02020XC0320(03) — FI — 08.05.2020 — 002.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

Muutettu:





Oikaistu:









▼B

KOMISSION TIEDONANTO

Tilapäiset puitteet valtiontukitoimenpiteille talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa

2020/C 91 I/01

1. COVID-19-EPIDEMIA, SEN VAIKUTUS TALOUTEEN JA TILAPÄISTEN TOIMENPITEIDEN TARVE

1.1. Covid-19-epidemia ja sen vaikutus talouteen

1. Covid-19-epidemia on vakava kansanterveysuhka kansalaisille ja yhteiskunnille, ja tartuntoja on kaikissa unionin jäsenvaltioissa. ►C1 Se on myös merkittävä isku globaalille ja unionin taloudelle, ja jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten koordinoiduilla taloudellisilla toimilla on äärimmäisen tärkeä merkitys näiden kielteisten vaikutusten lieventämiseksi EU:n taloudessa. ◄

2. Tämä isku osuu talouteen eri tavoin. Toimitusketjujen häiriintymisestä syntyy tarjontahäiriö ja kuluttajien kysynnän laskusta kysyntähäiriö, minkä lisäksi epävarmuus vaikuttaa kielteisesti investointisuunnitelmiin ja yrityksille koituu likviditeettiongelmia.

3. Jäsenvaltioiden käyttöön ottamilla rajoittamistoimenpiteillä, kuten sosiaalisen kanssakäymisen vähentämistä koskevilla toimenpiteillä, matkustusrajoituksilla, karanteeneilla ja väestön liikkumisen rajoittamisella pyritään varmistamaan, että isku on mahdollisimman lyhyt ja rajoitettu. Näillä toimenpiteillä on välitön vaikutus sekä kysyntään että tarjontaan, ja ne koskevat sekä yrityksiä että työntekijöitä, erityisesti terveydenhuollon, matkailun, kulttuurin, vähittäiskaupan ja liikenteen aloilla. Liikkuvuuteen ja kauppaan kohdistuvien välittömien vaikutusten lisäksi covid-19-epidemia vaikuttaa yhä enemmän kaikenlaisiin yrityksiin kaikilla toimialoilla, niin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin) kuin suuryrityksiinkin. Vaikutus kohdistuu myös maailmanlaajuisiin rahoitusmarkkinoihin, joilla on huolta likviditeetistä. Nämä vaikutukset eivät rajoitu tiettyyn jäsenvaltioon, vaan ne häiritsevät koko unionin taloutta.

4. Näissä covid-19-epidemian aiheuttamissa poikkeuksellisissa olosuhteissa kaikenlaiset yritykset voivat kärsiä vakavasta likviditeetin puutteesta. Sekä vakavaraiset että vähemmän vakavaraiset yritykset voivat kohdata äkillistä likviditeetin vähenemistä tai jopa täydellistä puutetta. Pk-yritykset ovat riskille erityisen alttiita. Tilanne voi näin ollen vaikuttaa vakavasti monien terveiden yritysten ja niiden työntekijöiden taloudelliseen tilanteeseen lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, ja sillä voi olla myös pitkäaikaisia vaikutuksia, koska yritysten toiminta vaarantuu.

5. Pankeilla ja muilla rahoituksen välittäjillä on covid-19-epidemian seurausten kannalta keskeinen merkitys talouden luotonsaannin ylläpitäjinä. Jos luotonanto supistuu vakavasti, taloudellinen toiminta hidastuu nopeasti, kun yrityksillä on vaikeuksia maksaa toimittajilleen ja työntekijöilleen. Tältä pohjalta on aiheellista, että jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä kannustaakseen luottolaitoksia ja muita rahoituksen välittäjiä jatkamaan tätä tehtäväänsä EU:n taloudellisen toimeliaisuuden tukijoina.

6. Tuki, jota jäsenvaltiot myöntävät yrityksille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tämän tiedonannon mukaisesti ja joka ohjataan yrityksille rahoituksen välittäjinä toimivien pankkien kautta, hyödyttää suoraan kyseisiä yrityksiä. Tätä tukea ei ole tarkoitettu pankkien elinkelpoisuuden, likviditeetin tai vakavaraisuuden säilyttämiseen tai palauttamiseen. Myöskään tukea, jota jäsenvaltiot myöntävät pankeille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla covid-19-epidemian aiheuttamien välittömien vahinkojen korvaamiseksi ( 1 ), ei ole tarkoitettu rahoituslaitosten tai yhteisöjen elinkelpoisuuden, likviditeetin tai vakavaraisuuden säilyttämiseen tai palauttamiseen. Sen vuoksi tällaista tukea ei katsottaisi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU ( 2 ) (pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivi) eikä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 806/2014 ( 3 ) (asetus yhteisestä kriisinratkaisumekanismista) mukaiseksi poikkeukselliseksi julkiseksi rahoitustueksi eikä sitä myöskään arvioitaisi pankkialaan ( 4 ) sovellettavien valtiontukisääntöjen ( 5 ) mukaisesti.

▼M2

7. Jos pankit tarvitsevat covid-19-epidemian vuoksi poikkeuksellista julkista rahoitustukea (ks. pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 2 artiklan 1 kohdan 28 alakohta ja yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan 29 alakohta) likviditeettiä, pääomitusta tai arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen muodossa, on arvioitava, täyttääkö kyseinen toimenpide pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 32 artiklan 4 kohdan d alakohdan i, ii tai iii alakohdan sekä yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 18 artiklan 4 kohdan d alakohdan i, ii tai iii mukaiset edellytykset. Jos viimeksi mainitut edellytykset täyttyvät, tällaista poikkeuksellista julkista rahoitustukea saavaa pankkia ei katsottaisi lähellä kaatumista olevaksi tai todennäköisesti kaatuvaksi laitokseksi. Siltä osin kuin tällaisilla toimenpiteillä puututaan covid-19-epidemiaan liittyviin ongelmiin, katsottaisiin, että toimenpiteisiin voidaan soveltaa vuoden 2013 pankkitiedonannon ( 6 ) 45 kohtaa, jossa vahvistetaan poikkeus vaatimukseen, jonka mukaan osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien on osallistuttava vastuunjakoon.

▼B

8. Sen lisäksi, että yritysten likviditeetti saattaa olla riittämätön, niille voi koitua huomattavaa vahinkoa covid-19-epidemian vuoksi. Covid-19-epidemian poikkeuksellisen luonteen vuoksi tällaisia vahinkoja ei olisi voitu ennakoida, ne ovat laajuudeltaan merkittäviä ja näin ollen yritykset joutuvat olosuhteisiin, jotka poikkeavat jyrkästi markkinaolosuhteista, joissa ne tavallisesti toimivat. Myös terveet ja tavanomaiseen liiketoimintaan kuuluviin riskeihin hyvin valmistautuneet yritykset voivat joutua vaikeuksiin näissä poikkeuksellisissa olosuhteissa jopa siinä määrin, että niiden elinkelpoisuus voi vaarantua.

▼M2

9. Covid-19-epidemia aiheuttaa riskin vakavasta taantumasta, joka vaikuttaa koko EU:n talouteen ja uhkaa yrityksiä, työpaikkoja ja kotitalouksia. Hyvin kohdennettu julkinen tuki on tarpeen sen varmistamiseksi, että markkinoilla on edelleen riittävästi likviditeettiä ja että voidaan torjua terveille yrityksille aiheutuvat vahingot ja säilyttää taloudellisen toiminnan jatkuvuus covid-19-epidemian aikana ja sen jälkeen. Lisäksi jäsenvaltiot voivat päättää tukea matkailualan toimijoita sen varmistamiseksi, että covid-19-epidemian aiheuttamat korvaushakemukset hyväksytään, jotta voidaan varmistaa matkustajien ja kuluttajien oikeuksien suojelu sekä matkustajien ja matkustajien yhdenvertainen kohtelu. Koska EU:n talousarvio on rajallinen, toimet on pääasiassa rahoitettava jäsenvaltioiden kansallisista talousarvioista. EU:n valtiontukisäännöt antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden toteuttaa nopeita ja tehokkaita toimia, joilla tuetaan kansalaisia ja yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, joilla on taloudellisia vaikeuksia covid-19-epidemian vuoksi.

▼B

1.2. Kansallisten tukitoimenpiteiden tiivis koordinointi Euroopan tasolla

10. Kohdennetulla ja oikeasuhteisella EU:n valtiontukien valvonnalla voidaan varmistaa, että kansalliset tukitoimenpiteet auttavat niiden kohteena olevia yrityksiä tehokkaasti covid-19-epidemian aikana ja että yritykset voivat myös toipua nykyisestä tilanteesta, kun pidetään mielessä sekä vihreän että digitaalisen siirtymän toteutumisen merkitys EU:n aikavälin tavoitteiden mukaisesti. EU:n valtiontukien valvonnalla varmistetaan myös, että EU:n sisämarkkinat eivät pirstoudu ja että tasapuoliset toimintaedellytykset voidaan säilyttää. Sisämarkkinoiden eheys nopeuttaa myös elpymistä. Samalla vältetään haitallinen tukikilpailu, jossa vauraammat jäsenvaltiot myöntävät yrityksille tukea naapureitaan avokätisemmin, mikä heikentäisi yhteenkuuluvuutta unionissa.

1.3. Asianmukaisten valtiontukitoimenpiteiden tarve

11. Osana jäsenvaltioiden kokonaistoimintaa, kun ne pyrkivät torjumaan covid-19-epidemian vaikutuksia talouteensa, tässä tiedonannossa esitellään EU-sääntöjen mukaisia jäsenvaltioiden mahdollisuuksia varmistaa yritysten likviditeetti ja rahoituksen saanti, erityisesti niiden pk-yritysten osalta, jotka kokevat nyt äkillisetä likviditeetin puutetta, jotta nämä yritykset voisivat toipua nykytilanteesta.

12. Komissio kuvasi 13. maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa ”Koordinoidut taloudelliset toimet covid-19-epidemian vaikutusten lieventämiseksi” ( 7 ) eri vaihtoehtoja, joita jäsenvaltiot voivat käyttää EU:n valtiontukien valvonnan ulkopuolella ja joita ne voivat ottaa käyttöön ilman komission osallistumista. Niihin kuuluvat kaikkiin yrityksiin sovellettavat toimenpiteet, jotka koskevat palkkatukia, yritys- ja arvonlisäveron maksujen tai sosiaaliturvamaksujen keskeyttämistä tai suoraan kuluttajille annettavaa rahoitustukea peruutetuista palveluista tai lipuista, joita kyseiset toimijat eivät korvaa.

▼M2

13. Jäsenvaltiot voivat myös suunnitella tukitoimenpiteitä ryhmäpoikkeusasetusten ( 8 ) nojalla ilman komission hyväksyntää.

▼B

14. Lisäksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla ja kuten pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa täsmennetään, jäsenvaltiot voivat ilmoittaa komissiolle tukiohjelmista kiireellisten likviditeettitarpeiden täyttämiseksi ja rahoitusvaikeuksiin joutuvien yritysten tukemiseksi myös silloin, kun vaikeudet johtuvat covid-19-epidemiasta tai epidemia pahentaa niitä ( 9 ).

15. Lisäksi jäsenvaltiot voivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla maksaa korvauksia yrityksille niillä toimialoilla, joilla epidemian vaikutukset ovat erityisen voimakkaat (esim. liikenne, matkailu, kulttuuri, majoitus ja vähittäiskauppa), ja/tai tapahtumajärjestäjille, jotka ovat joutuneet perumaan tapahtumia ja joille on suoraan koitunut vahinkoja epidemian vuoksi. Jäsenvaltiot voivat ilmoittaa tällaisista korvaustoimenpiteistä, ja komissio arvioi ne suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla ( 10 ). Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoihin sisältyvää ainutkertaisuuden periaatetta ( 11 ) ei sovelleta tukeen, jonka komissio katsoo sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla, sillä kyseinen tukilaji ei ole pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 71 kohdassa tarkoitettua pelastamistukea, rakenneuudistustukea tai väliaikaista rakenneuudistustukea. Tämän vuoksi jäsenvaltiot voivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla maksaa covid-19-epidemian aiheuttamien välittömien vahinkojen korvaamiseksi korvauksia yrityksille, jotka ovat saaneet pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaista tukea.

16. Edellä mainittujen mahdollisuuksien täydentämiseksi komissio esittää tässä tiedonannossa uusia väliaikaisia valtiontukitoimenpiteitä, jotka se katsoo SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi ja jotka voidaan hyväksyä hyvin nopeasti, kun asianomainen jäsenvaltio on niistä ilmoittanut. Lisäksi vaihtoehtoisten lähestymistapojen – sekä tukiohjelmien että yksittäisten toimenpiteiden – ilmoittaminen on edelleen mahdollista. Tämän tiedonannon tavoitteena on luoda puitteet, joiden avulla jäsenvaltiot voivat ratkaista yritysten tällä hetkellä kohtaamia ongelmia, ja samalla säilyttää EU:n sisämarkkinoiden yhtenäisyys ja varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset.

▼M1

16 a. Komissio niin ikään katsoo, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa sallittujen tukitoimenpiteiden ja 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisten olemassa olevien mahdollisuuksien lisäksi on myös olennaisen tärkeää nopeuttaa covid-19:ään liittyvää tutkimusta ja kehittämistä, tukea testaus- ja skaalausinfrastruktuureja, joiden avulla kehitetään covid-19:ään liittyviä tuotteita, sekä tukea epidemian torjuntatoimissa tarvittavien tuotteiden tuotantoa. Sen vuoksi tässä tiedonannossa vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä komissio katsoo, että tällaiset toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Komissio on ottanut asianmukaisesti huomioon tällaisten tukitoimenpiteiden yhteisen tavoitteen ja niiden myönteiset vaikutukset covid-19-epidemian aiheuttaman kriisin hillitsemiseen tehdessään vertailua niiden ja toimenpiteistä sisämarkkinoille mahdollisesti aiheutuvien kielteisten vaikutusten välillä.

▼B

2. EUROOPAN UNIONIN TOIMINNASTA TEHDYN SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 3 KOHDAN B ALAKOHDAN SOVELTAMINEN

17. Komissio voi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan pitää tukea sisämarkkinoille soveltuvana, jos se on tarkoitettu jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Unionin tuomioistuimet ovat todenneet, että häiriön on koskettava kyseisen jäsenvaltion koko taloutta tai sen merkittävää osaa eikä ainoastaan jonkin sen alueen tai osan taloutta. Tällainen näkemys noudattaa lisäksi periaatetta, jonka mukaan poikkeusmääräystä, jollainen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta on, on tulkittava suppeasti ( 12 ). Komissio on päätöksiä tehdessään soveltanut johdonmukaisesti tätä tulkintaa ( 13 ).

18. Kun otetaan huomioon, että covid-19-epidemia vaikuttaa kaikkiin jäsenvaltioihin ja että jäsenvaltioiden toteuttamat rajoittamistoimenpiteet vaikuttavat yrityksiin, komissio katsoo, että valtiontuki on perusteltua ja voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti rajoitetun ajan, jotta voidaan lievittää yritysten kohtaamaa likviditeettivajetta ja varmistaa, että covid-19-epidemian aiheuttamat häiriöt eivät heikennä yritysten elinkelpoisuutta, erityisesti pk-yritysten osalta.

19. Komissio esittää tässä tiedonannossa sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytykset, joita se soveltaa periaatteessa jäsenvaltioiden SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla myöntämään tukeen. Jäsenvaltioiden on sen vuoksi osoitettava, että komissiolle tämän tiedonannon mukaisesti ilmoitetut valtiontukitoimenpiteet ovat tarpeen, asianmukaiset ja oikeasuhteiset asianomaisen jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseksi ja että kaikkia tässä tiedonannossa esitettyjä edellytyksiä noudatetaan täysin.

▼M2

20. Tämän tiedonannon piiriin kuuluvia väliaikaisia tukitoimenpiteitä voidaan yhdistää toisiinsa tämän tiedonannon yksittäisten jaksojen säännösten mukaisesti. Tämän tiedonannon piiriin kuuluvia väliaikaisia tukitoimenpiteitä voidaan yhdistää vähämerkityksistä tukea koskevien asetusten ( 14 ) mukaisen tuen tai ryhmäpoikkeusasetusten ( 15 ) mukaisen tuen kanssa edellyttäen, että mainittujen asetusten säännöksiä ja kasautumissääntöjä noudatetaan.

▼M2

20 a. Luotto- ja rahoituslaitoksille myönnettävää tukea ei arvioida tämän tiedonannon perusteella, lukuun ottamatta seuraavia: i) välilliset edut luotto- tai rahoituslaitoksille, jotka kanavoivat tukea 3.1–3.3 jakson mukaisten lainojen tai takausten muodossa 3.4 jakson mukaisten suojatoimien nojalla, ja ii) 3.10 jakson mukainen tuki edellyttäen, ettei ohjelma ole tarkoitettu yksinomaan rahoitusalan työntekijöille.

▼B

3. VÄLIAIKAISET VALTIONTUKITOIMENPITEET

▼M2

3.1. Rajoitetut tukimäärät

▼B

21. Jo olemassa olevien, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan perustuvien mahdollisuuksien lisäksi tilapäiset rajoitetut tukimäärät yrityksille, jotka kärsivät äkillisestä likviditeetin vähyydestä tai jopa sen täydellisestä puutteesta, voivat olla nykytilanteessa tarkoituksenmukainen, tarpeellinen ja kohdennettu ratkaisu.

▼M1

22. Komissio katsoo, että tällainen valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät (maatalouden alkutuotantoa sekä kalastus- ja vesiviljelyaloja koskevat erityissäännökset esitetään 23 kohdassa):

a. Tuen kokonaismäärä on enintään 800 000 euroa yritystä kohti. Tuki voidaan myöntää suorina avustuksina, vero- ja sosiaaliturvamaksuetuuksina tai muussa muodossa, kuten takaisinmaksettavina ennakkoina, takauksina, lainoina ja pääomana, edellyttäen, että tällaisten toimenpiteiden yhteenlaskettu nimellisarvo on pienempi kuin 800 000 euron enimmäismäärä yritystä kohti. Kaikkien käytettävien lukujen on oltava bruttomääräisiä eli ennen verojen tai muiden maksujen vähentämistä.

▼B

b. Tuki myönnetään sellaisen tukiohjelman perusteella, jolla on alustava budjetti.

▼M1

c. Tukea ei saa myöntää yrityksille, jotka olivat jo vaikeuksissa (yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa ( 16 ) tarkoitetulla tavalla) 31. joulukuuta 2019.

▼B

d. Tuki myönnetään viimeistään 31. joulukuuta 2020. ( 17 )

e. Maataloustuotteiden ( 18 ) jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille myönnettävän tuen ehtona on, ettei tukea siirretä osittain tai kokonaan alkutuottajille eikä tuen määrää vahvisteta alkutuottajilta ostettujen tuotteiden tai asianomaisten yritysten markkinoille saattamien tuotteiden hinnan tai määrän perusteella.

▼M1

23. Poiketen siitä, mitä 22 kohdan a alakohdassa edellytetään, maatalous-, kalastus- ja vesiviljelyalan yrityksille myönnettävään tukeen sovelletaan 22 kohdan b–e alakohdan edellytysten lisäksi seuraavia erityisedellytyksiä:

a. Tuen kokonaismäärä on enintään 120 000 euroa kalastus- ja vesiviljelyalalla ( 19 ) toimivaa yritystä kohti tai enintään 100 000 euroa maatalouden alkutuotannon ( 20 ) alalla toimivaa yritystä kohti. Tuki voidaan myöntää suorina avustuksina, vero- ja sosiaaliturvamaksuetuuksina tai muussa muodossa, kuten takaisinmaksettavina ennakkoina, takauksina, lainoina ja pääomana, edellyttäen, että tällaisten toimenpiteiden yhteenlaskettu nimellisarvo ei ylitä 120 000 euron tai 100 000 euron enimmäismäärä yritystä kohti. Kaikkien käytettävien lukujen on oltava bruttomääräisiä eli ennen verojen tai muiden maksujen vähentämistä.

b. Maatalouden alkutuotannon alalla toimiville yrityksille myönnettävän tuen määrää ei saa vahvistaa markkinoille saatettujen tuotteiden hinnan tai määrän perusteella.

c. Kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiville yrityksille myönnettävässä tuessa ei ole kyse komission asetuksen (EU) N:o 717/2014 ( 21 ) 1 artiklan 1 kohdan a–k alakohdassa tarkoitetuista tukimuodoista.

▼M2

23 a. Jos yritys toimii useilla aloilla, joihin 22 kohdan a alakohdan ja 23 kohdan a alakohdan mukaisesti sovelletaan eri enimmäismääriä, asianomaisen jäsenvaltion on varmistettava asianmukaisin keinoin, esimerkiksi erillisellä kirjanpidolla, että sovellettavaa enimmäismäärää noudatetaan kunkin toiminnan osalta ja ettei yhteenlaskettua yrityskohtaista 800 000 euron suuruista enimmäismäärää ylitetä. Jos yritys toimii 23 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla aloilla, yhteenlaskettu yrityskohtainen enimmäismäärä, joka ei saisi ylittyä, on 120 000 euroa.

▼B

3.2. Lainatakauksina myönnettävät tuet

24. Jotta voidaan varmistaa likviditeetin saanti yrityksille, joilla on äkillinen likviditeetin puute, julkiset takaukset, jotka myönnetään lainoille rajoitetuksi ajaksi ja rajoitetulle määrälle, voivat olla nykytilanteessa tarkoituksenmukainen, tarpeellinen ja kohdennettu ratkaisu.

▼M2

24 a. Edellä olevan 3.2 jakson nojalla myönnetty tuki ei saa kasautua samaa lainapääomaa varten 3.3 jakson nojalla myönnetyn tuen kanssa ja päinvastoin. Edellä olevien 3.2 ja 3.3 jakson nojalla myönnetty tuki saa kasautua eri lainojen osalta edellyttäen, ettei lainojen kokonaismäärä tuensaajaa kohti ylitä 25 kohdan d alakohdassa tai 27 kohdan d alakohdassa vahvistettuja enimmäismääriä. Tuensaaja voi hyötyä samanaikaisesti useista 3.2 jakson mukaisista toimenpiteistä edellyttäen, ettei lainojen kokonaismäärä tuensaajaa kohti ylitä 25 kohdan d ja e alakohdassa vahvistettuja enimmäismääriä.

▼M1

25. Komissio katsoo, että tällainen valtiontuki, joka myönnetään uusina julkisina takauksina yksittäisille lainoille covid-19-epidemian vaikutusten lieventämiseksi, soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella seuraavin edellytyksin:

a. Yksittäisten lainojen takausmaksut asetetaan vähimmäistasolle, joka nousee asteittain, kun taatun lainan maturiteetti pidentyy seuraavan taulukon mukaisesti:



Tuensaajatyyppi 1. vuodeksi 2.–3. vuodeksi 4.–6. vuodeksi Pk-yritykset 25 peruspistettä 50 peruspistettä 100 peruspistettä Suuret yritykset 50 peruspistettä 100 peruspistettä 200 peruspistettä

b. Vaihtoehtoisesti jäsenvaltiot voivat ilmoittaa ohjelmista, jotka perustuvat edellä olevaan taulukkoon mutta joissa voidaan mukauttaa takauksen kestoa, takausmaksuja ja takausten kattavuutta kunkin yksittäisen lainan pääoman osalta esimerkiksi siten, että takaus ei ole yhtä kattava, jos lainalla on pidempi maturiteetti tai että vähemmän kattavan takauksen maksut ovat alhaisemmat. Kiinteää maksua voidaan käyttää takauksen koko keston ajan, jos se on korkeampi kuin edellä olevassa taulukossa kunkin tuensaajatyypin lainan 1. vuodeksi vahvistettu vähimmäismaksu mukautettuna tässä kohdassa vahvistettujen takauksen keston ja takauksen katteen mukaisesti.

c. Takaus myönnetään viimeistään 31. joulukuuta 2020.

d. Sellaisissa lainoissa, jotka erääntyvät 31. joulukuuta 2020 jälkeen, i. lainojen kokonaismäärä tuensaajaa kohti on enintään tuensaajan vuotuiset palkkamenot kaksinkertaisina (mukaan luettuina sosiaaliturvamaksut sekä kustannukset sellaisesta henkilöstöstä, joka työskentelee yrityksen tiloissa mutta muodollisesti alihankkijan palkkaamana) vuonna 2019 tai viimeisenä vuonna, jolta tietoja on saatavilla. Tammikuun 1. päivänä 2019 tai sen jälkeen perustettujen yritysten lainojen enimmäismäärä ei saa olla suurempi kuin ensimmäisten kahden toimintavuoden arvioidut palkkamenot; tai ii. lainojen kokonaismäärä tuensaajaa kohti on enintään 25 prosenttia tuensaajan kokonaisliikevaihdosta vuonna 2019; tai ▼M2 iii. jäsenvaltioiden komissiolle toimittamilla asianmukaisilla perusteilla (jotka liittyvät esimerkiksi tietyntyyppisten yritysten ominaisuuksiin) lainan määrää voidaan lisätä pk-yritysten ( 22 ) likviditeettitarpeiden kattamiseksi myöntämisajankohdasta seuraavien 18 kuukauden ajaksi ja suurten yritysten likviditeettitarpeiden kattamiseksi myöntämisajankohdasta seuraavien 12 kuukauden ajaksi. Likviditeettitarpeet olisi määritettävä tuensaajan antaman oman ilmoituksen perusteella ( 23 );

e. Sellaisten lainojen pääoman määrä, jotka erääntyvät viimeistään 31. joulukuuta 2020, voi olla 25 kohdan d alakohdassa tarkoitettua määrää suurempi, jos jäsenvaltio on toimittanut komissiolle asianmukaiset perusteet ja jos jäsenvaltio osoittaa komissiolle, että tuen oikeasuhteisuus on yhä varmistettu;

▼M1

f. Takauksen kesto on enintään kuusi vuotta, jollei sitä mukauteta 25 kohdan b alakohdan mukaisesti, ja julkinen takaus on enintään i. 90 prosenttia lainapääomasta, jos tappiot jakautuvat samassa suhteessa ja samoilla ehdoilla luottolaitoksen ja valtion kesken; tai ii. 35 prosenttia lainapääomasta, jos tappiot kantaa ensin valtio ja vasta sen jälkeen luottolaitokset (ensivastuutakaus); ja iii. kun lainan määrä pienenee ajan mittaan kummassakin edellä mainitussa tapauksessa esimerkiksi lainan takaisinmaksun alkaessa, takauksen kattaman määrän on pienennyttävä samassa suhteessa.

g. Takauksen on koskettava investointeja ja/tai käyttöpääomaa varten otettuja lainoja.

h. Tukea ei saa myöntää yrityksille, jotka olivat jo vaikeuksissa (yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa ( 24 ) tarkoitetulla tavalla) 31. joulukuuta 2019.

▼B

3.3. Lainojen korkotukina myönnettävä tuki

▼M2

26. Jotta voidaan varmistaa likviditeetin saanti yrityksille, joilla on siitä äkillinen puute, rajoitetuksi ajaksi ja rajoitetulle lainamäärälle myönnettävät korkotuet voivat olla nykytilanteessa tarkoituksenmukainen, tarpeellinen ja kohdennettu ratkaisu. Etuoikeudeltaan huonompi velka, jolla on maksukyvyttömyysmenettelyssä huonompi asema kuin tavallisten etuoikeutettujen velkojien saatavilla, voi myös olla tarkoituksenmukainen, tarpeellinen ja kohdennettu ratkaisu nykyisissä olosuhteissa. Tällainen velka on instrumentti, joka vääristää kilpailua vähemmän kuin oma pääoma tai hybridipääoma, koska sitä ei voida muuntaa automaattisesti omaksi pääomaksi, kun yrityksen toiminta on jatkuvaa. Tästä syystä etuoikeudeltaan huonomman velan muodossa myönnettävän tuen ( 25 ) on täytettävä velkainstrumentteja koskevan 3.3 jakson mukaiset edellytykset. Koska se kuitenkin antaa yrityksille pääomatukea vastaavalla tavalla paremmat mahdollisuudet ottaa etuoikeutettua velkaa, on lisäksi sovellettava luottoriskilisää sekä määrää koskevaa lisärajoitusta etuoikeutettuun velkaan verrattuna (suurten yritysten osalta yksi kolmasosa ja pk-yritysten osalta puolet määrästä 27 kohdan d alakohdan i tai ii alakohdan mukaisesti). Jos etuoikeudeltaan huonompi velka ylittää nämä määrät, se on arvioitava 3.11 jaksossa vahvistettujen covid-19:ään liittyviä pääomitustoimia koskevien edellytysten mukaisesti yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi.

▼M2

26 a. Edellä olevan 3.3 jakson nojalla myönnetty tuki ei saa kasautua samaa lainapääomaa varten 3.2 jakson nojalla myönnetyn tuen kanssa ja päinvastoin. Edellä olevien 3.2 ja 3.3 jakson nojalla myönnetty tuki saa kasautua eri lainojen osalta edellyttäen, ettei lainojen kokonaismäärä tuensaajaa kohti ylitä 25 kohdan d alakohdassa tai 27 kohdan d alakohdassa vahvistettuja enimmäismääriä. Tuensaaja voi hyötyä samanaikaisesti useista 3.2 jakson mukaisista toimenpiteistä edellyttäen, ettei lainojen kokonaismäärä tuensaajaa kohti ylitä 27 kohdan d ja e alakohdassa vahvistettuja enimmäismääriä.

▼M1

27. Komissio katsoo, että valtiontuki, joka myönnetään korkotukina julkisille lainoille covid-19-epidemian vaikutusten lieventämiseksi, soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella seuraavin edellytyksin:

a. Lainat voidaan myöntää alennetuilla koroilla, jotka ovat vähintään yhtä suuret kuin 1. tammikuuta 2020 sovellettu peruskorko (komission julkaisema 1 vuoden IBOR tai vastaava ( 26 )), johon on lisätty seuraavassa taulukossa esitetyt luottoriskimarginaalit:



Tuensaajatyyppi Luottoriskimarginaali 1. vuodeksi Luottoriskimarginaali 2.–3. vuodeksi Luottoriskimarginaali 4.–6. vuodeksi Pk-yritykset 25 peruspistettä (1) 50 peruspistettä (2) 100 peruspistettä Suuret yritykset 50 peruspistettä 100 peruspistettä 200 peruspistettä (1) Vähimmäiskokonaiskoron (peruskorko plus luottoriskimarginaalit) olisi oltava vähintään 10 peruspistettä vuodessa. (2) Vähimmäiskokonaiskoron (peruskorko plus luottoriskimarginaalit) olisi oltava vähintään 10 peruspistettä vuodessa.

b. Vaihtoehtoisesti jäsenvaltiot voivat ilmoittaa ohjelmista, jotka perustuvat edellä olevaan taulukkoon mutta joissa voidaan mukauttaa lainan maturiteettia ja luottoriskimarginaalien tasoa esimerkiksi siten, että kiinteää luottoriskimarginaalia voidaan käyttää koko laina-ajan, jos se on korkeampi kuin kunkin tuensaajatyypin lainan 1. vuodeksi vahvistettu vähimmäisluottoriskimarginaali mukautettuna tässä kohdassa vahvistetun lainan maturiteetin mukaisesti ( 27 ).

c. Lainasopimukset allekirjoitetaan viimeistään 31. joulukuuta 2020, ja lainojen enimmäismaturiteetti on kuusi vuotta, jollei niitä mukauteta 27 kohdan b alakohdan mukaisesti.

d. Sellaisissa lainoissa, jotka erääntyvät 31. joulukuuta 2020 jälkeen, i. lainojen kokonaismäärä tuensaajaa kohti on enintään tuensaajan vuotuiset palkkamenot kaksinkertaisina (mukaan luettuina sosiaaliturvamaksut sekä kustannukset sellaisesta henkilöstöstä, joka työskentelee yrityksen tiloissa mutta muodollisesti alihankkijan palkkaamana) vuonna 2019 tai viimeisenä vuonna, jolta tietoja on saatavilla. Tammikuun 1. päivänä 2019 tai sen jälkeen perustettujen yritysten lainojen enimmäismäärä ei saa olla suurempi kuin ensimmäisten kahden toimintavuoden arvioidut palkkamenot; tai ii. lainojen kokonaismäärä tuensaajaa kohti on enintään 25 prosenttia tuensaajan kokonaisliikevaihdosta vuonna 2019; tai ▼M2 iii. jäsenvaltioiden komissiolle toimittamilla asianmukaisilla perusteilla (jotka liittyvät esimerkiksi tietyntyyppisten yritysten ominaisuuksiin) lainan määrää voidaan lisätä pk-yritysten ( 28 ) likviditeettitarpeiden kattamiseksi myöntämisajankohdasta seuraavien 18 kuukauden ajaksi ja suurten yritysten likviditeettitarpeiden kattamiseksi myöntämisajankohdasta seuraavien 12 kuukauden ajaksi. Likviditeettitarpeet olisi määritettävä tuensaajan antaman oman ilmoituksen perusteella ( 29 );

e. Sellaisten lainojen pääoman määrä, jotka erääntyvät viimeistään 31. joulukuuta 2020, voi olla 27 kohdan d alakohdassa tarkoitettua määrää suurempi, jos jäsenvaltio on toimittanut komissiolle asianmukaiset perusteet ja jos jäsenvaltio osoittaa komissiolle, että tuen oikeasuhteisuus on yhä varmistettu;

▼M1

f. Lainan on koskettava investointeja ja/tai käyttöpääomatarpeita.

g. Tukea ei saa myöntää yrityksille, jotka olivat jo vaikeuksissa (yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa ( 30 ) tarkoitetulla tavalla) 31. joulukuuta 2019.

▼M2

27 a. Velkainstrumentteja, joilla on maksukyvyttömyysmenettelyssä huonompi asema kuin tavallisten etuoikeutettujen velkojien saatavilla, voidaan myöntää alennetuilla koroilla, jotka ovat vähintään yhtä suuret kuin peruskorko ja 27 kohdan a alakohdan taulukossa tarkoitetut luottoriskimarginaalit, joihin lisätään 200 peruspistettä suurten yritysten osalta ja 150 peruspistettä pk-yritysten osalta. Tällaisiin velkainstrumentteihin sovelletaan 27 kohdan b alakohdan vaihtoehtoista mahdollisuutta. Myös 27 kohdan c, f ja g alakohtaa on noudatettava. Jos etuoikeudeltaan huonomman velan määrä ylittää molemmat seuraavista enimmäismääristä ( 31 ), instrumentin soveltuvuus sisämarkkinoille määritetään 3.11 jakson mukaan seuraavasti:

i. kaksi kolmasosaa tuensaajan vuotuisista palkkamenoista suurten yritysten tapauksessa ja vuotuiset palkkamenot pk-yritysten tapauksessa 27 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaisesti, ja

ii. 8,4 prosenttia tuensaajan kokonaisliikevaihdosta vuonna 2019 suurten yritysten tapauksessa ja 12,5 prosenttia tuensaajan kokonaisliikevaihdosta vuonna 2019 pk-yritysten tapauksessa.

▼B

3.4. Takauksina ja luottolaitosten tai muiden rahoituslaitosten kautta kanavoitavina lainoina myönnettävä tuki

▼M2

28. Tämän tiedonannon 3.1 jakson, 3.2 jakson ja 3.3. jakson mukaista takausten ja lainojen muodossa olevaa tukea voidaan myöntää äkillisestä likviditeetin puutteesta kärsiville yrityksille suoraan tai luottolaitosten ja muiden rahoituksen välittäjinä toimivien rahoituslaitosten kautta. Jälkimmäisessä tapauksessa on noudatettava jäljempänä esitettyjä edellytyksiä.

▼B

29. Vaikka tällainen tuki suunnataan suoraan yrityksille, joilla on äkillinen puute likviditeetistä, eikä luottolaitoksille tai muille rahoituslaitoksille, siitä saattaa koitua epäsuoraa etua viimeksi mainituille. Tällaisella välillisellä tuella ei kuitenkaan pyritä säilyttämään tai palauttamaan luottolaitosten elinkelpoisuutta, likviditeettiä tai vakavaraisuutta. Sen vuoksi komissio katsoo, ettei tällaista tukea pitäisi katsoa pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 2 artiklan 1 kohdan 28 alakohdan ja yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan 29 kohdan mukaiseksi poikkeukselliseksi julkiseksi rahoitustueksi eikä sitä pitäisi arvioida pankkialaan sovellettavien valtiontukisääntöjen perusteella ( 32 ).

30. Joka tapauksessa on aiheellista ottaa käyttöön tiettyjä suojatoimia, jotka koskevat luottolaitoksille tai muille rahoituslaitoksille mahdollisesti koituvaa välillistä tukea, kilpailun kohtuuttoman vääristymisen rajoittamiseksi.

▼M2

31. Luottolaitosten tai muiden rahoituslaitosten olisi siirrettävä mahdollisimman kattavasti julkisesta takauksesta tai lainojen korkotuista saatavat edut tai korot lopullisille tuensaajille. Rahoituksen välittäjän on pystyttävä osoittamaan, että sillä on käytössään menetelmä, jolla varmistetaan, että kaikki edut siirretään mahdollisimman kattavasti lopullisille tuensaajille suurempina rahoitusmäärinä, riskialttiimpina salkkuina, pienempinä vakuusvaatimuksina, pienempinä takauspalkkioina tai alhaisempina korkoina kuin ilman näitä julkisia takauksia tai lainoja.

▼M1

3.5. Lyhytaikaiset vientiluottovakuutukset

32. Lyhytaikaisista vientiluottovakuutuksista annetussa komission tiedonannossa todetaan, että markkinariskejä ei saa kattaa jäsenvaltioiden tukemalla vientiluottovakuutuksella. Komissio toteutti covid-19-epidemian puhjettua julkisen kuulemisen lyhytaikaisten vientiluottovakuutusten saatavuudesta kaikkiin tämänhetkisiin markkinariskimaihin suuntautuvaa vientiä varten ja totesi, että lyhytaikaisia vientiluottoja varten ei ole ylipäätään tarjolla riittävää yksityistä vakuutuskapasiteettia ja ettei markkinariskejä voida tilapäisesti kattaa.

33. Tässä yhteydessä komissio katsoo, että kaikki kaupalliset ja poliittiset riskit, jotka liittyvät lyhytaikaisista vientiluottovakuutuksista annetun komission tiedonannon liitteessä lueteltuihin maihin suuntautuvaan vientiin, ovat tilapäisesti muita kuin markkinariskejä 31. joulukuuta 2020 asti ( 33 ).

▼M1

3.6. Tuki covid-19:ään liittyvälle tutkimus- ja kehittämistoiminnalle

34. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan perustuvien nykyisten mahdollisuuksien lisäksi on olennaisen tärkeää helpottaa covid-19:ään liittyvää tutkimus- ja kehittämistoimintaa (T&K) tämänhetkisen terveysuhasta aiheutuvan kriisin hillitsemiseksi.

35. Komissio katsoo, että tuki T&K-hankkeille, joissa tehdään covid-19:ään ja muuhun virustentorjuntaan liittyvää tutkimusta ( 34 ), soveltuu sisämarkkinoille. Tällaisia hankkeita ovat myös sellaiset, joille on myönnetty erityisesti covid-19:ään liittyvä huippuosaamismerkki Horisontti 2020 ‐ohjelman pk-yrityksiä koskevan välineen nojalla. Tuen on täytettävä kaikki seuraavat edellytykset:

a. Tuki myönnetään suorina avustuksina, takaisinmaksettavina ennakkoina tai veroetuuksina viimeistään 31. joulukuuta 2020.

b. Tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus 1. helmikuuta 2020 tai sen jälkeen käynnistettyihin T&K-hankkeisiin tai hankkeisiin, joille on myönnetty erityisesti covid-19:ään liittyvä huippuosaamismerkki. Tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus ennen 1. helmikuuta 2020 aloitettuihin hankkeisiin, jos tuki on tarpeen hankkeen nopeuttamiseksi tai hankkeen kohdealan laajentamiseksi. Tällaisissa tapauksissa tukikelpoisia ovat ainoastaan töiden nopeuttamiseen tai kohdealan laajentamiseen liittyvät lisäkustannukset.

c. Tukikelpoisia voivat ovat kaikki kustannukset, jotka ovat välttämättömiä T&K-hankkeelle sen keston aikana, mukaan luettuina muun muassa henkilöstöstä, digitaalisista ja tietoteknisistä laitteista, diagnostisista välineistä, tietojenkeruu- ja tietojenkäsittelyvälineistä, T&K-palveluista, prekliinisistä ja kliinisistä tutkimuksista (tutkimusvaiheet I–IV), patenttien ja muun aineettoman omaisuuden hankkimisesta, validoinnista ja puolustamisesta aiheutuvat kustannukset sekä kustannukset, jotka aiheutuvat uusien ja parannettujen rokotteiden ja lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden, sairaala- ja lääkinnällisten varusteiden ja tarvikkeiden, desinfiointiaineiden ja henkilönsuojainten kaupan pitämiseen tarvittavien vaatimustenmukaisuuden arviointien ja/tai lupien hankkimisesta. Vaiheen IV tutkimukset ovat tukikelpoisia, jos niillä saavutetaan tieteellistä tai teknologista edistymistä.

d. Kunkin tuensaajan tuen määrä voi kattaa 100 prosenttia perustutkimuksen tukikelpoisista kustannuksista ja saa olla enintään 80 prosenttia teollisen tutkimuksen ja kokeellisen kehittämisen tukikelpoisista kustannuksista ( 35 ).

e. Teollisen tutkimuksen ja kokeellisen kehittämisen tuen määrää voidaan korottaa 15 prosenttiyksikköä, jos useampi kuin yksi jäsenvaltio tukee tutkimushanketta tai jos se toteutetaan rajat ylittävässä yhteistyössä tutkimusorganisaatioiden tai muiden yritysten kanssa.

f. Tämän toimenpiteen mukainen tuki voidaan yhdistää muista lähteistä samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävän tuen kanssa, jos tukien yhteismäärä ei ylitä d ja e alakohdassa määritettyjä enimmäismääriä.

g. Tuensaajan on sitouduttava myöntämään yksinoikeudettomia lisenssejä syrjimättömin markkinaehdoin kolmansille osapuolille ETA-alueella.

h. Tukea ei saa myöntää yrityksille, jotka olivat jo vaikeuksissa (yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa ( 36 ) tarkoitetulla tavalla) 31. joulukuuta 2019.

3.7. Investointituki testaus- ja skaalausinfrastruktuureja varten

36. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan perustuvien nykyisten mahdollisuuksien lisäksi on olennaisen tärkeää tukea testaus- ja skaalausinfrastruktuureja, joiden avulla kehitetään covid-19:ään liittyviä tuotteita.

37. Sen vuoksi komissio katsoo, että investointituki, joka on tarkoitettu sellaisten testaus- ja skaalausinfrastruktuurien rakentamiseen tai parantamiseen, joita tarvitaan 3.8 jaksossa esitettyjen, covid-19:ään liittyvien tuotteiden kehittämisessä, testauksessa ja skaalauksessa niiden ensimmäiseen teolliseen käyttöönottoon asti ennen niiden massatuotantoa, soveltuu sisämarkkinoille seuraavin edellytyksin:

a. Tuki myönnetään sellaisten testaus- ja skaalausinfrastruktuurien rakentamiseen tai parantamiseen, joita tarvitaan seuraavien covid-19:ään liittyvien tuotteiden kehittämisessä, testauksessa ja skaalauksessa niiden ensimmäiseen teolliseen käyttöönottoon asti ennen niiden massatuotantoa: lääkkeet (myös rokotteet) ja hoitomuodot, niiden välituotteet, vaikuttavat farmaseuttiset aineet ja raaka-aineet; lääkinnälliset laitteet, sairaala- ja lääkinnälliset varusteet ja tarvikkeet (myös hengityskoneet, suojavaatteet ja ‐varusteet sekä diagnostiset välineet) ja tarvittavat raaka-aineet; desinfiointiaineet ja niiden välituotteet sekä niiden tuotannossa tarvittavat kemialliset raaka-aineet; sekä tietojenkeruu- ja tietojenkäsittelyvälineet.

b. Tuki myönnetään suorina avustuksina, veroetuuksina tai takaisinmaksettavina ennakkoina viimeistään 31. joulukuuta 2020.

c. Tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus hankkeisiin, jotka on aloitettu 1. helmikuuta 2020 tai sen jälkeen. Tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus ennen 1. helmikuuta 2020 aloitettuihin hankkeisiin, jos tuki on tarpeen hankkeen nopeuttamiseksi tai hankkeen kohdealan laajentamiseksi. Tällaisissa tapauksissa tukikelpoisia ovat ainoastaan töiden nopeuttamiseen tai kohdealan laajentamiseen liittyvät lisäkustannukset.

d. Investointihanke saatetaan päätökseen kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämispäivästä. Investointihanke katsotaan päätökseen saatetuksi, kun kansalliset viranomaiset ovat hyväksyneet sen päätökseen saatetuksi. Jos kuuden kuukauden määräaikaa ei noudateta, suorina avustuksina tai veroetuuksina myönnetyn tuen määrästä on maksettava takaisin 25 prosenttia viivästyskuukautta kohti, paitsi jos viivästys johtuu tekijöistä, joihin tuensaaja ei voi vaikuttaa. Jos määräaikaa noudatetaan, takaisinmaksettavina ennakkoina myönnetty tuki muutetaan avustukseksi. Muussa tapauksessa takaisinmaksettava ennakko on maksettava takaisin samansuuruisina vuotuisina erinä viiden vuoden kuluessa tuen myöntämispäivästä.

e. Tukikelpoisia kustannuksia ovat investointikustannukset, joita aiheutuu a alakohdassa lueteltujen tuotteiden kehittämiseen tarvittavien testaus- ja skaalausinfrastruktuurien rakentamisesta. Tuen määrä saa olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

f. Suoran avustuksen tai veroetuuden sallittua enimmäismäärää voidaan korottaa 15 prosenttiyksikköä, jos investointi saatetaan päätökseen kahden kuukauden kuluessa tuen myöntämispäivästä tai veroetuuden soveltamispäivästä taikka jos tuki on peräisin useammasta kuin yhdestä jäsenvaltiosta. Jos tuki myönnetään takaisinmaksettavana ennakkona ja investointi saatetaan päätökseen kahden kuukauden kuluessa tai jos tuki on peräisin useammasta kuin yhdestä jäsenvaltiosta, voidaan tukea korottaa vielä 15 prosenttiyksikköä.

g. Tämän toimenpiteen mukaista tukea ei saa yhdistää muihin investointitukiin, jotka myönnetään samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin.

h. Tappiotakaus voidaan myöntää suoran avustuksen, veroetuuden tai takaisinmaksettavan ennakon lisäksi tai itsenäisenä tukitoimenpiteenä. Tappiotakaus myönnetään kuukauden kuluessa siitä, kun yritys on sitä hakenut. Korvattavan tappion määrä vahvistetaan viiden vuoden kuluttua investoinnin päätökseen saattamisesta. Korvauksen määrä on investointikustannusten, viiden vuoden investointikustannuksista vuosittain saatavan 10 prosentin kohtuullisen tuoton ja toimintakustannusten summan ja saadun suoran avustuksen, viiden vuoden aikana saatujen tulojen ja hankkeen loppuarvon summan välinen erotus.

i. Testaus- ja skaalausinfrastruktuurien tarjoamista palveluista veloitettavan hinnan on vastattava markkinahintaa.

▼M2

j. Testaus- ja skaalausinfrastruktuurien on oltava avoimia useille käyttäjille, ja käyttöoikeudet on myönnettävä avoimin ja syrjimättömin perustein. Yrityksille, jotka ovat rahoittaneet vähintään 10 prosenttia investointikustannuksista, voidaan myöntää etuuskohteluun perustuva pääsy edullisemmin ehdoin.

▼M1

k. Tukea ei saa myöntää yrityksille, jotka olivat jo vaikeuksissa (yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa ( 37 ) tarkoitetulla tavalla) 31. joulukuuta 2019.

3.8. Investointituki covid-19:ään liittyvien tuotteiden tuotantoa varten

38. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan perustuvien nykyisten mahdollisuuksien lisäksi on olennaisen tärkeää helpottaa covid-19:ään liittyvien tuotteiden tuotantoa. Näitä ovat asiaankuuluvat lääkkeet (myös rokotteet) ja hoitomuodot, niiden välituotteet, vaikuttavat farmaseuttiset aineet ja raaka-aineet; lääkinnälliset laitteet, sairaala- ja lääkinnälliset varusteet ja tarvikkeet (myös hengityskoneet, suojavaatteet ja ‐varusteet sekä diagnostiset välineet) ja tarvittavat raaka-aineet; desinfiointiaineet ja niiden välituotteet sekä niiden tuotannossa tarvittavat kemialliset raaka-aineet; sekä tietojenkeruu- ja tietojenkäsittelyvälineet.

39. Komissio katsoo, että covid-19:ään liittyvien tuotteiden tuotantoon myönnettävä investointituki soveltuu sisämarkkinoille seuraavin edellytyksin:

a. Investointituki myönnetään covid-19:ään liittyvien tuotteiden tuotantoon. Tällaisia tuotteita ovat lääkkeet (myös rokotteet) ja hoitomuodot, niiden välituotteet, vaikuttavat farmaseuttiset aineet ja raaka-aineet; lääkinnälliset laitteet, sairaala- ja lääkinnälliset varusteet ja tarvikkeet (myös hengityskoneet, suojavaatteet ja ‐varusteet sekä diagnostiset välineet) ja tarvittavat raaka-aineet; desinfiointiaineet ja niiden välituotteet sekä niiden tuotannossa tarvittavat kemialliset raaka-aineet; sekä tietojenkeruu- ja tietojenkäsittelyvälineet.

b. Tuki myönnetään suorina avustuksina, veroetuuksina tai takaisinmaksettavina ennakkoina viimeistään 31. joulukuuta 2020.

c. Tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus hankkeisiin, jotka on aloitettu 1. helmikuuta 2020 tai sen jälkeen. Tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus ennen 1. helmikuuta 2020 aloitettuihin hankkeisiin, jos tuki on tarpeen hankkeen nopeuttamiseksi tai hankkeen kohdealan laajentamiseksi. Tällaisissa tapauksissa tukikelpoisia ovat ainoastaan töiden nopeuttamiseen tai kohdealan laajentamiseen liittyvät lisäkustannukset.

d. Investointihanke saatetaan päätökseen kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämispäivästä. Investointihanke katsotaan päätökseen saatetuksi, kun kansalliset viranomaiset ovat hyväksyneet sen päätökseen saatetuksi. Jos kuuden kuukauden määräaikaa ei noudateta, suorina avustuksina tai veroetuuksina myönnetyn tuen määrästä on maksettava takaisin 25 prosenttia viivästyskuukautta kohti, paitsi jos viivästys johtuu tekijöistä, joihin tuensaaja ei voi vaikuttaa. Jos määräaikaa noudatetaan, takaisinmaksettavina ennakkoina myönnetty tuki muutetaan avustukseksi. Muussa tapauksessa takaisinmaksettava ennakko on maksettava takaisin samansuuruisina vuotuisina erinä viiden vuoden kuluessa tuen myöntämispäivästä.

e. Tukikelpoiset kustannukset liittyvät kaikkiin a alakohdassa lueteltujen tuotteiden tuotannon kannalta välttämättömiin investointikustannuksiin ja uusien tuotantolaitosten koekäytöstä aiheutuviin kustannuksiin. Tuen määrä saa olla enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

f. Suoran avustuksen tai veroetuuden sallittua enimmäismäärää voidaan korottaa 15 prosenttiyksikköä, jos investointi saatetaan päätökseen kahden kuukauden kuluessa tuen myöntämispäivästä tai veroetuuden soveltamispäivästä taikka jos tuki on peräisin useammasta kuin yhdestä jäsenvaltiosta. Jos tuki myönnetään takaisinmaksettavana ennakkona ja investointi saatetaan päätökseen kahden kuukauden kuluessa tai jos tuki on peräisin useammasta kuin yhdestä jäsenvaltiosta, voidaan tukea korottaa vielä 15 prosenttiyksikköä.

g. Tämän toimenpiteen mukaista tukea ei saa yhdistää muihin investointitukiin, jotka myönnetään samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin.

h. Tappiotakaus voidaan myöntää suoran avustuksen, veroetuuden tai takaisinmaksettavan ennakon lisäksi tai itsenäisenä tukitoimenpiteenä. Tappiotakaus myönnetään kuukauden kuluessa siitä, kun yritys on sitä hakenut. Korvattavan tappion määrä vahvistetaan viiden vuoden kuluttua investoinnin päätökseen saattamisesta. Korvauksen määrä on investointikustannusten, viiden vuoden investointikustannuksista vuosittain saatavan 10 prosentin kohtuullisen tuoton ja toimintakustannusten summan ja saadun suoran avustuksen, viiden vuoden aikana saatujen tulojen ja hankkeen loppuarvon summan välinen erotus.

i. Tukea ei saa myöntää yrityksille, jotka olivat jo vaikeuksissa (yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa ( 38 ) tarkoitetulla tavalla) 31. joulukuuta 2019.

3.9. Verojen ja/tai työnantajan sosiaaliturvamaksujen lykkäysten muodossa myönnettävä tuki

40. Verojen ja/tai sosiaaliturvamaksujen lykkäykset voivat olla arvokas keino vähentää yritysten (myös itsenäisten ammatinharjoittajien) likviditeettiongelmia ja säilyttää työpaikkoja. Jos tällaisia lykkäyksiä sovelletaan yleisesti eikä niillä suosita tiettyjä yrityksiä tai tiettyjen tavaroiden tuotantoa, ne eivät kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Jos ne rajoitetaan koskemaan esimerkiksi tiettyjä aloja, tiettyjä maantieteellisiä alueita tai tiettyjä yritystyyppejä, niissä on kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta tuesta ( 39 ).

41. Komissio katsoo SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella sisämarkkinoille soveltuviksi tukiohjelmat, jotka koostuvat covid-19-epidemiasta erityisesti kärsineisiin yrityksiin (myös itsenäisiin ammatinharjoittajiin) sovellettavista verojen tai sosiaaliturvamaksujen tilapäisistä lykkäyksistä esimerkiksi tietyillä aloilla tai tietyillä maantieteellisillä alueilla tai kun kyseessä ovat tietynkokoiset yritykset. Tämä koskee myös toimenpiteitä, joista on säädetty vero- ja sosiaaliturvavelvoitteiden yhteydessä ja joiden tarkoituksena on helpottaa tuensaajien likviditeettiongelmia. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa erissä suoritettavien maksujen lykkäykset, paremmat mahdollisuudet käyttää verovelkojen maksusuunnitelmia, korottomien ajanjaksojen myöntäminen, verovelkojen takaisinperinnän keskeyttäminen ja nopeutetut veronpalautukset. Tuki on myönnettävä ennen 31. joulukuuta 2020, ja lykkäyksen päättymispäivä ei saa olla myöhäisempi kuin lauantai 31. joulukuuta 2022.

3.10. Työntekijöiden palkkoja varten myönnettävä palkkatuki irtisanomisten välttämiseksi covid-19-epidemian aikana

42. Jäsenvaltiot voivat työpaikkojen säilyttämiseksi harkita osallistumista sellaisten yritysten (myös itsenäisten ammatinharjoittajien) palkkakustannuksiin, jotka muutoin irtisanoisivat henkilöstöä covid-19-epidemian vuoksi. Jos tällaisia tukiohjelmia sovelletaan koko talouteen, ne eivät kuulu unionin valtiontukivalvonnan piiriin. Jos vain tietyt yritykset saavat tukiohjelmista valikoivaa etua, kuten sellaisessa tilanteessa, jossa ne rajoitetaan koskemaan tiettyjä aloja, tiettyjä maantieteellisiä alueita tai tiettyjä yritystyyppejä, niissä on kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta tuesta.

43. Jos tällaiset toimenpiteet ovat tukea, komissio pitää toimenpiteitä sisämarkkinoille soveltuvina SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella seuraavin edellytyksin:

a. Tuen tarkoituksena on välttää irtisanomiset covid-19-epidemian aikana.

b. Tuki myönnetään ohjelmien muodossa sellaisille tietyillä aloilla tai tietyillä maantieteellisillä alueilla toimiville yrityksille tai sellaisille tietynkokoisille yrityksille, joihin covid-19-epidemia erityisesti vaikuttaa.

c. Palkkatuki myönnetään enintään 12 kuukauden ajaksi tukihakemuksen tekemisestä sellaisten työntekijöiden palkkoja varten, jotka olisi muutoin irtisanottu covid-19-epidemian seurauksena tapahtuneen liiketoiminnan keskeyttämisen tai vähentämisen vuoksi. Edellytyksenä on, että palkkatuesta hyötyvä henkilöstö pysyy yhtäjaksoisessa työsuhteessa koko sen ajanjakson ajan, jolle tukea on myönnetty.

d. Kuukausittainen palkkatuki saa olla enintään 80 prosenttia tuesta hyötyvän henkilöstön kuukausittaisesta bruttopalkasta (työnantajan sosiaaliturvamaksut mukaan luettuina). Jäsenvaltiot voivat myös ilmoittaa – huomioidakseen erityisesti matalapalkkaryhmät – tuen määrää koskevista vaihtoehtoisista laskentamenetelmistä, kuten kansallisen keskipalkan tai vähimmäispalkan käyttämisestä, edellyttäen että tuen oikeasuhteisuus säilyy.

e. Palkkatuki voidaan yhdistää muihin yleisesti saatavilla oleviin tai valikoiviin työllistämistukitoimenpiteisiin, jos yhdistetty tuki ei johda kyseisen henkilöstön palkkakustannukset ylittävään korvaamiseen. Palkkatuki voidaan lisäksi yhdistää verojen ja sosiaaliturvamaksujen lykkäyksiin.

▼M2

43 a. Siltä osin kuin tällainen ohjelma koskee myös luotto- tai rahoituslaitosten työntekijöitä, näille laitoksille myönnettävän tuen tarkoituksena ei ole säilyttää tai palauttaa ennalleen laitosten elinkelpoisuutta, likviditeettiä tai vakavaraisuutta, koska tuella on lähinnä sosiaalinen tavoite ( 40 ). Sen vuoksi komissio katsoo, ettei tällaista tukea saisi katsoa pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 2 artiklan 1 kohdan 28 alakohdan ja yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan 29 alakohdan mukaiseksi poikkeukselliseksi julkiseksi rahoitustueksi eikä sitä saisi arvioida pankkialaan sovellettavien valtiontukisääntöjen perusteella ( 41 ).

3.11. Pääomitustoimet

44. Näissä tilapäisissä puitteissa vahvistetaan EU:n valtiontukisääntöjen mukaiset kriteerit, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat myöntää julkista tukea oman pääoman ehtoisten ja/tai hybridipääomainstrumenttien muodossa yrityksille, joilla on taloudellisia vaikeuksia covid-19-epidemian vuoksi ( 42 ). Puitteilla on tarkoitus varmistaa, ettei talouden häiriintyminen johda sellaisten yritysten tarpeettomaan poistumiseen markkinoilta, jotka olivat elinkelpoisia ennen covid-19-epidemiaa. Sen vuoksi pääomitukset eivät saa ylittää vähimmäismäärää, joka tarvitaan tuensaajan elinkelpoisuuden varmistamiseksi, ja niillä olisi ainoastaan palautettava covid-19-epidemiaa edeltänyt tuensaajan pääomarakenne menemättä sen pidemmälle. Suurten yritysten on raportoitava, miten saadulla tuella edistetään kyseisten yritysten toimintaa vihreään ja digitaaliseen siirtymään liittyvien EU:n tavoitteiden ja kansallisten velvoitteiden, myös vuotta 2050 koskevan EU:n ilmastonneutraaliustavoitteen mukaisesti.

45. Samalla komissio tähdentää, että kansallisen julkisen tuen myöntämistä oman pääoman ehtoisten ja/tai hybridipääomainstrumenttien muodossa tukiohjelmien yhteydessä tai yksittäisissä tapauksissa olisi harkittava vain, jos muuta sopivaa ratkaisua ei löydy. Lisäksi tällaisten instrumenttien liikkeeseenlaskuun olisi sovellettava tiukkoja edellytyksiä, koska ne vääristävät merkittävästi yritysten välistä kilpailua. Sen vuoksi tukitoimille on vahvistettava selkeät edellytykset, jotka koskevat valtion mukaantuloa, korvauksia ja irtautumista kyseisten yritysten omasta pääomasta, hallinnointisäännöksiä ja asianmukaisia toimenpiteitä, joilla voidaan rajoittaa kilpailun vääristymistä. Tätä taustaa vasten komissio toteaa, että jos kansalliset tukitoimet suunnitellaan siten, että ne vastaavat jäsenvaltioiden talouksien vihreään ja digitaaliseen siirtymään liittyviä EU:n politiikkatavoitteita, pitkän aikavälin kasvu on kestävämpää ja samalla edistetään vuotta 2050 koskevan EU:n ilmastonneutraaliustavoitteen saavuttamista.

3.11.1 Soveltaminen

46. Tämän tiedonannon mukaisiin pääomitusohjelmiin ja yksittäisiin pääomitustoimiin, jäljempänä yhteisesti ”covid-19:ään liittyvät pääomitustoimet”, joita jäsenvaltiot toteuttavat rahoitusalan ulkopuolisten yritysten hyväksi ja jotka eivät kuulu tämän tiedonannon 3.1 jakson soveltamisalaan, sovelletaan seuraavia edellytyksiä. Niitä sovelletaan suuria yrityksiä ja pk-yrityksiä koskeviin covid-19:ään liittyviin pääomitustoimiin ( 43 ).

47. Seuraavia edellytyksiä sovelletaan myös etuoikeudeltaan huonompiin velkainstrumentteihin, jotka ylittävät molemmat tämän tiedonannon 3.3 jakson 27 a kohdan i ja ii alakohdassa tarkoitetut enimmäismäärät.

48. Covid-19:ään liittyvät pääomitustoimet on myönnettävä viimeistään 30. kesäkuuta 2021.

3.11.2 Tukikelpoisuus- ja mukaantuloedellytykset

49. Covid-19:ään liittyvän pääomitustoimen on täytettävä seuraavat edellytykset:

a) ilman valtion tukitoimea tuensaaja joutuisi lopettamaan toimintansa tai sillä olisi vakavia vaikeuksia pitää sitä yllä. Tällaiset vaikeudet voidaan osoittaa erityisesti tuensaajan velkaantumisasteen heikkenemisellä tai vastaavilla indikaattoreilla;

b) tukitoimen toteuttaminen on yhteisen edun mukaista. Tämä voi liittyä siihen, että vältetään merkittävästä työpaikkojen menetyksestä johtuvat sosiaaliset vaikeudet ja markkinoiden toimintapuute, innovatiivisen yrityksen lopettaminen, koko järjestelmän kannalta merkittävän yrityksen lopettaminen tai tärkeään palveluun kohdistuva häiriöriski tai vastaavat tilanteet, jotka asianomainen jäsenvaltio perustelee asianmukaisesti;

c) tuensaajalla ei ole mahdollisuutta hankkia markkinoilta rahoitusta kohtuullisin ehdoin, eivätkä asianomaisessa jäsenvaltiossa käytössä olevat horisontaaliset toimenpiteet, joilla katetaan likviditeettitarpeita, riitä yrityksen elinkelpoisuuden varmistamiseen; ja

d) tuensaaja ei ole yritys, joka oli jo vaikeuksissa (yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa ( 44 ) tarkoitetulla tavalla) 31. joulukuuta 2019.

50. Jäsenvaltioiden on myönnettävä covid-19:ään liittyvät pääomitustoimet komission hyväksymän tukiohjelman mukaisesti vasta sen jälkeen, kun mahdolliset tuensaajayritykset ovat esittäneet tällaista tukea koskevan kirjallisen pyynnön. Jos on kyse erikseen ilmoitettavasta tuesta, jäsenvaltioiden on esitettävä todisteet tällaisesta kirjallisesta pyynnöstä komissiolle toimitettavan yksittäistä tukitoimea koskevan ilmoituksen osana.

51. Tämän jakson ja 3.11.4, 3.11.5, 3.11.6 ja 3.11.7 jakson vaatimukset koskevat sekä covid-19:ään liittyviä pääomitusohjelmia että yksittäisiä tukitoimia. Hyväksyessään tukiohjelmaa komissio pyytää erillistä ilmoitusta yksittäisestä tuesta, joka ylittää 250 miljoonan euron enimmäismäärän. Komissio arvioi tällaisten ilmoitusten tapauksessa, onko tarjolla oleva markkinarahoitus tai likviditeettitarpeiden kattamiseen tarkoitetut horisontaaliset toimenpiteet riittämättömiä varmistamaan yrityksen elinkelpoisuuden, ovatko valitut pääomitusinstrumentit ja niihin liittyvät edellytykset asianmukainen keino puuttua tuensaajan vakaviin vaikeuksiin, onko tuki oikeasuhteista ja noudatetaanko tässä jaksossa ja 3.11.4, 3.11.5, 3.11.6 ja 3.11.7 jaksossa vahvistettuja edellytyksiä.

3.11.3 Pääomitustoimien tyypit

52. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa covid-19:ään liittyviä pääomitustoimia käyttämällä kahdenlaisia pääomitusinstrumentteja:

a) oman pääoman ehtoiset instrumentit, erityisesti uusien kantaosakkeiden tai etuosakkeiden liikkeeseenlasku; ja/tai

b) instrumentit, joihin liittyy oman pääoman komponentti, jäljempänä ”hybridipääomainstrumentit” ( 45 ), erityisesti voitto-osuustodistukset, äänettömät osakkuudet ja vakuudelliset tai vakuudettomat vaihtovelkakirjat.

53. Valtion tukitoimessa voidaan käyttää mitä tahansa edellä mainittujen instrumenttien muunnosta tai oman pääoman ehtoisten ja hybridipääomainstrumenttien yhdistelmää. äsenvaltiot voivat myös sitoutua ostamaan edellä mainitut instrumentit markkinoilla liikkeeseenlaskun yhteydessä edellyttäen, että jos tämä johtaa valtion tukitoimeen tuensaajayrityksessä, se täyttää tämän tiedonannon 3.11 jaksossa vahvistetut edellytykset. Jäsenvaltion on varmistettava, että valitut pääomitusinstrumentit ja niihin liittyvät edellytykset ovat asianmukaisin keino täyttää tuensaajan pääomitustarpeet ja että ne vääristävät vähiten kilpailua.

3.11.4 Pääomituksen määrä

54. Jotta voidaan varmistaa tuen oikeasuhteisuus, covid-19:ään liittyvän pääomituksen määrä ei saa ylittää vähimmäismäärää, joka tarvitaan tuensaajan elinkelpoisuuden varmistamiseen, ja sillä olisi ainoastaan palautettava covid-19-epidemiaa edeltänyt tuensaajan pääomarakenne eli 31. joulukuuta 2019 vallinnut tilanne menemättä sen pidemmälle. Arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta on otettava huomioon covid-19-epidemian yhteydessä saatu tai suunniteltu valtiontuki.

3.11.5 Korvaus ja valtion irtautuminen

Yleiset periaatteet

55. Valtion on saatava sijoituksesta asianmukainen korvaus. Mitä enemmän korvaus vastaa markkinaehtoja, sitä vähemmän valtion tukitoimi vääristää kilpailua.

56. Covid-19:ään liittyvät pääomitusinstrumentit olisi lunastettava talouden vakautuessa. Komissio katsoo, että tuensaajalle on asianmukaista antaa riittävästi aikaa instrumenttien lunastamiseen. Jäsenvaltion on otettava käyttöön mekanismi, jolla kannustetaan asteittain lunastamiseen.

57. Covid-19:ään liittyvistä pääomitusinstrumenteista maksettavaa korvausta olisi korotettava, jotta lähestyttäisiin markkinahintoja. Tällä kannustettaisiin tuensaajaa ja muita osakkeenomistajia lunastamaan valtion pääomitusinstrumentit ja minimoitaisiin kilpailun vääristymisen riski.

58. Tästä seuraa, että covid-19:ään liittyvien pääomitustoimien on sisällettävä asianmukaisia kannustimia, joilla yrityksiä kannustetaan lunastamaan pääomistusinstrumentit ja etsimään vaihtoehtoista pääomaa, kun markkinaolosuhteet sen sallivat. Sen vuoksi pääomituksesta on vaadittava riittävän suuri korvaus.

59. Jäljempänä esitettyjen korvausmenetelmien sijasta jäsenvaltiot voivat ilmoittaa ohjelmista tai yksittäisistä toimista, joissa korvausmenetelmää mukautetaan pääomainstrumentin ominaisuuksien ja etuoikeusaseman perusteella. Edellytyksenä on kuitenkin, että niillä on kokonaisuutena tarkasteltuna sellaiset vastaavat kannustavat vaikutukset, että valtio voi irtautua yrityksestä, ja samankaltainen kokonaisvaikutus valtion saamaan korvaukseen.

Oman pääoman ehtoisista instrumenteista maksettava korvaus

60. Valtion pääomasijoitus tai vastaava tukitoimi on toteutettava hinnalla, joka ei ylitä tuensaajan osakkeiden keskihintaa 15 päivän ajalta ennen pääomasijoituspyyntöä. Jos tuensaaja ei ole julkisesti noteerattu yhtiö, riippumattoman asiantuntijan olisi määritettävä sen markkina-arvo tai se olisi määritettävä muulla oikeasuhteisella keinolla.

61. Kaikkiin pääomitustoimiin on sisällyttävä korotusmekanismi, jolla korotetaan valtion saamaa korvausta ja kannustetaan siten tuensaajaa ostamaan valtion pääomasijoitukset takaisin. Korvausta voidaan korottaa myöntämällä valtiolle lisäosakkeita ( 46 ) tai käyttämällä muita mekanismeja, ja jokaisen korotuksen olisi oltava vähintään 10 prosentin lisäys valtion saamaan korvaukseen (osuudesta, jonka valtio on hankkinut covid-19:ään liittyvällä pääomasijoituksella ja jota ei ole maksettu takaisin):

a) Korotusmekanismi aktivoidaan neljän vuoden kuluttua covid-19:ään liittyvästä pääomasijoituksesta, jos valtio ei ole myynyt vähintään 40:tä prosenttia kyseisellä pääomasijoituksella hankkimastaan pääomaosuudesta.

b) Korotusmekanismi aktivoidaan uudelleen kuuden vuoden kuluttua covid-19:ään liittyvästä pääomasijoituksesta, jos valtio ei ole myynyt koko pääomaosuuttaan, jonka se on hankkinut kyseisellä pääomasijoituksella ( 47 ).

Jos tuensaaja ei ole julkisesti noteerattu yhtiö, jäsenvaltiot voivat päättää toteuttaa kummankin korotuksen vuotta myöhemmin eli viiden vuoden ja seitsemän vuoden kuluttua covid-19:ään liittyvän pääomasijoituksen myöntämisestä.

62. Komissio voi hyväksyä vaihtoehtoisia mekanismeja, jos niillä on kokonaisuutena tarkasteltuna sellaiset vastaavat kannustavat vaikutukset, että valtio voi irtautua yrityksestä, ja samankaltainen kokonaisvaikutus valtion saamaan korvaukseen.

63. Tuensaajalla olisi aina oltava mahdollisuus ostaa valtion hankkima pääomaosuus takaisin. Sen varmistamiseksi, että valtio saa sijoituksesta asianmukaisen korvauksen, takaisinostohinnan olisi oltava suurempi seuraavista kahdesta määrästä: i) valtion nimellinen sijoitus, johon lisätään vuosikorkona suoritettava korvaus, joka on 200 peruspistettä suurempi kuin jäljempänä olevassa taulukossa esitetty korvaus ( 48 ); tai ii) markkinahinta takaisinostohetkellä.

64. Vaihtoehtoisesti valtio voi milloin tahansa myydä pääomaosuutensa markkinahinnoilla muille ostajille kuin tuensaajalle. Periaatteessa tällainen myynti edellyttää mahdollisten ostajien avointa ja syrjimätöntä kuulemista tai pörssimyyntiä. Valtio voi antaa olemassa oleville osakkeenomistajille etuoikeudet ostaa sen osuuden julkisella kuulemisella määritettyyn hintaan,

Hybridipääomainstrumenteista maksettava korvaus

65. Hybridipääomainstrumenteista maksettavassa kokonaiskorvauksessa on otettava asianmukaisesti huomioon seuraavat tekijät:

a) valitun instrumentin ominaisuudet, mukaan luettuina sen etuoikeusasema, riski ja kaikki maksuehdot;

b) instrumenttiin sisältyvät irtautumiskannustimet (kuten korotus- ja lunastuslausekkeet); ja

c) asianmukainen viitekorko.

66. Vähimmäiskorvauksen, jota maksetaan hybridipääomainstrumenteista, kunnes ne muunnetaan oman pääoman kaltaisiksi instrumenteiksi, on oltava vähintään yhtä suuri kuin peruskorko (komission julkaisema 1 vuoden IBOR tai vastaava ( 49 )), johon lisätään preemio seuraavasti.

Hybridipääomainstrumenteista maksettava korvaus: 12 kuukauden IBOR +







Tuensaajatyyppi 1. vuosi 2. ja 3. vuosi 4. ja 5. vuosi 6. ja 7. vuosi 8. vuosi ja sen jälkeen Pk-yritykset 225 peruspistettä 325 peruspistettä 450 peruspistettä 600 peruspistettä 800 peruspistettä Suuret yritykset 250 peruspistettä 350 peruspistettä 500 peruspistettä 700 peruspistettä 950 peruspistettä

67. Hybridipääomainstrumentit on muunnettava omaksi pääomaksi vähintään 5 prosenttia alle muuntamisajankohtana määritetyn TERP-arvon (Theoretical Ex-Rights Price eli teoreettinen arvo merkintäoikeuden irtoamisen jälkeen).

68. Omaksi pääomaksi muuntamisen jälkeen instrumentteihin on sisällytettävä korotusmekanismi, jolla korotetaan valtion saamaa korvausta ja kannustetaan siten tuensaajia ostamaan valtion pääomasijoitukset takaisin. Jos valtio omistaa covid-19:ään liittyvällä tukitoimella hankkimansa pääoman vielä kahden vuoden kuluttua instrumenttien muuntamisesta omaksi pääomaksi, valtion on saatava lisäomistusosuus tuensaajasta sen osuuden lisäksi, joka sillä on jäljellä covid-19:ään liittyvien hybridipääomainstrumenttien muuntamisen jälkeen. Tämän ylimääräisen omistusosuuden on oltava vähintään 10 prosenttia omistusosuudesta, joka valtiolla on jäljellä covid-19:ään liittyvien hybridipääomainstrumenttien muuntamisen jälkeen. Komissio voi hyväksyä vaihtoehtoisia korotusmekanismeja, jos niillä on sama kannustava vaikutus ja samankaltainen kokonaisvaikutus valtion saamaan korvaukseen.

69. Jäsenvaltiot voivat valita hinnoittelukaavan, joka sisältää myös muita korotus- ja takaisinmaksulausekkeita. Tällaiset ominaisuudet olisi suunniteltava siten, että ne kannustavat valtion tuensaajalle myöntämän pääomitustuen varhaiseen lopettamiseen. Komissio voi hyväksyä myös vaihtoehtoisia hinnoittelumenetelmiä, jos ne johtavat suurempiin tai vastaaviin korvauksiin kuin edellä esitetyillä menetelmillä.

70. Koska hybridi-instrumentteja on hyvin monenlaisia, komissio ei anna ohjeita kaikista instrumenttityypeistä. Hybridi-instrumenttien on joka tapauksessa oltava edellä mainittujen periaatteiden mukaisia, ja niistä maksettavan korvauksen on heijastettava niihin liittyvää riskiä.

3.11.6 Hallinnointi ja kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estäminen

71. Jotta estetään kilpailun kohtuuton vääristyminen, tuensaajat eivät saa käyttää valtiontukea aggressiiviseen liiketoiminnan laajentamiseen tai liialliseen riskinottoon. Yleisenä periaatteena on, että mitä pienempi on jäsenvaltion pääomaosuus ja mitä suurempi on siitä maksettava korvaus, sitä vähemmän tarvitaan suojatoimia.

72. Jos yli 250 miljoonan euron arvoisen covid-19:ään liittyvän pääomitustoimen edunsaajana on yritys, jolla on huomattava markkinavoima vähintään yhdellä niistä merkityksellisistä markkinoista, joilla se toimii, jäsenvaltioiden on ehdotettava lisätoimia tehokkaan kilpailun säilyttämiseksi kyseisillä markkinoilla. Ehdottaessaan tällaisia toimia jäsenvaltiot voivat erityisesti tarjota rakenteellisia tai menettelytapoja koskevia sitoumuksia, joista säädetään komission tiedonannossa neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 ja komission asetuksen (EY) N:o 802/2004 mukaan hyväksyttävistä korjaustoimenpiteistä.

73. Covid-19:ään liittyvien pääomitustoimien edunsaajat eivät saa mainostaa pääomitusta kaupallisissa tarkoituksissa.

74. Niin kauan kuin vähintään 75 prosenttia covid-19:ään liittyvien pääomistustoimien instrumenteista on lunastamatta, muita tuensaajia kuin pk-yrityksiä on estettävä hankkimasta yli 10 prosentin osuutta kilpailijoissa tai muissa saman alan toimijoissa, tuotantoketjun alku- ja loppupään toimijat mukaan luettuina.

75. Poikkeuksellisissa olosuhteissa tällaiset tuensaajat voivat hankkia yli 10 prosentin osuuden toiminta-alueensa tuotantoketjun alku- tai loppupään toimijoissa mutta vain sillä ehdolla, että tällainen hankinta on tarpeen tuensaajan elinkelpoisuuden säilyttämiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yrityskeskittymien valvontaa. Komissio voi sallia hankinnan, jos se on tarpeen tuensaajan elinkelpoisuuden säilyttämiseksi. Hankintaa ei saa toteuttaa ennen kuin komissio on tehnyt asiasta päätöksen.

76. Valtiontukea ei saa käyttää sellaisten integroituneiden yritysten taloudellisen toiminnan ristiintukemiseen, jotka olivat jo taloudellisissa vaikeuksissa 31. joulukuuta 2019. Integroituneissa yrityksissä tilit on eriytettävä selkeästi sen osoittamiseksi, että pääomitustoimi ei hyödytä tällaista toimintaa.

77. Niin kauan kuin covid-19:ään liittyvien pääomitustoimien instrumentteja ei ole lunastettu kokonaan, tuensaajat eivät saa maksaa osinkoja ja ei-pakollisia kuponkimaksuja eivätkä ostaa takaisin osakkeita, paitsi jos nämä liittyvät valtioon.

78. Niin kauan kuin vähintään 75 prosenttia covid-19:ään liittyvien pääomistustoimien instrumenteista on lunastamatta, kenellekään tuensaajien johdon jäsenistä ei saa maksaa suurempaa palkkiota kuin kyseisen henkilön kiinteä palkkio oli 31. joulukuuta 2019. Jos henkilöstä tulee johdon jäsen pääomituksen yhteydessä tai sen jälkeen, hänen suurin sallittu palkkionsa on kenen tahansa johdon jäsenen saama pienin kiinteä palkkio 31. joulukuuta 2019. Bonuksia ja muita muuttuvia tai vastaavia palkkioita ei saa maksaa missään tapauksessa.

3.11.7 Pääomituksella hankittua omistusosuutta koskeva valtion irtautumisstrategia ja raportointivelvoitteet

79. Tuensaajien, jotka eivät ole pk-yrityksiä ja joiden saama covid-19:ään liittyvä pääomitus on yli 25 prosenttia niiden omasta pääomasta tukitoimen toteuttamisajankohtana, on esitettävä uskottava irtautumisstrategia jäsenvaltion osuutta varten, paitsi jos valtion tukiosuus supistetaan alle 25 prosenttiin omasta pääomasta 12 kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä ( 50 ).

80. Irtautumisstrategiassa on esitettävä

a) tuensaajan suunnitelma siitä, miten sen jatkaa toimintansa ja käyttää valtion sijoittamia varoja, mukaan luettuina valtion sijoituksesta maksettavan korvauksen ja sijoituksen lunastamisen aikataulu, jäljempänä yhdessä ”takaisinmaksuaikataulu”; ja

b) toimet, jotka tuensaaja ja valtio toteuttavat takaisinmaksuaikataulun noudattamiseksi.

81. Irtautumisstrategia olisi laadittava ja toimitettava jäsenvaltiolle 12 kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä, ja sille on saatava jäsenvaltion hyväksyntä.

82. Edellä 79–81 kohdassa vahvistetun velvoitteen lisäksi tuensaajien on raportoitava jäsenvaltiolle takaisinmaksuaikataulun täytäntöönpanon edistymisestä ja 3.11.6 jaksossa vahvistettujen edellytysten noudattamisesta 12 kuukauden kuluessa aikataulun esittämisestä ja sen jälkeen säännöllisesti 12 kuukauden välein.

83. Niin kauan kuin covid-19:ään liittyvien pääomitustoimien instrumentteja ei ole lunastettu kokonaan, muiden covid-19:ään liittyvän pääomituksen edunsaajien kuin pk-yritysten on julkaistava tiedot saadun tuen käytöstä 12 kuukauden kuluessa tuen myöntämispäivästä ja sen jälkeen säännöllisesti 12 kuukauden välein. Kyseisiin tietoihin olisi erityisesti sisällyttävä tiedot siitä, miten tuensaajat edistävät saamallaan tuella toimintaansa vihreään ja digitaliseen siirtymään liittyvien EU:n tavoitteiden ja kansallisten velvoitteiden, myös vuotta 2050 koskevan EU:n ilmastonneutraaliustavoitteen mukaisesti.

84. Jäsenvaltion olisi vuosittain raportoitava komissiolle takaisinmaksuaikataulun täytäntöönpanosta ja 3.11.6 jaksossa vahvistettujen edellytysten noudattamisesta. Jos tuensaajaa on saanut yli 250 miljoonan euron arvoisen covid-19:ään liittyvän pääomituksen, raportissa on esitettävä tiedot 54 kohdassa vahvistettujen edellytysten noudattamisesta.

85. Jos valtion tukitoimen osuus ei ole supistunut alle 15 prosenttiin tuensaajan omasta pääomasta kuuden vuoden kuluttua covid-19:ään liittyvästä pääomituksesta, komissiolle on toimitettava hyväksyttäväksi pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukainen rakenneuudistussuunnitelma. Komissio arvioi, varmistetaanko rakenneuudistussuunnitelmassa suunnitelluilla toimilla tuensaajan elinkelpoisuus, ottaen huomioon myös vihreään ja digitaliseen siirtymään liittyvät EU:n tavoitteet ja kansalliset velvoitteet, sekä valtion irtautuminen vaikuttamatta kuitenkaan kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Jos tuensaaja ei ole julkisesti noteerattu yhtiö tai jos se on pk-yritys, jäsenvaltio voi päättää ilmoittaa rakenneuudistussuunnitelmasta ainoastaan silloin, kun valtion tukitoimen osuus ei ole supistunut alle 15 prosenttiin omasta pääomasta seitsemän vuoden kuluttua covid-19:ään liittyvästä pääomituksesta.

▼B

4. SEURANTA JA RAPORTOINTI

▼M2

86. Jäsenvaltioiden on julkaistava merkitykselliset tiedot ( 51 ) jokaisesta tämän tiedonannon nojalla myönnetystä yksittäisestä tuesta kattavalla valtiontuen verkkosivustolla tai komission tietoteknisellä välineellä ( 52 ) 12 kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä. Julkaisuvelvoite ei koske kuitenkaan 3.9, 3.10 ja 3.11 jakson nojalla myönnettyä tukea. Jäsenvaltioiden on julkaistava merkitykselliset tiedot ( 53 ) jokaisesta 3.11 jakson nojalla myönnetystä yksittäisestä pääomituksesta kattavalla valtiontuen verkkosivustolla tai komission tietoteknisellä välineellä kolmen kuukauden kuluessa pääomituksen ajankohdasta. Kunkin tuensaajan osalta on ilmoitettava pääomituksen nimellisarvo.

▼B

►M2 87. ◄ Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosikertomukset ( 54 ).

►M2 88. ◄ Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään 31. joulukuuta 2020 luettelot tämän tiedonannon mukaisesti hyväksyttyjen ohjelmien perusteella käyttöön otetuista toimenpiteistä.

►M2 89. ◄ Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän tiedonannon mukaisesti myönnetystä tuesta pidetään yksityiskohtaisesti kirjaa. Kirjanpitoon on sisällyttävä kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen sen toteamiseksi, että tarvittavia edellytyksiä on noudatettu, ja se on säilytettävä 10 vuoden ajan tuen myöntämisestä ja toimitettava pyydettäessä komissiolle.

►M2 90. ◄ Komissio voi pyytää lisätietoja myönnetystä tuesta tarkistaakseen, onko tukitoimenpiteen hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä asetettuja ehtoja noudatettu.

5. LOPPUMÄÄRÄYKSET

▼M2

91. Komissio soveltaa tätä tiedonantoa 19. maaliskuuta 2020 alkaen ottaen huomioon covid-19-epidemian taloudelliset vaikutukset, jotka edellyttivät välittömiä toimia. Tämän tiedonannon perusteena ovat tämänhetkiset poikkeukselliset olosuhteet, eikä sitä sovelleta 31. joulukuuta 2020 jälkeen, lukuun ottamatta kuitenkaan 3.11 jaksoa, jota sovelletaan1. heinäkuuta 2021 asti. Komissio voi tarkastella tiedonantoa uudelleen ennen 31. joulukuuta 2020 tärkeiden kilpailupoliittisten tai taloudellisten syiden vuoksi. Tarvittaessa komissio voi myös esittää selvennyksiä yksittäisiin kysymyksiin soveltamastaan lähestymistavasta.

▼B

►M2 92. ◄ Komissio soveltaa tämän tiedonannon säännöksiä kaikkiin asianomaisiin ilmoitettuihin toimenpiteisiin 19. maaliskuuta 2020 alkaen, vaikka kyseisistä toimenpiteistä olisi ilmoitettu jo ennen kyseistä päivää.

►M2 93. ◄ Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen ( 55 ) mukaisesti komissio soveltaa ilmoittamattomaan tukeen

a. tätä tiedonantoa, jos tuki on myönnetty 1. helmikuuta 2020 jälkeen;

b. kaikissa muissa tapauksissa tuen myöntämishetkellä sovellettuja sääntöjä.

►M2 94. ◄ Komissio varmistaa läheisessä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa, että päätökset tehdään nopeasti sen jälkeen, kun selkeä ja täydellinen ilmoitus tässä tiedonannossa tarkoitetuista toimenpiteistä on tehty. Jäsenvaltioiden olisi mahdollisimman aikaisin ja kattavasti ilmoitettava komissiolle aikeistaan ottaa tällaisia toimenpiteitä käyttöön ja esitettävä niihin liittyvät suunnitelmat. Komissio antaa jäsenvaltioille ohjausta ja apua tässä prosessissa.