1975R1365 — FI — 04.08.2005 — 007.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:





Muutettu:









▼B

NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 1365/75,

annettu 26 päivänä toukokuuta 1975,

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön luomisesta







EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon ( 1 ), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 2 ), sekä katsoo, että sekä katsoo, että nyky-yhteiskunnan elin- ja työolojen kehittymisestä johtuvia ongelmia on yhä enemmän ja ne ovat yhä monimutkaisempia; on tärkeää, että toimet, joihin yhteisössä tällä alalla ryhdytään, rakentuisivat tieteiden väliselle perustalle ja samalla olisi tärkeää ottaa työmarkkinaosapuolet mukaan näihin toimiin, yhteisö ei vielä kykene suorittamaan analyyseja, tutkimuksia ja pohdintaa, joiden avulla näitä ongelmia voitaisiin käsitellä järjestelmällisesti ja tieteellisesti, Euroopan yhteisöjen ympäristöalan toimintaohjelmassa ( 3 ) säädetään, että yhteisön toimielinten olisi perustettava itselleen toimielin, joka kykenee erityisesti tarkastelemaan elin- ja työympäristöön vaikuttavia tekijöitä sekä tekemään tulevaisuudentutkimusta tekijöistä, jotka voivat uhata olemassaolon edellytyksiä ja tekijöistä, jotka voivat parantaa näitä edellytyksiä, neuvoston sosiaalisesta toimintaohjelmasta 21 päivänä tammikuuta 1974 antamassa päätöslauselmassa ( 4 ) säädetään muun muassa työntekijöiden etujen mukaisesta toimintaohjelmasta, jonka tarkoituksena on tehdä elin- ja työolot inhimillisiksi, säätiön perustaminen on tarpeellista, jotta yhteisön tavoitteet elin- ja työolojen parantamiseksi saavutettaisiin, perustamissopimuksessa ei ole määräyksiä tämän säätiön perustamiseen tarvittavista erityisvaltuuksista, ja säätiö perustetaan osaksi Euroopan yhteisöjen järjestelmää, ja se noudattaa yhteisön oikeutta; on tarkoituksenmukaista määritellä tiettyjen yleisten säännösten soveltamisehdot, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Perustetaan Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö, jäljempänä ’säätiö’.

2 artikla

1. Säätiön päämääränä on edistää parempien elin- ja työolojen suunnittelua ja luomista toimilla, joilla on tarkoitus kehittää ja levittää tätä kehitystä tukevaa tietämystä.

2. Tässä tarkoituksessa säätiön tehtävinä on käytännön kokemusten perusteella kehittää ja syventää pohdintaa elinympäristön ja työolojen keskipitkän ja pitkän aikavälin parantamisesta sekä tunnistaa muutokseen johtavat tekijät. Säätiö ottaa tehtäviään suorittaessaan huomioon yhteisön politiikan näillä aloilla ja tiedottaa yhteisön toimielimille suunnitteilla olevista tavoitteista ja suuntaviivoista toimittamalla niille etenkin tieteellisiä ja teknisiä tietoja.

3. Elinympäristön ja työolojen kehittämisessä se käsittelee erityisesti seuraavia kysymyksiä ja pyrkii selvittämään niiden tärkeysjärjestyksen:

— ihmisten olot työpaikalla,

— työn järjestäminen ja erityisesti työntekijöiden keskinäisen sijoittautumisen suunnittelu työpaikalla,

— tietyille työntekijäryhmille erityisesti ominaiset ongelmat,

— ympäristön kehittämisen merkitys pitkällä aikavälillä,

— ihmisten toimintojen paikallinen ja ajallinen jakautuminen.

3 artikla

1. Saavuttaakseen päämääränsä säätiö edistää tietojen ja kokemusten vaihtoa näillä aloilla ja perustaa tarvittaessa tieto- ja asiakirjajärjestelmän. Se voi esimerkiksi:

a) helpottaa yliopistojen, tutkimuslaitosten, hallintoviranomaisten sekä talous- ja sosiaalialan järjestöjen välisiä yhteyksiä, sekä tukea yhteistoimintaa,

b) perustaa työryhmiä,

c) tehdä tutkimussopimuksia, osallistua tutkimuksiin, edistää ja tukea koeprojektien toteuttamista sekä tarvittaessa suorittaa itse tiettyjä tutkimuksia,

d) järjestää kursseja, kokouksia ja seminaareja.

▼M3

2. Säätiö toimii mahdollisimman tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioissa tai kansainvälisellä tasolla toimivien erikoislaitosten, -säätiöiden ja -toimielinten kanssa. Säätiö varmistaa, että se tekee asianmukaista yhteistyötä erityisesti Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sen omia tavoitteita.

▼B

4 artikla

1. Säätiö ei ole voittoa tavoitteleva toimielin. Sillä on kaikissa jäsenvaltioissa laajin oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus.

2. Säätiön kotipaikka on Irlannissa.

▼M3

5 artikla

Säätiön hallinto- ja johtorakenteisiin kuuluu:

a) johtokunta;

b) puheenjohtajisto;

c) johtaja ja apulaisjohtaja.

6 artikla

1. Johtokuntaan kuuluu:

a) yksi kunkin jäsenvaltion hallitusta edustava jäsen;

b) yksi kunkin jäsenvaltion työnantajajärjestöjä edustava jäsen;

c) yksi kunkin jäsenvaltion työntekijäjärjestöjä edustava jäsen;

d) kolme komissiota edustavaa jäsentä.

2. Neuvosto nimittää 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut jäsenet siten, että jokaisessa edellä mainitussa ryhmässä on yksi jäsen kustakin jäsenvaltiosta. Samalla ja samoin ehdoin kuin varsinaisen jäsenen neuvosto nimittää varajäsenen, joka osallistuu johtokunnan kokouksiin ainoastaan varsinaisen jäsenen poissa ollessa.

Komissio nimittää sitä edustavat varsinaiset jäsenet ja varajäsenet kiinnittäen huomiota miesten ja naisten tasapuoliseen edustukseen.

Kun jäsenvaltiot, työnantajajärjestöt ja työntekijäjärjestöt laativat neuvostolle ehdokasluettelonsa, niiden on pyrittävä varmistamaan miesten ja naisten tasapuolinen edustus johtokunnassa.

Neuvosto julkaisee tiedoksi johtokunnan jäsenten luettelon Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja säätiö julkaisee sen www-sivustollaan.

3. Johtokunnan jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Se voidaan uusia.

Jos jäsenen toimikausi päättyy tai jäsen eroaa tai erotetaan, hän jatkaa tehtävässään, kunnes hänet on nimitetty uudeksi toimikaudeksi tai hänen tilalleen on nimitetty uusi jäsen.

4. Johtokunta valitsee yhdeksi vuodeksi puheenjohtajansa ja kolme varapuheenjohtajaa, joihin kuuluu yksi henkilö kustakin 7 kohdassa tarkoitetusta kolmesta ryhmästä sekä yksi henkilö komission edustajien keskuudesta ja jotka voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi.

5. Puheenjohtaja kutsuu johtokunnan koolle vähintään kerran vuodessa. Puheenjohtaja kutsuu koolle lisäkokouksia, kun vähintään kolmasosa johtokunnan jäsenistä sitä pyytää.

6. Johtokunta tekee päätöksensä jäsentensä äänten ehdottomalla enemmistöllä.

7. Hallitusten, työntekijäjärjestöjen ja työnantajajärjestöjen edustajien on kunkin muodostettava johtokunnan sisällä toimiva ryhmä. Kukin ryhmä nimeää koordinaattorin, joka osallistuu johtokunnan kokouksiin. Työntekijä- ja työnantajaryhmien koordinaattorit edustavat kukin järjestöään Euroopan tasolla. Koordinaattorit, joita ei ole nimitetty 1 kohdassa tarkoitetuiksi johtokunnan jäseniksi, osallistuvat kokouksiin ilman äänioikeutta.

8. Johtokunta asettaa puheenjohtajiston, johon kuuluu 11 jäsentä. Puheenjohtajisto muodostuu johtokunnan puheenjohtajasta ja kolmesta varapuheenjohtajasta, kunkin 7 kohdassa tarkoitetun ryhmän koordinaattorista sekä yhdestä lisäjäsenestä kustakin ryhmästä ja yhdestä komission edustajasta. Kukin ryhmä voi nimetä kolme varajäsentä, jotka osallistuvat puheenjohtajiston kokouksiin varsinaisten jäsenten poissa ollessa.

9. Johtokunta päättää puheenjohtajiston vuotuisesta kokousten määrästä. Puheenjohtajiston puheenjohtaja kutsuu koolle lisäkokouksia puheenjohtajiston jäsenten pyynnöstä.

10. Puheenjohtajiston päätökset tehdään yksimielisesti. Jos yksimielisyyteen ei päästä, puheenjohtajisto antaa asian johtokunnan päätettäväksi.

11. Johtokunnalle annetaan jatkuvasti kattavia ja ajantasaisia tietoja puheenjohtajiston toimista ja päätöksistä.

▼B

7 artikla

▼M3

1. Johtokunta johtaa säätiötä, jonka suuntaviivat se määrää. Johtokunta hyväksyy johtajan tekemän ehdotuksen perusteella säätiön vuosittaiset ja jatkuvan tarkastelun periaatteeseen perustuvat nelivuotiset työohjelmat yhteisymmärryksessä komission kanssa.

2. Komission lausunnon saatuaan johtokunta vahvistaa työjärjestyksensä, jossa vahvistetaan sen toiminnan käytännön järjestelyt. Työjärjestys toimitetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Neuvosto voi kuitenkin muuttaa työjärjestystä yksinkertaisella enemmistöllä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun työjärjestys on sille toimitettu.

▼B

3. Se päättää sellaisten perintöjen, lahjoitusten ja avustusten hyväksymisestä, jotka eivät ole peräisin yhteisöltä.

▼M3

4. Puheenjohtajisto valvoo johtokunnan päätösten täytäntöönpanoa ja toteuttaa kaikki säätiön asianmukaisen johtamisen edellyttämät toimenpiteet johtokunnan kokousten välillä johtokunnan antamin valtuuksin sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 ja 9 artiklassa vahvistettuja johtajan velvollisuuksia. Johtokunta ei voi siirtää puheenjohtajistolle 12 ja 15 artiklassa tarkoitettuja toimivaltuuksia.

▼B

8 artikla

1. Komissio nimeää säätiön johtajan ja apulaisjohtajan ►M3 johtokunnan ◄ esittämän ehdokasluettelon perusteella.

2. Johtaja ja apulaisjohtaja valitaan heidän pätevyytensä perusteella, ja heidän riippumattomuutensa on oltava kiistaton.

3. Johtaja ja apulaisjohtaja nimetään enintään viideksi vuodeksi. Sama henkilö voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi.

▼M3

9 artikla

1. Johtaja vastaa säätiön hallinnosta sekä johtokunnan ja puheenjohtajiston hyväksymien päätösten ja ohjelmien täytäntöönpanosta. Johtaja toimii säätiön laillisena edustajana.

2. Johtaja käyttää 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtuuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 1 kohdan soveltamista.

3. Johtaja valmistelee johtokunnan ja puheenjohtajiston käsiteltäväksi tulevat asiat. Johtaja tai apulaisjohtaja tai kummatkin osallistuvat johtokunnan ja puheenjohtajiston kokouksiin.

4. Johtaja vastaa toimistaan säätiön johdossa johtokunnalle.

10 artikla

Johtokunta voi valita johtajan ehdotuksen pohjalta riippumattomia asiantuntijoita ja pyytää heiltä lausuntoa erityiskysymyksissä, jotka liittyvät nelivuotiseen jatkuvan tarkastelun periaatteeseen perustuvaan ohjelmaan ja vuosittaiseen työohjelmaan.

▼M3 —————

▼B

12 artikla

▼M3

1. Johtaja laatii vuosittaisen työohjelman kunkin vuoden 1 päivään heinäkuuta mennessä 7 artiklassa tarkoitettujen suuntaviivojen pohjalta. Vuosittainen työohjelma on osa jatkuvan tarkastelun periaatteeseen perustuvaa nelivuotista ohjelmaa. Vuosittaiseen työohjelmaan kuuluvien hankkeiden yhteydessä esitetään arvio niihin tarvittavista määrärahoista.

Johtaja ottaa edellä mainittuja ohjelmia laatiessaan huomioon yhteisön toimielinten sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot.

▼B

Tätä varten ja välttääkseen toistuvaa työtä yhteisön toimielimet ja talous- ja sosiaalikomitea ilmoittavat säätiölle tarpeistaan samoin kuin, mikäli mahdollista, niistä tutkimuksista ja töistä, jotka kuuluvat niiden toimintaan.

▼M3

2. Johtaja antaa ohjelmat johtokunnalle hyväksyttäväksi.

▼M2

13 artikla

1. ►M3 Johtokunta ◄ hyväksyy vuosittaisen kertomuksen säätiön toiminnasta ja tulevaisuudennäkymistä ja toimittaa sen viimeistään 15 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä tilintarkastustuomioistuimelle.

2. Säätiö toimittaa vuosittain budjettivallan käyttäjälle kaikki tarvittavat tiedot arviointimenettelyjen tuloksista.

14 artikla

1. Säätiön kaikista tuloista ja menoista laaditaan kutakin kalenterivuotta vastaavaa varainhoitovuotta varten arvio, ja tulot ja menot otetaan säätiön talousarvioon, johon sisältyy henkilöstötaulukko.

2. Säätiön talousarvion tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

15 artikla

1. ►M3 Johtokunta ◄ laatii vuosittain johtajan laatiman esityksen perusteella ennakkoarvion säätiön tuloista ja menoista seuraavaa varainhoitovuotta varten. ►M3 Johtokunta ◄ toimittaa tämän ennakkoarvion, johon sisältyy henkilöstötaulukkoa koskeva esitys, komissiolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta.

2. Komissio toimittaa ennakkoarvion Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan alustavan esityksen yhteydessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle (jäljempänä yhteisesti ’budjettivallan käyttäjä’).

3. Ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää arviot, jotka se katsoo henkilöstötaulukon ja talousarviosta suoritettavan avustuksen määrän osalta välttämättömiksi, Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevaan alustavaan esitykseen ja toimittaa alustavan talousarvioesityksen budjettivallan käyttäjälle perustamissopimuksen 272 artiklan mukaisesti.

4. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy säätiön avustusta koskevat määrärahat.

Budjettivallan käyttäjä vahvistaa säätiön henkilöstötaulukon.

5. ►M3 Johtokunta ◄ vahvistaa säätiön talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu. Sitä mukautetaan tarvittaessa vastaavasti.

6. ►M3 Johtokunta ◄ ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle mahdollisimman pian aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvion rahoittamiseen, erityisesti kiinteistöihin liittyviä hankkeita kuten kiinteistöjen vuokraus tai hankinta. ►M3 Johtokunta ◄ ilmoittaa asiasta komissiolle.

Kun toinen budjettivallan käyttäjä on ilmoittanut aikomuksestaan antaa lausunto, se toimittaa sen hallintoneuvostolle kuuden viikon kuluessa hankkeesta ilmoittamisesta.

16 artikla

1. ►M3 Johtokunta ◄ vahvistaa säätiöön sovellettavat varainhoitoa koskevat säännökset komissiota kuultuaan. Säännökset voivat poiketa komission 19 päivänä marraskuuta 2002 antamasta asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 ( 5 ), joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevaa varainhoidon puiteasetusta, ainoastaan, jos säätiön toiminta sitä nimenomaisesti vaatii ja jos komissio on antanut siihen etukäteen suostumuksensa.

2. Johtaja toteuttaa säätiön talousarvion.

3. Säätiön tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 1 päivänä. Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja hajautettujen elinten alustavat tilinpäätökset yleisen varainhoitoasetuksen 128 artiklan mukaisesti.

4. Komission tilinpitäjä toimittaa säätiön alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivänä. Kyseinen selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta toimitetaan myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5. Saatuaan alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on laatinut yleisen varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti, johtaja vahvistaa säätiön lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen säätiön ►M3 johtokunnalle ◄ lausuntoa varten.

6. ►M3 Johtokunta ◄ antaa lausunnon säätiön lopullisesta tilinpäätöksestä.

7. Johtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja ►M3 johtokunnan ◄ lausunnon Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan heinäkuun 1 päivänä.

8. Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.

9. Johtaja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle vastauksen tämän huomautuksiin viimeistään 30 päivänä syyskuuta. Johtaja toimittaa vastauksen myös ►M3 johtokunnalle ◄ .

10. Johtaja antaa Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä yleisen varainhoitoasetuksen 146 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaikki kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn sujuvaa toteuttamista varten tarvittavat tiedot.

11. Ennen vuoden N + 2 huhtikuun 30 päivää Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta johtajalle vastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion toteuttamisesta.

▼M3

17 artikla

1. Säätiön henkilöstöön, joka on palkattu 4 päivän elokuuta 2005 jälkeen, sovelletaan asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 ( 6 ) säädettyjä Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä tai Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja. Sovelletaan henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevan 2 jakson määräyksiä.

2. Kaikki säätiön ja sen henkilöstön jäsenten neuvoston asetuksen (EHTY, ETY, Euratom) N:o 1860/76 ( 7 ) nojalla tekemät työsopimukset, jotka on tehty ennen 4 päivää elokuuta 2005, katsotaan tehdyiksi Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan nojalla. Kyseisiin sopimuksiin sovelletaan samasta ajankohdasta alkaen henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevien 1, 3 ja 4 jakson määräyksiä 22 artiklan 2 kohtaa lukuun ottamatta.

Toimihenkilöllä on oikeus päättää sopimus kyseisenä ajankohtana ilman velvoitetta noudattaa asetuksen (EHTY, ETY, Euratom) 1860/76 45 artiklassa säädettyä irtisanomisaikaa. Sopimuksen päättymiseen liittyvien korvausten ja työttömyyskorvausten osalta tällaisen sopimuksen päättämisen katsotaan olevan säätiön toimien seuraus.

3. Säätiö käyttää henkilöstönsä suhteen tapauksen mukaan joko nimittävälle viranomaiselle tai sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle annettuja valtuuksia.

4. Johtokunta antaa yhteisymmärryksessä komission kanssa asianmukaiset täytäntöönpanosäännöt.

▼B

18 artikla

►M3 Johtokunnan ◄ jäsen, johtaja, apulaisjohtaja, henkilökunta tai muu säätiön toimintaan osallistuva henkilö ei saa tehtävänsä päätyttyäkään ilmaista ammattisalaisuuden piiriin kuuluvia tietoja.

▼M2

18a artikla

1. Säätiön hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 ( 8 ).

2. ►M3 Johtokunta ◄ antaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset käytännön säännöt kuuden kuukauden kuluessa Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön luomisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1365/75 muuttamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 1417/76 kumoamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1649/2003 ( 9 ) voimaantulosta.

3. Päätöksistä, jotka säätiö on tehnyt asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan soveltamiseksi, voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle perustamissopimuksen 195 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti tai nostaa kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa perustamissopimuksen 230 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

▼B

19 artikla

Säätiöön sovelletaan Euroopan yhteisössä käytettäviä kieliä koskevaa järjestelyä.

20 artikla

Säätiöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa.

21 artikla

1. Säätiön vastuu sopimuksen perusteella määräytyy kyseessä olevaan sopimukseen sovellettavan lain mukaan.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia säätiön tekemässä sopimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla.

2. Sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun perusteella säätiö korvaa säätiön ja työntekijöidensä tehtäväänsä suorittaessaan aiheuttaman vahingon jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista tällaisen vahingon korvaamiseen liittyvät kiistat.

3. Säätiön työntekijöiden henkilökohtaisesta vastuusta säätiötä kohtaan määrätään säätiön henkilöstöä koskevissa määräyksissä.

22 artikla

Jäsenvaltiot, ►M3 johtokunnan ◄ jäsenet sekä ne kolmannet osapuolet, joita asia välittömästi ja henkilökohtaisesti koskee, voivat saattaa minkä tahansa säätiön toimen laillisuuden komission tutkittavaksi riippumatta siitä, onko kyse nimenomaisesta vai hiljaisesta toimesta.

Asia on jätettävä komission päätettäväksi 15 päivän kuluessa siitä päivästä, jolloin asianosainen sai kyseisestä toimesta tiedon.

Komissio tekee päätöksen kuukauden kuluessa. Jos päätöstä ei ole tehty tämän määräajan kuluessa, asian katsotaan tulleen hylätyksi hiljaisella päätöksellä.

23 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.