2002D0668 — FI — 26.04.2004 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 3 päivänä kesäkuuta 2002,
eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Eura-
tomin) kuudennesta tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2002-2006)
(2002/668/Euratom)
(EYVL L 232, 29.8.2002, s. 34)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston päätös 2004/444/Euratom, tehty 26 päivänä huhtikuuta 2004 L 127 112 29.4.2004
▼B
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 3 päivänä kesäkuuta 2002,
eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan
atomienergiayhteisön (Euratomin) kuudennesta tutkimuksen ja
koulutuksen puiteohjelmasta (2002-2006)
(2002/668/Euratom)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen
ja erityisesti sen 7 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Puiteohjelma, joka sisältää kaikki ydinalan tutkimus-, demon-
straatio- ja koulutustoimet ja joka toteutetaan tutkimus- jakoulutusohjelmien avulla, voidaan hyväksyä perustamissopi-muksen 7 artiklan mukaisesti.
(2) Komissio antoi vuonna 2000 kaksi tiedonantoa, joista toinen
koski eurooppalaisen tutkimusalueen perustamisen näkymiä ja
tavoitteita ja toinen eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamistaja Euroopan unionin tutkimustoimien suuntaviivoja vuosina2002-2006. Komissio antoi vuonna 2000 tiedonannon myösaiheesta ”Innovaatiot osaamiselle rakentuvassa taloudessa”.
(3) Lissabonissa maaliskuussa 2000, Santa Maria de Feirassa
kesäkuussa 2000 ja Tukholmassa maaliskuussa 2001 kokoontu-
neet Eurooppa-neuvostot antoivat päätelmät, joissa asetetaantavoitteeksi luoda nopeasti eurooppalainen tutkimus- ja innovaa-tioalue kestävän talouskasvun, työllisyyden ja sosiaalisenyhteenkuuluvuuden lisäämiseksi. Göteborgissa kesäkuussa 2001
kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kestävän kehityksen
strategian ja lisäsi Lissabonin strategiaan kolmannen, ympäristöäkoskevan ulottuvuuden.
(4) Euroopan parlamentti (4)(5), neuvosto (6)(7), talous- ja sosiaali-
komitea (8) ja alueiden komitea (9) ovat niin ikään puoltaneet
eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista.
(5) Komissio esitteli 19 päivänä lokakuuta 2000 yhteisön toimien
toteutuksesta ja tuloksista tehdyn ulkoisen arvioinnin päätelmät,
jotka koskivat arviointia edeltäviä viittä vuotta, sekä näihin liit-tyvät huomautuksensa.
(6) On tärkeää hyväksyä vuosiksi 2002-2006 uusi puiteohjelma, jokaosaltaan tukee eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja
kannustaa innovointiin.
(7) Kuudennessa puiteohjelmassa vahvistetaan suunnitellun
toiminnan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet jamääritellään toiminnan pääperiaatteet. Toimintaa toteutettaessa2002D0668 — FI — 26.04.2004 — 001.001 — 2
(1) EYVL C 180 E, 26.6.2001, s. 177.
(2) EYVL C 140 E, 13.6.2002, s. 371.
(3) EYVL C 260, 17.9.2001, s. 3.
(4) 18. toukokuuta 2000 annettu päätöslauselma (EYVL C 59, 23.2.2001, s.
250).
(5) 15. helmikuuta 2001 annettu päätöslauselma (EYVL C 276, 1.10.2001, s.
271).
(6) 15. kesäkuuta 2000 annettu päätöslauselma (EYVL C 205, 19.7.2000, s. 1).
(7) 16. marraskuuta 2000 annettu päätöslauselma (EYVL C 374, 28.12.2000, s.
1).
(8) 24. toukokuuta 2000 annettu lausunto (EYVL C 204, 18.7.2000, s. 70).
(9) 12. huhtikuuta 2000 annettu lausunto (EYVL C 226, 8.8.2000, s. 18).
▼B
pyritään suojaamaan yhteisön taloudelliset edut. On tärkeää
varmistaa kuudennen puiteohjelman moitteeton varainhoito.
(8) Tähän päätökseen sisältyy talousarviota koskevasta kurinalaisuu-desta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä
toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja
komission välisen toimielinten sopimuksen (
1) 34 kohdan
mukainen rahoitusohje koko puiteohjelman keston ajaksi tämänkuitenkaan vaikuttamatta perustamissopimuksessa määriteltyynbudjettivallan käyttäjän toimivaltaan.
(9) Yhteisen tutkimuskeskuksen olisi osallistuttava puiteohjelmantoteuttamiseen silloin, kun se pystyy tarjoamaan erityisosaami-
seensa kuuluvilla aloilla riippumatonta, asiakaslähtöistä tukea
yhteisön politiikkojen muodostamisessa ja täytäntöönpanossakyseisten politiikkojen täytäntöönpanon seuranta mukaan lukien.
(10) Kuudenteen puiteohjelmaan kuuluvien tutkimustoimien toteutta-misessa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihinkuuluvat myös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artik-lassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa mainitutperiaatteet, ja otettava huomioon kyseisten toimien hyväksyntä
kansalaisten keskuudessa.
(11) Naisten asemaa ja roolia eurooppalaisessa tieteessä ja tutkimuk-
sessa pyritään vahvistamaan ja laajentamaan toteuttamallakomission tiedonantoon ”Naiset ja tiede” sekä samaa aihettakoskeviin 20 päivänä toukokuuta 1999 (
2) ja 26 päivänä
kesäkuuta 2001 (3) annettuihin neuvoston päätöslauselmiin ja Eu-
roopan parlamentin 3 päivänä helmikuuta 2000 annettuun
päätöslauselmaan (4) perustuvaa toimintaohjelmaa, minkä pitäisi
varmistaa yhtäläisten mahdollisuuksien kunnioittaminen suku-puolesta riippumatta.
(12) Komission vihreä kirja ”Energiahuoltostrategia Euroopalle” tuooman lisänsä keskusteluun ilmastonmuutoksen ehkäisemisestä jasiitä, miten voitaisiin vähentää Euroopan riippuvuutta tuontiener-giasta.
(13) Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostollesäännöllisesti tietoja kuudennen puiteohjelman toteutusvaiheista
ja teetettävä riippumaton arviointi toteutetuista toimista hyvissä
ajoin ennen seuraavan puiteohjelmaehdotuksen esittämistä.Tämä arviointi olisi toteutettava avoimuuden hengessä kaikkienasiaanliittyvien toimijoiden osalta.
(14) Eurooppalaisen tutkimustyön kansainvälisellä ja maailmanlaajui-sella ulottuvuudella on suurta merkitystä kaikkia osapuoliahyödyttävänä toimintana. Kuudenteen puiteohjelmaan voivat
osallistua kaikki valtiot, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopi-
mukset. Hankkeisiin voivat osallistua yhteisen edun pohjaltamyös kolmansien maiden yksiköt ja kansainväliset tieteellisenyhteistyön järjestöt.
(15) Kuudennen puiteohjelman yhteydessä olisi edistettävä laajentu-mista antamalla ehdokasmaille tieteellistä ja teknistä tukea, jottane voisivat panna täytäntöön yhteisön säännöstön ja integroitua
eurooppalaiseen tutkimusalueeseen. Mahdollisille osallistujille
olisi annettava ajoissa perusteellista tietoa ohjelmaan osallistu-misen mahdollisuuksista.
(16) Komissio on kuullut tieteellis-teknistä komiteaa, joka on antanutlausuntonsa,2002D0668 — FI — 26.04.2004 — 001.001 — 3
(1) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.
(2) EYVL C 201, 16.7.1999, s. 1.
(3) EYVL C 199, 14.7.2001, s. 1.
(4) EYVL C 309, 27.10.2000, s. 57.
▼B
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
1. Hyväksytään vuosiksi 2002-2006 ydinalan tutkimus- ja koulutus-
toimia koskeva monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä ’kuudespuiteohjelma’.
2. Kuudenteen puiteohjelmaan kuuluvat tutkimusta, teknologian
kehittämistä, kansainvälistä yhteistyötä, tulosten levittämistä ja
hyödyntämistä sekä koulutusta koskevat yhteisön toimet, jotka on otsi-koitu seuraavasti:
— hallittu lämpöydinfuusio,
— radioaktiivisen jätteen käsittely,— säteilysuojaus,— muut toimet ydinteknologian ja ydinturvallisuuden alalla,— yhteisen tutkimuskeskuksen toimet ydinalalla.
3. Liitteessä I vahvistetaan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja
niihin liittyvät painopisteet ja määritellään suunniteltujen toimienpääperiaatteet.
2 artikla
1. Rahoitusohje kuudennen puiteohjelman toteuttamiseksi vuosina
2002-2006 on 1 352 miljoonaa euroa. Kunkin toimen osuus vahviste-taan liitteessä II.
2. Yhteisön rahoitusosuutta koskevat yksityiskohtaiset säännöt
määräytyvät Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan
varainhoitoasetuksen perusteella, ja niitä täydennetään liitteellä III jatarvittaessa neuvoston tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi hyväk-symillä tutkimus- ja koulutusohjelmilla.
3 artikla
Kaikessa kuudenteen puiteohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa
on noudatettava eettisiä perusperiaatteita.
4 artikla
Kuudes puiteohjelma pannaan täytäntöön tutkimus- ja koulutusohjel-
mien avulla. Ohjelmissa määritellään niiden täsmälliset tavoitteet jatoteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
5 artikla
1. Komissio seuraa jatkuvasti ja järjestelmällisesti riippumattomien
pätevien asiantuntijoiden avustuksella kuudennen puiteohjelman sekä
sen tutkimus- ja koulutusohjelmien täytäntöönpanoa.
2. Kuudennen puiteohjelman ja erityisesti sen tavoitteiden ja paino-
pisteiden, rahoitusnäkökohdat mukaan lukien, toteutumista käsitelläänyksityiskohtaisesti kertomuksessa, jonka komissio antaa vuosittainperustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti.
6 artikla
Ennen kuin komissio esittää seuraavaa puiteohjelmaa koskevan ehdo-
tuksen, se teettää erittäin pätevillä riippumattomilla asiantuntijoillaulkopuolisen arvion yhteisön toimien toteutuksesta ja saavutetuista
tuloksista arviota edeltävien viiden vuoden aikana.
Komissio toimittaa arvioinnin päätelmät ja omat huomautuksensa Eu-
roopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekäalueiden komitealle.2002D0668 — FI — 26.04.2004 — 001.001 — 4
▼M1
▼B
▼B
LIITE I
TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET, TOIMIEN
PÄÄPERIAATTEET JA PAINOPISTEET
Euratomin perustamissopimuksessa asetettujen ydinalan tutkimusta ja koulutus-
toimintaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi ja eurooppalaisen
tutkimusalueen toteuttamisen edistämiseksi Euratomin kuudes puiteohjelma,
jäljempänä ’tämä ohjelma’, jäsennetään seuraavasti:
Osallistuminen tähän ohjelmaan kokonaisuudessaan on avoin kaikille valtioille,
jotka ovat tehneet sitä koskevan assosiaatiosopimuksen yhteisön kanssa. Muut
kolmannet maat voivat osallistua tähän ohjelmaan kahdenvälisten yhteistyösopi-
musten mukaisesti. Kolmansien maiden tutkijat ja laitokset voivat myösosallistua hankkeisiin tapauskohtaisesti.
1 TUTKIMUKSEN ENSISIJAISET AIHEALUEET
1.1 Hallittu lämpöydinfuusio
Hallittu lämpöydinfuusio saattaa olla osaratkaisu pitkän aikavälin energian-
tuotantoon, ja näin ollen vastata kestävän kehityksen vaatimuksia
luotettavasta ja keskitetystä perussähköntuotannosta.
Fysikaalisen perustietämyksen ja ratkaistavina olevien teknologisten ongel-
mien monitahoisuuden vuoksi kehitys, joka saattaa johtaa fuusion
soveltamiseen sähköntuotannossa, tapahtuu useissa vaiheissa, joista jokainen
vaikuttaa seuraavaan. Lyhyemmällä aikavälillä fuusioteknologian tutkimuk-
sella saattaisi kuitenkin olla teknologian kannalta hyödyllisiä
oheisvaikutuksia.
Hallittua lämpöydinfuusiota koskevassa integroidussa eurooppalaisessa
ohjelmassa tehdyn työn ansiosta Eurooppa on saavuttanut johtoaseman
maailmassa magneettisen koossapidon avulla tapahtuvan fuusion tutkimuk-
sessa.
Tutkimuksen edistymisaste ja erityisesti eurooppalaisesta tokamakista
JETistä saadut tulokset mahdollistavat sen, että voidaan suunnitella siirty-
mistä ”Next Step” -vaiheeseen, jonka tuloksena olisi laitteisto, jolla
pystytään tuottamaan fuusioreaktioita vastaavissa olosuhteissa kuin ener-
giantuotantoon käytettävällä reaktorilla.
Next Step -hankesuunnitelman yksityiskohtaisen valmistelutyön loppuun-
saattaminen kansainvälisessä yhteistyöhankkeessa ITERissä mahdollistaa
sen, että hankkeen käynnistämisestä ja laitteiston rakentamisesta voidaan
tehdä päätös.
Laitteiston tarkoituksena on osoittaa fuusioenergiatuotannon tieteellinen ja
tekninen toteutettavuus ottaen huomioon myös sosioekonomiset näkökohdat.
Hankkeen toteuttamisen yksityiskohdat riippuvat kansainvälisen yhteistyön
osana parhaillaan käytävien neuvottelujen tuloksesta sekä tulevasta kehityk-
sestä, jolloin on erityisesti kyse päätöksistä, jotka tehdään Euroopan
osuudesta ITER-hankkeessa ja laitteiston sijoituspaikasta. Tätä varten on
vahvistettava sopiva oikeudellinen kehys.
Osallistuminen ITER-hankkeeseen edellyttää lisäohjelmaa, johon sisältyvät
seuraavat osatekijät:
— JET-laitteiston käyttäminen siten, että voidaan hyötyä siihen parhaillaan
tehtävistä parannuksista. Mahdollinen osallistuminen tarvittaviin fuusio-
laitosten käytöstäpoistoa koskeviin tutkimustoimiin,
— fuusiofysiikkaan ja -teknologiaan liittyvän tutkimuksen jatkaminen mm.
seuraavin toimin: magneettisen koossapidon kaavojen tutkimus ja
arviointi, jolloin erityisesti jatketaan Wendelstein 7-X -stellaraattorin
rakentamista ja hyödynnetään Euratomin assosiaatiosuhteiden ansiosta
jo käytössä olevia laitteistoja; teknologiseen tutkimukseen ja erityisesti
fuusiomateriaalien tutkimukseen liittyvät koordinoidut toimet.
1.2 Radioaktiivisen jätteen käsittely
Ydinfissioenergian osuus on tällä hetkellä 35 prosenttia yhteisön
sähkönsaannista, ja se on aiheena keskustelussa, jota käydään keinoista
ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja Euroopan tuontienergiariippuvuuden
vähentämiseksi. Muutamia nykyisen sukupolven voimalaitoksista käytetään
vielä ainakin 20 vuoden ajan.2002D0668 — FI — 26.04.2004 — 001.001 — 5
▼B
Edellä mainituista syistä ydinfission hyödyntäminen energiantuotannossa
edellyttää edistymistä jäteongelman käsittelyssä ja erityisesti pitkäikäisen
jätteen käsittelyyn sovellettavien teknisten ratkaisujen teollisessa toteutuk-
sessa.
Euroopassa on julkisella ja yksityisellä sektorilla tehty merkittävää ydinjät-
teen käsittely- ja varastointitekniikoihin liittyvää tutkimustyötä. Yhteisön
toiminta tällä alalla mahdollistaa koordinointityön ansiosta sen, että tällai-
sista tutkimustoimista voidaan muodostaa kriittinen massa ja että jätteen
käsittelystä vastaavat elimet ja alan yritykset omaksuvat yhdenmukaiset
suuntaviivat.
Toiminnalla puututaan sekä jätehuollon aiheuttamaan ongelmaan että sen
vaikutusten vähentämiseen. Siihen kuuluvat tämän vuoksi seuraavat osate-
kijät:
— tutkimus menetelmistä, joita voidaan käyttää jätteen pitkäaikaiseen
varastointiin syvälle maaperään, ja niiden toimien verkottaminen, joita
toteutetaan suunniteltujen kolmen ensisijaisen geologisen muodostuma-
tyypin alueilla sijaitsevissa eri kohteissa,
— tutkimus, jonka tarkoituksena on vähentää jätteen vaikutuksia erityisesti
kehittämällä uusia teknologioita, joiden avulla voidaan vähentää jättee-
seen liittyviä riskejä partitio- ja transmutaatiotekniikoiden avulla, sekä
tarkastella ydinenergian tuottamisen ratkaisujen tarjoamia mahdolli-
suuksia jätteen syntymisen vähentämiseksi.
1.3 Säteilysuojaus
Vastaisuudessakin vaaditaan tarkkaa seurantaa, jotta yhteisön ydinturvalli-
suus säilyisi entiseen tapaan erinomaisena. Unionin laajentuminen tuo
myös mukanaan uusi haasteita. Säteilysuojauksen parantaminen on edelleen
painopisteenä. Tässä ohjelmassa näitä toimia aiotaan toteuttaa pääasiassa
seuraavilla alueilla:
— vähäiseen altistukseen liittyvien riskien kvantifiointi,
— altistus lääketieteellisille ja luonnon säteilylähteille,
— radioekologia,— riskien ja hätätilanteiden hallinta,
— työ- ja ympäristönsuojelu.
2 MUUT TOIMET YDINTEKNOLOGIAN JA -TURVALLISUUDEN
ALALLA
Toteutettavilla toimilla on seuraavat tavoitteet:
— reagoidaan yhteisön politiikkoihin sisältyviin tieteellisiin ja teknologisiin
tarpeisiin terveys-, energia- ja ympäristöaloilla,
— varmistetaan, että eurooppalainen toimintakyky säilyy korkeatasoisena
niillä asiaankuuluvilla aloilla, jotka eivät kuulu ensisijaisiin aihealuei-
siin,
— tuetaan eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista.
Nämä toimet toteutetaan pääasiassa seuraavilla alueilla:
— innovatiiviset ratkaisut: sellaisten innovatiivisten ratkaisujen tarjoamien
mahdollisuuksien arvioiminen, joilla on turvallisuuteen, ympäristövaiku-
tuksiin, voimavarojen käyttöön tai ydinaseiden leviämisen estämiseen
liittyviä etuja; parempien ja aiempaa turvallisempien ydinenergia-alan
prosessien kehittäminen,
— ydinturvallisuutta ja säteilysuojausta koskeva opetus ja koulutus, joiden
tavoitteena on kansallisten pyrkimysten yhdentäminen ja lujittaminen
mittakaavaetujen saavuttamiseksi ja jotka kattavat lisäksi sellaiset alueet
kuin liikkuvuus ja tutkijavoimavarat, muiden maiden infrastruktuurin
käyttöoikeus ja koordinointitoimet,
— nykyisten ydinlaitosten turvallisuutta koskevat toimenpiteet.
3 YHTEISEN TUTKIMUSKESKUKSEN (YTK) TOIMET YDINALALLA
YTK:n toimien tavoitteena on tukea asiaa koskevia yhteisön politiikkoja ja
perustamissopimuksen mukaisia erityisiä velvoitteita. YTK keskittää toimin-
tansa alueille, joilla yhteisön osallistuminen on tarkoituksenmukaista, ja
toimii silloin, kun sen eurooppalaisesta identiteetistä koituu lisäarvoa ja
kun sen toimet ovat perusteltuja ydinturvallisuuden rajat ylittävien näkökoh-
tien tai suurta yleisöä askarruttavien kysymysten vuoksi. Pääasiallisena
tavoitteena on kehittää yhteistyötä edelleen verkottumisen avulla, mikä
johtaa laajaan yhteisymmärrykseen eri kysymyksistä sekä Euroopan että
maailmanlaajuisella tasolla. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön
ehdokasmaiden kanssa. Koulutustoimet ovat YTK:lle tärkeä osatekijä, jonka
avulla yhteisö saa käyttöönsä tulevan tutkijasukupolven, jolla on tarvittava2002D0668 — FI — 26.04.2004 — 001.001 — 6
▼B
pätevyys ja ammattitaito. Tutkimustoiminnan tärkeimmät alueet ovat siten
seuraavat: (1)
3.1 Ydinturvallisuus
Jätteen käsittelyä ja varastointia (erityisesti pitkäikäisten aktinidien erottelu-
ja transmutaatiotekniikoita) ja säteilysuojausta koskeva tutkimus; erityyp-
pisten ensisijaisesti ehdokasmaissa sijaitsevien reaktoreiden turvallisuus;
fissiokelpoisten aineiden valvontamenetelmien kehittäminen sekä tekninen
tuki ydinaseiden leviämisen estämiselle. Vanhentuneiden ydinlaitosten
käytöstäpoistoon liittyvien toimien seurantaan tarjotaan henkilöstöä.
3.2 Mittaukset ja vertailumateriaalit
Erityisesti matala-aktiivisuuteen keskittyvä radionuklidien metrologia sekä
monilaboratoriotestaukset huippulaboratorioiden verkoissa; neutronien ja
aineen vuorovaikutus perustiedon tuottamiseksi tutkimuksiin, jotka liittyvät
jätteen transmutaatioon ja uusien järjestelmien kehittämiseen. Pääasiassa
nämä toimet tukevat horisontaalisesti edellä olevan 3.1 kohdan toimia.2002D0668 — FI — 26.04.2004 — 001.001 — 7
(1) Lisäksi YTK voi osallistua kaikkiin tutkimustoimiin samoilla perusteilla kuin jäsenval-
tioihin perustetut yksiköt.
▼M1
LIITE II
RAHOITUSOHJE, ERI TOIMIEN OSUUDET JA OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN
(miljoonaa euroa)
1. Tutkimuksen ensisijaiset aihealueet 978
1.1. Hallittu lämpöydinfuusio 8241.2. Radioaktiivisen jätteen käsittely 99
1.3. Säteilysuojaus 55
2. Muut toimet ydinteknologian ja -turvallisuuden alalla 55
3. Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toimet ydinalalla 319
Yhteensä 1 3522002D0668 — FI — 26.04.2004 — 001.001 — 8
▼B
LIITE III
VÄLINEET
Johdanto
Epäsuoria toimia (eli sellaisia toimia, joita YTK ei toteuta) koskevan yhteisön
rahoitustuen saajina ovat tutkimuskeskukset, korkeakoulut, yritykset sekä jäsen-
valtioissa ja assosioituneissa Euroopan maissa sijaitsevat kansalliset tai
kansainväliset elimet, jotka toteuttavat tutkimustoimia. Viimeksi mainitut voivat
toimia myös yhteisön rahoitustuen välittäjinä. Uusien itsenäisten valtioiden
elimet ja kansainväliset järjestöt voivat poikkeustapauksissa saada yhteisön
rahoitusta, jos se osoittautuu välttämättömäksi ohjelman tavoitteiden toteutta-misen kannalta.
1. FUUSIOENERGIAN VÄLINEET
Liitteessä I olevan 1.1 kohdan mukaisen fuusioenergian tutkimuksen alalla
toimien erityisluonne edellyttää tiettyjä erityisjärjestelyjä. Hankkeet toteute-
taan seuraavissa asiakirjoissa määriteltyjen menettelyjen mukaan:
— assosiaatiosopimukset,
— Euroopan fuusiokehityssopimus (EFDA),
— muut yhteisön ja assosioitujen organisaatioiden ja/tai oikeussubjektien
väliset monenväliset sopimukset, joita voidaan tehdä toimivaltaisen
neuvoa-antavan komitean annettua lausuntonsa,
— jäsenvaltioiden organisaatioiden tai Euratomin puiteohjelmaan assosioitu-
neiden valtioiden kanssa tehdyt muut sopimukset, jotka ovat voimassa
määräajan,
— kansainväliset sopimukset, joita sovelletaan kolmansien maiden kanssa
tehtävän yhteistyön puitteissa toteutettaviin hankkeisiin, kuten ITERiin.
Fuusioenergiatutkimusta koskevat koordinointi- ja tukitoimet voivat olla
edellä kuvattuja toimia tukevia selvityksiä, tiedonvaihdon tukitoimia, ulko-
puolisen asiantuntemuksen käyttöä (myös toimien riippumattomaan
arviointiin), koulutusapurahoja ja -toimia, julkaisuja ja muita teknologian-
siirtoa edistäviä toimia.
2. MUIDEN ALOJEN VÄLINEET
Tutkimuksen ensisijaisiin aihealueisiin kuuluvien, liitteessä I olevan 1.2
kohdan mukaisen radioaktiivisen jätteen käsittelyn ja 1.3 kohdan mukaisen
säteilysuojauksen alojen, sekä 2 kohdassa olevien muiden toimien osalta
yhteisö aikoo tukea seuraavaa, erityisohjelmat ja osallistumista koskevat
säännöt huomioon ottaen:
— huippuosaamisen verkostoja, joiden tavoitteena on vahvistaa ja kehittää
yhteisön tieteellistä ja teknologista huippuosaamista tämänhetkisen tai
tulevan kansallisen ja alueellisen tutkimuskapasiteetin Euroopan tasolla
tapahtuvan integroimisen avulla,
— integroituja hankkeita, joiden tavoitteena on antaa lisäsysäys yhteisön
kilpailukyvylle tai edesauttaa merkittävien yhteiskunnallisten ongelmien
ratkaisemista saattamalla liikkeelle tutkimuksen ja teknologian kehittä-
misen voimavarojen ja osaamisen kriittinen massa,
— kohdennettuja hankkeita, joiden tavoitteena on tuottaa uutta tietoa tuot-
teiden, prosessien tai palvelujen parantamiseksi huomattavasti tai
kokonaan uusien tuotteiden, prosessien tai palvelujen kehittämiseksi tai
yhteiskunnan ja yhteisön politiikkojen muihin tarpeisiin vastaamiseksi,
tai osoittaa sellaisten uusien teknologioiden toteutuskelpoisuus, jotka
tarjoavat potentiaalista taloudellista hyötyä mutta joita ei voida suoraan
hyödyntää kaupallisesti,
— tutkijavoimavarojen ja liikkuvuuden edistämis- ja kehittämistoimia,— koordinointitoimia, joilla on tarkoitus edistää ja tukea tehokkaampaan
integrointiin tähtäävien tutkimus- ja innovointialan toimijoiden koordinoi-
tuja aloitteita,
— erityisiä tukitoimia, kuten tutkimustulosten hyödyntämistä ja tiedonsiirtoa
tukevia toimia sekä tutkimusinfrastruktuuria tukevia toimia, jotka liittyvät
esimerkiksi rajat ylittäviin käyttöoikeuksiin tai tekniseen valmistelu-
työhön (mukaan lukien toteutettavuustutkimukset),2002D0668 — FI — 26.04.2004 — 001.001 — 9
▼B
— infrastruktuureihin liittyviä integroituja aloitteita, joiden avulla on
tarkoitus yhdistää useita tutkimusinfrastruktuurien vahvistamisen ja
kehittämisen kannalta olennaisia toimia yhdeksi toiminnaksi palvelujen
tarjoamiseksi Euroopan laajuisesti.
3. SUORAT TOIMET — YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS
YTK toteuttaa suorat toimet.2002D0668 — FI — 26.04.2004 — 001.001 — 10