1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o1576/89,
annettu 29 päivänä toukokuuta 1989,
tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä
(EYVL L 160, 12.6.1989, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston asetus (ETY) N:o 3280/92, annettu 9 päivänä marraskuuta
1992L 327 3 13.11.1992
▼B
NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o1576/89,
annettu 29 päivänä toukokuuta 1989,
tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä
koskevista yleisistä säännöistä
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen jaerityisesti sen 43 ja 100 a artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(
1),
toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa(2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),
sekä katsoo, ettätällä hetkellä ei ole tislattuja alkoholijuomia koskevia erityisiä yhteisön
säännöksiä, ei varsinkaan näiden tuotteiden määritelmästä eikä niidenkuvaukseen ja esittelyyn liittyvistä vaatimuksista; näiden tuotteiden
taloudellisen merkityksen vuoksi on yhteismarkkinoiden toiminnan
edistämiseksi tarpeen antaa asiasta yhteiset säännökset,
yhteisön maataloudessa tislatuilla alkoholijuomilla on tärkeät mark-
kinat; nämä markkinat ovat paljolti seurausta siitä maineesta, jonkanämä tuotteet ovat saavuttaneet sekä yhteisössä että muualla maail-massa; tämä maine voidaan lukea perinteisten tuotteiden laadun
ansioksi; näiden markkinoiden säilyttämiseksi olisi näillä tuotteilla
säilytettävä tietty laatutaso; asianmukainen keino säilyttää tämä laatu-taso on määritellä kyseiset tuotteet ottamalla huomioon se perinteinenkäytäntö, johon niiden maine perustuu; näin määriteltyjä ilmaisuja saisikäyttää ainoastaan laadultaan perinteisiä tuotteita vastaavista tuotteista,jotta estetään näiden nimitysten arvon alentuminen,
yhteisön säännöillä olisi varattava tietyt alueet sellaisiksi, että niihin
kuuluvat valtiot saisivat poikkeuksellisesti käyttää kyseisiin alueisiin
viittaavia maantieteellisiä nimityksiä, jos lopputuote saa ominaispiir-teensä ja määräävät ominaisuutensa kyseisellä maantieteelliselläalueella kokonaan tapahtuvien tuotantovaiheiden aikana; näin yhteisönsäännöillä varmistetaan, taaten asianomaisille tuottajille yksinoikeusnäihin tuotteisiin, että kyseiset nimitykset viittaavat edelleenkin alku-
perään, ja estetään nimitysten ottaminen yleiseen käyttöön ja
muuttuminen yleisnimiksi; samalla kyseiset nimitykset ilmaisevatkuluttajalle myöstuotteiden alkuperän kuvaamalla joko käytettyjäraaka-aineita tai valmistuksessa käytettyjä erityisprosesseja,
tavallisesti kuluttajalle ilmoitetaan tietyt tiedot merkinnöissä; tislattujen
alkoholijuomien merkintöihin sovelletaan kuluttajalle myytäväksitarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa
koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä
joulukuuta 1978 annettua neuvoston direktiiviä 79/112/ETY(
4), sellai-
sena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 86/197/ETY(5);
kuitenkin, kun otetaan huomioon kyseisten tuotteiden laatu ja se, ettäkuluttajat saisivat näistä tuotteista täydellisempää tietoa, näiden yleisten
sääntöjen lisäksi olisi annettava erityissäännöksiä ja erityisesti tuot-
teiden määritelmiin olisi sisällytettävä käsitteet nautittavaksitarkoitettujen alkoholijuomien kypsyttämisestä ja vähimmäisalkoholipi-toisuudesta,
vaikka direktiivin 79/112/ETY mukaan tietyt tiedot on annettava
merkinnöissä, direktiivi on jokseenkin epätarkka valmistuspaikanosalta; tämä tieto on kyseisellä juoma-alalla erityisen tärkeä sen vuoksi,1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o C 189, 23.7.1982, s. 7 ja
EYVL N:o C 269, 25.10.1986, s. 4
(2) lausunto EYVL N:o C 127, 14.5.1984, s. 175 ja 24 päivänä toukokuuta 1989
tehty päätös
(3) EYVL N:o C 124, 9.5.1983, s.16
(4) EYVL N:o L 33, 8.2.1979, s. 1
(5) EYVL N:o L 144, 29.5.1986, s. 38
▼B
että kuluttaja usein yhdistää toisiinsa juoman ja sen valmistuspaikan;
näin ollen tällaisen maininnan puuttuminen saattaa antaa kuluttajallemielikuvan väärästä alkuperästä; tämä vaara olisi vältettävä säätämällä
valmistuspaikan ilmoittaminen merkinnöissä tietyissä tapauksissa
pakolliseksi,
tietyissä tapauksissa olisi myös säädettävä lisävaatimuksista; erityisesti
olisi vaadittava yksinomaan maatalousperäisen etyylialkoholin käyttä-
mistä, kuten yhteisössä jo on käytäntö, maatalouden perustuotteille
tärkeiden markkinoiden edelleen turvaamiseksi,
juomaveden laadusta 15 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa neuvoston
direktiivissä 80/778/ETY(
1) ja luontaisten kivennäisvesien hyödyntä-
mistä ja markkinoille saattamista koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä 15 päivänä heinäkuuta 1980 annetussaneuvoston direktiivissä 80/777/ETY(
2), sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjalla, määritelläänsellaisen veden ominaisuudet, jota saadaan käyttää elintarvikkeissa;näin ollen niihin olisi viitattava,
elintarvikkeissa sallittuja aromeja ja niiden valmistusaineita koskevan
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä kesäkuuta1988 annetussa neuvoston direktiivissä 80/388/ETY(
3) määritellään
maustamisessa käytettävät eri käsitteet; samaa käsitteistöä olisi
käytettävä tässä asetuksessa,
maahan tuotavien tislattujen alkoholijuomien kuvauksesta ja esittelystä
olisi annettava erityissäännökset, joissa otetaan huomioon yhteisönsitoumukset suhteissaan kolmansiin maihin,
yhteisön tuotteiden maineen suojelemiseksi maailmanmarkkinoilla
samat säännöt olisi ulotettava vientituotteisiin, jollei joissain vienti-maissa ole päinvastaisia säännöksiä perinteiset tavat ja käytännöthuomioon ottaen,
asetuksen säätäminen on tässä tapauksessa katsottu tarkoituksenmukai-
seksi ehdotettujen toimenpiteiden yhtenäisen ja yhtäaikaisentäytäntöönpanon varmistamiseksi,
menettelyn yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi olisi komission
tehtäväksi annettava vahvistaa tekniset täytäntöönpanotoimenpiteet;
tätä tarkoitusta varten olisi säädettävä tarkoituksenmukaisista menette-lyistä jäsenvaltioiden ja komission välisen tiiviin yhteistyönvarmistamiseksi täytäntöönpanokomiteassa, ja
siirtymäsäännökset ovat tarpeen tässä asetuksessa määriteltyyn järjes-
telmään siirtymisen helpottamiseksi,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1 Tässä asetuksessa säädetään tislattujen alkoholijuomien
määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä.
2 Tässä asetuksessa tislatulla alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholi-
pitoista nestettä,
— joka on tarkoitettu nautittavaksi,
— jolla on erityiset aistinvaraiset ominaisuudet ja jonka vähimmäisalk-
oholipitoisuus, lukuun ottamatta liitteessä III olevassa 1 kohdassalueteltuja tuotteita, on 15 tilavuusprosenttia ja
— joka on valmistettu
— joko luonnollisista käymistuotteista tislaamalla suoraan lisättyjen
mausteiden kanssa tai ilman ja/tai maseroimalla kasviperäisiäaineita ja/tai lisäämällä mausteita, sokereita tai muita 3 kohdana alakohdassa lueteltuja makeuttajia ja/tai muita maataloustuot-1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 3
(1) EYVL N:o L 229, 30.8.1980, s. 11
(2) EYVL N:o L 229, 30.8.1980, s. 1
(3) EYVL N:o L 184, 15.7.1988, s. 61
▼B
teita tässä asetuksessa määriteltyyn maatalousperäiseen etyy-
lialkoholiin ja/tai maatalousperäiseen tisleeseen ja/tai alkoholiin,
— tai sekoittamalla tislattua alkoholijuomaa
— yhden tai useamman muun tislatun alkoholijuoman kanssa,— maatalousperäisen etyylialkoholin, maatalousperäisen tisleen tai
alkoholin kanssa,
— yhden tai useamman alkoholijuoman kanssa,
— yhden tai useamman juoman kanssa.
CN-koodeihin 2203 00, 2204, 2205, 2206 ja 2207 kuuluvia juomia ei
kuitenkaan katsota alkoholijuomiksi.
3 Esimääritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) makeuttamisella
yhden tai useamman seuraavan tuotteen käyttöä tislatun alkoholi-
juoman valmistuksessa:
osittain puhdistettu valkosokeri, valkosokeri, puhdistettu valkoso-
keri, dekstroosi, fruktoosi, glukoosisiirappi, nestesokeri,nestemäinen inverttisokeri, inverttisokerisiirappi, puhdistettu jatislattu rypäleen puristemehu, tislattu rypäleen puristemehu, tuorerypäleen puristemehu, poltettu sokeri, hunaja, johanneksen leipä-
puusiirappi, tai muu sellainen luonnollinen hiilihydraatti, jolla on
samanlainen vaikutus kuin edellä mainituilla tuotteilla.
Poltetulla sokerilla tarkoitetaan tuotetta, joka valmistetaan sakkar-
oosista pelkästään kuumentamalla sitä valvotuissa olosuhteissailman emäksiä, mineraalihappoja tai muita kemiallisia lisäaineita;
b) sekoittamisella
kahden tai useamman erilaisen juoman yhdistämistä uuden juoman
valmistamiseksi;
c) alkoholin lisäämisellä
maatalousperäisen etyylialkoholin lisäämistä tislattuun alkoholijuo-
maan;
d) yhdistämisellä
kahden tai useamman sellaisen samaan luokkaan kuuluvan tislatun
alkoholijuoman yhdistämistä, joiden koostumukset eroavat toisis-taan vain vähän, eron johtuessa yhdestä tai useammasta
seuraavasta tekijästä:
— itse valmistusmenetelmistä,
— käytetyistä tislauslaitteistoista,— kypsytys- tai vanhentamisajasta,
— maantieteellisestä tuotantoalueesta.
Tällä tavoin valmistettu tislattu alkoholijuoma kuuluu samaan luok-
kaan kuin alkuperäiset tislatut alkoholijuomat ennen yhdistämistä;
e) kypsytyksellä tai vanhentamisella
tiettyjen reaktioiden luonnollista tapahtumaa tarkoituksenmukaisissa
säiliöissä niin, että kyseinen tislattu alkoholijuoma saa siltä alkuaanpuuttuneet aistinvaraiset ominaisuudet;
f) maustamisella
direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa
määritellyn yhden tai useamman mausteen käyttämistä tislattujenalkoholijuomien valmistuksessa;
g) värjäämisellä
yhden tai useamman väriaineen käyttämistä tislattujen alkoholijuo-
mien valmistuksessa;
h) maatalousperäisellä etyylialkoholilla
etyylialkoholia, jolla on tämän asetuksen liitteessä I luetellut
ominaisuudet ja joka, lukuun ottamatta 2 kohdassa määriteltyjätislattuja alkoholijuomia, on valmistettu perustamissopimuksen liit-1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 4
▼B
teessä II luetelluista maataloustuotteista ja joka on alkoholikäy-
misen jälkeen tislattu. Kun käytetty raaka-aine mainitaan erikseen,alkoholi on valmistettava kokonaan tästä raaka-aineesta;
i) maatalousperäisellä tisleellä
alkoholipitoista nestettä, joka on valmistettu perustamissopimuksen
liitteessä II luetelluista maataloustuotteista ja alkoholikäymisenjälkeen tislattu, mutta jolla ei ole h alakohdassa määritellyn etyy-lialkoholin eikä tislatun alkoholijuoman ominaisuuksia, mutta jollaedelleen on käytetystä raaka-aineesta peräisin oleva aromi ja maku.
Kun käytetty raaka-aine mainitaan erikseen, tisle on valmistettava
kokonaan tästä raaka-aineesta;
j) alkoholipitoisuudella tilavuusprosentteina
tuotteen sisältämän puhtaan, 20 ºC:ssa mitatun alkoholin tilavuuden
suhdetta tämän tuotteen kokonaistilavuuteen samassa lämpötilassa;
k) haihtuvien aineiden pitoisuudella
yksinomaan tislauksessa tai uudelleen tislauksessa käytetyistä
raaka-aineista lähtöisin olevien muiden haihtuvien aineiden kuin
etyyli- ja metyylialkoholin määrää tislatussa alkoholijuomassa;
l) valmistuspaikalla
paikkaa tai aluetta, jossa tislatulle alkoholijuomalle sen ominaispiir-
teet ja olennaiset määräävät laatuominaisuudet antava valmistuksenprosessivaihe tapahtuu;
m) tislattujen alkoholijuomien luokalla
kaikkia saman määritelmän täyttäviä tislattuja alkoholijuomia.
4 Tislattujen alkoholijuomien eri luokkien määritelmätTässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) rommilla
1) tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu joko ruokosokerin
valmistuksessa tuotetusta melassista tai siirapista tai itse sokerir-
uokomehusta yksinomaan alkoholikäymisellä ja tislaamalla jatislattu siten, että tisle sisältää alkoholia vähemmän kuin 96 tila-vuusprosenttia, ja että tisleellä on rommille tyypilliset, selvästierottuvat aistinvaraiset ominaisuudet;
2) sokeriruokomehusta yksinomaan alkoholikäymisellä ja tislaa-
malla valmistettua alkoholia, jolla on rommin tyypillisetaromiominaisuudet ja jonka haihtuvien aineiden pitoisuus onvähintään 225 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista
alkoholia. Tätä alkoholia voidaan pitää kaupan käyttämällä
mainintaa ”maatalousperäinen” täydentämään mainintaa”rommi”, johon liitetään johonkin liitteessä II luetelluistaRanskan merentakaisista alueista viittaava maantieteellinennimitys;
b)Whiskyllä taiwhiskey llä
tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu tislaamalla
viljamäskiä, joka on
— sokeroitu maltaan diastaasilla joko ilman muita luontaisia
entsyymejä tai niiden kanssa,
— fermentoitu hiivalla,
— tislattu siten, että tisle sisältää alkoholia vähemmän kuin 94,8
tilavuusprosenttia ja että aromi ja maku on peräisin käytetyistä
raaka-aineista
ja jota on kypsytetty vähintään kolme vuotta enintään 700 litran
vetoisissa puutynnyreissä;
c) viljapohjaisella alkoholijuomalla
1) käyneestä viljamäskistä tislaamalla valmistettua alkoholijuomaa,
jonka aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin käytetyistäraaka-aineista.1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 5
▼B
Nimitys”viljapohjainen alkoholijuoma” voidaan korvata ilmai-
sulla ”Korn” tai ilmaisulla ” Kornbrand ”, josjuoma on
valmistettu Saksassa tai yhteisön sellaisella alueella, jossa saksa
on virallinen kieli, ja jos tätä juomaa on perinteisesti tuotettu
tällä alueella ja viljapohjainen alkoholijuoma on valmistettuilman lisäaineita
— joko yksinomaan tislaamalla sellaista käynyttä mäskiä, joka
on valmistettu kokonaisista vehnän, ohran, kauran, rukiin tai
tattarin jyvistä niin, että kaikki osa-ainekset ovat mukana,
— tai uudelleen tislaamalla tislettä, joka on valmistettu ensim-
mäisen alakohdan mukaisesti.
2) Jotta viljapohjaisesta alkoholijuomasta voidaan käyttää nimitystä
”viljaviina”, se on valmistettava käyneestä viljamäskistä jatislattava siten, että alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 95 tila-vuusprosenttia. Juoman aistinvaraisten ominaisuuksien on oltavaperäisin käytetyistä raaka-aineista;
d) viinistä valmistetulla alkoholijuomalla
tislattua alkoholijuomaa,
— joka on valmistettu yksinomaan tislaamalla viiniä tai tislausta
varten väkevöityä viiniä siten, että tisleen alkoholipitoisuus on
vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia, tai tislaamalla uudelleen
viinitislettä siten, että saadun tisleen alkoholipitoisuus onvähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia,
— jonka haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 125 grammaa
hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja
— jonka suurin metyylialkoholipitoisuus on 200 grammaa hehtoli-
trassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.
Siellä missä tämä juoma on kypsytetty, sitä voidaan edelleen
pitää kaupan ”viinistä valmistettuna alkoholijuomana”, jos sitä
on kypsytetty vähintään yhtä kauan kuin säädetään e alakoh-
dassa tarkoitetulle tuotteelle;
e)Brandy llä taiWeinbrand illä
tislattua alkoholijuomaa,
— joka on valmistettu viinistä valmistetusta alkoholijuomasta joko
ilman lisäyksiä tai yhdistämällä tähän toista viinistä tislattuaalkoholipitoisuudeltaan alle 94,8 tilavuusprosenttista alkoholi-juomaa, jos jälkimmäisen tisleen osuus on enintään 50prosenttia lopputuotteessa,
— jota on kypsytetty vähintään yhden vuoden ajan tammisäiliöissä
tai vähintään kuusi kuukautta vetoisuudeltaan alle 1 000 litrantammitynnyreissä,
— jossa yksinomaan käytettyjen raaka-aineiden tislauksesta tai
uudelleen tislauksesta peräisin olevien haihtuvien aineiden pitoi-suus on vähintään 125 grammaa hehtolitrassa 100-
tilavuusprosenttista alkoholia,
— jonka suurin metyylialkoholipitoisuus on 200 grammaa hehtoli-
trassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;
f) rypäleiden puristusjäännöksestä tislaamalla valmistetulla alkoholi-
juomalla tai marcilla
1) a) tislattua alkoholijuomaa,
— joka on valmistettu rypäleiden puristusjäännöksestä
fermentoimalla ja vesihöyryn kanssa tislaamalla joko sell-aisenaan tai sen jälkeen, kun vettä on lisätty;
puristusjäännökseen voidaan lisätä pohjasakkaa, jonka
prosentuaalisesta osuudesta päätetään 15 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen; puristusjäännöstä poista-matta alkoholi tislataan siten, että tisleenalkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuuspro-senttia. Uudelleentislaus samaan alkoholipitoisuuteen on
sallittua,
— jossa haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 140
grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 6
▼B
ja suurin metyylialkoholipitoisuus 1 000 grammaa hehto-
litrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.
b) vuoden 1985 liittymisasiakirjassa Portugalille myönnetyn
siirtymäkauden aikana a alakohta ei kuitenkaan estäpitämästä kaupan Portugalissa sellaista rypäleiden puris-tusjäännöksestä Portugalissa valmistettua alkoholijuomaa,jossa suurin metyylialkoholipitoisuus on 1 500 grammaa
hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.
2) Nimitykset ” marc” tai ”rypäleiden puristusjäännöksestä valmis-
tettu alkoholijuoma” voidaan korvata nimityksellä ” grappa”
ainoastaan, jos tislattu alkoholijuoma on valmistettu Italiassa;
g) hedelmien puristusjäännöksestä valmistetulla alkoholijuomalla
tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu fermentoimalla ja
tislaamalla hedelmien puristusjäännöksestä. Tislausolosuhteista,tuotteen ominaispiirteistä ja muista säännöksistä päätetään 15 artik-lassa säädettyä menettelyä noudattaen;
h) rusinasta valmistetulla alkoholijuomalla tai raisin brandy llä
kuivattujen ”noir de Corinthe” tai ”muscat de Malaga” rypälelajik-
keiden fermentoidusta uutteesta tislaamalla valmistettua
alkoholijuomaa; alkoholi tislataan alle 94,5 tilavuusprosenttiseksi
siten, että tisleessä on käytetystä raaka-aineesta peräisin olevaaromi ja maku;
i) hedelmäviinalla
1) a) tislattua alkoholijuomaa,
— joka on valmistettu yksinomaan fermentoimalla ja tislaa-
malla lihaista hedelmää tai tällaisen hedelmänpuristemehua kivien kanssa tai ilman,
— joka on tislattu alle 86 tilavuusprosenttiseksi siten, että
tisleessä on tislatuista hedelmistä peräisin oleva aromi jamaku,
— jossa haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200
grammaa hehtolitrassa 100 tilavuus-prosenttista alkoholia,
— jossa metyylialkoholin pitoisuus on enintään 1 000
grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholiaja
— joissa syaanivetyhapon pitoisuus, jos alkoholin valmistuk-
seen käytetään kivellisiä hedelmiä, on enintään 10grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.
b) Poikkeuksista a alakohdan kolmannen, neljännen ja
viidennen luetelmakohdan säännöksiin voidaan päättää 15
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen erityisesti niidenalueiden osalta, joilla tietyt yhteisön hedelmäntuottajat saavatperinteisten tuotteiden valmistuksesta ja myynnistä tuntuvanosan ansiotuloistaan.
c) Näin määritellystä juomasta käytetään nimitystä ”viina”, jota
edeltää hedelmän nimi, kuten kirsikkaviina (tai kirsch),
luumuviina (tai slivovic ), mirabelleluumu-, persikka-,
omena-, päärynä-, aprikoosi-, viikuna-, sitrushedelmä- tairypäleviina tai muu hedelmäviina. Juomasta voidaan myös
käyttää nimitystä ” wasser” yhdessä hedelmän nimen kanssa.
Ilmaisu ” Williams ” on varattu päärynäviinalle, joka on
valmistettu kokonaan Williams-lajikkeen päärynöistä.
Kun kahta tai useampaa hedelmälajia on tislattu yhdessä,
tuotteesta käytetään nimitystä ”hedelmäviina”. Tätä nimitystä
voidaan täydentää kunkin käytetyn lajin määrien mukaisessa,alenevassa järjestyksessä.
d) Tapauksista ja edellytyksistä, joilla hedelmän nimi voidaan
korvata nimityksellä ”viina”, jota edeltää kyseisen hedelmän
nimi, päätetään 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudat-taen.
2) Nimitystä ”viina” liitettynä hedelmän nimeen voidaan käyttää
myös tislatusta alkoholijuomasta, joka on valmistettu tietyistä1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 7
▼B
joko osittain käyneistä tai käymättömistä marjoista tai muista
hedelmistä, kuten vadelmista, karhunvatukoista, mustikoista javastaavista maseroimalla ne tässä asetuksessa määritellyssä
maatalousperäisessä etyylialkoholissa tai alkoholissa taikka
tisleessä niin, että maseroinnissa suhde on vähintään 100 kilo-grammaa hedelmää 20 litrassa 100-tilavuusprosenttistaalkoholia, ja maseroinnin jälkeen tislaamalla.
Jotta ei sekoitettaisi 1 alakohdassa tarkoitettujen hedelmävii-
nojen ja kysymyksessä olevien hedelmien nimiä, edellytyksetnimityksen ”viina” käyttämiselle hedelmän nimeen liitettynä
vahvistetaan 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
3) Nimitystä ’ geist’ hedelmän nimen yhteydessä voidaan käyttää
tislatuista alkoholijuomista, jotka on valmistettu käymättömistä,
kokonaisista hedelmistä, kuten hedelmistä, joita tarkoitetaan 2alakohdassa, maseroimalla ne maatalousperäisessä etyylialkoho-lissa ja sen jälkeen tislaamalla.
j) omena- tai päärynäsiideristä valmistetulla alkoholijuomalla
tislattua alkoholijuomaa,
— joka on valmistettu yksinomaan tislaamalla omena- tai päärynä-
siideriä ja
— joka täyttää hedelmäviinoja koskevat i alakohdan 1 alakohdan a
alakohdan toisessa, kolmannessa ja neljännessä luetelmakoh-dassa säädetyt vaatimukset;
k) gentianviinalla
tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu gentiantisleestä, joka
puolestaan on valmistettu gentian-nimisen kasvin juurista fermen-toimalla ja tislaamalla; tisleeseen voidaan lisätä maatalousperäistäetyylialkoholia;
l) hedelmistä valmistetulla tislatulla alkoholijuomalla
1) tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu maseroimalla
hedelmää tässä asetuksessa määritellyssä maatalousperäisessä
etyylialkoholissa ja/tai maatalousperäisessä tisleessä ja/tai alko-holissa; hedelmän vähimmäisosuudesta päätetään 15 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen.
Tämän tislatun alkoholijuoman maustamista voidaan täydentää
muillakin kuin valmistuksessa käytetyistä hedelmistä peräisinolevilla aromiaineilla ja/tai aromivalmisteilla. Nämä aromiaineetja -valmisteet määritellään direktiivin 88/388/ ETY 1 artiklan 2
kohdan b alakohdan i alakohdassa sekä mainitun kohdan c
alakohdassa. Tislatun alkoholijuoman ominaisen maun ja värinon kuitenkin oltava peräisin yksinomaan käytetystä hedelmästä.
2) Näin määritellystä juomasta käytetään nimitystä ”tislattu alkoho-
lijuoma” tai ”viina”, jota edeltää hedelmän nimi. Tapauksista jaedellytyksistä, joilla hedelmän nimi voidaan korvata kyseisillänimityksillä, päätetään 15 artiklassa säädettyä menettelyänoudattaen.
Nimitystä ” Pacharán ” voidaan kuitenkin käyttää ainoastaan
Espanjassa teollisesti valmistetusta ”hedelmistä valmistetusta
tislatusta alkoholijuomasta”, joka on valmistettu maseroimalla
oratuomea ( Prunus espinosa ) niin, että sen vähimmäisosuus on
250 grammaa hedelmää litrassa puhdasta alkoholia;
m) katajanmarjalla maustetulla tislatulla alkoholijuomalla
1) a) tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu maustamalla
maatalousperäistä etyylialkoholia ja/tai viljapohjaista alkoho-
lijuomaa ja/tai viljatislettä katajanmarjoilla ( Juniperus
communis ).
Muita direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b
alakohdan i ja ii alakohdassa määriteltyjä luontaisia ja/tailuontaisenkaltaisia aromiaineita ja/tai mainitun direktiivin 1artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteitaja/tai aromia antavia kasveja tai aromia antavien kasvien osiavoidaan käyttää lisäksi, mutta katajan aistinvaraisesti havait-1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 8
▼B
tavien ominaisuuksien on erotuttava selvästi, joskin ne toisi-
naan voivat olla heikkoja.
b) Juomasta voidaan käyttää nimitystä ” Wacholder ”, ”ginebra ”
tai ”genebra ”. Näiden nimitysten käytöstä päätetään 15 artik-
lassa säädettyä menettelyä noudattaen.
c) ”Genièvre ”, ”jenever ”, ”genever ”j a”peket”-nimisiin tislat-
tuihin alkoholijuomiin käytettyjen alkoholien on oltavaaistinvaraisesti sopivia mainittujen tuotteiden valmistukseen,ja niiden metyylialkoholipitoisuus saa olla enintään 5
grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja
aldehydipitoisuus asetaldehydinä ilmaistuna enintään 0,2grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.Tällaisissa tuotteissa katajanmarjan maun ei tarvitse ollaselvästi erottuva.
2) a) Juomasta voidaan käyttää nimitystä ” gin”, jos se on valmis-
tettu maustamalla aistinvaraisesti sopiva maatalousperäinen
etyylialkoholi direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan balakohdan i ja ii alakohdassa määritellyillä luontaisilla ja/tailuontaisenkaltaisilla aromiaineilla ja/tai mainitun direktiivin1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määritellyillä aromivalmis-teilla siten, että maku on pääosin peräisin katajasta.
b) Juomasta voidaan, jos katajan maku on hallitseva, käyttää
nimitystä ”tislattu gin”, jos tuote on valmistettu yksinomaan
tislaamalla uudelleen aistinvaraisesti sopivaa, laadultaantarkoituksenmukaista maatalousperäistä ja alkuaan vähintään96 tilavuusprosenttista etyylialkoholia perinteisesti gininvalmistukseen käytetyssä tislauslaitteistossa katajanmarjojen
ja muiden luontaisten kasvien kanssa. Nimityksellä ”tislattu
gin” voidaan myös tarkoittaa tuotetta, joka saadaan sekoitta-
malla keskenään tällaisella tislauksella saatua tislettä jakoostumukseltaan, puhtaudeltaan ja alkoholipitoisuudeltaanvastaavaa maatalousperäistä etyylialkoholia. Tislatun ginin
maustamiseen voidaan myös käyttää a alakohdassa
määriteltyjä luontaisia ja/tai luontaisenkaltaisia aromiaineitaja/tai aromivalmisteita. ” London gin ”on erästis latun ginin
tyyppi.
Ginistä, joka on valmistettu ainoastaan lisäämällä esansseja
tai mausteita maatalousperäiseen etyylialkoholiin, ei saa
käyttää nimitystä ”tislattu gin”.
n) kuminalla maustetulla tislatulla alkoholijuomalla
1) tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu maustamalla
maatalousperäistä etyylialkoholia kuminalla ( Carum carviL .).
Muita direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i
ja ii alakohdassa määriteltyjä luontaisia ja/tai luontaisenkaltaisiaaromiaineita ja/tai mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan calakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita voidaan lisäksikäyttää, mutta kuminan maun on oltava hallitseva.
2) a) Edellä 1 alakohdassa määritellystä tislatusta alkoholijuomasta
voidaan myöskäyttää nimityks iä ” akvavit” tai ”aquavit ”, jos
se on maustettu kasveista tai mausteista valmistetuilla aromi-tisleillä.
Muita 1 alakohdan toisessa alakohdassa määriteltyjä aromiai-
neita voidaan käyttää näiden lisäksi, mutta aromin on näissäjuomissa oltava pääosin tisleestä, joka on valmistettu
kuminan ja/tai tillin ( Anethum graveolens L. ) siemenistä;
eteeristen öljyjen käyttö on kiellettyä.
b) Karvasaineet eivät saa olla makua selvästi määrääviä; kuiva-
ainepitoisuus saa olla enintään 1,5 grammaa 100 millilitrassa;
o) aniksella maustetulla tislatulla alkoholijuomalla
1) tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu maustamalla
maatalousperäistä etyylialkoholia tähtianiksesta ( Illicium verum ),
aniksesta ( Pimpinella anisum ) tai saksankuminasta ( Foeniculum
vulgare ) valmistetuilla luontaisilla uutteilla taikka jonkin muun1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 9
▼B
kasvin sellaisella luontaisella uutteella, jonka pääaromiaine on
jokin edellä mainituista. Valmistuksessa on käytettävä jotainseuraavista menetelmistä:
— maserointia ja/tai tislausta,
— alkoholin uudelleen tislausta edellä määriteltyjen kasvien
siementen tai muiden osien kanssa,
— aniksentuoksuisista kasveista tislaamalla saatujen luontaisten
uutteiden lisäämistä,
— näiden kolmen menetelmän yhdistelmää.
Myös muita luontaisia kasviuutteita tai aromisia siemeniä
voidaan käyttää, mutta aniksen maun on säilyttävä hallitsevana.
2) Jotta aniksella maustetusta tislatusta alkoholijuomasta voidaan
käyttää nimitystä ” pastis”, sen tulee sisältää myös lakritsijuuren
(Glycyrrhiza glabra ) luontaista uutetta, jolloin juomassa on
oltava ”chalconeina” tunnettuja väriaineita, sekä glycyrrhitsiini-happoa, kumpaakin vähintään 0,05 ja enintään 0,5 grammaa
litrassa.
Pastis sisältää sokeria vähemmän kuin 100 grammaa litrassa
sekä anetolia vähintään 1,5 grammaa ja enintään 2 grammaalitrassa.
3) Jotta aniksella maustetusta tislatusta alkoholijuomasta voidaan
käyttää nimitystä ” ouzo”, sen on oltava:
— valmistettu yksinomaan Kreikassa,
— valmistettu yhdistämällä alkoholeja, jotka on maustettu
maseroimalla tai tislaamalla alkoholin kanssa aniksensiemeniä ja mahdollisesti saksankuminan siemeniä, Chioksensaarelta peräisin olevan lentiscus-kasvin ( Pistacia lentiscus
Chiatailatifolia ) mastista sekä muita aromisia siemeniä,
kasveja ja hedelmiä; mausteiden kanssa tislatun alkoholin
osuuden on oltava vähintään 20 % ouzonsisältämästä alko-
holista.
Edellä tarkoitetun tisleen on oltava:— tislattu perinteisellä kuparisella panostislauslaitteistolla,
jonka vetoisuus saa olla enintään 1 000 litraa,
— alkoholipitoisuudeltaan vähintään 55 tilavuusprosenttia ja
enintään 80 tilavuusprosenttia.
Ouzon on oltava väritöntä, ja se saa sisältää sokeria enintään 50
grammaa litrassa.
4) Jotta aniksella maustetusta tislatusta alkoholijuomasta voidaan
käyttää nimitystä anis, sille ominaisen aromin on oltava peräisin
yksinomaan aniksesta ( Pimpinella anisum ) ja/tai tähtianiksesta
(Illicium verum ) ja/tai saksankuminasta ( Foeniculum vulgare ).
Nimitystä ”tislattu anis” voidaan käyttää, jos juoma sisältää
alkoholia, joka on tislattu tällaisten siementen kanssa ja joställaisen alkoholin osuus on vähintään 20 % juoman sisältämästäalkoholista;
p) karvaanmakuisella alkoholijuomalla eli bitterillä
voimakkaasti karvaanmakuista tislattua alkoholijuomaa, joka on
valmistettu maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia direk-tiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja iialakohdassa määritellyillä luontaisilla ja/tai luontaisenkaltaisilla
aromiaineilla ja/tai mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c
alakohdassa määritellyillä aromivalmisteilla.
Kyseistä juomaa voidaan pitää kaupan myös nimityksellä ”amer”
tai ”bitter” joko ilman muita ilmaisuja tai jonkin muun ilmaisun
kanssa.
Tämä säännös ei koske ilmaisujen ”amer” tai ” bitter” käyttöä tuot-
teissa, joihin tätä artiklaa ei sovelleta;
q) vodkalla
tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu maatalousperäisestä
etyylialkoholista joko puhdastislauksella tai aktiivihiilisuodatuk-1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 10
▼B
sella, jota mahdollisesti seuraa suora tislaus tai vastaava käsittely
siten, että käytetyistä raaka-aineista peräisin olevat aistinvaraisestitunnistettavat maku-aineet ja hajuaineet vähenevät valikoivasti.
Tuotteelle voidaan antaa aistinvaraisia erityisominaisuuksia, kuten
täyteläinen maku, aromia lisäämällä;
r) liköörillä
1) tislattua alkoholijuomaa,
— jonka sokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on
vähintään 100 grammaa litrassa, edellä sanotun kuitenkaanrajoittamatta tästä poikkeavan päätöksen tekemistä 15 artik-lassa säädettyä menettelyä noudattaen,
— joka on valmistettu tässä asetuksessa määritellystä maata-
lousperäisestä etyylialkoholista tai maatalousperäisestätisleestä tai yhdestä tai useammasta tislatusta alkoholijuo-masta tai edellä tarkoitettujen sekoituksista maustamalla,makeuttamalla ja mahdollisesti lisäämällä maataloustuotteita,kuten kermaa, maitoa tai muita maitotuotteita, hedelmiä,
viiniä tai maustettua viiniä.
2) Nimitys”crème de”, jota s euraa käytetyn hedelmän tai raaka-
aineen nimi, ei kuitenkaan maitotuotteen nimi, on varattu
likööreille, joissa sokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna onvähintään 250 grammaa litrassa.
Kuitenkin nimitys ”crème de cassis” on varattu mustaherukka-
liköörille, joka sisältää sokeria inverttisokerina ilmaistunavähintään 400 grammaa litrassa;
s) munaliköörillä/ advocaat illa/avocatilla/Advokat illa
tislattua alkoholijuomaa, joka on joko maustamaton tai maustettu ja
joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista ja jonkaainesosia ovat korkealaatuinen munankeltuainen, munanvalkuainenja sokeri tai hunaja. Sokerin tai hunajan vähimmäispitoisuuden onoltava 150 grammaa litrassa. Munankeltuaisen vähimmäispitoi-
suuden on lopputuotteessa oltava 140 grammaa litrassa;
t) munaa sisältävällä liköörillä
tislattua alkoholijuomaa, joka on joko maustamaton tai maustettu ja
joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista ja jonka
ainesosia ovat korkealaatuinen munankeltuainen, munanvalkuainen
ja sokeri tai hunaja. Sokerin tai hunajan vähimmäispitoisuuden onoltava 150 grammaa litrassa. Munankeltuaisen vähimmäispitoi-suuden on lopputuotteessa oltava 70 grammaa litrassa.
2 artikla
Jotta tislattua alkoholijuomaa voidaan pitää kaupan nautintatarkoituk-
siin jollakin 1 artiklan 4 kohdassa luetellulla nimityksellä, sen on,jollei 3, 4 ja 12 artiklasta muuta johdu, oltava luokkansa määritelmänja vaatimusten mukainen.
3 artikla
1 Lukuun ottamatta 1 artiklan 4 kohdan m alakohdan 1 alakohdassa
määriteltyjä katajanmarjalla maustettuja tislattuja alkoholijuomia sekätiettyjä erityistuotteita, joiden alkoholipitoisuus ilmoitetaan liitteessä
III, jäljempänä lueteltujen tislattujen alkoholijuomien vähimmäisalko-
holipitoisuuksien on oltava, jotta ne voidaan pitää kaupannautintatarkoituksiin yhteisössä 1 artiklan 4 kohdan mukaisilla nimityk-sillä, tilavuusprosentteina ilmaistuna seuraavat:
—4 0% whisky/whiskey
pastis1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 11
▼B
— 37,5 % rommi
Rum-Verschnittviinistä valmistettu alkoholijuomarypäleiden puristusjäännöksestä tislaamalla valmis-tettu alkoholijuoma
hedelmien puristusjäännöksestä tislaamalla valmis-
tettu alkoholijuomarusinoista tislaamalla valmistettu alkoholijuomahedelmäviinaomena- tai päärynäsiideristä valmistettu alkoholi-
juoma
gentianviinagin/tislattu gin
akvavit/aquavitvodkagrappa
ouzo
Kornbrand
—3 6% brandy/Weinbrand
— 35 % viljapohjainen alkoholijuoma/viljaviina
anis
—3 2% Korn
— 30 % kuminalla maustetut tislatut alkoholijuomat (paitsi
akvavit/aquavit )
— 25 % hedelmistä valmistetut tislatut alkoholijuomat— 15 % aniksella maustetut tislatut alkoholijuomat (paitsi
ouzo,pastis,anis)
muut 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tuotteet, joita eiole mainittu edellä.
2 Kansallisissa säännöksissä voidaan asettaa 1 kohdassa mainittuja
suuremmat, tilavuusprosentteina ilmaistut vähimmäisalkoholipitoi-suudet liitteessä II luetelluille tislatuille alkoholijuomille.
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisista alkoholipitoisuuk-
sista kolmen kuukauden kuluessa:
— tämän asetuksen voimaantulosta tapauksissa, joissa on kysymys
voimassa olevista säännöksistä;
— niiden asettamisesta tapauksissa, joissa säännöksiä annetaan tämän
asetuksen voimaantulon jälkeen.
Komissio huolehtii niiden julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen viralli-
sessa lehdessä C-sarjassa.
3 Neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta
vahvistaa tilavuusprosentteina ilmaistun vähimmäisalkoholipitoisuudenmuillekin kuin 1 kohdassa tarkoitettujen juomien luokille.
4 Ennen 31 päivää joulukuuta 1992 neuvosto tarkastelee whiskyn/
whiskeyn vähimmäisalkoholipitoisuutta uudelleen komission tekemän
markkinatutkimuksen perusteella.
4 artikla
1 Tislattu alkoholijuoma menettää oikeutensa sille varattuun nimi-
tykseen, jos siihen lisätään muita aineita kuin yhteisönlainsäädännössä tai sen puuttuessa kansallisissa säännöksissä sallitaan,sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2-5 kohdan nojalla annettujensäännösten soveltamista.1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 12
▼B
2 Elintarvikkeissa sallittujen lisäaineiden luettelosta, niiden käyttöä
koskevista yksityiskohtaisista määräyksistä ja kyseisistä tislatuista alko-holijuomista päätetään elintarvikkeissa sallittuja lisäaineita koskevan
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta
1988 annetussa neuvoston direktiivissä 89/107/ETY(
1) säädettyä
menettelyä noudattaen.
3 Sallittujen apuaineiden luettelosta, niiden käyttöohjeista ja kysei-
sistä tislatuista alkoholijuomista päätetään 15 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen.
4 Tislattujen alkoholijuomien värjääminen on sallittua elintarvik-
keissa sallittuja väriaineita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä 23 päivänä lokakuuta 1962 annetun neuvoston direk-
tiivin(2), sellaisena kuin se on muutettuna Espanjan ja Portugalin
liittymisasiakirjalla, nojalla annettujen kansallisten sääntöjen mukai-sesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artiklan 4 kohdanrajoittavampien säännösten soveltamista.
5 Ainoastaan direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b
alakohdan i alakohdassa ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjäluontaisia aromiaineita ja -valmisteita voidaan käyttää 1 artiklan 4kohdassa määriteltyjen tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa,lukuun ottamatta 1 artiklan 4 kohdan m, n ja p alakohdassa määriteltyjä
juomia.
Direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa
määriteltyjen luontaisenkaltaisten aromiaineiden ja -valmisteiden käyttöon kuitenkin sallittua likööreissä, lukuun ottamatta alla mainittuja:
a) hedelmäliköörit (tai crèmet):
— ananas,
— mustaherukka— kirsikka,— vadelma,
— silkkiäismarja,
— mustikka,— sitrushedelmät;
b) kasviliköörit:
— minttu,
— gentian,— anis,— génépi,— masmalo
6 Tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa veden, mahdollisesti
tislatun tai demineralisoidun, lisääminen on sallittua, jos veden laatuon direktiivien 80/777/ETY ja 80/778/ETY täytäntöön panemiseksiannettujen kansallisten säännösten mukainen ja jos lisätty vesi ei muuta
tuotetta.
7 a) Tislattujen alkoholijuomien valmistukseen saa käyttää ainoastaan
maatalousperäistä etyylialkoholia.
b) Tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa väriaineiden, maus-
teiden tai muiden sallittujen lisäaineiden laimentamiseen tailiuottamiseen käytetyn etyylialkoholin on oltava maatalous-
peräistä.
c) Maatalousperäisen etyylialkoholin on täytettävä liitteessä I
vahvistetut vaatimukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1
artiklan 4 kohdan m alakohdan 1 alakohdan rajoittavampiensäännösten soveltamista.1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 13
(1) EYVL N:o L 40, 11.2.1989, s. 27
(2) EYVL N:o 115, 11.11.1962 s. 2645/62
▼B
8 Yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien tislattujen alkoholijuo-
mien analysoinnissa käytettävät menetelmät, annetaan 14 artiklassasäädettyä menettelyä noudattaen.
Neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta täydentää 5
kohdan toisen alakohdan liköörien luetteloa.
5 artikla
1 Ottaen huomioon 2, 3, 4 ja 12 artiklan vaatimukset 1 artiklan 4
kohdassa tarkoitetut nimitykset varataan siinä määritellyille tislatuillealkoholijuomille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan nojallatoteutettuja toimenpiteitä. Näitä nimityksiä on käytettävä kuvattaessa
kyseisiä juomia.
Tislatuissa alkoholijuomissa, jotka eivät täytä 1 artiklan 4 kohdan
vaatimuksia, ei saa olla kyseisessä kohdassa näille tuotteille säädettyjänimityksiä. Niitä on kutsuttava ”tislatuiksi alkoholijuomiksi” tai ”alko-holeiksi”.
2 Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja nimityksiä voidaan täydentää muil-
lakin kuin 3 kohdassa tarkoitetuilla maantieteellisillä viittauksilla, jos
ne eivät johda kuluttajaa harhaan.
3 a) Liitteessä II lueteltuja maantieteellisiä nimityksiä voidaan käyttää
1 kohdassa tarkoitettujen nimitysten sijasta tai täydentää niitäsiten, että näistä muodostetaan yhdistettyjä nimityksiä. Näihin
nimityksiin, ovatpa ne yhdistettyjä tai eivät, voidaan tarvittaessa
liittää täydentäviä tietoja, jos niistä säädetään juomaa valmista-vassa jäsenvaltiossa.
Poiketen siitä, mitä edellisessä alakohdassa säädetään ilmaisu
”marque nationale luxembourgeoise ” korvaamaantieteellisen
nimityksen, ja sillä voidaan täydentää Luxemburgin suurherttua-kunnassa valmistettujen, liitteessä II lueteltujen alkoholijuomiennimityksiä.
b) Nämä maantieteelliset nimitykset varataan tislattujen alkoholijuo-
mien nimityksille, jos tuotantovaihe, jonka aikana tislatutalkoholijuomat saavat ominaispiirteensä ja määräävät ominaisuu-tensa, on tapahtunut ilmoitetulla maantieteellisellä alueella.
c) Jäsenvaltiot voivat soveltaa kansallisia erityissääntöjä alueillaan
valmistettujen tuotteiden tuotantoon, liikkuvuuteen jäsenvaltiossasekä kuvaukseen ja esittelyyn, jos ne eivät ole ristiriidassayhteisön oikeuden kanssa. Kun sääntöjä sovelletaan laadun tavoit-telemiseksi, niillä voidaan rajoittaa tuotanto määrätyllä
maantieteellisellä alueella erityissääntöjen mukaisiin laatutuottei-
siin.
6 artikla
1 Myyntinimityksen lisäksi seuraavista käytetyistä merkinnöistä voi
olla erityissäännöksiä:
— ilmaisujen, lyhenteiden tai merkkien käytöstä;
— yhdistettyjen ilmaisujen käytöstä mukaan lukien kaikki 1 artiklan 2
ja 4 kohdassa määritellyt yleisnimet.
2 Tislattujen alkoholijuomien sekoitusten sekä juomaseosten ja
tislattujen alkoholijuomien sekoitusten nimityksistä voi ollaerityissäännöksiä.
3 Säännökset, joihin 1 ja 2 kohdassa viitataan, annetaan 15 artik-
lassa säädettyä menettelyä noudattaen. Säännösten tarkoituksena on
erityisesti estää mainituissa kohdissa tarkoitettuja nimityksiä aiheutta-masta sekaannusta varsinkaan tämän asetuksen voimaan tullessavalmistettavien tuotteiden osalta.
7 artikla
1 Direktiivin 79/112/ETY mukaisesti annettujen kansallisten
säännösten lisäksi 1 artiklan 4 kohdassa määriteltyjen kuluttajille1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 14
▼B
tarkoitettujen tislattujen alkoholijuomien merkinnöissä, esittelyssä ja
mainonnassa on noudatettava 2 ja 3 kohtaa.
2 a) Kun on kysymys 1 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitetuista tuot-
teista, myyntinimityksen on oltava jokin 5 artiklan ja 6 artiklan 2
kohdan mukaan yksinomaan näistä tuotteista käytettävistä nimi-
tyksistä.
b) Jos merkinnöissä ilmoitetaan maatalousperäisen etyylialkoholin
valmistamiseen käytetty raaka-aine, kaikki käytetyt maatalous-peräiset alkoholit on mainittava määrien mukaisessa, alenevassajärjestyksessä.
c) Kun myydään 1 kohdassa tarkoitettuja tislattuja alkoholijuomia,
nimitystä voidaan täydentää ilmaisulla ”sekoite”, jos tuote onvalmistettu yhdistämällä.
d) Kypsytysaika voidaan eräin poikkeuksin ilmoittaa ainoastaan, jos
se viittaa nuorimpaan alkoholin ainesosaan ja jos tuote on
vanhennettu veroviranomaisten tai muiden yhtä luotettavientarkastajien valvonnassa.
e) Tässä direktiivissä tarkoitettuja tislattuja alkoholijuomia ei saa
pitää hallussa myyntiä varten tai laskea liikkeeseen lyijypohjai-silla kapseleilla tai folioilla päällystetyin sulkimin suljetuissa
säiliöissä 1 päivästä tammikuuta 1993 alkaen. Kuitenkin ennen
mainittua päivää pullotettujen ja näillä kapseleilla tai folioillapäällystetyin sulkimin suljettujen tislattujen alkoholijuomienmyynti sallitaan kunnes varastot loppuvat.
3 Seuraavista 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevista
asioista voidaan päättää 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen:
a) edellytyksistä, joilla merkinnöissä voidaan ilmoittaa kypsytysaika ja
käytetyt raaka-aineet;
b) edellytyksistä sellaisten myyntinimitysten käytölle, joista ilmenee,
että tuote on kypsytetty, samoin kuin kaikista poikkeuksista sekä
edellytyksistä yhdenmukaiselle valvonnalle;
c) erityissäännöksistä, jotka koskevat tuotteen tiettyyn ominaisuuteen,
kuten historiaan tai valmistusmenetelmiin, viittaavien ilmaisujenkäyttöä;
d) sellaisten säiliöissä olevien tuotteiden merkintämääräyksistä, joita ei
ole tarkoitettu kuluttajalle, mukaan lukien kaikki erityisesti varas-
tointia ja kuljetusta koskevat poikkeukset merkintämääräyksistä.
4. Tässä asetuksessa säädetyt tiedot on annettava yhdellä tai useam-
malla yhteisön virallisella kielellä siten, että kuluttaja voi helpostiymmärtää jokaisen kohdan, jollei ostajille anneta tietoa muulla tavalla.
5. Liitteessä II lueteltuja maantieteellisiä nimityksiä, kursiivilla
kirjoitettuja ilmaisuja 1 artiklan 4 kohdassa ja nimitystä ” Rum-Versch-
nitt” ei saa kääntää.
Sen jäsenvaltion pyynnöstä, jossa tuote käytetään, voidaan kuitenkin 14
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää, että kyseisiä kursii-villa kirjoitettuja ilmaisuja, erityisesti ilmaisua ” raisin brandy ”, on
täydennettävä samaa tarkoittavilla ilmaisuilla siten, että kyseisen jäsen-
valtion kuluttajia ei johdeta harhaan.
6. Valmistusmaan virallisen kielen käyttö on sallittua, jos tuote on
peräisin kolmannesta maasta ja jos tässä asetuksessa säädetyt tiedotannetaan myös jollakin yhteisön virallisella kielellä niin, että kuluttajavoi helposti ymmärtää jokaisen kohdan.
7 Tässä asetuksessa säädetyt tiedot voidaan, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta 12 artiklan soveltamista, toistaa jollain toisella kielelläyhteisöstä peräisin olevissa, vientiin tarkoitetuissa tuotteissa; tätä eisovelleta 5 kohdassa tarkoitettuihin nimityksiin.1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 15
▼M1
▼B
▼B
8 Komissio voi 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen
päättää tapauksista ja/tai tislatuista alkoholijuomista, joiden yhteydessäviittaukset valmistuspaikkaan ja/tai alkuperään ja/tai alkulähteeseen
ovat pakollisia, samoin kuin muista tähän liittyvistä säännöistä.
8 artikla
Kun yhteisössä tuotettuja tislattuja alkoholijuomia pidetään kaupan
nautintatarkoituksiin, niitä ei saa kuvata sellaisilla liitesanoilla taisanonnoilla, kuten ”kaltainen”, ”tyyppinen”, ”tyylinen”, ”tapainen”,
”tehty”, ”makuinen”, eikä muilla vastaavilla ilmaisuilla tässä asetuk-
sessa tarkoitettuun nimitykseen yhdistettynä.
9 artikla
1 Jos jokin seuraavista tislatuista alkoholijuomista,
— rommi,
—whisky jawhiskey ,
— viljapohjainen alkoholijuoma/viljaviina,— viinistä valmistettu alkoholijuoma ja brandy,
— rypäleiden puristusjäännöksestä tislaamalla valmistettu alkoholi-
juoma,
— rusinoista tislaamalla valmistettu alkoholijuoma,— muu hedelmäviina kuin 1 artiklan 4 kohdan i alakohdan 2 alakoh-
dassa määritelty tuote,
— omena- tai päärynäsiideristä valmistettu alkoholijuoma
sisältää lisättyä maatalousperäistä etyylialkoholia, sen esittelyssä ei
missään muodossa saa olla näille juomille varattuja yleisnimiä.
2 Mitä 1 kohdassa säädetään, ei kuitenkaan estä pitämästä kaupan
yhteisössä nautittavaksi tarkoitettua Saksassa valmistettua tuotetta,joka on sekoitettu rommista ja alkoholista. Lopputuotteessa, josta
käytetään nimitystä ” Rum-Verschnitt ”, alkoholista on vähintään 5
prosenttia oltava peräisin rommista. Jos tätä tuotetta myydään Saksanmarkkinoiden ulkopuolella, alkoholikoostumus on ilmoitettava merkin-nöissä.
”Rum-Verschnitt ”-tuotteen merkinnöissä ja esittelyssä ilmaisu ” Versch-
nitt” on ilmoitettava pakkauksessa (pullon tai kääreen päällä)
samantyyppisin, -kokoisin ja -värisin ja samalla rivillä olevin kirjaiminkuin ilmaisu ” Rum”, ja pulloissa ilmaisujen on oltava merkinnöissä
etupuolella.
10 artikla
1 Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmis-
tamiseksi, että tislattuja alkoholijuomia koskevia yhteisön säännöksiänoudatetaan. Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi laitos tai useampialaitoksia valvomaan näiden säännösten noudattamista.
Liitteessä II lueteltujen tuotteiden osalta voidaan 14 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen päättää, että tällainen valvonta ja suoja toteute-
taan yhteisössä tapahtuvan liikkuvuuden osalta viranomaistentodentamien kauppa-asiakirjojen avulla ja asiaa koskevia rekistereitäpitämällä.
2 Vilpillisen menettelyn ja väärennösten estämiseksi neuvosto
päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta maasta vietävien,
liitteessä II lueteltuja tislattuja alkoholijuomia koskevien asiakirjojentodistusvoimaisuuden takaamiseksi luotavasta järjestelmästä. Tälläjärjestelmällä on tarkoitus korvata olemassa olevat kansalliset järjes-telmät. Järjestelmän on annettava yhteisön sääntöjen osalta jaerityisesti kilpailusääntöjen osalta vähintään samat takeet kuin kansal-
listen järjestelmien.
Ennen kuin edellisessä alakohdassa tarkoitettu järjestelmä on otettu
käyttöön, jäsenvaltiot voivat säilyttää omat todistusvoimaisuudentarkastamista koskevat järjestelmänsä, jos ne ovat yhteisön sääntöjenmukaisia.1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 16
▼B
3 Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta
tarvittavista toimenpiteistä yhteisön säännösten soveltamiseksi yhden-mukaisesti tislattujen alkoholijuomien alalla, erityisesti valvonnan ja
jäsenvaltioiden toimivaltaisten laitosten välisten suhteiden osalta.
4 Jäsenvaltioiden ja komission on toimitettava toisilleen tämän
asetuksen täytäntöönpanon kannalta tarpeelliset tiedot. Yksityiskoh-
taiset säännöt tällaisten tietojen toimittamisesta ja levittämisestä
annetaan 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
11 artikla
1 Jollei 2 kohdasta muuta johdu, maahan tuodut tislatut alkoholi-
juomat, joilla on maantieteellinen nimitystai muu kuin 1 artiklan 4
kohdassa tarkoitettu nimitys, voidaan niiden pitämiseksi kaupanyhteisössä nautintatarkoituksiin vastavuoroisin järjestelyin ottaa 10artiklassa tarkoitetun valvonnan ja suojan piiriin.
Ensimmäinen alakohta on pantava täytäntöön sopimuksin, joista neuvo-
tellaan ja jotka tehdään asianomaisten kolmansien maiden kanssaperustamissopimuksen 113 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.
Yksityiskohtaiset säännökset täytäntöönpanosta ja ensimmäisessä
alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden luettelo annetaan 15 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen.
2 Tämä asetus ei estä sellaisten tislattujen erityisalkoholijuomien
maahantuontia ja pitämistä kaupan nautittavaksi yhteisössä, joilla on
alkuperäisnimitykset ja jotka ovat peräisin sellaisista kolmansista
maista, joille yhteisö antaa tullimyönnytyksiä joko GATT-sopimuksentai kahdenvälisten sopimusten mukaan yhteisön asetuksissa säädetyinvapautusehdoin.
12 artikla
1 Vientiin tarkoitettujen tislattujen alkoholijuomien on oltava tämän
asetuksen säännösten mukaisia.
2 Jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää poikkeuksista 4 artiklan 2, 3,
4 ja 6 kohdan säännöksiin, ei kuitenkaan liitteissä II ja III lueteltujentislattujen alkoholijuomien osalta eikä sellaisten alkoholijuomien osalta,joilla on varatut nimitykset.
3 Poikkeuksista nautittavaksi tarkoitetun tuotteen alkoholipitoisuutta
koskeviin 3 artiklan säännöksiin päätetään
— edellä 1 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tislattujen alkoholi-
juomien osalta,
— liitteessä II tarkoitettujen tislattujen alkoholijuomien osalta, erityi-
sesti, jos kolmansiin maihin kuuluvan tuojamaan lainsäädäntöedellyttää sitä,
jäljempänä 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen sen jäsenval-
tion pyynnöstä, jossa alkoholijuomaa valmistetaan.
4 Jäsenvaltiot saavat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 ja 9 artiklan
soveltamista, sallia poikkeuksia kuvausta ja esittelyä koskevistasäännöksistä muiden kuin 1 artiklan 2 ja 4 kohdassa sekä liitteissä IIja III mainittujen nimitysten osalta
— kun kolmansiin maihin kuuluvan tuojamaan voimassa oleva
lainsäädäntö sitä edellyttää,
— muissa kuin ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetuissa tapauk-
sissa, lukuun ottamatta muutamaa poikkeusta, joista päätetään 14
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
5 Jäsenvaltioiden on ilmoitettava sallimistaan poikkeuksista komis-
siolle ja muille jäsenvaltioille.
13 artikla
1 Perustetaan tislattuja alkoholijuomia käsittelevä täytäntöönpanoko-
mitea, jäljempänä ’komitea’, jossa on jäsenvaltioiden edustajat japuheenjohtajana komission edustaja.1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 17
▼B
2 Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden äänet painotetaan perusta-
missopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla.Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
14 artikla
1 Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian
saattaa komitean käsiteltäväksi puheenjohtaja omasta aloitteestaan taijonkin jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.
2 Komission edustaja tekee ehdotuksen toteutettavista toimenpi-
teistä. Komitea antaa lausuntonsa kyseisistä toimenpiteistä
määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyydenmukaan. Lausunto annetaan 54 äänen enemmistöllä.
3 Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos
kyseiset toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean antaman lausunnon
mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä
tapauksessa komissio voi lykätä toimenpiteiden soveltamista yhdelläkuukaudella.
Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin yhden
kuukauden kuluessa.
15 artikla
1 Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian
saattaa komitean käsiteltäväksi puheenjohtaja joko omasta aloitteestaantai jonkin jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.
2 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista
toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa,
jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausuntoannetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niidenpäätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekeekomission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edusta-
jien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla.
Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
3 a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komi-
tean lausunnon mukaiset.
b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon
mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättäneuvostolle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Neuvostoratkaisee asian määräenemmistöllä.
Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa
siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekeepäätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.
16 artikla
Komitea voi käsitellä muitakin kysymyksiä, jotka puheenjohtaja, joko
omasta aloitteestaan tai jonkin jäsenvaltion edustajan pyynnöstä, saattaasen käsiteltäväksi.
17 artikla
1 Jotta helpotettaisiin siirtymistä nykyisistä järjestelyistä tällä
asetuksella säädettyihin järjestelyihin, siirtymätoimenpiteet toteutetaan
14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
2 Näitä siirtymätoimenpiteitä sovelletaan enintään kaksi vuotta
päivästä, jona tämä asetus pannaan täytäntöön.
18 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on
julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Sitä sovelletaan 15 päivästä joulukuuta 1989 alkaen, lukuun ottamatta
13-16 artiklaa, joita sovelletaan tämän asetuksen voimaantulopäivästäalkaen.1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 18
▼B
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 19
▼B
LIITE I
Maatalousperäisen, 1 artiklan 3 kohdan h alakohdassa tarkoitetun etyy-
lialkoholin ominaisuudet
1 Aistinvaraiset ominaisuudet: ei muuta havaittavaa makua kuin
raaka-aineesta peräisin oleva
2 Vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: 96,0 vol.
3 Jäämäpitoisuudet enintään:
— kokonaishappamuus, ilmaistuna grammoina etikka-
happoa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alko-
holia: 1,5
— estereitä, ilmaistuna grammoina etyyliasetaattia
hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 1,3
— aldehydejä, ilmaistuna grammoina asetaldehydiä
hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 0,5
— korkeampia alkoholeja, ilmaistuna grammoina
metyyli-2-propanoli-1:tä hehtolitrassa 100 tilavuus-
prosenttista alkoholia: 0,5
— metanolia, ilmaistuna grammoina hehtolitrassa 100-
tilavuusprosenttista alkoholia: 50
— kuiva-ainetta ilmaistuna grammoina hehtolitrassa
100-tilavuusprosenttista alkoholia: 1,5
— haihtuvia typpeä sisältäviä emäksiä ilmaistuna gram-
moina typpeä hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista
alkoholia: 0,1
— furfuraalia: ei havaittavissa1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 20
▼B
LIITE II
TISLATUT ALKOHOLIJUOMAT
Maantieteelliset nimitykset, joita tarkoitetaan 5 artiklan 3 kohdassa
Luokka Maantieteellinen nimitys
1 Rommi Rhum de la Martinique
Rhum de la Guadeloupe
Rhum de la Réunion
Rhum de la Guyane
(näitä nimityksiä voidaan täydentää maininnalla ”tradi-
tionnel”)
Ron de Malaga
Ron de Granada
Rum da Madeira
2a )Whisky Scotch Whisky
Irish Whisky
Whisky español
(näitä nimityksiä voidaan täydentää maininnoilla ”Malt” tai
”Grain”)
b)Whiskey Irish Whiskey
Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey
(näitä nimityksiä voidaan täydentää maininnalla ”Pot Still”)
3 Viljapohjainen alkoholijuoma Eau-de-vie de seigle, marque nationale luxembourgeoise
4 Viinistä valmistettu alkoholijuoma Eau-de-vie de Cognac
Eau-de-vie desCharentes
Cognac
(tähän nimitykseen voidaan liittää yksi seuraavista mainin-
noista:
— Fine
— Grande Fine Champagne— Grande Champagne— Petite Fine Champagne— Petite Champagne
— Fine Champagne
— Borderies— FinsBois— BonsBois
Fine Bordeaux
Armagnac
Bas-Armagnac
Haut-Armagnac
Ténarèse
Eau-de-vie de vin de la Marne
Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine
Eau-de-vie de vin de Bourgogne
Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est
Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté
Eau-de-vie de vin originaire du Bugey
Eau-de-vie de vin de Savoie
Eau-de-vie de vin originaire desCoteaux de la Loire
Eau-de-vie de vin desCôtes -du-Rhône
Eau-de-vie de vin originaire de Provence
Faugèrestai eau-de-vie de Faugères
Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc
Aguardente do Minho
Aguardente do Douro
Aguardente da Beira Interior
Aguardente da Bairrada
Aguardente do Oeste
Aguardente do Ribatejo
Aguardente do Alentejo
Aguardente do Algarve1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 21
▼B
Luokka Maantieteellinen nimitys
5Brandy Brandy de Jerez
Brandy de Penedés
Brandy italiano
Brandy Αττικής /Brandy d'Attique
Brandy Πελοποννήσου /Brandy du Peloponese
Brandy Κεντρικής Ελλάδας /Brandy de Grece centrale
Deutscher Weinbrand
6 Rypäleiden puristusjäännöksestä
tislaamalla valmistettu alkoholi-
juoma Eau-de-vie de marc de Champagne tai marc de Champagne
Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine
Eau-de-vie de marc de Bourgogne
Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est
Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté
Eau-de-vie de marc originaire de Bugey
Eau-de-vie de marc originaire de Savoie
Marc de Bourgogne
Marc de Savoie
Marc d'Auvergne
Eau-de-vie de marc originaire desCoteaux de la Loire
Eau-de-vie de marc desCôtesdu Rhône
Eau-de-vie de marc originaire de Provence
Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc
Marc d'Alsace Gewürztraminer
Marc de Lorraine
Bagaceira do Minho
Bagaceira do Douro
Bagaceira da Beira Interior
Bagaceira da Bairrada
Bagaceira do Oeste
Bagaceira do Ribatejo
Bagaceira do Alentejo
Bagaceira do Algarve
Orujo gallego
Grappa di Barolo
Grappa piemontese tai del Piemonte
Grappa lombarda tai di Lombardia
Grappa trentina tai del Trentino
Grappa friulana tai del Friuli
Grappa veneta tai del Veneto
Südtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige
Τσικουδιά Κρήτης /Tsikoudia de Crete
Τσίπουρο Μακεδονίας /Tsipouro de Macedoine
Τσίπουρο Θεσσαλίας /Tsipouro de Thessalie
Τσίπουρο Τυρνάβου /Tsipouro de Tyrnavos
Eau-de-vie de marc marque nationale luxembourgeoise
7 Hedelmäviina Schwarzwälder Kirschwasser
Schwarzwälder Himbeergeist
Schwarzwälder Mirabellenwasser
Schwarzwälder Williamsbirne
Schwarzwälder Zwetschgenwasser
Fränkisches Zwetschgenwasser
Fränkisches Kirschwasser
Fränkisches Obstler
Mirabelle de Lorraine
Kirsch d'Alsace
Quetsch d'Alsace
Framboise d'Alsace
Mirabelle d'Alsace
Kirsch de Fougerolles
Südtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige
Südtiroler Aprikot tai SüdtirolerMarille/Aprikot dell'Alto Adige tai Marille dell'Alto Adige
Südtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige
Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige
Südtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige
Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige
Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto
Adige
Williamsfriulano tai del Friuli
Sliwovitz del Veneto
Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 22
▼B
Luokka Maantieteellinen nimitys
Sliwovitz del Trentino-Alto Adige
Distillato di mele trentino tai del Trentino
Williamstrentino tai del Trentino
Sliwovitz trentino tai del Trentino
Aprikot trentino tai del Trentino
Medronheira do Algarve
Medronheira do Buçaco
Kirsch tai Kirschwasser Friulano
Kirsch tai Kirschwasser Trentino
Kirsch tai Kirschwasser Veneto
Aguardente de pêra da Lousa
Eau-de-vie de pommesde marque nationale luxembour-
geoise
Eau-de-vie de poiresde marque nationale luxembourgeois e
Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoiseEau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembour-
geoise
Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembour-
geoise
Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembour-
geoise
Eau-de-vie de prunellesde marque nationale luxembour-
geoise
8 Omena- tai päärynäsiideristä valmis-
tettu alkoholijuoma Calvadosdu Paysd'Auge
Calvados
Eau-de-vie de cidre de Bretagne
Eau-de-vie de poiré de Bretagne
Eau-de-vie de cidre de Normandie
Eau-de-vie de poiré de Normandie
Eau-de-vie de cidre du Maine
Aguardiente de sidra de Asturias
Eau-de-vie de poiré du Maine
9 Gentianviina Bayerischer Gebirgsenzian
Südtiroler Enzian/Gentiana dell'Alto Adige
Genziana trentina tai del Trentino
10 Hedelmistä valmistetut tislatut
alkoholijuomat Pacharán navarro
11 Katajanmarjoilla maustetut tislatut
alkoholijuomat Ostfriesischer Korngenever
Genièvre FlandresArtois
Hasseltse jenever
Balegemse jenever
Péket de Wallonie
Steinhäger
Plymouth Gin
Gin de Mahón
12 Kuminalla maustetut tislatut alko-
holijuomat Dansk Akvavit/Dansk Aquavit
13 Aniksella maustetut tislatut alkoho-
lijuomat Aníses pañol
Évora anisada
CazallaChinchón
Ojén
Rute
14 Likööri Berliner Kümmel
Hamburger Kümmel
Münchener Kümmel
Chiemseer Klosterlikör
Bayerischer Kräuterlikör
Cassis de Dijon
Cassis de Beaufort
Irish Cream
Palo de Mallorca
Ginjinha portuguesa1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 23
▼B
Luokka Maantieteellinen nimitys
Licor de Singeverga
Benediktbeurer Klosterlikör
Ettaler Klosterlikör
Ratafia de Champagne
Ratafía catalana
Anísportuguês
15 Tislatut alkoholijuomat Pommeau de Bretagne
Pommeau du Maine
Pommeau de Normandie1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 24
▼B
LIITE III
Poikkeukset yleisistä säännöistä:
1) 1 artiklan 2 kohta:
munalikööri/ advocaat /avocat/Advokat : vähimmäisalkoholipitoisuus: 14 tila-
vuusprosenttia.
2) 5 artiklan 3 kohta (eivät ole maantieteellisten nimitysten mukaisia):
Königsberger Bärenfang
Ostpreußischer Bärenfang1989R1576 — FI — 16.11.1992 — 001.001 — 25