2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 2367/2002/EY,
tehty 16 päivänä joulukuuta 2002,
yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2003—2007
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(EYVL L 358, 31.12.2002, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 787/2004/EY, tehty 21
päivänä huhtikuuta 2004L 138 12 30.4.2004
▼B
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o
2367/2002/EY,
tehty 16 päivänä joulukuuta 2002,
yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2003—2007
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityi-
sesti sen 285 artiklan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menet-
telyä (
3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1) Yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetun
neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 (4) mukaisesti on laadit-
tava yhteisön tilasto-ohjelma.
(2) Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97 vahvistetaan yhteisön
tilastojen tuotannossa noudatettavat periaatteet ja tätä asetusta
sovelletaan tähän päätökseen.
(3) Talous- ja rahaliitto asettaa merkittäviä vaatimuksia yhteisönraha-, rahoitus- ja maksutasetilastojen tuotannolle.
(4) Yhteisön on asetuksen (EY) N:o 322/97 mukaisesti saatavaoikeaan aikaan käyttöönsä jäsenvaltioiden kesken vertailukel-poisia, ajantasaisia, luotettavia, asianmukaisia jamahdollisimman tehokkaasti tuotettuja tilastotietoja politiikkansamuotoilemista, soveltamista, seurantaa ja arviointia varten.
(5) Ajantasaisten, vertailukelpoisten ja hyvälaatuisten tilastotietojensaatavuus on usein edellytyksenä yhteisön politiikan toteuttami-selle.
(6) Yhteisön tilastotietojen johdonmukaisuuden ja vertailukelpoi-
suuden varmistamiseksi on tarpeen laatia viisivuotiskaudeksi
yhteisön tilasto-ohjelma, jossa määritellään vahvistettujen paino-pisteiden mukaisesti suunniteltujen toimien lähestymistavat,pääasialliset alat sekä tavoitteet.
(7) Tämän vuoksi yhteisön viranomaisten olisi varmistettava, ettätilastot ovat laadukkaita ja vertailukelpoisia.
(8) Yhteisön tilastojen erityinen laatimistapa edellyttää kehittyvässäyhteisön tilastojärjestelmässä erityisen kiinteää yhteistyötä, jota
tehdään neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (
5) peruste-
tussa tilasto-ohjelmakomiteassa järjestelmän mukauttamiseksietenkin antamalla edellä tarkoitettujen yhteisön tilastojen tuotta-miseksi tarvittavat säännökset. Tässä yhteydessä otetaanhuomioon rasitteet, joita tietojen antamisesta aiheutuu yrityksille,kotitalouksille tai yksityishenkilöille.
(9) Yhteisön tilastojen tuottamisesta vastaavat viisivuotiskaudeksilaadittua ohjelmaa koskevan sääntelyn mukaisesti kansallisella2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 2
(1) EYVL C 75 E, 26.3.2002, s. 274.
(2) EYVL C 125, 27.5.2002, s. 17.
(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 25. huhtikuuta 2002 (ei vielä julk-
aistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 30.
syyskuuta 2002 (EYVL C 275 E, 12.11.2002, s. 1), ja Euroopan parlamentin
päätös, tehty 20. marraskuuta 2002 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).
(4) EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1.
(5) EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47.
▼B
tasolla kansalliset viranomaiset ja yhteisön tasolla yhteisön vira-
nomainen (Eurostat).
(10) Edellä asetetun tavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan tiivistä,koordinoitua ja johdonmukaista yhteistyötä yhteisön virano-
maisen Eurostatin ja kansallisten viranomaisten välillä.
(11) Yhteisön viranomaisen Eurostatin tulisi tätä varten varmistaa,
että erityyppisistä kansallisista viranomaisista kootaan Euroopantilastojärjestelmän muodostava koordinoitu verkosto sen takaa-miseksi, että Euroopan unionin politiikkaa varten tarvittavattilastot ovat saatavilla oikeaan aikaan.
(12) Komissio voi antaa yksittäisiä tilastotoimia koskevat yksityiskoh-taiset täytäntöönpanotoimet tehtäväksi Euroopan
tilastojärjestelmälle, ja komission olisi päätettävä niihin liitty-
vistä tavoitteista ja toimenpiteistä.
(13) Komissiolle annetaan tämä ohjelman täytäntöönpanon yhtey-dessä asetuksen (EY) N:o 322/97 mukaisesti lisäksisuoritettavaksi tiettyjä toimeen- tai täytäntöönpanotehtäviä sellai-sina kuin ne on määritelty yksittäisiä tilastotoimia koskevissasäädöksissä.
(14) Voidaan harkita, voisiko esimerkiksi erityinen täytäntöönpa-
noelin hoitaa tietyt nykyisin komission vastuulla olevat, edellä
mainitun kaltaiset tehtävät.
(15) Tietyillä aloilla, joita yhteisön eri politiikat koskevat, on tärkeää,että tiedot eritellään sukupuolen mukaan.
(16) Tällä päätöksellä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksirahoituspuitteet, jotka talousarviota koskevasta kurinalaisuudestaja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission
välisen toimielinten sopimuksen (
1) 33 kohdan mukaisesti
muodostavat ensisijaisen ohjeen budjettivallan käyttäjälle vuosit-taisessa talousarviomenettelyssä.
(17) Tämän ohjelman perustamista koskevat suuntaviivat onasetuksen (EY) N:o 322/97 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimi-tettu tilasto-ohjelmakomitealle, neuvoston päätöksellä 91/116/ETY (
2) perustetulle Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsitte-
levälle neuvoa-antavalle komitealle sekä neuvoston päätöksellä
91/115/ETY (3) perustetulle raha-, rahoitus- ja maksutasetilasto-
komitealle,
OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tilasto-ohjelman perustaminen
Perustetaan yhteisön tilasto-ohjelma vuosiksi 2003—2007, jäljempänä
’ohjelma’. Ohjelma sisältyy liitteisiin.
Liitteessä I määritellään kyseisenä ajanjaksona toteutettavaksi suunni-
teltujen toimien lähestymistavat, pääasialliset alat ja tavoitteet sekä
esitetään tiivistelmä Euroopan unionin politiikan tarpeiden kannalta
tärkeistä tilastotarpeista. Nämä tarpeet on jaoteltu perustamissopimuk-seen sisältyvien osastojen mukaisesti.
Liitteessä II esitetään tiivistelmä Eurostatin työaloista.2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 3
(1) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.
(2) EYVL L 59, 6.3.1991, s. 21, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutet-
tuna päätöksellä 97/255/EY (EYVL L 102, 19.4.1997, s. 32).
(3) EYVL L 59, 6.3.1991, s. 19, päätös sellaisena kuin se on muutettuna
päätöksellä 96/174/EY (EYVL L 51, 1.3.1996, s. 48).
▼B
2 artikla
Tavoitteet ja politiikan painopisteet
Ohjelma määräytyy seuraavien yhteisön politiikan pääasiallisten paino-
pisteiden mukaisesti siten, että huomioon otetaan kansallisten
viranomaisten ja komission resurssit:
— talous- ja rahaliitto,
— Euroopan unionin laajentuminen,— kilpailukyky, kestävä kehitys ja sosiaalipoliittinen ohjelma.
Ohjelmalla myös varmistetaan, että tilastollista tukea on jatkossakin
saatavilla nykyisillä politiikan aloilla tehtäviä päätöksiä varten sekäuusista yhteisön poliittisista aloitteista johtuvien lisävaatimusten täyttä-miseksi. Ohjelmassa otetaan huomioon, että tilastojen painopisteitä jatuotettujen tilastojen tarpeellisuutta on jatkuvasti tarkistettava, jottaolemassa olevia voimavaroja käytettäisiin parhaalla tavalla ja jotta
tietojen antamisesta aiheutuvat rasitteet olisivat mahdollisimman pienet.
Lisäksi komissio varmistaa, että tilastot ovat laadukkaita ja vertailukel-
poisia.
3 artikla
Rahoitus
Tämän ohjelman toteuttamisen rahoituspuitteet vuosille 2003—2007
ovat 220,6 miljoonaa euroa, josta 170,83 miljoonaa euroa on tarkoitettu31 päivään joulukuuta 2006 jatkuvalle kaudelle.
Ehdotettu määrä 1 päivästä tammikuuta 2007 alkavalle kaudelle katso-
taan vahvistetuksi, jos se on kyseisen kauden osalta 1 päivästä
tammikuuta 2007 alkavalla kaudella voimassa olevien rahoitusnäky-
mien mukainen.
Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien
rajoissa.
4 artikla
Kertomukset
Komissio laatii ja esittää tilasto-ohjelmakomitealle ohjelman
kolmannen täytäntöönpanovuoden kuluessa välikertomuksen ohjelmanedistymisestä.
Ohjelmakauden päättyessä komissio antaa tilasto-ohjelmakomiteaa
kuultuaan ohjelman täytäntöönpanosta arviointikertomuksen, jossa se
ottaa huomioon riippumattomien asiantuntijoiden näkemykset.Kertomus laaditaan vuoden 2008 loppuun mennessä ja esitetään Euroo-pan parlamentille ja neuvostolle.
5 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se
julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
6 artikla
Osoitus
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 4
▼M1
▼B
▼B
LIITE I
VIISIVUOTINEN TILASTO-OHJELMA: LÄHESTYMISTAVAT
JOHDANTO
1.Tilastotietojen tarve Euroopan unionin politiikassa
EU:n toimielimet ja kansalaiset tarvitsevat tietoja EU:n poliittisten aloitteiden
tarpeen ja edistymisen arvioimiseksi. Hyvälaatuiset tilastotiedot ovat ensisi-
jaisen tärkeitä pyrittäessä vastaamaan tähän tarpeeseen. Eurostatin
(Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston) tärkeimpänä tehtävänä on tuottaa ja
jakaa asianmukaisia ja ajantasaisia tilastotietoja lukuisista sosiaali-, talous-
ja ympäristöpoliittisista aiheista Euroopan unionin nykyisen ja tulevan poli-
tiikan tueksi. Euroopan kehittyvässä sähköisessä toimintaympäristössä
(eEurope) tilastotiedot on asetettava saataville käyttäjien haluamassa
muodossa ja näiden haluamana ajankohtana. Tänä ohjelmakautena tarvitaan
näin ollen lisätoimia, joilla varmistetaan, että kansalaiset saavat käyttöönsä
yhä enemmän perustietoa talouden, sosiaalialan ja ympäristöalan kehityksestä
EU:ssa. Euroopan tilastojärjestelmän rakenteita ja strategioita on kehitettävä
sen varmistamiseksi, että koko järjestelmä säilyy laadultaan ja tehokkuudel-
taan sellaisena tai että se saadaan laadultaan ja tehokkuudeltaan sellaiseksi,
että se vastaa kaikkien käyttäjien tarpeita.
Liitteen rakenneTässä liitteessä keskitytään työohjelman perustana oleviin politiikan tarpei-
siin, ja se sisältää yhteenvedon Euroopan tilastotarpeista Euroopan unionin
politiikan tarpeiden näkökulmasta tarkasteltuna. Nämä tarpeet on luokiteltu
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen sisältämien osastojen mukaan.
Kustakin politiikan osastosta annetaan tässä liitteessä seuraavat tiedot:
— viisivuotiskauden aikana toteutettavan tilastotyön pääasialliset tavoitteet
kullakin politiikan alalla, erityiset toimintasuunnitelmat sekä kaikki suun-
nitteilla oleva lainsäädäntö
— kuhunkin osastoon kuuluvia politiikan aloja tukevat tilastotyön osa-alueet
toimintoperusteisen johtamismallin tilastotyönimikkeiden mukaisesti.
2.Täytäntöönpanostrategiat
a) Tavoitteet
Tämän työohjelman täytäntöönpano perustuu Eurostatin toimintasuunni-
telmassa asetettuihin tavoitteisiin ja siinä otetaan huomioon asetuksen
(EY) N:o 322/97 10 artiklassa määritelty kustannustehokkuuden periaate.
Nämä tavoitteet ovat:
— palvelujen tuottaminen komissiolle,
— palvelujen tuottaminen muille EU:n toimielimille ja laajemmalle
käyttäjäkunnalle,
— osallistuminen yhteisön Euroopan tilastojärjestelmän ylläpitoon ja
kehittämiseen,
— henkilöstön työmotivaation ja -tyytyväisyyden parantaminen,— Eurostatin tuotteiden ja sen tarjoamien palvelujen laadun paranta-
minen,
— sisäisen tuottavuuden parantaminen.
b) Tilastotuotanto
Eurostat ottaa yhteistyössä tilastojärjestelmän toimintaan osallistuvien
kumppaniensa kanssa käyttöön tuotantoprosessit, joilla varmistetaan, että
Euroopan tilastojen laatu vastaa EU:n poliittisen päätöksenteon asettamia
vaatimuksia. Erityistä huomiota kiinnitetään euroalueen tarpeisiin tuotetta-
viin tilastoihin.
Eurostat tarkistaa yhdessä Euroopan tilastojärjestelmän toimintaan osallis-
tuvien kumppaneidensa kanssa säännöllisesti, että EU:n ja kansallisen
tason tilastotiedot vastaavat EU:n ja kansallisen politiikan asettamia todel-
lisia vaatimuksia ja että nämä kaksi ulottuvuutta muodostavat kaikilta osin
yhtenäisen kokonaisuuden.
c) Täytäntöönpanon tehokkuus
Komissio jatkaa työtapojensa arviointia varmistaakseen, että resursseja
käytetään mahdollisimman tehokkaasti. Tietyt tilastotyön osa-alueet
voidaan katsoa sellaisiksi, että niiden toteutus ja seuranta on tarkoituksen-
mukaista antaa toimeenpanoviraston tehtäväksi. Ennen tällaisen
toimeenpanoviraston perustamista tehdään kuitenkin perusteellinen
analyysi kyseisiä virastoja koskevien neuvoston ja komission säännösten2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 5
▼B
mukaisesti. Euroopan tilastojärjestelmään osallistuvia kumppaneita kuul-
laan tilasto-ohjelmakomitean kautta, ja niille toimitetaan kaikki tiedot
edellä mainitusta menettelystä.
d) Ohjelman täytäntöönpano talousarvion näkökulmasta
Tämän ohjelman mukaista tilastotietotuotantoa varten tarkoitetut talousar-
viovarat määräytyvät vuotuisen talousarviomenettelyn perusteella tämän
kuitenkaan vaikuttamatta muiden säädösten mukaisesti käyttöön asetet-
tuihin talousarviovaroihin. Nämä varat käytetään seuraaviin tarkoituksiin:
— asetuksessa (EY) N:o 322/97 määriteltyjen tilastojen tuotantoon, johon
kuuluu myös tilastotietojärjestelmien ja niitä varten tarvittavan infra-
struktuurin kehittäminen ja ylläpito,
— tukiin, jotka myönnetään Euroopan tilastojärjestelmään osallistuville
kumppaneille (Eurostat aikoo tehdä näiden kumppaneiden kanssa
puitesopimukset),
— tekniseen ja hallinnolliseen tukeen sekä muihin tukitoimenpiteisiin.
3.Painopisteet
Tilastotyön painopisteet jaetaan neljään toimintoluokkaan.a) Yhteisön politiikan tarpeet
Komissio on selvittänyt, millaisia vaatimuksia yhteisön politiikan
tärkeimmät osa-alueet asettavat tilastotyölle. Nämä vaatimukset voidaan
tiivistää seuraavasti:
— Talous- ja rahaliitto: kaikki talous- ja rahaliiton kolmatta vaihetta sekä
vakaus- ja kasvusopimusta varten tarvittavat tilastotiedot.
— EU:n laajentuminen: sellaisten tilastoindikaattorien käyttöön otta-
minen, jotka ovat ensisijaisen tärkeitä liittymisneuvotteluille ja
ehdokasmaiden liittymiselle Euroopan tilastojärjestelmään.
— Kilpailukyky, kestävä kehitys ja sosiaalipoliittinen ohjelma: erityisesti
työmarkkinoita, ympäristöä, palveluja, elinoloja, muuttoliikettä sekä
eEurope-hanketta koskevat tilastot.
— Avoin koordinointi: parannettuihin menetelmiin ja yhdenmukaistet-
tuun esitystapaan pohjautuvien indikaattorien ja niihin liittyvien
tilastojen laatiminen Eurooppa-neuvoston antamien toimeksiantojen
mukaisesti.
b) Tärkeimmät hankkeet
Tähän kuuluvat järjestelmän toiminnan varmistamisen kannalta ensisi-
jaiset osa-alueet, joilla sovelletaan vakiintuneita
projektijohtamismenetelmiä seuraavasti:
— Infrastruktuuri
Tarkoituksena on Euroopan tilastojärjestelmän toiminnan vakiinnutta-
minen yhdentyneessä ja laajentuneessa Euroopassa. Käyttöön otetaan
erilaisia yhteistoimintamuotoja kansallisten tilastolaitosten ja Euro-
statin yhteistyötä varten. Tämän EU:n ja jäsenvaltioiden tarpeiden
täyttämiseksi tehtävän yhteistyön pääasiallisena perustana ovat kansal-
listen viranomaisten välinen tietojenvaihto, jäsenvaltioiden
erikoistuminen tiettyihin osa-alueisiin sekä joustavuus tilastotietojen
keruuhankkeiden käynnistämisessä.
Tarkoituksena on sellaisen järjestelmän luominen, jonka avulla
voidaan vastata politiikan muuttuviin tarpeisiin, sekä tilastoasiantunti-
joiden ja poliittisten päättäjien välisen vuoropuhelun tukeminen, millä
pyritään varmistamaan järjestelmän joustavuus sekä tilastotuotteiden
asianmukaisuus.
Kehittämällä teknistä infrastruktuuria komission ja jäsenvaltioiden
tasolla pyritään varmistamaan, että tuottavuus kasvaa, että tietojen
antamisesta aiheutuvat rasitteet vähenevät ja että tilastotiedot ovat
entistä helpommin käyttäjien saatavilla.
Yhteistyö ja synergia yhteisön ja kansallisen tason toiminnan välillä
varmistetaan Eurostatin osallistumisella eCommission- ja eEurope-
aloitteisiin, Euroopan tilastojärjestelmän mahdollisuudella hyödyntää
T & K-ohjelmia ja hallintojen välistä telemaattista tietojenvaihtoa
(IDA) koskevalla ohjelmalla.
Yhteisön tilastojen laadunvarmistus ja tieteellinen pohja perustuu
käytännön tilastotyötä tekevien ja tilastotieteilijöiden väliseen tiivii-
seen yhteistyöhön.2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 6
▼B
— Erityishankkeet
Uutta taloutta koskevat tilastot, joihin kuuluvat myös tietoyhteiskuntaa
ja innovaatiotoimintaa koskevat tilastot.
Tutkimusta ja kehittämistä koskevat tilastot, joihin kuuluu myös
kansallisten TTK-politiikkojen vertaisanalyysi.
Lyhyen aikavälin tilastot
Kestävän kehityksen politiikkaa tukevat indikaattorit
Sosiaalista syrjäytymistä ja köyhyyttä koskevat indikaattorit.
c) Tilastollinen tuki nykyisille politiikan aloille
Tähän kuuluu sellaisten tilastotoimien jatkaminen, joilla tuetaan yhteisön
politiikan nykyisiä aloja, kuten maataloutta, aluepolitiikkaa ja ulkomaan-
kauppaa.
d) Muut alat
Näihin aloihin kuuluvat muut kuin edellä mainitut alat, joilta on kerättävä
tilastotietoja politiikan tarpeisiin.
Eurostat määrittää yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tilasto-ohjelmakomi-
teassa sekä raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomiteassa, miten laajalti
ja millaista tietoa edellä mainittujen painopisteiden toimista kerätään.
Tässä yhteydessä noudatetaan yhteisön tilastoista annetussa neuvoston
asetuksessa vahvistettuja sääntöjä sekä tämäntyyppisiin työn hallinnointia
koskeviin päätöksiin sovellettavia yhteisiä periaatteita.
4.Toissijaisuus
Toissijaisuus perustuu seuraaviin säädöksiin:1) Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehty
neuvoston päätös 89/382/ETY, Euratom,
2) neuvoston asetus (EY) N:o 322/97,
3) Eurostatin asemasta yhteisöjen tilastojen tuottamisessa 21 päivänä huhti-
kuuta 1997 tehty komission päätös 97/281/EY (
1).
Eurostatin vastuulla on varmistaa, että EU:n politiikan tarpeisiin on saatavilla
yhteisön tilastoja. Eurostat voi hoitaa tehtävänsä vain yhteistyössä jäsenval-
tioiden tilastoviranomaisten kanssa. Toiminta perustuu siis aina
toissijaisuusperiaatteeseen. Yhteistyötä tehdään pääasiassa EU:n jäsenval-
tioiden kansallisten tilastolaitosten kanssa mutta myös monien muiden
kumppaneiden kanssa.
5.Tarpeiden ja resurssien tasapaino
Euroopan tilastojärjestelmässä on valvottava tarkkaan tasapainon säilymistä
yhteisön politiikkaa varten tarvittavien tietojen sekä niiden resurssien välillä,
joita tarvitaan näiden tietojen tuottamiseksi EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden
tasolla. Riittävien resurssien saatavuus kansallisella tasolla on erityisen
tärkeää pyrittäessä tuottamaan tilastotietoja yhteisön politiikkaa koskevan
päätöksenteon tarpeisiin. Toisaalta on myös tärkeää säilyttää riittävä jousta-
vuus, jotta kansalliset viranomaiset voisivat tuottaa yhteisön tarvitsemat
tilastotiedot mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla.
Painopisteiden tasapainoon perustuvan strategian tukemiseksi vuosittaisessa
ohjelmointiprosessissa olisi myös jatkuvasti tarkistettava olemassa olevien
yhteisön tilastojen tarpeellisuutta ja osoitettava ne ohjelmat, joita voitaisiin
supistaa tai lopettaa. Tämä on toteutettava tiiviissä yhteistyössä tilastojen
tärkeimpien käyttäjien kanssa, mikä on merkittävä edellytys tilastoja koske-
vien uusien aloitteiden tekemiselle.
Tässä liitteessä selostetaan yhteisön politiikan tilastotyölle asettamat vaati-
mukset. Kokonaisresurssien hallinnan yhteydessä tilastotyön eri osa-alueiden
ensisijaisuus määräytyy edellä kuvattujen periaatteiden mukaisesti.
VIISIVUOTINEN TILASTO-OHJELMA: TAVOITTEET JA TOIMET
EUROOPAN UNIONIN LAAJENTUMINEN
Vaikutukset tilastotyöhönVoidaan olettaa, että monet ehdokasmaiden kanssa käytävistä liittymisneuvotte-
luista johtavat liittymissopimuksen tekemiseen jo ohjelmakauden 2003—20072002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 7
(1) EYVL L 112, 29.4.1997, s. 56.
▼B
aikana. Komissio tarvitsee liittymisneuvottelujen seurantaa ja mahdollista
päätökseen saattamista varten käyttöönsä kattavia ja luotettavia tilastoja, jotka
on laadittu siten, että ne ovat vertailukelpoisia Euroopan unionin jäsenvaltioiden
tilastojen kanssa. EU:lla on tämän jälkeen vastassaan kaksi uutta haastetta:
— mahdollisten uusien jäsenvaltioiden integroiminen kaikkiin yhteisön
toiminnan osa-alueisiin, kuten yhteisön omien varojen järjestelmään, raken-
nerahastoihin sekä kaikkiin ohjelmiin ja muuhun toimintaan,
— ehdokasmaiden liittymisvalmisteluihin osallistuminen sekä näiden maiden
tukeminen niiden pyrkiessä tilanteeseen, jossa ne pystyvät noudattamaan
yhteisön nykyistä lainsäädäntöä kaikilta osin.
Ehdokasmaiden tilastotuotannolle asetetaan molemmissa tapauksissa tiukkoja
vaatimuksia, jotka Eurostat ilmoittaa ja joiden noudattamisen se varmentaa jajoita ei tulisi aliarvioida. Talouden perustilastot, joihin kuuluvat tilastot BKT:n
jakautumisesta sektoreittain ja alueittain sekä väestö- ja työvoimatilastot, ovat
välttämättömiä. Muita tärkeitä osa-alueita ovat ne, joiden avulla voidaan mitata
yhtenäismarkkinoiden toteutumista eli joiden toiminnalla on rajatylittäviä vaiku-
tuksia. Näihin kuuluvat tavarakauppa, palvelukauppa, sijoittautumisvapaus,
maksutase, pääomavirrat, henkilöiden liikkuvuus (siirtotyöläiset, muuttoliike,
turvapaikanhakijat) sekä teollisuustuotanto ja teollisuuden rakenne tuotantokapa-
siteetin näkökulmasta tarkasteltuna. Tilastot on yleisesti ottaen tuotettava EU:n
politiikan kulloisenkin osa-alueen tarpeisiin, joihin kuuluvat myös rahaliitosta
johtuvat tarpeet. Lisäksi tarvitaan liittymisneuvottelujen kannalta tärkeitä aloja
koskevia tilastoja EU:n politiikan tärkeimpien osa-alueiden, kuten maatalous-,
liikenne-, alue- ja ympäristöpolitiikan, tueksi.
YhteenvetoViisivuotiskautena tilastotyössä keskitytään
— vakiinnuttamaan yhdenmukaistettujen tietojen keruu neuvotteluja ja EU:n
sisäpolitiikan tarpeita varten,
— jatkamaan ehdokasmaille ja uusille jäsenvaltioille suunnattua tukea, jonka
tarkoituksena on parantaa näiden maiden tilastojärjestelmiä ja saada ne
yhteisön vaatimuksia vastaaviksi ja johon kuuluu myös ennakkotietojen anta-
minen yhteisön uudesta lainsäädännöstä.
I OSASTO
Tavaroiden vapaa liikkuvuus
Vaikutukset tilastotyöhön
Vuonna 1993 voimaan tulleiden yhtenäismarkkinoiden myötä otettiin käyttöön
jäsenvaltioiden välistä tavarakauppaa mittaava tilastojärjestelmä (Intrastat).
Samalla vähennettiin tiedonantovelvollisuudesta johtuvia rasitteita ja otettiin
näin käyttöön talous- ja rahaliiton tarpeiden kannalta aikaisempaa tarkoituksen-
mukaisempi ratkaisu. Rasitteiden vähentämistä on kuitenkin rajoittanut se, että
kansalliset viranomaiset ja lukuisat ammattialajärjestöt ovat halunneet pitää
käytössä järjestelmän, jossa yhteisön sisäisestä kaupasta tuotetaan yhteisön ulko-
maankaupan tilastojen kanssa yhdenmukaisia yksityiskohtaisia tilastotietoja.
Eurostatin ja jäsenvaltioiden vuonna 1999 hyväksymän strategisen suunnitelman
mukaisesti järjestelmän uusia sovelluksia tutkitaan ja testataan ennen
lainsäädännön uudistamista. Uudessa järjestelmässä olisi keskityttävä tuottamaan
yhteisön tarpeita vastaavia tilastotietoja, jotka täyttävät tiukat laatuvaatimukset
tietojen kattavuuden, luotettavuuden ja saatavuuden osalta. Tuotettava tieto-
sisältö olisi määriteltävä siten, että nykyisiä vaatimuksia voidaan
yksinkertaistaa ja samalla ottaa huomioon Euroopan yhdentymiskehityksen
myötä muuttuvat tarpeet. Lisäksi parannetaan vienti- ja tuontihintatilastojen
luotettavuutta, jotta EU:sta lähtöisin olevien tuotteiden sisäistä kilpailukykyä
voitaisiin mitata paremmin.
Samaan aikaan tutkitaan yhteiseen arvonlisäverojärjestelmään siirtymisen
mahdollisia vaikutuksia arvioimalla käytettäviksi soveltuvia hallinnollisten ja
tilastollisten tietojen lähteitä. Tässä yhteydessä ensisijaisena tavoitteena pidetään
yhteyden säilyttämistä alv-järjestelmään sekä yleisen yritysrekisterin käyttöä.
Yhteenveto
Komissio on viisivuotisohjelman loppuun mennessä muuttanut ja parantanut
jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan sekä EU:n ulkomaankaupan mittaamisessa
käytettävää tilastojärjestelmää siten, että huomioon on otettu tiedontarpeessa
sekä taloudellisissa ja hallinnollisissa olosuhteissa tapahtuneet muutokset.2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 8
▼B
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
I OSASTO
TAVAROIDEN VAPAA LIIKKUVUUS
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat53 Tavarakauppa
Muut merkittävät täydentävät työalat 44 Yritysten toimialatilastot
45 Energia
48 Liikenne64 Kasvinviljely65 Kotieläintalous
66 Maatalouden raaka-aineita jalostavaa teolli-
suutta koskevat tilastot
II OSASTO
Maatalous
Vaikutukset tilastotyöhön
Maatalous
Yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) käytetään lähes puolet yhteisöjen talou-
sarviosta. Maatalouspolitiikka on näin yksi komission tärkeimmistä
tehtäväalueista, ja se kattaa politiikan laadinnan, seurannan, arvioinnin ja
mukauttamisen kaltaiset tavanomaiset tehtävät. Komissiolle on siirretty huomat-
tavasti toimivaltaa nykyisen maatalouspolitiikan hoitoa varten.
Viisivuotiskauden 2003—2007 tärkeimpänä tehtävänä on ohjelmakauden
1998—2002 tapaan tämän laajan tilastokokonaisuuden hoitaminen ja
välttämättömien parannusten tekeminen. Ympäristöulottuvuuteen kiinnitetään
edelleen erityistä huomiota ja tarkoituksena on laatia tilastoja, joita tarvitaan
maatalouden ja ympäristön vuorovaikutuksen tutkimiseksi. Tässä yhteydessä
tarkoituksena on myös lannoitteiden ja torjunta-aineiden käyttöä, luonnonmu-
kaista viljelyä sekä biologisen monimuotoisuuden ja maaseutuympäristön
säilyttämistä koskevien tilastojen parantaminen.
Maataloustilastoja varten laadittuun tekniseen toimintasuunnitelmaan (Tapas)
perustuva hallinnointikehys tarjoaa yhteisen ja selkeän keinon, jonka avulla
voidaan jatkuvasti tehostaa maataloustilastojen tuottamista varten käytettävissä
olevien kansallisten ja yhteisön resurssien hyödyntämistä. Tuotettuja tilastoja
käytetään tehokkaammin (esimerkiksi mallintaminen, jäsenvaltioiden ja EU:n
toimielinten mahdollisuus saada suoraan käyttöönsä tilastoja).
Tulevaisuuteen varaudutaan kahdella tavalla. Maataloustilastot laaditaan jatkossa
siten, että ne vastaavat maatalouspolitiikan tarpeita tulevalla seitsemästä
kymmeneen vuotta kestävällä ajanjaksolla. Tässä yhteydessä otetaan huomioon
Agenda 2000 -ohjelman mahdollisesti aiheuttamat maatalouspolitiikan
muutokset. Lisäksi jatketaan työtä maatalouden ja ympäristön vuorovaikutusta
koskevien tietojen tuottamiseksi. Erityisesti jatketaan sellaisten indikaattorien
kehittämistä, joilla voidaan mitata ympäristönäkökohtien sisällyttämistä yhtei-
seen maatalouspolitiikkaan, sekä operationaalisten maisemaindikaattorien
laatimista. Huomiota kiinnitetään myös maatalouteen liittyviä kuluttaja- ja
hyvinvointinäkökohtia koskevien tietojen lisääntyneeseen tarpeeseen sekä yhtei-
seen maatalouspolitiikkaan kuuluvaa maaseudun kehittämistä varten tarvittaviin
tilastoihin. Yhteisön maataloustilastoja kehitetään nykyisen järjestelmän riippu-
mattoman arvioinnin tulosten perusteella siten, että tuotetut tilastot vastaavat
uusia tai muuttuneita tarpeita. Toisena tehtävänä on varmistaa, että kaikkien
ehdokasmaiden virallisista lähteistä saadaan vertailukelpoisia tietoja säännölli-
sesti.
Metsätalous
Tällä alalla on kiinnitettävä erityistä huomiota kansainvälisten organisaatioiden
kanssa tehtävän työn jatkamiseen ja kehittämiseen. Tavoitteena olisi erityisesti
oltava laadukkaampien metsätaloustilastojen kehittäminen, johon liittyy
ympäristönhoitoa ja kestävää metsänhoitoa varten tarvittavien erityiskriteerien
ja -indikaattorien laatiminen. Samalla on parannettava kestävää puuteollisuutta
koskevan tiedon saantia. Tällä alalla tehtävässä työssä on otettava huomioon
Bonnissa vahvistettujen Kioton sopimukseen liittyvien järjestelyjen vaikutukset.2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 9
▼B
Kalatalous
Yhteisen kalastuspolitiikan kehittämisessä keskitytään tulevaisuudessa eri osa-
alueiden, kuten biologian ja resurssien, yhdentämiseen valvomalla paremmin
kalastusalusten toimintaa. Nämä toimenpiteet eivät todennäköisesti lisää tiedon
tarvetta, joten tulevina vuosina keskitytään nykyiseen lainsäädäntöön perustuvan
tiedonkeruun vakiinnuttamiseen ja kehittämiseen (tietojen täydellisyys, oikea-
aikaisuus, johdonmukaisuus, vertailukelpoisuus ja saatavuus).
Kalastusalusten toiminnan rajoittamisen ja Euroopan unionin kalastuslaivaston
koon pienentämisen yhteiskunnalliset ja taloudelliset seuraukset lisäävät sellaisia
muuttujia koskevien tietojen kysyntää, joilla voidaan arvioida yhteiskunnallisen
ja taloudellisen tilanteen kehittymistä. Nämä kehityssuuntaukset tulevat olemaan
tärkeässä asemassa, kun kalastuspolitiikasta neuvotellaan uudelleen vuonna
2002. Eurostat seuraa tarkkaan näitä neuvotteluja varmistaakseen, että sen kala-
taloustilastot vastaavat jatkossakin kalastuspolitiikan tarpeita.
Yhteenveto
Ohjelmakautena komissio pyrkii
— soveltamaan Tapas-suunnitelmaa (maataloustilastoja varten laadittu tekninen
toimintasuunnitelma) nykyisten maataloustilastojen parantamiseksi asteittain
lähinnä laadun, vertailukelpoisuuden, kustannustehokkuuden, selkeyden ja
oikea-aikaisuuden osalta,
— ottamaan maataloustilastojen kehittämisessä lähtökohdaksi sen, että tilastot
vastaavat yhteisen maatalouspolitiikan tulevia tarpeita,
— laatimaan indikaattoreita, joiden avulla voidaan parantaa ympäristönäkökoh-
tien sisällyttämistä maatalouspolitiikkaan sekä tiedonsaantia maatalouteen
liittyvistä kuluttaja- ja hyvinvointinäkökohdista,
— avustamaan ehdokasmaita vertailukelpoisten tietojen tuottamisessa,
— vahvistamaan, parantamaan ja laajentamaan (indikaattorit) metsätaloustilas-
toja,
— vahvistamaan ja parantamaan kalataloustilastojen laatua.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
II OSASTO
MAATALOUS
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat61 Maankäyttö ja maisemanhoito
62 Maatalouden rakenteet63 Maatalouden taloustilastot
64 Kasvinviljely
65 Kotieläintalous66 Maatalouden raaka-aineita jalostavaa teolli-
suutta koskevat tilastot
67 Maataloustilastojen koordinointi ja uudista-
minen
68 Metsätaloustilastot
69 Kalataloustilastot
Muut merkittävät täydentävät työalat 53 Tavarakauppa
70 Kestävä kehitys72 Aluetilastot74 Paikkatieto ja paikallistieto
III OSASTO
Henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus
Vaikutukset tilastotyöhön
EU:n maksutasetilastot antavat melko yksityiskohtaista tietoa palvelukaupasta ja
suorista sijoituksista. Tilastojen tuottamista ulkomailla toimivien sivuliikkeiden
toiminnasta valmistellaan parhaillaan. Vaikka kaikkien näiden tilastojen laadinta
perustuu palvelukaupan yleissopimukseen (GATS) ja vaikka ne näin tarjoavat
tietoja yhteisön ja sen ulkopuolisten maiden välisistä taloustoimista, jäsenvaltiot2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 10
▼B
pitävät kansallisten maksutaseiden (jotka sisältävät EU:n sisäiset virrat) laati-
mista edelleen välttämättömänä talous- ja rahaliitosta huolimatta. Nykyisin
laadittavat tilastot kattavat sekä EU:n ulkomaankaupan että sisäisen kaupan ja
vastaavat näin yhtenäismarkkinoiden tarpeita. Näihin tietoihin liittyy kuitenkin
tietty epävarmuustekijä. Lisäksi maksutasetietojen keruujärjestelmiä uudistetaan
parhaillaan (katso VII osasto). Komission on tämän vuoksi arvioitava ja
määriteltävä uudelleen tähän osa-alueeseen liittyvät tarpeensa.
Käyttöön otetaan globalisaatiota mittaavien indikaattorien järjestelmä. Tätä osa-
aluetta kehitetään käyttämällä uusia tilastointikeinoja, jotka perustuvat kansal-
listen tilastolaitosten väliseen tiedonvaihtoon ja Euroopan tasolla toteutettavaan
tiedonkeruuseen.
Ulkomaisten osakkuus- ja tytäryritysten (FATS) kartoittamisen ja seurannan
ansiosta voidaan mitata tuotantojärjestelmien eurooppalaistumista ja kansainvä-
listymistä.
Tilastojen avulla pyritään yhä useammin analysoimaan kestävää matkailua ja
kestävää kehitystä perustamalla erillisiä satelliittitilejä.
Audiovisuaalisen alan tilastoja koskeva neuvoston päätös on pantava täytäntöön.
Eurostat jatkaa näin ollen jo vuodesta 1999 tehtyä työtä ja pyrkii luomaan
yhteisön tilastotietoinfrastruktuurin audiovisuaalista alaa ja sen lähialoja sekä
niiden markkinoita varten. Lisäksi on luotava oikeusperusta televiestintäalan
tilastoja varten.
Tietoyhteiskuntaindikaattoreita koskevaa tiedonkeruuta varten luodaan vaiheit-
tain joustava ja helposti mukautettavissa oleva järjestelmä, joka perustuu
nykyisiin tai uusiin tilastollisiin tutkimuksiin ja joka on neuvoston vahvistamien
painopistealojen mukainen.
Yhteenveto
Viisivuotiskauden aikana komissio pyrkii
— luomaan vakiintuneen ja joustavan globalisaatiota mittaavien indikaattorien
sarjan,
— luomaan vakiintuneen ja joustavan tietoyhteiskuntaindikaattorien sarjan, joka
sisältää myös audiovisuaalisia palveluja koskevat indikaattorit,
— edistymään matkailualan satelliittitilien perustamisessa.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
III OSASTO
HENKILÖIDEN, PALVELUJEN JA
PÄÄOMIEN VAPAA LIIKKUVUUS
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat44 Yritysten toimialatilastot
48 Liikenne49 Tietoyhteiskunta
50 Matkailu
54 Palvelukauppa ja maksutase
Muut merkittävät täydentävät työalat 57 Suhdannetilastot
70 Kestävä kehitys71 Ympäristötilastot
IV OSASTO
Viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka sekä muu henkilöiden
vapaaseen liikkuvuuteen liittyvä politiikka
Vaikutukset tilastotyöhön
Yhteisön toimivalta maahanmuutto- ja turvapaikka-asioissa perustuu 1 päivänä
toukokuuta 1999 voimaan tulleeseen Amsterdamin sopimukseen. Komissio esitti
marraskuussa 2000 Eurooppa-neuvoston pyynnöstä kaksi tiedonantoa2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 11
▼B
käynnistääkseen yhteisössä keskustelun EU:n yhteisen politiikan pitkän
aikavälin näkökohdista. Molemmissa tiedonannoissa käsitellään tässä yhteydessä
myös tilastoja. Yhteisön maahanmuuttopolitiikkaa koskevassa tiedonannossa (1)
korostetaan, että EU:hun suuntautuvasta ja EU:sta lähtöisin olevasta muuttoliik-
keestä ja sille tyypillisistä piirteistä tarvitaan lisää tietoa. Turvapaikkamenettelyä
koskevassa tiedonannossa (2) todetaan, että yhteisen turvapaikkamenettelyn
luominen ja täytäntöönpano edellyttää perusteellista analyysiä muuttoliikkeen
laajuudesta, muuttovirtojen alkuperästä, turvapaikkahakemuksista ja niiden
perusteella tehdyistä ratkaisuista. Unionin laajentuminen ja Välimeren maiden
kanssa tehtävän yhteistyön kehittäminen lisäävät tätä osa-aluetta koskevien tilas-
totietojen tarvetta.
Yhteenveto
Viisivuotisohjelman aikana komissio
— luo pidemmälle standardoidun nimikkeistön maahanmuutto- ja turvapaikka-
asioita varten yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa,
— parantaa tämän osa-alueen tilastojen kattavuutta ja laatua, jotta niiden avulla
voitaisiin täyttää komission tiedonannoissa selostetut alkuvaiheen vaati-
mukset.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
IV OSASTO
Viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopoli-
tiikka sekä muu henkilöiden vapaaseen liikku-
vuuteen liittyvä politiikka
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat31 Väestö
V OSASTO
Liikenne
Vaikutukset tilastotyöhön
Yhteisön liikennetilastoja tarvitaan yhteisen liikennepolitiikan (perustamissopi-
muksen 70—80 artikla) ja Euroopan laajuisten liikenneverkkojen
(perustamissopimuksen 154—156 artikla) tueksi.
Liikenne on myös tärkeä osa yhteisön alue- ja ympäristöpolitiikkaa (katso XVII
ja XIX osasto), ja erityistä huomiota on tässä yhteydessä kiinnitettävä etenkin
kestävän kehityksen indikaattoreihin.
Yhteisön liikennetilastojen olisi muodostettava kattava liikennetietojärjestelmä,
joka sisältää tiedot rahti- ja matkustajaliikenteestä, liikenneinfrastruktuurista,
liikennevälineistä, liikennevirroista, henkilöiden liikkumisesta, liikenneturvalli-
suudesta, energiankulutuksesta, ympäristövaikutuksista, kuljetuskustannuksista
ja -hinnoista sekä kuljetusyrityksistä. Yksi päätavoitteista on käytettyjen liiken-
nemuotojen suhteellisten osuuksien muuttaminen siten, että rautatieliikennettä ja
lyhyen matkan meriliikennettä lisätään suhteessa tieliikenteeseen, jolloin
voidaan välttää talouskasvusta normaalisti seurauksena oleva tieliikenteen kasvu.
Liikennemuotojen osuuksista tarvitaan parempia tilastoja, jotka kattavat sekä
matkustaja- että rahtiliikenteen, joissa otetaan huomioon kaikki liikennemuodot
ja joiden ajantasaisuutta on parannettu.
Liikennemarkkinoiden avaaminen kilpailulle edellyttää objektiivisia tilastotie-
toja, joiden avulla voidaan seurata näiden markkinoiden kehitystä sekä arvioida
kulloisenkin kehityssuuntauksen vaikutusta työllisyyteen ja työoloihin kuljetu-
syrityksissä sekä näiden yritysten taloudelliseen elinkelpoisuuteen. Se lisää
myös turvallisuutta ja palvelujen laatua mittaavien tilastoindikaattorien tarvetta.
Markkinakehityksen seurantaa varten tarvitaan sellaisia rahtiliikennettä koskevia
tilastotietoja, jotka eivät ole kuljetusmuotokohtaisia vaan jotka antavat tietoakaikki kyseeseen tulevat kuljetusmuodot kattavasta liikenneketjusta sekä tavara-
kuljetuksista markkinanäkökulmasta tarkasteltuna.2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 12
(1) Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Yhteisön maahanmuut-
topolitiikka, 22. marraskuuta 2000 (KOM(2000) 757 lopullinen).
(2) Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Yhteinen turvapaikkame-
nettely ja turvapaikan saaneille yhtenäinen asema koko unionissa”, 22. marraskuuta
2000 (KOM(2000) 755 lopullinen).
▼B
Liikenteen ja ympäristön vuorovaikutuksen seuranta on tärkeimpiä lähtökohtia
kaikkien liikennettä koskevien tietojen laadun ja kattavuuden parantamiselle.
Se edellyttää kuitenkin tiettyjä lisätietoja, kuten henkilöiden liikkumista ja
liikennevälineitä koskevia tietoja. Jatkossa on pystyttävä vastaamaan ajoneuvo-
kilometreinä ilmoitettujen liikennetietojen tarpeen kasvuun kaikkien
liikennemuotojen osalta, koska nämä tiedot ovat tärkeitä liikenneruuhkien ja
pakokaasupäästöjen seurannassa.
Euroopan liikenneinfrastruktuuriin ja erityisesti Euroopan laajuisiin liikenne-
verkkoihin tehtävien jatkuvien suurten investointien vuoksi tarvitaan
infrastruktuuria ja markkinasuuntauksia koskevia erityistilastoja. Euroopan
laajuisia verkkoja ja yhteisön aluepolitiikkaa varten tarvitaan aiempaa
tarkemmin alueellisesti jaoteltuja tietoja, jotka koskevat liikenneverkkoja ja -
virtoja ja joita olisi pidettävä kiinteänä osana kokonaisvaltaista liikennetietojär-
jestelmää.
Yhteenveto
Kyseisenä viisivuotiskautena komissio pyrkii
— laajentamaan yhteisön liikennetilastot kattamaan kaikki kuljetusmuodot ja
tietotyypit,
— jatkamaan tarpeen vaatiessa liikennetilastojen oikeudellisen perustan
mukauttamista ja täydentämistä,
— tukemaan eri kuljetusmuotoja yhdistäviä kuljetuksia koskevien lisätietojen
sekä sellaisten lisätietojen keruuta, joita tarvitaan seurattaessa
ympäristönäkökohtien sisällyttämistä liikennepolitiikkaan (TERM-hanke).
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
V OSASTO
LIIKENNE
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat48 Liikenne
72 Aluetilastot
Muut merkittävät täydentävät työalat 44 Yritysten toimialatilastot
45 Energia
49 Tietoyhteiskunta50 Matkailu53 Tavarakauppa
61 Maankäyttö ja maisemanhoito
70 Kestävä kehitys71 Ympäristötilastot
74 Paikkatieto ja paikallistieto
VI OSASTO
Kilpailua, verotusta ja lainsäädännön lähentämistä koskevat yhteiset
säännöt
Tällä osa-alueella ei tarvita omaa tilasto-ohjelmaa. Tätä osastoa varten tarvit-
tavat tilastotiedot johdetaan tarvittaessa niistä tiedoista ja indikaattoreista, jotka
on tuotettu muiden ohjelmaan sisältyvien osastojen tarpeisiin.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
VI OSASTO
KILPAILUA, VEROTUSTA JA
LAINSÄÄDÄNNÖN LÄHENTÄMISTÄ
KOSKEVAT YHTEISET SÄÄNNÖT
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat32 Työmarkkinat
53 Tavarakauppa2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 13
▼B
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
Muut merkittävät täydentävät työalat 44 Yritysten toimialatilastot
45 Energia
48 Liikenne
49 Tietoyhteiskunta63 Maatalouden taloustilastot64 Kasvinviljely
65 Kotieläintalous
66 Maatalouden raaka-aineita jalostavaa teolli-
suutta koskevat tilastot
VII OSASTO
Talous- ja rahapolitiikka
Vaikutukset tilastotyöhön
Talous- ja rahaliiton toteuttaminen vaatii hyvin tarkkaa tilastollista seurantaa,
jolla tuetaan makrotalouspolitiikan koordinointia sekä rahapolitiikkaan liittyviä
Euroopan keskuspankkijärjestelmän tehtäviä. Myös vakaus- ja kasvusopimus
asettaa tilastoinnille uusia vaatimuksia. Lisäksi jäsenvaltioiden taloudellisen
lähentymisen mittaaminen on jatkossakin tärkeää.
Jotta voitaisiin tuottaa makrotalouspolitiikan koordinointia ja Euroopan keskus-
pankkijärjestelmän rahapoliittisia tehtäviä varten tarvittavat, kattavuudeltaan,
vertailukelpoisuudeltaan, ajantasaisuudeltaan sekä tuotantotiheydeltään riittävät
tilastot, työtä tehdään myös kysyntää, tuotosta, työmarkkinoita, hintoja ja
kustannuksia koskevien lyhyen ajan indikaattoreiden tuottamiseksi. Uusilla
menetelmillä (kuten kansantalouden ennakkoestimaattien tai nykytilannetta
koskevien arvioiden laatimisella eli nk. ”nowcastingilla”) pyritään parantamaan
suhdannevaihteluanalyyseja varten tarvittavia tietoja. Tällä työllä tuetaan raha-
ja rahoituspolitiikan indikaattorien kehittämistä.
Tietojen ajantasaisuutta ja kattavuutta on jatkuvasti parannettava EMU:n tilasto-
vaatimuksia koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti. Jotta euroalueen
aggregaatit voitaisiin laskea mahdollisimman lyhyellä viipeellä, kansantalouden
tilinpidosta tarvitaan ajantasaisia neljännesvuositietoja sekä näiden tietojen
ennakkoestimaatteja. Lisäksi on tehtävä runsaasti työtä, jotta voitaisiin tuottaa
sellaiset institutionaalisen sektorin rahoitustiliä ja kyseisen sektorin muita tilejä
koskevat neljännesvuositiedot, jotka ovat täysin yhdenmukaisia vuositilinpidon
sekä julkistalouden lyhyen aikavälin tietojen kanssa. Rahoitustilin tilitapahtu-
mien osapuolina olevia sektoreita koskevat tiedot, jotka ilmoittavat kulloisenkin
vastasektorin, ovat tärkeitä rahapolitiikan analyysin kannalta. Nämä tiedot
kerätään vaiheittain tämän viisivuotisohjelman aikana.
Voidaan olettaa, että tämän ohjelmakauden (2003—2007) tärkein yksittäinen
tapahtuma on 15 jäsenvaltion EU:n laajentuminen unioniksi, jossa on 20 tai
useampia jäsenvaltioita. Tämä edellyttää uusilta jäsenvaltioilta runsaasti työtä
tietojen toimittamiseksi ja Eurostatilta runsaasti työtä näiden tietojen varmenta-
miseksi. Jotta komission laajentumispolitiikkaa voitaisiin tukea kaikilta osin,
ehdokasmaille tarjottavaa tukea jatketaan ja kehitetään tietojen asianmukaisen
saatavuuden, laadun, ajantasaisuuden ja vertailukelpoisuuden varmistamiseksi.
Jokaisen jäsenvaltion toimittamien sekä kiinteä- että käypähintaisten tietojen
laatuun kiinnitetään entistä enemmän huomiota. Bruttokansantuloon perustuvat
omat varat muodostavat 60 prosenttia EU:n talousarviosta. Tärkeänä tehtävänä
on jatkaa ja täydentää pyrkimyksiä lähentymisperusteita koskevien tilastojen
yhdenmukaistamiseksi. Hintatason vakauden säilyttäminen (perustamissopi-
muksen 105 artikla) sekä tietojen toimittaminen euroalueella toteutettavaa
EKP:n rahapolitiikkaa varten edellyttää yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindek-
seistä 23 päivänä lokakuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/
95 (
1) mukaisesti, että yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien (YKHI) laatu
säilytetään ja että sitä parannetaan. YKHI:ejä koskevien menetelmien laadinta
saatetaan päätökseen ja menetelmät vahvistetaan edellä mainitun YKHI:ejä
koskevan neuvoston asetuksen puitteissa.
Talousarviotilanteen ja julkisen velan kehitystä (perustamissopimuksen 104
artikla ja Dublinissa tehty vakaus- ja kasvusopimus) valvotaan Euroopan tilinpi-2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 14
(1) EYVL L 257, 27.10.1995, s. 1.
▼B
tojärjestelmästä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella
(EY) N:o 2223/96 (1) perustetun vuoden 1995 Euroopan kansantalouden tilin-
pito- ja aluetilinpitojärjestelmän (EKT 1995) mukaisesti laadittujen
julkisyhteisöjen tilien avulla. Yhdenmukaisuutta ja vertailukelpoisuutta seura-
taan, jotta toimielinten päättäjille voitaisiin toimittaa hyvälaatuisia ja
vertailukelpoisia tilastoja, joiden avulla voidaan välttää virheelliset arviot kunkin
jäsenvaltion talousarviotilanteesta.
Jäsenvaltioiden talouskehityksen seuraaminen perustamissopimuksen 99 artiklan
mukaisesti lisää tarvetta EKT 1995 -asetuksen mukaisten kansantalouden tilin-
pidon tietojen toimittamista koskevan nykyisen ohjelman täysimittaiseen
toteuttamiseen, etenkin ajantasaisuuden ja kattavuuden osalta sekä kyseisen
ohjelman asteittaiseen laajentamiseen uusille osa-alueille, mikä tehdään nykyistä
lainsäädäntöä tarkistamalla ja sen soveltamisalaa laajentamalla.
Tilien tärkeimmät aggregaatit laaditaan myös jatkossa käyttämällä ostovoima-
pariteetteja. Ostovoimapariteettien laadintamenetelmien tarkistustyö, jolla
pyritään lisäämään tulosten luotettavuutta vertailujen kannalta ja joka aloitettiin
edellisen viisivuotisohjelman aikana, olisi saatettava päätökseen ostovoimapari-
teetteja koskevalla neuvoston asetuksella.
Talous- ja rahaliiton perustaminen vaikuttaa monin tavoin maksutasetilastoihin.
Erityisen tärkeitä tässä yhteydessä ovat ilmoittamisen kynnysarvot. Jos näitä
arvoja muutetaan nykyisten suunnitelmien mukaisesti, tarvitaan runsaasti kehi-
tystyötä sen varmistamiseksi, että maksutasetietojen laatu voidaan säilyttää
ennallaan. Monet Euroopan unionin jäsenvaltiot (etenkin ne, jossa maksutaseen
laadinta perustuu pankkien ilmoittamiin tietoihin) mukauttavat parhaillaan
maksutaseen perustana olevaa tiedonkeruujärjestelmää uusiin olosuhteisiin.
Tulevina vuosina pyritään varmistamaan, että jäsenvaltiot toimittavat myös
jatkossa EU:n toimielimille ja EKP:lle hyvälaatuisia ja asianmukaisia tietoja
etenkin palvelukaupasta, ulkomaisista suorista sijoituksista sekä ulkomailla
toimivista osuus- ja tytäryrityksistä. Tietojen kerääminen ehdokasmaista (ja
näiden tietojen analysointi) on myös yksi ensisijaisista tehtävistä. Näitä tietoja
tarvitsevat useat komission yksiköt, erityisesti ne, jotka vastaavat talouskehi-
tyksen seurannasta, kauppapolitiikasta ja ulkosuhteista.
Yhteenveto
Viisivuotiskautena komissio pyrkii
— tuottamaan ja kehittämään talous- ja rahaliittoa koskevan toimintasuunni-
telman puitteissa tilastoja, joita tarvitaan makrotalouspolitiikan
koordinointia, rahapolitiikkaa, vakaus- ja kasvusopimusta sekä taloudellisen
yhdentymisen jatkuvaa seurantaa varten,
— tehostamaan EKT 1995 -asetuksen täytäntöönpanoa,— tarkistamaan maksutasetilastojen perustana olevaa tiedonkeruujärjestelmää.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
VII OSASTO
TALOUS- JA RAHAPOLITIIKKA
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat32 Työmarkkinat
40 Kansantalouden vuositilinpito
41 Neljännesvuositilinpito42 Rahoitustilinpito
44 Yritysten toimialatilastot
52 Raha ja rahoitus54 Palvelukauppa ja maksutase55 Hinnat
57 Suhdannetilastot
Muut merkittävät täydentävät työalat 53 Tavarakauppa2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 15
(1) EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuk-
sella (EY) N:o 359/2002 (EYVL L 58, 28.2.2002, s. 1).
▼B
VIII OSASTO
Työllisyys
Vaikutukset tilastotyöhön
EU:n työvoimatilastojen kehittämistä ohjaavat seuraavat poliittiset prosessit:
EU:n laajentuminen, Euroopan työllisyysstrategia, talous- ja rahaliitto sekä
vertaisanalyysi (jonka yhteydessä Eurooppa-neuvostolle esitetään joka kevät
vuosikohtaiset rakenteelliset indikaattorit).
Työvoimatilastojen tuottamiseen sovelletaan suurelta osin EU-lainsäädäntöä.
Ehdokasmaat ovat tämän ansiosta edistyneet pitkälle EU-lainsäädännön noudat-
tamisessa jo ennen vuotta 2003. Vuosien 2003—2007 tärkeimpänä haasteena on
sellaisen tilanteen saavuttaminen, jossa säännöksiä noudatetaan kaikilta osin,
jossa tiedot toimitetaan säännöllisesti ja jossa pystytään vastaamaan myös kehi-
tyksen asettamiin haasteisiin.
Eurooppa-neuvosto on asettanut vuosiksi 2005 ja 2010 uudet työllisyysasteta-
voitteet, joten tarve seurata Euroopan työllisyysstrategian ja etenkin
työllisyyssuuntaviivojen vuosittaista täytäntöönpanoa on entistä suurempi. Tämä
seuranta edellyttää jatkuvan työvoimatutkimuksen toteutuksen valvontaa sekä
tutkimuksessa käytettävien muuttujien mukauttamista. Seurantaa varten tarvitaan
aiempaa lyhyemmin aikavälein tuotettavia ja entistä kattavampia tilastoja suku-
puolten välisten erojen (etenkin palkkaerojen kaikilla toimialoilla) sekä
ammattipätevyyserojen kartoittamiseksi. Tähän kuuluvat myös ansioita koskevat
rakennetilastot sekä selvitykset avoimia työpaikkoja koskevan yhteisön tutki-
muksen toteuttamisesta.
Talous- ja rahaliiton kaltaisella suurella alueella tärkein inflaatiota aiheuttava
tekijä ovat työvoimakustannukset, joita on seurattava nopeasti käyttöön saata-
vien hyvälaatuisten lyhyen aikavälin tilastojen avulla.
Työvoimakustannusindeksiä koskevan asetuksen täytäntöönpano sekä lyhyen
aikavälin työvoimakustannustilastojen jatkuva parantaminen ovat erittäin tärkeitä
tavoitteita, joihin kuuluu myös työvoiman tuottavuuden mittaamisen paranta-
minen (joka edellyttää työn volyymia mittaavaa parannettua indeksisarjaa).
Yhteenveto
— neljännesvuositietoja kaikista jäsenvaltioista tuottavan jatkuvan työvoimatut-
kimuksen toteuttaminen,
— kyselylomakkeen joidenkin osien yhdenmukaistaminen,— ansioiden rakennetta koskevan, vuoden 2002 tiedonkeruun toteuttaminen ja
tulosten analysoiminen,
— NACE-pääluokat M, N ja O kattavan, vuoden 2004 työvoimakustannustutki-
muksen toteuttaminen,
— työvoimakustannusindeksiä koskevan neuvoston asetuksen täydellinen
täytäntöönpano,
— ansioiden rakennetta koskevan, vuoden 2006 tiedonkeruun toteuttaminen,
— tavoitejärjestelmän laatiminen EU:n työvoimakustannustilastoja varten.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
VIII OSASTO
TYÖLLISYYS
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat32 Työmarkkinat
33 Koulutus35 Terveys ja turvallisuus
36 Tulojen jakautuminen ja elinolot
37 Sosiaaliturva
Muut merkittävät täydentävät työalat 44 Yritysten toimialatilastot
49 Tietoyhteiskunta
50 Matkailu63 Maatalouden taloustilastot2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 16
▼B
IX OSASTO
Yhteinen kauppapolitiikka
Vaikutukset tilastotyöhön
Euroopan komissiolle annetaan perustamissopimuksen 133 artiklassa tehtäväksi
kauppasopimuksista neuvotteleminen kolmansien maiden kanssa. Näihin sopi-
muksiin kuuluu myös palvelukaupan yleissopimus (GATS). Laadukkaat
tilastotiedot ovat välttämättömiä näille neuvotteluille.
Jatkossa varmistetaan, että tiedot, jotka koskevat rajatylittävää palvelukauppaa
(ja jotka on jaoteltu sekä maantieteellisen alueen että osatekijöidensä mukaan),
ulkomaisia suoria sijoituksia ja ulkomaisia osuus- ja tytäryhtiöitä, vastaavat
jatkossakin niitä vaatimuksia, joita kauppapolitiikasta vastuussa olevat komis-
sion yksiköt asettavat tietojen laadulle, tarkkuudelle ja yhdenmukaisuudelle.
Kestävä kehitys ja yhteisen kauppapolitiikan vaikutukset kehitysmaihin ovat
tärkeässä asemassa marraskuussa 2001 aloitetulla Dohan kierroksella. On
tehtävä koordinointityötä maailmanlaajuisten tietojen keräämiseksi.
Tietojen kerääminen ehdokasmaista ja näiden tietojen analysointi ovat tulevina
vuosina ensisijaisen tärkeitä tehtäviä. Menetelmiä koskevaa jäsenvaltioiden
välistä keskustelua pyritään lisäksi koordinoimaan entistä paremmin. Tässä
yhteydessä on otettava huomioon, että yhdenmukaistamisessa on tällä osa-
alueella jo edistytty merkittävästi. Yhteisön maksutasetilastot ovat
välttämättömiä, jotta koko EU:lle voitaisiin laatia kattava maksutase.
Tilastointisääntöjen yhdenmukaistamista jatketaan osana sellaista menetelmäper-
ustaa, joka on entistä yhdenmukaisempi Yhdistyneiden Kansakuntien viime
aikoina hyväksymien kansainvälisten suositusten kanssa. Tilastotietoja paranne-
taan tehostamalla tulli-ilmoitusten sisältämien tietojen hyödyntämistä.
Huomioon otetaan myös Euroopan unionissa sekä kansainvälisessä kaupassa
tapahtuneiden muutosten (laajentumisen, globalisaation, kaupan vapauttamisen)
aiheuttamat tarpeet. Lisäksi parannetaan vienti- ja tuontihintatilastojen luotetta-
vuutta, jotta unionista lähtöisin olevien tuotteiden kansainvälistä kilpailukykyä
voitaisiin mitata entistä paremmin.
Yhteenveto
Viisivuotisohjelman päättymiseen mennessä komissio on
— vaiheittain sisällyttänyt ehdokasmaiden tiedot järjestelmään,
— mukauttanut ja parantanut tietojen keruussa ja tuotannossa käytettyjä järjes-
telmiä,
— parantanut ja kehittänyt menetelmäperustaa siten, että huomioon on otettu
kansainväliset suositukset, uudet tiedontarpeet sekä talous- ja tullialalla
tapahtunut kehitys,
— parantanut jo olemassa olevien, maailmanlaajuista kestävää kehitystä koske-
vien tietojen käyttöä ja analyysia.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
IX OSASTO
YHTEINEN KAUPPAPOLITIIKKA
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat53 Tavarakauppa
54 Palvelukauppa ja maksutase
Muut merkittävät täydentävät työalat 19 Ehdokasmaiden kanssa tehtävä tilastoyh-
teistyö
21 Muiden EU:n ulkopuolisten maiden kanssa
tehtävä tilastoyhteistyö
42 Rahoitustilinpito52 Raha ja rahoitus2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 17
▼B
X OSASTO
Tulliyhteistyö
Tällä osa-alueella ei tarvita omaa tilasto-ohjelmaa. Tätä osastoa varten tarvit-
tavat tilastotiedot johdetaan tarvittaessa niistä tiedoista ja indikaattoreista, jotka
on tuotettu muiden ohjelmaan sisältyvien osastojen tarpeisiin.
XI OSASTO
Sosiaalipolitiikka, koulutus, ammatillinen koulutus ja nuoriso
Vaikutukset tilastotyöhön
Ohjelmakauden aikana laaditaan johdonmukainen strategia, jolla varmistetaan,
että saatavilla on sosiaalipolitiikan kaikki alat kattava indikaattorisarja. Tämä
tehdään koordinoidusti VIII osaston toimien kanssa. Nykyisten indikaattorien
laatua parannetaan ja uusia indikaattoreita otetaan käyttöön sellaisten osa-
alueiden kattamiseksi, jotka on määritelty ensisijaisiksi aloiksi, kuten sosiaalinen
syrjäytyminen ja elinikäinen oppiminen. Tukholman Eurooppa-neuvoston rati-
fioima koulutusjärjestelmien konkreettisia tavoitteita koskeva selvitys edellyttää
Eurostatin ja koulutuksen ja kulttuurin pääosaston välistä läheistä yhteistyötä.
Tilastotyötä jatketaan kolmen, vuodeksi 2002 määritellyn ensisijaisen tavoitteen
osalta (perustaidot, tieto- ja viestintätekniikka, matemaattiset tieteet ja tekno-
logia). Tämän lisäksi on tehtävä työtä muiden tavoitteiden saavuttamiseksi. On
kehitettävä niitä indikaattoreita, joista ei tällä hetkellä ole saatavissa tietoja tai
jotka eivät vastaa laatuvaatimuksia mutta jotka ovat välttämättömiä asetettujen
tavoitteiden saavuttamiseksi.
Sosiaalipolitiikkaa koskevien tilastojen maantieteellistä kattavuutta on laajennet-
tava siten, että ne kattavat kaikki ehdokasmaat ja tietyt EU:n ulkopuoliset alueet,
kuten MEDSTAT-maat. Vertailukohtana tässä kehitystyössä käytetään väestötie-
toja; vuoden 2001 väestölaskentatietojen käsittely- ja julkaisuprosessi muotoutuu
seuraavaa laskentaa valmistelevaksi, säännöllisiin päivityksiin perustuvaksi
ohjelmaksi, ja näin edistetään samalla yhdenmukaisen lähestymistavan omaksu-
mista edellä kuvatulla laajennetulla maantieteellisellä alueella. Koko aluetta
koskevia väestöennusteita tarvitaan myös kansallisella tasolla.
Korkeakoulutuksen ja tutkimuksen alan kansainvälistä liikkuvuutta koskevan
tiedonkeruun ja -käsittelyn parantamisella on erityisen merkittävä asema ohjel-
makauden aikana. Ensimmäinen tehtävä on perusmääritelmien ja tärkeimpien
indikaattoreiden yhdenmukaistaminen.
Elinikäinen oppiminen on tämän ohjelmakauden tärkeimpiä osa-alueita, mikä on
osoitus siitä, että taloudessa tapahtuvat muutokset vaativat ammattitaidon ja
yhteiskunnallisten taitojen jatkuvaa kehittämistä. Työllisyys-, talous- ja koulu-
tuspolitiikan tarpeisiin tarvitaan ”oppimista” koskevaa kattavaatilastojärjestelmää, jossa kiinnitetään erityistä huomiota koulutusalaan tehtyihin
julkisiin ja yksityisiin investointeihin. Koulutusta ja ammattikoulutusta koskevia
nykyisiä tietoja on täydennettävä aikuiskoulutusta koskevilla tiedoilla.
Vuonna 2002 laadittava komission tiedonanto työterveyttä ja -turvallisuutta
koskevasta uudesta yhteisön strategiasta edellyttää Euroopan työtapaturmatilas-
tojen (ESAW) viimeisen vaiheen ja Euroopan ammattitautitilastojen (EODS)
ensimmäisen vaiheen täysimääräistä täytäntöönpanoa. Lisäksi kehitetään indi-
kaattoreita, joilla mitataan työn laatua, työperäisiä terveysongelmia ja
työterveyden ja -turvallisuuden sosioekonomisia kustannuksia.
Perustamissopimuksen 13 artiklan ja syrjinnän ehkäisemisen tavoitteen mukai-
sesti luodaan menetelmät sellaisten tilastojen säännölliseksi tuottamiseksi, jotka
koskevat vammaisten asemaa yhteiskunnassa.
Merkittäviä yhteiskunnallisia muutoksia, joista monet ovat jo havaittavissa, on
odotettavissa koko ohjelmakaudella (näitä ovat mm. väestöpyramidiin, kotita-
louksien koostumukseen, muuttoliikkeeseen, työtapoihin ja
koulutusjärjestelmään liittyvät muutokset), joten edellä mainittujen tilastojen
lisäksi tarvitaan uudentyyppisiä tilastoja. Ansioita ja elinoloja koskevat EU:n
tilastot (EU-SILC) tulevat perustumaan laajaan lähdevalikoimaan sekä 1990-
luvulla useassa vaiheessa toteutetusta Euroopan kotitaloustiedustelusta saatuihin
kokemuksiin. Uusi järjestelmä otetaan käyttöön, jotta Euroopan kansalaisten
elinoloista saataisiin runsaasti tietoa koko viisivuotiskauden ja sitä seuraavien
vuosien ajalta.
Yhteenveto
Viisivuotisohjelman aikana komissio
— luo johdonmukaisen strategian, jolla varmistetaan, että saatavilla on sosiaali-
politiikan kaikki alat kattava indikaattorisarja,2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 18
▼B
— tuottaa uusien indikaattorien avulla säännöllisesti tietoja kansalaisten elino-
loista,
— tuottaa tietoja hoito- ja lastenhoitopalveluista.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
X OSASTO
SOSIAALIPOLITIIKKA, KOULUTUS,
AMMATILLINEN KOULUTUS JA NUORISO
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat31 Väestö
32 Työmarkkinat
33 Koulutus35 Terveys ja turvallisuus36 Tulojen jakautuminen ja elinolot
37 Sosiaaliturva
38 Muu väestö- ja sosiaalitilastoihin liittyvä
työ (asuntotilastot)
72 Aluetilastot
Muut merkittävät täydentävät työalat 70 Kestävä kehitys
XII OSASTO
Kulttuuri
Vaikutukset tilastotyöhön
Yhteisön toiminta kulttuurin alalla perustuu perustamissopimuksen 151 artik-
laan. Yhteisön toimivaltaan tällä alalla kuuluu etenkin eurooppalaisen
kulttuurin tärkeitä osatekijöitä koskevan tietämyksen lisääminen ja tiedonlevi-
tyksen parantaminen. Lisäksi on olemassa selkeät määräykset siitä, että
yhteisön on otettava kulttuurinäkökohdat huomioon kaikessa politiikan laadin-
nassa ja täytäntöönpanossa.
Vuosiksi 2003—2007 laaditussa yhteisön tilasto-ohjelmassa kulttuuritilastojen
painopiste on alan työllisyyttä, kulttuuritoimintaan osallistumista ja kulttuurime-
noja koskevan esityön tulosten kokoamisessa. Samalla tilasto-ohjelmassa tuetaan
tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja toimivaltaisten kansainvälisten organisaa-
tioiden kanssa menetelmien kehittämistyötä sekä kulttuuri-investointien tuottoa
koskevien tilastojen laatimista. Erityistä huomiota kiinnitetään sellaisten
kansainvälisten menetelmien laatimiseen, joiden avulla voidaan tilastollisesti
tutkia ja analysoida, miten kulttuuritoimintaan osallistuminen voi edesauttaa
sosiaalipoliittisten tavoitteiden saavuttamista. Näihin kuuluvat muun muassa
koulutustason ja työllisyysasteen nostaminen, rikollisuuden vähentäminen sekä
terveyteen liittyvän epätasa-arvon vähentäminen.
Yhteenveto
Viisivuotisohjelman aikana komissio
— kokoaa kulttuuria koskevat nykyiset tilastotiedot,
— laatii ja ottaa käyttöön menetelmiä, joilla voidaan mitata kulttuurin vaiku-
tuksia yhteiskuntaan.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
XI OSASTO
KULTTUURI
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat34 Kulttuuri
Muut merkittävät täydentävät työalat 49 Tietoyhteiskunta2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 19
▼B
XIII OSASTO
Kansanterveys
Vaikutukset tilastotyöhön
Perustamissopimuksen 152 artiklan mukaan yhteisön toiminta kansanterveysa-
lalla kattaa myös kansanterveyttä koskevat tiedot. Euroopan tilastojärjestelmään
on luotu kansanterveyttä koskeva tilastoperusta, joka kattaa terveystilannetta,
terveyteen vaikuttavia tekijöitä sekä terveydenhuollon resursseja koskevat tiedot
ja jolla tuetaan yhteisön kansanterveysohjelmia. Yhteisön kansanterveysalan
uuden toimintaohjelman (1) mukaisesti terveystietojärjestelmän tilastoja kehi-
tetään osana yhteisön tilasto-ohjelmaa. Tässä yhteydessä kerätään tietoja, jotka
jaotellaan tarvittaessa sukupuolen, iän, maantieteellisen alueen ja, jos mahdol-
lista, tulotason mukaan. Vuosina 2003—2007 jatketaan
terveystilastokokonaisuuden kehittämistä, jotta voitaisiin vastata kansantervey-
salan uuden toimintaohjelman asettamiin erityisvaatimuksiin. Erityisesti on
vastattava kestävää kehitystä kuvaavien indikaattorien tarpeeseen.
Ensisijaisina yleistavoitteina ovat kansanterveysalan perustilastojärjestelmän
infrastruktuurin kehittäminen (jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla) sekä nykyisten
tietojen yhdenmukaistaminen ja niiden vertailukelpoisuuden parantaminen
yhteistyössä kansanterveysalan toimivaltaisten kansainvälisten organisaatioiden
(WHO:n ja OECD:n) kanssa.
Jotta voitaisiin taata tietojen yhdenmukaisuus ja täydentävyys, tässä ohjelmassa
toteutetaan erityistoimia sen varmistamiseksi, että kansanterveystilastojen perus-
tana olevia peruskäsitteitä, määritelmiä ja luokituksia sovelletaan kaikkiin
kansanterveystietoihin.
Kansanterveystilastot laajennetaan asteittain koskemaan kaikkia ehdokasmaita
näiden maiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti.
Yhteenveto
Viisivuotisohjelman aikana komissio
— jatkaa kansanterveystilastojen kehittämistä varmistaakseen, että ne vastaavat
kansanterveysalan uuden toimintaohjelman asettamia erityisvaatimuksia,
— parantaa kansanterveysalan perustilastojärjestelmän infrastruktuuria.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
XII OSASTO
KANSANTERVEYS
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat35 Terveys ja turvallisuus
37 Sosiaaliturva
Muut merkittävät täydentävät työalat 39 Kuluttajansuoja
70 Kestävä kehitys
XIV OSASTO
Kuluttajansuoja
Vaikutukset tilastotyöhön
Kuluttajapolitiikan merkitys on viime vuosina lisääntynyt EY:n toiminnassa
(perustamissopimuksen 153 artikla).
Komissio on laatinut vuosiksi 1999—2001 kuluttajapolitiikan toimintasuunni-
telman, jonka jälkeen on tarkoitus toteuttaa toimia kuluttajien aseman
parantamiseksi. Nykyisen ja sitä edeltäneiden toimintasuunnitelmien ongelmana
on ollut perusteltujen ratkaisujen tekemiseksi tarvittavien riittävien tietojen puut-
tuminen. Kuluttajapolitiikan toimintasuunnitelmaa vuosiksi 2002—2005
laaditaan parhaillaan. Siinä korostetaan, että tarvitaan aiempaa järjestelmälli-2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 20
(1) Komission tiedonanto Euroopan yhteisön terveysstrategiasta ja ehdotus Euroopan parla-
mentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman
(2001—2006) hyväksymisestä — KOM(2000) 285 lopullinen, 16. toukokuuta 2000.
▼B
sempiä ja kattavampia toimia politiikan ohjauksessa välttämättömän, soveltuvan
tietopohjan rakentamiseksi.
Eurostatin tarkoituksena on tuottaa tilastotietoja, jotka kiinnostavat kansalaisia
yleisesti ja jotka antavat tietoa kulutuksesta ja kuluttaja-asioista eurooppalaisella,
kansallisella ja alueellisella tasolla.
Yhteenveto
Viisivuotisohjelman aikana komissio
— asettaa kuluttajansuojaa koskevat tilastot saataville entistä helppokäyttöi-
semmässä muodossa, etenkin julkaisuina,
— pyrkii tarjoamaan menetelmätukea kotona tapahtuvien tapaturmien tutkimi-
seksi,
— tuo kuluttajansuojan esille kaikilla asianmukaisilla tilastotyöaloilla,
— varmistaa, että kuluttajansuoja otetaan huomioon tilastopolitiikan uusilla osa-
alueilla,
— tukee jäsenvaltioiden tilastolaitosten toimintaa kuluttajansuojaa koskevien
tilastojen tuottamiseksi.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
XIII OSASTO
KULUTTAJANSUOJA
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat36 Tulojen jakautuminen ja elinolot
39 Kuluttajansuoja
Muut merkittävät täydentävät työalat 61 Maankäyttö ja maisemanhoito
64 Kasvinviljely
65 Kotieläintalous66 Maatalouden raaka-aineita jalostavaa teolli-
suutta koskevat tilastot
69 Kalataloustilastot70 Kestävä kehitys
XV OSASTO
Euroopan laajuiset verkot
Tällä osa-alueella ei tarvita omaa tilasto-ohjelmaa. Tätä osastoa varten tarvit-
tavat tilastotiedot johdetaan tarvittaessa niistä tiedoista ja indikaattoreista, jotka
on tuotettu muiden ohjelmaan sisältyvien osastojen tarpeisiin.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
XIV OSASTO
EUROOPAN LAAJUISET VERKOT
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat48 Liikenne
49 Tietoyhteiskunta
Muut merkittävät täydentävät työalat 45 Energia
53 Tavarakauppa61 Maankäyttö ja maisemanhoito71 Ympäristötilastot
72 Aluetilastot
73 Tiede ja teknologia74 Paikkatieto ja paikallistieto2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 21
▼B
XVI OSASTO
Teollisuus
Vaikutukset tilastotyöhön
Tilastotyössä, joka koskee teollisuutta sen laajassa merkityksessä (käsite sisältää
myös rakentamisen, palvelut, energia-alan sekä maatalouden raaka-aineita jalos-
tavan teollisuuden), keskitytään jatkossa tukemaan Amsterdamin sopimuksessa
ja sen jälkeisissä huippukokouksissa (etenkin maaliskuussa 2000 pidetyssä
Lissabonin huippukokouksessa) vahvistettua politiikkaa. Tässä yhteydessä
tehtäväksi suunniteltu työ koskee etenkin globalisaatiota, yritysten sisäistä ja
ulkoista organisaatiota (ja laajemmin tuotantojärjestelmää), yritysten välistä
yhteistyötä, yrittäjyyttä ja hallintotapaa, kysyntää sekä työllisyyttä ja henkilöre-
sursseja.
Ensisijaisena tehtävänä on yritystilastoja koskevien asetusten täytäntöönpano.
Huomiota kiinnitetään tässä yhteydessä etenkin tulosten laatuun.
Jotta voitaisiin seurata teollisuuden rakennemuutosta, yritystoiminnan tilastoja
kehitetään tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kansallisten tilastolaitosten
kanssa. Tässä kehittämisohjelmassa mukautetaan nykyisiä asetuksia sekä tuote-
taan tietoja EU-politiikan tärkeimpien osa-alueiden, kuten
yhtenäismarkkinoiden, laajentumisen, talous- ja rahapolitiikan, tietoyhteis-
kunnan, työllisyyspolitiikan sekä EU:n toimintakertomuksen perustana olevien
rakenteellisten indikaattoreiden tarpeisiin.
Eurostat tutkii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, miten kansallisia tiedonkeruume-
netelmiä voitaisiin parhaiten järkeistää ja koordinoida, jotta yrityksille
aiheutuvia rasitteita voitaisiin vähentää mahdollisimman paljon. Erityisesti
pyritään nykyisten ja uusien tilastotyövälineiden ja etenkin PRODCOM-luoki-
tuksen (ja muiden vastaavien palvelualan välineiden) avulla parantamaan
yhtenäismarkkinoiden analysointia.
Energia
Energiatilastoista pyritään parantamaan etenkin energiataseiden ja niihin sisälty-
vien, energiankulutusta koskevien tietojen laatua, jotta voitaisiin paremmin
vastata kasvihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmän tarpeisiin. Nykyistä
järjestelmää laajennetaan, jotta kestävä kehitys (energiatehokkuus, yhteistuo-
tanto, uusiutuvat energialähteet) voitaisiin ottaa paremmin huomioon, ja
samalla seurataan kilpailun tehokkuutta vapautetuilla markkinoilla ja sen vaiku-
tuksia kuluttajiin ja energia-alaan.
Yhteenveto
Viisivuotisen ohjelmakauden aikana tilastotyössä
— parannetaan yritystoiminnan rakennetilastojen laadintajärjestelmää siten, että
perustaksi otetaan politiikan tarpeet ja tavoitteeksi järjestelmä, joka reagoi
nopeasti ympäristön, politiikan ja käyttäjien kaltaisiin muuttuviin tekijöihin,
— pyritään säilyttämään tarvittava infrastruktuuri, johon kuuluvat mm. yritysre-
kisterit ja luokitukset,
— keskitytään tuotettujen tietojen laadun arviointiin ja parantamiseen.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
XV OSASTO
TEOLLISUUS
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat44 Yritysten toimialatilastot
45 Energia
66 Maatalouden raaka-aineita jalostavaa teolli-
suutta koskevat tilastot
Muut merkittävät täydentävät työalat 49 Tietoyhteiskunta
51 Yritysrekisterit
53 Tavarakauppa
70 Kestävä kehitys71 Ympäristötilastot2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 22
▼B
XVII OSASTO
Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus
Vaikutukset tilastotyöhön
Yksi Euroopan unionin rakentamisen tärkeimmistä edellytyksistä on sosiaalisen
ja alueellisen epätasapainon korjaaminen. Tämä on rakennerahastojen tärkein
tavoite. Komissio on vuonna 1988 toteutetusta rakennerahastojen uudistuksesta
lähtien harjoittanut sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta tukevaa koko-
naispolitiikkaa, jossa alueellisilla tilastoilla on hyvin tärkeä merkitys päätösten
täytäntöönpanossa: alueiden tukikelpoisuus aluekohtaisten tavoitteiden osalta
määritellään sosiaalis-taloudellisin perustein tiettyjä kynnysarvoja noudattaen ja
jäsenvaltioille myönnettävästä tuesta päätetään objektiivisesti tilastollisten indi-
kaattorien perusteella. Lisäksi yhteisön politiikan eri osa-alueiden vaikutukset
voidaan alueellisella tasolla arvioida ja alueelliset erot kvantifioida vain, jos
saatavilla on kattavia aluekohtaisia tilastoja.
Alueiden sosiaalis-taloudellista kehitystä koskevia, komission säännöllisesti
laatimia arviointikertomuksia varten (Kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta
koheesiosta (1)) tarvitaan runsaasti tilastotietoa. Erityistä huomiota olisi kiinni-
tettävä kaupunkeihin, sillä poliittiset päättäjät ovat yhä useammin korostaneet
tarvetta Euroopan kaupungeissa asuvien elämänlaadun arviointiin. Päättäjät
tarvitsevat tulevia toimia varten vertailukelpoisia tietoja kaikista EU:n kaupun-
geista. Vuonna 1997 julkaistussa komission tiedonannossa (”Kohti kaupunkien
toimintaohjelmaa Euroopan unionissa”) ja vuonna 1998 julkaistussa komission
tiedonannossa (”Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimin-
takehys”) tuotiin selvästi esille näiden entistä vertailukelpoisempien tietojen
tarve.
Laajentuneessa Euroopan unionissa noudatettava yhteisön aluepolitiikka sekä
rakennerahastojen uusi ohjelmakausi määräävät pitkälti sen, millaisia toimia
tilasto-ohjelmassa toteutetaan vuosina 2003—2007. Laaditun aikataulun mukaan
komissio hyväksyy kolmannen yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen
vuoden 2004 alussa, ja siihen sisältyvät päätelmät on pantava täytäntöön (asetu-
sehdotuksissa) kyseisen vuoden kuluessa. Tarvittaviin tietoihin kuuluvat
aluekohtaiset väestöennusteet ja aluetason väestötiedot.
Paikkatieto
Monet komission yksiköt käyttävät paikkatietojärjestelmiä vastuualueeseensa
kuuluvan politiikan suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin. Tämä suun-
taus yleistyy lähivuosina teknologian kehittyessä ja tietojen saatavuuden
parantuessa. Eurooppalaiset paikkatiedon infrastruktuurialoitteet tuovat muka-
naan uusia haasteita tällä osa-alueella. Komission viitetietokantaa hoitavan
Eurostatin on pystyttävä vastaamaan näihin haasteisiin.
Yhteenveto
Viisivuotisen ohjelmakauden aikana tilastotyössä
— otetaan käyttöön rakennerahastojen seuraavalla toimintakaudella tarvittavat
tilastoindikaattorit,
— tuotetaan sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta koskevan kerto-
muksen laatimista sekä rakennerahastoihin liittyviä, vuoden 2006 jälkeisiä
komission ehdotuksia varten tarvittavat tiedot,
— integroidaan paikkatietojärjestelmät entistä paremmin politiikan ohjaukseen.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
XVI OSASTO
TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN
YHTEENKUULUVUUS
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat55 Hinnat
72 Aluetilastot
74 Paikkatieto ja paikallistieto2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 23
(1) Katso ”Euroopan yhtenäisyys, kansojen solidaarisuus, alueiden monimuotoisuus”;
toinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta, tammikuu 2001.
▼B
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
Muut merkittävät täydentävät työalat 31 Väestö
32 Työmarkkinat
40 Kansantalouden vuositilinpito
44 Yritysten toimialatilastot50 Matkailu63 Maatalouden taloustilastot
71 Ympäristötilastot
XVIII OSASTO
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen
Tiede- ja teknologiatilastot sekä innovaatiotilastot
Vaikutukset tilastotyöhön
Yhteisön TTK-politiikan yleistavoitteena on vahvistaa Euroopan talouden tiede-
ja teknologiaperustaa sekä parantaa sen kansainvälistä kilpailukykyä. Eurooppa-
neuvosto asetti vuonna 2000 pidetyssä Lissabonin huippukokouksessa Euroo-
palle selkeät strategiset tavoitteet seuraavaa vuosikymmentä varten. Panosten,
tuotoksen ja tietoperustaisen talouden sosioekonomisten vaikutusten yhdenmu-
kaistettu mittaaminen on jatkossakin tärkeässä asemassa Euroopan
tutkimusohjelmassa, kuten eurooppalaista tutkimusaluetta koskevasta keskuste-
lusta käy selkeästi ilmi.
Kaikessa viime aikoina toteutetussa T & K- ja innovaatiopolitiikassa on tarvittu
ajantasaista ja yhdenmukaista tietoa, jonka keräämisestä on neuvoteltava jäsen-
valtioiden kanssa ja jonka keruun koordinoinnista vastaa Eurostat. Molempia
politiikan osa-alueita varten tarvittavien indikaattorien vuosittainen päivittä-
minen edellyttää, että tiedot kerätään jäsenvaltioista useammin ja että niiden
laatua parannetaan. Tiede- ja teknologia-alan henkilöresursseja koskevien sekä
sukupuolen mukaan jaoteltujen tilastotietojen tuottamista on kehitettävä, jotta
päättäjille voidaan tarjota tiedot, joita ne tarvitsevat pystyäkseen arvioimaan
yhteisön politiikalla aikaansaatuja vaikutuksia.
Yhteenveto
Seuraavien viiden vuoden aikana pyritään lähinnä
— parantamaan nykyisten indikaattorien laatua sekä jatkamaan käsitteistöön
liittyvää työtä sellaisten uusien indikaattorien laatimiseksi ja kehittämiseksi,
joita voidaan käyttää kansallisten tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen vertai-
sanalyysissä ja erityisesti T & K-alan henkilöresurssien ja alalla
työskentelevien liikkuvuuden mittaamisessa,
— kehittämään uusia TTK- ja innovaatiotilastoja eurooppalaisen tutkimusalueen
yhteydessä ja erityisesti luomaan teoriapohja nykyistä lyhyemmällä aikavä-
lillä tuotettavia TTK- ja innovaatiotilastoja varten,
— luomaan tietoyhteiskunnan mittaamisessa tarvittava yleisperusta,
— mittaamaan teknologian kehitystä yhdenmukaistettujen patenttitilastojen
avulla,
— ottamaan ehdokasmaat mukaan yhdenmukaistettujen ja vertailukelpoisten
TTK- ja innovaatiotilastojen yleiseen kehittämiseen.
Tilastoalan tutkimusVaikutukset tilastotyöhön
Yhteisö edistää osana T & K-politiikkaansa tutkimusta, jolla tuetaan sen oman
politiikan eri osa-alueita. Viralliset tilastot on useissa puiteohjelmissa (ja
kuudennen puiteohjelman valmisteluasiakirjoissa) todettu alaksi, jolla on
tarkoitus käynnistää yhteisön tason T & K-toimia.
Tilastojen hyödyntäminen poliittisessa päätöksenteossa on lisääntynyt 1990-
luvun lopulta lähtien, mikä on johtanut siihen, että tarvitaan yhä tarkempia ja
vertailukelpoisempia tilastoja etenkin lyhyen aikavälin indikaattoreista, joita
käytetään yhtenäismarkkinoiden sekä talous- ja rahaliiton tilanteen seurantaan.
Euroopan unionin tuleva laajentuminen lisää tarvetta saada viipymättä käyttöön
näitä tietoja.2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 24
▼B
Samalla teknologia tarjoaa uusia mahdollisuuksia tiedonkeruuta ja tilastojen
levittämistä varten. Tietoja antavat tahot (yritykset ja yksityishenkilöt) pitävät
kuitenkin vastaustaakkaa liian suurena ja vaativat sen vähentämistä, joka
voidaan toteuttaa lisäämällä automaatiota ja tehostamalla jo olemassa olevien
tietojen käyttöä. Eurooppalaisella ulottuvuudella on tärkeä merkitys tilastoalan
tutkimuksessa ja kehittämisessä, sillä tilastotuotanto on luonteeltaan kansainvä-
listä toimintaa, koska vain harvoilla jäsenvaltioilla on varaa tuottaa tilastot
yksin. Tämä yhdessä tuotettujen tilastojen kustannustehokkuusanalyysin merki-
tyksen lisääntymisen kanssa tarkoittaa, että Euroopan tilastotuotannolle
asetetaan uusia vaatimuksia. Virallisia tilastoja Euroopassa laativien on tämän
vuoksi tarkasteltava uudelleen menettelytapoja, joita nykyisin käytetään
kerättäessä tilastotietoja ja laadittaessa tilastoja yhä laajemmasta ilmiöjoukosta.
Näiden vaatimusten vuoksi on tärkeää, että tavanomaista tarkempaa tilastollista
analyysiä varten tuotettujen tilastojen laadinnassa käytetään jo olemassa olevia
tietolähteitä. Tämä puolestaan edellyttää sellaisten tilastomenetelmien ja -
välineiden kehittämistä, joilla voidaan yhdistää eri lähteistä peräisin olevia
tietoja (kuten hallinnollisia tietoja ja otantatutkimuksilla saatuja tietoja tai alle
vuoden pituisia jaksoja koskevia tilastoja ja rakennetilastoja).
Yhteenveto
Seuraavien viiden vuoden aikana pyritään lähinnä
— kehittämään uusia tilastovälineitä ja -menetelmiä virallisten tilastojen tuotta-
mista varten,
— kehittämään käsitteitä ja tilastoja, joita tarvitaan uusien sosioekonomisten
ilmiöiden mittaamisessa,
— siirtämään teknologiaa ja tietotaitoa Euroopan tilastojärjestelmässä,
— parantamaan tilastotuotantoprosessin ja tuotettujen tilastojen laatua.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
XVII OSASTO
TUTKIMUS JA TEKNOLOGINEN KEHITTÄ-
MINEN
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat22 Tilastoalan tutkimus ja menetelmät
73 Tiede ja teknologia
Muut merkittävät täydentävät työalat 44 Yritysten toimialatilastot
49 Tietoyhteiskunta
XIX OSASTO
Ympäristö
Vaikutukset tilastotyöhön
Ympäristötilastoilla pyritään ennen kaikkea tukemaan tehokkaalla tavalla Euroo-
pan unionin ympäristöpolitiikan toteuttamista ja arviointia. Tärkeimmät
ympäristöpolitiikan ensisijaisista tavoitteista sisältyvät kuudenteen ympäristöä
koskevaan toimintaohjelmaan, kestävän kehityksen strategiaan sekä Cardiffissa
hyväksyttyyn strategiaan, joka koskee ympäristönäkökohtien sisällyttämistä poli-
tiikan muihin osa-alueisiin.
Euroopan komission ehdotuksessa kuudenneksi ympäristöä koskevaksi toimin-
taohjelmaksi ”Ympäristö 2010: tulevaisuutemme valinta” selostetaan
ympäristötilastojen painopisteet. Uudessa ohjelmassa mainitaan neljä pääasial-
lista politiikan osa-aluetta: ilmastonmuutos, luonto ja biologinen
monimuotoisuus, ympäristö, terveys ja elämänlaatu, luonnonvarat ja jätteet.
Siinä korostetaan, että ympäristönäkökohdat on jatkossakin pyrittävä sisäl-
lyttämään kaikkiin asianmukaisiin politiikan osa-alueisiin ja että on pyrittävä
varmistamaan, että kansalaiset saavat entistä helpommin käyttöönsä entistä
parempilaatuista tietoa ympäristöstä. Ympäristönäkökohdat on lisäksi otettava
aiempaa paremmin huomioon maankäytössä.
Göteborgissa kesäkuussa 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi EU:lle
kestävän kehityksen strategian, joka koostuu neljästä osa-alueesta (ilmaston-
muutos, liikenne, terveys ja luonnonvarat) ja jota seurataan vuosittain. Strategia
vaikuttaa huomattavasti ympäristötilastojen tarpeeseen, mutta kestävän kehi-
tyksen näkökulma vaikuttaa myös sosiaali- ja talousalan tilastoihin. Jotta
saavutettuja tuloksia voitaisiin mitata, kestävä kehitys otetaan mukaan yhteenve-2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 25
▼B
toraporttia varten tarkoitettuun rakenteellisten indikaattorien luetteloon, ja sitä
koskevat tiedot esitetään vuosittain keväisin kokoontuvalle Eurooppa-neuvos-
tolle vuodesta 2002 lähtien.
Göteborgin Eurooppa-neuvosto kehotti lisäksi kestävää kehitystä koskevan
ulkoisen strategian laatimiseen, ja jatkossa tullaan hyväksymään kokonaisasia-
lista kestävää kehitystä käsittelevää YK:n huippukokousta varten.
Toimintaohjelma ja kestävän kehityksen strategia edellyttävät työn jatkamista
nykyisillä tilasto-ohjelman ympäristöosuuteen sisältyvillä aloilla sekä näiden
alojen laajentamista ja mukauttamista. Tilasto-ohjelmassa keskitytään jatkos-sakin tilastoihin, jotka liittyvät läheisesti sosioekonomisiin tilastoihin.
Jälkimmäiset koskevat muun muassa ihmisen toiminnan vaikutuksia
ympäristöön sekä yhteiskunnan reaktioita. Tarvitaan lisätyötä, jotta tilastoilla
voitaisiin kuvata yhteiskunnan, talouden ja ympäristöalan kehityksen vuorovai-
kutusta. Ohjelma on tarkoitettu täyttämään tilastotarpeet yhdessä Euroopan
ympäristökeskuksen tuottaman tiedon kanssa, ja nämä tilastotyön osa-alueet
täydentävät jatkossakin toisiaan.
Ympäristönäkökohtien sisällyttäminen muihin politiikan osa-alueisiin on
kestävän kehityksen kannalta ratkaisevan tärkeää, mutta merkittäviä tuloksia on
saavutettu yhdeksästä alasta vain kolmella alalla (liikenteen alalla, maatalou-
dessa ja energia-alalla). Jotta ympäristötilastoja voitaisiin käyttää tällaisen
yhdennetyn politiikan tarpeisiin, on jatkettava työtä yhteisön ympäristötilastojen
täydelliseksi yhdenmukaistamiseksi asianomaisten sosioekonomisten tilastojen
kanssa. Joidenkin nykyisiä tarpeita vastaavien tilastojen laatimisessa on viime
vuosina edistytty huomattavasti. Vastaavat toimet ovat välttämättömiä myös
muilla politiikan osa-alueilla. Erityistä huomiota olisi lisäksi kiinnitettävä biolo-
gista monimuotoisuutta mittaaviin indikaattoreihin, resurssien käyttöön ja
resurssi-intensiivisyyteen, myrkyllisiin kemikaaleihin ja niiden vaikutuksiin
ihmisten terveyteen. Maankäyttöä koskevia tilastoja parannetaan maisemaa
koskevilla tilastoilla. Kalataloustilastoilla on tärkeä merkitys tämän ehtyvän
luonnonvaran kehityksen seurannassa (katso II osasto). Tuotanto- ja kauppatilas-
toihin sekä muihin lähteisiin perustuvien aggregoitujen indikaattorien avulla
voidaan kuvata yhteiskunnan riippuvuutta kemikaaleista. Sosiaalialan tilastoihin
on tarpeen lisätä ympäristöulottuvuus, jotta saataisiin tietoa kulutustottumuksista
sekä saasteiden ja kemikaalien käytön mahdollisista terveysvaikutuksista.
Jätetilastoja koskevan asetuksen täytäntöönpano on yksi tärkeimmistä tehtävistä.
Politiikan uudet osa-alueet, joissa yhdistetään jätehuolto ja resurssienhallinta,
edellyttävät tilastoja, jotka kuvaavat johdonmukaisella tavalla materiaalivirtoja,
resurssien käyttöä, jätteitä, uudelleenkäyttöä sekä ympäristötehokkuutta. Vesipo-
litiikan puitedirektiivin täytäntöönpanon tueksi tarvitaan tilastoja sekä
vesitilastojen parempaa yhdenmukaistamista. Näitä tilastoja varten tarvitaan
välttämättä parempi oikeusperusta. Pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen
yhtenäistämisestä annetun direktiivin (IPPC-direktiivin) täytäntöönpanon tueksi
tarkoitetut tilastot ovat tärkeitä, jotta voitaisiin varmistaa vertailukelpoisuus
yritystilastojen kanssa. Tiedonantovelvollisuuksien tarkistaminen sekä tilas-
tointia ja säännösten noudattamisen valvontaa varten toimitettujen tietojen
koordinointi ovat tärkeitä tehtäviä.
Lisäksi on luotava kansantalouden tilinpitoon yhteydessä olevat ympäristötilit.
Nämä tilit ovat välttämätön perusta ympäristöä koskeville analyyseille sekä
entistä kattavampien mallien luomiselle talouden ja ympäristön vuorovaiku-
tuksen tutkimista varten. Niitä mukautetaan ja laajennetaan jatkossa siten, että
ne vastaavat kestävän kehityksen analysoinnissa välttämättömille tilastoille
asetettuja vaatimuksia.
Yhteenveto
Seuraavien viiden vuoden aikana pyritään erityisesti
— parantamaan ympäristöalan perustilastoja, joihin kuuluvat lähinnä jäte- ja
vesitilastot sekä ympäristömenotilastot, siten että työssä keskitytään ympäris-
töindikaattorien laadinnassa tarvittaviin tilastoihin, sekä antamaan
tämäntyyppisiä tilastoja varten tarvittava lainsäädäntö,
— tuottamaan ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevia, helposti ymmär-
rettäviä indikaattoreita yhteistyössä muiden komission yksiköiden ja
Euroopan ympäristökeskuksen kanssa,
— jatkamaan työtä, jonka tarkoituksena on täydentää sosioekonomisia tilastoja
ympäristönäkökohdilla, ja tuottaa tarvittavat indikaattorit, joilla kuvataan
ympäristönäkökohtien ja kestävään kehitykseen liittyvien näkökohtien sisäl-
lyttämistä muihin politiikan osa-alueisiin,
— jatkamaan työtä, jonka tarkoituksena on ottaa ympäristöala osaksi kansanta-
louden tilinpitoa tiettyjen säännöllisesti laadittavien ympäristötilien
muodossa sekä mukauttaa näitä tilejä kestävän kehityksen ensisijaisten
tavoitteiden edellyttämällä tavalla,
— osallistumaan ilmoitusvelvollisuuden tarkistustyöhön sekä jatkamaan Euroo-
pan ympäristökeskuksen kanssa tehtävää kiinteää yhteistyötä, joka kattaa2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 26
▼B
koordinoitujen toimien toteuttamisen ja sen varmistamisen, että ympäristö-
keskuksen ja komission tiedonkeruujärjestelmät täydentävät toisiaan,
— parantamaan maailmanlaajuista kestävää kehitystä koskevien tietojen keruuta
ja analysointia.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
XVIII OSASTO
YMPÄRISTÖ
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat45 Energia
65 Kotieläintalous
70 Kestävä kehitys
71 Ympäristötilastot74 Paikkatieto ja paikallistieto
Muut merkittävät täydentävät työalat 35 Terveys ja turvallisuus
39 Kuluttajansuoja44 Yritysten toimialatilastot
48 Liikenne
50 Matkailu61 Maankäyttö ja maisemanhoito
62 Maatalouden rakenteet
64 Kasvinviljely67 Maataloustilastojen koordinointi ja uudista-
minen
68 Metsätaloustilastot69 Kalataloustilastot72 Aluetilastot
XX OSASTO
Kehitysyhteistyö (ja muut ulkoiset toimet)
Vaikutukset tilastotyöhön
Yleistavoitteena on tukea EU:n ulkopolitiikkaa tarjoamalla asianmukaista ja
selkeästi kohdennettua tilastoteknistä tukea, jolla parannetaan EU:lta tukea
saavien maiden tilastollisia valmiuksia. Tulevaisuuden strategiassa on kuitenkin
otettu huomioon tarve mukautua EU:n politiikassa tapahtuviin muutoksiin.
EU:n politiikan heijastuminen tilastoyhteistyöhön
Tärkein EY:n kehitysyhteistyöpolitiikassa tapahtunut muutos on se, että siinä
pyritään yhä useammin ja selkeämmin köyhyyden vähentämiseen etenkin AKT-
maissa. Näin ollen köyhyyden mittaamisesta ja seurannasta on tullut yhä
tärkeämpi tilastotyön osa-alue. Tämä tarkoittaa, että toimintaa lisätään lähinnä
sosiaalitilastojen alalla. Kehitysyhteistyön pääosastolle, ulkosuhteiden pääosas-
tolle sekä EuropeAid-toimistolle tarjotaan lisäksi teknistä tukea ja
asiantuntemusta sen mittaamiseksi, miten EY:n kehitysyhteistyöohjelmat vaikut-
tavat köyhyyteen.
Alueellinen integraatio on jatkossakin tärkeä osa ohjelmaa, ja tarkoituksena on
kuvata niitä lisääntyviä toimia, joita maat itse toteuttavat alueellisten rakentei-
densa vahvistamiseksi. Tuettaviin osa-alueisiin kuuluvat monenvälinen
seuranta, kansantalouden tilinpidon parantaminen, hintatilastot, maatalousti-
lastot, ulkomaankauppatilastot, yritystilastot ja tilastoalan koulutus.
Välimeren 12 kumppanuusmaan osalta tärkeimpänä tavoitteena on kansallisten
tilastojärjestelmien parantaminen sekä toimielinten sisällä että niiden välillä.
Lisäksi tuetaan tilastojen yhdenmukaistamista, tuotantoa sekä niiden saata-
vuuden parantamista, jotta voitaisiin tarjota vahva perusta poliittiselle
päätöksenteolle ja hyvälle hallinnolle. Sosioekonomisten tilastojen lisäksi ensisi-
jaisia aloja ovat muuttoliike, matkailu ja ympäristö.
EU:n ja uusien itsenäisten valtioiden välisen tilastoyhteistyön tavoitteena on
tukea ja seurata taloudellista yhteistyötä ja uudistusprosessia sekä edistää mark-2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 27
▼B
kinataloutta. Tärkeimmät tarpeet koskevat taloustilastoja ja ulkomaankauppati-
lastoja.
Eurostat jatkaa ja tehostaa pyrkimyksiään avuntoimittajayhteisön koordinoinnin
parantamiseksi (kahden- ja monenvälinen apu). Se tukee tässä tarkoituksessa
etenkin OECD:n kehitysapukomiteassa, YK:ssa ja Maailmanpankissa tehtävää
työtä, jolla pyritään arvioimaan, miten kehitysyhteistyöllä edesautetaan vuonna
2000 pidetyssä YK:n vuosituhannen huippukokouksessa asetettujen kehitysyh-
teistyötavoitteiden saavuttamista. Tässä yhteydessä se osallistuu aktiivisesti
PARIS 21 -aloitteeseen ja toimintaan Balkanilla. Teknisessä yhteistyössä koros-
tetaan käyttäjien huomioonottamisen tärkeyttä ja edistetään monivuotisten
ohjelmien laadintaa.
Innovatiivisia toimia toteutetaan sellaisten lähestymistapojen ja menetelmien
kehittämiseksi, joilla voidaan mitata ja valvoa ihmisoikeuksien ja hyvän hallin-
totavan noudattamista.
Yhteenveto
Viisivuotiskautena tilastotyössä keskitytään
— tarjoamaan tilastoteknistä apua, jolla pyritään parantamaan EU:lta tukea
saavien valtioiden tilastovalmiuksia,
— parantamaan köyhyyden mittaamista ja seurantaa,— kehittämään lähestymistapoja ja menetelmiä, joilla voidaan mitata ja valvoa
ihmisoikeuksien ja hyvän hallintotavan noudattamista.
Politiikan tarpeet ja Eurostatin tuotanto
Perustamissopimuksen osasto Eurostatin työalat
XIV OSASTO
KEHITYSYHTEISTYÖ
Kyseisen politiikan alan kannalta tärkeimmät
työalat21 Muiden EU:n ulkopuolisten maiden kanssa
tehtävä tilastoyhteistyö2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 28
▼B
LIITE II
Viisivuotinen tilasto-ohjelma 2003—2007: Eurostatin työalat
Luku (alatoimi) Työala (toimenpide)
I Tilastotuotannon tuki ja tekninen
infrastruktuuri10 Laadun hallinta ja arviointi
11 Luokitukset
12 Tilastokoulutus13 Eurostatia varten tarkoitetut tietotekniikkainfras-
truktuurit ja -palvelut
14 Euroopan tilastojärjestelmää varten tarkoitettu
tietotekninen standardointi ja yhteistyöinfrastruk-
tuurit
15 Viite- ja metatietovarastot16 Tiedotus
17 Levitys
18 Tilastoinnin koordinointi19 Ehdokasmaiden kanssa tehtävä tilastoyhteistyö
21 Muiden EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävä
tilastoyhteistyö
22 Tilastoalan tutkimus ja menetelmät
25 Tietoturva ja tilastosalaisuus
II Väestö- ja sosiaalitilastot 31 Väestö
32 Työmarkkinat
33 Koulutus34 Kulttuuri35 Terveys ja turvallisuus
36 Tulojen jakautuminen ja elinolot
37 Sosiaaliturva38 Muu väestö- ja sosiaalitilastoihin liittyvä työ
39 Kuluttajansuoja
III Taloustilastot
III.A Makrotaloustilastot 40 Kansantalouden vuositilinpito
41 Neljännesvuositilinpito42 Rahoitustilinpito
43 Omien varojen seuranta
55 Hinnat57 Suhdannetilastot
III.B Yritystoimintatilastot 44 Yritysten toimialatilastot
45 Energia
48 Liikenne
49 Tietoyhteiskunta50 Matkailu51 Yritysrekisterit
III.C Raha-, rahoitus-, kauppa- ja maksuta-
setilastot52 Raha ja rahoitus
53 Tavarakauppa
54 Palvelukauppa ja maksutase
IV Maa-, metsä- ja kalatalous 61 Maankäyttö ja maisemanhoito
62 Maatalouden rakenteet
63 Maatalouden taloustilastot64 Kasvinviljely65 Kotieläintalous
66 Maatalouden raaka-aineita jalostavaa teollisuutta
koskevat tilastot
67 Maataloustilastojen koordinointi ja uudistaminen2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 29
▼B
Luku (alatoimi) Työala (toimenpide)
68 Metsätaloustilastot
69 Kalataloustilastot
V Monialatilastot 70 Kestävä kehitys
71 Ympäristötilastot
72 Aluetilastot
73 Tiede ja teknologia74 Paikkatieto ja paikallistieto
VII Resurssit ja hallinnointi 91 Kansainväliset ja toimielinten väliset suhteet
92 Hallinnointi ja tilasto-ohjelmat93 Henkilöresurssien hallinnointi
94 Rahoitusvarojen hallinnointi
95 Lainsäädäntöperustan hallinnointi96 Tarkastus
97 Yleishallinto
99 Hajautettu hallinto2002D2367 — FI — 20.05.2004 — 001.001 — 30