1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI 93/38/ETY,
annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993,
vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekome-
nettelyjen yhteensovittamisesta
(EYVL L 199, 9.8.1993, s. 84)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/4/EY, annettu 16
päivänä helmikuuta 1998L 101 1 1.4.1998
►M2 Komission direktiivi 2001/78/EY, annettu 13 päivänä syyskuuta 2001 L 285 1 29.10.2001
Muutettu:
►A1 Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirja C 241 21 29.8.1994
(mukautettu neuvoston päätöksellä 95/1/EY, Euratom, EHTY) L 1 1 1.1.1995
Oikaistu:►
C1 Oikaisu, EYVL L 214, 9.8.2002, s. 1 (2001/78/EY)
Huom. Tämä konsolidoitu versio viittaa Euroopan laskentayksikköön ja/tai ecuun. Nämä viittaukset tulee ymmärtää 1 päivästä
tammikuuta 1999 lähtien viittauksena euroon — neuvoston asetus (ETY) N:o 3308/80 (EYVL L 345, 20.12.1980, s. 1)ja neuvoston asetus (EY) N:o 1103/97 (EYVL L 162, 19.6.1997, s. 1).
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI 93/38/ETY,
annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993,
vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja
koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan viimeisen virkkeen sekä 66, 100 a
ja 113 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo, että
1. on tärkeää toteuttaa toimenpiteitä sisämarkkinoiden luomiseksi
asteittain 31 päivään joulukuuta 1992 mennessä; sisämarkkinat
käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden,
henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan,
2. perustamissopimuksen 30 ja 59 artiklan mukaan tavaroidenvapaan liikkuvuuden sekä palvelujen tarjoamisen vapauden rajoi-tukset ovat kiellettyjä vesi- ja energiahuollon, liikenteen jateletoiminnan alan tavaranhankintoja ja palveluhankintoja koske-vien sopimusten yhteydessä,
3. Euratomin perustamissopimuksen 97 artiklassa kielletään kansal-lisuuteen perustuvien rajoitusten soveltaminen jäsenvaltionlainkäyttövallan alaisiin yhtiöihin, jotka haluavat osallistua
tieteellisten tai teollisten ydinlaitosten rakentamiseen taikka
niihin liittyvien palvelujen tarjoamiseen yhteisön alueella,
4. nämä tavoitteet edellyttävät myös kyseisillä aloilla toimivienhankintayksiköiden noudattamien sopimusten tekomenettelyjenyhteensovittamista,
5. sisämarkkinoiden toteuttamista koskevassa valkoisessa kirjassavahvistetaan toimintaohjelma ja aikataulu julkisten hankintojenavaamiseksi aloilla, jotka eivät kuulu julkisia rakennusurakoitakoskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 26
päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin 71/305/
ETY (
4) ja julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimusten teko-
menettelyjen yhteensovittamisesta 21 päivänä joulukuuta 1976annetun neuvoston direktiivin 77/62/ETY (
5) soveltamisalaan,
6. sisämarkkinoiden toteuttamista koskevassa valkoisessa kirjassavahvistetaan myös toimintaohjelma ja aikataulu julkisten palve-luhankintojen avaamiseksi,
7. näihin aloihin kuuluvat vesi- ja energiahuollon ja liikenteen alatsekä direktiivin 77/62/ETY osalta teletoiminnan ala,
8. pääasiallinen syy näiden alojen jättämiseen soveltamisalan ulko-puolelle on ollut se, että kyseisiin palveluja tarjoaviin yksiköihin
sovelletaan toisinaan julkisoikeutta ja toisinaan yksityisoikeutta,
9. tarve varmistaa hankintojen todellinen avaaminen sekä sopimuk-sentekoa koskevien sääntöjen tasapuolinen soveltaminen näillä
aloilla edellyttää kyseisten yksiköiden määrittelyä muun kuinniiden oikeudellisen aseman perusteella,1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 2
(1) EYVL N:o C 337, 31.12.1991, s. 1
(2) EYVL N:o C 176, 13.7.1992, s. 136 ja
EYVL N:o C 150, 31.5.1993
(3) EYVL N:o C 106, 27.4.1992, s. 6
(4) EYVL N:o L 185, 16.8.1971, s. 5. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 89/440/ETY (EYVL N:o L 210, 21.7.1989, s. 1).
(5) EYVL N:o L 13, 15.1.1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 88/295/ETY (EYVL N:o L 127, 20.5.1988, s. 1).
▼B
10. ratkaistavat sopimuksentekoa koskevat ongelmat ovat kyseisellä
neljällä alalla samanluonteisia, joten niitä voidaan käsitellä
samassa säädöksessä,
11. yhtenä pääasiallisena syynä siihen, etteivät näillä aloilla toimivatyksiköt kilpailuta hankintojaan yhteisönlaajuisesti, on markki-
noiden, joilla kyseiset yksiköt toimivat, suljettu luonne, mikä
johtuu kansallisten viranomaisten myöntämistä erityis- tai yksi-noikeuksista, jotka koskevat toimituksia kyseistä palveluatarjoaviin verkkoihin, kyseistä palvelua tarjoavien verkkojensaattamista saataville tai niiden hyödyntämistä, tietyn maantie-
teellisen alueen hyödyntämistä tiettyyn tarkoitukseen sekä
julkisten televerkkojen saattamista saataville, niiden ylläpitoataikka julkisten telepalvelujen tarjoamista,
12. toinen merkittävä syy yhteisönlaajuisen kilpailun puuttumiseen
näiltä aloilta on, että erilaiset kansalliset viranomaiset voivat
vaikuttaa näiden yksiköiden toimintaan eri tavoin, erityisestiomistamalla osuuksia näiden yksiköiden pääomasta tai olemallaedustettuina niiden hallinto-, johto- ja valvontaelimissä,
13. tätä direktiiviä ei sovelleta näiden yksiköiden toimintaan, joka eiliity vesi- ja energiahuollon, liikenteen tai teletoiminnan alaan taijoka kuitenkin näihin aloihin liittyvänäkin on suoraan rajoitta-mattoman pääsyn markkinoilla vallitsevan kilpailun kohteena,
14. näiden yksiköiden olisi noudatettava vesihuoltoon liittyvässätoiminnassaan yhteisiä sopimuksentekoa koskevia säännöksiä;tiettyjen yksiköiden vesirakennushankkeisiin, maan kasteluun jakuivaukseen tai jäteveden poistoon ja käsittelyyn liittyvä
toiminta on tähän asti kuulunut direktiivien 71/305/ETY ja 77/
62/ETY soveltamisalaan,
15. tavaranhankintoja koskevia sopimuksia varten ehdotetut sopi-muksentekoa koskevat säännöt eivät kuitenkaan sovellu veden
hankkimiseen, koska vesi on hankittava sen käyttöpaikan lähellä
sijaitsevista lähteistä,
16. tiettyjen edellytysten täyttyessä maantieteellisen alueen
hyödyntämiseen öljyn, kaasun, hiilen tai muiden kiinteiden polt-
toaineiden etsimiseksi tai talteen ottamiseksi voidaan soveltaavaihtoehtoista järjestelmää, jolla voidaan saavuttaa sama hankin-tojen avaamisen tavoite; komission on varmistettava, ettävaihtoehtoisen järjestelmän käyttöön ottavat jäsenvaltiot valvovatnäiden edellytysten täyttymistä,
17. komissio on ilmoittanut tekevänsä ehdotukset toimenpiteiksi,joiden tarkoituksena on vuoteen 1992 mennessä poistaa rajojenyli tapahtuvan sähkönsiirron esteet; tavaranhankintoja koskevia
sopimuksia varten ehdotetut sopimuksentekoa koskevat säännöt
eivät mahdollista energian ja polttoaineiden hankinnan esteidenpoistamista energiahuollon alalla; sen vuoksi ei ole tarkoituksen-mukaista sisällyttää kyseisiä hankintoja tämän direktiivinsoveltamisalaan, joskin on muistettava, että neuvosto tarkasteleetilannetta uudelleen komission kertomuksen ja ehdotusten perus-
teella,
18. asetusten (ETY) N:o 3975/87 (1) ja (ETY) N:o 3976/87 (2), direk-
tiivin 87/601/ETY (3) ja päätöksen 87/602/ETY (4) tarkoituksena
on lisätä kilpailua julkisia lentoliikennepalveluja tarjoavien yksi-
köiden välillä; sen vuoksi ei tällä hetkellä ole
tarkoituksenmukaista sisällyttää kyseisiä yksiköitä tämän direk-tiivin soveltamisalaan, joskin on syytä tarkastella tilannettamyöhemmin uudelleen kilpailun kehityksen perusteella,
19. yhteisön laivaliikenteen kilpailun huomioon ottaen suurimmassaosassa tämän alan sopimuksista ei ole tarkoituksenmukaista1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 3
(1) EYVL N:o L 374, 31.12.1987, s. 1
(2) EYVL N:o L 374, 31.12.1987, s. 9
(3) EYVL N:o L 374, 31.12.1987, s. 12
(4) EYVL N:o L 374, 31.12.1987, s. 19
▼B
noudattaa yksityiskohtaisia menettelyjä; lauttaliikennettä merellä
harjoittavien laivaliikennöitsijöiden tilannetta on seurattava;tiettyjä viranomaisten tarjoamia rannikko- ja sisävesilauttaliiken-
teen palveluja ei enää ole syytä jättää direktiivien 71/305/ETY ja
77/62/ETY soveltamisalan ulkopuolelle,
20. tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jäävää toimintaakoskevien säännösten noudattamista olisi helpotettava,
21. palveluhankintoja koskevien sopimusten tekoa koskevien
sääntöjen on oltava mahdollisimman yhdenmukaiset tässä direk-
tiivissä tarkoitettuihin tavaranhankintoja ja rakennusurakoitakoskeviin sopimuksiin liittyvien sääntöjen kanssa,
22. palvelujen vapaan liikkuvuuden esteitä on vältettävä; sen vuoksipalvelujen suorittajat voivat olla joko luonnollisia henkilöitä tai
oikeushenkilöitä; tämä direktiivi ei kuitenkaan estä soveltamasta
toiminnan tai ammatin harjoittamisen edellytyksiä koskeviakansallisia sääntöjä, jos nämä ovat yhteisön oikeuden mukaisia,
23. menettelysääntöjen soveltamista sekä seurantaa varten palvelujenalaa voidaan parhaiten kuvata jakamalla ne tiettyjä yhteisennimikkeistön nimikkeitä vastaaviin luokkiin; tämän direktiivin
liitteissä XVI A ja XVI B viitataan Yhdistyneiden Kansakuntien
CPC-nimikkeistöön (yhteiseen tavaraluokitukseen); tulevaisuu-dessa tämä nimikkeistö todennäköisesti korvataan yhteisönnimikkeistöllä; on varauduttava mukauttamaan liitteiden XVI Aja XVI B viittaus CPC-nimikkeistöön vastaavasti,
24. tämä direktiivi koskee palvelujen suorittamista vain, jos seperustuu sopimuksiin; direktiivi ei koske palvelujen suorittamistamuilla perusteilla, kuten lakien, asetusten tai hallinnollistenmääräysten taikka työsopimusten perusteella,
25. perustamissopimuksen 130 f artiklan mukaan tutkimuksen ja
kehityksen edistämisellä voidaan vahvistaa Euroopan teolli-
suuden tieteellistä ja teknistä perustaa, ja julkisten hankintojenavaaminen auttaa osaltaan tämän tavoitteen toteutumista; osallis-tuminen tutkimusohjelmien rahoitukseen ei kuitenkaan kuulutämän direktiivin soveltamisalaan; näin ollen tämä direktiivi eikoske muita tutkimus- ja kehittämispalveluja koskevia sopi-
muksia kuin niitä, joista saatava hyöty koituu yksinomaan
hankintayksikölle käytettäväksi tämän omassa liiketoiminnassa,jos hankintayksikkö korvaa suoritetun palvelun kokonaan,
26. maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän omai-suuden hankintaa tai vuokrausta koskeviin sopimuksiin liittyy
erityisiä ominaisuuksia, joiden vuoksi sopimuksentekoa koske-
vien sääntöjen soveltaminen niihin ei ole tarkoituksenmukaista,
27. välimies- ja sovittelupalveluja suorittavat oikeushenkilöt tailuonnolliset henkilöt nimetään tai valitaan tavallisesti menette-lyillä, joihin sopimuksentekoa koskevia sääntöjä ei voidasoveltaa,
28. tässä direktiivissä tarkoitettuina palveluhankintoja koskevinasopimuksina ei pidetä arvopaperien tai muiden rahoitusväli-neiden liikkeellelaskemista, hankintaa, myyntiä tai siirtoakoskevia sopimuksia,
29. tätä direktiiviä ei saa soveltaa salaisiksi julistettuihin sopimuksiin
eikä sellaisiin sopimuksiin, jotka voivat vahingoittaa valtion
keskeisiä turvallisuusetuja tai jotka tehdään muiden voimassaolevien kansainvälisten sopimusten tai kansainvälisten järjestöjensääntöjen mukaan,
30. sopimukset, joissa on nimetty vain yksi hankintalähde, voidaantietyissä olosuhteissa jättää kokonaan tai osittain tämän direk-
tiivin soveltamisalan ulkopuolelle,
31. tämän direktiivin säännökset eivät saa vaikuttaa yhteisön tai
jäsenvaltioiden olemassa oleviin kansainvälisiin velvoitteisiin,
32. soveltamisen ulkopuolelle olisi jätettävä tietyt sellaisen sidossuh-teessa olevan yrityksen kanssa tehdyt palveluhankintoja koskevat1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 4
▼B
sopimukset, jonka pääasiallisena palvelutoimintana on palvelujen
suorittaminen ryhmälle, johon se kuuluu, eikä palvelujenpitäminen kaupan markkinoilla,
33. tämän direktiivin täysimittainen soveltaminen on rajoitettava siir-
tymäkauden ajaksi sellaisiin palveluhankintoja koskeviin
sopimuksiin, joiden osalta sen säännökset tekevät mahdolliseksitoteuttaa kaikki valtioiden välisen kaupan lisäämismahdolli-suudet; muita palveluhankintoja koskevia sopimuksia onseurattava tietyn ajan ennen kuin tämän direktiivin täysimittai-sesta soveltamisesta päätetään; tällä direktiivillä on luotava
järjestelmä seurantaa varten; tämän järjestelmän on samalla
tehtävä asianomaisille mahdolliseksi saada asiaa koskevaa tietoa,
34. tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoi-suutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroista tunnustamistakoskevia yhteisön sääntöjä on sovellettava kun sopimuksentekomenettelyyn tai suunnittelukilpailuun osallistumiseksi on voitavaesittää todisteet tietystä pätevyydestä,
35. tuotteiden, rakennusurakoiden tai palvelujen selostuksissa onviitattava eurooppalaisiin eritelmiin; sen varmistamiseksi, että
tuote, rakennusurakka tai palvelu soveltuu hankintayksikön
tarkoittamaan käyttöön, viittauksia voidaan täydentää eritelmillä,jotka eivät kuitenkaan saa muuttaa eurooppalaisissa eritelmissämääriteltyjen yhden tai useamman teknisen ratkaisun luonnetta,
36. tämän direktiivin soveltamisalalla noudatetaan kansallisten stan-dardien, teknisten eritelmien ja valmistusmenetelmienvastaavuuden ja vastavuoroisen tunnustamisen periaatteita,
37. yhteisön yritysten on päästävä kolmansien maiden palveluhan-kintojen markkinoille; jos näille markkinoille pääsy osoittautuu
tosiasiallisesti tai oikeudellisesti rajoitetuksi, yhteisön on
yritettävä korjata tilanne, ja on oltava mahdollista tietyin edelly-tyksin toteuttaa kyseisen kolmannen maan yritysten tai tästämaasta peräisin olevien tarjousten tässä direktiivissä tarkoite-tuille palveluhankintojen markkinoille pääsyä koskeviatoimenpiteitä,
38. sopiessaan yhteisesti ehdokkaiden kanssa tarjousten vastaanotta-
misen määräajoista hankintayksiköiden on noudatettava
syrjimättömyyden periaatetta; tällaisen sopimuksen puuttuessaon annettava asianmukaiset säännökset,
39. voi osoittautua hyödylliseksi lisätä siinä jäsenvaltiossa, jossarakennusurakka aiotaan toteuttaa, voimassa olevien työsuojeluaja työoloja koskevien velvoitteiden avoimuutta,
40. olisi saatettava alueellista kehittämistä suosivat julkisyhteisöjensopimusten tekoon liittyvät kansalliset säännökset yhteisöntavoitteiden sekä perustamissopimuksen periaatteiden mukaisiksi,
41. hankintayksiköt saavat hylätä poikkeuksellisen alhaiset tarjouksetvasta pyydettyään kirjallisesti selvitykset yhteisöstä peräisin
olevan tarjouksen pääkohdista,
42. yhteisöstä peräisin olevaa tarjousta on tietyin rajoituksin suosit-tava, kun kolmansista maista on saatu samanarvoisia tarjouksia,
43. tämä direktiivi ei saa haitata yhteisön asemaa parhaillaankäytävissä tai tulevissa kansainvälisissä neuvotteluissa,
44. näiden kansainvälisten neuvottelujen tulosten mukaisesti tätädirektiiviä on voitava soveltaa kolmansista maista peräisin
oleviin tarjouksiin neuvoston päätöksen perusteella,
45. kyseisten hankintayksiköiden sovellettaviksi tarkoitetuillasäännöillä on luotava hyvien kauppatapojen kehys ja sallittavamahdollisimman suuri joustavuus,
46. tämän joustavuuden vastapainoksi ja keskinäisen luottamuksenedistämiseksi on taattava avoimuuden vähimmäistaso ja otettavakäyttöön tarkoituksenmukaiset menetelmät tämän direktiivinsoveltamisen seurantaa varten,1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 5
▼B
47. direktiivit 71/305/ETY ja 77/62/ETY on tarpeen mukauttaa
tarkasti määriteltyjen soveltamisalojen rajaamiseksi; direktiivin
71/305/ETY soveltamisalaa ei ole syytä supistaa, paitsi vesi-huollon ja teletoiminnan alojen sopimusten osalta; direktiivin77/62/ETY soveltamisalaa ei ole syytä supistaa, paitsi tiettyjenvesihuollon alan sopimusten osalta; direktiivien 71/305/ETY ja77/62/ETY soveltamisalaa ei kuitenkaan ole syytä ulottaa koske-
maan sopimuksia, joita tekevät maa-, lento-, meri-, rannikko- tai
sisävesiliikenteen harjoittajat, jotka taloudellisen toimintansateollisesta tai kaupallisesta luonteesta huolimatta kuuluvatvaltionhallintoon; tiettyjen valtionhallintoon kuuluvien maa-,lento-, meri-, rannikko- tai sisävesiliikenteen harjoittajien teke-
mien sopimusten, joiden tarkoituksena on yksinomaan julkisten
palvelujen tarjoaminen, on kuitenkin kuuluttava näiden direktii-vien soveltamisalaan,
48. tätä direktiiviä on tarkasteltava uudelleen saatujen kokemusten
perusteella, ja
49. tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien alojen hankintojen
avaaminen voi vaikuttaa kielteisesti Espanjan kuningaskunnantalouteen; Helleenien tasavallan ja Portugalin tasavallan talou-
delta edellytetään vielä suurempia ponnistuksia; näille
jäsenvaltioille on annettava riittävä lisäaika tämän direktiivintäytäntöönpanoa varten,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
I OSASTO
Yleiset säännökset
1 artikla
Tässä direktiivissä:
1) ’viranomaisilla’ tarkoitetaan valtiota, alueellisia tai paikallisia vira-
nomaisia, julkisoikeudellisia laitoksia, yhden tai useamman edellätarkoitetun viranomaisen taikka julkisoikeudellisen laitoksen
muodostamia yhteenliittymiä.
’Julkisoikeudellisella laitoksella’ tarkoitetaan laitosta,— joka on nimenomaisesti perustettu tyydyttämään yleisen edun
mukaisia tarpeita eikä harjoita teollista tai kaupallista toimintaa,
— joka on oikeushenkilö,
ja
— jonka rahoituksesta suurin osa on peräisin valtiolta, alueellisilta
tai paikallisilta viranomaisilta taikka muilta julkisoikeudellisiltalaitoksilta tai jonka johto on näiden laitosten valvonnan alainen
taikka jonka hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä valtio,
alueellinen tai paikallinen viranomainen taikka muu julkisoi-keudellinen laitos nimittää enemmän kuin puolet;
2) ’julkisella yrityksellä’ tarkoitetaan yritystä, johon viranomaiset
voivat suoraan tai välillisesti käyttää määräysvaltaa omistuksen,
rahoitusosuuden tai yritystä koskevien sääntöjen perusteella. Vira-nomaisilla katsotaan olevan määräysvalta, kun ne suoraan taivälillisesti:
— omistavat enemmistön kyseisen yrityksen merkitystä pääomasta
— tai hallitsevat yrityksen osakkeisiin perustuvan äänioikeuden
enemmistöä
— tai voivat nimittää enemmän kuin puolet yrityksen hallinto-,
johto- tai valvontaelimen jäsenistä;1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 6
▼B
3) ’sidossuhteessa olevalla yrityksellä’ tarkoitetaan yritystä, jonka
vuosittaiset tilinpäätökset konsolidoidaan hankintayksiköidentilinpäätösten kanssa perustamissopimuksen konsolidoituja
tilinpäätöksiä koskevan 54 artiklan 3 kohdan g alakohtaan perus-
tuvan 13 päivänä kesäkuuta 1983 annetun seitsemännen neuvostondirektiivin 83/349/ETY (
1) vaatimusten mukaisesti tai tämän direk-
tiivin soveltamisalaan kuulumattomien yksiköiden ollessa kyseessäyritystä, johon hankintayksikkö voi suoraan taikka välillisesti
käyttää tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettua määräysvaltaa taikka
joka voi käyttää määräysvaltaa hankintayksikköön tai joka onhankintayksikkönä toisen yrityksen määräysvallan alainen omis-tuksen, rahoitusosuuden tai yritystä koskevien sääntöjen nojalla;
4) ’tavaranhankintoja, rakennusurakoita ja palveluhankintoja koske-
villa sopimuksilla’ tarkoitetaan rahallista vastiketta vastaan tehtyjäkirjallisia sopimuksia, jotka on tehty jonkun 2 artiklassamääritellyn hankintayksikön ja tavarantoimittajan, urakoitsijan taipalvelujen suorittajan välillä ja joiden tarkoituksena on:
a) tavaranhankintoja koskevissa sopimuksissa tuotteiden osto,
leasing-toiminta, vuokraus tai osamaksulla hankkiminen osto-
optioin tai ilman niitä;
b) rakennusurakoita koskevissa sopimuksissa joko liitteessä XI
tarkoitetun talon- tai maanrakennusurakan toteuttaminen taikka
sen suunnittelu ja toteuttaminen millä tahansa tavalla. Nämä
sopimukset voivat lisäksi sisältää rakennusurakan toteuttami-sessa tarvittavien tavaroiden ja palvelujen toimitukset;
c) palveluhankintoja koskevissa sopimuksissa muu kuin a ja b
alakohdan mukainen tarkoitus, lukuun ottamatta:
i) maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän
omaisuuden hankintaa tai vuokrausta millä tahansa rahoitus-muodolla taikka näihin liittyviä oikeuksia koskevia
sopimuksia; tätä direktiiviä sovelletaan kuitenkin missä
tahansa muodossa tehdyn hankinta- tai vuokrasopimuksenkanssa samanaikaisesti, ennen sitä tai sen jälkeen tehtäviinrahoituspalveluja koskeviin sopimuksiin,
ii) puhelin-, teleksi-, radiopuhelin-, henkilöhaku- ja satelliitti-
viestintäpalveluja koskevia sopimuksia,
iii) välimies- ja sovittelupalveluja koskevia sopimuksia,
iv) arvopaperien tai muiden rahoitusvälineiden liikkeellelaske-
mista, hankintaa, myyntiä ja siirtoa koskevia sopimuksia,
v) työsopimuksia,
vi) muita tutkimus- ja kehittämispalveluja koskevia sopimuksia
kuin niitä, joista saatava hyöty koituu yksinomaan hankin-tayksikölle käytettäväksi tämän liiketoiminnassa, joshankintayksikkö korvaa suoritetun palvelun kokonaan.
Sopimuksia, jotka sisältävät palvelu- ja tavaranhankintoja on
pidettävä tavaranhankintoja koskevina sopimuksina, jos tavaran-hankintojen kokonaisarvo on suurempi kuin sopimuksen alaankuuluvien palvelujen arvo;
5) ’puitesopimuksella’ tarkoitetaan jonkun 2 artiklassa määritellyn
hankintayksikön ja yhden tai useamman tavarantoimittajan,urakoitsijan tai palvelujen suorittajan välistä sopimusta, jonkatarkoituksena on vahvistaa tietyn määräajan kuluessa tehtäviensopimusten ehdot, erityisesti hintojen osalta, ja tarvittaessa myös
hankittavien määrien osalta;
6) ’tarjoajalla’ tarkoitetaan tavarantoimittajaa, urakoitsijaa tai palve-
lujen suorittajaa, joka jättää tarjouksen, ja ”ehdokkaalla” henkilöä,joka pyytää kutsua osallistua rajoitettuun menettelyyn tai neuvotte-
lumenettelyyn; palvelujen suorittaja voi olla luonnollinen henkilö
tai oikeushenkilö, 2 ar-tiklassa tarkoitettu hankintayksikkö mukaanluettuna;1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 7
(1) EYVL N:o L 193, 18.7.1983, s. 15. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 90/605/ETY (EYVL N:o L 317, 16.11.1990, s. 60).
▼B
7) ’avoimilla menettelyillä, rajoitetuilla menettelyillä ja neuvottelu-
menettelyillä’ tarkoitetaan hankintayksiköiden noudattamiasopimusten tekomenettelyjä, joista:
a) avoimissa menettelyissä kaikki halukkaat tavarantoimittajat,
urakoitsijat tai palvelujen suorittajat voivat jättää tarjouksia;
b) rajoitetuissa menettelyissä vain hankintayksikön kutsumat
ehdokkaat voivat jättää tarjouksia;
c) neuvottelumenettelyssä hankintayksikkö ottaa yhteyttä valitse-
miinsa tavarantoimittajiin, urakoitsijoihin tai palvelujensuorittajiin ja niistä yhden tai useamman kanssa neuvotteleesopimuksen ehdoista;
8) ’teknisillä eritelmillä’ tarkoitetaan erityisesti tarjouskirjoihin sisäl-
tyviä teknisiä vaatimuksia, joissa määritellään rakennusurakalta,
materiaalilta, tuotteelta, tavaralta tai palvelulta vaadittavat ominai-suudet ja joiden avulla rakennusurakka, materiaali, tuote, tavara taipalvelu voidaan kuvailla puolueettomasti siten, että se täyttäähankintayksikön sille asettaman käyttötarkoituksen. Näihin tekni-siin vaatimuksiin voi kuulua laatu tai käyttöön soveltuvuus,
turvallisuus, mitat sekä materiaaliin, tuotteeseen, tavaraan tai
palveluun kohdistuvat vaatimukset laadunvarmistusjärjestelmän,termistön, tunnusten, testauksen ja testausmenetelmien,pakkauksen, merkitsemisen tai etiketöinnin osalta. Rakennusura-koiden osalta ne voivat myös sisältää sääntöjä, jotka koskevat
rakennusurakan suunnittelua ja hinnoittelua, testausta, tarkastusta
ja hyväksymistä sekä rakennusmenetelmiä tai -tekniikkaa jakaikkia muita teknisiä edellytyksiä, jotka hankintayksikkö voiyleisten tai erityisten määräysten nojalla asettaa valmiille työlle jasiihen kuuluville materiaaleille tai osille;
9) ’standardilla’ tarkoitetaan tunnustetun standardointielimen tois-
tuvaa tai jatkuvaa käyttöä varten hyväksymää teknistä eritelmää,jonka noudattaminen ei pääsääntöisesti ole pakollista;
10) ’eurooppalaisella standardilla’ tarkoitetaan Euroopan standardointi-
komitean (CEN) tai Euroopan sähkötekniikan
standardointikomitean (Cenélec) yhteisten sääntöjensä mukaisestieurooppalaiseksi standardiksi (EN) tai yhdenmukaistamisasiakir-jaksi (HD) hyväksymää standardia tai Euroopan telealanstandardointilaitoksen (ETSI) omien sääntöjensä mukaisesti vahvis-tamaa eurooppalaista telealan standardia (ETS);
11) ’yhteisellä teknisellä eritelmällä’ tarkoitetaan Euroopan yhteisöjen
virallisessa lehdessä julkaistua jäsenvaltioiden kesken sovitulla
menettelyllä laadittua yhtenäisen käytön varmistamiseksi kaikissajäsenvaltioissa laadittua teknistä eritelmää;
12) ’eurooppalaisella teknisellä hyväksymisellä’ tarkoitetaan
myönteistä teknistä lausuntoa tuotteen kelpoisuudesta tiettyynkäyttöön, joka perustuu rakennustyössä sovellettavien olennaistenvaatimusten täyttymiseen ottaen huomioon tuotteen perusominai-suudet ja sen nimenomaiset käyttö- ja soveltamisolosuhteet siten
kuin rakennusalan tuotteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetussa neuvostondirektiivissä 89/106/ETY (
1) säädetään. Eurooppalaisen teknisen
hyväksymisen antaa jäsenvaltion tätä tarkoitusta varten hyväksymätoimielin;
13) ’eurooppalaisella eritelmällä’ tarkoitetaan yhteistä teknistä
eritelmää, eurooppalaista teknistä hyväksymistä tai eurooppalaisenstandardin mukaista kansallista standardia;
14) ’yleisellä televerkolla’ tarkoitetaan yleistä teletoiminnan infrastruk-
tuuria, joka tekee mahdolliseksi viestien välittämisen määriteltyjen
verkon liityntäpisteiden välillä johtimia pitkin, mikroaalloilla, opti-sesti tai muulla sähkömagneettisella menetelmällä.
’Verkon liityntäpisteellä’ tarkoitetaan sellaista fyysistä liitäntää ja
sen teknistä liitäntäeritelmää, joka on osa yleistä televerkkoa ja1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 8
(1) EYVL N:o L 40, 11.2.1989, s. 12
▼B
välttämätön yleiseen televerkkoon liittymiselle ja tehokkaalle vies-
tinnälle siinä;
15) ’yleisillä telepalveluilla’ tarkoitetaan telepalveluja, joiden tarjoa-
misen jäsenvaltiot ovat nimenomaan antaneet erityisesti yhden taiuseamman teletoimintayksikön tehtäväksi.
’Telepalveluilla’ tarkoitetaan palveluja, joiden tuottaminen on
kokonaan tai osittain signaalien välitystä ja reititystä yleisessä tele-verkossa televiestinnän menetelmien avulla, lukuun ottamattatelevisiota ja yleisradiotoimintaa;
16) ’suunnittelukilpailuilla’ tarkoitetaan kansallisia menettelyjä, joilla
hankintaviranomainen voi hankkia pääasiassa arkkitehtuurin taimaanrakennuksen taikka tietojenkäsittelyn alalla suunnitelman tai
ehdotuksen, jonka tuomaristo valitsee kilpailulla, jossa voidaan
antaa palkintoja.
2 artikla
1. Tätä direktiiviä sovelletaan hankintayksiköihin, jotka
a) ovat viranomaisia tai julkisia yrityksiä ja harjoittavat jotakin 2
kohdassa tarkoitettua toimintaa;
b) jos ne eivät ole viranomaisia tai julkisia yrityksiä, harjoittavat
toiminnoissaan yhtä tai useampaa 2 kohdassa tarkoitettua toimintaaja toimivat jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen myöntämälläerityis- tai yksinoikeudella.
2. Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa on:
a) sellaisten pysyvien verkkojen saattaminen saataville tai ylläpito,
joiden tarkoituksena on tarjota:
i) juomaveden
tai
ii) sähkön
tai
iii) kaasun tai lämmön
tuotantoon, siirtoon tai jakeluun liittyviä julkisia palveluja, tai
juomaveden, sähkön, kaasun tai lämmön toimittaminen sellaisiinverkkoihin;
b) maantieteellisen alueen hyödyntäminen:
i) öljyn, kaasun, hiilen tai muiden kiinteiden polttoaineiden etsimi-
seksi tai talteen ottamiseksi,
tai
ii) lentokenttien, meri- tai sisävesisatamien taikka muiden tilojen
saattamiseksi lento-, meri- tai sisävesiliikenteen harjoittajien
saataville;
c) sellaisten verkkojen ylläpito, joiden tarkoituksena on tarjota julkisia
kuljetuspalveluja rautateitse, automatisoiduin järjestelmin, raitio-
teitse, johdinautoilla, linja-autoilla tai kaapeliradoilla.
Kuljetuspalvelujen verkon katsotaan olevan kyseessä, kun palvelua
tarjotaan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen asettamin edelly-
tyksin, kuten liikennöitäviä linjoja, käytettävissä olevaakuljetuskapasiteettia tai vuorotiheyttä koskevin edellytyksin;
d) yleisten televerkkojen saattaminen saataville tai ylläpito taikka
yhden tai useamman yleisen telepalvelun tarjoaminen.
3. Sovellettaessa 1 kohdan b alakohtaa ’erityis- tai yksinoikeuksilla’
tarkoitetaan oikeuksia, jotka perustuvat kyseisen jäsenvaltion toimival-taisen viranomaisen lain, asetuksen tai hallinnollisen määräyksennojalla myöntämään toimilupaan, jolla varataan 2 kohdassa määritellyn
toiminnan harjoittaminen yhdelle tai useammalle yksikölle.
Hankintayksiköllä katsotaan olevan erityis- tai yksinoikeudet erityisesti,
jos:
a) 2 kohdassa tarkoitettujen verkkojen tai laitteistojen rakentamista tai
laitteistojen saataville saattamista varten se voi suorittaa julkisen1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 9
▼B
pakkolunastuksen tai käyttöönoton taikka sijoittaa verkkoon
kuuluvia laitteita maan päälle, maan alle ja yleisen tien yläpuolelle;
b) 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa yksikkö toimittaa
juomavettä, sähköä, kaasua tai lämpöä verkkoon, jota ylläpitääkyseisen valtion toimivaltaisen viranomaisen myöntämät erityis- taiyksinoikeudet saanut yksikkö.
4. Julkisten linja-autokuljetuspalvelujen tarjoamista ei pidetä 2
kohdan c alakohdassa tarkoitettuna toimintana, jos muut yksiköt voivatvapaasti tarjota samoja palveluja joko yleisesti tai tietyllä maantieteel-lisellä alueella samoin edellytyksin kuin hankintayksiköt.
5. Muun hankintayksikön kuin viranomaisen suorittamaa juoma-
veden, sähkön, kaasun tai lämmön toimittamista yleisön palvelemiseen
tarkoitettuihin verkkoihin ei pidetä 2 kohdan a alakohdassa tarkoitet-tuna toimintana, jos:
a) juomaveden tai sähkön osalta:
— kyseinen yksikkö tuottaa juomavettä tai sähköä, koska niiden
kulutus on välttämätöntä jonkin muun kuin 2 kohdassa tarkoi-tetun toiminnan harjoittamista varten,
ja
— toimittaminen yleiseen verkkoon johtuu vain yksikön omasta
kulutuksesta eikä ole ylittänyt 30 prosenttia yksikön juomaveden
tai energian kokonaistuotannosta laskettuna viimeksi kuluneiden
kolmen vuoden tuotannon keskimäärän mukaan, kuluva vuosimukaan luettuna;
b) kaasun tai lämmön osalta:
— kyseisen yksikön suorittama kaasun tai lämmön tuottaminen on
välttämätön seuraus muusta kuin 2 kohdassa tarkoitetusta
toiminnasta,
ja
— yleiseen verkkoon toimittaminen tapahtuu vain kyseisen
tuotannon taloudelliseksi hyödyntämiseksi ja vastaa enintään 20prosenttia yksikön liikevaihdosta laskettuna viimeksi kuluneidenkolmen vuoden keskimäärän mukaan, kuluva vuosi mukaan luet-tuna.
6. Liitteissä I—X lueteltujen hankintayksiköiden on täytettävä edellä
säädetyt edellytykset. Sen varmistamiseksi, että luettelot ovat mahdolli-simman täydelliset, jäsenvaltioiden on ilmoitettava luetteloissaantapahtuneista muutoksista komissiolle. Komissio tarkistaa liitteitä I—Xnoudattaen 40 artiklassa säädettyä menettelyä.
3 artikla
1. Jäsenvaltio voi pyytää komissiota säätämään, että maantieteel-
listen alueiden hyödyntämistä öljyn, kaasun, hiilen tai muidenkiinteiden polttoaineiden etsimiseksi tai talteen ottamiseksi ei pidetä 2artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna toimintanatai että yksiköiden ei katsota harjoittavan yhtä tai useampaa tällaista
toimintaa 2 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetuin erityis- ja
yksinoikeuksin, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät näitä toimin-toja koskevien kansallisten säännösten mukaan:
a) haettaessa toimilupaa hyödyntää tällaista maantieteellistä aluetta on
muiden yksiköiden voitava hakea samanlaista toimilupaa samoinedellytyksin kuin hankintayksiköt;
b) tiettyä toimintaa harjoittavien yksiköiden tekninen ja taloudellinen
suorituskyky on todettava ennen toimiluvan saamisesta kilpailevienehdokkaiden ansioiden arviointia;
c) toimilupa näiden toimintojen harjoittamiseen on myönnettävä suun-
niteltuja etsintä- tai talteenottokeinoja koskevilla puolueettomillaperusteilla, jotka on vahvistettava ja julkaistava ennen toimilupaha-
kemusten tekemistä; näitä perusteita on sovellettava syrjimättömästi;
d) kaikki toiminnan harjoittamista tai sen lopettamista koskevat edelly-
tykset ja vaatimukset, mukaan lukien säännökset, jotka koskevat1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 10
▼B
toiminnan harjoittamiseen, maksuihin ja osuuksiin yksiköiden
pääomasta tai tuotosta liittyviä velvoitteita, on vahvistettava jasaatettava saataville ennen kuin toimilupahakemukset on tehty, ja
niitä on sovellettava syrjimättömästi; näitä edellytyksiä ja vaati-
muksia koskevia muutoksia on sovellettava kaikkiin yksiköihin,joita asia koskee, ja ne on tehtävä syrjimättömästi; toiminnanharjoittamiseen liittyvät velvoitteet on kuitenkin tarpeen vahvistaavasta välittömästi ennen toimiluvan myöntämistä;
ja
e) hankintayksiköitä ei velvoiteta minkään lain, asetuksen, hallinnol-
lisen määräyksen, sopimuksen tai yhteisymmärrykseen perustuvan
järjestelyn perusteella antamaan tietoja yksikön suunnitelluista tainykyisistä hankintalähteistä, paitsi kansallisten viranomaistenpyynnöstä ja yksinomaan perustamissopimuksen 36 artiklassa main-ittuihin tarkoituksiin.
2. Jäsenvaltioiden, jotka soveltavat 1 kohtaa, on huolehdittava toimi-
luvan myöntämisen yhteydessä asetettavilla edellytyksillä tai muillaasianmukaisilla toimenpiteillä, että kukin yksikkö:
a) noudattaa syrjimättömyyden ja kilpailun periaatteita tehdessään
tavaranhankintoja, rakennusurakoita ja palveluhankintoja koskeviasopimuksia, erityisesti saattaessaan yritysten saataville tietoja suun-
nitelluista hankinnoistaan;
b) toimittaa komissiolle tiedot sopimusten tekemisestä edellytyksin,
jotka tämä määrittelee 40 artiklan mukaisesti.
3. Edellä 1 kohdan a, b ja c alakohtaa ei sovelleta yksittäisiin yksi-
noikeuksiin tai toimilupiin, jotka myönnetään ennen sitä päivää, jona
jäsenvaltiot alkavat 45 artiklan mukaisesti soveltaa tätä direktiiviä, josmuut yksiköt kyseisenä päivänä voivat ilman syrjintää ja puolueettominperustein arvioituina, hakea toimilupaa hyödyntää maantieteellisiäalueita öljyn, kaasun, hiilen tai muiden kiinteiden polttoaineiden etsimi-
seksi tai talteenottamiseksi. Edellä 1 kohdan d alakohtaa ei sovelleta,
jos edellytykset ja vaatimukset on vahvistettu tai niitä on sovellettutaikka muutettu ennen edellä tarkoitettua päivää.
4. Jäsenvaltion, joka aikoo soveltaa 1 kohtaa, on ilmoitettava asiasta
komissiolle. Tässä tarkoituksessa sen on toimitettava komissiolletiedoksi voimassa olevat lait, asetukset, hallinnolliset määräykset, sopi-
mukset tai yhteisymmärrykseen perustuvat järjestelyt, jotka koskevat 1
ja 2 kohdassa lueteltujen edellytysten täyttymistä.
Komissio tekee päätöksensä 40 artiklan 5—8 kohdassa säädettyä
menettelyä noudattaen. Se julkaisee päätöksensä perusteluineen Euroo-
pan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Komissio antaa neuvostolle vuosittain tämän artiklan täytäntöönpanoa
koskevan kertomuksen ja tarkastelee uudelleen sen soveltamista 44
artiklassa säädetyssä kertomuksessa.
4 artikla
1. Tavaranhankintoja, rakennusurakoita ja palveluhankintoja
koskevia sopimuksia tehdessään tai suunnittelukilpailuja järjestäessäänhankintayksiköiden on noudatettava tämän direktiivin säännöksiin
mukautettuja menettelyjä.
2. Hankintayksiköiden on huolehdittava, ettei ketään tavarantoimit-
tajaa, urakoitsijaa tai palvelujen suorittajaa syrjitä.
3. Toimittaessaan teknisiä eritelmiä niistä kiinnostuneille tavarantoi-
mittajille, urakoitsijoille tai palvelujen suorittajille sekä kelpuuttaessaanja valitessaan tavarantoimittajia, urakoitsijoita tai palvelujen suorittajia
sekä tehdessään sopimuksia hankintayksiköt voivat asettaa vaatimuksia
antamiensa tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi.
4. Tällä direktiivillä ei rajoiteta tavarantoimittajien, urakoitsijoiden
tai palvelujen suorittajien oikeutta vaatia hankintayksikköä kansallisenlainsäädännön mukaisesti ottamaan huomioon niiden antamien tietojenluottamuksellisuuden.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 11
▼B
5 artikla
1. Hankintayksiköt voivat pitää puitesopimusta 1 artiklan 4 kohdassa
tarkoitettuna sopimuksena ja tehdä sen tämän direktiivin säännöstenmukaisesti.
2. Jos hankintayksiköt ovat tehneet puitesopimuksen tämän direk-
tiivin säännösten mukaisesti, ne voivat soveltaa 20 artiklan 2 kohdan i
alakohtaa tehdessään tähän puitesopimukseen perustuvia sopimuksia.
3. Jos puitesopimusta ei ole tehty tämän direktiivin säännösten
mukaisesti, hankintayksiköt eivät voi soveltaa 20 artiklan 2 kohdan i
alakohtaa.
4. Hankintayksiköt eivät saa käyttää puitesopimuksia väärin estääk-
seen, rajoittaakseen tai vääristääkseen kilpailua.
6 artikla
1. Tätä direktiiviä ei sovelleta sopimuksiin eikä suunnittelukilpai-
luihin, joita hankintayksiköt tekevät tai järjestävät muutoin kuin 2
artiklan 2 kohdassa tarkoitetun toiminnan harjoittamiseksi tai kyseisen
toiminnan harjoittamiseksi kolmannessa maassa siten, ettei yhteisönsisäistä verkkoa tai maantieteellistä aluetta käytetä.
2. Tätä direktiiviä sovelletaan kuitenkin myös sopimuksiin tai suun-
nittelukilpailuihin, jotka 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdassa
tarkoitettua toimintaa harjoittava yksikkö tekee tai järjestää ja jotka liit-tyvät:
a) vesirakennushankkeisiin, maan kasteluun tai kuivaukseen, jos
juomavedeksi hankittavan veden osuus on suurempi kuin 20
prosenttia näissä hankkeissa taikka kastelu- tai kuivausjärjestelmissäsaataville saatettavan veden koko määrästä;
tai
b) jäteveden poistoon tai käsittelyyn.
3. Hankintayksiköiden on ilmoitettava komissiolle sen pyynnöstä
sellaisesta toiminnasta, jota ne pitävät 1 kohdan perusteella soveltami-
salaan kuulumattomana. Komissio voi Euroopan yhteisöjen virallisessa
lehdessä määräajoin julkaista tiedoksi yleisölle luettelot niistä
toiminnan ryhmistä, joita se pitää soveltamisalaan kuulumattomina.Tällöin komissio ottaa huomioon tietojen kaupallisen arkaluontoi-suuden, josta hankintayksiköt ovat tietoja antaessaan huomauttaneet.
7artikla
1. Tämän direktiivin säännöksiä ei sovelleta sopimuksiin, joiden
tarkoituksena on jälleenmyynti tai vuokraus kolmannelle, jos hankin-
tayksiköllä ei ole erityis- tai yksinoikeutta myydä tai vuokrata näiden
sopimusten kohdetta ja muut yksiköt voivat myydä tai vuokrata sensamoin edellytyksin kuin hankintayksiköt.
2. Hankintayksiköiden on annettava komissiolle sen pyynnöstä
tiedoksi kaikki tuotteiden ja toimintojen ryhmät, joita ne pitävät 1
kohdan mukaan soveltamisalaan kuulumattomina. Komissio voimääräajoin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaista tiedoksi
luettelot tuotteiden ja toimintojen ryhmistä, joita se pitää soveltamisa-laan kuulumattomina. Tällöin komissio ottaa huomioon tietojen
kaupallisen arkaluontoisuuden, josta hankintayksiköt ovat tietoja
antaessaan huomauttaneet.
8 artikla
1. Tätä direktiiviä ei sovelleta sopimuksiin, joita 2 artiklan 2 kohdan
d alakohdassa tarkoitettua toimintaa harjoittava hankintayksikkö tekeehankinnoistaan, jotka on tarkoitettu yksinomaan telepalvelun tai -palve-lujen tarjoamisen varmistamiseksi, jos muut yksiköt voivat tarjotasamoja palveluja samalla maantieteellisellä alueella ja olennaisestisamoin edellytyksin.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 12
▼B
2. Hankintayksiköiden on annettava komissiolle sen pyynnöstä
tiedoksi sellaiset palvelut, joita ne pitävät 1 kohdan perusteella sovelta-misalaan kuulumattomina. Komissio voi määräajoin Euroopan
yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaista tiedoksi luettelot palveluista,
joita se pitää soveltamisalaan kuulumattomina. Tällöin komissio ottaahuomioon tietojen kaupallisen arkaluontoisuuden, josta hankintayksikötovat tietoja antaessaan huomauttaneet.
9 artikla
1. Tätä direktiiviä ei sovelleta:
a) sopimuksiin, jotka liitteessä I luetellut hankintayksiköt tekevät
veden hankkimiseksi;
b) sopimuksiin, jotka liitteissä II—V luetellut hankintayksiköt tekevät
joko energian tai energian tuottamiseen käytettävien polttoaineiden
hankkimiseksi.
2. Neuvosto tarkastelee uudelleen 1 kohdan säännöksiä saatuaan
komission kertomuksen aiheellisine ehdotuksineen.
10 artikla
Tätä direktiiviä ei sovelleta sopimuksiin, jotka jäsenvaltio on julistanut
salaisiksi tai joiden toteuttaminen edellyttää kyseisessä jäsenvaltiossavoimassa olevien lakien, asetusten tai hallinnollisten määräystenmukaisia erityisiä turvatoimia, tai jos kyseisen valtion keskeiset turval-lisuusedut sitä vaativat.
11 artikla
Tätä direktiiviä ei sovelleta palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin,
joissa sopimuspuolena oleva yksikkö on itse julkisia palveluhankintoja
koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/50/ETY (
1)1
artiklan b alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen ja jotka perus-tuvat tälle viranomaiselle perustamissopimuksen mukaisten lakien,asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla annettuun yksinoikeu-
teen.
12 artikla
Tätä direktiiviä ei sovelleta sopimuksiin, joita koskevat eri menette-
lysäännöt ja jotka perustuvat:
1) perustamissopimuksen mukaiseen jäsenvaltion ja yhden tai
useamman kolmannen maan väliseen kansainväliseen sopimukseen,joka koskee tavaranhankintoja, rakennusurakoita, palveluhankintojatai suunnittelukilpailuja allekirjoittajavaltioiden yhteisen hankkeentoteuttamiseksi hyödyntämiseksi; kukin sopimus on toimitettava
komissiolle, joka voi kuulla asiassa joko päätöksellä 71/306/
ETY (
2) perustettua julkisyhteisöjen sopimuksia käsittelevää
neuvoa-antavaa komiteaa, tai jos kyseiset sopimukset koskevat 2artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettua toimintaa harjoittavienyksiköiden sopimuksia, 39 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa tele-hankintakomiteaa;1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 13
(1) EYVL N:o L 209, 24.7.1992, s. 1
(2) EYVL N:o L 185, 16.8.1971, s. 15. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna päätöksellä 77/63/ETY (EYVL N:o L 13, 15.1.1977, s. 15).
▼B
2) jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa toimivia yrityksiä koskevaan
joukkojen sijoittamiseen liittyvään kansainväliseen sopimukseen;
3) kansainvälisen järjestön erityiseen menettelyyn.
13 artikla
1. Tätä direktiiviä ei sovelleta palveluhankintoja koskeviin sopimuk-
siin, jotka:
a) hankintayksikkö tekee sidossuhteessa olevan yrityksen kanssa;
b) useista hankintayksiköistä koostuva, 2 artiklan 2 kohdassa tarkoi-
tettua toimintaa harjoittava yhteisyritys tekee jonkinhankintayksikön tai johonkin näistä hankintayksiköistä sidossuh-teessa olevan yrityksen kanssa,
jos vähintään 80 prosenttia tämän yrityksen yhteisössä kolmen viimeksi
kuluneen vuoden aikana palvelujen alalla saavuttamasta keskimääräi-sestä liikevaihdosta muodostuu näiden palvelujen tarjoamisesta
yrityksille, joihin se on sidossuhteessa.
Kun useampi kuin yksi hankintayksikköön sidossuhteessa oleva yritys
suorittaa samaa palvelua tai vastaavia palveluja, on otettava huomioon
näiden yritysten tarjoamista palveluista muodostuva kokonaisliikevaihto
yhteisössä.
2. Hankintayksiköiden on ilmoitettava komissiolle sen pyynnöstä
seuraavat 1 kohdan säännösten soveltamiseen liittyvät tiedot:
— kyseisten yritysten nimet,
— tarkoitettujen palveluhankintoja koskevien sopimusten luonne ja
arvo,
— komission tarpeellisina pitämät tiedot sen osoittamiseksi, että
hankintayksikön ja sopimuspuoleksi valitun yrityksen väliset suhteet
täyttävät tämän artiklan vaatimukset.
14 artikla
1. Tätä direktiiviä sovelletaan:
a) sellaisten hankintayksiköiden tekemiin sopimuksiin, jotka harjoit-
tavat liitteessä X tarkoitettua toimintaa (
1), kun ennakoitu arvo
ilman arvonlisäveroa on vähintään:
i) 600 000 ecua tavaranhankintoja ja palveluhankintoja koskevien
sopimusten osalta,
ii) 5 000 000 ecua rakennusurakoita koskevien sopimusten osalta.
b) sellaisten hankintayksiköiden tekemiin sopimuksiin, jotka harjoit-
tavat liitteissä I, II, VII, VIII ja IX tarkoitettua toimintaa (2), kun
ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa on vähintään:
i) 400 000 erityistä nosto-oikeutta vastaava määrä ecuina liitteessä
XVI A tarkoitettujen tavaranhankintoja ja palveluhankintojakoskevien sopimusten osalta, lukuun ottamatta 8. pääluokassa
mainittuja tutkimus- ja kehittämispalveluja sekä 5. pääluokan
teleliikenteen palveluja, joiden CPC-viitenumerot ovat 7524,7525 ja 7526,
ii) 400 000 ecua muiden kuin i alakohdassa mainittuja palveluhan-
kintoja koskevien sopimusten osalta,
iii) 5 000 000 erityistä nosto-oikeutta vastaava määrä ecuina raken-
nusurakoita koskevien sopimusten osalta.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 14
(1) Liite X: Teletoiminnan alan hankintayksiköt.
(2) Liite I: Juomaveden tuotanto-, kuljetus- tai jakeluyksiköt.
Liite II: Sähkön tuotanto-, siirto- tai jakeluyksiköt.Liite VII: Kaupunkirautatie-, raitiotie-, johdinauto- tai linja-autopal-
velujen alan hankintayksiköt.
Liite VIII: Lentokenttäalan hankintayksiköt.
Liite IX: Meri- tai sisävesisatamien taikka muiden terminaalipalve-
lujen alan hankintayksiköt.▼M1
▼M1
c) sellaisten hankintayksiköiden tekemiin sopimuksiin, jotka harjoit-
tavat liitteissä III, IV, V, ja VI (1), tarkoitettua toimintaa, kun
ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa on vähintään:
i) 400 000 ecua tavaranhankintoja ja palveluhankintoja koskevien
sopimusten osalta,
ii) 5 000 000 ecua rakennusurakoita koskevien sopimusten osalta.
2. Palveluhankintaa koskevan sopimuksen ennakoitua arvoa lasket-
taessa hankintayksikön on sisällytettävä arvioon palvelujensuorittajalle maksettava kokonaiskorvaus 3—13 kohdassa tarkoitetuttiedot huomioon ottaen.
3. Rahoituspalveluja koskevien sopimusten ennakoitua arvoa lasket-
taessa on otettava huomioon:
— vakuutuspalveluista maksettavat vakuutusmaksut,
— pankkipalveluista ja muista rahoituspalveluista maksettavat maksut,
palkkiot, korot ja muut korvaukset,
— suunnittelua sisältävistä sopimuksista maksettavat maksut tai palk-
kiot.
4. Jos sopimus koskee leasing-toimintaa, vuokrausta tai osamaksu-
kauppaa, sopimuksen arvon määritysperusteena on käytettävä:
a) määräaikaisten, enintään 12 kuukautta voimassa olevien sopimusten
ennakoitua sopimuksen voimassaolon aikaista kokonaisarvoa taienemmän kuin 12 kuukautta voimassa olevien sopimusten kokonai-
sarvoa, johon sisältyy ennakoitu jäännösarvo;
b) määräämättömäksi ajaksi tehtyjen sopimusten tai sopimusten, joiden
voimassaoloa ei voida määrittää, osalta neljän ensimmäisen vuodenaikana erääntyvien maksuerien ennakoitua kokonaisarvoa.
5. Jos palveluhankintoja koskevasta sopimuksesta ei käy ilmi koko-
naishintaa, sopimuksen ennakoidun arvon määritysperusteena on
käytettävä:
— määräaikaisten, enintään 48 kuukautta voimassa olevien sopimusten
voimassaolon aikaista kokonaisarvoa,
— määräämättömäksi ajaksi tehtyjen tai enemmän kuin 48 kuukautta
voimassa olevien sopimusten kuukausiarvoa kerrottuna 48:lla.
6. Jos suunniteltuun tavaranhankintoja tai palveluhankintoja koske-
vaan sopimukseen sisältyy nimenomaisia optioehtoja, sopimuksenarvon määritysperusteena on käytettävä oston, leasing-toiminnan, vuok-rauksen tai osamaksukaupan suurinta sallittua kokonaisarvoa optioehdotmukaan luettuina.
7. Jos tavarat tai palvelut hankitaan tietyn ajan kuluessa tekemällä
useita sopimuksia yhden tai useamman tavarantoimittajan tai palvelujen
suorittajan kanssa tai tekemällä uudistettavia sopimuksia, sopimuksenarvon määritysperusteena on käytettävä:
a) viimeksi kuluneiden varainhoitovuoden tai 12 kuukauden aikana
tehtyjen samanlaisten sopimusten kokonaisarvoa, mahdollisuuksienmukaan oikaistuna seuraavien 12 kuukauden aikana odotettavissaolevien määrän tai arvon muutosten mukaisesti;
tai
b) niiden sopimusten yhteisarvoa, jotka tehdään ensimmäisen sopi-
muksen tekemistä seuraavien 12 kuukauden aikana tai kokosopimuksen voimassaoloaikana, jos se on pitempi kuin 12kuukautta.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 15
(1) Liite III: Kaasun tai lämmön siirto- tai jakeluyksiköt.
Liite IV: Öljyn tai kaasun etsintä- ja talteenottoyksiköt.
Liite V: Hiilen tai muiden kiinteiden polttoaineiden etsintä- ja
talteenottoyksiköt.
Liite VI: Rautatiepalvelujen alan hankintayksiköt.▼B
▼B
8. Sekä palveluhankintoja että tavaranhankintoja sisältävän sopi-
muksen ennakoidun arvon määritysperusteena on käytettävä palvelujenja tavaroiden kokonaisarvoa niiden osuuksista riippumatta. Laskentaan
on sisällytettävä sijoitus- ja asennustöiden arvo.
9. Puitesopimuksen arvon määritysperusteena on käytettävä suurinta
mahdollista kyseiselle kaudelle suunniteltujen sopimusten ennakoitua
yhteisarvoa.
10. Rakennusurakoita koskevien sopimusten arvon määritysperus-
teena 1 kohdan soveltamiseksi on käytettävä rakennusurakankokonaisarvoa. Rakennusurakalla tarkoitetaan sellaista talon- tai maan-
rakennustöiden kokonaisuuden tulosta, joka itsessään on tarkoitettu
täyttämään taloudellisen ja teknisen tarkoituksen.
Erityisesti, jos tavaranhankinta, rakennusurakka tai palveluhankinta on
jaettu useaan osaan, kunkin osan arvo on otettava huomioon arvioi-
taessa 1 kohdassa tarkoitettua arvoa. Jos osien yhteisarvo on vähintään
1 kohdassa säädetty arvo, tätä kohtaa on sovellettava kaikkiin osiin.Rakennusurakoita koskevissa sopimuksissa hankintayksiköt voivatkuitenkin poiketa 1 kohdan soveltamisesta niiden osien osalta, joidenennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa on vähemmän kuin 1 000 000ecua, jos osien yhteisarvo on enintään 20 prosenttia kaikkien osien
yhteisarvosta.
11. Hankintayksiköiden on 1 kohdan soveltamiseksi sisällytettävä
rakennusurakoita koskevien sopimusten ennakoituun arvoon kaikkien
niiden tavaroiden tai palvelujen arvo, jotka ovat välttämättömiä
kyseisen rakennusurakan toteuttamiseksi ja jotka hankintayksiköt saat-tavat urakoitsijan saataville.
12. Sellaisten tavaroiden tai palvelujen arvoa, jotka eivät ole
välttämättömiä tietyn rakennusurakan toteuttamiseksi, ei saa lisätä
kyseisen rakennusurakkaa koskevan sopimuksen arvoon, joten tätädirektiiviä ei sovelleta näiden tavaroiden tai palvelujen hankkimiseen.
13. Hankintayksiköt eivät saa tämän direktiivin soveltamisen
välttämiseksi jakaa sopimuksia osiin tai käyttää sopimuksen arvon
laskennassa erikoisia yksityiskohtaisia sääntöjä.
14. Edellä 1 kohdassa säädettyjen kynnysarvojen vasta-arvo kansal-
lisina valuuttoina tarkistetaan periaatteessa joka toinen vuosi 1 päivästätammikuuta 1996. Tämän vasta-arvon laskeminen perustuu kyseistenvaluuttojen 1 päivänä tammikuuta voimaan tulevaa tarkistusta
edeltävän elokuun viimeisenä päivänä päättyvän 24 kuukauden jakson
keskimääräiseen ecuina ilmoitettavaan päivänkurssiin. Kyseiset vasta-arvot julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä marraskuun
alussa.
15. Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa
tehdyssä julkisia hankintoja koskevassa sopimuksessa (
1), jäljempänä
’sopimus’, vahvistettujen, ecuina ilmaistujen kynnysarvojen vasta-arvotarkistetaan periaatteessa joka toinen vuosi 1 päivästä tammikuuta1996. Kyseisten vasta-arvojen laskeminen perustuu ecun erityisinä
nosto-oikeuksina ilmaistuun 1 päivänä tammikuuta voimaan tulevaa
tarkistusta edeltävän elokuun viimeisenä päivänä päättyvän 24kuukauden jakson keskimääräiseen päivänkurssiin. Kyseiset vasta-arvotjulkaistaan 14 kohdan mukaisesti.
16. Edellä 14 ja 15 kohdassa säädettyä laskentamenetelmää tarkas-
tellaan direktiivin 93/36/ETY 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan toisessaalakohdassa olevien säännösten mukaisesti.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 16
(1) Neuvoston päätös 94/800/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1994, Uruguayn
kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986—1994) laadittujen
sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan
kuuluvissa asioissa (EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1).▼M1
▼B
II OSASTO
Kaksitasoinen soveltaminen
15 artikla
Tavaranhankintoja ja rakennusurakoita sekä liitteessä XVI A lueteltuja
palveluja koskevat sopimukset on tehtävä III—V osaston säännösten
mukaisesti.
16 artikla
Liitteessä XVI B lueteltuja palveluja koskevat sopimukset on tehtävä
18 ja 24 artiklan säännösten mukaisesti.
17artikla
Sopimukset, jotka koskevat sekä liitteessä XVI A että liitteessä XVI B
lueteltuja palveluja, on tehtävä III—V osaston säännösten mukaisesti,
jos liitteessä XVI A lueteltujen palvelujen arvo on suurempi kuin liit-
teessä XVI B lueteltujen palvelujen arvo. Muissa tapauksissasopimukset on tehtävä 18 ja 24 artiklan säännösten mukaisesti.
III OSASTO
Tekniset eritelmät ja standardit
18 artikla
1. Hankintayksiköiden on sisällytettävä tekniset eritelmät kunkin
sopimuksen yleisiin asiakirjoihin tai sopimusasiakirjoihin.
2. Tekniset eritelmät on määriteltävä viittaamalla eurooppalaisiin
eritelmiin, jos niitä on.
3. Jos eurooppalaisia eritelmiä ei ole, tekniset eritelmät on mahdolli-
suuksien mukaan määriteltävä viittaamalla muihin yhteisössä
sovellettaviin standardeihin.
4. Hankintayksiköiden on määriteltävä eurooppalaisten eritelmien tai
muiden standardien täydentämiseksi tarvittavat lisäeritelmät. Tällöinniiden on asetettava suoritusvaatimuksia koskevat eritelmät etusijalle
suunnittelua ja selostusta koskeviin eritelmiin nähden, jolleivät hankin-
tayksiköt pidä tällaisten eritelmien soveltamista puolueettomista syistäepätarkoituksenmukaisena sopimuksen toteuttamisen kannalta.
5. Teknisiä eritelmiä, joissa mainitaan tietyn valmistajan tai tiettyä
alkuperää olevia taikka erityisen menetelmän avulla valmistettuja tuot-
teita ja jotka sen vuoksi suosivat tai jättävät sopimuksen alanulkopuolelle tiettyjä yrityksiä, ei saa soveltaa, elleivät sellaiset tekniseteritelmät ole sopimuksen kohteen vuoksi välttämättömiä. Erityisestitavaramerkkien, patenttien, tyyppien taikka nimenomaisen alkuperäntai tuotannon mainitseminen on kielletty; se on kuitenkin sallittua, jos
mainintaan liitetään ilmaisu ”tai vastaava”, kun sopimuksen kohdetta ei
muuten voida selostaa tarpeeksi tarkoilla ja kaikille asianomaisilletäysin selvillä eritelmillä.
6. Hankintayksiköt voivat poiketa 2 kohdassa säädetystä, jos:
a) on teknisesti mahdotonta tyydyttävästi todeta, että tuote on euroop-
palaisten eritelmien mukainen;
b) 2 kohdan soveltaminen haittaa ensimmäisestä vaiheesta telepääte-
laitteiden tyyppihyväksynnän vastavuoroisessa tunnustamisessa 24päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/361/
ETY (
1) tai standardoinnista tietotekniikassa ja televiestinnässä 22
päivänä joulukuuta 1986 tehdyn neuvoston päätöksen 87/95/ETY (2)
soveltamista;1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 17
(1) EYVL N:o L 217, 5.8.1986, s. 21
(2) EYVL N:o L 36, 7.2.1987, s. 31
▼B
c) mukauttaessaan olemassa olevia käytäntöjä eurooppalaisiin eritel-
miin hankintayksikkö joutuisi näiden eritelmien soveltamisenvuoksi hankkimaan jo käytössä olevien laitteistojen kanssa yhteen-
sopimattomia tavaroita tai sille aiheutuisi suhteettomia kustannuksia
tai suhteettomia teknisiä vaikeuksia. Hankintayksiköt saavat soveltaatätä poikkeusta vain noudattaessaan selvästi määriteltyä ja kirjattuatoimintaperiaatetta, jolla pyritään siirtymään eurooppalaisten eritel-mien soveltamiseen;
d) kyseinen eurooppalainen eritelmä ei sovellu suunniteltuun käyttöön
tai siinä ei oteta huomioon sen antamisen jälkeen tapahtunuttatekniikan kehitystä. Tätä poikkeusta soveltavien hankintayksiköidenon ilmoitettava toimivaltaiselle standardointielimelle tai muulletoimielimelle, jolla on valtuus muuttaa tätä eurooppalaista eritelmää,
perusteet, joilla ne eivät pidä eurooppalaista eritelmää soveltuvana,
sekä pyydettävä sen muuttamista;
e) hankkeessa on kyse olennaisesti uuden kehittämisestä, eikä euroop-
palaisten eritelmien soveltaminen olisi tarkoituksenmukaista.
7. Jäljempänä 21 artiklan 1 kohdan a alakohdan tai 21 artiklan 2
kohdan a alakohdan mukaisesti julkaistavissa ilmoituksissa on oltava
maininta 6 kohdan soveltamisesta.
8. Tämä artikla ei rajoita pakollisten teknisten määräysten sovelta-
mista, jos ne ovat yhteisön oikeuden mukaisia.
19 artikla
1. Hankintayksiköiden on toimitettava sopimuksen tekemisestä kiin-
nostuneille tavarantoimittajille, urakoitsijoille tai palvelujen suorittajille
näiden pyynnöstä ne tekniset eritelmät, joihin niiden tavaranhankintoja,rakennusurakoita tai palveluhankintoja koskevissa sopimuksissasäännöllisesti viitataan taikka joihin ne aikovat viitata tehdessään sopi-muksia, joista julkaistaan 22 artiklassa tarkoitettu kausittainen
ennakkoilmoitus.
2. Jos tekniset eritelmät määritellään asianomaisten tavarantoimitta-
jien, urakoitsijoiden tai palvelujen suorittajien saatavilla olevissa
asiakirjoissa, pidetään tietoa näihin asiakirjoihin kohdistuvasta viittauk-sesta riittävänä.
IV OSASTO
Sopimusten tekomenettelyt
20 artikla
1. Hankintayksiköt voivat valita jonkin 1 artiklan 7 alakohdassa
määritellyistä menettelyistä, jos tarjouskilpailukutsu 2 kohdassasäädettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta on esitetty 21 artiklan mukai-sesti.
2. Hankintayksiköt voivat noudattaa menettelyä ilman ennalta
esitettyä tarjouskilpailukutsua seuraavissa tapauksissa:
a) ennalta esitetyn tarjouskilpailukutsun sisältäneellä menettelyllä ei
ole saatu lainkaan tarjouksia tai sopivia tarjouksia, edellyttäen, ettei
alkuperäisiä sopimusehtoja olennaisesti muuteta;
b) sopimus tehdään vain tutkimusta, kokeilua, kehittämistä tai tieteel-
listä tarkoitusta varten eikä taloudellisen kannattavuudenvarmistamiseksi taikka tutkimus- ja kehittämiskustannusten korvaa-
miseksi, ja tällaisen sopimuksen tekeminen ei rajoita myöhempien,
erityisesti näitä tarkoituksia varten tehtävien sopimusten kilpailume-nettelyä;
c) teknisistä tai taiteellisista taikka yksinoikeuden suojaamiseen liitty-
vistä syistä sopimuksen toteuttaminen voidaan antaa vain tietyn
tavarantoimittajan, urakoitsijan tai palvelujen suorittajan tehtäväksi;
d) sopimuksen tekeminen on ehdottoman välttämätöntä, jos hankin-
tayksiköille ennalta arvaamattomista syistä aiheutuneenäärimmäisen kiireen vuoksi avoimille tai rajoitetuille menettelyilleasetettuja määräaikoja ei voida noudattaa;1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 18
▼B
e) kyseessä ovat tavaranhankintoja koskevat sopimukset lisätoimitusten
saamiseksi alkuperäiseltä tavarantoimittajalta joko tavanomaistentoimitusten tai laitteistojen osittaiseksi korvaamiseksi tai olemassa
olevien toimitusten taikka laitteistojen laajentamiseksi, ja tavarantoi-
mittajan vaihtamisen vuoksi hankintayksikkö joutuisi hankkimaanteknisiltä ominaisuuksiltaan erilaista materiaalia, mikä johtaisiyhteensopimattomuuteen tai suhteettomiin teknisiin vaikeuksiinkäytössä ja kunnossapidossa;
f) kyseessä ovat alkuperäiseen hankkeeseen tai alunperin tehtyyn sopi-
mukseen sisältymättömät lisäurakka tai lisäpalvelut, jotka ovatennalta arvaamattomista syistä tulleet välttämättömiksi sopimuksen
toteuttamiselle edellyttäen, että sopimus tehdään alkuperäisen sopi-
muksen toteuttavan urakoitsijan tai palvelujen suorittajan kanssa:
— jos lisäurakkaa tai lisäpalveluja ei voida erottaa teknisesti tai
taloudellisesti pääsopimuksesta aiheuttamatta hankintayksiköille
huomattavaa haittaa,
tai
— jos lisäurakka tai lisäpalvelut, vaikka ne voitaisiin erottaa alku-
peräisen sopimuksen toteuttamisesta, ovat ehdottomanvälttämättömiä tämän loppuunsaattamiseksi;
g) rakennusurakkaa koskevassa sopimuksessa uusi rakennusurakka on
samanlaisen, saman hankintayksikön ensimmäisen sopimuksen sopi-muspuolena olevalle urakoitsijalle antaman rakennusurakantoistamista, ja uusi rakennusurakka on samanlainen kuin perush-anke, josta ensimmäinen sopimus tarjouskilpailun jälkeen tehtiin.
Ensimmäisen hankkeen tarjouskilpailun yhteydessä on tehtävä
ilmoitus siitä, että tätä menettelyä voidaan noudattaa ja että hankin-tayksiköiden on otettava huomioon lisäurakoiden ennakoitukokonaisarvo 14 artiklan säännöksiä soveltaessaan;
h) hankinta koskee tavarapörssissä noteerattuja ja sieltä ostettuja tavar-
oita;
i) sopimus tehdään puitesopimuksen perusteella, jos 5 artiklan 2
kohdassa mainittu edellytys täyttyy;
j) hankinnat tehdään poikkeuksellisen edullisesti käyttämällä hyödyksi
hyvin lyhyen ajan voimassa olevaa erityisen edullista tarjousta ostaa
tavaroita huomattavasti tavanomaisia markkinahintoja halvemmalla;
k) tavaroita hankitaan erityisen edullisesti joko liiketoimintansa lopulli-
sesti lopettavalta toimittajalta, konkurssipesän velkojilta tai
konkurssipesän hallinnolta, velkojien kanssa tehdyllä sopimuksella
tai samanlaisella kansallisten säännösten tai määräysten mukaisellamenettelyllä;
l) palveluhankintaa koskeva sopimus tehdään tämän direktiivin
säännösten mukaisesti järjestetyn suunnittelukilpailun tuloksena jase on noudatettavien sääntöjen mukaan tehtävä suunnittelukilpailunvoittajan kanssa, tai jos voittajia on useita, näistä jonkun kanssa.Jälkimmäisessä tapauksessa kaikki suunnittelukilpailun voittajat onkutsuttava osallistumaan neuvotteluihin.
21 artikla
1. Tavaranhankintoja, rakennusurakoita tai palveluhankintoja koske-
vien sopimusten ollessa kyseessä tarjouskilpailukutsu voidaan esittää:
a) liitteessä XII olevan A, B tai C osan mukaisella ilmoituksella, tai
b) liitteen XIV mukaisella kausittaisella ennakkoilmoituksella, taikka
c) liitteen XIII mukaisella ilmoituksella kelpuuttamisjärjestelmän
olemassaolosta.
2. Kun tarjouskilpailukutsu esitetään kausittaisella ennakkoilmoituk-
sella:
a) ilmoituksessa on nimenomaan viitattava tavaranhankintoihin, raken-
nusurakoihin tai palveluhankintoihin, jotka ovat sopimuksenkohteena;1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 19
▼B
b) ilmoituksessa on mainittava, että sopimus tehdään rajoitettua menet-
telyä tai neuvottelumenettelyä noudattaen julkaisematta myöhemmintarjouspyyntöä koskevaa ilmoitusta, ja siinä on kehotettava asiasta
kiinnostuneita yrityksiä ilmaisemaan kiinnostuksensa kirjallisesti;
c) hankintayksiköiden on pyydettävä myöhemmin, mutta ennen kuin
tarjoajien tai neuvottelukumppanien valinta aloitetaan, kaikkia
ehdokkaita vahvistamaan kiinnostuksensa saatuaan kyseistä sopi-musta koskevat yksityiskohtaiset tiedot. Tietojen on sisällettäväainakin:
i) luonne ja määrä, mukaan lukien lisähankintamahdollisuudet ja
mahdollisuuksien mukaan arvio ajankohdasta, jolloin kyseisiälisähankintamahdollisuuksia voidaan käyttää; useiden peräk-käisten sopimusten tai uudistettavien sopimusten osalta niidenluonne ja määrä ja mahdollisuuksien mukaan arviomyöhemmin hankinnan kohteeksi tulevia rakennusurakoita,
tavaroita tai palveluja koskevien tarjouspyyntöjen ajankoh-
dasta,
ii) onko kyseessä rajoitettu vai neuvottelumenettely,
iii) tarvittaessa ajankohta, jolloin tavarantoimitus tai palvelujen tai
urakoiden toteuttaminen alkaa tai päättyy,
iv) osoite ja päivämäärä, jolloin viimeistään tarjouspyyntöjä
koskevat hakemukset on jätettävä, sekä kieli tai kielet, joillahakemukset on laadittava,
v) sen yksikön osoite, joka tekee sopimuksen sekä toimittaa
tarjousasiakirjojen ja muiden asiakirjojen saamiseksi tarvittavattiedot,
vi) tavarantoimittajilta, urakoitsijoilta tai palvelujen suorittajilta
vaadittavat taloudelliset ja tekniset edellytykset, rahoitusva-kuudet ja tiedot,
vii) hankintasopimusmenettelyyn liittyvästä asiakirja-aineistosta
perittävien maksujen määrä ja yksityiskohtaiset maksuehdot,
sekä
viii) tarjouskilpailun kohteena olevan sopimuksen laji: osto, leasing-
toiminta, vuokraus vai osamaksukauppa vai useampi näistä.
3. Kun tarjouskilpailukutsu on esitetty ilmoituksella kelpuuttamisjär-
jestelmän olemassaolosta, rajoitetun menettelyn tarjoajat taineuvottelumenettelyyn osallistujat on valittava kyseisen järjestelmänmukaisesti kelpuutetuista ehdokkaista.
4. Suunnittelukilpailun ollessa kyseessä tarjouskilpailukutsu on
esitettävä liitteen XVII mukaisella ilmoituksella.
5. Tässä artiklassa tarkoitetut ilmoitukset on julkaistava Euroopan
yhteisöjen virallisessa lehdessä .
22 artikla
1. Hankintayksiköiden on vähintään kerran vuodessa tiedotettava
kausittaisella ennakkoilmoituksella:
a) tavaranhankintoja koskevista sopimuksista tuoteryhmittäin niiden
ennakoidulta arvoltaan 14 artiklan mukaisesti vähintään 750 000ecun arvoisiksi arvioitujen sopimusten yhteisarvo, jotka ne aikovattehdä seuraavien 12 kuukauden aikana;
b) niiden rakennusurakkasopimusten pääpiirteet, jotka hankintayksiköt
aikovat tehdä ja joiden ennakoitu arvo on vähintään:
— edellä 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa määrätty
kynnysarvo niiden sopimusten osalta, jotka liitteessä X mainittuatoimintaa harjoittavien hankintayksiköiden on tehtävä,
— edellä 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdassa määrätty
kynnysarvo niiden sopimusten osalta, jotka liitteissä I, II, VII,VIII ja IX mainittua toimintaa harjoittavien hankintayksiköidenon tehtävä, tai1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 20
▼M1
▼B
▼M1
▼M1
— edellä 14 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdassa määrätty
kynnysarvo niiden sopimusten osalta, jotka liitteissä III, IV, V jaVI mainittua toimintaa harjoittavien hankintayksiköiden on
tehtävä;
c) palveluhankintoja koskevista sopimuksista kunkin liitteessä XVI A
luetellun palvelujen pääluokan mukaan eriteltynä niiden palveluhan-
kintoja koskevien sopimusten yhteisarvo, jotka ne aikovat tehdä
seuraavien 12 kuukauden aikana ja joiden ennakoitu yhteisarvo 14artiklan säännökset huomioon ottaen on vähintään 750 000 ecua.
2. Ilmoitus on laadittava liitteen XIV mukaisesti ja julkaistava Eu-
roopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
3. Kun ilmoitusta käytetään tarjouskilpailukutsuna 21 artiklan 1
kohdan b alakohdan mukaisesti, sen saa julkaista aikaisintaan 12kuukautta ennen sitä päivää, jona 21 artiklan 2 kohdan c alakohdassa
tarkoitettu vahvistuskehotus lähetetään. Lisäksi hankintayksikön on
noudatettava 26 artiklan 2 kohdassa säädettyjä määräaikoja.
4. Hankintayksiköt voivat erityisesti julkaista merkittäviä hankkeita
koskevat kausittaiset ennakkoilmoitukset toistamatta aikaisempaankausittaiseen ennakkoilmoitukseen jo sisältyneitä tietoja, jos ilmoituk-sissa selvästi mainitaan, että ne ovat lisäilmoituksia.
23 artikla
1. Tätä artiklaa sovelletaan suunnittelukilpailuihin, jotka järjestetään
osana sellaista palveluhankintaa koskevan sopimuksen tekemiseen
johtavaa menettelyä, jonka ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa on
vähintään:
— edellä 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa määrätty
kynnysarvo niiden sopimusten osalta, jotka liitteessä X mainittuatoimintaa harjoittavien hankintayksiköiden on tehtävä,
— edellä 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan i tai ii alakohdassa
määrätty kynnysarvo niiden sopimusten osalta, jotka liitteissä I, II,
VII, VIII ja IX mainittua toimintaa harjoittavien hankintayksiköiden
on tehtävä, tai
— edellä 14 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa määrätty
kynnysarvo niiden sopimusten osalta, jotka liitteissä III, IV, V ja
VI mainittua toimintaa harjoittavien hankintayksiköiden on tehtävä.
2. Tätä artiklaa sovelletaan kaikkiin suunnittelukilpailuihin, joissa
osallistujille annettavien palkintojen ja osallistujille maksettavien palk-kioiden kokonaisarvo on vähintään:
— edellä 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa määrätty
kynnysarvo niiden sopimusten osalta, jotka liitteessä X mainittuatoimintaa harjoittavien hankintayksiköiden on tehtävä,
— edellä 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan i tai ii alakohdassa
määrätty kynnysarvo niiden sopimusten osalta, jotka liitteissä I, II,VII, VIII ja IX mainittua toimintaa harjoittavien hankintayksiköidenon tehtävä, tai
— edellä 14 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa määrätty
kynnysarvo niiden sopimusten osalta, jotka liitteissä III, IV, V jaVI mainittua toimintaa harjoittavien hankintayksiköiden on tehtävä.
3. Suunnittelukilpailun järjestämistä koskevat säännöt on vahvistet-
tava tämän artiklan määräysten mukaisesti, ja ne on saatettava
kaikkien suunnittelukilpailuun osallistumisesta kiinnostuneiden saata-ville.
4. Osallistujien pääsyä suunnittelukilpailuun ei saa rajoittaa:
— jäsenvaltion alueen tai alueen osan perusteella,
— sillä perusteella, että sen jäsenvaltion lain mukaan, jossa suunnitte-
lukilpailu järjestetään, osallistujien olisi oltava joko luonnollisiahenkilöitä tai oikeushenkilöitä.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 21
▼B
▼M1
▼B
▼B
5. Jos suunnittelukilpailun osallistujien määrä on rajoitettu, hankin-
tayksiköiden on määrättävä selvät ja syrjimättömät valintaperusteet.Kaikissa tapauksissa suunnittelukilpailuun on kutsuttava osallistumaan
riittävä määrä ehdokkaita todellisen kilpailun aikaansaamiseksi.
6. Tuomaristoon saa kuulua vain luonnollisia henkilöitä, jotka ovat
riippumattomia suunnittelukilpailun osallistujista. Jos suunnittelukil-pailun osallistujilta vaaditaan tiettyä ammatillista pätevyyttä, vähintäänkolmasosalla tuomariston jäsenistä on oltava sama tai vastaavapätevyys.
Tuomariston on oltava päätöksissään tai lausunnoissaan riippumaton.
Sen on tehtävä päätökset tai annettava lausunnot sille nimettömästiesitettyjen ehdotusten perusteella ja yksinomaan liitteen XVII mukai-
sessa ilmoituksessa esitetyillä perusteilla.
24 artikla
1. Sopimuksen tehtyään tai suunnittelukilpailun järjestettyään
hankintayksiköiden on toimitettava sopimuksen tekomenettelyn tulokset
liitteen XV tai XVIII mukaisella ilmoituksella komissiolle kahden
kuukauden kuluessa sopimuksen tekemisestä edellytyksin, jotkakomissio vahvistaa 40 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
2. Liitteessä XV olevan I osaston tai liitteen XVIII mukaisesti
annetut tiedot julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tällöin komissio ottaa huomioon tietojen kaupallisen arkaluontei-suuden, josta hankintayksiköt huomauttavat liitteessä XV olevissa 6, 9ja 11 kohdassa tarkoitettuja tietoja antaessaan.
3. Liitteessä XVI A olevaan 8 luokkaan kuuluvien palvelujen
hankintaa koskevia sopimuksia, joihin sovelletaan 20 artiklan 2 kohdan
b alakohtaa, tekevät hankintayksiköt voivat liitteessä XV olevan 3kohdan osalta jättää mainitsematta muut kuin liitteen XVI luokituksenmukaisen muun kuin sopimuksen kohteen pääasiallisen kuvauksen.Liitteessä XVI A olevaan 8 luokkaan kuuluvien palvelujen hankintaakoskevia sopimuksia, joihin ei sovelleta 20 artiklan 2 kohdan b
alakohtaa, tekevät hankintayksiköt voivat rajoittaa liitteessä XV
olevassa 3 kohdassa annettavien tietojen toimittamista, jos se ontarpeen liikesalaisuuden säilymisen kannalta. Niiden on kuitenkinhuolehdittava, että mainitun kohdan mukaisesti julkaistavat tiedot ovatvähintään yhtä yksityiskohtaisia kuin 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti
julkaistussa tarjouskilpailukutsua koskevassa ilmoituksessa tai kelpuut-
tamisjärjestelmää käytettäessä vähintään yhtä yksityiskohtaisia kuin 30artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa luokassa. Liitteessä XVI B luetelluissatapauksissa hankintayksiköiden on mainittava ilmoituksessaan, saakosen julkaista.
4. Liitteessä XV olevassa II osastossa esitettyjä tietoja saa julkaista
tilastointia varten vain yhteenvetona.
25 artikla
1. Hankintayksiköiden on voitava näyttää, minä päivänä 20—24
artiklassa tarkoitetut ilmoitukset on lähetetty.
2. Ilmoitukset on julkaistava kokonaisuudessaan alkukielisinä Eu-
roopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja TED-tietopankissa. Kunkin
ilmoituksen keskeisistä kohdista on julkaistava yhteenveto yhteisönmuilla virallisilla kielillä, mutta vain alkukielinen teksti on todistusvoi-
mainen.
3. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto julkaisee
ilmoitukset 12 päivän kuluessa niiden lähettämisestä. Poikkeustapauk-
sissa ja hankintayksikön pyynnöstä toimisto pyrkii julkaisemaan 21artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen viiden päivänkuluessa, jos ilmoitus on lähetetty toimistolle sähköpostia, teleksiä taitelekopiota käyttäen. Jokaisessa Euroopan yhteisöjen virallisen lehden
numerossa, joka sisältää yhden tai useamman ilmoituksen, on julkais-1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 22
▼M1
▼B
▼B
tava uudelleen malli-ilmoitus tai -ilmoitukset, johon tai joihin julkaistu
ilmoitus tai julkaistut ilmoitukset perustuvat.
4. Yhteisöt vastaavat Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julk-
aistujen sopimuksia koskevien ilmoitusten kustannuksista.
5. Sopimuksia tai suunnittelukilpailuja, joita koskeva ilmoitus julk-
aistaanEuroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 21 artiklan 1 kohdan
tai 4 kohdan mukaisesti, ei saa julkaista millään muulla tavalla ennensitä päivää, jona ilmoitus lähetetään Euroopan yhteisöjen virallisten
julkaisujen toimistoon. Julkaistaessa ilmoitukseen ei saa sisältyä muita
tietoja kuin ne, jotka on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa
lehdessä .
26 artikla
1. Avoimissa menettelyissä hankintayksiköiden on asetettava
tarjousten vastaanottamiselle vähintään 52 päivän pituinen määräaikasopimusta koskevan ilmoituksen lähettämisestä. Tämä määräaika
tarjousten vastaanottamiselle voidaan korvata määräajalla, joka on
riittävän pitkä, jotta asiasta kiinnostuneet voivat tehdä asianmukaisiatarjouksia, ja joka on pääsääntöisesti vähintään 36 päivää eikä missääntapauksessa lyhyempi kuin 22 päivää sopimusta koskevan ilmoituksenlähetyspäivästä, jos hankintayksiköt ovat lähettäneet Euroopan
yhteisöjen viralliseen lehteen 22 artiklan 1 kohdan mukaisen kausit-
taisen ennakkoilmoituksen, sikäli kuin kyseisessä ilmoituksessa on
liitteessä XIV olevassa II ja III luvussa edellytetyt tiedot, siltä osinkuin nämä tiedot ovat käytettävissä 22 artiklan 1 kohdassa mainitunilmoituksen julkaisemisajankohtana.
Kyseinen kausittainen ennakkoilmoitus on lisäksi lähetettävä Euroopan
yhteisöjen viralliseen lehteen vähintään 52 päivää ja enintään 12
kuukautta ennen sitä päivää, jolloin 21 artiklan 1 kohdan a alakohdanmukainen ilmoitus lähetetään Euroopan yhteisöjen viralliseen lehteen .
2. Rajoitetuissa menettelyissä ja neuvottelumenettelyissä, joita on
edeltänyt tarjouskilpailukutsu, on sovellettava seuraavia säännöksiä:
a) 21 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti julkaistun ilmoituksen
tai 21 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisen hankintayksiköidenvahvistuskehotuksen johdosta lähetettävien osallistumishakemusten
vastaanottamiselle asetetun määräajan on pääsääntöisesti oltava
vähintään 37 päivää ilmoituksen tai kehotuksen lähetyspäivästä,eikä se saa missään tapauksessa olla lyhyempi kuin 25 artiklan 3kohdassa julkaisemiselle säädetty määräaika pidennettynä 10päivällä;
b) määräaika tarjousten vastaanottamiselle voidaan asettaa hankintayk-
sikön ja valittujen ehdokkaiden keskinäisin sopimuksin, jos kaikille
ehdokkaille annetaan yhtä pitkä määräaika tarjousten valmistelua jajättämistä varten;
c) jos määräajasta tarjousten vastaanottamiselle ei päästä sopimukseen,
hankintayksikön on asetettava määräaika, jonka on pääsääntöisestioltava vähintään 24 päivää eikä missään tapauksessa lyhyempi kuin
10 päivää tarjouspyynnön esittämispäivästä; määräaikaa asetettaessa
on otettava huomioon erityisesti 28 artiklan 3 kohdassa mainitutseikat.
27artikla
Sopimusasiakirjoissa hankintayksikkö voi pyytää tarjoajaa ilmoittamaan
tarjouksessaan, minkä osan sopimuksesta tämä mahdollisesti aikooantaa alihankintana kolmansille.
Tämä ilmoitus ei rajoita pääasiallisen urakoitsijan vastuuta.
28 artikla
1. Jos sopimusasiakirjoja ja niiden täydennysasiakirjoja on pyydetty
ajoissa, hankintayksiköiden on toimitettava ne tavarantoimittajille,1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 23
▼M1
▼B
▼B
urakoitsijoille tai palvelujen suorittajille pääsääntöisesti kuuden päivän
kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.
2. Jos sopimusasiakirjoihin liittyviä lisätietoja on pyydetty ajoissa,
hankintayksiköiden on toimitettava ne viimeistään kuusi päivää ennentarjousten vastaanottamiselle asetetun määräajan päättymistä.
3. Jos tarjouksen tekeminen edellyttää laajojen asiakirjojen, kuten
pitkien teknisten eritelmien tutkimista, paikalla käyntiä tai sopimusasia-kirjoihin liittyvien asiakirjojen tarkastusta paikalla, tämä on otettava
huomioon riittävien määräaikojen asettamiseksi.
4. Hankintayksiköiden on pyydettävä valituilta ehdokkailta
tarjoukset samanaikaisesti ja kirjallisesti. Tarjouspyyntökirjeeseen onliitettävä sopimusasiakirjat ja niiden täydennysasiakirjat. Kirjeessä onoltava ainakin seuraavat tiedot:
a) erillisen palveluyksikön osoite, josta täydennysasiakirjoja voi
pyytää, määräaika pyynnön esittämiselle sekä näistä asiakirjoistamahdollisesti perittävän maksun suuruus ja maksamista koskevatyksityiskohtaiset säännöt;
b) määräaika tarjousten vastaanottamiselle, osoite, johon tarjoukset on
toimitettava sekä yksi tai useampi kieli, jolla ne on laadittava;
c) viittaus mahdollisesti julkaistuun sopimusta koskevaan ilmoitukseen;
d) maininta mahdollisesti vaadittavista liiteasiakirjoista;
e) sopimuksen tekemisen perusteet, jos ne eivät käy ilmi ilmoituksesta;
f) muut sopimuksentekoon osallistumisen erityiset edellytykset.
5. Osallistumishakemukset ja tarjouspyynnöt on tehtävä mahdolli-
simman nopeita viestintävälineitä käyttäen. Jos osallistumishakemuksettehdään sähkeitse, teleksillä, telekopiona, puhelimitse tai muullasähköisellä viestimellä, jäsenvaltiot voivat edellyttää, että ne vahviste-taan ennen 26 artiklan 2 kohdan mukaisen määräajan päättymistä
lähetetyllä kirjeellä.
6. Tarjoukset on jätettävä kirjallisina joko suoraan tai postitse.
Jäsenvaltiot voivat sallia, että tarjoukset jätetään myös muulla tavalla,jolla voidaan taata, että:
— kussakin tarjouksessa on sen arvioimiseksi tarvittavat tiedot,
— tarjousten luottamuksellisuus voidaan säilyttää kunnes ne arvioi-
daan,
— tarjoukset vahvistetaan ensi tilassa kirjallisesti tai lähettämällä
oikeaksi todistettu jäljennös, jos se on oikeudellisen näytön vuoksitarpeen,
— tarjoukset avataan sen jälkeen, kun määräaika niiden jättämiselle on
päättynyt.
29 artikla
1. Hankintayksikkö voi ilmoittaa tai jäsenvaltio voi velvoittaa sen
ilmoittamaan sopimusasiakirjoissa, miltä viranomaiselta tai viranomai-silta tarjoajat voivat saada tarvittavat tiedot niistä työsuojelua jatyöoloja koskeviin määräyksiin liittyvistä velvoitteista, jotka ovat
voimassa siinä jäsenvaltiossa tai sillä alueella tai paikkakunnalla, jolla
rakennustyöt tai palvelut aiotaan suorittaa, ja joita sovelletaan sopi-musta toteutettaessa kohteessa suoritettaviin rakennustöihin japalveluihin.
2. Hankintayksikön, joka toimittaa 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja,
on pyydettävä tarjoajia tai sopimuksen tekomenettelyyn osallistuvia
ilmoittamaan, että ne ovat tarjousta laatiessaan ottaneet huomioonrakennustöiden tai palvelujen suorittamispaikkakunnalla voimassaoleviin työsuojelua ja työoloja koskeviin määräyksiin liittyvät velvoit-teet. Tämä ei estä soveltamasta, mitä 34 artiklan 5 kohdassa säädetäänpoikkeuksellisen alhaisten tarjousten tarkastamisesta.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 24
▼M1
▼B
▼B
V OSASTO
Kelpuuttaminen, valinta ja sopimuksenteko
30 artikla
1. Hankintayksiköt voivat halutessaan luoda tavarantoimittajien tai
urakoitsijoiden ja palvelujen suorittajien kelpuuttamisjärjestelmän sekä
soveltaa sitä.
Hankintayksiköiden, jotka luovat kelpuuttamisjärjestelmän tai sovel-
tavat sitä, on huolehdittava, että tavarantoimittajat, urakoitsijat japalvelujen suorittajat voivat milloin tahansa hakea kelpuutusta.
2. Järjestelmää, johon voi kuulua eri kelpoisuusasteita, on sovellet-
tava hankintayksikön laatimien puolueettomien sääntöjen jaarviointiperusteiden perusteella. Hankintayksikön on tällöin viitattava
eurooppalaisiin standardeihin tapauksissa, joihin ne ovat sovelletta-
vissa. Säännöt ja arviointiperusteet voidaan tarpeen mukaan saattaaajan tasalle.
3. Kelpuuttamissäännöt ja arviointiperusteet on pyynnöstä annettava
niistä kiinnostuneille tavarantoimittajille, urakoitsijoille tai palvelujen
suorittajille. Ajan tasalle saatetut kelpuuttamissäännöt ja arviointiperus-
teet on toimitettava asiasta kiinnostuneille tavarantoimittajille,urakoitsijoille ja palvelujen suorittajille. Jos hankintayksikkö katsootiettyjen kolmansien yksiköiden tai toimielinten kelpuuttamis- taivarmentamisjärjestelmän vastaavan sen vaatimuksia, sen on toimitet-tava näiden yksiköiden tai toimielinten nimet niistä kiinnostuneille
tavarantoimittajille, urakoitsijoille tai palvelujen suorittajille.
4. Hankintayksiköiden on kohtuullisen ajan kuluessa ilmoitettava
hakijoille päätöksensä näiden kelpuuttamisesta. Jos kelpuutta-mispäätöksen tekeminen kestää yli kuusi kuukauttakelpuuttamishakemuksen esittämisestä, hankintayksikön on ilmoitettava
hakijalle kahden kuukauden kuluessa hakemuksesta perusteet
pidemmälle päätöksentekoajalle sekä päivä, johon mennessä hakemusjoko hyväksytään tai hylätään.
5. Tehdessään kelpuuttamispäätöstä tai saattaessaan arviointiperus-
teet ja kelpuuttamissäännöt ajan tasalle hankintayksiköt eivät saa:
— asettaa hallinnollisia, teknisiä tai rahoitusta koskevia ehtoja joillekin
tavarantoimittajille, urakoitsijoille tai palvelujen suorittajille, jolleiniitä aseteta muille;
— vaatia testejä tai näyttöjä, jotka olisivat päällekkäisiä jo olemassa
olevien puolueettomien todisteiden kanssa.
6. Kelpuuttamisessa hylätyille hakijoille on ilmoitettava hylkää-
mispäätös ja hylkäämisen perusteet. Näiden on perustuttava 2kohdassa mainittuihin kelpuuttamisperusteisiin.
7. Kelpuutetuista tavarantoimittajista, urakoitsijoista tai palvelujen
suorittajista on pidettävä luetteloa; luettelo voidaan jakaa luokkiinniiden sopimustyyppien mukaan, joiden toteuttamista kelpuuttaminenkoskee.
8. Hankintayksiköt voivat peruuttaa tavarantoimittajan, urakoitsijan
tai palvelujen suorittajan kelpoisuuden vain 2 kohdassa mainituilla
arviointiperusteilla. Aikomuksesta peruuttaa kelpoisuus sekä aiotuntoimenpiteen perusteesta tai perusteista on ilmoitettava kirjallisestietukäteen tavarantoimittajalle, urakoitsijalle tai palvelujen suorittajalle.
9. Kelpuuttamisjärjestelmästä on tehtävä liitteen XIII mukainen
ilmoitus, joka julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja
josta ilmenee kelpuuttamisjärjestelmän tarkoitus sekä sen sovellettaviensääntöjen saatavuutta koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Jos järjes-telmä on voimassa kauemmin kuin kolme vuotta, ilmoitus onjulkaistava vuosittain. Jos järjestelmä on voimassa lyhyemmän ajan,ensimmäinen ilmoitus riittää.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 25
▼M1
▼B
▼B
31 artikla
1. Hankintayksiköiden on rajoitettuihin sopimusten tekomenette-
lyihin tai neuvottelumenettelyihin ehdokkaita valitessaan noudatettavalaatimiaan puolueettomia sääntöjä ja arviointiperusteita, joiden on
oltava niistä kiinnostuneiden tavarantoimittajien, urakoitsijoiden tai
palvelujen suorittajien saatavilla.
2. Käytettäviin arviointiperusteisiin voivat sisältyä direktiivin 71/
305/ETY 23 artiklassa ja direktiivin 77/62/ETY 20 artiklassa luetellutsopimuksen tekomenettelyn ulkopuolelle jättämistä koskevat perusteet.
3. Arviointiperusteet voivat perustua hankintayksikön puolueetto-
maan tarpeeseen vähentää ehdokkaiden lukumäärä tasolle, jokaperustuu sopimuksen tekomenettelyn erityisten ominaisuuksien ja sentoteuttamiseen tarvittavien keinojen tasapainoon. Valittujen ehdok-
kaiden määrässä on kuitenkin otettava huomioon tarve varmistaa
riittävä kilpailu.
32 artikla
Jos hankintayksiköt vaativat esitettäviksi riippumattomien toimielinten
antamia todistuksia siitä, että palvelujen suorittaja täyttää tiettyjen
laadunvarmistusstandardien vaatimukset, niiden on viitattava euroop-palaisten EN 45 000 -standardisarjojen mukaisten toimielintenvahvistamiin eurooppalaisiin EN 29 000 -standardisarjoihin perustuviinlaadunvarmistusjärjestelmiin.
Hankintayksiköiden on hyväksyttävä muiden jäsenvaltioiden toimie-
linten antamat vastaavat todistukset. Niiden on myös hyväksyttävämuut palvelujen suorittajien toimittamat todistukset vastaavien laadun-
varmistustoimenpiteiden suorittamisesta, jos näiden saatavissa ei ole
mainittuja todistuksia tai nämä eivät voi hankkia niitä asetetussamääräajassa.
33 artikla
1. Tavarantoimittajat, urakoitsijat tai palvelujen suorittajat voivat
tehdä tarjouksia tai neuvotella ryhmittyminä. Ryhmittymiltä ei saatarjouksen tekemistä tai neuvottelua varten edellyttää tiettyä oikeudel-lista muotoa, mutta sopimuspuoleksi valitulta ryhmittymältä voidaankuitenkin edellyttää sitä, jos se on tarpeen sopimuksen asianmukaiseksitoteuttamiseksi.
2. Ehdokkaita tai tarjoajia, jotka sen jäsenvaltion lain mukaan, johon
ne ovat sijoittautuneet, saavat tarjota kyseistä palvelua, ei saa hylätä
pelkästään sillä perusteella, että sen jäsenvaltion lain mukaan, jossasopimus tehdään, niiden olisi oltava joko luonnollisia henkilöitä taioikeushenkilöitä.
3. Oikeushenkilöt voidaan kuitenkin velvoittaa ilmoittamaan tarjouk-
sissaan tai osallistumishakemuksissaan kyseisen palvelunsuorittamisesta vastaavien henkilöiden nimet ja ammatillinen pätevyys.
34 artikla
1. Hankintayksiköiden on sopimuksia tehdessään käytettävä perus-
teena:
a) kun sopimus tehdään taloudellisesti edullisimman tarjouksen perus-
teella, eri perusteita sopimuksen mukaan: esimerkiksi toimitusaikaatai toteutusaikaa, käyttökustannuksia, kannattavuutta, laatua, esteet-tisiä ja toiminnallisia ominaisuuksia, teknisiä ansioita, myynnin
jälkeistä palvelua ja teknistä tukea, sitoutumista varaosien toimitta-
miseen, toimitusvarmuutta ja hintaa, tai
b) pelkästään alinta hintaa,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisten, tietyistä palveluista peri-
ttäviä korvauksia koskevien lakien, asetusten tai hallinnollistenmääräysten soveltamista.
2. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa hankin-
tayksiköiden on mainittava sopimusasiakirjoissa tai sopimusta1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 26
▼B
koskevassa ilmoituksessa kaikki sopimuksen tekemisen perusteet, joita
ne aikovat soveltaa, mahdollisuuksien mukaan alenevassa järjestyk-sessä.
3. Jos sopimuksen tekemisen perusteena on taloudellisesti edullisin
tarjous, hankintayksiköt voivat ottaa huomioon tarjoajan esittämät vaih-toehdot, jos ne täyttävät hankintayksiköiden asettamatvähimmäisvaatimukset. Hankintayksiköiden on ilmoitettava sopimusa-siakirjoissa vähimmäisedellytykset, jotka vaihtoehtojen on täytettävä,
sekä niiden esittämiselle asetetut vaatimukset. Jos vaihtoehtojen esittä-
minen ei ole sallittua, hankintayksiköiden on ilmoitettava siitäsopimusasiakirjoissa.
4. Hankintayksiköt eivät saa kieltää vaihtoehdon esittämistä
pelkästään sillä perusteella, että se on laadittu soveltaen teknisiä
eritelmiä, jotka on määritelty viittaamalla eurooppalaisiin eritelmiin tai
kansallisiin teknisiin eritelmiin, jotka on tunnustettu direktiivissä 89/106/ETY tarkoitettujen olennaisten vaatimusten mukaisiksi.
5. Jos tiettyä sopimusta varten jätetyt tarjoukset vaikuttavat toimitet-
tavaan suoritteeseen palveluihin nähden poikkeuksellisen alhaisilta,hankintayksikön on, ennen kuin se voi hylätä tarjoukset, pyydettävä
kirjallisesti tiedot olennaisiksi katsomistaan tarjouksen pääkohdista ja
saamansa selvityksen perusteella tarkastettava nämä pääkohdat. Se voiasettaa kohtuullisen määräajan vastauksen antamiselle.
Hankintayksikkö voi ottaa huomioon selvitykset, jotka perustuvat
rakennus- tai valmistusmenetelmän taloudellisuuteen, valittuihin tekni-
siin ratkaisuihin, tarjoajaa suosiviin sopimuksen toteuttamisen kannalta
poikkeuksellisen edullisiin olosuhteisiin tai tarjoajan ehdottaman tuot-teen tai työn omintakeisuuteen liittyviin puolueettomiin perusteisiin.
Hankintayksiköt voivat hylätä valtion tuesta johtuvat poikkeuksellisen
alhaiset tarjoukset vain, jos ne ovat kuulleet tarjoajaa, eikä tämä ole
voinut osoittaa, että kyseinen tuki on ilmoitettu komissiolle perustamis-
sopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti tai on komissionhyväksymä. Hankintayksiköiden, jotka hylkäävät tarjouksen näissätapauksissa, on ilmoitettava siitä komissiolle.
35 artikla
1. Tämän direktiivin 34 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta, jos jäsenvaltio
sopimusta tehdessään soveltaa muita tätä direktiiviä annettaessavoimassa oleviin, perustamissopimuksen mukaisiin säännöksiin perus-tuvia perusteita, joiden tarkoituksena on asettaa tietyt tarjoajatetusijalle.
2. Tämä direktiivi ei 31 päivään joulukuuta 1992 estä soveltamasta
voimassa olevia tavaranhankintoja tai rakennusurakoita koskevien sopi-musten tekemisestä annettuja kansallisia säännöksiä, joiden
tarkoituksena on alueellisten erojen kaventaminen ja työpaikkojen
luomisen edistäminen vähemmän kehittyneillä tai teollisuuden taantu-misesta kärsivillä alueilla, edellyttäen että kyseiset säännökset ovatperustamissopimuksen ja yhteisön kansainvälisten velvoitteidenmukaiset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.
36 artikla
1. Tätä artiklaa sovelletaan tarjouksiin, jotka sisältävät kolmansista
maista peräisin olevia tuotteita, kun yhteisö ei ole tehnyt näidenkolmansien maiden kanssa monen- tai kahdenvälistä sopimusta, jollavarmistetaan yhteisön yrityksille yhdenvertainen ja todellinen pääsynäiden kolmansien maiden markkinoille. Artikla ei rajoita yhteisön taisen jäsenvaltioiden velvoitteita kolmansia maita kohtaan.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 27
▼M1
▼B
▼B
2. Tavaranhankintaa koskevaa sopimusta varten tehty tarjous
voidaan hylätä, jos kolmansista maista peräisin olevien, tavaroidenalkuperän käsitteen yhteisestä määritelmästä 27 päivänä kesäkuuta
1968 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 802/68 (
1), sellaisena
kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3860/87,määriteltyjen tuotteiden osuus on suurempi kuin 50 prosenttia tarjouk-seen sisältyvien tuotteiden kokonaisarvosta.
Tätä artiklaa sovellettaessa televerkkolaitteissa käytettäviä ohjelmistoja
pidetään tuotteina.
3. Jollei 4 kohdasta muuta johdu, kahden tai useamman tarjouksen
ollessa 34 artiklassa säädettyjen arviointiperusteiden mukaan samanar-voisia, etusijalle on asetettava se tarjous, jota ei voida hylätä 2 kohdanmukaisesti. Tarjousten hintoja on pidettävä tämän artiklan mukaisestisamanarvoisina, jos niiden hintaero on enintään kolme prosenttia.
4. Tarjousta ei kuitenkaan saa 3 kohdan mukaisesti asettaa etusijalle,
jos sen hyväksyminen velvoittaisi hankintayksikön hankkimaan joolemassa olevien tavaroiden kanssa teknisiltä ominaisuuksiltaan
erilaisia tavaroita, mikä johtaisi yhteensopimattomuuteen tai käyttöön
taikka ylläpitoon liittyviin teknisiin vaikeuksiin tai suhteettomiinkustannuksiin.
5. Tätä artiklaa sovellettaessa, määritettäessä 2 kohdassa tarkoitet-
tuja kolmansista maista peräisin olevia tuotteita ei oteta huomioonniitä kolmansia maita, joita tämän direktiivin säännösten soveltaminenon 1 kohdan mukaisesti neuvoston päätöksellä ulotettu koskemaan.
6. Komissio antaa neuvostolle vuosittain kertomuksen, ensimmäisen
kerran vuoden 1991 toisella puoliskolla, niiden monen- tai kahdenvä-listen neuvottelujen edistymisestä, jotka koskevat yhteisön yritystenpääsyä kolmansien maiden hankintoihin tämän direktiivin soveltamisa-laan kuuluvilla aloilla, näiden neuvottelujen mahdollisista tuloksista
sekä kaikkien tehtyjen sopimusten toteutumisesta.
Neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta muuttaa
tämän artiklan säännöksiä edellä tarkoitetun kehityksen mukaisesti.
37artikla
1. Jäsenvaltioiden on tiedotettava komissiolle yleisistä vaikeuksista,
joita niiden yritykset ovat tosiasiallisesti tai oikeudellisesti kohdanneetpyrkiessään sopimuspuoliksi palveluhankintoja koskeviin sopimuksiinkolmansissa maissa.
2. Komissio antaa neuvostolle 31 päivään joulukuuta 1994 mennessä
ja sen jälkeen määräajoin kertomuksen palveluhankintojen avautumi-sesta kolmansissa maissa sekä kyseisten maiden kanssa käytävienasiaa koskevien neuvottelujen edistymisestä erityisesti GATTin osalta.
3. Jos komissio toteaa 2 kohdassa tarkoitettujen kertomusten tai
muiden tietojen perusteella, että palveluhankintoja koskevia sopimuksiatehtäessä jokin kolmas maa:
a) ei anna yhteisön yrityksille yhtä tehokasta sopimuspuoleksi pääsyä
kuin yhteisössä on annettu näiden kolmansien maiden yrityksille;
b) ei anna yhteisön yrityksille kansallista kohtelua tai samoja kilpailu-
mahdollisuuksia kuin kotimaisille yrityksille
tai
c) antaa muiden kolmansien maiden yrityksille edullisemman kohtelun
kuin yhteisön yrityksille,
komission on pyrittävä saamaan kyseinen kolmas maa korjaamaan
tilanne.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 28
(1) EYVL N:o L 148, 28.6.1968, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3860/87 (EYVL N:o L 363, 23.12.1987,
s. 30).
▼B
4. Komissio voi milloin tahansa 3 kohdassa esitetyissä tapauksissa
ehdottaa neuvostolle päätöstä, jolla keskeytetään palveluhankintojakoskevien sopimusten tekeminen tai rajoitetaan sitä:
a) kyseisen kolmannen maan lainsäädännön alaan kuuluvien yritysten
kanssa;
b) a alakohdassa tarkoitettuihin yrityksiin sidossuhteessa olevien
yritysten kanssa, joiden kotipaikka on yhteisössä mutta joilla ei olesuoraa ja todellista yhteyttä jäsenvaltion talouteen:
c) yritysten kanssa, jotka tekevät tarjouksia kyseisestä kolmannesta
maasta peräisin olevista palveluista,
päätöksessä määrättäväksi ajaksi. Neuvosto ratkaisee asian määräenem-
mistöllä mahdollisimman nopeasti.
Komissio voi ehdottaa näitä toimenpiteitä omasta aloitteestaan tai
jäsenvaltion pyynnöstä.
5. Tämä artikla ei rajoita yhteisön velvoitteita kolmansia maita
kohtaan.
VI OSASTO
Loppusäännökset
39 artikla
1. Komissiota avustaa 2 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettua
toimintaa harjoittavien hankintayksiköiden sopimuksia koskevissaasioissa neuvoa-antava komitea, joka on neuvoa-antava telehankintako-mitea. Komiteassa on jäsenvaltioiden edustajat ja puheenjohtajana
komission edustaja.
2. Komissio kuulee komiteaa asioissa, jotka koskevat:
a) liitteen X muuttamista;
b) kynnysarvojen vasta-arvojen tarkistusta;
c) kansainvälisiin sopimuksiin perustuvia sopimuksia koskevia
sääntöjä;
d) tämän direktiivin soveltamisen uudelleen tarkastelua;
e) ilmoituksia ja tilastollisia kertomuksia koskevia 40 artiklan 2
kohdassa tarkoitettuja yksityiskohtaisia sääntöjä.
40 artikla
1. Liitteitä I—X tarkistetaan noudattaen 4—8 kohdassa säädettyä
menettelyä siten, että ne vastaavat 2 artiklan perusteita.
2. Edellä 21, 22 ja 24 artiklassa mainittujen ilmoitusten sekä 42
artiklassa mainittujen tilastollisten kertomusten laatimista, lähettämistä,vastaanottamista, kääntämistä, säilyttämistä ja jakelua koskevat yksi-
tyiskohtaiset säännöt on yksinkertaisuuden vuoksi vahvistettava 4—8
kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.
3. Liitteissä XVI A ja XVI B tarkoitettua nimikkeistöä sekä ilmoi-
tusten viittauksia tiettyihin nimikkeistön nimikkeisiin voidaan muuttaa4—8 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.
4. Tarkistetut liitteet sekä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut yksityiskoh-
taiset säännöt on julkaistava Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
5. Komissiota avustaa julkisyhteisöjen sopimuksia käsittelevä
neuvoa-antava komitea ja liitteen X tarkistamisessa tämän direktiivin
39 artiklassa tarkoitettu neuvoa-antava telehankintakomitea,
6. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista
päätöksistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsaehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireel-lisyyden mukaan.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 29
▼M1
▼B
▼B
7. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla
on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.
8. Komission on mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon komi-
tean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettuhuomioon.
41 artikla
1. Hankintayksiköiden on säilytettävä kustakin sopimuksesta asian-
mukaiset tiedot, joiden avulla ne voivat myöhemmin perustella
päätöksensä, jotka koskevat:
a) urakoitsijoiden, tavarantoimittajien tai palvelujen suorittajien
kelpuuttamista ja valintaa sekä sopimusten tekemistä,
b) poikkeusta eurooppalaisten eritelmien soveltamisesta 18 artiklan 6
kohdan mukaisesti,
c) sellaisten menettelyjen noudattamista, joihin ei liity 20 artiklan 2
kohdan mukaisesti ennalta esitettyä tarjouskilpailukutsua,
d) II, III ja IV osaston säännösten soveltamatta jättämistä I osastossa
säädettyjen poikkeusten perusteella.
2. Tietoja on säilytettävä vähintään neljä vuotta sopimuksen teke-
mispäivästä, jotta hankintayksikkö voi tänä aikana antaa tarvittavattiedot komissiolle tämän pyynnöstä.
3. Hankintayksiköiden, jotka harjoittavat jotain liitteissä I, II, VII,
VIII ja IX tarkoitettua toimintaa, on ilmoitettava viipymättä ja pyydet-
täessä kirjallisesti asianomaisille tavarantoimittajille, urakoitsijoille tai
palvelujen suorittajille hankintasopimuksen tekemistä koskevistapäätöksistä.
4. Hankintayksiköiden, jotka harjoittavat jotain liitteissä I, II, VII,
VIII ja IX tarkoitettua toimintaa, on ilmoitettava kirjallisen pyynnön
vastaanottamisen jälkeen viipymättä hylätyille ehdokkaille ja tarjoajille
seikat, joiden perusteella asianomaisen ehdokkuus tai tarjous onhylätty, sekä hyväksyttävän tarjouksen tehneille valitun tarjouksenominaisuudet ja suhteelliset edut sekä sopimuspuoleksi valitun tarjoajannimi.
Hankintayksiköt voivat kuitenkin päättää, että tiettyjä sopimuksen teke-
mistä koskevia, tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa mainittuja
tietoja ei anneta, jos niiden julkistaminen olisi lain soveltamisenesteenä tai olisi muulla tavoin yleisen edun vastaista tai vaarantaisijulkisten tai yksityisten yritysten oikeutetut kaupalliset edut, mukaanluettuna sopimuksen saaneen yrityksen edut, tai voisi haitata tavarantoi-
mittajien, urakoitsijoiden tai palvelujen suorittajien välistä rehellistä
kilpailua.
42 artikla
1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että komissiolle annetaan
vuosittain 40 artiklan 4—8 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen
vahvistettavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti jäsenvaltioittainja liitteiden I—X toimialaluokittain eritelty tilastollinen kertomusniiden tehtyjen sopimusten kokonaisarvosta, jotka ovat arvoltaan 14artiklassa määriteltyjä kynnysarvoja pienempiä, mutta jotka näitäkynnysarvoja suurempina olisivat kuuluneet tämän direktiivin sovelta-
misalaan.
1 a. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että liitteissä I, II, VII, VIII ja
IX tarkoitetun toiminnan osalta komissiolle annetaan tehtyjä sopi-
muksia koskeva tilastollinen kertomus edeltävän vuoden osalta
viimeistään 31 päivänä lokakuuta 1997 ja ennen kunkin vuoden loka-kuun 31 päivää 40 artiklan 4—8 kohdassa säädettyä menettelyänoudattaen vahvistettavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.Kyseisessä tilastollisessa kertomuksessa on oltava sopimuksen moitteet-toman soveltamisen tarkastamiseksi tarvittavat tiedot.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 30
▼M1
▼B
▼M1
▼M1
Velvollisuus tämän kohdan nojalla luovuttaa tietoja ei koske sopi-
muksia, joiden kohteena ovat liitteessä XVI A olevan 8. pääluokanpalvelut, 5. pääluokan teleliikenteen palvelut, joiden CPC-viitenumerot
ovat 7524, 7525 ja 7526, tai liitteessä XVI B luetellut palvelut.
2. Yksityiskohtaiset säännöt on vahvistettava 40 artiklassa tarkoi-
tettua menettelyä noudattaen sen varmistamiseksi, että:
a) hallintotoimien yksinkertaistamiseksi arvoltaan vähäiset sopimukset
voidaan jättää soveltamisalan ulkopuolelle, jos tilastojen käyttökel-poisuus ei vaarannu;
b) annettujen tietojen luottamuksellisuus säilyy.
42 a artikla
Hankintayksiköiden tehdessä julkisia hankintoja koskevia sopimuksia
jäsenvaltioiden on sovellettava suhteissaan ehtoja, jotka ovat yhtä edul-lisia kuin ehdot, jotka ne myöntävät kolmansille maille sopimusta
soveltaessaan. Jäsenvaltioiden on tätä varten neuvoteltava keskenään
sopimuksen soveltamisen edellyttämistä toimenpiteistä julkisyhteisöjensopimuksia käsittelevässä neuvoa-antavassa komiteassa.
43 artikla
Korvataan direktiivin 77/62/ETY 2 artiklan 2 kohta seuraavasti:
”2. Tätä direktiiviä ei sovelleta:
a) sopimuksiin, jotka tehdään vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja
teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelystä
17 päivänä syyskuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/531/ETY (
1) 2, 7, 8 ja 9 artiklassa tarkoitetuilla aloilla, ja sopi-
muksiin, jotka täyttävät mainitun direktiivin 6 artiklan 2kohdassa säädetyt edellytykset;
b) tavaranhankintoihin, jotka on julistettu salaisiksi tai joiden
toteuttaminen edellyttää kyseisessä jäsenvaltiossa voimassaolevien lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisiaerityisiä turvatoimenpiteitä taikka jos kyseisen valtion keskeiset
turvallisuusedut sitä vaativat.
(
1) EYVL N:o L 297, 29.10.1990, s. 1”
44 artikla
Viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun tämä direktiivi on pantu
täytäntöön, komissio tarkastelee uudelleen tiiviissä yhteistyössä julki-syhteisöjen sopimuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean kanssatämän direktiivin soveltamista ja soveltamisalaa sekä tekee tarvittaessa
ehdotukset sen muuttamiseksi erityisesti markkinoiden avautumisessa
ja kilpailun tasossa tapahtuneen kehityksen mukaiseksi. Edellä 2artiklan 2 kohdan d alakohdassa määriteltyä toimintaa harjoittavienyksiköiden osalta komissio toimii tiiviissä yhteistyössä neuvoa-antavantelehankintakomitean kanssa.
45 artikla
1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät toimenpiteet 1 päivään heinäkuuta 1994 mennessä. Niidenon ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Espanjan kuningaskunta voi kuitenkin säätää, että 1 kohdassa
tarkoitettuja toimenpiteitä sovelletaan vasta 1 päivästä tammikuuta1997 ja Helleenien tasavalta sekä Portugalin tasavalta voivat säätää,että 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä sovelletaan vasta 1 päivästätammikuuta 1998.
3. Direktiivi 90/531/ETY lakkaa olemasta voimassa sinä päivänä,
jona jäsenvaltiot alkavat soveltaa tätä direktiiviä, sanotun kuitenkaan1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 31
▼B
▼M1
▼B
▼B
rajoittamatta mainitun direktiivin 37 artiklassa tarkoitettuja määräaikoja
koskevia velvoitteita.
4. Viittauksia direktiiviin 90/531/ETY on pidettävä viittauksina
tähän direktiiviin.
46 artikla
Kun jäsenvaltiot toteuttavat 45 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet,
näissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa
niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden onsäädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
47artikla
Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysy-
myksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisinakomissiolle.
48 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 32
▼B
LIITTEET
LIITE I: Juomaveden tuotanto, kuljetus tai jakelu
LIITE II: Sähkön tuotanto, siirto tai jakelu
LIITE III: Kaasun tai lämmön siirto tai jakelu
LIITE IV: Öljyn tai kaasun etsintä ja talteenottoLIITE V: Hiilen tai muiden kiinteiden polttoaineiden etsintä ja taltee-
notto
LIITE VI: Rautatiepalvelujen alan hankintayksiköt
LIITE VII: Kaupunkirautatie; raitiotie-, johdinauto- tai linja-autopalve-
lujen alan hankintayksiköt
LIITE VIII: Lentokenttäalan hankintayksiköt
LIITE IX: Meri- tai sisävesisatamien taikka muiden terminaalipalvelujen
alan hankintayksiköt
LIITE X: Teletoiminnan alan hankintayksiköt
LIITE XI: Euroopan yhteisöjen toimialaluokitusta vastaava ammattiala-
luettelo
LIITE XII: A. Avoin menettely
B. Rajoitettu menettelyC. Neuvottelumenettely
LIITE XIII: Ilmoitus kelpuuttamisjärjestelmästä
LIITE XIV: Kausittainen ennakkoilmoitus
I. Kaikissa tapauksissa täytettävät kohdat
II. Tiedot, jotka on ehdottomasti toimitettava silloin, kun
ilmoitusta käytetään kilpailukutsuna tai kun sen perus-
teella voidaan lyhentää hakemusten tai tarjousten
vastaanottamiselle asetettuja määräaikoja
III. Tiedot, jotka on ilmoitettava silloin, kun ilmoitusta
käytetään kilpailukutsuna tai kun sen perusteella voidaan
lyhentää hakemusten tai tarjousten vastaanottamiselle
asetettuja määräaikoja, sikäli kuin kyseiset tiedot ovat
käytettävissä
LIITE XV: Tehtyjä sopimuksia koskeva ilmoitus
I Tiedot, jotka on tarkoitettu julkaistaviksi Euroopan
yhteisöjen virallisessa lehdessä
II Tiedot, joita ei ole tarkoitettu julkaistaviksi
LIITE XVI A: Palvelut, joita tarkoitetaan 15 artiklassa
LIITE XVI B: Palvelut, joita tarkoitetaan 16 artiklassa
LIITE XVII: Suunnittelukilpailua koskeva ilmoitusLIITE XVIII: Suunnittelukilpailujen tulokset1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 33
▼B
LIITE I
JUOMAVEDEN TUOTANTO, KULJETUS TAI JAKELU
BELGIA
Yksikkö, joka on perustettu décret du 2 juillet 1987de la région wallonne
érigeant en entreprise régionale de production et d'adduction d'eau le service
du ministère de la région chargé de la production et du grand transport d'eau
nojalla.
Yksikkö, joka on perustettu arrêté du 23 avril 1986 portant constitution d'une
société wallonne de distribution d'eau nojalla.
Yksikkö, joka on perustettu arrêté du 17juillet 1985 de l'exécutif flamand
portant fixation des statuts de la société flamande de distribution d'eau nojalla.
Yksiköt, jotka tuottavat tai jakelevat vettä ja jotka on perustettu loi relative aux
intercommunales du 22 décembre 1986 nojalla.
Yksiköt, jotka tuottavat tai jakelevat vettä ja jotka on perustettu code communal,
article 147 bis, teretquatersur les régies communales nojalla.
TANSKA
Yksiköt, jotka tuottavat tai jakelevat vettä lovbekendtgørelse om vandforsyning
m.v. af 4. juli 1985 3 artiklan 3 kohdan nojalla.
SAKSA
Yksiköt, jotka tuottavat tai jakelevat vettä Eigenbetriebsverordnungen taiEigen-
betriebsgesetze der Länder nojalla(Kommunale Eigenbetriebe) .
Yksiköt, jotka tuottavat tai jakelevat vettä Gesetze über die Kommunale
Gemeinschaftsarbeit oder Zusammenarbeit der Länder nojalla.
Yksiköt, jotka tuottavat vettä Gesetz über Wasser- und Bodenverbände vom 10.
Februar 1937 jaerste Verordnung über Wasser- und Bodenverbände vom 3.
September 1937 nojalla.
(Regiebetriebe), jotka tuottavat tai jakelevat vettä Kommunalgesetze ja erityisesti
Gemeindeordnungen der Länder nojalla.
Yksiköt, jotka on perustettu Aktiengesetz vom 6. September 1965, sellaisena kuin
se on viimeksi muutettuna 19 päivänä joulukuuta 1985 tai GmbH-Gesetz vom
20. Mai 1898, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 15 päivänä toukokuuta
1986, tai joilla on Kommanditgesellschaftin oikeudellinen asema ja jotka tuot-
tavat tai jakelevat vettä alueellisten tai paikallisten viranomaisten kanssa
tekemiensä erityisten sopimusten nojalla.
KREIKKA
Ateenan vesiyhtiö / Εταιρεία Υδρεύσες —Αποχετεύσεως Πρωτεωοίσης,
joka on perustettu 23 päivänä elokuuta 1980 annetulla lailla 1068/80.
Thessalonikin vesiyhtiö / Οργανισµός Υδρεύσεως Θεσσαλονίκης, joka
toimii presidentin antaman asetuksen 61/1988 nojalla.
Voloksen vesiyhtiö / Εταιρεία Υδρεύσεως Βόλου, joka toimii lain 890/1979
nojalla.
Kunnalliset yhtiöt / ∆ηµοτικές Επιχειρήσεις ύδρευσης -αποχέτευσης, jotka
tuottavat tai jakelevat vettä ja jotka on perustettu 23 päivänä elokuuta 1980
annetun lain 1069/80 nojalla.
Paikallisten viranomaisten yhteenliittymät, (Σύνδεσµοι ύδρευσης), jotka
toimivat paikallisia viranomaisia koskevan säädöksen (Κώδικας ∆ήµων και
Κοινοτήτων) nojalla, joka on pantu täytäntöön presidentin antamalla asetuk-
sella 76/1985.
ESPANJA
Yksiköt, jotka tuottavat tai jakelevat vettä Ley no7/1985 de 2 de abril de 1985.
Reguladora de las Bases del Régimen local ja Decreto Real no781/1986 Texto
Refundido Régimen local nojalla.
—Canal de Isabel II. Ley de la Comunidad Autónoma de Madrid de 20 de
diciembre de 1984 .
—Mancomunidad de los Canales de Taibilla, Ley de 27de abril de 1946 .1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 34
▼B
RANSKA
Yksiköt, jotka tuottavat tai jakelevat vettä seuraavien säännösten tai määräysten
nojalla:
disposititions générales sur les régies, code les communes L 323-1 à L 328-8, R
323-1 à R 323-6 (dispositions générales sur les régies); tai
code de communes L 323-8 R 323-4 [régies directes (ou de fait)]; tai
décret-loi 28 décembre 1926, règlement d'administration publique du 17février
1930, code des communes L 323-10 à L 323-13, R 323-75 à 323-132 (régies à
simple autonomie financière); tai
code des communes L 323-9, R 323-7à R 323-7 4, décret du 19 octobre 1959
(régies à personnalité morale et à autonomie financière); tai
code des communes L 324-1 à L 324-6, R 324-1 à R 324-13 (gestion déléguée,
concession et affermage); tai
jurisprudence administrative, circulaire intérieure du 13 décembre 1975
(gérance); tai
code des communes R 324-6, circulaire intérieure du 13 décembre 1975 (régie
intéressée); tai
circulaire intérieure du 13 décembre 1975 (exploitation aux risques et périls);
tai
décret du 20 mai 1955, loi du 7juillet 1983 sur les sociétés d'économie mixte
(participation à une société d'économie mixte); tai
code des communes L 322-1 à L 322-6, R 322-1 à R 322-4 (dispositions
communes aux régies, concessions et affermages) .
IRLANTI
Yksiköt, jotka tuottavat tai jakelevat vettä Local Government (Sanitary Services)
Act 1878 to 1964 nojalla.
ITALIA
Yksiköt, jotka tuottavat tai jakelevat vettä Testo unico delle leggi sull'assunzione
diretta dei pubblici servizi da parte dei comuni e delle province approvato con
Regio Decreto 15 ottobre 1925, n. 2578 jaDecreto del P.R. n. 902 del 4 ottobre
1986 nojalla.
Ente Autonomo Acquedotto Pugliese, joka on perustettu RDL 19 ottobre 1919, n.
2060 nojalla.
Ente Acquedotti Siciliani, joka on perustettu leggi regionali 4 settembre 1979, n.
2/2 e 9 agosto 1980, n. 81 nojalla.
Ente Sardo Acquedotti e Fognature, joka on perustettu legge 5 giugno 1963 n. 9
nojalla.
LUXEMBURG
Paikalliset vedenjakelusta vastaavat viranomaiset.Kuntien yhteenliittymät, jotka tuottavat ja jakelevat vettä ja jotka on perustettu
loi du 14 février 1900 concernant la création des syndicats de communes telle
qu'elle a été modifiée et complétée par la loi du 23 décembre 1958 et par la loi
du 29 juillet 1981 nojalla ja loi du 31 juillet 1962 ayant pour objet le renforce-
ment de l'alimentation en eau potable du grand-duché du Luxembourg à partir
du réservoir d'Esch-sur-Sûre nojalla.
ALANKOMAAT
Yksiköt, jotka tuottavat ja jakelevat vettä Waterleidingwet van 6 april 1957,
sellaisena kuin se on muutettuna wetten van 30 juni 1967, 10 september 1975,
23 juni 1976, 30 september 1981, 25 januari 1984, 29 januari 1986, nojalla.
PORTUGALI
Empresa Pública das guas Livres, jotka tuottavat tai jakelevat vettä Decreto-Lei
n
o190/81 de 4 de Julho de 1981 nojalla.
Paikalliset viranomaiset, jotka tuottavat tai jakelevat vettä.
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Water companies, jotka tuottavat tai jakelevat vettä Water Acts 1945 and 1989
nojalla.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 35
▼B
Central Scotland Water Development Board, joka tuottaa vettä ja Water Autho-
rities, jotka tuottavat tai jakelevat vettä Water (Scotland) Act 1980 nojalla.
Department of the Environment for Northern Ireland, joka vastaa veden tuotan-
nosta ja jakelusta Water and Sewerage (Northern Ireland) Order 1973 nojalla.
ITÄVALTA
Yhdeksän Länder inWasserversorgungsgesetze n nojalla paikallisviranomaisten
(Gemeinden) ja paikallisviranomaisten yhteenliittymien (Gemeindeverbände)
yksiköt, jotka tuottavat, kuljettavat tai jakelevat juomavettä.
SUOMI
Yleisistä vesi- ja viemärilaitoksista (982/77) 23 päivänä joulukuuta 1977
annetun lain 1 §:n nojalla juomavettä tuottavat, kuljettavat tai jakelevat yksiköt.
RUOTSI
Lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar in nojalla
juomavettä tuottavat, kuljettavat tai jakelevat paikallisviranomaiset tai kunnalli-
setyhtiöt.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 36
▼A1
▼B
LIITE II
SÄHKÖN TUOTANTO, SIIRTO TAI JAKELU
BELGIA
Yksiköt, jotka tuottavat, siirtävät tai jakelevat sähköä article 5: Des régies
communales et intercommunales de la loi du 10 mars 1925 sur les distributions
d'énergie électrique nojalla.
Yksiköt, jotka siirtävät tai jakelevat sähköä loi relative aux intercommunales du
22 décembre 1986 nojalla.
Ebes, Intercom, Unerg ja muut yksiköt, jotka tuottavat, siirtävät tai jakelevat
sähköä ja joille on myönnetty yksinoikeus jakeluun article 8 — Les concessions
communales et intercommunales de la loi du 10 mars 1925 sur les distributions
d'énergie électrique nojalla.
Société publique de production d'électricité (SPE) .
TANSKA
Yksiköt, jotka tuottavat tai siirtävät sähköä § 3, stk. 1, lov nr. 54 af 25. februar
1976 om elforsyning, jf. bekendtgørelse nr. 607 af 17. december 1976 om elfor-
syningslovens anvendelsesområde nojalla myönnetyn lisenssin nojalla.
Yksiköt, jotka jakelevat sähköä § 3, stk. 2, lov nr. 54 af 25. februar 1976 om
elforsyning, jf. bekendtgørelse nr. 607 af 17. december 1976 om elforsyningslo-
vens anvendelsesområde ja lov om elektriske stærkstrømsanlæg, jf.
lovbekendtgørelse nr. 669 af 28. december 1977 10 — 15 artiklan (nojalla
myönnetyn pakkolunastusoikeuden) nojalla.
SAKSA
Yksiköt, jotka tuottavat, siirtävät tai jakelevat sähköä § 2 Absatz 2 Gesetz zur
Förderung der Energiewirtschaft (Energiewirtschaftsgesetz) vom 13. Dezember
1935 nojalla, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Gesetz vom 19.
Dezember 1977, ja automaattinen sähköntuotanto, jos siihen sovelletaan direk-
tiiviä siten kuin 2 artiklan 5 kohdassa säädetään.
KREIKKA
∆ηµόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισµού, julkinen sähköyhtiö, joka on perustettu 2
päivänä elokuuta 1950 annetun lain 1468 Περί ιδρύσεως ∆ηµόσιας
Επιχειρήσεως Ηλεκτρισµού nojalla ja joka toimii lain 57/85: ∆οµή, ρόλος
και τρόπος διοίκησης και λειτουργίας της κοινωνικοποιηµένης ∆ηµόσιας
Επιχείρησης Ηλεκτρισµού nojalla.
ESPANJA
Yksiköt, jotka tuottavat, siirtävät tai jakelevat sähköä Decreto de 12 de marzo
de 1954 1 artiklan nojalla, jolla on hyväksytty sähköasennuksia koskevasta
hallinnollisesta lupamenettelystä annettu Reglamento de verificaciones eléctricas
y regularidad en el suministro de Energía jaDecreto 2617/1966, de 20 de
octubre .
Red Eléctrica de España SA, joka on perustettu Real Decreto 91/1985 de 23 de
enero nojalla.
RANSKA
Électricité de France, joka on perustettu ja toimii loi 46/6288 du 8 avril 1946
sur la nationalisation de l'électricité et du gaz nojalla.
Yksiköt(sociétés d'économie mixte tai régies), jotka jakelevat sähköä ja joita
tarkoitetaan loi 48/1260 du 12 août 1948 portant modification des lois 46/6288
du 8 avril 1946 et 46/2298 du 21 octobre 1946 sur la nationalisation de l'élec-
tricité et du gaz 23 artiklassa.
Compagnie nationale du Rhône .
IRLANTI
The Electricity Supply Board (ESB), joka on perustettu ja toimii Electricity
Supply Act 1927 nojalla.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 37
▼B
ITALIA
Ente nazionale per l'energia elettrica, joka on perustettu legge n. 1643, 6
dicembre 1962, hyväksytty Decreto n. 1720, 21 dicembre 1965, nojalla.
Yksiköt, jotka toimivat legge 6 dicembre 1962, n. 1643 4, 5 tai 8 artiklan nojalla
myönnetyn yksinoikeuden nojalla — Istituzione dell'Ente nazionale per la
energia elettrica e trasferimento ad esso delle imprese sercenti le industrie elet-
triche .
Yksiköt, jotka toimivat Decreto del Presidente delle Repubblica del 18 marzo
1965, n. 342 20 artiklan nojalla myönnetyn yksinoikeuden nojalla — Norme
integrative della legge 6 dicembre 1962, n. 1643 e norme relative al coordina-
mento e all'esercizio delle attività elettriche esercitate da enti ed imprese
diverse dell'Ente nazionale per l'energia Elettrica .
LUXEMBURG
Compagnie grand-ducale d'électricité de Luxembourg, joka tuottaa tai jakelee
sähköäconvention du 11 novembre 1927concernant l'établissement et l'exploi-
tation des réseaux de distribution d'énergie électrique dans le grand-duché du
Luxembourg approuvée par la loi du 4 janvier 1928 nojalla.
Société électrique de l'Our (SEO) .
Syndicat de Communes SIDOR .
ALANKOMAAT
Elektriciteitsproduktie Oost-Nederland .
Elektriciteitsbedrijf Utrecht-Noord-Holland-Amsterdam (UNA) .
Elektriciteitsbedrijf Zuid-Holland (EZH) .
Elektriciteitsproduktiemaatschappij Zuid-Nederland (EPZ) .
Provinciale Zeeuwse Energie Maatschappij (PZEM) .
Samenwerkende Elektriciteitsbedrijven (SEP) .
Yksiköt, jotka jakelevat sähköä maakunnallisten viranomaisten Provinciewet
mukaisesti myöntämän toimiluvan (vergunning) nojalla.
PORTUGALI
Eletricidade de Portugal (EDP), joka on perustettu Decreto-Lei no502/76 de 30
de Junho de 1976 nojalla.
Paikallisten viranomaisten osastot, jotka jakelevat sähköä artigo 1o— Decreto-
Lei no344-B/82 de 1 de Setembro de 1982 nojalla, sellaisena kuin se on muutet-
tunaDecreto-Lei no297/86 de 19 de Setembro de 1986 .
Yksiköt, jotka tuottavat sähköä Decreto Lei no189/88 de 27de Maio de 1988
nojalla.
Decreto Lei no189/88 de 27de Maio de 1988 nojalla toimivat sähkön itsenäiset
tuottajat.
Empresa de Electricidade dos Acores — EDA, EP, joka on perustettu Decreto
Regional no16/80 de 21 de Agosto de 1980 nojalla.
Empresa de Electricidade da Madeira, EP, joka on perustettu Decreto-Lei no12/
74 de 17 de Janeiro de 1974 nojalla ja josta on säädetty Decreto-Lei no31/79 de
24 de Fevereiro de 1979 jaDecreto-Lei no91/79 de 19 de Abril de .
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Central Electricity Generating Board jaArea Electricity Boards, jotka tuottavat,
siirtävät tai jakelevat sähköä Electricity Act 1947 jaElectricity Act 1957 nojalla.
North of Scotland Hydro-Electricity Board (NSHB), joka tuottaa, siirtää ja
jakelee sähköä Electricity (Scotland) Act 1979 nojalla.
South of Scotland Electricity Board (SSEB), joka tuottaa, siirtää tai jakelee
sähköäElectricity (Scotland) Act 1979 nojalla.
Northern Ireland Electricity Service (NIES), joka on perustettu Electricity
Supply (Northern Ireland) Order 1972 nojalla.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 38
▼A1
ITÄVALTA
ToisenVerstaatlichungsgesetz in(BGBl. Nr. 81/1947) jaElektrizitätswirtschafts-
gesetz in(BGBl. Nr. 260/1975) nojalla sähköä tuottavat, siirtävät tai jakelevat
yksiköt, mukaan lukien yhdeksän Länder inElektrizitätswirtschaftsgesetz en
nojalla toimivat yksiköt.
SUOMI
Yksiköt, jotka tuottavat, siirtävät tai jakelevat sähköä 16 päivänä maaliskuuta
1979 annetun sähkölain (319/79) 27 §:n nojalla.
RUOTSI
Yksiköt, jotka siirtävät tai jakelevat sähköä lagen (1902:71 s. 1) innefattande
vissa bestämmelser om elektriska anläggningar in mukaisen luvan nojalla.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 39
▼B
LIITE III
KAASUN TAI LÄMMÖN SIIRTO TAI JAKELU
BELGIA
Distrigaz SA joka toimii loi du 29 juillet 1983 nojalla.
Yksiköt, jotka siirtävät kaasua loi du 12 avril 1965, sellaisena kuin se on
muutettuna loi du 28 juillet 1987, nojalla myönnetyn toimiluvan tai yksinoi-
keuden nojalla.
Yksiköt, jotka jakelevat kaasua ja toimivat loi relative aux intercommunales du
22 décembre 1986 nojalla.
Paikalliset viranomaiset tai näiden yhteenliittymät, jotka jakelevat lämpöä.
TANSKA
DanskOlie og Naturgas A/S, joka toimii bekendtgørelse nr. 869 af 18. juni 1979
om eneretsbevilling til indførsel, forhandling, transport og oplagring af naturgas
nojalla myönnetyn erityisen oikeuden nojalla.
Yksiköt, jotka toimivat lov nr. 294 af 7. juni 1972 om naturgasforsyning nojalla.
Yksiköt, jotka jakelevat kaasua tai lämpöä lov om varmeforsyning, jf. lovbe-
kendtgørelse nr. 330 af 29. juni 1983 IV luvun nojalla myönnetyn toimiluvan
nojalla.
Yksiköt, jotka siirtävät kaasua bekendtgørelse nr. 141 af 13. marts 1974 om
rørledningsanlæg på dansk kontinentalsokkelområde til transport af kulbrinter
(putkistojen asentaminen mannerjalustalle hiilivetyjen siirtoa varten) nojalla
myönnetyn toimiluvan nojalla.
SAKSA
Yksiköt, jotka siirtävät tai jakelevat kaasua § 2 Absatz 2 Gesetz zur Förderung
der Energiewirtschaft vom 13. Dezember 1935 (Energiewirtschaftsgesetz)
mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 19 päivänä joulukuuta
1977 annetulla lailla.
Paikalliset viranomaiset tai näiden yhteenliittymät, jotka jakelevat lämpöä.
KREIKKA
DEP, joka siirtää tai jakelee kaasua ministeriön päätöksen 2583/1987 (Ανάθεση
στη ∆ηµόσια Επιχείρηση Πετρελαίου αρµοδιοτήτων σχετικών µε το
φυσικό αέριο) Σύσταση της ∆ΕΠΑ ΑΕ (∆ηµόσια Επιχείρηση Αερίου,
Ανώνυµος Εταιρεία) nojalla.
Ateenan kunnallinen kaasuyhtiö S.A. DEFA, joka siirtää ja jakelee kaasua.
ESPANJA
Yksiköt, jotka toimivat Ley no10 de 15 de junio de 1987 nojalla.
RANSKA
Société nationale des gaz du Sud-Ouest, joka siirtää kaasua.
Gaz de France, joka on perustettu ja toimii loi 46/6288 du 8 avril 1946 sur la
nationalisation de l'électricité et du gaz nojalla.
Yksiköt(sociétés d'économie mixte tai régies), jotka jakelevat sähköä ja joita
tarkoitetaan loi 48/1260 du 12 août 1948 portant modification des lois 46/6288
du 8 avril 1946 et 46/2298 du 21 octobre 1946 sur la nationalisation de l'élec-
tricité et du gaz 23 artiklassa
Compagnie française du méthane, joka siirtää kaasua.
Paikalliset viranomaiset tai näiden yhteenliittymät, jotka jakelevat lämpöä.
IRLANTI
Irish Gas Board, joka toimii Gas Act 1976 to 1987 nojalla ja muut Statuten
soveltamisalaan kuuluvat yksiköt.
Dublin Corporation, joka jakelee lämpöä.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 40
▼B
ITALIA
SNAM jaSGM e Montedison, jotka siirtävät kaasua.
Yksiköt, jotka jakelevat kaasua Testo unico delle leggi sull'assunzione diretta
del pubblici servizi da parte dei comuni e delle province approvato con Regio
Decreto 15 ottobre 1925, n. 2578 ja Decreto del P.R. n. 902 del 4 ottobre 1986nojalla.
Yksiköt, jotka jakelevat lämpöä Legge n. 308 del 29 maggio 1982 10 artiklan
nojalla — (norme sul contenimento dei consumi energetici, lo sviluppo delle
fonti rinnovabili di energia, l'esercizio di centrali electtriche alimentate con
combustibili diversi dagli idrocarburi) .
Paikalliset viranomaiset tai näiden yhteenliittymät, jotka jakelevat lämpöä.
LUXEMBURG
Société de transport de gaz SOTEG SA .
Gaswierk Esch-Uelzecht SA .
Service industriel de la commune de Dudelange .
Service industriel de la commune de Luxembourg .
Paikalliset viranomaiset tai näiden yhteenliittymät, jotka jakelevat lämpöä.
ALANKOMAAT
NV Nederlandse GasunieYksiköt, jotka siirtävät tai jakelevat kaasua paikallisten viranomaisten Gemeen-
tewet nojalla myöntämän lisenssin (vergunning) nojalla.
Paikalliset ja alueelliset viranomaiset, jotka siirtävät tai jakelevat kaasua
Gemeentewet jaProvinciewet nojalla.
Paikalliset viranomaiset tai näiden yhteenliittymät, jotka jakelevat lämpöä.
PORTUGALI
Decreto Lei n
o346-A/88 de 29 de Setembro de 1988 nojalla toimiva Petroquí-
mica e Gás de Portugal (EP) .
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
British Gas PLC ja muutGas Act 1986 nojalla toimivat yksiköt.
Paikalliset viranomaiset tai näiden yhteenliittymät, jotka jakelevat lämpöä Local
Government (Miscellaneous Provisions) Act 1976 nojalla.
Electricity Boards, jotka jakelevat lämpöä Electricity Act 1947 nojalla.
ITÄVALTA
kaasu: Energiewirtschaftsgesetz 1935 :n,dRGBl. I S Nr. 1451/1935, sellaisena
kuin se on muutettuna dRGBl :ssaI S Nr. 467/1941, nojalla kaasua
siirtävät tai jakelevat yksiköt.
lämpö: Itävallan kauppa- ja teollisuusasetuksen (Gewerbeordnung BGBl. Nr.
50/1974) mukaisen luvan nojalla lämpöä siirtävät tai jakelevat yksiköt.
SUOMI
Kunnalliset energialaitokset tai niiden yhteenliittymät tai muut yksiköt, jotka
siirtävät tai jakelevat kaasua tai lämpöä kunnallisten viranomaisten luvalla.
RUOTSI
Yksiköt, jotka kuljettavat tai jakelevat kaasua tai lämpöä lagen (1978:160) om
vissa rörledningar in mukaisen luvan nojalla.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 41
▼A1
▼B
LIITE IV
ÖLJYN TAI KAASUN ETSINTÄ JA TALTEENOTTO
Yksiköt, joille on myönnetty toimilupa, lupa, lisenssi tai yksinoikeus öljyn ja
kaasun etsintään tai talteenottoon seuraavan lainsäädännön nojalla:
BELGIA
Loi du 1ermai 1939 complétée par l'arrêté royal no83 du 28 novembre 1939 sur
l'exploration et l'exploitation du pétrole et du gaz .
Arrêté royal du 15 novembre 1919 .
Arrêté royal du 7avril 1953 .
Arrêté royal du 15 mars 1960 (loi au sujet de la plate-forme continentale du 15
juin 1969) .
Arrêté de l'exécutif régional wallon du 29 septembre 1982 .
Arrêté de l'exécutif flamand du 30 mai 1984 .
TANSKA
Lov nr. 293 af 10. juni 1981 om anvendelse af Danmarks undergrund .
Lov om kontinentalsoklen, jf. lovbekendtgørelse nr. 182 af 1. maj 1979 .
SAKSA
Bundesberggesetz vom 13. August 1980, sellaisena kuin se on viimeksi muutet-
tuna 12 päivänä helmikuuta 1990.
KREIKKA
DEP EKYn ( Περί ιδρύσες ∆ηµοσίας Επιχειρήσεως Πετραλαίον) perusta-
misesta annettu laki 87/1975
ESPANJA
Ley sobre Investigación y Explotación de Hidrocarburos de 27de junio de 197 4
ja sen soveltamisesta annetut asetukset.
RANSKA
Code minier (décret 56-838 du 16 août 1956), sellaisena kuin se on muutettuna
loi 56-1327du 29 décembre 1956, l'ordonnance 58-1186 du 10 décembre 1958,
le décret 60-800 du 2 aoüt 1960, la 77-620 du 16 juin 1977, le décret 80-204 du
11 mars 1980 .
IRLANTI
Continental Shelf Act 1960 .
Petroleum and Other Minerals Development Act 1960 .
Ireland Exclusive licensing terms 1975 .
Revised licensing terms 1987 .
Petroleum (Production) Act (NI) 1964 .
ITALIA
Legge 10 febbraio 1953, n. 136 .
Legge 11 gennaio 1957, n. 6, sellaisena kuin se on muutettuna legge 21 luglio
1967, n. 613 .
LUXEMBURG
—
ALANKOMAAT
Mijnwet nr. 285 van 21 april 1810 .
Wet opsporing delfstoffen nr. 258 van 3 mei 1967 .1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 42
▼B
Mijnwet continentaal plat 1965, nr. 428 van 23 september 1965 .
PORTUGALI
Merenpinnan yläpuoliset alueet:
Decreto-Lei no543/74 de 16 de Outubro de 1974, no168/77 de 23 de Abril de
1977, no266/80 de 7de Agosto de 1980, no174/85 de 21 de Maio de 1985 ja
Despacho no22 de 15 de Marco de 1979 .
Merenpinnan alapuoliset alueet:
Decreto-Lei no47973 de 30 de Setembro de 1967, no49369 de 11 de Novembro
de 1969, no97/71 de 24 de Marco de 1971, no96/74 de 13 de Marco de 1974,
no266/80 de 7de Agosto de 1980, no2/81 de 7de Janeiro de 1981 ja no245/82
de 22 de Junho de 1982 .
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Petroleum Production Act 1934 as extended by the Continental Shelf Act 1964 .
Petroleum (Production) Act (Northern Ireland) 1964 .
ITÄVALTA
Berggesetz 1975 (BGBl. Nr. 259/1975).
RUOTSI
Yksiköt, joilla on lupa malminetsintään taikka öljyn tai kaasun hyödyntämiseen
minerallagen in (1991:45) mukaisesti tai joille on annettu lupa lagen (1966:314)
om kontinentalsockeln nojalla1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 43
▼A1
▼B
LIITE V
HIILEN TAI MUIDEN KIINTEIDEN POLTTOAINEIDEN ETSINTÄ JA
TALTEENOTTO
BELGIA
Yksiköt, jotka etsivät tai ottavat talteen hiiltä tai muita kiinteitä polttoaineita
arrêté du Régent du 22 août 1948 ja loi du 22 avril 1980 nojalla.
TANSKA
Yksiköt, jotka etsivät tai ottavat talteen hiiltä tai muita kiinteitä polttoaineita
lovbekendtgørelse nr. 531 af 10. oktober 1984 nojalla.
SAKSA
Yksiköt, jotka etsivät tai ottavat talteen hiiltä tai muita kiinteitä polttoaineita
Bundesberggesetz vom 13. August 1980, sellaisena kuin se on viimeksi muutet-
tuna 12 päivänä helmikuuta 1990, nojalla.
KREIKKA
Julkinen sähköyhtiö ∆ηµόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισµού joka etsii tai ottaa
talteen hiiltä tai muita kiinteitä polttoaineita vuoden 1973 kaivoslain, sellaisena
kuin se on muutettuna 27 päivänä huhtikuuta 1976 annetulla lailla, nojalla.
ESPANJA
Yksiköt, jotka etsivät tai ottavat talteen hiiltä tai muita kiinteitä polttoaineita Ley
22/1973, de 21 de julio, de Minas, sellaisena kuin se on muutettuna Ley 54/1980
de 5 de noviembre jaReal Decreto Legislativo 1303/1986, de 28 de junio,
nojalla.
RANSKA
Yksiköt, jotka etsivät tai ottavat talteen hiiltä tai muita kiinteitä polttoaineita
code minier (décret 58-863 du 16 août 1956), sellaisena kuin se on muutettuna
loi 77-620 du 16 juin 1977, décret 80-204 et arrêté du 11 mars 1980, nojalla.
IRLANTI
Bord na Mona .
Yksiköt, jotka etsivät tai ottavat talteen hiiltä Minerals Development Acts, 1940
to 1970 nojalla.
ITALIA
Carbo Sulcis SpA .
LUXEMBURG
—
ALANKOMAAT
—
PORTUGALI
Empresa Carbonífera do Douro .
Empresa Nacional de Urânio .
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
British Coal Corporation (BCC), joka on perustettu Coal Industry Nationaliza-
tion Act 1946 nojalla.
Yksiköt, jotka toimivat BCC:n Coal Industry Nationalization Act 1946 nojalla
myöntämän lisenssin nojalla.
Yksiköt, jotka etsivät tai ottavat talteen kiinteitä polttoaineita Mineral Develop-
ment Act (Northern Ireland) 1969 nojalla.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 44
▼A1
ITÄVALTA
Yksiköt, jotka etsivät tai ottavat talteen hiiltä tai muita kiinteitä polttoaineita
Berggesetz 1975 :n(BGBl. Nr. 259/1975) nojalla.
SUOMI
Lain oikeudesta luovuttaa valtion maaomaisuutta ja tuloatuottavia oikeuksia
(687/78) 1 ja 2 §:n mukaisen yksinoikeuden nojalla toimivat yksiköt, jotka
etsivät tai ottavat talteen hiiltä tai muita kiinteitä polttoaineita.
RUOTSI
Yksiköt, jotka etsivät tai ottavat talteen hiiltä tai muita kiinteitä polttoaineita
minerallagen in(1991:45), lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter in tailagen
(1966:314) om kontinentalsockeln in mukaisen luvan nojalla.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 45
▼B
LIITE VI
RAUTATIEPALVELUJEN ALAN HANKINTAYKSIKÖT
BELGIA
Société nationale des chemins de fer belges/Nationale Maatschappij der
Belgische Spoorwegen .
TANSKA
Danske Statsbaner (DSB)
Yksiköt, jotka toimivat /on perustettu lov nr. 295 af 6. juni 1984 om privatba-
nerne, jf. lov nr. 245 af 6. august 1977 nojalla.
SAKSA
Deutsche BundesbahnMuut yksiköt, jotka tarjoavat rautatiepalveluja yleisölle Allgemeines Eisenbahn-
gesetz vom 29. März 1951 § 2 Abs. 1 mukaisesti.
KREIKKA
Kreikan rautatieorganisaatio (OSE). Οργανισµός Σιδηροδρόµων Ελλάδος
(ΟΣΕ).
ESPANJA
Red Nacional de Los Ferrocarriles Españoles .
Ferrocarriles de Vía Estrecha (FEVE) .
Ferrocarriles de la Generalitat de Catalunya (FGC) .
Eusko Trenbideak (Bilbao) .
Ferrocarriles de la Generalitat Valenciana (FGV) .
RANSKA
Société nationale des chemins de fer français ja muut réseaux ferroviaires
ouverts au public, joita tarkoitetaan loi d'orientation des transports intérieurs
du 30 décembre 1982, titre II, chapitre 1
erdu transport ferroviaire .
IRLANTI
Iarnrod Éireann (Irish Rail) .
ITALIA
Ferrovie dello StatoYksiköt, jotka tarjoavat rautatiepalveluja yleisölle ja toimivat Regio Decreto 9
maggio 1912, n. 1447 10 artiklaan perustuvan yksinoikeuden nojalla, che
approva il Testo unico delle disposizioni di legge per le ferrovie concesse all'In-
dustria privata, le tramvie a trazione meccanica e gli automobili .
Yksiköt, jotka toimivat valtion erityislainsäädännön Titolo XI, Capo II, Sezione
Ia del Regio Decreto 9 maggio 1912, n. 1447, che approva il Testo unico delle
disposizioni di legge per le ferrovie concesse all'industria privata, le tramvie a
trazione meccanica e gli automobili nojalla myöntämän yksinoikeuden nojalla.
Yksiköt, jotka tarjoavat rautatiepalveluja yleisölle legge 14 giugno 1949, n. 410
— Concorso dello Stato per la riattivazione del pubblici servizi di transporto in
concessione 14 artiklaan perustuvan yksinoikeuden nojalla.
Yksiköt tai paikalliset viranomaiset, jotka tarjoavat rautatiepalveluja yleisölle
legge 2 agosto 1952, n. 1221 — Provvedimenti per l'esercizio ed il potenzia-
mento di ferrovie e di altre linee di transporto in regime di concessione 14
artiklaan perustuvan yksinoikeuden nojalla.
LUXEMBURG
Chemins de fer luxembourgeois (CFL) .1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 46
▼B
ALANKOMAAT
Nederlandse Spoorwegen NV .
PORTUGALI
Caminhos de Ferro Portugueses .
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
British Railways Boards .
Northern Ireland Railways .
ITÄVALTA
Eisenbahngesetz 1957 :n(BGBl. Nr. 60/1957) mukaisesti rautatiepalveluja
tarjoavat yksiköt.
SUOMI
Valtionrautatiet — Statsjärnvägarna .
RUOTSI
Förordningen (1988:1379) om statens spåranläggningar in jalagen (1990:1157)
om järnvägssäkerhet in mukaisista rautatiepalveluista vastaavat julkiset yksiköt.
Lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik in nojalla
alueelliset ja paikalliset alueellisesta ja paikallisesta rautatieliikenteestä vastaavat
julkiset yksiköt.
Förordningen (1988:1379) om statens spåranläggningar in mukaisen luvan
nojalla rautatiepalveluja harjoittavat yksityiset yksiköt, kun kyseiset luvat
vastaavat direktiivin 2 artiklan 3 kohtaa.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 47
▼A1
▼B
LIITE VII
KAUPUNKIRAUTATIE-, RAITIOTIE-, JOHDINAUTO- TAI LINJA-
AUTOPALVELUJEN ALAN HANKINTAYKSIKÖT
BELGIA
Société nationale des chemins de fer vicinaux (SNCV)/Nationale Maatschappij
van Buurtspoorwegen (NMB) .
Yksiköt, jotka tarjoavat kuljetuspalveluja yleisölle SNCV:n kanssa arrêté du 30
décembre 1946 relatif aux transports rémunérés de voyageurs par route effec-
tués par autobus et par autocars 16 ja 21 artiklan nojalla tehdyn sopimuksen
nojalla.
Société des transports intercommunaux de Bruxelles (STIB) ,
Maatschappij van het Intercommunaal Vervoer te Antwerpen (MIVA) ,
Maatschappij van het Intercommunaal Vervoer te Gent (MIVG) ,
Société des transports intercommunaux de Charleroi (STIC) ,
Société des transports intercommunaux de la région liégeoise (STIL) ,
Société des transports intercommunaux de l'agglomération verviétoise (STIAV),
ja muut yksiköt, jotka on perustettu 22 päivänä helmikuuta 1962 annetun loi
relative à la création de sociétés de transports en commun urbains/Wet betref-
fende de oprichting van maatschappijen voor stedelijk gemeenschappelijk
vervoer nojalla.
Yksiköt, jotka tarjoavat kuljetuspalveluja yleisölle STIB:n kanssa arrêté royal
140 du 30 décembre 1982 relatif aux mesures d'assainissement applicables à
certains organismes d'intérêt public dépendant du ministère des communications
10 artiklan nojalla tehdyn sopimuksen nojalla tai muiden yksiköiden kanssa 11
artiklan nojalla tehdyn sopimuksen nojalla.
TANSKA
Danske Statsbaner (DSB)Yksiköt, jotka tarjoavat yleisölle linja-autopalveluja (almindelig rutekørsel) lov
nr. 115 af 29. marts 1978 om buskørsel nojalla myönnetyn toimiluvan nojalla.
SAKSA
Yksiköt, jotka tarjoavat yleisölle paikallisia kuljetuspalveluja (Öffentlichen
Personennahverkehr) Personengeförderungsgesetz vom 21. März 1961, sellai-
sena kuin se on viimeksi muutettuna 25 päivänä heinäkuuta 1989, nojalla
myönnetyn toimiluvan nojalla.
KREIKKA
Ηλεκτροκίνητα Λεωφορεία Περιοχής Αθηνών -Πειραιώς, Ateenan—Pir-
euksen alueen sähköbussikuljetukset, jotka toimivat asetuksen 768/1970 ja lain
588/1977 nojalla.
Ηλεκτρικοί Σιδηρόδροµοι Αθηνών -Πειραιώς. Ateenan—Pireuksen sähköra-
takuljetukset, jotka toimivat lakien 352/1976 ja 588/1977 nojalla.
Επιχείρηση Αστικών Συγκοινωνιών. Kaupunkiliikenneyritys, joka toimii lain
588/1977 nojalla.
Κοινό Ταµείο Εισπράξεως Λεωφορείων. Yhteinen linja-autojen kuittira-
hasto, joka toimii asetuksen 102/1973 nojalla.
ΡΟ∆Α (∆ηµοτική Επιχείρηση Λεωφορείων Ρόδου) Roda—Rhodoksen
kunnallinen linja-autoyhtiö.
Οργανισµός Αστικών Συγκοινωνιών Θεσσαλονίκης. Thessalonikin
kaupungin kuljetusorganisaatio, joka toimii asetuksen 3721/1957 ja lain 716/
1980 nojalla.
ESPANJA
Yksiköt, jotka tarjoavat linja-autopalveluja yleisölle Ley de Régimen local 71
artiklan nojalla.
Corporación metropolitana de Madrid .
Corporación metropolitana de Barcelona .1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 48
▼B
Yksiköt, jotka tarjoavat linja-autopalveluja yleisölle Ley de Ordinación de
Transportes Terrestres de 31 de julio de 1987 71 artiklan nojalla.
Yksiköt, jotka tarjoavat kaupungeissa tai kaupunkien välillä linja-autopalveluja
yleisölle Ley de Ordenación de Transportes Terrestres de 31 de julio de 1987
113—118 artiklan nojalla.
FEVE, RENFE (tai Empresa Nacional de Transportes de Viajeros por Carre-
tera), jotka tarjoavat linja-autopalveluja yleisölle Disposiciones adicionales,
Primera, de la Ley de Ordenación de Transportes Terrestres de 31 julio de
1957 nojalla.
Yksiköt, jotka tarjoavat linja-autopalveluja yleisölle Disposiciones Transitorias,
Tercera, de la Ley de Ordenación de Transportes Terrestres de 31 de julio de
1957 nojalla.
RANSKA
Yksiköt, jotka tarjoavat kuljetuspalveluja yleisölle loi 82-1153 du 30 décembre
1982 (transports intérieurs, orientation) 7-II artiklan nojalla.
Régie autonome des transports parisiens, Société nationale des chemins de fer
francais, APTR, ja muut yksiköt, jotka tarjoavat kuljetuspalveluja yleisölle
syndicat des transports parisiens myöntämän toimiluvan nojalla, joka perustuu
ordonnance de 1959 et ses d'application relatifs à l'organisation des transports
de voyageurs dans la région parisienne .
IRLANTI
Iarnrod Éireann (Irish Rail) .
Bus Éireann (Irish Bus) .
Bus Átha Cliath (Dublin Bus) .
Yksiköt, jotka tarjoavat kuljetuspalveluja yleisölle muutetun Road Transport Act
1932 nojalla.
ITALIA
Yksiköt, jotka tarjoavat kuljetuspalveluja yleisölle yksinoikeuden nojalla, joka
on myönnetty Legge 28 settembre 1939, n. 1822 — Disciplina degli autoservizi
di linea (autolinee per viaggiatori, bagagli e pacchi agricoli in regime di
concessione all'industria privata) — 1 artiklan nojalla, sellaisena kuin se on
muutettuna Decreto del Presidente della Repubblica 28 giugno 1955, n. 771 45
artiklalla.
Yksiköt, jotka tarjoavat kuljetuspalveluja yleisölle Regio Decreto 15 ottobre
1925, n. 2578 — Approvazione del Testo unico della legge sull'assunzione
diretta del pubblici servizi da parte del comuni e delle province 1 artiklan 15
alakohdan nojalla.
Yksiköt, jotka toimivat Regio Decreto 9 maggio 1912, n. 1447, che approva il
Testo unico delle disposizioni di legge per le ferrovie concesse all'industria
privata, le tramvie a trazione meccanica e gli automobili 242 tai 256 artiklan
nojalla myönnetyn yksinoikeuden nojalla.
Yksiköt, jotka toimivat Legge 14 giugno 1949, n. 410, concorso dello Stato per
la riattivazione dei pubblici servizi di transporto in concessione 14 artiklan
nojalla myönnetyn yksinoikeuden nojalla.
Yksiköt, jotka toimivat Legge 2 agosto 1952, n. 1221 — Provvedimenti per
l'esercizio ed il potenziamento di ferrovie e di altre linee di transporto in regime
di concessione 14 artiklan nojalla myönnetyn yksinoikeuden nojalla.
LUXEMBURG
Chemins de fer luxembourgeois (CFL) .
Service communal des autobus municipaux de la ville de Luxembourg .
Transports intercommunaux du canton d'Esch-sur-Alzette (TICE) .
Linja-autoyritykset, jotka toimivat réglement grand-ducal du 3 février 1978
concernant les conditions d'octroi de autorisations d'établissement et d'exploita-
tion des services de transports routiers réguliers de personnes rémunérées
nojalla.
ALANKOMAAT
Yksiköt, jotka tarjoavat kuljetuspalveluja yleisölle Wet Personenvervoer van 12
maart 1987II luvun (Openbaar vervoer) nojalla.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 49
▼B
PORTUGALI
Rodoviária Nacional, EP .
Companhia Carris de ferro de Lisboa .
Metropolitano de Lisboa, EP .
Servicos de Transportes Colectivos do Porto .
Servicos Municipalizados de Transporte do Barreiro .
Servicos Municipalizados de Transporte de Aveiro .
Servicos Municipalizados de Transporte de Braga .
Servicos Municipalizados de Transporte de Coimbra .
Servicos Municipalizados de Transporte de Portalegre .
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Yksiköt, jotka tarjoavat linja-autopalveluja yleisölle London Regional Transport
Act 1984 nojalla.
Glasgow Underground .
Greater Manchester Rapid Transit Company .
Docklands Light Railway .
London Underground Ltd .
British Railways Board .
Tyne and Wear Metro .
ITÄVALTA
Yksiköitä, jotka hoitavat liikennettä Eisenbahngesetz 1957 :n(BGBl. Nr. 60/
1957) jaKraftfahrliniengesetz 1952 :n(BGBI. Nr. 84/1952) nojalla.
SUOMI
Julkiset tai yksityiset yksiköt, jotka hoitavat linjaautoliikennettä lain luvanvarai-
sesta henkilöliikenteestä tiellä (343/91) mukaisesti, sekä Helsingin kaupungin
liikennelaitos — Helsingfors stads trafikverk, joka hoitaa yleistä metro- ja raitio-
vaunuliikennettä.
RUOTSI
Yksiköt, jotka hoitavat kaupunkirautatie- tai raitiotiepalveluja lagen (1978:438)
om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik in jalagen (1990:1157) om
järnvägssäkerhet in mukaisesti. Julkiset tai yksityiset yksiköt, jotka hoitavat
johdinauto-tai linja-autopalveluja lagen (1978:438) om huvudmannaskap för
viss kollektiv persontrafik in jalagen (1983:293) om yrkestrafik in mukaisesti.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 50
▼A1
▼B
LIITE VIII
LENTOKENTTÄALAN HANKINTAYKSIKÖT
BELGIA
Régie des voies aériennes, jotka on perustettu arrêté-loi du 20 novembre 1946
portant création de la régie des voies aériennes, sellaisena kuin se on muutet-
tunaarrêté royal du 5 octobre 1970 portant refonte du statut de la régle des
voies aériennes, nojalla.
TANSKA
Lentokentät, jotka toimivat artikel 55, stk. 1, i lov om luftfart, jf. lovbekendtgør-
else nr. 408 af 11. september 1985 nojalla myönnetyn toimiluvan nojalla.
SAKSA
Lentokentät, sellaisena kuin ne on määritelty Absatz 2 Nr. 1 der Luftverkehrszu-
lassungsordnung vom 19. März 1979 38 artiklassa, zuletzt geändert durch die
Verordnung vom 21. Juli 1986 .
KREIKKA
Lentokentät, jotka toimivat siviili-ilmailupalvelujen tarjoamisesta annetun lain
517/1931 ( Υπηρεσία Πολιτικής Αεροπορίας (ΥΠΑ)) nojalla.
Kansainväliset lentokentät, jotka toimivat presidentin antaman asetuksen 647/
981 nojalla.
ESPANJA
Lentokentät, joita ylläpitää Aeropuertos Nacionales ja jotka toimivat Real
Decreto 278/1982 de 15 de octubre de 1982 nojalla.
RANSKA
Aéroports de Paris, jotka toimivat titre V, articles L 251-1 à 252-1 du code de
l'aviation civile nojalla.
Aéroport de Bâle — Mulhouse, joka on perustettu convention franco-suisse du 4
juillet 1949 nojalla.
Lentokentät, sellaisina kuin ne on määritelty article L 270-1 du code de l'avia-
tion civile .
Lentokentät, jotka toimivat cahier de charges type d'une concession d'aéroport,
décret du 6 mai 1955 nojalla.
Lentokentät, jotka toimivat convention d'exploitation, article L/221, code de
l'aviation civile nojalla.
IRLANTI
Dublinin, Corkin ja Shannonin lentokentät, joita ylläpitää Aer Rianta — Irish
Airports .
Lentokentät, jotka toimivat Air Navigation and Transport Act No 40 /1936,
Transport Fuel and Power (Transfer of Departmental Administration Functions
Order) 1959 (SI No 125 of 1959) and the Air Navigation (Aerodromes and
Visual Ground Aids) Order 1970 (SI No 291 of 1970) nojalla myönnetyn Public
use License nojalla.
ITALIA
Kansalliset siviililentokentät (aerodromi civili istituti dallo Stato), jotka toimivat
Codice della navigazione, Regio Decreto 30 marzo 1942, n. 327692 artiklan
nojalla.
Yksiköt, jotka tarjoavat lentokenttäpalveluja Codice della navigazione, Regio
Decreto 30 marzo 1942, n. 327694 artiklan nojalla myönnetyn yksinoikeuden
nojalla.
LUXEMBURG
Aéroport de Findel .1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 51
▼B
ALANKOMAAT
Siviililentokentät, jotka toimivat 15 päivänä tammikuuta 1958 (stbld. 47)
annetunLuchtvaartwet, sellaisena kuin se on muutettuna 7 päivänä kesäkuuta
1978, 18 artiklan nojalla.
PORTUGALI
Lentokentät, joita ylläpitää Aeroportos de Navegaco Aérea (ANA), EP Decreto-
Lei no246/79 nojalla.
Aeroporto de Funchal jaAeroporto de Porto Santo, siten kuin säädetään
Decreto-Lei no284/81 nojalla.
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Lentokentät, joita ylläpitää British Airports Authority plc .
Lentokentät, joilla on public limited companiesin (plc) asema ja jotka toimivat
Airports Act 1986 nojalla.
ITÄVALTA
Austro Control GmbH
Luftfahrtgesetz 1957 :n(BGBl Nr. 253/1957) 60 — 80 artiklassa määritellyt
yksiköt.
SUOMI
Ilmailulaitoksen — Luftfartsverket ilmailulain (595/64) nojalla ylläpitämät
lentokentät.
RUOTSI
Julkisyhteisön lagen (1957:297) om luftfart in mukaisesti omistamat ja
ylläpitämät lentokentät.
Yksityisten kyseisen lain mukaisen, direktiivin 2 artiklan 3 kohdan vaatimukset
täyttävän luvan nojalla omistamat ja ylläpitämät lentokentät.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 52
▼A1
▼B
LIITE IX
MERI- TAI SISÄVESISATAMIEN TAIKKA MUIDEN TERMINAALI-
PALVELUJEN ALAN HANKINTAYKSIKÖT
BELGIA
Société anonyme du canal et des installations maritimes de Bruxelles .
Port autonome de Liège .
Port autonome de Namur .
Port autonome de Charleroi .
Port de la ville de Gand .
Compagnie des installations maritimes de Bruges — Maatschappij der Brugse
haveninrichtingen .
Société intercommunale de la rive gauche de l'Escaut — Intercommunale
maatschappij van de linker Scheldeoever (Port d'Anvers) .
Port de Nieuwport .
Port d'Ostende .
TANSKA
Satamat, sellaisena kuin ne on määritelty I—III bekendtgørelse nr. 604 af 16.
december 1985 om hvilke havne der er omfattet af lov om trafikhavne, jf. lov
nr. 239 af 12. maj 1976 om trafikhavne, 1 artiklassa.
SAKSA
Alueellisten viranomaisten (Länder, Kreise, Gemeinden) kokonaan tai osittain
omistamat merisatamat.
Sisävesisatamat, joihin sovelletaan Wassergesetze der Länder nojallaHafenord-
nung.
KREIKKA
Pireuksen satama ( Οργανισµός Λιµένος Πειραιώς), joka on perustettu poik-
keuslailla 1559/1950 ja lailla 1630/1951.
Thessalonikin satama ( Οργανισµός Λιµένος Θεσσαλονίκης), joka on perus-
tettu asetuksella N.A. 2251/1953.
Muut satamat, joihin sovelletaan presidentin antamaa asetusta 649/1977 (NA.
649/1977) Εποπτεία, οργάνωση λειτουργίας, διοικητικός έλεγχος λιµένων
(satamien johto, toimintojen organisointi ja hallinnollinen valvonta).
ESPANJA
Puerto de Huelva, joka on perustettu Decreto de 2 de octubre de 1969, no2380/
69nojalla.Puertos y Faros. Otorga Régimen de Estatuto de Autonomía al
Puerto de Huelva .
Puerto de Barcelona, joka on perustettu Decreto de 25 de agosto de 1978, no
2407/78 nojalla.Puertos y Faros. Otorga al de Barcelona Régimen de Estatuto
de Autonomía .
Puerto de Bilbao, joka on perustettu Decreto de 25 de agosto de 1978, no2048/
78nojalla.Puertos y Faros. Otorga al de Bilbao Régimen de Estatuto de
Autonomía .
Puerto de Valencia, joka on perustettu Decreto de 25 de agosto de 1978, no
2409/78 nojalla.Puertos y Faros. Otorga al de Valencía Régimen de Estatuto
de Autonomía .
Juntas de Puertos, jotka toimivat Ley 27/68 de 20 de junio de 1968 nojalla.
Puertos y Faros. Juntas de Puertos y Estatutos de Autonomía jaDecreto de 9
de abril de 1970, no1350/70. Juntas de Puertos. Reglamento .
Satamat, joita ylläpitää Comisión Administrativa de Grupos de Puertos, jotka
toimivatLey 27/68 de 20 de junio de 1968, Decreto 1958/78 de 23 de junio de
1978 jaDecreto 571/81 de 6 de mayo de 1981 nojalla.
Satamat, jotka on mainittu Real Decreto 989/82 de 14 de mayo de 1982.
Puertos. Clasificación de los de interés general .1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 53
▼B
RANSKA
Port autonome de Paris, joka on perustettu loi 68/917du 24 octobre 1968 rela-
tive au port autonome de Paris nojalla.
Port autonome de Strasbourg, joka on perustettu convention du 20 mai 1923
entre l'État et la ville de Strasbourg relative à la constitution du port rhénan
de Strasbourg et à l'exécution de travaux d'extension de ce port nojalla, hyväk-
syttynäloi du 26 avril 1924 nojalla.
Muut sisävesisatamat, jotka on perustettu tai joita ylläpidetään décret 69-140 du
6 février 1969 relatif aux concessions d'outillage public dans les ports mari-
times 6 artiklan (navigation intérieure) nojalla.
Ports autonomes, jotka toimivat articles L 111-1 et suivants, code des ports
maritimes nojalla.
Ports non autonomes, jotka toimivat articles R 121-1 et suivants, code des ports
maritimes nojalla.
Alueellisten viranomaisten (départements) ylläpitämät satamat, tai satamat, jotka
toimivat alueellisten viranomaisten (départements) loi 86-663 du 22 juillet 1983
complétant la loi 83-8 du 7janvier 1983 relative à la répartition des compé-
tences entre les communes, départements et l'État 6 artiklan nojalla myöntämän
yksinoikeuden nojalla.
IRLANTI
Satamat, jotka toimivat Harbour Acts 1946 to 1976 nojalla.
Dun Laoghairen satama, joka toimii State Harbours Act 1924 nojalla.
Rosslare Harbour'n satama, joka toimii Finguard and Rosslare Railways and
Harbours Act 1899 nojalla.
ITALIA
Kansalliset satamat ja muut satamat, joita ylläpitää Capitaneria di Porto Codice
della navigazione, Regio Decreto 30 marzo 1942, n. 32 nojalla.
Itsenäiset satamat (enti portuali), jotka on perustettu Codice della Navigazione,
Regio Decreto 30 marzo 1942, n. 32719 artiklan nojalla annetulla erityi-
slainsäädännöllä.
LUXEMBURG
Port de Mertert, joka on perustettu ja toimii loi du 22 juillet 1963 relative à
l'aménagement et à l'exploitation d'un port fluvial sur la Moselle nojalla.
ALANKOMAAT
Havenbedrijven, jotka on perustettu ja toimivat Gemeentewet van 29 juni 1851
nojalla.
Havenschap Vlissingen, joka on perustettu wet van 10 september 1970 houdende
een gemeenschappelijke regeling tot oprichting van het Havenschap Vlissingen
nojalla.
Havenschap Terneuzen, joka on perustettu wet van 8 april 1970 houdende een
gemeenschappelijke regeling tot oprichting van het Havenschap Terneuzen
nojalla.
Havenschap Delfzijl, joka on perustettu wet van 31 juli 1957houdende een
gemeenschappelijke regeling tot oprichting van het Havenschap Delfzijl nojalla.
Industrie- en havenschap Moerdijk, joka on perustettu gemeenschappelijke
regeling tot oprichting van het Industrie- en havenschap Moerdijk van 23
oktober 1970 nojalla, hyväksyttynä Koninklijke Besluit nr. 23 van 4 maart
1972 nojalla.
PORTUGALI
Porto de Lisboa, joka on perustettu Decreto Real de 18 de Fevereiro de 1907
nojalla ja toimii Decreto-Lei no36976 de 20 de Julho de 1948 nojalla.
Porto do Douro e Leixes, joka on perustettu Decreto-Lei no36977 de 20 de
Julho de 1948 nojalla.
Porto de Sines, joka on perustettu Decreto-Lei no508/77 de 14 de Dezembro de
1977 nojalla.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 54
▼B
Portos de Setúbal, Aveiro, Figueira da Foz, Viana do Castelo, Portimo e Faro,
jotka toimivat Decreto-Lei no37754 de 18 de Fevereiro de 1950 nojalla.
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
Harbour Authorities, joita tarkoitetaan the Harbours Act 1964 57 artiklassa ja
jotka tarjoavat satamapalveluja merikuljetuksille tai sisävesikuljetuksille.
ITÄVALTA
Länderi en ja/taiGemeinden ien kokonaan tai osittain omistamat sisävesisatamat.
SUOMI
Lain kunnallisista satamajärjestyksistä ja liikennemaksuista (955/76) nojalla
toimivat satamat.
Saimaan kanava (Saimaan kanavan hoitokunta).
RUOTSI
Lagen (1983:293) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och
allmän hamn in,förordningen(1983:744) om trafiken på Göta kanal in mukaiset
satamat ja terminaalipalvelut.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 55
▼A1
▼B
LIITE X
TELETOIMINNAN ALAN HANKINTAYKSIKÖT
BELGIA
Régie des télérgaphes et des téléphones. Regie van Telegrafie en Telefonie
TANSKA
Kjøbenhavns Telefon AktieselskabJydsk Telefon
Fyns Telefon
Statens Teletjeneste
Tele Sønderjylland
SAKSA
Deutsche Bundespost — Telekom .
Mannesmann — Mobilfunk GmbH
KREIKKA
OTE/Hellenic Telecommunications Organization
ESPANJA
Compañía Telefónica Nacional de España
RANSKA
Direction générale des télécommunications
TranspacTelecom service mobile
Société française de radiotéléphonie
IRLANTI
Telecom Éireann
ITALIA
Amministrazione delle poste e delle telecommunicazioni
Azienda di Stato per i servizi telefonici.Società italiana per l'esercizio telefonico SpA
Italcable
Telespazio SpA
LUXEMBURG
Administration des postes et télécommunications
ALANKOMAAT
Koninklijke PTT Nederland NV et ses filiales (
1)
PORTUGALI
Telefones de Lisboa e Porto saCompanhia Portuguesa Rádio Marconi
Correios e Telecommunicaçes de Portugal1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 56
(1) Paitsi PTT Post BV.
▼B
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
British Telecommunications plc
Mercury Communications LtdCity of Kingston upon Hull
Racal Vodafone
Telecoms Securior Cellular Radio Ltd (Cellnet)
ITÄVALTA
Österreichische Post- und Telegraphenverwaltung (PTV) .
SUOMI
Yksiköt, jotka toimivat direktiivin 2 artiklan 3 kohdan vaatimuksia vastaavien
lupien nojalla (teletoimintalain 183/87, sellaisena kuin se on muutettuna lailla
676/92, 4 §).
RUOTSI
Yksiköt, jotka toimivat direktiivin 2 artiklan 3 kohdan vaatimuksia vastaavien
lupien nojalla.1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 57
▼A1
▼B
LIITE XI
EUROOPAN YHTEISÖJEN TOIMIALALUOKITUSTA VASTAAVA AMMATTIALALUET-
TELO
Luokat RyhmätAlaryhmät ja
kohdatKuvaus
50 TALONRAKENNUS JA MAANRAKENNUS
500 Yleinen talonrakennus- ja maanrakennustyö (ilman
erityistä määrittelyä) ja purkamistyö
500.1 Yleinen talonrakennus- ja maanrakennustyö (ilman
erityistä määrittelyä)
500.2 Purkamistyö
501 Asuntojen, toimistotalojen, sairaaloiden ja muiden
sekä asuinkäyttöön että muuhun käyttöön tarkoitet-
tujen rakennusten rakentaminen
501.1 Yleinen rakennusurakointi501.2 Katonrakennus
501.3 Savupiippujen, paisto- ja polttouunien rakentaminen
501.4 Vesi- ja kosteuseristyksien tekeminen501.5 Ulkoseinien korjaus ja ylläpito (uudelleenrappaus,
puhdistus jne.)
501.6 Rakennustelineiden pystytys ja purkaminen
501.7 Muut rakennustyöhön liittyvät, erikoistumista vaativat
työt (muun muassa puusepäntyö)
502 Maanrakennustyö; teiden, siltojen, rautateiden ym.
rakentaminen
502.1 Yleinen maanrakennustyö
502.2 Maansiirto (kaivuutyö)
502.3 Siltojen, tunnelien ja kuilujen rakentaminen;
poraukset
502.4 Vesirakennustyö (joet, liikennekanavat, satamat, juok-
sutuskanavat, sulut, padot)
502.5 Tienrakennus (mukaan lukien erikoistuminen lento-
kenttien ja kiitoratojen rakentamiseen)
502.6 Erikoistuminen veteen liittyvään rakennustyöhön (so.
maan kasteluun ja kuivaukseen, vesihuoltoon,
jäteveden poistoon, viemäröintiin jne.)
502.7 Muun maanrakennustyön erikoisalat
503 Asennustyö (kaluste- ja kiinteät asennustyöt)
503.1 Yleinen asennustyö
503.2 Kaasu- ja putkiasennus, saniteettitilojen asennustyöt503.3 Lämmitys- ja ilmanvaihtolaitteiden asennustyö
(keskuslämmitys, ilmastointi, tuuletus)
503.4 Lämpöeritys, äänen- ja tärinänvaimennuseristys
503.5 Sähköasennustyö
503.6 Antennien, ukkosenjohdattimien, puhelimien jne.
asennustyö
504 Rakennusten viimeistelytyö
504.1 Yleinen rakennusten viimeistelytyö
504.2 Rappaus
504.3 Saumaus, etupäässä kokoamisen tai asennuksen
jälkeen tehtävä (muun muassa parkettilattioiden asen-
taminen)1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 58
▼B
Luokat RyhmätAlaryhmät ja
kohdatKuvaus
504.4 Maalaus, ikkunoiden asennus ja tapetointi
504.5 Laatoitus ja muu lattioiden ja seinien päällystys
504.6 Muu rakennusten viimeistelytyö (takkojen rakenta-
minen jne.)1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 59
▼M1
LIITE XII
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 60
▼M2
▼C1
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 61
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 62
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 63
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 64
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 65
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 66
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 67
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 68
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 69
▼M1
LIITE XIII
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 70
▼M2
▼C1
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 71
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 72
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 73
▼M1
LIITE XIV
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 74
▼M2
▼C1
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 75
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 76
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 77
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 78
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 79
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 80
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 81
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 82
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 83
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 84
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 85
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 86
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 87
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 88
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 89
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 90
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 91
▼M1
LIITE XV
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 92
▼M2
▼C1
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 93
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 94
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 95
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 96
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 97
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 98
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 99
▼B
LIITE XVI A
PALVELUT, JOITA TARKOITETAAN 15 ARTIKLASSA
Pääluokka Kuvaus CPC-viitenumero
1 Huolto- ja korjauspalvelut 6112, 6122, 633, 886
2 Maaliikenteen palvelut (1), myös panssariautopalvelut
ja kuriiripalvelut paitsi postin kuljetus712 (paitsi 71235), 7512,
87304
3 Ilmaliikenteen henkilö- ja tavarankuljetuspalvelut
paitsi postinkuljetus73 (paitsi 7321)
4 Maaliikenteen (1) ja ilmaliikenteen postinkuljetuspal-
velut71235, 7321
5 Teleliikenteen palvelut (2) 752
6 Rahoituspalvelut
a) vakuutuspalvelut ex 81
b) pankki- ja sijoituspalvelut (3) 812, 814
7 Tietokone- ja tietojenkäsittelypalvelut 848 Tutkimus- ja kehittämispalvelut (
4)8 5
9 Laskentatoimen palvelut, tilintarkastus- ja kirjanpito-
palvelut862
10 Markkina- ja mielipidetutkimuspalvelut 864
11 Liikkeenjohdon konsultointipalvelut (5) ja niihin liit-
tyvät palvelut865, 866
12 Arkkitehtipalvelut: insinööripalvelut ja rakennushank-
keiden suunnittelupalvelut; yhdyskuntasuunnittelu- ja
maisemasuunnittelupalvelut; edellisiin liittyvät tieteel-
liset ja tekniset konsultointipalvelut; tekniset testaus-
ja analysointipalvelut867
13 Mainostoimintapalvelut 871
14 Rakennusten puhtaanapitopalvelut ja kiinteistöjen
hallintapalvelut874, 82201—82206
15 Palkkio- tai sopimusperusteiset julkaisu- ja painamis-
palvelut88442
16 Jätevesi- ja jätehuoltopalvelut; puhtaanapito ja
vastaavat palvelut94
(1) paitsi pääluokan 18 mukaiset rautatieliikenteen palvelut
(2) paitsi äänipuhelin-, teleksi-, radiopuhelin-, henkilöhaku- ja satelliittipalvelut
(3) paitsi arvopapereiden tai muiden rahoitusvälineiden liikkeeseen laskuun, myyntiin, ostoon tai siirtoon liittyviä
rahoituspalveluja koskevat sopimukset sekä keskuspankkipalvelut
(4) paitsi muut tutkimus- ja kehittämispalveluja koskevat sopimukset kuin ne, joiden hyöty koituu yksinomaan
hankintaviranomaiselle käytettäväksi omassa liiketoiminnassa, edellyttäen, että hankintaviranomainen korvaasuoritetun palvelun kokonaisuudessaan
(
5) paitsi välimies- ja sovittelupalvelut1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 100
▼B
LIITE XVI B
PALVELUT, JOITA TARKOITETAAN 16 ARTIKLASSA
Pääluokka Kuvaus CPC-viitenumero
17 Hotelli- ja ravintolapalvelut 64
18 Rautatieliikenteen palvelut 71119 Vesiliikenteen palvelut 7220 Liikenteeseen liittyvät ja sitä avustavat palvelut 74
21 Lakiasiain palvelut 861
22 Työn ja työvoiman välityspalvelut 87223 Etsivä- ja turvallisuuspalvelut (paitsi panssariautopal-
velut)873 (paitsi 87304)
24 Koulutuspalvelut ja ammatilliset koulutuspalvelut 92
25 Terveydenhoito- ja sosiaalipalvelut 9326 Virkistys-, kulttuuri- ja urheilupalvelut 9627 Muut palvelut1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 101
▼B
LIITE XVII
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 102
▼M2
▼C1
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 103
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 104
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 105
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 106
▼B
LIITE XVIII
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 107
▼M2
▼C1
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 108
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 109
▼C1
1993L0038 — FI — 18.11.2001 — 003.001 — 110