1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976,
moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta
koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(76/756/ETY)
(EYVL L 262, 27.9.1976, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission direktiivi 80/233/ETY, annettu 21 päivänä marraskuuta 1979 L 51 8 25.2.1980
►M2Komission direktiivi 82/244/ETY, annettu 17 päivänä maaliskuuta 1982 L 109 31 22.4.1982
►M3Council Directive 83/276/EEC of 26 May 1983(*) L 151 47 9.6.1983
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976,
moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkki-
valolaitteiden asennusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä
(76/756/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
sekä katsoo että,tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen
lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa valaisimien ja
merkkivalolaitteiden asennukseen,
nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että
jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräys-tensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti jotta moottoriajoneuvojen janiiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioidenlainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussa
neuvoston direktiivissä 70/156/ETY(
3) säädetty ETY-tyyppihyväk-
syntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppienosalta,
yhteiset vaatimukset valaisimien ja merkkivalolaitteiden rakenteesta
annetaan myöhemmin erityisdirektiiveissä, ja
moottoriajoneuvoja koskevan kansallisen lainsäädännön lähentäminen
edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorit-
tamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti; tällaisen järjestelmän
tarkoituksenmukainen toimiminen edellyttää, että näitä vaatimuksiasovelletaan samasta päivämäärästä alkaen,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
Article 1
For the purposes of this Directive, ”vehicle” means any motor vehicle
intended for use on the road, with or without bodywork, having at least
four wheels and a maximum design speed exceeding 25 kilometres perhours, and its trailers, with the exception of vehicles which run on rails,agricultural or forestry tractors and machinery, and public-works vehi-cles.
Article 2
1. No Member State may:
— refuse, in respect of a type of vehicle, to grant EEC type-approval
or national type-approval, or
— refuse or prohibit the sale, registration, entry into service or use of
vehicles,
on groundsrelating to the ins tallation on the vehiclesof the lighting
and light-signalling devices, whether mandatory or optional, listed in1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 2
(1) EYVL N:o C 55, 13.5.1974, s. 14
(2) EYVL N:o C 109, 19.9.1974, s. 22
(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1▼M3
▼M3
items 1.5.7 to 1.5.20 of Annex I if these devices are installed in accor-
dance with the requirementss et out in Annex I.
2. By way of derogation from paragraph 1, compliance with the
provisions of item 4.2.6 of Annex I shall be required only with effect
from 1 October 1984. However, where devices such as those referredto in item 4.2.6.2 are installed before that date, they must satisfy therequirementss et out in item 4.2.6. Where EEC type-approval (or theissue of the document referred to in the last indent of Article 10 (1)of Directive 70/156/EEC) or national type-approval wasgranted after
1 October 1979 and before 1 October 1984 in respect of a vehicle
type that doesnot comply with the requirementsreferred to in para-graph 1, Member States may prohibit the first entry into service ofvehiclesof that type with effect from 1 October 1987.
Article 3
A Member State which hasgranted EEC type-approval s hall take the
necessary measures to ensure that it is informed of any modificationto any of the partsor characteris ticsreferred to in item 1.1 of Annex
I. The competent authoritiesof that Member State s hall determine
whether further tests should be carried out on the modified vehicletype and a fresh report drawn up. Where such tests reveal failure tocomply with the requirementsof thisDirective, the modification s hallnot be approved.
Article 4
Any amendments necessary in order to adjust the content of the
Annexes to take account of technical progress shall be adopted inaccordance with the procedure laid down in Article 13 of Directive
70/156/EEC.
Article 5
1. Member States shall bring into force the provisions necessary in
order to comply with thisDirective not later than 1 October 1983. Theyshall forthwith inform the Commission thereof.
2. Once thisDirective hasbeen notified to the Member States (
1)
they shall ensure that the Commission is informed, in sufficient timeto enable it to submit its comments, of any draft laws, regulations oradministrative provisions which they intend to adopt in the field
covered by thisDirective.
►
M16◄artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 3
(1) ThisDirective wasnotified to the Member Stateson 1 June 1983.▼B
▼B
LIITE I
VALAISIMIEN JA MERKKIVALOLAITTEIDEN ASENNUS
1 MÄÄRITELMÄT
1.1 Ajoneuvotyyppi valaisimien ja merkkivalolaitteiden asen-
nuksen osalta
Ajoneuvotyypillä valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen
osalta tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan olennai-
sesti 1.1.1-1.1.4 kohdassa tarkoitettujen seikkojen osalta.
Eri tyyppisinä ajoneuvoina ei pidetä ajoneuvoja, jotka poikkeavat
toisistaan 1.1.1-1.1.4 kohdassa tarkoitettujen seikkojen osalta,
mutta eivät sellaisella tavalla, että se johtaisi ajoneuvotyypille
määrättyjen valaisimien tyypin, lukumäärän, sijainnin ja geome-
trisen näkyvyyden ja lähivalaisimen kulman muuttumiseen, eikä
ajoneuvoja, joihin lisävalaisimet on tai ei ole asennettu.
1.1.1 ajoneuvon mitoiltaan ja ääriviivoiltaan,
1.1.2 laitteiden lukumäärä ja sijainti;
seuraavien ajoneuvojen ei myöskään katsota olevan ”erityyppisiä
ajoneuvoja”: ajoneuvot, jotka eroavat 1.1.1 ja 1.1.2 kohdassa
tarkoitetuin tavoin, mutta eivät sillä tavoin, että se aiheuttaisi
muutoksia kyseessä olevalle ajoneuvotyypille tarkoitettujenvalaisimien tyyppiin, lukumäärään, sijaintiin ja geometriseen
näkyvyyteen, ja ajoneuvot, joihin joko on asennettu tai ei ole
asennettu vapaaehtoisia valaisimia,
1.1.3 ajovalaisimien suuntausjärjestelmä,
1.1.4 jousitusjärjestelmä.
1.2 Poikittainen taso
’Poikittaisella tasolla’ tarkoitetaan pystysuoraa tasoa, joka on
kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaista keskiviivaa vastaan.
1.3 Kuormaamaton ajoneuvo
’Kuormaamattomalla ajoneuvolla’ tarkoitetaan direktiivin 70/
156/ETY liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa määriteltyä,
ajoneuvon tiedot sisältävän asiakirjamallin mukaista ajokunnossa
olevaa ajoneuvoa, ilman kuljettajaa.
1.4 Kuormattu ajoneuvo
’Kuormatulla ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on kuor-
mattu sen teknisesti sallitulla, valmistajalla ilmoittamalla
enimmäispainolla; valmistajan on myös määriteltävä tämän
painon jakautuminen akseleiden kesken noudattaen lisäyksessä 1
esitettyä menetelmää.
1.5 Valaisin
’Valaisimella’ tarkoitetaan laitetta, joka on suunniteltu tien valai-
semiseen (ajovalaisin) tai lähettämään merkkivaloa. Takarekister-
ikilven valaisimet ja heijastimet katsotaan myös valaisimiksi.
1.5.1 Vastaavat valaisimet
’Vastaavilla valaisimilla’ tarkoitetaan valaisimia, joilla on sama
tehtävä kuin varsinaisilla valaisimilla ja jotka on hyväksytty
ajoneuvon rekisteröintimaassa; tällaisilla valaisimilla voi olla
erilaiset ominaisuudet kuin ajoneuvoon asennetuilla valaisimilla
sillä edellytyksellä, että ne täyttävät tässä liitteessä vahvistetut
vaatimukset.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 4
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼M1
▼B
▼B
1.5.2 Erilliset valaisimet
’Erillisillä valaisimilla’ tarkoitetaan valaisimia, joilla on erilliset
linssit, erilliset valonlähteet ja erilliset valaisinrungot.
1.5.3 Ryhmitetyt valaisimet
’Ryhmitetyillä valaisimilla’ tarkoitetaan laitteita, joilla on eril-
liset linssit tai erilliset linssien osat, erilliset valonlähteet, mutta
yhteinen valaisimen runko.
1.5.4 Yhdistetyt valaisimet
’Yhdistetyillä valaisimilla’ tarkoitetaan laitteita, joilla on erilliset
linssit tai erilliset linssien osat, mutta yhteinen valonlähde ja
yhteinen valaisimen runko.
1.5.5 Rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet
’Rakenteellisesti yhdistetyillä valaisimilla’ tarkoitetaan valai-
simia, joilla on erilliset valonlähteet (tai eri käyttötiloissa
toimiva yksi valonlähde), kokonaan tai osittain yhteiset linssit ja
yhteinen valaisinrunko.
1.5.6 Kätkettävä valaisin
’Kätkettävällä valaisimella’ tarkoitetaan ajovalaisinta, jonka voi
osittain tai kokonaan piilottaa, kun sitä ei käytetä. Tämä voidaan
tehdä liikuteltavan suojakuoren avulla, ajovalaisinta siirtämällä
tai millä tahansa muulla sopivalla tavalla. Ilmaisua ”sisäänve-
dettävä” käytetään erityisesti kuvaamaan kätkettävän valaisimen
siirtämistä tavalla, joka mahdollistaa sen työntämisen koriraken-
teen sisään.
1.5.7 Kaukovalaisin
’Kaukovalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään
ajoneuvon edessä olevan ajoradan valaisemiseen pitkälle
eteenpäin.
1.5.8 Lähivalaisin
’Lähivalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään
ajoneuvon edessä olevan ajoradan valaisemiseen aiheuttamatta
häiritsevää häikäisyä tai epämukavuutta vastaantulevalle liiken-
teelle ja muille tienkäyttäjille.
1.5.9 Etusumuvalaisin
’Etusumuvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään
parantamaan ajoradan valaisemista sumussa, lumisateella, rank-
kasateella ja pölyisellä säällä.
1.5.10 Peruutusvalaisin
’Peruutusvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään
ajoneuvon takana olevan ajoradan valaisemiseen ja varoittamaan
muita tienkäyttäjiä siitä, että ajoneuvo on peruuttamassa tai juuri
lähdössä peruuttamaan.
1.5.11 Suuntavalaisin
’Suuntavalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään osoit-
tamaan muille tienkäyttäjille, että kuljettaja aikoo muuttaa
suuntaa joko oikealle tai vasemmalle.
1.5.12 Hätävilkkukytkentä
’Hätävilkkukytkennällä’ tarkoitetaan ajoneuvon kaikkien suunta-
valaisinten samanaikaista toimintaa, jolla osoitetaan ajoneuvon
muodostavan tilapäisesti erityisen vaaran muille tienkäyttäjille.
1.5.13 Jarruvalaisin
’Jarruvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmoitta-
maan muille ajoneuvon takana oleville tienkäyttäjille, että
ajoneuvon kuljettaja käyttää käyttöjarrua.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 5
▼M1
▼B
▼B
1.5.14 Takarekisterikilven valaisin
’Takarekisterikilven valaisimella’ tarkoitetaan laitetta, jota
käytetään takarekisterikilvelle tarkoitetun alueen valaisemiseen;
se voi koostua erilaisista optisista osista.
1.5.15 Etuvalaisin
’Etuvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmaise-
maan ajoneuvon paikallaolo ja leveysajoneuvoa edes tä
katsottaessa.
1.5.16 Takavalaisin
’Takavalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmaise-
maan ajoneuvon paikallaolo ja leveysajoneuvoa takaa
katsottaessa.
1.5.17 Takasumuvalaisin
’Takasumuvalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään
saamaan ajoneuvo näkyvämmäksi takaapäin tiheässä sumussa.
1.5.18 Pysäköintivalaisin
’Pysäköintivalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään
ilmaisemaan paikallaan oleva ajoneuvo taajama-alueella. Tällai-
sissa olosuhteissa se korvaa etu- ja takavalaisimet.
1.5.19 Äärivalaisin
’Äärivalaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, joka on asennettu
ajoneuvon uloimpaan reunaan mahdollisimman lähelle ajoneuvon
yläreunaa ja joka on tarkoitettu selvästi ilmaisemaan ajoneuvon
kokonaisleveys. Tietyissä ajoneuvoissa ja perävaunuissa tämä
merkkivalo on tarkoitettu täydentämään ajoneuvon etu- ja taka-
valaisimia ja osoittamaan erityisesti ajoneuvon kokoa.
1.5.20 Heijastin
’Heijastimella’ tarkoitetaan laitetta, joka ilmaisee ajoneuvon
heijastamalla valoa, joka on peräisin ajoneuvoon kuulumatto-
masta valonlähteestä, havaitsijan ollessa lähellä valonlähdettä.
Tässä direktiivissä heijastimiksi ei katsota:
— heijastavia rekisterikilpiä;
— ADR:ssä (Eurooppalainen sopimus vaarallisten tavaroiden
kansainvälisistä tiekuljetuksista) tarkoitettuja heijastavia
merkkejä;
— muita heijastavia kilpiä ja merkkejä, joita on käytettävä
jäsenvaltioiden erityisvaatimusten noudattamiseksi käytössä,
joka koskee tiettyjä ajoneuvoluokkia tai tiettyjä toimintata-
poja.
1.6 Valaisimen valaiseva pinta
1.6.1 Valaisimen valaiseva pinta
’Valaisimen valaisevalla pinnalla’ (1.5.7-1.5.10 kohta) tarkoite-
taan heijastimen täyden valoaukon kohtisuoraa projektiota
poikittaisella tasolla. Jos valaisimessa ei ole heijastinta, sovelle-
taan 1.6.2 kohdan määritelmää. Jos valaisimen lasista (tai
laseista) ulottuu vain osa heijastimen täyden valoaukon ylle,
otetaan vain sen osan projektio huomioon.
Kun kyseessä on lähivalaisin, valaiseva pinta rajoitetaan
käyttämällä linssin pinnalla olevaa valorajan ääriviivaa. Jos
heijastin ja lasi ovat säädettävät suhteessa toisiinsa, pitäisi
käyttää säädön keskiasentoa.
1.6.2 Muun merkkivalon kuin heijastimen valaiseva pinta
’Muun merkkivalon kuin heijastimen valaisevalla pinnalla’
(1.5.11—1.5.19 kohta) tarkoitetaan valaisimen valoa lähettävän
pinnan sen osan projektiota vertailuakselia vastaan kohtisuoralla
valaisevaa pintaa sivuavalla tasolla, jota rajoittavat tässä tasossa
olevat varjostimien reunat, joista jokainen päästää ohitse 98 %
valaisimen vertailuakselin suuntaisesta valovoimasta. Määritet-1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 6
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
täessä valaisevan pinnan ala-, ylä- ja sivurajoja, on käytettävä
varjostimia, joissa on vain vaaka- ja pystysuuntaisia reunoja.
1.6.3 Heijastimen valaiseva pinta
’Heijastimen valaisevalla pinnalla’ (1.5.20 kohta) tarkoitetaan
heijastimen valaisevaa pintaa, joka on kohtisuorassa vertailuak-
selia vastaan olevassa tasossa ja jota ympäröivät vertailuakselin
suuntaiset valoa lähettävän pinnan reunoja sivuavat tasot. Ala-,
ylä- ja sivurajojen määrittämiseksi on käytettävä vain pysty- ja
vaakasuoria tasoja.
1.6.4 Näkyvä pinta
’Näkyvällä pinnalla’ tiettyyn havaintosuuntaan nähden tarkoite-
taan valaisevan pinnan kohtisuoraa projektiota tasolla, joka on
kohtisuorassa havaintosuuntaa vastaan ja sivuaa linssin kaikkein
ulointa kohtaa (ks. lisäys 2, piirros).
1.6.5 Valaiseva pinta
’Valaisevalla pinnalla’ tarkoitetaan sen läpinäkyvän linssin koko
ulkopintaa tai osaa siitä, joka sulkee sisäänsä valaisimen tai
merkkivalolaitteen ja sallii valoteknisten ja valon väriä koskevien
vaatimusten noudattamisen.
1.7 Vertailuakseli
’Vertailuakselilla’ tarkoitetaan merkkivalolle ominaista valmis-
tajan määräämää vertailusuuntaa (H = 0º, V = 0º) valoteknisissä
mittauksissa ja valaisinta asennettaessa ajoneuvoon.
1.8 Vertailukeskipiste
’Vertailukeskipisteellä’ tarkoitetaan vertailuakselin ja valaisevan
pinnan leikkauspistettä. Vertailukeskipisteen määrittää valai-
simen valmistaja.
1.9 Geometrisen näkyvyyden kulmat
’Geometrisen näkyvyyden kulmilla’ tarkoitetaan kulmia, jotka
määrittävät sen vähimmäisavaruuskulman alueen, jossa valai-
simen silminnähtävän pinnan on oltava näkyvissä. Kyseinen
avaruuskulman alue määritellään pallon, jonka keskipiste on
valaisimen vertailukeskipisteessä ja jonka ekvaattori on saman-
suuntainen maanpinnan kanssa, segmentteinä. Nämä segmentit
määritellään vertailuakselin suhteen. Vaakasuorat kulmat ß
vastaavat pituusasteita ja pystysuorat kulmat αleveysasteita.
Geometrisen näkyvyyden kulmien sisällä ei saa olla mitään
estettä mistä tahansa valaisimen näkyvästä pinnasta lähtevän
valon etenemiselle havainnoituna äärettömyydestä.
Jos mittaukset tehdään lähempänä valaisinta, on havaintosuuntaa
siirrettävä yhdensuuntaisesti, jotta saavutettaisiin sama tarkkuus.
Geometrisen näkyvyyden kulmien sisällä ei oteta huomioon
esteitä, jos ne olivat olemassa jo silloin, kun valaisin tyyppi-
hyväksyttiin.
Jos valaisimen ollessa asennettu, ajoneuvon lisäosat peittävät
mitä tahansa valaisimen näkyvän pinnan osia, on hankittava
todisteet siitä, että se valaisimen osa, jota esteet eivät peitä,
vastaa yhä optisena yksikkönä laitteen hyväksynnälle määrättyjä
valoteknisiä arvoja (ks. jäljempänä kuva).1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 7
▼M1
▼B
▼M1
▼M1
1.10 Uloin reuna
’Uloimmalla reunalla’ tarkoitetaan kummallakin ajoneuvon
puolella, tasoa, joka on samansuuntainen ajoneuvon pituussuun-
taisen keskiviivan kanssa ja joka osuu yhteen sen sivureunan
kanssa, lukuun ottamatta:
1.10.1 renkaiden ulkonemaa lähellä niiden yhtymispistettä maanpinnan
kanssa ja rengaspaineliitäntöjen ulkonemia;
1.10.2 pyöriin asennettujen luistonestolaitteiden muodostamia ulko-
nemia;
1.10.3 taustapeilien ulkonemia;
1.10.4 sivusuuntavalaisimien, äärivalaisimien, etu- ja takavalaisimien,
pysäköintivalaisimien ja heijastimien muodostamia ulkonemia;
1.10.5 ajoneuvoon kiinnitettyjen tullisinettien ja näitä sinettejä turvaa-
vien ja suojaavien laitteiden muodostamia ulkonemia.
1.11 Kokonaisleveys
’Kokonaisleveydellä’ tarkoitetaan 1.10 kohdassa määritellyn
kahden pystytason välistä etäisyyttä.
1.12 Yksittäinen valaisin
’Yksittäisellä valaisimella’ tarkoitetaan myös mitä tahansa
kahden tai useamman samanlaisen tai erilaisen valaisimen yhdis-
telmää, jolla on sama tehtävä ja joka säteilee samanväristä valoa,
jos se koostuu laitteista, joiden projektio on sellainen, että valoa
lähettävien pintojen projektio annetulla pystytasolla peittää 60 %
tai enemmän pienimmän noita valaisevien pintojen projektioita
rajoittavan suorakulmion alasta, jos tällainen yhdistelmä on, kun
hyväksyntä vaaditaan, hyväksytty yksittäisenä valaisimena.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 8
▼B
▼M2
▼B
▼M1
▼M1
Kyseinen mahdollinen yhdistelmä ei koske kaukovalaisimia,
lähivalaisimia ja etusumuvalaisimia.
1.13 Kaksi valaisinta tai parillinen määrä valaisimia
”Kahdella valaisimella” tai ’parillisella määrällä valaisimia’
tarkoitetaan nauhan muotoista yhtenäistä valaisevaa pintaa, jos
se on sijoitettu symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keski-
viivaan nähden ja ulottuu ajoneuvon molemmille puolille
enintään 400 mm etäisyydelle ajoneuvon uloimmasta reunasta ja
on vähintään 800 mm pituinen. Tällainen valaiseva pinta on
saavutettava vähintään kahdella valonlähteellä, jotka on sijoitettu
mahdollisimman lähelle sen päitä. Valaiseva pinta voidaan
muodostaa lukuisista rinnan sijoitetuista osista, jos useiden valai-
sevien pintojen projektiot samalla pystytasolla käsittävät
vähintään 60 % pienimmän näiden erillisten valaisevien pintojen
projektioita ympäröivän suorakulmion alasta.
1.14 Kahden valaisimen välinen etäisyys
’Kahden valaisimen välisellä etäisyydellä’ valaisimien osoit-
taessa samaan suuntaan, tarkoitetaan valaisimien valaisevien
pintojen reunojen projektioiden välistä lyhyintä etäisyyttä tasolla,
joka on kohtisuorassa vertailuakseleita vastaan, kuten on
määritelty 1.6 kohdassa tarkoitetun tapauksen mukaisesti.
Kahden valaisimen välinen etäisyys voidaan kuitenkin mitata
ilman, että valaisevien pintojen reunoja määritellään tarkasti,
kun etäisyys on selvästi yli tämän direktiivin vähimmäisvaati-
musten.
1.15 Vapaaehtoinen valaisin
’Vapaaehtoisella valaisimella’ tarkoitetaan valaisinta, jonka
mukanaolo on jätetty valmistajan harkintaan.
1.16 Toimintaa osoittava ilmaisin
’Toimintaa osoittavalla ilmaisimella’ tarkoitetaan valoa tai ääntä
antavaa laitetta, joka osoittaa, toimiiko käytettävä laite oikein vai
ei.
1.17 Suljetun piirin ilmaisin
’Suljetun piirin ilmaisimella’ tarkoitetaan valoa antavaa laitetta,
joka palaessaan osoittaa, että jokin laite on toiminnassa, mutta
ei osoita toimiiko se oikein vai ei.
1.18 Maanpinta
’Maanpinnalla’ tarkoitetaan pintaa, jolla ajoneuvo on ja jonka
pitäisi olla selvästi vaakasuora.
2 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN
2.1 Ajoneuvon valmistajan tai tämän edustajan on haettava
ajoneuvon valaisimia ja merkkivalolaitteita koskevaa ETY-tyyp-pihyväksyntää.
2.2 Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappa-
leena sekä seuraavat tiedot:
2.2.1 edellä 1.1 kohdassa tarkoitetun ajoneuvotyypin kuvaus sekä sen
kuormitusta koskevat rajoitukset, erityisesti tavaratilan suurin
sallittu kuormitus;
2.2.2 valmistajan määräämä luettelo valaisimien ja merkkivalolait-
teiden asennuksessa tarvittavista laitteista. Luettelo voi koskea
useita laitetyyppejä jokaiselle toiminnolle. Jokaisen tyypin on
oltava asianmukaisesti merkitty (osan tyyppihyväksyntämerkki,
valmistajan nimi jne.);1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 9
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
2.2.3 valaisimien ja merkkivalolaitteiden pohjapiirustus, josta ilmenee
eri valaisimien sijainti ajoneuvossa;
2.2.4 rakennepiirustukset jokaiselle erilliselle valaisimelle, jotka osoit-
tavat 1.6 kohdassa määritellyt valaisevat pinnat, 1.7 kohdassa
määritellyn vertailuakselin sekä 1.8 kohdassa määritellyn vertai-
lukeskipisteen.
Nämä tiedot eivät ole tarpeen takarekisterikilven valaisimelle
(1.5.14 kohta).
2.3 Hyväksyttäväksi haettavaa tyyppiä oleva kuormittamaton
ajoneuvo, jossa on 2.2.2 kohdassa tarkoitetut valaisimet ja merk-
kivalolaitteet, on toimitettava hyväksyntätestejä suorittavalle
tutkimuslaitokselle.
2.4 Jäljempänä liitteessä II vahvistetun mallin mukainen asiakirja on
liitettävä tyyppihyväksyntätodistukseen.
3 YLEISET VAATIMUKSET
3.1 Valaisimien ja merkkivalolaitteiden on oltava siten asennettuja,
että tavanomaisessa käytössä ja niihin mahdollisesti kohdistu-
vasta tärinästä huolimatta ne säilyttävät tässä liitteessä
vahvistetut ominaisuudet siten, että ajoneuvo täyttää tässä liit-
teessä vahvistetut vaatimukset. Erityisesti on huolehdittava siitä,
ettei valaisimia voida tahattomasti säätää niin, että niiden valais-
tusominaisuudet muuttuvat.
3.2 Edellä 1.5.7, 1.5.8 ja 1.5.9 kohdassa tarkoitettujen valaisimien on
oltava siten asennettuja, että ne voidaan helposti kohdistaa
oikein.
3.3 Kaikkien merkkivalolaitteiden, mukaan lukien ajoneuvon sivu-
pelteihin asennetut laitteet, vertailuakselin on ajoneuvoon
asennettuna oltava tiellä kulkevan ajoneuvon kantavan tason
suuntainen; lisäksi kaikkien merkkivalolaitteiden ja sivuheijasti-
mien vertailuakseleiden on oltava kohtisuorassa ajoneuvon
pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden. Jokaiseen suuntaan salli-
taan ± 3º poikkeama. Lisäksi laitteiden on oltava asennettu
kaikkien valmistajan antamien erityisohjeiden mukaisesti.
3.4 Jos erityisiä vaatimuksia ei ole, valaisimien valokeilan korkeus ja
suuntaus on tarkastettava siten, että ajoneuvo on sijoitettuna
tasaiselle vaakasuoralle alustalle.
3.5 Jos erityisiä vaatimuksia ei ole, valaisinparin muodostavien
valaisimien on:
3.5.1 oltava asennetut ajoneuvoon symmetrisesti suhteessa pituussuun-
taiseen keskitasoon (tämä arviointi perustuu valaisimen ulkoiseen
geometriseen muotoon eikä sen 1.6 kohdassa tarkoitettuun valai-
sevan pinnan reunaan);
3.5.2 oltava symmetriset toisiinsa nähden suhteessa pituussuuntaiseen
keskitasoon; tämä vaatimus ei koske valaisimen sisäistä raken-
netta;
3.5.3 täytettävä samat väritekniset ominaisuudet;
3.5.4 oltava valoteknisiltä ominaisuuksiltaan mahdollisimman saman-
laisia.
3.6 Ajoneuvoissa, joiden ulkomuoto ei ole symmetrinen, edellä
tarkoitetut vaatimukset on täytettävä niin hyvin kuin mahdolli-
sista.
3.7 Eri toimintoihin tarkoitetut valaisimet voivat olla erillisiä, ryhmi-
tettyjä, yhdistettyjä tai rakenteellisesti yhdistettyjä yhdeksi
valaisimeksi, jos jokainen valaisin täyttää sitä koskevat vaati-
mukset.
3.8 Enimmäiskorkeus maanpinnasta on mitattava valaisevan pinnan
korkeimmasta kohdasta ja vähimmäiskorkeus valaisevan pinnan
matalimmasta kohdasta. Kun kyseessä ovat lähivalaisimet,
vähimmäiskorkeus suhteessa maanpintaan mitataan heijastimen
matalimmasta reunasta.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 10
▼M2
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼M1
3.8.1 Leveyttä koskeva asema on määritettävä valaisevan pinnan
reunasta, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keski-
tasosta kun viitataan kokonaisleveyteen, ja valaisevien pintojen
sisäreunoista kun viitataan valaisimien väliseen etäisyyteen.
3.9 Jos erityisiä vaatimuksia ei ole, mitkään valaisimet, lukuun otta-
matta suuntavalaisimia ja hätävilkkukytkentöjä, eivät saa antaa
vilkkuvaa valoa.
3.10 Edellä 1.5 kohdassa määriteltyä valaisimen säteilemää punaista
valoa ei saa olla näkyvissä eteenpäin ja 1.5 kohdassa määriteltyä
valaisimen säteilemää valkoista valoa, lukuun ottamatta peruu-
tusvalaisimen säteilyä, ei saa olla näkyvissä taaksepäin.
Ajoneuvon sisätilojen valaistukseen käytettyjä valaisimia ei oteta
huomioon tässä suhteessa.
Tämä vaatimuson täytetty, jos :
3.10.1 minkä tahansa punaisen valon näkyvyydelle eteenpäin: punaisen
valaisimen valaiseva pinta ei saa näkyä, jos sitä katsoo havain-
noitsija, joka liikkuu alueella 1 ajoneuvon edessä 25 m päässä
olevalla poikittaisella tasolla (ks. lisäys 3, kuva 1);
3.10.2 minkä tahansa valkoisen valon näkyvyydelle taaksepäin: valk-
oisen valaisimen valaiseva pinta ei saa näkyä, jos sitä katsoo
havannoitsija, joka liikkuu alueella 2 ajoneuvon takana 25 m
päässä olevalla poikittaisella tasolla (ks. lisäys 3, kuva 2).
3.10.3 Alueita 1 ja 2 rajaa tarkkailijan näkökentässä:
3.10.3.1 korkeussuunnassa kaksi 1 ja 2,2 metrin korkeudella olevaa
vaakatasoa,
3.10.3.2 leveyssuunnassa kaksi pystytasoa, jotka ovat 15º kulmassa
ajoneuvon keskiviivan suuntaisesti ajoneuvon etu- ja takapintaan
nähden ja jotka lävistävät ajoneuvon keskiviivan suuntaisten
pystytasojen leikkauspisteen (-t) ja ulottuvat koko ajoneuvon
leveydelle.
Jos leikkauspisteitä on useita, edestä katsottuna niistä kauimpana
sijaitsevan on vastattava ajoneuvon etupinnan tasoa ja takaa
katsottuna kauimpana sijaitsevan ajoneuvon takapinnan tasoa.
3.11 Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että etu- ja takavalaisimet,
äärivalaisimet, jos niitä on, ja rekisterikilven valaisin voidaan
samanaikaisesti vain kytkeä päälle ja pois.
Tätä vaatimusta ei sovelleta, kun etu- ja takavalaisimia käytetään
pysäköintivalaisimina.
3.12 Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, ettei kauko- ja lähivalaisimia
eikä etu- tai takasumuvalaisimia voida kytkeä palamaan
kytkemättä 3.11 kohdassa tarkoitettuja valaisimia. Tätä vaati-
musta ei kuitenkaan sovelleta kauko- ja lähivalaisimiin silloin,
kun niillä kummallakin voidaan antaa nopeasti vilkkuva varoitus-
valomerkki tai nopeasti vilkkuva varoitusvalomerkki niitä
vuorotellen päälle ja poiskytkemällä.
3.13 Valaisimien tai heijastimien antaman valon värit ovat seuraavat:
— kaukovalaisin: valkoinen tai vaaleankeltainen
— lähivalaisin: valkoinen tai vaaleankeltainen
— etusumuvalaisin: valkoinen tai keltainen— peruutusvalaisin: valkoinen
— suuntavalaisin: ruskeankeltainen
— hätävilkkukytkentä: ruskeankeltainen— jarruvalaisin: punainen
— takarekisteikilven valaisin: valkoinen
— etuvalaisin: valkoinen, mutta vaaleankeltainen salli-
taan, josetuvalaisin on yhdistetty vaalean-
keltaiseen kaukovalaisimeen1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 11
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
— takavalaisin: punainen
— takasumuvalaisin: punainen
— pysäköintivalaisin: edessä valkoinen, takana punainen tai
ruskeankeltainen, jos yhdistetty suuntava-
laisimiin
— äärivalaisin: edessä valkoinen, takana punainen— takaosan heijastin, ei-kolmiomainen: punainen
— takaosan heijastin, kolmiomainen: punainen
— etuosan heijastin, ei-kolmio-
mainen (
1): sama väri kuin sivuvalaisimilla
— sivulla oleva heijastin, ei-kolmio-
mainen: ruskeankeltainen
(1) Valkoinen tai väritön heijastin
Jollei ETY-tyyppihyväksyntää koskevia vaatimuksia kuitenkaansovelleta, kauko- ja lähivalaisimien sekä etusumuvalaisimien
valon värit ovat jäsenvaltioiden valittavissa.
3.14 Suljetun piirin ilmaisimien toimintoihin voidaan käyttää
toimintaa osoittavia ilmaisimia.
3.15 Kätkettävät valaisimet
3.15.1 Lukuun ottamatta kauko- ja lähivalaisimia sekä etusumuvalai-
simia, jotka voidaan peittää, silloin kun ne eivät ole käytössä,
valaisimien peittäminen on kielletty.
3.15.2 Käyttöasennossaan olevan valaisimen on pysyttävä tässä asen-
nossa 3.15.2.1 kohdassa tarkoitetun vian sattuessa tai, kun
tällaiseen vikaan liittyy jokin 3.15.2.2 kohdassa tarkoitettu vika.
3.15.2.1 Valaisimen toimilaite ei saa käyttövoimaa:
3.15.2.2 virtapiirin johdinkatkoksen, oiko- tai maasulun, hydrauli- tai
paineilmajohtojen, Bowden-kaapeleiden, sähkömagneettiventtii-
lien tai muiden kätkettävän valaisimen hallintalaitteeseen
ohjaus- tai käyttövoimaa välittävän osan vian sattuessa.
3.15.3 Joskääntölaitteen ohjaimeen tulee vika tai ilmenee muu 3.15.2.1
ja 3.15.2.2 kohdassa tarkoitettu vika, kätkettävä valaisin on
kyettävä siirtämään käyttöasentoon ilman työkaluja.
3.15.4 Valaisimet on pystyttävä siirtämään käyttöasentoonsa ja
kytkemään toimintaan yhtä hallintalaitetta käyttämällä ja myös
siten, että ne voidaan siirtää käyttöasentoonsa niitä toimintaan
kytkemättä. Jos kauko- ja lähivalaisimet kuitenkin ovat samaa
kombinaatiorakennetta, edellä tarkoitettu hallintalaite vaaditaan
ainoastaan lähivalaisimien käyttöön.
3.15.5 Kuljettajan paikalta ei saa olla mahdollista tahallisesti pysäyttää
toimintaan kytkettyjen ajovalaisimien liikettä ennen kuin ne
ovat saavuttaneet käyttöasentonsa. Jos ajovalaisimet voivat liik-
kuessaan häikäistä muita tiellä liikkuvia, ne on voitava sytyttää
ainoastaan vasta, kun ne ovat saavuttaneet käyttöasentonsa.
3.15.6 Kun kätkinlaite on lämpötilassa −30 ºC - +50 ºC, on ajovalaisi-
mien saavutettava täysin aukinainen asento kolmessa sekunnissa
ohjaimen käytöstä.
3.16 Valaisimien lukumäärä
Ajoneuvoon asennettujen valaisimien lukumäärän on oltava sama
kuin 4.1-4.7 kohdassa olevassa 2 alakohdassa tarkoitettu (tarkoi-
tetut) lukumäärä(t).1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 12
▼M1
▼B
▼M1
▼B
4 ERITYISET VAATIMUKSET
4.1 Kaukovalaisimet
4.1.1 Nykytilanne
Pakolliset moottoriajoneuvoissa.Kielletty perävaunuissa.
4.1.2 Lukumäärä
Kaksi tai neljä.
4.1.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.1.4 Sijainti
4.1.4.1 Leveys:
Valaisevan pinnan ulkoreunat eivät missään tapauksessa saa
ulottua lähemmäksi ajoneuvon uloimmasta reunaa kuin lähivalai-
simien valaisevan pinnan ulkoreunat.
4.1.4.2 Korkeus:
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.1.4.3 Pituus:
ajoneuvon edestä mitattuna ja asennettuna siten, että säteilevä
valo ei häiritse kuljettajaa, joko suoraan tai epäsuoraan taustapei-
lien tai ajoneuvojen muiden heijastavien pintojen kautta.
4.1.5 Geometrinen näkyvyys
Valaisevan pinnan näkyvyys, mukaan lukien sen ne alueet, jotka
eivät ole valaistuja havaintosuunnassa, on turvattava avauskul-
massa, jonka määrittävät valaisevan pinnan kehältä lähtevät
suorat, jotka muodostavat vähintään 5º kulman ajovalaisimen
vertailuakselin kanssa. Geometrisen näkyvyyden kulmien alku-
pisteet ovat valaisevan pinnan projektion kehä poikittaisella
tasolla, joka sivuaa ajovalaisimen linssin etummaisinta osaa.
4.1.6 Suuntaus
Eteenpäin.
Lukuun ottamatta valaisimen oikean säädön ylläpitoon
käytettäviä laitteita ja silloin, kun ajovalaisimia on kaksi paria,
ainoastaan yksi pari, joka toimii kaukovalaisimina, saa kääntyä,
ajoneuvon ohjauslaitteen lukituskulman mukaan ja akseliltaan
mahdollisimman pystytasossa.
4.1.7 Voidaan ryhmittää
lähivalaisimien ja muiden etuosan valaisimien kanssa.
4.1.8 Ei voida yhdistää
minkään muun valaisimen kanssa.
4.1.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistää
4.1.9.1 lähivalaisimien kanssa, ei kuitenkaan jos kaukovalaisin kääntyy
ajoneuvon ohjauslaitteen lukituskulman mukaan;
4.1.9.2 etuvalaisimen kanssa;
4.1.9.3 etusumuvalaisimen kanssa;
4.1.9.4 pysäköintivalaisimen kanssa.4.1.10 Sähköliitännät
4.1.10.1 Kaukovalaisimet voidaan kytkeä toimintaan joko samanaikaisesti
tai pareittain. Vaihdettaessa lähivalaisimet kaukovalaisimiin
vähintään toisen kaukovalaisinparin on kytkeydyttävä päälle.
Vaihdettaessa kaukovalaisimista lähivalaisimiin kaikkien kauko-
valaisimien on kytkeydyttävä pois samanaikaisesti.
4.1.10.2 Lähivalaisimet saavat olla kytkettyinä päälle samaan aikaan kuin
kaukovalaisimet.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 13
▼M1
▼B
▼M1
4.1.11 Ilmaisin
Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen.
4.1.12 Muut vaatimukset
4.1.12.1 Ajovalaisimien suurin yhteinen kytkettävissä oleva voimakkuus
saa olla enintään 225 000 cd.
4.1.12.2 Tämä enimmäisvoimakkuus määritetään laskemalla yhteen osan
tyyppihyväksynnän yhteydessä mitatut ja asianmukaisissa tyyppi-
hyväksyntätodistuksissa esitetyt eri valaisimien enimmäisvoimak-
kuudet.
4.2 Lähivalaisimet
4.2.1 Nykytilanne
Pakolliset moottoriajoneuvoissa.
Kielletty perävaunuissa.
4.2.2 Lukumäärä
Kaksi.
4.2.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.2.4 Sijainti
4.2.4.1 Leveys:
Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva
valaisevan pinnan ulkoreuna saa olla enintään 400 mm etäisyy-
dellä ajoneuvon uloimmasta reunasta.
Valaisevien pintojen sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava
vähintään 600 mm.
4.2.4.2 Korkeus:
Vähintään 500 mm ja enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuo-
lella.
4.2.4.3 Pituus:
Ajoneuvon edessä; tämä vaatimus täyttyy, jos lähtevä valo ei
aiheuta epämukavuutta kuljettajalle suorasti eikä epäsuorasti
taustapeilien tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.
4.2.5 Geometrinen näkyvyys
Määritellään 1.9 kohdassa tarkoitetuilla kulmilla αja ß:
α= 15º ylöspäin ja 10º alaspäin,
ß = 45º ulospäin ja 10º sisäänpäin.
Koska lähivalaisimilta vaadittavat valotekniset arvot eivät kata
koko geometrista näkökenttää, vaaditaan jäljelle jäävässä tilassa
1 cd:n vähimmäisarvo tyyppihyväksyntää varten. Paneelit tai
muut varusteosat valon lähellä ei saa aiheuttaa sellaisia ilmiöitä,
jotka häiritsevät muita tienkäyttäjiä.
4.2.6 Suuntaus
4.2.6.1 Alkusuuntauksen säätämisen jälkeen on mitattava lähivalaisimen
pystysuora suuntaus staattisissa olosuhteissa kaikissa lisäyksessä
1 määritellyissä kuormitusolosuhteissa. Sen on oltava −0,5 — −
2,5 % ilman käsivälitteistä säätämistä. Alkusäädön on oltava −1
— −1,5 % ”kuormaamattomassa ajoneuvossa” yhden henkilön
ollessa kuljettajan paikalla. Valmistajan on eriteltävä jokaisen
ajoneuvotyypin alkusäädöt ja nämä on merkittävä selvästi help-
osti luettavalla tavalla ja pysyvästi, jokaisessa ajoneuvossa joko
ajovalaisimien tai valmistajan laatan läheisyydessä lisäyksessä 6
esitetyllä kuvatunnuksella.
4.2.6.2 Edellä olevan vaatimuksen täyttyminen voidaan tarkastaa lait-
teella, joka mittaa ajovalaisimen ja ajoneuvon suhteellisen1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 14
▼B
▼M1
▼B
▼M2
▼B
▼B
aseman. Vian tullessa tähän laitteeseen valonsädekimppu ei saa
suuntautua alemmaksi kuin se oli vian tapahtumahetkellä.
4.2.6.2.1 Edellä 4.2.6.2 kohdassa tarkoitetun laitteen on oltava automaat-
tinen.
4.2.6.2.2. Laitteet, jotka on säädetty käsivälitteisesti, joko jatkuvasti tai ei-
jatkuvasti, on kuitenkin hyväksyttävä edellyttäen, että niissä on
pysäytysasento, jossa valaisimet voidaan palauttaa 4.2.6.1
kohdassa määriteltyyn alkusuuntaukseen tavallisia säätöruuveja
käyttämällä. Kyseisiä käsivälitteisesti säädettäviä laitteita on
voitava säätää kuljettajan istuimelta käsin. Laitteissa, joita
voidaan säätää jatkuvasti, on oltava vertailumerkit, jotka osoit-
tavat ne kuormitusolosuhteet jolloin lähivalaisimet täytyy säätää.
Asentojen lukumäärän on laitteissa, joita ei voida säätää jatku-
vasti, oltava sellainen, että voidaan varmistaa lisäyksessä 1
määriteltyjen kuormitustilojen noudattavan vaihteluväliä −0,5 —
−2,5 %, alkaen alkusuuntauksesta, joka on −1 — −1,5 %. Näille
laitteille on myös ne kuormitustilat, jotka vaativat lähivalaisimen
säätämistä, selvästi merkittävä laitteen käyttölaitteen lähelle (ks.
lisäys 7).
4.2.6.2.3 Lähivalaisimen suuntauksen muutoksen mittaaminen kuorman
funktiona on tehtävä lisäyksessä 5 annetun testausmenettelyn
mukaisesti.
4.2.7 Voidaan ryhmittää
kaukovalaisimen ja muiden etuosan valaisimien kanssa.
4.2.8 Ei voida yhdistää
minkään muun valaisimen kanssa.
4.2.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistää
4.2.9.1 kaukovalaisimen kanssa, paitsi jos kaukovalaisin kääntyy
ajoneuvon ohjauslaitteen lukituskulman mukaan;
4.2.9.2 muiden etuosan valaisimien kanssa;
4.2.10 Sähköliitännät
Vaihtoa kaukovalaisimista lähivalaisimiin ohjaavan laitteen on
kytkettävä pois kaikki kaukovalaisimet samanaikaisesti.
Lähivalaisimet saavat olla kytkettynä päälle samaan aikaan kuin
kaukovalaisimet.
4.2.11 Ilmaisin
Ilmaisin on vapaaehtoinen.
4.2.12 Muut vaatimukset
Edellä 3.5.2 kohdan vaatimuksia ei sovelleta lähivalaisimiin.
4.3 Etusumuvalaisin
4.3.1 Nykytilanne
Vapaaehtoinen moottoriajoneuvoissa.
Kielletty perävaunuissa.
4.3.2 Lukumäärä
Kaksi.
4.3.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.3.4 Sijainti
4.3.4.1 Leveys:
Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva
valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm etäisyydellä
ajoneuvon uloimmasta reunasta.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 15
▼M2
▼B
▼M1
▼B
▼B
4.3.4.2 Korkeus:
Vähintään 250 mm maanpinnan yläpuolella.
Mikään valaisevan pinnan piste ei saa olla lähivalaisimen valai-
sevan pinnan korkeimmalla olevaa pistettä korkeammalla.
4.3.4.3 Pituus:
Ajoneuvon edessä; tämä vaatimus täyttyy, jos lähtevä valo ei
aiheuta epämukavuutta kuljettajalle suorasti eikä epäsuorasti
taustapeilien tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.
4.3.5 Geometrinen näkyvyys
Määritellään kulmilla αjaβ 1.9kohdassa tarkoitetuin tavoin.
α= 5º ylöspäin ja alaspäin,
β= 45º ulospäin ja 10º sisäänpäin.
4.3.6 Suuntaus
Etusumuvalaisimien suuntaus ei saa muuttua ohjauslaitteen luki-
tuskulman mukaan.
Etusumuvalaisinten on oltava suunnattuina eteenpäin, eivätkä ne
saa häikäistä tai muuten haitata vastaantulijoita tai muita tiellä
liikkuvia.
4.3.7 Voidaan ryhmittää
muiden etuosan valaisimien kanssa.
4.3.8 Ei voida yhdistää
muiden etuosan valaisimien kanssa.
4.3.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistää
4.3.9.1 kaukovalaisimien kanssa, jotka eivät käänny ajoneuvon ohjaus-
laitteen lukituskulman mukaan, kun kaukovalaisimia on neljä.
4.3.9.2 etuvalaisimien kanssa;4.3.9.3 pysäköintivalaisimen kanssa.4.3.10 Sähköliitännät
Sumuvalaisimet on voitava kytkeä päälle ja pois kauko- ja
lähivalaisimista riippumatta ja päinvastoin.
4.3.11 Ilmaisin
Ilmaisin on vapaaehtoinen.
4.4 Peruutusvalaisin
4.4.1 Nykytilanne
Moottoriajoneuvoissa pakollinen.Perävaunuissa vapaaehtoinen.
4.4.2 Lukumäärä
Kaksi.
4.4.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.4.4 Sijainti
4.4.4.1 Leveys:
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.4.4.2 Korkeus:
Vähintään 250 mm ja enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuo-
lella.
4.4.4.3 Pituus:1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 16
▼M1
▼B
▼M2
▼B
▼B
Ajoneuvon takana.
4.4.5 Geometrinen näkyvyys
Määritellään kulmilla αjaβ 1.9kohdassa tarkoitetuin tavoin
α= 15º ylöspäin ja 5º alaspäin,
β= 45º oikealle ja vasemmalle, jos valaisimia on vain yksi,
β= 45º ulospäin ja 30º sisäänpäin, jos valaisimia on kaksi.
4.4.6 Suuntaus
Taaksepäin.
4.4.7 Voidaan ryhmittää
muiden takaosan valaisimien kanssa.
4.4.8 Ei voida yhdistää
muiden valaisimien kanssa.
4.4.9 Ei voida rakenteellisesti yhdistää
muiden valaisimien kanssa.
4.4.10 Sähköliitännät
Peruutusvalaisin saa syttyä ainoastaan peruutusvaihteen ollessa
kytkettynä ja moottorin sammutusta ja käynnistystä ohjaavan
laitteen ollessa moottorin käytön mahdollistavassa asennossa.
Peruutusvalaisin ei saa syttyä eikä palaa, jos jompikumpi edellä
tarkoitetuista vaatimuksista ei täyty.
4.4.11 Ilmaisin
Ilmaisin on vapaaehtoinen.
4.5 Suuntavalaisin
4.5.1 Nykytilanne (ks. lisäys 4)
Pakollinen. Suuntavalaisimille on määritetty tietyt luokat (1, 2 ja
5), joissa suuntavalaisimet voidaan järjestellä kahdella tavalla
(A ja B).
Järjestelyä A sovelletaan kaikkiin moottoriajoneuvoihin.
Järjestelyä B sovelletaan ainoastaan perävaunuihin.
4.5.2 Lukumäärä
Laitteiden lukumäärän on oltava sellainen, että ne antvat 4.5.3
kohdassa tarkoitettuja järjestelyjä vastaavat valomerkit.
4.5.3 Järjestely
A: Kaksi etusuuntavalaisinta (luokka 1).
Kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 2).
Kun on asennettu valaisimia, jotka yhdistävät etusuuntava-
laisimien (luokka 1) ja vilkkuvien sivusuuntavalaisimien
(luokka 5) toiminnat, kaksi ylimääräistä vilkkuvaa sivu-
suuntavalaisinta saa asentaa 4.5.5 kohdassa vahvistettujen
näkyvyysvaatimuksien täyttämiseksi.
B: Kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 2).
4.5.4 Sijainti
4.5.4.1 Leveys:
Kauimpana ajoneuvon pitkittäisestä keskitasosta olevan valai-
sevan pinnan reuna saa olla enintään 400 mm etäisyydellä
ajoneuvon äärimmäisestä ulkoreunasta.
Kahden valaisevan pinnan sisäreunan välisen etäisyyden on
oltava vähintään 600 mm. Kun pystysuora etäisyys takasuuntava-
laisimen ja vastaavan takavalaisimen välillä on enintään 300 mm,
ajoneuvon äärimmäisen ulkoreunan ja takavalaisimen valaisevan1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 17
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M2
▼M2
pinnan uloimman reunan välinen etäisyys ei saa ylittää enempää
kuin 50 mm ajoneuvon äärimmäisen ulkoreunan ja vastaavan
takavalaisimen valaisevan pinnan uloimman reunan välisen
etäisyyden.
4.5.4.2 Korkeus:
Maanpinnan yläpuolella: vähintään 500 mm luokkaan 5
kuuluville suuntavalaisimille;
vähintään 350 mm luokkiin 1 ja 2
kuuluville suuntavalaisimille;
enintään 1 500 mm kaikkiin luokkiin
kuuluville suuntavalaisimille.
Josajoneuvon rakenteen vuoks i
sijoituksen ylärajavaatimusta ei
voida täyttää, luokan 5 suuntavalai-
sinten valaisevan pinnan ylimmän
pisteen korkeus saa olla 2 300 mm
ja luokkiin 1 ja 2 kuuluvien suunta-
valaisimien 2 100 mm.
4.5.4.3 Pituus:
Suuntavalaisimen (järjestely A) valaisevan pinnan vertailukeski-
pisteen ja ajoneuvon kokonaispituutta osoittavaa uloimpaa
etureunaa sivuavan pystytason välinen etäisyys ei saa olla
enempää kuin 1 800 mm. Josajoneuvon rakenteen vuoks i vähim-
mäisnäkyyskulmille määrättyjä vaatimuksia ei voida täyttää,
tämä etäisyys voidaan lisätä 2 500 mm:iin, jos ajoneuvo on
varustettu järjestelyn A mukaisilla suuntavalaisimilla.
4.5.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakasuorat suuntaukset: ks. lisäys 4.
Pystysuorat suuntaukset: 15º vaakatason yli ja ali. Pystysuora
suuntaus vaakatason ali saadaan vähentää 5º:een, jos valaisimet
ovat enintään 750 mm maanpinnan yläpuolella.
4.5.6 Suuntaus
Jos valmistaja on antanut asennusta koskevia erityisiä vaati-
muksia, niitä on noudatettava.
4.5.7 Voidaan ryhmittää
yhden tai useamman valaisimen kanssa.
4.5.8 Ei voida yhdistää
muun valaisimen kanssa. Voidaan yhdistää vain muiden luokkien
suuntavalaisimien kanssa.
4.5.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistää
ainoastaan pysäköintivalaisimen kanssa.
4.5.10 Sähköliitännät
Suuntavalaisimien on kytkeydyttävä päälle muista valaisimista
riippumattomasti. Kaikkien ajoneuvon samalla puolella olevien
suuntavalaisimien on kytkeydyttävä päälle ja pois yhtä hallinta-
laitetta käyttämällä ja niiden on vilkuttava samanaikaisesti.
4.5.11 Ilmaisin
Toimintaa osoittava ilmaisin on pakollinen etu- ja takasuuntava-
laisimille. Se voi olla merkkivalo tai äänimerkki. Jos se on
merkkivalo, sen on oltava välkkyvä valo joka, ainakin minkä
tahansa etu- tai takasuuntavalaisimien vioittuessa, joko sammuu
tai pysyy valaistuna ilman vilkkumista, tai osoittaa selvän
taajuuden muutoksen. Jos se on ainoastaan äänimerkki, on sen
oltava selvästi kuultavissa ja sen on osoitettava selvä taajuuden
muutos, ainakin minkä tahansa etu- tai takasuuntavalaisimen
vioittuessa.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 18
▼B
▼M2
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼M1
Jos moottoriajoneuvo on varustettu perävaunun vetämiseen, siinä
on oltava erityinen optinen toimintaa osoittava ilmaisin
perävaunun suuntavalaisimille, jollei vetoauton ilmaisimesta näy
siten muodostetun ajoneuvoyhdistelmän minkä tahansa suuntava-
laisimen viat.
4.5.12 Muut vaatimukset
Valon on oltava vilkkuvalo, joka vilkkuu 90 ± 30 kertaa minuu-
tissa.
Merkkivalon on sytyttävä viimeistään sekunnin kuluttua hallinta-
laitteen käytöstä ja sammuttava viimeistään puolentoista
sekunnin kuluttua hallintalaitteen käytöstä. Jos ajoneuvo on
hyväksytty vetämään perävaunua, on vetoauton suuntavalaisi-
mien hallintalaitteella kyettävä käyttämään myösperävaunun
suuntavalaisimia.
Jos yhdessä suuntavalaisimessa ilmenee vika, joka ei johdu oiko-
sulusta, muiden valaisimien on jatkettava vilkkumista, kuitenkin
niin että tässä tapauksessa taajuus saa poiketa edellä määrätystä.
Etusuuntavalaisimien lamppujen valaisevan pinnan on oltava
vähintään 40 mm päässä lähivalaisimien tai mahdollisten sumu-
valaisimien valaisevasta pinnasta. Pienempi etäisyys sallitaan,
mikäli valovoima suuntamerkin lampun vertailuakselilla on
vähintään 400 cd.
4.6 Hätävilkkukytkentä
4.6.1 Nykytilanne
Pakollinen.
4.6.2 Lukumäärä/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Noudatetaan 4.5 kohdan otsik-
kojen vastaavia vaatimuksia.4.6.3 Järjestely
4.6.4 Sijainti
4.6.4.1 Leveys
4.6.4.2 Korkeus
4.6.4.3 Pituus4.6.5 Geometrinen näkyvyys
4.6.6 Suuntaus
4.6.7 Voidaan/ei voida ryhmittää
4.6.8 Voidaan/ei voida yhdistää
4.6.9 Voidaan/ei voida rakenteelli-
sesti yhdistää
4.6.10 Sähköliitännät
Merkin on toimittava erillisellä käyttölaitteella, joka mahdol-
listaa suuntavalaisimien välkkymisen samanaikaisesti.
4.6.11 Ilmaisin
Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen. Välkkyvä varoitusvalo,
joka voi toimia yhdessä 4.5.11 kohdassa esitetyn ilmaisimen
(ilmaisimien) kanssa.
4.6.12 Muut vaatimukset
Noudatetaan 4.5.12 kohdan mukaisia vaatimuksia. Jos moottoria-
joneuvo on suunniteltu vetämään perävaunua, huomiovalaisimen
hallintalaitteella on voitava kytkeä myösperävaunun s uuntavalai-
simet toimintaan. Hätävilkkukytkennän on toimittava, vaikka
ajoneuvon käynnistys-/sammutuskatkaisin on sellaisessa asen-
nossa, jossa moottorin toiminta ei ole mahdollinen.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 19
▼M2
▼B
▼M1
▼B
▼B
4.7 Jarruvalaisimet
4.7.1 Nykytilanne
Pakollinen.
4.7.2 Lukumäärä
Kaksi.
4.7.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.7.4 Sijainti
4.7.4.1 Leveys:
Valaisinten välisen etäisyyden on oltava vähintään 600 mm.
Tämä etäisyys voidaan alentaa 400 mm:iin, jos ajoneuvon koko-
naisleveys on vähemmän kuin 1 300 mm.
4.7.4.2 Korkeus:
Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm, enintään 1 500 mm
tai enintään 2 100 mm, joskorirakenteen muodon takia 1 500 mm
rajaa ei voida noudattaa.
4.7.4.3 Pituus:
Ajoneuvon takana.
4.7.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma: 45º ulos- ja sisäänpäin.
Pystykulma: 15º vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma
vaakatasosta alaspäin saa olla 5º, jos valaisimet
sijaitsevat alle 750 mm korkeudella maanpin-
nasta.
4.7.6 Suuntaus
Taaksepäin ajoneuvosta.
4.7.7 Voidaan ryhmittää
yhden tai useamman takaosan valaisimen kanssa.
4.7.8 Ei saa yhdistää
muun valaisimen kanssa, ellei takavalaisin ole rakenteellisesti
yhdistetty jarruvalaisimen kanssa ja, ellei takavalaisin ole yhdis-
tetty takarekisterikilven valaisimeen.
4.7.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistää
takavalaisimen tai pysäköintivalaisimen kanssa.
4.7.10 Sähköliitännät
On sytyttävä jarrutettaessa. Jarruvalaisimien ei tarvitse toimia,
jos ajoneuvon käynnistys/sammutuskatkaisin on sellaisessa asen-
nossa, jossa moottorin toiminta ei ole mahdollista.
4.7.11 Ilmaisin
Ilmaisin on vapaaehtoinen. Kun ilmaisin on asennettu, sen on
oltava vilkkumattomasta varoitusvalosta koostuva toimintaa
osoittava ilmaisin, joka syttyy jarruvalaisimissa vian sattuessa.
4.8 Takarekisterikilven valaisin
4.8.1 Nykytilanne
Pakollinen1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 20
▼M2
▼B
▼M2
▼M1
▼M2
▼B
▼B
4.8.2 Lukumäärä/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Sellainen, että laite valaisee
takarekisterikivelle tarkoitetun
alueen.4.8.3 Järjestely
4.8.4 Sijainti
4.8.4.1 Leveys4.8.4.2 Korkeus
4.8.4.3 Pituus
4.8.5 Geometrinen näkyvyys
4.8.6 Suuntaus
4.8.7 Voidaan ryhmittää
yhden tai useamman takaosan valaisimen kanssa.
4.8.8 Voidaan yhdistää
takavalaisimen kanssa.
4.8.8.1 Kun takavalaisimet on rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisi-
mien kanssa, takarekisterikilven valaisimen valotekniset
ominaisuudet saavat muuttua jarruvalaisimien toiminnan
aikana.
4.8.9 Ei voida rakenteellisesti yhdistää
muun valaisimen kanssa.
4.8.10 Sähköliitännät
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.8.11 Ilmaisin
Ilmaisin on vapaaehtoinen. Jos sellainen on, sen on toimittava
etu- ja takavalaisimille vaaditun ilmaisimen välityksellä.
4.9 Etuvalaisin
4.9.1 Nykytilanne
Pakollinen kaikissa moottoriajoneuvoissa.
Pakollinen perävaunuissa, joiden leveys ylittää 1 600 mm.Vapaaehtoinen perävaunuissa, joiden leveys on 1 600 mm tai
vähemmän.
4.9.2 Lukumäärä
Kaksi.
4.9.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.9.4 Sijainti
4.9.4.1 Leveys:
Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva
valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm etäisyydellä
ajoneuvon uloimmasta reunasta.
Perävaunuissa kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskivii-
vasta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 150 mm
etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta reunasta.
Kahden valaisevan pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden on
oltava vähintään 600 mm.
4.9.4.2 Korkeus:
Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm, enintään 1 500 mm
tai enintään 2 100, joskorirakenteen muodon vuoks i 1 500 mm
rajaa ei voi noudattaa.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 21
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
4.9.4.3 Pituus:
Ajoneuvon edessä.
4.9.5 Geometrinen näkyvyys
Kumpaakin etuvalaisinta koskevat vaakakulmat:joko 45º sisäänpäin ja 80º ulospäin,tai 80º sisäänpäin ja 45º ulospäin.Pystykulma:
15º vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma vaakatasosta alaspäin
saa olla 5º, jos valaisimet sijaitsevat alle 750 mm korkeudella
maanpinnasta.
4.9.6 Suuntaus
Eteenpäin.
4.9.7 Voidaan ryhmittää
minkä tahansa muun etuosan valaisimen kanssa.
4.9.8 Ei voida yhdistää
muun valaisimen kanssa.
4.9.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistää
minkä tahansa muun etuosan valaisimen kanssa.
4.9.10 Sähköliitännät
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.9.11 Ilmaisin
Suljetun piirin osoittava ilmaisin on pakollinen. Tämän ilmai-
simen on oltava vilkkumaton, eikä sitä vaadita asennettavaksi,
jos kojelaudan valaistus voidaan kytkeä päälle vain yhtäaikaisesti
etuvalaisimien kanssa.
4.10 Takavalaisin
4.10.1 Nykytilanne
Pakollinen
4.10.2 Lukumäärä
Kaksi.
4.10.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.10.4 Sijainti
4.10.4.1 Leveys:
Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva
valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä
ajoneuvon uloimmasta reunasta.
Kahden valaisevan pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden on
oltava vähintään 600 mm. Tämä etäisyys voidaan alentaa
400 mm:iin, josajoneuvon kokonais leveyson vähemmän kuin
1 300 mm.
4.10.4.2 Korkeus:
Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm, enintään 1 500 mm
tai enintään 2 100, joskorirakenteen muodon vuoks i 1 500 mm
rajaa ei voida noudattaa.
4.10.4.3 Pituus:
Ajoneuvon takana.
4.10.5 Geometrinen näkyvyys
Kumpaakin taka(sivu)valaisinta koskevat vaakakulmat:joko 45º sisäänpäin ja 80º ulospäin,1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 22
▼M2
▼B
▼B
tai 80º sisäänpäin ja 45º ulospäin.
Pystykulma:15º vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma vaakatasosta alaspäin
saa pienentyä 5º:n kulmaan asti, jos valaisimet sijaitsevat alle
750 mm korkeudella maanpinnasta.
4.10.6 Suuntaus
Taaksepäin.
4.10.7 Voidaan ryhmittää
minkä tahansa muun takaosan valaisimen kanssa.
4.10.8 Voidaan yhdistää
takarekisterikilven valaisimen kanssa.
4.10.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistää
jarruvalaisimen tai takasumuvalaisimen tai pysäköintivalaisimen
kanssa.
4.10.10 Sähköliitännät
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.10.11 Ilmaisin
Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen. Sen on oltava yhdistettynä
etuvalaisimien ilmaisimeen.
4.11 Takasumuvalaisin
4.11.1 Nykytilanne
Pakollinen.
4.11.2 Lukumäärä
Yksi, toinen on vapaaehtoinen.
4.11.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.11.4 Sijainti
4.11.4.1 Leveys:
Jos on vain yksi takasumuvalaisin, sen on sijaittava rekisteröinti-
maassa määrätyn liikennesuunnan mukaisesti ajoneuvon
pitkittäisen keskitason vastakkaisella puolella; vertailukeskipiste
saa myös sijaita ajoneuvon pitkittäisen keskitason kohdalla.
4.11.4.2 Korkeus:
Vähintään 250 mm ja enintään 1 000 mm maanpinnan yläpuo-
lella.
4.11.4.3 Pituus:
Ajoneuvon takana.
4.11.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma: 25º sisäänpäin ja ulospäin,
Pystykulma: 5º vaakatason ylä- ja alapuolella.
4.11.6 Suuntaus
Taaksepäin.
4.11.7 Voidaan ryhmittää
minkä tahansa muun takaosan valaisimen kanssa.
4.11.8 Ei voida yhdistää
muiden valaisimien kanssa.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 23
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
4.11.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistää
takavalaisimen tai pysäköintivalaisimen kanssa.
4.11.10 Sähköliitännät
Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että takasumuvalaisin voi
toimia vain, jos lähivalaisimet tai kaukovalaisimet tai etusumuva-
laisimet tai näiden yhdistelmä on kytketty päälle. Niiden on
oltava sellaisia, että kun takasumuvalaisin on kytketty päälle, on
sen toimittava yhdessä kaukovalaisimien, lähivalaisimien ja
etusumuvalaisimien kanssa.
Kun takasumuvalaisin on kytketty päälle, kaukovalaisimen tai
lähivalaisimen kytkimen käyttäminen ei saa sammuttaa takasu-
muvalaisinta.
Jos ajovalaisimessa on takasumuvalaisin, on takasumuvalaisimen
sammuttamisen oltava mahdollista riippumatta etusumuvalaisi-
mista.
4.11.11 Ilmaisin
Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen. Erillinen vilkkumaton
varoitusvalo.
4.11.12 Muut vaatimukset
Kaikissa tapauksissa on takasumuvalaisimen ja jokaisen jarruva-
laisimen välisen etäisyyden oltava suurempi kuin 100 mm.
4.12. Pysäköintivalaisin
4.12.1 Nykytilanne
Vapaaehtoinen moottoriajoneuvoissa, joiden pituus on enintään
6 m ja leveyson enintään 2 m.
Kaikissa muissa ajoneuvoissa kielletty.
4.12.2 Lukumäärä
Riippuu järjestelystä.
4.12.3 Järjestely
— joko kaksi valaisinta edessä ja kaksi takana,
— tai yksi valaisin molemmilla puolilla.
4.12.4 Sijainti
4.12.4.1 Leveys:
Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva
valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm etäisyydellä
ajoneuvon uloimmasta reunasta.
Parivalaisimia käytettäessä valaisimet on sijoitettava ajoneuvon
sivuille.
4.12.4.2 Korkeus:
Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm,enintään 1 500 mm tai enintään 2 100, joskorirakenteen muodon
vuoksi 1 500 mm rajaa ei voida noudattaa.
4.12.4.3 Pituus:
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.12.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma: 45º ulospäin, eteen- ja taaksepäin.
Pystykulma: 15º vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma
vaakatasosta alaspäin saa olla 5º, jos valaisimet
sijaitsevat alle 750 mm korkeudella maanpin-
nasta.
4.12.6 Suuntaus
Suuntauksen on oltava sellainen, että valaisimet täyttävät
näkyvyyttä eteen- ja taaksepäin koskevat erityiset vaatimukset.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 24
▼M2
▼B
▼B
4.12.7 Voidaan ryhmittää
minkä tahansa valaisimen kanssa.
4.12.8 Ei voida yhdistää
muiden valaisimien kanssa.
4.12.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistää
— edessä: etuvalaisimen, lähivalaisimen, kaukovalaisimen ja
sumuvalaisimen kanssa;
— takana: takavalaisimen, jarruvalaisimen ja sumuvalaisimen
kanssa;
— luokkaan 5 kuuluvan suuntavalaisimen kanssa.
4.12.10 Sähköliitännät
Liitännän on sallittava ajoneuvon samalla puolella sijaitsevien
pysäköintivalaisimien sytyttäminen muista valaisimista riippu-matta.
Pysäköintivalaisimien on toimittava, vaikka ajoneuvon
käynnistys- tai sammutuskatkaisin on sellaisessa asennossa, jossa
moottorin toiminta ei ole mahdollista.
4.12.11 Ilmaisin
Suljetun piirin ilmaisin on vapaaehtoinen. Jos sellainen on, sitä ei
saa olla mahdollista sekoittaa etu- tai takavalaisimien ilmaisimen
kanssa.
4.12.12 Muut vaatimukset
Tämän valon toiminta voidaan saada aikaan sututtämällä sama-
naikaisesti ajoneuvon samalla puolella sijaitsevat etu- ja
takavalot.
4.13 Äärivalaisin
4.13.1 Nykytilanne
Pakollinen moottoriajoneuvoissa, joiden leveys ylittää 2,10 m.
4.13.2 Lukumäärä
Kaksi eteenpäin ja kaksi taaksepäin näkyvää.
4.13.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.13.4 Sijainti
4.13.4.1 Leveys:
Mahdollisimman lähellä ajoneuvon ulointa reunaa.
4.13.4.2 Korkeus:
Suurin korkeus, jolle valaisimet voidaan sijoittaa ottaen
huomioon sijaintia ja symmetriaa koskevat vaatimukset.
4.13.4.3 Pituus:
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.13.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma: 80º ulospäin.
Pystykulma: 5º vaakatason ylä- ja 20º alapuolella.
4.13.6 Suuntaus
Suuntauksen on oltava sellainen, että valaisimet täyttävät
näkyvyyttä eteen- ja taaksepäin koskevat vaatimukset.
4.13.7 Saadaan ryhmitellä/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150muiden valaisimien kanssa. 4.13.8 Ei voida yhdistää
4.13.9 Ei voida rakenteellisesti
yhdistää1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 25
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
4.13.10 Sähköliitännät
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.13.11 Ilmaisin
Ilmaisin on vapaaehtoinen. Jos
ajoneuvossa on ilmaisin, on
sen toiminnan tapahduttava
etu- ja takavalaisimille vaa-
ditun ilmaisimen välityksellä.
4.13.12 Muut vaatimukset
Jos valaisimet täyttävät kaikki muut vaatimukset, ajoneuvon
samalla puolella oleva eteenpäin näkyvä valaisin ja taaksepäin
näkyvä valaisin saavat olla yhdistettynä yhdeksi laitteeksi.
Äärivalaisimen sijainti saman puolen etu-/takavalaisimeen
nähden on oltava sellainen, että näiden kahden valaisimenlähimpänä niiden valaisevia pintoja olevien projektioiden
välinen etäisyys on vähintään 200 mm poikittaisella pystyta-
solla.
4.14 Takaosan heijastin, ei-kolmiomainen
4.14.1 Nykytilanne
Pakollinen moottoriajoneuvoissa.Kielletty perävaunuissa.
4.14.2 Lukumäärä
Kaksi.
4.14.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.14.4 Sijainti
4.14.4.1 Leveys:
Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva
valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä
ajoneuvon uloimmasta reunasta.
Heijastimien sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään
600 mm. Josajoneuvon kokonais leveyson vähemmän kuin
1 300 mm, tämä etäisyys voidaan alentaa 400 mm:iin.
4.14.4.2 Korkeus:
Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm ja enintään 900 mm.
4.14.4.3 Pituus:
Ajoneuvon takaosassa.
4.14.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma: 30º sisäänpäin ja ulospäin.
Pystykulma: 15º vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma
vaakatasosta alaspäin saa olla 5º, jos heijastin
sijaitsee alle 750 mm korkeudella maanpinnasta.
4.14.6 Suuntaus
Taaksepäin.
4.14.7 Voidaan ryhmittää
minkä tahansa muun valaisimen kanssa.
4.14.8 Muut vaatimukset
Heijastimen valaisevalla pinnalla saa olla yhteisiä osia minkä
tahansa muun takaosan valaisimen valaisevan pinnan kanssa.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 26
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
4.15 Takaosan heijastin, kolmiomainen
4.15.1 Nykytilanne
Pakollinen perävaunuissa.Kielletty moottoriajoneuvoissa.
4.15.2 Lukumäärä
Kaksi.
4.15.3 Järjestely
Kolmion kärjen on oltava ylimpänä.
4.15.4 Sijainti
4.15.4.1 Leveys:
Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva
valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm etäisyydellä
ajoneuvon uloimmasta reunasta.
Heijastimien sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään
600 mm. Josajoneuvon kokonais leveyson vähemmän kuin
1300 mm, tämä etäisyys voidaan alentaa 400 mm:iin.
4.15.4.2 Korkeus:
Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm ja enintään 900 mm.
4.15.4.3 Pituus:
Ajoneuvon takaosassa.
4.15.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma: 30º sisäänpäin ja ulospäin.
Pystykulma: 15º vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma
vaakatasosta alaspäin saa olla 5º, jos heijastin
sijaitsee alle 750 mm korkeudella maanpinnasta.
4.15.6 Suuntaus
Taaksepäin.
4.15.7 Ei voida ryhmittää
minkään muun valaisimen kanssa.
4.15.8 Muut vaatimukset
Kolmion sisälle ei saa sijoittaa valaisinta.
4.16 Etuosan heijastin, ei-kolmiomainen
4.16.1 Nykytilanne
pakollinen perävaunuissa.
4.16.2 Lukumäärä
Kaksi.
4.16.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.16.4 Sijainti
4.16.4.1 Leveys:
Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva
valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä
ajoneuvon uloimmasta reunasta.
Perävaunuissa kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskivii-
vasta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 150 mm:n
etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta reunasta.
Heijastimien sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään
600 mm. Josajoneuvon kokonais leveyson vähemmän kuin
1300 mm, tämä etäisyys voidaan alentaa 400 mm:iin.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 27
▼M2
▼B
▼B
4.16.4.2 Korkeus:
Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm ja enintään 900 mm
tai enintään 1 500 mm, josajoneuvon rakenteen vuoks i 900 mm
rajaa ei voi noudattaa.
4.16.4.3 Pituus:
Ajoneuvon etuosassa.
4.16.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakasuora suuntaus: 30º sisään- ja ulospäin.Jos säädettävien vetotankojen johdosta ei ole mahdollista täyttää
vaatimusta 30º suuntauksesta sisäänpäin, saadaan se pienentää
10º:seen.
Pystysuora suuntaus: 15º vaakatason ala- ja yläpuolella. Pysty-
suora suuntaus vaakatason alapuolella saadaan pienentää
5º:seen, jos heijastinpinta on enintään 750 mm maanpinnan
yläpuolella.
4.16.6 Suuntaus
Eteenpäin.
4.16.7 Voidaan ryhmittää
etuvalaisimen kanssa.
4.16.8 Muut vaatimukset
Heijastimen valaisevalla pinnalla saa olla yhteisiä osia etuvalai-
simen valaisevan pinnan kanssa.
4.17 Sivulla oleva heijastin, ei-kolmiomainen
4.17.1 Nykytilanne
Pakollinen:
— kaikissa moottoriajoneuvoissa, joiden pituus ylittää 6 m,
lukuun ottamatta M
1-luokan ajoneuvoja,
— kaikissa perävaunuissa.
Vapaaehtoinen:
—M1-luokan moottoriajoneuvoissa,
— moottoriajoneuvoissa, joiden pituus on enintään 6 m, lukuun
ottamatta M1-luokan ajoneuvoja.
4.17.2 Vähimmäislukumäärä kummallakin sivulla
Heijastimien on lukumäärältään täytettävä jäljempänä annettavat
pituutta koskevat säännökset.
4.17.3 Järjestely
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.17.4 Sijainti
4.17.4.1 Leveys:
Ei erityisiä vaatimuksia.
4.17.4.2 Korkeus:
Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm ja enintään 900 mm
tai josajoneuvon rakenteen vuoks i 900 mm rajaa ei voida
noudattaa, se voidaan nostaa 1 500 mm:iin.
4.17.4.3 Pituus:
Vähintään yksi heijastin on kiinnitettävä ajoneuvon keskikolman-
nekseen, etummaisimman heijastimen ollessa enintään 3 m:n
päässä etuosasta ja perävaunuissa vetotangontangon pituus on
otettava huomioon tämän etäisyyden mittaamisessa.
Kahden vierekkäisen heijastimen etäisyys ei saa olla enemmän
kuin 3 m.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 28
▼M2
▼B
▼M2
▼M2
Takimmaisen heijastimen ja ajoneuvon takaosan välisen
etäisyyden ei saa olla enemmän kuin 1 m.
M1-luokan ajoneuvoissa riittää kuitenkin, että yksi heijastin on
kiinnitetty ajoneuvon ensimmäiseen kolmannekseen ja yksi
ajoneuvon viimeiseen kolmannekseen.
4.17.5 Geometrinen näkyvyys
Vaakakulma: 45º eteen- ja taaksepäin
Pystykulma: 15º vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma
vaakatasosta alaspäin saa olla 5º, jos heijastin
sijaitsee alle 750 mm korkeudella maanpinnasta.
4.17.6 Suuntaus
Heijastimen vertailuakselin on oltava vaakatasossa ja kohtisuor-
assa ajoneuvon pituussuuntaista keskiviivaa vastaan ja ulospäin
suunnattuna.
4.17.7 Voidaan ryhmittää
muiden valaisimien kanssa.
5 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
5.1 Kaikkien sarjoina valmistettavien ajoneuvojen on oltava sen
ajoneuvotyypin mukaisia, jolle annettiin valaisimien ja merkkiva-
lolaitteiden asennusta ja ominaisuuksia, siten kuin ne eritellään
tässä direktiivissä, koskeva tyyppihyväksyntä.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 29
▼B
▼B
Lisäys 1
Edellä 4.2.6.1 kohdassa tarkoitetut akselikuormitukset
1 Seuraavia testejä varten matkustajien painona käytetään arvoa 75 kg
henkilöä kohti.
2 Kuormitusolosuhteet eri ajoneuvotyypeillä:
2.1 M1-luokan ajoneuvot.
2.1.1 Lähivalaisimien valonsädekimpun kulma määritetään seuraavissa kuor-
mitusolosuhteissa:
2.1.1.1 yksi henkilö kuljettajan istuimella;2.1.1.2 kuljettaja sekä yksi henkilö kauimpana kuljettajan paikalta olevalla
etuistuimella;
2.1.1.3 kuljettaja sekä yksi henkilö kauimpana kuljettajan paikalta olevalla
etuistuimella, yksi henkilö jokaisella takimmaisella istuimella.
2.1.1.4 yksi henkilö jokaisella istuimella.
2.1.1.5 yksi henkilö jokaisella istuimella sekä tasaisesti jakautunut kuorma
tavaratilassa siten, että taka-akseliin tai etuakseliin, jos tavaratila
sijaitsee edessä, kohdistuu sallittu kuormitus. Jos ajoneuvossa on tavara-
tila sekä edessä että takana, kuormaa on lisättävä sopivasti jaettuna
sallittujen akselikuormitusten aikaansaamiseksi. Jos suurin sallittu kuor-
mituspaino kuitenkin saavutetaan ennen sallittua akselikuormitusta,
tavaratilan (tilojen) kuormitusta on rajoitettava niin, että sallittu akseli-
kuormituss aavutetaan.
2.1.1.6 kuljettaja sekä tasaisesti jakautunut kuorma tavaratilassa niin, että
vastaavaan akseliin kohdistuu sallittu kuormitus.
Jos suurin sallittu kuormituspaino kuitenkin saavutetaan ennen sallittua
akselikuormitusta, tavaratilan (tilojen) kuormitusta on rajoitettava niin,
että sallittu akselikuormitus saavutetaan.
2.1.2 Edellä tarkoitettuja kuormitusolosuhteita määriteltäessä on otettava
huomioon valmistajan mahdollisesti ilmoittamat kuormitusrajoitukset.
2.2 M
2-j aM3-luokan ajoneuvot.
Lähivalaisimien valonsädekimpun kulma määritetään seuraavissa kuor-
mitusolosuhteissa:
2.2.1 ajoneuvo kuormaamaton;2.2.2 ajoneuvo kuormattuna siten, että jokaiseen akseliin kohdistuu teknisesti
suurin sallittu kuormitus.
2.3 N-luokan ajoneuvot, joissa on kuormalava.
2.3.1 Lähivalaisimien valonsädekimpun kulma määritetään seuraavissa kuor-
mitusolosuhteissa:
2.3.1.1 ajoneuvo kuormaamaton;
2.3.1.2 yksi henkilö kuljettajan istuimella, kuorma jaettuna siten, että taka-akse-
liin kohdistuu suurin teknisesti sallittu kuormitus ja etuakseli on
kuormittamaton. Menetelmä on sama, jos kuormalava sijaitsee edessä.
2.4 N-luokan ajoneuvot, joissa ei ole kuormalavaa.2.4.1 Puoliperävaunujen vetoautot:
2.4.1.1 kuormaamaton ajoneuvo vetokytkintä kuormittamatta;
2.4.1.2 yksi henkilö kuljettajan istuimella; vetokytkimeen kohdistuu teknisesti
suurin sallittu kuormitus kytkimen ollessa suurinta taka-akselin kuormi-
tusta vastaavassa asennossa.
2.4.2 Perävaunujen vetoautot:
2.4.2.1 ajoneuvo kuormaamaton;
2.4.2.2 yksi henkilö kuljettajan istuimella, yksi henkilö jokaisella muulla
ohjaamon istuimella.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 30
▼B
Lisäys 2
1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 31
▼M1
▼B
Lisäys 3
Kuva 1
Kuva 21976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 32
▼B
Lisäys 4
SUUNTAVALAISIMEN GEOMETRISEN NÄKYVYYDEN KULMAT
1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 33
▼M2
Lisäys 5
Lähivalaisimen suuntauksen muuttumisen mittaaminen kuorman funktiona
1 SOVELTAMISALA
Tässä lisäyksessä esitetään menetelmä lähivalaisimen suuntauksen
muutoksien mittaamiseksi suhteessa sen alkuperäiseen suuntaukseen,
kun muutos aiheutuu kuormasta riippuvasta moottoriajoneuvon asennon
muutoksesta.
2 MÄÄRITELMÄT2.1 Alkuperäinen suuntaus
2.1.1Ilmoitettu alkuperäinen suuntaus
Ajoneuvon valmistajan ilmoittama alkuperäisen lähivalaisimen suun-
tauksen arvo, joka toimii vertailuarvona sallittujen vaihteluiden
laskemiseksi.
2.1.2Mitattu alkuperäinen suuntaus:
Lähivalaisimen suuntauksen tai ajoneuvon kulman keskiarvo, mitattuna
ajoneuvon ollessa kyseiselle ajoneuvoluokalle lisäyksessä 1 määritel-
lyssä kunnossa N:o 1. Se toimii vertailuarvona arvioitaessa
lähivalaisimen suuntauksen muutoksia kuorman vaihdellessa.
2.2 Lähivalaisimen suuntaus saadaan määritellä:
— joko milliradiaaneina ilmoitettuna kulmana ajovalaisimen vaakatason
ominaispistettä kohti menevän valokeilan suunnan leikkauksen ja
vaakatason välillä,
— tai tämän kulman tangenttina, prosentuaalisena suuntauksena ilmoi-
tettuna, koska kulmat ovat pieniä (näille pienille kulmille, 1 %
vastaa 10 mrad).
Jos suuntaus ilmoitetaan prosentuaalisena kulmana, voidaan se laskea
seuraavan kaavan avulla:
h1/C0h2
l/C2100
missä:
h1on edellä tarkoitetun ominaispisteen korkeus maanpinnasta, millime-
treinä, mitattuna ajoneuvon pitkittäisen keskitason kanssa
kohtisuorassa olevassa pystysuuntaisella valkokankaalla, joka on
asetettu vaakasuoran etäisyyden l päähän;
h2on vertailukeskipisteen (jota pidetään h1:ssä valitun ominaispisteen
nimellisorigona) korkeus maanpinnasta millimetreinä;
l on valkokankaan ja vertailukeskipisteen välinen etäisyys millime-
treinä.
Negatiiviset arvot merkitsevät kulman suuntaamista alaspäin (laske-
minen, ks. kuva 1).
Positiiviset arvot merkitsevät kulman suuntaamista ylöspäin (nosta-
minen).
Kuva 1
M1-luokan ajoneuvon lähivalaisimen suuntaus alaspäin1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 34
▼M2
Huomautuksia:
1 Tämä piirroses ittää M1-luokan ajoneuvoa, mutta esitetty periaate
soveltuu vastaavasti muihin luokkiin kuuluviin ajoneuvoihin.
2 Jos ajoneuvossa ei ole ajovalaisimien suuntauslaitteistoa, on ajovalai-
simien suuntauksen vaihtelu täysin samanlainen itse ajoneuvon
kulman vaihtelujen kanssa.
3 MITTAUSOLOSUHTEET
3.1 Jos lähivalaisinkeilan valkokankaalla oleva muoto tarkastetaan
silmämääräisesti tai valoteknisellä menetelmällä, on mittaus tehtävä
pimeässä ympäristössä (esimerkiksi pimeässä huoneessa), joka on
riittävän suuri, jotta ajoneuvo ja valkokangas saadaan sijoitettua kuvassa1 esitetyllä tavalla. Ajovalaisimien vertailukeskipisteiden on oltava
etäisyydellä l vähintään 10 metrin päässä valkokankaasta.
3.2 Alustan, jossa mittaukset tehdään, on oltava niin tasainen ja vaakasuora
kuin mahdollista, jotta lähivalaisimen suuntauksen mittauksien toistetta-
vuus voidaan varmistaa ± 0,5 mrad tarkkuudella (± 0,05 % kaltevuus).
3.3 Jos käytetään valkokangasta, on sen merkinnän, asennon ja paikan
suhteessa alustaan ja ajoneuvon pitkittäiseen keskitasoon oltava sell-
ainen, että toistettavuus voidaan varmistaa ± 0,5 mrad tarkkuudella
(± 0,05 % kaltevuus).
3.4 Mittauksien aikana, ympäröivän lämpötilan on oltava 10 ºC-30 ºC.
4 AJONEUVON VALMISTELU
4.1 Mittaukset tehdään ajoneuvolla, jolla on ajettu 1 000-10 000 km,
mieluiten noin 5 000 km.
4.2 Renkaat on paineistettava täyden kuorman paineelle, siten kuin valmis-
taja on ilmoittanut. Ajoneuvon on oltava täynnä polttoainetta, vettä ja
öljyä sekä varustettuna kaikilla valmistajan ilmoittamilla lisälaitteilla ja
työkaluilla.
Täynnä polttoainetta tarkoittaa, että polttoainetankin on oltava täytettynä
vähintään 90 % direktiivin 70/156/ETY liitteessä I esitetyn mallin
mukaisessa ajoneuvon tiedot sisältävässä asiakirjassa ilmoitetusta veto-
kyvystään.
4.3 Ajoneuvon seisontajarrun on oltava vapautettuna ja vaihdelaatikon on
oltava vapaalla.
4.4 Ajoneuvoa on pidettävä vähintään 8 tunnin ajan 3.4 kohdassa määritel-
lyssä lämpötilassa.
4.5 Jos käytetään valoteknistä tai silmämääräistä menetelmää, tulisi selvästi
merkitty lähivalaisimien katkaisin olla etukäteen asennettuna testatta-
vaan ajoneuvoon mittauksien helpottamiseksi.
Muita menetelmiä saadaan käyttää tarkempien lukemien saavuttamiseksi
(esimerkiksi ajovalaisimien linssien irrottaminen).
5 TESTAUSMENETTELY
5.1 Yleistä
Lähivalaisimen tai ajoneuvon kulman muutoksien vaihtelut valitun
menetelmän mukaan on mitattava erikseen ajoneuvon kummallakin
puolella. Vasemman- ja oikeanpuoleisista ajovalaisimista lisäyksessä 1
määritellyssä kuormitusolosuhteissa saatujen tulosten on oltava 5.5
kohdassa vahvistetuissa rajoissa. Kuormaa on lisättävä asteittain, ilman
että ajoneuvoa altistetaan kohtuuttomille iskuille.
5.2 Mitatun alkusuuntauksen määrittäminen
Ajoneuvo on valmistettava siten kuin 4 kohdassa osoitetaan ja kuormat-
tava siten kuin lisäyksessä 1 eritellään (vastaavan ajoneuvoluokan
ensimmäinen kuormitusolosuhde).
Ennen jokaista mittausta on ajoneuvoa keinutettava 5.4 kohdassa tarkoi-
tetulla tavalla.
Mittaukset tehdään kolme kertaa.
5.2.1 Jos yksikään näistä kolmesta mittauksesta ei poikkea enempää kuin 2
mradia (0,2 % kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta,
muodostaa tämä keskiarvo lopullinen tuloksen.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 35
▼M2
5.2.2 Jos yksikin näistä kolmesta mittauksesta poikkeaa enemmän kuin 2
mradia (0,2 % kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, on
tehtävä uusi 10 mittauksen sarja.
Tämän uuden 10 mittauksen sarjan aritmeettinen keskiarvo muodostaa
lopullisen tuloksen.
5.3 Mittausmenetelmät
Mitä tahansa menetelmää saadaan käyttää kulman vaihteluiden mittaa-
miseen, jos lukemat ovat ± 0,2 mrad tarkkoja (± 0,02 % kaltevuus).
5.4 Ajoneuvon käsittely jokaisessa kuormitusolosuhteessa
Ajoneuvon jousitus ja kaikki muut osat, jotka todennäköisesti vaikut-
tavat lähivalaisimen suuntaukseen, on aktivoitava jäljempänä
määritellyn menetelmän mukaisesti.
Tekniset viranomaiset ja valmistajat saavat kuitenkin yhdessä esittää
muita menetelmiä (joko kokeellisia tai laskelmiin perustuvia), erityisestijos testi paljastaa erityisiä ongelmia, edellyttäen, että sellaiset laskelmat
ovat selvästi päteviä.
5.4.1M
1-luokan ajoneuvot, joissa on tavanomainen jousitus
Ajoneuvon seistessä mittauspaikalla, ja tarvittaessa, pyörien levätessä
liikkuvilla korokkeilla (joita on käytettävä josniiden poisjättäminen
johtaisi jousitusliikkeen rajoittumiseen, joka todennäköisesti vaikuttaisi
mittaustuloksiin), heilutetaan ajoneuvoa yhtäjaksoisesti vähintään kolme
täydellistä kierrosta; jokaisella kierroksella ensin ajoneuvon etuosa ja
sitten takaosa painetaan alas.
Heilutusjakson on päätyttävä kierroksen loppuun. Ennen mittausta on
odotettava, että ajoneuvon heilahtelu on loppunut itsestään. Liikkuvien
korokkeiden sijasta, sama teho voidaan saavuttaa liikuttamalla
ajoneuvoa taakse- ja eteenpäin vähintään yhden täyden pyörän kier-
roksen verran.
5.4.2M2-, M3- ja N-luokan ajoneuvot, joissa on tavanomainen jousitus
5.4.2.1 JosM1-luokan ajoneuvoille tarkoitettu 5.4.1 kohdassa tarkoitettu käsitte-
lymenetelmä ei ole mahdollinen, voidaan käyttää 5.4.2.2 tai 5.4.2.3
kohdassa tarkoitettua menetelmää.
5.4.2.2 Ajoneuvon seistessä mittauspaikalla, pyörien ollessa alustalla, heilute-
taan runkoa vaihtelemalla kuormaa väliaikaisesti.
5.4.2.3 Ajoneuvon seistessä mittauspaikalla, pyörien ollessa alustalla, aktivoi-
daan ajoneuvon jousitus ja kaikki muut osat, jotka voivat vaikuttaa
lähivalaisimen suuntaukseen, käyttämällä värähtelijää. Tämä voi olla
tärisevä lava, jonka päällä ajoneuvo on.
5.4.3Ajoneuvot, joissa ei ole tavanomaista jousitusta ja joiden moottoreiden
on oltava käynnissä
Ennen kuin tehdään mitään mittauksia, odotetaan, kunnes ajoneuvo on
saavuttanut lopullisen asentonsa moottorin käydessä.
5.5 Mittaukset
Lähivalaisimen suuntauksen vaihtelu on arvioitava jokaiselle erilaiselle
kuormitusolosuhteelle suhteessa alkuperäiseen suuntaukseen, joka
määritellään 5.2 kohdan mukaisesti.
Jos ajoneuvo on varustettu käsikäyttöisellä ajovalaisimien suuntauslait-
teistolla, on tämä säädettävä ajoneuvon valmistajan kyseiselle
kuormitusolosuhteelle määräämään asentoon (lisäyksen 1 mukaisesti).
5.5.1 Aloitettaessa on tehtävä yksittäinen mittaus jokaisessa kuormitusolosuh-
teessa. Vaatimukset ovat täyttyneet, jos kaikissa kuormitusolosuhteissa
kulman vaihtelu on laskettujen rajojen sisäpuolella (esimerkiksi alkutilan
kulman ja hyväksymiselle edellytyksenä olevien alemman ja ylemmän
rajojen sisäpuolella) toleranssilla 4 mrad (0,4 % kaltevuus).
5.5.2 Jos mikään (mitkään) mittauksen (mittauksien) tulos (tulokset) ei (eivät)
ole 5.5.1 kohdassa ilmoitetun toleranssin sisäpuolella, tai jos se ylittää
(ne ylittävät) raja-arvot, on tehtävä kolme lisämittausta kuormitusolosuh-
teissa, jotka vastaavat näitä tuloksia, sellaisina kuin ne määritellään 5.5.3
kohdassa.
5.5.3 Jokaiselle edellä tarkoitetulle kuormitusolosuhteelle:1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 36
▼M2
5.5.3.1 jos yksikään kolmesta mittauksesta ei poikkea enempää kuin 2 mradia
(0,2 % kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, muodostaa tämä
keskiarvo lopullisen tuloksen.
5.5.3.2 jos yksikin kolmesta mittauksesta poikkeaa enemmän kuin 2 mradia
(0,2 % kulma) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, on tehtävä uusi 10
mittauksen sarja, joiden aritmeettinen keskiarvo muodostaa lopullisen
tuloksen.
5.5.3.3 jos ajoneuvossa on automaattinen ajovalaisimien suuntausjärjestelmä,
jossa on hystereesisilmukka, on keskimääräisiä tuloksia hystereesisil-
mukan huipusta ja alaosasta pidettävä merkitsevinä arvoina.
Kaikki nämä mittaukset on tehtävä 5.5.3.1 ja 5.5.3.2 kohdan mukaisesti.
5.5.4 Vaatimukset ovat täyttyneet, jos kaikissa kuormitusolosuhteissa 5.2
kohdan mukaisesti määritellyn mitatun alkukulman ja jokaisen kuormi-
tusolosuhteen aikana mitatun kulman vaihtelu on vähemmän kuin 5.5.1
kohdassa lasketut arvot (ilman varmuusvaraa).
5.5.5 Jos vain yksi laskettu ylä- tai ala-arvojen vaihteluraja on ylitetty, on
valmistajan voitava valita erilainen arvo alkuaseman kulmalle, hyväk-
synnälle ilmoitettujen rajojen sisäpuolella.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 37
▼M2
Lisäys 6
Liitteessä I olevassa 4.2.6.1 kohdassa tarkoitetun alkusäädön vakioarvon osoittaminen
Esimerkki
Kuvatunnuksen koko ja yksityiskohdat jätetään valmistajan valittavaksi.1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 38
▼M2
Lisäys 7
Liitteessä I olevassa 4.2.6.2.2 kohdassa tarkoitettujen ajovalaisimien suun-
tauslaitteiden hallintalaitteet
1 VAATIMUKSET
1.1 Lähivalaisimen suuntaus alaspäin on kaikissa tapauksissa toteutettava
jollakin seuraavista tavoista:
a) liikuttamalla hallintalaitetta alaspäin tai vasemmalle;
b) kiertämällä hallintalaitetta vastapäivään;
c) painamalla näppäintä (paino-vetohallintalaite).
Jos valokeilan säätämiseen käytetään useita näppäimiä, on sen näppäimen,
joka aiheuttaa suurimman suuntauksen alaspäin, sijaittava muiden ajova-
laisinasentonäppäimen (-näppäinten) vasemmalla tai alapuolella.
Kiertohallintalaitteen, joka on asennettu reuna edellä, tai siten, että vain
reuna on näkyvissä, pitäisi noudattaa a- tai c-tyyppisten hallintalaitteiden
toimintaperiaatteita.
1.1.1 Tässä hallintalaitteessa on oltava kuvatunnukset, jotka osoittavat selvästi
lähivalaisimen suuntausta ylös- ja alaspäin tarkoittavat liikkeet.
1.2 ”0”-asento vastaa alkusuuntausta liitteessä I olevan 4.2.6.1 kohdan mukai-
sesti.
1.3 ”0”-asennon, jonka on liitteessä I olevan 4.2.6.2.2 kohdan mukaisesti
oltava ”seis”-asento, ei välttämättä tarvitse olla säätöalueen lopussa.
1.4 Hallintalaitteessa käytetyt merkit on selitettävä käyttäjän käsikirjassa.1.5 Vain seuraavia kuvatunnuksia saadaan käyttää hallintalaitteiden tunnista-
miseen:
Lähivalaisimen vakioitu kuvatunnus direktiivin 78/316/ETY liitteen IIkuvan 3 mukaisesti osoittaa nuolet, jotka vastaavat lähivalaisimen
säätämisen suuntaa.
2 ESIMERKIT
Esimerkki 1:
Esimerkki 2:
1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 39
▼M2
Esimerkki 3:
1976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 40
▼B
LIITE II
MALLI
►(1)M21976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 41
▼B
►(1)M11976L0756 — FI — 01.06.1983 — 003.001 — 42