1980L0181 — FI — 30.11.1989 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 20 päivänä joulukuuta 1979,
mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja direktiivin 71/354/ETY
kumoamisesta
(80/181/ETY)
(EYVL L 39, 15.2.1980, s. 40)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston direktiivi 85/1/ETY, annettu 18 päivänä joulukuuta 1984 L 2 11 3.1.1985
►M2 Neuvoston direktiivi 89/617/ETY, annettu 27 päivänä marraskuuta 1989 L 357 28 7.12.1989
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 20 päivänä joulukuuta 1979,
mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämi-
sestä ja direktiivin 71/354/ETY kumoamisesta
(80/181/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä 18 päivänä lokakuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin71/354/ETY (
1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston
direktiivillä 76/770/ETY (2),
ottaa huomioon komission ehdotuksen (3),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (4),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (5),
sekä katsoo, ettämittayksiköt ovat välttämättömiä kaikkia mittauslaitteita käytettäessä
mittausten tai määrän ilmaisemiseksi; mittayksikköjä käytetään useim-
milla ihmisen toiminta-alueilla; on tarpeen varmistaa suurin mahdollinenselvyys niiden käytössä; tämän vuoksi on tarpeen säännellä niidenkäyttöä yhteisön sisällä taloudellisia tarkoituksia, kansanterveyttä jayleistä turvallisuutta koskevilla aloilla kuin myös hallinnollisia toimiavarten,
kuitenkin on olemassa yhteisöä tai jäsenvaltioita sitovia kansainvälisiä
yleissopimuksia tai sopimuksia kansainvälisten kuljetusten alalla; näitäkonventioita tai sopimuksia on noudatettava,
mittayksikköjen käyttöä sääntelevä lainsäädäntö eroaa jäsenvaltioittain
ja estää siten kaupankäyntiä; näissä olosuhteissa on tarpeen yhtenäistää
lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset näiden esteiden poistamiseksi,
mittayksiköt ovat Pariisissa 20 päivänä toukokuuta 1875 allekirjoitetun
metrikonvention, johon kaikki jäsenvaltiot ovat liittyneet, asettamanyleisen paino- ja mittakonferenssin (CGPM) kansainvälisten päätöstenalaisia; ”Kansainvälinen mittayksikköjärjestelmä” (SI) laadittiin näidenpäätösten tuloksena,
neuvosto on antanut 18 päivänä lokakuuta 1971 direktiivin 71/354/ETY
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä kaupan esteiden poistami-seksi, ottamalla käyttöön kansainvälinen yksikköjärjestelmä yhteisöntasolla; direktiiviä 71/354/ETY on muutettu liittymisasiakirjalla jadirektiivillä 76/770/ETY,
nämä yhteisön säännökset eivät ole poistaneet kaikkia kaupan esteitä
tällä alalla; direktiivissä 76/770/ETY säädetään sen liitteessä olevassa Dluvussa luetteloitujen mittayksikköjen, nimien ja tunnusten tilanteenottamisesta uudelleen tarkasteltavaksi ennen 31 päivänä joulukuuta1979; on myös osoittautunut tarpeelliseksi ottaa uudelleen tarkastelta-
vaksi tiettyjen muiden mittayksikköjen tilanne,
vakavien vaikeuksien välttämiseksi on tarpeen säätää siirtymäkaudesta,
jonka kuluessa kansainväliseen järjestelmään sopimattomat mittayksikötvoidaan poistaa käytöstä; kuitenkin on olennaista sallia halukkaillejäsenvaltioille omalla alueellaan liitteessä olevan I luvun määräystenvoimaansaattaminen niin nopeasti kuin mahdollista; tämän vuoksi1980L0181 — FI — 30.11.1989 — 002.001 — 2
(1) EYVL N:o 243, 29.10.1971, s. 29
(2) EYVL N:o 262, 27.9.1976, s. 204
(3) EYVL N:o C 81, 28.3.1979, s. 6
(4) EYVL N:o C 127, 21.5.1979, s. 80
(5) Lausunto annettu 24 ja 25 päivänä lokakuuta 1979
▼B
yhteisön tasolla on rajoitettava siirtymäkauden kestoa, mutta samanai-
kaisesti annettava jäsenvaltioille vapaus lyhentää sitä,
siirtymäkauden aikana on tärkeätä erityisesti kuluttajan suojelemiseksi
ylläpitää selvää linjaa mittayksikköjen käytöstä jäsenvaltioiden välisessäkaupassa; tätä tarkoitusta vaikuttaa hyvin palvelevan jäsenvaltioidenvelvollisuus sallia lisämerkinnät toisista jäsenvaltioista tuoduissa
tuotteissa ja laitteissa
siirtymäkauden ajan, tällaisen ratkaisun järjestelmällinen käyttöönotto
kaikkiin mittauslaitteisiin nähden, mukaanluettuina lääketieteelliset
laitteet, ei kuitenkaan välttämättä ole suotavaa; tämän vuoksi jäsenval-
tioiden on voitava vaatia alueellaan mittauslaitteiden varustamistamäärän osoituksin yhdessä virallisessa mittayksikössä,
tämä direktiivi ei vaikuta jo markkinoille saatettujen tuotteiden
valmistuksen jatkamiseen; se kuitenkin vaikuttaa sellaisten tuotteidenja laitteiden markkinointiin ja käyttöön, joissa määrä ilmaistaanmittayksiköissä, jotka eivät enää ole virallisia mittayksikköjä, kunnäitä tuotteita ja laitteita tarvitaan jo markkinoilla olevien tuotteiden,
laitteiden ja välineiden komponenttien tai osien täydentämiseen tai
korvaamiseen; tämän vuoksi jäsenvaltioiden on tarpeen sallia tällaistentuotteiden ja laitteiden saattaminen markkinoille ja käyttö osientäydentämiseksi ja korvaamiseksi, jotta markkinoilla jo olevien tuotteita,laitteita ja välineitä voidaan edelleen käyttää siitä huolimatta, että määräilmaistaan mittayksiköissä, jotka eivät enää ole virallisia mittayksiköitä,
Kansainvälinen standardisointijärjestö (ISO) on 1 päivänä maaliskuuta
1974 hyväksynyt kansainvälisen standardin SI-yksikköjen ja muidenyksikköjen esittämisestä rajoitettujen merkistöjen järjestelmissä
käytettäväksi; on suositeltavaa, että yhteisö hyväksyy ratkaisut, jotka
on jo 1 päivänä maaliskuuta 1974 hyväksytty laajemmalla kansainväli-sellä tasolla ISO-standardilla 2955, ja
mittayksikköjä koskevia yhteisön säännöksiä on monissa yhteisön
teksteissä; mittayksikköjä koskeva kysymys on niin olennainen, ettäviittaukset on voitava tehdä yhteen yhteisön tekstiin; tällä direktiivilläyhdistetään kaikki yhteisön tämän alan säännökset ja kumotaandirektiivi 71/354/ETY,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Viralliset mittayksiköt, joita tässä direktiivissä käytetään määrien
ilmaisuun, ovat:
a) yksiköt, jotka luetellaan liitteessä olevassa I luvussa;
b) liitteessä olevassa II luvussa luetteloidut vain niissä jäsenvaltioissa,
joissa ne oli sallittu 21 päivänä huhtikuuta 1973, ja näiden valtioidenpäättämään päivämäärään saakka;
c) liitteessä olevassa III luvussa luetteloidut vain niissä jäsenvaltioissa,
joissa ne oli sallittu 21 päivänä huhtikuuta 1973, ja näiden valtioidenpäättämään päivämäärään saakka. Tämä päivämäärä ei saa olla 31päivä joulukuuta 1994 jälkeen;
d) liitteessä olevassa IV luvussa luetteloidut vain niissä jäsenvaltioissa,
joissa ne oli sallittu 21 päivänä huhtikuuta 1973, ja näiden valtioiden
päättämään päivämäärään saakka. Tämä päivämäärä ei saa olla 31päivä joulukuuta 1999 jälkeen.
2 artikla
a) Edellä olevaan 1 artiklaan perustuvat velvoitteet koskevat käytettäviä
mittauslaitteita, tehtäviä mittauksia ja mittayksiköissä ilmaistaviamäärän osoituksia taloudellisia, kansanterveydellisiä, yleisen turval-lisuuden tai hallinnollisia tarkoituksia varten.1980L0181 — FI — 30.11.1989 — 002.001 — 3
▼M2
▼B
▼B
b) Tämä direktiivi ei vaikuta ilma-, meri- ja rautatieliikenteessä
sellaisten yksikköjen käyttämiseen, jotka on sovittu yhteisöä taijäsenvaltioita sitovissa kansainvälisissä yleissopimuksissa tai sopi-
muksissa, ellei niitä ole tehty velvoittaviksi direktiivillä.
3 artikla
1. Tässä direktiivissä ”lisäosoituksella”tarkoitetaan yhtä tai useampaa
määrän osoitusta ilmaistuina mittayksiköissä, jotka eivät sisälly liitteen Iluvussa seuraaviin määrän osoituksiin tuon luvun yksiköissä ilmaistuina.
2. Lisäosoitusten käyttö sallitaan ►
M231 päivään joulukuuta
1999◄saakka.
3. Kuitenkin jäsenvaltiot voivat vaatia, että mittauslaitteissa määrä
osoitetaan yhdellä virallisella mittayksiköllä.
4. Osoituksen ollessa ilmaistuna luetteloiduissa mittayksiköissä, on I
lukua noudatettava ensisijaisesti. Erityisesti osoitukset, jotka on ilmaistu
mittayksiköissä, joita ei ole luetteloitu I luvussa, on ilmaistava
numeroilla, jotka eivät ole suurempia kuin vastaavan I luvussaluetteloiduissa yksiköissä olevan osoituksen numerot.
4 artikla
Niiden mittayksikköjen käyttö, jotka eivät ole tai eivät ole enää
virallisia, sallitaan:
— tuotteissa ja laitteissa, jotka on jo saatettu markkinoille tai otettu
käyttöön tämän direktiivin antamispäivänä;
— edellä olevien tuotteiden ja laitteiden komponenttien tai osien
täydentämiseen tai korvaamiseen tarvittavien tuotteiden ja laitteidenkomponenteissa ja osissa.
Kuitenkin mittauslaitteiden näyttölaitteissa voidaan vaatia virallisia
mittayksikköjä käytettäväksi.
5 artikla
Kansainvälistä standardia ISO 2955 ►
M215 päivältä toukokuuta
1983◄”Tietojenkäsittely - SI-yksikköjen ja muiden yksikköjen
esittäminen rajoitettujen merkistöjen järjestelmissä käytettäväksi”sovelletaan sen 1 kohdan kattamalla alueella.
6 artikla
Kumotaan direktiivi 71/354/ETY 1 päivänä lokakuuta 1981.
7 artikla
a) Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava ennen 1 päivänä
heinäkuuta 1981 tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait,
asetukset ja hallinnolliset määräykset ja niiden on ilmoitettava tästä
komissiolle.
Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä lokakuuta
1981 alkaen.
b) Sen jälkeen kun tämä direktiivi on annettu tiedoksi, jäsenvaltioiden
on huolehdittava siitä, että luonnokset tässä direktiivissä tarkoitettujakysymyksiä koskevista laeista, asetuksista ja hallinnollisistamääräyksistä, jotka jäsenvaltiot aikovat antaa, toimitetaan komis-siolle riittävän ajoissa, jotta se voi esittää huomautuksensa.
8 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1980L0181 — FI — 30.11.1989 — 002.001 — 4
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
LIITE
I LUKU
VIRALLISET MITTAYKSIKÖT, JOITA TARKOITETAAN 1 ARTIKLAN
a ALAKOHDASSA
1. SI-YKSIKÖT JA NIIDEN KYMMENEN KERRANNAISET JA JAAN-
NAISET
1.1.SI-perusyksiköt
SuureYksikkö
Nimi Tunnus
Pituus metri m
Massa kilogramma kg
Aika sekunti s
Sähkövirta ampeeri A
Termodynaaminen lämpötila kelvin K
Ainemäärä mooli mol
Valovoima kandela cd
SI-perusyksikköjen määritelmät ovat seuraavat
Pituuden yksikkö
Metri on matkan pituus, jonka valo kulkee tyhjiössä aikavälissä 1/
299 792 458 sekuntia. (Seitsemästoista CGPM (1983), päätös 1).
Massan yksikkö
Kilogramma on massan yksikkö; se on yhtä suuri kuin kansainvälisen
kilogramman prototyypin massa.
(Kolmas CGPM (1901), konferenssiraportin sivu 70).
Ajan yksikkö
Sekunti on 9 192 631 770 kertaa sellaisen säteilyn jakson aika, joka
vastaa cesium 133-atomin siirtymää perustilan ylihienorakenteen kahden
energiatason välillä.
(Kolmastoista CGPM (1967), päätös 1)Sähkövirran yksikköAmpeeri on sellainen ajallisesti muuttumaton sähkövirta, joka kulk-
iessaan kahdessa suorassa yhdensuuntaisessa, äärettömän pitkässä ja
ohuessa johtimessa, joiden poikkileikkaus on ympyrä ja jotka ovat 1
metrin etäisyydellä toisistaan tyhjiössä, aikaansaa johtimien välille 2×10
−7
newtonin voiman johtimen metriä kohden.
(CIPM (1946), päätös 2, hyväksytty yhdeksännessä CGPM (1948)).
Termodynaamisen lämpötilan yksikköKelvin, termodynaamisen lämpötilan yksikkö, on 1/273, 16 veden
kolmoispisteen termodynaamisesta lämpötilasta.
(Kolmastoista CGPM (1967), päätös 4).
Ainemäärän yksikkö1) Mooli on ainemäärä sellaisessa systeemissä, joka sisältää yhtä monta
perusosasta kuin 0,012 kilogrammassa hiili 12:ta on atomeja.
2) Kun moolia käytetään, perusosaset on määriteltävä ja ne voivat olla
atomeja, molekyylejä, ioneja, elektroneja, muita hiukkasia tai sell-
aisten hiukkasten määriteltyjä ryhmiä.
(Neljästoista CGPM (1971), päätös 3).1980L0181 — FI — 30.11.1989 — 002.001 — 5
▼M1
▼B
▼B
Valovoiman yksikkö
Kandela on sellaisen säteilijän valovoima, joka tiettyyn suuntaan lähettää
monokromaattista 540×1012hertsin taajuista säteilyä ja jonka säteilyin-
tensiteetti tähän suuntaan on 1/683 wattia steradiaania kohti.
(Kuudestoista CGPM (1979), päätös 3).1.1.1.Erityisnimi ja tunnus lämpötilan SI-yksikölle celsiuslämpöti-
lojen ilmaisemiseen
SuureYksikkö
Nimi Tunnus
Celsiuslämpötila celsiusaste ºC
Celsiuslämpötila t määritetään erona t = T - T0kahden
termodynaamisen lämpötilan T ja T0välillä, missä T0= 273,15
kelviniä. Lämpötilaväli tai lämpötilaero voidaan ilmaista joko
kelvineinä tai celsiusasteina. Yksiköt ”celsiusaste” ja ”kelvin” ovat
yhtä suuret.
1.2.Muut SI-yksiköt
1.2.1.SI-täydennysyksiköt
SuureYksikkö
Nimi Tunnus
Tasokulma radiaani rad
Avaruuskulma steradiaani sr
(Yhdestoista CGPM, 1960, päätös 12).
SI-täydennysyksikköjen määritelmät:
Tasokulman yksikköRadiaani on ympyrän kahden sellaisen säteen välinen tasokulma,
jota erottaa ympyrän kehästä säteen pituisen kaaren.
(Kansainvälinen standardi ISO 31-I, joulukuu 1965).Avaruuskulman yksikkö
Steradiaani on avaruuskulma, joka sen kärjen sijaitessa pallon
keskipisteessä leikkaa tämän pallon pinnasta sellaisen neliön
suuruisen alan, jonka sivu on pallon säteen pituinen.
(Kansainvälinen standardi ISO 31-I, joulukuu 1965).
1.2.2.SI-johdannaisyksiköt
SI-perusyksiköistä ja SI-täydennysyksiköistä johdetut yksiköt
ilmaistaan algebrallisesti SI-perusyksikköjen ja/tai SI-täydenny-
syksikköjen potenssien tulona käyttäen numerokerrointa, joka on
yhtä suuri kuin 1.
1.2.3.SI-johdannaisyksiköt, joilla on nimi ja tunnus
SuureYksikkö Ilmaisu
Nimi TunnusMuissa SI-
yksiköissäSI-perusyksiköissä
ja SI-täydennysyk-
siköissä
Taajuus hertsi Hz s−1
Voima newton N m · kg · s−2
Paine, jännitys pascalPa N · m−2m−1·k g·s−2
Energia, työ joule J N · m m2·k g·s−2
Teho (1), säteilyvuo watti W J · s−1m2·k g·s−31980L0181 — FI — 30.11.1989 — 002.001 — 6
▼B
SuureYksikkö Ilmaisu
Nimi TunnusMuissa SI-
yksiköissäSI-perusyksiköissä
ja SI-täydennysyk-
siköissä
Sähkövaraus coulombi C s · A
Sähköpotentiaali, poten-
tiaaliero, sähkömotor-
inen voima voltti V W · A−1m2·k g·s−3·A−1
Resistanssi ohmi Ω V·A−1m2·k g·s−3·A−2
Konduktanssi siemens S A · V−1m−2·k g−1·s3·A2
Kapasitanssi faradi F C · V−1m−2·k g−1·s4·A2
Magneettivuo weber Wb V · s m2·k g·s−2·A−1
Magneettivuon tiheys tesla T Wb · m−2kg · s−2·A−1
Induktanssi henry H Wb · A−1m2·k g·s−2·A−2
Valovirta lumen lm cd · sr
Valaistusvoimakkuus luksi lx lm · m−2m−2·c d·s r
(Radionuklidin) aktiivi-
suus becquerelBq s−1
Absorboitunut annos,aineeseen siirtynyt
ominaisenergia kerma,
absorboitunut annosin-
deksi gray Gy J · kg
−1m2·s−2
Ekvivalenttiannos sievert Sv J · kg−1m2·s−2
(1) Tehon yksikön erityisnimiä: nimi volttiampeeri (tunnus ”VA”), kun sitä käytetään ilmaisemaan
vaihtosähkövirran näennäistehoa ja vari (tunnus ”var”), kun sitä käytetään ilmaisemaanloissähkötehoa. ”Var” ei sisälly CGPM:n päätöksiin.
SI-perusyksiköistä tai SI-täydennysyksiköistä johdetut yksiköt
voidaan ilmaista I luvussa luetteloiduilla yksiköillä.
Erityisesti voidaan SI-johdannaisyksiköt ilmaista ylläolevassa
taulukossa annetuilla erityisnimillä ja tunnuksilla; esimerkiksi
dynaamisen viskositeetin SI-yksikkö voi olla ilmaistuna muodossa
m−1·k g·s−1tai N · s · m−2tai Pa · s.
1.3.Tiettyjen kymmenen kerrannaisten ja jaannaisten merkitsemiseen
käytetyt etuliitteet ja niiden tunnukset
Kerroin Etuliite Tunnus
1018eksa E
1015peta p
1012tera T
109giga G
106mega M
103kilo k
102hehto h
101deka da
10−1desi d
10−2sentti c
10−3milli m
10−6micro µ
10−9nano n
10−12piko p
10−15femto f
10−18atto a1980L0181 — FI — 30.11.1989 — 002.001 — 7
▼B
Massan yksikön kymmenen kerrannaisten ja jaannaisten nimet ja
tunnukset muodostetaan lisäämällä etuliitteet sanaan ”gramma” ja
tunnukseen ”g”.
Jos johdannaisyksikkö on ilmaistu murtolukuna, sen kymmenen kerran-
naiset ja jaannaiset voidaan merkitä liittämällä etuliite osoittajan tai
nimittäjän yksikköihin tai molempiin näihin osiin.
Yhdistettyjä etuliitteitä eli etuliitteitä, jotka on muodostettu yhdiste-
lemällä useampia edellä mainittuja etuliitteitä, ei saa käyttää.
1.4.Erikseen hyväksytyt SI-yksikköjen kymmenen kerrannaisten ja
jaannaisten nimet ja tunnukset
SuureYksikkö
Nimi Tunnus Arvo
tilavuus litra l tai L (1)1 l= 1 d m3=1 0−3
massa tonni t m3
paine, jännitys baari baari (2)1 t = 1 M g = 1 03kg
1 baari = 105Pa
(1) Kahta tunnusta ”l” ja ”L” voidaan käyttää litran yksiköstä.
(Kuudestoista CGPM (1979), päätös 6).
(2) Yksikkö, joka on luetteloitu Kansainvälisen paino- ja mittatoimiston luettelossa (BIPM) väliaikaisesti
hyväksyttyjen yksikköjen joukossa.
Huomautus: Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä ja niiden
tunnuksia saa käyttää yhdessä 1.4 kohdassa olevan taulukon
yksikköjen ja tunnusten kanssa.
2. YKSIKÖT, JOTKA ON MÄÄRITELTY SI-YKSIKKÖJEN POHJALTA,
MUTTA EIVÄT OLE NIIDEN KYMMENEN KERRANNAISIA TAI
JAANNAISIA
SuureYksikkö
Nimi Tunnus Arvo
Tasokulma kierros* (1)(a) 1 kierros = 2 πrad
graadi* tai gooni* gon* 1 gon = π/200 rad
aste º 1º = π/180 rad
kulmaminuutti ′ 1′=π/10 800 rad
kulmasekunti ″ 1″=π/648 000 rad
Aika minuutti min 1 min = 60 s
tunti h 1 h = 3 600 s
päivä d 1 d = 86 400 s
(1) Merkki (*) yksikön nimen tai tunnuksen jälkeen osoittaa, että se ei esiinny CGPM:n, CIPM:n tai BIPM:n
tekemissä luetteloissa. Tämä koskee koko liitettä.
(a) Ei ole olemassa kansainvälistä tunnusta.
Huomautus: Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä saa käyttää vain
nimien ”graadi” ja ”gooni” ja tunnuksen ”gon” kanssa.
3. YKSIKÖT, JOTKA ON MÄÄRITELTY RIIPPUMATTA SEITSEMÄSTÄ
SI-PERUSYKSIKÖSTÄ
Atomimassayksikkö on yksi kahdestoistaosa nuklidin12C atomin massasta.
Elektronivoltti on se liike-energia, jonka elektroni saa siirtyessään tyhjiössä
yhdestä pisteestä toiseen pisteeseen, jonka potentiaali on yhden voltin
korkeampi.1980L0181 — FI — 30.11.1989 — 002.001 — 8
▼B
SuureYksikkö
Nimi Tunnus Arvo
Massa atomimassayksikkö u 1 u ≈1,660 565 5 × 10−27kg
Energia elektronivoltti eV 1 eV ≈1,602 189 2 × 10−19J
Näiden yksikköjen arvoa SI-yksiköissä ilmaistuna ei tunneta tarkasti.
Ylläolevat arvot on otettu Kansainvälisten tiedeliittojen neuvoston julkaisusta
CODATA Bulletin N:o 11 vuoden 1973 joulukuulta.
Huomautus: Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä ja niiden tunnuksia saa
käyttää yhdessä näiden kahden yksikön ja niiden tunnusten
kanssa.
4. YKSIKÖT JA YKSIKKÖJEN NIMET, JOTKA SALLITAAN VAIN
ERIKOISALOILLA
SuureYksikkö
Nimi Tunnus Arvo
Optisen järjestelmän voimak-
kuus dioptria* 1 dioptria = 1 m−1
Jalokivien massa
metrinen karaatti1 metrinen karaatti = 2 × 10−4
kg
Viljelysmaan ja rakennus-
maan pinta-ala aari a 1 a = 102m2
Tekstiililankojen ja -kuitujenmassa pituusyksikköä kohden tex* tex* 1 tex = 10
−6kg·m−1
Verenpaine ja ruumiin muiden
nesteiden paine Elohopeamillimetrimm Hg
(*) 1 mm Hg = 133,322 Pa
Tehollinen poikkileikkaus-
pinta barn b 1 b = 10-28m2
Huomautus: ►M1Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä ja niiden
tunnuksia saa käyttää yhdessä näiden yksikköjen ja niiden
tunnusten kanssa lukuun ottamatta elohopeamillimetriä ja sen
tunnusta. Kerrannaista 102a kutsutaan kuitenkin
”hehtaariksi”. ◄
5. YHDISTELMÄYKSIKÖT
Yksikköjen yhdistelmät I luvussa muodostavat yhdistelmäyksikköjä.1980L0181 — FI — 30.11.1989 — 002.001 — 9
▼M1
▼B
▼M2
II LUKU
VIRALLISET MITTAYKSIKÖT, JOITA TARKOITETAAN 1 ARTIKLAN
b ALAKOHDASSA JA JOTKA SALLITAAN VAIN ERITYISEEN
KÄYTTÖÖN
KäyttöalueYksikkö
Nimi Likiarvo Tunnus
Liikennemerkit, etäisyyden ja
nopeuden mittausmaili 1 maili = 1 609 m maili
jaardi 1 yd = 0,9144 m ydjalka 1 ft = 0,3048 m yd
tuuma 1 in = 2,54 × 10
−2mi n
Tynnyrioluen ja -siiderin
anniskelu; maito palautusas-
tioissapintti 1 pt = 0,5683 × 10−3m3pt
Maan rekisteröinti eekkeri 1 ac = 4 047 m2ac
Kaupat jalometalleilla troy ounce 1 oz tr = 31,10 × 10−3oz tr
Edellä 1 artiklan b kohdassa mainittuun päivämäärään saakka tässä luvussa
luetteloituja yksikköjä voidaan yhdistää keskenään tai I luvun yksikköjen kanssa
yhdistelmäyksikköjen muodostamiseksi.
III LUKU
VIRALLISET MITTAYKSIKÖT, JOITA TARKOITETAAN 1 ARTIKLAN
c ALAKOHDASSA
SUUREET, YKSIKKÖJEN NIMET, TUNNUKSET JA LIKIARVOT
Pituus
tuuma 1 in = 2,54 × 10−2m
jalka 1 ft = 0,3048 m
maili 1 maili = 1 609mjaardi 1 jaardi = 0,9144 m
Pinta-ala
neliöjalka 1 sq ft = 0,929 × 10
−1m2
eekkeri 1 ac = 4 047 m2
neliöjaardi 1 sq yd = 0,8361 m2
Tilavuusfluid ounce 1 fl oz = 28,41 × 10
−6m3
gill 1 gill = 0,1421 × 10−3m3
pintti 1 pt = 0,5683 × 10−3m3
quart 1 qt = 1,137 × 10−3m3
galloona 1 gal = 4,546 × 10−3m3
Massaunssi 1 oz = 28,35 × 10
−3kg
troy ounce 1 oz tr = 31,10 × 10−3kg
naula 1 lb = 0,4536 kg
Energia
therm 1 therm = 105,506 × 106J1980L0181 — FI — 30.11.1989 — 002.001 — 10
▼B
▼M2
▼B
▼M2
▼B
1 artiklan c alakohdan mukaan vahvistettavaan päivämäärään saakka III luvussa
luetteloituja yksikköjä voidaan yhdistää keskenään tai I luvun yksikköjen kanssa
yhdistelmäyksikköjen muodostamiseksi.
IV LUKU
LAILLISET MITTAYKSIKÖT, JOIHIN VIITATAAN 1 ARTIKLAN d
KOHDASSA JA JOTKA SALLITAAN VAIN ERITYISILLÄ ALOILLA
KäyttöalueYksikkö
Nimi Likiarvo Tunnus
Merenkulku fathom 1 fm = 1,829 m fm
Olut, siideri, vedet, limonadit
ja hedelmämehut palautusas-
tioissapintti 1 pt = 0,5683 × 10−3m3pt
fluid ounce 1 fl oz = 28,41 × 10−6m3fl. oz
Alkoholijuomat gill 1 gill = 0,142 × 10−3m3gill
Irtotavaran myynti unssi 1 oz = 28,35 × 10−3kg oz
naula 1 lb = 0,4536 kg lb
Kaasun jakelu therm 1 therm = 105,506 × 106J therm
Edellä 1 artiklan d kohdassa mainittuun päivämäärään saakka tässä luvussa
luetteloituja yksikköjä voidaan yhdistää keskenään tai I luvun yksikköjen kanssa
yhdistelmäyksikköjen muodostamiseksi.1980L0181 — FI — 30.11.1989 — 002.001 — 11
▼M2