2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B KOMISSION PÄÄTÖS N:o 283/2000/EHTY,
tehty 4 päivänä helmikuuta 2000,
►C1 lopullisen ◄ polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Bulgariasta, Etelä-Afrikasta,
Intiasta, Jugoslavian liittotasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien raudasta tai seostamatto-masta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muullatavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen
kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa sekä tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien
tarjoamien sitoumusten hyväksymisestä ja menettelyn päättämisestä Iranista peräisin olevan
tuonnin osalta
(EYVL L 31, 5.2.2000, s. 15)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Komission päätös N:o 2009/2000/EHTY, tehty 22 päivänä syyskuuta
2000L 240 12 23.9.2000
►M2 Komission päätös N:o 1357/2001/EHTY, annettu 4 päivänä heinäkuuta
2001L 182 27 5.7.2001
►M3 Komission päätös N:o 841/2002/EHTY, tehty 21 päivänä toukokuuta
2002L 134 11 22.5.2002
►M4 Komission päätös N:o 1043/2002/EHTY, tehty 14 päivänä kesäkuuta
2002L 157 45 15.6.2002
Oikaistu:
►C1 Oikaisu, EYVL L 119, 20.5.2000, s. 39 (2000/283/EHTY)
▼B
KOMISSION PÄÄTÖS N:o 283/2000/EHTY,
tehty 4 päivänä helmikuuta 2000,
►C1 lopullisen ◄ polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen
Bulgariasta, Etelä-Afrikasta, Intiasta, Jugoslavian liittotasavallastaja Taiwanista peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräk-sestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten
pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella
pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuinkuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa sekä tiettyjen vientiäharjoittavien tuottajien tarjoamien sitoumusten hyväksymisestä ja
menettelyn päättämisestä Iranista peräisin olevan tuonnin osalta
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan hiili- ja teräsyh-
teisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 28 päivänä
marraskuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2277/96/EHTY (1),
sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä N:o 1000/1999/EHTY (
2), ja erityisesti sen 8 ja 9 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,sekä katsoo seuraavaa:
A.MENETTELY
1.Aloittaminen
1) Komissio julkaisi 7 päivänä tammikuuta 1999 Euroopan
yhteisöjen virallisessa lehdessä ilmoituksen tiettyjen Bulgariasta,
Intiasta, Iranista, Etelä-Afrikasta, Jugoslavian liittotasavallasta
(jäljempänä ’Jugoslavia’) ja Taiwanista peräisin olevien raudasta
tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metal-lilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, eienempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen, pintakuviol-
listen levyvalmisteiden tuontia koskevan polkumyynnin
vastaisen menettelyn aloittamisesta (
3), jäljempänä ’menettelyn
aloittamista koskeva ilmoitus’.
2) Menettelyn aloittaminen perustui valitukseen, jonka Eurofer teki
sellaisten yhteisön tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa
pääosan yhteisön koko tarkasteltavana olevan tuotteen tuotan-nosta komission päätöksen N:o 2277/96/EHTY, jäljempänä’peruspäätös’, 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukai-sesti. Valituksessa esitetty näyttö tarkasteltavana olevan tuotteenpolkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta
katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen.
2.Tutkinta
3) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta niille
viejämaiden vientiä harjoittaville tuottajille, jäljempänä ’vientiäharjoittavat tuottajat’, tuojille ja niitä edustaville järjestöille, joitaasian tiedettiin koskevan, viejämaiden edustajille sekä valituksen
tehneille yhteisön tuottajille. Komissio lähetti kyselylomakkeet
edellä mainituille osapuolille ja menettelyn aloittamista koske-vassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa ilmoittautuneilleosapuolille. Komissio antoi peruspäätöksen 6 artiklan 5 kohdanmukaisesti osapuolille, joita asia suoraan koski, tilaisuudenesittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi.2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 2
(1) EYVL L 308, 29.11.1996, s. 11.
(2) EYVL L 122, 12.5.1999, s. 35.
(3) EYVL C 4, 7.1.1999, s. 3.
▼B
4) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat, valituksen tehneet yhteisön
tuottajat ja tuojat esittivät huomautuksensa kirjallisesti.
Kaikki asianomaiset osapuolet, jotka määräajassa pyysivät saada
tulla kuulluiksi ja jotka ilmoittivat, että menettelyn tuloksettodennäköisesti vaikuttavat niihin, ja osoittivat, että niiden kuule-miseen oli erityisiä syitä, saivat mahdollisuuden tulla kuulluiksi.
5) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista jahuomioista, joiden perusteella aiottiin suositella
i) lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa Bulgariasta,
Etelä-Afrikasta, Intiasta, Jugoslaviasta ja Taiwanista peräisin
olevassa tuonnissa,
ii)►
C1tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamien
sitoumusten hyväksymistä ja ◄
iii) menettelyn päättämistä Iranista peräisin olevan tuonnin
osalta.
Perusasetuksen 20 artiklan mukaisesti osapuolille asetettiin myös
määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämänilmoituksen johdosta.
6) Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin jalopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa.
7) Komissio hankki ja tarkasti kaikki lopullista määrittämistä varten
tarpeellisina pitämänsä tiedot.
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
—Valituksen tehneet yhteisön tuottajat:
— Aceralia Corporacion Sid., Madrid, Espanja
— British Steel Plc, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta— Cockerill Sambre SA, Bryssel, Belgia— Hoogovens Steel BV, IJmuiden, Alankomaat— ILVA Spa, Genoa, Italia
— Sidmar NV, Gent, Belgia
— Salzgitter AG, Salzgitter, Saksa— Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Saksa— SOLLAC, Pariisi, Ranska— Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Saksa
—Vientiä harjoittavat tuottajat:
a) Bulgaria
Kremikovtzi Corp, Sofia
b) Intia
Essar Steel Ltd, Hazira
Tata Iron & Steel Company Ltd, Kalkutta
Steel Authority of India Ltd, New Delhi
c) Iran
Mobarakeh Steel Company, Esfahan
d) Etelä-Afrikka
Iscor Ltd, Pretoria
Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank
e) Taiwan
China Steel Corp, Kaohsiung
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd, Kaoshiung
f) Jugoslavia
Sartid a.d. oli ainoa komissiolle ilmoittautunut jugoslavia-
lainen vientiä harjoittava tuottaja; sen toimitiloissa ei2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 3
▼B
kuitenkaan suoritettu tutkimuksia Jugoslavian erityistilan-
teen vuoksi.
—Etuyhteydetön yhteisön tuoja — käyttäjäyritys:
Marcegaglia Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italia
—Vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat tuojat
a) Iran: Ascotec GmbH, Düsseldorf, Saksa
Irasco s.r.l., Genova, ItaliaTara Steel Trading GmbH, Düsseldorf,
Saksa
Unitech Steel (UK) Ltd, Lontoo, Yhdis-
tynyt kuningaskunta
b) Etelä-Afrikka: Macsteel International UK Ltd, Lontoo,
Yhdistynyt kuningaskunta
Macsteel International Belgium NV,
Antwerpen, Belgia
Macsteel International Stahlhandel
GmbH, Düsseldorf, Saksa
8) Polkumyyntiä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta1998 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajanjakson,jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskeva tarkastelu
käsitti ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 1995 polkumyyntiä
koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelu-jakso’.
B.TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL-
TAINEN TUOTE
1.Tarkasteltavana oleva tuote
9) Tarkasteltavana oleva tuote on tietyt raudasta tai seostamatto-
masta teräksestä valmistetut, vähintään 600 millimetrin levyisetpleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineellapinnoittamattomat, kelatut, ei enempää valmistetut kuin kuuma-
valssatut levyvalmisteet, jäljempänä ’kuumavalssatut kelat’.
Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7208 10 00,7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10,7208 37 90 (
1), 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 ja
7208 39 90.
10) Kuumavalssattuja keloja tuotetaan yleensä terästehtailla kuuma-
valssaamalla puolivalmiit terästuotteet viimeisen
valssauskierroksen jälkeen taikka peittauksen tai jatkuvan hehku-tuksen jälkeen. Kuumavalssatut tuotteet kelataan säännöllisiksikeloiksi.
Terästehtaat, jotka valmistavat useanlaisia levymäisiä terästuot-
teita, käyttävät kuumavalssattuja keloja muiden terästuotteiden(leveät ja kapeat nauhat, kylmävalssatut tuotteet, putket jne.)lähtömateriaalina. Kuumavalssattujen kelojen laji ja koko vaihte-levat. Suurin osa yhteisön tuonnista kolmansista maista
muodostuu niin sanotusta rakenneteräksestä (kuten euroop-
palaisen standardin EN 10025 mukaiset S235 ja S275) japehmeästä teräksestä (kuten EN 10011:n ja Deutsche Industrie-Normin DIN 1614/1 mukaiset DD11, DD12 ja DD13). Tavalli-sesti kelojen paksuus on 1,5—15 millimetriä ja leveys 600-2 050 millimetriä. Kukin edellä luetelluista CN-koodeista vastaa2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 4
(1) Ks. oikaisu EYVL:ssä C 27, 2.2.1999, s. 30.
▼B
tiettyä tuotelajia; lajit eroavat toisistaan leveyden ja paksuuden
osalta edellä mainituissa rajoissa.
11) Tuote luokitellaan myös kahteen eri luokkaan sen viimeistelynmukaan: mustat kuumavalssatut kelat, jäljempänä ’mustat kelat’,jotka ovat perustuote, ja peitatut kuumavalssatut kelat,jäljempänä ’peitatut kelat’, jotka kuumavalssauksen jälkeen
pintakäsitellään peittaamiseksi kutsutulla menetelmällä. Mustien
ja peitattujen kelojen ero näkyy myös yhdistetyn nimikkeistönrakenteessa: kyseiseen kahteen luokkaan kuuluvat kelat luokitel-laan erityisiin, erillisiin CN-koodeihin.
12) Vaikka asianomaisista maista tuodaan lähinnä mustia keloja,tutkimuksesta kävi ilmi, että tuonti jakautuu kaikkiin mainit-tuihin CN-koodeihin ja näin ollen kaikkiin edellä lueteltuihintuotteisiin. Vaikka kukin CN-koodi koskee eriteltävissä olevaakuumavalssatun kelan lajia, kaikkien kelojen todettiin olevan
samanlaisia tai samankaltaisia fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuk-
siltaan sekä käyttötarkoituksiltaan. Kuumavalssattujen kelojen erilajit ovat näin ollen yksi ainoa tuote, joka luokitellaan edelläjohdanto-osan 9 kappaleessa mainittuihin CN-koodeihin.
2.Samankaltainen tuote
13) Tutkimuksesta ilmeni, että asianomaisista maista tuotavat
kuumavalssatut kelat ovat erityisesti laji- ja kokovalikoimansaosalta samanlaisia yhteisössä tuotettujen tuotteiden kanssa taiverrattavissa niihin.
14) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että niiden tuottamaja viemä tarkasteltavana oleva tuote ei ole sellaisenaan vaihdet-tavissa yhteisössä tuotetun tuotteen kanssa eikä verrattavissasiihen. Ne väittivät, että yhteisön tuottajien tuotantomenetelmä
oli edistyneempi ja että siinä käytettiin eri teknologiaa, minkä
tuloksena oli korkealaatuisempi tuote. Ne mainitsivat, ettäkäyttäjät joutuivat toisinaan valssaamaan tuontituotteet uudes-taan, ennen kuin ne pystyivät käsittelemään niitä edelleen. Siksine väittivät, että niiden tuote ei ole samankaltainen kuin vali-tuksen tehneiden yhteisön tuottajien tuottama tuote.
15) Jos tuotantomenetelmien erot johtavat pintavirheisiin tai kemial-lisiin virheisiin, tuloksena voi olla alhaisempi markkina-arvo.Tutkimuksesta ilmeni kuitenkin, että yhteisössä tuotetulla tuot-
teella ja tuontituotteella on edelleen yleisesti ottaen samat
fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, vaikka tuotteeteivät olekaan täysin samanlaiset laadun sekä tavarantoimittajienja kunkin tavarantoimittajan lähettämien erien osalta. Tämänperusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että asianomaisistamaista tuodut kuumavalssatut kelat eivät olisi samankaltainen
tuote yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottaman ja myymän
tuotteen kanssa.
16) Tutkimuksesta ilmeni myös, että asianomaisista maista tuotu
tarkasteltavana oleva tuote on laji- ja kokovalikoimaltaan täysin
samanlainen asianomaisten maiden kotimarkkinoilla myydyntuotteen kanssa tai verrattavissa siihen.
17) Tämän perusteella pääteltiin, että asianomaisissa maissa tuotetutja niiden kotimarkkinoilla myydyt kuumavalssatut kelat, kysei-sistä maista yhteisöön viedyt kuumavalssatut kelat sekävalituksen tehneiden yhteisön tuottajien tuottamat ja yhteisönmarkkinoilla myymät kuumavalssatut kelat ovat samankaltaisiatuotteita peruspäätöksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla
tavalla.
C.POLKUMYYNTI
1.Normaaliarvo
18) Normaaliarvoa määritettäessä tutkittiin ensin kunkin yhteistyössä
toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko se myynytedustavia määriä kyseistä tuotetta kotimarkkinoilla2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 5
▼B
peruspäätöksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla eli
oliko kyseinen myynti vähintään 5 prosenttia sen yhteisöönviemästä tuotemäärästä.
Tämän jälkeen tutkittiin jokaisen vientiä harjoittavan tuottajan
osalta, oliko kunkin tuotelajin kokonaismyynti kotimarkkinoillavähintään 5 prosenttia saman lajin viennistä yhteisöön.
Niiden tuotelajien osalta, jotka täyttivät tämän 5 prosentin edus-
tavuutta koskevan ehdon, arvioitiin, oliko tuotetta myytyriittävässä määrin tavanomaisessa kaupankäynnissäperuspäätöksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
Jos tuotelajia kohti määritetty painotettu keskimääräinen myynti-
hinta oli yhtä suuri tai suurempi kuin painotetut keskimääräisetyksikkökustannukset ja jos yksikkökustannuksia vastaavilla taine ylittävillä hinnoilla tapahtunut kotimarkkinamyynti oli
vähintään 80 prosenttia myynnistä, normaaliarvo määritettiin
kaikessa kotimarkkinamyynnissä tosiasiallisesti maksettujenhintojen painotetun keskiarvon perusteella. Muutoin normaa-liarvo määritettiin ainoastaan kannattavassakotimarkkinamyynnissä tosiasiallisesti maksettujen hintojenpainotetun keskiarvon perusteella, paitsi jos tuotelajia kohti
määritetty kannattavien liiketoimien määrä oli vähemmän kuin
10 prosenttia kokonaismyynnistä.
19) Jos tuotelajia kohti määritetty kotimarkkinamyynnin määrä olivähemmän kuin 5 prosenttia yhteisöön suuntautuneen vienninmäärästä tai jos kotimarkkinamyynnistä vähemmän kuin 10prosenttia oli kannattavaa, kyseisten tuotelajien myyntiä koti-markkinoilla pidettiin riittämättömänä peruspäätöksen 2 artiklan
3 kohdan mukaisesti ja se jätettiin tästä syystä huomiotta. Tällöin
normaaliarvo määritettiin muiden asianomaisen maan vientiäharjoittavien tuottajien veloittamien hintojen painotetunkeskiarvon perusteella, jos ne myivät vastaavaa tuotelajia koti-markkinoillaan edustavassa määrin tavanomaisessa
kaupankäynnissä peruspäätöksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
20) Jos asianomaisen maan muut vientiä harjoittavat tuottajat eivät
myyneet vastaavaa tuotelajia riittävästi tai edustavassa määrinkotimarkkinoilla, normaaliarvo muodostettiin peruspäätöksen 2artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti asianomaiselle vientiä harjoit-tavalle tuottajalle kyseisen viedyn tuotelajin valmistamisestaaiheutuneiden kustannusten perusteella siten, että näihin kustan-
nuksiin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja
yleiskustannuksia sekä voittoa. Yleisesti ottaen myynti-, hallinto-ja yleiskustannukset määritettiin jokaisen vientiä harjoittavantuottajan osalta tämän edustavan kotimarkkinamyynnin perus-teella ja voittomarginaali tavanomaisessa kaupankäynnissä
tapahtuvan edustavan kotimarkkinamyynnin perusteella. Yhdessä
asianomaisessa maassa oli kuitenkin ainoastaan yksi yhteistyössätoiminut vientiä harjoittava tuottaja, jolla ei ollut edustavaamyyntiä kotimarkkinoilla. Tämän vuoksi käytettiin muidenyhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien myynti-,hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton painotettua keskiarvoa,
jos näillä tuottajilla oli edustavaa myyntiä ja tavanomaisessa
kaupankäynnissä tapahtuvaa myyntiä.
2.Vientihinta
21) Jos tuotetta vietiin suoraan yhteisön riippumattomille tuojille,
vientihinnat määritettiin peruspäätöksen 2 artiklan 8 kohdanmukaisesti näiden tuojien tosiasiallisesti maksamien tai niiden
maksettavaksi tulevien hintojen perusteella.
22) Jos tuotetta vietiin vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä
oleville yhteisön tuojille, vientihinnat muodostettiinperuspäätöksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojenperusteella, joilla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensim-mäisen kerran riippumattomille ostajille yhteisössä. Tässäyhteydessä tehtiin oikaisuja tuonnin ja jälleenmyynnin välisten2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 6
▼B
kaikenlaisten kustannusten, myös kohtuullisten myynti-, hallinto-
ja yleiskustannusten sekä voiton määrän, huomioon ottamiseksi.
3.Vertailu
23) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti
huomioon oikaisujen muodossa hintojen vertailukelpoisuuteenvaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet peruspäätöksen 2
artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän perusteella tehtiin oikaisut
tuontimaksujen, välillisten verojen, alennusten, hyvitysten,kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten,pakkauskustannusten, luottokustannusten, myynninjälkeistenkustannusten ja palkkioiden huomioon ottamiseksi.
24) Kaksi intialaista yritystä pyysi oikaisun tekemistä tuontimak-
sujen huomioon ottamiseksi. Pyydetty oikaisu tehtiin
peruspäätöksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan nojalla osittainsiltä osin kuin todistettiin, että raaka-aineet, joista tuontitullejamaksettiin, sisältyivät fyysisesti kyseiseen kotimarkkinoillamyytyyn tuotteeseen ja että tuontitulleja ei kannettu tai ne oli
palautettu yhteisöön viedyn tuotteen osalta.
25) Eräs intialainen yritys pyysi oikaisua määrien välisen eron
huomioon ottamiseksi sillä perusteella, että se myi tuotetta koti-markkinoilla pienemmissä laskutuserissä kuin yhteisönmarkkinoilla. Väitettiin, että myynti yhteisöön tapahtui alhaisem-malla hinnalla, koska myydyt määrät olivat suurempia.
Peruspäätöksen 2 artiklan 10 kohdan c alakohdassa vaadittua
yhteyttä alennuksiin tai hyvityksiin ei voitu osoittaa todeksi,joten pyyntö hylättiin.
26) Kaksi eteläafrikkalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, ettätarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla sovel-lettiin erilaisia hyvitysjärjestelmiä ja että normaaliarvoa olisi
pienennettävä tämän mukaisesti. Oikaisuja voitiin tehdä
ainoastaan, jos yhteys tutkimuksen kohteena olevaan myyntiintodistettiin.
27) Jugoslavialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että senviennin arvo olisi laskettava käyttäen sen markkinakurssiksi
väittämää valuuttakurssia. Koska kirjanpidossa käytettiin
kuitenkin virallista valuuttakurssia, ja koska yritys ei pystynytesittämään riittävää näyttöä siitä, että markkinahintainen valuut-takurssi olisi oikea valuuttakurssi, vientihintaa määritettäessäpäätettiin käyttää virallista valuuttakurssia.
4.Polkumyyntimarginaalit
a)Yleismenetelmä
28) Polkumyyntimarginaalit määritettiin peruspäätöksen 2 artiklan 10
ja 11 kohdan mukaisesti vertaamalla kunkin tuotelajin paino-tettua keskimääräistä normaaliarvoa saman tuotelajinvientihintojen painotettuun keskiarvoon vapaasti tehtaalla -tasolla ja samassa kaupan portaassa.
29) Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka eivät vastan-
neet komission kyselyyn eivätkä ilmoittautuneet muulla tavoin
tai toimittaneet tarvittavia tietoja tutkimuksen aikana, polku-myyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojenperusteella peruspäätöksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
Yhteistyön laajuus määritettiin tässä menettelyssä viejämaittain
tekemällä vertailu Eurostatin tilastojen ja yhteistyössä toimi-neiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien, yhteisöönsuuntautuvan viennin määrää koskevien tietojen välillä. Tämän
tuloksena todettiin, että yhteistyö oli laajaa kaikkien tutkimuksen
kohteena olevien maiden osalta Taiwania lukuun ottamatta.Komissio katsoi tämän vuoksi, että yhteistyöhön osallistumatto-mien yritysten polkumyyntimarginaali voitiin vahvistaakorkeimman kyseisen maan yhteistyössä toimineelle vientiäharjoittavalle tuottajalle määritetyn yksilöllisen polkumyyntimar-2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 7
▼B
ginaalin suuruiseksi, koska ei ollut mitään syytä uskoa, että
yhteistyöhön osallistumattoman vientiä harjoittavan tuottajanpolkumyynti olisi ollut vähäisempää kuin korkein todettu taso.
Taiwanin osalta yhteistyön taso oli matala, huomattavasti alle
50 prosenttia, joten jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiinkorkeimman Taiwanin osalta todetun neljännesvuosikohtaisenpolkumyyntimarginaalin suuruiseksi.
Tätä menettelytapaa pidettiin välttämättömänä myös, koska
haluttiin välttää yhteistyöstä kieltäytymisen palkitseminen jaestää toimenpiteiden kiertäminen.
b)Maakohtaiset polkumyyntimarginaalit
30) Polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta
yhteisön rajalla ovat:
31) Bulgaria
Kremikovtzi Corp 27,1 %Jäännösmarginaali 27,1 %
32) Intia
Essar Steel Ltd 55,8 %Steel Authority of India Ltd 56,3 %Tata Iron & Steel Company Ltd 29,4 %Jäännösmarginaali 56,3 %
33) Etelä-Afrikka
Iscor Ltd 47,8 %Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd 37,8 %Jäännösmarginaali 47,8 %
34) Taiwan
China Steel Corp ►M17,1 %◄
Yieh Loong Enterprise Co Ltd 2,1 %Jäännösmarginaali 30,3 %
35) Jugoslavia
Sartid a.d. 56,1 %Jäännösmarginaali 56,1 %
36)Iran
Kuten jäljempänä johdanto-osan 69 kappaleessa todetaan, tuonti
Iranista oli alle peruspäätöksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetunvähimmäistason. Näin ollen ei pidetty tarpeellisena tehdäkyseistä maata koskevaa polkumyynnin määritystä.
D.YHTEISÖN TUOTANNONALA
1.Yhteisön markkinoiden määrittäminen
37) Sen määrittämiseksi, oliko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut
vahinkoa, ja tässä yhteydessä myös kulutuksen ja yhteisöntuotannonalan tilanteeseen liittyvien eri talouden tunnuslukujenmäärittämiseksi oli tarkasteltava, olisiko tuotannonalan kytkös-markkinoille tarkoitettu tuotanto jätettävä tämän arvioinnin2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 8
▼B
ulkopuolelle vai olisiko vahinkoa ja kulutusta arvioitaessa otet-
tava huomioon yhteisön tuotannonalan koko tuotanto.
38) Yhteisössä on 16 kuumavalssattujen kelojen tuottajan. Noin 70
prosenttia näiden tuottajien valmistamista kuumavalssatuista
keloista käytetään kytkösmarkkinoilla eli samat tuottajat jalos-tavat ne integroidussa prosessissa, jäljempänä’kytkösmarkkinat’. Nämä kuumavalssatut kelat siirretäänyrityksen sisällä jatkojalostettaviksi ilman, että niistä laskutetaan,
koska siirto tapahtuu saman oikeussubjektin sisällä. Loput
tuotannosta, jäljempänä ’vapaat markkinat’, myydään sekäetuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille osapuolille.
39) Tältä osin valituksen tekijä väitti, että kyseessä ovat kahdet erimarkkinat. Valituksen tekijä väitti, että kytkösmarkkinoilletarkoitetut kuumavalssatut kelat eivät kilpaile suoraan polku-
myynnillä tuotujen tuotteiden kanssa. Näin ollen tutkittavat
tuontituotteet eivät voineet vaikuttaa näihin markkinoihin. Vali-tuksen tekijä väitti myös, että loput tuotannosta myytiin vapaillamarkkinoilla, joilla nämä tuotteet kilpailevat polkumyynnillätapahtuvan tuonnin kanssa. Tärkeimmät ostajat vapailla markki-noilla ovat riippumattomat kylmävalssattuja tuotteita valmistavat
tehtaat kuten putkien tuottajat, teräspalvelukeskukset, teräskaup-
piaat ja tukkukauppiaat. Valitus koskee ainoastaan vapaillamarkkinoilla myytäviä kuumavalssattuja keloja.
40) Kuumavalssattujen kelojen vientiä harjoittavat tuottajat ja niitäyhteisön markkinoille tuovat tuojat väittivät, että tarkasteltavanaolevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmä kattoi
kaikki kuumavalssatut kelat. Ne väittivät erityisesti, ettei kytkös-
markkinoiden ja vapaiden markkinoiden välillä ole selvää jakoaja että valituksen tekijän vapaiden markkinoiden määritelmä olimielivaltainen. Tämän vuoksi ne pyysivät, että yhteisön markki-noiden arviointiin sisällytettäisiin sekä kytkösmarkkinat että
vapaat markkinat.
41) Väitettä perusteltiin viittaamalla Euroopan yhteisöjen tuomiois-
tuimen Gimelec-tuomioon (1). Kyseiset osapuolet totesivat, että
tuomioistuin tukeutui edellä mainitussa tuomiossa seuraaviinseikkoihin kaksien erillisten markkinoiden olemassaolon pois-sulkemiseksi:
— tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin samoilla markkinoilla
ja sillä oli sama käyttötarkoitus,
— yhteisön tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä
etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille asiakkaillesuunnilleen samaan hintaan,
— jatkojalostusmarkkinoilla toimivat yritykset ostivat tarkastel-
tavana olevaa tuotetta sekä etuyhteydessä olevilta yhteisöntavarantoimittajilta että tuojilta tai muilta etuyhteydettömiltätuottajilta.
42) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että edellä mainitun
tuomion mukaan oikeudelliset edellytykset markkinoiden erotta-
miseksi toisistaan eivät tässä tapauksessa täyttyneet. Niidenmukaan yhteisön tuottajat saattoivat valita markkinaolosuhteidenmukaan, myivätkö ne tuotetta vapailla markkinoilla vai kytkös-markkinoilla, koska molemmille markkinoille tarkoitettujen
kuumavalssattujen kelojen tuotanto yhteisössä on samankaltaista.
Väitettiin myös, että näiden kahden markkinoiden osa-alueenväliset liikkeet estivät oikeudellisesti yhteisön tuotannon osanjättämisen vahinkoa koskevan tutkimuksen ulkopuolelle ja erityi-sesti yhteisön kulutusta koskevan tutkimuksen ulkopuolelle.
43) Komissio teki asiasta seuraavat päätelmät:
a) Koska terästeollisuus ja erityisesti tarkasteltavana olevan tuot-
teen tuotanto ovat hyvin pitkälle integroituja, tarkasteltavanaolevan tuotteen tuottajat yhteisössä siirsivät kytkösmarkki-2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 9
(1) Asia C-315/90, 27.11.1991.
▼B
noille tarkoitetut kuumavalssatut kelat eteenpäin integroidussa
prosessissa, mutta eivät laskuttaneet niistä. Kauppalaskuja eilaadittu, koska osapuolet kuuluvat samaan oikeussubjektiin.
Näin ollen kytkösmarkkinoilla ei ole vapaiden markkinoiden
hintoihin verrattavissa olevia siirtohintoja.
b) Yhteisön tuotannonala ei tuottanut varastoitavaksi kuumavals-
sattuja keloja, joita olisi myöhemmin voitu toimittaa jokokäytettäväksi kytkösmarkkinoilla tai myytäväksi vapailla
markkinoilla. Tämä johtuu siitä, että kaikilla kuumavalssat-
tujen kelojen käyttäjillä, myös yhteisön tuotannonalanintegroiduilla prosesseilla, on teknisiä rajoituksia jatkojalos-tustuotteidensa tuotannossa. Tämän vuoksi kuumavalssattujenkelojen mahdolliset liikkeet markkinoiden kahden osaalueen
välillä olivat merkityksettömiä.
c) Tutkimuksesta ilmeni, että integroituneet yhteisön tuottajat
eivät ostaneet kytkösmarkkinoille tarkoitettua tarkasteltavanaolevaa tuotetta yhteisössä toimivilta tai muilta riippumatto-milta osapuolilta. Kytkösmarkkinoille tarkoitetut
kuumavalssatut kelat eivät tästä syystä kilpaile muiden
yhteisössä saatavilla olevien kuumavalssattujen kelojenkanssa. Näin ollen kytkösmarkkinat voidaan erottaa selvästivapaista markkinoista.
44) Tämän perusteella komissio katsoo, että vapaiden markkinoiden
ja kytkösmarkkinoiden erottaminen toisistaan on täysin yhden-
mukainen peruspäätöksen vaatimusten ja yhteisön toimielintenaiemman käytännön kanssa.
45) Vahingon arviointiin liittyvien talouden tunnuslukujen kutenmyynnin kehityksen, kannattavuuden jne. määrittämisen yhtey-
dessä komissio tarkasteli, olisiko yhteisön tuottajien myynti
etuyhteydessä oleville osapuolille, jotka ovat erillisiä oikeussub-jekteja, yleensä laskettava kuuluvaksi vapaisiin markkinoihin.Kyseisen myynnin hintojen todettiin olevan suunnilleen samatkuin riippumattomilta osapuolilta veloitetut hinnat. Tämän
lisäksi tutkimus vahvisti tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien
väitteet siitä, että nämä etuyhteydessä olevat osapuolet voivatvapaasti ostaa kyseistä tuotetta yhteisössä tai sen ulkopuolellatoimivalta etuyhteydessä olevilta tai etuyhteydettömiltä tavaran-toimittajilta. Näin ollen pääteltiin, että yhteisön tuottajienmyynti etuyhteydessä oleville osapuolille, jotka ovat erillisiä
oikeussubjekteja, kilpailee muun muassa asianomaisiin maihin
sijoittautuneiden riippumattomien tavarantoimittajien myynninkanssa, joten kyseinen myynti olisi otettava huomioon vapaillamarkkinoilla tapahtuvan myynnin määrittämisessä.
46) Eräs yhteisön tuottaja väitti kuitenkin, että sen myyntiä etuyhtey-dessä oleville osapuolille olisi pidettävä kytkösmarkkinoidenpiiriin kuuluvana. Se väitti, että siihen etuyhteydessä oleviltaosapuolilta ei veloitettu markkinahintaa vaan hinta, joka erosihuomattavasti riippumattomilta asiakkailta veloitetusta hinnasta.Tuottaja lisäsi, että emoyhtiö ei sallinut siihen etuyhteydessä
olevien osapuolten ostaa kuumavalssattuja keloja vapailla mark-
kinoilla toimivalta riippumattomilta osapuolilta. Tämänseurauksena etuyhteydessä oleville osapuolille myydyt kuuma-valssatut kelat eivät kilpailleet suoraan muidenkuumavalssattujen kelojen kanssa. Tämän vuoksi ne olisi
jätettävä vapaiden markkinoiden määritelmän ulkopuolelle.
47) Tutkimuksessa vahvistettiin, että kyseisen yritysryhmittymän
toimintaperiaatteiden mukaan etuyhteydessä olevat osapuoleteivät saa ostaa kuumavalssattuja keloja vapailta markkinoilta.Lisäksi myyntihintojen analyysista ilmeni, että etuyhteydessä
olevilta osapuolilta veloitetut hinnat erosivat usein huomattavasti
riippumattomilta osapuolilta veloitetuista markkinahinnoista.Lisäksi kaikki myynti suuntautui etuyhteydessä oleville käyttä-jille, jotka käyttivät tuotteet itse myymättä niitä sellaisenaaneteenpäin. Tämän perusteella komissio päätteli, että kyseistenkuumavalssattujen kelojen myynnin ei voida katsoa tapahtuneen2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 10
▼B
vapailla markkinoilla ja että se olisi tämän vuoksi jätettävä
vapaiden markkinoiden määritelmän ulkopuolelle.
48) Näin ollen päätellään, että kuumavalssatut kelat, joita yhteisöntuottajat käyttivät lähtömateriaalina integroidussa prosessissatapahtuvassa jatkojalostuksessa yhden ainoan oikeussubjektinpuitteissa, kuuluvat kytkösmarkkinoiden piiriin. Sama koskeeedellä mainitun yhteisön tuottajan myyntiä, koska tämä osoitti,että sen myynti etuyhteydessä olevalle asiakkaalle kuului tosiaan
kytkösmarkkinoiden piiriin. Kaiken muun yhteisön tuottajien
myynnin katsottiin tapahtuneen vapailla markkinoilla. Näin ollenyhteisön tuotannonalan tilaa tarkasteltiin vapaiden markkinoidenosalta erilaisten talouden tunnuslukujen kuten tuotannon,myynnin, markkinaosuuden ja kannattavuuden kehityksen perus-
teella.
49) Olisi huomattava, että edellä esitetyt päätelmät kyseessä olevien
markkinoiden jakamisesta ja määrityksestä ovat yhdenmukaisianiiden tietojen kanssa, joita Euroopan hiili- ja teräsyhteisönperustamissopimuksen mukaisesti kerätään erityisesti teräsmark-kinoiden valvontaa varten. Näissä tiedoissa kuumavalssattujen
kelojen käyttötarkoitukset erotetaan toisistaan periaatteessa
samalla tavalla.
2.Yhteisön tuotannonalan määritelmä
a)Yhteisön kokonaistuotanto
50) Useat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että tietyt yhteisön
tuottajat olisi jätettävä yhteisön tuotannon määritelmän ulkopuo-
lelle, koska ne olivat tuoneet kuumavalssattuja keloja
asianomaisista maista.
51) Komissio totesi, ettei yksikään tutkimuksen kohteena olleistatuottajista ollut tuonut kuumavalssattuja keloja asianomaisistamaista tarkastelujaksona. Tietyt näihin yhteisön tuottajiin etuyh-
teydessä olevat teräspalvelukeskukset ja putkien tuottajat olivat
kuitenkin tuoneet näitä tuotteita tarkastelujaksona.
52) Johdanto-osan 37—49 kappaleessa selostettujen yhteisön mark-kinoiden määrittelyä koskevien päätelmien mukaisestitutkimuksessa todettiin kuitenkin, että nämä etuyhteydessä olevatosapuolet ovat toimineet itsenäisesti suhteessa niihin etuyhtey-
dessä oleviin tuottajiin vapailla markkinoilla toimiessaan. Näin
ollen nämä hankinnat eivät voineet vaikuttaa mainittujenyritysten asemaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajinayhteisössä.
53) Tämän vuoksi katsottiin, että ei ollut perusteita minkään tuot-
tajan jättämiselle yhteisön kuumavalssattujen kelojen tuotannon
määritelmän ulkopuolelle. Peruspäätöksen 4 artiklan 1 kohdanmukaisesti kaikki yhteisön markkinoilla toimivat kuusitoistatuottajaa edustavat yhteisön koko tuotantoa.
b)Yhteisön tuotannonala
54) Yhteisössä on kuusitoista kuumavalssattujen kelojen tuottajaa:
valitus jätettiin yhdentoista tuottajan puolesta, ja loput viisi tuot-tajaa tukivat valitusta.
55) Kymmenen valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa vastasi komis-sion kyselyyn. Yksi pieni tuottaja päätti, ettei se toimitakomissiolle vastausta.
56) Kaksi kymmenestä komission kyselyyn vastanneesta yhteisöntuottajasta ei toimittanut kaikkia tutkimuksessa pyydettyjä tietojasellaisessa muodossa, jossa ne olisi voitu yhdistää muiden
yhteisön tuottajien tietoihin.
57) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että ainakin yhtä
edellä kuvattuun yhteisön tuotannonalan määritelmään sisälly-tettyä yhteisön tuottajan suosittiin asianomaisiin osapuoliinpolkumyyntitutkimuksissa kohdistettavien vaatimusten suhteen.2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 11
▼B
Ne väittivät erityisesti, että kyseinen yhteisön tuottaja ei palaut-
tanut komissiolle kyselylomaketta väliaikaisten tullienkäyttöönoton osalta asetetuissa määräajoissa. Ne katsoivat, että
kyseessä on peruspäätöksen 6 artiklan 2 kohtaa rikkova syrjivä
kohtelu.
58) Olisi huomattava, että kaikki yhteisön tuotannonalanmääritelmään sisällytetyt yhteisön tuottajat vastasivat komissionkyselyyn perusasetuksessa asetetuissa määräajoissa ja näin ollenmyös väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa koskevassamääräajassa. Komissio katsoo, että kaikkia samankaltaisessatilanteessa olevia tämän menettelyn osapuolia kohdeltiin tasa-
puolisesti. Näin ollen väitteet peruspäätöksen 6 artiklan 2
kohdan rikkomisesta ja komission harjoittamasta syrjinnästäovat perusteettomia.
59) Näin ollen ne kahdeksan yhteisön tuottajaa, jotka toimivat tutki-muksessa täysipainoisesti yhteistyössä, muodostavat yhteisöntuotannonalan tässä menettelyssä ja niiden osuus tarkasteltavanaolevan tuotteen koko tuotannosta yhteisössä oli tutkimusajanjak-sona noin 65 prosenttia.
60) Näitä tuottajia pidetään siis yhteisön tuotannonalana ja niihinviitataan jäljempänä yhteisön tuotannonalana, koska niidentuotanto muodostaa peruspäätöksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoi-
tetussa merkityksessä pääosan kyseisten tuotteiden koko yhteisön
tuotannosta.
E.VAHINKO
1.Todettavissa oleva kulutus
61) Kuumavalssattujen kelojen todettavissa oleva kulutus yhteisössä
määritettiin yhteisön 16 tuottajan vapailla markkinoilla tapah-tuneen kokonaismyynnin sekä Eurostat-tilastoista ja vientiäharjoittavien tuottajien kyselyyn antamista vastauksista ilme-nevän, tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvankokonaistuonnin perusteella.
62) Yhteisön todettavissa oleva kulutus kasvoi vuoden 1995 ja tutki-musajanjakson välisenä aikana 9 prosenttia eli 18,4 miljoonastatonnista 20,1 miljoonaan tonniin. Vuonna 1995 vapaiden markki-
noiden myyntihinnat olivat poikkeuksellisen korkeat ja erityisesti
yhteisössä tuotettujen kuumavalssattujen kelojen kysyntä olirunsasta. Seuraavana vuonna markkinat kuitenkin pienenevät 11prosenttia.
63) Todettavissa oleva kulutus nousi tasaisesti vuoden 1996 ja tutki-musajanjakson välisenä aikana. Kulutus kasvoi eniten vuosina1996—1997, jolloin markkinoiden koko kasvoi 22 prosenttia.Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana se kasvoi
ainoastaan 0,4 prosenttia.
2.Asianomaisista maista tuleva tuonti
a)Vähäpätöinen tuonti
64) Peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan ja 5 artiklan 7 kohdan
säännösten mukaisesti arvio siitä, oliko tuonti vähäpätöistä vai
ei, tehtiin ottaen huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen todet-
tavissa oleva kulutus yhteisön markkinoilla.
65) Eurostatin tilastojen mukaan kolmesta viejämaasta eli Etelä-Afri-kasta, Intiasta ja Iranista peräisin oleva tuonti ylitti hiemanperuspäätöksen 5 artiklan 7 kohdassa säädetyn 1 prosentinvähimmäismäärän.
66) Iran väitti, että Eurostatin tilastojen käyttäminen sen markkinao-suuden arvioinnissa ei ollut asianmukaista, koska maan ainoanvientiä harjoittavan tuottajan toimitiloissa tehdyssä tarkastuk-sessa todettiin yhteisöön suuntautuvan viennin määrän olevanhuomattavasti pienempi. Tämän vuoksi väitettiin, että komission2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 12
▼B
olisi arvioitava iranilaisten tuotteiden markkinaosuutta paikalla
tehdyn tutkimuksen perusteella niin kuin aiemmissakin tutki-muksissa oli tehty.
67) Etelä-Afrikka ja Intia kiistivät todettavissa olevan kulutuksenmäärityksen ja väittivät vientinsä yhteisöön olevan vähäpätöistä,minkä perusteella ne olisi Iranin tavoin jätettävä tutkimuksenulkopuolelle.
68) Kuten edellä mainittiin, Iranin markkinaosuus oli Eurostatintuontitilastojen perusteella juuri yli vähimmäistason eli 1,2prosenttia. Todettiin kuitenkin myös, että tilastot olivat ristirii-dassa komission ainoan iranilaisen vientiä harjoittavan tuottajan
tiloissa tekemässä tarkastuksessa hankkimien ja tarkastamien
tietojen kanssa. Eurostatin tilastoja ei tämän vuoksi pidettyriittävän tarkkoina, jotta kyseisen maan markkinaosuudenarviointi voitaisiin tehdä ainoastaan niiden perusteella. Tilastotie-toja verrattiin tämän vuoksi myös tutkimuksen asianomaisiltaosapuolilta, erityisesti ainoalta iranilaiselta vientiä harjoittavalta
tuottajalta ja siihen etuyhteydessä olevilta yhteisöön sijoittautu-
neilta tuojilta, saatuihin tietoihin. Vertailu oli mahdollista jatarkasteltavana olevassa tapauksessa erityisen asianmukaista,koska Iranissa toimi ainoastaan yksi tuottaja. Koska kyseinentuottaja ja siihen etuyhteydessä olevat yhteisössä toimivat
yritykset toimivat menettelyssä täysipainoisesti yhteistyössä,
tuottajan väite voitiin tarkastaa helposti vertaamalla tarkastettujatietoja vientitoimista Eurostatin tietoihin. Tarkastuksen javertailun perusteella todettiin, että Iranista peräisin oleva tuontion huomattavasti alle vähimmäistason, ja pääteltiin, ettäyrityksen toimittamien tietojen ja Eurostatin tietojen erot eivät
johtuneet Iranista yhteisöön suuntautuvasta, muiden kolmansien
maiden kautta tapahtuvasta viennistä.
69) Näin ollen pidettiin perusteltuna käyttää Iranin markkinaosuuttamääritettäessä asianmukaisesti tarkastettuja tietoja. Tämän
vuoksi päätellään, että Iranista peräisin oleva tuonti on alle
vähimmäistason, että Iranista peräisin olevasta tuonnista mahdol-lisesti aiheutuva vahinko on merkitykseltään vähäpätöinen, jaettä menettely olisi päätettävä Iranin osalta.
70) Eteläafrikkalaisten ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien
esittämän väitteen tueksi esitetyn näytön perusteella ei niiden
yhteisöön suuntautuvaa tuontia voitu pitää vähäpätöisenäetenkään, kun otetaan huomioon edellä 37—49 kappaleessaesitetyt yhteisön markkinoiden määrittelyssä käytetyt mene-telmät. Toisin kuin Iranin tapauksessa, Eurostatin tilastojen ja
komission kyselyyn toimitettujen vastausten perusteella tuonti ei
ollut alle vähimmäistason. Näin ollen Etelä-Afrikasta ja Intiastaperäisin olevan tuonnin katsottiin ylittävän peruspäätöksen 3artiklan 4 kohdassa ja 5 artiklan 7 kohdassa säädetyn vähimmäis-tason.
b)Tuonnin kumulatiivinen arviointi
71) Komissio tutki, olisiko Bulgariasta, Etelä-Afrikasta, Intiasta,
Jugoslaviasta ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen
kelojen tuontia arvioitava kumulatiivisesti peruspäätöksen 3artiklan 4 kohdan mukaisesti.
72) Tämän vuoksi tutkittiin, täyttyivätkö kaikki edellytykset asiano-
maisista maista tulevan tuonnin kumuloimiseksi. Tutkimuksesta
ilmeni seuraavaa:
— polkumyyntimarginaali ylitti vähimmäistason jokaisen maan
osalta, kuten edellä osoitettiin,
— yksittäisistä maista tuodut määrät eivät olleet vähäpätöisiä
verrattuna yhteisön kulutukseen,
— maahantuotujen kuumavalssattujen kelojen keskinäisten
kilpailuedellytysten tarkastelu sekä maahantuotujen kuuma-valssattujen kelojen ja yhteisössä tuotetun samankaltaisentuotteen välisten kilpailuedellytysten tarkastelu osoittaa, ettäasianomaisista maista tuleva tuonti olisi kumuloitava. Asia-2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 13
▼B
nomaiset viejämaat myivät yleensä kuumavalssattuja keloja
yhteisön vapailla markkinoilla suoraan etuyhteydettömilleasiakkaille, kuten kylmävalssattuja tuotteita valmistaville
tehtaille, putkien tuottajille, teräspalvelukeskuksille ja teräs-
kauppiaille. Kuumavalssattuja keloja tuotiin myös sellaistenetuyhteydessä olevien myyntiyhtiöiden kautta, jotka myivättarkasteltavana olevaa tuotetta edellä mainittuihin ryhmiinkuuluville asiakkaille. Tutkimuksesta ilmeni, että yhteisön
tuotannonala myi samankaltaista tuotetta samojen myyntika-
navien kautta ja samoille asiakasryhmille. Lopuksi todettiin,että kaikessa tässä myynnissä noudatettiin samanlaistahinnoittelupolitiikkaa.
73) Näin ollen komissio päätteli, toisin kuin eräät vientiä harjoittavattuottajat olivat esittäneet, että kaikki edellytykset edellä maini-tuista maista peräisin olevan tuonnin kumuloinnille täyttyivät.
c)Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä
74) Eurostatin tuontitilastojen mukaan asianomaisista maista
yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrä kasvoi vuoden 1995 jatutkimusajanjakson välisenä aikana 229 prosenttia eli 0,65miljoonasta tonnista 2,14 miljoonaan tonniin. Tuonnin määräkasvoi vain vähän vuosina 1995—1996 (+ 0,10 miljoonaatonnia). Suurin osa kasvusta tapahtui vuoden 1997 ja tutkimusa-
janjakson välisenä aikana (+ 1,26 miljoonaa tonnia).
75) Tutkimusajanjakson kehityksen arvioinnista ilmeni, että kaikista
asianomaisista maista tuotiin kyseistä tuotetta lähinnä tutkimusa-
janjakson ensimmäisen puoliskon aikana (1,3 miljoonaa tonnia);
tuonnin määrä laski 42 prosenttia tutkimusajanjakson toisenpuoliskon aikana, mutta se oli edelleen huomattavasti suurempikuin vuoden 1997 toisella puoliskolla.
76) Kuten edellä johdanto-osan 11 kappaleessa mainitaan, erilaisetkuumavalssatut kelat luokitellaan yleensä kahteen eri luokkaan:mustat kelat ja peitatut kelat. Tutkimuksessa kävi ilmi, ettämustien kelojen osuus oli noin 90 prosenttia kaikista asianomai-sista maista tuoduista kuumavalssatuista keloista.
d)Tuonnin markkinaosuus
77) Vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi vuoden
1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 3,5 prosentista 10,7prosenttiin. Tuonnin määrän kasvu merkitsi sitä, että asiano-
maisten maiden osuus yhteisön markkinoista kasvoi 7,2
prosenttiyksikköä.
78) Asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi eniten eli 6,3prosenttiyksikköä vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä
aikana.
e)Hinnan alittavuus
79) Mahdollisen hinnan alittavuuden arvioimiseksi vertailukelpoisten
kuumavalssattujen kelalajien hintoja verrattiin yhteisön markki-
noilla mahdollisuuksien mukaan samojen myyntiedellytysten
vallitessa, samassa jäsenvaltiossa ja samoille asiakkaille tapah-tuneen myynnin osalta. Vientiä harjoittavien tuottajien vapaastiyhteisön rajalla -hintoja verrattiin yhteisön tuotannonalanvapaasti tehtaalla -hintoihin. Viejämaiden myyntihintoja oikais-tiin tarvittaessa vastaamaan vapaasti yhteisön rajalla -hintaa
tullit ja tuontikustannukset mukaan luettuina. Hintoja oikaistiin
myös niin, että niitä voitiin vertailla samassa kaupan portaassayhteisön tuotannonalan hintojen kanssa. Kaikki oikaisut perus-tuivat komission tutkimuksen yhteydessä hankkimaan jatarkastamaan näyttöön.
80) Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa mainitaan, eräät vientiäharjoittavat tuottajat esittivät, että niiden tuottamien ja yhteisönmarkkinoilla myymien kuumavalssattujen kelojen laatu ei ollutverrattavissa yhteisön tuotannonalan tuotteiden laatuun. Yksi2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 14
▼B
vientiä harjoittava tuottaja väitti, että toisin kuin yhteisön tuotan-
nonala se ei valmista tuotetta jatkuvan valun menetelmällä, mikäaiheuttaa kemiallisia vikoja ja pintavikoja, jotka johtavat hyöty-
suhteen heikkenemiseen myöhemmissä jalostusvaiheissa. Tämän
lisäksi kyseinen tuottaja ei käytä automaattista kelausmene-telmää, minkä johdosta tuotteen paksuus ja leveys vaihtelevat jalaatu heikkenee. Tuottaja toimitti asiasta näyttöä ja pyysi hinnanoikaisemista laatuerojen huomioon ottamiseksi hinnan alitta-
vuuden määrittämistä varten tehtävien hintavertailujen
yhteydessä.
81) Komissio totesi, että hinnan oikaiseminen laatuerojen huomioonottamiseksi ei yleisesti ottaen ollut perusteltua erityisesti, koskakyseiset erot eivät olleet käyttäjien havaittavissa ja koska tutki-
muksesta kävi ilmi, että väitetyt laatuerot eivät välttämättä
vaikuta tarkasteltavana olevan tuotteen käyttöön. Esitetynnäytön perusteella laadun huomioon ottamiseksi tehtävä oikaisuoli kuitenkin osittain oikeutettu yhden vientiä harjoittavan tuot-tajan osalta. Vaikka pyydetyn oikaisun yksityiskohtaisestatarkastelusta kävi ilmi, että pyydetty määrä oli liian suuri, puolet
pyydetystä oikaisusta voitiin myöntää käytettävissä olevan
näytön perusteella.
82) Hintavertailun tuloksena saatiin seuraavat hinnan alittavuudentasot, jotka ilmaistaan prosentteina yhteisön tuotannonalanhinnoista:
— Bulgaria: 6,8 %
— Intia: 6,7 %
— ESSAR: 6,1 %
— Tata: 6,1 %— SAIL: 19,1 %
— Etelä-Afrikka: 5,3 %
— Iscor: 4,9 %
— Highveld Steel: 27,0 %
— Taiwan: 4,3 %
— Yieh Long: 3,9 %
— CSC: 7,5 %
— Jugoslavia: 12,4 %
3.Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne vuoden 1995
ja tutkimusajanjakson välisenä aikana
a)Tuotanto
83) Tutkimuksesta ilmeni, että yhteisön tuotannonalan tuotanto oli
suurimmillaan 12,5 miljoonaa tonnia vuonna 1997. Tarkastelu-jakson muina aikoina yhteisön tuotannonalan tuotanto pysyivakaana noin 11,4 miljoonassa tonnissa, vaikka kulutuksenhavaittiin vähentyneen vuonna 1996. Huomattakoon, ettäkyseinen tuotanto myytiin vapailla markkinoilla tai vietiin
kolmansien maihin.
84) Koska yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteettia käytetään
sekä vapaille markkinoille että kytkösmarkkinoille tarkoitettujenkuumavalssattujen kelojen tuottamiseen, katsottiin tarpeelliseksi
tarkastella myös kytkösmarkkinoita varten tarkoitettua tuotantoa
koskevia tietoja sen varmistamiseksi, että vapaille markkinoilletarkoitetun tuotannon mahdollinen lasku ei johtunut kytkösmark-kinoiden lisääntyneestä tarpeesta.
85) Todettiin, että tuotantomäärät nousivat vuoden 1995 ja tutkimu-
sajanjakson välisenä aikana 2 prosenttia eli noin 0,6 miljoonaa
tonnia. Tämä osoitti kytkösmarkkinoita varten tarkoitetuntuotannon olevan suhteellisen vakaalla tasolla. Kytkösmarkki-noille ja vapaille markkinoille tarkoitetun tuotannonkehityssuuntaukset olivat vuoden 1997 ja tutkimusajanjaksonvälisenä aikana samanlaisia.2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 15
▼B
86) Näin ollen vapaille markkinoille tarkoitetun tuotannon lasku ei
johtunut kytkösmarkkinoiden lisääntyneestä tarpeesta.
b)Tuotantokapasiteetti ja sen käyttöaste
87) Olisi huomattava, että tuotantolaitoksia voidaan käyttää sekä
vapaille markkinoille että kytkösmarkkinoille tarkoitettuuntuotantoon ja tähän menettelyyn kuulumattomien tuotteiden(myös muiden teräslajien ja -tuotteiden) tuotantoon. Tarkastelta-vana olevaan tuotteeseen liittyvä kapasiteetin käyttöaste on
tämän vuoksi määritelty niiden kapasiteettien perusteella, jotka
oli virallisesti ilmoitettu komissiolle Euroopan hiili- ja teräsyh-teisön perustamissopimuksen puitteissa. Nämä kapasiteetitmääritetään tiettyjen perusteiden mukaan eikä niitä pidäsekoittaa nimelliskapasiteettiin. Nimelliskapasiteetti on suurin
mahdollinen saavutettavissa oleva kapasiteetti, jonka määrittämi-
sessä ei oteta huomioon käytettävissä olevan henkilökunnanmäärää, lomia, asennusaikoja, huoltoa ja niin edelleen.
88) Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli 87 prosenttia
vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana lukuun otta-
matta vuotta 1997, jolloin yhteisön tuotannonalan tuotanto olihuippulukemissa ja kapasiteetin käyttöaste oli 93 prosenttia.Tuolloin kuumavalssattujen kelojen kulutus oli suurta sekävapailla markkinoilla että kytkösmarkkinoilla.
89) Korkean käyttöasteen todettiin olevan normaali, kun pidetäänmielessä, että korkea kapasiteetin käyttöaste on raskaassa teolli-suudessa ja erityisesti terästeollisuudessa tarpeen korkeidenkiinteiden tuotantokustannusten vaikutuksen pienentämiseksi.
c)Saadut tilaukset ja myynnin määrä
i) Saadut tilaukset
90) Myyntiä koskevan arvioinnin täydentämiseksi tarkasteltiin myös
yhteisön tuotannonalan saamien tilausten kehitystä. Yhteisön
tuotannonala toimitti tätä varten tietoja, joita kerätään myös Eu-
roopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen mukaisestiteräsmarkkinoiden valvontaa varten. Vaikka nämä tiedot eivättäsmällisesti kuvastakaan tilannetta tarkasteltavana olevan tuot-teen osalta, vaan kattavat hieman laajemman tuoteryhmän,
todettiin, että niitä voitiin pitää edustavana tarkasteltavana
olevan tuotteen tilanteen suhteen. Tiedoista ilmeni, että vuonna1997 tilausten määrä oli suurempi kuin tutkimusajanjaksona.Kuten edellä esitettiin, todettavissa oleva kulutus kehittyivakaasti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana,mutta yhteisön tuotannonalan saamien tilausten määrä sen sijaan
väheni 17 prosenttia kyseisenä aikana.
91) Tämän perusteella vaikuttaa siltä, että yhteisön tuotannonalan
taloudellinen toiminta oli vuonna 1997 säännöllisempää ja tasai-semmin jakautunutta; kyseisenä vuonna saatujen tilausten määrä
kehittyi myyntimääriä vastaavasti. Kun otetaan lisäksi huomioon
tilausten ja toimitusten välinen viive, saatujen tilausten määränväheneminen oli merkkinä taloudellisen toiminnan vähenemi-sestä, mitä tarkastellaan jäljempänä.
ii) Myynti
92) Tarkastelujakson aikana myynti kasvoi hieman eli 9,6 miljoo-
nasta tonnista 9,7 miljoonaan tonniin (1 prosentin).
93) Myyntimäärien kehitys kyseisen ajanjakson aikana vastasi suur-
elta osin kulutuksen kehitystä. Yhteisön tuotannonalan myyntiväheni kuitenkin 12 prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajan-jakson välisenä aikana, kun taas kulutus lisääntyi hieman.
94) Yhteisön tuotannonala huomautti, että edellä kuvattu myyntiinliittyvä vahingon osoitin on määritetty mainittuina ajanjaksoinatoimitettujen ja laskutettujen liiketoimien perusteella. Tässäyhteydessä on huomautettava, että yhteisön tuotannonala on2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 16
▼B
järjestänyt tuotantoprosessinsa niin, että käyttäjän tilauksen teko-
päivän sekä toimitus- ja laskutus- eli myyntipäivän välillä onainakin kolme kuukautta. Jotta tiettynä ajanjaksona tapahtuneen
kehityksen arvioinnilla olisi merkitystä, olisi otettava huomioon
paitsi tosiasiallinen myynti myös kyseisenä ajanjaksona saaduttilaukset. Tilausten kehitys vaikuttaa siis väistämättä myynninkehitykseen tietyllä viiveellä.
iii) Myynnin eri lajit
95) Yhteisön tuotannonala väitti, että sille tosiasiallisesti aiheutuneen
vahingon määrittämiseksi olisi arvioitava erikseen erilaisten
kuumavalssattujen kelojen eli mustien kelojen ja peitattujenkelojen myynnin kehitystä. Väitettiin, että koska kaikesta tuon-nista suuri osa oli polkumyynnillä tuotuja mustia keloja,yhteisön tuotannonalan näiden kelojen myyntimäärien ja myynti-hintojen kehityksen perusteella voitaisiin todeta, että vahinkoa
on aiheutunut erityisen paljon.
96) Asian tarkastelusta kävi ilmi, että vuoden 1995 ja tutkimusajan-
jakson (1998) välisenä aikana yhteisön tuotannonalan vapaillamarkkinoilla myymien mustien kelojen määrä väheni 13prosenttia, kun taas peitattujen kelojen myynnin määrä lisääntyi34 prosenttia. Absoluuttisesti mitattuna tämä tarkoittaa, ettämustien kelojen myynti väheni noin 1 miljoonalla tonnilla ja
peitattujen kelojen myynti lisääntyi noin 0,5 miljoonalla tonnilta.
97) Tutkimus vahvisti myös, että yhteisön tuotannonalan mustien ja
peitattujen kelojen myynnin jakauma oli tasapainoisempi kuinvientiä harjoittavien tuottajien. Vuosina 1995—1997 myynnistä70 prosenttia oli mustia keloja ja 30 prosenttia peitattuja keloja.Tutkimusajanjaksona jakauma muuttui niin, että mustien kelojenosuus oli 60 prosenttia ja peitattujen kelojen osuus 40 prosenttia.
Kokonaismyynnin kehityksestä käy selvästi ilmi, että tutkimusa-
janjaksona painopiste siirtyi mustista keloista peitattuihinkeloihin eli sellaisesta tuotelajista, jota tuotiin enemmän, sellai-seen tuotelajiin, jonka tuonti oli vähäisempää.
d)Hintojen kehitys
98) Yhteisön tuotannonalan myyntihintojen painotettu keskiarvo
laski tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. Myyntihinnat olivat
vuonna 1995 korkeimmillaan kymmeneen vuoteen. Hinnat
laskivat vuoteen 1997 saakka (17 prosenttia vuoteen 1995 verrat-tuna ja 3 prosenttia vuoteen 1996 verrattuna), mutta nousivatjälleen vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana(9 prosenttia).
e)Markkinaosuus
99) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 1995 ja
tutkimusajanjakson välisenä aikana 3,7 prosenttiyksikköä;
vuonna 1995 se oli 52,0 prosenttia ja tutkimusajanjaksona 48,3prosenttia.
100) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus nousi 1,1 prosenttiyk-sikköä vuosina 1995—1996 ja 1,8 prosenttiyksikköä vuosina1996—1997.
101) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisöntuotannonala menetti kuitenkin kaiken aiemmin saamansa
myynnin lisäyksen ja sen markkinaosuus putosi jopa alle vuoden
1995 tason. Osuus pieneni 6,6 prosenttiyksikköä. Tilanteentarkastelu osoitti, että laskua tapahtui yhteisön vapailla markki-noilla sekä etuyhteydessä oleville asiakkaille ettäetuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin vähene-misen vuoksi.2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 17
▼B
f)Kannattavuus
102) Yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyn-
nistä saama tuotto laski 39 prosenttia vuoden 1995 jatutkimusajanjakson välisenä aikana. Vuoden 1995 suuri tuotto
(20,7 prosenttia) johtui kyseisenä aikana vallinneista korkeista
markkinahinnoista. Yhteisön tuotannonala tuotti vielä voittoavuonna 1996 markkinoiden laskusuhdanteesta ja myyntihintojen15 prosentin laskusta huolimatta. Myyntimäärät nousivat jälleenvuonna 1997, mutta yhteisön tuotannonalan voittomarginaali ei
kasvanut, koska myyntihinnat laskivat jälleen 3 prosenttia.
103) Kannattavuus parani hieman tutkimusajanjakson aikana vuoden1997 tasosta. Tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen myyntihin-
tojen nousun (9 prosenttia verrattuna vuoteen 1997) ansiostayhteisön tuotannonalan voittomarginaali nousi 12,9 prosenttiin.Yhteisön tuotannonalan mukaan tämä oli kohtuullinen voitonmäärä.
104) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat esittivät, että yhteisön tuotan-
nonalan kannattavuus oli tutkimusajanjaksona erittäin hyvä ja
että menettely olisi pitänyt päättää välittömästi yksinomaantämän osoittimen kehityksen perusteella. Niiden mukaantällainen voittomarginaali oli huomattavasti korkeampi kuinmitä komissio oli aiemmissa terästuotteiden polkumyyntitapauk-sissa pitänyt kohtuullisena.
105) Tässä yhteydessä olisi huomattava, että peruspäätöksen ja
WTO:n polkumyyntisopimuksen asiaa koskevien säännösten ja
määräysten mukaan vahingon määrittelyn on perustuttavaselkeään näyttöön a) polkumyynnillä tapahtuvan tuonninmäärästä ja tämän tuonnin vaikutuksesta samankaltaisten tuot-teiden hintoihin yhteisön markkinoilla ja b) tämän tuonninseurausvaikutuksista yhteisön tuotannonalaan. Lisäksi näiden
säännösten ja määräysten mukaan on erityisesti tarkasteltava,
onko polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntynyt merkittävästijoko absoluuttisesti tai suhteessa yhteisön kulutukseen. Lisäksion tarkasteltava, onko polkumyynnillä tapahtuvan tuonninhinnan alittavuus merkittävää, onko tällaisen tuonnin vaikutuk-
sesta aiheutunut merkittävää hintojen alenemista tai onko tuonti
estänyt hinnankorotuksia. Yksi tai useampi näistä tekijöistä eivälttämättä ole ratkaiseva peruste. Peruspäätöksen ja polkumyyn-tisopimuksen mukaan tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvantuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan on myös otettavahuomioon kaikki olennaiset taloudelliset tekijät ja seikat, jotka
vaikuttavat tuotannonalan tilanteeseen, kuten tosiasiallisen polk-
umyyntimarginaalin merkittävyys, myynnin tosiasiallinen jamahdollinen pieneneminen, voitot, tuotanto, markkinaosuus,tuottavuus, kapasiteetin käyttöaste, hintaan vaikuttavat tekijätjne. Peruspäätöksessä säädetään erityisesti, että luettelo ei oletyhjentävä, eikä yksi tai useampi näistä tekijöistä välttämättä
ole ratkaiseva peruste.
106) Tässä tapauksessa tutkimuksesta on käynyt ilmi, että polkumyyn-
nillä tapahtuva tuonti on merkittävästi lisääntynyt sekäabsoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna. Lisäksi polkumyyn-nillä tapahtuneen tuonnin hintojen todettiin alittavan yhteisöntuotannonalan hinnat merkittävästi. Koska kaikki edellä mainitut
edellytykset ovat täyttyneet, komissio on tutkimuksessaan
arvioinut tiettyjen asiaan liittyvien taloudellisten tekijöidenmahdollista ja tosiasiallista kehitystä ennen lopullisten päätel-miensä tekoa. Tämän vuoksi katsotaan, että eräiden vientiäharjoittavien tuottajien näkemys siitä, että menettely olisi pitänytpäättää jo yksinomaan kannattavuuden perusteella, on selvästikin
peruspäätöksen vastainen.
107) Yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjakson taloudellista tilan-
netta ja erityisesti hintoja ja kannattavuutta on lisäksitarkasteltava ottaen huomioon kuumavalssattujen kelojen mark-kinoiden rakenne ja yhteisön tuotannonalan taloudellisessatilanteessa tutkimusajanjakson aikana tapahtunut kehitys; asiaakäsitellään jäljempänä 4 kohdassa.2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 18
▼B
108) Lopuksi todettakoon, että yhteisön tuotannonalan ja kansainvä-
listen markkinoiden vertailua tietyn taloudellisen tunnusluvun
osalta ei pidetä asianmukaisena polkumyyntimenettelyssä.
g)Investoinnit ja työllisyys
109) Tutkimuksesta ilmeni, että investoinnit kohdistuivat lähinnä
koneiden ja laitteiden uusimiseen. Investoinnit olivat tutkimusa-
janjakson aikana suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 1995.Investoinnit lisääntyivät 32 prosenttia vuodesta 1995, koskakysyntä oli vilkasta vuonna 1997.
110) Työllisyydestä voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalavalmistaa monenlaisia tuotteita, muun muassa kuumavalssattujakeloja, samoissa tehtaissa ja samoilla koneilla. Tutkimuksestakävi ilmi, että tarkastelujakson aikana tarkasteltavana olevan
tuotteen tuotantoon liittyvä työllisyys heikkeni 4 prosenttia.
h)Tiivistelmä yhteisön tuotannonalan tilanteesta vuoden 1995 ja
tutkimusajanjakson välisenä aikana
111) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että vahingon
määritystä tutkimusajanjakson osalta ei voitu tehdä vuosien
1995 ja 1997 osalta määritetyn yhteisön tuotannonalan tilanteenvertailun perusteella. Niiden mukaan erityisesti hinnat ja kannat-tavuus vuonna 1995 sekä tuotanto, kapasiteetin käyttöaste,myynnin määrä ja markkinaosuus vuonna 1997 eivät vastanneetsitä, mitä niiden olisi pitänyt olla terveessä kilpailutilanteessa.
Ne väittivät, että koko tarkastelujaksoa koskevien muiden päätel-
mien perusteella ei voitu kohtuudella päätellä, että yhteisöntuotannonalalle olisi aiheutunut merkittävää vahinkoa.
112) Tältä osin olisi huomattava, että asianomaiset osapuolet eivätedellä mainitun väitteen yhteydessä ilmoittaneet, missä suhteessatiettyjä vuosien 1995 ja 1997 osalta vahvistettuja taloudentunnuslukuja ei voitaisi pitää edustavina. Ne totesivat vain, ettähinnat ja kannattavuus vuonna 1995 sekä tuotanto, kapasiteetin
käyttöaste, myynnin määrä ja markkinaosuus eivät olleet edus-
tavia. Väitteen mukaan siis huomattava osa komissiontutkimuksessa vahvistamista tiedoista olisi jätettävä huomiottatässä menettelyssä, vaikkei esitetä mitään näyttöä tai perustelujasen tueksi, että vuosina 1995 ja 1997 eivät olisi vallanneet tava-nomaiset kilpailuolosuhteet. Koska komissio ei tutkimuksessa
löytänyt näyttöä sen väitteen tueksi, että vuosina 1995 ja 1997
yhteisön markkinoilla ei olisi vallinnut tavanomainen kilpailuti-lanne, katsotaan, ettei ole perusteltua jättää mainittuja tietojahuomiotta.
113) Komissio tarkasteli yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilan-teen kehittymistä tarkastelujakson aikana sekä sen yleistätaloudellista tilannetta vuoden 1995 ja tutkimusajanjaksonvälisenä aikana vuosikohtaisesti.
114) Tutkimuksesta ilmeni, että vuoden 1997 ja tutkimusajanjaksonvälisenä aikana todettavissa oleva kulutus lisääntyi hieman jayhteisön tuotannonalan myyntihinnat nousivat 9 prosenttia;
myyntimäärät laskivat kuitenkin 12 prosenttia. Näin ollen
yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 6,6 prosenttiyk-sikköä eli 14 prosenttia. Tämän lisäksi yhteisön tuotannonalantuotanto laski noin 9 prosenttia, mikä heikensi kapasiteetinkäyttöastetta. Tästä kielteisestä kehityksestä huolimatta kannatta-
vuustaso nousi 6,3 prosentista 12,9 prosenttiin.
115) Tutkimuksesta ilmeni myös, että vuoden 1997 ja tutkimusajan-
jakson välisenä aikana asianomaisista maista peräisin olevan
tuonnin määrä kasvoi merkittävästi (143 prosenttia) ja sen mark-
kinaosuus kaksinkertaistui (lisäystä 6,3 prosenttiyksikköä).Vaikka asianomaisista maista tulevan tuonnin myyntihinnatnousivat 7 prosenttia, niiden todettiin kuitenkin alittavanyhteisön tuotannonalan hinnat keskimäärin 8 prosentilla tutkimu-sajanjakson aikana.2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 19
▼B
4.Yhteisön tuotannonalan tilanne tutkimusajanjakson
aikana
a)Alustavat huomautukset
116) Yhteisön tuotannonala väitti, että hinnat olivat korkeat ja näin
ollen myös voitot olivat suuret tutkimusajanjakson ensimmäisenpuoliskon aikana, koska todettavissa oleva kulutus ja näin ollenmyös kysyntä oli poikkeuksellisen runsasta, vaikkakaan todel-
linen kulutus ei ollut aivan yhtä runsasta. Tämän vuoksi
tutkimusajanjakson ensimmäisen puoliskon aikana tapahtuiylivarastointia, jota piti yllä lähinnä tarkasteltavana oleva tuonti,ja tutkimusajanjakson toisen puoliskon aikana varastot tyhjeniväthuomattavasti.
117) Yhteisön tuotannonalan mukaan tässä tapauksessa olisi arvioi-tava tarkemmin erikseen sellaisten tuotelajien myyntiä jamyyntikanavia, joiden suhteen yhteisön tuotannonalan ja tuonnin
välillä on suoraa kilpailua, jotta aiheutuneen vahingon koko
laajuus tulisi ilmi. Tässä yhteydessä olisi arvioitava erikseenmustia keloja ja peitattuja keloja sekä myyntikanavia, joidenkautta tehdään pitkäaikaisia sopimuksia, ja muuta myyntiä.
118) Yhteisön tuotannonala väitti myös, että tutkimusajanjakson erineljänneksiä olisi arvioitava tarkemmin, koska ostajien tekemientilausten ja niiden perusteella tehtyjen toimitusten välillä ontietty viive. Viiveen väitettiin tosiasiassa hidastavan tarkastelta-vana olevan tuonnin kielteisiä vaikutuksia. Yhteisön
tuotannonala väitti, että tämän vuoksi olisi tarkasteltava
lähemmin tutkimusajanjakson aikana saatujen tilausten kehitystä.
119) Kaikki teräsmarkkinoiden toimijat olivat samaa mieltä siitä, että
liiketoimintaa harjoitetaan pääosin neljännesvuoden pituisissa
jaksoissa. Tuotanto perustuu neljännesvuosittaisiin suunnitelmiinja hintoihin. Näiden perusteella neuvotellaan tilauksista ja toimi-tuksista. Eräiden vientiä harjoittavien tuottajien väite siitä, ettätutkimusajanjakson jakaminen ja erityisesti sen jakaminen vuosi-neljänneksiin ei olisi objektiivinen lähtökohta yhteisön
tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon arvioinnille,
ei siis ollut perusteltu. Yhteisön tuotannonalan edellä mainittujaväitteitä tarkasteltiin ja arvioitiin näin ollen seuraavassa esitetyllätavalla.
120) Saadakseen yleiskuvan yhteisön tuotannonalan toiminnan kausit-taisesta luonteesta ja varmistaakseen sen taloudellisen tilanneljännesvuosikehitystä koskevat tulokset komissio keräsi tietojavuodesta 1996 vuoden 1999 toiseen vuosineljännekseen saakka.
b)Terästuotannon kausittainen luonne
121) Valituksen tekijän mukaan teräsmarkkinoilla esiintyy kausivaih-
teluja siinä mielessä, että kalenterivuoden kaksi ensimmäistäneljännestä ovat yleensä parempia kuin viimeiset kaksi neljän-nestä. Nämä kausivaihtelut näkyvät lähinnä myyntitoiminnassa.
Myynti heikkenee yleensä vuoden kolmannen neljänneksen
aikana käyttäjäyritysten lomakauden vuoksi ja kohenee taasneljännen vuosineljänneksen aikana. Koska eräät yhteisöntuotannonalan esittämistä edellä mainituista väitteistä edellyttivätneljännesvuosikohtaista tarkastelua, oli tärkeää varmistaa, ettei
mahdollisesti havaittu kehitys johtunut yksinomaan tavanomai-
sista neljännesvuosittaisista kausivaihteluista. Tämä arviointi onerityisen tärkeää, koska valituksen tekijä väitti, että kehityksessätutkimusajanjaksona todetut muutokset olivat huomattavasti tava-nomaisia vaihteluja suurempia.
122) Kuumavalssattujen kelojen tuotannon kausittaisen luonteenarvioinnin yhteydessä komissio totesi, että yhteisön tuotanno-nalan tuotanto ja myynti kehittyivät vuoden 1996 jatutkimusajanjakson välisenä aikana seuraavasti:2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 20
▼B
(%)
1. vuosi-
neljännes2. vuosi-
neljännes3. vuosi-
neljännes4. vuosi-
neljännes
Tuotanto
— 1996 93 97 95 100
— 1997 97 100 97 97
— Tutkimusajanjakso (1998) 100 94 77 70
Myynnin määrä
— 1996 87 90 91 100
— 1997 97 100 97 97
— Tutkimusajanjakso (1998) 100 87 68 61
Myynnin arvo
— 1996 100 96 89 94
— 1997 95 100 99 98
— Tutkimusajanjakso (1998) 100 88 63 51
123) Tuotannon osalta voitiin todeta, ettei toiminta välttämättä ollut
vähäisintä vuoden kolmannen neljänneksen aikana. Suurin
vuosina 1996 ja 1997 todettu ero oli 7 prosenttia vuoden 1996
ensimmäisen ja neljännen neljänneksen välillä, ja tuotannonkehitys kyseisinä vuosina oli tasaista. Tutkimusajanjakson aikanatuotantomäärät olivat kuitenkin huomattavasti alhaisempiavuoden kolmannella ja neljännellä neljänneksellä kuin ensimmäi-sellä neljänneksellä, mikä viittaa siihen, että todetut vaihtelut
olivat paljon tavanomaisia kausivaihteluja suurempia.
124) Myyntimäärissä todettu laskusuunta oli vieläkin selvempi tutki-
musajanjakson kolmannella ja neljännellä neljänneksellä.Tutkimusajanjakson jälkimmäisen puoliskon myynti oli poik-keuksellisen vähäistä ja todettua eroa voidaan pitää paljontavanomaisia kausivaihteluja suurempana.
125) Edellä selostettu vuosia 1996 ja 1997 sekä tutkimusajanjaksoakoskeva neljännesvuosittainen tarkastelu osoittaa, että kehityk-
sessä viimeksi mainittuna ajanjaksona todetut muutokset ovat
huomattavasti suurempia kuin kuumavalssattujen kelojentuotannon kausittaiseen luonteeseen liittyvät tavanomaiset vaih-telut.
c)Todettavissa oleva kulutus ja ylivarastointi
126) Kuten edellä 61 kappaleessa selostettiin, todettavissa olevan
kulutuksen vuotuinen kehitys oli melko vakaata, erityisesti
vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Korostetta-
koon, että todettavissa oleva kulutus ei jo määritelmänsäkäänmukaisesti kuvasta todellista kulutusta eli sitä, kuinka paljontuotteen käyttäjät todellisuudessa kuluttavat tuotetta. Todetta-vissa olevan kulutuksen ja todellisen kulutuksen ero on lähinnä
jakeluketjun eri tasoilla pidettyjen varastojen määrä; tässä
tapauksessa ketjun eri tasoja ovat tuojat, kauppiaat, välittäjät,teräspalvelukeskukset ja käyttäjät.
127) Asian tarkastelusta kävi ilmi, että todettavissa oleva kulutus olitutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikanahuomattavasti suurempaa kuin kahdella viimeisellä neljännek-sellä. Lisäksi vuoden 1997 todettavissa olevan kulutuksen
verrattain vakaata kehitystä ei ollut havaittavissa tutkimusajan-
jakson aikana. Kehityssuuntausten ero ilmeni erityisen selvästiverrattaessa vuoden 1997 loppua ja tutkimusajanjakson alkua:todettavissa oleva kulutus lisääntyi huomattavasti näiden ajanjak-sojen välillä. Tämä viittaisi varastojen kasvuun; vuoden 1997viimeisen neljänneksen ja tutkimusajanjakson viimeisen neljän-2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 21
▼B
neksen vertailun tulos on kuitenkin päinvastainen: varastot
pienenivät huomattavasti tutkimusajanjakson kahdella viimeiselläneljänneksellä.
128) Koska on väitetty, että varastoilla oli erityisen suuri merkitys
markkinoiden kehityksen kannalta tutkimusajanjakson aikana,
katsottiin tarpeelliseksi määrittää neljännesvuosittainen todetta-vissa oleva kulutus paitsi tutkimusajanjakson myös vuoden1997 ajalta.
129) Näiden päätelmien vahvistamiseksi olisi pitänyt määrittää myöstodellisen kulutuksen vastaava kehitys. Määrittämistä vaikeutti
kuitenkin se, että jakeluketjun ja käyttäjätason eri osapuolten
yhteistyössä oli puutteita. Komissio pystyi kuitenkinmäärittämään kauppiaiden pitämien varastojen määrän Euroopanhiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen mukaisestikerättyjen Eurostatin tietojen perusteella.
130) Tiedoista ilmeni, että kauppiaiden varastot kasvoivat huomatta-vasti vuoden 1997 lopun ja tutkimusajanjakson alun välillä,
mikä tukee edellä esitettyjä todettavissa olevaa kulutusta
koskevia päätelmiä. Varastojen todettiin kasvaneen vuoden 1997neljännen neljänneksen ja tutkimusajanjakson ensimmäisenneljänneksen välillä 29 prosenttia ja tutkimusajanjakson ensim-mäisen ja toisen neljänneksen välillä vielä 11 prosenttia.
131) Tiedot vahvistivat myös, että varastot pienenevät huomattavasti
tutkimusajanjakson loppua kohti (22 prosenttia). Varastojen
käyttö tuli selvästi ilmi, kun verrattiin niiden kokoa tutkimusa-janjakson ensimmäisen ja toisen puolivuotiskauden lopulla.Myös varastojen neljännesvuosikehityksen vertailu vuoden 1997ja tutkimusajanjakson välillä vahvistaa edellä esitetyt päätelmät.
132) Tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen ylivaras-tointikehitystä tuki myös erään tutkimuksen kohteena olleen
vientiä harjoittavan tuottajan antama ilmoitus ja erään tarkastel-
tavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoilla runsaasti käyttävänosapuolen antamat tiedot. Käyttäjän varastot olivat tutkimusajan-jakson puolivälissä yli kaksi kertaa suuremmat kuin jaksonalussa, mutta tämän toiminnassa ei kuitenkaan tutkimusajan-
jakson alussa ja lopussa ollut havaittavissa merkittävää eroa.
133) Tutkimus vahvisti siis yhteisön tuotannonalan väitteen siitä, että
tutkimusajanjakson alussa tapahtui huomattavaa ylivarastointia.Todettavissa oleva kulutus oli tutkimusajanjakson kahden ensim-mäisen neljänneksen aikana huomattavasti suurempaa kuintodellinen kulutus, kun taas tutkimusajanjakson kolmannen janeljännen neljänneksen aikana ero kääntyi päinvastaiseksi.
134) Todettavissa olevan kulutuksen todettiin olleen tutkimusajan-
jakson ensimmäisellä puoliskolla absoluuttisesti mitattuna noin
1,5 miljoonaa tonnia suurempi kuin vuoden 1997 ensimmäiselläpuoliskolla.
135) Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että tutkimusajanjaksonensimmäisellä puoliskolla todetun ylivarastoinnin aiheuttajanaoli lähinnä yhteisön tuotannonala. Tältä osin olisi mainittava,että kuten jäljempänä esitetään, yhteisön tuotannonalan myynti
alkoi laskea heti tutkimusajanjakson alussa. Tämä viittaa siihen,
että yhteisön tuotannonala ei merkittävästi vaikuttanut varastojenkasvuun.
d)Tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste
136) Neljännesvuosittain tarkasteltuna tuotanto väheni tutkimusajan-
jakson kolmannella neljänneksellä 23 prosenttia ja neljännellä
neljänneksellä 30 prosenttia ensimmäiseen neljännekseen verrat-tuna.
137) Tuotannon vähentyessä myös kapasiteetin käyttöaste pieneni 12prosenttia tutkimusajanjakson kolmannella neljänneksellä ja 17prosenttia neljännellä neljänneksellä tutkimusajanjakson ensim-mäiseen neljännekseen verrattuna.2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 22
▼B
138) Samoin voitiin todeta, että tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste
laskivat myös suhteessa vuoden 1997 vastaaviin vuosineljännek-
siin. Vuoden 1997 kolmannen neljänneksen jatutkimusajanjakson kolmannen neljänneksen välillä tuotantolaski 20 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 12 prosenttia;neljänsien neljännesten välillä tuotanto laski 11 prosenttia jakapasiteetin käyttöaste 18 prosenttia.
e)Myynnin määrä, myyntihinnat ja kannattavuus
i) Myynnin määrä
139) Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä oli tutkimusajanjakson
kolmannella neljänneksellä 32 prosenttia ja neljännellä neljän-
neksellä 39 prosenttia pienempi kuin ensimmäiselläneljänneksellä.
140) Lisäksi, kuten edellä vuosikohtaisessa tarkastelussa todettiin,yhteisön tuotannonala väitti, että olisi arvioitava tarkemmin erik-seen sen eri tuotelajien myyntiä ja myyntikanavia; tällöin
ilmenisi, että tarkasteltavana olevan tuonnin kanssa suoraan
kilpaileva myynti kärsi enemmän kuin muu myynti. Tuotanno-nala väitti myös, että mustien ja peitattujen kelojen myyntiäolisi tarkasteltava erikseen ja että osa sen myynnistä oli tulostapitkäaikaisista myynti- ja toimitussopimuksista, jollaisia on tehtyesimerkiksi autoteollisuuden kanssa. Tällaiset sopimukset
koskevat yleensä yhtä vuotta, ja toimitettavat määrät ja hinnat
on sovittu etukäteen. Asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajateivät yleensä toimita tavaraa asiakkaille tällaisten sopimustenperusteella.
141) Yksityiskohtaista arviota varten edellä mainitut myyntilajit jaet-tiin kahteen eri ryhmään, joita jäljempänä kutsutaan pitkän
aikavälin myynniksi ja muuksi myynniksi. Samoin arvioitiin
myös mustien ja peitattujen kelojen myynnin, myyntihintojen jakannattavuuden kehitystä tutkimusajanjakson aikana.
142) Pitkän aikavälin myynnin määrä pysyi tutkimusajanjakson kaik-kina neljänneksinä paljon vakaampana kuin muu myyntitoiminta.Pitkän aikavälin myynnin määrä oli tutkimusajanjakson kolman-
nella neljänneksellä 20 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 22
prosenttia pienempi kuin ensimmäisellä neljänneksellä. Muunmyynnin vähentyminen oli selvempää: tämä myynti oli tutkimu-sajanjakson kolmannella neljänneksellä 35 prosenttia janeljännellä neljänneksellä 43 prosenttia pienempi kuin ensim-
mäisellä neljänneksellä.
143) Myös mustien ja peitattujen kelojen myynnin määrän arvioin-
nista kävi ilmi sama kehitys. Peitattujen kelojen myynti kehittyitutkimusajanjakson aikana paljon tasaisemmin kuin mustienkelojen myynti. Mustien kelojen myynti oli tutkimusajanjaksonkolmannella neljänneksellä peräti 39 prosenttia ja neljännellä
neljänneksellä 44 prosenttia pienempi kuin ensimmäisellä neljän-
neksellä, kun taas peitattujen kelojen vastaavat lukemat olivat 21ja 29 prosenttia.
ii) Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat
144) Tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikana
kuumavalssattujen kelojen myyntihinnat olivat melko vakaat:
ensimmäisellä neljänneksellä hinta oli 306 ecua ja toisella 308ecua tonnilta. Tämän jälkeen hinnat laskivat 286 ecuun tonniltatutkimusajanjakson kolmannella neljänneksellä ja 254 ecuuntonnilta neljännellä neljänneksellä. Yhteensä laskua oli tutkimu-sajanjakson aikana siis 17 prosenttia.
145) Eri myyntilajien hintojen tarkastelusta kävi ilmi, että pitkänaikavälin myynnin hinnat pysyivät varsin vakaina tutkimusajan-jakson kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana: ne laskivatainoastaan 2 prosenttia, 320 ecusta 312 ecuun tonnilta. Tutkimu-sajanjakson ensimmäisen ja neljännen neljänneksen välillälaskua oli vain 10 prosenttia. Sitä vastoin muun myynnin hinnat2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 23
▼B
laskivat 10 prosenttia tutkimusajanjakson ensimmäisen ja
kolmannen neljänneksen välillä ja 21 prosenttia ensimmäisen janeljännen neljänneksen välillä.
146) Mustien ja peitattujen kelojen myyntihintojen kehityksen vertai-lusta ilmeni, että mustien kelojen hinnat laskivat paljonenemmän kuin peitattujen kelojen hinnat. Näiden eroavien kehi-tyssuuntausten tuloksena oli, että eri lajien hinnanerot olivathuomattavasti suuremmat tutkimusajanjakson lopussa kuin sen
alussa. Peitattujen kelojen hinta laski vain 4 prosenttia, 328
ecusta 316 ecuun tonnilta. Tutkimusajanjakson ensimmäisen janeljännen neljänneksen välillä laskua oli 12 prosenttia. Sitävastoin mustien kelojen hinnat laskivat 10 prosenttia tutkimusa-janjakson ensimmäisen ja kolmannen neljänneksen välillä ja 22prosenttia ensimmäisen ja neljännen neljänneksen välillä.
iii) Kannattavuus
147) Neljännesvuosittainen tarkastelu paljasti, että kannattavuus oli
erittäin hyvä tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla.Hintojen nopea lasku seuraavien vuosineljännesten aikana johti
siihen, että kannattavuus heikkeni tutkimusajanjakson ensim-
mäisen neljänneksen 16,8 prosentista - 2,6 prosenttiinneljännellä neljänneksellä.
148) Myynnin erittelystä kävi ilmi merkittävä kannattavuuden heikke-neminen tutkimusajanjakson alusta alkaen mustien kelojenmyynnissä ja muussa kuin pitkän aikavälin myynnissä.
149) Tutkimuksesta ilmeni, että pitkän aikavälin myynnin kannatta-vuus oli erittäin hyvä tutkimusajanjakson ensimmäiselläpuoliskolla (noin 21 prosenttia) ja säilyi positiivisena koko tutki-musajanjakson ajan; neljännellä neljänneksellä se oli 8prosenttia. Myös muu myynti oli kannattavaa (noin 16
prosenttia) tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla.
Kuumavalssattujen kelojen kysynnän kehitystä vastaavastikannattavuus heikkeni tämän jälkeen jyrkästi tutkimusajanjaksonkolmannella ja neljännellä neljänneksellä niin, että se oli neljän-nellä neljänneksellä negatiivinen (- 7 prosenttia).
150) Mustien ja peitattujen kelojen eritellyssä tarkastelussa havaittiin
samanlainen kehitys: molempien lajien kannattavuus oli hyvä
tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla. Tämän jälkeenpeitattujen kelojen kannattavuus pysyi positiivisena koko tutki-musajanjakson ajan (neljännellä neljänneksellä se oli 4,5prosenttia), kun taas mustien kelojen kannattavuus heikkenimerkittävästi tutkimusajanjakson kolmannella neljänneksellä
niin, että tappiota oli jopa 16,5 prosenttia tutkimusajanjakson
neljännellä neljänneksellä.
151) Yhteenvetona voidaan todeta, että kokonaismyynti, myyntihinnatja kannattavuus laskivat tutkimusajanjakson aikana. Tämä kehi-tyssuuntaus oli lievempi markkinoiden sellaisten osa-alueidenmyynnissä, joilla polkumyynnillä tuotua tavaraa oli tarjolla
vähemmän. Hintojen ja niihin liittyvän kannattavuuden suhteen
yhteisön tuotannonalan tilanne pysyi melko vakaana, kun todet-tavissa oleva kulutus lisääntyi huomattavasti. Tutkimuksestailmeni myös, että yhteisön tuotannonalan myyntimäärät eivätlisääntyneet samaan tahtiin todettavissa olevan kulutuksen
kanssa. Sen sijaan hinnat pysyivät korkeina ja kannattavuus
hyvänä, kun kysyntä oli voimakasta ja lisääntyvää.
152) Tutkimuksen tulosten mukaan eräiden tärkeiden tuotantokustan-nuksiin vaikuttavien tavaroiden hankintahinnat laskivattutkimusajanjakson aikana. Rautamalmin hinta laski jopa 12prosenttia ja rautaromun hinta jopa 40 prosenttia samalla, kun
öljyn hinta laski vuoden 1970 tasolle. Tämän myötä raaka-
aineiden hankintakustannukset alenivat, mikä rajoitti tuotanno-nalan kärsimien tappioiden suuruutta etenkin tutkimusajanjaksonosalta.
153) Myynnin määrää, myyntihintoja ja kannattavuutta koskevassaarvioinnissa todettiin lisäksi, että nämä talouden tunnusluvut2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 24
▼B
osoittivat tilanteen heikenneen myös suhteessa vuoden 1997
vastaaviin vuosineljänneksiin. Vuoden 1997 kolmannen neljän-neksen ja tutkimusajanjakson kolmannen neljänneksen välillä
myynnin määrä laski 24 prosenttia ja myyntihinnat laskivat 6
prosenttia; neljänsien neljännesten välillä myynnin määrä laski27 prosenttia ja myyntihinnat laskivat 19 prosenttia. Kannatta-vuus oli tutkimusajanjakson neljännellä neljänneksellä 15prosenttiyksikköä heikompi kuin vuoden 1997 neljännellä neljän-
neksellä.
154) Kuten jäljempänä todetaan, myyntimäärän, myyntihintojen ja
kannattavuuden kehitystä arvioitaessa on tärkeää huomata, ettäasiakkaiden kanssa käytävien hintaneuvottelujen ja laskutuksenja toimituksen välillä on tietty viive. Erityisesti muun myynnin
hintakehityksen tarkastelussa on otettava huomioon, että esimer-
kiksi tutkimusajanjakson ensimmäisen neljänneksen aikanavallinneet hinnat neuvoteltiin jo vuoden 1997 neljännen neljän-neksen aikana.
f)Yhteisön tuotannonalan tilanteen ja markkinoiden kehityksen
välinen viive
155) Kuten edellä vuosikohtaisessa tarkastelussa todettiin, yhteisöntuotannonala väitti, että sen myyntihintojen ja kannattavuudenkehitystä arvioitaessa olisi otettava huomioon, että asiakkaiden
kanssa käytävien hintaneuvottelujen ja itse myynnin välillä on
tietty viive. Neuvottelujen väitettiin käytännössä tapahtuvanainakin neljännesvuotta ennen myyntitapahtumaa.
156) Tutkimuksesta on ilmennyt, että mahdollisimman tehokkaaseenkapasiteetin käyttöön tähtäävä tuotannon suunnittelu merkitsee
viivettä tilauksen ja myynnin välillä. Viiveen todettiin olevan
noin neljännesvuoden pituinen. Toisin sanoen tutkimusajan-jakson ensimmäisen neljänneksen myynti on seurausta vuoden1997 neljännellä neljänneksellä neuvotelluista ja sovituistatilauksista.
157) Kun otettiin huomioon tämä viive, yhteisön tuotannonalansaamien tilausten neljännesvuosikehityksen todettiin osoittavanhuomattavaa laskusuuntaa tutkimusajanjakson aikana. Kutenyhteisön tuotannonala väitti, tämä kielteinen kehitys on korostu-nutta jo tutkimusajanjakson ensimmäisestä neljänneksestä lähtienverrattuna myyntimäärien ja tuotannon kehitykseen. Tutkimusa-
janjakson toisella neljänneksellä saatujen tilausten tilausmäärä
oli 17 prosenttia vähemmän kuin ensimmäisellä neljänneksellä.Lisäksi havaittiin, että vuoden 1997 neljännellä neljännekselläsaatiin suhteellisen paljon tilauksia, mikä näkyi toimitusten/myynnin määrässä tutkimusajanjakson ensimmäisellä neljännek-
sellä.
158) Nämä havainnot täsmäävät siten sen yhteisön tuotannonalan
väitteen kanssa, että tutkimusajanjakson ensimmäisen puoliskonsuhteellisen myönteinen taloudellinen tila kuvastaa ainoastaansitä, että tilauksia saatiin varsin paljon vuoden 1997 viimeisen
neljänneksen ja tutkimusajanjakson ensimmäisen neljänneksen
aikana, jolloin kysyntä oli vielä runsasta.
g)Päätelmä yhteisön tuotannonalan tilanteesta tutkimusajan-
jakson aikana
159) Neljännesvuosikohtaisesta tarkastelusta kävi ilmi, että yhteisöntuotannonalan taloudellinen tilanne huononi merkittävästi kokotutkimusajanjakson ajan, erityisesti sen toisella puoliskolla.Muutos huonompaan suuntaan oli niin suuri, että se ei voinutjohtua edellisvuosina todetuista neljännesvuosittaisista kausivaih-
teluista.
160) Tässä yhteydessä todettiin erityisesti, että tutkimusajanjakson
kolmannen neljänneksen aikana kaikki vahingon osoittimetkehittyivät kielteiseen suuntaan tutkimusajanjakson keskimääräi-seen tasoon verrattuna: tuotanto laski 10 prosenttia, kapasiteetin2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 25
▼B
käyttö 6 prosenttia, myyntimäärät 14 prosenttia, myyntihinnat
2,4 prosenttia ja kannattavuus 2,1 prosenttiyksikköä.
161) Tutkimusajanjakson neljännen neljänneksen osalta havaittukehitys osoittaa lisäksi, että yhteisön tuotannonalan tilanne jatkoiheikkenemistään: tutkimusajanjakson keskimääräiseen toimin-taan verrattuna tuotanto laski 18 prosenttia, kapasiteetin käyttö10 prosenttia, myyntimäärät 22 prosenttia ja hinnat 13 prosenttia,
minkä lisäksi kannattavuus kääntyi negatiiviseksi (- 2,6
prosenttia nettoliikevaihdosta) heikentyen 15,5 prosenttiyk-sikköä.
5.Tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys
162) Kuten edellä todettiin, tutkimusajanjakson ensimmäisellä puolis-
kolla tapahtunut ylivarastointi johti suhteellisen myönteiseen
markkinatilanteeseen, mikä näkyi siinä, että hintataso yhteisön
markkinoilla oli kyseisenä ajanjaksona hyvä. Tämän vuoksiyhteisön tuotannonalan kannattavuus oli edelleen hyvä. Koskatilanne ei kuitenkaan perimmiltään johtunut käyttäjäaloilla tapah-tuneesta myönteisestä kehityksestä, vaan odotettavissa olikehityksen kääntyminen kielteiseen suuntaan tietyllä viiveellä,
katsottiin tarpeelliseksi vahvistaa tämä kehitysnäkymä tarkastele-
malla tutkimusajanjakson jälkeen tapahtunutta kehitystä.
163) Yhteisön tuotannonalan tuottamien ja myymien tuotteidenmäärän todettiin kasvaneen jonkin verran vuoden 1999 alussa,
kuten tietyt vientiä harjoittavat tuottajat olivat huomauttaneetkin.
Olisi kuitenkin huomattava, että tuotanto- ja myyntimäärät olivathuomattavasti pienempiä kuin tutkimusajanjakson alussa javuonna 1997. Tältä osin tutkimus osoitti, että yhteisön tuotanno-nalan taloudellinen tilanne jatkoi heikkenemistääntutkimusajanjakson jälkeen ja että laskua oli havaittavissa erityi-
sesti myyntihinnoissa ja kannattavuudessa vuoden 1999 kahden
ensimmäisen neljänneksen aikana.
164) Tämä vahvisti ne kielteiset vaikutukset, joita oli tutkimusajan-jakson alussa tapahtuneella massiivisella ylivarastoinnilla ja sillä
varastojen vähentämisellä, joka alkoi tutkimusajanjakson
kolmannella neljänneksellä ja jatkui, tuonnin vähenemisestähuolimatta, vuoden 1999 koko ensimmäisen puoliskon. Viive,jolla tämä yhteisön tuotannonalan kielteinen kehitys toteutui,johtui ylivarastoinnin vaikutusten lisäksi siitä, että yhteisöntuotannonalan toiminta suhteessa asiakkaisiin tapahtuu myös
viiveellä. Tämä käy ilmi sekä tuotannon, myynnin, hintojen ja
kannattavuuden kaltaisten vahingon osoittimien kehittymisestäettä yhteisön tuotannonalan tilauskannan kehityksestä.
165) Eräät osapuolet ovat väittäneet, että polkumyyntitoimenpiteiden
käyttöönotto tämän menettelyn yhteydessä on tarpeetonta, koska
tarkastelun kohteena oleva tuonti loppui tutkimusajanjaksonjälkeen.
166) Tutkimus osoitti, että tuonti erityisesti joistakin tämän menet-
telyn kohteena olevista maista on yleisesti saatavilla olevien tai
vahvistamattomien tietojen perusteella arvioituna vähentynyttutkimusajanjakson alun jälkeen. Tämä ei kuitenkaan olemitenkään epätavallista polkumyyntitutkimusten yhteydessä,koska markkinoiden eri toimijat, erityisesti tuojat, ottavat toimin-nassaan huomioon sen seikan, että tämän kaltaiset tutkimukset
edellyttävät markkinoiden harkittua arviointia, koska ne voivat
johtaa polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoon. Markkinatoi-mijoiden reaktio voi olla enemmän tai vähemmän selvä.Tuonnin väheneminen saattaa kuitenkin rajoittua vain tiettyynajanjaksoon ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöö-
notosta luopuminen sen johdosta antaisi vientiä harjoittaville
tuottajille mahdollisuuden harjoittaa viennissään eräänlaista”jarruttelupolitiikkaa”. Tällainen tilanne aiheuttaisi runsaastihäiriöitä minkä tahansa tuotteen markkinoilla yhteisössä, eikämainittua syytä voida näissä oloissa käyttää perusteena polku-myyntitoimenpiteiden käyttöönotosta luopumiselle.2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 26
▼B
167) Lopuksi on myös väitetty, että tutkimusajanjaksoon keskittynyt
runsas tuonti oli vain lyhytaikainen ilmiö. Yhteisön markkina-
hinnat ovat sen jälkeen kohonneet tasolle, joka takaa yhteisöntuotannonalan taloudellisen tilanteen nopean elpymisen.
168) Olisi huomattava, että suoritetun yksityiskohtaisen tarkastelun
mukaan yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat edelleen ja
päätyivät erittäin alhaiselle tasolle vuoden 1999 kahden ensim-mäisen neljänneksen aikana. Hintojen laskun vuoksi yhteisöntuotannonala kärsi merkittäviä taloudellisia tappioita huomat-tavan pitkän ajanjakson ajan.
6.Vahinkoa koskeva päätelmä
169) Yhteisön tuotannonalan tilannetta vuoden 1995 ja tutkimusajan-
jakson välillä koskeva vuosikohtainen tarkastelu osoitti, ettäkehitys oli monessa suhteessa kielteistä. Lisäksi neljännesvuosi-kohtaisesta tarkastelusta kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan
taloudellinen tilanne huononi merkittävästi koko tutkimusajan-
jakson ajan. Kun otetaan huomioon ylitarjontaan ja tilausten jatoimitusten väliseen viiveeseen liittyvät yhteisön markkinoidenerityispiirteet, tämän kehityksen voidaan sanoa olleen tyypillistäyhteisön tuotannonalan taloudelliselle tilanteelle koko tutkimusa-janjakson ajan, toisin kuin eräät vientiä harjoittavat tuottajat
väittivät.
170) Tutkimus on myös osoittanut, että tämä kielteinen kehitys jatkui
ja jopa voimistui tutkimusajanjakson jälkeen, mikä on erityisen
merkittävää, kun otetaan huomioon yhteisön markkinoiden
tilanne ja toimintatavat. Muutoksen huonompaan suuntaan ontodettu olleen niin suuri, että se ei voinut johtua edellisvuosinatodetuista neljännesvuosittaisista kausivaihteluista.
171) Tiivistäen voidaan todeta, että tutkimusajanjakson kolmannellaja neljännellä neljänneksellä kaikki vahingon osoittimet kehit-tyivät kielteiseen suuntaan tutkimusajanjakson keskimääräiseentasoon verrattuna: tuotanto laski kolmannella neljänneksellä 10prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 18 prosenttia, kapasi-
teetin käyttö vastaavasti 6 ja 10 prosenttia, myyntimäärät 14 ja
22 prosenttia, myyntihintojen taso sovittiin 2,4 ja 13 prosenttiatutkimusajanjakson keskihintoja alhaisemmaksi ja kannattavuusheikkeni 2,1 ja 15,5 prosenttiyksiköllä.
172) Samoin voitiin todeta, että nämä talouskehityksen tunnusluvutosoittivat tilanteen heikenneen myös suhteessa vuoden 1997vastaaviin vuosineljänneksiin. Tutkimusajanjakson kolmas janeljäs neljännes verrattuna vuoden 1997 kolmanteen ja neljän-teen neljännekseen: tuotanto laski 20 prosenttia (kolmas
neljännes) ja 11 prosenttia (neljäs neljännes), kapasiteetin käyttö
12 ja 18 prosenttia ja myyntihinnat 6 ja 19 prosenttia; toimintaoli kannattavaa sekä vuonna 1997 että tutkimusajanjaksona,mutta tulos oli tutkimusajanjakson viimeisellä neljänneksellä 15prosenttiyksikköä heikompi kuin vuoden 1997 viimeisellä neljän-neksellä. Tutkimusajanjakson jälkeisten kahden
vuosineljänneksen kehitys vahvisti kaikki nämä kehityssuunnat.
173) Tutkimus osoitti myös, että kehitys olisi ollut vieläkin kieltei-
sempää ilman sellaista erityismyyntiä kuin pitkäaikaisiin
sopimuksiin perustuva myynti tai peitattujen kelojen myynti,
joihin tarkasteltavana olevalla tuonnilla on vähemmän vaiku-tusta. Yhteisön tuotannonalan saamien, tutkimusajanjaksonviimeisen neljänneksen toimituksia koskevien tilausten määräoli 31 prosenttia pienempi kuin tutkimusajanjakson ensimmäi-sellä neljänneksellä toimitettavia tavaroita koskevien tilausten
määrä.
174) Vuosikohtainen tarkastelu osoitti toisaalta, että keskimääräinen
voitto kasvoi vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon päätyen 12,9
prosenttiin. Voiton määrä ja myyntihinnat pysyivät vakaina tutki-
musajanjakson ensimmäisten neljännesten aikana.
175) Näiden tulosten perusteella saattaisi ensi näkemältä vaikuttaasiltä, että vahinkoa ei ole aiheutunut, mutta tutkimus on osoit-2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 27
▼B
tanut, että tulokset johtuvat tutkimusajanjakson ensimmäisen
puoliskon korkeasta todettavissa olevasta kulutuksesta, joka eikuitenkaan vastannut todellista kulutusta. Tämän seurauksena
yhteisön tuotannonalan (jonka myynti ei kehittynyt ylivaras-
tointia vastaavasti) hinnat ja voitot pysyivät vakaina, muttaheikkenivät väistämättä myöhemmin, koska kyseiseenmerkittävään todettavissa olevaan kulutukseen ei liittynytvastaavaa todellista kulutusta. Tutkimusajanjakson toisella
puoliskolla todettavissa oleva kulutus romahti, kun kerätyt
valtavat varastot otettiin käyttöön, mikä puolestaan johti hintojenja voittojen merkittävään laskuun.
176) Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen kehittymistävuoden 1999 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana koskevamyöhempi tarkastelu vahvisti, että nämä kielteiset kehitys-suunnat eivät rajoittuneet tutkimusajanjaksoon ja että ne olivatvälitöntä seurausta tutkimusajanjakson kehityksestä. Tuotanto-
ja myyntimäärät tosin kasvoivat jonkin verran tutkimusajan-
jakson jälkimmäiseen puoliskoon verrattuna, mutta myyntihinnatja kannattavuus heikkenivät edelleen. On huomattava, ettäperuspäätöksen säännösten ja tuomioistuimen oikeuskäytännönmukaan tutkimusajanjakson jälkeistä ajanjaksoa koskevat tiedotvoidaan ottaa huomioon erityisesti silloin, kun halutaan todeta,
jatkuvatko tutkimusajanjaksona todetut kehityssuunnat.
177) Ottaen huomioon edellä selostetun kehityksen yhteisön tuotanno-
nalan tilanteessa vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä sekä
erityisesti tutkimusajanjaksona komissio päättelee, että yhteisön
tuotannonalalle on aiheutunut tutkimusajanjaksona vahinkoa. Oliväitetty, että talouden tunnusluvut, jotka osoittivat, että vahinkoaei ollut aiheutunut, pääosin mitätöivät vahinkoon viittaavientunnuslukujen merkityksen, mutta edellä selostettu yksityiskoh-
tainen tutkimus osoitti, että kaikki talouden tunnusluvut ja
erityisesti voittomarginaalit ja myyntihinnat olivat kehittyneetkielteiseen suuntaan muutaman kuukauden viiveellä. Aiheutunutvahinko on niin suuri, että sitä voidaan pitää merkittävänäperuspäätöksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
F.SYY-YHTEYS
1.Johdanto
178) Tämän tarkastelun yhteydessä olisi muistettava, että asian-
omainen tuote on erittäin altis hintavaihteluille. Lisäksi tuotteenmarkkinoilla on, kuten edellä selostetusta käy ilmi, useita
ominaispiirteitä: yhteisön tuotannonalalla ja tietyillä käyttäjäyri-
tyksillä on pitkäaikainen yhteistyösuhde, tuotannon järjestelyjenja suunnittelun vuoksi tilauksen ja toimituksen välillä on tiettyviive, ja yhteisön tuotannonalalla on enemmän toimintaa tietyillämarkkinasegmenteillä kuin asianomaisilla vientiä harjoittavillatuottajilla. Nämä ominaispiirteet eivät kuitenkaan saata kyseena-
laiseksi sitä tosiasiaa, että yhteisön tuotannonalan valmistamat ja
myymät tuotteet ja tarkasteltavina olevista maista tuodut tuotteetovat samankaltaisia tuotteita. Kyse on vain siitä, että tietytmyyntikanavat ja tuotetyypit ovat muita altteimpia asianomaisentuonnin aiheuttaman kilpailun vaikutuksille.
179) Yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syitä koskevienpäätelmien tekemiseksi komissio tarkasteli asianomaisista maistapolkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia. Samalla tarkas-
teltiin myös muita tiedossa olevia tekijöitä ja niiden mahdollisia
vaikutuksia tuotannonalan tilanteeseen. Näin pyrittiin varmista-maan, että muiden tekijöiden kuin polkumyynnillä tapahtuneentuonnin aiheuttama vahinko tulisi todetuksi, eikä sen katsottaisijohtuneen kyseisestä tuonnista.
180) Muut tarkastellut tekijät olivat seuraavat: kulutuksen kehitys,ylitarjonta yhteisön markkinoilla, muista kolmansista maistayhteisöön tuotujen kuumavalssattujen kelojen vaikutus, yhteisöntuotannonalan määritelmän ulkopuolelle jätettyjen yhteisön tuot-2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 28
▼B
tajien toiminta, yhteisön tuotannonalan vientitulos ja teräsalan
yleismaailmallinen tilanne.
2.Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
a)Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän ja tuotteiden
varastoinnin vaikutukset
181) Tutkimus osoitti, että kyseinen tuonti lisääntyi merkittävästierityisesti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.Kun yhteisön markkinoille tuotiin vuonna 1995 vain 0,65miljoonaa tonnia kuumavalssattuja keloja asianomaisista maista,
mikä vastaa 17 prosenttia kokonaistuonnista, määrä kasvoi 0,88
miljoonaan tonniin vuonna 1997. Vuosien 1995 ja 1997 välilläasianomaisista maista tuotujen kuumavalssattujen kelojenmäärän kasvu rajoittui 0,2 miljoonaan tonniin. Tutkimusajanjak-sona polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä nousi 2,1
miljoonaan tonniin ja kyseinen tuonti kattoi 45 prosenttia
kaikesta tuonnista, mikä tarkoittaa sitä, että tarkastelujaksonkokonaiskasvu oli 229 prosenttia.
182) Näin ollen tuonti lisääntyi erityisen merkittävästi vuoden 1997 ja
tutkimusajanjakson välisenä aikana ja erityisesti kahdella ensim-
mäisellä vuosineljänneksellä. Tutkimus osoitti, että yhteisönmarkkinoille tuotiin kyseisten kuuden kuukauden aikana yli 1,3miljoonaa tonnia tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tämä on ylikolme kertaa enemmän kuin vuoden 1997 toisella puoliskolla
tuotu määrä. Kyseinen tuonti lisääntyi vuoden 1997 ja tutkimu-
sajanjakson välisenä aikana 143 prosenttia ja samallaasianomaisten maiden markkinaosuus enemmän kuin kaksinker-taistui kasvaen 6,3 prosenttiyksiköllä.
183) Vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä yhteisön kulutuskasvoi 9 prosenttia, mutta yhteisön tuotannonalan myynninmäärä lisääntyi vain 1 prosentin, mistä syystä se menetti 3,7prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan.
184) Tuonnin voimakas kasvu vuoden 1997 ja tutkimusajanjaksonvälillä osuu ajallisesti yksiin yhteisön tuotannonalan tilanteenheikkenemisen kanssa. Tuotanto väheni 9 prosenttia ja myynti12 prosenttia. Markkinaosuus pieneni 6,6 prosenttiyksiköllä jatilausten määrä väheni 17 prosenttia.
185) Lisäksi kun tuontimäärien kehittymistä tarkastellaan yhdessäaiemmin selostetun todettavissa olevan kulutuksen kehityksenkanssa, voidaan todeta, että kyseiset polkumyynnillä tuodut tuot-
teet käytettiin lähinnä varastojen kasvattamiseen, mistä syystä ne
lisäsivät todettavissa olevaa kulutusta tutkimusajanjakson kahdenensimmäisen neljänneksen aikana samalla, kun yhteisön tuotan-nonalan myynti väheni heti tutkimusajanjakson alusta alkaen.
186) Tutkimus osoitti, että asianomaisista vientiä harjoittavista tuotta-jista poiketen yhteisön tuotannonalan myynti kauppiaille ei olekovin suurta. Tietyt suuret toimijat tilasivat vain vähän tai eivätlainkaan kuumavalssattuja keloja yhteisön tuotannonalalta tutki-musajanjakson kolmannen ja neljännen neljänneksen aikana.
Tämä johti merkittävään myynnin laskuun, joka alkoi tutkimusa-
janjakson kolmannella neljänneksellä (- 28 %) ja jatkuineljännellä neljänneksellä (- 12 %). Tällä puolestaan oli huomat-tavan kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan hintoihin jakannattavuuteen tutkimusajanjakson kahdella viimeisellä neljän-neksellä.
187) Kun tätä kehitystä arvioidaan, on otettava huomioon, ettäyhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni erityisen selvästi janopeasti niiden myyntikanavien ja tuotetyyppien osalta, jotka
kuuluvat vientiä harjoittavien tuottajien pääasialliseen toiminta-
alueeseen. Nämä tuottajat eivät käytä kovin aktiivisesti myynti-kanavia, joiden kautta tehdään pitkäaikaisia myyntisopimuksia.Yhteisön tuotannonala on menestynyt suhteellisesti paremmintämän tyyppisessä myynnissä kuin niillä myynnin osa-alueilla,joilla kilpailu tuontituotteiden kanssa on kovempaa. Edellä on2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 29
▼B
myös osoitettu, että yhteisön tuotannonalan myynti on koko
tutkimusajanjakson ajan kehittynyt erittäin kielteiseen suuntaanmustien kelojen osalta, joiden osuus asianomaisesta tuonnista on
noin 90 prosenttia.
b)Tuonnin hintatason vaikutukset ja teräsmarkkinoiden toiminta
188) Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan tilanne pysyi
vakaana hintojen ja siten myös kokonaiskannattavuuden osaltatutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikana,vaikka asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat laskivatkoko tutkimusajanjakson ajan. Tutkimuksen mukaan yhteisöntuotannonalan hintojen ja voittojen kehitykseen vaikuttivat
toisaalta markkinoiden yleiset toimintatavat, joista johtuen asiak-
kaiden tekemien tilausten ja niiden perusteella tapahtuvientoimitusten välillä on tietty viive, ja toisaalta varastojen kehitty-minen ja näin ollen todettavissa oleva kulutustutkimusajanjaksona.
189) Markkinoiden yleisen toiminnan osalta todettiin, että kun otetaanhuomioon tilausten ja toimitusten välinen viive (yksi vuosi-
neljännes), yhteisön tuotannonalan tilanteen tutkimusajanjakson
ensimmäisen neljänneksen aikana voidaan sanoa pohjimmiltaanheijastaneen niiden tilausten määrää, jotka saatiin vuoden 1997viimeisellä neljänneksellä, jolloin tuonti alkoi lisääntyä.
190) Todettavissa olevan kulutuksen kehittymisen osalta todettiin, ettäyhteisön markkinoiden tilanne yleensä ja erityisesti yhteisöntuotannonalan tilanne tutkimusajanjakson ensimmäisellä neljän-neksellä oli sopusoinnussa samaan aikaan tapahtuneen
varastojen ja siten myös todettavissa olevan kulutuksen voimak-
kaan kasvun kanssa. Sen ansiosta hinnat ja voitot pysyivätkorkeina, vaikka tuonti lisääntyi samanaikaisesti. Polkumyynnillätapahtuvan tuonnin vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelli-seen tilanteeseen oli näin ollen suurin siinä vaiheessa, kun käviselväksi, että varastojen ja siten todettavissa olevan kulutuksen
kasvu ei vastannut todellisen kulutuksen kasvua. Kun kuuma-
valssattujen kelojen kysyntä heikkeni merkittävästitutkimusajanjakson lopussa, yhteisön tuotannonalan hinnatlaskivat 17 prosenttia ja kannattavuus kääntyi negatiiviseksi.
191) Valituksen tekijä väitti, että vientiä harjoittavat tuottajat harjoit-tivat vuoden 1997 lopussa ja koko tutkimusajanjakson ajanjärjestelmällistä hinnanalennuspolitiikkaa ja myivät kyseistä
tuotetta jatkuvasti halvemmalla kuin yhteisön tuotannonala.
Tämä nopeutti myyntihintojen laskua yhteisön markkinoillakyseisenä aikana.
192) Tutkimuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittavat tuottajat todel-lakin laskivat hintojaan vuoden 1997 viimeisen neljänneksenaikana, kun taas yhteisön tuotannonala pyrki pitämään hintansaennallaan vuoden 1998 kesäkuuhun saakka. Heinäkuussa 1998yhteisön tuotannonala laski myyntihintojaan. Sen myyntihinnat,
jotka olivat yli 300 ecua tonnilta tammikuussa 1998, laskivat
joulukuuhun 1998 mennessä noin 250 ecuun tonnilta.
193) Tämä hintojen voimakas lasku selittyy sillä, että vientiä harjoit-tavat tuottajat jatkoivat kyseisen tuotteen myymistä yhteisöntuotannonalan hintoja alhaisempaan hintaan koko tutkimusajan-jakson ajan. Olisi huomattava, että hinnan alittavuus olivähäisempää tutkimusajanjakson alussa ja muuttui sitten yhämerkittävämmäksi tutkimusajanjakson kuluessa. Yhteisön tuotan-
nonalan oli tutkimusajanjakson puolivälin jälkeen ryhdyttävä
alentamaan hintojaan pystyäkseen jatkamaan toimintaansa mark-kinoilla.
194) Tältä osin on huomattava, että teräs on tärkeä perushyödyke jaettä kuumavalssattujen kelojen perusviitehinta julkaistaanpäivittäin alan sanomalehdissä ja kaikki markkinoilla toimivattuntevat sen hyvin. Yhteisön tuotannonalan tuottamat ja myymättuotteet ja asianomaisista maista tuotavat tuotteet ovat erittäin2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 30
▼B
alttiita hintavaihteluille ja niiden hinnassa tapahtuvat muutokset
leviävät nopeasti koko markkinoiden tietoon.
Edellä selostetun perusteella voidaan siten todeta tutkimuksen
osoittaneen, että tarkasteltavana oleva tuonti on syynä yhteisöntuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen.
c)Päätelmä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksista
195) Yhteisön markkinoille tuotiin erittäin lyhyen ajan kuluessa polk-
umyynnillä suuria määriä kyseistä tuotetta, minkä katsotaanpainaneen hintoja alaspäin ja johtaneen yhteisön tuotannonalanmarkkinaosuuden pienenemiseen. Tuonnin suuren määrän vuoksitietyt suuret yhteisössä toimivat käyttäjät pystyivät keräämään
varastoja, millä oli kielteisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan
kanssa käytyihin hintaneuvotteluihin jo tutkimusajanjaksontoisen neljänneksen aikana, minkä lisäksi se pidensi sitä ajan-jaksoa, jonka aikana kyseinen tuonti vaikutti hintoja alentavasti.Lisäksi markkinoiden yleinen avoimuus aiheutti sen, että
yhteisön markkinoilla toimivat käyttäjät ja ostajat huomasivat
nopeasti vientiä harjoittavien tuottajien harjoittaman alennushin-tapolitiikan. Tämä nopeutti myyntihintojen laskua, mikäpuolestaan vaikutti haitallisesti yhteisön tuotannonalan markki-naosuuteen ja kannattavuuteen.
196) Näin ollen päätellään, että halvat, polkumyynnillä tuodut tuotteet
vaikuttivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan tilanteen heikke-
nemiseen ja siten kyseiselle tuotannonalalle tutkimusajanjaksonaaiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
3.Muiden tekijöiden vaikutus
a)Kulutuksen kehittyminen
197) Yhteisön markkinoiden todettavissa oleva kulutus kasvoi tarkas-
telujakson aikana 9 prosenttia. Vuoden 1997 jatutkimusajanjakson välillä todettavissa oleva kulutus kasvoi 0,4prosenttia.
198) Koska kulutus siten kehittyi koko ajan myönteiseen suuntaan
vuoden 1996 jälkeen, sen ei voida katsoa vaikuttaneen yhteisön
tuotannonalalle tutkimusajanjaksona aiheutuneeseen vahinkoon.
b)Ylitarjonta yhteisön markkinoilla
199) Tietyt vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön mark-
kinoilla oli ylitarjontaa tutkimusajanjakson alussa. Näiden
tuottajien mukaan yhteisön tuotannonala lisäsi koko ajan toimi-tuksiaan markkinoille, mistä syystä se oli päävastuussaylitarjonnasta. Ne väittivät tämän vuoksi, että yhteisön tuottajiensuurista toimituksista johtuva korkea kapasiteetin käyttöaste tekimahdottomaksi kaikki väitteet siitä, että asianomaisista maista
peräisin oleva tuonti olisi aiheuttanut vahinkoa.
200) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson todettavissa olevan kulu-
tuksen yksityiskohtainen vertaileva tarkastelu osoitti, ettätodettavissa oleva kulutus oli tutkimusajanjakson kahden ensim-mäisen neljänneksen aikana 1,4 miljoonaa tonnia suurempi kuinvastaavana aikana vuonna 1997. Tämän vertailun yhteydessä
olisi otettava huomioon, että tutkimusajanjakson kahden ensim-
mäisen neljänneksen aikana asianomaisista maista tuotiinpolkumyynnillä yhteisöön 1,3 miljoonaa tonnia kuumavalssattujakeloja, kun tuonnin määrä vastaavana aikana vuonna 1997 olinoin 0,3 miljoonaa tonnia. Tuonnin määrä oli siten miljoonatonnia suurempi tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla.
201) Lisäksi on muistettava, että kauppiaat kasvattivat merkittävästivarastojaan tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla, mikämyötävaikutti yhteisön markkinoiden ylitarjontatilanteeseen.Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonala ei myy asianomaistatuotetta kovin aktiivisesti kauppiaille, kun taas vientiä harjoit-tavat tuottajat myivät merkittäviä määriä kauppiaiden2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 31
▼B
välityksellä. Näin ollen kauppiaiden tutkimusajanjaksona varas-
toimat tuotteet eivät olleet peräisin yhteisön tuotannonalalta.
202) Tutkimuksen voidaan siten todeta osoittaneen, että polkumyyn-nillä tapahtuva tuonti lisääntyi merkittävästi (markkinaosuudellamitattuna tuonti enemmän kuin kaksinkertaistui) tutkimusajan-
jakson aikana, kun taas yhteisön tuotannonalan myynti ja
tuotanto väheni, mikä johti markkinaosuuden menetyksiin. Polk-umyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntyminen vaikutti sitensuuresti ylitarjontatilanteen syntymiseen.
c)Kuumavalssattujen kelojen tuonti muista kolmansista maista
203) Tämän tutkimuksen kohteena olevien maiden lisäksi myös muut
maat veivät kuumavalssattuja keloja yhteisön markkinoille. Suur-impia viejiä tutkimusajanjakson aikana olivat Venäjä, Slovakia,
Romania, Unkari, Etelä-Korea ja Indonesia.
204) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät tulleensa asiattomastisyrjityiksi suhteessa joihinkin muihin edellä mainituista kolman-
sista maista, jotka jätettiin tutkimuksen ulkopuolelle.
205) Tältä osin on huomattava, että edellä mainittujen kolmansien
maiden osalta ei ole tehty valitusta, minkä vuoksi polkumyyn-
nistä ja vahingosta ei ole saatu sellaista alustavaa näyttöä, jokaoikeuttaisi panemaan vireille niitä koskevan polkumyyntitutki-muksen. Tutkimuksen kuluessa ei myöskään ole saatu näyttöäsiitä, että näiden kolmansien maiden viennissä esiintyisi vahin-
gollisia polkumyyntikäytäntöjä, joten syrjintää koskeva väite on
perusteeton.
206) Muiden kolmansien maiden osuus asianomaisen tuotteen koko-
naistuonnista yhteisön markkinoille pieneni tarkastelujaksolla,
vaikka pysyikin edelleen merkittävänä. Tuonnin määrä vähenivuonna 1995 todetusta 3,1 miljoonasta tonnista 2,6 miljoonaantonniin tutkimusajanjaksona, mikä vastaa 17 prosentin vähen-nystä. Tämän tuonnin osuus kokonaistuonnista oli 83 prosenttia
vuonna 1995 mutta vain 55 prosenttia tutkimusajanjaksona.
Muiden kolmansien maiden osuus yhteisön markkinoista pienenisiten 22 prosentilla tarkastelujakson aikana.
207) Muista kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden tuonti-hinnat noudattivat yhteisön markkinoilla vallitsevaa yleistälaskusuuntausta ja alenivat 9 prosenttia.
208) Edellä selostettujen tosiasioiden ja huomioiden perusteella todet-tiin, että tuonti muista kolmansista maista yhteisön markkinoillejatkui ja oli edelleen merkittävää tarkastelujakson aikana. Kävikuitenkin myös ilmi, että samalla kun yhteisön tuotannonalan
tilanne vain heikkeni entisestään, erityisesti vuoden 1997 ja
tutkimusajanjakson välillä, tarkasteltavana olevan tuonnin lisään-tyessä voimakkaasti, tuonti muista kolmansista maista lisääntyierittäin vähän.
209) Näin ollen eräiden vientiä harjoittavien tuottajien väitettä siitä,että kuumavalssattujen kelojen tuonti muista kolmansista maistaolisi syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon,ei voida ottaa huomioon.
d)Yhteisön muut tuottajat
210) Yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle jätettyjen
yhteisön tuottajien osuus yhteisön kokonaistuotannosta oli tutki-
musajanjakson aikana 35 prosenttia.
211) Muiden kuumavalssattuja keloja valmistavien yhteisön tuottajientilanne vastasi käytettävissä olevien tietojen mukaan tarkastelu-
jaksolla yhteisön tuotannonalan tilannetta. Tutkimusajanjaksonaikana niiden myynnin määrä kasvoi viisi prosenttia, mikä onvähemmän kuin kulutuksessa tapahtunut kasvu. Niiden markki-naosuus pieneni siten neljä prosenttia. Lisäksi myös nämätuottajat kärsivät hintojen alenemisesta, kuten myynnin arvon2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 32
▼B
kuuden prosentin lasku osoittaa, ja niiden myyntihinnat olivat
samantasoisia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat.
212) Näin ollen yhteisön muiden tuottajien vaikutus yhteisön tuotan-nonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen oli vähäinen.
e)Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta
213) Tietyt vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön tuotan-
nonalan tilanteen heikkeneminen johtui sen vientitoiminnan
vähenemisestä tarkastelujakson aikana.
214) Tutkimus osoitti, että kolmansien maihin vietäviksi myytyjen
tuotteiden määrä väheni 536 000 tonnia vuoden 1995 ja tutkimu-sajanjakson välillä ja 299 000 tonnia vuoden 1997 ja
tutkimusajanjakson välillä. Nämä määrät merkitsevät 4,8
prosentin ja 2,9 prosentin vähennystä yhteisön tuotannonalankokonaismyyntiin. Tämän vuoksi komissio ei voi sulkea poissitä mahdollisuutta, että tämä vientimyynnin lasku on vaikuttanutyhteisön tuotannonalan yleiseen taloudelliseen tilanteeseen. Onkuitenkin muistettava, että tämä tutkimus rajattiin koskemaan
yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta siltä osin kuin se
liittyy yhteisön vapaisiin markkinoihin. Näin ollen yhteisöntuotannonalalle aiheutunut vahinko on osoitettu yhteisön markki-noita koskevien tunnuslukujen perusteella. Vientimyynnissäveloitetuilla hinnoilla ja siitä saaduilla tuloilla ei siten ollut asiankannalta merkitystä, joten ne jätettiin vahinkoa koskevan tarkas-
telun ulkopuolelle.
f)Yhteisön tuotannonalan etusijalle asettamat toimitukset
kytkösmarkkinoille
215) Tietyt yhteisön markkinoilla toimivat tarkasteltavana olevan
tuotteen käyttäjät ilmoittivat, että yhteisön tuotannonala oliyrittänyt lisätä toimintansa integrointia tarkastelujakson aikana.
Väitteiden mukaan yhteisön tuotannonala oli vuoden 1997
lopussa antanut etusijan toimitukselle, jotka oli tarkoitettukytkösmarkkinoilla toimiville etuyhteydessä oleville osapuolille,minkä tuloksena vapailla markkinoilla toimivien riippumatto-mien käyttäjien oli ollut pakko hankkia tuotetta yhteisön
ulkopuolelta. Tämän vuoksi tuonnin kehittyminen ei ollut voinut
aiheuttaa vahinkoa.
216) Komissio totesi, että myynti sekä etuyhteydessä oleville ettäetuyhteydettömille asiakkaille väheni vuoden 1997 ja tutkimusa-janjakson välisenä aikana. Se, että kytkösmarkkinoille tarkoitetut
toimitukset noudattivat samaa kehityssuuntaa, osoittaa, että
tuotantokapasiteettia oli vielä käytettävissä. Tämä myynninmäärän lasku osoitti, että asianomaisen tuotteen tarjonta markki-noilla ei ollut riittämätöntä tavalla, joka olisi voinut johtaaetuyhteydettömille osapuolille myydyn määrän vähenemiseen.
g)Teräsalan yleismaailmallinen tilanne
217) Useat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön tuotan-
nonalan tilanteeseen etenkin tutkimusajanjakson toisellapuoliskolla vaikutti suuresti se, että terästeollisuuden tilanneheikkeni kaikkialla maailmassa.
218) Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että tutkimusajanjaksonaikana oli meneillään yleismaailmallinen laskusuhdanne. Myyn-tihinnat laskivat Yhdysvalloissa, Japanissa ja Etelä-Koreassa.Myyntihintojen todettiin kuitenkin olleen Yhdysvalloissa 15prosenttia, Japanissa 24 prosenttia ja Etelä-Koreassa 7 prosenttiakorkeampia tutkimusajanjakson lopussa kuin yhteisössä.
219) Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminentarkastelujaksolla ei näin ollen voi johtua teräsalan yleismaail-mallisesta tilanteesta eikä erityisesti tilanteesta Kaakkois-Aasiassa.2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 33
▼B
4.Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
220) Edellä selostettu tarkastelu viittaa siihen, että asianomaisista
maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi myös muuttekijät ovat saattaneet osaltaan vaikuttaa yhteisön tuotannonalanvaikeaan tilanteeseen tutkimusajanjakson aikana. Tutkimus on
kuitenkin osoittanut, että tuonnin äkillisellä kasvulla, hintojen
laskulla ja vientiä harjoittavien tuottajien soveltamalla alihinnoit-telulla oli merkittävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalantilanteeseen. Tästä syystä päätellään, että kyseinen tuonti onerikseen tarkasteltuna aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisöntuotannonalalle.
G.YHTEISÖN ETU
1.Alustavat huomiot
221) Polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena on yhteisön tuotanno-
nalaan vahingollisesti vaikuttavien, hyvän kauppatavan
vastaisten käytäntöjen korjaaminen ja tehokkaan kilpailun
palauttaminen yhteisön markkinoille. Polkumyynnin sekävahingon ja sen syiden lisäksi komissio tutki, oliko olemassasellaisia pakottavia syitä, joiden vuoksi olisi pääteltävä, ettätoimenpiteiden käyttöönotto ei ole yhteisön edun mukaista.Mahdollisesti käyttöön otettavien toimenpiteiden vaikutuksia
kaikkiin tämän menettelyn soveltamisalaan kuuluviin osapuolien
sekä toimenpiteiden käyttöönoton tai niiden käyttöönotostaluopumisen seurauksia tarkasteltiin tästä syystä peruspäätöksen21 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien todisteidenpohjalta.
2.Yhteisön tuotannonalan etu
222) Tehokkaan kilpailun edellytysten palauttaminen on yhteisön
tuotannonalan edun mukaista, kun kyse on halpatuonnin aiheut-tamasta vahingollisesta polkumyynnistä.
223) Tutkimus on osoittanut, että yhteisön kuumavalssattujen kelojenmarkkinoille oli kuvaavaa se, että siellä oli tarkasteltavinaolevista maista peräisin olevia tuotteita, joita myytiin halvem-
malla kuin yhteisön tuotannonalan tuotteita. Tästä johtuva
vahinko oli hallittavissa niin kauan kuin tuontimäärät olivatvähäisiä. Polkumyynnillä tuotujen tuotteiden määrä yhteisönmarkkinoilla kuitenkin kasvoi äkkiä voimakkaasti erittäin lyhyenajan kuluessa tutkimusajanjakson aikana, mikä aiheutti hintojen
laskun, jolla puolestaan oli merkittävä vaikutus yhteisön tuotan-
nonalan rahoitustilanteeseen. Tämä heikensi vakavasti yhteisöntuotannonalan tilaa, joten tilanteen korjaaminen on sen edunmukaista.
224) Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonala ja muut yhteisössätoimivat tuottajat ryhtyivät huomattaviin toiminnan järkiperä-istämis- ja rakenneuudistustoimiin, jotka ovat yhä käynnissä.Näiden toimien toteuttaminen on tärkeää teräsmarkkinoidenglobaalistumisen vuoksi. Nämä yhteisön tuotannonalan maail-
manlaajuisia markkinoita silmällä pitäen toteuttamat toimet
osoittavat sen olevan sopeutumis- ja kilpailukykyinen sekä elin-kelpoinen.
225) Jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, alan työllisyys,joka parani tarkastelujakson aikana, voitaisiin turvata ja työpaik-kojen määrää mahdollisesti jopa lisätä kulutuksen kehityksestäriippuen. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että yhteisön tuotan-nonalan myynti vähentyi merkittävästi ja sen hinnat laskivat
erityisesti tutkimusajanjakson loppupuolella. Ehdotetut polku-
myyntitullit, joiden suuruus painotettuna keskiarvona ilmaistunaon yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osaltanoin 8 prosenttia, tarjonnevat yhteisön tuotannonalalle tilai-suuden toipua vahinkoa aiheuttaneesta tilanteesta jokonostamalla hintojaan ja/tai kasvattamalla myyntimääriään.2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 34
▼B
226) Kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan vuosien 1996 ja
1997 riittämätön kannattavuus ja sen tutkimusajanjaksona
kärsimä merkittävä vahinko, on erittäin todennäköistä, että senrahoitustilanne heikkenee entisestään, jos toimenpiteisiin polku-myynnillä tapahtuvan tuonnin kielteisten vaikutustenkorjaamiseksi ei ryhdytä. Tilanne saattaa lopulta johtaatuotannon supistuksiin tai tiettyjen tehtaiden sulkemiseen ja on
näin ollen uhka yhteisön työllisyydelle.
3.Käyttäjien ja muiden vastaavien yhteisön yritysten etu
227) Arvioidakseen toimenpiteiden käyttöönoton tai niiden käyttööno-
tosta luopumisen vaikutuksia tarkasteltavana olevan tuotteen
käyttäjiin komissio lähetti kyselylomakkeet tiedossa oleville
yhteisön markkinoilla toimiville käyttäjäyrityksille. Erään suurenkäyttäjäyrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti sen toimit-tamien tietojen todentamiseksi. Seuraavat päätelmät perustuvatkäyttäjäyrityksiltä saatuihin vastauksiin.
228) Käyttäjäyritysten todettiin itse tuoneen yhteisöön 40 prosenttia
asianomaisista maista tuotujen kuumavalssattujen kelojen koko-
naismäärästä. Niillä on 4 000 työntekijää yhteisössä.
229) Käyttäjät väittivät, että jos polkumyyntitoimenpiteet otettaisiinkäyttöön, ne eivät enää voisi valita hankintalähteitään, ja nepelkäsivät tulevansa täysin riippuvaisiksi yhteisön tuottajiensuopeudesta. Näillä tuottajilla väitettiin erityisesti olevan laajat
kytkösmarkkinat, joille niiden oli toimitettava tuotteitaan, minkä
lisäksi niiden hallussa oli väitteiden mukaan jo 75 prosenttiayhteisön vapaista markkinoista. Käyttäjät muistuttivat, ettäyhteisön tuottajien kytkösmarkkinoille myymät tuotteet ja suuriosa niiden myynnistä vapailla markkinoilla oli suunnattu tuotta-jiin etuyhteydessä oleville yrityksille, joiden jatkojalostamat
tuotteet kilpailivat suoraan käyttäjien omien tuotteiden kanssa.
Kyseiset käyttäjät totesivat myös, että yhteisön tuotannonalatoimitti tuotteita riippumattomille käyttäjille vasta, kun niihinetuyhteydessä olevien yritysten tarpeet oli täysin tyydytetty. Neväittivät myös, että tuottajiin etuyhteydessä olevat käyttäjäyri-
tykset ostivat jo tuotetta markkinahintaa alhaisemmin hinnoin.
Näin ollen käyttäjät katsoivat, että polkumyyntitoimenpiteidenkäyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle ratkaisevan japerusteettoman kilpailuedun myöhemmän jalostusasteen tuot-teiden markkinoilla, mikä ei olisi yhteisön edun mukaista.
230) Lopuksi käyttäjät väittivät, että polkumyyntitullien käyttöönotto
johtaisi todennäköisesti siihen, että riippumattomille ostajille ei
olisi tarjolla riittävästi tavaraa, kuten oli käynyt yhteisön markki-noilla vuoden 1997 lopussa. Tällainen tilanne olisi selvästiristiriidassa EHTY:n perustamissopimuksen määräysten kanssa.
231) On syytä huomata, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotontarkoituksena ei ole estää käyttäjiä tuomasta kuumavalssattuja
keloja asianomaisista maista vaan pikemminkin varmistaa, että
tuonti tapahtuu vahinkoa aiheuttamattomilla hinnoilla. Vaikkatoimenpiteet otettaisiin käyttöön, näitä tuotteita olisi aina jatkos-sakin saatavilla yhteisön markkinoilla ja näin ollenkäyttäjäyritykset voisivat edelleen valita hankintalähteensä.
232) Komission arvion mukaan 8 prosentin suuruisen painotetun
keskimääräisen polkumyyntitullin käyttöönotto asianomaisista
maista peräisin olevien kuumavalssattujen kelojen tuonnissajohtaisi enimmillään noin 1,6 prosentin suuruiseen korotukseenkäyttäjäyritysten raaka-ainekustannusten kokonaismäärässä.Tämä lisäkustannus nostaisi kokonaistuotantokustannuksiaarviolta 1,1 prosenttia, kun otetaan huomioon käytössä olevat
eri hankintalähteet ja myöhemmän jalostusasteen tuotteiden
keskimääräinen arvonlisäys.
233) Tämä käyttäjäyrityksille aiheutuva tuotantokustannusten lisäys,jonka ne voivat halutessaan siirtää asiakkaittensa maksettavaksi,ei ole niin suuri, että se vaarantaisi kyseisten yritysten kannatta-vuuden. Tätä lisäkustannusta arvioitaessa on lisäksi otettava2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 35
▼B
huomioon se myönteinen kehitys, joka on odotettavissa kuuma-
valssattujen kelojen markkinoilla, kun tehokkaan kilpailunedellytykset on saatu palautettua.
234) Vapailla markkinoilla vallitsevasta myyntihintojen tasostavoidaan todeta, että yhteisön tuotannonalan siihen etuyhteydessä
olevilta asiakkailta ja etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamien
hintojen välillä ei havaittu merkittäviä eroja. Myöskään väitettä,jonka mukaan yhteisön tuotannonala ei toimittanut kuumavals-sattuja keloja tai oli asettanut niiden toimituksettärkeysjärjestykseen sen mukaan, mikä oli sen suhde ostajaantarkastelujakson aikana, ei voida ottaa huomioon, koska asiasta
ei ole esitetty näyttöä. Tietoon on päinvastoin tullut, että tietyt
yhteisön tuotannonalan kanssa tehdyt myyntisopimukset oliperuttu.
235) Edellä selostetun perusteella katsotaan, että asianomaisistamaista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vastaisten toimenpi-teiden mahdolliset kielteiset vaikutukset käyttäjiin ovatvähäisempiä kuin ne myönteiset vaikutukset, joista kaikki muutyhteisön markkinoilla toimivat pääsevät hyötymään.
4.Vaikutukset yhteisön markkinoiden kilpailutilanteeseen
236) Eräät osapuolet väittivät, että polkumyyntitoimenpiteet vähentäi-
sivät kilpailua yhteisön markkinoilla edistäen näin suurtenteräsyhtymien syntyä. Ne totesivat, että sellaiset suuret teräalanyritykset kuin British Steel ja Sollac olivat äskettäin kasvattaneet
kokoaan fuusioitumalla tai ostamalla toisia teräsalan yrityksiä.
Nämä yhtymät kilpailevat lisäksi myöhemmän jalostusasteentuotteiden valmistuksessa riippumattomien käyttäjien kanssa,jotka ovat lähinnä pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Tällainenkeskittymiskehitys voi lopulta johtaa monien riippumattomien
käyttäjäyritysten toiminnan lakkaamiseen ja siten työpaikkojen
menetykseen yhteisössä.
237) Kilpailun rajoittamista koskevaa väitettä tarkasteltaessa on syytä
muistaa, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä on useita, sillä muun
muassa Venäjä, Indonesia, Unkari, Romania, Etelä-Korea,Slovakia ja Brasilia vievät kuumavalssattuja keloja yhteisöön.Lisäksi monta sataa teräspalvelukeskusta, tukkukauppaa ja kaup-piasta myy asianomaista tuotetta lähinnä pienille ja keskisuurillekäyttäjäyrityksille. Yhteisössä toimii lisäksi yhteisön tuotannona-
laan kuuluvien yritysten ohella useita muita terästä tuottavia
yrityksiä, jotka sijaitsevat Suomessa, Ranskassa, Itävallassa jaKreikassa.
238) Ehdotetut toimenpiteet eivät myöskään ole taloudellisestanäkökulmasta katsottuina tasoltaan sellaisia, että ne estäisivätasianomaisten maiden tuotteiden pääsyn yhteisön markkinoille,joten vaaraa kilpailun rajoittamisesta yhteisön markkinoilla einäyttäisi olevan.
5.Yhteisön markkinoiden riittämätön tarjonta
239) Tietyt asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat ja
yhteisössä toimivat käyttäjäyritykset väittivät, että polkumyynti-toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tarjonnan puutteeseen
erityisesti riippumattomien käyttäjäyritysten kannalta. Väitteen
perusteluna esitettiin, että yhteisön tuotannonala ei pystyyksinään tyydyttämään yhteisön vapaiden markkinoiden kokokysyntää erityisesti siitä syystä, että sen kapasiteetin käyttöasteon jo tällä hetkellä korkea.
240) Eräät muut asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotan-nonalan kapasiteetti ei riitä tyydyttämään vapaiden markkinoidenkysyntää edes siihen etuyhteydessä olevien yritysten osalta, eikäse näin ollen kykenisi kompensoimaan sitä tuonnin vähennystä,
jonka polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto aiheuttaisi.
241) Tältä osin on todettava, että koska yhteisön tuottajat eivät pysty
tyydyttämään vapaiden markkinoiden koko kysyntää, tuontia2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 36
▼B
kolmansista maista tarvitaan jatkossakin ja tällainen tuonti
yhteisön markkinoille tulee aina olemaan mahdollista, edel-lyttäen että se tapahtuu peruspäätöksen säännösten mukaisesti.
242) Yhteisön tuotannonala, muut yhteisön tuottajat ja muiden
kolmansien maiden vientiä harjoittavat tuottajat voivat joka
tapauksessa jatkaa kyseisen tuotteen toimittamista yhteisönmarkkinoille. Myös asianomaisten maiden vientiä harjoittavientuottajien toimitukset yhteisön markkinoille voivat jatkua, silläehdotetut toimenpiteet eivät ole tasoltaan sellaisia, että ne estäi-sivät kyseisten tuotteiden pääsyn markkinoille.
243) Edellä selostettujen tosiasioiden ja huomioiden perusteella tode-
taan, että väite, jonka mukaan polkumyynnin vastaisten
toimenpiteiden käyttöönotto johtaa tarjonnan riittämättömyyteen,on perusteeton.
6.Yhteisön etua koskeva päätelmä
244) Komissio katsoo, että polkumyyntitullien käyttöönotto on
välttämätöntä, jos halutaan estää polkumyyntihintaan tapahtuvantuonnin jatkuminen ja yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkene-
minen entisestään. Lisäksi polkumyynnin vastaisilla
toimenpiteillä voidaan tässä tapauksessa palauttaa tehokkaankilpailun edellytykset kaikkien yhteisön toimijoiden osalta. Kaik-kien tämän menettelyn piiriin kuuluvien etujen tarkastelu onmyös osoittanut, ettei ole olemassa sellaisia pakottavia syitä,
jotka edellyttäisivät lopullisten polkumyyntitullien käyttööno-
tosta luopumista. Lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotto einäin ollen ole yhteisön edun vastaista.
H.LOPULLISET TOIMENPITEET
245) Koska on tullut todetuksi, että Bulgariasta, Etelä-Afrikasta,
Intiasta, Jugoslaviasta ja Taiwanista polkumyynnillä tapahtunuttuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannona-
lalle ja että pakottavia syitä toimenpiteistä luopumiseen ei ole,
on syytä ottaa käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet.
1.Vahingon korjaava taso
246) Tullin tason määrittämisessä on otettu huomioon todetut polku-
myyntimarginaalit sekä se tullin määrä, joka on tarpeenpolkumyynnillä tapahtuneen tuonnin yhteisön tuotannonalalleaiheuttaman vahingon poistamiseksi: Tarvittava hinnankorotus
määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa
määriteltyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisöntuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien erityyppistenkuumavalssattujen kelojen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan.
247) Vahingollisen polkumyynnin vaikutusten poistamisen edel-lyttämä tullin määrä antaisi yhteisön tuotannonalallemahdollisuuden kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kohtuul-
linen myyntituotto. Yhteisön tuotannonalan voittomarginaaliksi
esittämää 12,9 prosentin osuutta liikevaihdosta (ennen veroja)pidettiin tässä yhteydessä sopivana perustana, kun otetaanhuomioon pitkän aikavälin investointitarpeet ja se tuotto, jonkayhteisön tuotannonala kohtuudella voisi odottaa saavansa, josvahingollista polkumyyntiä ei esiintyisi.
248) Vahingon korjaava taso määritettiin tämän perusteella tuotetyyp-
pikohtaisesti ja ottaen huomioon yhteisön tuotannonalan
tutkimusajanjakson aikainen voiton määrä siten, että kyseinentaso vastasi yhteisön tuotannonalan soveltaman todellisen netto-myyntihinnan ja vastaavan tuontimallin todellisennettomyyntihinnan välistä eroa. Tämä ero ilmaistiin sittenprosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 37
▼B
2.Lopullisten tullien taso
249) Edellä esitettyjen seikkojen perusteella katsotaan, että
peruspäätöksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi otettavakäyttöön lopullinen polkumyyntitulli, joka vastaa tasoltaantodettua polkumyyntimarginaalia, mutta ei kuitenkaan ole edellämääriteltyä vahinkomarginaalia korkeampi.
250) Rinnakkaisen Etelä-Afrikasta, Intiasta ja Taiwanista peräisinolevaa tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn osalta todet-takoon, että komission päätöksen N:o 1889/98/EHTY (
1)1 2
artiklan 1 kohdan mukaan tasoitustullin on vastattava tukimargi-
naalia, ellei vahinkomarginaali ole tätä alempi.
251) Mainitun päätöksen N:o 1889/98/EHTY 24 artiklan 1 kohdan ja
peruspäätöksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti mihinkään tuot-teeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että
tasoitustulleja saman polkumyynnistä tai vientituesta johtuvan
tilanteen korjaamiseksi. Koska asianomaisen tuotteen tuonnissaolisi otettava käyttöön polkumyyntitullit, on tarpeen selvittää,aiheutuvatko tuki- ja polkumyyntimarginaalit samasta tilanteestaja jos aiheutuvat, niin missä määrin.
252) Tässä tapauksessa kaikkien tutkittujen Intiassa sovellettujentukijärjestelmien on todettu olevan päätöksen N:o 1889/98/EHTY 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettua vienti-tukea. Tällaisina tuet vaikuttavat intialaisten vientiä
harjoittavien tuottajien vientihintoihin ja johtavat polkumyynti-
marginaalien kasvuun. Määritetyt polkumyyntimarginaalitjohtuvat toisin sanoen kokonaan tai osaksi vientitukien olemas-saolosta. Tässä tilanteessa ei pidetä asianmukaisena, ettäkäyttöön otettaisiin sekä tasoitus- että polkumyyntitullit, jotkavastaisivat täysimääräisesti todettuja tuki- ja polkumyyntimargi-
naaleja. Polkumyyntitulleja on tämän vuoksi Intian osalta
oikaistava niiden tosiasiallisten polkumyyntimarginaalienhuomioon ottamiseksi, jotka ovat jäljellä vientitukien vaikutustatasoittavien tasoitustullien käyttöönoton jälkeen.
253) Taiwanin osalta todettiin, että tutkitut järjestelmät eivät ole vien-titukea. Tämän vuoksi käyttöön voidaan ottaa tullit, jotkavastaavat täysimääräisesti todettuja polkumyynti- ja tukimargi-naaleja, kunhan ne eivät ylitä todettuja vahinkomarginaaleja.
254) Etelä-Afrikan myöntämien tukien todettiin olevan vähimmäis-tasoa, joten tasoitustulleja ei oteta tässä vaiheessa käyttöön.Näin ollen käyttöön otetaan vahinkomarginaaleja täysimääräi-sesti vastaavat polkumyyntitullit, koska vahinkomarginaalit ovattässä tapauksessa todettuja polkumyyntimarginaaleja alemmat.
255) Kun otetaan huomioon tukeen vastaisen menettelyn tulokset,vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hintaan sovellettavattullit ovat seuraavat:
Maa/YritysPolkumyyn-
timarginaali
(%)Vahinko-
marginaali
(%)Vientituki-
marginaali
(%)Ehdotettu
tasoitustulli
(%)Käyttöön
otettava
polkumyyn-
titulli (%)
Bulgaria 27,1 7,5 7,5
Kremikovtzi 27,1 7,5 7,5
Intia 56,3 23,8 13,1 13,1 10,7
Essar 55,8 6,4 4,9 4,9 1,5
SAIL 56,3 23,8 12,3 12,3 11,5
TISCO 29,4 6,4 8,7 6,4 0
Etelä-Afrikka 47,8 38,3 0 0 37,82000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 38
(1) EYVL L 245, 4.9.1998, s. 3.▼M1
▼B
▼B
Maa/YritysPolkumyyn-
timarginaali
(%)Vahinko-
marginaali
(%)Vientituki-
marginaali
(%)Ehdotettu
tasoitustulli
(%)Käyttöön
otettava
polkumyyn-
titulli (%)
Iscor 47,8 5,2 0 0 5,2
Highveld & Vana-
dium37,8 38,3 0 0 37,8
Taiwan 30,3 29,3 0 4,4 24,9
CSC 7,1 8,9 0 4,4 2,7Yieh Loong 2,1 3,9 0 0 2,1
Jugoslavia 56,1 15,4 15,4
Sartid 56,1 15,4 15,4
256) Tässä päätöksessä vahvistetut yrityskohtaiset polkumyyntitullit
määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin
ollen ne kuvastavat edellä mainittujen yritysten senhetkistä tilan-
netta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin kokomaata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettaviatulleja) yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisinolevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjenoikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen
nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän päätöksen artik-
laosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiinetuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamien tuontituotteisiinei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaik-kiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
257) Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen
liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen tai uusien
tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) ontoimitettava viipymättä komissiolle (
1) ja mukaan on liitettävä
kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotkakoskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiinuusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä
yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja
viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä päätöstäneuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllistentullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.
3.Sitoumukset
258) Bulgarialaiset, eteläafrikkalaiset ja intialaiset vientiä harjoittavat
tuottajat ovat tarjonneet peruspäätöksen 8 artiklan 1 kohdanmukaista hintasitoumusta.
259) Yksi jugoslavialainen vientiä harjoittava tuottaja ilmoittiolevansa halukas antamaan hintasitoumuksen. Useiden tuotekoo-diin liittyvien ongelmien vuoksi ja koska pääosa Euroopanunioniin suuntautuvasta myynnistä tapahtui etuyhteydessä
olevien yritysten kautta, komissio kuitenkin katsoi, että sitou-
muksen noudattamista ei pystyttäisi valvomaan asianmukaisesti.Tästä syystä viejän tarjous hylättiin ja sille ilmoitettiin asiastaperuspäätöksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
260) Komissio katsoo, että bulgarialaisten, eteläafrikkalaisten ja intia-laisten tuottajien tarjoama sitoumus voidaan hyväksyä.
Hintasitoumuksen hyväksymisen edellytykseksi on asetettava
jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettävä pätevä sitoumus-lasku, josta käy selvästi ilmi tuottaja ja joka sisältää liitteessä2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 39
(1) Euroopan komissio, Kauppapolitiikan pääosasto, Linja C, DM 24 — 8/38
Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgia.▼M1
▼B
▼B
luetellut tiedot. Jos tällaista laskua ei esitetä, sovelletaan asian-
mukaista polkumyyntitullia.
261) Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan, polkumyyntitullivoidaan ottaa käyttöön peruspäätöksen 8 artiklan 9 kohdan ja10 artiklan mukaisesti.
I.MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN
262) Menettely olisi päätettävä Iranin osalta sieltä peräisin olevan
tuonnin määrää koskevien päätelmien perusteella.
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tiettyjen Bulgar-
iasta, Etelä-Afrikasta, Intiasta, Jugoslavian liittotasavallasta taiTaiwanista peräisin olevien, CN-koodeihin 7208 10 00, 7208 25 00,
7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90,
7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 ja 7208 39 90 kuuluvien raudastatai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millime-trin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muullaaineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin
kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa.
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hintaan sovellettavat
tullit ovat seuraavassa taulukossa lueteltujen yritysten valmistamientuotteiden osalta seuraavat:
Maa YritysPolkumyyntitulli
(%)Taric-lisäkoodi
Bulgaria Kaikki yritykset 7,5 A999
Intia Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat
Hazira Road, Hazira 394 270,
Dist: Surat, State: Gujarat1,5 A076
The Steel Authority of India
Limited, Central Marketing Organi-
sation, Transport & Shipping
Department, Ispat Bhawan 40,
Jawaharlal Nehru Road, Calcutta
700 07111,5 A077
Tata Iron & Steel Company
Limited, 43 Chowringhee Road,
Calcutta 700 0710 A078
Ispat Industries Ltd, Park ”Park
Plaza”, 71 Park Street, Calcutta
700 01614 A204
►M4Jindal Vijayanagar Steel
Ltd, Jindal
Mansion, 5 — A. G. Deshmukh
Marg,
Mumbai — 400 026 ◄►M418,1◄► M4A270◄
Kaikki muut yritykset 10,7 A999
Etelä-Afrikka Iscor Limited, Roger Dyason Road,
Pretoria West, and Saldanha Steel
(Pty) Ltd, Private Bag X11,
Saldanha 73955,2 A079
Kaikki muut yritykset 37,8 A9992000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 40
▼M3
▼B
▼B
Maa YritysPolkumyyntitulli
(%)Taric-lisäkoodi
Taiwan China Steel Corp., 1 Chung Kang
Road, Hsiao Kang, Kaohsiung
81233 ,►M12,7◄ A080
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd.,
317 Yu Liao Road, Chiao Tou
Hsiang Kaohsiung Hsien2,1 A081
Kaikki muut yritykset 24,9 A999
Jugoslavian liittotasa-
valtaKaikki yritykset 15,4 —
3. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, lopullista tullia ei
sovelleta tuonnin yhteydessä tuotteisiin, jotka luovutetaan vapaaseenliikkeeseen 2 artiklan säännösten mukaisesti.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia
säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Hyväksytään seuraavien yritysten tämän polkumyynnin vastaisen
menettelyn yhteydessä tarjoamat sitoumukset:
Yritys Maa Taric-lisäkoodi
Kremikovtzi Corporation, 1870 Sofia, Botunetz Bulgaria A082
Essar Steel Ltd, 27thKM, Surat Hazira Road,
Hazira 394270 , Alue: Surat, Osavaltio: GujaratIntia A083
►M1The Steel Authority of India Limited,
Central Marketing Organisation, Transport &
Shipping Department, Ispat Bhawan 40, Jawa-
harlal Nehru Road, Calcutta — 700 071 ◄Intia A084
Ispat Industries Ltd, ”Park Plaza”, 71 Park
Street, Calcutta 700 016Intia A204
Jindal Vijayanagar Steel Ltd, Jindal
Mansion, 5 — A. G. Deshmukh Marg,
Mumbai — 400 026Intia A270
Highveld Steel & Vanadium Corporation
Limited,
PO Box 111, Witbank 1035Etelä-Afrikka A085
2. Näiden sitoumusten nojalla vapaaseen liikkeeseen luovutettavat
tuotteet vapautetaan 1 artiklan 2 kohdassa säädetystä polkumyyntitul-
lista, jos 1 kohdassa olevassa taulukossa mainittu yritys onvalmistanut ne ja vienyt ne suoraan yhteisössä sijaitsevalle tuontiyrityk-selle laskuttaen tätä niistä ja jos ne on ilmoitettu tullattavaksiasianmukaista Taric-lisäkoodia käyttäen.
Vapautus tullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä asiano-
maisen jäsenvaltion tulliviranomaisille vientiä harjoittavan yrityksenantama pätevä ►
M3kauppalasku ◄, joka sisältää liitteessä luetellut
keskeiset tiedot.2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 41
▼M3
▼M4
▼B
▼B
3 artikla
Jäsenvaltioiden komissiolle päätöksen N:o 2277/96/EHTY 14 artiklan 6
kohdan mukaisesti antamissa kertomuksissa on ilmoitettava kunkin
vapaaseen liikkeeseen luovutuksen osalta tuontivuosi ja -kuukausi,
CN- ja Taric-koodit sekä Tariclisäkoodit, toimenpiteen laji, alku-perämaa, määrä, arvo, polkumyyntitulli, tuontijäsenvaltio jatarvittaessa tuotantotodistuksen sarjanumero.
4 artikla
Päätetään tiettyjen Iranista peräisin olevien, raudasta tai seostamatto-
masta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyistenpleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineellapinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuuma-
valssattujen levyvalmisteiden tuontia koskeva polkumyynnin vastainen
menettely.
5 artikla
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se
julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä päätös on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellai-
senaan kaikissa jäsenvaltioissa.2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 42
▼M3
LIITE
Sitoumuksen mukaiseen myyntiin liittyvissä kauppalaskuissa ilmoitettavat
tiedot (2 artiklan 2 kohta)
1. Otsikko ”SITOUMUKSEN MUKAISTEN TAVAROIDEN KAUPPA-
LASKU”.
2. Kauppalaskun laatineen yrityksen nimi.
3. Kauppalaskun numero.4. Kauppalaskun laatimispäivämäärä.
5. Taric-lisäkoodi, jota käyttäen laskuun sisältyvät tavarat on määrä tullisel-
vittää yhteisön rajalla (ilmoitetaan päätöksessä).
6. Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan:
— yrityksen käyttämä tuotekoodi (jos käytössä),
— tuotteen koodinumero (ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoittavan tuot-
tajan tarjoamassa sitoumuksessa),
— tuotteen koodinumeron tekninen eritelmä,— CN-koodi,— määrä (ilmoitetaan tonneina).
7. Myyntiehdot, joissa ilmoitetaan:
— hinta tonnilta,
— sovellettavat maksuehdot,— sovellettavat toimitusehdot,— kaikki alennukset ja hyvitykset.
8. Tuojana toimiva ensimmäinen ostaja (nimi), jolle yritys on suoraan laatinut
kauppalaskun.
9. Yrityksen työntekijä, joka on laatinut kauppalaskun (työntekijän nimi), ja
seuraava allekirjoitettu ilmoitus:
”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden
myynti suoraan Euroopan yhteisöön vietäviksi tapahtuu … (yrityksen nimi)
tarjoaman ja Euroopan komission päätöksellä N:o 841/2002/EHTY hyväk-
symän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti ja että tässä
laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja asianmukaiset.”2000S0283 — FI — 16.06.2002 — 004.001 — 43