1996R1249 — FI — 14.10.2001 — 006.002 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B KOMISSION ASETUS (EY)N:o 1249/96,
annettu 28 päivänä kesäkuuta 1996,
neuvoston asetuksen (ETY)N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-
alan tuontitullien osalta
(EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission asetus (EY) N:o 641/97, annettu 14 päivänä huhtikuuta 1997 L 98 2 15.4.1997
►M2Komission asetus (EY) N:o 2092/97, annettu 24 päivänä lokakuuta 1997 L 292 10 25.10.1997
►M3Komission asetus (EY) N:o 2519/98, annettu 24 päivänä marraskuuta
1998 L 315 7 25.11.1998
►M4Komission asetus (EY) N:o 2235/2000, annettu 9 päivänä lokakuuta 2000 L 256 13 10.10.2000
►M5muutettu komission asetuksella (EY) N:o 2015/2001, annettu 12
päivänä lokakuuta 2001 L 272 31 13.10.2001
Huom. Tämä konsolidoitu versio viittaa Euroopan laskentayksikköön ja/tai ecuun. Nämä viittaukset tulee ymmärtää 1 päivästä
tammikuuta 1999 lähtien viittauksena euroon — neuvoston asetus (ETY) N:o 3308/80 (EYVL L 345, 20.12.1980, s. 1) janeuvoston asetus (EY) N:o 1103/97 (EYVL L 162, 19.6.1997, s. 1).
▼B
KOMISSION ASETUS (EY)N:o 1249/96,
annettu 28 päivänä kesäkuuta 1996,
neuvoston asetuksen (ETY)N:o 1766/92 soveltamista koskevista
yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä
kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92(1),
sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 923/
96(2), ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,
sekä katsoo, että
asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklassa säädetään, että mainitun
asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuonnista on perittäväyhteisen tullitariffin mukainen tulli; kyseisen artiklan 2 kohdassatarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitullin on kuitenkin vastattavanäiden tuotteiden tuonnissa voimassa olevaa interventiohintaa ja oltava
korotettu 55 prosentilla ja siitä on vähennettävä kyseiseen lähetykseen
sovellettava cif-tuontihinta,
tuotujen erien luokittelemiseksi asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10
artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tuotteet jaetaan tietyissä tapauksissa
useisiin vakiolaatuihin; tämän vuoksi olisi vahvistettava käytettävät
vakiolaadut luokitusperusteiden mukaan ja vahvistettava myös poik-keamat, joiden avulla tuotavat tuotteet voidaan luokitellatarkoituksenmukaisempiin luokkiin; vehnän osalta mahdollisista laadul-lisista luokitusperusteista kaupassa käytetään yleisimminvalkuaisainepitoisuutta, ominaispainoa ja erilaisten epäpuhtauksien
pitoisuutta (Schwarzbesatz), joiden osalta valvontaa on helpointa
suorittaa; kovan vehnän kohdalla perusteina käytetään ominaispainoa,erilaisten epäpuhtauksien pitoisuutta (Schwarzbesatz) ja lasimaistenjyvien pitoisuutta; tuoduille kauppatavaroille tehdään määrityksiä,joiden avulla nämä parametrit voidaan määrittää kunkin tuodun erän
osalta; jos komissio kuitenkin on vahvistanut virallisen hyväksymisme-
nettelyn kauppatavaran alkuperäjäsenvaltion todistamien ja antamienlaatutodistusten osalta, määrityksiä voidaan suorittaa ainoastaan tarkis-tusluonteisesti riittävän edustavalle tuotujen erien määrälle,
tuontitullin laskemiseksi asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 3
kohdassa säädetään, että edustavat cif-tuontihinnat on todettava javahvistettava säännöllisesti kyseisessä kohdassa tarkoitettujen tuotteidenkunkin määritellyn laadun osalta; näiden hintojen vahvistamiseksi on erivehnälaatujen ja muiden viljojen hintanoteeraukset täsmennettävä;tämän vuoksi olisi suotavaa määritellä nämä noteeraukset,
selvyyden ja avoimuuden vuoksi eri vehnätyyppien ja muiden viljojen
noteeraaminen Yhdysvaltojen raaka-ainepörssissä muodostaa puolueet-toman perustan edustavien cif-tuontihintojen vahvistamiselle;Yhdysvaltojen markkinoilla eri viljojen kullekin laadulle myönnetyn
kaupallisen palkkion lisäämisen avulla kunkin viljan pörssinoteeraus
voidaan muuntaa vapaasti aluksessa -vientihinnaksi Yhdysvalloista;Meksikonlahden tai Suurten järvien ja yhteisön sataman välistenmerikuljetusrahtien lisäämisellä rahtimarkkinoille nämä vapaasti aluk-sessa -hinnat voidaan muuntaa edustaviksi cif-tuontihinnoiksi; ottaen
huomioon Rotterdamin sataman rahtien ja kaupan määrän, kyseinen
satama muodostaa yhteisössä määränpään, jonka merikuljetusrahtiennoteeraukset ovat parhaiten julkisuuden tiedossa, avoimimmat jahelpoimmin saatavissa; tämän vuoksi yhteisön osalta määräsatamanaon käytettävä Rotterdamia,
tämän vuoksi ja avoimuuden varmistamiseksi 10 artiklan 3 kohdan a
alakohdassa tarkoitettujen viljojen edustavat cif-tuontihinnat on vahvis-1996R1249 — FI — 14.10.2001 — 006.002 — 2
(1) EYVL N:o L 181, 1.7.1992, s. 1
(2) EYVL N:o L 126, 24.5.1996, s. 37
▼B
tettava kyseisen viljan raaka-ainepörssin noteerauksen perusteella, johon
lisätään kyseiselle viljalle myönnetty kaupallinen palkkio ja Meksikon-lahden tai Suurten järvien ja Rotterdamin sataman väliset
merikuljetusrahdit; määräsataman mukaan aiheutuvien rahtikustan-
nusten välisten erojen huomioon ottamiseksi olisi perusteltua säätäätuontitullin kiinteistä mukautuksista Välimerellä, Iberian niemimaanAtlantin puoleisella rannikolla, Yhdistyneessä kuningaskunnassa jaIrlannissa tai Skandinavian maissa sijaitsevien yhteisön satamien osalta;
näin vahvistettujen edustavien cif-tuontihintojen kehityksen valvomi-
seksi olisi aiheellista säätää niiden laskemisessa käytettävien tekijöidenpäivittäisestä seurannasta; durran ja rukiin tapauksessa käytettäväohralle laskettu edustava cif-tuontihinta mahdollistaa näiden kahdentuotteen markkinatilanteen arvioinnin, ja tämän vuoksi ohrallemääritettyä edustavaa cif-tuontihintaa sovelletaan myös näiden viljojen
osalta,
asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen
viljojen tuontitullia vahvistettaessa kunkin viljan edustavien cif-
tuontihintojen toteamiseen käytettävän kahden viikon toteamiskautenavoidaan ottaa huomioon markkinasuuntaukset ja poistaa epävarmuuste-kijät; tältä pohjalta näiden tuotteiden tuontitullit on vahvistettava, ottaenhuomioon mainitun kauden aikana todetun edustavien cif-tuontihintojenkeskiarvo, kunkin kuukauden 15. ja viimeisenä työpäivänä; näin
laskettua tuontitullia voidaan soveltaa kahden viikon ajan vaikuttamatta
merkittävästi tuontihintaan tai maksettuihin tulleihin; kun tietylletuotteelle ei kuitenkaan edustavan cif-tuontihinnan laskentakaudenaikana saada minkäänlaista pörssinoteerausta tai kun laskennassakäytettävissä tekijöissä tapahtuvien äkillisten muutosten seurauksena
edustavissa cif-tuontihinnoissa tapahtuu mainitun kauden aikana
huomattavia vaihteluja, on toteutettava toimenpiteitä kyseisen tuotteenedustavien cif-tuotihintojen edustavuuden säilyttämiseksi; jos noteer-austa ei saada, olisi aiheellista jatkaa edelliselle kaudelle vahvistetuntullin soveltamista, ja jos pörssinoteerauksessa, noteeraukseen liitetyissäkaupallisissa palkkioissa, merikuljetusrahdeissa tai kyseisen tuotteen
edustavan cif-tuontihinnan laskemisessa käytettävässä vaihtokurssissa
esiintyy suuria vaihteluja, olisi kyseisen hinnan edustavuus palautettavavoimassa olevaan vahvistukseen nähden syntyvää erotusta vastaavallamukautuksella tapahtuneiden muutosten huomioon ottamiseksi; tällämukautuksella ei kuitenkaan vaikuteta seuraavaan vahvistukseen
kuuluvaan jaksoon,
tuontiviljan saapuessa yhteisöön maitse tai vesitse ja meriteitse
Välimerellä, Mustallamerellä tai Pohjanmerellä sijaitsevista satamista
tulevilla aluksilla kuljetuskustannukset ovat merkittävästi alhaisemmat
kuin tuontitullien laskemisessa käytetyt kustannukset; tämän vuoksi olisitässä tuonnissa otettava huomioon kyseinen kustannusten välinen erokyseisten tuotteiden edustavaa cif-tuontihintaa vahvistettaessa,
jos komission hallussa olevista tiedoista ilmenee, että tietyt noteeraukset
tai tietyt hinnat eivät edusta yhteisön tuontimarkkinoiden todellistasuuntausta keski- tai heikkolaatuisen vehnän kohdalla, koska kolmannetmaat ovat tukeneet näiden tuotteiden Välimeren alueen tai Euroopan
maihin suuntautuvaa vientiä, vientitukena myönnetty summa on voitava
vähentää kyseisen tuotteen edustavaa cif-tuontihintaa laskettaessa,
hyvin korkealaatuisen vehnän tai mallasohran tai lasimaisen maissin
tuonnissa, joko kauppatavaran erityisen laadun vuoksi tai koska kyseisentuotavan tuotteen hinnat sisältävät laatupalkkion kyseisen tuotteennormaaliin hintaan nähden, edustavan cif-tuontihinnan laskemisessakäytettävässä pörssinoteerauksessa ei oteta huomioon näihin tuotteisiinliittyvää hintapalkkiota markkinoiden normaaliolosuhteisiin nähden;
laatupalkkioiden huomioon ottamiseksi hinnoissa tai noteerauksissa ja
jos tuoja osoittaa käyttäneensä tuodun tuotteen tällaisen palkkionolemassaolon perustelevien korkealaatuisten tuotteiden valmistukseenolisi suotavaa korvata tuojille kiinteä osa kyseisen kauppatavarantuonnin yhteydessä maksetusta tuontitullista,
tämän asetuksen säännösten noudattamisen varmistamiseksi tuojien
osalta olisi vahvistettava ylimääräisten takuiden järjestelmä todistuksiinliittyvien takuiden lisäksi, ja1996R1249 — FI — 14.10.2001 — 006.002 — 3
▼B
viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa
asettamassa määräajassa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja
yhteisen tullitariffin tulleja sovelletaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o2913/92(
1) 67 artiklassa säädettynä ajankohtana.
2 artikla
1. Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut
tuontitullit, jotka koskevat seuraaviin CN-koodeihin kuuluvia tuotteita:
— 1001 1000—1001 9099 (seosviljaa lukuun ottamatta)
— 1002 00
— 1003 0010 ja 1003 00 90— 1005 1090 ja 1005 90 00 ja
— 1007 0090,
komissio laskee päivittäin mutta vahvistaa kunkin kuukauden 15. ja
viimeisenä työpäivänä siten, että niitä sovelletaan vastaavasti kunkinkuukauden 16. ja ensimmäisestä päivästä. Jos 15. päivä ei ole työpäivä
komissiossa, tullit vahvistetaan kyseisen kuukauden 15. päivää
edeltävänä työpäivänä. Jos näin vahvistetun soveltamiskauden aikanatuontitullien laskettu keskiarvo kuitenkin eroaa vähintään viisi ecua/tonni vahvistetusta tullista, suoritetaan vastaava mukautus.
2. Tuontitullin laskemisessa käytettävän hinnan on oltava 4 artiklassa
säädetyn menetelmän mukaisesti määritettyjen ja kahden edeltävänviikon aikana vahvistettujen päivittäisten edustavien cif-tuontihintojenkeskiarvo. Tullien laskemisessa käytettävän interventiohinnan on oltavatuontikuukautena sovellettava interventiohinta.
3. Tämän asetuksen säännösten mukaisesti vahvistettuja tuontitulleja
on sovellettava uuden vahvistuksen voimaantuloon asti.
Jos tietyn tuotteen kohdalla ei ole minkäänlaista noteerausta 4 artiklan 1
kohdan 1 lueltelmakohdassa säädetyssä viitepörssissä, seuraavaa kausit-taista vahvistusta edeltävien kahden viikon aikana aikaisemminvahvistettu tuontitulli on edelleen voimassa.
Kunkin vahvistuksen tai mukautuksen yhteydessä komissio julkaisee
Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tuontitullit ja niiden laskemi-
sessa käytettävät tekijät.
4. Jos yhteisön purkamissatama sijaisee:
— Välimerellä (Gibraltarinsalmelta Välimerelle) ja jos kauppatavara
saapuu Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta, komissioalentaa tuontitullia kolme ecua/tonni,
— Iberian niemimaan Atlantin puoleisissa satamissa, Yhdistyneessä
kuningaskunnassa tai Irlannissa ja jos kauppatavara saapuu Atlantin
valtameren kautta, komissio alentaa tuontitullia kaksi ecua/tonni,
— Tanskassa, Suomessa tai Ruotsissa ja jos kauppatavara saapuu
Atlantin valtameren kautta, komissio alentaa tuontitullia kaksi ecua/tonni.
Purkamissataman tulliviranomainen antaa todistuksen kunkin puretun
tuotteen määrästä. Edellisessä alakohdassa tarkoitettu tullin alennusmyönnetään vain, jos todistus on tavaran mukana siihen asti, kun tuontiakoskevat tullimuodollisuudet on täytetty.1996R1249 — FI — 14.10.2001 — 006.002 — 4
(1) EYVL N:o L 302, 19.10.1992, s. 1
▼M1
5. Tuoja voi saada tuontitullin kiinteämääräisen alennuksen, jonka
suuruus on:
— 14 ecua tonnilta tuonnissa, joka koskee vakiolaadultaan korkeata-
soista vehnää
— 8 ecua tonnilta tuonnissa, joka koskee mallasohraa
— 24 euroa tonnilta tuonnissa, joka koskee laadultaan liitteessä I
esitetyn laatueritelmän mukaista lasimaista maissia.
Alennuksen saaminen edellyttää, että:
a) hakija merkitsee tuontitodistuksen 20 kohtaan jalostettavan tuotteen,
joka tuotavasta viljasta valmistetaan;
b) tuoja sitoutuu kirjallisesti tuontitodistusta haettaessa siihen, että
tuotava kauppatavara jalostetaan kokonaisuudessaan todistuksen 20
kohdassa esitetyn mukaisesti kuuden kuukauden määräajassa vapaa-seen liikkeeseen luovuttamisen hyväksymispäivästä. Tuojan onilmoitettava jalostuspaikka seuraavasti:
— joko mainitsemalla yhden jalostusyrityksen ja jäsenvaltion nimi
— tai mainitsemalla enintään viisi eri jalostuslaitosta.
Kauppatavaroiden lähettäminen jalostamista varten edellyttää T5-
valvontalomakkeen täyttämistä ennen niiden lähettämistä ja tullitoi-mipaikassa komission asetuksessa (ETY) N:o 2454/93(
1) säädettyjen
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Edellä a alakohdassa tarkoi-tettu merkintä sekä tehtaan ja jalostuspaikan merkintä toistetaan T5-
lomakkeen 104 kohdassa;
c) tuoja antaa asianomaiselle toimivaltaiselle elimelle takuun, jonka
suuruus on
— 14 euroa tonnilta durumvehnän osalta,
— 24 euroa tonnilta lasimaisen maissin osalta ja— 8 euroa tonnilta ohran osalta.
Jos kyseisen tuotteen voimassa olevan tullimaksu tuontia koskevien
tullimuodollisuuksien täyttämispäivänä on kuitenkin pienempi kuin
14 euroa tonnilta tavallisen vehnän osalta, pienempi kuin 24 euroa
tonnilta lasimaisen maissin osalta tai pienempi kuin 8 euroa tonniltaohran osalta, takuun suuruus on sama kuin kyseisen maksun suuruus.
Tämä takuu vapautetaan sillä edellytyksellä, että toimija toimittaa
todisteen erityisestä lopullisesta käytöstä ja perustelee siinä aalakohdassa mainittuun perustuotteen hintaan sisältyvän laatupalk-
kion. Todisteessa on osoitettava, mahdollisesti T5-
valvontalomakkeen avulla, tuojajäsenvaltion toimivaltaisia virano-maisia tyydyttävällä tavalla, että tuodut määrät onkokonaisuudessaan jalostettu a alakohdassa tarkoitetuksi tuotteeksi.
Jalostaminen katsotaan tapahtuneeksi b alakohdassa tarkoitetussa
määräajassa
— vehnän osalta, kun a alakohdassa tarkoitettu tuote on valmistettu
joko
— yhdessä tai useammassa yritykselle kuuluvassa laitoksessa,
jotka sijaitsevat jäsenvaltiossa, tai
— b alakohdassa tarkoitetussa jalostuslaitoksessa tai jossakin
samassa alakohdassa tarkoitetuista jalostuslaitoksista,
— mallasohran osalta, kun ohra on liotettu, ja
— lasimaisen maissin osalta, kun maissi on jalostettu siten, että sitä
voidaan käyttää CN-koodeihin 1904 10 10, 1103 13 tai 1104 23kuuluvien tuotteiden valmistamiseen.1996R1249 — FI — 14.10.2001 — 006.002 — 5
(1) EYVL N:o L 253, 11.10.1993, s. 1▼M4
▼M1
▼M4
▼M1
2 a artikla
1. Tuotaessa yhteisöön CN-koodiin 1005 9000 kuuluvaa lasimaista
maissia, johon on sovellettu 8 ecua tonnilta olevaa kiinteämääräistä
alennusta ja jonka tuontitodistushakemus on tehty 1 päivästä heinäkuuta1996 alkaen ja tämän asetuksen voimaantulopäivään mennessä,maksetaan tuojan tai tämän valtuutetun hakemuksesta tosiasiallisestituotujen määrien osalta maksetun tuontitullin ja suoritettavan tullinvälinen erotus, jos tuontitullin 14 ecun kiinteämääräistä alennusta
tonnilta sovelletaan.
2. Tuontitodistuksen toimittava jäsenvaltion toimivaltainen virano-
mainen antaa hakemuksesta liitteessä III esitetyn mallin mukaisentodistuksen, jossa tarkennetaan määrä, jota 1 kohdassa tarkoitettu tullinosittainen takaisinmaksu voi koskea asetuksen (ETY) N:o 2454/93 880
artiklan säännösten mukaisesti.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun todistuksen ja 2 artiklan 5 kohdan c
alakohdassa tarkoitetun erityistä lopullista käyttöä koskevan todisteenperusteella takaisinmaksua koskevat hakemukset on esitettävä 30 päivänkuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä. Takaisinmaksua koske-
viin hakemuksiin on liitettävä tuontitodistus, 2 kohdassa tarkoitettu
todistus ja vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskeva ilmoituskyseisen tuonnin osalta.
3 artikla
Yhteisöön tuonnissa noudatettavat laadulliset perusteet sekä sallitut
poikkeamat vahvistetaan liitteessä I.
4 artikla
1. Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitet-
tujen edustavien cif-tuontihintojen määrittämisessä käytetään seuraavia
tekijöitä korkea-, keski- ja heikkolaatuisen vehnän, korkea- ja keskilaa-tuisen durumvehnän, maissin sekä muiden rehusiementen osalta:
a) edustava pörssinoteeraus Yhdysvaltojen markkinoilla;
b) Yhdysvaltojen markkinoilla kyseiseen noteeraukseen liitetyt tunnetut
kaupalliset palkkiot ja vähennykset (”premiums and discounts”)noteerauspäivänä ja erityisesti durumvehnän osalta jauhettavaanlaatuun liitetyt palkkiot;
c) merikuljetusrahti Yhdysvaltojen (Meksikonlahti tai Duluth) ja
Rotterdamin sataman välillä vähintään 25000 tonnin aluksella.
Komissio toteaa jokaisena työpäivänä:
— a alakohdassa tarkoitetun tekijän liitteessä II esitettyjen pörssien ja
viitelaatujen perusteella
— b ja c alakohdassa tarkoitetut tekijät yleisesti käytettävissä olevien
tietojen perusteella. Keskilaatuisen durumvehnän osalta pidätetäänkuitenkin 10 ecun vähennys (”discount”) tonnilta b kohdan
mukaisesti.
2. Ohran ja maissin sekä vehnän ja durumvehnän osalta kunkin
vakiolaadun edustavat cif-tuontihinnat muodostuvat 1 kohdan a, b ja calakohdassa esitettyjen ja komission 1 kohdan toisen alakohdanmukaisesti toteamien tekijöiden summasta.
Edustavia cif-tuontihintoja, jotka koskevat ohraa ja maissia sekä vehnän
ja durumvehnän osalta jokaista vakiolaatua, joiden tuonti tapahtuu
— maitse tai jokiteitse tai
— yhteisöön meritse Välimerellä, Mustallamerellä tai Itämerellä
sijaitsevista satamista saapuvilla aluksilla,
on kuitenkin alennettava 10 ecua tonnilta. Tällöin 2 artiklan 4 kohdassa
säädettyjä tuontitullin alennuksia ei sovelleta.
Kun kolmannet maat tukevat keskitasoista tai heikkoa vakiolaatua
olevan vehnän maailmanmarkkinahintoja johonkin Euroopan maahan tai1996R1249 — FI — 14.10.2001 — 006.002 — 6
▼B
▼M3
▼M3
Välimeren alueella sijaitsevaan maahan suuntautuvassa viennissä,
komissio voi ottaa nämä tuet huomioon yhteisön edustavaa cif-tuontihintaa laskettaessa.
3. Rukiin ja durran osalta edustavina cif-tuontihintoina käytetään
ohralle laskettuja hintoja. Edustavina cif-tuontihintoina käytetään CN-
koodiin 1001 9091 kuuluvan tavallisen vehnän siemenviljan, CN-koodiin 1005 1090 kuuluvan maissin siemenviljan ja CN-koodiin1003 00 10 kuuluvan ohran siemenviljan osalta vastaavasti korkealaa-tuiselle tavalliselle vehnälle, maissille ja ohralle laskettuja hintoja.
5 artikla
Vehnän ja kovan vehnän osalta tuontitodistushakemus voidaan hyväksyä
ainoastaan seuraavin edellytyksin:
— hakija on merkinnyt tuontitodistuksen kohtaan 20 tuotavan laadun,
— hakija sitoutuu kirjallisesti antamaan asianomaiselle toimivaltaiselle
elimelle vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevan ilmoituksen
hyväksymispäivänä erityisen lisätakuun komission asetuksessa (EY)
N:o 1162/95(
1) säädettyjen takuiden lisäksi, jos tuontitulli kohdassa
20 ilmoitetun määrän osalta ei ole korkein tulli kyseisen tuoteluokankohdalla. Kyseisen takuun määrän on oltava yhtä suuri kuinkorkeimman tullin ja ilmoitettuun laatuun sovellettavan tullin erotusvapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevan ilmoituksen hyväksy-
mispäivänä korotettuna viiden ecun suuruisella lisämaksulla tonnilta.
6 artikla
1. Durumvehnän ja korkea- tai keskilaatuisen vehnän sekä lasimaisen
maissin osalta vapaaseen liikkeeseen luovuttamisesta vastuussa olevantullitoimipaikan on otettava jokaisen tuontitapahtuman yhteydessäkomission direktiivin 76/371/ETY(
2) liitteen määräysten mukaisesti
edustavia näytteitä.
Kyseiset näytteet otetaan:
— korkea- ja keskilaatuisesta vehnästä valkuaisainepitoisuuden,
ominaispainon ja epäpuhtauksien (Schwarzbesatz) määrittämiseksineuvoston asetuksen (ETY) N:o 2731/75(
3) mukaisesti
— durumvehnästä ominaispainon, epäpuhtauksien (Schwarzbesatz) ja
lasimaisten jyvien pitoisuuden määrittämiseksi
ja
— lasimaisesta maissista kelluntaluvun, ominaispainon ja lasimaisten
jyvien pitoisuuden määrittämiseksi.
Jos komissio kuitenkin virallisesti hyväksyy vehnää, durumvehnää tai
lasimaista maissia koskevan laatutodistuksen, jonka kauppatavaran
alkuperäjäsenvaltio on todistanut ja antanut, näytteet otetaan ainoastaantarkistusluonteisesti laatutodistuksella varustetusta riittävän edustavastatuotujen erien määrästä.
Tässä tarkoituksessa komissio hyväksyy virallisesti asetuksen (ETY)
N:o 2454/93 63—65 artiklassa säädetyn hallinnollisen yhteistyön
periaatteiden mukaisesti argentiinalaisen toimielimen ”ServicioNacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (SENASA)” antamattodistukset. Jos SENASA:n antamassa laatutodistuksessa ilmoitetutmääritysparametrit ovat liitteessä I annettujen lasimaisen maissin
vähimmäislaatuperusteiden mukaiset, näytteet otetaan vähintään
kolmelta prosentilta kuhunkin purkaussatamaan ja kunakin markkinoin-tivuonna tuoduista lasteista. Malli SENASA:n antamistalaatutodistuksista on liitteessä IV. Toisinto Argentiinan hallituksenleimasta ja valtuuttamista allekirjoituksista julkaistaan Euroopanyhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa.1996R1249 — FI — 14.10.2001 — 006.002 — 7
(1) EYVL N:o L 117, 24.5.1995, s. 2
(2) EYVL N:o L 102, 15.4.1976, s. 1
(3) EYVL N:o L 281, 1.11.1975, s. 22▼B
▼M1
▼M3
Tavara on luokiteltava siksi vakiolaaduksi, jonka osalta kaikki liitteessä
I tarkoitetut luokitusperusteet täyttyvät. Jos kuitenkin CN-koodiin1001 10 kuuluvan durumvehnän tuotu laatu on liitteessä I keskilaatui-
selle durumvehnälle määriteltyä laatua heikompi, sovelletaan
heikkolaatuisen vehnän tuontitullia.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa määrityksissävertailumenetelminä
käytetään komission asetuksissa (ETY) N:o 1908/84(
1) ja (ETY) N:o
2731/75 kuvattuja menetelmiä.
Lasimainen maissi on Zea mays indurata -lajikkeen maissi, jonka
jyvissä on vallitsevana lasimainen endospermi (kova tai sarveiskalvo-
mainen koostumus). Jyvät ovat tavanomaisesti oranssinvärisiä taipunaisia. Ylemmässä osassa (alkion vastakkainen osa) eli tyvessä eiole halkeamia.
Lasimaisen maissin jyviksi määritellään jyvät, jotka vastaavat seuraavia
kahta perustetta:
— niiden tyvessä ei ole halkeamia
ja
— pituussuuntaisessa leikkauksessa niiden endospermissä on jauho-
mainen keskiosa, jota ympäröi kokonaisuudessaan sarveiskalvo-osa.
Tämän sarveiskalvo-osan on oltava vallitsevana leikkauksen koko-naispinnalla.
Lasimaisen maissin jyväprosentti määritellään laskemalla 100 jyvän
edustavasta näytteestä edellä esitettyjä perusteita vastaavien jyvienmäärä.
Kelluntaluvun määrittämisessä käytetty vertailumenetelmä määritetään
liitteessä V.
3. Jos määritystulos johtaa tuodun vehnän luokittelemiseen tuontito-
distuksessa ilmoitettua vakiolaatua heikompaan laatuun, tuoja onvelvollinen maksamaan todistuksessa mainittuun tuotteeseen sovellet-tavan tuontitullin ja tosiasiallisesti tuodun tuotteen välisen erotuksen.Tällöin 5 artiklassa tarkoitettu takuu vapautetaan lukuun ottamatta
viiden ecun suuruista lisämaksua tonnilta.
Jos edellä mainittua erotusta ei ole maksettu yhden kuukauden
määräajassa, 5 artiklassa tarkoitettu takuu menetetään.
4. Jäsenvaltion toimivaltaisen tulliviranomaisen ottamat edustavat
viljanäytteet on säilytettävä kuuden kuukauden ajan.
7 artikla
Ennen 1 päivää heinäkuuta 1996 annettuihin tuontitodistuksiin, jotka
käytetään vasta kyseisen päivämäärän jälkeen, sovelletaan tämänasetuksen säännöksiä.
8 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1996.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan
sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.1996R1249 — FI — 14.10.2001 — 006.002 — 8
(1) EYVL N:o L 178, 5.7.1984, s. 22▼M1
▼B
▼M3
LIITE I
Tuontituotteiden luokitusperusteet
(12 painoprosentin kosteuspitoisuuden tai vastaavan perusteella)
TuoteVehnä ja speltti-
vehnä (1) vehnän ja
rukiin sekaviljaa
lukuun ottamattaDurum vehnäLasimainen
maissiMuu kuin
lasimainen
maissiMuut
siemenet
CN-koodi 1001 90 100110 1005 90 001005 1090
ja
1005 90001002, 1003
ja
1007 00 90
LaatuKor-
keaKes-
kiHei-
kkoKor-
keaKes-
kiHei-
kko
1. Valkuaisainepi-
toisuuden vähim-
mäisprosenttio-
suus14,0 11,5 — — — — — — —
2. Vähimmäis-
ominaispaino kg/
hl77,0 74,0 — 76,0 76,0 — 76,0 — —
3. Epäpuhtauksien
pitoisuuden enim-
mäisprosenttio-
suus (Schwarzbe-
satz)1,5 1,5 — 1,5 1,5 — — — —
4. Lasimaisten
siementen vähim-
mäisprosenttio-
suus— — — 75,0 62,0 — 95,0 — —
5. Enimmäiskel-
luntaluku— — — — — — 25,0 — —
(1) Nämä perusteet koskevat kuorittua spelttivehnää.
Poikkeamat
Säädetty poikkeama Durumvehnä ja vehnä Lasimainen maissi
valkuaisainepitoisuudesta -0,7 —
vähimmäisominaispainosta -0,5 -0,5
epäpuhtauksien enimmäismäärästä +0,5 —lasimaisten jyvien määrästä -2,0 -3,0kelluntaluvusta — +1,01996R1249 — FI — 14.10.2001 — 006.002 — 9
▼B
LIITE II
Noteerauspörssit ja viitelajikkeet
Tuote Tavallinen vehnä Kova vehnä MaissiMuu rehu-
siemen
Vakiolaatu Korkea Keski Heikko
Pörssinoteerauk-
sessa käytettävä
viitelajike (tyyppi/
aste)Hard Red
Spring n:o
2Hard Red
Winter n:o
2Soft Red
Winter n:o
2HardAmb-
er
Durum n:o
2YellowCo-
rn n:o 3US Barley
n:o 2
Pörssinoteeraus Minnea-
polis Grain
ExchangeKansas
City Board
of TradeChicago
Board of
TradeMinnea-
polis Grain
Exchang-
e(1)Chicago
Board of
TradeMinnea-
polis Grain
Exchang-
e(1)
(1) Jos edustavan CIF-tuontihinnan laskemiseksi ei ole käytettävissä lainkaan noteerauksia, käytetään Yhdysvalloissa
julkisesti käytettävissä olevia fob-noteerauksia.1996R1249 — FI — 14.10.2001 — 006.002 — 10
▼M1
LIITE III
1996R1249 — FI — 14.10.2001 — 006.002 — 11
▼M1
LIITE IV
1996R1249 — FI — 14.10.2001 — 006.002 — 12
▼M1
LIITE V
EDELLÄ 6 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU VERTAILUME-
NETELMÄ KELLUNTALUVUN MÄÄRITTÄMISEKSI
Valmistetaan natriumnitraattiliuos, jonka ominaispaino on 1,25 ja jota säilytetään
35 ºC:n lämpötilassa.
Liuokseen pannaan 100 edustavasta näytteestä otettua maissinjyvää, joiden
kosteuspitoisuus ei ylitä 14,5:tä prosenttia.
Liuosta ravistetaan viiden minuutin ajan 30 sekunnin välein ilmakuplien
syntymisen estämiseksi.
Kelluvat jyvät erotetaan uponneista jyvistä ja lasketaan.
Kelluntaluku lasketaan seuraavasti:
Näytteen kelluntaluku =Kelluvien jyvien m¨ a¨ar¨a
Uponneiden jyvien m¨ a¨ar¨a/C2100
Koe tehdään viisi kertaa.
Kelluntaluku on viiden tehdyn kokeen kelluntaluvun keskiarvo, mukaan ei oteta
kahta ääriarvoa.1996R1249 — FI — 14.10.2001 — 006.002 — 13