Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 30 päivänä lokakuuta 1979,
simpukkavesiltä vaadittavasta laadusta
(79/923/ETY)
(EYVL L 281, 10.11.1979, s. 47)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston direktiivi 91/692/ETY, annettu 23 päivänä joulukuuta 1991 L 377 48 31.12.1991
Oikaistu:
►C1 Oikaisu, EYVL L 349 , 31.12.2005, s. 36 (79/923/ETY)
►C2 Oikaisu, EYVL L 190 , 12.7.2006, s. 99 (79/923/ETY)1979L0923 —FI—23.12.1991 —001.004 —1
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 30 päivänä lokakuuta 1979,
simpukkavesiltä vaadittavasta laadusta
(79/923/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 ja 235 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon edustajakokouksen lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo, ettäympäristön suojelu ja sen tilan parantaminen edellyttää konkreettisia
toimenpiteitä, jotka on tarkoitettu vesien suojelemiseksi pilaantumiselta,simpukkavedet mukaan lukien,
on tarpeen suojella eräitä simpukkakantoja erilaisilta haittavaikutuksilta,
jotka aiheutuvat saastuttavien aineiden päästöistä mereen,
Euroopan yhteisöjen toimintaohjelmissa ympärisötöalan toimenpiteiksi
vuosilta 1973 (
4) ja 1975 (5) säädetään, että laatutavoitteet on laadittava
yhdessä vahvistamalla vaatimukset, jotka ympäristön on täytettävä,
muun muassa on määritettävä vettä koskevat parametrit, simpukkavedetmukaan lukien,
jäsenvaltioissa jo voimassa tai valmisteilla olevien simpukkavesien
laatua koskevien säännösten väliset erot voivat luoda epätasa-arvoisetkilöpailuedellytykset ja siten vaikuttaa suoraan yhteismarkkinoidentoimintaan; sen vuoksi on tarpeen lähentää tämän alan lainsäädäntöjäperustamissopimuksen 100 artiklassa määrätyllä tavalla,
vaikuttaa tarpeelliselta yhdistää tämä lainsäädäntöjen lähentäminen
yhteisön toimiin, joilla pyritään saavuttamaan yksi yhteisön tavoitteista
ympäristön suojelun ja elämänlaadun parantamisen alalla laaja-alaisem-pien säännösten avulla; tässä yhteydessä on suotavaa antaa tiettyjäerityissäännöksiä; perustamissopimuksessa ei ole määräyksiä tähäntarvittavista erityisistä toimivaltuuksista, minkä vuoksi sovelletaan 235artiklaa,
tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on nimet-
tävä ne vedet, joihin direktiiviä sovelletaan, ja vahvistettava raja-arvot
tietyille parametreille; veden laadun on nimetyissä vesissä vastattava
näitä arvoja kuuden vuoden kuluessa nimeämisestä,
simpukkavesiltä vaaditun laadun tarkastamiseksi olisi otettava vähim-
mäismäärä näytteitä ja toteutettava liitteessä määrättyjä parametrejakoskevat mittaukset; tällaista näytteenottoa voidaan vähentää tai siitävoidaan luopua mittaustulosten mukaan,
jäsenvaltiot eivät kykene vaikuttamaan tiettyihin luonnon oloihin, ja sen
vuoksi on tarpeen säätää, että eräissä tapauksissa on mahdollista poiketatästä direktiivistä,
tekniikan ja tieteen kehitys voi tehdä joidenkin liitteissä esitettyjen vaati-
musten nopean mukauttamisen tarpeelliseksi; tätä varten olisi säädettävä
vaadittujen toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi menette-
lystä, jonka perusteella jäsenvaltiot ja komissio voivat toimia kiinteästiyhteistyössä; tällaisen yhteistyön olisi tapahduttava suojelua ja paranta-mista edellyttävien makeiden vesien laadusta kalojen elämän turvaami-1979L0923 —FI—23.12.1991 —001.004 —2
(1) EYVL N:o C 283, 30.11.1976, s. 3
(2) EYVL N:o C 133, 6.6.1977, s. 48
(3) EYVL N:o C 114, 11.5.1977, s. 29
(4) EYVL N:o C 112, 20.12.1973, s. 3
(5) EYVL N:o C 139, 13.6.1977, s. 3
▼B
seksi 18 päivänä heinäkuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 78/659/
ETY (1) artiklassa perustetun mukauttamista tekniikan ja tieteen kehityk-
seen käsittelevän komitean yhteydessä, ja
tällä direktiivillä yksin ei voida varmistaa simpukkatuotteiden kuluttajien
suojelua; komission olisi tehtävä tätä koskevia ehdotuksia mahdolli-
simman pian,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tämä direktiivi koskee simpukkavesien laatua, ja sitä sovelletaan
rannikko- ja murtovesiin, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet suojelua taiparantamista tarvitseviksi, jotta mahdollistettaisiin simpukoiden(simpukat ja kotilot) elämä ja kasvu ja jotta edistettäisiin osaltaan
suoraan ihmisten syötäväksi kelpaavien simpukkatuotteiden korkeaa
laatua.
2 artikla
Jäsenvaltioiden nimeämiin vesiin sovellettavat parametrit on esitetty liit-
teessä.
3 artikla
1. Jäsenvaltioiden on vahvistettava nimettyjä vesiä varten arvot liit-
teessä annetuille parametreille siinä määrin kuin arvot on annettu Gsarakkeessa tai I sarakkeessa. Niiden on noudatettava näissä kahdessasarakkeessa esitettyjä huomautuksia.
2. Jäsenvaltiot eivät saa säätää liitteessä olevassa I sarakkeessa esitet-
tyjä arvoja sallivampia arvoja, ja niiden on pyrittävä noudattamaan Gsarakkeessa esitettyjä arvoja ottaen huomioon 8 artiklassa esitetty peri-aate.
3. Jätevesien päästöihin, joita koskevat parametrit ”organohalogen-
oidut aineet” ja”metallit”, sovelletaan tiettyjen yhteisön vesiympäristöön
päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta saastumisesta 4 päivänätoukokuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/464/ETY (
2) mukai-
sesti jäsenvalötioiden säätämiä päästöstandardeja samanaikaisesti laatuta-voitteiden ja muiden tästä direktiivistä johtuvien, erityisesti näytteenot-
toon liittyvien velvoitteiden kanssa.
4 artikla
1. Jäsenvaltioiden on nimettävä simpukkavedet ensimmäisen kerran
kahden vuoden kuluessa tämän direktiivin tiedoksiantamisesta.
2. Jäsenvaltiot voivat myöhemmin nimetä lisää vesiä.
3. Jäsenvaltiot voivat tarkistaa tiettyjen vesien nimeämistä erityisesti
sellaisten tekijöiden perusteella, jotka eivät olleet ennakoitavissa nimeä-misajankohtana, ottaen huomioon 8 artiklassa esitetty periaate.
5 artikla
Jäsenvaltiot laativat ohjelmia pilaantumisen vähentämiseksi ja sen
varmistamiseksi, että nimetyt vedet täyttävät kuuden vuoden kuluessa 4
artiklan mukaisesta nimeämisestä sekä jäsenvaltioiden 3 artiklan mukai-sesti vahvistamat arvot että liitteessä olevan G ja I sarakkeen huomau-tukset.
6 artikla
1. Edellä 5 artiklan täytäntöönpanoa varten nimettyjen vesien katso-
taan täyttävän tämän direktiivin säännökset, jos tällaisista vesistä liit-teessä määritellyn vähimmäistiheyden mukaisesti samasta näytteenotto-1979L0923 —FI—23.12.1991 —001.004 —3
(1) EYVL N:o L 222, 14.8.1978, s. 1
(2) EYVL N:o L 129, 18.5.1976, s. 23
▼B
pisteestä kahdentoista kuukauden aikana otetut näytteet osoittavat, että
ne täyttävät sekä jäsenvaltioiden 3 artiklan mukaisesti vahvistamat arvotettä liitteessä olevan G ja I sarakkeen huomautukset seuraavasti:
—100 prosentissa näytteistä ”organohalogenoidut aineet” ja”metallit”
parametrien osalta,
—95 prosentissa näytteistä ”suolapitoisuus” ja”liuennut happi” para-
metrien osalta,
—75 prosentissa näytteistä muiden kuin tässä liitteessä annettujen para-
metrien osalta.
Jos 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkien liitteen parametrien näyttee-
nottotiheys lukuun ottamatta ”organohalogenoituja aineita” ja”metal-
leja” on pienempi kuin liitteessä mainittu, kaikkien näytteiden on täytet-
tävä edellä mainitut arvot ja huomautukset.
2. Tapaukset, joissa jäsenvaltioiden 3 artiklan mukaisesti vahvistamat
arvot tai liitteessä olevan G ja I sarakkeen huomautukset eivät täyty,jätetään huomioon ottamatta 1 kohdassa säädettyjen prosenttiosuuksienlaskennassa, kun niiden aiheuttaja on luonnonmullistus.
7 artikla
1. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset suorittavat näyttee-
noton, jonka vähimmäistiheys on vahvistettu liitteessä.
2. Kun toimivaltainen viranomainen toteaa, että nimettyjen vesien
laatu on huomattavasti parempi kuin mitä 3 artiklan mukaisesti vahvis-tettujen arvojen ja liitteessä olevan G ja I sarakkeen huomautusten sovel-tamisen tuloksena saavutettaisiin, näytteenottotiheyttä voidaan vähentää.
Kun pilaantumista tai veden laadun heikkenemisen uhkaa ei ole,
kyseinen toimivaltainen viranomainen voi päättää, että näytteenotto eiole tarpeen.
3. Jos näytteet osoittavat, että jäsenvaltion 3 artiklan mukaisesti
vahvistamaa arvoa tai liitteessä olevan G ja I sarakkeen huomautusta ei
saavuteta, toimivaltainen viranomainen toteaa, johtuuko tämä sattumasta,luonnon ilmiöstä vai pilaantumisesta, ja toteuttaa asianmukaiset toimen-piteet.
4. Tarkan näytteenottopaikan, tämän paikan etäisyyden lähimpään
kuormituslähteeseen ja näytteenottosyvyyden määrää kunkin jäsenval-tion toimivaltainen viranomainen erityisesti paikallisten ympäristöolojenperusteella.
5. Tietyt vertailumenetelmät kyseisten parametrien arvon laskemi-
seksi on täsmennetty liitteessä. Muita menetelmiä käyttävien laborator-ioiden on varmistettava, että saadut tulokset vastaavat liitteessä määritel-tyjä tai ovat verrattavissa niihin.
8 artikla
Tämän direktiivin mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpano ei missään
tapauksessa saa suoraan tai välillisesti johtaa rannikko- ja murtovesien
pilaantumisen lisääntymiseen.
9 artikla
Jäsenvaltiot voivat milloin tahansa vahvistaa nimetyille vesille tässä
direktiivissä säädettyjä tiukemmat arvot. Ne voivat myös antaa sään-nöksiä, jotka liittyvät muihin kuin tässä direktiivissä säädettyihin para-metreihin.
10 artikla
►
C1Kun jokin jäsenvaltio aikoo nimetä simpukkavesiä toisen jäsen-
valtion rajan välittömästä läheisyydestä, nämä valtiot neuvottelevat
keskenään, jotta voidaan määrittää ne vesialueet, joihin tätä direktiiviävoidaan soveltaa, ja yhteisistä laatutavoitteista aiheutuvat seuraukset;näistä johtopäätöksistä päättää muodollisten neuvottelujen jälkeen kukinasianomainen jäsenvaltio. ◄Komissio voi osallistua näihin keskuste-
luihin.1979L0923 —FI—23.12.1991 —001.004 —4
▼B
11 artikla
Jäsenvaltiot voivat poiketa tästä direktiivistä poikkeuksellisten sääolojen
tai maantieteellisten olojen vuoksi.
12 artikla
Direktiivin 78/659/ETY 13 artiklassa perustettu komitea antaa sen 14
artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti sellaiset muutokset, jotka ovattarpeen parametrien G-arvojen ja liitteen analyysimenetelmien mukautta-miseksi tekniseen ja tieteelliseen kehitykseen.
13 artikla
Jäsenvaltiot toimittavat tämän direktiivin soveltamiseksi komissiolle
tietoja, jotka koskevat:
—yhteenvedon muodossa 4 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti nimettyjä
vesiä,
—tiettyjen vesien nimeämisen peruuttamista 4 artiklan 3 kohdan
mukaisesti,
—uusien parametrien vahvistamiseksi 9 artiklan mukaisesti annettuja
säännöksiä.
Kun jokin jäsenvaltio soveltaa 11 artiklan säädöksiä, se ilmoittaa asiasta
komissiolle viipymättä ja kertoo poikkeaman perusteet ja arvioidunkeston.
Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle sen perustellusta pyynnöstä yleisesti
kaikki tämän direktiivin soveltamisessa tarvittavat tiedot.
14 artikla
▼
M1
Jäsenvaltioiden on kolmen vuoden määräajoin toimitettava komissiolletietoja tämän direktiivin täytäntöönpanosta sektorokohtaisessa kertomuk-
sessa, joka kattaa myös muut asiaa koskevat yhteisön direktiivit. Tämä
kertomus on laadittava direktiivin 91/692/ETY (
1) 6 artiklassa määrätyn
menettelyn mukaisesti komission valmistaman kyselylomakkeen taikaavan pohjalta. Kyselylomake tai kaava lähetetään jäsenvaltioille kuusikuukautta ennen sen jakson alkamista, jolta kertomus laaditaan.Kertomus on toimitettava komissiolle yhdeksän kuukauden kuluessa sen
kolmivuotiskauden päättymisestä, jota kertomus koskee.
Ensimmäinen kertomus kattaa jakson vuodesta 1993 vuoden 1995
loppuun.
Komissio julkaisee yhteisön kertomuksen direktiivin täytäntöönpanosta
yhdeksän kuukauden kuluessa siitä, kun se vastaanotti jäsenvaltioidenkertomukset.
▼
B
15 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edel-
lyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan kahden
vuoden kuluessa sen tiedoksiantamisesta. Niiden on ilmoitettava tästä
komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista
kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säädökset kirjallisinakomissiolle.
16 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1979L0923 —FI—23.12.1991 —001.004 —5
(1) EYVL N:o L 377, 31.12.1991, s. 48
LIITE
SIMPUKKAVESILTÄ VAADITTAVA LAATU
Parametri G I Analyysin vertailumenetelmätNäytteenoton ja mittauksen
vähimmäistiheys
1. pH
pH-yksikkö7—9 —Elektrometria
Mitataan kentällä näytteenottoajankohtanaNeljännesvuosittain
2. LämpötilaoC Simpukkavesiin vaikuttava
päästö ei saa nostaa vesienlämpötilaa yli 2
oC
korkeammaksi kuin vahin-
goittumattomien vesien
lämpötila—Termometria
Mitataan kentällä näytteenottoajankohtanaNeljännesvuosittain
3. Väri
(suodatuksen jälkeen)
mg Pt/l►C2Simpukkavesiin vaikuttava päästö ei saa
johtaa vesien värin yli 100 mg Pt/l poikkeamaan
suodatuksen jälkeen verrattuna niiden vesien
väriin, joihin päästö ei vaikuta ◄—Suodatus 0,45 µm kalvon läpi
Fotometrinen menetelmä platina/kobolttias-
teikkoa käyttäenNeljännesvuosittain
4. Suspendoitunut kiinteä aine
mg/lSimpukkavesiin vaikuttava päästö ei saa nostaa
vesien kiintoainepitoisuutta yli 30 % korkeam-
maksi kuin niiden vesien pitoisuus, joihin päästö
ei vaikuta—Suodatus 0,45 µm kalvon läpi, kuivaus
105oC ja punnitus
—Sentrifugointi (vähintään 5 min, keskimäär-
äinen kiihdytys 2 800—3 200 g), kuivaus
105oC:ssä ja punnitusNeljännesvuosittain
5. Suolapitoisuus % 12—38 % —≤40 %
—Simpukkavesiin vaikuttava päästö ei saa
nostaa niiden suolapitoisuutta yli 10 %
korkeammaksi kuin niiden vesien saliniteetti,
joihin päästö ei vaikutaKonduktometria Kuukausittain
6. Liuennut happi
Kyllästys-%≥80 % —≥70 % (keski-arvo)
—jos yksittäinen menetelmä mittaus osoittaa
alle 70 % arvoa, mittaukset toistetaan
—yksittäinen mittaus ei saa osoittaa alle 60 %
arvoa, paitsi kun tämä ei vaikuta haitallisesti
simpukka-yhdyskuntiin—Winklerin menetelmä
—ElektrokemiallinenKuukausittain, vähintään yksi
näyte, joka edustaa näyttee-
nottopäivän alhaista happi-
tilaa. Kun epäillään suuria
päivittäisiä vaihteluja, otetaan
vähintään kaksi näytettä▼B1979L0923 —FI—23.12.1991 —001.004 —6
Parametri G I Analyysin vertailumenetelmätNäytteenoton ja mittauksen
vähimmäistiheys
7. Petroli-hiilivedyt Simpukka-vesissä ei saa tarkastus olla niin paljon
hiilivetyjä, että:
—veden pinnalla on näkyvä kalvo ja/tai simpu-
koissa on kertymä
—se vaikuttaa haitallisesti simpukoihinSilmämääräinen Neljännesvuosittain
8. Organo-halogenoidut aineet Kunkin aineen pitoisuuden
simpukoiden lihassa on
oltava niin vähäinen, että se
osaltaan edistää 1 artiklan
mukaisesti simpukkatuot-
teiden korkeaa laatuaKunkin aineen pitoisuus simpukkavesissä tai
simpukoiden lihassa ei saa saavuttaa tai ylittää
tasoa, joka vaikuttaa haitallisesti simpukoihin ja
niiden toukkiinKaasukromatografia sopivien liuottimien avulla
tapahtuneen uuttamisen ja puhdistuksen jälkeenPuolivuosittain
9. Metallit
Hopea Ag
Arseeni AsKadmium Cd
Kromi Cr
Kupari CuElohopea HgNikkeli Ni
Lyijy Pb
Sinkki Znmg/lKunkin aineen pitoisuuden
simpukoiden lihassa on
oltava niin vähäinen, että se
osaltaan edistää 1 artiklan
mukaisesti simpukkatuot-
teiden korkeaa laatuaKunkin aineen pitoisuus simpukkavesissä tai
simpukoiden lihassa ei saa ylittää tasoa, joka
vaikuttaa haitallisesti simpukoihin ja niiden touk-
kiin. Näiden metallien yhteisvaikutukset on otet-
tava huomioonAtomiabsorptiospektrometria, jota edeltää tarvit-
taessa konsentroiminen ja/tai uuttaminenPuolivuosittain
10. Suolistokolibakteerit/100 ml ≤300 simpukoiden lihassa
ja kuoren sisäisessä
nesteessä (
1)Laimennusmenetelmä ja fermentaatio nestemäi-
sissä substraateissa vähintään kolmessa koeput-
kessa kolmessa laimennoksessa. Positiivisten
koeputkien alaviljely varmistavassa elatusai-
neessa. Laskenta MPN:n (todennäköisimmän
luvun) mukaan. Inkubaatiolämpötila 44oC
± 0,5oCNeljännesvuosittain▼B1979L0923 —FI—23.12.1991 —001.004 —7
Parametri G I Analyysin vertailumenetelmätNäytteenoton ja mittauksen
vähimmäistiheys
11. Simpukoiden makuun
vaikuttavat aineetPitoisuus alempi kuin simpukoiden makuun
todennäköisesti vaikuttava pitoisuusSimpukoiden tutkiminen maistamalla, kun olete-
taan, että jotakin tällaista ainetta esiintyy
12. Saxitoksiini
(dinoflagellaattien tuottama)
Lyhenteet: G = ohjeellinen
I = pakollinen
(1) Ennen simpukkatuotteiden kuluttajien suojelua koskevan direktiivin antamista on kuitenkin olennaista, että tätä arvoa noudatetaan vesissä, joissa elää suoraan ihmisten syötäväksi kelpaavia simpukoita.▼B1979L0923 —FI—23.12.1991 —001.004 —8