1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1292/96,
annettu 27 päivänä kesäkuuta 1996,
elintarvikeapupolitiikasta ja elintarvikeavun hallinnosta sekä elintarviketurvaan liittyvistä erityi-
sistä tukitoimista
(EYVL L 166, 5.7.1996, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1726/2001, annettu
23 päivänä heinäkuuta 2001L 234 10 1.9.2001
►M2Euroopan Parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1882/2003, annettu
29 päivänä syyskuuta 2003L 284 1 31.10.2003
Huom. Tämä konsolidoitu versio viittaa Euroopan laskentayksikköön ja/tai ecuun. Nämä viittaukset tulee ymmärtää 1 päivästä
tammikuuta 1999 lähtien viittauksena euroon — neuvoston asetus (ETY) N:o 3308/80 (EYVL L 345, 20.12.1980, s. 1)ja neuvoston asetus (EY) N:o 1103/97 (EYVL L 162, 19.6.1997, s. 1).
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1292/96,
annettu 27 päivänä kesäkuuta 1996,
elintarvikeapupolitiikasta ja elintarvikeavun hallinnosta sekä elin-
tarviketurvaan liittyvistä erityisistä tukitoimista
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisestisen 130 w artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (
1),
noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menet-
telyä (2),
sekä katsoo, ettäelintarvikeapu pysyy edelleen tärkeänä osana yhteisön kehitysyhteistyö-
politiikkaa,
elintarvikeavun olisi kuuluttava kehitysmaissa elintarviketurvan para-
ntamiseen pyrkivään politiikkaan erityisesti ottamalla käyttöönelintarvikestrategioita, joiden tarkoituksena on lieventää köyhyyttä japyrkiä viime kädessä elintarvikeavun tarpeen poistamiseen,
yhteisöja sen jäsenvaltiot sovittavat kehitysyhteistyö politiikkansa
läheisesti yhteen elintarvikeapuohjelmiensa ja erityisesti elintarvike-
turvan parantamiseen pyrkivien toimien osalta; yhteisöja senjäsenvaltiot ovat osapuolina kyseisen alan tietyissä kansainvälisissäsopimuksissa, erityisesti elintarvikeapua koskevassa yleissopimuksessa,
alueellinen, kansallinen ja perhetason kauaskantoinen elintarviketurva,
joka takaa kaikille aktiivisen ja terveen elämän edellyttämän ravinnon
jatkuvan saatavuuden, on köyhyyden torjunnan olennainen osa, jota on
tarpeen korostaa tätä kaikissa kehitysmaihin suunnatuissa toimintaoh-jelmissa,
elintarvikeavulla ei saa olla haitallisia vaikutuksia edunsaajamaiden
tavanomaisiin tuotanto- ja tuontirakenteisiin,
elintarvikeapu ja elintarviketurvaan liittyvät tukitoimet, jotka ovat olen-
nainen osa yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa, olisi otettavatavoitteina huomioon kaikissa mahdollisesti kehitysmaihin vaikuttavissa
politiikoissa, erityisesti talousuudistusten ja rakennemuutoksen
kannalta,
miesten ja naisten perheen elintarviketurvaa koskevien erilaisten
vastuualueiden vuoksi elintarviketurvan varmistamiseen pyrkivienohjelmien laadinnassa olisi järjestelmällisesti otettava huomioonmiesten ja naisten erilaiset tehtävät,
naisten ja yhteisöjen osallistumista elintarviketurvan varmistamista
koskeviin pyrkimyksiin olisi lisättävä kansallisella, alueellisella tai
paikallisella tasolla sekä perhetasolla,
elintarvikeavun olisi oltava tehokas väline riittävän ja asianmukaisen
ravinnonsaannin turvaamiseksi ja väestön elintarvikkeiden käyttöval-miuksien ja saatavuuden edellytysten parantamiseksi yhdessäkulutustottumusten sekä paikallisten kaupankäynti- ja tuotantojärjestel-
mien kanssa erityisesti elintarvikekriisejä vastaan ja kehityspolitiikkaan
kokonaisuudessaan liitettynä osana,
välineenä elintarvikeapu on yhteisön pääasiallinen osatekijä kehitys-
maiden kriisitilanteiden torjunta- ja hallintapolitiikassa, ja tämän1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 2
(1) EYVL N:o C 253, 29.9.1995, s. 10
(2) Euroopan parlamentin lausunto annettu 15 päivänä joulukuuta 1995 (EYVL
N:o C 17, 22.1.1996), neuvoston yhtenäinen kanta vahvistettu 29 päivänä
tammikuuta 1996 (EYVL N:o C 87, 25.3.1996, s. 34) ja Euroopan parla-
mentin päätös tehty 24 päivänä toukokuuta 1996 (EYVL N:o C 166,
10.6.1996).
▼B
vuoksi sen toteuttamisessa olisi otettava huomioon sen mahdolliset
yhteiskunnalliset ja poliittiset vaikutukset,
elintarvikeaputoimet voivat edistää toimivia ratkaisuja ainoastaan, jos
ne yhdennetään paikallisten tuotanto- ja kaupankäyntiprosessienkäynnistämisen mahdollistaviin kehitystoimiin,
on tarpeen parantaa elintarvikeavun analyysi-, diagnoosi-, ohjelmointi-
ja seurantavalmiuksia paremman tehokkuuden varmistamiseksi japaikallisiin tuotanto-, jakelu-, kuljetus- ja markkinointivalmiuksiinkohdistuvien kielteisten vaikutusten välttämiseksi,
elintarvikeavusta olisi tehtävä mainittuja maita koskevan yhteisön kehi-
tyspolitiikan todellinen väline, jonka avulla yhteisöllä olisi etenkinmahdollisuus osallistua täysimääräisesti luonteeltaan monivuotisiinyhteistyöhankkeisiin,
tätä tarkoitusta varten yhteisön olisi voitava turvata tuen säännöllinen
toimittaminen ja voitava aiheellisissa tapauksissa sitoutua kyseistenmaiden osalta tuotteiden vähimmäismäärien toimittamiseen kehityspoli-tiikkoihin liittyvien monivuotisten erityisohjelmien yhteydessä sekäkansainvälisiin järjestöihin nähden,
yhteisön tukea kehitysmaiden elintarviketurvaa koskeville pyrkimyk-
sille voidaan lisätä parantamalla elintarvikeavun joustavuutta siten,että tietyin edellytyksin elintarvikeaputoimet voidaan korvata taloudel-lisella tuella elintarviketurvan ja erityisesti maatalous- jaelintarviketoimien hyväksi ympäristövaatimukset ja pienviljelijöiden ja
kalastajien edut huomioon ottaen,
yhteisövoi avustaa kehitysmaiden apua tarvitsevaa maaseutu- ja
kaupunkiväestöä osallistumalla elintarviketurvaa koskevien tukitoimienrahoitukseen elintarvikkeiden, siementen, maatalouskoneiden ja työka-
lujen ja välttämättömien panosten sekä asiaan kuuluvien
tuotantovälineiden ostojen avulla ja varastointiohjelmien, pikahäly-tysjärjestelmien sekä hankintojen, työnjohdon ja teknisen ja rahallisenavun kautta,
lisäksi olisi tuettava elintarviketurvan alueellisia malleja mukaan lukien
paikalliset ostotoimet saman alueen maiden luonnollista täydentävyyttähyödyntäen; elintarviketurvapolitiikkoihin olisi liitettävä alueellinenulottuvuus alueellisen elintarvikekaupan ja yhdentymisen edistämiseksi,
paikallisen tason elintarvikeostot auttavat vähentämään tehottomuutta,
kustannuksia ja ympäristökuormitusta, joita voisi syntyä huomattavienelintarvikemäärien kuljetuksista maailmassa,
elintarviketuotannon geeniainesta ja biologista monimuotoisuutta olisi
suojattava,
yhteisön elintarvikeapupolitiikka olisi mukautettava useissa edunsaaja-
maissa käynnissä oleviin geopoliittisiin muutoksiin ja taloudellisiinuudistuksiin,
olisi laadittava luettelo maista ja järjestöistä, joille voidaan osoittaa
elintarvikeaputoimia,
lisäksi olisi samassa tarkoituksessa säädettävä mahdollisuudesta asettaa
elintarvikeapu kansainvälisten, alueellisten ja valtioista riippumatto-mien järjestöjen käyttöön; näiden olisi täytettävä tietytelintarvikeaputoimien moitteettoman kohdentumisen takaavat edelly-tykset,
tiettyjen suunnittelujen säännösten soveltamisen helpottamiseksi ja
edunsaajamaan politiikkaan mukautumisen varmistamiseksi elintarvike-turvan alalla olisi säädettävä jäsenvaltioiden ja komission läheisestäyhteistyöstä elintarviketurvaa ja elintarvikeapua käsittelevässä komi-teassa,
olisi syytä määritellä näiden toimien täytäntöönpanemiseksi toteuttavat
toimenpiteet mukauttamalla täytäntöönpanoon liittyvät yksityiskohtaisetsäännöt kunkin edunsaaja-alueen erityispiirteisiin yhteisiä poliittisiasuuntaviivoja ja yhteistä strategiaa noudattaen, ja1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 3
▼B
elintarvikeavun tehokkaamman hallinnan varmistamiseksi siten, että se
vastaa paremmin edunsaajamaiden etuja ja tarpeita, ja päätöksenteko-ja täytäntöönpanomenettelyjen parantamiseksi olisi korvattava elintarvi-
keapupolitiikasta ja elintarvikeavun hallinnosta 22 päivänä joulukuuta
1986 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3972/86 (
1), elintarvikkeita
koskevien vaihtoehtoisten toimien toteuttamisesta elintarvikeaputoimi-tusten asemesta 19 päivänä kesäkuuta 1984 annettu neuvoston asetus(ETY) N:o 1755/84 (
2), varastointiohjelmien ja pikahälytysjärjestelmien
täytäntöönpanosta 4 päivänä elokuuta 1988 annettu neuvoston asetus
(ETY) N:o 2507/88 (3), kansainvälisten toimielinten ja muiden kuin
julkishallinnon järjestöjen suorittamien elintarviketuotteiden taisiementen ostojen yhteisrahoitustoimien täytäntöönpanosta 4 päivänäelokuuta 1988 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2508/88 (
4) ja elin-
tarvikeapupolitiikasta ja elintarvikeavun hallinnosta annetun asetuksen
(ETY) N:o 3972/86 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista
säännöistä 21 päivänä toukokuuta 1987 annettu neuvoston asetus(ETY) N:o 1420/87 (
5),
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
Elintarvikeavun ja elintarviketurvaan liittyvien tukitoimien tavoit-
teet ja yleiset suuntaviivat
1 artikla
1. Yhteisötoteuttaa elintarvikeaputoimia sekä elintarviketurvaan liit-
tyviä tukitoimia kehitysmaiden hyväksi kehitysmaita koskevanyhteistyöpolitiikkansa mukaisesti asianmukaisen vastauksen löytämi-seksi vakavan elintarvikepulan tai elintarvikekriisien varalta.
Luonteeltaan humanitaarisia elintarvikeaputoimia toteutetaan humani-
taarista apua koskevan sääntelyn mukaisesti, eivätkä ne kuulu tämän
asetuksen soveltamisalaan. Vakavassa kriisitilanteessa on käytettäväkaikkia yhteisön tukipolitiikan välineitä kyseisen väestön hyväksiläheistä yhteensovittamista noudattaen.
2. Tämän asetuksen mukaisia toimia ohjataan, kun on ensin tutkittu
tämän välineen soveltuvuus ja tehokkuus muihin yhteisön apuun sisäl-tyviin käytettävissä oleviin elintarviketurvaan ja elintarvikeapuun
mahdollisesti vaikuttaviin toimintakeinoihin nähden ja niiden kanssa
yhteensovitettuina.
Komissio huolehtii siitä, että tässä asetuksessa säädettyjä toimia
käsitellään läheisesti muiden avun antajien toimien kanssa yhteensovi-tettuina.
3. Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen elintarvikeaputoimien sekä elin-
tarviketurvaan liittyvien tukitoimien tavoitteena on erityisesti:
— edistää köyhyyden lieventämiseen kehitysmaissa ja -alueilla
keskittyvää elintarviketurvaa perhetasolla ja paikallisella, kansalli-sella ja alueellisella tasolla
— kohottaa edunsaajaväestön ravitsemustasoa ja helpottaa väestön
tasapainoisen ravinnon saantia
— ottaa huomioon tarve varmistaa väestön puhtaan juomaveden saanti
— edistää elintarvikkeiden käyttövalmiutta ja saatavuutta väestön
osalta
— edistää edunsaajamaiden tasapainoista taloudellista ja sosiaalista
kehitystä maaseutu- ja kaupunkiympäristössä kiinnittäen erityistä1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 4
(1) EYVL N:o L 370, 30.12.1986, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1930/90 (EYVL N:o L 174, 7.7.1990, s.6).
(
2) EYVL N:o L 165, 23.6.1984, s. 7
(3) EYVL N:o L 220, 11.8.1988, s. 1
(4) EYVL N:o L 220, 11.8.1988, s. 4
(5) EYVL N:o L 136, 26.5.1987, s. 1
▼B
huomiota sekä miesten että naisten tehtäviin perhetaloudessa ja
yhteiskunnan rakenteissa; yhteisön avun lopullisena tavoitteena onedunsaajien muuttaminen oman kehityksensä toimijoiksi
— tukea edunsaajamaiden pyrkimyksiä elintarviketuotantonsa paranta-
miseksi alueellisella, kansallisella ja paikallisella tasolla sekäperhetasolla
— vähentää niiden riippuvuutta elintarvikeavusta
— edistää edunsaajamaiden elintarvikkeita koskevaa omavaraisuutta
joko tuotantoa kasvattamalla tai parantamalla ja lisäämällä osto-kykyä
— tukea köyhyyden torjumiseen tähtääviä aloitteita kehitykseen suun-
tautuen.
4. Yhteisön elintarvikeapu on yhdistettävä mahdollisimman täydelli-
sesti kehityspolitiikkoihin erityisesti maatalouden ja
maatalouselintarvikkeiden aloilla sekä kyseisten maiden elintarvikestra-tegioihin. Yhteisön elintarvikeapu tukee edunsaajamaiden kehittämiäpolitiikkoja köyhyyden, ravinnon saannin, perhesuunnittelun,ympäristönsuojelun ja nykyaikaistumisen osalta siten, että painopisteon erityisesti ohjelmien jatkuvuudessa, erityisesti maan elpyessä hätäti-
lanteesta. Riippumatta siitä, myydäänköapua vai jaetaanko sitä
ilmaiseksi, se ei saa olla luonteeltaan paikallisia markkinoita häritsevää.
I OSASTO
Elintarvikeaputoimet
2 artikla
1. Elintarvikeapuna toimitettavien tuotteiden sekä kaikkien muiden
toimien on mahdollisimman hyvin vastattava edunsaajaväestön ravinto-tottumuksia, eikä niillä saa olla haitallisia vaikutuksia apuavastaanottaviin maihin.
Tuotteita valittaessa olisi tutkittava keinoja enimmäistää ravinnon
määrää, jotta voitaisiin saavuttaa mahdollisimman moni ihminen,ottaen huomioon tuotteiden laatu riittävien ravintoarvojen takaamiseksi.
Yhteisön elintarvikeapuna toimitettavien tuotteiden valinnassa sekä
niiden hankintaa ja jakelua koskevissa menettelyissä otetaan erityisestihuomioon elintarvikkeiden saannin yhteiskunnalliset erityispiirteetedunsaajamaissa, erityisesti haavoittuvimmat ryhmät ja naisten asema
kotitalouksissa.
2. Elintarvikeavun myöntäminen perustuu ensisijaisesti avun perus-
teena olevien todellisten tarpeiden puolueettomaan arviointiin, silloinkun tällainen toimintatapa näyttää ainoalta keinolta parantaa sellaisten
ryhmien elintarviketurvaa, joilla ei ole keinoja eikä mahdollisuuksia
itse poistaa elintarvikepulaansa. Tätä varten on kiinnitettävä huomiotaseuraaviin arviointiperusteisiin jättämättä kuitenkaan huomiotta muitaasiaan kuuluvia perusteita:
— elintarvikepula
— ravintotilanne mitattuna väestöllisen tilanteen ja ravintotilanteen
kehityksen mittaimilla
— tulo asukasta kohti ja erityisen köyhät väestöryhmät— kyseisten väestöjen hyvinvoinnin yhteiskunnalliset mittaimet
— edunsaajamaan maksutasetilanne
— ehdotetun toimen taloudellinen ja yhteiskunnallinen vaikutus ja
rahoituskustannukset
— pitkäaikaisen elintarvikeapupolitiikan olemassaolo edunsaajamaassa.
3. Elintarvikeavun myöntämisen on tarvittaessa oltava riippuvainen
lyhytaikaisten, monivuotisten kehityshankkeiden, alakohtaisten toimien
tai kehitysohjelmien toteuttamisesta siten, että etusija annetaan kestävää
ja pitkäaikaista elintarvikkeiden tuotantoa ja elintarviketurvaa edunsaa-jamaissa elintarvikeapupolitiikan ja -strategian mukaisesti edistävillehankkeille, toimille tai ohjelmille. Tarvittaessa avulla voidaan suoraanedistää tällaisten hankkeiden, toimien tai ohjelmien toteuttamista.Tämä avun täydentävä luonne on varmistettava vastikerahastojen1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 5
▼B
käytöllä yhteisön ja edunsaajamaan tai tarvittaessa apua saavan
valtioista riippumattoman järjestön tai elimen yhteisen sopimuksenmukaisesti, jos yhteisön toimittama apu on tarkoitettu myytäväksi. Jos
elintarvikeapu toimitetaan useiden vuosien ajalle jakautuvan kehitysoh-
jelman tueksi, se voidaan toimittaa monivuotisena kyseiseen ohjelmaanliittyvänä tukena. Avun tavoitteena voi erityisesti olla peruselintarvik-keiden myöntämisen lisäksi siementen, lannoitteiden, työkalujen,muiden välttämättömien panosten ja perustuotteiden toimittaminen,
varmuusvarastojen muodostaminen, tekninen ja taloudellinen apu sekä
valistus- ja koulutustoimet.
4. Elintarvikeapua voidaan antaa, jotta tuetaan edunsaajamaiden
pyrkimyksiä varmuusvarastojen perustamiseksi, ottaen erityisesti
huomioon viljelijöiden varastot ja kansalliset varastot elintarviketur-
vaohjelman olennaisena osana ja perustetaan samalla alueellisiavarastoja.
5. Vastikerahastoja on hoidettava muihin yhteisön avun välineisiin
nähden johdonmukaisesti.
Rakennemuutosta läpikäyvien maiden osalta, neuvoston asianmukaisten
päätöslauselmien mukaisesti, kehitysavun eri välineiden tuottamiavastikerahastoja on hoidettava yhtenäisen ja johdonmukaisen talousar-
viopolitiikan osana uudistusohjelman yhteydessä.
Tässä tilanteessa yhteisövoisi siirtyä vastikerahastojen kohdentamisesta
niiden kokonaisluonteisempaan käyttöön heti kun edistytään valvon-tavälineiden tehostamisessa, talousarvion suunnittelussa ja
toteuttamisessa sekä julkisen varainkäytön tilintarkastustoimen hoita-
misen sisäistämisessä. Mainittuja vastikerahastoja hoidetaan yhteisönavun näitä rahastoja koskevien yleisten menettelyjen mukaan, ensisijai-sesti elintarviketurvaohjelmien ja -politiikkojen tukemiseksi, sanotunkuitenkaan rajoittamatta edellä säädettyä.
II OSASTO
Elintarviketurvaan liittyvät tukitoimet
3 artikla
Yhteisövoi toteuttaa elintarvikepulasta kärsivien kehitysmaiden
hyväksi elintarviketurvaan liittyviä tukitoimia, kun se on olosuhteisiinnähden perusteltua.
Nämä toimet voi toteuttaa edunsaajamaa, komissio, kansainvälinen,
alueellinen tai valtioista riippumaton järjestö.
Näiden toimien tarkoituksena on tukea käytettävissä olevilla varoilla
elintarvikestrategian tai muiden kyseisen väestön osalta elintarvike-
turvaa parantavien toimenpiteiden valmistelua ja toteuttamista ja
kannustaa kyseisiä maita vähentämään riippuvuusastettaan elintarvik-keiden ja elintarvikeavun osalta, erityisesti niitä maita, joissa tulotasoon alhainen ja elintarvikepula vakava. Näiden toimien avulla onmahdollisuuksien mukaan parannettava kyseisten maiden köyhimpienväestöryhmien elinolosuhteita.
Elintarviketurvaan liittyvät tukitoimet toteutetaan taloudellisena ja
teknisenä apuna tässä asetuksessa säädettyjä perusteita ja menettelyjänoudattaen. Näitä toimia suunnitellaan ja ohjataan yhdessätäydentävästi yhteisön kehitysavun muiden välineiden rahoittamien
tavoitteiden ja toimien kanssa. Näiden toimien on oltava osa monivuo-
tisia ohjelmia.
4 artikla
Elintarviketurvaan liittyviä tukitoimia voidaan toteuttaa sellaisten kehi-
tysmaiden hyväksi suoraan tai sellaisten kansainvälisten, alueellisten taivaltioista riippumattomien järjestöjen avulla, joille voidaan suunnatayhteisön elintarvikeaputoimia tämän asetuksen mukaisesti osittain taikokonaisuudessaan sellaisen elintarvikeavun osalta, joka niille onmyönnetty tai voitaisiin myöntää ottaen erityisesti huomioon kyseisen1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 6
▼B
maan tuotannon, kulutuksen ja varastojen kehitys, väestön elintarviketi-
lanne ja muiden avunantajien myöntämä elintarvikeapu.
5 artikla
Elintarviketurvaan liittyvät tukitoimet ovat taloudellisia ja teknisiä
toimia, joiden tarkoituksena on 1 artiklan tavoitteiden mukaisesti para-ntaa kestävää ja pitkän aikavälin elintarviketurvaa edistämällä varsinkin
seuraavien rahoitusta:
— siementen, työvälineiden ja elintarviketuotannon kannalta
välttämättömien panosten toimittaminen
— erityisesti naisille tarkoitettu maaseudun luottotoimien tuki
— toimet juomavesihuollon järjestämiseksi väestölle
— varastointitoimet tarkoituksenmukaisella tasolla— maatalous- ja elintarviketuotteiden markkinointiin, kuljetukseen,
jakeluun tai jalostamiseen liittyvät toimet
— yksityiselle sektorille suunnatut tukitoimet kauppavaihdon kehittä-
miseksi kansallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla
— sovellettuun tutkimukseen ja paikalla tapahtuvaan koulutukseen liit-
tyvät toimet
— ympäristöystävällisen elintarviketuotannon kehittämishankkeet
— erityisesti naisille ja tuottajien ja maataloustyöntekijöiden järjes-
töille suunnattu liitännäis- ja valistustoiminta, tekninen apu ja
paikalla tapahtuva koulutus
— tukitoimet erityisesti naisten ja tuottajajärjestöjen hyväksi
— hankkeet lannoitteiden tuottamiseksi edunsaajamaiden raaka-
aineista ja perusaineista
— tukitoimet paikallisten elintarvikeapurakenteiden hyväksi, mukaan
lukien paikalla tapahtuva koulutus.
III OSASTO
Pikahälytysjärjestelmät ja varastointiohjelmat
6 artikla
Yhteisövoi tukea kansallisia järjestelmiä ja osallistua kansainvälisten
pikahälytysjärjestelmien vahvistamiseen sekä, asianmukaisesti perustel-luissa poikkeustapauksissa, tämän asetuksen 27 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen, toteuttaa sellaisia järjestelmiä kehitysmaidenelintarviketilanteen osalta. Yhteisövoi myö s vastata varastointiohjel-mien toteuttamisesta näissä maissa tämän asetuksen mukaisten
elintarvikeaputoimien tai jäsenvaltioiden, kansainvälisten, alueellisten
tai valtioista riippumattomien järjestöjen toteuttamien vastaavientoimien tukemiseksi.
Olisi varmistettava näiden toimien ja yhteisön kehitysavun muiden
välineiden keskinäinen yhtenäisyys, mukaan lukien elintarvikeavunmyynnistä muodostuva vastikerahasto, ja että toimet ovat yhteisönnoudattaman kehityspolitiikan mukaiset.
Näiden toimien tarkoituksena on vahvistaa edunsaajamaiden elintarvi-
keturvaa. Niiden avulla on parannettava näiden maiden köyhimmän
väestönosan elinolosuhteita, ja niiden on oltava näiden maiden vahvis-tamien kehitystavoitteiden ja erityisesti niidenelintarviketuotantopolitiikan mukaisia.
Yhteisön osallistuminen näihin toimiin on tässä asetuksessa säädettyjen
perusteiden ja menettelyjen mukaista taloudellista ja/tai teknistä tukea.
Yhteisön tukemia toimia on ohjattava ottaen huomioon olemassa
olevat, kansainvälisten erityisjärjestöjen hallinnoimat ohjelmat ja
johdonmukaisesti näiden ohjelmien suhteen.
7 artikla
Yhteisön tukea varastointiohjelmiin ja pikahälytysjärjestelmiin voidaan
pyydettäessä myöntää kansainvälisten, alueellisten tai valtioista riippu-1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 7
▼B
mattomien järjestöjen toimiin sellaisten kehitysmaiden hyväksi, jotka
voivat saada yhteisön ja sen jäsenvaltioiden elintarvikeapua.
8 artikla
Yhteisön tuella voidaan edistää seuraavien toimenpiteiden rahoitta-
mista:
— pikahälytysjärjestelmät ja sadon, varastojen ja markkinoiden kehi-
tystä sekä perheiden ravitsemustilannetta ja väestön haavoittuvuutta
koskevien tietojen keruuta koskevat järjestelmät, jotka on tarkoitettukyseisten maiden elintarviketilannetta koskevan tiedonsaannintehostamiseen
— toimet, joiden tarkoituksena on parantaa varastointijärjestelmiä
hävikkien vähenemisen varmistamiseksi ja hätätilanteen varaltariittävien varastointimahdollisuuksien takaamiseksi. Näihin toimiin
voi lisäksi sisältyä näissä maissa elintarvikkeiden käsittelyn edel-
lyttämän infrastruktuurin rakentaminen, erityisesti säkitys-,lastinpurku-, desinfiointi-, käsittely- ja varastointiyksiköt, elintarvi-keaputoimien tukemiseksi ja elintarviketurvaan liittyvientukitoimien edistämiseksi
— edellä mainittuihin toimiin liittyvät valmistelevat tutkimukset ja
koulutustoimet.
II LUKU
Elintarvikeapua, varastointitoimia, pikahälytysjärjestelmää ja elin-
tarviketurvaan liittyviä tukitoimia koskevat yksityiskohtaiset
soveltamissäännöt
9 artikla
1. Yhteisön tukea tässä asetuksessa säädettyihin toimiin saavat maat
ja järjestöt luetellaan liitteessä. Tässä yhteydessä pidetään ensisijaisinaköyhimpiä väestöryhmiä ja maita, joiden tulotaso on alhaisin ja elintar-vikepula vakavin.
Neuvosto voi, määräenemmistöllä ja komission ehdotuksesta, muttaa
tätä luetteloa.
2. Voittoa tavoittelemattomien valtioista riippumattomien järjestöjen
on, voidaakseen päästä osallisiksi suoraan tai välillisesti yhteisön rahoi-tuksesta tässä asetuksessa säädettyjen toimien toteuttamiseksi, oltava
seuraavien arviointiperusteiden mukaisia:
a) eurooppalaisten valtioista riippumattomien järjestöjen osalta: järjestö
on perustettu jossakin Euroopan yhteisön jäsenvaltiossa jäsenvaltionvoimassa olevan lainsäädännön mukaisesti
b) järjestön pääasiallinen kotipaikka on yhteisön jäsenvaltiossa, edun-
saajamaassa tai poikkeuksellisesti, kansainvälisten valtioistariippumattomien järjestöjen osalta, kolmannessa maassa; kotipaikanon oltava yhteisrahoitustoimia koskevien päätösten tosiasiallinenkeskus
c) järjestön on osoitettava kykynsä toteuttaa moitteettomasti elintarvi-
keaputoimia erityisesti seuraavin perustein:
— riittävä hallinto- ja rahoituskyky
— suunnitellun toimen kannalta riittävä tekninen ja huoltokyky— valtiosta riippumattoman järjestön aikaisemmin yhteisön tai
jäsenvaltioiden rahoituksella toteuttamien toimien tulokset
— elintarvikeapuun ja elintarviketurvaan liittyvä kokemus— järjestön läsnäolo edunsaajamaassa ja kyseisen maan tai kehitys-
maiden tuntemus
d) järjestöon sitoutunut noudattamaan komission vahvistamia avun
myöntämisedellytyksiä.
10 artikla
1. Yhteisövoi osallistua edunsaajamaiden, komission tai kansainvä-
listen, alueellisten tai valtioista riippumattomien järjestöjen1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 8
▼B
täytäntöönpanemien elintarviketurvaan liittyvien tukitoimien, sellaisina
kuin ne määritellään I, II ja III osastossa (I ja II luku), rahoittamiseen.
2. Yhteisrahoitustoimet voidaan toteuttaa edunsaajamaiden,
kansainvälisten tai alueellisten, ja valtioista riippumattomien järjestöjen
pyynnöstä silloin, kun se näyttää aiheelliselta sellaisten väestöryhmienelintarviketurvan parantamiseksi, jotka eivät kykene selviytymään elin-tarvikepulasta omin keinoin tai omin varoin.
3. Suunniteltaessa I, II ja III osastossa määriteltyjä yhteisön toimia
komissio erityisesti huolehtii siitä, että:
— hankkeet suunnitellaan siten, että niillä on pysyviä vaikutuksia ja ne
ovat taloudellisesti elinkelpoisia
— tavoitteet ja niiden toteutumisen mittaimet määritellään selkeästi ja
niitä valvotaan.
11 artikla
1. Tuotteiden hankinta tapahtuu yhteisön markkinoilla, edunsaaja-
maassa tai jossakin kehitysmaassa (joka mainitaan liitteessä), jokasijaitsee mikäli mahdollista samalla maantieteellisellä alueella.
2. Poikkeuksellisesti ja 27 artiklassa säädettyä menettelyä noudat-
taen hankinnat voidaan suorittaa muun kuin tämän artiklan 1 kohdassa
säädetyn maan markkinoilta,
— kun pyydettyä tuotetta ei sen luonteen tai laadun vuoksi ole saata-
vissa yhteisön markkinoilta ja kehitysmaan markkinoilta
— kun vallitsee vakava elintarvikepula ja tällaisten ostojen mahdolli-
suus olisi omiaan tehostamaan toimintaa.
3. Sisämarkkinoilla saatavissa olevien elintarvikkeiden hankinta
voidaan suorittaa kehitysmaan markkinoilta sikäli kuin taloudellinen
tehokkuus varmistetaan Euroopan markkinoilta suoritettaviin hankin-
toihin nähden.
4. Kun ostot tapahtuvat edunsaajamaissa tai kehitysmaissa, on
varmistuttava siitä, että kyseiset ostot eivät aiheuta häiriöitä kyseisenmaan tai saman alueen kehitysmaiden markkinoille tai aiheuta niidenväestön elintarvikehuollolle haitallisia vaikutuksia. Näiden ostojen on
kuuluttava mahdollisimman täydellisesti yhteisön kyseisiin maihin
soveltamaan kehityspolitiikkaan, erityisesti maan elintarviketurvanedistämisen osalta alueellisella tasolla.
12 artikla
Niiden edunsaajamaiden osalta, joissa elintarvikkeiden tuonti on osit-
tain tai kokonaan vapautettu, yhteisön tuen hankinta on toteutettavasopusoinnussa kansallisten politiikkojen kanssa ja välttäen markkinoilleaiheutuvia häiriöitä.
Tällöin yhteisön avustukset voidaan toteuttaa kyseisten maiden hyväksi
kohdistuvana ja yksityisiin toimijoihin kohdistettavana valuutan saata-
vuutena, edellyttäen että toimi kuuluu sosiaali- ja talouspolitiikan jaköyhyyden lieventämiseen pyrkivän maatalouspolitiikan piiriin(mukaan lukien peruselintarvikkeiden tuontistrategia). Edunsaajien ontodistettava, että heidän käyttöönsä annetut varat on käytetty asianmu-
kaisesti. Etusijalla ovat pienet ja keskisuuret yksityiset toimijat toimien
täydentävyyden varmistamiseksi. Toimien täytäntöönpanoa koskevientoimivaltuuksiensa rajoissa komissio voi päättää positiivista syrjintääkoskevista toimenpiteistä pienten ja keskisuurten yksityisten toimi-joiden hyväksi.
Näihin tukiin sovelletaan 11 artiklassa säädettyjä periaatteita.
13 artikla
1. Yhteisövoi vastata elintarvikeavun kuljetukseen liittyvistä kustan-
nuksista.1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 9
▼B
2. Kun komissio arvioi, että yhteisön on vastattava elintarviketuen
sisäiseen kuljetukseen liittyvistä kustannuksista, se ottaa huomioonseuraavat yleiset arviontiperusteet:
— vakava elintarvikepula
— elintarviketuen toimittaminen tulotasoltaan alhaisiin maihin, joissa
vallitsee vakava elintarvikepula
— elintarviketuen osoittaminen 10 artiklassa tarkoitetuille kansainväli-
sille, alueellisille tai valtiosta riippumattomille järjestöille
— tarve varmistaa kyseisen elintarvikeaputoimen suurempi tehokkuus.
3. Jos elintarvikeapu myydään edunsaajamaassa, yhteisövoi
ainoastaan poikkeustapauksissa vastata sisäiseen kuljetukseen liittyvistäkustannuksista.
4. Yhteisövoi poikkeustilanteissa myö s ottaa vastattavakseen elin-
tarviketoimien ilmateitse tapahtuvasta kuljetuksesta aiheutuvat
kustannukset.
14 artikla
Yhteisövoi myö s vastata jakelukustannuksista, jos se on tarpeen
kyseisten elintarvikeaputoimien moitteettomalle toteuttamisella.
15 artikla
Yhteisön apu myönnetään avustuksena, jota ei makseta takaisin. Apu
voi kattaa ulkoiset menot ja toimien toteuttamisen kannaltavälttämättömät paikalliset menot, mukaan lukien huolto- ja toiminta-
kulut.
Tämän asetuksen mukaiset toimet on vapautettu veroista, tulleista ja
veronluonteisista maksuista.
Mahdolliset vastikerahastot on käytettävä tässä asetuksessa säädettyjen
tavoitteiden mukaisesti, ja niitä on hallinnoitava yhteisymmärryksessäkomission kanssa. Edunsaajamaan toimivaltainen viranomainen pitääkirjaa vastaanotetuista rahoista ja niiden käytöstä ja on velvollinenesittämään kirjanpitonsa.
16 artikla
Yhteisön avustukset voivat kattaa myös tässä asetuksessa säädettyjen
toimien tehokkuuden kannalta tarpeelliset liitännäistoimenpiteet, erityi-sesti työnjohdon, seurannan ja valvonnan sekä jakelun ja kentällätapahtuvan koulutuksen osalta.
17 artikla
Tarjouspyyntöihin, tarjouskilpailuihin, julkisiin hankintoihin ja sopi-
muksiin osallistuminen on yhtäläisin ehdoin avoinna kaikille Euroopanunionin ja edunsaajamaiden luonnollisille henkilöille ja oikeushenki-
löille. Komissio voi laajentaa osallistumisoikeutta 11 artiklan 2
kohdassa säädettyjen toimien osalta koskemaan myös sen maan luon-nollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä, jossa hankinta suoritetaan.
Komissio vahvistaa näiden toimien avoimuuden takaavan asianmu-
kaisen julkisuuden tämän asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä.
Komissio huolehtii, että asianmukaisen julkisuuden periaatetta sovelle-taan myös tukea välittävien järjestöjen toimiin.
18 artikla
Komissio voi antaa valtuutetun tehtäväksi solmia yhteisrahoitusta
koskevia sopimuksia komission puolesta.
19 artikla
1. Komissio vahvistaa tässä asetuksessa tarkoitettujen tukien
täytäntöönpanoa, hankintaa ja toteuttamista koskevat edellytykset.1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 10
▼B
2. Tuki toteutetaan ainoastaan, jos edunsaaja taikka kansainvälinen,
alueellinen tai valtioista riippumaton järjestönoudattaa mainittuja edel-lytyksiä.
20 artikla
Komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet elintarvikeapuohjel-
mien ja -toimien sekä elintarviketurvaan liittyvien tukitoimien
moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi.
Tämän vuoksi jäsenvaltiot ja komissio antavat toisilleen kaiken tarvit-
tavan avun sekä kaikki tarpeelliset tiedot.
III LUKU
Elintarvikeaputoimien ja elintarviketurvaan liittyvien tukitoimien,pikahälytysjärjestelmien ja varastointiohjelmien täytäntöönpano-
menettely
21 artikla
1. Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja
Euroopan parlamenttia kuultuaan yhteisön osuuden elintarvikeapuakoskevan yleissopimuksen mukaisesta vehnäekvivalenttitonneina taiarvona tai tonnien ja arvon yhdistelmänä ilmaistusta avun koko-naismäärästä, joka on sekä yhteisön että sen jäsenvaltioiden
kokonaisosuus.
2. Komissio koordinoi yhteisön ja sen jäsenvaltioiden elintarvi-
keapua koskevan yleissopimuksen nojalla toimittamaa apua javarmistaa, että yhteisön ja sen jäsenvaltioiden toimittama koko-naismäärä on vähintään yleissopimuksen sitoumusten suuruinen.
22 artikla
Noudattaen 27 artiklassa säädettyä menettelyä ja ottaen huomioon elin-
tarvikeapua koskevat yleiset suuntaviivat komissio
— vahvistaa luettelon tuotteista, joiden hankinta voi kuulua avun
piiriin
— vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt tuotteiden hankinnan, valvonnan
ja arvioinnin osalta
— vahvistaa talousarviossa kunkin tuotteen osalta esitetyissä rajoissa
hankittavien tuotteiden jakautumisen eri edunsaajien keskenmäärinä ja kustannuksina
— muuttaa tarvittaessa tuen suuntaamista ohjelmien toteuttamisen
aikana.
23 artikla
Päätökset,
— joilla myönnetään elintarvikeapua tai määrätään elintarviketurvaan
liittyvistä tukitoimista ja joilla vahvistetaan avun toimittamistakoskevat edellytykset,
— joilla kansainvälisille, alueellisille tai valtioista riippumattomille
järjestöille myönnetään avustusta elintarviketurvaan liittyvien tuki-toimien rahoittamiseen,
— joilla myönnetään tukea varastointiohjelmalle tai pikahälytysjärjes-
telmälle,
vahvistaa komissio 27 artiklassa säädettyä menettelyä ja 25 artiklassa
säädettyjä rajoja noudattaen.1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 11
▼M1
▼B
▼B
24 artikla
1. Noudattaen neuvoston 21 artiklassa tarkoitettuja ja 22 artiklan
nojalla tehtyjä päätöksiä komissio päättää:
a) toimista kriisitilanteessa tai vakavassa elintarvikepulassa, jossa
nälänhätä tai sen välitön uhka aiheuttaa vakavan vaaran sellaisenmaan väestön hengelle tai terveydelle, joka ei pysty selviytymäänelintarvikepulasta omien keinojensa ja varojensa avulla. Komissio
toimii kuultuaan asianmukaisimmalla tavalla jäsenvaltioita. Jäsen-
valtioille annetaan kolmen työpäivän pituinen määräaikamahdollisten vastaväitteiden esittämiseksi. Jos vastaväitteitäesitetään, 26 artiklassa tarkoitettu komitea tarkastelee asiaa seuraa-vassa kokouksessaan.
b) tuen toimittamista ja toteuttamista koskevista edellytyksistä ja
etenkin:
— edunsaajiin sovellettavista yleisistä ehdoista
— hankintatoimenpiteiden ja tuotteiden toimittamisen sekä muiden
toimien toteuttamisen käynnistämisestä sekä niitä vastaaviensopimusten teosta.
2. Edellä 1 kohdan a alakohdan tarkoitusta varten komissiolla on
oikeus toteuttaa kaikki toimenpiteet elintarvikeavun toimittamisen
nopeuttamiseksi.
Kussakin erityistapauksessa toimitettavan tuen määrä on rajoitettava
siihen määrään, jonka kohteeksi joutunut väestötarvitsee selviytyäk-seen tilanteesta periaatteessa enintään kuuden kuukauden pituisena
aikana.
Komissio huolehtii siitä, että elintarvikeavun hankinnan kaikissa
vaiheissa annetaan etusija 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyilletoimille.
25 artikla
Toimista, joiden tämän asetuksen mukainen rahoitus ylittää 2 miljoonaa
ecua, päätetään 27 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
26 artikla
1. Komissiota avustaa elintarviketurvaa ja elintarvikeapua käsit-
televä komitea, jäljempänä ’komitea’, joka muodostuu jäsenvaltioidenedustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.
2. Komitea tarkastelee kunkin elintarviketurvaan liittyviä kustan-
nuksia koskevan sitoumusehdotuksen pitkäaikaisia vaikutuksiaedunsaajamaiden kansallisella, alueellisella ja perhetasolla ottaenhuomioon 1 artiklan periaatteet. Komissio suorittaa myös yhteisönapua saavien elintarviketurvapolitiikkojen erittelyn ja seurannan sekä
niihin liittyvien ehdotusten tarkastelun.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
27 artikla
Jos tähän artiklaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY (
1)4
ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitunpäätöksen 8 artiklan säännökset.
Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika
vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 12
(1) Neuvoston päätös 1999/468/EY, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menette-
lystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä (EYVL L 184,
17.7.1999, s. 23).▼M2
▼B
28 artikla
1. Perustamissopimuksessa tarkoitetun täydentävyysperiaatteen
varmistamiseksi sekä yhteisön ja kansallisten elintarvikeapua koskeviensäännösten tehokkuuden ja johdonmukaisuuden sekä elintarviketurvaan
liittyvien toimien parantamiseksi komissio pyrkii takaamaan, sikäli
kuin mahdollista, läheisen omien toimiensa ja jäsenvaltioiden toimiensekä Euroopan unionin muiden politiikkojen välisen yhteensovittamisensekä päätöksenteon että käytännön tasolla; komissio voi tehdä tarpeel-lisia aloitteita tämän tavoitteen edistämiseksi.
Tämän vuoksi jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle kansallisista elintar-
vikeapua koskevista toimistaan sekä elintarviketurvan varmistamiseentähtäävistä ohjelmistaan. Edellä 27 artiklassa tarkoitettua menettelyä
noudattaen komissio määrää, miten kansallisia toimia koskevat ilmoi-
tukset tehdään.
2. Komissio huolehtii siitä, että yhteisön toteuttamat toimet ovat
sopusoinnussa kansainvälisten järjestöjen ja elinten toimien kanssa,erityisesti niiden, jotka kuuluvat Yhdistyneiden kansakuntien järjes-telmään.
3. Elintarviketurvan osalta komissio pyrkii kehittämään yhteistoi-
mintaa ja yhteistyötä yhteisön ja apua antavien kolmansien maidenkesken.
4. Yhteisön ja jäsenvaltioiden ja näiden sekä kansainvälisten
järjestöjen ja muiden apua antavien maiden välisestä yhteensovittami-
sesta ja yhteistyöstä vaihdetaan komiteassa säännöllisesti tietoja.
29 artikla
Komitea voi tarkastella mitä tahansa muita elintarvikeapua ja muita
tässä asetuksessa tarkoitettuja toimia koskevia, puheenjohtajan omastaaloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä esille ottamia asioita.
Kuukauden kuluessa päätöksestään komissio ilmoittaa komitealle
hyväksymänsä elintarvikeapua tai elintarviketurvaa koskevat toimet ja
hankkeet ilmoittaen niiden summan, luonteen, edunsaajamaan ja
täytäntöönpanosta vastaavan yhteistyökumppanin.
Komissio ilmoittaa komitealle yhteisön elintarvikeapuna hankittuja
tuotteita koskevat yleiset suuntaviivat.
30 artikla
Komissio arvioi säännöllisesti merkittäviä elintarvikeaputoimia tode-
taakseen, onko näitä toimia koskevissa ohjeissa määritellyt tavoitteet
saavutettu ja antaakseen ohjeita tulevien toimien tehokkuuden paranta-miseksi. Komissio ilmoittaa määräajoin komitealle arviontiohjelmista.
Niin pian kuin mahdollista jäsenvaltiot ja komissio ilmoittavat toisil-
leen arviontityön tulokset ja avun tehokkuutta parantavat analyysit taitutkimukset. Työarvioidaan komiteassa. Jäsenvaltiot ja komissiopyrkivät toteuttamaan yhteisiä arviontitoimia.
Komissio määrittää yksiköille arviointien tulosten ilmoittamismenet-
telyt sekä sisäisen ja ulkoisen tiedottamisen menettelyt asianomaisilleyksiköille ja järjestöille.
31 artikla
Varainhoitovuoden päätyttyä komissio lähtettää Euroopan parlamentille
ja neuvostolle vuosikertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta.Tässä kertomuksessa esitetään talousarvion täytäntöönpanon tulokset
maksusitoumusten ja maksujen osalta sekä vuoden aikana rahoitetut
hankkeet ja ohjelmat. Sikäli kuin mahdollista kertomus sisältää tiedotsaman varainhoitovuoden aikana sidotuista kansallisista varoista. Sikälikuin mahdollista kertomus sisältää tärkeimmät tilastotiedot (vastaanot-tajamaittain, kansallisuuksittain jne. ryhmittettynä) hankkeiden jaohjelmien toteuttamiseksi toteutetuista tarjouskilpailuista.1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 13
▼B
Kertomukseen on sisällytettävä myös 2, 5 ja 8 artiklan mukainen
kunkin toimenpidelajin kustannusten jakautumista koskeva selvitys.
Kertomuksen on lisäksi sisällettävä tiedot elintarvikeavulla aikaansaa-
tujen vastikerahastojen avulla toteutetuista hankkeista.
32 artikla
Kumotaan asetukset (ETY) N:o 3972/86, (ETY) N:o 1755/84, (ETY)
N:o 2507/88, (ETY) N:o 2508/88 ja (ETY) N:o 1420/87.
Siirtymäkauden ajan ja kunnes komissio hyväksyy uuden hankintaa
koskevan asetuksen sovelletaan yhteisön elintarvikeapuna toimitetta-vien tuotteiden hankkimista yhteisöstä koskevista yleisistäyksityiskohtaisista säännöistä 8 päivänä heinäkuuta 1987 annettuakomission asetusta (ETY) N:o 2200/87 (
1).
Kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta komissio
esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kokonaisarvion yhteisön
tämän asetuksen nojalla rahoittamista toimista sekä tämän asetuksen
tulevaisuutta koskevat ehdotukset ja tarvittaessa sen muuttamistakoskevat ehdotukset.
33 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on
julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 14
(1) EYVL N:o L 204, 25.7.1987, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna
asetuksella (ETY) N:o 790/91 (EYVL N:o L 81, 28.3.1991, s. 108).
▼B
LIITE
1.MAAT
LDC-maat
(Vähiten kehittyneet
maat)Muut LIC-maat
(Muut alhaisen tulotason
maat BKT/henkilö
< 675 USD vuonna 1992)LMICI-maat
(Alemman keskitulotason
maat BKT/henkilö
676—2 695 USD vuonna
1992)
Afganistan
BangladeshBeninBhutan
Botswana
Burkina FasoBurundiDjiboutiEtiopiaGambiaGuineaGuinea-BissauHaitiJemen
Kamputsea
Kap VerdeKeski-Afrikan tasavaltaKiribatiKomoritLaosLesothoLiberiaLänsi-Samoa
Madagaskar
MalawiMalediivitMaliMauritaniaMosambikMyanmarNepalNigerPäiväntasaajan Guinea
Ruanda
SalomonsaaretSambiaSão Tomé ja PríncipeSierra LeoneSomaliaSudanTansaniaTogo
Tšad
TuvaluUgandaVanuatuZaireEgypti
EritreaGhanaGuyana
Honduras
IndonesiaIntiaKeniaKiinaNicaraguaNigeriaPakistanSri LankaTadžikistan
Timor
VietnamZimbabweAlbania
AlgeriaAngolaAnguilla
Armenia
AzerbaidžanBelizeBoliviaChileCosta RicaDominicaDominikaaninen tasa-
valta
EcuadorEl SalvadorEntisen Jugoslavian
valtiot
Etelä-AfrikkaFidžiFilippiinitGeorgiaGrenadaGuatemalaIrakIran
Jamaika
JordaniaKamerunKazakstanKirgisiaKolumbiaKongoKorean kansantasavaltaKuubaLibanon
Macao
MarokkoMarshallinsaaretMikronesiaMoldovaMongoliaNamibiaNiuesaariNorsunluurannikko
Panama
Papua-Uusi-GuineaParaguayPeruSaint HelenaSaint Vincent ja Grena-
diinit
SenegalSwazimaaSyyria
1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 15
▼B
LDC-maat
(Vähiten kehittyneet
maat)Muut LIC-maat
(Muut alhaisen tulotason
maat BKT/henkilö
< 675 USD vuonna 1992)LMICI-maat
(Alemman keskitulotason
maat BKT/henkilö
676—2 695 USD vuonna
1992)
Thaimaa
Tokelau
Tonga
TunisiaTurkkiTurkmenistanTurks- ja CaicossaaretUzbekistanWallis- ja FutunasaaretMiehitetyt alueet (Gaza
ja Länsiranta)
2.ELIMET
WFP (Maailman elintarvikeohjelma)
ICRC (Punaisen ristin kansainvälinen komitea)
IFRC (Punaisen ristin kansainvälinen federaatio)UNHCR (YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu)
UNRWA (YK:n palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelin)
FAO (YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö)UNICEF (YK:n lastenavun järjestö)
3.VALTIOISTA RIIPPUMATTOMAT JÄRJESTÖT
Eurooppalaiset, edunsaajamaan tai poikkeuksellisesti kansainväliset kehity-
syhteistyöhön erikoistuneet valtioista riippumattomat järjestöt1996R1292 — FI — 20.11.2003 — 002.001 — 16