellinen nopeus
tallennetaan testin aikana nopeus/aika-käyrän määrittelemiseksi sekä
joko nopeudenrajoitustoiminnon tai nopeudenrajoittimen toiminnan
ajan.
1.2.2.2 K i i h t y vyystestin tyyppihyväksynnän perusteet
Testiä pidetään hyväksyttävänä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
1.2.2.2.1 Ajoneuvon saavuttama vakiintunut nopeus (Vvak) on yhtä suuri tai
pienempi kuin asetusnopeus (Vasetus). Kuitenkin arvon Vasetus
suhteen sallitaan 5 %:n tai 5 km/h poikkeama, suuremman arvon
ollessa määräävä.
1.2.2.2.2 Muutosvaste (ks. lisäyksen kuva 2)
Kun vakiintunut nopeus on ensimmäisen kerran saavutettu,
a) suurin nopeus ei ylitä vakiintunutta nopeutta V vak enempää kuin
5% ,
b) nopeuden muutosvauhti ei saa ylittää 0,2 m/s2:ssa mitattuna
vähintään 0,1 s:n aikana ja
c) jäljempänä 1.2.2.2.3. kohdassa määritellyt vakiintuneen nopeuden
edellytykset (Vvak) on saavutettava 10 s:n kuluttua siitä, kun
vakiintunut nopeus (Vvak) ensimmäisen kerran saavutetaan.
1.2.2.2.3 Vakiintunut nopeus (ks. lisäyksen kuva 2)1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 19
▼B
Kun vakiintunut nopeuden ohjaus on saavutettu:
a) nopeus ei saa vaihdella enempää kuin 4 % vakiintuneesta nopeu-
desta (Vvak) tai 2 km/h, suuremman arvon ollessa määräävä, ja
b) nopeuden muutosvauhti ei saa ylittää 0,2 m/s2:ssa mitattuna
vähintään 0,1 s:n aikana.
1.2.2.2.4 Kiihdytystestit on suoritettava ja tyyppihyväksynnän perusteet tarkas-
tettava kullakin välityssuhteella, joka teoriassa sallii nopeusrajan
ylittämisen.
1.2.3 Tasaisen nopeuden testausmenetelmä
1.2.3.1 Ajoneuvo on asennettava alustadynamometriin. Jäljempänä tarkoitetut
osan tyyppihyväksynnän perusteet on täytettävä, kun alustadynamome-
trin ottaman teho vaihtelee portaattomasti suurimmasta tehosta Pmax
arvoon 0,2 Pmax. Ajoneuvon suurin nopeus mitataan koko edellä
mainitulla tehoalueella. Ajoneuvon suurin nopeus määritetään tällä
alueella. Testi ja edellä tarkoitetut mittaukset on suoritettava viisi
kertaa.
1.2.3.2 T a s a i s e n n o p e u d e n t e s t i n t y yppihyväksynnän perusteet
Testejä pidetään hyväksyttävinä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
1.2.3.2.1 Mikään saavutetuista vakiintuneista nopeuksista (Vvak) ei saa ylittää
asetusnopeutta (Vasetus). Kuitenkin arvon Vasetus suhteen sallitaan
5 %:n tai 5 km/h poikkeama, suuremman arvon ollessa määräävä.
1.2.3.2.2 Testien aikana saatujen äärimmäisten vakiintuneiden nopeuksien ero ei
saa ylittää 3 km/h:ssa.
1.2.3.2.3 Tasaisen nopeuden testit on suoritettava ja tyyppihyväksynnän perus-
teet tarkastettava kullakin välityssuhteella, joka teoriassa sallii
nopeusrajan ylittämisen.
1.3 Testi moottorin testipenkissä
Tätä testimenetelmää voidaan käyttää vain kun hakija voi tutkimuslai-
toksen hyväksymällä tavalla osoittaa, että tämä menetelmä vastaa
testausta radalla.
2 KESTÄVYYSTESTI
Nopeudenrajoitin on toimitettava jäljempänä kuvailtuun kestävyystes-
tiin. Testiä ei kuitenkaan tarvitse suorittaa, jos hakija osoittaa
materiaalien olevan vastustuskykyinen vanhenemisen vaikutuksille.
2.1 Laitetta kokeillaan penkissä tiettyjen toimintakiertojen ajan jäljitellen
sellaista suuntaa ja liikettä, jotka olisivat laitteelle ominaisia ajoneu-
vossa.
2.2 Toimintakiertoa ylläpidetään valmistajan toimittaman ohjausjärjes-
telmän avulla. Toimintakierron kaavio on annettu alla:
t0—t1—t2—t3—t4—t5—t6—t7: tämän toiminnan suorittami-
seen kulunut aika
t1−t2= 2 sekuntia
t3−t4= 1 sekunti
t5−t6= 2 sekuntia
t7−t8= 1 sekunti1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 20
▼B
Alla on määritelty viisi vakauttamistapaa. Hyväksyttävää tyyppiä
olevat nopeudenrajoittimen (NR) näytteet on toimitettava vakautetta-
vaksi seuraavan taulukon mukaisesti:
1. NR 2. NR 3. NR 4. NR
Vakauttaminen 1 x
Vakauttaminen 2 xVakauttaminen 3 x
Vakauttaminen 4 x
Vakauttaminen 5 x
2.2.1 Vakauttaminen 1: testit huoneenlämpötilassa (293 K ± 2 K); työkier-
tojen lukumäärä: 50 000.
2.2.2 Vakauttaminen 2: testit korkeissa lämpötiloissa.
2.2.2.1 E l e k t r o n i s e t o s a t
Osia on pidettävä työkierrossa ilmastokammiossa. Lämpötilaa 338 K
± 5 K ylläpidetään työkiertojen ajan. Työkiertojen lukumäärä: 12 500.
2.2.2.2 M e k a a n i s e t o s a t
Osia on pidettävä työkierrossa ilmastokammiossa. Lämpötilaa 373 K
± 5 K ylläpidetään työkiertojen ajan. Työkiertojen lukumäärä: 12 500.
2.2.3 Vakauttaminen 3: testi matalassa lämpötilassa.
Vakauttamisessa 2 käytettävässä ilmastokammiossa lämpötila 253 K
± 5 K ylläpidetään työkiertojen ajan. Työkiertojen lukumäärä: 12 500.
2.2.4 Vakauttaminen 4: testi suolapitoisessa sumussa. Tämä vakauttaminen
tehdään vain tieympäristölle altistuville osille.
Laitteen työkiertoja on ylläpidettävä suolatussa ilmastokammiossa.
Natriumkloridipitoisuus on 5 % ja ilmastokammion sisälämpötila on
308 K ± 2 K. Työkiertojen lukumäärä: 12 500.
2.2.5 Vakauttaminen 5: tärinätesti
2.2.5.1 NR asennetaan kuten asennettaessa ajoneuvoon.
2.2.5.2 Sinimuotoista tärinää on kohdistettava kolmessa tasossa. Logaritmisen
pyyhkäisyn on oltava yksi oktaavi minuutissa.
2.2.5.2.1 Ensimmäinen testi: taajuusalue 10-24 Hz, amplitudi ± 2 mm.
2.2.5.2.2 Toinen testi: taajuusalue 24-1 000 Hz alustaan ja ohjaamoon asenne-
tuille teknisille yksiköille; kiihtyvyys: 2,5 g. Moottoriin asennetuille
teknisille yksiköille, kiihtyvyys: 5 g.
2.3 Kestävyystestien tyyppihyväksynnän perusteet2.3.1 Kestävyystestien lopussa laite ei saa olla heikentynyt asetusnopeuden
osalta.
2.3.2 Jos laite rikkoontuu kestävyystestien aikana, voidaan toinen laite
toimittaa valmistajan pyynnöstä kyseisiin kestävyystesteihin.1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 21
▼B
Lisäys
1. ASYMPTOOTTINEN KÄYRÄ
Kuva 1
Tässä tapauksessa Vasetus = Vmax; vain suurimman nopeuden tila on
täytettävä.
2. OSKILLOIVA KÄYRÄ
Kuva 2
Vmax on suurin ajoneuvon saavuttama nopeus vastekäyrän ensimmäisen puoli-
jakson aikana.
Vvak on ajoneuvon vakiintunut nopeus. Se on keskimääräinen nopeus laskettuna
vähintään 20 s:n ajanjakson aikana, ajanjakson alkaessa 10 s:n kuluttua siitä kun
vakiintumisnopeus on saavutettu.1992L0024 — FI — 17.02.2004 — 001.001 — 22