66/98 - - - I
1Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 66/98,
annettu 18 päivänä joulukuuta 1997,
tietyistä Etelämantereella harjoitettavaan kalastustoimintaan sovellettavista
säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä ja asetuksen (EY) N:o 2113/96 kumoamisesta
(EYVL N:o L 6, 10.1.1998, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
Neuvoston asetus (EY) N:o 2479/98, annettu 12 päivänä marraskuuta 1998 L 309 1 19.11.1998
66/98 - - - I
INEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 66/98,
annettu 18 päivänä joulukuuta 1997,
tietyistä Etelämantereella harjoitettavaan kalastustoimintaan sovellettavista
säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä ja asetuksen (EY) N:o 2113/96
kumoamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksenja erityisesti sen 43 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (
1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
sekä katsoo, että
yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta
20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen
(ETY) N:o 3760/92 (3) 4 artiklan mukaisesti neuvosto voi
määrittää edellytykset, joilla yhteisön kalastusaluksilla on
mahdollisuus päästä vesille ja hyödyntää kalavaroja,
yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta
valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annettua
neuvoston asetusta (ETY) N:o 2847/93 (4) sovelletaan
kaikkeen kalastustoimintaan ja kalastukseen liittyvään
toimintaan, jota harjoitetaan jäsenvaltioiden
suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella tai
siihen kuuluvilla merialueilla, sekä kaikkeen muilla kuin
jäsenvaltioiden vesillä ja avomerellä toimivien yhteisön
kalastusalusten toimintaan, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta niiden erityisten määräysten soveltamista,
jotka sisältyvät yhteisön ja kolmansien maiden välillä
tehtyihin kalastussopimuksiin tai kansainvälisiin
yleissopimuksiin, joiden osapuolena yhteisö on,
yleissopimus Etelämantereen meren elollisten
luonnonvarojen säilyttämisestä, jäljempänä ’yleissopimus’,
hyväksyttiin päätöksellä 81/691/ETY (5); ja tuli voimaan
yhteisössä 21 päivänä toukokuuta 1982,
ottaa huomioon 19 päivänä toukokuuta 1980 annetun
Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen
säilyttämistä koskevan kokouksen puheenjohtajan
julistuksen, joka on liitetty kyseisen kokouksen
päätösasiakirjaan, ja erityisesti sen 5 kohdan,
yleissopimuksella perustettu toimikunta Etelämantereen
meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi, jäljempänä
’CCAMLR’, vahvisti tieteellisen komiteansa antaman
suosituksen perusteella tietyt säilyttämistoimenpiteet, joita
sovelletaan erityisesti Etelä-Georgian rannikon edustalla
esiintyviin kalakantoihin,
(1) EYVL C 189, 20.6.1997, s. 10
(2) EYVL C 371, 8.12.1997
(3) EYVL L 389, 31.12.1992, s. 1
(4) EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on
viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2870/95 (EYVLL 301, 14.12.1995, s. 1).
(
5) EYVL L 252, 5.9.1981, s. 26
66/98 - - - I
IICCAMLR:n jäsenet totesivat, että ne aikovat soveltaa
väliaikaisesti viimeisimpiä, 1 päivänä marraskuuta 1996
vahvistettuja säilyttämistoimenpiteitä odottamatta niiden
tuloa sitoviksi, koska tietyt säilyttämistoimenpiteet koskevat
kalastuskausia, jotka alkavat 1 päivänä heinäkuuta 1997 tai
sen jälkeen,
Euroopan yhteisön on yleissopimuksen sopimuspuolena
varmistettava, että CCAMLR:n vahvistamia toimenpiteitä
sovelletaan yhteisön kalastusaluksiin vahvistetuista
päivämääristä alkaen,
on tarpeen säätää järjestelystä, jolla neuvosto voi komission
ehdotuksesta panna täytäntöön CCAMLR:n myöhemmin
vahvistamia säilyttämistoimenpiteitä yksinkertaistetulla
menettelyllä,
tietyistä Etelämantereella harjoitettavaan
kalastustoimintaan sovellettavista säilyttämis- ja
valvontatoimenpiteistä 25 päivänä lokakuuta 1996annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2113/96 (
1)
vahvistettiin tietyt tuohon aikaan voimassa olleet
Etelämantereen kalavaroja koskevat tekniset
säilyttämistoimenpiteet; kyseiseen asetukseen on tehtävä
lukuisia muutoksia vuoden 1996 CCAMLR:n kokouksessa
hyväksyttyjen säilyttämistoimenpiteiden panemiseksi
täytäntöön; tekstin selkeyden vuoksi on aiheellista kumota
asetus (EY) N:o 2113/96 ja korvata se uudella asetuksella,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
(1) EYVL L 283, 5.11.1996, s. 1
66/98 - - - I
11a r t i k l a
Soveltamisala ja -alue
1. T ätä asetusta sovelletaan yhteisön kalastusaluksiin,
jotka kalastavat ja säilyttävät aluksella 60. eteläisen
leveyspiirin eteläpuolella olevalla alueella sekä kyseisen
leveyspiirin ja Etelämantereen konvergenssin välisellä
alueella olevista meren elollisista luonnonvaroista kaloja,
jotka ovat osa Etelämantereen meren ekosysteemiä, ei
kuitenkaan rannikkovaltion kansainvälisen oikeuden
mukaisesti olemassa olevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla
vesillä.
2. T ätä asetusta sovelletaan yleissopimuksen tavoitteiden
ja periaatteiden sekä yleissopimuksen hyväksyneen
konferenssin päätösasiakirjan määräysten mukaisesti,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta yleissopimuksen
määräysten soveltamista.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu Etelämantereen
konvergenssi määritetään viivaksi, joka yhdistää seuraavat
leveys- ja pituuspiirien pisteet: E-50 û,0û;E - 5 0 û,I - 3 0 û;
E-45 û,I - 3 0 û;E - 4 5 û,I - 8 0 û;E - 5 5 û,I - 8 0 û;E - 5 5 û, I-150 û;
E-60 û, I-150 û;E - 6 0 û,L - 5 0 û;E - 5 0 û,L - 5 0 û;E - 5 0 û,0û.
2a r t i k l a
Kalastusoikeus
1. Ainoastaan niillä kalastusaluksilla, joiden nimi on
2 kohdassa mainitussa luettelossa ja joille lippuvaltiona
oleva jäsenvaltio on asetuksen (EY) N:o 1627/94 (1)7
artiklan mukaisesti myöntänyt erityiskalastusluvan, on
oikeus harjoittaa kalastusta 1 artiklassa määritetyllä
alueella.
2. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksiluettelo niiden lipun alla purjehtivista ja yhteisön alueella
rekisteröidyistä aluksista, jotka aikovat harjoittaa
kalastustoimintaa 1 artiklassa määritellyllä alueella,
vähintään kolmekymmentä päivää ennen tällaisen
toiminnan aloittamista ja ennen 15 päivää huhtikuuta
kunakin vuonna.
3. T ässä komissiolle toimitetussa luettelossa on
mainittava alusrekisterin sisäinen numero yhteisön
kalastusrekisteristä 19 päivänä tammikuuta 1994 annetun
komission asetuksen (EY) N:o 109/94 (
2) 1 artiklan
mukaisesti ja mukaan on liitettävä maininta aluksen
kotisatamasta, aluksen omistajan tai rahtaajan nimestä sekä
ilmoitus siitä, että aluksen päällikölle on tiedotettu
toimenpiteistä, jotka ovat voimassa alueella tai alueilla,
jolla tai joilla alus kalastaa sopimusalueella.
4. Komissio toimittaa kaikki vaaditut tiedot
CCAMLR:lle 1 päivään toukokuuta mennessä vuosittain.
(1) EYVL L 171, 6.7.1994, s. 7
(2) EYVL L 19, 22.1.1994, s. 566/98
2479/98
66/98
66/98 - - - I
23a r t i k l a
1. Jäsenvaltion on annettava komissiolle tiedoksi
kalastusalusten aikomus harjoittaa ravunpyyntiä
FAO-suuralueella 48.3 Etelämanner. Ilmoitus on tehtävä
neljä kuukautta ennen pyynnin alkamispäivää ja siihen on
sisällyttävä alusrekisterin sisäinen numero ja asianomaisen
aluksen tutkimus- ja kalastustoimintasuunnitelma.
2. Komissio tutkii ilmoituksen, tarkistaa, että se on
sovellettavien sääntöjen mukainen, ja ilmoittaa
jäsenvaltiolle käsittelynsä tuloksista. Jäsenvaltio voi
myöntää erityiskalastusluvan komission käsittelyn tulokset
saatuaan tai 10 työpäivän kuluttua tiedoksiannosta.
Komissio ilmoittaa asiasta CCAMLR:lle viimeistään kolme
kuukautta ennen kalastuksen alkamispäivää.
4a r t i k l a
Kalastuksen kieltäminen
1. Notothenia rossiin kohdennettu kalastus on kielletty
FAO-suuralueen 48.1 Etelämanner niemimaa-alueella,
FAO-suuralueella 48.2 Etelämanner eteläisten
Orkneysaarten ympärillä ja FAO-suuralueella 48.3
Etelämanner Etelä-Georgian ympärillä.
2. Kalojen kohdennettu kalastus muihin kuin tieteellisiin
tarkoituksiin on kielletty FAO-suuralueella 48.1
Etelämanner ja 48.2 Etelämanner.
3. Gobionotothen gibberifronsin, Chaenocephalus
aceratusin, Pseudochaenichthys georgianusin, Lepidonotothen
squamifronsin jaPatagonotothen guntherin kohdennettu
kalastus on kielletty FAO-suuralueella 48.3 Etelämanner
6 päivään marraskuuta 1998 .
4. Dissostichus spp. -lajiin kohdennettu kalastus
FAO-suuralueella 48.5 Etelämanner ja FAO-alueilla 58.4.1
ja 58.4.2 Etelämanner on kielletty 7 päivästä marraskuuta
1997 6 päivään marraskuuta 1998.
5. Lepidonotothen squamifrons -lajiin kohdennettu
kalastus FAO-alueella 58.4.4 Etelämanner on kielletty 7
päivästä marraskuuta 1997, paitsi tieteellisessä
tarkoituksessa.
6. Lepidonotothen squamifrons-, Notothenia rossii-,
Channichthys rhinoceratus- tai Bathyraja spp. -lajeihin
kohdennettu kalastus on kielletty FAO-alueella 58.5.2
Etelämanner 7 päivästä marraskuuta 1997 6 päivään
marraskuuta 1998.
7. D. Mawsoni -lajiin kohdennettu kalastus
FAO-suuralueella 48.4 Etelämanner on kielletty, paitsi
tieteellisessä tarkoituksessa.66/98
2479/98
2479/98
66/98 - - - I
35a r t i k l a
Saalisrajoitukset
1. Euphausia superban suurin sallittu saalis (TAC) on
kaikkina kalastuskausina:
a) 1,5 miljoonaa tonnia FAO-alueella 48 Etelämanner
b) 450 000 tonnia FAO-alueella 58.4.2 Etelämanner
c) 775 000 FAO-alueella 58.4.1 Etelämanner
Kalastuskauden määritellään alkavan 1 päivänä heinäkuuta
ja päättyvän seuraavan vuoden kesäkuun 30 päivänä.
2. Dissostichus eleginoidesin TAC on:
a) 3 300 tonnia FAO-suuralueella 48.3 Etelämanner 1
päivästä huhtikuuta 31 päivään elokuuta 1998, tai
kunnes saalis on pyydetty;
b) 28 tonnia FAO-suuralueella 48.4 Etelämanner 1
päivästä huhtikuuta 31 päivään elokuuta 1998, tai
kunnes a alakohdassa määritetty TAC on saavutettu;
c) 3 700 tonnia FAO-alueella 58.5.2 Etelämanner 7
päivästä marraskuuta 1997 6 päivään marraskuuta
1998.
Jos Dissostichus eleginoides-lajiin FAO-alueella 58.5.2
Etelämanner kohdennetun kalastuksen aikana
Lepidonotothen squamifrons, Notothenia rossii,
Channichthys rhinoceratus tai Bathyraja spp. -lajien
sivusaalis jollakin vetokerralla:
i ) y l i t t ä ä1 0 0k i l o g r a m m a aj a5p r o s e n t t i ak a i k k i e n
kalalajien saaliin kokonaispainosta tai
ii) on vähintään 2 tonnia,
kalastusaluksen on siirryttävä toisille kalavesille vähintään
5 merimailin päähän. Se ei saa palata viiteen päivään alle
5 merimailin etäisyydelle vesistä, joilla sivusaalis ylitti
5 prosenttia.
Poisheitetyn Dissostichus eleginoidesin kokonaismäärä ja
paino on ilmoitettava, mukaan lukien ’jellymeat’ -tilassa
olevat kalat. Nämä kalat lasketaan kuuluviksi TAC:iin.
3. Champsocephalus gunnari -lajiin TAC on 4 520 tonnia
FAO-suuralueella 48.3 Etelämanner 7 päivästä marraskuuta
1997 31 päivään maaliskuuta 1998.
Champsocephalus gunnari -lajiin kohdennettu kalastus
FAO-suuralueella 48.3 Etelämanner on lopetettava, jos
jonkin 5 kohdan i alakohdassa mainitun lajin sivusaalis
ylittää vahvistetun rajan.
Jos Champsocephalus gunnari -lajiin kohdennetun
kalastuksen aikana jonkin 5 kohdan i alakohdassa mainitun
lajin sivusaalis jollakin vetokerralla:66/98
2479/98
66/98 - - - I
4i ) y l i t t ä ä1 0 0k i l o g r a m m a aj a5p r o s e n t t i ak a i k k i e n
kalalajien saaliin kokonaispainosta tai
ii) on vähintään 2 tonnia,
kalastusaluksen on siirryttävä toisille kalavesille vähintään 5
merimailin päähän. Se ei saa palata viiteen päivään alle 5
merimailin etäisyydelle vesistä, joilla sivusaalis ylitti 5 pro-
senttia.
Jos Champsocephalus Gunnari -lajin sivusaalis jollakin
vetokerralla ylittää 100 kilogrammaa, ja yli 10 prosenttia
kaloista on kokonaispituudeltaan alle 24 cm,
kalastusaluksen on siirryttävä toisille kalavesille vähintään 5
merimailin päähän. Se ei saa palata viiteen päivään alle 5
merimailin etäisyydelle vesistä, joilla pienikokoisten
Champsocephalus gunnari -lajin kokonaispituudeltaan alle
24 cm kalojen saalis ylitti 10 prosenttia.
4. Rapujen, Paralomis spp. (Decapoda, alalahko
Reptantia) TAC on 1 600 tonnia FAO-suuralueella 48.3
Etelämanner 7 päivästä marraskuuta 1997 6 päivään
marraskuuta 1998 .
Electrona carlsbergin TAC on 109 000 tonnia
FAO-suuralueella 48.3 Etelämanner 7 päivästä marraskuuta
1997 6 päivään marraskuuta 1998 , josta enintään 14 500
tonnia Shagsaarten alueella (Shag Rocks), jota rajoittaa
seuraavat pisteet yhdistävä viiva: E-52 û30 〈,L - 4 0 û;E - 5 2 û
30 〈,L - 4 4 û;E - 5 4 û30 〈,L - 4 0 ûja E-54 û30 〈,L - 4 4 û.
Electrona carlsbergin kohdennettu kalastus
FAO-suuralueella 48.3 Etelämanner ja Shagsaarten alueella
(Shag Rocks) lopetetaan, jos jonkin 5 kohdan i
alakohdassa luetellun lajin sivusaalis ylittää vahvistetun
rajan.
Jos Electrona carlsbergi -lajiin kohdennetun kalastuksen
aikana joidenkin muiden kuin 5 kohdan i alakohdassa
lueteltujen kohdelajien sivusaalis jollakin vetokerralla:
i ) y l i t t ä ä1 0 0k i l o g r a m m a aj a5p r o s e n t t i ak a i k k i e n
kalalajien saaliin kokonaispainosta tai
ii) on vähintään 2 tonnia,
kalastusaluksen on siirryttävä toisille kalavesille vähintään 5
merimailin päähän. Se ei saa palata viiteen päivään alle 5
merimailin etäisyydelle vesistä, joilla sivusaalis ylitti 5 pro-
senttia.2479/98
66/98
2479/98
2479/98
2479/98
66/98 - - - I
55. i) Kalastettaessa FAO-suuralueella 48.3 Etelämanner
Gobionotothen gibberrifronsin sivusaaliit rajoitetaan
1 470 tonniin; Chaenocephalus aceratusin sivusaaliit
rajoitetaan 2 200 tonniin; Pseudochaenichthys
georgianusin, Notothenia rossiin jaLepidonotothen
squamifronsin sivusaaliit rajoitetaan kunkin kolmen
lajin osalta 300 tonniin.
ii) Jos Dissostichus eleginoidesin taiChampsocephalus
gunnarin kohdennetun kalastuksen aikana FAO-
alueella 58.5.2 Etelämanner Lepidonotothen squa-
mifrons-, Notothenia rossii-, Channichthys rhinocera-
tus- taiBathyrajja spp. -lajien sivusaaliit jollakin
vetokerralla ylittävät 5 prosenttia kokonaissaaliista
painon mukaan laskettuna, kalastusalusten on siir-
ryttävä toisille kalavesille vähintään 5 merimailin
päähän. Kalastusaluksella ei ole lupa kalastaa alle
5 merimailin etäisyydellä vesistä, joilla sivusaaliissivusaalis ylitti 5 prosenttia, vähintään 5 päivän ai-
kana. Muiden edellä täsmentämättömien lajien
saaliit eivät saa ylittää 50 tonnia.
iii) Kaikessa FAO-alueella 58.5.2 Etelämanner suori-
tettavassa kohdennetussa kalastuksessa 7 päivästä
marraskuuta 1997 6 päivään marraskuuta 1998:
—Lepidonotothen squamifrons -lajin sivusaalis ei
saa ylittää 325 tonnia,
—Channichthys rhinoceratus -lajin sivusaalis ei
s a ay l i t t ä ä8 0t o n n i a ,
—Bathyraja spp. -lajin sivusaalis ei saa ylittää 120
tonnia.
Kaikkien niiden kalalajien, joita ei ole mainittu
edellisessä alakohdassa ja joita varten ei ole voimassa
mitään muuta saalisrajoitusta, sivusaalis ei
FAO-alueella 58.5.2 Etelämanner saa ylittää 50 tonnia.
6. Kalavesillä, joilla sivusaalis ylittää tässä artiklassa
tarkoitetut määrät, tarkoitetaan kalastusaluksen kulkemaa
matkaa siitä kohdasta, jossa pyydys ensimmäisen kerran
heitetään, siihen kohtaan, jossa se nostetaan takaisin
alukseen.
7. Jonkin edellä mainitun lajin saaliita, jotka yhteisönalukset kalastivat tieteellisiin tarkoituksiin, pidetään osana
kunkin lajin voimassa olevia pyyntirajoituksia 1–6 kohdassa
esitetyllä tavalla.66/98
2479/98
66/98
66/98 - - - I
66a r t i k l a
Välineet
1. Dissostichus eleginoidesin kalastus muuten kuin
troolaamalla on kielletty FAO-alueella 58.5.2 Etelämanner.
2. Edellä 5 artiklan 4 kohdassa määritellyn ravunpyynnin
osalta ainoastaan rapumerrat (ansat) sallitaan. T ämä
kalastus rajoitetaan sukukypsiin urosrapuihin; kaikki
naaras- ja alakokoiset urosravut on päästettävä vapaaksi
vahingoittumattomina. Paralomis spinosissima jaP. f o r m o s a
-lajeihin kuuluvat urosravut, joiden selkäkilven leveys on
vähintään 102 millimetriä Paralomis spinosissiman osalta ja
vähintään 90 millimetriä P. f o r m o s a n osalta, voidaan pitää
aluksella. Merellä käsitellyt ravut pakastetaan paloina
(rapujen vähimmäiskoko voidaan määritellä palojen avulla).
3. Dissostichus eleginoidesin kalastus muuten kuin
pitkäsiimalla on kielletty FAO-suuralueella 48.3 ja 48.4
Etelämanner.
4. Champsocephalus gunnarin kalastus pohjatroolilla on
kielletty FAO-suuralueella 48.3 Etelämanner.
7a r t i k l a
Valvontatoimenpiteet
Yhteisön aluksia koskee kolme erilaista saaliiden ja
pyyntiponnistusten ilmoitusjärjestelmää:
1. Kuukausittaisessa saaliiden ja pyyntiponnistusten
ilmoitusjärjestelmässä aikaväli, jolla ilmoitukset
tehdään, on yksi kalenterikuukausi.
2. Kymmenen päivän saaliiden ja pyyntiponnistusten
ilmoitusjärjestelmässä kalenterikuukausi jaetaan
kolmeen kirjaimilla A, B ja C merkittyyn
ilmoitusjaksoon, jotka ajoittuvat tässä järjestyksessä
kuukauden 1 päivästä 10 päivään, 11 päivästä 20
päivään ja 21 päivästä kuukauden viimeiseen päivään.
3. Viiden päivän saaliiden ja pyyntiponnistusten
ilmoitusjärjestelmässä jokainen kalenterikuukausi
jaetaan kuuteen kirjaimilla A, B, C, D, E ja F
merkittyyn ilmoitusjaksoon, jotka ajoittuvat tässä
järjestyksessä kuukauden 1 päivästä 5 päivään, 6
päivästä 10 päivään, 11 päivästä 15 päivään, 16
päivästä 20 päivään, 21 päivästä 25 päivään ja 26
päivästä kuukauden viimeiseen päivään.
8a r t i k l a
1. Viiden päivän saaliiden ja pyyntiponnistusten
ilmoitusjärjestelmää sovelletaan:
i)Dissostichus eleginoidesin kalastukseen
FAO-suuralueilla 48.3 ja 48.4 Etelämanner 1 päivästä
huhtikuuta 1998 ;66/98
2479/98
66/98 - - - I
7ii)Champsocephalus gunnarin kalastukseen
FAO-suuralueella 48.3 Etelämanner;
2. Kymmenen päivän saaliiden ja pyyntiponnistusten
ilmoitusjärjestelmää sovelletaan:
i) ravunpyynnin Paralomis spp. (Decapoda, alalahko
Reptantia), FAO-suuralueella 48.3 Etelämanner. Tiedot
31 päivän heinäkuuta ja 25 päivän elokuuta 1998
välisenä aikana saaduista saaliista on toimitettavakomissiolle 25 päivään syyskuuta 1998
mennessä;
ii)Champsocephalus gunnarin jaDissostichus eleginoidesin
ja muiden syvän veden lajien kalastukseen
FAO-alueella 58.5.2 Etelämanner.
3. Kuukausittaista saaliiden ja pyyntiponnistusten
ilmoitusjärjestelmää sovelletaan:
i)Electrona carlsbergin kalastukseen FAO-suuralueella
48.3 Etelämanner;
ii)Euphausia superban kalastukseen FAO-alueella 48
Etelämanner ja FAO-alueilla 58.4.2 ja 58.4.1
Etelämanner.
4. Saaliiden ja pyyntiponnistusten ilmoitusjärjestelmiä
sovelletaan kaikkiin tieteelliseen tutkimustarkoitukseen
pyydettyihin lajeihin, jos saaliin määrä on tiettynä
ajanjaksona suurempi kuin 5 tonnia.
9a r t i k l a
1. Yhteisön kalastusalusten päälliköiden on tehtävä
saalis- ja pyyntiponnistusilmoitus lippuvaltiona olevan
jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille viimeistään
seuraavana päivänä sen jälkeen, kun kyseinen ilmoitusjakso
on päättynyt.
2. Jäsenvaltioiden on annettava tietokoneen välityksellä
komissiolle tiedoksi jokaisen lippunsa alla purhehtivan ja
alueellaan rekisteröidyn kalastusaluksen tekemä saalis- ja
pyyntiponnistusilmoitus viimeistään kolmen päivän kuluessa
kustakin ilmoitusjaksosta. Jokaisessa saalis- ja
pyyntiponnistusilmoituksessa on eriteltävä kyseinen
ilmoitusjakso.
3. Komissio antaa CCAMLR:lle tiedoksi 2 kohdan
mukaisesti saamansa saalis- ja pyyntiponnistusilmoitukset
viimeistään viiden päivän kuluessa kunkin ilmoitusjakson
päättymisestä.
10 artikla
Saaliiden ja pyyntiponnistusten ilmoitukseen on sisällyttävä
seuraavat tiedot ilmoitusjaksolta:
— nimi,
— kyseisen aluksen ulkoiset tunnusmerkit,66/98
2479/98 - - - poistettu
66/98
2479/98
2479/98
66/98 - - - I
8— kyseisten lajien kokonaissaaliit,
— niiden päivien ja tuntien kokonaismäärä, joina
kalastustoimintaa harjoitettiin,
— kaikkien lajien säilytetyt saaliit ja sivusaaliit
ilmoitusjaksolla,
— pitkäsiimakalastuksen osalta koukkujen lukumäärä.
11 artikla
1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 päivän
heinäkuuta 1998 ja tämän asetuksen voimaantulokuukautta
seuraavan kuukauden viimeisen päivän välisenä aikana
pyydetyt aluskohtaisesti jaotellut kokonaissaaliit niiden
alusten osalta, jotka purjehtivat niiden lipun alla ja jotka
on rekisteröity niiden alueella. T ämä ilmoitus on tehtävä 10
päivän kuluessa tämän ajanjakson päättymisestä.
2. Kaikkien rapuja FAO-suuralueella 48.3 Etelämanner
pyytävien alusten on ilmoitettava komissiolle seuraavat
tiedot ennen 31 päivää heinäkuuta 1998 pyydetyistä
ravuista 25 päivään elokuuta 1998 mennessä:
— jokaisen 10 päivän ajanjakson osalta mertojen sijainti,
päivämäärä, syvyys, määrät ja tiheys sekä
vedessäoloaika, kaupallista kokoa olevien rapujen
saaliit (määrä ja paino) (käyttäen mahdollisimmantarkkaa asteikkoa, ei kuitenkaan pitempiä kuin 0,5 û
eikä leveämpiä kuin 1 û),
— liitteessä I säädetyn menettelyn (35–50 rapua kerätään
joka päivä juuri ennen keskipäivää vedetystä siimasta)
mukaisesti otetun edustavan otoksen laji, koko ja
sukupuoli sekä sivusaaliit, ja
— muut asiaa koskevat mahdolliset tiedot liitteessä I
säädettyjen edellytysten mukaisesti.
12 artikla
Kuukausittainen yksityiskohtainen ja biologisia tietoja
koskeva tiedotusjärjestelmä trooli- ja
pitkäsiimakalastuksessa
1. Yhteisön kalastusalusten on annettava sen
jäsenvaltion, jonka lipun alla ne purjehtivat, toimivaltaisille
viranomaisille tiedoksi viimeistään kalastuskuukautta
seuraavan kunkin kuukauden 15 päivänä tarvittavat
vetokertakohtaiset tiedot CCAMLR:n yksityiskohtaisen
saalis- ja pyyntiponnistuslomakkeen (C1-lomake
troolikalastuksessa ja C2-lomake pitkäsiimakalastuksessa)
täyttämiseksi kalastaessaan:
a)Dissostichus eleginoidesia FAO-alueella 58.5.2
Etelämanner 7 päivästä marraskuuta 1997 6
päivään
marraskuuta 1998 sekä FAO-suuralueilla 48.3 ja 48.4
Etelämanner 1 päivästä huhtikuuta 31 päivään
elokuuta 1998 ;66/98
2479/98
2479/98
2479/98
2479/98
2479/98
66/98 - - - I
9b)Champsocephalus gunnaria FAO-suuralueella 48.3
Etelämanner 7 päivästä marraskuuta 1997 31 päivään
maaliskuuta 1998 ;
e)Electrona carlsbergiä kohdelajina FAO-suuralueella 48.3
ja sivusaaliina lajeja, jotka määritellään pääjalkaisiksi,
äyriäisiksi tai muiksi kalalajeiksi kuin Electrona
carlsbergi. Edustava näyte tässä tapauksessa on
vähintään 500 kalaa.
2. Kaikki kohde- ja sivusaalislajien saaliit on ilmoitettava
lajeittain. Näihin tietoihin on sisällyttävä saaliiksi jääneiden
ja vapautettujen tai kuolleiden merilintujen tai
merinisäkkäiden lukumäärä.
3. Yhteisön kalastusalusten on myös ilmoitettava
edustavat näytteet harjoitetun kalastuksen kohdelajien ja
sivusaalislajien pituusjakaumamittauksista (lomake B2,
viimeisin versio). Kalojen pituus on mitattavakokonaispituutena pyöristäen lähimpään alempaan
senttimetriin ja pituusjakaumanäytteet olisi otettava yhden
suorakulmaisen ruudun alueelta. (0,5 ûleveysastetta, 1,0 û
pituusastetta). Jos alus siirtyy toiseen ruutuun kuukauden
kuluessa, jokaisen suorakulmaisen ruudun osalta on
mitattava erilliset pituusjakaumat.
4. Jäsenvaltioiden on toimitettava tämän tiedoksiannon
mukaiset tiedot kunkin kuukauden päättyessä komissiolle,
joka toimittaa nämä tiedot välittömästi CCAMLR:lle.
13 artikla
Kalastustoiminnan keskeyttäminen
CCAMLR:n ilmoitettua komissiolle, että 5 artiklassa
jollekin kalakannalle tai kantaryhmälle vahvistettu TAC on
täynnä tai että 5 artiklassa esitetty kalastuskausi on
päättynyt, mikään yhteisön kalastusalus ei saa kalastaa,pitää aluksella, jälleenlaivata eikä purkaa aluksesta
kyseisestä kannasta tai kantaryhmästä pyydettyjä kaloja
kyseisen päivämäärän jälkeen.66/98
2479/98
2479/98 - - - poistettu
66/98
2479/98 - - - poistettu
66/98
66/98 - - - I
1014 artikla
Silmäkoot
1. T roolia, ankkuroitua kierrenuottaa eikä vastaavia
verkkoja, joiden jonkin osan silmäkoko on pienempi kuin
liitteessä III on säädetty, ei saa käyttää eikä vetää
kalastettaessa Notothenia rossii-, Dissostichus eleginoides-,
Gobionotothen gibberifrons-, Notothenia kempi-,
Lepidonotothen squamifrons jaChampsocephalus gunnari -
lajeja tai näiden lajien ryhmiä. Kaikkien keinojen ja
välineiden käyttö, jotka tukkivat silmäkokoja tai
pienentävät silmäkokoja, on kielletty
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen verkkojen liitteessä
III määrätty vähimmäissilmäkoko määritetään seuraavien
sääntöjen mukaisesti:
A.Tulkkien kuvaus
a) Silmäkoon määrittämiseen käytettävien tulkkien on
oltava kahden millimetrin vahvuisia, litteitä sekäkestävästä tai taipumattomasta aineesta
valmistettuja. T ulkeissa on oltava yksi tai useampi
suorasivuinen reuna, joka tai jotka on yhdistetty
kaltevuudeltaan yksi senttimetri kahdeksaa
senttimetriä kohti olevilla viistosivuisilla väliosilla.
T ulkit on rei’itettävä kapeimmasta kohdastaan.
b) T arvittaessa kunkin tulkin suorasivuiseen osaan tai
osiin sekä viistoihin osiin on merkittävä yhdelle
puolelle leveys millimetreinä mitattuna. Viistoihin
osiin on tehtävä millimetriasteikko, ja leveys on
merkittävä säännöllisin välein.
B.Tulkin käyttö
a) Havasta venytetään viistosti silmien
pituussuunnassa.
b) Edellä A kohdassa annettua kuvausta vastaava
tulkki pujotetaan kapeimmasta kohdastaan silmään
kohtisuorassa havaksen tasoon nähden.
c) T ulkki pujotetaan käsin tai painon tai
dynamometrin avulla silmään, kunnes silmän vastus
pysäyttää sen viistojen reunojen kohdalla.
C.Mitattavan silmän valitseminen
a) Mitattavien silmien on muodostettava havaksen
pituussuunnassa kahdenkymmenen yhtäjaksoisen
silmän sarja.66/98
66/98 - - - I
11b) Alle 50 senttimetrin päässä jameista, nostoköydestä
ja sulkuköysistä sijaitsevia silmiä ei mitata.
Kyseinen etäisyys mitataan kohtisuorassa jameja,
nostoköyttä ja sulkuköysiä vasten havaksen ollessa
venytettynä mittaussuunnassa. Mittaamatta jätetään
myös paikatut tai repeytyneet silmät sekä silmät,
joihin on kiinnitetty lisälaitteita.
c) Edellä a alakohdasta poiketen mitattavien silmien
ei tarvitse muodostaa yhtäjaksoista sarjaa, jos b
alakohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät.
d) Silmäkoko voidaan mitata ainoastaan silloin, kun
verkko on märkä eikä se ole jäätynyt.
D.Silmän mittaaminen
Kunkin silmän koko on sama kuin tulkin leveys sen
pysäytyspisteessä käytettäessä tulkkia B kohdan mukai-
sesti.
E.Verkon silmäkoon määrittäminen
Verkon silmäkoko on C ja D kohdassa kuvattujen me-
netelmien mukaan valittujen ja mitattujen silmien mit-
tausten kokonaismäärän millimetreinä ilmoitettu arit-
meettinen keskiarvo pyöristettynä lähimpään
millimetriin.
Mitattavien silmien kokonaismäärä on esitetty F koh-
dassa.
F.Tarkastusmenettelyn vaiheet
a) T arkastaja mittaa kahdenkymmenen C kohdan
mukaan valitun silmän sarjan pujottamalla tulkin
silmään käsin painoa tai dynamometriä
käyttämättä. Verkon silmäkoko määritetään sitten
E kohdan mukaisesti.
Jos laskutoimitusten tulokset osoittavat, että
silmäkoko ei ole voimassa olevien asetusten
mukainen, tarkastaja mittaa kaksi ylimääräistä, C
kohdan mukaisesti valittua kahdenkymmenen
silmän sarjaa.
Silmäkoko lasketaan sitten uudelleen ottaen
huomioon 60 aikaisemmin mitattua silmää. T ämä
silmäkoko on verkon silmäkoko sanotun
kuitenkaan rajoittamatta b alakohdan säännöksiä.66/98
66/98 - - - I
12b) Jos aluksen päällikkö asettaa kyseenalaiseksi a
alakohdan mukaisesti määritetyn silmäkoon, niin
tätä mittausta ei oteta huomioon silmäkokoa
määritettäessä ja verkko on mitattava uudelleen
kiinnittäen siihen tällä kertaa paino tai
dynamometri, jonka valinta jätetään tarkastajan
harkinnan varaan. Paino on kiinnitettävä (koukulla)
tulkin kapeimmassa kohdassa olevaan reikään.
Dynamometri voidaan kiinnittää tulkin
kapeimmassa tai leveimmässä kohdassa olevaan
reikään. Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on
todennettava painon tai dynamometrin tarkkuus.
Silmäkooltaan enintään 35 millimetriä oleviin a
alakohdan mukaisesti määritettyihin verkkoihin
sovelletaan 19,61 newtonin suuruista voimaa
(vastaa 2 kilogramman massaa) ja muihin
verkkoihin 49,03 newtonin suuruista voimaa (vastaa5 kilogramman massaa).
Määritettäessä silmäkokoa E kohdan mukaisesti
(painoa tai dynamometriä käyttäen) ainoastaan
kahdenkymmenen silmän sarja mitataan, jos
tarkastaja käyttää painoa tai dynamometriä.
3. Pitkäsiimakalastuksesta johtuvan merilintujen
satunnaisen kuolevuuden alentamiseksi sovellettavat
toimenpiteet esitetään liitteessä IV .
15 artikla
Uudenlaisesta kalastuksesta ilmoittaminen
1. T ässä artiklassa uudenlainen kalastus on jonkin lajin
kalastusta, jossa käytetään jotain tiettyä pyyntimenetelmää
FAO-suuralueella Etelämanner, josta CCAMLR:lle ei ole
koskaan toimitettu:
a) perusteellisista tutkimuksista tai koekalastuksesta
saatuja kalakannan levinneisyyttä, määrää,
ikäjakaumaa, mahdollista tuottoa ja sen ominaislaatua
koskevia tietoja, tai
b) saalis- ja pyyntiponnistustietoja, tai
c) saalis- ja pyyntiponnistustietoja kahdelta
viimeisimmältä kalastuskaudelta, joina
kalastustoimintaa on harjoitettu.
2. Uudenlaisen kalastustoiminnan harjoittaminen
CCAMLR:n sopimusalueella on kielletty, jollei sitä
hyväksytä 6 kohdan mukaisesti.
3. Kaikkien yhteisön kalastusalusten päälliköiden, jotka
aikovat aloittaa uudenlaisen kalastuksen CCAMLR:n
sopimusalueella, on ilmoitettava aikomuksestaan sen
jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jonka lipun alla
kyseinen alus purjehtii, ja toimitettava kyseisille
viranomaisille 4 kohdassa määritetyt tiedot parhaan
kykynsä mukaan.66/98
66/98 - - - I
134. Jäsenvaltion, jolle on ilmoitettu aikomuksesta aloittaa
uudenlainen kalastus CCAMLR:n sopimusalueella, on
ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä ja viimeistään
neljä kuukautta ennen CCAMLR:n seuraavaa
vuosikokousta.
Ilmoitukseen on liitettävä kaikki seuraavat tiedot, jotka
jäsenvaltio voi toimittaa:
a) ehdotetun kalastuksen luonne, mukaan lukien
saalislajit, pyyntimuodot, ehdotettu alue ja kannattavan
kalastuksen edellyttämä saaliiden vähimmäistaso,
b) merellä suoritetuista yksityiskohtaisista tutkimuksista
saadut biologiset tiedot, joihin sisältyvät kalakannan
levinneisyyttä, määrää, ikäjakaumaa ja sen
ominaislaatua koskevat tiedot,
c) yksityiskohtaiset tiedot toisten kanssa
riippuvuussuhteessa olevista ja yhdessä elävistä lajeista
sekä ehdotetun kalastuksen todennäköinen vaikutusniihin,
d) tiedot muunlaisesta tällä alueella tai samanlaisesta
muualla harjoitettavasta kalastustoiminnasta, joita
voidaan käyttää apuna arvioitaessa mahdollista tuottoa.
5. Komissio toimittaa CCAMLR:n tarkasteltaviksi 4
kohdan mukaisesti saadut tiedot sekä kaikki muut sen
käytettävissä olevat asianmukaiset tiedot.
6. Kun CCAMLR on tehnyt päätöksen, uudenlaisen
kalastuksen hyväksyy:
— komissio, jos CCAMLR ei ole vahvistanut mitään
säilyttämistoimenpiteitä uudenlaisen kalastuksen osalta,
tai
— kaikissa muissa tapauksissa neuvosto, joka päättää
asiasta määräenemmistöllä komission ehdotuksesta.
16 artikla
Koekalastus
Koekalastus määritellään kalastukseksi, joka aiemmin
luokiteltiin 15 artiklassa määritellyksi uudenlaiseksi
kalastukseksi. Koekalastus luokitellaan edelleen sellaiseksi,
kunnes saatavilla on riittävät tiedot, jotta:
a) saalislajien levinneisyys, määrä ja ikäjakauma voidaan
arvioida, mikä mahdollistaa kyseisenlaisen kalastuksen
mahdollisen tuoton arvioimisen,
b) kyseisenlaisen kalastuksen mahdollisia vaikutuksia
riippuvaisiin ja vastaaviin lajeihin voidaan arvioida, ja
c) CCAMLR:n tieteellinen komitea voi laatia ja antaa
neuvoja sopivista pyyntimääristä sekä tarvittaessa
pyyntiponnistuksen tasoista ja pyydyksistä.
Koekalastuksen osalta toimitettavat tiedot esitetään
liitteessä V .66/98
66/98 - - - I
14Koekalastuksen harjoittaminen CCAMLR:n
sopimusalueella on kielletty, jollei siihen ole annettu lupaa
liitteen V mukaisesti.
17 artikla
Säilyttämistoimien soveltaminen tieteelliseen
kalastustutkimustoimintaan
1. Jäsenvaltioiden, joiden alukset aikovat harjoittaa
tieteellistä tutkimusta, jossa arvioidun saaliin odotetaan
olevan vähemmän kuin 50 tonnia, on toimitettava suoraan
CCAMLR:lle sekä kopiona komissiolle seuraavat tiedot:
— nimi,
— aluksen ulkoiset tunnusmerkit,
— alue ja suuralue, joilla tutkimus aiotaan toteuttaa,
— arvioitu CCAMLR:n sopimusalueelle saapumis- ja
sieltä poistumispäivämäärä,
— tutkimuksen tarkoitus,
— todennäköisesti käytettävät kalastusvälineet.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut yhteisön alukset
vapautetaan silmäkokomääräyksiä, pyydystyyppikieltoja,
suljettuja alueita, kalastuskausia ja kokorajoituksia
koskevista säilyttämistoimenpiteistä sekä muista kuin 5
artiklan 8 kohdassa ja 8 artiklan 4 kohdassa määritellyistä
ilmoitusjärjestelmissä asetetuista vaatimuksista.
3. Jäsenvaltioiden, joiden alukset aikovat harjoittaa
tutkimusta, jossa arvioidun kokonaissaaliin odotetaan
olevan enemmän kuin 50 tonnia, on toimitettava
CCAMLR:lle tarkastelua varten sekä kopiona komissiolle
CCAMLR:n laatimalla lomakkeella tutkimussuunnitelmat
vähintään kuusi kuukautta ennen tutkimuksen suunniteltua
aloittamispäivää. Suunniteltua tieteellisiin tarkoituksiin
harjoitettavaa kalastustoimintaa ei saa aloittaa ennen kuin
CCAMLR on saanut suoritettua edellä mainitun
tarkastelunsa ja sen päätös on annettu tiedoksi.
4. Jäsenvaltioiden on toimitettava saalis- ja
pyyntiponnistustiedot 1, 2 ja 3 kohdan alaisten tieteellisten
tutkimusten tuloksista CCAMLR:lle sekä kopiona
komissiolle vetokertakohtaisella lomakkeella (lomake C4).
Jäsenvaltion on toimitettava CCAMLR:lle sekä kopiona
komissiolle yhteenveto tuloksista 180 päivän kuluessa
tutkimuksen päättymisestä. CCAMLR:lle sekä komissiolle
kopiona on toimitettava täydellinen kertomus
tutkimustuloksista 12 kuukauden kuluessa.2479/98
66/98
66/98 - - - I
1518 artikla
Ravunpyynti määritellään sellaiseksi kaupalliseksi
toiminnaksi, jossa kohdelaji on jokin rapujen ryhmään
kuuluva ( Decapoda , alalohko Reptantia ).
19 artikla
Yhteisön kalastusaluksilla on oltava vähintään yksi
CCAMLR:n osoittama tieteellinen tarkkailija, jos kyseiset
alukset kalastavat:
a) rapuja FAO-suuralueella 48.3 Etelämanner 7 päivästä
marraskuuta 1997 6 päivään marraskuuta 1998;
b)Dissostichus eleginoidesia FAO-suuralueella 48.3 ja 48.4
1 päivästä huhtikuuta 31 päivään elokuuta 1998 ;
c)Champsocephalus gunnari -lajia FAO-alueella 48.3
Etelämanner 7 päivästä marraskuuta 1997 31 päivään
maaliskuuta 1998;
d)Dissostichus eleginoidesia FAO-alueella 58.5.2
Etelämanner 7 päivästä marraskuuta 1997 6 päivään
marraskuuta 1998 ;
20 artikla
Muovisten pakkausnauhojen käytön vähentämiseen
kalastusaluksilla liittyvät säännökset
Muovisten pakkausnauhojen käyttö kalastusaluksilla
syöttilaatikoiden tiiviyden varmistamiseen on kielletty.
Muiden pakkausnauhojen käyttö muihin tarkoituksiin
sellaisilla kalastusaluksilla, joilla ei ole aluksella
jätteenpolttouuneja (suljetut järjestelmät), on kielletty.
Kun pakkausnauhat on poistettu pakkauksista, kaikki
nauhat on leikattava, niin että ne eivät muodosta
yhtenäistä silmukkaa, ja ne on heti kuin mahdollista
poltettava aluksen jätteenpolttouunissa.
Kaikki muovijätteet on varastoitava alukselle satamaan
saapumiseen asti ja niitä ei missään tapauksessa saa heittää
mereen.
21 artikla
Neuvosto tekee tähän asetukseen CCAMLR:n suositusten
täytäntöönpanemiseksi tarvittavat muutokset
määräenemmistöllä komission ehdotuksesta.
22 artikla
Kumotaan asetus (EY) N:o 2113/96 ja korvataan se tämän
astetuksen asetuksen säännöksillä.2479/98
66/98
2479/98
66/98
2479/98
2479/98
66/98
2479/98
2479/98 - - - poistettu
66/98
66/98 - - - I
1623 artikla
T ämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen
jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa
lehdessä.66/98
66/98 - - - I
17LIITE I
VAADITTAVAT TIEDOT RAVUNPYYNNISTÄ FAO-SUURA-
LUEELLA 48.3 ETELÄMANNER
Tiedot saaliista ja pyyntiponnistuksesta:Pyyntimatkan kuvaus:
Pyyntimatkan koodi, aluksen koodi, luvan numero, vuosi.
Merran kuvaus:
Kaaviot ja muut tiedot, mukaan lukien merran muoto, mitat,
silmäkoko, suppilon sijainti, aukko ja suunta, kammioiden
määrä, poistoaukko.
Pyyntiponnistuksen kuvaus:
Päivämäärä, kellonaika, pyydyksen laskupaikan leveys- ja
pituusasteet, pyydyksen laskun kompassilukemat, laskettujenmertojen kokonaismäärä, mertojen tiheys siimassa,
kadotettujen mertojen määrä, syvyys, vedessäoloaika,
syöttityyppi.
Saaliin kuvaus:
Aluksella pidetyn saaliin määrä ja paino, kaikkien lajien
sivusaaliit (ks. taulukko 1), nouseva rekisteröintinumero, jollasaalis voidaan yhdistää näytteitä koskeviin tietoihin.
Taulukko 1 : Ravunpyynnin sivusaaliiden lajeista FAO-suura-
lueella 48.3 Etelämanner ilmoitettavat tiedot
Laji Tiedot, jotka on ilmoitettava
Dissostichus eleginoides Määrä ja arvioitu kokonais-paino
Notothenia rossii Määrä ja arvioitu kokonais-
paino
Muut lajit Arvioitu kokonaispaino
Biologiset tiedot:
Näitä tietoja varten rapuotos on otettava siimasta, joka on
vedetty juuri ennen keskipäivää, keräämällä siimaan tietyinvälein asetettujen useiden mertojen koko sisältö niin, että
osanäyte koostuu 35- - -50 yksilöstä.
Pyyntimatkan kuvaus:
Pyyntimatkan koodi, aluksen koodi, luvan numero.
Näytteen kuvaus:
Päivämäärä, sijainti pyydyksen laskun alkaessa, pyydyksen
laskun kompassilukemat, siiman numero.2479/98
66/98 - - - I
18Tiedot:
Laji, sukupuoli, vähintään 35 yksilön pituus, esiintyykö
rhizocephalan -loista vai ei, tiedot rapujen käytöstä (pidetty,
heitetty pois, hävitetty), sen merran rekisteröintinumero,josta rapu on saatu.2479/98
66/98 - - - I
19LIITE II 2479/98 - - - poistettu
66/98 - - - I
20LIITE III
EDELLÄ 14 ARTIKLASSA SÄÄDETTY VÄHIMMÄISSILMÄKO-
KO
Lajit VerkkotyyppiV ähimmäissil-
mäkoko
Notothenia rossii Troolit, ankkuroidut
kierrenuotat ja vastaav-
at verkot 120 mm
Dissostichus elegi-
noidesTroolit, ankkuroidut
kierrenuotat ja vastaav-
at verkot 120 mm
Gobionotothen gib-
berifronsTroolit, ankkuroidut
kierrenuotat ja vastaav-
at verkot 80 mm
Notothenia kempi Troolit, ankkuroidut
kierrenuotat ja vastaav-
at verkot 80 mm
Lepidonotothen
squamifronsTroolit, ankkuroidut
kierrenuotat ja vastaav-
at verkot 80 mm
Champsocephalus
gunnariTroolit, ankkuroidutkierrenuotat ja vastaav-
at verkot
90 mm66/98
66/98 - - - I
21LIITE IV
TOIMENPITEET PITKÄSIIMAKALASTUKSEN AIKANA AI-
HEUTUNEEN MERILINTUJEN SATUNNAISEN KUOLEVUUD-
EN VÄHENTÄMISEKSI CCAMLR:N SOPIMUSALUEELLA JA
SEURANTALAITTEIDEN KÄYTTÖÖN LIITTYVÄT TOIMENPI-
TEET
1. Kalastustoimet on toteutettava siten, että koukku, johon
syötti on kiinnitetty, uppoaa mahdollisimman pian sen
jälkeen, kun se on laskettu veteen. Alusten, jotka käyttävät
espanjalaista pitkäsiimakalastusmenetelmää, olisi vapautettavapainot ennen kuin siimat kiristyvät; mahdollisuuksien mukaan
olisi käytettävä vähintään 6 kilogramman painoja, jotka on
asetettu 20 metrin välein. Ainoastaan sulatettuja syöttejä saakäyttää.
2. Pitkäsiimoja saa laskea ainoastaan yöllä (eli
merenkulullisten
hämärien (nautical twilight) välisen pimeän aikaan; hämärän
ajankohdat on merkitty merenkulkualmanakan (nautical
almanac) taulukoihin kaikkien leveysasteiden osalta
paikallisina aikoina kultakin päivältä. Kaikki aluksen
toimintoja tai tarkkailijoiden ilmoituksia koskevat kellonajat
on annettava siten, että ilmoitetaan aikaero GMT :hen
nähden) . Mahdollisuuksien mukaan siiman lasku on
lopetettava vähintään kolme tuntia ennen auringonnousua,
jotta vähennetään syöttien joutumista isomeriliitäjälle ja
linnun joutumista pyydykseen. Laskettaessa pitkiäsiimojayöllä ainoastaan vähäisiä aluksen turvallisuuden varmistavia
valoja saa käyttää.
3. Kalanjätteiden heittäminen mereen on kielletty pitkäsiimoja
laskettaessa. Kalanjätteiden heittämistä mereen on vältettävä
pitkäsiimoja nostettaessa. Jos kalanjätteiden päästämistämereen noston aikana ei voida välttää, se on tehtävä aluksen
toiselta puolelta kuin miltä pitkäsiimat nostetaan.
4. Olisi kaikin tavoin pyrittävä varmistamaan, että
pitkäsiimakalastuksen aikana pyydyksiin elävinä kiinni jääneet
linnut saataisiin päästettyä irti elävinä ja että aikana, kun se
on mahdollista, koukut irrotettaisiin vahingoittamattakyseisen linnun henkeä.
5. Käytettäessä pitkiäsiimoja olisi hinattava selkäsiimaa, jonka
tarkoituksena on pelottaa lintuja asettumasta syöttien päälle.Yksityiskohtainen kuvaus selkäsiimasta ja sen käyttötavasta
annetaan tämän liitteen lisäyksessä. Leikarien lukumäärään ja
sijoittamiseen liittyvät rakennetta koskevat yksityiskohdatvoivat vaihdella edellyttäen, että tapsien peittämä
tosiasiallinen veden pinta-ala on vähintään tässä määritellyn
mallin peittämän pinta-alan suuruinen. Siiman jännittämiseksivedessä vedettävää laitetta koskevat yksityiskohdat voivat
myös vaihdella.
6. Muita muunnoksia selkäsiimasta voidaan testata aluksilla,
joilla on kaksi tarkkailijaa, joista vähintään yhden on oltava
CCAMLR:n kansainvälisen tieteellisen tarkkailusuunnitelman
mukaisesti nimitetty, edellyttäen, että kaikkia muita tämän
säilyttämistoimenpiteen osatekijöitä noudatetaan.66/98
2479/98
2479/98
66/98
66/98 - - - I
227. Seurantalaitteiden käyttö aluksilla, jotka kalastavat
CCAMLR:n sopimusalueella, on kielletty.
Lisäys on liitteenä.66/98
2479/98 - - - poistettu
66/98
66/98 - - - I
23Liitteen IV lisäys
1. Selkäsiima on jännitettävä aluksen perään ja kiinnitettävä noin 4,5 metriä vedenpinnan
yläpuolelle siten, että siima on suoraan sen paikan yläpuolella, jossa syötit osuvat veteen.
2. Selkäsiiman halkaisijan on oltava noin 3 millimetriä, sen on oltava vähintään 150 metriä
pitkä ja sen päässä on oltava laite, jolla siima jännittyy siten, että selkäsiima pysyy suoraan
aluksen perässä myös vastatuulessa.
3. Selkäsiimaan olisi kiinnitettävä viisi tapsia, jotka muodostuvat kahdesta, halkaisijaltaan noin
3 millimetriä paksusta köydestä, 5 metrin välein siitä kohdasta alkaen, jossa selkäsiima
kiinnitetään alukseen. Tapsin pituuden olisi vaihdeltava noin 3,5 metristä aluksen lähellä noin
1,25 metriin viidennen tapsin kohdalla. Selkäsiimaa käytettäessä tapsien olisi yllettävä meren
pintaan ja ajoittain tultava veden pinnan yläpuolelle, kun alus kohoaa aallokossa. Leikarit
olisi asetettava selkäsiiman hinauspisteeseen, tapsien kiinnityspisteen molemmin puolin jaaivan selkäsiiman päähän kiinnitettävän painon viereen. Jokaisessa tapsissa olisi myös oltava
leikari kohdassa, jossa se on kiinnitetty selkäsiimaan.
66/98
66/98 - - - I
24LIITE V
KOEKALASTUKSESTA TOIMITETTAVAT TIEDOT
1. Sen varmistamiseksi, että yleissopimuksella perustetun
CCAMLR:n tieteellisen komitean käytettävissä on
koekalastusaikana asianmukaiset tiedot arvion tekemiseksi:
i) tieteellinen komitea laatii (ja päivittää tarvittaessa
vuosittain) tietojen keräämissuunnitelman, jossaeritellään asianmukaisten koekalastusta koskevien
tietojen saamiseen tarvittavat tiedot ja esitetään siihen
tarvittavat toimet,
ii) jokaisen tällaista kalastustoimintaa harjoittavan
jäsenvaltion on vuosittain määrättynä päivänä
toimitettava CCAMLR:lle tieteellisen komiteanlaatimassa tietojen keräämissuunnitelmassa eritellyt
tiedot,
iii) jokaisen tällaista kalastustoimintaa harjoittavan
jäsenvaltion tai jäsenvaltion, joka aikoo sallia alustensa
harjoittaa tällaista toimintaa, on vuosittain laadittava
tutkimus- ja kalastustoimintasuunnitelma ja toimitettava seCCAMLR:lle määrättyyn päivään mennessä, jotta
tieteellinen komitea ja toimikunta voivat tarkastaa sen,
iv) ennen kuin jäsenvaltio voi antaa aluksilleen luvan jatkaa
jo käynnissä olevaa koekalastustoimintaa, kyseisen
jäsenen on ilmoitettava siitä toimikunnalle vähintään
kolme kuukautta ennen toimikunnan sääntömääräistäkokousta, eivätkä kyseisen jäsenen alukset saa aloittaa
k o e k a l a s t u s t ae n n e nk u i nk y s e i n e nk o k o u sp ä ä t t y y ,
v) jos tietojen keräämissuunnitelmassa eriteltyjä tietoja ei
ole toimitettu CCAMLR:lle viimeisimmältä
kalastuskaudelta, jolla koekalastusta harjoitettiin, tietonsailmoittamatta jättänyttä jäsenvaltiota kielletään
jatkamasta koekalastusta, kunnes asianmukaiset tiedot on
toimitettu CCAMLR:lle ja kunnes tieteelliselläkomitealla on ollut mahdollisuus tarkastaa tiedot,
vi) pyyntikapasiteetti ja -ponnistus rajoitetaan
varopyyntirajoituksella tasolle, joka on ainoastaan hiukanenemmän kuin tietojen keräämissuunnitelmassa
määriteltyjen tietojen saamiseksi tarvittava ja asetuksen
16 artiklassa esitettyjen arvioiden tekemiseen edellytettytaso,
vii) jokaisen koekalastukseen osallistuvan aluksen nimi,
tyyppi, koko, rekisteröintinumero ja radiokutsutunnus onilmoitettava CCAMLR:n sihteeristölle viimeistään kolme
kuukautta ennen kunkin kalastuskauden alkua, ja
viii) jokaisella koekalastukseen osallistuvalla aluksella on
oltava tieteellinen tarkkailija sen varmistamiseksi, että
tietoja kerätään sovitun tietojen keräämissuunnitelman
mukaisesti, sekä avustaakseen biologisten ja muidenasianmukaisten tietojen keräämisessä.66/98
66/98 - - - I
252. Tietojen keräämissuunnitelmaan, jonka tieteellinen komitea
laatii ja jota se pitää ajan tasalla, on sisällyttävä tarvittaessa:
i) selvitys pyyntiponnistuksesta ja siihen liittyvistä
biologisista, ekologisista ja ympäristöä koskevistatiedoista asetuksen 16 artiklassa kuvattujen arvioiden
tekemiseksi ja päivämäärä, johon mennessä sovitut tiedot
on vuosittain toimitettava CCAMLR:lle,
ii) suunnitelma pyyntiponnistuksen kohdentamisesta
koevaiheessa niiden asianmukaisten tietojen
hankkimiseksi, joita tarvitaan kalastuspotentiaalin jahyödynnettyjen, näistä riippuvaisten ja näitä vastaavien
kantojen ekologisten suhteiden sekä epäsuotuisten
vaikutusten todennäköisyyden arvioimiseen, ja
iii) arvio aikataulusta, jota käytetään määriteltäessä
hyödynnettyjen, näistä riippuvaisten ja näitä vastaavien
kantojen reaktioita kalastustoimintaan.
3. Tutkimus- ja kalastustoimintasuunnitelmiin, jotka
koekalastukseen osallistuvien jäsenvaltioiden tai
jäsenvaltioiden, jotka aikovat osallistua siihen, on laadittava,on sisällyttävä kaikki seuraavat tiedot, jotka jäsenvaltio pystyy
toimittamaan:
i) selvitys siitä, kuinka jäsenvaltion toiminta sopii yhteen
tieteellisen komitean laatiman tietojen
keräämissuunnitelman kanssa,
ii) selvitys koekalastuksen luonteesta, mukaan lukien
saalislajit, pyyntimenetelmät, ehdotettu alue ja tulevalle
kaudelle ehdotetut pyynnin enimmäistasot,
iii) perusteellisilta tutkimusmatkoilta saadut biologiset
tiedot, esimerkiksi tiedot kannan levinneisyydestä,
määrästä ja ikärakenteesta sekä sen ominaislaatuakoskevat tiedot,
iv) yksityiskohtaiset tiedot riippuvaisista ja vastaavista
kannoista sekä todennäköisyys, jolla ehdotettu kalastusvaikuttaa niihin, ja
v) tiedot muunlaisesta kalastuksesta samalla alueella tai
samanlaisesta kalastuksesta muilla alueilla, joita voidaankäyttää arvioitaessa mahdollista tuottoa.66/98