1972A3722 — FI — 01.04.2013 — 002.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:

(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.

▼B

SOPIMUS

Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välinen

EUROOPAN TALOUSYHTEISÖ yhdeltä puolen, ja SVEITSIN VALALIITTO toiselta puolen, jotka HALUAVAT lujittaa ja laajentaa Euroopan talousyhteisön laajetessa yhteisön ja Sveitsin välisiä olemassa olevia taloudellisia suhteita ja noudattaen kohtuullisia kilpailun edellytyksiä varmistaa niiden välisen kaupan sopusointuisen kehittymisen edistääkseen osaltaan Euroopan rakentamistyötä, OVAT PÄÄTTÄNEET tässä tarkoituksessa poistaa asteittain esteet keskinäisen kaupankäyntinsä oleellisesta osasta tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen vapaakauppa-alueiden perustamista koskevien määräysten mukaisesti, ja ILMOITTAVAT olevansa valmiit tarkastelemaan minkä tahansa arviointiperusteen, erityisesti yhteisön kehityksen, kannalta mahdollisuutta kehittää ja syventää suhteitaan, jos näiden suhteiden laajentaminen alueille, jotka eivät kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan, vaikuttaisi hyödylliseltä maiden kansantalouden etujen kannalta, OVAT PÄÄTTÄNEET pyrkiäkseen näihin tavoitteisiin ja katsoen, että tämän sopimuksen mitään määräystä ei voida tulkita siten, että se vapauttaisi sopimuspuolet niiden kansainvälisiin sopimuksiin perustuvista velvoitteista, TEHDÄ TÄMÄN SOPIMUKSEN:

1 artikla

Tämän sopimuksen tarkoituksena on:

a) edistää keskinäisen kauppavaihdon laajentamisella Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisten taloudellisten suhteiden sopusointuista kehitystä ja edistää siten Sveitsissä ja yhteisössä taloudellisen toiminnan ripeätä kehitystä, elin- ja työllisyysolojen paranemista, tuottavuuden kasvua ja vakaata rahataloutta,

b) varmistaa sopimuspuolten välisessä kaupankäynnissä kohtuulliset kilpailun edellytykset,

c) siten osaltaan edistää, kaupan esteitä poistamalla, maailmankaupan sopusointuista kehitystä ja kasvua.

▼M70

2 artikla

Sopimusta sovelletaan yhteisöstä ja Sveitsistä peräisin oleviin tuotteisiin,

i) jotka kuuluvat harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän 25—97 ryhmään, lukuun ottamatta liitteessä I lueteltuja tuotteita;

ii) jotka sisältyvät liitteeseen II;

iii) jotka sisältyvät pöytäkirjaan N:o 2, ottaen huomioon siinä määrätyt yksityiskohtaiset säännöt.

▼B

3 artikla

1. Uusia tuontitulleja ei oteta käyttöön yhteisön ja Sveitsin välisessä kaupassa.

2. Tuontitullit poistetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti:

— 1 päivänä huhtikuuta 1973 jokainen tulli alennetaan 80 prosenttiin perustullista;

— muut neljä 20 prosentin alennusta tehdään: — 1 päivänä tammikuuta 1974, 1 päivänä tammikuuta 1975, 1 päivänä tammikuuta 1976, 1 päivänä heinäkuuta 1977.

4 artikla

1. Tuontitullien asteittaista poistamista koskevia määräyksiä on myös sovellettava fiskaalisiin tulleihin.

Sopimuspuolet voivat korvata fiskaalisen tullin tai tullin fiskaalisen osan sisäisellä verolla.

2. Tanska, Irlanti ►M12 ————— ◄ ja Yhdistynyt kuningaskunta voivat ylläpitää 1 päivään tammikuuta 1976 fiskaalista tullia tai tullin fiskaalista osaa soveltaessaan ►M12 ————— ◄ , liittymisehtoja ja perustamissopimusten mukautuksia koskevan asiakirjan 38 artiklaa.

▼M70

3. Sveitsi voi 18 artiklassa määrätyin edellytyksin väliaikaisesti ylläpitää liitteeseen III sisältyvien tuotteiden tuontitullin fiskaalista osaa vastaavia tulleja.

▼B

Tämän sopimuksen 29 artiklan mukainen sekakomitea tutkii, täyttyvätkö edellisessä alakohdassa asetetut edellytykset, erityisesti jos fiskaalista osaa muutetaan. Sekakomitea tarkastelee tilannetta tällaisten tullien muuntamiseksi sisäisiksi maksuiksi ennen 1 päivää tammikuuta 1980 tai ennen jotakin muuta sekakomitean olosuhteiden mukaisesti asettamaa päivämäärää.

5 artikla

1. Jokaisen tuotteen perustulli, josta 3 artiklassa ja pöytäkirjassa N:o 1 edellytetyt perättäiset alennukset lasketaan, on 1 päivänä tammikuuta 1972 tosiasiallisesti sovellettu tulli.

2. Jos Geneven kauppaneuvottelukonferenssin (1964— 1967) päättyessä tehdyistä tullisopimuksista johtuvia tullina-lennuksia sovelletaan 1 päivän tammikuuta 1972 jälkeen, näin alennetuilla tulleilla korvataan 1 kohdassa tarkoitetut perustullit.

3. Edellä 3 artiklan ja ►M12 pöytäkirjat N:ot 1 ja 2 ◄ mukaisesti laskettuja alennettuja tulleja sovelletaan pyöristämällä ne ensimmäiseen desimaaliin.

Jollei muuta johdu siitä, että yhteisö soveltaa ►M12 ————— ◄ liittymisehtoja ja perustamissopimusten mukautuksia koskevan asiakirjan 39 artiklan 5 kohtaa, sovelletaan 3 artiklaa ja ►M12 pöytäkirjoihin N:ot 1 ja 2 ◄ Irlannin tullitariffin paljoustulleihin ja vaihtoehtoisten tullien paljoustulliosaan pyöristämällä ne neljänteen desimaaliin.

6 artikla

1. Vaikutukseltaan tuontitulleja vastaavia uusia maksuja ei oteta käyttöön yhteisön ja Sveitsin välisessä kaupassa.

2. Yhteisön ja Sveitsin välisessä kaupassa 1 päivästä tammikuuta 1972 alkaen käyttöön otetut vaikutukseltaan tuontitulleja vastaavat maksut on poistettava tämän sopimuksen tullessa voimaan.

Jokainen vaikutukseltaan tuontitullia vastaava maksu, jonka määrä 31 päivänä joulukuuta 1972 olisi korkeampi kuin se, jota tosiasiallisesti sovellettiin tammikuun 1 päivänä 1972, on alennettava viimeksi tarkoitettuun määrään sopimuksen tullessa voimaan.

3. Vaikutukseltaan tuontitulleja vastaavat maksut on poistettava asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti:

— jokainen maksu alennetaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1974 60 prosenttiin 1 päivänä tammikuuta 1972 sovelletusta määrästä;

— muut kolme 20 prosentin alennusta tehdään: — 1 päivänä tammikuuta 1975 1 päivänä tammikuuta 1976 1 päivänä heinäkuuta 1977.

7 artikla

1. Vientitulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja ei oteta käyttöön yhteisön ja Sveitsin välisessä kaupassa.

Vientitullit ja vaikutukseltaan vastaavat maksut on poistettava viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1974.

▼M70

2. Poistetaan liitteessä IV lueteltujen tuotteiden osalta vientitullit ja vaikutukseltaan vastaavat maksut mainitun liitteen määräysten mukaisesti.

▼B

8 artikla

Pöytäkirjassa N:o 1 määritetään tullimenettely ja yksityiskohtaiset säännöt, joita sovelletaan tiettyihin tuotteisiin.

9 artikla

Pöytäkirjassa N:o 2 määritetään tullimenettely ja yksityiskohtaiset säännöt, joita sovelletaan tiettyihin maataloustuotteista jalostettuihin tavaroihin.

10 artikla

1. Vahvistaessaan erityislainsäädäntöä maatalouspolitiikkansa täytäntöönpanon tai voimassa olevan lainsäädännön muuttamisen vuoksi kyseinen sopimuspuoli voi mukauttaa sopimuksesta johtuvaa järjestelmää kyseisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden osalta.

2. Tällaisissa tapauksissa kyseessä olevan sopimuspuolen on otettava asianmukaisesti huomioon toisen sopimuspuolen edut. Sopimuspuolet voivat tässä tarkoituksessa neuvotella keskenään sekakomiteassa.

11 artikla

Pöytäkirjassa N:o 3 määritetään alkuperäsäännöt.

12 artikla

Sopimuspuolen, joka harkitsee suosituimmuuskohteluun oikeutettuihin kolmansiin maihin soveltamiensa tullien tai vaikutukseltaan vastaavien maksujen tosiasiallisen tason alentamista tai niiden soveltamatta jättämistä, on ilmoitettava tästä alentamisesta tai soveltamatta jättämisestä sekakomitealle mikäli mahdollista vähintään kolmekymmentä päivää ennen toimenpiteen voimaantuloa. Se kiinnittää huomiota kaikkiin toisen sopimuspuolen huomautuksiin vääristymistä, joita toimenpiteistä voi aiheutua.

▼M25

12 a artikla

Jos toisen tai molempien sopimuspuolten sopimuksessa tarkoitettujen tuotteiden tullitariffien nimikkeistöä muutetaan, voi sekakomitea mukauttaa sopimuksessa olevien tuotteiden tariffinimikkeistön sanottuihin muutoksiin noudattaen sopimukseen perustuvien etujen säilyttämisen periaatetta.

▼B

13 artikla

1. Uusia tuonnin määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä ei oteta käyttöön yhteisön ja Sveitsin välisessä kaupassa.

2. Tuonnin määrälliset rajoitukset on poistettava 1 päivänä tammikuuta 1973 ja vaikutuksiltaan tuonnin määrällisiä rajoituksia vastaavat toimenpiteet viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1975.

▼M54

13 a artikla

1. Uusia määrällisiä vientirajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä ei oteta käyttöön yhteisön ja Sveitsin välillä.

2. Määrälliset vientirajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet poistetaan 1 päivänä tammikuuta 1990, lukuun ottamatta pöytäkirjassa N:o 6 tarkoitettuihin tuotteisiin 1 päivänä tammikuuta 1989 sovellettavia rajoituksia, jotka poistetaan kyseisen pöytäkirjan määräysten mukaisesti.

13 b artikla

Sopimuspuolen, joka suunnittelee vientiin kolmansiin maihin soveltamansa järjestelyn muuttamista, on mikäli mahdollista ilmoitettava tästä sekakomitealle vähintään 30 päivää ennen ehdotetun muutoksen voimaantuloa. Komitean on otettava huomioon kaikki toisen sopimuspuolen huomautukset vääristymistä, joita tästä voi aiheutua.

▼B

14 artikla

▼M70

1. Yhteisö pidättää itselleen oikeuden muuttaa harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän nimikkeisiin 27.10, 27.11, ex 27.12 (muut kuin otsokeriitti, ruskohiilivaha ja turvevaha) ja 27.13 kuuluvien öljytuotteiden järjestelyä tehdessään kyseessä olevia tuotteita koskevia päätöksiä yhteisen kauppapolitiikan mukaisesti tai luodessaan yhteistä energiapolitiikkaa.

▼B

Yhteisö ottaa tällöin asianmukaisesti huomioon Sveitsin edut; se antaa tässä tarkoituksessa tietoja sekakomitealle, joka kokoontuu 31 artiklan määräysten mukaisesti.

2. Sveitsi pidättää itselleen oikeuden menetellä vastaavasti vastaavien tilanteiden esiintyessä Sveitsissä.

3. Jollei 1 ja 2 kohdassa toisin määrätä, sopimuksella ei ole vaikutusta öljytuotteiden tuontiin sovellettavaan muuhun kuin tulleja koskevaan sääntelyyn.

15 artikla

1. Sopimuspuolet julistavat olevansa valmiita edistämään, maatalouspolitiikkaansa noudattaen, niiden maataloustuotteiden kaupan tasapainoista kehitystä, joihin tätä sopimusta ei sovelleta.

2. Eläinlääkintäasioissa, terveysasioissa ja kasvinsuojelua koskevissa asioissa sopimuspuolet soveltavat säännöksiään ketään syrjimättä ja pidättyvät ottamasta käyttöön uusia kohtuuttomasti kaupan esteenä olevia toimenpiteitä.

3. Sopimuspuolet tarkastelevat 31 artiklassa määrätyin edellytyksin vaikeuksia, joita saattaa esiintyä niiden välisessä maataloustuotteiden kaupassa, ja pyrkivät etsimään aiheellisia ratkaisuja.

16 artikla

Heinäkuun 1 päivästä 1977 Sveitsin alkuperätuotteet eivät yhteisöön tuotaessa voi saada osakseen edullisempaa kohtelua kuin se, jonka yhteisön jäsenvaltioiden myöntävät toisilleen.

17 artikla

Sopimus ei estä tulliliittojen, vapaakauppa-alueiden tai rajakauppajärjestelyjen pitämistä voimassa tai perustamista, jos ne eivät aiheuta muutoksia sopimuksen mukaisiin kauppajärjestelyihin eivätkä erityisesti alkuperäsääntöjä koskeviin määräyksiin.

18 artikla

Sopimuspuolet pidättyvät kaikkien sellaisten sisäisten maksujen soveltamisesta, jotka suoraan tai välillisesti saattavat sopimuspuolen tuotteet ja vastaavat toisen sopimuspuolen alkuperätuotteet keskenään eriarvoiseen asemaan.

Tuotteita jonkin sopimuspuolen alueelle vietäessä sisäisten maksujen palautus ei saa olla suurempi kuin tuotteista sisäisesti peritty välitön tai välillinen maksu.

19 artikla

Tavarakauppaan liittyvät maksut ja näiden maksujen siirrot Sveitsiin tai siihen yhteisön jäsenvaltioon, jossa velkoja asuu, vapautetaan kaikista rajoituksista.

Sopimuspuolten on pidättäydyttävä kaikista valuutta- tai hallinnollisista rajoituksista, jotka koskevat sellaisiin kaupallisiin liiketoimiin liittyvien lyhytaikaisten ja keskipitkien luottojen myöntämistä, takaisinmaksamista ja ottamista, joissa on osallisena sopimusvaltiossa asuva henkilö.

20 artikla

Tämä sopimus ei estä sellaisia tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden kannalta, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden ja elämän suojelemiseksi, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelemiseksi taikka henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelemiseksi, eikä kultaa ja hopeaa koskevien säädösten soveltamista. Nämä kiellot tai rajoitukset eivät kuitenkaan saa olla keino mielivaltaiseen syrjintään tai sopimuspuolten välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.

21 artikla

Tämän sopimuksen määräykset eivät estä sopimuspuolta toteuttamasta toimenpiteitä, jotka:

a) se arvioi tarpeellisiksi estääkseen keskeisten turvallisuusetujensa vastaisen tietojen ilmaisemisen;

b) liittyvät aseiden, ammusten tai sotatarvikkeiden kauppaan tai sellaiseen tutkimus- tai kehittämistyöhön tai tuotantoon, jota tarvitaan puolustustarkoituksiin; nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan saa heikentää sellaisten tuotteiden kilpailun edellytyksiä, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön;

c) se arvioi turvallisuutensa kannalta tärkeiksi sodan tai vakavan kansainvälisen jännitystilan aikana.

22 artikla

1. Sopimuspuolten on pidättäydyttävä kaikista toimenpiteistä, jotka voivat vaarantaa sopimuksen tavoitteiden toteuttamisen.

2. Niiden on toteutettava kaikki yleis- ja erityistoimenpiteet sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämisen varmistamiseksi.

Jos sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli on laiminlyönyt sopimuksesta johtuvan velvoitteen, se voi toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet 27 artiklassa määrättyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.

23 artikla

1. Sopimuksen moitteettoman toiminnan kanssa ovat ristiriidassa, sikäli kuin ne ovat omiaan vaikuttamaan haitallisesti yhteisön ja Sveitsin väliseen kauppaan:

i) kaikki yritysten väliset sopimukset, kaikki yritysten yhteenliittymien päätökset ja kaikki yritysten yhdenmukaistetut menettelytavat, joiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen tavaroiden tuotannossa ja kaupassa;

ii) yhden tai useamman yrityksen hallitsevan markkina-aseman väärinkäyttäminen sopimuspuolten koko alueella tai tämän olennaisella osalla,

iii) kaikki julkiset tukitoimenpiteet, jotka suosimalla tiettyjä tuotannonaloja aiheuttavat tai uhkaavat aiheuttaa kilpailun vääristymistä.

2. Jos sopimuspuoli katsoo, että tietty menettely on ristiriidassa tämän artiklan kanssa, se voi toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet 27 artiklassa määrättyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.

24 artikla

Kun tietyn tuotteen tuonnin kasvu aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa haittaa jommankumman sopimuspuolen alueella harjoitetulle tuotantotoiminnalle ja jos tämä kasvu aiheutuu:

— sopimuksessa tarkoitetusta tuojasopimuspuolen tämän tuotteen tullien ja vaikutukseltaan vastaavien maksujen täydellisestä tai osittaisesta poistamisesta,

— ja siitä, että kysymyksessä olevan tuotteen valmistuksessa käytettävien raaka-aineiden ja välituotteiden viejäsopimuspuolen maahantuonnissa kantamat tullit ja vaikutukseltaan vastaavat maksut ovat huomattavasti alhaisemmat kuin tuojasopimuspuolen kantamat vastaavat tullit ja maksut,

asianomainen sopimuspuoli voi toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet 27 artiklassa määrättyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.

▼M54

24 a artikla

Jos 7 ja 13 a artiklojen määräysten noudattamisesta on seurauksena:

1) jälleenvienti kolmanteen maahan, johon nähden viejäsopimuspuoli ylläpitää kyseistä tuotetta koskevia määrällisiä vientirajoituksia, vientitulleja tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä, tai

2) viejäsopimuspuolelle tärkeän tuotteen vakava puute tai sen uhka

ja jos edellä mainitut tilanteet aiheuttavat tai voivat aiheuttaa vakavia vaikeuksia viejäsopimuspuolelle, se voi toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä 27 artiklassa määrättyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.

▼B

25 artikla

Jos jokin sopimuspuolista toteaa, että sen ja toisen sopimuspuolen välisissä suhteissa harjoitetaan polkumyyntiä, se voi noudattaen 27 artiklassa määrättyjä menettelyjä ja edellytyksiä toteuttaa polkumyyntiin kohdistuvia suojatoimenpiteitä tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VI artiklan soveltamista koskevan sopimuksen mukaisesti.

26 artikla

Jos jollakin taloudenalalla syntyy vakavia häiriöitä tai syntyy vaikeuksia, jotka voivat johtaa taloudellisen tilanteen heikentymiseen jollakin alueella, sopimuspuoli, jota asia koskee, voi toteuttaa tarvittavat suojatoimenpiteet 27 artiklassa määrättyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.

▼M54

27 artikla

1. Jos sopimuspuoli soveltaa sellaisten tuotteiden tuontiin tai vientiin, joka on omiaan aiheuttamaan 24, 24 a ja 26 artiklassa tarkoitettuja vaikeuksia, hallinnollista menettelyä, jonka tarkoituksena on saada nopeasti tietoja kauppavirtojen kehityksestä, se ilmoittaa tästä toiselle sopimuspuolelle.

2. Edellä 22—26 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa ennen siinä määrättyjen toimenpiteiden toteuttamista tai tämän artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa heti, kun se on mahdollista, kyseinen sopimuspuoli antaa yhteistyöneuvostolle kaikki ne merkittävät tiedot, jotka ovat tarpeen tilanteen tarkastelemiseksi perusteellisesti sopimuspuolille hyväksyttävän ratkaisun löytämiseksi.

Ensisijaisesti on valittava sellaisia toimenpiteitä, jotka aiheuttavat mahdollisimman vähän häiriötä tämän sopimuksen toiminnalle.

Suojatoimenpiteistä ilmoitetaan heti sekakomitealle ja niistä neuvotellaan yhteistyöneuvostossa määräajoin erityisesti niiden poistamiseksi heti, kun olosuhteet sen sallivat.

3. Sovelletaan seuraavia määräyksiä 2 kohdan täytäntöön panemiseksi:

a) edellä 23 artiklan osalta kumpikin sopimuspuoli voi saattaa asian sekakomitean käsiteltäväksi, jos se katsoo tietyn menettelyn olevan yhteensoveltumatonta sopimuksen moitteettoman toiminnan kanssa 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Sopimuspuolet antavat sekakomitealle kaikki tarpeelliset tiedot ja tarvittavan avun asian tarkastelemiseksi ja tarvittaessa menettelyn, jota vastustetaan, poistamiseksi. Jollei kyseinen sopimuspuoli ole lopettanut menettelyä, jota vastustetaan, sekakomitean asettaman määräajan kuluessa, tai jollei sekakomiteassa saavuteta yksimielisyyttä kolmen kuukauden kuluessa asian vireillepanosta, sopimuspuoli, jota asia koskee, voi toteuttaa suojatoimenpiteet, joita se pitää tarpeellisina kyseisestä menettelystä aiheutuneiden vakavien vaikeuksien poistamiseksi, erityisesti se voi lopettaa tariffimyönnytysten soveltamisen.

b) edellä 24 artiklan osalta ilmoitetaan tämän artiklan tarkoittamasta tilanteesta aiheutuvat vaikeudet tarkastelemista varten sekakomitealle, joka voi tehdä näiden vaikeuksien lopettamiseksi tarvittavat päätökset. Jollei sekakomitea tai viejäsopimuspuoli ole tehnyt 30 päivän kuluessa ilmoituksesta päätöstä vaikeuksien lopettamiseksi, tuojasopimuspuolella on oikeus kantaa maahan tuodusta tuotteesta tasoitusmaksua. Tämä tasoitusmaksu lasketaan sen vaikutuksen mukaan, joka tavaroihin sisältyvien raaka-aineiden tai välituotteiden osalta todetuilla tullieroilla on kyseisten tavaroiden arvoon.

c) edellä 24 a artiklan osalta tässä artiklassa tarkoitetuista tilanteista aiheutuvista vaikeuksista ilmoitetaan tarkastelemista varten sekakomitealle. Edellä 24 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetun puutteen uhka on todistettava asianmukaisilla määrä- ja hintaosoittimilla. Sekakomitea voi tehdä tarpeelliset päätökset vaikeuksien lopettamiseksi. Jollei sekakomitea ole tehnyt 30 päivän kuluessa ilmoituksesta tällaista päätöstä, viejäsopimuspuoli voi soveltaa väliaikaisesti aiheellisia toimenpiteitä kyseisen tuotteen vientiin.

d) edellä 25 artiklan tapauksissa sekakomiteassa neuvotellaan, ennen kuin asianomainen sopimuspuoli toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä.

e) Jos poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi on tarpeen toimia heti ilman etukäteistä tarkastelua, asianomainen sopimuspuoli voi 24, 24 a, 25 ja 26 artiklassa tarkoitetuissa tilanteissa sekä suoraan tai välillisesti kauppaan vaikuttavan vientituen osalta soveltaa viipymättä suojatoimenpiteitä, jotka ovat ehdottomasta tarpeen tilanteen korjaamiseksi.

▼B

28 artikla

Jos yhdellä tai useammalla yhteisön jäsenvaltiolla tai Sveitsillä on vakavia maksutasevaikeuksia tai tällaiset vaikeudet uhkaavat sitä vakavasti, asianomainen sopimuspuoli voi toteuttaa tarvittavat suojatoimenpiteet. Sen on ilmoitettava tästä viipymättä toiselle sopimuspuolelle.

29 artikla

1. Perustetaan sekakomitea sopimuksen hallintoa ja sen moitteettoman täytäntöönpanon valvomista varten. Tätä varten se antaa suosituksia. Se tekee päätöksiä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa. Sopimuspuolet panevat nämä päätökset täytäntöön omien sääntöjensä mukaisesti.

2. Sopimuksen moitteetonta täytäntöönpanoa varten sopimuspuolten on annettava toisilleen tietoja ja neuvoteltava keskenään sekakomiteassa jomman kumman pyynnöstä.

3. Sekakomitea vahvistaa työjärjestyksensä.

30 artikla

1. Sekakomitea muodostuu yhdeltä puolen yhteisön ja toiselta puolen Sveitsin edustajista.

2. Sekakomitea tekee päätöksensä yksimielisesti.

31 artikla

1. Sekakomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen kumpikin sopimuspuoli työjärjestyksessä määrättävien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan.

2. Sekakomitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa puheenjohtajansa aloitteesta sopimuksen yleisen toiminnan tarkastelemiseksi.

Se kokoontuu lisäksi työjärjestyksessään määrättävin edellytyksin jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä aina kun erityinen tarve vaatii.

3. Sekakomitea voi päättää perustaa työryhmiä avustamaan sitä sen tehtävissä.

32 artikla

1. Jos sopimuspuoli katsoo, että kummankin sopimuspuolen taloudellisen edun vuoksi olisi hyödyllistä kehittää sopimuksella luotuja suhteita laajentamalla niitä sopimuksen soveltamisalaan kuulumattomille aloille, se esittää tästä toiselle sopimuspuolelle perustellun pyynnön.

Sopimuspuolet voivat määrätä sekakomitean tarkastelemaan tätä pyyntöä ja tarvittaessa antamaan niille suosituksia erityisesti neuvottelujen aloittamiseksi.

2. Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät 1 kohdassa tarkoitettujen neuvottelujen tuloksena syntyvät sopimukset omien menettelyjensä mukaisesti.

33 artikla

Liitteet ja pöytäkirjat, jotka on liitetty sopimukseen, ovat sen erottamaton osa.

34 artikla

Kumpikin sopimuspuoli voi irtisanoa sopimuksen ilmoittamalla siitä toiselle sopimuspuolelle. Sopimuksen voimassaolo päättyy 12 kuukauden kuluttua päivästä, jona tämä ilmoitus on tehty.

35 artikla

Sopimusta sovelletaan yhdeltä puolen alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan talousyhteisön perustamissopimusta, viimeksi mainitussa sopimuksessa määrätyin edellytyksin, ja toiselta puolen Sveitsin valaliiton alueeseen.

36 artikla

Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena englannin, ►M12 hollannin, italian ◄ , ranskan, saksan ja tanskan kielellä kaikkien näiden tekstien ollessa yhtä todistusvoimaisia.

Sopimuspuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omien menet-telyjensä mukaisesti.

Se tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1973, jos sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen ennen tätä päivämäärää sopimuksen voimaantulemiseksi tarvittavien menettelyjen täyttämisestä.

Tämän päivämäärän jälkeen tämä sopimus tulee voimaan ilmoitusta seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä. Viimeinen päivämäärä tämän ilmoituksen tekemiseksi on 30 päivä marraskuuta 1973.

Tämän sopimuksen tullessa voimaan sovelletaan 1 päivänä huhtikuuta 1973 sovellettavia määräyksiä, jos voimaantulo tapahtuu tämän päivämäärän jälkeen.

Udfærdiget i Bruxelles, den toogtyvende juli nitten hundrede og tooghalvfjerds.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten Juli neunzehnhundertzweiundsiebzig.

Done at Brussels on this twenty-second day of July in the year one thousand nine hundred and seventy-two.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux juillet mil neuf cent soixante-douze.

Fatto a Bruxelles, il ventidue luglio millenovecentosettantadue.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste juli negentienhonderdtweeënzeventig.

▼M12 —————

▼B

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä heinäkuuta vuonna tuhat yhdeksänsataaseitsemänkymmentäkaksi.

På Rådet for De europæiske Fællesskabers vegne

Im Namen des Rates der Europäischen Gemeinschaften

In the name of the Council of the European Communities

Au nom du Conseil des Communautés européennes

A nome del Consiglio delle Comunità europee

Namens de Raad van de Europese Gemeenschappen

▼M12 —————

▼B

Für die Schwiezerische Eidenossenschaft

Pour la Confédération Suisse

Per la Confederazione svizzera

▼M73

LIITE I



Luettelo sopimuksen 2 artiklan i kohdassa tarkoitetuista tuotteista: HS-koodi Kuvaus 2905 43 – – mannitoli 2905 44 – – D-glusitoli (sorbitoli) 3501 Kaseiini, kaseinaatit ja muut kaseiinijohdannaiset; kaseiiniliimat: 3501 10 – kaseiini ex35 01 90 – muut: – muut kuin kaseiiniliimat 3502 Albumiinit (myös kahden tai useamman heraproteiinin tiivisteet, joiden heraproteiinipitoisuus on suurempi kuin 80 prosenttia kuiva-aineen painosta), albuminaatit ja muut albumiinijohdannaiset: – muna-albumiini (ovalbumiini): 3502 11 – – kuivattu 3502 19 – – muu 3502 20 – maitoalbumiini (laktalbumiini), myös kahden tai useamman heraproteiinin tiivisteet 3505 Dekstriini ja muu modifioitu tärkkelys (esim. esihyytelöity tai esteröity tärkkelys); tärkkelykseen, dekstriiniin tai muuhun modifioituun tärkkelykseen perustuvat liimat ja liisterit 3809 Viimeistelyvalmisteet, valmisteet, jotka nopeuttavat värjäytymistä tai väriaineiden kiinnittymistä, sekä muut tuotteet ja valmisteet (esim. liistausaineet ja peittausaineet), jollaisia käytetään tekstiili-, paperi-, nahka- tai niiden kaltaisessa teollisuudessa, muualle kuulumattomat: 3809 10 – tärkkelyspitoisiin aineisiin perustuvat 3823 Teolliset monokarboksyylirasvahapot; puhdistuksessa saadut happamat öljyt; teolliset rasva-alkoholit: – teolliset monokarboksyylirasvahapot; puhdistuksessa saadut happamat öljyt: 3823 11 – – steariinihappo 3823 12 – – öljyhappo 3823 19 – – muut 3823 70 – teolliset rasva-alkoholit 3824 60 – sorbitoli, muu kuin alanimikkeeseen 2905 44 kuuluva 5301 Pellava, raaka tai käsitelty, ei kuitenkaan kehrätty; pellavarohtimet ja -jätteet (myös lankajätteet ja garnetoidut jätteet ja lumput) 5302 Hamppu (Cannabis sativa L.), raaka tai käsitelty, ei kuitenkaan kehrätty; hamppurohtimet ja -jätteet (myös garnetoidut jätteet ja lumput)

▼M70

LIITE II

Luettelo sopimuksen 2 artiklan ii kohdassa tarkoitetuista tuotteista



HS-nimike Tavaran kuvaus 1302. Kasvimehut ja -uutteet; pektiiniaineet, pektinaatit ja pektaatit; agar-agar ja muut kasviaineista saadut kasvilimat ja paksunnosaineet, myös modifioidut: — kasvimehut ja uutteet: ex 1302.19 —— muut: ——— vaniljasta saatu oleohartsi 1404. Muualle kuulumattomat kasvituotteet: 1404.20 — puuvillalintterit 1516. Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, osittain tai kokonaan hydratut, vaihtoesteröidyt, uudelleen esteröidyt tai elaidinoidut, myös puhdistetut, mutta ei enempää valmistetut: ex 1516.20 — kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet: . hydrattu risiiniöljy (opaalivaha) ex 1518. Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, keitetyt, hapetetut, dehydratoidut, rikitetyt, puhalletut, tyhjiössä tai inertissä kaasussa kuumentamalla polymeroidut tai muutoin kemiallisesti muunnetut, muut kuin nimikkeen 1516 eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet; muualle kuulumattomat syötäväksi kelpaamattomat seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu eläin- tai kasvirasvoista tai -öljyistä tai tämän ryhmän eri rasvojen ja öljyjen jakeista: linoksiini

▼M70

LIITE III

Luettelo sopimuksen 4 artiklassa tarkoitetuista tuotteista

Koska Sveitsi on 1 päivänä tammikuuta 1997 muuttanut vuonna 1972 tehdyn sopimuksen liitteeseen II sisältyvien tuotteiden tuontitullin fiskaalisen osan sisäiseksi veroksi, kyseinen liite poistetaan.

LIITE IV

▼M54

Lista artiklassa 7 mainituista tuotteista

Tullit, joita Sveitsi soveltaa seuraavien tuotteiden vientiin yhteisöön, poistetaan seuraavan aikataulun mukaisesti:



Harmonoidunnimikkeistön nimike Tavaran kuvaus Poistamisaikataulu ex 26.20 Tuhka ja jätteet, joissa on pääasiallisesti alumiinia 1.1.1993 74.04 Kuparijätteet ja -romu 1.1.1993 76.02 Alumiinijätteet ja -romu 1.1.1993

▼B

PÖYTÄKIRJA n:o 1

tiettyihin tuotteisiin sovellettavasta järjestelmästä

A JAKSO

YHTEISÖN TIETTYIHIN SVEITSISTÄ PERÄISIIN OLEVIIN TUOTTEISIIN SOVELTAMA TUONTLTÄRJESTELY

1 artikla

▼M25

1. Alkuperäisen kokoonpanon mukaiseen talousyhteisöön tuotavien, yhteisen tullitariffin ryhmien 48 ja 49 tavaroiden tullit poistetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti:



Aikataulu Nimikkeisiin ja alanimikkeisiin48.01 C II, 48.01 F, 48.07 C, 48.13 ja48.15 B kuuluvat tavarat Muut tavarat Sovellettavat tullit prosentteina Sovellettavat perustullit prosentteina 1 päivästä tammikuuta 1978 8 65 1 päivästä tammikuuta 1979 6 50 1 päivästä tammikuuta 1980 6 50 1 päivästä tammikuuta 1981 4 35 1 päivästä tammikuuta 1982 4 35 1 päivästä tammikuuta 1983 2 20 1 päivästä tammikuuta 1984 0 0

2. Irlantiin tuotavien 1 kohdassa tarkoitettujen tavaroiden tullit poistetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti:



Aikataulu Sovellettavat perustullit prosentteina 1 päivästä tammikuuta 1978 20 1 päivästä tammikuuta 1979 15 1 päivästä tammikuuta 1980 15 1 päivästä tammikuuta 1981 10 1 päivästä tammikuuta 1982 10 1 päivästä tammikuuta 1983 5 1 päivästä tammikuuta 1984 0

3. Poiketen siitä, mitä sopimuksen 3 artiklassa määrätään, soveltavat Tanska ja Yhdistynyt Kuningaskunta 1 kohdassa tarkoitettuihin Sveitsin alkuperätuotteisiin seuraavia tulleja:



Aikataulu Nimikkeisiin ja alanimikkeisiin48.01 C II, 48.01 F, 48.07 C, 48.13 ja48.15 B tavarat Muut tuotteet Sovellettavat tullit prosentteina Sovellettavat yhteisen tullitariffin tullit prosentteina 1 päivästä tammikuuta 1978 8 65 1 päivästä tammikuuta 1979 6 50 1 päivästä tammikuuta 1980 6 50 1 päivästä tammikuuta 1981 4 35 1 päivästä tammikuuta 1982 4 35 1 päivästä tammikuuta 1983 2 20 1 päivästä tammikuuta 1984 0 0

▼B

4. 1 päivän tammikuuta 1974 ja 31 joulukuuta päivän 1983 välisenä aikana Tanskalla ►M12 ————— ◄ ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on oikeus ottaa käyttöön Sveitsin alkuperätuotteiden tuonnissa vuosittain tullittomia tariffikiintiöitä, joiden liitteessä A vuodelle 1974 mainittu määrä on sama kuin vuosina 1968—1971 tuonnin keskiarvo korotettuna kerrannaisesti neljä kertaa 5 prosentilla; 1 päivästä tammikuuta 1975 näitä tullittomia kiintiöitä korotetaan 5 prosentilla vuosittain.

5. ”Alkuperäisellä yhteisöllä” tarkoitetaan Belgian kuningaskuntaa, Saksan liittotasavaltaa, Ranskan tasavaltaa, Italian tasavaltaa, Luxemburgin suurherttuakuntaa ja Alankomaiden kuningaskuntaa.

2 artikla

1. Jäljempänä 2 kohdassa mainittujen tuotteiden tuontitulleja alkuperäisessä yhteisössä ja Irlannissa on alennettava asteittain jäljempänä mainituille tasoille seuraavan aikataulun mukaisesti;







Aikataulu Sovellettava prosenttimäärä perustullista laskettuna 1 päivänä huhtikuuta 1973 95 1 päivänä tammikuuta 1974 90 1 päivänä tammikuuta 1975 85 1 päivänä tammikuuta 1976 75 1 päivänä tammikuuta 1977 60 1 päivänä tammikuuta 1978 40 tullinkanto enintään 3 % arvosta (poikkeuksena alanimikkeet 78.01 A II ja 79.01 A) 1 päivänä tammikuuta 1979 20 1 päivänä tammikuuta 1980 0

Jäljempänä 2 kohdassa olevassa taulukossa mainittujen alanimikkeiden 78.01 A II ja 79.01 A osalta tullinalennukset toimeenpannaan alkuperäisessä yhteisössä sopimuksen 5 artiklan 3 kohdasta poiketen toiseen desimaaliin pyöristämällä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tuotteet ovat seuraavat:



Yhteisen tullitariffin nimike Tavaran kuvaus ex 73.02 Ferroseokset, lukuun ottamatta ferronikkeliä ja EHTY:n perustamissopimukseen kuuluvia tuotteita 76.01 Valmistamaton alumiini; alumiinijätteet ja -romu: A. valmistamaton 78.01 Valmistamaton lyijy (myös hopeapitoinen); lyijyjätteet ja -romu: A. valmistamaton: II. muu 79.01 Valmistamaton sinkki; sinkkijätteet ja -romu: A. valmistamaton 81.01 Volframi, valmistamaton tai valmistettu, sekä siitä valmistetut teokset 81.02 Molybdeeni, valmistamaton tai valmistettu, sekä siitä valmistetut teokset 81.03 Tantaali, valmistamaton tai valmistettu, sekä siitä valmistetut teokset 81.04 Muut epäjalot metallit, valmistamattomat tai valmistetut, sekä niistä valmistetut teokset; kermetit, valmistamattomat tai valmistetut, sekä niistä valmistetut teokset: B. kadmium C. koboltti: II. valmistettu ►M25 D. Kromi: I. muokkaamaton; jätteet ja romu b) muut II. valmistettu ◄ E. germanium F. hafnium G. mangaani H. niobium (kolumbium) IJ. antimoni K. titaani L. vanadiini M U235:n suhteen köyhdytetty uraani O. zirkonium P. rhenium Q. gallium, indium, tallium R. kermetit

3 artikla

Niiden tuotteiden tuonti, joihin 1 ja 2 artiklassa tarkoitettua tullikohtelua sovelletaan, lukuun ottamatta valmistamatonta lyijyä, muuta kuin yhteisen tullitariffin alanimikkeeseen 78.01 AII kuuluvaa raakalyijyä, asetetaan vuotuisten suuntaaantavien tuontikattojen alaiseksi, joihin ylittävältä osalta voidaan kantaa kolmansiin maihin sovellettava tulli jäljempänä olevien määräysten mukaisesti:

a) Ottaen huomioon, että yhteisöllä on mahdollisuus jättää väliaikaisesti soveltamatta tuontikattoja tiettyjen tuotteiden osalta, vuodelle 1973 vahvistetut tuontikatot esitetään liitteessä Β. Nämä tuontikatot on laskettu ottamalla huomioon, että alkuperäinen yhteisöjä Irlanti toteuttavat ensimmäisen tullinalennuksen huhtikuun 1 päivänä 1973. Vuonna 1974 tuontikattojen suuruus vastaa vuoden 1973 tasoa mukautettuna yhteisön vuositasolle ja 5 prosentilla korotettuna. Tuontikattoja korotetaan 1 päivästä tammikuuta 1975 vuosittain 5 prosentilla. Niiden tähän pöytäkirjaan kuuluvien tuotteiden osalta, joita ei ole mainittu liitteessä B, yhteisö varaa mahdollisuuden asettaa tuontikattoja, jotka ovat yhtä suuria kuin yhteisön tuonnin keskiarvo niiltä neljältä viimeiseltä vuodelta, joilta tilastot ovat käytettävissä, 5 prosentilla korotettuna; seuraavina vuosina näitä tuontikattoja korotetaan vuosittain 5 prosentilla.

b) Jos kahden perättäisen vuoden aikana tuontikaton alaisen tuotteen tuonti on pienempi kuin 90 prosenttia vahvistetusta määrästä, yhteisö jättää toistaiseksi soveltamatta tätä tuontikattoa.

c) Suhdannevaikeuksissa yhteisö varaa itselleen mahdollisuuden, sekakomiteassa käytävien neuvottelujen jälkeen, vahvistaa yhdeksi vuodeksi uudelleen edelliselle vuodelle vahvistetun määrän.

d) Yhteisö ilmoittaa kunkin vuoden joulukuun 1 päivänä sekakomitealle seuraavaksi vuodeksi tuontikattojen alaiseksi asetettujen tuotteiden luettelon ja tuontikattojen suuruudet.

e) Tuonti, joka tapahtuu 1 artiklan 4 kohdan nojalla käyttöön otettujen tariffikiintiöiden mukaisesti, sisällytetään näille tuotteille vahvistettuihin tuontikattoihin.

f) Kun tähän pöytäkirjaan kuuluvan tuotteen tuonnille vahvistettu tuontikatto saavutetaan, voidaan poiketen siitä, mitä sopimuksen 3 artiklassa ja mainitun pöytäkirjan 1 ja 2 artiklassa määrätään, kyseessä olevasta tuotteesta jälleen kantaa yhteisen tullitariffin mukainen tulli kalenterivuoden loppuun saakka. Tässä tapauksessa, ennen 1 päivää heinäkuuta 1977: — Tanskan ►M12 ————— ◄ ja Yhdistyneen kuningaskunnan on otettava jälleen käyttöön jäljempänä mainittu tulli: —



Vuosi Sovellettava prosenttimäärä yhteisen tullitariffin tullista laskettuna 1973 0 1974 40 1975 60 1976 80 — Irlannin on otettava jälleen käyttöön kolmansiin maihin soveltamansa tulli. Tämän pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaiset tullit on otettava jälleen käyttöön seuraavan tammikuun 1 päivänä.

g) Sopimuspuolet tutkivat sekakomiteassa 1 päivän heinäkuuta 1977 jälkeen mahdollisuutta tarkistaa tuontikattojen korotusprosenttia, ottaen huomioon kulutuksen ja tuonnin kehityksen yhteisössä sekä tämän artiklan soveltamisesta saadut kokemukset.

h) Tuontikatot on poistettava tämän pöytäkirjan 1 ja 2 artiklassa edellytettyjen tullinpoistokausien päättyessä.

4 artikla

1. Alkuperäinen yhteisö ylläpitää 31 päivään joulukuuta 1975 saakka vähimmäistullit seuraavien tuotteiden osalta:



Yhteisen tullitariffin nimike Tavaran kuvaus Ylläpidettävä vähimmäistulli 91.01 Taskukellot, rannekellot ja niiden kaltaiset kellot, myös ajanottokellot 0,35 ly/kappale 91.07 Kootut taskukellojen ja rannekellojen (myös ajanottokellojen) koneistot: A. liipotinjousella varustetut 0,28 ly/kappale 91.11 Muut kellonosat: C. Kokoamattomat taskukellojen ja rannekellojen koneistot: I. liipotinjousella varustetut 0,28 ly/kappale

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tullit poistetaan kahdessa yhtä suuressa erässä, 1 päivänä tammikuuta 1976 ja 1 päivänä heinäkuuta 1977. Poiketen siitä mitä sopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa määrätään, tällä tavalla alennettuja tulleja sovelletaan pyöristämällä ne toiseen desimaaliin.

3. Sopimuksen määräyksiä sovelletaan Brysselin nimikkeistön 91. ryhmään kuuluviin tuotteisiin edellyttäen että Sveitsi soveltaa vuonna 1967 Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä tehtyyn kelloteollisuuden tuotteita koskevaan sopimukseen Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 1972 allekirjoitetun lisäsopimuksen määräyksiä.

Kaikkia lisäsopimuksessa asetettuja velvoitteita pidetään tämän sopimuksen 22 artiklassa tarkoitettuina velvoitteina.

Β JAKSO

SVEITSIN TIETTYIHIN YHTEISÖSTÄ PERÄISIN OLEVHN TUOTTEISIIN SOVELTAMA TUONTUÄRJESTELY

5 artikla

▼M25

1. Alkuperäisestä talousyhteisöstä ja Irlannista Sveitsiin tuotavilta tavaroilta, jotka mainitaan tämän pöytäkirjan liitteessä C, poistetaan tullit 1 päivästä tammikuuta 1978 asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti:



Aikataulu Sovellettavat perustullit prosentteina 1 päivästä tammikuuta 1978 65 1 päivästä tammikuuta 1979 50 1 päivästä tammikuuta 1980 50 1 päivästä tammikuuta 1981 35 1 päivästä tammikuuta 1982 35 1 päivästä tammikuuta 1983 20 1 päivästä tammikuuta 1984 0

2. Alkuperäisestä talousyhteisöstä ja Irlannista Sveitsiin tuotavien, tulliyhteistyöneuvoston nimikkeistön nimikkeeseen 4418 kuuluvien tavaroiden tullit poistetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti:



Aikataulu Sovellettavat perustullit prosentteina 1 päivästä tammikuuta 1978 65 1 päivästä tammikuuta 1979 50 1 päivästä tammikuuta 1980 40 1 päivästä tammikuuta 1981 20 1 päivästä tammikuuta 1982 0

3. Poiketen siitä, mitä sopimuksen 3 artiklassa määrätään, Sveitsi varaa itselleen oikeuden 1 päivästä tammikuuta 1978 soveltaa taloudellisten tarpeiden ja hallinnollisten näkökohtien niin vaatiessa seuraavia tuontitulleja Tanskan ja Yhdistyneen Kuningaskunnan alkuperätuotteisiin, jotka on mainittu liitteessä C:



Aikataulu Sovellettavat perustullit prosentteina 1 päivästä tammikuuta 1978 65 1 päivästä tammikuuta 1979 50 1 päivästä tammikuuta 1980 50 1 päivästä tammikuuta 1981 35 1 päivästä tammikuuta 1982 35 1 päivästä tammikuuta 1983 20 1 päivästä tammikuuta 1984 0

▼B

6 artikla

▼M25

Tulliyhteistyöneuvoston nimikkeistön nimikkeiden 4418, 4801 ja 4807 tavaroiden osalta Sveitsi varaa itselleen mahdollisuuden vakavien vaikeuksien sattuessa asettaa ohjeellisia kattoja tämän pöytäkirjan 3 artiklassa määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Ohjeelliset katot ylittäviin tuonteihin voidaan soveltaa tulleja, jotka eivät ylitä kolmansiin maihin sovellettavia tulleja.

▼B

LIITE A

Luettelo vuoden 1974 tariffikiintiöistä

TANSKA ►M12 ————— ◄ , YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA



Yhteisen tullitariffin nimike Tavaran kuvaus Määrä (tonneina) Tanska ►M12 Norja ◄ Yhdistynyt kuningaskunta 48. ryhmä Paperi ja pahvi; paperimassa-, paperi- ja pahvitavarat ►M25 48.01 ◄ ►M25 Paperi ja kartonki, myös selluloosavanu, rullina tai arkkeina: ◄ C. Voimapaperi, kartonki ja -pahvi ex Π muut, ei kuitenkaan kraft liner eikä säkkipaperi — ►M12 — ◄ 145 ►M25 ex F. muut: ◄ ►M25 — Raamattupaperi, ohkopostipaperi; muut paino- ja kirjoituspaperit, joissa ei ole mekaanista puumassaa tai mekaanisen puumassan määrä on enintään 5 % ◄ — ►M12 — ◄ 202 ►M25 — Tapettipaperi ◄ — ►M12 — ◄ 244 48.03 Pergamenttipaperi ja -pahvi ja sen niiden jäljitelmät; kiillotettu läpikuultava paperi, rullina tai arkkeina — ►M12 — ◄ 126 ►M25 48.07 ◄ ►M25 Paperi ja kartonki, päällystetty, peitetty, kyllästetty tai pinnalta värjätty (mar-moroitu, kuvioitu tai vastaava) tai painettu (muut kuin 49 ryhmään kuuluvat), rullina tai arkkeina: ◄ ►M25 C. muut: ◄ ►M25 — Päällystetty paino- ja kirjoituspaperi ◄ — ►M12 — ◄ 152 ►M25 — erikseen mainitsemattomat ◄ — ►M12 — ◄ 586 ►M25 48.16 ◄ ►M25 Laatikot, säkit ja pussit sekä muut pakkauspäällykset, paperia tai kartonkia; toimistoissa ja myymälöissä käytettävät pahvikotelot ja vastaavat; ◄ — ►M12 — ◄ ►M25 A. Laatikot, säkit ja pussit sekä muut pakkauspäällykset, paperia tai kartonkia ◄ — 207 ►M25 48.21 ◄ ►M25 Muut paperimassa-, paperi-, kartonki- ja selluloosavanuteokset: ◄ ►M25 B. Vauvanvaipat vähittäismyyntipakkauksiin pakattuina ◄ — ►M12 — ◄ ►M25 D. muut ◄ — ►M12 — ◄ 147 ►M25 ex 48. ryhmä ◄ ►M25 Muut 48 ryhmän tavarat, lukuun ottamatta alanimikkeeseen 48.01 A kuuluvat ◄ 1 261 ►M12 ◄ 522 ex 49. ryhmä Kirjat, sanomalehdet, kuvat ja muut painotuotteet; käsikirjoitukset, konekirjoitukset ja työpiirustukset, jotka ovat yhteisessä tullitariffissa tullinalaisia (49.03, 49.05 A, 49.07 A, 49.07 C II, 49.08, 49.09, 49.10, 49.11 B) 190 ►M12 ◄ 756 918 (1) (1) Puntina

LIITE B

Vuoden 1973 tuontikattojen luettelo



Yhteisen tullitariffin nimike Tavaran kuvaus Määrä (tonneja) 73.02 Ferroseokset: C. piirauta 6 617 76.01 Valmistamaton alumiini; alumiinijätteet ja -romu: A. valmistamaton 9 824

LIITE C

Luettelo tuotteista, joiden yhteisöä koskevia tulleja Sveitsi alentaa pidennetyn siirtymäkauden aikana



Sveitsin tullitariffin nimike Tavaran kuvaus ▼M25 4801 Paperi ja kartonki, myös selluloosavanu, rullina tai arkkeina ▼B 4803. Pergamenttipaperi ja -pahvi ja sen jäljitelmät; kiillotettu läpikuultava paperi, rullina tai arkkeina: 20 — muut ▼M25 4807 Paperi ja kartonki, päällystetty, peitetty, kyllästetty tai pinnalta värjätty (mar-moroitu, kuvioitu tai vastaava) tai painettu (muut kuin 49 ryhmään kuuluvat), rullina tai arkkeina ▼B 4815. Muu määräkokoon tai -muotoon leikattu paperi, kartonki ja pahvi: 22 — muut 4821. Muut paperimassa-, paperi-, kartonki-, pahvi- ja selluloosavanuteokset: 20 — pöytäliinat, lautasliinat ja nenäliinat

▼M73

PÖYTÄKIRJA N:o 2

tietyistä jalostetuista maataloustuotteista

1 artikla

Yleiset periaatteet

1. Jollei tämän pöytäkirjan määräyksistä muuta johdu, sopimuksen määräyksiä sovelletaan tämän pöytäkirjan taulukoissa I ja II lueteltuihin tuotteisiin.

2. Sopimuspuolet eivät saa näiden tuotteiden osalta kantaa tuontitulleja tai muita vastaavia maksuja, maatalouden maksuosat mukaan luettuina, eivätkä myöntää vientitukia tai vaikutukseltaan niitä vastaavien tullien tai maksujen osittaista tai täydellistä palauttamista tai peruuttamista tai niistä vapauttamista.

3. Tämän pöytäkirjan määräyksiä sovelletaan Liechtensteinin ruhtinaskuntaan, kunnes Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjaa N:o 3 voidaan soveltaa Liechtensteinin ruhtinaskuntaan.

2 artikla

Hinnantasaustoimenpiteiden soveltaminen

1. Jotta voitaisiin ottaa huomioon taulukossa I lueteltujen tuotteiden valmistuksessa käytettävien maataloudesta saatavien raaka-aineiden kustannuserot, sopimus ei estä soveltamasta hinnantasausjärjestelyjä kyseisiin tuotteisiin; tämä tarkoittaa maatalouden maksuosien kantamista tuonnista ja vientitukien myöntämistä tai tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen osittaista tai täydellistä palauttamista tai peruuttamista tai niistä vapauttamista.

2. Jos sopimuspuoli soveltaa jalostusteollisuuden maksamaa raaka-aineiden hintaa alentavia sisäisiä toimenpiteitä, kyseiset toimenpiteet on otettava huomioon hinnantasausmääriä laskettaessa.

3 artikla

Tuontia koskevat hinnantasaustoimenpiteet

1. Tuontia koskevia maatalouden maksuosia laskettaessa huomioon otettavat maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden perusmäärät eivät Sveitsin osalta saa ylittää vastaavan maataloudesta peräisin olevan raaka-aineen Sveitsin kotimaisen viitehinnan ja yhteisön sisäisen viitehinnan erotusta eivätkä tuontitullia, jota Sveitsi tosiasiassa soveltaa sellaisenaan tuotuihin maataloudesta peräisin oleviin raaka-aineisiin.

2. Taulukossa I lueteltuihin tuotteisiin sovellettava Sveitsin tuontijärjestelmä on vahvistettu taulukossa IV.

3. Jos Sveitsin kotimainen viitehinta on alempi kuin yhteisön sisäinen viitehinta, yhteisö voi soveltaa hinnantasausjärjestelyjä 2 artiklassa esitetyllä tavalla; tämä tarkoittaa maatalouden maksuosien kantamista tuonnista asetuksen (EY) N:o 1460/96, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, mukaisesti.

4 artikla

Vientiä koskevat hinnantasaustoimenpiteet

1. Sveitsin vientituet tai tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen osittainen tai täydellinen palauttaminen tai peruuttaminen tai niistä vapauttaminen taulukossa I lueteltujen yhteisöön vietävien tuotteiden osalta eivät saa ylittää kyseisten tuotteiden valmistuksessa käytettyjen maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden Sveitsin kotimaisen viitehinnan ja yhteisön sisäisen viitehinnan erotusta kerrottuna tosiasiallisesti käytetyillä määrillä. Jos Sveitsin kotimainen viitehinta on yhtä suuri tai alempi kuin yhteisön sisäinen viitehinta, Sveitsin vientituen tai tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen osittaisen tai täydellisen palauttamisen tai peruuttamisen tai niistä vapauttamisen on oltava nolla.

2. Jos Sveitsin kotimainen viitehinta on alempi kuin yhteisön sisäinen viitehinta, yhteisö voi soveltaa hinnantasausjärjestelyjä 2 artiklassa esitetyllä tavalla; tämä tarkoittaa vientitukien myöntämistä asetuksen (EY) N:o 1520/2000, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, mukaisesti tai tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen osittaista tai täydellistä palauttamista tai peruuttamista tai niistä vapauttamista.

3. Sopimuspuolet eivät saa myöntää vientitukia, tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen osittaista tai täydellistä palauttamista tai peruuttamista tai niistä vapauttamista taulukossa I ja taulukossa II lueteltujen tuotteiden valmistuksessa käytetyn sokerin (HS-nimikkeet 1701, 1702 ja 1703) osalta.

5 artikla

Viitehinnat

1. Edellä 3 ja 4 artiklassa mainittujen maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden yhteisön sisäiset ja Sveitsin kotimaiset viitehinnat on lueteltu taulukossa III.

2. Sopimuspuolten on säännöllisesti, vähintään kerran vuodessa, toimitettava sekakomitealle kaikkien sellaisten raaka-aineiden sisäiset ja kotimaiset viitehinnat, joiden osalta sovelletaan hinnantasaustoimenpiteitä. Toimitettujen sisäisten ja kotimaisten viitehintojen on oltava sopimuspuolen alueella vallitsevan todellisen hintatilanteen mukaisia. Niiden on oltava jalostusteollisuuden tavallisesti tukkukaupassa tai valmistusvaiheessa maksamia hintoja. Jos maataloudesta peräisin oleva raaka-aine on jalostusteollisuuden tai sen osan saatavilla tavallisesti sisä- ja kotimaisilla markkinoilla vallitsevaa hintaa alhaisempaan hintaan, toimitettavia sisäisiä ja kotimaisia viitehintoja on mukautettava vastaavasti.

3. Sekakomitea vahvistaa Euroopan komission yksiköiden ja Sveitsin liittovaltion viranomaisten toimittamien tietojen perusteella sisäiset ja kotimaiset viitehinnat ja hintaerot maataloudesta peräisin oleville raaka-aineille, jotka on lueteltu taulukossa III. Taulukossa IV lueteltujen maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden perusmääriä on mukautettava, jos se on tarpeellista suhteellisten etuusmarginaalien säilyttämisen osalta.

4. Sekakomitea tarkistaa ennen tämän pöytäkirjan soveltamista niiden 3 ja 4 artiklassa mainittujen maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden sisäiset ja kotimaiset hinnat, jotka on lueteltu taulukossa III.

6 artikla

Hallinnollista yhteistyötä koskevat erityismääräykset

Hallinnollista yhteistyötä koskevat erityismääräykset on vahvistettu tämän pöytäkirjan lisäyksessä.

7 artikla

Muutokset

Sekakomitea voi päättää tehdä muutoksia tämän pöytäkirjan taulukoihin, taulukoiden lisäyksiin ja lisäykseen.

TAULUKKO I

Hinnantasaustoimenpiteiden alaiset tavarat



HS-nimike Tavaran kuvaus 0403 Kirnupiimä, juoksetettu maito ja kerma, jogurtti, kefiiri ja muu käynyt tai hapatettu maito ja kerma, myös tiivistetty tai maustettu tai lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta, hedelmää, pähkinää tai kaakaota sisältävä: .10 – jogurtti: ex .10 – – maustettu tai lisättyä hedelmää, pähkinää tai kaakaota sisältävä .90 – muu: ex .90 – – maustettu tai lisättyä hedelmää, pähkinää tai kaakaota sisältävä 0405 Voi ja muut maitorasvat; maidosta valmistetut levitteet: .20 – maidosta valmistetut levitteet: ex .20 – – rasvapitoisuus vähintään 39 mutta vähemmän kuin 75 painoprosenttia 1517 Margariini; syötävät seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu eläin- tai kasvirasvoista tai -öljyistä tai tämän ryhmän eri rasvojen ja öljyjen jakeista, muut kuin nimikkeen 1516 syötävät rasvat ja öljyt sekä niiden jakeet: .10 – margariini, ei kuitenkaan nestemäinen margariini: ex .10 – – enemmän kuin 10 painoprosenttia, mutta enintään 15 painoprosenttia maitorasvaa sisältävä .90 – muu: ex .90 – – enemmän kuin 10 painoprosenttia, mutta enintään 15 painoprosenttia maitorasvaa sisältävä 1704 Kaakaota sisältämättömät sokerivalmisteet (myös valkoinen suklaa) 1806 Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet 1901 Mallasuute; muualle kuulumattomat hienoista tai karkeista jauhoista, rouheista, tärkkelyksestä tai mallasuutteesta tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 40 painoprosenttia täysin rasvattomasta aineesta laskettuna; muualle kuulumattomat nimikkeiden 0401–0404 tuotteista tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 5 painoprosenttia täysin rasvattomasta aineesta laskettuna 1902 Makaronivalmisteet, kuten spagetti, makaroni, nuudelit, lasagne, gnocchi, ravioli ja cannelloni, myös kypsennetyt tai (lihalla tai muulla aineella) täytetyt tai muulla tavalla valmistetut; couscous, myös valmistettu 1904 Viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla tehdyt elintarvikevalmisteet (esim. maissihiutaleet); vilja (ei kuitenkaan maissi) jyvinä tai jyväsinä tai hiutaleina tai muulla tavalla valmistettuina jyvinä tai jyväsinä (lukuun ottamatta jauhoja ja rouheita), esikypsennetty tai muulla tavalla valmistettu, muualle kuulumattomat 1905 Ruokaleipä, kakut ja leivokset, keksit ja pikkuleivät (biscuits) sekä muut leipomatuotteet, myös jos niissä on kaakaota; ehtoollisleipä, tyhjät oblaattikapselit, jollaiset soveltuvat farmaseuttiseen käyttöön, sinettiöylätit, riisipaperi ja niiden kaltaiset tuotteet 2004 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädytetyt, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet: .10 – perunat: ex .10 – – hienoina tai karkeina jauhoina taikka hiutaleina 2005 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädyttämättömät, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet: .20 – perunat: ex .20 – hienoina tai karkeina jauhoina taikka hiutaleina 2008 Muulla tavalla valmistetut tai säilötyt hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat, myös lisättyä sokeria, muuta makeutusainetta tai alkoholia sisältävät, muualle kuulumattomat: – pähkinät, maapähkinät ja muut siemenet, myös näiden sekoitukset: .11 – – maapähkinät: ex .11 – – – maapähkinävoi 2101 Kahvi-, tee- ja mateuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin tuotteisiin tai kahviin, teehen tai mateen perustuvat valmisteet; paahdettu juurisikuri ja muut paahdetut kahvinkorvikkeet sekä niiden uutteet, esanssit ja tiivisteet: – kahviuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin uutteisiin, esansseihin tai tiivisteisiin tai kahviin perustuvat valmisteet: .12 – – uutteisiin, esansseihin tai tiivisteisiin perustuvat valmisteet tai kahviin perustuvat valmisteet: ex .12 – – – maitorasvaa vähintään 1,5 painoprosenttia, maitoproteiineja vähintään 2,5 painoprosenttia, sokeria vähintään 5 painoprosenttia tai tärkkelystä vähintään 5 painoprosenttia sisältävät .20 – tee- ja mateuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin uutteisiin, esansseihin ja tiivisteisiin taikka teehen tai mateen perustuvat valmisteet: ex .20 – – maitorasvaa vähintään 1,5 painoprosenttia, maitoproteiineja vähintään 2,5 painoprosenttia, sokeria vähintään 5 painoprosenttia tai tärkkelystä vähintään 5 painoprosenttia sisältävät 2103 Kastikkeet ja valmisteet niitä varten; maustamisvalmisteita olevat sekoitukset; sinappijauho ja valmistettu sinappi: .20 – tomaattiketsuppi ja muut tomaattikastikkeet .90 – muut: ex .90 – – muu kuin nestemäinen mango-chutney 2104 Keitot ja liemet sekä valmisteet niitä varten; homogenoidut sekoitetut elintarvikevalmisteet 2105 Jäätelö, mehujää ja niiden kaltaiset jäädytetyt valmisteet, myös kaakaota sisältävät 2106 Muualle kuulumattomat elintarvikevalmisteet: .10 – proteiinitiivisteet ja teksturoidut proteiiniaineet: ex .10 – – maitorasvaa enemmän kuin 1 %, muuta rasvaa enemmän kuin 1 % tai sokereita enemmän kuin 5 % sisältävät .90 – muut ▼M77 2202 Vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maustettu, ja muut alkoholittomat juomat, ei kuitenkaan nimikkeen 2009 hedelmä- ja kasvismehut .90 - muut: ex .90 - - nimikkeisiin 0401 ja0402 kuuluvia maitoainesosia sisältävät 2208 Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus pienempi kuin 80 tilavuusprosenttia; väkevät alkoholijuomat, liköörit ja muut alkoholipitoiset juomat: .90 - muut: ex .90 - - muu kuin lisättyä alkoholia sisältävä tiivistetty rypäleen puristemehu ▼M73 3501 Kaseiini, kaseinaatit ja muut kaseiinijohdannaiset; kaseiiniliimat .10 – kaseiini .90 – muut: ex .90 – – muut kuin kaseiiniliimat

TAULUKKO II

Vapaakauppatavarat



HS-nimike Tavaran kuvaus 0501 Hiukset, valmistamattomat, myös pestyt tai rasvattomiksi tehdyt; hiusjätteet 0502 Sian ja villisian harjakset ja muut karvat; mäyränkarvat ja muut harjantekoon käytettävät karvat; tällaisten harjaksien ja karvojen jätteet 0503 Jouhet ja jouhenjätteet, myös kerrostettuina, tukiaineeseen yhdistettyinä tai sitä ilman 0505 Höyhen- tai untuvapeitteiset linnunnahat ja muut osat, höyhenet ja höyhenen osat (myös leikatuin reunoin) sekä untuvat, joita ei ole enempää valmistettu kuin puhdistettu, desinfioitu tai käsitelty säilytystä varten; höyhenistä tai höyhenen osista saatu jauhe ja jätteet 10 – pehmustehöyhenet; untuvat ex 90 – muut (muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi) 0506 Luut ja sarvitohlot, valmistamattomat, rasvattomiksi tehdyt, yksinkertaisesti valmistetut (mutta ei määrämuotoisiksi leikatut), hapolla käsitellyt tai degelatinoidut; näistä tuotteista saatu jauhe ja jätteet 0507 Norsunluu, kilpikonnankuori, valaanhetulat ja -hetulaharjat, sarvet, kaviot, sorkat, kynnet ja nokat, valmistamattomat tai yksinkertaisesti valmistetut, mutta ei määrämuotoisiksi leikatut; näistä tuotteista saatu jauhe ja jätteet 0508 Koralli ja sen kaltaiset aineet, valmistamattomat tai yksinkertaisesti valmistetut, mutta muutoin työstämättömät; nilviäisten, äyriäisten ja piikkinahkaisten kuoret sekä mustekalan selkäkilvet, valmistamattomat tai yksinkertaisesti valmistetut, mutta ei määrämuotoisiksi leikatut, näistä tuotteista saatu jauhe ja jätteet: ex 00 – muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi 0509 Pesusienet, eläinperäiset 0510 Harmaa ambra, majavanhausta, sivetti ja myski; espanjankärpänen; sappi, myös kuivattu; tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt tai muuten väliaikaisesti säilötyt rauhaset ja muut eläintuotteet, joita käytetään farmaseuttisten tuotteiden valmistukseen 0710 Jäädytetyt kasvikset: 40 – sokerimaissi (Zea mays var. saccharata) 0711 Kasvikset, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina: 90 – muut kasvikset; kasvissekoitukset: ex 90 – – sokerimaissi (Zea mays var. saccharata) 0901 Kahvi, myös paahdettu tai kofeiiniton; kahvinkuoret ja -kalvot; kahvinkorvikkeet, joissa on kahvia, sen määrästä riippumatta 0902 Tee, myös maustettu 0903 Mate 1212 Johanneksenleipä, merilevät ja muut levät, sokerijuurikas ja sokeriruoko, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt tai kuivatut, myös jauhetut; hedelmänkivet ja -sydämet sekä muut kasvituotteet (myös paahtamattomat juurisikurin Cichorium intybus sativum juuret), jollaisia käytetään pääasiallisesti ihmisravinnoksi, muualle kuulumattomat: ex 20 – merilevät ja muut levät (muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi) 1302 Kasvimehut ja -uutteet; pektiiniaineet, pektinaatit ja pektaatit; agar-agar ja muut kasviaineista saadut kasvilimat ja paksunnosaineet, myös modifioidut 1401 Kasviaineet, jollaisia käytetään pääasiallisesti palmikointiin tai punontaan (esim. bambu, rottinki, ruoko, kaisla, koripaju, raffia, puhdistettu, valkaistu tai värjätty olki sekä niini) 1402 Kasviaineet, jollaisia käytetään pääasiallisesti täytteenä tai pehmusteena (esim. kapokki, täpeheinä ja meriheinä), myös kerrostettuina ja muuhun tukiaineeseen yhdistettyinä tai sitä ilman 1403 Kasviaineet, jollaisia käytetään pääasiallisesti luudan- tai harjantekoon (esim. luutadurra, piassava, riisinjuuri ja istlekuitu), myös kimppuina tai sykkyröinä 1404 Muualle kuulumattomat kasvituotteet 10 – raa'at kasviaineet, jollaisia käytetään pääasiallisesti värjäykseen tai parkitukseen 20 – puuvillalintterit ex 90 – muut (muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi) 1505 Villarasva ja siitä saadut rasva-aineet (myös lanoliini): ex 00 – muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi 1516 Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, osittain tai kokonaan hydratut, vaihtoesteröidyt, uudelleen esteröidyt tai elaidinoidut, myös puhdistetut, mutta ei enempää valmistetut: 20 – kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet: ex 20 – – hydrattu risiiniöljy (opaalivaha) 1517 Margariini; syötävät seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu eläin- tai kasvirasvoista tai -öljyistä tai tämän ryhmän eri rasvojen ja öljyjen jakeista, muut kuin nimikkeen 1516 syötävät rasvat ja öljyt sekä niiden jakeet: 90 – muut: ex 90 – – muotinirrotusvalmisteina käytettävät syötävät seokset ja valmisteet 1518 Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, keitetyt, hapetetut, dehydratoidut, rikitetyt, puhalletut, tyhjössä tai inertissä kaasussa kuumentamalla polymeroidut tai muutoin kemiallisesti muunnetut, muut kuin nimikkeen 1516 eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet; muualle kuulumattomat syötäväksi kelpaamattomat seokset ja valmisteet, jotka on valmistettu eläin- tai kasvirasvoista tai -öljyistä tai tämän ryhmän eri rasvojen ja öljyjen jakeista: ex 00 – linoksiini 1520 Raaka glyseroli; glyserolivesi ja -lipeä 1521 Kasvivahat (ei kuitenkaan triglyseridit), mehiläisvaha ja muut hyönteisvahat sekä spermaseetti, myös puhdistetut tai värjätyt 1522 Degras; rasva-aineiden tai eläin- ja kasvivahojen käsittelyssä syntyneet jätteet 1702 Muut sokerit, myös kemiallisesti puhdas laktoosi, maltoosi, glukoosi ja fruktoosi (levuloosi), jähmeät; lisättyä maku- tai väriainetta sisältämättömät sokerisiirapit; keinotekoinen hunaja, myös luonnonhunajan kanssa sekoitettuna; sokeriväri: 50 – kemiallisesti puhdas fruktoosi 90 – muut, myös inverttisokeri ja muut sokeri- ja siirappiseokset, joissa on fruktoosia 50 prosenttia kuivapainosta ex 90 – – kemiallisesti puhdas maltoosi (muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi) 1803 Kaakaomassa, myös sellainen, josta rasva on poistettu 1804 Kaakaovoi, -rasva ja -öljy 1805 Kaakaojauhe, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön 1903 Tapioka ja tärkkelyksestä valmistetut tapiokankorvikkeet, hiutaleina, jyvinä, helmisuurimoina, seulomisjääminä tai niiden kaltaisessa muodossa 2001 Etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt kasvikset, hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat: 90 – muut: ex 90 – – sokerimaissi (Zea mays var. saccharata); palmunsydämet; jamssit, bataatit ja niiden kaltaiset nimikkeen 0714 syötävät kasvinosat 2004 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädytetyt, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet: 90 – muut kasvikset sekä kasvissekoitukset: ex 90 – – sokerimaissi (Zea mays var. saccharata) 2005 Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädyttämättömät, muut kuin nimikkeen 2006 tuotteet: 80 – sokerimaissi (Zea mays var. saccharata) 2006 Sokerilla säilötyt (valellut, lasitetut tai kandeeratut) kasvikset, hedelmät, pähkinät, hedelmänkuoret ja muut kasvinosat: ex 00 – sokerimaissi (Zea mays var. saccharata) 2007 Keittämällä valmistetut hillot, hedelmähyytelöt, marmelaatit, hedelmä- ja pähkinäsoseet sekä hedelmä- ja pähkinäpastat, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät 2008 Muulla tavalla valmistetut tai säilötyt hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat, myös lisättyä sokeria, muuta makeutusainetta tai alkoholia sisältävät, muualle kuulumattomat: – pähkinät, maapähkinät ja muut siemenet, myös näiden sekoitukset: 11 – – maapähkinät: ex 11 – – – maapähkinät, paahdetut – muut, myös muut sekoitukset kuin alanimikkeeseen 2008 19 kuuluvat: 91 – – palmunsydämet 99 – – muut: ex 99 – – – maissi, muu kuin sokerimaissi (Zea mays var. saccharata) 2101 Kahvi-, tee- ja mateuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin tuotteisiin tai kahviin, teehen tai mateen perustuvat valmisteet; paahdettu juurisikuri ja muut paahdetut kahvinkorvikkeet sekä niiden uutteet, esanssit ja tiivisteet: – kahviuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin uutteisiin, esansseihin tai tiivisteisiin tai kahviin perustuvat valmisteet: 11 – – uutteet, esanssit ja tiivisteet 12 – – uutteisiin, esansseihin tai tiivisteisiin perustuvat valmisteet tai kahviin perustuvat valmisteet: ex 12 – – – maitorasvaa, maitoproteiineja, sokeria tai tärkkelystä sisältämättömät tai maitorasvaa vähemmän kuin 1,5 painoprosenttia, maitoproteiineja vähemmän kuin 2,5 painoprosenttia, sokeria vähemmän kuin 5 painoprosenttia tai tärkkelystä vähemmän kuin 5 painoprosenttia sisältävät 20 – tee- ja mateuutteet, -esanssit ja -tiivisteet sekä näihin uutteisiin, esansseihin ja tiivisteisiin taikka teehen tai mateen perustuvat valmisteet: ex 20 – – maitorasvaa, maitoproteiineja, sokeria tai tärkkelystä sisältämättömät tai maitorasvaa vähemmän kuin 1,5 painoprosenttia, maitoproteiineja vähemmän kuin 2,5 painoprosenttia, sokeria vähemmän kuin 5 painoprosenttia tai tärkkelystä vähemmän kuin 5 painoprosenttia sisältävät 30 – paahdettu juurisikuri ja muut paahdetut kahvinkorvikkeet sekä niiden uutteet, esanssit ja tiivisteet 2102 Hiiva (elävä eli aktiivinen tai kuollut eli inaktiivinen); muut kuolleet yksisoluiset mikro-organismit (ei kuitenkaan nimikkeen 3002 rokotteet); valmistetut leivinjauheet: ex 10 – elävä eli aktiivinen hiiva (muu kuin leivontahiiva ja muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi) ex 20 – kuollut eli inaktiivinen hiiva; muut kuolleet yksisoluiset mikro-organismit (muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi) 30 – valmistetut leivinjauheet 2103 Kastikkeet ja valmisteet niitä varten; maustamisvalmisteita olevat sekoitukset; sinappijauho ja valmistettu sinappi: 10 – soijakastike 30 – sinappijauho ja valmistettu sinappi: ex 30 – – sinappijauho, muuhun tarkoitukseen kuin eläinten rehuksi; valmistettu sinappi 90 – muut: ex 90 – – nestemäinen mango-chutney 2106 Muualle kuulumattomat elintarvikevalmisteet: 10 – proteiinitiivisteet ja teksturoidut proteiiniaineet: ex 10 – – muut kuin maitorasvoja enemmän kuin 1 %, muita rasvoja enemmän kuin 1 % tai sokereita enemmän kuin 5 % sisältävät 2201 Vesi, myös luonnon tai keinotekoinen kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön ja maustamaton; jää ja lumi ▼M77 2202 Vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maustettu, ja muut alkoholittomat juomat, ei kuitenkaan nimikkeen 2009 hedelmä- ja kasvismehut .10 - vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maustettu .90 - muut: ex .90 - - muut kuin vedellä laimennetut tai hiilihapotetut hedelmä- ja kasvismehut ja muut kuin nimikkeisiin 0401 ja 0402 kuuluvia maitoainesosia sisältävät ▼M73 2203 Mallasjuomat 2205 Vermutti ja muu tuoreista viinirypäleistä valmistettu viini, joka on maustettu kasveilla tai aromaattisilla aineilla 2207 Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus vähintään 80 tilavuusprosenttia; denaturoitu etyylialkoholi (etanoli) ja muut denaturoidut väkevät alkoholijuomat, väkevyydestä riippumatta: 2208 Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus pienempi kuin 80 tilavuusprosenttia; väkevät alkoholijuomat, liköörit ja muut alkoholipitoiset juomat: 20 – väkevät alkoholijuomat, rypäleviinistä tai viininvalmistuksen puristejäännöksestä tislaamalla valmistetut 30 – viski 40 – rommi ja taffia 50 – gini ja genever 60 – votka 70 – liköörit 2209 Etikka ja etikkahaposta valmistetut etikankorvikkeet

▼M85



TAULUKKO III EU:n ja Sveitsin kotimaiset viitehinnat Maataloudesta peräisin oleva raaka-aine Sveitsin kotimainen viitehinta EU:n kotimainen viitehinta 4 artiklan 1 kohta Sovelletaan Sveitsin puolella Sveitsin ja EU:n viitehinnan ero 3 artiklan 3 kohta Sovelletaan EU:n puolella Sveitsin ja EU:n viitehinnan ero CHF / 100 kg netto CHF / 100 kg netto CHF / 100 kg netto euroa / 100 kg netto Tavallinen vehnä 52,60 32,55 20,05 0,00 Makaroni- eli durumvehnä — — 1,20 0,00 Ruis 44,50 27,65 16,85 0,00 Ohra — — — — Maissi — — — — Tavallinen vehnäjauho 95,50 57,15 38,35 0,00 Täysmaitojauhe 603,80 348,65 255,15 0,00 Rasvaton maitojauhe 419,50 316,45 103,05 0,00 Voi 1 037,65 383,65 654,00 0,00 Valkoinen sokeri — — — — Munat — — 38,00 0,00 Tuoreet perunat 42,10 31,35 10,75 0,00 Kasvirasva — — 170,00 0,00

▼M73

TAULUKKO IV

Sveitsin tuontijärjestelmä

a) Tämän taulukon lisäyksessä lueteltujen tuotteiden tulli on nettopainon perusteella laskettu maatalouden maksuosa. Standardireseptit on esitetty lisäyksessä.

▼M85

b) Maatalouden maksuosien laskennassa huomioon otettavien maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden perusmäärät:



Maataloudesta peräisin oleva raaka-aine Sveitsin puolella sovellettava perusmäärä 3 artiklan 2 kohta EU:n puolella sovellettava perusmäärä 4 artiklan 2 kohta CHF / 100 kg netto euroa / 100 kg netto Tavallinen vehnä 17,00 0,00 Makaroni- eli durumvehnä 1,00 0,00 Ruis 14,00 0,00 Ohra — — Maissi — — Tavallinen vehnäjauho 33,00 0,00 Täysmaitojauhe 217,00 0,00 Rasvaton maitojauhe 88,00 0,00 Voi 514,00 0,00 Valkoinen sokeri — — Munat 32,00 0,00 Tuoreet perunat 9,00 0,00 Kasvirasva 145,00 0,00

▼M77

c) Seuraavassa taulukossa luetellut tuotteet ovat tullittomia



Sveitsin tullitariffin nimike Huomautuksia 1901.9099 1904.9020 1905.9040 2103.2000 ex 2103.9000 Muu kuin nestemäinen mango-chutney 2104.1000 2106.9010 2106.9024 2106.9029 2106.9030 2106.9040 2106.9099 ex 2202.9090 Sisältää nimikkeisiin 0401 ja 0402 kuuluvia maitoainesosia 2208.9010 2208.9099

▼M73

d) Seuraavassa taulukossa lueteltujen tuotteiden tulli vähenee nollaan kolmena yhtä suurena vuosivähennyksenä tämän pöytäkirjan tultua voimaan.



Sveitsin tullitariffin nimike Voimaantulosta lähtien sovellettava tulli Voimaantulosta yhden vuoden kuluttua sovellettava tulli Voimaantulosta kahden vuoden kuluttua sovellettava tulli CHF/100 kg brutto CHF/100 kg brutto CHF/100 kg brutto 2208.9021 27,30 13,70 Nolla 2208.9022 46,70 23,30 Nolla

e) Tässä taulukossa vahvistetuilla tullitariffin nimikkeillä tarkoitetaan Sveitsissä 1 päivänä tammikuuta 2002 sovellettavia tullitariffin nimikkeitä. Sen estämättä, mitä sopimuksen 12 a artiklassa määrätään, tariffinimikkeistöön myöhemmin mahdollisesti tehtävät muutokset eivät vaikuta tämän taulukon ehtoihin.

▼M77

Lisäys



Sveitsin tullitariffin nimike Huomautuksia Vehnä Durumvehnä Ruis Ohra Maissi Tavallinen vehnäjauho Täysmaitojauhe Rasvaton maitojauhe Voi Sokeri Munat Tuoreet perunat Kasvirasva Kg raaka-ainetta/100 kg netto valmista tuotetta 1901.2099 90 20

▼M73

Lisäys pöytäkirjaan N:o 2

Hallinnollista yhteistyötä koskevat määräykset

1. Sopimuspuolet sopivat siitä, että hallinnollinen yhteistyö on olennaisen tärkeää tämän pöytäkirjan nojalla myönnetyn etuuskohtelun täytäntöönpanemiseksi ja valvomiseksi, ja korostavat sitoutumistaan sääntöjenvastaisuuksien ja petosten torjuntaan tullien osalta ja niihin liittyvissä seikoissa.

2. Jos sopimuspuoli on objektiivisen tiedon perusteella todennut, että hallinnollinen yhteistyö on laiminlyöty ja/tai tätä pöytäkirjaa koskeva sääntöjenvastaisuus tai petos on tapahtunut, kyseinen sopimuspuoli voi tämän lisäyksen nojalla keskeyttää väliaikaisesti kyseisen tuotteen (kyseisten tuotteiden) etuuskohtelun.

3. Tässä lisäyksessä tarkoitetaan hallinnollisen yhteistyön laiminlyönnillä muun muassa: a) toistuvaa velvoitteiden noudattamatta jättämistä tuotteen (tuotteiden) alkuperäaseman tarkastamiseksi; b) toistuvaa kieltäytymistä tai viivyttelyä alkuperäselvityksen jälkitarkastusta suoritettaessa ja/tai ilmoitettaessa kyseisen tarkastuksen tuloksia; c) toistuvaa kieltäytymistä tai viivyttelyä luvan hankkimisessa hallinnolliseen yhteistyöhön liittyvien käyntien tekemiseksi asiakirjojen aitouden tai kyseisen etuuskohtelun myöntämisen kannalta merkityksellisten tietojen tarkastamiseksi. Tässä lisäyksessä tarkoitettu sääntöjenvastaisuus tai petos saatetaan havaita muun muassa silloin, kun sopimuspuolen tavanomaisen tuotantotason ja vientikapasiteetin ylittävä tavaroiden tuonnin nopea ja ilman riittävää perustetta tapahtuva kasvu voidaan yhdistää sääntöjenvastaisuutta tai petosta koskevaan objektiiviseen tietoon.

4. Väliaikaisen keskeyttämisen soveltamisedellytykset ovat seuraavat: a) Sopimuspuolen, joka on objektiivisen tiedon perusteella havainnut hallinnollisen yhteistyön laiminlyönnin ja/tai sääntöjenvastaisuuden tai petoksen tullien osalta ja niihin liittyvissä seikoissa, on viipymättä ilmoitettava sekakomitealle havainnostaan ja sitä koskevista objektiivisista tiedoistaan ja aloitettava sekakomiteassa kaikkeen asiaankuuluvaan tietoon ja objektiivisiin tuloksiin perustuvat neuvottelut, jotta saavutetaan kummankin sopimuspuolen hyväksymä ratkaisu. b) Kun sopimuspuolet ovat aloittaneet edellä mainitut neuvottelut sekakomiteassa eivätkä ole saavuttaneet hyväksyttävää ratkaisua kolmen kuukauden kuluessa ilmoituksen tekemisestä, asianomainen sopimuspuoli voi keskeyttää väliaikaisesti kyseisen tuotteen (kyseisten tuotteiden) etuuskohtelun. Väliaikaisesta keskeyttämisestä on viipymättä ilmoitettava sekakomitealle. c) Tässä lisäyksessä tarkoitetut väliaikaiset keskeytykset eivät saa kestää pidempään kuin asianomaisen sopimuspuolen taloudellisten etujen suojaamiseksi on tarpeen. Niiden kesto on enintään kuusi kuukautta, ja ne voidaan uusia. Etuuskohtelun väliaikaisista keskeytyksistä on ilmoitettava sekakomitealle välittömästi niiden voimaantulon jälkeen. Keskeytyksistä neuvotellaan sekakomiteassa säännöllisin väliajoin, ja ensisijaisena tavoitteena on lopettaa ne heti, kun keskeytyksen edellytykset poistuvat.

5. Tehdessään sekakomitealle tämän lisäyksen 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen asianomaisen sopimuspuolen on julkaistava virallisessa lehdessään ilmoitus maahantuojille. Ilmoituksessa on täsmennettävä, että asianomaisen tuotteen osalta on havaittu objektiiviseen tietoon perustuva hallinnollisen yhteistyön laiminlyönti ja/tai sääntöjenvastaisuus tai petos.

▼M75

PÖYTÄKIRJA N:O 3

KÄSITTEEN ”PERÄISIN OLEVAT TUOTTEET” (ALKUPERÄTUOTTEET) MÄÄRITTELYSTÄ JA HALLINNOLLISEN YHTEISTYÖN MENETELMISTÄ

SISÄLLYSLUETTELO I OSASTO YLEISET MÄÄRÄYKSET 1 artikla Määritelmät II OSASTO KÄSITTEEN ”ALKUPERÄTUOTTEET” MÄÄRITTELY 2 artikla Yleiset vaatimukset 3 artikla Kumulaatio yhteisössä 4 artikla Kumulaatio Sveitsissä 5 artikla Kokonaan tuotetut tuotteet 6 artikla Riittävästi valmistetut tai käsitellyt tuotteet 7 artikla Riittämättömät valmistus- tai käsittelytoimet 8 artikla Kelpuuttamisen yksikkö 9 artikla Tarvikkeet, varaosat ja työkalut 10 artikla Sarjat 11 artikla Neutraalit tekijät III OSASTO ALUEESEEN LIITTYVÄT VAATIMUKSET 12 artikla Alueperiaate 13 artikla Suora kuljetus 14 artikla Näyttelyt IV OSASTO TULLINPALAUTUS TAI TULLEISTA VAPAUTTAMINEN 15 artikla Tullinpalautuksen tai tulleista vapauttamisen kieltäminen V OSASTO ALKUPERÄSELVITYS 16 artikla Yleiset vaatimukset 17 artikla EUR.1- tai EUR–MED-tavaratodistuksen antamismenettely 18 artikla Jälkikäteen annetut EUR.1- tai EUR–MED-tavaratodistukset 19 artikla EUR.1- tai EUR–MED-tavaratodistuksen kaksoiskappaleen antaminen 20 artikla EUR.1- tai EUR–MED-tavaratodistuksen antaminen aikaisemmin annetun tai laaditun alkuperäselvityksen perusteella 21 artikla Kirjanpidollinen erottelu 22 artikla Kauppalaskuilmoituksen tai EUR–MED-kauppalaskuilmoituksen laatimisedellytykset 23 artikla Valtuutettu viejä 24 artikla Alkuperäselvityksen voimassaolo 25 artikla Alkuperäselvityksen esittäminen 26 artikla Tuonti osalähetyksinä 27 artikla Poikkeukset alkuperäselvityksen esittämisestä 28 artikla Todistusasiakirjat 29 artikla Alkuperäselvitysten ja todistusasiakirjojen säilyttäminen 30 artikla Poikkeavuudet ja muotovirheet 31 artikla Euroina ilmaistut määrät VI OSASTO HALLINNOLLISEN YHTEISTYÖN MENETELMÄT 32 artikla Keskinäinen avunanto 33 artikla Alkuperäselvitysten tarkastaminen 34 artikla Riitojen ratkaiseminen 35 artikla Seuraamukset 36 artikla Vapaa-alueet VII OSASTO CEUTA JA MELILLA 37 artikla Pöytäkirjan soveltaminen 38 artikla Erityisedellytykset VIII OSASTO LOPPUMÄÄRÄYKSET 39 artikla Pöytäkirjan muuttaminen 40 artikla Kuljetettavina tai varastossa olevia tavaroita koskevat siirtymämääräykset LUETTELO LIITTEISTÄ Liite I: Alkuhuomautukset liitteessä II olevaan luetteloon Liite II: Luettelo ei-alkuperäaineksiin sovellettavista valmistus- tai käsittelytoimista, jotka on tehtävä, jotta valmistettu tuote voi saada alkuperäaseman Liite IIIa: EUR.1-tavaratodistuksen ja EUR.1-tavaratodistuksen hakemuksen mallit Liite IIIb: EUR–MED-tavaratodistuksen ja EUR–MED-tavaratodistuksen hakemuksen mallit Liite IVa: Kauppalaskuilmoituksen teksti Liite IVb: EUR–MED-kauppalaskuilmoituksen teksti YHTEISET JULISTUKSET Yhteinen julistus Andorran ruhtinaskunnasta Yhteinen julistus San Marinon tasavallasta

I OSASTO

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla

Määritelmät

Tätä pöytäkirjaa sovellettaessa tarkoitetaan

a) ”valmistuksella” kaikenlaista valmistusta tai käsittelyä, myös kokoamista tai erityistoimenpiteitä;

b) ”aineksella” kaikkia aineosia, raaka-aineita, komponentteja, osia jne., joita käytetään tuotteen valmistuksessa;

c) ”tuotteella” valmista tuotetta, vaikka se olisi tarkoitettu käytettäväksi myöhemmin toisessa valmistustoimessa;

d) ”tavaroilla” sekä aineksia että tuotteita;

e) ”tullausarvolla” tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VII artiklan soveltamisesta 1994 tehdyn sopimuksen (WTO:n sopimus tullausarvosta) mukaisesti määritettyä arvoa;

f) ”vapaasti tehtaalla -hinnalla” sille yhteisössä tai Sveitsissä olevalle valmistajalle, jonka yrityksessä viimeinen valmistus tai käsittely on suoritettu, tuotteesta maksettua vapaasti tehtaalla -hintaa, johon sisältyy kaikkien valmistuksessa käytettyjen ainesten arvo ja josta on vähennetty sisäiset verot, jotka palautetaan tai voidaan palauttaa valmista tuotetta vietäessä;

g) ”ainesten arvolla” valmistuksessa käytettyjen ei-alkuperäainesten tullausarvoa maahantuontihetkellä tai, jos sitä ei tiedetä eikä voida todeta, ensimmäistä todettavissa olevaa aineksista yhteisössä tai Sveitsissä maksettua hintaa;

h) ”alkuperäainesten arvolla” tällaisten ainesten arvoa määriteltynä soveltuvin osin sovelletun g alakohdan mukaisesti;

i) ”arvonlisäyksellä” vapaasti tehtaalla -hintaa, josta on vähennetty kaikkien sellaisten käytettyjen ainesten tullausarvo, jotka ovat sellaisten 3 ja 4 artiklassa tarkoitettujen muiden maiden, joihin voidaan soveltaa kumulaatiota, alkuperätuotteita, tai jos tullausarvoa ei tiedetä eikä voida todeta, ensimmäinen todettavissa oleva aineksista yhteisössä tai Sveitsissä maksettu hinta;

j) ”ryhmillä” ja ”nimikkeillä” harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän, jäljempänä tässä pöytäkirjassa ”harmonoitu järjestelmä” tai ”HS”, muodostavan nimikkeistön ryhmiä ja nimikkeitä (nelinumeroiset koodit);

k) ilmaisulla ”luokitellaan” tuotteen tai aineksen luokittelua tiettyyn nimikkeeseen;

l) ”lähetyksellä” tuotteita, jotka lähetetään samanaikaisesti yhdeltä viejältä yhdelle vastaanottajalle tai kuljetetaan yhdellä kuljetusasiakirjalla taikka, jos tällaista asiakirjaa ei ole, yhdellä kauppalaskulla viejältä vastaanottajalle;

m) ”alueilla” myös aluevesiä.

II OSASTO

KÄSITTEEN ”ALKUPERÄTUOTTEET” MÄÄRITTELY

2 artikla

Yleiset vaatimukset

1. Sopimusta sovellettaessa seuraavia tuotteita pidetään yhteisöstä peräisin olevina tuotteina eli yhteisön alkuperätuotteina:

a) 5 artiklan mukaiset yhteisössä kokonaan tuotetut tuotteet;

b) yhteisössä tuotetut tuotteet, joiden valmistuksessa on käytetty muita kuin siellä kokonaan tuotettuja aineksia, jos näille aineksille on suoritettu yhteisössä 6 artiklan mukainen riittävä valmistus tai käsittely;

c) Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan nro 4 mukaiset Euroopan talousalueen (ETA) alkuperätuotteet.

2. Sopimusta sovellettaessa seuraavia tuotteita pidetään Sveitsistä peräisin olevina tuotteina eli Sveitsin alkuperätuotteina:

a) 5 artiklan mukaiset Sveitsissä kokonaan tuotetut tuotteet;

b) Sveitsissä tuotetut tuotteet, joiden valmistuksessa on käytetty muita kuin siellä kokonaan tuotettuja aineksia, jos näille aineksille on suoritettu Sveitsissä 6 artiklan mukainen riittävä valmistus tai käsittely.

3 artikla

Kumulaatio yhteisössä

1. Tuotteita pidetään yhteisön alkuperätuotteina, jos ne on tuotettu siellä käyttäen ►M81 ————— ◄ Sveitsin (Liechtenstein mukaan luettuna) ( 1 ), Islannin, Norjan ►M81 ————— ◄ , Turkin tai yhteisön alkuperäaineksia, edellyttäen että kyseisiä aineksia on yhteisössä valmistettu tai käsitelty 7 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä enemmän, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan 1 kohdan määräysten soveltamista. Näiden ainesten ei tarvitse olla riittävästi valmistettuja tai käsiteltyjä.

2. Tuotteita pidetään yhteisön alkuperätuotteina, jos ne on tuotettu siellä käyttäen Färsaarten tai minkä tahansa 27 ja 28 päivänä marraskuuta 1995 pidetyssä Euro–Välimeri-konferenssissa annettuun Barcelonan julistukseen perustuvaan Euro–Välimeri-kumppanuuteen osallistuvan maan alkuperäaineksia Turkkia lukuun ottamatta ( 2 ), edellyttäen että kyseisiä aineksia on yhteisössä valmistettu tai käsitelty 7 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä enemmän, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan 1 kohdan määräysten soveltamista. Näiden ainesten ei tarvitse olla riittävästi valmistettuja tai käsiteltyjä.

3. Jos valmistusta tai käsittelyä ei ole yhteisössä suoritettu 7 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä enempää, valmista tuotetta pidetään yhteisön alkuperätuotteena ainoastaan, jos siellä syntynyt arvonlisäys on suurempi kuin käytettyjen jonkin muun 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun maan alkuperäainesten arvo. Jos näin ei ole, valmista tuotetta pidetään sen maan alkuperätuotteena, jonka yhteisössä suoritetussa valmistuksessa käytettyjen alkuperäainesten arvo on korkein.

4. Edellä 1 ja 2 kohdassa mainittujen maiden alkuperätuotteet, joille ei suoriteta mitään valmistusta tai käsittelyä yhteisössä, säilyttävät alkuperänsä, jos ne viedään johonkin näistä maista.

5. Tässä artiklassa määrättyä kumulaatiota sovelletaan ainoastaan seuraavin edellytyksin:

a) alkuperäaseman saamiseen osallistuvien maiden ja määrämaan välillä sovelletaan tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan mukaista, etuuskohtelukauppaa koskevaa sopimusta;

b) ainekset ja tuotteet ovat saaneet alkuperäaseman sovellettaessa samanlaisia alkuperäsääntöjä kuin tämän pöytäkirjan säännöt;

5. ja

c) kumulaation soveltamisen vaatimusten täyttymisestä on ilmoitettu Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa ja Sveitsissä maan omia menettelyjä noudattaen.

Tässä artiklassa määrättyä kumulaatiota sovelletaan Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistussa ilmoituksessa ilmoitetusta päivämäärästä.

Yhteisö toimittaa Sveitsille Euroopan yhteisöjen komission välityksellä 1 ja 2 kohdassa mainittujen muiden maiden kanssa sovellettavia sopimuksia ja niiden voimaantuloa sekä niiden vastaavia alkuperäsääntöjä koskevat yksityiskohtaiset tiedot.

4 artikla

Kumulaatio Sveitsissä

1. Tuotteita pidetään Sveitsin alkuperätuotteina, jos ne on tuotettu siellä käyttäen ►M81 ————— ◄ Islannin, Norjan ►M81 ————— ◄ , Sveitsin (Liechtenstein mukaan luettuna) ( 3 ), Turkin tai yhteisön alkuperäaineksia, edellyttäen että kyseisiä aineksia on Sveitsissä valmistettu tai käsitelty 7 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä enemmän, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamista. Näiden ainesten ei tarvitse olla riittävästi valmistettuja tai käsiteltyjä.

2. Tuotteita pidetään Sveitsin alkuperätuotteina, jos ne on tuotettu siellä käyttäen Färsaarten tai minkä tahansa 27 ja 28 päivänä marraskuuta 1995 pidetyssä Euro–Välimeri-konferenssissa annettuun Barcelonan julistukseen perustuvaan Euro–Välimeri-kumppanuuteen osallistuvan maan alkuperäaineksia Turkkia lukuun ottamatta ( 4 ), edellyttäen että kyseisiä aineksia on Sveitsissä valmistettu tai käsitelty 7 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä enemmän, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamista. Näiden ainesten ei tarvitse olla riittävästi valmistettuja tai käsiteltyjä.

3. Jos valmistusta tai käsittelyä ei ole Sveitsissä suoritettu 7 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä enempää, valmista tuotetta pidetään Sveitsin alkuperätuotteena ainoastaan, jos siellä syntynyt arvonlisäys on suurempi kuin käytettyjen jonkin muun 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun maan alkuperäainesten arvo. Jos näin ei ole, valmista tuotetta pidetään sen maan alkuperätuotteena, jonka Sveitsissä suoritetussa valmistuksessa käytettyjen alkuperäainesten arvo on korkein.

4. Edellä 1 ja 2 kohdassa mainittujen maiden alkuperätuotteet, joille ei suoriteta mitään valmistusta tai käsittelyä Sveitsissä, säilyttävät alkuperänsä, jos ne viedään johonkin näistä maista.

5. Tässä artiklassa määrättyä kumulaatiota sovelletaan ainoastaan seuraavin edellytyksin:

a) alkuperäaseman saamiseen osallistuvien maiden ja määrämaan välillä sovelletaan tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan mukaista, etuuskohtelukauppaa koskevaa sopimusta;

b) ainekset ja tuotteet ovat saaneet alkuperäaseman sovellettaessa samanlaisia alkuperäsääntöjä kuin tämän pöytäkirjan säännöt;

5. ja

c) kumulaation soveltamisen vaatimusten täyttymisestä on ilmoitettu Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa ja Sveitsissä maan omia menettelyjä noudattaen.

Tässä artiklassa määrättyä kumulaatiota sovelletaan Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistussa ilmoituksessa ilmoitetusta päivämäärästä.

Sveitsi toimittaa yhteisölle Euroopan yhteisöjen komission välityksellä 1 ja 2 kohdassa mainittujen muiden maiden kanssa sovellettavia sopimuksia ja niiden voimaantuloa sekä niiden vastaavia alkuperäsääntöjä koskevat yksityiskohtaiset tiedot.

5 artikla

Kokonaan tuotetut tuotteet

1. Seuraavia tuotteita pidetään yhteisössä tai Sveitsissä kokonaan tuotettuina:

a) niiden maaperästä tai merenpohjasta louhitut kivennäistuotteet;

b) siellä korjatut kasvituotteet;

c) siellä syntyneet ja kasvatetut elävät eläimet;

d) siellä kasvatetuista elävistä eläimistä saadut tuotteet;

e) siellä metsästämällä tai kalastamalla saadut tuotteet;

f) yhteisön tai Sveitsin alusten niiden aluevesien ulkopuolelta pyytämät merikalastustuotteet ja muut niiden merestä saamat tuotteet;

g) niiden tehdasaluksilla ainoastaan f alakohdassa tarkoitetuista tuotteista valmistetut tuotteet;

h) siellä kerätyt yksinomaan raaka-aineiden talteenottoon soveltuvat käytetyt tavarat, myös yksinomaan uudelleen pinnoitettaviksi tai jätekäyttöön soveltuvat käytetyt ulkorenkaat;

i) siellä suoritetuista valmistustoimista syntyneet jätteet ja romu;

j) niiden aluevesien ulkopuolisesta merenpohjasta tai merenpohjan alaisista kerrostumista saadut tuotteet, jos niillä on yksinoikeus hyödyntää tätä merenpohjaa tai sen alaisia kerrostumia;

k) siellä yksinomaan a–j alakohdassa tarkoitetuista tuotteista valmistetut tavarat.

2. Edellä 1 kohdan f ja g alakohdassa käytettyjä ilmaisuja ”yhteisön tai Sveitsin alukset” ja ”niiden tehdasalukset” sovelletaan ainoastaan aluksiin ja tehdasaluksiin

a) jotka on merkitty tai ilmoitettu yhteisön jäsenvaltion tai Sveitsin alusrekisteriin;

b) jotka purjehtivat yhteisön jäsenvaltion tai Sveitsin lipun alla;

c) jotka ovat vähintään puoliksi yhteisön jäsenvaltioiden tai Sveitsin kansalaisten tai sellaisen yhtiön omistuksessa, jonka kotipaikka sijaitsee jossakin näistä valtioista ja jonka johtaja tai johtajat, hallituksen tai hallintoneuvoston puheenjohtaja ja näiden elinten jäsenten enemmistö ovat yhteisön jäsenvaltioiden tai Sveitsin kansalaisia ja jonka pääomasta lisäksi henkilöyhtiöiden ja yhtiöiden, joiden osakkaiden vastuu on rajoitettu, osalta vähintään puolet kuuluu näille valtioille tai niiden julkisille laitoksille taikka kansalaisille;

d) joiden päällystö koostuu yhteisön jäsenvaltioiden tai Sveitsin kansalaisista;

2. ja

e) joiden miehistöstä vähintään 75 prosenttia on yhteisön jäsenvaltioiden tai Sveitsin kansalaisia.

6 artikla

Riittävästi valmistetut tai käsitellyt tuotteet

1. Sovellettaessa 2 artiklan määräyksiä pidetään tuotteita, jotka eivät ole kokonaan tuotettuja, riittävästi valmistettuina tai käsiteltyinä, jos liitteessä II olevassa luettelossa määrätyt edellytykset täyttyvät.

Näissä edellytyksissä ilmoitetaan kaikkien sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden osalta valmistus tai käsittely, joka on suoritettava valmistuksessa käytetyille ei-alkuperäaineksille, ja niitä sovelletaan ainoastaan tällaisiin aineksiin. Siten jos tuotetta, joka on saanut alkuperäaseman, koska se täyttää luettelossa määrätyt edellytykset, käytetään toisen tuotteen valmistuksessa, siihen ei sovelleta sitä tuotetta koskevia edellytyksiä, jonka valmistuksessa sitä käytetään, eikä sen valmistuksessa mahdollisesti käytettyjä ei-alkuperäaineksia oteta huomioon.

2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, ei-alkuperäaineksia, joita liitteessä II olevassa luettelossa määrättyjen edellytysten mukaan ei saa käyttää tuotteen valmistuksessa, saa kuitenkin käyttää, jos

a) niiden yhteisarvo on enintään 10 prosenttia tuotteen vapaasti tehtaalla -hinnasta;

b) mitään niistä prosenttimääristä, jotka luettelossa annetaan ei-alkuperäainesten enimmäisarvoksi, ei ylitetä tämän kohdan soveltamisen johdosta.

Tätä kohtaa ei sovelleta harmonoidun järjestelmän 50–63 ryhmän tuotteisiin.

3. Edellä olevan 1 ja 2 kohdan määräyksiä sovelletaan, jollei 7 artiklassa toisin määrätä.

7 artikla

Riittämättömät valmistus- tai käsittelytoimet

1. Seuraavia valmistus- tai käsittelytoimia pidetään riittämättöminä antamaan alkuperäasema riippumatta siitä, täyttyvätkö 6 artiklan vaatimukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista:

a) toimenpiteet tuotteiden kunnon säilymisen varmistamiseksi kuljetuksen ja varastoinnin aikana;

b) kollien jakaminen ja yhdistäminen;

c) pesu, puhdistus; pölyn, oksidin, öljyn, maalin tai muun peiteaineen poistaminen;

d) tekstiilien silitys tai prässäys;

e) yksinkertainen maalaus ja kiillotus;

f) viljan ja riisin esikuorinta, hiominen osittain tai kokonaan, kiillotus ja lasitus;

g) sokerin värjäys tai sokeripalojen muodostus;

h) hedelmien, pähkinöiden ja vihannesten kuoriminen ja kivien poisto;

i) teroitus, yksinkertainen hiominen tai yksinkertainen leikkaaminen;

j) seulonta, lajittelu, luokittelu, ryhmittely, yhteensovitus (myös tavaroiden järjestäminen sarjoiksi);

k) yksinkertainen pullotus, tölkitys, pussitus, koteloihin tai rasioihin pakkaaminen, kartongille tai levyille kiinnittäminen ja kaikki muut yksinkertaiset pakkaustoimenpiteet;

l) merkkien, nimilappujen, logojen ja muiden vastaavanlaisten tunnusten kiinnittäminen tai painaminen tuotteisiin tai niiden pakkauksiin;

m) erilaistenkin tuotteiden yksinkertainen sekoittaminen;

n) osien yksinkertainen yhdistäminen kokonaiseksi tuotteeksi tai tuotteiden purkaminen osiin;

o) kahden tai useamman a–n alakohdassa mainitun toimenpiteen toteuttaminen yhdessä;

p) eläinten teurastus.

2. Kaikki tietylle tuotteelle joko yhteisössä tai Sveitsissä suoritetut toimenpiteet on otettava kokonaisuutena huomioon määritettäessä, pidetäänkö tälle tuotteelle suoritettua valmistusta tai käsittelyä 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla riittämättömänä.

8 artikla

Kelpuuttamisen yksikkö

1. Kelpuuttamisen yksikkö tämän pöytäkirjan määräyksiä sovellettaessa on se tuote, jota pidetään perusyksikkönä määritettäessä nimike harmonoidun järjestelmän nimikkeistön mukaan.

Tästä seuraa, että

a) kun tavararyhmästä tai -yhdistelmästä koostuva tuote luokitellaan harmonoidun järjestelmän mukaan yhteen ainoaan nimikkeeseen, tämä kokonaisuus muodostaa kelpuuttamisen yksikön;

b) kun lähetys koostuu useasta samanlaisesta tuotteesta, jotka luokitellaan samaan harmonoidun järjestelmän nimikkeeseen, tämän pöytäkirjan määräyksiä sovelletaan kuhunkin tuotteeseen erikseen.

2. Jos harmonoidun järjestelmän 5 yleisen tulkintasäännön mukaan pakkausta pidetään tuotteeseen kuuluvana luokiteltaessa, sitä on pidettävä tuotteeseen kuuluvana myös alkuperää määritettäessä.

9 artikla

Tarvikkeet, varaosat ja työkalut

Tarvikkeiden, varaosien ja työkalujen, jotka toimitetaan yhdessä laitteiston, koneen, laitteen tai ajoneuvon kanssa, jotka kuuluvat tavanomaisena varustuksena tähän laitteistoon, koneeseen, laitteeseen tai ajoneuvoon ja jotka sisältyvät sen hintaan taikka joita ei laskuteta erikseen, katsotaan muodostavan kyseisen laitteiston, koneen, laitteen tai ajoneuvon kanssa yhden kokonaisuuden.

10 artikla

Sarjat

Harmonoidun järjestelmän 3 yleisen tulkintasäännön mukaisia sarjoja pidetään alkuperätuotteina, jos kaikki sarjaan kuuluvat tuotteet ovat alkuperätuotteita. Jos sarja koostuu sekä alkuperätuotteista että ei-alkuperätuotteista, sitä on kuitenkin kokonaisuutena pidettävä alkuperätuotteena, jos ei-alkuperätuotteiden arvo on enintään 15 prosenttia sarjan vapaasti tehtaalla -hinnasta.

11 artikla

Neutraalit tekijät

Määritettäessä, onko tuote alkuperätuote, ei ole tarpeen todeta seuraavien tuotteen valmistuksessa käytettyjen tuotteiden alkuperää:

a) energia ja polttoaineet;

b) laitokset ja laitteistot;

c) koneet ja työkalut;

d) tavarat, jotka eivät sisälly ja joiden ei ole tarkoitus sisältyä tuotteen lopulliseen koostumukseen.

III OSASTO

ALUEESEEN LIITTYVÄT VAATIMUKSET

12 artikla

Alueperiaate

1. Edellä II osastossa alkuperäaseman saamiselle määrättyjen edellytysten on täytyttävä keskeytyksettä yhteisössä tai Sveitsissä, jollei 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa, 3 ja 4 artiklassa ja tämän artiklan 3 kohdassa toisin määrätä.

2. Jos yhteisöstä tai Sveitsistä johonkin muuhun maahan viedyt alkuperätuotteet palautetaan, niitä on, jollei 3 ja 4 artiklassa toisin määrätä, pidettävä ei-alkuperätuotteina, jollei tulliviranomaisia tyydyttävällä tavalla voida osoittaa, että

a) palautetut tavarat ovat samoja kuin maastaviedyt tavarat;

2. ja

b) niille ei ole suoritettu kyseisessä maassa tai viennin aikana muita kuin niiden kunnon säilyttämiseksi tarvittavia toimenpiteitä.

3. Yhteisön tai Sveitsin ulkopuolella suoritettu valmistus tai käsittely yhteisöstä tai Sveitsistä viedyille ja niihin jälleentuoduille aineksille ei vaikuta alkuperäaseman saamiseen II osastossa määrätyillä edellytyksillä, jos

a) kyseiset ainekset ovat yhteisössä tai Sveitsissä kokonaan tuotettuja tai niitä on ennen niiden vientiä valmistettu tai käsitelty siellä 7 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä enemmän;

3. ja

b) tulliviranomaisia tyydyttävällä tavalla voidaan osoittaa, että i) jälleentuodut tavarat on saatu vietyjä aineksia valmistamalla tai käsittelemällä, ja ii) yhteisön tai Sveitsin ulkopuolella tämän artiklan määräyksiä soveltamalla yhteensä saavutettu arvonlisäys on enintään 10 prosenttia sen valmiin tuotteen, jolle alkuperäasemaa vaaditaan, vapaasti tehtaalla -hinnasta.

4. Sovellettaessa 3 kohdan määräyksiä II osastossa määrättyjä edellytyksiä alkuperäaseman saamiselle ei sovelleta yhteisön tai Sveitsin ulkopuolella suoritettuun valmistukseen tai käsittelyyn. Kuitenkin silloin, kun valmiin tuotteen alkuperäaseman määrittämiseksi sovelletaan liitteessä II olevan luettelon mukaista sääntöä, joka määrää kaikkien käytettyjen ei-alkuperäainesten enimmäisarvon, asianomaisen osapuolen alueella käytettyjen ei-alkuperäainesten yhteisarvo ja tämän artiklan määräysten mukaisesti yhteisön tai Sveitsin ulkopuolella yhteensä saavutettu arvonlisäys yhteen laskettuina eivät saa ylittää mainittua prosenttimäärää.

5. Sovellettaessa 3 ja 4 kohdan määräyksiä ”yhteensä saavutettu arvonlisäys” tarkoittaa kaikkia yhteisön tai Sveitsin ulkopuolella syntyneitä kustannuksia, mukaan lukien siellä käytettyjen ainesten arvo.

6. Edellä olevan 3 ja 4 kohdan määräyksiä ei sovelleta tuotteisiin, jotka eivät täytä liitteessä II olevassa luettelossa mainittuja edellytyksiä ja joita voidaan pitää riittävästi valmistettuina tai käsiteltyinä vain soveltamalla 6 artiklan 2 kohdassa määrättyä yleistä poikkeusta.

7. Edellä olevan 3 ja 4 kohdan määräyksiä ei sovelleta tuotteisiin, jotka kuuluvat harmonoidun järjestelmän 50–63 ryhmään.

8. Tämän artiklan mukainen valmistus tai käsittely yhteisön tai Sveitsin ulkopuolella tapahtuu ulkoisena jalostusmenettelynä tai sen kaltaisessa järjestelmässä.

13 artikla

Suora kuljetus

1. Sopimuksen mukaista etuuskohtelua sovelletaan ainoastaan tämän pöytäkirjan vaatimukset täyttäviin tuotteisiin, joiden kuljetus tapahtuu suoraan yhteisön ja Sveitsin välillä tai sellaisten 3 ja 4 artiklassa tarkoitettujen muiden maiden alueiden kautta, joihin voidaan soveltaa kumulaatiota. Yhden lähetyksen muodostavat tuotteet voidaan kuitenkin kuljettaa muiden alueiden kautta, tarvittaessa uudelleenlastaten tai väliaikaisesti varastoiden näillä alueilla, jos tuotteet pysyvät kauttakuljetus- tai varastointimaan tulliviranomaisten valvonnassa ja niille ei suoriteta muita toimenpiteitä kuin purkaminen tai uudelleenlastaus tai niiden kunnon säilyttämiseksi tarvittavat toimenpiteet.

Alkuperätuotteet voidaan kuljettaa putkijohdoissa muiden kuin yhteisön tai Sveitsin alueiden kautta.

2. Edellä 1 kohdassa määrättyjen edellytysten täyttyminen osoitetaan tuojamaan tulliviranomaisille esittämällä

a) yksi ainoa kuljetusasiakirja, jolla tavarat on kuljetettu viejämaasta kauttakuljetusmaan kautta; tai

b) kauttakuljetusmaan tulliviranomaisten antama todistus, jossa i) on tarkka kuvaus tuotteista, ii) ilmoitetaan tuotteiden purkamisen ja uudelleenlastauksen päivämäärät ja tarvittaessa käytettyjen alusten tai muiden kuljetusvälineiden nimet, ja iii) vahvistetaan ne olosuhteet, joissa tavarat ovat olleet kauttakuljetusmaassa; tai

c) jos edellä mainittuja ei ole, muita asian kannalta olennaisia asiakirjoja.

14 artikla

Näyttelyt

1. Alkuperätuotteille, jotka on lähetetty muussa kuin sellaisessa 3 ja 4 artiklassa tarkoitetussa maassa, johon voidaan soveltaa kumulaatiota, pidettävään näyttelyyn ja jotka myydään näyttelyn jälkeen yhteisöön tai Sveitsiin tuotaviksi, myönnetään tuonnissa sopimuksen määräysten mukaiset etuudet, jos tulliviranomaisia tyydyttävällä tavalla osoitetaan, että

a) viejä on lähettänyt nämä tuotteet yhteisöstä tai Sveitsistä maahan, jossa näyttely pidetään, ja pitänyt niitä siellä näytteillä;

b) kyseinen viejä on myynyt tai muuten luovuttanut tuotteet yhteisössä tai Sveitsissä olevalle vastaanottajalle;

c) tuotteet on lähetetty näyttelyn aikana tai välittömästi sen jälkeen siinä tilassa, jossa ne lähetettiin näyttelyä varten;

1. ja

d) sen jälkeen kun tuotteet on lähetetty näyttelyyn, niitä ei ole käytetty muihin tarkoituksiin kuin tässä näyttelyssä esittelyyn.

2. Alkuperäselvitys on annettava tai laadittava V osaston määräysten mukaisesti ja esitettävä tavanomaisella tavalla tuojamaan tulliviranomaisille. Siinä on ilmoitettava näyttelyn nimi ja osoite. Tarvittaessa voidaan vaatia kirjallinen lisäselvitys olosuhteista, joissa tuotteita on pidetty näytteillä.

3. Edellä olevan 1 kohdan määräyksiä sovelletaan kaikkiin kaupan, teollisuuden, maatalouden ja käsiteollisuuden näyttelyihin, messuihin tai niiden kaltaisiin julkisiin esittelytilaisuuksiin, joita ei ole järjestetty yksityisiin tarkoituksiin kaupoissa tai liiketiloissa ulkomaisten tuotteiden myymiseksi ja joiden aikana tuotteet pysyvät tullivalvonnassa.

IV OSASTO

TULLINPALAUTUS TAI TULLEISTA VAPAUTTAMINEN

15 artikla

Tullinpalautuksen tai tulleista vapauttamisen kieltäminen

1.

a) Ei-alkuperäaineksille, joita on käytetty sellaisten tuotteiden valmistuksessa, jotka ovat yhteisön, Sveitsin tai jonkin muun 3 ja 4 artiklassa tarkoitetun maan alkuperätuotteita ja joille on annettu tai laadittu alkuperäselvitys V osaston määräysten mukaisesti, ei myönnetä yhteisössä tai Sveitsissä tullinpalautusta tai vapautusta tulleista missään muodossa.

b) Harmonoidun järjestelmän 3 ryhmään ja nimikkeisiin 1604 ja 1605 kuuluville tuotteille, jotka ovat 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisia yhteisön alkuperätuotteita ja joille on annettu tai laadittu alkuperäselvitys V osaston mukaisesti, ei myönnetä yhteisössä tullinpalautusta tai vapautusta tulleista missään muodossa.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua kieltoa sovelletaan kaikkiin tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen osittaista tai täydellistä palauttamista tai peruuttamista tai niistä vapauttamista koskeviin järjestelyihin, joita yhteisö tai Sveitsi soveltaa valmistuksessa käytettyihin aineksiin ja edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin, kun tällaista palauttamista, peruuttamista tai vapauttamista nimenomaisesti tai tosiasiallisesti sovelletaan siinä tapauksessa, että näistä aineksista valmistetut tuotteet viedään maasta, mutta ei siinä tapauksessa, että ne on tarkoitettu kotimaiseen käyttöön siellä.

3. Alkuperäselvityksessä tarkoitettujen tuotteiden viejän on oltava valmis milloin tahansa tulliviranomaisten pyynnöstä esittämään kaikki tarvittavat asiakirjat, joilla todistetaan, että tuotteiden valmistuksessa käytetyistä ei-alkuperäaineksista ei ole saatu tullinpalautusta ja että kaikki tällaisiin aineksiin sovellettavat tullit tai vaikutukseltaan niitä vastaavat maksut on tosiasiallisesti maksettu.

4. Edellä olevan 1–3 kohdan määräyksiä sovelletaan ei-alkuperätuotteiden osalta myös 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin pakkauksiin, 9 artiklassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin, varaosiin ja työkaluihin ja 10 artiklassa tarkoitettuihin sarjaan kuuluviin tuotteisiin.

5. Edellä olevan 1–4 kohdan määräykset koskevat ainoastaan aineksia, jollaisiin tätä sopimusta sovelletaan. Näissä määräyksissä ei liioin estetä soveltamasta maataloustuotteisiin viennin yhteydessä sopimuksen määräysten mukaista vientitukijärjestelmää.

V OSASTO

ALKUPERÄSELVITYS

16 artikla

Yleiset vaatimukset

1. Yhteisön alkuperätuotteet saavat Sveitsiin tuotaessa ja Sveitsin alkuperätuotteet saavat yhteisöön tuotaessa sopimuksen määräysten mukaiset etuudet, jos niistä esitetään jokin seuraavista alkuperäselvityksistä:

a) liitteessä IIIa esitetyn mallin mukainen EUR.1-tavaratodistus;

b) liitteessä IIIb esitetyn mallin mukainen EUR–MED-tavaratodistus;

c) 22 artiklan 1 kohdassa mainituissa tapauksissa ilmoitus, jäljempänä ”kauppalaskuilmoitus” tai ”EUR–MED-kauppalaskuilmoitus”, jonka viejä antaa kauppalaskussa, lähetysluettelossa tai muussa sellaisessa kaupallisessa asiakirjassa, jossa tuotteiden kuvaus on riittävän yksityiskohtainen niiden tunnistamiseksi; kauppalaskuilmoitusten tekstit ovat liitteissä IVa ja IVb.

2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, tämän pöytäkirjan mukaiset alkuperätuotteet saavat 27 artiklassa mainituissa tapauksissa sopimuksen määräysten mukaiset etuudet ilman, että on tarpeen esittää mitään 1 kohdassa tarkoitetuista alkuperäselvityksistä.

17 artikla

EUR.1- tai EUR–MED-tavaratodistuksen antamismenettely

1. Viejämaan tulliviranomaiset antavat EUR.1- tai EUR–MED-tavaratodistuksen viejän tai tämän valtuuttaman edustajan v