2008O0008 — FI — 02.07.2011 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT, annettu 11 päivänä syyskuuta 2008, euroa koskevien tietojen keräämisestä ja rahahuollon tietojärjestelmä 2:n toiminnasta (EKP/2008/8) (2008/950/EY) (EYV L 346, 23.12.2008, p.89)

Muutettu:









▼B

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT,

annettu 11 päivänä syyskuuta 2008,

euroa koskevien tietojen keräämisestä ja rahahuollon tietojärjestelmä 2:n toiminnasta

(EKP/2008/8)

(2008/950/EY)







EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 artiklan 1 ja 2 kohdan, ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ”EKPJ:n perussääntö”) ja erityisesti sen 5 ja 16 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Perustamissopimuksen 106 artiklan 1 kohdassa ja EKPJ:n perussäännön 16 artiklassa määrätään, että Euroopan keskuspankilla (EKP) on yksinoikeus antaa lupa eurosetelien liikkeeseen laskemiseen yhteisössä. (2) Perustamissopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa määrätään, että jäsenvaltiot voivat laskea liikkeeseen metallirahoja saatuaan EKP:n hyväksymisen liikkeeseen laskemisen määrälle. Tästä syystä EKP tekee vuosittain päätöksiä, joilla se hyväksyy euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden (jäljempänä ”rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot”) liikkeeseen laskemien kolikoiden määrän. (3) EKPJ:n perussäännön 5 artiklassa määrätään, että Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) tehtävistä huolehtiakseen EKP kerää kansallisten keskuspankkien avustuksella tarvittavat tilastotiedot, joihin sisältyvät eurosetelien ja kolikoiden liikkeeseen laskemista koskevat tilastotiedot. EKP:n on kerättävä tietoja myös perustamissopimuksen 237 artiklan d alakohdan perusteella, sillä siinä annetaan EKP:n tehtäväksi valvoa, että EKPJ:n kansalliset keskuspankit täyttävät perustamissopimuksesta ja perussäännöstä johtuvat velvollisuutensa. Näihin velvollisuuksiin kuuluu perustamissopimuksen 101 artiklassa määrätty sekä perustamissopimuksen 104 artiklassa ja 104 b artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kieltojen soveltamiseksi tarvittavien määritelmien täsmentämisestä 13 päivänä joulukuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 3603/93 ( 1 ) täytäntöön pantu kielto. Erityisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 3603/93 6 artiklassa säädetään, että ”sitä, että […] kansalliset keskuspankit pitävät hallussaan julkisen sektorin liikkeelle laskemia ja sille hyvitettäviä kolikkoja, ei katsota perustamissopimuksen 104 artiklan mukaiseksi luotoksi, jos kolikkojen määrä on pienempi kuin 10 prosenttia liikkeessä olevista kolikoista”. (4) Edellä kuvattujen tehtävien hoitamiseksi EKP:n on yhdessä kansallisten keskuspankkien kanssa kerättävä tietoja euroseteleistä ja -kolikoista, tämän rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa eurokolikoiden liikkeeseen laskemisen osalta, ja tietoja kerättäessä on otettava huomioon rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien (jäljempänä ”kansalliset keskuspankit”) keskeinen tehtävä eurokolikoiden jakelussa. Tiedonkeruun pitäisi edistää päätöksentekoa eurosetelien ja -kolikoiden liikkeeseen laskemisen osalta esimerkiksi siten, että EKP:lle, kansallisille keskuspankeille, Euroopan yhteisöjen komissiolle ja kolikoita liikkeeseen laskeville kansallisille viranomaisille annetaan tietoja, joiden avulla ne voivat toimivaltansa mukaisesti i) suunnitella eurosetelien ja -kolikoiden tuotantoa; ii) koordinoida eurosetelien ja -kolikoiden liikkeeseenlaskuja; ja iii) koordinoida eurosetelien siirtoja kansallisten keskuspankkien välillä ja eurokolikoiden siirtoja rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden välillä. Tämän tiedonkeruun pitäisi myös antaa EKP:lle tilaisuus valvoa, että sen tekemiä eurosetelien ja -kolikoiden liikkeeseen laskemista koskevia päätöksiä noudatetaan. (5) EKP:n neuvosto hyväksyi 16. joulukuuta 2004 setelien kiertoon palauttamista koskevan toimintamallin, jonka 2.7 kohdan mukaan luottolaitosten ja muiden rahaa ammattimaisesti käsittelevien laitosten on täytettävä tiedonantovelvollisuutensa kansallisille keskuspankeille. Samassa yhteydessä päätettiin niin ikään, että kansallisten keskuspankkien pitäisi toimeenpanna uusi toimintamalli käytettävissään olevin keinoin, kuten lainsäädännöllä ja sopimuksin, viimeistään vuoden 2006 loppuun mennessä, mitä määräaikaa on pidennetty myöhemmillä EKP:n neuvoston päätöksillä. Viimeistään toimintamallin täytäntöönpanopäivästä lähtien kunkin kansallisen keskuspankin pitäisi kuitenkin saada toimintamallin mukaisesti ilmoitettavia tietoja toimivalta-alueellaan sijaitsevilta luottolaitoksilta ja muilta rahaa ammattimaisesti käsitteleviltä laitoksilta ja kyetä ilmoittamaan ne EKP:lle. (6) Edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi euroseteleitä ja -kolikoita koskevien tietojen pitäisi sisältää tietoja i) eurosetelien ja -kolikoiden liikkeeseenlaskuista; ii) kierrossa olevien eurosetelien ja -kolikoiden määrästä ja laadusta; iii) eurosetelien ja -kolikoiden liikkeeseen laskemiseen osallistuvien yksiköiden hallussa olevista eurosetelien ja -kolikoiden varastoista; iv) eurosetelien ja -kolikoiden liikkeeseen laskemiseen osallistuvien yksiköiden, mukaan lukien luottolaitokset, jotka hoitavat setelien säilytys- ja toimitusjärjestelmää (notes-held-to-order scheme) kansallisen keskuspankin puolesta, ja luottolaitokset, jotka hoitavat euroalueen ulkopuolisten setelivarastojen ohjelmaa EKP:n ja yhden tai useamman kansallisen keskuspankin puolesta, toteuttamista euroseteleihin ja -kolikoihin liittyvistä operatiivisista toimista; v) luottolaitosten ja muiden rahaa ammattimaisesti käsittelevien ja euroseteleitä toimintamallin mukaisesti kiertoon palauttavien laitosten toteuttamista seteleihin liittyvistä operatiivisista toimista; sekä vi) käteisrahan infrastruktuurista. (7) Tiedonkeruun edistämiseksi ja tietojen jakelun mahdollistamiseksi EKP:n neuvosto sopi 22 päivänä marraskuuta 2007 rahahuollon tietojärjestelmä 2:n (jäljempänä ”CIS 2”) käyttöönotosta korvaamaan rahahuollon tietojärjestelmä, joka perustettiin eurosetelien ja -kolikoiden käyttöönoton yhteydessä ja joka on vuodesta 2002 lähtien antanut sekä EKP:lle että kansallisille keskuspankeille käteisrahaan liittyviä olennaisia tietoja rahahuollon tietojärjestelmään liittyvästä tiedonkeruusta annetun erillisen EKP:n säädöksen nojalla. (8) CIS 2:n tehokas ja häiriötön toiminta edellyttää yhdenmukaisten tietojen säännöllistä ja oikea-aikaista saatavuutta. Tästä syystä näissä suuntaviivoissa on vahvistettava kansallisten keskuspankkien ja EKP:n tiedonantovelvollisuudet, ja samassa yhteydessä on määrättävä myös lyhyestä ajanjaksosta, jonka aikana raportointi tapahtuu rinnakkain nykyisten järjestelyjen ja CIS 2:n mukaisesti. (9) Tietyistä valmisteluista käteiseuron käyttöönottamiseksi ja euroseteleiden ja -kolikoiden ennakko- ja edelleenjakelusta euroalueen ulkopuolella 14 päivänä heinäkuuta 2006 annetuilla suuntaviivoilla EKP/2006/9 ( 2 ) otettiin käyttöön lainsäädännöllinen kehys, jonka ansiosta tuleva eurojärjestelmän kansallinen keskuspankki voi lainata, ostaa tai valmistaa euroseteleitä ja -kolikoita ennakko- ja edelleenjakelua varten ennen kuin käteiseuro otetaan käyttöön kyseisessä jäsenvaltiossa. Suuntaviivoissa EKP/2006/9 säädetään erityisistä tiedonantovelvollisuuksista, joita sovelletaan tällaisiin tuleviin eurojärjestelmän kansallisiin keskuspankkeihin, ja niitä on täsmennettävä yksityiskohtaisemmin CIS 2:n yhteydessä. (10) CIS 2:ta käyttävillä EKP:n ja kansallisten keskuspankkien käyttäjillä pitäisi olla pääsy internet-pohjaiseen CIS 2 -sovellukseen ja raportointimoduuliin, jotta mahdollistettaisiin tehokas ja tosiasiallinen CIS 2:n tietojen käyttö ja saavutettaisiin riittävän suuri avoimuus. Hyväksyttäville kolmansille osapuolille pitäisi antaa rajoitettu pääsy CIS 2:n tietoihin, jotta edistettäisiin tiedonkulkua EKP:n ja Euroopan komission sekä kansallisten keskuspankkien ja kolikoita liikkeeseen laskevien kansallisten viranomaisten välillä. (11) Koska CIS 2 on joustava järjestelmä uusien tietojen käsittelemiseen, on tarpeen ottaa käyttöön yksinkertaistettu menettely teknisten muutosten tekemiseksi näiden suuntaviivojen liitteisiin tehokkaalla tavalla. Koska CIS 2 on tekninen järjestelmä, pitäisi lisäksi olla mahdollista muuttaa CIS 2:n tiedonsiirtomekanismin eritelmiä saman yksinkertaistetun menettelyn mukaisesti. Tästä syystä EKP:n johtokunnalle pitäisi antaa valtuudet tehdä tiettyjä muutoksia näihin suuntaviivoihin ja niiden liitteisiin, ja johtokunnan pitäisi ilmoittaa EKP:n neuvostolle tällaisista muutoksista. (12) Koska Euroopan unionin neuvosto teki päätöksen Slovakiaa koskevan poikkeuksen kumoamisesta 8. heinäkuuta 2008, Národná banka Slovenskan pääjohtaja kutsuttiin Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 3.5 artiklan mukaisesti seuraamaan EKP:n neuvoston näistä suuntaviivoista käymiä neuvotteluja, sekä katsoo seuraavaa: ON ANTANUT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:







1 artikla

Määritelmät

1. Näissä suuntaviivoissa tarkoitetaan:

▼M1 —————

▼B

b) ”luottolaitoksella” luottolaitosta, sellaisena kuin se on määritelty luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY ( 3 ) 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa;

c) ”CIS 2”:lla järjestelmää, joka sisältää ►M1 i) EKP:hen sijoitetun keskustietokannan, johon tallennetaan kaikki näiden suuntaviivojen nojalla kerättävät merkitykselliset tiedot euroseteleistä ja -kolikoista, käteisrahan infrastruktuurista ja eurosetelien aitouden ja kunnon tarkastamisesta sekä kiertoon palauttamisesta 16 päivänä syyskuuta 2010 tehdystä päätöksestä EKP/2010/14 ( 4 ); ◄ ii) internetpohjaisen verkkosovelluksen, joka mahdollistaa järjestelmän joustavan kokoonpanon ja tuottaa informaatiota tietojen toimittamisen ja tietojen hyväksymisen tilasta, tietojen muutoksista sekä erityyppisistä viitetiedoista ja järjestelmän muuttujista; iii) raportointimoduulin kerättyjen tietojen tarkastelua ja analysoimista varten; sekä iv) CIS 2:n tiedonsiirtomekanismin;

d) ”ennakkojakelulla” tulevan eurojärjestelmän kansallisen keskuspankin toteuttamaa eurosetelien ja -kolikoiden fyysistä toimitusta hyväksyttäville vastapuolille tulevan rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion alueella ennakko-/edelleenjakelulle säädetyn ajanjakson aikana;

e) ”edelleenjakelulla” ennakkoon jaettujen eurosetelien ja -kolikoiden toimitusta hyväksyttävältä vastapuolelta ammattimaisille kolmansille osapuolille tulevan rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion alueella ennakko-/edelleenjakelulle säädetyn ajanjakson aikana. Näissä suuntaviivoissa edelleenjakelu sisältää eurokolikoiden toimittamisen aloituspakkauksissa suurelle yleisölle;

f) ”tulevalla eurojärjestelmän kansallisella keskuspankilla” tulevan rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion kansallista keskuspankkia;

g) ”hyväksyttävillä kolmansilla osapuolilla” Euroopan komissiota, kansallisia valtiovarainministeriöitä, rahapajoja ja rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden valtiovarainministeriöiden nimeämiä julkisia tai yksityisiä laitoksia;

h) ”CIS 2:n tiedonsiirtomekanismilla” ESCB XML Data Integration (EXDI) -sovellusta. EXDI-sovellusta käytetään tietosanomien luottamukselliseen siirtoon kansallisten keskuspankkien, tulevien eurojärjestelmän kansallisten keskuspankkien ja EKP:n välillä sitä tukevasta teknisestä infrastruktuurista (esim. tietokoneverkot ja ohjelmistosovellukset) riippumatta;

▼M1

i) ”tietosanomalla” tiedostoa, joka sisältää kansallisen keskuspankin tai tulevan eurojärjestelmän kansallisen keskuspankin päivittäiset, kuukausittaiset tai puolivuosittaiset tiedot yhdeltä raportointijaksolta tai, mikäli kyseessä ovat muutokset, yhdeltä tai useammalta raportointijaksolta sellaisessa tiedostomuodossa, joka sopii yhteen CIS 2:n tiedonsiirtomekanismin kanssa;

▼B

j) ”tulevalla rahaliittoon osallistuvalla jäsenvaltiolla” jäsenvaltiota, rahaliittoon osallistumatonta jäsenvaltiota, joka on täyttänyt euron käyttöönotolle asetetut edellytykset ja jonka osalta on tehty päätös poikkeuksen kumoamisesta (perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti);

k) ”pankkipäivällä” mitä tahansa sellaista päivää, jolloin EKP ja raportoiva kansallinen keskuspankki ovat avoinna pankkitoimintaa varten;

l) ”kirjanpitotiedoilla” liikkeessä olevien eurosetelien oikaisematonta arvoa, jota on korjattu kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 10 päivänä marraskuuta 2006 annettujen suuntaviivojen EKP/2006/16 ( 5 ) 10 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti niiden korottomien saamisten määrällä, joiden vastapuolena ovat euroalueen ulkopuolisten setelivarastojen ohjelmaa hoitavat luottolaitokset;

m) ”tietotapahtumalla” tapahtumaa, joka kirjataan CIS 2:een ja joka aiheuttaa ilmoituksen lähettämisen CIS 2:sta yhdelle tai useammalle kansalliselle keskuspankille ja EKP:lle. Kyseessä on tietotapahtuma ►M1 i) jos kansallinen keskuspankki on lähettänyt päivittäisiä, kuukausittaisia tai puolivuosittaisia tietoja sisältävän sanoman CIS 2:lle, ja CIS 2:sta on tämän perusteella lähetetty vastaussanoma kyseiselle kansalliselle keskuspankille ja EKP:lle, ◄ ii) jos kaikkien kansallisten keskuspankkien sanomat on onnistuneesti hyväksytty uuden raportointijakson osalta, jolloin CIS 2:sta lähetetään tilanneraporttisanoma kansallisille keskuspankeille ja EKP:lle; tai iii) jos CIS 2 hyväksyy tilanneraporttisanoman lähettämisen jälkeen onnistuneesti tiettyä kansallista keskuspankkia koskevan korjatun sanoman ja lähettää kansallisille keskuspankeille ja EKP:lle korjausilmoituksen;

▼M1

n) ”rahaa käsittelevillä laitoksilla” euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä 28 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1338/2001 ( 6 ) 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja laitoksia ja talouden toimijoita.

▼B

2. Näiden suuntaviivojen liitteissä käytetyt tekniset käsitteet määritellään liitteenä olevassa sanastossa.

2 artikla

►M1 Euroseteleihin liittyvien kuukausittain raportoitavien tietojen kerääminen ◄

1. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle euroseteleihin liittyvät CIS 2 -tiedot eli liitteessä I olevan 1 osan taulukon 1–4 jaksossa määritetyt tietoerät kuukausittain ja ottavat siinä yhteydessä huomioon liitteessä I olevassa 3 osassa määritetyt kirjaussäännöt.

2. Kansalliset keskuspankit toimittavat euroseteleihin liittyvät tiedot, jotka on yksilöity liitteessä V ryhmän 1 tiedoiksi ja tapahtumapohjaisiksi tiedoiksi viimeistään raportointijaksoa seuraavan kuukauden kuudenteen pankkipäivään mennessä.

3. Kansalliset keskuspankit toimittavat euroseteleihin liittyvät tiedot, jotka on yksilöity liitteessä V ryhmän 2 tiedoiksi, viimeistään raportointijaksoa seuraavan kuukauden kymmenenteen pankkipäivään mennessä.

4. Ensimmäinen euroseteleitä koskevien tietojen toimitus tapahtuu lokakuussa 2008.

5. Kansalliset keskuspankit käyttävät CIS 2:n tiedonsiirtomekanismia euroseteleihin liittyvien tietojen toimittamiseen EKP:lle näiden suuntaviivojen mukaisesti.

▼M1

2 a artikla

Euroseteleihin liittyvien päivittäin raportoitavien tietojen kerääminen

1. EKP aktivoi CIS 2 -tietojen päivittäisen raportoinnin, jos

a) useampi kuin yksi kansallinen keskuspankki raportoi EKP:lle epätavallisista tapahtumista rahan kierrossa, ja ainakin yksi näistä kansallisista keskuspankeista tulee todennäköisesti pyytämään eurosetelien satunnaista tukkusiirtoa, tai

b) kuukausittain raportoiduista CIS 2 -tiedoista ilmenee, että eurosetelien bruttoliikkeeseenlaskut ylittävät eurojärjestelmän tasolla tietyt EKP:n neuvoston hyväksymät ja EKP:n erikseen vahvistamat kynnysarvot, tai

c) setelikomitea esittää aktivointia puoltavia perusteita.

2. CIS 2 -tietojen päivittäinen raportointi aktivoidaan vuosittain kesäkuussa yhdeksi kuukaudeksi testausta varten, tämän rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.

3. Jos päivittäinen raportointivelvollisuus on aktivoitu 1 tai 2 kohdan mukaisesti, kansalliset keskuspankit raportoivat päivittäin EKP:lle euroseteleihin liittyvät CIS 2 -tiedot eli liitteessä VII yksilöidyt seteleitä koskevat tietoerät. Tällaisten tietojen on oltava saatavilla päivittäisen raportointivelvollisuuden aktivointia seuraavana kolmantena pankkipäivänä, ja niihin on sisällytettävä tällaista aktivointia seuraavaa toista pankkipäivää koskevat tiedot.

4. Kansalliset keskuspankit toimittavat 3 kohdassa tarkoitetut tiedot viimeistään raportointijaksoa seuraavana pankkipäivänä klo 17.00 Keski-Euroopan aikaa.

5. Tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin tiedonsiirtoihin sovelletaan soveltuvin osin 2 artiklan 5 kohtaa.

▼B

3 artikla

►M1 Eurokolikoihin liittyvien kuukausittain raportoitavien tietojen kerääminen ◄

1. Kansalliset keskuspankit keräävät eurokolikoihin liittyvät CIS 2 -tiedot eli liitteessä II olevan 1 osan taulukon 1–5 jaksossa määritetyt tietoerät asianomaisilta hyväksyttäviltä kolmansilta osapuolilta, jotka osallistuvat eurokolikoiden liikkeeseen laskemiseen jäsenvaltioissaan.

2. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle eurokolikoihin liittyvät CIS 2 -tiedot eli liitteessä II olevan 1 osan taulukon 1–6 jaksossa määritetyt tietoerät kuukausittain ja ottavat siinä yhteydessä huomioon liitteessä II olevassa 3 osassa määritetyt kirjaussäännöt.

3. Näiden suuntaviivojen 2 artiklan 2–5 kohdan vaatimuksia sovelletaan soveltuvin osin 1 kohdassa tarkoitettujen eurokolikoihin liittyvien tietojen toimittamiseen.

▼M1

4 artikla

Käteisrahan infrastruktuuriin ja päätökseen EKP/2010/14 liittyvien puolivuosittain raportoitavien tietojen kerääminen

1. Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle käteisrahan infrastruktuuriin liittyvät tiedot liitteessä III a yksilöidyllä tavalla puolivuosittain.

2. Kansalliset keskuspankit toimittavat liitteessä III a täsmennetyt tiedot EKP:lle ensi kertaa 7 kohdassa mainittuina päivämäärinä ja tämän jälkeen puolivuosittain. EKP:lle toimitettavien tietojen on perustuttava tietoihin, jotka kansalliset keskuspankit ovat saaneet rahaa käsitteleviltä laitoksilta päätöksen EKP/2010/14 liitteen IV mukaisesti.

3. Koska kansalliset keskuspankit voivat päätöksen EKP/2010/14 13 artiklan mukaan antaa rahaa käsitteleville laitoksille yhden vuoden siirtymäajan päätöksen EKP/2010/14 liitteessä IV tarkoitettujen tilastotietojen raportoinnin osalta, kansallisten keskuspankkien on lokakuussa 2011 ja huhtikuussa 2012 toimitettava EKP:lle liitteessä III b tarkoitetut tiedot riippumatta siitä, ovatko ne antaneet rahaa käsitteleville laitoksille tällaisen siirtymäajan. Lokakuusta 2012 lähtien tiedot ovat 2 kohdassa täsmennetyn mukaisia.

4. Kansalliset keskuspankit käyttävät CIS 2 -tiedonsiirtomekanismia 1–3 kohdassa tarkoitettujen tietojen siirtämiseen.

5. Kansalliset keskuspankit toimittavat joka vuosi, viimeistään lokakuun kuudentena pankkipäivänä, 1–3 kohdassa tarkoitetut tiedot kyseisen vuoden tammikuun ja kesäkuun välisen raportointijakson osalta.

6. Kansalliset keskuspankit toimittavat joka vuosi, viimeistään huhtikuun kuudentena pankkipäivänä, 1–3 kohdassa tarkoitetut tiedot edellisen vuoden heinäkuun ja joulukuun välisen raportointijakson osalta.

7. Ensimmäinen päätökseen EKP/2010/14 liittyvien tietojen siirto suoritetaan seuraavasti:

a) lokakuussa 2012 niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien osalta, jotka ovat ottaneet euron käyttöön viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2011; ja

b) euron käyttöönottovuotta seuraavan vuoden lokakuussa niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien osalta, jotka ovat ottaneet euron käyttöön tammikuun 1 päivän 2011 jälkeen.

▼B

5 artikla

Käteiseuron käyttöönottoa koskevien tietojen kerääminen tulevilta eurojärjestelmän kansallisilta keskuspankeilta

1. Kansallinen keskuspankki sisällyttää sopimusjärjestelyihin, joita se tekee jonkin tulevan eurojärjestelmän kansallisen keskuspankin kanssa suuntaviivojen EKP/2006/9 3 artiklan 3 kohdan nojalla, erityismääräyksiä siitä, että näissä suuntaviivoissa vahvistettujen tiedonantovelvollisuuksien lisäksi tuleva eurojärjestelmän kansallinen keskuspankki ilmoittaa EKP:lle kuukausittain liitteessä I olevan taulukon 4 ja 5 jaksossa ja liitteessä II olevan taulukon 4 ja 7 jaksossa yksilöidyt tietoerät sekä noudattaa soveltuvin osin liitteessä I olevassa 3 osassa ja liitteessä II olevassa 3 osassa määritettyjä kirjaussääntöjä kaikkien sellaisten eurosetelien ja/tai -kolikoiden osalta, joita se lainaa kansalliselta keskuspankilta ja jotka kansallinen keskuspankki on sille toimittanut. Jos tuleva eurojärjestelmän kansallinen keskuspankki ei ole tehnyt tällaisia sopimusjärjestelyjä minkään kansallisen keskuspankin kanssa, EKP tekee tällaisia sopimusjärjestelyjä kyseisen tulevan eurojärjestelmän kansallisen keskuspankin kanssa, tässä artiklassa mainitut tiedonantovelvollisuudet mukaan lukien.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut euroseteleihin ja/tai -kolikoihin liittyvät tiedot toimitetaan ensi kertaa viimeistään sitä kuukautta seuraavan kuukauden kuudenteen pankkipäivään mennessä, jona tuleva eurojärjestelmän kansallinen keskuspankki saa ensi kertaa tällaisia euroseteleitä tai -kolikoita tai valmistaa niitä.

▼M1

3. Kansallinen keskuspankki ilmoittaa EKP:lle liitteessä VII yksilöidyt tietoerät päivittäin käteiseuron käyttöönottopäivän jälkeen ja kansallisen keskuspankin ja EKP:n keskenään sopiman ajanjakson kuluessa.

▼M1

4. Edellä 2 artiklan 5 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin 1 ja 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen siirtämiseen.

▼B

6 artikla

Viitetietojen ja järjestelmän parametrien ylläpito

1. EKP tallentaa liitteessä IV tarkoitetut viitetiedot ja järjestelmän parametrit CIS 2:een ja ylläpitää niitä.

2. EKP toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että nämä tiedot ja järjestelmän parametrit ovat täydellisiä ja virheettömiä.

3. Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle viipymättä liitteessä IV olevan taulukon 2.1 ja 2.2 jaksossa yksilöidyt järjestelmän parametrit, jotka koskevat i) näiden suuntaviivojen voimaantuloa; ja ii) kaikkia muutoksia, joita järjestelmän parametreihin myöhemmin tehdään.

7 artikla

Täydellisten ja virheettömien tietojen toimittaminen

▼M1

1. Kansalliset keskuspankit toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen näiden suuntaviivojen nojalla vaadittavien tietojen täydellisyyden ja virheettömyyden ennen niiden toimittamista EKP:lle. Ne suorittavat vähintään a) liitteessä V tarkoitetut täydellisyystarkistukset ja liitteessä VI tarkoitetut virheettömyystarkistukset tietoeristä, jotka ilmoitetaan kuukausittain ja puolivuosittain; ja b) liitteessä VII tarkoitetut täydellisyystarkistukset tietoeristä, jotka ilmoitetaan päivittäin.

▼B

2. Kukin kansallinen keskuspankki käyttää soveltuvia CIS 2 -tietoja tuottaakseen eurosetelien nettomääräisiä liikkeeseenlaskuja koskevia kansallisia lukuja. Kukin kansallinen keskuspankki sovittaa tämän jälkeen nämä luvut yhteen kirjanpitotietojensa kanssa ennen CIS 2 -tietojen toimittamista EKP:lle.

▼M1

3. EKP varmistaa, että CIS 2:ssa tehdään a) liitteissä V ja VI täsmennetyt täydellisyys- ja virheettömyystarkistukset kuukausittain ja puolivuosittain ilmoitettavien tietoerien osalta ja b) liitteessä VII täsmennetyt täydellisyystarkastukset päivittäin ilmoitettavien tietoerien osalta ennen kuin tiedot tallennetaan CIS 2:n keskustietokantaan.

▼B

4. EKP varmistaa, että kansalliset keskuspankit ovat sovittaneet 2 kohdassa tarkoitetut ja CIS 2:ssa ilmoitetut eurosetelien nettomääräisiä liikkeeseenlaskuja koskevat kansalliset luvut yhteen vastaavien kirjanpitotietojen kanssa, ja neuvottelee asianomaisten kansallisten keskuspankkien kanssa, mikäli poikkeamia esiintyy.

5. Jos kansallinen keskuspankki havaitsee poikkeaman CIS 2 -tiedoissaan sen jälkeen kun nämä tiedot on toimitettu EKP:lle, kyseinen kansallinen keskuspankki toimittaa viipymättä korjatut tiedot EKP:lle CIS 2:n tiedonsiirtomekanismin välityksellä.

▼M1

6. Jos kansallispankit ilmoittavat CIS 2 -tietoja, jotka liittyvät liitteessä I olevassa 2 osassa määriteltyjen seteleiden siirtoon ja vastaanottoon, eli tietoeriä 4.2 ja 4.3, jotka ovat keskenään epäjohdonmukaisia, ne selvittävät asian viipymättä keskenään. Jos ne eivät menettele näin, EKP puuttuu asiaan varmistaakseen sen, että CIS 2 -tiedot ilmoitetaan asianmukaisesti.

▼B

8 artikla

Pääsy CIS 2 -järjestelmään

▼M1

1. EKP myöntää pääsyn CIS 2 -järjestelmään kirjallisen pyynnön perusteella ja sillä edellytyksellä, että 2 kohdassa kuvatut erilliset sopimusjärjestelyt saatetaan päätökseen, a) enintään 10 yksittäiselle käyttäjälle kussakin kansallisessa keskuspankissa, kussakin tulevassa eurojärjestelmän kansallisessa keskuspankissa ja Euroopan komissiossa, joka on hyväksyttävän kolmannen osapuolen asemassa; ja b) yhdelle yksittäiselle käyttäjälle kaikkien muiden hyväksyttävien kolmansien osapuolten osalta. Mille tahansa hyväksyttävän kolmannen osapuolen käyttäjälle myönnetty pääsy koskee vain eurokolikoihin liittyviä tietoja. EKP ottaa saatavuuden ja kapasiteetin mukaan kohtuudella huomioon kirjalliset pyynnöt, jotka koskevat ylimääräisten yksittäisten käyttäjien pääsyä CIS 2 -järjestelmään.

▼B

2. Vastuu yksittäisten käyttäjien teknisestä käyttäjähallinnoinnista vahvistetaan erillisissä sopimusjärjestelyissä, joita tehdään i) EKP:n ja kansallisen keskuspankin välillä kyseisen keskuspankin yksittäisten käyttäjien ja sen sijaintijäsenvaltion toimivalta-alueella olevien hyväksyttävien kolmansien osapuolten yksittäisten käyttäjien osalta; ii) EKP:n ja tulevan eurojärjestelmän kansallisen keskuspankin välillä viimeksi mainitun yksittäisten käyttäjien osalta; ja iii) EKP:n ja Euroopan komission välillä komission yksittäisten käyttäjien osalta. EKP voi myös sisällyttää näihin sopimusjärjestelyihin viittauksia käyttäjähallinnointia koskeviin järjestelyihin, turvallisuusstandardeihin ja CIS 2:een sovellettaviin lisenssiehtoihin.

9 artikla

Automaattiset ilmoitukset tietotapahtumista

EKP varmistaa, että CIS 2 -järjestelmä lähettää CIS 2:n tiedonsiirtomekanismin välityksellä automaattisia ilmoituksia tietotapahtumista kansallisille keskuspankeille, jotka ovat pyytäneet tällaisia automaattisia ilmoituksia.

10 artikla

CIS 2 -tietojen toimittaminen kansallisille keskuspankeille

1. Kansalliset keskuspankit, jotka haluavat vastaanottaa ja tallentaa kaikkien kansallisten keskuspankkien ja tulevien eurojärjestelmän kansallisten keskuspankkien CIS 2 -tietoja CIS 2:n ulkopuolisiin paikallisiin sovelluksiinsa, lähettävät EKP:lle kirjallisen pyynnön siitä, että tällaiset tiedot toimitetaan säännöllisesti ja automaattisesti CIS 2:sta.

2. EKP varmistaa, että CIS 2 lähettää CIS 2:n tiedonsiirtomekanismin välityksellä tiedot kansallisille keskuspankeille, jotka pyytävät 1 kohdassa mainittua palvelua.

11 artikla

EKP:n johtokunnan tehtävät

1. EKP:n johtokunta vastaa CIS 2:n päivittäisestä hallinnoinnista.

▼M1

2. Euroopan keskuspankin johtokunnalla on Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.3 artiklan mukaisesti oikeus tehdä teknisiä muutoksia näiden suuntaviivojen liitteisiin ja CIS 2:n tiedonsiirtomekanismin eritelmiin otettuaan huomioon setelikomitean ja tietotekniikkakomitean näkemykset.

▼B

3. EKP:n johtokunta ilmoittaa viipymättä EKP:n neuvostolle kaikista muutoksista, joita tehdään 2 kohdan nojalla, ja noudattaa kaikkia EKP:n neuvoston tältä osin tekemiä päätöksiä.

12 artikla

Voimaantulo

Nämä suuntaviivat tulevat voimaan 1 päivänä lokakuuta 2008.

13 artikla

Adressaatit

Näitä suuntaviivoja sovelletaan kaikkiin eurojärjestelmän keskuspankkeihin.









LIITE I

Euroseteleitä koskevat tietoerät

1 OSA

Euroseteleitä koskeva raportointijärjestelmä







Tietoerät Tietoerän numero ja nimi Setelien kokonaismäärä Sarjan/muunnoksen erittely Nimellisarvon erittely ECI-pankkia koskeva erittely (1) ”Kansallisesta keskuspankista” -erittely ”Kansalliseen keskuspankkiin” -erittely ”Varasto-tyypistä” -erittely (2) ”Varasto-tyyppiin” -erittely (3) Laatua koskeva erittely (4) ”Kohdistettu valmistusvuodelle” -erittely (5) Suunnittelua koskeva erittely (6) Tietolähde 1. Kumulatiiviset tietoerät 1.1 Tuotetut setelit Kansallinen keskuspankki (KKP) 1.2 Lajittelun yhteydessä tuhotut setelit 1.3 Erikseen tuhotut setelit 2. Setelivarastoihin liittyvät tietoerät A) Eurojärjestelmän hallussa olevat varastot 2.1 Eurojärjestelmän strategisissa varastoissa olevat uudet setelit KKP 2.2 Eurojärjestelmän strategisissa varastoissa olevat hyväkuntoiset setelit 2.3 KKP:n hallussa olevat uusien setelien logistiset varastot 2.4 KKP:n hallussa olevat hyväkuntoisten setelien logistiset varastot (7) 2.5 KKP:n hallussa olevat (tuhottavien) huonokuntoisten setelien varastot 2.6 KKP:n hallussa olevat käsittelemättömien setelien varastot (7) B) NHTO-pankkien hallussa olevat varastot 2.7 NHTO-pankkien hallussa olevat uusien setelien logistiset varastot NHTO-pankit 2.8 NHTO-pankkien hallussa olevat hyväkuntoisten setelien logistiset varastot (7) 2.9 NHTO-pankkien hallussa olevat huonokuntoisten setelien varastot 2.10 NHTO-pankkien hallussa olevat käsittelemättömien setelien varastot (7) C) ECI-ohjelmaa hoitavien pankkien hallussa olevat varastot 2.11 ECI-pankkien hallussa olevat uusien setelien logistiset varastot ECI-pankit 2.12 ECI-pankkien hallussa olevat hyväkuntoisten setelien logistiset varastot (7) 2.13 ECI-pankkien hallussa olevat huonokuntoisten setelien varastot 2.14 ECI-pankkien hallussa olevat käsittelemättömien setelien varastot (7) 2.15 ECI-pankeista ja ECI-pankkeihin siirrettävien setelien logistiset varastot (7) D) Ristiintarkistettavat tietoerät 2.16 Siirrettäviksi korvamerkityt eurojärjestelmän strategiset varastot Toimittava KKP 2.17 Siirrettäviksi korvamerkityt logistiset varastot (7) 2.18 Vastaanotettaviksi korvamerkityt eurojärjestelmän strategiset varastot Vastaanottava KKP 2.19 Vastaanotettaviksi korvamerkityt logistiset varastot (7) 3. Operatiiviseen toimintaan liittyvät tietoerät A) Kansallisten keskuspankkien operatiivinen toiminta 3.1 KKP:n liikkeeseen laskemat setelit (7) KKP 3.2 KKP:sta NHTO-pankeille siirretyt setelit (7) 3.3 KKP:sta ECI-pankeille siirretyt setelit (7) 3.4 KKP:lle palautetut setelit (7) 3.5 NHTO-pankeista KKP:lle siirretyt setelit (7) 3.6 ECI-pankeista KKP:lle siirretyt setelit (7) 3.7 KKP:n käsittelemät setelit 3.8 KKP:n lajittelemat huonokuntoiset setelit B) NHTO-pankkien operatiivinen toiminta 3.9 NHTO-pankkien kiertoon laskemat setelit (7) NHTO-pankit 3.10 NHTO-pankeille palautetut setelit (7) 3.11 NHTO-pankkien käsittelemät setelit 3.12 NHTO-pankkien lajittelemat huonokuntoiset setelit C) ECI-ohjelmaa hoitavien pankkien operatiivinen toiminta 3.13 ECI-pankkien kiertoon laskemat setelit (7) ECI-pankit 3.14 ECI-pankeille palautetut setelit (7) 3.15 ECI-pankkien käsittelemät setelit 3.16 ECI-pankkien lajittelemat huonokuntoiset setelit KKP, ECI-pankit 4. Setelien liikkeisiin liittyvät tietoerät 4.1 Setelipainon vastuussa olevalle KKP:lle toimittama uusi tuotanto Vastuussa oleva KKP 4.2 Setelien siirto (7) Vastaanottava KKP Vastuussa oleva/toimittava KKP 4.3 Setelien vastaanotto (7) Vastuussa oleva/toimittava KKP Vastaanottava KKP 5. Tulevia eurojärjestelmän kansallisia keskuspankkeja koskevat tietoerät 5.1 Laillisten maksuvälineiden varastot ennen käteiseuron käyttöönottoa Tuleva eurojärjestelmän KKP 5.2 Ennakkojakelu 5.3 Edelleenjakelu Edelleenjakelun kohteena olevat hyväksyttävät vastapuolet (1) Tiedot eritellään kunkin ECI-ohjelmaa hoitavan pankin mukaan. (2) Annetaan tiedot siitä varastotyypistä, josta siirretyt setelit on otettu toimittavassa kansallisessa keskuspankissa, eli tuotanto (toimitus setelipainosta), eurojärjestelmän strategiset varastot (ESS) tai logistiset varastot (LS). (3) Annetaan tiedot siitä varastotyypistä, johon setelit on siirretty vastaanottavassa kansallisessa keskuspankissa, eli eurojärjestelmän strategiset varastot (ESS) tai logistiset varastot (LS). (4) Annetaan tiedot siitä, olivatko siirretyt setelit uusia, hyväkuntoisia, käsittelemättömiä vai huonokuntoisia. Jos siirretään useamman kuin yhden laatutyypin seteleitä ja muut erittelyt ovat samat, siirto ilmoitetaan erikseen kunkin laatutyypin osalta. (5) Annetaan tiedot kalenterivuodesta, johon tuotanto on kohdennettu setelituotantoa koskevassa erillisessä EKP:n säädöksessä. Jos toimitetut setelit liittyvät setelituotantoa koskeviin erillisiin EKP:n säädöksiin, joista jokainen liittyy eri kalenterivuoteen mutta muut erittelyt ovat samat, toimitukset ilmoitetaan erikseen. (6) Annetaan tiedot siitä, ajoitettiinko siirto setelituotantoa koskevan erillisen EKP:n säädöksen mukaan vai oliko kyseessä satunnainen siirto. (7) Tietolähteeksi ilmoitetut yksiköt voivat määrittää erittelyn tilastollisin menetelmin sarjan ja muunnoksen mukaan sellaisten sekamuotoisten erien tai sekamuotoisten pakettien osalta, jotka sisältävät eri sarjaan ja/tai muunnokseen kuuluvia seteleitä.

▼M1

2 OSA

Euroseteleitä koskevien tietoerien määrittely

Kansalliset keskuspankit ja tulevat eurojärjestelmän kansalliset keskuspankit ilmoittavat kaikkien tietoerien osalta luvut kappalemäärittäin kokonaislukuina riippumatta siitä, ovatko ne positiivisia vai negatiivisia.







1. Kumulatiiviset tietoerät Kumulatiiviset tiedot ovat lukuja, jotka lasketaan yhteen kaikkien raportointijaksojen osalta uuden sarjan, muunnoksen tai nimellisarvon käyttöönottoa edeltävästä ensimmäisestä setelipainosta tapahtuvasta toimituksesta raportointijakson loppuun. 1.1 Tuotetut setelit Setelit, jotka on i) valmistettu setelituotantoa koskevan erillisen EKP:n säädöksen nojalla; ii) toimitettu kansallisen keskuspankin logistisiin varastoihin tai eurojärjestelmän strategisiin varastoihin ja ovat kansallisen keskuspankin hallussa; ja iii) rekisteröity kansallisen keskuspankin käteisvarojen hallinnointijärjestelmään (1). Setelit, jotka on siirretty NHTO-järjestelmää hoitaville yksiköille tai ECI-ohjelmaa hoitaville pankeille tai ovat niiden hallussa, mukaan lukien tuhotut setelit (tietoerät 1.2 ja 1.3), pysyvät osana kansallisen keskuspankin tuotettuja seteleitä. 1.2 Lajittelun yhteydessä tuhotut setelit Tuotetut setelit, jotka on tuhottu setelien lajittelulaitteessa olevassa integroidussa silppurissa aitouden ja kunnon mukaan tehdyn lajittelun perusteella joko kansallisen keskuspankin toimesta tai sen puolesta. 1.3 Erikseen tuhotut setelit Tuotetut setelit, jotka on tuhottu aitouden ja kunnon mukaan tehdyn lajittelun perusteella muulla tavoin kuin setelien lajittelulaitteessa olevassa integroidussa silppurissa joko kansallisen keskuspankin toimesta tai sen puolesta, esim. repeytyneet setelit tai setelit, jotka setelien lajittelulaitteet ovat jostakin syystä hylänneet. Lajittelun yhteydessä tuhotut setelit (tietoerä 1.2) eivät sisälly näihin tietoihin. 2. Setelivarastoihin liittyvät tietoerät Nämä tietoerät ovat varastotietoja ja koskevat raportointijakson päättymispäivän tietoja. A) Eurojärjestelmän hallussa olevat varastot 2.1 Eurojärjestelmän strategisissa varastoissa olevat uudet setelit Uudet setelit, jotka ovat osa eurojärjestelmän strategisia varastoja ja joita kansallinen keskuspankki pitää hallussaan EKP:n puolesta. 2.2 Eurojärjestelmän strategisissa varastoissa olevat hyväkuntoiset setelit Hyväkuntoiset setelit, jotka ovat osa eurojärjestelmän strategisia varastoja ja joita kansallinen keskuspankki pitää hallussaan EKP:n puolesta. 2.3 Kansallisen keskuspankin hallussa olevat uusien setelien logistiset varastot Kansallisen keskuspankin logistisiin varastoihin kuuluvat ja kansallisen keskuspankin hallussa (sen pää- ja/tai sivukonttorissa) olevat uudet setelit. Tämä luku ei sisällä uusia seteleitä, jotka kuuluvat eurojärjestelmän strategisiin varastoihin. 2.4 Kansallisen keskuspankin hallussa olevat hyväkuntoisten setelien logistiset varastot Kansallisen keskuspankin logistisiin varastoihin kuuluvat ja kansallisen keskuspankin hallussa (sen pää- ja/tai sivukonttorissa) olevat hyväkuntoiset setelit. Tämä luku ei sisällä eurojärjestelmän strategisiin varastoihin kuuluvia hyväkuntoisia seteleitä. 2.5 Kansallisen keskuspankin hallussa olevat (tuhottavien) huonokuntoisten setelien varastot Kansallisen keskuspankin hallussa olevat huonokuntoiset setelit, joita ei ole vielä tuhottu. 2.6 Kansallisen keskuspankin hallussa olevat käsittelemättömien setelien varastot Kansallisen keskuspankin hallussa olevat setelit, joita kansallinen keskuspankki ei ole vielä todennut aidoiksi eikä lajitellut kunnon mukaan setelien lajittelulaitteilla tai manuaalisesti. NHTO-järjestelmää hoitavien yksiköiden, ECI-ohjelmaa hoitavien pankkien tai minkä tahansa muiden luottolaitosten tai muiden rahaa ammattimaisesti käsittelevien toimesta aidoiksi todetut ja kunnon mukaan lajitellut setelit, jotka on myöhemmin palautettu kansalliselle keskuspankille, kuuluvat tähän tietoerään, kunnes kansallinen keskuspankki on käsitellyt nämä setelit. B) NHTO-yksiköiden hallussa olevat varastot Nämä tietoerät liittyvät NHTO-järjestelmään, jonka kansallinen keskuspankki voi perustaa toimivalta-alueelleen. Kansallinen keskuspankki ilmoittaa yksittäisiltä NHTO-järjestelmää hoitavilta yksiköiltä saadut tiedot yhteenlaskettuina kaikkien NHTO-yksiköiden osalta. Näitä varastoja ei lueta kierrossa oleviin seteleihin. 2.7 NHTO-yksiköiden hallussa olevat uusien setelien logistiset varastot Kansallisesta keskuspankista siirretyt uudet setelit, jotka ovat NHTO-järjestelmää hoitavien yksiköiden hallussa. 2.8 NHTO-yksiköiden hallussa olevat hyväkuntoisten setelien logistiset varastot NHTO-järjestelmää hoitavien yksiköiden hallussa olevat hyväkuntoiset setelit, jotka on joko siirretty kansallisesta keskuspankista tai palautettu kierrosta ja jotka NHTO-yksiköt ovat todenneet hyväkuntoisiksi päätöksen EKP/2010/14 mukaisesti. 2.9 NHTO-yksiköiden hallussa olevat huonokuntoisten setelien varastot NHTO-järjestelmää hoitavien yksiköiden hallussa olevat setelit, jotka NHTO-yksiköt ovat todenneet huonokuntoisiksi päätöksen EKP/2010/14 mukaisesti. 2.10 NHTO-yksiköiden hallussa olevat käsittelemättömien setelien varastot NHTO-järjestelmää hoitavien yksiköiden hallussa olevat setelit, joita ei ole todettu aidoiksi eikä lajiteltu kunnon mukaan päätöksen EKP/2010/14 mukaisesti. C) ECI-pankkien hallussa olevat varastot Nämä tietoerät liittyvät ECI-ohjelmaan. Näitä varastoja ei lueta kierrossa oleviin seteleihin. 2.11 ECI-pankkien hallussa olevat uusien setelien logistiset varastot Kansallisesta keskuspankista siirretyt uudet setelit, jotka ovat ECI-ohjelmaa hoitavan pankin hallussa. 2.12 ECI-pankkien hallussa olevat hyväkuntoisten setelien logistiset varastot ECI-ohjelmaa hoitavan pankin hallussa olevat hyväkuntoiset setelit, jotka on joko siirretty kansallisesta keskuspankista tai palautettu kierrosta ja jotka ECI-pankki on todennut hyväkuntoisiksi päätöksen EKP/2010/14 mukaisesti. 2.13 ECI-pankkien hallussa olevat huonokuntoisten setelien varastot ECI-ohjelmaa hoitavan pankin hallussa olevat setelit, jotka kyseinen pankki on todennut huonokuntoisiksi päätöksen EKP/2010/14 mukaisesti. 2.14 ECI-pankkien hallussa olevat käsittelemättömien setelien varastot ECI-ohjelmaa hoitavan pankin hallussa olevat setelit, joita ei ole todettu aidoiksi eikä lajiteltu kunnon mukaan päätöksen EKP/2010/14 mukaisesti. 2.15 ECI-pankeista ja näihin pankkeihin kuljetettavina olevien setelien logistiset varastot Kansallisen keskuspankin ECI-ohjelmaa hoitavalle pankille (tai tällaisen pankin puolesta toimivalle arvokuljetusyritykselle) toimittamat setelit, jotka ovat raportointijakson päättyessä yhä kuljetettavina ECI-pankin tiloihin, ja kaikki setelit, joita kansallinen keskuspankki on vastaanottava ECI-pankilta (tai tällaisen pankin puolesta toimivalta arvokuljetusyritykseltä) ja jotka ovat raportointijakson päättyessä edelleen kuljetettavina eli jotka ovat poistuneet ECI-pankin tiloista mutta eivät vielä saapuneet kansalliseen keskuspankkiin. D) Ristiintarkastettavat tietoerät 2.16 Siirrettäviksi korvamerkityt eurojärjestelmän strategiset varastot Kansallisen keskuspankin hallussa olevat eurojärjestelmän strategisten varastojen uudet ja hyväkuntoiset setelit, jotka on varattu siirrettäviksi setelien tuotantoa ja setelivarastojen hallinnointia koskevien erillisten EKP:n säädösten nojalla. Kansallinen keskuspankki voi siirtää setelit yhden tai useamman kansallisen keskuspankin logistisiin varastoihin tai eurojärjestelmän strategisiin varastoihin taikka omiin logistisiin varastoihinsa. Setelit ovat osa kansallisen keskuspankin hallussa olevia eurojärjestelmän uusien tai hyväkuntoisten setelien strategisia varastoja (tietoerä 2.1. tai 2.2), kunnes ne siirretään fyysisesti. 2.17 Siirrettäviksi korvamerkityt logistiset varastot Kansallisen keskuspankin hallussa olevat logististen varastojen uudet ja hyväkuntoiset setelit, jotka on varattu siirrettäviksi setelien tuotantoa ja setelivarastojen hallinnointia koskevien erillisten EKP:n säädösten nojalla. Kansallinen keskuspankki voi siirtää setelit yhden tai useamman kansallisen keskuspankin logistisiin varastoihin tai eurojärjestelmän strategisiin varastoihin taikka kansallisen keskuspankin hallussa oleviin eurojärjestelmän strategisiin varastoihin. Setelit ovat osa sen hallussa olevia uusien tai hyväkuntoisten setelien logistisia varastoja (tietoerä 2.3 tai 2.4), kunnes ne siirretään fyysisesti. 2.18 Vastaanotettaviksi korvamerkityt eurojärjestelmän strategiset varastot Uudet ja hyväkuntoiset setelit, jotka on määrä siirtää yhdestä tai useammasta kansallisesta keskuspankista, setelipainosta tai kansallisen keskuspankin logistisista varastoista kansallisen keskuspankin (vastaanottava keskuspankki) hallussa oleviin eurojärjestelmän strategisiin varastoihin setelien tuotantoa ja setelivarastojen hallinnointia koskevien erillisten EKP:n säädösten nojalla. 2.19 Vastaanotettaviksi korvamerkityt logistiset varastot Uudet ja hyväkuntoiset setelit, jotka on määrä siirtää yhdestä tai useammasta kansallisesta keskuspankista, setelipainosta tai kansallisen keskuspankin hallussa olevista eurojärjestelmän strategisista varastoista kansallisen keskuspankin (vastaanottava keskuspankki) logistisiin varastoihin setelien tuotantoa ja setelivarastojen hallinnointia koskevien erillisten EKP:n säädösten nojalla. 3. Operatiivista toimintaa koskevat tietoerät Nämä tietoerät kattavat virtatietoina koko raportointijakson. B) NHTO-yksiköiden operatiivinen toiminta 3.9 NHTO-yksiköiden kiertoon laskemat setelit NHTO-järjestelmää hoitavien yksiköiden kiertoon laskemat setelit eli kaikki nostot NHTO-yksiköistä. 3.10 NHTO-yksiköille palautetut setelit NHTO-järjestelmää hoitaville yksiköille kierrosta palautuneet setelit eli kaikki talletukset NHTO-yksikköihin. 3.11 NHTO-yksiköiden käsittelemät setelit Setelit, jotka NHTO-järjestelmää hoitavat yksiköt ovat todenneet aidoiksi ja lajitelleet kunnon mukaan setelien lajittelulaitteilla tai manuaalisesti päätöksen EKP/2010/14 mukaisesti. 3.12 NHTO-yksiköiden huonokuntoisiksi toteamat setelit NHTO-yksiköiden käsittelemät setelit, jotka on todettu lajittelun yhteydessä huonokuntoisiksi päätöksen EKP/2010/14 mukaisesti. C) ECI-pankkien operatiivinen toiminta 3.13 ECI-pankkien kiertoon laskemat setelit ECI-ohjelmaa hoitavien pankkien kiertoon laskemat setelit eli kaikki nostot ECI-pankeista. 3.14 ECI-pankeille palautetut setelit ECI-ohjelmaa hoitaville pankeille kierrosta palautuneet setelit eli kaikki talletukset ECI-pankkeihin. 3.15 ECI-pankkien käsittelemät setelit Setelit, jotka ECI-ohjelmaa hoitavat pankit ovat todenneet aidoiksi ja lajitelleet kunnon mukaan setelien lajittelulaitteilla tai manuaalisesti päätöksen EKP/2010/14 mukaisesti. Nämä tiedot vastaavat seuraavia eriä: edellisen raportointijakson käsittelemättömien setelien varastot (tietoerä 2.14) + ECI-ohjelmaa hoitaville pankeille palautetut setelit (tietoerä 3.14) – kuluvan raportointijakson käsittelemättömien setelien varastot (tietoerä 2.14). 3.16 ECI-pankkien huonokuntoisiksi toteamat setelit ECI-ohjelmaa hoitavan pankin käsittelemät setelit, jotka on todettu lajittelun yhteydessä huonokuntoisiksi päätöksen EKP/2010/14 mukaisesti. 4. Setelien liikkeisiin liittyvät tietoerät Nämä tietoerät kattavat virtatietoina koko raportointijakson. 4.1 Setelipainojen vastuussa olevalle kansalliselle keskuspankille toimittama uusi tuotanto Uudet setelit, jotka on valmistettu setelituotantoa koskevan erillisen EKP:n säädöksen nojalla ja jotka on toimitettu setelipainosta kansalliselle keskuspankille (tuotannosta vastaava kansallinen keskuspankki) tai kansallisen keskuspankin (tuotannosta vastaava kansallinen keskuspankki) välityksellä jollekin toiselle kansalliselle keskuspankille. 4.2 Setelien siirto Setelit, jotka siirretään kansallisesta keskuspankista johonkin toiseen kansalliseen keskuspankkiin tai sisäisesti sen omista logistisista varastoista kansallisen keskuspankin hallussa oleviin eurojärjestelmän strategisiin varastoihin tai päinvastoin. 4.3 Setelien vastaanotto Setelit, jotka kansallinen keskuspankki vastaanottaa joltakin toiselta kansalliselta keskuspankilta tai jotka siirretään sisäisesti sen omista logistisista varastoista kansallisen keskuspankin hallussa oleviin eurojärjestelmän strategisiin varastoihin tai päinvastoin. 5. Tulevia eurojärjestelmän kansallisia keskuspankkeja koskevat tietoerät Nämä tietoerät ovat raportointijakson päättymispäivän tietoja. 5.1 Laillisten maksuvälineiden varastot ennen käteiseuron käyttöönottoa Eurosetelit, jotka ovat tulevan eurojärjestelmän kansallisen keskuspankin hallussa käteiseuroon siirtymistä varten. 5.2 Ennakkojakelu Eurosetelit, jotka tuleva eurojärjestelmän kansallinen keskuspankki jakaa ennakkojakeluna sellaisille hyväksyttäville vastapuolille, jotka täyttävät suuntaviivoissa EKP/2006/9 asetetut vaatimukset eurosetelien vastaanottamiselle ennakkojakelua varten ennen käteiseuron käyttöönottoa. 5.3 Edelleenjakelu Eurosetelit, jotka hyväksyttävät vastapuolet jakavat edelleenjakeluna ammattimaisille kolmansille osapuolille suuntaviivojen EKP/2006/9 nojalla ja joita nämä kolmannet osapuolet säilyttävät tiloissaan ennen käteiseuron käyttöönottoa. Tämä tietoerä on tietoerän 5.2 alaerä. (1) Tästä tietoerästä vähennetään kaikki setelit, jotka on valmistuksen jälkeen merkitty näyteseteleiksi.

▼B

3 OSA

CIS 2:n kirjaussäännöt eurosetelien liikkeitä varten

1. Johdanto

Tässä osassa vahvistetaan yhteiset kirjaussäännöt, joita sovelletaan setelien toimitukseen setelipainosta, kansallisten keskuspankkien välisiin siirtoihin ja eri varastotyyppien välisiin siirtoihin saman kansallisen keskuspankin sisällä, jotta varmistettaisiin CIS 2:n tietojen yhdenmukaisuus. Näitä sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin tuleviin eurojärjestelmän kansallisiin keskuspankkeihin.

2. Transaktiotyypit

Setelien liikkeitä varten on neljä transaktiotyyppiä:

— Transaktiotyyppi 1 (suora toimitus): uusien setelien suora toimitus setelipainosta vastuussa olevalle kansalliselle keskuspankille, joka on samaan aikaan vastaanottava kansallinen keskuspankki.

— Transaktiotyyppi 2 (epäsuora toimitus ilman väliaikaisvarastointia): uusien setelien epäsuora toimitus setelipainosta vastuussa olevan kansallisen keskuspankin välityksellä toiselle kansalliselle keskuspankille. Vastuussa oleva kansallinen keskuspankki toimittaa setelit vastaanottavalle kansalliselle keskuspankille ilman vastuussa olevassa kansallisessa keskuspankissa tapahtuvaa väliaikaisvarastointia.

— Transaktiotyyppi 3 (epäsuora toimitus, väliaikaisvarastointi): uusien setelien epäsuora toimitus setelipainosta vastuussa olevan kansallisen keskuspankin välityksellä toiselle kansalliselle keskuspankille. Setelit varastoidaan vähintään yhdeksi päiväksi vastuussa olevaan kansalliseen keskuspankkiin ennen kuin vastuussa oleva kansallinen keskuspankki kuljettaa ne vastaanottavalle kansalliselle keskuspankille.

— Transaktiotyyppi 4 (siirto): (uusien, hyväkuntoisten, käsittelemättömien tai huonokuntoisten) setelivarastojen siirto i) kahden (toimittavan ja vastaanottavan) kansallisen keskuspankin välillä niin, että varastotyyppi (logistiset varastot / eurojärjestelmän strategiset varastot) joko muuttuu tai ei muutu; tai ii) eri varastotyyppien välillä yhden kansallisen keskuspankin sisällä.

3. Setelien liikkeisiin liittyvien tietojen yhteensovittaminen

Setelien liikkeisiin osallistuvat kaksi kansallista keskuspankkia selvittävät tarvittaessa keskenään ilmoitettavat määrät ja erittelyt.

Jotta toimittavan ja vastaanottavan kansallisen keskuspankin kirjaukset ovat yhdenmukaiset, kukin setelien liike kirjataan toimittavassa ja vastaanottavassa kansallisessa keskuspankissa vasta silloin, kun setelien liike päättyy eli kun vastaanottava kansallinen keskuspankki on vahvistanut vastaanottaneensa setelit ja kirjanneensa ne paikalliseen käteisvarojen hallinnointijärjestelmäänsä. Jos setelit saapuvat myöhään kuukauden viimeisen pankkipäivän iltana eikä niitä kyetä kirjaamaan vastaanottavan kansallisen keskuspankin käteisrahan hallinnointijärjestelmään kyseisenä päivänä, toimittavan ja vastaanottavan kansallisen keskuspankin on sovittava keskenään, kirjataanko setelien liike kuluvana kuukautena vai seuraavana kuukautena.

4. Setelien korvamerkitseminen setelien liikkeitä varten

CIS 2:n yhteydessä korvamerkintään liittyvänä aikajänteenä on niiden kuukausien lukumäärä, jotka on otettava huomioon määritettäessä niiden setelien varastoja, jotka on joko korvamerkitty varatuiksi siirtoa varten tai korvamerkitty odotettua vastaanottoa varten. Setelipainosta odotettavat toimitukset, siten kuin niistä säädetään setelituotantoa koskevassa erillisessä EKP:n säädöksessä, kirjataan erään ”vastaanotettaviksi korvamerkityt varastot”, vaikka seteleitä ei välttämättä ole vielä valmistettu ja vaikka ennalta arvaamattomat tapahtumat saattavat vielä viivyttää toimitusta tai vaikuttaa siihen muulla tavoin. Aikajänteen pituus määritellään setelien tuotantoa ja setelivarastojen hallinnointia koskevassa erillisessä EKP:n säädöksessä.

5. Kirjaussäännöt

Alla olevissa taulukoissa ”+” tarkoittaa, että CIS 2:een kirjataan lisäys, ja ”–” tarkoittaa, että kirjataan vähennys.

5.1 Transaktiotyypin 1 kirjaussäännöt







Tietoerän numero ja nimi Toimitus eurojärjestelmän strategisiin varastoihin Toimitus logistisiin varastoihin Setelituotantoa koskevan erillisen EKP:n säädöksen nojalla Setelipainosta tapahtuvan toimituksen jälkeen Setelituotantoa koskevan erillisen EKP:n säädöksen nojalla Setelipainosta tapahtuvan toimituksen jälkeen 1.1 Tuotetut setelit + + 2.1 Eurojärjestelmän strategisissa varastoissa olevat uudet setelit + 2.3 KKP:n hallussa olevat uusien setelien logistiset varastot + 2.18 Vastaanotettaviksi korvamerkityt eurojärjestelmän strategiset varastot + (1) – 2.19 Vastaanotettaviksi korvamerkityt logistiset varastot + (1) – 4.1 Setelipainon vastuussa olevalle KKP:lle toimittama uusi tuotanto + jolloin ”varastotyyppiin” = ESS + jolloin ”varastotyyppiin” = LS (1) Korvamerkintää varten määritetyn aikajänteen sisällä.

5.2 Transaktiotyypin 2 kirjaussäännöt







Tietoerän numero ja nimi Toimitus eurojärjestelmän strategisiin varastoihin Toimitus logistisiin varastoihin Vastuussa oleva KKP Vastaanottava KKP Vastuussa oleva KKP Vastaanottava KKP Setelipainosta tapahtuvan toimituksen jälkeen / vastuussa olevasta KKP:sta vastaanottavaan KKP:iin Setelituotantoa koskevan erillisen EKP:n säädöksen nojalla Vastaanotettaessa vastuussa olevasta KKP:sta Setelipainosta tapahtuvan toimituksen jälkeen / vastuussa olevasta KKP:sta vastaanottavaan KKP:iin Setelituotantoa koskevan erillisen EKP:n säädöksen nojalla Vastaanotettaessa vastuussa olevasta kansallisesta keskuspankista 1.1 Tuotetut setelit + + 2.1 Eurojärjestelmän strategisissa varastoissa olevat uudet setelit + 2.3 KKP:n hallussa olevat uusien setelien logistiset varastot + 2.18 Vastaanotettaviksi korvamerkityt eurojärjestelmän strategiset varastot + (1) – 2.19 Vastaanotettaviksi korvamerkityt logistiset varastot + (1) – 4.1 Setelipainon vastuussa olevalle KKP:lle toimittama uusi tuotanto + jolloin ”varastotyyppiin” = ESS + jolloin ”varastotyyppiin” = LS 4.2 Setelien siirto + jolloin ”kansalliseen keskuspankkiin” = vastaanottava KKP, ”varastotyypistä” = tuotanto, ”varastotyyppiin” = ESS, laatu = uusi, suunnittelu = aikataulutettu + jolloin ”kansalliseen keskuspankkiin” = vastaanottava KKP, ”varastotyypistä” = tuotanto, ”varastotyyppiin” = LS, laatu = uusi, suunnittelu = aikataulutettu 4.3 Setelien vastaanotto + jolloin ”kansallisesta keskuspankista” = vastuussa oleva KKP, ”varastotyyppiin” = ESS, laatu = uusi + jolloin ”kansallisesta keskuspankista” = vastuussa oleva KKP, ”varastotyyppiin” = LS, laatu = uusi (1) Korvamerkintää varten määritetyn aikajänteen sisällä.

— Sen kuukauden osalta, jonka aikana setelit toimitettiin setelipainosta vastaanottavaan kansalliseen keskuspankkiin; ensiksi setelipainon toimitusvelvollisuus vastuussa olevaan kansalliseen keskuspankkiin nähden kirjataan täytetyksi toimittamalla tiedot tietoerässä 4.1 (”setelipainon vastuussa olevalle kansalliselle keskuspankille toimittama uusi tuotanto”). Toiseksi vastuussa olevan kansallisen keskuspankin suorittama uusien setelien siirto vastaanottavalle kansalliselle keskuspankille kirjataan toimittamalla tiedot tietoerässä 4.2 (”setelien siirto”).

5.3 Transaktiotyyppiä 3 koskevat kirjaussäännöt, kun kohdevarastotyyppinä ovat eurojärjestelmän strategiset varastot







Tietoerän numero ja nimi Vastuussa oleva KKP Vastaanottava KKP Vastuussa oleva KKP Vastaanottava KKP Setelipainosta vastuussa olevalle KKP:lle tapahtuvan toimituksen jälkeen Setelituotantoa koskevan erillisen EKP:n säädöksen nojalla Vastaanottavalle KKP:lle tapahtuvan siirron jälkeen Vastaanotettaessa vastuussa olevasta KKP:sta 1.1 Tuotetut setelit + – + 2.1 Eurojärjestelmän strategisissa varastoissa olevat uudet setelit + – + 2.16 Siirrettäviksi korvamerkityt eurojärjestelmän strategiset uusien setelien varastot + (1) – 2.18 Vastaanotettaviksi korvamerkityt eurojärjestelmän strategiset varastot + (1) – 4.1 Setelipainon vastuussa olevalle KKP:lle toimittama uusi tuotanto + jolloin ”varastotyyppiin” = ESS 4.2 Setelien siirto + jolloin ”kansalliseen keskuspankkiin” = vastaanottava KKP, ”varastotyypistä” = tuotanto, ”varastotyyppiin” = ESS, laatu = uusi, suunnittelu = aikataulutettu 4.3 Setelien vastaanotto + jolloin ”kansallisesta keskuspankista” = vastuussa oleva KKP, ”varastotyyppiin” = ESS, laatu = uusi (1) Korvamerkintää varten määritetyn aikajänteen sisällä.

— Transaktiotyypin 3 ja transaktiotyypin 2 väliset erot ovat CIS 2 -kirjausten kannalta seuraavat: i) vastuussa oleva kansallinen keskuspankki kirjaa setelipainosta vastaanottamansa setelit ”tuotetuiksi seteleiksi”, ja ne lisätään vastuussa olevan kansallisen keskuspankin eurojärjestelmän strategisiin varastoihin tai logistisiin varastoihin väliaikaisen varastoinnin ajaksi ja ii) sen jälkeen kun ne on toimitettu setelipainosta, ne korvamerkitään siirrettäviksi väliaikaisen varastoinnin ajaksi ja korvamerkinnän aikajänteen mukaisesti.

5.4 Transaktiotyyppiä 3 koskevat kirjaussäännöt, kun kohdevarastotyyppinä ovat logistiset varastot







Tietoerän numero ja nimi Vastuussa oleva KKP Vastaanottava KKP Vastuussa oleva KKP Vastaanottava KKP Setelipainosta vastuussa olevalle KKP:lle tapahtuvan toimituksen jälkeen Setelituotantoa koskevan erillisen EKP:n säädöksen nojalla Vastaanottavalle KKP:lle tapahtuvan siirron jälkeen Vastaanotettaessa vastuussa olevasta KKP:sta 1.1 Tuotetut setelit + – + 2.3 KKP:n hallussa olevat uusien setelien logistiset varastot + – + 2.17 Siirrettäviksi korvamerkityt logistiset varastot + (1) – 2.19 Vastaanotettaviksi korvamerkityt logistiset varastot + (1) – 4.1 Setelipainon vastuussa olevalle KKP:lle toimittama uusi tuotanto + jolloin ”varastotyyppiin” = LS 4.2 Setelien siirto + jolloin ”kansalliseen keskuspankkiin” = vastaanottava KKP, ”varastotyypistä” = tuotanto, ”varastotyyppiin” = LS, laatu = uusi, suunnittelu = aikataulutettu 4.3 Setelien vastaanotto + jolloin ”kansallisesta keskuspankista” = vastuussa oleva KKP, ”varastotyyppiin” = LS, laatu = uusi (1) Korvamerkintää varten määritetyn aikajänteen sisällä.

— Transaktiotyypin 3 ja transaktiotyypin 2 väliset erot ovat CIS 2 -kirjausten kannalta seuraavat: i) vastuussa oleva kansallinen keskuspankki kirjaa setelipainolta vastaanottamansa setelit ”tuotetuiksi seteleiksi”, ja ne lisätään vastuussa olevan kansallisen keskuspankin eurojärjestelmän strategisiin varastoihin tai logistisiin varastoihin väliaikaisen varastoinnin ajaksi ja ii) sen jälkeen kun ne on toimitettu setelipainosta, ne korvamerkitään siirrettäviksi väliaikaisen varastoinnin ajaksi ja korvamerkinnän aikajänteen mukaisesti.

5.5 Transaktiotyyppiä 4 koskevat kirjaussäännöt (uudet ja hyväkuntoiset setelit)







Tietoerän numero ja nimi Toimittava KKP Vastaanottava KKP Toimittava KKP Vastaanottava KKP Siirtopäätöksen jälkeen Vastaanottavalle KKP:lle tapahtuvan siirron jälkeen Vastaanotettaessa vastuussa olevasta KKP:sta 1.1 Tuotetut setelit – + 2.1 Eurojärjestelmän strategisissa varastoissa olevat uudet setelit – + 2.2 Eurojärjestelmän strategisissa varastoissa olevat hyväkuntoiset setelit tai: – tai: + 2.3 KKP:n hallussa olevat uusien setelien logistiset varastot tai: – tai: + 2.4 KKP:n hallussa olevat hyväkuntoisten setelien logistiset varastot tai: – tai: + 2.16 Siirrettäviksi korvamerkityt eurojärjestelmän strategiset varastot + (1) – 2.17 Siirrettäviksi korvamerkityt logistiset varastot tai: + (1) tai: – 2.18 Vastaanotettaviksi korvamerkityt eurojärjestelmän strategiset varastot + (1) – 2.19 Vastaanotettaviksi korvamerkityt logistiset varastot tai: + (1) tai: – 4.2 Setelien siirto + jolloin ”kansalliseen keskuspankkiin” = vastaanottava KKP 4.3 Setelien vastaanotto + jolloin ”kansallisesta keskuspankista” = toimittava KKP (1) Korvamerkintää varten määritetyn aikajänteen sisällä.

— Tietoeriä 4.2 (”setelien siirto”) ja 4.3 (”setelien vastaanotto”) täydennetään seuraavilla tiedoilla: i) kohdevaraston tyyppi (ESS/LS); ii) laadun mukainen erottelu (uudet/hyväkuntoiset) ja iii) suunnittelua koskeva erittely (aikataulutettu/satunnainen).

5.6 Transaktiotyyppiä 4 koskevat kirjaussäännöt (käsittelemättömät ja huonokuntoiset setelit)







Tietoerän numero ja nimi Toimittava KKP Vastaanottava KKP Vastaanottavalle KKP:lle tapahtuvan siirron jälkeen Vastaanotettaessa vastuussa olevasta KKP:sta 1.1 Tuotetut setelit – + 2.5 KKP:n hallussa olevat (tuhottavien) huonokuntoisten setelien varastot – + 2.6 KKP:n hallussa olevat käsittelemättömien setelien varastot tai: – tai: + 4.2 Setelien siirto + jolloin ”kansalliselle keskuspankille” = vastaanottava KKP, ”varastotyypistä” = LS, ”varastotyyppiin” = LS, suunnittelu = satunnainen 4.3 Setelien vastaanotto + jolloin ”kansallisesta keskuspankista” = toimittava KKP, ”varastotyyppiin” = LS

— Tietoeriä 4.2 (”setelien siirto”) ja 4.3 (”setelien vastaanotto”) täydennetään tiedoilla siitä, olivatko siirretyt setelit käsittelemättömiä vai huonokuntoisia.

— Käsittelemättömien tai huonokuntoisten setelien varastoja ei korvamerkitä.









LIITE II

Eurokolikoita koskevat tietoerät

1 OSA

Eurokolikoita koskeva raportointijärjestelmä







Tietoerät Tietoerän numero ja nimi Kolikoiden kokonaismäärä Kolikoiden nimellisarvo yhteensä Sarjan erittely Nimellisarvon erittely Yksikön erittely (1) ”Jäsenvaltiosta”-erittely ”Jäsenvaltioon”-erittely Tietolähde 1. Liikkeessä olevia kolikoita koskevat tietoerät 1.1 Kiertoon tarkoitettujen kolikoiden kansalliset nettomääräiset liikkeeseenlaskut Kolikoita liikkeeseen laskevat yksiköt (2) 1.2 Keräilykolikoiden kansalliset nettomääräiset liikkeeseenlaskut (lukumäärä) 1.3 Keräilykolikoiden kansalliset nettomääräiset liikkeeseenlaskut (arvo) 2. Kolikkovarastoja koskevat tietoerät 2.1 Kolikkovarastot Kolikoita liikkeeseen laskevat yksiköt (2) 3. Operatiivista toimintaa koskevat tietoerät 3.1 Suurelle yleisölle liikkeeseen lasketut kolikot Kolikoita liikkeeseen laskevat yksiköt (2) 3.2 Suurelta yleisöltä palautuneet kolikot 3.3 Käsitellyt kolikot 3.4 Huonokuntoisiksi todetut kolikot 4. Kolikoiden liikkeitä koskevat tietoerät 4.1 Kiertoon tarkoitettujen kolikoiden siirto Vastaan-ottava jäsenvaltio Kolikoita liikkeeseen laskevat yksiköt (2) 4.2 Kiertoon tarkoitettujen kolikoiden vastaanotto Toimittava jäsenvaltio 5. Tietoerät kansallisten bruttomääräisten liikkeeseenlaskujen laskemista varten 5.1 Kolikoita liikkeeseen laskevien yksiköiden hallussa olevat kiertoon tarkoitettujen kolikoiden hyvitetyt varastot Kolikoita liikkeeseen laskevat yksiköt (2) 5.2 Kolikoita liikkeeseen laskevien yksiköiden hallussa olevien hyvi-tettyjen keräilykolikoiden määrä 5.3 Kolikoita liikkeeseen laskevien yksiköiden hallussa olevien hyvi-tettyjen keräilykolikoiden arvo 6. Lisätietoerät 6.1 Kolikoiden ylijäämä (3) Kolikoita liikkeeseen laskevat yksiköt (2) 6.2 Kolikoiden alijäämä (3) 6.3 KKP:n laillisille liikkeeseenlaskijoille hyvittämien varastojen arvo Kansallinen keskuspankki (KKP) 7. Tulevia eurojärjestelmään osallistuvia jäsenvaltioita koskevat tietoerät 7.1 Laillisten maksuvälineiden varastot ennen käteiseuron käyttöönottoa Tuleva eurojärjestelmän KKP ja kolikoita liikkeeseen laskevat kolmannet osapuolet (4) 7.2 Ennakkojakelu Tuleva eurojärjestelmän KKP 7.3 Edelleenjakelu Edelleenjakelun kohteena olevat hyväksyttävät vastapuolet (1) Tiedot eritellään asianomaisten kolikoita liikkeeseen laskevien yksiköiden mukaan, joita ovat kansallinen keskuspankki, rahapaja, valtiovarainministeriö, nimetty julkinen laitos ja/tai nimetty yksityinen laitos. (2) Kolikoita liikkeeseen laskevia yksiköitä ovat kansallinen keskuspankki, rahapajat, valtiovarainministeriö, nimetyt julkisoikeudelliset laitokset ja nimetyt yksityiset laitokset. (3) Tiedot toimitetaan vapaaehtoisesti. (4) Kolikoita liikkeeseen laskevia kolmansia osapuolia ovat rahapajat, valtiovarainministeriö, nimetyt julkiset laitokset ja nimetyt yksityiset laitokset.

2 OSA

Eurokolikoita koskevien tietoerien määrittely

Tietoerien 1.3, 5.3 ja 6.3 osalta luvut ilmoitetaan arvon mukaan kahden desimaalin tarkkuudella riippumatta siitä, ovatko ne positiivisia vai negatiivisia. Muiden tietoerien osalta luvut ilmoitetaan kappalemäärittäin kokonaislukuina riippumatta siitä, ovatko ne positiivisia vai negatiivisia.







1. Kierrossa olevia kolikoita koskevat tietoerät Nämä tietoerät ovat raportointijakson päättymispäivän tietoja. 1.1 Kiertoon tarkoitettujen kolikoiden kansalliset nettomääräiset liikkeeseenlaskut Kansalliset keskuspankit laskevat kiertoon tarkoitettujen kolikoiden kansalliset nettomääräiset liikkeeseenlaskut seuraavien vastaavuuskaavojen mukaan: Laskukaava 1 Kansalliset nettomääräiset liikkeeseenlaskut = suurelle yleisölle liikkeeseen laskettujen kolikoiden kumulatiivinen kokonaismäärä (kumulatiivinen tietoerä 3.1) – suurelta yleisöltä palautuneiden kolikoiden kumulatiivinen kokonaismäärä (kumulatiivinen tietoerä 3.2) Laskukaava 2 Kansalliset nettomääräiset liikkeeseenlaskut = tuotetut kolikot – toimitusten kumulatiivinen kokonaismäärä (kumulatiivinen tietoerä 4.1) + vastaanottojen kumulatiivinen kokonaismäärä (kumulatiivinen tietoerä 4.2) – tuotetut varastot – tuhotut kolikot 1.2 Keräilykolikoiden kansalliset nettomääräiset liikkeeseenlaskut (lukumäärä) Kiertoon laskettujen keräilykolikoiden kokonaismäärä laskettuna yhteen kaikkien nimellisarvojen osalta. Kansalliset keskuspankit laskevat tämän luvun käyttämällä soveltuvin osin samoja laskukaavoja kuin tietoerän 1.1 osalta, mutta kumulatiivisia toimituksia ja kumulatiivisia vastaanottoja ei sovelleta. 1.3 Keräilykolikoiden kansalliset nettomääräiset liikkeeseenlaskut (arvo) Kiertoon laskettujen keräilykolikoiden nimellisarvo yhteensä laskettuna yhteen kaikkien nimellisarvojen osalta. Kansalliset keskuspankit laskevat tämän luvun käyttämällä soveltuvin osin samoja laskukaavoja kuin edellä tietoerän 1.1 osalta, mutta kumulatiivisia toimituksia ja kumulatiivisia vastaanottoja ei sovelleta. 2. Kolikkovarastoja koskevat tietoerät Nämä tietoerät ovat raportointijakson päättymispäivän tietoja. 2.1 Kolikkovarastot Kansallisen keskuspankin ja kolikoita liikkeeseen laskevien kolmansien osapuolten hallussa olevat kiertoon tarkoitetut kolikot siltä osin kuin ne ovat olemassa eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa, riippumatta siitä, i) että kolikoita ei ole tuotettu eikä hyvitetty laillisille liikkeeseenlaskijoille; ii) että kolikot on tuotettu mutta niitä ei ole hyvitetty laillisille liikkeeseenlaskijoille; tai iii) että kolikot on valmistettu ja hyvitetty laillisille liikkeeseenlaskijoille. Rahapajojen hallussa olevat kolikkovarastot kattavat vain kolikot, jotka ovat käyneet läpi lopulliset laatutarkistukset, niiden pakkauksesta ja toimitustilanteesta riippumatta. Ilmoitetaan kolikot, jotka on lajiteltaessa todettu huonokuntoisiksi mutta joita ei ole hävitetty. 3. Operatiivista toimintaa koskevat tietoerät Nämä tietoerät kattavat virtatietoina koko raportointijakson. 3.1 Suurelle yleisölle liikkeeseen lasketut kolikot Kiertoon tarkoitetut kolikot, jotka kansallinen keskuspankki ja kolikoita liikkeeseen laskevat kolmannet osapuolet ovat toimittaneet suurelle yleisölle ja veloittaneet siltä (myyneet sille). 3.2 Suurelta yleisöltä palautuneet kolikot Kiertoon tarkoitetut kolikot, jotka suuri yleisö on tallettanut kansalliseen keskuspankkiin ja kolikoita liikkeeseen laskeville kolmansille osapuolille. 3.3 Käsitellyt kolikot Kiertoon tarkoitetut kolikot, joiden aitouden ja kunnon kansallinen keskuspankki ja kolikoita liikkeeseen laskevat kolmannet osapuolet ovat tarkistaneet. 3.4 Huonokuntoisiksi todetut kolikot Kiertoon tarkoitetut kolikot, jotka kansallinen keskuspankki ja kolikoita liikkeeseen laskevat kolmannet osapuolet ovat käsitelleet ja todenneet lajittelun yhteydessä huonokuntoisiksi. 4. Kolikoiden liikkeitä koskevat tietoerät Nämä tietoerät kattavat virtatietoina koko raportointijakson. 4.1 Kiertoon tarkoitettujen kolikoiden siirto Kiertoon tarkoitetut kolikot, jotka (tulevan) eurojärjestelmään osallistuvan jäsenvaltion kansallinen keskuspankki ja kolikoita liikkeeseen laskevat kolmannet osapuolet toimittavat nimellisarvosta muiden (tulevien) eurojärjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden kolikoita liikkeeseen laskeville yksiköille. 4.2 Kiertoon tarkoitettujen kolikoiden vastaanotto Kiertoon tarkoitetut kolikot, jotka (tulevan) eurojärjestelmään osallistuvan jäsenvaltion kansallinen keskuspankki ja kolikoita liikkeeseen laskevat kolmannet osapuolet vastaanottavat nimellisarvosta muiden (tulevien) eurojärjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden kolikoita liikkeeseen laskevilta yksiköiltä. 5. Tietoerät kansallisten bruttomääräisten liikkeeseenlaskujen laskemista varten Nämä tietoerät ovat varastotietoja ja koskevat raportointijakson päättymispäivän tietoja. Eurojärjestelmään osallistuvissa jäsenvaltioissa, joissa kansallinen keskuspankki on ainoa kolikoita liikkeeseen laskeva yksikkö, tietoerissä 5.1 ja 5.3 kuvattujen varastojen nimellisarvojen summa on sama kuin tietoerässä 6.3 ilmoitettu nimellisarvo. 5.1 Kolikoita liikkeeseen laskevien yksiköiden hallussa olevat kiertoon tarkoitettujen kolikoiden hyvitetyt varastot Laillisille liikkeeseenlaskijoille hyvitetyt kiertoon tarkoitetut kolikot, jotka ovat kansallisen keskuspankin ja kolikoita liikkeeseen laskevien kolmansien osapuolten hallussa. 5.2 Kolikoita liikkeeseen laskevien yksiköiden hallussa olevien hyvitettyjen keräilykolikoiden määrä Laillisille liikkeeseenlaskijoille hyvitettyjen ja kansallisen keskuspankin ja kolikoita liikkeeseen laskevien kolmansien osapuolten hallussa olevien keräilykolikoiden kokonaismäärä. 5.3 Kolikoita liikkeeseen laskevien yksiköiden hallussa olevien hyvitettyjen keräilykolikoiden arvo Laillisille liikkeeseenlaskijoille hyvitettyjen ja kansallisen keskuspankin ja kolikoita liikkeeseen laskevien kolmansien osapuolten hallussa olevien keräilykolikoiden nimellisarvo yhteensä. 6. Lisätietoerät Nämä tietoerät ovat varastotietoja ja koskevat raportointijakson päättymispäivän tietoja. 6.1 Kolikoiden ylijäämä Kiertoon tarkoitettujen kolikoiden määrä, joka ylittää tietyn kolikkovarastojen enimmäistason kansallisella tasolla. Nämä kolikkovarastot ovat käytettävissä toimitettavaksi pyynnöstä muihin (tuleviin) eurojärjestelmän jäsenvaltioihin. Kansallinen keskuspankki määrittää yhteistyössä mahdollisen laillisen liikkeeseenlaskijan kanssa kolikkovarastojen enimmäistason. 6.2 Kolikoiden alijäämä Kiertoon tarkoitettujen kolikoiden määrä, joka alittaa tietyn kolikkovarastojen vähimmäistason kansallisella tasolla. Kansallinen keskuspankki määrittää yhteistyössä mahdollisen laillisen liikkeeseenlaskijan kanssa kolikkovarastojen vähimmäistason. 6.3 Kansallisen keskuspankin laillisille liikkeeseenlaskijoille hyvittämien varastojen arvo Kansallisten keskuspankkien kiertoon tarkoitettujen kolikoiden ja keräilykolikoiden varastot, jotka hyvitetään laillisille liikkeeseenlaskijoille riippumatta siitä, ovatko ne laillisia maksuvälineitä. Tämä sisältää varastot, jotka on hyvitetty kansallisen keskuspankin jäsenvaltion lailliselle liikkeeseenlaskijalle, ja varastot, jotka on vastaanotettu muilta eurojärjestelmään osallistuvilta jäsenvaltioilta nimellisarvoon (vastaanotetut kolikot hyvitetään toimittavan jäsenvaltion lailliselle liikkeeseenlaskijalle, mutta niistä tulee osa vastaanottavan kansallisen keskuspankin hyvitettyjä varastoja). Tuotantokustannuksin suoritetut toimitukset ja/tai vastaanotot eivät vaikuta tähän tietoerään. 7. Tulevia eurojärjestelmään osallistuvia jäsenvaltioita koskevat tietoerät Nämä tietoerät ovat raportointijakson päättymispäivän tietoja. 7.1 Laillisten maksuvälineiden varastot ennen käteiseuron käyttöönottoa Kiertoon tarkoitetut eurokolikot, jotka ovat tulevan eurojärjestelmän kansallisen keskuspankin tai kolikoita liikkeeseen laskevien kolmansien osapuolten hallussa tulevassa eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa käteiseuron käyttöönottoa varten. 7.2 Ennakkojakelu Kiertoon tarkoitetut eurokolikot, jotka ovat sellaisten hyväksyttävien vastapuolten hallussa, jotka täyttävät suuntaviivoissa EKP/2006/9 asetetut vaatimukset eurosetelien vastaanottamiselle edelleenjakelua varten ennen käteiseuron käyttöönottoa. 7.3 Edelleenjakelu Kiertoon tarkoitetut eurokolikot, jotka hyväksyttävät vastapuolet jakavat edelleenjakeluna ammattimaisille kolmansille osapuolille suuntaviivojen EKP/2006/9 nojalla. Tämä sisältää CIS 2 -raportointia varten eurokolikot, joita tarjotaan aloituspakkauksissa suurelle yleisölle.

3 OSA

CIS 2 -kirjaussäännöt, jotka koskevat eurokolikoiden liikkeitä (tulevien) eurojärjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden välillä

1. Johdanto

Tässä osassa vahvistetaan yleiset kirjaussäännöt kolikoiden liikkeille eurojärjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden ja erityisesti kansallisten keskuspankkien välillä, jotta varmistettaisiin CIS 2:een kuuluvien, kansallisia nettomääräisiä ja bruttomääräisiä kolikoiden liikkeeseenlaskuja koskevien tietojen johdonmukaisuus. Koska kolikoiden siirtoihin saattavat osallistua sekä kansalliset keskuspankit / tulevat eurojärjestelmän kansalliset keskuspankit että kolikoita liikkeeseen laskevat kolmannet osapuolet, niistä käytetään yhdessä jäljempänä johdonmukaisesti nimitystä ”jäsenvaltiot”.

Näitä sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin tuleviin eurojärjestelmään osallistuviin jäsenvaltioihin.

2. Kolikoiden liikkeet toimittavien ja vastaanottavien jäsenvaltioiden välillä

Jäsenvaltioiden välisissä kolikkosiirroissa erotetaan toisistaan siirto nimellisarvolla ja siirto tuotantokustannuksin. Kummassakaan tapauksessa toimittavan jäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion kolikoita liikkeeseen laskevien yksiköiden väliset siirrot eivät johda muutokseen kansallisissa nettomääräisissä liikkeeseenlaskuissa.

Tämän jakson seuraavissa taulukoissa ”+” tarkoittaa, että CIS 2:een kirjataan lisäys, ja ”–” tarkoittaa, että kirjataan vähennys.

2.1 Kirjaussäännöt liikkeessä olevien kolikoiden nimellisarvoon tehtäville siirroille







Tietoerän numero ja nimi Toimittava jäsenvaltio Vastaanottava jäsenvaltio 2.1 Kolikkovarastot – + 4.1 Kiertoon tarkoitettujen kolikoiden siirto + 4.2 Kiertoon tarkoitettujen kolikoiden vastaanotto + 5.1 Kolikoita liikkeeseen laskevien yksiköiden hallussa olevat kiertoon tarkoitettujen kolikoiden hyvitetyt varastot (–) (ks. jäljempänä huomautus c) + (ks. jäljempänä huomautus d) 6.3 Kansallisen keskuspankin laillisille liikkeeseenlaskijoille hyvittämien varastojen arvo (–) (ks. jäljempänä huomautus c) + (ks. jäljempänä huomautus d)

a) Toimittavassa jäsenvaltiossa ”suurelle yleisölle liikkeeseen lasketut kolikot” (tietoerä 3.1) ja vastaanottavassa jäsenvaltiossa ”suurelta yleisöltä palautuneet kolikot” (tietoerä 3.2) pysyvät muuttumattomina.

b) Tilit, jotka liittyvät ”tuotettuihin kolikoihin” toimittavan jäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion käteisrahan hallinnointijärjestelmissä pysyvät (tarvittaessa) muuttumattomina.

c) ”Kolikoita liikkeeseen laskevien yksiköiden hallussa olevat kiertoon tarkoitettujen kolikoiden hyvitetyt varastot” (tietoerä 5.1) toimittavassa jäsenvaltiossa joko vähenevät, jos toimitetut kolikot hyvitettiin aikaisemmin lailliselle liikkeeseenlaskijalle toimittavassa jäsenvaltiossa, tai pysyvät muuttumattomina, jos toimitetut kolikot olivat aiemmin tuotettuja, mutta lailliselle liikkeeseenlaskijalle hyvittämättömiä kolikoita.

d) ”Kolikoita liikkeeseen laskevien yksiköiden hallussa olevat kiertoon tarkoitettujen kolikoiden hyvitetyt varastot” (tietoerä 5.1) vastaanottavassa jäsenvaltiossa kasvavat, koska vastaanotetut kolikot edustavat hyvitettyjä kolikoita (eli ne hyvitetään toimittavan jäsenvaltion lailliselle liikkeeseenlaskijalle).

e) Edellä mainitut kirjaukset vaikuttavat kansallisiin bruttomääräisiin liikkeeseenlaskuihin seuraavasti: — Toimittava jäsenvaltio: pysyvät muuttumattomana, jos toimitetut kolikot olivat aiemmin tuotettuja ja lailliselle liikkeeseenlaskijalle hyvitettyjä kolikoita, tai vähenevät, jos toimitetut kolikot olivat aiemmin tuotettuja, mutta lailliselle liikkeeseenlaskijalle hyvittämättömiä kolikoita. — Vastaanottava jäsenvaltio: pysyvät muuttumattomana.

2.2 Kirjaussäännöt kiertoon tarkoitettujen kolikoiden liikkeille tuotantokustannuksin







Tietoerän numero ja nimi Toimittava jäsenvaltio Vastaanottava jäsenvaltio 2.1 Kolikkovarastot – +

a) Erään ”kiertoon tarkoitettujen kolikoiden siirto ja vastaanotto” ei tehdä kirjauksia.

b) Tuotantokustannuksin tehdyt liikkeet eivät vaikuta kansallisiin bruttomääräisiin liikkeeseenlaskuihin toimittavassa ja vastaanottavassa jäsenvaltiossa.

2.3 Kolikoiden liikkeisiin liittyvien tietojen yhteensovittaminen

Setelien liikkeisiin liittyvien tietojen yhteensovittamista koskevaa liitteessä I olevan 3 osan 3 jaksoa sovelletaan soveltuvin osin.

▼M1









LIITE III a

KÄTEISRAHAN INFRASTRUKTUURIIN JA PÄÄTÖKSEEN EKP/2010/14 LIITTYVÄT TIEDOT

Luvut ilmoitetaan positiivisina kokonaislukuina kaikkien tietoerien osalta.







1. Kansalliseen keskuspankkiin liittyvää käteisrahan infrastruktuuria koskevat tietoerät Nämä tietoerät ovat raportointijakson päättymispäivän tietoja. 1.1 Kansallisen keskuspankin sivukonttoreiden lukumäärä Kaikki kansallisen keskuspankin sivukonttorit, jotka tarjoavat kassapalveluita luottolaitoksille ja muille ammattimaisille asiakkaille. 1.2 Varastointikapasiteetti Kansallisen keskuspankin turvallinen yhteenlaskettu setelien varastointikapasiteetti miljoonina seteleinä ja laskettuna 20 euron nimellisarvon perusteella. 1.3 Lajittelukapasiteetti Kansallisen keskuspankin setelinlajittelulaitteiden yhteenlaskettu vuotuinen lajittelukapasiteetti (eli läpimenon enimmäismäärä yhteensä), laskettuna kansallisen keskuspankin kyseisen vuoden työpäivien määrän perusteella siten, että huoltopäivät on vähennetty. 1.4 Kuljetuskapasiteetti Kansallisen keskuspankin käytössä olevien panssaroitujen ajoneuvojen yhteenlaskettu kuljetuskapasiteetti (eli lastauskapasiteetin enimmäismäärä) tuhansina seteleinä ja laskettuna 20 euron nimellisarvon perusteella. 2. Yleistä käteisrahan infrastruktuuria ja päätöstä EKP/2010/14 koskevat tietoerät Nämä tietoerät ovat raportointijakson päättymispäivän tietoja. Yleinen käteisrahan infrastruktuuri 2.1a Luottolaitosten sivukonttoreiden lukumäärä Kaikki eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa sijaitsevien luottolaitosten sivukonttorit, jotka tarjoavat vähittäis- tai tukkukassapalveluja, mukaan lukien syrjäiset sivukonttorit. 2.1b Luottolaitosten syrjäisten sivukonttoreiden lukumäärä Kaikki luottolaitosten sivukonttorit, joita on päätöksen EKP/2010/14 nojalla pidettävä ”syrjäisinä sivukonttoreina”. 2.2 Arvokuljetusyritysten lukumäärä Kaikki eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa sijaitsevat arvokuljetusyritykset (1) (2). 2.3 Niiden käteisrahakeskusten lukumäärä, jotka eivät ole kansallisen keskuspankin omistuksessa Kaikki eurojärjestelmään osallistuvaan jäsenvaltioon sijoittautuneet käteisrahakeskukset, jotka ovat luottolaitosten, arvokuljetusyritysten ja muiden rahaa ammattimaisesti käsittelevien laitosten omistuksessa (1) (2). Käteisautomaatti ”Käteisautomaatilla” tarkoitetaan itsepalveluun perustuvaa laitetta, josta suuri yleisö saa pankkikortin tai muun välineen avulla euroseteleitä niin, että pankkitiliä veloitetaan (1) (2). 2.4a Luottolaitosten vastuulla olevien käteisautomaattien lukumäärä Tämä alaerä kattaa eurojärjestelmään osallistuvaan jäsenvaltioon sijoittautuneiden luottolaitosten vastuulla olevat käteisautomaatit riippumatta siitä, kuka nämä käteisautomaatit täyttää. 2.4b Muiden rahaa käsittelevien laitosten ylläpitämien käteisautomaattien lukumäärä Tämä alaerä kattaa käteisautomaatit, jotka ovat muiden yhteisöjen kuin eurojärjestelmään osallistuvaan jäsenvaltioon sijoittautuneiden luottolaitosten vastuulla (esim. vähittäiskauppojen käteisautomaatit; ns. ”retail ATM” tai ”convenience ATM” -automaatit). 2.5 Itsepalveluun perustuvien maksupäätteiden lukumäärä Tämä alaerä kattaa itsepalveluun perustuvat maksupäätteet, joiden avulla suuri yleisö voi maksaa tuotteita tai palveluja joko pankkikortin, käteisen rahan tai muun maksuvälineen avulla ja joissa on käteisnostotoiminto, mutta jotka eivät tarkasta euroseteleiden aitoutta eivätkä kuntoa. 2.6 Muiden käteisautomaattien lukumäärä Tämä alaerä kattaa kaikki muut käteisautomaattien tyypit. Asiakkaiden käyttämät ja henkilöstön käyttämät setelinkäsittelylaitteet Seuraavat raportointivelvoitteet liittyvät päätöksen EKP/2010/14 liitteisiin I ja IV. Raportoinnin soveltamisalaa voidaan liitteen IV mukaisesti rajoittaa sellaisten poikkeuksien ja/tai raportointikynnysten perusteella, jotka kukin kansallinen keskuspankki määrittää. 2.7a Luottolaitosten ylläpitämien asiakkaiden käytössä olevien käteisen kierrätysautomaattien lukumäärä Käteisen kierrätysautomaatit antavat asiakkaille mahdollisuuden tallettaa euroseteleitä pankkikorttia tai muita keinoja käyttämällä pankkitileilleen ja nostaa euroseteleitä pankkitileiltään. Käteisen kierrätysautomaatit tarkastavat eurosetelien aitouden ja kunnon ja mahdollistavat tilinhaltijan jäljittämisen. Nostoihin käteisen kierrätysautomaatit voivat käyttää aitoja ja hyväkuntoisia euroseteleitä, jotka muut asiakkaat ovat tallettaneet aiemmissa tapahtumissa. Tämä alaerä kattaa luottolaitosten ylläpitämät käteisen kierrätysautomaatit. 2.7b Muiden rahaa käsittelevien laitosten ylläpitämien asiakkaiden käytössä olevien käteisen kierrätysautomaattien lukumäärä Käteisen kierrätysautomaatit antavat asiakkaille mahdollisuuden tallettaa euroseteleitä pankkikorttia tai muita keinoja käyttämällä pankkitileilleen ja nostaa euroseteleitä pankkitileiltään. Käteisen kierrätysautomaatit tarkastavat eurosetelien aitouden ja kunnon ja mahdollistavat tilinhaltijan jäljittämisen. Nostoihin käteisen kierrätysautomaatit voivat käyttää aitoja ja hyväkuntoisia euroseteleitä, jotka muut asiakkaat ovat tallettaneet aiemmissa tapahtumissa. Tämä alaerä kattaa muiden rahaa käsittelevien laitosten ylläpitämät käteisen kierrätysautomaatit. 2.8 Asiakkaiden käytössä olevien talletusautomaattien lukumäärä Talletusautomaatit antavat asiakkaille mahdollisuuden tallettaa euroseteleitä pankkikorttia tai muita keinoja käyttämällä pankkitileilleen, mutta niissä ei ole käteisnostotoimintoa. Talletusautomaatit tarkastavat eurosetelien aitouden ja mahdollistavat tilinhaltijan jäljittämisen; kuntotarkastukset ovat valinnaisia. Tämä alaerä kattaa kaikkien rahaa käsittelevien laitosten ylläpitämät käteisen talletusautomaatit (1) (2). 2.9 Yhdistettyjen talletusautomaattien lukumäärä Yhdistetyt talletusautomaatit antavat asiakkaille mahdollisuuden tallettaa euroseteleitä pankkikorttia tai muita keinoja käyttämällä pankkitileilleen ja nostaa euroseteleitä pankkitileiltään. Yhdistetyt talletusautomaatit tarkastavat eurosetelien aitouden ja mahdollistavat tilinhaltijan jäljittämisen; kuntotarkastukset ovat valinnaisia. Nostoihin yhdistetyt talletusautomaatit eivät käytä sellaisia euroseteleitä, jotka muut asiakkaat ovat tallettaneet aiemmissa tapahtumissa, vaan ainoastaan erikseen niihin ladattuja euroseteleitä. Tämä alaerä kattaa kaikkien rahaa käsittelevien laitosten ylläpitämät yhdistetyt talletusautomaatit (1) (2). 2.10 Käteisnostoautomaattien lukumäärä Käteisnostoautomaatit ovat käteisnostolaitteita, jotka tarkastavat eurosetelien aitouden ja kunnon ennen niiden jakamista asiakkaille. Käteisnostoautomaatit käyttävät rahaa käsittelevien laitosten tai muiden automatisoitujen järjestelmien (kuten myyntiautomaattien) niihin lataamia euroseteleitä. Tämä alaerä kattaa kaikkien rahaa käsittelevien laitosten ylläpitämät käteisnostoautomaatit. 2.11 Pankkivirkailijaa avustavien käteistä kierrättävien laitteiden lukumäärä Pankkivirkailijaa avustavat käteistä kierrättävät laitteet ovat käteistä kierrättäviä laitteita, joita käyttävät rahaa käsittelevät laitokset ja jotka tarkastavat eurosetelien aitouden ja kunnon. Pankkivirkailijaa avustavat käteistä kierrättävät laitteet voivat käyttää nostoihin aitoja ja hyväkuntoisia euroseteleitä, jotka muut asiakkaat ovat tallettaneet aiemmissa tapahtumissa. Sen lisäksi ne pitävät eurosetelit turvassa ja mahdollistavat sen, että rahaa käsittelevät laitokset hyvittävät tai veloittavat asiakkaiden pankkitilejä. Tätä alaerää voidaan soveltaa vain silloin, jos asiakkaat syöttävät euroseteleitä talletettavaksi pankkivirkailijaa avustaviin käteistä kierrättäviin laitteisiin tai nostavat euroseteleitä näistä laitteista. 2.12 Asiakkaiden käytössä olevien pankkivirkailijaa avustavien laitteiden lukumäärä Pankkivirkailijaa avustavat laitteet ovat laitteita, joita käyttävät rahaa käsittelevät laitokset ja jotka tarkastavat eurosetelien aitouden. Sen lisäksi ne pitävät eurosetelit turvassa ja mahdollistavat sen, että rahaa käsittelevät laitokset hyvittävät tai veloittavat asiakkaiden pankkitilejä (1). Tätä alaerää voidaan soveltaa vain silloin, jos asiakkaat syöttävät euroseteleitä talletettavaksi pankkivirkailijaa avustaviin laitteisiin tai nostavat euroseteleitä näistä laitteista (1) (2). 2.13a Luottolaitosten ylläpitämien henkilöstön käytössä olevien setelinkäsittelylaitteiden lukumäärä Tämä alaerä kattaa kaikki luottolaitosten ylläpitämät henkilöstön käytössä olevat setelinkäsittelylaitteet. 2.13b Muiden rahaa käsittelevien laitosten ylläpitämien henkilöstön käytössä olevien setelinkäsittelylaitteiden lukumäärä Tämä alaerä kattaa kaikki muiden rahaa käsittelevien laitosten ylläpitämät henkilöstön käytössä olevat setelinkäsittelylaitteet. 3. Operatiiviseen toimintaan liittyvät tietoerät Nämä tietoerät kattavat virtatietoina koko raportointijakson, ja niistä raportoidaan kappalemäärät nimellisarvon mukaan eriteltyinä. Raportoinnin soveltamisalaa voidaan päätöksen EKP/2010/14 liitteen IV mukaisesti rajoittaa sellaisten poikkeuksien ja/tai raportointikynnysten perusteella, jotka kukin kansallinen keskuspankki määrittää. Syrjäisissä sivukonttoreissa käsiteltyjä, lajiteltuja ja/tai kierrätettyjä seteleitä ei lähtökohtaisesti sisällytetä laskelmiin. 3.1 Luottolaitosten ylläpitämien setelinkäsittelylaitteiden käsittelemien setelien lukumäärä Setelit, joiden aitous ja kunto on tarkistettu asiakkaiden ja henkilöstön käytössä olevilla luottolaitosten ylläpitämillä setelinkäsittelylaitteilla. 3.2 Muiden rahaa käsittelevien laitosten ylläpitämien setelinkäsittelylaitteiden käsittelemien setelien lukumäärä Setelit, joiden aitous ja kunto on tarkistettu asiakkaiden ja henkilöstön käytössä olevilla muiden rahaa käsittelevien laitosten ylläpitämillä setelinkäsittelylaitteilla. 3.3 Luottolaitosten ylläpitämillä setelinkäsittelylaitteilla huonokuntoisiksi todettujen setelien lukumäärä Setelit, jotka on todettu huonokuntoisiksi asiakkaiden ja henkilöstön käytössä olevilla luottolaitosten ylläpitämillä setelinkäsittelylaitteilla. 3.4 Muiden rahaa käsittelevien laitosten ylläpitämillä setelinkäsittelylaitteilla huonokuntoisiksi todettujen setelien lukumäärä Setelit, jotka on todettu huonokuntoisiksi asiakkaiden ja henkilöstön käytössä olevilla muiden rahaa käsittelevien laitosten ylläpitämillä setelinkäsittelylaitteilla. 3.5 Luottolaitosten kiertoon palauttamien seteleiden lukumäärä Luottolaitosten vastaanottamat setelit, jotka on käsitelty asiakkaiden ja henkilöstön käytössä olevilla setelinkäsittelylaitteilla päätöksen EKP/2010/14 mukaisesti ja joko jaettu asiakkaille tai pidetty hallussa tarkoituksena palauttaa ne kiertoon asiakkaille. Kansallisille keskuspankeille palautettuja euroseteleitä ei oteta mukaan laskelmaan. 3.6 Muiden rahaa käsittelevien laitosten kiertoon palauttamien seteleiden lukumäärä Muiden rahaa käsittelevien laitosten vastaanottamat setelit, jotka on käsitelty asiakkaiden ja henkilöstön käytössä olevilla setelinkäsittelylaitteilla päätöksen EKP/2010/14 mukaisesti ja joko jaettu asiakkaille tai pidetty hallussa tarkoituksena palauttaa ne kiertoon asiakkaille. Kansallisille keskuspankeille palautettuja euroseteleitä ei oteta mukaan laskelmaan. (1) Tietojen ilmoittaminen riippuu siitä, ovatko ne saatavilla eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle siitä, miten laajasti ne toimittavat tietoja. (2) Kansalliset keskuspankit toimittavat tiedot kaikista asetuksen (EY) N:o 1338/2001 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista rahaa käsittelevistä laitoksista. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle siitä, miten laajasti ne toimittavat tietoja.









LIITE III B

KÄTEISRAHAN INFRASTRUKTUURIA JA EUROSETELIEN PALAUTTAMISTA KIERTOON KOSKEVAT TIEDOT SETELIEN PALAUTTAMISTA KIERTOON KOSKEVAN TOIMINTAMALLIN MUKAISESTI ( 7 )

Luvut ilmoitetaan positiivisina kokonaislukuina kaikkien tietoerien osalta.







1. Kansalliseen keskuspankkiin liittyvää käteisrahan infrastruktuuria koskevat tietoerät Nämä tietoerät ovat raportointijakson päättymispäivän tietoja. 1.1 Kansallisen keskuspankin sivukonttoreiden lukumäärä Kaikki kansallisen keskuspankin sivukonttorit, jotka tarjoavat kassapalveluita luottolaitoksille ja muille ammattimaisille asiakkaille. 1.2 Varastointikapasiteetti Kansallisen keskuspankin turvallinen yhteenlaskettu setelien varastointikapasiteetti miljoonina seteleinä ja laskettuna 20 euron nimellisarvon perusteella. 1.3 Lajittelukapasiteetti Kansallisen keskuspankin toiminnassa olevien setelinlajittelulaitteiden yhteenlaskettu lajittelukapasiteetti (eli teoreettinen läpimenon enimmäismäärä yhteensä) tuhansina seteleinä tunnissa ja laskettuna 20 euron nimellisarvon perusteella. 1.4 Kuljetuskapasiteetti Kansallisen keskuspankin käytössä olevien panssaroitujen ajoneuvojen yhteenlaskettu kuljetuskapasiteetti (eli lastauskapasiteetin enimmäismäärä) tuhansina seteleinä ja laskettuna 20 euron nimellisarvon perusteella. 2. Yleiseen käteisrahan infrastruktuuriin ja setelien palauttamista kiertoon koskevaan toimintamalliin liittyvät tietoerät Nämä tietoerät ovat raportointijakson päättymispäivän tietoja. 2.1 Luottolaitosten sivukonttoreiden lukumäärä Kaikki eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa sijaitsevien luottolaitosten sivukonttorit, jotka tarjoavat vähittäis- tai tukkukassapalveluja. 2.2 Luottolaitosten syrjäisten sivukonttoreiden lukumäärä Kaikki luottolaitosten sivukonttorit, joita on pidettävä setelien palauttamista kiertoon koskevan toimintamallin perusteella ”syrjäisinä sivukonttoreina” (1). 2.3 Arvokuljetusyritysten lukumäärä Kaikki eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa sijaitsevat arvokuljetusyritykset (2) (3). 2.4 Niiden käteisrahakeskusten lukumäärä, jotka eivät ole kansallisen keskuspankin omistuksessa Kaikki eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa sijaitsevat käteisrahakeskukset, jotka ovat setelien palauttamista kiertoon koskevan toimintamallin mukaisesti luottolaitosten, arvokuljetusyritysten ja muiden rahaa ammattimaisesti käsittelevien laitosten omistuksessa (2) (3). 2.5 Luottolaitosten ylläpitämien käteisautomaattien lukumäärä Kaikki eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa sijaitsevien luottolaitosten vastuulla olevat käteisautomaatit riippumatta siitä, kuka nämä käteisautomaatit täyttää. 2.6 Muiden käteisautomaattien lukumäärä Kaikki käteisautomaatit, joita ylläpitävät muut yhteisöt kuin eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa sijaitsevat luottolaitokset (esim. vähittäiskauppojen käteisautomaatit; ns. ”retail ATM” tai ”convenience ATM” -automaatit) (2). 2.7 Luottolaitosten ylläpitämien asiakkaiden käytössä olevien käteisen kierrätysautomaattien lukumäärä Kaikki luottolaitosten ylläpitämät asiakkaiden käytössä olevat käteisen kierrätysautomaatit eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa. (1) 2.8 Luottolaitosten ylläpitämien asiakkaiden käytössä olevien talletusautomaattien lukumäärä Kaikki luottolaitosten ylläpitämät asiakkaiden käytössä olevat talletusautomaatit eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa (1). 2.9 Luottolaitosten ylläpitämien henkilöstön käytössä olevien setelinkäsittelylaitteiden lukumäärä Kaikki setelinkäsittelylaitteet, jotka ovat henkilöstön käytössä ja joita luottolaitokset käyttävät kierrätykseen eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa. (1) 2.10 Setelien palauttamista kiertoon koskevassa toimintamallissa tarkoitettujen muiden rahaa ammattimaisesti käsittelevien laitosten ylläpitämien henkilöstön käytössä olevien setelinlajittelulaitteiden lukumäärä Kaikki setelinlajittelulaitteet, jotka ovat henkilöstön käytössä ja joita eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa sijaitsevat muut rahaa ammattimaisesti käsittelevät laitokset, joihin sovellettiin setelien palauttamista kiertoon koskevaa toimintamallia, käyttävät kierrättämiseen kyseisessä jäsenvaltiossa. 3. Setelien palauttamista kiertoon koskevaan toimintamalliin liittyvät operatiiviset tietoerät (4) Nämä tietoerät kattavat virtatietoina koko raportointijakson, ja niistä raportoidaan kappalemäärät nimellisarvon mukaan eriteltyinä. 3.1 Luottolaitosten asiakkaille kierrättämien setelien lukumäärä Luottolaitosten asiakkailta vastaanottamat setelit, jotka on käsitelty asiakkailta suljetuissa tiloissa (back office) olevilla setelinlajittelulaitteilla setelien palauttamista kiertoon koskevan toimintamallin mukaisesti ja joko jaettu asiakkaille tai pidetty hallussa asiakkaille jakamista varten. 3.2 Setelien palauttamista kiertoon koskevassa toimintamallissa tarkoitettujen muiden rahaa ammattimaisesti käsittelevien laitosten asiakkaille kierrättämien setelien lukumäärä Muiden rahaa ammattimaisesti käsittelevien laitoksen luottolaitoksilta vastaanottamat setelit, jotka muut rahaa ammattimaisesti käsittelevät laitokset ovat käsitelleet asiakkailta suljetuissa tiloissa (back office) olevilla setelinlajittelulaitteilla setelien palauttamista kiertoon koskevan toimintamallin mukaisesti ja joko toimittaneet luottolaitoksille tai pitäneet hallussaan luottolaitoksille toimittamista varten. 3.3 Niiden setelien lukumäärä, jotka on käsitelty luottolaitosten ylläpitämillä, asiakkailta suljetuissa tiloissa (back office) käytettävillä setelinlajittelulaitteilla Setelit, joiden aitous ja kunto on tarkistettu eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa sijaitsevien luottolaitosten ylläpitämillä setelinlajittelulaitteilla, joita henkilöstö käyttää asiakkailta suljetuissa tiloissa (back office). 3.4 Setelien palauttamista kiertoon koskevassa toimintamallissa tarkoitettujen muiden rahaa ammattimaisesti käsittelevien laitosten ylläpitämillä, asiakkailta suljetuissa tiloissa (back office) käytettävillä setelinlajittelulaitteilla käsiteltyjen setelien lukumäärä Setelit, joiden aitous ja kunto on tarkistettu eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa sijaitsevien muiden rahaa ammattimaisesti käsittelevien laitosten ylläpitämillä setelinlajittelulaitteilla, joita henkilöstö käyttää asiakkailta suljetuissa tiloissa (back office). 3.5 Niiden setelien lukumäärä, jotka on todettu huonokuntoisiksi luottolaitosten ylläpitämillä, asiakkailta suljetuissa tiloissa (back office) käytettävillä setelinlajittelulaitteilla Setelit, jotka on todettu huonokuntoisiksi eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa sijaitsevien luottolaitosten ylläpitämillä setelinlajittelulaitteilla, joita henkilöstö käyttää asiakkailta suljetuissa tiloissa (back office). 3.6 Setelien palauttamista kiertoon koskevassa toimintamallissa tarkoitettujen muiden rahaa ammattimaisesti käsittelevien laitosten ylläpitämillä, asiakkailta suljetuissa tiloissa (back office) käytettävillä setelinlajittelulaitteilla huonokuntoisiksi todettujen setelien lukumäärä Setelit, jotka on todettu huonokuntoisiksi eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa sijaitsevien muiden rahaa ammattimaisesti käsittelevien laitosten ylläpitämillä setelinlajittelulaitteilla, joita henkilöstö käyttää asiakkailta suljetuissa tiloissa (back office). (1) Kaikki luottolaitokset, joihin sovelletaan setelien palauttamista kiertoon koskevaa toimintamallia 31 päivästä joulukuuta 2010 lähtien ja jotka sijaitsevat eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa. (2) Tietojen ilmoittaminen riippuu siitä, ovatko ne saatavilla eurojärjestelmään osallistuvassa jäsenvaltiossa. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle siitä, miten laajasti ne toimittavat tietoja. (3) Kansalliset keskuspankit toimittavat tiedot, jotka kattavat vähintään luottolaitokset ja/tai arvokuljetusyritykset, joihin sovellettiin setelien palauttamista kiertoon koskevaa toimintamallia 31 päivänä joulukuuta 2010. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle siitä, miten laajasti ne toimittavat tietoja. (4) Syrjäisissä sivukonttoreissa kierrätettyjä seteleitä ei sisällytetä laskelmiin.

▼B









LIITE IV

EKP:n ylläpitämät CIS 2:n viitetiedot ja järjestelmän parametrit

EKP tallentaa viitetiedot ja järjestelmän parametrit sekä niiden voimassaoloajat. Nämä tiedot ovat kaikkien kansallisten keskuspankkien ja tulevien eurojärjestelmän kansallisten keskuspankkien käyttäjien nähtävissä. Eurokolikoihin liittyvät viitetiedot ja järjestelmän parametrit ovat lisäksi kaikkien hyväksyttävien kolmansien osapuolten käyttäjien nähtävissä.







1. Viitetiedot 1.1 Hyväksytyt kolikoiden liikkeeseenlaskut Niiden kiertoon tarkoitettujen eurokolikoiden ja euromääräisten keräilykolikoiden hyväksytyt määrät arvossa ilmaistuna, jotka (tuleva) eurojärjestelmään osallistuva jäsenvaltio saa laskea liikkeeseen tiettynä kalenterivuonna sovellettavan kolikoiden liikkeeseenlaskusta tehdyn päätöksen nojalla (1). 1.2 Setelien logististen varastojen viitemäärät Kutakin nimellisarvoa ja kansallista keskuspankkia koskevat logististen varastojen määrät, joita käytetään vertailukohtana vuosittaista tuotantosuunnittelua varten setelivarastojen hallinnointia koskevan erillisen EKP:n säädöksen nojalla. Lisäksi näihin määriin liittyvät toimintakatteet tallennetaan ja niitä ylläpidetään kunkin nimellisarvon ja kansallisen keskuspankin osalta. 1.3 Pääoman jakoperusteet Kansallisten keskuspankkien jako-osuudet EKP:n pääomasta laskettuina päätöksen EKP/2006/21 (2) perusteella ja prosenttiosuuksina ilmaistuina. 2. Järjestelmän parametrit 2.1 Kansallisen keskuspankin ominaisuudet Tiedot i) NHTO-järjestelmien olemassaolosta eurojärjestelmään osallistuvissa jäsenvaltioissa; ii) erilaisista kolikoita liikkeeseen laskevista yksiköistä, jotka toimivat eurojärjestelmään osallistuvissa jäsenvaltioissa; iii) kansallisten keskuspankkien ja tulevien eurojärjestelmän kansallisten keskuspankkien asemasta EKP:lle raportoitavien CIS 2 -tietojen laajuuden osalta; iv) siitä, saavatko kansalliset keskuspankit automaattiset ilmoitukset tietotapahtumasta; ja v) siitä, saavatko kansalliset keskuspankit säännönmukaisesti automaattiset lähetykset kaikista kansallisten keskuspankkien ja tulevien eurojärjestelmän kansallisten keskuspankkien CIS 2 -tiedoista. 2.2 ECI-ohjelmaa hoitavien pankkien ja kansallisten keskuspankkien suhteet Yksittäisten ECI-ohjelmaa hoitavien pankkien nimet ja tieto näitä pankkeja hallinnoivasta ja niille euroseteleitä toimittavasta kansallisesta keskuspankista. 2.3 Sarjan/muunnoksen/nimellisarvon asema Tiedot yksittäisten seteli- ja kolikkosarjojen nimellisarvojen ja setelimuunnosten asemasta laillisina maksuvälineinä, eli siitä, onko niillä tämä asema vai ei (asema ennen tuloa lailliseksi maksuvälineeksi), tai ovatko ne lakanneet olemasta laillisia maksuvälineitä (asema aikaisempana laillisena maksuvälineenä). 2.4 Tietoerän ominaisuudet Kaikkien liitteissä I–III määriteltyjen tietoerien osalta tiedot i) olemassa olevista erittelytasoista; ii) siitä, onko tietoerä ryhmän 1 vai ryhmän 2 tietoerä tai tapahtumapohjainen tietoerä; ja iii) onko tietoerän ilmoittajana kansallinen keskuspankki ja/tai tuleva eurojärjestelmän kansallinen keskuspankki. 2.5 Uskottavuuden toleranssitasot Niiden toleranssitasojen yksilöinti, joita sovelletaan liitteen VI mukaisiin yksittäisiin oikeellisuustarkistuksiin. (1) Sovellettavalla kolikoiden liikkeeseenlaskusta tehdyllä päätöksellä tarkoitetaan vuosittaisia EKP:n päätöksiä liikkeeseen laskettavien kolikoiden määrän hyväksymisestä tietylle vuodelle. Näistä viimeisin on vuonna 2008 liikkeeseen laskettavien metallirahojen määrän hyväksymisestä 23 päivänä marraskuuta 2007 tehty päätös EKP/2007/16 (EUVL L 317, 5.12.2007, s. 81). (2) Kansallisten keskuspankkien prosenttiosuuksista Euroopan keskuspankin pääoman merkitsemisen jakoperusteessa 15 päivänä joulukuuta 2006 tehty päätös EKP/2006/21 (EUVL L 24, 31.1.2007, s. 1).

▼M1









LIITE V

KANSALLISTEN KESKUSPANKKIEN JA TULEVIEN EUROJÄRJESTELMÄN KANSALLISTEN KESKUSPANKKIEN TOIMITTAMIA TIETOJA KOSKEVAT TÄYDELLISYYSTARKISTUKSET

1. Johdanto

Kansallisten keskuspankkien ja tulevien eurojärjestelmän kansallisten keskuspankkien toimittamille tiedoille tehdään CIS 2:ssa täydellisyystarkistuksia. Koska tietoerät ovat erilaisia, erotetaan toisistaan yhtäältä ryhmän 1 ja ryhmän 2 tietoerät, joiden osalta tiedot on ilmoitettava kultakin raportointijaksolta, ja toisaalta tapahtumapohjaiset tietoerät, joita koskevat tiedot on toimitettava vain, jos niiden taustalla oleva tapahtuma esiintyy raportointijakson aikana.

CIS 2 tarkistaa, sisältyvätkö kaikki ryhmän 1 ja ryhmän 2 tietoerät kansallisen keskuspankin raportointijaksolta toimittamaan ensimmäiseen tietosanomaan, ja ottaa huomioon kansallisen keskuspankin ominaisuuksiin liittyvät järjestelmän parametrit sekä liitteessä IV olevan taulukon 2 jaksossa kuvatut ECI-ohjelmaa hoitavien pankkien ja kansallisten keskuspankkien väliset suhteet. Jos ainakin yksi ryhmän 1 tietoerä puuttuu tai on epätäydellinen, CIS 2 hylkää tämän ensimmäisen tietosanoman ja kansallisen keskuspankin on lähettävä tietosanoma uudelleen. Jos ryhmän 1 tietoerät ovat täydellisiä, mutta ainakin yksi ryhmän 2 tietoerä puuttuu tai on epätäydellinen kansallisen keskuspankin ensimmäisessä tietosanomassa, CIS 2 hyväksyy ensimmäisen tietosanoman ja tallentaa sen keskustietokantaan, mutta web-pohjaisessa reaaliaikaisessa sovelluksessa näkyy varoitus kunkin asianomaisen tietoerän kohdalla. Tämä varoitus näkyy kaikille EKP:n, kansallisten keskuspankkien ja tulevien eurojärjestelmän kansallisten keskuspankkien käyttäjille, ja mikäli kyseessä ovat kolikot, kaikille hyväksyttävien kolmansien osapuolten käyttäjille. Varoitukset ovat näkyvissä, kunnes asianomainen kansallinen keskuspankki lähettää yhden tai useamman korjatun tiet