01999A0728(03) — FI — 01.07.2013 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

Muutettu:









▼B

KUMPPANUUS- JA YHTEISTYÖSOPIMUS

kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan kesken







BELGIAN KUNINGASKUNTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, HELLEENIEN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RANSKAN TASAVALTA, IRLANTI, ITALIAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, ITÄVALLAN LIITTOTASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, SUOMEN TASAVALTA, RUOTSIN KUNINGASKUNTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNIYT KUNINGASKUNTA, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen sopimuspuolet, jäljempänä ”jäsenvaltiot”, ja EUROOPAN YHTEISÖ, EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ JA EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ, jäljempänä ”yhteisö”, sekä KIRGISIAN TASAVALTA, jotka PITÄVÄT MERKITTÄVINÄ yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan välisiä siteitä ja sopimuspuolten yhteisiä arvoja, TUNNUSTAVAT yhteisön ja Kirgisian tasavallan haluavan lujittaa näitä siteitä sekä perustaa kumppanuus ja yhteistyö, joilla lujitettaisiin ja laajennettaisiin niitä suhteita, jotka luotiin erityisesti 18 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetulla Euroopan talousyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton kauppaa sekä kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevalla sopimuksella, OTTAVAT HUOMIOON yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan sitoutumisen poliittisten ja taloudellisten vapauksien vahvistamiseen, mikä on itse kumppanuuden perusta, OTTAVAT HUOMIOON osapuolten sitoutumisen maailmanlaajuisen rauhan ja turvallisuuden samoin kuin riitojen rauhanomaisen ratkaisemisen edistämiseen sekä yhteistyöhön tämän päämäärän saavuttamiseksi Yhdistyneissä Kansakunnissa ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksessa, OTTAVAT HUOMIOON yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan lujan sitoutumisen panemaan täysimääräisesti täytäntöön kaikki periaatteet ja määräykset, jotka sisältyvät Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen (ETYK) päätösasiakirjaan, Wienin ja Madridin seurantakokousten päätösasiakirjoihin, taloudellista yhteistyötä koskevan Bonnin ETY-kokouksen asiakirjaan, uutta Eurooppaa koskevaan Pariisin peruskirjaan sekä Helsingin ETY-kokouksen asiakirjaan ”Muutoksen haasteet” vuodelta 1992, VAHVISTAVAT yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan sitoutumisen Euroopan energiaperuskirjaan, OVAT VAKUUTTUNEITA oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen, erityisesti vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen, monipuoluejärjestelmään ja siihen kuuluvien vapaiden demokraattisten vaalien aikaansaamisen sekä markkinatalouteen siirtymiseksi tarvittavan taloudellisen vapauttamisen ensisijaisen tärkeästä merkityksestä, USKOVAT, että tämän kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen täysimääräinen täytäntöönpano on Kirgisian tasavallan poliittisten, taloudellisten ja oikeudellisten uudistusten jatkumisesta ja toteutumisesta ja yhteistyötä varten tarvittavien tekijöiden käyttöönotosta riippuva samalla kun sillä vaikutetaan niiden jatkumiseen ja toteutumiseen erityisesti Bonnin ETY-kokouksessa tehtyjen päätelmien perusteella, HALUAVAT edistää alueellista yhteistyötä tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla naapurimaissa alueiden hyvinvoinnin ja vakauden edistämiseksi, HALUAVAT aloittaa säännöllisen poliittisen vuoropuhelun molempia osapuolia kiinnostavista kahdenvälisistä ja kansainvälisistä kysymyksistä sekä kehittää sitä, KIINNITTÄVÄT HUOMIOTA yhteisön haluun osallistua taloudelliseen yhteistyöhön sekä antaa tarvittaessa teknistä apua, PITÄVÄT MIELESSÄ yhteisön ja Kirgisian tasavallan väliset taloudelliset ja yhteiskunnalliset erot sekä erityisesti sen seikan, että Kirgisian tasavalta on kehitysmaa ja sisämaanvaltio, TUNNUSTAVAT, että tämän sopimuksen tärkeimpiä tavoitteita on helpottaa mainittujen erojen poistamista Kirgisian talouden kehittämiselle ja rakenteelliselle uudistamiselle annettavan yhteisön tuen avulla, PITÄVÄT MIELESSÄ sopimuksen tarpeellisuuden edistettäessä Kirgisian tasavallan lähentymistä asteittain Euroopan ja sen lähialueiden laajenevaan yhteistyöalueeseen sekä Kirgisian tasavallan asteittaista yhdentymistä avoimeen kansainväliseen markkinajärjestelmään, PITÄVÄT MERKITTÄVÄNÄ osapuolten sitoutumista kaupan vapauttamiseen tullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen (GATT) sisältyvien periaatteiden mukaisesti, OVAT TIETOISIA tarpeesta parantaa liiketoimintaa ja investointeja koskevia edellytyksiä sekä yhtiöiden sijoittautumiseen, työvoimaan, palvelujen tarjoamiseen ja pääomien liikkuvuuteen liittyviä edellytyksiä, OVAT VAKUUTTUNEITA, että tämä sopimus luo uudet olosuhteet osapuolten välisille taloudellisille suhteille ja erityisesti kaupan ja investointien kehittämiselle, jotka ovat olennaisen tärkeitä talouden rakenneuudistuksen ja teknologian nykyaikaistamisen kannalta, HALUAVAT luoda tiiviin yhteistyön ympäristön suojelun alalla ottaen huomioon osapuolten välisen keskinäisen riippuvuuden tällä alalla, PITÄVÄT MIELESSÄ osapuolten aikomuksen kehittää yhteistyötään avaruustutkimuksen alalla täydentääkseen toistensa toimintaa tällä alalla, ja HALUAVAT luoda kulttuuriyhteistyön ja parantaa tiedon kulkua, OVAT SOPINEET SEURAAVAA:







1 artikla

Perustetaan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan välinen kumppanuus. Tämän kumppanuuden tavoitteena on:

— luoda asianmukaiset puitteet osapuolten väliselle poliittiselle vuoropuhelulle, jotta mahdollistettaisiin poliittisten suhteiden kehittäminen,

— tukea Kirgisiaa sen pyrkimyksissä lujittaa demokratiaansa ja kehittää talouttaan sekä saattaa päätökseen siirtyminen markkinatalouteen,

— edistää kauppaa ja investointeja sekä osapuolten välisiä sopusointuisia taloudellisia suhteita niiden kestävän taloudellisen kehityksen edistämiseksi,

— luoda perusta lainsäädännölliselle, taloudelliselle, sosiaaliselle, rahoitusalan ja hallinnolliselle yhteistyölle sekä tekniikan ja kulttuurin alan yhteistyölle.







I OSASTO

YLEISET PERIAATTEET

2 artikla

Osapuolten sisäiset ja ulkoiset toimintaperiaatteet perustuvat demokratian, kansainvälisen oikeuden periaatteiden ja ihmisoikeuksien, sellaisina kuin ne määritellään erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjassa, Helsingin päätösasiakirjassa ja uutta Eurooppaa koskevassa Pariisin peruskirjassa, sekä markkinatalouden periaatteiden, mukaan lukien Bonnin ETY-kokouksen asiakirjoissa ilmaistut periaatteet, kunnioittamiseen, ja ne muodostavat olennaisen osan kumppanuutta ja tätä sopimusta.

3 artikla

Osapuolet pitävät entisen Neuvostoliiton alueen hyvinvoinnin ja vakauden varmistamiseksi olennaisen tärkeänä sitä, että uudet itsenäiset valtiot, jotka ovat syntyneet Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton hajotessa, jäljempänä ”itsenäiset valtiot”, jatkaisivat ja kehittäisivät keskinäistä yhteistyötään hyvien naapurisuhteiden hengessä noudattaen Helsingin päätösasiakirjan periaatteita ja kansainvälistä oikeutta, ja ne pyrkivät kaikin tavoin edistämään tätä prosessia.







II OSASTO

POLIITTINEN VUOROPUHELU

4 artikla

Osapuolet aloittavat säännöllisen poliittisen vuoropuhelun, jota ne aikovat kehittää ja vahvistaa. Tämä vuoropuhelu edistää ja lujittaa yhteisön ja Kirgisian tasavallan välistä lähentymistä, tukee Kirgisiassa tällä hetkellä tapahtuvia poliittisia ja taloudellisia muutoksia sekä edistää uusien yhteistyömuotojen luomista. Poliittisella vuoropuhelulla:

— lujitetaan Kirgisian tasavallan sekä yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja samalla koko demokraattisten valtioiden yhteisön välisiä yhteyksiä. Tällä sopimuksella saavutettu taloudellinen lähentyminen johtaa poliittisten suhteiden syvenemiseen,

— saavutetaan näkökantojen lisääntyvä lähentyminen molempia osapuolia koskevissa kansainvälisissä kysymyksissä ja lisätään siten turvallisuutta ja vakautta.

Tällaista vuoropuhelua voidaan käydä alueellisella tasolla.

5 artikla

Ministeritasolla poliittista vuoropuhelua käydään 75 artiklassa perustetussa yhteistyöneuvostossa ja muutoin yhteisestä sopimuksesta.

6 artikla

Osapuolet käyttävät poliittisessa vuoropuhelussa myös muita menettelyjä ja keinoja, joita ovat erityisesti:

— korkean virkamiestason säännölliset kokoukset yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan edustajien välillä,

— osapuolten välisten diplomaattisten yhteyksien täysimääräinen käyttö, mukaan lukien asianmukaiset kahdenväliset ja monenväliset yhteydet, esimerkiksi Yhdistyneet Kansakunnat, ETY-kokoukset ja muut,

— kaikki muut keinot, mukaan lukien mahdollisuus asiantuntijakokouksiin, joilla edistettäisiin tämän vuoropuhelun vahvistamista ja kehittämistä.

7 artikla

Parlamentaarisella tasolla poliittista vuoropuhelua käydään 80 artiklalla perustetussa parlamentaarisessa yhteistyökomiteassa.







III OSASTO

TAVARAKAUPPA

8 artikla

1. Osapuolet myöntävät toisilleen suosituimmuuskohtelun kaikilla aloilla, jotka liittyvät:

— tuontiin ja vientiin sovellettaviin tulleihin ja maksuihin, mukaan lukien mainittujen tullien ja maksujen kantamismenetelmä,

— tullausta, kauttakuljetusta, varastoja ja uudelleenlastausta koskeviin määräyksiin,

— veroihin ja muihin sisäisiin maksuihin, joita sovelletaan tuotuihin tavaroihin suoraan tai välittömästi,

— maksutapoihin ja kyseisten maksujen siirtoihin,

— sääntöihin, jotka koskevat tavaroiden myyntiä, ostoa, kuljetusta, jakelua ja käyttöä kotimaan markkinoilla.

2. Mitä 1 kohdassa määrätään, ei sovelleta:

a) etuuksiin, jotka myönnetään tulliliiton tai vapaakauppa-alueen luomiseksi taikka tällaisen liiton tai alueen perustamisen nojalla;

b) etuuksiin, jotka myönnetään tietyille maille GATTin ja muiden kehitysmaita suosivien kansainvälisten järjestelyjen mukaisesti;

c) etuuksiin, jotka myönnetään rajaliikenteen helpottamiseksi maille, joilla on yhteinen raja.

3. Mitä 1 kohdassa määrätään, ei sovelleta liitteessä I määriteltyihin Kirgisian tasavallan muille Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton hajotessa syntyneille valtioille myöntämiin etuuksiin siirtymäaikana, joka päättyy Kirgisian tasavallan liittyessä GATTiin tai 31 päivänä joulukuuta 1998, sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.

9 artikla

1. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että kauttakuljetuksen vapauden periaate on olennainen edellytys tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Tässä yhteydessä kukin osapuoli sallii toisen osapuolen tullialueelta peräisin olevien tai sen tullialueelle tarkoitettujen tavaroiden rajoittamattoman kauttakuljetuksen alueensa kautta tai läpi.

2. GATTin V artiklan 2, 3, 4 ja 5 kohdassa esitettyjä sääntöjä sovelletaan molempien osapuolten välillä.

3. Tämän artiklan säännöt eivät kuitenkaan rajoita soveltamasta erityissääntöjä, jotka liittyvät erityisaloihin, erityisesti kuljetusalaan, tai osapuolten välillä sovittuihin tuotteisiin.

10 artikla

Kumpikin osapuoli myöntää lisäksi toiselle osapuolelle vapautuksen väliaikaisesti tuotujen tavaroiden tuontimaksuista ja tulleista lainsäädäntönsä mukaisesti asiaa koskevissa muissa kansainvälisissä yleissopimuksissa määrätyissä tapauksissa ja niissä määrättyjen menettelyjen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kumpaakin puolta sitovista, tavaroiden väliaikaista tuontia koskevista kansainvälisistä yleissopimuksista johtuvia oikeuksia ja velvoitteita. Olosuhteet, joissa kyseinen osapuoli on hyväksynyt tällaisesta yleissopimuksesta johtuvat velvoitteet, otetaan huomioon.

11 artikla

1. Kirgisian tasavallasta peräisin olevat tavarat tuodaan yhteisöön ilman määrällisiä rajoituksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 13, 16 ja 17 artiklan sekä Espanjan ja Portugalin liittymistä yhteisöön koskevien asiakirjojen 77, 81, 244, 249 ja 280 artiklan määräysten soveltamista.

2. Yhteisöstä peräisin olevat tuotteet tuodaan Kirgisian tasavaltaan ilman määrällisiä rajoituksia ja vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä.

12 artikla

Tavaroiden kauppaa käydään osapuolten välillä markkinahinnoin.

13 artikla

1. Kun tietyn tuotteen tuonti toisen osapuolen alueelle lisääntyy sellaisiin määriin tai sillä tavoin, että se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vahinkoa samankaltaisten tai suoraan niiden kanssa kilpailevien tuotteiden kotimaisille valmistajille, yhteisö tai Kirgisian tasavalta, siitä riippuen, kumpaa asia koskee, voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet seuraavien menettelyjen ja edellytysten mukaisesti.

2. Ennen toimenpiteiden toteuttamista tai tapauksissa, joihin sovelletaan 4 kohtaa mahdollisimman pian toteuttamisen jälkeen, yhteisö tai Kirgisian tasavalta, tapauksen mukaan, voi toimittaa yhteistyöneuvostolle kaikki asiaankuuluvat tiedot molempien osapuolten hyväksyttävissä olevan ratkaisun saavuttamiseksi IX osaston määräysten mukaisesti.

3. Jos osapuolet eivät neuvottelujen tuloksena pääse yhteisymmärrykseen tilanteen välttämiseksi tarvittavista toimista 30 päivän kuluessa asian saattamisesta yhteistyöneuvoston käsiteltäväksi, neuvotteluja pyytänyt osapuoli saa rajoittaa kyseisten tuotteiden tuontia siinä määrin ja siksi ajaksi kuin on tarpeen vahingon torjumiseksi tai korjaamiseksi taikka toteuttaa muita aiheellisia toimenpiteitä.

4. Kriittisissä olosuhteissa, joissa viive saattaisi aiheuttaa vaikeasti korjattavia vahinkoja, osapuolet voivat toteuttaa toimenpiteet ennen neuvotteluja sillä edellytyksellä, että neuvotteluja ehdotetaan viipymättä tällaisten toimien toteuttamisen jälkeen.

5. Valitessaan tämän artiklan mukaisia toimenpiteitä osapuolet pitävät ensisijaisina niitä toimenpiteitä, jotka aiheuttavat vähiten häiriötä tämän sopimuksen tavoitteiden toteutumiselle.

6. Tämän artiklan määräykset eivät estä jompaakumpaa osapuolta ottamasta käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä tai tasoitustulleja GATTin VI artiklan, GATTin VI artiklan täytäntöönpanosta tehdyn sopimuksen, GATTin VI, XVI ja XXIII artiklan tulkinnasta ja soveltamisesta tehdyn sopimuksen tai asiaan liittyvän kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

14 artikla

Osapuolet sitoutuvat harkitsemaan tämän osapuolten välistä tavarakauppaa koskevan sopimuksen määräysten kehittämistä olosuhteiden mukaan, mukaan lukien Kirgisian tasavallan GATTiin liittymisestä aiheutunut tilanne. Yhteistyöneuvosto voi antaa osapuolille tällaista kehittämistä koskevia suosituksia, jotka voitaisiin toteuttaa osapuolten välisen sopimuksen perusteella osapuolten menettelyjä noudattaen, jos ne hyväksytään.

15 artikla

Tämä sopimus ei estä sellaisia tuontia, vientiä tai tavaroiden kauttakuljetusta koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden kannalta, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden ja elämän suojelemiseksi, luonnonvarojen suojelemiseksi, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelemiseksi taikka henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelemiseksi tai kultaa ja hopeaa koskevien sääntöjen perusteella. Nämä kiellot tai rajoitukset eivät kuitenkaan saa olla keino mielivaltaiseen syrjintään tai osapuolten välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.

16 artikla

Tämä osasto ei koske niiden tekstiilituotteiden kauppaa, jotka kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön 50—63 lukuun. Näiden tuotteiden kauppaa säännellään erillisellä sopimuksella, joka parafoitiin 15 päivänä lokakuuta 1993 ja jota on väliaikaisesti sovellettu 1 päivästä tammikuuta 1994.

17 artikla

1. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen alaan kuuluvien tuotteiden kauppaa säätelevät tämän osaston määräykset, lukuun ottamatta 11 artiklaa.

2. Perustetaan hiili- ja teräsasioita käsittelevä yhteydenpitoryhmä, joka muodostuu yhteisön edustajista ja Kirgisian tasavallan edustajista.

Yhteydenpitoryhmä vaihtaa säännöllisin väliajoin osapuolia kiinnostavia hiileen ja teräkseen liittyviä kysymyksiä.

18 artikla

Ydinaineiden kauppaa koskevat Euroopan atomienergiayhteisön ja Kirgisian tasavallan välillä tehtävän erityissopimuksen määräykset.







IV OSASTO

LIIKETOIMINTAA JA INVESTOINTEJA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET







I LUKU

TYÖEHDOT

19 artikla

1. Jollei yksittäisissä jäsenvaltioissa sovellettavasta lainsäädännöstä, edellytyksistä ja menettelyistä muuta johdu, yhteisö ja jäsenvaltiot pyrkivät varmistamaan, että jäsenvaltion alueella laillisesti työskenteleviä Kirgisian kansalaisia ei verrattuna kyseisen jäsenvaltion omiin kansalaisiin syrjitä heidän kansalaisuutensa perusteella työehdoissa, palkkauksessa tai irtisanomisessa.

2. Jollei Kirgisian tasavallassa sovellettavasta lainsäädännöstä, edellytyksistä ja menettelyistä muuta johdu, Kirgisian tasavalta pyrkii varmistamaan, että Kirgisian tasavallan alueella laillisesti työskenteleviä jäsenvaltioiden kansalaisia ei verrattuna Kirgisian omiin kansalaisiin syrjitä heidän kansalaisuutensa perusteella työehdoissa, palkkauksessa tai irtisanomisessa.

20 artikla

Yhteistyöneuvosto tutkii, mitä yhteisiä ponnistuksia voitaisiin toteuttaa laittoman siirtolaisuuden hillitsemiseksi, ottaen huomioon maahan takaisinpääsyä koskevan periaatteen ja käytännön.

21 artikla

Yhteistyöneuvosto tutkii, mitä parannuksia voidaan tehdä taloudellisten toimijoiden työoloihin osapuolten kansainvälisten sitoumusten mukaisesti, mukaan lukien Bonnin ETY-kokouksen asiakirjassa esitetyt parannukset.

22 artikla

Yhteistyöneuvosto antaa 19, 20 ja 21 artiklan täytäntöönpanoa koskevia suosituksia.







II LUKU

YHTIÖIDEN SIJOITTAUTUMISTA JA TOIMINTAA KOSKEVAT EDELLYTYKSET

23 artikla

1. Yhteisö ja sen jäsenvaltiot myöntävät lakiensa ja asetustensa mukaisesti 25 artiklassa tarkoitetuille Kirgisian yhtiöille, näiden sijoittautuessa tytäryhtiön tai sivuliikkeen muodossa kohtelun, joka ei ole epäedullisempi kuin mille tahansa kolmannelle maalle myönnetty kohtelu, ja myöntävät alueelleen sijoittautuneiden Kirgisian yhtiöiden tytäryhtiöille ja sivuliikkeille näiden toiminnan osalta kohtelun, joka ei ole epäedullisempi kuin kolmansien maiden yhtiöille tai sivuliikkeille myönnetty kohtelu.

2. Kirgisian tasavalta myöntää lakiensa ja asetustensa mukaisesti yhteisön yhtiöille ja niiden sivuliikkeille 25 artiklassa määritellyn sijoittautumisen ja toiminnan osalta kohtelun, joka ei ole epäedullisempi kuin Kirgisian yhtiöille ja niiden sivuliikkeille tai kolmansien maiden yhtiöille ja niiden sivuliikkeille myönnetty kohtelu, sen mukaan kumpi näistä kohteluista on edullisempi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 35 ja 84 artiklan soveltamista.

24 artikla

Mitä 23 artiklassa määrätään, ei sovelleta lento-, sisävesi- ja meriliikenteeseen.

25 artikla

Tässä sopimuksessa tarkoitetaan:

a) ”Yhteisön yhtiöllä” tai ”Kirgisian yhtiöllä” jäsenvaltion tai Kirgisian tasavallan lainsäädännön mukaisesti perustettua yhtiötä, jonka kotipaikka tai keskushallinto taikka pääasiallinen toimipaikka on yhteisön tai Kirgisian tasavallan alueella. Jäsenvaltion tai Kirgisian tasavallan lainsäädännön mukaisesti perustettua yhtiötä pidetään kuitenkin yhteisön tai Kirgisian yhtiönä, jos sen toiminnalla on todellinen ja jatkuva yhteys yhden jäsenvaltion tai Kirgisian tasavallan talouteen.

b) Yhtiön ”tytäryhtiöllä” ensin mainitun yhtiön tosiasiallisessa valvonnassa olevaa yhtiötä.

c) Yhtiön ”sivuliikkeellä” toimipaikkaa, joka ei ole oikeushenkilö, mutta jonka toiminta on luonteeltaan pysyvää, esimerkiksi emoyhtiön laajentuessa perustettu toimipaikka, jolla on oma johto ja jolla on käytännössä mahdollisuudet käydä liikeneuvotteluja kolmansien osapuolten kanssa; vaikka kolmannet osapuolet tietävät, että tarvittaessa on olemassa oikeudellinen yhteys emoyhtiöön eli ulkomailla olevaan pääkonttoriin, niiden ei tarvitse toimia suoraan tällaisen emoyhtiön kanssa, vaan ne voivat harjoittaa liiketoimintaa siinä toimipaikassa, joka on perustettu emoyhtiön laajentuessa.

d) ”Sijoittautumisella” a kohdassa tarkoitettujen yhteisön tai Kirgisian yhtiöiden oikeutta ryhtyä harjoittamaan taloudellista toimintaa perustamalla ja johtamalla tytäryhtiöitä ja sivuliikkeitä Kirgisian tasavallassa tai yhteisössä.

e) ”Toiminnalla” taloudellista toimintaa.

f) ”Taloudellisella toiminnalla” teollista, kaupallista ja ammatillista toimintaa.

Tämän luvun ja III luvun määräyksiä sovelletaan myös kansainvälisen meriliikenteen osalta, mukaan lukien eri kuljetusmuodoista koostuvat osittain merellä tapahtuvat kuljetukset, niihin jäsenvaltioiden tai Kirgisian tasavallan kansalaisiin, jotka ovat sijoittautuneet yhteisön tai Kirgisian ulkopuolelle, ja niihin laivanvarustamoihin, jotka ovat sijoittautuneet yhteisön tai Kirgisian tasavallan ulkopuolelle ja jotka ovat jäsenvaltioiden kansalaisten tai Kirgisian kansalaisten valvonnassa, jos niille kuuluvat alukset on rekisteröity tässä jäsenvaltiossa tai Kirgisian tasavallassa niiden lainsäädännön mukaisesti.

26 artikla

1. Sen estämättä, mitä tässä sopimuksessa muuten määrätään, osapuolta ei estetä toteuttamasta varovaisuussyistä toimenpiteitä, mukaan lukien investoijien, tallettajien, vakuutuksenottajien tai sellaisten henkilöiden, joiden omaisuuden hoidosta vastaa rahoituspalvelujen toimittaja, suojeleminen taikka toimenpiteitä rahoitusjärjestelmän yhtenäisyyden ja tasapainon varmistamiseksi. Jos nämä toimenpiteet eivät ole tämän sopimuksen määräysten mukaisia, niitä ei saa käyttää keinoina välttää osapuolen tästä sopimuksesta johtuvia velvoitteita.

2. Tätä sopimusta ei saa tulkita osapuoleen kohdistuvaksi vaatimukseksi ilmaista yksittäisten asiakkaiden liiketoimiin ja tileihin liittyviä tietoja tai mitään luottamuksellisia tai omistukseen liittyviä julkisyhteisöjen hallussa olevia tietoja.

27 artikla

Tämän sopimuksen määräykset eivät estä kumpaakin osapuolta soveltamasta tämän sopimuksen perusteella toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen sellaisten sen toteuttamien toimenpiteiden kiertämisen estämiseksi, jotka koskevat kolmannen maan pääsyä kyseisen osapuolen markkinoille.

28 artikla

1. Sen estämättä, mitä tämän osaston I luvussa määrätään, Kirgisian tasavallan tai yhteisön alueelle sijoittautuneella yhteisön yhtiöllä tai vastaavasti Kirgisian yhtiöllä on oikeus Kirgisian tasavallan ja yhteisön alueella työllistää tai antaa jonkun tytäryhtiönsä tai sivuliikkeensä työllistää vastaanottavan valtion voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti työntekijöitä, jotka ovat yhteisön jäsenvaltioiden ja Kirgisian tasavallan kansalaisia, jos nämä työntekijät ovat 2 kohdassa määriteltyjä keskeisissä tehtävissä työskenteleviä henkilöitä ja jos ainoastaan yhtiöt tai sivuliikkeet työllistävät heidät. Näiden työntekijöiden oleskelulupa ja työlupa koskee ainoastaan työskentelyjaksoa.

2. Edellä mainittujen yhtiöiden, jäljempänä ”yhtiökokonaisuus”, keskeisissä tehtävissä työskentelevät henkilöt ovat jäljempänä c alakohdassa määriteltyjä ”yrityksen sisäisen siirron saajia”, jos yrityskokonaisuus on oikeushenkilö ja jos kyseiset henkilöt ovat olleet sen palveluksessa tai sen osakkaita (muita kuin pääosakkaita) vähintään välittömästi ennen mainittua siirtoa edeltävän vuoden ajan:

a) yhtiökokonaisuudessa johtavassa asemassa olevat henkilöt, jotka ensisijaisesti johtavat yritystä ja joita puolestaan yhtiön hallitus tai osakkeenomistajat taikka niiden kaltaiset elimet valvovat tai johtavat, ja joiden tehtäviin kuuluu: — johtaa yritystä tai sen osastoa taikka alaosastoa, — valvoa ja tarkastaa muun valvontatehtävissä toimivan, ammatillisen tai hallinnollisen henkilöstön työskentelyä, — henkilökohtainen toimivalta palkata tai irtisanoa työntekijöitä taikka esittää heidän palkkaamistaan tai irtisanomistaan sekä toteuttaa muita henkilöstöä koskevia toimenpiteitä.

b) Yhtiökokonaisuudessa työskentelevät henkilöt, joilla on yhtiökokonaisuuden toiminnan, tutkimusvälineistön, teknologian tai hallinnon kannalta olennaisen tärkeää erityisosaamista. Tällaisen osaamisen arvioinnissa voidaan ottaa huomioon yhtiökokonaisuudelle ominaisen osaamisen ohella sellainen työhön tai toimialaan liittyvä korkea ammattitaito, jossa vaaditaan teknistä erityisosaamista, mukaan lukien kuuluminen luvanvaraisten ammattien harjoittajiin.

c) ”Yrityksen sisäisen siirron saaja” ääritellään luonnolliseksi henkilöksi, joka työskentelee yhtiökokonaisuudessa osapuolen alueella ja joka siirretään väliaikaisesti taloudellista toimintaa harjoitettaessa toisen osapuolen alueelle; kyseisellä yhtiökokonaisuudella on oltava pääasiallinen toimipaikka jonkun osapuolen alueella, ja siirron on tapahduttava tämän yhtiökokonaisuuden yksikköön (sivuliike, tytäryhtiö) siten, että tämän sivuliikkeen tai tytäryhtiön taloudellinen toiminta toisen osapuolen alueella on tosiasiallisesti samankaltaista.

29 artikla

Osapuolet tunnustavat olevan tärkeää, että ne myöntävät toisilleen kansallisen kohtelun toistensa yhtiöiden sijoittautumisen ja toiminnan osalta alueellaan, sekä sopivat harkitsevansa toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi molempia osapuolia tyydyttävällä tavalla ottaen huomioon kaikki yhteistyöneuvoston suositukset.

30 artikla

1. Osapuolet pyrkivät kaikin tavoin välttämään sellaisten toimenpiteiden tai toimien toteuttamista, jotka muuttavat niiden yhtiöiden sijoittautumista ja toimintaa koskevat edellytykset rajoittavammiksi kuin ne olivat tämän sopimuksen allekirjoituspäivää edeltävän päivän tilanteessa.

2. Tämän artiklan määräykset eivät rajoita 38 artiklan määräyksiä; 38 artiklan soveltamisalaan kuuluvia tilanteita koskevat ainoastaan kyseisen artiklan määräykset.

3. Kirgisian tasavalta antaa kumppanuuden ja yhteistyön hengessä toimien sekä 44 artiklan määräysten mukaisesti yhteisölle tiedon aikeistaan antaa uusia lakeja tai asetuksia, jotka saattavat muuttaa yhteisön yhtiöiden tytäryhtiöiden ja sivuliikkeiden sijoittautumista ja toimintaa Kirgisian tasavallassa koskevat edellytykset rajoittavammiksi verrattuna tilanteeseen tämän sopimuksen allekirjoittamispäivää edeltävänä päivänä. Yhteisö voi pyytää Kirgisian tasavaltaa toimittamaan ehdotukset tällaisista laeista tai asetuksista ja aloittaa näitä ehdotuksia koskevat neuvottelut.

4. Jos Kirgisian tasavallassa käyttöön otetut lait tai asetukset muuttavat Kirgisian tasavaltaan sijoittautuneiden yhteisön yhtiöiden sivuliikkeiden ja tytäryhtiöiden toimintaa koskevat edellytykset rajoittavammiksi verrattuna tilanteeseen sopimuksen allekirjoittamispäivää edeltävänä päivänä, mainittuja lakeja tai asetuksia ei sovelleta kolmen vuoden aikana säädöksen voimaantulosta niihin tytäryhtiöihin ja sivuliikkeisiin, jotka olivat sijoittautuneet Kirgisian tasavaltaan säädöksen tullessa voimaan.







III LUKU

VALTIOIDEN RAJAT YLITTÄVÄ PALVELUJEN TARJOAMINEN YHTEISÖN JA KIRGISIAN TASAVALLAN VÄLILLÄ

31 artikla

1. Osapuolet sitoutuvat tämän luvun määräysten mukaisesti toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet salliakseen asteittain, että yhteisön tai Kirgisian yhtiöt, jotka ovat sijoittautuneet muun osapuolen alueelle kuin palvelujen vastaanottaja, tarjoavat palveluja ottaen huomioon osapuolten palvelualoilla tapahtuneen kehityksen.

2. Yhteistyöneuvosto antaa 1 kohdan täytäntöönpanoa koskevia suosituksia.

32 artikla

Osapuolet toimivat yhteistyössä tavoitteenaan markkinoille suuntautuneen palvelualan kehittäminen Kirgisian tasavallassa.

33 artikla

1. Osapuolet sitoutuvat soveltamaan tehokkaasti periaatetta kaupallisin perustein tapahtuvasta vapaasta pääsystä kansainvälisille merenkulun ja liikenteen markkinoille:

a) mitä edellä määrätään ei rajoita oikeuksia eikä velvoitteita, jotka kuuluvat tämän sopimuksen jommankumman sopimuspuolen soveltamien Yhdistyneiden Kansakuntien linjakonferenssien käyttäytymissääntöjen soveltamisalaan. Linjakonferenssiin kuulumattomat varustamot saavat kilpailla konferenssiin kuuluvien varustamoiden kanssa edellyttäen, että ne noudattavat periaatetta kaupallisin perustein tapahtuvasta vilpittömästä kilpailusta;

b) osapuolet vahvistavat sitoutuneensa vapaaseen kilpailuun, joka on kuivan ja nestemäisen irtotavaran kaupan olennainen piirre.

2. Soveltaessaan 1 kohdan periaatteita:

a) osapuolet eivät tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen sovella mitään yhteisön jäsenvaltioiden ja entisen Neuvostoliiton kahdenvälisten sopimusten kuljetusosuuksia koskevia määräyksiä;

b) osapuolet eivät tulevaisuudessa sisällytä kolmansien maiden kanssa tekemiinsä kahdenvälisiin sopimuksiin kuljetusosuuksia koskevaa sopimuslauseketta, lukuun ottamatta poikkeuksellisia olosuhteita, joissa tämän sopimuksen jommankumman osapuolen laivanvarustamoilla ei olisi muutoin mahdollisuutta liikennöidä kyseiseen kolmanteen maahan ja pois sieltä;

c) osapuolet kieltävät tulevissa kahdenvälisissä sopimuksissaan kuivan ja nestemäisen irtotavaran kuljetusosuuksia koskevat järjestelyt;

d) osapuolet poistavat tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen kaikki yksipuoliset toimenpiteet sekä hallinnolliset, tekniset ja muut esteet, joilla voi olla rajoittava tai syrjivä vaikutus palvelujen vapaaseen tarjontaan kansainvälisessä meriliikenteessä.

34 artikla

Jotta varmistettaisiin osapuolten välisen liikenteen yhteensovitettu kehitys, joka on mukautettu niiden kaupallisiin tarpeisiin, voidaan tarvittaessa sopia molemminpuolista markkinoille pääsyä ja palvelujen tarjoamista maa-, rautatie- ja sisävesiliikenteessä sekä mahdollisesti lentoliikenteessä koskevista edellytyksistä erityisissä sopimuksissa, joista osapuolet neuvottelevat tämän sopimuksen tultua voimaan.







IV LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET

35 artikla

1. Tämän osaston määräyksiä sovelletaan, jollei yleisen järjestyksen, yleisen turvallisuuden tai kansanterveyden perusteella annetuista rajoituksista muuta johdu.

2. Niitä ei sovelleta toimintaan, joka jommankumman osapuolen alueella liittyy edes tilapäisesti viranomaisten toimivallan käyttämiseen.

36 artikla

Tätä osastoa sovellettaessa mitkään sopimuksen määräykset eivät estä osapuolia soveltamasta maahan pääsyä ja maassa oleskelua, työskentelyä, työehtoja, luonnollisten henkilöiden sijoittautumista sekä palvelujen tarjoamista koskevia lakejaan ja asetuksiaan, jos näillä määräyksillä ei mitätöidä tai heikennetä tämän sopimuksen tietyn määräyksen nojalla osapuolelle kuuluvia etuja. Edellä oleva määräys ei rajoita 35 artiklan soveltamista.

37 artikla

Kirgisian ja yhteisön yhtiöiden yhteisessä valvonnassa tai yksinomaisessa omistuksessa oleviin yhtiöihin sovelletaan myös II, III ja IV luvun määräyksiä.

38 artikla

Jommankumman osapuolen sopimuksen nojalla toiselle myöntämä kohtelu ei saa kuukautta ennen palvelujen kauppaa koskevan GATS-yleissopimuksen asiaa koskevien velvoitteiden voimaantulopäivää olevasta päivästä alkaen GATS:n soveltamisalaan kuuluvien alojen tai toimenpiteiden osalta olla edullisempi kuin ensiksi mainitun osapuolen GATS:n määräysten mukaisesti myöntämä kohtelu; tämä koskee kaikkia palvelualoja, alasektoreja ja tarjoamisen muotoja.

39 artikla

Sovellettaessa II, III ja IV lukua ei oteta huomioon kohtelua, jonka yhteisö, sen jäsenvaltiot tai Kirgisian tasavalta myöntävät taloudellista yhdentymistä koskeviin sopimuksiin sisällytettyjen sitoumusten perusteella GATS:n V artiklan periaatteiden mukaisesti.

40 artikla

1. Tämän osaston määräysten mukaisesti myönnettyä suosituimmuuskohtelua ei sovelleta verotukseen liittyviin etuihin, joita osapuolet antavat tai aikovat antaa tulevaisuudessa kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevien sopimusten pohjalta, tai muihin verotukseen liittyviin määräyksiin.

2. Tämän osaston määräyksiä ei saa tulkita esteeksi sille, että osapuolet toteuttavat tai vahvistavat toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten verotusta koskevien määräysten sekä muiden verotukseen liittyvien järjestelyiden mukaisten verojen tai kotimaisen verolainsäädännön välttäminen tai kiertäminen.

3. Tämän osaston määräyksiä ei saa tulkita esteeksi sille, että jäsenvaltiot tai Kirgisian tasavalta erottelevat niiden verolainsäädännön asiaa koskevia määräyksiä sovellettaessa erilaisessa asemassa olevat veronmaksajat toisistaan, erityisesti näiden asuinpaikan perusteella.

41 artikla

Mitä II, III ja IV luvussa määrätään, ei saa tulkita siten, että:

— jäsenvaltioiden kansalaisille tai Kirgisian tasavallan kansalaisille annetaan oikeus saapua Kirgisian tasavallan tai yhteisön alueelle tai oleskella siellä missä tahansa ominaisuudessa ja erityisesti yhtiön osakkeenomistajana tai osakkaana tai sen johtajana tai työntekijänä taikka palvelujen tarjoajana tai vastaanottajana,

— Kirgisian yhtiöiden sivuliikkeille tai tytäryhtiöille yhteisössä annetaan oikeus työllistää tai antaa työllistää Kirgisian tasavallan kansalaisia yhteisön alueella,

— yhteisön yhtiöiden sivuliikkeille tai tytäryhtiöille Kirgisiassa annetaan oikeus työllistää tai antaa työllistää jäsenvaltioiden kansalaisia Kirgisian tasavallan alueella,

— Kirgisian yhtiöille taikka Kirgisian yhtiöiden sivuliikkeille tai tytäryhtiöille yhteisössä annetaan oikeus palkata kirgisialaisia henkilöitä työskentelemään muille henkilöille ja muiden henkilöiden valvonnassa tilapäisin työsopimuksin,

— yhteisön yhtiöille taikka yhteisön yhtiöiden sivuliikkeille tai tytäryhtiöille Kirgisiassa annetaan oikeus palkata jäsenvaltioiden kansalaisia työntekijöiksi tilapäisin työsopimuksin,

edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 28 artiklan määräysten soveltamista.







V LUKU

JUOKSEVAT MAKSUT JA PÄÄOMA

42 artikla

1. Osapuolet sitoutuvat sallimaan kaikki vapaasti vaihdettavassa valuutassa tämän sopimuksen määräysten mukaisesti suoritettavat yhteisön ja Kirgisian tasavallan asukkaiden väliset maksutaseen mukaiset maksut, jotka liittyvät tämän sopimuksen määräysten mukaiseen tavaroiden, palvelujen tai henkilöiden liikkuvuuteen.

2. Tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen varmistetaan maksutaseen pääomaa koskevien suoritusten osalta pääoman vapaa liikkuvuus sellaisten yhtiöiden suorissa investoinneissa, jotka on perustettu isäntämaan lainsäädännön mukaisesti, ja investoinneissa, jotka on tehty II luvun määräysten mukaisesti, sekä näiden investointien ja niistä saatujen voittojen rahaksi muuttaminen ja kotiuttaminen.

3. Tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen ei oteta käyttöön uusia valuuttarajoituksia, jotka koskevat yhteisön ja Kirgisian tasavallan asukkaiden välisiä pääomanliikkeitä ja niihin liittyviä juoksevia maksuja, eikä olemassa olevia rajoituksia tiukenneta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan tai 5 kohdan soveltamista.

4. Osapuolet neuvottelevat keskenään helpottaakseen muiden kuin edellä 2 kohdassa tarkoitettujen pääomamuotojen liikkuvuutta yhteisön ja Kirgisian tasavallan välillä tämän sopimuksen tavoitteiden edistämiseksi.

5. Tämän artiklan määräysten mukaisesti ja siihen asti, kun kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) sopimuksen VIII artiklassa tarkoitettu Kirgisian valuutan täydellinen vaihdettavuus on toteutettu, Kirgisian tasavalta voi poikkeuksellisissa olosuhteissa soveltaa lyhyen ajan ja keskipitkän ajan luottojen myöntämiseen ja saamiseen liittyviä valuuttarajoituksia, siltä osin kuin nämä rajoitukset on asetettu sille näiden luottojen myöntämiseksi ja sen asema IMF:ssä sallii ne. Kirgisian tasavalta soveltaa näitä rajoituksia ketään syrjimättä. Niitä sovelletaan siten, että ne haittaavat mahdollisimman vähän tätä sopimusta. Kirgisian tasavalta antaa yhteistyöneuvostolle viipymättä tiedon näiden toimenpiteiden toteuttamisesta ja niihin liittyvistä muutoksista.

6. Jos poikkeuksellisissa tapauksissa pääomien liikkuvuus yhteisön ja Kirgisian tasavallan välillä aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavia vaikeuksia valuuttakurssipolitiikan tai rahapolitiikan toteuttamiselle yhteisössä tai Kirgisian tasavallassa, yhteisö ja vastaavasti Kirgisian tasavalta voivat toteuttaa suojatoimenpiteitä yhteisön ja Kirgisian tasavallan välisen pääomien liikkuvuuden osalta enintään kuuden kuukauden ajan, jos mainitut toimenpiteet ovat ehdottomasti tarpeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 ja 2 kohdan soveltamista.







VI LUKU

HENKISEN, TEOLLISEN JA KAUPALLISEN OMAISUUDEN SUOJELU

43 artikla

1. Kirgisian tasavalta jatkaa tämän artiklan ja liitteen II määräysten mukaisesti henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen kuuluvien oikeuksien suojelun parantamista varmistaakseen tämän sopimuksen voimaantuloa seuraavan viidennen vuoden loppuun mennessä yhteisön suojelun tasoon verrattavissa olevan suojelun tason, mukaan lukien tehokkaat näiden oikeuksien noudattamisen varmistamiseksi toteutettavat keinot. Yhteistyöneuvosto voi päättää pidentää edellä mainittua ajanjaksoa Kirgisian tasavallassa vallitsevien erityisolosuhteiden perusteella.

2. Kirgisian tasavalta liittyy tämän sopimuksen voimaantuloa seuraavan viidennen vuoden loppuun mennessä sellaisiin liitteessä II olevassa 1 kohdassa tarkoitettuihin monenvälisiin yleissopimuksiin henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen kuuluvien oikeuksien suojelusta, joiden osapuolia jäsenvaltiot ovat tai joita ne tosiasiallisesti soveltavat, näihin sopimuksiin sisältyvien asiaa koskevien määräysten mukaisesti.







V OSASTO

YHTEISTYÖ LAINSÄÄDÄNNÖN ALALLA

44 artikla

1. Osapuolet tunnustavat, että tärkeä edellytys Kirgisian tasavallan ja yhteisön välisten taloudellisten yhteyksien vahvistamiselle on Kirgisian tasavallan nykyisen ja tulevan lainsäädännön lähentäminen yhteisön lainsäädäntöön. Kirgisian tasavalta pyrkii varmistamaan, että sen lainsäädäntöä yhtenäistetään vähitellen yhteisön lainsäädäntöön.

2. Lainsäädäntöjen lähentäminen kattaa erityisesti seuraavat alueet: tullilainsäädäntö, yhtiöoikeus, pankkioikeus, yritysten kirjanpito ja verotus, henkinen omaisuus, työntekijöiden suojelu työpaikoilla, rahoituspalvelut, kilpailusäännöt, julkiset hankinnat, ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden ja elämän suojelu, ympäristö, kuluttajansuoja, välillinen verotus, tekniset säännöt ja standardit, ydinvoima-alan lait ja asetukset sekä liikenne.

3. Yhteisö antaa Kirgisian tasavallalle näiden toimenpiteiden toteuttamiseksi teknistä apua, johon voi esimerkiksi sisältyä:

— asiantuntijavaihto,

— nopea tietojen toimittaminen, erityisesti asiaan liittyvää lainsäädäntöä koskevien tietojen toimittaminen,

— seminaarien järjestäminen,

— koulutus,

— avunanto kyseisiä aloja koskevan yhteisön lainsäädännön kääntämisessä.

4. Osapuolet sopivat tarkastelevansa keinoja soveltaa niiden kilpailulainsäädäntöä yhteiseltä pohjalta sellaisissa tapauksissa, jotka koskevat niiden välistä kauppaa.







VI OSASTO

YHTEISTYÖ TALOUDEN ALALLA

45 artikla

1. Yhteisö ja Kirgisian tasavalta ryhtyvät yhteistyöhön talouden alalla tarkoituksenaan edistää talousuudistusta ja talouden elpymistä sekä kestävää kehitystä Kirgisian tasavallassa. Tällä yhteistyöllä lujitetaan nykyisiä taloussuhteita molempien osapuolten etujen mukaisesti.

2. Menettelyt ja muut toimenpiteet suunnitellaan siten, että niillä edistetään taloudellista ja yhteiskunnallista uudistumista ja talousjärjestelmän rakennemuutosta Kirgisian tasavallassa, ja ne noudattavat kestävän ja sopusointuisen yhteiskunnallisen kehityksen periaatetta; niihin sisältyvät täysimääräisesti myös ympäristöön liittyvät asiat.

3. Tätä varten yhteistyössä keskitytään erityisesti taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehittämiseen, inhimillisten voimavarojen kehittämiseen, yritysten tukemiseen (mukaan lukien yksityistäminen, investoinnit ja rahoituspalvelujen kehittäminen), maatalouteen ja elintarvikkeisiin, energiaan ja siviiliydinturvallisuuteen, liikenteeseen, matkailuun, ympäristönsuojeluun ja alueelliseen yhteistyöhön.

4. Erityistä huomiota kiinnitetään toimenpiteisiin, joilla voidaan edistää itsenäisten valtioiden välistä yhteistyötä, kyseisen alueen sopusointuisen kehityksen edistämiseksi.

5. Yhteisö voi tarvittaessa antaa teknistä apua taloudellisen yhteistyön ja muiden tässä sopimuksessa määrättyjen yhteistyömuotojen tukemiseksi ottaen huomioon Euroopan yhteisön neuvoston asiaa koskevan asetuksen, jota sovelletaan itsenäisille valtioille annettavan teknisen avun osalta, yhteisön Kirgisian tasavallalle myöntämään tekniseen apuun liittyvän alustavan ohjelman painopistealueet sekä tämän avun vahvistetut yhteensovittamis- ja täytäntöönpanomenettelyt.

46 artikla

Yhteistyö teollisuuden alalla

1. Yhteistyön tarkoituksena on edistää erityisesti:

— molempien osapuolten taloudellisten toimijoiden välisten kauppayhteyksien kehittämistä,

— yhteisön osallistumista Kirgisian pyrkimyksiin teollisuutensa rakenteelliseksi uudistamiseksi,

— hallinnon parantamista,

— asianmukaisten kaupallisten sääntöjen ja käytäntöjen kehittämistä,

— ympäristönsuojelua.

2. Tämän artiklan määräykset eivät vaikuta yrityksiin sovellettavien yhteisön kilpailusääntöjen täytäntöönpanoon.

47 artikla

Investointien edistäminen ja turvaaminen

1. Ottaen huomioon yhteisön ja jäsenvaltioiden toimivallan yhteistyön tavoitteena on luoda suotuisat olosuhteet kotimaisille ja ulkomaisille yksityisille investoinneille, erityisesti investointien turvaamista koskevien parempien edellytysten, pääomien siirron ja investointimahdollisuuksiin liittyvien tietojen vaihdon avulla.

2. Yhteistyön tarkoituksena on erityisesti:

— jäsenvaltioiden ja Kirgisian tasavallan välisten investointien edistämistä ja turvaamista koskevien sopimusten tekeminen tarvittaessa,

— jäsenvaltioiden ja Kirgisian tasavallan välisten kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevien sopimusten tekeminen tarvittaessa,

— suotuisten olosuhteiden luominen ulkomaisten investointien houkuttelemiseksi Kirgisian talousalueelle,

— vakaan ja riittävän liiketoimintaa koskevan lainsäädännön ja edellytysten aikaansaaminen sekä lakeja, asetuksia ja hallinnollisia käytäntöjä koskevien tietojen vaihto investointien alalla,

— investointimahdollisuuksia koskevien tietojen vaihto, muun muassa kaupallisten messujen, näyttelyiden, myyntiviikkojen ja muiden tapahtumien yhteydessä.

48 artikla

Julkiset hankinnat

Osapuolet toimivat yhteistyössä kehittääkseen tavaroita ja palveluja koskevien sopimusten avoimuutta ja kilpailumenettelyä koskevia edellytyksiä tarjouspyyntöjen avulla.

49 artikla

Yhteistyö standardien ja vaatimustenmukaisuuden arvionnin alalla

1. Osapuolten välisellä yhteistyöllä edistetään lähentymistä kansainvälisesti hyväksyttyihin laatua koskeviin arviointiperusteisiin, periaatteisiin ja suuntaviivoihin. Tarvittavat toimenpiteet helpottavat kehitystä kohti vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroista tunnustamista sekä Kirgisian tuotteiden laadun parantamista.

2. Osapuolet pyrkivät tätä varten toimimaan yhteistyössä teknistä apua koskevissa hankkeissa, joilla:

— edistetään asianmukaista yhteistyötä kyseisten alojen erityisjärjestöjen ja -laitosten kanssa,

— edistetään yhteisön teknisten määräysten käyttöä ja eurooppalaisten standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen soveltamista,

— mahdollistetaan kokemusten ja teknisen tiedon jakaminen laadun valvonnan alalla.

50 artikla

Kaivostoiminta ja raaka-aineet

1. Osapuolten tavoitteena on lisätä investointeja ja kauppaa kaivostoiminnan ja raaka-aineiden alalla.

2. Yhteistyössä keskitytään erityisesti seuraaville aloille:

— kaivostoiminnan ja rautaa sisältämättömiin metalleihin liittyvien teollisuuden alojen tulevaisuudennäkymiä koskevien tietojen vaihto,

— yhteistyötä koskevien oikeudellisten puitteiden luominen,

— kauppaan liittyvät asiat,

— ympäristön suojelua koskevan lainsäädännön hyväksyminen ja soveltaminen,

— koulutus,

— kaivostoiminnan turvallisuus.

51 artikla

Yhteistyö tieteen ja teknologian alalla

1. Osapuolet edistävät yhteistyötä siviilitarkoituksiin suunnatun tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) alalla molempien etujen mukaisesti sekä, ottaen huomioon varojen saatavuuden, riittävää pääsyä osapuolten vastaaviin ohjelmiin, jollei henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen kuuluvien oikeuksien tehokkaan suojelun asianmukaisesta tasosta muuta johdu.

2. Tieteen ja teknologian alan yhteistyöhön sisältyy:

— tieteellisten ja teknisten tietojen vaihto,

— yhteiset TTK-toimet,

— koulutus ja ohjelmat molempien osapuolten TTK-toiminnoissa mukana olevien tiedemiesten, tutkijoiden ja teknikoiden liikkuvuuden edistämiseksi.

Jos tämä yhteistyö on sellaista, että siihen sisältyy koulutusta ja/tai harjoittelua, se olisi toteutettava 52 artiklan määräysten mukaisesti.

Osapuolet voivat yhteisestä sopimuksesta sitoutua muihin tieteen ja teknologian alan yhteistyömuotoihin.

Tällaisia yhteistyötoimia toteutettaessa kiinnitetään erityistä huomiota sellaisten tiedemiesten, insinöörien, tutkijoiden ja teknikoiden uudelleensuuntautumiseen, jotka ovat tai jotka ovat olleet mukana joukkotuhoaseiden tuotannossa ja/tai niihin liittyvässä tutkimuksessa.

3. Tämän artiklan soveltamisalaan kuuluva yhteistyö toteutetaan sellaisten erityisten järjestelyjen mukaisesti, joista neuvotellaan ja jotka tehdään kummankin osapuolen hyväksymien menettelyjen mukaisesti; näillä järjestelyillä vahvistetaan muun muassa asianmukaiset henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen liittyvät määräykset.

52 artikla

Opetus ja koulutus

1. Osapuolet toimivat yhteistyössä tavoitteenaan yleisen koulutustason ja ammatillisen pätevyyden parantaminen Kirgisian tasavallassa julkisella ja yksityisellä sektorilla.

2. Yhteistyössä keskitytään erityisesti seuraaviin alueisiin:

— Kirgisian tasavallan korkeamman asteen opetus- ja koulutusjärjestelmien, mukaan lukien korkeakoulutasoisten oppilaitosten todistusjärjestelmät ja korkeakoulujen tutkintotodistukset, nykyaikaistaminen,

— julkisen ja yksityisen sektorin johtajien ja valtion virkamiesten koulutus erikseen määriteltävillä ensisijaisilla alueilla,

— eri oppilaitosten sekä oppilaitosten ja yritysten välinen yhteistyö,

— opettajien, tutkinnon suorittaneiden, hallintohenkilöstön, nuorten tutkijoiden ja tiedemiesten sekä nuorison liikkuvuus,

— euro-opintojen opetuksen edistäminen sopivissa oppilaitoksissa,

— yhteisön kielten opetus,

— konferenssitulkkien jatkokoulutus,

— toimittajien koulutus,

— kouluttajien koulutus.

3. Osapuolen mahdollista osallistumista toisen osapuolen vastaaviin opetus- ja koulutusalan ohjelmiin voidaan harkita osapuolten menettelyjen mukaisesti, ja tarvittaessa luodaan institutionaaliset kehykset ja laaditaan yhteistyösuunnitelmat, joiden perustana on Kirgisian tasavallan osallistuminen yhteisön TEMPUS-ohjelmaan.

53 artikla

Maatalous ja maatalouteen liittyvä teollisuus

Yhteistyön tarkoituksena tällä alalla on maatalousuudistuksen toteuttaminen, maatalouden, maatalouteen liittyvän teollisuuden ja palvelualojen nykyaikaistaminen, yksityistäminen ja rakennemuutos Kirgisian tasavallassa, kotimaisten ja ulkomaisten markkinoiden kehittäminen Kirgisian tuotteille sellaisin edellytyksin, että varmistetaan ympäristönsuojelu ja otetaan huomioon tarve turvata paremmin elintarvikkeiden saanti sekä maatalouteen liittyvän liiketoiminnan kehitys ja maataloustuotteiden valmistus ja jakelu. Osapuolten tavoitteena on myös lähentää Kirgisian standardeja asteittain yhteisön teknisiin määräyksiin, jotka koskevat teollisia ja maatalouselintarvikkeita, mukaan lukien terveyttä ja kasvien terveyttä koskevat säännöt.

54 artikla

Energia

1. Osapuolet toimivat yhteistyössä markkinatalouden periaatteita ja Euroopan energiaperuskirjaa noudattaen Euroopan energiamarkkinoiden yhdentyessä asteittain.

2. Yhteistyöhön sisältyy muun muassa seuraavat alueet:

— energian tuotannon, jakelun ja kulutuksen ympäristövaikutukset näistä toimista aiheutuvien ympäristötuhojen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi mahdollisimman pieniksi,

— energian jakelun laadun ja turvallisuuden parantaminen, mukaan lukien jakelun monipuolistaminen taloudellisella ja ympäristöystävällisellä tavalla,

— energiapolitiikan suunnittelu,

— energia-alan hallinnon ja sääntelyn parantaminen markkinatalouteen sopivaksi,

— institutionaalisten, oikeudellisten, verotukseen liittyvien ja muiden sellaisten edellytysten käyttöön ottaminen, jotka ovat tarpeen lisääntyneen energia-alan kaupan ja investointien kannustamiseksi,

— energiansäästön ja energiatehokkuuden edistäminen,

— energiainfrastruktuurin nykyaikaistaminen,

— energiahuoltoa ja loppukäyttöä koskeva energiateknologian parantaminen eri energiamuotojen osalta,

— hallinto ja koulutus energia-alalla,

— energian jakelun turvallisuus, energian ja energia-aineiden hankinta, kuljetus ja siirto.

55 artikla

Ympäristö

1. Osapuolet kehittävät ja lujittavat yhteistyötään ympäristön ja ihmisten terveyden suojelussa ottaen huomioon Euroopan energiaperuskirjan.

2. Yhteistyön tavoitteena on ympäristön rappeutumisen torjunta, ja siihen sisältyy erityisesti:

— pilaantumisen tason tehokas valvonta ja ympäristön arviointi; ympäristön tilaa koskeva tietojärjestelmä,

— paikallisen, alueellisen ja valtioiden rajat ylittävän ilman ja veden pilaantumisen torjunta,

— luonnontilan palauttaminen,

— kestävä, tehokas ja ympäristöä säästävä energian tuotanto ja käyttö,

— teollisuuslaitosten turvallisuus,

— kemiallisten aineiden luokitus ja turvallinen käsittely,

— veden laatu,

— jätteiden vähentäminen, kierrätys ja turvallinen jätteistä huolehtiminen, Baselin yleissopimuksen täytäntöönpano,

— maatalouden ympäristövaikutukset, maaperän eroosio ja kemiallinen saastuminen,

— metsien suojelu,

— biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, suojelualueet ja luonnonvarojen kestävä käyttö ja hallinta,

— maankäytön suunnittelu, mukaan lukien rakentamis- ja kaupunkisuunnittelu,

— taloudellisten ja verotuksellisten keinojen käyttäminen,

— maailmanlaajuiset ilmastonmuutokset,

— ympäristökasvatus ja ympäristön tiedostaminen,

— tekninen apu, joka koskee radioaktiivisesti saastuneiden alueiden puhdistamista ja joka on tarkoitettu saastumisen aiheuttamien terveydellisten ja yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemiseksi,

— valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista tehdyn Espoon yleissopimuksen täytäntöönpano useissa eri valtioissa.

3. Yhteistyö toteutetaan erityisesti seuraavilla tavoilla:

— suunnitelmien kehittäminen katastrofien ja muiden hätätilanteiden varalle,

— tietojen ja asiantuntijoiden vaihto, mukaan lukien puhtaan teknologian siirtoon ja bioteknologian turvalliseen ja ympäristöystävälliseen käyttöön liittyvät tiedot ja näitä asioita käsittelevät asiantuntijat,

— yhteinen tutkimustoiminta,

— lainsäädännön kehittäminen yhteisön sääntöjen mukaiseksi,

— yhteistyö alueellisella tasolla, mukaan lukien yhteistyö Euroopan ympäristökeskuksessa, sekä kansainvälisellä tasolla,

— toimintaperiaatteiden kehittäminen, erityisesti maailmanlaajuisten ja ilmastonmuutoksiin liittyvien kysymysten osalta sekä kestävän kehityksen saavuttamiseksi,

— ympäristövaikutuksia koskevat tutkimukset.

56 artikla

Liikenne

Osapuolet kehittävät ja vahvistavat yhteistyötään liikenteen alalla.

Tämän yhteistyön tavoitteena on muun muassa nykyaikaistaa ja muuttaa rakenteellisesti Kirgisian tasavallan liikennejärjestelmiä ja -verkostoja sekä varmistaa tarvittaessa kuljetusjärjestelmien yhteensoveltuvuus kokonaisvaltaisemman liikennejärjestelmän saavuttamiseksi.

Yhteistyöhön sisältyy muun muassa:

— maakuljetusten, rautateiden, satamien ja lentokenttien hallinnon ja toimintojen nykyaikaistaminen,

— rautateiden, sisävesiväylien, maanteiden, satamien, lentokenttien ja lentoliikenteen infrastruktuureiden nykyaikaistaminen ja kehittäminen, mukaan lukien kaikkia osapuolia hyödyttävien pääteiden ja Euroopan laajuisten reittien nykyaikaistaminen edellä mainittujen liikennemuotojen osalta,

— yhdistettyjen kuljetusten edistäminen ja kehittäminen,

— yhteisen tutkimuksen ja yhteisten kehittämisohjelmien edistäminen,

— lainsäädännöllisen ja institutionaalisen kehyksen valmistelu politiikkojen kehittämistä ja täytäntöönpanoa varten, mukaan lukien liikennealan yksityistäminen.

57 artikla

Postipalvelut ja televiestintä

Osapuolet laajentavat ja vahvistavat toimivaltansa rajoissa yhteistyötään seuraavilla aloilla:

— menettelytapojen suunnitteleminen ja suuntaviivojen laatiminen televiestintäalan ja postipalvelujen kehittämiseksi,

— tariffikäytäntöjen ja markkinoinnin periaatteiden kehittäminen televiestinnän ja postipalvelujen osalta,

— teknologian ja taitotiedon siirto, mukaan lukien eurooppalaiset tekniset standardit ja todistusjärjestelmät,

— televiestintää ja postipalveluja koskevien hankkeiden kehittämisen edistäminen sekä investointien houkutteleminen,

— televiestintä- ja postipalvelujen tarjonnan tehokkuuden ja laadun parantaminen, muun muassa vapauttamalla alasektorien toiminta,

— televiestinnän pitkälle kehittynyt soveltaminen, erityisesti elektronisen varojen siirron alalla,

— televiestintäverkkojen hallinto ja mahdollisimman tehokas käyttö,

— asianmukainen televiestintä- ja postipalvelujen tarjoamista sekä radiotaajuuksien käyttöä koskeva säädöspohja,

— televiestinnän ja postipalvelujen alan koulutus markkinoiden edellytysten mukaista toimintaa varten.

58 artikla

Rahoituspalvelut

Yhteistyön tarkoituksena on erityisesti helpottaa Kirgisian tasavallan osallistumista maailmanlaajuisesti hyväksyttyihin vastavuoroisiin maksujärjestelmiin. Teknisessä avussa keskitytään:

— pankki- ja rahoituspalvelujen kehittämiseen, yhteisten luottovaramarkkinoiden kehittämiseen, Kirgisian tasavallan osallistumiseen maailmanlaajuisesti hyväksyttyihin vastavuoroisiin maksujärjestelmiin,

— verotusjärjestelmän ja siihen liittyvien toimielinten kehittämiseen Kirgisian tasavallassa, kokemusten vaihtoon ja henkilökunnan koulutukseen,

— vakuutuspalvelujen kehittämiseen, jolla muun muassa luotaisiin suotuisat olosuhteet yhteisön yhtiöiden osallistumiselle vakuutusalan yhteisyritysten perustamiseen Kirgisian tasavallassa, sekä vientiluottovakuutusten kehittämiseen.

Tällä yhteistyöllä edistetään erityisesti Kirgisian tasavallan ja jäsenvaltioiden suhteiden kehittämistä rahoituspalvelujen alalla.

59 artikla

Rahanpesu

1. Osapuolet ovat yhtä mieltä tarpeesta pyrkiä yhteistyössä estämään niiden rahoitusjärjestelmien käyttö rikosten avulla yleensä ja erityisesti huumausainerikosten avulla saatujen varojen rikollisen alkuperän häivyttämiseen.

2. Tämän alan yhteistyöhön sisältyy erityisesti hallinnollinen ja tekninen apu, jonka tarkoituksena on laatia rahanpesun estämiseksi asianmukaisia sääntöjä, jotka vastaavat samaa asiaa koskevia yhteisön ja kyseisen alan kansainvälisten elinten, mukaan lukien rahoitusalan rahanpesutyöryhmän (FATF), sääntöjä.

60 artikla

Alueiden kehittäminen

1. Osapuolet vahvistavat yhteistyötään alueiden kehittämisessä ja maankäytön suunnittelussa.

2. Ne edistävät tätä varten kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten välistä tietojen vaihtoa aluepolitiikasta ja maan käytön suunnittelun politiikasta sekä aluepolitiikkojen suunnittelumenetelmistä kiinnittäen erityistä huomiota heikommin kehittyneiden alueiden kehittämiseen.

Ne edistävät myös suoria yhteyksiä sellaisten alueiden ja julkisten järjestöjen välillä, jotka vastaavat alueiden kehittämissuunnittelusta, jonka tavoitteena on muun muassa alueiden kehittämisen edistämiskeinoja ja -menetelmiä koskevien tietojen vaihto.

61 artikla

Sosiaalialan yhteistyö

1. Osapuolet kehittävät yhteistyötään terveyden ja turvallisuuden aloilla parantaakseen työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelua.

Yhteistyöhön sisältyy erityisesti:

— opetus ja koulutus terveyteen ja turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä kiinnittäen erityistä huomiota aloihin, joilla terveys- ja turvallisuusriskit ovat suuret,

— ennalta ehkäisevien toimenpiteiden kehittäminen ja edistäminen ammattitautien ja muiden ammatista aiheutuvien terveyshaittojen torjumiseksi,

— suuronnettomuuden vaaran ehkäiseminen ja myrkyllisten kemikaalien käsittely,

— työympäristöön ja työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen liittyvien perustietojen kehittämistä koskeva tutkimus.

2. Työllisyyden osalta yhteistyöhön sisältyy erityisesti tekninen apu, jota annetaan seuraaviin tarkoituksiin:

— työmarkkinoiden mahdollisimman tehokas käyttö,

— työnhaku- ja neuvontapalvelujen nykyaikaistaminen,

— rakennemuutosohjelmien suunnittelu ja hallinto,

— työllisyyden kehittämisen edistäminen paikallisella tasolla,

— tietojen vaihto joustavaa työllistämistä koskevista ohjelmista, mukaan lukien itsenäisenä ammatinharjoittajana ja yrittäjänä toimimisen edistämiseen tarkoitetut ohjelmat.

3. Osapuolet kiinnittävät erityistä huomiota sosiaaliturvaa koskevaan yhteistyöhön, johon muun muassa sisältyy yhteistyö Kirgisian tasavallan sosiaaliturvauudistuksen suunnittelemiseksi ja täytäntöönpanemiseksi.

Näiden uudistusten tarkoituksena on kehittää Kirgisian tasavallassa markkinatalouksille ominaiseen turvaan liittyviä menetelmiä, ja ne kattavat kaikki sosiaaliturvan alat.

62 artikla

Matkailu

Osapuolet lisäävät ja kehittävät yhteistyötään, johon sisältyy erityisesti:

— matkailuelinkeinon helpottaminen,

— tietovirtojen lisääminen,

— taitotiedon siirtäminen,

— yhteisiä toimia koskevien mahdollisuuksien tutkiminen,

— virallisten matkailuelinten välinen yhteistyö,

— matkailun kehittämistä koskeva koulutus.

63 artikla

Pienet ja keskisuuret yritykset

1. Osapuolten tavoitteena on kehittää ja vahvistaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja niiden yhteenliittymiä sekä yhteisön ja Kirgisian tasavallan välistä yhteistyötä.

2. Yhteistyöhön sisältyy tekninen apu, erityisesti seuraavilla aloilla:

— PK-yrityksiä koskevan lainsäädännön kehittäminen,

— asianmukaisen infrastruktuurin kehittäminen (yksikkö PK-yritysten yhteyksien tukemista varten, PK-yrityksille tarkoitetun rahaston perustamiseksi annettava tuki),

— teknologiakeskusten kehittäminen.

64 artikla

Tiedotus ja viestintä

Osapuolet tukevat tietojenkäsittelyn nykyaikaisten menetelmien kehittämistä, mukaan lukien tiedotusvälineet, ja edistävät tehokasta tietojen vastavuoroista vaihtoa. Etusijalle asetetaan ohjelmat, joiden tavoitteena on välittää suurelle yleisölle perustietoa yhteisöstä ja Kirgisian tasavallasta, mukaan lukien, jos mahdollista, pääsy tietokantoihin, noudattaen täysimääräisesti henkiseen omaisuuteen kuuluvia oikeuksia.

65 artikla

Kuluttajansuoja

Osapuolet aloittavat tiiviin yhteistyön niiden kuluttajansuojajärjestelmien yhtenäistämiseksi. Tähän yhteistyöhön voi sisältyä lainsäädäntötyötä ja institutionaalista uudistusta koskevien tietojen vaihto, pysyvän järjestelmän perustaminen vaarallisia tuotteita koskevien tietojen vastavuoroiseksi vaihtamiseksi, kuluttajille annetun tiedon parantaminen erityisesti hintojen, tuotteiden ominaisuuksien ja tarjottujen palvelujen osalta, kuluttajien etuja edustavien tahojen välisen tietojen vaihdon kehittäminen sekä kuluttajansuojapolitiikkojen yhteensovittaminen ja seminaarien ja koulutusjaksojen järjestäminen.

66 artikla

Tulli

1. Yhteistyön tarkoituksena on varmistaa, että kaikkia kauppaan ja hyvään kauppatapaan liittyviä määräyksiä noudatetaan, sekä saattaa päätökseen Kirgisian tasavallan tullijärjestelmän lähentäminen yhteisön tullijärjestelmään.

2. Yhteistyöhön sisältyvät erityisesti seuraavat alat:

— tietojen vaihto,

— työskentelymenetelmien parantaminen,

— yhdistetyn nimikkeistön ja yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan käyttöönotto,

— yhteyden luominen yhteisön ja Kirgisian tasavallan kauttakuljetusjärjestelmien välille,

— tavaraliikenteeseen liittyvien tarkastusten ja muodollisuuksien yksinkertaistaminen,

— nykyaikaisten tullin tietojärjestelmien käyttöönoton tukeminen,

— seminaarien ja koulutusjaksojen järjestäminen.

Tarvittaessa annetaan teknistä apua.

3. Hallintoviranomaisten välisen tulliasioita koskevan keskinäisen avun antamisessa noudatetaan tämän sopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan määräyksiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä sopimuksessa ja erityisesti sen 69 artiklassa tarkoitettua laajempaa yhteistyötä.

67 artikla

Tilastoalan yhteistyö

Tämän alan yhteistyön tarkoituksena on sellaisen tehokkaan tilastojärjestelmän kehittäminen, jonka avulla saadaan luotettavia tilastoja, jotka ovat tarpeen talousuudistuksen tukemisessa ja seurannassa sekä edistävät yksityisen yritystoiminnan kehittämistä Kirgisian tasavallassa.

Osapuolet toimivat yhteistyössä erityisesti seuraavilla aloilla:

— Kirgisian tilastojärjestelmän mukauttaminen kansainvälisiin menetelmiin, sääntöihin ja luokituksiin,

— tilastotietojen vaihto,

— tarvittavien kansantalouteen ja liiketalouteen liittyvien tietojen toimittaminen talousuudistuksen toteuttamista ja ohjaamista varten.

Yhteisö edistää tämän tavoitteen saavuttamista antamalla Kirgisian tasavallalle teknistä apua.

68 artikla

Taloustieteet

Osapuolet helpottavat talousuudistusta ja talouspolitiikkojen yhteensovittamista yhteistyöllä, jonka tarkoituksena on parantaa niiden talouden perusperiaatteiden ymmärtämistä sekä talouspolitiikan suunnittelua ja toteuttamista markkinataloudessa. Osapuolet vaihtavat tätä varten kansantalouden tilaan ja tulevaisuudennäkymiin liittyviä tietoja.

Yhteisö antaa teknistä apua:

— auttaakseen Kirgisian tasavaltaa talousuudistuksen toteuttamisessa antamalla asiantuntija-apua ja teknistä apua,

— edistääkseen taloustieteilijöiden välistä yhteistyötä taitotiedon siirron edistämiseksi talouspolitiikan suunnittelua varten, sekä varmistaakseen tähän politiikkaan liittyvien tutkimustulosten laajan levittämisen.

69 artikla

Huumausaineet

Osapuolet toimivat yhteistyössä toimivaltansa rajoissa tehostaakseen toimintaperiaatteita ja toimenpiteitä huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittoman valmistuksen, tarjonnan ja kaupan torjunnassa, mukaan lukien huumausaineiden lähtöaineiden laittomiin tarkoituksiin kulkeutumisen estäminen, sekä edistääkseen huumausaineiden kysynnän estämiseksi ja vähentämiseksi tarkoitettuja toimia. Tämän alan yhteistyö perustuu molemminpuolisiin neuvotteluihin ja osapuolten väliseen tiiviiseen yhteistyöhön, joka koskee tavoitteita ja toimenpiteitä huumausaineisiin liittyvillä eri aloilla.







VII OSASTO

YHTEISTYÖ KULTTUURIN ALALLA

70 artikla

Osapuolet sitoutuvat edistämään, kannustamaan ja helpottamaan yhteistyötä kulttuurin alalla. Tarvittaessa yhteisössä toteutettaviin kulttuurin alan yhteistyöohjelmiin tai yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa toteutettaviin vastaaviin ohjelmiin voidaan ottaa mukaan myös Kirgisian tasavalta; lisäksi voidaan kehittää muita osapuolten keskinäisen edun mukaisia toimintoja.







VIII OSASTO

RAHOITUSYHTEISTYÖ TEKNISEN AVUN ALALLA

71 artikla

Tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi Kirgisian tasavalta saa 72, 73 ja 74 artiklan määräysten mukaisesti tilapäistä rahoitustukea yhteisöltä teknisen avun muodossa avustuksina Kirgisian tasavallan talouden muutoksen nopeuttamiseksi.

72 artikla

Rahoitustukea annetaan osana asiaa koskevassa Euroopan yhteisön neuvoston asetuksessa tarkoitettua TACIS-ohjelmaa.

73 artikla

Yhteisön rahoitustuen tavoitteet ja alueet määritellään suuntaa-antavassa ohjelmassa, josta ilmenee molempien osapuolten välillä sovittavat tärkeysjärjestykset ottaen huomioon Kirgisian tasavallan tarpeet, kunkin alan vastaanottokyky ja edistyminen uudistuksessa. Osapuolet antavat asiasta tiedon yhteistyöneuvostolle.

74 artikla

Jotta käytettävissä olevia varoja käytettäisiin mahdollisimman tehokkaasti, osapuolet varmistavat, että yhteisöltä tuleva tekninen apu yhteensovitetaan tiiviisti muista lähteistä, esimerkiksi jäsenvaltioista, muista maista ja kansainvälisiltä järjestöiltä, esimerkiksi Kansainväliseltä jälleenrakennus- ja kehityspankilta sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankilta, tulevan avun kanssa.







IX OSASTO

INSTITUTIONAALISET MÄÄRÄYKSET, YLEISET MÄÄRÄYKSET JA LOPPUMÄÄRÄYKSET

75 artikla

Perustetaan yhteistyöneuvosto, joka valvoo tämän sopimuksen täytäntöönpanoa. Neuvosto kokoontuu ministeritasolla kerran vuodessa. Yhteistyöneuvosto tarkastelee kaikkia tähän sopimukseen liittyviä tärkeitä kysymyksiä sekä kaikkia muita kahdenvälisiä tai kansainvälisiä osapuolten yhteisen edun mukaisia kysymyksiä tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhteistyöneuvosto voi myös antaa asianmukaisia suosituksia molempien osapuolten yhteisellä suostumuksella.

76 artikla

1. Yhteistyöneuvosto muodostuu Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission jäsenistä sekä Kirgisian tasavallan hallituksen jäsenistä.

2. Yhteistyöneuvosto vahvistaa työjärjestyksensä.

3. Yhteistyöneuvoston puheenjohtajana toimii vuorotellen yhteisön edustaja ja Kirgisian tasavallan hallituksen jäsen.

77 artikla

1. Yhteistyöneuvostoa avustaa sen tehtävissä yhteistyökomitea, joka muodostuu Euroopan unionin neuvoston jäsenten edustajista ja Euroopan yhteisöjen komission jäsenistä sekä Kirgisian tasavallan hallituksen edustajista yleensä korkeiden virkamiesten tasolla. Yhteistyökomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen yhteisö ja Kirgisian tasavalta.

Yhteistyöneuvosto määrittää työjärjestyksessään yhteistyökomitean tehtävät, joihin sisältyvät yhteistyöneuvoston kokousten valmistelu ja kyseisen komitean työskentelytavat.

2. Yhteistyöneuvosto voi siirtää osan toimivaltaansa tai koko toimivaltansa yhteistyökomitealle, millä varmistetaan jatkuvuus yhteistyöneuvoston kokousten välillä.

78 artikla

Yhteistyöneuvosto voi päättää perustaa sellaisen erityisen komitean tai elimen, joka soveltuu avustamaan sitä sen tehtävissä, ja määrittää näiden komiteoiden ja elinten kokoonpanon, tehtävät ja työskentelytavat.

79 artikla

Tutkiessaan tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa asiaa, joka liittyy määräykseen, jossa viitataan johonkin GATTin artiklaan, yhteistyöneuvosto ottaa huomioon mahdollisimman suuressa määrin tulkinnan, jonka GATTin sopimuspuolet yleensä antavat kyseiselle GATTin artiklalle.

80 artikla

Perustetaan parlamentaarinen yhteistyökomitea. Siinä kokoontuvat mielipiteiden vaihtoa varten Kirgisian tasavallan parlamentin ja Euroopan parlamentin jäsenet. Se kokoontuu säännöllisin itse määrääminsä väliajoin.

81 artikla

1. Parlamentaarinen yhteistyökomitea muodostuu Euroopan parlamentin ja Kirgisian parlamentin jäsenistä.

2. Parlamentaarinen yhteistyökomitea vahvistaa työjärjestyksensä.

3. Parlamentaarisen yhteistyökomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen Euroopan parlamentti ja Kirgisian parlamentti parlamentaarisen yhteistyökomitean työjärjestyksen määräysten mukaisesti.

82 artikla

Parlamentaarinen yhteistyökomitea voi pyytää yhteistyöneuvostoa toimittamaan sille tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä asiaankuuluvia tietoja; yhteistyöneuvosto toimittaa parlamentaariselle yhteistyökomitealle pyydetyt tiedot.

Parlamentaariselle yhteistyökomitealle annetaan tieto yhteistyöneuvoston suosituksista.

Parlamentaarinen yhteistyökomitea voi antaa suosituksia yhteistyöneuvostolle.

83 artikla

1. Kumpikin osapuoli sitoutuu varmistamaan tämän sopimuksen perusteella, että toisen osapuolen luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat, ilman syrjintää sen omiin kansalaisiin verrattuna, esittää asiansa osapuolten toimivaltaisille tuomioistuimille ja hallinnollisille toimielimille vedotessaan yksilöllisiin ja omaisuuteensa kohdistuviin oikeuksiinsa, mukaan lukien henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen kuuluvat oikeudet.

2. Osapuolet, kumpikin toimivaltansa rajoissa:

— edistävät välimiesmenettelyn käyttöönottamista sellaisten riitojen ratkaisemiseksi, jotka aiheutuvat yhteisön ja Kirgisian tasavallan taloudellisten toimijoiden toteuttamista kauppaan ja yhteistyöhön liittyvistä liiketoimista;

— sopivat, että kun riita jätetään välimiesmenettelyllä ratkaistavaksi, kumpikin riidan osapuoli voi, lukuun ottamatta tapauksia, joissa osapuolten valitseman välimieskeskuksen säännöissä määrätään toisin, valita oman välimiehen hänen kansallisuudestaan riippumatta ja että puheenjohtajana toimiva kolmas välimies tai ainoa välimies voi olla kolmannen maan kansalainen;

— suosittelevat taloudellisille toimijoilleen heidän sopimuksiinsa sovellettavan lain valitsemista yhteisellä sopimuksella;

— edistävät Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan (Uncitral) valmistelemien välimiessääntöjen noudattamista ja ulkomaisten välitystuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta New Yorkissa 10 päivänä kesäkuuta 1958 tehdyn yleissopimuksen allekirjoittajavaltion välimieskeskuksen välimiespalvelujen käyttöä.

84 artikla

Tämän sopimuksen määräykset eivät estä osapuolta toteuttamasta toimenpiteitä,

a) joita se pitää tarpeellisina estääkseen keskeisten turvallisuusetujensa vastaisten tietojen ilmaisemisen;

b) jotka koskevat aseiden, ammusten tai sotatarvikkeiden tuotantoa tai kauppaa taikka puolustustarkoitukseen välttämätöntä tutkimusta, kehitystyötä tai tuotantoa, jos nämä toimenpiteet eivät heikennä sellaisten tuotteiden kilpailuedellytyksiä, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön;

c) joita se pitää tärkeinä omien sisäisten turvallisuusetujensa kannalta vaikeissa, yleisen järjestyksen ylläpitämiseen vaikuttavissa vakavissa sisäisissä levottomuuksissa, sodassa tai sodan uhkaa merkitsevässä vakavassa kansainvälisessä jännitystilassa taikka täyttääkseen velvoitteet, joihin se on sitoutunut rauhan ja kansainvälisen turvallisuuden ylläpitämiseksi;

d) joita se pitää tarpeellisina kaksikäyttöisten teollisuustuotteiden ja teknologian valvontaa koskevien kansainvälisten velvoitteidensa ja sitoumustensa noudattamiseksi.

85 artikla

1. Aloilla, joita tämä sopimus koskee, ja rajoittamatta siihen sisältyviä erityismääräyksiä:

— Kirgisian tasavallan yhteisöön soveltamat järjestelyt eivät saa johtaa syrjintään jäsenvaltioiden, niiden kansalaisten tai yhtiöiden tai yritysten välillä,

— yhteisön Kirgisian tasavaltaan soveltamat järjestelyt eivät saa johtaa syrjintään Kirgisian kansalaisten tai yhtiöiden tai yritysten välillä.

2. Mitä 1 kohdassa määrätään, ei rajoita osapuolten oikeutta soveltaa asiaa koskevia verotusmääräyksiä verovelvollisiin, jotka asuinpaikkansa puolesta eivät ole keskenään samanlaisessa asemassa.

86 artikla

1. Kumpikin osapuoli voi saattaa yhteistyöneuvoston käsiteltäväksi tämän sopimuksen soveltamista tai tulkintaa koskevan riidan.

2. Yhteistyöneuvosto voi ratkaista riidan antamalla suosituksen.

3. Jos riitaa ei voida ratkaista 2 kohdan mukaisesti, kumpikin osapuoli voi ilmoittaa toiselle osapuolelle nimeävänsä sovittelijan; toinen osapuoli on tällöiin velvollinen kahden kuukauden määräajassa nimeämään toisen välimiehen. Tätä menettelyä sovellettaessa pidetään yhteisöä ja jäsenvaltiota yhteisesti yhtenä riidan osapuolena.

Yhteistyöneuvosto nimeää kolmannen sovittelijan.

Sovittelijoiden suositukset annetaan määräenemmistöllä. Tällaiset suositukset eivät ole osapuolia sitovia.

87 artikla

Osapuolet sopivat, että ne neuvottelevat keskenään viipymättä asianmukaisia yhteyksiä käyttäen jommankumman osapuolen pyynnöstä keskustellakseen mistä tahansa tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevasta asiasta ja muista osapuolten välisten suhteiden olennaisista näkökohdista.

Tämän artiklan määräykset eivät millään tavoin vaikuta eivätkä rajoita 13, 86 ja 92 artiklan määräysten soveltamista.

88 artikla

Kirgisian tasavallalle tämän sopimuksen nojalla myönnetty kohtelu ei saa olla missään tapauksessa edullisempi kuin jäsenvaltioiden toisilleen myöntämä kohtelu.

89 artikla

Tässä sopimuksessa käsitteellä ”osapuolet” tarkoitetaan Kirgisian tasavaltaa, sekä yhteisöä tai sen jäsenvaltioita taikka yhteisöä ja sen jäsenvaltioita kulloinkin niiden toimivallan mukaan.

90 artikla

Siltä osin kuin tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat asiat kuuluvat Euroopan energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen ja sen pöytäkirjojen alaan, Euroopan energiaperuskirjasta tehtyä sopimusta ja sen pöytäkirjoja sovelletaan heti niiden voimaantulosta näihin asioihin, mutta ainoastaan siltä osin kuin tällaisesta soveltamisesta on niissä määrätty.

91 artikla

Tämä sopimus on aluksi voimassa kymmenen vuotta. Jollei jompikumpi osapuoli sano sopimusta irti ilmoittamalla asiasta kirjallisesti toiselle osapuolelle kuusi kuukautta ennen sopimuksen voimassaolon päättymistä, sen voimassaolo jatkuu ilman eri toimenpiteitä.

92 artikla

1. Osapuolet toteuttavat kaikki yleistoimenpiteet tai erityiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden tästä sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi. Ne huolehtivat siitä, että tämän sopimuksen tavoitteet saavutetaan.

2. Jos jompikumpi osapuoli katsoo, että toinen osapuoli ei ole täyttänyt tästä sopimuksesta johtuvia velvoitteitaan, se voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet. Ennen näiden toimenpiteiden toteuttamista, lukuun ottamatta erityisen kiireellisiä tapauksia, se antaa yhteistyöneuvostolle kaikki asiaa koskevat tiedot tilanteen perusteellista tarkastelua varten, molemmin puolin hyväksyttävissä olevan ratkaisun saavuttamiseksi.

Ensisijaisesti on valittava sellaiset toimenpiteet, jotka aiheuttavat vähiten haittaa tämän sopimuksen toiminnalle. Nämä toimenpiteet on annettava viipymättä tiedoksi yhteistyöneuvostolle, jos toinen osapuoli sitä pyytää.

93 artikla

Liitteet I ja II sekä pöytäkirja ovat tämän sopimuksen erottamaton osa.

94 artikla

Tämä sopimus ei vaikuta, kunnes yhtäläiset yksilökohtaiset ja taloudellisia toimijoita koskevat oikeudet on sen nojalla saavutettu, oikeuksiin, jotka yksilöille ja taloudellisille toimijoille varmistetaan yhtä tai useampaa jäsenvaltiota ja Kirgisian tasavaltaa sitovissa sopimuksissa, lukuun ottamatta aloja, jotka kuuluvat yhteisön toimivaltaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tästä sopimuksesta jäsenvaltioille aiheutuvia velvoitteita niiden toimivaltaan kuuluvilla alueilla.

95 artikla

Tätä sopimusta sovelletaan alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusta sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusta, näissä sopimuksissa määrättyjen edellytysten mukaisesti, sekä Kirgisian tasavallan alueeseen.

96 artikla

Euroopan unionin neuvoston pääsihteeri on tämän sopimuksen talteenottaja.

97 artikla

Tämän sopimuksen alkuperäiskappale, jonka englannin-, espanjan-, hollannin-, italian-, kreikan-, portugalin-, ranskan-, ruotsin-, saksan-, suomen-, tanskan-, kirgiisin- ja venäjänkieliset toisinnot ovat yhtä todistusvoimaisia, talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin huostaan.

98 artikla

Osapuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti.

Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet Euroopan unionin neuvoston pääsihteerille ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen menettelyjen päätökseen saattamisesta.

Tämä sopimus korvaa voimaantullessaan Kirgisian tasavallan ja yhteisön välisten suhteiden osalta 18 päivänä joulukuuta 1989 Brysselissä Euroopan talousyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton välillä tehdyn kauppaa sekä kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevan sopimuksen.

99 artikla

Jos ennen tämän sopimuksen voimaantuloa varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamista tämän sopimuksen joidenkin osien määräyksiä sovelletaan vuonna 1994 yhteisön ja Kirgisian tasavallan välisen väliaikaisen sopimuksen perusteella, sopimuspuolet sopivat siitä, että näissä olosuhteissa ilmaisulla ”sopimuksen voimaantulopäivä” tarkoitetaan väliaikaisen sopimuksen voimaantulopäivää.

Hecho en Bruselas, el nueve de febrero de mil novecientos noventa y cinco.

Udfærdiget i Bruxelles, den niende februar nitten hundrede og femoghalvfems.

Geschehen zu Brüssel am neunten Februar neunzehnhundertfünfundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εννέα Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.

Done at Brussels, on the ninth day of February in the year one thousand nine hundred and ninety-five.

Fait à Bruxelles, le neuf février mil neuf cent quatre-vingt-quinze.

Fatto a Bruxelles, addì nove febbraio millenovecentonovantacinque.

Gedaan te Brussel, de negende februari negentienhonderd vijfennegentig.

Feito em Bruxelas, em nove de Fevereiro de mil novecentos e noventa e cinco.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenä päivänä helmikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.

Som skedde i Bryssel den nionde februari nittonhundranittiofem.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

Pela República Portuguesa

Suomen tasavallan puolesta

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por las Comunidades Europeas

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Voor de Europese Gemeenschappen

Pelas Comunidades Europeias

Euroopan yhteisöjen puolesta

På Europeiska gemenskapernas vägnar

LUETTELO LIITTEENÄ OLEVISTA ASIAKIRJOISTA

Liite I Viitteellinen luettelo etuuksista, jotka Kirgisian tasavalta myöntää itsenäisille valtioille 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Liite II Sopimuksen 43 artiklassa tarkoitetut henkistä omaisuutta, teollisoikeutta ja kaupallista omaisuutta koskevat yleissopimukset.

Pöytäkirja hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta tulliasioissa.

LIITE I

VIITTEELLINEN LUETTELO ETUUKSISTA, JOTKA KIRGISIAN TASAVALTA MYÖNTÄÄ ITSENÄISILLE VALTIOILLE 8 ARTIKLAN 3 KOHDAN MUKAISESTI

1. Kaikki itsenäiset valtiot: Tuontitulleja ei sovelleta, paitsi alkoholin ja tupakkatuotteiden osalta. Vientitulleja ei sovelleta niiden tuotteiden osalta, jotka toimitetaan clearing-sopimusten ja valtioiden välisten sopimusten mukaan näissä sopimuksissa määrättyinä määrinä. Arvonlisäveroa ei sovelleta vientiin eikä tuontiin. Valmisteveroa ei sovelleta vientiin. Vientikiintiöitä ei sovelleta.

2. Kaikki itsenäiset valtiot, jotka eivät ole ottaneen käyttöön omaa kansallista valuuttaa: Maksut voidaan suorittaa ruplina. Kaikki itsenäiset valtiot: Ei-kaupallisten toimien erityisjärjestelmä, mukaan lukien näistä toimista johtuvat maksusuoritukset.

3. Kaikki itsenäiset valtiot: Juoksevien maksujen erityisjärjestelmä.

4. Kaikki itsenäiset valtiot: Erityiset kauttakuljetusedellytykset.

5. Kaikki itsenäiset valtiot: Erityiset tullimenettelyedellytykset.

LIITE II

SOPIMUKSEN 43 ARTIKLASSA TARKOITETUT HENKISEEN, TEOLLISEEN JA KAUPALLISEEN OMAISUUTEEN KUULUVIA OIKEUKSIA KOSKEVAT YLEISSOPIMUKSET

1. Sopimuksen 43 artiklan 2 kohta koskee seuraavia monenvälisiä yleissopimuksia: — Bernin yleissopimus kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamisesta (Pariisin asiakirja, 1971), — kansainvälinen yleissopimus esittävien taiteilijoiden, äänitteiden valmistajien sekä radioyritysten suojaamisesta (Rooma, 1961), — tavaramerkkien kansainvälisestä rekisteröinnistä tehdyn Madridin sopimuksen lisäpöytäkirja (Madrid, 1989), — Nizzan sopimus tavaroiden ja palvelujen kansainvälisestä luokituksesta tavaramerkkien rekisteröintiä varten (Geneve 1977, muutettu 1979), — Budapestin sopimus mikro-organismien tallettamisen kansainvälisestä tunnustamisesta patentinhakumenettelyä varten (1977, muutettu 1980), — kansainvälinen yleissopimus uusien kasvilajikkeiden suojaamisesta (UPOV) (Geneven asiakirja, 1991).

2. Yhteistyöneuvosto voi suositella, että 43 artiklan 2 kohtaa sovelletaan myös muihin monenvälisiin yleissopimuksiin. Jos esiintyy kaupankäynnin edellytyksiin vaikuttavia ongelmia henkisen omaisuuden, teollisoikeuden ja kaupallisen omaisuuden aloilla, voidaan aloittaa kiireelliset neuvottelut jommankumman osapuolen pyynnöstä, molempia osapuolia tyydyttävän ratkaisun saavuttamiseksi.

3. Osapuolet vahvistavat seuraavista monenvälisistä yleissopimuksista johtuvien velvoitteiden merkityksen: — teollisoikeuden suojelemisesta tehty Pariisin sopimus (Tukholman asiakirja, 1967, muutettu 1979), — tavaramerkkien kansainvälisestä rekisteröinnistä tehty Madridin sopimus (Tukholman asiakirja, 1967, muutettu 1979), — patenttiyhteistyösopimus (Washington 1970, muutettu ja mukautettu 1979 ja 1984).

4. Kirgisian tasavalta myöntää tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen yhteisön yhtiöille ja kansalaisille henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelun ja tunnustamisen osalta kohtelun, joka ei ole epäedullisempi kuin sen kolmansille maille kahdenvälisten sopimusten nojalla myöntämä kohtelu.

5. Mitä 4 kohdassa määrätään, ei sovelleta etuuksiin, jotka Kirgisian tasavalta myöntää kolmansille maille vastavuoroisesti, eikä etuuksiin, jotka Kirgisian tasavalta myöntää muille entiseen Sosialististen neuvostotasavaltojen liittoon kuuluneille maille.

PÖYTÄKIRJA

hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta tulliasioissa













1 artikla

Määritelmät

Tässä pöytäkirjassa tarkoitetaan:

a) ”tullilainsäädännöllä” osapuolten alueilla sovellettavia säännöksiä, jotka koskevat tavaroiden tuontia, vientiä, kauttakuljetusta ja asettamista tullimenettelyyn mukaan lukien osapuolten toteuttamat kielto-, rajoitus- ja valvontatoimenpiteet;

b) ”tulleilla” kaikkia tulleja, veroja ja muita maksuja, joita määrätään ja kannetaan osapuolten alueilla tullilainsäädäntöä sovellettaessa, ei kuitenkaan maksuja, jotka ovat suunnilleen suoritetuista palveluista aiheutuneiden kustannusten suuruiset;

c) ”pyynnön esittäneellä viranomaisella” toimivaltaista hallintoviranomaista, jonka osapuoli on nimennyt tähän tarkoitukseen ja joka pyytää avunantoa tulliasioissa;

d) ”pyynnön vastaanottaneella viranomaisella” toimivaltaista hallintoviranomaista, jonka osapuoli on nimennyt tähän tarkoitukseen ja joka vastaanottaa pyynnön avunannosta tulliasioissa;

e) ”rikkomuksella” mitä tahansa tullilainsäädännön vastaisia toimia tai sellaisen yritystä.

2 artikla

Soveltamisala

1. Osapuolet antavat toisilleen apua toimivaltaansa kuuluvissa asioissa tässä pöytäkirjassa määrätyillä tavoilla ja edellytyksillä varmistaakseen tullilainsäädännön oikean soveltamisen, erityisesti ehkäisemällä, paljastamalla ja tutkimalla tullilainsäädännön vastaisia toimia.

2. Tässä pöytäkirjassa tarkoitettu avunanto tulliasioissa koskee niitä osapuolten hallintoviranomaisia, jotka ovat toimivaltaisia soveltamaan tätä pöytäkirjaa. Se ei rajoita rikosasioissa annettavaa keskinäistä avunantoa koskevien säännösten soveltamista. Avunannon piiriin eivät myöskään kuulu tiedot, jotka on saatu oikeusviranomaisten pyynnöstä käytettyjen valtuuksien perusteella, elleivät nämä oikeusviranomaiset anna tähän suostumustaan.

3 artikla

Pyynnöstä annettava apu

1. Pyynnön vastaanottanut viranomainen toimittaa pyynnön esittäneelle viranomaiselle tämän pyynnöstä kaikki asiaa koskevat tiedot, jotta tämä voi varmistaa, että tullilainsäädäntöä sovelletaan oikein, mukaan lukien tiedot havaituista tai suunnitelluista toimista, jotka ovat tai olisivat tullilainsäädännön vastaisia.

2. Pyynnön vastaanottanut viranomainen ilmoittaa pyynnön esittäneelle viranomaiselle tämän pyynnöstä, onko toisen osapuolen alueelta viedyt tavarat tuotu asianmukaisesti toisen osapuolen alueelle ja yksilöi tarvittaessa tavaroihin sovelletun tullimenettelyn.

3. Pyynnön vastaanottanut viranomainen toteuttaa pyynnön esittäneen viranomaisen pyynnöstä tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että valvonta kohdistetaan:

a) luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin, joiden perustellusti uskotaan rikkovan tai rikkoneen tullilainsäädäntöä;

b) paikkoihin, joihin on koottu tavaravarastoja siten, että voidaan perustellusti uskoa niiden olevan toisen osapuolen lainsäädännön vastaisiin toimiin tarkoitettuja;

c) sellaisten tavaroiden liikkumiseen, joiden on ilmoitettu mahdollisesti olevan huomattavien tullilainsäädännön vastaisten toimien kohteena;

d) kuljetusvälineisiin, joita perustellusti uskotaan käytetyn tai käytettävän tai voitavan käyttää tullilainsäädännön vastaisissa toimissa.

4 artikla

Oma-aloitteinen avunanto

Osapuolet antavat toisilleen lainsäädäntönsä, sääntöjensä ja muiden säädöstensä mukaisesti apua, jos ne pitävät sitä tullilainsäädännön oikean soveltamisen kannalta tarpeellisena, erityisesti silloin kun ne saavat tietoja:

— toimista, joilla on rikottu, rikotaan tai olisi rikottu tullilainsäädäntöä ja joilla saattaa olla merkitystä muille osapuolille,

— uusista keinoista tai menetelmistä, joita käytetään näiden toimien toteuttamisessa,

— tavaroista, joiden tiedetään olevan huomattavien tullilainsäädännön vastaisten toimien kohteena.

5 artikla

Asiakirjojen toimittaminen/ilmoitukset

Pyynnön vastaanottanut viranomainen toteuttaa pyynnön esittäneen viranomaisen pyynnöstä oman lainsäädäntönsä mukaisesti kaikki sellaiset tarvittavat toimenpiteet

— kaikkien asiakirjojen antamiseksi,

— kaikista päätöksistä ilmoittamiseksi,

jotka kuuluvat tämän pöytäkirjan soveltamisalaan, vastaanottajalle, joka asuu sen alueella tai on sijoittautunut sinne. Tällöin sovelletaan 6 artiklan 3 kohtaa.

6 artikla

Avunantoa koskevien pyyntöjen muoto ja sisältö

1. Tässä pöytäkirjassa tarkoitetut pyynnöt on tehtävä kirjallisesti. Pyynnön täyttämiseksi tarvittavat asiakirjat on liitettävä pyyntöön. Myös suulliset pyynnöt voidaan hyväksyä, jos asian kiireellisyyden vuoksi on tarpeen, mutta ne on viipymättä vahvistettava kirjallisesti.

2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa pyynnöissä esitetään seuraavat tiedot:

a) pyynnön esittävä viranomainen;

b) pyydetyt toimenpiteet;

c) pyynnön tarkoitus ja aihe;

d) asiaan liittyvä lainsäädäntö, säännöt ja muut oikeudelliset tekijät;

e) mahdollisimman tarkat ja laajat tiedot tutkimuksen kohteena olevista luonnollisista henkilöistä tai oikeushenkilöistä;

f) yhteenveto asiaa koskevista seikoista ja jo suoritetuista kyselyistä, lukuun ottamatta 5 artiklassa tarkoitettuja tapauksia.

3. Pyynnöt on tehtävä pyynnön vastaanottaneen viranomaisen virallisella kielellä tai jollakin sen hyväksymällä kielellä.

4. Jos pyyntö ei täytä muotovaatimuksia, sen korjaamista tai täydentämistä voidaan vaatia; kuitenkin voidaan toteuttaa varotoimenpiteitä.

7 artikla

Pyyntöjen täyttäminen

1. Pyynnön vastaanottanut viranomainen tai, jos tämä ei voi toimia, hallintoyksikkö, jolle tämä viranomainen on pyynnön osoittanut, toimii avunpyynnön täyttämiseksi toimivaltansa ja käytettävissä olevien voimavarojen mukaan samalla tavoin kuin se toimisi omaan lukuunsa tai saman osapuolen muiden viranomaisten pyynnöstä, ja toimittaa sillä jo olevia tietoja, tekee tarkoituksenmukaisia tutkimuksia tai järjestää niiden tekemisen.

2. Avunantopyynnöt täytetään pyynnön vastaanottaneen osapuolen lainsäädännön, sääntöjen ja muiden säädösten mukaisesti.

3. Osapuolen asianmukaisesti valtuutetut virkamiehet voivat toisen asianomaisen osapuolen suostumuksella ja sen määräämin edellytyksin saada pyynnön vastaanottaneen tai tämän vastuualueeseen kuuluvan toisen viranomaisen toimitiloista tietoja, jotka koskevat tullilainsäädännön vastaisia toimia ja joita pyynnön esittänyt viranomainen tarvitsee tämän pöytäkirjan soveltamiseksi.

4. Osapuolen virkamiehet voivat toisen osapuolen suostumuksella ja jälkimmäisen määräämin edellytyksin olla läsnä tehtäessä tutkimuksia jälkimmäisen alueella.

8 artikla

Tietojen välityksessä käytettävä muoto

1. Pyynnön vastaanottanut viranomainen ilmoittaa tutkimusten tulokset pyynnön esittäneelle viranomaiselle asiakirjoina, oikeaksi todistettuina asiakirjajäljennöksinä, kertomuksina ja muina niiden kaltaisina asiakirjoina.

2. Kaikki 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat voidaan korvata automaattisella tietojenkäsittelymenetelmällä tuotetulla missä tahansa muodossa olevalla samaa tarkoitusta varten tuotetulla tiedolla.

9 artikla

Poikkeukset avunantovelvollisuudesta

1. Osapuolet voivat kieltäytyä tässä pöytäkirjassa tarkoitetusta avunannosta, jos avunpyyntöön suostuminen:

a) voisi loukata itsemääräämisoikeutta tai vaarantaa yleistä järjestystä, turvallisuutta tai muita keskeisiä etuja; tai

b) koskisi muita kuin tulleja koskevia valuutta- tai verosäännöksiä; tai

c) loukkaisi teollisia, liike- tai ammattisalaisuuksia.

2. Jos pyynnön esittävä viranomainen pyytää sellaista apua, jota se ei itse voisi pyydettäessä antaa, sen on huomautettava tästä seikasta pyynnössään. Pyynnön vastaanottanut viranomainen saa päättää, miten se vastaa tällaiseen pyyntöön.

3. Jos avunannosta kieltäydytään, kieltäytymispäätös ja sen perustelut on viipymättä annettava tiedoksi pyynnön esittäneelle viranomaiselle.

10 artikla

Luottamuksellisuuden velvoite

1. Tämän pöytäkirjan mukaisesti missä tahansa muodossa annetut tiedot ovat luottamuksellisia. Ne ovat salassa pidettäviä, ja niitä koskee tällaiseen tietoon ulotettu, tiedot vastaanottaneen osapuolen asiaa koskevan lainsäädännön sekä yhteisön viranomaisiin sovellettavien vastaavien säännösten suoja.

2. Henkilöön liittyviä tietoja ei saa toimittaa, jos on aihetta olettaa, että tietojen välittäminen tai käyttö olisi vastoin osapuolten oikeusjärjestysten periaatteita, varsinkin jo kyseiselle henkilölle aiheutuisi tästä kohtuutonta haittaa. Vastaanottava osapuoli ilmoittaa pyynnöstä tiedot antavalle osapuolelle siitä, miten ja millaisin tuloksin annettuja tietoja käytettiin.

3. Henkilöön liittyvät tiedot saa toimittaa ainoastaan tulliviranomaisille ja rikosoikeudellisia seuraamuksia varten syyttäjä- ja tuomioistuinviranomaisille. Muille henkilöille tai viranomaisille saa tietoja antaa edelleen vasta tiedot antavan viranomaisen suostuttua tähän.

4. Tiedot antava osapuoli tarkistaa toimitettavien tietojen oikeellisuuden. Jos ilmenee, että jo välitetyt tiedot ovat virheellisiä tai hävitettäviä, ilmoitetaan tästä viipymättä vastaanottavalle osapuolelle. Vastaanottava osapuoli on velvollinen oikaisemaan tai hävittämään tiedot.

5. Kyseiselle henkilölle voidaan hakemuksesta antaa tietoja tallennetuista tiedoista ja tallentamisen tarkoituksesta edellyttäen, että tämä ei ole vastoin yleistä etua.

11 artikla

Tietojen käyttö

1. Saatuja tietoja on käytettävä yksinomaan tämän pöytäkirjan tarkoituksiin, niitä saa käyttää kunkin osapuolen alueella muihin tarkoituksiin ainoastaan tiedot luovuttaneen hallintoviranomaisen kirjallisella etukäteen antamalla luvalla, ja tietoja koskevat tiedot luovuttaneen viranomaisen asettamat rajoitukset.

2. Mitä 1 kohdassa määrätään, ei estä käyttämästä tietoja oikeudenkäynnissä tai hallintolainkäyttömenettelyissä, jotka on jälkikäteen pantu vireille tullilainsäädännön rikkomisen vuoksi.

3. Osapuolet voivat todistusasiakirjoissa, kertomuksissa ja todistuksissa sekä tuomioistuinten käsiteltävinä olevissa menettelyissä ja kanteissa käyttää todisteina tietoja ja asiakirjoja, jotka on saatu tai joita on tutkittu tämän pöytäkirjan määräysten mukaisesti.

12 artikla

Asiantuntijat ja todistajat

Pyynnön vastaanottaneen viranomaisen virkamies voidaan toisen osapuolen toimivaltaan kuuluvalla alueella valtuuttaa annetussa valtuutuksessa olevin rajoituksin esiintymään asiantuntijana tai todistajana oikeudenkäynneissä tai hallintolainkäyttömenettelyissä, jotka koskevat tässä pöytäkirjassa tarkoitettuja asioita, sekä esittämään esineitä, asiakirjoja tai niiden virallisesti oikeaksi todistettuja jäljennöksiä, joita mahdollisesti tarvitaan näissä menettelyissä. Todistamis- tai kuulemispyynnössä on ilmoitettava selvästi, minkä asian johdosta ja minkä aseman tai ominaisuuden perusteella virkamiestä kuullaan.

13 artikla

Avunannosta aiheutuneet kustannukset

Osapuolet ovat vaatimatta toisiltaan korvausta tämän pöytäkirjan nojalla aiheutuneista kustannuksista, lukuun ottamatta tapauksen mukaan asiantuntijoiden ja todistajien sekä muun kuin julkisen laitoksen palveluksessa olevien tulkkien ja kääntäjien kustannuksia.

14 artikla

Täytäntöönpano

1. Tähän pöytäkirjaan liittyvät käytännön toimenpiteet annetaan Kirgisian tasavallan keskustulliviranomaisille ja Euroopan yhteisöjen komission toimivaltaisille yksiköille sekä soveltuvin osin Euroopan unionin jäsenvaltioiden tulliviranomaisille tehtäväksi. Ne päättävät kaikista pöytäkirjan soveltamisessa tarvittavista käytännön toimenpiteistä ja järjestelyistä ottaen huomioon tietosuojaa koskevat säännöt. Ne voivat suositella toimivaltaisille elimille muutoksia, jotka niiden käsityksen mukaan pitäisi tehdä tähän pöytäkirjaan.

2. Osapuolet neuvottelevat keskenään ja ilmoittavat sen jälkeen toisilleen yksityiskohtaisista soveltamista koskevista säännöistä, jotka on annettu tämän artiklan määräysten mukaisesti.

15 artikla

Täydentävä luonne

1. Tämä pöytäkirja täydentää keskinäistä avunantoa koskevia sopimuksia, joita on tehty tai saatetaan tehdä yhden tai useamman yhteisön jäsenvaltion ja Kirgisian tasavallan välillä eikä estä soveltamasta niitä. Pöytäkirja ei myöskään estä mainittujen sopimusten mukaisesti tapahtuvaa laaja-alaisempaa avunantoa.

2. Mainitut sopimukset eivät estä soveltamasta yhteisön säännöksiä komission toimivaltaisten yksikköjen ja jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välisestä sellaisten tietojen toimittamisesta, jotka koskevat tulliasioissa saatuja, yhteisölle mahdollisesti merkityksellisiä tietoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista.

▼M1

Kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan kesken tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen tehty

PÖYTÄKIRJA

Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi







BELGIAN KUNINGASKUNTA, TŠEKIN TASAVALTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, VIRON TASAVALTA, HELLEENIEN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RANSKAN TASAVALTA, IRLANTI, ITALIAN TASAVALTA, KYPROKSEN TASAVALTA, LATVIAN TASAVALTA, LIETTUAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, UNKARIN TASAVALTA, MALTAN TASAVALTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, PUOLAN TASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, SLOVENIAN TASAVALTA, SLOVAKIAN TASAVALTA, SUOMEN TASAVALTA, RUOTSIN KUNINGASKUNTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA, jäljempänä ’jäsenvaltiot’, joita edustaa Euroopan unionin neuvosto, ja EUROOPAN YHTEISÖ JA EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ, jäljempänä ’yhteisöt’, joita edustavat Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan yhteisöjen komissio, sekä KIRGISIAN TASAVALTA, jotka OTTAVAT HUOMIOON Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisen Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004, OVAT SOPINEET SEURAAVAA:







1 artikla

Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia ovat kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan kesken tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, joka allekirjoitettiin Brysselissä 9 päivänä helmikuuta 1995, osapuolia ja kukin niistä hyväksyy ja ottaa muiden yhteisön jäsenvaltioiden tavoin huomioon sopimuksen ja siihen liitetyt asiakirjat.

2 artikla

Euroopan unionissa viime aikoina tapahtuneen institutionaalisen kehityksen huomioon ottamiseksi osapuolet sopivat, että Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä sopimuksen viittauksia Euroopan hiili- ja teräsyhteisöön pidetään viittauksina Euroopan yhteisöön, jolle siirtyivät kaikki Euroopan hiili- ja teräsyhteisölle sopimuksen perusteella kuuluneet oikeudet ja velvollisuudet.

3 artikla

Tämä pöytäkirja on erottamaton osa sopimusta.

4 artikla

1. Yhteisöt, jäsenvaltioiden puolesta toimiva Euroopan unionin neuvosto ja Kirgisian tasavalta hyväksyvät tämän pöytäkirjan omien menettelyjensä mukaisesti.

2. Osapuolet ilmoittavat toisilleen edellisessä kappaleessa mainittujen menettelyjen päätökseen saattamisesta. Hyväksymisasiakirjat talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön.

5 artikla

1. Tämä pöytäkirja tulee voimaan samana päivänä kuin vuoden 2003 liittymissopimus, mikäli kaikki hyväksymisasiakirjat on talletettu ennen kyseistä päivää.

2. Jos kaikkia tämän pöytäkirjan hyväksymisasiakirjoja ei ole talletettu ennen kyseistä päivää, tämä pöytäkirja tulee voimaan viimeisen hyväksymisasiakirjan tallettamista seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.

3. Jos kaikkia tämän pöytäkirjan hyväksymisasiakirjoja ei ole talletettu ennen 1 päivää toukokuuta 2004, tämä pöytäkirja tulee väliaikaisesti voimaan 1 päivästä toukokuuta 2004.

6 artikla

Sopimuksen, päätösasiakirjan ja kaikkien sen liitteenä olevien asiakirjojen tekstit laaditaan latvian, liettuan, maltan, puolan, slovakian, sloveenin, tšekin, unkarin ja viron kielillä.

Nämä tekstit ovat tämän pöytäkirjan liitteinä ( 1 ) ja ne ovat yhtä todistusvoimaisia kuin sopimuksen, päätösasiakirjan ja sen liitteenä olevien asiakirjojen muilla kielillä laaditut tekstit.

7 artikla

Tämä pöytäkirja laaditaan kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja kirgiisin kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

Hecho en Bruselas, el treinta de abril de dos mil cuatro.

V Bruselu dne třicátého dubna dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte april to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten April zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta kolmekümnendal aprillil Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the thirtieth day of April in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le trente avril deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addì trenta aprile duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada trīsdesmitajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų balandžio trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év április havának tizenharmadik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tletin jum ta' April tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de dertigste april tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli, dnia trzynastego kwietnia roku dwa tysiące czwartego.

Feito em Bruxelas, em trinta de Abril de dois mil e quatro.

V Bruseli dňa tridsiateho apríla dvetisícštyri.

V Bruslju, dne tridesetega aprila leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den trettionde april tjugohundrafyra.

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

Por las Comunidades Europeas

Za Evropská společenství

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Euroopa ühenduste nimel

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Eiropas Kopienu vārdā

Europos Bendrijų vardu

Az Európai Közösségek részéről

Għall-Komunitajiet Ewropej

Voor de Europese Gemeenschappen

W imieniu Wspólnot Europejskich

Pelas Comunidades Europeias

Za Európske spoločenstvá

Za Evropski skupnosti

Euroopan yhteisöjen puolesta

På Europeiska gemenskapernas vägnar

Por la República de Kirguistán

Za Kyrgyzskou republiku

For Den Kirgisiske Republik

Für die Kirgisische Republik

Kirgiisi Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία τον Κιργιστάν

For the Republic of Kyrgyzstan

Pour la République du Kirghizstan

Per la Repubblica del Kirghizistan

Kirgizstānas Republikas vārdā

Kirgizijos Respublikos vardu

Kirgizisztán részéről

Għar-Repubblika tal-Kirġizstan

Voor de Republiek Kirgizstan

W imieniu Republiki Kirgijskiej

Pela República do Quirguizistão

Za Kirgizskú republiku

Za Kirgiško republiko

Kirgisian tasavallan p