2002R1030 — FI — 19.05.2008 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1030/2002, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2002, kolmansien maiden kansalaisten oleskeluluvan yhtenäisestä kaavasta (EYV L 157, 15.6.2002, p.1)

Muutettu:









▼B

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1030/2002,

annettu 13 päivänä kesäkuuta 2002,

kolmansien maiden kansalaisten oleskeluluvan yhtenäisestä kaavasta







EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 63 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen ( 1 ), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon ( 2 ), sekä katsoo seuraavaa: (1) Amsterdamin sopimuksen tarkoituksena on luoda asteittain vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, ja siinä annetaan komissiolle jaettu aloite-oikeus tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseen yhtenäisen maahanmuuttopolitiikan alalla. (2) Parhaista tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta hyväksytyn neuvoston ja komission toimintasuunnitelman ( 3 ) 38 toimenpiteen c alakohdan ii alakohdan mukaan olisi laadittava säännöt pitkäaikaisten viisumien ja oleskelulupien myöntämismenettelyistä jäsenvaltioissa. (3) Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti tällaisen yhtenäisen maahanmuuttopolitiikan tarvetta ottaen huomioon kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa ja oleskelua koskevat perustamissopimuksen määräykset. (4) Yhtenäisestä oleskelulupien kaavasta hyväksytyssä neuvoston yhteisessä toiminnassa 97/11/YOS ( 4 ) vahvistetaan tarve yhtenäistää jäsenvaltioiden kolmansien maiden kansalaisille myöntämien oleskelulupien kaava. Tämän johdosta olisi yhteinen toiminta 97/11/YOS korvattava yhteisön säädöksellä. (5) On välttämätöntä, että yhtenäinen oleskeluluvan kaava käsittää kaikki tarpeelliset tiedot ja täyttää erittäin korkeat tekniset vaatimukset erityisesti siten, että jäljittelyn ja väärentämisen estäminen on varmistettu. Tämä edistää osaltaan laittoman maahanmuuton ja laittoman oleskelun estämistä ja torjumista. Kaavan olisi myös sovelluttava käytettäväksi kaikissa jäsenvaltioissa, ja siinä olisi oltava yleisesti tunnistettavat yhtenäiset turvaominaisuudet, jotka erottuvat paljaalla silmällä. (6) Tehostaakseen oleskelulupien suojaamista jäljittelyltä ja väärentämiseltä jäsenvaltiot ja komissio tutkivat säännöllisin väliajoin sekä tekniikan kehityksen mukaisesti, onko oleskelulupaan sisällettyihin turvaominaisuuksiin tehtävä muutoksia sekä erityisesti uusien biometristen ominaisuuksien sisällyttämistä ja käyttöä. (7) Tässä asetuksessa säädetään ainoastaan niistä eritelmistä, jotka eivät ole salaisia. Näitä olisi täydennettävä muilla eritelmillä, jotka on pidettävä salassa jäljittelyn ja väärentämisen estämiseksi ja joihin ei saa sisältyä henkilötietoja tai viittauksia niihin. Toimivalta määritellä tällaisia teknisiä lisäeritelmiä olisi annettava komissiolle, jota avustaa yhtenäisestä viisumin kaavasta 29 päivänä toukokuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1683/95 ( 5 ) 6 artiklalla perustettu komitea. Tämän osalta on tärkeää huolehtia jatkuvuudesta niihin oleskelulupiin nähden, joista on säädetty neuvoston 17 päivänä joulukuuta 1997 ja 8 päivänä kesäkuuta 2001 tekemissä päätöksissä. (8) Sen varmistamiseksi, että kyseisiä tietoja ei saateta useampien henkilöiden saataville kuin on välttämätöntä, on myös erittäin tärkeää, että kukin jäsenvaltio nimeää ainoastaan yhden laitoksen, joka huolehtii yhtenäisen oleskeluluvan kaavan painattamisesta, jolloin jäsenvaltiolle jää kuitenkin mahdollisuus tarvittaessa vaihtaa painatuslaitosta. Turvallisuussyistä kunkin jäsenvaltion olisi ilmoitettava kyseisen painatuslaitoksen nimi komissiolle ja muille jäsenvaltioille. (9) Jäsenvaltioiden olisi yhdessä komission kanssa toteutettava toimenpiteet sen varmistamiseksi, että henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY ( 6 ) säädettyä suojelun tasoa. (10) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY ( 7 ) mukaisesti. (11) Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan tunnustaa valtioita ja alueita sekä viimeksi mainittujen viranomaisten myöntämiä passeja, matkustusasiakirjoja ja henkilötodistuksia. (12) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä asetus siten sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella on tarkoitus kehittää Schengenin säännöstöä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston määräysten mukaisesti, Tanska päättää edellä mainitun pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on antanut tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. (13) Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan osalta tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY ( 8 ) 1 artiklan B kohdassa tarkoitetulla alalla. (14) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta on 3 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä ilmoittanut, että se haluaa osallistua tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen. (15) Edellä mainitun pöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän asetuksen antamiseen. Näin ollen ja rajoittamatta edellä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista, tämän asetuksen säännöksiä ei sovelleta Irlantiin, sekä katsoo seuraavaa: ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

1. Jäsenvaltioiden kolmansien maiden kansalaisille myöntämien oleskelulupien on oltava yhtenäisen kaavan mukaisia ja niihin on varattava riittävä tila tämän asiakirjan liitteessä mainituille tiedoille. ►M1 Kolmansien maiden kansalaisille myönnettävät oleskeluluvat myönnetään erillisenä asiakirjana ID 1- tai ID 2-formaatin mukaan. ◄ Jäsenvaltio voi lisätä yhtenäisessä kaavassa tätä varten varattuun kohtaan tarvittavia tietoja luvan luonteesta ja sen haltijan oikeudellisesta asemasta, erityisesti siitä, onko henkilöllä työlupa.

2. Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

a) ”oleskeluluvalla” jäsenvaltion viranomaisten myöntämää lupaa, jonka perusteella kolmannen maan kansalainen voi laillisesti oleskella jäsenvaltion alueella, lukuun ottamatta: i) viisumeja; ▼M1 ii) turvapaikka- tai oleskelulupahakemuksen tai oleskeluluvan voimassaoloajan jatkamista koskevan hakemuksen käsittelyn ajaksi myönnettyjä lupia; ▼M1 ii a) poikkeuksellisesti myönnettyjä lupia, joiden tarkoituksena on pidentää sallittua oleskelua enintään yhdellä kuukaudella; ▼B iii) niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät sovella tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen ( 9 ) 21 artiklan määräyksiä, myöntämiä enintään kuuden kuukauden pituiseen oleskeluun oikeuttavia lupia;

b) ”kolmannen maan kansalaisella” henkilöitä, joilla ei ole yhteisön perustamissopimuksen 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua Euroopan unionin kansalaisuutta.

2 artikla

1. Yhtenäisen oleskeluluvan kaavaa varten vahvistetaan 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tekniset lisäeritelmät, jotka koskevat seuraavia näkökohtia:

a) täydentävät turvaominaisuudet ja -vaatimukset, muun muassa tehostetut vaatimukset jäljittelyn ja väärentämisen estämiseksi;

b) yhtenäisen oleskeluluvan täyttämisessä käytettävät tekniset menettelyt ja yksityiskohtaiset säännöt;

c) muut yksityiskohtaiset säännöt, joita on noudatettava yhtenäisen oleskeluluvan kaavan täyttämiseksi;

▼M1

d) biometristen tunnisteiden tallennusvälineitä ja niiden suojaamista, myös asiattoman käsittelyn estämistä, koskevat tekniset eritelmät;

e) kasvo- ja sormenjälkikuvia koskevat laatuvaatimukset ja yhteiset standardit;

f) tyhjentävä luettelo kansallisista lisäturvaominaisuuksista, joita jäsenvaltiot voivat lisätä liitteessä olevan h kohdan mukaisesti.

▼B

2. Yhtenäisen oleskeluluvan värejä voidaan muuttaa 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

3 artikla

▼M1

Jäljempänä 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen voidaan päättää, että 2 artiklassa tarkoitetut eritelmät ovat salaisia eikä niitä saa julkaista. Tällöin ne saatetaan ainoastaan jäsenvaltioiden nimeämien painolaitosten käytettäviksi ja jäsenvaltion tai komission asianmukaisesti valtuuttamien henkilöiden saataville.

▼B

Kukin jäsenvaltio nimeää yhden laitoksen, joka huolehtii yhtenäisen kaavan mukaisten oleskelulupien painamisesta. Se ilmoittaa tämän painatuslaitoksen nimen komissiolle ja muille jäsenvaltioille. Kaksi tai useampi jäsenvaltio voi nimetä saman laitoksen. Kullakin jäsenvaltiolla on oikeus vaihtaa painatuslaitosta. Sen on ilmoitettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille.

4 artikla

Rajoittamatta tietosuojaa koskevien sääntöjen soveltamista on henkilöllä, jolle oleskelulupa on myönnetty, oikeus tarkistaa siihen sisältyvät henkilötiedot ja tarvittaessa pyytää tietojen korjaamista tai poistamista.

▼M1

Jäljempänä 4 a artiklassa tarkoitetussa oleskeluluvassa tai oleskeluluvan tallennusvälineessä ei saa olla mitään muita koneellisesti luettavia tietoja kuin ne, joista säädetään tässä asetuksessa tai sen liitteessä tai jotka asianomaisen matkustusasiakirjan myöntänyt jäsenvaltio mainitsee kyseisessä matkustusasiakirjassa kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat myös tallentaa tietoja sähköisiä palveluita, kuten sähköisiä viranomaispalveluita ja sähköistä kaupankäyntiä, varten sekä oleskelulupaan liittyviä lisäsäännöksiä liitteessä olevassa 16 kohdassa tarkoitettuun kontaktisiruun. Kaikki kansalliset tiedot on kuitenkin pidettävä loogisesti erillään 4 a artiklassa tarkoitetuista biometrisistä tiedoista.

Tätä asetusta sovellettaessa oleskelulupien sisältämiä biometrisiä tunnisteita saa käyttää ainoastaan:

a) asiakirjan aitouden todentamiseen;

b) asiakirjan haltijan henkilöllisyyden todentamiseen vertaamalla biometrisiä tunnisteita suoraan saatavilla oleviin vertailukelpoisiin tunnisteisiin tilanteessa, jossa oleskelulupa on kansallisen lainsäädännön mukaan esitettävä.

▼M1

4 a artikla

Oleskeluluvan yhtenäisen kaavan on sisällettävä tallennusväline, joka sisältää kasvokuvan ja kaksi oleskeluluvan haltijan sormenjälkikuvaa toisiinsa yhteensopivassa muodossa. Tiedot on suojattava, ja tallennusvälineen on oltava kapasiteetiltaan riittävä ja sen on pystyttävä takaamaan tietojen eheys, aitous ja luottamuksellisuus.

4 b artikla

Tätä asetusta sovellettaessa jäsenvaltioiden on kerättävä kolmansien maiden kansalaisilta biometriset tunnisteet, joihin sisältyvät kasvokuva ja kaksi sormenjälkikuvaa.

Menettely määräytyy asianomaisen jäsenvaltion kansallisen käytännön sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta tehdyssä Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksessa ja lapsen oikeuksista tehdyssä Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksessa määrättyjen turvalausekkeiden mukaisesti.

On kerättävä seuraavat biometriset tunnisteet:

— valokuva, jonka hakija on toimittanut tai joka otetaan hakemusta esitettäessä ja

— kaksi sormenjälkeä, jotka otetaan alas painetuista sormista ja rekisteröidään digitaalisesti.

Biometristen tunnisteiden keräämistä koskevat tekniset eritelmät laaditaan 7 artiklan 2 kohdassa kuvattua menettelyä ja kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) vaatimuksia noudattaen sekä jäsenvaltioiden myöntämien passien ja matkustusasiakirjojen turvatekijöitä ja biometriikkaa koskevista vaatimuksista 13 päivänä joulukuuta 2004 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2252/2004 ( 10 ) esitettyjen, jäsenvaltioiden kansalaisilleen myöntämiä passeja koskevien teknisten vaatimusten mukaisesti.

Sormenjälkien rekisteröinti on pakollista kuuden vuoden iästä alkaen.

Henkilöihin, joiden sormenjälkien ottaminen on fyysisesti mahdotonta, ei sovelleta sormenjälkien antamista koskevaa vaatimusta.

▼B

5 artikla

Tätä asetusta ei sovelleta kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat

— unionin kansalaisten perheenjäseniä, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen,

— Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolina olevien Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenvaltioiden kansalaisia tai heidän perheenjäseniään, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen kyseisen sopimuksen mukaisesti,

— kolmansien maiden kansalaisia, jotka on vapautettu viisumivelvoitteesta ja joilla on oikeus oleskella jossakin jäsenvaltiossa alle kolmen kuukauden ajan.

▼M1

5 a artikla

Kun jäsenvaltiot käyttävät yhtenäistä kaavaa muissa kuin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa tarkoituksissa, on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sekoittumisen vaaraa 1 artiklassa tarkoitettuun oleskelulupaan ei ole ja että tarkoitus on selkeästi mainittu kortissa.

▼B

6 artikla

Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.

7 artikla

1. Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 1683/92 6 artiklan 2 kohdalla perustettu komitea.

2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.

3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

8 artikla

Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan tunnustaa valtioita ja alueita sekä näiden viranomaisten myöntämiä passeja ja henkilö- tai matkustusasiakirjoja.

9 artikla

Jäsenvaltioiden on otettava 1 artiklan mukainen oleskelulupa käyttöön viimeistään vuoden kuluttua siitä, kun 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut täydentävät turvaominaisuudet ja -vaatimukset on hyväksytty.

Mainitusta päivästä lähtien tämä asetus korvaa asianomaisissa jäsenvaltioissa yhteisen toiminnan 97/11/YOS.

▼M1

Kasvokuvan tallentaminen ensisijaisena biometrisenä tunnisteena on toteutettava viimeistään kahden vuoden kuluttua ja kahden sormenjälkikuvan tallentaminen viimeistään kolmen vuoden kuluttua 2 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa säädettyjen teknisten toimenpiteiden hyväksymisestä.

Tämän asetuksen soveltaminen ei kuitenkaan saa vaikuttaa jo myönnettyjen oleskelulupien voimassaoloon, ellei asianomainen jäsenvaltio toisin päätä.

Oleskelulupa voidaan myöntää tarran muodossa siirtymäkauden ajan eli kaksi vuotta sen jälkeen, kun tämän artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetut tekniset eritelmät kasvokuvasta on hyväksytty.

▼B

Yhtenäisen oleskelulupien kaavan käyttöönotto ei kuitenkaan vaikuta toiselle oleskeluluvan kaavalle aiemmin myönnettyyn pätevyyteen, ellei kyseinen jäsenvaltio toisin päätä.

10 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.









LIITE

a) Kuvaus

▼M1

Oleskelulupa, joka sisältää biometrisiä tunnisteita, valmistetaan erillisenä asiakirjana ID 1- tai ID 2 -formaatin mukaan. Se laaditaan Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) koneellisesti luettavia viisumeja koskevan asiakirjan 9303 osan 2 tai koneellisesti luettavia matkustusasiakirjoja (kortteja) koskevan asiakirjan 9303 osan 3 perusteella. Oleskelulupa voidaan myöntää tarran muodossa vain kahden vuoden ajan sen jälkeen, kun 9 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetut tekniset eritelmät on hyväksytty. Siinä on seuraavat maininnat:

▼B

1. Tähän kenttään merkitään asiakirjan nimi (Oleskelulupa) sen myöntäneen jäsenvaltion virallisella kielellä / virallisilla kielillä ( 11 ).

2. Tässä kohdassa on asiakirjan numero, jolla on erityiset turvaominaisuudet ►M1 ————— ◄ .

3.1 Nimi: sukunimi ja etunimi/etunimet mainitussa järjestyksessä (11) .

4.2 ”Viimeinen voimassaolopäivä”: tähän merkitään viimeinen voimassaolopäivä tai tarvittaessa rajoittamatonta voimassaoloa tarkoittava sana.

5.3 Myöntämispaikka ja voimassaolon alkamispäivä: tähän merkitään oleskeluluvan myöntämispaikka ja voimassaolon alkamispäivä (11) .

6.4 Oleskeluluvan luonne: tähän merkitään jäsenvaltion kolmannen maan kansalaiselle myöntämän oleskeluluvan täsmällinen luonne. ►M1 Sellaisen Euroopan unionin kansalaisen perheenjäsenen oleskelulupaan, joka ei ole käyttänyt oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, on merkittävä maininta ”perheenjäsen”. Jos kyse on henkilöistä, joihin sovelletaan Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY ( 12 ) 3 artiklan 2 kohtaa, jäsenvaltiot voivat lisätä maininnan ”henkilö, johon sovelletaan direktiivin 2004/38/EY 3 artiklan 2 kohtaa”. ◄

7.5-9. Huomautuksia: jäsenvaltiot voivat lisätä kansalliseen käyttöön tarkoitettuja tietoja ja huomautuksia, jotka ovat tarpeen kolmansien maiden kansalaisia koskevien kansallisten määräysten johdosta, mukaan luettuina maininnat työluvasta (12) .

8. Päivämäärä/Allekirjoitus/Viranomainen: luvan myöntänyt viranomainen voi tarvittaessa merkitä tähän allekirjoituksensa ja leimansa ja/tai pyytää asiakirjan haltijaa merkitsemään siihen allekirjoituksensa.

▼M1

8 a 1 kohdassa tarkoitettu asiakirjan nimi voidaan myös toistaa kortin alaosassa kahdella muulla kielellä. 2–8 kohdassa tarkoitetut maininnat olisi merkittävä oleskeluluvan myöntävän jäsenvaltion kielellä (kielillä). Luvan myöntävä jäsenvaltio voi lisätä maininnan muulla Euroopan unionin toimielinten virallisella kielellä, joko samalle riville tai allekkain, siten että kieliä on yhteensä enintään kaksi.

▼B

9. Jäsenvaltiot merkitsevät tähän oleskelulupien erottamiseksi toisistaan ja kansallisen alkuperän varmistamiseksi kansallisen tunnuksensa.

10. Koneellisesti luettava kenttä. Tämä kenttä on ICAO:n määräysten mukainen.

▼M1

11. Koneellisesti luettavan alueen taustapainatuksessa on painoteksti, joka osoittaa luvan myöntävän jäsenvaltion. Tämä teksti ei saa vaikuttaa koneellisesti luettavan kentän teknisiin ominaisuuksiin.

▼B

12. Tämä kenttä on varattu metalloidulle piilokuvalle, jossa on jäsenvaltion maatunnus, jos käytetään tarraa.

13. Tämä kenttä on varattu optisesti muuttuvalle tekijälle (OVD = Optically Variable Device), jonka tunnistus- ja turvallisuusominaisuudet vastaavat laadultaan vähintään nykyisessä yhtenäisessä viisumin kaavassa käytettyjä ominaisuuksia.

14. Jos oleskelulupa myönnetään erillisenä asiakirjana, tähän kenttään kiinnitetään passikuva, joka varmistetaan sisällyttämällä se kiinteästi kortin rakenteeseen tai käyttämällä turvakalvoa, joka on kuumasaumattua laminaattia ja joka sisältää aina optisesti muuttuvan tekijän. Jos oleskelulupa myönnetään tarrana, tähän kenttään tulee korkeiden turvallisuusvaatimusten mukaisesti valmistettu valokuva.

15. Jos oleskelulupa myönnetään erillisenä asiakirjana, sen kääntöpuolella ovat seuraavat lisätiedot: — syntymäaika ja -paikka (12) , — kansalaisuus (12) , — sukupuoli (12) , — huomautuksia (12) . Asiakirjaan voidaan merkitä myös oleskeluluvan haltijan osoite (12) .

▼M1

16. Tallennusvälineenä käytetään radiotaajuustunnistuksessa käytettävää sirua 4 a artiklan mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat tallentaa tietoja tähän siruun tai sisällyttää oleskelulupaan kansallista käyttöä varten duaalisirun (dual interface) tai erillisen kontaktisirun, joka on sijoitettava kortin kääntöpuolelle ISO-standardien mukaisesti ja joka ei saa aiheuttaa minkäänlaisia häiriöitä radiotaajuustunnistuksessa käytettävälle sirulle.

17. Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) symboli, joka koskee sellaisia koneellisesti luettavia matkustusasiakirjoja, joissa on kontaktiton mikrosiru (e-MRTD).

▼B

b) Väri, painatusmenetelmä

Jäsenvaltiot vahvistavat värin ja painatusmenetelmän tässä liitteessä kuvatun yhtenäisen kaavan ja tämän asetuksen 2 artiklan nojalla vahvistettavien teknisten eritelmien mukaisesti.

c) Materiaali

Henkilö- tai muita tietoja sisältävissä oleskeluluvissa käytettävän paperin on täytettävä seuraavat vähimmäisvaatimukset:

— ei optisia kirkasteita,

— kaksisävyiset vesileimat,

— turvareagensseja kemiallisten poistoyritysten estämiseksi,

— värillisiä kuituja (osittain näkyvissä, osittain UV-valossa fluoresoivia),

— UV-valossa fluoresoivia plansetteja.

Jos oleskelulupa on tarran muodossa, vesileimaa ei tarvita.

Jos oleskelulupaan henkilötietojen merkitsemistä varten lisättävä henkilötietokortti valmistetaan kokonaan muovista, siihen ei yleensä voida lisätä paperissa käytettäviä aitoustekijöitä. Puuttuvat materiaaliin tehtävät merkinnät on korvattava painamisessa käytettävillä toimenpiteillä, tai optisesti muuttuvien tekijöiden (OVD = optically variable device) käytöllä tai muulla painatustekniikalla, jonka avulla tuotettavat turvaominaisuudet ylittävät jäljempänä kuvatut vähimmäisvaatimukset. Materiaalin keskeisten turvaominaisuuksien on oltava ulkoasultaan yhtenäisiä.

d) Painatustekniikka

Painatuksessa voidaan käyttää seuraavia tekniikoita:

— Taustapainatus: — kaksivärinen giljoshipainatus, irispainatus fluoresoivalla värillä, UV-valossa fluoresoiva päällepainatus, jäljittelyn ja väärentämisen tehokkaasti estävät kuviot, reagenssivärien käyttö paperikorteissa ja tarroissa.

Asemoinnin on oltava erilainen korttien etu- ja kääntöpuolella.

— Kaavan teksti: — tekstiin sisällytetty mikrokirjoitus (jollei sitä ole jo taustapainatuksessa).

— Numerointi: — Tehdään joko painamalla (mahdollisuuksien mukaan erityisellä numero- tai kirjasintyypillä ja UV-valossa fluoresoiva värillä) tai kortteihin samalla menetelmällä, jota käytetään henkilötietojen merkitsemiseen. Tarrassa on käytettävä fluoresoivalla värillä ja erityisellä kirjasintyypillä tehtävää numerointia.

Jos käytetään tarraa, on lisättävä myös kaiverrussyväpainatus heijastuskuviona, mikrokirjoitus ja optisesti muuttuva väriaine. Myös kokonaan muovista valmistettaviin henkilötietokortteihin olisi lisättävä optisesti muuttuvia turvatekijöitä ainakin käyttämällä painoväriä, jossa on optisesti muuttuvia ominaisuuksia, tai vastaavaa menetelmää. Turvapainomenetelmien keskeisten turvaominaisuuksien on oltava yhtenäisen mallin mukaiset.

e) Valokopioinnilla jäljentämisen estäminen

Oleskelulupatarrassa tai oleskelulupakortin etupuolella on käytettävä optisesti muuttuvaa tekijää (OVD), jonka tunnistusominaisuudet ja turvallisuustaso vastaavat vähintään nykyisessä yhtenäisessä viisumin kaavassa käytettyjä. Tämä OVD on joko sisällytettävä itse kortin rakenteeseen, kuumasaumattuun laminaattiin tai OVD-päällykseen tai lisättävä tarroihin metallisoidun optisesti muuttuvan tekijän muodossa (jonka päälle on painettu kaiverrussyväpainatuskuvio).

f) Painatustekniikka

Jotta oleskeluluvan sisältämät tiedot voidaan suojata tehokkaasti jäljittelyn ja väärentämisen yrityksiltä, on henkilötiedot (valokuva mukaan luettuna), haltijan allekirjoitus ja muut tärkeät tiedot tulevaisuudessa sisällytettävä itse asiakirjan valmistusmateriaaliin. Valokuvaa ei saa kiinnittää perinteisin menetelmin.

Painatuksessa voidaan käyttää seuraavia tekniikoita:

— lasertulostus,

— lämpösiirtomenetelmä,

— mustesuihkutulostus,

— valokuvaaminen,

— laserkaiverrus.

Jotta henkilötiedot voidaan suojata asianmukaisesti muuttamisyrityksiltä, on lasertulostusta, lämpösiirtomenetelmää ja valokuvausta merkitsemismenetelmänä käytettäessä ehdottomasti käytettävä myös kuumasaumattua laminointia ja OVD-turvakalvoa. Tätä turvakalvoa olisi käytettävä myös mustesuihkutulostetun kortin muodossa olevissa oleskeluluvissa. Koska tarrana annettavaa oleskelulupaa kiinnitettäessä ei ole mahdollista käyttää matkustusasiakirjaan kuumalaminointia useampaan kertaan, tulee painatustekniikkana tarran osalta kyseeseen vain mustesuihkutulostus. Laserkaiverrusta käytetään muovikorteissa (jotka on tehty kokonaan tai osittain muovista).

g) Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön c, d ja e alakohdan vaatimuksia koskevia ylimääräisiä turvaominaisuuksia, kunhan ne ovat jo tehtyjen päätösten mukaisia. Teknisten vaatimusten ja turvaominaisuuksien on oltava yhtenäisestä viisumin kaavasta annetussa asetuksessa N:o 1683/95 esitettyjen vaatimusten ja eritelmien mukaisia.

▼M1

h) Jäsenvaltiot voivat lisätä myös muita kansallisia turvaominaisuuksia edellyttäen, että ne sisältyvät tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaiseen luetteloon ja että ne ovat seuraavien yhdenmukaistettujen mallien mukaisia ja että yhtenäisten turvaominaisuuksien toimivuus ei kärsi.

▼B

▼M1