Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
"BNEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 978/2000,
annettu 8 päivänä toukokuuta 2000,
lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Australiasta, Indonesiasta ja Taiwanista peräisin olevien
polyesteristä valmistettujen synteettikuitujen tuonnissa ja väliaikaisen tullin lopullisesta
kantamisesta
(EYVL L 113, 12.5.2000, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
"M1 Neuvoston asetus (EY) N:o 902/2001 annettu 7 päivänä
toukokuuta 2001 L 127 20 9.5.20012000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 1
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 978/2000,
annettu 8 päivänä toukokuuta 2000,
lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Australiasta, Indonesiasta ja
Taiwanista peräisin olevien polyesteristä valmistettujen synteetti-
kuitujen tuonnissa ja väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOP AN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtu-
valta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997
annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (
1) ja erityisesti sen 15
artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt
kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
AMENETTELY
1 VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET JA PÄÄTTÄMINEN
(1) Väliaikaiset tasoitustullit otettiin käyttöön CN-koodiin
5503 20 00 kuuluvien Australiasta ja Taiwanista peräisin olevien
polyesterikatkokuitujen yhteisöön tuonnissa ja Korean tasavallasta
ja Thaimaasta peräisin olevaa samaa tuotetta koskeva menettely
päätettiin asetuksella (EY) N:o 123/2000 (2), jäljempänä ”väli-
aikaista tullia koskeva asetus”.
Koska sitovaa näyttöä tuetusta tuonnista ei ollut, Indonesiasta
peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa ei otettu
käyttöön väliaikaisia tasoitustoimenpiteitä. Kuitenkin päätettiin
jatkaa tuosta maasta tulevan tuonnin tutkimusta erityisesti yhteis-
työstä kieltäytyneiden yritysten kohtelun osalta ja koko maata
koskevan tuontituen marginaalin määrittelemiseksi.
(2) Samanaikaisen polkumyyntitutkimuksen tuloksena otettiin komis-
sion asetuksella (EY) N:o 124/2000 (3) käyttöön väliaikainen
polkumyyntitulli Australiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin
olevien polyesterikatkokuitujen yhteisöön tuonnissa.
2 MYÖHEMPI MENETTELY
(3) Väliaikaisen tasoitustullin käyttöönoton jälkeen useat osapuolet
esittivät huomautuksensa kirjallisesti. Asetuksen (EY) N:o
2026/97, jäljempänä ”perusasetus”, 11 artiklan 5 kohdan sään-
nösten mukaisesti kaikille osapuolille, jotka olivat pyytäneet saada
tulla kuulluiksi, annettiin siihen tilaisuus.
(4) Komissio jatkoi kaikkien lopullisia tuloksia varten tarpeellisina
pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkastamista.
(5) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja
huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella lopullisten
tasoitustullien käyttöönottoa Australiasta, Taiwanista ja Indo-
nesiasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa.
Niille annettiin myös määräaika, jonka aikana ne voisivat esittää
huomautuksiaan tämän ilmoituksen julkaisemisen jälkeen.
(6) Asianomaisten osapuolten toimittamat suulliset ja kirjalliset
huomautukset otettiin huomioon, ja jos niitä pidettiin tarkoituk-
senmukaisina, ne otettiin huomioon lopullisissa päätelmissä.!B
(1) EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1.
(2) EYVL L 16, 21.1.2000, s. 3.
(3) EYVL L 16, 21.1.2000, s. 30.2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 2
BTARKASTELTA V ANA OLEV A TUOTE JA SAMAN-
KALTAINEN TUOTE
(7) Tarkasteltavana ovat karstaamattomat, kampaamattomat tai muu-
ten kehruuta varten käsittelemättömät polyesteriä olevat synteet-
tikatkokuidut, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin
5503 20 00. Niistä käytetään yleisesti nimitystä polyesterikatko-
kuidut.
(8) Koska tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen
määrittelyä koskevia huomautuksia ei alustavista päätelmistä
ilmoittamisen jälkeen saatu, vahvistetaan näin ollen väliaikaista
tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 10—12 kappaleen
päätelmät.
CTUET
(9) Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa vientiä harjoittavilta
tuottajilta saadut tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavia tukia
koskevat päätelmät vahvistetaan näin ollen lopullisesti, jollei tässä
asetuksessa erityisesti toisin todeta.
IAUSTRALIA
1 JOHDANTO
(10) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen
Australian viranomaiset jättivät 17. tammikuuta 2000 kirjalliset
huomautuksensa sen tiedoksiantoasiakirjan osalta, joka sisälsi
niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden perustana olevat
yksityiskohdat, joiden nojalla väliaikaiset toimenpiteet on otettu
käyttöön. Ainoan yhteistyöhön osallistuvan viejän huomautukset
saatiin 14. tammikuuta 2000. Australian viranomaiset pyysivät
saada tulla kuulluksi ja olivat komission yksiköiden kuultavana 4.
helmikuuta 2000.
2 TUKIA KOSKEV AT SEIKAT
2.1 Yleiset näkökannat
(11) Australian viranomaiset väittivät, että tiedoksiantoasiakirjoissa ei
esitetty ”niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden perustana
olevia yksityiskohtia, joiden nojalla väliaikaiset toimenpiteet on
otettu käyttöön”, kuten perusasetuksen 30 artiklassa säädetään.
Koska Australian viranomaiset eivät olleet saaneet laskentamene-
telmää ja väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottomenetelmää,
tiedoksiantoasiakirjat olivat puutteellisia. Erityisesti oli jätetty
toimittamatta pääomakulujen ja käyttöomaisuuden kertaluontei-
siin tukiin liittyvä menetelmä.
(12) Vastauksena tähän väitteeseen katsotaan, että Australian viran-
omaisille lähetetty tiedoksiantoasiakirja siitä huolimatta, että
Australian viranomaisilta ei saatu tällaista alustavaa tiedoksiantoa
koskevaa pyyntöä, sisälsi yksityiskohtaisen tukia, vahinkoa,
syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevan selvityksen. Siten maini-
tussa tiedoksiantoasiakirjassa tosiasiassa esitetään niiden olen-
naisten tosiasioiden ja huomioiden perustana olevat yksityiskoh-
dat, joiden nojalla väliaikaiset toimenpiteet on otettu käyttöön.
Selvitys tuen määrän laskemiseksi käytetystä menetelmästä
sisältyi tiedoksiantoasiakirjaan kaikkien tukiohjelmien osalta,
joista saadut edut ovat tasoitustoimenpiteiden alaisia, ja kerta-
luonteisien avustusten osalta selvitys toistettiin väliaikaista tullia
koskevan asetuksen johdanto-osan 30—32 kappaleessa.
(13) Perusasetuksen 30 artiklassa ei katsota vaadittavan tuen määrää
koskevien tosiasiallisten yrityskohtaisten laskelmien toimittamista
viranomaisille, erityisesti perusasetuksen 29 artiklan ja sen
sisältämien luottamuksellisten tietojen käsittelysääntöjen mukai-
sesti. Nämä tiedot toimitettiin yhteistyöhön osallistuvalle viejälle
alustavassa tiedoksiantoasiakirjassa. Lisäksi väliaikaista tullia!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 3
koskevan asetuksen 2 artiklan nojalla asianomaiset osapuolet
voivat esittää kantansa kirjallisesti kyseisen asetuksen sisällöstä,
mukaan luettuna tasoitustullien tasosta.
2.2 Yksilölliset järjestelmät
2.2.1 Tukijärjestelmä vientimarkkinoiden kehittämiseksi
(EMDG)
(14) Australian viranomaiset väittivät, että EMDG-järjestelmässä tehty
ns. avustuksensaamistesti, jota kuvataan väliaikaista tullia koske-
van asetuksen johdanto-osan 14—17 kappaleessa, ei sido
avustusta odotettavissa oleviin vientituloihin, koska testin tarkoi-
tus on varmistaa, että yrityksellä täytyy olla menestymisen
mahdollisuus varmistamalla, että hakija suunnittelee riittävästi
rahoitustaan ja hallintoaan.
(15) Todettiin, että tämän testin mukaan hakijan on osoitettava, että
sillä on budjetoituja vientituloja, joiden saaminen ei ilmeisesti ole
mahdotonta. Koska Australian viranomaiset eivät kiistäneet tätä,
osoitettiin näin ollen, että ellei tulojen ennakoida koostuvan
viennistä, EMDG-järjestelmän mukaista avustusta ei myönnetä.
Tästä johtuen tuen katsotaan riippuvan tosiasiallisesti vientitulok-
sesta, koska tutkimuksessa tarkastetut tosiasiat osoittivat, että tuen
myöntäminen on itse asiassa sidottu ennakoituihin vientituloihin
perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa
merkityksessä riippumatta testin ”tarkoituksesta”.
(16) Lisäksi on huomattava, että Australian viranomaiset ja vientiä
harjoittava tuottaja kieltäytyivät toimittamasta jäljennöksiä asia-
kirjoista, jotka liittyivät yrityksen tosiasiassa saamaan avustukseen
vedoten liikesalaisuusvaatimuksiin. Näin ollen ei voitu tarkastaa,
toimittiko yritys tosiasiallisesti suunniteltuja vientituloja koskevat
luvut myöntäville viranomaisille. Sekä yritykselle että Australian
viranomaisille tehtiin tarkastuskäynnin aikana selväksi, että tämä
kieltäytyminen saattaa johtaa siihen, että lopulliset päätelmät
voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella perus-
asetuksen 28 artiklan mukaisesti. Koska näin ollen ei asetettu
kyseenalaiseksi sitä, että ns. avustuksensaamistesti edellyttää
tietojen toimittamista suunnitelluista vientituloista, katsotaan, että
etu myönnettiin tällaisten ennakoitujen vientitulojen perusteella.
(17) Australian viranomaiset väittivät, että EMDG-järjestelmä ei riipu
vientituloksesta, koska etu lasketaan palautuksena prosenttiosuu-
desta myynninedistämiskuluja, jotka eivät ole sidottuja tuotteen
myyntiin. Lisäksi järjestelmä ei ole erityinen, koska se ei rajoitu
viejiin, ja tukikelpoisuus perustuu ilman eri toimenpiteitä objektii-
visiin kriteereihin.
(18) Koska järjestelmän mukainen tukikelpoisuus on tosiasiassa sidottu
ennakoituihin vientituloihin, tuen katsotaan tosiasiallisesti riippu-
van vientituloksesta perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a
alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä riippumatta tuen määrän
tosiasiallisesta laskemisesta. Tällaisia vientitukia on pidettävä
perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti oikeudellisesti
erityisinä.
(19) Australian viranomaiset väittävät, että EMDG-järjestelmä ei suosi
kotimaisia tavaroita tuontitavaroiden kustannuksella, koska lain-
säädäntö sallii Australiassa tai merentakaisissa maissa valmistet-
tujen tavaroiden myynninedistämisen.
(20) Vastauksena tähän väitteeseen viitataan vuodelta 1997 olevan
EMGD-lain 4 osan 24 pykälään, jossa todetaan, että Australiassa
valmistetut tavarat ovat tukeen oikeutettuja, jos ne täyttävät 50
prosentin australialaisen sisällön säännön, ja Australian ulkopuo-
lella valmistetut tavarat tukeen oikeutettuja, jos ne täyttävät 75
prosentin australialaisen sisällön säännön. Tämän pykälän 3 ja 4
kohdan mukaan näistä australialaista sisältöä koskevista säännöis-
tä voidaan poiketa riippuen Australian kauppakomission (Austra-
de) määritelmästä siitä, onko australialainen tuotantopanos näihin!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 4
tavaroihin riittävä vai ei […] sen varmistamiseksi, että Australia
saa merkittävää nettoetua niiden viennistä. Tämä osoittaa selvästi,
että riippumatta siitä, onko tavarat valmistettu Australiassa vai sen
ulkopuolella, niiden on täytettävä australialaista sisältöä koskeva
vaatimus, ja näin ollen tuki riippuu kotimaisten tavaroiden käytön
suosimisesta tuontitavaroiden kustannuksella perusasetuksen 3
artiklan 4 kohdan b alakohdassa esitetyllä tavalla. Lisäksi
Austraden määrittely siitä, onko australialainen tuotantopanos
riittävä varmistamaan sen, että niiden viennistä saadaan merkit-
tävää nettoetua, sitoisi tämän järjestelmän tosiasiallisesti enna-
koituihin vientituloihin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a
alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
(21) Australian viranomaiset ja vientiä harjoittava tuottaja väittivät, että
muita maksuja ei ole saatu, koska yritys ei enää voi saada muita
tukia. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että koska
tutkimusjakson aikana saatu tuki liittyi ennen tutkimusjakson
alkua aiheutuneisiin kuluihin, sitä ei pitäisi pitää tasoitustullin
käyttöönottoon johtavana.
(22) Katsotaan, että vaikka yritys ei saanut toistuvia tukia kyseessä
olevan tuen jälkeen sen vuoksi, että se ei täyttänyt tukeen
oikeuttavia vaatimuksia sen päivämäärän jälkeen ylittämällä
tulokynnyksen, yrityksen tukikelvottomuus ei ollut pysyvää.
Riippumatta siitä, saavuttavatko yrityksen tulot tason, joka alittaa
EMDG-järjestelmässä asetetun vastaavan tason, se määritellään
puhtaasti kaupan kehittymisen perusteella. Tämä ei oikeuta
poikkeamaan yleisestä periaatteesta, jonka mukaan tasoitustoi-
menpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle annet-
tavan sen edun mukaan, joka on tutkimusjaksona todettu kuten
perusasetuksen 5 artiklassa kuvataan.
(23) Yleensä tuen saaminen tutkimusjaksona määräytyy sen ajankoh-
dan mukaan, jolloin yritys saa edun. Koska tuki oli tässä
tapauksessa maksettu yritykselle tutkimusjakson aikana, yrityksen
katsotaan saaneen edun siihen päivämäärään mennessä.
(24) Näin ollen Australian viranomaisten ja vientiä harjoittavan
tuottajan EMDG-järjestelmää koskevat vaatimukset hylätään ja
alustavat päätelmät vahvistetaan.
(25) Yhteistyöhön osallistuva vientiä harjoittava tuottaja käytti hyväk-
seen tätä järjestelmää tutkimusjakson aikana ja sai 0,03 prosentin
edun.
2.2.2 Tuontiluottojärjestelmä (ICS)
(26) Australian viranomaiset ja vientiä harjoittava tuottaja väittävät,
että polyesterikatkokuitu ei ole tukikelpoinen tuote järjestelmän
mukaan, jota kuvaillaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen
johdanto-osan 33—35 kappaleessa, ja että yritys ei ollut saanut
yhtään polyesterikatkokuituihin liittyviä maksuja tai etuja. Tuonti-
luottojärjestelmään liittyvät edut koskivat muita tuotteita, ja ne
maksettiin näistä tuotteista. Eri tuotteiden ristiintukemisesta ei
ollut näyttöä. Komissio päätteli virheellisesti, että tuontiluottojen
myynnistä saadut varat hyödyttivät kaikkia vientituotteita, koska
käteisen käyttö ei liittynyt tiettyyn tuotteeseen. Oli myös väärin
päätellä, että polyesterikatkokuitujen vienti olisi saanut etua
tuontiluottojen myynnistä, koska suurin osa polyesterikatkokui-
duista myydään vientimarkkinoilla. Tätä eivät tosiasiat tue, ottaen
erityisesti huomioon yrityksen merkittävä myynti kotimarkkinoil-
le.
(27) Katsotaan, että ristiintukemista ei esiinny tässä tapauksessa.
Tuontiluottojärjestelmään liittyvät edut eivät rajoitu tiettyyn
tuotteeseen. Yritys saa luottoa, jonka se voi muuttaa käteiseksi,
joka ei ole sidottu mihinkään. Ei ole vaatimusta, jonka mukaan
käteinen on käytettävä ainoastaan sen tuotteen viennin, myynnin
tai tuotannon hyväksi, jota varten luoton määrä laskettiin. Koska
tuesta saatu etu ei näin ollen liity tiettyyn tuotteeseen, joka ei ole
tutkimuksen kohteena, tukien katsotaan hyödyttävän koko vien-!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 5
timyyntiä, mukaan luettuna polyesterikatkokuitujen vientimyynti.
Lisäksi toteamusta, että tuontiluottoja maksettiin näistä (muista)
tuotteista, eivät todisteet tue. Itse asiassa tarkastettiin, että yritys
muutti kaikki tutkimusjakson aikana saadut tuontiluotot käteisek-
si. On myös syytä todeta, että Euroopan komissio ei koskaan
päätellyt, että koska suurin osa polyesterikatkokuiduista viedään,
polyesterikatkokuitujen viennissä saatiin tuesta etua. Kysymys,
myydäänkö suurin osa polyesterikatkokuiduista vientimarkkinoilla
vai ei, ei vaikuta siihen, onko koko vienti, mukaan luettuna
polyesterikatkokuitujen vienti, saanut etua tuontiluottojärjestel-
män mukaisista maksuista.
(28) Australian viranomaiset väittivät myös, että koska tuontiluottojär-
jestelmä päättyy 30. kesäkuuta 2000, ei ole oikeutettua jatkaa tuen
käyttöä tasoitustullin laskemisessa WTO:n tukia ja tasoitustulleja
koskevan sopimuksen 19 artiklan 4 kohdan mukaan.
(29) Perusasetuksen 5 artiklassa todetaan, että tasoitustoimenpiteiden
alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajan saaman edun mukaan,
joka on tuen tutkimusjaksona todettu. Koska tuontiluottojärjestel-
män mukainen etu saatiin tutkimusjakson aikana, se otettiin
huomioon tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrän laskemi-
sessa. Tietoja, jotka koskevat tukiohjelmien mahdollisia tutki-
musjakson jälkeisiä muutoksia, ei tavallisesti oteta huomioon
perusasetuksen 11 artiklan mukaisessa tuen tutkimuksessa. Tässä
yhteydessä on syytä huomata, että perusasetuksen 19 artiklalla
annetaan oikeus pyytää väliaikaista tarkastelua, jossa komissio voi
muun muassa harkita, ovatko tukeen liittyvät olosuhteet muuttu-
neet merkittävästi. Australian viranomaisten vaatimus näin ollen
hylätään.
Tuen määrän laskeminen
(30) Australian viranomaiset väittivät, että tuen määrää ei laskettu
asianmukaisesti, koska on väärin, että ainoastaan vienti olisi
”ristiintuettua”. Oikea peruste olisi näin ollen kokonaismyynti
eikä vientimyynti.
(31) Vastauksena tähän väitteeseen viitataan samanlaisen väitteen
hylkäämisen syihin, joka koski pääomakulujen ja käyttöomaisuu-
den kertaluonteisten tukien perustetta sellaisena kuin se esitetään
jäljempänä kansainvälisen kilpailukyvyn kannustinohjelmassa
(IICP) ja investointien saamista alueelle koskevassa ohjelmassa
(IAP). Koska, kuten edellä esitetään, tuki on vientituki, sen
katsotaan hyödyttävän vientimyyntiä. Näin ollen tuki on laskettava
jakamalla määrä vientimyynnille.
(32) Yhteistyöhön osallistuva vientiä harjoittava tuottaja käytti hyväk-
seen tätä järjestelmää tutkimusjaksona ja sai 3,48 prosentin edun.
2.2.3 Investointien saamista alueelle koskeva ohjelma (IAP) ja
kansainvälisen kilpailukyvyn kannustinohjelma (IICP)
(33) Australian viranomaiset väittivät, että tutkimuksen aikainen
yhteistyö onnistui. Vaikka IICP:hen ja IAP:hen liittyviä tukisopi-
muksia, jotka kuvataan yksityiskohtaisesti väliaikaista tullia
koskeva asetuksen johdanto-osan 24—27 ja 38—41 kappaleessa,
ei voitu toimittaa, niiden sisältämät tiedot ja selvitys ohjelmien
tarkoituksesta, parametreistä ja toiminnasta toimitettiin komission
yksiköille. Lisäksi perusasetuksen 28 artiklan 3 kohdassa sää-
detään, että tietoja ei saa jättää huomiotta edellyttäen muun
muassa, että osapuoli on toiminut parhaan kykynsä mukaisesti,
niin kuin tässä tapauksessa oli. Lopuksi tällaisten todisteiden tai
tietojen hylkäämisen syitä ei ilmoitettu eikä mainittu julkistetuissa
päätelmissä, kuten perusasetuksen 28 artiklassa vaaditaan.
(34) Tarkastuskäynnin aikana Australian viranomaisille ja yhteistyöhön
osallistuvalle vientiä harjoittavalle tuottajalle ilmoitettiin useita
kertoja perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan sisältämästä sään-
nöksestä, jonka mukaan kieltäytyminen tukisopimuksen ja siihen!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 6
liittyvien asiaa tukevien asiakirjojen toimittamisesta saattaa johtaa
siihen, että IICP- ja IAP-ohjelmien perusteella myönnettyjä tukia
koskevat päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perus-
teella. Australian viranomaiset ja yhteistyöhön osallistuva vientiä
harjoittava tuottaja eivät koskaan ilmoittaneet kaikkia kyseisten
avustusten todellisia ehtoja komission yksiköille edes suullisesti.
Tässä suhteessa olisi otettava huomioon, että Australian viran-
omaisten ja vientiä harjoittavan tuottajan antamia tietoja molem-
pien ohjelmien tarkoituksesta, parametreistä ja toiminnasta ja
kyseisten avustusten ehdoista ja määristä ei jätetty huomiotta,
mikäli nämä tiedot olivat tarkastettavissa perusasetuksen 28
artiklan 3 kohdan mukaisesti. Australian viranomaisten tekemän,
mutta todeksi osoittamattoman väitteen, jonka mukaan IICP- tai
IAP-ohjelmien mukaiset avustukset eivät riippuneet vientitulok-
sesta, hylkäämisen syyt on selvästi esitetty alustavassa tiedoksi-
antoasiakirjassa ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-
osan 28, 29, 40 ja 42 kappaleessa.
(35) Australian viranomaiset väittivät lisäksi, että Victorian osavaltion
viranomaisten IAP-järjestelmän mukaisten avustusten maksamista
koskevat tiedot oli jätetty huomiotta ja että Euroopan komission
toteamukset siitä, että Victorian osavaltion viranomaisten maksa-
mat avustukset riippuvat viennistä ja että vienti on vuodelta 1981
olevan Economic Development Actin tavoitteita, eivät ole
paikkaansa pitäviä ja tosiasioihin perustuvia.
(36) IAP-järjestelmän mukaisen tosiasiallisen avustuksen ehtoja kos-
kevat päätelmät oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen perus-
teella, kuten edellä selostetaan. Näihin tosiasioihin kuului
vuodelta 1981 olevan Economic Development Actin 3 pykälän 1
kohdan c alakohta, jossa todetaan, että taloudellisen kehityksen
ministeriön tehtävänä on helpottaa, rohkaista, edistää ja toteuttaa
muun muassa koko Victorian osavaltion teollisuuden vientikyvyn
kehittämistä, ja valituksen tekijän lainaama Victorian osavaltion
tilintarkastajan kertomus, jossa viitataan tutkimukseen osallistu-
van vientiä harjoittavan tuottajan odotettuun viennin kasvuun.
(37) Kyseistä avustusta koskevassa asiaan kuuluvassa säännöksessä eli
vuodelta 1981 olevan Economic Development Actin 13 pykälän 3
kohdassa, jossa asetetaan IAP:n tavoitteet, ei erityisesti mainita
vientikyvyn kehittämistä vaan yleisempiä ehtoja kuten osavaltion
tasapainoinen talouskehitys. Kuitenkin Victorian osavaltion lii-
ketoiminta- ja työllisyysministeriön 1. syyskuuta 1993 julkaise-
massa liiketoimintaa koskevassa tiedoksiannossa ”Doing Business
in Victoria” kuvailtiin IAP toteamalla muun muassa, että avustusta
saavien hankkeiden on tarjottava merkittäviä taloudellisia nettoe-
tuja Victorian osavaltiolle erityisesti viennin osalta ja että
investointeja olisi tehtävä kauppaan suuntautuneille tärkeimmille
aloille ja etusija annetaan kilpaileville vienti- tai tuontiyrityksille.
(38) Näin ollen katsotaan, että Australian viranomaisten esittämät IAP-
ja IICP-järjestelmiä koskevat väitteet on hylättävä, ja vahvistetaan,
että nämä tuet ovat perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a
alakohdassa tarkoitettuja vientituloksesta riippuvia tukia.
Tuen määrän laskeminen
(39) Australian viranomaiset väittivät, että IICP- ja IAP-järjestelmien
mukaan myönnettyjen tukien osalta tuen saamisen perusteen olisi
oltava kokonaismyynti eikä ainoastaan vientimyynti, koska tuet
liittyivät käyttöomaisuuden hankintaan ja hyödyttivät näin ollen
koko toimintaa.
(40) On tavallista, että vientituloksesta riippuvat tuet jaetaan vienti-
myynnille riippumatta siitä, onko ne myönnetty käyttöomaisuuden
hankintaan vai ei. Voidaan kohtuudella olettaa, että vientiä
edistämään tarkoitettujen tukiohjelmien edut liittyvät myös tähän
vientiin ja että ne olisi näin ollen laskettava vientimyynnin
perusteella. Tämä lähestymistapa noudattaa myös yhteisön ohjeita
tuen määrän laskemiseksi tasoitustulleja koskevissa tutkimuksissa.!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 7
(41) Yhteistyöhön osallistuva vientiä harjoittava tuottaja sai avustusta
IICP- ja IAP-järjestelmistä tutkimusjakson aikana ja sai niistä 1,92
prosentin ja 0,64 prosentin edun.
3 TASOITUSTULLIN KÄYTTÖÖNOTON MAHDOLLISTA-
VIEN TUKIEN MÄÄRÄ
(42) Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien vientitukien määrä on
perusasetuksen säännösten mukaisesti arvon perusteella ilmaistu-
na tutkimuksen kohteena olevan viejän osalta seuraava:
EMDG IICP ICS IAP Yhteensä
Leading Synthetics 0,03 % 1,92 % 3,48 % 0,64 % 6,07 %3
(43) Koska tutkimuksen kohteena oleva vientiä harjoittava tuottaja
vastasi tosiasiassa kaikesta Australiasta peräisin olevan tarkastel-
tavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvasta tuonnista, koko
maata koskeva painotettu keskimääräinen tukimarginaali ylittää
tuen sovellettavan vähimmäistason, joka on yksi prosentti.
IIINDONESIA
1 JOHDANTO
(44) Yksityiskohtaisten päätelmien ja väliaikaista tullia koskevan
asetuksen julkaisemisen jälkeen ei esitetty näkökantoja tai
huomioita käytettävissä olevan määräajan kuluessa.
(45) Maailman kauppajärjestön tukisopimuksen liitteen VII sovelta-
misalaan kuuluvia maita koskevan vakiintuneen käytännön ja
menettelyjen mukaisesti katsotaan, että 0,3 prosenttia pienemmät
tuet eivät tuo etua. Tämä sääntö koskee ainoastaan yhteistyöhön
osallistuvia vientiä harjoittavia yksilöllisen kohtelun saavia
tuottajia.
2 OTANTA
(46) Jotta komission yksiköt pystyisivät perusasetuksen 27 artiklan
nojalla valitsemaan otoksen, vientiä harjoittavia tuottajia pyy-
dettiin ilmoittautumaan 15 vuorokauden kuluessa menettelyn
aloittamisesta ja toimittamaan perustiedot vientimyynnistään ja
myynnistään kotimarkkinoille, tarkasteltavana olevan tuotteen
valmistusta koskevista tarkoista toimenpiteistä ja kaikkien kans-
saan etuyhteydessä olevien polyesterikatkokuitualan yritysten
nimet ja toimet. Komissio ilmoitti myös asiasta Indonesian
viranomaisille ja Indonesian vientiä harjoittavien tuottajien
yhdistykselle.
a)Yhteistyöhön osallistuvien yritysten alustava valinta
(47) Seitsemän indonesialaista yritystä ilmoittautui ja toimitti pyydetyt
tiedot määräajassa. Näitä yrityksiä pidettiin alustavasti yhteis-
työhön osallistuvina ja ne otettiin huomioon otosta valittaessa.
Määräajassa ilmoittautuneet yritykset vastasivat tosiasiallisesti
kaikesta Indonesiasta peräisin olevan tuotteen yhteisöön suuntau-
tuvasta tuonnista.
(48) Yhteistyöhön osallistuville yrityksille, joita ei sisällytetty lopul-
liseen otokseen, ilmoitettiin, että niiden viennissä mahdollisesti
käyttöön otettava tasoitustulli laskettaisiin perusasetuksen 15
artiklan 3 kohdan säännösten mukaisesti.
(49) Yritysten, jotka eivät ilmoittautuneet annetun määräajan kuluessa,
katsottiin kieltäytyvän yhteistyöstä.!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 8
b)Otoksen valinta
(50) Aluksi valittiin otokseen kolme indonesialaista yritystä sen
jälkeen, kun Indonesian vientiä harjoittavien tuottajien yhdistystä
oli kuultu. Yhdistys ehdotti kahden aluksi valitun yrityksen
korvaamista kahdella muulla, joita ei kuitenkaan voitu pitää
edustavampina kuin aluksi valittuja. Kaikille osapuolille tiedotet-
tiin asiasta asianmukaisesti.
(51) Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille kolmelle otokseen aluksi
valitulle yritykselle. Tämän jälkeen yksi yrityksistä toimitti
epätäydellisenä pidetyn vastauksen, joka oli lisäksi ristiriidassa
niiden perustietojen kanssa, jotka se oli aikaisemmin toimittanut
alustavaa otosta varten. Toinen yritys ei toimittanut täydellisenä ja
merkittävänä pidettävää vastausta ja jätti ilmoittamatta asianmu-
kaisesti komission yksiköille suhteestaan toiseen indonesialaiseen
yritykseen. On syytä huomata, että molemmat yritykset olivat
saaneet useita pyyntöjä, joissa määriteltiin tarkkaan tarvittavien
tietojen luonne, ja niille näiden tietojen antamiseen annettua
määräaikaa oli jatkettu. Tämän seurauksena näille kahdelle
yritykselle ilmoitettiin yksityiskohtaisesti ne syyt, joiden perus-
teella niiden ei enää katsottu toimivan yhteistyössä tutkimuksessa,
ja että tutkimuksen tulos saattaa olla niiden kannalta vähemmän
suotuisa kuin jos ne olisivat osallistuneet yhteistyöhön.
(52) Ottaen huomioon otokseen aluksi valittujen yritysten yhteistyöstä
kieltäytymisen tason komission yksiköt päättivät valita uuden
otoksen perusasetuksen 27 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä
varten lisättiin otokseen kaksi yhteistyöhön osallistuvaa indo-
nesialaista yritystä, jotka olivat toimittaneet täydellisinä ja
merkittävinä pidetyt vastaukset kyselylomakkeeseen saadakseen
yksilöllisen tarkastelun. Indonesian vientiä harjoittavien tuottajien
yhdistykselle, asianomaisille yrityksille ja Indonesian viranomai-
sille ilmoitettiin asiasta, eivätkä ne esittäneet vastalauseita.
(53) Kolmelle yritykselle, jotka lopulta kuuluivat otokseen ja osallis-
tuivat täysipainoisesti tutkimukseen, annettiin kullekin oma
tukimarginaali ja yksilöllinen tulli.
3 YHTEISTYÖSSÄ TOIMIVIEN VIEJIEN KÄYTTÄMÄT
TUKIOHJELMAT
BKPM-järjestelmät
(54) Investointien koordinointihallitus (Badan Koordinasi Penanaman
Modal — BKPM) on valtion virasto, joka toimii suoraan
Indonesian tasavallan presidentin alaisuudessa. BKPM:n tehtävä-
nä on avustaa presidenttiä hallituksen investointipolitiikkojen
laatimisessa, ja se on vastuussa investointien suunnittelusta ja
edistämisestä sekä investointien hyväksymis- ja lupamenettelyistä
ja investointien toteuttamisen valvonnasta. BKPM:llä on myös
keskeinen asema investointitoimien koordinoinnissa muiden
valtion virastojen kanssa. BKPM osallistuu lisäksi alueelliseen
kehittämiseen sekä negatiivisen investointiluettelon laadintaan ja
hallinnoimiseen (Daftar Negative Investasi — DNI), joka sisältää
alat, jotka on suljettu investointien ulkopuolelle, sekä alat, joilla
investointeja säännellään.
(55) BKPM hyväksyy sekä ulkomaiset (Penanaman Modal Asing —
PMA) että kotimaiset (PMDN) investoinnit. Yritykset, jotka
BKPM hyväksyy joko PMA- tai PMDN-yrityksiksi, saavat
vapautuksia tai helpotuksia tuontitulleista ja tuotantohyödykkei-
den, nimittäin koneiden, laitteiden, varaosien ja lisälaitteiden
tuontimaksuista sekä sellaisten raaka-aineiden tuonnissa, jotka on
tarkoitus käyttää tuotannossa kokonaan kahden vuoden aikana.
(56) Ulkomaisia investointeja (PMA) sääntelee ensisijaisesti vuodelta
1967 oleva ulkomaisia pääomainvestointeja koskeva laki N:o 1,
sellaisena kuin se on muutettuna lailla N:o 11 vuodelta 1970.!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 9
(57) Kotimaisia investointeja (PMDN) sääntelee kotimaisia pääomain-
vestointeja koskeva laki N:o 6/1968, sellaisena kuin se on
muutettuna lailla N:o 12 vuodelta 1971.
(58) Lisäksi PMA-yrityksiä ja muita yrityksiä koskevat alakohtaiset
politiikat, joita vastaavat valtion viranomaiset soveltavat, kuten ne,
joista on säädetty teollisuuslailla N:o 5/1984, metsätalouslailla
N:o 5/1967 ja maatalouslailla N:o 12/1992.
(59) Oikeusperusta tuontitullista vapauttamiselle ja varsinaisille va-
pautustoimenpiteille sisältyy joihinkin valtionvarainministeriön
antamiin asetuksiin (N:o 297/KMK.01/1997, N:o
545/KMK.01/1997, N:o 546/KMK.01/1997 ja N:o
252/KMK.04/1998).
a)Tukikelpoisuus
(60) BKPM:n hyväksymät sekä PMA- että PMDN-investointihankkeet,
mukaan luettuina olemassa olevat PMA- ja PMDN-yritykset, jotka
laajentavat hankkeitaan tuottaakseen samanlaisia tuotteita enem-
mällä kuin 30 prosentilla olemassa olevasta kapasiteetistaan tai
monipuolistamalla tuotteitaan, saavat näitä tukia.
(61) BKPM asettaa tukikelpoisuusehdot, joita näkyy päivitettävän
usein. Näihin ehtoihin kuuluu tiettyjä ulkomaisten investointien
rajoituksia, erityisesti velvoite ryhtyä yhteisyritykseen indo-
nesialaisen yrityksen kanssa tietyille aloille investoitaessa.
(62) Negatiiviseen investointiluetteloon kuuluvien alojen investoinnit
eivät ole sellaisenaan tukikelpoisia. Niihin kuuluu tiettyjä
kemianteollisuuden aloja kuten syklamaatti- ja sakariiniteollisuus.
Kahdentoista muun alan investoinnit ovat tukikelpoisia ainoas-
taan, jos ne täyttävät tietyt lisäehdot. Nämä alat on luetteloitu
BKPM:n julkaisemassa Technical Manual — Implementation of
Capital Investment 1998 -käsikirjassa, ja niihin kuuluvat muun
muassa jodipitoista taloussuolaa, etyylialkoholia ja lannoitteita
tuottavat teollisuudenalat.
(63) Ohjelman hallinnon osalta todettiin, että yrityksiin sovelletaan
vastaavien ministeriöiden alakohtaisia politiikkoja/teollisuuspoli-
tiikkoja.
b)Käytännön toteutus
(64) Ensimmäisenä toimitetaan hakemukset BKPM:lle, jossa arvioi-
daan niiden soveltuvuus eri näkökohtien kuten alakohtaisten
politiikkojen, teknologian, markkinoiden ja rahoituksen osalta. Jos
ne hyväksytään, BKPM myös sitten auttaa yrityksiä tarvittavien
lupien kuten rakennus-, maanomistus- ja työlupien saannissa.
(65) Tuontitullia koskevia järjestelyjä voi saada myöhemmässä vai-
heessa. Tätä varten on toimitettava niin kutsuttu pääluettelo
tuotavista tuotantohyödykkeistä ja raaka-aineista PT. SUCOFIN-
DO:n, teknisen tarkastustoimiston kautta, joka arvioi luettelon ja
hyväksyttyään toimittaa sen edelleen BKPM:lle. BKPM lähettää
sen jälkeen hyväksymiskirjeen ja tuontilisenssin.
c)Tasoitustullin käyttöönoton mahdollisuutta koskeva päätelmä
(66) BKPM-järjestelmät muodostavat tuen, koska kantamattomien
tullien muodossa annetusta Indonesian viranomaisten taloudelli-
sesta tuesta koituu vastaanottajalle välitöntä etua.
(67) Järjestelmät eivät ole perusasetuksen liitteiden I—III säännösten
mukaisia palauttamisjärjestelmiä, koska tuotantohyödykkeitä ei
käytetä tuotannossa eikä velvoitetta viedä raaka-aineet sisältävää
valmista tuotetta ole.
(68) BKPM-järjestelmät eivät oikeudellisesti riipu vientituloksesta tai
kotimaisten tavaroiden käytön suosimisesta tuontitavaroiden
kustannuksella.!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 10
(69) Vaikka näitä järjestelmiä voidaan näköjään käyttää lukuisiin eri
investointeihin, niissä nimenomaisesti rajataan tuki tiettyihin
yrityksiin, jotka eivät toimi tietyillä aloilla. Lisäksi tiettyihin
aloihin sovellettavien rajoitusten määrä ja laatu, erityisesti ne,
jotka rajoittavat tukikelpoisuuden joko yrityksiin, jotka toimivat
tietyillä aloilla ja tietyillä maantieteellisillä alueilla tai jättävät
kokonaan tietyt alat investointien ulkopuolelle, eivät ole perus-
asetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan ehtojen mukaisia.
Edellä mainitun perusasetuksen säännöksen mukaan tuen myön-
tävän viranomaisen on asetettava objektiiviset arviointiperusteet,
jotka ovat puolueettomia eivätkä aseta tiettyjä yrityksiä muiden
edelle ja jotka ovat luonteeltaan taloudellisia ja joita sovelletaan
laajalti. Tästä johtuen näitä ohjelmia pidetään erityisinä perus-
a s e t u k s e n3a r t i k l a n2k o h d a naa l a k o h d a nt a r k o i t t a m a s s a
merkityksessä, koska ne rajoittavat mahdollisuuden saada tukea
nimenomaan tiettyihin yrityksiin.
(70) Vaikka ei olisikaan perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a
alakohdan oikeudellista erityisyyttä, järjestelmä olisi tosiasialli-
sesti perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti
erityinen, koska ei ole osoitettu, että tukikelpoisuus saadaan ilman
eri toimenpiteitä, vaan että se perustuu enemmänkin tapauskoh-
taiseen päätökseen, jonka tekemiseen osallistuu tietty määrä
valtion viranomaisia, jotka noudattavat vastaavien ministeriöiden
soveltamia alakohtaisia teollisuuspolitiikkoja. Tosiasiallisia tietoja
ei annettu tukiohjelman käytöstä eikä tavasta, jolla myöntävät
viranomaiset käyttivät harkintavaltaa. Tämän perusteella pää-
tellään, että BKPM-järjestelmiä pidetään vaihtoehtoisesti erityi-
sinä myös perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan
mukaisesti ja näin ollen tasoitustullin käyttöönoton mahdollista-
vina.
d)Tuen määrän laskeminen
(71) Saadun edun määrittely perustui tutkimusjakson aikana kantamat-
tomien tullien määrään raaka-aineiden ja varaosien osalta ja
1.1.1988 ja tutkimusjakson lopun välisenä ajanjaksona tuotantoh-
yödykkeiden osalta, joihin sovellettiin kyseisen tuotannonalan
tavallista 17 vuoden poistoaikaa. Koska järjestelmät eivät riipu
vientituloksesta, koko etu on jaettu kokonaisliikevaihdolle. Näin
saatua määrää oikaistiin sitten tutkimusjakson aikaisten pankki-
lainojen keskimääräisellä markkinakorolla, joka määritettiin 24,61
prosentiksi.
(72) Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa käytti näitä järjestelmiä, mutta
ne eivät saaneet niistä etua edellä selvitetyn politiikan mukaisesti.
BAPEKSTA-järjestelmät
(73) Tuontitullien, tulleista vapautusten ja tullinpalautusten hallinnoin-
tikeskus (BAPEKSTA) voi hakemuksesta myöntää tuontitullia
koskevan vapautuksen tai palautuksen sekä ylellisyystavaroiden
arvonlisäveron ja myyntiveron kantamatta jättämisen vientiä
varten edelleen jalostettavien tavaroiden tuonnissa.
(74) Järjestelmä kattaa vapautuksen myöhemmin tapahtuvan tuonnin
tullista, kun taas palautusjärjestelmää sovelletaan tuotuihin
tuotantopanoksiin, jotka on jo käytetty maasta vietyyn tuotteeseen.
(75) Oikeusperusta on valtiovarainministeriön 1. joulukuuta 1997
antama asetus N:o 615/KMK.01/19977.
a)Tukikelpoisuus
(76) BAPEKSTA-järjestelmät ovat indonesialaisten vientiä harjoitta-
vien tuottajien käytettävissä BAPEKSTA:lle tehdyn hakemuksen
perusteella.
(77) Saadakseen vapautuksen yrityksen on jälleenvietävä 100 prosent-
tia maahan tuoduista aineista valmiiden tavaroiden muodossa
kahdentoista kuukauden kuluessa tuontipäivämäärästä, jollei!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 11
tuotantojakso ole pitempi kuin kaksitoista kuukautta. Siinä
tapauksessa voidaan tehdä poikkeus. Yrityksen on myös annettava
vakuus pankkitakuuna, joka kattaa tullivapautuksen ja tavallisesti
maksettavan arvonlisäveron ja myyntiveron määrän.
(78) Saadakseen palautuksen yritykseltä edellytetään, että se on jo
vienyt maasta valmiit tavarat. Tuonnin on oltava tapahtunut
korkeintaan 12 kuukautta ennen vietyjen tavaroiden lähettämistä.
(79) Molempien järjestelmien osalta vienti voi tapahtua myös tullival-
vonnassa oleville alueille Indonesiassa.
b)Käytännön toteutus
(80) Vapautuksen saadakseen yritysten on toimitettava lomake, joka
sisältää odotettavissa olevan tuontituloksen, tuontitavaroiden
arvioidun tarpeen ja arvion tavallisesti maksettavista tulleista ja
veroista. Niiden on myöhemmin joka kuudes kuukausi toimitet-
tava vientikertomus BAPEKSTA:lle.
(81) BAPEKSTA voi myöhemmin tarkastaa asianomaisen yrityksen
tilintarkastuskertomukset.
(82) Palautuksen saadakseen yrityksen on toimitettava lomake, josta
käy ilmi tuontialkuperää olevien tavaroiden, joista tulli ja verot on
kannettu, ja vietyjen tavaroiden välinen yhteys sekä tuonti- ja
vientiasiakirjat.
(83) BAPEKSTA:lla on oikeus tarkastaa nämä asiakirjat tekemällä
tarkastuksia asianomaisen yrityksen tiloissa.
c)Tasoitustullin käyttöönoton mahdollisuutta koskeva päätelmä
(84) Indonesian viranomaiset väittivät, että BAPEKSTA-järjestelmät
ovat tavallisia kansainvälisten velvoitteiden mukaisia tullinpalau-
tusjärjestelmiä. Yrityksiä, joiden havaittiin käyttävän näitä
järjestelmiä väärin ja saavan ylimääräisiä vapautus- tai palautus-
summia, rangaistaisiin. Väitettiin myös, että tietokonejärjestelmiä
käytettiin tuonti- ja vientitapahtumien vastaavuuden laskemiseksi
ja sen varmistamiseksi, mitkä tuotantopanokset käytettiin vienti-
tavaroiden tuotantoon ja missä määrin.
(85) Indonesian viranomaiset eivät kuitenkaan pystyneet toimittamaan
riittävää näyttöä tehokkaan tarkastusjärjestelmän olemassaolosta.
(86) Perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohdassa ja
liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohdassa säädetään, että kun
todetaan, että viejämaan viranomaisilla ei ole käytössään tällaista
järjestelmää, viejämaan on tavallisesti suoritettava asiaan liittyvä
tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin tai todellisuudessa
tapahtuneisiin maksusuorituksiin perustuva uusi tutkimus sen
määrittämiseksi, onko maksuja suoritettu liikaa. Indonesian
viranomaiset eivät suorittaneet tällaista tutkimusta. Komissio ei
näin ollen tutkinut, oliko vietyjen tavaroiden tuotannossa käytet-
tyjen tuontipanosten tuontimaksuja tosiasiallisesti palautettu
liikaa.
(87) BAPEKSTA-järjestelmät muodostavat tuen, koska tullivapautus-
ten tai tullinpalautusten muodossa annetusta Indonesian viran-
omaisten taloudellisesta tuesta koituu vastaanottajalle välitöntä
etua. Se on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva tuki (se on
vientituki perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan säännös-
ten mukaisesti), ja näin ollen sitä on pidettävä perusasetuksen 3
artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityisenä.
d)Tuen määrän laskeminen
(88) Viejien saama etu on laskettu tutkimusjakson aikana myönnetty-
jen tullivapautusten määrän perusteella, joka on jaettu tutkimus-
jakson aikaisen koko viennin liikevaihdolle. Tätä määrää oikais-
tiin lisäämällä siihen puolet 24,61 prosentista, joka oli pankkilai-
nojen keskimääräinen markkinakorko tutkimusjakson aikana.!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 12
(89) PT Indorama Synthetics käytti hyväkseen näitä järjestelmiä ja sai
1,4 prosentin edun.
4 TUKIOHJELMAT, JOITA YHTEISTYÖSSÄ TOIMIV AT
VIENTIÄ HARJOITTA V AT TUOTTAJAT EIVÄT KÄYTTÄ-
NEET
(90) Todettiin, että yhteistyössä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
eivät saaneet tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavia tukia
seuraavista ohjelmista:
— Tuloverojärjestely, joka perustuu 8. heinäkuuta 1996 annet-
tuun hallituksen asetukseen N:o 45 ja 14. tammikuuta 1999
annettuun presidentin asetukseen N:o 7.
— Tullivalvonnassa olevat alueet, joista säädetään 4. kesäkuuta
1996 annetulla hallituksen asetuksella N:o 33/1996 ja
Indonesian tasavallan valtiovarainministeriön päätöksillä (N:o
291/KMK.05/1997, N:o 547/KMK.01/1997 ja N:o
292/KMK.01/1998).
5 TASOITUSTULLIN KÄYTTÖÖNOTON MAHDOLLISTA-
VIEN TUKIEN MÄÄRÄ
(91) Komissio rajoitti tutkimuksensa soveltamalla perusasetuksen 27
artiklan mukaista otosta. Perusasetuksen 27 artiklan 4 kohdan
nojalla päätettiin, että kahden otokseen valitun yrityksen yhteis-
työstä kieltäytyminen vaikuttaisi merkittävästi tutkimuksen tulok-
seen ja näin ollen oli valittava uusi otos. Otokseen kuuluneiden
yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien tasoi-
tustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä vahvistettiin
seuraavasti:
BKPM-
järjestelmätBAPEKSTA-
järjestelmätYhteensä
PT. Indorama Synthetics TbK 0,0 % 1,41 % 1,41 %
PT. Panasia Indosyntec TbK 0,0 % 0,0 % 0,0 %
PT. Susila Indah Synthetic Fiber
Industries0,0 % 0,0 % 0,0 %3
(92) Perusasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti sellaiseen
tuontiin, joka on peräisin 27 artiklan mukaisesti ilmoittautuneilta
viejiltä tai tuottajilta, mutta joka ei ole kuulunut tutkimuksen
piiriin, sovellettava tasoitustulli ei saa ylittää näytteeseen valittu-
jen osapuolten osalta määritetyn tasoitustoimenpiteiden alaisen
tuen määrän painotettua keskiarvoa. Näin ollen otokseen kuu-
lumattomien yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien
tuottajien tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien
määrä vahvistettiin seuraavasti:
BKPM-
järjestelmätBAPEKSTA-
järjestelmätYhteensä
PT. GT Petrochem Industries TbK 0,0 % 0,45 % 0,45 %
PT. Teijin Indonesia Fiber
Corporation0,0 % 0,45 % 0,45 %3
(93) Perusasetuksen säännösten mukaan yhteistyöhön osallistuneiden
vientiä harjoittavien tuottajien tasoitustullin käyttöönoton mah-
dollistavien tukien määrä vaihtelee arvon perusteella ilmaistuna 0
ja 1,0 prosentin välillä ja on näin ollen Indonesian osalta alle tuen
sovellettavan vähimmäistason, joka on kolme prosenttia.
(94) Kaksi otoksen ulkopuolelle jätettyä yritystä, PT. Global Fiberindo
ja PT. Polysindo Eka Perkasa, edustivat huomattavaa osaa (yli
30 %) tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista yhteisöön. Näin!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 13
ollen lopulliset päätelmät näiden kahden yrityksen ja kaikkien
yhteistyöstä tässä menettelyssä kieltäytyneiden yritysten osalta
tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen
28 artiklan mukaisesti.
(95) Tällä perusteella tutkimus on antanut näyttöä sellaisten tasoitus-
tullin käyttöönoton mahdollistavien tukien olemassaolosta, joita
yhteistyöstä kieltäytyneet vientiä harjoittavat tuottajat voivat
käyttää. Katsotaan, että kyseisten tuottajien kieltäytyminen
yhteistyöstä johtuu tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien
Indonesian osalta yli tuen sovellettavan enimmäistason ylittävien
tukien käytöstä ja niistä saadusta edusta. Jotta ei palkittaisi
yhteistyöstä kieltäytymistä, näiden kahden yrityksen tasoitustullin
käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä vahvistettiin perus-
asetuksen 28 artiklan säännösten mukaisesti ja valituksessa
olleiden tietojen ja tutkimuksen päätelmien perusteella seuraa-
vasti:
BKPM-
järjestelmät
(Kotimainen tuki)BAPEKSTA-
järjestelmät
(Vientituki)Yhteensä
PT. Global Fiberindo 5 % 5 % 10 %
PT. Polysindo Eka Perkassa 5 % 5 % 10 %
Muut yritykset 5 % 5 % 10 %3
(96) Koko maata koskeva painotettu keskimääräinen tukimarginaali
kaikkien tutkittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta (kaksi
yhteistyöstä kieltäytynyttä yritystä mukaan luettuina), jotka
edustavat tarkastelun kohteena olevan Indonesiasta peräisin olevan
tuotteen lähes koko vientiä yhteisöön, ylittää tähän maahan
sovellettavan 3 prosentin vähimmäismarginaalin.
III TAIW AN
1 JOHDANTO
(97) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen
viranomaiset esittivät 17. ja 19. tammikuuta 2000 päivätyissä
kirjeissä näkökantansa tiedoksiantoasiakirjan osalta, joka sisälsi
niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden perustana olevat
yksityiskohdat, joiden nojalla väliaikaiset toimenpiteet on otettu
käyttöön. Lukuisia kirjallisia huomautuksia saatiin vientiä har-
joittavilta tuottajilta, jotka kaikki pyysivät saada tulla kuulluiksi ja
joita kuultiin 15. helmikuuta 2000.
2 YLEISET NÄKÖKANNAT
2.1 Tarkasteltavina olevien järjestelmien erityisyys
(98) Vientiä harjoittavat tuottajat esittivät joitakin yleisiä huomautuksia
erityisyyskäsitteen tulkinnasta. Tutkitun tuen erityisyyden mää-
rittely on tehty perusasetuksen säännösten, erityisesti sen 3
artiklan perusteella. Vientiä harjoittavien tuottajien huomautukset
on otettu huomioon määriteltäessä perusasetuksen 3 artiklan
nojalla, sisältävätkö tutkitut järjestelmät tasoitustullin käyttöön-
oton mahdollistavia erityisiä tukia. Näin ollen tapa, jolla eri
järjestelmien erityisyys on määritelty, on tarvittaessa selvitetty
kutakin järjestelmää koskevassa jaksossa ja lisäksi väliaikaiseen
asetukseen sisältyvissä päätelmissä.
2.2 Vallitsevan markkinakoron laskeminen
(99) Alustavasti oli päätetty soveltaa tässä tutkimuksessa yleistä 9,03
prosentin korkokantaa. Tämä korko määritettiin tutkimuksen
aikana saatujen tietojen perusteella, joita pidettiin tähän tarkoi-!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 14
tukseen soveltuvina. viranomaiset ja vientiä harjoittavat tuottajat
kyseenalaistivat tämän korkokannan luotettavuuden.
(100) Tämän väitteen takia komission yksiköt laskivat uudelleen
yleisesti sovellettavan korkokannan. Asiaankuuluva vertailukorko
asetettiin 8,52 prosenttiin, ja se saatiin ottamalla lainojen
kuukausittaiset markkinakorot, joita Taiwanin 37 kotimaista
pankkia veloitti tutkimusjakson aikana. Nämä korkokannat ovat
julkisesti saatavissa ja muodostavat osan Kiinan kansantasavallan
keskuspankin taloustutkimusosaston kuukausittain julkaisemista
taloustilastoista.
(101) Väitettiin myös, että alustaviin päätelmiin käytetyn korkokannan
olisi pitänyt olla se, jota käytetään vertailukelpoisiin lainoihin, ja
että komission soveltama korkokanta ei missään tapauksessa
vastaa sen korkokannan tasoa, jonka yritykset voivat saada
markkinoilla, ja että markkinakorkoisia lainoja annettiin tosi-
asiassa yrityksille tutkimusjakson aikana. Vertailukelpoisen lainan
olisi oltava samankaltainen määrältään, käyttötarkoitukseltaan ja
takaisinmaksuajaltaan. Kyseisillä vientiä harjoittavilla tuottajilla
ei havaittu olevan yhtään tällaista vertailukelpoista lainaa. Näin
ollen edellä kuvattu vertailukorkokannan laskemismenetelmä
vahvistetaan.
2.3 Korkokannan soveltaminen tuen määrän laskemiseen
(102) Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että komissio on väärässä
lisätessään Taiwanin tutkimusjakson aikaisen keskimääräisen
markkinakoron mukaisen koron ohjelmiin, joiden on havaittu
olevan tukia.
(103) Koron tuen nimellisarvoon lisäämisen oikeusperustat ovat perus-
asetuksen 5, 6 ja 7 artiklat, jotka sisältävät tuen määrän laskemista
koskevat säännökset, jollaisiksi ne on kehitetty komission ohjeissa
tuen määrän laskemiseksi tasoitustulleja koskevissa tutkimuksissa.
(104) Perusasetuksen 5 artiklan nojalla tuen määrä on laskettava tukea
saavalle yritykselle annettavan edun mukaan, jonka on havaittu
olleen olemassa tutkimusjakson aikana, eikä yksinomaan sen
rahamäärän nimellisarvon mukaan aikana, jolloin se siirretään
saajalle tai julkinen viranomainen on siitä luopunut. Tällainen
lähestymistapa on erityisesti tuen määrän laskemista tasoitustul-
litutkimuksissa koskevissa komission ohjeissa, joissa todetaan,
että tuen määrän nimellisarvo on muutettava tutkimusjakson
aikana vallinneeksi arvoksi käyttämällä tavanomaista markkina-
korkoa.
(105) Väitettiin myös, että tätä menetelmää ei voida soveltaa vero-
huojennusten väitettyihin tukimääriin, koska yritysten pyytämiä
verohuojennuksia käytetään ainoastaan vuotuisessa veroilmoituk-
sessa, joka tehdään seuraavan vuoden maaliskuun 31. päivään
mennessä. Vientiä harjoittavat tuottajat väittävät sen vuoksi, että
he eivät saa etua ennen kyseistä päivämäärää.
(106) Vastauksena tähän väitteeseen katsotaan, että koska etu koostuu
joka vuosi kannettavan välittömän veron vähennyksestä, etukin
toistuu myös vuosittain. Näin ollen etuun olisi sisällytettävä siitä
koituva korko, ettei näiden verosäästöjen suuruista summaa
tarvitse lainata avoimilta markkinoilta.
2.4 Tukien arviointi tarkasteltavana olevan tuotteen osalta
(107) Taiwanin viranomaiset ja vientiä harjoittavat tuottajat esittivät, että
komission olisi pitänyt yhdistää väitetyt tukijärjestelmät tarkas-
teltavana olevaan tuotteeseen tuen määrän laskemiseksi lukemalla
siihen kuuluviksi edut, jotka voidaan erityisesti yhdistää tuotan-
tolinjoihin siinä määrin kuin ne liittyvät suoraan tarkasteltavina
olevaan tuotteeseen.
(108) Tuen määrän laskemista tasoitustullitutkimuksissa koskevissa
komission ohjeissa mainitaan nimenomaisesti, että jos tuesta
saatu etu rajoittuu erityiseen tuotteeseen, tukimäärän jakamisessa!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 15
käytettävän perusteen olisi vastattava ainoastaan asianomaisen
tuotteen myyntiä (tai vientimyyntiä). Muussa tapauksessa jakope-
rusteena olisi käytettävä edunsaajan kokonaismyyntiä (tai vienti-
myyntiä).
(109) Komissio on laskelmissaan noudattanut tätä lähestymistapaa,
kuten vientiä harjoittavat tuottajat oikein totesivat raaka-aineiden
tuontitullivapautuksen osalta. Tässä erityistapauksessa etua ha-
vaittiin ainoastaan kuitujaossa, ja näin ollen käytettiin vastaavaa
myynnin perustetta. Kaikkien muiden esitettyjen järjestelmien
osalta todettiin, että edut eivät liittyneet erityiseen tuotteeseen, ja
näin ollen perusteena käytettiin kokonaismyyntiä.
3 YKSILÖLLISET JÄRJESTELMÄT
3.1 Verohuojennukset automaatiota ja saastumisen valvontaa
edistävien laitteiden hankinnasta
(110) Taiwanin viranomaiset ja vientiä harjoittavat tuottajat väittivät,
että komissio arvioi tätä väliaikaista tullia koskevan asetuksen
johdanto-osan 49—58 kappaleessa esitettyä järjestelmää väärin
tuen erityisyyden osalta. Erityisesti väitettiin, että automaatiota ja
saastumisen valvontaa edistäviä laitteita koskeviin verohuojen-
nuksiin sisältyvä väitetty tuki ei riipu kotimaisten tavaroiden
käytön suosimisesta tuontitavaroiden kustannuksella eikä sitä näin
ollen voida pitää erityisenä perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan b
alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
(111) Vaikka ohjelmasta saa verohuojennusta maahan tuoduille ja
kotimaassa valmistetuille laitteille, kotimaisen laitteiden hankin-
nan tuki on kaksinkertainen. Näitä kahta verohuojennusta pidetään
erillisinä ohjelmina kotimaassa hankittujen laitteiden ja maahan
tuotujen laitteiden osalta. Yritys ei olisi saanut lainkaan vero-
huojennusta, ellei kotimaassa valmistetuista laitteista annettaisi 20
prosentin verohuojennusta. Kymmenen prosentin huojennusta ei
voida pitää tavanomaisena verohuojennuksena, koska sen saa
ainoastaan maahantuoduista laitteista. Koska 20 prosentin vero-
huojennuksen saa ainoastaan kotimaassa valmistetuista laitteista
mutta ei maahantuoduista laitteista, se on riippuvainen kotimais-
ten tavaroiden käytöstä tuontitavaroiden sijasta. Tämä vero-
huojennus on näin ollen erityistä perusasetuksen 3 artiklan 4
kohdan b alakohdassa tarkoitettua tuonninkorvaamistukea.
(112) Saman periaatteen mukaisesti 10 prosentin huojennuksen saa
ainoastaan maahan tuoduista koneista, ja se rajoittuu näin ollen
yrityksiin, jotka ostavat tällaisia maahan tuotuja koneita. Tällaisen
rajoituksen ei katsota olevan objektiivinen perusasetuksen 3
artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä,
koska se suosii tiettyjä yrityksiä toisten kustannuksella. Lisäksi
arviointiperusteet eivät ole luonteeltaan taloudellisia eikä niitä
sovelleta laajalti. Näin ollen tuki on erityinen perusasetuksen 3
artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
Tuen määrän laskeminen
(113) Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien laskemisen
osalta vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että 15 prosenttia 20
prosentin verohuojennuksesta kotimaassa valmistettujen koneiden
hankintaan ei voi johtaa tasoitustullin käyttöönottoon, koska
tällaisen verohuojennuksen saa riippumatta siitä, mistä tavarat
ovat peräisin. Tätä väitettä ei pidetä oikeutettuna. Tasoitustullin
käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä muodostuu vero-
huojennusten koko määrästä, koska kotimaasta ostetun laitteiston
20 prosentin verohuojennusta ei voida pitää poikkeuksena tavan-
omaisesta 10 prosentin verohuojennuksesta. Kuten edellä selvi-
tettiin, molempia verohuojennuksia pidetään erillisinä ohjelmina
kotimaasta ostetun laitteiston osalta ja vastaavasti maahantuotujen
laitteiden osalta. Yritys ei olisi saanut lainkaan verohuojennusta,
ellei kotimaassa valmistetuista laitteista annettaisi 20 prosentin!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 16
verohuojennusta. Kymmenen prosentin huojennusta sovelletaan
ainoastaan maahan tuotuihin laitteisiin, se ei ole yleinen vero-
huojennus. Näin ollen komissio päätteli, että tuen määrä on koko
se tulo, josta Taiwanin viranomaiset olivat luopuneet.
(114) Vientiä harjoittavien tuottajien saama etu on laskettu väliaikaista
tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 kappaleessa selvite-
tyllä tavalla kuitenkin niin, että tutkimusjakson aikana kantamatta
jätettyjen verojen määrään lisättyä keskimääräistä markkinakor-
koa oikaistiin edellä selvitetyllä tavalla.
(115) Taiwanin viranomaiset väittivät lisäksi, että koska tuki liittyy
käyttöomaisuuden hankintaan, se olisi laskettava jakamalla tuki
kyseisen tuotannonalan käyttöomaisuuden tavalliselle poistoajalle.
(116) Katsotaan, että välittömien verojen säästämisen muodossa saadut
edut eivät yleensä liity käyttöomaisuuden hankintaan. Välittömiä
veroja koskevat edut liittyvät pikemminkin välittömiä veroja
koskevan verovelvollisuuden alentamiseen kuin käyttöomaisuuden
hankintaan, koska tällainen välittömiä veroja koskeva verovelvol-
lisuus on tavallisesti olemassa riippumatta siitä, hankitaanko
käyttöomaisuutta vai ei. Tämä lähestymistapa on myös tuen
määrän laskemista tasoitustullitutkimuksissa koskevien komission
ohjeiden mukainen, sellaisina kuin ne ovat määritettyinä erityisesti
ohjeiden liitteenä olevassa taulukossa 2. Näin ollen järjestelmästä
saatu etu laskettiin tutkimusjakson aikana säästyneiden tulovero-
jen perusteella perusasetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(117) Kaksi yritystä käytti hyväkseen tätä järjestelmää tutkimusjakson
aikana. Toinen sai siitä 0,42 prosentin ja toinen 0,40 prosentin
edun.
3.2 Verohuojennukset merkittäviin yrityksiin tehtävistä in-
vestoinneista
(118) Taiwanin viranomaiset väittivät, että tämä järjestelmä ei muodosta
tukea, koska siihen ei kuulu rahoituksen antamista investointi-
yrityksille. Verohuojennuksia annetaan ainoastaan investoiville
osakkeenomistajille eikä osakkeita liikkeelle laskeville yhtiöille.
(119) Katsotaan, että Taiwanin viranomaiset antavat taloudellista tukea
yrityksille, jotka pyytävät verohuojennusta, eli merkittäviin
yrityksiin investoiville yrityksille. Tämä taloudellinen tuki valtion
menettämien tulojen muodossa johtaa investoivien osakkeen-
omistajien etuun alennetun verovelvollisuuden muodossa. Tämä
investoivan yrityksen saama etu oikeuttaa tasoitustullin käyttöön-
ottoon, ei niiden yritysten saama etu, joihin investointeja tehdään.
(120) Taiwanin viranomaiset ja vientiä harjoittavat tuottajat väittivät,
että tämä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan
59—66 kappaleessa kuvattu järjestelmä koskee verohuojennusta,
joka on yleisesti käytettävissä eikä ole näin ollen erityinen, koska
tähän ohjelmaan voivat osallistua kaikki oikeushenkilöt, jotka
investoivat tiettyihin yrityksiin. Erityisesti väitetään, että järjes-
telmän tukikelpoisuus ei rajoitu tiettyihin yrityksiin, että se on
objektiivinen, automaattinen ja puolueeton ja että yritys ei saa
verohuojennusta sen takia, että se tuottaa tarkasteltavana olevaa
tuotetta.
(121) Näiden väitteiden osalta komissio totesi, että tuen saaminen tästä
ohjelmasta on nimen omaan rajoitettu yrityksiin, jotka investoivat
tiettyihin yrityksiin, koska kaikki osakkeisiin investoinnit eivät
oikeuta verohuojennuksiin. Ainoastaan rajoitettuun määrään
yrityksiä eli merkittäviin teknologiayrityksiin ja kehitysyrityksiin
tehdyt investoinnit oikeuttavat verohuojennukseen.
(122) Lisäksi, vaikka komissio myöntääkin, että tukikelpoisten yritysten
määritelmä on selkeä ja objektiivinen, tukikelpoisuus ei ole
puolueeton kuten perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b ala-
kohdassa vaaditaan, koska se rajoittaa investointien määrää, joista
verohuojennusta voi saada kyseisten yritysten toiminnan perus-
teella. Jos investoiva yritys haluaa saada tukea, sen valinnanva-!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 17
pautta rajoitetaan alakohtaisella perusteella. Merkittävien tekno-
logiayritysten alan määrittämiskriteerien 2 artikla tuotantoteolli-
suuden ja teknisten palvelujen tuotannonalan osalta rajoittaa
verohuojennuksen 11 erityiseen investointilajiin. Näin ollen tuen
saaminen tästä ohjelmasta riippuu investoinneista tiettyihin
yrityksiin, eikä ohjelma ole yleisesti käytettävissä. Näin ollen
vientiä harjoittavien tuottajien väitteet on tältä osin hylättävä.
(123) Väitetään myös, että yritys ei saa verohuojennusta sen takia, että
se tuottaa tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tämän järjestelmän
mukaiset edut eivät rajoitu erityisen tuotteen tuotantoon. Ei
vaadita, että verohuojennus olisi käytettävä ainoastaan toisen
tuotteen viennin, myynnin tai tuotannon hyväksi. Yritys saa
verohuojennuksen, joka hyödyttää polyesterikatkokuitujen tuotan-
toa ja vientiä. Näin ollen, koska tuen edut eivät liity erityiseen
tutkimukseen kuulumattomaan tuotteeseen, niiden katsotaan
hyödyttävän kaikkea myyntiä, myös polyesterikatkokuitujen
myyntiä. Tästä johtuen vientiä harjoittavien tuottajien edellä oleva
väite on hylättävä.
(124) Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan päätelmä, jonka mukaan
tätä järjestelmää pidetään erityisenä perusasetuksen 3 artiklan 2
kohdan a alakohdan mukaisesti ja se sisältää tasoitustullin
käyttöönoton mahdollistavia tukia.
Tuen määrän laskeminen
(125) Ainoan kyseessä olevan vientiä harjoittavan tuottajan saama etu on
laskettu väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta annetun asetuk-
sen johdanto-osan 57 kappaleessa selvitetyllä tavalla oikaisemalla
keskimääräistä markkinakorkoa 9,03 prosentista 8,52 prosenttiin,
kuten edellä on esitetty. Kyseinen markkinakorko lisättiin
tutkimusjakson aikana kantamatta jätettyjen verojen määrään.
(126) Tämä yritys sai 0,71 prosentin edun.
3.3 T & K -toimintaa ja henkilöstön koulutusta koskevat
verohuojennukset
(127) Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa (johdanto-osan
67—72 kappale) on jo määritetty, kyseisiä verohuojennuksia ei ole
pidetty erityisinä. Asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet tätä
päätelmää kiistäviä kirjallisia huomautuksia. Näin ollen kyseistä
järjestelmää ei pidetä erityisenä perusasetuksen 3 artiklassa
tarkoitetussa mielessä eikä se siis mahdollista tasoitustullin
käyttöönottoa.
3.4 Niukkojen luonnonvarojen alueita koskeviin investointei-
hin tarkoitetut verohuojennukset
(128) Taiwanin viranomaiset väittivät kyseisestä järjestelmästä saatavan
tuen olevan sallittu perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdan nojalla,
koska järjestelmä täyttää epäsuotuisille alueille annettavalle
sallitulle tuelle asetetut vaatimukset. Tätä väitettä ei kuitenkaan
perusteltu todennettavissa olevalla näytöllä. Koska ei voitu
määrittää, että edellä mainitussa säännöksessä asetetut vaatimuk-
set on tosiasiallisesti täytetty, väite on hylättävä.
(129) Taiwanin viranomaiset väittivät myös, että vientiyritykset eivät
saaneet etua polyesterikatkokuitujen osalta. Tämä väite on
hylättävä edellä kohdassa ”Tukien arviointi tarkasteltavana olevan
tuotteen osalta” annetun vastauksen mukaisesti.
Tuen määrän laskeminen
(130) Yksi yritys käytti kyseistä järjestelmää ja sai 0,01 prosentin edun.!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 18
3.5 Kansainvälisten merkkituotteiden luomiseen tarkoitetut
verohuojennukset
(131) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81
kappaleessa selitetään, yksi vientiä harjoittava tuottaja käytti
kyseistä järjestelmää, mutta ei saanut etua. Asianomaiset osapuo-
let eivät esittäneet huomautuksia.
3.6 Halpakorkoiset lainat: automaatiota, saastumisen ehkäi-
semistä ja energiansäästöä koskevat kannustimet
(132) Kyseiset järjestelmät, jotka kuvaillaan väliaikaista tullia koskevan
asetuksen johdanto-osan 82—91 kappaleessa, perustuvat teolli-
suuden kehittämistä koskevan lain (Statute for Upgrading
Industries), jäljempänä ”SUI”, 21 artiklan 1 kohtaan.
(133) Taiwanin viranomaiset ja vientiä harjoittavat tuottajat väittivät,
että kyseisiä lainoja voivat käyttää lähes kaikki taiwanilaiset
yritykset ja tämän vuoksi ne eivät ole erityisiä eivätkä ne näin
ollen ole tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavia. Konkreetti-
sesti ottaen siis väitetään, että tukikelpoisuus ei koske pelkästään
tiettyjä yrityksiä; ohjelmaa koskevaa tukikelpoisuutta arvioidaan
objektiivisesti, ja vaikka tukikelpoisuus ei olisi objektiivista, siitä
ei väistämättä seuraa, että ohjelma olisi erityinen.
(134) Näiden väitteiden osalta on todettava se tosiasia, että edellä
mainitun SUI:n 21 artiklan 1 kohdan säännöksissä järjestelmän
edut nimenomaisesti rajoitetaan koskemaan tiettyjä yrityksiä,
jotka täyttävät joitakin arviointiperusteita tai edellytyksiä. Kysei-
siä perusteita tai edellytyksiä, joista mainittakoon investointi
erityisiin laitteisiin tietyin kehitysrahaston Executive Yuanin
asettamin edellytyksin, ei pidetä perusasetuksen 3 artiklan 2
kohdan b alakohdassa tarkoitettuina objektiivisina arviointiperus-
teina ja edellytyksinä. SUI:n 21 artiklan 1 kohdan säännöksiä ei
voida pitää objektiivisina, sillä arviointiperusteet eivät ole
puolueettomia tai luonteeltaan taloudellisia tai laajalti sovellettuja,
koska tiedetään etukäteen, että tietyille yrityksille kyseisiä lainoja
myönnetään todennäköisemmin kuin toisille ainoastaan niiden
toimialan vuoksi. Tämän vuoksi jotkut alat saavat kyseisestä
järjestelmästä väistämättä enemmän etua kuin toiset.
(135) Erityisyyden perusperiaatteen mukaan tuen, joka vääristää varojen
jakautumista taloudessa suosimalla tiettyjä yrityksiä muiden
kustannuksella, olisi vahinkoa aiheuttaessaan johdettava tasoitus-
toimenpiteisiin. Jos taloudessa on rajoitettu tukikelpoisuutta
puolueellisilla perusteilla, varojen jakautuminen väistämättä
vääristyy. Tämä periaate on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan
a alakohdan perusta; mainitussa alakohdassa säädetään, että tuki
on erityinen, jos tuen myöntävä viranomainen tai lainsäädäntö,
jonka perusteella myöntävä viranomainen toimii, rajoittaa mah-
dollisuuden saada tukea nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin. Näin
ollen edellä esitetyt väitteet hylätään.
(136) Väitettiin, että vaikka tukikelpoisuus ei olisi objektiivista, siitä ei
väistämättä seuraa, että ohjelma olisi erityinen. Tämäkin väite on
hylättävä, koska erityisyydestä ei ole ilman eri toimenpiteitä tehty
päätelmää. Kyseistä järjestelmää pidetään erityisenä, koska se
rajoittuu tiettyihin yrityksiin perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a
alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten edellä on selitetty. Tämän
vuoksi komissio vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen
johdanto-osan 87 kappaleessa esittämänsä alustavat päätelmät.
(137) Väitettiin lisäksi halpakorkoisten lainojen osalta, että tasoitustullin
käyttöönoton mahdollistava tuki koostuu ainoastaan valtion
korkokantakäytänteen ja markkinakoron erotuksesta.
(138) Tuen määrän laskemista tasoitustullitutkimuksissa koskevissa
komission ohjeissa mainitaan kuitenkin erityisesti, että kun
kyseessä on valtion antama laina, tuki on valtion antaman lainan
koron ja tavanomaisen markkinakoron tutkimusajanjakson aikai-
nen erotus.!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 19
(139) Taiwanin viranomaiset väittivät lisäksi, että ainoastaan kaksi
yritystä oli saanut etua kyseisestä ohjelmasta polyesterikatkokui-
tujen kehittämiseen. Tämä väite on hylättävä edellä kohdassa
”Tukien arviointi tarkasteltavana olevan tuotteen osalta” annetun
vastauksen mukaisesti.
Tuen määrän laskeminen
(140) Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että alustavia päätelmiä
varten käytetyn korkokannan olisi pitänyt olla vertailukelpoisissa
lainoissa käytetty korkokanta ja että komission soveltama
korkoprosentti ei ole missään tapauksessa verrannollinen yritysten
markkinoilta saamaan korkokantaan ja että itse asiassa yritykset
hankkivat markkinalainoja tutkimusajanjaksolla.
(141) Vertailukelpoisen lainan tulisi olla samankaltainen määrältään,
käyttötarkoitukseltaan ja takaisinmaksuajaltaan. Kuten väliaikais-
ta tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 89 kappaleessa
mainitaan, kyseisiä vertailukelpoisia lainoja ei asianomaisten
vientiä harjoittavien tuottajien osalta todettu. Tämän vuoksi
komissio vahvistaa vertailuarvona olevan korkokannan soveltami-
sen sellaisena kuin se on laskettuna Taiwanin osalta ja selitettynä
edellä.
(142) Lisäksi eräs vientiä harjoittava tuottaja väitti ensin, että komissio
otti laskelmissaan huomioon oletetun edun silloinkin, kun asian-
omainen yritys ei ollut maksanut korkoa koko tutkimusajanjakson
aikana, koska laina nostettiin useammissa erissä tutkimusajanjak-
solla. Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti kuitenkin seuraavissa
kirjelmissään päinvastaisesti, että tutkimusajanjaksolla oli suori-
tettu korkomaksuja.
(143) Asianomainen yritys viittaa erityisesti kolmeen lainaan, joiden
osalta kyselyyn annetussa vastauksessa esitetyt tiedot, jotka
todennettiin paikalle tehdyn käynnin aikana ja joiden mukaan
kyseisistä lainoista ei ollut maksettu korkoa tutkimusajanjaksolla,
kiistettiin vasta sen jälkeen, kun asianomainen yritys oli esittänyt
ensimmäisen näkökantansa saatuaan alustavat päätelmät tiedoksi.
(144) Kyseisistä lainoista ilmoitettiin, ettei yritys maksanut niistä korkoa
tutkimusajanjakson aikana ja että niiden pääomat myönnettiin
kertaluonteisina avustuksina. Komissio laski väitettyä tukea
koskevat määrät siten kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuk-
sessa selitetään.
(145) Kun alustavista päätelmistä oli ilmoitettu osapuolille, yritys väitti,
että kyseisistä lainoista oli suoritettu useampia korkomaksuja
tutkimusjakson aikana ja että niiden pääomat myönnettiin
useampina avustuksina.
(146) Katsotaan, että tältä osin esitetyt tiedot ovat päinvastaisia kuin ne
lausumat, jotka yritys nimenomaisesti antoi vastatessaan kyselyyn
ja tarkastuskäynnin aikana. Uudet väitteet eivät myöskään vastaa
aiemmin todennettuja tietoja. Lisäksi kyseisiä väitteitä ei ole
perusteltu tarpeeksi objektiivisella ja/tai todennettavissa olevalla
näytöllä. Tämän vuoksi komissio vahvistaa kyseisten lainojen
osalta alkuperäisen laskentamenetelmänsä.
(147) Huomautettiin myös, että komission olisi otettava tuen määrää
laskiessaan huomioon se tosiasia, että kahden vapaavuoden vuoksi
lainaa ei lyhennetty tutkimusjakson aikana. Kyseinen väite ei
muuta komission edusta tekemää laskelmaa, joka perustuu
maksetun koron ja tavanomaisesti maksettavan koron erotukseen.
Tämän vuoksi komissio vahvistaa kyseisten lainojen osalta
alkuperäisen laskentamenetelmänsä.
(148) Vientiä harjoittavien tuottajien saama etu on laskettu siten kuin
väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 88—90
kappaleessa selitetään.
(149) Kyseisten neljän yrityksen saama etu on 0,04—0,31 prosenttia.!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 20
3.7 Vapautus tuontitullista: uusien laitteiden ja saastumista
ehkäisevien laitteiden hankinta
(150) Kyseisen tukijärjestelmän, jota väitetään tasoitustullin käyttöön-
oton mahdollistavaksi, oikeusperusta on Kiinan tasavallan tullita-
riffin ja tuonti- ja vientitavaroiden luokittelusäännösten, jäljem-
pänä ”tullikoodeksi”, 84 luvun 3 ja 9 lisähuomautus, 85 luvun 4 ja
5 lisähuomautus sekä 90 luvun 1 ja 2 lisähuomautus.
(151) Taiwanin viranomaiset väittivät, että kyseinen ohjelma ei vastaa
yhtäkään perusasetuksen 2 artiklassa tuesta esitettyä määritelmää
erityisesti sen vuoksi, että siinä ei ole suoraa varojen siirtoa, siinä
ei tarjota tavaroita tai palveluita eikä siinä anneta hinta- tai
tulotukea. Tämä väite on hylättävä, koska järjestelmä merkitsee
perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan
mukaista Taiwanin viranomaisten kantamattomien tuontitullien
muodossa antamaa taloudellista tukea ja siitä saatua etua.
(152) Taiwanin viranomaiset ja vientiä harjoittavat tuottajat väittivät,
että komissio oli arvioinut kyseistä väliaikaista tullia koskevan
asetuksen johdanto-osan 92—99 kappaleessa kuvattua järjestel-
mää väärin tuen erityisluonteen ja samalla väitetystä tuesta
johtuvan tasoitustullin käyttöönottomahdollisuuden osalta.
(153) Väitettiin erityisesti, että kyseistä vapautusta tuontitulleista voivat
käyttää kaikki taiwanilaiset yritykset, jotka haluavat hankkia
laitteita, joita ei tuoteta paikallisesti, ja tämän vuoksi sitä ei voida
pitää erityisenä, koska vapautuksen soveltamisalaa ei rajoiteta
tiettyihin yrityksiin ja järjestelmää hallinnoidaan objektiivisin ja
puolueettomin perustein.
(154) Katsotaan, että kyseinen peruste ei ole perusasetuksen 3 artiklan 2
kohdan b alakohdassa tarkoitettu objektiivinen arviointiperuste.
Kyseisessä artiklassa säädetään, että objektiivisten arviointiperus-
teiden tai edellytysten on oltava puolueettomia ja myös luonteel-
taan taloudellisia ja niitä on sovellettava laajalti. Edellä mainittuja
tullikoodeksin lisähuomautusten säännöksiä ei pidetä luonteeltaan
taloudellisina ja laajalti sovellettuina, koska kyseisen järjestelmän
käyttö koskee ainoastaan tiettyjä yrityksiä. Kyseisestä järjestel-
mästä etua saavien yritysten on oltava yhtiöitettyjä ja laillistettuja
valmistajia tai teknisiä palveluita tarjoavia tuotannonaloja, jotka
käyttävät järjestelmää maahantuodakseen koneita, laitteita ja
välineitä ilmansaasteiden, vesien saasteiden, melun tai värähtelyn
torjumiseen tai ympäristötarkastukseen ja -testaukseen, jätteen
käsittelyyn, tutkimukseen ja kokeisiin tai tullikoodeksin tiettyjen
lukujen otsakkeiden nojalla tehtäviin tutkimuksiin ja selvityksiin.
Lisäksi olisi painotettava, että nämä edellytykset täyttävät laitteet
vapautetaan tuontitulleista vasta sen jälkeen, kun taiwanilaiset
viranomaiset ovat todentaneet, että niitä ei vielä valmisteta
Taiwanissa. Tämän vuoksi ainoastaan ne yritykset, joiden
tuotannonalan koneita ei valmisteta Taiwanissa, saavat etua
kyseisestä järjestelmästä.
(155) Hylätään edellä esitetyt väitteet ja vahvistetaan väliaikaista tullia
koskevan asetuksen johdanto-osan 97 kappaleessa esitetyt alusta-
vat päätelmät.
Tuen määrän laskeminen
(156) Vientiä harjoittavien tuottajien saama etu on laskettu siten kuin
väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 98 kappa-
leessa selitetään.
(157) Kyseisten neljän vientiyrityksen saama etu on 0,12—0,20
prosenttia.
3.8 Vapautus tuontitullista: raaka-aineiden tuonti
(158) Kyseisen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan
100—106 kappaleessa kuvatun tasoitustullin käyttöönoton mah-
dollistavaksi väitetyn tukijärjestelmän oikeusperusta on Kiinan!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 21
tasavallan tullitariffin ja tuonti- ja vientitavaroiden luokittelu-
säännösten, jäljempänä ”tullikoodeksi”, 29 luvun 6 lisähuomau-
tus.
(159) Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että tutkimuksessa ei olisi
pitänyt tarkastella kyseistä järjestelmää, koska valituksessa ei
viitattu siihen ja koska komissio ei ennen tarkastuskäyntejä
pyytänyt tietoja kyseisestä ohjelmasta.
(160) Valituksen tekijä viittasi ja menettelyn aloittamista koskevassa
ilmoituksessa viitattiin ”vapautuksiin tuontitulleista” väitettyinä
tukiohjelmina, joista tarkasteltavana oleva tuote saa etua. Tämän
vuoksi katsotaan, että valitus sisälsi riittävästi alustavaa näyttöä
tutkimuksen vireille panemiseksi ja että sekä aloittamista koskeva
ilmoitus että komission lähettämät kyselylomakkeet ja niihin
liittyvät asiakirjat olivat riittävän selkeitä pyydettäessä tietoja
tuontitulleja koskevasta vapautuksesta myös raaka-aineiden osalta.
Lisäksi, valituksen tekijöiden ei valitusta tehdessään voida olettaa
tuntevan yksityiskohtaisesti kolmansien maiden väitettyjä tuki-
ohjelmia. Perusasetuksen 10 artiklan 2 kohdassa säädetäänkin, että
valituksessa on oltava valituksen tekijän kohtuudella saatavilla
olevat tiedot. Valituksen tekijä esitti väitteitä myös tuontitulleja
koskevista vapautuksista uusia laitteita ja saastumista ehkäiseviä
laitteita hankittaessa. Tukien luonteen ja erityisesti sen tosiasian
vuoksi, että kyseisiä laitteita ja raaka-aineita koskevat vapautukset
tuontitulleista myönnettiin kaikki tullikoodeksin lisähuomautusten
nojalla, katsotaan, että komissiolla on oikeus tutkia niitä ja
suosittaa tarvittaessa tasoitustoimia.
(161) Taiwanin viranomaiset väittivät, että kyseinen ohjelma ei vastaa
yhtäkään perusasetuksen 2 artiklassa tuesta esitettyä määritelmää
erityisesti sen vuoksi, että siinä ei ole suoraa varojen siirtoa, siinä
ei tarjota tavaroita tai palveluita eikä siinä anneta hinta- tai
tulotukea. Tämä väite on hylättävä, koska järjestelmä merkitsee
perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan
mukaista Taiwanin viranomaisten kantamattomien tuontitullien
muodossa antamaa taloudellista tukea ja siitä saatua etua.
(162) Taiwanin viranomaiset ja vientiä harjoittavat tuottajat väittivät,
että komissio oli arvioinut kyseistä järjestelmää väärin tuen
erityisluonteen ja samalla väitetystä tuesta johtuvan tasoitustullin
käyttöönottomahdollisuuden osalta.
(163) Väitettiin, että kyseiset tuontitullista vapautukset eivät itse asiassa
koske ainoastaan tiettyjä yrityksiä, koska vapautuksia myönnetään
objektiivisilla ja puolueettomilla arviointiperusteilla.
(164) Kyseinen järjestelmä koskee ainoastaan nimenomaisesti tiettyjä
valmistajia, joihin sovelletaan tehtaan hallintosääntöjä maahan-
tuotaessa erityisesti lueteltuja raaka-aineita, tässä tapauksessa
kemikaaleja, joita käytetään yksinomaan muovin, muuntokuidun,
kumin ja petrokemiallisten välituotteiden valmistukseen kemial-
lisen reaktion avulla, edellyttäen, että kyseisiä kemikaaleja ei vielä
tuoteta Taiwanissa tai siellä ei vielä ole niitä tarpeeksi saatavilla.
Tämän johdosta komissio katsoo, että kyseinen järjestelmä koskee
nimenomaisesti tiettyjä yrityksiä, jotka täyttävät tullikoodeksin
edellä mainitussa lisähuomautuksessa asetetut edellytykset. Ky-
seisiä edellytyksiä ei pidetä luonteeltaan puolueettomina tai
taloudellisina tai laajalti sovellettuina.
(165) Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että kyseistä järjes-
telmää ei voida pitää tukena, koska siinä ei anneta etua, joka olisi
suurempi kuin sellaisten tavaroiden tuonnista kannettavat maksut,
jotka käytetään täysimääräisesti tarkasteltavana olevaan tuottee-
seen. Koska perusasetuksen liitteen I mukaan vastaavaa vapautusta
ei pidetä tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana tukena, kun
se riippuu viennistä, esitetään, että samankaltaista vapautusta, joka
ei edellytä tiettyä vientitulosta, on pidettävä suuremman syyn sen
oikeuttaessa sallittuna tukena.
(166) Perusasetuksen liitteessä I on vientitukea koskeva esimerkkiluet-
telo, jonka i kohta koskee tullinpalautusjärjestelmiä, joihin!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 22
väitteessä todennäköisesti viitataan. Kyseisessä järjestelmässä ei
tuontimaksuja kuitenkaan peruuteta tai palauteta, koska tuontita-
varoita ei ole pakko käyttää valmiin vientituotteen tuotantopa-
noksina. Tämän johdosta katsotaan, että vientitukea koskevan
esimerkkiluettelon sisältävää liitettä I ei voida soveltaa sen
ratkaisemiseksi, muodostaako kyseinen ohjelma tuen, erityisesti
sen vuoksi, että järjestelmää ei pidetä vientitukena. Perusasetuk-
sen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa säädetään
nimenomaisesti, että ainoastaan liitteiden I—III mukaisesti
myönnettyjä vapautuksia ei pidetä tukina. Tämän vuoksi sovelle-
taan perusasetuksen 2 artiklassa tuesta annettua perusmääritelmää.
Kyseinen järjestelmä muodostaa tuen, koska se merkitsee
Taiwanin viranomaisten kantamattomien tuontitullien muodossa
antamaa taloudellista tukea ja siitä koituvaa etua edunsaajalle,
jonka ei tarvitse maksaa tuontitullia.
(167) Tämän johdosta komissio vahvistaa väliaikaista tullia koskevan
asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa esittämänsä alustavat
päätelmät.
Tuen määrän laskeminen
(168) Vientiä harjoittavien tuottajien saama etu on laskettu siten kuin
väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 105 kappa-
leessa selitetään.
(169) Neljän vientiyrityksen saama etu on 0,16—0,51 prosenttia.
3.9 Yhteisrahoitus ja avustusvarat
(170) Taiwanin viranomaiset väittivät kyseisestä järjestelmästä saatavan
tuen olevan sallittu perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan nojalla,
koska järjestelmä täyttää tutkimustoimintaan annettavalle sallitul-
le tuelle asetetut vaatimukset. Väitettä ei kuitenkaan perusteltu
todennettavissa olevalla näytöllä. Koska ei voitu määrittää, että
edellä mainitussa säännöksessä asetetut vaatimukset on tosi-
asiallisesti täytetty, väite on hylättävä.
(171) Taiwanin viranomaiset väittivät myös, että kyseinen ohjelma ei
koske polyesterikatkokuitujen tuotantoa. Väite on hylättävä edellä
kohdassa ”Tukien arviointi asianomaisen tuotteen osalta” annetun
vastauksen mukaisesti.
Tuen määrän laskeminen
(172) Järjestelmää käytti kaksi yritystä. Toinen yritys ei saanut etua,
toisen saaman edun määrä oli 0,01 prosenttia.
4 TASOITUSTULLIEN KÄYTTÖÖNOTON MAHDOLLISTA-
VIEN TUKIEN MÄÄRÄ
(173) Yhteistyössä toimivien yritysten osalta määritettiin seuraavat
kotimaiset tukimäärät:
Verohuojen-
nuksetLainatVapautukset
tuontitul-
leistaYhteisrahoi-
tusKokonais-
tuki
Nan Y a Plastics Corp. 1,14 0,06 0,32 0,00 1,52
Far Eastern Textile Ltd 0,40 0,31 0,36 0 1,08
Shinkong Synthetic Fibres
Corp.0 0,04 0,68 0,01 0,73
Tuntex Distinct Corp. 0 0,20 0,34 0 0,543
(174) Painotettu keskimääräinen maakohtainen tukimarginaali ylittää
sovellettavan 1 prosentin vähimmäismarginaalin kaikkien tutki-
muksessa tarkasteltujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta,!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 23
jotka käytännössä vastaavat kaikesta Taiwanista peräisin olevan
tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä yhteisöön.
DV AHINKO
1 YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(175) Koska komissiolle ei esitetty huomautuksia yhteisön tuotannon-
alan määritelmästä, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan
asetuksen johdanto-osan 133 kappaleen päätelmät.
2 YHTEISÖN KULUTUS
(176) Koska komissiolle ei esitetty huomautuksia yhteisön kulutuksesta,
vahvistetaan siitä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-
osan 134 kappaleessa esitetty arvio.
3 POL YESTERIKATKOKUITUJEN TUONTI YHTEISÖÖN
ASIANOMAISISTA MAISTA
a)Tuonnin kumulatiivinen arviointi
(177) Alustavasti katsottiin, että oli riittäviä perusteita Australiasta ja
Taiwanista tulevan tuonnin kumuloinnille ja Korean tasavallasta,
Thaimaasta ja Indonesiasta tulevan tuonnin jättämiselle selvityk-
sen ulkopuolelle.
(178) Koska tutkimuksen nykyisessä vaiheessa Indonesian osalta
todettiin vähimmäistason ylittävien tasoitustullin käyttöönoton
mahdollistavien tukien olemassaolo, oli tarkasteltava kysymystä
siitä, olisiko Indonesiasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen
tuontia arvioitava perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti
kumulatiivisesti Australiasta ja Taiwanista tulevan tuonnin kanssa.
(179) Sen jälkeisen tarkastelun tulokset osoittivat, että:
a) Australiaa, Taiwania ja Indonesiaa koskevat maakohtaiset
tukimarginaalit ylittivät vähimmäistason;
b) kyseisistä maista tulevan tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen
yhteisön kulutukseen verrattuna;
c) tuotujen polyesterikatkokuitujen ja yhteisön tuotteen välisiä
kilpailuolosuhteita sekä tuotujen polyesterikatkokuitujen kil-
pailuolosuhteita yhteisön markkinoilla koskevasta selvityk-
sestä kävi ilmi, että:
— kaikista viejämaista tuodut polyesterikatkokuidut ja
yhteisössä tuotetut polyesterikatkokuidut ovat samankal-
taisia tuotteita,
— kaikista viejämaista tuodut polyesterikatkokuidut myytiin
samankaltaisia myyntikanavia pitkin samoille asiakkaille,
— kaikista maista tuodut polyesterikatkokuidut myytiin
samankaltaisilla hinnoilla.
Kävi ilmi, että asianomaisista maista tulevan tuonnin myyntihin-
nat alittivat yhteisön tuotannonalan myyntihinnat.
(180) Edellä esitetyn perusteella tehtiin se päätelmä, että oli olemassa
riittäviä perusteita Australiasta, Taiwanista ja Indonesiasta tulevan
tuonnin kumulointiin.
b)Tuonnin määrä ja markkinaosuus
(181) Asianomaisista maista tuleva tuonti Indonesian kumulointi
mukaan lukien kehittyi vuoden 1996 ja tutkimusjakson välillä
seuraavasti:!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 24
(tonneina)
Tuonti 1996 1997 1998 Tutkimusjakso
Australia 62 1 248 11 254 11 799
Indeksi 100 2 007 18 093 18 969
Taiwan 20 213 26 811 35 524 34 878
Indeksi 100 133 176 173
Indonesia 4 696 12 238 25 276 22 871
Indeksi 100 260 538 487
Asianomaiset maat yhteensä 24 971 40 297 72 054 69 548
Indeksi 100 161 288 278 3
Lähde: Eurostat
(182) Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että asianomaisista maista
tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi erityisesti vuosina
1997 ja 1998, jolloin se lähes kaksinkertaistui. Lievä lasku vuoden
1998 ja tutkimusjakson välillä johtuu tuonnin vähäisyydestä
vuoden 1999 ensimmäisellä vuosineljänneksellä vuoden 1998
ensimmäiseen neljännekseen verrattuna.
Markkinaosuus 1996 1997 1998 Tutkimusjakso
Kaikki asianomaiset maat 5,5 % 7,8 % 12,3 % 12,0 %
Indeksi 100 142 224 2183
(183) Edellä esitettyihin lukuihin sisältyy tuonti Indonesiasta. Suuntaus
vahvistaa asianomaisista maista tulevan tuonnin lisääntymisen
yhteisön markkinoilla sekä absoluuttisesti että markkinaosuudella
mitattuna.
c)Keskimääräisen tuontihinnan kehittyminen
(184)
Keskimääräinen tuontihinta 1996 1997 1998 Tutkimusjakso
Kaikki asianomaiset maat
Indeksi: 1996 = 100 100 94 82 773
Edellä oleva taulukko osoittaa keskimääräisen tuontihinnan
merkittävän laskun erityisesti vuosina 1997 ja 1998 (– 12 %).
Tuontihinnat laskivat edelleen 6 prosenttia vuoden 1998 ja
tutkimusjakson välillä. Kyseinen kielteinen kehitys tapahtui
samaan aikaan, kun asianomaisista maista tuleva tuonti lisääntyi
voimakkaasti vuoden 1997 ja tutkimusjakson välillä.
d)Hinnan alittavuus
(185) Palautetaan mieleen, että hinnan alittavuus määritettiin alustavasti
vientihinnan (cif-hinta yhteisön rajalla, tullattuna) ja yhteisön
tuotannonalan veloittamien hintojen (vapaasti tehtaalla) vertailun
perusteella. Samankaltaisten polyesterikatkokuitujen tuotetyyp-
pien osalta huomioon otetut myyntihinnat olivat riippumattomilta
asiakkailta veloitetut hinnat, joista oli vähennetty alennukset ja
hyvitykset. Vientihinnat on tarvittaessa oikaistu samalle kaupan
portaille kuin yhteisön tuotannonalan hinnat.!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 25
(186) Vertailun (joka tehtiin painotettujen keskiarvojen perusteella)
tulokset osoittivat, että prosenttiosuutena yhteisön tuotannonalan
keskimääräisistä myyntihinnoista ilmaistujen hinnan alittavuuden
marginaalit olivat keskimäärin 21 prosenttia Australian osalta ja
6,1 prosenttia Taiwanin osalta. Koska komissiolle ei esitetty
huomautuksia hinnan alittavuutta koskevista laskelmista, vahvis-
tetaan hinnan alittavuuden marginaalit.
(187) Samoja menetelmiä sovellettiin Indonesian osalta. Vertailu
perustui yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien
esittämiin tietoihin ja indonesialaisten yhteistyöhön osallistumat-
tomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta käytettävissä oleviin
parhaimpiin tietoihin. Sen tulokset osoittivat kyseisen maan osalta
painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaaliksi 33,9
prosenttia.
4 YHTEISÖN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TI-
LANNE
a)Tuotanto, kapasiteetti ja kapasiteetin käyttö
(188) Australian viranomaiset arvostelivat menetelmää, jota komissio
käytti yhteisön tuotannonalan asianomaista tuotetta koskevan
tuotantokapasiteetin arvioimiseksi. Niiden mielestä polyesterikat-
kokuituja koskevan tuotantokapasiteetin 7 prosentin lasku mää-
ritettiin ottaen huomioon muiden tuotteiden tuotantoon käytetyn
kapasiteetin, mikä teki siitä virheellisen. Australian viranomaiset
katsoivat, että polyesterikatkokuituja koskeva tuotantokapasiteetti
olisi pitänyt arvioida yksinomaan tutkimuksen kattaman polyes-
terikatkokuitujen tosiasiallisen tuotannon perusteella.
(189) Australian viranomaiset katsoivat joka tapauksessa, että yhteisön
tuotannonalan tuotantokapasiteetin väheneminen oli ristiriidassa
merkittävästä vahingosta tehdyn päätelmän kanssa: ensiksi, koska
vähennyksen vuoksi yhteisön tuotannonala ei voinut osallistua
markkinoiden huomattavaan kasvuun (+27 prosenttia) tarkastelu-
jaksolla; toiseksi, koska kapasiteetin vähennys johtui siitä tosi-
asiasta, että muut tuotteet olivat kannattavampia kuin polyesteri-
katkokuidut.
(190) Tuotantokapasiteetin arvioinnin osalta olisi painotettava sitä, että
tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotetaan samoilla tuotantolinjoilla
kuin saman tuoteperheen muita tuotteita. Tämän vuoksi on
mahdotonta yksilöidä yksinomaan yhtä tuotetta koskeva tosi-
asiallinen kapasiteetti suhteessa kaikkiin samalla tuotantolinjalla
tuotettuihin tuotteisiin. Näissä olosuhteissa polyesterikatkokuituja
koskeva tuotantokapasiteetin arviointi perustui suhdelukuun, joka
saatiin vertaamalla polyesterikatkokuitujen tosiasiallista tuotantoa
kaikkien samoilla tuotantolinjoilla tuotettujen tuotteiden tosi-
asialliseen kokonaistuotantoon. Tämän johdosta, toisin kuin
Australian viranomaiset väittivät, polyesterikatkokuituja koskevan
tuotantokapasiteetin arvioinnissa otetaan huomioon polyesterikat-
kokuitujen tosiasiallinen tuotanto.
(191) Tästä seuraa myös, että yhteisön tuotannonalan tuotantokapasitee-
tin vähennystä ei määritetty ottaen muut tuotteet huomioon. Tätä
lausumaa tukevat tutkimuksen myöhemmät päätelmät, jotka
vahvistivat sen, että yhteisön tuotannonala muunsi useita aiemmin
polyesterikatkokuitujen valmistukseen erikoistuneita tuontantolin-
joja muiden sellaisten kuitutyyppien tuotantoon, joita nykyinen
tutkimus ei koske. Tutkimuksessa kävi ilmi myös, että monta
polyesterikatkokuitujen tuotantolaitosta lopetettiin tarkastelujak-
son aikana.
(192) Olisi pantava merkille myös, että siirtyminen polyesterikatkokui-
tujen tuotannosta muiden tuotteiden tuotantoon johtui etupäässä
yhteisön tuotannonalalle, joka oli jatkuvassa epäterveessä kilpai-
luasemassa kolmansista maista polkumyynnillä ja tuetun tuonnin
kanssa, polyesterikatkokuitujen tuotannossa ja myynnissä aiheu-
tuneista pitkän aikavälin tappioista. Kapasiteetin vähentyminen,!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 26
jonka vuoksi yhteisön tuotannonala ei pystynyt hyötymään
markkinoiden kasvusta, on tämän vuoksi erityisen oleellinen
vahingon määrityksen sekä nimenomaisesti jäljempänä käsiteltä-
vän tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen
vahingon välisen syy-yhteyden selvityksen osalta.
(193) Tämän vuoksi Australian viranomaisten väitteitä pidetään perus-
teettomina. Näin ollen vahvistetaan polyesterikatkokuituja koske-
van tuotantokapasiteetin arvioinnin osalta esitetyt tiedot ja edellä
kuvattu menetelmä sekä väliaikaista tullia koskevan asetuksen
johdanto-osan 141 ja 142 kappaleen päätelmät.
b)Yhteisön tuotannonalan kannattavuus
(194) Australian viranomaiset huomauttivat, että yhteisön tuotannonalan
kannattavuus kohentui tarkastelujaksolla merkittävästi noin 4
prosentin tappiosta yli 6 prosentin voittoon. Väitettiin myös, että
kun väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa mainittiin kannat-
tavuustason olevan edelleen riittämätön, ei esitetty lukuja siitä,
mikä tuotannonalan kannattavuus oli ennen tuettua tuontia. Tämän
vuoksi Australian viranomaiset väittivät, ettei voitu asianmukai-
sesti arvioida, oliko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko
merkittävä.
(195) Edellä esitetty lausuma voidaan asianmukaisesti tulkita niin, että
kannattavuuden kohentaminen tarkastelujaksolla ei ilman muuta
johda siihen päätelmään, että yhteisön tuotannonalalle ei olisi
aiheutunut merkittävää vahinkoa. Arviota siitä, oliko yhteisön
tuotannonalalle aiheutunut vahinko merkittävä, ei voida perustaa
ainoastaan kannattavuuteen eikä myöskään kannattavuuden ver-
tailuun vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välillä.
Perusasetuksen säännöksissä luetellaankin sellaisia tekijöitä kuten
polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja polkumyynnillä
tapahtuvan tuonnin vaikutus samankaltaisten tuotteiden hintaan
yhteisön markkinoilla sekä täsmennetään, että yhden tai useam-
man tekijän perusteella ei välttämättä voida tehdä kielteistä
päätelmää vahingosta.
(196) Kuten yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta koskevissa
päätelmissä jäljempänä osoitetaan, merkittävää vahinkoa koskeva
päätelmä ei ollut ainoastaan perusteltu yhteisön tuotannonalan
riittämättömän kannattavuuden vuoksi, vaan se perustui myös
siihen kielteiseen kehitykseen, joka todettiin useimpien kyseistä
tuotannonalaa koskevien talouden tunnuslukujen osalta: markki-
naosuus, tuotantokapasiteetti, myyntimäärä, myyntihinnat, varas-
tot, investoinnit, työllisyys ja asianomaisista maista tulevan tuetun
tuonnin merkittävä hinnan alittavuus.
(197) Tämä tutkimus osoitti kannattavuuden kohentamisen johtuneen
etupäässä sekä yhteisön tuotannonalan aloittamasta rakenneuudis-
tuksesta ja siitä johtavasta myynti-, yleis- ja hallintokustannusten
vähentymisestä että raaka-aineiden hankintahintojen laskusta.
Tuotantokustannukset laskivat nopeammin kuin myyntihinnat,
minkä ansiosta yhteisön tuotannonala sai voittoa vuodesta 1998
alkaen. Painotettiin kuitenkin, että kannattavuuden kohentaminen
saattaa olla ainoastaan tilapäistä, ja millä tahansa kielteisillä
tekijöillä, kuten raaka-aineiden hintojen kielteisellä kehityksellä,
voisi olla vakavia vaikutuksia nykyiseen tilanteeseen.
(198) Tästä huolimatta olisi pantava merkille, että komissio toteaa
väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 179 kappa-
leessa, että täysimääräisiin tuotantokustannuksiin olisi lisättävä 10
prosentin marginaali yhteisön tuotannonalalle vahinkoa aiheutta-
mattoman hinnan määrittämiseksi. Tämän vuoksi katsotaan, että
kyseinen marginaali vastaa sitä vähimmäisvoittoa, minkä yhteisön
tuotannonala voisi olettaa saavansa, jos tuettua tuontia asian-
omaisista maista ei olisi.
(199) Edellä esitetyn perusteella ja koska komissiolle ei esitetty muita
huomautuksia yhteisön tuotannonalan kannattavuudesta, vahvis-!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 27
tetaan päätelmä tutkimusjakson aikaisen kannattavuuden riittä-
mättömyydestä.
c)Markkinaosuus
(200) Taiwanin viranomaiset väittivät, että eräs yhteisön tuotannonalan
rakenneuudistuksen seuraus oli joidenkin tehottomien polyesteri-
katkokuitujen yhteisön tuottajien poistuminen yhteisön markkino-
ilta. Ne väittivät myös, että jäljelle jääneistä tuottajista ei
ainoastaan tullut kilpailukykyisempiä kansainvälisen kilpailun
ansiosta, vaan ne eivät myöskään menettäneet markkinaosuutta,
jota voidaan pitää merkittävänä.
(201) Kyseisen väitteen osalta olisi huomautettava, että markkinaosuu-
den kehitystä tarkastelujaksolla arvioitiin johdonmukaisesti niiden
samojen yritysten perusteella, jotka tässä erityistapauksessa
muodostavat yhteisön tuotannonalan. Tämän vuoksi, toisin kuin
Taiwanin viranomaiset väittävät, vuoden 1996 ja tutkimusajakson
välillä tapahtunut yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden vä-
hentyminen (– 17 prosenttia) perustuu yksinomaan yhteisön
tuotannonalan muodostavia yrityksiä koskeviin tietoihin. Oletus
siitä, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuutta määritettäessä
on otettu huomioon tietoja toimintansa yhteisön markkinoilla
lopettaneista yrityksistä, on tämän vuoksi perusteeton.
d)Päätelmät
(202) Edellä esitetyn perusteella ja koska Indonesiasta tulevan tuonnin
kumulaatio ei antanut syytä muuttaa alustavia päätelmiä ja
päätelmää siitä, että yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää
vahinkoa tutkimusjakson aikana, vahvistetaan väliaikaista tullia
koskevan asetuksen johdanto-osan 151 ja 152 kappaleen sisältö,
jossa esitetään päätelmät yhteisön tuotannonalan tilanteesta.
ESYY -YHTEYS
1 TUETUN TUONNIN V AIKUTUKSET
(203) Sekä Australian että Taiwanin viranomaiset totesivat, että ei ole
näyttöä siitä, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko
olisi johtunut Taiwanista ja Australiasta tuoduista vähäisistä
määristä.
(204) Australian viranomaiset väittivät, että Australiasta tulevan tuonnin
markkinaosuus oli liian vähäinen (2 prosenttia kulutuksesta)
vaikuttaakseen hintoihin yhteisön markkinoilla. Sen oli yhteisön
markkinoilla pikemminkin noudatettava suurien toimijoiden
asettamia hintasuuntauksia. Australian viranomaiset ehdottivatkin,
että mahdollinen vahinko oli aiheutunut muista kolmansista
maista tulleesta merkittävästä tuonnista.
(205) Taiwanin viranomaiset väittivät vastaavasti, että Taiwanin viennin
noin 6 prosentin markkinaosuus varsinkin, kun otetaan huomioon
kyseisen tuonnin osalta määritetty alhainen hinnan alittavuuden
taso, ei ole objektiivisesti tarkasteltuna voinut vaikuttaa yhteisön
tuotannonalan tilanteeseen, koska yhteisön tuotannonalan mark-
kinaosuus on yli 50 prosenttia yhteisön markkinoista.
(206) Australian ja Taiwanin viranomaisten kyseisten maiden markki-
naosuuksia koskevien väitteiden osalta palautetaan mieleen, että
Australiasta ja Taiwanista tulevan tuonnin todettiin ylittävän
selvästi vähimmäistason tutkimusjakson aikana. Lisäksi todettiin,
että kaikki kumuloitua selvitystä koskevat edellytykset täyttyivät.
Näin ollen huomautukset yksittäisten maiden markkinaosuuksista
ovat epäolennaisia.
(207) Tämän lisäksi hinnat, joilla kyseisistä maista tuotua polyesteri-
katkokuitua myytiin yhteisön markkinoilla, alittivat yhteisön
tuotannonalan hinnat. Tämän vuoksi Australiasta ja Taiwanista
vientituella tuoduilla polyesterikatkokuiduilla yhdessä Indonesi-
asta vientituella tuotujen huokeahintaisten polyesterikatkokuitujen!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 28
kanssa oli merkittävä kielteinen vaikutus edelleenkin haavoittuvan
yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Tätä päätel-
mää tukee se tosiasia, että polyesterikatkokuitujen markkinat ovat
avoimet ja sen vuoksi hintaeroilla tai huokeilla tarjouksilla saattaa
olla hintoja laskeva vaikutus.
(208) Näin ollen katsotaan, että Australian ja Taiwanin viranomaiset
eivät esittäneet sellaista näyttöä, joka olisi ristiriidassa alustavan
päätelmän kanssa siitä, että huokeahintainen tuettu tuonti aiheutti
yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. Tämän vuoksi
vahvistetaan päätelmä siitä, että tuettu tuonti erikseen tarkastel-
tuna on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannon-
alalle.
2 V ALUUTTAKURSSIV AIHTELUT
(209) Australian viranomaiset väittivät, että komissio ei ollut tarkastellut
valuuttakurssivaihteluiden vaikutusta Australiasta tulevan tuonnin
hintaan, ja täsmensivät, että tutkimusjakson aikana australialaiset
polyesterikatkokuitujen vientiä harjoittavat tuottajat olivat saaneet
etua kotimaan valuutan revalvoitumisesta.
(210) Tältä osin olisi pantava merkille, että kyseisestä maasta tulevasta
tuonnista laskutettiin yhteisön markkinoilla Yhdysvaltain dolla-
reissa, Saksan markoissa ja Englannin punnissa eikä Australian
dollareissa. Australian valuutan vasta-arvo ei tämän vuoksi ollut
olennaista asiaan vaikuttavissa määrityksissä.
(211) Olisi pantava joka tapauksessa merkille, että Australian valuutta
devalvoitui tutkimusjakson ensimmäisten seitsemän kuukauden
aikana ja sen jälkeen se revalvoitui tutkimusjakson seuraavien
viiden kuukauden aikana verrattuna sen ecu/euro-pariteettiin
tutkimusjakson ensimmäisenä kuukautena. Australian valuutta ei
siis ollut jatkuvassa laskussa tutkimusjakson aikana.
3 PÄÄTELMÄT
(212) Koska komissiolle ei esitetty uusia väitteitä yhteisön tuotannon-
alalle aiheutuneen vahingon syystä, vahvistetaan väliaikaista tullia
koskevan asetuksen johdanto-osan 168 kappaleessa esitetty
päätelmä siitä, että tuettu tuonti erikseen tarkasteltuna on
aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
FYHTEISÖN ETU
1 YHTEISÖN TUOTANNONALAN ETU
(213) Koska edellä käsitellyistä asioista ei esitetty huomautuksia,
vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan
170 kappaleessa esitetyt yhteisön tuotannonalan etua koskevat
päätelmät.
2 V AIKUTUKSET KÄYTTÄJIIN
(214) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen eräät
käyttäjät ja tuojat esittivät huomautuksensa kirjallisesti. Lisäksi
eräs käyttäjiä edustava järjestö saatuaan tiedon väliaikaista tullia
koskevasta asetuksesta pyysi saada tulla kuulluksi, ja komissio
kuulikin sitä.
(215) Olisi pantava merkille, että suurin osa edellä mainituista
käyttäjistä ja tuojista ei joko ilmoittautunut menettelyn aloitta-
mista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa tai vastan-
nut komission niille lähettämään kyselylomakkeeseen. Tämän
vuoksi useimpia niistä ei voida pitää perusasetuksen 31 artiklan 2
kohdan mukaisena asianomaisina osapuolina eikä niiden näkö-
kantoja pitäisi periaatteessa ottaa huomioon menettelyn tässä
vaiheessa.
(216) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 171
kappaleessa todetaan, yhteistyön vähäisyys yhteisön etua koske-!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 29
neessa tutkimuksessa merkitsi sitä, että toimenpiteiden vaikutuk-
set käyttäjien ja tuojien toimiin määritettiin käytettävissä olleiden
tietojen perusteella.
(217) Asianomaisten osapuolten esittämiä näkökantoja tarkasteltiin.
Tämän perusteella katsottiin, että niissä esitetty pääasiallinen
väite oli se, että tasoitustullien käyttöönotto vaikuttaisi kielteisesti
niiden kilpailukykyyn jatkojalostustuotteiden osalta ja uhkaisi
niiden toiminnan jatkumista yhteisön polyesterikatkokuitumark-
kinoilla. Tullien käyttöönotolla saataisiinkin aikaan ensinnäkin
asianomaisista maista tuotujen polyesterikatkokuitujen hintojen
nousu, jonka johdosta polyesterikatkokuitujen yhteisön käyttäjien
olisi puolestaan nostettava jatkojalostustuotteista veloittamiaan
hintoja. Yhteisön käyttäjien mielestä kyseinen kehitys lisäisi
huokeahintaisten jatkojalostustuotteiden tuontia muista kolman-
sista maista ja tässä tutkimuksessa tarkastelluista maista.
(218) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 171 ja 172
kappaleen sisällön perusteella tutkimuksesta kävi ilmi, että eräät
käyttäjät alkoivat hankkia polyesterikatkokuituja yhteisön tuotan-
nonalan sijasta yksinomaan asianomaisista maista. Tämän vuoksi
katsotaan, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön vientituella
tuotujen huokeahintaisten polyesterikatkokuitujen aiheuttamien
vääristävien vaikutusten korjaamiseksi, tilanne laajenee ja mark-
kinat kärsivät siitä pitkällä aikavälillä: ensinnäkin siksi, että osa
yhteisön tuottajista lopettaa toimintansa, mikä johtaa kilpailun
vähentymiseen yhteisön markkinoilla; toiseksi sen vuoksi, että se
edistää huokeahintaisemman vientituetun polyesterikatkokuidun
tuettua tuontia yhteisön markkinoille asettaen kyseisen tuonnin
käyttäjät edullisempaan kilpailutilanteeseen muita hankintalähtei-
tä käyttäviin verrattuna. Tämän vuoksi katsotaan, että kaikkien
yhteisön markkinoiden toimijoiden etu vaatii tosiasiallista kilpai-
lua kaupan osalta ja sen myötä tasoitustoimenpiteiden käyttöön-
ottoa polyesterikatkokuitujen tuetussa tuonnissa.
(219) Tuotetta käyttävän tuotannonalan kustannusrakenteesta käytettä-
vissä olevat tiedot, ehdotettujen toimenpiteiden taso sekä tuetun
tuonnin ja muiden hankintalähteiden välinen suhde osoittavat joka
tapauksessa, että:
— polyesterikatkokuidut saattavat edustaa 25—45:tä prosenttia
käyttäjien jatkojalostustuotteiden kokonaistuotantokustannuk-
sista,
— keskimääräinen tasoitustulli on asianomaisten maiden osalta
noin 3 prosenttia,
— tuetun tuonnin osuus on 12 prosenttia polyesterikatkokuitujen
kokonaiskulutuksesta.
Ehdotetut toimenpiteet saattavat lisätä käyttäjien tuotantokustan-
nuksia 0,1—0,16 prosenttia. Todennäköistä enimmäislisäystä
pidetään vähäpätöisenä verrattuna ehdotettujen toimenpiteiden
myönteisiin vaikutuksiin tehokkaan kilpailun palauttamisessa
yhteisön markkinoille.
(220) Siten vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-
osan 172 kappaleen päätelmät siitä, että ehdotettujen toimenpi-
teiden vaikutus käyttäjien kannattavuuteen ja niiden toiminnan
jatkumiseen markkinoilla on vähäinen.
3 PÄÄTELMÄT
(221) Yhteisön edun määrittämisestä esitettyjen uusien väitteiden ei
katsota kumoavan päätelmää siitä, että ei ole olemassa pakottavia
syitä olla ottamatta käyttöön tasoitustoimenpiteitä. Tämän vuoksi
alustavat päätelmät vahvistetaan.
GLOPULLISET TULLIT
(222) Tukia, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevien pää-
telmien perusteella katsotaan, että olisi otettava käyttöön lopulliset!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 30
tasoitustoimenpiteet, jotta tuettu tuonti Australiasta, Indonesiasta
ja Taiwanista ei aiheuttaisi enempää vahinkoa yhteisön tuotannon-
alalle.
1 V AHINGON POISTA V A TASO
(223) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 179
kappaleessa selitetään, hintojen osalta määritettiin vahinkoa
aiheuttamaton taso, joka kattaa yhteisön tuotannonalan tuotanto-
kustannukset ja ilman tuettua tuontia asianomaisista maista
saatavan kohtuullisen voiton.
2 TULLIN MUOTO JA MÄÄRÄ
(224) Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti tasoitustulli
vastaa tukimarginaaleja, koska vahinkomarginaalit määritettiin
korkeammiksi asianomaisten maiden kaikkien viejien osalta.
a)Australia
(225) Tämä johti australialaisen yhteistyössä toimivan vientiä harjoitta-
van tuottajan osalta seuraaviin jäännöstulleihin:
YritysVientituki-
marginaaliKokonaistuki-
marginaaliEhdotettu
tasoitustulli
Leading Synthetics 6,0 % 6,0 % 6,0 %
Muut yritykset 6,0 % 6,0 % 6,0 %3
(226) Käytännössä kaiken Taiwanista peräisin olevan asianomaisen
tuotteen tuonnin yhteisöön kattaneen yhteistyön laajuuden vuoksi
katsottiin aiheelliseksi määrittää jäännöstulli samaksi kuin yhteis-
työssä toimivien yritysten osalta määritetty korkein tulli eli 6,0
prosentiksi.
b)Indonesia
(227) Koska yhteistyöstä kieltäytymisen aste määritettiin Indonesian
osalta yli 30 prosentiksi, katsottiin aiheelliseksi soveltaa menetel-
mää, jolla vältetään yhteistyöstä kieltäytymisen palkitseminen.
Tämän vuoksi yhteistyöhön osallistumattomiin yrityksiin sovel-
lettava tulli määritettiin perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti
käytettävissä olleiden tietojen perusteella 10 prosentiksi.
YritysVientituki-
marginaaliKokonaistuki-
marginaaliEhdotettu
tasoistustulli
PT. Indorama Synthetics TbK 1,4 % 1,4 % 0 %
PT. Panasia Indosyntec TbK 0 % 0 % 0 %
PT. Susila Indah Synthetic Fiber
Industries0% 0% 0%
PT. GT Petrochem Industries TbK 0,4 % 0,4 % 0 %
PT. Teijin Indonesia Fiber
Corporation0,4 % 0,4 % 0 %
Kaikki yritykset 5 % 10 % 10 %3
c)Taiwan
(228) Palautetaan mieleen, että Taiwanista peräisin olevien polyesteri-
katkokuitujen tuonnissa polkumyyntitoimenpiteet ovat jo käytös-
sä. Tutkimuksessa määritetyt tuet eivät kuitenkaan ole vientitukia,
ja tämän vuoksi niiden ei katsota vaikuttaneen vientihintaan ja!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 31
vastaavaan polkumyyntimarginaaliin. Siten tasoitustullit voidaan
ottaa käyttöön kumuloidusti voimassa olevien polkumyyntitoi-
menpiteiden kanssa. Tämä johtaa taiwanilaisten vientiä harjoitta-
vien tuottajien osalta seuraaviin tasoitustulleihin:
YritysVientituki-
marginaaliKokonaistuki-
marginaaliEhdotettu
tasoitustulli
Nan Y a Plastics Corp. 0 % 1,5 % 1,5 %
Far Eastern Textile Ltd 0 % 1,0 % 1,0 %
Shinkong Synthetic Fibres Corp. 0 % 0 % 0 %
Tuntex Distinct Corp. 0 % 0 % 0 %
Muut yritykset 0 % 1,5 % 1,5 %3
(229) Käytännössä kaiken Taiwanista peräisin olevan asianomaisen
tuotteen tuonnin yhteisöön kattaneen yhteistyön laajuuden vuoksi
katsottiin aiheelliseksi määrittää jäännöstulli samaksi kuin yhteis-
työssä toimivien yritysten osalta määritetty korkein tulli eli 1,5
prosentiksi.
(230) Tässä asetuksessa yksilöidyt yrityskohtaiset tasoitustullit mää-
ritettiin tutkimuksen päätelmien perusteella. Tämän vuoksi ne
vastaavat näiden yritysten kyseisen tutkimuksen aikana mää-
ritettyä tilannetta. Kyseisiä tulleja (toisin kuin ”kaikkiin muihin
yrityksiin” sovellettavaa maakohtaista tullia) voidaan tämän
vuoksi soveltaa ainoastaan asianomaisesta maasta peräisin olevien
ja kyseisten yritysten ja näin ollen nimenomaisesti mainittujen
oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden kuin
tämän asetuksen säännösosassa nimenomaisesti nimeltään ja
osoitteeltaan yksilöityjen yritysten ja näihin etuyhteydessä olevien
oikeussubjektien tuottamien tuotuihin tuotteisiin ei sovelleta
kyseisiä tulleja, vaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa
tullia.
(231) Kaikki näiden yrityskohtaisten tasoitustullien soveltamiseen
liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai
uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta
tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (1), ja mukaan on
liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne,
jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai
kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti
liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin
ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta
neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten
tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.
HVÄLIAIKAISEN TULLIN KANTAMINEN
(232) Vientiä harjoittavien tuottajien osalta määritettyjen tasoitustukien
laajuuden ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon
vakavuuden vuoksi katsotaan olevan tarpeen, että asetuksen (EY)
N:o 123/2000 mukaiset väliaikaisen tasoitustullin vakuutena
olevat määrät kannetaan lopullisesti käyttöön otettujen lopullisten
tullien suuruisina,!B
(1) Euroopan komissio, Kauppapolitiikan pääosasto, Linja C, DM 24 — 8/38,
Rue de la Loi / Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Bryssel.2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 32
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli CN-koodiin 5503 20 00
kuuluvien Australiasta ja Indonesiasta peräisin olevien karstaamattomi-
en, kampaamattomien tai muuten kehruuta varten käsittelemättömien
polyesteriä olevien synteettikatkokuitujen tuonnissa.
2. Jäljempänä nimettyjen yritysten tuottamien tuotteiden vapaasti
yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli on
tuotteiden alkuperämaan mukaan seuraava:
1)Australia
YritysTulli
(%)Taric-lisäkoodi
Leading Synthetics Pty Ltd, Melbourne, Victoria 6,0 A059
Kaikki muut australialaiset yritykset 6,0 A9993
2)Indonesia
YritysTulli
(%)Taric-lisäkoodi
PT. Indorama Synthetics TbK
Graha Irama, 17thfloor
Jl. H. R. Rasuna Said Blok X-1 Kav. 1-2
PO Box 3375
Jakarta 129500 A051
PT. Panasia Indosyntec TbK
Jl. Garuda 153/74
Bandung 401840 A052
PT. Susilia Indah Synthetic Fiber Industries
Jl. Kh. Zainul Arifin Kompleks
Ketapang Indah
Blok B 1 n. 23
Jakarta 111400 A054
PT. GT Petrochem Industries TbK
Exim Melati Building, 9thfloor
Jl. M. H. Thamrin Kav. 8-9
Jakarta 102300 A053
PT. Teijin Indonesia Fiber Corporation TbK
5thfloor Mid Plaza 1
Jl. Jend. Sudiman Kav. 10-11
Jakarta 102200 A055
Kaikki muut yritykset 10 A9993
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia
säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1."M1Kannetaan Australiasta peräisin olevassa tuonnissa asetuk-
sella (EY) N:o 123/2000 käyttöön otetun väliaikaisen tasoitustullin
vakuutena olevat määrät tällä asetuksella lopullisesti käyttöön otetun
tullin suuruisina. Lopullisen tasoitustullin ylittävät vakuutena olevat
määrät vapautetaan. 3!B
!M1
!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 33
2. Mitä 1 artiklan 3 kohdassa säädetään, sovelletaan myös väliaikaisten
tasoitustullien vakuutena olevien määrien lopulliseen kantamiseen.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se
julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan
sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.!B2000R0978 — FI — 13.05.2000 — 000.002 — 34