1964L0433—FI—01.01.1995—002.001—1
Tämäasiakirjaonainoastaandokumentointitarkoituksiin.Toimielimeteivätvastaasensisällöstä.
►B ►M18NEUVOSTONDIREKTIIVI,
►M19 ◄
terveyttäkoskevistavaatimuksistatuoreenlihantuotannossajamarkkinoillesaattamisessa
(64/433/ETY) ◄
(EYVLP121,29.7.1964,s.2012)
Muutettu:
virallinenlehti
N:osivupäivämäärä
►M1Neuvostondirektiivi66/601/ETY,annettu25päivänälokakuuta1966P192330227.10.1966
►M2CouncilDirective69/349/EECof6October1969 (*) L256511.10.1969
►M3Neuvostondirektiivi72/461/ETYannettu12päivänäjoulukuuta1972L3022431.12.1972
►M4Neuvostondirektiivi72/462/ETYannettu12päivänäjoulukuuta1972L3022831.12.1972
►M5CouncilDirective74/387/EECof15July1974(*)L2023624.7.1974
►M6Neuvostondirektiivi75/379/ETY,annettu24päivänäkesäkuuta1975L172173.7.1975
►M7Neuvostondirektiivi81/476/ETY,annettu24päivänäkesäkuuta1981L186208.7.1981
►M8Neuvostondirektiivi83/90/ETY,annettu7päivänähelmikuuta1983L59105.3.1983
►M9Neuvostondirektiivi85/323/ETY,annettu12päivänäkesäkuuta1985L1684328.6.1985
►M10Neuvostondirektiivi85/325/ETY,annettu12päivänäkesäkuuta1985L1684728.6.1985
►
M12Neuvostondirektiivi85/586/ETY,annettu20päivänäjoulukuuta1985L3724431.12.1985►M11Neuvostonasetus(ETY)N:o3768/85,annettu20päivänäjoulukuuta
1985L362831.12.1985
►M13Neuvoston direktiivi 86/587/ETY, annettu 18 päivänä marraskuuta 1986 L 339 26 2.12.1986
►M14Neuvoston asetus (ETY) N:o 3805/87, annettu 15 päivänä joulukuuta
1987L 357 1 19.12.1987
►M15Neuvoston direktiivi 88/288/ETY, annettu 3 päivänä toukokuuta 1988 L 124 28 18.5.1988
►M16Neuvoston direktiivi 88/657/ETY, annettu 14 päivänä joulukuuta 1988 L 382 3 31.12.1988
►M17Neuvoston direktiivi 89/662/ETY, annettu 11 päivänä joulukuuta 1989 L 395 13 30.12.1989
►M18Neuvoston direktiivi 91/497/ETY, annettu 29 päivänä heinäkuuta 1991 L 268 69 24.9.1991
►M19muutettu neuvoston direktiivillä 92/5/ETY, annettu 10 päivänä helmi-kuuta 1992L 57 1 2.3.1992
Muutettu:
►A1Tanskan, Irlannin ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistyneen
kuningaskunnan liittymisasiakirja (*)L 73 14 27.3.1972
(mukautettu neuvoston 1 päivänä tammikuuta 1973 tekemälläpäätöksellä)L 2 1 1.1.1973
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.
1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 2
►A2Kreikan liittymisasiakirja L 291 17 19.11.1979
►A3Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirja C241 21 29.8.1994
(mukautettu neuvoston päätöksellä 95/1/EY, Euratom, EHTY) L 1 1 1.1.1995
Oikaistu:►
C1Oikaisu, EYVL L 231, 29.8.2001, s. 20 (91/497/ETY)
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
►M19 ◄
terveyttä koskevista vaatimuksista tuoreen lihan tuotannossa ja
markkinoille saattamisessa
(64/433/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 43 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,
sekä katsoo, ettänaudan- ja vasikanlihan markkinoiden yhteisistä järjestelyistä 27
päivänä kesäkuuta 1968 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY)N:o 805/68 (
1), sianlihan markkinoiden yhteisistä järjestelyistä 29
päivänä lokakuuta 1975 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY)
N:o 2759/75 (2) ja lampaan- ja vuohenlihan markkinoiden yhteisistä
järjestelyistä 25 päivänä syyskuuta 1989 annetussa neuvoston asetuk-sessa (ETY) N:o 3013/89 (
3) luodaan perusta naudan- ja vasikanlihan,
sianlihan, lampaanlihan ja vuohenlihan vapaalle liikkuvuudelle,
edellä mainittujen asetusten täytäntöönpanolla ei ole toivottua vaiku-
tusta, niin kauan kuin lihaa koskevien jäsenvaltioiden
terveyssäännösten väliset erot ovat yhteisön sisäisen kaupan esteenä,
näiden erojen poistamiseksi on tarpeen lähentää terveyttä koskevia
jäsenvaltioiden säännöksiä edellä mainittujen asetusten mukaisesti,
tällä lähentämisellä on erityisesti pyrittävä yhdenmukaistamaan teuras-
tamoissa ja leikkaamoissa sekä varastoinnin ja kuljetuksen aikana lihaa
koskevat terveysvaatimukset; näyttää suotavalta ottaa käyttöön tässädirektiivissä säädettyjen terveysvaatimusten mukaisten teurastamojenja leikkaamojen hyväksyntä-menettely sekä yhteisön tarkastusmenettelytällaisen hyväksynnän edellytysten noudattamisen tarkastamiseksi; olisisäädettävä myös kylmävarastojen hyväksynnästä,
kapasiteetiltaan pienet laitokset olisi hyväksyttävä yksinkertaistettujen
rakennetta ja infrastruktuuria koskevien vaatimusten pohjalta tässädirektiivissä säädettyjä hygieniasääntöjä noudattaen,
lihan terveysmerkintä ja sen laitoksen virkaeläinlääkärin, josta liha on
peräisin, hyväksymä kuljetusasiakirja ovat parhaat keinot takeiden anta-
miseksi määrämaan toimivaltaisille viranomaisille siitä, että
lihatuotelähetys on tämän direktiivin säännösten mukainen; terveysto-distus olisi säilytettävä, jotta tietynlaisen lihan määräpaikka voitaisiintarkastaa,
tässä yhteydessä olisi sovellettava kolmansista maista yhteisöön tuota-
vien tuotteiden eläinlääkärin tarkastusten järjestämistä koskevista
periaatteista 10 päivänä joulukuuta 1990 annetussa neuvoston direktii-vissä 90/675/ETY (
4) esitettyjä sääntöjä, periaatteita ja
turvatoimenpiteitä,
jäsenvaltioiden välisen kaupan yhteydessä olisi myös sovellettava
sisämarkkinoiden toteuttamiseksi yhteisön sisäisessä kaupassa tehtä-1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 3
(1) EYVL N:o L 148, 28.6.1968, s. 24. Asetusta on muutettu viimeksi asetuk-
sella (ETY) N:o 3577/90 (EYVL N:o L 353, 17.12.1990, s. 23)
(2) EYVL N:o L 282, 1.11.1975, s. 1. Asetusta on muutettu viimeksi asetuksella
(ETY) N:o 1249/89 (EYVL N:o L 129, 11.5.1989, s. 12)
(3) EYVL N:o L 289, 7.10.1989, s. 1. Asetusta on muutettu asetuksella (ETY)
N:o 3577/90 (EYVL N:o L 353, 17.12.1990, s. 23)
(4) EYVL N:o L 373, 31.12.1990, s. 1▼M18
▼M18
vistä eläinlääkärintarkastuksista 11 päivänä joulukuuta 1989 annetussa
neuvoston direktiivissä 89/662/ETY (1) vahvistettuja sääntöjä, ja
komission tehtäväksi olisi annettava eräiden tämän direktiivin
täytäntöönpanoon liittyvien toimenpiteiden toteuttaminen; tätä vartenolisi säädettävä menettelyistä komission ja jäsenvaltioiden välisentiiviin ja tehokkaan yhteistyön aikaansaamiseksi pysyvässä eläinlääk-intäkomiteassa,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1 Tässä direktiivissä säädetään terveyttä koskevista säännöistä kotie-
läiminä pidettävistä nautaeläimistä (mukaan lukien lajit Bubalus
bubalisjaBison bison ), sioista, lampaista ja vuohista sekä kotieläiminä
pidettävistä kavioeläimistä saatavan ihmisravinnoksi tarkoitetun tuoreenlihan tuotannossa ja markkinoille saattamisessa.
2 Tätä direktiiviä ei sovelleta vähittäismyyntiliikkeissä tai myynti-
pisteiden yhteydessä olevissa tiloissa suoritettavaan tuoreen lihan
leikkaamiseen ja varastointiin, jos leikkaaminen ja varastointi suorite-
taan yksinomaan kuluttajalle suoraan tuolla paikalla tapahtuvaamyyntiä varten.
3 Tätä direktiiviä sovelletaan rajoittamatta jauhettua lihaa koskevien
yhteisön erityisten sääntöjen soveltamista.
4 Tämä direktiivi ei vaikuta perustamissopimuksen yleisten
määräysten mukaisesti mahdollisesti määrättyihin kavioeläinten lihanvähittäismyyntiä koskeviin rajoituksiin.
2 artikla
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
a) ”lihalla” kaikkia kotieläiminä pidettävien nautaeläinten (mukaan
lukien lajit Bubalus bubalis jaBison bison ), sikojen, lampaiden,
vuohien ja kavioeläinten ihmisravinnoksi soveltuvia osia,
b) ”tuoreella lihalla” lihaa, mukaan lukien tyhjiöpakkaukseen tai
suojakaasupakkaukseen kääritty liha, jolle ei ole suoritettu muutakäsittelyä kuin kylmäkäsittely säilyvyyden varmistamiseksi,
c) ”luulihalla” lihaa, joka on saatu mekaanisin keinoin lihaa sisältä-
vistä luista lukuun ottamatta pään luita, raajojen luita etupolvi- jakinnernivelten alapuolelta sekä sikojen häntäluita, ja joka on tarkoi-
tettu direktiivin 77/99/ETY 6 artiklan mukaisesti hyväksyttyjä
laitoksia varten (
2),
d) ”ruholla” teuraseläimen koko ruumista verenlaskun, sisäelinten
poiston ja raajojen poiston etupolvi- ja kinnernivelistä, pään,
hännän ja utareiden poiston, sekä nautaeläinten, lampaiden, vuohienja kavioeläinten osalta nylkemisen jälkeen. Sikojen osalta raajojenpoistosta etupolvi- ja kinnernivelistä ja pään poistosta voidaankuitenkin luopua, jos liha on tarkoitettu käsiteltäviksi direktiivin
77/99/ETY mukaisesti,
e) ”sivutuotteilla” muuta kuin d kohdassa määriteltyä ruhoon kuuluvaa
tuoretta lihaa, vaikka se jäisi luonnollisesti ruhon yhteyteen,
f) ”sisäelimillä” rinta-, vatsa- ja lantio-ontelon elimiä mukaan lukien
henki- ja ruokatorvi,
g) ”virkaeläinlääkärillä” jäsenvaltion toimivaltaisen keskusvirano-
maisen nimittämää eläinlääkäriä,
h) ”lähettäjämaalla” jäsenvaltiota, josta tuore liha lähetetään,1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 4
(1) EYVL N:o L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktiiviä on muutettu direktiivillä 90/
675/ETY (EYVL N:o L 373, 31.12.1990, s. 1)
(2) EYVL N:o L 26, 31.1.1977, s. 35. Direktiiviä on viimeksi muutettu direktii-
villä 89/662/ETY (EYVL N:o L 395, 30.12.1989, s. 13)
▼M18
i) ”määrämaalla” jäsenvaltiota, johon tuore liha lähetetään toisesta
jäsenvaltiosta,
j) ”kuljetusvälineellä” moottoriajoneuvojen, kiskoilla liikkuvien kulk-
uneuvojen ja ilma-alusten rahdinkuljetukseen tarkoitettuja osia sekä
laivojen ruumia, tai maitse, meritse tai ilmateitse kuljetettaviksitarkoitettuja kontteja,
k) ”laitoksella” hyväksyttyä teurastamoa, hyväksyttyä leikkaamoa tai
hyväksyttyä kylmävarastoa tai yksikköä, jossa on useita tällaisialaitoksia,
l) ”käärimisellä” tai ”kääreellä” tuoreen lihan suojaamista käyttämällä
käärettä tai astiaa, joka on suoraan kosketuksessa kyseiseen tuoree-
seen lihaan ja käärettä tai astiaa sinänsä,
m) ”pakkaamisella” tai ”pakkauksella” käärityn tuoreen lihan sijoitta-
mista toiseen astiaan ja jälkimmäistä astiaa sinänsä,
n) ”hätäteurastuksella” kaikkia teurastuksia, jotka eläinlääkäri määrää
suoritettaviksi onnettomuuden tai vakavien fysiologisten tai toimin-nallisten häiriöiden vuoksi. Hätäteurastus voidaan suorittaa
teurastamon ulkopuolella, jos eläinlääkäri katsoo, että eläimen
kuljetus on mahdotonta tai että se voisi aiheuttaa eläimelle tarpeet-tomia kärsimyksiä.
3 artikla
1 Jäsenvaltioiden on huolehdittava:
A. ruhojen, puoliruhojen tai korkeintaan kolmeen kappaleeseen leikat-
tujen puoliruhojen sekä neljännesruhojen osalta, että
a) ne ovat peräisin liitteessä I olevassa I ja II luvussa säädetyt edel-
lytykset täyttävästä ja 10 artiklan mukaisesti hyväksytystä javalvotusta teurastamosta tai 4 artiklan mukaisesti erityisestihyväksytystä teurastamosta,
b) ne ovat peräisin teuraseläimestä, jolle virkaeläinlääkäri on suor-
ittanutante mortem -tarkastuksen liitteessä I olevan VI luvun
mukaisesti, ja jonka on tällaisen tarkastuksen tuloksena todettu
sopivan teurastettavaksi tämän direktiivin mukaisesti,
c) niitä on käsitelty tyydyttävissä hygieniaolosuhteissa liitteessä I
olevan V ja VII luvun mukaisesti,
d) virkaeläinlääkäri on suorittanut niille post mortem -tarkastuksen
liitteessä I olevan VIII luvun mukaisesti, eikä niissä esiinnymuutoksia lukuun ottamatta avoruhjeita, jotka ovat syntyneet
juuri ennen teurastusta, tai paikallisia epämuodostumia tai
muutoksia jos todetaan, tarvittaessa asianmukaisin laboratorioko-kein, että nämä muutokset tai epämuodostumat eivät tee ruhoa jateurastuksen sivutuotteita ihmisravinnoksi kelpaamattomiksi taiihmisen terveydelle vaarallisiksi,
e) niissä on liitteessä I olevan XI luvun mukainen terveysmerkintä,
f) niiden mukana on kuljetuksen ajan:
i) kesäkuun 30 päivään 1993 asti, virkaeläinlääkärin lastaushet-
kellä antama, muodoltaan ja sisällöltään liitteessä V esitetynmallin mukainen terveystodistus, joka on laadittava ainakinmäärämaan virallisella kielellä tai virallisilla kielillä.Todistus on laadittava yhdelle paperiarkille,
ii) alkaen 1 päivästä heinäkuuta 1993 virkaeläinlääkärin
hyväksymä kaupallinen asiakirja, jonka on:
— liitteessä I olevan X luvun 50 kohdassa vahvistettujen
yksityiskohtaisten tietojen, mukaan lukien pakastetunlihan pakastuskuukausi ja -vuosi, lisäksi sisällettäväkoodinumero, jonka avulla virkaeläinlääkäri voidaan
tunnistaa,
— oltava vastaanottajalla tallessa vähintään yhden vuoden
ajan, jotta se voidaan esittää pyynnöstä toimivaltaiselleviranomaiselle,1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 5
▼A3
— Ruotsiin ja Suomeen tarkoitetun lihan osalta sisällettävä
yksi liitteessä IV olevan IV osan kolmannessa luetelma-kohdassa määrätyistä maininnoista,
iii) liitteessä I olevan XI luvun mukainen terveystodistus sell-
aisen lihan osalta, joka on peräisin rajoitusten alaisellaalueella sijaitsevasta teurastamosta, tai lihan, joka on tarkoi-tettu lähetettäväksi toiseen jäsenvaltioon kolmannen maankautta sinetöidyssä kuorma-autossa.
Yksityiskohtaiset säännöksetiialakohdan täytäntöönpanosta ja
erityisesti koodinumeroiden jakamisesta sekä yhden taiuseamman virkaeläinlääkärien tunnistusluettelon laatimisesta,annetaan 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen,
g) ne on varastoitu post mortem -tarkastuksen jälkeen liitteessä I
olevan XIV luvun mukaisesti tyydyttävissä hygieniaolosuhteissa10 artiklan mukaisesti hyväksytyissä ja liitteessä I olevan Xluvun mukaisesti valvotuissa laitoksissa,
h) ne on kuljetettu tyydyttävissä hygieniaolosuhteissa liitteessä I
olevan XV luvun mukaisesti,
B. edellä A alakohdassa tarkoitettua pienempien palojen tai luutto-
maksi leikatun lihan osalta, että:
a) ne on leikattu luuttomaksi tai muutoin leikattu liitteessä I
olevassa I ja III luvussa määrätyt edellytykset täyttävässä ja 10artiklan mukaisesti hyväksytyssä ja valvotussa leikkaamossa,
b) ne on leikattu luuttomaksi tai muutoin leikattu ja käsitelty liit-
teessä I olevan IX luvun mukaisesti, ja ne on saatu:
— tuoreesta lihasta, joka täyttää A kohdassa vahvistetut vaati-
mukset, lukuun ottamatta h alakohdassa tarkoitettujavaatimuksia, ja joka on kuljetettu liitteessä I olevan XVluvun mukaisesti, tai
— tuoreesta lihasta, joka on tuotu kolmansista maista direktiivin
90/675/ETY säännösten mukaisesti,
c) ne on varastoitu liitteessä I olevan XIV luvun mukaisissa olosuh-
teissa 10 artiklan mukaisesti hyväksytyissä ja liitteessä I olevan
X luvun mukaisesti valvotuissa laitoksissa,
d) virkaeläinlääkäri on tarkastanut ne liitteessä I olevan X luvun
mukaisesti,
e) ne täyttävät liitteessä I olevassa XII luvussa vahvistetut
käärimis- ja pakkaamisvaatimukset,
f) ne täyttävät A alakohdan c, e, f ja h alakohdan vaatimukset,
C. että sivutuotteet ovat peräisin hyväksytystä teurastamosta tai hyväk-
sytystä leikkaamosta. Kokonaisten sivutuotteiden on täytettävä A jaB alakohdan vaatimukset. Viipaloitujen sivutuotteiden on täytettävä
B alakohdan vaatimukset.
Sivutuotteita ei saa viipaloida lukuun ottamatta nautaeläinten
maksoja, jos nämä maksat viipaloidaan hyväksytyssä leikkaamossa.Neuvosto voi päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksestatämän poikkeuksen laajentamisesta muiden eläinlajien maksoihin,
D. sellaisen tuoreen lihan osalta, jota on säilytetty tämän direktiivin
mukaisesti jonkin jäsenvaltion hyväksymässä kylmävarastossa, jajota ei sen jälkeen ole käsitelty millään tavalla paitsi varastoinninyhteydessä, että:
a) se täyttää A alakohdan c, e, g ja h alakohdan sekä B ja C
alakohdan vaatimukset tai on kolmansista maista direktiivin 90/675/ETY mukaisesti tuotua tuoretta lihaa,
b) sen mukana on määräpaikkaan tapahtuvan kuljetuksen aikana A
alakohdan f alakohdassa tarkoitettu kaupallinen asiakirja taitodistus.
Silloin kun lihan mukana on oltava todistus, sen täyttää virkae-
läinlääkäri tuoreen lihaerän mukana olevien terveystodistusten1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 6
▼M18
▼M18
perusteella lihan varastoinnin yhteydessä, ja maahantuonnin yhtey-
dessä hänen on todettava tuoreen lihan alkuperä,
E. tämän direktiivin mukaisesti tuotetun sellaisen tuoreen lihan osalta,
jota on säilytetty neuvoston direktiivin 72/462/ETY (1) mukaisesti
hyväksytyssä kolmannen maan kylmävarastossa tullin valvonnanalaisena, ja jota ei senjälkeen ole käsitelty millään tavalla paitsivarastoinnin yhteydessä, että:
a) se täyttää A, B ja C alakohdan vaatimukset,
b) se täyttää erityiset takuut, jotka koskevat säilytys- ja kuljetusvaa-
timusten noudattamisen tarkastamista ja todentamista,
c) sen mukana on 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen
laadittavaa mallia vastaava todistus.
Tarkastuksia, säilytys- ja kuljetusvaatimusten noudattamisen toden-
tamista ja todistuksen antamista koskevat erityiset takuut annetaan16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
2 Mitä 1 kohdassa säädetään, ei kuitenkaan sovelleta:
a) tuoreeseen lihaan, joka on tarkoitettu muuhun käyttöön kuin ihmis-
ravinnoksi,
b) näyttelyyn, erityistutkimuksiin tai analyysiin tarkoitettuun tuoree-
seen lihaan, jos virallisella valvonnalla voidaan varmistaa, ettälihaa ei käytetä ihmisravinnoksi, ja kun näyttely on päättynyt taikun erityistutkimukset tai analyysi on suoritettu, liha hävitetäänlukuun ottamatta sitä, joka käytettiin analyysitarkoituksiin,
c) tuoreeseen lihaan, joka on tarkoitettu yksinomaan kansainvälisten
järjestöjen käyttöön,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansanterveyttä koskevien yhteisten
säännösten soveltamista.
4 artikla
A. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että jos 31 päivänä joulukuuta
1991►
A3, paitsi Itävallan, Ruotsin ja Suomen osalta, joissa
kyseinen päivämäärä on 31 päivä joulukuuta 1993, ◄toiminnassa
olevat teurastamot, jotka käsittelevät korkeintaan 12 eläinyk-
sikköä (a) viikossa ja korkeintaan 600 eläinyksikköä vuodessa,
eivät täytä liitteen I vaatimuksia, niihin sovelletaan 1 päivästätammikuuta 1993 ►
A3, paitsi Itävallan, Ruotsin ja Suomen osalta,
joissa kyseinen päivämäärä on 1 päivä tammikuuta 1995, ◄alkaen
seuraavia vaatimuksia:
1. Niiden on oltava erityisen eläinlääkinnällisen rekisteröinnin
alaisia, ja niillä on oltava erityinen hyväksyntänumero, johonsisältyy viittaus paikalliseen valvontayksikköön.
Jotta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat hyväksyä
laitoksen:
a) sen on täytettävä liitteessä II vahvistetut hyväksynnän edelly-
tykset,
b) teurastamon johtajan, omistajan tai tämän edustajan on
pidettävä kirjaa:
— laitokseen tulevista eläimistä ja sieltä lähtevistä teurastuk-
sesta saatavista tuotteista,
— suoritetuista tarkastuksista,
— noiden tarkastusten tuloksista.
Nämä tiedot on pyynnöstä toimitettava toimivaltaiselle vira-
nomaiselle,1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 7
(1) EYVL N:o L 302, 31.12.1972, s. 28. Direktiiviä on viimeksi muutettu direk-
tiivillä 91/69/ETY (EYVL N:o L 46, 19.2.1991, s. 37)
(a) Nauta- ja kavioeläimet: 1,0 eläinyksikköä
Siat: 0,33 eläinyksikköä
Lampaat: 0,15 eläinyksikköä
▼M18
c) teurastamon on ilmoitettava eläinlääkintäviranomaiselle teur-
astusajankohta ja eläinten määrä ja alkuperä, jotta tämä voisuorittaa ante mortem -tarkastuksen liitteessä I olevan VI
luvun mukaisesti joko tilalla tai juuri ennen teurastusta,
d) virkaeläinlääkärin tai tämän apulaisen on oltava läsnä teuras-
tuksen aikana liitteessä I olevassa V, VII ja VIII luvussavahvistettujen hygieniasääntöjen noudattamisen varmistami-
seksi.
Jos virkaeläinlääkäri ei voi olla läsnä teurastuksen aikana,
lihaa ei saa viedä pois laitoksesta ennen kuin virkaeläinlääkärion suorittanut post mortem -tarkastuksen, jonka on tapahdut-
tava teurastuspäivänä,
e) toimivaltaisen viranomaisen on valvottava laitoksesta peräisin
olevan lihan jakeluketjua ja ihmisravinnoksi kelpaamatto-maksi todettujen tuotteiden asianmukaista merkitsemistä sekäniiden määräpaikkaa ja myöhempää käyttöä.
Jäsenvaltioiden on laadittava luettelo laitoksista, joihin sovel-
letaan tällaisia poikkeuksia ja toimitettava se ja siihenmahdollisesti tehdyt lisäykset komissiolle.
f) toimivaltaisen viranomaisen on huolehdittava, että e alakoh-
dassa tarkoitetuista laitoksista peräisin oleva tuore liha on
merkitty leimoin, jotka on hyväksytty tuohon tarkoitukseen
16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, ja joista käyilmi sen terveysvalvontayksikön hallinnollinen alue, jonkapiiriin laitos kuuluu.
2. Toimivaltainen viranomainen voi myös myöntää poikkeuksia liit-
teen II mukaisesti sellaisille leikkaamoille, jotka eivät sijaitse
hyväksytyssä laitoksessa, ja jotka tuottavat korkeintaan kolmetonnia viikossa.
Liitteessä I olevan VII ja IX luvun ja X luvun 48 kohdan
määräyksiä ei sovelleta 1 alakohdassa tarkoitetuissa laitoksissa
suoritettavaan säilytykseen ja leikkaamiseen.
3. Liha, jonka katsotaan täyttävän tässä direktiivissä säädetyt
hygienia- ja terveystarkastusvaatimukset, on merkittävä leimalla,josta käy ilmi alkuperälaitoksesta vastaavan terveysvalvontayk-sikön toimialue.
Tämän leiman malli määritellään 16 artiklassa säädettyä menet-
telyä noudattaen.
4. Tässä artiklassa tarkoitetuista laitoksista peräisin oleva liha on:
i) myytävä paikallisesti tuoreena tai käsiteltynä vähittäismyyjille
tai kuluttajille esipakkaamattomana tai -käärimättömänä,
ii) kuljetettava laitoksesta vastaanottajalle hygienisissä kuljetuso-
losuhteissa.
B. Tarvittaessa uudet laitokset voidaan tämän direktiivin liitteessä I
määrätyistä rakenne- ja perusrakennevaatimusten estämättähyväksyä 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, jos Akohdan vaatimukset täyttyvät.
C. Komission eläinlääkintäasiantuntijat voivat yhdessä toimivaltaisten
kansallisten viranomaisten kanssa ja sikäli kun se on tarpeen tämänartiklan yhdenmukaista soveltamista varten suorittaa tarkastuksiaedustavassa määrässä laitoksia, joihin sovelletaan tässä artiklassasäädettyjä vaatimuksia.
D. Yksityiskohtaiset säännökset tämän artiklan täytäntöönpanosta
annetaan 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
E. Neuvosto tarkastelee tämän artiklan säännöksiä 1 päivään tammi-
kuuta 1998 mennessä komission kertomuksen perusteella.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 8
▼M18
5 artikla
1 Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että virkaeläinlääkäri julistaa
ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi:
a) lihan, joka on peräisin eläimistä:
i) joissa on, rajoittamatta direktiivin 90/425/ETY (1) liitteessä C
esitetyn sairausluettelon soveltamista, todettu jokin seuraavistasairauksista:
— yleistynyt aktinobasilloosi tai aktinomykoosi,
— ritinärutto,
— yleistynyt tuberkuloosi,
— yleistynyt lymfadeniitti,
— räkätauti,
— raivotauti,
— jäykkäkouristus,
— akuutti salmonelloosi,
— akuutti luomistauti,
— sikaruusu,
— botulismi,
— septikemia, pyemia, toksemia tai viremia,
ii) joissa on merkkejä akuutista keuhkokuumeesta, keuhkopussin-
tulehduksesta, vatsakalvontulehduksesta, kohtutulehduksesta,utaretulehduksesta, niveltulehduksesta, sydänpussintulehduk-
sesta, suolistotulehduksesta tai aivo-selkäydintulehduksesta,
joka on todettu yksityiskohtaisella tutkimuksella, jota mahdolli-sesti täydentää bakteriologinen tutkimus ja farmakologisestivaikuttavien aineiden jäämien tutkimus.
Jos näiden erityistutkimusten tulokset kuitenkin ovat hyväk-
syttäviä, ruhot todetaan ihmisravinnoksi kelpaaviksi, kunravinnoksi kelpaamattomat osat on poistettu,
iii) joissa on seuraavia loistauteja: yleistynyt sarkokysta-infektio,
yleistynyt kystikerkoosi, trikinoosi,
iv) jotka ovat kuolleita, kuolleena syntyneitä tai syntymättömiä,
v) jotka on teurastettu liian nuorena ja joiden liha on vetinen,
vi) joissa on merkkejä kuihtumisesta tai pitkälle kehittyneestä
anemiasta,
vii) joissa on useita kasvaimia, paiseita tai vakavia vammoja ruhon
eri osissa tai eri sisäelimissä,
b) sellaisten eläimien lihan:
i) joiden tuberkuliinikoereaktio on positiivinen tai epäselvä ja
joista liitteessä I olevan VIII luvun 41 kohdan G alakohdanmukaisesti suoritettu tutkimus on paljastanut vain paikallisiatuberkuloosimuutoksia useissa elimissä tai useissa ruhon osissa.
Jos tuberkuloosimuutos kuitenkin havaitaan saman elimen tai
ruhon osan imusolmukkeissa, vain tämä elin tai ruhon osa jasiihen liittyvät imusolmukkeet todetaan ihmisravinnoksi kelpaa-mattomiksi,
ii) joiden bruselloosikoereaktio on positiivinen tai epäselvä, ja
akuuttia tulehdusta osoittavat muutokset tukevat tätä.
Vaikka tällaisia muutoksia ei havaittaisi, utareet, sukuelimet ja
veri on kuitenkin todettava ihmisravinnoksi kelpaamattomiksi,
c) — ruhon osat, joissa on merkkejä laajoista serooseista tai hemorra-
gisista infiltraatioista, paikallisista paiseista taikontaminaatiosta,
— sivutuotteet ja sisäelimet joissa on tulehduksen, loisten tai
trauman aiheuttamia patologisia muutoksia,1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 9
(1) EYVL N:o L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktiiviä on viimeksi muutettu direk-
tiivillä 91/174/ETY (EYVL N:o L 85, 5.4.1991, s. 37)
▼M18
d) lihan:
— joka on kuumeisesta eläimestä,
— jossa on vakavia muutoksia värin, hajun, koostumuksen tai
maun osalta,
e) kun virkaeläinlääkäri on todennut, että ruhossa tai sivutuotteessa on
juustomainen imusolmuketulehdus tai jokin muu märkivä tila, ja
ettei mainittu tila ole yleistynyt tai siihen ei liity kuihtumista:
i) elimen ja sen imusolmukkeet, jos edellä mainittu muutos tode-
taan tuon elimen tai imusolmukkeen pinnalla tai sisällä,
ii) kaikissa tapauksissa, joita i alakohta ei koske, muutoskohdan ja
sellaiset sitä ympäröivät osat, jotka eläinlääkäri pitää tarpeelli-sena hylätä ottaen huomioon muutoksen ikä ja aste, ja että vain
vanhoja täysin koteloituneita muutoksia voidaan pitää inaktiivi-
sina,
f) lihan, joka on peräisin pistokohdan alueelta,
g) kun virkaeläinlääkäri on todennut, että koko ruhossa tai jossakin
sen osassa tai jossakin sivutuotteessa esiintyy jokin muu kuin edelläolevissa kohdissa tarkoitettu tauti tai tila, koko ruhon ja sivutuotteettai sellaiset niiden pienemmät osat, jotka tämä pitää tarpeellisenahylätä,
h) ruhot, joiden sivutuotteille ei ole suoritettu post mortem -tarkas-
tusta,
i) eläimen veren, kun eläimen liha on todettu ihmisravinnoksi kelpaa-
mattomaksi edeltävien kohtien mukaisesti, ja veren, jonka mahansisältötai muut aineet ovat saastuttaneet,
j) eläinten lihan, kun näille on annettu:
i) direktiivien 81/602/ETY (
1) ja 88/146/ETY (2) mukaisesti kiel-
lettyjä aineita,
ii) tuotteita, jotka todennäköisesti tekevät lihan vaaralliseksi tai
haitalliseksi ihmisten terveydelle, ja joista on tehtävä päätös 16artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, kun on hankittu
eläinlääkintäalan tiedekomitean lausunto.
iii) mureuttajia,
k) lihan, joka sisältää jäämiä aineista, joiden käyttöon sallittu direk-
tiivin 81/602/ETY 4 artiklassa ja direktiivin 88/146/ETY 2 ja 7artiklassa säädettyjen poikkeusten mukaisesti, lääkeaineiden, anti-bioottien, torjunta-aineiden tai muiden haitallisten tai tuoreen lihan
nauttimisen ihmisten terveydelle todennäköisesti vaaralliseksi tai
haitalliseksi tekevien aineiden jäämiä, jos tällaiset jäämät ylittävätyhteisön säännöissä vahvistetut sallittujen poikkeamien tasot,
l) lihan, joka on saastunut tai muuttunut; siinä määrin kuin siitä
päätetään 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen eläinlääkin-täalan tiedekomitean annettua lausuntonsa,
m) yli kaksivuotiaiden eläinten maksan ja munuaiset, kun eläimet ovat
peräisin alueilta, joista direktiivin 86/469/ETY (
3) 4 artiklan mukai-
sesti hyväksyttyjen suunnitelmien täytäntöönpano on paljastanutkorkeita raskasmetallipitoisuuksia,
n) lihan, joka on käsitelty ionisoivalla tai ultravioletilla säteilyllä,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön mahdollisten säteily-
tyssäännösten noudattamista,
o) lihan, jossa on voimakas sukupuolihaju.
2 Erityisesti tuberkuloosin, luomistaudin ja salmonelloosin osalta
voidaan 1 kohtaan tehdä lisäyksiä tai muutoksia 16 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen eläinlääkintäalan tiedekomitean annettua lausun-tonsa.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 10
(1) EYVL N:o L 222, 7.8.1981, s. 32. Direktiiviä on viimeksi muutettu direktii-
villä 85/358/ETY (EYVL N:o L 191, 23.7.1985, s. 46)
(2) EYVL N:o L 70, 16.3.1988, s. 16
(3) EYVL N:o L 275, 26.9.1986, s. 36
▼A3
3. Kunnes 2 kohdassa säädetyt yhteisön säännökset annetaan, Ruot-
siin ja Suomeen tarkoitettuun lihaan sovelletaan salmonellan osaltaseuraavia sääntöjä:
a) lihalähetyksille on suoritettu mikrobiologinen testi pistokokein alku-
perälaitoksessa neuvoston komission ehdotuksesta ennenliittymissopimuksen voimaantulopäivää vahvistamia sääntöjänoudattaen;
b) i) edellä a alakohdassa tarkoitettua testiä ei suoriteta lihalähetyk-
sille, jotka on tarkoitettu laitokseen pastörointia, sterilointia tai
vaikutukseltaan vastaavaa käsittelyä varten;
ii) kolmen vuoden siirtymäkauden ajan liittymissopimuksen
voimaantulopäivästä i alakohdassa mainittuun lihaan sovelletaankuitenkin sääntöjä, joista määrätään Ruotsin ja Suomen sovelta-missa toimintaohjelmissa. Tässä suhteessa kyseistä lihaakoskevat samat toimenpiteet kuin sovellettavat toimenpiteet
Ruotsista ja Suomesta peräisin olevaan lihaan. Ennen kyseisen
kolmen vuoden ajanjakson päättymistä tätä säännöstä tarkastel-laan uudelleen ja muutetaan tarvittaessa 16 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen;
c) edellä a alakohdassa tarkoitettua testiä ei suoriteta lihalle, joka on
peräisin laitoksesta, joka kuuluu 16 artiklassa säädettyä menettelyänoudattaen 4 kohdassa tarkoitettua ohjelmaa vastaavaksi tunnustetunohjelman piiriin.
4. Edellä 3 kohdassa säädettyjä takeita sovelletaan vasta sen jälkeen,
kun komissio on hyväksynyt Ruotsin ja Suomen esittämät toimintaoh-jelmat. Komission päätökset on tehtävä ennen liittymissopimuksenvoimaantulopäivää, jotta toimintaohjelmia ja 3 kohdassa säädettyjä
takeita voidaan soveltaa liittymissopimuksen voimaantulopäivästä.
6 artikla
1 Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että:
a) edellä 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdan ja 5 artiklan 2
kohdan säännösten noudattamista rajoittamatta, 3 artiklassa tarkoi-tettu tuore sianliha tai hevosenliha kylmäkäsitellään direktiivin 77/
96/ETY (
1) liitteen IV mukaisesti, jos sitä ei ole tutkittu trikinoosin
varalta sanotun direktiivin liitteen I mukaisesti,
b) liha, joka on peräisin
i) siitoskarjuista,
ii) salakarjuista ja hermafrodiiteista,
iii) edellä 5 artiklan 1 kohdan o alakohdan säännöksiä rajoittamatta,
kastroimattomista karjuista, joiden ruhon paino on yli 80 kiloa,paitsi jos laitos pystyy 16 artiklassa säädettyä menettelyänoudattaen tunnustetulla menetelmällä tai, jos tällaista mene-telmää ei ole, kyseisen toimivaltaisen viranomaisentunnustamalla menetelmällä takaamaan, että ruhot, joissa on
voimakas karjun haju, voidaan tunnistaa,
merkitään päätöksessä 84/371/ETY (
2) määrätyllä erityismerkinnällä
ja käsitellään jollakin direktiivissä 77/99/ETY säädetyistä tavoista,
c) luuliha lämpökäsitellään direktiivin 77/99/ETY mukaisesti,
d) ihmisravinnoksi kelpaamattomien osien poiston jälkeen tuore liha ja
sivutuotteet, jotka ovat peräisin eläimistä, joissa on Cysticercus
bovistaiCysticercus cellulosae - loistartunta, joka ei ole levinnyt
koko elimistöön, kylmäkäsitellään 16 artiklassa säädetyn menettelynmukaisesti hyväksyttyä menetelmää käyttäen,1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 11
(1) EYVL N:o L 26, 31.1.1977, s. 67. Direktiiviä viimeksi muutettu komission
direktiivillä 89/321/ETY (EYVL N:o L 133, 17.5.1989, s. 33)
(2) EYVL N:o L 196, 26.7.1984, s. 46▼M18
▼M18
e) hätäteurastettujen eläinten käyttöihmisravinnoksi voidaan sallia
vain paikallisesti ja vain jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
— alkuperätila ei ole eläintautirajoitusten alainen,
— eläinlääkäri on suorittanut eläimelle ennen teurastusta ante
mortem -tarkastuksen 3 artiklan 1 kohdan A alakohdan b
alakohdan mukaisesti,
— eläin on teurastettu tainnutuksen jälkeen, siitä on laskettu veri ja
mahdollisesti poistettu sisäelimet tainnutuspaikalla; eläinlääkärivoi erityistapauksissa luopua tainnutusvaatimuksesta ja sallia
ampumisen,
— teurastettu eläin, josta on laskettu veri, kuljetetaan mahdolli-
simman pian teurastuksen jälkeen tyydyttävissähygieniaolosuhteissa tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttyyn
teurastamoon. Jos teurastettua eläintä ei voida tunnin kuluessa
viedä tällaiseen teurastamoon, se on kuljetettava kontissa taikuljetusvälineessä, jonka lämpötila pidetään 0-4 ºC:ssä. Jossisäelimiä ei ole poistettu teurastuksen yhteydessä, ne on poistet-tava viimeistään kolmen tunnin kuluessa teurastuksesta; jos
sisäelinten poisto suoritetaan tainnutuspaikalla, sisäelimet on
lähetettävä ruhon mukana teurastamoon,
— teurastamoon kuljetuksen aikana teurastetun eläimen mukana on
teurastuksen määränneen eläinlääkärin antama todistus, jossa
todetaan ante mortem -tarkastuksen tulos, verenlaskun oikea
suorittaminen, teurastusaika ja eläimelle mahdollisesti suoritettukäsittely ja tarvittaessa sisäelinten tarkastuksen tulos; tämäntodistuksen on oltava 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudat-taen laadittavan mallin mukainen,
— teurastetun eläimen ruhoa käsitellään siten, että se ei joudu
kosketuksiin ihmisravinnoksi tarkoitettujen ruhojen ja sivutuot-teiden kanssa siihen asti kunnes se 3 artiklan 1 kohdan A
alakohdan d alakohdan mukaisessa post mortem -tarkastuksessa
ja tarvittaessa sitä täydentävissä bakteriologisissa tutkimuksissatodetaan kokonaan tai osittain ihmisravinnoksi kelpaavaksi,
f) eläintautirajoitusten alaiselta alueelta peräisin olevaa lihaa koskevat
erityismääräykset, joista päätetään tapauskohtaisesti 16 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen,
g) edellä olevissa alakohdissa säädetty käsittely suoritetaan alkuperälai-
toksessa tai jossakin muussa virkaeläinlääkärin nimeämässälaitoksessa,
h) liha on merkitty 4 artiklan A kohdan 3 alakohdassa säädetyllä
leimalla.
2 Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta 1
päivään heinäkuuta 1992 mennessä niistä yhteisön alueen osista, joilla
voidaan poiketa 1 kohdan a alakohdan vaatimuksista kun:
— epidemiologisin tutkimuksin todetaan, että alueella ei esiinny triki-
noosia,
— eläviin eläimiin ja teurastettuihin eläimiin sovelletaan tehokasta
tutkimus- ja valvontamenetelmää.
7 artikla
1 Jäsenvaltioiden on varmistettava, että:
a) ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi todettu liha voidaan selvästi
erottaa ihmisravinnoksi kelpaavaksi todetusta lihasta,
b) ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi todettua lihaa käsitellään direk-
tiivin 90/667/ETY (
1) mukaisesti.
2 Yksityiskohtaiset säännökset tämän artiklan täytäntöönpanosta
annetaan tarvittaessa 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 12
(1) EYVL N:o L 363, 27.12.1990, s. 51
▼M18
8 artikla
1 Eläimet tai niiden liha on tutkittava jäämien varalta, jos terveystar-
kastuksen tulosten perusteella virkaeläinlääkäri epäilee, että jäämiäesiintyy, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 86/469/ETYsäännösten noudattamista.
Tällä tutkimuksella on tarkastettava, onko lihassa farmakologisesti
vaikuttavien aineiden ja niiden muuntumistuotteiden jäämiä, tai jäämiämuista lihaan siirtyneistä aineista, jotka todennäköisesti ovat ihmisten
terveydelle haitallisia.
Jos tutkitussa lihassa on sellaisia määriä jäämiä, että ne ylittävät sallitut
raja-arvot, se on todettava ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi.
Nämä jäämätutkimukset on suoritettava hyväksyttyjen ja tieteellisesti
tunnustettujen, erityisesti yhteisön säännöissä tai muissa kansainväli-sissä määräyksissä säädettyjen menetelmien mukaisesti.
Näiden jäämätutkimusten tuloksia 16 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen vahvistetuin vertailumenetelmin on oltava mahdollistaarvioida.
Jäljempänä 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen kussakin
jäsenvaltiossa on nimettävä vähintään yksi vertailulaboratorio suoritta-maan jäämätutkimuksia.
2 Neuvosto vahvistaa komission ehdotuksesta muiden kuin
neuvoston direktiivissä 86/363/ETY (
1) ja neuvoston asetuksessa
(ETY) N:o 2377/90 (2) säädettyjen lihaan siirtyvien ja ihmiselle
todennäköisesti haitallisten aineiden suurimmat sallitut määrät.
9 artikla
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että:
i) vähintään yksi virkaeläinlääkäri on läsnä 10 artiklan mukaisesti
hyväksytyssä teurastamossa koko ante mortem japost mortem
-tarkastusten ajan,
ii) virkaeläinlääkäri käy vähintään kerran päivässä 10 artiklan mukai-
sesti hyväksytyssä leikkaamossa silloin kun siellä työskennellään
lihan parissa laitoksen hygieniaolosuhteiden ja laitokseen tuotavanja sieltä pois vietävän tuoreen lihan kirjanpidon tarkastamiseksi,
iii) virkaeläinlääkäri käy säännöllisesti kylmävarastossa.
Virkaeläinlääkäriä voivat avustaa tämän alaisuudessa ja vastuulla
toimivat avustajat:
a)ante mortem -tarkastuksessa, jossa apulaisen tehtäviin kuuluu
eläinten alustavan tarkastuksen suorittaminen ja puhtaasti käytännöl-lisissä tehtävissä avustaminen,
b)post mortem -tarkastuksessa sillä edellytyksellä, että virkae-
läinlääkäri todella pystyy valvomaan avustajien työtä paikalla,
c) leikatun ja varastoidun lihan terveysvalvonta,
d) hyväksyttyjen laitosten tarkastus ja valvonta 10 artiklan mukaisesti.
Neuvosto vahvistaa komission ehdotuksesta 1 päivään tammikuuta
1992 mennessä virkaeläinlääkärin apuna toimivien avustajien enim-
mäismäärän. Määrän on oltava riittävän pieni, jotta virkaeläinlääkäri
voi suorittaa tehokasta valvontaa post mortem -tarkastuksen aikana.
Vain liitteen III vaatimukset täyttäviä henkilöitä voidaan nimittää avus-
tajiksi jäsenvaltion toimivaltaisen keskusviranomaisen tai tuon
keskusviranomaisen nimittämän viranomaisen järjestämän kokeenperusteelle.
Edellä tarkoitetun avun tarjoamista varten avustajat muodostavat osan
virkaeläinlääkärin valvonnassa ja vastuulla toimivasta tarkastus-ryhmästä. Heidän on oltava laitoksesta riippumattomia. Kyseisen1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 13
(1) EYVL N:o L 221, 7.8.1986, s. 43
(2) EYVL N:o L 224, 18.8.1990, s. 1
▼M18
jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen vahvistaa tarkastusryhmän
kokoonpanon kutakin laitosta varten siten, että virkaeläinlääkärikykenee valvomaan edellä mainittuja tehtäviä.
Tässä artiklassa tarkoitettuja avustavia tehtäviä koskevat yksityiskoh-
taiset säännökset annetaan tarvittaessa 16 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen.
10artikla
1 Kunkin jäsenvaltion on laadittava luettelo muista kuin 4 artiklassa
tarkoitetuista hyväksytyistä laitoksista, joilla kullakin on eläinlääkinnäl-linen hyväksyntänumero. Jäsenvaltioiden on lähetettävä tämä luettelomuille jäsenvaltioille ja komissiolle.
Liitteessä I olevan V luvun 19 kohdan toisen alakohdan toisessa luetel-
makohdassa tarkoitettujen leikkaamojen on myös oltava hyväksyttyjädirektiivin 71/118/ETY (
1) mukaisesti. Komissio julkaisee tiedon tällai-
sesta leikkaamoluettelossa olevasta erityishyväksynnästä.
Jäsenvaltio ei saa hyväksyä laitosta, ellei se ole varma, että laitos on
tämän direktiivin mukainen.
Jos hygienia todetaan riittämättömäksi ja jos liitteessä I olevan VIII
luvun 41 kohdan F alakohdassa säädetyt toimenpiteet ovat osoittautu-neet riittämättömiksi tilanteen korjaamiseksi, toimivaltaisen kansallisenviranomaisen on väliaikaisesti peruutettava hyväksyntä.
Jos laitoksen johtaja, omistaja tai tämän edustaja ei korjaa todettuja
puutteita toimivaltaisen kansallisen viranomaisen määräämän ajankuluessa, viimeksi mainitun on peruutettava hyväksyntä.
Kyseisen jäsenvaltion on tässä otettava huomioon 12 artiklan mukai-
sesti mahdollisesti suoritettujen tarkastusten tulokset. Muille
jäsenvaltioille ja komissiolle on ilmoitettava hyväksynnän väliaikaisestatai lopullisesta peruuttamisesta.
2 Laitoksen johtajan, omistajan tai tämän edustajan on 4 kohdan
toisen alakohdan mukaisesti suoritettava laitoksensa tuotanto-olosuh-
teiden yleisen hygienian säännöllisiä tarkastuksia muun muassamikrobiologisin tutkimuksin.
Tarkastusten on katettava kaikkien työvaiheiden työvälineet, laitteet ja
koneet ja tarvittaessa tuotteet.
Laitoksen johtajan, omistajan tai tämän edustajan on viranomaisten
pyynnöstä pystyttävä ilmoittamaan virkaeläinlääkärille tai komissioneläinlääkintäasiantuntijoille tätä varten suoritettujen tarkastusten laatu,tiheys ja tulokset sekä tarvittaessa tarkastuksen suorittaneen labora-torion nimi.
Tarkastusten laatu, tiheys sekä näytteenottomenetelmät ja bakteriolo-
gisen tutkimuksen menetelmät vahvistetaan 16 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen.
3 Laitoksen johtajan, omistajan tai tämän edustajan on laadittava
henkilökunnan koulutusohjelma, joka antaa työntekijöille mahdolli-
suuden noudattaa tuotantorakenteeseen mukautettuja hygieenisentuotannon vaatimuksia.
Laitoksesta vastaavan virkaeläinlääkärin on oltava mukana tuon
ohjelman suunnittelussa ja täytäntöönpanossa.
4 Virkaeläinlääkäri vastaa laitosten tarkastuksista ja valvonnasta, ja
tämän apuna voi 9 artiklan mukaisesti pelkästään käytännöllisissätehtävissä toimia avustajia. Virkaeläinlääkärillä on kaikkina aikoinaoltava vapaa pääsy kaikkiin laitosten osiin tämän direktiivin noudatta-
misen varmistamiseksi, ja jos lihan tai teurastettujen eläinten alkuperän
osalta on epäilyjä, myös oikeus tutustua asiakirjoihin, joiden avulla hänpystyy jäljittämään teurastetun eläimen alkuperätilan.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 14
(1) EYVL N:o L 55, 8.3.1971, s. 23. Direktiiviä on viimeksi muutettu direktii-
villä 90/654/ETY (EYVL N:o L 353, 17.12.1990, s. 48)
▼M18
Virkaeläinlääkärin on säännöllisesti analysoitava 2 kohdassa säädet-
tyjen tarkastusten tulokset. Hän voi tämän analyysin perusteellasuorittaa mikrobiologisia lisätutkimuksia kaikissa tuotantovaiheissa tai
kaikista tuotteista.
Näiden analyysien tulos on kirjattava kertomukseen, jonka
johtopäätökset ja suositukset annetaan tiedoksi laitoksen johtajalle,omistajalle tai tämän edustajalle, jonka on hygienian parantamiseksi
korjattava todetut puutteet.
11 artikla
Jäsenvaltioiden on annettava keskusviranomaiselle tai -laitokselle
tehtäväksi koota ja käyttää virkaeläinlääkärin suorittamien ante mortem
japost mortem -tarkastusten tuloksia ihmisiin tarttuvien tautien osalta.
Jos tällainen tauti todetaan, siitä on mahdollisimman pian ilmoitettava
toimivaltaiselle eläinlääkintäviranomaiselle, joka on vastuussa eläinten
alkuperäkarjan valvonnasta.
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tietoja tietyistä taudeista ja
erityisesti tapauksista, joissa on todettu ihmisiin tarttuvia tauteja.
Komissio vahvistaa 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen yksi-
tyiskohtaiset säännökset tämän artiklan täytäntöönpanosta ja erityisesti:
— määräajoista tietojen toimittamiseksi komissiolle,
— tietojen laadusta,— sairauksista, joita tietojen keruu koskee,— tietojen keruusta ja käytöstä.
12 artikla
1 Komission eläinlääkintäasiantuntijat voivat, jos se on tarpeen
tämän direktiivin yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi jayhteistyössä toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa, suorittaatarkastuksia paikalla; he voivat erityisesti varmistaa, ovatko hyväksytyt
laitokset todella tämän direktiivin mukaisia. Komission on ilmoitettava
jäsenvaltioille suoritettujen tarkastusten tuloksista.
Jäsenvaltion, jonka alueella tarkastus suoritetaan, on annettava asian-
tuntijoille kaikkea apua, jota nämä tarvitsevat tehtäviään suorittaessaan.
Yleiset säännökset tämän artiklan täytäntöönpanemiseksi annetaan 16
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Pysyvässä eläinlääkintäkomiteassa toimivien jäsenvaltioiden annettua
lausuntonsa komissio laatii suositukset säännöistä, joita noudatetaan
suoritettaessa tässä kohdassa säädettyjä tarkastuksia.
2 Neuvosto tarkastelee tätä artiklaa 1 päivään tammikuuta 1995
mennessä komission kertomuksen ja siinä mahdollisesti esitettyjen
ehdotusten perusteella.
13 artikla
1 Jäljempänä 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen jäsenval-
tioiden voidaan sallia soveltaa 4 artiklan säännöksiä teurastamoihin,
jotka käsittelevät korkeintaan 20 eläinyksikköä viikossa ja 1 000eläinyksikköä vuodessa:
a) jos ne sijaitsevat erityisistä maantieteellisistä haitoista kärsivillä
alueilla tai kärsivät tarvikkeiden toimitusvaikeuksista,
b) jos ne 1 päivänä heinäkuuta 1991 osallistuvat uudelleenjärjestelyoh-
jelmaan tuona päivänä olemassa olevan kansallisen suunnitelman
yhteydessä.
Samaa menettelyä noudattaen ja 4 artiklan A kohdan ensimmäisessä
alakohdassa vahvistetuista eläinyksikkörajojen muuntosuhteistapoiketen tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetty lupa1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 15
▼M18
voidaan laajentaa korkeintaan 60 sikaa viikossa käsitteleviin laitoksiin,
kun seuraavat vaatimukset täyttyvät:
a) laitoksen omistaja on saanut toimivaltaisen viranomaisen hyväk-
symän erityiskoulutuksen tuotantohygieniassa,
b) teurastettavat eläimet ovat laitoksen omistajan omaisuutta tai tämä
on ostanut ne täyttääkseen d kohdassa tarkoitetut vaatimukset,
c) liha tuotetaan tiloissa, jotka täyttävät liitteen II vaatimukset ja sijait-
sevat laitoksessa,
d) tuotettu liha käytetään yksinomaan laitoksen toimintaa varten tai
myydään paikalla suoraan kuluttajalle.
Päätettäessä poikkeusten myöntämisestä, voidaan määrätä erityisvaati-
muksia, ja erityisesti määritellä paikalliset markkinat.
Laitokset, joille on myönnetty tällaisia poikkeuksia, ovat hyväksyttyjä
laitoksia koskevia yhteisön tarkastusten alaisia.
2 Jäljempänä 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen:
— voidaan pyynnöstä myöntää poikkeuksia liitteessä I olevan II luvun
14 kohdan c alakohdan toisesta, kolmannesta ja neljännestä luetel-
makohdasta, VIII luvun 42 kohdan A alakohdan 2 alakohdasta ja
IX luvun 46 kohdan d alakohdasta kaikille vastaavat takuut anta-ville jäsenvaltioille. Näissä poikkeuksissa on määrättävä terveyttäkoskevista vaatimuksista, jotka vastaavat ainakin liitteessä Imäärättyjä edellytyksiä,
— niiden eläintautien osalta, jotka todennäköisesti vaarantavat
ihmisten terveyden, voidaan päättää lisävaatimuksista, joissa otetaanhuomioon kyseisten jäsenvaltioiden eläintautitilanne,
— voidaan päättää erityisistä tukkumarkkinoilla sijaitsevien laitosten
hyväksyntää koskevista edellytyksistä.
14 artikla
1 Virkaeläinlääkärin tai toimivaltaisen viranomaisen on tapauksissa,
joissa epäillään, että eläinlääkintälainsäädäntöä ei ole noudatettu, tai josepäillään lihan soveltuvuutta ihmisravinnoksi, suoritettava kaikki
eläinlääkärintarkastukset, joita tämä pitää sopivina, edellä sanotun
kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin erityissäännösten sovelta-mista.
2 Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat hallinnolliset toimenpi-
teet tai rankaisutoimenpiteet, joilla kaikki yhteisön
eläinlääkintälainsäädännön rikkomukset tehdään rangaistaviksi, erityi-sesti, jos havaitaan, että laaditut todistukset tai asiakirjat eivät vastaalihan todellista tilaa, että tunnistusmerkinnät eivät ole näiden sääntöjenmukaisia, että lihaa ei ole esitetty tarkastettavaksi tai että lihaa ei olekäytetty alkuperäiseen käyttötarkoitukseen.
15 artikla
Neuvosto muuttaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta direk-
tiivin liitteitä erityisesti mukauttaakseen ne tekniikan kehitykseen.
16 artikla
1 Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian
saattaa pysyvän eläinlääkintäkomitean käsiteltäväksi komitean puheen-johtaja omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstäviipymättä.
2 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista
toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa,jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.Lausunnot annetaan sellaisella 54 äänen enemmistöllä, joka saadaan
kun äänet painotetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa
määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
3 Komissio päättää toimenpiteistä ja soveltaa niitä välittömästi, jos
ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos toimenpiteet eivät ole komi-1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 16
▼M18
tean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee
viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä.Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.
Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä,
kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio päättää toimenpiteistä,jollei neuvosto ole yksinkertaisella enemmistöllä niitä hylännyt.
17 artikla
Komissio antaa ennen 1 päivää heinäkuuta 1994 neuvostolle kerto-
muksen, siihen mahdollisesti liittyvine ehdotuksineen, joista neuvostopäättää perustamissopimuksen 43 artiklassa määrätyllä äänestysmenet-telyllä, tarkastusmenetelmistä sellaisen eläinten terveyden tasonvarmistamiseksi, joka vastaa liitteessä I olevassa VI ja VIII luvussa
kuvatuilla ante mortem japost mortem -tarkastusmenetelmillä taattua
tasoa.
18 artikla
Direktiivin 89/662/ETY säännöksiä sovelletaan erityisesti alkuperä-
maassa tapahtuviin tarkastuksiin, vastaanottavan jäsenvaltionsuoritettavaksi kuuluvien tarkastusten järjestämiseen ja seurantaan sekätoteutettaviin suojatoimenpiteisiin.
19 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 17
▼M18
LIITE I
I LUKU
LAITOSTEN HYVÄKSYNNÄN YLEISET EDELLYTYKSET
Laitoksilla on oltava ainakin:
1 tiloissa, joissa tuoretta lihaa tuotetaan, käsitellään tai varastoidaan, sekä
alueilla ja käytävillä, joiden kautta tuoretta lihaa kuljetetaan:
a) vedenpitävä lattiapäällyste, joka on helppo puhdistaa ja desinfioida, on
lahosuojattu ja siten rakennettu, että veden poisjuoksuttaminen on
helppoa; vesi on kanavoitava ritilöin ja hajulukoin varustettuja viemäreitä
kohti. Kuitenkin:
— jäljempänä II luvun 14 kohdan d ja f alakohdassa, III luvun 15
kohdan a alakohdassa ja IV luvun 16 kohdan a alakohdassa tarkoite-
tuissa tiloissa ei vaadita veden kanavointia ritilöin ja hajulukoin
varustettuja viemäreitä kohti, ja 16 kohdan a kohdassa tarkoitettujen
tilojen osalta riittää laite, jolla vesi voidaan helposti poistaa,
— jäljempänä IV luvun 17 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tiloissa
sekä alueilla ja käytävillä, joiden kautta tuoretta lihaa kuljetetaan,
riittää vedenpitävä ja lahosuojattu lattiapäällyste,
b) tasaiset, kestävät ja tiiviit seinät, joilla on vaalea, pestävä pinnoite
vähintään kahden metrin korkeudelle, teurastustiloissa vähintään kolmen
metrin korkeudelle ja jäähdyttämöissä tai kylmätiloissa ja varastoissa
seinien on oltava pinnoitettu vähintään varastointikorkeuteen. Seinän ja
lattian yhtymäkohdat on pyöristettävä tai vastaavasti viimeisteltävä
lukuun ottamatta IV luvun 17 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja
huoneita,
Puisten seinien käyttöIV luvun 17 kohdassa tarkoitetuissa huoneissa ei
kuitenkaan ole perusteena hyväksynnän peruuttamiselle jos ne on raken-
nettu ennen tammikuuta 1983,
c) ovet sellaisesta materiaalista, jonka laatu ei heikkene ja, jos ne ovat
puusta, niiden kaikilla pinnoilla on oltava tasainen ja läpäisemätön
pinnoite,
d) lahosuojatut ja hajuttomat eristemateriaalit,
e) riittävä tuuletus ja tarvittaessa hyvä vesihöyryn poisto,
f) riittävä luonnollinen tai keinotekoinen valaistus, joka ei vääristä värejä,
g) puhdas ja helposti puhdistettava sisäkatto, tai tämän puuttuessa kattopääl-
lyste, jonka sisäpinta täyttää nämä edellytykset,
2 a) mahdollisimman lähellä työpisteitä riittävä määrä laitteita, joissa voi
puhdistaa ja desinfioida kädet sekä puhdistaa työkalut kuumalla vedellä.
Hanat eivät saa olla käsikäyttöisiä. Käsien pesua varten näissä paikoissa
on oltava kuuma ja kylmä juokseva vesi tai sopivan lämpöiseksi ennaltasekoitettu vesi, puhdistus- ja desinfiointiaineita sekä hygieeniset käsien
kuivaustavat,
b) työkalujen desinfiointilaitteet, joissa veden lämpötila on vähintään 82 ºC.
3 asianmukaiset järjestelyt tuhoeläimiltä kuten hyönteisiltä ja jyrsijöiltä
suojautumista varten,
4 a) työkalut ja varusteet, kuten leikkauspöydät, irrotettavalla leikkauspinnalla
varustetut pöydät, astiat, kuljetinhihnat ja sahat on valmistettava korroo-
sionkestävästä materiaalista, joka ei voi pilata lihaa ja joka on helppo
puhdistaa ja desinfioida. Pinnat, jotka joutuvat tai voivat joutua kosketuk-
siin lihan kanssa, mukaan lukien saumat ja liitokset, on pidettävä sileinä.
Puun käyttöon kielletty lukuun ottamatta huoneita, joissa on ainoastaan
hygieenisesti pakattua tuoretta lihaa,
b) korroosionkestävät ja hygieniavaatimukset täyttävät varusteet ja laitteet:
— lihan käsittelyyn,
— liha-astioiden varastoimiseen siten, ettei liha tai astiat joudu kosketuk-
siin lattian tai seinien kanssa,
c) välineet lihan hygieeniseen käsittelyyn lastauksen ja purkamisen yhtey-
dessä, mukaan lukien asianmukaisesti järjestetyt ja varustetut
vastaanotto- ja järjestelyalueet,
d) erityiset vesitiiviit, korroosionkestävät astiat, joissa on kannet ja sulkimet,
jotka estävät asiattomia henkilöitä poistamasta tavaraa niistä, ja joihin
ihmisravinnoksi kelpaamaton liha pannaan, tai lukittava huone tällaista
lihaa varten, jos sen määrä on niin suuri, tai jos sitä ei kuljeteta pois tai
hävitetä kunkin työpäivän päätteeksi; kun tällainen liha poistetaan putkia1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 18
▼M18
pitkin, putket on rakennettava ja asennettava siten, että vältetään tuoreen
lihan saastumisvaarat,
e) tilat kääre- ja pakkausmateriaalien hygieenistä varastointia varten, kun
laitoksessa harjoitetaan tällaista toimintaa,
5 jäähdytyslaitteet, jotka pitävät lihan sisälämpötilan tässä direktiivissä vaadi-
tulla tasolla. Laitteisiin on kuuluttava tiivistyneen veden poistojärjestelmä,
joka ei voi aiheuttaa lihan saastumista,
6 laitteet, joiden avulla toimitetaan riittävä määrä yksinomaan direktiivissä 80/
778/ETY (1) tarkoitettua paineenalaista juomakelpoista vettä. Laitteiden
voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti sallia toimittaa höyryntuotannossa,
palonsammutuksessa ja jäähdytyslaitteiden jäähdytyksessä käytettävää
juomakelvotonta vettä sillä edellytyksellä, että tätä tarkoitusta varten asen-
netut putket estävät tämän veden käytön muihin tarkoituksiin eikä niiden
ole mahdollista saastuttaa tuoretta lihaa. Juomakelvottoman veden putket onselvästi erotettava juomakelpoista vettä varten käytetyistä,
7 riittävä määrä direktiivissä 80/778/ETY tarkoitettua kuumaa juomakelpoista
vettä tuottava laitteisto,
8 hygieniavaatimukset täyttävä jäteveden poistojärjestelmä,
9 riittävästi varustettu lukittava tila yksinomaan eläinlääkintäviranomaisen
käyttöön, tai IV luvun 17 kohdassa tarkoitetuissa varastotiloissa sopivat tilat,
10 välineet, jotka mahdollistavat tässä direktiivissä säädettyjen eläinlääkärintar-
kastuksiin liittyvien toimenpiteiden tehokkaan suorittamisen milloin tahansa,
11 tarvittava määrä pukuhuoneita, joissa on tasaiset, vedenpitävät ja pestävät
seinät ja lattiat, pesualtaita, suihkuja sekä huuhdeltavia käymälöitä, jotka on
siten varustettu, että rakennuksen puhtaiden osien mahdollinen saastuminen
vältetään.
Käymälät eivät saa avautua suoraan työtiloihin. Suihkut eivät ole tarpeen
kylmävarastoissa, jotka vastaanottavat ja lähettävät vain hygieenisesti
käärittyä tuoretta lihaa. Pesualtaissa on oltava kuuma ja kylmä juokseva
vesi tai sopivan lämpöiseksi ennalta sekoitettu vesi, käsien puhdistus- ja
desinfiointiaineita sekä hygieeniset käsien kuivaustavat. Pesualtaan hanat
eivät saa olla käsi- tai käsivarsikäyttöisiä. Käymälöiden läheisyydessä on
oltava riittävä määrä tällaisia pesualtaita,
12 tila ja tarkoituksenmukaiset välineet lihan kuljetusvälineiden puhdistusta ja
desinfiointia varten, paitsi kun kyseessä ovat kylmävarastot, jotka vastaanot-
tavat ja lähettävät ainoastaan hygieenisesti pakattua tuoretta lihaa.
Teurastamoilla on oltava erilliset tilat ja välineet eläinkuljetusajoneuvoille.
Nämä paikat ja nämä välineet eivät kuitenkaan ole pakollisia, jos on
olemassa säännöksiä, joissa vaaditaan, että kuljetusvälineet puhdistetaan ja
desinfioidaan virallisesti tähän tarkoitukseen hyväksytyissä tiloissa.
13 tila tai paikka puhdistus- ja desinfiointiaineiden sekä vastaavien aineiden
säilytystä varten.
II LUKU
TEURASTAMOJEN HYVÄKSYNNÄN ERITYISET EDELLYTYKSET
14 Yleisten vaatimusten lisäksi teurastamoissa on oltava ainakin:
a) riittävät eläinsuojat tai ilmaston salliessa säilytyskarsinat eläimiä varten;
seinien ja lattioiden on oltava kestäviä, tiiviitä ja helppoja puhdistaa ja
desinfioida; näiden tilojen on oltava varustettuja eläinten juottamista ja
tarvittaessa ruokkimista varten, ja niissä on tarpeen mukaan oltava sopiva
viemäröintijärjestelmä,
b) teurastustilat, jotka ovat riittävän suuret, jotta työvoidaan suorittaa
tyydyttävästi. Teurastustiloissa, joissa teurastetaan sekä sikoja että muihin
lajeihin kuuluvia eläimiä, sikojen teurastusta varten on varattava erityinen
paikka; tällainen erityinen paikka ei kuitenkaan ole välttämätön, jos
sikojen ja muiden eläinten teurastus tapahtuvat eri aikoina; tällaisissa
tapauksissa kalttaus, karvanpoisto, kaavinta ja poltto on kuitenkin suori-
tettava erityisissä paikoissa, jotka on selvästi erotettu teurastuslinjasta
joko vähintään viiden metrin levyisellä avoimella tilalla tai vähintään
kolme metriä korkealla väliseinällä,
c) erilliset riittävän suuret tilat, jotka on varattu yksinomaan:
— mahojen ja suolien tyhjennystä ja puhdistusta varten,1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 19
(1) EYVL N:o L 229, 30.8.1980, s. 11. Direktiiviä on viimeksi muutettu direktiivillä 81/
858/ETY (EYVL N:o L 319, 7.11.1981, s. 19)
▼M18
Erilliset tilat eivät kuitenkaan ole tarpeen, jos mahojen käsittely suor-
itetaan suljetulla mekaanisella laitteistolla, jossa on asianmukainen
tuuletusjärjestelmä ja joka täyttää seuraavat vaatimukset:
i) laitteisto on asennettava ja järjestettävä siten, että suolten erotta-
minen mahoista ja mahojen tyhjennys ja puhdistus suoritetaan
hygieenisesti. Sen on sijaittava erityisessä paikassa, joka on
selvästi erotettu suojaamattomasta tuoreesta lihasta väliseinällä,
joka ulottuu lattiasta vähintään kolmen metrin korkeuteen ja
ympäröi aluetta, jolla tällaisia toimenpiteitä toteutetaan,
ii) koneen suunnittelun ja toiminnan on tehokkaasti estettävä kaikki
tuoreen lihan saastuminen,
iii) siinä on oltava koneellinen ilmanvaihto, joka poistaa hajut ja
ilman välityksellä tapahtuvan saastumisen vaaran,
iv) koneen on oltava varustettu laitteella, jonka avulla jätevesi ja
mahojen sisältövoidaan suljetusti poistaa viemärijärjestelmään,
v) reitin, jota pitkin mahat kulkevat koneelle ja koneelta, on oltava
sekä selvästi erotettu että etäällä muun tuoreen lihan kulkureitistä.
Välittömästi tyhjennyksen ja puhdistuksen jälkeen mahat on pois-
tettava tiloista hygieenisesti,
vi) henkilökunta, joka käsittelee muuta tuoretta lihaa, ei saa käsitellä
mahoja. Mahoja käsittelevä henkilökunta ei saa käsitellä muuta
tuoretta lihaa,
— suolien ja mahojen sidontaa varten, jos tämä tehdään teurastamossa.
Nämä toimet voidaan kuitenkin suorittaa ensimmäisessä luetelmakoh-
dassa tarkoitetuissa tiloissa sillä edellytyksellä, että ristisaastumiselta
vältytään,
— muiden kuin edeltävissä luetelmakohdissa mainittujen sivutuotteiden
käsittelyä ja puhdistusta varten, mukaan luettuna erillinen paikka
päiden säilytystä varten riittävän etäällä muiden sivutuotteiden säily-
tyspaikasta, jos nämä toimenpiteet toteutetaan teurastamossa ja ne
eivät tapahdu teurastuslinjalla,
— vuotien, sarvien, sorkkien ja siankarvojen säilyttämiseksi suljetuissa
tiiviissä astioissa niiden tiloista poistamiseen asti siinä tapauksessa,
että niitä ei poisteta teurastamosta teurastuspäivänä,
d) erillinen paikka sivutuotteiden pakkaamista varten, jos ne pakataan teur-
astamossa,
e) lukittavat tilat tai ilmaston salliessa sopivasti sijoitetut erillisesti viemä-
röidyt aitaukset sairaita tai sairaiksi epäiltyjä eläimiä varten; lukittavat
tilat, jotka on varattu tällaisten eläinten teurastusta ja talteen otetun lihan
sekä ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi julistetun lihan varastointia
varten. Näiden eläinten teurastusta varten varatut tilat eivät ole
välttämättömät laitoksessa, jota toimivaltainen viranomainen ei ole
hyväksynyt tällaisten eläinten teurastamiseen, tai jos tällainen teurastus
suoritetaan tavanomaisen teurastuksen päätteeksi sillä edellytyksellä että
toteutetaan toimenpiteet ihmisravinnoksi kelpaavaksi julistetun lihansaastumisen estämiseksi. Tässä tapauksessa tilat on erityisesti puhdistet-
tava ja desinfioitava virallisessa valvonnassa ennen kuin niitä jälleen
käytetään sellaisten eläinten teurastamiseen, jotka eivät ole sairaita tai
sairaiksi epäiltyjä,
f) riittävän suuret jäähdyttämöt tai kylmätilat, jotka on varustettu korroo-
sionkestävillä laitteilla, jotka on suunniteltu estämään tuoreen lihan
joutuminen kosketuksiin lattian tai seinien kanssa, kun sitä kuljetetaan
tai säilytetään,
g) keinot, joilla valvotaan teurastamoon pääsyä ja sieltä poistumista,h) rakennuksen likaisten ja puhtaiden työskentelyalueiden selkeä erotta-
minen toisistaan puhtaiden alueiden saastumisen estämiseksi,
i) välineet, joiden avulla teurastusta voidaan jatkaa tainnutuksen jälkeen
mahdollisimman pitkälti eläimen ollessa riippuvassa asennossa; riippuva
eläin ei missään tapauksessa saa koskettaa lattiaa teurastuksen aikana,
j) kattorata lihan jatkokäsittelyä varten,
k) jos lantaa säilytetään teurastamon alueella, erityinen osasto tällaista lantaa
varten,
l) sopivasti varustettu tila trikiinitutkimuksen suorittamista varten, jos
tällainen tutkimus suoritetaan laitoksessa.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 20
▼M18
III LUKU
LEIKKAAMOJEN HYVÄKSYNNÄN ERITYISET EDELLYTYKSET
15 Yleisten edellytysten lisäksi leikkaamoissa on oltava ainakin:
a) riittävän suuret jäähdyttämöt tai kylmätilat lihan säilytystä varten ja, kun
laitoksessa säilytetään pakattua lihaa, erillinen tällainen huone pakattua
lihaa varten. Pakkaamatonta lihaa ei saa säilyttää tällaisissa jäähdyttä-
möissä tai kylmätiloissa, ellei sitä ensin puhdisteta ja desinfioida,
b) leikkaamista, luuttomaksi leikkaamista ja käärimistä varten tilat, jotka on
varustettu rekisteröivällä lämpömittarilla tai rekisteröivällä kaukolämpö-
mittarilla,
c) jos leikkaamossa toteutetaan pakkaustoimenpiteitä, tilat pakkaamista
varten, jolleivät XII luvun 63 kohdassa vahvistetut edellytykset täyty,
d) tilat pakkaus- ja kääremateriaalien varastointia varten, jos leikkaamossa
jos tällaisia toimenpiteitä toteutetaan leikkaamossa,
IV LUKU
KYLMÄVARASTOJEN HYVÄKSYNNÄN ERITYISET EDELLYTYKSET16 Yleisten vaatimusten lisäksi varastoissa, joissa tuoretta lihaa säilytetään XIV
luvun 66 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, on oltava ainakin:
a) riittävän suuret jäähdyttämöt ja kylmätilat, jotka on helppo puhdistaa ja
joissa tuoretta lihaa voidaan säilyttää 66 kohdan ensimmäisessä alakoh-
dassa vahvistetuissa lämpötiloissa,
b) rekisteröivä lämpömittari tai rekisteröivä kaukolämpömittari jokaisessa
varastointialueessa tai jokaiselle varastointialueelle,
17 Yleisten vaatimusten lisäksi varastoissa, joissa tuoretta lihaa säilytetään XIV
luvun 66 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti, on oltava vähintään:
a) riittävän suuret jäähdyttämöt ja kylmätilat, jotka on helppo puhdistaa ja
joissa tuoretta lihaa voidaan säilyttää 66 kohdan neljännessä alakohdassa
vahvistetussa lämpötilassa,
b) rekisteröivä lämpömittari tai rekisteröivä kaukolämpömittari jokaisessa
varastointialueessa tai jokaiselle varastointialueelle,
V LUKU
LAITOSTEN HENKILÖKUNNAN, TILOJEN JA LAITTEIDEN
HYGIENIA
18 Henkilökunnan on noudatettava ehdotonta puhtautta, tilat ja laitteet on
pidettävä ehdottomasti puhtaina.
a) Suojaamatonta tai käärittyä tuoretta lihaa käsittelevän henkilökunnan tai
henkilökunnan, joka työskentelee tiloissa ja alueilla, joilla tällaista lihaa
käsitellään, pakataan tai kuljetetaan, on erityisesti käytettävä puhtaita ja
helposti puhdistettavia päähineitä, jalkineita ja vaaleita työvaatteita sekä
tarvittaessa puhtaita niskasuojia tai muuta suojavaatetusta. Eläimiä teuras-
tavan tai lihan parissa työskentelevän tai sitä käsittelevän henkilökunnan
on kunkin työpäivän aluksi puettava ylleen puhtaat työvaatteet ja vaihdet-
tava nämä vaatteet tarpeen mukaan päivän aikana sekä pestävä ja
desinfioitava kätensä useita kertoja työpäivän aikana ja aina ryhtyessään
uudelleen työhön. Sairaiden eläinten tai saastuneen lihan kanssa koske-
tuksissa olleiden henkilöiden on välittömästi pestävä kätensä ja
käsivartensa huolellisesti kuumalla vedellä ja sitten desinfioitava ne.
Tupakointi on kielletty työ- ja varastohuoneissa, lastaus-, vastaanotto-ja
järjestelytiloissa ja tiloissa, joissa kuormaa puretaan sekä muilla alueilla
ja käytävillä, joiden kautta tuoretta lihaa kuljetetaan.
b) Eläimiä ei saa päästää laitokseen lukuun ottamatta teurastamoihin
tuotavia teurastettavia eläimiä, ja näiden teurastamojen alueelle
päästettäviä, niiden toiminnan kannalta tarpeellisia eläimiä. Jyrsijät,
hyönteiset ja muut tuhoeläimet on järjestelmällisesti tuhottava.
c) Lihan käsittelyyn käytetyt laitteet ja välineet on pidettävä puhtaina ja
hyvässä kunnossa. Ne on huolellisesti puhdistettava ja desinfioitava useita
kertoja työpäivän aikana, työpäivän päätteeksi ja ennen kuin niitä
käytetään uudelleen, kun ne ovat saastuneet.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 21
▼M18
19 Työtiloja, -välineitä ja -laitteita ei saa käyttää muihin tarkoituksiin kuin
direktiivin 91/495/ETY (1) mukaisesti sallittuun tuoreen lihan tai tarhatun
riistan lihan käsittelyyn.
Tätä rajoitusta ei sovelleta:
— edellä 17 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tiloissa käytettäviin kulje-
tuslaitteisiin, kun liha on pakattua,
— siipikarjanlihan tai luonnonvaraisen riistan lihan tai kaninlihan leikkaa-
miseen tai raakalihavalmisteiden valmistukseen, jos tällaiset
toimenpiteet toteutetaan eri aikoina kuin 1 ensimmäisessä alakohdassa
tarkoitetun tuoreen lihan tai tarhatun riistan lihan leikkaaminen ja kun
leikkaamo puhdistetaan ja desinfioidaan täysin ennen kuin sitä jälleen
käytetään tuoreen lihan tai tarhatun riistan lihan leikkaamiseen.
Lihanleikkausvälineitä saadaan käyttää ainoastaan lihan leikkaamiseen.
20 Liha ja liha-astiat eivät saa olla suoraan kosketuksessa lattian kanssa.21 Kaikkiin tarkoituksiin on käytettävä juomakelpoista vettä; juomakelvottoman
veden käyttövoidaan kuitenkin poikkeuksellisesti sallia hö yryntuotannossa
sillä edellytyksellä, että tätä tarkoitusta varten asennetut putket estävät
tämän veden käytön muihin tarkoituksiin eikä niiden ole mahdollista saas-
tuttaa lihaa. Lisäksi juomakelvotonta vettä voidaan poikkeustapauksissa
käyttää kylmälaitteiden jäähdytykseen. Juomakelvottoman veden putket on
selvästi erotettava juomakelpoista vettä varten käytetyistä.
22 Sahajauhon tai muiden vastaavien aineiden levittäminen työtilojen ja lihan
varastotilojen lattioille on kielletty.
23 Pesu- ja desinfiointiaineita ja vastaavia aineita on käytettävä siten, että ne
eivät vaikuta haitallisesti laitteisiin, työvälineisiin tai tuoreeseen lihaan. Lait-teet ja työvälineet on tällaisten aineiden käytön jälkeen huuhdeltava
huolellisesti juomakelpoisella vedellä.
24 Työskentely tuoreen lihan parissa ja sen käsittely on kiellettävä henkilöiltä,
jotka ovat mahdollisia saastumisen lähteitä,
Työhönoton yhteydessä kaikkia tuoreen lihan parissa työskenteleviä ja sitä
käsitteleviä henkilöitä on vaadittava lääkärintodistuksella todistamaan, että
tällaiselle työlle ei ole estettä. Tällaisen henkilön lääkärintarkastusten uusi-
misesta säädetään kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevassa kansallisessa
lainsäädännössä.
VI LUKU
ANTE MORTEM -TERVEYSTARKASTUS
25 Eläimille on suoritettava ante mortem -tarkastus sinä päivänä, jona ne
tuodaan teurastamoon tai ennen päivittäisen teurastuksen aloittamista.
Tarkastus on toistettava välittömästi ennen teurastusta, jos eläin on ollut
eläinsuojassa yli yön.
Teurastamon johtajan, omistajan tai tämän edustajan on helpotettava ante
mortem -terveystarkastukseen liittyvien toimenpiteiden toteuttamista ja
erityisesti kaikkia tarpeelliseksi katsottuja käsittelyjä.
Kussakin teurastettavassa eläimessä on oltava tunnistusmerkki, jonka avulla
toimivaltainen viranomainen voi määrittää sen alkuperän.
26 a) Virkaeläinlääkärin on suoritettava ante mortem -tarkastus ammatillisten
sääntöjen mukaisesti ja sopivassa valaistuksessa.
b) Virkaeläinlääkärin on teurastamoon tuotujen eläinten osalta tarkastettava,
että eläinsuojelua koskevia yhteisön määräyksiä noudatetaan.
27 Tarkastuksessa on todettava:
a) sairastavatko eläimet ihmisiin ja eläimiin tarttuvaa tautia tai onko
eläimen oireiden tai yleistilan perusteella syytä epäillä sen sairastavan
tällaista tautia,
b) onko niissä oireita sairaudesta tai sellaisesta yleistilan häiriöstä, joka voi
tehdä niiden lihan ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi; on myös kiinni-
tettävä huomiota siihen, onko eläimissä merkkejä siitä, että ne ovat
saaneet aineita, joilla on farmakologisia vaikutuksia, tai ovatko ne nautti-
neet muita aineita, jotka voivat tehdä niiden lihan ihmisten terveydelle
haitalliseksi,
c) ovatko ne väsyneitä, kiihtyneitä tai vahingoittuneita.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 22
(1) EYVL N:o 268/69, 24.9.1991, s. 41
▼M18
28 a) Väsyneiden tai kiihtyneiden eläinten on annettava levätä vähintään 24
tuntia, jollei virkaeläinlääkäri toisin määrää.
b) Eläimiä, joissa on todettu jokin 27 kohdan a ja b alakohdassa tarkoite-
tuista taudeista, ei saa teurastaa ihmisravinnoksi.
c) Eläinten, joiden epäillään sairastavan jotakin 27 kohdan a ja b alakoh-
dassa tarkoitetuista taudeista, teurastusta on lykättävä. Nämä eläimet on
tutkittava yksityiskohtaisesti diagnoosin määrittämistä varten.
Jospost mortem -tarkastus on tarpeen diagnoosin määrittämistä varten,
virkaeläinlääkärin on vaadittava, että kyseiset eläimet teurastetaan erik-
seen tai tavanomaisen teurastuksen päätteeksi.
Noille eläimille on suoritettava yksityiskohtainen post mortem -tarkastus,
jota on täydennettävä, jos eläinlääkäri pitää sitä varmistuksen saamiseksi
tarpeellisena, asianmukaisella bakteriologisella tutkimuksella sekä farma-
kologisesti vaikuttavien aineiden jäämien tutkimuksella, jos epäillään,
että tällaisia aineita on annettu todetun tautitilan hoitamiseksi.
VII LUKU
TEURASTUS-, LEIKKAUS- JA LIHANKÄSITTELYHYGIENIA
29 Teurastustiloihin tuodut teuraseläimet on teurastettava välittömästi, ja veren-
lasku, nylkeminen tai karvojen poisto ja sisäelinten poisto sekä muut
teurastustoimenpiteet on toteutettava siten, että vältetään lihan saastuminen.
30 Verenlaskun on oltava täydellinen; ihmisravinnoksi tarkoitettu veri on
kerättävä ehdottoman puhtaisiin astioihin. Sitä ei saa sekoittaa käsin, vaan
ainoastaan hygieniavaatimukset täyttävillä välineillä.
31 Muut eläimet kuin siat on nyljettävä välittömästi ja täydellisesti, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta VIII luvun 41 kohdan D alakohdan a alakohdan
toisessa virkkeessä määrätyn poikkeuksen soveltamista. Jos sikoja ei nyljetä,
niiden karvat on poistettava välittömästi. Tämän toimenpiteen suorittami-
sessa voidaan käyttää karvojenpoistoaineita jos siat huuhdellaan jälkeenpäin
huolellisesti juomakelpoisella vedellä.
Vasikoiden ja lampaiden päiden nylkeminen ei kuitenkaan ole tarpeen jos
niiden päitä käsitellään siten, että tuoreen lihan saastumiselta vältytään.
32 Sisäelinten poisto on suoritettava välittömästi ja saatettava loppuun
viimeistään 45 minuuttia tainnutuksen jälkeen tai rituaaliteurastuksen yhtey-
dessä puoli tuntia verenlaskun jälkeen. Keuhkot, sydän, maksa, munuainen,
perna ja välikarsina voidaan joko poistaa tai jättää ruhoon luonnolliseen
yhteyteensä.
Jos ne irrotetaan, ne on numeroitava tai merkittävä tavalla, joka mahdollistaa
niiden tunnistamisen tiettyyn ruhoon kuuluviksi; tämä koskee myös päätä,
kieltä, ruoansulatuskanavaa ja kaikkia muita tarkastusta tai direktiivissä 86/
469/ETY säädettyjen tarkastusten suorittamista varten vaadittavia eläimen
osia. Edellä mainitut osat on säilytettävä ruhon lähellä kunnes tarkastus on
suoritettu. Jos peniksessä ei ole tautien oireita tai muutoksia, se voidaan
kuitenkin hävittää välittömästi. Kaikkien eläinlajien munuaiset on paljastet-
tava ympäröivästä rasvakudoksesta; nautaeläinten, sikojen ja kavioeläinten
munuaista ympäröivä kapseli on myöskin poistettava.
33 Lihaan ei saa jättää työvälineitä; lihan puhdistaminen kankaalla tai muulla
materiaalilla pyyhkimällä sekä ilman puhaltaminen on kielletty. Ilman puhal-
taminen elimeen voidaan kuitenkin hyväksyä rituaalitarkoituksiin sillä
edellytyksellä, että tällaista elintä ei käytetä ihmisravinnoksi.
34 Kavioeläinten, yli neljän viikon ikäisten sikojen ja yli kuuden kuukauden
ikäisten nautaeläinten ruhot on esitettävä tarkastettavaksi selkäydinkanavaa
pitkin halkaistuina puoliruhoina. Jos tarkastus sitä edellyttää, virkae-
läinlääkäri voi vaatia minkä tahansa pään tai ruhon halkaisua
pituussuunnassa.
Teknisten vaatimusten tai paikallisten kulutustottumusten huomioon ottami-
seksi►C1virkaeläinlääkäri voi kuitenkin sallia sikojen ruhojen
esittämisen tarkastettaviksi halkaisemattomina. ◄
35 Ennen tarkastuksen loppuun saattamista tarkastamattomat ruhot ja sivutuot-
teet eivät saa olla kosketuksissa jo tarkastettujen ruhojen ja sivutuotteiden
kanssa, ja ruhon siirtäminen, leikkaaminen tai muu jatkokäsittely on kiel-
letty.
36 Talteen otettu tai ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi todettu liha, mahat,
suolet ja ihmisravinnoksi kelpaamattomat sivutuotteet eivät saa olla koske-
tuksissa ihmisravinnoksi kelpaavaksi todetun lihan kanssa, ja ensin mainitut
on mahdollisimman pian sijoitettava erityisiin tiloihin tai astioihin, jotka on
sijoitettu ja järjestetty siten, että muun tuoreen lihan saastuminen vältetään.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 23
▼M18
37 Jos useiden eläinten veri tai sivutuotteet kerätään samaan astiaan ennen post
mortem-tarkastuksen loppuun saattamista, koko astian sisältöon julistettava
ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi, jos yhden kyseessä olevan eläimen ruho
todetaan ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi.
38 Lihan, sivutuotteet mukaan lukien, käsittely, puhdistaminen, jatkokäsittely ja
kuljetus on suoritettava kaikkia hygieniavaatimuksia noudattaen. Kun
tällainen liha on pakattua, on noudatettava II luvun 14 kohdan d alakohtaa
ja XI luvun vaatimuksia. Pakattua lihaa on säilytettävä eri tiloissa kuin
suojaamatonta tuoretta lihaa.
VIII LUKU
POST MORTEM -TERVEYSTARKASTUS
39 Kaikki eläimen osat veri mukaan luettuna on tarkastettava välittömästi teur-
astuksen jälkeen sen määrittämiseksi, kelpaako liha ihmisravinnoksi.
40.Post mortem -tarkastukseen on sisällyttävä:
a) teurastetun eläimen ja siihen kuuluvien elinten silmämääräinen tarkastus,
b) jäljempänä 41 kohdassa tarkoitettujen elinten ja, jos virkaeläinlääkäri
katsoo sen tarpeelliseksi, kohdun tunnustelu,
c) tiettyjen elinten ja imusolmukkeiden sekä virkaeläinlääkärin tekemien
johtopäätösten perusteella kohdun viiltäminen. Jos tiettyjen elinten
silmämääräinen tarkastus tai tunnustelu osoittaa, että eläimessä on
muutoksia, jotka voivat saastuttaa ruhot, työvälineet, henkilökunnan tai
työtilat, näitä elimiä ei saa viiltää teurastustiloissa tai missään muissa
laitoksen osissa, joissa tuore liha voisi saastua,
d) koostumuksen, värin, hajun ja tarvittaessa maun poikkeavuuksien
tutkimus,
e) tarvittaessa laboratoriotutkimukset erityisesti 5 artiklan 1 kohdan j ja k
alakohdassa tarkoitettujen aineiden varalta.
41 Virkaeläinlääkärin on toimittava erityisesti seuraavasti:
A.Yli kuuden viikon ikäiset nautaeläimet
a) pään ja nielun silmämääräinen tarkastus; alaleuan, nieluntakaiset ja
korvasylkirauhasen imusolmukkeet ( Lnn. retropharyngiales, mandi-
bulares japarotidei) on viillettävä ja tutkittava. Ulommat
puremalihakset, joihin on tehtävä kaksi alaleuan kanssa yhdensuun-
taista viiltoa, sekä sisäpuoliset puremalihakset (sisäpuoliset
pterygoid-lihakset), joihin on tehtävä yksi viilto, on tutkittava,
Suun ja nielun yksityiskohtaista silmämääräistä tarkastusta varten
ympäröivästä kudoksesta irrotettu kieli on tarkastettava silmämääräi-
sesti ja sitä on tunnusteltava. Tonsillat on poistettava,
b) henkitorven tarkastus; keuhkojen ja ruokatorven silmämääräinen
tarkastus ja tunnustelu; keuhkotyven ja välikarsinan imusolmukkeet
(Lnn. bifurcationes, eparteriales jamediastinales ) on viillettävä ja
tutkittava. Henkitorvi ja keuhkoputkien päähaarat on avattava pituus-
suunnassa ja keuhkot on viillettävä niiden alimmassa kolmanneksessa
kohtisuoraan keuhkoputkiin nähden; nämä viillot eivät ole tarpeen,
jos keuhkoja ei käytetä ihmisravintona,
c) sydänpussin ja sydämen silmämääräinen tarkastus, kun sydän on viil-
letty pituussuunnassa siten, että kammiot avautuvat ja kammioiden
väliseinä halkaistaan,
d) pallean silmämääräinen tarkastus,
e) maksan ja maksaportin imusolmukkeiden ( Lnn. portales ) silmämää-
räinen tarkastus ja tunnustelu; maksan viskeraalipuolen ja lobus
caudatuksen tyven viiltäminen sappitiehyeiden tutkimusta varten;
maksaportin imusolmukkeiden tarkastus ja tunnustelu,
f) ruoansulatuskanavan, suoliliepeen sekä mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden ( Lnn. gastrici, mesenterici, craniales
jacaudales) silmämääräinen tarkastus, mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden tunnustelu ja tarvittaessa niiden viiltä-
minen,
g) pernan silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa tunnustelu,h) munuaisten silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa munuaisten ja
munuaisimusolmukkeiden ( Lnn. renales ) viiltäminen,
i) rintakalvon ja vatsakalvon silmämääräinen tarkastus,
j) sukuelinten silmämääräinen tarkastus,1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 24
▼M18
k) utareiden ja utareimusolmukkeiden ( Lnn. supramammarii ) silmämää-
räinen tarkastus ja tarvittaessa tunnustelu ja viiltäminen. Lehmien
utarepuoliskot on avattava pitkällä syvällä viillolla maitorauhasiin
(sinus lactiferes ) asti ja utareimusolmukkeet on viillettävä, paitsi jos
utareita ei käytetä ihmisravinnoksi.
B.Alle kuuden viikon ikäiset nautaeläimet
a) pään ja nielun silmämääräinen tarkastus. Nieluntakaiset imusolmuk-
keet (Lnn. retropharyngiales ) on viillettävä ja tutkittava. Suu ja
nielu on tutkittava ja kieli on tunnusteltava. Tonsillat on poistettava,
b) keuhkojen, henkitorven ja ruokatorven silmämääräinen tarkastus;
keuhkojen tunnustelu; keuhkotyven ja välikarsinan imusolmukkeet
(Lnn. bifurcationes, eparteriales jamediastinales ) on viillettävä ja
tutkittava.
Henkitorvi ja keuhkoputkien päähaarat on avattava pituussuunnassa
ja keuhkot on viillettävä niiden alimmassa kolmanneksessa kohti-
suoraan keuhkoputkiin nähden; nämä viillot eivät ole tarpeen, jos
keuhkoja ei käytetä ihmisravinnoksi,
c) sydänpussin ja sydämen silmämääräinen tarkastus, kun sydän on viil-
letty pituussuunnassa siten, että kammiot avautuvat ja kammioiden
väliseinä halkaistaan,
d) pallean silmämääräinen tarkastus,
e) maksan ja maksaportin imusolmukkeiden ( Lnn. portales ) silmämää-
räinen tarkastus; maksan ja sen imusolmukkeiden tunnustelu ja
tarvittaessa viiltäminen,
f) ruoansulatuskanavan, suoliliepeen sekä mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden ( Lnn. gastrici, mesenterici, craniales
jacaudales) silmämääräinen tarkastus, mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden tunnustelu ja tarvittaessa niiden viiltä-
minen,
g) pernan silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa tunnustelu,h) munuaisten silmämääräinen tarkastus; tarvittaessa munuaisten ja
munuaisimusolmukkeiden ( Lnn. renales ) viiltäminen,
i) rintakalvon ja vatsakalvon silmämääräinen tarkastus,j) navan alueen ja nivelten silmämääräinen tarkastus ja tunnustelu;
epäilyttävissä tapauksissa navan alue on viillettävä ja nivelet avat-
tava. Nivelneste on tutkittava.
C.Siat
a) pään ja nielun silmämääräinen tarkastus; alaleuan imusolmukkeet
(Lnn. mandibulares ) on viillettävä ja tutkittava. Suu, nielu ja kieli
on tarkastettava silmämääräisesti. Tonsillat on poistettava,
b) keuhkojen, henkitorven ja ruokatorven silmämääräinen tarkastus;
keuhkojen sekä keuhkotyven ja välikarsinan imusolmukkeiden
tunnustelu ( Lnn. bifurcationes, eparteriales jamediastinales ). Henki-
torvi ja keuhkoputkien päähaarat on avattava pituussuunnassa ja
keuhkot on viillettävä niiden alimmassa kolmanneksessa kohti-
suoraan keuhkoputkiin nähden; nämä viillot eivät kuitenkaan ole
tarpeen, jos keuhkoja ei käytetä ihmisravinnoksi.
c) sydänpussin ja sydämen silmämääräinen tarkastus, kun sydän on viil-
letty pituussuunnassa siten, että kammiot avautuvat ja kammioiden
väliseinä halkaistaan,
d) pallean silmämääräinen tarkastus,
e) maksan ja maksaportin imusolmukkeiden ( Lnn. portales ) silmämää-
räinen tarkastus; maksan ja sen imusolmukkeiden tunnustelu,
f) ruoansulatuskanavan, suoliliepeen sekä mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden ( Lnn. gastrici, mesenterici, craniales
jacaudales) silmämääräinen tarkastus, mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden tunnustelu ja tarvittaessa niiden viiltä-
minen,
g) pernan silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa tunnustelu,
h) munuaisten silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa munuaisten ja
munuaisimusolmukkeiden ( Lnn. renales ) viiltäminen,
i) rintakalvon ja vatsakalvon silmämääräinen tarkastus,
j) sukuelinten silmämääräinen tarkastus,1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 25
▼M18
k) utareiden ja utareimusolmukkeiden ( Lnn. supramammarii ) silmämää-
räinen tarkastus, emakoiden utareimusolmukkeiden viiltäminen,
l) nuorten eläinten navan alueen ja nivelten silmämääräinen tarkastus ja
tunnustelu; epäilyttävissä tapauksissa navan alue on viillettävä ja
nivelet avattava.
D.Lampaat ja vuohet
a) pään silmämääräinen tarkastus nylkemisen jälkeen ja epäilyttävissä
tapauksissa nielun, suun ja kielen sekä nieluntakaisten ja korvasylkir-
auhasten imusolmukkeiden tutkiminen. Nämä tutkimukset eivät ole
tarpeen, jos toimivaltainen viranomainen pystyy takaamaan, että
päätä, mukaan lukien kieli ja aivot, ei käytetä ihmisravinnoksi,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansanterveyteen liittyvien vaati-
musten soveltamista,
b) keuhkojen, henkitorven ja ruokatorven silmämääräinen tarkastus;
keuhkojen sekä keuhkotyven ja välikarsinan imusolmukkeiden ( Lnn.
bifurcationes, eparteriales jamediastinales ) tunnustelu; epäilyttävissä
tapauksissa nämä elimet ja imusolmukkeet on viillettävä ja tutkittava,
c) sydänpussin ja sydämen silmämääräinen tarkastus; epäilyttävissä
tapauksissa sydän on viillettävä ja tutkittava,
d) pallean silmämääräinen tarkastus,
e) maksan ja maksaportin imusolmukkeiden ( Lnn. portales ) silmämää-
räinen tarkastus; maksan ja sen imusolmukkeiden tunnustelu,
maksan viskeraalipuolen viiltäminen sappitiehyeiden tutkimusta
varten,
f) ruoansulatuskanavan, suoliliepeen sekä mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden ( Lnn. gastrici, mesenterici, craniales
jacaudales) silmämääräinen tarkastus,
g) pernan silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa tunnustelu,
h) munuaisten silmämääräinen tarkastus; tarvittaessa munuaisten ja
munuaisimusolmukkeiden ( Lnn. renales ) viiltäminen,
i) rintakalvon ja vatsakalvon silmämääräinen tarkastus,
j) sukuelinten silmämääräinen tarkastus,
k) utareiden ja sen imusolmukkeiden silmämääräinen tarkastus,
l) nuorten eläinten navan alueen ja nivelten silmämääräinen tarkastus ja
tunnustelu; epäilyttävissä tapauksissa navan alue on viillettävä ja
nivelet avattava.
E.Kotieläiminä pidettävät kavioeläimet
a) pään silmämääräinen tarkastus ja kielen ympäröivästä kudoksesta
irroittamisen jälkeen nielun silmämääräinen tarkastus; alaleuan,
nieluntakaiset ja korvasylkirauhasen imusolmukkeet ( Lnn. retrophar-
yngiales, mandibulares japarotidei) on tunnusteltava ja tarvittaessa
viillettävä. Suun ja nielun yksityiskohtaista tarkastusta varten
ympäröivästä kudoksesta irroitettu kieli on tarkastettava silmämää-
räisesti ja tunnusteltava. Tonsillat on poistettava,
b) keuhkojen, henkitorven ja ruokatorven silmämääräinen tarkastus;
keuhkojen tunnustelu; keuhkotyven ja välikarsinan imusolmukkeet
(Lnn. bifurcationes, eparteriales jamediastinales ) on tunnusteltava
ja tarvittaessa viillettävä. Henkitorvi ja keuhkoputkien päähaarat on
avattava pituussuunnassa ja keuhkot on viillettävä niiden alimmassa
kolmanneksessa kohtisuoraan keuhkoputkiin nähden; nämä viillot
eivät kuitenkaan ole tarpeen, jos keuhkoja ei käytetä ihmisravintona,
c) sydänpussin ja sydämen silmämääräinen tarkastus, kun sydän on
viilletty pituussuunnassa siten, että kammiot avautuvat ja
kammioiden väliseinä halkaistaan,
d) pallean silmämääräinen tarkastus,
e) maksan ja maksaportin imusolmukkeiden ( Lnn. portales ) silmämää-
räinen tarkastus; maksan ja sen imusolmukkeiden tunnustelu,
tarvittaessa maksan sekä maksan ja maksaportin imusolmukkeiden
viiltäminen,
f) ruoansulatuskanavan, suoliliepeen sekä mahaimusolmukkeiden ja
suoliliepeen imusolmukkeiden ( Lnn. gastrici, mesenterici, craniales
jacaudales) silmämääräinen tarkastus; tarvittaessa mahaimusolmuk-
keiden ja suoliliepeen imusolmukkeiden viiltäminen,
g) pernan silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa tunnustelu,1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 26
▼M18
h) munuaisten silmämääräinen tarkastus, munuaisten tunnustelu ja
tarvittaessa munuaisten ja munuaisimusolmukkeiden ( Lnn. renales )
viiltäminen,
i) rintakalvon ja vatsakalvon silmämääräinen tarkastus,
j) oriiden ja tammojen sukuelinten silmämääräinen tarkastus,
k) utareiden ja utareimusolmukkeiden ( Lnn. supramammarii )
silmämääräinen tarkastus ja tarvittaessa utareimusolmukkeiden
viiltäminen,
l) nuorten eläinten navan alueen ja nivelten silmämääräinen tarkastus
ja tunnustelu; epäilyttävissä tapauksissa navan alue on viillettävä ja
nivelet avattava,
m) kimoväriset hevoset on tutkittava melanoosin ja melanomien varalta
olkanivelen alapuolisten lavan lihasten ja imusolmukkeiden ( Lnn.
lymphonodi subrhomboidei ) osalta irrottamalla yksi lapa. Munuaiset
on paljastettava ja tutkittava halkaisemalla koko munuainen.
F. Epäilyttävissä tapauksissa virkaeläinlääkäri voi suorittaa eläinten asiaan-
kuuluvien osien lisäviiltoja ja -tarkastuksia, jotka ovat tarpeen lopullisen
päätöksen tekoa varten.
Jos virkaeläinlääkäri toteaa, että tässä luvussa vahvistettuja hygie-
niasääntöjä selvästi rikotaan, tai että riittävä terveystarkastus estetään,
hänellä on valtuudet puuttua laitteiden tai tilojen käyttöön sekä toteuttaa
tarvittavat toimenpiteet aina tuotantovauhdin hidastamiseen tai tuotanto-
prosessin keskeyttämiseen asti.
G. Kun edellä mainittujen imusolmukkeiden viiltäminen on pakollista, ne
on järjestelmällisesti viillettävä useilla viilloilla ja tarkastettava
silmämääräisesti.
42 A. Virkaeläinlääkärin on lisäksi järjestelmällisesti suoritettava:
1) sikojen tutkimus kystikerkoosin varalta; tässä tutkimuksessa on
tarkastettava suoraan näkyvissä olevat lihakset, erityisesti reisili-
hakset, palleapilarit, kylkiluiden väliset lihakset, sydän, kieli ja
kurkunpää sekä tarvittaessa rasvakudoksesta irrotetut vatsakalvo ja
lannelihakset.
2) kavioeläinten tutkimus räkätaudin varalta tarkastamalla huolellisesti
henkitorven, kurkunpään, nenäonteloiden, sivuonteloiden ja niiden
haarautumien limakalvot sen jälkeen, kun pää on halkaistu pituus-
suunnassa ja sierainten väliseinä poistettu,
3) luurankolihaksia (poikkijuovaisia lihaksia) sisältävä sikojen ja
hevosten tuore liha on tarkastettava trikinoosin varalta.
Tämä tarkastus on suoritettava hyväksyttyjen ja tieteellisesti tunnustet-
tujen, erityisesti yhteisön direktiiveissä tai muissa kansainvälisissä
määräyksissä määriteltyjen menetelmien mukaisesti.
Tulokset on arvioitava vertailumenetelmällä, joka määrätään 16 artik-
lassa säädettyä menettelyä noudattaen eläinlääkintäalan tiedekomitean
annettua lausuntonsa; menetelmän luotettavuuden on oltava vähintään
yhtä hyvä kuin direktiivin 77/96/ETY liitteessä I olevassa 1 kohdassa
säädetyn trikiinitutkimuksen luotettavuus.
Komissio julkaisee vertailumenetelmän Euroopan yhteisöjen virallisessa
lehdessä.
B. Virkaeläinlääkäri kirjaa ante mortem japost mortem -terveystarkastusten
tulokset ja todettuaan 6 artiklassa tarkoitettuja ihmisiin tarttuvia tauteja
ilmoittaa niistä eläinten alkuperäkarjan valvonnasta vastaaville toimival-
taisille eläinlääkintäviranomaisille sekä kyseisestä karjasta vastaavalle
henkilölle.
IX LUKU
LEIKATTAVAKSI TARKOITETTUA LIHAA KOSKEVAT VAATI-
MUKSET
43 Pienempien kuin 3 artiklan 1 kohdan A alakohdassa tarkoitettujen palojen
leikkaaminen, luuttomaksi leikkaaminen tai nautaeläinten sivutuotteiden
viipalointi on sallittua vain hyväksytyissä leikkaamoissa.
44 Laitoksen johtajan, omistajan tai tämän edustajan on helpotettava laitoksen
valvontaa ja erityisesti kaikkia tarpeellisina pidettyjä käsittelyjä ja annettava
tarvittavat välineet valvontaviranomaisen käyttöön. Tämän on erityisesti
pyynnöstä pystyttävä ilmoittamaan valvonnasta vastaavalle virkaeläinlääkä-
rille, mistä hänen leikkaamoonsa tuotu liha on peräisin.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 27
▼M18
45 Lihaa, joka ei täytä tämän direktiivin 3 artiklan 1 kohdan B alakohdan b
alakohdan vaatimuksia, ei saa tuoda hyväksyttyihin leikkaamoihin, ellei sitä
sijoiteta erityiselle säilytysalueelle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta V luvun
19 kohdan toisen alakohdan määräyksien soveltamista; liha on joko leikat-
tava muissa paikoissa tai muina aikoina kuin nuo vaatimukset täyttävä liha.
Virkaeläinlääkärillä on aina oltava vapaa pääsy kaikkiin varasto- ja työti-
loihin sen varmistamiseksi, että edellä esitettyjä säännöksiä noudatetaan
tunnollisesti.
46 a) Tuoretta lihaa on tuotava III luvun 15 kohdan b alakohdassa tarkoitet-
tuihin tiloihin tarpeen mukaan. Heti kun liha on leikattu ja tarvittaessa
pakattu, se on siirrettävä kyseisen luvun 15 kohdan a alakohdassa tarkoi-
tettuun jäähdyttämöön tai kylmätilaan.
b) Leikkaustiloihin tuleva liha on tarkastettava ja tarvittaessa puhdistettava.
Näihin tehtäviin tarkoitetussa työpisteessä on oltava sopivat välineet ja
riittävä valaistus.
c) Leikkaamisen, luuttomaksi leikkaamisen, käärimisen ja pakkaamisen
aikana lihan sisälämpötila on pidettävä jatkuvasti enintään + 7 ºC:ssa.
Leikkaamisen aikana leikkaamon lämpötila saa olla enintään + 12 ºC.
Viipaloinnin, käärimisen ja pakkaamisen aikana maksojen sisälämpötila
on pidettävä jatkuvasti enintään + 3 ºC:ssa.
Leikkaamisen, luuttomaksi leikkaamisen, viipaloinnin, kuutioinnin,
käärimisen ja pakkaamisen aikana maksojen, munuaisten ja pään lihan
lämpötila on pidettävä jatkuvasti enintään + 3 ºC:ssa.
d) Edellä a ja c alakohdasta poiketen liha voidaan leikata lämpimänä. Tässä
tapauksessa liha on siirrettävä suoraan teurastustiloista leikkaamoon.
Lisäksi teurastustilojen ja leikkaamon on sijaittava samassa rakennus-
ryhmässä ja riittävän lähellä toisiaan, jotta liha voidaan siirtää yhdellä
kertaa, ja leikkaaminen on suoritettava välittömästi siirron jälkeen. Heti
kun liha on leikattu ja tarvittaessa pakattu, se on siirrettävä asianmukai-
seen jäähdyttämöön.
e) Leikkaaminen on suoritettava siten, että vältetään lihan saastuminen.
Luunsirut ja verihyytymät on poistettava. Leikkaamisessa saatu liha, jota
ei ole tarkoitettu ihmisravinnoksi, on koottava 4 kohdan d alakohdassa
tarkoitettuihin paikkoihin, astioihin tai tiloihin sitä mukaa kun sitä leika-
taan.
X LUKU
LEIKATUN LIHAN JA VARASTOIDUN LIHAN TERVEYSTARKASTUS
47 Hyväksytyt leikkaamot ja hyväksytyt kylmävarastot ovat virkaeläinlääkärin
valvonnan alaisia.
48 Virkaeläinlääkärin valvontaan on sisällyttävä seuraavat tehtävät:
— tuoreen lihan saapumisen ja lähtemisen tarkastus,
— edellä 47 kohdassa tarkoitetuissa laitoksissa säilytetyn tuoreen lihan
terveystarkastus,
— tuoreen lihan terveystarkastus ennen leikkaamista ja sen lähtiessä 47
kohdassa tarkoitetusta laitoksesta,
— edellä V luvussa määrätty tilojen, laitteiden ja välineiden puhtauden sekä
henkilökunnan hygienian, vaatetus mukaan luettuna, tarkastus,
— kaikki muu tarkastus, jota eläinlääkäri pitää tarpeellisena tämän direk-
tiivin noudattamisen varmistamiseksi.
XI LUKU
TERVEYSMERKINTÄ
49 Terveysmerkintä on tehtävä virkaeläinlääkärin vastuulla. Tätä varten hänen
on vastuullaan pidettävä ja talletettava:
a) lihan terveysmerkintään tarkoitetut välineet, jotka hän saa luovuttaa
avustajille vain merkinnän ajankohtana ja siihen vaadittavaksi ajaksi,
b) etiketit ja kääremateriaalit, jos nämä on jo merkitty tässä luvussa
määrätyllä tavalla. Tarvittava määrä näitä etikettejä ja kääremateriaaleja
annetaan avustajille silloin, kun niitä on tarkoitus käyttää.
50 Terveysmerkin on oltava:
a) joko soikea vähintään 6,5 cm leveä ja 4,5 cm korkea merkki, jossa on
seuraavat tiedot täysin luettavin kirjaimin:
— yläosassa lähettäjämaan alkukirjaimet suuraakkosin (ts. jokin seuraa-
vista):1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 28
▼M18
►A3AT -◄B-D K-D-E L-E- ►A3FI -◄F-I R L-I-L
-NL-P- ►A3SE -◄UK,
jota seuraa laitoksen eläinlääkinnällinen hyväksyntänumero,
— alaosassa jokin seuraavista kirjainlyhenteistä: CEE, EØF, EWG,
EOK, EEC, EEG ►A3tai ETY ◄,
b) tai soikea vähintään 6,5 cm leveä ja 4,5 cm korkea merkki, jossa on
seuraavat tiedot täysin luettavin kirjaimin:
— yläosassa lähettäjämaan nimi suuraakkosin,
— keskellä laitoksen eläinlääkinnällinen hyväksyntänumero,
— alaosassa jokin seuraavista kirjainlyhenteistä: CEE, EØF, EWG,
EOK, EEC, EEG ►A3tai ETY ◄,
Kirjainten on oltava vähintään 0,8 cm korkeita ja numeroiden vähintään
1 cm korkeita.
Terveysmerkki voi lisäksi sisältää maininnan lihan terveystarkastuksen
suorittaneesta virkaeläinlääkäristä.
51. Ruhot on muste- tai polttoleimattava 50 kohdan mukaisesti:
— enemmän kuin 65 kiloa painavien ruhojen molempiin puoliruhoihin on
tehtävä merkinnät ainakin seuraaviin kohtiin: reisien ulkopinta, kupeet,
selkä, rinta ja lapa,
— muihin ruhoihin tehdään merkintä ainakin neljään kohtaan, lapoihin ja
reisien ulkopintaan.
52. Nautaeläinten, sikojen ja kavioeläinten maksat on polttoleimattava 50
kohdan mukaisesti.
Kaikki muut sivutuotteet on muste- tai polttoleimattava 50 kohdan mukai-
sesti, jollei niitä kääritä tai pakata ja merkitä 55 ja 56 kohdan mukaisesti.
53. Leikkaamoissa virallisesti merkityistä ruhoista leikatut palat on muste- tai
polttoleimattava 50 kohdan mukaisesti, jollei niitä kääritä tai pakata, ja
kylkipalat on merkittävä siten, että alkuperäteurastamon tunnistaminen on
mahdollista.
54. Pakkaukset on aina merkittävä 55 kohdan mukaisesti.55. Edellä 52 kohdan toisessa alakohdassa ja 53 kohdassa tarkoitettu pakattu
leikattu liha ja pakatut sivutuotteet, mukaan lukien nautaeläinten viipaloidut
maksat, on varustettava terveysmerkillä 50 kohdan mukaisesti. Merkissä on
oltava leikkaamon eläinlääkinnällinen hyväksyntänumero teurastamon
numeron sijasta. Merkin on oltava pakkaukseen kiinnitettävässä etiketissä
tai painettuna pakkaukseen siten, että se rikkoutuu, kun pakkaus avataan;
etiketissä on myös oltava sarjanumero. Kun leikattua lihaa tai sivutuotteita
kääritään XII luvun 62 kohdan mukaisesti, edellä tarkoitettu etiketti voidaan
kuitenkin kiinnittää kääreeseen. Teurastamossa pakattujen sivutuotteiden
osalta merkissä olevan numeron on oltava kyseisen teurastamon eläinlääk-
innällinen hyväksyntänumero.
56. Edellä 55 kohdassa esitettyjen vaatimusten lisäksi, kun tuore liha kääritään
myyntipakkauksiin, jotka on tarkoitettu suoraan kuluttajalle myytäviksi, 50
kohdan a alakohdassa määrätty terveysmerkki on myös painettava kääree-
seen tai kääreeseen kiinnitettyyn etikettiin. Merkissä on oltava leikkaamon
eläinlääkinnällinen hyväksyntänumero. Edellä 50 kohdan kokovaatimuksia
ei sovelleta tässä kohdassa tarkoitettuun merkkiin. Teurastamossa käärit-
tyjen sivutuotteiden osalta merkissä on kuitenkin oltava kyseisen
teurastamon eläinlääkinnällinen hyväksyntänumero.
57. Kavioeläinten lihassa ja sen pakkauksissa on oltava erityinen merkki, joka
määritetään tämän direktiivin 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
58. Leimaan käytettävät väriaineet on hyväksyttävä ihmisravinnoksi tarkoite-
tuissa elintarvikkeissa sallittuja väriaineita koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin (
1) mukaisesti.
XII LUKU
TUOREEN LIHAN KÄÄRIMINEN JA PAKKAAMINEN
59 a) Pakkauksen (esimerkiksi pakkauslaatikot, pahvilaatikot) on täytettävä
kaikki hygieniasäännöt, ja erityisesti:
— se ei saa muuttaa lihan aistivaraisia ominaisuuksia,
— siitä ei saa siirtyä lihaan ihmisten terveydelle haitallisia aineita,1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 29
(1) EYVL N:o L 115, 11.11.1962, s. 2645/62. Direktiivi on viimeksi muutettu direktiivillä
85/7/ETY (EVYL N:o L 2, 3.11.1985, s. 22).
▼M18
— sen on oltava riittävän kestävä suojatakseen lihaa tehokkaasti kulje-
tuksen ja käsittelyn aikana.
b) pakkausta ei saa käyttää uudelleen lihan pakkaamiseen, ellei sitä ole
valmistettu korroosionkestävistä materiaaleista, jotka on helppo
puhdistaa, ja ellei sitä ole puhdistettu ja desinfioitu.
60 Kun tuore leikattu liha tai sivutuotteet kääritään, se on tehtävä välittömästi
leikkaamisen jälkeen ja hygieniavaatimusten mukaisesti.
Kiinteää sianrasvaa ja vatsalihasten paloja lukuun ottamatta leikattu liha ja
sivutuotteet on aina varustettava suojakääreellä, jollei sitä kuljeteta ripustet-
tuna koko kuljetuksen ajan.
Tällaisen kääreen on oltava läpinäkyvä ja väritön, ja sen on myös täytettävä
59 kohdan a alakohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa vahvis-
tetut edellytykset; sitä ei saa käyttää uudestaan lihan käärimiseen.
►M19Tästä vaatimuksesta voidaan poiketa sellaisen jäädytetyn lihan
kohdalla, joka on tarkoitettu käytettäväksi sellaisenaan direktiivissä 77/99/
ETY tai direktiivissä 88/657/ETY tarkoitettujen tuotteiden raaka-aineena. ◄
Nautaeläinten viipaloidut maksat on pakattava yksitellen. Pakkaus saa
sisältää vain kokonaisen viipaloidun elimen sen alkuperäisessä muodossa.
61 Kääritty liha on pakattava.
62 Jos kääre kuitenkin täyttää kaikki pakkauksen suojaavuutta koskevat edelly-
tykset, sen ei tarvitse olla läpinäkyvä eikä väritön, eikä sen sijoittaminen
toiseen astiaan ole tarpeen sillä edellytyksellä, että muut 59 kohdan ehdot
täyttyvät.
63 Leikkaaminen, luuttomaksi leikkaaminen, kääriminen ja pakkaaminen voivat
tapahtua samoissa tiloissa seuraavin edellytyksin:
a) tilojen on oltava riittävän suuria ja siten varustettuja, että toimenpiteiden
hygienia varmistetaan,
b) pakkaukset ja kääreet on heti niiden valmistuksen jälkeen suojattu tiiviillä
päällyksellä; tätä päällystä on suojeltava vaurioilta laitokselle kuljetta-
misen aikana, ja niitä on säilytettävä laitoksessa erillisessä huoneessa
hygieenisissä olosuhteissa,
c) pakkausmateriaalin säilytystilojen on oltava pölyttömiä, niissä ei saa olla
tuhoeläimiä, eikä niistä saa olla ilmayhteyttä huoneisiin, jotka sisältävät
aineita, jotka saattaisivat saastuttaa tuoreen lihan. Pakkauksia ei saa
säilyttää sellaisenaan lattialla,
d) pakkaukset on koottava hygieenisissä olosuhteissa ennen kuin ne tuodaan
tiloihin,
e) pakkaukset on tuotava tiloihin hygieenisesti ja käytettävä viipymättä.
Henkilökunta, joka käsittelee tuoretta lihaa, ei saa käsitellä niitä.
f) liha on heti pakkaamisen jälkeen sijoitettava tarkoitusta varten varattuihin
säilytystiloihin.
64 Tässä luvussa tarkoitetut pakkaukset saavat sisältää vain yhdestä eläinlajista
peräisin olevaa leikattua lihaa.
XIII LUKU
TERVEYSTODISTUS
65 Alkuperäisen terveystodistuksen, jonka on oltava lihan mukana, kun sitä
kuljetetaan määräpaikkaan, on oltava virkaeläinlääkärin lastaushetkellä
antama.
Terveystodistuksen on vastattava muodoltaan ja sisällöltään liitteessä IV
esitettyä mallia, ja se on laadittava vähintään määräpaikan virallisella
kielellä tai virallisilla kielillä. Se on laadittava yhdelle paperiarkille.
XIV LUKU
VARASTOINTI
66 Tuore liha on välittömästi post mortem -tarkastuksen jälkeen jäähdytettävä
tasaiseen + 7 ºC:n sisälämpötilaan, kun kyseessä ovat ruhot ja palat, ja
+ 3 ºC:n lämpötilaan, kun kyseessä ovat sivutuotteet.
Toimivaltainen viranomainen voi tapauskohtaisesti myöntää poikkeuksia
tästä vaatimuksesta lihan kypsytykseen liittyvistä käytännön syistä, kun liha
kuljetetaan teurastamon välittömässä läheisyydessä sijaitseviin leikkaamoihin
tai lihakauppoihin sillä edellytyksellä, että tällainen kuljetus kestää enintään
yhden tunnin.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 30
▼M18
Pakastettavan tuoreen lihan on tultava suoraan hyväksytystä teurastamosta
tai hyväksytystä leikkaamosta.
Tuoreen lihan pakastaminen voidaan suorittaa ainoastaan laitoksessa, josta
liha on saatu tai jossa se on leikattu, tai hyväksytyssä kylmävarastossa asian-
mukaisin laittein.
Kun tämän direktiivin 3 artiklan 1 kohdan A alakohdassa tarkoitetut palat,
tämän liitteen XI luvun 53 kohdassa tarkoitetut palat ja sivutuotteet on
tarkoitettu pakastettaviksi, ne on pakastettava viipymättä, jollei raakakyp-
syttämistä vaadita terveyssyistä. Jälkimmäisessä tapauksessa ne on
pakastettava välittömästi raakakypsyttämisen jälkeen.
Pakastettaviksi tarkoitetut ruhot, puoliruhot, enintään kolmeen osaan leikatut
puoliruhot ja neljännekset on pakastettava viivytyksettä lämpötilan tasaantu-
misen jälkeen.
Pakastettavaksi tarkoitettu leikattu liha on pakastettava viipymättä leikkaa-
misen jälkeen.
Pakastetun lihan on saavutettava − 12 ºC:n tai sitä alempi sisälämpötila, eikä
sitä saa sen jälkeen säilyttää korkeammassa lämpötilassa.
Pakastusprosessin käyneessä tuoreessa lihassa on oltava maininta pakasta-
miskuukaudesta ja -vuodesta.
67 Mitään muita tuotteita, jotka voivat vaikuttaa lihan hygieniaan tai saastuttaa
sen, ei saa säilyttää IV luvun 16 ja 17 kohdassa tarkoitetuissa huoneissa,
ellei lihaa pakata ja säilytetä erillään.
68 Edellä IV luvun 16 ja 17 kohdassa tarkoitetuista varastotilojen varastolämpö-
tiloista on pidettävä kirjaa.
XV LUKU
KULJETUS
69 Tuoretta lihaa on kuljetettava ilmatiiviillä sulkemisjärjestelmällä varuste-
tuissa kuljetusvälineissä, tai kun kyseessä on direktiivin 90/675/ETY
mukaisesti maahan tuotava tuore liha tai kolmannen maan alueen kautta
kuljetettu tuore liha, sinetöidyissä kuljetusvälineissä, jotka on suunniteltu ja
varustettu siten, että XIV luvussa vahvistetut lämpötilat säilyvät koko kulje-
tuksen ajan.
Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa määrätään, ruhoja, puoliru-
hoja, enintään kolmeen osaan leikattuja puoliruhoja ja neljänneksiä voidaan
kuljettaa XIV luvussa vahvistettuja lämpötiloja korkeammissa lämpötiloissa
tämän direktiivin 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tiedekomi-
tean lausunnon jälkeen vahvistettavien vaatimusten mukaisesti.
70 Tällaisen lihan kuljetukseen tarkoitettujen kuljetusvälineiden on täytettävä
seuraavat vaatimukset:
a) niiden sisäpintojen tai kaikkien muiden osien, jotka voivat joutua koske-
tuksiin lihan kanssa, on oltava korroosionkestävää materiaalia, joka ei voi
vaikuttaa lihan aistivaraisiin ominaisuuksiin tai tehdä lihaa ihmisen
terveydelle haitalliseksi; näiden pintojen on oltava sileät ja helpot
puhdistaa ja desinfioida,
b) niiden on oltava varustetut riittävin laittein, joilla lihaa suojataan hyöntei-
siltä ja pölyltä, ja oltava vesitiiviitä nesteiden valumisen estämiseksi,
c) ruhojen, puoliruhojen, enintään kolmeen osaan leikattujen puoliruhojen
tai neljännesruhojen ja pakkaamattoman leikatun lihan kuljetusta varten
niiden on oltava varustetut korroosionkestävillä lihan ripustamiseen
tarkoitetuilla laitteilla, jotka on asennettu sellaiseen korkeuteen, ettei liha
pääse koskettamaan lattiaa. Tätä määräystä ei sovelleta hygieenisesti
pakattuun pakastettuun lihaan. Ilmakuljetuksissa lihan ripustamiseen
tarkoitettuja laitteita ei kuitenkaan vaadita sillä edellytyksellä, että lihan
hygieenistä lastausta, kuljetusta ja kuormasta purkua varten on sopivat
korroosionkestävät välineet.
71 Lihan kuljetukseen käytettäväksi tarkoitettuja kuljetusvälineitä ei missään
tapauksessa saa käyttää elävien eläinten kuljetukseen tai sellaisten tuotteiden
kuljetukseen, jotka voisivat vaikuttaa lihaan tai saastuttaa sen.
72 Mitään muita tuotteita, jotka voivat vaikuttaa lihan hygieniaan tai saastuttaa
sen, ei saa kuljettaa samaan aikaan samassa kuljetusvälineessä kuin lihaa,
ellei toteuteta tarvittavia varotoimenpiteitä. Pakattu liha on kuljetettava eri
kuljetusvälineessä kuin pakkaamaton liha, jollei samassa kuljetusvälineessä
järjestetä riittävää fyysistä estettä suojaamaan pakkaamatonta lihaa pakatulta
lihalta. Siinä ei myöskään saa kuljettaa mahoja, ellei niitä ole kaltattu tai1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 31
▼M18
puhdistettu, eikä päitä ja sorkkia, ellei niitä ole nyljetty tai kaltattu ja
karvottu.
73 Tuoretta lihaa ei saa kuljettaa kuljetusvälineessä, joka ei ole puhdas ja jota ei
ole desinfioitu.
74 Ruhot, puoliruhot, enintään kolmeen osaan leikatut puoliruhot ja neljännes-
ruhot, lukuun ottamatta hygieniavaatimusten mukaisesti pakattua pakastettua
lihaa, on kuljetettava ripustettuna koko kuljetuksen ajan lukuun ottamatta 70
kohdan c alakohdassa tarkoitettua lentokuljetusta.
Muut palat ja sivutuotteet on ripustettava tai sijoitettava telineille, jollei niitä
ole pakattu tai sijoitettu korroosionkestäviin astioihin. Tällaisten telineiden,
pakkausten tai astioiden on täytettävä hygieniavaatimukset ja erityisesti
pakkausten osalta tämän direktiivin säännökset. Sisäelimet on aina kuljetet-
tava tukevassa veden- ja rasvanpitävässä pakkauksessa, jota voidaan käyttää
uudelleen vasta puhdistuksen ja desinfioinnin jälkeen.
75 Virkaeläinlääkärin on ennen lähetystä varmistettava, että kuljetusajoneuvot
ja lastausolosuhteet täyttävät tämän luvun hygieniavaatimukset.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 32
▼M18
LIITE II
I LUKU
KAPASITEETILTAAN PIENTEN LAITOSTEN HYVÄKSYNNÄN
YLEISET EDELLYTYKSET
Kapasiteetiltaan pienillä laitoksilla on oltava ainakin:
1 tiloissa, joissa tuoretta lihaa tuotetaan ja käsitellään:
a) vedenpitävä lattiapäällyste, joka on helppo puhdistaa ja desinfioida, on
lahosuojattu ja siten rakennettu, että veden poisjuoksuttaminen on helppoa;
vesi on kanavoitava ritilöin ja hajut estävin hajulukoin varustettuja viemä-
reitä kohti,
b) tasaiset, kestävät ja tiiviit seinät, joilla on vaalea, pestävä pinnoite
vähintään kahden metrin korkeudelle ja teurastustiloissa vähintään kolmen
metrin korkeudelle,
Puisten seinien käyttöliitteessä I olevan III luvun 16 kohdassa tarkoite-
tuissa tiloissa ei kuitenkaan ole perusteena hyväksynnän peruuttamiselle
jos ne on rakennettu ennen 1 päivää heinäkuuta 1991,
c) ovet, jotka on valmistettu helposti puhdistettavasta, lahosuojatusta ja hajut-
tomasta materiaalista,
Jos kyseisessä laitoksessa säilytetään lihaa, laitoksessa on oltava varasto-
tilat, jotka täyttävät edellä mainitut vaatimukset,
d) lahosuojatut ja hajuttomat eristemateriaalit,
e) riittävä tuuletus ja tarvittaessa hyvä vesihöyryn poisto,
f) riittävä luonnollinen tai keinotekoinen valaistus, joka ei vääristä värejä,
2 a) mahdollisimman lähellä työpisteitä riittävä määrä laitteita, joissa voi
puhdistaa ja desinfioida kädet sekä puhdistaa työkalut kuumalla vedellä.
Käsien pesua varten näissä paikoissa on oltava kuuma ja kylmä juokseva
vesi tai sopivan lämpöiseksi ennalta sekoitettu vesi, puhdistus- ja desin-
fiointiaineita sekä hygieeniset käsien kuivaustavat,
b) paikan päällä tai viereisessä huoneessa työkalujen desinfiointilaitteet,
joissa veden lämpötila on vähintään 82 ºC,
3 asianmukaiset järjestelyt tuhoeläimiltä kuten hyönteisiltä ja jyrsijöiltä suojau-
tumista varten,
4 a) työkalut ja varusteet, kuten leikkauspöydät, irrotettavalla leikkauspinnalla
varustetut pöydät, astiat, kuljetinhihnat ja sahat on valmistettava korroo-
sionkestävästä materiaalista, joka ei voi pilata lihaa ja joka on helppo
puhdistaa ja desinfioida. Puun käyttöon kielletty,
b) korroosionkestävät ja hygieniavaatimukset täyttävät varusteet ja laitteet:
— lihan käsittelyyn,
— liha-astioiden varastoimiseen siten, ettei liha tai astiat joudu kosketuk-
siin lattian tai seinien kanssa,
c) erityiset vesitiiviit, korroosionkestävät astiat, joissa on kannet ja sulkimet,
jotka estävät asiattomia henkilöitä poistamasta tavaraa niistä, ja joihin
ihmisravinnoksi kelpaamaton liha pannaan; tällainen liha on kuljetettava
pois tai hävitettävä kunkin työpäivän päätteeksi,
5 jäähdytyslaitteet, jotka pitävät lihan sisälämpötilan tässä direktiivissä vaadi-
tulla tasolla. Laitteisiin on kuuluttava tiivistyneen veden poistojärjestelmä,
joka ei voi aiheuttaa lihan saastumista,
6 laitteet, joiden avulla toimitetaan riittävä määrä yksinomaan direktiivissä 80/
778/ETY tarkoitettua paineistettua juomakelpoista vettä. Laitteiden voidaan
kuitenkin poikkeuksellisesti sallia toimittaa höyryntuotannossa, palonsammu-
tuksessa ja jäähdytyslaitteiden jäähdytyksessä käytettävää juomakelvotonta
vettä sillä edellytyksellä, että tätä tarkoitusta varten asennetut putket estävät
tämän veden käytön muihin tarkoituksiin eikä niiden ole mahdollista saas-
tuttaa tuoretta lihaa. Juomakelvottoman veden putket on selvästi erotettava
juomakelpoista vettä varten käytetyistä,
7 riittävä määrä direktiivissä 80/778/ETY tarkoitettua kuumaa juomakelpoista
vettä tuottava laitteisto,
8 hygieeninen jäteveden poistojärjestelmä,
9 ainakin yksi pesuallas sekä huuhdeltavia käymälöitä. Nämä eivät saa avautua
suoraan työtiloihin. Pesualtaissa on oltava kuuma ja kylmä juokseva vesi tai
sopivan lämpöiseksi ennalta sekoitettu vesi, käsien puhdistus- ja desinfioin-
tiaineita sekä hygieeniset käsien kuivaustavat. Pesualtaan on oltava lähellä
käymälöitä.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 33
▼M18
II LUKU
KAPASITEETILTAAN PIENTEN TEURASTAMOJEN HYVÄKSYNNÄN
ERITYISET EDELLYTYKSET
10 Yleisten vaatimusten lisäksi kapasiteetiltaan pienissä teurastamoissa on
oltava ainakin:
a) riittävät eläinsuojat eläimille, joita säilytetään yön yli teurastamon
tiloissa,
b) teurastushuone ja ottaen huomioon teurastuksen aikana toteutettavat
toimenpiteet, sopivat ja riittävän suuret huoneet näille toimenpiteille, jotta
ne voidaan toteuttaa hygienian kannalta tyydyttävästi,
c) teurastustiloissa selvästi erotettu paikka tainnutusta ja verenlaskua varten,
d) teurastustiloissa pestävät seinät vähintään kolmen metrin korkeuteen tai
sisäkattoon asti. Teurastuksen aikana on huolehdittava riittävästä höyryn-
poistosta,
e) välineet, joiden avulla teurastusta voidaan jatkaa tainnutuksen jälkeen
mahdollisimman pitkälti eläimen ollessa riippuvassa asennossa; riippuva
eläin ei missään tapauksessa saa koskettaa lattiaa teurastuksen aikana,
f) jäähdyttämö, joka on kapasiteetiltaan riittävä suhteessa teurastettavien
eläinten kokoon ja tyyppiin, ja joka on joka tapauksessa varustettu erilli-
sellä lukittavalla vähimmäistilalla, joka on varattu tutkittavien ruhojen
tarkasteluun.
Toimivaltainen viranomainen voi tapauskohtaisesti myöntää poikkeuksia
tästä vaatimuksesta, kun liha kuljetetaan viipymättä teurastamosta sen
välittömässä läheisyydessä oleviin leikkaamoihin tai lihakauppoihin sillä
edellytyksellä, että kuljetus kestää enintään yhden tunnin.
11 Teurastustiloissa ei saa tyhjentää tai puhdistaa mahoja ja suolia tai varastoida
vuotia, sarvia, sorkkia ja siankarvoja.
12 Jos lantaa ei voida poistaa teurastamon alueelta joka päivä, se on varastoi-
tava selvästi erotettuun paikkaan.
13 Teurastustiloihin tuodut eläimet on välittömästi tainnutettava ja teurastettava.
14 Sairaita tai sairaiksi epäiltyjä eläimiä ei saa teurastaa laitoksessa paitsi jos
toimivaltainen viranomainen myöntää poikkeusluvan.
Kun poikkeuslupa myönnetään, teurastus on suoritettava toimivaltaisen vira-
nomaisen valvonnassa, ja on toteutettava toimenpiteet saastumisen
estämiseksi; tilat on erityisesti puhdistettava ja desinfioitava virallisessa
valvonnassa ennen kuin niitä käytetään uudelleen.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 34
▼M18
LIITE III
AVUSTAJIEN AMMATILLINEN PÄTEVYYS
1 Vain ehdokkaita, jotka voivat osoittaa, että he ovat osallistuneet vähintään
400 tunnin ajan jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten hyväksymään
teoreettiseen kurssiin, jossa on käsitelty tämän liitteen 3 kohdan a alakohdassa
tarkoitettuja aiheita, mukaan lukien laboratorioesitykset, sekä saaneet
vähintään 200 tuntia käytännön harjoitusta virkaeläinlääkärin valvonnassa,
voidaan hyväksyä tämän direktiivin 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun kokee-seen. Käytännön harjoittelu tapahtuu teurastamoissa, leikkaamoissa,
kylmävarastoissa ja tuoreen lihan tarkastuspaikoissa.
2 Direktiivin 71/118/ETY liitteen II vaatimukset täyttävät avustajat voivat
kuitenkin osallistua ammattikurssille, jonka teoreettinen osa on vähennetty
200 tuntiin.
3 Tämän direktiivin 9 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitettu koe koostuu
teoreettisesta osasta ja käytännöllisestä osasta ja siinä käsitellään seuraavia
aiheita:
a) teoreettinen osa:
— perustiedot teurastettujen eläinten anatomiasta ja fysiologiasta,
— perustiedot teurastettujen eläinten patologiasta,— perustiedot teurastettujen eläinten patologisesta anatomiasta,— perustiedot hygieniasta ja erityisesti teollisuushygieniasta, teurastus-,
leikkaamis- ja varastohygieniasta sekä työskentelyhygieniasta,
— tiedot tuoretta lihaa koskevista teurastus-, tarkastus-, valmistus-,
käärimis-, pakkaus- ja kuljetusmenetelmistä ja -menettelyistä,
— tiedot työn suorittamiseen liittyvistä laeista, asetuksista ja hallinnolli-
sista määräyksistä,
— näytteenottomenettelyt,
b) käytännöllinen osa:
— teurastettujen eläinten tarkastus ja arviointi,
— eläinlajien tunnistus eläimen lajille tyypillisten osien tarkastelun avulla,— teurastettujen eläinten muuttuneiden osien tunnistus ja niiden kommen-
tointi,
—post mortem -tarkastus teurastamossa,
— hygieniavalvonta,— näytteenotto.1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 35
▼M18
LIITE IV
1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 36
▼M18
►(1)A31964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 37
▼M18
LIITE V
1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 38
▼M18
1964L0433 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 39