2009R0288 — FI — 26.01.2011 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:





Oikaisu









▼B

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 288/2009,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta yhteisön tuen myöntämiseksi hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen koulujen oppilaille kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 ( 1 ) ja erityisesti sen 103 h artiklan f alakohdan yhdessä sen 4 artiklan kanssa, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetusta (EY) N:o 1234/2007 on muutettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 13/2009 ( 2 ) yhteisön tuen myöntämiseksi kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen oppilaille, jotka käyvät säännöllisesti jotakin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten hallinnoimaa tai tunnustamaa koulua. (2) Jotta kouluhedelmäjärjestelmän säännönmukainen täytäntöönpano voidaan varmistaa, niiden jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua järjestelmään joko kansallisella tai alueellisella tasolla, olisi laadittava järjestelmän täytäntöönpanoa koskeva etukäteisstrategia. Jotta varmistetaan tämän asetuksen nojalla perustettujen kouluhedelmäjärjestelmien lisäarvo, jäsenvaltioiden olisi selvitettävä strategiassaan, kuinka ne aikovat varmistaa järjestelmänsä lisäarvon erityisesti silloin, kun tavallisia kouluaterioita nautitaan samanaikaisesti niiden kouluhedelmäjärjestelmästä rahoitettavien tuotteiden kanssa. Jos jäsenvaltiot päättävät panna täytäntöön useamman kuin yhden järjestelmän, niiden olisi laadittava strategia jokaisesta järjestelmästä. (3) Jäsenvaltion strategiaan olisi sisällyttävä asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 2 kohdassa tarkoitetut pääkohdat, eli sen järjestelmän talousarvio, mukaan lukien yhteisön rahoitusosuus ja kansallinen rahoitusosuus, kesto, kohderyhmä, tukikelpoiset tuotteet sekä koulu- ja terveysviranomaisten, yksityisen sektorin ja lasten vanhempien kaltaisten asianomaisten sidosryhmien osallistuminen. Jäsenvaltion strategiassa olisi myös kuvattava liitännäistoimenpiteet, jotka olisi toteutettava järjestelmän tehokkuuden varmistamiseksi. (4) EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan 1 kohdan mukaan kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa olisi varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Jotta varmistetaan, että tukikelpoiset tuotteet mahdollistavat lasten terveyden korkeatasoisen suojelun ja edistävät terveitä ruokailutottumuksia, jäsenvaltioiden olisi jätettävä strategiansa ulkopuolelle lisättyä sokeria, rasvaa tai suolaa taikka lisättyjä makeutusaineita sisältävät tuotteet, paitsi jos jäsenvaltiot asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa vahvistavat strategiassaan, että tällaiset tuotteet voivat olla tukikelpoisia niiden järjestelmässä. Joka tapauksessa toimivaltaisen kansallisen terveysviranomaisen olisi hyväksyttävä tukikelpoisia tuotteita koskeva jäsenvaltion luettelo. (5) Jotta kouluhedelmäjärjestelmä olisi tehokas, on toteutettava liitännäistoimenpiteitä. Liitännäistoimenpiteitä ei tulisi rajoittaa tiettyihin maantieteellisiin alueisiin tai kouluihin, jolloin tietyt oppilaat jäisivät toimenpiteiden ulkopuolelle. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi pyrittävä saattamaan useimmat järjestelmänsä kohderyhmään kuuluvat oppilaat liitännäistoimenpiteiden soveltamisalan piiriin. (6) Kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanevien jäsenvaltioiden olisi hyvän hallintotavan ja moitteettoman budjettihallinnon vuoksi haettava yhteisön tukea vuosittain. (7) Avoimuuden vuoksi olisi säädettävä yhteisön tuen ohjeellisesta jakautumisesta jäsenvaltioiden kesken asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 5 kohdassa tarkoitettua jakoperustetta käyttäen. Väestötieteellinen kehitys huomioon ottaen komission olisi arvioitava ainakin kolmen vuoden välein, onko jakautuminen edelleen ajan tasalla. (8) Jotta käytettävissä olevat varat voitaisiin käyttää täysimääräisesti hyväksi, sellaisille jäsenvaltioille ohjeellisesti jaettu yhteisön tuki, jotka eivät ilmoittaneet strategiastaan ajoissa komissiolle, olisi jaettava uudelleen sellaisten järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden kesken, jotka ilmoittivat komissiolle halukkuudestaan käyttää yhteisön tukea enemmän kuin mitä niille alun perin jaettiin. (9) Yhteisön tukea olisi voitava myöntää hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden ostamisesta aiheutuvien kustannusten lisäksi eräisiin kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanoon suoraan liittyviin muihin kustannuksiin, jos jäsenvaltion strategiassa näin vahvistetaan. Jotta järjestelmän tehokkuus kuitenkin säilyisi, ainoastaan pieni osa tuesta olisi kohdistettava tällaisiin muihin kustannuksiin. Rahoitushallinnon ja valvonnan vuoksi näiden kustannusten olisi oltava kiinteämääräisiä, ja ne olisi laskettava määräsuhteen mukaisesti. (10) Hyvän hallintotavan sekä moitteettoman budjettihallinnon ja valvonnan vuoksi tuen myöntämisedellytykset, tuenhakijoiden hyväksyntä ja pätevää tukihakemusta koskevat edellytykset olisi täsmennettävä. Tuen maksamisen osalta olisi täsmennettävä vaatimukset, jotka hakijoiden on täytettävä, sekä hakemusten jättämistä, toimivaltaisten viranomaisten soveltamia tarkastuksia ja seuraamuksia sekä maksumenetelmää koskevat säännöt. (11) Yhteisön rahoitusetujen suojaamiseksi olisi toteutettava riittävät tarkastustoimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi. Näihin tarkastustoimenpiteisiin olisi kuuluttava täysimääräiset hallinnolliset tarkastukset ja niitä täydentävät paikalla tehtävät tarkastukset. Tarkastustoimenpiteiden soveltamisala, sisältö ja ajankohta sekä niistä laadittavat kertomukset olisi täsmennettävä, jotta jäsenvaltioiden yhdenmukainen lähestymistapa voidaan varmistaa, vaikka ne panisivat järjestelmän täytäntöön eri tavoin. (12) Aiheettomasti maksetut määrät olisi perittävä takaisin ja seuraamukset määriteltävä, jotta hakijat eivät syyllistyisi petoksiin ja vakavaan laiminlyöntiin. (13) Kouluhedelmäjärjestelmän tehokkuuden arvioimiseksi sekä vertaisarvioinnin ja parhaiden käytänteiden vaihdon mahdollistamiseksi jäsenvaltioiden olisi seurattava ja arvioitava kouluhedelmäjärjestelmänsä täytäntöönpanoa säännöllisesti ja lähetettävä tuloksensa ja havaintonsa komissiolle. Kun hedelmiä ja vihanneksia, hedelmä- ja vihannesjalosteita ja banaanituotteita ei jaeta ilmaiseksi jäsenvaltioiden järjestelmän kohderyhmälle, niiden olisi arvioitava, miten vanhempien osallistuminen vaikuttaisi niiden järjestelmien tehokkuuteen. (14) Kokemus on osoittanut, että yhteisön tuella yhteisrahoitettujen hankkeiden edunsaajat eivät ole aina riittävän tietoisia yhteisön roolista asiaankuuluvassa hankkeessa. Yhteisön rooli kouluhedelmäjärjestelmässä olisi sen vuoksi ilmaistava selkeästi kussakin järjestelmään osallistuvassa koulussa. (15) Jotta jäsenvaltioilla olisi riittävästi aikaa ottaa kouluhedelmäjärjestelmä käyttöön tai mukauttaa nykyistä järjestelmää uusiin säännöksiin, jäsenvaltiot voivat laatia 1 päivän elokuuta 2009 ja 31 päivän heinäkuuta 2010 välistä ensimmäistä ajanjaksoa koskevan strategian, joka sisältää ainoastaan pääkohdat. Niiden olisi myös voitava lykätä liitännäistoimenpiteiden toteuttamista siirtymäkauden aikana. (16) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Soveltamisala ja ilmaisujen käyttö

1. Tässä asetuksessa säädetään asetuksen (EY) N:o 1234/2007 täytäntöönpanosäännöt yhteisön tuelle, jota myönnetään hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen koulujen oppilaille kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti ja eräisiin muihin kustannuksiin.

2. Tässä asetuksessa käytettävät ilmaisut tarkoittavat samaa kuin silloin, kun niitä käytetään asetuksessa (EY) N:o 1234/2007, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.

2 artikla

Kohderyhmä

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklassa tarkoitetun tuen kohderyhmänä on oltava oppilaat, jotka käyvät säännöllisesti jotakin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten hallinnoimaa tai tunnustamaa koulua.

3 artikla

Strategia

1. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat ottaa käyttöön kouluhedelmäjärjestelmän, on laadittava asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 2 kohdassa tarkoitettu strategia.

2. Jäsenvaltion strategiaan ei saa kuulua tämän asetuksen liitteessä I lueteltuja tuotteita. Kuitenkin asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten silloin, kun jäsenvaltio haluaa varmistaa järjestelmässään laajan tuotevalikoiman tai tehdä siitä houkuttelevamman, strategiassa voidaan vahvistaa, että tällaiset tuotteet ovat tukikelpoisia ainoastaan, jos niihin on lisätty mainitussa liitteessä tarkoitettuja aineita vain rajoitetusti.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaiset terveysviranomaiset hyväksyvät niitä tuotteita koskevan luettelon, jotka ovat tukikelpoisia niiden kouluhedelmäjärjestelmässä.

3. Jäsenvaltioiden on selvitettävä strategiassaan, kuinka ne varmistavat kouluhedelmäjärjestelmänsä tuoman lisäarvon ennen kaikkea silloin, kun niiden strategia mahdollistaa tavallisten kouluaterioiden nauttimisen samanaikaisesti niiden kouluhedelmäjärjestelmästä rahoitettavien tuotteiden kanssa. Niiden on kuvattava strategiassaan tarkastustoimenpiteet.

4. Jäsenvaltioiden on kuvattava strategiassaan, mitä liitännäistoimenpiteitä ne aikovat toteuttaa varmistaakseen järjestelmänsä moitteettoman täytäntöönpanon. Toimenpiteet voivat olla esimerkiksi verkkosivujen kehittämistä taikka tilavierailujen tai puutarhanhoitotilaisuuksien järjestämistä ja niissä voidaan keskittyä lisäämään kohderyhmän tuntemusta hedelmä- ja vihannesalasta tai terveellisistä ruokailutottumuksista.

5. Jäsenvaltiot voivat valita asianmukaiset maantieteelliset ja hallinnolliset tasot, joilla ne haluavat panna kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöön. Jos ne päättävät ottaa käyttöön useamman kuin yhden järjestelmän, niiden on laadittava strategia jokaisesta järjestelmästä. Useita järjestelmiä käyttöön ottava jäsenvaltio voi perustaa koordinaatiorakenteen.

4 artikla

Tuki hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen oppilaille

▼M1

1. Kouluhedelmäjärjestelmän käyttöön ottavat jäsenvaltiot voivat hakea asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklassa tarkoitettua tukea 1 päivän elokuuta ja 31 päivän heinäkuuta väliseksi ajanjaksoksi ilmoittamalla strategiastaan komissiolle viimeistään sen vuoden 31 päivänä tammikuuta, jona asianomainen ajanjakso alkaa. Strategiaan on liitettävä liitteessä II a esitetyn mallin mukaisesti laadittu tukihakemus myös silloin, kun strategia kattaa useamman kuin yhden vuoden.

▼B

2. Jäsenvaltioille, joissa on jo ollut kouluhedelmäjärjestelmä tai muu hedelmiä sisältävä koulujakelujärjestelmä ennen tämän asetuksen voimaantuloa, myönnetään yhteisön tukea asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 6 kohdassa säädetyin edellytyksin. Niiden on ilmoitettava strategiastaan komissiolle 1 kohdassa säädetyn määräajan kuluessa.

3. Tämän asetuksen liitteessä II säädetään yhteisön tuen ohjeellinen jäsenvaltiokohtainen jakautuminen, joka lasketaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 5 kohdassa tarkoitettua jakoperustetta käyttäen. Komissio arvioi vähintään kolmen vuoden välein, onko liite II edelleen johdonmukainen kyseisen jakoperusteen kanssa.

4. Jäsenvaltioille, jotka eivät tehneet komissiolle ilmoitusta sen vuoden 31 päivään tammikuuta mennessä, jona 1 kohdassa tarkoitettu ajanjakso alkaa, tai jotka hakivat ainoastaan osaa alkuperäisestä osuudestaan, varattu yhteisön tuki on jaettava uudelleen sellaisten järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden kesken, jotka ilmoittivat komissiolle 1 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluessa halukkuudestaan käyttää yhteisön tukea enemmän kuin mitä niille alun perin jaettiin

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu yhteisön tuki on jaettava uudelleen suhteessa jäsenvaltion alkuperäiseen osuuteen, joka on laskettu asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklan 5 kohdassa tarkoitettua jakoperustetta käyttäen.

Komissio päättää yhteisön tuen lopullisesta jakautumisesta jäsenvaltioiden kesken viimeistään sen vuoden 31 päivänä maaliskuuta, jona 1 kohdassa tarkoitettu ajanjakso alkaa.

5 artikla

Tukikelpoiset kustannukset

1. ►M1 Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 g a artiklassa tarkoitettua unionin tukea voidaan myöntää seuraaviin kustannuksiin, arvonlisäveroa (alv) lukuun ottamatta: ◄

a) sellaisten 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun kouluhedelmäjärjestelmään kuuluvien hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden ja banaanituotteiden kustannukset, jotka toimitetaan kouluihin;

b) muut kustannukset, jotka ovat kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanoon suoraan liittyviä kustannuksia ja joihin kuuluvat ainoastaan seuraavat: i) laitteiden ostamisesta, vuokraamisesta ja liisauksesta aiheutuvat kustannukset, jos ne mainitaan strategiassa; ii) 12 artiklassa tarkoitetuista seurannasta ja arvioinnista aiheutuvat kustannukset, joiden on liityttävä suoraan kouluhedelmäjärjestelmään; iii) viestintäkustannukset, joihin on kuuluttava 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta julisteesta aiheutuvat kustannukset.

Kun kouluhedelmäjärjestelmään kuuluvien tuotteiden kuljetus- ja jakelukustannukset laskutetaan erikseen, niiden suuruus saa olla enintään kolme prosenttia tuotteiden kustannuksista.

Kun tuotteet toimitetaan kouluihin ilmaiseksi, jäsenvaltiot voivat hyväksyä kuljetus- ja jakelulaskut asianomaisen jäsenvaltion strategiassa mainittavan enimmäismäärän rajoissa.

Ensimmäisen alakohdan b alakohdan iii alakohdassa tarkoitettuja viestintäkustannuksia ei saa rahoittaa muista yhteisön tukijärjestelmistä.

2. Edellä 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan i ja iii alakohdassa tarkoitettujen kustannusten kokonaismäärän on oltava kiinteämääräinen, ja niiden enimmäismäärä on viisi prosenttia jäsenvaltion saaman yhteisötuen kokonaismäärästä sen jälkeen, kun 4 artiklan 4 kohdan mukainen yhteisön tuen lopullinen jakautuminen on suoritettu.

Sinä vuonna, jona 12 artiklan mukainen arviointi tehdään, 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitettujen kustannusten kokonaismäärä saa olla enintään 10 prosenttia jäsenvaltion arviointivuonna saaman yhteisön tuen kokonaismäärästä sen jälkeen, kun 4 artiklan 4 kohdan mukainen yhteisön tuen lopullinen jakautuminen on suoritettu.

6 artikla

Yleiset tuen myöntämisedellytykset

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden strategiassa vahvistettu tuki jaetaan tuenhakijoille, jos nämä hakijat ovat jättäneet pätevän tukihakemuksen jäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille. Tukihakemus on pätevä ainoastaan, jos sen jättää sen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tätä tarkoitusta varten hyväksymä hakija, jossa koulu, jonne tuotteet toimitetaan, sijaitsee.

2. Jäsenvaltio voi valita tuenhakijoita seuraavien elinten keskuudesta:

a) koulut;

b) kouluviranomaiset niiden alueen oppilaille jaettavien tuotteiden osalta;

c) tuotteiden toimittajat ja/tai jakelijat;

d) yhden tai useamman koulun tai kouluviranomaisen puolesta toimivat järjestöt, jotka on perustettu nimenomaisesti tätä tarkoitusta varten;

e) muut julkiset ja yksityiset elimet, jotka vastaavat i) hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden jakelusta kouluihin tämän asetuksen mukaisesti perustetussa tai mukautetussa kouluhedelmäjärjestelmässä; ▼M1 ii) seurannasta, arvioinnista ja/tai viestinnästä. ▼B

7 artikla

Yleiset tuenhakijoiden hyväksyntäedellytykset

Hyväksyntä edellyttää hakijan toimivaltaiselle viranomaiselle antamaa kirjallista sitoumusta siitä, että hakija

a) käyttää tämän asetuksen mukaisesti perustetusta tai mukautetusta kouluhedelmäjärjestelmästä rahoitettavia tuotteita lasten ravinnoksi omassa koulussaan tai niissä kouluissa, joille se hakee tukea;

▼M1

aa) käyttää tukea 12 artiklassa tarkoitettuun kouluhedelmäjärjestelmän seurantaan ja arviointiin tai viestintään;

▼B

b) palauttaa asianomaisista määristä aiheettomasti maksetut tuet, jos on todettu, ettei tuotteita ole jaettu 2 artiklassa tarkoitetuille oppilaille tai että tukea on maksettu tuotteille, jotka eivät ole tukikelpoisia tämän asetuksen mukaisesti;

c) maksaa määrän, joka vastaa alun perin maksetun määrän ja sen määrän, johon hakija on oikeutettu, välistä erotusta, kun kyseessä on petos tai vakava laiminlyönti;

d) antaa tositteet toimivaltaisten viranomaisten käyttöön niiden pyynnöstä;

▼C1

e) antaa tehdä kaikki jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen päättämät tarkastukset ja erityisesti kirjanpidon tarkastukset ja fyysiset tarkastukset.

▼B

Jäsenvaltio voi vaatia, että hyväksyntä edellyttää hakijan toimivaltaiselle viranomaiselle antamia muita kirjallisia sitoumuksia.

8 artikla

Tiettyjen hakijoiden erityiset hyväksyntäedellytykset

Jos tukea hakee 6 artiklan 2 kohdan c–e alakohdassa tarkoitettu hakija, hakijan on annettava 7 artiklassa tarkoitettujen sitoumusten lisäksi kirjallinen sitoumus siitä, että hakija pitää kirjaa koulujen tai, soveltuvin osin, kouluviranomaisten nimistä ja osoitteista sekä näille kouluille tai viranomaisille myydyistä tai toimitetuista tuotteista ja määristä.

9 artikla

Hyväksynnän keskeyttäminen ja peruuttaminen

Jos todetaan, ettei tuenhakija enää täytä 6, 7 ja 8 artiklassa säädettyjä edellytyksiä tai muita tästä asetuksesta johtuvia velvoitteita, hyväksyntä on keskeytettävä 1–12 kuukaudeksi tai peruutettava sen mukaan, miten vakavasta sääntöjenvastaisuudesta on kyse. Tällaista toimea ei toteuteta, jos kyseessä on ylivoimainen este tai jos jäsenvaltio toteaa, ettei sääntöjenvastaisuus ollut tahallinen eikä johtunut laiminlyönnistä tai että sen merkitys oli vähäinen. Hyväksyntä voidaan peruuttamisen jälkeen palauttaa hakijan pyynnöstä aikaisintaan 12 kuukauden kuluttua.

10 artikla

Tukihakemukset

1. Tukihakemukset on tehtävä jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vahvistamalla tavalla, ja niissä on oltava ainakin seuraavat tiedot:

a) jaettavat määrät;

b) sen koulun tai kouluviranomaisen nimi ja osoite tai tunnistenumero, johon a alakohdassa tarkoitetut tiedot viittaavat; ►M1 ————— ◄

c) lasten lukumäärä kussakin jäsenvaltion strategiassa mainitun kohderyhmän koulussa;

▼M1

d) jäsenvaltioiden määrittelemät tositteet.

▼B

2. Jäsenvaltioiden on täsmennettävä, miten usein hakemuksia voidaan tehdä niiden strategian mukaisesti, mutta tukihakemuskaudet eivät saa olla viittä kuukautta pidempiä. Jos järjestelmä kestää 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona yli kuusi kuukautta, tukihakemusten kokonaismäärän on oltava yhtä ajanjaksoa kohden vähintään kolme.

3. Jotta tukihakemukset olisivat päteviä, niiden on oltava oikein täytettyjä ja ne on jätettävä viimeistään sitä ajanjaksoa, jota ne koskevat, seuraavan kolmannen kuukauden viimeisenä päivänä, jollei kyseessä ole ylivoimainen este.

4. Hakemuksissa ilmoitetut määrät on todistettava asiakirjoilla, jotka pidetään toimivaltaisten viranomaisten saatavilla. Todisteessa on mainittava toimitettujen tuotteiden hinta ja se on kuitattava tai siihen on liitettävä maksutodiste.

11 artikla

Tuen maksaminen

1. Edellä 6 artiklan 2 kohdan c–e alakohdassa tarkoitetuille toimittajille, järjestöille ja elimille maksetaan tukea ainoastaan

a) jos esitetään kuitti tosiasiallisesti toimitetuista määristä; tai

b) toimivaltaisen viranomaisen ennen tuen lopullista maksamista tekemää tarkastusta koskevan kertomuksen perusteella, jos siinä vahvistetaan, että maksamista koskevat vaatimukset täyttyvät; tai

c) jos jäsenvaltio antaa siihen luvan, sellaisen vaihtoehtoisen todisteen esittämisen jälkeen, josta käy ilmi, että tässä asetuksessa säädettyjä tarkoituksia varten toimitetut määrät on maksettu.

2. Toimivaltaisen viranomaisen on maksettava tuki kolmen kuukauden kuluessa oikein täytetyn ja pätevän tukihakemuksen jättämispäivästä. Jäsenvaltioiden on määritettävä pätevän tukihakemuksen muoto ja sisältö.

3. Jos 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika ylitetään alle kahdella kuukaudella, tuki on maksettava mutta sitä alennetaan

a) viisi prosenttia, jos määräajan ylitys on enintään yksi kuukausi;

b) 10 prosenttia, jos määräajan ylitys on yli yksi kuukausi, mutta alle kaksi kuukautta.

Jos 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika ylitetään kahdella kuukaudella, tukea on alennettava yksi prosentti jokaista lisäpäivää kohti.

12 artikla

Seuranta ja arviointi

1. Jäsenvaltioiden on seurattava kouluhedelmäjärjestelmän täytäntöönpanoa vuosittain. Seurannan on perustuttava tietoihin, jotka ovat peräisin hallinto- ja valvontavelvoitteista, mukaan lukien 10 ja 11 artiklassa säädetyt tiedot. Jäsenvaltioiden on laadittava soveltuvat rakenteet ja lomakkeet ohjelman täytäntöönpanon säännöllisen seurannan varmistamiseksi.

2. Jäsenvaltioiden on arvioitava kouluhedelmäjärjestelmänsä täytäntöönpanoa ja sen tehokkuutta. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 1 päivän elokuuta 2010 ja 31 päivän heinäkuuta 2011 välistä ajanjaksoa koskevien arviointiensa tulokset komissiolle viimeistään 29 päivänä helmikuuta 2012. Jäsenvaltioiden on arvioitava järjestelmänsä täytäntöönpanoa myöhempinä ajanjaksoina vähintään viiden vuoden välein ja ilmoitettava arviointinsa tulokset viiden vuoden välein mainitun päivämäärän jälkeen.

3. Jos jäsenvaltio ei ilmoita arviointinsa tuloksia 2 kohdassa tarkoitettuun päivämäärään mennessä tai viiden vuoden välein mainitun päivämäärän jälkeen, seuraavaa tukimäärää alennetaan seuraavasti:

a) viisi prosenttia, jos viivästys on enintään kuukausi;

b) 10 prosenttia, jos viivästys on yli yksi kuukausi, mutta alle kaksi kuukautta.

Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu määräaika ylitetään kahdella kuukaudella, tukea on alennettava yksi prosentti jokaista lisäpäivää kohti.

13 artikla

Tarkastukset ja seuraamukset

1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen tämän asetuksen noudattamisen. Kyseisten toimenpiteiden on sisällettävä kaikki tukihakemusten hallinnolliset tarkastukset, joita on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla 2–8 kohdan mukaisesti.

2. Kaikille tukihakemuksille on tehtävä hallinnolliset tarkastukset, joihin on kuuluttava tuotteiden toimittamista koskevien jäsenvaltioiden määrittelemien tositteiden tarkastukset. Hallinnollisia tarkastuksia on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla, jotka koskevat erityisesti

a) 8 artiklassa tarkoitettua kirjanpitoa, mukaan lukien osto- ja myyntilaskujen ja pankkiotteiden kaltainen liikekirjanpito;

b) tämän asetuksen mukaisesti tuettujen tuotteiden käyttöä ennen kaikkea, jos ilmenee syitä epäillä sääntöjenvastaisuutta.

3. Kutakin 1 päivän elokuuta ja 31 päivän heinäkuuta välistä ajanjaksoa koskevien paikalla tehtävien tarkastusten kokonaismäärän on katettava vähintään viisi prosenttia kansallisesti myönnetystä tuesta ja vähintään viisi prosenttia kaikista 6 artiklassa tarkoitetuista hakijoista.

Jos hakijoita on jossakin jäsenvaltiossa alle 100, paikalla tehtävät tarkastukset on suoritettava viiden hakijan tiloissa.

Jos hakijoita on jossakin jäsenvaltiossa alle viisi, kaikki hakijat on tarkastettava.

4. Paikalla tehtäviä tarkastuksia on suoritettava koko 1 päivän elokuuta ja 31 päivän heinäkuuta välisenä ajanjaksona, ja niiden on katettava ainakin edeltävät 12 kuukautta.

5. Toimivaltaisen valvontaviranomaisen on valittava paikalla tehtävien tarkastusten kohteiksi joutuvat hakijat riskinanalyysin perusteella ottaen asianmukaisella tavalla huomioon eri maantieteelliset alueet ja erityisesti virheiden toistuvuus ja edellisinä vuosina tehtyjen tarkastusten tulokset. Riskianalyysissa on otettava huomioon tukimäärien vaihtelu ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hakijoiden tyyppi.

6. Kun 6 artiklan 2 kohdan b–e alakohdassa tarkoitettu hakija hakee tukea, hakijan tiloissa suoritettavaa paikalla tehtävää tarkastusta on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla vähintään kahdessa hakijan luettelossa mainittavassa koulussa tai vähintään yhdessä prosentissa hakijan luettelossa mainituista kouluista sen mukaan, kumpi näistä on suurempi.

7. Jos tarkastusten tarkoitus ei vaarannu, ennakkoilmoitus voidaan antaa mahdollisimman lyhyellä varoitusajalla.

8. Toimivaltaisen valvontaviranomaisen on laadittava tarkastuskertomus kustakin paikalla tehdystä tarkastuksesta. Kertomuksessa on kuvattava tarkasti eri tarkastetut kohteet.

Tarkastuskertomus on jaettava seuraaviin osiin:

a) yleinen osa, joka sisältää erityisesti seuraavat tiedot: i) järjestelmä, kertomuksen kattama ajanjakso, tarkastetut tukihakemukset, kouluhedelmäjärjestelmään kuuluvien tuotteiden määrät, järjestelmään osallistuvat koulut, käytettävissä oleviin tietoihin perustuva arvio siitä, kuinka monesta oppilaasta tukea maksettiin, ja asianomainen rahoitusmäärä; ii) läsnä olleet vastuuhenkilöt;

b) osa, jossa kuvataan tehdyt tarkastukset erikseen ja joka sisältää erityisesti seuraavat tiedot: i) tarkastetut asiakirjat; ii) tehtyjen tarkastusten luonne ja laajuus; iii) huomautukset ja havainnot.

9. Aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperintään sovelletaan komission asetuksen (EY) N:o 796/2004 ( 3 ) 73 artiklan 1, 3, 4 ja 8 kohtaa soveltuvin osin.

10. Jos hakija syyllistyy petokseen tai vakavaan laiminlyöntiin, hakijan on tämän artiklan 9 kohdan mukaisen aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperinnän lisäksi maksettava määrä, joka vastaa alun perin maksetun määrän ja sen määrän, johon hakija on oikeutettu, välistä erotusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklan soveltamista.

▼M1

14 artikla

Euroopan kouluhedelmäjärjestelmän juliste

1. Euroopan kouluhedelmäjärjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden on tiedotettava yleisölle, että Euroopan unioni on myöntänyt järjestelmälle rahoitustukea. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltiot voivat käyttää liitteessä III säädettyjä vähimmäisvaatimuksia noudattaen laadittua julistetta, joka on sijoitettava pysyvästi esille selvästi näkyvissä ja luettavissa olevaan paikkaan järjestelmään osallistuvien koulujen pääsisäänkäyntien yhteyteen.

2. Jos jäsenvaltio päättää olla käyttämättä 1 kohdassa tarkoitettua julistetta, sen on strategiassaan ilmaistava selkeästi, kuinka se aikoo tiedottaa yleisölle Euroopan unionin sen järjestelmälle myöntämästä rahoitustuesta. Euroopan kouluhedelmäjärjestelmää koskevissa verkkosivustoissa ja muissa tieto- ja tiedotusvälineissä on joka tapauksessa oltava Euroopan lippu, ja niissä on mainittava Euroopan kouluhedelmäjärjestelmä sekä Euroopan unionin rahoitustuki.

3. Euroopan unionin myöntämä rahoitustuki on mainittava vähintään yhtä näkyvästi kuin muista jäsenvaltion järjestelmää tukevista yksityisistä tai julkisista elimistä saadut tuet.

4. Jäsenvaltiot voivat edelleen käyttää ennen 31 päivää tammikuuta 2011 painettuja julisteita ja muita tietovälineitä niiden valmistusaikana voimassa olleen lainsäädännön mukaisesti 31 päivään elokuuta 2012 asti.

▼B

15 artikla

Ilmoitukset

1. Jäsenvaltioiden on toimitettava 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset komissiolle viimeistään sen vuoden 31 päivänä tammikuuta, jona 4 artiklan 1 kohdassa mainittu ajanjakso alkaa. Ilmoitukset on lähetettävä komission päättämässä muodossa sähköpostilla osoitteeseen AGRI-HORT-SCHOOLFRUIT@ec.europa.eu

Vuodesta 2010 alkaen jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle joka vuosi 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymisen jälkeen viimeistään sen vuoden 30 päivänä marraskuuta, jona 4 artiklan 1 kohdassa mainittu ajanjakso päättyy

▼M1

a) 12 artiklan 1 kohdassa säädetyn seurannan tulokset;

▼B

b) 13 ja 16 artiklan nojalla suoritetut paikalla tehtävät tarkastukset ja niissä tehdyt havainnot.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten muoto ja sisältö on määriteltävä komission jäsenvaltioille antamia ohjeita noudattaen. Näitä malleja ei sovelleta ennen kuin asiasta on ilmoitettu maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitealle.

3. Komissio julkaisee säännöllisesti jäsenvaltioiden strategiat sekä niiden seurannan ja arvioinnin tulokset.

▼M1

4. Jos jäsenvaltio muuttaa 3 artiklassa tarkoitettua strategiaa, sen on ilmoitettava komissiolle viipymättä uudesta strategiastaan sähköpostilla 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun osoitteeseen ja viimeistään seuraavan vuoden 31 päivänä tammikuuta.

▼B

16 artikla

Siirtymäsäännökset

1. Jäsenvaltiot voivat laatia 1 päivän elokuuta 2009 ja 31 päivän heinäkuuta 2010 välistä ajanjaksoa koskevan strategian, jossa mainitaan ainoastaan seuraavat pääkohdat: talousarvio, kohderyhmä ja tukikelpoiset tuotteet ja poiketen siitä, mitä 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, toimivaltaisten terveysviranomaisten ei tarvitse hyväksyä jäsenvaltioiden tukikelpoisten tuotteiden luetteloa. Ne voivat myös lykätä liitännäistoimenpiteiden toteuttamista kyseisen ajanjakson loppuun asti.

2. Poiketen siitä, mitä 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat ilmoittaa 1 kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa koskevasta strategiastaan viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2009, ja komissio päättää yhteisön tuen lopullisesta jakautumisesta viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2009.

3. Poiketen siitä, mitä 11 artiklan 2 kohdassa säädetään, toimivaltaisen viranomaisen on maksettava tuki 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson osalta neljän kuukauden kuluessa 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun oikein täytetyn ja pätevän hakemuksen jättämispäivästä, ja 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen paikalla tehtävien tarkastusten on katettava vähintään 10 prosenttia tuesta ja vähintään 10 prosenttia tuenhakijoista.

17 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 15 päivästä huhtikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I

Luettelo tuotteista, jotka eivät kuulu yhteisön tuella yhteisrahoitettavaan kouluhedelmäjärjestelmään

Tuotteet, joissa on

— lisättyä sokeria

— lisättyä rasvaa

— lisättyä suolaa

— lisättyjä makeutusaineita.









LIITE II







Yhteisön tuen ohjeellinen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken Jäsenvaltio Yhteisrahoitusosuus % 6–10-vuotiaat koululaiset absoluuttiset määrät EUR Itävalta 50 439 035 1 320 400 Belgia 50 592 936 1 782 500 Bulgaria 75 320 634 1 446 100 Kypros 50 49 723 175 000 Tšekki 73 454 532 1 988 100 Tanska 50 343 807 1 034 000 Viro 75 62 570 282 400 Suomi 50 299 866 901 200 Ranska 51 3 838 940 11 778 700 Saksa 52 3 972 476 12 488 300 Kreikka 59 521 233 1 861 300 Unkari 69 503 542 2 077 900 Irlanti 50 282 338 849 300 Italia 58 2 710 492 9 521 200 Latvia 75 99 689 450 100 Liettua 75 191 033 861 300 Luxemburg 50 29 277 175 000 Malta 75 24 355 175 000 Alankomaat 50 985 163 2 962 100 Puola 75 2 044 899 9 222 800 Portugali 68 539 685 2 199 600 Romania 75 1 107 350 4 994 100 Slovakia 73 290 990 1 276 500 Slovenia 75 93 042 419 200 Espanja 59 2 006 143 7 161 900 Ruotsi 50 481 389 1 447 100 Yhdistynyt kuningaskunta 51 3 635 300 11 148 900 EU 27 58 25 920 489 90 000 000

▼M1









LIITE II a







4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu jäsenvaltioiden esittämä tukihakemus Jäsenvaltio Kouluvuosi 4 artiklan 3 kohdassa ja liitteessä II tarkoitetun tuen ohjeellinen määrä (euroa) K1 Käytettävissä on 4 artiklan 3 kohdassa ja liitteessä II tarkoitettua ohjeellista määrää suurempi määrä. Kyllä Ei K2 Jos vastaus kysymykseen 1 on ”Ei”, ilmoitetaan haettu määrä (euroa). (numeroin) (kirjaimin) K3 Jos vastaus kysymykseen 1 on ”Kyllä”, ilmoitetaan haetun lisämäärän enimmäismäärä (ohjeellisen määrän lisäksi) (euroa). (numeroin) (kirjaimin)

▼B









LIITE III

Euroopan kouluhedelmäjärjestelmän julistetta koskevat vähimmäisvaatimukset

Julisteen koko : vähintään A3.

Kirjaimet : vähintään 1 cm.

Otsikko : Euroopan kouluhedelmäjärjestelmä.

Sisältö : ainakin seuraava virke kyseessä olevan koulun tyypistä riippuen: ▼M1 ”Meidän (koulun tyyppi, esim. lastentarha tai esikoulu) osallistuu Euroopan kouluhedelmäjärjestelmään Euroopan unionin rahoitustuella.” Julisteessa on oltava Euroopan unionin tunnus.