2002R2304 — FI — 05.12.2007 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

Muutettu:





Oikaisu









▼B

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2304/2002,

annettu 20 päivänä joulukuuta 2002,

merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön annetun neuvoston päätöksen 2001/822/EY (”päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta”) täytäntöönpanosta







EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon neuvoston päätöksen 2001/822/EY ( 1 ) ja erityisesti sen 23 artiklan, ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen Cotonoussa, Beninissä, 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille ( 2 ), ottaa huomioon Euroopan kehitysrahaston varainhoitoasetuksesta (jäljempänä ”EKR:n varainhoitoasetus”) annetun neuvoston asetuksen ( 3 ), sekä katsoo seuraavaa: (1) Päätöksen 2001/822/EY (jäljempänä ”merentakaisten alueiden assosiaatiopäätös”) mukaisesti komissio toteuttaa III osan sekä liitteiden II A—D täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet yhteistyössä merentakaisten maiden ja alueiden (jäljempänä ”MMA”) kanssa kumppanuusmenettelyn mukaisesti. Erityisesti 4 artiklassa määrätään, että MMA:t ovat ensisijaisesti vastuussa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan (jäljempänä ”ohjelma-asiakirja”) ja yhteistyöohjelmien laatimisesta. (2) Merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen 23 artiklan mukaisesti komission toteuttamien toimenpiteiden olisi oltava moitteettoman varainhoidon, kumppanuuden, täydentävyyden ja toissijaisuuden periaatteiden mukaista sekä taattava, että kehitysprosessi kuuluu MMA:ille ja että niiden ja komission toteuttama seuranta ja tarkastus ovat riittäviä. (3) Kun otetaan huomioon kunkin MMA:n erityiset tarpeet, valmiudet ja rajoitukset, rahoitustukea voidaan antaa MMA:lle talousarviotukena, mikäli MMA:n julkisten menojen hallinto on riittävän avointa, vastuullista ja tehokasta. Lisäksi julkisten hankintojen menettelyjen olisi oltava EKR:n varainhoitoasetuksen määräysten mukaista avoimuuden osalta; vaihtoehtoisesti tukea voidaan antaa hankkeille tai ohjelmille, jos sen katsotaan takaavan tehokkaamman tai turvallisemman täytäntöönpanon. (4) Olisi säädettävä ohjelma-asiakirjan valmistelusta, sen seurannasta, tarkastuksesta, arvioinnista, tarkistuksesta ja täytäntöönpanosta sekä raportoinnista ja rahoitusta koskevista korjauksista. Säännösten olisi katettava myös komission osallistuminen noihin toimiin. Säännökset olisi mukautettava kunkin MMA:n erityistilanteeseen ja niiden olisi oltava yhdenmukaisia rakennerahastojen vastaavien säännösten kanssa komission osallistumisen lujittamiseksi ja sen tehokkuuden tukemiseksi. (5) MMA:iden ja AKT-maiden alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen tukemiseksi määräysten olisi periaatteessa oltava samanlaisia. Kun kuitenkin otetaan huomioon sellaisten MMA:iden maantieteellinen asema, jotka eivät voi tehdä läheistä yhteistyötä AKT-maan tai toisen MMA:n kanssa, olisi varauduttava myös mahdollisuuteen myöntää alueellista rahoitusta ainoastaan yhden MMA:n pyynnöstä. (6) Tässä asetuksessa säädetyistä toimenpiteistä on kuultu MMA:ita. (7) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen 24 artiklalla perustetun EKR–MMA-komitean lausunnon mukaisia, sekä katsoo seuraavaa: ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







OSA 1

SISÄLTÖ JA PERIAATTEET

▼M1

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa säädetään Euroopan yhteisön merentakaisille maille ja alueille (MMA:t) antaman ja komission kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) kautta hallinnoiman rahoitusavun ohjelmasuunnittelusta, täytäntöönpanosta ja valvonnasta merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen ja kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti.

▼B

2 artikla

Täydentävyys ja kumppanuus

1. EKR-tuen ohjelmasuunnittelun, täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin toteuttamisessa MMA:t, asianomaiset jäsenvaltiot ja komissio ovat tiiviissä neuvotteluyhteydessä.

2. Kukin MMA takaa, että kaikkia merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen 5 artiklan 1 kappaleen toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa lueteltuja yhteistyötoimijoita kuullaan riittävästi ohjelmasuunnittelun aikana.

3. MMA, asianomaiset jäsenvaltiot ja komissio edistävät sekä tähän asetukseen perustuvien toimenpiteiden, yhteisön talousarviosta annettavilla avustuksilla toteutettavien toimenpiteiden että Euroopan investointipankin tai muiden kansainvälisten toimielinten ja asianomaisten jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden keskinäistä koordinaatiota ja johdonmukaisuutta.







OSA II

OHJELMOITAVA JA OHJELMOIMATON APU







1 luku

Ohjelmoitava apu

▼M1

3 artikla

Maantieteellinen ohjelmasuunnittelu

Sellaisten toimenpiteiden, jotka rahoitetaan kymmenennestä EKR:sta merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen puitteissa tuella, jota ei makseta takaisin, ohjelmasuunnittelu toteutetaan mahdollisimman pian kymmenennen EKR:n perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen voimaantulon jälkeen hyväksymällä yhtenäinen ohjelma-asiakirja (ohjelma-asiakirja), joka on tämän asetuksen liitteenä olevan mallin mukainen.

4 artikla

Ohjelma-asiakirjan valmistelu

1. MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset valmistelevat ehdotuksen ohjelma-asiakirjaksi kuultuaan kehitysprosessin toimijoita mahdollisimman laajasti ja käyttäen hyväkseen saatuja kokemuksia ja parhaita käytänteitä.

Kunkin ehdotetun ohjelma-asiakirjan on sovelluttava asianomaisen MMA:n tarpeisiin ja erityisolosuhteisiin. Siinä määritellään seurattavat tulosindikaattorit ja edistetään vastuun ottamista yhteistyöohjelmista paikallistasolla.

2. Ohjelma-asiakirjaehdotuksesta vaihdetaan näkemyksiä MMA:n, asianomaisen jäsenvaltion ja komission välillä, tarvittaessa asianomaisen lähetystön kautta.

MMA toimittaa kaikki tarvittavat tiedot, mukaan luettuina toteutettavuustutkimusten tulokset, jotta komissio voi arvioida ohjelma-asiakirjan luonnosta mahdollisimman tehokkaasti.

3. Rahoitusapu kohdennetaan kymmenennestä EKR:sta normaalisti talousarviotukena, mistä voidaan poiketa vain asianmukaisesti perustelluissa poikkeuksellisissa olosuhteissa.

Ohjelma-asiakirjassa esitetään toimenpiteet, joilla voidaan luoda edellytykset talousarviotuelle, jos nämä edellytykset eivät muutoin täyty.

Kaikki eroavuudet MMA:n oman analyysin ja Euroopan yhteisön analyysin välillä kirjataan.

5 artikla

Komission arvio ohjelma-asiakirjasta

Komissio arvioi ehdotuksen ohjelma-asiakirjaksi päättääkseen, sisältääkö se kaikki tarvittavat osat ja onko se merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen ja tämän asetuksen sekä aiheeseen liittyvien yhteisön politiikkojen tavoitteiden mukainen.

Komissio arvioi ohjelma-asiakirjaehdotuksen päättääkseen myös siitä, sisältääkö se kaikki tarvittavat osat, jotta komissio voi tehdä merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen 20 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun rahoituspäätöksen.

Komissio ilmoittaa Euroopan investointipankille otettuaan luonnoksen vastaan.

Rajoittamatta 4 artiklan 3 kohdan soveltamista komissio päättää, onko kymmenennen EKR:n rahoitusapu annettava talousarviotukena, jolloin arvioidaan etukäteen julkisen varainhoidon avoimuus, vastuullisuus ja tehokkuus sekä julkisten hankintojen avoimuus kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen vaatimusten mukaisesti, vai onko se tukea ohjelmille ja hankkeille.

6 artikla

Alueohjelmat

1. Asetuksen 3–5 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin rahoitusapuun, jolla tuetaan alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen liitteessä II Aa olevan 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Ehdotuksia arvioidessaan komissio ottaa erityisesti huomioon vaikutukset, joita ehdotuksella oletettavasti olisi edunsaaja-MMA:n yhdentymiseen siihen alueeseen, johon se kuuluu.

Koordinointi maantieteellisen tason ohjelmien sekä AKT-maiden ja/tai perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden kanssa toteutettavien ohjelmien välillä olisi varmistettava mahdollisimman hyvin. Tässä yhteydessä voidaan määritellä painopisteet ja erityisresurssit AKT-maiden ja/tai syrjäisimpien alueiden kanssa tehtävän yhteistyön lujittamista varten sekä yhteisen edun mukaisten toimien määrittelyssä ja valinnan koordinoinnissa käytettävät yksityiskohtaiset säännöt.

Menoihin sitoutumista edeltää komission rahoituspäätös, joka kattaa tuen hankkeille ja ohjelmille.

2. Tarpeellisen mittakaavan saavuttamiseksi ja tehokkuuden lisäämiseksi alueellisia ja maantieteellisiä varoja voidaan yhdistää sellaisten alueohjelmien rahoittamiseksi, joihin sisältyy erityinen maantieteellinen osuus.

3. Asetuksen 8 artiklaa ja 16–30 artiklaa sovelletaan alueohjelmiin soveltuvin osin.

▼B







2 luku

Ohjelmoimaton apu

▼M1

7 artikla

Varauksen käyttö

1. Komissio kohdentaa B-varauksesta määrärahoja merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen liitteessä II Aa olevan 3 artiklan 4 kohdan b alakohdassa mainittuihin tarkoituksiin tämän asetuksen 22 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin perusteella. Komissio muuttaa jo kohdennettuja alustavia määriä vastaavasti ja ilmoittaa MMA:ille ja jäsenvaltioille uusia rahoitusosuuksia koskevista päätöksistään.

2. Merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen 28 artiklassa ja liitteessä II D säädetyn rahoituksen saamiseksi MMA:n, joka pitää itseään tukikelpoisena tuota rahoitusta saamaan, on jätettävä komission lomakkeelle asianmukaisesti täytetty hakemus, joka sisältää kaikki arviointia varten tarvittavat tiedot.

Hakemus on jätettävä komissiolle viimeistään sitä vuotta, jota lisätuen tarve koskee, seuraavan vuoden lopussa.

Komissio ilmoittaa MMA:lle päätöksestään mahdollisimman nopeasti.

▼B







OSA III

TÄYTÄNTÖÖNPANO







1 luku

Rahoitukseen liittyvät menettelytavat

▼M1

8 artikla

Sitoumukset

1. Komissio tekee sitoumuksen MMA:lle annettavasta rahoitusavusta EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti.

2. Ohjelma-asiakirjan soveltamisalalla menoihin sitoutumista edeltää komission rahoituspäätös, joka kattaa talousarviotuen tai tuen hankkeille ja ohjelmille, mistä voidaan poiketa vain asianmukaisesti perustelluissa poikkeuksellisissa olosuhteissa.

3. Ohjelma-asiakirjan soveltamisalan ulkopuolella komissio tekee merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen liitteessä II Aa olevan 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti varattuun kohdentamattomaan B-varaukseen liittyvistä menoista sitoumuksen ja panee sen täytäntöön kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti.

9 artikla

Maksuasiamiehet

Maksuasiamiehinä toimivat MMA:ssa toimivat rahoituslaitokset, joissa komissio avaa tilin kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti MMA:n kanssa tehtävän yhteistyön täytäntöönpanemiseksi.

Maksuasiamiehille yhteisössä talletetuista varoista maksetaan korkoa.

Maksuasiamiehet eivät saa palkkiota palveluistaan, eikä talletetuista varoista makseta korkoa.

▼B







2 luku

Sopimukset

▼M1

10 artikla

Sopimuksia koskevat yleiset määräykset

1. Sopimusten myöntämistä koskevat menettelytavat ilmoitetaan rahoitussopimuksissa.

2. Kun rahoitusapua myönnetään talousarviotukena, sovelletaan kyseisen MMA:n julkisten hankintojen menettelytapoja.

3. Kaikissa muissa tapauksissa sopimukset myönnetään kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen asianomaisten säännösten mukaisesti.

▼B

11 artikla

Vero- ja tullijärjestelyt

1. MMA soveltaa yhteisön rahoittamien ohjelmien tai hankkeiden täytäntöönpanoa koskeviin sopimuksiin verotusjärjestelmää ja tullimenettelyä, jotka eivät ole vähemmän suotuisia kuin suosituimmuusasemassa olevaan valtioon tai sellaisiin kansainvälisiin kehitysyhteistyöjärjestöihin, joihin niillä on suhteet, sovellettava järjestelmä ja menettely. Suosituimmuusasemassa olevaan valtioon sovellettavan järjestelmän ja menettelyn määrittämisessä ei oteta huomioon asianomaisen MMA:n muihin MMA:ihin tai AKT-valtioihin tai muihin kehitysmaihin soveltamia järjestelmiä ja menettelyjä.

2. Jollei 1 kohdasta muuta johdu, yhteisön rahoittamiin sopimuksiin sovelletaan seuraavaa:

a) sopimuksiin ei sovelleta edunsaajana olevalla MMA:lla voimassa olevia tai siellä määrättäviä leima- eikä rekisteriveroja tai vaikutukseltaan vastaavia veronluonteisia maksuja; nämä sopimukset rekisteröidään kuitenkin MMA:lla voimassa olevien lakien mukaisesti, ja rekisteröinnistä voidaan veloittaa palvelumaksu;

b) sopimusten täytäntöönpanosta johtuvat tuotot ja/tai tulot ovat verotettavia asianomaisen MMA:n sisäisen verotusjärjestelmän mukaisesti, jos kyseiset tuotot ja/tai tulot aikaansaaneilla luonnollisilla ja oikeushenkilöillä on vakituinen kotipaikka kyseisessä valtiossa tai jos sopimuksen täytäntöönpano kestää pidempään kuin kuusi kuukautta;

c) yritykset, joiden on tuotava ammattitarvikkeita rakennusurakkasopimusten panemiseksi täytäntöön, ovat pyynnöstä oikeutettuja väliaikaiseen maahantuontimenettelyyn sellaisena kuin se on määritelty edunsaajana olevan MMA:n mainittuja tarvikkeita koskevassa kansallisessa lainsäädännössä;

d) kaikki palvelusopimuksissa määriteltyjen tehtävien toteuttamisessa tarvittavat ammattitarvikkeet vapautetaan väliaikaisesti edunsaajana olevalla MMA:lla tai edunsaajina olevilla MMA:illa kunkin MMA:n kansallisen lainsäädännön mukaisesti tulleista, maksuista tai muista vaikutukseltaan vastaavista veroista, kun nämä tullit tai maksut eivät ole korvausta palvelujen suorittamisesta,

e) hankintasopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä tapahtuva tuonti vapautetaan edunsaajana olevalla MMA:lla tulleista, maksuista tai muista vaikutukseltaan vastaavista veroista. Asianomaiselta MMA:lta peräisin olevia hankintoja koskeva sopimus tehdään noudettuna lähettäjältä -hinnan perusteella, jota on korotettu MMA:lla näihin hankintoihin tarvittaessa sovellettavilla veroilla;

f) nestemäisen polttoaineen, voiteluaineen ja hiilivetysideaineen sekä kaikkien rakennusurakkaan sisältyvien tuotteiden ostot katsotaan suoritetuiksi paikallisilla markkinoilla, ja ne ovat edunsaajana olevalla MMA:lla voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti sovellettavan verotusjärjestelmän alaisia; ja

g) luonnollisten henkilöiden, paikallista henkilöstöä ja palvelusopimuksessa määriteltyjen tehtävien toteuttamisesta vastuussa olevaa henkilöstöä lukuun ottamatta, sekä näiden henkilöiden perheenjäsenten henkilökohtaisten ja kotitaloustavaroiden tuonti toteutetaan edunsaajana olevalla MMA:lla voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti vapaana maahantuontitulleista, maksuista ja muista vaikutukseltaan vastaavista veroista.

3. Asianomaisen MMA:n lainsäädäntöä sovelletaan kaikkiin 1 ja 2 kohdan soveltamisalaan kuulumattomiin verotusjärjestelmään ja tullimenettelyyn liittyviin kysymyksiin.







3 luku

Hallinto- ja täytäntöönpanoelimet

12 artikla

Täytäntöönpanomenettelyt

Tämän asetuksen mukaisesti rahoitetut ohjelmat ja hankkeet pannaan täytäntöön 13, 14 ja 15 artiklan mukaisesti sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 2 kohdassa ja 10 artiklan 2 kohdassa mainittuja talousarviotuen täytäntöönpanomenettelyjä.

▼M1

13 artikla

Lähetystöt

1. Kun lähetystö edustaa komissiota lähetystön päällikön johdolla, se ilmoittaa siitä asianomaiselle MMA:lle. Näissä tapauksissa sovelletaan kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännöksiä edelleenvaltuutetuista tulojen ja menojen hyväksyjistä ja tilinpitäjistä.

2. Lähetystön päällikkö on asianomaisessa MMA:ssa ensisijainen yhteyshenkilö yhteistyön eri osapuoliin nähden. Hän työskentelee tiiviisti yhdessä tulojen ja menojen paikallisen hyväksyjän kanssa.

3. Lähetystön päälliköllä on oltava tarvittavat ohjeet ja valtuudet kaikkien tämän asetuksen mukaisten toimien helpottamiseksi ja jouduttamiseksi.

4. Lähetystön päällikkö tiedottaa säännöllisesti MMA:n viranomaisille yhteisön toimista, jotka voivat liittyä suoraan yhteisön ja kyseisen MMA:n väliseen yhteistyöhön.

14 artikla

Tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä

1. Kunkin MMA:n hallitus nimeää tulojen ja menojen paikallisen hyväksyjän edustamaan itseään kaikissa komission ja EIP:n hallinnoiman EKR:n varoista rahoitettavissa toimenpiteissä. Tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä nimeää yhden tai useamman tulojen ja menojen paikallisen hyväksyjän varahenkilön, joka hoitaa hänen tehtäviään hänen ollessaan estynyt, ja ilmoittaa kyseisistä nimityksistä komissiolle. Jos institutionaalista toimintakykyä ja moitteetonta varainhoitoa koskevat edellytykset täyttyvät, tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä voi siirtää asianomaisten ohjelmien ja hankkeiden toteuttamiseen liittyviä tehtäviään asiasta vastaavalle MMA:n hallintoelimelle. Tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä ilmoittaa kaikista tehtävien siirroista komissiolle.

Jos komissio saa tietää, että EKR:n varojen hallinnointimenettelyihin liittyy ongelmia, se ottaa tulojen ja menojen paikallisen hyväksyjän kanssa yhteyttä tarvittaviin tahoihin asian korjaamiseksi ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet.

Tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä on taloudellisesti vastuussa ainoastaan hänelle annetuista toimeenpanotehtävistä.

Jos EKR:n varoja hallinnoidaan keskitetysti ja jos komissio antaa tulojen ja menojen paikalliselle hyväksyjälle lisävaltuudet, tämä

a) vastaa yhteistyön toteutuksen koordinoinnista, ohjelmasuunnittelusta, säännöllisestä seurannasta, vuosi-, väli- ja loppuarvioinnista sekä tarvittaessa koordinoinnista avunantajien kanssa;

b) vastaa tiiviissä yhteistyössä komission kanssa hankkeiden ja ohjelmien valmistelusta, esittämisestä ja arvioinnista;

c) laatii asiakirjat tarjouspyyntöjä ja tarvittaessa ehdotuspyyntöjä varten;

d) toimittaa tarjouspyyntöasiakirjat ja tarvittaessa ehdotuspyyntöasiakirjat komissiolle hyväksyttäviksi ennen tarjouspyynnön ja tarvittaessa ehdotuspyynnön käynnistämistä;

e) käynnistää tarjouskilpailut ja tarvittaessa ehdotuspyynnöt tiiviissä yhteistyössä komission kanssa;

f) ottaa vastaan tarjoukset ja tarvittaessa ehdotukset ja toimittaa komissiolle jäljennökset tarjouksista; johtaa tarjousten avaamista ja päättää niiden käsittelyn tuloksista niiden voimassaoloaikana ottaen huomioon sopimusten hyväksymiseen tarvittavan ajan;

g) kutsuu komission tarjousten ja tarvittaessa ehdotusten avaamistilaisuuteen ja ilmoittaa komissiolle tarjousten ja ehdotusten käsittelyn tuloksista sopimusten ja avustusten myöntämistä koskevien ehdotusten hyväksymistä varten;

h) toimittaa sopimukset ja työsuunnitelmat sekä niiden mahdolliset liitteet komissiolle hyväksyttäviksi;

i) allekirjoittaa komission hyväksymät sopimukset ja niiden liitteet;

j) hyväksyy ja valtuuttaa menot hänelle osoitettujen varojen puitteissa; ja

k) tekee toimien täytäntöönpanon aikana mahdollisesti tarvittavat mukautukset sen varmistamiseksi, että hyväksyttyjen ohjelmien tai hankkeiden toteutus on taloudellisesti ja teknisesti asianmukaista.

2. Tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä päättää toimien täytäntöönpanon aikana seuraavista asioista ja antaa kyseiset päätökset komission tiedoksi:

a) ohjelmiin ja hankkeisiin tehtävät tekniset mukautukset ja muutokset yksityiskohtia koskevissa asioissa, kunhan ne eivät vaikuta hyväksyttyyn tekniseen ratkaisuun vaan pysyvät varainhoitoasetuksessa säädetyn mukautusvarauman rajoissa;

b) moniosaisten ohjelmien tai hankkeiden toteutuspaikan muutokset, jos ne ovat perusteltuja teknisistä, taloudellisista tai sosiaalisista syistä;

c) viivästyssakkojen käyttöönotto tai niistä vapauttaminen;

d) vastuuvapauden myöntäminen takaajille;

e) tuotteiden hankkiminen paikallisilta markkinoilta niiden alkuperästä riippumatta;

f) sellaisten rakennusvälineiden ja -koneiden käyttö, jotka eivät ole peräisin MMA:ista, jäsenvaltioista tai AKT-valtioista edellyttäen, että vastaavia välineitä ja koneita ei valmisteta MMA:issa, yhteisössä tai AKT-valtioissa;

g) alihankinta;

h) lopullinen hyväksyminen sillä edellytyksellä, että komissio on läsnä tilapäisessä hyväksymisessä, hyväksyy asiaa koskevan pöytäkirjan ja soveltuvissa tapauksissa on läsnä lopullisessa hyväksymisessä erityisesti silloin, kun tilapäisessä hyväksymisessä tehtyjen varausten laajuus edellyttää huomattavaa lisätyötä; ja

i) konsulttien ja muiden teknisen avun asiantuntijoiden palkkaaminen.

3. Lisäksi tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä

a) laatii vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen ja toimittaa sen seurantakomitean hyväksynnän jälkeen komissiolle;

b) tekee 22 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin;

c) varmistaa, että EKR:n ohjelmien hallintoon ja toteutukseen osallistuvien elinten kirjanpitojärjestelmät ovat erilliset tai että niillä on asianmukainen kirjanpitokoodi kaikille apuun liittyville tilitapahtumille; ja

d) toteuttaa tarvittavat toimenpiteet 16, 19, 24 ja 30 artiklan täytäntöönpanon varmistamiseksi.

4. Kun 21 artiklassa tarkoitettu vuotuinen täytäntöönpanokertomus on toimitettu, komissio ja tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä tarkastelevat kuluneen vuoden tärkeimpiä saavutuksia.

Tämän tarkastelun jälkeen komissio voi esittää huomautuksia tulojen ja menojen paikalliselle hyväksyjälle. Tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä ilmoittaa komissiolle kaikista toimista, joita näiden huomautusten perusteella on toteutettu. Kun komissio katsoo asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, että nämä toimenpiteet ovat riittämättömiä, se voi antaa MMA:lle ja tulojen ja menojen paikalliselle hyväksyjälle suosituksia muutoksista, joiden tarkoituksena on valvonta- ja hallintojärjestelyjen tehokkuuden parantaminen, perustellen nämä suositukset.

Saatuaan tällaisia suosituksia tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä antaa selvityksen toimista, joita on toteutettu valvonta- ja hallintojärjestelyjen parantamiseksi, tai selittää, miksei toimia ole toteutettu.

▼B

15 artikla

Alueelliset toimijat

1. Alueelliseksi ohjelmaksi tehtäviä ehdotuksia voivat toimittaa:

a) vähintään kaksi MMA:n tulojen ja menojen paikallista hyväksyjää; tai

b) poikkeuksellisesti yksi MMA:n tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä sellaisessa tapauksessa, jossa ainoastaan yksi MMA on mukana merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen 16 artiklan 1 kohdan b—e alakohdassa mainitussa toimessa.

2. Tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä tai ehdotuksessa nimetty järjestö panee alueelliset ohjelmat täytäntöön.







OSA IV

SEURANTA, TARKISTUS, TARKASTUS JA ARVIOINTI







1 luku

Seuranta

16 artikla

MMA:n vastuu

1. MMA:lla on ensisijainen vastuu yhteisön antamaan rahoitustukeen liittyvän varainhoidon valvonnasta sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission vastuuta yhteisön rahoitustuen täytäntöönpanosta.

Tämän vuoksi tulojen ja menojen paikallisen hyväksyjän tehtäviin kuuluu:

a) suunnitella ja panna täytäntöön hallinto- ja valvontajärjestelyjä siten, että yhteisön varojen tehokas ja moitteeton käyttö taataan. Toimivaltainen varainhoidonvalvonnan viranomainen, jonka on oltava tehtäviensä suorittamisessa riippumaton, toteuttaa kansainvälisesti hyväksyttyjen tarkastusstandardien mukaisesti soveltuvia sisäisiä ja ulkoisia varainhoidonvalvonnan toimia;

b) toimittaa komissiolle kuvaus näistä järjestelyistä;

c) taata, että apua hallinnoidaan siihen sovellettavien määräysten mukaisesti ja että käyttöön annettuja varoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti;

d) todistaa, että komissiolle toimitetut menoilmoitukset ovat todenmukaisia ja ne on laadittu todennettavissa oleviin tositteisiin perustuvan kirjanpitojärjestelmän mukaan;

e) toimittaa komissiolle jokaisen ohjelmakauden lopussa ilmoitus, jonka on laatinut nimetyn hallintoviranomaisen suhteen toiminnallisesti itsenäinen henkilö tai yksikkö. Ilmoituksessa esitetään tiivistelmä edellisinä vuosina tehtyjen tarkastusten päätelmistä ja arvio maksusitoumuksen loppuosaa koskevan maksupyynnön aiheellisuudesta sekä lopullisen menotodistuksen tilitapahtumien laillisuudesta ja säännönmukaisuudesta. MMA voi tarvittaessa liittää kyseiseen ilmoitukseen oma lausuntonsa;

f) tehdä yhteistyötä komission kanssa sen takaamiseksi, että EKR:n varoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti;

g) ehkäistä, havaita ja korjata sääntöjenvastaisuudet, ilmoittaa niistä komissiolle näiden säännösten mukaisesti ja tiedottaa komissiolle hallinnollisten ja oikeudellisten toimien etenemisestä;

h) periä todetun väärinkäytöksen vuoksi menetetyt varat takaisin ja tarvittaessa vaatia korkoja myöhästyneistä maksuista;

i) ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen takaamiseksi, että toimet ovat yhteensopivia maaohjelman määräysten kanssa mukaan luettuna se, että ohjelmasuunnittelun aikana sovittua sitoumusten ja maksujen aikataulua noudatetaan; ja

j) tutkia täytäntöönpanon viivästymisen syitä ja ehdottaa sopivia toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi.

2. Komissiolle toimitetaan joka vuosi tarkastussuunnitelma ja tiivistelmä tehtyjen tarkastusten tuloksista.

Tarkastuskertomukset ovat komission käytettävissä.

17 artikla

Koordinointi

1. Komissio ja MMA, jota edustaa tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä, tekevät yhteistyötä ja koordinoivat tarkastussuunnitelmia ja -menetelmiä sekä niiden täytäntöönpanoa, jotta tehdyistä tarkastuksista saadaan mahdollisimman suuri hyöty. Komissio ja tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä vaihtavat välittömästi tietoja tehtyjen tarkastusten tuloksista.

2. Vähintään kerran vuodessa tutkitaan ja arvioidaan seuraavat asiat:

a) MMA:n ja komission tekemien tarkastusten tulokset;

b) muiden kansallisten tai yhteisön valvontaelinten tai laitosten tekemät huomautukset;

c) havaittujen väärinkäytösten taloudelliset vaikutukset, toimenpiteet, joihin on jo ryhdytty tai joita vielä tarvitaan väärinkäytösten korjaamiseksi, sekä tarvittaessa hallinto- ja valvontajärjestelmiin tehtävät muutokset.

3. Komissio voi 2 kohdan mukaisen tutkimisen ja arvioinnin jälkeen tehdä huomioita erityisesti havaittujen väärinkäytösten taloudellisista vaikutuksista sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteitä, joihin MMA:n on 16 artiklan nojalla välittömästi ryhdyttävä.

Nämä huomiot on osoitettava asianomaisen MMA:n tulojen ja menojen paikalliselle hyväksyjälle, niihin on tarvittaessa liitettävä pyynnöt havaitut hallinnolliset puutteet korjaavista toimenpiteistä ja niissä on käsiteltävä havaittuja väärinkäytöksiä, joita ei ole vielä oikaistu.

MMA:lla on oltava mahdollisuus esittää huomautuksensa näistä huomioista.

18 artikla

Seurantakomiteat

1. Seurantakomitea valvoo jokaisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpanoa.

MMA:n viranomaiset perustavat seurantakomitean enintään kolme kuukautta ohjelma-asiakirjan hyväksymisen jälkeen.

2. Seurantakomitean puheenjohtajana toimii tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä tai hänen edustajansa.

Komission edustaja ja tarvittaessa Euroopan investointipankin edustaja voivat osallistua seurantakomitean työhön neuvonantajan ominaisuudessa.

MMA:n nimeämät viranomaiset tai elimet, komissio, asianomainen jäsenvaltio ja tarvittaessa Euroopan investointipankki ja/tai mikä tahansa muu yhteisrahoitukseen osallistuva toimielin ovat edustettuina komiteassa. Kun alueelliset ja paikalliset viranomaiset ja yksityiset liikeyritykset ovat vastuussa hankkeen täytäntöönpanosta ja kun hanke koskettaa niitä suoraan, myös niiden on oltava edustettuina seurantakomiteassa.

3. Seurantakomitea laatii oman työjärjestyksensä asianomaisen MMA:n institutionaalisissa, oikeudellisissa ja rahoituksellisissa puitteissa ja sopii siitä tulojen ja menojen paikallisen hyväksyjän kanssa.

4. Tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä toimittaa seurantakomitean kokouksia varten komission mallin mukaisen tilannekertomuksen. Komission on saatava kertomus 15 työpäivää ennen suunniteltua kokousta.

5. Voidakseen todentaa avun täytäntöönpanon tehokkuuden ja laadun seurantakomitean on:

a) säännöllisin väliajoin tarkasteltava ohjelma-asiakirjan erityisten tavoitteiden saavuttamiseksi tapahtunutta edistystä;

b) käsiteltävä 22 artiklassa mainittua väliarviointia ennen kuin se lähetetään komissiolle;

c) tarkasteltava vuosittaisia ja lopullista täytäntöönpanokertomuksia ja hyväksyttävä ne ennen kuin ne lähetetään komissiolle;

d) tarkasteltava ja hyväksyttävä ehdotukset ohjelma-asiakirjan sisällön muuttamiseksi.

19 artikla

Seurannan indikaattorit

Tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä ja seurantakomitea toteuttavat seurannan ohjelma-asiakirjassa eriteltyjä indikaattoreita käyttäen.

Indikaattoreiden on sovittava komission toimittamiin menetelmäohjeisiin.

Niillä on oltava yhteys hankkeiden ja niiden tavoitteiden erityisluonteeseen ja niiden on osoitettava:

a) panokset, tuotokset, tulokset ja mahdollisuuksien mukaan vaikutukset;

b) avun käytännön toteuttamisessa saavutettu vaihe;

c) rahoitussuunnitelman etenemisaste.







2 luku

Tarkistus

20 artikla

Tarkistusmenettely

1. Rahoitusyhteistyön on oltava riittävän joustavaa, jotta voidaan taata toimien olevan koko ajan merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen tavoitteiden mukaisia ja ottaa huomioon asianomaisen MMA:n taloudellisessa tilanteessa, painopistealueissa ja tavoitteissa tapahtuvat muutokset erityisesti 21 artiklan 5 kohdassa mainitun vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen ja ohjelma-asiakirjan väliarvioinnin tai soveltuvissa tapauksissa vuosittaisen tarkistuksen avulla.

2. Humanitaarista ja hätäapua koskevissa määräyksissä mainituissa erityisissä olosuhteissa tarkistus voidaan suorittaa kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä.

21 artikla

Vuotuinen täytäntöönpanokertomus

1. Tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä toimittaa komissiolle vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen kolmen kuukauden kuluessa kunkin täyden täytäntöönpanovuoden päättymisestä. Ensimmäinen täytäntöönpanovuosi alkaa ohjelma-asiakirjan hyväksymisestä.

2. Vuotuinen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpanokertomus koostuu ohjelman täytäntöönpanon yhteisestä arvioinnista ja siinä otetaan huomioon asiaankuuluvien seuranta- ja arviointitoimien tulokset.

3. Tämä kertomus tehdään paikallisesti, ja sen viimeistelevät tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä, seurantakomitea sekä tarvittaessa asianomaisen lähetystön päällikkö 60 päivän kuluessa.

4. Siihen sisältyy ennen muuta arvio seuraavista:

a) yhdellä tai useammalla keskeisellä alalla saavutetut tulokset yksilöityihin tavoitteisiin, vaikusta koskeviin indikaattoreihin ja eri alakohtaisia politiikkoja koskeviin sitoumuksiin verrattuna;

b) kaikki tärkeimpien alojen ulkopuoliset hankkeet ja ohjelmat ja/tai monivuotisten ohjelmien osat;

c) valtiosta riippumattomille toimijoille varattujen varojen käyttö;

d) meneillään olevien toimien täytäntöönpanon tehokkuus ja sitoumusten ja maksatusten aikataulussa pysyminen; ja

e) ohjelmasuunnittelun laajentaminen tuleviin vuosiin.

5. Soveltuvissa tapauksissa vuosittainen tarkistus tehdään kertomuksen perusteella kumppanuutta koskevassa kokouksessa kuten merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen 7 artiklassa on säädetty.

▼M1

22 artikla

Väliarviointi

1. Ohjelma-asiakirjan alustavien tulosten, niiden merkityksellisyyden ja tavoitteiden saavuttamisen laajuuden tarkastelemiseksi järjestetään väliarviointi.

Siinä arvioidaan myös varainkäyttöä sekä seuranta- ja täytäntöönpanotoimia.

2. Väliarviointi tehdään komission vastuulla ja yhteistyössä tulojen ja menojen paikallisen hyväksyjän ja asianomaisen jäsenvaltion kanssa.

Väliarviointi tehdään pääsääntöisesti 30–42 kuukauden kuluttua kymmenennen EKR:n perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen voimaantulosta.

Ohjelma-asiakirjassa voidaan määrätä muusta määräajasta erityisesti talousarviotuen käyttöä varten valittujen indikaattoreiden osalta.

Väliarvioinnin tekee riippumaton arvioija ja sen tulos toimitetaan ensin seurantakomitealle ja sitten komissiolle.

3. Komissio tarkastelee väliarvioinnin merkityksellisyyttä ja laatua ohjelma-asiakirjassa määriteltyjen perusteiden nojalla, mukaan luettuna EKR:n rahoitusosuuteen liittyvät perusteet.

▼B







3 luku

Tarkastukset

23 artikla

Tarkastukset

1. Komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat teettää omalla henkilökunnallaan tai asianmukaisesti valtuutetuilla edustajilla paikalla suoritettavia teknisiä tarkastuksia ja tilintarkastuksia, joihin sisältyy EKR:sta rahoitettujen toimien ja hallinto- ja valvontajärjestelmien tarkastuksia otosten perusteella ja lopullisia tarkastuksia, joista on ilmoitettava vähintään yhtä työpäivää aikaisemmin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta avunsaajamaiden omia tarkastuksia

Komissio antaa ilmoituksen asianomaiselle MMA:lle saadakseen kaiken tarpeellisen avun. Asianomaisen MMA:n virkamiehet tai muu henkilöstö voivat osallistua näihin tarkastuksiin. Komissio voi edellyttää asianomaista MMA:ta suorittamaan tarkastuksia paikalla yhden tai useamman tilitapahtuman oikeellisuuden toteamiseksi. Komission virkamiehet tai muu henkilöstö voivat osallistua näihin tarkastuksiin.

2. Edunsaajamaat avustavat komission yksiköitä ja tilintarkastustuomioistuinta EKR:n varojen käyttöön liittyvien tarkastusten suorittamisessa.

24 artikla

Kirjausketju

1. MMA:n hallinto- ja valvontajärjestelmällä on oltava käytössään riittävä kirjausketju, joka on kussakin rahoitussopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukainen.

2. Riittävä kirjausketju edellyttää seuraavaa:

a) asianmukaisella hallintotasolla pidettävään kirjanpitoon sisältyvät yksityiskohtaiset tiedot EKR:sta rahoitettavista toimista tosiasiallisesti aiheutuneista menoista. Kirjanpidosta käy ilmi kirjaamispäivä, kunkin menoerän määrä, tositeasiakirjojen luonne sekä maksupäivämäärä ja -tapa. Sen liitteenä on tarvittavat asiakirjoihin perustuvat todisteet (esimerkiksi laskut);

b) toimien tekniset eritelmät ja rahoitussuunnitelmat, niiden edistymistä koskevat kertomukset sekä määrärahan myöntämistä, tarjouskilpailua ja sopimusten tekemistä koskevat asiakirjat sekä rahoitettujen tuotteiden ja palveluiden tarkastuskertomukset säilytetään soveltuvalla hallinnollisella tasolla;

c) jos tiedot siirretään sähköisesti, kaikkien asianomaisten viranomaisten ja elinten on saatava käyttöönsä alemmalta organisaatiotasolta tiedot, joihin ne voivat perustaa omat kirjanpitotietonsa ja ylemmälle organisaatiotasolle ilmoittamansa määrät, jotta kirjausketju komissiolle ilmoitetuista menojen kokonaismääristä yksittäisiin menoeriin ja lopullisten edunsaajien ja toimet toteuttaneiden elinten ja yritysten tasolla oleviin tositeasiakirjoihin saakka on riittävä.

3. Tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä ryhtyy kaikkiin tämän artiklan täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.







4 luku

Arviointi

25 artikla

Arviointi

1. Ohjelma-asiakirjan arvioinnissa käsitellään varojen käyttöä, avun tehokkuutta ja toimivuutta sekä sen vaikutusta, ja siinä tehdään päätelmiä ja suosituksia, jotka perustuvat erityisesti jo käytettävissä oleviin arviointituloksiin.

Siinä käsitellään tekijöitä, jotka vaikuttavat täytäntöönpanon onnistumiseen tai epäonnistumiseen ja saavutuksiin ja tuloksiin sekä niiden kestävyyteen.

2. Ohjelma-asiakirjan arvioinnista vastaa komissio ja työtä koordinoidaan seurantakomitean kanssa.

3. Arviointiohjelma olisi hahmoteltava ohjelma-asiakirjassa.

Arviointien on erityisesti:

a) annettava säännöllisesti riippumattomia arvioita rahaston toimista ja toiminnoista vertailemalla suunniteltuja tuloksia ja tavoitteita tosiasiallisten saavutusten kanssa; ja siten

b) mahdollistettava se, että MMA, jäsenvaltiot ja komissio käyttävät saatuja kokemuksia hyväkseen tulevien politiikkojen ja toimien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa.

4. Arvioinnin tulosten on oltava julkisesti saatavilla.

26 artikla

Arviointimenettelyt

MMA ja komissio voivat yhteistyössä asianomaisen jäsenvaltion kanssa arvioida ohjelmia, hankkeita tai muita ohjelma-asiakirjan täytäntöönpanoon liittyviä toimia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta MMA:n tai komission tekemiä arviointeja.







OSA V

RAHOITUKSEN MUKAUTTAMINEN

▼M1

27 artikla

EKR:n osuuksien mukauttaminen

Valvonnan, tarkastuksen ja arviointien tulosten perusteella ja ottaen huomioon seurantakomitean huomiot komissio voi tarkistaa alkuperäisen ohjelma-asiakirjan määriä ja ehtoja omasta aloitteestaan tai asianomaisen MMA:n ehdotuksesta kyseisen MMA:n senhetkisten tarpeiden ja suorituskyvyn mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon uusimmat kyseisen MMA:n osalta käytettävissä olevat tilastotiedot.

Mukauttaminen tehdään tavallisesti 22 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin yhteydessä, tai väärinkäytösten tapauksessa mahdollisimman pikaisesti, merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksen 24 artiklassa määrätyn menettelytavan mukaisesti.

▼B

28 artikla

Maksujen keskeytys

1. Komissio keskeyttää maksut ja ilmoitettuaan syyt tähän pyytää MMA:ta toimittamaan omat huomionsa ja tarvittaessa tekemään korjaukset määräajassa, jonka jälkeen komissio tarvittavien tarkastusten jälkeen tekee päätelmät, että:

a) MMA ei ole noudattanut velvoitteitaan; tai

b) EKR:n osuuden maksaminen ei ole ohjelma-asiakirjan tai sen osan perusteella osittain tai lainkaan perusteltua; tai

c) hallinto- tai seurantajärjestelmissä on vakavia puutteita, jotka voisivat johtaa järjestelmiin vaikuttaviin väärinkäytöksiin.

2. Määräaika, jossa asianomainen MMA voi vastata pyyntöön toimittaa huomionsa ja tarvittaessa tehdä korjauksensa, on kaksi kuukautta lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia, joissa komissio voi suostua pidempään määräaikaan.

3. Jos MMA on eri mieltä komission tekemistä huomioista, komissio kutsuu sen ja asianomaisen jäsenvaltion yhteistyökumppanuutta koskevaan kokoukseen, jossa kaikki osapuolet yrittävät päästä sopimukseen huomioista ja niiden perusteella tehtävistä päätelmistä.

Jos MMA on eri mieltä komission tekemistä huomioista ja järjestetään yksittäinen kumppanuutta koskeva kokous, 5 kohdan mukainen kolmen kuukauden määräaika, jossa komissio voi tehdä päätöksen, alkaa kumppanuutta koskevasta kokouksesta.

4. Jos komissio ehdottaa korjauksia rahoitukseen, MMA:lle on annettava tilaisuus osoittaa asiaan liittyvien asiakirjojen tutkinnan avulla, että väärinkäytöksen todellinen laajuus oli pienempi kuin komission arviossa.

Ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tämä tutkinta voi kestää kauemmin kuin kaksi kuukautta 1 kohdassa tarkoitetun kahden kuukauden ajanjakson jälkeen.

Komissio ottaa huomioon kaikki MMA:n määräajassa toimittamat todisteet.

5. Jos sopimukseen ei ole päästy eikä MMA ole tehnyt korjauksia, komissio ottaa 2 kohdassa annetun määräajan päätyttyä huomioon MMA:n ja jäsenvaltioiden esittämät huomiot ja päättää kolmen kuukauden määräajassa:

a) pienentää maksuja; tai

b) tehdä tarpeelliset rahoituskorjaukset peruuttamalla EKR:n rahoitusosuuden kokonaan tai osittain.

6. Komissio voi asianmukaisen tarkastuksen jälkeen keskeyttää välimaksun kokonaan tai osittain, jos kyseinen meno sen mielestä liittyy vakavaan väärinkäytökseen, jota ei ole korjattu, ja välitöntä toimintaa tarvitaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1—5 kohtien soveltamista.

Komissio tiedottaa asianomaiselle MMA:lle toimesta ja siihen johtaneista syistä. Jos keskeytyksen aiheuttaneet syyt ovat viiden kuukauden kuluttua edelleen olemassa tai asianomainen MMA ei ole ilmoittanut komissiolle toimenpiteistä, joita se on toteuttanut korjatakseen vakavan väärinkäytöksen, sovelletaan 30 artiklan säännöksiä.

▼M1

29 artikla

Perintä ja takaisinmaksu

1. Kaikki komissiolle takaisin maksettavat varat on maksettava määräajassa, joka on ilmoitettu kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti laaditussa perintämääräyksessä. Tämä eräpäivä on määräyksen antamista seuraavan toisen kuukauden viimeinen päivä.

2. Takaisinmaksun viivästyessä on aina maksettava viivästyskorkoa 1 kohdassa tarkoitetun eräpäivän ja tosiasiallisen maksupäivän väliseltä ajalta. Korkoprosentti on puolitoista prosenttiyksikköä korkeampi kuin Euroopan keskuspankin tärkeimpiin jälleenrahoitustoimiinsa soveltama korko sen kuukauden, johon eräpäivä ajoittuu, ensimmäisenä työpäivänä.

3. Tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä pitää kirjaa yhteisön avusta jo suoritetuista maksuista takaisinperittävistä varoista ja varmistaa, että ne peritään takaisin ilman aiheettomia viivästyksiä.

Edunsaajan on maksettava takaisin kaikki takaisinperittävät varat sekä viivästyneen maksun korot vähentämällä ne seuraavasta menoselvityksestään ja komissiolle osoitetusta maksupyynnöstä tai, jos tämä ei riitä, maksamalla määrä takaisin Euroopan yhteisölle.

Tulojen ja menojen paikallinen hyväksyjä lähettää komissiolle kerran vuodessa ilmoituksen sillä hetkellä perintää odottavista varoista perintämenettelyn aloitusvuoden mukaisesti luetteloituina.

▼B







OSA VI

LOPPUSÄÄNNÖKSET

30 artikla

Tiedottaminen ja julkisuus

1. MMA takaa, että EKR:n ohjelmat saavat riittävästi julkisuutta, jotta

a) julkisuudessa tiedettäisiin Euroopan yhteisön osuus kyseisissä ohjelmissa;

b) mahdolliset edunsaajat ja ammattialojen järjestöt olisivat selvillä tarjoutuvista mahdollisuuksista.

2. Edunsaajamaiden on erityisesti huolehdittava hyvin näkyvien kylttien pystyttämisestä, joista ilmenevät yhteisön rahoittamat konkreettiset hankkeet ja joissa on yhteisön tunnus, sekä varmistettava, että yhteisön toimielinten edustajat osallistuvat asianmukaisella tavalla EKR:sta tuettuihin ohjelmiin liittyviin tärkeimpiin julkisiin tilaisuuksiin.

31 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

▼M1









LIITE

VAKIORAKENNE MERENTAKAISTEN MAIDEN JA ALUEIDEN YHTENÄISILLE OHJELMA-ASIAKIRJOILLE KYMMENENNEN EKR:N YHTEYDESSÄ

Ohjelma-asiakirjan pituus (tiivistelmä ja luvut 1–6 mukaan luettuina) saa olla enintään 15 sivua (Word Count). Tämä sivumäärä ei sisällä liitteitä.

OSA A: YHTEISTYÖSTRATEGIA

Tiivistelmä

Ohjelma-asiakirjan alussa on puolen sivun mittainen tiivistelmä, jossa esitetään MMA:n suurimmat poliittiset, institutionaaliset, taloudelliset, sosiaaliset sekä ympäristökysymyksiin liittyvät keskipitkän ja pitkän aikavälin haasteet, ohjelma-asiakirjan pääasiallinen tavoite, tärkeimmät painopistealan valintaan vaikuttaneet syyt sekä varojen jakautuminen.

1. luku: EY:n kanssa tehtävän yhteistyön tavoitteet

Tässä luvussa esitetään selkeästi EY:n kehitysyhteistyön yleistavoitteet sellaisina kuin ne on määritelty EY:n perustamissopimuksessa, merentakaisten alueiden assosiaatiopäätöksessä, sisäisessä sopimuksessa sekä kehitysyhteistyöpolitiikasta hiljattain annetussa EY:n julkilausumassa.

2. luku: Poliittisen, taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen sekä ympäristön tilan arviointi

Tässä luvussa olisi tarkasteltava keskeisiä sisäpoliittisia kehityssuuntia/kysymyksiä sekä ulkosuhteisiin liittyviä olennaisia seikkoja, esimerkiksi poliittista tilannetta, kauppaan liittyviä näkökohtia, taloudellista ja sosiaalista tilannetta, ympäristönäkökohtia sekä nykyisten toimintalinjojen kestävyyttä ja keskipitkän aikavälin haasteita.

Tarkastelun olisi oltava analyyttinen, ei pelkästään kuvaileva. Analyysin olisi perustuttava vuoropuheluun, ja se olisi tehtävä tiiviissä yhteistyössä mahdollisten muiden avunantajien kanssa ja myös valtiosta riippumattomien toimijoiden tulisi osallistua siihen.

Aina tarvittaessa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, kuinka julkistaloudessa, verotuksessa ja oikeudellisissa kysymyksissä noudatetaan kansainvälisiä hyvän hallintotavan periaatteita, sekä tässä yhteydessä toteutettavien uudistusten laajuuteen ja aikatauluun.

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös ajantasaisen tilastotiedon saatavuuteen.

3. luku: MMA:n poliittinen ohjelma

Tässä luvussa esitetään lyhyesti hallituksen tavoitteet sellaisina kuin ne määritellään virallisissa toimintapoliittisissa asiakirjoissa, keskipitkän tai pitkän aikavälin suunnitelmissa, uudistusstrategioissa tai kehittämisohjelmissa. Tämän lisäksi ilmoitetaan, miten hallitus aikoo saavuttaa nämä tavoitteet.

4. luku: EY:n aikaisemman ja nykyisen yhteistyön arviointi

Tässä luvussa olisi kuvattava lyhyesti tuloksia ja kokemuksia aikaisemmasta ja nykyisestä yhteistyöstä EY:n kanssa. Tähän liittyvien, kyseistä MMA:ta, tiettyjä aloja tai hankkeita koskevien arviointien tulokset olisi otettava huomioon.

Johdonmukaisuutta käsittelevässä kohdassa (EY:n eri politiikat) olisi arvioitava ohjelma-asiakirjan ja muiden yhteisön politiikkojen, resurssien ja välineiden välisiä yhtymäkohtia. EU:n jäsenvaltioiden ja muiden avunantajien ohjelmia olisi selostettava lyhyesti (soveltuvin osin). Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä maantieteellisten ja alueellisten ohjelmien väliseen koordinointiin sekä AKT-maiden ja EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden kanssa tehtävään yhteistyöhön.

5. luku: Strategia

Tässä luvussa olisi määriteltävä EY:n yhteistyön strategiset valinnat ja eriteltävä, mihin alueeseen tai alaan apu keskitetään. Valinnan pitäisi perustua loogisesti seuraaviin tekijöihin:

— EY:n politiikan tavoitteet;

— MMA:n tilanteen ja sen kehitysstrategian analyysi, joka vaikuttaa tukistrategian hyödyllisyyteen ja kestävyyteen;

— eri politiikkojen johdonmukaisuutta analysoitaessa tehdyt päätelmät;

— käytettävissä olevien määrärahojen ohjeellinen määrä;

— EY:n aikaisemmista ja nykyisistä toimista saadut kokemukset;

— täydentävyys muiden tärkeimpien avunantajien antaman avun ja hallituksen omien ohjelmien kanssa. Yhteisön apu olisi keskitettävä aloihin, joilla siitä on suhteellista etua tai joilla yhteisöllä on erityistä asiantuntemusta.

Tässä luvussa olisi esitettävä lyhyt arvio institutionaalisista valmiuksista ja tilanteen mukaan otettava esille mahdolliset instituutioiden ja valmiuksien kehittämistä koskevat tarpeet tai tarvittaessa hallintotavan lujittamiseksi esimerkiksi julkisen talouden, verotuksen tai oikeusalan yhteydessä toteutettaviin toimiin kohdennettava tuki.

Jos rahoitustavaksi ehdotetaan ohjelmiin tai hankkeisiin kohdennettavaa tukea, olisi kuvailtava ne asianmukaisesti perustellut poikkeukselliset olosuhteet, joiden vuoksi apua ei voida toimittaa talousarviotukena. Jos talousarviotuen edellytykset eivät täyty, olisi kerrottava, mitä toimenpiteitä näiden edellytysten luomiseksi aiotaan toteuttaa.

OSA B: MAANTIETEELLINEN OHJELMA

6. luku: Maantieteellinen ohjelma

Tässä luvussa esitellään MMA:n maantieteellinen ohjelma, joka perustuu strategiseen analyysiin ja on sen kanssa täysin yhteensopiva. Maantieteellinen ohjelma on ohjelma-asiakirjan erottamaton osa ja sen olisi sisällettävä seuraavat osat:

VAIHTOEHTO A: ALAKOHTAINEN TUKIOHJELMA







Määrittely Otsikko Kustannukset yhteensä Tarkennetaan: EY:n rahoitusosuus ja mahdollinen edunsaaja-MMA:n (ja muiden avunantajien) rahoitusosuus Tukimenetelmä/hallinnointitapa Alakohtainen tukiohjelma: — alakohtainen talousarviotuki (keskitetty hallinnointi); — yhteisrahasto ((suora tai välillinen) keskitetty/hajautettu/tai yhteinen hallinnointi); — hankerahoitus ((suora tai välillinen) keskitetty/hajautettu/tai yhteinen hallinnointi); DAC-koodi Ala

1. Perusteet ja MMA-konteksti

Makrotaloudellista tilannetta koskevan arvioinnin keskeiset, erityisesti keskipitkän ja pitkän aikavälin kattavat päätelmät.

Jos rahoitustapana on talousarviotuki, ilmoitetaan seuraavat seikat:

— Makrotaloudellinen tilanne: BKT:n rakenne; viimeaikainen taloudellinen suorituskyky ja BKT:n kasvua ja inflaatiokehitystä koskevat odotukset; julkinen talous ja sen alijäämä, velkataakka ja maksurästit; keskeisten alojen osuus menoista; maksutase, vaihtotase ja pääomatase, varaukset; rahatalouden tilanne; ulkopuolisen avun merkitys taloudessa; suhteet Kansainväliseen valuuttarahastoon.

— Köyhyysprofiili ja -suuntaukset: kokonaistuotannon kehitys henkeä kohden; kasvunopeuden ja köyhyyden vähentämistavoitteen yhteensopivuus; köyhyystutkimusten tulokset; tilanne tärkeimpien sosiaalisten indikaattorien valossa muihin maihin verrattuna, indikaattorien kehitys viime vuosina (jos tietoja saatavilla).

— Talousarviotuen saamisen keskeinen peruste täyttyy eli makrotalouden tila on riittävän vakaa.

Toimintapolitiikan tärkeimmät periaatteet, strategiset painopisteet ja suuntaviivat:

— kansallisen kehityspolitiikan ja kehitysstrategian keskeiset piirteet (nykytilanteen arvio, toimintapolitiikan ja strategian esittely, toimintasuunnitelma(t), keskipitkän aikavälin rahoitusnäkymät ja talousarvio, tulosten mittaus, seuranta ja arviointi);

— toimintapolitiikan ja strategian realistisuus (esim. kasvun ja köyhyyden vähentämisen välinen yhteys, strategiset suuntaviivat);

— toimintaperiaatteiden ja strategian ottaminen yleisesti hallituksen ja erityisesti asianomaisen ministeriön vastuulle.

Julkisen sektorin ohjelman alkuperä ja asema:

— alakohtaista politiikkaa, alan määrärahoja ja sen keskipitkän aikavälin rahoitusnäkymiä koskevan arvioinnin keskeiset päätelmät (jos saatavilla) sekä yhteys maantieteelliseen strategiseen toimintakehykseen;

— institutionaalisten valmiuksien arviointi;

— alakohtaisten toimintapolitiikkojen ja strategioiden täytäntöönpanon seurannan yleinen kehys.

Jos rahoitustapana on talousarviotuki, esitetään julkista varainhoitoa koskevan arvioinnin keskeiset päätelmät:

— julkisen varainhoidon järjestelmän laadukkuus mukaan luettuna julkiseen varainhoitoon liittyvät ongelmat ja uudistukset;

— julkisen varainhoidon parantamisprosessin yleisarvio.

Jos käytetään talousarviotukea, osoitetaan, että seuraavat olennaiset tukikelpoisuuskriteerit täyttyvät:

— hyvin määritelty alakohtainen toimintapolitiikka, ja

— hyvin määritelty ohjelma julkisen varainhoidon parantamiseksi.

Viittaus aikaisempien merkittävien toimien tarkistuksiin, seurantatuloksiin ja arviointeihin.

Yleisesitys meneillään olevista, kyseessä olevaa tointa täydentävistä EY:n, muiden avunantajien ja/tai edunsaaja-MMA:n toimista.

Asianomaisen toimen sekä edunsaaja-MMA:n ja/tai muiden avunantajien, erityisesti jäsenvaltioiden, toiminnan välisen koordinoinnin kuvaus.

2. Kuvaus

Julkisen sektorin ohjelman tavoitteet ja keskeiset osatekijät sekä ohjelmaan liittyvät nykyisen alakohtaisen tukiohjelman tavoitteet.

Julkisen sektorin ohjelmasta sekä alakohtaisesta tukiohjelmasta odotetut tulokset; alakohtaisen tukiohjelman alla toteutettavat erityiset toimet.

Tärkeimpien toimijoiden kuvaus edunsaajat mukaan luettuina; kansalaisyhteiskunnan ja muiden kumppanien kuuleminen; omavastuullisuus ja institutionaalisten valmiuksien arviointi.

Pääasiallisten riskien määrittely sekä riskien pienentämiseen tähtäävien toimenpiteiden yleiskuvaus; ehdotetun toimen kestävyyttä tukevat seikat. Jos rahoitustapana käytetään talousarviotukea, on mainittava tukikelpoisuuskriteereihin liittyvät riskit.

Ympäristön kestävyys, sukupuolten tasa-arvo, hyvä hallintotapa ja ihmisoikeudet.

3. Toteutus

Valitaan sopiva vaihtoehto valitun rahoitustavan mukaan:

— Keskitetty hallinnointi.

— Yhteinen hallinnointi, joka vahvistetaan allekirjoittamalla sopimus jonkin kansainvälisen järjestön kanssa.

— Hajautettu hallinnointi, joka vahvistetaan allekirjoittamalla sopimus MMA:n kanssa (tätä vaihtoehtoa käytetään, kun on kyse osittain keskitetystä ja osittain hajautetusta toteutuksesta). — Kun on kyse hankintasopimusten ja avustusten myöntämiseen sovellettavien menettelyjen hajauttamisesta: — — komissio valvoo hankintasopimusten tekomenettelyjä ennakolta, kun sopimusten arvo on yli 50 000 euroa, ja jälkikäteen, kun sopimusten arvo on enintään 50 000 euroa, — tai — komissio valvoo sopimusmenettelyjä jälkikäteen (täysimääräinen hajauttaminen voidaan valita vain siinä tapauksessa, että hajauttamiselle varainhoitoasetuksessa asetetut vaatimukset täyttyvät kaikilta osin). — Kun on kyse maksujen hajauttamisesta (mahdollista vain, jos asianomaisten sopimusten myöntämismenettelyt on hajautettu): — — toimintakustannuksia ja sopimuksia koskevat maksut hajautetaan työsuunnitelmien avulla seuraaviin enimmäismääriin asti: —



Rakennusurakat Tavarahankinnat Palvelut Avustukset < 300 000 euroa < 150 000 euroa < 200 000 euroa ≤ 100 000 euroa — tai — maksut hajautetaan kokonaan (täysimääräinen hajauttaminen voidaan valita vain siinä tapauksessa, että hajauttamiselle varainhoitoasetuksessa asetetut vaatimukset täyttyvät kaikilta osin).

Toimiin, joihin sovelletaan EY:n menettelyjä, liitetään muutoksitta seuraava: ’Kaikki toimen toteuttamista koskevat sopimukset on myönnettävä ja pantava täytäntöön komission ulkomaanavun toimien toteutusta varten laatimien ja kyseistä menettelyä käynnistettäessä sovellettavien menettelyjen ja yhdenmukaisten asiakirjamallien mukaisesti.’

Jos kansainvälisen järjestön kanssa tehty sopimus edellyttää, että sovelletaan järjestön omia, kansainvälisten vaatimusten mukaisia sääntöjä ja menettelyjä, liitetään muutoksitta seuraava: ’Kaikki toimen toteuttamista koskevat sopimukset on myönnettävä ja pantava täytäntöön asianomaisen järjestön laatimien menettelyjen ja yhdenmukaisten asiakirjamallien mukaisesti.’

Jos käytetään muita kuin EY:n sääntöjä ja menettelyjä, ne on täsmennettävä ja niiden on täytettävä varainhoitoasetuksessa asetetut vaatimukset.

Kokonaismäärän alustava jako tärkeimmille osa-alueille, joihin kuuluvat myös arviointi, tarkastus ja näkyvyys. Tarvittaessa tarkennetaan myös edunsaaja-MMA:n osuus budjettikohdittain sekä se, maksetaanko tämä osuus luontoissuorituksena vai käteisenä.

Jos mahdollista, ilmoitetaan avustuksia ja hankintasopimuksia varten varatut rahoitusosuudet; sopimuksista ilmoitetaan hankinnan tyyppi (palvelu, tavaratoimitus, rakennusurakka) ja avustuksista pääasiallinen edunsaajaryhmä.

Soveltuvissa tapauksissa ilmoitetaan alustavasti ajanjakso, jonka kuluessa hankintamenettelyt tai ehdotuspyyntö käynnistetään.

Jos rahoitustapana on talousarviotuki, esitetään alustava maksuaikataulu kuukausina sekä tarvittaessa erikseen kiinteät ja muuttuvat erät.

Toiminnan kesto ilmoitetaan kuukausina rahoitussopimuksen (jos sitä ei ole allekirjoitettu, hankintasopimuksen tai muun täytäntöönpanosopimuksen) allekirjoitusajankohdasta laskettuna.

Edistymisen seurantaa koskevien sopimusten kuvaus.

Alakohtaisen tukiohjelman tulosindikaattorit; johdonmukaisuus yleisen sektorin ohjelman saavutusten yleisen arviointikehyksen kanssa; edistymisen seurantaprosessi; tarkastuskeinot; toimenpiteet saavutusten mittaamisen parantamiseksi (tarvittaessa).

Jos rahoitustavaksi on valittu talousarviotuki tai yhteisrahasto, varojen maksun yleiset edellytykset kaikkien erien osalta; alat, joilla määritellään erityisedellytykset yksittäisten erien maksulle.

Panokset, tuotokset, tulokset ja mahdollisuuksien mukaan vaikutukset on yksilöitävä painopistealan piiriin kuuluvien politiikkojen osalta. Indikaattorien olisi oltava SMART-periaatteen mukaisia (erityisiä, mitattavissa lyhyellä/keskipitkällä aikavälillä, saavutettavissa olevia, realistisia ja aikaan sidottuja) ja niihin on kuuluttava lähtötaso, tavoite ja selkeä aikahorisontti, jonka perusteella voidaan tehdä vertailuja vuosiarvioinnin, väliarvioinnin ja loppuarvioinnin yhteydessä.

Arviointien (väli-, loppu-, jälkiarviointi) ja tarkastusjärjestelyjen kuvaus.

Viestintää koskevien ja näkyvyyttä lisäävien toimien kuvaus.

VAIHTOEHTO B: YLEINEN TALOUSARVIOTUKI







Määrittely Otsikko Kustannukset yht. EY osallistuu Tukimenetelmä/hallinnointitapa Yleinen talousarviotuki keskitetty hallinnointi DAC-koodi Ala

1. Perusteet ja MMA-konteksti

Makrotaloudellinen tilanne: BKT:n rakenne; viimeaikainen taloudellinen suorituskyky, joka kattaa BKT:n ja inflaation; julkinen talous ja sen alijäämä, velkataakka ja maksurästit; keskeisten alojen osuus menoista; maksutase, vaihtotase ja pääomatase, varaukset; rahatalouden tilanne; ulkopuolisen avun merkitys taloudessa; makrotaloudellisten muuttujien aiempia ja odotettuja kehityssuuntauksia koskeva tiivistelmä; kumppanimaan ja Kansainvälisen valuuttarahaston välisten suhteiden kuvaus; muut mahdolliset MAA:n makrotaloudelliseen tilanteeseen vaikuttavat erityiskysymykset.

Köyhyysprofiili ja -suuntaukset: kokonaistuotannon kehitys henkeä kohden; kasvunopeuden ja köyhyyden vähentämistavoitteen yhteensopivuus; köyhyystutkimusten tulokset; tilanne tärkeimpien sosiaalisten indikaattorien valossa muihin maihin verrattuna, indikaattorien kehitys viime vuosina (jos tietoja saatavilla).

Osoitetaan, että talousarviotuen saamisen keskeinen peruste täyttyy eli että sovelletaan tai ollaan ottamassa käyttöön makrotalouden vakauteen tähtäävää politiikkaa, jota EY:n olisi tuettava.

Toimintapolitiikan tärkeimmät periaatteet, strategiset painopisteet ja suuntaviivat:

— MMA:n toimintapolitiikka ja strategia: — — MMA:n politiikan ja strategian keskeiset piirteet (nykytilanteen arvio, toimintapolitiikan ja strategian esittely, toimintasuunnitelma(t), keskipitkän aikavälin rahoitusnäkymät ja talousarvio, tulosten mittaus, seuranta ja arviointi), — politiikan ja strategian realistisuus (esim. kasvun ja köyhyyden vähentämisen välinen yhteys, strategiset suuntaviivat), — politiikan ja strategian ottaminen omalle vastuulle.

— Tulosten mittaaminen: onko olemassa seurantajärjestely, joka käsittää tulosindikaattorit tavoitteiden saavuttamisen mittaamista varten; yhteensopivuus kehityksen vuosituhattavoitteiden kanssa ja lähentyminen EU:hun poliittisesti ja taloudellisesti; onko MMA:lla ohjelma käytettävien tulosindikaattorien laadukkuuden varmistamiseksi.

— Osoitetaan, että talousarviotuen saamisen keskeinen peruste täyttyy eli että sovelletaan tai ollaan ottamassa käyttöön hyvin määriteltyä kehitys- tai uudistuspolitiikkaa ja strategiaa, joita EY:n olisi tuettava.

Yleiskatsaus, jossa esitetään ohjelman painopistealoihin kuuluvien tärkeimpien alojen ja alakohtaisten politiikkojen ominaispiirteet.

Tärkeimmät julkiseen talouteen liittyvät kysymykset jakautuvat kahteen keskeiseen aihealueeseen:

— Julkinen varainhoito: — — julkisen varainhoidon nykyisen järjestelmän laadun arviointi, — arvio julkista varainhoitoa koskevista parannuksista, joihin kuuluu myös MMA:n viranomaisten sitoumus parantaa julkista varainhoitoa; uudistusstrategian merkitys ja sen täytäntöönpanon toteutumisaste; julkisen varainhoidon alalla toteutettavien valmiuksien kehittämisohjelmien merkitys ja niiden koordinoinnin ja täytäntöönpanon toteutumisaste, — osoitetaan, että talousarviotuen saamisen keskeinen peruste täyttyy eli että MMA:lla on uskottava ja asianmukainen ohjelma julkisen varainhoidon parantamiseksi.

— Kansallinen talousarvio ja keskipitkän aikavälin rahoitusnäkymät: talousarviotuen suuruus suhteessa talousarvioon; talousarvion tyyppi ja kattavuus (myös talousarviotulojen ja -menojen jaottelu); MMA:n politiikan ja strategian sekä kohdennettujen talousarviomäärärahojen ja talousarviomenojen yhteensopivuus, talousarviostrategia (mukaan luettuina julkisen talouden kestävyys, julkisen velan kestävä taso, talousarviosäännöt, rahoitusstrategiat); kaikki varojen tehokkaampaan käyttöön tähtäävä työ; mahdollisten keskipitkän aikavälin rahoitusnäkymien tilanne (mm. kattavuus, missä määrin sisältyvät talousarviomenettelyyn, missä määrin suunnattu uudelleen politiikkojen ja strategioiden mukaan).

Tiivistelmä aikaisemmista kokemuksista, mukaan luettuina tämän ohjelman kannalta merkityksellisiä toimia koskevien tarkistusten, seurantatulosten ja arviointien tulokset.

Yleisesitys meneillään olevista, nyt kyseessä olevaa tointa täydentävistä EY:n, muiden avunantajien ja/tai edunsaaja-MMA:n toimista.

Asianomaisen toimen sekä edunsaaja-MMA:n ja/tai muiden avunantajien, erityisesti jäsenvaltioiden, toiminnan välisen koordinoinnin kuvaus.

2. Kuvaus

Yleiset tavoitteet: nämä MMA:n politiikkaan ja strategiaan perustuvat tavoitteet liittyvät yleensä laajoihin kehitystavoitteisiin tai vuosituhattavoitteisiin, joita ovat muun muassa kasvu, köyhyyden vähentäminen, turvallisuus ja hyvä naapuruus, yhdentyminen maailmantalouteen, taloudellinen kumppanuus.

Tarkoitus (erityistavoite): tämä MMA:n politiikkaan ja strategiaan perustuva tavoite liittyy joihinkin tiettyihin kokonaisstrategian näkökohtiin. Usein tavoite liittyy makrotalouden vakauteen, julkiseen varainhoitoon tai hallintoa ja sosiaalipalveluja koskevien uudistusten ja parannusten täytäntöönpanoon.

Odotetut tulokset: nämä liittyvät usein julkisen sektorin ja julkishallinnon toiminnan ja niiden tavara- ja palvelutarjonnan paranemiseen sekä yleisen järjestyksen ja julkisten menojen toimintakehyksen vahvistamiseen. Tavarat ja palvelut voivat olla samoja, joiden avulla edistetään yleisiä tavoitteita kuten köyhyyden vähentämistä ja vuosituhattavoitteita.

Toiminnot kattavat poliittisen vuoropuhelun, valmiuksien kehittämistoimet sekä talousarviotuen maksamiselle asetettujen edellytysten täyttymisen seurannan. Varoilla (tai panoksilla) tarkoitetaan pääasiassa talousarviotukena toimitettavaa taloudellista tukea, jonka suuruus ilmoitetaan suhteessa keskeisiin makrotaloudellisiin muuttujiin.

Tärkeimpien toimijoiden kuvaus, edunsaajat mukaan luettuina; kansalaisyhteiskunnan ja muiden kumppanien kuuleminen; omavastuullisuus ja institutionaalisten valmiuksien arviointi.

Pääasiallisten riskien määrittely etenkin tukikelpoisuuskriteerien osalta sekä riskien pienentämiseen tähtäävien toimenpiteiden yleiskuvaus.

Ympäristön kestävyys, sukupuolten tasa-arvo, hyvä hallintotapa ja ihmisoikeudet.

3. Toteutus

Ilmoitetaan maksujen kokonaismäärä ja alustava aikataulu kuukausina sekä tarvittaessa erikseen kiinteät ja muuttuvat erät.

Toiminnan kesto ilmoitetaan kuukausina rahoitussopimuksen allekirjoitusajankohdasta laskettuna.

Tointa täydentäviin tukitoimenpiteisiin kohdennetut määrärahat.

Täsmennetään: suora/välillinen; kohdennettu/kohdentamaton; keskipitkän/pitkän aikavälin politiikka ja strategia (tarvittaessa).

Koskee ainoastaan täydentävää tukea kuten teknistä apua, tarkastuksia, arviointia. Lisätään muutoksitta seuraava: ”Kaikki toimen toteuttamista koskevat sopimukset on myönnettävä ja pantava täytäntöön komission ulkomaanavun toimien toteutusta varten laatimien ja kyseistä menettelyä käynnistettäessä sovellettavien menettelyjen ja yhdenmukaisten asiakirjamallien mukaisesti.”

Edistymisen seurantaa koskevien järjestelyjen, kaikkien erien maksuun sovellettavien yleisten edellytysten ja yksittäisten erien maksuun sovellettavien erityisedellytysten kuvaus. Panokset, tuotokset, tulokset ja mahdollisuuksien mukaan vaikutukset on yksilöitävä painopistealan piiriin kuuluvien politiikkojen osalta. Indikaattorien olisi oltava SMART-periaatteen mukaisia (erityisiä, mitattavissa lyhyellä/keskipitkällä aikavälillä, saavutettavissa olevia, realistisia ja aikaan sidottuja) ja niihin on kuuluttava lähtötaso, tavoite ja selvä aikahorisontti, jonka perusteella voidaan tehdä vertailuja vuosiarvioinnin, väliarvioinnin ja loppuarvioinnin yhteydessä.

Arviointien (väli-, loppu-, jälkiarviointi) ja tarkastusjärjestelyjen kuvaus.

Viestintää koskevien ja näkyvyyttä lisäävien toimien kuvaus.

VAIHTOEHTO C: HANKERAHOITUS







Määrittely Otsikko Kustannukset yht. Tarkennetaan: EY:n rahoitusosuus ja mahdollinen edunsaaja-MMA:n (ja muiden avunantajien) rahoitusosuus Tukimenetelmä/hallinnointitapa Hankerahoitus – keskitetty (suora tai välillinen)/hajautettu/yhteinen hallinnointi) DAC-koodi Ala

1. Perustelut

Asianomaisen alan tai aihepiirin ominaispiirteet ja toimintaperiaatteet (tarvittaessa aluetasolla) ja tärkeimmät ongelmat, joihin hankkeella on tarkoitus puuttua.

Viittaus tämän hankkeen kannalta merkittävien aikaisempien toimien tarkistuksiin, arvosteluihin, seurantatuloksiin ja arviointeihin.

Yleisesitys meneillään olevista, kyseessä olevaa tointa täydentävistä EY:n, muiden avunantajien ja/tai edunsaaja-MMA:n toimista.

Asianomaisen toimen sekä edunsaaja-MMA:n ja/tai muiden avunantajien, erityisesti jäsenvaltioiden, toiminnan välisen koordinoinnin kuvaus.

2. Kuvaus

EY-tuen yleiset tavoitteet ja tarkoitus (erityistavoite).

Valittu strategia niiden ongelmien korjaamiseksi, joita hankkeessa on tarkoitus käsitellä; odotetut tulokset ja kuvaus siitä, kuinka ne aiotaan saavuttaa.

Tärkeimpien toimijoiden kuvaus edunsaajat mukaan luettuina; kansalaisyhteiskunnan ja tilanteen mukaan muiden kumppanien kuuleminen; omavastuullisuus ja institutionaalisten valmiuksien arviointi.

Pääasiallisten riskien määrittely sekä riskien pienentämiseen tähtäävien toimenpiteiden yleiskuvaus mukaan luettuina edellytykset, jotka on täytettävä ennen toteutusta ja sen aikana; ehdotetun toimen kestävyyttä tukevat seikat.

Ympäristön kestävyys, sukupuolten tasa-arvo, hyvä hallintotapa ja ihmisoikeudet.

3. Toteutus

Valitkaa sopiva vaihtoehto valitun rahoitustavan mukaan:

— Keskitetty hallinnointi.

— Yhteinen hallinnointi, joka vahvistetaan allekirjoittamalla sopimus jonkin kansainvälisen järjestön kanssa.

— Hajautettu hallinnointi, joka vahvistetaan allekirjoittamalla sopimus MMA:n kanssa (tätä vaihtoehtoa käytetään, kun on kyse osittain keskitetystä ja osittain hajautetusta toteutuksesta). — Ilmoitetaan tehtävät (hankintamenettelyt ja sopimusten myöntämismenettelyt/maksut), jotka on tarkoitus keskittää tai hajauttaa, sekä sopimus- ja maksuviranomaiset. — Jos on kyse hankintamenettelyjen ja avustusten myöntämismenettelyjen hajauttamisesta: — — komissio valvoo hankintasopimusten tekomenettelyjä ennakolta, kun sopimusten arvo on yli 50 000 euroa, ja jälkikäteen, kun sopimusten arvo on enintään 50 000 euroa, — tai — komissio valvoo sopimusmenettelyjä jälkikäteen (täysimääräinen hajauttaminen voidaan valita vain siinä tapauksessa, että hajauttamiselle varainhoitoasetuksessa asetetut vaatimukset täyttyvät kaikilta osin). — Kun on kyse maksujen hajauttamisesta (mahdollista vain, jos asianomaisten sopimusten myöntämismenettelyt on hajautettu): — — Toimintakustannuksia ja sopimuksia koskevat maksut hajautetaan työsuunnitelmien avulla seuraaviin enimmäismääriin asti: —



Rakennusurakat Tavarahankinnat Palvelut Avustukset < 300 000 euroa < 150 000 euroa < 200 000 euroa ≤ 100 000 euroa — tai — maksut hajautetaan kokonaan (täysimääräinen hajauttaminen voidaan valita vain siinä tapauksessa, että hajauttamiselle varainhoitoasetuksessa asetetut vaatimukset täyttyvät kaikilta osin).

Toimissa, joihin sovelletaan EY:n menettelyjä, lisätään muutoksitta seuraava: ”Kaikki toimen toteuttamista koskevat sopimukset on myönnettävä ja pantava täytäntöön komission ulkomaanavun toimien toteutusta varten laatimien ja kyseistä menettelyä käynnistettäessä sovellettavien menettelyjen ja yhdenmukaisten asiakirjamallien mukaisesti.”

Jos kansainvälisen järjestön kanssa tehty sopimus edellyttää, että sovelletaan järjestön omia, kansainvälisten vaatimusten mukaisia sääntöjä ja menettelyjä, liitetään muutoksitta seuraava: ”Kaikki toimen toteuttamista koskevat sopimukset on myönnettävä ja pantava täytäntöön asianomaisen järjestön laatimien menettelyjen ja yhdenmukaisten asiakirjamallien mukaisesti.”

Jos käytetään muita kuin EY:n sääntöjä ja menettelyjä, ne on täsmennettävä ja niiden on täytettävä varainhoitoasetuksessa asetetut vaatimukset.

Kokonaismäärän alustava jako tärkeimpien osa-alueiden mukaan, joihin kuuluvat muun muassa arviointi, tarkastus ja näkyvyys. Tarvittaessa tarkennetaan myös edunsaaja-MMA:n osuus budjettikohdittain sekä se, maksetaanko tämä osuus luontoissuorituksena vai käteisenä.

Jos mahdollista, ilmoitetaan avustuksia ja hankintasopimuksia varten varatut rahoitusosuudet; sopimuksista ilmoitetaan hankinnan tyyppi (palvelu, tavaratoimitus, rakennusurakka) ja avustuksista pääasiallinen edunsaajaryhmä.

Soveltuvissa tapauksissa ilmoitetaan alustavasti ajanjakso, jonka kuluessa hankintamenettelyt tai ehdotuspyyntö käynnistetään.

Ilmoitetaan toiminnan ennakoitu kesto kuukausina rahoitussopimuksen (jos sitä ei ole allekirjoitettu, hankintasopimuksen tai muun täytäntöönpanosopimuksen) allekirjoitusajankohdasta laskettuna.

Edistymisen seurantaa koskevien sopimusten kuvaus; keskeisiä edistymistä mittaavia indikaattoreita koskeva yleisesitys. Panokset, tuotokset, tulokset ja mahdollisuuksien mukaan vaikutukset on yksilöitävä painopistealan piiriin kuuluvien politiikkojen osalta. Indikaattorien olisi oltava SMART-periaatteen mukaisia (erityisiä, mitattavissa lyhyellä/keskipitkällä aikavälillä, saavutettavissa olevia, realistisia ja aikaan sidottuja) ja niihin on kuuluttava lähtötaso, tavoite ja selvä aikahorisontti, jonka perusteella voidaan tehdä vertailuja vuosiarvioinnin, väliarvioinnin ja loppuarvioinnin kesken.

Arviointien (väli-, loppu-, jälkiarviointi) ja tarkastusjärjestelyjen kuvaus.

Viestintää koskevien ja näkyvyyttä lisäävien toimien kuvaus.