2001R0900 — FI — 18.10.2002 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 900/2001,
annettu 7 päivänä toukokuuta 2001,
lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta Puolasta peräisin olevien virtsa-aineen (urean) ja
ammoniumnitraatin liuosseosten tuonnissa
(EYVL L 127, 9.5.2001, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston asetus (EY) N:o 1841/2002, annettu 14 päivänä lokakuuta
2002L 279 3 17.10.2002
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 900/2001,
annettu 7 päivänä toukokuuta 2001,
lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta Puolasta peräisin
olevien virtsa-aineen (urean) ja ammoniumnitraatin liuosseosten
tuonnissa
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsen-
valtioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta
1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1) ja erityisesti sen
11 artiklan 2 ja 3 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua
neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
AAIEMPI TUTKIMUS
(1) Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 3319/94 (2) käyttöön lopul-
lisen polkumyyntitullin Bulgariasta ja Puolasta peräisin olevanvirtsa-aineen (urean) ja ammoniumnitraatin liuosseosten,
jäljempänä ’liuosseokset’, tuonnissa. Bulgariasta tulevaan tuon-
tiin sovellettava toimenpide oli paljoustulli lukuun ottamattayhtä tuottajaa ja yhtä viejää, joilta hyväksyttiin komissionpäätöksellä 94/825/EY (
3) yhteinen sitoumus. Puolasta tulevaan
liuosseosten tuontiin sovellettiin muuttuvaa tullia, joka perustuivähimmäistuontihintaan, kun tietyt yritykset laskuttivat siitä
suoraan etuyhteydettömältä tuojalta. Kaikissa muissa tapauksissa
Puolasta tulevaan tuontiin sovellettiin paljoustullia.
BMUITA MAITA KOSKEVAT TUTKIMUKSET
(2) Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1995/2000 (4) käyttöön lopul-
liset polkumyyntitullit Algeriasta, Liettuasta, Ukrainasta, Valko-Venäjältä ja Venäjältä peräisin olevien liuosseosten tuonnissa.
Määritettiin, että asianomaisista muista maista peräisin olevien
liuosseosten tuonti tapahtui polkumyynnillä ja että se oli aiheut-tanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.Toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja hintakeinottelunestämiseksi pidettiin aiheellisena ottaa tullit käyttöön tonnikoh-taisena määränä.
CTUTKIMUS
(3) Kesäkuussa 1999 julkaistun toimenpiteiden voimassaolon
lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) johdosta
komissio vastaanotti toimenpiteiden voimassaolon päättymistäkoskevaa tarkastelua koskevan pyynnön, jonka esitti Euroopanlannoitevalmistajien yhdistys (EFMA) sellaisten tuottajienpuolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan liuosseoksen
yhteisön koko tuotannosta, jäljempänä ’pyynnön esittäneet
yhteisön tuottajat’. Pyynnössä väitettiin, että Puolasta peräisinolevan tuonnin vahingollinen polkumyynti todennäköisestialkaisi uudelleen, mikäli toimenpiteiden voimassaolo päättyisi.Pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat eivät pyytäneet toimenpi-
teiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun
vireillepanoa Bulgariasta peräisin olevan tuonnin osalta, koskavahingollisen polkumyynnin uudelleen alkaminen ei ollut2001R0900 — FI — 18.10.2002 — 001.001 — 2
(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY) N:o 2238/2000 (EYVL L 257, 11.10.2000, s. 2).
(2) EYVL L 350, 31.12.1994, s. 20.
(3) EYVL L 350, 31.12.1994, s. 115.
(4) EYVL L 238, 22.9.2000, s. 15.
(5) EYVL C 176, 22.6.1999, s. 14.
▼B
kyseisen tuonnin osalta todennäköistä. Tämän johdosta Bulgar-
iasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteidenvoimassaolo päättyi 1 päivänä tammikuuta 2000.
(4) Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että onolemassa riittävä näyttö tarkastelun vireille panemiseksi, mistäsyystä se pani vireille tutkimuksen asetuksen (EY) N:o 384/96,jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan nojalla.
(5) Samaan aikaan neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissiopani omasta aloitteestaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 3kohdan nojalla välivaiheen tarkastelun, joka koski ainoastaanPuolasta peräisin olevassa tuonnissa voimassa olevien toimenpi-
teiden muotoa (
1). Komissio pani vireille välivaiheen tarkastelun,
jotta voitaisiin mukauttaa Puolaa koskevia toimenpiteitä, mikäliPuolasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden voimassaoloajatketaan, ottaen huomioon tarpeen varmistaa toimenpiteidentehokkuuden sekä muista maista peräisin olevan saman tuotteentuonnissa mahdollisesti käyttöön otettavien toimenpiteiden
muodon.
(6) Polkumyynnin ja vahingon jatkumista ja/tai toistumista koskeva
tutkimus koski 1 päivän tammikuuta 1999 ja 30 päivän marras-kuuta 1999 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’.
Vahingon jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyden
arvioinnissa oleellinen kehityksen tarkastelu koski 1 päiväntammikuuta 1995 ja tutkimusajanjakson lopun välistä ajanjaksoa,jäljempänä ’tarkastelujakso’.
(7) Komissio ilmoitti virallisesti tarkastelun vireillepanosta pyynnönesittäneille yhteisön tuottajille, Puolan viejälle ja vientiä harjoit-taville tuottajille, tuojille/kauppiaille, niitä edustaville järjestöillesekä käyttäjiä edustaville järjestöille, joita asian tiedettiinkoskevan, sekä Puolan viranomaisille. Komissio lähetti kyselylo-makkeet edellä mainituille osapuolille ja tarkastelun
vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa
ilmoittautuneille osapuolille. Lisäksi osapuolille, joita asiasuoraan koski, annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti japyytää saada tulla kuulluiksi.
(8) Seuraavat yhteisön tuottajat vastasivat kyselyyn:
a) Agrolinz Melamin GmbH, ADM — Linz, Itävalta
b) DSM Agro BV — Sittard, Alankomaat
c) Fertiberia S.A — Madrid, Espanja
d) Grande Paroisse SA — Pariisi, Ranska
e) Hydro Agri Chafers — Immingham, Yhdistynyt kuningas-
kunta
f) Hydro Agri France — Nanterre, Ranska
g) Hydro Agri Rostock — Rostock, Saksa
h) Hydro Agri Sluiskil BV — Sluiskil, Alankomaat
i) Kemira Agro Rozenburg B.V. — Rotterdam, Alankomaatj) SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH — Wittenberg, Saksa.
(9) Koska samojen yhteisön tuottajien esittämät tiedot tarkistettiin
asianmukaisesti johdanto-osan 2 kappaleessa tarkoitetussa Alger-iasta, Liettuasta, Ukrainasta, Valko-Venäjältä ja Venäjältäperäisin olevien liuosseosten tuontia koskevassa menettelyssä,
jonka tutkimus kattoi vuodet 1995—1998 ja viisi kuukautta
tästä tutkimusajanjaksosta, katsottiin, ettei tässä menettelyssäollut aihetta suorittaa enää tarkastuskäyntejä kyseisten yritystentiloihin. Esitettyjen tietojen paikkansapitävyys kuitenkin tarkis-tettiin tarkastelemalla niiden johdonmukaisuutta aiemminvarmennettujen tietojen kanssa.2001R0900 — FI — 18.10.2002 — 001.001 — 3
(1) EYVL C 369, 21.12.1999, s. 22.
▼B
(10) Komissio lähetti kyselylomakkeet 20 etuyhteydettömälle
tuojalle/kauppiaalle ja yhdelle tuojia edustavalle järjestölle.
Komissio sai yhdeksän vastausta mukaan lukien mainitunjärjestön vastauksen. Yksikään tuottaja ei esittänyt tarkkojalukuja, koska ne eivät tuoneet Puolasta liuosseoksia tarkastelu-jaksolla, eikä sen vuoksi tarkastuskäyntejä tehty.
(11) Sen jälkeen kun komissio oli saanut vastauksen kyselyyn, tarkas-tuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a) Zaklady Azotowe ”Pulawy” SA, Pulawy (”ZAP”), vientiä
harjoittava tuottaja
b) CIECH SA, Varsova, viejä.
DTARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL-
TAINEN TUOTE
(12) Tässä menettelyssä tarkasteltavana oleva tuote on CN-koodiin
3102 80 00 kuuluva virtsa-aineen (urean) ja ammoniumnitraatin
liuosseos. Se on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa elimaataloudessa yleisesti käytetty lannoitusneste. Se koostuuvirtsa-aineen (urea) ja ammoniumnitraatin vesipohjaisesta sekoi-tuksesta. Seoksen vesipitoisuus on keskimäärin 70 prosenttia
(riippuen typpipitoisuudesta); loppu on virtsa-ainetta ja ammo-
niumnitraattia yhtäläisissä määrin. Tuotteen merkittävinainesosa on typpi (N), jonka osuus on vaihtelevasti 28—32prosenttia.
(13) Kuten aiempi tutkimus osoitti, liuosseokset ovat puhtaita hyödy-ketuotteita, joilla on samat fyysiset ja kemiallisetperusominaisuudet alkuperämaasta riippumatta. Tämän vuoksipyynnön esittäneiden yhteisön tuottajien yhteisössä tuottamia jamyymiä liuosseoksia sekä Puolassa tuotettuja ja kotimarkkinoilla
myytyjä tai yhteisöön vietyjä liuosseoksia pidetään perusase-
tuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisinatuotteina.
EPOLKUMYYNNIN TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1Alustavat huomiot
(14) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämänkaltaisen
tarkastelun tarkoituksena on määrittää, johtaisiko toimenpiteiden
voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatku-
miseen tai toistumiseen. Koska tarkasteltavana olevaa tuotetta eituotu Puolasta yhteisöön tutkimusajanjaksolla, analyysissä keski-tyttiin siihen, johtaisiko toimenpiteiden poistaminentodennäköisesti polkumyynnin uudelleen alkamiseen merkittä-vissä määrin. Tämän vuoksi tarkasteltiin puolalaisten tuottajien
hinnoittelua kolmansien maiden markkinoilla sen määrittämi-
seksi, myytiinkö tarkasteltavana olevaa tuotetta sielläpolkuhintaan. Lisäksi on arvioitu, aloittaisivatko puolalaiset tuot-tajat liuosseosten viennin yhteisöön samoilla hinnoilla, mikälitoimenpiteet kumottaisiin.
(15) Muistettakoon, että alkuperäisessä tutkimuksessa kahdelle tuotta-jalle määritetyt yksilölliset polkumyyntimarginaalit olivat 40prosenttia ja 27 prosenttia. Tutkimuksessa ei tullut ilmi muitapuolalaisia liuosseosten tuottajia kuin kaksi edellä mainittua.
(16) Toinen yritys ei esittänyt yksityiskohtaisia tietoja myynnistämuihin maihin, myynnistä kotimarkkinoille tai tuotantokustan-nuksista, ja sille ilmoitettiin, että päätelmät tehtäisiin
perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien
tietojen perusteella, mikäli tietoja ei esitetä asetetussamääräajassa. Tämänkään jälkeen yritys ei esittänyt tietoja. Olisipantava merkille, että käytettävissä olevien tietojen perusteellakyseisellä yrityksellä oli paljon pienempi tuotantokapasiteettikuin yhteistyössä toimivalla yrityksellä.2001R0900 — FI — 18.10.2002 — 001.001 — 4
▼B
2Vienti kolmansiin maihin
a)Vientihinta
(17) Yhteistyössä toimivan tuottajan vienti tapahtui suoraan riippu-
mattomille tuojille muissa maissa etupäässä Pohjois-Amerikanmarkkinoille, jotka muodostivat suuren osan (kaksi kolmannesta)yrityksen kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla, ja vähemmässä
määrin (yksi kolmannes) Tšekin tasavaltaan. Puolan vienti
Yhdysvaltoihin ja Kanadaan muodosti huomattavan osankyseisten kahden maan yhdistetystä kokonaistuonnista sekämerkittävän osan tuottajan tuotannosta.
(18) Tämän tutkimuksen luonteen vuoksi katsottiin, että olisi kohtuu-tonta pyytää polkumyynnin uudelleen alkamisentodennäköisyyden määrittämisen vuoksi yksityiskohtaisia tietojakoko tutkimusajanjakson viennistä. Sen sijaan pyydettiin tietoja
kaikista liiketoimista, jotka koskevat tutkimusajanjakson
viimeistä kolmea kuukautta. Tämän vuoksi vientihinta määritet-tiin niiden hintojen perusteella, jotka etuyhteydettömät tuojatkolmansissa maissa maksoivat tai jotka niiltä veloitettiinkyseisen kolmen kuukauden ajanjakson aikana. Yhteistyössätoimiva tuottaja asetti kyseisen lähestymistavan kyseenalaiseksi
menettelyn myöhäisemmässä vaiheessa ja pyysi koko tutkimusa-
janjaksoa koskevien tietojen käyttämistä. Analyysin perustaa eikatsottu voitavan käytännössä muuttaa enää näin myöhäisessävaiheessa. Vaikka aiempia kuukausia koskevat tarkistamattomattiedot olisikin otettu huomioon, tilanteesta saatu käsitys ei olisimuuttunut niin merkittävästi, että Puolasta kolmansiin maihin
suuntautuvaa vientiä koskevia päätelmiä olisi muutettu.
b)Normaaliarvo
(19) Yhteistyössä toimivan tuottajan osalta määritettiin ensin, että
liuosseosten kotimarkkinoiden myynnin kokonaismäärä oli edus-
tava suhteessa vientimyyntiin. Myyntimäärä Puolankotimarkkinoilla oli suurempi kuin kolmansiin maihin vietymäärä. Sen jälkeen määritettiin, oliko kotimarkkinoiden myyntitapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tutkimuksessakävi ilmi, että tuotannon yksikkökustannukset ylittävillä
hinnoilla tapahtuvan myynnin määrä oli enemmän kuin 10
prosenttia mutta vähemmän kuin 80 prosenttia koko myynnistä.Tämän vuoksi normaaliarvo määritettiin tarkasteltavana olevantuotteen kannattavassa myynnissä tosiasiallisesti maksettujenhintojen perusteella.
c)Kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevat päätelmät
(20) Yhteistyössä toimivan tuottajan osalta normaaliarvoa verrattiin
jokaiseen määrämaahan sovellettuun vientihintaan painotettujenkeskiarvojen perusteella sen jälkeen, kun oli tehty tiettyjä oikai-
suja tasapuolisen vertailun varmistamiseksi.
(21) Kävi ilmi, että yhteistyössä toimivan tuottajan (joka edusti 90
prosenttia Puolan kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla)
Pohjois-Amerikan markkinoilla veloittamat vientihinnat alittivat
huomattavasti sille määritetyn normaaliarvon, mikä johtimerkittäviin polkumyyntimarginaaleihin sekä sen Yhdysvaltoihinettä Kanadaan suuntautuvan myynnin osalta. Vientimyynti kysei-siin kahteen maahan muodosti kaksi kolmannesta yrityksen
vientimyynnistä. Tšekin tasavaltaan, kolmannesta yrityksen
kokonaisviennistä edustaville naapurimarkkinoille, suuntau-tuneen myynnin osalta polkumyyntiä todettiin ainoastaan vähäntai ei lainkaan. Yritys harjoitti samanlaista hinnoittelua kuin koti-markkinoillaankin.
(22) Toista tuottajaa koskevia laskelmia ei tehty, koska tämä eiesittänyt yksityiskohtaisia tietoja. Olisi pantava merkille, ettäkyseinen tuottaja vei ainoastaan Tšekin tasavaltaan ja sinnekinsuhteellisen pieniä määriä.2001R0900 — FI — 18.10.2002 — 001.001 — 5
▼B
3Polkumyynnillä tapahtuvan yhteisöön suuntautuvan
viennin mahdollinen kasvu
(23) Tutkimuksessa määritettiin, että puolalaisilla yrityksillä on kapa-siteettia tuottaa merkittävästi enemmän liuosseoksia yhteisöönsuuntautuvaan vientiin. Kyseiset lisämäärät voisivat yltää alku-peräisessä tutkimuksessa tutkimusajanjaksolle määritetylle
merkittävälle tasolle. Kyseinen vienti tapahtuisi todennäköisesti
polkuhintaan.
a)Yhteistyössä toimiva vientiä harjoittava tuottaja
(24) Koska yhteistyössä toimivan tuottajan kapasiteetin käyttöaste oli
tutkimusajanjaksolla suhteellisen alhainen, tuotanto pystyykasvamaan huomattavasti. On myös olemassa todellinen mahdol-
lisuus siirtää tuotanto ammoniumnitraatista liuosseoksiin, koska
näiden tuottamiseen tarvittavat lisävälineet eivät vaatisi suuriainvestointeja.
(25) Jos toimenpiteet kumottaisiin, puolalaiset tuottajat saattaisivatpitää yhteisön markkinoita kiinnostavampina kuin Pohjois-Amerikan markkinoita. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tutkimusa-janjakson aikana liuosseosten hinnat olivat Pohjois-Amerikanmarkkinoilla hieman alhaisemmat kuin yhteisön markkinoilla.Lisäksi puolalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pitävät yhteisön
markkinoita kiinnostavampina niiden läheisen sijainnin ja näin
ollen halvempien kuljetuskustannusten vuoksi. Jos puolalaisetvientiä harjoittavat tuottajat veloittaisivat yhteisön markkinoillasaman myyntihinnan kuin Pohjois-Amerikan markkinoilla, niidenvoittomarginaali olisi suurempi yhteisöön suuntautuvassa myyn-nissä. Jos yhteisön asiakkailta veloitettaisiin sama tai hieman
alempi myyntihinta, kyseessä olisi kuitenkin alhaisemmista
kuljetuskustannuksista huolimatta polkuhinta. Koska yhteistyössätoimivan tuottajan kapasiteetin käyttöaste on alhainen, sille olisitaloudellisesti edullista myydä vieläkin alhaisempaan hintaan,kunhan se saa pois muuttuvat kustannuksensa ja kunhan ei vaar-
anneta Yhdysvalloissa veloitettavia hintoja. Olisi palautettava
mieleen, että yhteisön markkinat olivat ennen polkumyyntitullienkäyttöönottoa Puolan tärkeimmät liuosseosten vientimarkkinat.Noin 50 prosenttia Puolan tuotannosta vietiin yhteisöönsilloinkin kun toimenpiteet olivat voimassa ja erityisesti vuonna1996, jolloin hinta yhteisön markkinoilla ylitti toimenpiteillä
käyttöön otetun vähimmäistuontihinnan.
(26) Koska Algeriasta, Liettuasta, Ukrainasta, Valko-Venäjältä ja
Venäjältä peräisin olevien liuosseosten tuonnissa on otettu
käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä, muilla tuottajilla/viejillä on
suuremmat mahdollisuudet kasvattaa markkinaosuuttaan.
(27) Yhteistyössä toimiva vientiä harjoittava tuottaja väitti myyntien-nusteiden perusteella, että jatkossa se ei voisi enää viedä
liuosseoksia yhteisön markkinoille. Syynä tähän oli i) odotetta-
vissa oleva ammoniumnitraatin kotimarkkinoiden myynninmerkittävä kasvu, mikä rajoittaa ammoniumnitraatin saatavuuttaliuosseosten tuotantoon, ja ii) liuosseosten kasvavat kotimark-kinat.
(28) Vaikka tutkimuksessa vahvistettiinkin, että ammoniumnitraatinmyynti kotimarkkinoilla oli kasvanut merkittävästi vuosina 1998ja 1999, kasvu alkoi suhteellisen alhaiselta tasolta, koska kulutuskotimarkkinoilla väheni 15 prosenttia vuosina 1996—1998.
Myynnin kotimarkkinoille odotetaan jäävän vuoden 1999 tasolle
tai kasvavan siitä ainoastaan vähän. Tämän vahvistivat myöspuolalaisen yhteistyössä toimivan tuottajan omat myyntiluvutvuoden 2000 ensimmäisten kahdeksan kuukauden ajalta. Tämänvuoksi kotimarkkinamyynnin suurta kasvua vuosina 1998 ja1999 olisi pidettävä poikkeuksellisena.
(29) Liuosseosten kotimarkkinoiden myynnin kehityksestä todetta-koon, että puolalaisen yhteistyössä toimivan tuottajanmyyntiluvut nousivat vuoden 2000 ensimmäisten kahdeksankuukauden osalta selvästi paljon ennustettua vähemmän.2001R0900 — FI — 18.10.2002 — 001.001 — 6
▼B
(30) Lisäksi on käynyt ilmi, että liuosseoksia vietiin jälleen huomat-
tavia määriä yhteisöön vuonna 2000. Vuoden 2000 tammikuun
ja lokakuun välisenä aikana liuosseosten kokonaisvienti Puolastayhteisöön vastasi viittä prosenttia yhteisön kulutuksesta tutkimu-sajanjaksolla.
b)Yhteistyöhön osallistumaton tuottaja
(31) Toisen puolalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osoitettiin
vieneen merkittäviä määriä yhteisöön vuonna 1996, jolloinyhteisön markkinahinta väliaikaisesti ylitti vähimmäistuonti-hinnan. Edellisen tutkimuksen aikana kävi ilmi, että kyseisellätuottajalla on merkittävä tuotantokapasiteetti, eikä mikään osoita
sen muuttuneen. Tästä voidaan tehdä se päätelmä, että yritys on
potentiaalisesti merkittävä viejä yhteisöön, mikäli polkumyynti-toimenpiteet kumottaisiin. Koska kyseinen tuottaja ei toiminutyhteistyössä, katsottiin, että sen yhteisöön tulevaisuudessa suun-tautuvan viennin hinnoittelu ei merkittävästi poikkeaisi toisen
tuottajan harjoittamasta hinnoittelusta eikä sen omasta hinnoitte-
lusta alkuperäisen tutkimuksen aikana.
c)Yhteisöön mahdollisesti suuntautuvaa vientiä koskevat
päätelmät
(32) Edellä esitetyn perusteella voidaan tehdä se päätelmä, että puola-laisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on selvästi kapasiteettiaviedä suuria määriä liuosseosta polkuhintaan.
(33) Yhteisön markkinat olivat ennen Puolan tärkeimmät liuosseostenvientimarkkinat. Silloinkin kun toimenpiteet olivat voimassa jaerityisesti vuonna 1996, jolloin hinta yhteisön markkinoilla ylittivähimmäistuontihinnan, noin 50 prosenttia tuotannosta vietiinyhteisöön. Mikäli toimenpiteet kumottaisiin, puolalaiset tuottajat
alkavat pitää kyseisiä markkinoita taas kiinnostavana kohteena.
4Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat
päätelmät
(34) Puolalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävän
käyttämättömän tuotantokapasiteettinsa johdosta kapasiteettia
lisätä merkittävästi liuosseosten tuotantomääräänsä.
(35) Kotimarkkinakulutuksen mahdollinen tuleva kasvu ei riitä absor-
boimaan mahdollisia lisämääriä, jotka sen vuoksi todennäköisesti
suunnataan vientiin. Tätä päätelmää tukee se tosiasia, ettävuoden 1995 alusta vuoden 1998 loppuun suuri prosenttiosuuspuolalaisten tuottajien tuotannosta suuntautui yleensä vientiin(keskimäärin yli 80 prosenttia).
(36) Mikäli toimenpiteet kumottaisiin, suurin osa Puolan liuosseostenviennistä suunnattaisiin todennäköisesti yhteisön markkinoilleniiden läheisen sijainnin ja siitä johtuvien huokeampien kuljetus-kustannusten vuoksi. Lisäksi polkumyyntitoimenpiteiden
käyttöönotto viidestä muusta maasta peräisin olevien liuos-
seosten tuonnissa saattaisi toimia uutena kannustimenayhteisöön suuntautuvan viennin lisäämiseen varsinkin, kunyhteisön markkinat olivat ennen polkumyyntitullien käyttöö-nottoa Puolan tärkeimmät liuosseosten vientimarkkinat.
(37) Puolalaisen vientiä harjoittavan tuottajan nykyiset polkumyynti-käytännöt Pohjois-Amerikan markkinoilla sekä hintatasot Puolanja yhteisön markkinoilla osoittavat, että mikäli Puolan vienti
vähentyisi, olisi hyvin todennäköistä, että yhteisöön tuleva tuonti
tapahtuisi myös polkumyynnillä.
(38) Edellä esitetyn perusteella katsotaan polkumyynnin toistumisen
olevan todennäköistä, mikäli toimenpiteet kumottaisiin.
FYHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(39) Koska kyselyyn vastanneiden yhteisön tuottajien osuus oli yli 85
prosenttia liuosseosten tuotannosta yhteisössä tutkimusajanjak-2001R0900 — FI — 18.10.2002 — 001.001 — 7
▼B
solla, ne muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5
artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.
GYHTEISÖN MARKKINOIDEN TILANNE
1Yhteisön kulutus
(40) Todettavissa oleva yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotan-
nonalan yhteisön markkinoilla myymien määrien, valitukseensisältyvien muita yhteisön tuottajia koskevien tietojen, puola-
laisen yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan
toimittamien tietojen ja Eurostatin lukujen perusteella. Määräton tarvittaessa mukautettu vastaamaan typpipitoisuudeltaan 32-prosenttisia liuosseoksia.
(41) Tällä perusteella yhteisön kulutus laski vuosina 1995—19973 155 000 tonnista 2 882 000 tonniin. Myöhemmin se kasvoimerkittävästi ollen 3 413 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Kasvuoli erityisen merkittävää (15 prosenttia) vuodesta 1998 tutkimu-
sajanjaksolle. Yhteisön kulutus kasvoi koko tarkastelujaksolla
8,2 prosenttia.
2Tuonnin kehitys
a)Tuontimäärät
(42) Liuosseosten kokonaistuonti yhteisöön oli laskusuuntainen
tarkastelujakson kolmena ensimmäisenä vuotena laskien vuoden1995 1 565 000 tonnista 990 000 tonniin vuonna 1997, minkäjälkeen se nousi 1 482 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Koko-naistuonti vähentyi koko tarkastelujaksolla noin viisi prosenttia.
(43) Puolasta tulevan tuonnin määrä vähentyi jyrkästi tarkastelujak-solla erityisesti vuodesta 1997 alkaen; vuonna 1995 se oli360 000 tonnia, mutta tutkimusajanjaksolla sitä ei ollut enää
lainkaan. Tutkimuksessa määritettiin Puolasta tulevassa tuon-
nissa olevan suuntauksen johtuvan sekä loppuvuodesta 1994käyttöön otetuista polkumyyntitoimenpiteistä että liuosseostenkeskimääräisen hinnan kehittymisestä yhteisön markkinoillajäljempänä esitetyn mukaisesti. Olisi pidettävä mielessä, ettäennen toimenpiteiden käyttöönottoa liuosseosten Puolasta tuleva
tuonti oli noin 520 000 tonnia vuonna 1992 ja noin 405 000
tonnia vuonna 1993, mikä vastasi noin 50 prosenttia kaikestatuonnista.
(44) Kuten neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1995/2000 todetaan,eräät kolmannet maat ovat hyötyneet Puolasta tulevaan tuontiinsovellettavien polkumyyntitullien käyttöönotosta. Niidenyhteisöön suuntautuvan viennin määrä kasvoi vuoden 1995869 000 tonnista 1 393 000 tonniin tutkimusajanjaksolla.
(45) Muista kolmansista maista tulevat tuontimäärät vähentyivätvoimakkaasti tarkastelujaksolla niin, että kun ne vuonna 1995
olivat noin 21 prosenttia kokonaistuonnista, tutkimusajanjaksolla
ne olivat kuusi prosenttia.
b)Tuonnin hintakehitys
(46) Sen jälkeen, kun Bulgariasta ja Puolasta peräisin olevien liuos-
seosten tuonnissa otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä,
hinnat nousivat vuoteen 1996 asti. Sen jälkeen tuonti niistäviidestä maasta, joita asetus (EY) N:o 1995/2000 koskee, aiheuttihintoihin laskupainetta yhteisön markkinoilla. Selvitäkseen tilan-teesta yhteisön tuotannonalan oli pakko laskea hintojaan
säilyttääkseen markkinaosuutensa. Puolalaiset vientiä harjoittavat
tuottajat eivät pystyneet seuraamaan yhteisön markkinahintaaheti, kun se alitti vähimmäistuontihinnan, jota oli sovellettuPuolasta tulevaan tuontiin polkumyyntitoimenpiteiden käyttööno-tosta alkaen. Tämän seurauksena puolalaiset tuottajat ovatvetäytyneet yhteisön markkinoilta vuodesta 1998 alkaen.2001R0900 — FI — 18.10.2002 — 001.001 — 8
▼B
3Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne
a)Tuotanto
(47) Yhteisön tuotannonalan liuosseosten tuotanto kasvoi 1 484 000
tonnista 1 639 000 tonniin eli 10,4 prosenttia vuoden 1995 jatutkimusajanjakson välisenä aikana. Kasvu oli merkittävintävuosina 1996 ja 1997, kun Bulgariasta ja Puolasta peräisinolevien liuosseosten tuonnissa oli otettu käyttöön polkumyynti-toimenpiteet.
b)Kapasiteetti ja sen käyttöasteet
(48) Yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantokapasiteetti pysyi
tarkastelujaksolla suhteellisen vakaana. Kapasiteetin käyttöastekasvoi vuoden 1995 38 prosentista 43 prosenttiin vuonna 1997ja putosi 41 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.
(49) Olisi kuitenkin pantava merkille, että olemassa olevaa tuotanto-kapasiteettia voidaan käyttää tuotettaessa eri lannoitteita, joitavoidaan myydä joko erikseen tai seoksena, kuten liuosseostentuotannossa. Kapasiteetin käyttöasteen absoluuttiseen tasoon ja
sen kehittymiseen vaikuttaa vastaavasti myös muiden lannoit-
teiden kehitys.
c)Myynti yhteisössä
(50) Yhteisön tuotannonalan myyntimäärä oli tarkastelujaksolla
noususuunnassa, tosin ei kuitenkaan vuosina 1997 ja 1998. Suun-tausta olisi analysoitava yleisen markkinakehityksen perusteella.
Yhteisön tuotannonalan myyntimäärän supistuminen vuosina
1997 ja 1998 tapahtui kokonaismarkkinoiden ollessa vakaita jajohti markkinaosuuksien menettämiseen. Myyntimäärän kasvuvuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana sen sijaanseurasi markkinasuuntausta. Myyntimäärän kasvusuuntauksesta
huolimatta yhteisön tuotannonalan asema markkinoilla on kaiken
kaikkiaan heikentynyt vuodesta 1997 alkaen. Yhteisön tuotanno-nala ei pystynyt asetuksessa (EY) N:o 1995/2000 tarkoitetunviiden maan aiheuttaman paineen takia hyötymään kulutuksenkasvusta.
d)Varastot
(51) Varastojen tasoa ei pidetä pätevänä vahingon osoittimena, koska
myynti on kausiluonteista ja koska liuosseosten varastoinnistavastaavat osittain tuottajat itse ja osittain viljelijöiden osuus-kunnat eli tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät.
e)Markkinaosuus
(52) Toimenpiteiden voimassaoloaikana yhteisön tuotannonalan
markkinaosuus suureni 15 prosenttiyksikköä vuosina1995—1997, mutta pieneni vuoden 1997 ja tutkimusajanjaksonvälillä 8,4 prosenttiyksikköä.
f)Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat
(53) Yhteisön tuottajien keskimääräinen nettomyyntihinta laski
vuoden 1995 111,3 eurosta 78,3 euroon tutkimusajanjaksolla.
Kuten johdanto-osan 46 kappaleessa selitetään, lasku olierityisen merkittävää (32,2 prosenttia) vuoden 1996 ja tutkimusa-janjakson välillä.
g)Kannattavuus
(54) Yhteisön tuotannonalan painotettu keskimääräinen kannattavuus
heikkeni 4,9 prosentista – 10,3 prosenttiin eli 15,2 prosenttiyk-sikköä vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Seoli huipussaan vuonna 1996 (6,2 prosenttia), minkä jälkeen seheikkeni 16,5 prosenttiyksiköllä kyseisen vuoden ja tutkimusa-janjakson välisenä aikana. Kehitystä olisi tarkasteltava samaa2001R0900 — FI — 18.10.2002 — 001.001 — 9
▼B
ajanjaksoa koskevan yhteisön tuotannonalan hintakehityksen
perusteella. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan myyn-tihinta nousi vuosina 1995 ja 1996, mutta alkoi sitten laskea
pääasiassa asetuksessa (EY) N:o 1995/2000 tarkoitetuista
viidestä maasta tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen takia.Olisi muistettava, että alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjak-solla (huhtikuusta 1992 maaliskuuhun 1993) yhteisöntuotannonalalle aiheutui yli viiden prosentin tappioita.
(55) Sijoitetun pääoman tuotto noudatti tarkastelujaksolla kutakuinkinkannattavuuskäyrää. Laskusuuntaus oli vieläkin selvempi kannat-tavuuden laskun ja uusista hankinnoista johtuvien lisääntyviennettoinvestointien yhteisvaikutuksen takia, kuten jäljempänäkuvataan. Olisi pantava merkille, että huomioon on otettu sekä
suorat sijoitukset että osa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotan-
toon epäsuorasti liittyvistä investoinneista.
h)Kassavirta
(56) Myös yhteisön tuotannonalan liuosseosten myyntiin liittyvä
kassavirta noudatti kannattavuuskäyrää.
i)Pääoman saanti
(57) Valituksen tehneiden yritysten rakenteen eli sen vuoksi, että
lannoitteiden tuottajat kuuluvat muitakin tuotteita tuottaviin
suuriin kemian alan konserneihin, ei voitu määrittää pääomansaantia ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, jatämän vuoksi sitä ei pidetty merkityksellisenä osoittimenavahingon mittaamisessa.
j)Työllisyys ja palkat
(58) Yhteisön tuotannonalan työllisyys nousi 330 työntekijästä 339
työntekijään vuosina 1995 ja 1996, laski sitten viisi prosenttiaeli 322 työntekijään tutkimusajanjaksolla.
(59) Kokonaispalkat laskivat samankaltaisesti kuin työntekijöidenmäärä.
k)Alhaisemman jalostusasteen investoinnit
(60) Yhteisön tuotannonalan tärkeimmät investoinnit tehtiin tarkaste-
lujaksolla vuosina 1996—1998, ja ne koskivat virtsa-aineen jatyppihapon tuotantolaitoksia. Virtsa-aine ja typpihappo ovatmolemmat liuosseosten tuotannossa käytettyjä raaka-aineita,mutta niitä käytetään myös muihin tarkoituksiin kuten kiinteän
ammoniumnitraatin ja kiinteän virtsa-aineen tuotantoon, ja niillä
oli paremmat tulevaisuudennäkymät kuin liuosseoksilla.Ainoastaan tuotantoprosessin viimeistä vaihetta eli ammoniumni-traatin ja virtsa-aineen sekoittamista koskevat suorat sijoituksetmuodostavat hyvin vähäisen osan edellä esitetyistä luvuista.Kyseiset suorat sijoitukset pysyivät suhteellisen vakaalla tasolla
tarkastelujakson aikana.
4Yhteisön markkinoiden tilanteen analyysiä koskevat
päätelmät
(61) Vähimmäistuontihinnan käyttöönotto Puolasta tulevassa tuon-nissa vaikutti ensin myönteisesti yhteisön tuotannonalaan, jonkaheikentynyt taloudellinen tilanne pystyi elpymään. Kuten asetuk-sessa (EY) N:o 1995/2000 vahvistetaan, Algeria, Liettua,Ukraina, Valko-Venäjä ja Venäjä aiheuttivat suurelta osin
yleisen hintojen laskun yhteisön markkinoilla laskemalla
keskimääräistä myyntihintaansa noin 35 prosentilla vuosina1996 ja 1997. Siten ne pystyivät lisäämään yhteisöön suuntau-tuvan vientinsä määrää, saamaan nopeasti puolalaistenmarkkinaosuudet, ja tämän johdosta ne heikensivät merkittävästiyhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta.2001R0900 — FI — 18.10.2002 — 001.001 — 10
▼B
HVAHINGON JATKUMISEN JA/TAI TOISTUMISEN
TODENNÄKÖISYYS
(62) Nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättymisen todennä-
köisen vaikutuksen arvioimisessa otettiin huomioon seuraavattekijät:
a) Kuten johdanto-osan 23—31 kappaleessa selitetään:
— on olemassa selviä viitteitä siitä, että puolalaisilla tuotta-
jilla on mahdollisuuksia lisätä tuotantoaan ja
vientimääriään,
— mikäli toimenpiteet raukeaisivat, kyseiset lisämäärät
todennäköisesti suunnattaisiin yhteisön markkinoille,
— Pohjois-Amerikkaan suuntautuneessa viennissä määritet-
tyjen vientihintojen perusteella on todennäköistä, ettäpuolalaiset vientiä harjoittavat tuottajat harjoittaisivatpolkumyyntiä, mikäli toimenpiteitä ei olisi voimassa.Kyseiset alhaiset hinnat, jotka veloitettaisiin myös mene-
tetyn markkinaosuuksien takaisin saamiseksi,
todennäköisesti aiheuttaisivat yhteisön tuotannonalallelisää vahinkoa. Puolalaisten vientiä harjoittavien tuottajienmahdollisuuden hintojensa alentamiseen vahvistaa niidenvientihinnoittelu kolmansien maiden markkinoilla, erityi-
sesti Pohjois-Amerikassa.
b) Kyseinen puolalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoit-
telu yhdistettynä niiden kykyyn toimittaa suuria määriä
liuosseoksia vaikuttaisi suurella todennäköisyydellä yleisestihintoja laskevasti näillä hintavaihteluille hyvin altteillahyödykemarkkinoilla. Tämä puolestaan johtaisi vahingon tois-tumiseen, koska yhteisön tuotannonalan myyntihinnat,
myyntimäärät ja markkinaosuudet laskisivat, mikä taas
vaikuttaisi kannattavuuteen. Tässä yhteydessä palautetaanmieleen, että Algeriasta, Liettuasta, Ukrainasta, Valko-Venäjältä ja Venäjältä tulevassa tuonnissa sovellettiinäskettäin samanlaista hinnoittelua ja tuotiin samanlaisiamääriä, ja kyseinen tuonti vaikutti yhteisön tuotannonalaan
samankaltaisesti kuin mitä edellä on kuvattu.
c) Yhteisön tuotannonala on vieläkin vaikeassa asemassa erityi-
sesti kannattavuutensa osalta. Vaikka yhteisön tuotannonalantilanne selvästi kohentui kahtena ensimmäisenä vuotena senjälkeen, kun tarkasteltavana olevat toimenpiteet otettiinkäyttöön, se heikkeni taas erityisesti vuodesta 1997 alkaen
muista maista vahingollisella polkumyynnillä tapahtuvan
tuonnin takia, kuten asetuksessa (EY) N:o 1995/2000määritetään. Mikäli Puolaa koskevista toimenpiteistä luovut-taisiin, yhteisön tuotannonalan tilanne vaarannettaisiin taaskerran ja se hyöty, jonka yhteisön tuotannonalan olisi määräsaada kyseisiä muita maita koskevista toimenpiteistä, voisi
vähentyä jopa olemattomiin.
(63) Edellä esitetyn perusteella katsotaan vahingon toistumisen
olevan todennäköistä, mikäli toimenpiteet kumottaisiin.
IYHTEISÖN ETU
1Alustavat huomiot
(64) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko
nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminenkokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön edunmäärittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistäetunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön
tuotannonalan, tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etunäkökohdista.
(65) Palautettakoon mieleen, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei
aiemmassa tutkimuksessa pidetty yhteisön edun vastaisena.Koska lisäksi nykyinen tutkimus on tarkastelu, jossa siis analy-soidaan tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat jokäytössä, voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä asia-2001R0900 — FI — 18.10.2002 — 001.001 — 11
▼B
nomaisiin osapuoliin mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen
vaikutus.
(66) Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnintoistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakot-tavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä
erityistapauksessa toimenpiteiden voimassapitäminen ei ole
yhteisön edun mukaista.
2Yhteisön tuotannonalan etu
(67) Yhteisön tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkel-
poiseksi tuotannonalaksi, joka kykenee mukautumaanmuuttuviin markkinaolosuhteisiin. Tämän osoittavat erityisestisen tilanteen myönteinen kehittyminen aikana, jona todellinen
kilpailu oli palautunut, kun polkumyyntitoimenpiteet oli otettu
käyttöön Bulgariasta ja Puolasta peräisin olevassa tuonnissa,sekä huippuunsa kehitettyyn tuotantokapasiteettiin kohdistuneettuotannonalan investoinnit. Kyseiset myönteiset vaikutuksetkestivät kuitenkin vain lyhyen aikaa, sillä vuodesta 1997 alkaeneräistä kolmansista maista (ei Puolasta) peräisin oleva polku-
myynnillä tapahtuva tuonti aiheutti yhteisön markkinoilla
voimakasta hintapainetta, joka taas heikensi yhteisön tuotanno-nalan taloudellista tilannetta. Heikentäminen oli niin tuntuvaa,että yhteisön tuotannonalan oli uudistettava toimintansa raken-netta ja luovuttava vuonna 2000 merkittävästä osasta nitraatin
tuotantoa, mikä vähensi työpaikkoja.
(68) Voidaan kohtuudella olettaa, että yhteisön tuotannonala hyötyyasetuksella (EY) N:o 1995/2000 käyttöönotetuista toimenpiteistä
edellyttäen, että muusta lähteestä tuleva vahingollinen polku-myynti ei heikennä niiden vaikutusta. Kuten edellä on esitetty,yhteisön tuotannonalan edun mukaista olisi pitää polkumyynti-toimenpiteet voimassa Puolasta peräisin olevien liuosseostentuonnissa, sillä Puolasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti
todennäköisesti toistuisi.
3Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu
(69) Komissio lähetti kyselylomakkeet 20 etuyhteydettömälle
tuojalle/kauppiaalle ja yhdelle tuojia edustavalle järjestölle.Komissio sai yhdeksän vastausta mukaan lukien edellä mainitunjärjestön vastauksen.
(70) Tutkimuksessa määritettiin, että yksikään kyseisistä tuojista/kauppiaista ei ollut tuonut liuosseoksia Puolasta tutkimusajanjak-solla. Ne väittivät tämän johtuvan siitä, että kyseiselläajanjaksolla liuosseosten keskimääräinen yhteisön myyntihinta
alitti puolalaisten liuosseosten tuontiin sovellettavan vähimmäis-
tuontihinnan. Olisi kuitenkin pantava merkille, että vuonna 1994Puolasta peräisin olevien liuosseosten tuonnissa käyttöönotetuilla polkumyyntitoimenpiteillä ei itse asiassa ollutmerkittävää vaikutusta tuojiin/kauppiaisiin. Kuten sekä nykyinen
että aiempi tutkimus on osoittanut, ensinnäkin tuojat/kauppiaat
käyvät yleensä kauppaa liuosseosten lisäksi muilla lannoitteilla,ja toiseksi, liuosseoksia sai lukuisista eri maista. Tämä johtuutarkasteltavana olevan tuotteen ominaispiirteistä. Kuten edelläon selitetty, kyseessä on alkuperämaasta riippumatta aina saman-lainen hyödyketuote.
4Käyttäjien etu
(71) Tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät ovat viljelijöitä.
Komissio lähetti kyselylomakkeet käyttäjiä edustaville euroop-
palaisille järjestöille. Vastauksia ei saatu.
(72) On pantava merkille, että lannoitteet muodostavat vähäisen osanviljelijöiden kokonaistuotantokustannuksista, kuten asetuksessa(EY) N:o 1995/2000 todetaan. Yhteistyöstä kieltäytyminenvaikuttaa jo sinänsä vahvistavan, että nykyisin voimassa olevattoimenpiteet eivät ole vaikuttaneet kovin kielteisesti kyseisenalan taloudelliseen tilanteeseen.2001R0900 — FI — 18.10.2002 — 001.001 — 12
▼B
(73) Tämän vuoksi on epätodennäköistä, että viljelijöihin mahdolli-
sesti kohdistuva vaikutus tekisi tyhjäksi toistuvaa vahingollista
polkumyyntiä koskevien toimenpiteiden yhteisön tuotannonalaankohdistuvan myönteisen vaikutuksen.
5Yhteisön etua koskevat päätelmät
(74) Edellä esitetyt syyt huomioon ottaen tehdään se päätelmä, ettei
ole pakottavia syitä olla jatkamatta polkumyyntitoimenpiteidenvoimassaoloa.
JTOIMENPITEIDEN MUOTO
(75) Kuten tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa tode-
taan, komissio pani vireille välivaiheen tarkastelun Puolaakoskevien toimenpiteiden muodon mukautuksen mahdollistami-
seksi ottaen huomioon, miten on kohdeltu eräistä kolmansista
maista yhteisöön suuntautuvaa liuosseosten vientiä, johonkyseisenä ajankohtana kohdistui toinen polkumyynnin vastainenmenettely.
(76) Asetuksessa (EY) N:o 1995/2000 tehtiin se päätelmä, että oliaiheellista ottaa käyttöön lopulliset tullit tonnikohtaisina paljous-tulleina. Toimenpiteiden kyseisen muodon käyttöönoton
perustana oli varmistaa toimenpiteiden tehokkuus ja ehkäistä
hintamanipulaatio, jota on todettu joissakin aiemmissa samaayleistä tuoteluokkaa eli lannoitteita koskevissa menettelyissä.
(77) Kuten tuottajat edellä mainituissa tapauksissa, puolalaiset liuos-seosten tuottajat tuottavat valikoiman erilaisia lannoitteita, jotkamyydään suurelta osin samojen jakelukanavien kautta. Tästäsyystä on olemassa riski, että hintoja eri tuotteille voidaankompensoida tavalla, jota tulliviranomaisten on vaikea havaita.
Näistä syistä katsotaan, että Puolasta peräisin olevien liuos-
seosten tuontiin sovellettavien toimenpiteiden muoto olisimuutettava tonnikohtaiseksi paljoustulliksi yhdenmukaisestimuiden maiden osalta asetuksella (EY) N:o 1995/2000 käyttöönotettujen toimenpiteiden kanssa.
(78) Eräs puolalainen vientiä harjoittava tuottaja vastusti ehdotettuatoimenpiteiden muodon muuttamista sillä perusteella, että silleei ollut oikeusperustaa ja että vähimmäistuontihinnalla pystyttiin
palauttamaan terveet kilpailuolosuhteet yhteisön markkinoille.
(79) Tässä yhteydessä olisi palautettava mieleen, että kuultuaanneuvoa-antavaa komiteaa komissio on perusasetuksen 11 artiklan
3 kohdan nojalla pannut omasta aloitteestaan vireille toimenpi-teiden muotoa koskevan välivaiheen tarkastelun. Kuten edelläon selitetty, komissio pani tarkastelun vireille Puolaan sovelletta-vien toimenpiteiden muodon muuttamisen mahdollistamiseksi ja
samaa tuotetta koskevien myöhemmin muiden maiden osalta
käyttöön otettavien toimenpiteiden huomioon ottamiseksi.
(80) Johdanto-osan 77 kappaleen viittaaman kompensointiriskin
lisäksi tutkimus osoitti vähimmäistuontihinnan tehottomaksi,
sillä tarkasteltavana olevan tuotteen hinta saattaa vaihdella.Keskimääräisestä yhteisön markkinahinnasta riippuen vähim-mäistuontihinta voi olla joko tehoton tai vaikuttaa siten, ettäPuolan vienti ei suuntaudu lainkaan yhteisön markkinoille.
Tämän vuoksi polkumyyntitullien käyttöönotolla tässä tapauk-
sessa paljoustulleina olisi varmistettava, että toimenpiteetpoistavat tehokkaasti vahingollisen polkumyynnin vaikutukset.Muissa äskeisissä lannoitteita koskevissa menettelyissä onkinkäynyt ilmi, että asianmukaisin toimenpiteiden muoto tämänkal-taisten tuotteiden osalta on tonnikohtainen paljoustulli.2001R0900 — FI — 18.10.2002 — 001.001 — 13
▼B
(81) Aiemmassa tutkimuksessa määritetyt tullit euroina tonnilta
ilmaistuina ovat seuraavat:
Tulli
(euroa tonnilta)
Zaklady Azotowe Pulawy SA 19
Kaikki muut yritykset 22,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Puolasta peräisin
olevan ja CN-koodiin 3102 80 00 kuuluvan virtsa-aineen (urean) jaammoniumnitraatin liuosseoksen tuonnissa.
2. Sovelletaan seuraavaa tuotetonnilta kannettavaa tullia seuraavien
yritysten valmistamiin tuotteisiin:
Maa YritysTulli
(euroa tonnilta)Taric-lisäkoodi
Puola Zaklady Azotowe Pulawy SA
Al. Tysiaclecia P.P. 13,
24-110 Pulawy
Puola0 8795
Muut yritykset 22 8900
3. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaa-
seen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua taimaksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komis-
sion asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (
1) 145 artiklan mukaisesti,
polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen määrien perus-teella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisestimaksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
2 artikla
Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia
säännöksiä ja määräyksiä.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se
julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.2001R0900 — FI — 18.10.2002 — 001.001 — 14
(1) EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutet-
tuna asetuksella (EY) N:o 2787/2000 (EYVL L 330, 27.12.2000, s. 1).▼M1
▼B