1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 25 päivänä kesäkuuta 1987,
kapearaiteisiin pyörillä varustettuihin maatalous- ja metsätraktoreihin kuljettajan istuimen eteen
kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista
(87/402/ETY)
(EYVL L 220, 8.8.1987, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston direktiivi 89/681/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989 L 398 27 30.12.1989
Muutettu:
►A1Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirja C 241 21 29.8.1994
(mukautettu neuvoston päätöksellä 95/1/EY, Euratom, EHTY) L 1 1 1.1.1995
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 25 päivänä kesäkuuta 1987,
kapearaiteisiin pyörillä varustettuihin maatalous- ja metsätraktor-
eihin kuljettajan istuimen eteen kaatumisen varalta asennetuista
suojarakenteista
(87/402/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),
sekä katsoo, että
pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden tyyppihyväk-
syntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 4päivänä maaliskuuta 1974 annetussa neuvoston direktiivissä 74/150/ETY(
4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Espanjan ja Portu-
galin liittymisasiakirjalla, säädetään, että tarvittavat säännökset ETY-
tyyppihyväksyntämenettelyn toteuttamiseksi traktorin yksittäisten osientai ominaisuuksien osalta olisi säädettävä erityisdirektiiveissä; kaatu-misen varalta asennettuihin suojarakenteita ja niiden kiinnittämistätraktoreihin koskevat säännökset on annettu direktiiveissä 77/536/ETY(
5) ja 79/622/ETY(6), sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina
Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjalla; näissä kahdessa direktii-
vissä käsitellään tässä järjestyksessä dynaamisia ja staattisia testejä,joista valmistajat voivat nykyisin käyttää kumpaa tahansa ja jotkakoskevat standarditraktoreita, eli traktoreita, joiden suurin maavara on1 000 mm, joissa yhden vetoakselin kiinteä tai säädettävä raideleveys
on vähintään 1 150 mm ja jotka painavat 1,5—4,5 tonnia, kun kyseessä
ovat ”dynaamisia testejä” koskevassa direktiivissä tarkoitetut traktorit,ja vähintään 800 kiloa, kun kyseessä ovat ”staattisia testejä” koskevassadirektiivissä tarkoitetut traktorit,
tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien traktoreiden suurin
maavara on 600 mm, niiden akselin kiinteä tai säädettävä pienin raide-
leveys vähemmän kuin 1 150 mm, jolle on asennettu suuremmat
renkaat, ja massa yli 600 mutta alle 3 000 kiloa; näihin erityistarkoituk-siin käytettäviin traktoreihin kaatumisen varalta asennettuihinsuojarakenteisiin voidaan soveltaa muita kuin direktiivien 77/536/ETYja 79/622/ETY erityisiä vaatimuksia,
tekniset vaatimukset, jotka näiden ”kapearaiteisten” traktoreiden on
kansallisen lainsäädännön mukaisesti täytettävä, koskevat muun muassakaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita ja niiden kiinnitystätraktoriin; nämä vaatimukset ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa; senvuoksi on tarpeen, että kaikki jäsenvaltiot antavat samat vaatimuksetjoko voimassa olevien säännöstensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti
jotta ETY-tyyppihyväksyntämenettelyä, josta säädetään direktiivissä
74/150/ETY, voitaisiin soveltaa kaikkiin traktorityyppeihin,
tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat kaatumisen varalta asen-
netut kaksipilariset suojarakenteet, jotka on asennettu kuljettajanistuimen eteen ja joille on ominaista traktorin siluettiin liittyvän vapaan
tilan pieneneminen, minkä vuoksi on harkitsematonta missään olosuh-
teissa estää pääsy kuljettajan paikalle, mutta suotavaa säilyttää nämärakenteet (alaslaskettavat tai muunlaiset) niiden kiistattoman helppo-1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 2
(1) EYVL N:o C 222, 2.9.1985, s. 1
(2) EYVL N:o C 190, 20.7.1987
(3) EYVL N:o C 169, 8.7.1985, s. 5
(4) EYVL N:o L 84, 28.3.1974, s. 10
(5) EYVL N:o L 220, 29.8.1977, s. 1
(6) EYVL N:o L 179, 17.7.1979, s. 1
▼B
käyttöisyyden vuoksi; kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous-
ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojara-kenteista säädetään direktiivissä 86/298/ETY(
1),
yhdenmukaistettu kaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita ja
niiden traktoriin kiinnitystä koskeva osan tyyppihyväksyntämenettelymahdollistaa sen, että kukin jäsenvaltio voi tarkastaa, onko yhteisiärakenne- ja testausvaatimuksia noudatettu ja ilmoittaa muille jäsenval-
tioille havainnoistaan lähettämällä niille jäljennökset kutakin
kaatumisen varalta asennettua suojarakennetyyppiä ja sen traktoriinkiinnitystä varten täytetystä osan tyyppihyväksyntätodistuksesta; osanETY-tyyppihyväksyntämerkin laittaminen kaikkiin hyväksytyn tyypinmukaisesti valmistettuihin rakenteisiin tekee tarpeettomaksi näiden
rakenteiden tekniset tarkastukset muissa jäsenvaltioissa; muita kaatu-
misen varalta asennetun suojarakenteen osia ja ominaisuuksia koskevatyhteiset vaatimukset annetaan myöhemmin,
yhdenmukaistetut vaatimukset on pääasiassa tarkoitettu turvallisuuden
varmistamiseksi työssä ja liikenteessä koko yhteisössä; tämän vuoksi
on tarpeen tässä direktiivissä tarkoitettujen traktoreiden osalta ottaa
käyttöön velvoite asentaa niihin suojarakenteet kaatumisen varalta, ja
näihin traktoreihin liittyvän kansallisen lainsäädännön lähentäminen
edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorit-
tamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tätä direktiiviä sovelletaan direktiivin 74/150/ETY 1 artiklassa
määriteltyihin traktoreihin, joilla on seuraavat ominaisuudet:
— maavara enintään 600 mm mitattuna etu- tai taka-akselin alimpien
kohtien alta tasauspyörästö huomioon ottaen,
— sen akselin kiinteä tai säädettävä pienin raideleveys vähemmän kuin
1 150 mm, jolle on asennettu suure mömat renkaat; Se akseli, jolleon asennettu leveämmät renkaat, oletetaan säädetyksi enintään
1 150 mm:n raideleveydelle, toisen akselin raideleveys on voitava
säätää siten, että kapeampien renkaiden ulkoreunat eivät ulotukauemmas kuin toisella akselilla sijaitsevien renkaiden ulkoreunat.Siinä tapauksessa, että kummallekin akselille on asennettu saman-kokoiset vanteet ja renkaat, kummankin akselin kiinteän taisäädettävän raideleveyden on oltava vähemmän kuin 1 150 mm,
— 600—3 000 kilon massa, joka vastaa traktorin kuormittamatonta
painoa direktiivin 74/150/ETY liitteessä I olevan 2.4 kohdan mukai-sesti, mukaan lukien tämän direktiivin mukaisesti asennettusuojarakenne kaatumisen varalta ja suurinta valmistajan suositte-lemaa kokoa olevat renkaat.
2 artikla
1. Kunkin jäsenvaltion on annettava osan ETY-tyyppihyväksyntä
kaikille kaatumisen varalta asennetuille suojarakennetyypeille ja niidenkiinnitykselle traktoriin, jotka täyttävät liitteissä I—IV vahvistetutrakenne- ja testausvaatimukset.
2. Osan ETY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutet-
tava tarvittavat toimenpiteet, jos se on tarpeen ja tarvittaessayhteistyössä muiden jäsenvaltioden toimivaltaisten viranomaistenkanssa sen tarkastamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin
mukaisia. Tällainen tarkastus suoritetaan ainoastaan pistokokein.
3 artikla
Jäsenvaltioiden on kunkin kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen
ja sen traktoriin kiinnityksen osalta, jonka ne hyväksyvät 2 artiklan1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 3
(1) EYVL N:o L 186, 8.7.1986, s. 26
▼B
mukaisesti, annettava traktorin tai kaatumisen varalta asennetun suojar-
akenteen valmistajalle tai tämän edustajalle liitteessä VII esitetynmallin mukainen osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sellaisten merk-
kien käytön estämiseksi, jotka todennäköisesti aiheuttaisivatsekaannusta 2 artiklan mukaisesti osan tyyppihyväksynnän saaneidenkaatumisen varalta asennettujen suojarakenteiden ja muiden laitteidenvälillä.
4 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa kieltää saattamasta markkinoille kaatumisen
varalta asennettuja suojarakenteita tai niiden traktoreihin kiinnitystä
niiden rakenteeseen liittyvistä syistä, jos niissä on osan ETY-tyyppi-
hyväksyntämerkki.
2. Jäsenvaltio voi kuitenkin kieltää saattamasta markkinoille sellaisia
kaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita, joissa on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, mutta jotka poikkeavat hyväksytystä tyypistä.
Kyseisen valtion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle
toteuttamansa toimenpiteet viipymättä, ja niiden on perusteltava
päätökseensä.
5 artikla
Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa
lähetettävä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisillejäljennös jokaisesta kaatumisen varalta asennetun suojarakennetyypinosalta täytetystä liitteessä VIII olevan mallin mukaisesta osan tyyppi-hyväksyntätodistuslomakkeesta, jonka perusteella ne ovat jokoantaneet osan tyyppihyväksyntätodistuksen tai evänneet sen.
6 artikla
1. Jos osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen antanut jäsenvaltio
havaitsee, että useat kaatumisen varalta asennetut suojarakenteet ja
niiden kiinnitykset traktoreihin, joissa on sama osan ETY-tyyppihyväk-syntämerkki, eivät ole sen hyväksymän tyypin mukaisia, sen ontoteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotanto-mallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Kyseisen valtiontoimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden
toimivaltaisille viranomaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka voivat,
kun kyseessä on vakava ja toistuva poikkeavuus, johtaa osan ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseen. Kyseisten viranomaisten on toteu-tettava samanlaiset toimenpiteet, jos toisen jäsenvaltion toimivaltaisetviranomaiset ilmoittavat tällaisesta tapauksesta.
2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden
kuluessa ilmoitettava toisilleen osan ETY-tyyppihyväksynnän peruutta-
misesta ja tämän toimenpiteen perusteista.
7 artikla
Kaikki tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen säännösten
nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat kaatumisen varalta asennetuillesuojarakenteille ja niiden traktoreihin kiinnityksille annetun osan tyyp-pihyväksynnän epäämistä tai peruuttamista, taikka niiden markkinoillesaattamisen tai käytön kieltämistä, on perusteltava yksityiskohtaisesti.
Tällaisesta päätöksestä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle on samanai-
kaisesti annettava tieto jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännönmukaan hänen käytettävissään olevista muutoksenhakukeinoista jamääräajoista muutoksenhaulle.
8 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä traktorilta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansal-
lista tyyppihyväksyntää kaatumisen varalta asennettuun suojarakentee-seen tai sen traktoriin kiinnitykseen liittyvistä syistä, jos näissä on1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 4
▼B
osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja jos liitteessä IX vahvistetut
vaatimukset täyttyvät.
9 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa kieltää traktoreiden myyntiä, rekisteröintiä, liik-
keelle laskemista tai käyttöä kaatumisen varalta asennettuun
suojarakenteeseen tai sen traktoriin kiinnitykseen liittyvistä syistä, jos
näissä on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja jos liitteessä IX esitetytvaatimukset täyttyvät.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin perustamissopimusta noudattaen asettaa
rajoituksia tässä direktiivissä tarkoitettujen traktoreiden käytölletietyillä alueilla, jos turvallisuus tiettyjen maastojen tai satojen erityi-sluonteen vuoksi niin vaatii. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava
komissiolle näistä rajoituksista ennen niiden soveltamista ja esitettävä
näiden rajoitusten perusteet.
2. Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen päättää
perustamissopimusta noudattaen vaatimuksista, joita ne pitävät tarpeel-lisina työntekijöiden suojelemisen varmistamiseksi heidän käyttäessäänkyseisiä traktoreita, edellyttäen, ettei tämä merkitse suojarakenteiden
muuttamista tämän direktiivin osalta.
10 artikla
1. Kaikki 1 artiklassa tarkoitetut traktorit on ETY-tyyppihyväk-
synnän yhteydessä varustettava suojarakenteella kaatumisen varalta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun rakenteen, lukuun ottamatta trak-
torin takaosaan asennettua suojarakennetta, on oltava tämän direktiivinliitteissä I — V tai direktiiveissä 77/536/ETY tai 79/622/ETY vahvis-tettujen vaatimusten mukainen.
11 artikla
Tarvittavat muutokset tämän direktiivin liitteiden vaatimusten mukaut-
tamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 74/150/ETY 13artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
12 artikla
Neuvosto antaa 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi anta-
misesta komission ehdotuksesta perustamissopimuksen määräysten
nojalla direktiivin, jolla tätä direktiiviä täydennetään dynaamisissa
testeissä käytettävien iskutestien lisäämistä koskevilla säännöksillä.
13 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 24 kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta(
1) ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista
kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisinakomissiolle.
14 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 5
(1) Tämä direktiivi on annettu tiedoksi jäsenvaltioille 26 päivänä kesäkuuta
1987.
▼B
LIITE I
EDELLYTYKSET OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄLLE
1. MÄÄRITELMÄ
1.1 ”Kaatumisen varalta asennetulla suojarakenteella”, jäljempänä ’suojarak-
enne’, tarkoitetaan traktorin rakennetta, jonka pääasiallinen tarkoitus on
estää tai rajoittaa kuljettajalle traktorin tavanomaisessa käytössä tapahtu-
vasta kaatumisesta aiheutuvaa vaaraa.
1.2 Edellä 1.1 kohdassa tarkoitetuilla rakenteilla on seuraavat ominaisuudet:
— tärkeimmät rakenteet on asennettu ohjauspyörän keskikohdan eteen,
— rakenteilla on liitteessä IV olevan A osan 2 kohdassa määritelty vapaa
tila.
2. YLEISTÄ
2.1 Jokainen suojarakenne ja sen kiinnitys traktoriin on suunniteltava ja raken-
nettava siten, että 1.1 kohdassa tarkoitettu pääasiallinen tavoite toteutuu.
2.2 Tämä ehto katsotaan täytetyksi, jos liitteiden II, III ja IV vaatimukset
täyttyvät.
3. HAKEMUS OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN
3.1 Traktorin valmistajan tai suojarakenteen valmistajan tai näiden valtuutet-
tujen edustajien on tehtävä osan ETY-tyyppihyväksyntähakemus
suojarakenteen lujuuden ja sen traktoriin kiinnityksen lujuuden osalta.
3.2 Hakemuksen mukana on oltava seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena ja
seuraavat tiedot:
— joko piirrokseen merkityssä mittakaavassa oleva tai tärkeimmät mitat
esittävä piirros suojarakenteesta kokonaisuudessaan. Tässä piirroksessa
on erityisesti esitettävä asennusosien yksityiskohdat,
— valokuvat sivulta ja edestä, joissa näkyvät asennuksen yksityiskohdat,
— lyhyt kuvaus suojarakenteesta mukaan lukien rakennetyyppi, asen-
nuksen tekotapa ja tarvittaessa valssauspäällystyksen ja
sisäpehmusteiden yksityiskohdat,
— rakenteessa ja kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen vahvistuk-
sissa käytettyjen materiaalien yksityiskohdat (ks. liite VI).
3.3 Osan tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavalle tarkastuslaitok-
selle luovutetaan sitä traktorityyppiä edustava traktori, johon
hyväksyttävä suojarakenne on tarkoitettu. Tämä traktori on varustettava
kyseisellä suojarakenteella.
Valmistajan on lisäksi ilmoitettava niiden renkaiden koot, jotka sopivat tai
jotka voidaan sovittaa etu- ja taka-akseleille.
3.4 Osan ETY-tyyppihyväksynnän haltija voi vaatia sen laajentamista koske-
maan muitakin traktorityyppejä. Alkuperäisen osan ETY-
tyyppihyväksynnän antaneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava
laajennus, jos hyväksytty suojarakenne ja traktorityyppi(-tyypit), jota
varten laajennusta vaaditaan, täyttää (täyttävät) seuraavat edellytykset:
— ilman painolastia olevan traktorin liitteessä III olevan 1.4 kohdan
mukaisesti määritelty massa, ei ylitä testissä käytettyä vertailumassaa
5 %:ia enempää,
— kiinnitysmenetelmä ja traktorin osat, joihin kiinnitys kohdistuu, ovat
samanlaiset,
— sellaiset osat, kuten lokasuojat ja konepellit, jotka saattavat tukea
suojarakennetta, ovat yhtä lujia ja sijaitsevat samassa kohdassa suojar-
akenteeseen nähden,
— istuimen ja ohjauspyörän kriittiset mitat ja sijainti suojarakenteeseen
nähden sekä sellaisten jäykkinä pidettyjen kohtien, jotka otetaan
huomioon varmistettaessa, että vapaa tila on suojattu, sijainti suojara-
kenteeseen nähden ovat sellaisia, että rakenne suojaa vapaata tilaa
vielä sen jälkeen, kun sen muoto on muuttunut suoritetuissa eri
testeissä.
4. MERKINNÄT
4.1 Jokaisessa hyväksytyn tyypin mukaisessa suojarakenteessa on oltava seur-
aavat merkinnät:1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 6
▼B
4.1.1 tavaramerkki tai kaupallinen merkki;
4.1.2 liitteessä VII olevan mallin mukainen osan tyyppihyväksyntämerkki;
4.1.3 suojarakenteen sarjanumero;4.1.4 traktorin/traktoreiden merkki/merkit ja tyyppi/tyypit, joihin suojarakenne
on tarkoitettu.
4.2 Kaikkien näiden tietojen on oltava näkyvissä pienessä laatassa.4.3 Näiden merkintöjen on oltava näkyvällä, helposti luettavalla ja
häviämättömällä tavalla tehtyjä.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 7
▼B
LIITE II
EDELLYTYKSET LIITTEISSÄ III JA IV VAHVISTETUILLE LUJUUS-
TESTEILLE
1. VALMISTELUT ESITESTIÄ VARTEN
Traktori on varustettava suojarakenteella, joka on suoja-asennossaan.
Traktori on varustettava renkailla, joiden läpimitta on suurin valmistajan
ilmoittama läpimitta, ja joiden poikkileikkauson pienin, joka voi olla
läpimitaltaan tällaisissa renkaissa. Renkaat eivät saa olla nestepainolas-
tatut, ja ne on täytettävä peltotyötä varten suositeltuihin paineisiin.
Takapyörät on asetettava kapeimmalle raideleveydelle; etupyörät on
asetettava mahdollisimman lähelle samaa raideleveyttä. Mikäli on mahdol-
lista, että edessä on kaksi raidevälin asetusta, jotka eroavat yhtä paljon
kapeimmasta takaosan raidevälin asetuksesta, on valittava leveämpi
näistä kahdesta etuosan raidevälin asetuksesta.
Traktorin kaikki säiliöt on täytettävä tai nesteet on korvattava vastaavassa
kohdassa sijaitsevalla vastaavalla massalla.
2. POIKITTAISVAKAVUUSTESTI
Traktori sijoitetaan edellä esitetyllä tavalla valmisteltuna vaakatasoon
siten, että traktorin etuakselin nivelkohta, tai, kun kyseessä on niveltrak-
tori, vaakatasossa oleva nivelkohta kahden akselin välillä pääsee
liikkumaan vapaasti.
Kallistetaan sitä traktorin osaa, joka on yhdistetty tiukasti akseliin, joka
kannattaa enemmän kuin 50 % traktorin painosta, käyttämällä jotakin
sopivaa välinettä, kuten nostolaitetta tai nosturia ja mitataan samalla jatku-
vasti kaltevuuskulmaa. Kulman on oltava vähintään 38º sillä hetkellä,
jolloin traktori on epävarmassa tasapainossa maata koskettavien pyörien
varassa.
Testi suoritetaan yhden kerran siten, että ohjauspyörä on käännetty
oikealle lukkiutumisasentoon saakka, ja kerran siten, että ohjauspyörä on
käännetty vasemmalle lukkiutumisasentoon saakka.
3. KESKEYTYVÄN VIERINNÄN TESTI3.1 Yleistä
Tällä testillä on tarkoitus määrittää, pystyykö traktoriin kuljettajan suoje-
lemista varten asennettu rakenne estämään tyydyttävästi traktorin
vierimisen jatkumisen sen kaatuessa sivulle rinteessä, jonka kaltevuus-
suhde on 1:1,5.
Vierimisen keskeytyminen osoitetaan jommankumman 3.2 ja 3.3 kohdassa
esitetyn menetelmän mukaisesti.
3.2 Vierimisen keskeytymisen osoittaminen kaatumistestin avulla
Kaatumistesti on suoritettava vähintään neljän metrin pituisessa testirin-
teessä (ks. liitteen V kuva 1). Pinta on peitettävä 18 cm:n paksuisella
kerroksella materiaalia, jolla ASAE-suosituksen N:o R 313 1 kohdan
mukaisesti mitattuna on kartion tunkeutuvuusindeksi A (235 ± 20) tai B
(335 ± 20).
Traktoria kallistetaan sivulle nollanopeudella; se asetetaan tätä tarkoitusta
varten testirinteen alkuun siten, että alamäen puolella renkaat ovat rinteen
varassa ja traktorin keskitaso on yhdensuuntainen korkeuskäyrien kanssa.
Iskeydyttyään testirinteen pintaan traktori saattaa nousta pinnasta
kääntymällä suojarakenteen yläkulman ympäri, mutta se ei saa kääntyä
ylösalaisin. Sen on kaaduttava takaisin sille sivulle, joka iskeytyi ensin
maahan.
3.3 Vierimisen keskeytymisen osoittaminen laskelmalla
3.3.1 Vierimisen keskeytymistä osoittavien arvojen laskemiseksi on
määriteltävä seuraavat traktorin ominaisuudet (ks. lisäyksessä 2 oleva
kuva):
H 1 (m): Painopisteen korkeus.
L 3 (m): Painopisteen ja taka-akselin välinen vaakasuora etäisyys.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 8
▼B
L 2 (m): Painopisteen ja etuakselin välinen vaakasuora etäisyys.
D 3 (m): Takarenkaiden korkeus.D 2 (m): Eturenkaiden korkeus.H 6 (m): Kokonaiskorkeus (osumapisteen korkeus).
L 6 (m): Vaakasuora etäisyys painopisteen ja suojarakenteen leikkaus-
kohdan johtopisteen välillä (tämän eteen laitetaan miinus-
merkki, jos tämä piste sijaitsee painopisteen tason edessä).
B 6 (m): Suojarakenteen leveys.H 7 (m): Konepellin korkeus.
B 7 (m): Konepellin leveys.
L 7 (m): Vaakasuora etäisyys painopisteen ja konepellin etukulman
välillä.
H 0 (m): Etuakselin nivelkohdan korkeus.
S (m): Raideleveystakana.B 0 (m): Takarenkaiden leveys.D 0 (rad): Etuakselin kiertokulma (nolla-asennosta liikkumavaran
loppuun saakka).
M (kg): Traktorin massa.
Q (kgm
2): Hitausmomentti pituusakselin ympäri painopisteen kautta.
Raideleveyden S ja renkaiden leveyden B 0 summan on oltava suurempi
kuin suojarakenteen leveyden B 6.
3.3.2 Laskenta suoritetaan seuraavien yksinkertaistavien oletusten perusteella:
— paikallaan oleva traktori, jossa on tasapainotettu etuakseli, kaatuu
rinteessä, jonka kaltevuussuhde on 1:1,5, heti kun painopiste on pysty-
suunnassa kiertoakselin yläpuolella,
— kiertoakseli on yhdensuuntainen traktorin pitkittäisakselin kanssa ja
kulkee alamäen puolella olevien etu- ja takapyörien kosketuspintojen
keskipisteen kautta,
— traktori ei liu'u alaspäin,— rinteeseen kohdistuva isku on osittain kimmoinen ja sen kimmoisuus-
kerroin on U = 0,2,
— rinteeseen työntymisen syvyys ja suojarakenteen muodonmuutos ovat
yhteensä T = 0,2 m,
— muut traktorin osat eivät työnny rinteeseen.
4. EDELLYTYKSET LUJUUSTESTEILLE
Suojarakenteelle tehdään liitteissä III ja IV esitetyt lujuustestit vain, jos
kummatkin tämän liitteen 2 ja 3 kohdassa esitetyt testit on suoritettu
loppuun tyydyttävästi.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 9
▼B
Lisäys 1
Prosessikaavio, jolla määritetään etu-, keski- tai takaosaan kaatumisen varalta asennetulla
suojarakenteella (ROPS) varustetun sivulle kaatuvan traktorin jatkuva vieriminen
Variaatio B1 : Suojarakenteen iskupiste pituussuuntaisen epätasapainopisteen takana
Variaatio B2 : Suojarakenteen iskupiste lähellä pituussuuntaista epätasapainopistettä
Variaatio B3 : Suojarakenteen iskupiste pituussuuntaisen epätasapainopisteen edessä
1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 10
▼B
Lisäys 2
Vierimisen keskeytymiseen liittyvät kuvat
Kolmiaksiaalisesti vieriessään käyttäytyvän traktorin kaatumisen laskennassa tarvittavat tiedot.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 11
▼B
LIITE III
EDELLYTYKSET SUOJARAKENTEIDEN JA NIIDEN TRAKTOREIHIN
KIINNITYKSEN LUJUUDEN TESTAUKSELLE
1. YLEISTÄ
1.1 Testin tarkoitus
Erityisiä laitteita käyttämällä tehdyt testit on tarkoitettu jäljittelemään sell-
aisia kuormia, jotka kohdistuvat suojarakenteeseen traktorin kaatuessa.
Näiden liitteessä IV esitettyjen testien avulla voidaan tehdä havaintoja
suojarakenteen ja sen traktoriin kiinnittävien kannattimien lujuudesta sekä
niistä traktorin osista, jotka siirtävät testitaakkaa.
1.2 Testausmenetelmät
Testit voidaan suorittaa dynaamisen (ks. liitteessä III oleva A osa ja liit-
teessä IV oleva A osa) tai staattisen menettelyn (ks. liitteessä III oleva B
osa ja liitteessä IV oleva B osa) mukaisesti valmistajan valinnan mukaan.
Nämä kaksi menetelmää vastaavat toisiaan.
1.3 Testin valmisteluja koskevat yleiset säännöt
1.3.1 Suojarakenteen on oltava sarjatuotannon eritelmien mukainen. Se on kiin-
nitettävä valmistajan suosittelemalla kiinnitysmenetelmällä johonkin
sellaiseen traktoriin, jota varten se on suunniteltu.
Staattiseen lujuustestiin ei vaadita kokonaista traktoria; suojarakenne ja ne
traktorin osat, joihin se kiinnitetään, edustavat kuitenkin toiminta-asen-
nusta, jäljempänä ’asennelma’.
1.3.2 Traktoriin on sekä staattista että dynaamista testiä varten asennettava
kaikki sarjatuotannon rakenneosat, jotka saattavat vaikuttaa suojarakenteen
lujuuteen tai jotka saattavat olla tarpeen lujuustestissä.
Osat, jotka saattavat aiheuttaa vaaraa vapaassa tilassa, on myös asennet-
tava traktoriin, jotta voitaisiin todentaa, onko tämän liitteen 3.1 ja 3.2
kohdassa luetellut vaatimukset täytetty.
Kaikki traktorin tai suojarakenteen osat, mukaan lukien sääsuojaus, on
toimitettava tai kuvattava piirroksissa.
1.3.3 Kaikki paneelit ja irrotettavat muut kuin rakenteeseen kuuluvat, osat on
poistettava lujuustestiä varten, jotta ne eivät lisäisi suojarakenteen lujuutta.
1.3.4Raideleveys
Raideleveys on säädettävä siten, että renkaat tukevat suojarakennetta
mahdollisimman vähän lujuustestien aikana. Jos nämä testit suoritetaan
staattisen menettelyn mukaisesti, pyörät on voitava poistaa.
1.4 Traktorin vertailumassa
Vertailumassan mt, jota käytetään kaavassa (ks. liitteessä IV oleva A ja B
osa) heiluripainon putouskorkeuden, työntöenergioiden ja puristusvoimien
laskemiseen, on oltava vähintään neuvoston direktiivin 74/150/ETY liit-
teessä I olevassa 2.4 kohdassa määritelty (ilman lisävarusteita mutta
jäähdytysneste, öljyt, polttoaine, työkalut ja kuljettaja mukaan lukien)
suojarakenne lisättynä ja vähennettynä 75 kilolla. Mukaan ei lueta valin-
naisia etu- tai takapainoja, rengaspainoja, asennettuja työkaluja,
asennettuja varusteita tai erityisosia.
2. TESTIT
2.1 Testisarja
Testisarja on seuraava, lukuun ottamatta liitteessä IV olevan A osan 1.6
kohdassa ja B osan 1.6/1.7 kohdassa tarkoitettuja lisätestejä:
2.1.1 Rakenteen takaosaan kohdistuva isku (dynaamiset testit) tai työntö (staat-
tiset testit) (ks. liitteessä IV olevan A ja B osan 1.1 kohta).
2.1.2 Takaosan puristus (dynaamiset tai staattiset testit) (ks. liitteessä IV olevan
A ja B osan 1.4 kohta).1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 12
▼B
2.1.3 Rakenteen etuosaan kohdistuva isku (dynaamiset testit) tai työntö (staat-
tiset testit) (ks. liitteessä IV olevan A ja B osan 1.2 kohta).
2.1.4 Rakenteen sivulle kohdistuva isku (dynaamiset testit) tai työntö (staattiset
testit) (ks. liitteessä IV olevan A ja B osan 1.3 kohta).
2.1.5 Rakenteen etuosan puristus (dynaamiset tai staattiset testit) (ks. liitteessä
IV olevan A ja B osan 1.5 kohta).
2.2 Yleiset vaatimukset
2.2.1 Jos jokin kiinnityslaite rikkoutuu tai liikkuu testin aikana, testi aloitetaan
uudelleen alusta.
2.2.2 Testien aikana ei traktoriin tai suojarakenteeseen saa tehdä korjauksia tai
säätöjä.
2.2.3 Traktorin vaihteiston on oltava vapaa-asennossa ja jarrujen on oltava pois
käytöstä testien ajan.
2.2.4 Jos traktorissa on jousitusjärjestelmä traktorin korin ja pyörien välillä, se
on lukittava testien ajaksi.
2.2.5 Sivun, johon ensimmäinen rakenteen taakse kohdistuva isku (dynaamisissa
testeissä) tai ensimmäinen rakenteen taakse kohdistuva työntö (staattisissa
testeissä) kohdistetaan, on oltava se sivu, johon isku- tai työntösarjojen
kohdistaminen tapahtuu testauksen suorittavien viranomaisten mielestä
rakenteen kannalta epäsuotuisimmissa oloissa. Sivulle kohdistuva isku tai
työntö ja taakse kohdistuva isku tai työntö on kohdistettava suojarakenteen
pituussuuntaisen keskitason kummallekin puolelle. Eteen kohdistuva isku
tai työntö on kohdistettava samalle puolelle suojarakenteen pituussuun-
taista keskitasoa kuin sivulle kohdistuva isku tai työntö.
2.3 Sallitut mittapoikkemat
2.3.1 Lineaariset mitat: ± 3 mm
paitsi:
— renkaiden taipuma: ± 1 mm,
— rakenteen taipuma vaakakuormituksen aikana: ± 1 mm,
— heiluripainon putouskorkeus kummassakin mittauksessa: ± 1 mm.
2.3.2 Massat: ± 1 %2.3.3 Voimat: ± 2 %2.3.4 Kulmat: ± 2 astetta.
3. HYVÄKSYMISEN EDELLYTYKSET
3.1 Osan ETY-tyyppihyväksyntää varten luovutetun suojarakenteen katsotaan
täyttävän lujuusvaatimukset, jos se testissä täyttää seuraavat edellytykset:
3.1.1 Siinä ei saa minkään osatestin jälkeen olla liitteessä IV olevan A ja B
osan 3.1 kohdassa tarkoitettuja halkeamia eikä repeämiä. Jos jonkin testin
aikana syntyy merkittäviä halkeamia tai repeämiä, on välittömästi suoritet-
tava liitteessä IV olevan A tai B osan mukainen lisätesti.
3.1.2 Mikään suojarakenteen osa ei saa testeissä työntyä liitteessä IV olevan A
ja B osan 2 kohdassa määriteltyyn vapaaseen tilaan.
3.1.3 Mikään vapaan tilan osa ei saa testeissä olla suojarakenteen suojaaman
alueen ulkopuolella liitteessä IV olevan A ja B osan 3.2 kohdan mukai-sesti.
3.1.4 Jäljempänä liitteessä IV olevan A ja B osan 3.3 kohdan mukaisesti
mitatun kimmoisen taipuman on oltava vähemmän kuin 250 mm.
3.2 Traktorissa ei saa olla lisälaitteita, jotka aiheuttaisivat vaaraa kuljettajalle.
Siinä ei saa olla ulkonevaa lisälaitetta tai osaa, joka todennäköisesti vahin-
goittaisi kuljettajaa traktorin kaatuessa, tai lisälaitetta tai osaa, johon hän
todennäköisesti juuttuisi kiinni — esimerkiksi säärestään tai jalastaan —
rakenteen taipumien vuoksi.
4. TESTAUSSELOSTE
4.1 Testausseloste liitetään liitteessä VIII tarkoitettuun osan ETY-tyyppi-
hyväksyntätodistukseen.
Selosteen on oltava liitteessä VI esitetyn mukainen.
Selosteessa on oltava:1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 13
▼B
4.1.1 Yleinen kuvaus suojarakenteen muodosta ja rakenteesta (tavallisesti
vähintään 1:20 mittakaavalla tehdyt yleiset piirrokset ja 1:25 mittakaavalla
tehty piirros kiinnitysosista). Piirroksissa on esitettävä tärkeimmät mitat;
traktorin ulkomitat kun suojarakenne on asennettu siihen; tärkeimmät
sisämitat sekä tarvittaessa tavanomaisten sisään- ja ulospääsyteiden ja
hätäpoistumisteiden yksityiskohdat; ja tarvittaessa lämmitys- ja tuule-
tusjärjestelmän yksityiskohdat.
4.1.3 Lyhyt kuvaus mahdollisesta sisäpuolen pehmustuksesta.
4.2 Selosteessa on yksilöitävä selvästi testeissä käytetty traktorityyppi
(merkki, tyyppi, tuotenimi jne.) ja tyypit, joihin suojarakenne on tarkoi-
tettu.
4.3 Jos osan ETY-tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan muita traktori-
tyyppejä, selosteessa on viitattava tarkasti alkuperäisen osan ETY-
tyyppihyväksynnän selosteeseen, ja siinä on osoitettava tarkasti liitteessä
I olevassa 3.4 kohdassa lueteltujen vaatimusten täyttäminen.
A.Laitteet ja välineet dynaamisia testejä varten
1. HEILURIPAINO
1.1 Heiluripaino on ripustettava kahdella ketjulla tai vaijerilla vähintään kuusi
metriä maanpinnan yläpuolella sijaitsevista saranakohdista. On mahdol-
lista säätää painon ripustuskorkeutta sekä painon ja sitä kannattavien
ketjujen tai vaijerien välistä kulmaa erikseen.
1.2 Massan on oltava 2 000 ± 20 kiloa lukuun ottamatta ketjujen tai vaijerien
massaa, joka saa olla enintään 100 kiloa. Iskupinnan sivujen pituuden
tulee olla 680 ± 20 mm (ks. liite V, kuva 4). Paino on täytettävä siten,
että sen painopisteen sijainti on muuttumaton ja sattuu yhteen parallelipi-
pedin geometrisen keskipisteen kanssa.
1.3 Parallelipipedi yhdistetään järjestelmään, joka vetää sen takaisin pikairro-
tusmekanismilla, joka on suunniteltu siten ja sijaitsee sellaisessa kohdassa,
että heiluripaino voidaan vapauttaa ilman että parallelipipedi heilahtaa
heilurin heiluntatasoon nähden kohtisuorassa olevan vaaka-akselinsa
ympäri.
2. HEILURIN TUET
Heilurin saranakohdat on kiinnitettävä tiukasti, jotta niiden siirtyminen
johonkin suuntaan ei ole 1 %:a enempää putouskorkeudesta.
3. KIINNITYSKÖYDET
3.1 Kiinnitysraiteet, joiden raideleveys on sopiva ja jotka käsittävät tarvittavan
alan traktorin kiinnittämiseksi kaikissa kuvatuissa tapauksissa (ks. liite V,
kuvat 5, 6 ja 7), on kiinnitettävä tiukasti joustamattomaan alustaan
heilurin alapuolelle.
3.2 Traktori on köytettävä kiinni kiskoihin vaijerilla, joka on pyöreää, sisäo-
saltaan säikeistä punottua, rakenteeltaan 6 × 19 ISO 2408 mukaista ja
jonka nimellisläpimitta on 13 mm. Metallisäikeiden äärimmäisen veto-
kestävyyden on oltava 1 770 MPa.
3.3 Niveltraktorin keskisarana on tuettava ja köytettävä kiinni sopivalla
tavalla kaikkia testejä varten. Sivulta tulevia iskutestejä varten sarana on
tuettava lisäksi iskun vastakkaiselta sivulta. Etu- ja takapyörien ei tarvitse
olla samassa linjassa, jos se helpottaa vaijerien kiinnittämistä asianmukai-
sella tavalla.
4. PYÖRIEN TUKI JA PALKKI
4.1 Pyörien tukena on käytettävä sivulta tulevissa iskutesteissä noin 150 mm
neliömitaltaan olevaa havupuupalkkia (ks. liite V, kuvat 5, 6 ja 7).
4.2 Havupuupalkki on kiinnitettävä lattiaan pönkittämään sivulta tulevan
iskun vastakkaisella sivulla sijaitsevan pyörän vannetta liitteessä V
olevassa kuvassa 7 esitetyllä tavalla.
5. NIVELTRAKTOREIDEN TUET JA KÖYDET
5.1 Niveltraktoreita varten on käytettävä lisätukia ja -köysiä. Niiden tarkoituk-
sena on varmistaa, että se osa traktorista, johon suojarakenne on asennettu,
on yhtä jäykkä kuin jäykän traktorin vastaava osa.
5.2 Isku- ja puristustestejä varten liitteessä IV olevassa A osassa luetellaan
täydentäviä yksityiskohtia.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 14
▼B
6. RENGASPAINEET JA TAIPUMA
6.1 Traktorin renkaat eivät saa olla nestepainolastatut, ja ne on täytettävä trak-
torin valmistajan peltotyötä varten määräämiin paineisiin.
6.2 Kiinnitykset on kiristettävä jokaisessa erityistapauksessa siten, että renkaat
joutuvat ennen kiristystä sellaisen taipuman kohteeksi, joka vastaa 12 %
renkaan seinämän korkeudesta.
7. PURISTUSLAITE
Liitteen V kuvassa 8 kuvatun laitteen on pystyttävä kohdistamaan alaspäin
kohdistuva voima suojarakenteeseen murrosnivelillä taakkaa käyttävään
mekanismiin yhdistetyn noin 250 mm leveän jäykän palkin kautta. Sopivat
akselin kannattimet on järjestettävä, jotta traktorin renkaat eivät kannata
puristusvoimaa.
8. MITTAUSLAITE
8.1 Liitteen V kuvassa 9 kuvattu laite kimmoisen taipuman mittaamiseksi
(suurimman hetkellisen taipuman ja pysyvän taipuman ero).
8.2 Laite, jolla tarkastetaan, että suojarakenne ei ole tunkeutunut vapaaseen
tilaan ja että vapaa tila on pysynyt rakenteen suojamalla alueella testin
aikana (ks. liitteessä IV olevan A osan 3.2 kohta).
B.Laitteet ja välineet staattisia testejä varten
1. STAATTISEN TESTIN LAITTEISTO
1.1 Staattisen testin laitteisto on suunniteltava siten, että sillä voidaan
kohdistaa suojarakenteeseen iskuja tai ”taakkoja”.
1.2 Taakan jakaantumisesta tasaisesti kohtisuorassa kuormitussuuntaan nähden
ja pitkin palkkia, jonka pituuson tas an jokin 50:n kerrannainen
250—700 mm:n välillä, on huolehdittava. Jäykässä palkissa on oltava
150 mm:n pystypinta. Suojarakenteeseen yhteydessä olevien palkin
reunojen on oltava kaarevat ja niiden suurimman säteen on oltava 50 mm.
1.3 Pehmustetta on voitava säätää mihin tahansa kulmaan taakan suuntaan
nähden, jotta voitaisiin seurata rakenteen taakkaa kannattavan pinnan
kulmapoikkeamia rakenteen taipuessa.
1.4 Kuormituksen suunta (poikkeama vaaka- ja pystytasosta):
— testin alussa joutokäyntikuormituksella: ± 2º
— testin aikana kuormitettuna: 10º vaakatason yläpuolella ja 20º sen
alapuolella.
Nämä vaihtelut on pidettävä mahdollisimman pieninä.
1.5 Taipumisnopeuden on oltava riittävän hidas (vähemmän kuin 5 mm/s),
jotta taakan voidaan koko ajan katsoa olevan ”staattinen”.
2. LAITE, JOLLA MITATAAN RAKENTEEN ABSORBOIMA ENERGIA
2.1 ”Voima vastaan taipuma” -käyrä on piirrettävä rakenteen absorboiman
energian määrittämiseksi. Voimaa ja taipumaa ei tarvitse mitata pisteessä,
jossa taakka kohdistetaan rakenteeseen; ”voima” ja ”taipuma” on mitat-
tava kuitenkin samanaikaisesti ja lineaarisesti.
2.2 Taipuman mittausten aloittamiskohta on valittava siten, että vain raken-
teen absorboima energia tai tiettyjen traktorin osien taipuma otetaan
huomioon. Taipuman absorboimaa energiaa tai kiinnityksen liukumista ei
oteta huomioon.
3. TRAKTORIN KIINNITYSTAPA MAAHAN
3.1 Kiinnitysraiteet, joiden raideleveys on sopiva ja jotka käsittävät tarvittavan
alan traktorin kiinnittämiseksi kaikissa kuvatuissa tapauksissa on kiinni-
tettävä tiukasti joustamattomaan alustaan testilaitteiston lähelle.
3.2 Traktori on kiinnitettävä kiskoihin jollakin sopivalla keinolla (levyillä,
kiiloilla, vaijereilla, taljoilla jne.) siten, ettei se pääse liikkumaan testien
aikana. Tämä vaatimus on tarkastettava testin aikana tavallisten pituuksien
mittaamiseen käytettävien laitteiden avulla.
Jos traktori liikkuu, koko testi on toistettava, jollei ”voima vastaan
taipuma” -käyrän piirtämisessä huomioon otettavien taipumien mittausjär-
jestelmä ole yhteydessä traktoriin.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 15
▼B
4. PURISTUSLAITE
4.1 Liitteessä V olevassa kuvassa 8 kuvatun laitteen on pystyttävä kohdista-
maan alaspäin suuntautuva voima suojarakenteeseen murrosnivelillä
taakkaa käyttävään mekanismiin yhdistetyn noin 250 mm leveän, jäykän
palkin kautta. Sopivat akselin kannattimet on järjestettävä, jotta traktorin
renkaat eivät kannata puristusvoimaa.
5. MUUT MITTAUSLAITTEET
5.1 Liitteessä V olevassa kuvassa 9 kuvattu laite kimmoisen taipuman mittaa-
miseksi (suurimman hetkellisen taipuman ja pysyvän taipuman ero).
5.2 Laite, jolla tarkastetaan, että suojarakenne ei ole työntynyt vapaaseen
tilaan ja että vapaa tila on pysynyt rakenteen suojaamalla alueella testin
aikana (ks. liitteessä IV olevan B osan 3.2 kohta).
C.Tunnukset
mt(kg): traktorin vertailumassa tämän liitteen 1.4 kohdan määritelmän
mukaisesti.
D(mm): rakenteen taipuma iskukohdassa (dynaamiset testit) tai työntö-
pisteessä ja työnnön suuntaisesti (staattiset testit).
H(mm): heiluripainon putouskorkeus.
F (N) (Newton): staattinen työntövoima.
Fmax: suurin työnnön aikana esiintyvä staattinen kuormitusvoima
(N), lukuun ottamatta ylikuormitusta.
F′(N): E ′ivastaava kuormitusvoima.
F-D: voima/taipuma -kaavio.
Eis(J) (Joule): sivuttaistyönnön aikana absorboitava energia.
Eil(J): pituussuuntaisen työnnön aikana absorboituva energia.
Fv(N): pystysuora puristusvoima.
Ei(J): absorboitu deformaatioenergia. F-D -käyrän alainen alue (ks.
liite V, kuva 10 a)
E′i(J): halkeaman tai repeämän syntymistä seuraavan lisäkuormi-
tuksen jälkeen absorboitu deformaatioenergia (ks. liite V,
kuvat 10 b ja 10 c).
Ea(J): absorboitu deformaatioenergia pisteessä, kun taakka poiste-
taan. F-D -käyrään sisältyvä alue (ks. liite V, kuva 10 b).
E″i(J): absorboitu deformaatioenergia ylikuormitustestissä, kun
taakka on poistettu ennen tämän ylikuormitustestin aloitta-
mista. F-D -käyrän alainen alue (ks. liite V, kuva 10 c).1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 16
▼B
LIITE IV
TESTAUSMENETTELY
A.Dynaamiset testit
1. ISKU- JA PURISTUSTESTIT
1.1 Taakse kohdistuva isku
1.1.1 Traktori on sijoitettava suhteessa heiluripainoon siten, että paino iskee
suojarakenteeseen, kun painon iskupinta ja kannattavat ketjut tai
vaijerit ovat pystytasoon nähden kulmassa, joka vastaa mt/100 ja on
enintään 20º, jollei suojarakenne muodosta kosketuspisteessä suur-
empaa kulmaa pystytasoon nähden taipuman aikana. Tässä
tapauksessa painon iskupinta on säädettävä lisäkannattimen avulla sell-
aiseksi, että se on yhdensuuntainen suojarakenteen kanssa
osumapisteessä suurimman taipuman hetkellä, kun kannattavat ketjut
tai vaijerit ovat yllä määritellyssä kulmassa.
Painon ripustuskorkeus on säädettävä ja toteutettava tarvittavat
toimenpiteet, joilla estetään painoa kääntymästä kosketuspisteen
ympäri.
Osumapiste on se osa suojarakennetta, joka todennäköisesti osuisi
ensimmäisenä maahan taaksepäin suuntautuvassa kaatumisonnetto-
muudessa, yleensä yläreuna. Painon painopiste sijaitsee yhden
kuudesosan suojarakenteen yläosan leveydestä traktorin keskitason
suuntaisesta suojarakenteen äärimmäistä ulkoreunaa koskettavasta
pystytasosta sisäänpäin.
Jos suojarakenne on tässä kohdassa kaareva tai ulkoneva, on lisättävä
kiiloja, joiden avulla isku voidaan kohdistaa siihen vahvistamatta
rakennetta.
1.1.2 Traktori on köytettävä kiinni maahan neljällä vaijerilla, yksi
kummankin akselin kummassakin päässä järjestettynä liitteen V kuvan
5 mukaisesti. Edessä ja takana olevien kiinnityskohtien on sijaittava
sellaisen välimatkan päässä toisistaan, että vaijerit muodostavat
maahan nähden 30º:a pienemmän kulman. Takaosan kiinnitykset on
lisäksi järjestettävä siten, että kahden vaijerin yhtymispiste sijaitsee
vaakatasossa, jossa painon painopiste liikkuu.
Vaijerit on kiristettävä siten, että renkaat joutuvat liitteessä III olevan
A osan 6.2 kohdassa vahvistettujen taipumien kohteeksi.
Kun vaijerit on kiristetty, kiilapalkki on sijoitettava etupyörien eteen
tiukasti niitä vasten ja kiinnitettävä sen jälkeen maahan.
1.1.3 Jos traktori on niveltraktori, nivelkohta on lisäksi tuettava neliömital-
taan vähintään 100 mm:n puupalkilla ja köytettävä lujasti kiinni
maahan.
1.1.4 Heiluripaino on vedettävä takaisin niin, että sen painopisteen korkeus
osumapisteestä saadaan jommasta-kummasta seuraavasta kaavasta,
joka valitaan testatun asennelman vertailumassan mukaan:
H = 25 × 0,07 mt, kun asennelmien vertailumassa on alle 2 000
kiloa,
H = 125 × 0,02 mt, kun asennelmien vertailumassa on yli 2 000
kiloa.
Paino on sitten vapautettava ja annettava sen iskeytyä suojarakentee-
seen.
1.2 Eteen kohdistuva isku
1.2.1 Traktori on sijoitettava suhteessa heiluripainoon siten, että paino iskee
suojarakenteeseen, kun painon iskupinta ja kannattavat ketjut tai
vaijerit ovat pystytasoon nähden kulmassa, joka vastaa mt/100 ja on
enintään 20º, jollei suojarakenne muodosta kosketuspisteessä suur-
empaa kulmaa pystytasoon nähden taipuman aikana. Tässä
tapauksessa painon iskupinta on säädettävä lisäkannattimenavulla sell-
aiseksi, että se on yhdensuuntainen suojarakenteen kanssa
osumapisteessä suurimman taipuman hetkellä, kun kannattavat ketjut
ovat edellä määritellyssä kulmassa.
Heiluripainon ripustuskorkeus on säädettävä, ja ryhdyttävä tarvittaviin
toimiin, joilla estetään painoa kääntymästä kosketuspisteen ympäri.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 17
▼B
Osumapiste on se osa suojarakennetta, joka todennäköisesti osuisi
ensimmäisenä maahan, jos traktori kaatuisi sivulle liikkuessaan
eteenpäin, yleensä yläreuna. Painon painopiste sijaitsee yhden kuude-
sosan verran suojarakenteen yläosan leveydestä mitattuna traktorin
keskitason suuntaisesta suojarakenteen äärimmäistä ulkoreunaa kosket-
tavasta pystytasosta sisäänpäin.
Jos suojarakenne on tässä kohdassa kaareva tai ulkoneva, on lisättävä
kiiloja, joiden avulla isku voidaan kohdistaa siihen vahvistamatta
rakennetta.
1.2.2 Traktori on köytettävä kiinni maahan neljällä vaijerilla, yksi
kummankin akselin kummassakin päässä järjestettynä liitteen V kuvan
6 mukaisesti. Edessä ja takana olevien kiinnityskohtien on sijaittava
sellaisen välimatkan päässä toisistaan, että vaijerit muodostavat
maahan nähden 30º:ta pienemmän kulman. Takaosan kiinnitykset on
lisäksi järjestettävä siten, että kahden vaijerin yhtymispiste sijaitsee
vaakatasossa, jossa painon painopiste liikkuu. Vaijerit on kiristettävä
siten, että renkaat joutuvat liitteessä III olevan A osan 6.2 kohdassa
vahvistettujen taipumien kohteeksi. Kun vaijerit on kiristetty, kiila-
palkki on sijoitettava takapyörien taakse tiukasti niitä vasten ja
kiinnitettävä sen jälkeen maahan.
1.2.3 Jos traktori on niveltraktori, nivelkohta on lisäksi tuettava neliömital-
taan 100 mm:n puupalkilla ja köytettävä lujasti kiinni maahan.
1.2.4 Heiluripaino on vedettävä takaisin niin, että sen painopisteen korkeus
osumapisteestä saadaan jommasta kummasta seuraavasta kaavasta,
joka valitaan testatun asennelman vertailumassan mukaan:
H = 25 + 0,07 mt, kun asennelmien vertailumassa on vähemmän
kuin 2 000 kiloa,
H = 125 + 0,02 mt, kun asennelmien vertailumassa on vähemmän
kuin 2 000 kiloa.
Paino on sitten vapautettava ja annettava sen iskeytyä suojarakentee-
seen.
1.3 Sivulle kohdistuva isku
1.3.1 Traktori on sijoitettava suhteessa heiluripainoon siten, että paino iskee
suojarakenteeseen, kun painon iskupinta ja kannattavat ketjut tai
vaijerit ovat pystysuorassa, jollei suojarakenne muodosta kosketuspis-
teessä 20º:a pienempää kulmaa pystytasoon nähden taipuman aikana.
Tässä tapauksessa painon iskupinta on säädettävä lisäkannattimen
avulla sellaiseksi, että se on yhdensuuntainen suojarakenteen kanssa
osumapisteessä suurimman taipuman hetkellä, kun kannattavat ketjut
tai vaijerit ovat pystysuorassa iskuhetkellä.
Heiluripainon ripustuskorkeus on säädettävä ja toteutettava tarvittavat
toimenpiteet, joilla estetään painoa kääntymästä kosketuspisteen
ympäri.
Osumapisteen on oltava se osa suojarakennetta, joka todennäköisesti
osuisi ensimmäisenä maahan sivulle suuntautuvassa kaatumisonnetto-
muudessa.
1.3.2 Traktorin sillä sivulla, johon isku aiotaan kohdistaa, sijaitsevat pyörät
on köytettävä kiinni maahan vaijereilla, jotka kulkevat etu- ja taka-
akseleiden vastaavien päiden yli. Vaijerit on kiristettävä siten, että
renkaissa on liitteessä III olevan A osan 6.2 kohdassa vahvistetut
taipuma-arvot.
Kun vaijerit on kiristetty, kiilapalkki on sijoitettava maahan,
työnnettävä tiukasti renkaita vasten vastakkaiselta sivulta kuin mihin
isku aiotaan kohdistaa, ja kiinnitettävä sen jälkeen maahan. Saattaa
olla tarpeen käyttää kahta palkkia tai kiilaa, josetu- ja takarenkaiden
ulkosivut eivät ole samassa pystytasossa.
Tuki on sen jälkeen sijoitettava liitteen V kuvan 7 mukaisesti iskua
vastapäätä sijaitsevan raskaimmin kuormitetun pyörän vannetta vasten,
työnnettävä tiiviisti vannetta vasten ja kiinnitettävä alustaansa.
Tuen on oltava pituudeltaan sellainen, että kun se on asennossaan
vannetta vasten, se muodostaa 30 ± 3º:n kulman maahan nähden. Sen
pituuden on lisäksi, jos mahdollista, oltava 20—25 kertaa suurempi
kuin sen paksuus, ja sen paksuuden on oltava kahdesta kolmeen kertaa
pienempi kuin sen leveys. Tukien on oltava kummastakin päästään
muotoiltuja liitteen V kuvassa 7 olevan yksityiskohtaisen kuvauksen
mukaisesti.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 18
▼B
1.3.3 Jos traktori on niveltraktori, nivelkohta on lisäksi tuettava neliömital-
taan vähintään 100 mm:n puupalkilla ja tuettava sivulta palkin
kaltaisella laitteella, joka on työnnetty takapyörää vasten. Nivelkohta
on kiinnitettävä sen jälkeen tiukasti maahan.
1.3.4 Paino on vedettävä takaisin niin, että sen painopisteen korkeus osuma-
pisteestä saadaan jommasta kummasta seuraavasta kaavasta, joka
valitaan testatun asennelman vertailumassan mukaan:
H¼25þ0;20 m t ðÞ /C1BbþB
2Bkun asennelmien vertailumassa on
pienempi 2 000 kiloa,
H¼125þ0;15 m t ðÞ /C1BbþB
2Bkun asennelmien vertailumassa on
pienempi kuin 2 000 kiloa,
jossa Bbon suojarakenteen suurin ulkoleveys, ja B on traktorin pienin
kokonaisleveys.
1.4 Takaosan puristus
Palkki on asetettava takaosan ylimmän rakenneosan (ylimpien raken-
neosien) päälle ja puristusvoimien resultanttivoiman on sijaittava
traktorin keskitasolla.
On käytettävä voimaa Fv=2 0mt.
Kun suojarakenteen katon takaosa ei kannata täyttä puristusvoimaa,
voiman on annettava vaikuttaa, kunneskatto taipuu s uojarakenteen
yläosan ja sen traktorin takaosan osan, joka pystyy traktorin kaatuessa
kannattamaan traktorin massan, yhdistävän tason suuntaiseksi. Voima
on sen jälkeen poistettava ja traktori tai kuormitusvoima asetettava
uudelleen siten, että palkki on sen suojarakenteen kohdan yläpuolella,
joka silloin kannattaisi traktoria sen kaatuessa kokonaan.
Tämän jälkeen käytetään voimaa Fv. Voiman annetaan vaikuttaa
vähintään viiden sekunnin ajan visuaalisesti todettavissa olevan
taipuman lakkaamisen jälkeen.
1.5 Etuosan puristus
Palkki on asetettava etuosan ylimmän rakenneosan (ylimpien raken-
neosien) päälle ja puristusvoimien resultanttivoiman tulee sijaita
traktorin keskitasolla.
On käytettävä voimaa Fv=2 0mt.
Kun suojarakenteen katon etuosa ei kannata täyttä puristusvoimaa,
voima on pantava vaikuttamaan, kunneskatto taipuu s uojarakenteen
yläosan ja sen traktorin etuosan osan, joka pystyy traktorin kaatuessa
kannattamaan traktorin massan, yhdistävän tason suuntaiseksi. Voima
on sen jälkeen poistettava ja traktori tai puristusvoima asetettava
uudelleen siten, että palkki on sen suojarakenteen kohdan yläpuolella,
joka silloin kannattaisi traktoria sen kaatuessa kokonaan.
Tämän jälkeen käytetään voimaa Fv. Voiman annetaan vaikuttaa
vähintään viiden sekunnin ajan visuaalisesti todettavissa olevan
taipuman lakkaamisen jälkeen.
1.6 Lisätestit
1.6.1 Jos iskutestin aikana syntyy halkeamia tai repeämiä, joita ei voida
pitää merkityksettöminä, suoritetaan toinen samanlainen testi, mutta
käyttämällä putouskorkeutta:
H0¼H
10/C212þ4a
1þ2a
välittömästi repeämien tai halkeamien syntymisen aiheuttaneiden isku-
testien jälkeen, kun ”a” on pysyvän taipuman suhde kimmoiseen
taipumaan (a = Dp/De) mitattuna osumapisteessä.
Toisesta iskusta johtuva pysyvä lisätaipuma saa olla enintään 30 %
ensimmäisestä iskusta aiheutuneesta pysyvästä taipumasta.
Jotta pystyttäisiin suorittamaan lisätesti, on tarpeen mitata kimmoinen
taipuma kaikkien iskutestien aikana.
1.6.2 Jos puristustestin aikana syntyy merkittäviä halkeamia tai repeämiä,
suoritetaan välittömästi repeämien tai halkeamien syntymisen aiheut-
taneen puristustestin jälkeen toinen samanlainen puristustesti
käyttämällä 1,2 Fv vastaavaa voimaa.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 19
▼M1
▼B
2. VAPAA TILA
2.1 Vapaa tila esitetään liitteen V kuvissa 2 a, 2 b, 2 c, 2 d ja 2 e.
Vapaa tila määritellään seuraavasti:
2.1.1 pystysuora vertailutaso, joka on yleensä pituussuuntainen traktoriin
nähden ja kulkee istuimen vertailupisteen ja ohjauspyörän keskikohdan
kautta; tämän tason on pystyttävä liikkumaan vaakasuorassa istuimen
ja ohjauspyörän kanssa iskujen aikana, mutta pysyttävä kohtisuorassa
traktorin tai suojarakenteen lattiaan nähden, jos se on kiinnitetty jous-
tavasti;
2.1.2 vertailutasoon sisältyvä vertailulinja, joka kulkee istuimen vertailupis-
teen ja ensimmäisen ohjauspyörän kehällä sijaitsevan pisteen kautta,
jonka se leikkaa, kun se saatetaan vaakatasoon.
2.2 Vapaata tilaa rajoittavat seuraavat tasot, kun traktori on vaakasuoralla
pinnalla, ja, jos ohjauspyörä on säädettävä, sen olisi oltava istuimella
istuvan kuljettajan käyttämässä asennossa:
2.2.1 kaksi 250 mm vertailutason kummallakin puolella sijaitsevaa pysty-
tasoa, jotka ulottuvat 300 mm istuimen vertailupisteen kautta
kulkevan vaakatason yläpuolelle ja pituussuunnassa vähintään 550 mm
pystytason eteen, joka on kohtisuorassa 350 mm istuimen vertailupis-
teen editse kulkevaan vertailutasoon nähden;
2.2.2 kaksi 200 mm vertailutason kummallakin puolella sijaitsevaa pysty-
tasoa, jotka ulottuvat 300 mm istuimen vertailupisteen kautta
kulkevan vaakatason yläpuolelle ja pituussuunnassa 2.2.11 kohdassa
määritellystä pinnasta pystytasoon, joka on kohtisuorassa 350 mm
istuimen vertailupisteen editse kulkevaan vertailutasoon nähden;
2.2.3 kalteva taso, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden, yhdensuun-
tainen vertailulinjan kanssa ja kulkee 400 mm sen yläpuolella ja
ulottuu taaksepäin pisteeseen, jossa se leikkaa pystytason, joka on
kohtisuorassa vertailutasoon nähden ja kulkee istuimen vertailupisteen
kautta;
2.2.4 kalteva taso, joka on kohtisuorassa vertailutasoon nähden ja lepää
istuimen selkänojan päällä, joka kohtaa edellisen tason sen taaimmassa
reunassa;
2.2.5 vertailutasoon nähden kohtisuorassa oleva pystytaso, joka kulkee
vähintään 40 mm ohjauspyörän editse ja vähintään 900 mm istuimen
vertailupisteen editse;
2.2.6 kaareva pinta, jonka akseli on kohtisuorassa vertailutasoon nähden,
jonka säde on 150 mm ja joka kohtaa edellä 2.2.3 ja 2.2.5 kohdassa
määritellyt tasot tangentissa;
2.2.7 kaksi yhdensuuntaista kaltevaa tasoa, jotka kulkevat 2.2.1 kohdassa
määriteltyjen tasojen yläreunojen kautta siten, että kalteva taso on
vähintään 100 mm päässä vertailutasosta vapaan tilan yläpuolella sillä
puolella, johon isku kohdistetaan;
2.2.8 istuimen vertailupisteen kautta kulkeva vaakataso;
2.2.9 kaksi pystytason osaa, jotka ovat kohtisuorassa vertailutasoon nähden,
kulkevat 350 mm istuimen vertailupisteen editse, ja kummatkin tason
osat yhdistävät 2.2.1 kohdassa määriteltyjen pystytasojen taaimmat
rajat 2.2.2 kohdassa määriteltyjen kaltevien tasojen etumaisiin rajoihin;
2.2.10 kaksi vaakatason osaa, jotka kulkevat 300 mm istuimen vertailupisteen
yläpuolella, ja kummatkin tason osat yhdistävät 2.2.2 kohdassa
määriteltyjen pystytasojen ylimmät rajat 2.2.7 kohdassa määriteltyjen
kaltevien tasojen alimpiin rajoihin;
2.2.11 kaareva taso, jonka emäviiva on kohtisuorassa vertailutasoon nähden
ja lepää istuimen selkänojan päällä;
2.3 Istuimen sijainti ja istuimen vertailupiste
2.3.1Istuimen vertailupiste
2.3.1.1 Vertailupiste on osoitettava käyttäen liitteen V kuvissa 3 a ja 3 b
esitettyä laitetta. Laite muodostuu istuinkaukalon levystä ja selkänojan
levyistä. Alempi selkänojan levy liitetään lonkkien A ja lantion B
kohdalta, ja liitoksen B on korkeutta voidaan säädellä.
2.3.1.2 Vertailupiste määritellään istuimen pituussuuntaisella keskiviivalla
sijaitsevaksi pisteeksi, jossa alemman selkänojan tangentiaalitaso ja
vaakataso leikkaavat. Tämä vaakataso leikkaa istuinkaukalon alemman
pinnan 150 mm edellä mainitun tangentin edessä.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 20
▼B
2.3.1.3 Laite asetetaan istuimelle. Sitä kuormitetaan sitten 550 N:n voimalla
pisteessä, joka sijaitsee 50 mm liitoksen A edessä, ja kahta selkänojan
levyn osaa painetaan kevyesti tangentin suuntaisesti selkänojaa vasten.
2.3.1.4 Jos ei ole mahdollista määrittää selkänojan kunkin alueen tarkkaa
tangenttia (lantioalueen ylä- ja alapuolella), on meneteltävä seuraa-
vasti:
2.3.1.4.1 Kun alemman alueen tarkka tangentti ei ole mahdollinen, selkänojan
levyn alempaa osaa painetaan selkänojaa vasten pystysuoraan.
2.3.1.4.2 Kun ylemmän alueen tarkka tangentti ei ole mahdollinen, liitosB kiin-
nitetään 230 mm:n korkeudelle istuinkaukalon alemman pinnan
yläpuolelle, kun selkänojan levy on kohtisuorassa istuinkaukalon
levyyn nähden. Kahta selkänojan levyn osaa painetaan sitten kevyesti
selkänojaa vasten tangentin suuntaisesti.
2.3.2Istuimen asento ja säätö istuimen vertailupisteen sijainnin määrittämi-
seksi
2.3.2.1 Kun istuimen asento on säädettävissä, istuin on asetettava ylimpään
taka-asentoonsa.
2.3.2.2 Kun selkänojan ja istuinkaukalon kaltevuudet ovat säädettävissä, nämä
on säädettävä siten, että vertailupiste on ylimmässä taka-asennossaan.
2.3.2.3 Kun istuimessa on jousitus, se on lukittava säätövaran keskikohtaan,
jollei se ole istuimen valmistajan selvästi antamien ohjeiden vastaista.
Jos tällaisia ohjeita on olemassa, niitä on noudatettava.
3. SUORITETTAVAT MITTAUKSET
3.1 Murtumat ja halkeamat
Kaikki traktorin rakenneosat, liitokset ja kiinnitysjärjestelmät tutkitaan
kunkin testin jälkeen visuaalisesti murtumien tai halkeamien löytämi-
seksi, mutta pieniä halkeamia merkityksettömissä osissa ei oteta
huomioon.
Heiluripainon reunojen aiheuttamia repeämiä ei oteta huomioon.
3.2 Vapaa tila
3.2.1 Suojarakenne on tutkittava kunkin testin aikana, jotta nähdään, onko
jokin suojarakenteen osa työntynyt tässä liitteessä olevassa 2 kohdassa
määriteltyyn kuljettajan istuimen ympärillä olevaan vapaaseen tilaan.
3.2.2 Suojarakenne on lisäksi on tutkittava sen määrittämiseksi, onko jokin
vapaan tilan osa suojarakenteen suojaman alueen ulkopuolella. Sen
katsotaan olevan kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen
suojaaman alueen ulkopuolella, jos jokin sen osa olisi joutunut koske-
tuksiin maanpinnan kanssa, jos traktori olisi kaatunut siihen suuntaan,
josta isku tuli. Tätä tarkoitusta varten etu- ja takarenkaiden ja
raidevälin säätöjen katsotaan olevan pienimmät valmistajan ilmoit-
tamat. Jos traktori on lisäksi varustettu jäykällä osalla, suojuksella tai
muulla kuljettajanistuimen taakse sijoitetulla kovalla kiintokalusteella,
tätä kiintokalustetta pidetään suojapisteenä traktorin kaatuessa sivulle
tai taaksepäin. Tämän takaosan rakenteen korkeuden istuimen vertailu-
pisteestä on kuitenkin oltava alle 500 mm (ks. liite V, kuva 2 f).
Sen on lisäksi oltava riittävän jäykkä ja lujasti kiinnitetty traktorin
takaosaan. Tämän rakenteen tulisi traktoriin asennettuna kestää
särkymättä taakka, joka määritetään kuusi kuukautta ennen direktiivintäytäntöönpanoa samoin kuin muut yksityiskohtaiset ohjeet testauksen
suorittamista varten tekniseen kehitykseen mukauttamiseen tarkoitetun
menettelyn mukaisesti; tämä taakka kohdistetaan vaakasuorassa pistee-
seen, joka todennäköisesti osuisi ensimmäisenä maahan, jos traktori
kääntyy ylösalaisin.
3.3 Kimmoinen taipuma
Kimmoinen taipuma mitataan 900 mm vertailupisteen yläpuolelta
osumapisteen kautta kulkevassa pystytasossa. Tässä mittauksessa on
käytettävä liitteen V kuvassa 9 esitettyä laitetta.
3.4 Pysyvä taipuma
Suojarakenteen pysyvä taipuma kirjataan viimeisen puristustestin
jälkeen. Tätä tarkoitusta varten on ennen testin alkua kirjattava kaatu-
misen varalta asennetun suojarakenteen tärkeimpien rakenneosien
sijainti suhteessa istuimen vertailupisteeseen.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 21
▼B
B.Staattiset testit
1. TYÖNTÖ- JA PURISTUSTESTIT
1.1 Takaosaan kohdistuva työntö
1.1.1 Taakka kohdistetaan vaakasuorassa, pystytasossa yhdensuuntaisesti
traktorin keskiviivan kanssa.
Taakan kohdistuspiste on se kaatumisen varalta asennetun suojaraken-
teen osa, joka todennäköisesti osuisi maahan ensimmäisenä taaksepäin
suuntautuvassa kaatumisonnettomuudessa, yleensä yläreuna. Pystytaso,
johon taakka kohdistetaan, sijaitsee keskiviivasta mitattuna etäisyy-
dellä, joka on yksi kolmasosa rakenteen yläosan ulkoleveydestä.
Jos rakenne on kaareva tai ulkoneva tässä kohdassa, on lisättävä
kiiloja, joiden avulla taakka voidaan kohdistaa siihen vahvistamatta
rakennetta.
1.1.2 Asennelma köytetään kiinni maahan liitteessä III olevan B osan 3
kohdassa esitetyn mukaisesti.
1.1.3 Suojarakenteen testin aikana absorboiman energian on oltava
vähintään
Eil¼500þ0;5mt:
1.2 Etuosaan kohdistuva työntö
1.2.1 Taakka kohdistetaan vaakasuorassa, pystytasossa yhdensuuntaisesti
traktorin keskiviivan kanssa. Pystytaso sijaitsee keskiviivaan nähden
etäisyydellä, joka on yksi kolmasosa rakenteen yläosan ulkole-
veydestä.
Taakan kohdistuspiste on se kaatumisen varalta asennetun suojaraken-
teen osa, joka todennäköisesti osuisi maahan ensimmäisenä, jos
traktori kaatuisi sivulle liikkuessaan eteenpäin, yleensä yläreuna.
Jos rakenne on kaareva tai ulkoneva tässä kohdassa, on lisättävä
kiiloja, joiden avulla isku voidaan kohdistaa siihen vahvistamatta
rakennetta.
1.2.2 Asennelma kiinnitetään maahan liitteessä III olevan B osan 3 kohdassa
esitetyn mukaisesti.
1.2.3 Suojarakenteen testin aikana absorboiman energian on oltava
vähintään
Eil¼500þ0;5mt:
1.3 Sivulta tuleva työntö
1.3.1 Työntö sivulta kohdistetaan vaakasuorassa, pystytasossa yhdensuuntai-
sesti traktorin keskiviivan kanssa.
Taakan kohdistuspiste on se kaatumisen varalta asennetun suojaraken-
teen osa, joka todennäköisesti osuisi maahan ensimmäisenä sivulle
suuntautuvassa kaatumisonnettomuudessa, yleensä yläreuna.
1.3.2 Asennelma on köytettävä kiinni maahan kuten liitteessä III olevan B
osan 3 kohdassa esitetään.
1.3.3 Suojarakenteen testin aikana absorboiman energian on oltava
vähintään
Eis¼1;75 m tBbþB
2B
jossa Bbon suojarakenteen suurin ulkoleveys ja B on traktorin pienin
kokonaisleveys.
1.4 Puristus takaa
Kaikki määräykset ovat samat kuin liitteessä IV olevan A osan 1.4
kohdassa vahvistetut säännökset.
1.5 Puristus edestä
Kaikki määräykset ovat samat kuin liitteessä IV olevan A osan 1.5
kohdassa vahvistetut säännökset.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 22
▼B
1.6 Ylikuormitustesti (lisätesti)
1.6.1 Ylikuormitustesti on suoritettava aina, kun voima vähenee yli 3 %
saavutetun taipuman viimeisten 5 %:n aikana, kun rakenne absorboi
tarvittavan energian (ks. kuva 10 b).
1.6.2 Ylikuormitustestiin kuuluu vaakakuormituksen asteittainen lisääminen
5 %:n lisäyksin alkuperäisestä energiantarpeesta enintään 20 %:iin
lisättyä energiaa (ks. kuva 10 c).
1.6.2.1 Ylikuormitustesti on tyydyttävä, jos voima vähenee alle 3 % kutakin
5 %:n lisäystä kohti kunkin tarvittavan energian 5, 10 tai 15 %:n
lisäyksen jälkeen ja pysyy suurempana kuin 0,8 Fmax.
1.6.2.2 Ylikuormitustesti on tyydyttävä, jos voima on yli 0,8 Fmaxsen jälkeen
kun rakenne on absorboinut 20 % lisätystä energiasta.
1.6.2.3 Ylikuormitustestin aikana sallitaan lisähalkeamat tai -repeämät tai
työntyminen vapaaseen tilaan tai vapaan tilan suojatta jättäminen
kimmoisen taipuman vuoksi. Rakenne ei saa kuitenkaan taakan poista-
misen jälkeen työntyä vapaaseen tilaan, jonka on oltava täysin
suojattu.
1.7 Puristustesti
Jos puristustestin aikana syntyy halkeamia tai repeämiä, joita ei voida
pitää merkityksettöminä, on suoritettava välittömästi halkeamat tai
repeämät aiheuttaneen puristustestin jälkeen toinen samanlainen puris-
tustesti käyttäen 1,2 Fvvoimaa.
2. VAPAA TILA
Vapaa tila on sama kuin liitteessä IV olevan A osan 2 kohdassa
esitetty korvaamalla ainoastaan 2.2.7 kohdan kolmannella rivillä sana
”isku” sanalla ”taakka”.
3. SUORITETTAVAT MITTAUKSET
3.1 Murtumat ja halkeamat
Kunkin testin jälkeen kaikki rakenneosat, liitokset ja kiinnitysjärjes-
telmät on tutkittava visuaalisesti murtumien tai halkeamien
löytämiseksi, mutta pieniä halkeamia merkityksettömissä osissa ei
oteta huomioon.
3.2 Vapaa tila
3.2.1 Suojarakenne on tutkittava kunkin testin aikana, jotta nähdään, onko
jokin suojarakenteen osa työntynyt edellä 2 kohdassa määriteltyyn
vapaaseen tilaan.
3.2.2 Suojarakenne on lisäksi tutkittava sen määrittämiseksi, onko jokin
vapaan tilan osa rakenteen suojaaman alueen ulkopuolella. Tätä tarkoi-
tusta varten sen katsotaan olevan kaatumisen varalta asennetun
suojarakenteen suojaaman alueen ulkopuolella, jos jokin sen osa olisi
joutunut kosketuksiin maanpinnan kanssa, jos traktori olisi kaatunut
siihen suuntaan, josta isku tuli. Tätä tarkoitusta varten etu- ja takaren-
kaiden ja raidevälin säätöjen katsotaan olevan pienimmät valmistajan
ilmoittamat. Jos traktori on lisäksi varustettu jäykällä osalla, suojuk-
sella tai muulla kuljettajan istuimen taakse sijoitetulla kovalla
kiintokalusteella, tätä kiintokalustetta pidetään suojapisteenä traktorin
kaatuessa sivulle tai taaksepäin. Tämän takaosan rakenteen korkeuden
istuimen vertailupisteestä on kuitenkin oltava vähemmän kuin 500 mm
(ks. liite V, kuva 2 f).
Sen on lisäksi oltava riittävän jäykkä ja lujasti kiinnitetty traktorin
takaosaan. Tämän rakenteen tulisi traktoriin asennettuna kestää
särkymättä taakka, joka määritetään kuusi kuukautta ennen direktiivin
voimaansaattamista samoin kuin muut yksityiskohtaiset ohjeet testa-
uksen suorittamista varten tekniikan kehitykseen mukauttamiseksi
tarkoitetun menettelyn mukaisesti; tämä kuorma kohdistetaan vaaka-
suorassa pisteeseen, joka todennäköisesti osuisi ensimmäisenä
maahan, jos traktori kääntyy ylösalaisin.
3.3 Kimmoinen taipuma (sivuttaistyönnön alaisena)
Kimmoinen taipuma mitataan 900 mm vertailupisteen yläpuolella
pystytasossa, johon taakka kohdistetaan. Tässä mittauksessa voidaan
käyttää mitä tahansa liitteen V kuvassa 9 esitetyn laitteen kaltaista
laitetta.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 23
▼B
3.4 Pysyvä taipuma
Suojarakenteen pysyvä taipuma kirjataan viimeisen puristustestin
jälkeen. Ennen testin alkua on kirjattava kaatumisen varalta asennetun
suojarakenteen tärkeimpien rakenneosien sijainti suhteessa istuimen
vertailupisteeseen.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 24
▼B
LIITE V
KUVAT
Kuva 1
Laite, jolla testataan vierimistä estävät ominaisuudet 1:1,5 kaltevuussuhteessa
Kuva 2 a
Vapaa tila
poikkileikkaus vertailutasosta1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 25
▼B
Kuva 2 b
Vapaa tila
sivukuvaKuva 2 c
Vapaa tila
takakuva
Kuva 2 d
Vapaa tila
ylhäältä katsottunaKuva 2 e
Vapaan tilan
alempi osa, 3/4 takakuva1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 26
▼B
Kuva 2 f1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 27
▼B
Kuva 3 a
Istuimen vertailupisteen määrittämisessä tarvittava laite
Kuva 3 b
Istuimen vertailupisteen määritysmenetelmä1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 28
▼B
Kuva 4
Heiluripaino ja sen ripustusketjut tai -vaijerit1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 29
▼B
Kuva 5
Esimerkki traktorin kiinnityksestä — taakse kohdistuva isku
Kuva 6
Esimerkki traktorin kiinnityksestä — eteen kohdistuva isku1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 30
▼B
Kuva 7
Esimerkki traktorin kiinnityksestä — sivulta tuleva isku1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 31
▼B
Kuva 8
Puristuslaite
Huomautus: Kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen esitetty rakenne on tarkoitettu ainoastaan
asian selventämistä ja ohjemittojen antamista varten. Siinä ei esitetä suunnittelua
koskevia vaatimuksia.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 32
▼B
Kuva 9
Esimerkki kimmoisen taipuman mittauslaitteesta1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 33
▼B
Kuva 10 a
Voima/taipuma -käyrä
Ylikuormitustestiä ei tarvita1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 34
▼B
Kuva 10 b
Voima/taipuma -käyrä
Ylikuormitustesti tarvitaan1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 35
▼B
Kuva 10 c
Voima/taipuma -käyrä
Ylikuormitustestiä jatketaan1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 36
▼B
LIITE VI
MALLI
SUOJARAKENTEEN (ETUOSAAN ASENNETTU KAARI) LUJUUDEN SEKÄ SEN TRAK-
TORIIN KIINNITYKSEN LUJUUDEN OSALTA TEHDYN OSAN ETY-TYYPPIHYVÄK-
SYNTÄTESTIN SELOSTE
1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 37
▼B
1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 38
▼B
►(1)M11987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 39
▼B
LIITE VII
MERKIT
Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkin muodostavat:
— suorakulmio, jonka sisällä on pieni ”e”-kirjain ja sen jäljessä osan tyyppi-
hyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnuskirjain, -kirjaimet tai -numero
1 Saksa,
2 Ranska,
3 Italia,
4 Alankomaat,
6 Belgia,
9 Espanja,
11 Yhdistynyt kuningaskunta,
13 Luxemburg,
18 Tanska,
IRL Irlanti,
EL Kreikka,
P Portugali,
12 Itävalta,
17 Suomi,
5 Ruotsi.
— suorakulmion läheisyyteen sen alapuolelle sijoitettava osan ETY-tyyppi-
hyväksyntänumero, joka vastaa suojarakennetyypin ja sen traktoriin
kiinnityksen lujuuden osalta annetun osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen
numeroa,
— kirjaimet V tai SV, riippuen siitä suoritettiinko dynaaminen (V) vai staat-
tinen (SV) testi, sekä numero 2, joka osoittaa, että kyseessä on tässä
direktiivissä tarkoitettu suojarakenne.
ESIMERKKI OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKISTÄ
Selitys: Edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettu suojar-
akenne on kaarityyppinen kapearaiteiseen traktoriin (V2) tarkoitettu
rakenne, jossa on kaksi etuosaan asennettua pylvästä, jolle on suori-
tettu dynaaminen testi, ja jolle annettiin osan ETY-tyyppihyväksyntä
Belgiassa (e6) numerolla 43.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 40
▼A1
▼B
▼B
LIITE VIII
OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUSLOMAKKEEN MALLI
1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 41
▼B
LIITE IX
EDELLYTYKSET ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄLLE
1. Traktorin valmistajan tai tämän edustajan on tehtävä hakemus traktorin
ETY-tyyppihyväksyntää varten suojarakenteen lujuuden ja sen traktoriin
kiinnityksen lujuuden osalta.
2. Hyväksyttävää traktorityyppiä edustava traktori, johon asianmukaisesti
hyväksytty suojarakenne ja sen kiinnitysosat on asennettu, on luovutettava
tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavalle tarkastuslaitokselle.
3. Tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavan tarkastuslaitoksen on
tarkastettava, onko hyväksytty suojarakennetyyppi tarkoitettu asennettavaksi
siihen traktorityyppiin, jota varten tyyppihyväksyntää haetaan. Sen on erityi-
sesti varmistettava, että suojarakenteen kiinnitys vastaa sitä, jota käytettiin,
kun osan ETY-tyyppihyväksyntä annettiin.
4. ETY-tyyppihyväksynnän haltija voi pyytää sen laajentamista koskemaan
muitakin suojarakennetyyppejä.
5. Toimivaltaiset viranomaiset antavat tällaisen laajennuksen seuraavin edelly-
tyksin:
5.1 uuden suojarakennetyypin ja sen kiinnityksen traktoriin on täytynyt saada
osan ETY-tyyppihyväksyntä;
5.2 se on suunniteltu asennettavaksi siihen traktorityyppiin, jota varten ETY-
tyyppihyväksynnän laajennusta haetaan;
5.3 suojarakenteen kiinnityksen traktoriin on vastattava sitä, joka on testattu
osan ETY-tyyppihyväksynnän antamisen yhteydessä;
6. Liitteessä X olevan mallin mukainen todistus liitetään ETY-tyyppihyväk-
syntätodistukseen jokaisen tyyppihyväksynnän tai sen laajennuksen
antamisen tai kieltämisen osalta.
7. Jos traktorityypin ETY-tyyppihyväksyntähakemus esitetään samanaikaisesti
kuin hakemus tähän traktorityyppiin asennettavaksi tarkoitetun kaatumisen
varalta asennettavan suojarakenteen tyypin osan ETY-tyyppihyväksyntää
varten, 2 ja 3 kohdassa määrättyjä tarkastuksia ei tehdä.1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 42
▼B
LIITE X
MALLI
1987L0402 — FI — 01.01.1995 — 002.001 — 43