02017R0655 — FI — 28.12.2022 — 002.002

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2017/655, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 täydentämisestä liikkuviin työkoneisiin asennettujen käytössä olevien polttomoottoreiden kaasupäästöjen valvonnan osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 102 13.4.2017, s. 334)

Muutettu:





Oikaistu:









▼B

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2017/655,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2016,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 täydentämisestä liikkuviin työkoneisiin asennettujen käytössä olevien polttomoottoreiden kaasupäästöjen valvonnan osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan yksityiskohtaiset järjestelyt, jotka koskevat moottoreiden valintaa, testausmenettelyjä ja tulosten raportointia, kun liikkuviin työkoneisiin asennettujen käytössä olevien polttomoottoreiden kaasupäästöjä valvotaan kannettavien päästöjenmittausjärjestelmien avulla.

2 artikla

Soveltamisala

▼M2

1. Tätä asetusta sovelletaan seuraavien liikkuviin työkoneisiin asennettujen vaiheen V päästöraja-arvojen mukaisten käytössä olevien moottoreiden luokkien kaasupäästöjen valvontaan riippumatta siitä, milloin kyseisten moottoreiden EU-tyyppihyväksyntä on myönnetty: a) NRE ja NRG (kaikki alaluokat); b) NRS-vi-1b, NRS-vr-1b, NRS-v-2a, NRS-v-2b ja NRS-v-3; c) IWP ja IWA (kaikki alaluokat); d) RLL ja RLR (kaikki alaluokat); e) ATS; f) SMB; g) NRSh (kaikki alaluokat); h) NRS-vi-1a ja NRS-vr-1a.

▼B

2. Tätä asetusta sovelletaan moottorin valmistajaan.

Tätä asetusta ei sovelleta alkuperäiseen laitevalmistajaan.

3. Tätä asetusta ei sovelleta, jos valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei se pysty saamaan käyttöönsä mitään liikkuviin työkoneisiin asennettua moottoria käytönaikaista valvontaa varten.

▼M2

3 artikla

Käytössä olevien moottoreiden päästöjen valvontaa koskevat menettelyt ja vaatimukset

Asetuksen (EU) 2016/1628 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja käytössä olevien moottoreiden kaasupäästöjä on valvottava seuraavien mukaisesti:

a) Edellä 2 artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa tarkoitettujen moottoreiden osalta valvonta on toteutettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

b) Edellä 2 artiklan 1 kohdan g ja h alakohdassa tarkoitettujen moottoreiden osalta: i) ei sovelleta tämän asetuksen liitettä; ii) vanhentamismenettely, jota käytetään määritettäessä huononemiskerroin moottorityypille tai tapauksen mukaan moottoriperheelle, siten kuin komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 ( 1 ) liitteessä III olevassa 4.3 kohdassa edellytetään, mukaan lukien kaikki menettelyn automatisoidut osat, on suunniteltava niin, että valmistaja voi ennustaa kyseisten käytössä olevien moottoreiden päästökestojakson aikana tapahtuvan päästöjen huononemisen tyypillisessä käytössä; iii) komissio toteuttaa viiden vuoden välein yhteistyössä valmistajien kanssa uusimmat moottorityypit sisältävän kokeiluohjelman sen varmistamiseksi, että delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä III olevassa 4 kohdassa vahvistettu huononemiskertoimen määrittämismenettely on edelleen soveltuva ja tehokas valvottaessa moottoreiden epäpuhtauspäästöjä niiden käyttöiän aikana.

▼M1

3 a artikla

Siirtymäsäännökset

1. Sen estämättä, mitä tässä asetuksessa säädetään, sellaisena kuin se on muutettuna komission delegoidulla asetuksella (EU) 2018/987 ( 2 ), hyväksyntäviranomaisten on lisäksi 31 päivään joulukuuta 2018 saakka edelleen myönnettävä EU-tyyppihyväksyntiä moottorityypeille tai moottoriperheille tämän asetuksen mukaisesti, sellaisena kuin sitä sovelletaan 6 päivänä elokuuta 2018.

2. Sen estämättä, mitä tässä asetuksessa säädetään, sellaisena kuin se on muutettuna komission delegoidulla asetuksella (EU) 2018/987, jäsenvaltioiden on lisäksi 30 päivään kesäkuuta 2019 saakka sallittava tämän asetuksen, sellaisena kuin sitä sovelletaan 6 päivänä elokuuta 2018, mukaisesti tyyppihyväksyttyjen moottorien saattaminen markkinoille.

▼C1

3. Tämän asetuksen mukaisesti ennen 28 päivää joulukuuta 2022 hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen. EU-tyyppihyväksyntiä ei tarvitse tarkistaa tai laajentaa liitteessä vahvistettujen vaatimusten mukaisten testien suorittamisen tuloksena.

▼B

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE

1. Käytönaikaista valvontaa koskevat yleiset vaatimukset

1.1 Tässä liitteessä tarkoitetaan ’liikkuvien työkoneiden luokalla’ sellaisten liikkuvien työkoneiden ryhmittymää, jotka täyttävät saman yleisen tehtävän tai samat yleiset tehtävät.

1.2 Valmistajan on saatava käyttöönsä liikkuviin työkoneisiin asennettuja moottoreita käytönaikaiseen valvontaan liittyvien testien suorittamiseksi. Valmistajan on käytönaikaiseen valvontaan liittyvää testiä suorittaessaan toteutettava liikkuviin työkoneisiin asennettujen käytössä olevien moottoreiden päästötietonäytteiden ottaminen, pakokaasuparametrien mittaaminen ja tietojen kirjaaminen käytönaikaisesti moottoreiden normaalien käyttösyklien aikana kunnes saavutetaan lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa vahvistettu testin vähimmäiskesto.

▼M2

1.2.a Käytönaikaisen valvonnan moottoriryhmä (ISM-ryhmä) Kaikki valmistajan tuottamat moottorityypit ja moottoriperheet on ryhmiteltävä alaluokkansa mukaisesti käytönaikaista testausta varten taulukossa 1 ja kuvassa 1 esitetyllä tavalla. Yhdellä valmistajalla saa olla yksi ISM-ryhmä kutakin mahdollista ISM-ryhmätyyppiä kohden.



Taulukko 1 ISM-ryhmät ISM-ryhmä Moottori(ala)luokat A NRE-v-5, NRE-v-6 B NRE-c-5, NRE-c-6 C NRE-v-3, NRE-v-4 D NRE-c-3, NRE-c-4 E NRE-v-1, NRE-c-1, NRE-v-2, NRE-c-2 F NRE-v-7, NRE-c-7 G NRG-v-1, NRG-c-1 H NRS-v-2b, NRS-v-3 I NRS-vr-1b, NRS-vi-1b, NRS-v-2a J IWP-v-1, IWP-c-1, IWA-v-1, IWA-c-1, IWP-v-2, IWP-c-2, IWA-v-2, IWA-c-2 K IWP-v-3, IWP-c-3, IWA-v-3, IWA-c-3 L IWP-v-4, IWP-c-4, IWA-v-4, IWA-c-4 M RLL-v-1, RLL-c-1 N RLR-v-1, RLR-c-1 O SMB-v-1 P ATS-v-1

Kuva 1

ISM-ryhmien kuvaus

1.2.b Tämän asetuksen noudattamisen varmistava hyväksyntäviranomainen on jokin seuraavista:

a) hyväksyntäviranomainen, joka on myöntänyt moottorityypin tai moottoriperheen tyyppihyväksynnän, jos ISM-ryhmä sisältää yhden tyyppihyväksynnän;

b) hyväksyntäviranomainen, joka on myöntänyt tyyppihyväksynnän useille saman ISM-ryhmän moottorityypeille ja/tai moottoriperheille;

c) kaikkien hyväksyntään osallistuneiden hyväksyntäviranomaisten nimeämä hyväksyntäviranomainen, jos ISM-ryhmä sisältää useiden eri hyväksyntäviranomaisten hyväksymiä moottorityyppejä ja/tai moottoriperheitä.

▼B

1.3 Moottoreiden, joille tehdään käytönaikaiseen valvontaan liittyvä testi, on täytettävä seuraavat vaatimukset: a) ne on asennettu yhteen valittua moottorityyppiä tai tarvittaessa moottoriperhettä parhaiten edustavaan liikkuvien työkoneiden luokkaan; ▼M2 ————— ▼B c) niillä on huoltokirja, josta käy ilmi, että moottoria on huollettu asianmukaisesti valmistajan suositusten mukaisesti; d) niissä ei näy merkkejä epäasianmukaisesta käytöstä (esim. ylikuormitus tai väärän polttoaineen käyttö) eikä muista tekijöistä (esim. virittäminen), jotka voivat vaikuttaa kaasupäästöihin; e) ne ovat EU-tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisia moottoriin ja liikkuvaan työkoneeseen asennettujen päästöjenrajoitusjärjestelmien komponenttien osalta.

▼M2

1.4 Moottoreita, joissa on elektroninen ohjausyksikkö (ECU) ja tietoliikenneliitäntä, joiden tarkoituksena on tuottaa tarvittavat tiedot lisäyksen 7 mukaisesti, mutta joista liitäntä tai tietoja kuitenkin puuttuu tai joiden tapauksessa tarvittavien signaalien selkeä tunnistaminen ja validointi ei ole mahdollista, ei kelpuuteta käytönaikaiseen valvontaan liittyvään testiin, vaan on valittava vaihtoehtoinen moottori. Hyväksyntäviranomainen ei saa hyväksyä sitä, että ECU-yksikkö tai liitäntä puuttuu tai signaaleja puuttuu tai signaalit eivät ole valideja tai ECU-yksikön vääntömomenttisignaali ei ole vaatimusten mukainen, syyksi vähentää tämän asetuksen mukaisesti testattavien moottoreiden lukumäärää.

▼B

1.5 Moottoreita, joissa ECU-yksikön tietojen kerääminen vaikuttaa liikkuvien työkoneiden kaasupäästöihin tai suorituskykyyn, ei kelpuuteta käytönaikaiseen valvontaan liittyvään testiin. Sen estämättä, mitä asetuksen (EU) 2016/1628 39 artiklassa säädetään, vaihtoehtoinen moottori on valittava ainoastaan, jos valmistaja pystyy perustellusti osoittamaan hyväksyntäviranomaiselle, ettei estostrategiaa ole.

2. Käytössä olevien moottoreiden valvontasuunnitelma

▼M2

2.1 Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle kunkin ISM-ryhmän alustava valvontasuunnitelma seuraavien määräaikojen mukaisesti: a) ISM-ryhmän A osalta yhden kuukauden kuluessa minkä tahansa ISM-ryhmään kuuluvan moottorityypin tai moottoriperheen tuotannon aloittamisesta; b) muiden ISM-ryhmien osalta seuraavista päivämääristä myöhempi: i) 26 päivänä kesäkuuta 2023; ii) yksi kuukausi minkä tahansa ISM-ryhmään kuuluvan moottorityypin tai moottoriperheen tuotannon aloittamisesta.

2.2 Alustavaan suunnitelmaan on sisällyttävä luettelo ISM-ryhmän moottorityypeistä ja moottoriperheistä sekä seuraavien tekijöiden valinnassa käytetyt kriteerit sekä tällaisen valinnan perustelut: ▼B a) suunnitelman kattamat moottoriperheet tai moottorityypit ja liikkuvien työkoneiden luokat; b) luettelo käytönaikaiseen valvontaan liittyvään testiin valituista yksittäisistä moottoreista ja liikkuvista työkoneista, jos ne on jo yksilöity; c) valittu testausohjelma.

▼M2

2.3 Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle käytössä olevien moottoreiden päivitetty valvontasuunnitelma aina, kun ISM-ryhmän sisältämien moottoriperheiden luetteloa muutetaan tai valittujen yksittäisten moottoreiden ja liikkuvien työkoneiden luetteloa täydennetään tai tarkistetaan. Päivitettyyn luetteloon on tapauksen mukaan sisällyttävä valinnassa käytettyjen kriteerien perustelut ja aiemman luettelon tarkistamisen syyt. Jos ISM-ryhmän moottoriperheiden lukumäärä tai vuosituotanto unionin markkinoilla muuttuu, myös valvontasuunnitelmaa, joka sisältää 2.6 kohdan mukaisesti tehtävien testien lukumäärän, on mukautettava vastaavasti.

▼B

2.4 Hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä alustava suunnitelma ja myöhemmät päivitetyt suunnitelmat tai pyydettävä niihin asianmukaisia muutoksia kahden kuukauden kuluessa niiden toimittamisesta sekä varmistettava, että lopullinen suunnitelma kattaa mahdollisimman laajan valikoiman moottorityyppejä ja liikkuvien työkoneiden luokkia.

2.5 Kullekin alustavalle tai myöhemmin päivitetylle valvontasuunnitelmalle on saatava hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä ennen suunnitelmassa yksilöityjen moottoreiden ja liikkuvien työkoneiden testauksen aloittamista.

▼M2

2.6 Testattavien moottoreiden valintaperusteet Testattavien moottoreiden lukumäärä määräytyy ISM-ryhmän, ei siihen kuuluvien moottorialaluokkien, moottoriperheiden tai moottorityyppien mukaan. Valmistajan on valittava moottorit, jotka edustavat tasapainoisesti ISM-ryhmään kuuluvia alaluokkia, moottoriperheitä ja moottorityyppejä. Tämä ei välttämättä tarkoita kuhunkin moottorialaluokkaan, moottoriperheeseen tai moottorityyppiin kuuluvien moottoreiden testaamista. Niiden ISM-ryhmien osalta, jotka sisältävät sekä luokan IWP että IWA, moottorivalikoimaan on mahdollisuuksien mukaan sisällytettävä moottoreita kummastakin luokasta. 2.6.1 ISM-ryhmän A testausohjelma Valmistajan on valittava käytönaikaiseen valvontaan yksi seuraavista 2.6.1.1 ja 2.6.1.2 kohdassa kuvatuista testausohjelmista: 2.6.1.1 Päästökestojaksoon (EDP) perustuva testausohjelma ▼C1 2.6.1.1.1 Testataan ISM-ryhmästä yhdeksän moottoria, joiden karttunut käyttöikä on alle a prosenttia EDP:stä, taulukon 2 mukaisesti. Testitulokset toimitetaan hyväksyntäviranomaiselle viimeistään 28 päivänä joulukuuta 2024. 2.6.1.1.2 Testataan ISM-ryhmästä yhdeksän moottoria, joiden karttunut käyttöikä on yli b prosenttia EDP:stä, taulukon 2 mukaisesti. Testiraportit toimitetaan hyväksyntäviranomaiselle viimeistään 28 päivänä joulukuuta 2026. ▼M2 2.6.1.1.3 Jos valmistaja ei pysty täyttämään 2.6.1.1 kohdan vaatimusta, koska saatavilla ei ole 2.6.1.1.2 kohdassa vaaditun käyttöiän saavuttaneita moottoreita, hyväksyntäviranomainen voi sallia, että moottorit testataan tämän kohdan mukaisesti, kun karttunut käyttöikä on välillä kaksi kertaa a prosenttia ja kaksi kertaa b prosenttia EDP:stä, jos valmistaja toimittaa luotettavaa näyttöä siitä, että se on valinnut moottoreita, joiden käyttöikä on korkein saatavilla oleva. Vaihtoehtoisesti hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä muutos testausohjelmaan, joka perustuu 2.6.1.2 kohdassa vahvistettuun neljän vuoden jaksoon. Tässä tapauksessa 2.6.1.2 kohdan mukaisesti testattavien moottoreiden kokonaismäärää vähennetään 2.6.1.1 kohdan mukaisesti jo testattujen ja raportoitujen moottoreiden määrällä.



Taulukko 2 Prosenttia EDP-arvoista 2.6.1 kohdassa määritellyn ISM-ryhmän osalta Valitun moottorin vertailuteho (kW) a b 56 ≤ P < 130 20 55 130 ≤ P ≤ 560 30 70 2.6.1.2 Neljän vuoden jaksoon perustuva testausohjelma Jokainen valmistaja testaa keskimäärin yhdeksän ISM-ryhmän moottoria vuodessa neljänä peräkkäisenä vuotena. Testiraportit tehdyistä testeistä toimitetaan hyväksyntäviranomaiselle joka vuosi. Testausta ja tulosten toimittamista koskeva aikataulu sisällytetään valmistajan toimittamaan ja hyväksyntäviranomaisen hyväksymään alustavaan suunnitelmaan ja mahdolliseen myöhemmin päivitettävään suunnitelmaan käytössä olevien moottoreiden valvontaa varten. 2.6.1.2.1 Ensimmäisten yhdeksän moottorin testitulokset toimitetaan viimeistään 24 kuukauden kuluttua ensimmäisen moottorin asentamisesta liikkuviin työkoneisiin ja viimeistään 30 kuukauden kuluttua ISM-ryhmään kuuluvan hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen tuotannon aloittamisesta. 2.6.1.2.2 Jos valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei yhtään moottoria ole asennettu liikkuviin työkoneisiin 30 kuukautta tuotannon aloittamisen jälkeen, testitulokset toimitetaan ensimmäisen moottorin asentamisen jälkeen päivänä, josta sovitaan hyväksyntäviranomaisen kanssa. 2.6.1.2.3 Pienvalmistajat Pienvalmistajien tapauksessa testattavien moottoreiden määrää on mukautettava seuraavasti: a) valmistajien, jotka tuottavat ainoastaan kahteen ISM-ryhmän moottoriperheeseen kuuluvia moottoreita, on toimitettava keskimäärin kuuden moottorin testitulokset kultakin vuodelta; b) valmistajien, jotka tuottavat unionin markkinoille vuodessa yli 250 moottoria sellaisesta ISM-ryhmästä, johon kuuluu vain yksi moottoriperhe, on toimitettava keskimäärin kolmen moottorin testitulokset kultakin vuodelta; c) valmistajien, jotka tuottavat unionin markkinoille vuodessa 125–250 moottoria sellaisesta ISM-ryhmästä, johon kuuluu vain yksi moottoriperhe, on toimitettava keskimäärin kahden moottorin testitulokset kultakin vuodelta; d) valmistajien, jotka tuottavat unionin markkinoille vuodessa alle 125 moottoria sellaisesta ISM-ryhmästä, johon kuuluu vain yksi moottoriperhe, on toimitettava keskimäärin yhden moottorin testitulokset kultakin vuodelta. Hyväksyntäviranomaisen on todennettava, että ilmoitettuja tuotantomääriä ei ylitetä sen neljän vuoden jakson aikana, jolloin valmistaja suorittaa testejä. Jos nämä määrät ylittyvät missä tahansa vaiheessa, valmistajan on testattava keskimäärin yhdeksän moottoria vuodessa niiden neljän vuoden jakson jäljellä olevien vuosien osalta, joiden tuloksia ei ole raportoitu. 2.6.2 ISM-ryhmien B, F, G, J, K, L, M ja N testausohjelma Valmistajan on valittava kunkin ryhmän käytönaikaiseen valvontaan yksi seuraavista 2.6.2.1 ja 2.6.2.2 kohdassa kuvatuista testausohjelmista: 2.6.2.1 Päästökestojaksoon (EDP) perustuva testausohjelma ▼C2 2.6.2.1.1 Testataan ISM-ryhmästä x moottoria, joiden karttunut käyttöikä on alle c prosenttia EDP:stä, taulukon 3 mukaisesti. Testitulokset toimitetaan hyväksyntäviranomaiselle viimeistään 28 päivänä joulukuuta 2024. 2.6.2.1.2 Testataan ISM-ryhmästä x moottoria, joiden karttunut käyttöikä on yli d prosenttia EDP:stä, taulukon 3 mukaisesti. Testitulokset toimitetaan hyväksyntäviranomaiselle viimeistään 28 päivänä joulukuuta 2026. ▼M2 2.6.2.1.3 Jos valmistaja ei pysty täyttämään 2.6.1.1 ja 2.6.2.1.2 kohdan vaatimuksia, koska saatavilla ei ole vaaditun käyttöiän saavuttaneita moottoreita, hyväksyntäviranomainen voi sallia, että moottorit testataan tämän kohdan mukaisesti, kun karttunut käyttöikä on välillä kaksi kertaa c prosenttia ja kaksi kertaa d prosenttia EDP:stä, jos valmistaja toimittaa luotettavaa näyttöä siitä, että se on valinnut moottoreita, joiden käyttöikä on korkein saatavilla oleva. Vaihtoehtoisesti hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä muutos testausohjelmaan, joka perustuu 2.6.2.2 kohdassa vahvistettuun neljän vuoden jaksoon. Tällöin 2.6.2.2 kohdan mukaisesti testattavien moottoreiden kokonaismäärää vähennetään 2.6.1.1 ja 2.6.2.1.2 kohdan mukaisesti jo testattujen ja raportoitujen moottoreiden määrällä. 2.6.2.1.4 Jos luokkaa RLL vastaavaa vaiheen IIIB moottoriperhettä koskevaa testiraporttia käytetään haettaessa vastaavaa vaiheen V tyyppihyväksyntää kyseiselle moottoriperheelle täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti eikä moottorin valmistaja voi täyttää 2.6.2.1.1 ja 2.6.2.1.2 kohdan vaatimuksia, koska saatavilla ei ole vaaditun käyttöiän saavuttaneita vaiheen V moottoreita, hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä vaiheen IIIB moottorin valinta 2.6.2.1.1 ja 2.6.2.1.2 kohdan vaatimusten mukaiseksi.



Taulukko 3 Prosenttia EDP-arvoista 2.6.2.1 kohdassa määriteltyjen ISM-ryhmien osalta Valitun moottorin vertailuteho (kW) c d P < 56 10 40 56 ≤ P < 130 20 55 P ≥ 130 30 70



Taulukko 4 Niiden moottoreiden lukumäärä, jotka on testattava 2.6.2, 2.6.3.1 ja 2.6.4.1 kohdassa määriteltyjen ISM-ryhmien osalta N CA x 1 - 1 2 ≤ N ≤ 4 - 2 > 4 ≤ 50 2 5 ≤ N ≤ 6 > 50 3 ≥ 7 > 50 4 jossa N = valmistajan tuottamien ISM-ryhmään kuuluvien EU-moottoriperheiden kokonaismäärä; CA = niiden ISM-ryhmään kuuluvien moottoriperheiden yhdistetty vuosituotanto, jotka valmistaja on tuottanut EU:n markkinoille ja josta on jätetty pois ne neljä moottoriperhettä, joiden vuosituotanto EU:n markkinoille on suurin; x = testattavien moottoreiden lukumäärä. 2.6.2.2 Neljän vuoden jaksoon perustuva testausohjelma Testataan keskimäärin x ISM-ryhmän moottoria vuodessa neljänä peräkkäisenä vuotena taulukon 4 mukaisesti. Testiraportit tehdyistä testeistä toimitetaan hyväksyntäviranomaiselle joka vuosi. Testausta ja tulosten toimittamista koskeva aikataulu sisällytetään valmistajan toimittamaan ja hyväksyntäviranomaisen hyväksymään alustavaan suunnitelmaan ja mahdolliseen myöhemmin päivitettävään suunnitelmaan käytössä olevien moottoreiden valvontaa varten. ▼C1 2.6.2.2.1 Ensimmäisten x moottorin testitulokset on toimitettava ennen seuraavista päivämääristä myöhäisintä päivämäärää: a) 28 päivänä joulukuuta 2024; ▼M2 b) 12 kuukautta sen jälkeen, kun ensimmäinen moottori asennettiin liikkuviin työkoneisiin; c) 18 kuukautta ISM-ryhmään kuuluvan hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen tuotannon aloittamisesta. 2.6.2.2.2 Jos valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei yhtään moottoria ole asennettu liikkuviin työkoneisiin 18 kuukautta tuotannon aloittamisen jälkeen, testitulokset toimitetaan ensimmäisen moottorin asentamisen jälkeen päivänä, josta sovitaan hyväksyntäviranomaisen kanssa. 2.6.2.2.3 Pienvalmistajat Testattavien moottoreiden määrää mukautetaan seuraavasti, jos ISM-ryhmän kaikkien moottoriperheiden yhteenlaskettu vuosituotanto ei ole yli 50 moottoria (pienvalmistajat): a) valmistajien, jotka tuottavat vuosittain unionin markkinoille yhteensä 25–50 koko tietyn ISM-ryhmän moottoriperheisiin kuuluvaa moottoria, on toimitettava joko ▼C1 i) yhden sellaisen moottorin testitulokset, jonka karttunut käyttöikä on välillä c prosenttia ja d prosenttia taulukossa 3 määritellystä EDP:stä, viimeistään 28 päivänä joulukuuta 2025, tai ▼M2 ii) keskimäärin yhden moottorin testitulokset vuodessa kahden vuoden ajalta alkaen 12 kuukauden kuluttua ensimmäisen moottorin asentamisesta liikkuviin työkoneisiin; b) valmistajien, jotka tuottavat vuosittain unionin markkinoille yhteensä alle 25 koko tietyn ISM-ryhmän moottoriperheisiin kuuluvaa moottoria, ei tarvitse toimittaa moottoritestiä, ellei tuotanto ylitä 35:tä moottoria kahden vuoden jakson aikana, missä tapauksessa valmistajan on noudatettava a alakohdassa vahvistettua testausohjelmaa. Hyväksyntäviranomaisen on todennettava, että ilmoitettuja tuotantomääriä ei ylitetä ensimmäisen kohdan a alakohdassa vahvistettuina ajanjaksoina. Jos nämä määrät ylittyvät missä tahansa vaiheessa, valmistajan on siirryttävä johonkin 2.6.2.1 ja 2.6.2.2 kohdassa esitetyistä testausohjelmista. Tällöin kyseisten kohtien mukaisesti testattavien moottoreiden kokonaismäärää vähennetään tämän kohdan mukaisesti jo testattujen ja raportoitujen moottoreiden määrällä. 2.6.3 ISM-ryhmät C, D, E, H ja I Valmistajan on valittava kullekin ryhmälle yksi 2.6.2 kohdassa kuvatuista testausohjelmista tai 2.6.3.1 kohdassa kuvattu liikkuvien työkoneiden ikään perustuva testausohjelma käytönaikaista valvontaa varten. 2.6.3.1 Liikkuvien työkoneiden ikään perustuva testausohjelma (ks. kuva 2) ▼C1 2.6.3.1.1 Testataan ISM-ryhmästä x moottoria liikkuvista työkoneista, joiden valmistusvuosi on enintään kaksivuotta ennen kyseistä testipäivää (ks. kuva 2) taulukon 4 mukaisesti. Testitulokset toimitetaan hyväksyntäviranomaiselle viimeistään 28 päivänä joulukuuta 2024. 2.6.3.1.2 Testataan ISM-ryhmästä x moottoria liikkuvista työkoneista, joiden valmistusvuosi on vähintään neljävuotta ennen kyseistä testipäivää (ks. kuva 2) taulukon 4 mukaisesti. Testitulokset toimitetaan hyväksyntäviranomaiselle viimeistään 28 päivänä joulukuuta 2026. ▼M2 2.6.3.1.2.1 Hyväksyntäviranomaiselle on toimitettava vankka näyttö siitä, että kutakin 2.6.3.1.2 kohdan mukaisesti testattavaksi valittua moottoria on käytetty vuosittain samalla tavalla ja samassa määrin kuin vastaava unionin markkinoille saatettu moottoripopulaatio. Soveltuvaa näyttöä voivat olla tavanomaisen kulumisen osoittavat ominaisuudet, käyttötiedot sekä tiedot suoritetuista huolloista ja kulutetusta polttoaineesta. 2.6.3.1.3 Jos valmistaja ei pysty täyttämään 2.6.3.1.1 ja 2.6.3.1.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia, koska saatavilla ei ole vaadittuna tuotantovuotena valmistettujen liikkuvien työkoneiden moottoreita tai käyttöä koskeva näyttö on riittämätöntä, hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä muutos 2.6.2.2 kohdassa vahvistettuun neljän vuoden jaksoon perustuvaan testausohjelmaan. Tällöin 2.6.2.2 kohdan mukaisesti testattavien moottoreiden kokonaismäärää vähennetään 2.6.3.1.1 ja 2.6.3.1.2 kohdan mukaisesti jo testattujen ja raportoitujen moottoreiden määrällä. Kuva 2 Liikkuvien työkoneiden ikään perustuvaan käytönaikaiseen valvontaan liittyvään testiin (ISM-testi) hyväksyttävien moottoreiden kuvaus 2.6.4 ISM-ryhmät O ja P Valmistajan on valittava kullekin ISM-ryhmälle yksi 2.6.2 kohdassa kuvatuista testausohjelmista. Jos valitaan 2.6.2.1 kohdassa esitetty testausohjelma, valmistajilla on oltava mahdollisuus soveltaa samassa ISM-ryhmässä 2.6.4.1 kohdassa kuvattuun matkamittarilukemaan perustuvaa testausohjelmaa. Jos valmistaja valitsee 2.6.2.1 kohdassa esitetyn menettelyn, vaaditun karttuneen käyttöiän on oltava taulukon 3 sijasta taulukossa 5 esitetty karttunut käyttöikä.



Taulukko 5 Prosenttia EDP-arvoista ISM-ryhmien O ja P osalta Ryhmä c d O 20 55 P 10 40 2.6.4.1 Liikkuvien työkoneiden matkamittarin lukemaan perustuva testausohjelma ▼C1 2.6.4.1.1 Testataan ISM-ryhmästä x moottoria siten, että liikkuvan työkoneen matkamittarilukeman osoittama karttunut käyttöikä on alle c (km) taulukon 4 ja taulukon 6 mukaisesti. Testitulokset toimitetaan hyväksyntäviranomaiselle viimeistään 28 päivänä joulukuuta 2024. 2.6.4.1.2 Testataan ISM-ryhmästä x moottoria siten, että liikkuvan työkoneen matkamittarilukeman osoittama karttunut käyttöikä on yli d (km) taulukon 4 ja taulukon 6 mukaisesti. Testitulokset toimitetaan hyväksyntäviranomaiselle viimeistään 28 päivänä joulukuuta 2026. ▼M2



Taulukko 6 ISM-ryhmien O ja P karttunut käyttöikä Ryhmä Moottorin iskutilavuus (cm3) c (km) d (km) O Mikä tahansa 1 600 4 400 P < 100 1 350 5 400 ≥ 100 2 700 10 800 ▼M2 2.6.5 Valmistaja voi suorittaa ja raportoida testejä enemmän kuin 2.6.1, 2.6.2, 2.6.3 ja 2.6.4 kohdan testausohjelmissa vahvistetun määrän. 2.6.6 On suositeltavaa, että sama moottori testataan useaan kertaan tietojen saamiseksi peräkkäisistä käyttöiän karttumisvaiheista 2.6.1, 2.6.2, 2.6.3 ja 2.6.4 kohdan mukaisesti, mutta tämä ei ole pakollista.

▼B

3. Testiolosuhteet

Käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin on vastattava liikkuvaan työkoneeseen asennetun moottorin suorituskykyä sen tavallisessa käytössä, kun sitä käyttää sen tavanomainen ammattimainen käyttäjä.

3.1 Käyttäjä

▼M1

3.1.1 Käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin suorittava liikkuvan työkoneen käyttäjä voi olla muu kuin tavanomainen ammattimainen käyttäjä, jos valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, että nimetyllä käyttäjällä on riittävä pätevyys ja koulutus liikkuvan työkoneen käyttämiseen.

▼B

3.1.2 Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle yksityiskohtainen selvitys tavanomaisen käyttäjän pätevyydestä ja koulutuksesta sekä osoitettava, että valittu käyttäjä soveltuu käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin suorittajaksi.

3.2 Liikkuvien työkoneiden käyttö

3.2.1 Testi on suoritettava kokonaisen liikkuvan työkoneen (tai sen osan) tavallisen käytön aikana.

3.2.2 Jos valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei 3.2.1 kohdan noudattaminen ole mahdollista, testikäyttösyklin on edustettava liikkuvan työkoneen tavallista käyttöä niin pitkälle kuin mahdollista. 3.2.2.1 Valmistajan on määriteltävä edustava testikäyttösykli yhteisymmärryksessä hyväksyntäviranomaisen kanssa.

3.2.3 Testiin sovelletaan seuraavia vaatimuksia riippumatta siitä, tehdäänkö testi liikkuvan työkoneen tavallisen käytön aikana vai edustavan testikäyttösyklin aikana: a) testissä on arvioitava valittuihin liikkuvien työkoneiden luokkiin kuuluvan käytössä olevan konekannan enemmistön tavallista käyttöä; b) testiin ei saa sisältyä suhteettoman suurta määrää käyttöä tyhjäkäyntinopeudella; c) testiin on sisällyttävä riittävästi kuormitettua käyttöä, jotta lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa määritelty testin vähimmäiskesto saavutetaan.

3.3 Ympäristöolosuhteet

Testi on suoritettava ympäristöolosuhteissa, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

3.3.1 Ilmanpaineen on oltava vähintään 82,5 kPa.

▼M2

3.3.2 Lämpötilan on oltava vähintään 266 K (–7 °C) lukuun ottamatta ISM-ryhmää O, jonka osalta lämpötilan on oltava vähintään 253 K (–20 °C), ja enintään lämpötila, joka saadaan määritellyssä ilmanpaineessa seuraavalla kaavalla: T = –0,4514 * (101,3 – pb) + 311 jossa: — T on ympäristön lämpötila, K; — p b on ilmanpaine, kPa.

▼B

3.4 Voiteluöljy, polttoaine ja reagenssi

Voiteluöljyn, polttoaineen ja reagenssin (pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmissä, joissa käytetään reagenssia kaasupäästöjen rajoittamiseksi) on oltava valmistajan eritelmien mukaisia.

3.4.1 Testipolttoaineena on käytettävä kaupan olevaa polttoainetta tai asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä V määriteltyä vertailupolttoainetta.

▼M2

3.4.2 Jotta voidaan osoittaa, että 3.4 kohtaa on noudatettu, on otettava näytteitä ja säilytettävä ne vähintään ajan, joka on seuraavista lyhyempi: a) 12 kuukautta testin suorittamisesta tai b) kuukausi sen jälkeen, kun valmistaja on toimittanut asianomaisen testiraportin hyväksyntäviranomaiselle.

▼B

3.4.3 Reagenssinäytteitä ei saa jäädyttää.

3.5 Käyttöjakso

Käyttöjaksolla tarkoitetaan aikaa, joka kuluu liikkuvan työkoneen keskeytymättömään käyttöön ja jatkuvaan tietonäytteenottoon käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä.

Käytönaikaiseen valvontaan liittyvä testi on suoritettava yhden käyttöjakson aikana, lukuun ottamatta 4.2 kohdassa kuvattua yhdistettyä tietonäytteenottomenetelmää, jossa useita käyttöjaksoja yhdistetään yhdeksi käytönaikaiseen valvontaan liittyväksi testiksi.

▼M2

3.6 Jos testaus tehdään unionin ulkopuolella, valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttö siitä, että seuraavat olosuhteet edustavat niitä testiolosuhteita, joita liikkuviin työkoneisiin sovellettaisiin, jos ne testattaisiin unionissa:

a) liikkuvien työkoneiden käyttö;

b) ympäristöolosuhteet;

c) voiteluöljy, polttoaine ja reagenssi; ja

d) toimintaolosuhteet.

▼B

4. Tietonäytteiden ottomenetelmät

4.1 Jatkuva tietonäytteenotto

Jatkuvaa tietonäytteenottoa on käytettävä, kun yksi käyttöjakso on vähintään yhtä pitkä kuin lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa määritelty testin vähimmäiskesto.

▼M2 —————

▼B

4.2 Yhdistetty tietonäytteenotto

Vaihtoehtona 4.1 kohdalle tietonäytteenotto voidaan toteuttaa yhdistämällä useiden käyttöjaksojen tulokset.

4.2.1 Yhdistettyä tietonäytteenottoa on käytettävä ainoastaan siinä tapauksessa, että testiolosuhteet eivät mahdollista lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa vahvistetun testin vähimmäiskeston saavuttamista yhdellä käyttöjaksolla, vaikka sitä on yritetty, tai jos testattavaksi valittua liikkuvien työkoneiden luokkaa käytetään useissa käyttötarkoituksissa, joiden käyttösyklit ovat erilaiset.

▼M2

4.2.2 Yhdistettyä tietonäytteenottoa käytettäessä on täytettävä seuraavat lisävaatimukset: a) eri käyttöjaksot on toteutettava samalla liikkuvalla työkoneella ja moottorilla; b) yhdistetty tietonäytteenotto yli 273,15 K:n lämpötilassa tehdyistä testeistä saa sisältää enintään kolme käyttöjaksoa; c) yhdistetty tietonäytteenotto enintään 273,15 K:n lämpötilassa tehdyistä testeistä saa sisältää enintään kuusi käyttöjaksoa; d) ensimmäisen ja viimeisen käyttöjakson välinen aika saa olla enintään 72 tuntia; e) yhdistettyä tietonäytteenottoa ei saa käyttää, jos moottorissa esiintyy toimintahäiriö, kuten lisäyksessä 2 olevassa 8 kohdassa kuvataan; f) jotta yhdistettyä tietonäytteenottoa voidaan käyttää, käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin kunkin käyttöjakson on sisällettävä vähintään seuraava työ (kWh) tai CO2-massa (g/sykli): i) ISM-ryhmiin A ja C kuuluvien moottoreiden osalta vähintään yksi kuumakäynnistys-NRTC-syklin työn vertailuarvo tai CO2-vertailumassa; ii) ISM-ryhmään H kuuluvien moottoreiden osalta vähintään yksi LSI-NRTC-syklin työn vertailuarvo tai CO2-vertailumassa; iii) kaikkiin muihin ISM-ryhmiin kuuluvien moottoreiden osalta vähintään yksi vakiotilaisen syklin työn vertailuarvo tai CO2-vertailumassa määritettynä lisäyksessä 9 esitetyllä menetelmällä; iv) niiden moottoreiden osalta, joiden käytönaikaiseen valvontaan liittyvä testaus tehdään enintään 0 °C:ssa, vähintään kolme neljäsosaa työn vertailuarvosta tai CO2-vertailumassasta ensimmäisen käyttöjakson aikana ja vähintään puolet vakiotilaisen syklin työn vertailuarvosta tai CO2-vertailumassasta seuraavissa käyttöjaksoissa määritettynä lisäyksessä 9 esitetyllä menetelmällä. Kun kyseessä on moottoriperheeseen kuuluvan moottorityypin käytönaikainen testi, vertailuarvona käytetään kantamoottorin tyypin vertailuarvoa; g) kaikki tarvittavat esikäsittelyt on suoritettava erikseen kunkin jakson osalta 6.3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ennen käyttöjaksojen yhdistämistä; h) yhdistettyyn tietonäytteenottoon sisältyvät käyttöjaksot yhdistetään aikajärjestyksessä, mukaan lukien kaikki tiedot, joita ei ole suljettu pois f alakohdan perusteella; i) yhdistetty tietonäytteenotto katsotaan yhdeksi ISM-testiksi; j) edellä 6.4 kohdassa esitettyä työtapahtumien määrittämistä ja 8 kohdassa esitettyjä laskelmia on sovellettava koko yhdistettyyn tietonäytteenottoon.

▼M2

4.3 Tilapäiset signaalikatkot

Parametrien kirjaamisessa on katettava tiedot vähintään 98-prosenttisesti, mikä tarkoittaa sitä, että enintään 2 prosenttia tiedoista enintään 30 sekunnin yhtäjaksoiselta ajalta voidaan jättää pois kustakin käyttöjaksosta, jos alkuperäisessä tietojen kirjaamisessa signaali katkeaa tilapäisesti yhden tai useamman kerran. Signaali ei saa katketa minkään käyttöjakson esikäsittelyn, yhdistämisen tai jälkikäsittelyn aikana.

▼M2

5. ECU-yksikön datavirta

5.1 ECU-yksiköllä ja tietoliikenneliitännällä varustettujen moottoreiden on tuotettava datavirtatiedot PEMS-järjestelmän mittauslaitteisiin tai tietojenkeruulaitteeseen lisäyksessä 7 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

5.2 Lisäyksessä 7 vaadittujen mittaustietojen saatavuus on varmistettava ennen käytönaikaista testiä.

▼M2

5.3 ECU-yksikön vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuus on validoitava käytönaikaisen valvonnan aikana lisäyksessä 6 esitetyn menetelmän mukaisesti.

5.4 Jos elektronisella ohjausyksiköllä ja tietoliikenneliitännällä varustetulla moottorilla ei voida täyttää 5.1, 5.2 ja 5.3 kohdan vaatimuksia, sovelletaan 1.4 kohtaa.

▼B

6. Testimenettelyt sekä tietojen esikäsittely ja validointi

▼M1

6.1 Käytönaikaiseen valvontaan liittyvät testit on tehtävä lisäyksen 1 mukaista PEMS-järjestelmää käyttäen.

6.2 Valmistajien on noudatettava lisäyksessä 2 vahvistettua testimenettelyä PEMS-järjestelmää käyttäen tehtävässä liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden käytönaikaisessa valvonnassa.

6.3 Valmistajien on noudatettava lisäyksessä 3 vahvistettuja menettelyjä PEMS-järjestelmää käyttäen tehtävän liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden käytönaikaisen valvonnan tuloksena saatavien tietojen esikäsittelyssä.

▼M2

6.4 Valmistajien on noudatettava lisäyksessä 4 vahvistettuja menettelyjä työtapahtumien ja työttömien tapahtumien määrittämiseen kaasupäästöjen laskemiseksi PEMS-järjestelmää käyttäen tehtävän liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin jälkeen.

▼M2

6.5 Jos käytetään 4.2.2 kohdan mukaista yhdistettyä tietonäytteenottoa, 6.1–6.3 kohdan vaatimuksia sovelletaan erikseen kuhunkin käyttöjaksoon ennen käyttöjaksojen yhdistämistä. Edellä 6.4 kohdassa esitettyä työtapahtumien ja työttömien tapahtumien määrittämistä ja 8 kohdassa esitettyjä laskelmia on sovellettava koko yhdistettyyn tietonäytteenottoon.

6.6 Kuvassa 3 esitetään käytönaikaisen valvonnan toteuttaminen, mukaan lukien suunnittelu, PEMS-järjestelmän valmistelu ja asennus, testausmenettelyt, tietojen esikäsittely, tietojen laskenta ja validointi.

Kuva 3

Käytönaikaisen valvonnan toteuttaminen

▼M2

7. Testitietojen saatavuus

Mitään tietoja ei saa muuttaa eikä poistaa 6 kohtaa varten käytetyistä käsittelemättömistä testitiedostoista. Valmistajan on säilytettävä kyseiset käsittelemättömät testitiedostot vähintään 10 vuoden ajan ja asetettava ne pyynnöstä hyväksyntäviranomaisen ja komission saataville.

8. Laskelmat

Valmistajien on noudatettava lisäyksessä 5 vahvistettuja menettelyjä PEMS-järjestelmää käyttäen tehtävään liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä kaasupäästöjen laskennassa.

8.1 Kun kyse on moottoreista, joissa on ECU-yksikkö ja valmistuksen yhteydessä asennettu tietoliikenneliitäntä, jonka tarkoituksena on mahdollistaa moottorin vääntömomentti- ja pyörimisnopeustietojen kerääminen lisäyksen 7 taulukon 1 mukaisesti, laskelmat on tehtävä ja tulokset raportoitava sekä työhön perustuvan menetelmän että CO2-massaan perustuvan menetelmän osalta. Kaikissa muissa tapauksissa laskelmat on tehtävä ja tulokset raportoitava ainoastaan CO2-massaan perustuvan menetelmän osalta.

8.2 Laskelmat on kaikissa tapauksissa tehtävä kahdesti tämän liitteen 6.3 kohdan mukaisen tietojen esikäsittelyn jälkeen:

a) ensinnäkin käyttämällä ainoastaan tämän liitteen 6.4 kohdan mukaisesti määritettyjä työtapahtumia ja kelpoisia määritysjaksoja ja

b) toiseksi käyttämällä kaikkia tietoja, joita ei tämän liitteen 6.3 kohdassa ole suljettu pois, soveltamatta tämän liitteen 6.4 kohtaa ja sulkematta pois ei-kelpoisia määritysjaksoja lisäyksessä 5 olevien 2.2.2 ja 2.3.1 kohdan mukaisesti.

▼B

9. Varmistustestaus

9.1 Hyväksyntäviranomaiset voivat suorittaa käytönaikaiseen valvontaan liittyvän varmistustestin riippumattoman käytönaikaiseen valvontaan liittyvän mittauksen saamiseksi.

9.2 Varmistustestaus on tehtävä 2 kohdassa määritellylle moottoriperheelle/-tyypille ja liikkuvien työkoneiden luokalle (luokille); kyseessä olevaan liikkuvaan työkoneeseen asennettu yksittäinen moottori on testattava tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

10. Raportointimenettelyt

10.1 ►M1 Valmistajien on laadittava PEMS-järjestelmää käyttäen tehtävää liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden käytönaikaista valvontaa koskeva testiraportti kustakin testatusta moottorista. ◄ Testiraportista on käytävä ilmi käytönaikaisen valvonnan toimenpiteet ja tulokset, ja siihen on sisällyttävä vähintään lisäyksessä 8 olevassa 1–11 kohdassa vaaditut tiedot.

10.2 Mitatut hetkelliset tiedot ja laskennalliset hetkelliset tiedot 10.2.1 Mitattuja hetkellisiä tietoja ja laskennallisia hetkellisiä tietoja ei pidä sisällyttää testiraporttiin, vaan valmistajan on säilytettävä ne 7 kohdassa määritellyn ajan ja asetettava ne pyynnöstä Euroopan komission ja hyväksyntäviranomaisen saataville. 10.2.2 Mitattuihin hetkellisiin tietoihin ja laskennallisin hetkellisiin tietoihin on sisällyttävä vähintään lisäyksessä 8 olevassa I-1 – I-2.20 kohdassa vaaditut tiedot.

10.3 Julkisesti saatavilla olevat tiedot Asetuksen (EU) 2016/1628 44 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamiseksi valmistajan on annettava erillinen raportti, joka sisältää seuraavissa lisäyksen 8 kohdissa vaaditut tiedot: 1.1, 2.2, 2.4, 3.2, 6.3, 6.4.1, 6.10, 9 ja 10. Kohdan 6.3 tiedot on annettava aluetasolla ainoastaan likimääräisen maantieteellisen sijainnin ilmaisemiseksi.









Lisäys 1

Kannettava päästöjenmittausjärjestelmä

1. PEMS-järjestelmään on sisällyttävä seuraavat mittauslaitteet: a) kaasuanalysaattorit, joilla mitataan lisäyksessä 2 olevan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa lueteltujen kaasupäästöjen pitoisuudet; ▼M2 b) pakokaasun virtausmittari (EFM), jonka toiminta perustuu keskiarvon määrittävään Pitot-putkeen tai vastaavaan periaatteeseen, paitsi jos voidaan soveltaa epäsuoria pakokaasun virtausmittauksia lisäyksessä 2 olevan 1 kohdan taulukon huomautuksen 3 mukaisesti; ▼B c) anturit ympäristön lämpötilan ja ilmanpaineen mittausta varten; d) muut käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä tarvittavat mittauslaitteet. PEMS-järjestelmään on lisäksi sisällyttävä seuraavat osat: a) siirtolinja, joka siirtää otetut näytteet näytteenottimesta kaasuanalysaattoriin, näytteenotin mukaan luettuna; b) tietojenkeruulaite ECU-yksiköstä saatavien tietojen tallentamista varten. c) PEMS-järjestelmään voi sisältyä satelliittipaikannusjärjestelmä (GPS).

▼M2

2. Mittauslaitteita koskevat vaatimukset 2.1 Mittauslaitteiden on täytettävä komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 ( 3 ) liitteessä VI olevassa 8.1 kohdassa vahvistetut kalibrointia ja suorituskykytarkastuksia koskevat vaatimukset, lukuun ottamatta 2.1.1 ja 2.1.2 kohdan vaatimuksia. Erityistä huomiota on kiinnitettävä seuraavien toimien toteuttamiseen: a) delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 8.1.8.7 kohdassa kuvattu PEMS-järjestelmän tyhjöpuolen vuotoverifiointi; b) delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 8.1.5 kohdassa kuvattu kaasuanalysaattorin järjestelmävasteen ja päivitys- ja kirjaustoimintojen verifiointi. 2.1.1 Delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevissa taulukoissa 6.4 ja 6.5 vahvistettua kaasuanalysaattorin lineaarisuuden verifioinnin ja NO2–NO-muuntimen muunnoksen verifioinnin vähimmäistiheyttä voidaan pidentää kolmeen kuukauteen. 2.1.2 EFM:n suoritus- ja kalibrointitarkastusten vähimmäistiheyden ja näitä tarkastuksia koskevien yksityiskohtaisten tietojen on oltava laitteen valmistajan erittelyn mukaisia. 2.2 Mittauslaitteiden on täytettävä delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 9.4 kohdassa vahvistetut vaatimukset. ▼M2 2.3 Mittauslaitteiden kalibroinnissa käytettävien analyysikaasujen on täytettävä delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 9.5.1 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

3. Siirtolinjaa ja näytteenotinta koskevat vaatimukset 3.1 Siirtolinjan on täytettävä delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 9.3.1.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset. 3.2 Näytteenottimen on täytettävä delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 9.3.1.1 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

▼B









Lisäys 2

PEMS-järjestelmän avulla tehtävässä käytönaikaisessa valvonnassa noudatettava testimenettely

▼M2

1. Testiparametrit

1.1 Käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä mitataan ja kirjataan seuraavat kaasupäästöt: hiilimonoksidi (CO), hiilivetyjen kokonaismäärä (HC) ja typen oksidit (NOx). Lisäksi on mitattava hiilidioksidi (CO2), jotta voidaan suorittaa lisäyksessä 5 tarkoitetut laskutoimitukset.

1.2 Jos valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, että useista pakoputkista tulevien virtausten yhdistäminen olisi hankalaa ja että ne moottorin osat, joista pakokaasu virtaa kuhunkin pakoputkeen, ovat tekniseltä konfiguraatioltaan ja toiminnaltaan samankaltaiset, riittää, että päästöt ja pakokaasun massavirta mitataan yhdestä pakoputkesta. Tässä tapauksessa lisäyksessä 5 esitettyjä laskelmia tehtäessä mitatun pakoputken päästöjen hetkellinen massavirta kerrotaan pakoputkien kokonaismäärällä, jotta saadaan moottorin päästöjen hetkellinen kokonaismassavirta.

1.3 Käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä on mitattava ja kirjattava taulukossa mainitut parametrit enintään yhden sekunnin näytteenottojaksoilla:







Taulukko Testiparametrit Parametri Yksikkö (1) Lähde HC-pitoisuus (2) ppm Kaasuanalysaattori CO-pitoisuus (2) ppm Kaasuanalysaattori NOx-pitoisuus (2) ppm Kaasuanalysaattori CO2-pitoisuus (2) ppm Kaasuanalysaattori Pakokaasun massavirta (3) kg/h EFM Pakokaasun lämpötila (4) K EFM tai ECU tai anturi Ympäristön lämpötila (5) K Anturi Ilmanpaine kPa Anturi Suhteellinen kosteus % Anturi Moottorin vääntömomentti (6) (7) Nm ECU tai anturi Moottorin pyörimisnopeus (7) rpm ECU tai anturi Moottorin polttoainevirta (7) g/s ECU tai anturi Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila (8) K ECU tai anturi Moottorin imuilman lämpötila K ECU tai anturi Liikkuvan työkoneen leveysaste astetta GPS (valinnainen) Liikkuvan työkoneen pituusaste astetta GPS (valinnainen) ( 1 ) Jos saatavilla olevassa datavirrassa käytetään eri yksikköjä kuin taulukossa edellytetään, datavirta on muunnettava vaadituiksi yksiköiksi lisäyksessä 3 esitetyn tietojen esikäsittelyn aikana. ( 2 ) Mitataan märkänä tai korjataan märäksi. ( 3 ) Käytetään pakokaasun massavirran suoraa mittausta, ellei jokin seuraavista tapauksista ole soveltuva:

a) liikkuvaan työkoneeseen asennettu pakokaasujärjestelmä johtaa pakokaasun laimentumiseen ilmalla ennen kohtaa, johon pakokaasun virtausmittari (EFM) voitaisiin asentaa. Tässä tapauksessa pakokaasunäyte on otettava ennen laimennuskohtaa; b) liikkuvaan työkoneeseen asennettu pakokaasujärjestelmä ohjaa osan pakokaasusta liikkuvan työkoneen toiseen osaan (esim. lämmitystä varten) ennen kohtaa, johon pakokaasun virtausmittari voitaisiin asentaa; c) testattavan moottorin vertailuteho on suurempi kuin 560 kW, tai se on asennettu sisävesialukseen tai raideliikennevälineeseen ja valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, että pakokaasun virtausmittarin asentaminen olisi hankalaa liikkuvan työkoneen pakojärjestelmän koon tai sijainnin vuoksi; d) kyseessä ovat luokan SMB moottorit, ja valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, että pakokaasun virtausmittarin asentaminen olisi hankalaa liikkuvan työkoneen pakojärjestelmän koon tai sijainnin vuoksi.

Näissä tapauksissa, kun valmistaja pystyy esittämään hyväksyntäviranomaiselle vankan näytön siitä, että ECU-yksikön arvioima polttoaineen massavirta korreloi moottoridynamometritestipenkissä mitatun polttoaineen massavirran kanssa, voidaan pakokaasun virtausmittari jättää pois ja soveltaa epäsuoria pakokaasun virtausmittauksia (polttoaineen ja imuilman virtauksista tai polttoaineen virtauksesta ja hiilitaseesta). ( 4 ) NOx-päästöjen vähentämiseen käytetyllä jälkikäsittelylaitteella varustetun moottorin käynnistymisvaiheen keston määrittämiseksi pitkän työttömän tapahtuman jälkeen, kuten lisäyksessä 4 olevassa 2.2.2 kohdassa esitetään, pakokaasun lämpötila on mitattava käyttöjakson aikana enintään 30 cm:n etäisyydellä NOx-päästöjen vähentämiseen käytetyn jälkikäsittelylaitteen ulostulosta. Jos anturin asentaminen enintään 30 cm:n etäisyydelle aiheuttaisi vahinkoa jälkikäsittelylaitteelle, anturi on asennettava niin lähelle tätä etäisyyttä kuin käytännössä mahdollista. ( 5 ) Käytetään ympäristön tai imuilman lämpötila-anturia. Imuilman lämpötila-anturia käytettäessä on noudatettava 5.1 kohdan toisessa alakohdassa vahvistettuja vaatimuksia. ( 6 ) Kirjattavan arvon on oltava joko a) nettovääntömomentti tai b) nettovääntömomentti, joka on laskettu moottorin todellisen vääntömomenttiprosentin, kitkamomentin ja viitevääntömomentin perusteella lisäyksessä 7 olevassa 2.1.1 kohdassa mainittujen standardien mukaisesti. Nettovääntömomentin on perustuttava moottorin tuottamaan korjaamattomaan nettovääntömomenttiin, mukaan lukien välineet ja apulaitteet, jotka moottoriin on lisättävä päästötestiä varten delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteen VI lisäyksen 2 mukaisesti. ( 7 ) Ei vaadita tämän asetuksen mukaisesti testattavilta moottoreilta, joihin ei ole suunniteltu nämä datavirrat tuottamaan pystyvää tietoliikenneliitäntää. ( 8 ) Ilmajäähdytteisten moottoreiden osalta kirjataan jäähdytysnesteen lämpötilan sijasta lämpötila täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen I lisäyksessä 3 olevan C osan 3.7.2.2.1 kohdassa mainitussa tarkistuspisteessä.

2. Testin kesto

2.1 Testin keston, johon sisältyvät kaikki testijaksot, on oltava riittävän pitkä, jotta saadaan suoritetuksi seuraava määrä työtapahtumia:

a) ISM-ryhmiin A ja C kuuluvien moottoreiden osalta 5–7 kertaa tyyppihyväksyntätestin aikana kuumakäynnistys-NRTC-syklissä saatu työn vertailuarvo kilowattitunteina tai 5–7 kertaa tyyppihyväksyntätestin aikana kuumakäynnistys-NRTC-syklissä saatu CO2-vertailumassa grammoina/sykli, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IV vahvistetun moottorityypin tai moottoriperheen EU-tyyppihyväksyntätodistuksen lisäyksen 11.3.1 ja 11.3.2 kohdan mukaisesti;

b) ISM-ryhmään H kuuluvien moottoreiden osalta 5–7 kertaa tyyppihyväksyntätestin aikana LSI-NRTC-syklissä saatu työn vertailuarvo kilowattitunteina tai 5–7 kertaa tyyppihyväksyntätestin aikana LSI-NRTC-syklissä saatu CO2-vertailumassa grammoina/sykli, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IV vahvistetun moottorityypin tai moottoriperheen EU-tyyppihyväksyntätodistuksen lisäyksen 11.3.1 ja 11.3.2 kohdan mukaisesti;

c) ISM-ryhmiin E, I, O ja P kuuluvien moottoreiden osalta 3–5 kertaa sovellettava työn vertailuarvo kilowattitunteina tai CO2-vertailumassa grammoina/sykli määritettyinä tyyppihyväksyntätestin tuloksesta lisäyksessä 9 esitettyä menetelmää käyttäen;

d) niihin ISM-ryhmiin kuuluvien moottoreiden osalta, joita ei luetella a, b tai c alakohdassa, 5–7 kertaa sovellettava työn vertailuarvo kilowattitunteina tai CO2-vertailumassa grammoina/sykli määritettyinä tyyppihyväksyntätestin tuloksesta lisäyksessä 9 esitettyä menetelmää käyttäen.

2.2 Kaikki kunkin käyttöjakson aikana kerätyt tiedot on yhdistettävä aikajärjestyksessä, vaikka 2.1 kohdan a–d alakohdassa määritelty työn tai CO2-massan yläraja ylittyy. Tässä tapauksessa tämän asetuksen lisäyksessä 5 esitetyn laskutoimituksen aikana,

a) jos työn määrä tai CO2-vertailumassa työtapahtumissa ylittää kyseisen ylärajan, laskeminen on katkaistava sen aikalisäyksen päättyessä, jolloin tämä tapahtuu, ja

b) tämän asetuksen liitteessä olevan 10 kohdan mukaisesti ISM-testistä raportoidut tulokset ovat kyseisen katkaistun laskelman tulokset.

3. Liikkuvan työkoneen valmistelu

Liikkuvan työkoneen, jonka moottori on valittu testattavaksi tämän liitteen 1.3 kohdan mukaisesti, valmisteluun on sisällyttävä vähintään seuraavat vaiheet:

a) moottorin tarkastus; havaitut ongelmat on korjaamisen jälkeen kirjattava ja esitettävä hyväksyntäviranomaiselle;

b) öljyn, polttoaineen ja mahdollisen reagenssin vaihto, jos saatavilla ei ole dokumentoitua näyttöä siitä, että kyseinen neste on moottorityyppiin sovellettavissa tyyppihyväksyntäasiakirjoissa lueteltujen eritelmien mukaista ja että näin on käytännössä ja taloudellisesti mahdollista tehdä;

c) ECU-yksiköllä ja tietoliikenneliitännällä varustettujen moottoreiden on oltava tämän liitteen 5 kohdan mukaisia.

4. PEMS-järjestelmän asennus

4.1 Asennusta koskevat rajoitukset

4.1.1 PEMS-järjestelmä on asennettava siten, ettei se vaikuta liikkuvan työkoneen kaasupäästöihin tai suorituskykyyn.

4.1.2 Asennuksessa on noudatettava paikallisesti sovellettavia turvallisuusmääräyksiä ja vakuutusvaatimuksia sekä PEMS-järjestelmän, mittauslaitteiden, siirtolinjan ja näytteenottimen valmistajan antamia ohjeita.

4.1.3 Jos ISM-ryhmiin M ja N kuuluviin moottoreihin ei voida asentaa PEMS-järjestelmiä ylittämättä rataverkkoon sovellettavaa kuormaulottumaa, tämän liitteen 3.2.2 kohdan mukaiseen käyttöön on sisällyttävä paikallaan olevan raideliikennevälineen testaus valmistajan määrittämää ja hyväksyntäviranomaisen kanssa sovittua edustavaa testikäyttösykliä käyttäen.

4.1.4 ISM-ryhmiin E, I, O ja P kuuluvat moottorit voidaan poistaa liikkuvasta työkoneesta, jolloin käytönaikaiseen valvontaan liittyvä testi tehdään testipenkissä. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan seuraavaa:

a) moottori, mukaan lukien koko päästöjenrajoitusjärjestelmä, on poistettava liikkuvasta työkoneesta ja asennettava dynamometritestipenkkiin tekemättä päästöjenrajoitusjärjestelmään mukautuksia;

b) hyväksyntäviranomaiselle ei tarvitse osoittaa, että tämän liitteen 3.2.1 kohdan noudattaminen ei ole mahdollista;

c) sen estämättä, mitä a ja b alakohdassa säädetään, käytönaikaiseen valvontaan liittyvä testi on suoritettava tämän asetuksen mukaisesti;

d) menettelystä, jolla moottori poistetaan liikkuvasta työkoneesta ja asennetaan testikammioon moottorin toiminnan jäljittelemiseksi liikkuvassa työkoneessa, on sovittava hyväksyntäviranomaisen kanssa ennen ISM-testin suorittamista;

e) on käytettävä valmistajan määrittämää ja hyväksyntäviranomaisen kanssa sovittua edustavaa testikäyttösykliä tämän liitteen 3.2.2 kohdan mukaisesti;

f) e alakohdassa tarkoitetun testikäyttösyklin on katettava nopeus- ja kuormitusalue, joka edustaa valitun koneen toimintaa kenttäkäytössä. Kyseisen alueen määrittämisessä käytettäviin menetelmiin on sisällyttävä muun muassa yhden tai useamman vertailukelpoisen kentällä käytössä olevan koneen operatiiviset tiedot;

g) jotta voidaan määrittää, missä määrin PEMS-järjestelmän käytöstä saadut tulokset eroavat testipenkkijärjestelmän käytöstä saaduista tuloksista, dynamometritestipenkissä PEMS-järjestelmää käyttäen tehtyjä käytönaikaisia valvontamittauksia voidaan täydentää samanaikaisilla mittauksilla, joissa käytetään testipenkkilaitteistoa ja delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevan 9 jakson vaatimusten mukaista päästöjenmittausjärjestelmää, jota käytetään kyseisen liitteen 8 kohdan vaatimusten mukaisesti;

h) tämän liitteen 6, 7, 8 ja 10 kohdan vaatimuksia on lisäksi sovellettava kaikkiin g alakohdan mukaisiin samanaikaisiin mittauksiin, ja nämä mittaukset on sisällytettävä testitietoihin ja testiraporttiin.

▼B

4.2 Tehonsyöttö

PEMS-järjestelmän tehonsyöttö on järjestettävä ulkoisella tehonlähteellä.

4.2.1 Jos valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei 4.2 kohdan noudattaminen ole mahdollista, voidaan käyttää lähdettä, joka saa tehonsa (suoraan tai epäsuorasti) moottorista testin aikana.

4.2.2 Tässä tapauksessa PEMS-järjestelmän huipputehonkulutus saa olla enintään 1 prosentti moottorin enimmäistehosta, ja on toteutettava lisätoimenpiteitä, joilla estetään akun liiallinen purkautuminen, kun moottori ei ole käynnissä tai se on tyhjäkäynnillä.

4.3 Muut mittauslaitteet kuin EFM

Muut mittauslaitteet kuin EFM on niin pitkälle kuin mahdollista asennettava paikkaan, jossa esiintyy mahdollisimman vähän

a) ympäristön lämpötilan muutoksia;

b) ilmanpaineen muutoksia;

c) sähkömagneettista säteilyä;

d) mekaanisia iskuja ja tärinää;

e) ulkoilman hiilivetyjä – jos FID-analysaattorin polttimen ilmana käytetään ulkoilmaa.

4.4 EFM

EFM:n asentaminen ei saa lisätä vastapainetta yli moottorin valmistajan suositteleman arvon.

4.4.1 EFM on kiinnitettävä liikkuvan työkoneen pakoputkeen. Mittarin anturit on asetettava siten, että niiden kummallakin puolella (virtauksen suuntaan ja sitä vastaan) on suora putki, jonka pituus on vähintään kaksi kertaa virtausmittarin läpimitta.

4.4.2 EMF on asennettava liikkuvan työkoneen äänenvaimentimen jälkeen, jotta voidaan rajoittaa pakokaasun paineenvaihteluiden vaikutusta mittaussignaaleihin.

4.5 Siirtolinja ja näytteenotin

Siirtolinja on eristettävä asianmukaisesti liitoskohdistaan (näytteenotin ja mittauslaitteiden tausta).

4.5.1 Jos siirtolinjan pituutta muutetaan, siirtoajat on tarkistettava ja niitä on tarvittaessa korjattava.

4.5.2 Siirtolinja ja näytteenotin on asennettava teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 9.3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

▼M2

4.6 Tietojenkeruulaite

Jos ECU-yksikön tietoja on määrä käyttää, moottorin ECU-yksikköön on liitettävä tietojenkeruulaite saatavilla olevien lisäyksen 7 taulukossa 1 lueteltujen moottorin parametrien ja tarvittaessa lisäyksen 7 taulukossa 2 lueteltujen moottorin parametrien tallentamiseksi.

▼B

4.7 GPS (tarvittaessa)

Antenni olisi kiinnitettävä mahdollisimman korkealle niin, ettei sen toiminta ole vaarassa häiriintyä käytön aikana.

5. Käytönaikaiseen valvontaan liittyvää testiä edeltävät menettelyt

▼M2

5.1 Ympäristön lämpötilan mittaaminen

Ympäristön lämpötila on mitattava vähintään käyttöjakson alussa ja käyttöjakson lopussa. Mittaus on tehtävä kohtuullisella etäisyydellä liikkuvasta työkoneesta. Moottorin imuilman lämpötilan mittaamiseen voidaan käyttää anturia tai ECU-signaalia.

Jos ympäristön lämpötilan arviointiin käytetään imuilman lämpötilaa, kirjatun ympäristön lämpötilan on oltava imuilman lämpötila korjattuna valmistajan ilmoittamalla ympäristön lämpötilan ja imuilman lämpötilan välisellä sovellettavalla nimelliserolla.

▼B

5.2 Mittauslaitteiden käynnistys ja vakauttaminen

Mittauslaitteita on lämmitettävä ja vakautettava, kunnes paineet, lämpötilat ja virtaukset saavuttavat käyttöarvonsa mittauslaitteen tai PEMS-järjestelmän valmistajan ohjeiden mukaisesti.

5.3 Siirtolinjan puhdistus ja lämmitys

Järjestelmän kontaminoitumisen estämiseksi siirtolinjaa on puhdistettava näytteenoton alkamiseen saakka siirtolinjan tai PEMS-järjestelmän valmistajan ohjeiden mukaisesti.

Siirtolinja on lämmitettävä lämpötilaan 190 °C (+/– 10 °C) ennen testin aloittamista, jotta ei syntyisi kylmiä kohtia, jotka voisivat aiheuttaa näytteen kontaminoitumisen hiilivetyjen tiivistymisen vuoksi.

5.4 Kaasuanalysaattoreiden tarkastaminen ja kalibrointi

Kaasuanalysaattoreiden nolla- ja vertailukaasukalibroinnit ja lineaarisuustarkastukset on tehtävä käyttäen lisäyksessä 1 olevassa 2.1.3 kohdassa tarkoitettuja kalibrointikaasuja.

5.5 Pakokaasun virtausmittarin puhdistus

Virtausmittaria on puhdistettava paineantureiden liitoskohdissa PEMS-järjestelmän tai virtausmittarin valmistajan ohjeiden mukaisesti. Tarkoituksena on poistaa kondensoituneet aineet ja dieselhiukkaset painelinjoista ja virtausputkien paineenmittausaukoista.

▼M2

6. Tietojen keruu käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä

6.1 Ennen käyttöjaksoa

Kaasupäästöjä koskevien tietonäytteiden ottaminen, pakokaasuparametrien mittaaminen ja moottoria ja ympäristöä koskevien tietojen kirjaaminen on aloitettava ennen moottorin käynnistämistä.

6.2 Käyttöjakson aikana

Kaasupäästöjä koskevien tietonäytteiden ottamista, pakokaasuparametrien mittaamista ja moottoria ja ympäristöä koskevien tietojen kirjaamista on jatkettava koko sen ajan, jonka moottoria testataan tavanomaisessa käytössä.

Moottori voidaan pysäyttää ja käynnistää, mutta kaasupäästöjä koskevien tietonäytteiden ottamista, pakokaasuparametrien mittaamista ja moottoria ja ympäristöä koskevien tietojen kirjaamista on jatkettava koko käytönaikaiseen valvontaan liittyvän käyttöjakson ajan.

6.3 Käyttöjakson jälkeen

Käytönaikaiseen valvontaan liittyvän käyttöjakson lopussa mittauslaitteiden ja tietojenkeruulaitteen vasteaikojen on annettava kulua umpeen. Moottori voidaan sammuttaa ennen tietojenkeruun lopettamista tai sen jälkeen.

7. Kaasuanalysaattoreiden tarkastus

7.1 Nollapisteen määräaikainen verifiointi käyttöjakson aikana

Kaasuanalysaattoreiden nollapiste voidaan verifioida käyttöjakson aikana kahden tunnin välein, jos se on mahdollista tehdä kätevällä ja turvallisella tavalla.

7.2 Nollapisteen määräaikainen korjaaminen käyttöjakson aikana

Edellä olevan 7.1 kohdan mukaisesti tehtyjen tarkastusten tuloksia voidaan käyttää nollapisteen siirtymäkorjauksen tekemiseen kyseisen käyttöjakson aikana.

7.3 Siirtymän verifiointikäyttöjakson jälkeen

Siirtymän verifiointi on tehtävä ainoastaan jos nollapisteen siirtymäkorjausta ei ole tehty käyttöjakson aikana 7.2 kohdan mukaisesti.

7.3.1 Kaasuanalysaattorit on nollattava ja kohdistettava viimeistään 30 minuutin kuluttua käyttöjakson päättymisestä niiden siirtymän verifioimiseksi verrattuna ennen testiä saatuihin tuloksiin.

7.3.2 Kaasuanalysaattoreiden nolla- ja vertailukaasukalibroinnit ja lineaarisuustarkastukset on tehtävä 5.4 kohdassa esitetyllä tavalla.

8. Moottorin tai koneen toimintahäiriö

8.1 Jos käyttöjakson aikana esiintyy moottorin toimintaan vaikuttava toimintahäiriö ja joko

a) liikkuvan työkoneen sisäinen valvontajärjestelmä ilmoittaa häiriöstä selkeästi liikkuvan työkoneen käyttäjälle näkyvän varoituksen, tekstiviestin tai muun ilmaisimen avulla tai

b) liikkuvassa työkoneessa ei ole vianmääritys- tai varoitusjärjestelmää, mutta häiriö havaitaan selvästi ääni- tai näköhavainnoin. käyttöjakso on mitätöitävä.

8.2 Toimintahäiriö on korjattava ennen uuden käyttöjakson suorittamista moottorilla.

▼B









Lisäys 3

Tietojen esikäsittely kaasupäästöjen laskentaa varten

1. Määritelmät

1.2 Tässä lisäyksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä: 1.2.1 ’nollavasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollakaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana, kohina mukaan lukien; 1.2.2 ’vertailuvasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailukaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana, kohina mukaan lukien.

▼M2

2. Tietojen poissulkeminen

2.1 Tilapäiset signaalikatkot

2.1.1 Mahdolliset tilapäiset signaalikatkot on merkittävä muistiin.

2.1.2 Enintään 2 prosenttia tiedoista enintään 30 sekunnin yhtäjaksoiselta ajalta voidaan jättää pois kustakin käyttöjaksosta, jos alkuperäisessä tietojen kirjaamisessa signaali katkeaa tilapäisesti yhden tai useamman kerran liitteessä olevan 4.3 kohdan mukaisesti.

2.1.3 Jos testijaksoon sisältyy signaalikatkoja, joissa häviää yli 2 prosenttia tiedoista tai joiden yhtäjaksoinen kesto on yli 30 sekuntia, on kyseinen jakso mitätöitävä ja tehtävä uusi testi.

2.2 Mittauslaitteiden määräaikaiset tarkastukset

2.2.1 Kaikki tietopisteet, jotka vastaavat lisäyksessä 2 olevan 7 kohdan mukaista kaasuanalysaattoreiden tarkastusta, on yksilöitävä ja jätettävä käyttöjakson jatkokäsittelyn ulkopuolelle, paitsi jos se on tarpeen tämän lisäyksen 3 kohdassa tarkoitetun siirtymäkorjauksen suorittamiseksi.

2.3 Ympäristöolosuhteet

2.3.1 Kaikki ympäristöolosuhteita vastaavan käyttöjakson tietopisteet, jotka eivät täytä tämän liitteen 3.3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia, on yksilöitävä.

2.3.2 Jos tämän lisäyksen 2.3.1 kohdan mukaisesti yksilöityjen tietopisteiden osuus on yli 1 prosentti, on koko jakso mitätöitävä ja tehtävä uusi testi.

2.3.3 Jos ympäristöolosuhteet mitataan vain testin alussa ja lopussa, koko testijakso on mitätöitävä, jos jompikumpi mittaus ei täytä liitteessä olevassa 3.3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia.

2.4 Kylmäkäynnistystiedot

Kylmäkäynnistyksen kaasupäästöjen mitatut tiedot on jätettävä pois kaasupäästöjä koskevista laskelmista.

2.4.1 Nestejäähdytteiset moottorit

Kaasupäästöjen laskentaan hyväksyttävien mittaustietojen kirjaaminen alkaa, kun moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on saavuttanut ensimmäisen kerran arvon 343 K (70 °C) tai kun moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on vakiintunut niin, että vaihteluväli on +/–2 K viiden minuutin aikana, tai – niiden testien osalta, jotka tehdään ympäristön lämpötilan ollessa enintään 273,15 K –, kun moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on vakiintunut niin, että vaihteluväli on +/–5 K viiden minuutin aikana, sen mukaan kumpi tila saavutetaan ensin; kirjaaminen on joka tapauksessa aloitettava viimeistään 20 minuutin kuluttua moottorin käynnistämisestä.

2.4.2 Ilmajäähdytteiset moottorit

Kaasupäästöjen laskentaan hyväksyttävien mittaustietojen kirjaaminen aloitetaan, kun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen I lisäyksessä 3 olevan C osan 3.7.2.2.1 kohdassa määritellyssä vertailupisteessä mitattu lämpötila on vakiintunut niin, että vaihteluväli on +/– 5 prosenttia viiden minuutin aikana; kirjaaminen on joka tapauksessa aloitettava viimeistään 20 minuutin kuluttua moottorin käynnistämisestä.

3. Siirtymäkorjaus

3.1 Suurin sallittu siirtymä

Nollavasteen ja vertailuvasteen siirtymien on oltava alle kaksi prosenttia alimman käytettävän mittausalueen täydestä asteikosta.

a) Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on alle kaksi prosenttia, mitattuja pitoisuuksia voidaan käyttää korjaamattomina tai niihin voidaan tehdä siirtymäkorjaus 3.2 kohdan mukaisesti.

b) Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on kaksi prosenttia tai suurempi, mitattuihin pitoisuuksiin on tehtävä siirtymäkorjaus 3.2 kohdan mukaisesti. Jos korjausta ei tehdä, testi on mitätöitävä.

3.2 Siirtymäkorjaus

3.2.1 Siirtymäkorjattu pitoisuusarvo on laskettava teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2.1 tai 3.5 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

3.2.2 Korjaamattomien ja korjattujen kaasumaisen epäpuhtauden ominaispäästöarvojen ero saa olla enintään ± 6 prosenttia korjaamattomista kaasumaisen epäpuhtauden ominaispäästöarvoista. Jos poikkeama on suurempi kuin 6 prosenttia, testi on mitätöitävä.

3.2.2.1 Kukin kaasumaisen epäpuhtauden ominaispäästöarvo lasketaan testijakson kaasupäästöjen integroidusta massasta jakamalla se testijakson aikana suoritetulla kokonaistyöllä. Laskelma on tehtävä ennen työtapahtumien määrittämistä lisäyksen 4 mukaisesti tai kaasupäästöjen laskemista lisäyksen 5 mukaisesti.

3.2.3 Jos siirtymäkorjausta sovelletaan, kaasupäästöjä ilmoitettaessa on käytettävä ainoastaan siirtymäkorjattuja kaasupäästötuloksia.

4. Ajallinen yhdenmukaistaminen

Jotta voidaan minimoida eri signaalien välisen aikaviiveen vääristävä vaikutus kaasupäästöjen massan laskentaan, kaasupäästölaskelmiin liittyvät tiedot on yhdenmukaistettava ajallisesti 4.1–4.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

4.1 Kaasuanalysaattoreiden tiedot

Kaasuanalysaattoreista saatavat tiedot on yhdenmukaistettava delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 8.1.5.3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

4.2 Kaasuanalysaattoreiden ja pakokaasun virtausmittareiden tiedot

Kaasuanalysaattoreista saatavat tiedot on yhdenmukaistettava pakokaasun virtausmittareiden tietojen kanssa 4.4 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

4.3 PEMS-järjestelmän ja moottorin tiedot

PEMS-järjestelmästä (kaasuanalysaattorit ja EFM) saatavat tiedot on yhdenmukaistettava moottorin ECU-yksiköltä saatavien tietojen kanssa 4.4 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

4.4 Menettely PEMS-järjestelmän tietojen ajallisen yhdenmukaistamisen parantamiseksi

Lisäyksessä 2 olevassa taulukossa luetellut testiparametrit jaetaan kolmeen ryhmään:

Ryhmä 1: Kaasuanalysaattorit (HC-, CO-, CO 2 - ja NO x -pitoisuudet);

Ryhmä 2: Pakokaasun virtausmittari (pakokaasun massavirta ja lämpötila);

Ryhmä 3: Moottori (vääntömomentti, pyörimisnopeus, lämpötilat ja polttoaineen virtaus ECU-yksiköltä).

Kunkin ryhmän tietojen ajallinen yhdenmukaistaminen kahden muun ryhmän tietojen kanssa on tarkistettava hakemalla kahden testiparametrisarjan suurin korrelaatiokerroin. Kaikkia ryhmän testiparametreja on siirrettävä mahdollisimman suuren korrelaatiokertoimen saamiseksi. Korrelaatiokertoimien laskennassa on käytettävä seuraavia testiparametreja:

a) ryhmä 1 ja ryhmä 2 (kaasuanalysaattorit ja EFM-tiedot) ryhmän 3 (moottorin tiedot) kanssa: pakokaasun massavirta EFM:ltä ja vääntömomentti ECU-yksiköltä;

b) ryhmä 1 ryhmän 2 kanssa: CO2-pitoisuus ja pakokaasun massavirta;

c) ryhmä 1 ryhmän 3 kanssa: CO2-pitoisuus ja moottorin polttoainevirta.

4.4.1 Niiden moottoreiden osalta, joihin ei ole suunniteltu tietoliikenneliitäntää, joka mahdollistaa ECU-tietojen keräämisen lisäyksen 7 mukaisesti, 4.4 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettu korrelaatio jätetään pois.

4.4.2 Niiden moottoreiden osalta, joiden pakokaasun massavirran suora mittaus on lisäyksessä 2 olevan taulukon huomautuksen 3 mukaisesti jätetty tekemättä, 4.4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu korrelaatio jätetään pois.

5. Tietojen johdonmukaisuuden tarkastus

5.1 Kaasuanalysaattoreiden ja pakokaasun virtausmittareiden tiedot

Niiden moottoreiden osalta, joihin on suunniteltu tietoliikenneliitäntä, joka pystyy tuottamaan lisäyksessä 7 olevan taulukon 2 mukaiset polttoainevirtaa koskevat tiedot, tietojen (virtausmittarilla mitattu pakokaasun massavirta sekä kaasupitoisuudet) johdonmukaisuus on tarkistettava ECU-yksiköstä saadun mitatun moottorin polttoainevirran ja delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2.1.6.4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti lasketun moottorin polttoainevirran korrelaation avulla.

Mitatuille ja lasketuille polttoainevirran arvoille on tehtävä lineaarinen regressioanalyysi. Menetelmänä on käytettävä pienimmän neliösumman menetelmää, jossa yhtälöllä on seuraava muoto:

y = mx + b

jossa

a) y on laskettu polttoaineen virtaus [g/s];

b) m on regressiolinjan kaltevuus;

c) x on mitattu polttoaineen virtaus [g/s];

d) b on regressiolinjan y-leikkaus.

Kullekin regressiolinjalle on laskettava kaltevuus (m) ja determinaatiokerroin (r2). Tämä analyysi suositellaan tehtäväksi alueella, jonka rajoina ovat 15 prosenttia maksimiarvosta ja maksimiarvo, ja taajuudella, joka on vähintään 1 Hz. Jotta testi voidaan katsoa päteväksi, seuraavat kaksi kriteeriä on arvioitava:







Taulukko 1 Toleranssit Regressiolinjan kaltevuus, m 0,9–1,1 – suositus Determinaatiokerroin, r2 vähintään 0,90 – pakollinen

5.2 ECU-yksikön vääntömomenttitiedot

Jos laskelmissa on määrä käyttää ECU-yksikön vääntömomenttitietoja, niiden johdonmukaisuus on tarkistettava vertaamalla ECU-yksikön suurimpia vääntömomenttiarvoja moottorin eri pyörimisnopeuksilla (tapauksen mukaan) virallisen täyden kuormituksen vääntömomenttikäyrän vastaaviin arvoihin lisäyksen 6 mukaisesti.

5.3 Polttoaineen ominaiskulutus (BSFC)

Jos ECU-yksikön tiedot ovat saatavilla, polttoaineen ominaiskulutus on tarkastettava käyttäen seuraavia arvoja:

a) polttoaineenkulutus, joka on laskettu kaasupäästötiedoista (kaasuanalysaattorien pitoisuustiedot ja pakokaasun massavirtatiedot) delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2.1.6.4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti;

b) työ, joka on laskettu ECU-yksikön tiedoista (moottorin vääntömomentti ja pyörimisnopeus).

5.4 Ilmanpaine

Ilmanpaineen arvo on tarkastettava vertaamalla sitä GPS-tietojen mukaiseen korkeuteen merenpinnasta, jos GPS-tiedot ovat saatavilla.

5.5 Hyväksyntäviranomainen voi mitätöidä testin, jos se ei pidä tietojen johdonmukaisuuden tarkastuksen tuloksia tyydyttävinä.

6. Kuiva-märkäkorjaus

Jos pitoisuus mitataan kuivana, se on muunnettava märkäpitoisuudeksi delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2 tai 3 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti.

7. Kosteuden ja lämpötilan NOx-korjaus

Kaasuanalysaattoreilla mitattuja NOx-pitoisuuksia ei korjata ympäristön lämpötilan ja kosteuden suhteen.

▼B









Lisäys 4

Algoritmi kelpoisten tapahtumien määrittämiseksi käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana

1. Yleiset vaatimukset

1.1 Tässä lisäyksessä 'tapahtumalla' tarkoitetaan tietoja, jotka on mitattu käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä kaasupäästölaskelmia varten käyttäen aikalisäystä Δt, joka vastaa tietojen näytteenottojaksoa.

1.2 Tässä lisäyksessä esitetty menetelmä perustuu työtapahtumien ja työttömien tapahtumien malliin.

1.3 Tapahtumaa, joka katsotaan työttömäksi tapahtumaksi tämän lisäyksen mukaisesti, ei saa pitää kelpoisena työn tai CO2-massan laskennassa eikä lisäyksessä 5 olevassa 2 kohdassa esitetyssä keskiarvon määritysjaksojen kaasupäästöjen ja vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen määrittämisessä. Laskemissa tulee käyttää ainoastaan työtapahtumia.

1.4 Työttömät tapahtumat luokitellaan lyhyiksi työttömiksi tapahtumiksi (≤ D2) ja pitkiksi työttömiksi tapahtumiksi (> D2) (ks. D2:n arvo taulukosta).

▼M2

2. Menettely työttömien tapahtumien määrittämiseksi

2.1 Työttömillä tapahtumilla tarkoitetaan tapahtumia, joissa joko

a) niiden moottoreiden osalta, joihin ei ole suunniteltu tietoliikenneliitäntää, joka pystyy tuottamaan lisäyksen 7 taulukon 1 mukaiset vääntömomentti- ja pyörimisnopeustiedot, lisäyksessä 10 vahvistetun menettelyn mukaisesti määritetty hetkellinen likimääräinen teho, tai

b) kaikissa muissa tapauksissa moottorin hetkellinen teho on alle 10 prosenttia ISM-testattavan moottorityypin vertailutehosta, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 26 alakohdassa ja luetellaan mainitun asetuksen liitteessä I kunkin moottori(ala)luokan osalta.

2.1.1 Niiden tämän asetuksen mukaisesti testattavien moottoreiden osalta, joihin ei ole suunniteltu tietoliikenneliitäntää, joka pystyy tuottamaan lisäyksessä 7 olevan taulukon 1 mukaiset vääntömomentti- ja pyörimisnopeustiedot, hetkellinen likimääräinen teho lasketaan lisäyksessä 10 kuvatun menettelyn mukaisesti ennen tässä lisäyksessä esitetyn menettelyn soveltamista.

2.2 Lisäksi on toteutettava seuraavat vaiheet:

2.2.1 Työttömiä tapahtumia, joiden kesto on lyhyempi kuin D0, on pidettävä työtapahtumina, ja ne on yhdistettävä niitä ympäröiviin työtapahtumiin (ks. D0:n arvo taulukosta 2).

2.2.2 Työtapahtumia, jotka ovat lyhyempiä kuin D0 ja joita ympäröivät työttömät tapahtumat, joiden kesto on pidempi kuin D1, on pidettävä työttöminä tapahtumina, ja ne on yhdistettävä niitä ympäröiviin työttömiin tapahtumiin (ks. D1:n arvo taulukosta 2).

2.2.3 Niiden moottoreiden osalta, jotka on varustettu NOx-päästöjen vähentämiseen ja pakokaasun lämpötilan mittaukseen käytetyllä jälkikäsittelylaitteella lisäyksessä 2 olevan taulukon huomautuksen 4 mukaisesti, pitkää työtöntä tapahtumaa (> D2) seuraavaa käynnistymisvaihetta on myös pidettävä työttömänä tapahtumana, kunnes pakokaasun lämpötila saavuttaa arvon 523 K. Jos pakokaasun lämpötila ei saavuta arvoa 523 K ajassa D3, kaikkia D3:n jälkeisiä tapahtumia on pidettävä työtapahtumina (ks. D2:n ja D3:n arvot taulukosta 2).

2.2.4 Kaikissa työttömissä tapahtumissa tapahtuman ensimmäistä D1 minuuttia on pidettävä työtapahtumana.

3. ”Koneen työn” määritysalgoritmi 2 kohdan vaatimusten täyttämiseksi

Edellä 2 kohdassa oleva menettely toteutetaan 3.1–3.4 kohdassa esitetyssä järjestyksessä.

3.1 Vaihe 1: Havaitaan tapahtumat ja jaetaan ne työtapahtumiin ja työttömiin tapahtumiin.

a) määritellään työtapahtumat ja työttömät tapahtumat 2.1 kohdan mukaisesti;

b) lasketaan työttömien tapahtumien kesto;

c) merkitään työttömät tapahtumat, jotka ovat lyhyempiä kuin D0, työtapahtumiksi;

d) lasketaan työtapahtumien kesto.

3.2 Vaihe 2: Yhdistetään lyhyet työtapahtumat (≤ D0) työttömiksi tapahtumiksi.

Merkitään työttömiksi tapahtumiksi ne työtapahtumat, jotka ovat lyhyempiä kuin D0 ja joita edeltää ja seuraa työtön tapahtuma, joka on pidempi kuin D1.

3.3 Vaihe 3: Suljetaan pois pitkiä työttömiä tapahtumia seuraavat työtapahtumat (käynnistymisvaihe).

Jos 2.2.3 kohtaa voidaan soveltaa, merkitään työttömiksi tapahtumiksi pitkiä työttömiä tapahtumia (> D2) seuraavat työtapahtumat, kunnes joko

a) pakokaasun lämpötila saavuttaa arvon 523 K tai

b) D3 minuuttia on kulunut, sen mukaan, kumpi tapahtuu ensin.

3.4 Vaihe 4: Otetaan mukaan työtapahtumia seuraavat työttömät tapahtumat

Sisällytetään D1 minuuttia työttömästä tapahtumasta sitä edeltävän työtapahtuman osaksi.







Taulukko 2 Parametrien D0, D1, D2 ja D3 arvot Parametrit Arvo D0 2 minuuttia D1 2 minuuttia D2 10 minuuttia D3 4 minuuttia

▼B

4. Esimerkkejä

4.1 Työttömiä tapahtumia koskevien tietojen pois jättäminen vaiheen 1 lopussa

4.2 Työttömiä tapahtumia koskevien tietojen pois jättäminen vaiheen 2 lopussa

4.3 Työttömiä tapahtumia koskevien tietojen pois jättäminen vaiheen 3 lopussa

4.4 Vaiheen 4 loppu – lopullinen









Lisäys 5

Kaasupäästölaskelmat

1. Hetkellisten kaasupäästöjen laskenta

Kaasupäästöjen hetkellinen massa on laskettava käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä mitattujen kaasupäästöjen hetkellisen pitoisuuden perusteella ja teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2 tai 3 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti.

2. Keskiarvon määritysjaksojen kaasupäästöjen ja vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen määrittäminen

▼M2

2.1 Keskiarvon määritysjaksoon perustuva menetelmä

2.1.1 Yleiset vaatimukset

Keskiarvon määritysjaksolla tarkoitetaan käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana lasketun täydellisen tietosarjan osaa, jossa CO2-massa tai työ on yhtä suuri kuin moottorin CO2-massa tai työ, joka on mitattu vertailulaboratorion testisyklin ajalta. Kaasupäästöjen massa ja vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut on laskettava käyttäen liikkuvan keskiarvon määritysjakson menetelmää, joka perustuu työn vertailuarvoon (2.2 kohdassa esitetty menetelmä) ja CO2-massan vertailuarvoon (2.3 kohdassa esitetty menetelmä), jotka on mitattu vertailulaboratorion testisyklin ajalta.

Moottorin teho ajan funktiona ja keskiarvon määritysjakson kaasupäästöt ensimmäisestä keskiarvon määritysjaksosta alkaen.

Laskelmat on tehtävä seuraavien alakohtien mukaisesti:

a) Lisäyksen 4 ehtojen mukaisesti pois jätettyjä tietoja ei saa ottaa huomioon työtä tai CO2-massaa eikä keskiarvon määritysjaksojen kaasupäästöjä ja vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja koskevissa laskelmissa, lukuun ottamatta tämän lisäyksen 4 kohdan f alakohdan vaatimuksia.

b) Liikkuvan keskiarvon määritysjaksoon perustuvat laskelmat on suoritettava käyttäen aikalisäystä Δt, joka vastaa tietojen näytteenottojaksoa. Liikkuvan keskiarvon määritysjakson alkua korotetaan kyseisellä määrällä kullakin iterointikerralla.

c) Kaasupäästöjen massa kutakin keskiarvon määritysjaksoa kohti (mg/keskiarvon määritysjakso) on määritettävä integroimalla hetkellisten kaasupäästöjen massa keskiarvon määritysjaksossa.

d) Kun kyse on moottoreista, joissa on ECU-yksikkö ja joihin on suunniteltu tietoliikenneliitäntä, jonka tarkoituksena on mahdollistaa moottorin vääntömomentti- ja pyörimisnopeustietojen kerääminen lisäyksen 7 taulukon 1 mukaisesti, laskelmat on tehtävä ja tulokset raportoitava sekä työhön perustuvan menetelmän että CO2-massaan perustuvan menetelmän osalta. Kaikissa muissa tapauksissa laskelmat on tehtävä ja tulokset raportoitava ainoastaan CO2-massaan perustuvan menetelmän osalta.

Kuva 4

Moottorin teho ajan funktiona ja keskiarvon määritysjakson kaasupäästöt ajan funktiona ensimmäisestä keskiarvon määritysjaksosta alkaen

2.1.2 Vertailuarvot

Moottorityypin tai kaikkien samaan moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien työn vertailuarvo ja CO2-massan vertailuarvo määritetään seuraavasti:

a) ISM-ryhmiin A ja C kuuluvien moottoreiden osalta kyseiset kantamoottorin tyyppihyväksyntätestin kuumakäynnistys-NRTC-syklissä saadut arvot, jotka on annettu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IV olevan moottorityypin tai moottoriperheen EU-tyyppihyväksyntätodistuksen lisäyksen kohdissa 11.3.1 ja 11.3.2;

b) ISM-ryhmään H kuuluvien moottoreiden osalta kyseiset kantamoottorin tyyppihyväksyntätestin LSI-NRTC-syklissä saadut arvot;

c) niiden ISM-ryhmiin kuuluvien moottoreiden osalta, joita ei luetella a tai b alakohdassa, kyseiset arvot, jotka on määritetty kantamoottorin tyyppihyväksyntätestin tuloksesta käyttäen lisäyksessä 9 esitettyä menetelmää.

2.2 Työhön perustuva menetelmä

Kuva 5

Työhön perustuva menetelmä

Keskiarvon määritysjakson kesto (t 2, i – t 1, i), kun i on jakson järjestysnumero, määritetään seuraavasti:

W(t 2, i) – W(t 1, i) ≥ Wref

jossa

— W ( t j,i ) on moottorin työ mitattuna testin aloittamisen ja ajankohdan t j,i välillä, kWh,

— W ref on 2.1.2 kohdan mukaisesti määritetty moottorin työn vertailuarvo, kWh,

— t 2, i on valittava niin, että

W(t 2, i – Δt) – W(t 1, i ) < W ref ≤ W(t 2, i ) – W(t 1, i )

jossa Δt on tietojen näytteenottojakso, jonka pituus on enintään 1 sekunti.

2.2.1 Kaasumaisten epäpuhtauksien ominaispäästöjen laskenta

Kaasumaisten epäpuhtauksien ominaispäästöt egas (g/kWh) on laskettava kullekin keskiarvon määritysjaksolle ja kullekin kaasumaiselle epäpuhtaudelle seuraavasti:

jossa

— m i on kaasumaisen epäpuhtauden massapäästö keskiarvon määritysjakson i aikana, g/keskiarvon määritysjakso,

— W ( t 2, i ) – W ( t 1, i ) on moottorin työ keskiarvon määritysjakson i aikana, kWh.

2.2.2 Kelpoisten keskiarvon määritysjaksojen valinta

Kelpoisia keskiarvon määritysjaksoja ovat jaksot, joilla keskimääräinen teho on yli 20 prosenttia ISM-testattavan moottorityypin vertailutehosta, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 26 alakohdassa ja luetellaan mainitun asetuksen liitteessä I kunkin moottori(ala)luokan osalta, lukuun ottamatta luokan ATS moottoreita, joiden vertailuteho on delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevan 5.2.5.4 kohdan f alakohdassa määritelty teho välinopeudella. Kelpoisten keskiarvon määritysjaksojen osuuden on oltava vähintään 50 prosenttia.

2.2.2.1 Jos kelpoisten keskiarvon määritysjaksojen osuus on alle 50 prosenttia, tietojen arviointi on toistettava käyttäen alempia tehokynnyksiä. Tehokynnystä on alennettava 20 prosentista 1 prosentti kerrallaan, kunnes kelpoisten jaksojen osuus on vähintään 50 prosenttia.

2.2.2.2 Alempi kynnys ei kuitenkaan saa olla pienempi kuin 10 prosenttia.

2.2.2.3 Testi on mitätön, jos kelpoisten keskiarvon määritysjaksojen osuus on alle 50 prosenttia tehokynnyksen ollessa 10 prosenttia.

2.2.3 Vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen laskenta

Vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut on laskettava kullekin kelpoiselle keskiarvon määritysjaksolle ja kullekin yksittäiselle kaasumaiselle epäpuhtaudelle seuraavasti:

jossa

— e gas on kaasumaisen epäpuhtauden ominaispäästö, g/kWh;

— L on sovellettava raja-arvo, g/kWh.

2.3 CO2-massaan perustuva menetelmä

Kuva 6

CO2-massaan perustuva menetelmä

Keskiarvon määritysjakson kesto (t 2, i – t 1, i ), kun i on jakson järjestysnumero, määritetään seuraavasti:

jossa

— on CO 2 -massa mitattuna testin aloittamisen ja ajankohdan t j,i välillä, g; on CO-massa mitattuna testin aloittamisen ja ajankohdanvälillä, g;

— on 2.1.2 kohdan mukaisesti määritetty CO 2 -massan vertailuarvo, g; on 2.1.2 kohdan mukaisesti määritetty CO-massan vertailuarvo, g;

— t 2, i on valittava niin, että

jossa Δt on tietojen näytteenottojakso, jonka pituus on enintään 1 sekunti.

CO2-massat lasketaan keskiarvon määritysjaksoille integroimalla 1 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti lasketut hetkelliset kaasupäästöt.

2.3.1 Kelpoisten keskiarvon määritysjaksojen valinta

Kelpoisia keskiarvon määritysjaksoja ovat sellaiset, joiden kesto ei ylitä seuraavan yhtälön mukaista enimmäiskestoaikaa:

jossa

— D max on keskiarvon määritysjakson enimmäiskestoaika, s;

— P max on ISM-testattavan moottorityypin vertailuteho, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 26 alakohdassa ja luetellaan mainitun asetuksen liitteessä I kunkin moottori(ala)luokan osalta, lukuun ottamatta luokan ATS moottoreita, joiden vertailuteho on delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevan 5.2.5.4 kohdan f alakohdassa määritelty teho välinopeudella. Kelpoisten keskiarvon määritysjaksojen osuuden on oltava vähintään 50 prosenttia.

2.3.1.1 Jos kelpoisten jaksojen osuus on alle 50 prosenttia, tietojen arviointi on toistettava käyttäen pitempiä jakson kestoja. Tämä voidaan tehdä pienentämällä 2.3.1 kohdassa annettua kaavan arvoa 0,2 asteittain 0,01:llä, kunnes kelpoisten jaksojen osuus on vähintään 50 prosenttia.

2.3.1.2 Arvon on kuitenkin oltava edellä mainitussa kaavassa aina vähintään 0,10.

2.3.1.3 Testi on mitätön, jos kelpoisten jaksojen osuus on alle 50 prosenttia, kun määritysjakson enimmäiskestoaika on määritetty 2.3.1, 2.3.1.1 ja 2.3.1.2 kohdan mukaisesti.

2.3.2 Vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen laskenta

Vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut on laskettava kullekin yksittäiselle keskiarvon määritysjaksolle ja kullekin yksittäiselle epäpuhtaudelle seuraavasti:

kun

(käytönaikainen suhde) ja

(varmennussuhde)

jossa

— m i on kaasumaisen epäpuhtauden massapäästö keskiarvon määritysjakson i aikana, g/keskiarvon määritysjakso,

— on CO 2 -massa määritysjakson i aikana, g/keskiarvon määritysjakso, on CO-massa määritysjakson i aikana, g/keskiarvon määritysjakso,

— on 2.1.2 kohdan g alakohdan mukaisesti määritetty moottorin CO 2 -massan vertailuarvo, g, on 2.1.2 kohdan g alakohdan mukaisesti määritetty moottorin CO-massan vertailuarvo, g,

— m L on sovellettavaa vertailutestisyklin raja-arvoa vastaava kaasumaisen epäpuhtauden massapäästö, g.

mL määritetään seuraavasti:

jossa

— L on sovellettava raja-arvo, g/kWh,

— W ref on 2.1.2 kohdan mukaisesti määritetty moottorin työn vertailuarvo, kWh.

▼M1

3. Kaasupäästölaskelmien pyöristäminen

Standardin ASTM E 29–06b (Standard Practice for Using Significant Digits in Test Data to Determine Conformance with Specifications) mukaisesti lopulliset testitulokset pyöristetään yhdessä vaiheessa sovellettavaan, asetuksen (EU) 2016/1628 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen pakokaasupäästöjen raja-arvojen desimaalitarkkuuteen lisättynä yhdellä merkitsevällä numerolla.

▼B

4. Kaasupäästötulokset

Seuraavat tulokset on ilmoitettava tämän liitteen 10 kohdan mukaisesti:

a) käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä mitattu kaasupäästöjen hetkellinen pitoisuus;

b) kaasupäästöjen pitoisuuden keskiarvo koko käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin ajalta;

c) 1 kohdan mukaisesti laskettu kaasupäästöjen hetkellinen massa;

d) kaasupäästöjen integroitu massa koko käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin ajalta; tämä massa saadaan laskemalla yhteen 1 kohdan mukaisesti lasketut hetkellisten kaasupäästöjen massat;

e) kelpoisten määritysjaksojen vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen jakautuminen, kun tunnusluvut on laskettu 2.2.3 ja 2.3.2 kohdan mukaisesti (vähimmäis- ja enimmäisarvo sekä 90. kumulatiivinen prosenttipiste);

f) kaikkien määritysjaksojen vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen jakautuminen, kun tunnusluvut on laskettu 2.2.3 ja 2.3.2 kohdan mukaisesti ilman hyväksyttyjen tietojen määrittämistä lisäyksen 4 mukaisesti ja ilman kelpoisten määritysjaksojen määrittämistä 2.2.2 ja 2.3.1 kohdan mukaisesti (vähimmäis- ja enimmäisarvo sekä 90. kumulatiivinen prosenttipiste).









Lisäys 6

ECU-yksikön vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuus

1. Suurimman vääntömomentin menetelmä

1.1 Suurimman vääntömomentin menetelmän tarkoituksena on osoittaa, että käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana on saavutettu piste, joka on suurinta vääntömomenttia moottorin pyörintänopeuden funktiona esittävällä vertailukäyrällä.

1.2 Jos käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana ei ole saavutettu pistettä, joka on suurinta vääntömomenttia moottorin pyörintänopeuden funktiona esittävällä vertailukäyrällä, valmistaja voi muuttaa liikkuvan työkoneen kuormitettua käyttöä ja/tai lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa vahvistettua testin vähimmäiskestoa tarpeen mukaan, voidakseen osoittaa tämän pisteen saavuttamisen käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin suorittamisen jälkeen.

1.3 Edellä 1.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia ei sovelleta tapauksessa, jossa valmistajan näkemyksen mukaan ja hyväksyntäviranomaisen etukäteen antamalla suostumuksella suurinta vääntömomenttia esittävällä vertailukäyrällä olevaa pistettä ei voida saavuttaa tavanomaisessa käytössä ylikuormittamatta liikkuvaan työkoneeseen asennettua moottoria tai sen saavuttaminen ei olisi turvallista.

1.4 Tässä tapauksessa valmistajan on ehdotettava hyväksyntäviranomaiselle vaihtoehtoista menetelmää signaalin tarkastamiseksi. Vaihtoehtoista menetelmää saa käyttää ainoastaan jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että sitä voidaan soveltaa ylikuormittamatta moottoria tai ilman muuta turvallisuusriskiä.

1.5 Valmistaja voi ehdottaa hyväksyntäviranomaiselle 1.1–1.4 kohdassa tarkoitettua menetelmää tarkempaa ja kattavampaa menetelmää ECU-yksikön vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana. Tässä tapauksessa on käytettävä valmistajan ehdottamaa menetelmää edellä mainituissa kohdissa esitetyn menetelmän sijaan.

▼M2

2. ECU-yksikön vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen mahdottomuus

Jos valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei ECU-yksikön vääntömomenttisignaalin tarkastaminen ole mahdollista käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana, hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä EU-tyyppihyväksyntää varten vaadittavien testien aikana delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteen VI lisäyksen 3 vaatimusten mukaisesti tehty ja EU-tyyppihyväksyntätodistuksessa ilmoitettu varmennus.

Muihin ISM-ryhmiin kuin A, C ja H kuuluvien moottoreiden osalta hyväksyntäviranomainen voi hyväksyä erillisen demonstroinnin, joka on tehty delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteen VI lisäyksen 3 vaatimusten mukaisesti mutta käyttäen seuraavia kyseisessä liitteessä säädettyjä kartoitusmenettelyjä:

a) ISM-ryhmän I moottoreiden ja ISM-ryhmien E, F, G, J, K, L, M ja N vaihtuvanopeuksisten moottoreiden osalta 7.6.1 kohta;

b) kaikkien muiden moottoreiden osalta 7.6.3 kohta.

Jos kartoitus tehdään vakionopeudella b alakohdan mukaisesti, riittää, että mitataan dynamometrillä mitatut vääntömomentin lukemat ja ECU:n ainoassa nimellisnettotehopisteessä välittämät vääntömomentin lukemat ja verrataan lukemia toisiinsa.

▼B









Lisäys 7

ECU-yksikön datavirtaa koskevat tietovaatimukset

▼M2

1. Annettavat tiedot

1.1 Jos moottorin vääntömomenttia, pyörimisnopeutta tai jäähdytysnesteen lämpötilaa koskevat tiedot tuotetaan ECU-yksiköllä, on annettava vähintään kyseiset tiedot taulukon 1 mukaisesti.







Taulukko 1 Mittaustiedot Parametri Yksikkö (1) Moottorin vääntömomentti (2) Nm Moottorin pyörimisnopeus rpm Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila K ( 1 ) Jos saatavilla olevassa datavirrassa käytetään eri yksikköjä kuin taulukossa edellytetään, datavirta on muunnettava vaadituiksi yksiköiksi lisäyksessä 3 esitetyn tietojen esikäsittelyn aikana. ( 2 ) Annettavan arvon on oltava joko a) moottorin nettovääntömomentti tai b) moottorin nettovääntömomentti, joka on laskettu muista soveltuvista vääntömomentin arvoista, jotka on määritelty 2.1.1 kohdassa mainituissa vastaavissa yhteyskäytäntöstandardeissa. Nettovääntömomentin on perustuttava moottorin tuottamaan korjaamattomaan nettovääntömomenttiin, mukaan lukien varusteet ja apulaitteet, jotka moottoriin on asennettava päästötestiä varten delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteen VI lisäyksen 2 mukaisesti.

1.2 Jos joko ilmanpainetta tai ympäristön lämpötilaa ei mitata ulkoisilla antureilla, ECU-yksikön on tuotettava ne taulukon 2 mukaisesti.







Taulukko 2 Muut mittaustiedot Parametri Yksikkö (1) Ympäristön lämpötila (2) K Ilmanpaine kPa Moottorin polttoainevirta g/s ( 1 ) Jos saatavilla olevassa datavirrassa käytetään eri yksikköjä kuin taulukossa edellytetään, datavirta on muunnettava vaadituiksi yksiköiksi lisäyksessä 3 esitetyn tietojen esikäsittelyn aikana. ( 2 ) Imuilman lämpötila-anturia käytettäessä on noudatettava lisäyksessä 2 olevan 5.1 kohdan toisessa alakohdassa vahvistettuja vaatimuksia.

1.3 Jos pakokaasun massavirtaa ei mitata suoraan, moottorin polttoainevirta on annettava lisäyksessä 2 olevan taulukon mukaisesti.

▼B

2. Tietoliikennevaatimukset

2.1 Datavirtatietojen saatavuus

▼M2

2.1.1 Datavirtatiedot on asetettava saataville vähintään yhden seuraavista standardisarjoista mukaisesti: a) ISO 27145 ja ISO 15765-4 (CAN-pohjainen); b) ISO 27145 ja ISO 13400 (TCP/IP-pohjainen); c) SAE J1939-73; d) ISO 14229.

▼B

2.1.2 ECU-yksikön on tuettava vähintään yhden edellä luetellun standardin vastaavia palveluja taulukossa 1 esitettyjen tietojen antamiseksi. Standardien muiden eritelmien toteuttaminen ECU-yksikössä on sallittua muttei pakollista.

2.1.3 Datavirtatietojen on oltava saatavilla langoitetun yhteyden kautta (ulkoinen skannauslaite).

2.2 CAN-pohjainen langoitettu yhteys

2.2.1 Yhteysnopeuden datalinkkijohtoa pitkin on oltava joko 250 kbps tai 500 kbps.

2.2.2 Liittymärajapinnan moottorin ja PEMS-järjestelmän mittauslaitteiden välillä on oltava standardoitu ja sen on täytettävä kaikki standardin ISO 15031-3 Tyypin A (12 VDC:n virtalähde), Tyypin B (24:n VDC virtalähde) tai SAE J1939-13 (12 tai 24 VDC:n virtalähde) vaatimukset.

2.3 Asiakirjavaatimukset

Valmistajan on ilmoitettava hallinnollisia vaatimuksia koskevassa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/656 ( 4 ) vahvistetuissa ilmoituslomakkeissa yhteysstandardit, joita on käytetty datavirtatietojen asettamiseksi saataville 2.1.1 kohdan mukaisesti.









Lisäys 8

Käytönaikaisen valvonnan testiraportti

1. Moottorin valmistajan tiedot

1.1 Merkki (valmistajan kauppanimi)

1.2 Valmistajan toiminimi ja osoite

1.3 Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite

1.4 Kokoonpano-/valmistustehtaiden nimet ja osoitteet

▼M2

2. Moottorin tiedot

2.1 ISM-ryhmä

2.2 Moottorityypin/-perheen luokka ja alaluokka

2.3 Tyyppihyväksyntänumero

2.4 Kaupalliset nimet (tapauksen mukaan)

2.5 Moottoriperheen nimi (jos kuuluu moottoriperheeseen)

2.6 Työn vertailuarvo [kWh]

2.7 CO2-massan vertailuarvo [g]

2.8 Moottorin tyyppinimitys

2.9 Moottorin sarjanumero

2.10 Moottorin valmistusvuosi ja -kuukausi

2.11 Moottori kunnostettu (kyllä/ei)

2.12 Moottorin kokonaissylinteritilavuus [cm3]

2.13 Sylinterimäärä

2.14 Moottorin ilmoitettu nettonimellisteho / nimellispyörimisnopeus [kW/rpm]

2.15 Moottorin suurin nettoteho / suurimman tehon pyörimisnopeus [kW/rpm]

2.16 Moottorin ilmoitettu suurin vääntömomentti / suurimman vääntömomentin pyörimisnopeus [Nm/rpm]

2.17 Joutokäyntinopeus [rpm]

2.18 Valmistajan toimittama täyden kuormituksen vääntömomenttikäyrä käytettävissä (kyllä/ei)

2.19 Valmistajan toimittaman täyden kuormituksen vääntömomenttikäyrän viitenumero

2.20 Asennettu typen oksidien poistojärjestelmä (esim. EGR, SCR) (tapauksen mukaan)

2.21 Katalysaattorin tyyppi (tapauksen mukaan)

2.22 Asennetun hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän tyyppi (tapauksen mukaan)

2.23 Jälkikäsittelyjärjestelmää muutettu tyyppihyväksyntään nähden (kyllä/ei)

2.24 Asennetun ECU-yksikön tiedot (ohjelmiston kalibrointinumero)

▼B

3. Liikkuvan työkoneen tiedot

3.1 Liikkuvan työkoneen omistaja

3.2 Liikkuvan työkoneen luokka (luokat)

3.3 Liikkuvan työkoneen valmistaja

3.4 Liikkuvan työkoneen valmistusnumero

3.5 Liikkuvan työkoneen rekisterinumero ja rekisteröintimaa (jos tiedossa)

3.6 Liikkuvan työkoneen kaupalliset nimet (tarvittaessa)

3.7 Liikkuvan työkoneen valmistusvuosi ja -kuukausi

4. Moottorin / liikkuvan työkoneen valinta

4.1 Liikkuvan työkoneen tai moottorin paikannusmenetelmä

4.2 Liikkuvien työkoneiden, moottoreiden ja käytössä olevien moottoriperheiden valintaperusteet

4.3 Paikka, jossa testattavaa liikkuvaa työkonetta tavallisesti käytetään

4.4 Käyttötuntimäärät testin alussa: 4.4.1 Liikkuva työkone [h] 4.4.2 Moottori [h]

5. Kannettava päästöjenmittausjärjestelmä (PEMS)

5.1 PEMS-järjestelmän tehonlähde: ulkoinen / liikkuvan työkoneen sähköjärjestelmä

5.2 Mittauslaitteiden (PEMS) merkki ja tyyppi

5.3 Mittauslaitteiden (PEMS) kalibrointipäivä

5.4 Laskentaohjelmisto ja käytettävä versio (esim. EMROAD 4.0)

5.5 Ympäristöolosuhteita mittaavien antureiden sijainti

6. Testiolosuhteet

6.1 Testauspäivä ja -aika

6.2 Testin kesto [s]

6.3 Testauspaikka

6.4 Säätila ja ympäristöolosuhteet (esim. lämpötila, kosteus, korkeus merenpinnasta) 6.4.1 Keskimääräiset ympäristöolosuhteet (laskettuna mitatuista hetkellisistä tiedoista)

6.5 Kunkin liikkuvan työkoneen / moottorin käyttötunnit

6.6 Yksityiskohtaiset tiedot liikkuvan työkokeen tavallisesta käytöstä

6.7 Testipolttoaineen tiedot

6.8 Voiteluöljyn tiedot

6.9 Reagenssin tiedot (tarvittaessa)

6.10 Lyhyt kuvaus suoritetusta työstä

7. Kaasupäästöjen keskimääräinen pitoisuus

7.1 Keskimääräinen HC-pitoisuus [ppm] [ei pakollinen]

7.2 Keskimääräinen CO-pitoisuus [ppm] [ei pakollinen]

7.3 Keskimääräinen NOx-pitoisuus [ppm] [ei pakollinen]

7.4 Keskimääräinen CO2-pitoisuus [ppm] [ei pakollinen]

7.5 Keskimääräinen pakokaasun massavirta [kg/h] [ei pakollinen]

7.6 Keskimääräinen pakokaasun lämpötila [°C] [ei pakollinen]

8. Kaasupäästöjen integroitu massa

8.1 THC-päästöt [g]

8.2 CO-päästöt [g]

8.3 NOx-päästöt [g]

8.4 CO2-päästöt [g]

▼M2

9. Keskiarvon määritysjakson ( 5 )vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut (määritetty lisäyksien 3–5 mukaisesti)

(Vähimmäis- ja enimmäisarvo sekä 90. kumulatiivinen prosenttipiste)

9.1 Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 6 )

9.2 Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

9.3 Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 7 ) (tapauksen mukaan)

9.4 Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC + NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 8 ) (tapauksen mukaan)

9.5 CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 9 )

9.6 CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

9.7 CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 10 ) (tapauksen mukaan)

9.8 CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC + NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 11 ) (tapauksen mukaan)

9.9 Työhön perustuva keskimääräinen määritysjakso: pienin ja suurin keskimääräisen määritysjakson teho [%]

9.10 CO2-massaan perustuva keskimääräinen määritysjakso: pienin ja suurin keskimääräisen määritysjakson kesto [s]

9.11 Työhön perustuva keskimääräinen määritysjakso: kelpoisten keskimääräisten määritysjaksojen prosenttiosuus

9.12 CO2-massaan perustuva keskimääräinen määritysjakso: kelpoisten keskimääräisten määritysjaksojen prosenttiosuus

10. Keskiarvon määritysjakson vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut (määritetty lisäyksien 3 ja 5 mukaisesti ilman lisäyksen 4 mukaista työtapahtumien ja työttömien tapahtumien määrittämistä ja ilman lisäyksessä 5 olevien 2.2.2 ja 2.3.1 kohdan mukaista ei-kelpoisten määritysjaksojen poissulkemista)

(Vähimmäis- ja enimmäisarvo sekä 90. kumulatiivinen prosenttipiste)

10.1 Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 12 )

10.2 Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.3 Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 13 ) (tapauksen mukaan)

10.4 Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC + NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 14 ) (tapauksen mukaan)

10.5 CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 15 )

10.6 CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.7 CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 16 ) (tapauksen mukaan)

10.8 CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC + NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 17 ) (tapauksen mukaan)

10.9 Työhön perustuva keskimääräinen määritysjakso: pienin ja suurin keskimääräisen määritysjakson teho [%]

10.10 CO2-massaan perustuva keskimääräinen määritysjakso: pienin ja suurin keskimääräisen määritysjakson kesto [s]

▼B

11. Testitulosten todentaminen

11.1 THC-analysaattorin nolla-, vertailu- ja lineaarisuustarkastuksen tulokset ennen testiä ja sen jälkeen

11.2 CO-analysaattorin nolla-, vertailu- ja lineaarisuustarkastuksen tulokset ennen testiä ja sen jälkeen

11.3 NOx-analysaattorin nolla-, vertailu- ja lineaarisuustarkastuksen tulokset ennen testiä ja sen jälkeen

11.4 CO2-analysaattorin nolla-, vertailu- ja lineaarisuustarkastuksen tulokset ennen testiä ja sen jälkeen

11.5 Tietojen johdonmukaisuuden tarkastuksen tulokset lisäyksessä 3 olevan 4 kohdan mukaisesti

I-1. Mitatut hetkelliset tiedot

I-1.1 THC-pitoisuus [ppm]

I-1.2 CO-pitoisuus [ppm]

I-1.3 NOx-pitoisuus [ppm]

I-1.4 CO2-pitoisuus [ppm]

I-1.5 Pakokaasun massavirta [kg/h]

I-1.6 Pakokaasun lämpötila [°C]

I-1.7 Ulkoilman lämpötila [°C]

I-1.8 Ilmanpaine [kPa]

I-1.9 Ilmankosteus [g/kg] [ei pakollinen]

I-1.10 Moottorin vääntömomentti [Nm]

I-1.11 Moottorin pyörimisnopeus [rpm]

I-1.12 Polttoaineen virtaus [g/s]

I-1.13 Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila [°C]

I-1.14 Liikkuvan työkoneen sijainnin leveysaste [astetta]

I-1.15 Liikkuvan työkoneen sijainnin pituusaste [astetta]

▼M2

I-2 Laskennalliset hetkelliset tiedot

I-2.1 THC-massa [g/s]

I-2.2 CO-massa [g/s]

I-2.3 NOx-massa [g/s] (tapauksen mukaan)

I-2.4 CO2-massa [g/s]

I-2.5 Kumulatiivinen THC-massa [g]

I-2.6 Kumulatiivinen CO-massa [g]

I-2.7 Kumulatiivinen NOx-massa [g] (tapauksen mukaan)

I-2.8 Kumulatiivinen CO2-massa [g]

I-2.9 Laskennallinen polttoaineen virtaus [g/s]

I-2.10 Moottorin teho [kW]

I-2.11 Moottorin työ [kWh]

I-2.12 Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson kesto [s]

I-2.13 Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson keskimääräinen moottoriteho [%]

I-2.14 Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 18 )

I-2.15 Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

I-2.16 Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 19 ) (tapauksen mukaan)

I-2.17 Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC + NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 20 ) (tapauksen mukaan)

I-2.18 CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson kesto [s]

I-2.19 CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 21 )

I-2.20 CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

I-2.21 CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 22 ) (tapauksen mukaan)

I-2.22 CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC + NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-] ( 23 ) (tapauksen mukaan)

▼M2









Lisäys 9

Työn vertailuarvon ja CO2-massan vertailuarvon määrittäminen moottorityypeille, joiden ainoana sovellettavana