1626/94 - - - I
1Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1626/94,
annettu 27 päivänä kesäkuuta 1994,
tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä
(EYVL N:o L 171, 6.7.1994, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
Neuvoston asetus (EY) N:o 1075/96, annettu 10 päivänä kesäkuuta 1996 L 142 1 15.6.1996
Neuvoston asetus (EY) N:o 782/98, annettu 7 päivänä huhtikuuta 1998 L 113 6 15.4.1998
Oikaistu:
C1 EYVL N:o L 159, 3.6.1998, s. 68 (782/98)
1626/94 - - - I
INEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1626/94,
annettu 27 päivänä kesäkuuta 1994,
tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksenja erityisesti sen 43 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (
1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo, että
V älimeren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa ei ole
säännelty yhteisön tasolla yhteisen kalastuspolitiikan
kymmenen ensimmäisen soveltamisvuoden aikana, koska
tällä merellä on sen ominaisuuksien vuoksi vaikeampaa
soveltaa Atlantilla ja Pohjanmerellä vuodesta 1983
sovellettujen sääntöjen kaltaisia sääntöjä,
on kuitenkin aika tullut ratkaista V älimeren kalavaroihin
liittyviä ongelmia ottamalla käyttöön yhdenmukaistettu,
V älimerelle soveltuva hoitojärjestelmä ottaen huomioon
alueella voimassa olevan kansallisen sääntelyn ja tehden
siihen tasapainoisella tavalla ja tarvittaessa asteittain
kalakantojen suojelun tarpeellisiksi tekemiä mukautuksia,
yhteisön on myös pyrittävä kaikkien rannikkovaltioiden
kanssa toteuttamaan yhteinen V älimeren kalavarojen hoito-
ja hyväksikäyttöpolitiikka; tässä asetuksessa tarkoitettu
hoitojärjestelmä käsittää V älimeren kalavarojen
kalastukseen liittyvät, jonkin kolmannen maan yhteisön
satamasta käsin harjoittamat toimet,
olisi kiellettävä pyydykset, joiden käyttö V älimerellä
vahingoittaa voimakkaasti meriympäristöä tai kalakantojen
tilaa; rannikkoalueesta olisi varattava osa valikoivimmille
pyydyksille, joita käyttävät lähivesikalastajat; poiketen
tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 7
päivänä lokakuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen
(ETY) N:o 3094/86 (4) maantieteellisistä alueista, kyseisen
asetuksen ajoverkkoja ja kierrenuottia koskevia säännöksiä
sovelletaan jo V älimerellä,
(1) EYVL N:o C 5, 9.1.1993, s. 6 ja
EYVL N:o C 306, 12.11.1993, s. 10
(2) EYVL N:o C 255, 20.9.1993, s. 237
(3) EYVL N:o C 201, 26.7.1993, s. 27
(4) EYVL N:o L 288, 11.10.1986, s. 1. Asetus sellaisena kuin
se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3919/92(EYVL N:o L 397, 31.12.1992, s. 1).
1626/94 - - - I
IIolisi määritettävä tärkeimpien V älimerellä käytettyjen
pyydysten ominaisuudet, erityisesti niiden
vähimmäissilmäkoot, sekä tiettyjen kala-, äyriäis- ja
nilviäislajien ja muiden V älimeren erityiskalatuotteiden
vähimmäiskoot niiden liikakäytön välttämiseksi,
samoin on alamittaisten yksilöiden laajaa pyytämistä
aiheuttavien tilanteiden välttämiseksi suojeltava tiettyjä
alueita, joille poikaset ovat keskittyneet, ottaen huomioon
alueella vallitsevat elolliset erityisolosuhteet; lisäksi niin
yhteisön kuin kansallisen lainsäätäjän olisi V älimerellä
harjoitettavan kalastuksen sääntöjä vahvistaessaan otettava
huomioon herkiksi tai uhanalaisiksi tunnustettujen lajien ja
ympäristöjen erityistarpeet,
tätä asetusta ei pitäisi soveltaa tieteellisessä tutkimuksessa
tarvittavaan toimintaan, jotta tutkimustyön tekemistä ei
haitattaisi,
olisi voitava soveltaa kansallisia toimenpiteitä, jotka
täydentävät tässä asetuksessa käyttöön otetun järjestelmän
vähimmäisvaatimuksia tai ylittävät ne, tai kalastustoimintaa
harjoittavien eri toimijoiden välisiä suhteita säänteleviä
toimenpiteitä; tällaisia toimenpiteitä voidaan pitää voimassa
tai ottaa käyttöön, jollei komission suorittamasta niiden
yhteensopivuutta yhteisön oikeuden kanssa ja niiden
yhdenmukaisuutta yhteisen kalastuspolitiikan kanssa
koskevasta tutkimuksesta muuta johdu,
tämän asetuksen säännösten sallimat kansalliset
toimenpiteet olisi hyväksyttävä rajoitetuksi ajaksi ja
noudattaen menettelyä, jolla taataan mahdollisimman
vähän kalavaroihin ja yhteisön kalastajiin kohdistuvia
kielteisiä vaikutuksia,
yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta
20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen
(ETY) N:o 3760/92 (1) 2 artiklan 2 kohdassa velvoitetaan
jäsenvaltiot huolehtimaan siitä, että muu kuin
ammattimaisesti harjoitettava kalastustoiminta ei vaaranna
yhteiseen kalastuspolitiikkaan kuuluvien kalavarojen
säilyttämistä ja hoitoa; tällä velvoitteella on erityistä
merkitystä V älimerellä siellä harjoitetun toiminnan
laajuuden vuoksi, ja kalavarojen tilalle toiminnasta
mahdollisesti aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia on
rajoitettava, ja
yhteisö on allekirjoittanut Yhdistyneiden kansakuntien
merioikeusyleissopimuksen, joka sisältää meren elollisten
luonnonvarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevat periaatteet
ja säännöt,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
(1) EYVL N:o L 389, 31.12.1992, s. 1
1626/94 - - - I
11a r t i k l a
1. T ätä asetusta sovelletaan kaikkeen kalastustoimintaan
tai kaikkeen siihen liittyvään toimintaan 5 û36 〈läntisen pi-
tuuspiirin itäpuolella olevilla V älimeren merivesillä, jotka
kuuluvat jäsenvaltioiden suvereniteettiin ja lainkäyttöval-
taan, laguuneja ja lampia lukuun ottamatta. Sitä sovelle-
taan myös tällaiseen toimintaan, jota yhteisön alukset har-
joittavat V älimerellä kyseisten vesialueiden ulkopuolella.
2. Jäsenvaltiot, joilla on rantaa V älimerellä, voivat säätää
lakeja 1 kohtaan kuuluvilla aloilla, muu kuin
ammattimaisesti harjoitettu kalastus mukaan lukien,
toteuttaen lisätoimenpiteitä tai tässä asetuksessa käyttöön
otetun järjestelmän vähimmäisvaatimukset ylittäviä
toimenpiteitä, jotka ovat yhteisön lainsäädännön kanssa
yhteensopivia ja yhteisen kalastuspolitiikan mukaisia.
Näitä toimenpiteitä toteuttaessaan jäsenvaltioiden on
valvottava erityisesti liitteessä I olevien herkkien taiuhanalaisten lajien ja ympäristöjen suojelua.
3. Komissiolle on ajoissa ilmoitettava kaikista hankkeista,
joilla aiotaan ottaa käyttöön tai muuttaa kansallisia
kalavarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, jotta se voisi
esittää huomautuksensa asetuksen (ETY) N:o 3094/86 14
artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen.
2a r t i k l a
1. Myrkyllisten, huumavien tai syövyttävien aineiden,
sähköiskuja tuottavien laitteiden ja räjähteiden käyttö
kalastukseen ja aluksella säilyttäminen on kielletty.
2. Hinattavien pyydysten (erityisesti Saint Andrew’s
cross) käyttö korallien keräämiseen sekä
paineilmavasaroiden tai muiden lyömävälineiden käyttö
litofaagisimpukoiden keräämiseen on kielletty.
3. Pesäverkkojen ja hinattavien verkkojen, jotka
asetetaan veteen veneestä ja koetaan rannalta (rannalta
vedettävät nuotat), käyttö on kielletty 1 päivästä
tammikuuta 2002 alkaen, ellei neuvosto päätä toisin
määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja sellaisten
tieteellisten tietojen perusteella, jotka osoittavat, että
kyseisten pyydysten käyttö ei vaikuta kalavaroihin
kielteisesti.
3a r t i k l a
1. T roolien, nuottien tai vastaavien hinattavien verkkojen
käyttö on kielletty 3 merimailin päähän rannikosta
ulottuvalla alueella tai 50 metrin isobaatin alueella, jos
kyseinen syvyys saavutetaan jo lyhyemmällä etäisyydellä,
vedettiinpä pyydyksiä millä tavalla tahansa, lukuun
ottamatta kansallisessa lainsäädännössä olevaa poikkeusta
silloin, kun 3 merimailin rannikkoalue ulottuu
jäsenvaltioiden aluevesien ulkopuolelle.1626/94
1626/94 - - - I
2Kuitenkin kaikkia pyydyksiä, joita käytetään 1 kohdassa
säädettyä etäisyyttä lähempänä rannikkoa 1 päivänä
tammikuuta 1994 voimassa olevan kansallisen
lainsäädännön mukaisesti, voidaan käyttää 31 päivään
joulukuuta 1998 asti, lukuun ottamatta parit roolia, jota
voidaan käyttää 31 päivään joulukuuta 2002 asti, ellei
neuvosto päätä toisin määräenemmistöllä komission
ehdotuksesta ja sellaisten tieteellisten tietojen perusteella,
jotka osoittavat että kyseisten pyydysten käyttö ei vaikuta
kalavaroihin kielteisesti.
2. Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen harojen käyttö
simpukoiden pyynnissä on sallittu riippumatta etäisyydestä
rannikkoon ja syvyydestä, jos muiden lajien kuin
simpukoiden saalis on enintään 10 prosenttia koko saaliin
kokonaispainosta.
3. Pohjatrooleilla, -nuotilla ja -verkoilla kalastaminen
Poseidonia Oceanica -lajin esiintymien tai muiden meressä
kasvavien siemenkasvien yläpuolella on kielletty.
4. Kaikkien saartopyydysten asettaminen 300 metrin
etäisyydelle rannikosta tai 30 metrin isobaatin alueelle, jos
kyseinen syvyys saavutetaan jo lyhyemmällä etäisyydellä, on
kiellettyä.
3aa r t i k l a
1. T onnikalan kalastus kurenuotalla kielletään 1 päivästä
elokuuta 31 päivään elokuuta.
2. Lentoalusten ja helikoptereiden käyttö kielletään
tonnikalan kalastuksen tukena 1 päivästä kesäkuuta 30
päivään kesäkuuta.
4a r t i k l a
1. Jäsenvaltioiden on laadittava luettelo suojelluista
alueista, joilla kalastustoiminnalle asetetaan rajoituksia
näille alueille ominaisista biologisista syistä.
2. Kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset
vahvistavat luettelon pyydyksistä, joita suojelluilla alueilla
voidaan käyttää, sekä asianmukaiset tekniset säännökset
olennaisten säilyttämistavoitteiden ja tämän asetuksen
säännösten mukaisesti.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on
ilmoitettava komissiolle, joka antaa ne muille jäsenvaltioille
tiedoksi.
5a r t i k l a
1 . J ä s e n v a l t i o i d e no nv a h v i s t e t t a v at ä r k e i m p i e n
pyydystyyppien teknisiä ominaisuuksia koskevat rajoitukset
liitteessä II olevien vähimmäisvaatimusten mukaisesti.1626/94
782/98
1626/94
1626/94 - - - I
32. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista rajoituksista on
tehtävä ilmoitus komissiolle 1 artiklan 3 kohdan
mukaisesti.
T oimivaltaansa asetuksen (ETY) N:o 3094/86 14 artiklan
mukaisesti käyttäessään komissio ottaa huomioon kyseisten
vesialueiden kalastustoiminnan ominaisuudet.
5aa r t i k l a
1. Aluksilta, joiden suurin kokonaispituus on yli 24
metriä, kielletään tonnikalan kalastus pintasiimalla kunkin
vuoden 1 päivästä kesäkuuta 31 päivään heinäkuuta.
2. T ässä artiklassa tarkoitetaan sovellettavalla pituudella
ICCATin määrittelemää pituutta, joka on liitteessä V .
6a r t i k l a
1. T roolien tai vastaavien hinattavien verkkojen,
pintaverkkojen tai pesäverkkojen käyttö ja säilyttäminen
aluksella on kielletty, ellei niiden silmäkoko siinä verkon
osassa, jossa silmäkoko on pienin, ole sama tai suurempi
kuin jokin liitteessä III lueteltu silmäkoko.
Kuitenkin kaikkia pyydyksiä, joiden vähimmäissilmäkoko
on pienempi kuin jokin liitteessä III vahvistettu silmäkoko
ja joita käytetään 1 päivänä tammikuuta 1994 voimassa
olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, voidaan
käyttää 31 päivään joulukuuta 1998 asti, ellei neuvosto
päätä toisin määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja
sellaisten tieteellisten tietojen perusteella, jotka osoittavat
että kyseisten pyydysten käyttö ei vaikuta kalavaroihin
kielteisesti.
2. Silmäkokojen mitat määritellään komission
asetuksessa (ETY) N:o 2108/84 (1) säädettyä menettelyä
noudattaen.
3. Verkkojen pituus määritetään yläköyden pituuden
mukaan. Verkkojen korkeus määritetään yläköyteen
nähden suorassa kulmassa ja märkinä venytettyjen silmien
(solmut mukaan luettuna) korkeuksien summana.
7a r t i k l a
Jäsenvaltiot voivat kieltää aluksesta purkamisen muualla
kuin sellaisilla alueilla, jotka on varattu sitä varten tai joilla
se on sallittu. Kun jäsenvaltiot toteuttavat tällaisia
toimenpiteitä, niiden on ilmoitettava niistä välittömästi
komissiolle, joka antaa ne tiedoksi muille jäsenvaltioille.
(1) EYVL N:o L 194, 24.7.1984, s. 221626/94
1075/96
1626/94
1626/94 - - - I
48a r t i k l a
1. Kalaa, äyriäistä, nilviäistä tai muuta kalastustuotetta
pidetään alamittaisena, jos sen mitat ovat pienemmät kuin
liitteessä IV asianomaisten lajien osalta säädetyt
vähimmäismitat.
Kalojen, äyriäisten ja nilviäisten koko on mitattava
asetuksen (ETY) N:o 3094/86 5 artiklan 2 kohdan
mukaisesti, ellei liitteessä IV toisin mainita. Jos vaaditun
koon mittaamiseen on sallittu useita tapoja, kala, äyriäinen
tai nilviäinen on vaaditun kokoinen, jos sen mitoista
vähintään yksi on vastaavaa määritettyä vähimmäismittaa
suurempi.
2. Korallien, merisiilien, merituppien ja sienieläinten
vähimmäiskoosta säädetään perustamissopimuksen 43
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
3. Alamittaisia kaloja, äyriäisiä, nilviäisiä ja muita
kalastustuotteita ei voida pitää aluksella, jälleenlaivata,purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, asettaa
näytteille tai saattaa myyntiin.
9a r t i k l a
T ätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota
harjoitetaan yksinomaan tieteellisissä tutkimustarkoituksissaasianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden
luvalla ja alaisuudessa, ja kyseisestä toiminnasta on ennalta
ilmoitettu komissiolle.
10 artikla
Komissio pyytää lausunnon ammattikalastajia edustavilta
ammatillisilta järjestöiltä käyttäessään toimivaltaansa tämän
asetuksen mukaisesti ja erityisesti silloin, kun se valmistelee
ehdotuksia, jotka koskevat ammattikalastajien välillä
tehtyjen sopimusten käsittämillä aloilla toteutettavia
toimenpiteitä.
11 artikla
T ämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995.1626/94
1626/94 - - - I
5LIITE I
HERKÄT TAI UHANALAISET LAJIT JA YMPÄRISTÖT
LAJIT
Kaikki Välimeressä elävät:— meren nisäkäslajit (valaat, eväjalkaiset),
— meren lintulajit,
— merikilpikonnalajit (Cheloniidae)— meren kalalajit,
jotka on mainittu päätöksellä 82/461/ETY (
1) hyväksytyn muutta-
vien luonnonvaraisten eläinten suojelemista koskevan yleissopi-muksen liitteissä I ja II tai päätöksellä 82/72/ETY (
2)h y v ä k s y t y n
Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden eli-
nympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen liitteessä II.
YMPÄRISTÖT
— kosteat rannikkoalueet,
— meressä kasvavien siemenkasvien yhdyskunnat.
(1) EYVL N:o L 210, 19.7.1982, s. 10
(2) EYVL N:o L 38, 10.2.1982, s. 11626/94
1626/94 - - - I
6LIITE II
TÄRKEIMPIÄ PYYDYKSIÄ KOSKEVAT
VÄHIMMÄISVAATIMUKSET
Troolit (pelagiset ja pohjatroolit)
— Kaikkien troolin perää sisä- tai ulkopuolelta peittävien
välineiden käyttö rajoitetaan komission asetuksessa (ETY)
N:o 3440/84 (1) sallittuihin välineisiin.
Harat— Harojen enimmäisleveys on 4 metriä, paitsi sienieläinten
pyyntiin tarkoitettujen harojen (gagava).
Saartopyydykset (nuotat ja lamparaverkot)— Verkon osan pituus rajoitetaan 800 metriin ja verkon
korkeus 120 metriin, paitsi tonnikalanuottien osalta.
Pohjaverkot ja riimuverkot— Pohjaverkkojen korkeus rajoitetaan 4 metriin.
— Yhden aluksen osalta on kiellettyä säilyttää aluksella ja
laskea veteen yli 5 000 metriä verkkoa.
Pohjasiimat
— Yhden aluksen osalta on kiellettyä säilyttää aluksella ja
laskea veteen yli 7 000 metriä pitkääsiimaa.
Pintasiimat (ajosiimat)
— Yhden aluksen osalta on kiellettyä säilyttää aluksella ja
laskea veteen yli 60 kilometriä pitkääsiimaa.
(1) EYVL N:o L 318, 7.12.1984, s. 231626/94
1626/94 - - - I
7LIITE III
VÄHIMMÄISSILMÄKOOT
Hinattavat verkot (pohjatroolit, pintatroolit (1),
ankkuroidut kierrenuotat jne.) 40 mm
Saartopyydykset 14 mm
(1) Kalastettaessa sardiineja ja sardelleja pintatroolilla tämä silmäkoko
on 20 millimetriä, jos näitä lajeja on 70 prosenttia saaliistalajittelun jälkeen.1626/94
1626/94 - - - I
8LIITE IV
VÄHIMMÄISKOKO
Lajit V ähimmäiskoko
KALAT
Dicentrarchus labrax 23 cm
Diplodocus-lajit 15 cm
Engraulis encrasicholus (*) 9 cm
Epinephelus-lajit 45 cm
Lophius-lajit 30 cm
Merluccius merluccius 20 cm
Mugil-lajit 16 cm
Mullus-lajit 11 cm
Pagellus-lajit 12 cm
Pagrus pagrus 18 cm
Polyprion americanus 45 cm
Scomber scombrus 18 cm
Solea vulgaris 20 cm
Sparus aurata 20 cm
Thunnus Thynnus 70 cm tai 6,4 kg (**) 782/98
Trachurus -lajit 12 cm 1626/94
Xiphias gladius (***) 120 cm 782/98
ÄYRIÄISET
Homarus gammarus selkäkilven pituus 85 mm
kokonaispituus 240 mm
Nephrops novegicus selkäkilven pituus 20 mm
kokonaispituus 70 mm
Palinuridae kokonaispituus 240 mm
NIL VIÄISET
Pecten -lajit 100 mm
Venerupis -lajit 25 mm
Venus -lajit 25 mm
(*) Jäsenvaltiot voivat muuntaa vähimmäiskoon kappalelukumääräksi ki-
logrammaa kohden.
(**) On kuitenkin sallittua purkaa enintään 15 prosenttia vahingossa py-
ydetyistä 1,8 - - - 6,4 kg painavista yksilöistä.782/98
(***) Längden skall mätas längs en rät linje från underkäkens spets till denbakre änden av den kortaste fenstrålen i stjärtfenan (SIC!). 1626/94 - - - 782/981626/94
1626/94 - - - I
9LIITE V
A l u s t e np i t u u d e nm ä ä r i t e l m äI C C A T i nm u k a a n :
— Kaikkien 18 päivän heinäkuuta 1982 jälkeen rakennettujen
kalastusalusten osalta 96 prosenttia kokonaispituudesta
vesiviivalla, joka on 85 prosentin korkeudella pienemmästämallisivukorkeudesta, mitattuna kölin yläosasta, tai pituutta
aluksen keularangan etureunasta peräsinvarren keskiöön
mitattuna samalla vesiviivalla, jos tämä pituus on suurempi.Aluksissa, joiden köli on suunniteltu kaltevaksi, tulee
vesiviivan, jolla tämä pituus mitataan, olla suunnitellun
vesiviivan suuntainen.
— Kaikkien ennen 18 päivää heinäkuuta 1982 rakennettujen
kalastusalusten osalta rekisteröintipituutta sellaisena kuin se
on merkitty kansallisiin rekistereihin tai aluksen muihintodistusvoimaisiin asiakirjoihin.1075/96