02006X1227(04) — FI — 27.12.2006 — 000.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.





Oikaistu:









▼B

▼C1

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö N:o 114. Yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista, jotka koskevat:

Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduuliaHyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustettua varaosana toimitettavaa ohjauspyörääMuuta kuin ohjauspyörään asennettua varaosana toimitettavaa turvatyynyjärjestelmää

1. SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan seuraaviin jälkimarkkinoilla myytäviin laitteisiin:

1.1 niiden varaosana toimitettavien turvatyynyjärjestelmien turvatyynymoduuleihin, jotka on tarkoitettu asennettavaksi moottoriajoneuvoihin,

1.2 M1- ja N1-luokan ajoneuvojen varaosana toimitettaviin ohjauspyöriin, jotka on varustettu hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla ja jotka on tarkoitettu asennettaviksi lisäturvajärjestelmäksi turvavöiden ja muiden turvajärjestelmien lisäksi moottorikäyttöisiin ajoneuvoihin; kyseessä on siis järjestelmä, joka voimakkaassa törmäyksessä automaattisesti laukaisee matkustajien vammojen vakavuuden vähentämiseen tarkoitetun joustavan rakenteen,

1.3 muihin kuin ohjauspyörään asennettuihin varaosana toimitettaviin turvatyynyjärjestelmiin, jotka on varustettu hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla ja jotka on tarkoitettu asennettaviksi lisäturvajärjestelmäksi turvavöiden ja muiden turvajärjestelmien lisäksi moottorikäyttöisiin M1- ja N1-luokan ajoneuvoihin; kyseessä on siis järjestelmä, joka voimakkaassa törmäyksessä automaattisesti laukaisee matkustajien vammojen vakavuuden vähentämiseen tarkoitetun joustavan rakenteen.

2. MÄÄRITELMÄT

2.1 ’Turvatyynyjärjestelmällä’ tarkoitetaan komponenteista muodostuvaa ryhmää, joka ajoneuvoon (ajoneuvoihin) asennettuna suorittaa kaikki valmistajan edellyttämät toiminnot. Tähän järjestelmään kuuluu vähintään laukaisuyksikkö, joka aktivoi yhden tai useamman turvatyynymoduulin, ja sähköjohtojen kotelo, jos sellainen on olemassa.

2.2 ’Turvatyynyllä’ tarkoitetaan joustavasta materiaalista valmistettua suljettua tyynyä, joka täyttyy pumpusta tulevalla kaasulla ja suojaa matkustajaa.

2.3 ’Turvatyynymoduulilla’ tarkoitetaan pienintä alikokoonpanoa, joka koostuu turvatyynyn levittämiseen tarvittavasta energianlähteestä ja leviävästä turvatyynystä.

2.4 (Turvatyynymoduulilla varustetulla) ’varaosana toimitettavalla ohjauspyörällä’ tarkoitetaan jälkimarkkinoilla myytävää ohjauspyörää, joka toimitetaan moottoriajoneuvon mukauttamiseksi ja joka toimintaulottuvuuksiltaan, muodoltaan ja/tai materiaaliltaan saattaa erota ajoneuvon valmistajan toimittamasta alkuperäisestä ohjauspyörästä.

2.5 ’Varaosana toimitettavalla turvatyynyjärjestelmällä’ tarkoitetaan jälkimarkkinoilla myytävää turvatyynyjärjestelmää, joka toimitetaan moottoriajoneuvon muuttamiseksi ja joka toimintaulottuvuuksiltaan, muodoltaan, materiaaliltaan tai toiminnaltaan saattaa erota ajoneuvon valmistajan kyseistä moottoriajoneuvoa varten toimittamasta alkuperäisestä turvatyynyjärjestelmästä.

2.6 Varaosina toimitettavien turvatyynyjärjestelmien turvatyynymoduulien luokat:

2.6.1 A-luokka: laite, joka on tarkoitettu suojaamaan ajoneuvon kuljettajaa etutörmäystilanteessa,

2.6.2 B-luokka: laite, joka on tarkoitettu suojaamaan muuta edessä istuvaa matkustajaa (muita edessä istuvia matkustajia) kuin kuljettajaa etutörmäystilanteessa,

2.6.3 C-luokka: laite, joka on tarkoitettu suojaamaan muualla kuin edessä istuvaa matkustajaa (istuvia matkustajia) etutörmäystilanteessa,

2.6.4 D-luokka: laite, joka on tarkoitettu suojaamaan kuljettajaa tai edessä istuvaa matkustajaa (istuvia matkustajia) sivutörmäystilanteessa.

2.7 ’Laukaisuhetkellä’ tarkoitetaan hetkeä, jona turvatyynyn täyttymisen aiheuttavassa törmäystilanteessa täyttymisen aiheuttavat komponentit peruuttamattomasti aktivoituvat.

2.8 ’Valvontayksiköllä tai laukaisuyksiköllä’ tarkoitetaan kaikista niistä komponenteista koostuvaa alikokoonpanoa, jotka mahdollistavat törmäyksen havaitsemisen ja aiheuttavat laukaisun.

2.9 ’Johtokotelolla’ tarkoitetaan kaikkia niitä sähköjohtoja ja -kytkentöjä, jotka yhdistävät koko turvatyynyjärjestelmän eri osat toisiinsa ja mahdollisesti ajoneuvoon.

2.10 ’Kuormittamattomalla painolla’ tarkoitetaan ajokuntoisen ajoneuvon massaa kuormittamattomana ilman kuljettajaa ja matkustajia, mutta täydellisesti polttoaineella, jäähdytysnesteellä, voiteluöljyillä, työkaluilla ja vararenkaalla (jos nämä kuuluvat ajoneuvon valmistajan toimittamiin vakiovarusteisiin) varustettuna.

2.11 ’Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypillä’ tarkoitetaan turvatyynymoduuleja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta ominaisuuksiltaan:

a) turvatyynymoduulin luokka,

b) turvatyynyn geometria,

c) turvatyynyn materiaali,

d) venttiilit tai vastaavat laitteet,

e) kaasunkehitin,

f) kirjekuoriperiaate,

g) kuoren materiaali, rakenne ja mittasuhteet,

h) ponnekaasun koostumus,

i) moduulin kiinnitysmenetelmä.

2.12 ’Turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypillä’ tarkoitetaan jälkimarkkinoilla myytäviä ohjauspyöriä, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

a) ohjauspyörä sisältää turvatyynyn,

b) ohjauspyörän mittasuhteet ja halkaisija,

c) ohjauspyörän muoto siltä osin kuin se vaikuttaa ohjauspyörän turvallisuuteen ja kestävyyteen,

d) materiaali,

e) varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypin määritelmä edellä olevan 2.11 kohdan mukaisesti.

2.13 ’Muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypillä’ tarkoitetaan varaosana toimitettavia turvatyynyjärjestelmiä, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

a) turvatyynymoduulin luokka,

b) turvatyynyn geometria,

c) turvatyynyn materiaali,

d) venttiilit tai vastaavat laitteet,

e) kaasunkehitin,

f) kirjekuoriperiaate,

g) kuoren materiaali, rakenne ja mittasuhteet,

h) ponnekaasun koostumus,

i) moduulin kiinnitysmenetelmä.

2.14 ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisten moottorikäyttöisten ajoneuvojen luokkaa, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan siltä osin kuin kyseiset ominaisuudet vaikuttavat tässä säännössä säädettyjen törmäystestien tuloksiin:

a) ajoneuvon rakenne, mittasuhteet, koriversio ja materiaalit,

b) kuormittamaton paino, sellaisena kuin se määritellään edellä olevassa 2.10 kohdassa,

c) ohjauslaite, istuin- ja turvavyöjärjestelmä sekä muut turvajärjestelmät,

d) moottorin sijainti ja asento,

e) ajoneuvon osat ja valinnaiset järjestelyt tai varusteet, jotka vaikuttavat turvatyynyn suorituskykyyn.

3. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1 Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin hyväksynnän hakeminen

3.1.1 Turvatyynymoduulin tavaramerkin haltijan, komponenttivalmistajan tai näiden valtuutettujen edustajien on haettava turvatyynymoduulin hyväksyntää.

3.1.2 Kunkin varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin luokan osalta hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:

3.1.2.1 tekninen kuvaus, joka sisältää asennusohjeet ja jossa määritellään ajoneuvotyyppi (ajoneuvotyypit), johon (joihin) turvatyynymoduuli on tarkoitettu,

3.1.2.2 riittävän yksityiskohtaiset piirustukset, joista käy ilmi paikat, joihin hyväksyntämerkki on tarkoitettu sijoitettavaksi jäljempänä olevan 4.1.4 kohdan vaatimusten mukaisesti.

3.1.2.3 Testien suorittamisesta ja vaatimustenmukaisuuden tarkistamisesta tämän säännön 5 ja 6 kohdan vaatimusten mukaisesti vastuussa olevalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava riittävä määrä turvatyynymoduuleja.

3.2 Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän hyväksynnän hakeminen

3.2.1 Varaosana toimitettavan ohjauspyörän tavaramerkin haltijan, valmistajan tai näiden valtuutettujen edustajien on haettava turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän hyväksyntää.

3.2.2 Kunkin turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypin osalta hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:

3.2.2.1 tekninen kuvaus, josta käy ilmi asennusohjeet,

3.2.2.2 riittävän yksityiskohtaiset piirustukset,

3.2.2.3 piirustukset, joista käy ilmi turvatyynymoduuli(e)n sijainti ja kiinnitys (kiinnitykset) ohjauspyörään,

3.2.2.4 jäljempänä olevassa 4.2.4 kohdassa säädetylle hyväksyntämerkille tarkoitettu paikka,

3.2.2.5 hyväksyntätestien suorittamisesta vastuussa olevalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava riittävä määrä turvatyynymoduuleilla varustettuja varaosana toimitettavia ohjauspyöriä ja niitä tyyppejä edustavia ajoneuvoja, joissa käytettäviksi varaosana toimitettavat ohjauspyörät hyväksytään, jotta voidaan tarkistaa, että tämän säännön 5 ja 6 kohdan vaatimuksia noudatetaan.

3.3 Muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän hyväksynnän hakeminen

3.3.1 Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tavaramerkin haltijan, valmistajan tai näiden valtuutettujen edustajien on haettava muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän hyväksyntää.

3.3.2 Kunkin varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypin osalta hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:

3.3.2.1 tekninen kuvaus, josta käy ilmi asennusohjeet,

3.3.2.2 riittävän yksityiskohtaiset piirustukset,

3.3.2.3 piirustukset, joista käy ilmi turvatyynyjärjestelmän (turvatyynyjärjestelmien) sijainti ja kiinnitys (kiinnitykset) ajoneuvoon,

3.3.2.4 jäljempänä olevassa 4.3.4 kohdassa säädetylle hyväksyntämerkille tarkoitettu paikka,

3.3.2.5 hyväksyntätestien suorittamisesta vastuussa olevalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava riittävä määrä varaosana toimitettavia turvatyynyjärjestelmiä ja niitä tyyppejä edustavia ajoneuvoja, joissa käytettäviksi varaosana toimitettavat turvatyynyjärjestelmät hyväksytään, jotta voidaan tarkistaa, että tämän säännön 5 ja 6 kohdan vaatimuksia noudatetaan.

4. HYVÄKSYNTÄ

4.1 Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin hyväksyntä

4.1.1 Jos hyväksyntää varten toimitetut turvatyynymoduulinäytteet täyttävät jäljempänä olevan 5 ja 6 kohdan vaatimukset, varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tämän tyyppiselle turvatyynymoduulille myönnetään hyväksyntä.

4.1.2 Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypille.

4.1.3 Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypin tämän säännön mukaisesta hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta taikka lopullisesti keskeytetystä tuotannosta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

4.1.4 Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulinäytteisiin on selvästi ja pysyvästi merkittävä valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki ja hyväksyntämerkki, joka koostuu

4.1.4.1 ympyrän sisällä olevasta ”E”-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, ( 1 )

4.1.4.2 hyväksyntänumerosta,

4.1.4.3 lisätunnuksesta, joka osoittaa turvatyynymoduulin luokan (ks. edellä oleva 2.6 kohta).

4.1.5 Hyväksyntämerkin ja lisätunnuksen on oltava selvästi luettavissa ja pysyviä.

4.1.6 Tämän säännön liitteessä 4 annetaan esimerkki edellä mainitusta hyväksyntämerkistä ja lisätunnuksesta.

4.2 Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän hyväksyntä

4.2.1 Jos hyväksyntää varten toimitetun hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyyppi täyttää jäljempänä olevan 5 ja 6 kohdan vaatimukset, kyseiselle hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypille myönnetään hyväksyntä.

4.2.2 Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypille.

4.2.3 Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypin tämän säännön mukaisesta hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta taikka lopullisesti keskeytetystä tuotannosta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

4.2.4 Varaosana toimitettavan ohjauspyörän ja keskiön (liittimien) näytteisiin on selvästi ja pysyvästi merkittävä valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki ja hyväksyntämerkki, joka koostuu

4.2.4.1 ympyrän sisällä olevasta ”E”-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, ( 2 )

4.2.4.2 hyväksyntänumerosta,

4.2.4.3 lisätunnuksesta, joka osoittaa turvatyynymoduulin luokan (ks. edellä oleva 2.6 kohta).

4.2.5 Hyväksyntämerkin ja lisätunnuksen on oltava selvästi luettavissa ja pysyviä.

4.2.6 Hyväksyntämerkki on sijoitettava varaosana toimitettavaan ohjauspyörään ja keskiöön (liittimeen). Jos varaosana toimitettava ohjauspyörä ja keskiö muodostavat yhden kappaleen, yksi hyväksyntämerkki ja yksi valmistajan kauppanimen tai tavaramerkin sisältävä merkki riittää.

4.2.7 Tämän säännön liitteessä 5 annetaan esimerkki edellä mainitusta hyväksyntämerkistä ja lisätunnuksesta.

4.3 Muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän hyväksyntä

4.3.1 Jos hyväksyntää varten toimitettu muu kuin ohjauspyörään asennettu varaosana toimitettava turvatyynyjärjestelmä täyttää jäljempänä olevan 5 ja 6 kohdan vaatimukset, kyseiselle varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypille myönnetään hyväksyntä.

4.3.2 Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypille.

4.3.3 Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tämän säännön mukaisesta hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta taikka lopullisesti keskeytetystä tuotannosta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 3 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

4.3.4 Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän näytteisiin on selvästi ja pysyvästi merkittävä valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki ja hyväksyntämerkki, joka koostuu

4.3.4.1 ympyrän sisällä olevasta ”E”-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (2)

4.3.4.2 hyväksyntänumerosta,

4.3.4.3 lisätunnuksesta, joka osoittaa turvatyynymoduulin luokan (ks. edellä oleva 2.6 kohta).

4.3.5 Hyväksyntämerkin ja lisätunnuksen on oltava selvästi luettavissa ja pysyviä.

4.3.6 Tämän säännön liitteessä 6 annetaan esimerkki edellä mainitusta hyväksyntämerkistä ja lisätunnuksesta.

5. VAATIMUKSET

5.1 Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin, hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynyllä varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tai muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän hyväksyntää koskevat yleiset vaatimukset

5.1.1 Ennen kuin tyyppihyväksyntä myönnetään 4.1, 4.2 ja/tai 4.3 kohdan mukaisesti, toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava, että on huolehdittu tyydyttävistä järjestelyistä sen varmistamiseksi, että

5.1.1.1 järjestelmän asennuksesta, huollosta, korjauksesta ja purkamisesta huolehtii ainoastaan koulutettu tekninen henkilökunta hyväksynnän hakijan laatiman käsikirjan mukaisesti,

5.1.1.2 järjestelmän osa tai koko järjestelmä on korvattavissa järjestelmälle taatun eliniän jälkeen,

5.1.1.3 pelastushenkilöstölle tarkoitetut merkit ja varoitukset sekä lasten turvajärjestelmien käyttöä koskevat merkit ja tiedot ovat asianmukaisia.

5.1.2 Magneettikentistä johtuva interferenssi ei saa häiritä turvatyynyjärjestelmän toimintaa.

5.1.3 Täydelliseen järjestelmään täytyy sisältyä laite, joka varoittaa käyttäjää, jos turvatyynyjärjestelmä ei toimi niin kuin sen pitäisi toimia.

5.1.4 Varaosana toimitettavien A-luokan turvatyynyjärjestelmien turvatyynymoduulien on oltava suunnitellut siten, että kun niille tehdään 5.2.2.7 kohdan (staattinen täyttymistesti) vaatimusten mukainen testi, turvatyyny voidaan työntää syrjään manuaalisesti sen jälkeen, kun se on kokonaan täyttynyt.

5.1.5 Myrkyllisyys ja palovammat

On esitettävä todistus, jossa ilmoitetaan, että turvatyynyn täyttyessä vapautuvat kaasut ja kiinteät hiukkaset eivät ole laadultaan, koostumukseltaan ja lämpötilaltaan sellaisia, että ne aiheuttaisivat ajoneuvon matkustajille vakavia vammoja. Hyväksynnän myöntämisestä vastuussa olevat viranomaiset varaavat oikeuden tarkistaa lausunnon todenmukaisuus.

5.2 Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin hyväksyntää koskevat vaatimukset

5.2.1 Kaikkien turvatyynymoduulien on oltava kansainvälisen standardin ”ISO 12097-2 ROAD VEHICLES-AIRBAG COMPONENT TESTING-PART 2: Testing of Airbag Modules” (ISO 12097-2 TIELIIKENNEAJONEUVOT-TURVATYYNYKOMPONENTTIEN TESTAUS-OSA 2: Turvatyynymoduulien testaus) (versio: 1996-08-00) vaatimusten mukaisia, jotta turvatyynymoduulien turvallinen toiminta voidaan taata.

Etuistuimia varten suunniteltujen turvatyynymoduulien, jotka on varustettu sivuturvatyynyjärjestelmillä, on oltava mahdollisimman yhdenmukaisia edellä mainitun ISO-standardin vaatimusten kanssa (esimerkiksi 5.2.2 kohdan mukaiset testit).

Moduulin valmistajan on todettava, että edellä mainitut testit on suoritettu ja että saadut testitulokset ovat myönteisiä. Epävarmoissa tapauksissa hyväksynnän myöntämisestä vastuussa olevat viranomaiset varaavat oikeuden tarkistaa lausunnon todenmukaisuus.

5.2.2 Edellä olevan 5.2.1 kohdan sijasta sallitaan myös pienimuotoisempi testausohjelma, joka sisältää vähintään seuraavat osat:

5.2.2.1 pudotustesti,

5.2.2.2 mekaaninen törmäystesti,

5.2.2.3 samanaikaisesti suoritettava tärinä-lämpötila-testi,

5.2.2.4 termisten kosteusjaksojen testi,

5.2.2.5 auringonsäteilyä jäljittelevä testi,

5.2.2.6 lämpötilaiskutesti,

5.2.2.7 staattinen täyttymistesti.

5.3 Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän hyväksyntää koskevat vaatimukset

5.3.1 Ennen kuin tyyppihyväksyntä myönnetään 4.2 kohdan mukaisesti, toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava, että on huolehdittu tyydyttävistä järjestelyistä seuraavien testien suorittamiseksi:

5.3.1.1 varaosana toimitettavan ohjauspyörän (kaikki osat turvatyynymoduulia lukuun ottamatta) 6.2.1.1 kohdassa määritelty lämpötesti, jotta taataan kaikkien materiaalien pysyminen koossa,

5.3.1.2 6.2.1.2 kohdassa kuvattu taivutustesti, jotta taataan ohjauspyörän kehän muodon mahdollisimman vähäinen muuttuminen,

5.3.1.3 6.2.1.3 kohdassa kuvattu vääntötesti, jotta taataan riittävä jäykkyys, kun varaosana toimitettava ohjauspyörä asennetaan tangentiaalisesti ohjauspyörän kehään nähden,

5.3.1.4 6.2.1.4 kohdassa kuvattu väsymistesti, jotta taataan ohjauspyörän riittävä elinikä.

5.3.2 On varmistettava, että varaosana toimitettavan ohjauspyörän todellinen halkaisija ei ole merkittävästi pienempi kuin ajoneuvon valmistajan asentaman ohjauspyörän todellinen halkaisija. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, kun varaosana toimitettavan ohjauspyörän todellinen halkaisija on vähintään 0,9 kertaa ajoneuvon valmistajan käyttämän ohjauspyörän todellinen halkaisija.

5.3.3 Varaosana toimitettavan ohjauspyörän koon ja kiinnityksen ohjauspylvääseen on oltava ajoneuvon valmistajan määrittelemien mittasuhteiden ja toleranssien mukaisia. Muussa tapauksessa varaosana toimitettavan ohjauspyörän valmistajan on osoitettava tekniselle tutkimuslaitokselle minkä tahansa muun käytettäväksi valitun kiinnitysmenetelmän asianmukainen toiminta.

5.3.4 Varaosana toimitettava ohjauspyörä ei saa estää kuljettajan suoraa näköyhteyttä kaikkiin tärkeisiin laitteisiin ja osoittimiin kuten

a) nopeusmittariin ja

b) seuraaviin ilmaisimiin: — suuntavalaisimet — kaukovalaisin — takasumuvalaisimet — hätävilkku — lukkiutumattomat jarrut — jarrujärjestelmän viat — turvatyynyn toiminta

Testit on suoritettava 6.2.2 kohdan kuvauksen mukaisesti.

5.3.5 Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustettujen varaosana toimitettavien ohjauspyörien on oltava sellaisia, että kun ne on asennettu ajoneuvoon, kyseinen ajoneuvo täyttää säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdassa esitetyt vaatimukset.

Todennettaessa hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän vastaavuutta tämän säännön vaatimusten kanssa on epävarmoissa tapauksissa otettava huomioon kaikki hyväksynnän hakijan antamat tiedot ja testaustulokset, ja näitä voidaan käyttää teknisen tutkimuslaitoksen tekemän hyväksyntätestauksen validoinnissa.

5.4 Muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän hyväksyntää koskevat vaatimukset

5.4.1 Varaosana toimitettavat turvatyynyjärjestelmät on varustettava hyväksytyllä turvatyynymoduulilla tai tästä testistä vastuussa olevalle tekniselle tutkimuslaitokselle on osoitettava sitä tyydyttävällä tavalla, että käytetty järjestelmä on edellä olevassa 5.1 ja 5.2 kohdassa määriteltyjen vaatimusten mukainen.

5.4.2 Muiden kuin ohjauspyöriin asennettujen varaosana toimitettavien turvatyynyjärjestelmien on oltava sellaisia, että kun ne on asennettu ajoneuvoon, kyseinen ajoneuvo täyttää turvatyynyjärjestelmien luokasta riippuen seuraavat vaatimukset:

5.4.2.1 B-luokan osalta, säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset;

5.4.2.2 C-luokan osalta, säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset; lisäksi turvatyynyjärjestelmän suorituskyvyn osoittamiseen käytetään lisälaittein varustettuja testinukkeja;

5.4.2.3 D-luokan osalta, säännön N:o 95, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset; tässä tapauksessa testauksessa käytetään sivutörmäysnukkea.

6. TESTIT

6.1 Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin testit

Testit on suoritettava standardin ISO 12097-osa 2, versio 1996-08-00, mukaisesti.

6.2 Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän testit

6.2.1 Lujuustestit:

6.2.1.1 Lämpötesti

Varaosana toimitettava ohjauspyörä (turvatyynymoduulia lukuun ottamatta) altistetaan seuraavalle yhdenjaksoiselle lämpötilajaksolle:







— 16 tuntia lämpötilassa - 15 oC ± 2 oC — 30 minuuttia lämpötilassa + 22 oC ± 2 oC — 3 tuntia lämpötilassa + 80 oC ± 2 oC — 30 minuuttia lämpötilassa - 22 oC ± 2 oC

Tämän testin jälkeen ohjauspyörässä ei saa esiintyä suunnitellut toleranssit alittavia tai ylittäviä pysyviä muodonmuutoksia eikä säröjä tai murtumia.

6.2.1.2 Taivutustesti

Varaosana toimitettava ohjauspyörä altistetaan vähintään lämpötilalle - 15 oC ± 2 oC 16 tunnin ajan. Tämän jälkeen varaosana toimitettava ohjauspyörä asennetaan sen keskiön ollessa jäykällä akselilla, ja ohjauspyörän kehään kohdistetaan staattinen kuorma, joka on suuruudeltaan 70 daN ± 0,5 daN ja joka toimii kohtisuorassa kehän tasoon nähden. Testikuorma on kohdistettava kehään ja niiden kahden puolan väliin, jotka rajoittavat suurinta kulmaa.

Tästä testistä ei saa aiheutua varaosana toimitettavan ohjauspyörän kehään pysyviä muodonmuutoksia, jotka olisivat suuruudeltaan yli 8 prosenttia ohjauspyörän halkaisijasta. Ohjauspyörän toiminnan turvallisuuteen vaikuttavia säröjä tai murtumia ei saa olla havaittavissa.

6.2.1.3 Vääntötesti

Varaosana toimitettava ohjauspyörä asennetaan sen keskiön ollessa jäykällä akselilla, ja ohjauspyörän kehään kohdistetaan tangentiaalisesti staattinen testikuorma, joka on suuruudeltaan 70 daN ± 0,5 daN. Tästä testistä aiheutuva pysyvä muodonmuutos saa olla enintään 1 aste pyörimissuunnassa. Testistä ei saa aiheutua ohjauspyörän toiminnan turvallisuuteen vaikuttavia säröjä tai murtumia. Tämän jälkeen ohjauspyörän kehään kohdistetaan tangentiaalinen kuorma, joka vastaa vääntömomenttia 22 daNm ± 0,5 daNm. Tällä ei saa olla vaikutusta ohjauspyörän toiminnan turvallisuuteen, vaikka pysyvä muodonmuutos olisi suurempi kuin 1 aste pyörimissuunnassa.

6.2.1.4 Väsymistesti

Varaosana toimitettava ohjauspyörä asennetaan siten, että sen kehä on testikiinnittimessä liitteessä 7 (kuva väsymistestissä käytettävän laitteen esimerkistä) esitetyn mukaisesti, ja ohjauspyörään kohdistetaan keskimääräinen sinimuotoinen ja jaksottainen kuormaväsytystesti vääntömomentin ollessa 14 daNm ± 0,5 daNm ja taajuuden 1,5 Hz ± 0,25 Hz.

Varaosana toimitettavan ohjauspyörän on kestettävä vähintään 1 x 105 kuormajaksoa ilman säröjä tai murtumia, jotka saattaisivat vaikuttaa ohjauspyörän toiminnan turvallisuuteen.

6.2.2 Asennusvaatimuksia koskevat testit ja kuljettajan näköyhteys kojelautaan

6.2.2.1 Kuljettajan näköyhteys

a) nopeusmittariin

b) seuraaviin ilmaisimiin: — suuntavalaisimet — kaukovalaisin — takasumuvalaisimet — hätävilkku — lukkiutumattomat jarrut — jarrujärjestelmän viat — turvatyynyn toiminta

on taattava. Näkyvyyttä arvioidaan suorittamalla vertailuarviointi testattavana olevan varaosana toimitettavalla ohjauspyörällä varustetun ajoneuvon kojelaudasta otettujen valokuvien perusteella. H-pisteiden arvot mitataan sen jälkeen, kun ajoneuvo on suunnattu kolmiulotteisen mittauslaitteen avulla.

Ajoneuvon ja koordinaatiston välinen suhde saadaan korin vertailupisteiden avulla.

Jos R-pisteen koordinaatteja ei tiedetä, H-piste määritetään käyttämällä 50 prosenttipisteen testinukkea. Kuljettajan istuin säädetään seuraavasti:

a) istuin asetetaan pituussuunnassa tapahtuvassa säädössä käytettävän laitteen taimmaiseen asentoon,

b) selkänojaa kallistetaan niin, että se vastaa testinuken selän 25 asteen kulmaa,

c) muut säätölaitteet asetetaan keskimmäiseen asentoon.

Kaksiokulaarista näköä jäljittelemään käytetään 35 mm:n kameraa, jota on kallistettu 15 astetta vaakatason suuntaan, ja valokuvat otetaan kummankin silmäpisteen kohdalta.

Silmäpisteiden sijainti suhteessa koordinaatiston R- tai H-pisteeseen ISO 4130 -standardin mukaisesti (mitat millimetreinä):







X Y z x Y z 0 -32,5 635,0 0 32,5 635,0

Kameran osalta silmäpisteet määritetään 35 mm:n esityspinnan (tavallisesti filmin pinta) edessä ja optisen järjestelmän keskiakselilla.

6.2.2.2 Hallintalaitteiden toiminta

Tutkitaan, säilyvätkö jäljempänä esitetyt vähimmäis- ja enimmäisetäisyydet esimerkiksi toisaalta suuntavalaisimien ja ajovalaisimien vilkutuksen hallintalaitteiden ja toisaalta ohjauspyörän kehän välillä. Hallintalaitteiden tyydyttävä toiminta ja varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyydyttävä käsiteltävyys varmistetaan seuraavasti:

a) mitta ”a”, vähintään 30 mm, viittaa hallintalaitteeseen, joka on lähimpänä varaosana toimitettavaa ohjauspyörää. Se ilmaisee lyhimmän etäisyyden hallintalaitteen ja ohjauspyörän kehän kojelautaa vasten olevan takapinnan välillä.

b) Mitta ”b”, enintään 130 mm, ilmaisee välimatkan suuntavalaisimen hallintalaitteen keskustasta ohjauspyörän kehän kuljettajaan päin olevaan etupintaan.

6.2.2.3 Asennuksen testaus

Testauksessa otetaan huomioon asennusolosuhteet, varaosana toimitettavan ohjauspyörän halkaisija ajoneuvon valmistajan toimittamaan alkuperäiseen ohjauspyörään verrattuna, suuntavalaisimien hallintalaitteen uusi sijainti, äänimerkinantolaitteen toiminta ja turvatyynyn ilmaisimen toiminta. Myös kuljettajan istuinta tai matkustajan istuinta (matkustajien istuimia) valvovien ja turvatyynyn ohjaimeen täyttökäskyn toimittavien ilmaisimien toiminta tarkistetaan, jos kyseiset laitteet ovat olemassa.

6.2.2.4 Liittimien testaus

Asennuksen mittasuhteita (esimerkiksi ohjausakselin hammastusta) verrataan valmistajan toimittamiin mittasuhteisiin profiiliprojektorin avulla.

Varaosana toimitettavien liittimien lujuus tarkistetaan kiristämällä kiinnitysmutteri/-ruuvi siten, että ajoneuvon valmistajan määrittämä kiristysmomentti käytetään kaksinkertaisena (arvo kuitenkin enintään 85 Nm).

Tarkistetaan tyydyttävällä tavalla se, että niissä ajoneuvotyypeissä, joissa varashälytinjärjestelmät on yhdistetty ohjauspyörään, liittimet vastaavat ajoneuvon valmistajan toimittaman ohjauspyörän liittimien ominaisuuksia kestävyydeltään, mittasuhteiltaan, materiaaleiltaan ja toiminnaltaan, tai varashälytinjärjestelmä testataan säännön N:o 18 mukaisesti, jotta voidaan osoittaa, että varaosana toimitettava ohjauspyöräjärjestelmä täyttää edellä mainitun säännön vaatimukset.

6.2.3 Etutörmäystesti(t) ajoneuvo(i)lla, johon (joihin) hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustettu varaosana toimitettava ohjauspyörä on tarkoitettu.

Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustettujen varaosana toimitettavien ohjauspyörien on oltava sellaisia, että kun ne on asennettu ajoneuvoon, kyseinen ajoneuvo täyttää säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdassa esitetyt vaatimukset.

Todennettaessa hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän vastaavuutta tämän säännön vaatimusten kanssa on epävarmoissa tapauksissa otettava huomioon kaikki hyväksynnän hakijan antamat tiedot ja testaustulokset, ja näitä voidaan käyttää teknisen tutkimuslaitoksen tekemän hyväksyntätestauksen validoinnissa.

6.3 Muun kuin ohjauspyörään asennetun, varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän testit

6.3.1 Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin testit

Varaosana toimitettava turvatyynyjärjestelmä on varustettava hyväksytyllä turvatyynymoduulilla tai varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän valmistajan on osoitettava tästä testistä vastuussa olevalle tekniselle tutkimuslaitokselle sitä tyydyttävällä tavalla, että järjestelmä täyttää edellä olevassa 5.1 ja 5.2 kohdassa määritellyt vaatimukset.

6.3.2 Muiden kuin ohjauspyöriin asennettujen varaosana toimitettavien turvatyynyjärjestelmien on oltava sellaisia, että kun ne on asennettu ajoneuvoon, kyseinen ajoneuvo täyttää seuraavat vaatimukset:

6.3.2.1 B-luokan turvatyynyjärjestelmän osalta, säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset;

6.3.2.2 C-luokan turvatyynyjärjestelmän osalta, säännön N:o 94, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset; lisäksi turvatyynyjärjestelmän suorituskyvyn osoittamiseen käytetään lisälaittein varustettuja testinukkeja;

6.3.2.3 D-luokan turvatyynyjärjestelmän osalta, säännön N:o 95, muutossarja 01, 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4, ja 5.2.1.5 kohdan vaatimukset; tässä tapauksessa testauksessa käytetään sivutörmäysnukkea.

7. OHJEITA KÄYTTÄJILLE

7.1 Varaosana toimitettavien turvatyynyjärjestelmien valmistajan on sisällytettävä käyttöohjeisiin kaikki mahdolliset suositukset tai varoitukset, jotka on otettava huomioon järjestelmää tai mitä tahansa sen komponenttia käytettäessä, huollettaessa tai tuhottaessa.

7.1.1 Erityisesti:

7.1.1.1 Jos järjestelmä on varustettu seurantalaitteella, jonka tarkoituksena on antaa käyttäjälle tietoa järjestelmän toimintatilasta, on ilmoitettava selvästi, miten järjestelmän toimittamia viestejä, olivatpa ne sitten minkä tyyppisiä tahansa, on tulkittava. Lisäksi on ilmoitettava, mihin toimenpiteisiin on ryhdyttävä silloin, kun järjestelmä varoittaa viasta, sekä määritettävä mahdolliset riskit, joita liittyy ajoneuvon käyttöön kyseisessä tilanteessa;

7.1.1.2 on ilmoitettava, saako huollot tai korjaukset suorittaa ainoastaan tehtävään koulutettu henkilöstö, ja liittyykö järjestelmän purkamiseen riskejä;

7.1.1.3 on selitettävä, mitä on tehtävä turvatyynyn täyttyessä. Erityisesti on annettava yksityiskohtaiset tiedot mahdollisista varotoimista, joihin on ryhdyttävä kaasujen, nesteiden tai kiinteiden aineiden muodossa syntyvien tuotteiden suhteen silloin, kun turvatyyny täyttyy. Lisäksi jos turvatyynyn täyttymisen takia järjestelmän komponentit saattavat aiheuttaa vaaratilanteen, esimerkiksi vaarallisen karhean pinnan tai terävien reunojen, lämpötilan tai korroosion takia, on määriteltävä vaaratilanteet ja keinot niiden välttämiseksi;

7.1.1.4 jos varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän (toimitettavien turvatyynyjärjestelmien) turvatyynyn täyttymisen jälkeen esiin jäävät osat saattavat aiheuttaa vaaran joko ihmisille tai ympäristölle, on osoitettava asianmukainen menettely tällaisen vaaran välttämiseksi. Menettelyyn voi sisältyä menetelmä, jossa turvatyyny irrotetaan tarkoituksella, ellei se irrotettuna aiheuta vaaraa, ja velvoitetaan palauttamaan järjestelmä tai sen osa järjestelmän kokoojalle tai valmistajalle, tai jokin muu asianmukainen toimenpide.

7.2 Varaosana toimitettavassa turvatyynyjärjestelmässä on oltava säännön N:o 94 mukaiset merkinnät ja lasten turvajärjestelmien käyttöä koskevat tiedot.

A-, B-, C- tai D-luokan turvatyynymoduulilla varustetuissa turvatyynyjärjestelmissä on oltava merkintä ”AIRBAG” varaosana toimitettavan ohjauspyörän kehän sisäpuolella tai turvatyynymoduulin kannessa; merkinnän on oltava kestävästi kiinnitetty ja helposti nähtävissä.

Lisäksi, kun kyseessä on edestä suojaava turvatyynyjärjestelmä, joka on tarkoitettu käytettäväksi millä tahansa matkustajan istuimella, seuraavassa esitetty merkintä on kiinnitettävä pysyvästi turvatyynymoduulin kannen näkyvään pintaan (merkinnän tekstiin on sisällyttävä vähintään esitetyt tiedot).

Merkintä on toimitettava sen maan kielellä (kielillä), jossa laitetta myydään.

Merkinnän vähimmäiskoko: 60 x 120 mm.

8. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksessa olevan lisäyksen 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) mukaisia menettelyjä, ja seuraavassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä.

8.1 Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa. Jos jossakin näistä tarkastuksista kirjataan kielteisiä tuloksia, tarkastusten määrää voidaan lisätä.

8.2 Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tuotannon vaatimustenmukaisuus

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät turvatyynymoduulit on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä olevan 5.1 ja 5.2 kohdan vaatimukset.

8.3 Hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tuotannon vaatimustenmukaisuus

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynymoduulilla varustetut varaosana toimitettavat ohjauspyörät on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä olevan 5.1. ja 5.3. kohdan vaatimukset.

8.4 Muun kuin ohjauspyörään asennetun, varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tuotannon vaatimustenmukaisuus

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät muut kuin ohjauspyörään asennetut, varaosana toimitettavat turvatyynyjärjestelmät on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä olevan 5.1 ja 5.4 kohdan vaatimukset.

9. SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

Varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypille, hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynyllä varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypille tai muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä olevan 8 kohdan vaatimukset eivät täyty.

10. VARAOSANA TOIMITETTAVAN TURVATYYNYJÄRJESTELMÄN TURVATYYNYMODUULIN TYYPIN, HYVÄKSYTTYÄ TYYPPIÄ EDUSTAVALLA TURVATYYNYMODUULILLA VARUSTETUN VARAOSANA TOIMITETTAVAN OHJAUSPYÖRÄN TYYPIN TAI MUUN KUIN OHJAUSPYÖRÄÄN ASENNETUN VARAOSANA TOIMITETTAVAN TURVATYYNYJÄRJESTELMÄN TYYPIN MUUTOKSET

10.1 Tyypin hyväksyneelle hallinnolliselle yksikölle on ilmoitettava kaikista edellä mainitun järjestelmän tyyppiin tehdyistä muutoksista. Hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen

10.1.1 katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että moduuli, järjestelmä tai varaosana toimitettava ohjauspyörä joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset,

10.1.2 vaatia uuden testausselosteen testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta.

10.2 Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan 4.1–4.3 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen muille sopimuspuolille.

10.3 Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteissä 1, 2 ja 3 esitettyjen mallien mukaisella lomakkeella.

11. TUOTANNON LOPULLINEN KESKEYTTÄMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän turvatyynymoduulin tyypin, hyväksyttyä tyyppiä edustavalla turvatyynyllä varustetun varaosana toimitettavan ohjauspyörän tyypin tai muun kuin ohjauspyörään asennetun varaosana toimitettavan turvatyynyjärjestelmän tyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteissä 1, 2 ja 3 esitettyjen mallien mukaisella lomakkeella.

12. HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.









LIITE 1

ILMOITUS

[(Enimmäiskoko A4 (210 × 297 mm)]









LIITE 2

ILMOITUS

(Enimmäiskoko A4 (210 × 297 mm))









LIITE 3

ILMOITUS

(Enimmäiskoko A4 (210 × 297 mm))









LIITE 4

ESIMERKKI VARAOSANA TOIMITETTAVAN TURVATYYNYJÄRJESTELMÄN TURVATYYNYMODUULIN HYVÄKSYNTÄMERKISTÄ

a = vähintään 5 mm

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu turvatyynymoduuli on A-luokan turvatyynymoduuli, joka on hyväksytty Ranskassa (E2) numerolla 002439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä tarkoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön vaatimusten mukaisesti säännön alkuperäisessä muodossa.

Huomautus:

Hyväksyntänumero ja lisätunnus (lisätunnukset) on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko ”E”–kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle.

Hyväksyntänumeron muodostavien merkkien on oltava ”E”–kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaiset. Lisätunnuksen (lisätunnusten) on oltava suoraan vastapäätä hyväksyntänumeroa. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei voitaisi sekoittaa muihin merkkeihin.









LIITE 5

ESIMERKKI HYVÄKSYTTYÄ TYYPPIÄ EDUSTAVALLA TURVATYYNYMODUULILLA VARUSTETUN VARAOSANA TOIMITETTAVAN OHJAUSPYÖRÄN HYVÄKSYNTÄMERKISTÄ

a = vähintään 5 mm

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu varaosana toimitettava ohjauspyörä on ohjauspyörä, joka on varustettu A-luokan turvatyynymoduulilla ja hyväksytty Ranskassa (E2) numerolla 002439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä tarkoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön vaatimusten mukaisesti säännön alkuperäisessä muodossa.

Huomautus:

Hyväksyntänumero ja lisätunnus (lisätunnukset) on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko ”E”-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle.

Hyväksyntänumeron muodostavien merkkien on oltava ”E”-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaiset. Lisätunnuksen (lisätunnusten) on oltava suoraan vastapäätä hyväksyntänumeroa. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei voitaisi sekoittaa muihin merkkeihin.









LIITE 6

ESIMERKKI MUUN KUIN OHJAUSPYÖRÄÄN ASENNETUN VARAOSANA TOIMITETTAVAN TURVATYYNYJÄRJESTELMÄN HYVÄKSYNTÄMERKISTÄ

a = vähintään 8 mm

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu varaosana toimitettava turvatyynyjärjestelmä on B-luokan turvatyynyjärjestelmä, joka on hyväksytty Ranskassa (E2) numerolla 002439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä tarkoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön vaatimusten mukaisesti säännön alkuperäisessä muodossa.

Huomautus:

Hyväksyntänumero ja lisätunnus (lisätunnukset) on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko ”E-’kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle.

Hyväksyntänumeron muodostavien merkkien on oltava ’E’-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaiset. Lisätunnuksen (lisätunnusten) on oltava suoraan vastapäätä hyväksyntänumeroa. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei voitaisi sekoittaa muihin merkkeihin.









LIITE 7

VÄSYMISTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄ LAITE

Esimerkki väsymistestissä käytettävästä laitteesta









LIITE 8

MENETTELY MOOTTORIAJONEUVOJEN ISTUMAPAIKKOJEN ”H”-PISTEEN JA ISTUIMEN SELKÄNOJAN TODELLISEN KALTEVUUSKULMAN MÄÄRITTELEMISEKSI

1. TARKOITUS

Tässä liitteessä esitettyä menettelyä käytetään moottoriajoneuvon yhden tai useamman istumapaikan ”H”-pisteen sijainnin ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman määrittelemiseksi sekä mitattujen tietojen ja ajoneuvon valmistajan antamien suunnittelussa käytettyjen eritelmien välisen suhteen tarkistamiseksi. ( 3 )

2. MÄÄRITELMÄT

Tämän liitteen soveltamiseksi

2.1 ’vertailutiedoilla’ tarkoitetaan yhtä tai useampaa istumapaikan seuraavista ominaisuuksista:

2.1.1 ”H”-pistettä ja ”R”-pistettä sekä niiden välistä suhdetta;

2.1.2 istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa sekä niiden välistä suhdetta;

2.2 ’kolmiulotteisella ”H”-pistekoneella’ tarkoitetaan laitetta, jolla määritetään ”H”-pisteet ja istuinten todelliset kaltevuuskulmat. Tämä laite kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 1;

2.3 ’”H”-pisteellä’ tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen ylävartalon keskikohtaa ja reittä, kun kone on asennettu ajoneuvon istuimelle jäljempänä olevan 4 kohdan mukaisesti. ”H”-piste sijaitsee laitteen keskiviivan keskikohdassa; keskiviiva on kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen kummallakin puolella sijaitsevien ”H”-pisteen tarkastuspisteiden välissä. ”H”-piste vastaa teoreettisesti ”R”-pistettä (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta). Kun ”H”-piste on määritetty 4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti, sen katsotaan olevan kiinteä suhteessa istuin-tyyny-rakenteeseen ja liikkuvan rakenteen mukana, kun istuinta säädetään;

2.4 ’”R”-pisteellä’ tai ’istuimen vertailupisteellä’ tarkoitetaan valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää suunnittelupistettä, joka määritetään kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti;

2.5 ’ylävartalon viivalla’ tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen anturin keskiviivaa, kun anturi on taimmaisessa mahdollisessa asennossa;

2.6 ’istuimen selkänojan todellisella kaltevuuskulmalla’ tarkoitetaan ”H”-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan viivan välistä kulmaa, joka on mitattu käyttämällä kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selän kulman kvadranttia. Istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma vastaa teoreettisesti suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta);

2.7 ’suunnitellulla istuimen selkänojan kaltevuuskulmalla’ tarkoitetaan ”R”-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan viivan välistä sellaisessa asennossa mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunniteltua asentoa;

2.8 ’matkustajan keskitasolla’ (C/LO) tarkoitetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitasoa suunniteltuihin istuma-asentoihin asetettuna; sitä edustaa ”H”-pisteen koordinaatti ”Y”-akselilla. Yhdelle matkustajalle tarkoitettujen istuinten istuimen keskitaso on sama kuin matkustajan keskitaso. Muiden istuinten osalta matkustajan keskitason määrittelee valmistaja;

2.9 ’kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tarkoitetaan tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää;

2.10 ’vertailumerkeillä’ tarkoitetaan ajoneuvon korissa olevia, valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia);

2.11 ’ajoneuvon mittausasennolla’ tarkoitetaan ajoneuvon asentoa kolmiulotteisen vertailujärjestelmän vertailumerkkien koordinaatein määritettynä.

3. VAATIMUKSET

3.1 Tietojen esitystapa

Kustakin sellaisesta istumapaikasta, jonka osalta vaaditaan vertailutiedot tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseksi, on esitettävä kaikki seuraavassa annetut tai niistä asianmukaisesti valitut tiedot tämän liitteen lisäyksessä 3 ilmoitetussa muodossa:

3.1.1 kolmiulotteiseen vertailujärjestelmään liittyvät ”R”-pisteen koordinaatit,

3.1.2 suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma,

3.1.3 kaikki ilmoitukset, jotka ovat tarpeen istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) jäljempänä olevassa 4.3. kohdassa esitettyyn mittausasentoon.

3.2 Mitattujen tietojen ja suunniteltujen eritelmien välinen suhde

3.2.1 ”H”-pisteen koordinaatteja verrataan ”R”-pisteen koordinaatteihin ja jäljempänä 4 kohdassa vahvistettua menettelyä käyttäen saatua istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman arvoa verrataan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaan suunnitellun istuimen selkänojan kaltevuuskulman arvoon.

3.2.2 ”R”- ja ”H”-pisteiden suhteelliset sijainnit sekä suunnitellun istuimen selkänojan kaltevuuskulman ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman välinen suhde katsotaan tyydyttäväksi kyseisen istumapaikan osalta, jos ”H”-piste, sen koordinaattien määrittämänä, sijoittuu neliöön, jonka sivujen pituus on 50 mm ja jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen lävistäjät leikkaavat toisensa ”R”-pisteessä, ja jos istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma on enintään 5 astetta suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta.

3.2.3 Jos nämä ehdot täyttyvät, ”R”-pistettä ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa käytetään tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseen.

3.2.4 Jos ”H”-piste tai istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma ei täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia, ”H”-piste ja istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma määritetään vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos kahden määrityksen tulokset kolmesta täyttävät vaatimukset, sovelletaan edellä olevan 3.2.3 kohdan ehtoja.

3.2.5 Jos vähintään kahden edellä olevassa 3.2.4 kohdassa kuvatun määrityksen tulokset kolmesta eivät täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia tai jos tarkistusta ei voida suorittaa, koska ajoneuvon valmistaja ei ole pystynyt toimittamaan tietoja ”R”-pisteen sijainnista tai suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta, käytetään kolmen mitatun pisteen painopistettä tai kolmen mitatun kulman keskiarvoa; näitä voidaan soveltaa kaikissa niissä kohdissa, kun tässä säännössä viitataan ”R”-pisteeseen tai suunniteltuun istuimen selkänojan kaltevuuskulmaan.

4. MENETTELY ”H”-PISTEEN JA ISTUIMEN SELKÄNOJAN TODELLISEN KALTEVUUSKULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI

4.1 Ajoneuvo esikäsitellään valmistajan harkinnan mukaan lämpötilassa 20 ± 10 oC, jotta varmistetaan, että istuinmateriaali saavuttaa huonelämpötilan. Jos tarkistettavalla istuimella ei ole koskaan istuttu, 70–80 kg painavan henkilön tai laitteen on istuttava istuimella kahdesti minuutin ajan, jotta istuintyyny ja selkänoja saadaan joustavammaksi. Valmistajan pyynnöstä kaikkia istuimia on pidettävä kuormittamattomina vähintään 30 minuutin ajan ennen kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen asentamista.

4.2 Ajoneuvon on oltava edellä olevassa 2.11 kohdassa määritellyssä mittausasennossa.

4.3 Jos istuinta voidaan säätää, se on säädettävä ensin taimmaiseen tavanomaiseen ajo- tai matkustusasentoon ajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaan ottaen huomioon ainoastaan istuimen pituussuunnassa tapahtuva säätö, ei istuimen liikkumavaraa, jota käytetään muissa tarkoituksissa kuin tavanomaisissa ajo- tai matkustusasennoissa. Jos käytettävissä on muita istuimen säätötapoja (pystysuora säätö, kulmittainen säätö, istuimen selkänojan säätö jne.), säädöt asetetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemään asentoon. Jousituennaiset istuimet on kiinnitettävä tukevasti sellaiseen pystysuoraan asentoon, joka vastaa valmistajan määrittelemää tavanomaista ajoasentoa.

4.4 Se istumapaikan alue, jota kolmiulotteinen ”H”-pistekone koskettaa, on peitettävä riittävän suurella musliinipuuvillakankaalla, jossa on asianmukainen kudos; kangas määritellään sileäksi puuvillakankaaksi, jossa on 18,9 säiettä/cm ja joka painaa 0,228 kg/m2, tai kudotuksi kankaaksi tai kuitukankaaksi, jolla on vastaavat ominaisuudet. Jos testi suoritetaan ajoneuvon ulkopuolella olevalle istuimelle, lattialla, jolla istuin sijaitsee, on oltava samat perusominaisuudet ( 4 ) kuin sen ajoneuvon lattialla, jossa istuin on tarkoitettu käytettäväksi.

4.5 Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen istuimen ja istuimen selkänojan muodostama kokonaisuus sijoitetaan siten, että matkustajan keskitaso (C/LO) on kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitason kohdalla. Valmistajan pyynnöstä kolmiulotteista ”H”-pistekonetta voidaan siirtää sisemmäksi matkustajan keskitasoon (C/LO) nähden, jos kone sijaitsee niin paljon ulompana, ettei konetta voida tasata istuimen reunaa vasten.

4.6 Jalkaterästä ja säärestä muodostuvat kokoonpanot kiinnitetään istuinkaukaloon joko yksitellen tai T-tankoa ja säärestä muodostuvaa kokoonpanoa käyttäen. ”H”-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan viivan on oltava samansuuntainen maanpinnan kanssa ja kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

4.7 Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen jalkaterän ja jalan asennot säädetään seuraavasti:

4.7.1 Suunniteltu istumapaikka: kuljettaja ja uloimpana edessä istuva matkustaja

4.7.1.1 Molempia jalkaterästä ja jalasta muodostuvia kokoonpanoja siirretään eteenpäin siten, että jalkaterät asettuvat luonnollisiin asentoihinsa lattialla, tarvittaessa polkimien väliin. Jos mahdollista, vasen jalkaterä sijoitetaan suunnilleen saman verran vasemmalle kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keskitasosta kuin oikea jalkaterä on keskitasosta oikealle. Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen poikittaissuuntauksen tarkistamisessa käytettävä vesivaaka saadaan vaakasuoraan säätämällä tarvittaessa istuinkaukalo uudelleen tai säätämällä jalkaterän ja jalan muodostamia kokoonpanoja taaksepäin. ”H”-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan viivan on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

4.7.1.2 Jos vasenta jalkaa ei voida pitää samansuuntaisena oikean jalan kanssa eikä rakenne pysty tukemaan vasenta jalkaterää, vasenta jalkaa siirretään kunnes jalkaterä on tuettu. Tarkastuspisteiden linjaus ei saa muuttua.

4.7.2 Suunniteltu istumapaikka: ulompi takaistuin

Taka- tai apuistuimilla jalat sijoitetaan valmistajan määritelmien mukaisesti. Jos jalat tämän jälkeen lepäävät eri tasolla sijaitsevilla lattian osilla, käytetään vertailukohtana sitä jalkaa, joka ensimmäisenä koskettaa etuistuinta, ja toinen jalka asetetaan niin, että laitteen istuimen sivuttaissuuntauksen osoittava vesivaaka asettuu vaakasuoraan.

4.8 Käytetään säären ja reiden painoja, ja kolmiulotteinen ”H”-pistekone asetetaan vaakatasoon.

4.9 Selkäkaukaloa kallistetaan eteenpäin etupysäyttimeen asti, ja kolmiulotteinen ”H”-pistekone vedetään irti istuimen selkänojasta T-tankoa käyttäen. Kolmiulotteinen ”H”-pistekone asetetaan uudelleen istuimelle käyttäen yhtä seuraavista menetelmistä:

4.9.1 Jos kolmiulotteinen ”H”-pistekone näyttää liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Koneen annetaan liukua taaksepäin kunnes T-tangon eteenpäin kohdistuvaa vaakasuoraa ja pidättävää kuormaa ei enää tarvita, eli kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa säären asentoa korjataan.

4.9.2 Jos kolmiulotteinen ”H”-pistekone ei näytä liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta liuutetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2).

4.10 Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selkänojan ja kaukalon muodostamaan kokoonpanoon kohdistetaan lonkkakulman kvadrantin ja T-tangon kotelon liittymässä kuorma, joka on suuruudeltaan 100 ± 10 N. Kohdistettavan kuorman suunta säilytetään viivalla, joka kulkee edellä mainitun liittymän ohi pisteeseen, joka sijaitsee juuri reisitangon kotelon yläpuolella (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Tämän jälkeen selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten. Menettelyn jäljellä olevan osan suhteen on oltava erityisen huolellinen, jotta estetään kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen liukuminen eteenpäin.

4.11 Asennetaan oikean ja vasemman pakaran painot ja sitten vuorotellen kahdeksan ylävartalon painoa. Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen taso ei saa muuttua.

4.12 Selkänojakaukaloa kallistetaan eteenpäin istuimen selkänojan jännityksen vapauttamiseksi. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta keinutetaan puolelta toiselle 10 asteen kaaressa (5 astetta pystysuoran keskitason kummallekin puolelle) kolme kokonaista jaksoa, jotta vapautetaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen ja istuimen välille mahdollisesti kertynyt kitka.

Keinutuksen aikana kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen T-tanko saattaa siirtyä määritetystä vaaka- ja pystysuorasta linjauksesta. Tästä syystä T-tankoa on pidettävä paikoillaan kohdistamalla siihen asianmukainen sivuttainen kuorma keinutusliikkeiden aikana. T-tankoa pideltäessä ja kolmiulotteista ”H”-pistekonetta keinutettaessa on oltava huolellinen, jotta varmistetaan, ettei tahattomia ulkoisia kuormia kohdistu pystysuoraan tai eteen- ja taaksepäin.

Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen jalkoja ei saa estää tai pitää kiinni tämän vaiheen aikana. Jos jalkojen asento muuttuu, niiden pitäisi antaa jäädä kyseiseen asentoon toistaiseksi.

Selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten ja tarkistetaan, että kaksi vesivaakaa ovat nolla-asennossa. Jos jalat ovat liikkuneet kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen keinutuksen aikana, ne on asetettava uudelleen seuraavassa esitetyllä tavalla.

Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta mahdollisimman vähän, mutta riittävästi, kunnes jalka ei enää liiku. Nostamisen aikana jalkaterien on voitava pyöriä vapaasti, eikä eteenpäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia saa käyttää. Kun kumpikin jalkaterä lasketaan takaisin alas, kantapään on koskettava tarkoitukseen suunniteltuun rakenteeseen.

Tarkistetaan, että sivuttaissuuntainen vesivaaka on nolla-asennossa; tarvittaessa kohdistetaan selkänojakaukalon yläosaan sellainen sivuttainen kuorma, joka riittää asettamaan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen istuinkaukalon istuimelle.

4.13 T-tangosta pidetään kiinni, jotta estetään kolmiulotteista ”H”-pistekonetta liukumasta eteenpäin istuintyynyllä, ja menetellään seuraavasti:

a) selkänojakaukalo palautetaan istuimen selkänojaa vasten,

b) vuorotellen kohdistetaan ja vapautetaan vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma, jonka suuruus on enintään 25 N, selkänojan kulman tankoon suunnilleen ylävartalon painojen keskikohdan korkeudelta kunnes lonkkakulman kvadrantti osoittaa, että vakaa asento on saavutettu kuorman vapauttamisen jälkeen. On oltava erityisen huolellinen, jotta varmistetaan, ettei kolmiulotteiseen ”H”-pistekoneeseen kohdistu ulkoisia alaspäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia. Jos kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen tason uusi säätö on tarpeen, selkänojakaukaloa kierretään eteenpäin, taso säädetään ja 4.12 kohdassa esitetty menettely toistetaan.

4.14 Tehdään kaikki mittaukset:

4.14.1 ”H”-pisteen koordinaatit mitataan kolmiulotteisen vertailujärjestelmän suhteen,

4.14.2 istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma mitataan kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen selkänojan kulman kvadrantista, kun anturi on taimmaisessa mahdollisessa asennossa.

4.15 Jos kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen asennus halutaan suorittaa uudelleen, istuinkokoonpanoa ei saisi kuormittaa ainakaan 30 minuuttiin ennen asennuksen uusimista. Kolmiulotteista ”H”-pistekonetta ei saisi pitää kuormitettuna istuinkokoonpanon päällä pitempään kuin testin suorittaminen sitä vaatii.

4.16 Jos samalla rivillä sijaitsevia istuimia voidaan pitää samanlaisina (penkki-istuin, identtiset istuimet jne.), kullekin istuinriville määritetään ainoastaan yksi ”H”-piste ja yksi ”istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma” tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvatun kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen sijaitessa istumapaikalla, jonka katsotaan edustavan riviä. Tämän istumapaikan on oltava:

4.16.1 eturivissä kuljettajan istuin,

4.16.2 takarivin tai takarivien istuinten osalta ulompana sijaitseva istuin.









LIITE 8

Lisäys 1

KOLMIULOTTEISEN ”H”-PISTEKONEEN KUVAUS ( *1 )

(3-D H -kone)

1. Selkänoja- ja istuinkaukalot

Selkänoja- ja istuinkaukalot valmistetaan lujitemuovista ja -metallista; niillä jäljitellään ihmisen ylävartaloa ja reittä, ja ne on mekaanisesti saranoitu ”H”-pisteestä. ”H”-pisteestä saranoituun anturiin kiinnitetään kvadrantti, jolla mitataan istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa. Istuinkaukaloon kiinnitetty säädettävä reisitanko osoittaa reiden keskiviivan ja toimii lonkkakulman kvadrantin perusviivana.

2. Vartalon ja jalan osat

Sääriosat kytketään istuinkaukaloon polvet yhdistävästä T-tangosta, joka on säädettävän reisitangon sivuttaissuuntainen jatke. Kvadrantit sisällytetään sääriosiin, ja niillä mitataan polvikulmia. Kengät ja jalkaterät kalibroidaan jalkaterän kulman mittaamiseksi. Laite suunnataan tilassa kahdella vesivaa'alla. Vartalo-osan painot sijoitetaan painopisteisiin siten, että istuimella jäljitellään 76 kg painavan miehen painon jakautumista. Tarkistetaan, että kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen kaikki nivelet liikkuvat vapaasti ilman havaittavissa olevaa kitkaa.

Kuva 1: Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen osat

Kuva 2: Kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen osien mittasuhteet ja jakautuminen









LIITE 8

Lisäys 2

KOLMIULOTTEINEN VERTAILUJÄRJESTELMÄ

1. Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla ortogonaalisella tasolla (ks. kuva). ( *2 )

2. Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla ajoneuvo tukialustalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja.

3. ”R”-pisteen ja ”H”-pisteen koordinaatit vahvistetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella.

Kuva – Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä









LIITE 8

Lisäys 3

ISTUMAPAIKKOJA KOSKEVAT VERTAILUTIEDOT

1. Vertailutietojen koodittaminen

Vertailutiedot luetteloidaan peräkkäin kunkin istumapaikan osalta. Istumapaikalle annetaan kahdesta merkistä muodostuva koodi. Ensimmäinen merkki on arabialainen numero, jolla ilmoitetaan istuinrivi ajoneuvon edestä taaksepäin laskettuna. Toinen merkki on suuraakkosin esitetty kirjain, joka ilmoittaa istumapaikan sijainnin rivillä ajoneuvon eteenpäin suuntautuvan liikkeen suuntaan katsottuna; seuraavia kirjaimia käytetään:

L = vasemmalla

C = keskellä

R = oikealla

2. Ajoneuvon mittausasennon kuvaus

2.1 Vertailumerkkien koordinaatit

X …………………………

Y …………………………

Z …………………………

3. Vertailutietojen luettelo

3.1 Istumapaikka: …………………………

3.1.1 ”R”-pisteen koordinaatit

X …………………………

Y …………………………

Z …………………………

3.1.2 Suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma: …………………………

3.1.3 Eritelmät istuimen säätöä varten ( *3 )

vaakasuora säätö : …………………………

pystysuora säätö : …………………………

kulmittainen säätö : …………………………

istuimen selkänojan kaltevuuskulma: …………………………

Huomautus : Muiden istumapaikkojen vertailutiedot annetaan 3.2, 3.3 jne. kohdassa.