1992R0443 — FI — 05.06.2003 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 443/92,
annettu 25 päivänä helmikuuta 1992,
rahoitusavusta ja teknisestä avusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille sekä taloudelli-
sesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa
(EYVL L 52, 27.2.1992, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston asetus (EY) N:o 807/2003, annettu 14 päivänä huhtikuuta
2003L 122 36 16.5.2003
Huom. Tämä konsolidoitu versio viittaa Euroopan laskentayksikköön ja/tai ecuun. Nämä viittaukset tulee ymmärtää 1 päivästä
tammikuuta 1999 lähtien viittauksena euroon — neuvoston asetus (ETY) N:o 3308/80 (EYVL L 345, 20.12.1980, s. 1)ja neuvoston asetus (EY) N:o 1103/97 (EYVL L 162, 19.6.1997, s. 1).
▼B
NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 443/92,
annettu 25 päivänä helmikuuta 1992,
rahoitusavusta ja teknisestä avusta Aasian ja Latinalaisen
Amerikan kehitysmaille sekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden
maiden kanssa
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen jaerityisesti sen 235 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotukset (
1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
sekä katsoo, että
suhteissaan Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaihin (ALA-kehi-
tysmaat) yhteisö on vuodesta 1976 alkaen harjoittanut rahoitusta
koskevaa ja teknistä yhteistyötä, johon myöhemmin on liittynyt myöstaloudellinen yhteistyö; nämä yhteistyön muodot ovat osa kaikkia kehi-tysmaita koskevaa kokonaispolitiikkaa, jolla pyritään myös niidenkaupan kasvuun sisällyttämällä kyseiset maat monenväliseen kaup-
pajärjestelmään, toteuttamalla aiheellisia toimenpiteitä toimivaltaisissa
kansainvälisissä järjestöissä sekä toteuttamalla erityistoimenpiteitä,kuten yhteisön kehitysmaiden tullietuusjärjestelmä,
käynnissä oleva Euroopan rakentaminen sekä yhteisön kasvava
läsnäolo kaikkialla kehitysmaissa tekevät perustelluksi, ottaen
huomioon yhteisön toimien täydentävyyden, keskinäisen edunmukaisen taloudellisen yhteistyön ja yhteisön Aasian ja LatinalaisenAmerikan kehitysmaille suuntaaman kehitysavun jatkamisen,yhteistyön laajentamisen muihin maihin tai muille aloille kyseisellä
kahdella alueella, käytettävien varojen lisäämisen sekä pyrkimisen
toiminnan suurempaan mukauttamiseen kunkin alueen kansallisiin japaikallisiin tarpeisiin,
Euroopan neuvosto on useaan kertaan vahvistanut yhteisön poliittisen
tahdon lujittaa yhteistyötä niiden alueiden kanssa, joilla kehityksentaso on pysynyt liian alhaisena, yhteisön ja sen jäsenvaltioiden lisäänty-neiden, yhteensovitettujen ja monimuotoisten pyrkimysten avulla,
Luxemburgissa 28 ja 29 päivänä kesäkuuta 1991 kokoontunut Euroo-
pan neuvosto pyysi yhteisöä ja sen jäsenvaltioita jatkamaan aktiivisestiihmisoikeuksien ja kaikkien yksilöiden tai ryhmien tasavertaisen yhteis-kuntaelämään osallistumisen edistämistä yhteisön yhteistyöpolitiikankautta ja sisällyttämällä ihmisoikeuksia koskevia määräyksiä kolman-
sien maiden kanssa tehtäviin taloudellisiin ja yhteistyösopimuksiin,
ottaen erityisesti huomioon naisten aseman,
tarkasteltuaan asiaa perusteellisesti useammassa istunnossaan Euroopan
parlamentti on ilmaissut toiveensa yhteistyön lujittamisesta sekä
voimassa olevan sääntelyn perusteiden tarkistamisesta avun paremman
tehokkuuden ja suuremman avoimuuden takaamiseksi,
neuvosto on 4 päivänä helmikuuta 1991 lopullisesti vahvistanut ALA-
kehitysmaiden kanssa tehtävän yhteistyön suuntaviivoja koskevat
päätelmät, jotka koskevat erityisesti huomioon otettavia ensisijaisiatavoitteita ja aloja sekä mahdollisuutta lisätä niihin käytettäviä voima-varoja ja ohjelmoida ne alustavasti keskipitkällä aikavälillä,
vahvistaessaan perinteiset toiminta-alat Euroopan parlamentti ja
neuvosto ovat todenneet myös uusia ensisijaisia tavoitteita, erityisestiympäristön, kehityksen inhimillisten ulottuvuuksien sekä yhteisön jayhteistyökumppaneina olevien maiden keskinäisen edun hengessätapahtuvan taloudellisen yhteistyön osalta,1992R0443 — FI — 05.06.2003 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o C 119, 4.5.1991, s. 6 ja
EYVL N:o C 284, 31.10.1991, s. 4
(2) EYVL N:o C 267, 14.10.1991, s. 35
▼B
olisi säädettävä tässä asetuksessa tarkoitetun avun sekä muun ALA-
kehitysmaiden saaman avun rahoituksesta,
tässä asetuksessa tarkoitetun avun sekä muun ALA-kehitysmaiden
saaman avun täytäntöön panemiseksi arvioidaan tarvittavan 2 750miljoonaa ecua ensimmäisenä viisivuotisjaksona (1991—1995),
tämänhetkisten rahoitusnäkymien mukaan arvioitu tarvittava määrä
jaksolle 1991—1992 on 1 069,8 miljoonaa ecua,
jakson 1993—1995 osalta tuen rahoitukseen varattavien määrien on
sisällyttävä yhteisön voimassa olevaan rahoituskehykseen, ja ALA-kehitysmaille on vuosien 1993—1995 talousarviossa myönnettäväsama ensisijainen asema kuin jakson 1991—1992 aikana,
yhteisön avun määrä vuotta 1995 seuraavan jakson osalta on
määritettävä voimassa olevia menettelyjä noudattaen,
olisi vahvistettava ALA-kehitysmaille annettavan rahoitusavun ja
teknisen avun sekä näiden maiden kanssa harjoitettavan taloudellisenyhteistyön hoitoa koskevat säännöt,
olisi kumottava rahoitusavusta ja teknisestä avusta assosioimattomille
kehitysmaille 17 päivänä helmikuuta 1981 annettu neuvoston asetus
(ETY) N:o 442/81 (
1), ja
perustamissopimuksessa ei määrätä muista tämän asetuksen antami-
seksi tarvittavista valtuuksista kuin 235 artiklassa tarkoitetuista,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Yhteisö jatkaa ja laajentaa yhteisön yhteistyötä Aasian ja Latinalaisen
Amerikan kehitysmaiden, jäljempänä ’ALA-kehitysmaat’, kanssa, jotkaeivät ole allekirjoittaneet Lomén sopimusta ja jotka eivät kuuluVälimeren alueen kolmansien maiden kanssa harjoitetun yhteisönyhteistyöpolitiikan piiriin. Tämä yhteistyö, joka täydentää jäsenval-tioiden antamaa apua, käsittää rahoitusavun ja teknisen kehitysavun
taloudelliseen kehitys- ja yhteistyöhön. Yhteisö antaa tässä yhteydessä
ensisijaisen merkityksen ihmisoikeuksien edistämiselle, kansanvaltaista-miskehityksen sekä tehokkaan ja oikeudenmukaisen julkisen hallinnontukemiselle, ympäristönsuojelulle, kaupan vapauttamiselle ja kulttuur-isten ulottuvuuksien lujittamiselle keskinäisen edun mukaisen,
poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia kysymyksiä koskevan lisääntyneen
vuoropuhelun avulla.
2 artikla
Yhteisön kehitys- ja yhteistyöpolitiikalla pyritään inhimilliseen kehityk-
seen.
Tietoisena siitä, että ihmisen perusoikeuksien ja -vapauksien kunnioit-
taminen ja niiden tehokas toteuttaminen sekä kansanvallan
periaatteiden noudattaminen ovat edellytyksenä todelliselle jakestävälle taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle, yhteisö lisäätukeaan niille maille, jotka ovat voimakkaimmin sitoutuneet noudatta-maan kyseisiä periaatteita, ja erityisesti konkreettisille aloitteille niidensoveltamiseksi.
Jos ihmisoikeuksia ja kansanvallan periaatteita loukataan perusteelli-
sesti ja jatkuvasti, yhteisö voi muuttaa tai jopa keskeyttää yhteistyönsätäytäntöönpanon kyseisten valtioiden kanssa rajoittamalla yhteistyönainoastaan sellaisiin toimiin, jotka hyödyttävät suoraan avun tarpeessaolevia väestöryhmiä.1992R0443 — FI — 05.06.2003 — 001.001 — 3
(1) EYVL N:o L 48, 21.2.1981, s. 8
▼B
3 artikla
Kaikki ALA-kehitysmaat voivat päästä osallisiksi rahoitusavusta ja
teknisestä avusta sekä taloudellisesta yhteistyöstä. Valtioiden jaalueiden lisäksi avunsaajina ja yhteistyökumppaneina voivat olla myös
paikallishallinto, alueelliset järjestöt, julkiset laitokset, paikalliset tai
perinteiset yhteisöt, yksityiset laitokset ja toimijat, mukaan lukienosuuskunnat sekä julkishallintoon kuulumattomat järjestöt. Tässäasetuksessa tarkoitettua apua myönnetään ottaen huomioon kunkinmaan ja kunkin alueen tarpeet ja ensisijaiset tavoitteet.
Rahoitusapu ja tekninen apu
4 artikla
Rahoitusapu ja tekninen apu on tarkoitettu pääasiassa molempien
alueiden köyhimmille väestöryhmille ja köyhimmille maille, ja setoteutetaan ohjelmina ja hankkeina niillä aloilla, joilla yhteisön avullavoi olla huomattava merkitys. Toimia toteutetaan erityisesti niilläaloilla, joilla maan omien taloudellisten ja inhimillisten voimavarojenkäyttöönotto on vaikeaa, mutta jotka ovat strategisesti tärkeitä joko
näiden maiden kehitykselle tai koko kansainväliselle yhteisölle.
5 artikla
Rahoitusapu ja tekninen apu on tarkoitettu erityisesti maaseudun
kehittämiseen ja elintarvikehuollon turvaamiseen. Tässä suhteessa elin-
tarvikeavun yhdistäminen muihin kehitysvälineisiin voi myötävaikuttaa
kyseisen apumuodon merkityksen ja erityistavoitteiden toteutumiseen.Yhteisön maaseudulle suuntaamaan tukeen on myös sisällyttävä työlli-syyttä edistäviä toimia pikkukaupungeissa, jotka huolehtivatympäröivän maaseudun tarpeista. Vastaavasti on otettava huomioontaloudellisen, oikeudellisen ja sosiaalisen ympäristön parantaminen
yksityisellä sektorilla, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset.
Ympäristön ja luonnonvarojen suojelu sekä kestävä kehitys ovat pitkän
aikavälin ensisijaisia tavoitteita. Jakson 1991—1995 osalta 10 prosentinosuus, joka on painotettu keskiarvo avun edellyttämistä rahoitusvar-oista, on varattu nimenomaan sellaisille hankkeille, joiden tavoitteenaon ympäristön ja erityisesti sademetsien suojelu.
Lisäksi jokaisen toimen yhteydessä otetaan huomioon ympäristön ja
luonnonvarojen suojelu.
Erityistä huomiota kiinnitetään huumeiden torjuntaa koskeviin toimiin.
Yhteisön ja ALA-kehitysmaiden välistä yhteistyötä huumeiden
torjunnan edistämiseksi tehostetaan sen vuoropuhelun pohjalta, joka
kuuluu tuottajamaiden taloudellisen kehityksen sekä niiden ja Euroopanyhteisön välisen yhteistyön yleisempään yhteyteen. Tämä yhteistyökoskee toimia, jotka liittyvät sekä humanitääriseen apuun että kehitysa-puun.
Tämän yhteistyömuodon tavoitteen vuoksi kehityksen inhimillinen
ulottuvuus on mukana kaikilla toiminnan aloilla.
Kehityksen kulttuurista ulottuvuutta on pidettävä pysyvänä tavoitteena
kaikessa toiminnassa ja kaikissa ohjelmissa, joihin yhteisö osallistuu.
Tämän vuoksi apua olisi myönnettävä muun muassa konkreettisille
hankkeille, jotka koskevat kansanvaltaistamista, tehokasta ja oikeuden-
mukaista julkista hallintoa sekä ihmisoikeuksia.
Lisäksi olisi huolehdittava ei pelkästään siitä, että hankkeista ja ohjel-
mista aiheutuvat muutokset eivät vaikuta haitallisesti naisten
tilanteeseen ja asemaan, vaan päinvastoin olisi myös huolehdittavasiitä, että toteutetaan sellaisia erityistoimenpiteitä tai hankkeita, joillavoidaan lisätä naisten aktiivista tasa-arvoista osallistumista tuotantopro-sesseihin ja niiden tuloksiin, yhteiskunnalliseen toimintaan ja
päätöksentekoon.
Erityistä huomiota kiinnitetään myös lastensuojeluun.1992R0443 — FI — 05.06.2003 — 001.001 — 4
▼B
Etniset vähemmistöryhmät ansaitsevat erityistä huomiota toimin, joiden
tarkoituksena on elinolosuhteiden parantaminen ottamalla samallahuomioon ryhmien kulttuurin ominaispiirteet.
Erityistä huomiota kiinnitetään väestökysymyksiin, erityisesti
väestönkasvuun liittyviin kysymyksiin.
Yhteisön avussa kehityshankkeille ja -ohjelmille on otettava huomioon
makrotaloudelliset ja alakohtaiset ongelmat, ja etusijalle on asetettava
sellaiset toimet, jotka vaikuttavat talouden rakenteisiin, alakohtaistenpolitiikkojen kehitykseen ja toimielinten kehitykseen. Niiden tehok-kuuden parantamiseksi ja yhteisvaikutuksen lisäämiseksi on pyrittävävuoropuheluun ja yhteistyöhön toimivaltaisten kansainvälisten toimie-
linten ja kahdenvälisten rahoittajien kanssa.
Kehitysmaiden kansallisten toimielinten tukeminen siten, että voidaan
lujittaa niiden kykyä hoitaa kehityspolitiikkaa ja -hankkeita, on
toiminta-ala, jolla saattaa olla strategisesti tärkeä merkitys kehityksenkulussa. Tässä yhteydessä on erittäin tärkeää pitää yllä aiheellista vuor-opuhelua kehitysmaiden ja yhteisön välillä.
Kehitysmaiden välistä alueellista yhteistyötä on pidettävä rahoitusavun
ja teknisen avun ensisijaisena alana erityisesti seuraavilla aloilla:
— ympäristöasiain yhteistyö,
— alueiden sisäisen kaupan kehitys,— alueellisten toimielinten lujittaminen,
— alueellisen yhdentymisen tukeminen sekä kehitysmaiden yhteisen
politiikan ja yhteisen toiminnan käyttöön ottaminen,
— alueellinen viestintä, erityisesti standardien, verkkojen ja palvelujen
osalta, mukaan lukien televiestintä,
— tutkimus,— koulutus,
— maaseudun ja elintarvikehuollon kehittäminen,
— energia-alan yhteistyö.
Osa avusta voidaan käyttää kunnostus- ja jälleenrakennustoimiin
kaikenlaisten onnettomuuksien tai katastrofien jälkeen sekä onnetto-muuksien ja katastrofien ehkäisemiseen.
6 artikla
Rahoitusapu ja tekninen apu ulotetaan suhteellisesti edistyneempiin
ALA-kehitysmaihin erityisesti seuraavilla erityisaloilla ja seuraavissaerityistapauksissa:
— kansanvaltaistaminen ja ihmisoikeudet,
— katastrofien ehkäiseminen tai niiden jälkeinen jälleenrakennus,— huumeiden torjunta,
— ympäristö ja luonnonvarat,
— toimielinten lujittaminen, erityisesti julkisen hallinnon alalla,— erityisen vähäosaisia väestöryhmiä koskevat pilottihankkeet erityi-
sesti suurissa kaupunkimaisissa asutuskeskuksissa,
— alueellinen yhteistyö ja yhdentyminen kiinnittäen erityistä huomiota
sellaisiin toimiin, joiden avulla voidaan lähentää toisiinsa köyhiä jasuhteellisesti edistyneempiä maita.
Taloudellinen yhteistyö
7 artikla
Yhteisön ja yhteistyökumppaneina olevien maiden keskinäisen edun
mukaisesti järjestetty taloudellinen yhteistyö myötävaikuttaa ALA-
kehitysmaiden kehitykseen auttamalla niitä lujittamaan toimielintensä
toimintakykyä siten, että voidaan saada aikaan investointien ja kehi-tyksen kannalta suotuisampi ympäristö ja hyötymään mahdollisimmanpaljon kansainvälisen kaupan kasvun, mukaan lukien Euroopan yhte-näismarkkinat, tarjoamista mahdollisuuksista, sekä vahvistamallakaikkien jäsenvaltioiden toimijoiden, teknologian ja taitotiedon panosta1992R0443 — FI — 05.06.2003 — 001.001 — 5
▼B
erityisesti yksityisellä sektorilla sekä pienissä ja keskisuurissa yrityk-
sissä.
Taloudellisella yhteistyöllä pyritään erityisesti aikaansaamaan luotta-
muksellinen ilmapiiri tukemalla sellaisia maita, jotka harjoittavatkaupan vapauttamiseen ja investointien avaamiseen tähtäävää ja tekno-logiansiirtoa suosivaa makrotalous- ja rakennepolitiikkaa, johonerityisesti sisältyy henkisen omaisuuden suoja.
8 artikla
Taloudellista yhteistyötä toteutetaan erityisesti kolmella alalla:
1) tieteellisten ja teknologisten voimavarojen kehittäminen ja yleisesti
taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen ympäristön parantaminenkoulutukseen ja taitotiedon siirtoon liittyvien toimien kautta. Myöstutkimusta koskevan monivuotisen puiteohjelman ja ETY:n perusta-missopimuksen 130 N artiklan määräysten täytäntöönpano voi
hyödyttää tieteellistä ja teknologista yhteistyötä, mukaan lukien
yhteistyö korkean teknologian ohjelmien alalla. Taloudellinenyhteistyö on suunnattu ensisijaisesti johtohenkilöstölle, talouselämänpäättäjille ja kouluttajille, ja se käsittää kaikki talouden, tekniikan jatieteen alat, erityisesti energian, teollisuuden ja kaupunkien
ympäristökysymykset sekä palveluteknologian. Sen on edistettävä
molempien osapuolten laitosten ja tutkimuskeskusten välisiäyhteyksiä, ja siinä on otettava huomioon näiden kyky omaksuanopeasti uudenaikaista taitotietoa ja teknologiaa niiden levittämi-seksivastaanottajamaassa;
2) institutionaalisen perusrakenteen parantaminen, johon tulee samanai-
kaisesti liittyä yhteistyökumppaneiden kanssa käytävänvuoropuhelun tehostaminen, kehitykselle suotuisamman taloudel-lisen, lainsäädännöllisen ja sosiaalisen ympäristön aikaansaamiseksi;
3) yritysten tukeminen, joka tapahtuu erityisesti myynnin edistämiseen,
koulutukseen ja tekniseen apuun liittyvien toimien, yritysten välistenyhteyksien luomisen ja yritysten keskinäistä yhteistyötä suosivien
toimenpiteiden välityksellä.
Alueellista yhteistyötä on pidettävä merkittävänä taloudellisen
yhteistyön alana, erityisesti seuraavilla aloilla:
— yhteistyö teollisuuden ympäristökysymyksissä,
— alueiden sisäinen kauppa,
— taloudellisen yhdentymisen alueelliset toimielimet,— aluepolitiikka,— viestintä, mukaan lukien televiestintä,— tutkimus ja koulutus,— energia-alan yhteistyö,— teollisuusyhteistyö.
Täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt
9 artikla
Rahoitusapu ja tekninen apu sekä taloudellisesta yhteistyöstä aiheutuvat
menot suoritetaan yleensä Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviostarahoitetun tuen muodossa, jota ei makseta takaisin.
Aina kun mahdollista, laaditaan ohjeellinen tavoitekohtainen, maakoh-
tainen tai tarvittaessa aluekohtainen viisivuotisohjelma.
Tehostetun yhteensovittamisen avulla pyritään yhteisrahoitukseen
jäsenvaltioiden tai muiden varojen luovuttajien kanssa. Avun luonneyhteisön apuna on säilytettävä.
10 artikla
1. Yhteisön rahoitus 9 artiklassa tarkoitettuun apuun käsittää ensim-
mäisen viisivuotisjakson (1991—1995).1992R0443 — FI — 05.06.2003 — 001.001 — 6
▼B
2. Avun täytäntöön panemiseksi arvioitu tarvittava määrä yhteisön
rahoitusvaroja on 2 750 miljoonaa ecua, josta 10 prosenttia käytetäänympäristönsuojeluun, erityisesti sademetsien suojelemiseen. Vuosien
1988—1992 rahoitusnäkymien mukaan jaksolle 1991—1992 varattava
määrä on 1 069,8 miljoonaa ecua.
Jakson 1993—1995 osalta määrän on sisällyttävä yhteisön voimassa
olevaan rahoituskehykseen.
3. Budjettivallan käyttäjä määrittää kunkin varainhoitovuoden osalta
käytettävissä olevat määrärahat ottaen huomioon Euroopan yhteisöjentalousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetutmoitteettoman varainhoidon periaatteet.
4. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan myöhemmän jakson
osalta avun määrä määritetään voimassa olevia menettelyjä noudattaen.
11 artikla
Rahoitusapu ja tekninen apu voi kattaa kaikki valuuttakustannukset
sekä paikalliset kustannukset hankkeiden ja ohjelmien toteuttamiseksi,tarvittaessa mukaan lukien integroidut ohjelmat ja alakohtaiset hank-keet.
Kunnossapito- ja käyttökustannukset voidaan kattaa erityisesti taloudel-
lista yhteistyötä koskevien toimien, koulutus- ja tutkimusohjelmien
sekä kehityshankkeiden ja -ohjelmien osalta. Koulutus- ja tutkimusoh-
jelmia lukuun ottamatta tämä voi kuitenkin tapahtua ainoastaanaloitusvaiheessa ja alenevasti.
Yhteistyökumppaneiden (maat, yhteisöt, yritykset, yksityiset avun
vastaanottajat) osallistumiseen erityisesti rahoituksen osalta pyritäänjärjestelmällisesti niiden mahdollisuuksien mukaan ja ottaen myöshuomioon kunkin toimenpiteen luonne.
Verot, tullit ja muut maksut sekä maanhankinta eivät sisälly yhteisön
rahoitukseen.
Avun vastaanottajia ja komissiota yleisen politiikan määrittelemisessä
avustavien lyhyen ja pitkän aikavälin tutkimusten ja asiantuntijalausun-tojen kustannukset, toimien valitsemisesta ja kehittelystä aiheutuvat
kustannukset sekä valvonta- ja arviointikustannukset katetaan tavalli-
sesti yhteisön varoista joko yksittäisten toimien rahoituksen yhteydessätaieri kseen.
12 artikla
1. Osa rahoitusavusta ja teknisestä avusta sekä taloudellisesta yhteis-
työstä on varattu poikkeuksellisten tapahtumien huomioon ottamiseksitoteutettaviin toimenpiteisiin, erityisesti hankkeisiin, joidenpäämääränä on edistää onnettomuuksien jälkeistä jälleenrakennusta,sekä ennakoimattomiin ensisijaisiin tavoitteisiin erityisesti sellaisissamaissa, joissa yhteisön apu ei aikaisemmin ole ollut mahdollista niiden
ihmisoikeustilanteen tai muiden poliittisten olosuhteiden vuoksi.
Vahvistaessaan vuosittaiset määrärahat budjettivallan käyttäjä varaatätä varten enintään 15 prosentin suuruisen määrän.
2. Kaikki ne määrät, joita ei ole osoitettu käyttöön ja jotka vastaavat
kyseistä 15 prosenttia vuosittaisista määrärahoista, vapautetaan samanvuoden 31 päivänä heinäkuuta käytettäviksi muihin tarkoituksiin.
13 artikla
Osallistuminen tarjouspyyntöihin, tarjouskilpailuihin, kauppasopimuk-
siin ja muihin sopimuksiin on yhtäläisin ehdoin avoin kaikillejäsenvaltioiden luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille.
Rahoitusavun ja teknisen avun osalta kyseinen osallistumisoikeus ulote-
taan tavallisesti koskemaan myös avun vastaanottavaa valtiota, jatapauskohtaisesti se voidaan ulottaa koskemaan myös muita kehitys-maita.1992R0443 — FI — 05.06.2003 — 001.001 — 7
▼B
Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa voidaan sallia
muuta alkuperää olevien erityispalvelujen ja -tuotteiden käyttö.
14 artikla
Hankkeet ja ohjelmat, jotka koskevat sellaista apua, jonka kustannukset
yhteisölle ovat enemmän kuin miljoona ecua, sekä merkittävätmuutokset ja hyväksyttyjen hankkeiden ja ohjelmien alunperin päätet-tyjen kustannusten mahdollinen ylittäminen enemmällä kuin 20
prosentilla hyväksytään 15 artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä
noudattaen.
Samaa menettelyä noudattaen päätetään tarvittavista säädöksistä, joilla
määritellään:
— tärkeimpiin yhteistyökumppaneina oleviin maihin sovellettavat alus-
tavat monivuotiset suuntaviivat,
— yhteistyön toiminta-alat aihe- tai alakohtaisesti.
15 artikla
1. Komissio huolehtii rahoitusavun ja teknisen avun sekä taloudel-
lisen yhteistyön hoidosta.
2. Komissiota avustaa komitea.3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/
EY (
1) 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika
vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi.
4. Komissio antaa säännöllisesti ja vähintään kerran vuodessa jäsen-
valtioille tiedoksi hallussaan olevat sellaisia aloja, hankkeita ja toimia
koskevat tiedot, joiden osalta jo tiedetään, että niitä voidaan tukea
tämän asetuksen nojalla.
5. Lisäksi yhteisön yhteistyötoimien ja jäsenvaltioiden kahdenväli-
seltä pohjalta toteuttamien yhteistyötoimien yhteensovittaminen
tapahtuu komiteassa tietojen vaihdon avulla.
6. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
16 artikla
Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kerto-
muksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Kertomuksessa esitetäänyhteenveto talousarvion täytäntöönpanon tuloksista sitoumusten jamaksujen sekä vuoden aikana rahoitettujen hankkeiden ja ohjelmien
osalta. Kyseinen kertomus sisältää mahdollisuuksien mukaan tietoja
saman varainhoitovuoden aikana kansallisella tasolla käytetyistävaroista. Se sisältää myös täsmälliset ja yksityiskohtaiset tiedot (yritys-kohtaisesti, kansallisuuden mukaan ja niin edelleen) hankkeiden jaohjelmien täytäntöön panemiseksi toteutetuista tarjouskilpailuista.
Lisäksi komissio esittää kunkin viisivuotisjakson lopussa kokonaisker-
tomuksen, jossa on määräaikaiset arviointitulokset hankkeiden jaohjelmien toteuttamisedellytysten sekä sen selvittämiseksi, onko tarkoi-tuksenmukaista säilyttää ennallaan tukea koskevat suuntaviivat taimuuttaa niitä.
17 artikla
1. Kumotaan asetus (ETY) N:o 442/81.2. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän
asetukseen.1992R0443 — FI — 05.06.2003 — 001.001 — 8
(1) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.▼M1
▼B
▼B
18 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on
julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.1992R0443 — FI — 05.06.2003 — 001.001 — 9