02008R1099 — FI — 30.11.2017 — 004.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1099/2008, annettu 22 päivänä lokakuuta 2008, energiatilastoista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 304 14.11.2008, s. 1)

Muutettu:









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1099/2008,

annettu 22 päivänä lokakuuta 2008,

energiatilastoista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1. Tällä asetuksella vahvistetaan yhteiset puitteet vertailukelpoisten energiatilastojen tuottamista, välittämistä, arviointia ja jakelua varten yhteisössä.

2. Tätä asetusta sovelletaan tilastotietoihin, jotka koskevat energiatuotteita ja niiden aggregaatteja yhteisössä.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa käytetään seuraavia määritelmiä:

a) ’yhteisön tilastoilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 322/97 2 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan määritelmän mukaisia yhteisön tilastoja;

b) ’tilastojen tuottamisella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 322/97 2 artiklan toisen luetelmakohdan määritelmän mukaista tilastojen tuottamista;

c) ’komissiolla (Eurostat)’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 322/97 2 artiklan neljännen luetelmakohdan määritelmän mukaista yhteisön viranomaista;

d) ’energiatuotteilla’ tarkoitetaan polttoaineita, lämpöä, uusiutuvaa energiaa, sähköä tai mitä tahansa muuta energian muotoa;

e) ’aggregaateilla’ tarkoitetaan kansallisella tasolla aggregoituja tietoja, jotka koskevat energiatuotteiden käsittelyä tai käyttöä, eli tuotantoa, kauppaa, varastoja, muuntamista, kulutusta sekä energiajärjestelmän fyysisiä piirteitä, kuten sähköntuotannon kokonaiskapasiteettia ja öljytuotteiden tuotantokapasiteettia;

f) ’tietojen laadulla’ tarkoitetaan seuraavia tilastojen laatua kuvaavia seikkoja: relevanssi, tarkkuus, ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus, saatavuus ja selkeys, vertailukelpoisuus, koherenssi ja kattavuus.

3 artikla

Tietolähteet

1. Jäsenvaltioiden on koottava energiatuotteita ja niiden aggregaatteja yhteisössä koskevat tiedot seuraavista lähteistä samalla soveltaen vastaajille koituvan taakan vähäisenä pitämisen ja hallinnon yksinkertaistamisen periaatteita:

a) primäärienergian ja muunnetun energian tuottajille ja kauppiaille, jakelijoille ja kuljettajille sekä energiatuotteiden tuojille ja viejille suunnatut erityiset tilastolliset kyselytutkimukset;

b) muut energian loppukäyttäjille suunnatut tilastolliset kyselytutkimukset valmistavan teollisuuden ja liikenteen toimialoilla sekä muilla toimialoilla, myös kotitalouksissa;

c) muut tilastolliset estimointimenettelyt tai muut lähteet, myös hallinnolliset lähteet, kuten sähkö- ja kaasumarkkinoita sääntelevät elimet.

2. Jäsenvaltioiden on säädettävä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat kansallisten tilastojen edellyttämien tietojen saamista 4 artiklan säännösten mukaisesti yrityksistä tai muista lähteistä.

3. Tietolähteiden luetteloa voidaan muuttaa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

4 artikla

Aggregaatit, energiatuotteet ja kansallisten tilastojen toimitustiheys

1. Kansallisista tilastoista on ilmoitettava liitteissä esitetyllä tavalla. Niiden toimitustiheyden on oltava seuraava:

a) vuosittain: liitteen B energiatilastojen osalta;

b) kuukausittain: liitteen C energiatilastojen osalta;

c) lyhyellä aikavälillä kuukausittain: liitteen D energiatilastojen osalta.

2. Käytettyjen teknisten termien tarvittavat selitykset tai määritelmät annetaan eri liitteissä ja lisäksi liitteessä A (Termien selitykset).

3. Toimitettavia tietoja ja sovellettavia selityksiä tai määritelmiä voidaan muuttaa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

5 artikla

Tietojen toimittaminen ja jakelu

1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostat) 4 artiklassa tarkoitetut kansalliset tilastot.

2. Tilastojen toimittamiseen liittyvät järjestelyt, myös niihin sovellettavat määräajat, poikkeukset ja vapautukset, esitetään liitteissä.

3. Kansallisten tilastojen toimittamiseen liittyviä järjestelyjä voidaan muuttaa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

4. Komissio voi jäsenvaltion asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä myöntää 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen lisävapautuksia tai -poikkeuksia kansallisten tilastojen niihin osiin, joiden keruu aiheuttaisi kohtuuttoman taakan vastaajille.

5. Komissio (Eurostat) jakaa energiatilastot vuosittain ilmoitusjaksoa seuraavan toisen vuoden tammikuun 31 päivään mennessä.

6 artikla

Laadunarviointi ja raportit

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava toimitettujen tietojen laatu.

2. Kaikin kohtuulliseksi katsottavin keinoin on pyrittävä varmistamaan liitteen B mukaisesti toimitettujen energiatietojen sekä toisaalta järjestelmästä yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 280/2004/EY täytäntöönpanosäännöistä 10 päivänä helmikuuta 2005 tehdyn komission päätöksen N:o 2005/166/EY ( 1 ) nojalla ilmoitettavien tietojen välinen yhtenäisyys.

3. Toimitettaviin tietoihin sovelletaan tässä asetuksessa seuraavia laadunarviointikriteerejä:

a) ’relevanssi’ jolla tarkoitetaan sitä, missä määrin tilastot vastaavat käyttäjien nykyisiä ja mahdollisia tulevia tarpeita;

b) ’tarkkuus’, jolla tarkoitetaan sitä, missä määrin arviot vastaavat tuntemattomia todellisia arvoja;

c) ’ajantasaisuus’, jolla tarkoitetaan tiedon saatavuuden ja sen kuvaaman tapahtuman välistä viivettä;

d) ’oikea-aikaisuus’, jolla tarkoitetaan tietojen toimitusajankohdan ja toimituksen tavoiteajankohdan välistä viivettä;

e) ’saatavuus’ ja ’selkeys’, joilla tarkoitetaan olosuhteita ja järjestelyitä, joiden mukaisesti käyttäjät voivat saada, käyttää ja tulkita tietoja;

f) ’vertailukelpoisuus’, jolla tarkoitetaan sitä, millaisia vaikutuksia käytettyjen tilastokäsitteiden ja mittausvälineiden ja -menetelmien erot aiheuttavat, kun verrataan maantieteellisiä alueita tai eri aloja koskevia tai aikaan liittyviä tilastoja;

g) ’yhtenäisyys’, jolla tarkoitetaan sitä, onko tietoja riittävästi, jotta niitä voidaan luotettavasti yhdistellä eri tavoin ja eri käyttötarkoituksia varten.

4. Jäsenvaltioiden on viiden vuoden välein annettava komissiolle (Eurostat) kertomus toimitettavien tietojen laadusta sekä mahdollisesti tehdyistä menetelmien muutoksista.

5. Jotta toimitettujen tietojen laatua voitaisiin arvioida, jäsenvaltioiden on kuuden kuukauden kuluessa komission (Eurostat) esittämän pyynnön vastaanottamisesta toimitettava komissiolle (Eurostat) raportti, joka sisältää kaikki tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta merkitykselliset tiedot.

7 artikla

Viiteajanjakso ja toimitustiheys

Jäsenvaltioiden on koottava kaikki tässä asetuksessa määritetyt tiedot tämän asetuksen antamista seuraavan kalenterivuoden alusta alkaen ja noudatettava siitä lähtien edellä 4 artiklan 1 kohdassa säädettyä toimitustiheyttä.

8 artikla

Vuotuiset ydinenergiatilastot

Komissio (Eurostat) määrittää yhteistyössä Euroopan unionin ydinenergia-alan kanssa vuotuiset ydinenergiatilastot, joista ilmoitetaan ja jotka jaetaan ensimmäisenä ilmoitusjaksona olevasta vuodesta 2009 alkaen, tämän kuitenkaan rajoittamatta luottamuksellisuutta siltä osin kuin se on tarpeen, ja välttäen tiedonkeruun päällekkäisyydet sekä pitäen tuotantokustannukset vähäisinä ja ilmoittamisesta aiheutuvan työmäärän kohtuullisena.

Vuotuisten ydinenergiatilastojen rakenne vahvistetaan ja sitä voidaan muuttaa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

9 artikla

Uusiutuvia energialähteitä ja energian loppukulutusta koskevat tilastot

1. Parantaakseen uusiutuvia energialähteitä ja energian loppukulutusta koskevien tilastojen laatua komissio (Eurostat) varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tilastojen vertailukelpoisuuden, avoimuuden, yksityiskohtaisuuden ja joustavuuden seuraavin toimenpitein:

a) tarkistetaan uusiutuvia energialähteitä koskevien tilastojen laatimismenetelmät, jotta saadaan vuosittain kustannustehokkaasti käyttöön kaikkia uusiutuvia energialähteitä koskevia lisätarpeita vastaavia, asian kannalta merkityksellisiä ja yksityiskohtaisia tilastoja. Komissio esittää ja jakaa tilastot vuodesta 2010 (viitevuosi) alkaen;

b) tarkistetaan ja määritetään jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla energian loppukulutustilastojen (lähteet, muuttujat, laatu, kustannukset) laatimisessa käytetyt menetelmät nykytilanteen, tehtyjen tutkimusten, toteutettavuuspilottitutkimusten ja vielä tehtävän kustannus-hyötyanalyysin pohjalta sekä arvioidaan pilottitutkimusten ja kustannus-hyötyanalyysin tuloksia tarkoituksena laatia perusteet, joilla voidaan eritellä energian loppukulutus aloittain ja pääasiallisten käyttäjien mukaan ja sisällyttää tulokset asteittain tilastoihin vuodesta 2012 (viitevuosi) alkaen.

2. Uusiutuvia energialähteitä koskevien tilastojen rakennetta voidaan muuttaa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

3. Energian loppukäyttöä koskevien tilastojen rakenne vahvistetaan ja sitä voidaan muuttaa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsitttävää sääntelymenettelyä noudattaen.

10 artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

1. Seuraavat tämän asetuksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä sitä, hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen:

a) tietolähdeluettelon muutokset (3 artiklan 3 kohta);

b) kansallisten tilastojen ja sovellettavien selitysten tai määritelmien muutokset (4 artiklan 3 kohta);

c) tietojen toimittamiseen liittyvien järjestelyjen muutokset (5 artiklan 3 kohta);

d) vuotuisten ydinenergiatilastojen vahvistaminen ja muutokset (8 artiklan 2 kohta);

e) uusiutuvia energialähteitä koskevien tilastojen muutokset (9 artiklan 2 kohta);

f) energian loppukäyttöä koskevien tilastojen vahvistaminen ja muutokset (9 artiklan 3 kohta).

2. Lisäpoikkeuksien tai -vapautuksien myöntämisestä (5 artiklan 4 kohta) päätetään 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.

3. On otettava huomioon periaate, jonka mukaan lisäkustannusten ja tietojen toimittamisesta aiheutuvan työmäärän on pysyttävä kohtuullisina.

11 artikla

Komitea

1. Komissiota avustaa tilasto-ohjelmakomitea.

2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.

12 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

▼M4









LIITE A

TERMINOLOGIAN SELITYKSET

Tässä liitteessä annetaan selityksiä, maantieteellisiä huomautuksia ja määritelmiä muissa liitteessä käytetyistä termeistä, jollei niitä tarkenneta eri tavalla mainituissa liitteissä.

1. MAANTIETEELLISET HUOMAUTUKSET

Seuraavia maantieteellisiä määritelmiä sovelletaan ainoastaan tilastotietojen ilmoittamista varten.

— Australia ilman merentakaisia alueita.

— Tanska ilman Färsaaria ja Grönlantia.

— Ranskaan sisältyvät Monaco sekä Ranskan merentakaiset departementit Guadeloupe, Martinique, Guayana, Réunion ja Mayotte.

— Italiaan sisältyvät San Marino ja Vatikaani (Pyhä istuin).

— Japaniin sisältyy Okinawa.

— Portugaliin sisältyvät Azorit ja Madeira.

— Espanjaan sisältyvät Kanariansaaret, Baleaarit sekä Ceuta ja Melilla.

— Yhdysvaltoihin sisältyvät sen 50 osavaltiota, District of Columbia, Yhdysvaltojen Neitsytsaaret, Puerto Rico ja Guam.

2. AGGREGAATIT

Sähkön ja lämmön tuottajat luokitellaan tuotantotarkoituksen mukaisesti:

— Päätoimiset tuottajat (”Main Activity Producer”) : joko yksityisessä tai julkisessa omistuksessa olevat tuottajat, jotka tuottavat päätoimintanaan sähköä ja/tai lämpöä myytäväksi kolmansille osapuolille.

— Omaan käyttöön tuottajat (”Autoproducer”) : joko yksityisessä tai julkisessa omistuksessa olevat tuottajat, jotka tuottavat sähköä ja/tai lämpöä kokonaan tai osittain omaan käyttöön niiden päätoimintaa tukevana toimintana.

Huom. Komissio voi edelleen selventää terminologiaa lisäämällä tarvittavia NACE-viitteitä 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen sen jälkeen, kun NACE-luokituksen tarkistus on tullut voimaan.

2.1. Hankinta

2.1.1. TUOTANTO / KOTIMAINEN TUOTANTO

Kotimaisten polttoaineiden louhinta- tai tuotantomäärät, laskettuna mahdollisen inertin aineen poiston jälkeen. Tuotantoon sisältyvät energiamäärät, jotka tuottaja on käyttänyt tuotantoprosessin yhteydessä (esimerkiksi lämmitykseen tai koneiden ja laitteiden käyttövoimaksi) sekä tehdyt toimitukset muille energiantuottajille muuntamista tai muuta käyttöä varten.

Kotimainen tarkoittaa kyseisen valtion omiin energiavaroihin perustuvaa tuotantoa.

2.1.2. TALTEEN OTETUT TUOTTEET

Sovelletaan ainoastaan kivihiileen. Kaivosten talteen otetut lietteet ja jäteliuskeet.

2.1.3. SAANTI MUISTA LÄHTEISTÄ

Polttoainemäärät, joiden tuotannon kattaa muu polttoaineraportointi mutta jotka sekoitetaan muuhun polttoaineeseen ja käytetään seoksena. Lisätietoja tästä osasta on toimitettava seuraavasti:

— Saanti muista lähteistä: Hiili

— Saanti muista lähteistä: Öljy ja öljytuotteet

— Saanti muista lähteistä: Maakaasu

— Saanti muista lähteistä: Uusiutuvat energianlähteet

2.1.4. TUONTI/VIENTI

Jollei toisin ilmoiteta, ’tuonnilla’ tarkoitetaan tuontia todellisesta alkuperämaasta (maasta, jossa energiatuote tuotettiin) tarkasteltavassa maassa tapahtuvaa käyttöä varten ja ”viennillä” määrämaata, jossa tuotettu energiatuote kulutetaan. Energiamäärät katsotaan tuonniksi tai vienniksi, kun ne ovat ylittäneet maan poliittiset rajat, riippumatta siitä, onko tulliselvitys tehty.

Jos alkuperä- tai määrämaata ei voida ilmoittaa, voidaan käyttää arvoa ”Määrittelemätön/Muu”.

2.1.5. KANSAINVÄLISEN MERILIIKENTEEN POLTTOAINEET

Polttoainemäärät, jotka on toimitettu kansainvälisessä vesiliikenteessä kaikkien lippujen alla purjehtiville aluksille. Kansainvälistä vesiliikennettä voi olla merellä, sisävesillä sekä rannikkovesillä. Sen ulkopuolelle jäävät:

— kotimaan vesiliikenteessä olevien alusten kulutus. Jaottelu kotimaiseen ja kansainväliseen olisi tehtävä lähtö- ja määräsataman perusteella eikä siis aluksen lipun tai kansallisuuden mukaan,

— kalastusalusten kulutus,

— asevoimien kulutus.

2.1.6. VARASTOMUUTOKSET

Alkuvaraston ja loppuvaraston ero kansallisella alueella olevissa varastoissa. Jollei toisin mainita, varastojen kasvu osoitetaan negatiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen positiivisena lukuna.

2.1.7. KOKONAISALKUVARASTO JA -LOPPUVARASTO KANSALLISELLA ALUEELLA

Kaikki kansallisella alueella olevat varastot, myös valtion, suurimpien kuluttajien tai varastointiorganisaatioiden hallussa olevat varastot, saapuvissa valtamerialuksissa olevat varastot, tullivapailla alueilla olevat varastot sekä muita varten säilytettävät varastot riippumatta siitä, kuuluvatko ne hallitusten kahdenvälisten sopimusten piiriin. Alku- ja loppuvarastolla tarkoitetaan tilannetta raportointijakson ensimmäisenä ja viimeisenä päivänä. Varastoon sisältyvät kaikentyyppisissä joko maan pinnalla tai maan alla sijaitsevissa varastointitiloissa olevat varastot.

2.1.8. SUORA KÄYTTÖ

Öljy (raakaöljy ja öljytuotteet), jotka käytetään suoraan ilman öljynjalostamossa tapahtuvaa prosessointia. Tähän sisältyy sähköntuotantoa varten poltettu raakaöljy.

2.1.9. PRIMAARITUOTTEIDEN SAANTI

Tähän sisältyvät kotimaisen tuotannon ja tuonnin raakaöljymäärät (myös kondensaatti) ja suoraan ilman öljynjalostamossa tapahtuvaa prosessointia käytetty kotimainen maakaasukondensaatti sekä petrokemian teollisuudesta palautetut määrät, jotka käytetään suoraan, vaikka ne eivät ole primaaripolttoainetta.

2.1.10. JALOSTAMOJEN BRUTTOTUOTANTO

Lopullisten tuotteiden tuotanto jalostamoissa tai sekoituslaitoksissa. Tähän eivät sisälly jalostamohäviöt mutta tähän sisältyy jalostamopolttoaine.

2.1.11. KIERRÄTETYT TUOTTEET

Valmiit tuotteet, jotka kulkevat toisen kerran markkinointiverkoston kautta sen jälkeen, kun ne on jo kerran toimitettu loppukäyttäjille (esim. käytetyt voiteluaineet, jotka prosessoidaan uudelleen). Nämä määrät olisi erotettava petrokemian palautuksista.

2.1.12. PALAUTUKSET

Valmiit tai puolivalmiit tuotteet, jotka palautetaan loppukäyttäjiltä jalostamoihin prosessointia, sekoittamista tai myyntiä varten. Nämä ovat yleensä petrokemian teollisuuden sivutuotteita.

2.1.13. TUOTTEIDENVÄLISET SIIRROT

Määrät, jotka on luokiteltu uudelleen joko siksi, että tuotteiden spesifikaatio on muuttunut, tai siksi, että ne on sekoitettu toiseen tuotteeseen. Negatiivinen merkintä jonkin tuotteen kohdalla tasapainottuu positiivisella merkinnällä (tai merkinnöillä) yhden tai useamman muun tuotteen kohdalla ja päinvastoin. Lopullisen nettovaikutuksen olisi oltava nolla.

2.1.14. SIIRRETYT TUOTTEET

Maahantuodut öljytuotteet, jotka on uudelleenluokiteltu syöttöaineiksi uutta jalostamokäsittelyä varten ilman toimitusta loppukäyttäjille.

2.1.15. TILASTOEROT

Laskettu arvo, määritelty tarjonnan näkökulmasta tehdyn laskelman (ylhäältä alas -lähestymistapa) ja kulutuksen näkökulmasta tehdyn laskelman (alhaalta ylös -lähestymistapa) välisenä erotuksena. Kaikkien merkittävien tilastoerojen syyt olisi ilmoitettava.

2.2. Muuntosektori

Muuntosektorilta ilmoitetaan ainoastaan muiksi polttoaineiksi muunnetut polttoainemäärät. Lämmitykseen, koneiden ja laitteiden käyttövoimaksi ja muuntamisen tueksi käytettyjä polttoainemääriä ei pitäisi ilmoittaa muuntosektorin vaan energiasektorin kohdalla.

2.2.1. PÄÄTOIMISET TUOTTAJAT – SÄHKÖN ERILLISTUOTANTO

Päätoimisten tuottajien sähkön erillistuotantoyksiköissä/-laitoksissa sähköntuotantoon käyttämät polttoainemäärät.

2.2.2. PÄÄTOIMISTEN TUOTTAJIEN SÄHKÖN JA LÄMMÖN YHTEISTUOTANTOYKSIKÖT

Päätoimisten tuottajien sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköissä/-laitoksissa sähkön ja/tai lämmön tuotantoon käyttämät polttoainemäärät.

2.2.3. PÄÄTOIMISET TUOTTAJAT – LÄMMÖN ERILLISTUOTANTO

Päätoimisten tuottajien lämmön erillistuotantoyksiköissä/-laitoksissa lämmöntuotantoon käyttämät polttoainemäärät.

2.2.4. OMAAN KÄYTTÖÖN TUOTTAJAT – SÄHKÖN ERILLISTUOTANTO

Omaan käyttöön tuottajien sähkön erillistuotantoyksiköissä/-laitoksissa sähköntuotantoon käyttämät polttoainemäärät.

2.2.5. OMAAN KÄYTTÖÖN TUOTTAJAT – SÄHKÖN JA LÄMMÖN YHTEISTUOTANTOYKSIKÖT

Kaikki omaan käyttöön tuottajien sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköissä sähköntuotantoon käyttämät polttoainemäärät ja niiden lämmöntuotantoon käyttämien polttoainemäärien suhteellinen osuus. Lämmöntuotantoon käytetyn polttoainemäärän, jota ei myyty (itse käytetty lämpö), suhteellinen osuus ilmoitetaan energian loppukäyttäjäsektorin mukaan (NACE-luokituksen pohjalta). Lämpö, jota ei myyty mutta joka toimitettiin muille yksiköille muiden kuin rahoitussopimusten nojalla tai toimitettiin eri omistajan yksiköille, ilmoitetaan samojen periaatteiden mukaisesti kuin myyty lämpö.

2.2.6. OMAAN KÄYTTÖÖN TUOTTAJAT – LÄMMÖN ERILLISTUOTANTO

Polttoainemäärien suhteellinen osuus, joka vastaa omaan käyttöön tuottajien lämmön erillistuotantoyksiköissä/-laitoksissa myymää lämpömäärää. Lämmöntuotantoon käytetyn polttoainemäärän, jota ei myyty (itse käytetty lämpö), suhteellinen osuus ilmoitetaan energian loppukäyttäjäsektorin mukaan (NACE-luokituksen pohjalta). Lämpö, jota ei myyty mutta joka toimitettiin muille yksiköille muiden kuin rahoitussopimusten nojalla tai yksiköille, joilla on eri omistaja, ilmoitetaan samojen periaatteiden mukaisesti kuin myyty lämpö.

2.2.7. PURISTEHIILILAITOKSET

Puristehiililaitoksissa puristehiilen tuotantoon käytetyt polttoainemäärät.

2.2.8. KOKSAAMOT

Koksaamoissa koksaamokoksin ja koksauskaasun tuottamiseen käytetyt polttoainemäärät.

2.2.9. RUSKOHIILI-/TURVEBRIKETTILAITOKSET

Ruskohiilibrikettien (BKB) tuottamiseen ruskohiilibrikettilaitoksissa käytetyt polttoainemäärät ja turvebrikettien (PB) tuottamiseen turvebrikettilaitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.2.10. KAASULAITOKSET

Kaasun tuottamiseen kaasulaitoksissa ja kivihiiltä kaasuttavissa laitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.2.11. MASUUNIT

Polttoainemäärät, jotka viedään masuuniin joko sen huipun kautta yhdessä rautamalmin kanssa tai pohjassa olevien hormien kautta kuumennetun puhallusilman kanssa.

2.2.12. KIVIHIILEN NESTEYTTÄMINEN

Synteettisen öljyn tuottamiseen käytetyt polttoainemäärät.

2.2.13. KAASUN NESTEYTTÄMISLAITOKSET

Nestemäisiksi polttoaineiksi muunnettujen kaasumaisten polttoaineiden määrät.

2.2.14. PUUHIILEN TUOTANTOLAITOKSET

Puuhiileksi muunnettujen kiinteiden biopolttoaineiden määrät.

2.2.15. ÖLJYNJALOSTAMOT

Öljytuotteiden tuottamiseen käytetyt polttoainemäärät.

2.2.16. MAAKAASUN SEKOITUSLAITOKSET (MAAKAASUUN SEKOITTAMISTA VARTEN)

Kaasuverkkoon maakaasun kanssa sekoitettujen kaasujen määrät.

2.2.17. MOOTTORIBENSIINIIN/DIESELIIN/PETROLIIN SEKOITTAMISTA VARTEN

Nestemäisten biopolttoaineiden määrät, jotka on sekoitettu fossiilisten polttoaineiden kanssa.

2.2.18. MUUALLE LUOKITTELEMATON

Muualle luokittelemattomat energian muuntamistoimintaan käytetyt polttoainemäärät. Jos tätä nimikettä käytetään, raportissa olisi selvitettävä, mitä sen alle sisältyy.

2.3. Energiasektori

Määrät, jotka energiateollisuus on käyttänyt tukeakseen primaarienergian tuotantoa (kaivannaistoimintaa, öljyn ja kaasun tuotantoa) tai muuntotoiminnan laitostoimintoja. Tämä vastaa NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoja 05, 06, 19 ja 35, NACE Rev. 2:n kolminumerotasoa 09.1 ja NACE Rev. 2:n nelinumerotasoja 07.21 ja 08.92.

Tämän ulkopuolelle jäävät muuhun energiamuotoon muunnetut polttoaineet (joiden määrät olisi ilmoitettava energian muuntosektorilla) sekä öljy-, kaasu- ja hiililieteputkistojen kuljetustoiminnan tukitoimintoihin käytetyt polttoaineet (joiden määrät olisi ilmoitettava liikennesektorilla).

Sisältää energian käytön ydinfissiota ja -fuusiota varten tuotettujen kemiallisten aineiden valmistusprosesseissa ja prosessien tuotteissa.

2.3.1. SÄHKÖN ERILLISTUOTANTOLAITOSTEN, SÄHKÖN JA LÄMMÖN YHTEISTUOTANTOLAITOSTEN JA LÄMMÖN ERILLISTUOTANTOLAITOSTEN OMA KÄYTTÖ

Energiana tukitoimintoihin sähkön erillistuotantoyksiköissä, lämmön erillistuotantoyksiköissä ja sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköissä käytetyt polttoainemäärät.

2.3.2. HIILIKAIVOKSET

Energiana kivihiilen louhinnan ja käsittelyn tukemiseksi hiilikaivosteollisuudessa käytetyt polttoainemäärät. Kaivosten voimaloissa poltettu kivihiili olisi ilmoitettava energian muuntosektorilla.

2.3.3. PURISTEHIILILAITOKSET

Energiana tukitoimintoihin puristehiililaitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.4. KOKSAAMOT

Energiana tukitoimintoihin koksaamoissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.5. RUSKOHIILI-/TURVEBRIKETTILAITOKSET

Energiana tukitoimintoihin ruskohiili-/turvebrikettilaitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.6. KAASULAITOKSET / KIVIHIILTÄ KAASUTTAVAT LAITOKSET

Energiana tukitoimintoihin kaasulaitoksissa ja kivihiiltä kaasuttavissa laitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.7. MASUUNIT

Energiana tukitoimintoihin masuuneissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.8. KIVIHIILEN NESTEYTTÄMINEN

Energiana tukitoimintoihin kivihiilen nesteyttämislaitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.9. MAAKAASUN NESTEYTTÄMINEN (LNG) TAI UUDELLEENKAASUTTAMINEN

Energiana tukitoimintoihin maakaasun nesteyttämis- ja uudelleenkaasutuslaitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.10. KAASUTUSLAITOKSET (BIOKAASU)

Energiana tukitoimintoihin biokaasun kaasutuslaitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.11. MAAKAASUA SYNTEESIKAASUREITIN KAUTTA NESTEYTTÄVÄT (GTL) LAITOKSET

Energiana tukitoimintoihin maakaasua synteesikaasureitin kautta nesteyttävissä laitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.12. PUUHIILEN TUOTANTOLAITOKSET

Energiana tukitoimintoihin puuhiilen tuotantolaitoksissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.13. ÖLJYNJALOSTAMOT

Energiana tukitoimintoihin öljynjalostamoissa käytetyt polttoainemäärät.

2.3.14. ÖLJYN JA KAASUN TUOTANTO

Öljyn ja maakaasun talteenottolaitoksissa käytetyt polttoainemäärät. Tämän ulkopuolelle jäävät putkistohäviöt (ilmoitetaan jakeluhäviöinä) sekä putkistojen toimintaan käytetyt energiamäärät (ilmoitetaan liikennesektorilla).

2.3.15. MUUALLE LUOKITTELEMATON – ENERGIASEKTORI

Muualle luokittelemattomat energiaa koskevaan toimintaan käytetyt polttoainemäärät. Jos tätä nimikettä käytetään, raportissa olisi selvitettävä, mitä sen alle sisältyy.

2.4. Jakeluhäviöt

Kuljetuksen ja jakelun aikana tapahtuneet polttoainehäviöt.

2.5. Loppukulutus muuksi kuin energiaksi

Muuksi kuin energiaksi käytetyt fossiilisten polttoaineiden määrät (ei poltettu).

2.6. Energian loppukulutus (loppukäytön erittely)

2.6.1. TEOLLISUUS

Tällä tarkoitetaan polttoainemääriä, jotka teollisuusyritykset ovat kuluttaneet päätoimintansa tueksi.

Erillisten lämmöntuotantoyksiköiden sekä sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköiden osalta ilmoitetaan ainoastaan polttoainemäärät, jotka on käytetty yksikön itsensä kuluttaman lämmön (itse käytetty lämpö) tuottamiseen. Polttoainemäärät, jotka on käytetty myydyn lämmön tuottamiseen tai sähkön tuottamiseen, olisi ilmoitettava soveltuvassa kohdassa energian muuntosektorilla.

2.6.1.1. Rauta- ja terästeollisuus: NACE Rev. 2:n kolminumerotasot 24.1, 24.2 ja 24.3; ja NACE Rev. 2:n nelinumerotasot 24.51 ja 24.52.

2.6.1.2. Kemian- ja petrokemianteollisuus: NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 20 ja 21.

2.6.1.3. Muut kuin rautametallit: NACE Rev. 2:n kolminumerotaso 24.4; ja NACE Rev. 2:n nelinumerotasot 24.53 ja 24.54.

2.6.1.4. Ei-metalliset mineraalit: NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 23.

2.6.1.5. Kulkuneuvot: NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 29 ja 30.

2.1.6.6. Koneet: NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 25, 26, 27 ja 28.

2.6.1.7. Kaivostoiminta ja louhinta: NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 07 (paitsi 07.21) ja 08 (paitsi 08.92); NACE Rev. 2:n kolminumerotaso 09.9.

2.6.1.8. Elintarvikkeet, juomat ja tupakka: NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 10, 11 ja 12.

2.6.1.9. Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus: NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 17 ja 18.

2.6.1.10. Puu ja puutuotteet: NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 16.

2.6.1.11. Rakentaminen: NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 41, 42 ja 43.

2.6.1.12. Tekstiili ja nahka: NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 13, 14 ja 15.

2.6.1.13. Muualle luokittelematon – teollisuus NACE:n kaksinumerotasot 22, 31 ja 32.

2.6.2. LIIKENNE

Liikenteen energian kulutus kokonaisuudessaan NACE-luokasta (toimialasta) riippumatta. Rautatie- ja linja-autoasemien, satamalaitureiden ja lentoasemien lämmitykseen ja valaistukseen käytetyt polttoaineet olisi ilmoitettava kohdassa ”Kaupalliset ja julkiset palvelut” eikä liikennesektorilla.

2.6.2.1. Raideliikenne

Polttoainemäärät, jotka on käytetty raideliikenteessä, mukaan lukien teollisuusradat sekä raideliikenne osana kaupungin tai esikaupunkialueen liikennejärjestelmää (esim. junat, raitiovaunut, metro).

2.6.2.2. Kotimaan vesiliikenne

Polttoainemäärät, jotka on toimitettu eri maiden lippujen alla purjehtiville aluksille, jotka eivät ole kansainvälisessä vesiliikenteessä (ks. Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet). Jaottelu kotimaiseen ja kansainväliseen olisi tehtävä lähtö- ja määräsataman perusteella, eikä siis aluksen lipun tai kansallisuuden mukaisesti.

2.6.2.3. Maantieliikenne

Maantieliikenteen ajoneuvojen käyttämät polttoainemäärät. Myös maatalousajoneuvojen pääteillä käyttämät polttoaineet sekä maantieliikenteen ajoneuvoissa käytetyt voiteluaineet.

Tämän ulkopuolelle jää energia, joka on käytetty kiinteästi asennetuissa moottoreissa (ks. Muut alat) ja muualla kuin pääteillä liikkuvissa traktoreissa (ks. Maatalous), sekä sotilaskäyttö maantieajoneuvoissa (ks. Muut alat – muualle luokittelematon), tienpäällystykseen käytetty bitumi sekä rakennustyömaiden koneissa käytetty energia (ks. Teollisuus, rakennusala).

2.6.2.4. Putkijohtokuljetus

Kaasuja, nesteitä, lietteitä ja muita hyödykkeitä kuljettavien putkistojen tukemiseksi ja ylläpitämiseksi energiana käytetyt polttoainemäärät. Tähän sisältyy pumppuasemiin ja putkistojen ylläpitoon käytetty energia. Tämän ulkopuolelle jäävät energia, joka on käytetty maakaasun tai valmistetun kaasun, kuuman veden tai höyryn jakeluun putkistossa jakelijalta loppukäyttäjille (ilmoitetaan energiasektorilla) tai joka on käytetty veden jakeluun kotitalouksille, teollisuudelle, kaupallisille ja muille loppukäyttäjille (sisällytetään kohtaan ”Kaupalliset ja julkiset palvelut”) sekä tällaisen jakelijalta loppukäyttäjille suuntautuvan siirron aikana tapahtuneet häviöt (ilmoitetaan jakeluhäviöinä).

2.6.2.5. Kansainvälinen lentoliikenne

Lentokoneille kansainvälistä lentoliikennettä varten toimitetut polttoainemäärät. Jaottelu kotimaiseen ja kansainväliseen lentoliikenteeseen olisi tehtävä lähtö- ja määräpaikan perusteella eikä lentoyhtiön kansallisuuden mukaan. Tämän ulkopuolelle jäävät lentoyhtiöiden maantieajoneuvoissaan käyttämät polttoaineet (ilmoitetaan kohdassa ”Muualle luokittelematon – liikenne”), sekä lentopolttoaineiden sotilaskäyttö (ilmoitetaan kohdassa ”Muualle luokittelematon – muu”).

2.6.2.6. Kotimaan lentoliikenne

Lentokoneille kotimaan lentoliikennettä varten toimitetut polttoainemäärät. Tähän sisältyy polttoaine, joka on käytetty muuhun tarkoitukseen kuin lentämiseen, esim. moottoreiden testaukseen. Jaottelu kotimaiseen ja kansainväliseen lentoliikenteeseen olisi tehtävä lähtö- ja määräpaikan perusteella eikä lentoyhtiön kansallisuuden mukaan. Tähän kuuluvat pitkät matkat kahden lentoaseman välillä maassa, jolla on merentakaisia alueita. Tämän ulkopuolelle jäävät lentoyhtiöiden maantieajoneuvoissaan käyttämät polttoaineet (ilmoitetaan kohdassa ”Muualle luokittelematon – liikenne”) sekä lentopolttoaineiden sotilaskäyttö (ilmoitetaan kohdassa ”Muualle luokittelematon – muu”).

2.6.2.7. Muualle luokittelematon – liikenne

Muualle luokittelemattomat liikennesektorilla käytetyt polttoainemäärät. Tähän sisältyvät lentoyhtiöiden maantieajoneuvoissaan käyttämät polttoaineet sekä satamissa laivojen purkunostureissa ja erilaisissa muissa nosturityypeissä käytetyt polttoaineet. Jos tätä nimikettä käytetään, raportissa olisi selvitettävä, mitä sen alle sisältyy.

2.6.3. MUUT ALAT

Tämä luokka kattaa toimialoilla, joita ei ole erikseen mainittu tai jotka eivät kuulu energian muuntosektoriin, energiasektoriin, teollisuuteen tai liikenteeseen, käytetyt polttoainemäärät.

2.6.3.1. Kaupalliset ja julkiset palvelut

Julkisen ja yksityisen sektorin virastojen ja yritysten kuluttamat polttoainemäärät. NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84 (paitsi nelinumerotaso 84.22), 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 ja 99. Tässä luokassa olisi ilmoitettava rautatie- ja linja-autoasemien, satamalaitureiden ja lentoasemien lämmitykseen ja valaistukseen käytetyt polttoaineet ja myös kaikkiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasojen 49, 50 ja 51 muihin kuin liikennettä koskeviin toimintoihin käytetyt polttoaineet.

2.6.3.2. Asuminen

Kaikkien kotitalouksien kuluttamat polttoainemäärät, ”työnantajakotitaloudet” mukaan luettuina. NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 97 ja 98.

Tähän alaan sovelletaan seuraavia erityismääritelmiä:

Kotitaloussektori:

’Kotitaloudella’ tarkoitetaan yksin asuvaa henkilöä tai ryhmää henkilöitä, jotka asuvat yhdessä samassa yksityisessä asunnossa ja joilla on yhteisiä elinkustannuksia. Kotitaloussektori, jota kutsutaan myös asuntosektoriksi, on näin ollen tietyn maan kaikkien kotitalouksien joukko.

Tämän ulkopuolelle olisi jätettävä laitokset, joissa voidaan asua pysyvästi (esim. vankilat) tai väliaikaisesti (esim. sairaalat), koska ne sisältyvät palvelusektorin kulutukseen. Kaikissa liikenteeseen liittyvissä toiminnoissa käytetty energia olisi ilmoitettava liikennesektorilla eikä kotitaloussektorilla.

Kotitalouksien energian kokonaiskulutuksen ulkopuolelle olisi jätettävä myös kotitalouksien merkittävään taloudelliseen toimintaan liittyvä energiankulutus. Näihin toimintoihin kuuluu pientilojen maataloustoiminta sekä muu kotitalouden asunnossa tapahtuva taloudellinen toiminta, jotka olisi ilmoitettava vastaavalla alalla.

2.6.3.2.1. Tilojen lämmitys

Tällä energiapalvelulla tarkoitetaan energian käyttöä lämmön tuottamiseen asunnon sisällä.

2.6.3.2.2. Tilojen jäähdytys

Tällä energiapalvelulla tarkoitetaan energian käyttöä asunnon jäähdyttämiseen jäähdytysjärjestelmän tai -yksikön avulla.

Tähän kohtaan eivät kuulu tuulettimet, puhaltimet ja muut laitteet, joita ei ole liitetty jäähdytysyksikköön, vaan ne olisi sisällytettävä valaistusta ja sähkölaitteita koskevaan kohtaan.

2.6.3.2.3. Veden lämmitys

Tällä energiapalvelulla tarkoitetaan energian käyttöä veden lämmittämiseen juoksevaa kuumaa vettä, peseytymistä, puhdistusta ja muita tarkoituksia varten ruoanlaittoa lukuun ottamatta.

Tähän ei sisälly uima-altaiden lämmittäminen, vaan se olisi sisällytettävä muita käyttötarkoituksia koskevaan kohtaan.

2.6.3.2.4. Ruoanlaitto

Tällä energiapalvelulla tarkoitetaan energian käyttöä aterioiden valmistukseen.

Tähän eivät sisälly keittiön pienkoneet (mikroaaltouunit, vedenkeittimet, kahvinkeittimet jne.); ne olisi sisällytettävä valaistusta ja sähkölaitteita koskevaan kohtaan.

2.6.3.2.5. Valaistus ja sähkölaitteet (ainoastaan sähkö)

Sähkön käyttö valaistukseen ja kaikkiin muihin asunnossa käytettäviin sähkölaitteisiin, joita ei oteta huomioon muissa käyttötarkoituksissa.

2.6.3.2.6. Muut käyttötarkoitukset

Muu energiankulutus kotitalouksissa, kuten energian käyttö ulkona tapahtuvaan ja muuhun toimintaan, joka ei sisälly edellä mainittuihin viiteen energian loppukäyttöön (esim. ruohonleikkurit, uima-altaiden lämmitys, terassilämmittimet, ulkogrillit, saunat).

2.6.3.3. Maatalous/Metsätalous

Maatalouteen, metsästykseen ja metsätalouteen luokiteltujen käyttäjien polttoainekulutus. NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 01 ja 02.

2.6.3.4. Kalastus

Sisävesi-, rannikko- ja avomerikalastusta varten toimitetut polttoainemäärät. Kalastuksen olisi katettava polttoainetoimitukset kaikkien lippujen alla purjehtiville aluksille, jotka ovat ottaneet polttoainetäydennystä kyseisessä maassa (kansainvälinen kalastus mukaan luettuna), sekä kalastusteollisuudessa käytetty energia. NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 03.

2.6.3.5. Muualle luokittelematon – muu

Polttoainemäärät, jotka on käytetty muualle luokittelemattomaan toimintaan (kuten NACE Rev. 2:n nelinumerotaso 84.22). Tähän luokkaan sisältyy kokonaisuudessaan polttoaineiden sotilaskäyttö sekä kiinteissä että liikkuvissa kohteissa (esim. alukset, lentokoneet, maantieliikenne, majoitustiloihin käytetty energia) riippumatta siitä, onko kyseinen polttoaine toimitettu raportoivan maan vai jonkin muun maan asevoimille. Jos tätä nimikettä käytetään, raportissa olisi selvitettävä, mitä sen alle sisältyy.

3. TUOTTEET

3.1. KIVIHIILI (Kiinteät fossiiliset polttoaineet ja valmistetut kaasut)

3.1.1. KIVIHIILI

Kivihiili on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin antrasiitin, koksikivihiilen ja muun bitumisen kivihiilen yhteenlaskettu määrä.

3.1.2. ANTRASIITTI

Korkealuokkainen kivihiili, jota käytetään teollisuudessa ja kotitalouksien lämmityksessä. Siinä on yleensä alle 10 prosenttia haihtuvia aineita ja sen hiilipitoisuus on suuri (noin 90 prosenttia haihtumatonta hiiltä). Sen bruttolämpöarvo on suurempi kuin 24 000 kJ/kg määritettynä tuhkattomasta näytteestä käyttökosteudessa.

3.1.3. KOKSIKIVIHIILI

Bituminen kivihiili, jonka laatu on riittävä masuunissa käytettävän koksin (koksaamokoksin) valmistamiseksi. Sen bruttolämpöarvo on suurempi kuin 24 000 kJ/kg määritettynä tuhkattomasta näytteestä käyttökosteudessa.

3.1.4. MUU BITUMINEN KIVIHIILI

Hiili, jota käytetään höyrykattiloissa ja joka sisältää kaiken bitumisen hiilen, joka ei sisälly koksikivihiileen eikä antrasiittiin. Sille on tyypillistä antrasiittia suurempi haihtuvien aineiden osuus (yli 10 prosenttia) ja pienempi hiilipitoisuus (alle 90 prosenttia haihtumatonta hiiltä). Sen bruttolämpöarvo on suurempi kuin 24 000 kJ/kg määritettynä tuhkattomasta näytteestä käyttökosteudessa.

3.1.5. RUSKOHIILI

Ruskohiili on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin puolibitumisen kivihiilen ja ligniitin yhteenlaskettu määrä.

3.1.6. PUOLIBITUMINEN KIVIHIILI

Agglomeroitumaton hiili, jonka bruttolämpöarvo on 20 000 –24 000 kJ/kg ja joka sisältää yli 31 prosenttia haihtuvia aineita kuivasta mineraalivapaasta aineesta laskettuna.

3.1.7. LIGNIITTI

Agglomeroitumaton hiili, jonka bruttolämpöarvo on alle 20 000 kJ/kg ja joka sisältää yli 31 prosenttia haihtuvia aineita kuivasta mineraalivapaasta aineesta laskettuna.

3.1.8. PURISTEHIILI

Yhdistelmäpolttoaine, joka on valmistettu kivihiilipölystä lisäämällä sidosainetta. Tuotetun puristehiilen määrä voi tämän vuoksi olla hieman suurempi kuin muuntoprosessissa kulutetun hiilen todellinen määrä.

3.1.9. KOKSAAMOKOKSI

Kiinteä tuote, joka on saatu koksaamalla kivihiiltä, pääosin koksikivihiiltä, korkeassa lämpötilassa ja jossa on niukalti kosteutta ja haihtuvia aineita. Koksaamokoksia käytetään pääosin rauta- ja terästeollisuudessa energianlähteenä ja kemiallisena reaktioaineena.

Koksimurska ja valimokoksi ilmoitetaan tässä luokassa.

Puolikoksi (kiinteä tuote, jota saadaan koksaamalla hiiltä alhaisessa lämpötilassa) olisi sisällytettävä tähän luokkaan. Puolikoksia käytetään lämmitysenergiana sekä itse muuntolaitoksessa.

Tähän nimikkeeseen sisältyvät myös ligniitistä valmistettu koksi, koksimurska ja puolikoksi.

3.1.10. KAASUKOKSI

Kaupunkikaasun valmistuksessa kaasulaitoksessa käytettävästä kivihiilestä syntyvä sivutuote. Kaasukoksia käytetään lämmitykseen.

3.1.11. KIVIHIILITERVA

Bitumisen hiilen kuivatislauksen tulos. Kivihiiliterva on nestemäinen sivutuote, jota saadaan tislattaessa kivihiiltä koksin valmistamiseksi koksausuuniprosessissa tai jota tuotetaan ruskohiilestä (”alhaisen lämpötilan terva”).

3.1.12. BKB (RUSKOHIILIBRIKETIT)

Ruskohiilibriketit ovat ligniitistä tai puolibitumisesta kivihiilestä valmistettua yhdistelmäpolttoainetta, jota tuotetaan briketoimalla suuressa paineessa ilman sidosaineen lisäystä, mukaan luettuina kuivattu ligniittijauhe ja -pöly.

3.1.13. VALMISTETUT KAASUT

Valmistetut kaasut on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin kaasulaitoskaasun, koksikaasun, masuunikaasun ja muiden talteen otettujen kaasujen yhteenlaskettu määrä.

3.1.14. KAASULAITOSKAASU

Tähän sisältyvät kaikki kaasutyypit, joita tuotetaan sellaisissa julkisissa tai yksityisissä tuotantolaitoksissa, joiden pääasiallisena tehtävänä on kaasun valmistus, siirto ja jakelu. Siihen sisältyy hiillyttämällä tuotettu kaasu (myös koksaamoissa tuotettu ja kaasulaitoskaasuksi siirretty kaasu), kokonaan kaasuttamalla tuotettu kaasu riippumatta siitä, onko sitä rikastettu öljytuotteilla (LPG, pohjaöljy jne.), sekä kaasu, joka on tuotettu reformoimalla tai yksinkertaisesti sekoittamalla kaasuja ja/tai ilmaa, mukaan luettuna maakaasuun sekoitettu kaasu, joka jaetaan ja kulutetaan maakaasuverkon kautta. Muiden hiilikaasujen muunnosta peräisin oleva kaasun määrä olisi ilmoitettava kaasulaitoskaasun tuotantona.

3.1.15. KOKSIKAASU

Koksikaasua saadaan sivutuotteena valmistettaessa koksaamokoksia raudan ja teräksen tuotantoa varten.

3.1.16. MASUUNIKAASU

Masuunikaasua syntyy koksin polttamisen yhteydessä rauta- ja terästeollisuuden masuuneissa. Se otetaan talteen ja käytetään polttoaineena osittain itse laitoksessa ja osittain muissa terästeollisuuden prosesseissa tai voimaloissa, jotka on varustettu sen polttamista varten.

3.1.17. MUUT TALTEEN OTETUT KAASUT

Saatu sivutuotteena teräksenvalmistuksesta happipuhallusmenetelmällä, otettu talteen masuunin ulostulosta. Kaasut tunnetaan myös nimillä konverttikaasu, masuunikaasu ja happipuhallusmasuunikaasu. Talteen otetun polttoaineen määrä olisi ilmoitettava bruttolämpöarvon mukaisena. Tämä kattaa myös erittelemättömät muut kuin edellä mainitut valmistetut kaasut kuten kiinteästä hiilestä saatavat palavat kaasut, joita otetaan talteen muualla määrittelemättömissä valmistus- ja kemiallisissa prosesseissa.

3.1.18. TURVE

Turve on palavaa pehmeää, huokoista tai puristettua, kerrostunutta kasviperäistä ainesta, jonka vesipitoisuus on suuri (enintään 90 prosenttia käsittelemättömänä) ja joka on helposti leikkaantuvaa, väriltään vaalean tai tumman ruskeaa. Turve käsittää palaturpeen ja jyrsinturpeen. Muuhun kuin energiaksi käytetty turve ei sisälly tähän.

3.1.19. TURVETUOTTEET

Turvebrikettien kaltaiset tuotteet, jotka saadaan suoraan tai välillisesti palaturpeesta tai jyrsinturpeesta.

3.1.20. ÖLJYLIUSKE JA -HIEKKA

Öljyliuske ja -hiekka ovat sedimenttikiveä, joka sisältää orgaanista ainesta kerogeenina. Kerogeeni on vahamainen, runsaasti hiilivetyä sisältävä aine, jota pidetään öljyn esiasteena. Öljyliuske voidaan polttaa sellaisenaan tai sitä voidaan käsitellä kuumentamalla liuskeöljyn uuttamiseksi. Liuskeöljy ja muut nesteyttämisestä saadut tuotteet olisi ilmoitettava muina hiilivetyinä öljytuotteiden yhteydessä.

3.2. Maakaasu

3.2.1. MAAKAASU

Maakaasu käsittää pääosin metaanista koostuvat maanalaisten esiintymien nestemäisessä tai kaasumaisessa muodossa olevat kaasut riippumatta talteenottomenetelmästä (konventionaalinen ja ei-konventionaalinen). Siihen sisältyvät ”kaasukentillä tuotettu kaasu”, joka on peräisin ainoastaan kaasumaisia hiilivetyjä tuottavilta kentiltä, ”öljyntuotannon yhteydessä talteen otettu kaasu”, jota tuotetaan raakaöljyn ohella, sekä hiilikaivoksista (hiilikaivoskaasu) tai hiilijuonteista (hiilijuonnekaasu) talteen otettu metaani. Maakaasuun eivät sisälly biokaasu ja valmistetut kaasut. Tällaisten tuotteiden siirto maakaasuverkkoon on ilmoitettava maakaasusta erillään. Maakaasu käsittää nesteytetyn maakaasun (LNG) sekä paineistetun maakaasun (CNG).

3.3. Sähkö ja lämpö

3.3.1. SÄHKÖ

Sähköllä tarkoitetaan energian siirtoa fysikaalisen ilmiön kautta, johon kuuluvat sähkövaraukset sekä niiden vaikutukset levossa ja liikkeessä. Kaikki käytetty, tuotettu ja kulutettu sähkö on ilmoitettava, myös verkon ulkopuolinen sekä itse kulutettu sähkö.

3.3.2. LÄMPÖ (JOHDETTU LÄMPÖ)

Lämmöllä tarkoitetaan aineen rakenneosien etenemis-, pyörimis- ja värähtelyliikkeen sekä aineen olomuodon muutosten tuottamaa energiaa. Kaikki tuotettu lämpö, lukuun ottamatta omaan käyttöön tuottajien tuottamaa lämpöä, jota ei myyty, on ilmoitettava; kaikki muut lämmön muodot ilmoitetaan niiden tuotteiden käyttönä, joista lämpö tuotettiin.

3.4. ÖLJY (Raakaöljy ja öljytuotteet)

3.4.1. RAAKAÖLJY

Raakaöljy on luonnon mineraaliöljyä, joka koostuu hiilivetyjen seoksesta sekä niihin liittyvistä epäpuhtauksista, kuten rikistä. Normaalissa pintalämpötilassa ja -paineessa se on nestemuodossa, ja sen fysikaaliset ominaisuudet (tiheys, viskositeetti jne.) vaihtelevat suuresti. Tähän luokkaan sisältyvät öljyntuotannon yhteydessä tuotetusta maakaasusta ja muusta maakaasusta kentällä tai kaasun erottelussa talteen otetut kondensaatit, jos ne sekoitetaan kaupalliseen raakaöljyyn. Ilmoittakaa määrät riippumatta talteenottomenetelmästä (konventionaalinen ja ei-konventionaalinen). Raakaöljyyn ei sisälly maakaasukondensaatti.

3.4.2. MAAKAASUKONDENSAATTI (NGL)

Maakaasukondensaatti on nestemäisiä tai nesteytettyjä hiilivetyjä, jotka on otettu talteen maakaasusta erottelulaitoksissa tai kaasunkäsittelylaitoksissa. Maakaasukondensaattiin sisältyy etaania, propaania, butaania (tavallista ja isobutaania), (iso)pentaania sekä raskaampia hiilivetyjä (käytetään joskus myös nimeä luonnonbensiini tai laitoskondensaatti).

3.4.3. JALOSTAMOJEN SYÖTTÖAINEET

Jalostamon syöttöaine on prosessoitua öljyä, joka on tarkoitettu jatkojalostukseen (esim. suoratislattu polttoöljy tai tyhjiökaasuöljy) ilman sekoitusta. Se muunnetaan lisäkäsittelyllä yhdeksi tai useammaksi komponentiksi ja/tai valmiiksi tuotteiksi. Tähän määritelmään sisältyvät myös petrokemian teollisuudesta jalostamoteollisuuteen palautetut tuotteet (esim. pyrolyysibensiini, C4-fraktiot, kaasuöljy- ja polttoöljyfraktiot).

3.4.4. LISÄAINEET / HAPETTAVAT LISÄAINEET

Lisäaineet ovat muita kuin hiilivety-yhdisteitä, joita lisätään tai sekoitetaan öljytuotteisiin niiden ominaisuuksien (oktaani, setaani, kylmäominaisuudet jne.) muuttamiseksi. Lisäaineita ovat hapettavat lisäaineet (kuten alkoholi (metanoli, etanoli), eetterit (metyyli-tert-butyylieetteri (MTBE), etyyli-tert-butyylieetteri (ETBE) ja tert-amyylimetyylieetteri (TAME) jne.), esterit (kuten rypsiöljy- tai dimetyyliesteri jne.) ja kemialliset yhdisteet (kuten tetrametyylilyijy (TML), tetraetyylilyijy (TEL) ja pesuaineet). Tässä luokassa ilmoitettujen lisäaineiden / hapettavien lisäaineiden (alkoholit, eetterit, esterit ja muut kemialliset yhdisteet) määrien olisi liityttävä ainemääriin, jotka on tarkoitettu sekoitettavaksi polttoaineisiin tai käytettäväksi polttoaineena. Tähän luokkaan kuuluvat nestemäisten fossiilisten polttoaineiden kanssa sekoitetut biopolttoaineet.

3.4.5. BIOPOLTTOAINEET LISÄAINEISSA / HAPETTAVISSA LISÄAINEISSA

Tässä luokassa ilmoitetut nestemäisten biopolttoaineiden määrät koskevat seokseksi sekoitettuja nestemäisiä biopolttoaineita ja tarkoittavat ainoastaan nestemäisen biopolttoaineen määrää eivätkä sitä nesteiden kokonaismäärää, johon biopolttoaineet sekoitetaan. Tähän eivät sisälly nestemäiset biopolttoaineet, joita ei ole sekoitettu seokseksi.

3.4.6. MUUT HIILIVEDYT

Bitumipitoisesta hiekasta, liuskeöljystä jne. saatu synteettinen raakaöljy, hiilen nesteyttämisestä saadut nesteet, maakaasun muuntamisesta bensiiniksi tuloksena saadut nesteet, vety ja emulsifioidut öljyt (esim. orimulsion); tähän ei sisälly öljyliuske; tähän sisältyy liuskeöljy (sekundaarituote).

3.4.7. ÖLJYTUOTTEET

Öljytuotteet on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin jalostamokaasun, etaanin, nestekaasun, teollisuusbensiinin, moottoribensiinin, lentobensiinin, bensiininomaisen lentopetrolin, lentopetrolin, muun petrolin, kaasu-/dieselöljyn, polttoöljyn, raskasbensiinin ja muun teollisuusbensiinin, voiteluaineiden, bitumin, parafiinivahojen, maaöljykoksin ja muiden tuotteiden yhteenlaskettu määrä.

3.4.8. JALOSTAMOKAASU

Jalostamokaasuun sisältyy kondensoitumattomien kaasujen seos, joka koostuu pääasiassa vedystä, metaanista, etaanista ja olefiineista, jotka on saatu jalostamoissa suoritetun raakaöljyn tislauksen tai öljytuotteiden käsittelyn (esim. krakkauksen) aikana. Tähän sisältyvät myös petrokemian teollisuudesta palautetut kaasut.

3.4.9. ETAANI

Luonnostaan kaasumainen suoraketjuinen hiilivety (C2H6), jota saadaan maakaasusta ja jalostamon kaasuvirroista.

3.4.10. NESTEKAASU

Nestekaasu on kevyitä parafiinisiä hiilivetyjä, jotka on saatu jalostamoprosesseista, raakaöljyn stabiloinnista ja maakaasun käsittelylaitoksista. Nestekaasu koostuu pääosin propaanista (C3H8) ja butaanista (C4Hl0) tai näiden kahden yhdistelmästä. Nestekaasu voi myös sisältää propyleeniä, butyleeniä, isopropyleeniä ja isobutyleeniä. Nestekaasu on yleensä nesteytetty paineen avulla kuljetusta tai varastointia varten.

3.4.11. TEOLLISUUSBENSIINI

Teollisuusbensiini on raaka-aine, joka on tarkoitettu petrokemian teollisuuden käyttöön (esim. etyleenin valmistukseen tai aromaattien tuotantoon) tai bensiinin tuotantoon reformoimalla tai isomeroimalla jalostamossa. Teollisuusbensiini käsittää ainesta tislausalueelta 30–210 °C tai osasta tätä aluetta.

3.4.12. MOOTTORIBENSIINI

Moottoribensiini koostuu kevyiden hiilivetyjen seoksesta tislausalueelta 35–215 °C. Sitä käytetään polttoaineena maalla käytettävissä ottomoottoreissa. Moottoribensiini voi sisältää lisäaineita, hapettavia lisäaineita, oktaaniluvun parantajia, myös lyijy-yhdisteitä. Tähän sisältyvät moottoribensiinin sekoiteosat (lukuun ottamatta lisäaineita / hapettavia lisäaineita), esim. alkylaatit, isomeraatit, reformaatit sekä valmiina moottoribensiininä käytettäväksi tarkoitettu krakattu bensiini. Moottoribensiini on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin moottoribensiiniin sekoitetun biobensiinin ja muun kuin biobensiinin yhteenlaskettu määrä.

3.4.12.1. Moottoribensiiniin sekoitettu biobensiini

Biobensiini, joka on sekoitettu moottoribensiiniin.

3.4.12.2. Muu kuin biobensiini

Jäljellä oleva osa moottoribensiinistä – moottoribensiini ilman siihen sekoitettua biobensiiniä (lähinnä fossiilista alkuperää oleva moottoribensiini).

3.4.13. LENTOBENSIINI

Moottoripolttoaine, joka on valmistettu erityisesti ilma-alusten mäntämoottoreita varten, jonka oktaaniluku soveltuu moottoriin, jonka jäätymispiste on – 60 °C ja jonka tislausalue on yleensä 30–180 °C.

3.4.14. BENSIININOMAINEN LENTOPETROLI (TEOLLISUUSBENSIININOMAINEN LENTOPETROLI TAI JP4)

Tähän sisältyvät kaikki kevyet hiilivetyöljyt, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ilma-alusten turbiinimoottoreissa ja joiden tislausalue on 100–250 °C. Niitä saadaan sekoittamalla petroleita ja bensiiniä tai teollisuusbensiinejä siten, että aromaattinen sisältö on enintään 25 tilavuusprosenttia ja höyrynpaine on välillä 13,7–20,6 kPa.

3.4.15. LENTOPETROLI

Ilma-alusten turbiinimoottoreissa käytetty tisle. Sillä on samat tislausominaisuudet, eli tislausalue on 150–300 °C (yleensä ei yli 250 °C), ja leimahduspiste kuin petrolilla. Lisäksi siihen sovelletaan (esim. jäätymispistettä koskevia) erityisvaatimuksia, jotka IATA (Kansainvälinen lentoliikenneliitto) on vahvistanut. Tähän sisältyvät lentopetrolin sekoiteosat. Lentopetroli on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin lentopetroliin sekoitetun biolentopetrolin ja muun kuin biolentopetrolin yhteenlaskettu määrä.

3.4.15.1. Lentopetroliin sekoitettu biolentopetroli

Biolentopetroli, joka on sekoitettu lentopetroliin.

3.4.15.2. Muu kuin biolentopetroli

Jäljellä oleva osa lentopetrolista – lentopetroli ilman siihen sekoitettua biolentopetrolia (lähinnä fossiilista alkuperää oleva lentopetroli).

3.4.16. MUU PETROLI

Jalostettu öljytisle, jota käytetään muilla toimialoilla kuin lentoliikenteessä. Sen tislausalue on 150–300 °C.

3.4.17. KAASU-/DIESELÖLJY (KEVYT POLTTOÖLJY)

Kaasu-/dieselöljy on pääosin keskiraskas tisle, jonka tislausalue on 180–380 °C. Tähän sisältyvät sekoiteosat. Saatavilla on useita laatuja käyttötarkoituksen mukaisesti. Kaasu-/dieselöljyyn sisältyy autojen ja rekkojen puristussytytysmoottoreihin tarkoitettu dieselöljy. Kaasu-/dieselöljyyn sisältyy kevyt lämmitysöljy teolliseen ja kaupalliseen käyttöön, meriliikenteessä ja raideliikenteessä käytetty dieselöljy, muu kaasuöljy, myös raskaat kaasuöljyt, joiden tislausalue on 380–540 °C ja joita käytetään petrokemian syöttöaineina. Kaasu/dieselöljy on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin kaasu-/dieselöljyyn sekoitettujen biodieseleiden ja muiden kuin biodieseleiden yhteenlaskettu määrä.

3.4.17.1. Kaasu-/dieselöljyyn sekoitetut biodieselit

Biodieselit, jotka on sekoitettu kaasu-/dieselöljyyn.

3.4.17.2. Muut kuin biodieselit

Jäljellä oleva osa kaasu-/dieselöljystä – kaasu-/dieselöljy ilman siihen sekoitettuja biodieseleitä (lähinnä fossiilista alkuperää oleva kaasu-/dieselöljy).

3.4.18. POLTTOÖLJY (RASKAS POLTTOÖLJY)

Tähän sisältyvät kaikki muut (raskaat) polttoöljyt (myös sekoittamalla saadut). Kinemaattinen viskositeetti on yli 10 cSt 80 °C:ssa. Leimahduspiste on aina yli 50 °C ja tiheys aina suurempi kuin 0,90 kg/l. Polttoöljy on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin vähärikkisen polttoöljyn ja runsasrikkisen polttoöljyn yhteenlaskettu määrä.

3.4.18.1. Vähärikkinen polttoöljy

Polttoöljy, jonka rikkipitoisuus on alle 1 %.

3.4.18.2. Runsasrikkinen polttoöljy

Polttoöljy, jonka rikkipitoisuus on vähintään 1 %.

3.4.19. RASKASBENSIINI JA MUU TEOLLISUUSBENSIINI

Raskasbensiini ja muu teollisuusbensiini määritellään jalostetuiksi keskiraskaiksi tisleiksi, joiden tislausalue on sama kuin teollisuusbensiinin/petrolin. Niihin sisältyvät teollisuusbensiini (käytetään myös nimitystä SBP; kevyitä öljyjä, joiden tislausalue on 30–200 °C teollisuusbensiinin 7 tai 8 laatuluokassa, jotka eroavat toisistaan tislausalueesta valitun osan mukaisesti – laatuluokat määritellään lämpötilaeron mukaisesti 5 tilavuusprosentin ja 90 tilavuusprosentin tislauspisteen välillä (joka on enintään 60 °C)) ja raskasbensiini (teollisuusbensiini, jonka leimahduspiste on yli 30 °C ja tislausalue 135–200 °C).

3.4.20. VOITELUAINEET

Tislauksen sivutuotteena tuotettuja hiilivetyjä, joita käytetään pääasiassa kitkan vähentämiseen liikepintojen väliltä. Tähän sisältyvät kaikki voiteluöljyn käyttölaadut värttinäöljystä sylinteriöljyyn sekä kaikki rasvoissa ja moottoriöljyissä käytetyt laadut sekä kaikenlaatuiset voiteluöljyjakeet.

3.4.21. BITUMI

Kiinteä, puolikiinteä tai viskoosinen hiilivety, jolla on kolloidinen rakenne, väriltään ruskeasta mustaan, saadaan raakaöljyn tislausjäämänä atmosfäärisestä tislauksesta saatujen raakaöljyn tislausjäämien tyhjiötislauksessa. Bitumi tunnetaan myös usein asfalttina ja sitä käytetään pääasiassa tierakentamisessa ja kattomateriaalina. Tähän sisältyvät nesteytetty bitumi ja bitumiliuos.

3.4.22. PARAFIINIVAHAT

Nämä ovat tyydyttyneitä alifaattisia hiilivetyjä. Tällaiset vahat ovat jäämiä, joita saadaan poistettaessa vahaa voiteluöljyistä. Niillä on kiderakenne, jonka hienokiteisyys vastaa niiden laatua. Niiden pääominaisuudet ovat seuraavat: ne ovat värittömiä, hajuttomia ja läpikuultavia ja niiden sulamispiste on yli 45 °C.

3.4.23. ÖLJYKOKSI

Musta, kiinteä sivutuote, jota saadaan pääasiassa krakkaamalla ja karbonoimalla öljypohjaisia syöttöaineita, tyhjiötislauksen jäämiä, tervaa ja pikeä esimerkiksi hidastetussa koksaus- tai nestekoksausprosessissa. Se koostuu pääosin hiilestä (90–95 %) ja sen tuhkapitoisuus on alhainen. Sitä käytetään syöttöaineena koksaamoissa terästeollisuutta varten, lämmitykseen, elektrodien valmistukseen sekä kemikaalien valmistukseen. Kaksi tärkeintä lajia ovat ”vihreä koksi” ja ”kalsinoitu koksi”. Tähän sisältyy myös ”katalyyttikoksi”, jota kertyy katalyyttiin jalostusprosessin aikana; tällaista koksia ei voida ottaa talteen, ja se yleensä poltetaan jalostamopolttoaineena.

3.4.24. MUUT TUOTTEET

Kaikki edellä erikseen mainitsemattomat tuotteet, esimerkiksi terva ja rikki. Tähän sisältyvät jalostamoissa tuotetut aromaatit (esim. BTX eli bentseeni, tolueeni ja ksyleeni) ja olefiinit (esim. propyleeni).

3.5. Uusiutuvat energianlähteet ja jätteet

3.5.1. VESIVOIMA

Veden potentiaali- ja liike-energia, joka muunnetaan sähköksi vesivoimalaitoksissa. Vesivoima on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin pelkkien vesivoimalaitosten, yhdistettyjen pumppuvoimalaitosten ja pelkkien pumppuvoimalaitosten yhteenlaskettu määrä.

3.5.1.1. Pelkät vesivoimalaitokset

Vesivoimalat, jotka käyttävät pelkästään veden suoraa luontaista sisäänvirtausta ja joilla ei ole kapasiteettia vesivoiman pumppausvarastointiin (veden pumppaamiseen ylöspäin).

3.5.1.2. Yhdistetyt pumppuvoimalaitokset

Vesivoimalat, joissa vesi virtaa luontaisesti sisään ylempänä sijaitsevaan altaaseen, jossa koko laitteistoa tai osaa siitä voidaan käyttää veden pumppaamiseen ylöspäin; sähkön tuotto perustuu sekä veden luontaiseen sisäänvirtaukseen että aiemmin ylöspäin pumpattuun veteen.

3.5.1.3. Pelkkä pumppuvoimalaitos

Vesivoimalat, joissa ei ole veden luontaista sisäänvirtausta ylempänä sijaitsevaan altaaseen; valtaosa sähköntuotannon perustana olevasta vedestä on aiemmin ylöspäin pumpattua vettä, ei kuitenkaan sadevedestä tai lumesta saatua.

3.5.2. GEOTERMINEN ENERGIA

Maankuoren lämmöstä yleensä kuumana vetenä tai höyrynä saatavilla olevaa energiaa; tähän ei kuulu maalämpöpumpuilla talteen otettu ympäröivän ilman lämpö. Geotermisen energian tuotantoa on tuotantoporakaivossa kuumentuneen nesteen ja (talteenottoprosessin) lopussa poistetun nesteen välinen entalpiaero.

3.5.3. AURINKOENERGIA

Aurinkoenergia on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin aurinkosähkön ja aurinkolämmön yhteenlaskettu määrä.

3.5.3.1. Aurinkosähkö

Auringonvalo, joka on muunnettu sähköksi käyttämällä aurinkokennoja, jotka auringonvalossa tuottavat sähköä. Kaikki tuotettu sähkö on ilmoitettava (myös pienimuotoinen tuotanto sekä verkon ulkopuoliset asennukset).

3.5.3.2. Aurinkolämpö

Auringonsäteilystä (auringonvalosta) saatava lämpö, joka hyödynnetään energiana. Tähän kuuluvat esimerkiksi aurinkolämpövoimalat ja aktiiviset järjestelmät lämpimän talousveden tuotantoa tai rakennusten sisätilojen lämmitystä varten. Tässä tapauksessa energiantuotantoa on se lämpö, joka saadaan lämmönsiirtoaineeseen, eli hetkellinen aurinkoenergia, josta on vähennetty optiset ja aurinkokerääjän häviöt. Tähän ei sisälly passiivisten järjestelmien avulla rakennusten lämmitystä, jäähdytystä ja valaistusta varten talteen otettu aurinkoenergia, tähän kuuluu ainoastaan aktiivisiin järjestelmiin liittyvä aurinkoenergia.

3.5.4. VUOROVESI-, AALTO-, MERIENERGIA

Vuoroveden liikkeestä, aaltoliikkeestä tai meriveden virtauksesta saatu mekaaninen energia, jota hyödynnetään sähköntuotantoon.

3.5.5. TUULIVOIMA

Tuulen kineettinen energia, joka hyödynnetään sähköntuotantoon tuuliturbiineissa. Tuulivoima on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin onshore-tuulivoiman ja offshore-tuulivoiman yhteenlaskettu määrä.

3.5.5.1. Onshore-tuulivoima

Sähköntuotanto tuulesta maalla sijaitsevissa paikoissa (sisämaa, myös järvet ja muut sisävedet).

3.5.5.2. Offshore-tuulivoima

Sähköntuotanto tuulesta offshore (esim. meret, valtameret ja tekosaaret). Asianomaisen alueen aluevesien ulkopuolella tapahtuneen offshore -tuulivoiman tuotannon yhteydessä on otettava huomioon kaikki jonkin maan talousalueella sijaitsevat tuulivoimayksiköt.

3.5.6. TEOLLISUUSJÄTE (UUSIUTUMATON OSA)

Ilmoitetaan teollisuudesta peräisin olevat uusiutumattomat jätteet, jotka on käytetty erityislaitoksissa suoraan polttamalla tarkoituksenmukaiseksi energiaksi. Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena. Tähän ei kuulu jäte, joka on poltettu ottamatta energiaa talteen. Teollisuusjätteen uusiutuva osa olisi ilmoitettava biopolttoaineiden luokassa, joka kuvaa sitä parhaiten.

3.5.7. YHDYSKUNTAJÄTE

Kotitalouksien, sairaaloiden ja palvelualojen tuottamat jätteet (yleisesti kaikki talousjätettä muistuttava jäte), jotka on käytetty erityislaitoksissa polttamalla suoraan tarkoituksenmukaiseksi energiaksi. Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena. Tähän ei kuulu jäte, joka on poltettu ottamatta energiaa talteen. Yhdyskuntajäte on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin uusiutuvan yhdyskuntajätteen ja uusiutumattoman yhdyskuntajätteen yhteenlaskettu määrä.

3.5.7.1. Uusiutuva yhdyskuntajäte

Biologista alkuperää olevan yhdyskuntajätteen osuus.

3.5.7.2. Uusiutumaton yhdyskuntajäte

Muuta kuin biologista alkuperää olevan yhdyskuntajätteen osuus.

3.5.8. BIOPOLTTOAINEET

Biopolttoaineet on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin kiinteiden biopolttoaineiden, biokaasun ja nestemäisten biopolttoaineiden yhteenlaskettu määrä. Energiatilastojen alaan eivät kuulu muuksi kuin energiaksi käytetyt biopolttoaineet (esim. rakentamiseen tai huonekalujen valmistukseen käytetty puu, moottorien voiteluun tarkoitettu biohajoava voiteluaine ja tienpinnalle käytetty biobitumi).

3.5.8.1. Kiinteät biopolttoaineet

Tähän sisältyy kiinteä biologista alkuperää oleva orgaaninen, muu kuin fossiilinen aines (tunnetaan myös biomassana), jota voidaan käyttää polttoaineena lämmön tai sähkön tuotantoon. Kiinteät biopolttoaineet on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin puuhiilen, polttopuun, puutähteen ja puun sivutuotteiden, mustalipeän, sokeriruokojätteen, eläinjätteen, muun kasviaineksen ja -tähteen sekä teollisuusjätteen uusiutuvan osan yhteenlaskettu määrä.

3.5.8.1.1. Puuhiili

Puuhiili on kiinteistä biopolttoaineista valmistettua polttoainetta – puun tai muun kasviaineksen kuivatislauksen ja pyrolyysin kiinteä jäämä.

3.5.8.1.2. Polttopuu, puutähde ja puun sivutuotteet

Polttopuu (halkoina, risuina, pelletteinä tai lastuina), joka saadaan luonnon metsistä tai hoidetuista metsistä tai yksittäin kasvavista puista. Tähän kuuluu polttoaineena käytetty puutähde, jossa puun alkuperäinen koostumus on tallella, sekä puupelletit. Tähän eivät kuulu puuhiili ja mustalipeä. Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena.

3.5.8.1.2.1. Puupelletit

Puupelletit on muodoltaan sylinterimäinen tuote, joka on saatu puutähteestä puristamalla.

3.5.8.1.3. Mustalipeä

Energia, joka saadaan emäksisestä jäteliuoksesta, jota saadaan uuttokattilasta paperinvalmistuksessa tarvittavan sulfaatti- tai soodamassan tuotannon aikana. Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena.

3.5.8.1.4. Sokeriruokojäte

Polttoaine, joka on jäljellä mehun uuttamisen jälkeen sokeriruo'on prosessoinnissa. Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena.

3.5.8.1.5. Eläinjäte

Eläinten eritteistä ja liha- ja kalajätteistä saatava energia, kun ne käytetään kuivana suoraan polttoaineeksi. Tähän eivät kuulu anaerobista käymistä käyttävissä laitoksissa käytetyt jätteet. Näissä laitoksissa tuotetut polttokaasut kuuluvat biokaasuihin. Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena.

3.5.8.1.6. Muut kasviainekset ja -tähteet

Muualle luokittelemattomat biopolttoaineet, joihin kuuluvat muun muassa olki, vihannesten kuoret, maapähkinän kuoret, puiden ja pensaiden leikkuujätteet, oliivin puristusjäte ja muut kasvien viljelyssä, korjuussa ja käsittelyssä syntyneet jätteet. Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena.

3.5.8.1.7. Teollisuusjätteen uusiutuva osa

Teollisuusjätteen kiinteä uusiutuva osa, joka on käytetty erityislaitoksissa suoraan polttamalla tarkoituksenmukaiseksi energiaksi (esimerkiksi mutta ei yksinomaan luonnonkumin osuus jätekumirenkaissa tai luonnonkuitujen osuus tekstiilijätteessä – jätetilastoista annetussa asetuksessa (EY) N:o 2150/2002 määritellyistä jäteluokista 07.3 ja 07.6). Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena.

3.5.8.2. Biokaasu

Kaasu, joka pääasiassa koostuu biomassan anaerobisen hajoamisen tai biomassasta termisen prosessin kautta tuotetusta metaanista ja hiilidioksidista (mukaan luettuna jätebiomassa). Käytetyn polttoaineen määrä olisi ilmoitettava nettolämpöarvon mukaisena. Biokaasu on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin kaatopaikkakaasun, jätevedenpuhdistuksen biokaasun, muiden anaerobisessa hajoamisessa syntyvien biokaasujen ja termisten prosessien tuottamien biokaasujen yhteenlaskettu määrä.

3.5.8.2.1. Kaatopaikkakaasu

Biokaasu, joka syntyy kaatopaikkajätteen anaerobisen hajoamisen seurauksena.

3.5.8.2.2. Jätevedenpuhdistuksen biokaasu

Biokaasu, joka syntyy jätevesilietteen anaerobisen käymisen seurauksena.

3.5.8.2.3. Muut anaerobisen hajoamisen seurauksena syntyvät biokaasut

Biokaasu, joka syntyy eläinperäisen lietteen sekä teurastamo-, panimo- tai muun maataloustuotteita jalostavan elintarvike- ja muun teollisuuden jätteen anaerobisen käymisen seurauksena.

3.5.8.2.4. Termisissä prosesseissa syntyvät biokaasut

Biokaasu, joka syntyy biomassan termisten prosessien (kaasutuksen tai pyrolyysin) seurauksena.

3.5.8.3. Nestemäiset biopolttoaineet

Tähän luokkaan kuuluvat kaikki luonnon alkuperää olevat nestemäiset biopolttoaineet (esim. tuotettu biomassasta ja/tai jätteen biohajoavasta jakeesta), soveltuvat sekoitettavaksi fossiilista alkuperää olevien nestemäisten polttoaineiden kanssa tai korvattavaksi niillä. Tässä luokassa ilmoitettujen nestemäisten biopolttoaineiden määrien olisi liityttävä puhtaassa muodossa olevaan biopolttoaineeseen, jota ei ole sekoitettu fossiilisiin polttoaineisiin. Nestemäisten biopolttoaineiden tuonnin ja viennin erityistapauksessa koskee ainoastaan niillä polttoainemäärillä käytyä kauppaa, joita ei ole sekoitettu liikenteen polttonesteisiin (eli puhtaassa muodossaan olevia määriä); liikenteen polttonesteisiin sekoitettujen nestemäisten biopolttoaineiden kauppa olisi ilmoitettava öljyä koskevassa tuoteluokassa. Ainoastaan energiaksi käytetyt nestemäiset biopolttoaineet – poltettu sellaisenaan tai sekoitettuna fossiilisiin polttoaineisiin – on ilmoitettava. Nestemäiset biopolttoaineet on tuoteaggregaatti, joka on sama kuin biobensiinin, biodieseleiden, biolentopetrolin ja muiden nestemäisten biopolttoaineiden yhteenlaskettu määrä.

3.5.8.3.1. Biobensiini

Nestemäisiä biopolttoaineita, jotka soveltuvat sekoitettavaksi fossiilista alkuperää olevaan moottoribensiiniin tai korvaamaan sitä.

3.5.8.3.1.1. Bioetanoli

Etanoli osana biobensiiniä.

3.5.8.3.2. Biodieselit

Nestemäisiä biopolttoaineita, jotka soveltuvat sekoitettavaksi fossiilista alkuperää olevaan dieselöljyyn tai korvaamaan sitä.

3.5.8.3.3. Biolentopetroli

Nestemäisiä biopolttoaineita, jotka soveltuvat sekoitettavaksi fossiilista alkuperää olevaan lentopetroliin tai korvaamaan sitä.

3.5.8.3.4. Muut nestemäiset biopolttoaineet

Nestemäiset polttoaineet, jotka eivät sisälly mihinkään edellisistä luokista.

3.5.9. LÄMPÖPUMPPUENERGIA

Käyttökelpoisella lämpötilatasolla olevaa lämpöenergiaa, joka on otettu talteen lämpöpumpuilla, joiden toimintaan tarvitaan sähköä tai muuta apuenergiaa. Tämä lämpöenergia voidaan varastoida ympäröivään ilmaan, maanpinnan alle tai pintaveteen. Ilmoitettujen arvojen on perustuttava samaan menetelmään kuin mitä käytetään lämpöpumpuilla talteen otetun lämpöenergian ilmoittamisessa direktiivin 2009/28/EY nojalla; huomioon olisi kuitenkin otettava kaikki lämpöpumput niiden suorituskyvystä riippumatta.









LIITE B

VUOSITTAISET ENERGIATILASTOT

Tässä liitteessä kuvataan energiatilastojen vuosittaisen keruun alaa, yksiköitä, raportointijaksoa, tiheyttä, määräaikaa ja toimittamistapoja.

Seuraavia säännöksiä sovelletaan kaikkeen tässä liitteessä mainittuun tietojen keruuseen:

a) Raportointijakso: Tiedot ilmoitetaan kalenterivuodelta (tammikuun 1. päivästä joulukuun 31. päivään) viitevuodesta 2017 alkaen.

b) Toimitustiheys: Tiedot ilmoitetaan vuosittain.

c) Tietojen toimittamisen määräaika: Tiedot on toimitettava viimeistään raportointivuotta seuraavan vuoden marraskuun 30 päivänä.

d) Toimitusmuoto: Tietojen toimitusmuodon on vastattava Eurostatin ilmoittamaa soveltuvaa tiedonsiirtostandardia.

e) Tietojen toimitusmenetelmä: Tiedot on siirrettävä tai ladattava sähköisesti Eurostatin keskitettyyn tietojen vastaanottopisteeseen.

Liitettä A sovelletaan termeihin, joita ei selitetä erikseen tässä liitteessä.

1. KIINTEÄT FOSSIILISET POLTTOAINEET JA VALMISTETUT KAASUT

1.1. Tarkasteltavat energiatuotteet

Jollei toisin ilmoiteta, tämä tietojenkeruu koskee kaikkia energiatuotteita, jotka luetellaan liitteen A luvussa 3.1. KIVIHIILI (Kiinteät fossiiliset polttoaineet ja valmistetut kaasut).

1.2. Aggregaattiluettelo

Seuraava aggregaattiluettelo on ilmoitettava kaikista edellisessä kohdassa luetelluista energiatuotteista, jollei toisin ilmoiteta.

1.2.1. HANKINTA

1.2.1.1. Tuotanto

1.2.1.1.1. Maanalainen tuotanto

Koskee ainoastaan antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä sekä ligniittiä.

1.2.1.1.2. Maan pinnalla tapahtuva tuotanto

Koskee ainoastaan antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä sekä ligniittiä.

1.2.1.2. Saanti muista lähteistä

Tämä koostuu kahdesta osasta:

— talteen otetut lietteet, jauheet ja muut heikkolaatuiset kivihiilituotteet, joita ei voida luokitella hiilityypin mukaan. Tähän sisältyy jätekasoista ja muista jätesäiliöistä talteen otettu hiili,

— saanti muista lähteistä.

1.2.1.3. Saanti muista lähteistä: öljytuotteista

Ei koske antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä, ligniittiä, turvetta eikä öljyliusketta ja -hiekkaa.

1.2.1.4. Saanti muista lähteistä: maakaasusta

Ei koske antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä, ligniittiä, turvetta eikä öljyliusketta ja -hiekkaa.

1.2.1.5. Saanti muista lähteistä: uusiutuvista

Ei koske antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä, ligniittiä, turvetta eikä öljyliusketta ja -hiekkaa.

1.2.1.6. Tuonti

1.2.1.7. Vienti

1.2.1.8. Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet

1.2.1.9. Varastomuutokset

1.2.2. MUUNTOSEKTORI

1.2.2.1. Päätoimiset tuottajat – sähkön erillistuotanto

1.2.2.2. Päätoimiset tuottajat – sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköt

1.2.2.3. Päätoimiset tuottajat – lämmön erillistuotanto

1.2.2.4. Omaan käyttöön tuottajat – sähkön erillistuotanto

1.2.2.5. Omaan käyttöön tuottajat – sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköt

1.2.2.6. Omaan käyttöön tuottajat – lämmön erillistuotanto

1.2.2.7. Puristehiililaitokset

1.2.2.8. Koksaamot

1.2.2.9. Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset

1.2.2.10. Kaasulaitokset

1.2.2.11. Masuunit

1.2.2.12. Kivihiilen nesteyttäminen

1.2.2.13. Maakaasuun sekoittamista varten

1.2.2.14. Muualle luokittelematon – muuntaminen

1.2.3. ENERGIASEKTORI

1.2.3.1. Sähkön erillistuotantolaitokset, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset sekä lämpölaitokset

1.2.3.2. Hiilikaivokset

1.2.3.3. Puristehiililaitokset

1.2.3.4. Koksaamot

1.2.3.5. Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset

1.2.3.6. Kaasulaitokset

1.2.3.7. Masuunit

1.2.3.8. Öljynjalostamot

1.2.3.9. Kivihiilen nesteyttäminen

1.2.3.10. Muualle luokittelematon – energiasektori

1.2.4. JAKELUHÄVIÖT

Jakeluhäviöihin sisältyy myös valmistettujen kaasujen soihdutus.

1.2.5. MUU KUIN ENERGIAKÄYTTÖ

1.2.5.1. Teollisuus, muuntosektori ja energiasektori

Teollisuuden, muuntosektorin ja energiasektorin kaikkien alasektorien muu kuin energiakäyttö, esim. metanolin tai ammoniakin valmistukseen käytetty kivihiili.

1.2.5.1.1. Kemian- ja petrokemianteollisuus

NACE Rev. 2:n kaksinumerotasot 20 ja 21. Kivihiilen muu kuin energiakäyttö esimerkiksi lannoitteiden tuotannon syöttöaineena ja muiden petrokemian tuotteiden syöttöaineena.

1.2.5.2. Liikenne

Muu kuin energiakäyttö kaikilla liikenteen alasektoreilla.

1.2.5.3. Muut alat

Muu kuin energiakäyttö luokissa Kaupalliset ja julkiset palvelut, Asuminen, Maatalous ja Muualle luokittelematon.

1.2.6. ENERGIAN LOPPUKULUTUS – TEOLLISUUS

1.2.6.1. Rauta ja teräs

1.2.6.2. Kemian- ja petrokemianteollisuus

1.2.6.3. Muut kuin rautametallit

1.2.6.4. Ei-metalliset mineraalit

1.2.6.5. Kulkuneuvot

1.2.6.6. Koneet

1.2.6.7. Kaivostoiminta ja louhinta

1.2.6.8. Elintarvikkeet, juomat ja tupakka

1.2.6.9. Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus

1.2.6.10. Puu ja puutuotteet

1.2.6.11. Rakentaminen

1.2.6.12. Tekstiili ja nahka

1.2.6.13. Muualle luokittelematon – teollisuus

1.2.7. ENERGIAN LOPPUKULUTUS –LIIKENNE

1.2.7.1. Raideliikenne

1.2.7.2. Kotimaan vesiliikenne

1.2.7.3. Muualle luokittelematon – liikenne

1.2.8. ENERGIAN LOPPUKULUTUS – MUUT ALAT

1.2.8.1. Kaupalliset ja julkiset palvelut

1.2.8.2. Asuminen 1.2.8.2.1. Asuminen: Tilojen lämmitys 1.2.8.2.2. Asuminen: Tilojen jäähdytys 1.2.8.2.3. Asuminen: Veden lämmitys 1.2.8.2.4. Asuminen: Ruoanlaitto 1.2.8.2.5. Asuminen: Muut käyttötarkoitukset

1.2.8.3. Maatalous/Metsätalous

1.2.8.4. Kalastus

1.2.8.5. Muualle luokittelematon – muu

1.2.9. TUONTI ALKUPERÄMAITTAIN JA VIENTI KOHDEMAITTAIN

Tuonti alkuperämaittain ja vienti kohdemaittain on ilmoitettava. Koskee antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä, ligniittiä, puristehiiltä, koksaamokoksia, kivihiilitervaa, ruskohiilibrikettejä, turvetta, turvetuotteita sekä öljyliusketta ja -hiekkaa.

1.2.10. LÄMPÖARVOT

Koskee antrasiittiä, koksikivihiiltä, muuta bitumista kivihiiltä, puolibitumista kivihiiltä, ligniittiä, puristehiiltä, koksaamokoksia, kaasukoksia, kivihiilitervaa, ruskohiilibrikettejä, turvetta, turvetuotteita sekä öljyliusketta ja öljypitoista hiekkaa.

Sekä brutto- että nettolämpöarvot on ilmoitettava seuraavien aggregaattien osalta:

1.2.10.1. Tuotanto

1.2.10.2. Tuonti

1.2.10.3. Vienti

1.2.10.4. Käytetty koksaamoissa

1.2.10.5. Käytetty masuuneissa

1.2.10.6. Käytetty päätoimisten tuottajien sähkön erillistuotannossa, sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköissä ja lämmön erillistuotannossa

1.2.10.7. Käytetty teollisuudessa

1.2.10.8. Muihin käyttötarkoituksiin

1.3. Mittayksiköt

Määrät on ilmoitettava kilotonneina (kt) lukuun ottamatta valmistettuja kaasuja (kaasulaitoskaasu, koksikaasu, masuunikaasu, muut talteen otetut kaasut), joiden määrät on ilmoitettava terajouleina bruttolämpöarvon pohjalta (TJ GCV).

Lämpöarvot on ilmoitettava megajouleina tonnilta (MJ/t).

1.4. Poikkeukset ja vapautukset

Ei sovelleta.

2. MAAKAASU

2.1. Tarkasteltavat energiatuotteet

Tämä luku kattaa maakaasua koskevan raportoinnin.

2.2. Aggregaattiluettelo

Maakaasun osalta on ilmoitettava seuraava aggregaattiluettelo.

2.2.1. HANKINTA

Hankitut määrät on ilmoitettava sekä tilavuus- että energiayksikköinä mukaan lukien brutto- ja nettolämpöarvot.

2.2.1.1. Kotimainen tuotanto

Offshore-tuotanto mukaan luettuna.

2.2.1.1.1. Öljyntuotannon yhteydessä vapautunut kaasu

Maakaasu, joka on tuotettu raakaöljyn yhteydessä.

2.2.1.1.2. Kaasukentillä tuotettu kaasu

Maakaasu, joka on peräisin ainoastaan kaasumaisia hiilivetyjä tuottavilta kentiltä.

2.2.1.1.3. Hiilikaivoskaasu

Hiilikaivoksissa tai hiilijuonteista tuotettua metaania, joka on johdettu maan pinnalle ja joka on kulutettu kaivoksissa tai johdettu putkia pitkin kuluttajille.

2.2.1.2. Saanti muista lähteistä

2.2.1.2.1. Saanti muista lähteistä: Öljystä ja öljytuotteista

2.2.1.2.2. Saanti muista lähteistä: Kivihiilestä

2.2.1.2.3. Saanti muista lähteistä: Uusiutuvista

2.2.1.3. Tuonti

2.2.1.4. Vienti

2.2.1.5. Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet

2.2.1.6. Varastomuutokset

2.2.1.7. Kotimainen bruttokulutus

2.2.1.8. Hyödynnettävissä oleva kaasu Alku- ja loppuvarastot on ilmoitettava erikseen kansallisella alueella sijaitsevina varastoina ja ulkomailla pidettävinä varastoina. Varastoilla tarkoitetaan kaasumääriä, jotka ovat toimitettavissa minkä hyvänsä panos-tuotossyklin aikana. Tällä tarkoitetaan hyödynnettävissä olevaa maakaasua, joka on varastoitu erikoisvarastoihin (ehtyneisiin kaasu- ja/tai öljykenttiin, pohjavesimuodostumiin, suolaesiintymiin, sekaesiintymiin tai muihin) sekä nesteytetyn maakaasun varastoja. Suojakaasu ei kuulu tähän. Lämpöarvojen ilmoittamisvaatimusta ei sovelleta tähän.

2.2.1.9. Purkautunut kaasu Tuotantopaikalla tai kaasunkäsittelylaitoksessa ilmaan päästetyn kaasun määrä. Lämpöarvojen ilmoittamisvaatimusta ei sovelleta tähän.

2.2.1.10. Soihdutettu kaasu Tuotantopaikalla tai kaasunkäsittelylaitoksessa soihduissa poltetun kaasun määrä. Lämpöarvojen ilmoittamisvaatimusta ei sovelleta tähän.

2.2.2. MUUNTOSEKTORI

2.2.2.1. Päätoimisten tuottajien sähkön erillistuotanto

2.2.2.2. Omaan käyttöön tuottajien sähkön erillistuotanto

2.2.2.3. Päätoimisten tuottajien sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköt

2.2.2.4. Omaan käyttöön tuottajien sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköt

2.2.2.5. Päätoimisten tuottajien lämmön erillistuotanto

2.2.2.6. Omaan käyttöön tuottajien lämmön erillistuotanto

2.2.2.7. Kaasulaitokset

2.2.2.8. Koksaamot

2.2.2.9. Masuunit

2.2.2.10. Kaasun muunto nesteiksi

2.2.2.11. Luokittelematon – muuntaminen

2.2.3. ENERGIASEKTORI

2.2.3.1. Hiilikaivokset

2.2.3.2. Öljyn ja kaasun talteenotto

2.2.3.3. Syötöt öljynjalostamoille

2.2.3.4. Koksaamot

2.2.3.5. Masuunit

2.2.3.6. Kaasulaitokset

2.2.3.7. Sähkön erillistuotantolaitokset, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset sekä lämpölaitokset

2.2.3.8. Nesteyttäminen (LNG) tai kaasuttaminen

2.2.3.9. Kaasun muunto nesteiksi

2.2.3.10. Muualle luokittelematon – energiasektori

2.2.4. JAKELUHÄVIÖT

2.2.5. LIIKENNE Energian loppukäyttö ja lopullinen muu kuin energiakäyttö on ilmoitettava erikseen seuraavista aggregaateista. 2.2.5.1. Maantieliikenne 2.2.5.2. Putkijohtokuljetus 2.2.5.3. Muualle luokittelematon – liikenne

2.2.6. TEOLLISUUS Energian loppukäyttö ja lopullinen muu kuin energiakäyttö on ilmoitettava erikseen seuraavista aggregaateista. 2.2.6.1. Rauta ja teräs 2.2.6.2. Kemian- ja petrokemianteollisuus 2.2.6.3. Muut kuin rautametallit 2.2.6.4. Ei-metalliset mineraalit 2.2.6.5. Kulkuneuvot 2.2.6.6. Koneet 2.2.6.7. Kaivostoiminta ja louhinta 2.2.6.8. Elintarvikkeet, juomat ja tupakka 2.2.6.9. Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus 2.2.6.10. Puu ja puutuotteet 2.2.6.11. Rakentaminen 2.2.6.12. Tekstiili ja nahka 2.2.6.13. Muualle luokittelematon – teollisuus

2.2.7. MUUT ALAT Energian loppukäyttö ja lopullinen muu kuin energiakäyttö on ilmoitettava erikseen seuraavista aggregaateista. 2.2.7.1. Kaupalliset ja julkiset palvelut 2.2.7.2. Asuminen 2.2.7.2.1. Asuminen: Tilojen lämmitys 2.2.7.2.2. Asuminen: Tilojen jäähdytys 2.2.7.2.3. Asuminen: Veden lämmitys 2.2.7.2.4. Asuminen: Ruoanlaitto 2.2.7.2.5. Asuminen: Muut käyttötarkoitukset 2.2.7.3. Maatalous/Metsätalous 2.2.7.4. Kalastus 2.2.7.5. Muualle luokittelematon – muu

2.2.8. TUONTI ALKUPERÄMAITTAIN JA VIENTI KOHDEMAITTAIN Ilmoitetaan sekä maakaasun kokonaismäärät että sen nestekaasuosan määrät alkuperämaittain tuonnin osalta ja kohdemaittain viennin osalta.

2.2.9. KAASUN VARASTOINTIKAPASITEETTI Ilmoitetaan erikseen kaasumuodossa olevan kaasun varastoina ja LNG-terminaaleina (jotka erotellaan edelleen LNG-tuontiterminaaleiksi ja LNG-vientiterminaaleiksi). 2.2.9.1. Nimi Varaston tai LNG-terminaalin sijaintipaikan nimi. 2.2.9.2. Tyyppi (ainoastaan kaasumuodossa olevan kaasun varastojen osalta) Varaston tyyppi, kuten ehtynyt kaasukenttä, pohjavesimuodostuma, suolaesiintymä jne. 2.2.9.3. Käytettävissä oleva kapasiteetti Kaasumuodossa olevan kaasun varastot: varaston kokonaiskapasiteetti, josta on vähennetty suojakaasun määrä. Suojakaasu on sen kaasun kokonaistilavuus, jota tarvitaan pysyväksi varastoksi, jotta maanalaisten varastosäiliöiden riittävä paine ja toimituskyky voidaan pitää yllä koko toimitussyklin ajan. LNG-terminaalit: kaasuvaraston kokonaiskapasiteetti ilmaistuna kaasumuodossa olevan kaasun ekvivalenttina. 2.2.9.4. Huipputeho Enimmäisnopeus, jolla kaasua voidaan poistaa kyseisestä varastosta; tämä vastaa enimmäispoistokapasiteettia. 2.2.9.5. Uudelleenkaasutus- ja nesteyttämiskapasiteetti (ainoastaan LNG-terminaalien osalta) Ilmoitettava uudelleenkaasutuskapasiteetti tuontiterminaalien ja nesteyttämiskapasiteetti vientiterminaalien osalta.

2.3. Mittayksiköt

Maakaasumäärät ilmoitetaan niiden energiasisällön mukaisesti eli bruttolämpöarvoon perustuvina terajouleina (TJ). Jos fyysisiä määriä edellytetään, käytetään yksikkönä 106 m3, kun oletuksena on kaasun perusolosuhteet (15 °C, 101 325 Pa).

Lämpöarvot ilmoitetaan kilojouleina kuutiometriä kohden (kJ/m3) (15 °C, 101 325 Pa).

Käytettävissä oleva kapasiteetti ilmoitetaan yksikössä 106 m3, kun oletuksena on kaasun perusolosuhteet (15 °C, 101 325 Pa).

Huipputeho sekä uudelleenkaasutus- ja nesteyttämiskapasiteetti ilmoitetaan yksikössä 106 m3/päivä, kun oletuksena on kaasun perusolosuhteet (15 °C, 101 325 Pa).

3. SÄHKÖ JA LÄMPÖ

3.1. Tarkasteltavat energiatuotteet

Tämä luku koskee lämpöä ja sähköä.

3.2. Aggregaattiluettelo

Lämmön ja sähkön osalta on ilmoitettava seuraava aggregaattiluettelo, jollei toisin ilmoiteta.

3.2.1. SÄHKÖN JA LÄMMÖN TUOTANTO

Sähköä ja lämpöä koskeviin aggregaatteihin sovelletaan tässä luvussa seuraavia erityismääritelmiä:

— Sähkön bruttotuotanto : kaikkien kyseeseen tulevien tuotantoyksiköiden (pumppuvoimalat mukaan luettuna) yhteenlaskettu sähköenergian tuotanto päägeneraattoreiden antoliittimistä mitattuna.

— Lämmön bruttotuotanto : laitosten tuottaman lämmön kokonaismäärä, kuumia nestevirtoja hyödyntävien laitosten oheistoimintojen (tilojen lämmitys, nestemäisen polttoaineen lämmitys jne.) käyttämä lämpö, laitoksen ja verkoston lämmönvaihtimien häviöt sekä kemiallisista prosesseista saatu primaarienergiana käytetty lämpö mukaan luettuina.

— Sähkön nettotuotanto : sähkön bruttotuotanto, josta on vähennetty generaattoreiden apulaitteiden kuluttama energia sekä häviöt päägeneraattorin muuntajissa.

— Lämmön nettotuotanto : jakelujärjestelmään toimitettu lämpö ulostulo- ja paluuvirran mittauksilla määritettynä.

Aggregaatit 3.2.1.1–3.2.1.11 on ilmoitettava erikseen sekä päätoimisten tuottajien että omaan käyttöön tuottajien osalta. Näiden kahden laitostyypin sisällä on ilmoitettava sähkön ja lämmön brutto- ja nettotuotanto sähkön erillistuotannon, sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköiden ja lämmön erillistuotannon osalta soveltuvin osin erikseen.

3.2.1.1. Ydinvoima

3.2.1.2. Vesivoima (koskee vain sähköä)

3.2.1.3. Geoterminen energia

3.2.1.4. Aurinkoenergia

3.2.1.5. Vuorovesi-, aalto-, merienergia (koskee vain sähköä)

3.2.1.6. Tuulivoima (koskee vain sähköä)

3.2.1.7. Polttoaineet Syttymis- tai palamiskelpoiset polttoaineet eli polttoaineet, jotka reagoidessaan hapen kanssa aiheuttavat merkittävän lämpötilannousun ja joita poltetaan sellaisenaan sähkön ja/tai lämmön tuottamiseksi.

3.2.1.8. Lämpöpumput (koskee vain lämpöä)

3.2.1.9. Sähkökattilat (koskee vain lämpöä)

3.2.1.10. Kemiallisista prosesseista saatu lämpö Lämpö, joka on peräisin prosesseista ilman energiapanosta, kuten kemiallinen reaktiolämpö. Tähän ei sisälly jätelämpö, joka on peräisin energiaa käyttävistä prosesseista ja joka olisi ilmoitettava vastaavan polttoaineen tuottamana lämpönä.

3.2.1.11. Muut lähteet

3.2.2. HANKINTA

Aggregaattien 3.2.2.1 ja 3.2.2.2 osalta määrät on ilmoitettava johdonmukaisesti aggregaattien 3.2.1.1–3.2.1.11. osalta ilmoitettuihin arvoihin nähden.

3.2.2.1. Kokonaisbruttotuotanto

3.2.2.2. Kokonaisnettotuotanto

3.2.2.3. Tuonti Sähkömäärät katsotaan tuoduksi tai viedyksi, kun ne ovat ylittäneet maan poliittiset rajat, riippumatta siitä, onko tulliselvitys tehty. Jos sähkö kulkee jonkin maan läpi, määrä olisi ilmoitettava sekä tuontina että vientinä.

3.2.2.4. Vienti Ks. selitys kohdassa 3.2.2.3 ”Tuonti”.

3.2.2.5. Käytetty lämpöpumppuihin (koskee vain sähköä)

3.2.2.6. Käytetty sähkökattiloihin (koskee vain sähköä)

3.2.2.7. Käytetty pumppuvoimaloihin – pelkät pumppuvoimalaitokset (koskee vain sähköä)

3.2.2.8. Käytetty pumppuvoimaloihin – yhdistetyt pumppuvoimalaitokset (koskee vain sähköä)

3.2.2.9. Käytetty sähköntuotantoon (koskee vain lämpöä)

3.2.3. JAKELUHÄVIÖT

Sähkön osalta tähän sisältyvät häviöt muuntajissa, joita ei katsota voimalaitosten kiinteiksi osiksi.

3.2.4. ENERGIAN LOPPUKULUTUS – LIIKENNE

Energian loppukäyttö ja lopullinen muu kuin energiakäyttö on ilmoitettava erikseen seuraavista aggregaateista.

3.2.4.1. Raideliikenne

3.2.4.2. Putkijohtokuljetus

3.2.4.3. Maantieliikenne

3.2.4.4. Muualle luokittelematon – liikenne

3.2.5. ENERGIAN LOPPUKULUTUS – MUUT ALAT

3.2.5.1. Kaupalliset ja julkiset palvelut

3.2.5.2. Asuminen 3.2.5.2.1. Asuminen: Tilojen lämmitys 3.2.5.2.2. Asuminen: Tilojen jäähdytys 3.2.5.2.3. Asuminen: Veden lämmitys 3.2.5.2.4. Asuminen: Ruoanlaitto 3.2.5.2.5. Valaistus ja laitteet 3.2.5.2.6. Asuminen: Muut käyttötarkoitukset

3.2.5.3. Maatalous/Metsätalous

3.2.5.4. Kalastus

3.2.5.5. Muualle luokittelematon – muu

3.2.6. ENERGIASEKTORI

Tähän ei kuulu voimalaitoksen oma käyttö eikä käyttö pumppuvoimaksi, lämpöpumppuihin ja sähkökattiloihin.

3.2.6.1. Hiilikaivokset

3.2.6.2. Öljyn ja kaasun talteenotto

3.2.6.3. Puristehiililaitokset

3.2.6.4. Koksaamot

3.2.6.5. Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset

3.2.6.6. Kaasulaitokset

3.2.6.7. Masuunit

3.2.6.8. Öljynjalostamot

3.2.6.9. Ydinteollisuus

3.2.6.10. Kivihiilen nesteyttämislaitokset

3.2.6.11. Nesteyttämis- (LNG) / jälleenkaasutuslaitokset

3.2.6.12. Kaasutuslaitokset (biokaasu)

3.2.6.13. Kaasun muunto nesteiksi

3.2.6.14. Puuhiilen tuotantolaitokset

3.2.6.15. Muualle luokittelematon – energia

3.2.7. TEOLLISUUS

3.2.7.1. Rauta ja teräs

3.2.7.2. Kemian- ja petrokemianteollisuus

3.2.7.3. Muut kuin rautametallit

3.2.7.4. Ei-metalliset mineraalit

3.2.7.5. Kulkuneuvot

3.2.7.6. Koneet

3.2.7.7. Kaivostoiminta ja louhinta

3.2.7.8. Elintarvikkeet, juomat ja tupakka

3.2.7.9. Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus

3.2.7.10. Puu ja puutuotteet

3.2.7.11. Rakentaminen

3.2.7.12. Tekstiili ja nahka

3.2.7.13. Muualle luokittelematon – teollisuus

3.2.8. OMAAN KÄYTTÖÖN TUOTTAJIEN NETTOTUOTANTO

Omaan käyttöön tuottajien sähkön ja lämmön nettotuotanto on ilmoitettava sähkön erillistuotannosta, sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköistä ja lämmön erillistuotannosta erikseen seuraavien laitosten tai toimintojen osalta:

3.2.8.1. Energiasektori: Hiilikaivokset

3.2.8.2. Energiasektori: Öljyn ja kaasun talteenotto

3.2.8.3. Energiasektori: Puristehiililaitokset

3.2.8.4. Energiasektori: Koksaamot

3.2.8.5. Energiasektori: Ruskohiili-/turvebrikettilaitokset

3.2.8.6. Energiasektori: Kaasulaitokset

3.2.8.7. Energiasektori: Masuunit

3.2.8.8. Energiasektori: Öljynjalostamot

3.2.8.9. Energiasektori: Kivihiilen nesteyttämislaitokset

3.2.8.10. Energiasektori: Nesteyttämis- (LNG) / jälleenkaasutuslaitokset

3.2.8.11. Energiasektori: Kaasutuslaitokset (biokaasu)

3.2.8.12. Energiasektori: Kaasun muunto nesteiksi

3.2.8.13. Energiasektori: Puuhiilen tuotantolaitokset

3.2.8.14. Energiasektori: Muualle luokittelematon – energia

3.2.8.15. Teollisuus: Rauta ja teräs

3.2.8.16. Teollisuus: Kemian- ja petrokemianteollisuus

3.2.8.17. Teollisuus: Muut kuin rautametallit

3.2.8.18. Teollisuus: Ei-metalliset mineraalit

3.2.8.19. Teollisuus: Kulkuneuvot

3.2.8.20. Teollisuus: Koneet

3.2.8.21. Teollisuus: Kaivostoiminta ja louhinta

3.2.8.22. Teollisuus: Elintarvikkeet, juomat ja tupakka

3.2.8.23. Teollisuus: Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus

3.2.8.24. Teollisuus: Puu ja puutuotteet

3.2.8.25. Teollisuus: Rakentaminen

3.2.8.26. Teollisuus: Tekstiili ja nahka

3.2.8.27. Teollisuus: Muualle luokittelematon – teollisuus

3.2.8.28. Liikenne: Raideliikenne

3.2.8.29. Liikenne: Putkijohtokuljetus

3.2.8.30. Liikenne: Maantieliikenne

3.2.8.31. Liikenne: Muualle luokittelematon – liikenne

3.2.8.32. Muut alat: Asuminen

3.2.8.32. Muut alat: Kaupalliset ja julkiset palvelut

3.2.8.32. Muut alat: Maatalous/Metsätalous

3.2.8.32. Muut alat: Kalastus

3.2.8.32. Muut alat: Muualle luokittelematon – muu

3.2.9. SÄHKÖN JA LÄMMÖN BRUTTOTUOTANTO POLTTOAINEISTA

Sähkön bruttotuotanto, myyty lämpö ja käytetyt polttoainemäärät sekä niitä vastaava, jäljempänä luetelluista polttoaineista peräisin oleva kokonaisenergia on ilmoitettava erikseen päätoimisten tuottajien ja omaan käyttöön tuottajien osalta. Kummankin tuottajatyypin sisällä kyseinen sähkön- ja lämmöntuotanto on ilmoitettava sähkön erillistuotannon, sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköiden ja lämmön erillistuotannon osalta soveltuvin osin erikseen.

3.2.9.1. Antrasiitti

3.2.9.2. Koksihiili

3.2.9.3. Muu bituminen kivihiili

3.2.9.4. Puolibituminen kivihiili

3.2.9.5. Ligniitti

3.2.9.6. Turve

3.2.9.7. Puristehiili

3.2.9.8. Koksaamokoksi

3.2.9.9. Kaasukoksi

3.2.9.10. Kivihiiliterva

3.2.9.11. BKB (Ruskohiilibriketit)

3.2.9.12. Kaasulaitoskaasu

3.2.9.13. Koksikaasu

3.2.9.14. Masuunikaasu

3.2.9.15. Muut talteen otetut kaasut

3.2.9.16. Turvetuotteet

3.2.9.17. Öljyliuske ja -hiekka

3.2.9.18. Raakaöljy

3.2.9.19. Maakaasukondensaatti

3.2.9.20. Jalostamokaasu

3.2.9.21. Nestekaasu

3.2.9.22. Teollisuusbensiini

3.2.9.23. Lentopetroli

3.2.9.24. Muu petroli

3.2.9.25. Kevyt polttoöljy / dieselöljy

3.2.9.26. Polttoöljy

3.2.9.27. Bitumi

3.2.9.28. Öljykoksi

3.2.9.29. Muut öljytuotteet

3.2.9.30. Maakaasu

3.2.9.31. Teollisuusjäte

3.2.9.32. Yhdyskuntajäte (uusiutuva)

3.2.9.33. Yhdyskuntajäte (uusiutumaton)

3.2.9.34. Kiinteät biopolttoaineet

3.2.9.35. Biokaasut

3.2.9.36. Biodieselit

3.2.9.37. Biobensiini

3.2.9.38. Muut nestemäiset biopolttoaineet

3.2.10. SÄHKÖNTUOTANNON MAKSIMINETTOKAPASITEETTI

Kapasiteetti on ilmoitettava kyseisen raportointivuoden joulukuun 31 päivänä. Tähän sisältyy sekä sähkön erillistuotannon että sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköiden sähköntuotantokapasiteetti. Sähköntuotannon maksiminettokapasiteetti on ilmoitettava erikseen sekä päätoimisten tuottajien että omaan käyttöön tuottajien osalta. Sähköntuotannon maksiminettokapasiteetti on kaikkien yksittäisten laitosten maksiminettokapasiteettien summa tietyn toimintajakson aikana. Tätä tietojen keruuta varten toimintajaksoksi katsotaan yhtämittainen käyttö, joka käytännössä kestää vähintään 15 tuntia vuorokaudessa. Maksiminettokapasiteetti on enimmäisteho, jonka oletetaan olevan pelkkää pätötehoa ja joka voidaan toimittaa jatkuvasti verkkoon antopisteestä, kun koko laitos on toiminnassa.

3.2.10.1. Ydinvoima

3.2.10.2. Pelkät vesivoimalaitokset

3.2.10.3. Yhdistetyt pumppuvoimalaitokset

3.2.10.4. Pelkät pumppuvoimalaitokset

3.2.10.5. Geoterminen energia

3.2.10.6. Aurinkosähkö

3.2.10.7. Aurinkolämpö

3.2.10.8. Vuorovesi-, aalto-, merienergia

3.2.10.9. Tuulivoima

3.2.10.10. Polttoaineet 3.2.10.10.1. Tuotannon tyyppi: Höyrykattilat 3.2.10.10.2. Tuotannon tyyppi: Polttomoottorit 3.2.10.10.3. Tuotannon tyyppi: Kaasuturbiinit 3.2.10.10.4. Tuotannon tyyppi: Kombivoimalaitokset 3.2.10.10.5. Tuotannon tyyppi: Muu

3.2.10.11. Muut lähteet

3.2.11. POLTTOAINEIDEN SÄHKÖNTUOTANNON MAKSIMINETTOKAPASITEETTI

Polttoaineilla tuotetun sähkön maksiminettokapasiteetti on ilmoitettava sekä päätoimisilta tuottajilta että omaan käyttöön tuottajilta ja erikseen jokaisesta jäljempänä mainitusta, joko yhtä tai useaa polttoainetta käyttävästä laitostyypistä. Useita polttoaineita polttaviin järjestelmiin sisältyvät ainoastaan sellaiset yksiköt, joissa voidaan jatkuvasti polttaa useampaa kuin yhtä polttoainetyyppiä. Laitokset, joiden yksiköt ovat erillisiä ja eri polttoaineita käyttäviä, olisi jaoteltava soveltuviin, yhtä polttoainetta polttaviin luokkiin. Kaikkiin useita polttoaineita käyttäviä laitoksia koskeviin kohtiin on liitettävä ilmoitus siitä, mikä polttoainetyyppi on primäärinen ja mitkä ovat vaihtoehtoisia polttoaineita.

3.2.11.1. Yhtä polttoainetta käyttävät laitokset (kaikista primäärisen polttoaineen luokista)

3.2.11.2. Useita polttoaineita polttavat; kiinteät ja nesteet

3.2.11.3. Useita polttoaineita polttavat; kiinteät ja maakaasu

3.2.11.4. Useita polttoaineita polttavat; nesteet ja maakaasu

3.2.11.5. Useita polttoaineita polttavat; kiinteät, nesteet ja maakaasu

3.3. Mittayksiköt

Sähkö ilmoitetaan gigawattitunteina (GWh), lämpö terajouleina (TJ) ja kapasiteetti megawatteina (MW).

Jos on tarpeen ilmoittaa muita polttoaineita, ilmoitettaessa käytetään tämän liitteen asianomaisissa luvuissa määriteltyjä yksikköjä.

4. ÖLJY JA ÖLJYTUOTTEET

4.1. Tarkasteltavat energiatuotteet

Jollei toisin ilmoiteta, tämä tietojenkeruu koskee kaikkia energiatuotteita, jotka luetellaan liitteen A luvussa 3.4. ÖLJY (Raakaöljy ja öljytuotteet)

4.2. Aggregaattiluettelo

Seuraava aggregaattiluettelo on ilmoitettava kaikista edellisessä kohdassa luetelluista energiatuotteista, jollei toisin ilmoiteta.

4.2.1. RAAKAÖLJYN, MAAKAASUKONDENSAATIN, JALOSTAMOJEN SYÖTTÖAINEIDEN, LISÄAINEIDEN JA MUIDEN HIILIVETYJEN HANKINTA

Seuraavat aggregaatit on ilmoitettava raakaöljystä, maakaasukondensaatista, jalostamojen syöttöaineista, lisäaineista / hapettavista lisäaineista, biopolttoaineista lisäaineissa / hapettavissa lisäaineissa ja muista hiilivedyistä:

4.2.1.1. Kotimainen tuotanto

Ei koske jalostamojen syöttöaineita ja biopolttoaineita.

4.2.1.2. Saanti muista lähteistä

Ei koske raakaöljyä, maakaasukondensaattia eikä jalostamojen syöttöaineita.

4.2.1.2.1. Saanti muista lähteistä: hiilestä

4.2.1.2.2. Saanti muista lähteistä: maakaasusta

4.2.1.2.3. Saanti muista lähteistä: uusiutuvista

4.2.1.3. Palautukset petrokemian alalta

Sovelletaan ainoastaan jalostamojen syöttöaineisiin.

4.2.1.4. Siirretyt tuotteet

Sovelletaan ainoastaan jalostamojen syöttöaineisiin.

4.2.1.5. Tuonti

Sisältää prosessointisopimusten nojalla tuodut ja viedyt raakaöljyn ja öljytuotteiden määrät (eli jalostamisen toisen laskuun). Raakaöljy ja maakaasukondensaatti olisi ilmoitettava varsinaisesta alkuperämaasta tulevaksi; jalostamojen syöttöaineet ja valmiit tuotteet olisi ilmoitettava viimeisestä lähetysmaasta tuleviksi. Tähän sisältyvät kaikki kaasunesteet (esim. LPG), jotka on saatu uudelleenkaasutettaessa maahantuotua nesteytettyä maakaasua, ja petrokemian teollisuuden suoraan tuomat tai viemät öljytuotteet. Huom. Kaupankäyntiä biopolttoaineilla, joita ei ole sekoitettu liikennepolttoaineisiin, (eli puhtaassa muodossaan) ei pitäisi ilmoittaa tässä. Käsittelyä varten tullivapaalle alueelle tuodun öljyn jälleenvienti olisi sisällytettävä tuotteen vientiin käsittelymaasta lopulliseen määränpäähän.

4.2.1.6. Vienti

Tuontia koskevaa huomautusta (4.2.1.5.) sovelletaan myös vientiin.

4.2.1.7. Suora käyttö

4.2.1.8. Varastomuutokset

4.2.1.9. Havaittu jalostamojen sisäänotto Jalostamojen sisäänottona mitatut määrät.

4.2.1.10. Jalostamohäviöt Jalostamojen sisäänoton (havaittu) ja jalostamojen bruttotuotannon välinen ero. Häviöiden syynä voi olla tislausprosessien aikana tapahtuva haihtuminen. Häviöt ilmoitetaan positiivisina lukuina. Tilavuus voi lisääntyä mutta massa ei.

4.2.1.11. Kokonaisalkuvarasto kansallisella alueella

4.2.1.12. Kokonaisloppuvarasto kansallisella alueella

4.2.1.13. Nettolämpöarvo 4.2.1.13.1. Tuotanto (ei koske jalostamojen syöttöaineita eikä biopolttoaineita lisäaineissa / hapettavissa lisäaineissa) 4.2.1.13.2. tuonti (ei koske biopolttoaineita lisäaineissa / hapettavissa lisäaineissa) 4.2.1.13.3. vienti (ei koske biopolttoaineita lisäaineissa / hapettavissa lisäaineissa) 4.2.1.13.4. yleinen keskiarvo

4.2.2. ÖLJYTUOTTEIDEN HANKINTA

Seuraavat aggregaatit koskevat valmiita tuotteita (jalostamokaasu, etaani, nestekaasu, teollisuusbensiini, moottoribensiini sekä sen bio-osuus, lentobensiini, bensiininomainen lentopetroli, lentopetroli sekä sen bio-osuus, muu petroli, kaasu-/dieselöljy, vähärikkinen ja runsasrikkinen polttoöljy, raskasbensiini ja muu teollisuusbensiini, voiteluaineet, bitumi, parafiinivahat, öljykoksi sekä muut tuotteet). Suoraan poltettavaksi käytetty raakaöljy ja maakaasukondensaatti olisi sisällytettävä valmiiden tuotteiden toimituksiin ja tuotteidenvälisiin siirtoihin.

4.2.2.1. Primaarituotteiden saanti

4.2.2.2. Jalostamojen bruttotuotanto

4.2.2.3. Kierrätetyt tuotteet

4.2.2.4. Jalostamopolttoaine (öljynjalostamot) Tässä luokassa olisi ilmoitettava myös polttoaineet, jotka on käytetty myydyn sähkön ja lämmön tuotantoon jalostamoissa. 4.2.2.4.1. käytetty sähkön erillistuotantoyksiköissä/-laitoksissa 4.2.2.4.2. käytetty sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköissä 4.2.2.4.3. käytetty lämmön erillistuotantoyksiköissä/-laitoksissa

4.2.2.5. Tuonti Tuontia koskevaa huomautusta (4.2.1.5.) sovelletaan.

4.2.2.6. Vienti Tuontia koskevaa huomautusta (4.2.1.5.) sovelletaan.

4.2.2.7. Kansainvälisen meriliikenteen polttoaineet

4.2.2.8. Tuotteidenväliset siirrot

4.2.2.9. Siirretyt tuotteet

4.2.2.10. Varastomuutokset

4.2.2.11. Alkuvarastot

4.2.2.12. Loppuvarastot

4.2.2.13. Varastomuutokset päätoimisilla tuottajilla Yleishyödyllisiä palveluita tuottavien laitosten varastomuutokset, jotka eivät sisälly muualla ilmoitettuihin varastoihin ja varastomuutoksiin. Varastojen kasvu osoitetaan negatiivisena lukuna ja varastojen pienentyminen positiivisena lukuna.

4.2.2.14. Keskimääräiset nettolämpöarvot

4.2.3. TOIMITUKSET PETROKEMIAN ALALLE

Havaitut valmiiden öljytuotteiden toimitukset primaarilähteistä (esim. jalostamot, sekoituslaitokset jne.) kotimaan markkinoille.

4.2.3.1. Bruttotoimitukset petrokemian alalle

4.2.3.2. Energiakäyttö petrokemian alalla Polttoaineena petrokemian prosesseissa, kuten höyrykrakkauksessa, käytetyt öljymäärät.

4.2.3.3. Muu kuin energiakäyttö petrokemian alalla Petrokemian alalla etyleenin, propyleenin, butyleenin, synteesikaasun, aromaattien, butadieenin ja muiden hiilivetypohjaisten raaka-aineiden tuotantoon esim. höyrykrakkauksen, aromaattilaitosten ja höyryreformoinnin kaltaisissa prosesseissa käytetyt öljymäärät. Tähän eivät sisälly polttoaineeksi käytetyt öljymäärät.

4.2.3.4. Palautukset petrokemian alalta jalostamoille

4.2.4. MUUNTOSEKTORI

Sekä energiakäyttöä että muuta kuin energiakäyttöä koskevat määrät on ilmoitettava.

4.2.4.1. Päätoimiset tuottajat – sähkön erillistuotanto

4.2.4.2. Omaan käyttöön tuottajat – sähkön erillistuotanto

4.2.4.3. Päätoimiset tuottajat – sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköt

4.2.4.4. Omaan käyttöön tuottajat – sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksiköt

4.2.4.5. Päätoimiset tuottajat – lämmön erillistuotanto

4.2.4.6. Omaan käyttöön tuottajat – lämmön erillistuotanto

4.2.4.7. Kaasulaitokset / kivihiiltä kaasuttavat laitokset

4.2.4.8. Sekoitettu maakaasu

4.2.4.9. Koksaamot

4.2.4.10. Masuunit

4.2.4.11. Petrokemian teollisuus

4.2.4.12. Puristehiililaitokset

4.2.4.13. Muualle luokittelematon – muuntaminen

4.2.5. ENERGIASEKTORI

Sekä energiakäyttöä että muuta kuin energiakäyttöä koskevat määrät on ilmoitettava.

4.2.5.1. Hiilikaivokset

4.2.5.2. Öljyn ja kaasun talteenotto

4.2.5.3. Koksaamot

4.2.5.4. Masuunit

4.2.5.5. Kaasulaitokset

4.2.5.6. Sähkön erillistuotantolaitosten, sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten ja lämpölaitosten oma käyttö

4.2.5.7. Muualle luokittelematon – energia

4.2.6. JAKELUHÄVIÖT

Sekä energiakäyttöä että muuta kuin energiakäyttöä koskevat määrät on ilmoitettava.

4.2.7. ENERGIAN LOPPUKULUTUS – TEOLLISUUS

Sekä energiakäyttöä että muuta kuin energiakäyttöä koskevat määrät on ilmoitettava.

4.2.7.1. Rauta ja teräs

4.2.7.2. Kemian- ja petrokemianteollisuus

4.2.7.3. Muut kuin rautametallit

4.2.7.4. Ei-metalliset mineraalit

4.2.7.5. Kulkuneuvot

4.2.7.6. Koneet

4.2.7.7. Kaivostoiminta ja louhinta

4.2.7.8. Elintarvikkeet, juomat ja tupakka

4.2.7.9. Massa- ja paperiteollisuus sekä painatus

4.2.7.10. Puu ja puutuotteet

4.2.7.11. Rakentaminen

4.2.7.12. Tekstiili ja nahka

4.2.7.13. Muualle luokittelematon – teollisuus

4.2.8. ENERGIAN LOPPUKULUTUS –LIIKENNE

Sekä energiakäyttöä että muuta kuin energiakäyttöä koskevat määrät on ilmoitettava.

4.2.8.1. Kansainvälinen lentoliikenne

4.2.8.2. Kotimaan lentoliikenne

4.2.8.3. Maantieliikenne

4.2.8.4. Raideliikenne

4.2.8.5. Kotimaan vesiliikenne

4.2.8.6. Putkijohtokuljetus

4.2.8.7. Muualle luokittelematon – liikenne

4.2.9. ENERGIAN LOPPUKULUTUS – MUUT ALAT

Sekä energiakäyttöä että muuta kuin energiakäyttöä koskevat määrät on ilmoitettava.

4.2.9.1. Kaupalliset ja julkiset palvelut

4.2.9.2. Asuminen 4.2.9.2.1. Asuminen: Tilojen lämmitys 4.2.9.2.2. Asuminen: Tilojen jäähdytys 4.2.9.2.3. Asuminen: Veden lämmitys 4.2.9.2.4. Asuminen: Ruoanlaitto 4.2.9.2.5. Asuminen: Muut käyttötarkoitukset

4.2.9.3. Maatalous/Metsätalous

4.2.9.4. Kalastus

4.2.9.5. Muualle luokittelematon – muu

4.2.10. TUONTI ALKUPERÄMAITTAIN JA VIENTI KOHDEMAITTAIN

Tuonti alkuperämaittain ja vienti kohdemaittain on ilmoitettava. Tuontia koskevaa huomautusta (4.2.1.5.) sovelletaan.

4.2.11. JALOSTAMOJEN KAPASITEETTI

Ilmoittakaa kansallinen kokonaisjalostuskapasiteetti sekä vuosikapasiteetti jalostamojen mukaan eriteltynä (1 000 tonnia vuodessa). Seuraavat tiedot on ilmoitettava:

4.2.11.1. Nimi/Sijainti

4.2.11.2. Tislaus normaalipaineessa

4.2.11.3. Tyhjiötislaus

4.2.11.4. Krakkaus (lämpö) 4.2.11.4.1. Josta visbreaking 4.2.11.4.2. Josta koksaus

4.2.11.5. Krakkaus (katalyyttinen) 4.2.11.5.1. Josta leijukatalyyttinen krakkaus (FCC) 4.2.11.5.2. Josta vetykrakkaus (HCK)

4.2.11.6. Reformointi

4.2.11.7. Rikinpoisto

4.2.11.8. Alkylointi, polymerointi, isomerointi

4.2.11.9. Eetteröinti

4.3. Mittayksiköt

Määrät on ilmoitettava kilotonneina (kt). Lämpöarvot on ilmoitettava yksikössä MJ/t (megajoulea tonnilta).

4.4. Vapautukset

Kypros vapautetaan kohd