2003R0091 — FI — 13.12.2016 — 004.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 91/2003, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, rautatieliikenteen tilastoista (EUVL L 014 21.1.2003, s. 1)

Muutettu:









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 91/2003,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2002,

rautatieliikenteen tilastoista







1 artikla

Tavoite

Tämän asetuksen tavoitteena on vahvistaa yhteiset säännöt yhteisön rautatieliikenteen tilastojen laatimista varten.

2 artikla

Soveltamisala

Tämän asetuksen piiriin kuuluvat kaikki yhteisön rautatiet. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava tilastotiedot, jotka koskevat rautatieliikennettä sen kansallisella alueella. Jos rautatieyritys toimii useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, asianomaiset kansalliset viranomaiset pyytävät yritykseltä toimintamaittain eriteltyjä tietoja, jotta kansalliset tilastotiedot voidaan kerätä.

Jäsenvaltiot voivat jättää tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle:

a) rautatieyritykset, jotka toimivat ainoastaan tai pääosin teollisuuslaitoksissa tai vastaavissa laitoksissa, myös satamissa;

b) rautatieyritykset, jotka pääosin tarjoavat paikallisia matkailupalveluita, kuten toiminnassa säilytetyt historialliset museoradat / höyryjunaliikenteen radat.

3 artikla

Määritelmät

▼M1

1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

1) ’ilmoittavalla maalla’ jäsenvaltiota, joka toimittaa tietoja Eurostatille;

2) ’kansallisilla viranomaisilla’ kansallisia tilastolaitoksia ja muita elimiä, jotka kussakin jäsenvaltiossa vastaavat yhteisön tilastojen tuottamisesta;

3) ’rautatiellä’ raiteista koostuvaa liikenneväylää, joka on yksinomaan raideliikennevälineiden käytössä;

4) ’raideliikennevälineellä’ yksinomaan raiteilla kulkevaa liikkuvaa kalustoa, joka kulkee joko omalla konevoimalla (vetovoimakalusto) tai toisen välineen hinaamana (henkilövaunut, liitevaunut, katetut tavaravaunut ja avonaiset tavaravaunut);

5) ’rautatieyrityksellä’ kaikkia julkisia tai yksityisiä yrityksiä, jotka tarjoavat tavaroiden ja/tai matkustajien rautatieliikennepalveluja. Näihin eivät kuulu yritykset, joiden liiketoimintaan kuuluu ainoastaan metro-, raitiovaunu- ja kevytraideliikennepalvelujen tarjoaminen matkustajille;

6) ’tavaroiden rautatiekuljetuksella’ tavaroiden siirtämistä raideliikennevälineillä kuormauspaikasta purkamispaikkaan;

7) ’rautateiden matkustajaliikenteellä’ matkustajien kuljettamista raideliikennevälineillä lähtöpaikasta määräpaikkaan. Tähän ei kuulu matkustajien kuljettaminen metrolla, raitiovaunulla ja/tai kevytraiteella;

8) ’metrolla’ (myös ’maanalainen’) matkustajien kuljettamiseen tarkoitettua sähköistä rautatietä, jolla on suuri kuljetuskapasiteetti ja jolle on tyypillistä yksinomainen käyttöoikeus, monivaunuiset junat, suuri nopeus ja nopea kiihtyvyys, kehittynyt merkinanto sekä tasoristeysten puuttuminen, jotta tiheä liikennöinti ja korkeat laituritasot olisivat mahdollisia. Metroille ovat tyypillisiä myös lyhyet etäisyydet asemien välillä, yleensä 700—1 200 metrin etäisyys. ’Suurella nopeudella’ viitataan nopeuteen raitiovaunuihin ja kevytraiteeseen verrattuna, ja se tarkoittaa tässä noin 30—40 km/h lyhyillä etäisyyksillä ja 40—70 km/h pitkillä etäisyyksillä;

9) ’raitiovaunulla’ tieliikenteen matkustaja-ajoneuvoa, jossa on tilaa enemmän kuin yhdeksälle henkilölle (kuljettaja mukaan luettuna), joka on liitetty johtimiin tai on dieselmoottorikäyttöinen ja joka kulkee raiteilla;

10) ’kevytraiteella’ matkustajien kuljettamiseen tarkoitettua rautatietä, jolla käytetään usein sähkövoimalla toimivia raiteilla kulkevia vaunuja, jotka liikennöivät yksittäin tai lyhyinä yhdistelminä kiinteillä kaksiraiteisilla radoilla. Asemien/pysäkkien välinen etäisyys on yleensä vähemmän kuin 1 200 metriä. Metroihin verrattuna kevytraide on kevyempirakenteinen, tarkoitettu pienemmille liikennemäärille ja kulkee tavallisesti pienemmillä nopeuksilla. Joskus on vaikea erottaa tarkasti toisistaan kevytraidetta ja raitiovaunua; raitiovaunut eivät yleensä ole erillään tieliikenteestä, kun taas kevytraide voi olla muista järjestelmistä erillään;

11) ’kansallisella’ rautatiekuljetusta kahden ilmoittavassa maassa sijaitsevan paikan välillä (kuormauspaikka/lähtöpaikka ja purkamispaikka/määräpaikka). Siihen voi sisältyä kauttakuljetus toisen maan läpi;

12) ’kansainvälisellä kuljetuksella’ rautatiekuljetusta ilmoittavassa maassa sijaitsevan paikan (kuormauspaikka/lähtöpaikka tai purkamispaikka/määräpaikka) ja toisessa maassa sijaitsevan paikan (kuormauspaikka/lähtöpaikka tai purkamispaikka/määräpaikka) välillä;

13) ’kauttakuljetuksella’ rautatiekuljetusta ilmoittavan maan kautta kahden paikan (kuormauspaikka/lähtöpaikka ja purkamispaikka/määräpaikka) välillä, jotka eivät ole ilmoittavassa maassa. Kuljetuksiin, joihin sisältyy tavaroiden/matkustajien kuormaus/siirtyminen tai purkaminen/poistuminen ilmoittavan maan rajalla toisesta kuljetusmuodosta / toiseen kuljetusmuotoon, ei pidetä kauttakuljetuksena;

14) ’rautatiematkustajalla’ junan miehistöä lukuun ottamatta kaikkia henkilöitä, jotka matkustavat raideliikennevälineellä. Onnettomuustilastoissa mukaan luetaan matkustajat, jotka yrittävät nousta liikkuvaan junaan / poistua liikkuvasta junasta;

15) ’matkustajamäärällä’ rautatiematkustajien tekemien matkojen lukumäärää; tällöin jokainen matka määritellään siirtymiseksi lähtöpaikasta määräpaikkaan joko sisältäen vaihdon tai ilman vaihtoa toisesta raideliikennevälineestä toiseen. Jos matkustajat käyttävät useamman kuin yhden rautatieyrityksen palveluja, heidät lasketaan mahdollisuuksien mukaan vain yhteen kertaan;

16) ’matkustajakilometrillä’ mittayksikköä, joka vastaa yhden rautatieliikenteen matkustajan kulkemaa yhden kilometrin matkaa. Huomioon otetaan ainoastaan ilmoittavan maan kansallisella alueella kuljettu matka;

17) ’painolla’ tavaroiden määrää tonneina (1 000 kilogrammaa). Tarkasteltavaan painoon sisältyy kuljetettavien tavaroiden painon lisäksi pakkauksien paino sekä yhdistetyissä kuljetuksissa rautateitse kuljetettujen konttien, vaihtokorien, kuormalavojen sekä tieliikenteen ajoneuvojen taarapaino. Jos tavarat kuljetetaan käyttäen useamman kuin yhden rautatieyrityksen palveluja, tavaroiden paino lasketaan mahdollisuuksien mukaan vain yhteen kertaan;

18) ’tonnikilometrillä’ tavarakuljetuksen mittayksikköä, joka vastaa yhden tavaratonnin (1 000 kilogrammaa) kuljetusta rautateitse kilometrin matkan. Huomioon otetaan ainoastaan ilmoittavan maan kansallisella alueella kuljettu matka;

19) ’junalla’ tietyllä numerolla tai erityisellä nimellä määrätyltä lähtöasemalta määrätylle pääteasemalle liikennöivää yhden tai useamman veturin tai kiskobussin hinaamaa yhtä tai useampaa raideliikennevälinettä tai yhtä yksin kulkevaa kiskobussia. Tyhjää veturia, ts. yksin kulkevaa veturia, ei pidetä junana;

20) ’junakilometrillä’ mittayksikköä, joka vastaa junan kulkemista kilometrin matkan. Käytettävä etäisyys on tosiasiallisesti liikennöity matka, jos se on saatavissa, muussa tapauksessa käytetään rataverkon lähtö- ja saapumispaikan välistä vakioetäisyyttä. Huomioon otetaan ainoastaan ilmoittavan maan kansallisella alueella kuljettu matka;

21) ’täydellä junakuormalla’ lähetystä, joka koostuu yhdestä tai useammasta vaunukuormasta, jotka sama lähettäjä antaa kuljetettavaksi samaan aikaan samalla asemalla ja jotka toimitetaan junan kokoonpanoa muuttamatta samalle vastaanottajalle samalle määräasemalle;

22) ’täydellä vaunukuormalla’ tavaralähetystä, joka edellyttää vaunun yksinomaista käyttöä riippumatta siitä, käytetäänkö koko kuormauskapasiteetti;

23) ’TEU:lla (Twenty-foot Equivalent Unit)’ 20 jalkaa (6,10 m) pitkään ISO-konttiin perustuvaa standardiyksikköä, jota käytetään liikennevirtojen tai kapasiteetin tilastollisessa mittauksessa. Yksi ISO-standardien 1 sarjan mukainen 40 jalan kontti vastaa 2 TEU:ta. Alle 20 jalan pituiset vaihtokorit vastaavat 0,75 TEU:ta, 20—40 jalan pituiset 1,5 TEU:ta ja yli 40 jalan pituiset 2,25 TEU:ta.

▼M4 —————

▼M4

2. Siirretään komissiolle valta antaa 10 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän artiklan muuttamista 1 kohdan 8–10 sekä 21–23 alakohdissa vahvistettujen teknisten määritelmien mukauttamiseksi sekä uusista teknisistä määritelmistä säätämiseksi silloin, kun se on tarpeen sellaisen uuden kehityksen huomioon ottamiseksi, joka edellyttää tietyn teknisten yksityiskohtien tason määrittämistä tilastojen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi.

Käyttäessään tätä valtaansa komissio varmistaa, ettei delegoiduista säädöksistä aiheudu huomattavaa lisärasitetta jäsenvaltioille tai vastaajille. Lisäksi komissio perustelee asianmukaisesti tilastolliset toimet, joista näissä delegoiduissa säädöksissä säädetään, hyödyntäen tarvittaessa kustannustehokkuusanalyysia, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 ( 1 ) 14 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu arviointi vastaajille aiheutuvasta rasitteesta ja tuottamisen kustannuksista.

▼B

4 artikla

Tietojen keruu

1. Kerättävät tilastot on mainittu tämän asetuksen liitteissä. Ne kattavat seuraavantyyppiset tiedot:

a) tavaraliikenteen vuosittaiset tilastot — yksityiskohtainen ilmoitus (liite A);

▼M4 —————

▼B

c) henkilöliikenteen vuosittaiset tilastot — yksityiskohtainen ilmoitus (liite C);

▼M4 —————

▼B

e) tavaraliikenteen ja henkilöliikenteen neljännesvuosittaiset tilastot (liite E);

f) tavaraliikenteen ja henkilöliikenteen alueelliset tilastot (liite F);

g) tilastot rautatieverkon liikennevirroista (liite G).

▼M4 —————

▼M4

2. Jäsenvaltioiden on liitteiden A ja C mukaisesti ilmoitettava tiedot yrityksistä, joiden

a) tavaraliikenteen kokonaismäärä on vähintään 200 000 000 tonnikilometriä tai vähintään 500 000 tonnia;

b) henkilöliikenteen kokonaismäärä on vähintään 100 000 000 henkilökilometriä.

Liitteiden A ja C mukainen ilmoittaminen on valinnaista sellaisten yritysten osalta, jotka jäävät a ja b alakohdassa tarkoitettujen kynnysarvojen alapuolelle.

3. Jäsenvaltioiden on liitteen L mukaisesti toimitettava yhteen lasketut tiedot 2 kohdassa tarkoitettujen kynnysarvojen alapuolelle jäävistä yrityksistä, jos kyseisiä tietoja ei ole ilmoitettu liitteiden A ja C mukaisesti, kuten liitteessä L täsmennetään.

▼B

4. Tätä asetusta varten tavarat eritellään liitteen J mukaisesti. Vaaralliset aineet eritellään lisäksi liitteen K mukaisesti.

▼M3

5. Komissio voi muuttaa liitteiden sisältöä. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, hyväksytään 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

▼B

5 artikla

Tietolähteet

1. Jäsenvaltioiden on nimettävä julkinen tai yksityinen organisaatio osallistumaan tämän asetuksen mukaisesti vaadittavien tietojen keruuseen.

2. Tarvittavat tiedot voidaan hankkia käyttäen yhtä tai useampaa seuraavista lähteistä:

a) pakolliset tutkimukset;

▼M4

b) hallinnolliset tiedot, myös sääntelystä vastaavien viranomaisten keräämät tiedot, erityisesti rautateiden tavaraliikenteen rahtikirja, jos saatavilla;

▼B

c) tilastolliset arviointimenetelmät;

d) rautatiealan toimialajärjestöjen toimittamat tiedot;

e) erityistutkimukset.

3. Kansallisten viranomaisten on toteutettava toimenpiteitä käytettyjen tietolähteiden koordinoimiseksi ja Eurostatille toimitettavien tilastojen laadun varmistamiseksi.

6 artikla

Tilastojen toimittaminen Eurostatille

1. Jäsenvaltioiden on toimitettava Eurostatille 4 artiklassa tarkoitetut tilastot.

2. Edellä 4 artiklassa tarkoitettujen tilastojen toimittamiseen liittyvät järjestelyt vahvistetaan 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

▼M4

7 artikla

Levittäminen

Komissio (Eurostat) levittää liitteissä A, C, E, F, G ja L määritettyihin tietoihin perustuvat tilastot.

Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan tulosten levittämistä koskevat järjestelyt. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

▼B

8 artikla

Tilastojen laatu

1. Jäsenvaltioiden auttamiseksi ylläpitämään rautatieliikenteen tilastojen laatua Eurostat laatii ja julkaisee menetelmäsuosituksia. Suosituksissa otetaan huomioon kansallisten viranomaisten, rautatieyritysten ja rautatiealan toimialajärjestöjen parhaat toimintatavat.

▼M4

1 a. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet toimitettujen tietojen laadun varmistamiseksi.

▼B

2. Eurostat arvioi tilastotietojen laadun. Arviointia varten jäsenvaltioiden on toimitettava Eurostatin pyynnöstä tiedot tilastojen laadinnassa käytetyistä menetelmistä.

▼M4

3. Toimitettaviin tietoihin sovelletaan tätä asetusta sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja laatukriteerejä.

4. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa täsmennetään vakiomuotoisten laatuselvitysten yksityiskohtaiset järjestelyt, rakenne, jaksotus ja vertailukelpoisuutta koskevat seikat. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

▼M4

9 artikla

Täytäntöönpanokertomukset

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa kuultuaan kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja tulevasta kehityksestä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 ja sen jälkeen joka neljäs vuosi.

Komissio ottaa kertomuksessa huomioon jäsenvaltioiden toimittamat asiaankuuluvat tiedot toimitettujen tietojen laadusta, käytetyistä tiedonkeruumenetelmistä, mahdollisista parannuksista ja käyttäjien tarpeista.

Kertomuksessa on erityisesti:

a) arvioitava tuotettujen tilastojen unionille, jäsenvaltioille sekä tilastotietojen toimittajille ja käyttäjille tuottamia hyötyjä suhteessa niiden kustannuksiin;

b) arvioitava toimitettujen tietojen laatua, käytettyjä tiedonkeruumenetelmiä ja tuotettujen tilastojen laatua.

10 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2. Siirretään komissiolle 13 päivästä joulukuuta 2016 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa ( 2 ) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6. Edellä olevan 3 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

11 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 223/2009 perustettu Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea. Tämä komitea on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 ( 3 ) tarkoitettu komitea.

2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

▼M4 —————

▼B

13 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE A







TAVARALIIKENTEEN VUOSITTAISET TILASTOT — YKSITYISKOHTAINEN ILMOITUS Muuttujaluettelo ja mittayksiköt Kuljetetut tavarat: — tonneina — tonnikilometreinä Tavarajunaliikenne: — junakilometreinä Kuljetettujen intermodaalisten kuljetusyksiköiden määrä: — lukumääränä — TEU (twenty-foot-equivalent-unit)-yksikköinä (konttien ja vaihtokorien osalta) Viitejakso Vuosi Toistuvuus Vuosittain Taulukkoluettelo ja kunkin taulukon jaottelu Taulukko A1: kuljetetut tavarat kuljetustyypeittäin Taulukko A2: kuljetetut tavarat tavaratyypeittäin (liite J) Taulukko A3: kuljetetut tavarat kuormaus- ja purkamismaittain (kansainvälisten kuljetusten ja kauttakuljetusten osalta) Taulukko A4: kuljetetut tavarat vaarallisten aineiden luokittain (liite K) Taulukko A5: kuljetut tavarat lähetystyypeittäin (valinnainen) Taulukko A6: intermodaalisissa kuljetusyksiköissä kuljetetut tavarat kuljetustyypeittäin ja kuljetusyksikkötyypeittäin Taulukko A7: lastattuina kuljetettujen intermodaalisten kuljetusyksiköiden määrä kuljetustyypeittäin ja kuljetusyksikkötyypeittäin Taulukko A8: tyhjinä kuljetettujen intermodaalisten kuljetusyksiköiden määrä kuljetustyypeittäin ja kuljetusyksikkötyypeittäin Taulukko A9: tavarajunaliikenne Tietojen toimittamisen määräaika 5 kuukautta viitejakson päättymisestä Ensimmäinen viitejakso taulukoille A1, A2 ja A3 2003 Ensimmäinen viitejakso taulukoille A4, A5, A6, A7, A8 ja A9 2004 Huomautukset 1. Kuljetustyyppi jaotellaan seuraavasti: — kansallinen — kansainvälinen — saapuva — kansainvälinen — lähtevä — kauttakuljetus 2. Lähetystyyppi voidaan jaotella seuraavasti: — täydet junalastit — täydet vaunulastit — muu 3. Kuljetusyksikön tyyppi jaotellaan seuraavasti: — kontit ja vaihtokorit — puoliperävaunut (saattamattomat) — maantieajoneuvot (saatetut) 4. Taulukon A3 osalta Eurostat ja jäsenvaltiot voivat toteuttaa järjestelyjä, joilla helpotetaan muista jäsenvaltioista lähtöisin olevien tietojen konsolidointia kyseisten tietojen johdonmukaisuuden takaamiseksi. 5. Taulukon A4 osalta jäsenvaltioiden on ilmoitettava, mitkä liikenneluokat eivät mahdollisesti kuulu tietojen piiriin. 6. Jos taulukoiden A2—A8 osalta ei ole saatavilla täydellisiä tietoja kauttakulkuliikenteestä, jäsenvaltioiden on toimitettava kaikki saatavilla olevat tiedot.

▼M4 —————

▼M4









LIITE C







HENKILÖLIIKENTEEN VUOSITTAISET TILASTOT – YKSITYISKOHTAINEN ILMOITUS Muuttujaluettelo ja mittayksiköt Kuljetetut matkustajat: — matkustajamääränä — henkilökilometreinä Matkustajajunaliikenne: — junakilometreinä Viitejakso Yksi vuosi Toistuvuus Vuosittain Taulukkoluettelo ja kunkin taulukon jaottelu Taulukko C3: kuljetetut matkustajat liikennelajeittain Taulukko C4: kuljetetut kansainväliset matkustajat lähtö- ja tulomaittain Taulukko C5: matkustajajunaliikenne Tietojen toimittamisen määräaika Kahdeksan kuukautta viitejakson päättymisestä Ensimmäinen viitejakso 2016 Huomautukset 1. Liikennelaji jaotellaan seuraavasti: — kansallinen — kansainvälinen 2. Taulukoiden C3 ja C4 osalta jäsenvaltioiden on ilmoitettava tiedot, joihin sisältyvät ilmoittavan maan ulkopuolisen lipunmyynnin tiedot. Nämä tiedot voidaan saada joko suoraan muiden maiden viranomaisilta tai lippuja koskevien kansainvälisten korvausjärjestelyjen kautta

▼M4 —————

▼B









LIITE E







TAVARALIIKENTEEN JA HENKILÖLIIKENTEEN NELJÄNNESVUOSITTAISET TILASTOT Muuttujaluettelo ja mittayksiköt Kuljetetut tavarat: — tonneina — tonnikilometreinä Kuljetetut matkustajat: — matkustajamääränä — henkilökilometreinä Viitejakso Neljännesvuosi Toistuvuus Neljännesvuosittain Taulukkoluettelo ja kunkin taulukon jaottelu Taulukko E1: kuljetetut tavarat Taulukko E2: kuljetetut matkustajat Tietojen toimittamisen määräaika 3 kuukautta viitejakson päättymisestä Ensimmäinen viitejakso Vuoden 2004 ensimmäinen neljännes Huomautukset 1. Taulukot E1 ja E2 voivat perustua alustaviin tietoihin, myös arvioihin. Taulukon E2 osalta jäsenvaltiot voivat ilmoittaa ilmoittavan maan lipunmyyntiin tai muuhun käytettävissä olevaan lähteeseen perustuvat tiedot. 2. Nämä tilastotiedot toimitetaan liitteiden A ja C piiriin kuuluvista yrityksistä.









LIITE F







TAVARALIIKENTEEN JA HENKILÖLIIKENTEEN ALUEELLISET TILASTOT Muuttujaluettelo ja mittayksiköt Kuljetetut tavarat: — tonneina Kuljetetut matkustajat: — matkustajamääränä Viitejakso Vuosi Toistuvuus Joka viides vuosi Taulukkoluettelo ja kunkin taulukon jaottelu Taulukko F1: kansallinen tavaraliikenne kuormaus- ja purkamisalueittain (NUTS 2) Taulukko F2: kansainvälinen tavaraliikenne kuormaus- ja purkamisalueittain (NUTS 2) Taulukko F3: kansallinen henkilöliikenne lähtö- ja määräalueittain (NUTS 2) Taulukko F4: kansainvälinen henkilöliikenne lähtö- ja määräalueittain (NUTS 2) Tietojen toimittamisen määräaika 12 kuukautta viitejakson päättymisestä Ensimmäinen viitejakso 2005 Huomautukset 1. Jos kuormaus- tai purkamispaikka (taulukot F1 ja F2) taikka lähtö- tai määräpaikka (taulukot F3 ja F4) on Euroopan talousalueen ulkopuolella, jäsenvaltiot ilmoittavat ainoastaan maan. 2. Jäsenvaltioiden avustamiseksi näiden taulukoiden laadinnassa Eurostat toimittaa jäsenvaltioille luettelon UIC:n asemakoodeista ja niitä vastaavista NUTS-koodeista. 3. Taulukoissa F3 ja F4 jäsenvaltiot voivat ilmoittaa lipunmyyntiin tai muuhun käytettävissä olevaan lähteeseen perustuvat tiedot. 4. Nämä tilastotiedot toimitetaan liitteiden A ja C piiriin kuuluvista yrityksistä.









LIITE G







TILASTOT RAUTATIEVERKON LIIKENNEVIRROISTA Muuttujaluettelo ja mittayksiköt Tavaraliikenne: — junien määrä Henkilöliikenne: — junien määrä Muu liikenne (huoltoliikenne jne.) (valinnainen): — junien määrä Viitejakso Vuosi Toistuvuus Joka viides vuosi Taulukkoluettelo ja kunkin taulukon jaottelu Taulukko G1: tavaraliikenne rataosittain Taulukko G2: henkilöliikenne rataosittain Taulukko G3: muu liikenne (huoltoliikenne jne.) rataosittain (valinnainen) Tietojen toimittamisen määräaika 18 kuukautta viitejakson päättymisestä Ensimmäinen viitejakso 2005 Huomautukset 1. Jäsenvaltioiden on määritettävä joukko rataverkon osia siten, että niihin sisältyy vähintäänkin niiden kansallisella alueella sijaitseva TEN-verkon rautatieosuus. Niiden on ilmoitettava Eurostatille: — maantieteelliset sijaintitiedot ja muut tiedot, joita tarvitaan rataverkon kunkin osan tunnistamiseen ja sijoittamiseen, sekä tiedot osien välisistä yhteyksistä, — tiedot kutakin rataverkon osaa käyttävien junien ominaisuuksista (myös kapasiteetista). 2. Euroopan laajuiseen rautatieverkkoon (TEN-verkkoon) kuuluviin rataosiin on tiedoissa liitettävä lisätunnus, jotta TEN-rautatieliikennettä voidaan mitata.

▼M4 —————

▼M2









LIITE J

NST 2007







Pääryhmä Kuvaus 01 Maatalous-, riistatalous- ja metsätaloustuotteet; kala ja muut kalastustuotteet 02 Kivihiili ja ruskohiili; raakaöljy ja luonnonkaasu 03 Metallimalmit ja muut kaivostoiminnasta ja louhinnasta saadut tuotteet; turve; uraani ja torium 04 Elintarvikkeet, juomat ja tupakka 05 Tekstiilit ja tekstiilituotteet; nahka ja nahkatuotteet 06 Puutavara, puu- ja korkkituotteet (ei kuitenkaan huonekalut); olki- ja punontatuotteet; massa, paperi ja paperituotteet; painotuotteet ja tallenteet 07 Koksi ja öljytuotteet 08 Kemikaalit, kemialliset tuotteet ja tekokuidut; kumi- ja muovituotteet; ydinpolttoaine 09 Muut ei-metalliset mineraalituotteet 10 Perusmetallit; metallituotteet, ei kuitenkaan koneet ja laitteet 11 Koneet ja laitteet, muualla luokittelemattomat; toimisto- ja tietokoneet; sähkökoneet ja -laitteet, muualla luokittelemattomat; radio-, televisio- ja tietoliikennevälineet ja -laitteet; lääkintäkojeet, hienomekaaniset kojeet ja optiset instrumentit; kellot 12 Kulkuneuvot 13 Huonekalut; muut tehdasvalmisteet, muualla luokittelemattomat 14 Kierrätysraaka-aineet; yhdyskuntajätteet ja muut jätteet 15 Posti- ja kuriiritoiminta 16 Tavarakuljetuksissa käytettävät välineet ja laitteet 17 Koti- ja toimistomuuttojen yhteydessä siirrettävät tavarat; erillään matkustajista kuljetettavat matkatavarat; korjattavaksi siirrettävät moottoriajoneuvot; muut ei-kaupalliset tavarat, muualla luokittelemattomat 18 Yhdistetyt tavarat: eri tavararyhmien sekoitus, joka kuljetetaan yhteisesti 19 Määrittelemättömät tavarat: tavarat, joita ei jostain syystä voida määritellä eikä sen vuoksi luokitella ryhmiin 01–16 20 Muut tavarat, muualla luokittelemattomat

▼B









LIITE K

VAARALLISTEN AINEIDEN LUOKITUS

1. Räjähteet

2. Puristetut, nesteytetyt ja paineenalaisena liuotetut kaasut

3. Palavat nesteet

4.1. Helposti syttyvät kiinteät aineet

4.2. Helposti itsestään syttyvät aineet

4.3. Aineet, jotka veden kanssa kosketuksiin joutuessaan kehittävät palavia kaasuja

5.1. Sytyttävästi vaikuttavat (hapettavat) aineet

5.2. Orgaaniset peroksidit

6.1. Myrkylliset aineet

6.2. Tartuntavaaralliset aineet

7. Radioaktiiviset aineet

8. Syövyttävät aineet

9. Muut vaaralliset aineet ja esineet

Huom.

Nämä luokat on määritelty vaarallisten aineiden kansainvälistä rautatiekuljetusta koskevissa määrityksissä, jotka tunnetaan yleisesti nimellä RID. Ne on hyväksytty vaarallisten aineiden rautatiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla neuvoston direktiivillä 96/49/EY ( 4 ) ja siihen myöhemmin tehdyillä muutoksilla.

▼M4









LIITE L







Taulukko L.1 LIIKENTEEN MÄÄRÄ TAVARALIIKENTEESSÄ Muuttujaluettelo ja mittayksiköt Kuljetetut tavarat: — tonneina yhteensä — tonnikilometreinä yhteensä Tavarajunaliikenne: — junakilometreinä yhteensä Viitejakso Yksi vuosi Toistuvuus Vuosittain Tietojen toimittamisen määräaika Viisi kuukautta viitejakson päättymisestä Ensimmäinen viitejakso 2017 Huomautukset Ainoastaan yritykset, joiden tavaraliikenteen kokonaismäärä on vähemmän kuin 200 miljoonaa tonnikilometriä ja vähemmän kuin 500 000 tonnia ja jotka eivät tee liitteen A mukaista ilmoitusta (yksityiskohtainen ilmoitus)







Taulukko L.2 LIIKENTEEN MÄÄRÄ HENKILÖLIIKENTEESSÄ Muuttujaluettelo ja mittayksiköt Kuljetetut matkustajat: — matkustajamääränä yhteensä — matkustajakilometreinä yhteensä Matkustajajunaliikenne: — junakilometreinä yhteensä Viitejakso Yksi vuosi Toistuvuus Vuosittain Tietojen toimittamisen määräaika Kahdeksan kuukautta viitejakson päättymisestä Ensimmäinen viitejakso 2017 Huomautukset Ainoastaan yritykset, joiden henkilöliikenteen määrä yhteensä on vähemmän kuin 100 miljoonaa matkustajakilometriä ja jotka eivät tee liitteen C mukaista ilmoitusta (yksityiskohtainen ilmoitus)