02014R0241 — FI — 23.12.2020 — 004.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 241/2014, annettu 7 päivänä tammikuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla laitoksia koskevien omien varojen vaatimusten alalla (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 074 14.3.2014, s. 8)

Muutettu:









▼B

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 241/2014,

annettu 7 päivänä tammikuuta 2014,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla laitoksia koskevien omien varojen vaatimusten alalla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







I

LUKU

YLEISTÄ

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat seuraavia:

a) ”ennakoitavissa olevan” merkitys, kun määritetään, onko ennakoitavissa olevat kulut tai osingot vähennetty omista varoista, asetuksen (EU) N:o 575/2013 26 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

b) edellytykset, joiden mukaisesti toimivaltaiset viranomaiset voivat hyväksyä sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä tunnustetun yritystyypin keskinäiseksi yhtiöksi, osuuskunnaksi, säästöpankiksi tai vastaavaksi laitokseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

c) pääomainstrumenttien epäsuoran rahoituksen luonne ja siinä sovellettavat rahoitusmuodot asetuksen (EU) N:o 575/2013 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

d) sellaisten lunastamista koskevien rajoitusten luonne, joita tarvitaan, kun laitos sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan ei saa kieltäytyä lunastamasta omien varojen instrumentteja, asetuksen (EU) N:o 575/2013 29 artiklan 6 kohdan mukaisesti;

e) myyntivoiton käsitteen täsmentäminen asetuksen (EU) N:o 575/2013 32 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

▼M4

f) ydinpääomaeristä (CET1) tehtävien vähennysten soveltaminen sekä muut ydinpääoman (CET1), ensisijaisen lisäpääoman (AT1) ja toissijaisen pääoman (T2) eriin liittyvät vähennykset asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti;

▼B

g) perusteet, joilla toimivaltaisten viranomaisten on sallittava laitosten pienentää etuuspohjaisen eläkerahaston varojen määrää, asetuksen (EU) N:o 575/2013 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

h) lunastusta koskevien kannustimien muoto ja luonne, ensisijaisen lisäpääoman (AT1) instrumentin pääoman määrän kirjanpitoarvon korotuksen luonne pääoman määrän kirjanpitoarvon väliaikaisen alentamisen johdosta, laukaisevaan tapahtumaan liittyvät menettelyt ja ajoitus, instrumenttien ominaisuudet, jotka voivat estää laitoksen pääomapohjan vahvistamisen, sekä erillisyhtiöiden käyttö asetuksen (EU) N:o 575/2013 52 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

i) varovaisuus, jota on noudatettava arvioissa, joita käytetään vaihtoehtona suojattavan vastuun laskemiselle indeksiomistusosuuksista johtuvien välillisten omistusosuuksien yhteydessä, asetuksen (EU) N:o 575/2013 76 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

j) tietyt yksityiskohtaiset ehdot, joiden on täytyttävä, ennen kuin valvontaviranomaisen lupa omien varojen vähentämiseen voidaan myöntää, sekä tähän liittyvä prosessi, asetuksen (EU) N:o 575/2013 78 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

k) edellytykset, joilla väliaikainen poikkeus omista varoista tehtävistä vähennyksistä voidaan myöntää, asetuksen (EU) N:o 575/2013 79 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

l) erillisyhtiön toimintaan mahdollisesti liittyvien varojen lajit sekä käsitteet ”minimaalinen” ja ”merkityksetön” määritettäessä ehdot täyttävää erillisyhtiön liikkeeseenlaskemaa ensisijaista lisäpääomaa (AT1) ja toissijaista pääomaa (T2), asetuksen (EU) N:o 575/2013 83 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

m) yksityiskohtaiset edellytykset oikaisuille, joita omiin varoihin voidaan tehdä siirtymäsäännösten nojalla, asetuksen (EU) N:o 575/2013 481 artiklan 6 kohdan mukaisesti;

n) edellytykset, jotka koskevat ydinpääomaerinä (CET1) tai ensisijaisen lisäpääoman (AT1) erinä määräaikaisen uusista säännöksistä vapauttamisen ulkopuolelle jäävien erien määräaikaista vapauttamista uusista säännöksistä omien varojen muina osatekijöinä, asetuksen (EU) N:o 575/2013 487 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

▼M3

o) edellytykset, joiden täyttyessä indeksit katsotaan yleisiksi markkinaindekseiksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 73 artiklan 7 kohdan mukaisesti;

p) asetuksen (EU) N:o 575/2013 84 artiklan 2 kohdassa sekä 85 ja 87 artiklassa edellytetty alakonsolidointiryhmän tasolla suoritettava laskenta kyseisen asetuksen 84 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

▼B







II

LUKU

OMIEN VAROJEN OSATEKIJÄT







1

JAKSO

Ydinpääoma (CET1) ja ydinpääomainstrumentit







1

alajakso

Ennakoitavissa olevat osingot ja kulut

2 artikla

”Ennakoitavissa olevan” merkitys ennakoitavissa olevan osingon yhteydessä asetuksen (EU) N:o 575/2013 26 artiklan 2 kohdan b alakohtaa sovellettaessa

1. Ennakoitavissa olevien osinkojen määrä, joka laitosten on vähennettävä kesken tilikauden tai tilikauden päätteeksi kertyneistä voitoista asetuksen (EU) N:o 575/2013 26 artiklan 2 kohdan mukaisesti, määritetään 2–4 kohdan mukaisesti.

2. Kun laitoksen ylin hallintoelin on virallisesti tehnyt päätöksen tai ehdottanut laitoksen asianomaiselle elimelle päätöstä, joka koskee jaettavien osinkojen määrää, tämä määrä on vähennettävä vastaavista kesken tilikauden tai tilikauden päätteeksi kertyneistä voitoista.

3. Jos laitos maksaa väliosinkoja, on 2 kohdassa vahvistetusta laskelmasta jäljelle jäävää kesken tilikauden kertyneiden voittojen määrää, joka lisätään ydinpääomaeriin (CET1), pienennettävä – 2 ja 4 kohdassa esitetyt säännöt huomioon ottaen – kaikkien niiden ennakoitavissa olevien osinkojen määrällä, jotka on oletettavasti tarkoitus maksaa kyseisestä jäljelle jäävästä kesken tilikauden kertyneestä voitosta koko liiketoimintavuoden lopullisten osinkojen kanssa.

4. Ennen kuin ylin hallintoelin on virallisesti tehnyt päätöksen tai ehdottanut laitoksen asianomaiselle elimelle päätöstä, joka koskee jaettavien osinkojen määrää, ennakoitavissa olevien osinkojen määrä, jonka laitokset vähentävät kesken tilikauden tai tilikauden päätteeksi kertyneistä voitoista, on oltava yhtä suuri kuin kesken tilikauden tai tilikauden päätteeksi kertyneiden voittojen määrä kerrottuna osinkoprosentilla.

5. Osinkoprosentti määritetään ylimmän hallintoelimen tai muun asianomaisen elimen kyseiseksi kaudeksi hyväksymän osinkopolitiikan perusteella.

6. Jos osinkopolitiikkaan kuuluu kiinteän arvon sijaan vaihteluväli, 2 kohtaa sovellettaessa käytetään tämän vaihteluvälin ylärajaa.

7. Jos laitoksella ei ole hyväksyttyä osinkopolitiikkaa tai jos toimivaltaisen viranomaisen mielestä on todennäköistä, että laitos ei sovella osinkopolitiikkaansa tai tämä politiikka ei muodosta vakaata perustaa vähennyksen määrän määrittämiselle, osinkoprosentti määräytyy seuraavista korkeamman mukaan: a) kyseistä tilikautta edeltäneiden kolmen vuoden osinkoprosenttien keskiarvo; b) kyseistä tilikautta edeltäneen vuoden osinkoprosentti.

8. Toimivaltainen viranomainen voi sallia laitoksen mukauttaa 7 kohdan a ja b alakohdassa kuvailtua osinkoprosentin laskelmaa siten, että siitä poistetaan kauden aikana maksetut poikkeukselliset osingot.

9. Vähennettävien ennakoitavissa olevien osinkojen määrän määrittämisessä on otettava huomioon kaikki voitonjakoon sovellettavat lainsäädännölliset rajoitukset, erityisesti rajoitukset, jotka on määritetty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU ( 1 ) 141 artiklan mukaisesti. Voitot, joista on vähennetty kyseisten rajoitusten alaiset ennakoitavissa olevat kulut, voidaan sisällyttää kokonaisuudessaan ydinpääomaeriin (CET1), mikäli asetuksen (EU) N:o 575/2013 26 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetty edellytys täyttyy. Jos edellä mainittuja rajoituksia sovelletaan, vähennettävien ennakoitavissa olevien osinkojen on perustuttava pääoman ylläpitämissuunnitelmaan, jonka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt direktiivin 2013/36/EU 142 artiklan mukaisesti.

10. Ydinpääomaeriin (CET1) sisällytettävistä kesken tilikauden tai tilikauden päätteeksi kertyneistä voitoista ei vähennetä ennakoitavissa olevia osinkoja, jotka maksetaan sellaisessa muodossa, joka ei pienennä ydinpääomaerien (CET1) määrää; tällaisia ovat esimerkiksi osinkojen sijaan annetut merkintäoikeudet.

11. Toimivaltaisen viranomaisen on oltava vakuuttunut siitä, että kaikki tarvittavat kesken tilikauden tai tilikauden päätteeksi kertyneistä voitoista tehtävät vähennykset ja kaikki ennakoitavissa oleviin osinkoihin liittyvät vähennykset on tehty joko sovellettavan tilinpäätössäännöstön mukaisesti tai mahdollisten muiden oikaisujen mukaisesti, ennen kuin se sallii laitoksen sisällyttää kesken tilikauden tai tilikauden päätteeksi kertyneet voitot ydinpääomaeriin (CET1).

3 artikla

”Ennakoitavissa olevan” merkitys ennakoitavissa olevan kulun yhteydessä asetuksen (EU) N:o 575/2013 26 artiklan 2 kohdan b alakohtaa sovellettaessa

1. Huomioon otettavaan ennakoitavissa olevien kulujen määrään on sisällyttävä seuraavat: a) verojen määrä; b) raportointikauden aikaiset velvoitteet tai olosuhteet, jotka todennäköisesti vähentävät laitoksen voittoja ja joiden osalta toimivaltainen viranomainen ei ole vakuuttunut siitä, että kaikki tarvittavat arvonoikaisut, kuten asetuksen (EU) N:o 575/2013 34 artiklan mukaiset muut arvonoikaisut, tai varaukset on tehty.

2. Ennakoitavissa olevat kulut, joita ei ole vielä otettu huomioon tuloslaskelmassa, on kohdennettava sille osavuosijaksolle, jolla ne ovat aiheutuneet, siten että jokaisella osavuosijaksolla on kohtuullinen määrä tällaisia kuluja. Olennaiset tai kertaluonteiset tapahtumat on otettava kokonaisuudessaan huomioon ilman viivettä sillä osavuosijaksolla, jolla ne tapahtuvat.

3. Toimivaltaisen viranomaisen on oltava vakuuttunut siitä, että kaikki tarvittavat kesken tilikauden tai tilikauden päätteeksi kertyneistä voitoista tehtävät vähennykset ja kaikki ennakoitavissa oleviin kuluihin liittyvät vähennykset on tehty joko sovellettavan tilinpäätössäännöstön mukaisesti tai mahdollisten muiden oikaisujen mukaisesti, ennen kuin se sallii laitoksen sisällyttää kesken tilikauden tai tilikauden päätteeksi kertyneet voitot ydinpääomaeriin (CET1).







2

alajakso

Osuuskunnat, säästöpankit, keskinäiset yhtiöt ja vastaavat laitokset

4 artikla

Sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä osuuskunnaksi tunnustettu yritystyyppi asetuksen (EU) N:o 575/2013 27 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohtaa sovellettaessa

1. Toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää, että sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä tunnustettu yritystyyppi hyväksytään osuuskunnaksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 toista osaa sovellettaessa, kun kaikki 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

2. Jotta laitos hyväksyttäisiin osuuskunnaksi 1 kohtaa sovellettaessa, sen oikeudellisen aseman on kuuluttava johonkin seuraavista ryhmistä: a) Itävallassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”eingetragene Genossenschaft (e.Gen.)” tai ”registrierte Genossenschaft” lain ”Gesetz über Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften (GenG)” nojalla; b) Belgiassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”société coopérative/coöperatieve vennootschap” ja hyväksytty kansallisten osuuskuntaryhmittymien ja osuuskuntien hyväksymisen edellytyksistä 8 päivänä tammikuuta 1962 annetun kuninkaan asetuksen nojalla; c) Kyproksessa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”Συνεργατικό Πιστωτικό Ίδρυμα ή ΣΠΙ” ja perustettu osuuskunnista vuonna 1985 annettujen lakien nojalla; d) Tšekissä: laitokset, jotka on hyväksytty nimikkeellä ”spořitelní a úvěrní družstvo” lain ”zákon upravující činnost spořitelních a úvěrních družstev” nojalla; e) Tanskassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”andelskasser” tai ”sammenslutninger af andelskasser” rahoitusyrityksiä koskevan Tanskan lain nojalla; f) Suomessa: laitokset, jotka on rekisteröity jollakin seuraavista nimikkeistä: 1) ”osuuspankki” tai ”andelsbank” osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista annetun lain (lag om andelsbanker och andra kreditinstitut i andelslagsform) nojalla; 2) ”muu osuuskuntamuotoinen luottolaitos” tai ”annat kreditinstitut i andelslagsform” osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista annetun lain (lag om andelsbanker och andra kreditinstitut i andelslagsform) nojalla; 3) ”keskusyhteisö” tai ”centralinstitutet” talletuspankkien yhteenliittymästä annetun lain (lag om en sammanslutning av inlåningsbanker) nojalla; g) Ranskassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”sociétés coopératives” lain ”Loi no47–1775 du 10 septembre 1947 portant statut de la coopération” nojalla ja hyväksytty nimikkeellä ”banques mutualistes ou coopératives” säädöskokoelman ”Code monétaire et financier, partie législative, Livre V, titre Ier, chapitre II” nojalla; h) Saksassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”eingetragene Genossenschaft (eG)” lain ”Gesetz betreffend die Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften (Genossenschaftsgesetz – GenG)” nojalla; i) Kreikassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”Πιστωτικοί Συνεταιρισμοί” osuuskunnista annetun lain 1667/1986 nojalla, jotka toimivat luottolaitoksina ja joita voidaan kutsua nimellä ”Συνεταιριστική Τράπεζα” pankeista annetun lain 3601/2007 nojalla; j) Unkarissa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”Szövetkezeti hitelintézet” luottolaitoksista ja rahoitusalan yrityksistä vuonna 1996 annetun lain CXII nojalla; k) Italiassa: laitokset, jotka on rekisteröity jollakin seuraavista nimikkeistä: 1) ”Banche popolari”1 päivänä syyskuuta 1993 annetussa asetuksessa nro 385 tarkoitetulla tavalla; 2) ”Banche di credito cooperativo”1 päivänä syyskuuta 1993 annetussa asetuksessa nro 385 tarkoitetulla tavalla; 3) ”Banche di garanzia collettiva dei fidi”30 päivänä syyskuuta 2003 annetun asetuksen nro 269, joka muutettiin 24 päivänä marraskuuta 2003 laiksi nro 326, 13 §:ssä tarkoitetulla tavalla; l) Luxemburgissa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”Sociétés cooperatives”, sellaisena kuin se määritellään kaupallisista yhtiöistä 10 päivänä elokuuta 1915 annetun lain VI jaksossa; m) Alankomaissa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”coöperaties” tai ”onderlinge waarborgmaatschappijen” lain ”Burgerlijk wetboek” 2 osan 3 osaston (Recthspersonen) nojalla; n) Puolassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”bank spółdzielczy” lain ”Prawo bankowe” säännösten nojalla; o) Portualissa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”Caixa de Crédito Agrícola Mútuo” tai ”Caixa Central de Crédito Agrícola Mútuo” asetuksella ”Decreto-Lei n.o 24/91, de 11 de Janeiro” hyväksytyn lain ”Regime Jurídico do Crédito Agrícola Mútuo e das Cooperativas de Crédito Agrícola” nojalla; p) Romaniassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”Organizații cooperatiste de credit” hallituksen luottolaitoksista ja pääoman riittävyydestä antaman poikkeusasetuksen nro 99/2006, sellaisena kuin se on hyväksytty muutettuna ja täydennettynä lailla nro 227/2007, säännösten nojalla; q) Espanjassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”Cooperativas de Crédito” lain ”Ley 13/1989, de 26 de mayo, de Cooperativas de Crédito” nojalla; r) Ruotsissa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”medlemsbank” lain ”lag (1995:1570) om medlemsbanker” nojalla tai nimikkeellä ”kreditmarknadsförening” lain ”lag (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse” nojalla; s) Yhdistyneessä kuningaskunnassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”cooperative societies” lain ”Industrial and Provident Societies Act 1965” ja lain ”Industrial and Provident Societies Act (Northern Ireland) 1969” nojalla.

3. Ydinpääoman (CET1) osalta laitoksen hyväksyminen osuuskunnaksi 1 kohtaa sovellettaessa edellyttää, että laitos voi sovellettavan kansallisen lainsäädännön tai yhtiöjärjestyksen mukaan laskea liikkeeseen oikeushenkilön tasolla ainoastaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 29 artiklassa tarkoitettuja pääomainstrumentteja.

4. Hyväksyminen osuuskunnaksi 1 kohtaa sovellettaessa edellyttää, että kun 3 kohdassa tarkoitettujen ydinpääomainstrumenttien (CET1) haltijat, jotka ovat tai eivät ole laitoksen jäseniä, voivat sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla erota, heillä voi myös olla oikeus palauttaa pääomainstrumentti laitokselle, mutta ainoastaan sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä, yhtiöjärjestyksessä, asetuksessa (EU) N:o 575/2013 ja tässä asetuksessa asetetuin rajoituksin. Tämä ei estä laitosta laskemasta sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti liikkeeseen jäsenilleen ja muille henkilöille ydinpääomainstrumentteja (CET1), jotka täyttävät asetuksen (EU) N:o 575/2013 29 artiklan ehdot ja joihin ei sisälly mahdollisuutta palauttaa pääomainstrumentti laitokselle.

5 artikla

Sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä säästöpankiksi tunnustettu yritystyyppi asetuksen (EU) N:o 575/2013 27 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohtaa sovellettaessa

1. Toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää, että sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä tunnustettu yritystyyppi hyväksytään säästöpankiksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 toista osaa sovellettaessa, kun kaikki 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

2. Jotta laitos hyväksyttäisiin säästöpankiksi 1 kohtaa sovellettaessa, sen oikeudellisen aseman on kuuluttava johonkin seuraavista ryhmistä: a) Itävallassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”Sparkasse” lain ”Bundesgesetz über die Ordnung des Sparkassenwesens (Sparkassengesetz – SpG)” 1 kohdan 1 alakohdan nojalla; b) Tanskassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”Sparekasser” rahoitusyrityksiä koskevan Tanskan lain nojalla; c) Suomessa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”säästöpankki” tai ”sparbank” säästöpankkilain (sparbankslag) nojalla; d) Saksassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”Sparkasse” jonkin seuraavan lain nojalla: 1) ”Sparkassengesetz für Baden-Württemberg (SpG)”; 2) ”Gesetz über die öffentlichen Sparkassen (Sparkassengesetz – SpkG) in Bayern”; 3) ”Gesetz über die Berliner Sparkasse und die Umwandlung der Landesbank Berlin – Girozentrale – in eine Aktiengesellschaft (Berliner Sparkassengesetz – SpkG)”; 4) ”Brandenburgisches Sparkassengesetz (BbgSpkG)”; 5) ”Sparkassengesetz für öffentlich-rechtliche Sparkassen im Lande Bremen (Bremisches Sparkassengesetz)”; 6) ”Hessisches Sparkassengesetz”; 7) ”Sparkassengesetz des Landes Mecklenburg-Vorpommern (SpkG)”; 8) ”Niedersächsisches Sparkassengesetz (NSpG)”; 9) ”Sparkassengesetz Nordrhein-Westfalen (Sparkassengesetz – SpkG)”; 10) ”Sparkassengesetz (SpkG) für Rheinland-Pfalz”; 11) ”Saarländisches Sparkassengesetz (SSpG)”; 12) ”Gesetz über die öffentlich-rechtlichen Kreditinstitute im Freistaat Sachsen und die Sachsen-Finanzgruppe”; 13) ”Sparkassengesetz des Landes Sachsen-Anhalt (SpkG-LSA)”; 14) ”Sparkassengesetz für das Land Schleswig-Holstein (Sparkassengesetz – SpkG)”; 15) ”Thüringer Sparkassengesetz (ThürSpkG)”; e) Espanjassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”Cajas de Ahorros” lain ”Real Decreto-Ley 2532/1929, de 21 de noviembre, sobre Régimen del Ahorro Popular” nojalla; f) Ruotsissa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”sparbank” lain ”sparbankslag (1987:619)” nojalla.

3. Ydinpääoman (CET1) osalta laitoksen hyväksyminen säästöpankiksi 1 kohtaa sovellettaessa edellyttää, että laitos voi sovellettavan kansallisen lainsäädännön tai yhtiöjärjestyksen mukaan laskea liikkeeseen oikeushenkilön tasolla ainoastaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 29 artiklassa tarkoitettuja pääomainstrumentteja.

4. Hyväksyminen säästöpankiksi 1 kohtaa sovellettaessa edellyttää, että pääoman, rahastojen sekä kesken tilikauden ja tilikauden päätteeksi kertyneiden voittojen summaa ei voida sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla jakaa ydinpääomainstrumenttien (CET1) haltijoille. Tämän ehdon katsotaan täyttyvän myös silloin, kun laitos laskee liikkeeseen ydinpääomainstrumentteja (CET1), jotka antavat haltijoille toiminnan jatkuessa oikeuden osaan voitoista ja rahastoista, jos se sallitaan sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä, kunhan tämä osa on suhteutettu heidän osuuteensa pääomasta ja rahastoista, tai jos se sallitaan sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä, vaihtoehtoisen järjestelyn mukaisesti. Laitos voi laskea liikkeeseen ydinpääomainstrumentteja (CET1), jotka antavat haltijoille laitoksen maksukyvyttömyyden tai selvitystila- ja konkurssimenettelyn yhteydessä sellaisen oikeuden rahastoihin, jonka ei tarvitse olla suhteutettu osuuteen pääomasta ja rahastoista, kunhan asetuksen (EU) N:o 575/2013 29 artiklan 4 ja 5 kohdan ehdot täyttyvät.

6 artikla

Sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä keskinäiseksi yhtiöksi tunnustettu yritystyyppi asetuksen (EU) N:o 575/2013 27 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohtaa sovellettaessa

1. Toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää, että sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä tunnustettu yritystyyppi hyväksytään keskinäiseksi yhtiöksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 toista osaa sovellettaessa, kun kaikki 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

2. Jotta laitos hyväksyttäisiin keskinäiseksi yhtiöksi 1 kohtaa sovellettaessa, sen oikeudellisen aseman on kuuluttava johonkin seuraavista ryhmistä: a) Tanskassa: yhdistykset (”foreninger”) tai rahastot (”fonde”), jotka ovat syntyneet, kun vakuutusyhtiöitä (”forsikringsselskaber”), kiinnitysluottolaitoksia (”realkreditinstitutter”), säästöpankkeja (”sparekasser”), osuussäästöpankkeja (”andelskasser”) ja osuussäästöpankkien yhteenliittymiä (”sammenslutninger af andelskasser”) on muutettu osakeyhtiöiksi rahoitusyrityksiä koskevan Tanskan lain mukaisesti; b) Irlannissa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”building societies” vuonna 1989 annetun lain ”Building Societies Act” nojalla; c) Yhdistyneessä kuningaskunnassa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”building societies” lain ”Building Societies Act 1986” nojalla; laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”savings bank” lain ”Savings Bank (Scotland) Act 1819” nojalla.

3. Ydinpääoman (CET1) osalta laitoksen hyväksyminen keskinäiseksi yhtiöksi 1 kohtaa sovellettaessa edellyttää, että laitos voi sovellettavan kansallisen lainsäädännön tai yhtiöjärjestyksen mukaan laskea liikkeeseen oikeushenkilön tasolla ainoastaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 29 artiklassa tarkoitettuja pääomainstrumentteja.

4. Hyväksyminen keskinäiseksi yhtiöksi 1 kohtaa sovellettaessa edellyttää, että pääoman ja rahastojen summan kokonaismäärän tai osan siitä omistavat laitoksen jäsenet, jotka eivät tavallisesti hyödy rahastojen suorasta voitonjaosta, etenkään osinkojen maksun kautta. Näiden ehtojen katsotaan täyttyvän myös silloin, kun laitos laskee liikkeeseen ydinpääomainstrumentteja (CET1), jotka antavat oikeuden voittoihin ja rahastoihin, jos se sallitaan sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä.

7 artikla

Sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä vastaavaksi laitokseksi tunnustettu yritystyyppi asetuksen (EU) N:o 575/2013 27 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohtaa sovellettaessa

1. Toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää, että sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä tunnustettu yritystyyppi hyväksytään osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä ja säästöpankkeja vastaavaksi laitokseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 toista osaa sovellettaessa, kun kaikki 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

2. Jotta laitos hyväksyttäisiin osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä ja säästöpankkeja vastaavaksi laitokseksi 1 kohtaa sovellettaessa, sen oikeudellisen aseman on kuuluttava johonkin seuraavista ryhmistä: a) Itävallassa: ”Pfandbriefstelle der österreichischen Landes-Hypothekenbanken” lain ”Bundesgesetz über die Pfandbriefstelle der österreichischen Landes-Hypothekenbanken (Pfandbriefstelle-Gesetz – PfBrStG)” nojalla; b) Suomessa: laitokset, jotka on rekisteröity nimikkeellä ”hypoteekkiyhdistys” tai ”hypoteksförening” hypoteekkiyhdistyksistä annetun lain (lag om hypoteksföreningar) nojalla.

3. Ydinpääoman (CET1) osalta laitoksen hyväksyminen osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä ja säästöpankkeja vastaavaksi laitokseksi 1 kohtaa sovellettaessa edellyttää, että laitos voi sovellettavan kansallisen lainsäädännön tai yhtiöjärjestyksen mukaan laskea liikkeeseen oikeushenkilön tasolla ainoastaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 29 artiklassa tarkoitettuja pääomainstrumentteja.

4. Jotta laitos hyväksyttäisiin osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä ja säästöpankkeja vastaavaksi laitokseksi 1 kohtaa sovellettaessa, sen on täytettävä myös vähintään yksi seuraavista ehdoista: a) kun 3 kohdassa tarkoitettujen ydinpääomainstrumenttien (CET1) haltijat, jotka ovat tai eivät ole laitoksen jäseniä, voivat sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla erota, heillä voi myös olla oikeus palauttaa pääomainstrumentti laitokselle mutta ainoastaan sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä, yhtiöjärjestyksessä, asetuksessa (EU) N:o 575/2013 ja tässä asetuksessa asetettujen rajoitusten puitteissa. Tämä ei estä laitosta laskemasta sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti liikkeeseen jäsenilleen ja muille henkilöille ydinpääomainstrumentteja (CET1), jotka täyttävät asetuksen (EU) N:o 575/2013 29 artiklan ehdot ja joihin ei sisälly mahdollisuutta palauttaa pääomainstrumentti laitokselle; b) pääoman, rahastojen sekä kesken tilikauden ja tilikauden päätteeksi kertyneiden voittojen summaa ei voida sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla jakaa ydinpääomainstrumenttien (CET1) haltijoille. Tämän ehdon katsotaan täyttyvän myös silloin, kun laitos laskee liikkeeseen ydinpääomainstrumentteja (CET1), jotka antavat haltijoille toiminnan jatkuessa oikeuden osaan voitoista ja rahastoista, jos se sallitaan sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä, kunhan kyseinen osa on suhteutettu heidän osuuteensa pääomasta ja rahastoista, tai jos se sallitaan sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä, vaihtoehtoisen järjestelyn mukaisesti. Laitos voi laskea liikkeeseen ydinpääomainstrumentteja (CET1), jotka antavat haltijoille laitoksen maksukyvyttömyyden tai selvitystila- ja konkurssimenettelyn yhteydessä sellaisen oikeuden rahastoihin, jonka ei tarvitse olla suhteutettu osuuteen pääomasta ja rahastoista, kunhan asetuksen (EU) N:o 575/2013 29 artiklan 4 ja 5 kohdan ehdot täyttyvät; c) pääoman ja rahastojen summan kokonaismäärän tai osan siitä omistavat laitoksen jäsenet, jotka eivät tavallisesti hyödy rahastojen suorasta voitonjaosta, etenkään osinkojen maksun kautta.

▼M2

7 a artikla

Moninkertainen voitonjako, jolla on suhteettoman suuri vaikutus omiin varoihin

1. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 28 artiklassa tarkoitetuille ydinpääomainstrumenteille (CET1) suoritettavalla voitonjaolla ei katsota olevan suhteettoman suurta vaikutusta pääomaan, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) osingon kerrannainen on äänivaltaisille instrumenteille suoritettavan voitonjaon kerrannainen eikä ennalta määrätty kiinteä summa; b) osingon kerrannainen vahvistetaan sopimuksella tai laitoksen yhtiöjärjestyksen mukaisesti; c) osingon kerrannainen ei ole muutettavissa; d) samaa osingon kerrannaista sovelletaan kaikkiin instrumentteihin, joille maksetaan osingon kerrannaista; e) yhdelle sellaiselle instrumentille suoritettavan voitonjaon määrä, jolle maksetaan osingon kerrannaista, on enintään 125 prosenttia yhdelle äänivaltaiselle ydinpääomainstrumentille (CET1) suoritettavan voitonjaon määrästä. Tämä ilmaistaan kaavan muodossa seuraavasti: jossa k on yhdelle sellaiselle instrumentille suoritettavan voitonjaon määrä, jolle ei makseta osingon kerrannaista; l on yhdelle sellaiselle instrumentille suoritettavan voitonjaon määrä, jolle maksetaan osingon kerrannaista; f) kaikille ydinpääomainstrumenteille (CET1) yhden vuoden aikana suoritettujen voitonjakomaksujen kokonaismäärä on enintään 105 prosenttia määrästä, joka olisi maksettu, jos instrumenteille, joilla on vähemmän tai ei lainkaan äänioikeuksia, suoritettaisiin samat voitonjaot kuin äänivaltaisille instrumenteille. Tämä ilmaistaan kaavan muodossa seuraavasti: jossa k on yhdelle sellaiselle instrumentille suoritettavan voitonjaon määrä, jolle ei makseta osingon kerrannaista; l on yhdelle sellaiselle instrumentille suoritettavan voitonjaon määrä, jolle maksetaan osingon kerrannaista; X on äänivaltaisten instrumenttien lukumäärä; Y on äänivallattomien instrumenttien lukumäärä. Kaavaa sovelletaan vuosikohtaisesti.

2. Jos 1 kohdan f alakohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty, ainoastaan sen määrän, joilla instrumentit, joille maksetaan osingon kerrannaista, ylittävät mainitussa alakohdassa vahvistetun kynnysarvon, katsotaan aiheuttavan suhteettoman suuren vaikutuksen pääomaan.

3. Jos jokin 1 kohdan a–e alakohdassa säädetyistä edellytyksistä ei täyty, kaikkien jäljellä olevien instrumenttien, joille maksetaan osingon kerrannaista, katsotaan aiheuttavan suhteettoman suuren vaikutuksen pääomaan.

7 b artikla

Etuoikeutettu voitonjako, joka koskee etuoikeuksia voitonjakomaksuihin

1. Kun on kyse asetuksen (EU) N:o 575/2013 28 artiklassa tarkoitetuista ydinpääomainstrumenteista (CET1), ydinpääomainstrumentille (CET1) suoritettava voitonjako katsotaan etuoikeutetuksi suhteessa muihin ydinpääomainstrumentteihin (CET1) voitonjakotasojen ollessa eriytettyjä, elleivät tämän asetuksen 7 a artiklassa säädetyt edellytykset täyty.

2. Kun on kyse asetuksen (EU) N:o 575/2013 27 artiklassa tarkoitettujen laitosten liikkeeseen laskemista ydinpääomainstrumenteista (CET1), joilla on vähemmän tai ei lainkaan äänioikeuksia, ja kun voitonjako on äänivaltaisille instrumenteille suoritettavan voitonjaon kerrannainen ja kyseinen moninkertainen voitonjako vahvistetaan sopimuksessa tai yhtiöjärjestyksessä, voitonjakoa ei katsota etuoikeutetuksi, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) osingon kerrannainen on äänivaltaisille instrumenteille suoritettavan voitonjaon kerrannainen eikä ennalta määrätty kiinteä summa; b) osingon kerrannainen vahvistetaan sopimuksella tai laitoksen yhtiöjärjestyksen mukaisesti; c) osingon kerrannainen ei ole muutettavissa; d) samaa osingon kerrannaista sovelletaan kaikkiin instrumentteihin, joille maksetaan osingon kerrannaista; e) yhdelle sellaiselle instrumentille suoritettavan voitonjaon määrä, jolle maksetaan osingon kerrannaista, on enintään 125 prosenttia yhdelle äänivaltaiselle ydinpääomainstrumentille (CET1) suoritettavan voitonjaon määrästä. Tämä ilmaistaan kaavan muodossa seuraavasti: jossa k on yhdelle sellaiselle instrumentille suoritettavan voitonjaon määrä, jolle ei makseta osingon kerrannaista; l on yhdelle sellaiselle instrumentille suoritettavan voitonjaon määrä, jolle maksetaan osingon kerrannaista; f) kaikille ydinpääomainstrumenteille (CET1) yhden vuoden aikana suoritettujen voitonjakomaksujen kokonaismäärä on enintään 105 prosenttia määrästä, joka olisi maksettu, jos instrumenteille, joilla on vähemmän tai ei lainkaan äänioikeuksia, suoritettaisiin samat voitonjaot kuin äänivaltaisille instrumenteille. Tämä ilmaistaan kaavan muodossa seuraavasti: jossa k on yhdelle sellaiselle instrumentille suoritettavan voitonjaon määrä, jolle ei makseta osingon kerrannaista; l on yhdelle sellaiselle instrumentille suoritettavan voitonjaon määrä, jolle maksetaan osingon kerrannaista; X on äänivaltaisten instrumenttien lukumäärä; Y on äänivallattomien instrumenttien lukumäärä. Kaavaa sovelletaan vuosikohtaisesti.

3. Jos 2 kohdan f alakohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty, ainoastaan sitä määrää, joilla instrumentit, joille maksetaan osingon kerrannaista, ylittävät mainitussa alakohdassa vahvistetun kynnysarvon, ei hyväksytä ydinpääomaan (CET1).

4. Jos jokin 2 kohdan a–e alakohdassa säädetyistä edellytyksistä ei täyty, mitään jäljellä olevista instrumenteista, joille maksetaan osingon kerrannaista, ei hyväksytä ydinpääomaan (CET1).

5. Jos ydinpääomainstrumenteille (CET1) suoritettava voitonjako ilmaistaan äänivaltaisten tai äänivallattomien instrumenttien osalta suhteessa instrumentin liikkeeseenlaskun aikaiseen ostohintaan, kaavoja on 2 kohtaa sovellettaessa mukautettava seuraavasti sen instrumentin tai niiden instrumenttien osalta, joka tai jotka ilmaistaan suhteessa liikkeeseenlaskun aikaiseen ostohintaan: a) l on yhdelle sellaiselle instrumentille suoritettavan voitonjaon määrä, jolle ei makseta osingon kerrannaista, jaettuna kyseisen instrumentin liikkeeseenlaskun aikaisella ostohinnalla; b) k on yhdelle sellaiselle instrumentille suoritettavan voitonjaon määrä, jolle maksetaan osingon kerrannaista, jaettuna kyseisen instrumentin liikkeeseenlaskun aikaisella ostohinnalla.

6. Kun on kyse asetuksen (EU) N:o 575/2013 27 artiklassa tarkoitettujen laitosten liikkeeseen laskemista ydinpääomainstrumenteista (CET1), joilla on vähemmän tai ei lainkaan äänioikeuksia, ja kun voitonjako ei ole äänivaltaisille instrumenteille suoritettavan voitonjaon kerrannainen, voitonjakoa ei katsota etuoikeutetuksi, jos jompikumpi 7 kohdassa tarkoitetuista edellytyksistä täyttyy ja molemmat 8 kohdassa tarkoitetuista edellytyksistä täyttyvät.

7. Sovellettaessa 6 kohtaa joko a tai b alakohdan edellytys on voimassa: a) molemmat seuraavissa i ja ii alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät: i) ainoastaan äänivaltaisten instrumenttien haltijat voivat merkitä instrumentin, jolla on vähemmän tai ei lainkaan äänioikeuksia, ja olla sen haltijoita; ii) kunkin yksittäisen haltijan äänioikeuksien määrä on rajoitettu; b) laitosten liikkeeseen laskemille instrumenteille suoritettavaan voitonjakoon sovelletaan kansallisessa lainsäädännössä asetettua ylärajaa.

8. Sovellettaessa 6 kohtaa molemmat seuraavista edellytyksistä ovat voimassa: a) laitos osoittaa, että äänivaltaisille instrumenteille viiden edellisen vuoden aikana suoritettujen voitonjakojen keskiarvo on alhainen suhteessa muihin vertailukelpoisiin instrumentteihin; b) laitos osoittaa, että osinkoprosentti on alhainen, kun se lasketaan 7 c artiklan mukaisesti. Alhaisena pidetään osinkoprosenttia, joka on alle 30.

9. Sovellettaessa 7 kohdan a alakohtaa yksittäisen haltijan äänioikeudet katsotaan rajoitetuiksi seuraavissa tapauksissa: a) kun jokainen haltija saa ainoastaan yhden äänioikeuden riippumatta siitä, kuinka monta äänivaltaista instrumenttia kyseisellä haltijalla on; b) kun äänioikeuksien lukumäärälle on asetettu yläraja riippumatta siitä, kuinka monta äänivaltaista instrumenttia kullakin haltijalla on; c) kun yksittäisen haltijan hallussa olevien äänivaltaisten instrumenttien lukumäärälle on asetettu rajat laitoksen yhtiöjärjestyksen tai sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla.

10. Sovellettaessa tätä artiklaa yhden vuoden ajanjakson katsotaan päättyvän laitoksen viimeisimmän tilinpäätöksen päivämääränä.

11. Laitosten on arvioitava 7 ja 8 kohdassa tarkoitettujen edellytysten täyttymistä ja ilmoitettava arviointinsa tulos toimivaltaiselle viranomaiselle ainakin seuraavissa tilanteissa: a) joka kerta, kun tehdään päätös ydinpääomainstrumenteille (CET1) suoritettavan voitonjaon määrästä; b) joka kerta, kun lasketaan liikkeeseen uusi ydinpääomainstrumenttien (CET1) laji, jossa instrumenteilla on vähemmän tai ei lainkaan äänioikeuksia.

12. Jos 8 kohdan b alakohdassa säädetty edellytys ei täyty, ainoastaan äänivallattomien instrumenttien sen määrän, jolla voitonjako ylittää mainitussa alakohdassa vahvistetun kynnysarvon, katsotaan edustavan etuoikeutettua voitonjakoa.

13. Jos 8 kohdan a alakohdassa säädetty edellytys ei täyty, kaikille jäljellä oleville äänivallattomille instrumenteille suoritettavaa voitonjakoa pidetään etuoikeutettuna voitonjakona, jollei se täytä 2 kohdassa säädettyjä edellytyksiä.

14. Jos kumpikaan 7 kohdan a alakohdassa säädetyistä edellytyksistä ei täyty, kaikille jäljellä oleville äänivallattomille instrumenteille suoritettavaa voitonjakoa pidetään etuoikeutettuna voitonjakona, jollei se täytä 2 kohdassa säädettyjä edellytyksiä.

15. Edellä 7 kohdan a alakohdan i alakohdassa säädetystä vaatimuksesta tai 8 kohdan b alakohdassa säädetystä vaatimuksesta tai kummastakin vaatimuksesta voidaan tarvittaessa myöntää vapautus, jos molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät: a) laitos rikkoo tai se muun muassa nopeasti heikkenevän taloudellisen tilanteen vuoksi todennäköisesti rikkoo lähitulevaisuudessa jotakin asetuksen (EU) N:o 575/2013 vaatimusta; b) toimivaltainen viranomainen on vaatinut laitosta lisäämään nopeasti ydinpääomaansa (CET1) tietyn määräajan kuluessa ja arvioinut, ettei laitos pysty korjaamaan tai välttämään a alakohdassa tarkoitettua rikkomista kyseisen määräajan kuluessa turvautumatta tässä kohdassa tarkoitettuun vapautukseen.

7 c artikla

Osinkoprosentin laskenta 7 b artiklan 8 kohdan b alakohtaa sovellettaessa

1. Sovellettaessa 7 b artiklan 8 kohdan b alakohtaa laitosten on valittava joko a alakohdassa tai b alakohdassa kuvattu menetelmä osinkoprosentin laskemiseksi. Laitoksen on käytettävä valittua menetelmää johdonmukaisesti eri aikoina. a) Osinkoprosentti lasketaan siten, että se on kaikkien ydinpääomainstrumenttien (CET1) osalta niihin viitenä edellisenä tilikautena liittyneiden voitonjakojen summa jaettuna viiden edellisen tilikauden voittojen summalla; b) ainoastaan tämän asetuksen soveltamispäivän ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana osinkoprosentti on: i) vuonna 2014 kaikkien ydinpääomainstrumenttien (CET1) osalta niihin edellisenä tilikautena liittyneiden voitonjakojen summa jaettuna edellisen tilikauden voittojen summalla; ii) vuonna 2015 kaikkien ydinpääomainstrumenttien (CET1) osalta niihin kahtena edellisenä tilikautena liittyneiden voitonjakojen summa jaettuna kahden edellisen tilikauden voittojen summalla; iii) vuonna 2016 kaikkien ydinpääomainstrumenttien (CET1) osalta niihin kolmena edellisenä tilikautena liittyneiden voitonjakojen summa jaettuna kolmen edellisen tilikauden voittojen summalla; iv) vuonna 2017 kaikkiin ydinpääomainstrumenttien (CET1) osalta niihin neljänä edellisenä tilikautena liittyneiden voitonjakojen summa jaettuna neljän edellisen tilikauden voittojen summalla.

2. Sovellettaessa 1 kohtaa voitoilla tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaista laitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää raportointia koskevan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 ( 2 ) liitteessä III olevan lomakkeen 2 rivillä 670 ilmoitettavaa summaa tai soveltuvin osin kyseisen täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV olevan lomakkeen 2 rivillä 670 ilmoitettavaa summaa.

7 d artikla

Voitonjakojärjestys etuoikeutetussa voitonjaossa

Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 575/2013 28 artiklaa ydinpääomainstrumentille (CET1) suoritettava voitonjako katsotaan etuoikeutetuksi suhteessa muihin ydinpääomainstrumentteihin (CET1) ja voitonjakojärjestykseen, jos ainakin yksi seuraavista edellytyksistä täyttyy:

a) voitonjaoista päätetään eri aikoina;

b) voitonjaot suoritetaan eri aikoina;

c) liikkeeseenlaskija on velvollinen suorittamaan yhteen ydinpääomainstrumenttien (CET1) lajiin liittyvän voitonjaon ennen kuin se suorittaa toiseen ydinpääomainstrumenttien (CET1) lajiin liittyvän voitonjaon;

d) voitonjako suoritetaan joillekin ydinpääomainstrumenteille (CET1) muttei toisille, jollei 7 b artiklan 7 kohdan a alakohdassa säädetty edellytys täyty.

▼B







3

alajakso

Epäsuora rahoitus

8 artikla

Pääomainstrumenttien epäsuora rahoitus sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 575/2013 28 artiklan 1 kohdan b alakohtaa, 52 artiklan 1 kohdan c alakohtaa ja 63 artiklan c alakohtaa

1. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 28 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 52 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 63 artiklan c alakohdan mukainen pääomainstrumenttien epäsuora rahoitus katsotaan rahoitukseksi, joka ei ole suoraa rahoitusta.

2. Sovellettaessa 1 kohtaa suoralla rahoituksella tarkoitetaan tilanteita, joissa laitos on myöntänyt sijoittajalle lainan tai minkä tahansa muunlaisen rahoituksen, jota käytetään laitoksen pääomainstrumenttien ostamiseen.

3. Suora rahoitus kattaa myös rahoituksen, joka on myönnetty muihin tarkoituksiin kuin laitoksen pääomainstrumenttien ostamiseen mille tahansa luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, jolla on asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 36 kohdassa tarkoitettu huomattava omistusosuus luottolaitoksesta tai jonka katsotaan kuuluvan laitoksen lähipiiriin kansainvälisen tilinpäätösstandardin 24 ”Lähipiiriä koskevat tiedot tilinpäätöksessä” 9 kohdan määritelmissä tarkoitetulla tavalla siten kuin tätä standardia sovelletaan unionissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 ( 3 ) mukaisesti, kun otetaan huomioon toimivaltaisen viranomaisen mahdollisesti antamat lisäohjeet, ellei laitos pysty osoittamaan kaikkia seuraavia: a) liiketoimi toteutetaan samankaltaisilla ehdoilla kuin muut kolmansien osapuolien kanssa toteutettavat liiketoimet; b) luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tai laitoksen lähipiiriin kuuluvan henkilön kyky maksaa korkoja ja maksaa rahoitus takaisin ei ole riippuvainen hallussa pidettyihin pääomainstrumentteihin liittyvästä voitonjaosta tai niiden myynnistä.

9 artikla

Pääomainstrumenttien epäsuoran rahoituksen luonne ja siinä sovellettavat rahoitusmuodot sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 575/2013 28 artiklan 1 kohdan b alakohtaa, 52 artiklan 1 kohdan c alakohtaa ja 63 artiklan c alakohtaa

1. Laitoksen pääomainstrumenttien oston epäsuoran rahoituksen luonne ja siinä sovellettavat rahoitusmuodot kattavat seuraavat: a) sijoitustarkoituksessa tehdyn laitoksen pääomainstrumenttien oston rahoitus liikkeeseen laskun yhteydessä tai sen jälkeen, kun ostajana on mikä tahansa yhteisö, jossa laitoksella on suora tai välillinen määräysvalta, tai yhteisö, joka kuuluu johonkin seuraavista: 1) laitoksen tilinpäätösten konsolidointi tai varovaisuusperiaatteen mukainen konsolidointi; 2) konsolidoitu tase tai laajennettu yhteenlaskettu laskelma, joka vastaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 49 artiklan 3 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettua konsolidoitua tilinpäätöstä ja jonka laatii laitosten suojajärjestelmä tai keskuslaitokseen liittyneiden laitosten verkosto, joka ei ole järjestäytynyt ryhmäksi, johon laitos kuuluu; 3) laitoksen lisävalvonta finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/87/EY ( 4 ) mukaisesti; b) sijoitustarkoituksessa tehdyn laitoksen pääomainstrumenttien oston rahoitus liikkeeseen laskun yhteydessä tai sen jälkeen, kun ostajana on ulkoinen yhteisö, joka on suojattu takauksella tai luottojohdannaisella tai joka on muuten turvattu siten, että luottoriski siirtyy laitokselle tai jollekin muulle yhteisölle, jossa laitoksella on suora tai välillinen määräysvalta, tai yhteisölle, joka kuuluu johonkin seuraavista: 1) laitoksen tilinpäätösten konsolidointi tai varovaisuusperiaatteen mukainen konsolidointi; 2) konsolidoitu tase tai laajennettu yhteenlaskettu laskelma, joka vastaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 49 artiklan 3 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettua konsolidoitua tilinpäätöstä ja jonka laatii laitosten suojajärjestelmä tai keskuslaitokseen liittyneiden laitosten verkosto, joka ei ole järjestäytynyt ryhmäksi, johon laitos kuuluu; 3) laitoksen lisävalvonta direktiivin 2002/87/EY mukaisesti; c) rahoitus lainanottajalle, joka välittää rahoituksen perimmäiselle sijoittajalle, jotta tämä voi ostaa laitoksen pääomainstrumentteja liikkeeseen laskun yhteydessä tai sen jälkeen.

2. Jotta tapaus voitaisiin katsoa epäsuoraksi rahoitukseksi 1 kohtaa sovellettaessa, on myös seuraavien edellytysten täytyttävä tapauksen mukaan: a) sijoittaja ei kuulu mihinkään seuraavista: 1) laitoksen tilinpäätösten konsolidointi tai varovaisuusperiaatteen mukainen konsolidointi; 2) konsolidoitu tase tai laajennettu yhteenlaskettu laskelma, joka vastaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 49 artiklan 3 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettua konsolidoitua tilinpäätöstä ja jonka laatii laitosten suojajärjestelmä tai keskuslaitokseen liittyneiden laitosten verkosto, joka ei ole järjestäytynyt ryhmäksi, johon laitos kuuluu. Tällöin sijoittajan katsotaan kuuluvan laajennettuun yhteenlaskettuun laskelmaan, jos kyseinen pääomainstrumentti kuuluu konsolidoinnin tai laajennetun yhteenlasketun laskelman piiriin asetuksen (EU) N:o 575/2013 49 artiklan 3 kohdan a alakohdan iv alakohdan mukaisesti niin, että omien varojen erien moninkertainen käyttö ja omien varojen hankinta laitosten suojajärjestelmän jäsenten välillä on estetty. Jos asetuksen (EU) N:o 575/2013 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua toimivaltaisten viranomaisten lupaa ei ole annettu, tämän ehdon katsotaan täyttyneen, jos sekä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut yhteisöt että laitos ovat jäseninä samassa laitosten suojajärjestelmässä ja yhteisöt vähentävät laitoksen pääomainstrumenttien ostamiseen myönnetyn rahoituksen tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan f–i alakohdan, 56 artiklan a–d alakohdan ja 66 artiklan a–d alakohdan mukaisesti; 3) laitoksen lisävalvonta direktiivin 2002/87/EY mukaisesti; b) ulkoinen yhteisö ei kuulu mihinkään seuraavista: 1) laitoksen tilinpäätösten konsolidointi tai varovaisuusperiaatteen mukainen konsolidointi; 2) konsolidoitu tase tai laajennettu yhteenlaskettu laskelma, joka vastaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 49 artiklan 3 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettua konsolidoitua tilinpäätöstä ja jonka laatii laitosten suojajärjestelmä tai keskuslaitokseen liittyneiden laitosten verkosto, joka ei ole järjestäytynyt ryhmäksi, johon laitos kuuluu; 3) laitoksen lisävalvonta direktiivin 2002/87/EY mukaisesti.

3. Määritettäessä 8 artiklan mukaisesti, liittyykö pääomainstrumentin ostoon suoraa tai epäsuoraa rahoitusta, huomioon otettavasta määrästä on vähennettävä mahdolliset tehdyt yksittäin arvioidut arvonalentumisvaraukset.

4. Välttääkseen määrittelyn suoraksi tai epäsuoraksi rahoitukseksi 8 artiklan mukaisesti ja kun laina tai muunlainen rahoitus tai takaus myönnetään luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, jolla on huomattava omistusosuus luottolaitoksesta tai jonka katsotaan kuuluvan laitoksen lähipiiriin 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, laitoksen on pysyvästi varmistettava, ettei se ole myöntänyt lainaa tai muunlaista rahoitusta tai takausta laitoksen pääomainstrumenttien suoraa tai epäsuoraa merkintää varten. Kun laina tai muunlainen rahoitus tai takaus myönnetään muille kuin edellä esitetyille osapuolille, laitoksen on tehtävä tämä varmistus parhaansa mukaan.

5. Kun on kyse keskinäisestä yhtiöstä, osuuskunnasta tai vastaavasta laitoksesta ja kansallisessa lainsäädännössä tai laitoksen yhtiöjärjestyksessä asiakas velvoitetaan merkitsemään pääomainstrumentteja lainan saamiseksi, tällaista lainaa ei katsota suoraksi tai epäsuoraksi rahoitukseksi, jos kaikki seuraavat ehdot täyttyvät: a) toimivaltainen viranomainen katsoo, että merkinnän määrä on merkitykseltään vähäinen; b) lainalla ei ole tarkoitus ostaa lainaa tarjoavan laitoksen pääomainstrumentteja; c) lainansaajan on merkittävä vähintään yksi laitoksen pääomainstrumentti päästäkseen keskinäisen yhtiön, osuuskunnan tai vastaavan laitoksen jäseneksi.







4

alajakso

Pääomainstrumenttien lunastamista koskevat rajoitukset

10 artikla

Keskinäisten yhtiöiden, säästöpankkien, osuuskuntien ja vastaavien laitosten liikkeeseen laskemien pääomainstrumenttien lunastamista koskevat rajoitukset asetuksen (EU) N:o 575/2013 29 artiklan 2 kohdan b alakohtaa ja 78 artiklan 3 kohtaa sovellettaessa

1. Laitos voi laskea liikkeeseen ydinpääomainstrumentteja (CET1), joihin liittyy lunastusmahdollisuus, vain jos tästä mahdollisuudesta on säädetty sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä.

2. Laitoksen mahdollisuus rajoittaa lunastusta asetuksen (EU) N:o 575/2013 29 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja 78 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen pääomainstrumentteja koskevien säännösten mukaisesti kattaa sekä oikeuden lykätä lunastusta että oikeuden rajoittaa lunastettavaa määrää. Laitoksen on voitava lykätä lunastusta tai rajoittaa lunastettavaa määrää rajoittamattomaksi ajaksi 3 kohdan mukaisesti.

3. Laitoksen on vahvistettava instrumentteja koskevissa säännöksissä lunastamiselle asetettujen rajoitusten laajuus laitoksen vakavaraisuustilanteen perusteella ottaen huomioon muun muassa seuraavat seikat: a) laitoksen yleinen rahoitus-, maksuvalmius- ja vakavaraisuustilanne; b) ydinpääoman (CET1), ensisijaisen pääoman (T1) ja kokonaispääoman määrä verrattuna kokonaisriskin määrään sellaisena kuin se on laskettuna asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 1 kohdan a alakohdassa esitettyjen vaatimusten, direktiivin 2013/36/EU 104 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen erityisten omia varoja koskevien vaatimusten sekä saman direktiivin 128 artiklan 6 alakohdassa määritellyn yhteenlasketun puskurivaatimuksen mukaisesti.

11 artikla

Keskinäisten yhtiöiden, säästöpankkien, osuuskuntien ja vastaavien laitosten liikkeeseen laskemien pääomainstrumenttien lunastamista koskevat rajoitukset asetuksen (EU) N:o 575/2013 29 artiklan 2 kohdan b alakohtaa ja 78 artiklan 3 kohtaa sovellettaessa

1. Instrumentteja koskevien sopimusmääräysten tai säännösten sisältämät lunastamista koskevat rajoitukset eivät saa estää toimivaltaista viranomaista asettamasta tarvittaessa instrumenttien lunastamiselle lisärajoituksia asianmukaisin perustein asetuksen (EU) N:o 575/2013 78 artiklan mukaisesti.

2. Toimivaltaisten viranomaisten on arvioitava instrumentteja koskevien sopimusmääräysten tai säännösten lunastamista koskevien rajoitusten perusteet. Jos ne eivät ole vakuuttuneita rajoitusten perusteiden asianmukaisuudesta, niiden on vaadittava laitoksia muuttamaan asianomaisia sopimusmääräyksiä. Jos instrumentteihin sovelletaan sopimusmääräysten puuttuessa kansallista lainsäädäntöä, lainsäädännössä on annettava laitokselle mahdollisuus rajoittaa lunastamista 10 artiklan 1–3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jotta instrumenttien voitaisiin katsoa kuuluvan ydinpääomaan (CET1).

3. Laitoksen on dokumentoitava jokainen lunastamisen rajoittamista koskeva päätös ja ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kirjallisesti jokainen tällainen päätös sekä syyt, joiden takia – 3 kohdassa säädetyt perusteet huomioon ottaen – lunastaminen on evätty tai sitä on lykätty kokonaisuudessaan tai osittain.

4. Jos samalla ajanjaksolla tehdään useita lunastamisen rajoittamista koskevia päätöksiä, laitos voi dokumentoida nämä päätökset yhdessä asiakirja-aineistossa.







2

JAKSO

Omiin varoihin sovellettavat suodattimet

12 artikla

Myyntivoiton käsite asetuksen (EU) N:o 575/2013 32 artiklan 1 kohdan a alakohtaa sovellettaessa

1. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 32 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla myyntivoitolla tarkoitetaan kaikkea laitoksen kirjattua myyntivoittoa, joka on merkitty lisäyksenä mihin tahansa omien varojen osatekijään ja joka liittyy tulevaan marginaalituloon, joka saadaan arvopaperistettujen omaisuuserien myynnistä, kun ne poistetaan laitoksen taseesta arvopaperistamistransaktion yhteydessä.

2. Kirjattu myyntivoitto määritellään jäljempänä olevien a ja b alakohdan väliseksi erotukseksi sovellettavan tilinpäätössäännöstön mukaisesti: a) saatujen omaisuuserien nettoarvo, johon sisältyvät kaikki uudet hankitut omaisuuserät ja josta on vähennetty muut luovutetut omaisuuserät tai vastattavaksi otetut uudet velat; b) ja arvopaperistettujen omaisuuserien tai taseesta pois kirjatun osan kirjanpitoarvo.

3. Tulevaan marginaalituloon liittyvällä kirjatulla myyntivoitolla tarkoitetaan tässä yhteydessä odotettua tulevaa hintaeroa sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EU) N:o 575/2013 242 artiklassa.







3

JAKSO

Vähennykset ydinpääomaeristä (CET1)

13 artikla

Kuluvan tilikauden tappioiden vähentäminen asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan a alakohtaa sovellettaessa

1. Ydinpääomansa (CET1) laskemiseksi vuoden aikana ja riippumatta siitä, tekeekö laitos tilinpäätöksen kunkin osavuosijakson jälkeen, laitoksen on määritettävä tuloslaskelmansa ja vähennettävä ydinpääomaeristä (CET1) kaikki tappiot sitä mukaa kun niitä aiheutuu.

2. Laitoksen tuloslaskelman 1 kohdan mukaista määritystä varten tulot ja menot määritetään käyttämällä samaa menetelmää ja samoja tilinpäätösstandardeja kuin vuosikatsauksessa. Tulot ja menot arvioidaan huolellisesti ja kohdennetaan sille osavuosijaksolle, jolla ne ovat aiheutuneet, siten että jokaisella osavuosijaksolla on kohtuullinen määrä ennakoituja vuotuisia tuloja ja menoja. Olennaiset tai kertaluonteiset tapahtumat otetaan kokonaisuudessaan huomioon ilman viivettä sillä osavuosijaksolla, jolla ne tapahtuvat.

3. Jos kuluvan tilikauden tappiot on jo vähennetty ydinpääomaeristä (CET1) osavuosi- tai vuosikatsausta varten, vähennystä ei tarvitse tehdä. Tätä artiklaa sovellettaessa vuosikatsauksella tarkoitetaan, että voitot ja tappiot on määritetty osavuositilinpäätöksen tai tilinpäätöksen jälkeen sen tilinpäätössäännöstön mukaisesti, jota laitokseen sovelletaan kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1606/2002 sekä pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä annetun neuvoston direktiivin 86/635/ETY ( 5 ) nojalla.

4. Edellä olevia 1–3 kohtaa sovelletaan samalla tavalla voittoihin ja tappioihin, jotka sisällytetään kertyneisiin muun laajan tuloksen eriin.

▼M4

13 a artikla

Kirjanpidossa aineettomiksi hyödykkeiksi luokiteltujen ohjelmistohyödykkeiden vähentäminen asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamista varten

1. Ohjelmistohyödykkeet, jotka ovat asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 115 alakohdassa tarkoitettuja aineettomia hyödykkeitä, on vähennettävä ydinpääomaeristä (CET1) tämän artiklan 5–8 kohdan mukaisesti. Vähennettävä määrä määritetään tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti lasketun kertyneen vakavaraisuusperusteisen arvonalennuksen perusteella.

2. Laitosten on laskettava 1 kohdassa tarkoitettu ohjelmistohyödykkeiden kertyneen vakavaraisuusperusteisen arvonalennuksen määrä kertomalla a alakohdassa tarkoitetusta laskelmasta saatava tulos b alakohdassa tarkoitetulla päivien lukumäärällä: a) määrä, jolla ohjelmistohyödyke on alun perin kirjattu laitoksen taseeseen sovellettavan tilinpäätössäännöstön mukaisesti, jaettuna alemmalla seuraavista: i) ohjelmistohyödykkeen jäljellä oleva käyttöikä päivinä, siten kuin se on arvioitu kirjanpitoa varten; ii) kolme vuotta päivinä ilmaistuna, 3 kohdassa tarkoitetusta päivämäärästä alkaen; b) niiden päivien lukumäärä, jotka ovat kuluneet 3 kohdassa tarkoitetusta päivämäärästä, edellyttäen että tämä ajanjakso ei ole pidempi kuin tämän kohdan a alakohdassa tarkoitettu ajanjakso.

3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu kertynyt vakavaraisuusperusteinen arvonalennus on laskettava alkaen päivästä, jona ohjelmistohyödyke on käytettävissä ja jona sen arvon alentuminen kirjanpidossa alkaa.

4. Silloin kun ohjelmistohyödyke on hankittu sellaiselta yritykseltä, rahoitusalan ulkopuoliset yritykset mukaan lukien, joka on osa samaa ryhmää kuin asianomainen laitos, 1 kohdassa tarkoitettu kertynyt vakavaraisuusperusteinen arvonalennus on 3 kohdasta poiketen laskettava alkaen päivästä, jona ohjelmistohyödykkeen arvonalentaminen kyseisen yrityksen taseessa on alkanut sovellettavan tilinpäätössäännöstön mukaisesti.

5. Laitosten on vähennettävä ydinpääomaeristään (CET1) määrä, joka saadaan vähentämällä a alakohdassa tarkoitetusta määrästä b alakohdassa tarkoitettu määrä, jos erotus on positiivinen: a) ohjelmistohyödykkeen kertynyt vakavaraisuusperusteinen arvonalennus, joka on laskettu 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti; b) laitoksen taseeseen sovellettavan tilinpäätössäännöstön mukaisesti kirjattujen, kyseisen ohjelmistohyödykkeen kertyneen arvonalennuksen ja mahdollisesti kertyneiden arvonalentumistappioiden summa.

6. Edellä olevasta 5 kohdasta poiketen laitosten on vähennettävä ydinpääomaeristään koko määrä, jolla kyseinen ohjelmistohyödyke on kirjattu taseeseen sovellettavan tilinpäätössäännöstön mukaisesti, siihen päivään asti, jona ohjelmistohyödyke on käytettävissä ja jona sen arvon alentuminen kirjanpidossa alkaa.

7. Tässä artiklassa säädetyt vähennykset ja vakavaraisuusperusteiset arvonalennukset on tehtävä kunkin omaisuushyödykkeen osalta erikseen.

8. Investointeja, jotka laitos toteuttaa olemassa olevan ohjelmistohyödykkeen ylläpitoa, parantamista tai päivittämistä varten, on käsiteltävä muina kuin ohjelmistohyödykkeinä, edellyttäen että investoinnit kirjataan laitoksen taseeseen aineettomaksi hyödykkeeksi sovellettavan tilinpäätössäännöstön mukaisesti.

Olemassa olevien ohjelmistohyödykkeiden ylläpitoa, parantamista tai päivittämistä varten tehtyjen investointien kertynyt vakavaraisuusperusteinen arvonalennus on 6 kohdasta poiketen laskettava alkaen päivästä, jona niiden arvonalentaminen alkaa sovellettavan tilinpäätössäännöstön mukaisesti.

Tällaisiin investointeihin liittyvien olemassa olevien ohjelmistohyödykkeiden kertynyt vakavaraisuusperusteinen arvonalennus on laskettava edelleen siitä päivästä alkaen, jona niiden oma alkuperäinen arvonalentaminen kirjanpidossa alkaa, 2 kohdan a alakohdan mukaisesti määritetyn vakavaraisuusperusteisen arvonalentamisen jakson päättymiseen asti.

▼B

14 artikla

Tulevista veronalaisista voitoista riippuvien laskennallisten verosaamisten vähentäminen asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan c alakohtaa sovellettaessa

1. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tulevista veronalaisista voitoista riippuvien laskennallisten verosaamisten vähentäminen tehdään 2 ja 3 kohdan mukaisesti.

2. Laskennallisten verosaamisten ja niihin liittyvien laskennallisten verovelkojen välinen kuittaaminen tehdään erikseen jokaisen verovelvollisen yhteisön osalta. Näihin laskennallisiin verosaamisiin liittyvät vain ne laskennalliset verovelat, jotka perustuvat saman lainkäyttöalueen verolainsäädäntöön kuin laskennalliset verosaamiset. Laskennallisten verosaamisten ja verovelkojen laskemiseksi konsolidoidulla tasolla verovelvollisiin yhteisöihin katsotaan kuuluvan kaikki yhteisöt, jotka kuuluvat sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla samaan veroyhtymään, verotukselliseen konsolidointiin, verotukselliseen yksikköön tai konsolidoituun veroilmoitukseen.

3. Niiden laskennallisten verovelkojen määrä, jotka voidaan kuitata tulevista veronalaisista voitoista riippuvia laskennallisia verosaamisia vasten, on jäljempänä olevan a alakohdan mukaisen määrän ja b alakohdan mukaisen määrän välinen erotus: a) sovellettavan tilinpäätössäännöstön mukaisesti kirjattu laskennallisten verovelkojen määrä; b) laskennallisiin verosaamisiin liittyvien laskennallisten verovelkojen määrä, joka on peräisin aineettomista hyödykkeistä ja etuuspohjaisen eläkerahaston varoista.

15 artikla

Etuuspohjaisen eläkerahaston varojen vähentäminen asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan e alakohtaa ja 41 artiklan 1 kohdan b alakohtaa sovellettaessa

1. Toimivaltaisen viranomaisen on myönnettävä asetuksen (EU) N:o 575/2013 41 artiklan 1 kohdan b alakohdassa mainittu etukäteinen lupa vain, jos rajoittamaton mahdollisuus käyttää kyseisiä etuuspohjaisen eläkerahaston varoja tarkoittaa välitöntä ja esteetöntä pääsyä varoihin esimerkiksi siten, että varojen käytölle ei ole asetettu mitään rajoituksia eivätkä kolmannet osapuolet ole esittäneet mitään varoihin kohdistuvia vaatimuksia.

2. Varoihin on todennäköisesti esteetön pääsy silloin, kun laitoksen ei tarvitse pyytää ja saada eläkerahastojen hoitajalta tai eläkkeensaajilta erityistä hyväksyntää joka kerta, kun se haluaa käyttää järjestelmän ylimääräisiä varoja.

▼M3

15 a artikla

Välilliset omistusosuudet asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan f, h ja i alakohtaa sovellettaessa

1. Sovellettaessa tämän asetuksen 15 c, 15 d, 15 e ja 15 i artiklaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 114 alakohdassa tarkoitettu ”välittäjäyhteisö” käsittää kaikki seuraavat yhteisöt, jotka pitävät hallussaan finanssialan yhteisöjen pääomainstrumentteja: a) yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset; b) eläkerahastot, jotka eivät ole etuuspohjaisia eläkerahastoja; c) etuuspohjaiset eläkerahastot, jos laitos vastaa sijoitusriskistä eikä etuuspohjainen eläkerahasto ole riippumaton järjestävästä laitoksestaan; d) yhteisöt, jotka ovat suoraan tai välillisesti jonkin seuraavassa mainitun yhteisön määräysvallassa tai huomattavan vaikutusvallan alaisena: 1) laitos tai sen tytäryritykset; 2) laitoksen emoyritys tai kyseisen emoyrityksen tytäryritykset; 3) laitoksen emoyrityksenä toimiva finanssialan holdingyhtiö tai kyseisen emoyrityksenä toimivan finanssialan holdingyhtiön tytäryritykset; 4) laitoksen emoyrityksenä toimiva monialan holdingyhtiö tai kyseisen emoyrityksenä toimivan monialan holdingyhtiön tytäryritykset; 5) laitoksen emoyrityksenä toimiva finanssialan sekaholdingyhtiö tai kyseisen emoyrityksenä toimivan finanssialan sekaholdingyhtiön tytäryritykset; e) yhteisöt, jotka ovat yhdessä, suoraan tai välillisesti, sellaisen laitoksen, sellaisten useampien laitosten tai sellaisen laitosverkoston määräysvallassa tai huomattavan vaikutusvallan alaisia, jotka ovat saman laitosten suojajärjestelmän tai sellaisen laitosten suojajärjestelmän tai sellaisen keskuselimeen sidoksissa olevan laitosverkoston jäseniä, joita ei ole järjestetty ryhmäksi, johon laitos kuuluu; f) erillisyhtiöt; g) yhteisöt, joiden toimintana on finanssialan yhteisöjen liikkeeseen laskemien rahoitusinstrumenttien hallussapito; h) mitkä tahansa yhteisöt, joita toimivaltainen viranomainen katsoo käytettävän välillisten ja synteettisten omistusosuuksien vähentämiseen liittyvien sääntöjen kiertämiseksi.

2. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 114 alakohdassa tarkoitettu ”välittäjäyhteisö” ei käsitä seuraavia yhteisöjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan h alakohdan soveltamista: a) monialan holdingyhtiöt, laitokset, vakuutusyritykset, jälleenvakuutusyritykset; b) yhteisöt, jotka kuuluvat sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU vaatimusten soveltamisalaan; c) sellaiset muut kuin a alakohdassa mainitut finanssialan yhteisöt, jotka ovat valvonnan alaisia ja joiden edellytetään vähentävän lakisääteisestä pääomastaan suorat ja välilliset omistusosuudet omien varojen instrumenteistaan sekä omistusosuudet finanssialan yhteisöjen pääomainstrumenteista.

3. Sovellettaessa 1 kohdan c alakohtaa etuuspohjaisen eläkerahaston katsotaan olevan riippumaton järjestävästä laitoksestaan, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) etuuspohjainen eläkerahasto on oikeudellisesti riippumaton järjestävästä laitoksesta, ja sen hallinto on riippumaton; b) riippumaton sääntelyviranomainen on tapauksen mukaan hyväksynyt kyseisen eläkerahaston yhtiöjärjestyksen, perustamisasiakirjat ja sisäiset säännöt; tai etuuspohjaisen eläkerahaston perustamis- ja toimintasäännöt vahvistetaan tapauksen mukaan kyseisen jäsenvaltion sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä; c) etuuspohjaisen eläkerahaston uskotuilla miehillä tai hoitajilla on sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan velvollisuus toimia puolueettomasti järjestelmän edunsaajien edun eikä järjestäjän edun mukaisesti, hoitaa huolellisesti etuuspohjaisen eläkerahaston varoja ja noudattaa tapauksen mukaan kyseisen eläkerahaston yhtiöjärjestyksessä, perustamisasiakirjoissa ja sisäisissä säännöissä tai b alakohdassa kuvatussa sääntelykehyksessä vahvistettuja rajoituksia; d) b alakohdassa tarkoitetut etuuspohjaisen eläkerahaston yhtiöjärjestys, perustamisasiakirjat tai perustamis- ja toimintasäännöt sisältävät sellaisia sijoituksia koskevia rajoituksia, joita etuuspohjainen eläkerahasto voi tehdä järjestävän laitoksen liikkeeseen laskemiin omien varojen instrumentteihin.

4. Jos edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu etuuspohjainen eläkerahasto pitää hallussaan järjestävän laitoksen omien varojen instrumentteja, järjestävän laitoksen on tapauksen mukaan käsiteltävä kyseisiä omistusosuuksia välillisenä omistusosuutena omista ydinpääoman instrumenteista, omista ensisijaisen lisäpääoman instrumenteista tai omista toissijaisen pääoman instrumenteista. Määrä, joka on tapauksen mukaan vähennettävä järjestävän laitoksen ydinpääoman, ensisijaisen lisäpääoman tai toissijaisen pääoman eristä, on laskettava 15 c artiklan mukaisesti.

15 b artikla

Synteettiset omistusosuudet asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan f, h ja i alakohtaa sovellettaessa

1. Seuraavien rahoitustuotteiden katsotaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan f, h ja i alakohdan mukaisesti olevan synteettisiä omistusosuuksia pääomainstrumenteista: a) johdannaisinstrumentit, joissa kohde-etuutena on finanssialan yhteisön pääomainstrumentteja tai joiden riskikohteena on kyseinen finanssialan yhteisö; b) kolmannelle osapuolelle annetut takaukset tai luottosuojat, jotka koskevat kyseisen kolmannen osapuolen finanssialan yhteisön pääomainstrumenttiin tekemiä sijoituksia.

2. Edellä 1 kohdassa mainittuihin rahoitustuotteisiin kuuluvat seuraavat: a) sijoitukset finanssialan yhteisön pääomainstrumenttia koskeviin tuottojenvaihtosopimuksiin; b) laitoksen ostamat finanssialan yhteisön pääomainstrumenttiin liittyvät osto-optiot; c) laitoksen myymät finanssialan yhteisön pääomainstrumenttiin liittyvät myyntioptiot tai mikä tahansa muu laitoksen tosiasiallinen tai ehdollinen sopimusvelvoite, joka koskee sen omien omien varojen instrumenttien ostoa; d) sijoitukset finanssialan yhteisön pääomainstrumenttia koskeviin termiiniostosopimuksiin.

15 c artikla

Välillisten omistusosuuksien laskenta asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan f, h ja i alakohtaa sovellettaessa

Välillisten omistusosuuksien määrä, joka on vähennettävä ydinpääoman eristä asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan f, h ja i alakohdan edellyttämällä tavalla, on laskettava jollakin seuraavista tavoista:

a) 15 d artiklassa säädetyllä vakiomenetelmällä;

b) 15 e artiklassa kuvatulla rakenteeseen perustuvalla menetelmällä, jos laitos osoittaa toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla, että 15 d artiklassa kuvattu menetelmä on kohtuuttoman raskas. Laitokset eivät saa käyttää 15 e artiklassa kuvattua rakenteeseen perustuvaa menetelmää laskiessaan näitä vähennyksiä suhteessa 15 a artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitettuihin sijoituksiin välittäjäyhteisöissä.

15 d artikla

Välillisten omistusosuuksien laskennassa käytettävä vakiomenetelmä asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan f, h ja i alakohtaa sovellettaessa

1. Ydinpääomainstrumenteista olevien välillisten omistusosuuksien määrä, joka on vähennettävä asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan f, h ja i alakohdan edellyttämällä tavalla, on laskettava seuraavasti: a) jos kaikkien sijoittajien vastuut, jotka liittyvät kyseiseen välittäjäyhteisöön, ovat etuoikeusasemaltaan samat, vähennettävien välillisten omistusosuuksien määrä on rahoituksen prosenttiosuus kerrottuna välittäjäyhteisön finanssialan yhteisössä hallussaan pitämien ydinpääomainstrumenttien määrällä; b) jos kaikkien sijoittajien vastuut, jotka liittyvät kyseiseen välittäjäyhteisöön, eivät ole etuoikeusasemaltaan samoja, vähennettävien välillisten omistusosuuksien määrä on rahoituksen prosenttiosuus kerrottuna seuraavista määristä pienemmällä määrällä: i) välittäjäyhteisön finanssialan yhteisössä hallussaan pitämien ydinpääoman instrumenttien määrä; ii) välittäjäyhteisöön liittyvä laitoksen vastuu laskettuna yhteen kaiken muun sellaisen kyseiselle välittäjäyhteisölle annetun rahoituksen kanssa, jolla on sama etusoikeusasema kuin laitoksen vastuulla.

2. Edellä 1 kohdan b alakohdassa säädettyä laskentamenetelmää on sovellettava kuhunkin rahoitusosuuteen, jolla on sama etuoikeusasema kuin laitoksen antamalla rahoituksella.

3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu rahoituksen prosenttiosuus on välittäjäyhteisöön liittyvä laitoksen vastuu jaettuna välittäjäyhteisöön liittyvän laitoksen vastuun ja kaikkien muiden sellaisten kyseiseen välittäjäyhteisöön liittyvien vastuiden summalla, joilla on sama etuoikeusasema kuin laitoksen vastuulla.

4. Edellä 1 kohdassa säädetty laskenta on suoritettava erikseen kunkin sellaisen omistusosuuden osalta, jota kukin välittäjäyhteisö pitää hallussaan finanssialan yhteisössä.

5. Jos sijoituksia finanssialan yhteisön ydinpääomainstrumentteihin pidetään hallussa välillisesti myöhempien tai useampien välittäjäyhteisöjen kautta, 1 kohdan mukainen rahoituksen prosenttiosuus on määritettävä jakamalla tämän kohdan a alakohdassa tarkoitettu määrä tämän kohdan b alakohdassa tarkoitetulla määrällä seuraavasti: a) laitoksen välittäjäyhteisöille antaman rahoituksen määrät kerrottuina kyseisten välittäjäyhteisöjen myöhemmille välittäjäyhteisöille antaman rahoituksen määrillä ja näiden myöhempien välittäjäyhteisöjen finanssialan yhteisölle antaman rahoituksen määrillä; b) kunkin välittäjäyhteisön liikkeeseen laskemien pääomainstrumenttien tai tapauksen mukaan muiden instrumenttien määrien tulo.

6. Edellä 5 kohdassa tarkoitettu rahoituksen prosenttiosuus on laskettava erikseen kunkin sellaisen omistusosuuden osalta, jota välittäjäyhteisöt pitävät hallussaan finanssialan yhteisössä, ja kunkin sellaisen rahoitusosuuden osalta, jolla on sama etuoikeusasema kuin laitoksen ja myöhempien välittäjäyhteisöjen antamalla rahoituksella.

15 e artikla

Välillisten omistusosuuksien laskennassa käytettävä rakenteeseen perustuva menetelmä asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan f, h ja i alakohtaa sovellettaessa

1. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettu ydinpääoman eristä vähennettävä määrä on tämän asetuksen 15 d artiklan 3 kohdassa määritelty rahoituksen prosenttiosuus kerrottuna välittäjäyhteisön laitoksessa hallussaan pitämien ydinpääomainstrumenttien määrällä.

2. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan h ja i alakohdassa tarkoitettu ydinpääoman eristä vähennettävä määrä on tämän asetuksen 15 d artiklan 3 kohdassa määritelty rahoituksen prosenttiosuus kerrottuna välittäjäyhteisön finanssialan yhteisöissä hallussaan pitämien ydinpääomainstrumenttien kokonaismäärällä.

3. Sovellettaessa 1 ja 2 kohtaa laitoksen on laskettava kunkin välittäjäyhteisön osalta erikseen välittäjäyhteisön hallussaan pitämien laitoksen ydinpääomainstrumenttien kokonaismäärä ja välittäjäyhteisön hallussaan pitämien muiden finanssialan yhteisöjen ydinpääomainstrumenttien kokonaismäärä.

4. Laitoksen on katsottava finanssialan yhteisöjen ydinpääomainstrumenteista olevien omistusosuuksien määrä, joka on laskettu tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti, asetuksen (EU) N:o 575/2013 43 artiklassa tarkoitetuksi merkittäväksi sijoitukseksi ja vähennettävä se kyseisen asetuksen 36 artiklan 1 kohdan i alakohdan mukaisesti.

5. Jos sijoituksia ydinpääomainstrumentteihin pidetään välillisesti hallussa myöhempien tai useampien välittäjäyhteisöjen kautta, sovelletaan 15 d artiklan 5 ja 6 kohtaa.

6. Jos laitos ei pysty yksilöimään välittäjäyhteisön hallussaan pitämien laitoksen ydinpääomainstrumenttien tai finanssialan yhteisöjen ydinpääomainstrumenttien kokonaismääriä, laitoksen on arvioitava määrät, joita se ei pysty yksilöimään, käyttämällä enimmäismääriä, jotka välittäjäyhteisö voi pitää hallussaan sijoitusvaltuuksiensa perusteella.

7. Jos laitos ei pysty määrittämään sijoitusvaltuuksien perusteella välittäjäyhteisön hallussa olevien laitoksen ydinpääomainstrumenttien tai muiden finanssialan yhteisöjen ydinpääomainstrumenttien enimmäismäärää, laitoksen on käsiteltävä välittäjäyhteisössä hallussaan pitämään välillisen rahoituksen määrää sijoituksena omiin ydinpääomainstrumentteihinsa ja vähennettävä ne asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti.

8. Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 7 kohdassa säädetään, laitoksen on käsiteltävä rahoituksen määrää, jota se pitää välittäjäyhteisössä hallussaan, merkitykseltään vähäisenä sijoituksena ja vähennettävä se asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaisesti, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) rahoituksen määrien osuus laitoksen ydinpääomasta on alle 0,25 prosenttia; b) rahoituksen määrät ovat alle 10 miljoonaa euroa; c) laitos ei voi kohtuudella määrittää välittäjäyhteisön hallussa olevien omien ydinpääomainstrumenttiensa määriä.

9. Jos välittäjäyhteisölle annettu rahoitus on yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuuksien tai osakkeiden muodossa, laitos voi antaa tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen kokonaismäärien laskemisen ja ilmoittamisen asetuksen (EU) No 575/2013 132 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen kolmansien tehtäväksi kyseisessä artiklassa vahvistetuilla edellytyksillä.

15 f artikla

Synteettisten omistusosuuksien laskenta asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan f, h ja i alakohtaa sovellettaessa

1. Ydinpääoman eristä asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan f, h ja i alakohdan edellyttämällä tavalla vähennettävien synteettisten omistusosuuksien määrä on a) kaupankäyntivarastoon sisältyvien omistusosuuksien osalta: i) jos on kyse optioista, kyseisten instrumenttien deltavasta-arvo, joka lasketaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan IV osaston mukaisesti; ii) jos on kyse mistä tahansa muista synteettisistä omistusosuuksista, nimellisarvo tai efektiivinen nimellisarvo tapauksen mukaan; b) kaupankäyntivarastoon kuulumattomien omistusosuuksien osalta: i) jos on kyse osto-optioista, päivän hinta; ii) jos on kyse mistä tahansa muista synteettisistä omistusosuuksista, nimellisarvo tai efektiivinen nimellisarvo tapauksen mukaan.

2. Laitoksen on vähennettävä 1 kohdassa tarkoitetut synteettiset omistusosuudet laitoksen ja vastapuolen välisen sopimuksen allekirjoituspäivästä alkaen.

15 g artikla

Merkittävien sijoitusten laskenta asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan i alakohtaa sovellettaessa

1. Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan i alakohtaa laitosten on sen arvioimiseksi, omistaako laitos yli 10 prosentin osuuden finanssialan yhteisön liikkeeseen laskemista ydinpääomainstrumenteista kyseisen asetuksen 43 artiklan a alakohdan mukaisesti, laskettava yhteen suorissa omistusosuuksissa olevien pitkien bruttopositioidensa määrät ja tämän asetuksen 15 a artiklan 1 kohdan d–h alakohdassa tarkoitetun kyseisen finanssialan yhteisön välilliset omistusosuudet ydinpääomainstrumenteista.

2. Toimivaltaisen viranomaisen on otettava välilliset ja synteettiset omistusosuudet huomioon arvioidakseen, täyttyvätkö asetuksen (EU) N:o 575/2013 43 artiklan b ja c alakohdan edellytykset.

15 h artikla

Omistusosuudet ensisijaisesta lisäpääomasta ja toissijaisesta pääomasta

Tämän asetuksen 15 a–15 f artiklassa tarkoitettuja menetelmiä on sovellettava soveltuvin osin asetuksen (EU) N:o 575/2013 56 artiklan a, c ja d alakohdassa tarkoitettuihin ensisijaisesta lisäpääomasta oleviin omistusosuuksiin ja kyseisen asetuksen 66 artiklan a, c ja d alakohdassa tarkoitettuihin toissijaisesta pääomasta oleviin omistusosuuksiin, jolloin viittaukset ydinpääomaan on tapauksen mukaan tulkittava viittauksiksi ensisijaiseen lisäpääomaan tai toissijaiseen pääomaan.

15 i artikla

Finanssialan yhteisöjen omien varojen instrumenteista olevien välillisten omistusosuuksien vähennysten järjestys ja enimmäismäärä

1. Jos välittäjäyhteisö pitää hallussaan finanssialan yhteisöjen ydinpääomainstrumentteja, ensisijaisen lisäpääoman instrumentteja ja toissijaisen pääoman instrumentteja, ydinpääomainstrumentit on vähennettävä ensimmäiseksi, ensisijaisen lisäpääoman instrumentit toiseksi ja toissijaisen pääoman instrumentit viimeiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tapauksen mukaan 2 ja 3 kohdassa säädettyjen rajojen soveltamista.

2. Jos välittäjäyhteisö pitää hallussaan laitosten omien varojen instrumentteja, laitosten on soveltaessaan 1 kohtaa kuhunkin välittäjäyhteisötyyppiin vähennettävä ensimmäiseksi omista omien varojen instrumenteista olevat omistusosuudet.

3. Jos laitos pitää välillisesti hallussaan finanssialan yhteisöjen pääomainstrumentteja, määrä, joka on vähennettävä laitoksen omista varoista, ei saa olla suurempi kuin pienempi määrä seuraavista määristä: a) laitoksen välittäjäyhteisölle antaman rahoituksen kokonaismäärä; b) välittäjäyhteisön finanssialan yhteisössä hallussa pitämien omien varojen instrumenttien määrä.

15 j artikla

Liikearvo

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitettujen vähennysten soveltamiseksi laitokset voivat olla yksilöimättä liikearvoa erikseen määrittäessään kyseisen asetuksen 46 artiklan mukaisesti vähennettävän määrän.

▼B

16 artikla

Ennakoitavissa olevien verojen vähentäminen asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan l alakohtaa ja 56 artiklan f alakohtaa sovellettaessa

1. Sillä edellytyksellä, että laitos soveltaa tilinpäätössäännöstöä ja kirjanpitokäytänteitä, joissa liiketoimiin ja muihin taseeseen tai tuloslaskelmaan kirjattuihin tapahtumiin liittyvät kuluvan kauden ja laskennalliset verovelat kirjataan kokonaisuudessaan, laitos voi katsoa, että ennakoitavissa olevat verot on jo otettu huomioon. Toimivaltaisen viranomaisen on oltava vakuuttunut siitä, että kaikki tarvittavat vähennykset on tehty joko sovellettavien tilinpäätösstandardien tai minkä tahansa muiden oikaisujen mukaisesti.

2. Edellä 1 kohdassa esitetyn edellytyksen katsotaan täyttyvän, kun laitos laskee ydinpääomansa (CET1) asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti laaditun tilinpäätöksen pohjalta.

3. Jos 1 kohdassa esitetty edellytys ei täyty, laitoksen on pienennettävä ydinpääomansa (CET1) eriä niiden liiketoimiin ja muihin taseeseen tai tuloslaskelmaan kirjattuihin tapahtumiin liittyvien kuluvan kauden ja laskennallisten verojen arvioidulla määrällä, joita ei ole vielä kirjattu taseeseen ja tuloslaskelmaan. Kuluvan kauden ja laskennallisten verojen arvioitu määrä määritetään käyttäen asetuksessa (EY) N:o 1606/2002 esitettyä menetelmää vastaavaa tapaa. Laskennallisten verojen arvioitua määrää ei voida nettouttaa sellaisia laskennallisia verosaamisia vasten, joita ei ole kirjattu tilinpäätökseen.







4

JAKSO

Muut ydinpääoman (CET1), ensisijaisen lisäpääoman (AT1) ja toissijaisen pääoman (T2) eristä tehtävät vähennykset

17 artikla

Muut rahoituslaitosten pääomainstrumenteista tehtävät vähennykset asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 3 kohtaa sovellettaessa

1. Omistusosuudet asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 26 alakohdassa määriteltyjen rahoituslaitosten pääomainstrumenteista vähennetään seuraavien laskelmien mukaisesti: a) kaikki instrumentit, jotka luokitellaan pääomaksi ne liikkeeseen laskeneeseen rahoituslaitokseen sovellettavan yhtiöoikeuden nojalla ja – jos rahoituslaitos kuuluu vakavaraisuusvaatimusten soveltamisalaan – jotka sisältyvät lakisääteisten omien varojen korkeimpaan luokkaan ilman mitään rajoituksia, vähennetään ydinpääomaeristä (CET1); b) kaikki instrumentit, jotka luokitellaan pääomaksi liikkeeseen laskijaan sovellettavan yhtiöoikeuden nojalla ja – jos rahoituslaitos ei kuulu vakavaraisuusvaatimusten soveltamisalaan – jotka ovat eräpäivättömiä, kattavat ensimmäisen ja suhteellisesti suurimman osa aiheutuvista tappioista, sijoittuvat laitoksen maksukyvyttömyyden tai selvitystila- ja konkurssimenettelyn yhteydessä kaikkien muiden vaateiden jälkeen ja ovat vailla mitään etuoikeutettua tai ennalta määrättyä voitonjakoa, vähennetään ydinpääomaeristä (CET1); c) kaikki etuoikeudeltaan huonommat instrumentit, jotka kattavat tappioita liiketoiminnan jatkuessa ja joihin kuuluu mahdollisuus peruuttaa kuponkien maksaminen, vähennetään ensisijaisen lisäpääoman (AT1) eristä. Jos tällaisten etuoikeudeltaan huonompien instrumenttien määrä ylittää ensisijaisen lisäpääoman (AT1) määrän, ylijäämä vähennetään ydinpääomasta (CET1); d) kaikki muut etuoikeudeltaan huonommat instrumentit vähennetään toissijaisen pääoman (T2) eristä. Jos tällaisten etuoikeudeltaan huonompien instrumenttien määrä ylittää toissijaisen pääoman (T2) määrän, ylijäämä vähennetään ensisijaisen lisäpääoman (AT1) eristä. Jos ensisijaisen lisäpääoman (AT1) määrä ei riitä, jäljelle jäävä määrä vähennetään ydinpääomaeristä (CET1); e) kaikki muut instrumentit, jotka kuuluvat rahoituslaitoksen omiin varoihin asiaa koskevan sovellettavan vakavaraisuussäännöstön mukaisesti, tai kaikki muut instrumentit, joiden osalta laitos ei kykene osoittamaan a, b, c tai d alakohdassa esitettyjen edellytysten täyttyvän, vähennetään ydinpääomaeristä (CET1).

2. Laitosten on 3 kohdassa määritellyissä tilanteissa sovellettava asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti pääomainstrumenteista olevista omistusosuuksista tehtäviä vähennyksiä noudattaen vastaavan vähennyksen lähestymistapaa. Tätä kohtaa sovellettaessa vastaavan vähennyksen lähestymistavalla tarkoitetaan lähestymistapaa, jossa vähennys tehdään samasta pääoman osasta, johon pääoma luokiteltaisiin, jos laitos olisi itse laskenut sen liikkeeseen.

3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja vähennyksiä ei sovelleta seuraavissa tapauksissa: a) jos rahoituslaitos on toimivaltaisilta viranomaisilta toimiluvan saanut ja niiden valvoma rahoituslaitos, johon sovellettavat vakavaraisuusvaatimukset vastaavat niitä, joita laitoksiin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 nojalla. Tätä lähestymistapaa sovelletaan kolmannen maan rahoituslaitoksiin vain, jos kyseisen kolmannen maan vakavaraisuusjärjestelyn vastaavuus on arvioitu mainitun asetuksen mukaisesti ja jos kyseisen kolmannen maan vakavaraisuusjärjestelyn on todettu olevan vähintään unionissa noudatettavan järjestelyn tasoinen; b) jos rahoituslaitos on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/110/EY ( 6 ) 2 artiklassa tarkoitettu sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitos eikä siihen sovelleta kyseisen direktiivin 9 artiklassa säädettyjä valinnaisia poikkeuksia; c) jos rahoituslaitos on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/64/EY ( 7 ) 4 artiklassa tarkoitettu maksulaitos eikä siihen sovelleta kyseisen direktiivin 26 artiklassa säädettyä poikkeusta; d) jos rahoituslaitos on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU ( 8 ) 4 artiklassa tarkoitettu vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/65/EY ( 9 ) 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahastoyhtiö.

18 artikla

Kolmannen maan vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten pääomainstrumentit asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 3 kohtaa sovellettaessa

1. Sellaisten kolmannen maan vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten pääomainstrumenteista olevat omistusosuudet, joihin sovellettava vakavaraisuusjärjestely ei direktiivin 2009/138/EY 227 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti suoritetun arvioinnin mukaan vastaa mainitun direktiivin I osaston VI luvussa säädettyä järjestelyä tai joihin sovellettavaa vakavaraisuusjärjestelyä ei ole lainkaan arvioitu, vähennetään seuraavasti: a) kaikki instrumentit, jotka luokitellaan pääomaksi ne liikkeeseen laskeneisiin kolmannen maan vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksiin sovellettavan yhtiöoikeuden nojalla ja jotka sisältyvät lakisääteisten omien varojen korkeimpaan luokkaan ilman mitään rajoituksia kolmannen maan järjestelyn mukaisesti, vähennetään ydinpääomaeristä (CET1); b) kaikki etuoikeudeltaan huonommat instrumentit, jotka kattavat tappioita liiketoiminnan jatkuessa ja joihin kuuluu mahdollisuus peruuttaa kuponkien maksaminen, vähennetään ensisijaisen lisäpääoman (AT1) eristä. Jos tällaisten etuoikeudeltaan huonompien instrumenttien määrä ylittää ensisijaisen lisäpääoman (AT1) määrän, ylijäämä vähennetään ydinpääomaeristä (CET1); c) kaikki muut etuoikeudeltaan huonommat instrumentit vähennetään toissijaisen pääoman (T2) eristä. Jos tällaisten etuoikeudeltaan huonompien instrumenttien määrä ylittää toissijaisen pääoman (T2) määrän, ylijäämä vähennetään ensisijaisen lisäpääoman (AT1) eristä. Jos tämä ylijäämä ylittää ensisijaisen lisäpääoman (AT1) määrän, jäljelle jäävä ylijäämäosuus vähennetään ydinpääomaeristä (CET1); d) vakavaraisuusvaatimusten soveltamisalaan kuuluvien kolmannen maan vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten kaikki muut instrumentit, jotka kuuluvat kolmannen maan vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten omiin varoihin asiaa koskevan sovellettavan vakavaraisuusjärjestelyn mukaisesti, tai kaikki muut instrumentit, joiden osalta laitos ei kykene osoittamaan a, b tai c alakohdassa esitettyjen edellytysten täyttyvän, vähennetään ydinpääomaeristä (CET1).

2. Jos kolmannen maan vakavaraisuusjärjestely, omia varoja koskevat säännöt mukaan luettuina, vastaa direktiivin 2009/138/EY 227 artiklassa esitetyn menettelyn mukaisesti suoritetun arvioinnin mukaan mainitun direktiivin I osaston VI luvussa säädettyä järjestelyä, omistusosuudet kolmannen maan vakuutus- tai jälleenvakuutusyritysten pääomainstrumenteista käsitellään omistusosuuksina direktiivin 2009/138/EY 14 artiklan mukaisesti toimiluvan saaneiden vakuutus- tai jälleenvakuutusyritysten pääomainstrumenteista.

3. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa laitosten on sovellettava vähennyksiä, jotka tehdään tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 44 artiklan b alakohdan, 58 artiklan b alakohdan ja 68 artiklan b alakohdan nojalla vakuutussektorin omista varoista olevista omistusosuuksista.

19 artikla

Direktiivin 2009/138/EY soveltamisalan ulkopuolelle jäävien yritysten pääomainstrumentit asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 3 kohtaa sovellettaessa

Omistusosuudet sellaisten yritysten pääomainstrumenteista, jotka on jätetty direktiivin 2009/138/EY soveltamisalan ulkopuolelle kyseisen direktiivin 4 artiklan mukaisesti, vähennetään seuraavasti:

a) kaikki instrumentit, jotka luokitellaan pääomaksi ne liikkeeseen laskeneeseen yritykseen sovellettavan yhtiöoikeuden nojalla ja jotka sisältyvät lakisääteisten omien varojen korkeimpaan luokkaan ilman mitään rajoituksia, vähennetään ydinpääomasta (CET1);

b) kaikki etuoikeudeltaan huonommat instrumentit, jotka kattavat tappioita liiketoiminnan jatkuessa ja joihin kuuluu mahdollisuus peruuttaa kuponkien maksaminen, vähennetään ensisijaisen lisäpääoman (AT1) eristä. Jos tällaisten etuoikeudeltaan huonompien instrumenttien määrä ylittää ensisijaisen lisäpääoman (AT1) määrän, ylijäämä vähennetään ydinpääomaeristä (CET1);

c) kaikki muut etuoikeudeltaan huonommat instrumentit vähennetään toissijaisen pääoman (T2) eristä. Jos tällaisten etuoikeudeltaan huonompien instrumenttien määrä ylittää toissijaisen pääoman (T2) määrän, ylijäämä vähennetään ensisijaisen lisäpääoman (AT1) eristä. Jos tämä määrä ylittää ensisijaisen lisäpääoman (AT1) määrän, jäljelle jäävä ylijäämäosuus vähennetään ydinpääomaeristä (CET1);

d) kaikki muut instrumentit, jotka kuuluvat yrityksen omiin varoihin asiaa koskevan sovellettavan vakavaraisuusjärjestelyn mukaisesti, tai kaikki muut instrumentit, joiden osalta laitos ei kykene osoittamaan a, b tai c alakohdassa esitettyjen edellytysten täyttyvän, vähennetään ydinpääomasta (CET1).







III

LUKU

ENSISIJAINEN LISÄPÄÄOMA (AT1)







1

JAKSO

Lunastusta koskevien kannustimien muoto ja luonne

20 artikla

Lunastusta koskevien kannustimien muoto ja luonne asetuksen (EU) N:o 575/2013 52 artiklan 1 kohdan g alakohtaa ja 63 artiklan h alakohtaa sovellettaessa

1. Lunastusta koskevilla kannustimilla tarkoitetaan kaikkia ominaisuuksia, jotka antavat liikkeeseen laskun hetkellä aiheen odottaa, että pääomainstrumentti todennäköisesti lunastetaan.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kannustimiin kuuluvat seuraavat kannustimien muodot: a) osto-optio yhdistettynä instrumentin luottoriskimarginaalin kasvuun silloin, kun osto-optiota ei käytetä; b) osto-optio yhdistettynä vaatimukseen tai mahdollisuuteen muuntaa instrumentti ydinpääomainstrumentiksi (CET1), jos osto-optiota ei käytetä; c) osto-optio yhdistettynä viitekoron muutokseen silloin, kun toiseen viitekorkoon liittyvä luottoriskimarginaali on suurempi kuin alun perin maksettu korko miinus swap-korko; d) osto-optio yhdistettynä lunastusmäärän kasvuun tulevaisuudessa; e) uudelleenmarkkinoinnin mahdollisuus yhdistettynä instrumentin luottoriskimarginaalin kasvuun tai viitekoron muutokseen silloin, kun toiseen viitekorkoon liittyvä luottoriskimarginaali on suurempi kuin alun perin maksettu korko miinus swap-korko, jos instrumenttia ei markkinoida uudelleen; f) instrumentin markkinointi tavalla, joka antaa sijoittajien ymmärtää, että instrumentti lunastetaan takaisin.







2

JAKSO

Pääoman määrän muuntaminen tai kirjanpitoarvon alentaminen

21 artikla

Pääoman määrän kirjanpitoarvon korotuksen luonne kirjanpitoarvon alentamisen johdosta asetuksen (EU) N:o 575/2013 52 artiklan 1 kohdan n alakohtaa ja 52 artiklan 2 kohdan c alakohdan ii alakohtaa sovellettaessa

1. Pääoman määrän kirjanpitoarvon alentamista sovelletaan määräsuhteen perusteella kaikkiin, joilla on hallussaan ensisijaisen lisäpääoman (AT1) instrumentteja, joihin sisältyy samankaltainen kirjanpitoarvon alentamisen mekanismi ja samanlainen kynnystaso.

2. Jotta kirjanpitoarvon alentamista voitaisiin pitää tilapäisenä, on kaikkien seuraavien ehtojen täytyttävä: a) kirjanpitoarvon alentamisen jälkeen mahdollisesti maksettavien voitonjakojen on perustuttava pienennettyyn pääoman määrään; b) kirjanpitoarvon korottamisen on perustuttava voittoihin sen jälkeen, kun laitos on muodollisella päätöksellä vahvistanut lopulliset voitot; c) laitoksella on täysi harkintavalta toteuttaa instrumentin kirjanpitoarvon korottaminen tai pienennettyyn pääomaan perustuva kuponkien maksaminen d–f alakohdan rajoitusten puitteissa, eikä laitoksella ole mitään velvollisuutta toteuttaa tai nopeuttaa kirjanpitoarvon korottamista erityisissä olosuhteissa; d) kirjanpitoarvon korottaminen toteutetaan suhteessa samankaltaisiin ensisijaisen lisäpääoman (AT1) instrumentteihin, joihin on sovellettu kirjanpitoarvon alentamista; e) instrumentin kirjanpitoarvon korottamisen ja pienennettyyn pääomaan perustuvan kuponkien maksamisen yhteenlasketun enimmäismäärän on vastattava laitoksen voittoa kerrottuna luvulla, joka saadaan jakamalla 1 alakohdassa määritetty määrä 2 alakohdassa määritetyllä määrällä: 1) laitoksen kaikkien kirjanpitoarvon alentamisen kohteena olleiden ensisijaisen lisäpääoman (AT1) instrumenttien nimellismäärien summa ennen kirjanpitoarvon alentamista; 2) laitoksen ensisijaisen pääoman kokonaismäärä; f) kaikkien kirjanpitoarvon korottamisten ja pienennettyyn pääomaan perustuvien kuponkien maksamisten yhteenlaskettua määrää on käsiteltävä maksuna, joka johtaa ydinpääoman (CET1) pienenemiseen, ja siihen, samoin kuin muihin ydinpääomainstrumenttien (CET1) voitonjakoihin, sovelletaan direktiivin 2013/36/EU 141 artiklan 2 kohdassa, sellaisena kuin se on saatettuna osaksi kansallista lainsäädäntöä tai sääntelyä, tarkoitettua jakokelpoista enimmäismäärää koskevia rajoituksia.

3. Sovellettaessa 2 kohdan e alakohtaa laskelma tehdään sillä hetkellä, jolloin kirjanpitoarvon korottaminen toteutetaan.

22 artikla

Menettelyt ja ajoitus laukaisevan tapahtuman toteutumisen määrittämiseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 52 artiklan 1 kohdan n alakohtaa sovellettaessa

1. Jos laitos on todennut, että ydinpääoman (CET1) osuus on laskenut alle tason, joka käynnistää instrumentin muuntamisen tai kirjanpitoarvon alentamisen asetuksen (EU) N:o 575/2013 ensimmäisessä osassa olevassa II osastossa säädettyjen vaatimusten soveltamisen tasolla, laitoksen ylimmän hallintoelimen tai muun asianomaisen elimen on viipymättä todettava, että laukaiseva tapahtuma on toteutunut, ja laitoksella on peruuttamaton velvollisuus alentaa instrumentin kirjanpitoarvoa tai muuntaa instrumentti.

2. Kirjanpitoarvon alentamisen tai muuntamisen määrä määritetään mahdollisimman pian ja enintään kuukauden kuluessa siitä, kun laukaisevan tapahtuman toteutuminen on todettu 1 kohdan nojalla.

3. Toimivaltainen viranomainen voi vaatia, että 2 kohdassa tarkoitettua kuukauden enimmäisaikaa lyhennetään, jos se katsoo, että kirjanpitoarvon alentamisen tai muuntamisen määrästä on riittävä varmuus, tai jos se katsoo, että muuntaminen tai kirjanpitoarvon alentaminen on tarpeellista toteuttaa välittömästi.

4. Jos kirjanpitoarvon alentamisen tai muuntamisen määrästä on tehtävä riippumaton selvitys ensisijaisen lisäpääoman (AT1) instrumentteja koskevien säännösten nojalla tai jos toimivaltainen viranomainen vaatii riippumattoman selvityksen kirjanpitoarvon alentamisen tai muuntamisen määrän määrittämiseksi, laitoksen ylimmän hallintoelimen tai muun asianomaisen elimen on varmistettava, että se tehdään välittömästi. Kyseinen riippumaton selvitys on toteutettava mahdollisimman pian, eikä se saa estää sitä, että laitos alentaa tai muuntaa ensisijaisen lisäpääoman (AT1) instrumentin kirjanpitoarvoa ja täyttää 2 ja 3 kohdassa asetetut vaatimukset.







3

JAKSO

Instrumenttien ominaisuudet, jotka voivat estää laitoksen pääomapohjan vahvistamisen

23 artikla

Instrumenttien ominaisuudet, jotka voivat estää laitoksen pääomapohjan vahvistamisen asetuksen (EU) N:o 575/2013 52 artiklan 1 kohdan o alakohtaa sovellettaessa

Ominaisuuksiin, jotka voivat estää laitoksen pääomapohjan vahvistamisen, kuuluvat säännökset, joilla laitos määrätään suorittamaan korvauksia pääomainstrumenttien olemassa oleville haltijoille, kun uusi pääomainstrumentti lasketaan liikkeeseen.







4

JAKSO

Erillisyhtiöiden käyttö omien varojen instrumenttien välilliseen liikkeeseenlaskuun

24 artikla

Erillisyhtiöiden käyttö omien varojen instrumenttien välilliseen liikkeeseenlaskuun asetuksen (EU) N:o 575/2013 52 artiklan 1 kohdan p alakohtaa ja 63 artiklan n alakohtaa sovellettaessa

1. Jos laitos tai konsolidoinnin piiriin asetuksen (EU) N:o 575/2013 ensimmäisen osan II osaston 2 luvun mukaisesti kuuluva yhteisö laskee liikkeeseen pääomainstrumentin, jonka erillisyhtiö merkitsee, tätä pääomainstrumenttia ei voida laitoksen tai edellä mainitun yhteisön tasolla sisällyttää pääoman luokkaan, joka on korkeampi kuin erillisyhtiölle liikkeeseen lasketun pääoman ja erillisyhtiön kolmansille osapuolille liikkeeseen laskeman pääoman alin luokka. Tätä vaatimusta sovelletaan vakavaraisuusvaatimusten konsolidoidulla tasolla, alakonsolidointiryhmän tasolla ja yksilöllisellä tasolla.

2. Erillisyhtiön liikkeeseen laskemat instrumentit eivät saa tuoda haltijoilleen suotuisampia oikeuksia kuin ne oikeudet, jotka haltijat saisivat, jos instrumentin liikkeeseenlaskijana olisi laitos tai konsolidoinnin piiriin asetuksen (EU) N:o 575/2013 ensimmäisen osan II osaston 2 luvun mukaisesti kuuluva yhteisö.

▼M3

24 a artikla

Voitonjako omien varojen instrumenteista – yleiset markkinaindeksit

1. Korkoindeksi katsotaan yleiseksi markkinaindeksiksi, jos se täyttää kaikki seuraavat edellytykset: a) sitä käytetään yhden tai useamman valuutan määräisten, pankkien välisten lainojen korkojen vahvistamiseen; b) sitä käytetään tarvittaessa laitoksen saman valuutan määräisenä liikkeeseen laskeman vaihtuvakorkoisen velan viitekorkona; c) indeksiin osallistuvista laitoksista riippumattoman elin, jäljempänä ’paneeli’, laskee sen keskikorkona; d) jokainen indeksin mukaan vahvistettu korko perustuu kyseisillä pankkien välisillä markkinoilla toimivien laitosten muodostaman paneelin esittämiin korkonoteerauksiin; e) c alakohdassa tarkoitetun paneelin kokoonpanolla varmistetaan jäsenvaltiossa toimivien laitosten kannalta riittävä edustavuus.

2. Sovellettaessa 1 kohdan e alakohtaa katsotaan, että riittävä edustavuus saavutetaan jommassakummassa seuraavista tapauksista: a) jos 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa paneelissa on vähintään kuusi eri jäsentä ennen kuin osa korkonoteerauksista jätetään huomioimatta koron vahvistamisessa; b) jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: i) jos 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa paneelissa on vähintään neljä eri jäsentä ennen kuin osa korkonoteerauksista jätetään huomioimatta koron vahvistamisessa; ii) 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun paneelin jäsenet edustavat vähintään 60 prosentin osuutta lähimarkkinoista.

3. Edellä 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut lähimarkkinat muodostuvat paneelin varsinaisten jäsenten kotimaan valuutan määräisten varojen ja velkojen summasta jaettuna kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitsevien luottolaitosten, mukaan luettuina jäsenvaltioon sijoittautuneet sivuliikkeet, ja kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitsevien rahamarkkinarahastojen kotimaan valuutan määräisten varojen ja velkojen summalla.

4. Osakeindeksi katsotaan yleiseksi markkinaindeksiksi, jos se on hajautettu asianmukaisesti asetuksen (EU) N:o 575/2013 344 artiklan mukaisesti.

▼B







IV

LUKU

YLEISET VAATIMUKSET







1

JAKSO

Indeksiomistusosuuksista johtuvat välilliset omistusosuudet

25 artikla

Varovaisuus, jota on noudatettava vastuiden arviossa, jota käytetään vaihtoehtona suojattavien vastuiden laskennalle, asetuksen (EU) N:o 575/2013 76 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa

1. Arviossa on noudatettu riittävää varovaisuutta, jos jompikumpi seuraavista edellytyksistä täyttyy: a) jos indeksin sijoitusvaltuuksissa määritetään, että indeksiin kuuluvan finanssialan yhteisön pääomainstrumentti ei voi ylittää kyseisen indeksin suurinta sallittua prosenttiosuutta, laitos käyttää kyseistä prosenttiosuutta arviona omistusosuuksien arvosta, joka vähennetään tapauksen mukaan sen ydinpääoman (CET1), ensisijaisen lisäpääoman (AT1) tai toissijaisen pääoman (T2) eristä 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai ydinpääomasta (CET1), jos laitos ei pysty määrittelemään omistusosuuden tarkkaa luonnetta; b) jos laitos ei pysty määrittämään a alakohdassa tarkoitettua suurinta sallittua prosenttiosuutta ja jos indeksiin sisältyy – sen sijoitusvaltuuksien tai muiden asian kannalta merkityksellisten tietojen osoittamalla tavalla – finanssialan yhteisöjen pääomainstrumentteja, laitos vähentää indeksiomistusosuudet täysimääräisesti ydinpääomansa (CET1), ensisijaisen lisäpääomansa (AT1) tai toissijaisen pääomansa (T2) eristä 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai ydinpääomasta (CET1), jos laitos ei pysty määrittelemään omistusosuuden tarkkaa luonnetta.

2. Sovellettaessa 1 kohtaa sovelletaan seuraavia: a) indeksiomistusosuudesta johtuva välillinen omistusosuus kattaa sen osan indeksistä, joka on sijoitettu indeksiin kuuluvien finanssialan yhteisöjen ydinpääoman (CET1), ensisijaisen lisäpääoman (AT1) ja toissijaisen pääoman (T2) instrumentteihin; b) indeksiin kuuluvat muun muassa mutteivät yksinomaan indeksirahastot, osake- tai bondi-indeksit tai kaikki muut järjestelyt, joissa kohde-etuutena toimiva instrumentti on finanssialan yhteisön liikkeeseen laskema pääomainstrumentti.

26 artikla

Ilmaisun ”toiminnallisesti raskas” merkitys asetuksen (EU) N:o 575/2013 76 artiklan 3 kohdassa

1. Asetuksen (EU) N:o 575/2013 76 artiklan 3 kohtaa sovellettaessa ilmaisulla ”toiminnallisesti raskas” tarkoitetaan tilanteita, joissa toimivaltaisen viranomaisen arvion mukaan ei ole perusteltua soveltaa jatkuvasti läpikatsomisperiaatetta omistusosuuksiin finanssialan yhteisöjen pääomasta. Kun toimivaltaiset viranomaiset arvioivat toiminnallisesti raskaiden tilanteiden luonnetta, niiden on otettava huomioon tällaisten positioiden vähäinen olennaisuus ja lyhyt hallussapitoaika. Lyhyt hallussapitoaika edellyttää laitokselta näyttöä indeksin vahvasta likviditeetistä.

2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa position katsotaan olevan olennaisuudeltaan vähäinen, kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) indeksiomistusosuuksista johtuva yksittäinen nettovastuu mitattuna ennen läpikatsomista on enintään kaksi prosenttia ydinpääomaeristä (CET1) sellaisina kuin ne on laskettu asetuksen (EU) N:o 575/2013 46 artiklan 1 kohdan a alakohdassa; b) indeksiomistusosuuksista johtuva yhdistetty nettovastuu mitattuna ennen läpikatsomista on enintään viisi prosenttia ydinpääomaeristä (CET1) sellaisina kuin ne on laskett