02014R1300 — FI — 31.05.2022 — 002.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1300/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä pääsyä Euroopan unionin rautatiejärjestelmään koskevista yhteentoimivuuden teknisistä eritelmistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 356 12.12.2014, s. 110)

Muutettu:









▼B

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1300/2014,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2014,

vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä pääsyä Euroopan unionin rautatiejärjestelmään koskevista yhteentoimivuuden teknisistä eritelmistä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä pääsyä Euroopan unionin rautatiejärjestelmään koskeva yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE) liitteessä olevan tekstin mukaisesti.

2 artikla

Soveltamisala

1. YTE:ää sovelletaan infrastruktuurin, käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan, telemaattisten sovellusten ja liikkuvan kaluston osajärjestelmiin siten kuin direktiivin 2008/57/EY liitteessä II olevassa 2 kohdassa ja tämän asetuksen liitteen 2.1 kohdassa kuvataan. Se kattaa kaikki näiden osajärjestelmien näkökohdat, jotka liittyvät esteettömyyteen ja saavutettavuuteen vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden kannalta.

2. YTE:ää sovelletaan seuraaviin verkkoihin: a) Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rataverkkoon sellaisena kuin se on määriteltynä direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 1.1 kohdassa; b) Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rataverkkoon sellaisena kuin se on määriteltynä direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 2.1 kohdassa; c) kaikkiin muihin rataverkon osiin.

YTE ei kata direktiivin 2008/57/EY 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tapauksia.

3. YTE:ää sovelletaan 1 kohdassa tarkoitetussa unionin rautatiejärjestelmässä kaikkiin uuden infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston osajärjestelmiin, jotka otetaan käyttöön 12 artiklassa säädetyn soveltamispäivän jälkeen ottaen huomioon liitteessä olevat 7.1.1 ja 7.1.2 kohdat.

4. YTE:ää ei sovelleta 1 kohdassa tarkoitetun unionin rautatiejärjestelmän nykyiseen infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon, joka on jo käytössä minkä tahansa jäsenvaltion rataverkolla (tai sen osalla) 12 artiklassa säädettynä soveltamispäivänä.

5. YTE:ää sovelletaan kuitenkin 1 kohdassa tarkoitetun unionin rautatiejärjestelmän nykyiseen infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon, jota uudistetaan tai parannetaan direktiivin 2008/57/EY 20 artiklan mukaisesti ottaen huomioon tämän asetuksen 8 artikla ja tämän asetuksen liitteessä oleva 7.2 kohta.

3 artikla

Vaatimustenmukaisuuden arviointi

1. Liitteessä olevassa 6 osassa vahvistettujen yhteentoimivuuden osatekijöiden ja osajärjestelmien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely perustuu komission päätöksessä 2010/713/EU ( 1 ) vahvistettuihin moduuleihin.

2. Yhteentoimivuuden osatekijöiden tyyppitarkastus- ja suunnittelutarkastustodistus ovat voimassa viiden vuoden ajan. Tänä ajanjaksona samantyyppisiä uusia osatekijöitä voidaan ottaa käyttöön ilman uutta vaatimustenmukaisuuden arviointia.

3. Päätöksen 2008/164/EY vaatimusten mukaisesti myönnetyt 2 kohdassa tarkoitetut todistukset pysyvät voimassa ilman uutta vaatimustenmukaisuuden arviointia alun perin vahvistetun voimassaoloajan päättymiseen saakka. Todistuksen uusimiseksi suunnittelu tai tyyppi on arvioitava uudelleen ainoastaan tämän asetuksen liitteessä vahvistettujen uusien tai muutettujen vaatimusten perusteella.

4. Esteettömiä WC:itä, jotka on arvioitu komission päätöksen 2008/164/EY vaatimusten perusteella, ei tarvitse arvioida uudelleen, jos ne on tarkoitettu komission asetuksessa (EU) N:o 1302/2014 ( 2 ) määriteltyyn vanhanmalliseen liikkuvaan kalustoon.

4 artikla

Erityistapaukset

1. Liitteessä olevassa 7.3 kohdassa tarkoitetuissa erityistapauksissa vaatimukset, joiden on täytyttävä direktiivin 2008/57/EY 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun yhteentoimivuuden tarkastamisen yhteydessä, ovat siinä jäsenvaltiossa käytössä olevat sovellettavat tekniset säännöt, joka antaa luvan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien osajärjestelmien käyttöönottoon.

2. Kunkin jäsenvaltion on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedoksi 1 päivään heinäkuuta 2015 mennessä a) 1 kohdassa tarkoitetut tekniset säännöt; b) vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja tarkastusmenettelyt, joita on noudatettava 1 kohdassa tarkoitettujen kansallisten sääntöjen soveltamisessa; c) elimet, jotka on nimetty direktiivin 2008/57/EY 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti suorittamaan vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja tarkastusmenettelyt liitteen 7.3 kohdassa määritetyissä erityistapauksissa.

5 artikla

Pitkälle edenneet hankkeet

Direktiivin 2008/57/EY 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle yhden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta luettelo alueellaan toteutettavista pitkälle edenneistä hankkeista.

6 artikla

Innovatiiviset ratkaisut

1. Teknologinen edistys saattaa edellyttää innovatiivisia ratkaisuja, jotka eivät ole liitteessä vahvistettujen eritelmien mukaisia tai joihin ei voida soveltaa liitteessä määritettyjä arviointimenetelmiä.

2. Innovatiiviset ratkaisut voivat liittyä infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston osajärjestelmiin sekä niiden osiin ja yhteentoimivuuden osatekijöihin.

3. Jos innovatiivista ratkaisua ehdotetaan, valmistajan tai sen unioniin sijoittautuneen valtuutetun edustajan on ilmoitettava, miten ratkaisu poikkeaa liitteessä vahvistetuista asianmukaisista YTE:n kohdista ja toimitettava se komissiolle analysoitavaksi. Komissio voi pyytää virastolta lausuntoa ehdotetusta innovatiivisesta ratkaisusta ja tarvittaessa kuulla asianomaisia sidosryhmiä.

4. Komissio antaa lausunnon ehdotetusta innovatiivisesta ratkaisusta. Jos lausunto on myönteinen, on laadittava asianomaiset toiminnalliset ja liitäntää koskevat eritelmät sekä kyseisen innovatiivisen ratkaisun käyttöönottamiseen YTE:ssä vaadittava arviointimenetelmä, ja ne on tämän jälkeen sisällytettävä YTE:ään tarkistusprosessin aikana. Jos lausunto on kielteinen, ehdotettua innovatiivista ratkaisua ei voida käyttää.

5. Ennen YTE:n tarkistamista komission antama myönteinen lausunto katsotaan hyväksyttäväksi tavaksi täyttää direktiivin 2008/57/EY keskeiset vaatimukset, ja sitä voidaan käyttää osajärjestelmien ja hankkeiden arvioinnissa.

7 artikla

Esteettömyysinventaari

1. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että toteutetaan esteettömyysinventaari, jotta voidaan a) yksilöidä esteet; b) antaa tietoja käyttäjille; c) seurata ja arvioida esteettömyyden edistymistä.

2. Virasto perustaa työryhmän, jonka tehtävänä on laatia ehdotus suositukseksi esteettömyysinventaariin kerättävän tiedon vähimmäisrakenteesta ja sisällöstä, ja ylläpitää työryhmän toimintaa. Virasto toimittaa komissiolle suosituksen sisällöstä, tietomuodosta, toiminnallisesta ja teknisestä rakenteesta, toimintatavasta, tietojen tallentamiseen ja kuulemisiin liittyvistä säännöistä sekä tietojen antamisesta vastaavien yksiköiden itsearviointiin ja nimeämiseen liittyvistä säännöistä. Jotta voitaisiin yksilöidä toimivin ratkaisu, suosituksessa on otettava huomioon kaikkien tarkasteltujen teknisten ratkaisujen arvioidut kustannukset ja hyödyt. Siihen on sisällytettävä ehdotus esteettömyysinventaarin laatimisaikatauluksi.

3. Liitteessä olevaa 7 osaa on päivitettävä direktiivin 2008/57/EY 6 artiklan mukaisesti 2 kohdassa tarkoitetun suosituksen perusteella.

4. Tällaisten esteettömyysinventaarien soveltamisala ulotetaan kattamaan ainakin seuraavat: a) julkiset alueet kaikilla matkustajaliikenteelle tarkoitetuilla asemilla siten kuin liitteessä olevassa 2.1.1 kohdassa määritellään; b) liikkuva kalusto siten kuin liitteessä olevassa 2.1.2. kohdassa määritellään.

5. Esteettömyysinventaaria on päivitettävä uutta infrastruktuuria ja liikkuvaa kalustoa sekä olemassa olevan infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston uudistamista ja parantamista koskevien tietojen sisällyttämiseksi.

▼M1

7 a artikla

Esteettömyystietojen kerääminen, ylläpito ja vaihto

1. Kunkin jäsenvaltion on päätettävä yhdeksän kuukauden kuluttua 16 päivän kesäkuuta 2019 jälkeen, mitkä yksiköt vastaavat esteettömyystietojen keräämisestä, ylläpidosta ja vaihdosta.

2. Jäsenvaltiot voivat pyytää komissiolta määräajan pidentämistä. Määräajan pidentämisen on oltava poikkeuksellista, ja se on perusteltava asianmukaisesti ja rajattava ajallisesti. Pidentämisen katsotaan erityisesti olevan perusteltua, jos Euroopan unionin rautatievirasto ei ole vahvistanut tämän asetuksen liitteen mukaisia tiedonkeruuvälinettä ja toimintatapoja eivätkä ne ole täysin toimintavalmiina kahden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

3. Jokaista asemaa varten on oltava yksikkö, joka vastaa esteettömyystietojen vaihdosta.

4. Tietojen keruu ja muuntaminen on saatettava päätökseen 36 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.

5. Ennen kuin komission asetuksen (EU) N:o 454/2011 ( 3 ) liitteessä I olevissa 7.2, 7.3 ja 7.4 kohdassa kuvattu tietojenvaihdon arkkitehtuuri on saatu täysin toimintavalmiiksi esteettömyystiedot vaihdetaan siirtämällä ne Euroopan rautatieasemien esteettömyystietokantaan (ERSAD), jota Euroopan unionin rautatievirasto pitää yllä.

▼B

8 artikla

Kansalliset toteutussuunnitelmat

1. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä kansalliset toteutussuunnitelmat, joihin sisältyvät ainakin liitteessä olevassa lisäyksessä C luetellut tiedot, jotta kaikki yksilöidyt esteet poistettaisiin asteittain.

2. Kansallisten toteutussuunnitelmien on perustuttava olemassa oleviin kansallisiin suunnitelmiin ja 7 artiklassa tarkoitettuihin esteettömyysinventaareihin, jos sellaiset on, tai muihin tarkoituksenmukaisiin ja luotettaviin tietolähteisiin.

Kansallisten toteutussuunnitelmien laajuudesta ja toteutusvauhdista päättävät jäsenvaltiot.

3. Kansalliset toteutussuunnitelmat on laadittava ainakin 10 vuodeksi, ja ne on päivitettävä säännöllisesti vähintään joka viides vuosi.

4. Kansallisiin toteutussuunnitelmiin on sisällyttävä strategia, mukaan luettuina priorisointisäännöt, joissa määritetään kriteerit ja prioriteettijärjestys asemien ja liikkuvan kaluston yksiköiden valitsemiselle uudistettaviksi tai parannettaviksi. Tämä strategia on laadittava yhteistyössä rataverkon haltijan (haltijoiden), aseman haltijan (haltijoiden), rautatieyrityksen (rautatieyritysten), ja tarvittaessa paikallisviranomaisten (paikalliset liikenteestä vastaavat viranomaiset mukaan luettuina) kanssa. Käyttäjien — vammaiset ja liikkumisesteiset henkilöt mukaan luettuina — etujärjestöjä on kuultava.

5. Kussakin jäsenvaltiossa 4 kohdassa tarkoitetut priorisointisäännöt korvaavat liitteessä olevassa lisäyksessä B vahvistetun säännön, jota sovelletaan, kunnes kyseisen jäsenvaltion kansallinen toteutussuunnitelma on hyväksytty.

6. Jäsenvaltioiden on annettava kansalliset toteutussuunnitelmansa komissiolle tiedoksi viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2017. Komissio julkaisee kansalliset toteutussuunnitelmat ja niihin tehdyt 9 artiklassa tarkoitetulla tavalla ilmoitetut tarkistukset internetsivustollaan ja tiedottaa niistä jäsenvaltioille direktiivillä 2008/57/EY perustetun komitean kautta.

7. Komissio laatii kuuden kuukauden kuluessa ilmoitusmenettelyn päättymisestä vertailukatsauksen kansallisiin toteutussuunnitelmiin sisältyvistä strategioista. Komissio yksilöi tämän katsauksen perusteella ja yhteistyössä 9 artiklassa tarkoitetun neuvoa-antavan elimen kanssa yhteiset prioriteetit ja kriteerit YTE:n toteuttamisen jatkoa ajatellen. Nämä prioriteetit on sisällytettävä liitteessä olevaan 7 lukuun direktiivin 2008/57/EY 6 artiklan mukaisessa tarkistusmenettelyssä.

8. Jäsenvaltioiden on tarkistettava kansallisia toteutussuunnitelmiaan 7 kohdassa tarkoitettujen prioriteettien mukaisesti kahdentoista kuukauden kuluessa tarkistetun YTE:n hyväksymisestä.

9. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi 8 kohdassa tarkoitetut tarkistetut kansalliset toteutussuunnitelmat ja kaikki muut kansallisten toteutussuunnitelmien 3 kohdassa tarkoitetut päivitykset viimeistään neljän viikon kuluttua niiden hyväksymisestä.

9 artikla

Neuvoa-antava elin

1. Komissio perustaa avukseen neuvoa-antavan elimen YTE:n täytäntöönpanon tiivistä seurantaa varten. Komissio toimii tämän neuvoa-antavan elimen puheenjohtajana.

2. Neuvoa-antava elin perustetaan viimeistään 1 päivänä helmikuuta 2015, ja siinä ovat edustettuina a) jäsenvaltiot, jotka haluavat osallistua; b) rautatiealan edustuselimet; c) käyttäjien edustuselimet; d) Euroopan rautatievirasto.

3. Neuvoa-antavan elimen tehtäviä ovat: a) esteettömyysinventaarien vähimmäistietorakenteen kehittämisen seuranta; b) jäsenvaltioiden tukeminen niiden esteettömyysinventaarien ja toteutussuunnitelmien laatimisessa; c) komission avustaminen YTE:n täytäntöönpanon valvonnassa; d) parhaiden käytäntöjen jakamisen helpottaminen; e) komission avustaminen 8 artiklassa tarkoitettujen yhteisten prioriteettien ja kriteerien yksilöinnissä YTE:n täytäntöönpanoa varten; f) tarvittaessa suositusten esittäminen komissiolle erityisesti YTE:n täytäntöönpanon lujittamiseksi.

4. Komissio tiedottaa jäsenvaltioille neuvoa-antavan elimen toiminnasta direktiivillä 2008/57/EY perustetun komitean kautta.

10 artikla

Loppusäännökset

YTE:ää on noudatettava kokonaisuudessaan olemassa olevan liikkuvan kaluston tai sen osien uudistamista tai parantamista sekä olemassa olevan infrastruktuurin, erityisesti asemien tai niiden osatekijöiden ja asemalaitureiden tai niiden osatekijöiden, uudistamista tai parantamista koskevissa hankkeissa, jotka saavat unionin rahoitustukea.

11 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös 2008/164/EY 1 päivästä tammikuuta 2015.

Sitä sovelletaan kuitenkin edelleen

a) kyseisen päätöksen mukaisesti hyväksyttyihin osajärjestelmiin;

b) sellaisiin uusia, uudistettuja tai parannettuja osajärjestelmiä koskeviin hankkeisiin, jotka ovat edenneet pitkälle tai joista on olemassa toteuttamisvaiheessa oleva sopimus tämän asetuksen julkaisupäivänä;

c) tämän asetuksen liitteessä olevassa 7.1.2 kohdassa tarkoitettua vanhanmallista uutta liikkuvaa kalustoa koskeviin hankkeisiin.

12 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015. Käyttöönottolupa voidaan kuitenkin myöntää tämän asetuksen liitteessä määritellyn YTE:n mukaisesti jo ennen 1 päivää tammikuuta 2015.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE

SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 1.1 Tekninen soveltamisala 1.2 Maantieteellinen soveltamisala 2. OSAJÄRJESTELMIEN SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT 2.1 Osajärjestelmien soveltamisala 2.1.1 Infrastruktuuriosajärjestelmään liittyvä soveltamisala 2.1.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmään liittyvä soveltamisala 2.1.3 Toiminnallisten näkökohtien osajärjestelmään liittyvä soveltamisala 2.1.4 Henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevaan osajärjestelmään liittyvä soveltamisala 2.2 ”Vammaisen henkilön” ja ”liikkumisesteisen henkilön” määritelmä 2.3 Muut määritelmät 3. OLENNAISET VAATIMUKSET 4. OSAJÄRJESTELMIEN KUVAUS 4.1 Johdanto 4.2 Toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.2.1 Infrastruktuuriosajärjestelmä 4.2.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä 4.3 Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät 4.3.1 Liitännät infrastruktuuriosajärjestelmään 4.3.2 Liitännät liikkuvan kaluston osajärjestelmään 4.3.3 Liitännät henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevaan osajärjestelmään 4.4 Käyttösäännöt 4.4.1 Infrastruktuuriosajärjestelmä 4.4.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä 4.4.3 Junaan pääsyä helpottavien laitteiden ja avun tarjoaminen 4.5 Kunnossapitosäännöt 4.5.1 Infrastruktuuriosajärjestelmä 4.5.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä 4.6 Ammattipätevyys 4.7 Työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset 4.8 Infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston rekisterit 4.8.1 Infrastruktuurirekisteri 4.8.2 Liikkuvan kaluston rekisteri 5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT 5.1 Määritelmä 5.2 Innovatiiviset ratkaisut 5.3 Osatekijöitä koskeva luettelo ja niiden ominaisuudet 5.3.1 Infrastruktuuri 5.3.2 Liikkuva kalusto 6. VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI 6.1 Yhteentoimivuuden osatekijät 6.1.1 Vaatimustenmukaisuuden arviointi 6.1.2 Moduulien soveltaminen 6.1.3 Erityiset arviointimenettelyt 6.2 Osajärjestelmät 6.2.1 EY-tarkastus (yleistä) 6.2.2 Osajärjestelmien EY-tarkastusmenettelyt (moduulit) 6.2.3 Erityiset arviointimenettelyt 6.2.4 Tekniset ratkaisut, joiden perusteella voidaan olettaa suunnitteluvaiheessa, että osa on vaatimusten mukainen 6.2.5 Kunnossapidon arviointi 6.2.6 Käyttösääntöjen arviointi 6.2.7 Yleiskäyttöön tarkoitettujen yksikköjen arviointi 7. YTE:N KÄYTTÖÖNOTTO 7.1 Tämän YTE:n soveltaminen uuteen infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon 7.1.1 Uusi infrastruktuuri 7.1.2 Uusi liikkuva kalusto 7.2 Tämän YTE:n soveltaminen käytössä olevaan infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon 7.2.1 Vaiheet, jotka liittyvät asteittaiseen siirtymiseen tavoitteena olevaan järjestelmään 7.2.2 Tämän YTE:n soveltaminen käytössä olevaan infrastruktuuriin 7.2.3 Tämän YTE:n soveltaminen käytössä olevaan liikkuvaan kalustoon 7.3 Erityistapaukset 7.3.1 Yleistä 7.3.2 Luettelo erityistapauksista Lisäys A: standardit, joihin tässä YTE:ssä viitataan Lisäys B: väliaikainen priorisointisääntö asemien parantamiseksi/uusimiseksi Lisäys C: Kansallisessa toteutussuunnitelmassa esitettävät tiedot Lisäys D: Yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointi Lisäys E: Osajärjestelmien arviointi Lisäys F: Liikkuvan kaluston uudistaminen tai parantaminen Lisäys G: Junan ulkopuolella olevat matkustajien käyttämien ovien varoitusäänet Lisäys H: Ensisijaisesti liikkumisesteisille henkilöille tarkoitettuja istuimia koskevat piirrokset Lisäys I: Pyörätuolipaikkoja koskevat piirrokset Lisäys J: Kulkuväylää koskevat piirrokset Lisäys K: Taulukko pyörätuolin käyttäjille soveltuville alueille johtavien käytävien leveydestä liikkuvassa kalustossa Lisäys L: Pyörätuolin käyttäjälle varattava tila Lisäys M: Junassa kuljetettava pyörätuoli Lisäys N: Liikkumisesteisille henkilöille tarkoitetut merkinnät Lisäys O: Luettelo teknisistä asiakirjoista

1. JOHDANTO

Tämän YTE:n tarkoituksena on parantaa vammaisten ja liikkumisesteistenhenkilöiden pääsyä käyttämään rautatieliikennettä.

1.1 Tekninen soveltamisala

Tämän YTE:n tekninen soveltamisala on määritelty asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa.

1.2 Maantieteellinen soveltamisala

Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on määritelty asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa.

2. OSAJÄRJESTELMIEN SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

2.1 Osajärjestelmien soveltamisala

2.1.1 Infrastruktuuriosajärjestelmään liittyvä soveltamisala

Tätä YTE:ää sovelletaan julkisiin alueisiin kaikilla matkustajaliikenteelle tarkoitetuilla rautatieasemilla, joita hallinnoi rautatieyritys, rataverkon haltija tai aseman haltija. Tämä tarkoittaa neuvonnan järjestämistä, lipun ostamista ja tarvittaessa leimaamista sekä mahdollisuutta odottaa junaa.

2.1.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmään liittyvä soveltamisala

Tätä YTE:ää sovelletaan matkustajien kuljetukseen tarkoitettuun liikkuvaan kalustoon, joka kuuluu vetureita ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n (LOC&PAS YTE) soveltamisalaan.

2.1.3 Toiminnallisten näkökohtien osajärjestelmään liittyvä soveltamisala

Tätä YTE:ää sovelletaan menettelyihin, jotka mahdollistavat infrastruktuuriosajärjestelmän ja liikkuvan kaluston osajärjestelmän yhtenäisen toiminnan silloin, kun matkustajina on vammaisia ja liikkumisesteisiä henkilöitä.

2.1.4 Henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevaan osajärjestelmään liittyvä soveltamisala

Tätä YTE:ää sovelletaan asemilla ja liikkuvassa kalustossa oleviin näkyviin ja kuuluviin matkustajainformaatiojärjestelmiin.

2.2 ”Vammaisen henkilön” ja ”liikkumisesteisen henkilön” määritelmä

”Vammainen henkilö” ja ”liikkumisesteinen henkilö” tarkoittavat henkilöä, jolla on pysyvä tai väliaikainen fyysinen, psyykkinen, älyllinen tai aistia koskeva vamma, joka saattaa yhdessä muiden esteiden kanssa estää häntä käyttämästä liikennevälineitä täysin ja tehokkaasti samalla tavoin kuin muut matkustajat, tai jonka liikkumiskyky liikennevälineitä käytettäessä on rajoittunut iän vuoksi.

Ylimittaisten esineiden (esimerkiksi polkupyörien ja kookkaiden matkatavaroiden) kuljetus ei sisälly tämän YTE:n soveltamisalaan.

2.3 Muut määritelmät

Liikkuvaan kalustoon liittyvät määritelmät: ks. LOC&PAS YTE:n 2.2 kohta.

▼M1

Esteettömyystiedot

Esteettömyystiedot koostuvat matkustajarautatieasemien esteettömyyttä koskevista tiedoista, joita on kerättävä, pidettävä yllä ja vaihdettava, toisin sanoen matkustajarautatieasemien ominaisuuksien ja varusteiden kuvauksesta. Kuvausta on tarvittaessa täydennettävä tiedoilla siitä, missä määrin asemat ovat tämän YTE:n vaatimusten mukaisia.

▼B

Esteettömät reitit

Esteetön reitti yhdistää vähintään kaksi julkista aluetta, jotka on tarkoitettu matkustajien kuljettamiseen 2.1.1 kohdan mukaisesti. Sillä voivat kulkea kaikki vammaiset ja liikkumisesteiset henkilöt. Reitti voidaan myös jakaa osiin vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden tarpeiden täyttämiseksi paremmin. Esteettömän reitin kaikkien osien yhdistely takaa kaikkien vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteettömän pääsyn reitille.

Portaattomat reitit

Portaaton reitti on liikkumisesteisten henkilöiden tarpeiden mukainen esteettömän reitin osuus. Tasonvaihtoja vältetään, tai jos niitä ei voida välttää, tasot yhdistetään luiskalla tai hissillä.

Koho-opasteet ja ohjaimet

Koho-opasteet ja -ohjaimet ovat opasteita ja ohjaimia, joissa on koholla olevia kuvasymboleita, kohokirjaimia tai pistekirjoitusta.

Aseman haltija

Aseman haltija on jäsenvaltiossa toimiva organisaatio, joka on vastuussa rautatieaseman hallinnasta ja joka voi olla rataverkon haltija.

Ohjeet hätätilanteen varalta

Ohjeet hätätilanteen varalta ovat matkustajille etukäteen annettavia tietoja siitä, miten hätätilanteessa tulee toimia.

Hätätilanteen aikaiset toimintaohjeet

Hätätilanteen aikaiset toimintaohjeet ovat ohjeita, jotka matkustajille annetaan hätätilanteen aikana siitä, miten heidän tulee toimia.

Tasakorkuinen sisäänkäynti

Tasakorkuisessa sisäänkäynnissä laiturilta pääsee liikkuvan kaluston oviaukkoon niin, että

— oviaukon kynnyksen ja laiturin välinen rako on horisontaalisesti enintään 75 mm ja vertikaalisesti enintään 50 mm ja

— liikkuvassa kalustossa ei ole porrasta oven kynnyksen ja eteisen välillä.

3. OLENNAISET VAATIMUKSET

Seuraavissa taulukoissa ilmoitetaan direktiivin 2008/57/EY liitteessä III mainitut olennaiset vaatimukset, jotka täytetään tämän YTE:n luvussa 4 annetuilla eritelmillä tämän YTE:n soveltamisalan osalta.

Taulukoissa mainitsemattomilla olennaisilla vaatimuksilla ei ole merkitystä tämän YTE:n soveltamisalassa.







Taulukko 1 Infrastruktuuriosajärjestelmään sovellettavat olennaiset vaatimukset Infrastruktuuri Viittaus olennaiseen vaatimukseen direktiivin 2008/57/EY liitteessä III YTE:n tekijä Tämän liitteen viittauskohta Turvallisuus Luotettavuus ja käyttökunto Terveys Ympäristönsuojelu Tekninen yhteensopivuus Esteettömyys ja saavutettavuus (1) Vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden pysäköintimahdollisuudet 4.2.1.1 2.1.2 Esteettömät reitit 4.2.1.2 2.1.1 2.1.2 Ovet ja sisäänkäynnit 4.2.1.3 1.1.1 2.1.1 2.1.2 Lattiapinnat 4.2.1.4 2.1.1 2.1.2 Läpinäkyvien esteiden korostus 4.2.1.5 2.1.1 2.1.2 WC:t ja lastenhoitotilat 4.2.1.6 1.1.5 2.1.1 2.1.2 Kalusteet ja irralliset laitteet 4.2.1.7 2.1.1 2.1.2 Lipunmyynti-, neuvonta- ja asiakaspalvelupisteet 4.2.1.8 2.1.1 2.7.3 2.7.1 2.1.2 2.7.5 Valaistus 4.2.1.9 2.1.1 2.1.2 Näkyvä tiedotus: opasteet, kuvasymbolit, painettu tai dynaaminen tiedotus 4.2.1.10 2.7.1 2.1.2 2.7.5 Puhetiedotus 4.2.1.11 2.1.1 2.7.3 2.7.1 2.1.2 2.7.5 Laiturin leveys ja reuna 4.2.1.12 2.1.1 2.1.2 Laiturin pääty 4.2.1.13 2.1.1 2.1.2 Junaan pääsyä helpottavat laitteet laiturilla 4.2.1.14 1.1.1 2.1.2 Tasotasoylikäytävät asemilla 4.2.1.15 2.1.1 2.1.2 ( 1 ) Olennainen vaatimus 11. maaliskuuta 2013 annetussa komission direktiivissä 2013/9/EU direktiivin 2008/57/EY liitteen III muuttamisesta (EUVL L 68, 12.3.2013, s. 55).







Taulukko 2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmään sovellettavat olennaiset vaatimukset Liikkuva kalusto Viittaus olennaiseen vaatimukseen direktiivin 2008/57/EY liitteessä III YTE:n tekijä Tämän liitteen viittauskohta Turvallisuus Luotettavuus ja käyttökunto Terveys Ympäristönsuojelu Tekninen yhteensopivuus Esteettömyys ja saavutettavuus Istuimet 4.2.2.1 1.3.1 2.4.5 Pyörätuolipaikat 4.2.2.2 2.4.1 2.4.5 Ovet 4.2.2.3 1.1.1 1.1.5 2.4.1 1.2 2.4.5 Valaistus 4.2.2.4 2.4.1 2.4.5 WC:t 4.2.2.5 2.4.1 2.4.5 Kulkuväylät 4.2.2.6 1.3.1 2.4.5 Asiakasneuvonta 4.2.2.7 2.4.1 2.7.3 2.7.1 2.4.5 2.7.5 Tasonvaihdot 4.2.2.8 1.1.5 2.4.5 Käsijohteet 4.2.2.9 1.1.5 2.4.5 Pyörätuolin käyttäjille soveltuvat yöpymistilat 4.2.2.10 2.4.1 2.4.5 Portaan paikka vaunun sisään- ja uloskäynneissä 4.2.2.11 1.1.1 2.4.2 1.5 2.4.3 2.4.5 Junaan pääsyä helpottavat laitteet 4.2.2.12 1.1.1 1.5 2.4.3 2.4.5

4. OSAJÄRJESTELMIEN KUVAUS

4.1 Johdanto

1) Euroopan unionin rautatiejärjestelmä, johon sovelletaan direktiiviä 2008/57/EY ja jonka osia osajärjestelmät ovat, on integroitu järjestelmä, jonka yhtenäisyys on tarkastettava. Yhtenäisyys on tarkastettava erityisesti siltä osin kuin on kyse osajärjestelmän eritelmistä, sen liitännöistä järjestelmässä, johon se on integroitu, sekä käyttö- ja kunnossapitosäännöistä.

2) Tämän YTE:n 4.2 ja 4.3 kohdassa kuvatut osajärjestelmän ja sen liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät eivät edellytä tiettyjen tekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on ehdottoman tarpeellista unionin rautatieverkon yhteentoimivuuden kannalta. Yhteentoimivuuden innovatiiviset ratkaisut saattavat kuitenkin edellyttää uusia eritelmiä ja/tai uusia arviointimenetelmiä. Jotta tekninen innovointi olisi mahdollista, nämä eritelmät ja arviointimenetelmät on laadittava asetuksen 6 artiklassa kuvatun prosessin mukaisesti.

3) Vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteettömyyttä koskevat infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston osajärjestelmien perusparametrit esitetään tämän YTE:n 4.2 kohdassa ottaen huomioon kaikki sovellettavat olennaiset vaatimukset. Toimintaa koskevat vaatimukset ja velvoitteet esitetään käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä (OPE YTE) ja tämän YTE:n 4.4 kohdassa.

4.2 Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.1 Infrastruktuuriosajärjestelmä

1) Vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteettömyyteen liittyvät infrastruktuuriosajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät on järjestetty seuraavasti edellä 3 luvussa lueteltujen olennaisten vaatimusten mukaisesti: — vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden pysäköintimahdollisuudet — esteettömät reitit — ovet ja sisäänkäynnit — lattiapinnat — läpinäkyvien esteiden korostus — WC:t ja lastenhoitotasot — kalusteet ja irralliset laitteet — lipunmyynti-, neuvonta- ja asiakaspalvelupisteet — valaistus — näkyvä tiedotus: opasteet, kuvasymbolit, painettu tai dynaaminen tiedotus — puhetiedotus — laiturin leveys ja reunat — laiturin pääty — junaan pääsyä helpottavat laitteet laiturilla — tasoristeykset

2) Tämän YTE:n 4.2.1.1–4.2.1.15 kohdissa määritettyjä perusparametreja sovelletaan 2.1.1 kohdassa määriteltyyn infrastruktuuriosajärjestelmän soveltamisalaan. Perusparametrit voidaan jakaa kahteen luokkaan: — parametrit, joille täytyy määrätä tekniset yksityiskohdat, esimerkiksi laitureihin ja laitureille pääsyyn liittyvät parametrit. Tällöin perusparametrit kuvataan tarkasti ja vaatimusten täyttämisen edellyttämät tekniset yksityiskohdat selitetään. — parametrit, joille ei tarvitse määrätä teknisiä yksityiskohtia, esimerkiksi luiskien arvot tai pysäköintipaikkojen ominaisuudet. Tällöin perusparametri määritellään toiminnallisena vaatimuksena, joka voidaan täyttää soveltamalla erilaisia teknisiä ratkaisuja. Seuraavassa taulukossa 3 ilmoitetaan kunkin perusparametrin luokka.



Taulukko 3 Perusparametrien luokat Perusparametri Tekniset yksityiskohdat Vain toiminnallinen vaatimus Vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden pysäköintimahdollisuudet Koko 4.2.1.1 kohta Esteettömät reitit Reittien sijainti Esteettömän reitin leveys Kynnys Kahdella korkeudella olevat käsijohteet Pyörätuolihissin tyyppi Pistekirjoituksen korkeus Yksityiskohtaiset ominaisuudet 4.2.1.3 (2): Oven leveys 4.2.1.3 (4): Oven käyttölaitteen korkeus 4.2.1.3 (1) 4.2.1.3 (3) Lattiapinnat Koko 4.2.1.4 kohta Koko 4.2.1.5 kohta WC:t ja lastenhoitotasot Koko 4.2.1.6 kohta Kalusteet ja irralliset laitteet Koko 4.2.1.7 kohta Lipunmyynti-, neuvonta- ja asiakaspalvelupisteet 4.2.1.8 (5): Lipuntarkastuskoneelle johtava käytävä 4.2.1.8 (1) — (4) 4.2.1.8 (6) Valaistus 4.2.1.9 (3): Laiturien valaistus 4.2.1.9 (1), 4.2.1.9 (2), 4.2.1.9 (4): Muiden paikkojen valaistus Näkyvä tiedotus: opasteet, kuvasymbolit, painettu tai dynaaminen tiedotus Annettava tarkat tiedot Tietojen sijainti Näkyvän tiedotuksen tarkat ominaisuudet Puhetiedotus Koko 4.2.1.11 kohta Laiturin leveys ja reuna Koko 4.2.1.12 kohta Laiturin pääty Koko 4.2.1.13 kohta Laiturilla säilytettävät junaan pääsyä helpottavat laitteet Koko 4.2.1.14 kohta Matkustajille tarkoitetut tasoylikäytävät asemilla Koko 4.2.1.15 kohta

4.2.1.1 Vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden pysäköintimahdollisuudet

1) Asemilla, joilla on pysäköintialue, on varattava vammaisten pysäköintipaikkojen käyttöön oikeutetuille vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille riittävästi soveliaita pysäköintipaikkoja mahdollisimman lähellä heille soveltuvaa sisäänkäyntiä.

4.2.1.2 Esteettömät reitit

1) Esteettömien reittien on yhdistettävä infrastruktuurin mahdolliset seuraavat yleiset alueet: — muilla liikennemuodoilla harjoitettavan liityntäliikenteen pysähdyspaikat asema-alueella (esimerkiksi taksi, linja-auto, raitiovaunu, metro, lautta) — autojen pysäköintialueet — vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille soveltuvat sisään- ja uloskäynnit — neuvontapisteet — näkyvät ja kuuluvat tiedotusjärjestelmät — lipunmyyntipisteet — asiakasneuvonta — odotusalueet — WC-tilat — laiturit

2) Esteettömien reittien pituuden on oltava lyhin käytännöllinen etäisyys.

3) Esteettömien reittien lattia- ja maapintojen on oltava mahdollisimman heijastamattomia.

4.2.1.2.1 Liikkuminen vaakatasossa

1) Kaikkien esteettömien reittien, jalankulkusiltojen ja -tunnelien vapaan leveyden on oltava vähintään 160 cm lukuun ottamatta alueita, jotka on määritetty 4.2.1.3 kohdan 2 alakohdassa (ovet), 4.2.1.12 kohdan 3 alakohdassa (laiturit) ja 4.2.1.15 kohdan 2 alakohdassa (tasoristeykset).

2) Jos vaakatasoiselle reitille on asennettu kynnyksiä, niiden on erotuttava värikontrastiltaan niitä ympäröivästä lattiasta eivätkä ne saa olla korkeampia kuin 2,5 cm.

4.2.1.2.2 Tasonvaihdot

1) Jos esteettömällä reitillä on tasonvaihtoja, liikkumisesteisille henkilöille on oltava tarjolla vaihtoehtoinen portaaton reitti.

2) Esteettömillä reiteillä olevien portaikkojen on oltava vähintään 160 cm leveitä käsijohteiden välistä mitattuna. Ainakin ensimmäinen ja viimeinen porras tulee merkitä huomioteipillä ja vähintään ensimmäisen laskeutuvan portaan etupuolelle tulee asentaa kohokuvioinen varoitusmerkintä.

3) Sellaisia vammaisia ja liikkumisesteisiä henkilöitä varten, jotka eivät voi käyttää portaita, on asennettava hissittömiin tiloihin luiska. Sen on oltava kaltevuudeltaan maltillinen. Jyrkät luiskat sallitaan vain lyhyillä matkoilla.

4) Portaikot ja luiskat on varustettava molemminpuolisilla ja kahdella korkeudella sijaitsevilla käsijohteilla.

5) Paikoissa, joissa ei ole luiskaa, on oltava hissi. Sen on oltava vähintään lisäyksen A luettelokohdan 1 mukainen tyypin 2 hissi. Tyypin 1 hissit sallitaan vain silloin, kun asemia uudistetaan tai parannetaan.

6) Liukuportaat ja liukukäytävät on suunniteltava lisäyksen A luettelokohdassa 2 mainitun mukaisesti.

7) Tasoylikäytävät voivat olla osa esteetöntä reittiä, mikäli ne ovat 4.2.1.15 kohdan vaatimusten mukaisia.

4.2.1.2.3 Reittien merkintä

1) Esteettömät reitit on merkittävä selkeästi 4.2.1.10 kohdassa määritetyllä näkyvällä opastuksella.

2) Esteettömistä reiteistä on tiedotettava näkövammaisille vähintään kohokuvioilla ja kontrastiltaan erottuvilla kävelypintojen merkinnöillä. Tätä kohtaa ei sovelleta autojen pysäköintialueille johtaviin esteettömiin reitteihin.

3) Kauko-ohjattuja ääniopasteita tai puhelinsovelluksia käyttäviä teknisiä ratkaisuja voidaan käyttää lisänä tai vaihtoehtona. Jos niitä on tarkoitus käyttää vaihtoehtona, niitä on kohdeltava innovatiivisina ratkaisuina.

4) Jos laiturille johtavan esteettömän reitin varrella on käsijohteita tai käden ulottuvilla olevia seiniä, niissä on esitettävä lyhyet tiedot (esimerkiksi laiturin numero tai suuntatieto) pistekirjoituksella tai kohokirjaimilla tai -numeroilla joko käsijohteessa tai seinällä 145–165 senttimetrin korkeudella.

4.2.1.3 Ovet ja sisäänkäynnit

1) Tätä kohtaa sovelletaan kaikkiin oviin ja sisäänkäynteihin, jotka sijaitsevat esteettömillä reiteillä, lukuun ottamatta sellaisiin WC-tiloihin johtavia ovia, jotka eivät sovellu vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille.

2) Ovien käytettävissä olevan vapaan tilan on oltava vähintään 90 cm leveä, ja vammaisten ja liikkumisesteisten ihmisten on pystyttävä kulkemaan siitä.

3) Ovet voivat olla käsitoimisia, puoliautomaattisia tai automaattisia.

4) Ovien käyttölaitteiden on sijaittava 80–110 senttimetrin korkeudella.

4.2.1.4 Lattiapinnat

1) Kaikkien lattiapäällysteiden, maanpintojen ja portaiden askelmapintojen on oltava luistamattomia.

2) Asemarakennusten lattioiden kävelypinnoissa ei saa olla missään kohdin yli 0,5 cm:n epätasaisuutta, lukuun ottamatta kynnyksiä, viemäröintikanavia ja tuntoon perustuvia kävelypintojen merkintöjä.

4.2.1.5 Läpinäkyvien esteiden korostus

1) Matkustajille tarkoitetuilla reiteillä tai niiden varrella olevat läpinäkyvät esteet, jotka koostuvat lasiovista tai läpinäkyvistä seinistä, on merkittävä. Merkintöjen tulee korostaa läpinäkyviä esteitä. Niitä ei tarvita, jos matkustajia suojataan törmäämiseltä jollakin toisella tavalla — esimerkiksi käsijohteilla tai yhtäjaksoisilla penkeillä.

4.2.1.6 WC:t ja lastenhoitotasot

1) Jos asemalla on WC-tilat, vähintään yhteen molemmille sukupuolille tarkoitettuun WC-tilaan on päästävä pyörätuolilla.

2) Jos asemalla on WC-tilat, siellä on oltava myös lastenhoitotaso, jota voivat käyttää sekä miehet että naiset.

4.2.1.7 Kalusteet ja irralliset laitteet

1) Kaikkien asemilla olevien kalusteiden ja irrallisten laitteiden on erotuttava värikontrastiltaan taustastaan, ja niissä on oltava pyöristetyt reunat.

2) Kalusteet ja irralliset laitteet (mukaan lukien ulokkeelliset ja riippuvat esineet) on sijoitettava asema-alueella siten, etteivät ne estä sokeiden tai näkövammaisten kulkua tai että keppiä käyttävä henkilö voi havaita ne.

3) Jokaisella laiturilla, jolla matkustajat voivat odottaa junia, ja kaikilla odotusalueilla on oltava vähintään yksi alue, jossa on istuimia ja tila pyörätuolille.

4) Jos alue on säältä suojattu, sille pitää päästä pyörätuolilla.

4.2.1.8 Lipunmyynti-, neuvonta- ja asiakaspalvelupisteet

1) Jos esteettömän reitin varrella sijaitsee lipunmyyntitiskejä sekä neuvonta- ja asiakaspalvelupisteitä, vähintään yhden tiskin on sovelluttava pyörätuolin käyttäjille ja pienikokoisille henkilöille, ja vähintään yhteen tiskiin on asennettava induktiosilmukkajärjestelmä kuulolaitetta varten.

2) Jos lipunmyyntitiskillä on matkustajan ja myyjän välissä lasieste, se on joko voitava poistaa tai — jos sitä ei voida poistaa — siihen on asennettava sisäpuhelinjärjestelmä. Tällaisen lasiesteen on oltava läpinäkyvää lasia.

3) Jos myyjä näkee hintatiedot elektronisesta laitteesta, myös lipun ostajan on voitava nähdä hinta tällaisesta laitteesta.

4) Jos aseman esteettömällä reitillä on lipunmyyntiautomaatteja, vähintään yhdessä tällaisessa automaatissa on oltava käyttöliittymä, jota pyörätuolissa istuvat ja pienikokoiset henkilöt ylettyvät käyttämään.

5) Mahdollisista lipuntarkastuskoneista vähintään yhdelle on oltava esteetön käytävä, joka on vähintään 90 cm leveä ja josta voi kulkea enintään 1 250 mm pitkällä pyörätuolilla. Parannuksen ja uudistuksen yhteydessä sallittu vähimmäisleveys on 80 cm.

6) Niillä asemilla, joilla on kääntöportteja, vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden on voitava kulkea kaikkina aseman aukioloaikoina kohdasta, jossa ei ole kääntöporttia.

4.2.1.9 Valaistus

1) Aseman ulkoalueiden valaistuksen tulee olla riittävä helpottamaan kulkemista ja korostamaan tasonvaihtoja, ovia ja sisäänkäyntejä.

2) Esteettömien reittien valaistus on mukautettava matkustajan näkemisen tarpeeseen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä tasonvaihtoihin, lipunmyyntitoimistoihin ja lipunmyyntiautomaatteihin, neuvontapisteisiin ja tiedotusnäyttöihin.

3) Laiturit tulee valaista lisäyksen A luettelokohdissa 3 ja 4 viitattujen eritelmien mukaisesti.

4) Hätävalaistuksen on riitettävä evakuointiin sekä sammutus- ja turvavarusteiden löytämiseen.

4.2.1.10 Näköön perustuva tiedotus: opasteet, kuvasymbolit, painettu tai dynaaminen tiedotus

1) Seuraavat tiedot on annettava: — ohjeet hätätilanteen varalta ja hätätilan aikaiset toimintaohjeet — varoitus-, kielto- ja määräysmerkit — lähtevää junaliikennettä koskeva tiedotus — aseman palvelujen tunnisteet, jos saatavilla, ja kulkureitit näiden palvelujen luo.

2) Näkyvässä opastuksessa käytettävien kirjasimien, symbolien ja kuvasymbolien on erotuttava värikontrastiltaan taustastaan.

3) Opasteita on oltava kaikissa paikoissa, joissa matkustajat joutuvat valitsemaan reitin sekä tasaisin välimatkoin reitin varrella. Merkit, symbolit ja kuvasymbolit on esitettävä yhtenäisesti koko reitin varrella.

4) Lähtevää junaliikennettä koskevan tiedotuksen (muun muassa määränpää, pysähdyspaikat, laiturin numero ja lähtöaika) on oltava asemalla tarjolla enintään 160 cm:n korkeudella vähintään yhdessä paikassa. Tämä edellytys koskee kaikkea painettua ja dynaamista tiedotusta.

5) Teksteissä käytettävän kirjaintyypin on oltava helposti luettava.

6) Kaikkiin turvallisuus-, varoitus-, määräys- ja kieltomerkkeihin on sisällyttävä kuvasymboli.

7) Tuntoon perustuvia opasteita on asennettava seuraavasti: — WC-tiloihin tiedot toimintaohjeista ja tarvittaessa avun pyytämiseksi — hisseihin lisäyksen A luettelokohdassa 1 viitatun eritelmän mukaisesti.

8) Numeromuotoiset aikatiedot on esitettävä 24 tunnin aikajärjestelmällä.

9) Seuraavat graafiset symbolit ja kuvasymbolit on asennettava yhdessä pyörätuolisymbolin kanssa lisäyksen N mukaisesti: — pyörätuoleille soveltuvia reittejä koskevat suuntatiedot — osoitus pyörätuolin käyttäjille soveltuvista WC-tiloista ja mahdollisista muista palveluista — jos laiturilla esitetään tieto junan kokoonpanosta, tieto paikasta, josta pyörätuolin käyttäjille on pääsy junaan. Näitä symboleja voidaan yhdistää muihin symboleihin (esimerkiksi hissien tai WC-tilojen symboleihin).

10) Mahdolliset induktiosilmukat on osoitettava lisäyksessä N kuvaillulla merkillä.

11) Pyörätuolin käyttäjille soveltuvissa WC-tiloissa, joissa on kääntyvä käsijohde, on oltava graafinen symboli, jossa käsijohde esitetään sekä alas lasketussa että pystyasennossa.

12) Yhden suunnan esittämiseen saa olla samassa paikassa ja vierekkäin enintään viisi kuvasymbolia ja suuntanuoli.

13) Näyttölaitteiden on oltava 5.3.1.1 kohdan vaatimusten mukaisia. Siinä käsite ”näyttölaite” tulee ymmärtää minä tahansa dynaamisen tiedon esittäjänä.

4.2.1.11 Puhetiedotus

1) Puhetiedotuksen STIPA-arvon on oltava vähintään 0,45 lisäyksen A luettelokohdassa 5 viitatun eritelmän mukaisesti.

4.2.1.12 Laiturin leveys ja reuna

1) Laiturin vaara-alue alkaa laiturin raiteenpuoleisesta reunasta, ja se määritellään alueeksi, jolla matkustajat eivät saa oleskella, kun juna ohittaa laiturin tai saapuu asemalle.

2) Laiturin leveys voi vaihdella laiturin koko pituudella.

3) Laiturin esteettömän vähimmäisleveyden on oltava vaara-alueen leveys lisättynä kahdella 80 senttimetrin levyisellä vastakkaisella kulkuväylällä (160 cm). Leveys voi kaventua 90 senttimetriin laiturin päädyissä.

4) Edellä mainitulla 160 cm leveällä kulkuväylällä saa olla esteitä. Merkinantojärjestelmän edellyttämiä varusteita ja turvavarusteita ei katsota tässä kohdassa esteiksi. Esteiden vähimmäisetäisyyden vaara-alueesta on oltava seuraavan taulukon mukainen:



Taulukko 4 Esteiden vähimmäisetäisyys vaara-alueesta Esteiden pituus (mitattuna laiturin reunan suuntaisesti) Vähimmäisetäisyys vaara-alueesta < 1 m (huomautus 1) — pieni este 80 cm 1 m… < 10 m — suuri este 120 cm Huomautus 1: Jos kahden pienen esteen välinen etäisyys on alle 2,4 m laiturin reunan suuntaisesti mitattuna, ne katsotaan yhdeksi suureksi esteeksi. Huomautus 2: Suuren esteen vähimmäisetäisyydellä vaara-alueesta saa olla muita pieniä esteitä, kunhan pieniä esteitä koskevat vaatimukset (vähimmäisetäisyys vaara-alueesta ja vähimmäisetäisyys seuraavasta pienestä esteestä) täyttyvät.

5) Jos junissa tai laitureilla on apuvälineitä, joiden avulla pyörätuolin käyttäjät voivat nousta junaan tai junasta, apuvälineen reunasta pyörätuolin lasku-/nostokohtaan laiturilla on oltava 150 cm vapaata tilaa (ei esteitä) siellä, missä tällaista laitetta pääasiassa käytetään. Uuden aseman on täytettävä tämä vaatimus kaikkien niiden junien osalta, joiden on suunniteltu pysähtyvän laiturilla.

6) Kauimpana raiteenpuoleisesta laiturin reunasta olevalla vaara-alueen rajalla on oltava näkyvät ja kohokuvioidut kävelypintojen merkinnät.

7) Näkyvä varoitus on erottuva, luistamatonvähintään 10 cm leveä varoitusviiva.

8) Kohokuvioidut merkinnät voivat olla kahden tyyppisiä: — huomion herättävä kohokuvio, joka osoittaa vaara-alueen rajan — kohoraita, joka osoittaa kulkureitin laiturin turvallisella puolella.

9) Laiturin raiteenpuoleisen reunamateriaalin on erotuttava värikontrastiltaan junan ja laiturin välisestä tummasta raosta.

4.2.1.13 Laiturin pääty

1) Laiturin päädyssä on oltava joko yleisen pääsyn estävä este tai näkyvät ja kohokuvioidut kävelypintojen merkinnät, joissa on vaaraa osoittava kohokuvio.

4.2.1.14 Junaan pääsyä helpottavat laitteet laiturilla

1) Mahdollisen laiturilta käytettävän luiskan on oltava 5.3.1.2 kohdan vaatimusten mukainen.

2) Mahdollisen laiturilta käytettävän hissin on oltava 5.3.1.3 kohdan vaatimusten mukainen.

3) Junaan pääsyä helpottavat laitteet on, kannettavat luiskat mukaan lukien, säilytettävä laiturilla niin, että ne eivät haittaa tai vaaranna matkustajia.

4.2.1.15 Matkustajien kulku laitureille tasoylikäytävän kautta

1) Asemilla olevia tasoylikäytäviä saa käyttää osana portaatonta tai esteetöntä reittiä kansallisten määräysten mukaisesti.

2) Jos tasoylikäytäviä käytetään osana portaatonta reittiä muiden reittien lisäksi, — niiden leveyden on oltava vähintään 120 cm (ja pituuden alle 10 m) tai 160 cm (ja pituuden vähintään 10 m) — niiden on oltava kaltevuudeltaan maltillisia; jyrkät luiskat sallitaan vain lyhyillä matkoilla — ne on suunniteltava sellaisiksi, että lisäyksessä M määritelty pyörätuolin pienin pyörä ei voi juuttua ylitysväylän ja raiteen väliin — silloin, kun tasoylikäytävää ennen on hidastusmutkia, jotka estävät ihmisiä kulkemasta vahingossa tai hallitsemattomasti raiteille, kävelytien vähimmäisleveys suoralla osuudella ja hidastusmutkissa saa olla alle 120 cm, mutta sen on oltava vähintään 90 cm. Leveyden on riitettävä pyörätuolilla liikkumiseen.

3) Jos tasoylikäytäviä käytetään osana esteetöntä reittiä ainoana ratkaisuna kaikille matkustajille, — niiden on täytettävä kaikki edellä mainitut vaatimukset, — niissä on oltava näkyvät ja kohokuvioidut merkinnät, jotka osoittavat ylitysosuuden alun ja lopun — niiden on oltava vartioituja, tai kansallisten määräysten perusteella sokeille ja näkövammaisille on oltava varustelutasoylikäytävän turvallista ylittämistä varten ja/tai tasoylikäytävissä on oltava valvonta näkövammaisia varten.

4) Jos jokin edellä olevista vaatimuksista ei täyty, tasoylikäytävää ei voida katsoa osaksi portaatonta tai esteetöntä reittiä.

4.2.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä

1) Edellä 3 luvussa lueteltujen olennaisten vaatimusten mukaisesti liikkuvan kaluston osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka liittyvät vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden saavutettavuuteen ja esteettömyyteen, on järjestetty seuraavasti: — istuimet — pyörätuolipaikat — ovet — valaistus — WC:t — kulkuväylät — asiakasneuvonta — tasonvaihdot — käsijohteet — pyörätuolin käyttäjille soveltuvat yöpymistilat — portaan paikka vaunun sisään- ja uloskäynneissä

4.2.2.1 Istuimet

4.2.2.1.1 Yleistä

1) Kaikissa käytävänpuoleisissa istuimissa on oltava kädensija, pystysuuntainen käsijohde tai muu esine, josta henkilö voi ottaa tukea käytävällä kulkiessaan paitsi jos istuin on pystyasennossa ollessaan korkeintaan 200 mm:n päässä — vastakkaiseen suuntaan asennetun istuimen selkänojasta, jossa on kädensija, pystysuuntainen käsijohde tai muita esineitä, joista voi ottaa tukea — käsijohteesta tai väliseinästä.

2) Kädensijat tai muut esineet, joista voi ottaa tukea, on sijoitettava 800–1 200 mm:n korkeudelle lattiasta kädensijan tartuntaosuuden keskikohdasta mitattuna, ja ne eivät saa työntyä kulkuväylälle ja niiden on erotuttava värikontrastiltaan istuimista.

3) Istuinalueilla, joissa on kiinteät pitkittäiset istuimet, on voitava ottaa tukea käsijohteista. Nämä käsijohteet on sijoitettava enintään 2 000 mm:n etäisyydelle toisistaan, ne on sijoitettava 800–1 200 mm:n korkeudelle lattiasta ja niiden on erotuttava värikontrastiltaan vaunun sisustuksesta.

4) Kädensijoissa tai muissa esineissä ei saa olla teräviä reunoja.

4.2.2.1.2 Ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitetut istuimet

4.2.2.1.2.1 Yleistä

1) Vähintään kymmenen prosenttia kiinteän junayksikön tai yksittäisen vaunun sekä kunkin luokan istuimista on varattava ensisijaisesti vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden käyttöön.

2) Ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitetut istuimet ja vaunut, joissa ne sijaitsevat, on merkittävä lisäyksen N mukaisilla merkeillä. Istuinten yhteydessä on esitettävä, että muiden matkustajien tulisi tarvittaessa luovuttaa tällaiset istuimet henkilöille, joiden käyttöön ne on tarkoitettu.

3) Ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitetut istuimet on sijoitettava matkustamoon ulko-ovien läheisyyteen. Kaksikerroksisissa vaunuissa ja junayksiköissä tällaisia istuimia voi olla molemmissa kerroksissa.

4) Ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitettuihin istuimiin asennettujen varusteiden tulee olla vähintään samat kuin samantyyppisissä tavallisissa istuimissa.

5) Jos tietyntyyppisissä istuimissa on käsinojat, ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitetuissa samantyyppisissä istuimissa on oltava siirrettävät käsinojat paitsi silloin, kun on kyse vaunun seinän tai väliseinän vieressä olevista käsinojista. Siirrettävät käsinojat on voitava siirtää selkänojan kylkeen siten, että istuimeen tai jokaiseen viereiseen ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitettuun istuimeen on esteetön pääsy.

6) Ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitetut istuimet eivät saa olla taittoistuimia.

7) Jokaisen ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitetun istuimen ja sen käyttäjälle varatun tilan on oltava lisäyksen H kuvien H1–H4 mukaisia.

8) Ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitettujen istuimien istuinpinnan on oltava vähintään 450 mm leveä (katso kuva H1).

9) Jokaisen ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitetun istuimen tyynyn yläosan on oltava 430–500 mm:n korkeudella lattiatasosta istuimen etureunasta mitattuna.

10) Kunkin istuimen yläpuolella olevan vapaan pääntilan on oltava vähintään 1 680 mm lattiatasosta paitsi kaksikerroksisissa junissa, joissa matkatavaratelineet sijaitsevat istuimien yläpuolella. Tässä tapauksessa ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitettujen istuimien pääntila voi olla 1 520 mm matkatavaratilan alapuolella, jos vähintään 50 prosentissa kyseisistä istuimista on kuitenkin 1 680 mm korkea pääntila.

11) Jos istuimissa on säädettävä selkänoja, edellä mainitut mitat mitataan selkänojan ollessa pystyasennossa.

4.2.2.1.2.2 Samansuuntaiset istuimet

1) Samansuuntaisten ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitettujen istuimien edessä olevan vapaan tilan on oltava kuvan H2 mukainen.

2) Selkänojan etupinnan ja edessä olevan istuimen takimmaisen osan pystytason välisen etäisyyden on oltava vähintään 680 mm, ja tämä vaadittu tuoliväli mitataan istuimen keskeltä 70 mm:n korkeudella kohdasta, jossa istuinosa ja selkänoja kohtaavat.

3) Istuinosan etureunan ja edessä olevan istuimen edellä mainitun pystytason välissä on oltava vähintään 230 mm:n vapaa tila.

4.2.2.1.2.3 Vastakkaiset istuimet

1) Vastakkaisten ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitettujen istuimien istuinosien etureunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 600 mm (katso kuva H3). Etäisyyden tulee olla sama, vaikka toinen vastakkaisista istuimista ei olisi ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitettu istuin.

2) Jos vastakkaiset ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitetut istuimet on varustettu pöydällä, istuinosan etureunan ja pöydän istuimen puoleisen reunan välissä on oltava vaakasuoraan mitattuna vähintään 230 mm vapaata tilaa (katso kuva H4). Jos toinen vastakkaisista istuimista ei ole ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitettu istuin, etäisyys pöytään voi olla pienempi edellyttäen, että istuinosien etureunojen välinen etäisyys on 600 mm. Tämän kohdan vaatimuksia ei sovelleta sivuseiniin asennettuihin pöytiin, joiden pituus ei ulotu ikkunan vieressä olevan istuimen keskiviivan yli.

4.2.2.2 Pyörätuolipaikat

1) Veturia tai moottorivaunua lukuun ottamatta yksikössä on oltava sen pituuden mukaan vähintään seuraavassa taulukossa esitetty määrä esteettömiä pyörätuolipaikkoja:



Taulukko 5 Pyörätuolipaikkojen vähimmäismäärä yksikön pituutta kohti Yksikön pituus Pyörätuolipaikkojen määrä yksikköä kohti Alle 30 metriä 1 pyörätuolipaikka 30–205 metriä 2 pyörätuolipaikkaa 205–300 metriä 3 pyörätuolipaikkaa Yli 300 metriä 4 pyörätuolipaikkaa

2) Vakauden varmistamiseksi pyörätuolipaikan on oltava sellainen, että pyörätuoli voidaan sijoittaa siihen joko kasvot tai selkä kulkusuuntaan päin.

3) Pyörätuolipaikan on oltava koko pituudeltaan 700 mm leveä lattian tasosta aina 1 450 mm:n vähimmäiskorkeuteen asti. Lattian tasosta mitattuna 400–800 mm:n korkeudella pyörätuolipaikan kummallakin sivulla, jolla on jokin este (esimerkiksi seinä tai rakenne), on oltava 50 mm:n lisälevennys pyörätuolinkäyttäjän käsiä varten (jos pyörätuolin toisella puolella on käytävä, 50 mm:n lisätilaa ei tarvita tälle vapaan tilan puolelle).

4) Pyörätuolipaikan takareunan ja sen edessä olevan pinnan välillä on oltava pituussuunnassa lisäyksen I kuvien I1–I3 mukainen vähimmäisetäisyys.

5) Pyörätuolipaikalla ei saa olla vaunun lattian ja katon välillä mitään muuta estettä kuin matkatavarahylly, vaunun seinään tai kattoon kiinnitetty 4.2.2.9 kohdan mukainen vaakasuora käsijohde tai pöytä.

6) Pyörätuolipaikan takareunassa on oltava vähintään 700 mm leveä rakenne tai muu hyväksyttävä varuste. Rakenteen tai varusteen on oltava korkeudeltaan sellainen, että se estää pyörätuolia, jonka selkä nojaa siihen, kaatumasta taaksepäin.

7) Pyörätuolipaikalla saa olla taittoistuin, mutta säilytysasennossaan se ei saa tunkeutua pyörätuolipaikan mitoitusvaatimusten sisään.

8) Pyörätuolipaikalle tai välittömästi sen eteen ei saa asentaa esimerkiksi polkupyöräkoukkujen tai suksitelineiden kaltaisia kiinteitä varusteita.

9) Kunkin pyörätuolipaikan vieressä tai sitä vastapäätä on oltava vähintään yksi istuin pyörätuolin käyttäjän matkakumppanille. Tämän istuimen on vastattava mukavuudeltaan muita matkustamon istuimia, ja se voi sijaita käytävän toisella puolella.

10) Junissa, joiden rakenteellinen nopeus on suurempi kuin 250 km/h, kaksikerroksisia junia lukuun ottamatta, pyörätuolipaikalla istuvan pyörätuolin käyttäjän on voitava siirtyä matkustamossa istuimeen, jossa on siirrettävä käsinoja. Pyörätuolin käyttäjän on voitava vaihtaa paikkaa itsenäisesti. Tässä tapauksessa pyörätuolin käyttäjän matkakumppanin istuimen saa sijoittaa toiseen penkkiriviin. Tätä vaatimusta sovelletaan taulukossa 5 määritettyyn pyörätuolipaikkojen yksikkökohtaiseen määrään saakka.

11) Pyörätuolipaikalla on oltava avunpyyntölaite, jolla pyörätuolin käyttäjä voi vaaratilanteessa pyytää apua.

12) Avunpyyntölaitteen on oltava pyörätuolin käyttäjän ulottuvilla lisäyksen L kuvan L1 mukaisesti.

13) Avunpyyntölaite ei saa olla ahtaassa syvennyksessä, joka estää sen suoran aktivoinnin kämmenellä, mutta se on suojattava tahattomalta käytöltä.

14) Avunpyyntölaitteen käyttöliittymän on oltava 5.3.2.6 kohdassa kuvaillun kaltainen.

15) Lisäyksen N mukainen pyörätuolipaikan merkki on sijoitettava pyörätuolipaikalle tai välittömästi sen viereen siten, että paikka on tunnistettavissa pyörätuolipaikaksi.

4.2.2.3 Ovet

4.2.2.3.1 Yleistä

1) Näitä vaatimuksia sovelletaan ainoastaan oviin, joista pääsee junan muihin matkustajille tarkoitettuihin tiloihin, lukuun ottamatta WC-tilojen ovia.

2) Matkustajien käytössä olevan käsikäyttöisen oven salvan avaavaa tai sulkevaa ohjauslaitetta on voitava käyttää kämmenellä, eikä sen käyttöön tarvittava voima saa olla suurempi kuin 20 N.

3) Ovien käyttölaitteiden, olivatpa ne käsikäyttöisiä ohjauslaitteita, painikkeita tai muita laitteita, on erotuttava värikontrastiltaan pinnasta, johon ne on asennettu.

4) Niiden matkustajakäyttöliittymän on oltava 5.3.2.1 kohdan mukainen.

5) Jos avaus- ja sulkemispainikkeet sijaitsevat päällekkäin, ylemmän painikkeen on oltava avauspainike.

4.2.2.3.2 Ulko-ovet

1) Kaikkien matkustajien käytössä olevien ulko-ovien oviaukkojen vapaan leveyden on oltava vähintään 800 mm, kun ovi on auki.

2) Jos junan rakenteellinen nopeus on alle 250 km/h, 2.3 kohdassa määriteltyjen pyörätuolin käyttäjille soveltuvien tasakorkuisten sisäänkäyntien vapaan leveyden on oltava vähintään 1 000 mm, kun ovi on auki.

3) Kaikki matkustajien käytössä olevat ulko-ovet on merkittävä ulkopuolelta siten, että ne erottuvat värikontrastiltaan vaunun kyljestä.

4) Pyörätuolille soveltuvien merkittyjen ulko-ovien on oltava lähimpänä merkittyjä pyörätuolipaikkoja sijaitsevat ovet.

5) Pyörätuolille tarkoitetut ovet on merkittävä selkeästi lisäyksen N mukaisella merkillä.

6) Ulko-ovien sijainti on osoitettava selkeästi vaunun sisäpuolella käyttämällä ulko-oven viereisessä lattiassa päällystettä, joka eroaa värikontrastiltaan vaunun muusta lattiasta.

7) Oven lukituksen avautumisesta on ilmoitettava signaalilla, joka kuuluu ja näkyy selkeästi sekä junan sisällä että sen ulkopuolella. Tämän varoitussignaalin on kestettävä vähintään viisi sekuntia, paitsi jos ovi avataan, jolloin varoitussignaali voi lakata kolmen sekunnin jälkeen.

8) Kun kuljettaja tai muu junan miehistön jäsen avaa oven automaattisesti tai kauko-ohjauksella, varoitussignaalin on kestettävä vähintään kolme sekuntia hetkestä, jolloin ovi alkaa avautua.

9) Automaattisesti tai kauko-ohjauksella toimivan oven sulkeutumisesta on ilmoitettava junan sisällä ja sen ulkopuolella kuuluvalla ja näkyvällä varoitussignaalilla. Varoitussignaalin on aktivoiduttava vähintään kaksi sekuntia ennen kuin ovi alkaa sulkeutua, ja sen on jatkuttava oven sulkeutumisen ajan.

10) Ovien varoitussignaalin äänilähteen on sijaittava lähellä ohjauslaitetta tai — jos sellaista ei ole — lähellä oviaukkoa.

11) Näkyvän signaalin on näyttävä junan sisä- ja ulkopuolelle, ja se on sijoitettava niin, että eteisessä oleskelevat matkustajat eivät todennäköisesti peitä sitä.

12) Matkustajaovien varoitusäänien on oltava lisäyksen G mukaisia.

13) Ovien aktivoinnin on oltava joko junan miehistön toimesta tapahtuva, puoliautomaattinen (eli matkustajan painaessa painiketta) tai automaattinen.

14) Oven ohjaimen on sijaittava joko oven vieressä tai ovilehdessä.

15) Ulko-ovien laiturilta käytettävän avausohjaimen keskipisteen on oltava vähintään 800 mm:n ja enintään 1 200 mm:n korkeudella mitattuna pystysuoraan laituritasosta kaikilla laitureilla, joille juna on suunniteltu. Jos juna on suunniteltu yhdelle laiturikorkeudelle, ulko-oven avausohjaimen keskipisteen on oltava vähintään 800 mm:n ja enintään 1 100 mm:n korkeudella mitattuna pystysuoraan laituritasosta.

16) Sisällä olevan ulko-oven avausohjaimen keskipisteen on oltava vähintään 800 mm:n ja enintään 1 100 mm:n korkeudella mitattuna pystysuoraan vaunun lattiatasosta.

4.2.2.3.3 Sisäovet

1) Automaattisissa ja puoliautomaattisissa sisäovissa on oltava laitteet, jotka estävät matkustajien jäämisen loukkuun, kun ovia käytetään.

2) Pyörätuolin käyttäjille soveltuvien sisäovien vapaan leveyden on oltava vähintään 800 mm.

3) Käsikäyttöisen oven avaamiseen tai sulkemiseen tarvittava voima saa olla enintään 60 N.

4) Sisäoven avausohjaimen keskipisteen on oltava vähintään 800 mm:n ja enintään 1 100 mm:n korkeudella mitattuna pystysuoraan vaunun lattiatasosta.

5) Vaunun sisäisten automaattisten väliovien on toimittava joko synkronisesti parina tai siten, että toinen ovi automaattisesti havaitsee lähestyvän henkilön ja avautuu.

6) Jos yli 75 prosenttia oven pinta-alasta on läpinäkyvää materiaalia, se on merkittävä näkyvillä merkinnöillä.

4.2.2.4 Valaistus

1) Matkustajille tarkoitettujen alueiden keskimääräisen valaistuksen vähimmäisarvojen on oltava lisäyksen A luettelokohdassa 6 mainitun eritelmän 4.1.2 kohdan mukaisia. Näiden arvojen yhdenmukaisuuteen liittyviä vaatimuksia ei sovelleta tämän YTE:n noudattamiseen.

4.2.2.5 WC:t

1) Jos junassa on WC-tilat, pyörätuolipaikalta on oltava pääsy esteettömään WC-tilaan.

2) Tavallisen WC:n on oltava 5.3.2.2 ja 5.3.2.3 kohdan vaatimusten mukainen.

3) Esteettömän WC:n on oltava 5.3.2.2 ja 5.3.2.4 kohdan vaatimusten mukainen.

4) Jos junassa on WC-tilat, niissä on oltava myös lastenhoitotila. Jos junassa ei ole erillistä lastenhoitotilaa tai jos lastenhoitotilaan ei pääse pyörätuolilla, Esteettömään WC:hen on asennettava lastenhoitotaso. Sen on oltava 5.3.2.5 kohdan vaatimusten mukainen.

4.2.2.6 Kulkuväylät

1) Kulkuväylän on oltava vaunun sisäänkäynnistä alkaen seuraavanlainen: — vaunujen läpi lisäyksen J kuvan J1 mukainen — yksittäisen junayksikön vaunujen välillä lisäyksen J kuvan J2 mukainen — pyörätuolipaikoille sekä pyörätuolille soveltuville oville ja alueille sekä yöpymistiloille ja mahdolliseen esteettömään WC:hen lisäyksen J kuvan J3 mukainen.

2) Vähimmäiskorkeutta ei tarvitse tarkistaa — missään kaksikerroksisten vaunujen osissa — yksikerroksisten vaunujen ylikuluissa ja ovien alueilla Näillä alueilla kulkukorkeus voi olla pienempi rakenteellisista syistä (ulottumat, fyysinen tila).

3) Pyörätuolipaikan vieressä ja muissa paikoissa, joissa pyörätuolia on voitava kääntää 180 astetta, on oltava kääntymispaikka, jonka halkaisija on vähintään 1 500 mm. Pyörätuolipaikka voi olla osa kääntöympyrää.

4) Jos pyörätuolin käyttäjän on vaihdettava suuntaa, kummankin käytävän kulkuväylän leveyden on oltava lisäyksen K taulukon K1 mukainen.

4.2.2.7 Asiakasneuvonta

4.2.2.7.1 Yleistä

1) Seuraava informaatio on jaettava: — ohjeet hätätilanteen varalta ja hätätilan aikaiset toimintaohjeet — kuuluvat turvallisuusohjeet yhdistettynä näköön perustuvaan opastukseen hätätilanteessa — varoitus-, kielto- ja määräysmerkit — junan reittiä koskevat tiedot sekä tiedot myöhästymisistä ja ennalta ilmoittamattomista pysähdyksistä — junassa tarjottavien palveluiden sijainti.

2) Näkyvän tiedotuksen on erotuttava värikontrastiltaan taustastaan.

3) Teksteissä käytettävän kirjaintyypin on oltava helposti luettava.

4) Numeromuotoiset aikatiedot on esitettävä 24 tunnin periaatteella.

4.2.2.7.2 Opasteet, kuvasymbolit ja koho-opasteet

1) Kaikkiin turvallisuus-, varoitus-, määräys- ja kieltomerkkeihin on sisällyttävä kuvasymboleja, ja niiden on täytettävä lisäyksen A luettelokohdan 7 eritelmien mukaisia.

2) Yhden suunnan esittämiseen saa olla samassa paikassa ja vierekkäin enintään viisi kuvasymbolia ja suuntanuoli.

3) Seuraavat kuvasymbolit on asennettava yhdessä pyörätuolisymbolin kanssa lisäyksen N mukaisesti: — pyörätuolin käyttäjille soveltuvia palveluja koskevat suuntatiedot — osoitus pyörätuolille soveltuvan oven sijainnista junan ulkopuolella — osoitus pyörätuolipaikan sijainnista junassa — esteettömän WC:n osoitus Näitä symboleja voidaan yhdistää muihin symboleihin (esimerkiksi vaunun numero, WC).

4) Mahdolliset induktiosilmukat on osoitettava lisäyksen N mukaisella kuvasymbolilla.

5) Esteettömissä WC:issä, joissa on kääntyvä käsijohde, on oltava kuvasymboli, jossa käsijohde esitetään sekä alas lasketussa että pystyasennossa.

6) Vaunuissa, joissa on varattavia istumapaikkoja, on esitettävä vaunun numero tai kirjain (varausjärjestelmän mukaisesti) vaunun ulkopuolella jokaisessa ovessa tai sen vieressä. Numeroiden tai kirjainten on oltava vähintään 70 mm korkeita, ja niiden on näyttävä oven ollessa kiinni ja auki.

7) Jos istuimet on yksilöity numeroilla tai kirjaimilla, istuimen numero tai kirjain on esitettävä jokaisessa istuimessa tai sen vieressä vähintään 12 mm korkeilla merkeillä. Tällaisten numeroiden ja kirjainten on erotuttava värikontrastiltaan taustastaan.

8) Koho-opasteita on asennettava seuraavasti: — WC-tiloihin ja pyörätuolin käyttäjille soveltuviin yöpymistiloihin tiedot toimintaohjeista ja tarvittaessa avunpyyntölaitteesta — liikkuvaan kalustoon ovien avaus- ja sulkemispainikkeista ja avunpyyntölaitteista.

4.2.2.7.3 Näkyvä dynaaminen tiedotus

1) Määränpää tai reitti on esitettävä junan laiturin puoleisella ulkosivulla vähintään yhden matkustajaoven vieressä vähintään joka toisessa vaunussa.

2) Tietoja ei tarvitse esittää sellaisten junien ulkosivuilla, jotka liikennöivät järjestelmässä, jossa asemalaitureilla esitetään näkyvää dynaamista tietoa vähintään 50 metrin välein, ja määränpäätä tai reittiä koskeva tieto esitetään myös junan etuosassa.

3) Junan määränpää tai reitti on esitettävä jokaisen vaunun sisäpuolella.

4) Junan seuraava pysähdyspaikka on esitettävä siten, että tieto voidaan lukea vähintään 51 prosentista matkustajapaikoista jokaisessa vaunussa. Tämä tarkoittaa myös 51:tä prosenttia ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille matkustajille tarkoitetuista istuimista ja kaikkia pyörätuolipaikkoja.

5) Tämä tieto on esitettävä vähintään kaksi minuuttia ennen junan saapumista kyseiselle asemalle. Jos seuraavalle asemalle on aikataulun mukaan alle kahden minuutin matka, tieto seuraavasta asemasta on esitettävä välittömästi sen jälkeen, kun juna lähtee edelliseltä asemalta.

6) Vaatimusta, jonka mukaan tieto määränpäästä ja seuraavasta pysähdyspaikasta on voitava nähdä vähintään 51 prosentista matkustajapaikoista, ei sovelleta vaunuihin, joissa on käytävän varrella olevia enintään kahdeksan istuimen hyttejä. Hytin ulkopuolella käytävällä seisovan henkilön ja pyörätuolipaikalla istuvan matkustajan on kuitenkin voitava nähdä tieto.

7) Seuraavaa pysähdyspaikkaa koskeva tieto voidaan esittää samalla näyttölaitteella kuin tieto määränpäästä. Näyttölaitteen on kuitenkin palattava näyttämään tieto määränpäästä heti, kun juna on pysähtynyt.

8) Jos järjestelmä on automaattinen, virheelliset tai harhaanjohtavat tiedot on voitava poistaa tai korjata.

9) Junan sisä- ja ulkopuolella olevien näyttölaitteiden on oltava 5.3.2.7 kohdan vaatimusten mukaisia. Tässä kohdassa käsite ”näyttölaite” tulee ymmärtää minä tahansa dynaamisen tiedon esittäjänä.

4.2.2.7.4 Kuuluva dynaaminen tiedotus

1) Junassa on oltava kuulutusjärjestelmä, jolla kuljettaja tai muu miehistön jäsen, jolla on erityinen vastuu matkustajista, voi kuuluttaa rutiini- ja hätätilanteissa.

2) Kuulutusjärjestelmä voi toimia käsikäyttöisesti, automaattisesti tai ennalta ohjelmoituna. Jos järjestelmä on automaattinen, virheelliset tai harhaanjohtavat tiedot on voitava poistaa tai korjata.

3) Kuulutusjärjestelmän avulla on voitava kuuluttaa junan määränpää ja seuraava pysähdyspaikka kullakin pysähdyspaikalla tai junan lähtiessä pysähdyspaikalta.

4) Kuulutusjärjestelmällä on voitava kuuluttaa junan seuraava pysähdyspaikka vähintään kaksi minuuttia ennen junan saapumista kyseiselle asemalle. Jos seuraavalle asemalle on aikataulun mukaan alle kahden minuutin matka, tieto seuraavasta asemasta on kuulutettava välittömästi sen jälkeen, kun juna lähtee edelliseltä asemalta.

5) Puhutun tiedotuksen STIPA-arvon on oltava vähintään 0,45 lisäyksen A luettelokohdassa 5 viitatun eritelmän mukaisesti. Kuulutusjärjestelmän on täytettävä tämä vaatimus jokaisella istumapaikalla ja pyörätuolipaikalla.

4.2.2.8 Tasonvaihdot

1) Sisäportaiden (muiden kuin sisääntuloportaiden) enimmäiskorkeuden on oltava 200 mm ja vähimmäissyvyyden 280 mm mitattuna portaiden keskiviivasta. Kaksikerroksisissa junissa ylä- ja alakerroksen yhdistävissä portaissa tämä syvyys voidaan laskea 270 millimetriin.

2) Vähintään ensimmäinen ja viimeinen porras on merkittävä värikontrastiltaan erottuvalla kaistaleella, jonka syvyys on 45–55 mm ja joka kattaa portaiden koko leveyden portaan etureunan etu- ja yläpinnassa.

3) Yli kolmesta portaasta koostuvissa portaikoissa on oltava molemminpuoliset ja kahdella korkeudella olevat käsijohteet. Yläjohteen on oltava 850–1 000 mm:n korkeudella lattiatasosta. Alajohteen on oltava 500–750 mm:n korkeudella lattiatasosta.

4) Yhdestä, kahdesta tai kolmesta portaasta koostuvan portaikon kummallakin sivulla on oltava vähintään yksi käsijohde tai muu esine, josta voi ottaa tukea.

5) Käsijohteiden on oltava 4.2.2.9 kohdan mukaisia.

6) Pyörätuolille soveltuvan ulko-oven eteisen, pyörätuolipaikan, pyörätuolille soveltuvan makuuosaston ja esteettömän WC:n välillä ei saa olla portaita, lukuun ottamatta oven kynnystä, joka saa olla enintään 15 mm korkea, tai jos portaan lisäksi käytössä on hissi. Hissin on oltava 5.3.2.10 kohdan vaatimusten mukainen.

7) Liikkuvassa kalustossa olevien luiskien enimmäiskaltevuus ei saa ylittää seuraavia arvoja:



Taulukko 6 Liikkuvan kaluston luiskien enimmäiskaltevuus Luiskan pituus Enimmäisjyrkkyys (aste) Enimmäisjyrkkyys (%) Pyörätuolille soveltuvan ulko-oven eteisen, pyörätuolipaikan, pyörätuolille soveltuvan makuuosaston ja esteettömän WC:n väliset käytävät Enintään 840 mm yksikerroksisissa vaunuissa 6,84 12 Enintään 840 mm kaksikerroksisissa vaunuissa 8,5 15 > 840 mm 3,58 6,25 Junan muut alueet > 1 000 mm 6,84 12 600–1 000 mm 8,5 15 Alle 600 mm 10,2 18 Huomautus: Nämä jyrkkyydet mitataan, kun vaunu seisoo tasamaalla olevalla suoralla radalla.

4.2.2.9 Käsijohteet

1) Vaunuun asennettujen käsijohteiden on oltava pyöristetyt, niiden ulkohalkaisijan on oltava 30–40 mm ja niiden ja viereisten pintojen (muiden osien kuin pidikkeiden) välissä on oltava vähintään 45 mm:n vapaa tila.

2) Jos johde on kaareva, kaaren sisäpinnan säteen on oltava vähintään 50 mm.

3) Kaikkien käsijohteiden on erotuttava värikontrastiltaan taustastaan.

4) Ulko-ovien oviaukoissa on oltava molemmilla puolilla käsijohde, joka on asennettu sisäpuolelle mahdollisimman lähelle vaunun ulkoseinää. Jos oviaukon toiselle sivulle on asennettu pyörätuolihissin kaltainen laite, sillä ei tarvitse olla käsijohdetta.

5) Käsijohteiden on oltava — pystysuuntaisia käsijohteita, joiden on ulotuttava kaikkien ulko-ovien oviaukoissa ensimmäisen portaan juuresta mitattuna 700–1 200 mm:n korkeuteen — lisäkäsijohteita 800–900 mm:n korkeudella alimmasta käytettävästä portaasta mitattuna ja portaan etureunan suuntaisesti oviaukoissa, joissa on enemmän kuin kaksi porrasta.

6) Matkustajille tarkoitetuissa vaunujen välisissä ylikuluissa, joiden kulkuväylät ovat alle 1 000 mm leveitä ja yli 2 000 mm pitkiä, tai niiden vieressä, on oltava käsijohteet tai kädensijat.

7) Ylikuluissa, joiden kulkuväylät ovat vähintään 1 000 mm leveitä, on oltava käsijohteet tai kädensijat.

4.2.2.10 Pyörätuolin käyttäjille soveltuvat yöpymistilat

1) Junassa, jossa on yöpymistilat matkustajille, on oltava vaunu, jossa on vähintään yksi pyörätuolin käyttäjille soveltuva yöpymistila.

2) Junassa, jossa on useampi kuin yksi vaunu, jossa on yöpymistilat matkustajille, on oltava vähintään kaksi pyörätuolin käyttäjille soveltuvaa makuuosastoa.

3) Pyörätuolin käyttäjille soveltuvilla yöpymistiloilla varustetun junan asianomaisen vaunun oven ja pyörätuolin käyttäjille soveltuvien yöpymistilojen oven ulkopuolella on oltava lisäyksen N mukainen merkki.

4) Pyörätuolin käyttäjille soveltuvissa yöpymistilojen sisämitoissa on otettava huomioon 4.2.2.6 kohdan vaatimukset pyörätuolin käyttäjän toimiessa otaksutulla tavalla yöpymistilassa.

5) Yöpymistiloissa on oltava vähintään kaksi avunpyyntölaitetta, jotka aktivoituina lähettävät signaalin henkilölle, joka voi ryhtyä tarvittaviin toimiin. Niissä ei tarvitse olla viestintämahdollisuutta.

6) Avunpyyntölaitteiden käyttöliittymän on oltava 5.3.2.6 kohdan määritelmän mukainen.

7) Yhden avunpyyntölaitteen on sijaittava enintään 450 mm:n korkeudella lattiatasosta mitattuna pystysuoraan lattianpinnasta ohjaimen keskipisteeseen. Se on sijoitettava siten, että maassa makaava henkilö ylettyy sen ohjaimeen.

8) Toisen avunpyyntölaitteen on sijaittava vähintään 600 mm:n ja enintään 800 mm:n korkeudella lattiatasosta mitattuna pystysuoraan lattianpinnasta ohjaimen keskipisteeseen.

9) Avunpyyntölaitteiden tulee sijaita yöpymistiloissa kahdella eri pystysuoralla pinnalla.

10) Avunpyyntölaitteiden on oltava erillään muista yöpymistiloissa olevista ohjaimista, ja niiden on oltava erivärisiä kuin muiden laitteiden ohjaimien ja erotuttava värikontrastiltaan taustastaan.

4.2.2.11 Portaan paikka vaunun sisään- ja uloskäynneissä

4.2.2.11.1 Yleiset vaatimukset

1) On osoitettava, että raiteeseen nähden keskellä seisovan uusilla pyörillä varustetun vaunun molemmilla puolilla olevien matkustajille tarkoitettujen sisäänkäyntiovien käyttöasennossaan olevan portaan etureunan keskipiste on alla olevassa kuvassa 1 ”portaan paikaksi” nimetyn alueen sisällä. Kuva 1

2) Arvot bq0, δh, δν+ ja δν– määräytyvät sen laiturin tyypin mukaan, jolla liikkuvan kaluston on määrä pysähtyä. Niiden on oltava seuraavanlaiset: — bq0 lasketaan lisäyksen A luettelokohdassa 8 mainitun eritelmän mukaisesti sen raideleveyden perusteella, jolla junan on tarkoitus kulkea. Leveydet on määritelty infrastruktuuria koskevan INF YTE:n 4.2.3.1 kohdassa. — δ h , δ ν+ ja δ ν– on määritelty taulukoissa 7–9. Taulukko 7 kaikelle liikkuvalle kalustolle, jonka on tarkoitus pysähtyä tavanomaisessa liikenteessä laitureilla, joiden korkeus on 550 mm:



Taulukko 7 Arvot δh, δν+ ja δν- laiturin korkeuden ollessa 550 mm δh mm δν+ mm δν- mm tasamaalla olevalla suoralla raiteella 200 230 160 raiteella, jonka kaarresäde on 300 m 290 230 160 Taulukko 8 kaikelle liikkuvalle kalustolle, jonka on tarkoitus pysähtyä tavanomaisessa liikenteessä laitureilla, joiden korkeus on 760 mm:



Taulukko 8 Arvot δh, δν+ ja δν- laiturin korkeuden ollessa 760 mm δh mm δν+ mm δν- mm tasamaalla olevalla suoralla raiteella 200 230 160 raiteella, jonka kaarresäde on 300 m 290 230 160 Taulukko 9 liikkuvalle kalustolle, jonka on tarkoitus pysähtyä tavanomaisessa liikenteessä 760 mm ja 550 mm korkeilla laitureilla ja jonka sisäänkäynnillä on vähintään kaksi porrasta: Ensimmäiseen portaaseen sovelletaan taulukon 7 arvoja ja seuraavaan vaunun sisätiloihin johtavaan portaaseen sovelletaan seuraavia arvoja, jotka perustuvat laiturin 760 mm:n nimelliskorkeuteen:



Taulukko 9 Arvot δh, δν+ ja δν- toiselle portaalle laiturin korkeuden ollessa 760 mm δh mm δν+ mm δν- mm tasamaalla olevalla suoralla raiteella 380 230 160 raiteella, jonka kaarresäde on 300 m 470 230 160

3) LOC&PAS YTE:n 4.2.12 kohdassa vaadittuihin teknisiin asiakirjoihin tulee sisältyä tiedot laiturin teoreettisesta korkeudesta ja laiturin etäisyydestä raiteesta, joiden tuloksena vertikaalinen väli (δν+) on 230 mm ja horisontaalinen väli (δh) on 200 mm liikkuvan kaluston ensimmäisen portaan reunan keskiosassa sijaitsevasta pisteestä tasamaalla olevalla suoralla raiteella.

4.2.2.11.2 Sisään- ja uloskäyntiportaat

1) Kaikkien sisään- ja uloskäyntiportaiden on oltava luistamattomia, ja niiden tosiasiallisen vapaan leveyden on vastattava oviaukon leveyttä.

2) Sisäänkäyntien sisäportaiden vähimmäissyvyys on 240 mm mitattuna portaan pystysuuntaisten reunojen välillä ja enimmäiskorkeus 200 mm. Kunkin portaan korkeus voidaan nostaa enintään 230 millimetriin, jos voidaan osoittaa, että näin portaiden kokonaismäärä vähenee yhdellä.

3) Jokaisen portaan nousukorkeuden on oltava sama.

4) Vähintään ensimmäinen ja viimeinen porras on merkittävä värikontrastiltaan erottuvalla kaistaleella, jonka syvyys on 45–55 mm ja joka kattaa vähintään 80 prosenttia portaiden leveydestä portaan etureunan yläpinnassa. Vastaava kaistale on oltava yksikön sisäänkäynnin ylimmän portaan etupinnassa.

5) Kiinteän tai liikuteltavan ulkopuolisen sisäänkäyntiportaan enimmäiskorkeus on portaiden välillä 230 mm ja vähimmäissyvyys 150 mm.

6) Jos vaunussa on astinlauta, joka on vaunun ulkopuolelle ulottuva kynnyksen jatke, ja jos astinlaudan ja vaunun lattian välillä ei ole korkeuseroa, astinlautaa ei pidetä tässä eritelmässä tarkoitettuna portaana. Mahdollisimman pieni, enintään 60 mm:n pudotus kynnyksen lattiatason ja vaunun ulkopuolella olevan oven ohjaukseen ja tiivistykseen käytettävän tason välillä on myös sallittu, eikä sitä katsota portaaksi.

7) Sisäänkäynnillä vaunun eteiseen saa olla enintään neljä porrasta, joista yksi voi olla vaunun ulkopuolella.

8) Liikkuvan kaluston, jonka on tarkoitus tavanomaisessa liikenteessä pysähtyä nykyisillä alle 380 mm korkeilla laitureilla ja jonka matkustajille tarkoitetut ovet ovat telien yläpuolella, ei tarvitse olla edellä olevien 2 ja 5 kohtien mukainen, jos voidaan osoittaa, että näin portaiden korkeus jakautuu tasaisemmin.

4.2.2.12 Junaan pääsyä helpottavat laitteet

1) Junaan pääsyä helpottavat laitteet on, siirrettävät luiskat mukaan lukien, säilytettävä luotettavasti niin, että ne eivät haittaa matkustajan pyörätuolia tai liikkumisen apuvälinettä tai aiheuta mitään vaaraa matkustajille äkkipysähdyksen sattuessa.

2) Liikkuvassa kalustossa voi olla seuraavia junaan pääsyä helpottavia laitteita 4.4.3 kohdassa määritettyjen sääntöjen mukaisesti:

4.2.2.12.1 Liikuteltava porras ja siltalevy

1) Liikuteltava porras on vaunuun oven kynnystason alapuolelle sijoitettu täysin automaattinen sisään vedettävä laite, joka käynnistyy oven avaamisen/sulkemisen yhteydessä.

2) Siltalevy on vaunuun mahdollisimman lähelle oven kynnystasoa sijoitettu täysin automaattinen sisään vedettävä laite, joka käynnistyy oven avaamisen/sulkemisen yhteydessä.

3) Jos liikuteltava porras tai siltalevy yltää ulottumaa koskevissa määräyksissä sallittua kauemmas, junan on oltava pysäytettynä, kun liikuteltava porras tai siltalevy levitetään.

4) Liikuteltavan portaan tai siltalevyn on oltava levitettynä ennen kuin matkustajat pääsevät kulkemaan avatusta ovesta, ja käänteisesti portaan tai siltalevyn poistaminen voi alkaa vasta, kun matkustajat eivät enää voi kulkea oviaukosta.

5) Liikuteltavien portaiden ja siltalevyjen on oltava 5.3.2.8 kohdan vaatimusten mukaisia.

4.2.2.12.2 Junassa oleva luiska

1) Junassa oleva luiska on laite, joka sijaitsee vaunun oven kynnyksen ja laiturin välissä. Se voi olla käsikäyttöinen, puoliautomaattinen tai automaattinen.

2) Junassa olevan luiskan on oltava 5.3.2.9 kohdan vaatimusten mukainen.

4.2.2.12.3 Junassa oleva pyörätuolihissi

1) Junassa oleva pyörätuolihissi on vaunun oviaukkoon kiinnitetty laite, jonka on katettava suurin korkeusero vaunun lattian ja liikennöitävän asemalaiturin välillä.

2) Hissin ollessa säilytysasennossaan oviaukon vapaan vähimmäisleveyden on oltava 4.2.2.3.2 kohdan mukainen.

3) Junassa olevien pyörätuolihissien on oltava 5.3.2.10 kohdan vaatimusten mukaisia.

4.3 Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.3.1 Liitännät infrastruktuuriosajärjestelmään







Taulukko 10 Liitäntä infrastruktuuriosajärjestelmään Liitäntä infrastruktuuriosajärjestelmään Liikkumisesteisiä henkilöitä koskeva YTE Infrastruktuuria koskeva YTE Parametri Kohta Parametri Kohta Portaan paikka vaunun sisään- ja uloskäynneissä 4.2.2.11 Laiturit 4.2.9 Portaan paikkaa vaunun sisään- ja uloskäynneissä koskevat erityistapaukset 7.3.2.6 Laitureita koskevat erityistapaukset 7.7

4.3.2 Liitännät liikkuvan kaluston osajärjestelmään







Taulukko 11 Liitäntä liikkuvan kaluston osajärjestelmään Liitäntä liikkuvan kaluston osajärjestelmään Liikkumisesteisiä henkilöitä koskeva YTE Vetureita ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskeva YTE Parametri Kohta Parametri Kohta Liikkuvan kaluston osajärjestelmä 4.2.2 Matkustajiin liittyvät seikat 4.2.5

4.3.3 Liitännät henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevaan osajärjestelmään







Taulukko 12 Liitäntä henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevaan osajärjestelmään Liitäntä henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevaan osajärjestelmään Liikkumisesteisiä henkilöitä koskeva YTE Henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva YTE Parametri Kohta Parametri Kohta Aseman esteettömyys Avustaminen junaan noustaessa ja siitä poistuttaessa 4.4.1 Vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden kuljettamista ja avustamista koskevien tietojen käsittely 4.2.6 Avustaminen junaan noustaessa ja siitä poistuttaessa 4.4.2 Vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden kuljettamista ja avustamista koskevien tietojen käsittely 4.2.6 Saatavuus ja varaus 4.4.2 Saatavuuden/varausten käsittely 4.2.9 Näkyvä tiedotus 4.2.1.10 Tiedotuksen käsittely asema-alueella 4.2.12 Puhetiedotus 4.2.1.11 Tiedotuksen käsittely asema-alueella 4.2.12 Asiakasneuvonta 4.2.2.7 Tiedotuksen käsittely vaunuissa 4.2.13

4.4 Käyttösäännöt

Seuraavat käyttösäännöt eivät kuulu osajärjestelmien arviointiin.

Tässä YTE:ssä ei määritetä käyttösääntöjä vaaratilanteissa tapahtuvaa evakuointia varten, vaan ainoastaan asianmukaiset tekniset vaatimukset. Infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon sovellettavien teknisten vaatimusten tarkoituksena on tehdä kaikkien, myös vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden, evakuoinnista helpompaa.

4.4.1 Infrastruktuuriosajärjestelmä

Edellä 3 luvussa lueteltujen olennaisten vaatimusten mukaisesti infrastruktuuriosajärjestelmään liittyvät vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteettömyyteen sovellettavat käyttösäännöt ovat seuraavat:

— Yleistä Rataverkon haltijalla tai aseman haltijalla on oltava kirjalliset toimintaohjeet, joilla varmistetaan, että kaikilla vammaisilla ja liikkumisesteisillä henkilöillä on mahdollisuus päästä matkustajille tarkoitettuun infrastruktuuriin kaikkina liikennöintiaikoina tämän YTE:n teknisten vaatimusten mukaisesti. Toimintaohjeiden on lisäksi oltava kaikkien sellaisten rautatieyritysten toimintaohjeiden mukaisia, jotka saattavat tarvittaessa haluta käyttää tiloja (katso 4.4.2 kohta). Toimintaohjeet pannaan täytäntöön järjestämällä henkilöstölle asianmukaista tietoa, menettelytapoja ja koulutusta. Infrastruktuuria koskeviin toimintaohjeisiin on sisällyttävä muun muassa — mutta ei yksinomaan — käyttösäännöt seuraavia tilanteita varten:

— Aseman saavutettavuus On laadittava käyttösäännöt, jotta kaikkien asemien esteettömyyttä koskevaa tietoa on helposti saatavilla.

— Miehittämättömät asemat — lipunmyynti näkövammaisille matkustajille Niitä miehittämättömiä asemia varten, joilla lipunmyynti tapahtuu yksinomaan automaateilla (katso 4.2.1.8 kohta), on laadittava ja pantava täytäntöön käyttösäännöt. Tällaisissa tilanteissa on aina oltava käytössä vaihtoehtoinen lipunmyyntitapa, joka soveltuu näkövammaisille matkustajille (esimerkiksi mahdollisuus ostaa lippu junassa tai määränpäässä).

— Lipuntarkastus — kääntöportit Jos lipuntarkastukseen käytetään kääntöporttia, on pantava täytäntöön käyttösäännöt, joilla vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarjotaan mahdollisuus kulkea tällaisten tarkastuspisteiden läpi rinnakkaisen kulkuväylän kautta. Rinnakkaisesta kulkuväylästä on voitava kulkea pyörätuolilla, ja se voi olla henkilöstön valvoma tai automaattinen.

— Laiturien valaistus Valaistuksen saa sammuttaa laiturilta, jolle ei odoteta saapuvan junaa.

— Näkyvä tiedotus ja puhetiedotus — yhtenäisyyden saavuttaminen Olennaisen näkyvän ja puhutun tiedotuksen (katso 4.2.1.10 ja 4.2.1.11 kohta) välinen yhtenäisyys on varmistettava käyttösäännöillä. Kuulutuksia tekevän henkilöstön on noudatettava vakiomenettelyjä olennaisen tiedotuksen täydellisen yhtenäisyyden saavuttamiseksi. Reittitietoihin ei saa yhdistää mainoksia. Huomautus: Julkisen liikenteen palveluja koskevaa yleistä tiedotusta ei pidetä tässä kohdassa tarkoitettuna mainontana.

— Pyynnöstä tarjottava matkustajien puhetiedotusjärjestelmä Jos asemalla ei tarjota olennaista puhetiedotusta yleisellä kuulutusjärjestelmällä (katso 4.2.1.11 kohta), käyttösäännöillä on varmistettava sellaisen vaihtoehtoisen tiedotusjärjestelmän tarjoaminen, jolla matkustajat voivat saada saman tiedotuksen kuuluvana (esimerkiksi henkilöstön hoitama tai automaattinen puhelintiedotuspalvelu).

— Laituri — pyörätuolin junaan pääsyä helpottavan laitteen toiminta-alue Rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan tai aseman haltijan on yhdessä määritettävä, millä laiturin alueella tai alueilla laitetta pääasiassa käytetään, ottaen huomioon junan erilaiset kokoonpanot. Käyttösäännöissä on mahdollisuuksien mukaan määriteltävä näiden toiminta-alueiden sijainnin mukaiset junien pysähdyspaikat.

— Pyörätuolien junaan pääsyä helpottavien käsikäyttöisten ja koneellisten laitteiden turvallisuus Asemahenkilöstön toimesta käytettävien junaan pääsyä helpottavien laitteiden käyttöä koskevat käyttösäännöt (katso 4.2.1.14 kohta) on pantava täytäntöön. Pyörätuolihisseihin asennettujen siirrettävien suojaesteiden käyttöä henkilöstön toimesta koskeva käyttösääntö (katso 4.2.1.14 kohta) on pantava täytäntöön Käyttösäännöillä on varmistettava, että henkilöstö kykenee ottamaan käyttöön, laskemaan, nostamaan ja asettamaan säilytykseen kulkuluiskat turvallisesti (katso 4.2.1.14 kohta).

— Apu junaan noustaessa ja siitä poistuttaessa Käyttösäännöillä on varmistettava, että henkilöstö on tietoinen siitä, että vammaiset ja liikkumisesteiset henkilöt saattavat tarvita apua junaan nousemisessa tai siitä poistumisessa, ja että henkilöstö tarjoaa tarvittaessa tällaista apua. Asetuksessa (EY) N:o 1371/2007 ( 4 ) on määritetty tilanteet, joissa vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille on tarjottava apua.

— Valvotut tasoylikäytävät Jos valvotut tasoylikäytävät on sallittu, käyttösäännöillä on varmistettava, että valvotuissa tasoylikäytävissä työskentelevä henkilöstö auttaa vammaisia ja liikkumisesteisiä henkilöitä asianmukaisesti muun muassa ilmoittamalla, milloin raide on turvallista ylittää.

4.4.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä

Edellä 3 luvussa lueteltujen olennaisten vaatimusten mukaisesti liikkuvan kaluston osajärjestelmään sovellettavat käyttösäännöt, jotka liittyvät vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteettömyyteen, ovat seuraavat:

— Yleistä Rautatieyrityksellä on oltava kirjalliset toimintaohjeet, joilla varmistetaan matkustajien pääsy matkustajille tarkoitettuun liikkuvaan kalustoon kaikkina liikennöintiaikoina tämän YTE:n teknisten vaatimusten mukaisesti. Toimintaohjeiden on lisäksi oltava rataverkon haltijan tai aseman haltijan toimintaohjeiden (katso 4.4.1 kohta) mukaisia. Toimintaohjeet pannaan täytäntöön järjestämällä henkilöstölle asianmukaista tietoa, menettelytapoja ja koulutusta. Liikkuvaa kalustoa koskeviin toimintaohjeisiin on sisällyttävä muun muassa — mutta ei yksinomaan — käyttösäännöt seuraavia tilanteita varten:

— Ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitettujen istuimien saatavuus ja varaus Ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitetut istuimet voivat olla joko i) varaamattomia tai ii) varattuja (katso 4.2.2.1.2 kohta). Tapauksessa i) käyttösäännöt on suunnattu muille matkustajille (esimerkiksi opasteen avulla), joita pyydetään jättämään istuimet ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille, joilla on oikeus käyttää tällaisia istuimia, ja luovuttamaan tarvittaessa tällaiset istumapaikat. Tapauksessa ii) rautatieyrityksen on pantava käyttösäännöt täytäntöön varmistaakseen, että lipunvarausjärjestelmä on tasapuolinen vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille. Näillä säännöillä varmistetaan, että ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitetut istuimet ovat vain vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden varattavissa määrättyyn ajankohtaan asti ennen lähtöä. Tämän jälkeen istuimia voivat varata vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden lisäksi myös muut matkustajat.

— Avustajakoirien kuljetus Käyttösäännöillä on varmistettava, ettei avustajakoiran kanssa matkustavilta vammaisilta tai liikkumisesteisiltä henkilöiltä peritä lisämaksua.

— Pyörätuolipaikkojen saatavuus ja varaus Ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilölle tarkoitettujen istuimien saatavuutta ja varausta koskevia sääntöjä sovelletaan myös pyörätuolipaikkoihin, jotka on tarkoitettu ensisijaisesti ainoastaan pyörätuolin käyttäjille. Käyttösääntöjen on lisäksi katettava saattajien (muiden kuin vammaisten tai liikkumisesteisten henkilöiden) mahdollisuus istua i) varaamattomalla tai ii) varatulla istumapaikalla pyörätuolipaikan vieressä tai sitä vastapäätä.

— Pyörätuolin käyttäjille soveltuvan makuuosaston saatavuus ja varaus Ensisijaisesti vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitettujen istuimien varausta koskevia sääntöjä sovelletaan myös pyörätuolin käyttäjille soveltuviin makuuosastoihin (katso 4.2.2.10 kohta). Käyttösäännöissä on kuitenkin estettävä pyörätuolin käyttäjille soveltuvan makuuosaston käyttö ilman varausta (eli sellainen on aina varattava ennalta).

— Junan miehistön suorittama ulko-ovien aktivointi On pantava täytäntöön käyttösäännöt, joka koskevat junan miehistön suorittamaa ulko-ovien aktivointia kaikkien matkustajien, myös vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden, turvallisuuden varmistamiseksi (katso 4.2.2.3.2 kohta).

— Pyörätuolipaikalla, esteettömässä WC:ssä ja pyörätuolin käyttäjille soveltuvissa makuutiloissa olevat avunpyyntölaitteet Käyttösäännöillä on varmistettava henkilöstön asianmukainen toiminta, kun avunpyyntölaite aktivoidaan (katso 4.2.2.2, 4.2.2.5 ja 4.2.2.10 kohta). Asianmukainen toimintatapa voi vaihdella sen mukaan, missä avunpyyntölaite on aktivoitu.

— Hätätilanteen aikaiset kuuluvat toimintaohjeet On pantava täytäntöön käyttösäännöt, jotka koskevat kuuluvien toimintaohjeiden antamista matkustajille hätätilanteessa (katso 4.2.2.7.4 kohta). Näihin sääntöihin on sisällyttävä ohjeiden luonne ja niiden välitystapa. — Näkyvä ja kuuluva tiedotus — mainosten valvonta Reitistä tai verkosta, jolla juna liikennöi, on oltava saatavilla tietoa (rautatieyritys päättää, miten tämä tieto tarjotaan). Reittitietoihin ei saa yhdistää mainoksia. Huomautus: Julkisen liikenteen palveluja koskevaa yleistä tiedotusta ei pidetä tässä kohdassa tarkoitettuna mainontana. — Automaattinen tiedotusjärjestelmä — virheellisen tai harhaanjohtavan tiedotuksen käsikorjaus On pantava täytäntöön käyttösäännöt, jotka koskevat junan miehistön mahdollisuutta vahvistaa oikeaksi automaattinen tiedotus ja korjata virheellinen automaattinen tiedotus (katso 4.2.2.7 kohta). — Määränpään ja seuraavan pysähdyspaikan ilmoittamista koskevat säännöt Käyttösäännöillä on varmistettava, että seuraava pysähdyspaikka ilmoitetaan viimeistään kaksi minuuttia ennen saapumista (katso 4.2.2.7 kohta). — Junan kokoonpanoa koskevat säännöt, joilla mahdollistetaan pyörätuolien junaan pääsyä helpottavien laitteiden käyttö laiturijärjestelyjen mukaan Käyttösäännöissä on otettava huomioon junien erilaiset kokoonpanot siten, että junaan pääsyä helpottavan laitteen turvallinen toiminta-alue voidaan määritellä junien pysähdyspaikan perusteella. — Pyörätuolien junaan pääsyä helpottavien käsikäyttöisten ja koneellisten laitteiden turvallisuus On pantava täytäntöön käyttösäännöt, jotka koskevat junaan pääsyä helpottavien laitteiden käyttöä junan ja aseman henkilöstön toimesta. Käsikäyttöisten laitteiden käytön on oltava henkilöstölle fyysisesti mahdollisimman vaivatonta. Koneellisia laitteita on voitava hätätilanteessa käyttää turvallisesti, jos virransyöttö katkeaa. Pyörätuolihisseihin asennettujen siirrettävien suojaesteiden käyttöä junan tai aseman henkilöstön toimesta koskeva käyttösääntö on pantava täytäntöön. Käyttösäännöillä on varmistettava, että junan ja aseman henkilöstö kykenee ottamaan käyttöön, laskemaan, nostamaan ja asettamaan säilytykseen kulkuluiskat turvallisesti. — Apu junaan noustaessa ja siitä poistuttaessa Käyttösäännöillä on varmistettava, että henkilöstö on tietoinen siitä, että vammaiset ja liikkumisesteiset henkilöt saattavat tarvita apua junaan nousemisessa tai siitä poistumisessa, ja että henkilöstö tarjoaa tarvittaessa tällaista apua. Asetuksessa (EY) N:o 1371/2007 on määritetty tilanteet, joissa vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille on tarjottava apua. Laituri — pyörätuolin junaan pääsyä helpottavan laitteen toiminta-alue Rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan tai aseman haltijan on yhdessä määritettävä, millä laiturin alueella tai alueilla laitetta pääasiassa käytetään, ja osoitettava sen kelpoisuus. Tämän alueen on oltava yhteensopiva niiden olemassa olevien laitureiden kanssa, joilla juna pääasiassa pysähtyy. Edellä esitetystä seuraa, että junan pysähdyspaikkaa on joissakin tapauksissa mukautettava tämän vaatimuksen täyttämiseksi. Käyttösäännöissä on otettava huomioon junien erilaiset kokoonpanot (katso 4.2.1.12 kohta) siten, että junien pysähdyspaikka voidaan määritellä junaan pääsyä helpottavan laitteen toiminta-alueen perusteella. — Hätämenetelmä liikuteltavien portaiden käyttöönottoon On pantava täytäntöön käyttösäännöt, jotka koskevat siltalevyn käyttöönottoa ja säilytykseen asettamista hätätilanteessa, jos virransyöttö katkeaa. — Tämän YTE:n mukaisen ja siitä poikkeavan liikkuvan kaluston yhdistelmien käyttö Kun junassa on sekä vaatimukset täyttävää että niistä poikkeavaa liikkuvaa kalustoa, on pantava täytäntöön toimintamenettelyt, joilla varmistetaan, että junassa on vähintään kaksi tämän YTE:n mukaista pyörätuolipaikkaa. Jos junassa on WC-tilat, on varmistettava, että pyörätuolin käyttäjillä on pääsy esteettömään WC:hen. Tällaisten liikkuvan kaluston yhdistelmien osalta on varmistettava asianmukaisilla menettelyillä, että kaikissa vaunuissa on saatavilla näkyvää ja kuuluvaa reittitietoa. Dynaamisten tiedotusjärjestelmien ja pyörätuolipaikkojen, esteettömien WC:iden tai pyörätuolin käyttäjille soveltuvien yöpymistilojen avunpyyntölaitteiden ei tarvitse olla täysin toimivia tällaisissa kokoonpanoissa. — Junien muodostaminen tämän YTE:n mukaisista yksittäisistä vaunuista Kun juna muodostetaan vaunuista, jotka on arvioitu yksitellen 6.2.7 kohdan mukaisesti, on laadittava toimintamenettelyt, joilla varmistetaan, että juna on kokonaisuudessaan tämän YTE:n 4.2 kohdan mukainen.

4.4.3 Junaan pääsyä helpottavien laitteiden ja avun tarjoaminen

Rataverkon haltija tai aseman haltija ja rautatieyritys sopivat junaan pääsyä helpottavien laitteiden tarjoamisesta ja hallinnasta sekä avun ja vaihtoehtoisen kuljetuksen tarjoamisesta asetuksen (EY) N:o 1371/2007 mukaisesti sen selvittämiseksi, kumpi osapuoli vastaa junaan pääsyä helpottavien laitteiden käytöstä ja vaihtoehtoisesta kuljetuksesta. Rataverkon haltija (tai aseman haltija(t)) ja rautatieyritys varmistavat, että niiden sopima vastuunjako on toimivin kokonaisratkaisu.

Tällaisessa sopimuksessa määritellään

— aseman laiturit, joilla rataverkon haltijan tai aseman haltijan on käytettävä junaan pääsyä helpottavaa laitetta, ja liikkuva kalusto, jonka yhteydessä sitä käytetään,

— aseman laiturit, joilla rautatieyrityksen on käytettävä junaan pääsyä helpottavaa laitetta, ja liikkuva kalusto, jonka yhteydessä sitä käytetään,

— liikkuva kalusto, jossa rautatieyritys vastaa junaan pääsyä helpottavan laitteen tarjoamisesta ja käytöstä, ja aseman laituri, jolla sitä käytetään,

— liikkuva kalusto, jossa junaan pääsyä helpottavan laitteen tarjoamisesta vastaa rautatieyritys ja käytöstä rataverkon haltija tai aseman haltija, ja aseman laiturit, joilla sitä käytetään,

— vaihtoehtoisen kuljetuksen tarjoamistilanteet, joissa — laiturille ei pääse esteetöntä reittiä pitkin tai — apua ei voida tarjota junaan pääsyä helpottavan laitteen ottamiseksi käyttöön laiturin ja liikkuvan kaluston välillä.

4.5 Kunnossapitosäännöt

4.5.1 Infrastruktuuriosajärjestelmä

Rataverkon haltijan tai aseman haltijan on muun muassa voitava tarjota vaihtoehtoista apua vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille silloin, kun näille henkilöille tarkoitettuja laitteita huolletaan, vaihdetaan tai korjataan.

4.5.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä

Jos vammaisille ja liikkumisesteisille henkilöille tarkoitettu laite (mukaan lukien koho-opasteet) vioittuu, rautatieyrityksellä on oltava menettelyt laitteen korjaamiseksi tai vaihtamiseksi kuuden työpäivän kuluessa tapahtuman ilmoittamisesta.

4.6 Ammattipätevyys

Infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston osajärjestelmien käyttöön ja kunnossapitoon tarvittavalta henkilöstöltä edellytetään tämän YTE:n 1.1 kohdassa määritellyn asiakirjan teknisen soveltamisalan ja 4.4 kohdassa lueteltujen käyttösääntöjen nojalla seuraavaa ammattipätevyyttä:

Junan henkilöstön, matkustajia asemalla palvelevan ja auttavan henkilöstön sekä lipunmyyntihenkilöstön ammatillisen koulutuksen on katettava vammaisuuteen liittyvä tietoisuus ja tasavertainen kohtelu, mukaan lukien kaikkien vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden erityistarpeet.

Infrastruktuurin tai liikkuvan kaluston kunnossapidosta ja käytöstä vastaavan teknisen ja esimiesasemassa olevan henkilöstön ammatillisen koulutuksen on katettava vammaisuuteen liittyvä tietoisuus ja tasavertainen kohtelu, mukaan lukien kaikkien vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden erityistarpeet.

4.7 Työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset

Tämän YTE:n soveltamisalaan ei sisälly infrastruktuurin tai liikkuvan kaluston osajärjestelmän käyttöön tarvittavan henkilöstön työterveys- ja työturvallisuusolosuhteisiin eikä YTE:n täytäntöönpanoon liittyviä erityisiä vaatimuksia.

4.8 Infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston rekisterit

4.8.1 Infrastruktuurirekisteri

”Rautatieinfrastruktuurirekisteriin” merkittävät infrastruktuurin ominaisuudet on lueteltu komission täytäntöönpanopäätöksessä 2011/633/EU ( 5 ).

4.8.2 Liikkuvan kaluston rekisteri

”Hyväksyttyjen kalustoyksikkötyyppien eurooppalaiseen rekisteriin” merkittävät liikkuvan kaluston ominaisuudet on lueteltu komission täytäntöönpanopäätöksessä 2011/665/EU ( 6 ).

5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT

5.1 Määritelmä

Direktiivin 2008/57/EY 2 artiklan f kohdan mukaan ”’yhteentoimivuuden osatekijöillä’ [tarkoitetaan] sellaista osajärjestelmään kuuluvan tai siihen liitettäväksi tarkoitetun laitteen perusosaa, perusosien ryhmää, osakokonaisuutta tai kokonaisuutta, josta rautatieverkon yhteentoimivuus riippuu suoraan tai epäsuorasti. Osatekijän käsite kattaa aineellisten esineiden lisäksi myös aineettomat hyödykkeet kuten tietokoneohjelmat”.

5.2 Innovatiiviset ratkaisut

Kuten tämän YTE:n 4.1 kohdassa todettiin, innovatiiviset ratkaisut saattavat kuitenkin edellyttää uusia eritelmiä ja/tai uusia arviointimenetelmiä. Nämä eritelmät ja arviointimenetelmät on laadittava asetuksen 6 artiklassa kuvatun menetelmän mukaisesti.

5.3 Osatekijöitä koskeva luettelo ja niiden ominaisuudet

Yhteentoimivuuden osatekijöihin sovelletaan direktiivin 2008/57/EY asiaa koskevia säännöksiä ja ne luetellaan jäljempänä.

5.3.1 Infrastruktuuri

Seuraavat tekijät on yksilöity infrastruktuuria koskeviksi yhteentoimivuuden osatekijöiksi:

5.3.1.1 Näyttölaitteet

1) Näyttölaitteiden on oltava riittävän suuria, jotta niissä voidaan esittää asemien nimet tai sanomien sanat. Jokainen aseman nimi tai sanoman sana on esitettävä vähintään 2 sekunnin ajan.

2) Vieritysnäytössä (vaaka- tai pystysuuntaisessa) on esitettävä jokainen kokonainen sana vähintään 2 sekunnin ajan, ja vaakasuuntainen vieritysnopeus saa olla enintään 6 merkkiä sekunnissa.

3) Näytöt suunnitellaan ja arvioidaan tietylle käyttöalueelle, jonka määrittelee suurin katseluetäisyys seuraavan kaavan mukaisesti: lukuetäisyys millimetreissä jaettuna 250:llä = kirjasinkoko (esim. 10 000 mm/250 = 40 mm).

5.3.1.2 Laiturilta käytettävät luiskat

1) Luiskat suunnitellaan ja arvioidaan sitä käyttöaluetta varten, jonka määrittää korkein pystysuuntainen väli, joka niiden on katettava enimmäisjyrkkyyden ollessa 18 %.

2) Luiskien on sovelluttava pyörätuolille, jonka ominaisuudet määritellään lisäyksessä M.

3) Luiskien on kestettävä vähintään 300 kilon paino sijoitettuna välineen keskelle ja jakautuneena alueelle, jonka koko on 660 mm kertaa 660 mm.

4) Jos luiska on sähkökäyttöinen, sitä on hätätilanteessa voitava käyttää käsikäyttöisesti, jos virransyöttö katkeaa.

5) Luiskan pinnan on oltava luistamaton, ja sen tosiasiallisen vapaan leveyden on oltava vähintään 760 mm.

6) Luiskien, joiden tosiasiallinen vapaa leveys on alle 1 000 mm, molempien reunojen on oltava korotetut siten, etteivät liikkumisen apuvälineiden pyörät pääse liukumaan pois.

7) Luiskan molemmissa päädyissä olevien reunakappaleiden on oltava viistot, ja ne saavat olla enintään 20 mm korkeat. Niissä on oltava erottuvat varoitusnauhat.

8) Luiskassa on oltava mekanismi, jolla se voidaan kiinnittää niin, ettei se pääse siirtymään, kun luiskaa käytetään junaan nousemiseen tai siitä poistumiseen.

9) Luiskissa on oltava selvästi erottuvat merkinnät.

5.3.1.3 Laiturilta käytettävät pyörätuolihissit

1) Laiturilta käytettävät pyörätuolihissit suunnitellaan ja arvioidaan tietylle käyttöalueelle, jonka määrittelee korkein pystysuuntainen väli, joka niiden on katettava.

2) Hissien on sovelluttava pyörätuolille, jonka ominaisuudet määritellään lisäyksessä M.

3) Hissien on kestettävä vähintään 300 kilon paino sijoitettuna laitteen keskelle ja jakautuneena alueelle, jonka koko on 660 mm kertaa 660 mm.

4) Hissin lavan pinnan on oltava luistamaton.

5) Hissin kuormatason vapaan leveyden on oltava pinnan tasolla vähintään 800 mm ja pituuden 1 200 mm. Lisäyksen M mukaisesti jaloille on oltava 50 mm:n lisälevennys yli 100 mm korkeudella hissin kuormatasosta, jotta pyörätuolin käyttäjä voi ajaa suoraan sekä peruuttaa hissiin.

6) Hissin kuormatason ja vaunun lattian välisen aukon yli kulkevan siltalevyn leveyden on oltava vähintään 760 mm.

7) Kaikkien hissin käyttöönottoon, laskemiseen, nostamiseen ja säilytykseen asettamiseen tarkoitettujen ohjaimien on vaadittava käyttäjältä jatkuvaa käsikäyttöistä ohjausta, eivätkä ne saa mahdollistaa hissin toimintojen tapahtumista väärässä järjestyksessä, kun hississä on matkustaja.

8) Hissi on voitava ottaa käyttöön, laskea maan tasolle matkustajan kanssa, nostaa ja asettaa säilytykseen, jos sen virransyöttö katkeaa.

9) Mikään hissin kuormatason osa ei saa liikkua nopeammin kuin 150 mm sekunnissa sillo