2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1784/2000,
annettu 11 päivänä elokuuta 2000,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Brasiliasta, Japanista, Kiinan kansantasavallasta,
Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Tšekin tasavallasta peräisin olevien tempervalurautaistenputkien liitos- ja muiden osien tuonnissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin
lopullisesta kantamisesta
(EYVL L 208, 18.8.2000, s. 8)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston asetus (EY) N:o 436/2004, annettu 8 päivänä maaliskuuta
2004L 72 15 11.3.2004
►M2Neuvoston asetus (EY) N:o 824/2004, annettu 26 päivänä huhtikuuta
2004L 127 10 29.4.2004
Oikaistu:
►C1Oikaisu, EYVL L 53, 28.2.2003, s. 64 (1784/2000)
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1784/2000,
annettu 11 päivänä elokuuta 2000,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Brasiliasta, Japanista,
Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta jaTšekin tasavallasta peräisin olevien tempervalurautaisten putkienliitos- ja muiden osien tuonnissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön
otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsen-
valtioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (
1) ja erityisesti
sen 9 artiklan ja 10 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua
neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
AVÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1)Komissio otti asetuksella (EY) N:o 449/2000 (2), jäljempänä
’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polku-myyntitullin Brasiliasta, Japanista, Kiinan kansantasavallasta,Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Tšekin tasavallasta,
jäljempänä ’Tšekki’, peräisin olevien tempervalurautaisten
putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa, kun taas vastaavienJugoslavian liittotasavallasta ja Kroatiasta peräisin olevien tuot-teiden tuonnissa tulleja ei otettu käyttöön, koska niidenmarkkinaosuuden oli alustavasti todettu olevan vähimmäistasoa.
BMYÖHEMPI MENETTELY
(2)Sen jälkeen, kun oli ilmoitettu niistä olennaisista tosiasioista ja
huomioista, joiden perusteella oli päätetty ottaa käyttöön väliai-kainen polkumyyntitulli Brasiliasta, Japanista, Kiinankansantasavallasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Tšekistäperäisin olevassa tuonnissa ja luopua väliaikaisten toimenpi-
teiden käyttöönotosta Jugoslavian liittotasavallasta ja Kroatiasta
peräisin olevan tuonnin osalta, asianomaiset osapuolet saivatpyynnöstä mahdollisuuden tulla komission kuulemiksi.Osapuolet ovat myös esittäneet kirjallisia huomautuksia väliai-kaisten päätelmien johdosta.
(3)Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina
pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.
(4)Uusia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien kyselyyn vastanneiden
tuojien/kauppiaiden toimitiloihin:
— Jannone SA, Espanja
— Nefit BV, Alankomaat— Thisa SA, Espanja
(5)Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista seikoista ja
huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polk-
umyyntitullin käyttöönottoa ja väliaikaisen tullin vakuutenaolevien määrien lopullista kantamista. Lisäksi asetettiinmääräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksiatämän ilmoituksen johdosta.
(6)Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja alus-tavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden perusteella.2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 2
(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY) N:o 905/98 (EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18).
(2) EYVL L 55, 29.2.2000, s. 3.
▼B
CMENETTELYN ALOITTAMINEN
(7)Eräät asianomaiset osapuolet toistivat väitteensä siitä, että tiet-
tyjen kolmansien maiden, nimittäin Bulgarian, Puolan, Turkin jaYhdysvaltojen, jättäminen tutkimuksen ulkopuolelle oli syrjivää
ja mitätöisi tästä syystä menettelyn aloittamisen.
(8)Tältä osin voidaan vahvistaa, että Bulgarian ja Puolan osalta ei
voitu aloittaa menettelyä, koska ne todisteet ja tiedot bulgaria-laisten ja puolalaisten tuotteiden normaaliarvoista javientihinnoista, jotka valituksen tekijä toimitti samalla tavoinkuin tämän tutkimuksen kohteena olevien maiden osalta, osoit-tivat, että polkumyyntiä ei esiintynyt. Tuonti Yhdysvalloista ja
Turkista oli käytettävissä olevien tietojen mukaan vähimmäis-
tasoa. Tästä syystä kyseinen väite on hylättävä.
DTARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL-
TAINEN TUOTE
1Tarkasteltavana oleva tuote
(9)Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tarkasteltavana olevat
tuotteet määriteltiin kierteellisiksi tempervalurautaisiksi putkienliitos- ja muiksi osiksi, jäljempänä ’tempervalurautaiset liito-sosat’ tai ”liitososat”, jotka yhdistetään toisiinsa ruuvaamalla jajotka kuuluvat CN-koodiin ex 7307 19 10. Tämä määritelmä
vahvistetaan.
(10)Alustavista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainenosapuoli väitti, että tutkimuksen olisi CN-koodin 7307 19 10
lisäksi kohdistuttava myös muihin CN-koodeihin, koska tarkas-teltavana olevaa tuotetta tuotiin yhteisöön myös muihin CN-koodeihin kuuluvana. Kyseinen osapuoli väitti lisäksi, ettätutkimus olisi ulotettava koskemaan myös kierteettömiä liito-
sosia, koska niitä tuotiin yhteisöön, jossa ne sitten kierteitettiin
ja myytiin.
(11)Ensimmäisen väitteen osalta voidaan todeta, että tutkimuksenaikana tarkastettu tempervalurautaisten liitososien tuonti kuuluikaikissa tapauksissa CN-koodiin 7307 19 10, joka menettelynaloittamista koskevan ilmoituksen mukaan on tarkasteltavanaolevan tuotteen yksilöivä CN-koodi. Näin ollen tässä tutkimuk-
sessa käytetyt tuontitiedot koskevat juuri tarkasteltavana olevaa
tuotetta. Jos tempervalurautaisia liitososia joissain tapauksissatuodaan muihin CN-koodeihin kuuluvina, kyseessä täytyy ollaluokitteluvirhe; asiasta ilmoitetaan asianmukaisesti tullivirano-maisille.
(12)Toisen väitteen osalta on todettava, että kierteettömät liitososateivät vastaa tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää. Ne
ovat itse asiassa välituotteita, joita on vielä valmistettava lisää,
jotta niihin saataisiin lisättyä yksi tarkasteltavana olevan tuotteenkeskeisistä ominaisuuksista eli sen liitosmekanismi. Näin ollenkierteettömät liitososat eivät sellaisenaan kilpaile tarkasteltavanaolevan tuotteen kanssa, eivätkä nämä tuotteet ole keskenään
vaihdettavissa. Tutkimus osoitti lisäksi, että kierteittäminen on
valmistusprosessissa vaihe, joka lisää merkittävästi tempervalur-autaisten liitososien arvoa, erityisesti siksi, että siinä vaaditaanpaljon työvoimaa. Tästä syystä kierteettömiä tempervalurautaisialiitososia ei voida pitää samana tuotteena kuin kierteellisiätempervalurautaisia liitososia eli tarkasteltavana olevaa tuotetta.
(13)Tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat alustavat päätelmät
voidaan edellä selostetun perusteella vahvistaa.
2Samankaltainen tuote
(14)Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 13 kappa-
leessa komissio totesi, että yhteisön tuotannonalan tuottamat jayhteisön markkinoilla myymät sekä asianomaisissa maissatuotetut ja niistä yhteisöön viedyt tempervalurautaiset liitososatovat samankaltaisia tuotteita, koska tuotteen eri lajien fyysisissä2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 3
▼B
ja teknisissä perusominaisuuksissa ja käyttötarkoituksissa ei ollut
eroja.
(15)Alustavista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tietyt asianomaiset
osapuolet väittivät, että yhteisössä tuotetut ja asianomaisista
maista tuodut tempervalurautaiset liitososat eivät ole samankal-taisia tuotteita, koska yhteisön tuotannonalan liitososiinkäyttämä valurauta oli yleensä valkoydinvalurautaa, kun taastuontituotteissa käytettiin mustaydinvalurautaa.
(16)Tutkimus on osoittanut, että musta- ja valkoydinvalurautaisten
liitososien valmistuksessa käytetään erilaista hehkutusmene-
telmää. Valkoydinvalurautaisia liitososia hehkutetaan 80—120tuntia 1 100 asteen lämpötilassa. Mustaydinvalurautaisia liito-sosia hehkutetaan 50—80 tuntia 900 asteen lämpötilassa.Menetelmien erojen vuoksi tuotteiden hiilipitoisuudet ovaterilaiset; valkoydinvalurautaisissa liitososissa ei ole hiiltä enää
juuri lainkaan, kun taas mustaydinvalurautaisten liitososien hiili-
pitoisuus on alentunut vähemmän. Tämän vuoksivalkoydinvalurautaiset liitososat ovat yleensä hieman kimmoi-sampia, kestävämpiä ja helpompaa galvanoida kuinmustaydinvalurautaiset liitososat, jotka puolestaan ovat help-
ompaa kierteittää ja sopivat jossain määrin paremmin
sovelluksiin, joissa paineenpitävyydellä on merkitystä.
(17)Tutkimuksen mukaan valko- ja mustaydinvalurautaisten liitoso-sien tuotekuvissa ei kuitenkaan ole eroja, sillä hiilipitoisuuttalukuun ottamatta ne ovat ominaisuuksiltaan hyvin samankal-taisia, niillä on samat käyttötarkoitukset ja ne voivat siten
yleensä korvata toisensa. Tätä osoittaa se seikka, että tuojat/
kauppiaat, jotka hankkivat sekä mustaydinvalurautaisia liitososiaasianomaisista maista että yhteisön tuotannonalan tuottamiavalkoydinvalurautaisia liitososia, myyvät niitä käyttäjilletekemättä eroa käytettyjen materiaalien välillä. Myöskään tuot-teen käyttäjät eivät tutkimuksen mukaan tee merkittävässä
määrin eroa valko- ja mustaydinvalurautaisten liitososien välillä.
(18)Tähän viittaa lisäksi se seikka, että sekä valko- että mustaydinva-
lurautaiset liitososat sisältyvät eurooppalaiseen standardiin EN10242 ja kansainväliseen standardiin ISO 49, joissa määrätääntempervalurautaisten liitososien rakennetta ja käyttöä koskevistaedellytyksistä. Käytettävän materiaalin laaduksi kelpaa sekä
valko- että mustaydinvalurauta.
(19)Koska uusia todisteita asiasta ei ole esitetty, voidaan samankal-
taista tuotetta koskevat alustavat päätelmät edellä selostetunperusteella vahvistaa.
EKROATIAA JA JUGOSLAVIAN LIITTOTASAVALTAA
KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(20)Kroatian ja Jugoslavian liittotasavallan osalta voidaan vahvistaa,
että Kroatiasta peräisin olevan tuonnin määrä oli 0,4 prosenttia jaJugoslavian liittotasavallasta peräisin olevan tuonnin määrä 0,3prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta. Koska näitä tuon-
timääriä on pidettävä vähäpätöisinä polkumyynnillä muista kuin
Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojau-tumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvostonasetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, 9 artiklan3 kohdan mukaisesti, menettely olisi päätettävä näistä kahdestamaasta peräisin olevien tuotteiden tuonnin osalta.2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 4
▼B
FPOLKUMYYNTI
1Markkinatalousmaat
1.1Normaaliarvo
1.1.1 Perusasetuksen 18 artiklan soveltaminen
(21)Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen 3.4 jaksossa todet-
tiin, vientiä harjoittaville tuottajille osoitettuun komissionkyselyyn vastasi vain yksi japanilainen yritys ja siihen etuyhtey-dessä oleva tuoja. Kyseisen japanilaisen yrityksen toimittamattiedot olivat kuitenkin puutteellisia ja joissakin tapauksissavirheellisiä, joten päätelmät oli tehtävä perusasetuksen 18
artiklan mukaisesti. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton
jälkeen näitä päätelmiä tarkasteltiin uudelleen. Tämä johtimerkittäviin tarkistuksiin alustavasti määritetyn normaaliarvonosalta.
(22)Thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja, jonka osalta normaa-liarvo määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti (ks.väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 96 kappale),
katsoi, että komission olisi harkittava uudelleen päätöstään
käyttää käytettävissä olevina tietoina suurinta kyseisen viejänmyyntitapahtumien osalta todettua polkumyyntimarginaaliasilloin, kun muille thaimaalaisille yrityksille vahvistettujanormaaliarvoja ei voitu käyttää.
(23)Tämä näkemys hylättiin. Perusasetuksen 18 artiklan soveltamistapidetään tässä tapauksessa asianmukaisena ja tarpeellisena, koskahalutaan välttää yhteistyöstä kieltäytymisen palkitseminen ja
varmistaa oikeudenmukainen kohtelu kaikille muille, menette-
lyssä yhteistyössä toimineille osapuolille.
1.1.2 Kotimarkkinamyyntiin perustuva normaaliarvo
(24)Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että perusase-
tuksen 2 artiklan 2 kohta velvoittaa komission tutkimaan,ovatko Brasilian kotimarkkinoilla myytyjen tuotelajien hinnatedustavia niiden lajien osalta, joiden kotimarkkinamyynti on
vähemmän kuin viisi prosenttia yhteisöön vietäväksi myydystä
määrästä. Se väitti myös, että koska kyseisen myynnin keskimää-räinen voittomarginaali oli suhteellisen korkea, sen hinnat olivatedustavia ja niitä olisi pitänyt käyttää normaaliarvon määrittämi-sessä.
(25)Yhteisön toimielinten vakiintuneena käytäntönä on jättäänormaaliarvon määrittämisen ulkopuolelle niiden tuotteiden tai
tuotelajien hinnat, joita ei myydä edustavassa määrin. Komissio
pitää myyntiä riittävän edustavana normaaliarvon määrittämisenperustaksi vasta, kun myynnin määrä vastaa vähintään käytettyä5 prosentin kynnysarvoa. Tavanomaisesta käytännöstä poikkea-miseen ja 5 prosentin kynnysarvon alittavan myyntimääränhuomioon ottamiseen ei tässä tapauksessa ollut mitään syytä.
(26)Kyseinen brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja totesi, ettäkomissio käytti erilaisia ja epäjohdonmukaisia menetelmiä
määrittäessään rahoituskustannusten ja muiden myynti-, hallinto-
ja yleiskustannusten osuuden toisaalta samankaltaisen tuotteenliikevaihdon perusteella ja toisaalta kokonaisliikevaihdon perus-teella.
(27)Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Tutkimuksesta kävi ilmi, ettäkyseinen vientiä harjoittava tuottaja ei pystynyt osoittamaan,että kyselyvastauksessa annetut tiedot olivat oikeita ja luotet-
tavia, mistä syystä komission oli rahoituskustannuksia ja muita
myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia määrittäessään pakkokäyttää käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklanmukaisesti. Lisäksi ei voitu osoittaa, etteikö komission noudatta-malla menetelmällä olisi kohtuullisen hyvin pystyttymäärittämään tuotteen myyntiin liittyviä kustannuksia.2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 5
▼B
(28)Tšekkiläinen vientiä harjoittava tuottaja piti vääränä komission
tapaa kohdella tuotantoyritystä, joka samalla myi tarkasteltavana
olevaa tuotetta kotimarkkinoilla, ja siihen etuyhteydessä olevaaja sen kokonaan omistamaa kotimaista myyntiyhtiötä yhtenätaloudellisena yksikkönä. Se katsoi, että komission ei olisipitänyt käyttää molempien yritysten myynti-, hallinto- ja yleis-kustannuksia tuotantokustannuksia määrittäessään, koska
yritykset myivät tuotetta kaupan eri portaille.
(29)Yhteisön toimielinten tavanomaisena käytäntönä myynti-,hallinto- ja yleiskustannusten osalta on ottaa huomioon kaikki
tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyvätkustannukset siitä riippumatta, ovatko kustannukset syntyneetyhdessä yrityksessä vai kahdessa tai useammassa, yhden yksikönmuodostavassa yrityksessä. Tutkimuksesta kävi lisäksi ilmi, että
asianomaisille keskenään etuyhteydessä oleville yrityksille oli
tunnusomaista se, että eri oikeussubjektien kustannuksia eierotettu selkeästi toisistaan. Tämä tuli vahvistetuksi tarkastus-käynnin aikana, jolloin voitiin todeta, että etuyhteydessä olevamyyntiyhtiö kirjasi tileihinsä kuluja, jotka todellisuudessa liit-tyivät tuotantoyrityksen toimintaan. Alustavassa tutkimuksessa
käytetty menetelmä voidaan tästä syystä vahvistaa.
1.1.3 Laskennallinen normaaliarvo
(30)Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja piti vääränä mene-
telmää, jota käytettiin voittomarginaalin määrittämisessänormaaliarvoa muodostettaessa. Se katsoi, että huomioon olisiotettava ainoastaan niiden tuotelajien kotimarkkinamyynti, joitaoli myyty edustavia määriä suhteessa vietyihin määriin. Se väitti
lisäksi, että laskelmien ulkopuolelle olisi pitänyt jättää kotimark-
kinoilla myydyt tuotelajit, joita ei myyty lainkaan vientiin, jatietyt kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat eri tavallakierteitettyjä kuin yhteisöön viedyt tuotteet. Yritys esitti myös,että jälkimmäisten lajien voittomarginaalia olisi ainakin pitänytoikaista, koska niiden voittomarginaali oli sen mukaan suurempi.
Lopuksi se väitti, että tappiollista myyntiä ei olisi pitänyt jättää
huomiotta voittomarginaalia määritettäessä.
(31)Normaaliarvon muodostamisessa käytetty voittomarginaali onmääritetty perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti elikäyttäen tosiasiallisia tietoja, jotka pohjautuivat kyseisen brasi-lialaisen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteenmyyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Varmistaakseen, että
myynti oli tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, yhteisön
toimielimet noudattivat väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 23 kappaleessa selostettua vakiintunuttakäytäntöään, jonka mukaan tietyn tuotelajin tappiollinen myyntiotetaan huomioon voittoa koskevissa laskelmissa, paitsi jos senosuus on vähintään 20 prosenttia kyseisen lajin kotimarkkina-
myynnin kokonaismäärästä. Tietoja, jotka oikeuttaisivat
tavanomaisesta käytännöstä poikkeamiseen, ei ole toimitettu,joten alustavat tulokset voidaan vahvistaa.
(32)Yhteistyössä toiminut korealainen yritys väitti, että komissionkotimarkkinamyynnin voittomarginaalin laskemisessa käyttämämenetelmä oli virheellinen, mistä syystä laskennallisten normaa-liarvojen muodostamisessa käytettiin kohtuuttoman suuria
marginaaleja.
(33)Laskennallisen arvon muodostamisessa käytetty voittomarginaalion perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ja yhteisön toimielinten
vakiintuneen käytännön mukaisesti laskettu, kaikesta tavanomai-sessa kaupankäynnissä tapahtuneesta kotimarkkinamyynnistäsaatu tosiasiallinen, tarkasti määritelty voitto.
(34)Sama korealaisyritys katsoi myös, että tietyt kotimarkkinamyyn-tiin liittyvät myyntikustannukset olisi jätettävä normaaliarvonmuodostamisessa käytettyjen myynti-, hallinto- ja yleiskustan-nusten ulkopuolelle.2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 6
▼B
(35)Kyseiset kotimarkkinamyynnistä aiheutuneet kustannukset
(pakkaus- ja kuljetuskustannuksia) oli kuitenkin jo vähennetty
kokonaismäärästä normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuo-lisen vertailun varmistamiseksi. Näiden kotimarkkinoillaaiheutuneiden kustannusten osalta oli pyydetty oikaisuja, jotkamyös tehtiin. Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytettymenetelmä oli siten oikea ja voidaan tästä syystä vahvistaa.
(36)Kyseinen korealainen yritys väitti, että tiettyjen vientiin mene-vien tuotelajien osalta, joita ei myyty kotimarkkinoilla,
normaaliarvo olisi pitänyt laskea niitä läheisesti muistuttavien
tuotelajien kotimarkkinamyynnissä käytettyjen hintojen perus-teella.
(37)Tämä väite voidaan periaatteessa hyväksyä. Eräät kotimarkki-noilla riittävässä määrin myydyt tuotelajit, joiden väitettiinvastaavan tuotelajeja, joita ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla,erosivat kuitenkin näistä merkittävästi sekä valmistuskustan-nusten että sellaisten fyysisten ominaisuuksien osalta kuin
paino, aukon suuruus jne. Jotta komissio olisi voinut käyttää
näitä hintoja normaaliarvoa vahvistaessaan, sen olisi pitänytmäärittää ja soveltaa lukuisia merkittäviä oikaisuja. Tästä syystäpääteltiin ja vahvistettiin, että laskennallisten normaaliarvojenkäyttö on tällaisissa tapauksissa tarkin ja tarkoituksenmukaisinnormaaliarvon määritysperusta.
1.2Vientihinta
(38)Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että siihen etuyh-
teydessä olevan, yhteisöön sijoittautuneen tuojan kautta
tapahtunut vientimyynti jätettiin aiheettomasti laskelmien ulko-
puolelle.
(39)Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 41 kappa-leessa todettiin, että kyseisen myynnin osuus viennistä onvähäpätöinen, eikä sillä siis ole voinut olla olennaista vaikutustapäätelmiin. Polkumyyntilaskelmat, joista etuyhteydessä olevantuojan kautta myydyt määrät on jätetty pois, kattavat itse asiassa97 prosenttia yhteisöön viedystä kokonaismäärästä, joten määrä
on täysin edustava. Tästä syystä katsotaan, että kyseisen
myynnin jättäminen laskelmien ulkopuolelle on oikeutettua.
1.3Vertailu
(40)Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja piti vääränä sitä, että
komissio ei käyttänyt tuotelajit yksilöiviä tuotevalvontanumer-oita normaaliarvojen ja vientihintojen vertailussa, kutenkyselylomakkeessa oli esitetty.
(41)Alun perin esitettyjä tuotevalvontanumeroita ei todellakaan säily-tetty. Tämä johtuu siitä, että yrityksen toimitiloissa suoritettutarkastus osoitti, että ominaisuuksiltaan ja tästä johtuen myös
kustannuksiltaan ja markkina-arvoltaan erilaisia tuotelajeja oli
ryhmitelty saman tuotevalvontanumeron alaisuuteen. Koskanormaaliarvoa ja vientihintaa haluttiin verrata tasapuolisesti jatarkasti perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdassa edellytetyllätavalla, käytettiin yrityksen sisäistä tuoteryhmittelyä. Tämä johtitäysin samanlaisten tuotelajien normaaliarvojen ja vientihintojen
vertailuun.
a) Fyysiset ominaisuudet
(42)Kyseinen brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi myös
oikaisun tekemistä koti- ja vientimarkkinoilla myytyjen tuotela-
jien fyysisten ominaisuuksien erojen mukaisesti.
(43)Fyysisten ominaisuuksien erojen huomioon ottaminen ei tässätapauksessa kuitenkaan ollut perusteltua, koska vertailu koskitäysin samanlaisten tuotelajien normaaliarvoja ja vientihintoja.Joskotimarkkinoilla ei myyty tiettyjä vientiin meneviä tuotela-jeja täysin vastaavia lajeja edustavassa määrin jatavanomaisessa kaupankäynnissä, niiden normaaliarvo muodos-2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 7
▼B
tettiin laskennallisesti vietyjen tuotelajien valmistuskustannusten
perusteella, joten näidenkään lajien välillä ei ollut fyysisiä eroja,joiden vuoksi olisi tarvittu lisäoikaisuja.
(44)Yksi thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja vastusti yhteisöntoimielinten päätöstä hylätä pyydetty kaupan porrasta koskeva
oikaisu (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan
105 kappale). Se väitti, että tiettyjen tuotelajien fyysiset ominai-suudet aiheuttivat hintaeroja.
(45)Vaikka yritys ilmoitti pyytävänsä kaupan porrasta koskevaaoikaisua, kyseessä oli itse asiassa fyysisten ominaisuuksienerojen huomioon ottamista koskeva pyyntö. Sen jälkeen, kunkomission alustavista päätelmistä oli ilmoitettu, yritys muuttikyselyvastauksessa esittämäänsä pyyntöä merkittävästi siten,että se koski muita fyysisiä ominaisuuksia kuin alun perin ilmoi-
tettuja. Menettely oli kuitenkin jo edennyt niin pitkälle, että
yhteisön toimielimet eivät enää pystyneet tarkistamaan tämänuuden hintaeroja koskevan väitteen paikkansapitävyyttä. Tämänsuhteen olisi huomattava, että viejälle lähetetyssä kyselylomak-keessa ilmoitettiin selvästi, että pyynnöt oli esitettävä niin
yksityiskohtaisesti ja ajoissa, että komissiolla oli mahdollisuus
tutkia ne. Näin ollen pyyntö hylätään ja alustavat päätelmätvahvistetaan.
b) Tuontimaksut ja välilliset verot (nk. tullinpalau-
tusjärjestelmä)
(46)Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 47kappaleessa ilmoitettiin, brasilialaisen vientiä harjoittavan tuot-tajan esittämää oikaisupyyntöä, joka koski tiettyjen välillistenverojen palautusten huomioon ottamista normaaliarvoa määritet-
täessä, tarkasteltiin lähemmin. Tarkastelun tuloksena pääteltiin,
että yrityksen pyyntö oli liioiteltu ja perusteeton. Se välillistenverojen määrä, joka tosiasiallisesti palautettiin yhteisöön suun-tautuneen vientimyynnin yhteydessä ja joka samanaikaisestikannettiin kulutettaessa tuotetta Brasiliassa, oli vain murto-osapyydetystä oikaisumäärästä. Alustavasti tehtyä oikaisua tarkastet-
tiin näin ollen tätä tulosta vastaavasti.
c) Kaupan porras
(47)Brasilialainen ja tšekkiläinen vientiä harjoittava tuottaja pyysivät
uudelleen, että normaaliarvoon tehtäisiin oikaisu kaupan
portaiden erojen mukaisesti yhteisössä olevalle OEM-asiakkaalle
suuntautuvan myynnin osalta.
(48)Nämä oikaisut tehtiin yritysten toimitettua asiasta lisätietoja.Oikaisut tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdanii alakohdan nojalla, koska yritykset eivät myyneet asianomaistatuotetta molemmissa portaissa kotimarkkinoillaan.
d) Luottokustannukset
(49)Yhteistyössä toiminut korealainen yritys väitti, että sille ei aiheu-
tunut luottokustannuksia vientimyynnistä, mistä syystä laskelmiaolisi tarkistettava tätä vastaavasti.
(50)Tämän väitteen todettiin olevan ristiriidassa yrityksen kyselyvas-tauksen kanssa. Komissio otti huomioon yrityksen kyselyynantamassaan vastauksessa ilmoittamat maksuehdot, jotkakoskivat sekä yhteisössä että Koreassa olevia asiakkaita.
Pyyntöön ei näin ollen suostuttu.
e) Valuutan muuntaminen
(51)Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja katsoi, että komission
olisi pitänyt käyttää päivittäisiä valuuttakursseja eikä kuukauden
keskikursseja.
(52)Koska Brasilian real oli devalvoitunut merkittävästi tammikuussa
1999 ja tällä oli ollut huomattava vaikutuspolkumyyntilas kel-2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 8
▼B
miin, tämä näkemys hyväksyttiin ja lopullisissa polkumyyntilas-
kelmissa käytettiin poikkeuksellisesti päivittäisiä kursseja.
(53)Sama vientiä harjoittavatuottaja väitti, että komission olisi
pitänyt käyttää kauppalaskun maksupäivän valuuttakurssia eikä
laskutuspäivän kurssia.
(54)Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdassa säädetään,että valuutan muuntamisessa on käytettävä myyntipäivän vaihto-kurssia, ja myyntipäiväksi katsottiin tässä tapauksessa laskunpäivämäärä. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää sopimuksen tai
tilauksen päivämäärää tai tilauksen vahvistamispäivämäärää, jos
ne kuvastavat paremmin olennaisia kauppaehtoja. Maksupäivänvaluuttakurssia ei kuitenkaan voida käyttää. Väite oli näin ollenhylättävä.
2Muut kuin markkinatalousmaat
2.1Yksilöllinen kohtelu
(55)Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ilmoitettiin,
komissio on tutkinut tarkemmin yhden kiinalaisen tuottajan
yksilöllistä kohtelua koskevaa pyyntöä.
(56)Yritys myi tutkimusajanjaksona suurimman osan vientiin tarkoi-
tetusta tuotannostaan kiinalaiselle valtion omistuksessa olevallekauppayhtiölle. Näin ollen se ei pystynyt vaikuttamaan vienti-myyntinsä hintoihin, määriin tai määränpäähän. Näistä asioistapäätti täysin valtion omistama kauppayhtiö. Lisäksi vientitoimia
koskevat tiedot olivat erittäin puutteellisia erityisesti siltä osin,
kuin oli kyse kauppayhtiön myynnistä yhteisössä oleville asiak-kaille koska kyseinen kauppias ei toiminut yhteistyössä.
(57)Toinen kiinalainen tuottaja väitti olevansa täysin riippumatonvaltiosta ja painotti, että sen asema yksityisenä yrityksenä takasi,että tullin kiertämisen vaaraa ei ollut.
(58)Tässäkin tapauksessa yrityksen vienti tapahtui pääosin kiina-
laisen valtion omistuksessa olevan kauppayhtiön kautta, eikä
yrityksellä ollut mitään tietoa kyseisen kauppiaan yhteisön asiak-kailta veloittamista hinnoista. Tätä valtion vaikutusvaltaapidettiin riittävänä aiheuttamaan koko maata koskevan tullinkiertämisen vaara tulevaisuudessa, jos tälle yritykselle vahvistet-
taisiin yksilöllinen tulli. Näin ollen väitettä ei voitu hyväksyä.
(59)Kolmas yritys väitti vielä, että komissio sovelsi yksilöllistä
kohtelua koskevia sääntöjä syrjivästi kieltäytyessäänmyöntämästä sille kyseistä kohtelua, vaikka sellainen olimyönnetty toisessa samanlaisessa tapauksessa. Se väitti, ettäsiltä kiellettiin yksilöllinen kohtelu sen vuoksi, että siihen sovel-
lettiin tiettyjä ulkomaisia sijoituksia koskevia lakeja, joissa
säädetään veronpalautuksista ja palkkojen määräämisperusteista;yksilöllinen kohtelu oli sen mukaan kuitenkin myönnetty muissapolkumyynnin vastaisissa menettelyissä osallisina olleille muilleyrityksille, vaikka niitä koskivat samat lait.
(60)Yritys oli perustettu nimenomaan tuloveroetuuden saamiseksi.
Tämä veroetuus myönnetään vain yrityksille, jotka vievät maasta
vähintään 70 prosenttia tuotannostaan, ja tutkimus osoitti, ettätätä raja-arvoa sovelletaan täysin käytännössä. Tämän perusteellapäätettiin, että yritykseen ei voida soveltaa yksilöllistä kohtelua.Syrjintää koskevasta väitteestä todettakoon lisäksi, että yhdel-lekään vastaavassa tilanteessa olevalle yritykselle ei ole
myönnetty yksilöllistä kohtelua.
(61)Edellä selostetun perusteella päätellään, että kyseiset kolme
kiinalaisyritystä eivät pystyneet osoittamaan olevansa niin itse-näisiä suhteessa viranomaisiin, että koko maata koskevan tullinkiertämisen vaaralta vältyttäisiin. Tästä syystä niiden yksilöllistäkohtelua koskevat pyynnöt hylätään.2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 9
▼B
3Tutkittujen yritysten polkumyyntimarginaali
(62)Yhteistyöhön osallistuneiden ja osallistumattomien yritysten
osalta päätettiin soveltaa väliaikaista tullia koskevassa asetuk-
sessa selostettuja menetelmiä, koska asianomaiset osapuolet
eivät esittäneet asiasta huomautuksia.
(63)Lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön ajalla ovat seuraavat:
3.1Brasilia
Indústria de Fundição Tupy Ltda: 34,8 %
Muut: 34,8 %
3.2Tšekki
Moravské Zelezárny a.s.: 26,1 %
Muut: 26,1 %
3.3Japani
Hitachi MetalsLtd: 47,3 %
Muut: 65,7 %
3.4Korea
Yeong Hwa Metal Co. Ltd 13,4 %
Muut: 23,4 %
3.5Thaimaa
BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd 22,1 %
Siam FittingsCo. Ltd.: 12,4 %Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd 6,3 %Muut: 22,1 %
3.6Kiinan kansantasavalta
Kaikki yritykset: 49,4 %
Kroatia ja Jugoslavian liittotasavalta
(64)Koska todettiin, että Kroatiasta ja Jugoslavian liittotasavallasta
peräisin olevan tuonnin markkinaosuudet olivat vähimmäistasoa,päätettiin, ettei kyseisistä maista tulevan tuonnin osalta lasketapolkumyyntimarginaalia.
GYHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(65)Kaksi asianomaista osapuolta toisti väitteensä siitä, että koska
yksi yhteisön tuottaja toi tarkasteltavana olevaa tuotetta tietyistäasianomaisista maista eli Kiinasta ja Thaimaasta, sitä ei pitäisilukea kuuluvaksi yhteisön tuotannonalaan. Lisäksi eräät asiano-
maiset osapuolet väittivät, että tietyt yhteisön tuottajat toivat
tempervalurautaisia putkien liitososia tietyistä muista kolman-sista maista, nimittäin Bulgariasta ja Turkista, mistä syystäniitäkään ei tulisi pitää osana yhteisön tuotannonalaa.
(66)Ensimmäisen väitteen osalta voidaan todeta, että komissio suor-itti lisätutkimuksia asiassa. Mainitusta tuonnista ei kuitenkaan
saatu mitään näyttöä.
(67)Toisen väitteen osalta tutkimus vahvisti, että vaikka tuontia on
tietyissä tapauksissa esiintynyt, sen määrä on vähäinen suhteessaasianomaisten yhteisön tuottajien yhteisössä tuottamiin jamyymiin määriin, joten kyseinen tuonti ei vaikuta näiden tuotta-jien asemaan samankaltaisen tuotteen tuottajina yhteisössä.2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 10
▼B
(68)Nämä väitteet olisi näin ollen hylättävä. Näistä syistä ja koska
esille ei ole tullut muita uusia tietoja, väliaikaista tullia koskevan
asetuksen johdanto-osan 133—134 kappaleessa esitetyt yhteisöntuotannonalan määritelmää koskevat päätelmät voidaanvahvistaa.
HVAHINKO
1Tuonti asianomaisista maista
1.1Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatii-
vinen arviointi
(69)Asianomaiset osapuolet totesivat uudelleen, että niiden tuontia eipitäisi arvioida kumulatiivisesti yhdessä muun tarkasteltavana
olevan tuonnin kanssa. Näitä väitteitä tarkasteltiin lähemminperusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa vahvistettujen edellytystenperusteella.
1.1.1 Brasilia
(70)Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä, jonka
mukaan Brasiliasta peräisin olevien tempervalurautaisten liitoso-sien tuontia ei pitäisi kumuloida muista asianomaisista maista
peräisin olevan tuonnin kanssa, koska kaupan rakenne ja erityi-
sesti tuontimäärät ja hinnoittelu olivat erilaisia.
(71)Olisi huomattava, että Brasilian osalta määritetty polkumyynti-marginaali on huomattava. Tuonnin määrä olitutkimusajanjaksona 4 188 tonnia, mikä vastaa 6,9 prosentinmarkkinaosuutta, joten sitä ei voida pitää vähäpätöisenä.
(72)Tuotujen tuotteiden välisten kilpailuedellytysten sekä tuotujentuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen välisten kilpailue-dellytysten lisätarkastelu osoitti, että vaikka Brasiliasta ja muistaasianomaisista maista peräisin olevien tuotteiden tuonnin
määrien kehitys ei aina ollutkaan täysin samanlaista tarkastelu-
jakson aikana, erot eivät olleet niin suuria, että kumulatiivisestaarvioinnista olisi syytä luopua. Brasiliasta peräisin olevantuonnin todettiin kehittyneen epätasaisesti, mikä vastaa eräistämuista tarkasteltavina olevista maista kuten Japanista, Etelä-
Koreasta ja Thaimaasta peräisin olevan tuonnin kehitystä. Myös
Brasiliasta peräisin olevien tuotteiden hinnat vaihtelivat: nenousivat noin 13 prosenttia vuosina 1995—1996, laskivatvuosina 1996—1998 vähitellen, yhteensä noin 10 prosenttia, janousivat sitten jälleen noin kaksi prosenttia vuoden 1998 jatutkimusajanjakson välillä. Vastaavia hintavaihteluja oli havaitta-
vissa myös lähes kaikkien muiden asianomaisten maiden osalta.
Vaikka hinnat eivät siten tarkastelujakson aikana aina olleetkaansamanlaisia, niiden erot eivät olleet niin suuria, että se oikeuttaisiluopumaan kumulatiivisesta arvioinnista.
(73)Kaikkien asianomaisten maiden yritykset käyttävät samoja taisamankaltaisia jakelukanavia, mitä tukee se seikka, että eräätkauppiaat hankkivat asianomaista tuotetta sekä tarkasteltavina
olevista maista että yhteisön tuottajilta.
(74)Brasiliasta tuotujen tuotteiden ja yhteisössä tuotettujen tuotteiden
tuotekuvissa ei tutkimuksen mukaan ole eroja, mitä osoittavat
myös edellä mainitut yhtäläisyydet jakelukanavissa.
(75)Näistä syistä päätellään, että Brasiliasta ja muista asianomaisistamaista peräisin olevan tuonnin vaikutuksia olisi arvioitava kumu-
latiivisesti.
1.1.2 Tšekki
(76)Tšekkiläinen vientiä harjoittava tuottaja katsoi, että Tšekistä pe-
räisin olevien tempervalurautaisten liitososien tuontia ei pitäisikumuloida muista asianomaisista maista tulevan tuonnin kanssa,koska Tšekistä tuodut liitososat eivät kilpailleet kyseisistä muistamaista tuotujen liitososien eivätkä useimpien yhteisön tuotanno-2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 11
▼B
nalaan kuuluvien yritysten valmistamien ja myymien liitososien
kanssa. Kyseinen tšekkiläinen vientiä harjoittava tuottaja väittitältä osin, että suurin osa sen valmistamista liitososista myytiin
rajoitetulla alueella yhteisön markkinoilla.
(77)Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että merkittävä osa Tšekistä
peräisin olevista tuotteista vietiin useaan eri jäsenvaltioon.
Vaikka lisäksi otettaisiinkin huomioon, että loppuosa Tšekistä
peräisin olevasta tuonnista keskittyy vain yhteen jäsenvaltioon,tätä ei sinänsä voida pitää tekijänä, jonka perusteella kumulatii-visesta arvioinnista voitaisiin luopua, sillä huomioon on otettavakyseisten markkinoiden koko, muista asianomaisista maista
näille markkinoille tulevan tuonnin suuri määrä ja se seikka,
että myösyhteis ön tuotannonala myy merkittäviä tuotemääriänäille markkinoille.
(78)Tämän perusteella voidaan vahvistaa alustavat päätelmät, joiden
mukaan Tšekistä peräisin olevaa tuontia on aiheellista arvioida
kumulatiivisesti.
1.1.3 Korean tasavalta
(79)Korealainen vientiä harjoittava tuottaja katsoi, että Korean tasa-
vallasta peräisin olevaa tuontia ei pitäisi kumuloida muista
asianomaisista maista tulevan tuonnin kanssa, koska korealaisilla
liitososilla on tiettyjä teknisiä erityispiirteitä: niiden ulko- jasisäkierteet ovat kartiokierteitä, kun taas muissa yhteisössäkäytettävissä tempervalurautaisissa liitososissa ulkokierteet ovatyleensä kartiokierteitä ja sisäkierteet yhdensuuntaisia. Koreasta
peräisin olevien tuotteiden, joita vietiin vain Yhdistyneen kunin-
gaskunnan markkinoille, väitettiin kilpailevan vain ainoanbrittiläisen tuottajan valmistamien tuotteiden kanssa, koskamyös tämä valmisti liitososia, joiden molemmat kierteet ovatkartiokierteitä. Lisäksi on väitetty, että tutkimusajanjaksonaikana Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoille toimitettiin
vain vähäisiä määriä liitososia, joiden toinen kierre on kartio-
kierre ja toinen kierre yhdensuuntainen. Näin ollen vahinkoaaiheuttavaa polkumyyntiä voitaisiin väitteiden mukaan arvioidaainoastaan aluetasolla tai ei lainkaan.
(80)Vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin alueellisesta arvioinnista ontodettava, että perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassavahvistetut asiaa koskevat edellytykset eivät kaikilta osin täytty-neet. Tarkasteltavana olevaa tuotetta myivät Yhdistyneenkuningaskunnan markkinoille tarkastelujakson aikana kyseisen
brittiläisen tuottajan lisäksi myös muut yhteisön tuottajat ja asia-
nomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat sekä muidenkolmansien maiden vientiä harjoittavat tuottajat. Tutkimus osoittilisäksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla on erityi-sesti tutkimusajanjaksona myyty merkittäviä määriä liitososia,
joiden toinen kierre on kartiokierre ja toinen kierre yhdensuun-
tainen; niiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen paikallisestakulutuksesta on selvästi yli 20 prosenttia, mitä ei voida pitäävähäisenä.
(81)Tämän perusteella voidaan vahvistaa, että Koreasta peräisinolevaa tuontia on aiheellista arvioida kumulatiivisesti yhdessämuista asianomaisista maista tulevan tuonnin kanssa.
1.1.4 Thaimaa
(82)Thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä, jonka
mukaan Thaimaasta peräisin olevien tempervalurautaisten liito-
sosien tuontia ei pitäisi kumuloida muista asianomaisista maistatulevan tuonnin kanssa, koska tuonti Thaimaasta väheni tarkaste-lujaksolla, mikä näkyy, kun sen osuus ilmaistaan prosentteinakaikesta yhteisöön suuntautuvasta tuonnista eli kokonaistuon-
nista, joka käsittää sekä tarkasteltavina olevista maista että
muista kolmansista maista tulevan tuonnin.
(83)Tältä osin olisi huomattava ensinnäkin, että perusasetuksen 3artiklan 3 kohdan mukaan huomiota on kiinnitettävä polkumyyn-2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 12
▼B
nillä tapahtuvan tuonnin määrään, joka, jos se ilmaistaan suhteel-
lisesti, on laskettava suhteessa yhteisön tuotantoon taikulutukseen. Tässä tutkimuksessa asianomaisista maista tulevan
tuonnin määrä on ilmaistu suhteessa yhteisön kulutukseen. Thai-
maan markkinaosuus oli näin laskettuna tutkimusajanjaksonaenemmän kuin yksi prosentti, mitä ei yhteisön lainsäädännössäpidetä vähäpätöisenä. Lisäksi Thaimaasta tulevan tuonnin osuusoli tutkimusajanjaksona yli kolme prosenttia kaikesta yhteisöön
suuntautuvasta tuonnista eli selvästi yli WTO:ssa vahvistetun
vähimmäistason.
(84)Tarkastelujakson osalta todettujen tuonnin kehityssuuntien jaedellä selostetun perusteella voidaan todeta, että Thaimaasta pe-räisin olevan tuonnin kehitys ei eronnut muista asianomaisistamaista tulevan tuonnin kehityksestä, joten sen kumulointikyseisten muiden maiden kanssa on perusteltua. Kun lisäksiotetaan huomioon merkittävää polkumyyntiä koskevat päätelmät
ja käytetyt jakelukanavat, voidaan vahvistaa, että Thaimaasta pe-
räisin olevaa tuontia on aiheellista arvioida kumulatiivisestiyhdessä muista asianomaisista maista tulevan tuonnin kanssa.
1.1.5 Kumulaatiota koskevat päätelmät
(85)Edellä selostetun perusteella voidaan todeta tutkimuksen vahvis-
taneen, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetutkumulatiivisen arvioinnin edellytykset täyttyvät, koska polku-myyntimarginaali on kaikkien tarkasteltavina olevien maidenosalta vähimmäistasoa suurempi eikä tuonnin määrä ole
yhdessäkään tapauksessa vähäpätöinen. Lisäksi tuotavien tuot-
teiden välisten kilpailuedellytysten sekä tuotavien tuotteiden jayhteisön samankaltaisen tuotteen välisten kilpailuedellytystentodettiin olevan vertailukelpoisia. Tutkimus osoitti, että tuotavattuotteet ja yhteisön tuotannonalan tuotteet olivat kaikissa tapauk-
sissa fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuksiltaan samanlaisia, että
hintojen kehitys oli samanlaista ja että hinnat olivat merkittävästialhaisempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat ja että kaikkiatuotavia tuotteita samoin kuin yhteisössä tuotettuja tuotteitamyydään samojen tai samankaltaisten myyntikanavien kautta.Tästä syystä voidaan vahvistaa alustavat päätelmät, joiden
mukaan asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia on aiheel-
lista arvioida kumulatiivisesti.
1.2Hinnan alittavuus
1.2.1 Valko- ja mustaydinvalurautaisia liitososia koskevat oikaisut
(86)Eräät asianomaiset osapuolet katsoivat, että tuotavien tuotteiden
(mustaydinvalurautaiset liitososat) ja yhteisössä tuotettujen tuot-teiden (yleensä valkoydinvalurautaisia liitososia) hintojavertailtaessa olisi tehtävä oikaisuja, joissa otetaan huomioonmyyntihintoihin vaikuttavat erot tuotekuvassa ja tuotantomene-
telmissä (erityisesti hehkutusmenetelmissä, sillä
valkoydinvalurautaisten liitososien tuotantokustannukset ovatväitteiden mukaan suuremman energiankulutuksen vuoksikorkeammat kuin mustaydinvalurautaisten liitososien).
a) Tuotekuva
(87)Tältä osin todettiin, että tapauksissa, joissa sama osapuoli myi
sekä musta- että valkoydinvalurautaisia liitososia ja joissa tuote-kuvan erojen olisi siten pitänyt olla havaittavissa, tällaisia eroja
ei todellisuudessa havaittu, eivätkä ne ainakaan näkyneet hintaer-
oina (ks. myös 2.2 kohta). Myöskään tuotteen käyttäjät eivättutkimuksen mukaan tee eroa valko- ja mustaydinvalurautaistenliitososien välillä. Näin ollen valko- ja mustaydinvalurautaistenliitososien eroja koskevan väitteen perusteella ei voitu tehdäoikaisuja.2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 13
▼B
b) Tuotantokustannukset ja myyntihinta
(88)Tuotantokustannusten eroja ja niiden mahdollisia vaikutuksia
myyntihintoihin koskevien väitteiden osalta voidaan todeta, ettämusta- ja valkoydinvalurautaisten liitososien valmistuskustan-nusten rakennetta voitiin tarkastella yksityiskohtaisestikäytettävissä olevien tietojen perusteella. Täydellinen hiilen-
poisto valkoydinvalurautaisia liitososia valmistettaessa kuluttaa
enemmän energiaa kuin mustaydinvalurautaisten liitososien edel-lyttämä osittainen hiilenpoisto, mutta tutkimuksen mukaanenergiakustannukset ovat vain pieni osa kokonaistuotantokustan-nuksista, minkä lisäksi näiden kahden menetelmän ero ei
todellisen energiankulutuksen ja siitä aiheutuvien kustannusten
osalta ole merkittävä ja riippuu enemmänkin asianomaisen tuot-tajan tuotantolaitteistosta ja sen energiatehokkuudesta.
(89)Myyntihintojen osalta voitiin lisäksi todeta, että kun yhteisössätuotettuja musta- ja valkoydinvalurautaisia liitososia myytiinsamoilla markkina-alueilla, mustaydinvalurautaisten osien hinnatolivat, toisin kuin eräät asianomaiset osapuolet olivat väittäneet,joissakin tapauksissa jopa korkeampia. Lisäksi käytettävissäolevat tiedot osoittivat, että tukkukauppiaat ja jakelijat usein
jälleenmyivät asianomaisista maista hankkimiaan mustaydinva-
lurautaisia liitososia ja yhteisön tuotannonalalta hankkimiaanvalkoydinvalurautaisia liitososia samoilla hinnoilla erottelemattanäitä liitososia käytetyn valuraudan laadun mukaan.
(90)Nämä väitteet on tästä syystä hylättävä.
1.2.2 Markkinasegmenttejä koskevat oikaisut
(91)Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että tempervalurautaisten
liitososien markkinat jakautuvat kolmeen segmenttiin tiettyjen
yhteisön tuottajien ja tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajienvalmistamien tuotteiden erilaisten hintaluokkien ja luotetta-vuuden mukaan. Tämän perusteella väitettiin, että hintavertailunolisi perustuttava kolmeen eri markkinasegmenttiin (korkea taso,keskitaso ja alhainen taso), joihin yhteisön eri tuottajat ja vientiä
harjoittavat tuottajat kuuluivat.
(92)Vaikka objektiivisia ja selviä perusteita markkinoiden jakami-
selle kolmeen eri segmenttiin ei esitettykään, komissio tutki,
johtaisiko näihin väitettyihin markkinasegmentteihin perustuva
hintavertailu erilaisiin hinnan alittavuutta koskeviin tuloksiin.Tutkimuksessa ei voitu todeta merkittäviä eroja suhteessa siihenmenetelmään, jota käytettiin alustavassa tutkimuksessa ja jokaperustui yhteisön tuottajien painotettujen keskimääräisten
vapaasti tehtaalla -hintojen ja kunkin asianomaisen vientiä
harjoittavan tuottajan painotettujen keskimääräisten vientihin-tojen vertailuun tempervalurautaisten liitososien kunkin lajinosalta.
(93)Näin ollen voidaan päätellä, että vaikka tutkimusos oittikin, ettäoletetuissa segmenteissä saattaa olla tiettyjä eroja, objektiivisiaperusteita yhteisön tuotannonalan ja vientiä harjoittavien tuotta-jien jakamiselle eri segmentteihin ei ole käytettävissä.Alustavassa tutkimuksessa käytetty menetelmä voidaan tästä
syystä vahvistaa.
1.2.3 Hinnan alittavuutta koskeva päätelmä
(94)Edellä selostettu huomioon ottaen hinnan alittavuuden marginaa-
leja tarkasteltiin uudelleen ja tarvittaessa muutettiin
asianomaisten osapuolten toimittamien todisteiden perusteella.
Japania koskeva painotettu keskimääräinen hinnan alittavuus,ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista, pienenitarkistusten jälkeen 16,2 prosenttiin. Muiden asianomaistenmaiden osalta voidaan vahvistaa alustavasti määritetyt, paino-tetut keskimääräiset hinnan alittavuudet.2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 14
▼B
2Yhteisön tuotannonalan tilanne
2.1Talouden osoittimien valinta
(95)Yksi asianomainen osapuoli väitti, että polkumyynnillä tapah-
tuneen tuonnin vaikutusten arviointi ei ollut pätevä, koskatiettyjä WTO:n polkumyyntisopimuksen 3 artiklan 4 kohdassamainittuja vahinkoa kuvaavia tekijöitä ei ollut tutkittu.
(96)Tältä osin olisi huomattava, että WTO:n polkumyyntisopimuk-sessa ja perusasetuksessa ei edellytetä kaikkien tekijöidentutkimista täysin samalla tavoin. Tässä nimenomaisessa tapauk-
sessa on lisäksi vahinkoa arvioitaessa otettu huomioon kaikki ne
tekijät, joilla on katsottu olevan vaikutusta yhteisön tuotanno-nalan tilanteeseen. Näin ollen tämä väite on hylättävä.
2.2Kehityssuuntien tarkastelu
(97)Tšekkiläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että
yhteisön tuotannonalalle ei ollut aiheutunut perusasetuksen 3artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa, sillä jos komissioolisi ottanut tarkastelunsa lähtökohdaksi vuoden 1996 eikä
useissa tapauksissa käyttämäänsä vuotta 1995, monet talouden
osoittimet olisivat itse asiassa näyttäneet kehityksen kulkeneenmyönteiseen suuntaan.
(98)Tältä osin on ensinnäkin todettava, että polkumyynti ja yhteisöntuotannonalan kärsimä vahinko on määritettävä tutkimusajan-jakson osalta. Määritettäessä, onko vahinkoa aiheutunut, otetaanhuomioon muun muassa tutkimusajanjaksoa edeltävien vuosienkehitys ja kehityssuunnat, mutta tämä tehdään vain tutkimusajan-jaksoa koskevien tulosten merkityksen selventämiseksi. Tässä
tapauksessa tutkimusajanjakso alkoi huhtikuusta 1998;
mielekkään kuvan saamiseksi vahingon osoittimien kehityksestäkatsottiin lisäksi tarkoituksenmukaiseksi ottaa huomioonvähintään kolme sitä edeltävää kalenterivuotta (1995—1997).Vuoden 1996 käyttäminen vertailuvuotena ei myöskään muut-
taisi vahinkoa koskevan tarkastelun tuloksia. Yhteisön
tuotannonalalle aiheutunut vahinko näkyisi päinvastoin vieläselvemmin tiettyjen vahingon osoittimien kuten kannattavuudenja varastojen kehityksessä. Muut vahingon osoittimet olisivatnoudattaneet samaa kielteistä kehityssuuntaa, lukuun ottamattainvestointeja sekä tuotantomäärää, jonka kasvu kuitenkin johti
varastojen lisääntymiseen.
(99)Näistä syistä edellä mainittua väitettä ei voida hyväksyä.
2.3Vahinkoa koskeva päätelmä
(100)Edellä selostetun perusteella voidaan vahvistaa väliaikaista tullia
koskevan asetuksen johdanto-osan 160 kappaleessa esitetyt alus-tavat päätelmät yhteisön tuotannonalalle aiheutuneesta
merkittävästä vahingosta.
ISYY-YHTEYS
1Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutukset
(101)Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että syy-yhteyttä koskeva
arvio oli virheellinen, koska yhteisön tuotannonala pystyi nosta-
maan hintojaan tarkastelujaksolla; tuotannon jatuotantokapasiteetin kehitys, työllisyyden heikkeneminen jatoiminnan tappiollisuus puolestaan johtuivat niiden mukaanmuista tekijöistä kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja
erityisesti yhteisön tuotannonalan päätöksestä järkiperäistää
tuotantoaan ja siitä, että sen oli noudatettava eurooppalaisiaympäristöstandardeja. Yksi asianomainen osapuoli kyseenalaistilisäksi alustavan päätelmän, joka koskee Saksassa sijainneentempervalurautaisten liitososien tuotantolaitoksen sulkemista, javäitti, että kyseisen tuottajan tuotanto oli itse asiassa siirretty2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 15
▼B
Itävaltaan, eikä tätä tekijää sen vuoksi voitu pitää merkkinä
yhteisön tuotannonalalle aiheutuneesta vahingosta.
(102)Yleisesti korostettakoon, että yhteisön tuotannonalalle aiheutu-nutta vahinkoa on arvioitava tutkimusajanjakson perusteella.Sitä edeltävät vuodet ja niiden kehityssuunnat auttavatymmärtämään todetun vahingon taustaa. Tämän menettelynyhteydessä tehdystä tutkimuksesta kävi ilmi, että yhteisön
tuotannonala toteutti uudelleenjärjestelyjä vuonna 1995, mistä
oli seurauksena ja osoituksena se, että kyseisenä vuonna tuotantoväheni ja työllisyys heikkeni, investointien määrä oli merkittäväja kannattavuus heikko. Näiden uudelleenjärjestelyjen tuloksetalkoivat näkyä vuonna 1996, kuten tuotannon kasvu ja taloudel-
lisen tuloksen paraneminen osoittavat (kannattavuus parani 3,6
prosenttiyksikköä vuosina 1995—1996). Markkinoiden kehityson kuitenkin tehnyt tyhjäksi nämä tulokset ja muut hyödyt, joitakyseisistä järjestelyistä kohtuudella olisi voinut odottaa koituvanyhteisön tuotannonalalle. Tarkasteltavina olevista maista tulevantuonnin määrä alkoi kasvaa ja sen hinnat laskea vuonna 1996
samalla, kun yhteisön tuotannonalan myyntimäärät ja markkinao-
suus alkoivat pienentyä, mikä kehitys jatkuikin sittentarkastelujakson loppuosan ajan. Yhteisön tuotannonalanmyynnin väheneminen johti varastojen kasvuun ja siihen, ettäkannattavuus, joka oli parantanut vuosina 1995—1996, heikkeni
2,3 prosenttiyksikköä vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välillä
(– 9 prosenttiin).
(103)Yhteisön tuotannonalan myyntihintojen kehityksen osaltatutkimus osoitti, että vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillätapahtunut 5 prosentin nousu yhteisön tuotannonalan keskimää-
räisissä myyntihinnoissa tapahtui kahdessa vaiheessa:
ensimmäisen kerran hintoja nostettiin vuosina 1995—1996,jolloin markkinahinnat nousivat yleisesti, ja toisen kerranvuosina 1997—1998, jolloin ainoastaan yhteisön tuotannonala jamuut kolmannet maat korottivat hintojaan, kun taastarkas telta-
vina olevien maiden hinnat laskivat merkittävästi. Tätä hintojen
kehitystä tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että tarkastelta-vana olevan tuonnin aiheuttama hintapaine näkyi lähinnäyhteisön tuotannonalan myyntimäärissä ja markkinaosuuksissaeikä niinkään sen hintatasossa. Asianomaisista maista peräisinoleva halpatuonti jätti yhteisön tuotannonalalle kaksi vaih-
toehtoa: säilyttää hinnat entisellään silläkin uhalla, että menettää
markkinaosuuttaan, tai laskea hintojaan polkumyynnillä tapah-tuvan tuonnin hintojen mukaisiksi myyntimäärien pitämiseksiennallaan. Se päätti säilyttää hintansa entisellään, mutta tämänseurauksena myyntimäärät laskivat, mikä vaikutti kannattavuu-
teen niin, että toiminta kääntyi tappiolliseksi vuoden 1996
jälkeen.
(104)Yhteisön tuotannonalan tuotantomäärien kehityksen ja erityisestiSaksassa sijainneen tuotantolaitoksen sulkemisen osalta tutkimusvahvisti, että kyseinen laitos suljettiin vuoden 1995 lopussa ja
että tuotantoa ei siirretty Itävaltaan, kuten yksi asianomainen
osapuoli oli väittänyt. Itse asiassa ainoastaan pieni osa varastoasiirrettiin sinne.
(105)Edellä selostetun perusteella voidaan vahvistaa väliaikaista tullia
koskevan asetuksen johdanto-osan 170 kappaleessa esitetyt
päätelmät.
2Tuonti muista kolmansista maista
(106)Eräät asianomaiset osapuolet asettivat kyseenalaisiksi komission
alustavat päätelmät, jotka koskevat muista kolmansista maista(Turkista, Bulgariasta ja Puolasta) tuotavien tuotteiden vaikutusta
yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.
(107)Eurostatin tietojen mukaan tuonti muista kolmansista maista
väheni tarkastelujakson aikana määrällisesti noin 14 prosenttiaja sen markkinaosuus pieneni samanaikaisesti noin yhdenprosenttiyksikön. Kyseisen tuonnin hinnat nousivat keskimäärin2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 16
▼B
15 prosenttia ja olivat 17 prosenttia korkeammat kuin tarkastelta-
vina olevista maista tulevan tuonnin keskihinnat.
2.1Turkki
(108)Turkista peräisin olevan tuonnin hintojen painotettu keskiarvo oli
tutkimusajanjaksona noin kymmenen prosenttia korkeampi kuintarkasteltavana olevan tuonnin hintojen painotettu keskiarvo;
sen markkinaosuus pysyi vakaana ja oli noin yksi prosentti
yhteisön kulutuksesta.
2.2Bulgaria
(109)Bulgariasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujak-
solla 43 tonnista 1 109 tonniin, mutta suhteellisesti tarkasteltuna
tämä tuonti ei ole niin merkittävää, että sillä olisi vaikutustayhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja tarkasteltavinaolevista maista peräisin olevan tuonnin välistä syy-yhteyttäkoskeviin päätelmiin: kyseisen tuonnin osuus markkinoista oli
tutkimusajanjaksona 1,8 prosenttia, tarkasteltavina olevan
tuonnin markkinaosuus puolestaan 28,6 prosenttia. Lisäksikyseisen tuonnin hinnat nousivat tarkastelujakson aikana noin11 prosenttia ja olivat tutkimusajanjaksona noin viisi prosenttiakorkeammat kuin tarkasteltavina olevan tuonnin painotetutkeskimääräiset hinnat.
2.3Puola
(110)Puolasta tulevan tuonnin markkinaosuus pysyi suhteellisen
vakaana tarkastelujaksolla ja sen keskihinnat olivat noin 27
prosenttia korkeammat kuin tarkasteltavana olevan tuonnin
keskihinnat.
2.4Muita kolmansia maita koskeva päätelmä
(111)Edellä esitetyn perusteella voidaan vahvistaa, että vaikka muista
kolmansista maista peräisin olevalla tuonnilla onkin saattanut
olla vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseenmerkittävään vahinkoon, sen vaikutus ei ole ollut niin suuri,että se riittäisi poistamaan polkumyynnin ja todetun vahingonvälisen syy-yhteyden.
3Korvattavuuden vaikutus
(112)Eräät asianomaiset osapuolet kyseenalaistivat alustavat päätelmät
tempervalurautaisten liitososien korvaamisesta muista materiaa-leista kuten kuparista ja muovista valmistetuilla liitososilla ja
tämän vaikutuksesta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.
(113)Asiaa tarkemmin tutkittaessa on vahvistunut, että valurautaa
korvattiin muilla materiaaleilla kuten kuparilla ja muovillalähinnä 1980-luvulla. Tämän jälkeen korvaavien materiaaliensuosio väheni ja tempervalurautaisten liitososien käyttö vakiintuierityisesti sellaisissa käyttötarkoituksissa, jotka edellyttävät
fyysistä kestävyyttä, vastustuskykyä sekä erityistä veto- ja veny-
tyslujuutta. Näin ollen materiaalin korvattavuus ei ole voinutvaikuttaa merkittävästi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseenvahinkoon, mistä osoituksena on myös se, että tutkimuksenmukaan kulutus on pysynyt suhteellisen vakaana.
4Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
(114)Edellä selostetun perusteella voidaan vahvistaa väliaikaista tullia
koskevan asetuksen johdanto-osan 155—170 kappaleessa esitetytsyy-yhteyttä koskevat alustavat päätelmät.2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 17
▼B
JYHTEISÖN ETU
1Käyttäjien etu
(115)Yksi asianomainen osapuoli katsoi, että palosuojausalan etua ei
ollut otettu asianmukaisesti huomioon.
(116)Olisi huomattava, että yksikään palosuojausalalla toimivakäyttäjä ei ilmoittautunut tutkimuksen aikana. Tätä voidaan
sinänsä pitää osoituksena siitä, että polkumyyntitoimenpiteiden
käyttöönotolla tai niiden käyttöönotosta luopumisella ei juuri-kaan ole merkitystä kyseisen alan kannalta. Tätä päätelmäätukee se seikka, että muiden alojen yhteistyössä toimineidenkäyttäjien osalta voitiin todeta, että tarkasteltavana olevan tuot-teen osuus niiden kokonaiskustannuksista on noin yksi prosentti.
2Yhteisön etua koskeva päätelmä
(117)Koska esille ei ole tullut muita yhteisön etua koskevia uusia
tietoja, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan
171—179 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan käytettävissäolevien tietojen perusteella vahvistaa.
KLOPULLISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
1Vahingon korjaava taso
(118)Käyttöön otettavien lopullisten toimenpiteiden tason määrittämi-
seksi vahvistetaan, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin
hinnat olisi nostettava vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle.
Tullin taso vahvistetaan perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdanmukaisesti joko näin määritetyn vahinkomarginaalin tai todet-tujen polkumyyntimarginaalien perusteella riippuen siitä, kumpinäistä on alempi. Koska uusia tietoja ei ole esitetty, voidaanväliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 181 kappa-
leessa esitetty vahinkomarginaalin määritysmenetelmä vahvistaa.
2Kroatia ja Jugoslavia
(119)Kroatiasta ja Jugoslaviasta tuotujen tempervalurautaisten liitoso-
sien markkinaosuudet olivat vähimmäistasoa, mistä syystäehdotetaan, että kyseisessä tuonnissa ei oteta käyttöön polku-myyntitulleja ja että menettely päätetään näistä maista peräisinolevan tuonnin osalta.
3Lopulliset tullit
(120)Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että muista asianomaisista
maista peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön lopul-
linen polkumyyntitulli.
(121)Tapauksissa, joissa yhteistyö oli ollut laajaa, yhteistyöhön osal-listumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavajäännöstulli vahvistettiin korkeimman yhteistyössä toimineidenvientiä harjoittavien tuottajien osalta määritetyn polkumyynti-tullin suuruiseksi. Tapauksissa, joissa yhteistyö oli ollut
vähäistä, jäännöstulli vahvistettiin yhteistyössä toimineiden
vientiä harjoittavien tuottajien viemien tuotelajien edustavanvalikoiman osalta määritetyn korkeimman polkumyyntimargi-naalin tai vahinkomarginaalin perusteella ja näistä alhaisempaaprosenttimäärää soveltaen.
(122)Edellä todetun perusteella ehdotetut lopulliset tullit ovat prosent-teina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistunaseuraavat:2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 18
▼B
Maa YritysLopullinen
tulli
(%)
Brasilia Indústria de Fundição Tupy Ltda 34,8
Muut 34,8
Tšekki Moravské Zelezárny a.s. 26,1
Muut 26,1
Japani Hitachi MetalsLtd 26,9
Muut 33,6
Korean tasa-
valtaYeong Hwa Metal Co. Ltd 13,4
Muut 23,4
Thaimaa BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd 22,1
Siam FittingsCo. Ltd 12,4
Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd 6,3
Muut 22,1
Kiina Kaikki yritykset 49,4
(123)Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen
liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen tai uusientuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) ontoimitettava viipymättä komissiolle (
1) ja mukaan on liitettävä
kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka
koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin
uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotanto-toiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia.Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaakomiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisa-
laan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.
4Sitoumukset
(124)Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että tšekkiläinen vientiä
harjoittava tuottaja on tarjonnut perusasetuksen 8 artiklan 1kohdan mukaista hintasitoumusta. Väliaikaisten polkumyyntitoi-
menpiteiden käyttöönoton jälkeen myöskorealainen vientiä
harjoittava tuottaja ja yksi thaimaalaisista vientiä harjoittavistatuottajista tarjosivat hintasitoumuksia perusasetuksen 8 artiklan1 kohdan mukaisesti. Komissio katsoo, että tarjotut sitoumuksetvoidaan hyväksyä, koska ne korjaavat polkumyynnistä aiheu-tuvan vahingon. Lisäksi yritykset ovat sitoutuneet toimittamaan
komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja myynnistään,
minkä ansiosta sitoumuksia voidaan valvoa tehokkaasti. Lisäksikomissio katsoo näiden viejien myynnin rakenteen perusteella,että tarjotun sitoumuksen kiertämisen vaara on varsin vähäinen.
(125)Myös japanilainen vientiä harjoittava tuottaja teki sitoumusehdo-tuksia. Yrityksen yhteistyöhalukkuus ja sen toimittamien tietojen2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 19
(1) Euroopan komissio
Kauppapolitiikan pääosasto
Linja C
DM 24 - 8/38
Rue de la Loi / Wetstraat 200
B-1049 Bruxelles/Brussel.
▼B
tarkkuusja luotettavuusolivat kuitenkin koko tutkimuks en ajan
olleet heikkoja (ks. johdanto-osan 21 kappale). Komissio eitästä syystä ole vakuuttunut siitä, että sen antamaa sitoumusta
voitaisiin valvoa tehokkaasti. Lisäksi yrityksen vientimyynnissä
oli osallisena useampia etuyhteydessä olevia tuojia, ja tämänmyyntirakenteen katsottiin lisäävän sitoumuksen kiertämisenvaaraa. Näin ollen tarjotut sitoumukset hylättiin.
(126)Sitoumusten noudattamisen ja niiden tehokkaan valvonnanvarmistaminen edellyttää, että sitoumukseen perustuvan vapaa-seen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen yhteydessä onmahdollista saada vapautus tullista ainoastaan esittämällä asiano-maisten jäsenvaltioiden tulliviranomaisille liitteessä luetelluttiedot sisältävä pätevä sitoumuslasku niiltä vientiä harjoittavilta
tuottajilta, joiden tarjoamat sitoumukset on hyväksytty. Jos
tällaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tulliviranomaisilleesitettyjä tavaroita, sovelletaan, sitoumusten kiertämisen estämi-seksi, asianmukaista polkumyyntitullia.
(127)Jos sitoumuksia rikotaan tai ne peruutetaan, polkumyyntitullivoidaan ottaa käyttöön perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan ja 10artiklan mukaisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Brasiliasta, Japa-
nista, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja
Tšekin tasavallasta peräisin olevien, CN-koodiin ex 7307 19 10
(Taric-koodiin 7307 19 10 10) kuuluvien kierteellisten tempervalurau-taisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa.
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellet-
tava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavista maista peräisin olevientuotteiden osalta seuraava:
MaaLopullinen tulli
(%)Taric-lisäkoodi
Brasilia ►M132,0◄ —
Tšekki 26,1 ►M2—◄
Japani 33,6 A999Kiinan kansantasavalta 49,4 —
Korean tasavalta 23,4 A999
Thaimaa 22,1 A999
3. Edellä säädettyjä tulleja ei sovelleta seuraavassa taulukossa luetel-
tujen yritysten valmistamiin tuotteisiin, joihin sovelletaan sen sijaan
seuraavia polkumyyntitulleja:
Maa YritysLopullinen
tulli
(%)Taric-
lisäkoodi
Japani Hitachi MetalsLtd
SeavansNorth
2-1, Shibaura 1-Chome
Minato-Ku
Tokyo 105-8614
Japani26,9 A0922000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 20
▼B
Maa YritysLopullinen
tulli
(%)Taric-
lisäkoodi
Korean
tasavaltaYeong Hwa Metal Co. Ltd
363-6, Namyang-dong, Chinhae,
Kyongman
Korean tasavalta13,4 A093
Thaimaa BIS Pipe Fitting Industry Co. Ltd
107 Moo 4, Petchkasem Rd.,
Omnoi, Kratumban
Samutsakorn 74130
Thaimaa22,1 A094
Siam FittingsCo. Ltd
100/1-100/2, Moo 2, Settakit 1
Road, Omnoi, Krathumban
Samutsakorn 74130
Thaimaa12,4 A095
Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd
469/19 Rama III Road, Yannawa
Bangkok 10120
Thaimaa6,3 A096
4. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, lopullista tullia ei
sovelleta tuonnin yhteydessä tuotteisiin, jotka luovutetaan vapaaseen
liikkeeseen 2 artiklan säännösten mukaisesti.
5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia
säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Tuonnissa ei kanneta 1 artiklalla käyttöön otettuja polkumyynti-
tulleja, jostuotavat tuotteet on tuottanut ja myynyt yhteis öön
vietäviksi jokin 3 kohdassa mainituista yrityksistä, jos niitä tulliselvi-tettäviksi ilmoitettaessa on käytetty asianmukaista Taric-lisäkoodia jajos 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.
2. Vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa ilmoitusta tehtäessä
on mahdollista saada vapautus tullista ainoastaan esittämällä toimival-
taisen jäsenvaltion tulliviranomaisille jonkin 3 kohdassa mainitunvientiyrityksen antama pätevä sitoumuslasku, joka sisältää tämänasetuksen liitteessä luetellut keskeiset tiedot. Tullista vapauttamisenedellytyksenä on lisäksi se, että tullille tulliselvitystä varten esiteltävättavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa esitettyä kuvausta.
3. Sitoumuslaskulla tapahtuvaa tuontia tulliselvitettäväksi ilmoitet-
taessa on käytettävä seuraavia Taric-lisäkoodeja:
Maa YritysTaric-lis äkoodi
Korean tasavalta Yeong Hwa Metal Co. Ltd
363-6, Namyang-dong, ChinhaeKyongman
Korean tasavaltaA093
Thaimaa BIS Pipe Fitting Industry Co. Ltd
107 Moo 4, Petchkasem Road,
Omnoi, Kratumban
Samutsakorn 74130ThaimaaA0942000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 21
▼M2
▼B
3 artikla
Kannetaan lopullisesti asetuksella (EY) N:o 449/2000 käyttöön otet-
tujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät
lopullisten tullien tasoisina. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät
vakuutena olevat määrät vapautetaan. Joslopullis et tullit ovatkorkeammat kuin väliaikaiset tullit, vain väliaikaisia tulleja vastaavatvakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se
julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 22
▼B
LIITE
Asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa sitoumuslaskussa ilmoitettavat
tiedot:
1. Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuna laskuun sisältyvät tavarat voidaan tullata
yhteisön rajalla (ilmoitetaan asetuksessa).
2. Tavaroiden tarkka kuvaus, johon sisältyy:
— tuotteen ilmoituskoodi (ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoittavan
tuottajan esittämässä sitoumuksessa), johon sisältyy lajinumero, läpimitta
ja pintakäsittely,
— CN-koodi,— määrä (yksikköinä).
3. Myyntiehdot, joihin sisältyy:
— yksikköhinta,
— sovellettavat maksuehdot,— sovellettavat toimitusehdot,— kaikki alennukset ja hyvitykset.
4. Sen etuyhteydettömän tuojan nimi, jota yritys suoraan laskuttaa.
5. Sitoumuslaskun laatineen työntekijän nimi ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus:
”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden
myynti Euroopan yhteisöön suoraan vietäviksi tapahtuu … (yrityksen nimi)
esittämän ja Euroopan komission asetuksella (EY) N:o 449/2000 tai
päätöksellä K(2000)2452 hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen
mukaisesti ja että tässä laskussa esitetyt tiedot ovat täydelliset ja asianmu-
kaiset.”2000R1784 — FI — 30.04.2004 — 002.001 — 23
▼C1