02013D0730 — FI — 16.11.2015 — 001.002

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

Muutettu:









▼B

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2013/730/YUTP,

annettu 9 päivänä joulukuuta 2013,

pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevan EU:n strategian mukaisten SEESACin aseriisunta- ja asevalvontatoimien tukemisesta Kaakkois-Euroopassa







1 artikla

1. Pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevan EU:n strategian panemiseksi täytäntöön ja rauhan ja turvallisuuden edistämisellä sekä hanketoimilla, joilla pyritään vähentämään pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ja kaupan uhkaa Kaakkois-Euroopassa, on seuraavat erityiset tavoitteet:

— lisätä pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden varastojen turvallisuutta Kaakkois-Euroopassa;

— vähentää pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden käytettävissä olevia varastoja Kaakkois-Euroopassa hävittämällä niitä;

— parantaa merkitsemistä ja jäljittämistä tukemalla aseiden sähköisten rekisteröinti- ja kirjaamisjärjestelmien perustamista Kaakkois-Euroopassa tai olemassa olevien järjestelmien parantamista;

— tehostaa pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden valvontaa edistämällä ja helpottamalla tietämyksen jakamista, tiedonvaihtoa ja tietoisuuden lisäämistä tiiviimmän alueellisen yhteistyön kautta Kaakkois-Euroopassa.

— tukea Kaakkois-Euroopan maiden väestön hallussa olevien laittomien pienaseiden ja kevyiden aseiden, räjähteiden, taisteluvälineiden ja ampumatarvikkeiden keräämistä.

Unioni rahoittaa hankkeen, jonka yksityiskohtainen kuvaus esitetään liitteessä.

2 artikla

1. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.

2. Edellä 1 artiklassa tarkoitetun hankkeen teknisestä toteuttamisesta vastaa SEESAC.

3. SEESAC suorittaa tehtävänsä korkean edustajan alaisuudessa. Tätä tarkoitusta varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä SEESACin puolesta UNDP:n kanssa.

3 artikla

1. Rahoitusohje 1 artiklassa tarkoitetun unionin rahoittaman hankkeen toteuttamiseksi on 5 127 650 euroa. Koko ohjelman arvioitu kokonaisbudjetti on 14 335 403 euroa. Ohjelman rahoittavat unioni, Norjan kuningaskunnan ulkoasiainministeriö ja edunsaaja yhdessä.

2. Edellä 1 kohdassa vahvistetulla ohjeellisella määrällä rahoitettavien menojen hallinnoinnissa noudatetaan unionin talousarvioon sovellettavia menettelyjä ja sääntöjä.

3. Komissio valvoo 1 kohdassa tarkoitettujen menojen asianmukaista hallinnointia. Se tekee tätä varten SEESACin puolesta UNDP:n kanssa tarvittavan sopimuksen. Sopimuksessa määrätään, että SEESACin on varmistettava unionin osuuden näkyvyys sen suuruuden mukaisesti.

4. Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun sopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle prosessissa mahdollisesti ilmenevistä vaikeuksista ja sopimuksen tekopäivästä.

4 artikla

1. Korkea edustaja raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta SEESACin säännöllisesti neljännesvuosittain laatimien raporttien perusteella. Nämä raportit ovat perustana neuvoston suorittamalle arvioinnille.

2. Komissio raportoi 1 artiklassa tarkoitetun hankkeen rahoitusnäkökohdista.

5 artikla

1. Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

2. Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 36 kuukauden kuluttua päivästä, jona 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu sopimus tehdään. Sen voimassaolo päättyy kuitenkin kuuden kuukauden kuluttua sen voimaantulosta, jos sopimusta ei ole siihen mennessä tehty.









LIITE

Euroopan unionin rahoitus pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ja kaupan uhkaa Kaakkois-Euroopassa vähentävälle SEESACin hankkeelle

1. Johdanto ja tavoitteet

Pitkään jatkunut pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä ampumatarvikkeiden varastojen suurimittainen keskittyminen Kaakkois-Euroopassa, turvattujen varastointipaikkojen määrän riittämättömyys sekä vallitsevat puutteet valmiuksissa turvata varastot täysin ovat tehneet alueen maista erityisen huolenaiheen sekä merkittävän haasteen pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevassa Euroopan unionin strategiassa. Näin ollen unionin aikaisemmin antaman tuen jatkaminen pienaseiden ja kevyiden aseiden Kaakkois-Eurooppaan tai Kaakkois-Euroopasta suuntautuvan laittoman kaupan ja leviämisen aiheuttaman uhan torjumiseksi on olennainen osa EU:n pienasestrategian tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavia toimia.

Hankkeen yleisenä tavoitteena on edistää kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta tukemalla jatkuvasti pyrkimyksiä vähentää pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laajamittaisen keskittymisen ja laittoman kaupan aiheuttamaa uhkaa Kaakkois-Euroopassa. Erityisesti hankkeella vähennetään pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden ylijäämien saatavuutta, parannetaan varastojen turvallisuutta, parannetaan aseiden jäljitettävyyttä tehostamalla rekisteröintiä ja merkitsemistä sekä lisätään tiedon ja tietämyksen siirtoa ja tietoisuuden lisääntymistä pienaseiden ja kevyiden aseiden aiheuttamasta uhasta. Lisäksi ohjelmalla edistetään vakautta Kaakkois-Euroopassa alueellisen yhteistyöneuvoston puitteissa toteutettavien toimien avulla.

Tämä hanke on jatkoa aikaisemmille hankkeille, ja tässä otetaan erityisesti huomioon neuvoston päätöksen 2010/179/YUTP tuloksekas täytäntöönpano ja noudatetaan EU:n pienasestrategiaa, minkä vuoksi tavoitteena on kansallisten valvontajärjestelmien vahvistaminen edelleen ja pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden tarjonnan ja epävakauttavan leviämisen alueellisia torjuntamekanismeja kehittävän monenvälisyyden edistämisen jatkaminen. Lisäksi kattavamman alueellisen ulottuvuuden varmistamiseksi tässä jatkohankkeessa myös Moldovan tasavalta ja Kosovo ( *1 ) otetaan mukaan pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonnan alueellisiin prosesseihin, jotta taataan todella kokonaisvaltainen alueellinen lähestymistapa, jolla saavutetaan pitkäaikaista vaikutusta ja kestävyyttä.

2. Täytäntöönpanevan järjestön valinta ja koordinointi muiden asiaankuuluvien rahoitusaloitteiden kanssa

SEESAC on YK:n kehitysohjelman ja alueellisen yhteistyöneuvoston (Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen seuraaja) yhteinen aloite ja toimii Kaakkois-Euroopassa yhteyspisteenä pienaseita ja kevyitä aseita koskevissa asioissa. SEESAC on pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen torjuntaa koskevan Kaakkois-Euroopan alueellisen täytäntöönpanosuunnitelman toimeenpaneva elin ja on tässä ominaisuudessa työskennellyt yli 11 vuoden ajan kansallisten sidosryhmien kanssa kokonaisvaltaisen lähestymistavan noudattamiseksi pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonnassa toteuttamalla useita erilaisia toimia: valistuskampanjat sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden keruukampanjat, varastojen hallinnointi, ylijäämien vähentäminen, merkitsemiseen ja jäljittämiseen liittyvien voimavarojen parantaminen sekä tehostettu asevientivalvonta. SEESAC on tällä tavoin hankkinut ainutlaatuiset valmiudet ja kokemuksen toteuttaa useiden sidosryhmien kanssa alueellisia toimia alueen maiden yhteinen poliittinen ja taloudellinen tausta huomioon ottaen ja varmistaa näin kansallisen ja alueellisen vastuullisuuden sekä toimiensa pitkän aikavälin kestävyyden ja on tullut tärkeimmäksi alueelliseksi toimijaksi pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonnan alalla.

SEESAC on avannut kahden- ja monenvälisiä viestintäkanavia kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden ja järjestöjen kanssa. SEESAC toimii myös pienaseiden ja kevyiden aseiden Kaakkois-Euroopan alueellisen ohjausryhmän sihteeristönä. Lisäksi SEESAC on varastojen vähentämisen alueellista lähestymistapaa (RASR) koskevan aloitteen ohjauskomitean jäsen ja entinen puheenjohtaja. SEESAC kutsutaan säännöllisesti osallistumaan kaikkiin asiaankuuluviin alueellisiin foorumeihin, joita ovat muun muassa EU:n ja Länsi-Balkanin oikeus- ja sisäasiainministereiden vuosikokoukset, Naton jäsennelty tiedonvaihtoprosessi pienaseiden ja kevyiden aseiden alalla sekä Kaakkois-Euroopan puolustusministereiden (SEDM) prosessi. Sillä on laaja virallisten ja epävirallisten kumppanuuksien verkosto erilaisten järjestöjen, kuten asevalvonnan todentamista ja täytäntöönpanoa avustavan alueellisen keskuksen (RACVIAC – Centre for Security Cooperation) ja Etyjin turvallisuusyhteistyöfoorumin, kanssa. Säännöllisiä koordinointikokouksia pidetään muiden YK:n järjestöjen (mm. UNODC ja UNODA) kanssa pienaseiden alalla toteutettavan YK:n koordinointitoiminnan (CASA) ja muiden mekanismien välityksellä. SEESAC on näin muodostunut alueelliseksi keskukseksi, jossa käsitellään useita erilaisia turvallisuusalan uudistukseen liittyviä asioita mutta keskitytään erityisesti pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontaan ja varastojen hallinnointiin. SEESACin toimipaikka on Belgradissa, mutta se toimii tällä hetkellä kaikkialla Kaakkois-Euroopassa toteuttaen toimia Albaniassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Kroatiassa, Moldovan tasavallassa, Montenegrossa, Serbiassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. Alueellinen vastuullisuus taataan alueellisen yhteistyöneuvoston sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden alueellisen ohjausryhmän kautta. Jälkimmäisessä kaikkien Kaakkois-Euroopan valtioiden edustajat antavat SEESACin toiminnalle strategista ohjausta ja esittävät aloitteita ja pyyntöjä.

Yhteisten ongelmien käsittely alueellisten aloitteiden avulla on osoittautunut hyödylliseksi Kaakkois-Euroopassa, koska ratkaisevan tärkeän tiedonjaon ja sen mukanaan tuoman terveellisen alueellisen kilpailun lisäksi sen avulla on myös saavutettu johdonmukaisia ja helposti mitattavissa olevia tuloksia kokonaisvaltaisen täytäntöönpanon kautta. SEESACin osallistuminen kaikkiin asiaankuuluviin alueellisiin prosesseihin ja aloitteisiin (mm. SEDM, RASR ja RACVIAC) mahdollistaa oikea-aikaisen ja avoimen tiedonvaihdon, vankan tilannetietoisuuden ja tarvittavan kaukokatseisuuden, jolla varmistetaan täytäntöönpano, jossa ei ole päällekkäisyyksiä ja jossa otetaan huomioon hallitusten ja alueen olemassa olevat tarpeet ja kehityssuuntaukset.

SEESAC perustaa kaiken toimintansa kerättyihin perustietoihin ja varmistaa toiminnan ennakkoehtona, että kansalliset sidosryhmät antavat hyväksyntänsä ja poliittisen tukensa. Sen aikaisemmin toteuttamissa EU:n rahoittamissa hankkeissa suunnitellut toimet onnistuivat erittäin hyvin ja tuottivat kestäviä hanketuloksia kehittäen ja edistäen hankkeiden ja toimien kansallista vastuullisuutta, edistäen alueellista koordinointia, tietojen jakamista kokemuksista ja parhaista käytännöistä sekä alueellista tutkimusta. Sen asiantuntemus pienaseiden ja kevyiden aseiden alalla ja perusteellinen tietämys alueellisista asioista sekä sen asiaankuuluvat sidosryhmät tekevät siitä tämän toiminnan kannalta kaikkein sopivimman täytäntöönpanokumppanin.

Lisäksi hanke täydentää asesiirtojen valvontaa koskevaa SEESACin rinnakkaisaloitetta, jolla pyritään avoimuutta lisäämällä ja alueellista yhteistyötä tehostamalla parantamaan valmiuksia valvoa asekauppaa ( 1 ). Lisäksi Bosnia ja Hertsegovinan kohdalla hanke täydentää erityisesti kahta muuta hanketta:

— EU:n vakautusvälineen lyhyen aikavälin osasta rahoitettu EXPLODE-hanke, jonka toteuttaa UNDP:n toimisto Sarajevossa yhdessä Bosnia ja Hertsegovinassa olevan Etyjin valtuuskunnan kanssa ja jonka tarkoituksena on parantaa Bosnia ja Hertsegovinan väestön turvallisuutta vähentämällä epävakaita ampumatarvikevarastoja ja parantamalla varastojen turvallisuutta;

— ampumatarvikkeiden ja aseiden varastojen turvallisuutta kohentava SECUP Bosnia ja Hertsegovina –hanke, joka toteutetaan yhdessä Bosnia ja Hertsegovinassa olevan Etyjin valtuuskunnan ja Bosnia ja Hertsegovinan puolustusministeriön kanssa EUFORin toimittaessa teknistä asiantuntija-apua ja hankkeen toteuttamiseen liittyvien turvallisuusnäkökohtien valvontaa; SEESAC on säännöllisesti yhteydessä EUFOR Althea -operaatioon, Etyjin valtuuskuntaan Bosnia ja Hertsegovinassa sekä UNDP:n toimistoon Sarajevossa varmistaakseen jatkuvan koordinoinnin ja täydentävyyden näiden hankkeiden kanssa sekä kansainvälisen yhteisön niiden jatkuvien pyrkimysten kanssa, joilla käsitellään kysymystä Bosnia ja Hertsegovinan puolustusministeriön hallussa olevista tavanomaisten ampumatarvikkeiden ylijäämävarastoista. Yhteydenpito koskee myös mahdollisia tulevia suunnitelmia kampanjaksi, jossa kerätään laittomia tavanomaisia aseita Bosnia ja Hertsegovinassa.

Hankkeeseen kuuluvien muiden maiden osalta SEESAC koordinoi toimiaan seuraavien kansainvälisten avustustoimien kanssa:

— Montenegrossa MONDEM-hanke, jota hallinnoi UNDP yhdessä Etyjin kanssa ja jonka tarkoituksena on vähentää aseiden leviämisen vastaisen toiminnan riskejä perustamalla turvallisia ja suojattuja tavanomaisten ampumatarvikkeiden varastoinfrastruktuureja ja varastojen hallinnointijärjestelmiä, vähentää yhteisöihin kohdistuvaa räjähdysvaaraa toteuttamalla ympäristöystävällisiä demilitarisointitoimia, hävittää myrkyllisiä, vaarallisia jätteitä (rakettien nestemäistä polttoainetta) ja tukea puolustusalan uudistusta hävittämällä Montenegron puolustusministeriön osoittaman rajoitetun määrän raskaita asejärjestelmiä.

— Kosovossa (*1) KOSSAC-hanke, jonka tarkoituksena oli alun perin vähentää aseellista väkivaltaa Kosovossa (*1) ja lisätä yhteisön turvallisuutta. Hanke on vuosien kuluessa muuttunut laaja-alaiseksi aseellisen väkivallan ehkäisyhankkeeksi, jossa keskitytään vahvasti turvallisuusalan uudistukseen ja valmiuksien kehittämiseen.

— Serbiassa UNDP:n ja Etyjin rahoittama CASM-hanke, jonka tarkoituksena on parantaa tavanomaisten ampumatarvikkeiden ennalta määriteltyjen varastointipaikkojen turvallisuutta ja turvatoimia ja tehostaa ampumatarvikkeiden ilmoitettujen ylijäämien hävittämistä.

SEESAC on säännöllisesti yhteydessä Etyjiin, Natoon ja norjalaiseen avustusjärjestöön (Norwegian Peoples Aid) sekä muihin asiaankuuluviin toimijoihin varmistaakseen toimien täydentävyyden ja oikea-aikaisuuden sekä kustannustehokkuuden resurssien käytössä.

3. Hankkeen kuvaus

Hankkeen tuloksena turvallisuus ja vakaus Kaakkois-Euroopassa ja muuallakin on lisääntynyt, mikä johtuu pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden leviämisen ja laittoman kaupan torjunnasta. Hanke edistää suoraan EU:n turvallisuusstrategian, EU:n pienasestrategian, YK:n toimintaohjelman, kansainvälisen jäljittämisvälineen ja YK:n ampuma-asepöytäkirjan täytäntöönpanoa ja erityisesti lisää alueellista yhteistyötä pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden leviämisen aiheuttaman uhan torjunnassa. Hankkeen tulokset ovat erityisesti seuraavat:

— turvallisuutta ja pienaseiden ja kevyiden aseiden varastojen hallinnointia on parannettu varastointipaikkoja parantamalla;

— pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden ylijäämä- ja takavarikkovarastoja on vähennetty aseiden ja ampumatarvikkeiden hävittämisen kautta;

— pienaseiden ja kevyiden aseiden merkitsemiseen, jäljittämiseen ja kirjaamiseen liittyviä valmiuksia on parannettu;

— alueellinen yhteistyö ja tiedonjako on tehostunut;

— ihmisten hallussa olevien laittomien aseiden määrä on vähentynyt valistuskampanjoiden ja aseiden keruukampanjoiden tuloksena.

Hankkeen maantieteellinen soveltamisala on Kaakkois-Eurooppa, ja sen suoria edunsaajia ovat Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo (*1) , Moldovan tasavalta, Montenegro, Serbia ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia.

▼M1

3.1 Varastojen turvallisuuden lisääntyminen infrastruktuurien parantamisen ja valmiuksien kehittämisen kautta

Tavoite

Tällä toiminnalla vähennetään pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden leviämisen ja laittoman kaupan uhkaa parantamalla tavanomaisten aseiden ja ampumatarvikkeiden varastoja koskevia turvamääräyksiä ja hallinnointia Albaniassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Kosovossa (*1) , Moldovan tasavallassa, Montenegrossa, Serbiassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.

Kuvaus

Neuvoston päätöksen 2010/179/YUTP onnistunut täytäntöönpano kaksijakoisesti eli (1) parantamalla varastointipaikkojen turvallisuutta kolmessa maassa ( *2 ) ja (2) kehittämällä varastojen hallinnoinnista vastaavan henkilöstön valmiuksia ( *3 ). Tämän tuloksena turvamääräyksiä on vahvistettu merkittävästi ja pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden varastojen ei-toivotun leviämisen vaara on vähentynyt. Hankkeen toisessa vaiheessa jatketaan näiden saavutusten pohjalta ase- ja ampumatarvikevarastojen turvallisuuden parantamista Kaakkois-Euroopassa antamalla lisää teknistä ja infrastruktuureihin liittyvää erityisapua kansainvälisten parhaiden käytäntöjen ja standardien mukaisesti. Hanketoimilla tuetaan Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Moldovan tasavallan, Montenegron ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian puolustusministeriöitä sekä Serbian tasavallan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Kosovon sisäasiainministeriöitä siten, että hankitaan ja asennetaan tarvittavia laitteita ase- ja ampumatarvikevarastojen turvaamiseksi. Lisäksi varastojen hallinnoinnista vastaavalle henkilöstölle annetaan tarvittaessa koulutusta. Paikat, joissa turvallisuutta parannetaan, valitaan painopisteitä ja paikan aiheuttamia turvallisuusriskejä koskevan arvioinnin perusteella.

Hankkeessa on tarkoitus toteuttaa erityisesti seuraavat toimet:

— Albania: Puolustusministeriön ampumatarvikkeiden ja tavanomaisten aseiden varastointipaikkojen (enintään kaksi paikkaa) turvallisuustason nostaminen muun muassa asentamalla ja/tai kunnostamalla varastoalueen aitaus- ja valaistusjärjestelyjä, murtohälytysjärjestelmiä, valvontakameroita ja televiestintälaitteita.

— Bosnia ja Hertsegovina: Puolustusministeriön ampumatarvikkeiden ja tavanomaisten aseiden varastointipaikkojen turvallisuustason nostaminen muun muassa asentamalla ja/tai kunnostamalla varastoalueen aitaus- ja valaistusjärjestelyjä, murtohälytysjärjestelmiä, valvontakameroita ja televiestintälaitteita, millä täydennetään UNDP:n ja Etyjin työtä varastointipaikkojen turvallisuuden alalla.

— Kosovo (*1) : Poliisilaitoksen varastojen hallinnointivalmiuksien parantaminen koulutuksen avulla ja arvioimalla nykytilaa. Kunnostetaan yksi pieni, paikallinen pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä ampumatarvikkeiden varasto.

— Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia: Sisäasiainministeriön keskusvaraston (Orman) turvallisuustason nostaminen hankkimalla turvalaitteita ja uudistamalla infrastruktuuria muun muassa kunnostamalla varastoalueen aitaus- ja valaistusjärjestelyjä sekä kameravalvontaa ja uusimalla varastorakennusten turvaovia. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian puolustusvoimien keskusvaraston turvallisuustason nostaminen hankkimalla ja asentamalla kameravalvontajärjestelmä ja parantamalla alueen ja rakennusten turvallisuutta korjaamalla aitoja, asentamalla uusia kulkuportteja ja kunnostamalla varastorakennusten turvaovia.

— Moldovan tasavalta: Sisäasiainministeriön aseiden ja ampumatarvikkeiden keskusvaraston (CAMD) turvallisuustason nostaminen muun muassa asentamalla turva-aitoja, ottamalla käyttöön kulunvalvontajärjestelmiä ja hankkimalla sähköinen aserekisteri.

— Montenegro: Brezovikin ampumatarvikevarastojen rakenteellinen parantaminen, mukaan lukien yleiset parannukset varastoinnin turvallisuusinfrastruktuuriin. Varastoituja aseita ja ampumatarvikkeita koskevan keskusrekisterin kehittäminen.

— Serbia: Sisäasiainministeriön tärkeimmän pienaseiden ja kevyiden aseiden varastointipaikan turvallisuustason nostaminen, mukaan lukien videovalvonta ja kulunvalvonta.

— Varastojen hallinnointia koskeva alueellinen koulutus: toteutetaan sekä alueellisella (vuosittain) että kansallisella tasolla (tarvittaessa).

Hankkeen tulokset ja täytäntöönpanon indikaattorit:

Hankkeella parannetaan turvallisuutta Kaakkois-Euroopassa vähentämällä laittoman kaupan riskiä seuraavasti:

— parannetaan pienaseiden ja kevyiden aseiden varastointipaikkojen turvallisuutta Albaniassa (enintään 2 paikkaa), Bosnia ja Hertsegovinassa (4), Kosovossa (*1) (1), Moldovassa (2), Montenegrossa (1) ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa (2) mitattavissa olevilla infrastruktuurin turvallisuustason nostoilla;

— parannetaan henkilöstön kykyä suojata varastoja kouluttamalla vähintään 60 työntekijää edunsaajamaista kolmessa työpajassa ja tarjoamalla kohdennettua koulutusta kansallisella tasolla.

▼B

3.2. Varastojen pienentäminen hävittämällä pienaseita, kevyitä aseita ja ampumatarvikkeita

Tavoite

Parantaa turvallisuutta ja pienentää leviämisen vaaraa vähentämällä huomattavasti ylijäämävarastoissa olevien tavanomaisten aseiden ja ampumatarvikkeiden määrää.

Kuvaus

Tarkoituksena on hävittää jopa 165 000 pienasetta ja kevyttä asetta aikaisemman vaiheen menestykseen pohjaten - jonka puitteissa tuhottiin 78 366 asetta (45 275 Serbiassa ja 33 091 Kroatiassa) - valtiollisten tahojen ja siviilien hallussa olevien ylijäämäpienaseiden ja kevyiden aseiden lukumäärän vähentämiseksi edelleen ja näiden aseiden laittoman välityksen tai kaupan riskin pienentämiseksi. Hävittämistoimia toteutetaan

— Albaniassa (jopa 120 000 asetta)

— Bosnia ja Hertsegovinassa (jopa 4 500 asetta)

— Kosovossa (*1) (jopa 2 500 asetta)

— Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa (jopa 1 500 asetta)

— Moldovan tasavallassa (jopa 2 500 asetta)

— Montenegrossa (jopa 4 000 asetta)

— Serbiassa (jopa 30 000 asetta).

Albaniassa on menestyksellä hävitetty puolustusministeriön hallussa olleita ylijäämäampumatarvikkeita ja nyt on vastaavasti hävitettävä pienaseita ja kevyitä aseita, ottaen erityisesti huomioon ylijäämävaraston suuruuden ja sen turvaamisen haasteellisuuden. Serbiassa neuvoston päätöksen 2010/179/YUTP puitteissa saavutettuja tuloksia on vahvistettava hävittämällä edelleen ylijäämäaseita ja takavarikoituja aseita, ja muissa maissa on aloitettava vastaavia toimia, jotta ylijäämäaseiden leviämisen ja laittoman salakuljetuksen riskiä voidaan merkittävästi pienentää. Lisäksi hankkeen puitteissa hävitetään sisäasiain- ja puolustusministeriöiden hallussa olevat ylijäämät ja takavarikoidut räjähteet ja pienaseiden ja kevyiden aseiden ampumatarvikkeet.

Hankkeen tulokset / täytäntöönpanon indikaattorit:

Hankkeen ansiosta pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämiseen liittyvä haavoittuvuus vähenee merkittävästi, koska Albaniassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Kosovossa (*1) , Moldovan tasavallassa, Montenegrossa, Serbiassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa varastoituna olevien ylijäämien ja takavarikoitujen pienaseiden ja kevyiden aseiden, räjähteiden ja ampumatarvikkeiden määrä pienenee seuraavasti:

— tavanomaisia aseita hävitetään kaikkiaan jopa 165 000 kappaletta;

— leviämisriskin muodostavia ampumatarvikkeita ja räjähteitä neutralisoidaan ja hävitetään jopa 12 442 kappaletta.

3.3. Pienaseiden ja kevyiden aseiden parempi merkintä, jäljittäminen ja rekisteröinti

Tavoite

Parantaa merkitsemiseen ja jäljittämiseen liittyviä voimavaroja tukemalla aseiden sähköisten rekisteröinti- ja kirjaamisjärjestelmien perustamista Kaakkois-Euroopassa tai olemassa olevien järjestelmien parantamista.

Kuvaus

Hankkeen tämän osion puitteissa tuetaan tehokkaan oikeusvaltioperiaatteen vahvistamista rajoittamalla, rekisteröimällä ja mittaamalla pienaseiden ja kevyiden aseiden määrää ja kysyntää. Hanke on suunniteltu yhdenmukaiseksi YK:n toimintaohjelman, kansainvälisen jäljittämisvälineen, YK:n ampuma-asepöytäkirjan ja neuvoston direktiivin 91/477TYUTP sekä yhteisen kannan 2008/944/YUTP kanssa ja tulee tehostamaan niiden täytäntöönpanoa parantamalla Kaakkois-Euroopan maiden kykyä merkitä, jäljittää ja rekisteröidä aseita. Hankkeessa keskitytään erityisesti kansallisten viranomaisten kykyyn ylläpitää rekisteriä siviilien hallussa olevista laillisista aseista tukemalla näiden rekisteröintijärjestelmien tehostamista ja digitalisointia. Samalla parannetaan aseiden merkintään, jäljittämiseen ja ballistiseen analyysiin liittyviä taitoja.

Hankkeessa kiinnitetään huomiota YK:n ja EU:n toimien johdonmukaisuuden ja täydentävyyden varmistamiseen kaikissa kansallisissa, alueellisissa ja aihekohtaisissa ohjelmissa ja kaikissa tämän tavoitteen saavuttamiseksi toteutettavissa toimissa pyritään mahdollisimman suureen synergiaan ja täydentävyyteen Interpolin (iARMS) ja Europolin aloitteiden kanssa.

Hankkeella tuetaan voimavarojen parantamista pienaseiden ja kevyiden aseiden merkitsemisen, jäljittämisen ja kirjaamisen alalla Kaakkois-Euroopassa koulutuksen ja teknisen tason avustamisen yhdistelmällä, jota tehostetaan normatiivisin ja institutionaalisin analyysein:

— Albania: tuetaan Albanian poliisia keskitetyn sähköisen ampuma-aserekisterin kehittämisessä ja käyttöönotossa suunnittelemalla järjestelmä, hankkimalla ja asentamalla tarvittava laitteisto ja kouluttamalla henkilökuntaa.

— Bosnia ja Hertsegovina: tuetaan SIPAa (State Investigation and Protection Agency, valtion tiedustelu- ja suojeluvirasto) sen jatkaessa toimiaan ja pyrkiessä tuloksiin pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen estämiseksi parantamalla teknisiä valmiuksia pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontaan liittyvän tutkinnan ja lainvalvonnan alalla.

— Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia: työskennellään yhdessä kansallisten viranomaisten kanssa nykyisen aseiden rekisteröintijärjestelmän parantamiseksi edelleen päivittämällä ohjelmistoa siten, että se kattaa myös turvallisuusjoukkojen omistamat aseet, sekä antamalla henkilöstölle jatkokoulutusta tuliaseita koskevien rekisterien ylläpitämiseksi lakien mukaisesti.

— Kosovo (*1) : työskennellään yhdessä Kosovon poliisiviranomaisen kanssa standardoitujen toimintamenettelyjen kehittämiseksi ja tarjotaan koulutusta menettelyjen soveltamisen alalla. Samalla pyritään selvittämään pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan rakennetta yhteistyössä asiaankuuluvien viranomaisten kanssa keskeisten riskialueiden määrittämiseksi.

— Serbia: tuetaan sisäasiainministeriön ballistisen laboratorion teknisten valmiuksien parantamista aseiden ja ampumatarvikkeiden merkitsemisen ja jäljittämisen tehostamiseksi hankkimalla erikoislaitteistoa ja tarjoamalla koulutusta.

Alueellisella tasolla:

— Hankkeella tuetaan Kaakkois-Euroopan alueellisen ampuma-aseasiantuntijoiden verkoston luomista ja sen puitteissa järjestetään enintään kuusi alueellista työpajakoulutusta tiedon jakamisen lisäämiseksi.

— Verkoston tukena on verkkofoorumi, jolla helpotetaan tietämyksen ja tiedon jakamista.

— SEESAC tekee tiivistä yhteistyötä Conflict Armament Researchin (CAR) kanssa laittomia aseita koskevan tiedonvaihdon helpottamiseksi SEESACin, alueellisen tuliase-asiantuntijoiden verkoston ja CARin iTrace-hankkeen välillä.

— Laaditaan toteutettavuustutkimus, jossa kartoitetaan tiiviimmän ja organisoidumman jäljitys- ja ballistisen tiedon jakamisen oikeudellisia ja teknisiä mahdollisuuksia.

Hankkeen tulokset / täytäntöönpanon indikaattorit:

— Keskitetyn sähköisen aserekisterin käyttöönotto Albaniassa.

— Bosnia ja Hertsegovinassa SIPAn teknisten jäljitys- ja tukintavalmiuksien parantaminen pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä ampumatarvikkeiden osalta.

— Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa sähköinen aserekisteri päivitetään siten, että se kattaa myös turvallisuusjoukkojen omistamat aseet ja vähintään 25 henkilöstön edustajaa koulutetaan uusien säännösten osalta.

— Kosovon (*1) poliisivoimille kehitetään standardoidut toimintamenettelyt pienaseiden ja kevyiden aseiden merkitsemistä, jäljittämistä ja kirjaamista varten ja laittoman kaupan rakennetta kartoittava tutkimus saatetaan päätökseen.

— Serbian sisäasiainministeriön ballistisen laboratorion teknisiä valmiuksia parannetaan aseiden ja ampumatarvikkeiden merkitsemisen ja jäljittämisen tehostamiseksi.

— Perustetaan ja saatetaan toimintavalmiuteen alueellinen tuliase-asiantuntijoiden verkosto, järjestetään kuusi työpajakoulutusta.

— Perustetaan verkkofoorumi, jolla helpotetaan tietämyksen ja tiedon jakamista alueellisen tuliase-asiantuntijoiden verkoston puitteissa.

— Parannetaan SEESACin, alueellisen tuliase-asiantuntijoiden verkoston ja CARin iTrace-hankkeen välistä tiedonvaihtoa.

— Rekisteröintijärjestelmien yhteenliittämistä koskeva toteutettavuustutkimus saatetaan päätökseen.

3.4. Alueellinen yhteistyö tiedon ja tietämyksen siirtämiseksi ja tietoisuuden lisäämiseksi

Tavoite

Parantaa edelleen valmiuksia torjua pienaseiden ja kevyiden aseiden ja niiden ampumatarvikkeiden aiheuttamaa uhkaa Kaakkois-Euroopassa edistämällä ja helpottamalla tietämyksen jakamista, tiedonvaihtoa ja tietoisuuden lisäämistä tiiviimmän alueellisen yhteistyön avulla.

Kuvaus

Hankkeella parannetaan kansallisten pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevien lautakuntien ja asevalvontaan osallistuvien asiaankuuluvien instituutioiden valmiuksia tarjoamalla teknistä apua ja kehittämällä teknisiä valmiuksia ja helpottaen samalla tiedonjakoa. Asianomaisten instituutioiden kanssa tehdään tiivistä yhteistyötä niiden tarpeiden kartoittamiseksi ja tarvittavien tukivälineiden kehittämiseksi, jotta ne voivat jatkaa valmiuksiensa kehittämistä tavanomaisten aseiden ja niiden ampumatarvikkeiden valvomiseksi. Samalla hankkeen puitteissa luodaan alueellinen tiedonvaihtoprosessi ja edistetään sen toimintaa. Prosessi tuo yhteen kansallisten pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevien lautakuntien ja asevalvontaan osallistuvien instituutioiden edustajia alueellisen yhteistyön ja tietämyksen jakamisen lisäämiseksi. Alueellisen tiedonvaihtoprosessin osatekijät:

— kansallisten pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevien lautakuntien viralliset alueelliset kokoukset kahdesti vuodessa;

— pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonnasta Kaakkois-Euroopassa saatujen kokemusten järjestelmällinen kerääminen;

— kokoelmateoksen kehittäminen pienaseita ja kevyitä aseita koskevasta kansallisesta lainsäädännöstä Kaakkois-Euroopassa; pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonnan tehokkaan täytäntöönpanon edellyttämät tiedotteet ja muut tietotuotteet;

— pienaseiden ja kevyiden aseiden vaikutusta perheväkivaltaan ja sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan tutkivan alueellisen tutkimuksen kehittäminen;

— verkkofoorumin ja portaalin kehittäminen tietämyksen vaihtoa varten, jotta voidaan säännöllisesti jakaa tietämystä ja kokemuksia pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontahankkeista, -toimista ja -väliintuloista;

— kahdenvälisen tiedonvaihdon helpottaminen tutustumiskäyntien ja asiantuntijoiden vaihto-ohjelmien avulla.

Saatujen kokemusten järjestelmällinen kerääminen ja tietopohjan luominen edistävät osaltaan Kaakkois-Euroopan maiden valmiuksia suunnitella, toteuttaa ja täytäntöönpanna pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontatoimia ja samalla niillä on mahdollisuus viedä tietämystään muille alueille. Näin Kaakkois-Euroopasta kerätty merkittävä kokemusten määrä on hyödyksi myös muualla maailmassa.

Hankkeen tulokset / täytäntöönpanon indikaattorit:

Lisääntynyt alueellinen yhteistyö pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ampumatarvikkeiden merkittävän keskittymisen ja laittoman kaupan aiheuttaman uhkan torjumiseksi:

— Jopa kuusi pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevien lautakuntien virallista kokousta.

— Kahdenvälisen tietämyksenjakamisen ja tiedonvaihdon helpottuminen.

— Tarvittaessa pienaseita ja kevyitä aseita koskevien kansallisten strategioiden kehittäminen.

— Kansallisen tason koulutuksen ja valmiuksien parantamisen järjestäminen tarveanalyysin pohjalta.

— Lisääntynyt tietoisuus pienaseiden ja kevyiden aseiden vaikutuksesta perheväkivaltaan ja sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan alueellisen tutkimuksen kehittämisen ja edistämisen ansiosta.

Kansallisten pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevien lautakuntien ja muiden asevalvontaan osallistuvien instituutioiden lisääntyneet voimavarat:

— Verkkofoorumin perustaminen tietämyksen jakamiseksi.

— Kokoelmateoksen julkaiseminen asevalvonnan alan lainsäädännöstä sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonnasta Kaakkois-Euroopassa saatujen kokemusten keräämisen organisoiminen.

— Teknisen avun tarjoaminen.

3.5. Kerääminen ja tiedotuskampanjat

Tavoite

Lisätä turvallisuutta ja vähentää pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ampumatarvikkeiden laittoman kaupan uhkaa seuraavasti:

— tuetaan Kaakkois-Euroopan maiden väestön hallussa olevien laittomien ja tarpeettomien aseiden, räjähteiden, taisteluvälineiden ja ampumatarvikkeiden keräämistä;

— avustetaan siviilihenkilöiden hallussa olevien aseiden laillistamista rekisteröinnin ansiosta;

— lisätään tietoisuutta laittomien aseiden hallussapidon aiheuttamista vaaroista.

Kuvaus

Hankkeen ensimmäisen vaiheen aikana (neuvoston päätös 2010/179/YUTP) Kroatiassa toteutettiin 1,5 vuotta kestänyt keräys- ja valistuskampanja, jonka tuloksena saatiin kerätyksi kaikkiaan 1 753 asetta, 16 368 laitonta sirpaleammusasetta, 818 153 kappaletta ampumatarvikkeita ja 620 kiloa räjähteitä sekä lisättyä suuren yleisön tietoisuutta ongelmasta. Serbiassa nettifoorumin avulla toteutettu innovatiivinen valistuskampanja auttoi SEESACia keräämään arvosta tietoa vallitsevista asenteista ja pienaseiden ja kevyiden aseiden esiintymisestä. Näistä kampanjoista saatujen kokemusten ansiosta hankkeen toisessa vaiheessa on tarkoitus keskittyä kolmeen toisiaan vahvistavaan toiminta-alaan:

— suunnitellaan ja toteutetaan keräyskampanjoita, jotka perustuvat kohdennettuihin valistustoimiin, joiden avulla saadaan tehokkaasti jaettua laittomien tuliaseiden laillistamiseen ja vapaaehtoiseen luovuttamiseen liittyvät yksityiskohdat;

— kehitetään ja toteutetaan valistustoimia laittomien tuliaseiden, ampumatarvikkeiden ja räjähteiden hallussapidon vaaroista;

— käytetään yleisön osallistamisen kaltaisia innovatiivisia työvälineitä laittomien tuliaseiden hallussapidon kartoittamiseksi ja väestön tietoisuuden lisäämiseksi laittomien aseiden aiheuttamista vaaroista.

Hankkeen tulokset / täytäntöönpanon indikaattorit:

Hankkeella parannetaan turvallisuutta Kaakkois-Euroopassa vähentämällä aseiden laitonta hallussapitoa väestön keskuudessa:

— siviiliväestön hallussa olevien aseiden, taisteluvälineiden, ampumatarvikkeiden ja räjähteiden lukumäärän vähentäminen;

— tietoisuuden lisääminen suunnittelemalla ja toteuttamalla kampanjoita ainakin kuudessa maassa.

4. Edunsaajat

Hankkeen suoria edunsaajia ovat pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonnasta vastaavat kansalliset instituutiot Kaakkois-Euroopassa. Varastojen hallinnoinnin osalta seuraavat tahot hyötyvät valmiuksien kehittämisestä ja varastointipaikkojen infrastruktuurin parantamisesta: Bosnia ja Hertsegovinan, Moldovan tasavallan, Montenegron ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian puolustusministeriöt sekä Kosovon (*1) , Moldovan tasavallan, Serbian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sisäasiainministeriöt. Varastojen vähentämiseen liittyvien toimien suoria edunsaajia ovat Bosnia ja Hertsegovinan, Kosovon (*1) , Moldovan tasavallan, Montenegron, Serbian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sisäasiainministeriöt sekä Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Moldovan tasavallan puolustusministeriöt. Pienaseiden ja kevyiden aseiden merkitsemiseen, jäljittämiseen ja kirjaamiseen liittyvien valmiuksien parantamisen suoria edunsaajia ovat Albanian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Kosovon (*1) ja Serbian sisäasiainministeriöt sekä valtion tiedustelu- ja suojeluvirasto Bosnia ja Hertsegovinassa. Muiden maiden sisäasiainministeriöt taas hyötyvät alueellisen tuliase-asiantuntijoiden verkoston luomisesta. Tämän lisäksi kansalliset pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevät lautakunnat ja muut asevalvontaan osallistuvat instituutiot hyötyvät koulutuksesta ja tiedonjakamisesta sekä alueellisesta yhteistyöstä.

Ehdotetut toimet ovat täysin linjassa pienaseisiin ja kevyisiin aseisiin liittyvien kansallisten prioriteettien kanssa ja niillä on asianomaisten kansallisten pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontaviranomaisten hyväksyntä. Ne ovat osoittaneet kannattavansa toimia ja sitoutuvansa hankkeiden tulosten saavuttamiseen.

Kaakkois-Euroopan ja EU:n maiden väestö saa epäsuorasti etua hankkeesta, koska pienaseiden ja kevyiden aseiden laajamittaisen leviämisen aiheuttama riski vähenee.

5. EU:n näkyvyys

SEESAC toteuttaa kaikki asianmukaiset toimenpiteet sen julkistamiseksi, että Euroopan unioni on rahoittanut toimen. Nämä toimet toteutetaan Euroopan komission laatiman ja julkaiseman unionin ulkoisten toimien viestintää ja näkyvyyttä koskevan käsikirjan mukaisesti. SEESAC varmistaa EU:n osallistumisen näkyvyyden asianmukaisilla logoilla ja julkisuudella, joissa korostetaan unionin asemaa, varmistetaan unionin toimien avoimuus ja lisätään tietoisuutta päätöksen syistä sekä unionin tuesta päätökselle ja tämän tuen tuloksista. Hankkeessa tuotetussa materiaalissa tuodaan selkeästi esiin EU:n lippu EU:n lipun asianmukaisesta käytöstä ja jäljentämisestä annettujen suuntaviivojen mukaisesti.

Koska suunniteltujen toimien laajuus ja luonne vaihtelee suuresti, käytetään erilaisia promootiovälineitä mukaan lukien perinteiset tiedotusvälineet, nettisivut, sosiaalinen media sekä tiedotus- ja promootiomateriaalit kuten erilaiset informatiiviset kaaviot, lehtiset, uutiskirjeet, lehdistötiedotteet ja muut sellaiset tarpeen mukaan. Hankkeeseen kuuluvat julkaisut, julkiset tilaisuudet, kampanjat, välineistö ja rakennushankkeet varustetaan asianmukaisilla merkinnöillä. Hankkeen vaikutusta on tarkoitus edelleen tehostaa parantamalla kansallisten hallitusten ja väestön, kansainvälisen yhteisön sekä paikallisten ja kansainvälisten tiedotusvälineiden tietoisuutta ja tämän vuoksi hankkeen eri kohderyhmiä lähestytään asianmukaisella kielellä.

6. Kesto

Neuvoston päätöksen 2010/179/YUTP täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella ja ottaen huomioon hankkeen maantieteellisen laajuuden, edunsaajien lukumäärän sekä suunniteltujen toimien lukumäärän ja monimutkaisuuden täytäntöönpanon määräajaksi on asetettu 36 kuukautta.

7. Yleisrakenne

Toimen teknisestä täytäntöönpanosta vastaa SEESAC, Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman ja alueellisen yhteistyöneuvoston (Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen seuraaja) yhteisen valtuutuksen puitteissa toimiva alueellinen aloite. SEESAC on pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen torjuntaa koskevan alueellisen täytäntöönpanosuunnitelman toimeenpaneva elin ja toimii tässä ominaisuudessa kaikkien pienaseisiin ja kevyisiin aseisiin liittyvien asioiden keskuspisteenä Kaakkois-Euroopan alueella.

SEESACilla on kokonaisvastuu hanketoimien täytäntöönpanosta ja tilintekovelvollisuus koko hankkeen täytäntöönpanosta. Hankkeen suunniteltu kesto on kolme vuotta (36 kuukautta) ja arvioitu kokonaisbudjetti on 14 335 403 euroa, johon sisältyy Norjan varmistettu yhteisrahoitus.

8. Kumppanit

SEESAC on toimen täytäntöönpanija yhteistyössä seuraavien tahojen kanssa: Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Moldovan tasavallan, Montenegron ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian puolustusministeriöt, Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Kosovon (*1) , Moldovan tasavallan, Montenegron, Serbian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sisäasiainministeriöt ja valtion tiedustelu- ja suojeluvirasto Bosnia ja Hertsegovinassa sekä Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Kosovon (*1) , Moldovan tasavallan, Montenegron, Serbian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalliset pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevät lautakunnat.

Tämä toimi on osa laajempaa asevalvontaohjelmaa Länsi-Balkanilla ja sitä täydentää Norjan kuningaskunnan ulkoasiainministeriön rahoittama ja CASM-hankkeesta (tavanomaisten ampumatarvikkeiden varastojen hallinnointihanke Serbian tasavallassa) rahoitettu aseiden vientivalvonnan alan hanke. Ohjelman arvioitu kokonaisbudjetti on 14 335 403 euroa, josta unionin osuus on enintään 5 127 650 euroa, mikä kattaa enintään 35,77 prosenttia arvioidusta kokonaisbudjetista. Norjan rahoitusosuus on 411 689 euroa (3 140 000 Norjan kruunua YK:n käyttämän vaihtokurssin (kesäkuu 2013) mukaan), joka kattaa 2,87 prosenttia ohjelman kokonaisbudjetista. Edunsaajan kokonaisrahoitusosuus on 61,36 prosenttia ohjelman kokonaisbudjetista.

9. Raportointi

Sekä sisällöllisen että taloudellisen raportoinnin on katettava asianomaisessa rahoitusosuuksia koskevassa sopimuksessa sekä siihen liitetyssä budjetissa kuvattu toimi kokonaisuudessaan siitä riippumatta, rahoittaako komissio toimen kokonaan vai osittain.

Sisällöllisiä edistysmiskertomuksia on toimitettava neljännesvuosittain, jotta keskeisten tulosten saavuttamisen edistymistä voidaan seurata.

10. Arvioitu budjetti

EU:n rahoittaman hankkeen arvioidut kokonaiskustannukset ovat 5 127 650 euroa.