2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B TYÖJÄRJESTYS
(hyväksytty täysistunnossa 17.heinäkuuta 2002)
(2002/769/EY, Euratom)
(EYVL L 268, 4.10.2002, s. 1)
Oikaistu:
►C1Oikaisu, EYVL L 258, 10.10.2003, s. 39 (769/2002)
▼B
TYÖJÄRJESTYS
(hyväksytty täysistunnossa 17.heinäkuuta 2002)
(2002/769/EY, Euratom)
JOHDANTO
1. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea edustaa järjestäytyneeseen
kansalaisyhteiskuntaan kuuluvia talous- ja yhteiskuntaelämän eri aloja.Komitea on perustettu vuonna 1957 allekirjoitetulla Rooman sopimuk-sella, ja se on neuvoa-antava elin.
2. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean neuvoa-antava tehtävä antaa
komitean jäsenille ja heidän edustamilleen organisaatioille mahdolli-suuden osallistua yhteisön päätöksentekoprosessiin. Näkemykset ovat
toisinaan täysin vastakkaisia, ja jäsenet käyvät jatkuvasti vuoropuhelua.
Tämä edellyttää sekä tavanomaisten työmarkkinaosapuolien eli työnan-tajien (ryhmä I) ja työntekijöiden (ryhmä II) että muidenyhteiskunnallis-ammatillisten etupiirien (ryhmä III) osallistumista.Asiantuntemus, vuoropuhelu ja pyrkimys lähentää näkemyksiä voivatparantaa yhteisön poliittisten päätösten laatua ja uskottavuutta, sillä ne
auttavat kansalaisia ymmärtämään ja hyväksymään entistä paremmin
päätökset, ja ne lisäävät demokratian kannalta välttämätöntä avoi-muutta.
3. Komitealla on erityistehtävä yhteisön toimielinrakenteessa: se on
järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustaja ja keskustelufoorumisekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja unionin toimielinten
välinen tärkeä yhdysside.
4. Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on samalla sekä asiakir-
jojen laadinta- että keskustelufoorumi, se vastaa osaltaan demokratianlisäämisestä Euroopan unionin rakennustyössä. Se pitää myös ylläsuhteita yhteisön ulkopuolisten maiden talous- ja yhteiskuntaelämänetupiireihin. Näin komitea osallistuu todellisen eurooppalaisen tietoi-
suuden kehittämiseen.
5. Jotta komitea voisi hoitaa tehtäviään moitteettomasti, se hyväksyi
17. heinäkuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen260 artiklan toisen kohdan mukaisesti seuraavan työjärjestyksen.2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 2
▼B
I OSASTO
KOMITEAN ORGANISAATIO
I LUKU
KOMITEAN ASETTAMINEN
1 artikla
1. Komitean toimikausi on neljä vuotta.
2. Jokaisen uuden nelivuotiskauden alussa ikäpuheenjohtaja kutsuu
komitean koolle mahdollisuuksien mukaan viimeistään kuukauden
kuluessa siitä, kun neuvoston nimeämät komitean jäsenet ovat saaneet
valintansa tiedoksi.
2 artikla
1. Komitea koostuu seuraavista jäsenten muodostamista elimistä:
täysistunto, työvaliokunta, puheenjohtaja ja erityisjaostot.
2. Komitea on jaettu kolmeen ryhmään, joiden muodostaminen ja
tehtävät määritellään 27 artiklassa.
II LUKU
TYÖVALIOKUNTA
3 artikla
1. Työvaliokunta muodostuu 24 jäsenestä siten, että kaikki jäsenval-
tiot ovat siinä edustettuna.
2. Työvaliokunnan muodostavat
a) puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa ja kaksitoista jäsentä, jotka
täysistunto valitsee suorilla vaaleilla;
b) erityisjaostojen puheenjohtajat;
c) ryhmien puheenjohtajat, jotka valitaan 27 artiklan mukaisesti.
3. Puheenjohtaja valitaan vuorotellen kolmen ryhmän jäsenten
joukosta.
4. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat eivät voi toimia tehtävissään
kahtena peräkkäisenä kaksivuotiskautena.
5. Varapuheenjohtajat valitaan niiden kahden ryhmän jäsenten
keskuudesta, joihin puheenjohtaja ei kuulu.
6. Työvaliokunnan jäsenten vaalissa on noudatettava tämän artiklan
1 kohdan periaatetta ja otettava huomioon 27 artiklan nojalla muodos-
tettujen ryhmien välinen tasapaino.
4 artikla
1. Ensimmäisessä 1 artiklan mukaisesti pidettävässä ikäpuheenjoh-
tajan johtamassa istunnossaan komitea valitsee jäsentensä keskuudesta
puheenjohtajan, kaksi varapuheenjohtajaa, erityisjaostojen puheenjoh-tajat ja ne työvaliokunnan jäsenet, jotka eivät ole ryhmienpuheenjohtajia, seuraaviksi kahdeksi vuodeksi komitean asettamis-päivästä lähtien.
2. Ikäpuheenjohtajan johdolla voidaan käsitellä vain edellä mainit-
tuja henkilövaaleja.
5 artikla
Eroava puheenjohtaja kutsuu koolle istunnon, jossa valitaan komitean
työvaliokunta nelivuotiskauden toiseksi kaksivuotiskaudeksi. Istuntopidetään eroavan puheenjohtajan johdolla sen kuukauden täysistunnonaluksi, jolloin ensimmäiseksi kaksivuotiskaudeksi valitun työvalio-kunnan toimikausi päättyy.2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 3
▼B
6 artikla
1. Komitea voi muodostaa jäsentensä keskuudesta vaalivaliokunnan,
jossa on yksi edustaja kutakin jäsenvaltiota kohden ja joka kirjaa
ehdokkuudet ja esittelee täysistunnolle ehdokaslistat 3 artiklanmääräysten mukaisesti.
2. Komitea äänestää työvaliokunnan ja puheenjohtajiston ehdokaslis-
tasta tai -listoista tämän artiklan määräysten mukaisesti.
3. Komitea valitsee ne työvaliokunnan jäsenet, jotka eivät ole
ryhmien ja erityisjaostojen puheenjohtajia, äänestämällä tarvittaessauseammin kuin kerran yhdestä tai useammasta useita nimiä käsittävästälistasta.
4. Ainoastaan sellaiset kokoomalistat voidaan hyväksyä äänestyk-
seen, jotka täyttävät 3 artiklan määräykset ja joihin on liitetty kunkinehdokkaan ilmoitus suostumisesta ehdokkaaksi.
5. Työvaliokunnan jäseniksi tulevat valituksi sillä listalla olevat
jäsenet, joka saa eniten hyväksyttyjä ääniä ja niistä vähintään neljä-
sosan.
6. Tämän jälkeen täysistunto valitsee tämän artiklan 3 kohdan
mukaisesti valittujen työvaliokunnan jäsenten keskuudesta komiteanpuheenjohtajan ja varapuheenjohtajat yksinkertaisella äänten enem-
mistöllä.
7. Sen jälkeen komitea valitsee erityisjaostojen puheenjohtajat yksin-
kertaisella äänten enemmistöllä.
8. Lopuksi komitea äänestää työvaliokunnasta kokonaisuudessaan.
Puolesta annettuja ääniä on oltava vähintään kaksi kolmasosaa hyväk-
sytyistä äänistä.
7 artikla
Silloin kun työvaliokunnan jäsen ei kykene hoitamaan tehtäviään tai
70 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, hänen tilalleen vali-
taan uusi jäsen työjärjestyksen 6 artiklan mukaisesti jäljellä olevaksi
toimikaudeksi.
8 artikla
1. Puheenjohtaja kutsuu työvaliokunnan koolle omasta aloitteestaan
tai kymmenen työvaliokunnan jäsenen pyynnöstä.
2. Jokaisesta työvaliokunnan kokouksesta tehdään pöytäkirja, jonka
työvaliokunta hyväksyy.
3. Työvaliokunta laatii omat toimintasääntönsä.4. Työvaliokunta määrittää komitean sisäisen organisaation ja
toimintatavat ja antaa työjärjestyksen täytäntöönpanomääräykset.
5. Työvaliokunnalla ja puheenjohtajalla on varainhoitoasetuksessa ja
työjärjestyksessä määrätyt budjetti- ja rahoitusvaltuudet.
6. Työvaliokunta antaa jäsenten ja 18 artiklan nojalla valtuutettujen
sijaisten matkakorvausten ja päivärahojen maksamista koskevat
täytäntöönpanomääräykset sekä vahvistaa 23 artiklan nojalla nimetyilleasiantuntijoille maksettavat päivärahat noudattaen talousarvio- ja rahoi-tusmenettelyihin liittyviä määräyksiä.
7. Työvaliokunnalla on poliittinen vastuu komitean yleisestä johta-
misesta. Se valvoo erityisesti, että komitean, sen elinten ja senhenkilökunnan toiminta on komitean institutionaalisen roolin mukaista.
8. Työvaliokunta vastaa henkilöstö-, budjetti- ja teknisten resurssien
asianmukaisesta käytöstä komitean täyttäessä tehtäviä, jotka sille on
perustamissopimuksessa määrätty. Työvaliokunta osallistuu erityisesti
talousarviomenettelyyn ja sihteeristön organisointiin.
9. Työvaliokunta voi muodostaa keskuudestaan väliaikaisia ryhmiä
tutkimaan kaikkia toimivaltaansa kuuluvia kysymyksiä. Muutkinjäsenet voivat osallistua näiden ryhmien työskentelyyn, paitsi kun2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 4
▼B
käsitellään varainhoito- ja talousarviokysymyksiä tai virkamiesten
nimittämistä.
10. Työvaliokunta käsittelee puolivuosittain komitean lausuntojen
tuottamia jatkotoimia koskevan kertomuksen.
11. Työvaliokunta päättää jäsenen tai pääsihteerin pyynnöstä tämän
työjärjestyksen ja sen täytäntöönpanomääräysten tulkinnasta. Senpäätökset ovat sitovia, paitsi jos asia viedään täysistunnonkäsiteltäväksi, jolloin täysistunnon päätös on lopullinen.
12. Kun komitea asetetaan uudelleen nelivuotiskautensa päätyttyä,
eroava työvaliokunta huolehtii juoksevista asioista uuden komitean
ensimmäiseen kokoukseen asti.
9 artikla
Toimielinten välisen yhteistyön puitteissa työvaliokunta voi valtuuttaa
puheenjohtajan tekemään yhteistyösopimuksia Euroopan unionintoimielinten ja elinten kanssa.
10 artikla
1. Työvaliokunta muodostaa 27 artiklassa tarkoitettujen ryhmien
ehdotuksesta keskuudestaan budjettiryhmän, joka avustaa työvalio-kuntaa budjetti- ja rahoitusasioita koskevien valtuuksien käytössä.
2. Budjettiryhmä muodostuu yhdeksästä jäsenestä.
3. Työvaliokunta voi tietyissä kysymyksissä siirtää päätäntävaltansa
budjettiryhmälle.
4. Budjettiryhmän yksimielisesti hyväksymät ehdotukset jätetään
työvaliokunnan hyväksyttäväksi ilman keskustelua.
5. Budjettiryhmä osallistuu talousarvion tekemiseen ja varmistaa sen
asianmukaisen toteutuksen.
6. Budjettiryhmän puheenjohtaja osallistuu budjettivallan käyttäjien
kanssa käytäviin neuvotteluihin ja tekee niistä selkoa työvaliokunnalle.
7. Budjettiryhmän tehtäviin kuuluu puheenjohtajan, työvaliokunnan
ja komitean avustaminen niiden tehtävissä ja yksiköiden valvonta.
III LUKU
PUHEENJOHTAJISTO JA PUHEENJOHTAJA
11 artikla
1. Puheenjohtajiston muodostavat puheenjohtaja ja kaksi varapu-
heenjohtajaa.
2. Komitean puheenjohtajisto kokoontuu ryhmien puheenjohtajien
kanssa valmistelemaan työvaliokunnan ja täysistunnon työskentelyä.Kokouksiin voidaan kutsua asianomaisten erityisjaostojen puheenjoh-tajat, milloin tämä on tarpeen tai suotavaa.
3. Puheenjohtajisto kokoontuu vähintään kahdesti vuodessa ryhmien
ja erityisjaostojen puheenjohtajien kanssa suunnittelemaan komitean
toimintaa.
12 artikla
1. Puheenjohtaja johtaa komitean toimintaa perussopimusten ja
tämän työjärjestyksen mukaisesti.
2. Puheenjohtaja tekee jatkuvasti yhteistyötä varapuheenjohtajien
kanssa. Puheenjohtaja voi toimivaltansa puitteissa osoittaa heille erik-seen määriteltyjä tehtäviä ja vastuualueita.
3. Puheenjohtaja voi antaa pääsihteerille erikseen määriteltyjä,
määräaikaisia tehtäviä.2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 5
▼B
4. Puheenjohtaja edustaa komiteaa sen suhteissa ulkopuolisiin
tahoihin. Tietyissä tapauksissa hän voi siirtää nämä valtuudet varapu-heenjohtajalle tai jollekin komitean jäsenelle.
5. Puheenjohtaja antaa komitealle kertomuksen komitean nimissä
täysistuntojen välillä toteuttamistaan toimista. Näistä kertomuksista eikäydä keskustelua.
6. Vastavalittu puheenjohtaja esittelee täysistunnolle työohjelmansa
koko toimikaudekseen. Toimikautensa päättyessä hän esittelee vastaa-vasti saavutetut tulokset.
Näistä kahdesta selonteosta voidaan käydä keskustelu täysistunnossa.
13 artikla
Jos puheenjohtaja on väliaikaisesti estynyt hoitamasta tehtäviään, hänen
sijaisenaan toimii varapuheenjohtaja siitä ryhmästä, josta seuraavapuheenjohtaja valitaan.
IV LUKU
ERITYISJAOSTOT
14 artikla
1. Komiteassa on kuusi erityisjaostoa. Täysistunto voi työvalio-
kunnan esityksestä perustaa muita erityisjaostoja perussopimuksissatarkoitettuja aloja varten.
2. Komitea muodostaa erityisjaostot järjestäytymisistunnossa
jokaisen uuden nelivuotiskauden alussa.
3. Luettelo erityisjaostoista ja niiden vastuualueista voidaan tarkistaa
jokaisen uuden nelivuotiskauden alussa.
15 artikla
1. Komitea päättää erityisjaostojen jäsenmäärästä työvaliokunnan
esityksen perusteella.
2. Puheenjohtajaa lukuun ottamatta jokaisen komitean jäsenen on
oltava ainakin yhden erityisjaoston jäsen.
3. Jäsen ei voi kuulua useampaan kuin kahteen erityisjaostoon.
Työvaliokunta voi kuitenkin sallia poikkeuksen tästä säännöstä, jos ontarpeellista taata jäsenvaltioiden tasapuolinen edustus.
4. Komitea nimittää erityisjaostojen jäsenet kahdeksi vuodeksi
kerrallaan. Uudelleenvalinta on mahdollinen.
5. Erityisjaoston jäseniä korvattaessa noudatetaan samaa menettelyä
kuin heitä nimitettäessä.
16 artikla
1. Erityisjaoston työvaliokunta valitaan kahdeksi vuodeksi kerral-
laan, ja se muodostuu yhdeksästä jäsenestä puheenjohtaja ja kaksivarapuheenjohtajaa mukaan luettuna.
2. Komitea valitsee erityisjaostojen puheenjohtajat ja niiden työva-
liokuntien muut jäsenet.
3. Puheenjohtaja ja työvaliokunnan muut jäsenet voidaan valita
uudelleen.
4. Kolmen erityisjaoston puheenjohtajuuksiin sovelletaan ryhmien
välistä vuorotteluperiaatetta kahden vuoden välein. Millään ryhmälläei voi olla saman erityisjaoston puheenjohtajuutta yli neljää vuottaperäkkäin.2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 6
▼B
17 artikla
1. Erityisjaostojen tehtävänä on valmistella lausuntoja tai tiedonan-
toja niille osoitetuista aiheista työjärjestyksen 32 artiklan määräystenmukaisesti.
2. Erityisjaosto voi muodostaa keskuudestaan valmistelu- tai toimi-
tusryhmän tai nimetä yksin työskentelevän ainoan esittelijän
käsitelläkseen aiheita, jotka sille on osoitettu. Esittelijä vastaalausunnon seurannasta senkin jälkeen, kun lausunto on hyväksyttytäysistunnossa, ja antaa asiasta aikanaan selvityksen erityisjaostolle.
3. Esittelijät ja tarvittaessa apulaisesittelijät nimetään ja valmistelu-
ja toimitusryhmät muodostetaan ryhmien ehdotusten perusteella.
4. Valmisteluryhmästä voi tulla pysyvä rakenne ainoastaan poik-
keuksellisesti, jolloin tähän tarvitaan työvaliokunnan hyväksyntä
etukäteen kyseistä kaksivuotiskautta varten.
18 artikla
1. Esteellinen komitean jäsen voi valtuuttaa sijaisen edustamaan
itseään valmisteluryhmien kokouksissa.
2. Sijaisen nimi ja asema on ilmoitettava komitean työvaliokunnalle
valtuutuksen vahvistamiseksi.
3. Sijaisen tehtävät valmisteluryhmässä ovat samat kuin hänet
valtuuttaneen jäsenen.
V LUKU
ALAKOMITEAT JA YLEISESITTELIJÄ
19 artikla
1. Komitea voi työvaliokuntansa aloitteesta poikkeustapauksessa
muodostaa keskuudestaan alakomiteoita. Niiden tehtävänä on valmis-
tella komitean käsiteltäväksi lausuntoluonnos tai tiedonanto jokoyleisistä tai tietyistä usean erityisjaoston alaan kuuluvista kysymyksistä.
2. Täysistuntojen välisenä aikana työvaliokunta voi muodostaa
alakomiteoita edellyttäen, että komitea vahvistaa niiden muodostamisen
jälkikäteen. Alakomitea voidaan muodostaa vain yhden aiheen käsit-telyä varten. Alakomitean toiminta päättyy automaattisesti, kunkomiteassa on äänestetty sen valmistelemasta lausuntoluonnoksesta taitiedonannosta.
3. Kun käsiteltävä kysymys kuuluu useamman erityisjaoston
vastuualueeseen, alakomitea muodostetaan kyseisten erityisjaostojenjäsenistä.
4. Eritysjaostoja koskevat säännöt koskevat vastaavasti alakomi-
teoita.
20 artikla
Komitea voi nimetä yleisesittelijän mille tahansa käsiteltävänä olevalle
asialle.
VI LUKU
SEURANTARYHMÄT, KUULEMISET, ASIANTUNTIJAT
21 artikla
1. Komitea voi muodostaa seurantaryhmiä, milloin käsiteltävän
aiheen luonne, laajuus ja sisältö edellyttävät erityisen joustavia työme-
netelmiä, menettelytapoja ja välineitä.
2. Seurantaryhmien perustamisesta päättää täysistunto, joka
vahvistaa ryhmien yhteisesti tai jonkin erityisjaoston yksinkintekemästä esityksestä tehdyn työvaliokunnan päätöksen.2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 7
▼B
3. Seurantaryhmän perustamisesta päätettäessä on määriteltävä
ryhmän tarkoitus, rakenne, kokoonpano, toimiaika ja toimintasäännöt.
22 artikla
Jos tiettyä aihepiiriä koskeva kysymys katsotaan riittävän tärkeäksi,
komitean eri elimet ja työrakenteet voivat kutsua komitean ulkopuolisiahenkilöitä kuultavaksi. Mikäli tästä aiheutuu ylimääräisiä kustannuksia,asianomaisen elimen tai rakenteen on haettava etukäteen lupa työvalio-kunnalta ja tarkennettava, mitkä aiheen kohdat sen mielestä vaativat
turvautumista ulkopuoliseen apuun.
23 artikla
Sikäli kuin tiettyjen asioiden valmistelun kannalta on tarpeen, puheen-
johtaja voi joko omasta aloitteestaan tai ryhmien, erityisjaostojen taiesittelijöiden ehdotuksesta nimetä asiantuntijoita työvaliokunnan8 artiklan 6 kohdan määräysten nojalla vahvistamien sääntöjen mukai-
sesti.
VII LUKU
NEUVOA-ANTAVAT VALIOKUNNAT
24 artikla
1. Komitea voi muodostaa neuvoa-antavia valiokuntia. Ne koostuvat
komitean jäsenistä ja sellaisten järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnanalojen nimetyistä edustajista, jotka komitea haluaa kutsua mukaan
työskentelyyn.
2. Kyseisten valiokuntien perustamisesta päättää täysistunto vahvis-
tamalla työvaliokunnan tekemän päätöksen. Valiokuntien perustamistakoskevassa päätöksessä tulee määritellä niiden tarkoitus, rakenne,kokoonpano, kesto ja toimintasäännöt.
3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti voidaan perustaa
neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset”, joka koostuukomitean sekä hiili- ja teräsalaa edustavien toimialajärjestöjen ja siihenliittyvien alojen nimetyistä edustajista.
VIII LUKU
VUOROPUHELU UNIONIN JA UNIONIN ULKOPUOLISTEN MAIDEN
TALOUS- JA YHTEISKUNTAELÄMÄN ORGANISAATIOIDEN
KANSSA
25 artikla
1. Komitea voi ylläpitää työvaliokunnan aloitteesta järjestelmällisiä
suhteita Euroopan unionin ja unionin ulkopuolisten maiden talous- jasosiaalineuvostoihin ja niitä vastaaviin organisaatioihin sekä kansalai-syhteiskuntaan kuuluviin talous- ja yhteiskuntaelämän organisaatioihin.
2. Komitea toteuttaa myöstoimia, joiden tavoitteena on edis tää
talous- ja sosiaalineuvostojen ja niitä vastaavien organisaatioiden perus-
tamista maihin, joissa niitä ei vielä ole.
26 artikla
1. Komitea voi työvaliokunnan ehdotuksesta asettaa valtuuskuntia
pitääkseen yllä suhteita Euroopan unionin ulkopuolisten maiden taimaaryhmittymien järjestäytyneeseen kansalaisyhteiskuntaan kuuluviin
talous- ja yhteiskuntaelämän eri alojen edustajiin.
2. Komitea ja ehdokasvaltioiden järjestäytyneen kansalaisyhteis-
kunnan osapuolet tekevät yhteistyötä neuvoa-antavissasekakomiteoissa, jos assosiaationeuvostot ovat asettaneet sellaisia.Muutoin yhteistyötä tehdään yhteysryhmissä.2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 8
▼B
IX LUKU
RYHMÄT JA ETURYHMÄT
27 artikla
1. Komitea muodostaa kolme ryhmää, jotka edustavat työnantajia,
työntekijöitä ja muita järjestäytyneeseen kansalaisyhteiskuntaan
kuuluvia talous- ja yhteiskuntaelämän eri aloja.
2. Ryhmät valitsevat puheenjohtajansa ja varapuheenjohtajansa.
Ryhmät osallistuvat komitean ja sen elinten työskentelyn valmisteluun,organisointiin ja koordinointiin sekä näiden tiedotustoimintaan. Niillä
on omat sihteeristönsä.
3. Ryhmien puheenjohtajat ovat työvaliokunnan jäseniä 3 artiklan
2 kohdan c alakohdan mukaisesti.
4. Ryhmien puheenjohtajat avustavat komitean puheenjohtajistoa
toimintalinjojen muotoilussa ja tarpeen tullen menojen valvonnassa.
5. Ryhmien puheenjohtajat kokoontuvat komitean puheenjohtajiston
kanssa valmistelemaan työvaliokunnan ja täysistunnon työskentelyä.
6. Ryhmät tekevät täysistunnolle ehdotuksia 6 artiklan 7 kohdan
mukaisesti tapahtuvan erityisjaostojen puheenjohtajien ja 16 artiklanmukaisesti tapahtuvan erityisjaostojen työvaliokuntien valinnan tekemi-seksi.
7. Ryhmät tekevät ehdotuksia työvaliokunnan 10 artiklan 1 kohdan
mukaisesti asettaman budjettiryhmän muodostamiseksi.
8. Ryhmät tekevät ehdotuksia täysistunnon 21 ja 24 artiklan mukai-
sesti asettamien seurantaryhmien ja neuvoa-antavien valiokuntienmuodostamiseksi.
9. Ryhmät tekevät ehdotuksia 26 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti
asetettavien valtuuskuntien ja neuvoa-antavien sekakomiteoidenmuodostamiseksi.
10. Ryhmät tekevät 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti ehdotuksia esit-
telijöiden nimeämiseksi ja erityisjaostojen asettamien valmistelu- ja
toimitusryhmien muodostamiseksi.
11. Ryhmät ottavat tämän artiklan 6–10 kohtaa sovellettaessa
huomioon jäsenvaltioiden sekä talous- ja yhteiskuntaelämän eriosapuolten edustuksen komiteassa, toimivaltuudet sekä hyvän hallinto-
tavan kriteerit.
12. Jäsenet voivat liittyä ryhmiin vapaaehtoisesti sillä edellytyksellä,
että kyseisen ryhmän jäsenet hyväksyvät heidän jäsenyytensä. Jäsen voikuulua kerrallaan vain yhteen ryhmään.
13. Pääsihteeristö antaa ryhmiin kuulumattomille jäsenille heidän
tehtäviensä hoidon kannalta tarpeellista materiaalista ja teknistä apua.Komitean puheenjohtaja päättää ryhmiä kuultuaan ryhmiin kuulumatto-mien jäsenten osallistumisesta valmisteluryhmiin ja muiden sisäistenrakenteiden toimintaan.
28 artikla
1. Komitean jäsenet voivat vapaaehtoisesti muodostaa eturyhmiä,
jotka edustavat unionin järjestäytyneeseen kansalaisyhteiskuntaankuuluvia talous- ja yhteiskuntaelämän eri aloja.
2. Eturyhmään voi kuulua jäseniä komitean kolmesta ryhmästä.
Jäsen voi liittyä kerrallaan vain yhteen eturyhmään.
3. Eturyhmän perustamiseen tarvitaan työvaliokunnan hyväksyntä.
Työvaliokunta ilmoittaa asiasta täysistunnolle.2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 9
▼B
II OSASTO
KOMITEAN TOIMINTA
I LUKU
KOMITEAN KUULEMINEN
29 artikla
1. Puheenjohtaja kutsuu komitean koolle valmistelemaan neuvoston,
komission tai Euroopan parlamentin pyytämiä lausuntoja.
2. Puheenjohtaja kutsuu komitean koolle työvaliokunnan esityksestä
ja jäsenten enemmistön suostumuksella antamaan oma-aloitteisialausuntoja Euroopan unionin toimivaltaan kuuluvista asioista.
30 artikla
29 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut lausuntopyynnöt osoitetaan komitean
puheenjohtajalle. Puheenjohtaja organisoi komitean työskentelyn työva-liokunnan kanssa noudattaen mahdollisuuksien mukaanlausuntopyynnöissä asetettuja määräaikoja.
31 artikla
Komitea voi työvaliokunnan esityksestä päättää valmistella tiedo-
nannon mistä tahansa Euroopan unionin toimintalinjoihin liittyvästäasiasta.
II LUKU
TYÖSKENTELYN ORGANISOINTI
A.ERITYISJAOSTOJENTYÖSKENTELY
32 artikla
1. Työvaliokunta nimeää 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti lausuntoa
tai tiedonantoa valmistelevan erityisjaoston. Jos käsiteltävä asia kuuluuselvästi tietyn erityisjaoston vastuualueeseen, puheenjohtaja nimeää
kyseisen erityisjaoston ja ilmoittaa päätöksestään työvaliokunnalle.
2. Jos erityisjaosto, jonka vastuualueeseen valmisteltava lausunto
kuuluu, haluaa kuulla neuvoa-antavaa valiokuntaa ”teollisuuden
muutokset”, tai jos tämä haluaa ilmaista kantansa aiheesta, josta laadit-tavan lausunnon valmistelu on osoitettu erityisjaostolle, työvaliokuntavoi valtuuttaa neuvoa-antavan valiokunnan laatimaan täydentävänlausunnon joko yhdestä tai useammasta lausuntopyynnön aihetta koske-
vasta seikasta. Työvaliokunta voi myös päättää asiasta oma-aloitteisesti.
Työvaliokunta huolehtii komitean työskentelystä siten, että valiokunnanon mahdollista valmistella lausuntonsa riittävän ajoissa, jotta erityis-jaosto voi ottaa sen huomioon.
Erityisjaosto on ainoa elin, jonka vastuualueeseen kuuluu komitean
lausunnon esittely. Sen on kuitenkin liitettävä neuvoa-antavan valio-kunnan lausunto oman lausuntonsa liitteeksi.
3. Komitean puheenjohtaja ilmoittaa erityisjaoston puheenjohtajalle
päätöksen ja määräajan, jonka kuluessa erityisjaoston on saatettava
työnsä päätökseen.
4. Komitean puheenjohtaja ilmoittaa komitean jäsenille, mikä
erityisjaosto on nimetty lausuntoa valmistelemaan, sekä päivämäärän,
jolloin asia on täysistunnon esityslistalla.
33 artikla
Erityisjaostot eivät käsittele asioita yhdessä.2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 10
▼C1
▼B
▼B
34 artikla
Puheenjohtaja voi yhteisymmärryksessä työvaliokunnan kanssa
valtuuttaa erityisjaoston pitämään yhteiskokouksen Euroopan parla-
mentin valiokunnan, alueiden komitean valiokunnan tai komiteantoisen erityisjaoston kanssa.
35 artikla
Erityisjaostot, jotka on tämän työjärjestyksen mukaisesti nimetty
valmistelemaan tiettyä lausuntoa, kokoontuvat puheenjohtajansa
kutsusta.
36 artikla
1. Erityisjaostojen kokoukset valmistelee erityisjaoston puheenjoh-
taja yhteistyössä erityisjaoston työvaliokunnan kanssa.
2. Kokousta johtaa erityisjaoston puheenjohtaja ja hänen poissa
ollessaan toinen varapuheenjohtajista.
37 artikla
1. Erityisjaoston kokous on päätösvaltainen, jos yli puolet siihen
nimitetyistä jäsenistä on läsnä tai edustettuina.
2. Jos kokous ei ole päätösvaltainen, puheenjohtaja keskeyttää
istunnon. Hän päättää sen jatkamisesta sopivaksi katsomaansa aikaan,kuitenkin vielä samana päivänä. Kokous on tällöin päätösvaltainen riip-pumatta läsnä tai edustettuina olevien jäsenten lukumäärästä.
38 artikla
Erityisjaosto valmistelee lausuntonsa esittelijän ja tarvittaessa apulaise-
sittelijän esittämän lausuntoluonnoksen pohjalta.
39 artikla
1. Erityisjaoston lausunto voi sisältää vain sellaisia tekstejä, jotka se
on hyväksynyt tämän työjärjestyksen 56 artiklassa tarkoitetun menet-telyn mukaisesti.
2. Hylätyt muutosehdotukset äänestystuloksineen liitetään lausun-
toon, jos muutosehdotuksen tueksi on annettu äänestyksessä vähintäänneljäsosa äänistä.
40 artikla
Erityisjaoston puheenjohtaja toimittaa erityisjaoston lausunnon ja siihen
39 artiklan mukaisesti liitetyt asiakirjat komitean puheenjohtajalle.
Työvaliokunta esittää lausunnon mahdollisimman pikaisesti komitealle.Asiakirjat on lähetettävä komitean jäsenille hyvissä ajoin.
41 artikla
Jokaisesta erityisjaoston kokouksesta laaditaan suppea pöytäkirja.
Pöytäkirja esitetään erityisjaoston hyväksyttäväksi.
42 artikla
Komitean puheenjohtaja voi työvaliokunnan tai mahdollisesti täysis-
tunnon suostumuksella pyytää erityisjaostoa käsittelemään jonkin asianuudelleen, jos hän katsoo, että lausunnon valmistelussa ei ole nouda-tettu tämän työjärjestyksen määräyksiä tai että lisätutkimukset ovat
tarpeen.
43 artikla
1. Erityisjaostojen asiakirjat valmistellaan periaatteessa valmistelur-
yhmässä edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 17 artiklan 2 kohdanmääräysten soveltamista.2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 11
▼B
2. Esittelijä tutkii, tarvittaessa yhden tai useamman apulaisesittelijän
sekä asiantuntijan tukemana, kyseessä olevan asian, kokoaa esitetytmielipiteet ja laatii tältä pohjalta lausuntoluonnoksen, joka toimitetaan
erityisjaoston puheenjohtajalle.
3. Valmisteluryhmissä ei järjestetä äänestyksiä.
B.TÄYSISTUNTOTYÖSKENTELY
44 artikla
Komitean kaikki jäsenet kokoontuvat täysistunnoissa.
45 artikla
1. Puheenjohtaja valmistelee täysistunnot työvaliokunnan kanssa.
Työvaliokunta kokoontuu ennen jokaista täysistuntoa sekä tarvittaessaistunnon aikana valmistellakseen asioiden käsittelyä.
2. Työvaliokunta voi asettaa aikarajan jokaisesta lausunnosta täysis-
tunnossa käytävälle yleiskeskustelulle.
46 artikla
1. Komitean puheenjohtaja lähettää komitean puheenjohtajiston
yhdessä ryhmien puheenjohtajien kanssa ehdottaman ja työvaliokunnanhyväksymän alustavan esityslistan kaikille komitean jäsenille sekäneuvostolle, komissiolle ja Euroopan parlamentille vähintään kaksiviikkoa ennen kyseisen täysistunnon alkua.
2. Täysistunto hyväksyy esityslistan kokoontumisensa aluksi. Kun
esityslista on hyväksytty, sen asiakohdat on käytävä läpi siinä istun-nossa, jonka käsiteltäväksi ne on merkitty. Käsittelyn edellyttämätasiakirjat lähetetään jäsenille 40 artiklan mukaisesti.
47 artikla
1. Komitea on päätösvaltainen, jos yli puolet sen jäsenistä on läsnä
tai edustettuina.
2. Jos komitea ei ole päätösvaltainen, puheenjohtaja keskeyttää
istunnon. Hän päättää sen jatkamisesta sopivaksi katsomaansa aikaan,kuitenkin vielä saman täysistunnon kuluessa. Komitea on tällöinpäätösvaltainen riippumatta läsnä tai edustettuina olevien jäsentenlukumäärästä.
48 artikla
Jos täysistunnossa on tarkoitus keskustella ajankohtaisaiheesta, puheen-
johtajan on ilmoitettava kyseisestä asiakohdasta erikseen esityslistanhyväksymisen yhteydessä.
49 artikla
Komitea voi tehdä alustavaan esityslistaan muutoksia voidakseen
käsitellä päätöslauselmaesityksiä, joita yksi tai useampi ryhmä onjättänyt voimassa olevan menettelyn mukaisesti.
50 artikla
1. Puheenjohtaja avaa istunnon, johtaa puhetta ja valvoo työjärjes-
tyksen noudattamista. Varapuheenjohtajat avustavat puheenjohtajaa.
2. Puheenjohtajan poissa ollessa varapuheenjohtajat toimivat hänen
sijaisinaan. Jos varapuheenjohtajat ovat poissa, sijaisena toimii työva-liokunnan vanhin jäsen.
3. Täysistunnon työskentely perustuu sen erityisjaoston esityksiin,
jonka vastuualueeseen käsiteltävän asian valmistelu kuuluu.
4. Jos erityisjaosto on hyväksynyt tekstin vastaäänittä, työvaliokunta
voi ehdottaa täysistunnolle äänestystä ilman keskustelua. Tätäkäytäntöä noudatetaan, jos kukaan ei sitä vastusta.2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 12
▼B
5. Jos teksti ei saa enemmistön ääniä täysistunnossa, komitean
puheenjohtaja voi täysistunnon suostumuksella lähettää lausunnontakaisin siitä vastuussa olevaan erityisjaostoon uudelleen käsiteltäväksi
tai nimetä yleisesittelijän, joka esittelee uuden lausuntoluonnoksen joko
saman tai jonkin muun täysistunnon aikana.
51 artikla
1. Muutosehdotukset jätetään kirjallisina ja tekijöidensä allekirjoitta-
mina sihteeristöön ennen täysistunnon avausta.
2. Täysistunnon työskentelyn kitkattoman etenemisen takaamiseksi
työvaliokunta päättää muutosehdotusten jättömenettelystä.
3. Käsittelyyn hyväksytään kuitenkin myös muutosesitykset, jotka
jätetään ennen kyseisen istunnon avausta, jos allekirjoittajina on
vähintään kymmenen jäsentä.
4. Muutosehdotuksista on käytävä ilmi, mitä tekstin osaa ne
koskevat, ja ne on perusteltava lyhyesti.
5. Yleensä täysistunto kuulee jokaisen muutosehdotuksen kohdalla
vain muutoksen ehdottajaa, yhtä muutosta vastustavaa puhujaa ja esit-telijää.
6. Kun muutosehdotusta käsitellään, esittelijä voi muutosehdotuksen
tekijän suostumuksella tehdä suullisesti kompromissiehdotuksia, joiden
hyväksymisestä täysistunto äänestää.
7. Kun on kyseessä vastalausunto, jonka tarkoituksena on erityis-
jaoston lausunnosta täysin eriävän mielipiteen esittäminen,työvaliokunnan tehtävänä on päättää erityisjaoston puheenjohtajan jaesittelijän kanssa, jätetäänkö tämä muutosehdotus sellaisenaan komi-tean käsiteltäväksi vai palautetaanko asia erityisjaostoon uudelleen
käsiteltäväksi.
8. Komitean puheenjohtajan tehtävänä on esittää tarvittaessa yhtei-
symmärryksessä kyseisen erityisjaoston puheenjohtajan ja esittelijänkanssa komitealle sellaista muutosehdotusten käsittelytapaa, jolla lopul-lisesta tekstistä tulee mahdollisimman yhtenäinen.
52 artikla
1. Puheenjohtaja voi joko omasta aloitteestaan tai jäsenen vaatimuk-
sesta pyytää komiteaa päättämään puheajan rajoittamisesta, istunnonkeskeyttämisestä tai keskustelun päättämisestä. Keskustelun päätyttyä
puheenvuoroja ei saa käyttää enää muuhun kuin äänestysselityksen
antamiseen. Tämä voi tapahtua vasta kyseisen äänestyksen päätyttyä japuheenjohtajan asettamissa aikarajoissa.
2. Komitean jäsenillä on oikeus milloin tahansa vaatia ja saada
puheenvuoro työjärjestyshuomautuksen esittämiseksi.
53 artikla
1. Jokaisesta täysistunnosta laaditaan pöytäkirja, joka esitetään
komitean hyväksyttäväksi.
2. Pöytäkirjan lopullisen version allekirjoittavat komitean puheen-
johtaja ja pääsihteeri.
54 artikla
1. Komitean lausuntoihin sisältyvät lausunnon oikeusperustan lisäksi
perustelut sekä komitean kanta käsiteltävänä olevaan aiheeseen koko-
naisuudessaan.
2. Lausuntoa kokonaisuutena koskeneen äänestyksen tulos mainitaan
lausuntotekstin johdannossa. Jos on suoritettu nimiäänestys, äänestä-neiden nimet mainitaan.
3. Täysistunnon hylkäämien muutosehdotusten sanamuoto ja perus-
telut sekä äänestystulos mainitaan lausunnon liitteessä, jos kyseiset2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 13
▼B
tekstikohdat ovat saaneet äänestyksessä tuekseen vähintään neljän-
neksen annetuista äänistä. Tämä määräys koskee myös vastalausuntoja.
4. Samoin sellaiset erityisjaoston lausunnon tekstikohdat, jotka on
korvattu täysistunnon hyväksymillä muutosehdotuksilla, liitetäänlausuntoon muutoksia koskevine äänestystuloksineen, jos kyseisettekstikohdat ovat saaneet tuekseen vähintään neljänneksen annetuista
äänistä.
5. Jos jollakin komiteaan 27 artiklan nojalla muodostetulla pysyvällä
ryhmällä tai 28 artiklan nojalla muodostetulla talous- ja yhteiskun-taelämää edustavalla eturyhmällä on enemmistön kannasta poikkeava
mutta yhtenäinen kanta täysistunnolle tehtyyn ehdotukseen, siitä
voidaan asiasta käsittelyn lopuksi järjestetyn nimiäänestyksen jälkeentehdä lyhyt selvitys, joka liitetään lausuntoon.
55 artikla
1. Komitean hyväksymät lausunnot ja täysistunnon pöytäkirjat
lähetetään Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.
2. Lausuntojen seurannasta vastaa esittelijä pääsihteeristön avustuk-
sella.
III OSASTO
YLEISIÄ MÄÄRÄYKSIÄ
I LUKU
ÄÄNESTYSMENETTELYT
56 artikla
1. Kantansa voi ilmaista ”puolesta”, ”vastaan” tai ”pidättymällä
äänestämästä”.
2. Komitean ja sen elinten tekstien tai muiden päätöksien hyväksy-
misen ratkaisee puolesta tai vastaan annettujen äänten enemmistö,
ellei tässä työjärjestyksessä toisin määrätä.
3. Äänestys tapahtuu avoimena äänestyksenä, nimiäänestyksenä tai
salaisena äänestyksenä.
4. Muutosehdotuksista äänestetään nimiäänestyksenä neljäsosan
komitean jäsenistä sitä vaadittua. Nimiäänestys toimitetaan myösäänestettäessä koko lausunnosta, jos vähintään kymmenen jäsentä niin
haluaa.
5. Salainen äänestys toimitetaan aina, kun komitean jäsenten enem-
mistö sitä vaatii.
6. Äänten mennessä täysistunnon tai erityisjaoston kokouksen avoi-
messa tai nimiäänestyksessä tasan kokouksen puheenjohtajan ääniratkaisee.
7. Se, että esittelijä hyväksyy muutosehdotuksen, ei ole riittävä syy
olla äänestämättä siitä.
II LUKU
KIIREELLISYYSMENETTELY JA KIRJALLINEN MENETTELY
57 artikla
1. Jos kiireellisyys johtuu määräajasta, jonka neuvosto, Euroopan
parlamentti tai komissio on asettanut komitealle lausunnon esittämi-seksi, voidaan päättää kiireellisyysmenettelyn soveltamisesta, jos se
puheenjohtajan mielestä on tarpeen, jotta lausunto saadaan ajoissa
valmiiksi.
2. Kiireellisyystapauksissa komitean puheenjohtaja voi työvalio-
kuntaa etukäteen kuulematta ryhtyä heti tarpeellisiksi katsomiinsa2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 14
▼B
toimiin komitean työskentelyn vauhdittamiseksi. Hän kuitenkin
tiedottaa toimistaan työvaliokunnan jäsenille.
3. Puheenjohtajan toimenpiteet esitetään komitean hyväksyttäväksi
sen seuraavassa täysistunnossa.
58 artikla
Komitean lausunnot tietyistä aihealueista, joista neuvoston tai komis-
sion on kuultava komiteaa mutta jotka vaativat komitealta vain
muodollisen kannanoton, voidaan hyväksyä kirjallisella menettelyllä
työvaliokunnan näin päätettyä kyseisen erityisjaoston ehdotuksesta.
59 artikla
1. Jos kiireellisyys johtuu erityisjaostolle asetetusta määräajasta, voi
erityisjaoston puheenjohtaja komitean puheenjohtajan suostumuksella
sekä yhteisymmärryksessä erityisjaoston työvaliokunnan kanssa poiketatämän työjärjestyksen määräyksistä organisoidessaan erityisjaostontyöskentelyä.
2. Erityisjaoston puheenjohtajan toimenpiteet esitetään erityisjaoston
hyväksyttäväksi sen seuraavassa kokouksessa.
III LUKU
POISSAOLOT JA SIJAISUUS
60 artikla
1. Jos komitean jäsen on estynyt osallistumasta kokoukseen, johon
hänet on kutsuttu asianmukaisesti, hänen on ilmoitettava tästä etukäteen
asianomaiselle puheenjohtajalle.
2. Jos komitean jäsen on sijaista nimeämättä ja pätevää syytä ilmoit-
tamatta poissa useammasta kuin kolmesta peräkkäisestä täysistunnosta,puheenjohtaja voi kuultuaan työvaliokuntaa ja kehotettuaan kyseistäjäsentä perustelemaan poissaolonsa pyytää neuvostoa peruuttamaanjäsenen mandaatin.
3. Jos erityisjaoston jäsen on sijaista nimeämättä ja ilman pätevää
syytä poissa useammasta kuin kolmesta peräkkäisestä kokouksesta, voi
erityisjaoston puheenjohtaja, kehotettuaan jäsentä perustelemaan pois-
saolonsa, vaatia häntä järjestämään toisen jäsenen tilalleenerityisjaostoon.
61 artikla
1. Komitean jäsen, joka on estynyt osallistumasta täysistuntoon tai
erityisjaoston kokoukseen, voi, ilmoitettuaan esteellisyydestään komi-tean tai erityisjaoston puheenjohtajalle, siirtää äänioikeutensakirjallisesti jollekin muulle komitean tai erityisjaoston jäsenelle.
2. Sekä täysistunnossa että erityisjaostojen kokouksissa kukin jäsen
voi käyttää vain yhtä itselleen siirrettyä lisä-ääntä.
62 artikla
1. Jos erityisjaoston, valmisteluryhmän tai valtuuskunnan jäsen on
estynyt osallistumasta kokoukseen, johon hänet on kutsuttu asianmukai-sesti, hän voi nimetä sijaisekseen jonkun muun komitean jäsenen
ilmoitettuaan asiasta kirjallisesti asianomaiselle puheenjohtajalle joko
suoraan tai ryhmänsä sihteeristön välityksellä.
2. Tällainen sijaisuus koskee ainoastaan sitä kokousta, johon sijai-
sella on valtuutus.
3. Valmisteluryhmiä muodostettaessa jäsen voi esittää, että valmiste-
luryhmään nimetään hänen sijastaan joku muu komitean jäsen. Tällaistasijaisuutta, joka on aihekohtainen ja kestää niin kauan kuin erityisjaostokäsittelee kyseistä aihetta, ei voi peruuttaa.2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 15
▼B
IV LUKU
JULKISUUS JA ASIAKIRJOJEN LEVITYS
63 artikla
1. Komitea julkaisee lausuntonsa Euroopan yhteisöjen virallisessa
lehdessä noudattaen ohjeita, jotka neuvosto ja komissio antavat komi-
tean työvaliokuntaa kuultuaan.
2. Komitean, sen työvaliokunnan sekä erityisjaostojen kokoonpanot
sekä niitä koskevat muutokset julkaistaan Euroopan yhteisöjen viralli-
sessalehdessä ja komitean Internet-sivuilla.
64 artikla
1. Komitea varmistaa päätöstensä avoimuuden Euroopan unionista
tehdyn sopimuksen 1 artiklan määräysten mukaisesti.
2. Pääsihteerin tehtävänä on toteuttaa tarvittavat toimet varmistaak-
seen, että yleisöllä on oikeus tutustua kyseisiin asiakirjoihin.
3. Jokainen Euroopan unionin kansalainen voi kirjoittaa komitealle
jollakin virallisista kielistä ja saada vastauksen samalla kielellä EY:nperustamissopimuksen 21 artiklan kolmannen kohdan nojalla.
65 artikla
1. Komitean täysistunnot ja erityisjaostojen kokoukset ovat julkisia.
2. Komitea voi asianomaisen toimielimen tai elimen pyynnöstä tai
työvaliokunnan ehdotuksesta julistaa muuta kuin lausuntotyötäkoskevan keskustelun luottamukselliseksi.
3. Muut kokoukset eivät ole julkisia.
66 artikla
1. Yhteisön toimielinten jäsenet voivat osallistua komitean ja sen
elinten kokouksiin ja käyttää niissä puheenvuoroja.
2. Yhteisön muiden elinten jäseniä ja toimi- tai muiden elinten
asianmukaisesti valtuutettuja virkamiehiä voidaan kutsua osallistumaan
kokouksiin, käyttämään puheenvuoroja ja vastaamaan kysymyksiin
kokouksen puheenjohtajan pyynnöstä.
V LUKU
JÄSENTEN ARVONIMET, ERIOIKEUDET JA VAPAUDET,
JÄSENSÄÄNNÖT JA KVESTORIRYHMÄ
67 artikla
1. Komitean jäsenet käyttävät arvonimeä ”Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean jäsen”.
2. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseniin sovelletaan Euroo-
pan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8 päivänä huhtikuuta 1965tehdyn ja perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan IV luvun11 artiklan määräyksiä.
68 artikla
1. Jäsensäännöissä määritellään komitean jäsenten oikeudet ja
velvollisuudet sekä kaikki heidän toimintaansa ja suhteitaan toimie-limeen ja sen yksiköihin säätelevät määräykset.
2. Jäsensäännöissä määritellään myös toimet, joihin voidaan ryhtyä
työjärjestyksen ja jäsensääntöjen laiminlyöntitapauksissa.
69 artikla
Täysistunto valitsee työvaliokunnan ehdotuksesta jokaiselle kaksivuo-
tiskaudelle kolme komitean jäsentä, joilla ei ole muita pysyviä2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 16
▼B
vastuutehtäviä komitean organisaatiossa; he muodostavat kvestorir-
yhmän, jolla on seuraavat tehtävät:
a) seurata ja valvoa jäsensääntöjen asianmukaista täytäntöönpanoa;
b) laatia asianmukaisia ehdotuksia jäsensääntöjen täydentämiseksi ja
parantamiseksi;
c) huolehtia jäsensääntöjen täytäntöönpanosta mahdollisesti aiheutu-
vien epäselvyyksien ja ristiriitojen ratkaisemisesta ja tehdä asiassa
tarpeellisiksi katsomiaan aloitteita;
d) hoitaa komitean ja pääsihteeristön välisiä suhteita jäsensääntöjen
soveltamisen osalta.
VI LUKU
JÄSENTEN TOIMIKAUDEN PÄÄTTYMINEN, JÄÄVIYS
70 artikla
1. Komitean jäsenten toimikausi päättyy, kun neuvoston komiteaa
asettaessaan määrittämä nelivuotiskausi päättyy.
2. Jäsenen toimikauden päättymisen aiheuttaa myös jäsenen eroa-
minen tai erottaminen komiteasta, kuolema, ylivoimainen este tai
jääviys.
3. Komitean jäsen ei voi olla kansanedustuslaitoksen tai hallituksen,
Euroopan yhteisöjen toimielimen, alueiden komitean eikä Euroopan
investointipankin hallintoneuvoston jäsen. Jäsen ei myöskään voi olla
Euroopan yhteisöjen palveluksessa oleva virkamies tai toimihenkilö.
4. Erosta ilmoitetaan kirjallisesti komitean puheenjohtajalle.5. Komiteasta erottaminen tapahtuu tämän työjärjestyksen 60 artiklan
2 kohdassa määrätyin ehdoin. Jos neuvosto päättää erottaa jäsenen, se
huolehtii vapautuneen paikan täyttämisestä.
6. Jäsenen erottua tai kuoltua tahi ylivoimaisen esteen sattuessa ja
jääviystapauksissa komitean puheenjohtaja ilmoittaa asiasta neuvos-tolle, joka toteaa paikan vapautuneen ja ryhtyy täyttämään sitä. Eroava
jäsen säilyttää kuitenkin jäsenyytensä, kunnes hänen seuraajansa on
nimetty, ellei hän itse toisin ilmoita.
7. Kaikissa tämän artiklan 2 kohdassa mainituissa tapauksissa seur-
aaja nimetään koko jäljellä olevaksi toimikaudeksi.
VII LUKU
KOMITEAN HALLINTO
71 artikla
1. Komitean palveluksessa toimii sihteeristö, jota johtaa pääsihteeri.
Pääsihteeri on virassaan työvaliokuntaa edustavan puheenjohtajanalainen.
2. Pääsihteeri osallistuu työvaliokunnan kokouksiin, joissa hänellä
on puheoikeusja jois ta hän pitää pöytäkirjaa.
3. Pääsihteeri antaa työvaliokunnalle juhlallisen vakuutuksen, jossa
hän sitoutuu suorittamaan hänelle annetut tehtävät puolueettomasti jatunnollisesti.
4. Pääsihteerin vastuulla on täysistunnon, työvaliokunnan ja puheen-
johtajan tämän työjärjestyksen määräysten nojalla tekemien päätöstentoimeenpano. Hän esittää joka kolmas kuukausi puheenjohtajalle kirjal-lisen selonteon hallinto-, organisaatio- ja henkilöstökysymyksissäkäytetyistä tai käytettävistä perusteista ja menettelytavoista.
5. Pääsihteeri voi siirtää edelleen toimivaltaansa puheenjohtajan
määrittämissä rajoissa.
6. Työvaliokunta päättää pääsihteerin ehdotuksesta pääsihteeristön
organisaatiokaaviosta siten, että pääsihteeristö kykenee takaamaankomitean ja sen elinten kitkattoman toiminnan ja tukemaan jäseniä2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 17
▼B
heidän tehtäviensä hoitamisessa, etenkin kokouksia organisoitaessa ja
lausuntoja valmisteltaessa.
72 artikla
1. Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien
henkilöstösääntöjen mukaan nimittävän viranomaisen toimivaltuuksiakäyttää:
— pääsihteerin osalta työvaliokunta,
— ura-alueen A palkkaluokkiin 3, 2 ja 1 kuuluvien sekä kielten alan
virkaryhmän LA palkkaluokkaan 3 kuuluvien virkamiesten osalta
virkamiehiä koskevien henkilöstösääntöjen 13, 29, 30, 31, 32, 40,
41, 49, 50, 51 ja 78 artiklan sekä 90 artiklan 1 kohdan nojallatyövaliokunta pääsihteerin esityksestä; henkilöstösääntöjen muidenmääräysten nojalla, 90 artiklan 2 kohta mukaan lukien, puheenjoh-taja pääsihteerin esityksestä,
— ura-alueen A ja kielten alan virkaryhmän palkkaluokkiin 4 ja
5 kuuluvien virkamiesten osalta puheenjohtaja pääsihteerin esityk-
sestä,
— ura-alueen A ja kielten alan virkaryhmän palkkaluokkiin 6–8 sekä
ura-alueisiin B, C ja D kuuluvien virkamiesten osalta pääsihteeri.
2. Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palve-
lussuhteen ehtojen mukaan työsopimuksen tekemisestä vastaavanviranomaisen toimivaltuuksia käyttää:
— ura-alueen A ja kielten alan virkaryhmän palkkaluokkiin 6–8 sekä
ura-alueisiin B, C ja D kuuluvan väliaikaisen henkilöstön osaltapääsihteeri; ura-alueen A ja kielten alan virkaryhmänpalkkaluokkiin 4 ja 5 kuuluvan väliaikaisen henkilöstön osaltapuheenjohtaja pääsihteerin esityksestä; muun väliaikaisen
henkilöstön osalta työvaliokunta pääsihteerin esityksestä,
— erityisneuvonantajien osalta muuhun henkilöstöön sovellettavien
palvelussuhteen ehtojen 82 artiklan nojalla puheenjohtaja,
— ura-alueen A ryhmään I kuuluvan ylimääräisen henkilöstön osalta
puheenjohtaja pääsihteerin esityksestä, muun ylimääräisenhenkilöstön osalta pääsihteeri,
— paikallisten toimihenkilöiden osalta pääsihteeri.
3. Puheenjohtaja käyttää toimielimelle virkamiehiin sovellettavien
henkilöstösääntöjen 110 artiklan nojalla kuuluvaa toimivaltaa, jokakoskee yleisten säännösten antamista henkilöstösääntöjen täytäntöönpa-
nemiseksi sekä toimielinten yhteisellä sopimuksella vahvistettujen
määräysten täytäntöönpanoa.
4. Työvaliokunta voi siirtää sille tämän artiklan nojalla kuuluvaa
toimivaltaa puheenjohtajalle.
5. Pääsihteeri voi siirtää edelleen hänelle tämän artiklan mukaan
kuuluvaa toimivaltaa.
73 artikla
1. Puheenjohtajalla on käytössään kabinetti.
2. Tämän kabinetin toimihenkilöt palkataan talousarvion mukaisesti
väliaikaisina toimihenkilöinä, ja heidän kohdallaan työsopimuksentekemisestä vastaavan viranomaisen toimivaltaa käyttää puheenjohtaja.
74 artikla
1. Pääsihteeri esittää vuosittain ennen kesäkuun 1. päivää työvalio-
kunnalle luonnoksen ennakkoarvioksi komitean tuloista ja menoistaseuraavaksi varainhoitovuodeksi. Työvaliokunta päättää ennakkoar-viosta komitean tuloiksi ja menoiksi. Se lähettää sen eteenpäin
Euroopan yhteisöjen varainhoitoasetuksen määräyksiä ja määräaikoja
noudattaen.
2. Talousarvion toteuttaa puheenjohtaja varainhoitoasetuksen
määräysten mukaisesti, tai se toteutetaan puheenjohtajan toimeksian-nosta.2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 18
▼B
75 artikla
Komitealle tarkoitettu kirjeenvaihto osoitetaan puheenjohtajalle tai
pääsihteerille.
VIII LUKU
YLEISET MÄÄRÄYKSET
76 artikla
Tässä työjärjestyksessä käytetyillä virka- ja tehtävänimikkeillä tarkoite-
taan tasapuolisesti molempia sukupuolia.
77 artikla
1. Komitea päättää jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä, onko
työjärjestystä syytä tarkistaa.
2. Työjärjestyksen tarkistamista varten komitea asettaa elimen, jota
kutsutaan työjärjestysvaliokunnaksi. Komitea nimeää yleisesittelijän,joka laatii ehdotuksen uudeksi työjärjestykseksi.
3. Uuden työjärjestyksen voimaantulon ajankohdasta päätetään
samalla, kun se hyväksytään täysistunnossa.
78 artikla
Tämä työjärjestys tulee voimaan hyväksymistä seuraavan kuukauden
ensimmäisenä päivänä komitean jäsenten hyväksyttyä sen yksinkertai-
sella äänten enemmistöllä.2002Q0769 — FI — 01.08.2002 — 000.002 — 19