1998R0850 — FI — 01.07.2011 — 009.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:









▼B

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 850/98

annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998,

kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla







EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen ( 1 ), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon ( 2 ), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ( 3 ), sekä katsoo, että 1) asetus (EY) N:o 894/197 ( 4 ) on konsolidoitu toisinto tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetusta asetuksesta (ETY) N:o 3094/86, jota on muutettu usein ja olennaisin osin, 2) asetuksen (ETY) N:o 3094/86 soveltamisesta saadun kokemuksen myötä on tullut esiin tiettyjä puutteellisuuksia, jotka aiheuttavat ongelmia soveltamisessa ja valvonnassa; ne olisi oikaistava, erityisesti vähentämällä erilaisten silmäkoon määrittelyjen lukumäärää, poistamalla suojeltujen lajien käsite ja rajoittamalla niiden eri silmäkokojen lukumäärää, joita aluksella saa pitää; tämän vuoksi on asianmukaista korvata asetus (EY) N:o 894/97 uudella asetustekstillä sen 11, 18, 19 ja 20 artiklaa lukuun ottamatta, 3) on tarpeen määritellä tietyt periaatteet ja menettelyt teknisten säilyttämistoimenpiteiden vahvistamiseksi yhteisön tasolla siten, että kukin jäsenvaltio voi hallita kalastustoimintaa sen lainkäyttövaltaan tai suvereniteettiin kuuluvilla merialueilla, 4) olisi saavutettava tasapaino eri kalastusmuotoja koskevien teknisten toimenpiteiden mukauttamisen ja helposti sovellettavien yhdenmukaisten sääntöjen tarpeen välillä, 5) perustamissopimuksen 130 r artiklan 2 kohdassa vahvistetaan periaate, jonka mukaan kaikkiin yhteisön toimenpiteisiin on sisällytettävä ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset erityisesti ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti, 6) käytäntöä, jonka mukaan meren eliöitä päästetään takaisin mereen, olisi vähennettävä niin paljon kuin mahdollista, 7) olisi säädettävä kasvualueiden suojelusta ottaen huomioon kyseisten eri alueiden biologiset erityisolosuhteet, 8) direktiivissä 92/43/ETY ( 5 ) neuvosto on säätänyt luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevista toimenpiteistä; luettelo tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista eliöistä sisältää kyseisen direktiivin vaatimusten mukaisesti suojeltavien lajien nimet, 9) Euroopan parlamentti hyväksyi 25 päivänä lokakuuta 1996 päätöslauselman komission tiedonannosta, joka koski teknisten toimenpiteiden soveltamista yhteisessä kalastuspolitiikassa, 10) meren biologisten luonnonvarojen suojelun ja kalavarojen tasapainoisen hyödyntämisen varmistamiseksi sekä kalastajien että kuluttajien etujen mukaisesti olisi säädettävä teknisistä säilyttämistoimenpiteistä yksilöimällä muun muassa tiettyjen lajien pyyntiin soveltuvat vähimmäissilmäkoot ja niiden yhdistelmät ja muut pyydysten ominaisuudet sekä meren eliöiden vähimmäiskoot ja tietyillä alueilla, tiettyinä aikoina ja tietyillä pyydyksillä ja tietyillä laitteilla kalastamista koskevat rajoitukset, 11) tieteellisten lausuntojen perustella olisi säädettävä hinattavien pyydysten silmäkokojen suurentamisesta pyydettäessä eräitä meren eliölajeja ja säädettävä neliösilmäverkkojen pakollisesta käytöstä, koska sillä voi olla huomattava merkitys nuorten meren eliöiden pyynnin vähentämisessä, 12) olisi määritettävä silmäkoot kiinteille pyydyksille, jotta vältettäisiin entistä pienempien silmäkokojen käyttö kiinteissä pyydyksissä, koska sen seurauksena kyseisen kalastuksen kohdelajin nuorten kalojen kuolevuus lisääntyy, 13) saaliiden lajikoostumus ja niihin liittyvät kalastuskäytännöt vaihtelevat eri maantieteellisten alueiden välillä; nämä erot ovat peruste erilaisten toimenpiteiden soveltamiselle kyseisillä alueilla, 14) tiettyjä kalajauhoksi tai kalaöljyksi jalostettavaksi tarkoitettuja lajeja voidaan pyytää pienempiä silmäkokoja käyttäen, jos tämä pyynti ei vaikuta kielteisesti muihin lajeihin, 15) vähimmäiskokoja olisi sovellettava lajeihin, jotka muodostavat pääosan yhteisön kalastusalusten tekemistä purkauksista, sekä lajeihin, jotka jäävät eloon niitä takaisin mereen päästettäessä, 16) lajin vähimmäiskoon olisi vastattava sen pyytämiseen käytetyn silmäkoon valikoivuutta, 17) olisi määriteltävä, miten meren eliöiden koko mitataan, 18) nuorten sillien suojelemiseksi olisi annettava erityissäännöksiä kilohailin pyytämisestä ja pitämisestä aluksella, 19) tiettyjen alueiden perinteisten kalastuskäytäntöjen huomioonottamiseksi olisi annettava erityissäännöksiä sardellin ja tonnikalan pyytämisestä ja pitämisestä aluksella, 20) erityisedellytykset täyttävien alusten tietyillä alueilla harjoittaman kalastustoiminnan valvonnan varmistamiseksi pääsy kyseisille alueille edellyttää erityiskalastuslupia koskevista yleisistä säännöksistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1627/94 mukaista kalastuslupaa ( 6 ), 21) kierrenuotan käyttö merinisäkkäiden yhteydessä tai niiden läheisyydessa esiintyviin kalaparviin voi aiheuttaa näiden merinisäkkäiden saaliiksi joutumisen ja kuoleman; oikein käytettynä kierrenuotta on kuitenkin tehokas kalastusmenetelmä, jolla voidaan rajata saaliiksi ainoastaan halutut kohdelajit; tämän vuoksi merinisäkkäiden saartaminen kierrenuotilla on kiellettävä, 22) jotta tieteellistä tutkimusta, kantojen keinotekoista elvyttämistä ja siirtoistutusta ei estettäisi, tätä asetusta ei pitäisi soveltaa toimiin, joita tällainen toiminta edellyttää, 23) tietyt säilyttämisen edellyttämät toimenpiteet sisältyvät kalastusalusten ominaisuuksista 22 päivänä syyskuuta 1986 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 2930/86 ( 7 ) ja yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annettuun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 ( 8 ), ja sen vuoksi ei ole tarpeen toistaa niitä, 24) jos kalavarojen säilyttämiseen kohdistuu vakava uhka, komissiolla ja jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus toteuttaa väliaikaisesti tilanteen vaatimia toimenpiteitä, 25) luonteeltaan täysin paikalliset kansalliset lisätoimenpiteet voidaan säilyttää tai niistä voidaan säätää sen jälkeen, kun komissio on tutkinut, ovatko ne sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa ja yhteisen kalastuspolitiikan mukaisia, ja 26) tämän asetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen antaminen voi olla tarpeen; tällaisista säännöistä olisi säädettävä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 ( 9 ) 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, sekä katsoo, että ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







1 artikla

Tätä kalavarojen teknisiä säilyttämistoimenpiteitä koskevaa asetusta sovelletaan jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla 2 artiklassa määritellyillä merialueilla tapahtuvaan kalavarojen pyyntiin ja aluksesta purkamiseen, jollei 26 tai 33 artiklasta muuta johdu.







I OSASTO

MÄÄRITELMÄT

2 artikla

1. Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia merialueiden määritelmiä:

a) Alue 1:

Kaikki vesialueet, jotka sijaitsevat pohjoiseen ja länteen linjasta, joka ulottuu 48. pohjoisesta leveysasteesta ja 18. läntisestä pituusasteesta suoraan pohjoiseen 60. pohjoiseen leveysasteeseen, siitä suoraan itään 5. läntiseen pituusasteeseen, siitä suoraan pohjoiseen 60o 30′ pohjoista leveyttä, siitä suoraan itään 4. läntiseen pituusasteeseen, siitä suoraan pohjoiseen 64. pohjoiseen leveysasteeseen ja lopuksi suoraan itään Norjan rannikolle.

b) Alue 2:

Kaikki 48. pohjoisen leveysasteen pohjoispuolella sijaitsevat vesialueet, alueeseen 1 ja ICES-alueisiin III b, III c ja III d kuuluvia vesialueita lukuun ottamatta.

c) Alue 3:

Kaikki ICES-suuralueisiin VIII ja IX kuuluvat vesialueet.

d) Alue 4:

Kaikki ICES-suuralueeseen X kuuluvat vesialueet.

e) Alue 5:

Itäisen Keski-Atlantin alueisiin 34.1.1, 34.1.2 ja 34.1.3 sekä Yhdistyneiden Kansakuntien Elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) kalastusalueen 34 suuralueeseen 34.2.0 (CECAF-alue) kuuluvat vesialueet.

f) Alue 6:

Kaikki Ranskan Guayanan departementin rannikon edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan.

g) Alue 7:

Kaikki Ranskan Martiniquen ja Guadeloupen departementtien rannikoiden edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan.

h) Alue 8:

Ranskan Réunion departementin rannikon edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan.

2. Tässä asetuksessa lyhentein ”ICES” ja ”CECAF” ilmaistuilla maantieteellisillä alueilla tarkoitetaan toisaalta kansainvälisen merentutkimusneuvoston ja toisaalta Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean määrittämiä maantieteellisiä alueita. Ne esitetään, jollei myöhemmistä muutoksista muuta johdu, komission tiedonnoissa 85/C 335/02 ( 10 ) ja 85/C 347/05 ( 11 ).

3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut alueet voidaan jakaa maantieteellisiin alueisiin erityisesti 2 kohdassa tarkoitettujen määritelmien perusteella 48 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

4. Sen rajoittamatta, mitä 2 kohdassa säädetään, tätä asetusta sovellettaessa:

— Kattegat rajoittuu pohjoisessa Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ulottuvaan ja sen jälkeen lähimpään Ruotsin rannikon kohtaan jatkuvaan linjaan, ja etelässä linjaan Hasenøre Hovedista Gniben Oddeen, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gilbjerg Hovedista Kulleniin,

— Skagerrak rajoittuu lännessä linjaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan, ja etelässä Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ulottuvaan ja sen jälkeen lähimpään Ruotsin rannikon kohtaan jatkuvaan linjaan,

— Pohjanmeri sisältää ICES-suuralueen IV ja ICES-alueen II a 64. pohjoisen leveysasteen eteläpuolella sijaitsevan tämän viereisen osan sekä ICES-alueen III a osan, joka ei kuulu Skagerrakiin, sellaisena kuin se on määriteltynä toisessa luetelmakohdassa.

3 artikla

Tässä asetuksessa:

a) ”meren eliöillä”tarkoitetaan kaikkia meren kaloja mukaan lukien anadromiset ja katadromiset lajit sinä aikana, jonka ne elävät meressä, äyriäisiä ja nilviäisiä sekä niiden osia;

b) hinattavan verkon ”silmäkoolla”tarkoitetaan minkä tahansa sellaisen verkon perän tai sen jatko-osan silmäkokoa, joka on kalastusaluksella ja joka on kiinnitetty tai joka voidaan kiinnittää mihin tahansa hinattavaan verkkoon. Silmäkoko on määriteltävä asetuksessa (ETY) N:o 2108/84 ( 12 ) täsmennettyjen menettelyjen mukaisesti. Tämä silmäkoon määritelmää ei sovelleta neliösilmäiseen havakseen;

c) ”monilankaisesta punoksesta koostuvalla havaksella”tarkoitetaan havasta, joka koostuu kahdesta tai useammasta langasta ja jonka langat voidaan erotella solmujen välissä ilman, että lankojen rakenteelle aiheutuu vahinkoa;

d) ”neliösilmäisellä havaksella”tarkoitetaan havaksen sellaista rakennetta, jossa silmäntankojen suunnista toinen on samansuuntainen ja toinen suorassa kulmassa verkon pituusakseliin nähden;

e) ”neliösilmäisen trooliluukun tai ikkunan silmäkoolla”tarkoitetaan hinattavaan verkkoon lisätyn luukun tai ikkunan suurinta määriteltävissä olevaa silmäkokoa; silmäkoko on määriteltävä asetuksessa (ETY) N:o 2108/84 täsmennettyjen menettelyjen mukaisesti;

f) ”solmuttomalla havaksella”tarkoitetaan havasta, joka on tehty nelisivuisista silmistä, joiden sivut ovat suurin piirtein yhtä pitkät ja joiden nurkat muodostuvat kahdesta vierekkäisen silmän yhteenpunotusta langasta;

g) ”pohjaan ankkuroiduilla verkoilla” tai ”havaksen silmällä pyytävillä verkoilla”tarkoitetaan kiinteitä pyydyksiä, jotka koostuvat yhdestä verkon osasta ja jotka on jollain tavoin kiinnitetty merenpohjaan tai jotka voidaan kiinnittää merenpohjaan;

h) ”riimuverkoilla”tarkoitetaan kiinteitä pyydyksiä, jotka koostuvat kahdesta tai useammasta verkosta, jotka on ripustettu samansuuntaisesti samaan yläpaulaan ja jollain tavoin kiinnitetty meren tai jotka voidaan kiinnittää merenpohjaan.







II OSASTO

VERKOT JA NIIDEN KÄYTÖN EDELLYTYKSET







LUKU I

HINATTAVIA PYYDYKSIÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

▼M2

4 artikla

1. Kunkin liitteissä I-V mainitun alueen tai maantieteellisen alueen, ja soveltuvin osin niissä mainittujen ajanjaksojen osalta, on kunkin silmäkokoluokan kohdelajit määritelty asiaankuuluvassa liitteessä.

2.

a) Sellaisten hinattavien verkkojen yhdistelmän käyttö, jotka ovat useampaa kuin yhtä silmäkokoluokkaa, on kielletty kaikilla pyyntimatkoilla — kaikkialla alueilla 1 ja 2, Skagerrakia ja Kattegatia lukuun ottamatta, ja soveltuvin osin niiden osalta mainittuina ajanjaksoina, jolleivat tällaisten verkkojen silmäkoot ole ainoastaan yhden liitteessä VIII vahvistetun sallitun silmäkokoluokkien yhdistelmän mukaiset ja — alueella 3, linjan 7o 23′ 48″ läntistä pituutta itäpuolella olevaa ICES-aluetta IX a lukuun ottamatta, jolleivat tällaisten verkkojen silmäkoot ole ainoastaan yhden liitteessä IX vahvistetun sallitun silmäkokoluokkien yhdistelmän mukaiset.

b) Kullakin liitteissä III, IV ja V mainitulla alueella ja soveltuvin osin niissä mainittuina ajanjaksoina on kaikilla pyyntimatkoilla sallittua käyttää mitä tahansa sellaisten hinattavien verkkojen yhdistelmää, joiden silmäkokoluokat on määritelty asiaankuuluvassa liitteessä.

c) Ne kalastusaluksen päälliköt, jotka eivät jollain pyyntimatkalla pidä aluspäiväkirjaa asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 artiklan säännösten mukaisesti, eivät tämän pyyntimatkan aikana saa yhteisön kalastusvesillä käyttää kuin sellaisten hinattavien verkkojen yhdistelmää, joissa on enemmän kuin yhtä silmäkokoluokkaa. Tätä vaatimusta ei sovelleta pyyntimatkoihin alueilla 4, 5 ja 6 sijaitsevilla yhteisön kalastusvesillä.

d) Alukset saavat kaikilla pyyntimatkoilla pitää aluksella hinattavien verkkojen yhdistelmiä, joiden silmäkokoluokat eivät ole a tai b alakohdassa säädettyjen ehtojen mukaiset edellyttäen, että kaikki tällaiset verkot on kiinnitetty ja varastoitu asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. Kaikkien hinattavien verkkojen, joita ei ole kiinnitetty ja varastoitu edellä mainittujen määräysten mukaisesti, katsotaan olevan käytössä.

e) Jos yksi tai useampi kalastusalus hinaa samanaikaisesti yhtä tai useampaa verkkoa, jokaisen verkon on oltava samaa silmäkokoluokkaa.

f) Kaikkien sellaisten hinattavien verkkojen käyttö, joiden silmäkoko on: — alle 16 millimetriä, on kielletty alueella 3, linjan 7o 23′ 48″ läntistä pituutta itäpuolella olevaa ICES-aluetta IX a lukuun ottamatta, — alle 40 millimetriä, on kielletty linjan 7o 23′ 48″ läntistä pituutta itäpuolella olevalla ICES-alueella IX a, — alle 20 millimetriä, on kielletty alueilla 4 ja 5, — alle 45 millimetriä, on kielletty alueella 6.

3. Ne kalastusaluksen päälliköt, jotka eivät pidä aluspäiväkirjaa asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 artiklan säännösten mukaisesti, saavat pyyntimatkan aikana kalastaa vain yhdellä liitteissä I-V mainitulla alueella tai maantieteellisellä alueella. Tätä vaatimusta ei sovelleta kalastusaluksiin, jotka kaikilla pyyntimatkoilla käyttävät ainoastaan sellaisia hinattavia verkkoja, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä.

4.

a) Pyyntimatkalla, jolla käytetään mitä tahansa enemmän kuin yhden silmäkokoluokan hinattavien verkkojen yhdistelmää, saaliiden purkaminen on kielletty, kun: i) saaliit on pyydetty alueilla 1 tai 2, Skagerrakia tai Kattegatia lukuun ottamatta, ja minkä tahansa käytetyn verkon silmäkoko on vähintään 100 millimetriä, jollei aluksella pidettyjen saaliiden prosenttiosuuksien mukainen koostumus ole soveltuvien liitteessä X olevassa A kohdassa säädettyjen ehtojen mukainen, tai ii) saaliit on pyydetty Skagerrakissa tai Kattegatissa ja minkä tahansa käytetyn verkon silmäkoko on vähintään 90 millimetriä, jollei aluksella pidettyjen saaliiden prosenttiosuuksien mukainen koostumus ole soveltuvien liitteessä X olevassa B kohdassa säädettyjen ehtojen mukainen, tai iii) saaliit on pyydetty alueella, 3 linjan 7o 23′ 48″ läntistä pituutta itäpuolella olevaa ICES-aluetta IX a lukuun ottamatta, ja minkä tahansa käytetyn verkon silmäkoko on vähintään 70 millimetriä, jollei aluksella pidettyjen saaliiden prosenttiosuuksien mukainen koostumus ole soveltuvien liitteessä XI olevassa A kohdassa säädettyjen ehtojen mukainen, tai iv) saaliit on pyydetty linjan 7o 23′ 48″ läntistä pituutta itäpuolella olevalla ICES-alueella IX a ja minkä tahansa käytetyn verkon silmäkoko on vähintään 55 millimetriä, jollei aluksella pidettyjen saaliiden prosenttiosuuksien mukainen koostumus ole soveltuvien liitteessä XI olevassa B kohdassa säädettyjen ehtojen mukainen.

▼M6

b) Pyyntimatkalla, jolla käytetään vain hinattavia verkkoja, jotka ovat ainoastaan yhtä silmäkokoa, saaliiden purkaminen on kielletty, jos liitteissä I—V mainituilla alueilla tai maantieteellisillä alueilla pyydetty ja aluksella pidetty saalis ei vastaa asianomaisessa liitteessä asetettuja niitä koskevia vaatimuksia.

▼M2

5.

a) Kohde- ja muiden lajien prosenttiosuudet saadaan yhdistämällä kaikki liitteissä I-V esitettyjen kohde- ja muiden lajien aluksella pidetyt tai jälleenlaivatut määrät.

b) Yksityiskohtaiset säännöt aluksella pidettyjen kohde- ja muiden lajien prosenttiosuuksien saamiseksi silloin, kun ne on pyydetty yhden tai useamman kalastusaluksen samanaikaisesti hinaamalla verkolla tai verkoilla, laaditaan kuitenkin 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

6. Jäsenvaltioiden on ennen 31 päivää toukokuuta 2001 annettava komissiolle kertomus tässä artiklassa, 15 artiklassa ja asiaankuuluvissa liitteissä säädettyjen ehtojen noudattamisesta. Komissio tekee asiaankuuluvia ehdotuksia kyseisten kertomusten perusteella. Neuvosto tekee päätöksen tällaisen ehdotuksen pohjalta 31 päivään lokakuuta 2001 mennessä.

▼B

5 artikla

1. Liitteissä I—V, X ja XI tarkoitetut prosenttiosuudet lasketaan osuutena kaikkien aluksella lajittelun jälkeen tai purettaessa olevien meren eliöiden elopainosta.

2. Laskettaessa 1 kohdassa tarkoitettuja prosenttiosuuksia sellaisen aluksen osalta, jolta on siirretty toiseen alukseen meren eliöitä, nämä määrät on kuitenkin otettava huomioon.

3. Ne aluksen päälliköt, jotka eivät täytä aluspäiväkirjaa asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 artiklan säännösten mukaisesti, eivät saa siirtää meren eliöitä toiseen alukseen eivätkä saa ottaa vastaan meren eliöiden siirtoja toiselta alukselta.

4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut prosenttiosuudet voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella.

▼M6 —————

▼B

6. Tätä artiklaa sovellettaessa kokonaisen keisarihummerin painon vastaavuus saadaan kertomalla keisarihummerin pyrstön paino kolmella.

6 artikla

▼M6

1.

a) On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää pohjatrooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai vastaavia hinattavia verkkopyydyksiä, joiden verkon perä suppeassa merkityksessä missä tahansa ympärysmitassa on enemmän kuin 100 silmää lukuun ottamatta jameköysiä ja liitoskohtia. Tätä säännöstä sovelletaan pohjatrooleihin, ankkuroituihin kierrenuottiin tai vastaaviin hinattaviin verkkoihin, jotka kuuluvat silmäkokoluokkaan 90—119 millimetriä.

▼B

b) Ensimmäisessä alakohdassa olevia säännöksiä ei sovelleta puomitrooleihin.

2. Minkään yksittäisen verkonperän, sen suppeassa merkityksessä, ympärysmitan silmien lukumäärä ei saa kasvaa etupäästä takapäähän. Tätä säännöstä sovelletaan kaikkiin hinattaviin verkkopyydyksiin, joiden silmäkoko on vähintään 55 millimetriä.

3. Liitoskohtia lukuun ottamatta silmien lukumäärä ei saa minkään jatko- tai pidennysosan minkään ympärysmitan missään kohdassa olla suurempi kuin sen suppeassa merkityksessä ymmärretyn troolin perän etuosan silmien lukumäärä liitoskohtia lukuun ottamatta. Tätä säännöstä sovelletaan kaikkiin hinattavin verkkopyydyksiin, joiden silmäkoko on vähintään 55 millimetriä.

7 artikla

1.

a) Kaikkiin hinattaviin verkkoihin voidaan lisätä neliösilmäluukkuja, joiden silmäkoko on vähintään 80 millimetriä.

b) Vaihtoehtoisesti voidaan kaikki pohjatroolit, ankkuroidut kierrenuotat ja vastaavat hinattavat verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä, varustaa tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 12 päivänä kesäkuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1866/86 ( 13 ) mukaisesti sallituilla verkon paloilla.

2. Neliösilmäluukku:

a) on sijoitettava troolin perän ylempään puoliskoon jatko-osan eteen tai mihin tahansa jatko-osan ja verkon perän takaosan väliseen kohtaan;

b) sitä ei saa tukkia millään tavoin sisä- tai ulkopuolisilla kiinnitysosilla;

c) sen on oltava vähintään kolme metriä pitkä, paitsi jos se on yhdistetty alle 112 kilowatin aluksen hinaamaan pyydykseen, jolloin sen on oltava vähintään kaksi metriä pitkä;

d) sen on oltava tehty solmuttomasta havasmateriaalista tai havasmateriaalista, jonka solmut eivät liu'u, ja se on kiinnitettävä siten, että silmät pysyvät täysin avoimina koko kalastamisen ajan;

e) se on tehtävä siten, että silmien määrä luukun etummaisessa silmärivissä on yhtä suuri tai suurempi kuin silmien määrä luukun takimmaisessa silmärivissä.

3. Niissä verkoissa, joissa neliösilmäluukku on verkon muussa kuin suipossa osassa, on oltava enintään viisi avointa vinoneliösilmää luukun molempien puolien ja verkon viereisen liitoskohdan välillä.

Niissä verkoissa, joissa neliösilmäluukku on kokonaan tai osittain verkon suipossa osassa, on oltava enintään viisi avointa vinoneliösilmää neliösilmäluukun takimmaisen silmärivin ja verkon viereisen liitoskohdan välillä.

▼M6

4. Sen estämättä, mitä 1 kohdan a alakohdassa säädetään, jokainen hinattava pohjatrooli, ankkuroitu kierrenuotta tai vastaava hinattava verkko, jonka silmät ovat kokoluokassa 70—79 millimetriä, on varustettava neliösilmäluukulla, jonka silmäkoko on vähintään 80 millimetriä.

▼B

5. Sen estämättä, mitä 1 kohdan a alakohdassa säädetään, aluksella on kiellettyä pitää Pandalus-suvun katkarapuja, jotka on pyydetty sellaisella hinattavalla pohjaverkolla, jonka silmäkoko on luokassa 32—54 millimetriä, ellei verkossa ole neliösilmäluukkua tai -ikkunaa, jonka silmäkoko on vähintään 70 mm ►M6 , tai lajitteluristikkoa, jonka käyttö vahvistetaan 46 artiklan edellytysten mukaisesti ◄ .

6. Edellä 4 ja 5 kohdan säännöksiä sovelletaan ainoastaan alueilla 1 ja 2.

7. Mihin tahansa verkon osaan liitetyn neliösilmähavaksen silmäkoon mittoja ei oteta huomioon arvioitaessa pohjaverkon silmäkokoa.

8 artikla

1. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, joiden perän rakenne on kokonaan tai osin yksilankaisesta punoksesta koostuvaa verkkomateriaalia, jonka paksuus on yli 8 millimetriä.

2. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, joiden perän rakenne on kokonaan tai osin useista langoista koostuvaa verkkomateriaalia, paitsi jos monilankaiset punokset ovat suurin piirtein samanpaksuisia ja jos monilankaisten punosten yhteenlaskettu paksuus ei ole yli 12 mm minkään silmän millään sivulla.

3. Edellä 1 ja 2 kohdan säännöksiä ei sovelleta pelagisiin trooleihin.

9 artikla

1. On kiellettyä pitää aluksella tai käyttää hinattavia verkkoja, joiden perä on rakennettu kokonaan tai osin verkkomateriaalista, jossa on muun kuin neliön tai vinoneliön muotoisia silmiä.

2. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta mihinkään verkkoihin, joiden perän silmäkoko on enintään 31 millimetriä.

▼M6

10 artikla

Edellä 4 artiklan säännökset eivät koske haroja. Kuitenkin sellaisen pyyntimatkan aikana, jolla aluksella on haroja, on kiellettyä

a) siirtää toiseen alukseen meren eliöitä ja

b) pitää aluksella tai purkaa aluksesta lainkaan meren eliöitä, ellei vähintään 95 prosenttia niiden painosta muodostu simpukoista.

▼B







LUKU II

KIINTEITÄ PYYDYKSIÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

11 artikla

1. Kullakin liitteissä VI ja VII mainitulla alueella tai maantieteellisellä alueella ja soveltuvin osin tiettyinä ajanjaksoina on kiellettyä käyttää tai pitää aluksella pohjaan ankkuroitavia verkkoja, havaksen silmällä verkkoja tai riimuverkkoja, ellei:

a) kohdelajin prosenttiosuus tällä verkolla pyydetystä ja aluksella pidetystä saaliista ole vähintään 70 prosenttia, ja

— pohjaan ankkuroitujen verkkojen ja havaksen silmällä pyytävien verkkojen silmäkoko vastaa jotain sitä koskevassa liitteessä määrättyä silmäkokoluokkaa, — riimuverkkojen silmäkoko, siinä osassa missä se on pienin, vastaa jotain sitä koskevassa liitteessä määrättyä silmäkokoluokkaa. b)

2. Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus voidaan laskea yhdistämällä kaikkien pyydettyjen kohdelajien määrät.

12 artikla

1. Edellä 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu prosenttiosuus lasketaan kaikkien aluksella olevien meren eliöiden elopainon perusteella lajittelun tai purkauksen jälkeen.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu prosenttiosuus lasketaan yhden tai useamman edustavan näytteen perustella.

13 artikla

Edellä 11 ja 12 artiklaa ei sovelleta lohikala-, nahkiais- tai limanahkiaissaaliisiin.







LUKU III

VERKKOJA JA NIIDEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT YLEISET SÄÄNNÖKSET

14 artikla

Lajittelu on tehtävä heti kun saaliit on poistettu verkosta ta verkoista.

▼M2

15 artikla

1. Meren eliöitä, joiden pyydetty määrä ylittää liitteissä I-VII, X ja XI määritellyt sallitut prosenttiosuudet, ei saa purkaa aluksesta, vaan ne on ennen kutakin purkua palautettava mereen.

2. Koko pyyntimatkan aikana ja saaliin lajittelun jälkeen on aluksella pidettyjen liitteissä I-VII määriteltyjen kohdelajien prosenttiosuuden oltava vähintään puolet kyseisissä liitteissä mainittujen kohdelajien vähimmäisprosenttiosuuksista.

3. Kalastusalusten päälliköiden, joiden on pidettävä aluspäiväkirjaa, on varmistettava, että pyyntimatkan ensimmäisten 24 tunnin kuluttua on liitteissä I-VII, X ja XI määritelty kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus saavutettu silloin, kun aluspäiväkirjaa täytetään asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 artiklassa säädettyjen ehtojen mukaisesti.

4. Aina kun alus pyyntimatkan aikana tulee uudestaan mille tahansa liitteissä I-V mainitulle alueelle tai maantieteelliselle alueelle, saman matkan aikana edellisellä alueella tai maantieteellisellä alueella pyydettyjen ja aluksella pidettyjen kohdelajien liitteissä I-VII, X ja XI määritelty vähimmäisprosenttiosuus on saavutettava kahden tunnin kuluessa.

▼B

16 artikla

On kiellettyä käyttää laitteita, joilla voidaan tukkia verkon minkä tahansa osan silmiä tai muuten tosiasiallisesti pienentää niiden kokoa.

Tämä säännös ei sulje pois tiettyjä laitteita, joista laaditaan luettelo ja tekninen kuvaus 48 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.







III OSASTO

MEREN ELIÖIDEN VÄHIMMÄISKOOT

17 artikla

Meren eliö on alamittainen, jos sen mitat ovat pienemmät kuin liitteessä XII asianomaisen maantieteellisen alueen osalta määrätyt asianomaisten lajien mitat.

18 artikla

1. Meren eliön koko on mitattava liitteen XIII määräysten mukaisesti.

2. Jos meren eliön koon mittaamista varten on määrätty useampi kuin yksi tapa, eliön katsotaan olevan vähimmäiskokoa, jos minkä tahansa näistä menetelmistä soveltaminen antaa tulokseksi koon, joka on vähintään yhtä suuri kuin vastaava vähimmäiskoko.

3. Hummereita, langusteja ja simpukoita, jotka kuuluvat mihin tahansa niistä simpukka- tai kotilosimpukkalajeista, joiden vähimmäiskoot on vahvistettu liitteessä XII, saa pitää aluksella ja purkaa aluksesta vain kokonaisina.

▼M6

4.

a) Isotaskurapujen merroilla pyydetyistä saaliista enintään 1 prosentti kokonaissaaliin painosta tai saaliin osista, jotka on pidetty aluksella tai purettu aluksesta pyyntimatkan päätyttyä, saa koostua irrotetuista saksista.

b) Enintään 75 kg muilla kuin merroilla pyydettyihin isotaskurapujen saaliisiin sisältyviä irroitettuja saksia saa pitää aluksella missä vaiheessa tahansa pyyntimatkan aikana tai purkaa aluksesta pyyntimatkan päätyttyä.

▼B

19 artikla

1. Alamittaisia meren eliöitä ei saa pitää aluksella, siirtää toiseen alukseen, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin, vaan ne on päästettävä heti takaisin mereen.

2. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta:

a) sardiiniin, sardelliin, silliin, piikkimakrilliin ja makrilliin, jos niitä kutakin on enintään 10 prosenttia aluksella pidettyjen saaliiden kokonaiselopainosta. Alamittaisten sardiinien, sardellien, sillien, piikkimakrillien ja makrillien prosenttiosuus lasketaan suhteessa kaikkien meren eliöiden elopainoon lajittelun tai aluksesta purkamisen jälkeen. Prosenttiosuus voidaan laskea yhden tai usean edustavan otoksen perusteella. 10 prosentin rajaa ei saa ylittää toiseen alukseen siirron, aluksesta purkamisen, kuljetuksen, varastoinnin, esillä pidon tai myynnin aikana;

b) muihin meren eliöihin kuin liitteissä I—V määriteltyjen silmäkokoluokkien alle 16 millimetriä tai 16—31 millimetrin kohdelajeihin, jotka on pyydetty silmäkooltaan alle 32 millimetrin hinattavilla pyydyksillä, edellyttäen, että mainittuja eliöitä ei myydä, pidetä esillä tai pidetä kaupan elintarvikkeena.

3. Alamittaisia sardiineja, sardelleja, piikkimakrilleja tai makrilleja, jotka on pyydetty käytettäväksi elävänä syöttinä, saa kuitenkin pitää aluksella edellyttäen, että ne pidetään elävinä.







IV OSASTO

TIETTYJEN MEREN ELIÖIDEN PYYNTIÄ KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

20 artikla

Sillin pyyntiä koskevat rajoitukset

1. On kiellettyä pitää aluksella silliä, joka on pyydetty jäljempänä mainituilla maantieteellisillä alueilla ja mainittuina aikoina:

a) tammikuun 1 päivästä huhtikuun 30 päivään Mull of Kintyren ja Corsewall Pointin väliin vedetyn linjan koillispuolella olevalla maantieteellisellä alueella;

b) heinäkuun 1 päivästä 31 päivään lokakuuta seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella: — Tanskan länsirannikko linjalla 55o 30′ pohjoista leveyttä, — 55o 30′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ itäistä pituutta, — 57o 00′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ itäistä pituutta, — Tanskan länsirannikko linjalla 57o 00′ pohjoista leveyttä;

c) elokuun 15 päivästä syyskuun 15 päivään alueella, joka sijaitsee Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikon edustalla peruslinjoista mitattuna 6:sta 12:een meripeninkulmaan ja sijoittuu linjojen 55o 30′ ja 55o 45′ pohjoista leveyttä väliin;

d) elokuun 15 päivästä syyskuun 30 päivään seuraavat pisteet yhdistävän linjan rajoittamalla maantieteellisellä alueella: — Butt of Lewis, — Cape Wrath, — 58o 55′ pohjoista leveyttä ja 5o 00′ läntistä pituutta, — 58o 55′ pohjoista leveyttä ja 7o 10′ läntistä pituutta, — 58o 20′ pohjoista leveyttä ja 8o 20′ läntistä pituutta, — 57o 40′ pohjoista leveyttä ja 8o 20′ läntistä pituutta, — North Uistin saaren länsirannikolla linjan 57o 40′ pohjoista leveyttä, siitä saaren pohjoisrannikkoa pitkin rannikolla pisteeseen 57o 40′ 36″ pohjoista leveyttä ja 7o 20′ 39″ läntistä pituutta, — 57o 50′ 3″ pohjoista leveyttä ja 7o 8′ 6″ läntistä pituutta, — Lewisin saaren länsirannikkoa pitkin koilliseen alkupisteeseen (Butt of Lewis);

e) elokuun 15 päivästä syyskuun 30 päivään alueella, joka sijaitsee Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikon edustalla peruslinjoista mitattuna 6:sta 12:een meripeninkulmaan ja sijoittuu linjojen 54o 10′ ja 54o 45′ pohjoista leveyttä väliin;

▼M3

i) syyskuun 21 päivästä marraskuun 15 päivään ICES-alueella VII a, jota rajoittavat Mansaaren rannikko ja seuraavien koordinaattien välille piirretyt suorat viivat: — 54o 20' 00'' pohjoista leveyttä, 04o 25' 05'' läntistä pituutta ja 54o 20' 00'' pohjoista leveyttä, 03o 57' 02'' läntistä pituutta, — 54o 20' 00'' pohjoista leveyttä, 03o 57′ 02'' läntistä pituutta ja 54o 17' 05'' pohjoista leveyttä, 03o 56' 08'' läntistä pituutta, — 54o 17' 05'' pohjoista leveyttä, 03o 56' 08'' läntistä pituutta ja 54o 14' 06'' pohjoista leveyttä, 03o 57' 05'' läntistä pituutta, — 54o 14' 06'' pohjoista leveyttä, 03o 57' 05'' läntistä pituutta ja 54o 00' 00'' pohjoista leveyttä, 04o 07' 05'' läntistä pituutta, — 54o 00' 00'' pohjoista leveyttä, 04o 07' 05'' läntistä pituutta ja 53o 51' 05'' pohjoista leveyttä, 04o 27' 08'' läntistä pituutta, — 53o 51' 05'' pohjoista leveyttä, 04o 27' 08'' läntistä pituutta ja 53o 48' 00'' pohjoista leveyttä, 04o 50' 00'' läntistä pituutta, — 53o 48' 05'' pohjoista leveyttä, 04o 50' 00'' läntistä pituutta ja 54o 04' 05'' pohjoista leveyttä, 04o 50' 00'' läntistä pituutta, ii) syyskuun 21 päivästä joulukuun 31 päivään ICES-alueella VII a, jota rajoittavat seuraavat koordinaatit: — Pohjois-Irlannin itärannikko linjalle 54o 15' pohjoista leveyttä, — 54o 15' pohjoista leveyttä, 5o 15' läntistä pituutta, — 53o 50' pohjoista leveyttä, 5o 50' läntistä pituutta, — Irlannin itärannikko linjalla 53o 50' pohjoista leveyttä; f)

▼B

g) koko vuoden ajan ICES-alueella VII a, maantieteellisellä alueella, jota rajoittavat Skotlannin, Englannin ja Walesin länsirannikko ja tältä rannikolta peruslinjoista mitattuna 12 meripeninkulman päähän vedetty linja, joka rajoittuu etelässä linjaan 53o 20′ pohjoista leveyttä ja luoteessa Mull of Gallowaysta (Skotlanti) Point of Ayreen (Mansaari) vedettyyn linjaan;

h) koko vuoden ajan Loganin lahdella Mull of Loganista, joka sijaitsee pisteessä 54o 44′ pohjoista leveyttä ja 4o 59′ läntistä pituutta, Laggantalluch Headiin, joka sijaitsee pisteessä 54o 41′ pohjoista leveyttä ja 4o 58′ läntistä pituutta, kulkevan linjan itäpuolella sijaitsevat vesialueet;

i) vuonna 1997 ja siitä lähtien joka kolmas vuosi tammikuun toisesta perjantaista 16 peräkkäisen päivän ajan seuraavien koordinaattien rajoittamalla alueella: — Irlannin kaakkoisrannikko linjalla 52o 00′ pohjoista leveyttä, — 52o 00′ pohjoista leveyttä, 6o 00′ läntistä pituutta, — 52o 30′ pohjoista leveyttä, 6o 00′ läntistä pituutta, — Irlannin kaakkoisrannikko linjalla 52o 30′ pohjoista leveyttä;

j) vuonna 1997 ja siitä lähtien joka kolmas vuosi marraskuun ensimmäisestä perjantaista 16 peräkkäisen päivän ajan seuraavien koordinaattien rajoittamilla alueilla: — Irlannin etelärannikko linjalla 9o 00′ läntistä pituutta, — 51o 15′ pohjoista leveyttä, 9o 00′ läntistä pituutta, — 51o 15′ pohjoista leveyttä, 11o 00′ läntistä pituutta, — 52o 30′ pohjoista leveyttä, 11o 00′ läntistä pituutta, — Irlannin länsirannikko linjalla 52o 30′ pohjoista leveyttä;

k) vuonna 1998 ja siitä lähtien joka kolmas vuosi marraskuun ensimmäisestä perjantaista 16 peräkkäisen päivän ajan seuraavien koordinaattien rajoittamilla alueilla: — Irlannin etelärannikko linjalla 9o 00′ läntistä pituutta, — 51o 15′ pohjoista leveyttä, 9o 00′ läntistä pituutta, — 51o 15′ pohjoista leveyttä, 7o 30′ läntistä pituutta, — Irlannin etelärannikko linjalla 52o 60′ pohjoista leveyttä.

2. Kuvatuilla alueilla pyydettyä silliä on kuitenkin sallittua pitää aluksella, edellyttäen, että sen määrä on enintään 5 prosenttia sellaisten aluksella olevien meren eliöiden kokonaiselopainosta, jotka on pyydetty kullakin erillisellä alueella jonakin määritellyistä ajanjaksoista.

3. Sen estämättä, mitä 1 kohdan f alakohdan ii alakohdassa ja h alakohdassa säädetään, enintään 12,2 metriä pitkillä aluksilla, joiden kotisatama on Irlannin ja Pohjois-Irlannin länsirannikolla leveyspiirien 53o 00′ pohjoista leveyttä ja 55o 00′ pohjoista leveyttä rajoittamalla alueella, saa pitää 1 kohdan f alakohdan ii alakohdassa ja 1 kohdan h alakohdassa määritellyiltä alueilta saatua silliä. Ainoa sallittu pyyntimenetelmä on pyynti ajoverkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 54 millimetriä.

21 artikla

Kilohailin pyyntiä koskevat rajoitukset sillin suojelemiseksi

1. On kiellettyä pitää aluksella kilohailia, joka on pyydetty jäljempänä mainituilla alueilla ja mainittuina aikoina:

a) tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään ICES-tilastoruudussa 39E8. Tässä asetuksessa tarkoitetaan ICES-tilastoruudulla aluetta, joka rajoittuu linjaan, joka kulkee Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolta suoraan itään, linjaa 55o 00′ pohjoista leveyttä 1o 00′ läntistä pituutta, siitä suoraan pohjoiseen linjaan 55o 30′ pohjoista leveyttä ja siitä suoraan länteen Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolle;

b) tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään Moray Firthin sisäisillä, linjan 3o 30′ läntistä pituutta länsipuolella sijaitsevilla vesillä ja Firth of Forth sisäisillä, linjan 3o 00′ läntistä pituutta länsipuolella sijaitsevilla vesillä;

c) heinäkuun 1 päivästä lokakuun 31 päivään seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella: — Tanskan länsirannikko linjalla 55o 30′ pohjoista leveyttä, — 55o 30′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ itäistä pituutta, — 57o 00′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ itäistä pituutta, — Tanskan länsirannikko linjalla 57o 00′ pohjoista leveyttä.

2. Kuvatuilla alueilla pyydettyä kilohailia on kuitenkin sallittua pitää aluksella, edellyttäen, että sen määrä on enintään 5 prosenttia sellaisten aluksella olevien meren eliöiden kokonaiselopainosta, jotka on pyydetty kullakin erillisellä alueella jonakin määritellyistä ajanjaksoista.

22 artikla

Makrillin pyyntiä koskevat rajoitukset

1. On kiellettyä pitää aluksella makrillia, joka on pyydetty seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella:

— Yhdistyneen kuningaskunnan etelärannikko linjalla 2o 00′ läntistä pituutta,

— 49o 30′ pohjoista leveyttä, 2o 00′ läntistä pituutta,

— 49o 30′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ läntistä pituutta,

— 52o 00′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ läntistä pituutta,

— Yhdistyneen kuningaskunnan länsirannikko kohdassa 52o 00′ pohjoista leveyttä,

paitsi jos makrillin paino on elopainoisena enintään 15 prosenttia kaikista aluksella olevista ja alueelta pyydetyn makrillin ja muiden meren eliöiden kokonaismääristä.

2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta:

a) aluksiin, joissa käytetään vain ankkuroituja verkkoja ja/tai kalastetaan siimalla;

b) aluksiin, joissa käytetään pohjatrooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai vastaavia hinattavia verkkoja, jos aluksella pidetään vähintään 75 painoprosentin määrä, laskettuna kaikkien aluksella olevien meren eliöiden kokonaiselopainosta, sardellia, silliä ja silakkaa, piikkimakrillia, makrillia, pelagisia pääjalkaisia ja sardiineja lukuun ottamatta;

c) aluksiin, joita ei ole varustettu kalastusta varten ja joihin makrilli siirretään toiselta alukselta.

3. Kaikkia aluksella olevia makrilleja on pidettävä kohdassa 1 säädetyllä alueella kalastettuina, lukuun ottamatta niitä, joista on ilmoitettu jäljempänä olevissa alakohdissa kuvattua menettelyä noudattaen ennen aluksen saapumista alueelle.

Sellaisen aluksen päällikön, jolla säilytetään makrilleja ja joka aikoo tulla kalastamaan tälle alueelle, on ilmoitettava sen jäsenvaltion valvontaviranomaisille, jonka alueella alus aikoo kalastaa, alueelle saapumisensa arvioitu paikka ja kellonaika. Tämä ilmoitus on tehtävä aikaisintaan kolmekymmentäkuusi ja viimeistään kaksikymmentäneljä tuntia ennen aluksen saapumista alueelle.

Tullessaan alueelle päällikön on ilmoitettava toimivaltaisille valvontaviranomaisille aluksellaan olevat ja aluspäiväkirjaan merkityt makrillimäärät. Päällikköä voidaan pyytää antamaan päiväkirjansa ja aluksella olevat saaliit tarkastettavaksi toimivaltaisen valvontaviranomaisen määräämänä ajankohtana tämän määräämässä paikassa. Tarkastus on kuitenkin suoritettava viimeistään kuuden tunnin kuluessa siitä, kun valvontaviranomainen on vastaanottanut aluksella olevien makrillien määrästä ilmoittavan viestin, ja paikan on oltava mahdollisimman lähellä alueelle saapumisen paikkaa.

Aluksen päällikön, joka aikoo tulla alueelle suorittamaan makrillien jälleenlaivausta omaan alukseensa, on ilmoitettava sen jäsenvaltion valvontaviranomaisille, jonka alueella jälleenlaivaus aiotaan suorittaa, jälleenlaivauksen paikka ja kellonaika. Tämä ilmoitus on tehtävä aikaisintaan kolmekymmentäkuusi ja viimeistään kaksikymmentäneljä tuntia ennen jälleenlaivauksen alkua. Päällikön on ilmoitettava toimivaltaiselle valvontarivanomaiselle jälleenlaivattujen makrillien määrä heti jälleenlaivauksen päätyttyä.

▼M6 —————

▼B

23 artikla

Sardellin pyyntiä koskevat rajoitukset

1. On kiellettyä pitää aluksella sardelleja, jotka on pyydetty pelagisilla trooleilla ICES-aluella VIII c, ja pyytää sardelleja pelagisilla trooleilla ICES-alueella VIII c.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla alueella on kiellettyä pitää aluksella samanaikaisesti pelagisia trooleja ja kierrenuottia.

▼M7 —————

▼B

25 artikla

Katkarapujen pyyntiä koskevat rajoitukset kampelakalojen suojelemiseksi

1. On kiellettyä pitää aluksella silmäkooltaan 16—31 millimetrin pohjakalalajien pyyntiin tarkoitetuilla hinattavilla verkoilla pyydettyjä hietakatkarapuja ja Pandalus montagui -katkarapuja, ellei alukselle ole asennettu toimivaa laitetta kampelakalojen erottelemiseksi hietakatkaravuista ja Pandalus montagui -katkaravuista pyynnin jälkeen.

▼M5

2. Viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2002 hietakatkarapujen ja Pandalus montagui -katkarapujen pyynnissä on käytettävä erottelevaa troolia tai troolia, jossa on lajittelulaite, niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka jäsenvaltioiden on laadittava 46 artiklan säännöksiä noudattaen. Näitä sääntöjä voidaan soveltaa vain kalastusalusten vetämiin verkkoihin.

▼B

3. Kalastualuksilla, jotka eivät täytä 1 ja 2 kohdan säännöksiä, on kuitenkin sallittua pitää hietakatkarapuja tai Pandalus montagui -katkarapuja, edellyttäen että näiden määrä on enintään 5 prosenttia aluksella olevien meren eliöiden kokonaiselopainosta.

26 artikla

Lohen ja meritaimenen pyyntiä koskevat rajoitukset

1. Lohia ja meritaimenia ei saa pitää aluksella, siirtää toiseen alukseen, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin, vaan ne on päästettävä heti takaisin mereen, jos ne on pyydetty:

— jäsenvaltioiden perusviivoista mitattuna 6 meripeninkulman ulkopuolella sijaitsevilla vesillä alueilla 1, 2, 3 ja 4,

— poiketen siitä, mitä 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, alueilla 1, 2, 3 ja 4 jäsenvaltioiden survereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuulumattomilla vesillä, Grönlannin ja Färsaarten lainkäyttövaltaan kuuluvia vesiä lukuun ottamatta,

— pyydetäessä hinattavilla verkoilla.

2. Edelä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta Skagerrakissa ja Kattegatissa pyydettyyn loheen ja meritaimeneen.

27 artikla

Harmaaturskan pyyntiä koskevat rajoitukset muiden pyöreiden kalojen suojelemiseksi

1. On kiellettyä pitää aluksella harmaaturskaa, joka on pyydetty hinattavilla pyydyksillä seuraavien koordinaattien rajoittamalla alueella:

— Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla linja 56o pohjoista leveyttä linjalle 2o itäistä pituutta,

— siitä pohjoiseen linjalle 58o pohjoista leveyttä, länteen linjalle 0o 30′ läntistä pituutta, pohjoiseen linjalle 59o 15′ pohjoista leveyttä, itään linjalle 1o itäistä pituutta, pohjoiseen linjalle 60o pohjoista leveyttä ja länteen linjalle 0o 00′ pituutta,

— siitä pohjoiseen linjalle 60o 30′ pohjoista leveyttä, länteen Shetlanninsaarten rannikolle, siitä länteen linjaa 60o pohjoista leveyttä Shetlanninsaarten länsirannikolle linjalle 3o läntistä pituutta, etelään linjalle 58o 30′ pohjoista leveyttä,

— ja lopuksi länteen Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolle.

2. Aluksella on kuitenkin sallittua pitää 1 kohdassa kuvatulla alueella ja pyydyksellä pyydettyä harmaaturskaa, jos sen määrä on enintään 5 prosenttia aluksella olevien ja mainitulla alueella pyydyksellä pyydettyjen meren eliöiden kokonaispainosta.

28 artikla

Kummeliturskan pyyntiä koskevat rajoitukset

1. On kiellettyä kalastaa troolilla, ankkuroidulla kierrenuotalla tai vastaavalla hinattavalla verkolla jäljempänä mainituilla maantieteellisillä alueilla ja mainittuina aikoina:

▼M6

a) 1 päivästä lokakuuta seuraavan vuoden 31 päivään tammikuuta seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamalla maantieteellisellä alueella: — 43o 46,5′ pohjoista leveyttä, 7o 54,4′ läntistä pituutta, — 44o 01,5′ pohjoista leveyttä, 7o 54,4′ läntistä pituutta, — 43o 25′ pohjoista leveyttä, 9o 12′ läntistä pituutta, — 43o 10′ pohjoista leveyttä, 9o 12′ läntistä pituutta;

▼M6 —————

▼B

c) joulukuun 1 päivästä seuraavan vuoden helmikuun viimeiseen päivään seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamalla maantieteellisellä alueella: — Portugalin länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 37o 50′ pohjoista leveyttä, — 37o 50′ pohjoista leveyttä, 9o 08′ läntistä pituutta, — 37o 00′ pohjoista leveyttä, 9o 07′ läntistä pituutta, — Portugalin länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 37o 00′ pohjoista leveyttä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla ja aikoina on kiellettyä pitää aluksella trooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai vastaavia hinattavia verkkoja, ellei tällaisia pyydyksiä säilytetä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.

29 artikla

▼M6

Tärkeimmillä punakampelan kasvualueilla sovellettavat edellytykset

▼B

1. Alusten, joiden suurin kokonaispituus on yli 8 meriä, on kiellettyä pyytää pohjatrooleilla, ankkuroiduilla kierrenuotilla tai vastaavilla hinattavilla verkkopyydyksillä seuraavilla maantieteellisillä alueilla:

a) peruslinjoista mitattuna alueella, joka sijaitsee 12 meripeninkulmaa Ranskan rannikolla linjan 51o 00′ pohjoista leveyttä pohjoispuolella, Belgian rannikolla ja Alankomaiden rannikolla linjan 53o 00′ pohjoista leveyttä eteläpuolella;

b) seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamalla alueella: — Tanskan länsirannikolla sijaitseva kohta linjalla 57o 00′ pohjoista leveyttä, — 57o 00′ pohjoista leveyttä, 7o 15′ itäistä pituutta, — 55o 00′ pohjoista leveyttä, 7o 15′ itäistä pituutta, — 55o 00′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ itäistä pituutta, — 54o 30′ pohjoista leveyttä, 7o 00′ itäistä pituutta, — 54o 30′ pohjoista leveyttä, 7o 30′ itäistä pituutta, — 54o 00′ pohjoista leveyttä, 7o 30′ itäistä pituutta, — 54o 00′ pohjoista leveyttä, 6o 00′ itäistä pituutta, — 53o 50′ pohjoista leveyttä, 6o 00′ itäistä pituutta, — 53o 50′ pohjoista leveyttä, 5o 00′ itäistä pituutta, — 53o 30′ pohjoista leveyttä, 5o 00′ itäistä pituutta, — 53o 30′ pohjoista leveyttä, 4o 15′ itäistä pituutta, — 53o 00′ pohjoista leveyttä, 4o 15′ itäistä pituutta, — Alankomaiden rannikolla sijaitseva kohta linjalla 53o 00′ pohjoista leveyttä;

c) peruslinjoista mitattuna alueella, joka sijaitsee 12 meripeninkulmaa Tanskan länsirannikolla linjasta 57o 00′ pohjoista leveyttä pohjoiseen aina Hirtshalsin majakalle asti.

2.

a) Kuitenkin alukset, joille on myönnetty erityiskalastuslupa asetuksen (EY) N:o 1627/94 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti, saavat pyytää puomitrooleilla edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla. On kiellettyä käyttää puomitroolia, jonka puomin pituus on yli 9 metriä, tai puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 9 metriä, tai puomitroolia/puomitrooleja, jonka puomi/joiden puomit voidaan pidentää yli 9 metrin pituiseksi, paitsi silloin kun käytetään pyydystä, jonka silmäkoko on 16—31 millimetriä. Puomin pituus mitataan sen ääripäistä mukaan lukien kaikki puomiin kiinnitetyt osat.

b) Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 1627/94 1 artiklan 2 kohdassa säädetään, voidaan erityiskalastuslupa myöntää a alakohdassa mainittuihin tarkoituksiin aluksille, joiden kokonaispituus on yli 8 metriä.

c) Alusten, joille on myönnetty a ja b alakohdassa tarkoitettu erityiskalastuslupa, on täytettävä seuraavat edellytykset: — niiden on oltava kunkin jäsenvaltion komissiolle toimittamassa luettelossa, jossa alusten yhteenlaskettu koneteho ei saa ylittää jäsenvaltioille 1 päivänä tammikuuta 1998 kuuluvaa yhteenlaskettua konetehoa, — niiden koneteho ei saa millään hetkellä olla suurempi kuin 221 kilowattia (kW), tai jos sitä on alennettu, niiden koneteho on ennen alentamista saanut olla enintään 300 kW.

d) Luettelossa oleva yksittäinen alus voidaan korvata yhdellä tai useammalla aluksella, jos: — yksittäisen aluksen korvaaminen ei aiheuta lisäystä minkään jäsenvaltion osalta sen c alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisessa kokonaiskonetehossa, — korvaavan aluksen koneteho ei ylitä millään hetkellä 221 kW:a, — korvaavan aluksen konetehoa ei ole alennettu, ja — korvaavan aluksen kokonaispituus on enintään 24 metriä.

e) Minkä tahansa jäsenvaltion luettelossa oleva yksittäisen aluksen moottori voidaan korvata, jos: — moottorin korvaaminen ei nosta millään hetkellä konetehoa yli 221 kW:n, — korvaavan moottorin konetehoa ei ole alennettu, ja — korvaavan moottorin teho ei ole niin suuri, että korvaaminen nostaa c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettua kyseisen jäsenvaltion kokonaiskonetehoa.

f) Kalastusaluksilta, jotka eivät täytä tässä kohdassa täsmennettyjä edellytyksiä, on peruutettava niille myönnetty erityiskalastuslupa.

3. Sen estämättä, mitä 2 kohdan a alakohdassa säädetään, ensisijaisesti katkaravun pyyntiä harjoittavat alukset, joille on myönnetty erityiskalastuslupa, saavat kuitenkin käyttää puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 9 metriä, jos ne käyttävät pyydystä, jonka silmäkoko on 80—99 millimetriä, sillä edellytyksellä, että kyseisille aluksille on myönnetty ylimääräinen erityiskalastuslupa tähän tarkoitukseen. Tämä ylimääräinen erityiskalastuslupa on uusittava vuosittain.

Alus tai alukset, jolle tai joille on myönnetty ylimääräinen erityiskalastuslupa, voidaan korvata toisella aluksella edellyttäen:

— että korvaavan aluksen bruttovetoisuus on enintään 70 brt ja sen kokonaispituus enintään 20 metriä, tai

— että korvaavan aluksen teho on enintään 180 kW ja että korvaavan aluksen kokonaispituus on enintään 20 metriä.

Kalastusaluksilta, jotka eivät enää täytä tässä kohdassa täsmennettyjä edellytyksiä, on peruutettava pysyvästi niille myönnetty erityiskalastuslupa.

4.

a) Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään: — alukset, joiden koneteho ei ole millään hetkellä suurempi kuin 221 kW, tai jos sitä on alennettu, joiden koneteho ennen alentamista oli enintään 300 kW, ►M3 saavat pyytää mainitussa kohdassa tarkoitetuilla alueilla ovellisilla pohjapyyntiin tarkoitetuilla trooleilla tai ankkuroidulla kierrenuotalla ◄ , — pareittain pyytävät alukset, joiden yhteinen koneteho ei ole millään hetkellä yli 221 kW, tai jos sitä on alennettu, joiden koneteho ennen alentamista oli enintään 300 kW, saavat pyytää mainituilla alueilla pohjapyyntiin tarkoitetuilla paritrooleilla.

▼M3

b) Alusten, joiden koneteho on yli 221 kW, on kuitenkin sallittua käyttää ovellisia pohjapyyntiin tarkoitettuja trooleja tai ankkuroitua kierrenuottaa, tai pareittain pyytävien alusten, joiden yhteinen koneteho on yli 221 kW, on sallittua käyttää pohjapyyntiin tarkoitettuja paritrooleja, jos: ▼B — aluksella pidetty ja mainitulta alueelta pyydetty saalis on tuulenkalaa ja/tai kilohailia ja sitä on vähintään 90 prosenttia aluksella olevien ja tältä alueelta pyydettyjen meren eliöiden kokonaiselopainosta, ja — aluksella pidettyjen ja mainitulta alueelta pyydettyjen punakampeloiden ja/tai kielikampeloiden määrä on enintään 2 prosenttia aluksella olevien ja tältä alueelta pyydettyjen meren eliöiden kokonaiselopainosta, — tai i) ►M3 — pohjapyyntiin tarkoitetussa ovellisessa troolissa tai pohjapyyntiin tarkoitetussa paritroolissa käytetty silmäkoko on vähintään 100 millimetriä, ja ◄ — aluksella pidettyjen ja mainitulta alueelta pyydettyjen punakampeloiden ja/tai kielikampeloiden määrä on enintään 5 prosenttia aluksella olevien ja tältä alueelta pyydettyjen meren eliöiden kokonaispainosta — tai ii) — käytetty silmäkoko on vähintään 80 millimetriä, ja — tällaisten silmäkokojen käyttö rajoitetaan alueelle, joka sijaitsee 12 meripeninkulmaa Ranskan rannikolla linjan 51o 00′ pohjoista leveyttä pohjoispuolella, ja — mainituilla alueilla pyydetyt ja aluksella pidetyt ►M1 puna- ja/tai kielikampelamäärät ◄ ovat enintään 5 prosenttia kyseisellä alueella pyydettyjen ja aluksella pidettyjen mereneliöiden kokonaiselopainosta, — tai iii) ▼M3 iv) ankkuroidussa kierrenuotassa käytetty silmäkoko on vähintään 100 millimetriä. ▼B

5. ►M3 Alueilla, joilla ei saa käyttää puomitrooleja, ovellisia trooleja, paritrooleja tai ankkuroitua kierrenuottaa ◄ , on kiellettyä pitää aluksilla tällaisia verkkoja, ellei niitä säilytetä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.

6. Tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt laaditaan 48 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

▼M5

29 a artikla

Tuulenkalojen pyyntiä koskevat rajoitukset

1. Vuosina 2000, 2001 ja 2002 on kiellettyä purkaa aluksesta tai pitää aluksella seuraavien koordinaattien ja Englannin ja Skotlannin itärannikon rajaamalla alueella pyydettyjä tuulenkaloja:

— Englannin itärannikko linjalla 55o 30′ pohjoista leveyttä,

— 55o 30′ pohjoista leveyttä, 1o 00′ läntistä pituutta,

— 58o 00′ pohjoista leveyttä, 1o 00′ läntistä pituutta,

— 58o 00′ pohjoista leveyttä ja 2o 00′ läntistä pituutta.

— Skotlannin itärannikko linjalla 2o 00′ läntistä pituutta.

2. Ennen 1 päivää maaliskuuta 2001 ja uudelleen ennen 1 päivää maaliskuuta 2002 komission on annettava neuvostolle kertomus 1 kohdan säännöksen vaikutuksista. Mainittujen kertomusten perusteella komissio voi ehdottaa asianmukaisia muutoksia edellä mainittuihin edellytyksiin.

▼M10

29 b artikla

Keisarihummerin pyyntiä koskevat rajoitukset

1. Jäljempänä säädettyinä ajanjaksoina kalastaminen

i) pohjatrooleilla tai niiden kaltaisilla vedettävillä verkkopyydyksillä, joilla kalastetaan merenpohjaa pitkin, ja

ii) hummerimerroilla on kiellettyä maantieteellisillä alueilla, joita rajoittavat seuraavien sijaintipisteiden kautta kulkevat loksodromit standardilla WGS84 mitattuna: a) 1 päivästä kesäkuuta 31 päivään elokuuta, mainitut päivät mukaan lukien: 42°23′ pohjoista leveyttä, 08°57′ läntistä pituutta 42°00′ pohjoista leveyttä, 08°57′ läntistä pituutta 42°00′ pohjoista leveyttä, 09°14′ läntistä pituutta 42°04′ pohjoista leveyttä, 09°14′ läntistä pituutta 42°09′ pohjoista leveyttä, 09°09′ läntistä pituutta 42°12′ pohjoista leveyttä, 09°09′ läntistä pituutta 42°23′ pohjoista leveyttä, 09°15′ läntistä pituutta 42°23′ pohjoista leveyttä, 08°57′ läntistä pituutta; b) 1 päivästä toukokuuta 31 päivään elokuuta mainitut päivät mukaan lukien: 37°45′ pohjoista leveyttä, 009°00′ läntistä pituutta 38°10′ pohjoista leveyttä, 009°00′ läntistä pituutta 38°10′ pohjoista leveyttä, 009°15′ läntistä pituutta 37°45′ pohjoista leveyttä, 009°20′ läntistä pituutta.

2. Poiketen 1 kohdassa säädetystä kiellosta on kalastaminen pohjatrooleilla ja niiden kaltaisilla vedettävillä verkkopyydyksillä, joilla kalastetaan merenpohjaa pitkin, sallittua 1 kohdan b alakohdassa säädetyllä maantieteellisellä alueella ja siinä säädettyinä ajanjaksoina edellyttäen, että keisarihummerin sivusaalis ei ylitä kahta prosenttia saaliin kokonaispainosta.

3. Poiketen 1 kohdassa säädetystä kiellosta on kalastaminen hummerimerroilla, joilla ei voi pyytää keisarihummeria, sallittua 1 kohdan b alakohdassa säädetyllä maantieteellisellä alueella ja siinä säädettyinä ajanjaksoina.

4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla maantieteellisillä alueilla ja muina kuin siinä tarkoitettuina ajanjaksoina eivät keisarihummerin sivusaaliit saa ylittää 5 prosenttia saaliin kokonaispainosta.

5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla on jäsenvaltioiden muina kuin siinä tarkoitettuina ajanjaksoina varmistettava, että sellaisten alusten pyyntiponnistuksen taso, jotka kalastavat pohjatrooleilla tai niiden kaltaisilla vedettävillä verkkopyydyksillä, joilla kalastetaan merenpohjaa pitkin, ei ylitä kyseisen jäsenvaltion kalastusalusten pyyntiponnistuksen tasoa vastaavina aikoina ja samoilla maantieteellisillä alueilla vuonna 2004.

6. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ne toimenpiteensä, joilla ne täyttävät 5 kohdassa säädetyn velvoitteensa. Jos komissio toteaa, etteivät jäsenvaltion toimenpiteet täytä velvoitetta, se voi ehdottaa muutoksia toimenpiteisiin. Jolleivät komissio ja aisanomainen jäsenvaltio pääse yksimielisyyteen toimenpiteistä, komissio voi hyväksyä toimenpiteitä asetuksen (EY) N:o 2371/2002 ( 14 ) 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

▼B







V OSASTO

ERÄITÄ KALASTUKSEN LAJEJA JA NIIHIN LIITTYVÄÄ TOIMINTAA KOSKEVAT RAJOITUKSET

30 artikla

Hinattavien pohjatroolien käyttöä koskevat rajoitukset

1. On kiellettyä pitää tai käyttää aluksella puomitroolia, jonka puomin pituus on yli 24 metriä, tai puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 24 metriä, tai puomitroolia/puomitrooleja, jonka puomi/joiden puomit voidaan pidentää yli 24 metrin pituiseksi. Puomin pituus mitataan sen ääripäistä, mukaan lukien kaikki puomiin kiinnitetyt osat.

2. On kiellettyä käyttää aluksella puomitroolia, jonka silmäkoko on 32—99 millimetriä, seuraavilla maantieteellisillä alueilla:

a) Pohjanmerellä seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan pohjoispuolella: — Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla oleva kohta linjalla 55o pohjoista leveyttä, — siitä itään kohtaan 55o pohjoista leveyttä, 5o itäistä pituutta, — siitä pohjoiseen linjalle 56o pohjoista leveyttä, — ja lopuksi itään Tanskan länsirannikolla olevaan kohtaan linjalla 56o pohjoista leveyttä;

▼M1

b) ICES-alueella Vb ja ICES-suuralueella VI, linjan 56o pohjoista leveyttä pohjoispuolella.

▼B

Edellä a ja b alakohdassa mainituilla alueilla on kiellettyä pitää aluksella puomitroolia, jonka verkon silmäkoko on 32—99 millimetriä, paitsi jos kyseistä verkkoa säilytetään asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.

3. On kiellettyä käyttää aluksella 2 kohdan a alakohdassa mainitulla maantieteellisellä alueella pohjapyyntiin tarkoitettua ovellista troolia, pohjapyyntiin tarkoitettua paritroolia tai kierrenuottaa, jonka silmäkoko on 80—99 millimetriä. Tällä alueella on kiellettyä pitää aluksella pohjapyyntiin tarkoitettua ovellista paritroolia, pohjapyyntiin tarkoitettua paritroolia tai kierrenuottaa, jonka silmäkoko on 80—99 millimetriä, paitsi jos kyseistä verkkoa säilytetään asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.

▼M8

4. On kiellettyä käyttää aluksella pohjatroolia tai sen kaltaisia vedettäviä verkkoja, joilla kalastetaan merenpohjaa pitkin, seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamalla alueella:







59o54′ pohjoista leveyttä 6o55′ läntistä pituutta 59o47′ pohjoista leveyttä 6o47′ läntistä pituutta 59o37′ pohjoista leveyttä 6o47′ läntistä pituutta 59o37′ pohjoista leveyttä 7o39′ läntistä pituutta 59o45′ pohjoista leveyttä 7o39′ läntistä pituutta 59o54′ pohjoista leveyttä 7o25′ läntistä pituutta.

▼M9

5. On kiellettyä käyttää aluksella verkkoa, havaksen silmällä pyytävää verkkoa tai riimuverkkoa yli 200 metrin syvyydessä ja pohjatroolia tai sen kaltaisia vedettäviä verkkoja, joilla kalastetaan merenpohjaa pitkin, seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittamilla alueilla:

a) alue nimeltä ”Madeira ja Kanariansaaret”



27° 00′ pohjoista leveyttä, 19° 00′ läntistä pituutta 26° 00′ pohjoista leveyttä, 15° 00′ läntistä pituutta 29° 00′ pohjoista leveyttä, 13° 00′ läntistä pituutta 36° 00′ pohjoista leveyttä, 13° 00′ läntistä pituutta 36° 00′ pohjoista leveyttä, 19° 00′ läntistä pituutta

b) alue nimeltä ”Azorit”



36° 00′ pohjoista leveyttä, 23° 00′ läntistä pituutta 39° 00′ pohjoista leveyttä, 23° 00′ läntistä pituutta 42° 00′ pohjoista leveyttä, 26° 00′ läntistä pituutta 42° 00′ pohjoista leveyttä, 31° 00′ läntistä pituutta 39° 00′ pohjoista leveyttä, 34° 00′ läntistä pituutta 36° 00′ pohjoista leveyttä, 34° 00′ läntistä pituutta.

▼B

31 artikla

Epätavanomaiset pyyntimenetelmät

1. On kiellettyä pyytää meren eliöitä käyttämällä menetelmiä, joihin kuuluu räjähteiden, myrkkyjen tai nukutusaineiden taikka sähkövirran käyttöä.

2. On kiellettyä myydä, pitää esillä tai pitää kaupan meren eliöitä, jotka on pyydetty käyttämällä menetelmiä, joihin liittyy jonkin ammuksen käyttöä.

32 artikla

Automaattiseen lajitteluun tarkoitettujen laitteiden käyttöä koskevat rajoitukset

1. On kiellettyä pitää kalastusaluksella laitteita, joilla voidaan automaattisesti lajitella koon tai sukupuolen mukaan silliä, makrillia tai piikkimakrillia.

2. Kyseisten laitteiden pito ja käyttö on kuitenkin sallittava, jos

a) aluksella ei samanaikaisesti pidetä tai käytetä joko silmäkooltaan 70 millimetriä pienempää hinattavaa pyydystä tai yhtä taikka useampaa kierrenuottaa tai samankaltaista pyydystä tai

i) saalis, joka voidaan pitää aluksella laillisesti, säilytetään kokonaisuudessaan jäätyneenä, lajitellut kalat jäädytetään välittömästi lajittelun jälkeen ja lajittelemattomia kaloja heitetään pois ainoastaan 19 artiklan edellytysten mukaisesti, ja ii) laitteet on asennettava ja sijoitettava alukseen siten, että jäädytys tapahtuu välittömästi eikä meren elävien laskeminen takaisin mereen ole enää mahdollista. b)

3. Jokainen alus, jolla on oikeus kalastaa Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla, voi pitää mukanaan automaattiseen lajitteluun tarkoitettuja laitteita Kattegatissa edellyttäen, että tähän tarkoitukseen on myönnetty erityiskalastuslupa.

Erityiskalastusluvassa määritellään lajit, alueet, ajankohdat ja kaikki muut vaaditut edellytykset, joita sovelletaan lajitteluun tarkoitettujen laitteiden käyttöön ja aluksella pitoon.

▼M7 —————

▼B

34 artikla

Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia ympäröivän 12 meripeninkulman alueella harjoitettavaa kalastustoimintaa koskevat rajoitukset

1. On kiellettyä käyttää aluksella puomitrooleja 12 meripeninkulman alueiden sisäpuolella Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin rannikoilta aluevesiä rajoittavista perusviivoista mitattuna.

2. Seuraaviin luokkiin kuuluvat alukset saavat kuitenkin pyytää 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla puomitrooleilla:

a) alus, joka on otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1987 ja jonka koneteho on enintään 221 kW, tai jos sitä on alennettu, jonka koneteho oli ennen alentamista enintään 300 kW;

b) alus, joka on otettu käyttöön 31 päivän joulukuuta 1986 jälkeen ja jonka moottorin konetehoa ei ole alennettu, jonka koneteho on enintään 221 kW ja jonka kokonaispituus on enintään 24 metriä,

c) alus, jonka moottori on korvattu 31 päivän joulukuuta 1986 jälkeen moottorilla, jonka konetehoa ei ole alennettu ja jonka koneteho on enintään 221 kW.

3. Sen estämättä, mitä 2 kohdassa säädetään, on kiellettyä käyttää puomitroolia, jonka puomin pituus oli yli 9 metriä, tai puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 9 metriä, tai puomitroolia/puomitrooleja, jonka puomit / joiden puomit voidaan pidentää yli 9 metrin pituiseksi, paitsi jos pyynnissä käytetään silmäkooltaan 16—31 millimetrin pyydyksiä. Puomin pituus mitataan sen ääripäistä mukaan lukien kaikki puomiin kiinnitetyt osat.

4. Kalastusalukset, jotka eivät täytä 2 ja 3 kohdassa määriteltyjä edellytyksiä, eivät saa harjoittaa kyseisissä kohdissa tarkoitettua kalastustoimintaa.

5. Aluksilla, joilla ei saa käyttää puomitrooleja, ei saa pitää tässä artiklassa tarkoitettuja verkkoja tässä artiklassa määritetyillä alueilla, ellei niitä säilytetä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.

6. Tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt laaditaan 48 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.







VI OSASTO

SKAGERRAKIA JA KATTEGATIA KOSKEVAT ERITYISET SÄÄNNÖKSET

35 artikla

Sen estämättä, mitä 19 artiklan 1 kohdassa säädetään, Skagerrakissa ja Kattegatissa pyydettyjä alamittaisia meren eliöitä saa pitää aluksella, siirtää toiseen alukseen, purkaa, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin, jos niiden määrä on enintään 10 prosenttia kaikkien aluksella pidettyjen saaliiden kokonaiselopainosta.

36 artikla

Lohta ja meritaimenta ei saa pitää aluksella, siirtää toiseen alukseen aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin, vaan ne on laskettava heti takaisin mereen, jos ne on pyydetty jäsenvaltioiden peruslinjoista mitatun 4 meripeninkulman rajan ulkopuolella Skagerrakissa tai Kattegatissa.

37 artikla

1. On kiellettyä käyttää silmäkooltaan alle 32 millimetrin trooleja 1 päivästä heinäkuuta 15 päivään syyskuuta Skagerrakin ja Kattegatin peruslinjoista kolmen meripeninkulman päähän ulottuvilla vesillä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla vesillä ja tarkoitettuina aikoina voidaan kuitenkin pyytää troolilla

— katkarapuja (Pandalus borealis) verkoilla, joiden vähimmäiskoko on 30 mm,

— syöttinä käytettäväksi tarkoitettua kivinilkkaa (Zoarces viviparus), tokkoa (Gobiidae) tai simppua (Cottus-lajit) verkoilla, joiden silmäkoko on mikä tahansa.

38 artikla

On kiellettyä pitää aluksella troolilla tai kierrenuotalla pyydettyä silliä ja silakkaa, makrillia tai kilohailia Skagerrakissa lauantaista keskiyöstä sunnuntaihin keskiyöhön ja Kattegatissa perjantaista keskiyöstä sunnuntaihin keskiyöhön.

39 artikla

Puomitroolin käyttö Kattegatissa on kiellettyä.

40 artikla

Edellä 37, 38 ja 39 artiklassa tarkoitettuina aikoina ja tarkoitetuilla alueilla, joilla ei saa käyttää trooleja tai puomitrooleja, ei aluksilla saa pitää tällaisia verkkoja, ellei niitä säilytetä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 20 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti.

▼M7 —————

▼B







VII OSASTO

TEKNISET SÄÄNNÖKSET

42 artikla

Jalostustoiminta

1. On kiellettyä suorittaa kaloille kalastusaluksella mitä tahansa fyysistä tai kemiallista jalostustoimintaa kalajauhon, kalaöljyn tai vastaavien tuotteiden tuottamiseksi tai siirtää pyydettyjä kaloja toiseen alukseen tällaisia tarkoituksia varten. Tämä kielto ei koske kalanjätteiden jalostusta tai uudelleenlaivausta.

2. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta kalastusaluksella tapahtuvaan surimin ja kalamassan valmistukseen.

43 artikla

Tieteellinen tutkimus

1. tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota suoritetaan yksinomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden luvalla ja alaisuudessa, jos kyseisestä toiminnasta on annettu ennakolta tieto komissiolle ja niille jäsenvaltioille, joiden vesillä tutkimukset suoritetaan.

2. Edellä 1 kohdassa määritettyihin tarkoituksiin pyydettyjä meren eliöitä voidaan myydä, varastoida, pitää esillä tai tarjota myyntiin, jos:

— ne täyttävät tämän asetuksen liitteessä XII vahvistetut vaatimukset ja yhteisestä kalastus- ja vesiviljelytuotealan markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3759/92 ( 15 ) 2 artiklan mukaisesti hyväksytyt kaupan pitämistä koskevat vaatimukset, tai

— ne myydään välittömästi muihin tarkoituksiin kuin ihmisravinnoksi.

44 artikla

Kantojen keinotekoinen elvyttäminen ja siirtoistutukset

1. Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimiin, joiden ainoana tarkoituksena on kantojen keinotekoinen elvyttäminen tai meren eliöiden siirtoistutus ja joita pannaan täytäntöön kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden luvalla ja alaisuudessa. Jos kantojen keinotekoista elvytystä tai siirtoistutuksia pannaan täytäntöön toisen jäsenvaltion tai toisten jäsenvaltioiden vesillä, komissiolle ja kaikille asianomaisille jäsenvaltioille on ilmoitettava asiasta etukäteen.

2. Edellä 1 kohdassa määritettyihin tarkoituksiin pyydettyjä ja sen jälkeen elävinä takaisin mereen päästettyjä meren eliöitä voidaan myydä, varastoida, pitää esillä tai tarjota myyntiin, jos ne täyttävät asetuksen (ETY) N:o 3759/92 2 artiklan mukaisesti hyväksytyt kaupan pitämistä koskevat vaatimukset.







VIII OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

45 artikla

1. Jos meren eliökantojen säilyttäminen vaatii välittömiä toimenpiteitä, komissio voi tämän asetuksen säännösten lisäksi tai niistä poiketen hyväksyä tarpeellisia toimenpiteitä 48 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

2. Jos tiettyjen lajien tai kalavesien säilyttämiseen kohdistuu vakava uhka, ja jos viivyttely aiheuttaisi vaikeasti korjattavissa olevaa vahinkoa, jäsenvaltio voi toteuttaa asianmukaisia säilyttäviä ja syrjimättömiä toimenpiteitä sen lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä.

3. Kyseisistä 2 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä perusteluineen on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille heti niiden hyväksymisen jälkeen.

Komissio vahvistaa tällaiset toimenpiteet tai pyytää niiden peruuttamista tai muuttamista 10 työpäivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta. Komission päätös annetaan heti tiedoksi jäsenvaltioille.

Jäsenvaltiot voivat saattaa komission päätöksen neuvoston käsiteltäväksi 10 työpäivän kuluessa kyseisen tiedonannon vastaanottamisesta.

Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin kuukauden kuluessa.

46 artikla

▼M5

1. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kantojen säilyttämiseen ja hoitoon liittyviä toimenpiteitä, jotka koskevat:

a) pelkästään paikallisia kantoja, joilla on merkitystä ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion kalastajille; tai

b) sellaisia edellytyksiä tai yksityiskohtaisia sääntöjä, joilla pyritään rajoittamaan pyyntiä teknisillä toimenpiteillä: i) täydentämällä kalastusta koskevassa yhteisön lainsäädännössä määriteltyjä edellytyksiä ja yksityiskohtaisia sääntöjä; tai ii) antamalla kyseisessä lainsäädännössä määriteltyjä vähimmäisvaatimuksia tiukempia vaatimuksia,

sillä edellytyksellä, että kyseisiä toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion lipun alla purjehtiviin ja yhteisössä rekisteröityihin kalastusaluksiin tai, jos on kyse muusta kuin kalastusaluksella suoritettavasta kalastuksesta, kyseiseen jäsenvaltioon sijoittautuneisiin henkilöihin.

▼B

2. Komissiolle on ilmoitettava kaikista suunnitelmista kansallisten teknisten toimenpiteiden toteuttamiseksi tai muuttamiseksi niin hyvissä ajoin, että se voi esittää huomautuksensa.

Jos komissio sitä pyytää kuukauden kuluessa kyseisestä ilmoituksesta, jäsenvaltion on lykättävä suunniteltujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa kolmella kuukaudella ilmoituspäivästä, jotta komissio voi kyseisessä määräajassa päättää, ovatko kyseiset toimenpiteet 1 kohdan säännösten mukaisia.

Jos komissio toteaa päätöksessään, jonka se antaa tiedoksi muille jäsenvaltioille, että jokin suunniteltu toimenpide ei ole 1 kohdan mukainen, asianomainen jäsenvaltio ei saa soveltaa sitä tekemättä siihen tarvittavia muutoksia.

Kyseisen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava hyväksytyistä toimenpiteistä muille jäsenvaltioille ja komissiolle sen jälkeen, kun se on tehnyt niihin mahdollisesti tarvittavat muutokset.

3. Jäsenvaltioiden on komission pyynnöstä toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi, ovatko jäsenvaltioiden kansalliset tekniset toimenpiteet 1 kohdan säännösten mukaisia.

4. Komission aloitteesta tai minkä tahansa jäsenvaltion pyynnöstä voidaan 48 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tehdä päätös siitä, onko jäsenvaltion soveltama kansallinen tekninen toimenpide tämän artiklan 1 kohdan mukainen. Jos tällainen päätös tehdään, on sovellettava 2 kohdan kolmatta ja neljättä alakohtaa.

5. Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava rannalta tapahtuvaa pyyntiä koskevat tiedot komissiolle vain tiedoksi.

47 artikla

1. Viimeistään vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä neuvosto päättää komission ehdotuksen perusteella tämän asetuksen soveltamispäivästä alkaen sovellettavien silmäkokoyhdistelmien käyttöä koskevien sääntöjen vahvistamisesta.

Viimeistään kolme vuotta tämän asetuksen soveltamispäivästä neuvosto päättää komission ehdotuksen perusteella vuoden kuluttua kyseisen päätöksen jälkeen sovellettavista tarkistuksista ja muutoksista niihin liitteissä I—XI säädettyihin edellytyksiin.

2. Vuosien 1998, 1999 ja 2000 aikana jäsenvaltiot, hakiessaan komission rahoitusta koehankkeille, asettavat etusijalle sellaiset koehankkeet, jotka liittyvät neliösilmäluukkujen ja muiden laitteiden käyttökelpoisuuteen hinattavien verkkopyydysten valikoivuuden lisäämisessä. Arvioidessaan rahoitettavia koehankkeita komissio asettaa etusijalle tällaiset hankkeet.

Komissio antaa neuvostolle kertomuksen ja tekee samalla asiaankuuluvat ehdotukset kyseisten koehankkeiden tuloksista viimeistään neljän vuoden kuluttua tämän asetuksen hyväksymispäivästä.

Neuvosto päättää näistä ehdotuksista viimeistään vuoden kuluttua niiden tekemisestä.

48 artikla

Yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen soveltamisesta annetaan asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklan mukaisesti. Näihin sääntöihin voi sisältyä muun muassa:

— langan paksuuden määrittelyä koskevat tekniset säännöt,

— silmäkoon määrittelyä koskevat tekniset säännöt,

— otantaa koskevat säännöt,

— verkkoihin kiinnitettävien sallittujen laitteiden luettelot ja tekniset kuvaukset,

— konetehon mittaamista koskevat tekniset säännöt,

— neliösilmäverkkoihin liittyvät tekniset säännöt,

— verkkojen valmistusmateriaaleihin liittyvät tekniset säännöt,

— muutokset silmäkokoyhdistelmien käyttöä koskeviin sääntöihin.

49 artikla

Kumotaan seuraavat asetuksen (EY) N:o 894/97 artiklat, kohdat ja liitteet 1 päivästä tammikuuta 2000:

— 1—10 artikla,

— 12—17 artikla,

— liitteet I—VII.

Mainittuun asetukseen tehtyjä viittauksia pidetään viittauksina tähän asetukseen ja ne luetaan liitteessä XV olevan vastaavuustaulukon avulla.

Tässä asetuksessa erikseen mainittujen meren eliöiden tieteelliset nimet esitetään liitteessä XIV.

50 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun sen on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000 lukuun ottamatta 32 artiklan 3 kohtaa ja 47 artiklaa, joita sovelletaan tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I

HINATTAVAT PYYDYKSET: Alueet 1 ja 2 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia







Silmäkokoluokat, kohdelajit ja saaliiden vaadittavat prosenttiosuudet yhtä silmäkokoluokkaa käytettäessä Kohdelajit Silmäkokoluokka (mm) < 16 16-31 32-54 55-69 70-79 80-99 ≥ 100 Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 95 90/60 (3) (5) 60 30 90/60 (4) 90 35 30 70 (6) Ei ole Tuulenkalat (Ammodytidae) (1) × × × × × × × Tuulenkalat (Ammodytidae) (2) × × × × × × Harmaaturska (Trisopterus esmarkii) × × × × × × Kuoreet (Atherina spp. e Osmerus spp.) × × × × × × Pikkuturska (Trisopterus minutus) × × × × × × Hopeaturska (Gadus argenteus) × × × × × × Red bandfish (Cepolidae) × × × × × × Kilohaili (Sprattus sprattus) × × × × × × Ankerias (Anguilla anguilla) × × × × × × Sardelli (Engraulis encrasicholus) × × × × × × Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) × × × × × × Hopeakuoreet (Argentinidae) × × × × × × Sardiini (Sardina pilchardus) × × × × × × Katkaravut (Pandalus montagui, Crangon spp., Palaemon spp.) × × × × × × × Makrillit (Scomber spp.) Ø × × × × × × Piikkimakrillit (Trachurus spp.) × × × × × Silli (Clupea harengus) × × × × × Kalmarit (Loliginidae, Ommastrephidae) Ø × × × × × Nokkakalat (Belone spp.) Ø × × × × × Partaturska (Trisopterus luscus) Ø × × × × × Katkaravut (Pandalus spp., penaeus longirostris) Ø × × × × × Meriankerias (Conger conger) Øÿ × × × × Louhikalat (Trachinidae) Øÿ × × × × Kurnusimput (Triglidae) ÿ × × × × Meritursas (Octopus vulgaris) Øÿ × × × × Galatheidae-heimon äyriäiset (Galatheidae) Øÿ × × × × Kesiarihummeri (Nephrops norvegicus) Øÿ × × × × Kielikampela (Solea vulgaris) Øÿ × × Punakampela (Pleuronectes platessa) Øÿ × × Kummeliturska (Merluccius merluccius) Øÿ × × Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) Øÿ × × Valkoturska (Merlangius merlangus) Øÿ × × Silokampela (Scophthalmus rhombus) Øÿ × × Lyyraturska (Pollachius pollachius) Øÿ × × Hietakampela (Limanda limanda) Øÿ × × Seepia (Sepia officinalis) Øÿ × × Meribassi (Dicentrarchus labrax) Øÿ × × Kampela (Platichthys flesus) Øÿ × × Pikkupääkampela (Microstomus kitt) Øÿ × × Piikkihait (Scyliorhinidae) Øÿ × × Mustaeväkampela (Glyptocephalus cynoglossus) Øÿ × × Pietarinkala (Zeus faber) Øÿ × × Venussimpukka (Chlamys opercularis) Øÿ × × Kampasimpukka (Chlamys varia) Øÿ × × Mullot (Mullidae) Øÿ × × Juovakeltit (Mugilidae) Øÿ × × Lestikalat (Nezumia spp., hyrhyncus spp., cocephalus spp.) Øÿ × × Huotrakalat (Trichiuridae) Øÿ × × Merikrotit (Lophiidae) Øÿ × × Rauskut (Rajidae) Øÿ × × Hammasahvenet (Sparidae) Øÿ × × Piikkikampela (Psetta maximal) Øÿ × × ▼M11 Karjukalat (Caproidae) × ▼B Muut meren eliöt × (1) Pohjanmerellä 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään lokakuuta, ja koko vuoden alueilla 1 ja 2, lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia. (2) Pohjanmerellä 1 päivästä marraskuuta viimeiseen päivään helmikuuta. (3) Aluksella pidettävässä saaliissa on oltava — vähintään 90 % kahden tai useamman kohdelajin mitä tahansa sekoitusta — vähintään 60 % mitä tahansa kohdelajia ja enintään 5 % turskan, koljan, seitin, valkoturskan ja enintään 15 % symbolilla ”Ø” merkittyjen lajien mitä tahansa sekoitusta. (4) Aluksella pidettävässä saaliissa on oltava — vähintään 90 % kahden tai useamman kohdelajin mitä tahansa sekoitusta, tai — vähintään 60 % mitä tahansa kohdelajia ja enintään 5 % turskan, koljan, seitin, valkoturskan ja enintään 15 % symbolilla ”ÿ” merkittyjen lajien mitä tahansa sekoitusta. (5) Rajoituksista, jotka koskevat 16—31 mm:n silmäkoolla pyydettyjen sillisaaliiden pitämistä aluksella, säädetään yhteisön lainsäädännössä, jossa vahvistetaan tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien suurimmat sallitut saaliit. (6) Sitä päivää, josta alkaen tätä asetusta sovelletaan, seuraavana ensimmäisenä vuonna pyydettyjen saaliiden kohdelajien vähimmäisprosenttiosuuden on oltava 50 prosenttia alueella 2 pyydetyistä saaliista lukuun ottamatta Pohjanmerta, ICES-aluetta Vb ja ICES-suuraluetta VI linjan 56o pohjoista leveyttä pohjoispuolella. ◄









LIITE II

HINATTAVAT PYYDYKSET: Alue 3 lukuun ottamatta linjan 7o23′48″ läntistä pituutta itäpuolella olevaa ICES-aluetta IX a







Silmäkokoluokat, kohdelajit ja saaliiden vaadittavat prosenttiosuudet yhtä silmäkokoluokkaa käytettäessä Kohdelajit Silmäkokoluokka (mm) 16-31 32-54 55-59 60-69 ≥ 70 Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 50 % 90 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Ei ole Tuulenkalat (Ammodytidae) × × × × × Harmaaturska (Trisopterus esmarkii) × × × × × Kilohaili (Sprattus sprattus) × × × × × Ankerias (Anguilla anguilla) × × × × × Sardelli (engraulis encrasicolus) × × × × × Kuoreet (Atherina spp. ja Osmerus spp.) × × × × × Pikkuturska (Trisopterus minutus) × × × × × Hopeaturska (Gadiculus argenteus) × × × × × (Cepolidae) × × × × × Sardiini (Sardina pilchardus) × × × × × Uimataskurapu (Polybius henslowi) × × × × × Katkaravut (Pandalus mantagui, Crangon spp., Palaemon spp.) × × × × × × × Markillit (Scomber scombrus spp.) × × × × Piikkimakrillit (Trachurus spp.) × × × × Silli (Clupea harengus) × × × × Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) × × × × Hopeakuoreet (Argentinidae) × × × × Kalmarit (Loliginidae, Ommastrephidae) × × × × Nokkakalat (Belone spp.) × × × × Partaturska (Trisopterus luscus spp.) × × × × Kampela (Dicologoglossa cuneata) × × × × Katkaravut (Pandalus spp.) × × × × × Merilahnat (Bramidae, Berycidae) × × × Meriankerias (Conger conger) × × × Hammasahven ja pagellit (Spiridae luk. ottamatta spondyliosoma cantharus) × × × Merikonnat (Scorpaenidae) × × × Kampela (Microchirus acevia, Microchirus variegatus) × × × Luikeroturskat (Phycis spp.) × × × Louhikalat (Trachinidae) × × × Kurnusimput (Triglidae) × × × Pikarellit (Centracanthidae) × × × Meritursas (Octopus vulgaris, Eledone cirrosa) × × × Katkaravut (Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus longirostris) × × × × Seepia (Sepia officinalis) × × Lestikalat (Malacocephalus spp., Nezumia spp., Trachyrhynchus spp.) × × Piikkihait (Scyliorhinidae) × × Siimaturska (Mora moro) × × Galatheidae-heimon äyriäiset (Galatheidae) × × Pietarinkala (Zeus faber) × × Mullot (Mullidae) × × ▼M11 Karjukalat (Caproidae) × ▼B Muut meren eliöt ×









LIITE III

HINATTAVAT PYYDYKSET: Linjan 7o23′48″ läntistä pituutta itäpuolella oleva ICES-alue IX a







Silmäkokoluokat, kohdelajit ja saaliiden vaadittavat prosenttiosuudet yhtä silmäkokoluokkaa käytettäessä Kohdelajit Silmäkokoluokka (mm) 40-54 ≥ 55 Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 60 % (1) Ei ole Juovakeltit (Mugilidae) × × Hammasahven ja pagellit (Sparidae) × × Mullot (Mullidae) × × Kurnusimput (Triglidae) × × Louhikalat (Trachinidae) × × Huulikalat (Labridae) × × Luikeroturskat (Phycis spp.) × × Kampela (Dicologoglossa cuneata) × × Kampela (Citharus linguatula) × × Meriankerias (Conger conger) × × Sirkkaäyriäinen (Squilla mantis) × × Katkaravut (Parapenaeus longirostris, Pandalus spp.) × × Kalmarit (Ommastrephidae, Loliginidae, Alloteuthis spp.) × × Meritursas (Octopus vulgaris) × × Seepiat (Sepia spp.) × × Makrillit (Scomber spp.) × × Piikkimakrillit (Trachurus spp.) × × Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) × × Ankerias (Anguilla anguilla) × × Kuoreet (Atherina spp., Osmerus spp.) × × Nokkakalat (Belone spp.) × × Muut meren eliöt × (1) Aluksella pidettyjen liitteessä XII mainittujen muiden lajien mitä tahansa sekoituksia saa olla enintään 10 prosenttia aluksella pidetyn kokonaissaaliin painosta.

▼M1









LIITE IV

HINATTAVAT PYYDYKSET: Skagerrak ja Kattegat







Yksittäisen silmäkokoluokan käytössä sovellettavat silmäkokoluokat, kohdelajien ja saaliiden vaaditut prosenttiosuudet Lajit Silmäkokoluokka (millimetriä) < 16 16-31 32-69 70-89 ≥ 90 Kohdelajin vähimmäisprosenttiosuus 50 % 50 % 20 % 50 % 20 % 50 % 30 % ei ole Tuulenkalat (Ammodytidae) (3) × × × × × × × × Tuulenkalat (Ammodytidae) (4) × × × × × × Harmaaturska (Trisopterus esmarkii) × × × × × × Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) × × × × × × Louhikala (Trachinus draco) (1) × × × × × × Nilviäiset (muut kuin Sepia) (1) × × × × × × Nokkakala (Belone belone) (1) × × × × × × Kyhmykurnusimppu (Eutrigla gurnardus) (1) × × × × × × Hopeakuoreet (Argentina spp.) × × × × × × Kilohaili (Sprattus sprattus) × × × × × × Ankerias (Anguilla anguilla) × × × × × × Katkaravut/leväkatkarapu (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) × × × × × × Makrilli (Scomber spp.) × × × × Piikkimakrilli (Trachurus spp.) × × × × Silli (Clupea harengus) × × × × Pohjankatkarapu (Pandalus borealis) × × × × Katkaravut/leväkatkarapu (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) × × × × Valkoturska (Merlangius merlangus) × × Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) × × Muut meren eliöt × (1) Vain 4 meripeninkulman sisällä peruslinjoista. (2) 4 meripeninkulmaa peruslinjojen ulkopuolella. (3) Skagerrakissa 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään lokakuuta ja Kattegatissa 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään heinäkuuta. (4) Skagerrakissa 1 päivästä marraskuuta viimeiseen päivään helmikuuta ja Kattegatissa 1 päivästä elokuuta viimeiseen päivään helmikuuta.

▼B









LIITE V

HINATTAVAT PYYDYKSET: Alueet 4, 5 ja 6







A. Alueet 4 ja 5 Lajit Silmäkokoluokka (mm) 20-39 40-64 ≥ 65 Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 50 % 80 % Ei ole Boga (Boops boops) * * * Sardiini (Sardina pilchardus) * * * Makrillit (Scomber spp.) * * Piikkimakrillit (Trachurus spp.) * * Muut meren eliöt *







B. Alue 6 Lajit Silmäkokoluokka (mm) 45-50 ≥ 100 Kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus 30 % Ei ole Katkaravut (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) * * Muut meren eliöt *

▼M6









LIITE VI







KIINTEÄT PYYDYKSET: Alueet 1 ja 2 Lajit Silmäkoko 10—30 mm 50—70 mm 90—99 mm 100—119 mm 120—219 mm ≥ 220 mm Sardiini (Sardina pilchardus) * * * * * * Ankerias (Anguilla anguilla) * * * * * * Kilohaili (Sprattus sprattus) * * * * * * Piikkimakrilli (Trachurus spp.) * * * * * Siili (Clupea harengus) * * * * * Makrilli (Scomber spp.) * * * * * Mullot (Mullidae) * * * * * Nokkakalat (Belone spp.) * * * * * Meribassi (Dicentrarchus labrax) * * * * Juovakeltit (Mugilidae) * * * * Pistepunahai (Scyliorhinus canicula) * * * * Hietakampela (Limanda limanda) * (1) * * * Kolja (Melanogrammus aeglefinus) * * * Valkoturska (Merlangius merlangus) (2) * (1) * * * Kampela (Platichthys flesus) * (1) * * * Kielikampela (Solea vulgaris) * (1) * * * Punakampela (Pleuronectes platessa) * * * Seepia (Sepia officinalis) * * * Turska (Gadus morhua) * * Lyyraturska (Pollachius pollachius) (3) * * Molva (Molva molva) * * Seiti (Pollachius virens) * * Kummeliturska (Merluccius merluccius) (3) * * Piikkihai (Squalus acanthias) * * Täpläpunahai (Scyliorhinus stellaris) * * Lasikampela (Lepidorhombus spp.) * * Rasvakala (Cyclopterus lumpus) * * Muut meren eliöt * (4) (1) Sovelletaan ainoastaan ICES-alueilla VII d ja III a sekä Pohjanmerellä. (2) ICES-alueella VII e vähimmäissilmäkoko on 90 mm. (3) ICES-alueilla VII d ja VII e vähimmäissilmäkoko on 110 mm. (4) ICES-suuralueilla VI ja VII pyydetyt ja alueella pidetyt merikrottisaaliit (Lophius spp.), joita on yli 30 prosenttia näillä alueilla pyydetystä aluksella pidetystä kokonaissaaliista, on pyydettävä vähimmäissilmäkooltaan vähintään 250 mm:n pyydyksillä.

▼B









LIITE VII

KIINTEÄT PYYDYKSET: Alue 3







SilmäkokoLajit < 40 mm 40-49 mm 50-59 mm 60-79 mm 80-99 mm ≥ 100 mm Sardiini (Sardina pilchardus) × × × × × × Katkaravut (Palaemon spp.) × × × × × × Koruhuulikala (Coris julis) × × × × × × Boga (Boops boops) × × × × × × Katkaravut (Penaeus spp.) × × × × × Sirkkaäyriäinen (Squilla mantis) × × × × × Mullot (Mullidae) × × × × × Kampela (Dicologoglossa cuneata) × × × × × Huulikalat (Labridae) × × × × × Piikimakrillit (Trachurus spp.) × × × × Makrillit (Scomber spp.) × × × × Partaturska (Trisopterus luscus) × × × × Seepia (Sepia officinalis) × × × × Kurnusimput (Triglidae) × × × × Hammasahven ja pagellit (Sparidae) × × × Merikonnat (Scorpaenidae) × × × Kampela (Microchirus acevia) × × × Kalmarit (Ommatostrephidae) × × × Meriankerias (Conger conger) × × × Luikeroturskat (Phycis spp.) × × × Silokampela (Scophtalmus rhombus) × × × Louhikalat (Trachinidae) × × × Pikarellit (Centracanthidae) × × × Meribassi (Dicentrarchus labrax) × × Valkoturska (Merlangius merlangus) × × Piikikampela (Psetta maxima) × × Lyyraturska (Pollachius pollachius) × × Kampelat (Pleuronectidae) × × Kielikampela (Solea vulgaris) (1) × Kummeliturska (Merluccius merluccius) (1) × Muut meren eliöt (2) × (1) ICES-alueilla VIII c ja IX vähimmäissilmäkoko on 60 mm. Kuitenkin 31 päivästä joulukuuta 1999 vähimmäissilmäkoko on 80-99 mm. (2) Pyydetyt ja aluksella pidetyt merikrottisaaliit (Lophius spp.), joita on yli 30 prosenttia aluksella pidetystä kokonaissaaliista, on pyydettävä vähimmäissilmäkooltann vähintään 220 mm:n pyydyksilla.









LIITE VIII

Sallitut silmäkokoluokkien yhdistelmät alueilla 1 ja 2 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia







Millimetriä < 16 + 16-31 16-31 + 32-54 16-31 + 70-79 16-31 + 80-99 16-31 + ≥ 100 32-54 + 70-79 32-54 + 80-99 32-54 + ≥ 100 70-79 + 80-99 70-79 + ≥ 100 80-99 + ≥ 100









LIITE IX

Sallitut silmäkokoluokkien yhdistelmät alueella 3 lukuun ottamatta ICES-aluetta IX a linjan 7o23′48″ läntistä pituutta itäpuolella







Millimetriä 16-31 + 32-54 16-31 + ≥ 70 32-54 + ≥ 70 55-59 + ≥ 70 ▼M1 60-69 + ≥ 70

▼M2









LIITE X

A. TIETTYJEN SILMÄKOKOYHDISTELMIEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT EHDOT ALUEILLA 1 JA 2, LUKUUN OTTAMATTA SKAGERRAKIA JA KATTEGATIA

▼M6

1. Silmäkokoyhdistelmät: 16-31 mm + > = 100 mm

Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 20 % mitä tahansa katkarapujen ja hietakatkarapujen (Pandalus montagui, Crangon spp. ja Palaemon spp.) sekoitusta.

▼M2

2. Silmäkokoyhdistelmä: 32-54 mm + > = 100 mm

Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 20 % mitä tahansa katkarapujen (Crangon spp., Pandalus spp., Palaemon spp., Parapenaeus longirostris) sekoitusta,

tai

aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 50 % mitä tahansa liitteessä I lueteltujen silmäkokoluokan 32-54 mm kohdelajien sekoitusta, katkarapuja (Crangon spp., Pandalus spp., Palaemon spp., Parapenaeus longirostris) lukuun ottamatta, ja enintään 15 % mitä tahansa liitteessä I symbolilla ”ÿ” merkittyjen lajien sekoitusta.

3. Silmäkokoyhdistelmä: 70-79 mm + > = 100 mm

Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 10 % mitä tahansa liitteessä I lueteltujen silmäkokoluokan 70-79 mm kohdelajien sekoitusta.

▼M6

4. Silmäkokoyhdistelmät: 80-99 mm + > = 100 mm

Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 45 % mitä tahansa liitteessä I lueteltujen silmäkokoluokkaan 80—99 mm kuuluvien kohdelajien sekoitusta.

▼M2

B. TIETTYJEN SILMÄKOKOYHDISTELMIEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT EHDOT SKAGERRAKISSA JA KATTEGATISSA

Silmäkokoyhdistelmä <= 89 mm + > = 90 mm

Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 10 % mitä tahansa liitteessä IV lueteltujen silmäkokoluokan 70-89 mm kohdelajien sekoitusta.









LIITE XI

A. TIETTYJEN SILMÄKOKOYHDISTELMIEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT EHDOT LINJAN 7o 23′ 48″ LÄNTISTÄ PITUUTTA ITÄPUOLELLA OLEVAA ICES-ALUETTA IX A

1. Silmäkokoyhdistelmä: 16-31 mm + > = 70 mm

Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 40 % mitä tahansa katkarapujen (Pandalus montagui, Crangon spp. ja Palaemon spp.) ja taskurapujen sekoitusta,

tai

aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 70 % mitä tahansa liitteessä II lueteltujen silmäkokoluokan 16-31 mm kohdelajien sekoitusta, katkarapuja (Pandalus montagui, Crangon spp. ja Palaemon spp.) ja taskurapuja lukuun ottamatta.

2. Silmäkokoyhdistelmä: 32-54 mm + > = 70 mm

Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 70 % mitä tahansa liitteessä II lueteltujen silmäkokoluokan 32-54 mm kohdelajien sekoitusta, katkarapuja (Pandalus spp., Crangon spp. ja Palaemon spp.) lukuun ottamatta.

3. Silmäkokoyhdistelmä: 55-59 mm + > = 70 mm

Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 20 % mitä tahansa katkarapujen (Pandalus spp., Crangon spp., Palaemon spp., Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus longirostris) sekoitusta,

tai

aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 60 % mitä tahansa liitteessä II lueteltujen silmäkokoluokan 55-59 mm kohdelajien sekoitusta, katkarapuja (Pandalus spp., Crangon spp., Palaemon spp., Aristeus antennatus. Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus longirostris) lukuun ottamatta.

4. Silmäkokoyhdistelmä: 60-69 mm + > = 70 mm

Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 60 % mitä tahansa liitteessä II lueteltujen silmäkokoluokan 60-69 mm kohdelajien sekoitusta.

B. TIETTYJEN SILMÄKOKOYHDISTELMIEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAT EHDOT LINJAN 7o 23′ 48″ LÄNTISTÄ PITUUTTA ITÄPUOLELLA OLEVAA ICES-ALUETTA IX A

Silmäkokoyhdistelmä 40-54mm + > = 55 mm

Aluksella pidetyssä tai sieltä puretussa saaliissa on oltava vähintään 50 % mitä tahansa liitteessä III lueteltujen silmäkokoluokan 40-54 mm kohdelajien sekoitusta.

▼B









LIITE XII

VÄHIMMÄISKOOT







Lajit Vähimmäiskoko Alueet 1—5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia Skagerrak/Kattegat Turska (Gadus morhua) 35 cm 30 cm Kolja (Melanogrammus aeglefinus) 30 cm 27 cm Seiti (Pollachius virens) 35 cm 30 cm Lyyraturska (Pollachius pollachius) 30 cm — Kummeliturska (Merluccius merluccius) 27 cm 30 cm Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) 20 cm 25 cm Kielikampelat (Solea spp.) 24 cm 24 cm Punakampela (Pleuronectes platessa) ►M6 27 cm ◄ 27 cm Valkoturska (Merlangius merlangus) 27 cm 23 cm Molva (Molva molva) 63 cm — Tylppäpyrstömolva (Molva dipterygia) 70 cm — Meribassi (Dicentrarchus labrax) 36 cm — Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) (1) Keisarihummerin pyrstöt 130 (40) mm (1) ►M1 Makrilli(Scomber spp.) ◄ 20 cm (2) Silli (Clupea harengus) 20 cm 18 cm ►M1 Piikkimakrilli (Trachurus spp.) ◄ 15 cm ►M6 (4) ◄ 15 cm Sardiini (Sardina pilchardus) 11 cm — Hummeri (Homarus gammarus) 85 mm (3) 220 (78) mm (1) Hämähäkkirapu (Maia squinado) 120 mm — Kuningatarkampasimpukka (Chlamys spp.) 40 mm — Venussimpukka (Ruditapes decussatus) 40 mm — ►M5 Mattosimpukka (Venerupis pullastra) ◄ ►M5 38 mm ◄ — Venussimpukka (Ruditapes philippinarum) 40 mm — Venussimpukka (Venus verrucosa) 40 mm — ▼M5 Simpukka (Callista chione) 6 cm Veitsisimpukka (Ensis spp.) 10 cm ▼B ►M6 Vinohammassimpukka (Spisula solida) ◄ 25 mm Simpukat (Donax spp.) 25 mm ▼M5 Simpukka (Pharus legumen) 65mm ▼B Kuningaskotilo (Buccinum undatum) 45 mm — Meritursas (Octopus vulgaris) 750 grammaa ▼M7 ————— ▼B Langustit (Palinurus spp.) ►M6 95 mm ◄ ▼M5 Katkarapu (Parapenaeus longirostris) 22 mm (selkäkiven pituus) ▼B







Lajit Vähimmäiskoko; Alueet 1—5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) Koko alue lukuun ottamatta aluetta 3 ja ICES-alueita VI a ja VII a: kokonaispituus 85 mm, selkäkilven pituus 25 mm ICES-alueet VI a ja VII a, alue 3: kokonaispituus 70 mm, selkäkilven pituus 20 mm Keisarihummerin pyrstöt Koko alue lukuun ottamatta aluetta 3 ja ICES-alueita VI a ja VII a: 46 mm ICES-alueet VI a ja VII a, alue 3: 37 mm ►M1 Makrilli (Scomber spp.) ◄ Koko alue lukuun ottamatta Pohjanmerta: 20 cm Pohjanmeri: 30 cm Sardelli (Engraulis encrasiolus) Koko alue lukuun ottamatta linjan 7o23′48″ läntistä pituutta itäpuolella olevaa ICES-aluetta IX a: 12 cm Linjan 7o23′48″ läntistä pituutta itäpuolella oleva ICES-alue IX a: 10 cm Isotaskurapu (Cancer pagarus) Alueet 1 ja 2 linjan 56o pohjoista leveyttä pohjoispuolella: 140 mm Alue 2 linjan 56o pohjoista leveyttä eteläpuolella lukuun ottamatta ICES-alueita VI d, e, f ja ICES-alueita IV b ja c: 130 mm ▼M6 Linjan 56o pohjoista leveyttä eteläpuolella olevat ICES-alueet IV b ja c: 130 mm, lukuun ottamatta aluetta, jota rajoittavat Englannin rannikolla oleva piste kohdassa 53o 28′ 22″ pohjoista leveyttä, 0o 09′ 24″ itäistä pituutta, siitä vedetty suora linja pisteeseen 53o 28′ 22″ pohjoista leveyttä, 0o 22′ 24″ itäistä pituutta, 6 mailin raja Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolta mitattuna ja pisteen 51o 54′ 06″ pohjoista leveyttä, 1o 30′ 30″ itäistä pituutta Englannin rannikolla olevaan pisteeseen 51o 55′ 48″ pohjoista leveyttä, 1o 17′ 00″ itäistä pituutta yhdistävä suora linja, ja jolla alueella vähimmäiskoon aluksesta purettaessa on oltava 115 mm ▼B ICES-alueet VII d, e, f: 140 mm Alue 3: 130 mm Isokampasimpukka (Pecten maximus) Koko alue lukuun ottamatta ICES-aluetta VII a linjan 52o30′ pohjoista leveyttä pohjoispuolella ja VII d: 100 mm ICES-alue VII a linjan 52o30′ pohjoista leveyttä pohjoispuolella ja VII d: 110 mm









LIITE XIII

MEREN ELIÖN KOON MITTAAMINEN

1. Kalan koko on mitattava kuvassa 1 esitetyllä tavalla kuonon kärjestä pyrstöevän kärkeen.

2. Keisarihummerin koko on mittava kuvassa 2 esitetyllä tavalla: — mitattuna keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa eturuumiin eli selkäkilven loppuun ja/tai — mitattuna otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita ja/tai — irrotettujen keisarihummerin pyrstöjen osalta: pyrstön ensimmäisen jaokkeen takaosasta peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita. Pyrstön on oltava mitattaessa suorana, sitä ei saa venyttää ja se on mitattava selkäpuolelta.

3. Hummerin ►M6 ————— ◄ koko alueilla 1—5 lukuun ottamatta Skagerrakia ja Kattegatia on mitattava kuvassa 3 esitetyllä tavalla keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa eturuumiin eli selkäkilven loppuun.

4. Skagerrakista tai Kattegatista pyydetyn hummerin koko on mitattava kuvassa 3 esitetyllä tavalla: — mitattuna keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa eturuumiin eli selkäkilven loppuun ja/tai — mitattuna otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita.

▼M1

5. a) Hämähäkkiravun koko mitataan kuvassa 4A esitetyllä tavalla selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti otsapiikkien välisestä reunasta kilven takaosan reunaan. b) Isotaskuravun koko mitataan kuvassa 4B esitetyllä tavalla selkäkilven suurimpana leveytenä mitattuna kohtisuoraan pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden.

▼B

6. Simpukoiden koko on mitattava kuvan 5 mukaisesti kuoren pisimmästä osasta.

7. Kungingaskotilon koko on mitattava kuvan 6 mukaisesti kuoren koko pituudelta.

▼M6

8. Langustin koko on mitattava kuvassa 7 esitetyllä tavalla eli selkäkilven pituus mitattuna otsapiikin kärjestä selkäkilven loppuun.

▼B

Kuva 1

Kuva 2

Kuva 3

(a) Eturuumispituus

(b) Kokonaispiutuus

▼M1

Kuva 4A

▼B

Kuva 4b

Kuva 5

Kuva 6

▼M6

Kuva 7

▼B









LIITE XIV

SUOMEN YLEISKIELEN NIMI JA TIETEELLINEN NIMI







SUOMEN YLEISKIELEN NIMI TIETEELLINEN NIMI Pandalus montagui -katkarapu Pandalus montagui Sardelli Engraulis encrasicolus Merikrotti Lophiidae Hopeakurore Argentinidae Leväkatkarapu Palaemon adspersus Partaturska Trisopterus luscus Isosilmätonnikala Thunnus obesus Simpukat Bivalvia Katkarapu Aristeus antennatus Tylppäpyrstömolva Molva dipterygia Mustakitaturska Micromesistius poutassou Tonnikala Thunnus thynnus Boga Boops boops Merilahnat Bramidae, Berycidae Silokampela Scophthalmus rhombus Mattosimpukka Venerupis pullastra Venussimpukka Venus verrucosa Turska Gadus morhua Mollera Mora moro Katkaravut Pandalus spp. Katkaravut Crangon spp. Meriankerias Conger conger Langustit Palinurus spp. Seepiat Sepia officinalis, Sepia spp. Hietakampela Limanda limanda Katkarapu Parapenaeus longirostris Piikkihait Scyliorhinidae Simpukat Donax spp. Isotaskurapu Cancer pagurus Ankerias Anguilla anguilla Kampela Microchirus ocellatus Kampela Platichthys flesus Kampelat Pleuronectidae Luikeroturskat Phycis spp. Nokkakalat Belone spp. Simpukat Gastropoda Katkaravut Aristaeomorpha foliacea Lestikalat Malacocephalus spp., Nezumia spp., Trachyrhynchus spp. Juovakeltit Mugilidae Kyhmykurnusimppu Eutrigla gurnardus Mattosimpukka Ruditapes decussatus Kurnusimput Triglidae Kolja Melanogrammus aeglefinus Limanahkiainen Myxinidae Huotrakalat Trichiuridae Kummeliturska Merluccius merluccius Simpukka Mercenaria mercenaria Silli Clupea harengus Piikkimakrilli Trachurus spp. Pietarinkala Zeus faber Nahkiaiset Petromyzonidae Pikkupääkampela Microstomus kitt Molva Molva molva Hummeri Homarus gammarus Imukala Cyclopterus lumpus Makrilli Scomber spp., Scomber scombrus Sirkkaäyriäinen Squilla mantis Lasikampela Lepidorhombus spp. Katkarapu Pandalus borealis Keisarihummeri Nephrops norvegicus Harmaaturska Trisopterus esmarkii Meritursas Octopus vulgaris, Eledone cirrosa Pikarellit Centracanthidae Piikkihai Squalus acanthias spp. Sardiini Sardina pilchardus Punakampela Pleuronectes platessa Lyyraturska Pollachius pollachius Pikkuturska Trisopterus minutus Partaturska Trisopterus luscus Katkaravut Palaemon spp. Kuningatarkampasimpukka Chlamys opercularis Koruhuulikala Coris juris Veitsisimpukka Ensis spp., Pharus legumen Cepolidae Mullot Mullidae Merikonnat Scorpaenidae Seiti Pollachius virens Merilohi Salmo salar Lohikalat Salmonidae Tuulenkalat Ammodytidae Sardiini Sardina pilchardus Kampasimpukka Pecten maximus Meribassi Dicentrarchus labrax Hammasahven ja pagellit Sparidae Meritaimen Salmo trutta Simpukka Ruditapes philipinarum Katkarapu Penaeus spp. Hopeaturska Gadus argenteus Rauskut Rajidae Tonnikalat Katsuwonus pelamis Kuoreet Atherina spp., Osmerus spp. Kielikampela Solea solea/vulgaris Hämähäkkirapu Maja squinado Kampela Citharus linguatula Kilohaili Sprattus sprattus Galatheidae-heimon äyriäiset Galatheidae Kalmarit Loliginidae, Ommastrephidae, Alloteuthis spp. Simpukka Spisula solidissima Uimataskurapu Polybius henslowi Miekkakala Xiphias gladius Kampela Microchirus variegatus Tonnikalat Auxis spp., Euthynnus spp., Katsuwonus spp., Thunnus spp. Piikkikampela Psetta maxima Simpukat Chlamys varia Venussimpukat Venus verrucosa Kampela Dicologoglossa cuneata Louhikalat Trachinidae Kuningaskotilo Buccinum undatum Valkoturska Merlangius merlangus Kampela Glytocephalus cynoglossus Huulikalat Labridae Keltaevätonnikala Thunnus albacares









LIITE XV

VASTAAVUUSTAULUKKO







Asetus (EY) N:o 894/97 Tämä asetus 1 artikla 1 ja 2 artikla 2 artiklan 1 kohta 4 artikla 2 artiklan 2 kohta 10 artikla 2 artiklan 3 kohta 5 artikla 2 artiklan 4 kohta 14 ja 15 artiklat 2 artiklan 5 kohta — 2 artiklan 6 kohdan ensimmäinen alakohta 5 artiklan 1 kohta ja 12 artiklan 1 kohta 2 artiklan 6 kohta toinen alakohta 5 artiklan 6 kohta 2 artiklan 7 kohta — 2 artiklan 8 kohta — 2 artiklan 9 kohdan ensimmäinen alakohta 6 artikla 2 artiklan 9 kohdan toinen alakohta 7 artikla 2 artiklan 9 kohdan kolmas alakohta 3 artiklan d kohta 2 artiklan 10 kohdan ensimmäinen alakohdan a, b ja c alahkohdat 11 artiklan 1 kohta 2 artiklan 10 kohdan ensimmäinen alakohdan d alakohta 3 artiklan g ja h kohdat 2 artiklan 10 kohta ensimmäinen alakohdan e alakohta 13 artikla 2 artiklan 10 kohdan toinen alakohta 48 artikla 3 artikla 48 artikla 4 artikla 16 artikla 5 artiklan 1 kohta 17 ja 18 artiklan 2 kohta 5 artiklan 2 kohta Liite XIII 5 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta 19 artiklan 1 kohta 5 artiklan 3 kohdan tois