02015R0208 — FI — 10.05.2020 — 003.003

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2015/208, annettu 8 päivänä joulukuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 167/2013 täydentämisestä maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen tyyppihyväksynnässä sovellettavien ajoneuvon toimintaturvallisuutta koskevien vaatimusten osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 042 17.2.2015, s. 1)

Muutettu:





Oikaistu:









▼B

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2015/208,

annettu 8 päivänä joulukuuta 2014,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 167/2013 täydentämisestä maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen tyyppihyväksynnässä sovellettavien ajoneuvon toimintaturvallisuutta koskevien vaatimusten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







I

LUKU

KOHDE JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella vahvistetaan toimintaturvallisuutta koskevat yksityiskohtaiset tekniset vaatimukset ja testausmenettelyt, lukuun ottamatta jarrujen suorituskykyyn liittyvää toimintaturvallisuutta, maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen ja niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntää ja markkinavalvontaa varten asetuksen (EU) N:o 167/2013 mukaisesti.

2 artikla

Määritelmät

Sovelletaan asetuksen (EU) N:o 167/2013 määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan

1) ’hinauslaitteella’ traktorin komponenttia, joka on tarkoitettu traktorin ja hinausajoneuvon liittämiseen mekaanisesti toisiinsa traktorin pois hinaamista varten, jos traktorin oma käyttövoima ei toimi;

2) ’kuormittamattomalla massalla ajokunnossa’ tavanomaisessa käyttökunnossa olevan kuormittamattoman ajoneuvon massaa, mukaan lukien valmistajan eritelmien mukaiset vakiovarusteet, jäähdytysneste, voiteluaineet, polttoaine, työkalut ja kuljettaja (jonka painoksi katsotaan 75 kg), mutta ei lisävarusteita;

3) ’ohjauksen hallintalaitteella’ kuljettajan suoraan traktorin ohjaamiseksi käyttämää osaa;

4) ’ohjausvoimalla’ kuljettajan traktorin ohjaamiseksi ohjauksen hallintalaitteeseen kohdistamaa voimaa;

▼M1

5) ’tavanomaisesti asennettavilla renkailla’ ajoneuvon valmistajan kyseiseen ajoneuvotyyppiin toimittamia rengastyyppejä, jotka mainitaan ilmoituslomakkeessa, jonka mallista säädetään komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/504 ( 1 ) 2 artiklassa;

6) ’tavanomaisesti asennettavilla teloilla’ ajoneuvon valmistajan kyseiseen ajoneuvotyyppiin toimittamia telatyyppejä, jotka mainitaan ilmoituslomakkeessa, jonka mallista säädetään täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/504 2 artiklassa;

▼B

7) ’taustapeilillä’ laitetta, jonka tarkoituksena on varmistaa, liitteessä IX olevassa 5 kohdassa geometrisesti määritellyllä näkyvyysalueella, taaksepäin selvä näkyvyys, jota traktorin komponenttiosat tai traktorin matkustajat eivät kohtuuttomasti peitä;

8) ’sisäpuolisella taustapeilillä’ traktorin ohjaamon tai rungon sisään asennettua taustapeiliä;

9) ’taustapeililuokalla’ kaikkia taustapeilejä, joilla on yksi tai useampia yhteisiä ominaisuuksia tai toimintoja;

10) ’valaisimella’ laitetta, jonka tarkoituksena on valaista ajorataa (ajovalaisin) tai lähettää merkkivaloa;

11) ’traktorin akselivälillä’ tai ’ajoneuvon akselivälillä’ traktorin tai ajoneuvon pitkittäisen keskitason kanssa kohtisuorassa olevien, traktorin tai ajoneuvon akselien kautta kulkevien pystytasojen välistä etäisyyttä;

▼M1

12) ’kuormitetulla ajoneuvolla’ ajoneuvoa, joka on kuormitettu suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa;

▼M1

13) ’ohjaamolla’ käyttäjän tilaa, joka ympäröi käyttäjää fyysisellä esteellä ja estää ulkoilman vapaan pääsyn käyttäjän alueelle.

▼B







II

LUKU

AJONEUVON TOIMINTATURVALLISUUTTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

3 artikla

Toimintaturvallisuuteen liittyvät varustelu- ja osoittamisvaatimukset

1. Valmistajien on varustettava maa- ja metsätaloudessa käytettävät ajoneuvot sellaisilla toimintaturvallisuuteen vaikuttavilla järjestelmillä, komponenteilla ja erillisillä teknisillä yksiköillä, jotka on suunniteltu, rakennettu ja koottu niin, että ajoneuvo tavanomaisessa käytössä ja valmistajan asettamien vaatimusten mukaisesti huollettuna on 5–38 artiklassa säädettyjen yksityiskohtaisten teknisten vaatimusten ja testausmenettelyjen mukainen.

2. Valmistajien on osoitettava fysikaalisin demonstraatiotestein hyväksyntäviranomaiselle, että unionissa markkinoilla saataville asetettavat, rekisteröitävät ja käyttöön otettavat maa- ja metsätaloudessa käytettävät ajoneuvot ovat asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklassa ja liitteessä I säädettyjen toimintaturvallisuutta koskevien vaatimusten ja tämän asetuksen 5–38 artiklassa säädettyjen yksityiskohtaisten teknisten vaatimusten ja testausmenettelyjen mukaisia.

3. Valmistajien on huolehdittava siitä, että unionissa markkinoilla saataville asetettavat tai käyttöön otettavat varaosat ovat tässä asetuksessa vahvistettujen yksityiskohtaisten teknisten vaatimusten ja testausmenettelyjen mukaisia.

4. Valmistajien on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle kuvaus niistä toimenpiteistä, jotka on toteutettu voimalaitteen ohjausjärjestelmän sekä mahdollisesti asennettujen toimintaturvallisuuden elektroniseen valvontaan käytettävien tietokoneiden virittämisen tai muuntamisen estämiseksi.

4 artikla

Sovellettavat E-säännöt

Maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen tyyppihyväksynnässä on sovellettava tämän asetuksen liitteessä I mainittuja E-sääntöjä ja niiden muutoksia.

5 artikla

Toimintaturvallisuusvaatimuksia ja testausmenettelyjä koskevat tekniset eritelmät

1. Toimintaturvallisuuden testausmenettelyt on suoritettava tässä asetuksessa vahvistettujen testausvaatimusten mukaisesti.

2. Hyväksyntäviranomaisen tai sen valtuuttaman tutkimuslaitoksen on suoritettava testit tai valvottava niiden suorittamista.

▼M1

3. Mittausmenettelyt ja testitulokset on ilmoitettava hyväksyntäviranomaiselle noudattaen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/504 9 artiklassa vahvistettua testausselosteen muotoa.

▼B

6 artikla

Ajoneuvon rakenteellista kestävyyttä koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun ajoneuvon rakenteelliseen kestävyyteen sovellettavat suorituskykyvaatimukset on varmennettava tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

7 artikla

Suurinta rakenteellista nopeutta, kierrosnopeuden rajoittimia ja nopeudenrajoittimia koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin nopeuteen, kierrosnopeuden rajoittimiin ja nopeudenrajoittimiin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen III mukaisesti.

8 artikla

Nopeiden traktoreiden ohjausta koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun nopeiden traktoreiden ohjaukseen sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen IV mukaisesti.

9 artikla

Ohjausta koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun ohjaukseen sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen V mukaisesti.

10 artikla

Nopeusmittareita koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin nopeusmittareihin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen VI mukaisesti.

11 artikla

Näkyvyysaluetta ja tuulilasinpyyhkimiä koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin näkyvyysalueeseen ja tuulilasinpyyhkimiin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen VII mukaisesti.

12 artikla

Laseja koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin laseihin sovellettavat testausmenettelyt ja vaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen VIII mukaisesti.

13 artikla

Taustapeilejä koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin taustapeileihin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen IX mukaisesti.

14 artikla

Kuljettajan tietojärjestelmiä koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin kuljettajan tietojärjestelmiin sovellettavat testausmenettelyt ja vaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen X mukaisesti.

15 artikla

Valaisimia ja merkkivalolaitteita sekä niiden valonlähteitä koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin valaisimiin, merkkivalolaitteisiin ja niiden valonlähteisiin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XI mukaisesti.

16 artikla

Valaisimien asennusta koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin valaisinjärjestelmiin sovellettavat testausmenettelyt ja vaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XII mukaisesti.

17 artikla

Ajoneuvon matkustajien turvajärjestelmiä, kuten ajoneuvon sisävarusteita, pääntukia, turvavöitä ja ajoneuvon ovia, koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettuihin ajoneuvon matkustajien turvajärjestelmiin, kuten ajoneuvon sisävarusteisiin, pääntukiin, turvavöihin ja ajoneuvon oviin, sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XIII mukaisesti.

18 artikla

Ajoneuvon ulkopuolisia rakenteita ja lisävarusteita koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettuihin ajoneuvon ulkopuolisiin rakenteisiin ja lisävarusteisiin sovellettavat testausmenettelyt ja vaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XIV mukaisesti.

19 artikla

Sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan g alakohdassa tarkoitettuun sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XV mukaisesti.

20 artikla

Äänimerkinantolaitteita koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitettuihin äänimerkinantolaitteisiin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XVI mukaisesti.

21 artikla

Lämmityslaitteita koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettuihin lämmityslaitteisiin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XVII mukaisesti.

22 artikla

Luvattoman käytön estäviä laitteita koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan j alakohdassa tarkoitettuihin luvattoman käytön estäviin laitteisiin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XVIII mukaisesti.

23 artikla

Rekisterikilpiä koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan k alakohdassa tarkoitettuihin rekisterikilpiin sovellettavat testausmenettelyt ja vaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XIX mukaisesti.

24 artikla

Lakisääteisiä kilpiä ja merkintöjä koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan k alakohdassa tarkoitettuihin lakisääteisiin kilpiin ja merkintöihin sovellettavat vaatimukset on varmennettava tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti.

25 artikla

Mittoja ja perävaunujen massoja koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan l alakohdassa tarkoitettuihin mittoihin ja perävaunujen massoihin sovellettavat testausmenettelyt ja vaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XXI mukaisesti.

26 artikla

Suurinta kuormitettua massaa koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan l alakohdassa tarkoitettuun suurimpaan kuormitettuun massaan sovellettavat testausmenettelyt ja vaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XXII mukaisesti.

27 artikla

Lisämassoja koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan l alakohdassa tarkoitettuihin lisämassoihin sovellettavat testausmenettelyt ja vaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XXIII mukaisesti.

28 artikla

Sähköjärjestelmien turvallisuutta koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan m alakohdassa tarkoitettuihin sähköjärjestelmiin sovellettavat vaatimukset on varmennettava tämän asetuksen liitteen XXIV mukaisesti.

29 artikla

Polttoainesäiliöitä koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan a ja m alakohdassa sekä 18 artiklan 2 kohdan l alakohdassa tarkoitettuihin polttoainesäiliöihin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XXV mukaisesti.

30 artikla

Takasuojarakenteita koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan n alakohdassa tarkoitettuihin takasuojarakenteisiin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XXVI mukaisesti.

31 artikla

Sivusuojausta koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan o alakohdassa tarkoitettuun sivusuojaukseen sovellettavat testausmenettelyt ja vaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XXVII mukaisesti.

32 artikla

Kuormalavoja koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan p alakohdassa tarkoitettuihin kuormalavoihin sovellettavat testausmenettelyt ja vaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XXVIII mukaisesti.

33 artikla

Hinauslaitteita koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan q alakohdassa tarkoitettuihin hinauslaitteisiin sovellettavat suorituskykyvaatimukset on varmennettava tämän asetuksen liitteen XXIX mukaisesti.

34 artikla

Renkaita koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan r alakohdassa tarkoitettuihin renkaisiin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XXX mukaisesti.

35 artikla

Roiskeenestojärjestelmiä koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan s alakohdassa tarkoitettuihin roiskeenestojärjestelmiin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XXXI mukaisesti.

36 artikla

Peruutusvaihdetta koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan t alakohdassa tarkoitettuun peruutusvaihteeseen sovellettavat vaatimukset on varmennettava tämän asetuksen liitteen XXXII mukaisesti.

37 artikla

Teloja koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan u alakohdassa tarkoitettuihin teloihin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XXXIII mukaisesti.

38 artikla

Mekaanisia kytkentälaitteita koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 167/2013 17 artiklan 2 kohdan v alakohdassa tarkoitettuihin mekaanisiin kytkentälaitteisiin sovellettavat testausmenettelyt ja suorituskykyvaatimukset on toteutettava ja varmennettava tämän asetuksen liitteen XXXIV mukaisesti.







III

LUKU

JÄSENVALTIOIDEN VELVOITTEET

39 artikla

Ajoneuvojen, järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntä

Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä tammikuuta 2018 alkaen kiellettävä sellaisten uusien ajoneuvojen asettaminen saataville markkinoilla, rekisteröinti tai käyttöönotto, jotka eivät täytä asetuksen (EU) N:o 167/2013 ja tämän asetuksen mukaisia toimintaturvallisuutta koskevia vaatimuksia.

40 artikla

Ajoneuvojen, järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden kansallinen tyyppihyväksyntä

Kansalliset viranomaiset eivät saa kieltäytyä myöntämästä kansallista tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypille, järjestelmälle, komponentille tai erilliselle tekniselle yksikölle toimintaturvallisuuteen liittyvistä syistä, jos ajoneuvo, järjestelmä, komponentti tai erillinen tekninen yksikkö on tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukainen, lukuun ottamatta vaatimuksia, jotka koskevat seuraavia seikkoja:

a) 25 artiklassa tarkoitetut ajoneuvon mitat ja perävaunun massa;

b) 26 artiklassa tarkoitettu suurin kuormitettu massa;

c) 37 artiklassa tarkoitetut keskimääräinen kosketuspaine maanpinnassa ja suurin sallittu kuorma telapyörästöä kohti luokan C traktoreissa;

d) 16 artiklassa tarkoitetut huomiokilvet ja -tarrat luokan S ajoneuvoissa, joiden leveys on yli 2,55 m.







IV

LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

▼M2

40 a artikla

Siirtymäsäännökset

1. Sen estämättä, mitä tässä asetuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna komission delegoidulla asetuksella (EU) 2018/829 ( 2 ), säädetään, kansallisten viranomaisten on 31 päivään joulukuuta 2018 asti myös edelleen myönnettävä tyyppihyväksyntiä maa- ja metsätaloudessa käytettäville ajoneuvotyypeille tai järjestelmien, komponenttien tai erillisten teknisten yksiköiden tyypeille tämän asetuksen mukaisesti, sellaisena kuin sitä sovelletaan 8 päivästä kesäkuuta 2018.

2. Sen estämättä, mitä tässä asetuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna komission delegoidulla asetuksella (EU) 2018/829, säädetään, jäsenvaltioiden on 30 päivään kesäkuuta 2019 asti sallittava myös sellaisten maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen, järjestelmien, komponenttien ja teknisten yksiköiden markkinoille saattaminen, rekisteröinti ja käyttöönotto, jotka perustuvat tämän asetuksen mukaisesti hyväksyttyyn tyyppiin, sellaisena kuin sitä sovelletaan 8 päivästä kesäkuuta 2018.

▼B

41 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITELUETTELO







Liitteen numero Liitteen otsikko I Sovellettavat E-säännöt II Ajoneuvon rakenteellista kestävyyttä koskevat vaatimukset III Suurinta rakenteellista nopeutta, kierrosnopeuden rajoittimia ja nopeudenrajoittimia koskevat vaatimukset IV Nopeiden traktoreiden ohjausta koskevat vaatimukset V Ohjausta koskevat vaatimukset VI Nopeusmittareita koskevat vaatimukset VII Näkyvyysaluetta ja tuulilasinpyyhkimiä koskevat vaatimukset VIII Laseja koskevat vaatimukset IX Taustapeilejä koskevat vaatimukset X Kuljettajan tietojärjestelmiä koskevat vaatimukset XI Valaisimia ja merkkivalolaitteita sekä niiden valonlähteitä koskevat vaatimukset XII Valaisimien asennusta koskevat vaatimukset XIII Ajoneuvon matkustajien turvajärjestelmiä, kuten ajoneuvon sisävarusteita, pääntukia, turvavöitä ja ajoneuvon ovia, koskevat vaatimukset XIV Ajoneuvon ulkopuolisia rakenteita ja lisävarusteita koskevat vaatimukset XV Sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat vaatimukset XVI Äänimerkinantolaitteita koskevat vaatimukset XVII Lämmityslaitteita koskevat vaatimukset XVIII Luvattoman käytön estäviä laitteita koskevat vaatimukset XIX Rekisterikilpiä koskevat vaatimukset XX Lakisääteisiä kilpiä ja merkintöjä koskevat vaatimukset XXI Mittoja ja perävaunujen massoja koskevat vaatimukset XXII Suurinta kuormitettua massaa koskevat vaatimukset XXIII Lisämassoja koskevat vaatimukset XXIV Sähköjärjestelmien turvallisuutta koskevat vaatimukset XXV Polttoainesäiliöitä koskevat vaatimukset XXVI Takasuojarakenteita koskevat vaatimukset XXVII Sivusuojausta koskevat vaatimukset XXVIII Kuormalavoja koskevat vaatimukset XXIX Hinauslaitteita koskevat vaatimukset XXX Renkaita koskevat vaatimukset XXXI Roiskeenestojärjestelmiä koskevat vaatimukset XXXII Peruutusvaihdetta koskevat vaatimukset XXXIII Teloja koskevat vaatimukset XXXIV Mekaanisia kytkentälaitteita koskevat vaatimukset









LIITE I







Luettelo sovellettavista E-säännöistä Säännön numero Aihe Muutossarja EUVL-viite Soveltaminen ▼M1 1 Valaisimien asennus Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin muutossarjaan 02 asti EUVL L 177, 10.7.2010, s. 1 T ja C ▼B 3 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Muutossarjan 02 täydennys 12 L 323, 6.12.2011, s. 1 T, C, R ja S 4 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Säännön alkuperäisversion täydennys 14 Säännön alkuperäisversion täydennys 15 L 31, 31.1.2009, s. 35 L 4, 7.1.2012, s. 17 T, C, R ja S 5 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin muutossarjaan 03 asti L 162, 29.5.2014, s. 1 T ja C ▼M2 ————— ▼M1 6 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Muutossarjan 01 täydennys 18 Täydennyksen 18 oikaisu 1 Muutossarjan 01 täydennys 19 EUVL L 177, 10.7.2010, s. 40 T, C, R ja S ▼B 7 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Valaisimien asennus Muutossarjan 02 täydennys 16 L 148, 12.6.2010, s. 1 T, C, R ja S ▼M1 8 Valaisimien asennus Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin muutossarjaan 05 asti Säännön tarkistuksen 4 oikaisu 1 EUVL L 177, 10.7.2010, s. 71 T ja C ▼B 10 Sähkömagneettinen yhteensopivuus Muutossarja 04 Tarkistuksen 4 oikaisu 1 Muutossarjan 04 täydennys 1 L 254, 20.9.2012, s. 1 T ja C 18 Luvattoman käytön estävät laitteet Muutossarjan 03 täydennys 2 L 120, 13.5.2010, s. 29 T ja C 19 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Muutossarjan 03 täydennys 2 L 177, 10.7.2010, s. 113 T ja C ▼M1 20 Valaisimien asennus Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin muutossarjaan 03 asti EUVL L 177, 10.7.2010, s. 170 T ja C ▼B 21 Sisävarusteet – ovet Muutossarjan 01 täydennys 3 L 188, 16.7.2008, s. 32 T ja C ▼M2 ————— ▼M1 23 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Säännön alkuperäisversion täydennys 17 EUVL L 4, 7.1.2012, s. 18 T, C, R ja S ▼B 25 Pääntuet Muutossarja 04 Säännön tarkistuksen 1 oikaisu 2 L 215, 14.8.2010, s. 1 T ja C 28 Äänimerkinantolaitteet Säännön alkuperäisversion täydennys 3 L 323, 6.12.2011, s. 33 T ja C 30 Renkaat Muutossarjan 02 täydennys 15 Muutossarjan 02 täydennys 16 L 201, 30.7.2008, s. 70 L 307, 23.11.2011, s. 1 T, R ja S 31 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Muutossarjan 02 täydennys 7 L 185, 17.7.2010, s. 15 T ja C 37 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Muutossarjan 03 täydennys 34 L 297, 13.11.2010, s. 1 T, C ja R 38 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Säännön alkuperäisversion täydennys 15 Täydennyksen 12 oikaisu 1 Säännön nro 38 muutokset, joilla alkuperäisversioon sisällytetään täydennys 15 L 148, 12.6.2010, s. 55 L 4, 7.1.2012, s. 20 T ja C 43 Lasit Muutossarjan 01 täydennys 2 L 42, 12.2.2014, s. 1 T ja C 46 Taustapeilit Muutossarjan 02 täydennys 4 Täydennyksen 4 oikaisu 1 L 177, 10.7.2010, s. 211 T ja C 48 Valaisimien asennus Muutossarjan 04 täydennys 6 Muutossarja 05 L 323, 6.12.2011, s. 46 T, C, R ja S 54 Renkaat Säännön alkuperäisversion täydennys 16 Säännön alkuperäisversion täydennys 17 L 183, 11.7.2008, s. 41 L 307, 23.11.2011, s. 2 T, R ja S 55 Mekaaniset kytkentälaitteet Muutossarjan 01 täydennys 1 L 227, 28.8.2010, s. 1 T, C, R ja S 62 Luvattoman käytön estävät laitteet Säännön alkuperäisversion täydennys 2 L 89, 27.3.2013, s. 37 T ja C 69 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Valaisimien asennus Muutossarjan 01 täydennys 5 L 200, 31.7.2010, s. 1 T ja C T, C, R ja S 73 Sivusuojaus Muutossarja 01 L 122, 8.5.2012, s. 1. R3b ja R4B 75 Renkaat Säännön alkuperäisversion täydennys 13 L 84,30.3.2011, s. 46 T, R ja S ▼M2 ————— ▼M1 77 Valaisimien asennus Säännön alkuperäisversion täydennys 14 EUVL L 4, 7.1.2012, s. 21 T, C, R ja S ▼B 79 Nopeiden traktoreiden ohjaus Muutossarjan 01 täydennys 3 L 137, 27.5.2008, s. 25 Tb ja Cb 81 Taustapeilit Säännön alkuperäisversion täydennys 2 L 185, 13.7.2012, s. 1 T ja C, joissa on satulaistuin ja ohjaustanko 87 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Säännön alkuperäisversion täydennys 14 Tarkistuksen 2 oikaisu 1 Säännön alkuperäisversion täydennys 15 L 164, 30.6.2010, s. 46 L 4, 7.1.2012, s. 24 T ja C 89 Suurin rakenteellinen nopeus, kierrosnopeuden rajoittimet ja nopeudenrajoittimet Säännön alkuperäisversion täydennys 1 L 158, 19.6.2007, s. 1 T ja C 91 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Säännön alkuperäisversion täydennys 11 Säännön alkuperäisversion täydennys 12 Säännön alkuperäisversion täydennys 13 L 164, 30.6.2010, s. 69 L 4, 7.1.2012, s. 27 R ja S 98 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Muutossarjan 01 täydennys 4 L 176, 14.6.2014, s. 64 T ja C 99 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Säännön alkuperäisversion täydennys 5 L 164, 30.6.2010, s. 151 T ja C 104 Valaisimien asennus Muutokset, jotka sisältävät kaiken voimassa olevan tekstin säännön alkuperäisversion täydennykseen 7 asti L 75, 14.3.2014, s. 29 T, C, R ja S 106 Renkaat Säännön alkuperäisversion täydennys 8 L 257, 30.9.2010, s. 231 T, R ja S 112 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Säännön alkuperäisversion täydennys 12 L 230, 31.8.2010, s. 264 T ja C 113 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Muutokset, jotka sisältävät kaiken voimassa olevan tekstin säännön muutossarjan 01 täydennykseen 3 asti L 176, 14.6.2014, s. 128 T ja C 117 Renkaat Muutossarja 02 Muutossarjan 02 oikaisu 1 Muutossarjan 02 oikaisu 2 Muutossarjan 02 oikaisu 3 L 307, 23.11.2011, s. 3 T, R ja S 119 Valaisimet ja merkkivalolaitteet sekä niiden valonlähteet Muutokset, jotka sisältävät kaiken voimassa olevan tekstin muutossarjan 01 täydennykseen 3 asti L 89, 25.3.2014, s. 101 T ja C 122 Lämmitysjärjestelmät Säännön alkuperäisversion oikaisu 2 Säännön alkuperäisversion täydennys 1 L 164, 30.6.2010, s. 231 T ja C 123 Mukautuvat etuvalaisinjärjestelmät Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin säännön alkuperäisversion täydennykseen 4 asti L 222, 24.8.2010, s. 1 T ja C 128 Valodiodivalonlähteet (LED-valonlähteet) Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin säännön alkuperäisversion täydennykseen 2 asti L 162, 29.5.2014, s. 43 T, C ja R

▼M2

Tässä taulukossa lueteltujen E-sääntöjen siirtymämääräyksiä sovelletaan, ellei tässä asetuksessa säädetä erityisistä vaihtoehtoisista päivämääristä. Myös tässä taulukossa lueteltuja muutoksia myöhempien vaatimusten mukaisuus on hyväksyttävä.

▼B









LIITE II

Ajoneuvon rakenteellista kestävyyttä koskevat vaatimukset

1. Ajoneuvot on suunniteltava ja rakennettava niin, että ne kestävät suunniteltua käyttöä tavanomaisen käyttöikänsä ajan ottaen huomioon säännöllisen määräaikaishuollon ja erityiset laitteiden säädöt, jotka tehdään ajoneuvon mukana toimitettavassa käyttäjän käsikirjassa annettujen selkeiden ja yksiselitteisten ohjeiden mukaisesti. Ajoneuvon valmistajan on annettava tätä koskeva allekirjoitettu vakuutus.

2. Käytössä on oltava laadunvarmistusjärjestelmä, joka koskee ajoneuvon kokoamista ja rakentamista ja etenkin ajoneuvon runkoon, alustaan ja koriin sekä voimansiirtoon liittyviä prosesseja kokoonpanotehtaassa ja jolla varmistetaan, että olennaiset mekaaniset liitokset, kuten hitsaussaumat ja kierreliitokset, sekä muut olennaiset materiaaliominaisuudet tarkastetaan ja todennetaan tarpeen mukaan.

3. Hyväksyntäviranomaisen on tarkastettava laadunvarmistusjärjestelmä asetuksen (EU) N:o 167/2013 28 artiklassa tarkoitettujen tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevien järjestelyjen yhteydessä.

4. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmennettava, että vakavasta turvallisuusriskistä aiheutuvan palautusmenettelyn tapauksessa ajoneuvon rakenteita, komponentteja ja/tai osia koskeva, teknisiin laskelmiin, virtuaalitestausmenetelmiin ja/tai rakennetestaukseen perustuva erityisanalyysi voidaan pyynnöstä antaa viipymättä hyväksyntäviranomaisen ja Euroopan komission saataville.

5. Ajoneuvolle ei myönnetä tyyppihyväksyntää, jos on syytä epäillä, pystyykö ajoneuvojen valmistaja toimittamaan 4 kohdassa tarkoitetun analyysin. Epäilys voi liittyä joko kyseisen analyysin saatavuuteen tai olemassaoloon (esimerkkitapaus: tyyppihyväksyntää haetaan pienelle erälle ajoneuvoja sijoittautumattomalta valmistajalta, jonka edustajalla ei todennäköisesti ole todellisia mahdollisuuksia saada kyseistä analyysiä).









LIITE III

Suurinta rakenteellista nopeutta, kierrosnopeuden rajoittimia ja nopeudenrajoittimia koskevat vaatimukset

1. Määritelmät

Tässä liitteessä tarkoitetaan

1.1 ’kierrosnopeuden rajoittimella’ laitetta, jota käytetään moottorin kierrosnopeuden ja/tai ajoneuvon nopeuden mittaamiseen ja säätelemiseen;

1.2 ’voimalaitteella’ ryhmää komponentteja, jotka tuottavat käyttövoimaa ja siirtävät sen tienpintaan ja joihin kuuluvat moottori, voimansiirto, vetoakselit, tasauspyörästöt ja vetävät pyörät tai telat;

1.3 ’virittämisellä’ luvattomia muutoksia, jotka voivat heikentää toimintaturvallisuutta, erityisesti lisäämällä ajoneuvon tehoa, ja vahingoittaa ympäristöä;

1.4 ’nopeudenrajoittimella’ laitetta, jonka ensisijainen tehtävä on säädellä moottoripolttoaineen syöttöä ajoneuvon nopeuden rajoittamiseksi määritettyyn arvoon.

VAATIMUKSET

2. Suurin rakenteellinen nopeus

2.1 Keskinopeus on tyyppihyväksyntätesteissä mitattava suoralla radalla, jota traktori kulkee kumpaankin suuntaan lentävästä lähdöstä. Radan maaperän on oltava vakautettu; radan on oltava tasainen ja vähintään 100 metrin pituinen; siinä voi kuitenkin olla korkeintaan 1,5 prosentin kaltevuuksia.

2.2 Traktorin on oltava testin aikana kuormaamaton ja ajokunnossa ilman lisäpainoja tai erityisvarusteita ja renkaissa on oltava tiekäyttöön tarkoitetut paineet.

2.3 Testin ajaksi traktoriin on asennettava uudet ilmarenkaat, joiden vierintäsäde ilmaistuna nopeus–säde-indeksinä (SRI-indeksi) on suurin niiden valmistajan tälle traktorille suosittelema säde.

2.4 Testissä käytettävän vaihtosuhteen on oltava se, jolla saavutetaan suurin nopeus, ja kaasuläpän on oltava täysin auki.

2.5 Monien väistämättömien, erityisesti mittaustekniikasta ja osakuormituksella toimivan moottorin käyntinopeuden kasvamisesta aiheutuvien virheiden huomioon ottamiseksi tyyppihyväksyntätestiä varten hyväksytään se, että mitattu nopeus on 3 km/h suurempi kuin suurin rakenteellinen nopeus. Lisäksi sallitaan 5 prosentin toleranssi rengaskoosta johtuvan vaihtelun huomioon ottamiseksi.

▼M1

2.6 Jotta hyväksyntäviranomaiset voivat laskea suurimman teoreettisen nopeuden, valmistajan on annettava ohjearvot vaihtosuhteesta, vetävien pyörien yhtä täydellistä kierrosta vastaavasta todellisesta liikkeestä eteenpäin ja kierrosluvusta suurimmalla lähtöteholla taikka ruiskutuksen katkaisun alkunopeudella täysin kuormitettuna ja kaasuläppä täysin auki (sen mukaan kumpi on suurempi), ja kierrosnopeuden rajoitin, jos sellainen on asennettu, säädettynä valmistajan suositusten mukaisesti. Suurimman teoreettisen nopeuden laskennassa ei sovelleta 2.5 kohdassa tarkoitettuja toleransseja.

▼B

3. Kierrosnopeuden rajoitin

3.1 Jos kierrosnopeuden rajoitin on valmistajan vakiovarusteena asentama, sen on oltava asennettu ja suunniteltu siten, että traktori täyttää 2 kohdan mukaiset suurinta rakenteellista nopeutta koskevat säännökset.

4. Nopeudenrajoitinta sekä voimalaitteen ja nopeudenrajoittimen virittämisen estämistoimenpiteitä (virittämisenestojärjestelyt) koskevat vaatimukset

4.1 Nopeudenrajoitinta koskevat vaatimukset

Luokkien T ja C ajoneuvot, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 60 km/h, on varustettava säädettävillä nopeudenrajoittimilla, jotka täyttävät tässä liitteessä vahvistetut vaatimukset.

4.1.1 Säädettävien nopeudenrajoittimien on täytettävä luokkien N2 ja N3 ajoneuvoihin sovellettavat vaatimukset, jotka vahvistetaan liitteessä I mainitun E-säännön nro 89 kohdassa 1 ja 2, II osan 13.2 kohdassa, III osan 21.2 ja 21.3 kohdassa, liitteessä 5 olevassa 1 kohdassa ja liitteessä 6.

4.2 Voimalaitteen ja nopeudenrajoittimen virittämisenestojärjestelmät

4.2.1 Tarkoitus ja soveltamisala

Voimalaitteen virittämisen estävien toimenpiteiden tarkoituksena on varmistaa, että ajoneuvo, joka tyyppihyväksynnässä täyttää ympäristö- ja käyttövoimaominaisuuksia koskevat vaatimukset, ajoneuvon rakenteellisia ominaisuuksia koskevat vaatimukset sekä toimintaturvallisuusvaatimukset, pysyy vaatimusten mukaisena koko käyttöikänsä ja että ajoneuvon voimalaitteeseen ei tehdä haitallisia muutoksia, jotka vaikuttaisivat kielteisesti ajoneuvon toimintaturvallisuuteen ja/tai ympäristöön.

4.3 Yleiset vaatimukset

4.3.1 Valmistajan on huolehdittava siitä, että hyväksyntäviranomainen ja tutkimuslaitos saavat tarvittavat tiedot ja tarpeen mukaan tarvittavat ajoneuvot, käyttövoimajärjestelmät, komponentit ja erilliset tekniset yksiköt varmistuakseen siitä, että tässä liitteessä vahvistetut vaatimukset täyttyvät.

4.3.2 Valmistajan on vakuutettava tyyppihyväksyntähakemuksessa sitoutuvansa olemaan markkinoimatta keskenään vaihdettavissa olevia komponentteja, joiden avulla käyttövoimaa on mahdollista lisätä asianomaiseen varianttiin sovellettavaa käyttövoimaa suuremmaksi.

4.4 Valmistajan on huolehdittava siitä, että hyväksytty ajoneuvo täyttää seuraavat ajoneuvon tehoa rajoittavien elektronisten järjestelmien turvallisuutta koskevat säännökset.

4.4.1 Jos ajoneuvossa on käyttövoimaa rajoittavia sähköisiä/elektronisia laitteita, ajoneuvon valmistajan on toimitettava tutkimuslaitosten käyttöön tietoja ja todisteita, jotka osoittavat, että laitteen tai sen johdotusjärjestelmän muuttaminen tai irtikytkentä ei lisää käyttövoimaa.

4.4.2 Elektronisella ohjauksella varustetuissa ajoneuvoissa on oltava ominaisuuksia, joiden avulla estetään muiden kuin valmistajan sallimien muutosten tekeminen. Valmistajan on sallittava muutokset, jos muutokset ovat tarpeen ajoneuvon vianmäärityksen, huollon, tarkastuksen, jälkikäteen tapahtuvan vaihto-osien asentamisen tai ajoneuvon korjauksen kannalta.

4.4.3 Uudelleenohjelmoitavat tietokonekoodit ja käyttöparametrit on suojattava virittämiseltä.

4.4.4 Ohjelmoidut käyttövoiman ohjausparametrit eivät saa olla muutettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä (esimerkiksi juotetut tai valetut tietokoneen osat tai sinetöidyt tai juotetut koteloinnit).

4.4.5 Kalibrointiin käytettävien irrotettavien muistipiirien on oltava valettuja ja sijaittava suljetuissa koteloissa, tai ne on suojattava sähköisillä algoritmeilla, eivätkä ne saa olla vaihdettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä.

4.4.6 Uudelleenohjelmoitavia muisteja (esimerkiksi electrical erasable programmable read-only memory, EEPROM) käyttävien valmistajien on estettävä muistien luvaton uudelleenohjelmointi. Valmistajien on käytettävä tehokkaita suojausmenetelmiä ja kirjoitussuojia, jotka vaativat yhteyttä valmistajan ylläpitämään ulkopuoliseen tietokoneeseen, johon myös riippumattomilla toimijoilla on asianmukaisesti suojattu pääsy.

4.4.7 Voimalaitteessa tai moottorinohjausyksiköissä tallennettuna olevia sisäisen valvontajärjestelmän vianmäärityskoodeja eli numeerisia tai aakkosnumeerisia tunnuksia, jotka yksilöivät tai merkitsevät niissä olevan virhetoiminnon, ei saa poistaa kytkemällä ajoneuvon tietokone irti ajoneuvon virtalähteestä, eivätkä ne saa hävitä ajoneuvon akun tai maadoituksen irtikytkemisen tai toimintahäiriön takia.









LIITE IV

Nopeiden traktoreiden ohjausta koskevat vaatimukset

1. Liitteessä I mainitun E-säännön nro 79 jaksoissa 2, 5 ja 6 ja liitteissä 4 ja 6 vahvistettuja moottoriajoneuvojen ohjausta koskevia vaatimuksia sovelletaan luokkien Tb ja Cb ajoneuvoihin, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 60 km/h.

▼M2 —————

▼M2

2. Standardin ISO 10998:2008, Amd 1 2014, vaatimuksia sovelletaan sellaisten luokkiin Tb ja Cb kuuluvien ajoneuvojen ohjaukseen, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h mutta enintään 60 km/h.

3. Luokan Cb traktorien ohjauksen on oltava liitteessä XXXIII olevassa 3.9 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukainen.

4. Ohjaukseen tarvittavaa voimaa koskevien vaatimusten on 1 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen osalta oltava samat kuin liitteessä I mainitun E-säännön nro 79 kohdassa 6 vahvistetut luokan N2 ajoneuvoja koskevat vaatimukset.

Satulaistuimella ja ohjaustangolla varustetun ajoneuvon osalta on sovellettava samoja ohjausvoimavaatimuksia ohjausotteen keskikohdassa.

▼B









LIITE V

Ohjausta koskevat vaatimukset

▼M1

1. Määritelmät

Tässä liitteessä sovelletaan liitteessä XXXIII olevan 1 kohdan määritelmiä. Lisäksi tarkoitetaan

▼B

1.1 ’ohjauslaitteilla’ laitteita, joiden tarkoituksena on muuttaa traktorin kulkusuuntaa. Ohjauslaitteisiin voidaan katsoa kuuluviksi ohjauksen hallintalaite, ohjausvaihde, ohjattavat pyörät ja mahdolliset erityislaitteet, jotka tuottavat lisätehoa tai erillistä tehoa;

1.2 ’ohjausvaihteella’ kaikkia ohjauksen hallintalaitteen ja ohjattavien pyörien välillä olevia komponentteja, lukuun ottamatta 1.3 kohdassa tarkoitettuja erityislaitteita. Ohjausvaihde voi olla mekaaninen, hydraulinen, pneumaattinen, sähkökäyttöinen tai jonkin näiden yhdistelmä;

1.3 ’erityislaitteilla’ sitä ohjauslaitteiden osaa, joka tuottaa lisätehoa tai erillistä tehoa. Lisätehoa tai erillistä tehoa voidaan tuottaa mekaanisella, hydraulisella, pneumaattisella tai sähkökäyttöisellä järjestelmällä tai jollakin näiden yhdistelmällä (esimerkiksi öljypumpulla, ilmapumpulla tai akulla jne.);

1.4 ’tehostetulla ohjauslaitteella’ laitteita, joissa ohjattavien pyörien suunnan muuttamiseen tarvittava voima saadaan sekä kuljettajan lihasvoimasta että erityislaitteista; tähän sisältyvät ohjauslaitteet, joissa ohjausteho saadaan tavallisesti ainoastaan erityislaitteista, mutta joissa ohjaamiseen voidaan käyttää kuljettajan lihasvoimaa, jos erityislaitteisiin tulee vika;

1.5 ’servo-ohjauslaitteella’ laitteita, joissa ohjattavien pyörien suunnan muuttamiseen tarvittava voima saadaan yksinomaan erityislaitteista;

1.6 ’differentiaaliohjauksella’ pyörillä tai teloilla tapahtuvaa ohjausta, jossa traktorin suunta saadaan aikaan aiheuttamalla eri pyörimisnopeus vasemman- ja oikeanpuoleisille pyörä- tai telakokoonpanoille;

1.7 ’ohjattavilla pyörillä’ jotakin seuraavista: a) pyöriä, joiden suuntaa voidaan muuttaa suoraan tai epäsuorasti suhteessa traktorin suuntaan, jotta saadaan aikaan traktorin kulkusuunnan muutos, b) niveltraktoreiden kaikkia pyöriä, c) samalla akselilla sijaitsevia pyöriä, joiden nopeutta voidaan muuttaa, jotta saadaan aikaan traktorin kulkusuunnan muutos.

RAKENNE-, ASENNUS- JA TARKASTUSVAATIMUKSET

2. Yleiset vaatimukset

2.1 Ohjauslaitteilla on varmistettava, että traktoria on turvallista ja helppoa käsitellä, ja niiden on oltava 3 kohdassa vahvistettujen yksityiskohtaisten vaatimusten mukaisia.

2.2 Luokan C traktoreiden ohjaus on liitteessä XXXIII olevassa 3.9 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukainen.

2.3 ►M1 Edellä 2.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia ei sovelleta luokkaan C kuuluviin terästelaketjuilla varustettuihin traktoreihin, joissa on differentiaaliohjaus. ◄ Edellä 1.6 kohdassa tarkoitettu pyörimisnopeuden ero saadaan aikaan joko mekaanisten komponenttien, kuten jarrujen ja tasauspyörästön, yhdistelmällä tai erillisillä vasemman- ja oikeanpuoleisilla voimansiirtoväylillä, kuten erillisillä hydrostaattisilla vaihteistoilla. ►M1 Jos ohjausjärjestelmä on yhdistetty jarrujärjestelmään, sovelletaan komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/68 ( 3 ) vahvistettuja vaatimuksia. ◄

3. Yksityiskohtaiset vaatimukset

3.1 Ohjauksen hallintalaite

3.1.1 Ohjauksen hallintalaitteen on oltava eri kokoisille ja voimiltaan erilaisille täysikasvuisille käyttäjille helppokäyttöinen ja siihen on oltava helppo tarttua. Se on suunniteltava siten, että suunnan asteittainen muuttaminen on mahdollista. Ohjauksen hallintalaitteen liikkumissuunnan on oltava sama kuin haluttu traktorin kulkusuunnan muutos.

3.1.2 ►M2 Ohjausvoima, joka tarvitaan säteeltään 12 m olevan kääntöympyrän saavuttamiseksi aloitettaessa suoraan eteenpäin suuntautuvasta asennosta, ei saa olla suurempi kuin 25 daN, kun kyse on kunnossa olevasta ohjauslaitteesta. ◄ Kun on kyse tehostetusta ohjauslaitteesta, jota ei ole kytketty muihin laitteisiin, vaadittu ohjausvoima ei saa olla suurempi kuin 60 daN, jos lisätehon lähde lakkaa toimimasta.

3.1.3 Edellä olevan 3.1.2 kohdan noudattamisen tarkastamiseksi traktorin on edettävä spiraalimaisesti 10 kilometrin tuntinopeudella suoraan eteenpäin suuntautuvasta asennosta aloittaen kuivalla, tasaisella tien pinnalla, jossa renkaat pitävät hyvin. Ohjauksen hallintalaitteeseen kohdistuva ohjausvoima merkitään muistiin, kunnes hallintalaite saavuttaa asennon, joka mahdollistaa traktorin säteeltään 12 m olevan kääntöympyrän. Toimenpiteen kesto (aika siitä hetkestä, jona ohjauksen hallintalaitetta käytettiin ensimmäisen kerran, siihen hetkeen, jona se saavuttaa asennon, jossa mittaukset suoritetaan) ei saa ylittää viittä sekuntia normaaleissa tapauksissa eikä kahdeksaa sekuntia, jos erityislaite lakkaa toimimasta. Sekä vasemmalle että oikealle on tehtävä yksi toimenpide.

Traktori on testiä varten kuormattava suurimpaan teknisesti sallittuun massaansa saakka; rengaspaineiden ja massan jakautumisen akseleiden välille on oltava valmistajan ohjeiden mukaisia. Erityisesti telapaine ei saa olla liitteessä XXXIII olevassa 3.3 kohdassa säädettyä arvoa suurempi.

3.2 Ohjausvaihde

3.2.1 Ohjauslaitteisiin ei saa kuulua sähkökäyttöistä eikä täysin pneumaattista ohjausvaihdetta.

3.2.2 Ohjausvaihde on suunniteltava siten, että se täyttää kaikki käyttövaatimukset. Siihen on päästävä helposti käsiksi huoltoa ja tarkastusta varten.

3.2.3 Kun kyseessä on ohjausvaihde, joka ei ole täysin hydraulinen, traktorin ajamisen on oltava mahdollista myös vian ilmetessä ohjausvaihteen hydraulisissa tai pneumaattisissa osissa.

3.2.4 Täysin hydraulisesti toimivan ohjausvaihteen ja erityislaitteiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

3.2.4.1 yhden tai useamman paineenrajoituslaitteen on suojattava ylipaineelta koko hydraulipiiriä tai osaa siitä;

3.2.4.2 paineenrajoituslaitteet on asennettava siten, että ne eivät ylitä T-painetta, joka on sama kuin valmistajan ilmoittama suurin toimintapaine;

3.2.4.3 putkiston ominaisuuksien ja mittojen on oltava sellaiset, että putket kestävät T-paineen (paineenrajoituslaitteiden säätöarvo) nelinkertaisen arvon, ja ne on suojattava ja järjestettävä siten, että törmäyksestä tai häiriöstä aiheutuvat vahingoittumisen vaarat ovat mahdollisimman pienet ja hankautumisesta aiheutuvan vahingoittumisen vaaraa voidaan pitää häviävän pienenä.

3.3 Ohjattavat pyörät

3.3.1 Kaikki pyörät voivat olla ohjattavia pyöriä.

3.4 Erityislaitteet

3.4.1 Ohjauslaitetyypeissä käytettävien erityislaitteiden on oltava hyväksyttäviä seuraavissa olosuhteissa:

3.4.1.1 Jos traktori on varustettu tehostetulla ohjauslaitteella, sitä on oltava mahdollista ajaa myös silloin, jos erityislaitteessa ilmenee vika. Jos tehostetussa ohjauslaitteessa ei ole omaa voimanlähdettä, siihen on asennettava varavoimanlähde. Tämä varavoimanlähde voidaan korvata itsenäisellä laitteella, joka toimii ohjauslaitteen virranlähteenä siten, että sillä on etusija muihin yhteiseen energianlähteeseen kytkettyihin järjestelmiin nähden. ►M1 Jos hydraulisten ohjauslaitteiden ja hydraulisten jarrulaitteiden välillä on hydraulinen kytkentä ja jos molemmat käyttävät samaa energialähdettä, ohjauslaitteen käyttämiseen tarvittava voima ei saa olla yli 40 daN, jos jompikumpi järjestelmistä pettää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/68 vahvistettujen vaatimusten soveltamista. ◄ Jos voimanlähde on paineilma, ilmasäiliö on suojattava suuntaisventtiilillä. Jos ohjausteho saadaan ainoastaan erityislaitteista, tehostettuun ohjauslaitteeseen on asennettava laite, joka antaa varoittavan visuaalisen merkin tai äänimerkin, jos vian ilmetessä erityislaitteessa ohjausvoima ylittää 25 daN.

3.4.1.2 Jos traktoriin on asennettu servo-ohjauslaite, ja edellyttäen että tällaisessa laitteessa on täysin hydraulinen ohjausvaihde, erityislaitteen tai moottorin lakatessa toimimasta on oltava mahdollista suorittaa 3.1.3 kohdassa määritellyt kaksi toimenpidettä erityistä lisälaitetta käyttäen. Erityinen lisälaite voi olla paineilmaa tai -kaasua sisältävä säiliö. Öljypumppua tai kompressoria voidaan käyttää erityisenä lisälaitteena, jos kyseisen laitteen käyttövoimana on traktorin pyörien pyöriminen ja sitä ei voida kytkeä irti niistä. Erityislaitteeseen ilmenneestä viasta on annettava varoitus visuaalisella merkillä tai äänimerkillä. 3.4.1.2.1 Jos erityislaite on pneumaattinen, siihen on asennettava suuntaisventtiilin suojaama paineilmasäiliö. Paineilmasäiliön kapasiteetti on laskettava siten, että on mahdollista tehdä ainakin seitsemän täydellistä kääntöä (lukosta lukkoon) ennen kuin paine säiliössä laskee puoleen toimintapaineestaan; testi on suoritettava ohjattavat pyörät irti maasta.

4. Valmistajat voivat valita, soveltavatko ne tässä liitteessä vahvistettuja vaatimuksia vai liitteessä IV vahvistettuja vaatimuksia.









LIITE VI

Nopeusmittareita koskevat vaatimukset

1. Määritelmät

Tässä liitteessä tarkoitetaan

1.1 ’normaalilla käyttöpaineella’ ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa kylmien renkaiden ilmanpainetta lisättynä 0,2 baarilla;

1.2 ’nopeusmittarilla’ sitä nopeusmittarilaitteiston osaa, josta kuljettaja näkee ajoneuvon nopeuden kullakin hetkellä.

2. Vaatimukset

2.1 Kaikki traktorit, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 30 km/h, on varustettava nopeusmittarilla tässä liitteessä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

2.1.1 Luokkien T4.1 ja C4.1 traktorit, joiden suurin rakenteellinen nopeus on enintään 30 km/h, on varustettava nopeusmittarilla tässä liitteessä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

2.1.2 Nopeusmittarin näyttämän on sijaittava kuljettajan suorassa näkökentässä ja sitä on voitava lukea helposti sekä päivällä että yöllä. Mittarin osoittaman nopeusalueen on oltava niin suuri, että se sisältää valmistajan kyseiselle ajoneuvotyypille ilmoittaman suurimman nopeuden.

2.2 Jos nopeusmittarissa on asteikkonäyttö eikä digitaalinäyttö, asteikon on oltava helppolukuinen.

2.2.1 Asteikkojaon on oltava 1, 2, 5 tai 10 km/h. Nopeusarvot on merkittävä asteikkotauluun seuraavasti: 2.2.1.1 kun asteikkotaulun korkein arvo on enintään 40 km/h, nopeusarvot on merkittävä enintään 10 km/h:n välein ja asteikkojako enintään 5 km/h:n välein; 2.2.1.2 kun asteikkotaulun korkein arvo on yli 40 km/h, nopeusarvot on merkittävä enintään 20 km/h:n välein ja asteikkojako enintään 5 km/h:n välein.

2.2.2 Ne jäsenvaltiot, joissa sinä päivänä, jona tämä asetus tulee voimaan, ajoneuvon nopeus mitataan maileina tunnissa, saavat vaatia, että kyseisessä maassa myytäviin ajoneuvoihin asennettaviin nopeusmittarilaitteisiin merkitään nopeus sekä kilometreinä tunnissa että maileina tunnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/3/EY ( 4 ) mukaisesti. Jos nopeusmittari on valmistettu myytäväksi sellaisessa jäsenvaltiossa, jossa käytetään anglosaksista mittajärjestelmää, nopeusmittariin on merkittävä lukemat myös maileina tunnissa (mph); asteikkojaon on oltava 1, 2, 5 tai 10 mph. Nopeusarvot on merkittävä mittaritauluun enintään 20 mph:n välein.

2.2.3 Nopeusarvoja ei tarvitse merkitä tasavälein.

2.3 Nopeusmittarilaitteiston tarkkuus on testattava seuraavan menettelyn mukaisesti:

2.3.1 ajoneuvo varustetaan jollakin siinä tavanomaisesti käytettävistä rengas- tai telatyypeistä; testi suoritetaan kaikille valmistajan ilmoittamille nopeusmittarityypeille;

2.3.2 nopeusmittarilaitteiston käyttöakselin kuormituksen on vastattava kyseisen akselin kantamaa osaa ajokuntoisen ajoneuvon massasta;

2.3.3 nopeusmittarin sijaintipaikan lämpötilan on oltava 23 ± 5 °C;

2.3.4 jokaisen testin aikana renkaissa on oltava normaali käyttöpaine;

2.3.5 ajoneuvo testataan seuraavilla kolmella nopeudella: 20, 30 ja 40 km/h, tai nopeiden traktoreiden osalta nopeudella, joka on 80 prosenttia valmistajan ilmoittamasta ajoneuvon suurimmasta nopeudesta;

2.3.6 ajoneuvon todellisen nopeuden mittaamiseen käytettävän laitteen tarkkuuden on oltava ± 1,0 prosenttia; 2.3.6.1 käytettävän testiradan pinnan on tasainen ja kuiva, ja siinä on oltava riittävä kitka.

2.4 Näytettävä nopeus ei saa koskaan olla pienempi kuin todellinen nopeus. Edellä 2.3.5 kohdassa esitetyillä testinopeuksilla ja kyseisten nopeuksien välillä nopeusmittarin asteikkotaululla näytettävän nopeuden (V1) ja todellisen nopeuden (V2) välisen suhteen on oltava seuraava:

.









LIITE VII

Näkyvyysaluetta ja tuulilasinpyyhkimiä koskevat vaatimukset

Luokkien T ja C ajoneuvojen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

1. etunäkyvyysaluetta ja tuulilasinpyyhkimiä koskeva standardi ISO 5721-1:2013;

▼M1

2. näkyvyyttä traktorin sivulle käsittelevä osa maataloustraktoreiden sivu- ja takanäkyvyysaluetta koskevasta standardista ISO 5721-2:2014. Standardin ISO 5721-2:2014 kohdan 5.1.3 vaatimukset voidaan täyttää myös suoran ja epäsuoran näkymän yhdistelmällä. ►M2 Standardissa ISO 5721–2:2014 vahvistettuja testejä ja hyväksymisperusteita sovelletaan myös traktoreihin, joiden leveys on suurempi kuin 2,55 m. ◄

▼B









LIITE VIII

Laseja koskevat vaatimukset

1. Määritelmät

Tässä liitteessä tarkoitetaan

1.1 ’kuljettajan silmien vertailupisteellä’ sovittua kohtaa, jossa traktorin kuljettajan silmien oletetaan sijaitsevan yhdessä pisteessä. Kyseinen piste sijaitsee traktorin pitkittäisen keskitason suuntaisella tasolla, joka kulkee istuimen keskikohdan kautta, 700 mm pystysuoraan ylöspäin tuon tason ja istuimen pinnan leikkauskohdan linjasta ja 270 mm lantionojan suuntaan istuimen pinnan etureunan kautta kulkevasta pystytasosta, joka on kohtisuorassa traktorin pitkittäiseen keskitasoon nähden (kuva 1). Näin määritelty vertailupiste liittyy tyhjään istuimeen, joka on asennettu traktorin valmistajan ilmoittamaan keskiasentoon;

1.2 ’kuljettajan takanäkyvyysalueen edellyttämällä turvalasilla’ kaikkia laseja, jotka sijaitsevat kuljettajan silmien vertailupisteen kautta kulkevan ja kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon olevan tason takapuolella ja joiden läpi kuljettaja näkee tien ajaessaan ja käsitellessään ajoneuvoa.

2. Vaatimukset

2.1 Luokan T ajoneuvojen lasien on täytettävä tämän asetuksen liitteessä I mainitun E-säännön nro 43 vaatimukset lukuun ottamatta kyseisen E-säännön liitettä 21.

2.2 Luokan C ajoneuvojen lasien on täytettävä samat vaatimukset kuin ne, jotka on asetettu vastaaville luokan T ajoneuvoille.

2.3 Turvalasit luokkien T ja C ajoneuvoihin, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 60 km/h, on asennettava liitteessä I mainitun E-säännön nro 43 liitteessä 21 vahvistettujen luokan N ajoneuvoja koskevien sääntöjen mukaisesti.

2.4 Turvalasien asentaminen luokkien T ja C ajoneuvoihin, joiden suurin rakenteellinen nopeus on enintään 60 km/h. 2.4.1 Turvalasit on asennettava siten, että voidaan varmistaa matkustajien turvallisuuden korkea taso ja etenkin siten, että kuljettajalla on hyvä näkyvyys kaikissa käyttöolosuhteissa sekä eteenpäin että taakse ja sivulle. 2.4.2 Turvalasit on asennettava siten, että huolimatta ajoneuvoon tavanomaisissa käyttöolosuhteissa kohdistuvista rasituksista ne pysyvät paikallaan ja takaavat näkyvyyden ja turvallisuuden ajoneuvossa olijoille. 2.4.3 Turvalaseissa on oltava asianmukainen, liitteessä I mainitun E-säännön nro 43 kohdassa 5.4 määritetty komponentin tyyppihyväksyntämerkki, sekä tarvittaessa jokin liitteessä I mainitun E-säännön nro 43 kohdassa 5.5 tarkoitetuista lisätunnuksista. 2.4.4 Tuulilaseissa käytettävä turvalasi 2.4.4.1 Normaalin valonläpäisevyyden on oltava vähintään 70 prosenttia. 2.4.4.2 Tuulilasin on oltava asennettu oikein suhteessa ajoneuvon kuljettajan silmien vertailupisteeseen. 2.4.4.3 Luokkien T ja C ajoneuvoihin, joiden suurin rakenteellinen nopeus on enintään 40 km/h, asennettavien turvalasien tyypin on oltava jokin niistä, jotka määritellään liitteessä I mainitun E-säännön nro 43 liitteessä 4, 5, 6, 8 tai 10. 2.4.4.4 ►C2 Luokkien T ja C ajoneuvoihin, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h, asennettavien turvalasien tyypin on oltava jokin 2.4.4.3 kohdassa tarkoitetuista tyypeistä lukuun ottamatta liitteessä I mainitun E- säännön nro 43 liitettä 5. ◄ 2.4.5 Muut turvalasit kuin tuulilasit 2.4.5.1 Turvalasin normaalin valonläpäisevyyden on oltava vähintään 70 prosenttia. 2.4.5.2 Kuljettajan takanäkyvyysalueen edellyttämässä muoviturvalasissa on 2.4.3 kohdassa määritetyn komponentin tyyppihyväksyntämerkin lisäksi oltava tunnus A/L tai B/L, jotka määritetään liitteessä I mainitun E-säännön nro 43 kohdassa 5.5.5 ja 5.5.7. 2.4.5.3 Turvalasissa, jossa ei tarvitse ottaa huomioon kuljettajan takanäkyvyysaluetta tai kuljettajan näkökenttää sivuille, on 2.4.3 kohdassa määritetyn komponentin tyyppihyväksyntämerkin lisäksi oltava liitteessä I mainitun E-säännön nro 43 kohdassa 5.5.2 määritetty tunnus V, jos valonläpäisevyys on alle 70 prosenttia. 2.4.5.4 Muoviturvalasissa, jossa ei tarvitse ottaa huomioon kuljettajan etu- tai takanäkyvyysaluetta on 2.4.3 kohdassa määritetyn komponentin tyyppihyväksyntämerkin lisäksi oltava jokin liitteessä I mainitun E-säännön nro 43 kohdassa 5.5.5, 5.5.6 ja 5.5.7 määritetyistä tunnuksista. 2.4.5.5 Muoviturvalasien osalta 2.4.5.2 kohdassa tarkoitettuja naarmuuntumiskestävyyteen liittyviä vaatimuksia ei sovelleta kattoluukkuihin eikä ajoneuvon katossa sijaitseviin laseihin. Naarmuuntumistestiä ja tunnusta ei edellytetä.

Kuva 1

Kuljettajan silmien vertailupiste









LIITE IX

Taustapeilejä koskevat vaatimukset

1. Laitteistovaatimukset

Kaikki traktorit on varustettava kahdella ulkopuolisella taustapeilillä ja valinnaisesti sisäpuolisella taustapeilillä.

2. Yleistä

2.1 Sisäpuoliset taustapeilit luokitellaan kuuluviksi luokkaan I ja ulkopuoliset taustapeilit luokkaan II. Traktoreihin on asennettava kaksi luokan II taustapeiliä ja valinnaisesti yksi luokan I taustapeili, joissa on liitteessä I mainitun E-säännön nro 46 mukainen tyyppihyväksyntämerkki asetuksen (EU) N:o 167/2013 34 artiklan ja tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti.

2.2 Taustapeilit on kiinnitettävä siten, että ne pysyvät asennossaan tavanomaisissa ajo-olosuhteissa.

2.3 Ajoneuvojen, jotka on varustettu satulaistuimella ja ohjaustangolla, on täytettävä 2.1 ja 2.2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten sijasta E-säännössä nro 81 vahvistetut vaatimukset ja lisäksi 3–6 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

2.4 Lisäpeilejä ja lisätaustapeilejä, jotka on suunniteltu työvälineiden valvontaan pellolla työskentelyn aikana, ei ole välttämättä tyyppihyväksyttävä komponentteina, mutta ne on asennettava 3.1–3.5 kohdan asennusvaatimusten mukaisesti.

3. Sijainti

3.1 Luokkaan II kuuluva ulkopuolinen taustapeili on sijoitettava siten, että kuljettaja ollessaan ohjauspaikalla tavanomaisessa ajoasennossa näkee selvästi 5 kohdassa määritellyn osan tietä.

3.2 Ulkopuolisen taustapeilin on oltava nähtävissä tuulilasinpyyhkimien pyyhkimän tuulilasin osan tai sivuikkunoiden läpi, jos traktorissa on sivuikkunat.

3.3 Ulkopuoliset taustapeilit eivät saa ulottua traktorin tai traktori–perävaunu-yhdistelmän korin ulkomittojen ylitse enemmän kuin on välttämätöntä 5 kohdassa määriteltyjen näkyvyysalueiden saavuttamiseksi.

3.4 Jos ulkopuolisen taustapeilin alareuna on alle 2 metrin korkeudella maasta traktorin ollessa kuormattuna, taustapeili saa ulottua enintään 0,20 metrin etäisyydelle traktorin tai traktori–perävaunu-yhdistelmän ilman taustapeilejä mitatusta suurimmasta leveydestä.

3.5 Taustapeilit voivat 3.3 ja 3.4 kohdan vaatimuksia noudattaen ulottua traktorin suurimman sallitun leveyden ylitse.

4. Säätäminen

4.1 Sisäpuolisen taustapeilin on oltava sellainen, että kuljettaja voi säätää sitä ohjauspaikaltaan käsin.

4.2 Kuljettajan on pystyttävä säätämään ulkopuolista taustapeiliä ohjauspaikalta poistumatta. Peili voi kuitenkin olla lukittavissa asentoonsa ulkoa käsin.

4.3 Edellä olevan 4.2 kohdan vaatimukset eivät koske ulkopuolisia taustapeilejä, jotka paikaltaan siirryttyään palautuvat automaattisesti alkuperäiseen asentoonsa tai voidaan saattaa alkuperäiseen asentoonsa työkaluja käyttämättä.

5. Luokan II taustapeilin näkyvyysalueet

5.1 Vasemman- tai oikeanpuolisen ulkopuolisen taustapeilin näkyvyysalueen on oltava sellainen, että kuljettaja näkee taakse horisonttiin asti ainakin sen tasaisen osan tiestä, joka on ajoneuvon pystysuoran pituussuuntaisen keskitason kanssa yhdensuuntaisen tason vasemmalla tai, tapauksen mukaan, oikealla puolella ja joka kulkee traktorin tai traktori–perävaunu-yhdistelmän kokonaisleveyden vasemman- tai tapauksen mukaan oikeanpuoleisen ääripisteen kautta.

5.2 Valmistajat voivat valita, käyttävätkö ne 5.1 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia vai standardin ISO 5721-2:2014 vaatimuksia.

▼M1









LIITE X

Kuljettajan tietojärjestelmiä koskevat vaatimukset

1. Määritelmät

’Virtuaalipäätteillä’ tarkoitetaan ajoneuvoon asennettuja sähköisiä tietojärjestelmiä, joissa on näyttöruutu, jolta käyttäjä näkee tietoja ajoneuvon ja sen järjestelmien toiminnasta ja jonka avulla käyttäjä voi seurata ja hallita eri toimintoja kosketusnäytön kautta tai näppäimistöltä.

2. Vaatimukset

2.1 Kuljettajan tietojärjestelmät on suunniteltava siten, että ne aiheuttavat kuljettajalle mahdollisimman vähän häiriötä mutta välittävät tarvittavat tiedot.

2.2 Digitaalinäytöllä ei-sanallisessa muodossa esitettävien tietojen on täytettävä standardin ISO 3767 osan 1 (1998 + A2:2012) ja osan 2 (2008) vaatimukset.

▼B









LIITE XI

Valaisimia ja merkkivalolaitteita sekä niiden valonlähteitä koskevat vaatimukset

1. Luokkien T ja C ajoneuvoihin asennettujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden on täytettävä kaikki kyseisiin ajoneuvoihin sovellettavissa, liitteessä I mainituissa E-säännöissä vahvistetut asiaankuuluvat vaatimukset.

2. Hehkulamppujen, kaasupurkauslamppujen ja LED-lamppujen, jotka on tarkoitettu luokan R ajoneuvoihin asennettaviin valaisimiin ja merkkivalolaitteisiin, on täytettävä kaikki liitteessä I mainituissa E-säännöissä nro 37, 99 ja 128 vahvistetut asiaankuuluvat vaatimukset.

3. Luokkien R ja S ajoneuvoihin asennettujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden on täytettävä kaikki liitteessä I mainituissa E-säännöissä vahvistetut luokan O ajoneuvoja koskevat asiaankuuluvat vaatimukset.









LIITE XII

Valaisimien asennusta koskevat vaatimukset

1. Määritelmät

Tässä liitteessä tarkoitetaan

1.1 ’poikittaistasolla’ ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kohtisuorassa olevaa pystytasoa;

1.2 ’erillisillä valaisimilla’ valaisimia, joilla on erilliset linssit, erilliset valonlähteet ja erilliset valaisinrungot;

1.3 ’ryhmitetyillä valaisimilla’ valaisimia, joilla on erilliset linssit ja erilliset valolähteet mutta yhteinen valaisinrunko;

1.4 ’yhdistetyillä valaisimilla’ valaisimia, joilla on erilliset linssit mutta yhteinen valonlähde ja yhteinen valaisinrunko;

1.5 ’rakenteellisesti yhdistetyillä valaisimilla’ valaisimia, joilla on erilliset valonlähteet (tai yksi valonlähde, joka toimii erilaisissa käyttötiloissa), täysin tai osittain yhteiset linssit ja yhteinen valaisinrunko;

1.6 ’liikuteltavilla valaisimilla’ ajoneuvoon asennettuja valaisimia, joita voidaan liikuttaa ajoneuvoon nähden siitä irrottamatta;

1.7 ’kaukovalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ajoneuvon edessä olevan ajoradan valaisemiseen pitkälle eteenpäin;

1.8 ’lähivalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ajoneuvon edessä olevan ajoradan valaisemiseen aiheuttamatta häiritsevää häikäisyä tai häiriöitä vastaantulevalle liikenteelle ja muille tienkäyttäjille;

1.9 ’peitettävällä valaisimella’ ajovalaisinta, jonka voi osittain tai kokonaan peittää näkyvistä, kun sitä ei käytetä. Tämä saadaan aikaan liikkuvan suojakuoren avulla, ajovalaisimen siirrolla tai muulla sopivalla tavalla. Ilmaisua ”sisäänvedettävä” käytetään erityisesti kuvaamaan peitettävää valaisinta, joka voidaan siirtää korirakenteen sisään;

1.10 ’etusumuvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään tien valaistuksen parantamiseen sumussa, lumisateessa, rankkasateessa tai pölypilvissä;

1.11 ’peruutusvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ajoneuvon takana olevan ajoradan valaisemiseen ja varoittamaan muita tienkäyttäjiä siitä, että ajoneuvo on peruuttamassa tai aikeissa peruuttaa;

1.12 ’suuntavalaisimella’ valaisinta, jota käytetään osoittamaan muille tienkäyttäjille, että kuljettaja aikoo muuttaa suuntaa oikealle tai vasemmalle;

1.13 ’hätävilkulla’ laitetta, joka saa ajoneuvon kaikki suuntavalaisimet toimimaan samanaikaisesti, jotta huomio kiinnittyisi siihen, että ajoneuvo muodostaa väliaikaisesti erityisen vaaran muille tienkäyttäjille;

1.14 ’jarruvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään osoittamaan ajoneuvon takana oleville muille tienkäyttäjille, että ajoneuvon pituussuuntaista liikettä hidastetaan tarkoituksellisesti;

1.15 ’takarekisterikilven valaisimella’ laitetta, jota käytetään takarekisterikilvelle tarkoitetun alueen valaisemiseen; se voi koostua useista optisista komponenteista;

1.16 ’etuvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti ja leveys edestä katsottaessa;

1.17 ’takavalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti ja leveys takaa katsottaessa;

1.18 ’takasumuvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään parantamaan ajoneuvon havaittavuutta takaapäin tiheässä sumussa;

1.19 ’pysäköintivalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan paikallaan olevan ajoneuvon sijainti taajama-alueella. Tällaisissa olosuhteissa se korvaa etu- ja takavalaisimet;

1.20 ’äärivalaisimella’ valaisinta, joka on asennettu ajoneuvon uloimpaan ulkoreunaan mahdollisimman lähelle ajoneuvon yläreunaa ja joka on tarkoitettu ilmaisemaan selvästi ajoneuvon kokonaisleveyden. Tietyissä ajoneuvoissa tämä merkkivalo on tarkoitettu täydentämään ajoneuvon etu- ja takavalaisimia ja osoittamaan erityisesti ajoneuvon kokoa;

1.21 ’työvalaisimella’ laitetta, jolla valaistaan työskentelyalue tai -prosessi;

1.22 ’heijastimella’ laitetta, joka ilmaisee ajoneuvon sijainnin heijastamalla valoa, joka on peräisin ajoneuvoon kuulumattomasta valonlähteestä, kun havaitsija on lähellä valonlähdettä. Tässä liitteessä heijastimina ei pidetä — heijastavia rekisterikilpiä, — muita kilpiä ja heijastavia merkkejä, joita tiettyjen ajoneuvoluokkien tai toimintatapojen osalta on käytettävä sopimuspuolen erityisvaatimusten noudattamiseksi;

1.23 ’sivuvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti sivulta katsottaessa;

1.24 ’huomiovalaisimella’ eteenpäin suunnattua valaisinta, joka parantaa ajoneuvon havaittavuutta päivänvalossa ajettaessa;

1.25 ’kulmavalaisimella’ valaisinta, joka valaisee tarkemmin sen tien osan, joka sijaitsee lähellä ajoneuvon etukulmaa sillä sivulla, mihin suuntaan ajoneuvo on kääntymässä;

1.26 ’ulkovalaisimella’ valaisinta, joka antaa lisävaloa ajoneuvon ulkopuolelle ajoneuvoon nousemisen, ajoneuvosta poistumisen ja ajoneuvon lastaamisen helpottamiseksi;

1.27 ’apuvalaisimella’ valaisinta, jolla suunnataan lisävaloa ajoneuvon sivulle hitaiden siirtymisten helpottamiseksi;

1.28 ’mukautuvalla etuvalaisinjärjestelmällä’ liitteessä I mainitun E-säännön nro 123 mukaisesti tyyppihyväksyttyä valaisinlaitetta, jonka tuottamat valokeilat mukautuvat automaattisesti lähivalojen ja tapauksen mukaan kaukovalojen erilaisiin käyttötilanteisiin;

1.29 ’valaisevalla pinnalla’ heijastimella varustetun kauko-, lähi- tai etusumuvalaisimen heijastimen tai ellipsin muotoisella heijastimella varustettujen ajovalaisimien heijastuslinssin täyden valoaukon kohtisuoraa projektiota poikittaistasolla. Jos ainoastaan osa valaisimen valoa lähettävästä pinnasta ulottuu heijastimen täyden valoaukon ylle, vain tämän osan projektio otetaan huomioon. Kun kyseessä on lähivalaisin, valaiseva pinta rajoitetaan käyttämällä linssin pinnalla olevaa valorajan ääriviivaa. Jos heijastin ja linssit ovat säädettävissä suhteessa toisiinsa, käytetään säädön keskiasentoa;

1.30 ’valaisevalla pinnalla’, kun kyseessä on takavalaisin, pysäköintivalaisin sekä kauko-, lähi- tai etusumuvalaisin, jossa ei ole heijastinta, valaisimen kohtisuoraa projektiota tasolla, joka on kohtisuorassa sen vertailuakseliin nähden ja joka sivuaa valaisimen valoa lähettävää ulkoista pintaa; tätä projektiota rajoittavat kyseisellä tasolla sijaitsevien varjostimien reunat, joista jokainen päästää ohitse ainoastaan 98 prosenttia valaisimen kokonaisvalovoimasta vertailuakselin suunnassa. Jos merkkivalolaitteen valaiseva pinta peittää osittain tai kokonaan toisen toiminnon valaisevan pinnan tai peittää valaisemattoman pinnan, valaisevan pinnan voidaan katsoa olevan saman kuin valoa lähettävä pinta;

1.31 heijastimen tai huomiokilven tai -tarran ’valaisevalla pinnalla’ (heijastinkomponentin hyväksyntämenettelyn aikana tehdyn hakijan ilmoituksen mukaisesti) heijastimen kohtisuoraa projektiota tasolla, joka on kohtisuorassa sen vertailuakseliin nähden ja jota rajoittavat heijastimen optisen järjestelmän ilmoitettujen uloimpien osien viereiset tasot, jotka ovat yhdensuuntaisia kyseisen akselin kanssa. Laitteen ala-, ylä- ja sivureunojen määrittämisessä on käytettävä ainoastaan vaaka- ja pystysuoria tasoja;

1.32 ’ulkoisella valoa lähettävällä pinnalla’ läpinäkyvän linssin ulkopinnan osaa, joka ympäröi valaisimen tai merkkivalolaitteen ja jonka ansiosta se voi lähettää valoa;

1.33 ’näkyvällä pinnalla’ tiettyyn havaintosuuntaan nähden joko linssin ulkopinnalle heijastuvan valaisevan pinnan rajan tai valoa lähettävän pinnan kohtisuoraa projektiota tasolla, joka on kohtisuorassa havaintosuuntaan nähden ja joka sivuaa linssin ulointa kohtaa;

1.34 ’vertailuakselilla’ valosignaalin ominaisakselia, jonka valaisimen valmistaja määrää käytettäväksi havaintosuuntana (H = 0°, V = 0°) fotometrisissä mittauksissa ja asennettaessa valaisinta ajoneuvoon;

1.35 ’vertailukeskipisteellä’ valaisimen valmistajan määrittämää vertailuakselin ja ulkoisen valoa lähettävän pinnan leikkauspistettä;

1.36 ’geometrisen näkyvyyden kulmilla’ kulmia, jotka määrittävät sen pienimmän avaruuskulman alueen, jossa valaisimen näkyvä pinta on näkyvissä. Kyseisen avaruuskulman alue määritellään sellaisen pallon segmenttien avulla, jonka keskipiste on valaisimen vertailukeskipisteessä ja jonka ekvaattori on samansuuntainen maanpinnan kanssa. Nämä segmentit määritellään vertailuakselin suhteen. Vaakakulmat β vastaavat pituusasteita ja pystykulmat α leveysasteita;

1.37 ’uloimmalla ulkoreunalla’ ajoneuvon kummallakin puolella tasoa, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja joka koskettaa ajoneuvon sivureunan ulointa kohtaa, mutta huomioon ei oteta 1) renkaiden ulkonemaa lähellä niiden kosketuspistettä maanpinnan kanssa eikä rengaspainemittarien ja renkaan täyttö- ja tyhjennyslaitteiden liitäntöjen tai venttiilien ulkonemaa, 2) pyöriin asennettujen liukuestelaitteiden ulkonemaa, 3) taustapeilien ulkonemaa, 4) sivusuuntavalaisimien, äärivalaisimien, etu- ja takavalaisimien, pysäköintivalaisimien ja sivuheijastimien ulkonemaa, 5) ajoneuvoon kiinnitettyjen tullisinettien ja näitä sinettejä turvaavien ja suojaavien laitteiden muodostamia ulkonemia;

1.38 ’kokonaisleveydellä’ edellä uloimman ulkoreunan määritelmää koskevassa kohdassa tarkoitettujen kahden pystytason välistä etäisyyttä;

1.39 ’yksittäisellä valaisimella’ 1.39.1 laitetta tai laitteen osaa, jolla on yksi valaisu- tai merkkivalotehtävä, yksi tai useampi valonlähde ja yksi näkyvä pinta vertailuakselin suunnassa, joka voi olla yhtäjaksoinen pinta tai muodostua kahdesta tai useammasta osasta, tai 1.39.2 asennelmaa, jossa on kaksi erillistä valaisinta, jotka ovat samanlaisia tai erilaisia, joilla on sama tehtävä, joista molemmat on hyväksytty tyypin D valaisimina ja jotka on asennettu siten, että 1.39.2.1 valaisimien näkyvien pintojen projektio vertailuakselin suunnassa peittää vähintään 60 prosenttia mainittujen näkyvien pintojen projektioita ympäröivästä pienimmästä suorakulmiosta vertailuakselien suunnassa, tai 1.39.2.2 etäisyys kahden vierekkäisen / toisiaan sivuavan erillisen osan välillä on enintään 15 mm mitattuna kohtisuorasti vertailuakseliin nähden, tai 1.39.3 asennelmaa, jossa on kaksi erillistä heijastinta, jotka ovat samanlaisia tai erilaisia, jotka on hyväksytty erikseen ja jotka on asennettu siten, että 1.39.3.1 heijastimien näkyvien pintojen projektio vertailuakselin suunnassa peittää vähintään 60 prosenttia mainittujen näkyvien pintojen projektioita ympäröivästä pienimmästä suorakulmiosta vertailuakselien suunnassa, tai 1.39.3.2 etäisyys kahden vierekkäisen / toisiaan sivuavan erillisen osan välillä on enintään 15 mm mitattuna kohtisuorasti vertailuakseliin nähden;

1.40 ’kahdella valaisimella’ nauhan muotoista yhtenäistä valoa lähettävää pintaa, jos se on sijoitettu symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden, jos sen etäisyys ajoneuvon uloimmasta ulkoreunasta ajoneuvon molemmilla puolilla on vähintään 0,4 m ja jos se on vähintään 0,8 m:n pituinen; tällaisen pinnan valaisevuus on saavutettava vähintään kahdella valonlähteellä, jotka on sijoitettu mahdollisimman lähelle sen päitä; valoa lähettävä pinta voi muodostua lukuisista rinnan sijoitetuista osista, jos useiden erillisten valoa lähettävien pintojen projektiot poikittaistasolla peittävät vähintään 60 prosenttia mainittujen erillisten valoa lähettävien pintojen projektioita ympäröivästä pienimmästä suorakulmiosta;

1.41 ’kahden valaisimen välisellä etäisyydellä’, kun valaisimet on suunnattu samaan suuntaan, kahden valaisevan pinnan ääriviivojen kohtisuorien projektioiden välistä etäisyyttä kyseiseen suuntaan nähden kohtisuoralla tasolla;

1.42 ’valinnaisella’ sitä, että merkkivalolaitteen asentaminen on jätetty valmistajan harkintavaltaan;

1.43 ’toiminnan ilmaisimella’ näkyvää merkkiä, äänimerkkiä tai muuta vastaavaa merkkiä, joka osoittaa, että laite on käynnistetty ja se toimii asianmukaisesti;

1.44 ’laitteen lähettämän valon värillä’ liitteessä I mainitussa E-säännössä nro 48 määriteltyä laitteen lähettämän valon väriä;

1.45 ’näkyvyysmerkinnöillä’ välineitä, joiden tarkoituksena on parantaa ajoneuvon havaittavuutta sivusta tai takaa katsottuna (tai perävaunujen osalta myös edestä) heijastamalla valoa, joka on peräisin ajoneuvoon kuulumattomasta valonlähteestä, kun havaitsija on lähellä valonlähdettä;

1.46 ’suljetun virtapiirin ilmaisimella’ ilmaisinta, joka osoittaa, että laite on kytketty päälle, mutta ei osoita, toimiiko se asianmukaisesti;

1.47 ’hitaan ajoneuvon takamerkintäkilvellä’ kolmionmuotoista viistokulmaista kilpeä, jossa on tyypillinen kuvio ja joka on päällystetty heijastavalla ja fluoresoivalla materiaalilla tai laitteella (luokka 1) tai yksinomaan heijastavalla materiaalilla tai laitteella (luokka 2) (ks. esim. liitteessä I mainittu E-sääntö nro 69);

1.48 ’valaisinparilla’ ajoneuvon vasemmalla ja oikealla puolella sijaitsevia samaan tarkoitukseen käytettäviä valaisimia;

1.49 ’H-tasolla’ vaakatasoa, jolla sijaitsee valaisimen vertailukeskipiste;

1.50 ’valaisutoiminnolla’ laitteen lähettämää valoa, joka valaisee ajorataa ja kohteita ajoneuvon kulkusuunnassa;

1.51 ’merkkivalotoiminnolla’ laitteen lähettämää tai heijastamaa valoa, jonka tarkoituksena on kertoa muille tienkäyttäjille ajoneuvon sijainnista, ominaisuuksista ja/tai liikkeen muutoksista;

1.52 ’valonlähteellä’ näkyvää säteilyä tuottavaa yhtä tai useampaa osaa, jotka on voitu asentaa yhteen tai useampaan läpinäkyvään koteloon ja joissa on kanta mekaanista ja sähköistä liitäntää varten. Valonlähde voi olla myös valojohtimen pää, jos se on osa hajavalaisin- tai merkkivalojärjestelmää, jossa ei ole sisäänrakennettua ulkolinssiä;

1.53 ’valoa lähettävällä pinnalla’ valaisinlaitteen, merkkivalolaitteen tai heijastimen pintaa, jonka laitteen valmistaja on ilmoittanut hyväksyntähakemukseen liitetyssä piirustuksessa.

2. EU-tyyppihyväksyntämenettely

EU-tyyppihyväksyntää koskevaan hakemukseen on liitettävä 2.1–2.4 kohdassa tarkoitetut asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

2.1 Kuvaus ajoneuvotyypin mitoista ja ulkomuodosta sekä valaisimien ja merkkivalolaitteiden lukumäärästä ja sijainnista; asianmukaisesti yksilöity ajoneuvotyyppi on mainittava.

2.2 Luettelo ajoneuvon valmistajan ajoneuvoon tarkoittamista valaisin- ja merkkivalolaitteista; luettelossa voidaan mainita useita erityyppisiä laitteita kutakin toimintoa varten; lisäksi luettelossa voi olla kunkin toiminnon yhteydessä maininta ”tai vastaava laite”.

2.3 Koko valaisin- ja merkkivalojärjestelmää kuvaava kaavio, josta käy ilmi eri laitteiden sijainti ajoneuvossa.

2.4 Jokaisesta valaisimesta piirros tai piirrokset, joista käy ilmi valaisimen tai valaisinlaitteen tai merkkivalolaitteen, muun kuin heijastimen, valaiseva pinta. Valaisinlaitteen, merkkivalolaitteen tai heijastimen valoa lähettävä pinta on ilmoitettava seuraavien ehtojen mukaisesti: 2.4.1 Jos ulkolinssi on kuvioitu, ilmoitettavan valoa lähettävän pinnan on oltava ulkolinssi kokonaisuudessaan tai sen osa. 2.4.2 Jos ulkolinssi ei ole kuvioitu, ulkolinssiä ei oteta huomioon, vaan valoa lähettävä pinta on piirroksessa ilmoitettu pinta.

2.5 Kuormittamaton ajoneuvo, johon on asennettu täydellinen valaisin- ja merkkivalolaitteisto ja joka edustaa hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä, on toimitettava tyyppihyväksyntätestit suorittavalle tutkimuslaitokselle.

▼M1

3. Hyväksyntä

Edellä 2.1–2.4 kohdassa tarkoitettujen EU-tyyppihyväksyntämenettelyssä toimitettavien asiakirjojen mallit ovat ne, jotka vahvistetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/504 liitteessä I.

4. Hyväksyntänumero ja -merkinnät

Kullekin tässä liitteessä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti hyväksytylle ajoneuvolle on annettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/504 liitteessä IV vahvistetun mallin mukainen hyväksyntänumero ja -merkki.

▼B

5. Yleiset vaatimukset

5.1 Valaisin- ja merkkivalolaitteet on asennettava siten, että tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ja mahdollisesta tärinästä huolimatta ne säilyttävät 5.2–5.21 ja 6 kohdassa sekä lisäyksissä 1, 2 ja 3 vahvistetut ominaisuudet ja mahdollistavat sen, että ajoneuvo on 5.2, 5.4, 5.5, 5.7, 5.9, 5.10.1, 5.11.1, 5.11.2, 5.11.3.2, 5.17.1.1, 5.18.3 ja 6 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukainen. Erityisesti on huolehdittava siitä, ettei valaisimien säätöä voida tahattomasti muuttaa.

5.2 Ajoneuvoihin on asennettava sellainen pysyvästi kytketty pistorasia, joka määritellään standardissa ISO 1724:2003 (sähkökytkennät ajoneuvoja varten, joissa on 6 tai 12 voltin sähköjärjestelmät, erityisesti henkilöautojen ja kevyiden perävaunujen tai asuntovaunujen osalta) tai standardissa ISO 1185:2003 (sähkökytkennät vetoautojen ja perävaunujen välillä, joissa on 24 voltin sähköjärjestelmät ja joita käytetään kansainvälisissä kaupallisissa kuljetuksissa) taikka molemmissa, jos ajoneuvoissa on kytkentä perävaunujen tai kiinnitettävien koneiden kiinnittämistä varten. Lisäksi ajoneuvoihin voidaan asentaa 7-napainen liitin, joka vastaa standardia ISO 3732:2003 (Vetoautojen ja perävaunujen välinen sähkökytkentä – 7-napainen sähkökytkentä (12 S, lisälaitteet) 12 V sähköjärjestelmällä varustetuissa ajoneuvoissa).

5.3 Kauko- ja lähivalaisimet ja etusumuvalaisimet on asennettava siten, että ne voidaan helposti suunnata oikein.

5.4 Kaikkien merkkivalolaitteiden osalta ajoneuvoon asennetun valaisimen vertailuakselin on oltava yhdensuuntainen tiellä olevan ajoneuvon tukitasoon nähden; lisäksi sen on oltava kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden sivuheijastimien ja sivuvalaisimien osalta ja yhdensuuntainen tähän tasoon nähden kaikkien muiden merkkivalolaitteiden osalta. Joka suuntaan hyväksytään ± 3°:n toleranssi. Lisäksi on noudatettava kaikkia valmistajan antamia asennusta koskevia erityisohjeita.

5.5 Jos erityisohjeita ei ole, valaisimien korkeus ja suuntaaminen tarkistetaan kuormittamattoman ajoneuvon ollessa tasaisella vaakasuoralla pinnalla.

5.6 Erityisohjeiden puuttuessa parin muodostaviin valaisimiin sovelletaan seuraavia vaatimuksia: 5.6.1 ne on asennettava symmetrisesti suhteessa pituussuuntaiseen keskitasoon; 5.6.2 niiden on sijaittava symmetrisesti toisiinsa nähden suhteessa pituussuuntaiseen keskitasoon; 5.6.3 niiden on täytettävä samat kolorimetriset vaatimukset; ja 5.6.4 niillä on oltava likimain samanlaiset fotometriset ominaisuudet.

5.7 Ulkomuodoltaan epäsymmetristen ajoneuvojen on täytettävä 5.6.1 ja 5.6.2 kohdan vaatimukset niin hyvin kuin mahdollista. Nämä vaatimukset on katsottava täytetyiksi, jos kahden valaisimen etäisyys pituussuuntaisesta keskitasosta ja maan tukitasosta on sama.

5.8 Ryhmitetyt, yhdistetyt ja rakenteellisesti toisiinsa yhdistetyt valaisimet 5.8.1 Valaisimet voidaan ryhmitellä, yhdistää tai yhdistää rakenteellisesti toisiinsa, jos kaikki väriä, sijaintia, suuntausta, geometristä näkyvyyttä ja sähköliitäntöjä koskevat vaatimukset sekä mahdolliset muut vaatimukset täyttyvät. 5.8.1.1 Valaisimen fotometristen ja kolorimetristen vaatimusten on täytyttävä, kun kaikki muut toiminnot, joiden kanssa kyseinen valaisin on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty, ovat kytkettyinä pois toiminnasta. Edellä sanotusta poiketen silloin, kun etu- tai takavalaisin on rakenteellisesti yhdistetty yhden tai useamman muun sellaisen toiminnon kanssa, joka voi olla toiminnassa samanaikaisesti sen kanssa, näitä muita toimintoja koskevien värivaatimusten on täytyttävä silloin, kun rakenteellisesti yhdistetyt toiminnot ja etu- tai takavalaisin ovat kytkettyinä toimintaan. 5.8.1.2 Jarru- ja suuntavalaisimia ei ole sallittua yhdistää rakenteellisesti muiden toimintojen kanssa. 5.8.1.3 Jos jarruvalaisimet ja suuntavalaisimet on ryhmitetty, niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset: 5.8.1.3.1 Vaaka- tai pystysuuntaiset suorat linjat, jotka kulkevat näiden toimintojen näkyvien pintojen projektioiden läpi tasolla, joka on kohtisuorassa vertailuakseliin nähden, saavat leikata korkeintaan kaksi rajalinjaa, jotka erottavat toisistaan vierekkäisiä erivärisiä alueita. 5.8.1.3.2 Valaisimien näkyvät pinnat, jotka perustuvat valoa lähettävien pintojen ääriviivojen rajoittamiin alueisiin, eivät ole päällekkäisiä vertailuakselin suunnassa. 5.8.2 Jos yksittäisen valaisimen näkyvä pinta muodostuu kahdesta tai useammasta erillisestä osasta, sen on täytettävä seuraavat vaatimukset: 5.8.2.1 Joko erillisten osien projektion kokonaisala tasolla, joka sivuaa ulkolinssin ulkopintaa ja joka on kohtisuorassa vertailuakseliin nähden, peittää vähintään 60 prosenttia kyseistä projektiota ympäröivästä pienimmästä suorakulmiosta tai etäisyys kahden vierekkäisen / toisiaan sivuavan erillisen osan välillä on enintään 15 mm mitattuna kohtisuoraan vertailuakseliin nähden. Tämä vaatimus ei koske heijastimia. 5.8.2.2 Jos on kyse toiminnallisesti integroiduista valaisimista, kahden vierekkäisen näkyvän pinnan välinen etäisyys vertailuakselin suunnassa on enintään 75 mm mitattuna kohtisuoraan vertailuakseliin nähden.

5.9 Suurin korkeus maanpinnasta on mitattava näkyvän pinnan korkeimmasta kohdasta ja pienin korkeus näkyvän pinnan alimmasta kohdasta vertailuakselin suunnassa. Jos suurin ja pienin korkeus maanpinnasta täyttävät selvästi asetuksen mukaiset vaatimukset, minkään pinnan tarkkoja reunoja ei tarvitse määrittää. Valaisimet on asennettava niin, että ajoneuvo on sen enimmäiskorkeutta koskevan sovellettavan lainsäädännön mukainen. 5.9.1 Geometrisen näkyvyyden kulmien pienentämiseksi valaisimen sijaintikorkeus maanpinnasta on mitattava H-tasosta. 5.9.2 Lähivalaisimien osalta pienin korkeus maanpintaan nähden mitataan optisen järjestelmän (esim. heijastin, linssi, heijastuslinssi) tehollisen valaisupinnan alimmasta kohdasta, riippumatta järjestelmän käyttötarkoituksesta. 5.9.3 Sijainti määritetään leveyden osalta siitä näkyvän pinnan reunasta vertailuakselin suunnassa, joka on kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta, kun tarkoitetaan kokonaisleveyttä, ja vertailuakselin suuntaisen näkyvän pinnan sisäreunoista, kun tarkoitetaan valaisimien välistä etäisyyttä. Jos sijainti täyttää leveyden osalta selvästi tässä asetuksessa vahvistetut vaatimukset, minkään pinnan tarkkoja reunoja ei tarvitse määrittää.

5.10 Erityisohjeiden puuttuessa valaisimen fotometrisiä ominaisuuksia (esim. voimakkuutta, väriä tai näkyvää pintaa) ei saa tarkoituksellisesti muuttaa valaisimen toiminta-aikana. 5.10.1 Suuntavalaisimien ja hätävilkkujen on oltava vilkkuvia valaisimia. 5.10.2 Valaisimien fotometriset ominaisuudet voivat vaihdella ympäristön valoisuuden mukaan, muiden valaisinten toimintaan kytkeytymisen seurauksena tai kun valaisinta käytetään jonkin muun valaisutoiminnon tuottamiseen sillä edellytyksellä, että fotometristen ominaisuuksien muutos on valaisinta koskevien teknisten määräysten mukainen.

5.11 Valaisin ei saa lähettää eteenpäin punaista valoa, joka voisi aiheuttaa sekaannusta, eikä se saa lähettää taaksepäin valkoista valoa, joka voisi aiheuttaa sekaannusta. Ajoneuvon sisäpuolen valaisuun tarkoitettuja valaisinlaitteita ei oteta huomioon. Epäselvissä tapauksissa tämä vaatimus on tarkistettava seuraavasti: 5.11.1 Punaisen valon näkyvyys ajoneuvosta eteenpäin lukuun ottamatta takimmaista punaista sivuvalaisinta: punaisen valaisimen näkyvä pinta ei saa näkyä suoraan, jos tarkkailija liikkuu lisäyksessä 1 määritetyllä alueella 1. 5.11.2 Valkoisen valon näkyvyys ajoneuvosta taaksepäin lukuun ottamatta ajoneuvoon asennettuja peruutusvalaisimia ja valkoisia sivunäkyvyysmerkintöjä: valkoisen valaisimen näkyvä pinta ei saa näkyä suoraan, jos tarkkailija liikkuu 25 metriä ajoneuvon takana sijaitsevalla poikittaistasolla olevalla alueella 2 (ks. lisäys 1). 5.11.3 Tarkkailualueita 1 ja 2 rajaavat seuraavat tasot: 5.11.3.1 Korkeussuunnassa kaksi vaakasuoraa tasoa, jotka sijaitsevat 1 metrin ja 2,2 metriä maanpinnan yläpuolella. 5.11.3.2 Leveyssuunnassa kaksi pystytasoa, jotka muodostavat eteen ja taakse 15°:n kulman ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta ulospäin ja kulkevat ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa yhdensuuntaisten, ajoneuvon kokonaisleveyttä rajaavien pystytasojen kosketuspisteen tai kosketuspisteiden kautta. Jos kosketuspisteitä on useita, etummaisin vastaa etutasoa ja takimmaisin takatasoa.

5.12 Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että etu- ja takavalaisimet, mahdolliset äärivalaisimet, mahdolliset sivuvalaisimet ja takarekisterikilven valaisin voidaan kytkeä toimintaan ja sammuttaa ainoastaan samanaikaisesti. Tätä edellytystä ei sovelleta 5.12.1 kun etu- ja takavalaisimet sekä sivuvalaisimet, jotka on yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty edellä tarkoitettuihin valaisimiin pysäköintivalaisimina, on kytketty toimintaan; 5.12.2 etuvalaisimiin, kun niiden toiminnot korvataan 5.13.1 kohdan mukaisesti.

5.13 Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että kauko- ja lähivalaisimia ja etusumuvalaisimia ei voida kytkeä toimintaan, ellei myös 5.12 kohdassa tarkoitettuja valaisimia kytketä toimintaan. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta kauko- ja lähivalaisimiin, kun niillä voidaan antaa varoitusvalomerkki siten, että joko kaukovalaisin tai lähivalaisin lähettää lyhyin välein välkkyvää valoa tai että kaukovalaisin ja lähivalaisin lähettävät vuorotellen lyhyin välein välkkyvää valoa. 5.13.1 Lähivalaisimet ja/tai kaukovalaisimet ja/tai etusumuvalaisimet voivat korvata etuvalaisimien toiminnon seuraavin edellytyksin: 5.13.1.1 valaisimien sähkökytkennät ovat sellaiset, että jos jokin näistä valaisinlaitteista vikaantuu, etuvalaisimet aktivoituvat uudelleen automaattisesti, ja 5.13.1.2 korvaava valaisin/toiminto täyttää vastaavan etuvalaisimen osalta 6.8.1–6.8.6 kohdassa vahvistetut vaatimukset, ja 5.13.1.3 korvaavan valaisimen testausselosteissa esitetään asianmukainen näyttö 5.13.1.2 kohdan vaatimusten täyttymisestä.

5.14 Suljetun virtapiirin ilmaisimien tehtävä voidaan hoitaa toiminnan ilmaisimilla.

5.15 Valaisimien lähettämän valon värit ( 5 ) ovat seuraavat: 5.15.1 kaukovalaisin: valkoinen; 5.15.2 lähivalaisin: valkoinen; 5.15.3 etusumuvalaisin: valkoinen tai vaaleankeltainen; 5.15.4 peruutusvalaisin: valkoinen; 5.15.5 suuntavalaisin: ruskeankeltainen; 5.15.6 hätävilkku: ruskeankeltainen; 5.15.7 jarruvalaisin: punainen; 5.15.8 takarekisterikilven valaisin: valkoinen; 5.15.9 etuvalaisin: valkoinen; 5.15.10 takavalaisin: punainen; 5.15.11 takasumuvalaisin: punainen; 5.15.12 pysäköintivalaisin: valkoinen edessä, punainen takana, ruskeankeltainen, jos rakenteellisesti yhdistetty sivusuuntavalaisimeen tai sivuvalaisimeen; 5.15.13 sivuvalaisin: ruskeankeltainen; takimmaisin sivuvalaisin voi kuitenkin olla punainen, jos se on ryhmitelty tai yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty takavalaisimen, takaäärivalaisimen, takasumuvalaisimen tai jarruvalaisimen kanssa tai jos se on ryhmitelty tai osa sen valoa lähettävästä pinnasta on yhteinen takaheijastimen kanssa; 5.15.14 äärivalaisin: valkoinen edessä, punainen takana; 5.15.15 huomiovalaisin: valkoinen; 5.15.16 takaheijastin, muu kuin kolmion muotoinen: punainen; 5.15.17 takaheijastin, kolmion muotoinen: punainen; 5.15.18 etuheijastin, muu kuin kolmion muotoinen: valkoinen tai väritön; 5.15.19 sivuheijastin, muu kuin kolmion muotoinen: ruskeankeltainen; takimmaisin sivuheijastin voi kuitenkin olla punainen, jos se on ryhmitelty tai jos osa sen valoa lähettävästä pinnasta on yhteinen takavalaisimen, takaäärivalaisimen, takasumuvalaisimen, jarruvalaisimen, punaisen takimmaisen sivuvalaisimen tai muun kuin kolmion muotoisen takaheijastimen kanssa; 5.15.20 kulmavalaisin: valkoinen; 5.15.21 näkyvyysmerkintä: valkoinen tai keltainen sivulla; punainen tai keltainen takana; 5.15.22 ulkovalaisin: valkoinen; 5.15.23 apuvalaisin: valkoinen.

5.16 Peitettävät valaisimet 5.16.1 Valaisimien peittäminen on kielletty lukuun ottamatta kaukovalaisimia, lähivalaisimia ja etusumuvalaisimia. 5.16.2 Käyttöasennossaan olevan valaisinlaitteen on pysyttävä tässä asennossa, jos 5.16.2.1 kohdassa tarkoitettu toimintahäiriö ilmenee yksin tai jonkin 5.16.2.2 kohdassa kuvatun toimintahäiriön yhteydessä. 5.16.2.1 Valaisimen käsittelyyn tarvittavan tehon puuttuminen. 5.16.2.2 Katkos, impedanssi tai oikosulku maahan sähkövirtapiirissä, viat hydraulisissa tai pneumaattisissa johdoissa, bowden-köysissä, solenoideissa tai muissa komponenteissa, jotka säätelevät tai johtavat peittämislaitteen käyttämiseen tarkoitettua energiaa. 5.16.3 Jos jokin vika vaikuttaa peittämislaitteiden toimintaan, valaisimien on pysyttävä käyttöasennossaan, jos ne ovat jo käytössä, tai ne on voitava siirtää käyttöasentoon työkaluja käyttämättä. 5.16.4 Ajoneuvon teholla käsiteltävät valaisinlaitteet on voitava siirtää käyttöasentoon ja kytkeä päälle yhdellä hallintalaitteella, ja ne on myös voitava siirtää käyttöasentoonsa kytkemättä niitä päälle. Ryhmitettyjen kauko- ja lähivalaisimien osalta edellä tarkoitetulta hallintalaitteelta edellytetään kuitenkin ainoastaan lähivalaisimien aktivoimista. 5.16.5 Kuljettajan paikalta ei saa olla mahdollista tahallisesti pysäyttää päälle kytkeytyvien ajovalaisimien liikettä, ennen kuin ne saavuttavat käyttöasentonsa. Jos on olemassa vaara, että ajovalaisimien liike häikäisee muita tiellä liikkuvia, ne voivat syttyä vasta kun ne ovat saavuttaneet lopullisen asentonsa. 5.16.6 Ajoneuvon teholla käytettävän valaisinlaitteen on voitava saavuttaa käyttöasento – 30 – + 50 °C:n lämpötiloissa kolmen sekunnin kuluessa siitä, kun hallintalaitetta alettiin käyttää.

5.17 Liikuteltavat valaisimet 5.17.1 Kaikkien valaisimien, lukuun ottamatta kauko- ja lähivalaisimia sekä vähintään yhtä paria takaheijastimia, sijainti saa muuttua, edellyttäen että 5.17.1.1 valaisimet pysyvät kiinni ajoneuvossa, vaikka niiden sijaintia muutetaan; 5.17.1.2 valaisimet voidaan lukita liikenneolojen edellyttämään asentoon. Lukituksen on tapahduttava automaattisesti.

5.18 Geometriseen näkyvyyteen liittyvät yleiset säännökset 5.18.1 Geometrisen näkyvyyden kulmien sisällä ei saa olla mitään estettä valaisimen näkyvästä pinnasta lähtevän valon etenemiselle havainnoituna äärettömyydestä. Huomioon ei kuitenkaan oteta sellaisia esteitä, jotka olivat olemassa jo valaisinta tyyppihyväksyttäessä. 5.18.2 Jos mittaukset tehdään lähempänä valaisinta, havaintosuuntaa on siirrettävä yhdensuuntaisesti, jotta saavutettaisiin sama tarkkuus. 5.18.3 Jos valaisimen ollessa asennettuna ajoneuvon muut osat peittävät valaisimen näkyvän pinnan osia, on toimitettava todisteet siitä, että se valaisimen osa, jota esteet eivät peitä, vastaa yhä laitteen hyväksynnälle määrättyjä fotometrisiä arvoja.

5.19 Valaisimien lukumäärä 5.19.1 Ajoneuvoon kiinnitettyjen valaisimien lukumäärän on oltava tämän asetuksen valaisinkohtaisissa vaatimuksissa esitetty.

5.20 Peruutusvalaisimien, hätävilkkujen, takavalaisimien, takasumuvalaisimien, pysäköintivalaisimien ja huomiovalaisimien sekä sellaisten kaukovalaisimien, lähivalaisimien, etusumuvalaisimien, peruutusvalaisimien ja kulmavalaisimien, joissa ei ole heijastinta, valaisevaa pintaa koskevat yleiset säännökset: Valaisevan pinnan ala-, ylä- ja sivurajojen määrittämiseksi on käytettävä ainoastaan sellaisia varjostimia, joissa on vaaka- tai pystysuuntaiset reunat, kun tarkistetaan etäisyys ajoneuvon uloimmista reunoista ja korkeus maanpinnasta. Määritettäessä muita valaisevan pinnan ominaisuuksia, eli esimerkiksi kahden valaisimen välistä etäisyyttä tai toimintoja, on käytettävä valaisevan pinnan ympärysmuotoa. Varjostinten on oltava samansuuntaisia, mutta muiden suuntauksien käyttö on sallittu.

5.21 Myös heijastimia on pidettävä valaisimina, joten niiden on täytettävä tämän liitteen vaatimukset.

6. Valaisinkohtaiset vaatimukset

▼M1

6.1 Kaukovalaisimet (tämän asetuksen liitteessä I mainitut E-säännöt nro 1, 8, 20, 98, 112 ja 113)

6.1.1 Olemassaolo: Pakollinen traktoreissa, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 40 km/h. Vapaaehtoinen muissa traktoreissa. Kaukovalaisimet ovat kiellettyjä luokkien R ja S ajoneuvoissa. Liitteessä I mainitun E-säännön nro 1 mukaiset kaukovalaisimet sallitaan vain traktoreissa, joiden suurin rakenteellinen nopeus on enintään 40 km/h. Liitteessä I mainittujen E-sääntöjen nro 1, 8 ja 20 mukaiset kaukovalaisimet sallitaan uusissa traktorityypeissä vain 31. joulukuuta 2020 asti ja uusissa traktoreissa vain 31. joulukuuta 2022 asti.

▼B

6.1.2 Lukumäärä: Kaksi tai neljä.

6.1.3 Asettelu: Ei erityisvaatimuksia.

6.1.4 Sijainti: 6.1.4.1 Leveyssuunnassa: Valaisevan pinnan ulkoreunat eivät missään tapauksessa saa ulottua lähemmäksi ajoneuvon ulointa ulkoreunaa kuin lähivalaisimien valaisevan pinnan ulkoreunat. 6.1.4.2 Korkeussuunnassa: Ei erityisvaatimuksia. 6.1.4.3 Pituussuunnassa: Ajoneuvon etuosassa. Tämän vaatimuksen on katsottava täyttyvän, jos lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti taustapeilien ja/tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.

6.1.5 Geometrinen näkyvyys: Valaisevan pinnan näkyvyys, myös niillä alueilla, jotka eivät näy valaistuina havaintosuunnassa, on varmistettava avauskulmassa, jonka määrittävät valaisevan pinnan kehältä lähtevät suorat, jotka muodostavat vähintään 5°:n kulman ajovalaisimen vertailuakselin kanssa.

6.1.6 Suuntaus: Eteenpäin. Lukuun ottamatta oikean säädön ylläpitoon käytettäviä laitteita, kun kaukovalaisimia on kaksi paria, yksi pari, joka koostuu ainoastaan kaukovalaisimina toimivista ajovalaisimista, saa kääntyä ohjauslaitteen lukituskulman mukaisesti lähes pystysuoran akselin ympäri.

6.1.7 Sähköliitännät: Kaukovalaisimet voidaan kytkeä päälle joko yhtäaikaisesti tai pareittain. Lähivaloilta kaukovaloille vaihdettaessa on ainakin yhden kaukovalaisinparin sytyttävä. Vaihdettaessa kaukovaloilta lähivaloille on kaikkien kaukovalaisimien sammuttava yhtäaikaisesti. Lähivalaisimet voivat palaa samaan aikaan kuin kaukovalaisimet.

6.1.8 Suljetun virtapiirin ilmaisin: Pakollinen.

6.1.9 Muut vaatimukset: 6.1.9.1 Kaukovalaisimien, jotka voidaan kytkeä päälle samanaikaisesti, suurin yhteinen kytkettävissä oleva voimakkuus saa olla enintään 430 000 cd, joka vastaa vertailuarvoa 100. 6.1.9.2 Tämä suurin voimakkuus määritetään laskemalla yhteen yksittäiset vertailumerkit, jotka on merkitty kuhunkin ajovalaisimeen. Valaisimien, joihin on merkitty ”R” tai ”CR”, vertailumerkki on ”10”.

▼M1

6.2 Lähivalaisimet (tämän asetuksen liitteessä I mainitut E-säännöt nro 1, 8, 20, 98, 112 ja 113)

6.2.1 Olemassaolo: Traktoreihin on asennettava lähivalaisimet. Lähivalaisimet ovat kiellettyjä luokkien R ja S ajoneuvoissa. Liitteessä I mainitun E-säännön nro 1 mukaiset lähivalaisimet sallitaan vain traktoreissa, joiden suurin rakenteellinen nopeus on enintään 40 km/h. Liitteessä I mainittujen E-sääntöjen nro 1, 8 ja 20 mukaiset lähivalaisimet sallitaan uusissa traktorityypeissä vain 31. joulukuuta 2020 asti ja uusissa traktoreissa vain 31. joulukuuta 2022 asti.

▼B

6.2.2 Lukumäärä: Kaksi (tai neljä – katso 6.2.4.2.4 kohta).

6.2.3 Asettelu: Ei erityisvaatimuksia.

6.2.4 Sijainti: 6.2.4.1 Leveyssuunnassa: Ei erityisvaatimuksia. 6.2.4.2 Korkeussuunnassa: 6.2.4.2.1 Vähintään 500 mm; tätä arvoa voidaan alentaa 350 mm:iin ajoneuvoissa, joiden enimmäisleveys on 1 300 mm. 6.2.4.2.2 Enintään 1 500 mm. 6.2.4.2.3 Edellä mainittua arvoa voidaan nostaa 2 500 mm:iin, jos 1 500 mm:n enimmäisarvon noudattaminen ei ole mahdollista ajoneuvon muodon, rakenteen, suunnittelun tai käyttötavan vuoksi. 6.2.4.2.4 Kun kyseessä ovat ajoneuvot, jotka on varustettu kannettavien laitteiden asentamiseksi niiden etuosaan, on sallittua käyttää kahta lähivalaisinta 6.2.4.2.1–6.2.4.2.3 kohdan vaatimusten mukaisesti sijoitettujen valaisimien lisäksi enintään 4 000 mm:n korkeudella, jos sähköliitännät ovat sellaiset, että kahta lähivalaisinparia ei voida sytyttää samaan aikaan. 6.2.4.3 Pituussuunnassa: Niin lähellä traktorin etuosaa kuin mahdollista; lähetetty valo ei saa kuitenkaan missään oloissa aiheuttaa kuljettajalle haittaa suoraan tai epäsuorasti taustapeilien ja/tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.

6.2.5 Geometrinen näkyvyys : Määritetään geometrisen näkyvyyden kulmien α and β avulla. α = 15° ylöspäin ja 10° alaspäin, β = 45° ulospäin ja 5° sisäänpäin. Tässä kentässä valaisimen lähes koko näkyvän pinnan on oltava näkyvissä. Väliseinät tai muut varusteosat ajovalaisimen lähellä eivät saa aiheuttaa muita tienkäyttäjiä häiritseviä ilmiöitä.

6.2.6 Suuntaus: Eteenpäin. 6.2.6.1 Pystysuuntaus: 6.2.6.1.1 Jos lähivalaisimien korkeus on vähintään 500 mm ja enintään 1 500 mm, lähivaloja on voitava laskea 0,5–6 prosenttia. 6.2.6.1.2 Lähivalaisimet on kohdistettava siten, että 15 metrin päässä valaisimesta mitattuna valaistun alueen valaisemattomasta alueesta erottava vaakasuora linja sijaitsee korkeudella, joka on vain puolet maan ja valaisimen keskipisteen välimatkasta. 6.2.6.2 Lähivalaisimen tasonsäätölaite (valinnainen) 6.2.6.2.1 Ajovalon tasonsäätölaite voi olla automaattinen tai käsikäyttöinen. 6.2.6.2.2 Käsin portaittaisesti tai portaattomasti säädettävissä laitteissa on oltava pysäytyspiste, jossa valaisimet voidaan suunnata alkukaltevuuteen tavanomaisten säätöruuvien avulla tai samankaltaisin keinoin. Näitä käsin säädettäviä laitteita on voitava käyttää kuljettajan istuimelta. Portaattomasti säädettävissä laitteissa on oltava vertailumerkit, jotka ilmoittavat lähivalon säätöä vaativat kuormitusolosuhteet. 6.2.6.2.3 Lähivalo ei saa mennä asentoon, jossa kallistuma on pienempi kuin se oli alkuperäisellä säädöllä.

6.2.7 Sähköliitännät: Lähivalaisimiin vaihtamisessa käytettävän hallintalaitteen on sammutettava kaikki kaukovalaisimet samanaikaisesti. Lähivalaisimet saavat olla kytkettyinä päälle samaan aikaan kuin kaukovalaisimet. Jos on asennettu ylimääräinen lähivalaisinpari (ks. 6.2.2 kohta), sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että molemmat lähivalaisinparit eivät koskaan kytkeydy päälle samaan aikaan.

6.2.8 Suljetun virtapiirin ilmaisin: Valinnainen.

6.2.9 Muut vaatimukset: Lähivalaisimet, joissa on yksi tai useampi pääasiallista lähivaloa tuottava valonlähde (joka määritellään liitteessä I mainitussa E-säännössä nro 48), joiden nimellisvalovirta on yhteensä yli 2 000 luumenia, kielletään.

6.3 Etusumuvalaisimet (liitteessä I mainittu E-sääntö nro 19)

6.3.1 Olemassaolo: Valinnainen traktoreissa. Kielletty luokkien R ja S ajoneuvoissa.

6.3.2 Lukumäärä: Kaksi.

6.3.3 Asettelu: Ei erityisvaatimuksia.

6.3.4 Sijainti: 6.3.4.1 Leveyssuunnassa: Ei erityisvaatimuksia. 6.3.4.2 Korkeussuunnassa: Vähintään 250 mm maanpinnan yläpuolella. Mikään valaisevan pinnan kohta ei saa sijaita korkeammalla kuin lähivalaisimen valaisupinnan korkein kohta. 6.3.4.3 Pituussuunnassa: Niin lähellä traktorin etuosaa kuin mahdollista; lähetetty valo ei saa kuitenkaan missään oloissa aiheuttaa kuljettajalle haittaa suoraan tai epäsuorasti taustapeilien ja/tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.

6.3.5 Geometrinen näkyvyys : Määritetään geometrisen näkyvyyden kulmien α and β avulla. α = 5° ylöspäin ja alaspäin; β = 45° ulospäin ja 5° sisäänpäin.

6.3.6 Suuntaus: Eteenpäin. Ne on suunnattava eteenpäin aiheuttamatta tarpeetonta häikäisyä ja epämukavuutta vastaan tuleville kuljettajille ja muille tienkäyttäjille.

6.3.7 Sähköliitännät: Sumuvalaisimet on voitava kytkeä päälle ja pois päältä kauko- ja lähivalaisimista riippumatta ja päinvastoin.

6.3.8 Suljetun virtapiirin ilmaisin: Valinnainen.

6.4 Peruutusvalaisimet (liitteessä I mainittu E-sääntö nro 23)

6.4.1 Olemassaolo: Valinnainen.

6.4.2 Lukumäärä: Yksi tai kaksi.

6.4.3 Asettelu: Ei erityisvaatimuksia.

6.4.4 Sijainti: 6.4.4.1 Leveyssuunnassa: Ei erityisvaatimuksia. 6.4.4.2 Korkeussuunnassa: Vähintään 250 mm ja enintään 1 200 mm korkeudella maanpinnasta. Korkeus voidaan kuitenkin nostaa 4 000 mm:iin, jos valaisimen asentaminen enintään 1 200 mm:n korkeuteen ei ole mahdollista ajoneuvon muodon, rakenteen, suunnittelun tai käyttötavan vuoksi. Siinä tapauksessa valaisin on asennettava siten, että sen kallistuma alaspäin on vähintään 3°, kun asennuskorkeus on yli 2 000 mm mutta enintään 3 000 mm, ja vähintään 6°, kun asennuskorkeus on yli 3 000 mm mutta enintään 4 000 mm. Kallistumaa ei edellytetä, jos asennuskorkeus on enintään 2 000 mm. 6.4.4.3 Pituussuunnassa: Ajoneuvon takaosassa.

6.4.5 Geometrinen näkyvyys : Määritetään geometrisen näkyvyyden kulmien α ja β avulla. α = 15° ylöspäin ja 5° alaspäin; β = 45° oikealle ja vasemmalle, jos valaisimia on vain yksi; β = 45° ulospäin ja 30° sisäänpäin, jos valaisimia on kaksi.

6.4.6 Suuntaus: Taaksepäin.

6.4.7 Sähköliitännät: Voidaan sytyttää ja pitää valaistuna ainoastaan, jos peruutusvaihde on päällä ja jos — joko moottori käy — tai yksi moottorin käynnistymisen ja sammumisen hallintalaitteista on sellaisessa asennossa, että moottorin toiminta on mahdollista.

6.4.8 Ilmaisin: Valinnainen.

6.5 Suuntavalaisimet (liitteessä I mainittu E-sääntö nro 6) 6.5.1 Olemassaolo: Luokkien R ja S ajoneuvot on varustettava suuntavalaisimilla. Suuntavalaisimien tyypit jaetaan luokkiin (1, 1a, 1b, 2a, 2b ja 5), joiden asennelma yhdessä traktorissa muodostaa järjestelyn (A–D). Järjestely A on sallittu vain traktoreissa, joiden kokonaispituus on enintään 4,60 m, jolloin valaisupintojen ulkoreunojen välimatka on enintään 1,60 m. Järjestelyt B, C ja D soveltuvat kaikkiin traktoreihin. Perävaunuissa ja vedettävissä koneissa on käytettävä luokan 2 valaisimia. Ajoneuvot saa varustaa lisäsuuntavalaisimilla. 6.5.2 Lukumäärä: Laitteiden määr