1986L0278 — FI — 23.12.1991 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 12 päivänä kesäkuuta 1986,
ympäristön, erityisesti maaperän, suojelusta käytettäessä puhdistamolietettä maanviljelyssä
(86/278/ETY)
(EYVL L 181, 4.7.1986, s. 6)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston direktiivi 91/692/ETY, annettu 23 päivänä joulukuuta 1991 L 377 48 31.12.1991
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 12 päivänä kesäkuuta 1986,
ympäristön, erityisesti maaperän, suojelusta käytettäessä puhdista-
molietettä maanviljelyssä
(86/278/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 ja 235 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),
sekä katsoo, ettätämän direktiivin tavoitteena on säädellä puhdistamolietteen käyttöä
maanviljelyssä niin, että sen haitalliset vaikutukset maaperään, kasvilli-suuteen, eläimiin ja ihmisiin voidaan estää samalla edistäenpuhdistamolietteen asianmukaista käyttöä,
erot eri jäsenvaltioissa voimassa olevien, puhdistamolietteen maanvilje-
lykäyttöä koskevien säännösten välillä saattavat vaikuttaayhteismarkkinoiden toimintaan; sen vuoksi tämän alan lainsäädäntöäolisi lähennettävä perustamissopimuksen 100 artiklan mukaisesti,
maanviljelyssä käytettävään puhdistamolietteeseen ei sovelleta jätteistä
15 päivänä heinäkuuta 1975 annettua direktiiviä 75/442/ETY(
4),
myrkyllisistä ja vaarallisista jätteistä 20 päivänä maaliskuuta 1978
annettua neuvoston direktiiviä 78/319/ETY(5) sovelletaan myös sellai-
seen puhdistamolietteeseen, joka sisältää mainitun direktiivin liitteessälueteltuja aineita tai materiaaleja, jotka ominaisuuksiensa, määriensätai pitoisuuksiensa vuoksi voivat vaarantaa ihmisen terveyttä taiympäristön tilaa, taikka on tällaisten aineiden tai materiaalien pilaamaa,
olisi säädettävä erityistoimenpiteistä sen varmistamiseksi, ettei lietteen
valvomattomasta käytöstä aiheudu minkäänlaisia haittoja ihmisille,eläimille, kasveille eikä ympäristölle,
tällä direktiivillä pyritään myös saamaan aikaan tiettyjä yhteisön alus-
tavia toimenpiteitä maaperän suojelemiseksi,
lietteellä voi olla maanviljelyn kannalta arvokkaita ominaisuuksia,
minkä vuoksi on perusteltua edistää lietteen asianmukaista käyttöä
maanviljelyssä; puhdistamolietteen käytöllä ei saa heikentää maaperänja maataloustuotteiden laatua,
jotkut raskasmetallit voivat olla myrkyllisiä kasveille ja viljelykasvien
välityksellä myös ihmisille; on välttämätöntä asettaa pakolliset raja-arvot näiden aineiden pitoisuuksille maaperässä,
lietteen käyttö on syytä kieltää, kun näiden metallien pitoisuudet
maaperässä ylittävät nämä raja-arvot,
lisäksi on välttämätöntä estää näiden raja-arvojen ylittyminen lietteen
käytön seurauksena; sen vuoksi on välttämätöntä rajoittaa viljely-maahan lisättävien raskasmetallien määrää joko rajoittamalla määrää,
jonka lietettä saa vuodessa lisätä ja varmistamalla, etteivät käytettävän
lietteen raskasmetallipitoisuudet ylitä asetettuja raja-arvoja, taipyrkimällä varmistamaan, ettei viljelymaahan lisättävien raskasmetal-1986L0278 — FI — 23.12.1991 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o C 264, 8.10.1982, s. 3 ja
EYVL N:o C 154, 14.6.1984, s. 6
(2) EYVL N:o C 77, 19.3.1984, s. 136
(3) EYVL N:o C 90, 5.4.1983, s. 27
(4) EYVL N:o L 194, 25.7.1975, s. 39
(5) EYVL N:o L 84, 31.3.1978, s. 43
▼B
lien määrä, laskettuna kymmenen vuoden keskiarvon perusteella, ylitä
annettuja raja-arvoja,
liete on käsiteltävä ennen sen käyttöä maanviljelyssä; jäsenvaltiot
voivat kuitenkin tietyin edellytyksin antaa luvan käsittelemättömän liet-teen käyttämiseen vaarantamatta ihmisten tai eläinten terveyttä, mikäliliete sijoitetaan tai muokataan maahan,
lietteellä käsitelty alue voidaan ottaa laidunkäyttöön taikka siltä
voidaan korjata vihantarehua tai tiettyjä tavallisesti suoraan maahan
kosketuksissa olevia ja tavallisesti tuoreena syötäviä viljelykasveja
vasta tietyn ajanjakson kuluttua lietteen levityksestä; lietteen käyttöhedelmä- ja vihanneskasvien viljelyssä hedelmäpuiden viljelyä lukuunottamatta on kasvukauden aikana kiellettävä,
lietettä voisi käyttää olosuhteissa, joissa maaperän sekä pinta- ja pohja-
vesien suojeleminen direktiivien 75/440/ETY(
1) sekä 80/68/ETY(2)
mukaisesti on mahdollista,
tässä tarkoituksessa on välttämätöntä valvoa lietteiden ja lietteellä
käsiteltyjen viljelymaiden laatua ja tästä syystä tehdä määrityksiä sekäilmoittaa tietyt tulokset käyttäjille,
eräistä olennaisista tiedoista olisi pidettävä kirjaa tietämyksen paranta-
miseksi lietteen käytöstä maanviljelyssä ja nämä tiedot olisitoimitettava kausikertomuksina komissiolle; komissio tekee tarvittaessanäiden kertomusten perusteella ehdotuksia maaperän ja ympäristönsuojelun tehostamiseksi,
pääasiallisesti kotitalouksien jätevettä käsittelevissä pienissä jäteveden-
puhdistamoissa syntyvästä lietteestä on vain hyvin vähän vaaraa
ihmisten, eläinten ja kasvien terveydelle ja ympäristölle ja siksi tällaisetpuhdistamot on vapautettava eräistä tiedottamiseen ja analysointiin liit-tyvistä velvoitteista,
jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus antaa säännöksiä, jotka ovat
tiukempia kuin tässä direktiivissä säädetyt; tällaisista säännöksistä on
ilmoitettava komissiolle,
tekniikan ja tieteen kehityksen vuoksi eräitä tässä direktiivissä esitettyjä
vaatimuksia voidaan joutua pian mukauttamaan; tarvittavien toimenpi-teiden toteuttamisen helpottamiseksi on säädettävä menettelystä, jolla
toteutetaan jäsenvaltioiden ja komission välinen läheinen yhteistyö;
yhteistyö olisi toteuttava tekniikan ja tieteen kehitykseen mukautta-mista käsittelevässä komiteassa, ja
perustamissopimuksessa ei ole annettu muita tarvittavia valtuuksia kuin
235 artiklaan sisältyvät,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tämän direktiivin tarkoituksena on säädellä puhdistamolietteen käyttöä
maanviljelyssä niin, että sen haitalliset vaikutukset maaperään, kasvilli-suuteen, eläimiin ja ihmisiin voidaan estää samalla edistäen lietteenasianmukaista käyttöä.
2 artikla
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
a) ”lietteellä”:
i) kotitalouksien tai kaupunkien jätevesiä käsittelevissä jäteveden-
puhdistamoissa sekä muissa koostumukseltaan kotitalouksien ja
kaupunkien jätevettä vastaavia jätevesiä käsittelevissä puhdista-moissa syntyvää ylijäämälietettä;1986L0278 — FI — 23.12.1991 — 001.001 — 3
(1) EYVL N:o L 194, 25.7.1975, s. 26
(2) EYVL N:o L 20, 26.1.1980, s. 43
▼B
ii) sakokaivoissa ja muissa vastaavissa jäteveden käsittelyyn tarkoi-
tetuissa laitteistoissa syntyvää ylijäämälietettä;
iii) muissa kuin edellä kohdissa i ja ii tarkoitetuissa jätevedenpuh-
distamoissa syntyvää ylijäämälietettä.
b) ”käsitellyllä lietteellä”:
lietettä, joka on käsitelty biologisesti, kemiallisesti tai lämpökäsit-
telyn avulla, pitkäaikaisesti varastoitu tai käsitelty jollain muullasellaisella tavalla, jonka tarkoituksena on merkittävästi vähentää
taudinaiheuttajien määrää ja hajuhaittoja sekä lietteen käytöstä
aiheutuvia terveysvaaroja;
c) ”maanviljelyllä”:
kaiken tyyppisten myytävien ravintokasvien viljelyä, vihantarehuksi
tarkoitetut mukaan lukien;
d) ”käytöllä”:
lietteen levittämistä maahan tai mitä tahansa muuta lietteen
lisäämistä maan pinnalle tai maaperään.
3 artikla
1 Edellä 2 artiklan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettua lietettä saa
käyttää maanviljelyssä ainoastaan tämän direktiivin mukaisesti.
2 Rajoittamatta direktiivien 75/442/ETY ja 78/319/ETY sovelta-
mista:
— edellä 2 artiklan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua lietettä saa
käyttää maanviljelyssä edellytyksin, jotka asianomainen jäsenvaltiokatsoo välttämättömiksi ihmisten terveyden ja ympäristön suojele-miseksi;
— edellä 2 artiklan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettua lietettä saa
käyttää maanviljelyssä ainoastaan, jos asianomainen jäsenvaltio on
erikseen määrännyt sen käytöstä.
4 artikla
Lietteellä käsitellyn maan ja lietteen suurimmat sallitut raskasmetallipi-
toisuudet sekä viljelymaahan lisättävien raskasmetallien vuotuiset
enimmäismäärät vahvistetaan liitteessä I A, I B ja I C.
5 artikla
Rajoittamatta 12 artiklan soveltamista:
1 jäsenvaltioiden on kiellettävä lietteen käyttö, milloin yhden tai
useamman raskasmetallin pitoisuudet maassa ylittävät jäsenvaltioiden
liitteen I A mukaisesti asettamat raja-arvot sekä toteutettava tarpeel-liset toimenpiteet, jottei näitä raja-arvoja lietteen käytön takia ylitetä;
2 jäsenvaltioiden on säädeltävä lietteen käyttöä siten, etteivät kohdassa
1 tarkoitetut raja-arvot ylity raskasmetallien kertymisen vuoksi.
Tämän toteuttamiseksi jäsenvaltioiden on sovellettava jompaa-kumpaa alempana kohdissa a ja b säädetyistä menettelytavoista:
a) jäsenvaltioiden on määrättävä suurin sallittu lietteen lisäysmäärä
kuiva-ainetonneina pinta-alayksikköä ja vuotta kohden samallaottaen huomioon liitteen I B mukaisesti asettamansa lietteenraskasmetallipitoisuuksia koskevat raja-arvot,
b) jäsenvaltioiden on valvottava liitteen I C mukaisia raja-arvoja,
joilla säädellään viljelymaahan pinta-ala-ja aikayksikköä kohdenlisättävää metallimäärää.
6 artikla
Rajoittamatta 7 artiklan soveltamista:
a) liete on käsiteltävä ennen sen käyttöä maanviljelyssä. Jäsenvaltiot
voivat kuitenkin itse päättämillään edellytyksillä sallia käsitte-lemättömän lietteen käyttämisen, jos liete sijoitetaan tai muokataanmaaperään;1986L0278 — FI — 23.12.1991 — 001.001 — 4
▼B
b) puhdistamolietteen tuottajien on säännöllisesti toimitettava käyttä-
jille kaikki liitteessä II A mainitut tiedot.
7 artikla
Jäsenvaltioiden on kiellettävä lietteen käyttö tai sen toimittaminen
käyttöön:
a) laidunmailla tai vihantarehun kasvattamiseen käytettävillä mailla,
joslaidunmaata on tarkoituskäyttää laiduntamis een tai vihantarehuon tarkoituskorjata ennen tietyn varoajan päättymis tä. Tämä
varoaika, joka jäsenvaltioiden on asetettava ottaen erityisesti
huomioon maantieteellinen asemansa ja ilmastoolonsa, ei missääntapauksessa saa olla lyhyempi kuin kolme viikkoa;
b) kasvukauden aikana maalla, jolla kasvaa hedelmä- tai vihanneskas-
veja, lukuun ottamatta hedelmäpuita;
c) sadon korjaamista edeltävien 10 kuukauden ja itse sadonkorjuun
aikana sellaisten hedelmien ja vihannesten viljelyyn tarkoitetullamaalla, jotka ovat tavallisesti välittömässä kosketuksessa maahan jajotka tavallisesti syödään raakana.
8 artikla
Lietettä käytettäessä on noudatettava seuraavia sääntöjä:
— käytössä on otettava huomioon kasvien ravinnetarpeet ja huolehdit-
tava, ettei maaperän eikä pinta- tai pohjavesien laatua huononneta,
— joslietettä käytetään mailla, joiden pH-arvo on vähemmän kuin 6,
jäsenvaltioiden on otettava huomioon, että tällöin raskasmetallienliikkuvuus ja imeytyminen kasveihin lisääntyvät sekä tarpeenvaatiessa alennettava liitteen I A mukaisesti asettamiaan raja-arvoja.
9 artikla
Liete sekä viljelymaa, jolla lietettä käytetään, on analysoitava liitteen II
A ja II B mukaisesti.
Vertailumenetelmät näytteiden otosta ja analyysimenetelmistä
määrätään liitteessä II C.
10 artikla
1 Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että pidetään ajan tasalla olevia
tiedostoja, joihin merkitään:
a) tuotetut ja maaviljelykäyttöön toimitetut lietemäärät;
b) lietteen koostumus ja ominaisuudet liitteessä II A esitettyjen muut-
tujien osalta;
c) lietteen käsittelymenetelmä 2 artiklan kohdassa b määritellyllä
tavalla;
d) lietteen vastaanottajien nimet ja osoitteet sekä paikka, jossa lietettä
on tarkoituskäyttää.
2 Asiakirjojen on oltava asianomaisten viranomaisten käytettävissä,
ja niiden perusteella on kyettävä laatimaan 17 artiklassa tarkoitettuyhteenvetokertomus.
3 Käsittelymenetelmiä koskevat tiedot sekä analyysitulokset on
toimitettava asianomaisille viranomaisille heidän pyynnöstään.
11 artikla
Jäsenvaltiot voivat olla soveltamatta 6 artiklan b alakohtaa sekä 10
artiklan 1 kohdan b, c ja d alakohtia sekä 2 kohtaa sellaisiin puhdista-moihin, joiden käsittelykapasiteetti on alle 300 kg DBO
5/päivässä,
vastaten asukasvastinelukua 5 000, ja jotka on tarkoitettu ensisijaisestikotitalouksien jäteveden puhdistamiseen.1986L0278 — FI — 23.12.1991 — 001.001 — 5
▼B
12 artikla
Olosuhteiden niin vaatiessa jäsenvaltiot voivat toteuttaa tässä direktii-
vissä säädettyjä tiukempia toimia.
Kaikista tällaisista päätöksistä on ilmoitettava neuvostolle olemassa
olevien sopimusten mukaisesti.
13 artikla
Tämän direktiivin mukauttaminen tekniikan ja tieteen kehitykseen 15
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen koskee myös tämän direk-tiivin liitteissä olevia määräyksiä, lukuun ottamatta liitteissä I A, I Bja I C lueteltuja muuttujia ja lukuarvoja, sekä kaikkia sellaisia tekijöitä,jotka voivat vaikuttaa lukuarvojen arviointiin ja liitteissä II A ja II B
tarkoitettuja analyysimuuttujia.
14 artikla
1 Asetetaan komitea tämän direktiivin mukauttamiseksi tekniikan ja
tieteen kehitykseen, jäljempänä ’komitea’, jossa on jäsenvaltioidenedustajat ja puheenjohtajana komission edustaja.
2 Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
15 artikla
1 Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian
saattaa komitean käsiteltäväksi sen puheenjohtaja omasta aloitteestaan
tai jonkin jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.
2 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista
toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa,jonka puheenjohtaja asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausuntoannetaan sellaisella 54 äänen enemmistöllä, joka saadaan kun jäsenval-
tioiden edustajien äänet painotetaan perustamissopimuksen 148 artiklan
2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
3 a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komi-
tean lausunnon mukaiset.
b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon
mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, komissio tekeeviipymättä neuvostolle esityksen tarvittavista toimenpiteistä.
Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.
c) Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa
siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee
päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.
16 artikla
1 Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan kolmen
vuoden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.
Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2 Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista
kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
17 artikla
Jäsenvaltioiden on joka kolmas vuosi toimitettava komissiolle tietoja
tämän direktiivin täytäntöönpanosta sektorikohtaisessa kertomuksessa,
joka kattaa myös muut asiaankuuluvat yhteisön direktiivit. Tämäkertomuson laadittava direktiivin 91/692(
1) 6 artiklassa määrätyn
menettelyn mukaisesti komission valmistaman kyselylomakkeen taikaavan pohjalta. Kyselylomake tai kaava lähetetään jäsenvaltioillekuusi kuukautta ennen sen jakson alkua, jolta kertomus laaditaan.1986L0278 — FI — 23.12.1991 — 001.001 — 6
(1) EYVL N:o L 377, 31.12.1991, s. 48▼M1
▼M1
Kertomus on toimitettava komissiolle yhdeksän kuukauden kuluessa
sen kolmevuotiskauden päättymisestä, jota kertomus koskee.
Ensimmäinen kertomus kattaa jakson vuodesta 1995 vuoden 1997
loppuun.
Komissio julkaisee yhteisön kertomuksen direktiivin täytäntöönpanosta
yhdeksän kuukauden kuluessa siitä, kun se vastaanotti jäsenvaltioidenkertomukset.
18 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1986L0278 — FI — 23.12.1991 — 001.001 — 7
▼B
▼B
LIITE I A
MAAN RASKASMETALLIPITOISUUKSIA KOSKEVAT RAJA-ARVOT
(mg/kg kuiva-ainetta liitteessä II C määritellyllä tavalla otetussa edusta-
vassa näytteessä, maassa, jonka pH on 6-7)
Muuttujat Raja-arvot (1)
Kadmium 1-3
Kupari (2) 50-140
Nikkeli (2) 30-75
Lyijy 50-300
Sinkki (2) 150-300
Elohopea 1-1,5
Kromi (3)-
(1) Jäsenvaltiot voivat sallia edellä olevien raja-arvojen ylittämisen sellaisella alueella, joka
on tätä direktiiviä tiedoksi annettaessa varattu lietteen sijoittamiseen, mutta jollaviljellään myytäviä ravintokasveja yksinomaan rehuna käytettäväksi. Jäsenvaltioidenon ilmoitettava komissiolle tällaisten paikkojen lukumäärä ja kuvaus. Niiden on myös
pyrittävä varmistamaan, ettei tällaisesta toiminnasta aiheudu vaaraa ihmisten tervey-
delle tai ympäristölle.
(
2) Jäsenvaltiot voivat sallia raja-arvojen ylittämisen näiden muuttujien osalta, mikäli liet-
teellä käsiteltävän maan pH-arvo on pysyvästi suurempi kuin 7. Kyseistenraskasmetallien sallitut enimmäispitoisuudet eivät missään tapauksessa saa ylittää näitä
arvoja enempää kuin 50 prosentilla. Jäsenvaltioiden on myös pyrittävä varmistamaan,
ettei tästä aiheudu vaaraa ihmisten terveydelle tai ympäristölle eikä varsinkaan pohja-vedelle.
(
3) Tässä vaiheessa ei ole mahdollista asettaa raja-arvoja kromille. Neuvosto asettaa nämä
raja-arvot myöhemmin komission tekemien ehdotusten perusteella, vuoden kuluessa
tämän direktiivin tiedoksi antamisesta.1986L0278 — FI — 23.12.1991 — 001.001 — 8
▼B
LIITE I B
MAANVILJELYSSÄ KÄYTETTÄVÄN LIETTEEN RASKASMETALLI-
PITOISUUKSIA KOSKEVAT RAJA-ARVOT
(mg/kg kuiva-ainetta)
Muuttujat Raja-arvot
Kadmium 20-40
Kupari 1 000-1 750
Nikkeli 300-400
Lyijy 750-1 200
Sinkki 2 500-4 000
Elohopea 16-25
Kromi (1)—
(1) Tässä vaiheessa ei ole mahdollista asettaa raja-arvoja kromille. Neuvosto asettaa nämä
raja-arvot myöhemmin komission tekemien ehdotusten perusteella, vuoden kuluessatämän direktiivin tiedoksi antamisesta.1986L0278 — FI — 23.12.1991 — 001.001 — 9
▼B
LIITE I C
VILJELYMAAHAN LISÄTTÄVIÄ VUOTUISIA RASKASMETAL-
LIMÄÄRIÄ KOSKEVAT, KYMMENEN VUODEN KESKIARVOIHIN
PERUSTUVAT RAJA-ARVOT
(kg/ha/vuosi)
Muuttujat Raja-arvot (1)
Kadmium 0,15
Kupari 12
Nikkeli 3
Lyijy 15
Sinkki 30
Elohopea 0,1
Kromi (2)-
(1) Jäsenvaltiot voivat sallia edellä olevien raja-arvojen ylittämisen sellaisella alueella, joka
on tätä direktiiviä tiedoksi annettaessa varattu lietteen sijoittamiseen, mutta jollaviljellään myytäviä ravintokasveja yksinomaan rehuna käytettäväksi. Jäsenvaltioiden
on ilmoitettava komissiolle tällaisten paikkojen lukumäärä ja kuvaus. Niiden on myös
pyrittävä varmistamaan, ettei tällaisesta toiminnasta aiheudu vaaraa ihmisten tervey-delle tai ympäristölle.
(
2) Tässä vaiheessa ei ole mahdollista asettaa raja-arvoja kromille. Neuvosto asettaa nämä
raja-arvot myöhemmin komission tekemien ehdotusten perusteella, vuoden kuluessa
tämän direktiivin tiedoksi antamisesta.1986L0278 — FI — 23.12.1991 — 001.001 — 10
▼B
LIITE II A
LIETTEEN ANALYSOINTI
1 Liete on analysoitava pääsääntöisesti vähintään kuuden kuukauden välein.
Mikäli puhdistettavan jäteveden ominaisuuksissa tapahtuu muutoksia, analy-
sointi on tehtävä tätä useammin. Jos määritystulokset eivät kokonaisen
vuoden aikana vaihtele merkittävästi, liete on analysoitava vähintään 12
kuukauden välein.
2 Mikäli 11 artiklassa tarkoitettujen puhdistamoiden lietettä ei ole analysoitu 12
kuukauden aikana ennen tämän direktiivin täytäntöönpanoa kussakin jäsenval-
tiossa, analysointi on tehtävä 12 kuukauden kuluessa tästä täytäntöönpanosta
tai, mikäli mahdollista, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun on myönnetty
lupa tällaisessa puhdistamossa syntyvän lietteen käyttöön maanviljelyssä.
Jäsenvaltiot päättävät jatkossa suoritettavien analyysien aikaväleistä ensim-
mäisten analyysitulosten, puhdistetun jäteveden mahdollisten laatumuutosten
ja muiden asiaan vaikuttavien seikkojen perusteella.
3 Jollei 4 kohdasta muuta johdu, lietteestä määritetään seuraavat muuttujat:
— kuiva-aine ja orgaaninen aine;
— pH-arvo;
— typpi ja fosfori;
— kadmium, kupari, nikkeli, lyijy, sinkki, elohopea ja kromi.
4 Mikäli kyseisen jäsenvaltion asianomaista viranomaista tyydyttävällä tavalla
on osoitettu, että kuparia, sinkkiä ja kromia puhdistamon käsittelemässä
jätevedessä joko ei ole lainkaan tai niitä on vain merkityksettömiä määriä,
jäsenvaltiot saavat päättää näiden metallien analysoinnin aikaväleistä.1986L0278 — FI — 23.12.1991 — 001.001 — 11
▼B
LIITE II B
MAAPERÄN ANALYSOINTI
1 Ennen kuin muuta kuin 11 artiklassa tarkoitetuissa puhdistamoissa syntyvää
lietettä ryhdytään käyttämään, jäsenvaltioiden on aina ensin varmistettava,
että viljelymaan raskasmetallipitoisuudet eivät ylitä liitteen I A mukaisesti
asetettuja raja-arvoja. Tätä varten jäsenvaltioiden on päätettävä suoritettavista
määrityksistä, ottaen huomioon käytettävissä olevat tutkimustulokset
maaperän ominaisuuksista ja tasalaatuisuudesta.
2 Jäsenvaltioiden on päätettävä jatkossa suoritettavien määritysten aikaväleistä
ottaen huomioon maaperän metallipitoisuudet ennen lietteen käyttöä, käytetyn
lietteen määrän ja koostumuksen sekä muut mahdollisesti asiaan vaikuttavat
seikat.
3 Seuraavat muuttujat on analysoitava:
— pH-arvo;
— kadmium, kupari, nikkeli, lyijy, sinkki, elohopea ja kromi.1986L0278 — FI — 23.12.1991 — 001.001 — 12
▼B
LIITE II C
NÄYTTEENOTTO JA ANALYYSIMENETELMÄT
1Maaperänäytteen otto
Edustavat maaperänäytteet valmistetaan tavallisesti sekoittamalla keskenään
25 erillistä näytettä, jotka on otettu eri puolilta enintään 5 hehtaarin laajuista
ja yhtä tarkoitusta varten viljeltyä aluetta.
Näytteet on otettava 25 cm:n syvyyteen saakka, jollei pintamaa ole tätä
ohuempi; jälkimmäisessä tapauksessa näytteenottosyvyyden on kuitenkin
oltava vähintään 10 cm.
2Lietenäytteen otto
Lietenäyte on otettava prosessin jälkeen, mutta ennen sen toimittamista
käyttäjälle ja sen on oltava kyseisen puhdistamon lietetuotannon kannalta
edustava.
3Analyysimenetelmät
Raskasmetallipitoisuudet on analysoitava vahvahappokäsittelyn jälkeen.
Analyysin vertailumenetelmänä on käytettävä atomiabsortiospektrometriä, ja
määritysrajojen on oltava korkeintaan 10 % kyseisen metallin sallitusta enim-
mäispitoisuudesta.1986L0278 — FI — 23.12.1991 — 001.001 — 13