2015R0104 — FI — 01.01.2016 — 004.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:





Oikaisu









▼B

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2015/104,

annettu 19 päivänä tammikuuta 2015,

unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2015, asetuksen (EU) N:o 43/2014 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 779/2014 kumoamisesta







EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa määrätään, että neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvät toimenpiteet. (2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 ( 1 ) edellytetään, että säilyttämistoimenpiteet hyväksytään ottaen huomioon käytettävissä olevat tieteelliset, tekniset ja taloudelliset lausunnot, mukaan lukien tarvittaessa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) ja muiden neuvoa-antavien elinten laatimat kertomukset sekä neuvoa-antavien toimikuntien antamat lausunnot. (3) Neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvät toimenpiteet sekä tarvittaessa tietyt niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti kalastusmahdollisuudet olisi määriteltävä kyseisen asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa esitettyjen yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukaisesti. Kyseisen asetuksen 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti kalastusmahdollisuudet olisi jaettava jäsenvaltioille siten, että taataan kunkin jäsenvaltion kalastustoiminnan suhteellinen vakaus kunkin kalakannan tai kalastuksen osalta. (4) Suurimmat sallitut saaliit (total allowable catch, jäljempänä ’TAC’) olisi sen vuoksi vahvistettava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 mukaisesti ja saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella ottaen huomioon biologiset ja sosioekonomiset näkökohdat ja varmistaen eri kalastussektorien välinen oikeudenmukainen kohtelu sekä ottaen huomioon myös ne näkemykset, jotka on tuotu esiin sidosryhmien kuulemisissa, erityisesti neuvoa-antavien toimikuntien kanssa järjestetyissä kokouksissa. (5) Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitettu purkamisvelvoite otetaan käyttöön kalastuskohtaisesti. Kun tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvalla alueella harjoitettu kalastus on purkamisvelvoitteen alainen, kaikki kyseisessä kalastuksessa saadut saalisrajoitusten alaiset lajit olisi purettava aluksesta. Tammikuun 1 päivästä 2015 alkaen purkamisvelvoitetta sovelletaan pienten pelagisten lajien kalastuksessa (makrilli, silli, piikkimakrilli, mustakitaturska, karjukala, sardelli, hopeakuore, sardiini ja kilohaili), suurten pelagisten lajien kalastuksessa (tonnikala, miekkakala, valkotonnikala, isosilmätonnikala, purjemarliini ja valkomarliini) sekä teollisiin tarkoituksiin harjoitettavassa kalastuksessa (villakuore, tuulenkala ja harmaaturska). Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 2 kohdassa säädetään, että kun tiettyä kalakantaa koskeva purkamisvelvoite otetaan käyttöön, kalastusmahdollisuudet määritellään ottaen huomioon muutos, jonka myötä siirrytään kalastusmahdollisuuksien määrittelystä saaliin purkamisen perusteella kalastusmahdollisuuksien määrittelyyn saaliiden perusteella. (6) Tiettyjen leveäsuisten rustokalojen (Elasmobranchii) eli haiden ja rauskujen TACit on viime vuosina vahvistettu nollatasolle, ja niiden yhteydessä on asetettu velvoite, jonka mukaan tahattomat saaliit on päästettävä välittömästi takaisin mereen. Erityiskohtelun syynä on kyseisten kantojen heikko suojelutilanne, ja koska niiden eloonjäämisaste on korkea, mereen takaisin päästäminen ei lisää kalastuskuolevuutta, vaan siitä katsotaan olevan hyötyä kyseisten lajien säilyttämiselle. Näiden lajien saaliit on pelagisessa kalastuksessa 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen kuitenkin aina purettava aluksesta, ellei niihin sovelleta jotakin asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa säädettyä purkamisvelvoitetta koskevaa poikkeusta. Mainitun asetuksen 15 artiklan 4 kohdan a alakohdassa sallitaan tällaiset poikkeukset sellaisten lajien osalta, joiden kalastus on kielletty ja jotka on tällaisiksi määritelty yhteisen kalastuspolitiikan alalla hyväksytyllä unionin säädöksellä. Siksi on aiheellista kieltää näiden lajien kalastus kyseessä olevilla alueilla. (7) Biskajanlahden sardellin TAC on viimeksi kuluneina vuosina vahvistettu erillisellä kalastusmahdollisuuksia koskevalla asetuksella, jota sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta seuraavan vuoden 30 päivään kesäkuuta. STECF totesi vuonna 2014, että kannan säilyttämiseen liittyviä riskejä voitaisiin vähentää huomattavasti muuttamalla hallinnointijakso tavanomaiseksi kalenterivuodeksi (tammikuusta joulukuuhun). Espanjan, Ranskan ja lounaisten vesialueiden neuvoa-antavan toimikunnan (SWWAC) kanssa käydyt keskustelut osoittivat, että STECF:n ehdottamaa muutosta pidettiin myönteisenä. Sen vuoksi on aiheellista kumota neuvoston asetus (EU) N:o 779/2014 ( 2 ) ja ottaa tässä asetuksessa käyttöön Biskajanlahden sardellikannalle uusi TAC vuodeksi 2015. (8) Lisäksi asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdan mukaan erityisten monivuotisten suunnitelmien alaisten kantojen TACit olisi vahvistettava kyseisissä suunnitelmissa määriteltyjen sääntöjen mukaisesti. Näin ollen eteläisen kummeliturskan ja keisarihummerin, Englannin kanaalin länsiosan merianturan, Pohjanmeren punakampelan ja merianturan, Skotlannin länsipuolen sillin, Kattegatin, Skotlannin länsipuolen, Irlanninmeren, Pohjanmeren, Skagerrakin ja Englannin kanaalin itäosan turskan sekä Itä-Atlantin ja Välimeren tonnikalan kantojen TACit olisi vahvistettava seuraavissa säädöksissä säädettyjen sääntöjen mukaisesti: neuvoston asetukset (EY) N:o 2166/2005 ( 3 ), (EY) N:o 509/2007 ( 4 ), (EY) N:o 676/2007 ( 5 ), (EY) N:o 1300/2008 ( 6 ), (EY) N:o 1342/2008 ( 7 ) (”turskasuunnitelma”) ja (EY) N:o 302/2009 ( 8 ). (9) Pohjoisen kummeliturskakannan (neuvoston asetus (EY) N:o 811/2004 ( 9 )) ja Biskajanlahden kielikampelakannan (neuvoston asetus (EY) N:o 388/2006 ( 10 )) osalta on kuitenkin saavutettu asianomaisissa elvytys- ja hoitosuunnitelmissa asetetut vähimmäistavoitteet, ja siksi on syytä noudattaa tieteellisiä lausuntoja, jotta TACit voidaan saada kestävän enimmäistuoton mukaisille tasoille tai säilyttää näillä tasoilla. (10) Jos kannoista ei ole riittäviä tai luotettavia tietoja kokoarvioiden tekemiseksi, kantojen hoitotoimenpiteissä ja TAC-tasoissa olisi noudatettava kalastuksenhoidon ennalta varautuvaa lähestymistapaa, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EY) N:o 1380/2013 4 artiklan 1 kohdan 8 alakohdassa, samalla kun otetaan huomioon kantakohtaiset tekijät, erityisesti saatavilla olevat tiedot kantojen kehittymissuuntauksista sekä sekakalastukseen liittyvät näkökohdat. (11) Neuvoston asetuksella (EY) N:o 847/96 ( 11 ) otettiin käyttöön TACien vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyviä lisäedellytyksiä, kuten 3 ja 4 artiklan mukaiset varo-TACeja ja analyyttisiä TACeja koskevat joustosäännökset. Vahvistettaessa TACeja neuvosto päättää mainitun asetuksen 2 artiklan mukaisesti kannoista, joihin 3 tai 4 artiklaa ei sovelleta, käyttäen perustana erityisesti kantojen biologista tilannetta. Joustojärjestely on sittemmin otettu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdassa käyttöön kaikkien purkamisvelvoitteen alaisten saaliiden osalta. Jotta vältetään liiallinen joustovara, joka saattaisi haitata yhteisessä kalastuspolitiikassa vahvistettujen säilyttämistavoitteiden saavuttamista, ja torjutaan kalakantojen biologiseen tilaan kohdistuvat kielteiset vaikutukset, asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklaa voidaan soveltaa TACeihin vain silloin, kun jäsenvaltiot eivät käytä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta. (12) Unionin ja Norjan välisten neuvottelujen tulosten mukaisesti unioni voi sallia unionin alusten ylittää enintään 10 prosentilla unionin käytettävissä olevan pohjankatkaravun kiintiön alueella III a edellyttäen, että unionin käytettävissä olevan kiintiön mahdollisesti ylittävät käytetyt määrät vähennetään sen vuotta 2015 koskevasta kiintiöstä. Unionin alusten tasapuolisten toimintaedellytysten turvaamiseksi on aiheellista antaa asianomaisille jäsenvaltioille mahdollisuus tällaiseen joustavuuteen mainittujen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisessa antamalla asianomaisille jäsenvaltioille mahdollisuus päättää käyttää joustavuuskiintiötä. Asetus (EY) N:o 43/2014 olisi sen vuoksi kumottava. (13) Kun johonkin kantaan liittyvä TAC myönnetään ainoastaan yhdelle jäsenvaltiolle, kyseinen jäsenvaltio on aiheellista valtuuttaa perussopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti määrittelemään kyseisen TACin taso. Olisi annettava säännöksiä, joilla varmistetaan, että asianomainen jäsenvaltio toimii TACin tasoa vahvistaessaan tavalla, joka on täysin yhdenmukainen yhteisen kalastuspolitiikan periaatteiden ja sääntöjen kanssa. (14) On tarpeen vahvistaa vuoden 2015 pyyntiponnistuksen enimmäismäärät asetuksen (EY) N:o 2166/2005 8 artiklan, asetuksen (EY) N:o 509/2007 5 artiklan, asetuksen (EY) N:o 676/2007 9 artiklan, asetuksen (EY) N:o 1342/2008 11 ja 12 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 302/2009 5 ja 9 artiklan mukaisesti samalla kun otetaan huomioon neuvoston asetus (EY) N:o 754/2009 ( 12 ). (15) Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) uusimpien tieteellisten lausuntojen nojalla ja Koillis-Atlantin kalastussopimuksen (NEAFC-yleissopimus) puitteissa tehtyjen kansainvälisten sitoumusten mukaisesti on tarpeen rajoittaa tiettyjen syvänmeren lajien pyyntiponnistusta. (16) Tiettyjen lajien, kuten tiettyjen hailajien, osalta jopa rajoitettu kalastustoiminta voisi vaarantaa vakavasti niiden säilymisen. Tällaisten lajien kalastusmahdollisuuksia olisi sen vuoksi rajoitettava täysimääräisesti asettamalla yleinen kielto pyytää näitä lajeja. (17) Quitossa 3.–9. marraskuuta 2014 pidetyssä muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemista koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten yhdennessätoista kokouksessa useita lajeja lisättiin yleissopimuksen liitteiden I ja II suojeltujen lajien luetteloihin, ja lisäykset tulevat voimaan 8 päivänä helmikuuta 2015. Tästä syystä on aiheellista säätää näiden lajien suojelusta kaikilla vesillä pyytävien unionin alusten ja unionin vesillä pyytävien unionin ulkopuolisten alusten osalta. (18) Tässä asetuksessa vahvistettujen, unionin alusten käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien käyttöön sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 1224/2009 ( 13 ) ja erityisesti kyseisen asetuksen 33 artiklaa, joka koskee saaliiden ja pyyntiponnistuksen kirjaamista, ja 34 artiklaa, joka koskee tietojen ilmoittamista kalastusmahdollisuuksien käyttämisestä loppuun. Sen vuoksi on tarpeen täsmentää koodit, joita jäsenvaltioiden on käytettävä lähettäessään komissiolle tietoja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kantojen puretuista saaliista. (19) Tiettyjen TACien osalta jäsenvaltioilla olisi oltava valtuudet myöntää aluksille lisäkalastusmahdollisuuksia, jos ne osallistuvat kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen. Koekalastuksen tarkoituksena on testata sellaisissa kalastuksissa, joita asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 säädetty purkamisvelvoite ei vielä koske, saaliskiintiöjärjestelmää, jossa kaikki saaliit on purettava aluksesta ja luettava kiintiöihin, jotta voitaisiin välttää poisheittämisiä ja niiden mukanaan tuomaa muuten käytettävissä olevien kalavarojen tuhlausta. Kalavarojen valvomaton poisheittäminen uhkaa niiden pitkän aikavälin kestävyyttä julkisena hyödykkeenä ja vaarantaa siten yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteet. Saaliskiintiöjärjestelmät tarjoavat sitä vastoin jo sinällään kalastajille kannustimen pyrkiä toimissaan saaliin mahdollisimman tarkkaan valikoimiseen. Jotta voidaan valvoa kaikki kalastustiedot kirjaavaa koekalastusta koskevien edellytysten täyttämistä, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kaikki pyyntimatkat dokumentoidaan yksityiskohtaisesti ja tarkasti, ja huolehdittava riittävistä valmiuksista ja keinoista, joihin kuuluvat tarkkailijat, kameravalvonta ja muut valvontatavat. Näin tehdessään jäsenvaltioiden tulisi noudattaa tehokkuuden ja suhteellisuuden periaatteita. Kameravalvontajärjestelmien käytössä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY ( 14 ) vaatimuksia. (20) Sen varmistamiseksi, että kaikki kalastustiedot kirjaavan koekalastuksen avulla voidaan tehokkaasti arvioida saaliskiintiöjärjestelmien vaikutusta asianomaisten kalakantojen absoluuttiseen kalastuskuolevuuteen, on tarpeen lukea kaikki kyseisessä koekalastuksessa saadut saaliit, aluksesta purkamiselle asetettua vähimmäiskokoa pienemmät kalat mukaan luettuina, osallistuvalle alukselle myönnettyyn kokonaismäärään, ja varmistaa, että kalastustoimet lopetetaan, kun kyseinen alus on käyttänyt loppuun sille myönnetyn kokonaismäärän. On myös aiheellista sallia kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen osallistuvien alusten ja muiden alusten väliset määrien siirrot edellyttäen, että voidaan osoittaa, ettei muiden alusten poisheittämien saaliiden määrä lisäänny. (21) ICESin lausunnon mukaisesti on aiheellista jatkaa tuulenkalan erityistä hallinnointijärjestelmää ICES-alueilla II a ja III a sekä ICES-suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä. Koska ICESin tieteellisen lausunnon odotetaan olevan saatavilla vasta helmikuussa 2015, on aiheellista vahvistaa TACit ja kiintiöt väliaikaisesti nollaan, kunnes kyseinen lausunto saadaan. (22) Kalastusmahdollisuuksien täysimääräisen käytön takaamiseksi on aiheellista sallia joustavan järjestelyn soveltaminen joidenkin TAC-alueiden välillä, kun kyse on samasta biologisesta kannasta. (23) Norjan ( 15 ) ja Färsaarten ( 16 ) kanssa tehdyissä kalastussuhteita koskevissa sopimuksissa tai pöytäkirjoissa määrätyn menettelyn mukaisesti unioni on neuvotellut kalastusoikeuksista näiden kumppanien kanssa. Grönlannin kanssa tehdyssä kalastussuhteita koskevassa sopimuksessa ja pöytäkirjassa ( 17 ) määrätyn menettelyn mukaisesti sekakomitea on vahvistanut unionille kalastusmahdollisuuksien tason Grönlannin vesillä vuonna 2015. Sen vuoksi on aiheellista sisällyttää nämä kalastusmahdollisuudet tähän asetukseen. (24) NEAFC hyväksyi vuoden 2014 vuosikokouksessaan Irmingerinmeren punasimppukantaa koskevan säilyttämistoimenpiteen, jolla vahvistetaan sopimuspuolten, myös unionin, TACit ja kiintiöt vuodeksi 2015. Lisäksi vuonna 2015 jatketaan neuvotteluja, joita käydään NEAFC:n rannikkovaltioiden kanssa kyseistä vuotta koskevista Atlantin-Skandinavian sillin kalastusmahdollisuuksista. Näin ollen on aiheellista vahvistaa Atlantin-Skandinavian sillin väliaikaiset saalisrajoitukset prosenttiosuutena käytössä olevasta unionin vuoden 2014 kiintiöstä samalla, kun odotetaan NEAFC:n rannikkovaltioiden kanssa käytävien neuvottelujen tuloksen perusteella tehtävää tarkistusta. (25) NEAFC ei hyväksynyt vuoden 2014 vuosikokouksessaan punasimppukantaa koskevaa säilyttämistoimenpidettä, jota sovelletaan kalastukseen ICES-alueiden I ja II kansainvälisillä vesillä ja jolla vahvistetaan sopimuspuolten TACit ja kiintiöt. Tämän punasimppukannan kalastusmahdollisuuksia koskevia neuvotteluja jatketaan vuonna 2015. Koska kalastus tapahtuu vuoden jälkipuoliskolla, tämän kannan saalisrajoitukset vahvistetaan vuoden 2015 aikana ottaen huomioon NEAFC:n rannikkovaltioiden kanssa käytävien neuvottelujen tulokset. (26) Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (ICCAT) hyväksyi vuoden 2014 vuosikokouksessaan tonnikalan TACien ja kiintiöiden noston kolmen vuoden ajaksi ja vahvisti Pohjois-Atlantin miekkakalan, Etelä-Atlantin miekkakalan, Etelä-Atlantin valkotonnikalan ja Pohjois-Atlantin valkotonnikalan TACit ja kiintiöt nykyisille tasoilleen kaudeksi 2015–2016. Kuten jo nyt on tilanne tonnikalakannan osalta, on niin ikään aiheellista, että myös kaikkiin muihin liitteeseen I D sisältyviin ICCAT-kantoihin kohdistuvassa virkistys- ja urheilukalastuksessa saataviin saaliisiin sovelletaan edellä mainitun järjestön vahvistamia saalisrajoituksia sen takaamiseksi, että unioni ei ylitä kiintiöitään. Kaikki nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä. (27) Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä käsittelevän toimikunnan (CCAMLR) osapuolet hyväksyivät vuoden 2014 vuosikokouksessaan sekä kohde- että sivusaalislajeille asetettavat saalisrajoitukset, joihin kuuluu tiettyä suuralueella 88.2 tapahtuvaa koekalastusta koskeva sivusaaliskiintiö vuosiksi 2015 ja 2016. Kyseisen kiintiön käyttö vuonna 2015 olisi otettava huomioon vahvistettaessa kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2016. (28) Intian valtameren tonnikalatoimikunta (IOTC) ei vuoden 2014 vuosikokouksessaan muuttanut nykyisiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. On kuitenkin tarpeen vahvistaa kapasiteettirajoitukset tämän asetuksen liitteessä VI ottaen huomioon, että Mayotte on sisällytetty syrjäisimpiin kuuluvana alueena asetuksen (EU) N:o 1380/2013, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 1385/2013, liitteeseen II ( 18 ). (29) Eteläisen Tyynenmeren alueellisen kalastusjärjestön (SPRFMO) kolmas vuosikokous on määrä pitää helmikuussa 2015. On aiheellista, että SPRFMO-yleissopimusalueella tällä hetkellä sovellettavia toimenpiteitä jatketaan väliaikaisesti, kunnes vuosikokous on pidetty. Perunpiikkimakrillikantaa ei kuitenkaan pitäisi pyytää kohdennetusti ennen kuin sille on kyseisen vuosikokouksen tuloksena vahvistettu TAC. (30) Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissio (IATTC) jatkoi vuonna 2014 pidetyssä 87. vuosikokouksessaan keltaevätonnikalan, isosilmätonnikalan ja boniitin säilyttämistoimenpiteiden voimassaoloa. Tämän lisäksi IATTC piti voimassa päätöslauselmansa valkopilkkahaiden suojelusta. Nämä toimenpiteet olisi edelleen saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä. (31) Kaakkois-Atlantin kalatalousjärjestö (SEAFO) hyväksyi vuoden 2014 vuosikokouksessaan suosituksen limapäiden, keltaroussin ja pelagisen haarniskapään uusiksi kaksivuotisiksi TACeiksi. Hammaskalan ja syvänmerenpunataskuravun nykyiset TACit jäivät voimaan. Tällä hetkellä sovellettavat SEAFOn hyväksymät kalastusmahdollisuuksien jakamista koskevat toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä. (32) Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomissio (WCPFC) hyväksyi yhdeksännessä vuosikokouksessaan säilyttämis- ja hoitotoimenpiteen valashaiden suojelemiseksi kurenuottakalastukselta. WCPFC hyväksyi kymmenennessä vuosikokouksessaan isosilmätonnikalaa kalastavien pitkäsiima-alusten saalisrajoitukset. WCPFC:n yhdennessätoista vuosikokouksessa vuonna 2014 ei muutettu sen vuonna 2013 hyväksymiä, kalastusmahdollisuuksia koskevia toimenpiteitä. Kaikki nämä toimenpiteet olisi otettava huomioon unionin lainsäädännössä. (33) Seitivarojen säilyttämistä ja hoitoa keskisellä Beringinmerellä koskevan yleissopimuksen osapuolet eivät vuoden 2013 vuosikokouksessaan muuttaneet kalastusmahdollisuuksia koskevia toimenpiteitään. Nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä. (34) Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö (NAFO) hyväksyi vuonna 2014 pidetyssä 36. vuosikokouksessaan tiettyjen kantojen vuoden 2015 kalastusmahdollisuudet NAFO-yleissopimusalueen suuralueilla 1–4. NAFO päätti tässä yhteydessä keskeyttää katkaravun kalastuksen alueella 3L, korottaa punasimpun TACia alueella 3M tiettyjen sivusaaliiden sisällyttämiseksi siihen ja sallia uudelleen mustaeväkampelan kalastuksen alueella 3NO. (35) Asianomaiset alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt hyväksyvät vuoden lopussa eräitä kansainvälisiä toimenpiteitä, joilla annetaan unionille kalastusmahdollisuuksia tai rajoitetaan niitä ja joita aletaan soveltaa ennen tämän asetuksen voimaantuloa. Säännöksiä, joilla tällaiset toimenpiteet saatetaan osaksi unionin lainsäädäntöä, on sen vuoksi tarpeen soveltaa taannehtivasti. Koska CCAMLR-yleissopimusalueen kalastuskausi alkaa 1 päivänä joulukuuta ja päättyy 30 päivänä marraskuuta ja sen vuoksi tietyt kalastusmahdollisuudet tai -kiellot CCAMLR-yleissopimusalueella vahvistetaan 1 päivänä joulukuuta 2014 alkavaksi ajanjaksoksi, tämän asetuksen asiaa koskevia säännöksiä on aiheellista soveltaa kyseisestä päivästä alkaen. Tällainen taannehtiva soveltaminen ei loukkaa luottamuksensuojan periaatetta, koska CCAMLR-yleissopimuksen jäsenet eivät saa kalastaa CCAMLR-yleissopimusalueella ilman lupaa. (36) Kalastusmahdollisuuksien myöntämistä EU:n vesillä Venezuelan bolivariaanisen tasavallan lipun alla purjehtiville kalastusaluksille Ranskan Guayanan edustalla sijaitsevalla talousvyöhykkeellä koskevan, Venezuelan bolivariaaniselle tasavallalle osoitetun unionin julkilausuman ( 19 ) mukaisesti on tarpeen vahvistaa Venezuelan käytettävissä olevat napsijoiden kalastusmahdollisuudet unionin vesillä. (37) Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset myönnettäessä yksittäiselle jäsenvaltiolle lupa hallinnoida sille myönnettyä pyyntiponnistusta kilowattipäiviin perustuvalla järjestelmällä, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. (38) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee ylimääräisten merelläolopäivien myöntämistä kalastustoiminnan pysyvää lopettamista varten ja tieteellisen tarkkailijajärjestelmän kattavuuden parantamiseksi sekä laskentataulukkojen vahvistamista merelläolopäivien siirtämistä jäsenvaltion lipun alla purjehtivien kalastusalusten välillä koskevien tietojen keruuta ja toimittamista varten. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 ( 20 ) mukaisesti. (39) Kalastustoimien keskeytymisen välttämiseksi ja unionin kalastajien toimeentulon turvaamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2015 lukuun ottamatta pyyntiponnistusrajoituksia koskevia säännöksiä, joita olisi sovellettava 1 päivästä helmikuuta 2015, ja eräitä tiettyjä alueita koskevia säännöksiä, joilla olisi oltava erityinen soveltamispäivä. Asian kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu. (40) Kalastusmahdollisuuksia käytettäessä olisi kaikilta osin noudatettava sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, sekä katsoo seuraavaa: ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:







I OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

1. Tässä asetuksessa vahvistetaan unionin vesillä ja tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä unionin alusten käytettävissä olevien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kalastusmahdollisuuksiin kuuluvat seuraavat:

a) saalisrajoitukset vuodeksi 2015 ja, jos tässä asetuksessa niin täsmennetään, vuodeksi 2016;

b) pyyntiponnistusrajoitukset 1 päivän helmikuuta 2015 ja 31 päivän tammikuuta 2016 väliseksi ajaksi, jollei 9, 29 tai 31 artiklassa vahvisteta pyyntiponnistusrajoituksille muita ajanjaksoja;

c) tiettyjen CCAMLR-yleissopimusalueen kantojen kalastusmahdollisuudet 1 päivän joulukuuta 2014 ja 30 päivän marraskuuta 2015 väliseksi ajanjaksoksi;

d) tiettyjen kantojen kalastusmahdollisuudet 32 artiklassa määritellyllä IATTC-yleissopimusalueella vuosiksi 2015 ja 2016 kyseisessä artiklassa vahvistettuina ajanjaksoina.

▼M1

2 artikla

Soveltamisala

1. Tätä asetusta sovelletaan seuraaviin aluksiin:

a) unionin alukset;

b) kolmansien maiden alukset unionin vesillä.

2. Jäljempänä olevaa 11 a artiklaa sovellettaessa tätä asetusta sovelletaan myös virkistyskalastukseen.

▼B

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

a) ’unionin aluksella’ asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklan 1 kohdan 5 alakohdassa määriteltyä unionin kalastusalusta;

b) ’kolmannen maan aluksella’ asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklan 1 kohdan 4 alakohdassa määriteltyä kolmannen maan lipun alla purjehtivaa ja kolmannessa maassa rekisteröityä kalastusalusta;

c) ’unionin vesillä’ asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa määriteltyjä unionin vesialueita;

d) ’kansainvälisillä vesillä’ vesialueita, jotka eivät kuulu minkään valtion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan;

e) ’kannalla’ asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa määriteltyä kantaa;

f) ’suurimmalla sallitulla saaliilla’ (TAC): i) asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen alaisissa kalastuksissa määrää, joka kustakin kannasta voidaan pyytää vuosittain; ii) kaikissa muissa kalastuksissa määrää, joka kustakin kannasta voidaan purkaa aluksesta vuosittain;

g) ’kiintiöllä’ unionille, jäsenvaltiolle tai kolmannelle maalle myönnettyä osuutta TACista;

h) ’analyyttisellä arvioinnilla’ kalakannan kehityssuunnan määrällistä arviointia kannan biologista tilannetta ja hyödyntämistä koskevien sellaisten tietojen perusteella, jotka tieteellinen tarkastelu on osoittanut riittävän laadukkaiksi, jotta tulevaisuuden saalismäärävaihtoehdoista voidaan antaa tieteellinen lausunto;

i) ’kalastuksenhoidon ennalta varautuvalla lähestymistavalla’ asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklan 1 kohdan 8 alakohdassa määriteltyä kalastuksenhoidon ennalta varautuvaa lähestymistapaa;

j) ’silmäkoolla’ komission asetuksen (EY) N:o 517/2008 ( 21 ) mukaisesti määritettyä kalaverkkojen silmäkokoa;

k) ’unionin kalastusalusrekisterillä’ rekisteriä, jonka komissio on perustanut asetuksen (EU) N:o 1380/2013 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

l) ’kalastuspäiväkirjalla’ asetuksen (EY) N:o 1224/2009 14 artiklassa tarkoitettua päiväkirjaa;

▼M1

m) ’virkistyskalastuksella’ muuta kuin kaupallista kalastustoimintaa, jossa meren elollisia vesiluonnonvaroja käytetään esimerkiksi virkistys-, matkailu- tai urheilutarkoituksiin.

▼B

4 artikla

Kalastusalueet

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia alueiden määritelmiä:

a) ’ICESin alueilla’ (Kansainvälinen merentutkimusneuvosto) tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 218/2009 ( 22 ) liitteessä III täsmennettyjä maantieteellisiä alueita;

b) ’Skagerrakilla’ tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, joka rajoittuu lännessä linjaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan ja etelässä linjaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan sekä linjaan tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla;

c) ’Kattegatilla’ tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, joka rajoittuu pohjoisessa linjaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ja tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla sekä etelässä linjoihin Hasenørestä Gnibens Spidsiin, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gilbjerg Hovedista Kulleniin;

d) ’ICES-suuralueen VII toiminnallisella yksiköllä 16’ tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: — 53° 30′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 15° 00′ W.

e) ’ICES-suuralueen IX a toiminnallisella yksiköllä 26’ tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: — 43° 00′ N 8° 00′ W, — 43° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 8° 00′ W;

f) ’ICES-suuralueen IX a toiminnallisella yksiköllä 27’ tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: — 42° 00′ N 8° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 8° 00′ W;

g) ’Cádizinlahdella’ tarkoitetaan pituuspiirin 7° 23′ 48″ W itäpuolella sijaitsevaa osaa ICES-alueesta IX a;

h) ’CECAFin alueilla’ (Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitea) tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2009 ( 23 ) liitteessä II täsmennettyjä maantieteellisiä alueita;

i) ’NAFOn alueilla’ (Luoteis-Atlantin kalastuskomitea) tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 217/2009 ( 24 ) liitteessä III täsmennettyjä maantieteellisiä alueita;

j) ’SEAFO-yleissopimusalueella’ (Kaakkois-Atlantin kalastusjärjestö) tarkoitetaan kalavarojen säilyttämisestä ja hoidosta Kaakkois-Atlantilla tehdyssä yleissopimuksessa ( 25 ) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

k) ’ICCAT-yleissopimusalueella’ (Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio) tarkoitetaan Atlantin tonnikalojen suojelusta tehdyssä kansainvälisessä yleissopimuksessa ( 26 ) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

l) ’CCAMLR-yleissopimusalueella’ (Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskeva toimikunta) tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 601/2004 ( 27 ) 2 artiklan a alakohdassa määriteltyä maantieteellistä aluetta;

m) ’IATTC-yleissopimusalueella’ (Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissio) tarkoitetaan Amerikan yhdysvaltojen ja Costa Rican tasavallan välisellä vuoden 1949 yleissopimuksella perustetun Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission vahvistamista koskevassa yleissopimuksessa, jäljempänä ’Antiguan yleissopimus’ ( 28 ), määriteltyä maantieteellistä aluetta;

n) ’IOTC-yleissopimusalueella’ (Intian valtameren tonnikalatoimikunta) tarkoitetaan Intian valtameren tonnikalatoimikunnan perustamista koskevassa sopimuksessa ( 29 ) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

o) ’SPRFMO-yleissopimusalueella’ (Eteläisen Tyynenmeren alueellinen kalastusjärjestö) tarkoitetaan aavan meren maantieteellistä aluetta, joka sijaitsee etelään linjasta 10° N, CCAMLR-yleissopimusalueen pohjoispuolella, SIOFA-yleissopimusalueen, siten kuin se määritellään Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksessa ( 30 ), itäpuolella ja Etelä-Amerikan valtioiden lainkäyttövaltaan kuuluvien kalastusalueiden länsipuolella;

p) ’WCPFC-yleissopimusalueella’ (Länsi- ja Keski-Tyynenmeren laajasti vaeltavien kalakantojen suojelukomissio) tarkoitetaan laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa Länsi- ja Keski-Tyynellämerellä koskevassa yleissopimuksessa ( 31 ) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

q) ’Beringinmeren aavalla merellä’ tarkoitetaan Beringinmerellä olevaa aavan meren maantieteellistä aluetta, joka sijaitsee yli 200 meripeninkulman etäisyydellä perusviivoista, joista Beringinmeren rannikkovaltioiden aluemeren leveys mitataan;

r) ’IATTC:n ja WCPFC:n päällekkäisalueella’ tarkoitetaan seuraavien rajaamaa maantieteellistä aluetta: — pituuspiiri 150° W, — pituuspiiri 130° W, — leveyspiiri 4° S, — leveyspiiri 50° S.







II OSASTO

UNIONIN ALUSTEN KALASTUSMAHDOLLISUUDET







I LUKU

Yleiset säännökset

5 artikla

TACit ja niiden jakaminen

1. Unionin alusten TACit unionin vesillä tai tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä ja näiden TACien jakaminen jäsenvaltioiden kesken sekä tapauksen mukaan niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset vahvistetaan liitteessä I.

2. Unionin aluksilla on oikeus kalastaa liitteessä I säädettyjen TACien rajoissa Färsaarten, Grönlannin, Islannin ja Norjan kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä sekä Jan Mayenin ympärillä sijaitsevalla kalastusalueella tämän asetuksen 19 artiklassa ja liitteessä III sekä asetuksessa (EY) N:o 1006/2008 ( 32 ) ja sen täytäntöönpanosäännöksissä säädetyin edellytyksin.

3. ICES-alueilla II a, III a ja IV sijaitsevien unionin vesien tuulenkalakantaa varten liitteessä I A vahvistetun erityisedellytyksen soveltamiseksi sovelletaan liitteessä II D määriteltyjä kalastuksenhoitoalueita.

6 artikla

Jäsenvaltioiden määrittämät TACit

1. Asianomaisten jäsenvaltioiden on määritettävä tiettyjen kalakantojen TACit. Kyseiset kannat yksilöidään liitteessä I.

2. Jäsenvaltioiden määrittämien TACien on:

a) oltava yhdenmukaiset yhteisen kalastuspolitiikan periaatteiden ja sääntöjen, erityisesti kannan kestävän hyödyntämisen periaatteen, kanssa;

b) johdettava i) todennäköisimmin kannan hyödyntämiseen kestävän enimmäistuoton mukaisesti vuodesta 2015 alkaen, jos analyyttisia arviointeja on saatavilla, ii) kannan hyödyntämiseen kalastuksenhoidon ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti, jos analyyttisia arviointeja ei ole saatavilla tai ne ovat puutteellisia.

3. Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on viimeistään 15 päivänä maaliskuuta 2015 esitettävä komissiolle seuraavat tiedot:

a) hyväksytyt TACit;

b) asianomaisen jäsenvaltion keräämät ja arvioimat tiedot, joihin hyväksytyt TACit perustuvat;

c) yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten hyväksytyt TACit noudattavat 2 kohtaa.

▼M1

7 artikla

Saaliiden ja sivusaaliiden aluksesta purkamista koskevat edellytykset

1. Saalisrajoitusten alaisten lajien saaliisiin, jotka on pyydetty asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määritellyissä kalastuksissa, sovelletaan kyseisen asetuksen 15 artiklassa säädettyä purkamisvelvoitetta, jäljempänä ’purkamisvelvoite’.

2. Saalisrajoitusten alaiset kalat, jotka saadaan saaliiksi kalastuksessa, johon ei sovelleta purkamisvelvoitetta, saa pitää aluksella tai purkaa aluksesta ainoastaan, jos:

a) saaliit on pyydetty sellaisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivilla aluksilla, jolla on olemassa kiintiö, eikä tämä kiintiö ole täyttynyt; tai

b) saaliit ovat osa unionin kiintiötä, jota ei ole jaettu jäsenvaltioiden kesken kiintiöiksi, eikä tämä unionin kiintiö ole täyttynyt.

3. Muiden kuin kohdelajien kannat, jotka ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa turvallisissa biologisissa rajoissa, yksilöidään tämän asetuksen liitteessä I edellä mainitussa artiklassa säädetyn, saaliiden lukemista asianomaisiin kiintiöihin koskevan poikkeuksen soveltamiseksi.

▼B

8 artikla

Pyyntiponnistusrajoitukset

Tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen ajanjaksojen osalta on sovellettava seuraavia pyyntiponnistusta koskevia rajoituksia:

a) Kattegatin, Skagerrakin ja ICES-alueen III a sen osan, joka ei kuulu Skagerrakiin eikä Kattegatiin, ICES-suuralueen IV ja ICES-alueiden VI a, VII a ja VII d sekä ICES-alueilla II a ja V b sijaitsevien unionin vesien tiettyjen turska-, meriantura- ja punakampelakantojen hoidossa sovelletaan liitettä II A;

b) ICES-alueiden VIII c ja IX a, Cádizinlahtea lukuun ottamatta, kummeliturskan ja keisarihummerin elvyttämisessä sovelletaan liitettä II B;

c) ICES-alueen VII e merianturakannan hoidossa sovelletaan liitettä II C.

9 artikla

Saalis- ja pyyntiponnistusrajoitukset syvänmerenkalastuksessa

1. Grönlanninpallakseen sovelletaan asetuksen (EY) N:o 2347/2002 ( 33 ) 3 artiklan 1 kohtaa, jossa säädetään syvänmeren kalastuslupaa koskevasta vaatimuksesta. Grönlanninpallaksen pyyntiin, aluksella pitämiseen, jälleenlaivaukseen ja aluksesta purkamiseen sovelletaan mainitussa artiklassa tarkoitettuja edellytyksiä.

2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että alusten, joilla on asetuksen (EY) N:o 2347/2002 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu syvänmeren kalastuslupa, pyyntiponnistus mitattuna kilowattipäivinä poissa satamasta ei vuoden 2015 osalta ole yli 65 prosenttia kyseisen jäsenvaltion alusten vuoden 2003 keskimääräisestä vuotuisesta pyyntiponnistuksesta kalastusmatkoilla, joilla oli käytössä syvänmeren kalastuslupa tai joilla pyydettiin kyseisen asetuksen liitteissä I ja II lueteltuja syvänmeren lajeja. Tätä kohtaa sovelletaan vain kalastusmatkoihin, joilla pyydetään yli 100 kilogrammaa muita syvänmeren lajeja kuin kultakuoretta.

▼M2

9 a artikla

Meribassia koskevat toimenpiteet

1. Kielletään unionin aluksia pyytämästä, pitämästä aluksella, siirtämästä, jälleenlaivaamasta ja purkamasta aluksesta 2 kohdassa esitetyt rajat ylittäviä määriä meribassia, joka on pyydetty seuraavilla alueilla:

a) ICES-alueet IV b, IV c, VII d, VII e, VII f ja VII h

b) vedet, jotka sijaitsevat 12 meripeninkulman sisällä perusviivasta Yhdistyneen kuningaskunnan suvereniteettiin kuuluvalla alueella ICES-alueilla VII a ja VII g.

2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa sovelletaan seuraavia saalisrajoituksia:







Pyydystyyppi (1) Meribassin suurin sallittu saalis alusta ja kalenterikuukautta kohden (kg) Välivesi- tai pelagiset troolit, myös OTM ja PTM 1 500 Kaikentyyppiset pohjatroolit, myös ankkuroitu kierrenuotta ja skotlantilainen nuotta, myös OTT, PTB, TBB, SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX, TBN, TBS ja TB 1 800 Kaikki GN, kaikki ajoverkoilla ja riimuverkoilla harjoitettu kalastus, myös GTR, GNS, GND, FYK, FPN ja FIX 1 000 Kaikki LL, Kaikki pitkälläsiimalla tai vapa- ja siimapyydyksellä harjoitettu kalastus, myös LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX ja LLS 1 300 Kurenuotat 3 000 (1) FAO:n kolmikirjaimisia kalastusvälinekoodeja kohti.

3. Unionin aluksiin, jotka käyttävät useampaa kuin yhtä pyydystä yhden kalenterikuukauden aikana, sovelletaan kyseisille pyydyksille 2 kohdassa asetettua alhaisinta saalisrajoitusta.

4. Edellä 2 kohdassa asetettuja saalisrajoituksia ei saa siirtää kuukaudelta toiselle tai alusten välillä.

5. Kielletään unionin aluksia pitämästä aluksella, siirtämästä, jälleenlaivaamasta ja purkamasta aluksesta meribassia, joka on pyydetty ICES-alueilla VII b, VII c, VII j tai VII k tai niillä ICES-alueisiin VII a ja VII g kuuluvilla vesillä, jotka sijaitsevat yli 12 meripeninkulman etäisyydellä perusviivasta Yhdistyneen kuningaskunnan suvereniteettiin kuuluvalla alueella.

6. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kunkin aluksen meribassisaaliit pyydystyypeittäin viimeistään 20 päivän kuluttua kunkin kuukauden päättymisestä.

▼B

10 artikla

Kalastusmahdollisuuksien jakamista koskevat erityiset säännökset

1. Tässä asetuksessa vahvistettu kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei rajoita seuraavien soveltamista:

a) asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti tehtävät vaihdot;

b) asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 artiklan mukaisesti tehtävät vähennykset ja uudelleen jakamiset;

c) asetuksen (EY) N:o 1006/2008 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti tehtävät uudelleen jakamiset;

d) asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti sallittavat saaliiden lisäpurkamiset;

e) asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti pidätettävät määrät;

f) asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105, 106 ja 107 artiklan mukaisesti tehtävät vähennykset;

g) tämän asetuksen 19 artiklan mukaiset kiintiön siirrot ja vaihdot;

h) tämän asetuksen 14 artiklan mukaiset lisäkalastusmahdollisuudet.

2. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa sovelletaan kantoihin, joille on vahvistettu varo-TAC, ja mainitun asetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa sekä 4 artiklaa sovelletaan kantoihin, joille on vahvistettu analyyttinen TAC, jollei tämän asetuksen liitteessä I toisin säädetä. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklaa ei sovelleta TACeihin silloin, kun jäsenvaltio käyttää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta.

11 artikla

Kalastuskieltokaudet

1. On kiellettyä kalastaa tai pitää aluksella Porcupinematalikolla 1 päivän toukokuuta ja 31 päivän heinäkuuta 2015 välisenä aikana seuraavia lajeja: turska, lasikampelat, merikrotti, kolja, valkoturska, kummeliturska, keisarihummeri, punakampela, lyyraturska, seiti, rauskut, meriantura, keila, tylppäpyrstömolva, molva ja piikkihai.

Tämän kohdan soveltamiseksi Porcupinematalikolla tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:







Piste Leveysaste Pituusaste 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

Ensimmäisestä alakohdasta poiketen kulku Porcupinematalikon kautta niin, että aluksella on kyseisessä kohdassa tarkoitettua lajia, on sallittua asetuksen (EY) N:o 1224/2009 50 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti.

2. Pohjatroolilla, nuotalla tai vastaavalla vedettävällä pyydyksellä, jonka silmäkoko on alle 16 mm, harjoitettava tuulenkalan kaupallinen kalastus kielletään ICES-alueilla II a ja III a ja ICES-suuralueella IV 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän maaliskuuta 2015 sekä 1 päivän elokuuta ja 31 päivän joulukuuta 2015 väliseksi ajaksi.

Ensimmäisessä alakohdassa vahvistettua kieltoa sovelletaan myös kolmansien maiden aluksiin, joilla on lupa pyytää tuulenkalaa ICES-suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä.

▼M1

11 a artikla

Meribassin virkistyskalastus Koillis-Atlantilla

Virkistyskalastuksessa ICES-alueilla IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk yksi henkilö saa pitää hallussaan enintään kolme meribassiyksilöä päivässä.

▼B

12 artikla

Kiellot

1. Kielletään unionin aluksia pyytämästä, pitämästä aluksella, jälleenlaivaamasta ja purkamasta aluksesta seuraavia lajeja:

a) kynsirausku (Amblyraja radiata) ICES-alueilla II a, III a ja VII d ja ICES-suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä;

b) seuraavat saharauskun lajit kaikilla vesillä: i) puukkosaharausku (Anoxypristis cuspidata); ii) pikkusaharausku (Pristis clavata); iii) saharausku (Pristis pectinata); iv) harmaasaharausku (Pristis pristis); v) kampasaharausku (Pristis zijsron);

c) jättiläishai (Cetorhinus maximus) ja valkohai (Carcharodon carcharias) kaikilla vesillä;

d) silorausku (Dipturus batis) (koostuen lajeista Dipturus cf. flossada ja Dipturuss cf. intermedia) ICES-alueella II a ja ICES-suuralueilla III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X sijaitsevilla unionin vesillä;

e) pitkäsiimalla pyydetty harmaakoirahai (Galeorhinus galeus) ICES-alueella II a ja suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä;

f) pehmovalohai (Etmopterus pusillus) ICES-alueella II a ja suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä;

g) leijahai (Dalatias licha), lattahai (Deania calcea), suomupistinhai (Centrophorus squamosus), isovalohai (Etmopterus princeps) ja ruskosusihai (Centroscymnus coelolepis) ICES-alueella II a ja suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla I ja XIV sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä;

h) sillihai (Lamna nasus) unionin vesillä;

i) jättiläispaholaisrausku (Manta alfredi) kaikilla vesillä;

j) jättiläispaholaisrausku (Manta birostris) kaikilla vesillä;

k) seuraavat rauskulajit kaikilla vesillä: i) sarvirausku (Mobula mobular); ii) Guinean pikkupaholaisrausku (Mobula rochebrunei); iii) Japanin paholaisrausku (Mobula japanica); iv) silopaholaisrausku (Mobula thurstoni); v) pikkupaholaisrausku (Mobula eregoodootenkee); vi) kääpiöpaholaisrausku (Mobula munkiana); vii) tropiikinpaholaisrausku (Mobula tarapacana); viii) lyhyteväpaholaisrausku (Mobula kuhlii); ix) pikkupaholaisrausku (Mobula hypostoma);

l) okarausku (Raja clavata) ICES-alueella III a sijaitsevilla unionin vesillä;

m) mustavatsarausku (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES-alueilla VI a, VI b, VII a, VII b, VII c, VII e, VII f, VII g, VII h ja VII k sijaitsevilla unionin vesillä;

n) aaltorausku (Raja undulata) ICES-suuralueilla VI ja X sijaitsevilla unionin vesillä ja pullonokkarausku (Raja alba) ICES-suuralueilla VI, VII, VIII, IX ja X sijaitsevilla unionin vesillä;

o) kitararauskut (Rhinobatidae) ICES-suuralueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII sijaitsevilla unionin vesillä;

p) merienkeli (Squatina squatina) unionin vesillä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos ne saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.

13 artikla

Tietojen siirtäminen

Kun jäsenvaltiot toimittavat komissiolle pyydettyjen kantojen aluksesta purettujen saaliiden määriin liittyviä tietoja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 ja 34 artiklan mukaisesti, niiden on käytettävä tämän asetuksen liitteessä I vahvistettuja kantojen koodeja.







II LUKU

Lisäkalastusmahdollisuudet aluksille, jotka osallistuvat kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen

14 artikla

Lisäkalastusmahdollisuudet

1. Jäsenvaltio voi myöntää tiettyjen kantojen lisäkalastusmahdollisuuksia sellaisille lippunsa alla purjehtiville aluksille, jotka osallistuvat kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen. Kyseiset kannat yksilöidään liitteessä I.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut lisäkalastusmahdollisuudet eivät saa ylittää liitteessä I vahvistettua kokonaismäärää prosentuaalisena osuutena kyseiselle jäsenvaltiolle jaetusta kiintiöstä.

15 artikla

Lisäkalastusmahdollisuuksia koskevat edellytykset

1. Edellä 14 artiklassa tarkoitettujen lisäkalastusmahdollisuuksien on oltava seuraavien edellytysten mukaisia:

a) jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki pyyntimatkat dokumentoidaan yksityiskohtaisesti ja tarkasti, ja huolehdittava riittävistä valmiuksista ja keinoista, joihin kuuluvat tarkkailijat, kameravalvonta ja muut valvontatavat. Näin tehdessään jäsenvaltiot noudattavat tehokkuuden ja suhteellisuuden periaatteita;

b) yksittäiselle alukselle, joka osallistuu kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen, myönnetyt lisäkalastusmahdollisuudet eivät saa ylittää seuraavia rajoituksia: i) 75 prosenttia kyseisen kannan poisheitetyistä määristä, joiden asianomainen jäsenvaltio arvioi aiheutuvan sen alustyypin osalta, johon lisäkalastusmahdollisuudet saanut yksittäinen alus kuuluu; ii) 30 prosenttia alukselle ennen koekalastukseen osallistumista osoitetusta kalastusmahdollisuuksien määrästä;

c) kaikki aluksen sellaisesta kannasta, jolle on myönnetty lisäkalastusmahdollisuuksia, saamat saaliit, myös neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 ( 34 ) liitteessä XII määriteltyä aluksesta purkamiselle asetettua vähimmäiskokoa pienemmät kalat, on luettava alukselle osoitettuun määrään tämän asetuksen 14 artiklan mukaisilla lisäkalastusmahdollisuuksilla korotettuna;

d) kun alus on käyttänyt sille tietyn lisäkalastusmahdollisuuksia saaneen kannan osalta osoitetut kalastusmahdollisuudet kokonaisuudessaan, aluksen on lopetettava kaikki kalastustoimet asianomaisella TAC-alueella;

e) jäsenvaltiot voivat sallia sellaisten kantojen osalta, joihin tätä artiklaa voidaan soveltaa, aluskohtaisen määrän tai sen osan siirtoja muilta aluksilta kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen osallistuville aluksille edellyttäen, että voidaan osoittaa, että muiden alusten poisheittämien saaliiden määrä ei lisäänny.

2. Sen estämättä, mitä 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa säädetään, jäsenvaltio voi poikkeuksellisesti myöntää lippunsa alla purjehtivalle alukselle lisäkalastusmahdollisuuksia, joiden määrä ylittää 75 prosenttia kyseisen kannan poisheitetyistä määristä, joita asianomainen jäsenvaltio arvioi aiheutuvan sen alustyypin osalta, johon lisäkalastusmahdollisuudet saanut yksittäinen alus kuuluu, jos:

a) kyseisen kannan arvioitujen poisheitettävien saaliiden osuus on asianomaisen alustyypin osalta alle 10 prosenttia;

b) tällaisen aluksen osallistuminen on tärkeää, jotta voidaan arvioida 15 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti käytettävien valvontakeinojen hyödyllisyyttä;

c) kaikkien koekalastukseen osallistuvien alusten kyseisen kannan poisheitettäville saaliille asetettu 75 prosentin enimmäismäärä ei ylity.

3. Jäsenvaltion on ennen 14 artiklassa tarkoitettujen lisäkalastusmahdollisuuksien myöntämistä toimitettava komissiolle seuraavat tiedot:

a) luettelo lippunsa alla purjehtivista aluksista, jotka osallistuvat kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen;

b) erittely kyseisille aluksille asennetuista sähköisistä etävalvontalaitteista;

c) kyseisten alusten käyttämien pyydysten kapasiteetti, tyyppi ja erittely;

d) arvioidut poisheitettävät saaliit kunkin koekalastukseen osallistuvan alustyypin osalta;

e) saalismäärät, jotka koekalastukseen osallistuvat alukset ovat saaneet asiaankuuluvan TACin alaisesta kannasta vuonna 2014.

16 artikla

Henkilötietojen käsittely

Jos tämän asetuksen 15 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tehdyt tallenteet merkitsevät direktiivissä 95/46/EY tarkoitettua henkilötietojen käsittelyä, mainittua direktiiviä sovelletaan tällaisten tietojen käsittelyyn.

17 artikla

Lisäkalastusmahdollisuuksien peruuttaminen

Jos jäsenvaltio havaitsee, että kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen osallistuva alus jättää täyttämättä 15 artiklassa säädetyt edellytykset, sen on viipymättä peruutettava kyseiselle alukselle myönnetyt lisäkalastusmahdollisuudet ja kiellettävä sen osallistuminen koekalastukseen loppuvuodeksi 2015.

18 artikla

Poisheitetyistä määristä tehtyjen arvioiden tieteellinen tarkastelu

Komissio voi 15 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa säädetyn vaatimuksen täytäntöönpanon valvomiseksi edellyttää, että tätä lukua soveltava jäsenvaltio toimittaa arvionsa kunkin alustyypin aiheuttamien poisheitettyjen saaliiden määrästä tieteelliselle neuvoa-antavalle elimelle tarkastelua varten. Jos tällaiset poisheitettävät määrät vahvistavaa arviota ei ole saatavilla, asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kyseisen vaatimuksen noudattamisen edellyttämät aiheelliset toimenpiteet ja ilmoitettava niistä komissiolle.

▼M4

18 a artikla

Joustomahdollisuus tiettyjen kantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisessa

1. Tätä artiklaa sovelletaan seuraaviin kantoihin:

a) makrilli alueilla III a ja IV; unionin vesillä alueilla II a, III b, III c ja III d;

b) makrilli alueilla VI, VII, VIII a, VIII b, VIII d ja VIII e; unionin ja kansainvälisillä vesillä alueella V b; kansainvälisillä vesillä alueilla II a, XII ja XIV;

c) makrilli Norjan vesillä alueilla II a ja IV a;

d) silli unionin, Norjan ja kansainvälisillä vesillä alueilla I ja II;

e) silli Pohjanmerellä linjan 53° N pohjoispuolella;

f) silli alueilla IV c and VII d;

g) silli alueilla VII a, VII g, VII h, VII j ja VII k;

h) piikkimakrilli unionin vesillä alueilla II a, IV a, VI, VII a–c, VII e–k, VIII a, VIII b, VIII d ja VIII e; unionin ja kansainvälisillä vesillä alueella V b; kansainvälisillä vesillä alueilla XII ja XIV.

2. Jäsenvaltion vuonna 2015 käyttämättä jääneiden alkuperäisten kiintiöiden määrää lisätään 1 kohdan d–h alakohdassa määritettyjen kantojen osalta 25 prosenttiin asti kannan kyseisen jäsenvaltion kiintiön laskemiseksi vuodelle 2016. Kyseinen prosenttiosuus on 1 kohdan a–c alakohdassa määritettyjen kantojen osalta 17,5. Muille jäsenvaltioille asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan nojalla mahdollisesti siirretyt määrät sekä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37, 105 ja 107 artiklan nojalla vähennetyt määrät otetaan huomioon tämän kohdan mukaisten käytettyjen ja käyttämättä jääneiden määrien vahvistamisessa.

3. Kun jäsenvaltio on käyttänyt tämän artiklan 2 kohdassa säädettyä vaihtoehtoa tietyn kannan osalta, mitään muuta joustomahdollisuutta ei sovelleta käyttämättömien kalastusmahdollisuuksien siirtämiseksi kyseisen kannan osalta.

▼B







III LUKU

Kalastusluvat kolmansien maiden vesillä

19 artikla

Kalastusluvat

1. Kolmannen maan vesillä kalastavien unionin alusten kalastuslupien enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä III.

2. Jos jäsenvaltio siirtää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan perusteella kiintiönsä toiselle jäsenvaltiolle, jäljempänä ’kiintiöiden vaihto’, liitteessä III mainituilla kalastusalueilla, siirtoon on sisällyttävä asianmukainen kalastuslupien siirto ja siitä on ilmoitettava komissiolle. Kullekin kalastusalueelle liitteessä III vahvistettua kalastuslupien kokonaismäärää ei kuitenkaan saa ylittää.







IV LUKU

Kalastusmahdollisuudet alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vesillä

20 artikla

Kiintiöiden siirrot ja vaihdot

1. Jos alueellisen kalastuksenhoitojärjestön säännöissä sallitaan kiintiöiden siirrot tai vaihdot alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sopimuspuolten välillä, jäsenvaltio, jäljempänä ’kyseinen jäsenvaltio’, voi keskustella jonkin alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sopimuspuolen kanssa ja tapauksen mukaan laatia luonnoksen aiotusta kiintiön siirrosta tai vaihdosta.

2. Komissio voi kyseisen jäsenvaltion ilmoituksen saatuaan hyväksyä aiottua kiintiön siirtoa tai vaihtoa koskevan luonnoksen, josta kyseinen jäsenvaltio on keskustellut alueellisen kalastuksenhoitojärjestön asianomaisen sopimuspuolen kanssa. Sen jälkeen komissio välittää ilman aiheetonta viivytystä tiedon sitoutumisesta tällaiseen kiintiön siirtoon tai vaihtoon alueellisen kalastuksenhoitojärjestön asianomaiselle sopimuspuolelle. Komissio ilmoittaa sitten sovitusta kiintiön siirrosta tai vaihdosta alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sihteeristölle kyseisen järjestön sääntöjen mukaisesti.

3. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille sovitusta kiintiön siirrosta tai vaihdosta.

4. Kiintiön siirron tai vaihdon perusteella alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sopimuspuolelta saatuja tai sille siirrettyjä kalastusmahdollisuuksia pidetään kyseiselle jäsenvaltiolle jaettuina taikka siltä vähennettyinä kalastusmahdollisuuksina siitä hetkestä alkaen, kun kiintiön siirto tai vaihto tulee voimaan alueellisen kalastuksenhoitojärjestön asianomaisen sopimuspuolen kanssa tehdyn sopimuksen ehtojen mukaisesti taikka tapauksen mukaan asianomaisen alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sääntöjen mukaisesti. Tällainen kiintiön siirto tai vaihto ei saa kuitenkaan muuttaa kalastustoimintaa koskevan suhteellisen vakauden periaatteen mukaista nykyistä jakoperustetta kalastusmahdollisuuksien jakamiseksi jäsenvaltioiden välillä.







1 jakso

ICCAT-yleissopimusalue

21 artikla

Tonnikalan kalastus-, kasvatus- ja lihotuskapasiteetin rajoittaminen

1. Rajoitetaan sellaisten vapapyydyksiä käyttävien unionin alusten ja uisteluveneiden lukumäärää, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti 8–30 kilogramman ja 75–115 senttimetrin kokoisia tonnikaloja Itä-Atlantilla, liitteessä IV olevan 1 kohdan mukaisesti.

2. Rajoitetaan sellaisten pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavien unionin alusten lukumäärää, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti 8–30 kilogramman ja 75–115 senttimetrin kokoisia tonnikaloja Välimerellä, liitteessä IV olevan 2 kohdan mukaisesti.

3. Rajoitetaan sellaisten tonnikalaa Adrianmerellä kasvatustarkoituksiin pyytävien unionin alusten lukumäärää, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti 8–30 kilogramman ja 75-115 senttimetrin kokoisia tonnikaloja, liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaisesti.

4. Rajoitetaan sellaisten kalastusalusten lukumäärää ja kokonaisbruttovetoisuutta, joilla on lupa kalastaa, pitää aluksella, jälleenlaivata, kuljettaa tai purkaa aluksesta tonnikalaa Itä-Atlantilla ja Välimerellä, liitteessä IV olevan 4 kohdan mukaisesti.

5. Rajoitetaan Itä-Atlantilla ja Välimerellä harjoitettavassa tonnikalan kalastuksessa käytettävien rysien lukumäärä liitteessä IV olevan 5 kohdan mukaisesti.

6. Rajoitetaan tonnikalan kasvatus- ja lihotuskapasiteettia sekä pyydetyn luonnonvaraisen tonnikalan enimmäismäärää, joka voidaan myöntää laitoksille Itä-Atlantilla ja Välimerellä, liitteessä IV olevan 6 kohdan mukaisesti.

22 artikla

Virkistys- ja urheilukalastus

Jäsenvaltioiden on tarvittaessa osoitettava niille liitteessä I D jaetuista kiintiöistä erityinen kiintiö virkistys- ja urheilukalastukseen.

23 artikla

Hait

1. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta isosilmäkettuhain (Alopias superciliosus) osia tai kokonaisia ruhoja missään kalastuksessa.

2. Alopias-sukuun kuuluvien kettuhaiden kohdennettu kalastus on kielletty.

3. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta Sphyrnidae-heimoon kuuluvan vasarahain (nuijahaita (Sphyrna Tiburo) lukuun ottamatta) osia tai kokonaisia ruhoja ICCAT-yleissopimusalueella harjoitetun kalastuksen yhteydessä.

4. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta missä tahansa kalastuksessa pyydetyn valkopilkkahain (Carcharhinus longimanus) osia tai kokonaisia ruhoja.

5. On kiellettyä pitää aluksella missä tahansa kalastuksessa pyydettyä haukkahaita (Carcharhinus falciformis).







2 jakso

CCAMLR-yleissopimusalue

24 artikla

Kiellot ja saalisrajoitukset

1. Liitteessä V olevassa A osassa mainittujen lajien kohdennettu kalastus on kielletty mainitussa osassa ilmoitetuilla alueilla ja vahvistettuina ajanjaksoina.

2. Koekalastuksessa sovelletaan liitteessä V olevassa B osassa vahvistettuja TACeja ja sivusaalisrajoituksia mainitussa osassa ilmoitetuilla suuralueilla.

25 artikla

Koekalastus

1. Vuonna 2015 vain ne jäsenvaltiot, jotka ovat CCAMLR:n toimikunnan jäseniä, saavat osallistua Dissostichus spp. -lajien pitkälläsiimalla harjoitettavaan koekalastukseen FAO-suuralueilla 88.1 ja 88.2 samoin kuin alueiden 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a niissä osissa, jotka eivät kuulu kansalliseen lainkäyttövaltaan. Jos tällainen jäsenvaltio aikoo osallistua tällaiseen kalastukseen, sen on ilmoitettava tästä CCAMLR:n sihteeristölle asetuksen (EY) N:o 601/2004 7 ja 7 a artiklan mukaisesti ja joka tapauksessa viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2015.

2. TACit ja sivusaalisrajoitukset FAO-suuralueiden 88.1 ja 88.2 samoin kuin alueiden 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a osalta sekä niiden jakaminen pienimuotoisille tutkimusalueille (SSRU) kullakin suuralueella ja alueella vahvistetaan liitteessä V olevassa B osassa. Kalastus SSRU-alueella on lopetettava, kun ilmoitetut saaliit saavuttavat määritellyn TACin, eikä SSRU-alueella saa enää kalastaa loppukauden aikana.

3. Kalastusta on harjoitettava maantieteellisesti ja syvyyssuunnassa niin laajalla alueella kuin mahdollista, jotta saataisiin kalastusmahdollisuuksien määrittämiseksi tarvittavat tiedot ja vältettäisiin saaliiden ja pyyntiponnistuksen liiallinen keskittyminen. FAO-suuralueilla 88.1 ja 88.2 sekä alueilla 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a kalastus on kuitenkin kielletty alle 550 metrin syvyydessä.

26 artikla

Etelänkrillin kalastaminen kalastuskaudella 2015/2016

1. Vain ne jäsenvaltiot, jotka ovat CCAMLR:n toimikunnan jäseniä, saavat kalastaa etelänkrilliä (Euphausia superba) CCAMLR-yleissopimusalueella kalastuskaudella 2015/2016. Jos tällainen jäsenvaltio aikoo kalastaa etelänkrilliä CCAMLR-yleissopimusalueella, sen on ilmoitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä toukokuuta 2015 aikomuksestaan kalastaa etelänkrilliä käyttäen liitteessä V olevassa C osassa esitettyä lomaketta. Komissio toimittaa jäsenvaltioiden toimittamien tietojen pohjalta ilmoitukset CCAMLR:n sihteeristölle viimeistään 30 päivänä toukokuuta 2015.

2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa on oltava asetuksen (EY) N:o 601/2004 3 artiklassa säädetyt tiedot kustakin aluksesta, jolle jäsenvaltio aikoo antaa luvan osallistua etelänkrillin kalastukseen.

3. Jäsenvaltion, joka aikoo kalastaa etelänkrilliä CCAMLR-yleissopimusalueella, on ilmoitettava aikomuksestaan tehdä niin vain sellaisten luvan saaneiden alusten osalta, jotka joko purjehtivat sen lipun alla ilmoitusajankohtana tai purjehtivat toisen CCAMLR-jäsenen lipun alla, mutta joiden oletetaan purjehtivan kalastusajankohtana kyseisen jäsenvaltion lipun alla.

4. Jäsenvaltiot saavat antaa luvan osallistua etelänkrillin kalastukseen muilla kuin tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti CCAMLR:n sihteeristölle ilmoitetuilla aluksilla, jos luvan saanut alus on perustelluista toiminnallisista syistä tai ylivoimaisen esteen johdosta estynyt osallistumasta. Tällöin asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä heti CCAMLR:n sihteeristölle ja komissiolle sekä annettava:

a) yksityiskohtaiset tiedot suunnitellusta korvaavasta aluksesta tai suunnitelluista korvaavista aluksista, mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 601/2004 3 artiklassa säädetyt tiedot;

b) täydellinen selvitys syistä, joilla aluksen korvaaminen perustellaan, sekä asianmukaiset tätä tukevat todisteet tai lisätiedot.

5. Jäsenvaltiot eivät saa antaa mihinkään CCAMLR:n laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta (LIS-kalastusta) harjoittavien alusten luetteloon kirjatulle alukselle lupaa osallistua etelänkrillin kalastukseen.







3 jakso

IOTC-yleissopimusalue

27 artikla

IOTC-yleissopimusalueella kalastavien alusten kalastuskapasiteetin rajoittaminen

1. Trooppisia tonnikaloja pyytävien unionin alusten enimmäismäärä IOTC-yleissopimusalueella ja sitä vastaava kapasiteetti bruttovetoisuutena vahvistetaan liitteessä VI olevassa 1 kohdassa.

2. Miekkakalaa (Xiphias gladius) ja valkotonnikalaa (Thunnus alalunga) pyytävien unionin alusten enimmäismäärä IOTC-yleissopimusalueella ja sitä vastaava kapasiteetti bruttovetoisuutena vahvistetaan liitteessä VI olevassa 2 kohdassa.

3. Jäsenvaltiot voivat jakaa uudelleen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin kalastuksiin osoitettuja aluksia näiden kalastusten kesken, jos ne voivat osoittaa komissiolle, ettei tämä muutos johda kyseisten kalakantojen pyyntiponnistuksen lisääntymiseen.

4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos niiden laivastoon ehdotetaan kapasiteetin siirtoa, siirrettävät alukset kuuluvat IOTC:n alusrekisteriin tai muiden alueellisten tonnikalan kalastusjärjestöjen alusrekisteriin. Tämän lisäksi aluksia, jotka on merkitty alueellisen kalastuksenhoitojärjestön laatimaan LIS-kalastusta harjoittavien alusten (LIS-alukset) luetteloon, ei saa siirtää.

5. IOTC:n käsiteltäväksi annettujen kehityssuunnitelmien täytäntöönpanon huomioon ottamiseksi jäsenvaltiot voivat lisätä kalastuskapasiteettiaan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista enimmäismääristä ainoastaan kyseisissä suunnitelmissa asetetuissa rajoissa.

28 artikla

Hait

1. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta mihin tahansa Alopiidae-heimon lajiin kuuluvan isosilmäkettuhain osia tai kokonaisia ruhoja missään kalastuksessa.

2. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta valkopilkkahain (Carcharhinus longimanus) osia tai kokonaisia ruhoja missään kalastuksessa, lukuun ottamatta aluksia, joiden kokonaispituus on alle 24 metriä ja jotka harjoittavat kalastustoimintaa yksinomaan oman lippujäsenvaltionsa talousvyöhykkeellä, ja edellyttäen, että niiden saalis on tarkoitettu ainoastaan paikalliseen kulutukseen.

3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos ne saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.







4 jakso

SPRFMO-yleissopimusalue

29 artikla

Pelaginen kalastus — kapasiteetin rajoittaminen

Jäsenvaltioiden, jotka ovat harjoittaneet vuosina 2007, 2008 tai 2009 aktiivisesti pelagista kalastusta SPRFMO-yleissopimusalueella, on rajoitettava lippunsa alla purjehtivien pelagisia kantoja vuonna 2015 pyytävien alusten bruttotonneina ilmaistu kokonaisvetoisuus kyseisellä alueella unionin tasolla yhteensä 78 600 bruttotonniin.

30 artikla

Pelaginen kalastus — TACit

1. Vain ne jäsenvaltiot, jotka ovat aktiivisesti harjoittaneet 29 artiklassa tarkoitettua pelagista kalastusta SPRFMO-yleissopimusalueella vuosina 2007, 2008 tai 2009, voivat pyytää pelagisia kantoja kyseisellä alueella liitteessä I J vahvistettujen TACien mukaisesti.

2. Liitteessä I J vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia saa käyttää vain, jos jäsenvaltiot lähettävät luettelon aluksista, jotka harjoittavat aktiivisesti kalastusta tai saaliiden jälleenlaivausta SPRFMO-yleissopimusalueella, sekä alusten satelliittiseurantajärjestelmän (VMS) tietueet, kuukausittaiset saalisraportit ja, jos ne ovat käytettävissä, satamakäyntejä koskevat tiedot viimeistään seuraavan kuukauden viidentenä päivänä komissiolle, joka toimittaa tiedot SPRFMO:n sihteeristölle.

31 artikla

Pohjakalastus

Jäsenvaltioiden, joilla on pohjakalastusta koskevaa kirjattua saalista tai pyyntiponnistusta SPRFMO-yleissopimusalueella 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseltä ajalta, on rajoitettava pohjakalastuksessa saaliinsa tai pyyntiponnistuksensa vuonna 2015 ainoastaan niihin yleissopimusalueen osiin, joilla on harjoitettu pohjakalastusta kyseisellä kalastuskaudella, ja sellaiseen määrään, joka ei ylitä saalistasoa tai pyyntiponnistusta kuvastavien muuttujien vuotuista keskitasoa 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseltä ajalta.







5 jakso

IATTC-yleissopimusalue

32 artikla

Kurenuottakalastus

1. Kielletään kurenuotta-aluksilta keltaevätonnikalan (Thunnus albacares), isosilmätonnikalan (Thunnus obesus) ja boniitin (Katsuwonus pelamis) kalastus:

a) 29 päivästä heinäkuuta28 päivään syyskuuta 2015 tai 18 päivästä marraskuuta 201518 päivään tammikuuta 2016 alueella, jota rajaavat — Amerikan Tyynenmerenpuoliset rannikot, — pituuspiiri 150° W, — leveyspiiri 40° N, — leveyspiiri 40° S;

b) 29 päivästä syyskuuta29 päivään lokakuuta 2015 alueella, jota rajaavat — pituuspiiri 96° W, — pituuspiiri 110° W, — leveyspiiri 4° N, — leveyspiiri 3° S.

2. Asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava valitsemansa 1 kohdassa tarkoitettu kalastuskieltokausi komissiolle ennen 1 päivää huhtikuuta 2015. Asianomaisten jäsenvaltioiden kaikkien kurenuotta-alusten on valittuna kautena lopetettava kurenuotalla kalastaminen 1 kohdassa määritetyillä alueilla.

3. IATTC-yleissopimusalueella tonnikalaa pyytävien kurenuotta-alusten on pidettävä aluksella ja sen jälkeen purettava aluksesta tai jälleenlaivattava kaikki keltaevätonnikalan, isosilmätonnikalan ja boniitin saaliit.

4. Edellä olevaa 3 kohtaa ei sovelleta:

a) kun kala katsotaan ihmisravinnoksi soveltumattomaksi muun syyn kuin koon takia;

b) kalastusmatkan viimeisellä osuudella, kun aluksella voi olla riittämättömästi tilaa kaikkien kyseisellä kalastusmatkalla saaliiksi saatujen tonnikalojen sijoittamiseksi.

33 artikla

Valkopilkkahain kalastuksen kieltäminen

1. On kiellettyä pyytää valkopilkkahaita (Carcharhinus longimanus) IATTC-yleissopimusalueella ja pitää aluksella, jälleenlaivata, varastoida, saattaa myyntiin, myydä tai purkaa aluksesta valkopilkkahain osia tai kokonaisia ruhoja kyseisellä alueella.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos ne saadaan sattumalta saaliiksi. Aluksen käyttäjien on päästettävä kyseisen lajin yksilöt heti takaisin mereen sekä:

a) kirjattava takaisin päästettyjen yksilöiden lukumäärä ja tila (kuollut vai elävä);

b) ilmoitettava a alakohdassa tarkoitetut tiedot sille jäsenvaltiolle, jonka kansalaisia he ovat. Jäsenvaltioiden on toimitettava edellisvuoden aikana keräämänsä tiedot komissiolle viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2015.







6 jakso

SEAFO-yleissopimusalue

34 artikla

Syvänmerenhaiden kalastuksen kieltäminen

Seuraavien syvänmerenhaiden kohdennettu kalastus kielletään SEAFO-yleissopimusalueella:

— rauskut (Rajidae);

— piikkihai (Squalus acanthias),

— pikkuhai (Etmopterus bigelowi),

— pikkuhai (Etmopterus brachyurus),

— isovalohai (Etmopterus princeps),

— pehmovalohai (Etmopterus pusillus),

— kissahai (Apristurus manis),

— samettipiikkihai (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha-ylälahkon syvänmerenhait.







7 jakso

WCPFC-yleissopimusalue

35 artikla

Isosilmätonnikalan, keltaevätonnikalan, boniitin ja eteläisen Tyynenmeren valkotonnikalan kalastusta koskevat edellytykset

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kurenuotta-aluksille, jotka pyytävät isosilmätonnikalaa (Thunnus obesus), keltaevätonnikalaa (Thunnus albacares) ja boniittia (Katsuwonus pelamis) WCPFC-yleissopimusalueen osassa, joka sijaitsee leveyspiirien 20° N ja 20° S välillä aavalla merellä, myönnettyjen kalastuspäivien lukumäärä on enintään 403 päivää. Näissä kalastuksissa on kiellettyä käyttää kurenuottaa kalastettaessa tonnikalaa, jos tonnikalaparvessa on mukana valashaita (Rhincodon typus) ja eläimet havaitaan ennen vetokerran aloittamista.

2. Unionin alukset eivät saa pyytää eteläisen Tyynenmeren valkotonnikalaa (Thunnus alalunga) WCPFC-yleissopimusalueella leveyspiirin 20° S eteläpuolella.

3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pitkäsiima-aluksilla kalastetut isosilmätonnikalan (Thunnus obesus) saaliit ovat enintään 2 000 tonnia vuonna 2015.

36 artikla

Kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitetuilla välineillä harjoitettavaa kalastusta koskeva kalastuskieltoalue

1. WCPFC-yleissopimusalueen osassa, joka sijaitsee leveyspiirien 20° N ja 20° S välisellä alueella, kielletään 1 päivän heinäkuuta 2015 kello 00.00 ja 31 päivän lokakuuta 2015 kello 24.00 välisenä aikana kurenuotta-aluksilta kalastustoiminta kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitetuilla välineillä. Kyseisenä aikana kurenuotta-alus saa harjoittaa kalastustoimintaa mainitussa WCPFC-yleissopimusalueen osassa vain, jos aluksella on tarkkailija, joka tarkkailee, ettei alus millään hetkellä:

a) käytä tai huolla kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitettua välinettä tai siihen liittyvää elektronista laitetta;

b) pyydä parvia kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitetuilla välineillä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa WCPFC-yleissopimusalueen osassa kalastavien kurenuotta-alusten on pidettävä aluksella ja purettava tai jälleenlaivattava kaikki isosilmätonnikalan, keltaevätonnikalan ja boniitin saaliit.

3. Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta:

a) kalastusmatkan viimeisellä osuudella, jos aluksella ei ole riittävästi tilaa kaikkien kalojen sijoittamiseksi;

b) kun kala on ihmisravinnoksi soveltumaton muun syyn kuin koon takia;

c) pakastuslaitteistossa olevan vakavan toimintahäiriön sattuessa.

37 artikla

IATTC:n ja WCPFC:n päällekkäisalue

1. Alusten, jotka on merkitty ainoastaan WCPFC:n rekisteriin, on noudatettava 35-38 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä kalastaessaan 4 artiklan r alakohdassa määritellyllä IATTC:n ja WCPFC:n päällekkäisalueella.

2. Alusten, jotka on merkitty sekä WCPFC:n että IATTC:n rekisteriin, ja alusten, jotka on merkitty ainoastaan IATTC:n rekisteriin, on noudatettava 32 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 2–4 kohdassa sekä 33 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä kalastaessaan 4 artiklan r alakohdassa määritellyllä IATTC:n ja WCPFC:n päällekkäisalueella.

38 artikla

Miekkakalan kalastukseen luvan saaneiden unionin alusten lukumäärän rajoittaminen

WCPFC-yleissopimusalueella linjan 20° S eteläpuolella sijaitsevilla alueilla miekkakalan (Xiphias gladius) kalastukseen luvan saaneiden unionin alusten enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä VII.

39 artikla

Haukkahait ja valkopilkkahait

1. WCPFC-yleissopimusalueella on kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata, varastoida tai purkaa aluksesta seuraavien lajien osia tai kokonaisia ruhoja:

a) haukkahait (Carcharhinus falciformis);

b) valkopilkkahait (Carcharhinus longimanus).

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos ne saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.







8 jakso

Beringinmeri

40 artikla

Kalastuskielto Beringinmeren aavalla merellä

Alaskanseidin (Theragra chalcogramma) kalastus Beringinmeren aavalla merellä on kiellettyä.







III OSASTO

KOLMANSIEN MAIDEN ALUSTEN KALASTUSMAHDOLLISUUDET UNIONIN VESILLÄ

41 artikla

TACit

Norjan lipun alla purjehtivat kalastusalukset ja Färsaarilla rekisteröidyt kalastusalukset saavat pyytää unionin vesillä saaliita tämän asetuksen liitteessä I vahvistettujen TACien rajoissa sekä tässä asetuksessa ja asetuksen (EY) N:o 1006/2008 III luvussa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

42 artikla

Kalastusluvat

Unionin vesillä kalastavien kolmansien maiden alusten kalastuslupien enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä VIII.

43 artikla

Saaliiden ja sivusaaliiden aluksesta purkamista koskevat edellytykset

Edellä 42 artiklassa säädettyjen kalastuslupien nojalla kalastavien kolmansien maiden alusten saaliisiin ja sivusaaliisiin sovelletaan 7 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä.

44 artikla

Kiellot

1. Kielletään kolmansien maiden kalastusaluksia pyytämästä, pitämästä aluksella, jälleenlaivaamasta ja purkamasta aluksesta seuraavia lajeja silloin, kun ne esiintyvät unionin vesillä:

a) kynsirausku (Amblyraja radiata) ICES-alueilla II a, III a ja VII d ja ICES-suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä;

b) seuraavat saharauskun lajit unionin vesillä: i) puukkosaharausku (Anoxypristis cuspidata); ii) pikkusaharausku (Pristis clavata); iii) saharausku (Pristis pectinata); iv) harmaasaharausku (Pristis pristis); v) kampasaharausku (Pristis zijsron);

c) jättiläishai (Cetorhinus maximus) ja valkohai (Carcharodon carcharias) unionin vesillä;

d) silorausku (Dipturus batis) (koostuen lajeista Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICES-alueella II a ja ICES-suuralueilla III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X sijaitsevilla unionin vesillä;

e) pitkälläsiimalla pyydetty harmaakoirahai (Galeorhinus galeus) ICES-alueella II a sekä ICES-suuralueilla I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV sijaitsevilla unionin vesillä;

f) pehmovalohai (Etmopterus pusillus) ICES-alueella II a ja ICES-suuralueilla I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV sijaitsevilla unionin vesillä;

g) leijahai (Dalatias licha), lattahai (Deania calcea), suomupistinhai (Centrophorus squamosus), isovalohai (Etmopterus princeps) ja ruskosusihai (Centroscymnus coelolepis) ICES-alueella II a ja ICES-suuralueilla I, IV ja XIV sijaitsevilla unionin vesillä;

h) sillihai (Lamna nasus) unionin vesillä;

i) jättiläispaholaisrausku (Manta alfredi) unionin vesillä;

j) jättiläispaholaisrausku (Manta birostris) unionin vesillä;

k) seuraavat rauskulajit unionin vesillä: i) sarvirausku (Mobula mobular); ii) Guinean pikkupaholaisrausku (Mobula rochebrunei); iii) Japanin paholaisrausku (Mobula japanica); iv) silopaholaisrausku (Mobula thurstoni); v) pikkupaholaisrausku (Mobula eregoodootenkee); vi) kääpiöpaholaisrausku (Mobula munkiana); vii) tropiikinpaholaisrausku (Mobula tarapacana); viii) lyhyteväpaholaisrausku (Mobula kuhlii); ix) pikkupaholaisrausku (Mobula hypostoma);

l) okarausku (Raja clavata) ICES-alueella III a sijaitsevilla unionin vesillä;

m) mustavatsarausku (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES-alueilla VI a, VI b, VII a, VII b, VII c, VII e, VII f, VII g, VII h ja VII k sijaitsevilla unionin vesillä;

n) aaltorausku (Raja undulata) ICES-suuralueilla VI, IX ja X sijaitsevilla unionin vesillä ja pullonokkarausku (Raja alba) ICES-suuralueilla VI, VII, VIII, IX ja X sijaitsevilla unionin vesillä;

o) kitararauskut (Rhinobatidae) ICES-suuralueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII sijaitsevilla unionin vesillä;

p) merienkeli (Squatina squatina) unionin vesillä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos ne saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.







IV OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

45 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa asetuksella (EU) N:o 1380/2013 perustettu kalastus- ja vesiviljelyalan komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

46 artikla

Asetuksen (EU) N:o 43/2014 muuttaminen

Lisätään asetuksen (EU) N:o 43/2014 18 a artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”o) pohjankatkarapu alueella III a.”

47 artikla

Kumoaminen

Kumotaan neuvoston asetus (EU) N:o 779/2014 1 päivästä tammikuuta 2015.

48 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.

Tämän asetuksen 8 artiklaa sovelletaan kuitenkin 1 päivästä helmikuuta 2015.

Asetuksen 12 artiklan b, i ja k alakohtaa ja 44 artiklan b, i ja k alakohtaa sovelletaan 8 päivästä helmikuuta 2015.

Asetuksen 46 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.

►C1 Asetuksen 24, 25 ja 26 artiklassa vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia koskevia säännöksiä ◄ ja CCAMLR-yleissopimusaluetta koskevia liitteitä I E ja V sovelletaan niissä mainituista päivistä alkaen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITELUETTELO







LIITE I: EU:n aluksiin sovellettavat TACit alueilla, joilla on TACeja, lajeittain ja alueittain LIITE I A: Skagerrak, Kattegat, ICES-suuralueet I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV, unionin vedet CECAF:n alueella, Ranskan Guyanan vedet LIITE I B: Koillis-Atlantti ja Grönlanti, ICES-suuralueet I, II, V, XII ja XIV sekä Grönlannin vedet NAFO-alueella 1 LIITE I C: Luoteis-Atlantti — NAFO-yleissopimusalue LIITE I D: Laajasti vaeltavat kalakannat — Kaikki alueet LIITE I E: Antarktis — CCAMLR-yleissopimusalue LIITE I F: Kaakkois-Atlantti — SEAFO-yleissopimusalue LIITE I G: Sinievätonnikala — Kaikki alueet LIITE I H: WCPFC-yleissopimusalue LIITE I J: SPRFMO-yleissopimusalue LIITE II A: Alusten pyyntiponnistus ICES-alueiden IIIa, VIa, VIIa ja VIId, ICES-suuralueen IV sekä ICES-alueilla IIa ja Vb sijaitsevien unionin vesien tiettyjen turska-, punakampela- ja merianturakantojen hoidon yhteydessä LIITE II B: Alusten pyyntiponnistus tiettyjen etelänkummeliturskakantojen ja keisarihummerikantojen elvyttämisen yhteydessä ICES-alueilla VIIIc ja IXa Cádizinlahtea lukuun ottamatta LIITE II C: Alusten pyyntiponnistus Englannin kanaalin länsiosan merianturakantojen hoidon yhteydessä ICES-alueella VIIe LIITE II D: Tuulenkalan kalastuksenhoitoalueet ICES-alueilla IIa ja IIIa sekä ICES-suuralueella IV LIITE III: Kolmansien maiden vesillä kalastavien unionin alusten kalastuslupien enimmäismäärä LIITE IV: ICCAT-yleissopimusalue LIITE V: CCAMLR-yleissopimusalue LIITE VI: IOTC-yleissopimusalue LIITE VII: WCPFC-yleissopimusalue LIITE VIII: Unionin vesillä kalastavien kolmansien maiden alusten kalastuslupia koskevat määrälliset rajoitukset









LIITE I

UNIONIN ALUKSIIN SOVELLETTAVAT TACIT ALUEILLA, JOILLA ON TACEJA, LAJEITTAIN JA ALUEITTAIN

Liitteissä I A, I B, I C, I D, I E, I F, I G ja I J olevissa taulukoissa vahvistetaan TACit ja kiintiöt (tonneina elopainoa, jollei toisin mainita) kannoittain ja tarvittaessa niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset.

Kaikkiin tässä liitteessä vahvistettuihin kalastusmahdollisuuksiin sovelletaan asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 vahvistettuja sääntöjä, ja erityisesti kyseisen asetuksen 33 ja 34 artiklassa vahvistettuja sääntöjä.

Viittaukset kalastusalueisiin ovat viittauksia ICES-alueisiin, jollei toisin ilmoiteta. Kunkin alueen kalakannat mainitaan lajin tieteellisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Ainoastaan latinankielisiä nimiä käytetään lajien yksilöimiseen sääntelytarkoituksissa; yleiskieliset nimet esitetään vain viitteeksi.

Seuraavassa esitetään tämän asetuksen soveltamiseksi tieteellisten nimien ja yleiskielisten nimien vastaavuustaulukko:







Tieteellinen nimi Kolmikirjaiminen koodi Yleiskielinen nimi Amblyraja radiata RJR Kynsirausku Ammodytes spp. SAN Tuulenkalat Argentina silus ARU Kultakuore Beryx spp. ALF Limapäät Brosme brosme USK Keila Caproidae BOR Karjukalat Centrophorus squamosus GUQ Suomupistinhai Centroscymnus coelolepis CYO Ruskosusihai Chaceon spp. GER Syvänmerenpunataskuravut Chaenocephalus aceratus SSI Jääkala Champsocephalus gunnari ANI Makrillijääkala Channichthys rhinoceratus LIC Sarvijääkala Chionoecetes spp. PCR Lumitaskuravut Clupea harengus HER Silli Coryphaenoides rupestris RNG Lestikala Dalatias licha SCK Leijahai Deania calcea DCA Lattahai ▼M1 Dicentrarchus labrax BSS Meribassi ▼B Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) RJB Silorausku Dissostichus eleginoides TOP Hammaskala Dissostichus mawsoni TOA Tummahammaskala Dissostichus spp. TOT Dissostichus spp. -lajit Engraulis encrasicolus ANE Sardelli Etmopterus princeps ETR Isovalohai Etmopterus pusillus ETP Pehmovalohai Euphausia superba KRI Etelänkrilli Gadus morhua COD Turska Galeorhinus galeus GAG Harmaakoirahai Glyptocephalus cynoglossus WIT Mustaeväkampela Gobionotothen gibberifrons NOG Kyhmyjääahven Hippoglossoides platessoides PLA Liejukampela Hippoglossus hippoglossus HAL Ruijanpallas Hoplostethus atlanticus ORY Keltaroussi Illex illecebrosus SQI Pohjankalmari Lamna nasus POR Sillihai Lepidonotothen squamifrons NOS Harmaajääahven Lepidorhombus spp. LEZ Lasikampelat Leucoraja naevus RJN Marmorirausku Limanda ferruginea YEL Ruostekampela Limanda limanda DAB Hietakampela Lophiidae ANF Merikrotit Macrourus spp. GRV Lestikalat Makaira nigricans BUM Sinimarliini Mallotus villosus CAP Villakuore Manta birostris RMB Jättiläispaholaisrausku Martialia hyadesi SQS Kalmari Melanogrammus aeglefinus HAD Kolja Merlangius merlangus WHG Valkoturska Merluccius merluccius HKE Kummeliturska Micromesistius poutassou WHB Mustakitaturska Microstomus kitt LEM Pikkupääkampela Molva dypterygia BLI Tylppäpyrstömolva Molva molva LIN Molva Nephrops norvegicus NEP Keisarihummeri Notothenia rossii NOR Marmorijääahven Pandalus borealis PRA Pohjankatkarapu Paralomis spp. PAI Kiviravut Penaeus spp. PEN Tiikerikatkaravut e.m.l Platichthys flesus FLE Kampela Pleuronectes platessa PLE Punakampela Pleuronectiformes FLX Kampelakalat Pollachius pollachius POL Lyyraturska Pollachius virens POK Seiti Psetta maxima TUR Piikkikampela Pseudochaenichthys georgianus SGI Tummajääkala Pseudopentaceros spp. EDW Pelaginen haarniskapää Raja alba RJA Pullonokkarausku Raja brachyura RJH Pilkkurausku Raja circularis RJI Hietarausku Raja clavata RJC Okarausku Raja fullonica RJF Käkirausku Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Mustavatsarausku Raja microocellata RJE Palettirausku Raja montagui RJM Pisterausku Raja undulata RJU Aaltorausku Rajiformes SRX Rauskukalat Reinhardtius hippoglossoides GHL Grönlanninpallas Scomber scombrus MAC Makrilli Scophthalmus rhombus BLL Silokampela Sebastes spp. RED Punasimput Solea solea SOL Meriantura Solea spp. SOO Merianturat Sprattus sprattus SPR Kilohaili Squalus acanthias DGS Piikkihai Tetrapturus albidus WHM Valkomarliini Thunnus maccoyii SBF Sinievätonnikala Thunnus obesus BET Isosilmätonnikala Thunnus thynnus BFT Tonnikala Trachurus murphyi CJM Perunpiikkimakrilli Trachurus spp. JAX Piikkimakrillit Trisopterus esmarkii NOP Harmaaturska Urophycis tenuis HKW Oliiviturska Xiphias gladius SWO Miekkakala

Seuraavassa esitetään yksinomaan selvennykseksi yleiskielisten nimien ja tieteellisten nimien vastaavuustaulukko:







Limapäät ALF Beryx spp. Liejukampela PLA Hippoglossoides platessoides Sardelli ANE Engraulis encrasicolus Merikrotit ANF Lophiidae Tummahammaskala TOA Dissostichus mawsoni Ruijanpallas HAL Hippoglossus hippoglossus Isosilmätonnikala BET Thunnus obesus Lattahai DCA Deania calcea Jääkala SSI Chaenocephalus aceratus Pilkkurausku RJH Raja brachyura Tylppäpyrstömolva BLI Molva dypterygia Sinimarliini BUM Makaira nigricans Mustakitaturska WHB Micromesistius poutassou Tonnikala BFT Thunnus thynnus Karjukalat BOR Caproidae Silokampela BLL Scophthalmus rhombus Villakuore CAP Mallotus villosus Turska COD Gadus morhua Hietakampela DAB Limanda limanda Silorausku RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) Meriantura SOL Solea solea Kiviravut PAI Paralomis spp. Marmorirausku RJN Leucoraja naevus Syvänmerenpunataskuravut GER Chaceon spp. Kampela FLE Platichthys flesus Kampelakalat FLX Pleuronectiformes Jättiläispaholaisrausku RMB Manta birostris Isovalohai ETR Etmopterus princeps Kultakuore ARU Argentina silus Grönlanninpallas GHL Reinhardtius hippoglossoides Lestikalat GRV Macrourus spp. Harmaajääahven NOS Lepidonotothen squamifrons Kolja HAD Melanogrammus aeglefinus Kummeliturska HKE Merluccius merluccius Silli HER Clupea harengus Piikkimakrillit JAX Trachurus spp. Kyhmyjääahven NOG Gobionotothen gibberifrons Perunpiikkimakrilli CJM Trachurus murphyi Leijahai SCK Dalatias licha Etelänkrilli KRI Euphausia superba Suomupistinhai GUQ Centrophorus squamosus Pikkupääkampela LEM Microstomus kitt Molva LIN Molva molva Makrilli MAC Scomber scombrus Makrillijääkala ANI Champsocephalus gunnari Marmorijääahven NOR Notothenia rossii Lasikampelat LEZ Lepidorhombus spp. Pohjankatkarapu PRA Pandalus borealis Keisarihummeri NEP Nephrops norvegicus Harmaaturska NOP Trisopterus esmarkii Mustavatsarausku JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Keltaroussi ORY Hoplostethus atlanticus Hammaskala TOP Dissostichus eleginoides Pelaginen haarniskapää EDW Pseudopentaceros spp. Tiikerikatkaravut e.m.l PEN Penaeus spp. Punakampela PLE Pleuronectes platessa Lyyraturska POL Pollachius pollachius Sillihai POR Lamna nasus Ruskosusihai CYO Centroscymnus coelolepis Punasimput RED Sebastes spp. Lestikala RNG Coryphaenoides rupestris Seiti POK Pollachius virens Tuulenkalat SAN Ammodytes spp. Hietarausku RJI Raja circularis ▼M1 Meribassi BSS Dicentrarchus labrax ▼B Käkirausku RJF Raja fullonica Pohjankalmari SQI Illex illecebrosus Rauskukalat SRX Rajiformes Palettirausku RJE Raja microocellata Pehmovalohai ETP Etmopterus pusillus Lumitaskuravut PCR Chionoecetes spp. Merianturat SOO Solea spp. Tummajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Sinievätonnikala SBF Thunnus maccoyii Pisterausku RJM Raja montagui Kilohaili SPR Sprattus sprattus Piikkihai DGS Squalus acanthias Kalmari SQS Martialia hyadesi Kynsirausku RJR Amblyraja radiata Miekkakala SWO Xiphias gladius Okarausku RJC Raja clavata Dissostichus spp. -lajit TOT Dissostichus spp. Harmaakoirahai GAG Galeorhinus galeus Piikkikampela TUR Psetta maxima Keila USK Brosme brosme Aaltorausku RJU Raja undulata Sarvijääkala LIC Channichthys rhinoceratus Oliiviturska HKW Urophycis tenuis Valkomarliini WHM Tetrapturus albidus Pullonokkarausku RJA Raja alba Valkoturska WHG Merlangius merlangus Mustaeväkampela WIT Glyptocephalus cynoglossus Ruostekampela YEL Limanda ferruginea









LIITE I A

SKAGERRAK, KATTEGAT, ICES-SUURALUEET I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII JA XIV, UNIONIN VEDET CECAF-ALUEELLA, RANSKAN GUYANAN VEDET

▼M1







Laji: Tuulenkalat Ammodytes spp. Alue: Norjan vedet alueella IV (SAN/04-N.) Tanska 0 Yhdistynyt kuningaskunta 0 Unioni 0 TAC Ei sovelleta Analyyttinen TACAsetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.







Laji: Tuulenkalat Ammodytes spp. Alue: Unionin vedet alueilla IIa, IIIa ja IV (1) Tanska 336 964 (2) Yhdistynyt kuningaskunta 7 366 (2) Saksa 515 (2) Ruotsi 12 374 (2) Unioni 357 219 TAC 357 219 Analyyttinen TACAsetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. (1) Lukuun ottamatta 6 meripeninkulman vyöhykkeen sisäpuolella Yhdistyneen kuningaskunnan peruslinjoista Shetlannissa, Fair Islessä ja Foulassa sijaitsevia vesiä. (2) Hietakampela- ja valkoturskasaaliit voidaan lukea kiintiön 2 prosenttiin asti (OT1/*2A3A4) edellyttäen, että tästä tuulenkalan kiintiöstä yhteensä enintään 9 prosenttia lasketaan näitä saaliita ja sellaisten lajien sivusaaliita varten, jotka otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 8 kohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta purkamisvelvoitetta. Erityisedellytys: edellä mainittujen kiintiöiden rajoissa ei seuraavilla, liitteessä II D määritellyillä tuulenkalan hoitoalueilla saa ylittää alla mainittuja määriä:



Alue: Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueilla 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/234_1) (SAN/234_2) (SAN/234_3) (SAN/234_4) (SAN/234_5) (SAN/234_6) (SAN/234_7) Tanska 125 459 27 355 179 227 4 717 0 206 0 Yhdistynyt kuningaskunta 2 742 598 3 918 103 0 5 0 Saksa 192 42 274 7 0 0 0 Ruotsi 4 607 1 005 6 581 173 0 8 0 Unioni 133 000 29 000 190 000 5 000 0 219 0 Yhteensä 133 000 29 000 190 000 5 000 0 219 0

▼B







Laji: Kultakuore Argentina silus Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I ja II (ARU/1/2.) Saksa 24 Ranska 8 Alankomaat 19 Yhdistynyt kuningaskunta 39 Unioni 90 TAC 90 Analyyttinen TAC







Laji: Kultakuore Argentina silus Alue: Unionin vedet alueilla III ja IV (ARU/34-C) Tanska 911 Saksa 9 Ranska 7 Irlanti 7 Alankomaat 43 Ruotsi 35 Yhdistynyt kuningaskunta 16 Unioni 1 028 TAC 1 028 Analyyttinen TAC







Laji: Kultakuore Argentina silus Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII (ARU/567.) Saksa 329 Ranska 7 Irlanti 305 Alankomaat 3 434 Yhdistynyt kuningaskunta 241 Unioni 4 316 TAC 4 316 Analyyttinen TAC







Laji: Keila Brosme brosme Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II ja XIV (USK/1214EI) Saksa 6 (1) Ranska 6 (1) Yhdistynyt kuningaskunta 6 (1) Muut 3 (1) Unioni 21 (1) TAC 21 Analyyttinen TAC (1) Ainoastaan sivusaaliille. Kohdennettu kalastus ei ole sallittua tässä kiintiössä.







Laji: Keila Brosme brosme Alue: IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22-32 (USK/3A/BCD) Tanska 15 Ruotsi 7 Saksa 7 Unioni 29 TAC 29 Analyyttinen TAC







Laji: Keila Brosme brosme Alue: Unionin vedet alueella IV (USK/04-C.) Tanska 64 Saksa 19 Ranska 44 Ruotsi 6 Yhdistynyt kuningaskunta 96 Muut 6 (1) Unioni 235 TAC 235 Analyyttinen TAC (1) Ainoastaan sivusaaliille. Kohdennettu kalastus ei ole sallittua tässä kiintiössä.







Laji: Keila Brosme brosme Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII (USK/567EI.) Saksa 13 Espanja 46 Ranska 548 Irlanti 53 Yhdistynyt kuningaskunta 264 Muut 13 (1) Unioni 937 Norja 2 923 (2) (3) (4) (5) TAC 3 860 Analyyttinen TACTämän asetuksen 11 artiklaa sovelletaan. (1) Ainoastaan sivusaaliille. Kohdennettu kalastus ei ole sallittua tässä kiintiössä. (2) Pyydettävä unionin vesillä alueilla IIa, IV, Vb, VI ja VII (USK/*24X7C). (3) Erityisedellytys: josta muiden lajien tahattomia saaliita saa olla 25 prosenttia alusta kohti kaikkina aikoina alueilla Vb, VI ja VII. Tämä prosenttiosuus voidaan kuitenkin ylittää tietyillä kalavesillä aloitetun kalastuksen ensimmäisten 24 tunnin aikana. Muiden lajien tahattomien saaliiden kokonaismäärä alueilla Vb, VI ja VII ei saa ylittää seuraavaa määrää tonneina (OTH/*5B67-): 3 000 ( 4 ) Molva mukaan lukien. Seuraavia Norjan kiintiöitä saa pyytää vain pitkälläsiimalla alueilla Vb, VI ja VII:



Molva (LIN/*5B67–) 5 500 Keila (USK/*5B67–) 2 923 (5) Norjan keila- ja molvakiintiöitä voi vaihtaa keskenään seuraavaan määrään saakka (tonneina): 2 000







Laji: Keila Brosme brosme Alue: Norjan vedet alueella IV (USK/04-N.) Belgia 0 Tanska 165 Saksa 1 Ranska 0 Alankomaat 0 Yhdistynyt kuningaskunta 4 Unioni 170 TAC Ei sovelleta Analyyttinen TACAsetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.







Laji: Karjukalat Caproidae Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VI, VII ja VIII (BOR/678-) Tanska 13 079 Irlanti 36 830 Yhdistynyt kuningaskunta 3 387 Unioni 53 296 TAC 53 296 Varo-TAC

▼M3







Laji: Silli (1) Clupea harengus Alue: III a (HER/03A.) Tanska 18 034 (2) Saksa 289 (2) Ruotsi 18 865 (2) Unioni 37 188 (2) Norja 5 816 Färsaaret 600 (3) TAC 43 604 Analyyttinen TACAsetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.Tämän asetuksen 7 artiklan 3 kohtaa sovelletaan. (1) Verkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 32 mm, pyydetyn sillin saaliit. (2) Erityisedellytys: määrästä enintään 50 prosenttia voidaan pyytää unionin vesillä suuralueella IV (HER/*04-C). (3) Voidaan kalastaa vain alueella Skagerrak (HER/*03AN.).

▼B







Laji: Silli (1) Clupea harengus Alue: Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella (HER/4AB.) Tanska 74 079 Saksa 46 703 Ranska 22 488 Alankomaat 57 104 Ruotsi 4 531 Yhdistynyt kuningaskunta 62 292 Unioni 267 197 Norja 129 145 (2) TAC 445 329 Analyyttinen TACTämän asetuksen 7 artiklan 3 kohtaa sovelletaan. (1) Verkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 32 mm, pyydetyn sillin saaliit. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava sillin saaliit erikseen alueen IVa (HER/04A.) ja alueen IVb (HER/04B.) osalta. (2) Tämän kiintiön rajoissa pyydetyt saaliit vähennetään Norjan TAC-osuudesta. Kyseisessä kiintiössä ei saa ylittää alla mainittuja määriä unionin vesillä alueilla IVa ja IVb (HER/*4AB-C). 50 000 Erityisedellytys: edellä mainittujen kiintiöiden rajoissa ei seuraavalla alueella saa ylittää jäljempänä mainittuja määriä:



Norjan vedet linjan 62° N eteläpuolella (HER/*04N-) (1) Unioni 50 000 (1) Verkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 32 mm, pyydetyn sillin saaliit. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tiedot sillin saaliista erikseen alueen IVa (HER/*4AN.) ja alueen IVb (HER/*4BN.) osalta.







Laji: Silli (1) Clupea harengus Alue: Norjan vedet linjan 62° N eteläpuolella (HER/04-N.) Ruotsi 1 093 (1) Unioni 1 093 TAC 445 329 Analyyttinen TACAsetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. (1) Turskan, koljan, lyyraturskan, valkoturskan ja seidin sivusaaliit luetaan näiden lajien kiintiöihin







Laji: Silli (1) Clupea harengus Alue: IIIa (HER/03A-BC) Tanska 5 692 Saksa 51 Ruotsi 916 Unioni 6 659 TAC 6 659 Analyyttinen TACAsetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. (1) Ainoastaan sivusaaliina pyydetyn sillin saalit, jotka on saatu verkoilla, joiden silmäkoko on alle 32 mm.







Laji: Silli (1) Clupea harengus Alue: IV, VIId ja unionin vedet alueella IIa (HER/2A47DX) Belgia 78 Tanska 15 072 Saksa 78 Ranska 78 Alankomaat 78 Ruotsi 74 Yhdistynyt kuningaskunta 286 Unioni 15 744 TAC 15 744 Analyyttinen TACAsetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.Tämän asetuksen 7 artiklan 3 kohtaa sovelletaan. (1) Ainoastaan sivusaaliina pyydetyn sillin saalit, jotka on saatu verkoilla, joiden silmäkoko on alle 32 mm.







Laji: Silli (1) Clupea harengus Alue: IVc ja VIId (2) (HER/4CXB7D) Belgia 9 057 (3) Tanska 1 049 (3) Saksa 661 (3) Ranska 12 068 (3) Alankomaat 21 478 (3) Yhdistynyt kuningaskunta 4 673 (3) Unioni 48 986 TAC 445 329 Analyyttinen TACTämän asetuksen 7 artiklan 3 kohtaa sovelletaan. (1) Ainoastaan sivusaaliina pyydetyn sillin saalit, jotka on saatu verkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 32 mm. (2) Lukuun ottamatta Blackwaterin kalakantaa: kyse on sillikannasta merialueella, joka sijaitsee Thamesjoen suistossa ja jota rajaa loksodromi Landguard Pointista (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) etelään leveyspiirille 51° 33′ N ja sieltä länteen Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolla sijaitsevaan pisteeseen. (3) Erityisedellytys: tästä kiintiöstä enintään 50 prosenttia voidaan kalastaa alueella IVb (HER/*04B.).







Laji: Silli Clupea harengus Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN (1) (HER/5B6ANB) Saksa 2 536 (2) Ranska 480 (2) Irlanti 3 427 (2) Alankomaat 2 536 (2) Yhdistynyt kuningaskunta 13 711 (2) Unioni 22 690 (2) TAC 22 690 Analyyttinen TAC (1) Kyseessä on sillikanta sillä osaa ICES-aluetta VIa, joka sijaitsee pituuspiirin 7°W itäpuolella ja leveyspiirin 55°N pohjoispuolella tai pituuspiirin 7°W länsipuolella ja leveyspiirin 56° pohjoispuolella, Clydea lukuun ottamatta. (2) On kiellettyä pyytää kohdennetusti silliä tämän TACin soveltamisalaan kuuluvien ICES-alueiden sillä osalla, joka on linjan 56° N ja 57° 30′ N välissä, lukuun ottamatta kuuden meripeninkulman vyöhykettä mitattuna Yhdistyneen kuningaskunnan aluemeren perusviivasta.







Laji: Silli Clupea harengus Alue: VIaS (1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Irlanti 0 Alankomaat 0 Unioni 0 TAC 0 Analyyttinen TACAsetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. (1) Kyseessä on sillikanta alueella VIa linjan 56° 00′ N eteläpuolella ja linjan 7° 00′ W länsipuolella.







Laji: Silli Clupea harengus Alue: VI Clyde (1) (HER/06ACL.) Yhdistynyt kuningaskunta Vahvistetaan myöhemmin (2) Unioni Vahvistetaan myöhemmin (3) TAC Vahvistetaan myöhemmin (3) Varo-TAC (1) Clyden kanta: kyseessä on sillikanta merialueella, joka sijaitsee seuraavien paikkojen välisen linjan koillispuolella: — Mull of Kintyre (55°17,9′ N, 05°47,8′ W); — piste kohdassa (55°04′ N, 05°23′ W) ja; — Corsewall Point (55°00,5′ N, 05°09,4′ W). (2) Tämän asetuksen 6 artiklaa sovelletaan. (3) Sama kuin alaviitteen 2 mukaisesti määritetty taso.







Laji: Silli Clupea harengus Alue: VIIa (1) (HER/07A/MM) Irlanti 1 264 Yhdistynyt kuningaskunta 3 590 Unioni 4 854 TAC 4 854 Analyyttinen TACTämän asetuksen 7 artiklan 3 kohtaa sovelletaan. (1) Tähän alueeseen ei kuulu alue, joka rajoittuu — pohjoisessa linjaan 52° 30′ N, — etelässä linjaan 52° 00′ N, — lännessä Irlannin rannikkoon, — idässä Yhdistyneen kuningaskunnan rannikkoon.







Laji: Silli Clupea harengus Alue: VIIe ja VIIf (HER/7EF.) Ranska 465 Yhdistynyt kuningaskunta 465 Unioni 930 TAC 930 Varo-TAC

▼M3







Laji: Silli Clupea harengus Alue: VII g (1), VII h (1), VII j (1) ja VII k (1) (HER/7G-K.) Saksa 213 Ranska 1 185 Irlanti 16 591 Alankomaat 1 185 Yhdistynyt kuningaskunta 24 Unioni 19 198 TAC 19 198 Analyyttinen TACTämän asetuksen 7 artiklan 3 kohtaa sovelletaan. (1) Tähän alueeseen lisätään alue, joka rajoittuu — pohjoisessa linjaan 52° 30′ N, — etelässä linjaan 52° 00′ N, — lännessä Irlannin rannikkoon, — idässä Yhdistyneen kuningaskunnan rannikkoon.

▼B







Laji: Sardelli Engraulis encrasicolus Alue: VIII (ANE/08.) Espanja 22 500 Ranska 2 500 Unioni 25 000 TAC 25 000 Analyyttinen TAC







Laji: Sardelli Engraulis encrasicolus Alue: IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 (ANE/9/3411) Espanja 4 618 Portugali 5 038 Unioni 9 656 TAC 9 656 Varo-TAC







Laji: Turska Gadus morhua Alue: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 10 (1) Tanska 3 336 (1) Saksa 84 (1) Alankomaat 21 (1) Ruotsi 584 (1) Unioni 4 035 TAC 4 171 Analyyttinen TACAsetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. (1) Tämän kiintiön lisäksi jäsenvaltio voi tämän asetuksen II osaston II luvussa säädetyin edellytyksin jakaa lippunsa alla purjehtiville, kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen osallistuville aluksille lisäkalastusmahdollisuuksia, joiden kokonaismäärä on enintään 12 prosenttia kyseiselle jäsenvaltiolle jaetusta kiintiöstä.







Laji: Turska Gadus morhua Alue: Kattegat (COD/03AS.) Tanska 62 (1) Saksa 1 (1) Ruotsi 37 (1) Unioni 100 (1) TAC 100 (1) Analyyttinen TAC (1) Ainoastaan sivusaaliille. Kohdennettu kalastus ei ole sallittua tässä kiintiössä.







Laji: Turska Gadus morhua Alue: IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin (COD/2A3AX4) Belgia 862 (1) Tanska 4 956 (1) Saksa 3 142 (1) Ranska 1 065 (1) Alankomaat 2 800 (1) Ruotsi 33 (1) Yhdistynyt kuningaskunta 11 369 (1) Unioni 24 227 Norja 4 962 (2) TAC 29 189 Analyyttinen TACAsetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. (1) Tämän kiintiön lisäksi jäsenvaltio voi tämän asetuksen II osaston II luvussa säädetyin edellytyksin jakaa lippunsa alla purjehtiville, kaikki kalastustiedot kirjaavaan koekalastukseen osallistuville aluksille lisäkalastusmahdollisuuksia, joiden kokonaismäärä on enintään 12 prosenttia kyseiselle jäsenvaltiolle jaetusta kiintiöstä. (2) Voidaan pyytää unionin vesillä. Tämän kiintiön rajoissa pyydetyt saaliit vähennetään Norjan TAC-osuudesta. Erityisedellytys: edellä mainittujen kiintiöiden rajoissa ei seuraavalla alueella saa ylittää jäljempänä mainittuja määriä:



Norjan vedet alueella IV (COD/*04N-) Unioni 21 057







Laji: Turska Gadus morhua Alue: Norjan vedet linjan 62° N eteläpuolella (COD/04-N.) Ruotsi 382 (1) Unioni 382 TAC Ei sovelleta Analyyttinen TACAsetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. (1) Koljan, lyyraturskan, valkoturskan ja seidin sivusaaliit luetaan näiden lajien kiintiöihin.







Laji: Turska Gadus morhua Alue: VIb; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb linjan 12° 00 W länsipuolella sekä alueilla XII ja XIV (COD/5W6-14) Belgia 0 Saksa 1 Ranska 12 Irlanti 16 Yhdistynyt kuningaskunta 45 Unioni 74 TAC 74 Varo-TAC







Laji: Turska Gadus morhua Alue: VIa; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb linjan 12° 00′ W itäpuolella (COD/5BE6A) Belgia 0 Saksa 0 Ranska 0 Irlanti 0 Yhdistynyt kuningaskunta 0 Unioni 0 TAC 0 (1) Analyyttinen TAC (1) Tämän TACin soveltamisalaan kuuluvalla alueella voidaan purkaa aluksesta turskan sivusaaliita edellyttäen, että sivusaaliit eivät ylitä 1,5:tä prosenttia aluksella säilytetyn kokonaissaaliin elopainosta kalastusmatkaa kohden. Tätä säännöstä ei sovelleta purkamisvelvoitteen alaisiin saaliisiin.







Laji: Turska Gadus morhua Alue: VIIa (COD/07A.) Belgia 2 Ranska 7 Irlanti 120 Alankomaat 1 Yhdistynyt kuningaskunta 52 Unioni 182 TAC 182 Analyyttinen TAC







Laji: Turska Gadus morhua Alue: VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 (COD/7XAD34)