Tämäasiakirjaonainoastaandokumentointitarkoituksiin.Toimielimeteivätvastaasensisällöstä.
►B EUROOPANPARLAMENTINJANEUVOSTONPÄÄTÖSN:o1692/96/EY,
tehty23päivänäheinäkuuta1996,
yhteisönsuuntaviivoistaEuroopanlaajuisenliikenneverkonkehittämiseksi
(EYVL L 228, 9.9.1996, s.1)
Oikaistu:
►C1Oikaisu, EYVLL 15, 17.1.1997, s.1 (96/1692)1996D1692— FI— 10.09.1996 — 000.001— 1
1996D1692— FI— 10.09.1996 — 000.001— 2
▼B
EUROOPANPARLAMENTINJANEUVOSTONPÄÄTÖSN:o
1692/96/EY,
tehty23päivänäheinäkuuta1996,
yhteisönsuuntaviivoistaEuroopanlaajuisenliikenneverkonkehittä-
miseksi
EUROOPANPARLAMENTTIJAEUROOPANUNIONINNEUVOSTO,jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityi-sesti sen 129 d artiklan ensimmäisen kohdan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen(
1),
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon(3),
toimivat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä
noudattaen(4),
sekä katsovat, että
1)Euroopan laajuisten verkkojen luominen ja kehittäminen edistä-
vät osaltaan tärkeiden yhteisön tavoitteiden toteuttamista, joihinkuuluvat muun muassa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja
taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen,
2)Euroopan laajuisten liikenneverkkojen luomisella ja kehittämi-
sellä koko yhteisön alueella pyritään erityisesti myös varmista-maan henkilöiden ja tavaroiden kestävä liikkuvuus yhteiskunnan,ympäristön sekä turvallisuuden kannalta parhaissa mahdollisissaolosuhteissa sekä yhdentämään liikennemuodot ottaen huomioon
niiden tarjoamat suhteelliset edut; Euroopan laajuinen verkko voi
synnyttää uusia työpaikkoja,
3)komission valkoisessa kirjassa yhteisen liikennepolitiikan kehittä-misestä suositetaan jo olemassa olevan kapasiteetin mahdollisim-man tehokasta käyttämistä ja kaikkien eri liikennemuotojen
yhdentämistä Euroopan laajuiseksi sekä tavara- ja matkustajalii-
kenteen että yhdistekuljetusten maatie-, rautatie-, sisävesi-, meri-ja lentoliikenneverkoksi,
4)lyhyen matkan laivaliikennepalvelut voi muun muassa osaltaanvähentää maaliikennereittien kuormitusta,
5)verkkojen yhdentyminen Euroopan tasolla voikehittyä ainoastaanasteittain eri liikennemuotojen yhteenliittämisen pohjalta kuhun-kinliikennemuotoon sisältyvien etujen hyödyntämiseksi parhaallamahdollisella tavalla,
6)toissijaisuusperiaatetta noudattaen tapahtuva suuntaa-antava toi-minta yhteisön tasolla on tarpeen näiden tavoitteiden toteuttami-
seksi; olisi vahvistettava Euroopan laajuisten liikenneverkkojen
alalla suunnitellun yhteisön toiminnan päälinjat ja painopisteet,
7)on tarpeen yksilöidä kaikki näiden tavoitteiden mukaiset yhteistäetua koskevat hankkeet, jotka ovat näin vahvistettuja toiminnanpainopisteitä; olisi otettava huomioon ainoastaan taloudellisesti
elinkelpoiset hankkeet,
(8)jäsenvaltioiden on tarpeen ottaa huomioon ympäristön suojelu
suorittamalla tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympär-
(1) EYVL N:oC 220,8.8.1994,s. 1ja EYVL N:o C97, 20.4.1995,s. 1
(2) EYVL N:oC 397,31.12.1994,s. 23
(3) EYVL N:oC 210,14.8.1995,s. 34
(4) Euroopan parlamentin lausunto annettu 18 päivänä toukokuuta 1995 (EYVL
N:o C 151, 19.6.1995, s. 234), neuvoston yhteinen kanta vahvistettu 28 päi-vänä syyskuuta 1995 (EYVL N:o C 331, 8.12.1995, s. 1) ja Euroopan parla-
mentin päätös tehty 13 päivänä joulukuuta 1995 (EYVL N:o C 17,
22.1.1996, s. 58); neuvoston päätös tehty 15 päivänä heinäkuuta 1996 ja
Euroopan parlamentin päätös tehty 17 päivänä heinäkuuta 1996 (sitä ei ole
vielä julkaistu virallisessa lehdessä)
1996D1692— FI— 10.09.1996 — 000.001— 3
▼B
istövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun
neuvoston direktiivin 85/337/ETY(1) mukaisia ympäristövaiku-
tusten arviointeja ja soveltamalla luontotyyppien ja luonnonvarai-
sen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta
1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/43/ETY(2) yhteistä etua
koskevia hankkeita toteutettaessa,
9)lupa sellaisia julkisia tai yksityisiä hankkeita varten, joilla voiolla merkittäviä ympäristövaikutuksia, olisi myönnettävä vasta,kun hankkeiden mahdolliset merkittävät ympäristövaikutukset onennalta arvioitu noudattaen yhteisön voimassa olevaa säännöstöä,
10)olisi yksilöitävä yhteistä etua koskevat hankkeet, ei ainoastaanmonimuotoliikenteen lähestymistavan mukaiset eri kuljetusmuo-
dot, vaan myös liikenteenohjaus- ja verkon käyttäjän tiedotusjär-
jestelmät sekä paikantamis- ja navigointijärjestelmät,
11)tämän päätöksen tarkoituksena on muun muassa kyseistenyhteistä etua koskevien hankkeitten yksilöiminen; kyseiset hank-keet yksilöidään liitteessä I ja II sekä tämän päätöksen artiklao-sassa; Essenissä pidetty Eurooppa-neuvoston kokous on katsonuterityisen tärkeiksi 14 näistä hankkeista,
12)komission olisi esitettävä joka toinen vuosi kertomus tämän pää-töksen täytäntöönpanosta ja joka viides vuosi kertomus suuntavii-vojen uudelleentarkastelun tarpeellisuudesta, ja
13)komission yhteyteen olisi perustettava komitea, jonka tehtävänäon erityisesti avustaa komissiota sen tarkastellessa näiden suunta-
viivojen toteuttamista ja kehitystä,
OVATTEHNEET TÄMÄNPÄÄTÖKSEN:
1 JAKSO
YLEISETPERIAATTEET
1 artikla
Tarkoitus
1. Tällä päätöksellä on tarkoitus vahvistaa Euroopan laajuisen liiken-
neverkon toteuttamiseksi suunniteltujen toimien tavoitteita, painopis-teitä sekä päälinjoja koskevat suuntaviivat; suuntaviivoissa yksilöidäänyhteistä etua koskevat hankkeet, joiden toteutuksen on osaltaan edistet-
tävä yhteisön laajuisen verkon kehittämistä.
2. Edellä 1 kohdassatarkoitetut suuntaviivat muodostavat yleisen vii-
tekehyksen, jolla on tarkoitus edistää Euroopan laajuisen liikenneverkonyhteenkuuluvuuden, yhteenliittämisen ja yhteentoimivuuden varmista-miseen tähtääviä, yhteistä etua koskevia jäsenvaltioiden ja yhteisön toi-
mia samoin kuin tähän verkkoon pääsyä koskevia hankkeita. Nämä
hankkeet ovat yhteinen tavoite, jonka toteutus riippuu siitä, miten pit-källe niitä on kehitetty ja onko taloudellisia voimavaroja saatavissa,sanotun kuitenkaan ennakolta ratkaisematta jäsenvaltion tai yhteisöntaloudellista sitoutumista. Näiden suuntaviivojen tarkoituksena on myös
helpottaa yksityisen alan sitoutumista.
3. Asian olennaiset vaatimukset:
— Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteentoimivuus,— liikenteen telematiikan ja sen liitännäispalvelut,
määritellään erikseen tämän päätöksen ja perustamissopimuksen mukai-
sesti.
(1) EYVL N:oL 175,5.7.1985,s. 40
(2) EYVL N:oL 206,22.7.1992,s. 7
1996D1692— FI— 10.09.1996 — 000.001— 4
▼B
2 artikla
Tavoitteet
1. Euroopan laajuista liikenneverkkoa kehitetään yhdentämällä yhtei-
sön tasolla maa-, meri- ja lentoliikenteen infrastruktuuriverkot vuoteen
2010 mennessä asteittain liitteessä I esitettyjen kaavioiden ja/tai liit-teessä II määrättyjen erittelyjen mukaisesti.
2. Verkon on:
a) taattava alueella, jolla ei ole sisäisiä rajoja, henkilöiden ja tavaroiden
kestävä liikkuvuus parhaissa mahdollisissa yhteiskunnallisissa ja tur-vallisuusolosuhteissa osallistuen yhteisön etenkin ympäristöä ja kil-pailua koskevien tavoitteiden toteuttamiseen, sekä myötävaikutettava
taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen,
b) tarjottava käyttäjille korkeatasoiset infrastruktuurit hyväksyttävin
taloudellisin ehdoin,
c) otettava mukaan kaikki kuljetusmuodot, niiden tarjoamat suhteelliset
edut huomioon ottaen,
d) mahdollistettava olemassa olevan kapasiteetin mahdollisimman teho-
kas käyttö,
e) oltava mahdollisimman yhteentoimiva kuljetusmuotojen sisällä sekä
edistettävä eri kuljetusmuotojen välistä yhteentoimivuutta,
f) oltava taloudellisesti mahdollisimman elinkelpoinen,
g) katettava yhteisön jäsenvaltioiden koko alue siten, että pääsyä ylei-
sesti helpotetaan sekä että saari-, syrjäseutu- ja liikenteellisesti eri-styksissäolevat alueet kytketään keskusalueisiin ja suuret kaupunkia-sutusalueet ja yhteisön alueet yhdistetään toisiinsa ilman liikenteenpullonkauloja,
h) oltava yhdistettävissä Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) valtioi-
den, Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Välimeren maiden verkkoihinedistämällä samalla näiden eri verkkojen yhteentoimivuutta ja niihinpääsyä sikäli kuin seon yhteisön edun mukaista.
3 artikla
Verkonlaajuus
1. Euroopan laajuinen verkko muodostuu liikenteen infrastruktuur-
eista sekä liikenteenohjausjärjestelmistä sekä paikantamis- ja navigointi-järjestelmistä.
2. Liikenteen infrastruktuurit muodostuvat tieverkoista, rautateistä ja
sisävesiväylistä, kaikista meriliikenteen ja sisävesiliikenteen satamista,
lentoasemista ja muista liityntäkohdista.
3. Liikenteenohjausjärjestelmät ja paikantamis- ja navigointijärjestel-
mät käsittävät verkon yhteensopivan toiminnan varmistamiseksi ja lii-kenteen tehokkaaksi ohjaamiseksi tarpeelliset tekniset, tietotekniset jateleviestintälaitteistot.
4 artikla
Toiminnanpäälinjat
Yhteisön toiminnan päälinjat ovat:
a) verkkosuunnitelmien laatiminen ja niiden tarkistaminen,
b) yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöinti,
c) olemassa olevan verkon muokkaaminen,
d) Förderung der Netzinteroperabilität,
e) kuljetusmuotojen paras mahdollinen yhdistäminen myös sellaisia lii-
tyntäkeskuksia perustamalla, joiden olisi sijaittava rahtia varten mah-dollisuuksien mukaan kaupunkien keskustojen ulkopuolella eri kulje-tusmuotojen välisen yhteentoimivuuden tehokkuuden mahdollistami-seksi,
1996D1692— FI— 10.09.1996 — 000.001— 5
▼B
f) rahoitusta koskevien toimien johdonmukaisuuden ja niiden toisiaan
täydentävyyden jatkaminen noudattaen kuhunkin rahoitusvälineeseensovellettavia sääntöjä,
g) tutkimus- ja kehittämistoiminta,h) yhteistyö ja aiheellisten sopimusten tekeminen niiden kolmansien
maiden kanssa, joita verkon kehittäminen koskee,
i) jäsenvaltioiden ja kansainvälisten järjestöjen kannustaminen edistä-
mään yhteisön tavoitteita,
j) asianomaisten osapuolten jatkuvan yhteistyön edistäminen,
k) kaikkien muiden 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttami-
seksi tarpeellisiksi osoittautuvat toimet.
5 artikla
Painopisteet
Toiminnan painopisteet, ottaen huomioon 2 artiklassa luetellut tavoit-
teet, ovat:
a) sellaisten yhteyksien sekä pää- ja liityntäyhteyksien luominen ja
kehittäminen, joiden avulla voidaan poistaa liikenteen pullonkaulat,saada valmiiksi puuttuvat osuudet ja täydentää pääliikenneväylät,
b) verkkoon pääsyä helpottavien perusrakenteiden luominen ja kehittä-
minen ottaen erityisesti huomioon tarve liittää saarialueet, sisämaan
liikenteellisesti eristyksissä olevat alueet ja syrjäseutualueet yhteisönkeskusalueisiin,
c) eri liikennemuotojen paras mahdollinen yhdistäminen ja yhteensovit-
taminen,
d) ympäristönäkökohtien yhdistäminen verkon toteuttamiseen ja kehit-
tämiseen,
e) verkon osien yhteentoimivuuden asteittainen toteuttaminen,
f) olemassa olevien infrastruktuurien kapasiteettien ja tehokkuuden
optimointi,
g) liityntäliikenteen solmukohtien ja eri liikennemuotojen uudelleenlas-
taus- ja vaihtokohtien perustaminen ja parantaminen,
h) verkon turvallisuuden ja käyttövarmuuden parantaminen,
i) liikenteenohjaus- ja verkossa olevan liikenteen valvontajärjestelmien
ja käyttäjän tiedotusjärjestelmien kehittäminen ja toteuttamineninfrastruktuurien parasta mahdollista käyttöä varten,
j) Euroopan laajuisen liikenneverkon parempaa suunnittelua ja parem-
paa toteuttamista edistävien tutkimusten toteuttaminen.
6 artikla
Kolmansienmaidenverkot
Tapauskohtaisesti ja perustamissopimuksen asiaa koskevien menettely-
jen mukaisesti päätetään, edistääkö yhteisö yhteistä etua koskevia hank-keita sekä verkkojen liitäntää ja yhteentoimivuutta kolmansien maidenverkkojen ja Euroopan laajuisen verkon välisen yhteensopivuuden var-
mistamiseksi.
7 artikla
Yhteistäetuakoskevathankkeet
1. Yhteistä etua koskevilla hankkeilla tarkoitetaan erityisesti kilpailu-
kysymysten osalta, hankkeita, jotka:
— toteuttavat 2 artiklassa lueteltuja tavoitteita,
— koskevat 3 artiklassa tarkoitettua verkkoa,
— kuuluvat 5 artiklassa lueteltuihin painopisteisiin ja— ovat erittelyjen perusteella taloudellisesti elinkelpoisia ottaen huo-
mioon sosiaalis-taloudelliset kustannukset ja edut.
1996D1692— FI— 10.09.1996 — 000.001— 6
▼B
2. Hankkeessa on oltava kyse 9—17artiklassa esitetystä verkon
osasta, ja hankkeen on erityisesti
— kohdistuttava yhteyksiin, jotka yksilöidään liitteen I kartoissa ja/tai— oltava liitteen II erittelyjen ja perusteiden mukaisia.
3. Jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarpeellisiksi katsomansa toimenpi-
teet 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen periaatteiden mukaisesti.
8 artikla
Ympäristönsuojelu
1. Jäsenvaltioiden on otettava hankkeiden kehittämisessä ja toteutta-
misessa huomioon ympäristönsuojelu toteuttamalla arviointeja toteutet-tavien yhteistä etua koskevien hankkeiden ympäristövaikutuksista neu-voston direktiivin 85/337/ETY mukaisesti ja soveltamalla neuvoston
direktiiviä 92/43/ETY.
2. Komissio:
a) kehittää sopivia analysointimenetelmiä ympäristövaikutusten strate-
giseksi arvioimiseksi koko verkon osalta,
b) kehittää sopivia kaikki liikennemuodot kattavien liikennekäytävien
analysointimenetelmiä tämän vaikuttamatta kuitenkaan itse liikenne-käytävien määrittämiseen. Liikennekäytävien käsitteen kehittämi-sessä olisi otettava huomioon tarve yhdistää kaikki jäsenvaltiot jaalueet Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon ja erityisesti tarve
yhdistää saarialueet, liikenteellisesti eristyksissä olevat alueet ja syr-
jäiset alueet yhteisön keskusalueisiin.
Komissio ottaa kyseisten töiden tulokset huomioon tarpeen mukaan 21
artiklassa tarkoitetussa suuntaviivoja koskevassa kertomuksessaantoteuttaakseen 2 artiklassa esitetyt tavoitteet.
2 JAKSO
TIEVERKKO
9 artikla
Ominaispiirteet
1. Euroopan laajuinen tieverkko koostuu olemassa olevista, uusista
tai kehitettävistä moottoriteistä ja korkeatasoisista teistä:
— joilla on tärkeä merkitys pitkän matkan liikenteessä, tai
— jotka mahdollistavat verkossa yksilöidyillä liikennereiteillä suurim-
pien kaupunkikeskusten ohikulkuliikenteen, tai
— joilla varmistetaan liityntä muihin liikennemuotoihin, tai— joiden avulla sisämaan liikenteellisesti eristyksissä olevat alueet tai
syrjäseutualueet voidaan liittää yhteisön keskusalueisiin.
2. Verkko takaa käyttäjille korkean, yhtenäisen ja jatkuvan luonteen
omaavan palvelun, mukavuuden ja turvallisuuden tason.
3. Verkko käsittää liikenteenohjauksen ja käyttäjäinformaation infra-
struktuurin ja tukeutuu liikenteenohjausjärjestelmien aktiiviseen yhteis-
toimintaan Euroopan sekä kansallisella ja alueellisella tasolla.
3 JAKSO
RAUTATIEVERKKO
10 artikla
Ominaispiirteet
1. Rautatieverkko muodostuu suurnopeusverkoista ja perinteisestä
rautatieliikenteen verkosta.
2. Suurnopeusverkot muodostuvat:
— erityisesti suurnopeuksia varten rakennetuista, nykyisellä tai uudella
tekniikalla yleensä 250 kilometrin tai sitä suurempia tuntinopeuksiavarten varustetuista radoista,
1996D1692— FI— 10.09.1996 — 000.001— 7
▼B
— erityisesti suurnopeuksia varten parannetuista, noin 200 kilometrin
tuntinopeuksia varten varustetuista radoista,
— korkeuserojen, pinnanmuodostuksen tai kaupunkiympäristön vuoksi
luonteeltaan erikoisista, suurnopeuksia varten erityisesti paranne-tuista radoista, joilla nopeus on sovitettava tilanteen mukaan.
Tämä verkko muodostuu liitteessä I esitetyistä suurnopeusradoista tai
suurnopeuksia varten parannetuista radoista.
3. Perinteinen rautatieverkko muodostuu perinteisen rautatieliiken-
teen radoista mukaan lukien 14 artiklassa tarkoitetut yhdistettyjen kulje-tusten rataosuudet.
4. Verkko:
— ontärkeä tekijä pitkän matkan tavara- ja henkilöliikenteessä,— ontärkeä tekijä pitkän matkan yhdistetyissä kuljetuksissa,
— mahdollistaa liittymisen muiden liikennemuotojen verkkoihin ja
pääsyn alueellisiin tai paikallisiin rautatieverkkoihin.
5. Jatkuvuutensa ja yhteentoimivuutensa asteittaisen toteuttamisen
ansiosta verkko tarjoaa käyttäjille korkean laatu- ja turvallisuustason,
etenkin teknisen yhdenmukaistamisen sekä yhdenmukaistetun ohjaus- javalvontajärjestelmän avulla.
4 JAKSO
SISÄVESILIIKENTEENVERKKOJASISÄVESISATAMAT
11 artikla
Ominaispiirteet
1. Euroopan laajuinen sisävesiliikenneverkko muodostuu joista ja
kanavista sekä erilaisista liittymäkohdista ja haarautumista, jotka yhdis-
tävät joet ja kanavat. Verkko mahdollistaa erityisesti yhteydet teollisuu-salueiden ja merkittävien taajamien välillä sekä niiden yhteydet sata-miin.
2. Verkon väylien on teknisiltä ominaisuuksiltaan vastattava vähin-
tään kokoluokkaa IV, joka mahdollistaa 80—85 metriä pitkän ja9,5 metriä leveän aluksen tai työntökytkyeen läpikulun. Jos verkkoa
nykyaikaistetaan tai jos luodaan verkkoon yhdistetty uusi väylä, teknis-
ten vaatimusten olisi vastattava vähintään luokkaa IV ja myöhemminolisi oltava mahdollista saavuttaa luokka Va/Vb sekä mahdollistaayhdistelmäkuljetuksissa käytettävien alusten läpikulku tyydyttävällätavalla. Luokka Vamahdollistaa 110 metriä pitkän ja 11,4metriä leveänlaivan tai työntökytkyeen läpikulun, ja luokka Vb mahdollistaa 172—
185 metriä pitkän ja 11,4metriä leveän työntökytkyeen läpikulun.
3. Sisävesisatamat, jotka muodostavat 2 kohdassa tarkoitettujen sisä-
vesiväylien ja muiden liikennemuotojen välisiä yhtymäkohtia, ovat ver-kon osa.
4. Verkkoon kuuluu liikenteenohjauksen infrastruktuuri.
5 JAKSO
MERISATAMAT
12 artikla
Ominaispiirteet
Merisatamat mahdollistavat meriliikenteen kehittymisen ja toimivat
saarille suuntautuvan meriliikenteen sekä meriliikenteen ja muiden lii-
kennemuotojen yhtymäkohtina. Ne tarjoavat laitteita ja palveluja liiken-teenharjoittajille. Niiden infrastruktuurit tarjoavat palveluja matkustaja-ja tavaraliikenteelle, mukaan lukien lauttapalvelut ja lyhyen ja pitkänmatkan laivaliikennepalvelut, myös rannikkoliikenne, sekä yhteisön ettäkolmansien maiden kanssa tarvittavia liikenneyhteyksiä varten.
1996D1692— FI— 10.09.1996 — 000.001— 8
▼B
6 JAKSO
LENTOASEMAT
13 artikla
Ominaispiirteet
1. Euroopan laajuinen lentoasemaverkko koostuu yhteisön alueella
sijaitsevista ja kaupallisen lentoliikenteen käytettävissä olevista liit-teessä II mainittujen erittelyjen mukaisista lentoasemista. Nämä lentoa-semat määritellään eri tavoin niiden hoitaman liikenteen määrän ja tyy-
pin mukaan ja niiden tehtävien mukaan, jotka niillä on verkossa. Len-
toasemat mahdollistavat lentoliikenneyhteyksien kehittämisen ja lento-liikenteen liittämisen muihin liikennemuotoihin.
2. Kansainväliset ja yhteisön yhteyslentoasemat muodostavat Euroo-
pan laajuisen lentoasemaverkon ytimen. Yhteydet yhteisön ja muunmaailman välillä hoidetaan suurimmaksi osaksi kansainvälisten yhtey-
slentoasemien avulla. Yhteisön yhteyslentoasemat huolehtivat etupäässä
yhteyksistä yhteisössä, yhteisön ulkopuolisten yhteyksien muodostaessatoistaiseksi vähäisen osan niiden toiminnasta. Alueelliset ja yhdysliiken-teen lentoasemat helpottavat pääsyä verkon keskeisiin osiin tai edistävätsyrjäseutujen liikenneyhteyksiä.
7 JAKSO
YHDISTETTYJENKULJETUSTENVERKKO
14 artikla
Ominaispiirteet
Euroopan laajuinen yhdistettyjen kuljetusten verkko käsittää:
— yhdistettyihin kuljetuksiin sopivat rautatie- ja sisävesiliikenneyhtey-
det sekä meriliikenneyhteydet, jotka yhdessä mahdollisten yhteyk-sien alussa ja/tai lopussa sijaitsevien tieosuuksien kanssa mahdollis-
tavat pitkänmatkan tavaraliikenteen,
— rautatie-, sisävesi-, meri- ja tieliikenteen uudelleenlastaukseen käy-
tettävät laitteet,
— väliaikaisesti niihin voidaan sisällyttää myös asianmukainen pyörillä
liikkuva kalusto silloin kun vielä mukauttamaton infrastruktuuri sitäedellyttää.
8 JAKSO
MERILIIKENTEENOHJAUS-JATIEDOTUSVERKKO
15 artikla
Ominaispiirteet
Euroopan laajuinen meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusverkko käsittää:
— rannikko- tai satamaliikenteen ohjausjärjestelmät,— alusten paikantamisjärjestelmät,
— vaarallisia tai ympäristöä pilaavia tavaroita kuljettavien alusten
raportointijärjestelmät,
— viestintäjärjestelmät merihädässä olevia ja merenkulun turvallisuutta
varten,
meriliikenteen turvallisuuden ja tehokkuuden sekä ympäristönsuojelun
korkean tason varmistamiseksi yhteisön jäsenvaltioiden merialueilla.
9 JAKSO
LENTOLIIKENTEENOHJAUSVERKKO
16 artikla
Ominaispiirteet
Euroopan laajuinen lentoliikenteen ohjausverkko koostuu yleisilmailulle
varatusta ilmatilasta, lentoväylistä ja navigoinnin apulaitteista, liikenne-
1996D1692— FI— 10.09.1996 — 000.001— 9
▼B
virtojen suunnittelu- ja ohjausjärjestelmistä ja lennonjohtojärjestelmästä
(lennonjohtokeskukset, valvonta- ja ilmailuviestipalvelumenetelmät),jotka ovat välttämättömiä lentoliikenteen turvallista ja tehokasta suju-
mista varten Euroopan ilmatilassa.
10JAKSO
PAIKANTAMIS-JANAVIGOINTIVERKKO
17 artikla
Ominaispiirteet
Euroopan laajuiseen paikantamis- ja navigointiverkkoon kuuluvat satel-
liittipaikantamis- ja navigointijärjestelmät sekä uudessa Euroopan laa-
juisessa radionavigointisuunnitelmassa määriteltävät järjestelmät. Nämä
järjestelmät tarjoavat kaikkien liikennemuotojen käytettävissä olevanluotettavan ja tehokkaan paikantamis- ja navigointipalvelun.
11JAKSO
YLEISETMÄÄRÄYKSET
18 artikla
Tietojenvaihtokomiteajakertomus
1. Jäsenvaltiot toimittavat säännöllisesti komissiolle ne kansalliset
suunnitelmat ja ohjelmat, joita ne ovat laatineet Euroopan laajuisen lii-
kenneverkon kehittämiseksi, erityisesti tässä päätöksessä yksilöityjenyhteistä etua koskevien hankkeiden osalta.
2. Komission yhteyteen perustetaan Euroopan laajuista liikenneverk-
koa käsittelevä komitea, jäljempänä ’komitea’, joka muodostuu jäsen-valtioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.Komitea vaihtaa tietoja jäsenvaltioiden toimittamista suunnitelmista jaohjelmista ja voi käsitellä kaikkia Euroopan laajuisen liikenneverkon
kehittämiseen liittyviä kysymyksiä.
3. Komissio laatii joka toinen vuosi kertomuksen Euroopan parla-
mentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komi-
tealle tässä päätöksessä esitettyjen suuntaviivojen toteuttamisesta.
Komitea avustaa komissiota 2 kohdassa tarkoitetun kertomuksen laadin-
nassa.
19 artikla
Erityishankkeet
Liitteessä III on esitetty viitteellisesti ne liitteissä I ja II ja muissa tämän
päätöksen määräyksissä yksilöidyt hankkeet, jotka Essenin Eurooppa-
neuvosto katsoi erityisen tärkeiksi.
20 artikla
Monimuotokuljetusjaliikenteenohjaus
Liitteissä I ja II mainittujen yhteistä etua koskevien hankkeiden osalta
on aiheellista kiinnittää erityistä huomiota verkon valmistumisen kan-nalta niihin, jotka koskevat monimuotokuljetusta jaliikenteen ohjauksenuusia tekniikoita.
21 artikla
Suuntaviivojentarkistaminen
1. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka viides
vuosi tämän päätöksen voimaantulon jälkeen ja ensimmäisen kerran 1päivään heinäkuuta 1999 mennessä kertomuksen, josta käy ilmi onkonäitä suuntaviivoja mukautettava taloudellisen kehityksen ja liikenteenalan teknologian, erityisesti rautatieliikenteen, kehityksen mukaisesti.
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —10
▼B
Komissiota avustaa tämän kertomuksen laadinnassa 18 artiklassa tarkoi-
tettu komitea.
2. Komissio tekee tarvittaessa 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen
vuoksi aiheellisiksi katsomiaan ehdotuksia.
22 artikla
Kumoaminen
Kumotaan kuulemismenettelyn ja liikenteen infrastruktuurikomitean
perustamisesta 20 päivänä helmikuuta 1978 tehty neuvoston päätös 78/
174/ETY(1).
23 artikla
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sejulk-
aistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
24 artikla
Tämä päätös onosoitettu kaikille jäsenvaltioille.
(1) EYVL N:oL 54, 25.2.1978, s.16
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —11
▼B
LIITE I
VERKOSTOKAAVIOTKARTTAPIIRROKSINEEN (*)
2 jakso:Tieverkko
2.0. Eurooppa2.1. Belgia/Luxemburg2.2. Tanska
2.3. Saksa
2.4. Kreikka2.5. Espanja2.6. Ranska
2.7. Irlanti
2.8. Italia2.9. Alankomaat2.10. Itävalta
2.11. Portugali
2.12. Suomi2.13. Ruotsi2.14. Yhdistynyt kuningaskunta
3 jakso:Rautatieverkko
3.0. Eurooppa
3.1. Belgia3.2. Tanska3.3. Saksa
3.4. Kreikka
3.5. Espanja3.6. Ranska3.7. Irlanti3.8. Italia
3.9. Luxemburg
3.10. Alankomaat3.11. Itävalta3.12. Portugali
3.13. Suomi
3.14. Ruotsi3.15. Yhdistynyt kuningaskunta
4 jakso:Sisävesiliikenneverkko
4. Eurooppa
5 jakso:Merisatamat
Yhteistä etua koskevat merisatamiin liittyvät hankkeet on tässä päätöksessä yksi-
löity liitteessä II olevin perustein, ja ne voivat koskea jokaista yhteisön jäsenval-
tion satamista. Tämä liite I ei sisällä karttaa merisatamista, koska ne eivät mahdu
yhdelle kartalle.
(*) Kartat viittaavat tekstissä ja/tai liitteessä II tarkoitettuihin vastaaviinjaksoihin.
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —12
▼B
6 jakso:Lentoasemat
6.0. Eurooppa
6.1. Belgia/Tanska/Saksa/ Luxemburg/Hollanti/Itävalta6.2. Kreikka
6.3. Espanja/Portugali
6.4. Ranska6.5. Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta
6.6. Italia
6.7. Suomi/Ruotsi
7 jakso:Yhdistettyjenkuljetustenverkko
7.1. A. Rautatiet
B. Rautatiet (suuressamittakaavassa)
7.2. Sisävesiliikenneväyläet
Huom.Termi ”suunniteltu” karttojen selityksissä käsittää kaikki yhteistä etua
koskevan infrastruktuurihankkeen välivaiheet alustavista tutkimuksista
rakentamiseen.
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —13
▼B
2 JAKSO
TIEVERKKO
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —14
▼C1
2.0

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —15
▼B
2.1

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —16
▼B
2.2

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —17
▼B
2.3

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —18
▼B
2.4

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —19
▼B
2.5

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —20
▼B
2.6

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —21
▼B
2.7

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —22
▼B
2.8

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —23
▼B
2.9

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —24
▼B
2.10

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —25
▼B
2.11

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —26
▼B
2.12

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —27
▼B
2.13

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —28
▼C1
2.14

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —29
▼B
3 JAKSO
RAUTATIEVERKKO
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —30
▼B
3.0

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —31
▼B
3.1

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —32
▼B
3.2

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —33
▼B
3.3

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —34
▼B
3.4

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —35
▼B
3.5

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —36
▼B
3.6

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —37
▼C1
3.7

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —38
▼B
3.8

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —39
▼B
3.9

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —40
▼B
3.10

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —41
▼B
3.11

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —42
▼B
3.12

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —43
▼B
3.13

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —44
▼B
3.14

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —45
▼C1
3.15

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —46
▼B
4 JAKSO
SISÄVESILIIKENTEENVERKKO
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —47
▼B
4

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —48
▼B
6 JAKSO
LENTOASEMAT
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —49
▼B
6.0

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —50
▼B
6.1

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —51
▼B
6.2

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —52
▼B
6.3

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —53
▼B
6.4

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —54
▼B
6.5

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —55
▼B
6.6

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —56
▼B
6.7

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —57
▼B
7 JAKSO
YHDISTETTYJENKULJETUSTENVERKKO
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —58
▼B
7.1-A

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —59
▼B
7.I-B

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —60
▼B
7.2

1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —61
▼B
LIITE II
YHTEISTÄ ETUA KOSKEVIEN HANKKEIDEN PERUSTEET JA
TEKNISETERITTELYT (*)
2 jakso: Tieverkko
3 jakso: Rautatieverkko4 jakso: Sisävesiliikenteen verkko ja sisävesisatamat5 jakso: Merisatamat
6 jakso: Lentoasemat
7 jakso: Yhdistettyjen kuljetusten verkko8 jakso: Meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusverkko9 jakso: Lentoliikenteen ohjausverkko10 jakso: Paikantamis- ja navigointiverkko
2 jakso
Tieverkko
Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä
etua koskevina kaikkia sellaisia näihin yhteyksiin liittyviä infrastruktuurihank-
keita, jotka koskevat:
A. verkon kehittämistä, erityisesti:
— moottoriteiden leventämistä tai korkealaatuisten maanteiden kehittämistä,
— kaupunkien ja kaupunkimaisten asutuskeskusten ohitusteiden rakenta-
mista tai niiden parantamista,
— kansallisten verkkojen yhteentoimivuuden parantamista;
B. liikenteenohjausjärjestelmien ja käyttäjien informaatiojärjestelmien kehittä-
mistä, erityisesti:
— telematiikkainfrastruktuurien käyttöönottoa liikennetietojen keräämistä
varten,
— liikenteen informaatio- ja valvontakeskusten kehittämistä, mukaan lukien
eri maiden liikenneinformaatiokeskusten tietojen vaihto,
— maantieliikenteen tiedotuspalvelujen, erityisesti RDS-TMC:n(
2) käyttöö-
nottoa,
— telematiikkainfrastruktuurien teknistä yhteentoimivuutta.
3 jakso
Rautatieverkko
Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä
etua koskevina kaikkia sellaisia näihin yhteyksiin liittyviä infrastruktuurihank-
keita, jotka koskevat:
— Euroopan laajuisten rautatiejärjestelmien yhteentoimivuutta,
— verkkojen liittämistä yhteen muiden liikennemuotojen kanssa.
4 jakso
Sisävesiliikenteenverkkojasisävesisatamat
Sisävesisatamat
Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä
etua koskevina kaikkia sellaisia infrastruktuurihankkeita:
A. jotka koskevat seuraavat vaatimukset täyttäviä 11 artiklan 3 kohdassa tarkoi-
tettuja sisävesisatamia:
1. ne sijaitsevat liitteessä I esitetyn kaavion mukaisessa sisävesiväyläver-
kossa
(*) Nämä perusteet ja tekniset erittelyt viittaavat artiklaosassa ja/tai liitteessä I tarkoitettui-
hin vastaaviinjaksoihin.
(1) Radiotaajuuksia käyttävä maantieliikenteen digitaalinen viestijärjestelmä, jonka avulla
yleinen viestivirta voidaan sovittaa yksittäisten tienkäyttäjien tarpeisiin.
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —62
▼B
2. ne on yhdistetty muihin Euroopan laajuisiin vesiväyliin
3. niissä onlastinsiirtolaitteet, erityisesti:
— lastinsiirtokeskukset,
— konttiterminaalit,— ro-ro;
B. ja jotka kuuluvat yhteen tai useampaan seuraavista luokista:
1. Pääsy sisävesiväylältä satamaan.2. Satama-alueen sisäinen satamainfrastruktuuri.3. Muut satama-alueen sisäiset liikenneinfrastruktuurit.
4. Muut sataman ja Euroopan laajuisen liikenneverkon eri osien väliset lii-
kenneinfrastruktuurit.
Liikenteenohjaus
Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia sellaisia infrastruktuurihankkeita, jotka
koskevat erityisesti:
— alusten, erityisesti vaarallisia tai ympäristöä pilaavia tavaroita kuljettavien
alusten merkinanto- ja luotsausjärjestelmää,
— hätäviestintäjärjestelmiä ja sisävesiliikenteen turvallisuusjärjestelmiä.
5 jakso
Merisatamat
1.Yhteistäetuakoskevatsatamahankkeetjaniihinliittyväthankkeet
Satamainfrastruktuurihankkeiden ja infrastruktuuriin liittyvien hankkeiden on
kuuluttava yhteen tai useampaan seuraavista luokista:
A. Pääsysatamaan mereltä tai sisävesiväylältä, mukaan lukien jäänmurtajaka-
luston kustannukset.
B. Satama-alueen sisäinen satamainfrastruktuuri.
C. Satama-alueen sisäinen maaliikenneinfrastruktuuri.
D. Maaliikenneinfrastruktuuri, jolla satama liitetään Euroopan laajuisen lii-
kenneverkon eri osiin.
2.Hankkeidentavoitteet
Yhteistä etua koskevien satamainfrastruktuurihankkeiden ja infrastruktuuriin
liittyvien hankkeiden ainoana tai yhteisenä tavoitteena on oltava:
— helpottaa yhteisön eri alueiden välisen ja yhteisön sekä muun maailman
välisen kaupan kehittymistä,
— myötävaikuttaa liikkuvuuden vakiintumiseen auttamalla tieliikennekäytä-
vien ruuhkien purkamisessa ja eurooppalaisten kuljetusten ulkoisten kus-
tannusten vähentämisessä esimerkiksi lisäämällä meriliikenteen osuutta
kokonaisliikenteestä erityisesti edistämällä rannikkoliikennettä,
— parantaa yhteisön eri alueiden välisiä liikenneyhteyksiä ja lujittaa yhteisön
taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta kehittämällä yhteisön eri
alueiden välisiä meriyhteyksiä ja kiinnittämällä erityistä huomiota yhtei-
sönsaaristo- ja syrjäseutualueisiin,
— mahdollistaa ympärivuotinen pääsy noin 60. pohjoisella leveysasteella ja
sitä pohjoisempana sijaitseviin Itämeren satamiin, joissa jää talvella
yleensä estää satamaan pääsyn.
3.Erityisvaatimukset
Hankkeiden onedistettävä:
— liikenteen integrointia Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon tai moni-
muotoliikenneketjuun
tai
— ympäristöä pilaamattomien liikennemuotojen käytön kehittämistä.
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —63
▼B
6 jakso
Lentoasemat
I.Yhteistäetuakoskevienlentoasemienvalintaperusteet
Yhteistä etua koskevien lentoasemien on täytettävä joillekin seuraavista len-
toasemakategorioista asetetut vaatimukset:
1. Kansainväliset yhteyslentoasemat käsittävät:
— kaikki lentoasemat tai lentoasemajärjestelmät(1), joiden:
— vuosittainen matkustajamäärä on vähintään 5 miljoonaa vähennet-
tynä 10prosentilla, tai
— vuosittainen ansiolentojen määrä on vähintään 100000,tai— vuosittainen rahtimäärä on vähintään 150000tonnia, tai— vuosittainen yhteisön ulkopuolisten matkustajien määrä on vähin-
tään 1miljoonaa,
tai
— kaikki vanhan kansainvälisen yhteyslentoaseman tilalle rakennetut
uudet lentoasemat, jos vanhaa lentoasemaa ei voi enää laajentaa.
2. Yhteisön yhteyslentoasemat käsittävät:
— kaikki lentoasemat tai lentoasemajärjestelmät, joiden:
— vuosittainen matkustajamäärä on 1 miljoonan vähennettynä 10 pro-
sentilla ja 4499999:n välillä, tai
— vuosittainen rahtimäärä on 50000 tonnin ja 149999 tonnin välillä,
tai
— vuosittainen matkustajien määrä on 500000:n ja 899999:n välillä
ja vähintään 30prosenttia liikenteestä onmuuta kuin kansallista, tai
— vuosittainen matkustajien määrä on 300000:n ja 899999:n välillä,
ja liikenne tapahtuu Euroopan mantereen ulkopuolella yli 500 kilo-
metrin päässä lähimmästä kansainvälisestä yhteyslentoasemasta,
tai
— kaikki yhteisön alueella sijaitsevan vanhan yhteyslentoaseman tilalle
rakennetut uudet lentoasemat, jos vanhaa lentoasemaa ei voi enää laa-
jentaa.
3. Alueelliset yhteyslentoasemat ja yhdysliikennettä hoitavat lentoasemat
käsittävät kaikki lentoasemat, joilla:
— vuosittainen matkustajamäärä on 500000:n ja 899999:n välillä ja alle
30prosenttia liikenteestä on muuta kuin kansallista, tai
— vuosittainen matkustajamäärä on 250000:n vähennettynä 10 prosentilla
ja 499999:n välillä, tai
— vuosittainen rahtimäärä on10000:n ja 49999 tonnin välillä, tai— jotka sijaitsevat johonkin jäsenvaltioon kuuluvalla saarella, tai— jotka sijaitsevat yhteisöön kuuluvalla liikenteellisesti eristetyllä alueella
ja tarjoavat kaupallisia palveluja lentokoneilla, joiden suurin sallittu
lentoonlähtömassa on vähintään 10 tonnia.
Lentoaseman katsotaan sijaitsevan liikenteellisesti eristetyllä alueella, jos
se sijaitsee yli 100 kilometrin säteellä lähimmästä kansainvälisestä tai
yhteisön yhteyslentoasemasta. Tämä etäisyys voi poikkeustapauksessa olla
75 kilometriä, jos liikenteessä on todellisia vaikeuksia maaston korkeusero-
jen tai maaliikenteen infrastruktuurien huononkunnontakia.
II.Lentoasemaverkostoonliittyvienyhteistäetuakoskevienhankkeidenerit-
telyt
Seuraavien erittelyjen mukaisia hankkeita, pidetään yhteistä etua koskevina:
Hankkeen erittelyErityisesti kyseeseen tulevat lentoasematyy-
pit(*)
I.Olemassaolevanlentoasemakapasiteetinoptimointi
Toiminta 1 — Olemassa olevan
kapasiteetin optimointi lento-, mat-
kustaja- ja rahtimäärien osalta,
mukaan lukien lentoasemiin kuulu-
vat navigointilaitteistotKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
Alueellinen lentoasema ja yhdyslen-
toasema
(1) Lentoasemajärjestelmät: EYVL N:o L 240, 24.8.1992, s. 14.
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —64
▼B
Hankkeen erittelyErityisesti kyseeseen tulevat lentoasematyy-
pit(*)
Toiminta 2 — Lentoasemien lento-
turvallisuuden ja turvatoimien para-
ntaminenKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
Alueellinen lentoasema ja yhdyslen-
toasema
Toiminta 3 — Sisämarkkinoiden
toteuttamisen ja erityisesti henkilöi-
den vapaata liikkumista unionissa
koskevien toimenpiteiden johdosta
välttämättömien olemassa olevien
infrastruktuurien mukauttaminenKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
Alueellinen lentoasema ja yhdyslen-
toasema
II.Uudenlentoasemakapasiteetinkehittäminen
Toiminta 4 — Sellaisten infrastruk-
tuurien ja laitteistojen kehittäminen,
jotka vaikuttavat lentoasemakapasi-
teettiin lento-, matkustaja- ja rahti-
määrien osalta, mukaan lukien len-
toasemiin kuuluvat navigointilait-
teistotKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
Toiminta 5 — Uuden lentoaseman
rakentaminen sellaisen olemassa ole-
van lentoaseman tai lentoasemajär-
jestelmän korvaamiseksi, jota ei sen
sijaintipaikalla enää voida laajentaaKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
III.Suojan parantaminen lentoaseman toiminnasta aiheutuvien häir-
iöidenosalta
Toiminta 6 — Ympäristöystävälli-
syyden parantaminen melun ja len-
toasemien jätevesien käsittelyn
osaltaKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
IV.Lentoasemientuloväylienparantaminentaikehittäminen
Toiminta 7 — Parannetaan tai kehi-
tetään lentoasemien ja niiden tulo-
väyläinfrastruktuurien välisiä liit-
tymiäKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
Toiminta 8 — Parannetaan tai kehi-
tetään yhteyksiä muihin liikenne-
verkkoihin ja erityisesti raideliiken-
neverkkoihinKansainvälinen yhteyslentoasema
Yhteisön yhteyslentoasema
(*) Tämä taulukko ei sulje pois mahdollisuutta laajentaa kyseisiä toimia mui-
hin lentoasemiin tietyissä poikkeuksellisissa, hyvin perustelluissa tapauk-
sissa.
7 jakso
Yhdistettyjenkuljetustenverkko
Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä
etua koskevina näihin yhteyksiin liittyviä hankkeita, jotka koskevat:
— rautatie- tai sisävesiliikenneinfrastruktuurien rakentamista tai kehittämistä,
jotta eri liikennemuotojen välisten lastinkuormausyksikköjen kuljetus olisi
teknisesti mahdollista ja taloudellisesti kannattavaa,
— eri maaliikennemuotojen välisten lastinsiirtokeskusten rakentamista tai kehit-
tämistä, mukaan lukien kiinteiden tai liikkuvien lastinsiirtolaitteiden käyttöö-
notto,
— satama-alueiden kehittämistä siten, että voidaan ottaa käyttöön tai parantaa
konttien siirtoa meri- ja rautatie-, sisävesi- tai tieliikenteen välillä,
— rautatiekalustoa, joka on erityisesti mukautettu yhdistelmäliikenteeseen, kun
infrastruktuurien ominaispiirteet niin edellyttävät erityisesti ottaen huomioon
tamän infrastruktuurin mahdollisen parantamisen kustannukset ja sillä var-
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —65
▼B
auksella, että tällaisen kaluston käyttö liittyy kyseiseen infrastruktuuriin ja
että asianomaiset toimijat voivat hyötyä siitä tasavertaisesti.
8 jakso
Meriliikenteenohjaus-jatiedotusverkko
Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia sellaisia hankkeita,
— jotka liittyvät yhteisön merenkulun turvallisuuspolitiikkaan
tai
— jotka on tarkoitettu merenkulun turvallisuutta koskevien kansainvälisten
yleissopimusten ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) päätöslausel-
mien täytäntöönpanoa varten ja jotka koskevat:
— yhteisönsisäisen järjestelmän käyttöönottoa, jolla välitetään ilmoituksia
yhteisön satamiin saapuville tai sen satamista lähteville aluksille tai yhtei-
sön rannikoiden edustalla liikennöiville aluksille elektronisen tietojen-
vaihtojärjestelmän välityksellä, mukaan lukien tiedonsiirto alusten ja
maalla sijaitsevien laitosten välillä tutkavastaajien välityksellä; huomiota
kiinnitetään erityisesti elektronisiin tietojenvaihtojärjestelmiin (EDI), joi-
hinkuuluu yhteensopivat liitännät,
— maaliikenteen radionavigointikanavien (LORAN-C) kehittämistä ja para-
ntamista,
— meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusjärjestelmien (STM) kehittämistä tai
parantamista, jotka koskevat rannikko- ja satamaliikennettä ja niiden
yhtymäkohtia, pyrittäessä varmempaan ja tehokkaampaan meriliikenteen
valvontaan ja ohjaukseen erityisesti satamien yhtymisvyöhykkeillä sekä
vilkasliikenteisillä ja ympäristövaikutusten suhteen kestokyvyltään hei-
koilla vyöhykkeillä,
— paremman liikenteenohjauksen mahdollistavien välineiden kehittämistä:
meriliikenteen kulkua ja merivahinkoja koskevat tietokannat, EPTO (Eur-
opean Permanent Traffic Observatory), liikenteen lisääntymisen analy-
sointivälineen kehittäminen,
— infrastruktuurien ja laitteiden kehittämistä merihädässä olevien alusten ja
merenkulun turvallisuuden maailmanlaajuisen järjestelmän (GMDSS)
toteuttamisen edistämiseksi,
— telemaattisten tietojenvaihtojärjestelmien vahvistamista satamavaltion
harjoittaman alusvalvonnan puitteissa.
9 jakso
Lentoliikenteenohjausverkko
Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia järjestelmän kapasiteetin lisäämisen ja
sen parhaan mahdollisen käytön mahdollistavia hankkeita, jotka myötävaikutta-
vat erilaisten kansallisten osatekijöiden tarjoamien keinojen ja menettelyjen
yhdenmukaistamiseen ja yhdistämiseen ja jotka noudattavat Kansainvälisen
siviili-ilmailujärjestön (ICAO) ja toimivaltaisten eurooppalaisten elinten määrit-
telemiä sovellettavia standardeja, ottaen huomioon erityisesti Euroopan lennon-
valvontakeskuksen (Eurocontrol) asiaa koskevat selvitykset.
Nämä hankkeet koskevat:
— eri käyttäjien parempaa ilmatilan käyttöä sekä yhtenäisen ja tehokkaan reitti-
järjestelmän käyttöönottoa koskevia tutkimuksia,
— lentoliikenteen suunnittelua ja ohjausta siten, että tarjonta ja kysyntä kohtaisi-
vat paremmin ja käytettävissä olevan lennonjohtokapasiteetin käyttö optimoi-
taisiin,
— tarpeellisia tutkimuksia ja selvityksiä, jotta keinoja ja menettelyjä yhdenmu-
kaistettaisiin siten, että palvelujen tarjoajat integroitaisiin ottaen huomioon
erityisesti Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) toimintalinjat,
— järjestelmän tuottavuuden parantamista erityisesti tietokoneavusteisen len-
nonjohdon ja mahdollisten vaaratilanteiden havaitsemis- ja ratkaisujärjestel-
mien avulla,
— lennonjohdontarvitsemien ilmailuviestipalvelu-, navigointi- ja valvontamene-
telmien käyttöönoton edistämistä, mukaan lukien uuden teknologian, erityi-
sesti satelliittien ja digitaalisten tietoyhteyksien käyttöönoton edistäminen,
josse mahdollistaa yhteisten eurooppalaisten määrittelyjen noudattamisen.
10 jakso
Paikantamis-janavigointiverkko
Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia sellaisia hankkeita, jotka koskevat tule-
van eurooppalaisen radionavigointijärjestelmän osien tai sellaisen maailmanlaa-
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —66
▼B
juisen satelliittipaikantamis- ja navigointijärjestelmän käyttöönottoa, johon kuu-
luu:
— tietojenkäsittely- ja valvontajärjestelmän käsittävä valvontakeskus,— maa-asemaverkko navigointia varten,— satelliiteista koostuva maapalloa kiertävä osa, jonka avulla lähetetään navi-
gointisignaaleja,
— valvonta-asemien verkko.
1996D1692—FI —10.09.1996 — 000.001 —67
▼B
LIITE III
LUETTELONELJÄSTÄTOISTAESSENISSÄ9JA10PÄIVÄNÄJOULU-
KUUTA 1994 KOKOONTUNEEN EUROOPPA-NEUVOSTON HYVÄK-
SYMÄSTÄHANKKEESTA
1. Suurnopeusjuna/yhdistetty kuljetus —pohjoinen—etelä
Nürnberg—Erfurt—Halle/Leipzig—Berliini
Brennerin rata: Verona—München
2. Suurnopeusjuna(Pariisi)—Bryssel—Köln—Amsterdam—Lontoo
Belgia: Ranskan ja Belgian raja—Bryssel—Liège—Belgian ja Saksan liitto-
tasavallan raja
Bryssel—Belgian ja Alankomaiden raja
Yhdistynyt kuningaskunta: Lontoo—pääsy Englannin kanaalin alittavaan
tunneliin
Alankomaat: Belgian ja Alankomaiden raja—Rotterdam—Amsterdam
Saksanliittotasavalta: (Aachen) G27 Köln—Rein/Main
3. Suurnopeusjuna— etelä
Madrid—Barcelona—Perpignan—MontpellierMadrid—Vitoria—Dax
4. Suurnopeusjuna— itä
Pariisi—Metz—Strasbourg—Appenweier—(Karlsruhe), jonka osa Metz—
Saarbrücken—Mannheim ja Metz—Luxemburg
5. Perinteinen rautatie/yhdistetty kuljetus: Betuwen linja
Rotterdam—Alankomaiden ja Saksan liittotasavallan raja—(Rein/Ruhr)
6. Suurnopeusjuna/yhdistetty kuljetus Ranska/Italia
Lyon—TorinoTorino—Milano—Venetsia—Trieste
7. Kreikan moottoritiet: Patra: Rio-Antirio, Patras—Ateena—Thessalonike—
Promation (Kreikan ja Bulgarian raja) ja Via Egnatia Igoumenitsa—Thessa-
lonike—Alexandropoulis—Ormenio (Kreikan ja Bulgarian raja)—Kipi
(Kreikan ja Turkin raja)
8. Moottoritie Lissabon—Valladolid
9. Perinteinen rautatieyhteys Cork—Dublin—Belfast—Larne—Stranraer
10. Malpensan lentokenttä (Milano)11. Kiinteä rautatie/maantieyhteys Tanskan ja Ruotsin välillä (Juutinrauman
kiinteä yhteys), johon sisältyy liittymät maantie-, rautatie- ja lentokuljetuk-
siin
12. Pohjoismaiden kolmio (rautatie/maantie)13. Maantieyhteys Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta/Benelux-maat
14. Atlantin rannikon päälinja (rautatie)