1998R0850 — FI — 01.01.2013 — 010.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:









▼B

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 850/98

annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998,

kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla







EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen ( 1 ), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon ( 2 ), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 3 ), sekä katsoo, että 1) asetus (EY) N:o 894/197 ( 4 ) on konsolidoitu toisinto tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetusta asetuksesta (ETY) N:o 3094/86, jota on muutettu usein ja olennaisin osin, 2) asetuksen (ETY) N:o 3094/86 soveltamisesta saadun kokemuksen myötä on tullut esiin tiettyjä puutteellisuuksia, jotka aiheuttavat ongelmia soveltamisessa ja valvonnassa; ne olisi oikaistava, erityisesti vähentämällä erilaisten silmäkoon määrittelyjen lukumäärää, poistamalla suojeltujen lajien käsite ja rajoittamalla niiden eri silmäkokojen lukumäärää, joita aluksella saa pitää; tämän vuoksi on asianmukaista korvata asetus (EY) N:o 894/97 uudella asetustekstillä sen 11, 18, 19 ja 20 artiklaa lukuun ottamatta, 3) on tarpeen määritellä tietyt periaatteet ja menettelyt teknisten säilyttämistoimenpiteiden vahvistamiseksi yhteisön tasolla siten, että kukin jäsenvaltio voi hallita kalastustoimintaa sen lainkäyttövaltaan tai suvereniteettiin kuuluvilla merialueilla, 4) olisi saavutettava tasapaino eri kalastusmuotoja koskevien teknisten toimenpiteiden mukauttamisen ja helposti sovellettavien yhdenmukaisten sääntöjen tarpeen välillä, 5) perustamissopimuksen 130 r artiklan 2 kohdassa vahvistetaan periaate, jonka mukaan kaikkiin yhteisön toimenpiteisiin on sisällytettävä ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset erityisesti ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti, 6) käytäntöä, jonka mukaan meren eliöitä päästetään takaisin mereen, olisi vähennettävä niin paljon kuin mahdollista, 7) olisi säädettävä kasvualueiden suojelusta ottaen huomioon kyseisten eri alueiden biologiset erityisolosuhteet, 8) direktiivissä 92/43/ETY ( 5 ) neuvosto on säätänyt luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevista toimenpiteistä; luettelo tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista eliöistä sisältää kyseisen direktiivin vaatimusten mukaisesti suojeltavien lajien nimet, 9) Euroopan parlamentti hyväksyi 25 päivänä lokakuuta 1996 päätöslauselman komission tiedonannosta, joka koski teknisten toimenpiteiden soveltamista yhteisessä kalastuspolitiikassa, 10) meren biologisten luonnonvarojen suojelun ja kalavarojen tasapainoisen hyödyntämisen varmistamiseksi sekä kalastajien että kuluttajien etujen mukaisesti olisi säädettävä teknisistä säilyttämistoimenpiteistä yksilöimällä muun muassa tiettyjen lajien pyyntiin soveltuvat vähimmäissilmäkoot ja niiden yhdistelmät ja muut pyydysten ominaisuudet sekä meren eliöiden vähimmäiskoot ja tietyillä alueilla, tiettyinä aikoina ja tietyillä pyydyksillä ja tietyillä laitteilla kalastamista koskevat rajoitukset, 11) tieteellisten lausuntojen perustella olisi säädettävä hinattavien pyydysten silmäkokojen suurentamisesta pyydettäessä eräitä meren eliölajeja ja säädettävä neliösilmäverkkojen pakollisesta käytöstä, koska sillä voi olla huomattava merkitys nuorten meren eliöiden pyynnin vähentämisessä, 12) olisi määritettävä silmäkoot kiinteille pyydyksille, jotta vältettäisiin entistä pienempien silmäkokojen käyttö kiinteissä pyydyksissä, koska sen seurauksena kyseisen kalastuksen kohdelajin nuorten kalojen kuolevuus lisääntyy, 13) saaliiden lajikoostumus ja niihin liittyvät kalastuskäytännöt vaihtelevat eri maantieteellisten alueiden välillä; nämä erot ovat peruste erilaisten toimenpiteiden soveltamiselle kyseisillä alueilla, 14) tiettyjä kalajauhoksi tai kalaöljyksi jalostettavaksi tarkoitettuja lajeja voidaan pyytää pienempiä silmäkokoja käyttäen, jos tämä pyynti ei vaikuta kielteisesti muihin lajeihin, 15) vähimmäiskokoja olisi sovellettava lajeihin, jotka muodostavat pääosan yhteisön kalastusalusten tekemistä purkauksista, sekä lajeihin, jotka jäävät eloon niitä takaisin mereen päästettäessä, 16) lajin vähimmäiskoon olisi vastattava sen pyytämiseen käytetyn silmäkoon valikoivuutta, 17) olisi määriteltävä, miten meren eliöiden koko mitataan, 18) nuorten sillien suojelemiseksi olisi annettava erityissäännöksiä kilohailin pyytämisestä ja pitämisestä aluksella, 19) tiettyjen alueiden perinteisten kalastuskäytäntöjen huomioonottamiseksi olisi annettava erityissäännöksiä sardellin ja tonnikalan pyytämisestä ja pitämisestä aluksella, 20) erityisedellytykset täyttävien alusten tietyillä alueilla harjoittaman kalastustoiminnan valvonnan varmistamiseksi pääsy kyseisille alueille edellyttää erityiskalastuslupia koskevista yleisistä säännöksistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1627/94 mukaista kalastuslupaa ( 6 ), 21) kierrenuotan käyttö merinisäkkäiden yhteydessä tai niiden läheisyydessa esiintyviin kalaparviin voi aiheuttaa näiden merinisäkkäiden saaliiksi joutumisen ja kuoleman; oikein käytettynä kierrenuotta on kuitenkin tehokas kalastusmenetelmä, jolla voidaan rajata saaliiksi ainoastaan halutut kohdelajit; tämän vuoksi merinisäkkäiden saartaminen kierrenuotilla on kiellettävä, 22) jotta tieteellistä tutkimusta, kantojen keinotekoista elvyttämistä ja siirtoistutusta ei estettäisi, tätä asetusta ei pitäisi soveltaa toimiin, joita tällainen toiminta edellyttää, 23) tietyt säilyttämisen edellyttämät toimenpiteet sisältyvät kalastusalusten ominaisuuksista 22 päivänä syyskuuta 1986 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 2930/86 ( 7 ) ja yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annettuun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 ( 8 ), ja sen vuoksi ei ole tarpeen toistaa niitä, 24) jos kalavarojen säilyttämiseen kohdistuu vakava uhka, komissiolla ja jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus toteuttaa väliaikaisesti tilanteen vaatimia toimenpiteitä, 25) luonteeltaan täysin paikalliset kansalliset lisätoimenpiteet voidaan säilyttää tai niistä voidaan säätää sen jälkeen, kun komissio on tutkinut, ovatko ne sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa ja yhteisen kalastuspolitiikan mukaisia, ja 26) tämän asetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen antaminen voi olla tarpeen; tällaisista säännöistä olisi säädettävä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 ( 9 ) 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, sekä katsoo, että ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Tätä kalavarojen teknisiä säilyttämistoimenpiteitä koskevaa asetusta sovelletaan jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla 2 artiklassa määritellyillä merialueilla tapahtuvaan kalavarojen pyyntiin ja aluksesta purkamiseen, jollei 26 tai 33 artiklasta muuta johdu.

▼M12

1 a artikla

Korvataan 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa, 46 artiklan 1 kohdan b alakohdassa sekä liitteen I alaviitteessä 5 sana ”yhteisö” sanalla ”unioni” sekä tehdään tästä korvaamisesta mahdollisesti aiheutuvat kieliopilliset mukautukset.

▼B







I OSASTO

MÄÄRITELMÄT

2 artikla

1. Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia merialueiden määritelmiä:

a) Alue 1:

Kaikki vesialueet, jotka sijaitsevat pohjoiseen ja länteen linjasta, joka ulottuu 48. pohjoisesta leveysasteesta ja 18. läntisestä pituusasteesta suoraan pohjoiseen 60. pohjoiseen leveysasteeseen, siitä suoraan itään 5. läntiseen pituusasteeseen, siitä suoraan pohjoiseen 60o 30′ pohjoista leveyttä, siitä suoraan itään 4. läntiseen pituusasteeseen, siitä suoraan pohjoiseen 64. pohjoiseen leveysasteeseen ja lopuksi suoraan itään Norjan rannikolle.

b) Alue 2:

Kaikki 48. pohjoisen leveysasteen pohjoispuolella sijaitsevat vesialueet, alueeseen 1 ja ICES-alueisiin III b, III c ja III d kuuluvia vesialueita lukuun ottamatta.

c) Alue 3:

Kaikki ICES-suuralueisiin VIII ja IX kuuluvat vesialueet.

d) Alue 4:

Kaikki ICES-suuralueeseen X kuuluvat vesialueet.

e) Alue 5:

Itäisen Keski-Atlantin alueisiin 34.1.1, 34.1.2 ja 34.1.3 sekä Yhdistyneiden Kansakuntien Elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) kalastusalueen 34 suuralueeseen 34.2.0 (CECAF-alue) kuuluvat vesialueet.

f) Alue 6:

Kaikki Ranskan Guayanan departementin rannikon edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan.

g) Alue 7:

Kaikki Ranskan Martiniquen ja Guadeloupen departementtien rannikoiden edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan.

h) Alue 8:

Ranskan Réunion departementin rannikon edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan.

▼M12

i) Alue 9

Kaikki Mustanmeren vesialueet, jotka vastaavat maantieteellistä osa-aluetta 29, sellaisena kuin se on määritelty eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella 13 päivänä joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1343/2011 ( 10 ) liitteessä I ja päätöslauselmassa nro GFCM/33/2009/2.

▼B

2. Tässä asetuksessa lyhentein ”ICES” ja ”CECAF” ilmaistuilla maantieteellisillä alueilla tarkoitetaan toisaalta kansainvälisen merentutkimusneuvoston ja toisaalta Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean määrittämiä maantieteellisiä alueita. Ne esitetään, jollei myöhemmistä muutoksista muuta johdu, komission tiedonnoissa 85/C 335/02 ( 11 ) ja 85/C 347/05 ( 12 ).

3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut alueet voidaan jakaa maantieteellisiin alueisiin erityisesti 2 kohdassa tarkoitettujen määritelmien perusteella 48 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

4. Sen rajoittamatta, mitä 2 kohdassa säädetään, tätä asetusta sovellettaessa:

— Kattegat rajoittuu pohjoisessa Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ulottuvaan ja sen jälkeen lähimpään Ruotsin rannikon kohtaan jatkuvaan linjaan, ja etelässä linjaan Hasenøre Hovedista Gniben Oddeen, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gilbjerg Hovedista Kulleniin,

— Skagerrak rajoittuu lännessä linjaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan, ja etelässä Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ulottuvaan ja sen jälkeen lähimpään Ruotsin rannikon kohtaan jatkuvaan linjaan,

— Pohjanmeri sisältää ICES-suuralueen IV ja ICES-alueen II a 64. pohjoisen leveysasteen eteläpuolella sijaitsevan tämän viereisen osan sekä ICES-alueen III a osan, joka ei kuulu Skagerrakiin, sellaisena kuin se on määriteltynä toisessa luetelmakohdassa.

3 artikla

Tässä asetuksessa:

a) ”meren eliöillä”tarkoitetaan kaikkia meren kaloja mukaan lukien anadromiset ja katadromiset lajit sinä aikana, jonka ne elävät meressä, äyriäisiä ja nilviäisiä sekä niiden osia;

b) hinattavan verkon ”silmäkoolla”tarkoitetaan minkä tahansa sellaisen verkon perän tai sen jatko-osan silmäkokoa, joka on kalastusaluksella ja joka on kiinnitetty tai joka voidaan kiinnittää mihin tahansa hinattavaan verkkoon. Silmäkoko on määriteltävä asetuksessa (ETY) N:o 2108/84 ( 13 ) täsmennettyjen menettelyjen mukaisesti. Tämä silmäkoon määritelmää ei sovelleta neliösilmäiseen havakseen;

c) ”monilankaisesta punoksesta koostuvalla havaksella”tarkoitetaan havasta, joka koostuu kahdesta tai useammasta langasta ja jonka langat voidaan erotella solmujen välissä ilman, että lankojen rakenteelle aiheutuu vahinkoa;

d) ”neliösilmäisellä havaksella”tarkoitetaan havaksen sellaista rakennetta, jossa silmäntankojen suunnista toinen on samansuuntainen ja toinen suorassa kulmassa verkon pituusakseliin nähden;

e) ”neliösilmäisen trooliluukun tai ikkunan silmäkoolla”tarkoitetaan hinattavaan verkkoon lisätyn luukun tai ikkunan suurinta määriteltävissä olevaa silmäkokoa; silmäkoko on määriteltävä asetuksessa (ETY) N:o 2108/84 täsmennettyjen menettelyjen mukaisesti;

f) ”solmuttomalla havaksella”tarkoitetaan havasta, joka on tehty nelisivuisista silmistä, joiden sivut ovat suurin piirtein yhtä pitkät ja joiden nurkat muodostuvat kahdesta vierekkäisen silmän yhteenpunotusta langasta;

g) ”pohjaan ankkuroiduilla verkoilla” tai ”havaksen silmällä pyytävillä verkoilla”tarkoitetaan kiinteitä pyydyksiä, jotka koostuvat yhdestä verkon osasta ja jotka on jollain tavoin kiinnitetty merenpohjaan tai jotka voidaan kiinnittää merenpohjaan;

h) ”riimuverkoilla”tarkoitetaan kiinteitä pyydyksiä, jotka koostuvat kahdesta tai useammasta verkosta, jotka on ripustettu samansuuntaisesti samaan yläpaulaan ja jollain tavoin kiinnitetty meren tai jotka voidaan kiinnittää merenpohjaan.







II OSASTO

VERKOT JA NIIDEN KÄYTÖN EDELLYTYKSET







LUKU I

HINATTAVIA PYYDYKSIÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

▼M2

4 artikla

1. Kunkin liitteissä I-V mainitun alueen tai maantieteellisen alueen, ja soveltuvin osin niissä mainittujen ajanjaksojen osalta, on kunkin silmäkokoluokan kohdelajit määritelty asiaankuuluvassa liitteessä.

2.

a) Sellaisten hinattavien verkkojen yhdistelmän käyttö, jotka ovat useampaa kuin yhtä silmäkokoluokkaa, on kielletty kaikilla pyyntimatkoilla — kaikkialla alueilla 1 ja 2, Skagerrakia ja Kattegatia lukuun ottamatta, ja soveltuvin osin niiden osalta mainittuina ajanjaksoina, jolleivat tällaisten verkkojen silmäkoot ole ainoastaan yhden liitteessä VIII vahvistetun sallitun silmäkokoluokkien yhdistelmän mukaiset ja — alueella 3, linjan 7o 23′ 48″ läntistä pituutta itäpuolella olevaa ICES-aluetta IX a lukuun ottamatta, jolleivat tällaisten verkkojen silmäkoot ole ainoastaan yhden liitteessä IX vahvistetun sallitun silmäkokoluokkien yhdistelmän mukaiset.

b) Kullakin liitteissä III, IV ja V mainitulla alueella ja soveltuvin osin niissä mainittuina ajanjaksoina on kaikilla pyyntimatkoilla sallittua käyttää mitä tahansa sellaisten hinattavien verkkojen yhdistelmää, joiden silmäkokoluokat on määritelty asiaankuuluvassa liitteessä.

c) Ne kalastusaluksen päälliköt, jotka eivät jollain pyyntimatkalla pidä aluspäiväkirjaa asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 artiklan säännösten mukaisesti, eivät tämän pyyntimatkan aikana saa yhteisön kalastusvesillä käyttää kuin sellaisten hinattavien verkkojen yhdistelmää, joissa on enemmän kuin yhtä silmäkokoluokkaa. Tätä vaatimusta ei sovelleta pyyntimatkoihin alueilla 4, 5 ja 6 sijaitsevilla yhteisön kalastusvesillä.

d) Alukset saavat kaikilla pyyntimatkoilla pitää aluksella hinattavien verkkojen yhdistelmiä, joiden silmäkokoluokat eivät ole a tai b alakohdassa säädettyjen ehtojen mukaiset edellyttäen, että kaikki tällaiset verkot on kiinnitetty ja varastoitu asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. Kaikkien hinattavien verkkojen, joita ei ole kiinnitetty ja varastoitu edellä mainittujen määräysten mukaisesti, katsotaan olevan käytössä.

e) Jos yksi tai useampi kalastusalus hinaa samanaikaisesti yhtä tai useampaa verkkoa, jokaisen verkon on oltava samaa silmäkokoluokkaa.

f) Kaikkien sellaisten hinattavien verkkojen käyttö, joiden silmäkoko on: — alle 16 millimetriä, on kielletty alueella 3, linjan 7o 23′ 48″ läntistä pituutta itäpuolella olevaa ICES-aluetta IX a lukuun ottamatta, — alle 40 millimetriä, on kielletty linjan 7o 23′ 48″ läntistä pituutta itäpuolella olevalla ICES-alueella IX a, — alle 20 millimetriä, on kielletty alueilla 4 ja 5, — alle 45 millimetriä, on kielletty alueella 6.

3. Ne kalastusaluksen päälliköt, jotka eivät pidä aluspäiväkirjaa asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 artiklan säännösten mukaisesti, saavat pyyntimatkan aikana kalastaa vain yhdellä liitteissä I-V mainitulla alueella tai maantieteellisellä alueella. Tätä vaatimusta ei sovelleta kalastusaluksiin, jotka kaikilla pyyntimatkoilla käyttävät ainoastaan sellaisia hinattavia verkkoja, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä.

4.

a) Pyyntimatkalla, jolla käytetään mitä tahansa enemmän kuin yhden silmäkokoluokan hinattavien verkkojen yhdistelmää, saaliiden purkaminen on kielletty, kun: i) saaliit on pyydetty alueilla 1 tai 2, Skagerrakia tai Kattegatia lukuun ottamatta, ja minkä tahansa käytetyn verkon silmäkoko on vähintään 100 millimetriä, jollei aluksella pidettyjen saaliiden prosenttiosuuksien mukainen koostumus ole soveltuvien liitteessä X olevassa A kohdassa säädettyjen ehtojen mukainen, tai ii) saaliit on pyydetty Skagerrakissa tai Kattegatissa ja minkä tahansa käytetyn verkon silmäkoko on vähintään 90 millimetriä, jollei aluksella pidettyjen saaliiden prosenttiosuuksien mukainen koostumus ole soveltuvien liitteessä X olevassa B kohdassa säädettyjen ehtojen mukainen, tai iii) saaliit on pyydetty alueella, 3 linjan 7o 23′ 48″ läntistä pituutta itäpuolella olevaa ICES-aluetta IX a lukuun ottamatta, ja minkä tahansa käytetyn verkon silmäkoko on vähintään 70 millimetriä, jollei aluksella pidettyjen saaliiden prosenttiosuuksien mukainen koostumus ole soveltuvien liitteessä XI olevassa A kohdassa säädettyjen ehtojen mukainen, tai iv) saaliit on pyydetty linjan 7o 23′ 48″ läntistä pituutta itäpuolella olevalla ICES-alueella IX a ja minkä tahansa käytetyn verkon silmäkoko on vähintään 55 millimetriä, jollei aluksella pidettyjen saaliiden prosenttiosuuksien mukainen koostumus ole soveltuvien liitteessä XI olevassa B kohdassa säädettyjen ehtojen mukainen.

▼M6

b) Pyyntimatkalla, jolla käytetään vain hinattavia verkkoja, jotka ovat ainoastaan yhtä silmäkokoa, saaliiden purkaminen on kielletty, jos liitteissä I—V mainituilla alueilla tai maantieteellisillä alueilla pyydetty ja aluksella pidetty saalis ei vastaa asianomaisessa liitteessä asetettuja niitä koskevia vaatimuksia.

▼M2

5.

a) Kohde- ja muiden lajien prosenttiosuudet saadaan yhdistämällä kaikki liitteissä I-V esitettyjen kohde- ja muiden lajien aluksella pidetyt tai jälleenlaivatut määrät.

b) Yksityiskohtaiset säännöt aluksella pidettyjen kohde- ja muiden lajien prosenttiosuuksien saamiseksi silloin, kun ne on pyydetty yhden tai useamman kalastusaluksen samanaikaisesti hinaamalla verkolla tai verkoilla, laaditaan kuitenkin 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

6. Jäsenvaltioiden on ennen 31 päivää toukokuuta 2001 annettava komissiolle kertomus tässä artiklassa, 15 artiklassa ja asiaankuuluvissa liitteissä säädettyjen ehtojen noudattamisesta. Komissio tekee asiaankuuluvia ehdotuksia kyseisten kertomusten perusteella. Neuvosto tekee päätöksen tällaisen ehdotuksen pohjalta 31 päivään lokakuuta 2001 mennessä.

▼B

5 artikla

1. Liitteissä I—V, X ja XI tarkoitetut prosenttiosuudet lasketaan osuutena kaikkien aluksella lajittelun jälkeen tai purettaessa olevien meren eliöiden elopainosta.

2. Laskettaessa 1 kohdassa tarkoitettuja prosenttiosuuksia sellaisen aluksen osalta, jolta on siirretty toiseen alukseen meren eliöitä, nämä määrät on kuitenkin otettava huomioon.

3. Ne aluksen päälliköt, jotka eivät täytä aluspäiväkirjaa asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 artiklan säännösten mukaisesti, eivät saa siirtää meren eliöitä toiseen alukseen eivätkä saa ottaa vastaan meren eliöiden siirtoja toiselta alukselta.

4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut prosenttiosuudet voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella.

▼M6 —————

▼B

6. Tätä artiklaa sovellettaessa kokonaisen keisarihummerin painon vastaavuus saadaan kertomalla keisarihummerin pyrstön paino kolmella.

6 artikla

▼M6

1.

a) On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää pohjatrooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai vastaavia hinattavia verkkopyydyksiä, joiden verkon perä suppeassa merkityksessä missä tahansa ympärysmitassa on enemmän kuin 100 silmää lukuun ottamatta jameköysiä ja liitoskohtia. Tätä säännöstä sovelletaan pohjatrooleihin, ankkuroituihin kierrenuottiin tai vastaaviin hinattaviin verkkoihin, jotka kuuluvat silmäkokoluokkaan 90—119 millimetriä.

▼B

b) Ensimmäisessä alakohdassa olevia säännöksiä ei sovelleta puomitrooleihin.

2. Minkään yksittäisen verkonperän, sen suppeassa merkityksessä, ympärysmitan silmien lukumäärä ei saa kasvaa etupäästä takapäähän. Tätä säännöstä sovelletaan kaikkiin hinattaviin verkkopyydyksiin, joiden silmäkoko on vähintään 55 millimetriä.

3. Liitoskohtia lukuun ottamatta silmien lukumäärä ei saa minkään jatko- tai pidennysosan minkään ympärysmitan missään kohdassa olla suurempi kuin sen suppeassa merkityksessä ymmärretyn troolin perän etuosan silmien lukumäärä liitoskohtia lukuun ottamatta. Tätä säännöstä sovelletaan kaikkiin hinattavin verkkopyydyksiin, joiden silmäkoko on vähintään 55 millimetriä.

7 artikla

1.

a) Kaikkiin hinattaviin verkkoihin voidaan lisätä neliösilmäluukkuja, joiden silmäkoko on vähintään 80 millimetriä.

b) Vaihtoehtoisesti voidaan kaikki pohjatroolit, ankkuroidut kierrenuotat ja vastaavat hinattavat verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä, varustaa tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 12 päivänä kesäkuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1866/86 ( 14 ) mukaisesti sallituilla verkon paloilla.

2. Neliösilmäluukku:

a) on sijoitettava troolin perän ylempään puoliskoon jatko-osan eteen tai mihin tahansa jatko-osan ja verkon perän takaosan väliseen kohtaan;

b) sitä ei saa tukkia millään tavoin sisä- tai ulkopuolisilla kiinnitysosilla;

c) sen on oltava vähintään kolme metriä pitkä, paitsi jos se on yhdistetty alle 112 kilowatin aluksen hinaamaan pyydykseen, jolloin sen on oltava vähintään kaksi metriä pitkä;

d) sen on oltava tehty solmuttomasta havasmateriaalista tai havasmateriaalista, jonka solmut eivät liu'u, ja se on kiinnitettävä siten, että silmät pysyvät täysin avoimina koko kalastamisen ajan;

e) se on tehtävä siten, että silmien määrä luukun etummaisessa silmärivissä on yhtä suuri tai suurempi kuin silmien määrä luukun takimmaisessa silmärivissä.

3. Niissä verkoissa, joissa neliösilmäluukku on verkon muussa kuin suipossa osassa, on oltava enintään viisi avointa vinoneliösilmää luukun molempien puolien ja verkon viereisen liitoskohdan välillä.

Niissä verkoissa, joissa neliösilmäluukku on kokonaan tai osittain verkon suipossa osassa, on oltava enintään viisi avointa vinoneliösilmää neliösilmäluukun takimmaisen silmärivin ja verkon viereisen liitoskohdan välillä.

▼M6

4. Sen estämättä, mitä 1 kohdan a alakohdassa säädetään, jokainen hinattava pohjatrooli, ankkuroitu kierrenuotta tai vastaava hinattava verkko, jonka silmät ovat kokoluokassa 70—79 millimetriä, on varustettava neliösilmäluukulla, jonka silmäkoko on vähintään 80 millimetriä.

▼B

5. Sen estämättä, mitä 1 kohdan a alakohdassa säädetään, aluksella on kiellettyä pitää Pandalus-suvun katkarapuja, jotka on pyydetty sellaisella hinattavalla pohjaverkolla, jonka silmäkoko on luokassa 32—54 millimetriä, ellei verkossa ole neliösilmäluukkua tai -ikkunaa, jonka silmäkoko on vähintään 70 mm ►M6 , tai lajitteluristikkoa, jonka käyttö vahvistetaan 46 artiklan edellytysten mukaisesti ◄ .

6. Edellä 4 ja 5 kohdan säännöksiä sovelletaan ainoastaan alueilla 1 ja 2.

7. Mihin tahansa verkon osaan liitetyn neliösilmähavaksen silmäkoon mittoja ei oteta huomioon arvioitaessa pohjaverkon silmäkokoa.

8 artikla

1. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, joiden perän rakenne on kokonaan tai osin yksilankaisesta punoksesta koostuvaa verkkomateriaalia, jonka paksuus on yli 8 millimetriä.

2. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, joiden perän rakenne on kokonaan tai osin useista langoista koostuvaa verkkomateriaalia, paitsi jos monilankaiset punokset ovat suurin piirtein samanpaksuisia ja jos monilankaisten punosten yhteenlaskettu paksuus ei ole yli 12 mm minkään silmän millään sivulla.

3. Edellä 1 ja 2 kohdan säännöksiä ei sovelleta pelagisiin trooleihin.

9 artikla

1. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, joiden perä on rakennettu kokonaan tai osin verkkomateriaalista, jossa on muun kuin neliön tai vinoneliön muotoisia silmiä.

2. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta mihinkään verkkoihin, joiden perän silmäkoko on enintään 31 millimetriä.

▼M6

10 artikla

Edellä 4 artiklan säännökset eivät koske haroja. Kuitenkin sellaisen pyyntimatkan aikana, jolla aluksella on haroja, on kiellettyä

a) siirtää toiseen alukseen meren eliöitä ja

b) pitää aluksella tai purkaa aluksesta lainkaan meren eliöitä, ellei vähintään 95 prosenttia niiden painosta muodostu simpukoista.

▼B







LUKU II

KIINTEITÄ PYYDYKSIÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

11 artikla

1. Kullakin liitteissä VI ja VII mainitulla alueella tai maantieteellisellä alueella ja soveltuvin osin tiettyinä ajanjaksoina on kiellettyä käyttää tai pitää aluksella pohjaan ankkuroitavia verkkoja, havaksen silmällä verkkoja tai riimuverkkoja, ellei:

a) kohdelajin prosenttiosuus tällä verkolla pyydetystä ja aluksella pidetystä saaliista ole vähintään 70 prosenttia, ja

— pohjaan ankkuroitujen verkkojen ja havaksen silmällä pyytävien verkkojen silmäkoko vastaa jotain sitä koskevassa liitteessä määrättyä silmäkokoluokkaa, — riimuverkkojen silmäkoko, siinä osassa missä se on pienin, vastaa jotain sitä koskevassa liitteessä määrättyä silmäkokoluokkaa. b)

▼M12

Tätä poikkeusta sovelletaan rajoittamatta 34 b artiklan 2 kohdan c alakohdan soveltamista.

▼B

2. Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus voidaan laskea yhdistämällä kaikkien pyydettyjen kohdelajien määrät.

▼M12

11 a artikla

Alueella 9 piikkikampelan pyynnissä käytettävien pohjaan ankkuroitujen verkkojen vähimmäissilmäkoko on 400 millimetriä.

▼B

12 artikla

1. Edellä 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu prosenttiosuus lasketaan kaikkien aluksella olevien meren eliöiden elopainon perusteella lajittelun tai purkauksen jälkeen.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu prosenttiosuus lasketaan yhden tai useamman edustavan näytteen perustella.

13 artikla

Edellä 11 ja 12 artiklaa ei sovelleta lohikala-, nahkiais- tai limanahkiaissaaliisiin.







LUKU III

VERKKOJA JA NIIDEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT YLEISET SÄÄNNÖKSET

14 artikla

Lajittelu on tehtävä heti kun saaliit on poistettu verkosta ta verkoista.

▼M2

15 artikla

1. Meren eliöitä, joiden pyydetty määrä ylittää liitteissä I-VII, X ja XI määritellyt sallitut prosenttiosuudet, ei saa purkaa aluksesta, vaan ne on ennen kutakin purkua palautettava mereen.

2. Koko pyyntimatkan aikana ja saaliin lajittelun jälkeen on aluksella pidettyjen liitteissä I-VII määriteltyjen kohdelajien prosenttiosuuden oltava vähintään puolet kyseisissä liitteissä mainittujen kohdelajien vähimmäisprosenttiosuuksista.

3. Kalastusalusten päälliköiden, joiden on pidettävä aluspäiväkirjaa, on varmistettava, että pyyntimatkan ensimmäisten 24 tunnin kuluttua on liitteissä I-VII, X ja XI määritelty kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus saavutettu silloin, kun aluspäiväkirjaa täytetään asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 artiklassa säädettyjen ehtojen mukaisesti.

4. Aina kun alus pyyntimatkan aikana tulee uudestaan mille tahansa liitteissä I-V mainitulle alueelle tai maantieteelliselle alueelle, saman matkan aikana edellisellä alueella tai maantieteellisellä alueella pyydettyjen ja aluksella pidettyjen kohdelajien liitteissä I-VII, X ja XI määritelty vähimmäisprosenttiosuus on saavutettava kahden tunnin kuluessa.

▼B

16 artikla

On kiellettyä käyttää laitteita, joilla voidaan tukkia verkon minkä tahansa osan silmiä tai muuten tosiasiallisesti pienentää niiden kokoa.

Tämä säännös ei sulje pois tiettyjä laitteita, joista laaditaan luettelo ja tekninen kuvaus 48 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.







III OSASTO

MEREN ELIÖIDEN VÄHIMMÄISKOOT

▼M12

17 artikla

Meren eliö on alamittainen, jos sen mitat ovat pienemmät kuin liitteissä XII ja XII a asianomaisen maantieteellisen alueen osalta määrätyt asianomaisten lajien vähimmäismitat.

▼B

18 artikla

1. Meren eliön koko on mitattava liitteen XIII määräysten mukaisesti.

2. Jos meren eliön koon mittaamista varten on määrätty useampi kuin yksi tapa, eliön katsotaan olevan vähimmäiskokoa, jos minkä tahansa näistä menetelmistä soveltaminen antaa tulokseksi koon, joka on vähintään yhtä suuri kuin vastaava vähimmäiskoko.

3. Hummereita, langusteja ja simpukoita, jotka kuuluvat mihin tahansa niistä simpukka- tai kotilosimpukkalajeista, joiden vähimmäiskoot on vahvistettu liitteessä XII, saa pitää aluksella ja purkaa aluksesta vain kokonaisina.

▼M6

4.

a) Isotaskurapujen merroilla pyydetyistä saaliista enintään 1 prosentti kokonaissaaliin painosta tai saaliin osista, jotka on pidetty aluksella tai purettu aluksesta pyyntimatkan päätyttyä, saa koostua irrotetuista saksista.

b) Enintään 75 kg muilla kuin merroilla pyydettyihin isotaskurapujen saaliisiin sisältyviä irroitettuja saksia saa pitää aluksella missä vaiheessa tahansa pyyntimatkan aikana tai purkaa aluksesta pyyntimatkan päätyttyä.

▼B

19 artikla

1. Alamittaisia meren eliöitä ei saa pitää aluksella, siirtää toiseen alukseen, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin, vaan ne on päästettävä heti takaisin mereen.

2. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta:

a) sardiiniin, sardelliin, silliin, piikkimakrilliin ja makrilliin, jos niitä kutakin on enintään 10 prosenttia aluksella pidettyjen saaliiden kokonaiselopainosta. Alamittaisten sardiinien, sardellien, sillien, piikkimakrillien ja makrillien prosenttiosuus lasketaan suhteessa kaikkien meren eliöiden elopainoon lajittelun tai aluksesta purkamisen jälkeen. Prosenttiosuus voidaan laskea yhden tai usean edustavan otoksen perusteella. 10 prosentin rajaa ei saa ylittää toiseen alukseen siirron, aluksesta purkamisen, kuljetuksen, varastoinnin, esillä pidon tai myynnin aikana;

b) muihin meren eliöihin kuin liitteissä I—V määriteltyjen silmäkokoluokkien alle 16 millimetriä tai 16—31 millimetrin kohdelajeihin, jotka on pyydetty silmäkooltaan alle 32 millimetrin hinattavilla pyydyksillä, edellyttäen, että mainittuja eliöitä ei myydä, pidetä esillä tai pidetä kaupan elintarvikkeena.

3. Alamittaisia sardiineja, sardelleja, piikkimakrilleja tai makrilleja, jotka on pyydetty käytettäväksi elävänä syöttinä, saa kuitenkin pitää aluksella edellyttäen, että ne pidetään elävinä.

▼M12

4. Edellä olevia 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta alueella 9.







III a

OSASTO

Toimenpiteet poisheittämisen vähentämiseksi

19 a artikla

Saaliiden arvon keinotekoisen nostamisen kielto

1. Kielletään alueilla 1, 2, 3 ja 4 sellaisten lajien, joihin sovelletaan kiintiöitä ja jotka voidaan laillisesti purkaa, poisheittäminen kalastustoiminnan aikana.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut säännökset eivät rajoita tässä asetuksessa tai missään muussa unionin kalastuksen alalla antamassa säädöksessä asetettujen velvoitteiden soveltamista.

19 b artikla

Säännökset siirtymisestä ja päästämiskielto

1. Jos alueilla 1, 2, 3 ja 4 pyydettyjen alamittaisten makrillien, sillien tai piikkimakrillien määrä on yli 10 prosenttia minkä tahansa yksittäisen noston kokonaissaaliista, aluksen on siirryttävä toiselle pyyntipaikalle.

2. Kielletään alueilla 1, 2, 3 ja 4 ennen verkon nostamista kokonaisuudessaan alukselle tapahtuva makrillien, sillien tai piikkimakrillien päästäminen, jonka seurauksena kuolleet tai kuolevat kalat menetetään.

▼B







IV OSASTO

TIETTYJEN MEREN ELIÖIDEN PYYNTIÄ KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

20 artikla

Sillin pyyntiä koskevat rajoitukset

1. On kiellettyä pitää aluksella silliä, joka on pyydetty jäljempänä mainituilla maantieteellisillä alueilla ja mainittuina aikoina:

a) tammikuun 1 päivästä huhtikuun 30 päivään Mull of Kintyren ja Corsewall Pointin väliin vedetyn linjan koillispuolella olevalla maantieteellisellä alueella;

b) heinäkuun 1 päivästä 31 päivään lokakuuta seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella: — Tanskan länsirannikko linjalla 55o 30′ pohjoista leveyttä, — 55o 30′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ itäistä pituutta, — 57o 00′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ itäistä pituutta, — Tanskan länsirannikko linjalla 57o 00′ pohjoista leveyttä;

c) elokuun 15 päivästä syyskuun 15 päivään alueella, joka sijaitsee Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikon edustalla peruslinjoista mitattuna 6:sta 12:een meripeninkulmaan ja sijoittuu linjojen 55o 30′ ja 55o 45′ pohjoista leveyttä väliin;

▼M12 —————

▼B

e) elokuun 15 päivästä syyskuun 30 päivään alueella, joka sijaitsee Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikon edustalla peruslinjoista mitattuna 6:sta 12:een meripeninkulmaan ja sijoittuu linjojen 54o 10′ ja 54o 45′ pohjoista leveyttä väliin;

▼M3

i) syyskuun 21 päivästä marraskuun 15 päivään ICES-alueella VII a, jota rajoittavat Mansaaren rannikko ja seuraavien koordinaattien välille piirretyt suorat viivat: — 54o 20' 00'' pohjoista leveyttä, 04o 25' 05'' läntistä pituutta ja 54o 20' 00'' pohjoista leveyttä, 03o 57' 02'' läntistä pituutta, — 54o 20' 00'' pohjoista leveyttä, 03o 57′ 02'' läntistä pituutta ja 54o 17' 05'' pohjoista leveyttä, 03o 56' 08'' läntistä pituutta, — 54o 17' 05'' pohjoista leveyttä, 03o 56' 08'' läntistä pituutta ja 54o 14' 06'' pohjoista leveyttä, 03o 57' 05'' läntistä pituutta, — 54o 14' 06'' pohjoista leveyttä, 03o 57' 05'' läntistä pituutta ja 54o 00' 00'' pohjoista leveyttä, 04o 07' 05'' läntistä pituutta, — 54o 00' 00'' pohjoista leveyttä, 04o 07' 05'' läntistä pituutta ja 53o 51' 05'' pohjoista leveyttä, 04o 27' 08'' läntistä pituutta, — 53o 51' 05'' pohjoista leveyttä, 04o 27' 08'' läntistä pituutta ja 53o 48' 00'' pohjoista leveyttä, 04o 50' 00'' läntistä pituutta, — 53o 48' 05'' pohjoista leveyttä, 04o 50' 00'' läntistä pituutta ja 54o 04' 05'' pohjoista leveyttä, 04o 50' 00'' läntistä pituutta, ii) syyskuun 21 päivästä joulukuun 31 päivään ICES-alueella VII a, jota rajoittavat seuraavat koordinaatit: — Pohjois-Irlannin itärannikko linjalle 54o 15' pohjoista leveyttä, — 54o 15' pohjoista leveyttä, 5o 15' läntistä pituutta, — 53o 50' pohjoista leveyttä, 5o 50' läntistä pituutta, — Irlannin itärannikko linjalla 53o 50' pohjoista leveyttä; f)

▼B

g) koko vuoden ajan ICES-alueella VII a, maantieteellisellä alueella, jota rajoittavat Skotlannin, Englannin ja Walesin länsirannikko ja tältä rannikolta peruslinjoista mitattuna 12 meripeninkulman päähän vedetty linja, joka rajoittuu etelässä linjaan 53o 20′ pohjoista leveyttä ja luoteessa Mull of Gallowaysta (Skotlanti) Point of Ayreen (Mansaari) vedettyyn linjaan;

h) koko vuoden ajan Loganin lahdella Mull of Loganista, joka sijaitsee pisteessä 54o 44′ pohjoista leveyttä ja 4o 59′ läntistä pituutta, Laggantalluch Headiin, joka sijaitsee pisteessä 54o 41′ pohjoista leveyttä ja 4o 58′ läntistä pituutta, kulkevan linjan itäpuolella sijaitsevat vesialueet;

i) vuonna 1997 ja siitä lähtien joka kolmas vuosi tammikuun toisesta perjantaista 16 peräkkäisen päivän ajan seuraavien koordinaattien rajoittamalla alueella: — Irlannin kaakkoisrannikko linjalla 52o 00′ pohjoista leveyttä, — 52o 00′ pohjoista leveyttä, 6o 00′ läntistä pituutta, — 52o 30′ pohjoista leveyttä, 6o 00′ läntistä pituutta, — Irlannin kaakkoisrannikko linjalla 52o 30′ pohjoista leveyttä;

j) vuonna 1997 ja siitä lähtien joka kolmas vuosi marraskuun ensimmäisestä perjantaista 16 peräkkäisen päivän ajan seuraavien koordinaattien rajoittamilla alueilla: — Irlannin etelärannikko linjalla 9o 00′ läntistä pituutta, — 51o 15′ pohjoista leveyttä, 9o 00′ läntistä pituutta, — 51o 15′ pohjoista leveyttä, 11o 00′ läntistä pituutta, — 52o 30′ pohjoista leveyttä, 11o 00′ läntistä pituutta, — Irlannin länsirannikko linjalla 52o 30′ pohjoista leveyttä;

k) vuonna 1998 ja siitä lähtien joka kolmas vuosi marraskuun ensimmäisestä perjantaista 16 peräkkäisen päivän ajan seuraavien koordinaattien rajoittamilla alueilla: — Irlannin etelärannikko linjalla 9o 00′ läntistä pituutta, — 51o 15′ pohjoista leveyttä, 9o 00′ läntistä pituutta, — 51o 15′ pohjoista leveyttä, 7o 30′ läntistä pituutta, — Irlannin etelärannikko linjalla 52o 60′ pohjoista leveyttä.

2. Kuvatuilla alueilla pyydettyä silliä on kuitenkin sallittua pitää aluksella, edellyttäen, että sen määrä on enintään 5 prosenttia sellaisten aluksella olevien meren eliöiden kokonaiselopainosta, jotka on pyydetty kullakin erillisellä alueella jonakin määritellyistä ajanjaksoista.

3. Sen estämättä, mitä 1 kohdan f alakohdan ii alakohdassa ja h alakohdassa säädetään, enintään 12,2 metriä pitkillä aluksilla, joiden kotisatama on Irlannin ja Pohjois-Irlannin länsirannikolla leveyspiirien 53o 00′ pohjoista leveyttä ja 55o 00′ pohjoista leveyttä rajoittamalla alueella, saa pitää 1 kohdan f alakohdan ii alakohdassa ja 1 kohdan h alakohdassa määritellyiltä alueilta saatua silliä. Ainoa sallittu pyyntimenetelmä on pyynti ajoverkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 54 millimetriä.

▼M12

20 a artikla

Sillin kalastusta koskevat rajoitukset unionin vesillä ICES-alueella II a

Kielletään unionin vesillä ICES-alueella II a pyydetyn sillin purkaminen tai aluksella pitäminen 1 päivän tammikuuta ja 28 päivän helmikuuta sekä 16 päivän toukokuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana.

▼B

21 artikla

Kilohailin pyyntiä koskevat rajoitukset sillin suojelemiseksi

1. On kiellettyä pitää aluksella kilohailia, joka on pyydetty jäljempänä mainituilla alueilla ja mainittuina aikoina:

a) tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään ICES-tilastoruudussa 39E8. Tässä asetuksessa tarkoitetaan ICES-tilastoruudulla aluetta, joka rajoittuu linjaan, joka kulkee Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolta suoraan itään, linjaa 55o 00′ pohjoista leveyttä 1o 00′ läntistä pituutta, siitä suoraan pohjoiseen linjaan 55o 30′ pohjoista leveyttä ja siitä suoraan länteen Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolle;

b) tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään Moray Firthin sisäisillä, linjan 3o 30′ läntistä pituutta länsipuolella sijaitsevilla vesillä ja Firth of Forth sisäisillä, linjan 3o 00′ läntistä pituutta länsipuolella sijaitsevilla vesillä;

c) heinäkuun 1 päivästä lokakuun 31 päivään seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella: — Tanskan länsirannikko linjalla 55o 30′ pohjoista leveyttä, — 55o 30′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ itäistä pituutta, — 57o 00′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ itäistä pituutta, — Tanskan länsirannikko linjalla 57o 00′ pohjoista leveyttä.

2. Kuvatuilla alueilla pyydettyä kilohailia on kuitenkin sallittua pitää aluksella, edellyttäen, että sen määrä on enintään 5 prosenttia sellaisten aluksella olevien meren eliöiden kokonaiselopainosta, jotka on pyydetty kullakin erillisellä alueella jonakin määritellyistä ajanjaksoista.

22 artikla

Makrillin pyyntiä koskevat rajoitukset

1. On kiellettyä pitää aluksella makrillia, joka on pyydetty seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella:

— Yhdistyneen kuningaskunnan etelärannikko linjalla 2o 00′ läntistä pituutta,

— 49o 30′ pohjoista leveyttä, 2o 00′ läntistä pituutta,

— 49o 30′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ läntistä pituutta,

— 52o 00′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ läntistä pituutta,

— Yhdistyneen kuningaskunnan länsirannikko kohdassa 52o 00′ pohjoista leveyttä,

paitsi jos makrillin paino on elopainoisena enintään 15 prosenttia kaikista aluksella olevista ja alueelta pyydetyn makrillin ja muiden meren eliöiden kokonaismääristä.

2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta:

a) aluksiin, joissa käytetään vain ankkuroituja verkkoja ja/tai kalastetaan siimalla;

b) aluksiin, joissa käytetään pohjatrooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai vastaavia hinattavia verkkoja, jos aluksella pidetään vähintään 75 painoprosentin määrä, laskettuna kaikkien aluksella olevien meren eliöiden kokonaiselopainosta, sardellia, silliä ja silakkaa, piikkimakrillia, makrillia, pelagisia pääjalkaisia ja sardiineja lukuun ottamatta;

c) aluksiin, joita ei ole varustettu kalastusta varten ja joihin makrilli siirretään toiselta alukselta.

3. Kaikkia aluksella olevia makrilleja on pidettävä kohdassa 1 säädetyllä alueella kalastettuina, lukuun ottamatta niitä, joista on ilmoitettu jäljempänä olevissa alakohdissa kuvattua menettelyä noudattaen ennen aluksen saapumista alueelle.

Sellaisen aluksen päällikön, jolla säilytetään makrilleja ja joka aikoo tulla kalastamaan tälle alueelle, on ilmoitettava sen jäsenvaltion valvontaviranomaisille, jonka alueella alus aikoo kalastaa, alueelle saapumisensa arvioitu paikka ja kellonaika. Tämä ilmoitus on tehtävä aikaisintaan kolmekymmentäkuusi ja viimeistään kaksikymmentäneljä tuntia ennen aluksen saapumista alueelle.

Tullessaan alueelle päällikön on ilmoitettava toimivaltaisille valvontaviranomaisille aluksellaan olevat ja aluspäiväkirjaan merkityt makrillimäärät. Päällikköä voidaan pyytää antamaan päiväkirjansa ja aluksella olevat saaliit tarkastettavaksi toimivaltaisen valvontaviranomaisen määräämänä ajankohtana tämän määräämässä paikassa. Tarkastus on kuitenkin suoritettava viimeistään kuuden tunnin kuluessa siitä, kun valvontaviranomainen on vastaanottanut aluksella olevien makrillien määrästä ilmoittavan viestin, ja paikan on oltava mahdollisimman lähellä alueelle saapumisen paikkaa.

Aluksen päällikön, joka aikoo tulla alueelle suorittamaan makrillien jälleenlaivausta omaan alukseensa, on ilmoitettava sen jäsenvaltion valvontaviranomaisille, jonka alueella jälleenlaivaus aiotaan suorittaa, jälleenlaivauksen paikka ja kellonaika. Tämä ilmoitus on tehtävä aikaisintaan kolmekymmentäkuusi ja viimeistään kaksikymmentäneljä tuntia ennen jälleenlaivauksen alkua. Päällikön on ilmoitettava toimivaltaiselle valvontarivanomaiselle jälleenlaivattujen makrillien määrä heti jälleenlaivauksen päätyttyä.

▼M6 —————

▼B

23 artikla

Sardellin pyyntiä koskevat rajoitukset

1. On kiellettyä pitää aluksella sardelleja, jotka on pyydetty pelagisilla trooleilla ICES-aluella VIII c, ja pyytää sardelleja pelagisilla trooleilla ICES-alueella VIII c.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla alueella on kiellettyä pitää aluksella samanaikaisesti pelagisia trooleja ja kierrenuottia.

▼M7 —————

▼B

25 artikla

Katkarapujen pyyntiä koskevat rajoitukset kampelakalojen suojelemiseksi

1. On kiellettyä pitää aluksella silmäkooltaan 16—31 millimetrin pohjakalalajien pyyntiin tarkoitetuilla hinattavilla verkoilla pyydettyjä hietakatkarapuja ja Pandalus montagui -katkarapuja, ellei alukselle ole asennettu toimivaa laitetta kampelakalojen erottelemiseksi hietakatkaravuista ja Pandalus montagui -katkaravuista pyynnin jälkeen.

▼M5

2. Viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2002 hietakatkarapujen ja Pandalus montagui -katkarapujen pyynnissä on käytettävä erottelevaa troolia tai troolia, jossa on lajittelulaite, niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka jäsenvaltioiden on laadittava 46 artiklan säännöksiä noudattaen. Näitä sääntöjä voidaan soveltaa vain kalastusalusten vetämiin verkkoihin.

▼B

3. Kalastualuksilla, jotka eivät täytä 1 ja 2 kohdan säännöksiä, on kuitenkin sallittua pitää hietakatkarapuja tai Pandalus montagui -katkarapuja, edellyttäen että näiden määrä on enintään 5 prosenttia aluksella olevien meren eliöiden kokonaiselopainosta.

26 artikla

Lohen ja meritaimenen pyyntiä koskevat rajoitukset

1. Lohia ja meritaimenia ei saa pitää aluksella, siirtää toiseen alukseen, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin, vaan ne on päästettävä heti takaisin mereen, jos ne on pyydetty:

— jäsenvaltioiden perusviivoista mitattuna 6 meripeninkulman ulkopuolella sijaitsevilla vesillä alueilla 1, 2, 3 ja 4,

— poiketen siitä, mitä 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, alueilla 1, 2, 3 ja 4 jäsenvaltioiden survereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuulumattomilla vesillä, Grönlannin ja Färsaarten lainkäyttövaltaan kuuluvia vesiä lukuun ottamatta,

— pyydetäessä hinattavilla verkoilla.

2. Edelä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta Skagerrakissa ja Kattegatissa pyydettyyn loheen ja meritaimeneen.

27 artikla

Harmaaturskan pyyntiä koskevat rajoitukset muiden pyöreiden kalojen suojelemiseksi

1. On kiellettyä pitää aluksella harmaaturskaa, joka on pyydetty hinattavilla pyydyksillä seuraavien koordinaattien rajoittamalla alueella:

— Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla linja 56o pohjoista leveyttä linjalle 2o itäistä pituutta,

— siitä pohjoiseen linjalle 58o pohjoista leveyttä, länteen linjalle 0o 30′ läntistä pituutta, pohjoiseen linjalle 59o 15′ pohjoista leveyttä, itään linjalle 1o itäistä pituutta, pohjoiseen linjalle 60o pohjoista leveyttä ja länteen linjalle 0o 00′ pituutta,

— siitä pohjoiseen linjalle 60o 30′ pohjoista leveyttä, länteen Shetlanninsaarten rannikolle, siitä länteen linjaa 60o pohjoista leveyttä Shetlanninsaarten länsirannikolle linjalle 3o läntistä pituutta, etelään linjalle 58o 30′ pohjoista leveyttä,

— ja lopuksi länteen Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolle.

2. Aluksella on kuitenkin sallittua pitää 1 kohdassa kuvatulla alueella ja pyydyksellä pyydettyä harmaaturskaa, jos sen määrä on enintään 5 prosenttia aluksella olevien ja mainitulla alueella pyydyksellä pyydettyjen meren eliöiden kokonaispainosta.

28 artikla

Kummeliturskan pyyntiä koskevat rajoitukset

1. On kiellettyä kalastaa troolilla, ankkuroidulla kierrenuotalla tai vastaavalla hinattavalla verkolla jäljempänä mainituilla maantieteellisillä alueilla ja mainittuina aikoina:

▼M6

a) 1 päivästä lokakuuta seuraavan vuoden 31 päivään tammikuuta seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamalla maantieteellisellä alueella: — 43o 46,5′ pohjoista leveyttä, 7o 54,4′ läntistä pituutta, — 44o 01,5′ pohjoista leveyttä, 7o 54,4′ läntistä pituutta, — 43o 25′ pohjoista leveyttä, 9o 12′ läntistä pituutta, — 43o 10′ pohjoista leveyttä, 9o 12′ läntistä pituutta;

▼M6 —————

▼B

c) joulukuun 1 päivästä seuraavan vuoden helmikuun viimeiseen päivään seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamalla maantieteellisellä alueella: — Portugalin länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 37o 50′ pohjoista leveyttä, — 37o 50′ pohjoista leveyttä, 9o 08′ läntistä pituutta, — 37o 00′ pohjoista leveyttä, 9o 07′ läntistä pituutta, — Portugalin länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 37o 00′ pohjoista leveyttä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla ja aikoina on kiellettyä pitää aluksella trooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai vastaavia hinattavia verkkoja, ellei tällaisia pyydyksiä säilytetä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.

29 artikla

▼M6

Tärkeimmillä punakampelan kasvualueilla sovellettavat edellytykset

▼B

1. Alusten, joiden suurin kokonaispituus on yli 8 meriä, on kiellettyä pyytää pohjatrooleilla, ankkuroiduilla kierrenuotilla tai vastaavilla hinattavilla verkkopyydyksillä seuraavilla maantieteellisillä alueilla:

a) peruslinjoista mitattuna alueella, joka sijaitsee 12 meripeninkulmaa Ranskan rannikolla linjan 51o 00′ pohjoista leveyttä pohjoispuolella, Belgian rannikolla ja Alankomaiden rannikolla linjan 53o 00′ pohjoista leveyttä eteläpuolella;

b) seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamalla alueella: — Tanskan länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 57o 00′ pohjoista leveyttä, — 57o 00′ pohjoista leveyttä, 7o 15′ itäistä pituutta, — 55o 00′ pohjoista leveyttä, 7o 15′ itäistä pituutta, — 55o 00′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ itäistä pituutta, — 54o 30′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ itäistä pituutta, — 54o 30′ pohjoista leveyttä, 7o 30′ itäistä pituutta, — 54o 00′ pohjoista leveyttä, 7o 30′ itäistä pituutta, — 54o 00′ pohjoista leveyttä, 6o 00′ itäistä pituutta, — 53o 50′ pohjoista leveyttä, 6o 00′ itäistä pituutta, — 53o 50′ pohjoista leveyttä, 5o 00′ itäistä pituutta, — 53o 30′ pohjoista leveyttä, 5o 00′ itäistä pituutta, — 53o 30′ pohjoista leveyttä, 4o 15′ itäistä pituutta, — 53o 00′ pohjoista leveyttä, 4o 15′ itäistä pituutta, — Alankomaiden rannikolla sijaitseva kohta linjalla 53o 00′ pohjoista leveyttä;

c) peruslinjoista mitattuna alueella, joka sijaitsee 12 meripeninkulmaa Tanskan länsirannikolla linjasta 57o 00′ pohjoista leveyttä pohjoiseen aina Hirtshalsin majakalle asti.

2.

a) Kuitenkin alukset, joille on myönnetty erityiskalastuslupa asetuksen (EY) N:o 1627/94 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti, saavat pyytää puomitrooleilla edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla. On kiellettyä käyttää puomitroolia, jonka puomin pituus on yli 9 metriä, tai puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 9 metriä, tai puomitroolia/puomitrooleja, jonka puomi/joiden puomit voidaan pidentää yli 9 metrin pituiseksi, paitsi silloin kun käytetään pyydystä, jonka silmäkoko on 16—31 millimetriä. Puomin pituus mitataan sen ääripäistä mukaan lukien kaikki puomiin kiinnitetyt osat.

b) Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 1627/94 1 artiklan 2 kohdassa säädetään, voidaan erityiskalastuslupa myöntää a alakohdassa mainittuihin tarkoituksiin aluksille, joiden kokonaispituus on yli 8 metriä.

c) Alusten, joille on myönnetty a ja b alakohdassa tarkoitettu erityiskalastuslupa, on täytettävä seuraavat edellytykset: — niiden on oltava kunkin jäsenvaltion komissiolle toimittamassa luettelossa, jossa alusten yhteenlaskettu koneteho ei saa ylittää jäsenvaltioille 1 päivänä tammikuuta 1998 kuuluvaa yhteenlaskettua konetehoa, — niiden koneteho ei saa millään hetkellä olla suurempi kuin 221 kilowattia (kW), tai jos sitä on alennettu, niiden koneteho on ennen alentamista saanut olla enintään 300 kW.

d) Luettelossa oleva yksittäinen alus voidaan korvata yhdellä tai useammalla aluksella, jos: — yksittäisen aluksen korvaaminen ei aiheuta lisäystä minkään jäsenvaltion osalta sen c alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisessa kokonaiskonetehossa, — korvaavan aluksen koneteho ei ylitä millään hetkellä 221 kW:a, — korvaavan aluksen konetehoa ei ole alennettu, ja — korvaavan aluksen kokonaispituus on enintään 24 metriä.

e) Minkä tahansa jäsenvaltion luettelossa oleva yksittäisen aluksen moottori voidaan korvata, jos: — moottorin korvaaminen ei nosta millään hetkellä konetehoa yli 221 kW:n, — korvaavan moottorin konetehoa ei ole alennettu, ja — korvaavan moottorin teho ei ole niin suuri, että korvaaminen nostaa c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettua kyseisen jäsenvaltion kokonaiskonetehoa.

f) Kalastusaluksilta, jotka eivät täytä tässä kohdassa täsmennettyjä edellytyksiä, on peruutettava niille myönnetty erityiskalastuslupa.

3. Sen estämättä, mitä 2 kohdan a alakohdassa säädetään, ensisijaisesti katkaravun pyyntiä harjoittavat alukset, joille on myönnetty erityiskalastuslupa, saavat kuitenkin käyttää puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 9 metriä, jos ne käyttävät pyydystä, jonka silmäkoko on 80—99 millimetriä, sillä edellytyksellä, että kyseisille aluksille on myönnetty ylimääräinen erityiskalastuslupa tähän tarkoitukseen. Tämä ylimääräinen erityiskalastuslupa on uusittava vuosittain.

Alus tai alukset, jolle tai joille on myönnetty ylimääräinen erityiskalastuslupa, voidaan korvata toisella aluksella edellyttäen:

— että korvaavan aluksen bruttovetoisuus on enintään 70 brt ja sen kokonaispituus enintään 20 metriä, tai

— että korvaavan aluksen teho on enintään 180 kW ja että korvaavan aluksen kokonaispituus on enintään 20 metriä.

Kalastusaluksilta, jotka eivät enää täytä tässä kohdassa täsmennettyjä edellytyksiä, on peruutettava pysyvästi niille myönnetty erityiskalastuslupa.

4.

a) Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään: — alukset, joiden koneteho ei ole millään hetkellä suurempi kuin 221 kW, tai jos sitä on alennettu, joiden koneteho ennen alentamista oli enintään 300 kW, ►M3 saavat pyytää mainitussa kohdassa tarkoitetuilla alueilla ovellisilla pohjapyyntiin tarkoitetuilla trooleilla tai ankkuroidulla kierrenuotalla ◄ , — pareittain pyytävät alukset, joiden yhteinen koneteho ei ole millään hetkellä yli 221 kW, tai jos sitä on alennettu, joiden koneteho ennen alentamista oli enintään 300 kW, saavat pyytää mainituilla alueilla pohjapyyntiin tarkoitetuilla paritrooleilla.

▼M3

b) Alusten, joiden koneteho on yli 221 kW, on kuitenkin sallittua käyttää ovellisia pohjapyyntiin tarkoitettuja trooleja tai ankkuroitua kierrenuottaa, tai pareittain pyytävien alusten, joiden yhteinen koneteho on yli 221 kW, on sallittua käyttää pohjapyyntiin tarkoitettuja paritrooleja, jos: — aluksella pidetty ja mainitulta alueelta pyydetty saalis on tuulenkalaa ja/tai kilohailia ja sitä on vähintään 90 prosenttia aluksella olevien ja tältä alueelta pyydettyjen meren eliöiden kokonaiselopainosta, ja — aluksella pidettyjen ja mainitulta alueelta pyydettyjen punakampeloiden ja/tai kielikampeloiden määrä on enintään 2 prosenttia aluksella olevien ja tältä alueelta pyydettyjen meren eliöiden kokonaiselopainosta, — tai i) ►M3 — pohjapyyntiin tarkoitetussa ovellisessa troolissa tai pohjapyyntiin tarkoitetussa paritroolissa käytetty silmäkoko on vähintään 100 millimetriä, ja ◄ — aluksella pidettyjen ja mainitulta alueelta pyydettyjen punakampeloiden ja/tai kielikampeloiden määrä on enintään 5 prosenttia aluksella olevien ja tältä alueelta pyydettyjen meren eliöiden kokonaispainosta — tai ii) — käytetty silmäkoko on vähintään 80 millimetriä, ja — tällaisten silmäkokojen käyttö rajoitetaan alueelle, joka sijaitsee 12 meripeninkulmaa Ranskan rannikolla linjan 51o 00′ pohjoista leveyttä pohjoispuolella, ja — mainituilla alueilla pyydetyt ja aluksella pidetyt ►M1 puna- ja/tai kielikampelamäärät ◄ ovat enintään 5 prosenttia kyseisellä alueella pyydettyjen ja aluksella pidettyjen mereneliöiden kokonaiselopainosta, — tai iii) ▼M3 iv) ankkuroidussa kierrenuotassa käytetty silmäkoko on vähintään 100 millimetriä. ▼B

5. ►M3 Alueilla, joilla ei saa käyttää puomitrooleja, ovellisia trooleja, paritrooleja tai ankkuroitua kierrenuottaa ◄ , on kiellettyä pitää aluksilla tällaisia verkkoja, ellei niitä säilytetä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.

6. Tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt laaditaan 48 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

▼M12

29 a artikla

Tuulenkalan kalastuskieltoalue ICES-suuralueella IV

1. Kielletään purkamasta aluksesta tai pitämästä aluksella tuulenkalaa, joka on pyydetty maantieteellisellä alueella, jota rajaavat Englannin ja Skotlannin itärannikko ja joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

— Englannin itärannikko linjalla 55°30′ pohjoista leveyttä,

— 55°30′ pohjoista leveyttä, 1°00′ läntistä pituutta,

— 58°00′ pohjoista leveyttä, 1°00′ läntistä pituutta,

— 58°00′ pohjoista leveyttä, 2°00′ läntistä pituutta,

— Skotlannin itärannikko linjalla 2°00′ läntistä pituutta.

2. Kalastustoiminta tieteellisissä tutkimustarkoituksissa on sallittua alueella esiintyvän tuulenkalakannan sekä kiellon vaikutusten seuraamiseksi.

▼M10

29 b artikla

Keisarihummerin pyyntiä koskevat rajoitukset

1. Jäljempänä säädettyinä ajanjaksoina kalastaminen

i) pohjatrooleilla tai niiden kaltaisilla vedettävillä verkkopyydyksillä, joilla kalastetaan merenpohjaa pitkin, ja

ii) hummerimerroilla on kiellettyä maantieteellisillä alueilla, joita rajoittavat seuraavien sijaintipisteiden kautta kulkevat loksodromit standardilla WGS84 mitattuna: a) 1 päivästä kesäkuuta 31 päivään elokuuta, mainitut päivät mukaan lukien: 42°23′ pohjoista leveyttä, 08°57′ läntistä pituutta 42°00′ pohjoista leveyttä, 08°57′ läntistä pituutta 42°00′ pohjoista leveyttä, 09°14′ läntistä pituutta 42°04′ pohjoista leveyttä, 09°14′ läntistä pituutta 42°09′ pohjoista leveyttä, 09°09′ läntistä pituutta 42°12′ pohjoista leveyttä, 09°09′ läntistä pituutta 42°23′ pohjoista leveyttä, 09°15′ läntistä pituutta 42°23′ pohjoista leveyttä, 08°57′ läntistä pituutta; b) 1 päivästä toukokuuta 31 päivään elokuuta mainitut päivät mukaan lukien: 37°45′ pohjoista leveyttä, 009°00′ läntistä pituutta 38°10′ pohjoista leveyttä, 009°00′ läntistä pituutta 38°10′ pohjoista leveyttä, 009°15′ läntistä pituutta 37°45′ pohjoista leveyttä, 009°20′ läntistä pituutta.

2. Poiketen 1 kohdassa säädetystä kiellosta on kalastaminen pohjatrooleilla ja niiden kaltaisilla vedettävillä verkkopyydyksillä, joilla kalastetaan merenpohjaa pitkin, sallittua 1 kohdan b alakohdassa säädetyllä maantieteellisellä alueella ja siinä säädettyinä ajanjaksoina edellyttäen, että keisarihummerin sivusaalis ei ylitä kahta prosenttia saaliin kokonaispainosta.

▼M12

3. Edellä 1 kohdassa säädetystä kiellosta poiketen kalastaminen hummerimerroilla, joilla ei voi pyytää keisarihummeria, on sallittua kyseisessä kohdassa säädetyillä maantieteellisillä alueilla ja siinä säädettyinä ajanjaksoina.

▼M10

4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla maantieteellisillä alueilla ja muina kuin siinä tarkoitettuina ajanjaksoina eivät keisarihummerin sivusaaliit saa ylittää 5 prosenttia saaliin kokonaispainosta.

5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla on jäsenvaltioiden muina kuin siinä tarkoitettuina ajanjaksoina varmistettava, että sellaisten alusten pyyntiponnistuksen taso, jotka kalastavat pohjatrooleilla tai niiden kaltaisilla vedettävillä verkkopyydyksillä, joilla kalastetaan merenpohjaa pitkin, ei ylitä kyseisen jäsenvaltion kalastusalusten pyyntiponnistuksen tasoa vastaavina aikoina ja samoilla maantieteellisillä alueilla vuonna 2004.

6. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ne toimenpiteensä, joilla ne täyttävät 5 kohdassa säädetyn velvoitteensa. Jos komissio toteaa, etteivät jäsenvaltion toimenpiteet täytä velvoitetta, se voi ehdottaa muutoksia toimenpiteisiin. Jolleivät komissio ja aisanomainen jäsenvaltio pääse yksimielisyyteen toimenpiteistä, komissio voi hyväksyä toimenpiteitä asetuksen (EY) N:o 2371/2002 ( 15 ) 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

▼M12

29 c artikla

Rockallin koljan kalastuskieltoalue ICES-suuralueella VI

1. Pitkäsiimakalastusta lukuun ottamatta Rockallin koljan kaikenlainen kalastus on kiellettyä alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

— 57°00′ N, 15°00′ W

— 57°00′ N, 14°00′ W

— 56°30′ N, 14°00′ W

— 56°30′ N, 15°00′ W

— 57°00′ N, 15°00′ W.

29 d artikla

Turskan, koljan ja valkoturskan kalastusta koskevat rajoitukset ICES-suuralueella VI

1. Kielletään kaikki turskan, koljan ja valkoturskan kalastustoiminta siinä ICES-alueen VI a osassa, joka sijaitsee itään tai etelään seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevista loksodromeista:

— 54°30′ N, 10°35′ W

— 55°20′ N, 09°50′ W

— 55°30′ N, 09°20′ W

— 56°40′ N, 08°55′ W

— 57°00′ N, 09°00′ W

— 57°20′ N, 09°20′ W

— 57°50′ N, 09°20′ W

— 58°10′ N, 09°00′ W

— 58°40′ N, 07°40′ W

— 59°00′ N, 07°30′ W

— 59°20′ N, 06°30′ W

— 59°40′ N, 06°05′ W

— 59°40′ N, 05°30′ W

— 60°00′ N, 04°50′ W

— 60°15′ N, 04°00′ W.

2. Kaikkien tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla alueella olevien kalastusalusten on varmistettava, että kaikki aluksella olevat pyydykset ovat kiinnitettyinä ja varastoituina yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 ( 16 ) 47 artiklan mukaisesti.

3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan kalastustoiminta rannikolla sijaitsevia, tuilla kiinnitettyjä seisovia verkkoja, eri simpukkalajeja pyydystäviä haroja, käsisiimoja, mekanisoitua jigikalastusta, alukselta ja rannalta vedettäviä nuottia sekä erilaisia mertoja käyttäen, jos

a) aluksella ei ole eikä siltä lasketa muita pyydyksiä kuin rannikoilla sijaitsevia, tuilla kiinnitettyjä seisovia verkkoja, eri simpukkalajeja pyydystäviä haroja, käsisiimoja, mekanisoitua jigikalastusta, alukselta ja rannalta vedettäviä nuottia ja erilaisia mertoja; ja

b) aluksella ei pidetä, alukselta ei pureta eikä maihin tuoda muita kaloja kuin makrillia, lyyraturskaa, seitiä ja lohta taikka simpukoita, ei kuitenkaan nilviäisiä ja äyriäisiä.

4. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan kalastustoiminta sellaisia verkkoja käyttäen, joiden silmäkoko on alle 55 millimetriä, jos

a) aluksella ei ole verkkoja, joiden silmäkoko on 55 millimetriä tai suurempi; ja

b) aluksella ei pidetä muita kaloja kuin silliä, makrillia, sardiineja, Sardinella-suvun kaloja, piikkimakrillia, kilohailia, mustakitatuskaa, karjukalaa ja hopeakuoreita.

5. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan kalastustoiminta sellaisia verkkoja käyttäen, joiden silmäkoko on yli 120 millimetriä, jos

a) niitä käytetään vain linjan 59° N eteläpuolella;

b) käytettävän verkon pituus on enintään 20 kilometriä alusta kohti;

c) vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia; ja

d) enintään 5 prosenttia saaliista on valkoturskaa ja turskaa.

6. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan kalastustoiminta sellaisia verkkoja käyttäen, joiden silmäkoko on yli 90 millimetriä, jos

a) niitä käytetään enintään kolmen meripeninkulman etäisyydellä rannikolta ja enintään 10 päivän ajan kalenterikuukautta kohti;

b) käytettävän verkon pituus on enintään 1 000 metriä;

c) vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia; ja

d) vähintään 70 prosenttia saaliista on pistepunahaita.

7. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan keisarihummerin kalastus, jos

a) käytettävässä pyydyksessä on liitteen XIV a 2–5 kohdan mukainen lajitteluristikko tai liitteessä XIV c kuvailtu neliösilmäpaneeli tai jos pyydys on muu valikoivuudeltaan vastaavantasoinen pyydys;

b) pyydyksen silmäkoko on vähintään 80 millimetriä;

c) vähintään 30 prosenttia aluksella pidetyn saaliin painosta on keisarihummeria.

Komissio hyväksyy STECF:n myönteisen lausunnon perusteella täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritetään ne pyydykset, joiden katsotaan a alakohtaa sovellettaessa olevan valikoivuudeltaan vastaavantasoisia pyydyksiä.

8. Edellä olevaa 7 kohtaa ei sovelleta WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien rajaamalla alueella:

— 59°05′ N, 06°45′ W

— 59°30′ N, 06°00′ W

— 59°40′ N, 05°00′ W

— 60°00′ N, 04°00′ W

— 59°30′ N, 04°00′ W

— 59°05′ N, 06°45′ W.

9. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan kalastus trooleilla, pohjanuotilla tai niiden kaltaisilla pyydyksillä, jos

a) kaikkien aluksella olevien verkkojen silmäkoko on vähintään 120 millimetriä kokonaispituudeltaan yli 15 metrin mittaisten alusten osalta ja vähintään 110 millimetriä kaikkien muiden alusten osalta;

b) käytettävässä pyydyksessä on liitteessä XIV c kuvailtu neliösilmäpaneeli, jos aluksella pidetystä saaliista alle 90 prosenttia on seitiä; ja

c) käytettävässä pyydyksessä on liitteessä XIV d kuvailtu neliösilmäpaneeli, jos alus on kokonaispituudeltaan korkeintaan 15 metriä ja riippumatta aluksella pidetyn seitin määrästä.

10. Komissio arvioi viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2015 ja sen jälkeen viimeistään joka toinen vuosi STECF:n tieteellisen lausunnon pohjalta 9 kohdassa määritettyjä pyydysten ominaisuuksia ja tarvittaessa toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen 9 kohdan muuttamiseksi.

11. Edellä olevaa 9 kohtaa ei sovelleta WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien rajaamalla alueella:

— 59°05′ N, 06°45′ W

— 59°30′ N, 06°00′ W

— 59°40′ N, 05°00′ W

— 60°00′ N, 04°00′ W

— 59°30′ N, 04°00′ W

— 59°05′ N, 06°45′ W.

12. Kaikki kalastustoiminta turskakantoja ja turskakantoja hyödyntävää kalastustoimintaa koskevan pitkän aikavälin suunnitelman vahvistamisesta 18 päivänä joulukuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1342/2008 ( 17 ) liitteessä I määritetyillä pyydyksillä kielletään kunkin vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään maaliskuuta sekä 1 päivästä lokakuuta 31 päivään joulukuuta ICES-alueella VI a määritellyllä alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

— 55°25′ N, 07°07′ W,

— 55°25′ N, 07°00′ W,

— 55°18′ N, 06°50′ W,

— 55°17′ N, 06°50′ W,

— 55°17′ N, 06°52′ W,

— 55°25′ N, 07°07′ W.

Kalastusaluksen päällikkö tai kukaan muu aluksella oleva henkilö ei saa yrittää tai sallia kenenkään aluksella olevan henkilön yrittävän kalastaa näin määritellyllä alueella, tuoda alueelta kalastettua saalista maihin, siirtää sitä toiseen alukseen tai pitää sitä aluksella.

13. Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on kunkin vuoden 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana pantava täytäntöön aluksella toimivia tarkkailijoita koskeva ohjelma näytteiden ottamiseksi saaliista ja poisheitetyistä saaliista aluksilla, joita koskevat 5, 6, 7 ja 9 kohdassa säädetyt poikkeukset. Tarkkailijaohjelmat toteutetaan rajoittamatta vastaavien sääntöjen mukaisia velvoitteita, ja niiden avulla on tarkoitus arvioida vähintään 20 prosentin tarkkuudella turska-, kolja- ja valkoturskasaaliita sekä näiden lajien poisheitettyjä määriä.

14. Asianomaisten jäsenvaltioiden on laadittava selvitys tarkkailijaohjelman piiriin kuuluvien alusten saaliiden ja poisheitettyjen saaliiden kokonaismäärästä kunkin kalenterivuoden aikana ja toimitettava se komissiolle viimeistään kyseistä kalenterivuotta seuraavan vuoden 1 päivänä helmikuuta.

15. Komissio arvioi viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2015 ja sen jälkeen viimeistään joka toinen vuosi STECF:n tieteellisen lausunnon pohjalta turska-, kolja- ja valkoturskakantojen tilannetta 1 kohdassa määritetyllä alueella ja tarvittaessa toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen tämän artiklan muuttamiseksi.

29 e artikla

Turskan kalastusta koskevat rajoitukset ICES-suuralueella VII

1. Kielletään kaikki kalastustoiminta kunkin vuoden 1 päivästä helmikuuta 31 päivään maaliskuuta ICES-suuralueen VII ICES-tilastoruuduista 30E4, 31E4 ja 32E3 koostuvalla alueella. Kieltoa ei sovelleta enintään kuuden meripeninkulman etäisyydellä perusviivasta.

2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella ja siinä tarkoitettuina ajanjaksoina sallitaan kalastustoiminta rannikolla sijaitsevia, tuilla kiinnitettyjä seisovia verkkoja, eri simpukkalajeja pyydystäviä haroja, alukselta ja rannalta vedettäviä nuottia, käsisiimoja, mekanisoitua jigikalastusta sekä erilaisia mertoja käyttäen, jos

a) aluksella ei ole eikä siltä lasketa muita pyydyksiä kuin rannikoilla sijaitsevia, tuilla kiinnitettyjä seisovia verkkoja, eri simpukkalajeja pyydystäviä haroja, alukselta ja rannalta vedettäviä nuottia, käsisiimoja, mekanisoitua jigikalastusta ja erilaisia mertoja; ja

b) alukselta ei pureta, aluksella ei pidetä eikä maihin tuoda muita kaloja kuin makrillia, lyyraturskaa, lohta taikka simpukoita, ei kuitenkaan nilviäisiä ja äyriäisiä.

3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella sallitaan kalastustoiminta sellaisia verkkoja käyttäen, joiden silmäkoko on alle 55 millimetriä, jos

a) aluksella ei ole verkkoja, joiden silmäkoko on 55 millimetriä tai suurempi; ja

b) aluksella ei pidetä muita kaloja kuin silliä, makrillia, sardiineja, Sardinella-suvun kaloja, piikkimakrillia, kilohailia, mustakitatuskaa, karjukalaa ja hopeakuoreita.

29 f artikla

Erityissäännöt tylppäpyrstömolvan suojelemiseksi

1. Kunkin vuoden 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään toukokuuta aluksella on kiellettyä pitää kalastusmatkaa kohti yli 6 tonnin suuruisia tylppäpyrstömolvan määriä ICES-alueen VI a alueilla, jotka jäävät seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

a) Skotlannin mannerjalustan reuna — 59°58′ N, 07°00′ W — 59°55′ N, 06°47′ W — 59°51′ N, 06°28′ W — 59°45′ N, 06°38′ W — 59°27′ N, 06°42′ W — 59°22′ N, 06°47′ W — 59°15′ N, 07°15′ W — 59°07′ N, 07°31′ W — 58°52′ N, 07°44′ W — 58°44′ N, 08°11′ W — 58°43′ N, 08°27′ W — 58°28′ N, 09°16′ W — 58°15′ N, 09°32′ W — 58°15′ N, 09°45′ W — 58°30′ N, 09°45′ W — 59°30′ N, 07°00′ W — 59°58′ N, 07°00′ W

b) Rosemary bankin reuna — 60°00′ N, 11°00′ W — 59°00′ N, 11°00′ W — 59°00′ N, 09°00′ W — 59°30′ N, 09°00′ W — 59°30′ N, 10°00′ W — 60°00′ N, 10°00′ W — 60°00′ N, 11°00′ W

Lukuun ottamatta WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien rajaamaa aluetta:

— 59°15′ N, 10°24′ W

— 59°10′ N, 10°22′ W

— 59°08′ N, 10°07′ W

— 59°11′ N, 09°59′ W

— 59°15′ N, 09°58′ W

— 59°22′ N, 10°02′ W

— 59°23′ N, 10°11′ W

— 59°20′ N, 10°19′ W

— 59°15′ N, 10°24′ W.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuille alueille saavuttaessa ja niiltä poistuessa kalastusaluksen päällikön on merkittävä saapumis- ja poistumispäivä, -kellonaika ja -paikka aluspäiväkirjaan.

3. Jos alus saavuttaa jommallakummalla 1 kohdassa tarkoitetuista kahdesta alueesta 6 tonnin tylppäpyrstömolvan määrän,

a) sen on lopetettava kalastaminen välittömästi ja poistuttava kyseiseltä alueelta;

b) se ei voi saapua uudestaan kummallekaan näistä alueista ennen kuin sen saalis on purettu;

c) se ei saa päästää takaisin mereen mitään tylppäpyrstömolvan määriä.

4. Syvänmeren kantojen kalastukseen sovellettavista kalastusmahdollisuuksien saamista koskevista erityisistä vaatimuksista ja niihin liittyvistä edellytyksistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2347/2002 ( 18 ) 8 artiklassa tarkoitettujen tarkkailijoiden, jotka on nimetty tarkkailijoiksi jommallakummalla 1 kohdassa tarkoitetulla alueella oleville kalastusaluksille, on mainitun artiklan 4 kohdan mukaisten, tylppäpyrstömolvasaaliiden asianmukaisiin näytteisiin liittyvien tehtäviensä lisäksi mitattava näytteissä olevat kalat ja määriteltävä osanäytteessä olevien kalojen sukukypsyyden aste. Jäsenvaltioiden on STECF:n lausunnon perusteella vahvistettava yksityiskohtaiset protokollat näytteenottoa ja tulosten vertailua varten.

5. Kielletään pohjatroolien, pitkäsiimojen ja verkkojen käyttö kunkin vuoden 15 päivästä helmikuuta 15 päivään huhtikuuta alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

— 60°58.76′ N, 27°27.32′ W

— 60°56.02′ N, 27°31.16′ W

— 60°59.76′ N, 27°43.48′ W

— 61°03.00′ N, 27°39.41′ W

— 60°58.76′ N, 27°27.32′ W.

29 g artikla

Toimenpiteet punasimpun kalastuksessa kansainvälisillä vesillä ICES-suuralueilla I ja II

1. Punasimpun kohdennettu kalastus kansainvälisillä vesillä ICES-suuralueilla I ja II sallitaan vain kunkin vuoden 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana aluksille, jotka ovat aiemmin pyytäneet punasimppua NEAFC-sääntelyalueella, sellaisena kuin se on määritelty Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalla alueella sovellettavasta valvontaa ja täytäntöönpanotoimia koskevasta suunnitelmasta 15 päivänä joulukuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1236/2010 ( 19 ) 3 artiklan 3 kohdassa.

2. Alusten on rajoitettava muun kalastuksen yhteydessä saamansa punasimpun sivusaaliit enintään yhteen prosenttiin aluksella pidettävästä kokonaissaaliista.

3. Muuntokerroin tässä kalastuksessa pyydetylle punasimpulle, joka on perattu ja jolta on poistettu pää, japanilainen leikkaus mukaan luettuna, on 1,70.

4. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1236/2010 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, kyseistä kalastusta harjoittavien kalastusalusten päälliköiden on ilmoitettava saaliinsa päivittäin.

5. Sen lisäksi, mitä asetuksen (EU) N:o 1236/2010 5 artiklassa säädetään, punasimpun kalastuslupa on voimassa vain, jos alusten toimittamat ilmoitukset ovat mainitun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisia ja ne kirjataan sen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

6. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tieteelliset tarkkailijat keräävät tieteellisiä tietoja niiden lipun alla purjehtivilla aluksilla. Kerättyihin tietoihin on sisällyttävä vähintään edustavat tiedot sukupuoli-, ikä- ja pituusjakaumasta syvyyksittäin. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava nämä tiedot ICESille.

7. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille päivämäärän, jona NEAFC:n sihteeristö ilmoittaa NEAFC:n sopimuspuolille, että suurin sallittu saalis (TAC) on käytetty kokonaisuudessaan. Jäsenvaltioiden on kiellettävä lippunsa alla purjehtivilta aluksilta punasimpun kohdennettu kalastus kyseisestä päivästä alkaen.

29 h artikla

Toimenpiteet punasimpun kalastuksessa Irmingerinmerellä ja lähivesillä

1. Kielletään punasimpun pyynti kansainvälisillä vesillä ICES-suuralueella V ja unionin vesillä ICES-suuralueilla XII ja XIV.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, punasimpun pyynti on sallittua 11 päivästä toukokuuta 31 päivään joulukuuta alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle, jäljempänä ”punasimpun suojelualue”:

— 64°45′ N, 28°30′ W

— 62°50′ N, 25°45′ W

— 61°55′ N, 26°45′ W

— 61°00′ N, 26°30′ W

— 59°00′ N, 30°00′ W

— 59°00′ N, 34°00′ W

— 61°30′ N, 34°00′ W

— 62°50′ N, 36°00′ W

— 64°45′ N, 28°30′ W.

2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, punasimpun kalastus voidaan sallia unionin säädöksellä punasimpun suojelualueen ulkopuolella Irmingerinmerellä ja lähivesillä kunkin vuoden 11 päivästä toukokuuta 31 päivään joulukuuta tieteellisen lausunnon perusteella ja edellyttäen, että NEAFC on laatinut punasimppua koskevan elvytyssuunnitelman kyseiselle maantieteelliselle alueelle. Kalastukseen saavat osallistua vain sellaiset unionin alukset, joilla on jäsenvaltionsa antama lupa ja joista on ilmoitettu komissiolle asetuksen (EU) N:o 1236/2010 5 artiklassa säädetyn mukaisesti.

3. Kielletään sellaisten troolien käyttö, joiden silmäkoko on alle 100 millimetriä.

4. Muuntokerroin tässä kalastuksessa pyydetylle punasimpulle, joka on perattu ja jolta on poistettu pää, japanilainen leikkaus mukaan luettuna, on 1,70.

5. Punasimpun suojelualueen ulkopuolella kyseistä kalastusta harjoittavan kalastusaluksen päällikön on toimitettava asetuksen (EU) N:o 1236/2010 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty saalisilmoitus päivittäin sen jälkeen, kun kyseisen kalenteripäivän kalastustoimet on saatu päätökseen. Siihen on merkittävä viimeisimmän saalisilmoituksen jälkeen pyydetyt saaliit aluksella.

6. Asetuksen (EU) N:o 1236/2010 5 artiklan säännösten lisäksi punasimpun kalastuslupa on voimassa vain, jos alusten toimittamat ilmoitukset ovat mainitun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisia ja ne kirjataan sen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

7. Edellä 6 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset on tehtävä asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti.

▼B







V OSASTO

ERÄITÄ KALASTUKSEN LAJEJA JA NIIHIN LIITTYVÄÄ TOIMINTAA KOSKEVAT RAJOITUKSET

30 artikla

Hinattavien pohjatroolien käyttöä koskevat rajoitukset

1. On kiellettyä pitää tai käyttää aluksella puomitroolia, jonka puomin pituus on yli 24 metriä, tai puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 24 metriä, tai puomitroolia/puomitrooleja, jonka puomi/joiden puomit voidaan pidentää yli 24 metrin pituiseksi. Puomin pituus mitataan sen ääripäistä, mukaan lukien kaikki puomiin kiinnitetyt osat.

▼M12

1a. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta alueeseen 9.

▼B

2. On kiellettyä käyttää aluksella puomitroolia, jonka silmäkoko on 32—99 millimetriä, seuraavilla maantieteellisillä alueilla:

a) Pohjanmerellä seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan pohjoispuolella: — Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla oleva kohta linjalla 55o pohjoista leveyttä, — siitä itään kohtaan 55o pohjoista leveyttä, 5o itäistä pituutta, — siitä pohjoiseen linjalle 56o pohjoista leveyttä, — ja lopuksi itään Tanskan länsirannikolla olevaan kohtaan linjalla 56o pohjoista leveyttä;

▼M1

b) ICES-alueella Vb ja ICES-suuralueella VI, linjan 56o pohjoista leveyttä pohjoispuolella.

▼B

Edellä a ja b alakohdassa mainituilla alueilla on kiellettyä pitää aluksella puomitroolia, jonka verkon silmäkoko on 32—99 millimetriä, paitsi jos kyseistä verkkoa säilytetään asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.

3. On kiellettyä käyttää aluksella 2 kohdan a alakohdassa mainitulla maantieteellisellä alueella pohjapyyntiin tarkoitettua ovellista troolia, pohjapyyntiin tarkoitettua paritroolia tai kierrenuottaa, jonka silmäkoko on 80—99 millimetriä. Tällä alueella on kiellettyä pitää aluksella pohjapyyntiin tarkoitettua ovellista paritroolia, pohjapyyntiin tarkoitettua paritroolia tai kierrenuottaa, jonka silmäkoko on 80—99 millimetriä, paitsi jos kyseistä verkkoa säilytetään asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.

▼M8

4. On kiellettyä käyttää aluksella pohjatroolia tai sen kaltaisia vedettäviä verkkoja, joilla kalastetaan merenpohjaa pitkin, seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamalla alueella:







59o54′ pohjoista leveyttä 6o55′ läntistä pituutta 59o47′ pohjoista leveyttä 6o47′ läntistä pituutta 59o37′ pohjoista leveyttä 6o47′ läntistä pituutta 59o37′ pohjoista leveyttä 7o39′ läntistä pituutta 59o45′ pohjoista leveyttä 7o39′ läntistä pituutta 59o54′ pohjoista leveyttä 7o25′ läntistä pituutta.

▼M9

5. On kiellettyä käyttää aluksella verkkoa, havaksen silmällä pyytävää verkkoa tai riimuverkkoa yli 200 metrin syvyydessä ja pohjatroolia tai sen kaltaisia vedettäviä verkkoja, joilla kalastetaan merenpohjaa pitkin, seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamilla alueilla:

a) alue nimeltä ”Madeira ja Kanariansaaret”



27° 00′ pohjoista leveyttä, 19° 00′ läntistä pituutta 26° 00′ pohjoista leveyttä, 15° 00′ läntistä pituutta 29° 00′ pohjoista leveyttä, 13° 00′ läntistä pituutta 36° 00′ pohjoista leveyttä, 13° 00′ läntistä pituutta 36° 00′ pohjoista leveyttä, 19° 00′ läntistä pituutta

b) alue nimeltä ”Azorit”



36° 00′ pohjoista leveyttä, 23° 00′ läntistä pituutta 39° 00′ pohjoista leveyttä, 23° 00′ läntistä pituutta 42° 00′ pohjoista leveyttä, 26° 00′ läntistä pituutta 42° 00′ pohjoista leveyttä, 31° 00′ läntistä pituutta 39° 00′ pohjoista leveyttä, 34° 00′ läntistä pituutta 36° 00′ pohjoista leveyttä, 34° 00′ läntistä pituutta.

▼B

31 artikla

Epätavanomaiset pyyntimenetelmät

1. On kiellettyä pyytää meren eliöitä käyttämällä menetelmiä, joihin kuuluu räjähteiden, myrkkyjen tai nukutusaineiden taikka sähkövirran käyttöä.

2. On kiellettyä myydä, pitää esillä tai pitää kaupan meren eliöitä, jotka on pyydetty käyttämällä menetelmiä, joihin liittyy jonkin ammuksen käyttöä.

▼M12

31 a artikla

Sähkökalastus ICES-alueilla IV c ja IV b

1. Poiketen siitä, mitä 31 artiklassa säädetään, puomitroolikalastus sähköpulssivirtaa käyttäen sallitaan ICES-alueilla IV c ja IV b seuraavat WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitattavat koordinaatit yhdistävän loksodromin eteläpuolella:

— Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla oleva piste leveysasteella 55° pohjoista leveyttä,

— siitä itään pisteeseen 55° pohjoista leveyttä, 5° itäistä pituutta,

— siitä pohjoiseen linjalle 56° pohjoista leveyttä,

— ja lopuksi itään Tanskan länsirannikolla olevaan pisteeseen linjalla 56° pohjoista leveyttä.

2. Sähköpulssivirtaa käyttäen harjoitettava kalastus sallitaan ainoastaan, jos

a) enintään 5 prosenttia jäsenvaltion puomitroolarilaivastosta käyttää sähköpulssitroolia;

b) kunkin puomitroolin kilowatteina ilmaistu sähköteho on enintään yhtä suuri kuin puomin pituus metreinä kerrottuna 1,25:llä;

c) elektrodien välinen tehollinen jännite on enintään 15 V;

d) alus on varustettu automaattisella atk-järjestelmällä, joka kirjaa puomia kohden käytetyn enimmäistehon ja elektrodien välisen tehollisjännitteen vähintään viimeisten sadan troolin vedon osalta. Ainoastaan valtuutetulla henkilöstöllä on mahdollisuus muuttaa tämän automaattisen atk-järjestelmän tietoja;

e) yhden tai useamman pelotusketjun käyttö pohjaketjun edessä on kiellettyä.

▼B

32 artikla

Automaattiseen lajitteluun tarkoitettujen laitteiden käyttöä koskevat rajoitukset

1. On kiellettyä pitää kalastusaluksella laitteita, joilla voidaan automaattisesti lajitella koon tai sukupuolen mukaan silliä, makrillia tai piikkimakrillia.

2. Kyseisten laitteiden pito ja käyttö on kuitenkin sallittava, jos

a) aluksella ei samanaikaisesti pidetä tai käytetä joko silmäkooltaan 70 millimetriä pienempää hinattavaa pyydystä tai yhtä taikka useampaa kierrenuottaa tai samankaltaista pyydystä tai

i) saalis, joka voidaan pitää aluksella laillisesti, säilytetään kokonaisuudessaan jäätyneenä, lajitellut kalat jäädytetään välittömästi lajittelun jälkeen ja lajittelemattomia kaloja heitetään pois ainoastaan 19 artiklan edellytysten mukaisesti, ja ii) laitteet on asennettava ja sijoitettava alukseen siten, että jäädytys tapahtuu välittömästi eikä meren elävien laskeminen takaisin mereen ole enää mahdollista. b)

3. Jokainen alus, jolla on oikeus kalastaa Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla, voi pitää mukanaan automaattiseen lajitteluun tarkoitettuja laitteita Kattegatissa edellyttäen, että tähän tarkoitukseen on myönnetty erityiskalastuslupa.

Erityiskalastusluvassa määritellään lajit, alueet, ajankohdat ja kaikki muut vaaditut edellytykset, joita sovelletaan lajitteluun tarkoitettujen laitteiden käyttöön ja aluksella pitoon.

▼M12

32 a artikla

Saaliin käsittely- ja purkamisrajoitukset pelagisilla aluksilla

1. Vedenerottimen tankojen väli voi asetuksen (EU) N:o 1236/2010 3 artiklan 2 kohdassa määritellyllä NEAFC-yleissopimusalueella toimivilla makrillia, silliä ja piikkimakrillia pyytävillä pelagisilla kalastusaluksilla olla enintään 10 millimetriä.

Tankojen on oltava hitsattuja paikoilleen. Jos vedenerottimessa käytetään tankojen sijasta reikiä, reikien halkaisija saa olla enintään 10 millimetriä. Vedenerottimen edessä olevissa kouruissa olevien reikien halkaisija saa olla enintään 15 millimetriä.

2. NEAFC-yleissopimusalueella toimivat pelagiset alukset eivät saa purkaa kaloja vesilinjansa alapuolella puskurisäiliöistä tai jäähdytetyistä merivesisäiliöistä.

3. Aluksen päällikön on lähetettävä lippujäsenvaltion toimivaltaisille kalastusviranomaisille kaaviot, jotka koskevat makrillia, silliä ja piikkimakrillia NEAFC-yleissopimusalueella pyytävien pelagisten alusten saaliin käsittely- ja purkamisvalmiuksia ja jotka ovat lippujäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten oikeaksi todistamia, samoin kuin kaikki niihin tehtävät muutokset. Aluksen lippujäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä toimitettujen kaavioiden paikkansapitävyyttä koskevia säännöllisiä tarkastuksia. Jäljennökset on säilytettävä aluksella koko ajan.

▼M7 —————

▼B

34 artikla

Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia ympäröivän 12 meripeninkulman alueella harjoitettavaa kalastustoimintaa koskevat rajoitukset

1. On kiellettyä käyttää aluksella puomitrooleja 12 meripeninkulman alueiden sisäpuolella Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin rannikoilta aluevesiä rajoittavista perusviivoista mitattuna.

2. Seuraaviin luokkiin kuuluvat alukset saavat kuitenkin pyytää 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla puomitrooleilla:

a) alus, joka on otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1987 ja jonka koneteho on enintään 221 kW, tai jos sitä on alennettu, jonka koneteho oli ennen alentamista enintään 300 kW;

b) alus, joka on otettu käyttöön 31 päivän joulukuuta 1986 jälkeen ja jonka moottorin konetehoa ei ole alennettu, jonka koneteho on enintään 221 kW ja jonka kokonaispituus on enintään 24 metriä,

c) alus, jonka moottori on korvattu 31 päivän joulukuuta 1986 jälkeen moottorilla, jonka konetehoa ei ole alennettu ja jonka koneteho on enintään 221 kW.

3. Sen estämättä, mitä 2 kohdassa säädetään, on kiellettyä käyttää puomitroolia, jonka puomin pituus oli yli 9 metriä, tai puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 9 metriä, tai puomitroolia/puomitrooleja, jonka puomit / joiden puomit voidaan pidentää yli 9 metrin pituiseksi, paitsi jos pyynnissä käytetään silmäkooltaan 16—31 millimetrin pyydyksiä. Puomin pituus mitataan sen ääripäistä mukaan lukien kaikki puomiin kiinnitetyt osat.

4. Kalastusalukset, jotka eivät täytä 2 ja 3 kohdassa määriteltyjä edellytyksiä, eivät saa harjoittaa kyseisissä kohdissa tarkoitettua kalastustoimintaa.

5. Aluksilla, joilla ei saa käyttää puomitrooleja, ei saa pitää tässä artiklassa tarkoitettuja verkkoja tässä artiklassa määritetyillä alueilla, ellei niitä säilytetä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.

6. Tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt laaditaan 48 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

▼M12

34 a artikla

Tekniset säilyttämistoimenpiteet Irlanninmerellä

1. Kielletään 14 päivästä helmikuuta 30 päivään huhtikuuta pohjatroolin, nuotan ja vastaavan vedettävän verkkopyydyksen, verkon, riimuverkon, pussiverkon tai vastaavan seisovan verkkopyydyksen ja minkä tahansa koukuilla varustetun pyydyksen käyttö ICES-alueen VII a osassa, jota rajaavat

— Irlannin itärannikko ja Pohjois-Irlannin itärannikko, ja

— seuraavat maantieteelliset koordinaatit yhtäjaksoisesti yhdistävät suorat viivat: — — Pohjois-Irlannin Ardsin niemimaan itärannikolla sijaitseva piste 54° 30′ pohjoista leveyttä, — 54°30′ N, 04°50′ W, — 53°15′ N, 04°50′ W, — Irlannin itärannikolla sijaitseva piste 53°15′ N.

2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella ja tarkoitettuna aikana

a) sallitaan pohjapyyntiin tarkoitettujen ovellisten troolien käyttö edellyttäen, että aluksella ei pidetä muuntyyppisiä pyydyksiä ja että — niiden silmäkoko on 70–79 millimetriä tai 80–99 millimetriä; — ne ovat vain jompaakumpaa sallittua silmäkokoa; — niiden ainoakaan yksittäinen silmä riippumatta sen paikasta kyseisessä verkkopyydyksessä ei ole suurempi kuin 300 millimetriä; ja — niitä käytetään yksinomaan alueella, joka jää WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: — — 53°30′ N, 05°30′ W — 53°30′ N, 05°20′ W — 54°20′ N, 04°50′ W — 54°30′ N, 05°10′ W — 54°30′ N, 05°20′ W — 54°00′ N, 05°50′ W — 54°00′ N, 06°10′ W — 53°45′ N, 06°10′ W — 53°45′ N, 05°30′ W — 53°30′ N, 05°30′ W

b) sallitaan valikointipaneelilla tai lajitteluristikolla varustetun pohjatroolin, nuotan tai vastaavan vedettävän verkkopyydyksen käyttö edellyttäen, ettei aluksella pidetä muuntyyppisiä pyydyksiä ja että tällaiset verkkopyydykset — täyttävät a alakohdassa säädetyt vaatimukset; — on valikointipaneelin tapauksessa tehty vuonna 2002 sovellettavista toimenpiteistä Irlanninmeren (ICES-alue VII a) turskakannan elvyttämiseksi 12 päivänä helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 254/2002 ( 20 ) liitteessä säädettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti; ja — ovat lajitteluristikoiden tapauksessa tämän asetuksen liitteessä XIV a olevien 2–5 kohdan mukaisia

c) sallitaan valikointipaneelilla tai lajitteluristikolla varustetun pohjatroolin, nuotan tai vastaavan vedettävän verkkopyydyksen käyttö myös alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: — 53°45′ N, 06°00′ W — 53°45′ N, 05°30′ W — 53°30′ N, 05°30′ W — 53°30′ N, 06°00′ W — 53°45′ N, 06°00′ W.

34 b artikla

Verkkojen käyttö ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueilla VIII, IX, X ja XII linjan 27° W itäpuolella

1. Unionin alukset eivät saa käyttää pohjaan ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja sellaisessa paikassa, jonka kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä, ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueilla VIII, IX, X ja XII linjan 27° W itäpuolella.

2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, seuraavien pyydysten käyttö on sallittua:

a) verkot, joiden silmäkoko on vähintään 120 millimetriä ja alle 150 millimetriä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueella XII linjan 27° W itäpuolella, verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä ja alle 130 millimetriä ICES-alueilla VIII a, b ja d ja ICES-suuralueella X, ja verkot, joiden silmäkoko on vähintään 80 millimetriä ja alle 110 millimetriä ICES-alueella VIII c ja ICES-suuralueella IX edellyttäen, että — niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä, — ne ovat enintään 100 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,5, — ne on varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein, — niiden kunkin pituus on enintään 5 meripeninkulmaa, ja kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus on alusta kohden enintään 25 kilometriä, — vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia;

b) pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 250 millimetriä, edellyttäen että — niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä, — ne ovat enintään 15 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,33, — niitä ei ole varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein, — niiden kunkin pituus on enintään 10 kilometriä, ja kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus on alusta kohden enintään 100 kilometriä, — vedessäpitoaika on enintään 72 tuntia;

c) verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä ja alle 130 millimetriä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueella XII linjan 27° W itäpuolella edellyttäen, että — niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä ja alle 600 metriä, — ne ovat enintään 100 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,5, — ne on varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein, — niiden kunkin pituus on enintään neljä meripeninkulmaa, ja kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus on alusta kohden enintään 20 kilometriä, — vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia, — vähintään 85 prosenttia aluksella pidetyn saaliin painosta on kummeliturskaa, — kalastukseen osallistuvien alusten lukumäärä ei ylitä vuonna 2008 todettua lukumäärää, — tähän kalastukseen osallistuvan aluksen päällikkö kirjaa aluspäiväkirjaan ennen satamasta lähtöä aluksessa olevien pyydysten määrän ja kokonaispituuden. Vähintään 15 prosentille lähtevistä aluksista tehdään tarkastus, — aluksen päälliköllä on satamaan palatessa aluksessaan 90 prosenttia unionin aluspäiväkirjaan kyseisen matkan osalta kirjatuista pyydyksistä, ja — unionin aluspäiväkirjaan on kirjattu kaikkien lajien osalta yli 50 kilogramman suuruisten saaliiden määrät, myös kaikki poisheitettyjen saaliiden yli 50 kilogramman suuruiset määrät;

d) ICES-suuralueella IX riimuverkot, joiden silmäkoko on vähintään 220 millimetriä, edellyttäen että — niitä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä, — ne ovat enintään 30 silmän korkuisia ja niiden pauloitusmitoitus on vähintään 0,44, — niitä ei ole varustettu kohoin tai vastaavin kellukkein, — niiden kunkin pituus on enintään 5 kilometriä, ja kerrallaan käytössä olevien verkkojen kokonaispituus on alusta kohden enintään 20 kilometriä, — vedessäpitoaika on enintään 72 tuntia.

3. Tätä poikkeusta ei kuitenkaan sovelleta NEAFC-sääntelyalueella.

4. Kaikilla aluksilla, jotka käyttävät pohjaan ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja paikassa, jonka kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueilla XII linjan 27° W itäpuolella, VIII, IX ja X, on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukainen kalastuslupa.

5. Aluksella saa kerrallaan olla vain yhtä 2 kohdan a, b tai d alakohdassa kuvailluista pyydystyypeistä. Aluksilla voidaan pitää verkkoja, joiden kokonaispituus on 20 prosenttia suurempi kuin kerrallaan käytössä olevien jatojen sallittu enimmäispituus.

6. Sellaisen aluksen päällikön, jolla on 4 kohdassa tarkoitettu kalastuslupa, on kirjattava aluspäiväkirjaan aluksella olevien pyydysten määrä ja pituus ennen aluksen satamasta poistumista ja sen palatessa satamaan sekä annettava selonteko näiden kahden määrän välisistä mahdollisista eroavaisuuksista.

7. Toimivaltaisilla viranomaisilla on oikeus poistaa valvomattomat pyydykset merestä ICES-alueilla III a, IV a, V b, VI a, VI b, VII b, c, j ja k sekä ICES-suuralueilla XII linjan 27° W itäpuolella, VIII, IX ja X seuraavissa tilanteissa:

a) pyydys ei ole asianmukaisesti merkitty;

b) poijumerkinnät tai VMS-tiedot osoittavat, että omistaja ei ole ollut alle 100 meripeninkulman etäisyydellä pyydyksestä yli 120 tunnin ajan;

c) pyydystä käytetään vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on sallittua suurempi;

d) pyydyksen silmäkoko on laiton.

8. Edellä 4 kohdassa tarkoitetun kalastusluvan saaneen aluksen päällikön on kirjattava aluspäiväkirjaan seuraavat tiedot kullakin kalastusmatkalla:

— käytetyn verkon silmäkoko,

— yhden verkon nimellispituus,

— verkkojen lukumäärä jadassa,

— käytössä olevien jatojen kokonaismäärä,

— kunkin käytössä olevan jadan sijainti,

— kunkin käytössä olevan jadan syvyys,

— kunkin käytössä olevan jadan vedessäpitoaika,

— kadonneiden pyydysten määrä, niiden viimeisin tiedossa oleva sijainti ja katoamispäivä.

9. Edellä 4 kohdassa tarkoitetun kalastusluvan nojalla kalastavat alukset saavat purkaa saaliinsa ainoastaan jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 2347/2002 7 artiklan nojalla nimeämissä satamissa.

10. Edellä 2 kohdan b ja d alakohdassa kuvailtua pyydystyyppiä käyttävillä aluksilla pidetty haiden määrä saa olla elopainona ilmaistuna enintään 5 prosenttia aluksella pidettyjen meren eliöiden kokonaismäärästä.

11. Komissio voi STECF:ää kuultuaan hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla tietyt jäsenvaltion kalastustoimet ICES-suuralueilla VIII, IX ja X suljetaan 1–9 kohdan soveltamisen ulkopuolelle, jos jäsenvaltioiden toimittamat tiedot osoittavat, että kyseisissä kalastustoimissa haiden sivusaaliiden ja poisheitettyjen saaliiden määrät ovat erittäin vähäisiä.

34 c artikla

Biskajanlahdella tietyillä vedettävillä pyydyksillä sallittua kalastusta koskevat edellytykset

1. Poiketen siitä, mitä teknisistä lisätoimenpiteistä kummeliturskakannan elvyttämiseksi ICES-suuralueilla III, IV, V, VI ja VII sekä ICES-alueilla VIII a, b, d ja e 19 päivänä maaliskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 494/2002 ( 21 ) 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, kalastustoiminta sellaisilla trooleilla, kierrenuotilla tai niiden kaltaisilla pyydyksillä, puomitrooleja lukuun ottamatta, joiden silmäkoko on 70–99 millimetriä, on sallittua asetuksen (EY) N:o 494/2002 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määritetyllä alueella, jos pyydyksissä on liitteen XIV b mukainen neliösilmäpaneeli.

2. Kalastettaessa ICES-alueilla VIII a ja b on sallittua käyttää lajitteluristikkoa ja siihen kiinnitettyjä lisäosia troolinperän edessä ja/tai neliösilmäpaneelia, jonka silmäkoko on vähintään 60 millimetriä troolinperän edessä olevan jatkeen alaosassa. Tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdan, 6 artiklan ja 9 artiklan 1 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 494/2002 3 artiklan a ja b alakohdan säännöksiä ei sovelleta siihen osaan troolia, johon kyseiset valikoivat pyydykset on asennettu.

34 d artikla

Toimenpiteet haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi NEAFC-sääntelyalueella

1. Kalastus pohjatrooleilla ja seisovilla pyydyksillä, joihin luetaan ankkuroidut verkot ja ankkuroidut pitkäsiimat, on kielletty alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

Osa Reykjanesin selännettä (Reykjanes Ridge): — 55°04.5327′ N, 36°49.0135′ W — 55°05.4804′ N, 35°58.9784′ W — 54°58.9914′ N, 34°41.3634′ W — 54°41.1841′ N, 34°00.0514′ W — 54°00′ N, 34°00′ W — 53°54.6406′ N, 34°49.9842′ W — 53°58.9668′ N, 36°39.1260′ W — 55°04.5327′ N, 36°49.0135′ W

Atlantin keskiselänteen pohjoisosa: — 59°45′ N, 33°30′ W — 57°30′ N, 27°30′ W — 56°45′ N, 28°30′ W — 59°15′ N, 34°30′ W — 59°45′ N, 33°30′ W

Atlantin keskiselänteen keskiosa (Charlie-Gibbs Fracture zone ja Subpolar Frontal Region): — 53°30′ N, 38°00′ W — 53°30′ N, 36°49′ W — 55°04.5327′ N, 36°49′ W — 54°58.9914′ N, 34°41.3634′ W — 54°41.1841′ N, 34°00′ W — 53°30′ N, 30°00′ W — 51°30′ N, 28°00′ W — 49°00′ N, 26°30′ W — 49°00′ N, 30°30′ W — 51°30′ N, 32°00′ W — 51°30′ N, 38°00′ W — 53°30′ N, 38°00′ W

Atlantin keskiselänteen eteläosa: — 44°30′ N, 30°30′ W — 44°30′ N, 27°00′ W — 43°15′ N, 27°15′ W — 43°15′ N, 31°00′ W — 44°30′ N, 30°30′ W

Altairin merenalaiset vuoret (Altair Seamounts): — 45°00′ N, 34°35′ W — 45°00′ N, 33°45′ W — 44°25′ N, 33°45′ W — 44°25′ N, 34°35′ W — 45°00′ N, 34°35′ W

Antialtairin merenalaiset vuoret (Antialtair Seamounts): — 43°45′ N, 22°50′ W — 43°45′ N, 22°05′ W — 43°25′ N, 22°05′ W — 43°25′ N, 22°50′ W — 43°45′ N, 22°50′ W

Hatton Bank: — 59°26′ N, 14°30′ W — 59°12′ N, 15°08′ W — 59°01′ N, 17°00′ W — 58°50′ N, 17°38′ W — 58°30′ N, 17°52′ W — 58°30′ N, 18°22′ W — 58°03′ N, 18°22′ W — 58°03′ N, 17°30′ W — 57°55′ N, 17°30′ W — 57°45′ N, 19°15′ W — 58°11.15′ N, 18°57.51′ W — 58°11.57′ N, 19°11.97′ W — 58°27.75′ N, 19°11.65′ W — 58°39.09′ N, 19°14.28′ W — 58°38.11′ N, 19°01.29′ W — 58°53.14′ N, 18°43.54′ W — 59°00.29′ N, 18°01.31′ W — 59°08.01′ N, 17°49.31′ W — 59°08.75′ N, 18°01.47′ W — 59°15.16′ N, 18°01.56′ W — 59°24.17′ N, 17°31.22′ W — 59°21.77′ N, 17°15.36′ W — 59°26.91′ N, 17°01.66′ W — 59°42.69′ N, 16°45.96′ W — 59°20.97′ N, 15°44.75′ W — 59°21′ N, 15°40′ W — 59°26′ N, 14°30′ W

North West Rockall: — 57°00′ N, 14°53′ W — 57°37′ N, 14°42′ W — 57°55′ N, 14°24′ W — 58°15′ N, 13°50′ W — 57°57′ N, 13°09′ W — 57°50′ N, 13°14′ W — 57°57′ N, 13°45′ W — 57°49′ N, 14°06′ W — 57°29′ N, 14°19′ W — 57°22′ N, 14°19′ W — 57°00′ N, 14°34′ W — 56°56′ N, 14°36′ W — 56°56′ N, 14°51′ W — 57°00′ N, 14°53′ W

South-West Rockall (Empress of Britain Bank): — 56°24′ N, 15°37′ W — 56°21′ N, 14°58′ W — 56°04′ N, 15°10′ W — 55°51′ N, 15°37′ W — 56°10′ N, 15°52′ W — 56°24′ N, 15°37′ W

Logachev Mound: — 55°17′ N, 16°10′ W — 55°34′ N, 15°07′ W — 55°50′ N, 15°15′ W — 55°33′ N, 16°16′ W — 55°17′ N, 16°10′ W

West Rockall Mound: — 57°20′ N, 16°30′ W — 57°05′ N, 15°58′ W — 56°21′ N, 17°17′ W — 56°40′ N, 17°50′ W — 57°20′ N, 16°30′ W.

2. Kun NEAFC-sääntelyalueeseen kuuluvilla uusilla tai nykyisillä pohjakalastusalueilla suoritettavien kalastustoimien aikana elävän korallin tai elävien sienieläinten määrä vetokertaa kohden on yli 60 kilogrammaa elävää korallia ja/tai yli 800 kilogrammaa eläviä sienieläimiä, aluksen on ilmoitettava asiasta lippujäsenvaltiolleen, lopetettava kalastaminen ja siirryttävä vähintään kahden meripeninkulman päähän sijainnista, joka ilmeisesti on lähinnä tarkkaa paikkaa, josta kyseinen saalis on saatu.

34 e artikla

Toimenpiteet haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelemiseksi ICES-alueilla VII c, j ja k

1. Kalastus pohjatrooleilla ja seisovilla pyydyksillä, joihin luetaan ankkuroidut verkot ja ankkuroidut pitkäsiimat, on kielletty alueella, joka jää seuraavien WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

Belgica Mound Province: — 51°29.4′ N, 11°51.6′ W — 51°32.4′ N, 11°41.4′ W — 51°15.6′ N, 11°33.0′ W — 51°13.8′ N, 11°44.4′ W — 51°29.4′ N, 11°51.6′ W

Hovland Mound Province: — 52°16.2′ N, 13°12.6′ W — 52°24.0′ N, 12°58.2′ W — 52°16.8′ N, 12°54.0′ W — 52°16.8′ N, 12°29.4′ W — 52°04.2′ N, 12°29.4′ W — 52°04.2′ N, 12°52.8′ W — 52°09.0′ N, 12°56.4′ W — 52°09.0′ N, 13°10.8′ W — 52°16.2′ N, 13°12.6′ W

Porcupinematalikon luoteisosa, Alue I: — 53°30.6′ N, 14°32.4′ W — 53°35.4′ N, 14°27.6′ W — 53°40.8′ N, 14°15.6′ W — 53°34.2′ N, 14°11.4′ W — 53°31.8′ N, 14°14.4′ W — 53°24.0′ N, 14°28.8′ W — 53°30.6′ N, 14°32.4′ W

Porcupinematalikon luoteisosa, Alue II: — 53°43.2′ N, 14°10.8′ W — 53°51.6′ N, 13°53.4′ W — 53°45.6′ N, 13°49.8′ W — 53°36.6′ N, 14°07.2′ W — 53°43.2′ N, 14°10.8′ W

Porcupinematalikon lounaisosa: — 51°54.6′ N, 15°07.2′ W — 51°54.6′ N, 14°55.2′ W — 51°42.0′ N, 14°55.2′ W — 51°42.0′ N, 15°10.2′ W — 51°49.2′ N, 15°06.0′ W — 51°54.6′ N, 15°07.2′ W.

2. Kaikkien pelagisten alusten, jotka kalastavat tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueilla, on oltava hyväksyttyjen alusten luettelossa, ja niillä on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukainen kalastuslupa. Hyväksyttyjen alusten luetteloon merkityillä aluksilla saa olla vain pelagisia pyydyksiä.

3. Pelagisten alusten, jotka aiko