Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät 
vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä  
ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien 
kautta.  
►B EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/787,  
annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019,  
tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä ja merkinnöistä, tislattujen 
alkoholijuomien nimien käytöstä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä, tislattujen 
alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta, maatalousperäisen etyylialkoholin 
ja maatalousperäisten tisleiden käytöstä alkoholijuomissa ja asetuksen (EY) N:o 110/2008 
kumoamisesta  
(EUVL L 130, 17.5.2019, s. 1)  
Oikaistu:  
►C1 Oikaisu, EUVL L 316I, 6.12.2019, s. 3 (2019/787)  
►C2 Oikaisu, EUVL L 178, 20.5.2021, s. 4 (2019/787)  02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 1
02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 2  
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 
2019/787,  
annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019,  
tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä ja 
merkinnöistä, tislattujen alkoholijuomien nimien käytöstä muiden 
elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä, tislattujen alkoholijuomien 
maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta, maatalousperäisen 
etyylialkoholin ja maatalousperäisten tisleiden käytöstä alkoholijuomissa 
ja asetuksen (EY) N:o 110/2008 kumoamisesta  
I LUKU  
SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT JA TISLATTUJEN 
ALKOHOLIJUOMIEN LUOKAT  
1 artikla  
Kohde ja soveltamisala  
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat  
— tislattujen alkoholijuomien määritelmiä, kuvausta, esittelyä,  merkin­
töjä ja tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöj en 
suojaamista;  
— alkoholijuomien valmistuksessa käytettyjä etyylialkoholia ja tisleitä; 
ja 
— tislattujen alkoholijuomien virallisten nimien käyttöä muiden  elintar­
vikkeiden kuin tislattujen alkoholijuomien esittelyssä ja merki n­
nöissä.  
2. Tätä asetusta sovelletaan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuottei siin, 
jotka saatetaan markkinoille unionissa – riippumatta siitä, onk o ne tu­
otettu unionissa vai kolmansissa maissa – tai jotka tuotetaan u nionissa 
vientiä varten.  
3. Maantieteellisten merkintöjen suojaamisen osalta tämän asetu ksen 
III lukua sovelletaan myös unionin tullialueelle saapuviin tava roihin, 
joita ei luovuteta vapaaseen liikkeeseen siellä.  
2 artikla  
Tislattujen alkoholijuomien määritelmä ja niitä koskevat vaatimukset  
Tässä asetuksessa tislatulla alkoholijuomalla tarkoitetaan alko holijuo­
maa, joka on seuraavien vaatimusten mukainen:  
a) se on tarkoitettu nautittavaksi;  
▼C2 
b) sillä on erityiset aistinvaraiset ominaisuudet;  
▼B 
c) sen alkoholipitoisuus on vähintään 15 tilavuusprosenttia, lu kuun otta­
matta tislattuja alkoholijuomia, jotka ovat liitteessä I olevan  luokan 
39 vaatimusten mukaisia;  
d) se on valmistettu joko  
i) suoraan käyttäen yksin tai yhdistelmänä jotakin seuraavista me­
netelmistä:  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 3  
— tislaamalla käymistuotteita lisättyjen aromien tai makua anta ­
vien elintarvikkeiden kanssa tai ilman niitä,  
— maseroimalla tai käsittelemällä vastaavasti kasviperäisiä ain ei­
ta maatalousperäisessä etyylialkoholissa, maatalousperäisessä 
tisleessä tai tislatussa alkoholijuomassa tai näiden yhdistel­
mässä,  
— lisäämällä maatalousperäiseen etyylialkoholiin, maatalous­
peräiseen tisleeseen tai tislattuun alkoholijuomaan yksin tai 
yhdistelmänä jotakin seuraavista:  
— aromit, joita käytetään asetuksen (EY) N:o 1334/2008 
mukaisesti,  
— väriaineet, joita käytetään asetuksen (EY) N:o 1333/2008 
mukaisesti,  
— muut sallitut ainesosat, joita käytetään asetusten (EY) 
N:o 1333/2008 ja (EY) N:o 1334/2008 mukaisesti,  
— makeuttavat tuotteet,  
— muut maataloustuotteet,  
— elintarvikkeet, tai  
ii) lisäämällä jotakin seuraavista yksin tai yhdistelmänä:  
— muut tislatut alkoholijuomat,  
— maatalousperäinen etyylialkoholi,  
— maatalousperäiset tisleet,  
— muut elintarvikkeet;  
e) se ei kuulu CN-koodiin 2203, 2204, 2205, 2206 eikä 2207;  
f) jos sen valmistuksessa on lisätty vettä, joka voi olla tisla ttua, demi­
neralisoitua, ionivaihdettua tai pehmennettyä:  
i) kyseisen veden laatu on neuvoston direktiivin 98/83/EY (  1 ) ja 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/54/EY (  2 ) 
mukainen; ja  
ii) tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuus on veden lisäämis en 
jälkeen yhä tämän artiklan c alakohdassa säädetyn tai liitteess ä 
I asianomaisen tislattujen alkoholijuomien luokan osalta säädet yn, 
tilavuusprosentteina ilmaistun vähimmäisalkoholipitoisuuden 
mukainen.  ▼B 
( 1 ) Neuvoston direktiivi 98/83/EY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, ihmisten 
käyttöön tarkoitetun veden laadusta (EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32). 
( 2 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/54/EY, anne ttu 18 päivänä 
kesäkuuta 2009, luontaisten kivennäisvesien hyödyntämisestä ja markkinoille 
saattamisesta (EUVL L 164, 26.6.2009, s. 45).
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 4  
3 artikla  
Määritelmät  
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:  
1) ’virallisella nimellä’ asetuksen (EU) N:o 1169/2011 2 artikl an 2 
kohdan n alakohdassa tarkoitettua nimeä, jolla tislattu alkohol i­
juoma saatetaan markkinoille;  
2) ’yhdistetyllä ilmaisulla’ alkoholijuoman kuvauksen, esittely n ja 
merkintöjen ollessa kyseessä joko liitteessä I olevan tislattuj en al­
koholijuomien luokkien kyseisessä luokassa säädetyn virallisen ni­
men tai tislatun alkoholijuoman, josta kaikki lopputuotteen alk oholi 
on peräisin, maantieteellisen merkinnän ja jonkin tai joidenkin  seu­
raavista yhdistelmää:  
a) yhden tai useamman sellaisen elintarvikkeen nimi, joka ei ol e 
alkoholijuoma ja jota ei ole käytetty kyseisen tislatun alkohol i­
juoman valmistukseen liitteen I mukaisesti, tai kyseisistä nimi stä 
johdetut adjektiivit;  
b) ilmaisu ”likööri” tai ” cream ”; 
3) ’viittauksella’ liitteessä I olevissa tislattujen alkoholiju omien luo­
kissa säädettyyn yhteen tai useampaan viralliseen nimeen tai yh teen 
tai useampaan tislattujen alkoholijuomien maantieteellisiin mer kin­
töihin tehtyä suoraa tai välillistä viittausta, joka on muu kui n yhdis­
tetyssä ilmaisussa tai 13 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitet uissa 
ainesosaluetteloissa oleva maininta, seuraavien kuvauksessa, es itte­
lyssä tai merkinnöissä:  
a) muu elintarvike kuin tislattu alkoholijuoma; tai  
b) tislattu alkoholijuoma, joka on liitteessä I olevien luokkie n 
33–40 vaatimusten mukainen;  
4) ’maantieteellisellä merkinnällä’ mainintaa, joka osoittaa ti slatun al­
koholijuoman olevan peräisin tietyltä maan alueelta taikka tiet yltä 
kyseisen alueen seudulta tai paikkakunnalta, jos kyseisen tisla tun 
alkoholijuoman tunnettu laatu, maine tai muu ominaisuus liittyy  
olennaisella tavalla tislatun alkoholijuoman maantieteelliseen alku­
perään;  
5) ’tuote-eritelmällä’ maantieteellisen merkinnän suojahakemuks een 
liitettyä asiakirjaa, joka sisältää eritelmän, jonka mukainen t islatun 
alkoholijuoman on oltava ja josta asetuksessa (EY) N:o 110/2008  
käytettiin nimitystä ’tekninen asiakirja’;  
6) ’ryhmällä’ asianomaisten tislattujen alkoholijuomien parissa  työs­
kentelevistä tuottajista tai jalostajista pääasiassa koostuvaa järjestöä 
sen oikeudellisesta muodosta riippumatta;  
7) ’yleisnimellä’ tislatun alkoholijuoman nimeä, josta on tullu t genee­
rinen ja unionissa yleisesti käytetty tislatun alkoholijuoman n imi 
siitä huolimatta, että se liittyy paikkaan tai seutuun, jossa k yseistä 
tislattua alkoholijuomaa alun perin tuotettiin tai pidettiin ka upan;  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 5  
8) ’visuaalisella kentällä’ asetuksen (EY) N:o 1169/2011 2 arti klan 2 
kohdan k alakohdassa määriteltyä nähtävissä olevaa kenttää;  
9) ’sekoittamisella’ (to mix) sellaisen tislatun alkoholijuoman , joka 
vastaa joko jotain liitteessä I olevaa tislattujen alkoholijuom ien 
luokkaa tai jotain maantieteellistä merkintää, yhdistämistä yhd en 
tai useamman seuraavista kanssa:  
a) muut tislatut alkoholijuomat, jotka eivät kuulu samaan liitt eessä 
I olevaan tislattujen alkoholijuomien luokkaan;  
b) maatalousperäiset tisleet;  
c) maatalousperäinen etyylialkoholi;  
10) ’sekoituksella’ (mixture) tislattua alkoholijuomaa, joka on  valmis­
tettu sekoittamalla (mixing);  
11) ’sekoittamisella’ (to blend) kahden tai useamman sellaisen samaan 
luokkaan kuuluvan tislatun alkoholijuoman yhdistämistä, joiden 
koostumukset ovat erotettavissa toisistaan vain vähän yhden tai  
useamman seuraavan tekijän osalta:  
a) valmistusmenetelmä;  
b) käytetyt tislauslaitteistot;  
c) kypsytys- tai vanhentamisaika;  
d) maantieteellinen tuotantoalue;  
tällä tavoin valmistettu tislattu alkoholijuoma kuuluu samaan t is­
latun alkoholijuoman luokkaan kuin alkuperäiset tislatut alkoho li­
juomat ennen sekoittamista;  
12) ’sekoitteella’ (blend) tislattua alkoholijuomaa, joka on va lmistettu 
sekoittamalla (blending).  
4 artikla  
Tekniset määritelmät ja vaatimukset  
Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia teknisiä määritelmiä ja  vaa­
timuksia:  
1) ’kuvauksella’ tarkoitetaan tislatun alkoholijuoman merkinnöi ssä, 
esittelyssä ja pakkauksessa, sen kuljetuksen mukana seuraavissa  
asiakirjoissa, kaupallisissa asiakirjoissa, erityisesti kauppal askuissa 
ja lähetysluetteloissa, ja sen mainonnassa käytettyjä ilmaisuja ; 
2) ’esittelyllä’ tarkoitetaan ilmaisuja, joita käytetään tuotte en merkin­
nöissä ja pakkauksessa sekä mainonnassa ja myynninedistämisessä , 
kuvissa tai vastaavissa ja säiliöissä, mukaan lukien pullot ja 
sulkimet;  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 6  
3) ’merkinnöillä’ tarkoitetaan tuotteeseen liittyvää mainintaa,  tietoa, 
tavaramerkkiä, kaupallista merkkiä, kuvaa tai tunnusta, joka on  
tehty mihin tahansa tällaista tuotetta seuraavaan tai siihen vi ittaa­
vaan pakkaukseen, asiakirjaan, tiedotteeseen, etikettiin, renka aseen 
tai kaulukseen;  
4) ’etiketillä’ tarkoitetaan mitä tahansa elintarvikkeen pakkau kseen tai 
säiliöön kirjoitettua, painettua, kaavaimella tehtyä, leimattua , koho­
kuvioitua, kuvioitua tai liitettyä lappua, merkkiä, kuvaa tai m uuta 
kuvausta;  
5) ’pakkauksella’ tarkoitetaan suojakääreitä, pahvi- ja puulaat ikoita, 
säiliöitä ja pulloja, joita käytetään tislattujen alkoholijuomi en kulje­
tukseen tai myyntiin;  
6) ’tislauksella’ tarkoitetaan lämpökäsittelyyn perustuvaa erot telume­
netelmää, johon kuuluu yksi tai useampi erotteluvaihe ja jonka 
tarkoituksena on tuottaa tiettyjä aistinvaraisia ominaisuuksia ja/tai 
nostaa alkoholipitoisuutta, riippumatta siitä, suoritetaanko ky seiset 
vaiheet normaalipaineessa vai tyhjiössä käytetystä tislauslaitt eesta 
johtuen; tislaus voi olla kertatislausta, moninkertaista tislau sta tai 
uudelleentislausta;  
7) ’maatalousperäisellä tisleellä’ tarkoitetaan alkoholipitoist a nestettä, 
joka on valmistettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuk ­
sen liitteessä I luetelluista maataloustuotteista ja alkoholikä ymisen 
jälkeen tislattu, jolla ei ole etyylialkoholin ominaisuuksia ja  jolla on 
edelleen käytetyistä raaka-aineista peräisin oleva aromi ja mak u; 
8) ’makeuttamisella’ tarkoitetaan yhden tai useamman makeuttava n 
tuotteen käyttämistä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa ; 
9) ’makeuttavalla tuotteella’ tarkoitetaan seuraavia:  
a) puolivalkoinen sokeri, valkoinen sokeri, erikoisvalkoinen so keri, 
dekstroosi, fruktoosi, tärkkelyssiirappi, sokeriliuos, invertti soke­
riliuos ja inverttisokerisiirappi, sellaisina kuin ne määritell ään 
neuvoston direktiivin 2001/111/EY (  3 ) liitteessä olevassa A 
osassa;  
b) puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu, tiivistetty ry päleen 
puristemehu ja tuore rypäleen puristemehu;  
c) poltettu sokeri, joka valmistetaan sakkaroosista pelkästään kuu­
mentamalla sitä valvotuissa olosuhteissa ilman emäksiä, mine­
raalihappoja tai muita kemiallisia lisäaineita;  
d) hunaja sellaisena kuin se määritellään neuvoston direktiivin  
2001/110/EY (  4 ) liitteessä I olevassa 1 osassa;  
e) johanneksenleipäpuusiirappi;  
f) muu luonnollinen hiilihydraatti, jolla on samanlainen vaikut us 
kuin a–e alakohdassa tarkoitetuilla tuotteilla.  ▼B 
( 3 ) Neuvoston direktiivi 2001/111/EY, annettu 20 päivänä joulukuu ta 2001, tie­
tyistä elintarvikkeina käytettävistä sokereista (EYVL L 10, 12. 1.2002, s. 53). 
( 4 ) Neuvoston direktiivi 2001/110/EY, annettu 20 päivänä joulukuu ta 2001, hu­
najasta (EYVL L 10, 12.1.2002, s. 47).
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 7  
10) ’alkoholin lisäämisellä’ tarkoitetaan maatalousperäisen ety ylialkoho­
lin tai maatalousperäisten tisleiden tai näiden molempien lisää mistä 
tislattuun alkoholijuomaan; tällaiseen lisäämiseen ei lueta alk oholin 
käyttöä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa käytettävien  väri­
aineiden, aromien tai muiden sallittujen ainesosien laimentamis een 
tai liuottamiseen;  
11) ’kypsytyksellä’ tai ’vanhentamisella’ tarkoitetaan tislatun  alkoholi­
juoman säilyttämistä tietyn aikaa tarkoituksenmukaisissa säiliö issä, 
jotta kyseisessä tislatussa alkoholijuomassa voi tapahtua sen e rityi­
sominaisuuksiin vaikuttavia luonnollisia reaktioita;  
12) ’maustamisella’ tarkoitetaan aromien tai makua antavien eli ntarvik­
keiden lisäämistä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa yh dellä 
tai useammalla seuraavista prosesseista: alkoholin lisääminen, hau­
duttaminen, maserointi, alkoholikäyminen tai alkoholin tislaus yh­
dessä aromien tai makua antavien elintarvikkeiden kanssa;  
13) ’aromilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 arti klan 2 
kohdan a alakohdassa määriteltyä aromia;  
14) ’aromiaineella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3  artik­
lan 2 kohdan b alakohdassa määriteltyä aromiainetta;  
15) ’luontaisella aromiaineella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) 
N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyä luo n­
taista aromiainetta;  
16) ’aromivalmisteella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/20 08 3 ar­
tiklan 2 kohdan d alakohdassa määriteltyä aromivalmistetta;  
17) ’muulla aromilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008  3 ar­
tiklan 2 kohdan h alakohdassa määriteltyä muuta aromia;  
18) ’makua antavalla elintarvikkeella’ tarkoitetaan Euroopan pa rlamen­
tin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (  5 ) 2 artiklassa mää­
riteltyä elintarviketta, jota käytetään tislattujen alkoholijuo mien val­
mistuksessa pääasiassa tislattujen alkoholijuomien maustamistar koi­
tuksessa;  
19) ’värjäämisellä’ tarkoitetaan yhden tai useamman väriaineen käyttä­
mistä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa;  
20) ’väriaineilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 li itteessä I 
olevassa 2 kohdassa määriteltyjä väriaineita;  
21) ’sokerikulöörillä’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1333/200 8 liit­
teessä II olevassa B osassa tarkoitettua elintarvikelisäainetta , joka 
vastaa E-koodeja E 150a, E 150b, E 150c tai E 150d ja viittaa 
voimakkuudeltaan vaihtelevan ruskean värisiin värjäämistarkoitu k­
sessa käytettäviin tuotteisiin; se ei vastaa sokerimaista aroma attista 
tuotetta, joka saadaan kuumentamalla sokeria ja jota käytetään 
maustamistarkoituksessa;  
22) ’muilla sallituilla ainesosilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY ) 
N:o 1334/2008 mukaisesti sallittuja elintarvikkeiden ainesosia,  
joilla on aromaattisia ominaisuuksia, ja asetuksen (EY) 
N:o 1333/2008 mukaisesti sallittuja muita elintarvikelisäaineit a 
kuin väriaineita;  ▼B 
( 5 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, a nnettu 28 päi­
vänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleis istä periaat­
teista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusvirano maisen perus­
tamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä men ettelyistä 
(EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 8  
23) ’alkoholipitoisuudella tilavuusprosentteina’ tarkoitetaan t uotteen si­
sältämän puhtaan, 20 °C:n lämpötilassa mitatun alkoholin tilavu u­
den suhdetta kyseisen tuotteen kokonaistilavuuteen samassa lämp ö­
tilassa;  
24) ’haihtuvien aineiden pitoisuudella’ tarkoitetaan muiden hai htuvien 
aineiden kuin etyylialkoholin ja metanolin määrää yksinomaan ti s­
laamalla valmistetussa tislatussa alkoholijuomassa.  
5 artikla  
Maatalousperäisen etyylialkoholin määritelmä ja sitä koskevat 
vaatimukset  
Tässä asetuksessa maatalousperäisellä etyylialkoholilla tarkoit etaan nes­
tettä, joka on seuraavien vaatimusten mukainen:  
a) se on valmistettu yksinomaan Euroopan unionin toiminnasta te hdyn 
sopimuksen liitteessä I luetelluista tuotteista;  
b) sillä ei ole muuta havaittavaa makua kuin sen valmistuksessa  käyte­
tyistä raaka-aineista peräisin oleva maku;  
c) sen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on 96,0;  
d) sen jäämien enimmäispitoisuudet eivät ylitä seuraavia:  
i) kokonaishappopitoisuus (ilmaistuna etikkahappona): 1,5 gram­
maa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;  
ii) esterit (ilmaistuna etyyliasetaattina): 1,3 grammaa hehtoli trassa 
100-tilavuusprosenttista alkoholia;  
iii) aldehydit (ilmaistuna asetaldehydinä): 0,5 grammaa hehtoli t­
rassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;  
iv) korkeammat alkoholit (ilmaistuna 2-metyyli-1-propanolina): 0,5 
grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;  
v) metanoli: 30 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista 
alkoholia;  
vi) kuiva-aine: 1,5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosentti sta 
alkoholia;  
vii) haihtuvat typpeä sisältävät emäkset (ilmaistuna typpenä): 0,1 
grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;  
viii) furfuraali: ei havaittavissa.  
6 artikla  
Alkoholijuomissa käytetyt etyylialkoholi ja tisleet  
1. Tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa käytettävien etyy lialko­
holin ja tisleiden on oltava yksinomaan maatalousperäisiä Euroo pan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I tarkoitetuss a merki­
tyksessä.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 9  
2. Alkoholijuomien valmistuksessa käytettävien väriaineiden, ar o­
mien tai muiden sallittujen ainesosien laimentamiseen tai liuot tamiseen 
ei saa käyttää muuta alkoholia kuin maatalousperäistä etyylialk oholia, 
maatalousperäistä tislettä tai liitteessä I oleviin luokkiin 1– 14 kuuluvia 
tislattuja alkoholijuomia. Tällaista alkoholia saa käyttää väri aineiden, 
aromien tai muiden sallittujen ainesosien laimentamiseen tai li uottami­
seen vain sen verran kuin kyseiseen tarkoitukseen välttämättä t arvitaan.  
3. Alkoholijuomat eivät saa sisältää synteettistä alkuperää ole vaa al­
koholia eivätkä muuta alkoholia, joka ei ole maatalousperäistä Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I tarkoitetuss a merki­
tyksessä.  
7 artikla  
Tislattujen alkoholijuomien luokat  
1. Tislatut alkoholijuomat on sijoitettava luokkiin tässä artik lassa sää­
dettyjen yleisten sääntöjen ja liitteessä I vahvistettujen erit yissääntöjen 
mukaisesti.  
2. Rajoittamatta liitteessä I olevien tislattujen alkoholijuomi en luok­
kien 1–14 osalta vahvistettujen erityissääntöjen soveltamista, kyseisiin 
luokkiin kuuluvien tislattujen alkoholijuomien on oltava seuraa vien vaa­
timusten mukaisia:  
a) ne on valmistettu alkoholikäymisellä ja tislaamalla yksinoma an vas­
taavan liitteessä I tislattujen alkoholijuomien luokan osalta s ää­
detyistä raaka-aineista;  
b) niihin ei ole lisätty laimennettua eikä laimentamatonta alko holia;  
c) niitä ei ole maustettu;  
d) niitä ei ole värjätty muulla kuin sokerikulöörillä, jota voi daan käyttää 
vain kyseisten tislattujen alkoholijuomien värin mukauttamiseks i; 
e) niitä ei ole makeutettu muuten kuin tuotteen loppumaun pyöri stämi­
seksi; makeuttavien tuotteiden enimmäispitoisuus inverttisokeri na il­
maistuna ei saa ylittää kullekin luokalle liitteessä I vahviste ttua 
kynnysarvoa;  
f) ne eivät sisällä muita ainesosia kuin sitä raaka-ainetta kok onaisena ja 
jalostamattomana, josta alkoholi on valmistettu, ja jota käytet ään 
pääasiassa koristeena.  
3. Rajoittamatta liitteessä I olevien tislattujen alkoholijuomi en luok­
kien 15–44 osalta vahvistettujen erityissääntöjen soveltamista,  kyseisiin 
luokkiin kuuluvat tislatut alkoholijuomat voivat  
a) olla valmistettuja mistä tahansa Euroopan unionin toiminnast a tehdyn 
sopimuksen liitteessä I luetellusta maatalousperäisestä raaka-a ineesta;  
b) sisältää lisättyä alkoholia;  
c) sisältää aromiaineita, luontaisia aromiaineita, aromivalmist eita ja ma­
kua antavia elintarvikkeita;  
d) olla värjättyjä;  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 10  
e) olla makeutettuja.  
4. Rajoittamatta liitteessä II vahvistettujen erityissääntöjen sovelta­
mista, muut tislatut alkoholijuomat, jotka eivät ole liitteessä  I olevien 
luokkien osalta vahvistettujen erityissääntöjen mukaisia, voiva t 
a) olla valmistettuja mistä tahansa Euroopan unionin toiminnast a tehdyn 
sopimuksen liitteessä I luetellusta maatalousperäisestä raaka-a ineesta 
tai mistä tahansa elintarvikkeesta tai molemmista;  
b) sisältää lisättyä alkoholia;  
c) olla maustettuja;  
d) olla värjättyjä;  
e) olla makeutettuja.  
8 artikla  
Siirretty säädösvalta ja täytäntöönpanovalta  
1. Siirretään komissiolle valta antaa 46 artiklan mukaisesti de legoi­
tuja säädöksiä, joilla muutetaan tätä asetusta ottamalla käyttö ön muu­
toksia, jotka koskevat 2 artiklan f alakohdassa ja 4 ja 5 artik lassa sää­
dettyjä teknisiä määritelmiä ja vaatimuksia.  
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten  on ra­
joituttava tiukasti vain sellaisiin osoitettuihin tarpeisiin va staamiseen, 
jotka johtuvat kuluttajien muuttuvista tarpeista, teknologisest a kehityk­
sestä tai tuoteinnovoinnin tarpeesta.  
Komissio antaa erillisen delegoidun säädöksen kustakin ensimmäi sessä 
alakohdassa tarkoitetusta teknisestä määritelmästä tai vaatimuk sesta.  
2. Siirretään komissiolle valta antaa 46 artiklan mukaisesti de legoi­
tuja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta säätämällä po ikkeus­
tapauksissa, joissa tuojana olevan kolmannen maan lainsäädäntö sitä 
edellyttää, poikkeuksia 2 artiklan f alakohdassa ja 4 ja 5 arti klassa sää­
detyistä vaatimuksista, liitteessä I vahvistetuista tislattujen  alkoholijuo­
mien luokkia koskevista vaatimuksista sekä liitteessä II vahvis tetuista 
tiettyjä tislattuja alkoholijuomia koskevista erityissäännöistä . 
3. Siirretään komissiolle valta antaa 46 artiklan mukaisesti de legoi­
tuja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta täsmentämällä , minkä 
muiden luonnollisten aineiden tai maatalousperäisten raaka-aine iden, 
joilla on samanlainen vaikutus kuin 4 artiklan 9 kohdan a–e ala kohdassa 
tarkoitetuilla tuotteilla, käyttö makeuttavina tuotteina tislat tujen alkoho­
lijuomien valmistuksessa on sallittua kaikkialla unionissa;  
4. Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa yhdenmukais et 
säännöt, jotka koskevat delegoidulla säädöksellä sallittujen mu iden luon­
nollisten aineiden tai maatalousperäisten raaka-aineiden käyttö ä 3 koh­
dassa tarkoitettuina makeuttavina tuotteina tislattujen alkohol ijuomien 
valmistuksessa ja joissa määritetään erityisesti kunkin makeutt avan tuot­
teen muuntokerroin. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47  ar­
tiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 11  
II LUKU  
TISLATTUJEN ALKOHOLIJUOMIEN KUVAUS, ESITTELY JA 
MERKINNÄT SEKÄ TISLATTUJEN ALKOHOLIJUOMIEN NIMIEN 
KÄYTTÖ MUIDEN ELINTARVIKKEIDEN ESITTELYSSÄ JA 
MERKINNÖISSÄ  
9 artikla  
Esittely ja merkinnät  
Unionin markkinoille saatettavien tislattujen alkoholijuomien o n oltava 
asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 vahvistettujen esittämis- ja mer kintä­
vaatimusten mukaisia, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.  
10 artikla  
Tislattujen alkoholijuomien viralliset nimet  
1. Tislatun alkoholijuoman nimenä on sen virallinen nimi.  
Tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöiss ä on 
oltava sen virallinen nimi.  
Kyseinen virallinen nimi on esitettävä tislatun alkoholijuoman etiketissä 
selkeästi ja näkyvästi, eikä sitä saa korvata eikä muuttaa.  
2. Sellaisen tislatun alkoholijuoman, joka on jonkin liitteessä  I olevan 
tislattujen alkoholijuomien luokan osalta vahvistettujen vaatim usten mu­
kainen, virallisena nimenä on käytettävä tämän luokan nimeä, jo llei 
kyseisessä luokassa sallita käytettävän myös muuta virallista n imeä.  
3. Sellaisen tislatun alkoholijuoman, joka ei ole minkään liitt eessä I 
olevan tislattujen alkoholijuomien luokan osalta vahvistettujen  vaatimus­
ten mukainen, virallisena nimenä on oltava ”viina”.  
4. Jos tislattu alkoholijuoma on useamman kuin yhden liitteessä  I  
olevan tislattujen alkoholijuomien luokan osalta vahvistettujen  vaatimus­
ten mukainen, sitä voidaan saattaa markkinoille yhdellä tai use ammalla 
virallisella nimellä, joista säädetään kyseisissä luokissa liit teessä I.  
5. Sen estämättä, mitä tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään , 
a) tislatun alkoholijuoman virallista nimeä voidaan täydentää t ai se 
voidaan korvata III luvussa tarkoitetulla maantieteellisellä me rkin­
nällä. Tällaisessa tapauksessa myös maantieteellistä merkintää voi­
daan täydentää millä tahansa asianomaisessa tuote-eritelmässä s alli­
tulla ilmaisulla, edellyttäen että se ei johda kuluttajia harha an: ja  
▼C2 
b) tislatun alkoholijuoman virallinen nimi voidaan korvata yhdi stetyllä 
ilmaisulla, joka sisältää ilmaisun ”likööri” tai ” kerma ”, jos loppu­
tuote on liitteessä I olevan luokan 33 vaatimusten mukainen.  
▼B 
6. Rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 1169/2011 ja tämän asetukse n 
liitteessä I olevien tislattujen alkoholijuomien luokkien osalt a vahvis­
tettujen erityissääntöjen soveltamista, tislatun alkoholijuoman  viralliseen 
nimeen voidaan lisätä  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 12  
a) siinä jäsenvaltiossa sovellettavissa laeissa, asetuksissa ja  hallinnolli­
sissa määräyksissä säädetty nimi tai maantieteellinen viittaus,  jossa 
tislattu alkoholijuoma saatetaan markkinoille, edellyttäen että  se ei 
johda kuluttajia harhaan;  
b) asetuksen (EU) N:o 1169/2011 2 artiklan 2 kohdan o alakohdas sa 
määritelty tavanomainen nimi, edellyttäen että se ei johda kulu ttajia 
harhaan;  
c) yhdistetty ilmaisu 11 artiklan mukaisesti tai viittaus 12 ar tiklan 
mukaisesti;  
d) ilmaisu ”sekoite” (blend), ”sekoittaminen” (blending) tai ”s ekoitettu” 
(blended), edellyttäen että tislattu alkoholijuoma on valmistet tu 
sekoittamalla;  
e) ilmaisu ”sekoitus” (mixture), ”sekoitettu” (mixed) tai ”seko itettu tis­
lattu alkoholijuoma” (mixed spirit drink), edellyttäen että tis lattu 
alkoholijuoma on valmistettu sekoittamalla; tai  
f) ilmaisu ”kuiva” tai ” dry”, lukuun ottamatta tapauksia, joissa tislattu 
alkoholijuoma on liitteessä I olevan luokan 2 vaatimusten mukai nen, 
sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä I olevissa luokissa  20–22 
vahvistettujen erityisten vaatimusten soveltamista ja edellyttä en, että 
tislattua alkoholijuomaa ei ole makeutettu edes maun pyöristämi ­
seksi. Tämän alakohdan ensimmäisestä osasta poiketen, ilmaisu 
”kuiva” tai ” dry” voidaan lisätä sellaisten tislattujen alkoholijuomien 
viralliseen nimeen, jotka ovat luokan 33 vaatimusten mukaisia j a 
joita on sen vuoksi makeutettu.  
7. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen virallisten nimien tai 
maantieteellisten merkintöjen käyttö on kiellettyä minkä tahans a sellai­
sen juoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä, joka ei o le liit­
teessä I olevassa asianomaisessa luokassa vahvistettujen vaatim usten 
mukainen tai asianomaisen maantieteellisen merkinnän vaatimuste n mu­
kainen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 ja 12 artiklan ja 1 3 artiklan 
2, 3 ja 4 kohdan soveltamista. Kieltoa sovelletaan myös tällais ten viral­
listen nimien tai maantieteellisten merkintöjen käyttöön yhdess ä sellais­
ten sanojen tai ilmaisujen kuin ”kaltainen”, ”tyyppinen”, ”tyyl inen”, 
”tapaan valmistettu”, ”makuinen” kanssa tai muiden samanlaisten  ilmai­
sujen kanssa.  
Rajoittamatta 12 artiklan 1 kohdan soveltamista, sellaisten aro mien esit­
telyssä tai merkinnöissä, jotka jäljittelevät tislattua alkohol ijuomaa tai 
sen käyttöä muun elintarvikkeen kuin juoman tuotannossa, voi ol la 
viittauksia tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin virallisi in nimiin 
edellyttäen, että tällaisia virallisia nimiä täydennetään ilmai sulla ”makui­
nen” tai muulla samanlaisella ilmaisulla. Maantieteellisiä merk intöjä ei 
saa käyttää tällaisten aromien kuvaamiseen.  
11 artikla  
Yhdistetyt ilmaisut  
1. Alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä on s allit­
tua käyttää yhdistetyssä ilmaisussa joko liitteessä I olevissa tislatun 
alkoholijuoman luokissa säädettyä virallista nimeä tai tislattu jen alkoho­
lijuomien maantieteellistä merkintää, jos seuraavat edellytykse t täytty­
vät: 
a) alkoholijuoman valmistuksessa käytetty alkoholi on peräisin yksin­
omaan yhdistetyssä ilmaisussa mainitusta tislatusta alkoholijuo masta, 
lukuun ottamatta alkoholia, jota voi sisältyä kyseisen alkoholi juoman 
valmistuksessa käytettäviin aromeihin, väriaineisiin tai muihin  sallit­
tuihin ainesosiin; ja  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 13  
b) tislattua alkoholijuomaa ei ole laimennettu lisäämällä pelkä stään 
vettä sen alkoholipitoisuuden alentamiseksi liitteessä I olevan  asian­
omaisen tislattujen alkoholijuomien luokan osalta säädettyä väh im­
mäisalkoholipitoisuutta pienemmäksi.  
2. Rajoittamatta 10 artiklassa tarkoitettujen virallisten nimie n käyttöä, 
ilmaisut ”alkoholi”, ”viina”, ”juoma”, ”tislattu alkoholijuoma”  ja ”vesi” 
eivät voi olla osa alkoholijuomaa kuvaavaa yhdistettyä ilmaisua . 
3. Alkoholijuomaa kuvaavan yhdistetyn ilmaisun on oltava seuraa ­
vien vaatimusten mukainen:  
a) se on esitettävä samanlaisin ja samanvärisin kirjaimin käytt äen samaa 
kirjasinlajia ja -kokoa;  
b) sen keskelle ei saa lisätä siihen kuulumattomia teksti- tai kuvaele­
menttejä; ja  
c) se ei saa olla merkitty alkoholijuoman nimessä käytettyä kir jasinko­
koa suuremmalla kirjasinkoolla.  
12 artikla  
Viittaukset  
1. Muun elintarvikkeen kuin alkoholijuoman esittelyssä ja merki n­
nöissä on sallittua käyttää viittausta liitteessä I olevassa yh dessä tai 
useammassa tislattujen alkoholijuomien luokassa säädettyihin vi rallisiin 
nimiin tai yhteen tai useampaan tislattujen alkoholijuomien maa ntieteel­
liseen merkintään edellyttäen, että elintarvikkeen valmistukses sa käy­
tetty alkoholi on peräisin yksinomaan viittauksessa tarkoitetus ta tis­
latusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista, luku un ottamatta 
alkoholia, jota voi sisältyä kyseisen elintarvikkeen valmistuks essa käy­
tettäviin aromeihin, väriaineisiin tai muihin sallittuihin aine sosiin.  
2. Tämän artiklan 1 kohdasta poiketen ja rajoittamatta Euroopan  par­
lamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1308/2013 (  6 ) ja (EU) 
N:o 251/2014 (  7 ) soveltamista, muun alkoholijuoman kuin tislatun alko­
holijuoman esittelyssä ja merkinnöissä on sallittua käyttää vii ttausta 
tämän asetuksen liitteessä I olevassa yhdessä tai useammassa ti slattujen 
alkoholijuomien luokassa säädettyihin virallisiin nimiin tai yh teen tai 
useampaan tislattujen alkoholijuomien maantieteelliseen merkint ään 
edellyttäen, että:  
a) lisätty alkoholi on peräisin yksinomaan viittauksessa tarkoi tetusta 
tislatusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista; j a ▼B 
( 6 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 
17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä mark kinajärjes­
telystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/ 79, (EY) 
N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 671). 
( 7 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 251/2014, a nnettu 26 päi­
vänä helmikuuta 2014, maustettujen viinituotteiden määritelmäst ä, kuvauk­
sesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöj en suojasta sekä 
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91 kumoamisesta (EUVL L 84, 
20.3.2014, s. 14).
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 14  
b) kunkin alkoholiainesosan osuus ilmoitetaan ainakin kerran sa massa 
visuaalisessa kentässä kuin viittaus käytettyjen määrien mukais essa 
alenevassa järjestyksessä. Tämä osuus vastaa kyseisen ainesosan  
puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuutta lopputuotteen puh taan 
alkoholin kokonaistilavuudesta.  
3. Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa ja 13 artikla n 4 
kohdassa säädetään, liitteessä I olevien luokkien 33–40 vaatimu sten 
mukaisen tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä ja me rkin­
nöissä on sallittua käyttää viittausta kyseisessä liitteessä ol evassa yh­
dessä tai useammassa tislattujen alkoholijuomien luokassa sääde ttyihin 
virallisiin nimiin tai yhteen tai useampaan tislattujen alkohol ijuomien 
maantieteelliseen merkintään edellyttäen, että:  
a) lisätty alkoholi on peräisin yksinomaan viittauksessa tarkoi tetusta 
tislatusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista;  
b) kunkin alkoholiainesosan osuus ilmoitetaan ainakin kerran sa massa 
visuaalisessa kentässä kuin viittaus käytettyjen määrien mukais essa 
alenevassa järjestyksessä. Tämä osuus vastaa kyseisen ainesosan  
puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuutta lopputuotteen puh taan 
alkoholin kokonaistilavuudesta; ja  
c) ilmaisu ” cream ” ei esiinny liitteessä I olevien luokkien 33–40 vaa­
timusten mukaisen tislatun alkoholijuoman virallisessa nimessä eikä 
viittauksessa tarkoitetun tislatun alkoholijuoman tai tislattuj en alko­
holijuomien virallisessa nimessä.  
4. Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen viittausten on oltava seuraa­
vien vaatimusten mukaisia:  
a) ne eivät saa olla samalla rivillä kuin alkoholijuoman nimi; ja 
b) ne on esitettävä kirjasinkoolla, joka voi olla enintään puol et alkoho­
lijuoman nimessä käytetystä kirjasinkoosta, ja yhdistettyjä ilm aisuja 
käytettäessä kirjasinkoolla, joka voi olla enintään puolet kyse isessä 
yhdistetyssä ilmaisussa käytetystä kirjasinkoosta, 11 artiklan 3 koh­
dan c alakohdan mukaisesti.  
13 artikla  
Kuvausta, esittelyä ja merkintöjä koskevat lisäsäännöt  
1. Tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinn öissä 
voidaan mainita kyseisen tislatun alkoholijuoman valmistuksessa  käyte­
tyn maatalousperäisen etyylialkoholin tai käytettyjen maatalous peräisten 
tisleiden valmistamiseen käytetty raaka-aine vain, jos kyseinen  etyylial­
koholi tai kyseiset tisleet on valmistettu yksinomaan mainituis ta 
raaka-aineista. Tällaisessa tapauksessa jokainen maatalousperäi sen etyy­
lialkoholin tai maatalousperäisen tisleen laji on mainittava se n sisältä­
män puhtaan alkoholin tilavuuden mukaisessa alenevassa järjesty ksessä.  
2. Edellä 10 artiklassa tarkoitetut viralliset nimet voidaan si sällyttää 
elintarvikkeiden ainesosaluetteloon, jos luettelo on asetuksen (EU) 
N:o 1169/2011 18–22 artiklan mukainen.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 15  
3. Jos kyseessä on sekoitus (mixture) tai sekoite (blend), liit teessä I 
olevassa yhdessä tai useammassa tislattujen alkoholijuomien luo kassa 
säädetyt viralliset nimet tai yksi tai useampi tislattujen alko holijuomien 
maantieteellinen merkintä voidaan ilmoittaa vain, jos ne esiint yvät ai­
noastaan alkoholiainesosien luettelossa, joka esitetään samassa  visuaa­
lisessa kentässä kuin tislatun alkoholijuoman virallinen nimi.  
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa alkoholiain esosien 
luetteloon on liitettävä ainakin yksi 10 artiklan 6 kohdan d ja  e alakoh­
dassa tarkoitetuista ilmaisuista. Sekä alkoholiainesosien luett elo että sii­
hen liitetty ilmaisu on esitettävä samassa visuaalisessa kentäs sä kuin 
tislatun alkoholijuoman virallinen nimi samanlaisin ja samanvär isin kir­
jaimin käyttäen samaa kirjasinlajia ja kirjasinkokoa, joka voi olla enin­
tään puolet virallisessa nimessä käytetystä kirjasinkoosta.  
Lisäksi kunkin alkoholiainesosan osuus on ilmaistava alkoholiai nesosien 
luettelossa ainakin kerran prosenttiosuutena käytettyjen määrie n mukai­
sessa alenevassa järjestyksessä. Tämä osuus vastaa kyseisen ain esosan 
puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuutta sekoituksen (mixt ure) 
puhtaan alkoholin kokonaistilavuudesta.  
Tätä kohtaa ei sovelleta sekoitteisiin (blend), jotka on tehty tislatuista 
alkoholijuomista, jotka kuuluvat samaan maantieteelliseen merki ntään 
tai sekoitteisiin, joissa mikään tislatuista alkoholijuomista e i kuulu mi­
hinkään maantieteelliseen merkintään.  
4. Tämän artiklan 3 kohdasta poiketen, jos sekoitus (mixture) o n 
yhden liitteessä I olevan tislattujen alkoholijuomien luokan va atimusten 
mukainen, kyseisessä sekoituksessa on oltava asianomaisessa luo kassa 
säädetty virallinen nimi.  
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa sekoituksen  (mix­
ture) kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä voidaan esittää  liitteessä I 
esitetyt viralliset nimet tai sekoitettuja tislattuja alkoholij uomia vastaavat 
maantieteelliset merkinnät edellyttäen, että nämä nimet esitetä än 
a) yksinomaan luettelossa, johon sisältyvät kaikki sekoituksen (mixture) 
alkoholiainesosat, samanlaisin ja samanvärisin kirjaimin käyttä en sa­
maa kirjasinlajia ja kirjasinkokoa, joka voi olla enintään puol et vi­
rallisessa nimessä käytetystä kirjasinkoosta; ja  
b) ainakin kerran samassa visuaalisessa kentässä kuin sekoituks en (mix­
ture) virallinen nimi.  
Lisäksi kunkin alkoholiainesosan osuus on ilmaistava alkoholiai nesosien 
luettelossa ainakin kerran prosenttiosuutena käytettyjen määrie n mukai­
sessa alenevassa järjestyksessä. Tämä osuus vastaa kyseisen ain esosan 
puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuutta sekoituksen (mixt ure) 
puhtaan alkoholin kokonaistilavuudesta.  
5. Kasviraaka-aineiden nimien käyttö tiettyjen tislattujen alko holijuo­
mien virallisina niminä ei saa rajoittaa kyseisten kasviraaka-a ineiden 
nimien käyttöä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöi ssä. Täl­
laisten raaka-aineiden nimiä voidaan käyttää muiden tislattujen  alkoho­
lijuomien kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä edellyttäen , että täl­
lainen käyttö ei johda kuluttajia harhaan.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 16  
6. Tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinn öissä 
voidaan ilmoittaa kypsytysaika tai ikä, jos se viittaa tislatun  alkoholi­
juoman nuorimpaan alkoholiainesosaan ja edellyttäen joka tapauk sessa, 
että kaikki tislatun alkoholijuoman vanhentamiseen liittyvät to imet on 
suoritettu jäsenvaltion veroviranomaisen valvonnassa tai muussa  vas­
taavat takeet antavassa valvonnassa. Komissio perustaa julkisen  rekis­
terin, johon kirjataan kussakin jäsenvaltiossa vanhentamisprose ssien val­
vontaa varten nimetyt elimet.  
7. Tislatun alkoholijuoman virallinen nimi on ilmoitettava komi ssion 
asetuksessa (EY) N:o 684/2009 (  8 ) tarkoitetussa sähköisessä hallinnolli­
sessa asiakirjassa. Kun tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, es ittelyssä 
tai merkinnöissä ilmoitetaan kypsytysaika tai ikä, se on ilmoit ettava 
myös mainitussa hallinnollisessa asiakirjassa.  
14 artikla  
Lähtöpaikan ilmoittaminen  
1. Jos tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä tai mer kin­
nöissä ilmoitetaan lähtöpaikka, joka ei ole maantieteellinen me rkintä 
tai tavaramerkki, sen on vastattava paikkaa tai seutua, jossa t oteutettiin 
se tuotantoprosessin vaihe, joka antoi valmiille tislatulle alk oholijuo­
malle sen ominaispiirteet ja olennaiset määräävät laatuominaisu udet.  
2. Asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 tarkoitetun tislatun alkoholi juo­
man pääainesosan alkuperämaata tai lähtöpaikkaa ei ole pakko il moittaa.  
15 artikla  
Tislattujen alkoholijuomien nimissä käytettävät kielet  
1. Liitteissä I ja II kursiivilla esitettyjä ilmaisuja ja maant ieteellisiä 
merkintöjä ei käännetä tislattujen alkoholijuomien etiketissä e ikä kuva­
uksessa tai esittelyssä.  
2. Poiketen 1 kohdasta, unionissa tuotettujen ja vientiin tarko itettujen 
tislattujen alkoholijuomien tapauksessa 1 kohdassa tarkoitettui hin ilmai­
suihin ja maantieteellisiin merkintöihin voidaan liittää käännö s, trans­
kribointi tai translitterointi edellyttäen, että kyseiset alkuk ieliset ilmaisut 
ja maantieteelliset merkinnät eivät jää piiloon.  
16 artikla  
Maantieteellisiä merkintöjä koskevan unionin tunnuksen käyttö  
Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 12 artiklan 7 kohdan nojalla hyväk syt­
tyä suojattuja maantieteellisiä merkintöjä koskevaa unionin tun nusta saa 
käyttää sellaisten tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esi ttelyssä ja 
merkinnöissä, joiden nimi on maantieteellinen merkintä.  ▼B 
( 8 ) Komission asetus (EY) N:o 684/2009, annettu 24 päivänä heinäk uuta 2009, 
neuvoston direktiivin 2008/118/EY täytäntöön panemisesta valmis teveron ala­
isten tavaroiden väliaikaisesti verottomia siirtoja koskevien t ietokoneistettujen 
menettelyjen osalta (EUVL L 197, 29.7.2009, s. 24).
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 17  
17 artikla  
Lyijypohjaisten kapselien ja lyijypohjaisten kalvojen käyttökielto  
Tislattuja alkoholijuomia ei saa pitää hallussa myyntiä varten tai saattaa 
markkinoille lyijypohjaisilla kapseleilla tai lyijypohjaisilla kalvoilla 
päällystetyin sulkimin suljetuissa säiliöissä.  
18 artikla  
Unionin vertailuanalyysimenetelmät  
1. Kun on analysoitava maatalousperäistä etyylialkoholia, maata lous­
peräisiä tisleitä tai tislattuja alkoholijuomia sen varmistamis eksi, että ne 
ovat tämän asetuksen mukaisia, tämä analyysi on suoritettava kä yttäen 
unionin vertailuanalyysimenetelmiä niiden kemiallisen ja fyysis en koos­
tumuksen ja aistinvaraisten ominaisuuksien määrittämiseksi.  
Muita analyysimenetelmiä voidaan käyttää laboratorion johtajan vas­
tuulla edellyttäen, että näillä menetelmillä saadut tulokset ov at vähintään 
yhtä tarkkoja toistettavia ja uusittavia kuin unionin vertailua nalyysime­
netelmillä saadut tulokset.  
2. Jos tietyn tislatun alkoholijuoman sisältämien aineiden hava itsemi­
seen ja niiden määrän selvittämiseen ei ole säädetty unionin ve rtailua­
nalyysimenetelmiä, käytetään yhtä tai useampaa seuraavista mene tel­
mistä:  
a) analyysimenetelmät, jotka on validoitu kansainvälisesti tunn ustettu­
jen menettelyjen mukaisesti ja jotka täyttävät erityisesti Euro opan 
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (  9 ) liitteessä 
III esitetyt perusteet;  
b) Kansainvälisen standardointijärjestön (ISO) suosittamien sta ndardien 
mukaiset analyysimenetelmät;  
c) Kansainvälisen viinijärjestön (OIV) tunnustamat ja julkaisem at ana­
lyysimenetelmät; tai  
d) jos käytettävissä ei ole a, b tai c alakohdassa tarkoitettua  menetel­
mää, menetelmän tarkkuuden, toistettavuuden ja uusittavuuden 
perusteella:  
— kyseessä olevan jäsenvaltion hyväksymä analyysimenetelmä;  
— tarvittaessa mitä tahansa muu soveltuva analyysimenetelmä.  
19 artikla  
Siirretty säädösvalta  
1. Jotta voidaan ottaa huomioon jäsenvaltioissa käytössä oleva  bran­
dyn perinteinen dynaaminen vanhentamismenetelmä, josta käytetään n i­
meä ” criaderas y solera ” tai ” solera e criaderas ”, sellaisena kuin se 
esitetään liitteessä III, siirretään komissiolle valta antaa 46  artiklan mu­
kaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetus ta ▼B 
( 9 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, a nnettu 29 päi­
vänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä el äinten terve­
yttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistami seksi suori­
tetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 18  
a) säätämällä poikkeuksia 13 artiklan 6 kohdan säännöksistä, jo tka kos­
kevat kypsytysajan tai iän ilmoittamista tällaisen  brandyn  kuvauk­
sessa, esittelyssä tai merkinnöissä; ja  
b) perustamalla asianmukaiset valvontamekanismit tällaista  brandyä  
varten.  
2. Siirretään komissiolle valta antaa 46 artiklan mukaisesti de legoi­
tuja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta perustamalla 13 artiklan 
6 kohdassa säädetty julkinen rekisteri, johon kirjataan kussaki n jäsen­
valtiossa vanhentamisprosessien valvontaa varten nimetyt elimet . 
20 artikla  
Täytäntöönpanovalta  
Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa  
a) tarvittavat säännöt, joita jäsenvaltioiden on noudatettava i lmoittaes­
saan elimet, jotka ne ovat nimenneet vanhentamisprosessien valv on­
taa varten 13 artiklan 6 kohdan mukaisesti;  
b) yhdenmukaiset säännöt, jotka koskevat 14 artiklassa tarkoite ttua al­
kuperämaan tai lähtöpaikan ilmoittamista tislattujen alkoholiju omien 
kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä;  
c) säännöt, jotka koskevat 16 artiklassa tarkoitetun unionin tu nnuksen 
käyttöä tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä ja  mer­
kinnöissä;  
d) yksityiskohtaiset tekniset säännöt 18 artiklassa tarkoitetui sta unionin 
vertailuanalyysimenetelmistä.  
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa  tar­
koitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.  
III LUKU  
MAANTIETEELLISET MERKINNÄT  
21 artikla  
Maantieteellisten merkintöjen suoja  
1. Tämän asetuksen mukaisesti suojattua maantieteellistä merkin tää 
saavat käyttää kaikki toimijat, jotka pitävät kaupan vastaavan 
tuote-eritelmän mukaisesti tuotettua tislattua alkoholijuomaa.  
2. Tämän asetuksen mukaisesti suojatut maantieteelliset merkinn ät on 
suojattu  
a) rekisteröidyn nimen suoralta tai välilliseltä kaupalliselta käytöltä 
tuotteissa, joita rekisteröinti ei koske, jos kyseiset tuotteet  ovat ver­
rattavissa tällä nimellä rekisteröityihin tuotteisiin tai jos n imen käy­
töllä hyödynnetään suojatun nimen mainetta, myös silloin, kun k yse 
on tuotteiden käytöstä ainesosana;  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 19  
b) väärinkäytöltä, jäljittelyltä tai mielleyhtymiltä, vaikka tu otteiden tai 
palveluiden oikea alkuperä on ilmoitettu tai vaikka suojattu ni mi on 
käännetty tai siihen on liitetty esimerkiksi ilmaisu ”tyylinen” , ”tyyp­
pinen”, ”menetelmä”, ”tuotettu kuten”, ”jäljitelmä”, ”makuinen” , 
”kaltainen” tai muu vastaava ilmaisu, myös silloin, kun kyse on  
tuotteiden käytöstä ainesosana;  
c) muilta tuotteen lähtöpaikkaa, alkuperää, luonnetta tai olenn aisia omi­
naisuuksia koskevilta vääriltä tai harhaanjohtavilta merkinnöil tä, 
jotka esitetään tuotteen kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöi ssä ta­
valla, joka on omiaan antamaan väärän kuvan tuotteen alkuperäst ä; 
d) muilta käytännöiltä, jotka saattaisivat johtaa kuluttajia ha rhaan tuot­
teen todellisen alkuperän suhteen.  
3. Tämän asetuksen mukaisesti suojatuista maantieteellisistä me rkin­
nöistä ei saa tulla yleisnimiä unionissa.  
4. Edellä 2 kohdassa tarkoitettua suojaa sovelletaan myös union in 
tullialueelle saapuviin tavaroihin, joita ei luovuteta vapaasee n liikkee­
seen siellä.  
22 artikla  
Tuote-eritelmä  
1. Tämän asetuksen mukaisesti suojatun maantieteellisen merkinn än 
on oltava sellaisen tuote-eritelmän mukainen, johon sisältyvät vähintään 
seuraavat tiedot:  
a) nimi, joka on suojattava maantieteellisenä merkintänä, sella isena 
kuin sitä käytetään kaupassa tai yleisessä kielenkäytössä, aino astaan 
niillä kielillä, joita perinteisesti käytetään tai käytettiin t ietyn tuotteen 
kuvaamiseen rajatulla maantieteellisellä alueella, alkuperäises sä kir­
joitusasussaan ja transkriboituna latinalaiseen kirjoitusasuun,  jos ne 
eroavat toisistaan;  
b) tislatun alkoholijuoman luokka tai ilmaisu ”viina”, jos tisl attu alko­
holijuoma ei ole liitteessä I olevien tislattujen alkoholijuomi en luok­
kien osalta vahvistettujen vaatimusten mukainen;  
c) tislatun alkoholijuoman ominaisuuksien kuvaus, mukaan lukien  tar­
vittaessa raaka-aineet, joista se on valmistettu, sekä tuotteen  tärkeim­
mät fysikaaliset, kemialliset tai aistinvaraiset ominaisuudet j a tuot­
teen erityisominaisuudet verrattuna saman luokan tislattuihin 
alkoholijuomiin;  
d) maantieteellisen alueen rajaus suhteessa f alakohdassa tarko itettuun 
yhteyteen;  
e) kuvaus tislatun alkoholijuoman valmistusmenetelmästä ja tarv ittaessa 
aidoista ja muuttumattomista paikallisista valmistusmenetelmist ä; 
f) yksityiskohtaiset tiedot tislatun alkoholijuoman tunnetun la adun, 
maineen tai muun ominaisuuden sekä sen maantieteellisen alkuper än 
välisestä yhteydestä;  
g) tuote-eritelmää koskevien säännösten noudattamisen tarkastam isesta 
38 artiklan nojalla huolehtivien toimivaltaisten viranomaisten tai, jos 
saatavilla, elinten nimet ja osoitteet sekä niiden erityistehtä vät; ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 20  
h) kyseisen maantieteellisen merkinnän merkintöjä koskevat erit yissään­
nöt. 
Pakkausta koskevat vaatimukset on tapauksen mukaan sisällytettä vä 
tuote-eritelmään, ja niiden mukana on oltava perustelut, joissa  osoite­
taan, miksi pakkaaminen on suoritettava rajatulla maantieteelli sellä alu­
eella laadun säilyttämiseksi, alkuperän varmistamiseksi tai val vonnan 
varmistamiseksi, ottaen huomioon unionin lainsäädännön ja erity isesti 
tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja palveluiden tarjoamisen vapa utta kos­
kevan unionin oikeuden.  
2. Tekniset asiakirjat, jotka on sisällytetty asetuksen (EY) 
N:o 110/2008 mukaisiin hakemuksiin ennen 8 päivää kesäkuuta 201 9, 
on katsottava tämän artiklan mukaisiksi tuote-eritelmiksi.  
23 artikla  
Maantieteellistä merkintää koskevan rekisteröintihakemuksen 
sisältö  
1. Jäljempänä olevan 24 artiklan 5 tai 8 kohdan mukaiseen maant ie­
teellistä merkintää koskevaan rekisteröintihakemukseen on sisäl lyttävä 
vähintään seuraavat tiedot:  
a) hakijaryhmän ja toimivaltaisten viranomaisten nimi ja osoite  tai, jos 
saatavilla, tuote-eritelmää koskevien säännösten noudattamisen tar­
kastamisesta huolehtivien elinten nimet ja osoitteet;  
b) 22 artiklassa säädetty tuote-eritelmä;  
c) yhtenäinen asiakirja, joka sisältää seuraavat tiedot:  
i) tuote-eritelmän pääkohdat, mukaan lukien suojattava nimi, 
luokka, johon tislattu alkoholijuoma kuuluu, tai ilmaisu ”viina ”, 
valmistusmenetelmä, tislatun alkoholijuoman ominaisuuksien ku­
vaus, maantieteellisen alueen tarkka rajaus ja tarvittaessa pak ­
kausta ja merkintöjä koskevat erityissäännöt;  
ii) kuvaus tislatun alkoholijuoman ja 3 artiklan 4 alakohdassa tar­
koitetun maantieteellisen alkuperän välisestä yhteydestä sekä t ar­
vittaessa yhteyden perusteena olevat tuotekuvauksen tai valmis­
tusmenetelmän erityispiirteet.  
Lisäksi 24 artiklan 8 kohdassa tarkoitetussa hakemuksessa on ol tava 
tuote-eritelmän julkaisutiedot ja todiste siitä, että tuotteen nimi on suo­
jattu sen alkuperämaassa.  
2. Jäljempänä 24 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuihin hakemusasi akir­
joihin on sisällyttävä seuraavat tiedot:  
a) hakijaryhmän nimi ja osoite;  
b) tämän artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu yhtenäinen  
asiakirja;  
c) jäsenvaltion ilmoitus siitä, että se katsoo hakemuksen oleva n tämän 
asetuksen vaatimusten ja sen nojalla annettujen säännösten 
mukainen;  
d) tuote-eritelmän julkaisutiedot.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 21  
24 artikla  
Maantieteellisen merkinnän rekisteröintihakemus  
1. Hakemuksen maantieteellisen merkinnän rekisteröimiseksi tämä n 
luvun mukaisesti voivat jättää ainoastaan ryhmät, jotka työsken televät 
sen tislatun alkoholijuoman parissa, jonka nimeä ehdotetaan rek isteröi­
täväksi.  
2. Jäsenvaltion nimeämä viranomainen voidaan katsoa ryhmäksi tä tä 
lukua sovellettaessa, jos asianomaisten tuottajien ei ole mahdo llista 
muodostaa ryhmää lukumääränsä, maantieteellisen sijaintinsa tai  organi­
saationsa erityispiirteiden vuoksi. Tällaisessa tapauksessa 23 artiklan 2 
kohdassa tarkoitetuissa hakemusasiakirjoissa on esitettävä nämä  syyt.  
3. Yksittäinen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voidaan k atsoa 
ryhmäksi tätä lukua sovellettaessa, jos molemmat seuraavista ed ellytyk­
sistä täyttyvät:  
a) asianomainen henkilö on ainoa tuottaja, joka haluaa jättää h akemuk­
sen; ja  
b) kyseisellä rajatulla maantieteellisellä alueella on ominaisp iirteitä, 
jotka eroavat merkittävästi naapurialueiden ominaispiirteistä, tislatun 
alkoholijuoman ominaispiirteet ovat erilaiset kuin naapurialuei lla tu­
otettujen ominaispiirteet tai tislatun alkoholijuoman erityinen  laatu, 
maine tai muu ominaispiirre liittyy selvästi sen maantieteellis een 
alkuperään.  
4. Jos maantieteellinen merkintä viittaa rajatylittävään maanti eteelli­
seen alueeseen, useampi ryhmä eri jäsenvaltioista tai kolmansis ta maista 
voi jättää yhteisen rekisteröintihakemuksen.  
Jos jätetään yhteinen hakemus, sen jättää komissiolle asianomai nen jä­
senvaltio tai asianomaisen kolmannen maan hakijaryhmä joko suor aan 
tai asianomaisen kolmannen maan viranomaisten välityksellä kuul tuaan 
kaikkia asianomaisia viranomaisia ja hakijaryhmiä. Yhteisessä h akemuk­
sessa on oltava 23 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu ilmoitus 
kaikilta asianomaisilta jäsenvaltioilta. Edellä 23 artiklassa s äädetyt vaa­
timukset on täytettävä kaikissa asianomaisissa jäsenvaltioissa ja kolman­
sissa maissa.  
Kun kyseessä on yhteinen hakemus, asiaankuuluvat kansalliset va staväi­
temenettelyt on toteutettava kaikissa asianomaisissa jäsenvalti oissa.  
5. Kun hakemus koskee tietyssä jäsenvaltiossa sijaitsevaa maant ie­
teellistä aluetta, se on jätettävä kyseisen jäsenvaltion virano maisille.  
Jäsenvaltion on tutkittava hakemus asianmukaisin keinoin tarkas taak­
seen, että se on perusteltu ja täyttää tässä luvussa säädetyt v aatimukset.  
6. Jäsenvaltion on osana 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoite ttua 
tutkimusta pantava vireille kansallinen vastaväitemenettely, jo lla varmis­
tetaan 5 kohdassa tarkoitetun hakemuksen riittävä julkaiseminen  ja jo­
hon sisältyy kohtuullinen aika, jonka kuluessa luonnolliset hen kilöt tai 
oikeushenkilöt, joiden oikeutettua etua asia koskee ja jotka as uvat jä­
senvaltion alueella tai ovat sijoittautuneet jäsenvaltion aluee lle, voivat 
esittää hakemusta koskevan vastaväitteen.  
Jäsenvaltion on tarkasteltava mahdollisesti saadun vastaväittee n tutkitta­
vaksi ottamisen edellytysten täyttymistä 28 artiklassa tarkoite ttujen pe­
rusteiden mukaisesti.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 22  
7. Jos jäsenvaltio saadun vastaväitteen tarkastelun jälkeen kat soo, että 
tämän luvun vaatimukset täyttyvät, se voi tehdä myönteisen päät öksen 
ja jättää komissiolle hakemusasiakirjat. Sen on tällaisessa tap auksessa 
ilmoitettava komissiolle vastaväitteistä, jotka voidaan ottaa t utkittaviksi 
ja jotka on saatu luonnolliselta henkilöltä tai oikeushenkilölt ä, joka on 
laillisesti pitänyt kaupan kyseisiä tuotteita käyttäen asianoma isia nimiä 
jatkuvasti vähintään viiden vuoden ajan ennen 6 kohdassa tarkoi tettua 
julkaisupäivää. Jäsenvaltioiden on myös tiedotettava komissioll e kansal­
lisista oikeudellisista menettelyistä, jotka voivat vaikuttaa r ekisteröinti­
menettelyyn.  
Jäsenvaltion on varmistettava, että sen ensimmäisen alakohdan n ojalla 
tekemä myönteinen päätös julkistetaan ja että luonnollisilla he nkilöillä ja 
oikeushenkilöillä, joiden oikeutettua etua asia koskee, on mahd ollisuus 
valittaa päätöksestä.  
Jäsenvaltion on varmistettava, että tuote-eritelmän se versio, johon jä­
senvaltion myönteinen päätös perustuu, julkaistaan, ja huolehdi ttava 
siitä, että tuote-eritelmä on sähköisesti saatavilla.  
Jäsenvaltion on myös varmistettava tuote-eritelmän sen version,  josta 
komissio tekee päätöksen 26 artiklan 2 kohdan nojalla, asianmuk ainen 
julkaiseminen.  
8. Jos hakemus koskee kolmannessa maassa sijaitsevaa maantietee l­
listä aluetta, hakemus on jätettävä komissiolle joko suoraan ta i asian­
omaisen kolmannen maan viranomaisten välityksellä.  
9. Tässä artiklassa tarkoitetut asiakirjat, jotka lähetetään ko missiolle, 
on laadittava jollakin unionin virallisella kielellä.  
25 artikla  
Väliaikainen kansallinen suoja  
1. Jäsenvaltio voi, mutta vain väliaikaisesti, myöntää nimelle kansal­
lisella tasolla tämän luvun mukaisen suojan, joka alkaa päiväst ä, jona 
hakemus jätetään komissiolle.  
2. Tällainen kansallinen suoja lakkaa päivänä, jona päätös tämä n 
luvun mukaisesta rekisteröinnistä tehdään tai hakemus peruuteta an. 
3. Jos nimeä ei ole rekisteröity tämän luvun mukaisesti, tällai sen 
kansallisen suojan vaikutuksista vastaa yksinomaan asianomainen  jäsen­
valtio.  
4. Jäsenvaltioiden 1 kohdan mukaisesti toteuttamilla toimenpite illä 
saa olla vaikutusta ainoastaan kansallisella tasolla, eikä niil lä saa olla 
vaikutusta unionin sisäiseen kauppaan tai kansainväliseen kaupp aan. 
26 artikla  
Komission suorittama tutkimus ja julkaiseminen vastaväitemenettelyä 
varten  
1. Komissio tutkii kaikki sille 24 artiklan mukaisesti jätetyt 
hakemukset asianmukaisin keinoin tarkastaakseen, että hakemus o n pe­
rusteltu, että se täyttää tässä luvussa säädetyt vaatimukset ja  että haki­
jajäsenvaltion ulkopuolisten sidosryhmien edut on otettu huomio on. ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 23  
Tällainen tutkimus perustuu 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoi­
tettuun yhtenäiseen asiakirjaan, siinä tarkistetaan, että hakem uksessa ei 
ole ilmeisiä virheitä, eikä se saa yleensä kestää yli kuutta ku ukautta. Jos 
tämä määräaika kuitenkin ylittyy, komissio ilmoittaa viipymättä  viiväs­
tyksen syyt hakijalle kirjallisesti.  
Komissio julkaisee vähintään kuukausittain luettelon nimistä, j oista sille 
on jätetty rekisteröintihakemus, sekä päivämäärät, joina hakemu kset on 
jätetty. Luetteloon on sisällyttävä myös sen jäsenvaltion tai k olmannen 
maan nimi, josta hakemus jätettiin.  
2. Jos komissio katsoo 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisest i 
suoritetun tutkimuksen perusteella, että tässä luvussa säädetyt  vaatimuk­
set täyttyvät, se julkaisee 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun 
yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutiedot  Euroopan unio ­
nin virallisessa lehdessä . 
27 artikla  
Vastaväitemenettely  
1. Kolmen kuukauden kuluessa  Euroopan unionin virallisessa leh ­
dessä  tapahtuneesta julkaisemisesta jäsenvaltion tai kolmannen maan 
viranomaiset taikka luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, j oiden oi­
keutettua etua asia koskee ja jotka asuvat kolmannessa maassa t ai ovat 
sijoittautuneet kolmanteen maahan, voivat toimittaa komissiolle  vas­
taväiteilmoituksen.  
Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joiden oikeutettua et ua asia 
koskee ja joiden asuin- tai sijoittautumispaikka on muussa kuin  siinä 
jäsenvaltiossa, josta hakemus jätettiin, voivat toimittaa vasta väiteilmoi­
tuksen asuin- tai sijoittautumisjäsenvaltiolleen määräajassa, j oka mah­
dollistaa vastaväitteen esittämisen ensimmäisen alakohdan mukai sesti.  
Vastaväiteilmoitukseen on sisällytettävä ilmoitus siitä, että h akemus 
saattaisi rikkoa tässä luvussa säädettyjä vaatimuksia.  
Vastaväiteilmoitus, jossa ei ole tällaista ilmoitusta, on mität ön. 
Komissio toimittaa vastaväiteilmoituksen viipymättä edelleen ha kemuk­
sen jättäneelle viranomaiselle ja elimelle.  
2. Jos komissiolle toimitetaan vastaväiteilmoitus, jota seuraa kahden 
kuukauden kuluessa perusteltu vastaväite, komissio tarkastaa tä män pe­
rustellun vastaväitteen tutkittavaksi ottamisen edellytysten tä yttymisen.  
3. Kahden kuukauden kuluessa tutkittavaksi otettavan perustellu n 
vastaväitteen vastaanottamisesta komissio kehottaa vastaväittee n esittä­
nyttä viranomaista tai henkilöä sekä hakemuksen jättänyttä vira nomaista 
tai elintä käymään tarvittavia neuvotteluja, kuitenkin enintään  kolmen 
kuukauden ajan. Kyseinen määräaika alkaa päivästä, jona asiaa k oskeva 
kehotus lähetetään asianomaisille osapuolille sähköisesti.  
Vastaväitteen esittäneen viranomaisen tai henkilön sekä hakemuk sen 
jättäneen viranomaisen tai elimen on aloitettava tällaiset tarv ittavat neu­
vottelut ilman aiheetonta viivytystä. Niiden on annettava toisi lleen asi­
aankuuluvat tiedot sen arvioimiseksi, onko rekisteröintihakemus  tässä 
luvussa säädettyjen vaatimusten mukainen. Jos sopimukseen ei pä ästä, 
nämä tiedot toimitetaan myös komissiolle.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 24  
Kun osapuolet pääsevät sopimukseen, sen jäsenvaltion tai kolman nen 
maan, josta hakemus jätettiin, viranomaisten on ilmoitettava ko missiolle 
kaikki seikat, jotka mahdollistivat sopimukseen pääsemisen, muk aan 
lukien hakijan, jäsenvaltion viranomaisten tai kolmannen maan v iran­
omaisten mielipiteet tai muiden vastaväitteen esittäneiden luon nollisten 
henkilöiden ja oikeushenkilöiden mielipiteet.  
Ilmoitus komissiolle on tehtävä kuukauden kuluessa neuvotteluje n päät­
tymisestä riippumatta siitä, onko sopimukseen päästy vai ei.  
Komissio voi milloin tahansa näiden kolmen kuukauden aikana hak ijan 
pyynnöstä pidentää neuvottelujen määräaikaa enintään kolmella 
kuukaudella.  
4. Jos 26 artiklan 2 kohdan mukaisesti julkaistuja tietoja on t ämän 
artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tarvittavien neuvottelujen s eurauksena 
muutettu huomattavasti, komissio suorittaa uudestaan 26 artikla ssa tar­
koitetun tutkimuksen.  
5. Komissiolle 1–4 kohdan mukaisesti lähetettävä vastaväiteilmo itus, 
perusteltu vastaväite ja siihen liittyvät asiakirjat on laaditt ava jollakin 
unionin virallisella kielellä.  
28 artikla  
Vastustamisperusteet  
1. Edellä 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu perusteltu vastavä ite ote­
taan tutkittavaksi ainoastaan, jos komissio vastaanottaa sen ma initussa 
artiklassa säädetyssä määräajassa ja siinä osoitetaan, että  
a) ehdotettu maantieteellinen merkintä ei ole 3 artiklan 4 alak ohdan 
määritelmän mukainen, tai se ei ole 22 artiklassa tarkoitettuje n vaa­
timusten mukainen;  
b) ehdotetun maantieteellisen merkinnän rekisteröinti olisi 34 tai 35 ar­
tiklan vastaista; tai  
c) ehdotetun maantieteellisen merkinnän rekisteröinti vaarantai si täysin 
samanlaisen tai osittain samanlaisen nimen tai tavaramerkin ole mas­
saolon tai vähintään viiden vuoden ajan ennen 26 artiklan 2 koh ­
dassa tarkoitettua julkaisupäivää markkinoilla laillisesti olle iden tuot­
teiden olemassaolon; tai  
d) 31 ja 32 artiklassa tarkoitettuja vaatimuksia ei ole noudate ttu. 
2. Vastustamisperusteet arvioidaan unionin alueen osalta.  
29 artikla  
Maantieteellisten merkintöjen käyttöön liittyvät siirtymäkaudet  
1. Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla myönne ­
tään enintään viiden vuoden siirtymäkausi, jonka aikana toisest a jäsen­
valtiosta tai kolmannesta maasta peräisin olevassa tislatussa a lkoholijuo­
massa, jonka nimi on 21 artiklan 2 kohdan vastainen, voidaan ed elleen 
käyttää nimitystä, jolla sitä on pidetty kaupan, edellyttäen et tä 24 artiklan 
6 kohdan tai 27 artiklan mukaisella tutkittavaksi otettavalla v astaväit­
teellä osoitetaan, että nimen rekisteröinti vaarantaisi  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 25  
a) täysin samanlaisen nimen olemassaolon tai sellaisen yhdistet yn ni­
men olemassaolon, jonka yksi ilmaisu on sama kuin rekisteröitäv ä 
nimi; tai  
b) sellaisten muiden rekisteröitävän nimen kanssa samankaltaist en ni­
mien olemassaolon, jotka viittaavat vähintään viiden vuoden aja n 
ennen 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua julkaisupäivää markki noilla 
laillisesti olleeseen tislattuun alkoholijuomaan.  
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa  tar­
koitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.  
2. Rajoittamatta 36 artiklan soveltamista komissio voi hyväksyä  täy­
täntöönpanosäädöksiä, joilla pidennetään 1 kohdan mukaisesti my önnet­
tyä siirtymäkautta enintään 15 vuoden pituiseksi tai sallitaan käytön 
jatkaminen enintään 15 vuoden ajan asianmukaisesti perustelluis sa ta­
pauksissa, edellyttäen, että osoitetaan, että  
a) 1 kohdassa tarkoitettu nimitys on ollut laillisessa käytössä  keskey­
tyksettä ja oikeudenmukaisesti vähintään 25 vuoden ajan ennen s uo­
jahakemuksen toimittamista komissiolle;  
b) 1 kohdassa tarkoitetun nimityksen käytön tarkoituksena ei ol e mis­
sään vaiheessa ollut rekisteröidyn maantieteellisen merkinnän m ai­
neesta hyötyminen; ja  
c) kuluttajia ei ole johdettu eikä olisi voitu johtaa harhaan t uotteen 
oikean alkuperän suhteen.  
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa  tar­
koitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.  
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja nimityksiä käytettäessä  alku­
perämaa on esitettävä merkinnöissä selkeästi ja näkyvästi.  
30 artikla  
Rekisteröintipäätös  
1. Jos komissio 26 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan noja lla 
suoritetusta tutkimuksesta saamiensa tietojen perusteella katso o, etteivät 
ehdotetun maantieteellisen merkinnän rekisteröintiedellytykset täyty, se 
ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltion tai kolmannen maan hakija lle hyl­
käämisen syyt ja antaa sille mahdollisuuden esittää huomautuksi a kah­
den kuukauden kuluessa. Jos komissio ei saa huomautuksia tai jo s se 
saaduista huomautuksista huolimatta edelleen katsoo, etteivät r ekis­
teröintiedellytykset täyty, se hylkää hakemuksen täytäntöönpano säädök­
sillä, ellei hakemusta peruuteta. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväk­
sytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä  
noudattaen.  
2. Jos komissiolle ei toimiteta 27 artiklan mukaisia vastaväite ilmoi­
tuksia eikä tutkittavaksi otettavia perusteltuja vastaväitteitä , se hyväksyy 
47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä soveltamatta täy täntöön­
panosäädöksiä, joilla nimi rekisteröidään.  
3. Jos komissiolle esitetään perusteltu vastaväite, jonka tutki ttavaksi 
ottamisen edellytykset täyttyvät, se 27 artiklan 3 kohdassa tar koitettujen 
tarvittavien neuvottelujen jälkeen ja otettuaan huomioon niiden  tulokset 
joko ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 26  
a) rekisteröi nimen täytäntöönpanosäädöksillä, jotka on hyväksy tty so­
veltamatta 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä, jos sopi­
mukseen on päästy, ja muuttaa tarvittaessa 26 artiklan 2 kohdan  
nojalla julkaistuja tietoja edellyttäen, etteivät muutokset ole  merkit­
täviä; tai  
b) hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla rekisteröinnistä pä ätetään, 
jos sopimukseen ei ole päästy. Nämä täytäntöönpanosäädökset hy­
väksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenette lyä 
noudattaen.  
4. Rekisteröintisäädökset ja hylkäyspäätökset julkaistaan  Euroopan 
unionin virallisessa lehdessä . 
Rekisteröintisäädöksellä myönnetään 21 artiklassa tarkoitettu s uoja 
maantieteelliselle merkinnälle.  
31 artikla  
Tuote-eritelmän muutokset  
1. Mikä tahansa ryhmä, jonka oikeutettua etua asia koskee, voi hakea 
hyväksyntää tuote-eritelmän muutokselle.  
Hakemuksessa on kuvattava ja perusteltava muutokset, joita pyyn tö 
koskee.  
2. Tuote-eritelmän muutokset on luokiteltava tärkeyden perustee lla 
kahteen luokkaan:  
a) unionin muutokset, jotka vaativat vastaväitemenettelyn union in 
tasolla;  
b) tavanomaiset muutokset, jotka käsitellään jäsenvaltion tai k olmannen 
maan tasolla.  
3. Muutosta pidetään unionin muutoksena, jos  
a) siinä muutetaan tämän asetuksen mukaisesti rekisteröidyn maa ntie­
teellisen merkinnän nimeä tai nimen osaa;  
b) siinä muutetaan tislatun alkoholijuoman virallista nimeä tai  luokkaa;  
c) se saattaa viedä tislatulta alkoholijuomalta sen tunnetun la adun, mai­
neen tai muun ominaisuuden, joka liittyy olennaisella tavalla t islatun 
alkoholijuoman maantieteelliseen alkuperään; tai  
d) siitä aiheutuu uusia tuotteen kaupan pitämisen rajoituksia.  
Kaikkia muita tuote-eritelmän muutoksia pidetään tavanomaisina 
muutoksina.  
Tavanomaisina muutoksina pidetään myös tilapäisiä muutoksia, jo illa 
tuote-eritelmää muutetaan tilapäisesti viranomaisten määräämien  pakol­
listen terveys- ja kasvinsuojelutoimien vuoksi tai jos muutokse t liittyvät 
toimivaltaisten viranomaisten virallisesti tunnustamiin luonnon katastro­
feihin tai epäsuotuisiin sääoloihin.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 27  
4. Unionin muutokset hyväksyy komissio. Hyväksymismenettely 
vastaa soveltuvin osin 24 artiklassa ja 26–30 artiklassa säädet tyä me­
nettelyä. Kolmansien maiden tai kolmansien maiden tuottajien es ittämiin 
unionin muutoksia koskeviin hakemuksiin on sisällytettävä todis te siitä, 
että pyydetty muutos on kyseisessä kolmannessa maassa sovellett avan 
maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan lainsäädännön muk ainen.  
5. Tavanomaiset muutokset hyväksyy se jäsenvaltio, jonka alueel la 
asiaomaisen tuotteen maantieteellinen alue sijaitsee. Kolmansie n maiden 
osalta muutokset on hyväksyttävä kyseisessä kolmannessa maassa so­
vellettavan lainsäädännön mukaisesti.  
6. Muutoshakemusta tutkittaessa tarkastellaan yksinomaan ehdote ttua 
muutosta.  
32 artikla  
Peruuttaminen  
1. Komissio voi omasta aloitteestaan taikka niiden luonnolliste n hen­
kilöiden tai oikeushenkilöiden pyynnöstä, joiden oikeutettua et ua asia 
koskee, hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla peruutetaan ma antie­
teellisen merkinnän rekisteröinti jossakin seuraavista tapauksi sta: 
a) tuote-eritelmän vaatimusten täyttymistä ei voida enää varmis taa; 
b) maantieteellisen merkinnän mukaista tuotetta ei ole saatettu  markki­
noille vähintään seitsemään peräkkäiseen vuoteen.  
Peruuttamismenettelyyn sovelletaan 24, 26, 27, 28 ja 30 artikla a sovel­
tuvin osin.  
2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, komissio voi rekis teröi­
dyllä maantieteellisellä merkinnällä kaupan pidettävän tislatun  alkoholi­
juoman tuottajien pyynnöstä hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, j oilla 
vastaava rekisteröinti peruutetaan.  
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa komissio ku ulee 
ennen täytäntöönpanosäädöksen hyväksymistä jäsenvaltion viranom ai­
sia, kolmannen maan viranomaisia tai, jos se on mahdollista, si tä kol­
mannen maan tuottajaa, joka alun perin haki asianomaisen maanti eteel­
lisen merkinnän rekisteröintiä, ellei peruuttamista pyydä suora an tämä 
alkuperäinen hakija.  
4. Tässä artiklassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksy tään 
47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudat taen.  
33 artikla  
Tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen rekisteri  
1. Komissio hyväksyy viimeistään 8 päivänä kesäkuuta 2021 46 ar ­
tiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tä tä asetusta 
perustamalla julkisesti saatavilla oleva, ajantasalla pidetty s ähköinen 
rekisteri tämän järjestelmän mukaisista tislattujen alkoholijuo mien 
maantieteellisistä merkinnöistä, jäljempänä ’rekisteri’.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 28  
2. Maantieteellisen merkinnän nimi on rekisteröitävä sen alkupe räi­
sessä kirjoitusasussa. Jos alkuperäisessä kirjoitusasussa ei kä ytetä latin­
alaisia kirjaimia, alkuperäisen kirjoitusasun lisäksi on rekist eröitävä ni­
men transkribointi tai translitterointi latinalaiseen kirjaimis toon.  
Tämän luvun mukaisesti rekisteröityjen maantieteellisten merkin töjen 
osalta rekisteristä on oltava suora pääsy yhtenäisiin asiakirjo ihin ja re­
kisterissä on oltava myös tuote-eritelmän julkaisutiedot.  
Ennen 8 päivää kesäkuuta 2019 rekisteröityjen maantieteellisten  merkin­
töjen osalta rekisteristä on oltava suora pääsy asetuksen (EY) 
N:o 110/2008 17 artiklan 4 kohdan mukaisten teknisen asiakirjan  tär­
keimpiin tietoihin.  
Komissio antaa 46 artiklan mukaisesti tätä kohtaa täydentäviä d elegoi­
tuja säädöksiä, joilla vahvistetaan rekisterin muotoa ja sisält öä koskevat 
täydentävät yksityiskohtaiset säännöt.  
3. Rekisteriin voidaan ottaa maantieteellisinä merkintöinä sell aisia 
kolmansissa maissa tuotettujen tislattujen alkoholijuomien maan tieteelli­
siä merkintöjä, jotka on suojattu unionissa kansainvälisellä so pimuk­
sella, jossa unioni on sopimuspuolena.  
34 artikla  
Homonyymiset maantieteelliset merkinnät  
1. Jos rekisteröitäväksi haetaan tämän asetuksen mukaisesti jo rekis­
teröidyn nimen kanssa täysin tai osittain homonyymistä nimeä, n imen 
rekisteröinnissä on otettava asianmukaisesti huomioon paikallis et ja pe­
rinteiset käytännöt sekä sekaannusvaara.  
2. Homonyymistä nimeä, joka saa kuluttajan virheellisesti uskom aan, 
että tuotteet ovat peräisin joltain muulta alueelta, ei saa rek isteröidä, 
vaikka nimi olisikin sen alueen, seudun tai paikan nimi, mistä kyseiset 
tuotteet ovat peräisin.  
3. Rekisteröidyn homonyymisen maantieteellisen merkinnän käyttö  
on sallittua edellyttäen, että myöhemmin rekisteröidyn homonyym isen 
nimen ja rekisterissä jo olevan nimen välillä on käytännössä ri ittävä ero, 
ottaen huomioon tarve varmistaa kyseisten tuottajien tasavertai nen koh­
telu ja se, ettei kuluttajaa johdeta harhaan.  
4. Tämän asetuksen 21 artiklassa tarkoitettu tislattujen alkoho lijuo­
mien maantieteellisten merkintöjen suoja ei rajoita asetusten ( EU) 
N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 251/2014 mukaisten suojattujen maanti e­
teellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten soveltamista.  
35 artikla  
Suojan epäämisperusteet  
1. Yleisnimeä ei saa suojata maantieteellisenä merkintänä.  
Sen määrittämiseksi, onko nimestä tullut yleisnimi, on otettava  huomi­
oon kaikki asiaankuuluvat seikat ja erityisesti  
a) tilanne unionissa ja erityisesti alueilla, joilla tuotetta k ulutetaan;  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 29  
b) asiaa koskeva unionin tai kansallinen lainsäädäntö.  
2. Nimeä ei saa suojata maantieteellisenä merkintänä, jos suoja  saat­
taa johtaa kuluttajia harhaan tislatun alkoholijuoman tunnistam isessa 
tavaramerkin maineen ja tunnettuuden vuoksi.  
3. Nimen saa suojata maantieteellisenä merkintänä vain, jos tuo tan­
tovaiheet, jotka antavat tislatulle alkoholijuomalle sen laadun , maineen 
tai muun ominaisuuden, joka liittyy olennaisella tavalla tuotte en maan­
tieteelliseen alkuperään, toteutetaan asianomaisella maantietee llisellä 
alueella.  
36 artikla  
Tavaramerkkien ja maantieteellisten merkintöjen välinen suhde  
1. Sellaisen tavaramerkin rekisteröinti, jonka käyttö vastaa ta i vastaisi 
yhtä tai useampaa 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tilante ista, on 
evättävä tai julistettava mitättömäksi.  
2. Tavaramerkin, jonka käyttö vastaa yhtä tai useampaa 21 artik lan 2 
kohdassa tarkoitetuista tilanteista ja jota koskeva rekisteröin tihakemus 
on tehty tai joka on rekisteröity tai jota koskeva oikeus on sa atu asiaa 
koskevan lainsäädännön mukaisesti unionin alueella vilpittömäss ä mie­
lessä tapahtuneella käytöllä ennen päivää, jona maantieteellise n merkin­
nän suojahakemus jätettiin komissiolle, käyttö voi jatkua ja ta vara­
merkki voidaan uusia maantieteellisen merkinnän rekisteröinnist ä huoli­
matta, jos Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU)  
2015/2436 (  10 ) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa 
(EU) 2017/1001 (  11 ) säädettyjä tavaramerkin mitättömyys- tai menettä­
misperusteita ei ole olemassa.  
37 artikla  
Olemassa olevat rekisteröidyt maantieteelliset merkinnät  
Asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteessä III rekisteröidyt ja sit en maini­
tun asetuksen mukaisesti suojatut tislattujen alkoholijuomien m aantie­
teelliset merkinnät ovat ilman eri toimenpiteitä suojattuja maa ntieteelli­
sinä merkintöinä tämän asetuksen mukaisesti. Komissio kirjaa ne  tämän 
asetuksen 33 artiklassa tarkoitettuun rekisteriin.  
38 artikla  
Tuote-eritelmien noudattamisen tarkastaminen  
1. Jäsenvaltioiden on laadittava ja pidettävä ajan tasalla luet telo sel­
laisia tislattuja alkoholijuomia tuottavista toimijoista, joill a on tämän 
asetuksen mukaisesti rekisteröity maantieteellinen merkintä.  
2. Tämän asetuksen mukaisesti rekisteröityjen tislattujen alkoh olijuo­
mien alkuperää unionissa osoittavien maantieteellisten merkintö jen 
osalta 22 artiklassa tarkoitetun tuote-eritelmien noudattamisen  tarkas­
tamisen ennen tuotteen saattamista markkinoille suorittaa  ▼B 
( 10 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2436, annettu 
16 päivänä joulukuuta 2015, jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsää dännön lä­
hentämisestä (EUVL L 336, 23.12.2015, s. 1). 
( 11 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1001, anne ttu 14 päi­
vänä kesäkuuta 2017, Euroopan unionin tavaramerkistä (EUVL L 15 4, 
16.6.2017, s. 1).
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 30  
a) yksi tai useampi 43 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimival tainen 
viranomainen; tai  
b) asetuksen (EY) N:o 882/2004 2 artiklan toisen kohdan 5 alako hdassa 
tarkoitettu valvontaelin, joka toimii tuotteita sertifioivana e limenä.  
Jos jäsenvaltio soveltaa 24 artiklan 2 kohtaa, tuote-eritelmän noudatta­
misen tarkastamisesta huolehtii muu viranomainen kuin mainitun koh­
dan mukaisesti ryhmäksi katsottu viranomainen.  
Sen estämättä, mitä kansallisessa oikeudessa säädetään, tällais esta 
tuote-eritelmien noudattamisen tarkastamisesta aiheutuvista kul uista voi­
vat vastata toimijat, joihin tämä valvonta kohdistuu.  
3. Tämän asetuksen mukaisesti rekisteröityjen tislattujen alkoh olijuo­
mien alkuperää kolmansissa maissa osoittavien maantieteellisten  merkin­
töjen osalta tuote-eritelmien noudattamisen tarkastamisen ennen  tuotteen 
saattamista markkinoille suorittaa  
a) kolmannen maan nimeämä toimivaltainen viranomainen; tai  
b) tuotteita sertifioiva elin.  
4. Jäsenvaltioiden on julkaistava 2 kohdassa tarkoitettujen toi mival­
taisten viranomaisten ja elinten nimet ja osoitteet sekä ajanta saistettava 
nämä tiedot säännöllisesti.  
Komissio julkaisee 3 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten vi ranomais­
ten ja elinten nimet ja osoitteet ja ajantasaistaa nämä tiedot säännölli­
sesti.  
5. Edellä 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen valvontaelinten  ja 3 
kohdan b alakohdassa tarkoitettujen tuotteita sertifioivien eli nten on 
noudatettava eurooppalaista standardia ISO/IEC 17065:2012, muka an 
lukien sen mahdolliset tulevat sovellettavat tarkistukset tai m uutetut 
versiot, ja oltava sen tai niiden mukaisesti hyväksyttyjä.  
6. Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten virano maisten, 
jotka tarkastavat tämän asetuksen mukaisesti suojatun maantiete ellisen 
merkinnän vastaavuuden tuote-eritelmän kanssa, on oltava objekt iivisia 
ja puolueettomia. Niillä on oltava käytössään pätevä henkilöstö  ja voi­
mavarat, joita kyseisten tehtävien hoito edellyttää.  
39 artikla  
Nimien käytön seuranta myyntipaikoilla  
1. Jäsenvaltioiden on tehtävä riskianalyysin perusteella tarkas tuksia, 
jotka koskevat tämän asetuksen mukaisesti rekisteröityjen maant ieteellis­
ten merkintöjen käyttöä myyntipaikoilla, ja toteutettava kaikki  tarvittavat 
toimenpiteet, jos tämän luvun vaatimuksia rikotaan.  
2. Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset hallinnolliset  ja oi­
keudelliset toimet, joilla estetään tai lopetetaan sellaisten t uotteiden tai 
palveluiden nimien laiton käyttö, jotka tuotetaan tai joita pid etään kau­
pan niiden alueella ja jotka on suojattu tämän asetuksen mukais esti 
rekisteröidyillä maantieteellisillä merkinnöillä.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 31  
Jäsenvaltioiden on nimettävä tätä tarkoitusta varten viranomais et, jotka 
vastaavat kyseisten toimien toteuttamisesta kunkin jäsenvaltion  määrit­
tämien menettelyjen mukaisesti.  
Näiden viranomaisten on annettava riittävät takeet objektiivisu udesta ja 
puolueettomuudesta, ja niillä on oltava käytössään pätevä henki löstö ja 
voimavarat, joita niiden tehtävien hoito edellyttää.  
3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 43 artiklan muka isesti 
nimettyjen, nimen käyttöä myyntipaikoilla koskevista tarkastuks ista vas­
taavien toimivaltaisten viranomaisten ja nimet ja osoitteet. Ko missio 
julkaisee näiden viranomaisten nimet ja osoitteet.  
40 artikla  
Valvontatoimia koskeva menettely ja vaatimukset sekä 
valvontatoimien suunnittelu ja valvontatoimista raportointi  
1. Tämän asetuksen 38 ja 39 artiklassa säädettyihin tarkastuksi in 
sovelletaan soveltuvin osin asetuksessa (EY) N:o 882/2004 vahvi stettuja 
menettelyjä ja vaatimuksia.  
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän luvun mukaisten  vel­
voitteiden valvontatoimet sisältyvät erillisenä jaksona monivuo tisiin 
kansallisiin valvontasuunnitelmiin asetuksen (EY) N:o 882/2004 
41–43 artiklan mukaisesti.  
3. Asetuksen (EY) N:o 882/2004 44 artiklan 1 kohdassa tarkoitet tui­
hin vuosiraportteihin on sisällytettävä erillinen jakso, jossa esitetään 
kyseisessä säännöksessä tarkoitetut tiedot tässä asetuksessa sä ädettyjen 
velvoitteiden valvonnasta.  
41 artikla  
Siirretty säädösvalta  
1. Siirretään komissiolle valta antaa 46 artiklan mukaisesti de legoi­
tuja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla  lisäedel­
lytyksiä, joita on noudatettava, myös tapauksissa, joissa maant ieteellinen 
alue kattaa useamman kuin yhden maan, ja jotka koskevat  
a) 23 ja 24 artiklassa tarkoitettuja maantieteellisen merkinnän  rekis­
teröintihakemuksia; ja  
b) 24 artiklassa tarkoitettuja alustavia kansallisia menettelyj ä, komission 
suorittamia tutkimuksia, vastaväitemenettelyä ja maantieteellis ten 
merkintöjen peruuttamista.  
2. Siirretään komissiolle valta antaa 46 artiklan mukaisesti de legoi­
tuja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla  edellytyk­
set ja vaatimukset menettelylle, jota sovelletaan tuote-eritelm iin tehtäviin 
31 artiklassa tarkoitettuihin unionin muutoksiin ja tavanomaisi in muu­
toksiin, myös tilapäisiin muutoksiin.  
42 artikla  
Täytäntöönpanovalta  
1. Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä yksityiskoht ai­
sia sääntöjä seuraavista:  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 32  
a) 22 artiklassa tarkoitetun tuote-eritelmän muoto sekä toimenp iteet, 
jotka koskevat tuote-eritelmässä ilmoitettavia tietoja 22 artik lan 1 
kohdan f alakohdassa tarkoitetusta maantieteellisen alueen ja l oppu­
tuotteen välisestä yhteydestä;  
b) 27 ja 28 artiklassa tarkoitettuihin vastaväitteiden muotoon ja esittä­
miseen liittyvät menettelyt;  
c) 31 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua unionin muutoksia koskev an ha­
kemuksen ja 5 kohdassa tarkoitettuja tavanomaisia ja tilapäisiä  muu­
toksia koskevien ilmoitusten muoto ja esittäminen;  
d) 32 artiklassa tarkoitettuun peruuttamiseen liittyvät menette lyt ja sen 
muoto sekä peruuttamispyyntöjen esittäminen; ja  
e) 38 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltioille kuuluvat tarkastuk set ja toden­
tamiset, mukaan lukien testaus.  
2. Komissio hyväksyy viimeistään 8 päivänä kesäkuuta 2021 täytä n­
töönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan yksityiskohtaiset säännö t 23 ja 
24 artiklassa tarkoitettuja hakemuksia koskevista menettelyistä  sekä ha­
kemusten muodosta ja esittämisestä, myös useampaa kuin yhtä kan sal­
lista aluetta koskevien hakemusten osalta.  
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset h yväk­
sytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä  
noudattaen.  
IV LUKU  
TARKASTUKSET, TIETOJENVAIHTO JA JÄSENVALTIOIDEN 
LAINSÄÄDÄNTÖ  
43 artikla  
Tislattujen alkoholijuomien tarkastukset  
1. Tislattuja alkoholijuomia koskevat tarkastukset ovat jäsenva ltioi­
den vastuulla. Niiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän ase­
tuksen noudattamisen varmistamiseksi ja nimettävä toimivaltaise t viran­
omaiset, jotka vastaavat siitä, että tämän asetuksen noudattami nen 
varmistetaan.  
2. Komissio varmistaa tämän asetuksen yhdenmukaisen soveltamise n 
ja vahvistaa tarvittaessa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt, jo tka kos­
kevat jäsenvaltioiden toteuttamia tämän asetuksen soveltamisest a aiheu­
tuvien velvoitteiden noudattamiseen liittyviä hallinnollisia ja  fyysisiä 
tarkastuksia. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artik lan 
2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.  
44 artikla  
Tietojenvaihto  
1. Jäsenvaltiot ja komissio toimittavat toisilleen tämän asetuk sen so­
veltamisessa tarvittavat tiedot.  
2. Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat v aih­
dettavien tietojen luonnetta ja tyyppiä ja tietojenvaihtomenete lmiä.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 33  
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa  tar­
koitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.  
45 artikla  
Jäsenvaltioiden lainsäädäntö  
1. Soveltaessaan laatupolitiikkaa alueellaan tuotettuihin tisla ttuihin 
alkoholijuomiin ja erityisesti rekisteriin kirjattuihin maantie teellisiin 
merkintöihin tai uusien maantieteellisten merkintöjen suojaamis een jä­
senvaltiot voivat vahvistaa tuotantoa, kuvausta, esittelyä ja m erkintöjä 
koskevia sääntöjä, jotka ovat tiukempia kuin liitteissä I ja II  esitetyt 
säännöt, edellyttäen että niiden vahvistamat säännöt ovat union in oike­
uden mukaiset.  
2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot eivät  saa 
kieltää tai rajoittaa tämän asetuksen mukaisten muissa jäsenval tioissa tai 
kolmansissa maissa tuotettujen tislattujen alkoholijuomien tuon tia, 
myyntiä tai kulutusta.  
V LUKU  
SÄÄDÖSVALLAN SIIRTÄMINEN, TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖKSET 
JA SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET  
1 JAKSO  
Säädösvallan siirtäminen ja täytäntöönpanosäännökset  
46 artikla  
Siirretyn säädösvallan käyttäminen  
1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä täs sä artik­
lassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.  
2. Siirretään komissiolle 24 päivästä toukokuuta 2019 seitsemän  vuo­
den ajaksi 8 ja 19 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoitu ja säädöksiä. 
Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen vi imeis­
tään yhdeksän kuukautta ennen tämän seitsemän vuoden kauden pää t­
tymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä  samanpi­
tuisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vas tusta täl­
laista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kaud en 
päättymistä.  
3. Siirretään komissiolle 24 päivästä toukokuuta 2019 viiden vu oden 
ajaksi 33 ja 41 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. 
Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen vi imeis­
tään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päätty ­
mistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä s amanpitui­
siksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastus ta tällaista 
jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päät ty­
mistä.  
4. Siirretään komissiolle 24 päivästä toukokuuta 2019 kuuden vu o­
den ajaksi 50 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja sä ädöksiä.  
5. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruut taa 8, 
19, 33, 41 ja 50 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. P eruuttamis­
päätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan  
siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päiv änä, 
jona sitä koskeva päätös  julkaistaan Euroopan unionin virallisessa leh ­
dessä , tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päi ­
vänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoit ujen 
säädösten pätevyyteen.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 34  
6. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee  
kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsää dän­
nöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisess ä sopi­
muksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.  
7. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio 
antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neu vostolle.  
8. Edellä olevan 8, 19, 33, 41 ja 50 artiklan nojalla annettu d elegoitu 
säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai n euvosto 
ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös  on 
annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaiss ut vas­
tustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto  ovat 
ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne 
eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston alo itteesta 
tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.  
47 artikla  
Komiteamenettely  
1. Komissiota avustaa asetuksella (ETY) N:o 1576/89 perustettu tis­
lattujen alkoholijuomien komitea. Tämä komitea on asetuksessa ( EU) 
N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.  
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) 
N:o 182/2011 5 artiklaa.  
2 JAKSO  
Poikkeus sekä siirtymä- ja loppusäännökset  
48 artikla  
Poikkeus direktiivin 2007/45/EY nimellismääriä koskevista 
vaatimuksista  
Poiketen siitä, mitä direktiivin 2007/45/EY 3 artiklassa ja kys eisen di­
rektiivin liitteessä olevan 1 kohdan kuudennella rivillä säädet ään, pan­
nutislauksella tuotettua ja Japanissa pullotettua kertatislattu a shochua  ( 12 ) 
voidaan saattaa unionin markkinoille 720 millilitran ja 1 800 m illilitran 
nimellismäärissä.  
49 artikla  
Kumoaminen  
1. Rajoittamatta 50 artiklan soveltamista kumotaan asetus (EY) 
N:o 110/2008 25 päivästä toukokuuta 2021. Asetuksen (EY) 
N:o 110/2008 liite III kumotaan kuitenkin 8 päivästä kesäkuuta 2019.  
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään,  
a) asetuksen (EY) N:o 110/2008 17 artiklan 2 kohtaa sovelletaan  edel­
leen 25 päivään toukokuuta 2021 asti;  ▼B 
( 12 ) Tuote, jota tarkoitetaan Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppa­
nuussopimuksen liitteessä 2-D.
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 35  
b) asetuksen (EY) N:o 110/2008 20 artiklaa ja, tämän kuitenkaan v aikut­
tamatta komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 716/2013 (  13 ) 
muiden säännösten soveltamiseen, kyseisen täytäntöönpanoasetuks en 
9 artiklaa sovelletaan edelleen kunnes täytäntöönpanoasetuksen (EU) 
N:o 716/2013 9 artiklassa säädetyt menettelyt on saatu päätökse en, 
kuitenkin enintään 25 päivään toukokuuta 2021 asti; ja  
c) asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitettä III sovelletaan kunnes tämän 
asetuksen 33 artiklassa tarkoitettu rekisteri on perustettu.  
3. Viittauksia asetukseen (EY) N:o 110/2008 pidetään viittauksi na 
tähän asetukseen tämän asetuksen liitteessä IV olevan vastaavuu staulu­
kon mukaisesti.  
50 artikla  
Siirtymätoimenpiteet 
▼C2 
1. Tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tuotteit a, jotka 
eivät täytä tämän asetuksen vaatimuksia mutta täyttävät asetuks en (EY) 
N:o 110/2008 vaatimukset ja jotka on valmistettu ennen 25 päivä ä tou­
kokuuta 2021, voidaan saattaa markkinoille, kunnes varastot lop puvat.  
▼B 
2. Sen estämättä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, tis lattuja 
alkoholijuomia, joiden kuvaus, esittely tai merkinnät eivät ole  tämän 
asetuksen 21 ja 36 artiklan mukaisia mutta ovat asetuksen (EY) 
N:o 110/2008 16 ja 23 artiklan mukaisia ja jotka on varustettu merkin­
nöin ennen 8 päivää kesäkuuta 2019, voidaan saattaa markkinoill e, 
kunnes varastot loppuvat.  
3. Siirretään komissiolle 25 päivään toukokuuta 2025 asti valta  antaa 
46 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 3 artiklan 
2, 3, 9, 10, 11 ja 12 alakohtaa, 10 artiklan 6 ja 7 kohtaa sekä  11, 12 ja 
13 artiklaa tai täydennetään tätä asetusta säätämällä kyseisiä säännöksiä 
koskevista poikkeuksista.  
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten  on ra­
joituttava tiukasti vain markkinatilanteesta johtuviin osoitett uihin tarpei­
siin vastaamiseen.  
Komissio antaa erillisen delegoidun säädöksen kustakin ensimmäi sessä 
alakohdassa tarkoitetusta määritelmästä, teknisestä määritelmäs tä tai 
vaatimuksesta.  
4. Edellä olevaa 22–26, 31 ja 32 artiklaa ei sovelleta rekister öinti- tai 
muutoshakemuksiin ja peruuttamispyyntöihin, joiden käsittely on  kesken 
8 päivänä kesäkuuta 2019. Tällaisiin hakemuksiin ja peruuttamis pyyn­
töihin sovelletaan edelleen asetuksen (EY) N:o 110/2008 17 arti klan 4, 
5 ja 6 kohtaa sekä 18 ja 21 artiklaa.  
Tämän asetuksen vastaväitemenettelyä koskevia 27, 28 ja 29 arti klan 
säännöksiä ei sovelleta rekisteröintihakemuksiin, joista on jo julkaistu 
teknisten asiakirjojen tärkeimmät tiedot eikä muutoshakemuksiin , joista 
on jo julkaistu muutoshakemus vastaväitteiden esittämiseksi  Euroopan 
unionin virallisessa lehdessä  8 päivänä kesäkuuta 2019. Tällaisiin ha­
kemuksiin sovelletaan edelleen asetuksen (EY) N:o 110/2008 17 a rtiklan 
7 kohtaa.  ▼B 
( 13 ) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 716/2013, annettu 25 päivänä 
heinäkuuta 2013, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuv auksesta, esit­
telystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaami sesta annetun 
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 s ovelta­
missäännöistä (EUVL L 201, 26.7.2013, s. 21).
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 36  
Tämän asetuksen vastaväitemenettelyä koskevia 27, 28 ja 29 arti klan 
säännöksiä ei sovelleta myöskään peruuttamispyyntöön, jonka käs ittely 
on kesken 8 päivänä kesäkuuta 2019. Tällaisiin peruuttamispyynt öihin 
sovelletaan edelleen asetuksen (EY) N:o 110/2008 18 artiklaa.  
5. Sellaisten tämän asetuksen III luvun mukaisesti rekisteröity jen 
maantieteellisten merkintöjen, joiden rekisteröintihakemuksen k äsittely 
oli kesken niiden tämän asetuksen 42 artiklan 2 kohdassa säädet tyjen 
täytäntöönpanosäädösten soveltamispäivänä, joilla vahvistetaan yksityis­
kohtaiset säännöt 23 artiklassa tarkoitettuja hakemuksia koskev ista me­
nettelyistä sekä hakemusten muodosta ja esittämisestä, osalta r ekisterissä 
voidaan tarjota suora pääsy asetuksen (EY) N:o 110/2008 17 arti klan 4 
kohdassa tarkoitettuihin teknisen asiakirjan tärkeimpiin tietoi hin. 
6. Asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaisesti rekisteröityjen maant ie­
teellisten merkintöjen osalta komissio julkaisee jäsenvaltion p yynnöstä 
kyseisen jäsenvaltion toimittaman yhtenäisen asiakirjan  Euroopan unio ­
nin virallisessa lehdessä . Samassa yhteydessä julkaistaan tuote-eritelmän 
julkaisutiedot, eikä julkaisemista seuraa vastaväitemenettely.  
51 artikla  
Voimaantulo ja soveltaminen  
1. Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen,  kun 
se on julkaistu  Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 
Sitä sovelletaan 25 päivästä toukokuuta 2021.  
▼C1 
2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, 14 artiklan 2 koht aa, 
16 artiklaa, 20 artiklan c alakohtaa, 21, 22 ja 23 artiklaa, 24  artiklan 1, 
2 ja 3 kohtaa, 24 artiklan 4 kohdan ensimmäistä ja toista alako htaa, 
24 artiklan 8 ja 9 kohtaa, 25–42 artiklaa, 46 ja 47 artiklaa, 5 0 artiklan 1, 
4 ja 6 kohtaa, liitteessä I olevan 39 kohdan d alakohtaa ja 40 kohdan d 
alakohtaa sekä kyseisiin säännöksiin liittyviä 3 artiklan määri telmiä so­
velletaan 8 päivästä kesäkuuta 2019.  
▼B 
3. Edellä 8, 19 ja 50 artiklassa säädettyjä delegoituja säädöks iä, jotka 
annetaan 46 artiklan mukaisesti, ja 8 artiklan 4 kohdassa sekä 20, 43 ja 
44 artiklassa säädettyjä täytäntöönpanosäädöksiä, jotka hyväksy tään 
47 artiklaa noudattaen, sovelletaan 25 päivästä toukokuuta 2021 . 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelleta an sellaise­
naan kaikissa jäsenvaltioissa.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 37  
LIITE I  
TISLATTUJEN ALKOHOLIJUOMIEN LUOKAT  
1. Rommi  
a) Rommi on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan ruokosoke rin valmis­
tuksessa tuotetusta melassista tai siirapista tai sokeriruokome husta yksin­
omaan alkoholikäymisellä saatua tuotetta tislaamalla ja joka on  tislattu 
siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 96 tilavuusprosen ttia ja että 
tisleellä on rommille tyypilliset, selvästi erottuvat aistinvar aiset 
ominaisuudet.  
b) Rommin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuus prosenttia.  
c) Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamatto mana.  
d) Rommia ei saa maustaa.  
e) Rommiin saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi . 
f) Rommia saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote s aa kui­
tenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistu na enintään 
20 grammaa litrassa.  
g) Tämän asetuksen mukaisesti rekisteröityjen maantieteellisten  merkintöjen 
tapauksessa rommin virallista nimeä saa täydentää:  
i) ilmaisulla ” traditionnel ” tai ” tradicional ”, edellyttäen että  
— kyseinen rommi on valmistettu tislaamalla alle 90-tilavuuspro sent­
tiseksi sen jälkeen, kun yksinomaan asianomaisesta tuotantopai­
kasta peräisin olevia alkoholin valmistukseen soveltuvia tuotte ita 
on alkoholikäytetty, ja  
— sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 225 grammaa he h­
tolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja  
— sitä ei makeuteta;  
ii) ilmaisulla ”maatalous-” edellyttäen, että kyseinen rommi tä yttää i ala­
kohdassa esitetyt vaatimukset ja on valmistettu yksinomaan tisl aamalla 
sen jälkeen, kun sokeriruokomehua on alkoholikäytetty. Ilmaisua  
”maatalous-” saa käyttää ainoastaan Ranskan merentakaisen depar te­
mentin tai Madeiran autonomisen alueen maantieteellisessä merki n­
nässä.  
Tämä alakohta ei vaikuta ilmaisun ”maatalous-”, ” traditionnel ” tai ” tra­
ditional ” käyttöön, kun sitä käytetään tähän luokkaan kuulumattomissa 
tuotteissa niitä koskevien erityiskriteerien mukaisesti.  
2. Whisky  tai whiskey  
a) Whisky  tai whiskey  on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksin­
omaan toteuttamalla kaikki seuraavat tuotantotoimet:  
i) sellaisen mäskin tislaaminen, joka on tehty mallastetusta vi ljasta joko 
yhdessä mallastamattomien kokojyväviljojen kanssa tai ilman nii tä ja 
— jonka muuttaa sokeriksi maltaan sisältämä diastaasi joko muid en 
luontaisten entsyymien kanssa tai ilman niitä  
— jonka käymisen saa aikaan hiiva;  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 38  
ii) jokaisen tislauksen suorittaminen siten, että tisleen alkoh olipitoisuus 
on alle 94,8 tilavuusprosenttia ja sen aromi ja maku ovat peräi sin 
käytetyistä raaka-aineista;  
iii) viimeisen tisleen kypsytys vähintään kolmen vuoden ajan ve toisuu­
deltaan enintään 700 litran puutynnyreissä.  
Viimeisellä tisleellä, johon voidaan lisätä vain vettä ja soker ikulööriä 
(värjäämiseen), on oltava i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetust a valmistusp­
rosessista johtuva väri, aromi ja maku.  
b) Whiskyn  tai whiskeyn  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 
tilavuusprosenttia.  
c) Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamatto mana.  
d) Whiskyä  tai whiskeyä  ei saa makeuttaa edes maun pyöristämiseksi eikä 
maustaa, eikä se saa sisältää muita lisäaineita kuin sokerikulö öriä 
(E150a), jota käytetään värin mukauttamiseksi.  
e) ”Whiskyn ” tai ” whiskeyn ” virallista nimeä saa täydentää ilmaisulla ”single 
malt” ainoastaan, jos se on tislattu yksinomaan mallastetusta o hrasta yh­
dessä ainoassa tislaamossa.  
3. Viljasta tislattu alkoholijuoma  
a) Viljasta tislattu alkoholijuoma on käyneestä kokoviljamäskis tä yksin­
omaan tislaamalla valmistettu tislattu alkoholijuoma, jonka ais tinvaraiset 
ominaisuudet ovat peräisin käytetyistä raaka-aineista.  
b) Kornia  lukuun ottamatta viljasta tislatun alkoholijuoman alkoholipito isuu­
den on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia.  
c) Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamatto mana.  
d) Viljasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.  
e) Viljasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööri ä vain värin 
mukauttamiseksi.  
f) Viljasta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun py öristämi­
seksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttiso­
kerina ilmaistuna enintään 10 grammaa litrassa.  
g) Viljasta tislatulla alkoholijuomalla voi olla virallinen nim i ”viljabrandy”, 
jos se on valmistettu käyneestä kokoviljamäskistä ja tislattu s iten, että 
alkoholipitoisuus on alle 95 tilavuusprosenttia, ja sen aistinv araiset omi­
naisuudet ovat peräisin käytetyistä raaka-aineista.  
h) Virallisessa nimessä ”viljasta tislattu alkoholijuoma” tai ” viljabrandy” 
ilmaisun ”vilja” saa korvata yksinomaan tislatun alkoholijuoman  valmis­
tuksessa käytetyn viljan nimellä.  
4. Viinistä tislattu alkoholijuoma  
a) Viinistä tislattu alkoholijuoma on seuraavien vaatimusten mu kainen tis­
lattu alkoholijuoma:  
i) se valmistetaan yksinomaan tislaamalla viiniä, tislausta var ten väke­
vöityä viiniä tai viinitislettä siten, että tisleen alkoholipit oisuus on alle 
86 tilavuusprosenttia;  
ii) sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 125 grammaa hehto­
litrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 39  
iii) sen metanolipitoisuus on enintään 200 grammaa hehtolitrass a 100- 
tilavuusprosenttista alkoholia.  
b) Viinistä tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on olta va vähintään 
37,5 tilavuusprosenttia.  
c) Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamatto mana.  
d) Viinistä tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa. Tämä ei su lje pois pe­
rinteisiä valmistusmenetelmiä.  
e) Viinistä tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööri ä vain värin 
mukauttamiseksi.  
f) Viinistä tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun py öristämi­
seksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttiso­
kerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa.  
g) Jos viinistä tislattu alkoholijuoma on kypsytetty, sitä void aan edelleen 
saattaa markkinoille viinistä tislattuna alkoholijuomana edelly ttäen, että 
sitä on kypsytetty luokassa 5 määritellyn tislatun alkoholijuom an osalta 
säädetyn kypsytysajan verran tai sitä pitempään.  
h) Tämä asetus ei vaikuta ilmaisun ” Branntwein ” käyttöön yhdessä ilmaisun 
”essig ” kanssa etikan esittelyssä ja merkinnöissä.  
5. Brandy  tai Weinbrand  
a) Brandy  tai Weinbrand  on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu alko­
holijuoma:  
i) se valmistetaan viinistä tislatusta alkoholijuomasta, johon voidaan 
lisätä viinitislettä, edellyttäen että viinitisle on tislattu a lle 94,8-tila­
vuusprosenttiseksi ja että näin saadun tisleen osuus lopputuott een 
alkoholipitoisuudesta on enintään 50 prosenttia;  
ii) sitä on kypsytetty vähintään  
— yhden vuoden ajan vetoisuudeltaan vähintään 1 000 litran tamm i­
säiliöissä tai  
— kuusi kuukautta vetoisuudeltaan alle 1 000 litran tammitynny­
reissä;  
iii) sen haihtuvien aineiden pitoisuus, joka on peräisin yksino maan käy­
tettyjen raaka-aineiden tislauksesta, on vähintään 125 grammaa heh­
tolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;  
iv) sen metanolipitoisuus on enintään 200 grammaa hehtolitrassa  100-ti­
lavuusprosenttista alkoholia.  
b) Brandyn  tai Weinbrandin  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 36 
tilavuusprosenttia.  
c) Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamatto mana.  
d) Brandyä  tai Weinbrandia  ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä 
valmistusmenetelmiä.  
e) Brandyyn  tai  Weinbrandiin  saa lisätä sokerikulööriä vain värin 
mukauttamiseksi.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 40  
f) Brandyä  tai Weinbrandia  saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lop­
putuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttiso kerina il­
maistuna enintään 35 grammaa litrassa.  
6. Rypäleiden puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma tai marc  
a) Rypäleiden puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma tai ma rc on seuraa­
vien vaatimusten mukainen tislattu alkoholijuoma:  
i) se valmistetaan yksinomaan rypäleiden puristejäännöksestä kä yttä­
mällä ja tislaamalla joko sellaisenaan vesihöyryn kanssa tai se n jäl­
keen, kun vettä on lisätty, ja molempien seuraavista edellytyks istä on 
täytyttävä:  
— jokainen tislaus suoritetaan siten, että tisleen alkoholipito isuus on 
alle 86 tilavuusprosenttia;  
— ensimmäinen tislaus suoritetaan puristejäännöstä poistamatta;  
ii) rypäleiden puristejäännökseen lisättävän pohjasakan määrä o n enin­
tään 25 kilogrammaa 100 kilogrammassa käytettyä rypäleen puris­
tejäännöstä;  
iii) pohjasakasta peräisin olevan alkoholin määrä on enintään 3 5 prosent­
tia lopputuotteen alkoholin kokonaismäärästä;  
iv) sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 140 grammaa hehto­
litrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja metanolipitoisuu s on 
enintään 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista 
alkoholia.  
b) Rypäleiden puristejäännöksestä tislatun alkoholijuoman tai m arcin alko­
holipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.  
c) Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamatto mana.  
d) Rypäleiden puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa tai marcia ei saa 
maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä.  
e) Rypäleiden puristejäännöksestä tislattuun alkoholijuomaan ta i marciin saa 
lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.  
f) Rypäleiden puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa tai marcia saa 
makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin s isältää 
makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 g rammaa 
litrassa.  
7. Hedelmien puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma  
a) Hedelmien puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma on seur aavien vaa­
timusten mukainen tislattu alkoholijuoma:  
i) se valmistetaan yksinomaan muiden hedelmien kuin rypäleiden puris­
tejäännöksestä käyttämällä ja tislaamalla, ja molempien seuraav ista 
edellytyksistä on täytyttävä:  
— jokainen tislaus suoritetaan siten, että tisleen alkoholipito isuus on 
alle 86 tilavuusprosenttia;  
— ensimmäinen tislaus suoritetaan puristejäännöstä poistamatta;  
ii) sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehto­
litrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 41  
iii) sen metanolipitoisuus on enintään 1 500 grammaa hehtolitra ssa 100- 
tilavuusprosenttista alkoholia;  
iv) sen syaanivetyhapon pitoisuus on enintään 7 grammaa hehtoli trassa 
100-tilavuusprosenttista alkoholia, jos valmistukseen käytetään  kivel­
lisiä hedelmiä.  
b) Hedelmien puristejäännöksestä tislatun alkoholijuoman alkoho lipitoisuu­
den on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.  
c) Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamatto mana.  
d) Hedelmien puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa ei sa a maustaa.  
e) Hedelmien puristejäännöksestä tislattuun alkoholijuomaan saa  lisätä soke­
rikulööriä vain värin mukauttamiseksi.  
f) Hedelmien puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa saa m akeuttaa 
loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää ma keutta­
via tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa l itrassa.  
g) Virallisessa nimessä hedelmän nimeä seuraa ilmaisu ”puristej äännöksestä 
tislattu alkoholijuoma”. Jos on käytetty usean eri hedelmän pur istejään­
nöstä, virallinen nimi on ”hedelmien puristejäännöksestä tislat tu alkoho­
lijuoma”, ja sitä voidaan täydentää kunkin hedelmän nimellä käy tettyjen 
määrien mukaisessa alenevassa järjestyksessä.  
8. Rusinoista tislattu alkoholijuoma tai  raisin brandy  
a) Rusinoista tislattu alkoholijuoma tai  raisin brandy  on tislattu alkoholi­
juoma, joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla Corinth Black- tai Mos­
catel of Alexandria -rypälelajikkeiden kuivattujen rypäleiden u utteesta 
alkoholikäymisellä saatua tuotetta ja joka tislataan alle 94,5- tilavuuspro­
senttiseksi siten, että tisleen aromi ja maku ovat peräisin käy tetystä 
raaka-aineesta.  
b) Rusinoista tislatun alkoholijuoman tai  raisin brandyn  alkoholipitoisuuden 
on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.  
c) Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamatto mana.  
d) Rusinoista tislattua alkoholijuomaa tai  raisin brandyä  ei saa maustaa.  
e) Rusinoista tislattuun alkoholijuomaan tai  raisin brandyyn  saa lisätä soke­
rikulööriä vain värin mukauttamiseksi.  
f) Rusinoista tislattua alkoholijuomaa tai  raisin brandyä  saa makeuttaa lop­
pumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeu ttavia 
tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litra ssa. 
9. Hedelmistä tislattu alkoholijuoma  
a) Hedelmistä tislattu alkoholijuoma on seuraavien vaatimusten mukainen 
tislattu alkoholijuoma:  
i) se valmistetaan yksinomaan tuoreista ja maltoisista hedelmis tä, banaa­
nit mukaan lukien, tai tällaisten hedelmien puristemehusta, mar joista 
tai vihanneksista alkoholikäymisellä ja tislaamalla niitä kivel lisinä tai 
ilman kiviä;  
ii) jokainen tislaus on suoritettava siten, että tisleen alkoho lipitoisuus on 
alle 86 tilavuusprosenttia ja sen aromi ja maku ovat peräisin t islatuista 
raaka-aineista;  
iii) sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa  hehto­
litrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 42  
iv) sen syaanivetyhapon pitoisuus on enintään 7 grammaa hehtoli trassa 
100-tilavuusprosenttista alkoholia, jos alkoholin valmistukseen  käyte­
tään kivellisiä hedelmiä.  
b) Hedelmistä tislatun alkoholijuoman metanolipitoisuus saa oll a enintään 
1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia paitsi,  
i) jos hedelmistä tislattu alkoholijuoma valmistetaan seuraavis ta hedel­
mistä tai marjoista, jolloin sen metanolipitoisuus saa olla eni ntään 
1 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia:  
— omena ( Malus domestica  Borkh.)  
— aprikoosi ( Prunus armeniaca  L.) 
— luumu ( Prunus domestica  L.) 
— väskynä ( Prunus domestica  L.) 
— mirabelleluumu ( Prunus domestica  L. subsp.  syriaca  (Borkh.) 
Janch. ex Mansf.)  
— persikka ( Prunus persica  (L.) Batsch)  
— päärynä ( Pyrus communis  L.), lukuun ottamatta Williams-lajikkeen 
päärynöitä ( Pyrus communis  L. cv ”Williams”)  
— karhunvatukka ( Rubus  sect. Rubus)  
— vadelma ( Rubus idaeus  L.);  
ii) jos hedelmistä tislattu alkoholijuoma valmistetaan seuraavi sta hedel­
mistä tai marjoista, jolloin sen metanolipitoisuus saa olla eni ntään 
1 350 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia:  
— kvitteni ( Cydonia oblonga  Mill.)  
— katajanmarja ( Juniperus communis  L. tai  Juniperus oxicedrus  L.) 
— Williams-lajikkeen päärynä ( Pyrus communis  L. cv ”Williams”)  
— mustaherukka ( Ribes nigrum  L.) 
— punaherukka ( Ribes rubrum  L.) 
— koiranruusunmarja ( Rosa canina  L.), 
— seljanmarja ( Sambucus nigra  L.) 
— pihlajanmarja ( Sorbus aucuparia  L.) 
— välimerenpihlajanmarja ( Sorbus domestica  L.) 
— etelänpihlajanmarja ( Sorbus torminalis  (L.) Crantz).  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 43  
c) Hedelmistä tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on ol tava vähin­
tään 37,5 tilavuusprosenttia.  
d) Hedelmistä tislattua alkoholijuomaa ei saa värjätä.  
e) Sen estämättä, mitä tämän luokan d alakohdassa säädetään, ja  poiketen 
siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevan E  osan 
luokassa 14.2.6 säädetään, sokerikulööriä saa käyttää sellaiste n hedelmistä 
tislattujen alkoholijuomien värin mukauttamiseen, joita on vanh ennettu 
vähintään yhden vuoden ajan puuastioissa.  
f) Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamatto mana.  
g) Hedelmistä tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.  
h) Hedelmistä tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämi­
seksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttiso­
kerina ilmaistuna enintään 18 grammaa litrassa.  
i) Hedelmistä tislatun alkoholijuoman virallinen nimi on ”viina ”, jota on 
täydennetty hedelmän, marjan tai vihanneksen nimellä. Bulgarian , tšekin, 
kreikan, kroaatin, puolan, romanian, slovakin ja sloveenin kiel illä viralli­
nen nimi voidaan ilmaista hedelmän, marjan tai vihanneksen nime llä, jota 
on täydennetty jälkiliitteellä.  
Vaihtoehtoisesti:  
i) virallisena nimenä voidaan käyttää nimitystä ” wasser ” yhdessä hedel­
män nimen kanssa; tai  
ii) seuraavia virallisia nimiä voidaan käyttää seuraavissa tapa uksissa:  
— ” kirsch ” kirsikkaviinasta ( Prunus avium  (L.) L.);  
— ”luumu”, ”väskynä” tai ”slivovitz” luumuviinasta ( Prunus domes ­
tica L.); 
— ”mirabelleluumu” mirabelleluumuviinasta ( Prunus domestica  L. 
subsp.  syriaca  (Borkh.) Janch. ex Mansf.);  
— ”lännen mansikkapuun hedelmä” lännen mansikkapuun hedelmä­
viinasta ( Arbutus unedo  L.);  
— ”Golden Delicious -omena” omenaviinasta ( Malus domestica  Gol­
den Delicious -lajike);  
— ” Obstler ” hedelmistä tislatusta alkoholijuomasta, joka on valmis­
tettu hedelmistä tai hedelmistä ja marjoista, edellyttäen että vähin­
tään 85 prosenttia soseesta on peräisin omenoiden, päärynöiden tai 
näiden molempien eri lajikkeista.  
Ilmaisua ” Williams ” tai”williams” saa käyttää ainoastaan saatettaessa 
markkinoille kokonaan Williams-lajikkeen päärynöistä valmistett ua pää­
rynäviinaa.  
Jos on vaarana, ettei loppukuluttaja ymmärrä helposti jotakin t ässä ala­
kohdassa mainituista virallisista nimistä, joihin ei sisälly il maisua ”viina”, 
kuvaukseen, merkintöihin ja esittelyyn on sisällytettävä ilmais u ”viina”, 
jota voidaan täydentää selityksellä.  
j) Kun kahta tai useampaa hedelmä-, marja- tai vihanneslajia on  tislattu 
yhdessä, tuote on saatettava markkinoille virallisella nimellä:  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 44  
— ”hedelmäviina” yksinomaan tislaamalla hedelmistä tai marjoist a tai 
näistä molemmista valmistetuista tislatuista alkoholijuomista; tai 
— ”vihannesviina” yksinomaan tislaamalla vihanneksista valmiste tuista 
tislatuista alkoholijuomista; tai  
— ”hedelmä- ja vihannesviina” hedelmien, marjojen ja vihanneste n yh­
distelmästä tislaamalla valmistetuista tislatuista alkoholijuom ista. 
Tätä virallista nimeä voidaan täydentää kunkin hedelmän, marjan  tai 
vihanneksen nimellä käytettyjen määrien mukaisessa alenevassa j ärjestyk­
sessä.  
10. Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiideristä tis ­
lattu alkoholijuoma  
a) Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiide ristä valmis­
tettu alkoholijuoma on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu  alkoho­
lijuoma:  
i) se valmistetaan yksinomaan tislaamalla omena- tai päärynäsii deriä 
alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleen aromi ja mak u ovat 
peräisin hedelmistä;  
ii) sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehto­
litrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;  
iii) sen metanolipitoisuus on enintään 1 000 grammaa hehtolitra ssa 100- 
tilavuusprosenttista alkoholia.  
b) Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiide ristä tislatun 
alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 
tilavuusprosenttia.  
c) Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamatto mana.  
d) Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiide ristä tislattua 
alkoholijuomaa ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä v almistus­
menetelmiä.  
e) Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiide ristä tislattuun 
alkoholijuomaan saa lisätä vain sokerikulööriä värin mukauttami seksi.  
f) Omenasiideristä, päärynäsiideristä ja omena- ja päärynäsiide ristä tislattua 
alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputu ote 
saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina i lmaistuna 
enintään 15 grammaa litrassa.  
g) Virallisena nimenä on käytettävä seuraavia:  
— ”omenasiideristä tislattu alkoholijuoma” yksinomaan tislaamal la 
omenasiideristä valmistetuista tislatuista alkoholijuomista;  
— ”päärynäsiideristä tislattu alkoholijuoma” yksinomaan tislaam alla pää­
rynäsiideristä valmistetuista tislatuista alkoholijuomista; tai  
— ”omena- ja päärynäsiideristä tislattu alkoholijuoma” tislaama lla 
omena- ja päärynäsiideristä valmistetuista tislatuista alkoholi juomista.  
11. Hunajasta tislattu alkoholijuoma  
a) Hunajasta tislattu alkoholijuoma on seuraavien vaatimusten m ukainen tis­
lattu alkoholijuoma:  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 45  
i) se valmistetaan yksinomaan hunajaliuoksesta käyttämällä ja t islaa­
malla;  
ii) se tislataan alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tis leen aistinvarai­
set ominaisuudet ovat peräisin käytetystä raaka-aineesta.  
b) Hunajasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on olt ava vähin­
tään 35 tilavuusprosenttia.  
c) Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamatto mana.  
d) Hunajasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.  
e) Hunajasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulöör iä vain värin 
mukauttamiseksi.  
f) Hunajasta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa ainoastaan hunajalla 
loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää hu najaa 
inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa.  
12. Hefebrand  tai sakasta tislattu alkoholijuoma  
a) Hefebrand  tai sakasta tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, 
joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla viinin valmistuksessa,  oluen 
valmistuksessa tai hedelmien käymisessä syntyvää pohjasakkaa si ten, 
että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia.  
b) Hefebrandin  tai sakasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on 
oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.  
c) Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamatto mana.  
d) Hefebrandia  tai sakasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.  
e) Hefebrandiin  tai sakasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulöö­
riä vain värin mukauttamiseksi.  
f) Hefebrandia  tai sakasta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppu­
maun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeutt avia 
tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litra ssa. 
g) Virallista nimeä ” Hefebrand ” tai ”sakasta tislattu alkoholijuoma” on täy­
dennettävä käytetyn raaka-aineen nimellä.  
13. Oluesta tislattu alkoholijuoma  
a) Oluesta tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, jo ka valmistetaan 
yksinomaan tuoreesta oluesta tislaamalla sitä suoraan tavanomai sella pai­
neella alle 86 tilavuusprosentin alkoholipitoisuuteen siten, et tä saadun 
tisleen aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin oluesta.  
b) Oluesta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltav a vähintään 
38 tilavuusprosenttia.  
c) Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamatto mana.  
d) Oluesta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.  
e) Oluesta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä  vain värin 
mukauttamiseksi.  
f) Oluesta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa loppumaun pyö ristämi­
seksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttiso­
kerina ilmaistuna enintään 20 grammaa litrassa.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 46  
14. Topinambur  tai maa-artisokasta tislattu alkoholijuoma  
a) Topinambur  tai maa-artisokasta tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoho­
lijuoma, joka valmistetaan yksinomaan maa-artisokasta ( Helianthus tube ­
rosus  L.) käyttämällä ja tislaamalla siten, että tisleen alkoholipit oisuus on 
alle 86 tilavuusprosenttia.  
b) Topinamburin  tai maa-artisokasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoi­
suuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.  
c) Alkoholia ei saa lisätä, ei laimennettuna eikä laimentamatto mana.  
d) Topinamburia  tai maa-artisokasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.  
e) Topinamburiin  tai maa-artisokasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä 
sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.  
f) Topinamburia  tai maa-artisokasta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa 
loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää ma keutta­
via tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 20 grammaa l itrassa.  
15. Vodka  
a) Vodka on väkevä alkoholijuoma, joka on valmistettu maatalous peräisestä 
etyylialkoholista, joka on saatu hiivalla käyttämällä joko  
— perunasta tai viljasta tai näistä molemmista  
— muista maatalousperäisistä raaka-aineista,  
ja joka tislataan siten, että käytetyistä raaka-aineista peräis in olevia ais­
tinvaraisia ominaisuuksia ja käymisessä syntyviä sivutuotteita vähenne­
tään valikoivasti.  
Tämän jälkeen tuote voidaan tislata uudelleen tai käsitellä tar vittavilla 
valmistuksen apuaineilla tai sille voidaan tehdä nämä molemmat toimet, 
mukaan lukien aktiivihiilikäsittely aistinvaraisten erityisomin aisuuksien 
saavuttamiseksi.  
Vodkan valmistuksessa käytettävän maatalousperäisen etyylialkoh olin jää­
mäpitoisuuksien on oltava 5 artiklan d kohdassa vahvistettujen enimmäis­
pitoisuuksien mukaisia; metanolipitoisuus saa kuitenkin olla en intään 
10 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.  
b) Vodkan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuus prosenttia.  
c) Tuotteeseen saa lisätä aromeina ainoastaan luontaisia aromia ineita tai 
aromivalmisteita, joita esiintyy käyneistä raaka-aineista saadu ssa tisleessä. 
Lisäksi tuotteelle voi antaa aistinvaraisia erityisominaisuuksi a, jotka ovat 
muita kuin hallitseva maku.  
d) Vodkaa ei sää värjätä.  
e) Vodkaa saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi. Lopputuote s aa kui­
tenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttisokerina ilmaistu na enintään 
8 grammaa litrassa.  
f) Sellaisen vodkan kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä, jota ei ole 
valmistettu yksinomaan perunasta tai viljasta tai näistä molemm ista, on 
oltava selkeästi ilmaisu ”valmistettu …sta/stä” täydennettynä m aatalous­
peräisen etyylialkoholin valmistamisessa käytettyjen raaka-aine iden ni­
mellä. Tämä ilmaisu on esitettävä samalla nähtävissä olevalla k entällä 
kuin virallinen nimi.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 47  
g) Virallinen nimi voi olla ” vodka ” missä tahansa jäsenvaltiossa.  
16. Maseroimalla ja tislaamalla saatu viina (jota on täydennetty hedelmän, 
marjojen tai pähkinöiden nimellä)  
a) Maseroimalla ja tislaamalla saatu viina (jota on täydennetty  hedelmän, 
marjojen tai pähkinöiden nimellä) on seuraavien vaatimusten muk ainen 
tislattu alkoholijuoma:  
i) se on valmistettu  
— maseroimalla ii alakohdassa lueteltuja, käymättömiä tai ositt ain 
käyneitä hedelmiä, marjoja tai pähkinöitä, joihin voidaan lisät ä 
100:a käynyttä hedelmä-, marja- tai pähkinäkiloa kohden enintää n 
20 litraa maatalousperäistä etyylialkoholia, viinaa tai samoist a he­
delmistä, marjoista tai pähkinöistä taikka näiden yhdistelmästä  
saatua tislettä,  
— tislaamalla maseroinnin jälkeen; jokainen tislaus on suoritet tava 
siten, että tisleen alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosen ttia; 
ii) se valmistetaan seuraavista hedelmistä, marjoista tai pähki nöistä:  
— aronia ( Aronia  Medik. nom cons.)  
— musta aronia ( Aronia melanocarpa  (Michx.) Elliott)  
— kastanja ( Castanea sativa  Mill.)  
— sitrushedelmät ( Citrus  spp.)  
— hasselpähkinä ( Corylus avellana  L.) 
— variksenmarja ( Empetrum nigrum  L.) 
— mansikka ( Fragaria  spp.)  
— tyrnimarja ( Hippophae rhamnoides  L.) 
— orjanlaakerinmarja ( Ilex aquifolium  j a Ilex cassine  L.) 
— punamarjakanukka ( Cornus mas ) 
— saksanpähkinä ( Juglans regia  L.) 
— banaani ( Musa  spp.)  
— myrtti ( Myrtus communis  L.) 
— viikunaopuntia ( Opuntia ficus -indica  (L.) Mill.)  
— passionhedelmä ( Passiflora edulis  Sims)  
— tuomenmarja ( Prunus padus  L.) 
— oratuomenmarja ( Prunus spinosa  L.) ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 48  
— mustaherukka ( Ribes nigrum  L.) 
— valkoherukka ( Ribes niveum  Lindl.)  
— punaherukka ( Ribes rubrum  L.) 
— karviaismarja ( Ribes uva -crispa  L. syn.  Ribes grossularia ) 
— koiranruusunmarja ( Rosa canina  L.) 
— mesimarja ( Rubus arcticus  L.) 
— suomuurain ( Rubus chamaemorus  L.) 
— karhunvatukka ( Rubus  sect. Rubus)  
— vadelma ( Rubus idaeus  L.) 
— seljanmarja ( Sambucus nigra  L.) 
— pihlajanmarja ( Sorbus aucuparia  L.) 
— välimerenpihlajanmarja ( Sorbus domestica  L.) 
— etelänpihlajanmarja ( Sorbus torminalis  (L.) Crantz)  
— otaheiteomena ( Spondias dulcis  Parkinson)  
— mombinluumu (Spondias  mombin  L.) 
— pensasmustikka ( Vaccinium corymbosum  L.) 
— karpalo ( Vaccinium oxycoccos  L.) 
— mustikka ( Vaccinium myrtillus  L.) 
— puolukka ( Vaccinium vitis-idaea  L.). 
b) Maseroimalla ja tislaamalla saadun viinan (jota on täydennet ty hedelmän, 
marjojen tai pähkinöiden nimellä) alkoholipitoisuuden on oltava  vähin­
tään 37,5 tilavuusprosenttia.  
c) Maseroimalla ja tislaamalla saatua viinaa (jota on täydennet ty hedelmän, 
marjojen tai pähkinöiden nimellä) ei saa maustaa.  
d) Maseroimalla ja tislaamalla saatua viinaa (jota on täydennet ty hedelmän, 
marjojen tai pähkinöiden nimellä) ei saa värjätä.  
e) Sen estämättä, mitä d alakohdassa säädetään, ja poiketen sii tä, mitä 
asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevan E osan luokas sa 14.2.6 
säädetään, sokerikulööriä saa käyttää sellaisen maseroimalla ja  tislaamalla 
saadun viinan (jota on täydennetty hedelmän, marjojen tai pähki nöiden 
nimellä) värin mukauttamiseen, jota on vanhennettu vähintään yh den 
vuoden ajan puuastiassa.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 49  
f) Maseroimalla ja tislaamalla saatua viinaa (jota on täydennet ty hedelmän, 
marjojen tai pähkinöiden nimellä) saa makeuttaa loppumaun pyöri stämi­
seksi. Lopputuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttiso­
kerina ilmaistuna enintään 18 grammaa litrassa.  
g) Maseroimalla ja tislaamalla saadun viinan (jota on täydennet ty hedelmän, 
marjojen tai pähkinöiden nimellä) kuvauksessa, esittelyssä tai merkin­
nöissä ilmaisu ”valmistettu maseroimalla ja tislaamalla” on esi tettävä sa­
manlaisin, samankokoisin ja samanvärisin kirjaimin samaa kirjas inlajia 
käyttäen ja samassa visuaalisessa kentässä kuin ilmaisu ”viina”  (jota on 
täydennetty hedelmän, marjojen tai pähkinöiden nimellä); kun ky seessä 
ovat pullot, ilmaisujen on oltava etupuolen etiketissä.  
17. Geist  (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-ai ­
neiden nimellä)  
a) Geist  (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen 
raaka-aineiden nimellä) on tislattu alkoholijuoma, joka valmist etaan ma­
seroimalla luokassa 16 olevan a alakohdan ii alakohdassa luetel tuja käy­
mättömiä hedelmiä ja marjoja tai vihanneksia, pähkinöitä, muita  kasviai­
neksia, kuten yrttejä tai ruusun terälehtiä, tai sieniä maatalo usperäisessä 
etyylialkoholissa ja tislaamalla maseroinnin jälkeen alle 86-ti lavuuspro­
senttiseksi.  
b) Geistin  (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen 
raaka-aineiden nimellä) alkoholipitoisuuden on oltava vähintään  37,5 
tilavuusprosenttia.  
c) Geistia  (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen 
raaka-aineiden nimellä) ei saa maustaa.  
d) Geistia  (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen 
raaka-aineiden nimellä) ei saa värjätä.  
e) Geistia  (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai käytettyjen 
raaka-aineiden nimellä) saa makeuttaa loppumaun pyöristämiseksi . Lop­
putuote saa kuitenkin sisältää makeuttavia tuotteita inverttiso kerina il­
maistuna enintään 10 grammaa litrassa.  
f) Ilmaisu ” -geist ”, jota edeltää muu ilmaisu kuin hedelmän, kasvin tai muun 
raaka-aineen nimi, voi täydentää muun tislatun alkoholijuoman t ai alko­
holijuoman virallista nimeä, edellyttäen että tällainen käyttö ei johda 
kuluttajaa harhaan.  
18. Gentian  
a) Gentian on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan gentian tisleestä, joka 
puolestaan on valmistettu gentiankasvin juurista käyttämällä ja  tislaa­
malla; tisleeseen voidaan lisätä maatalousperäistä etyylialkoho lia. 
b) Gentianin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilav uusprosenttia.  
c) Gentiania ei saa maustaa.  
19. Katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma  
a) Katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma on tislatt u alkoholi­
juoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylial koholia 
tai viljasta tislattua alkoholijuomaa tai viljatislettä tai näi den yhdistelmää 
katajanmarjoilla ( Juniperus communis  L. tai  Juniperus oxicedrus  L.). 
b) Katajanmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman alkoholip itoisuuden 
on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 50  
c) Katajanmarjojen lisäksi voidaan käyttää aromiaineita, aromiv almisteita, 
kasveja, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, tai kasvien osia , joilla on 
aromaattisia ominaisuuksia, taikka näiden yhdistelmää, mutta ka tajan ais­
tinvaraisesti havaittavien ominaisuuksien on erotuttava selväst i, vaikka ne 
toisinaan olisivat heikkoja.  
d) Katajanmarjoilla maustetulla tislatulla alkoholijuomalla voi  olla viralliset 
nimet ” Wacholder ” tai ” genebra ”. 
20. Gin  
a) Gin  on katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma, joka val mis­
tetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia katajanmar joilla ( Ju­
niperus communis  L.). 
b) Ginin  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosentti a. 
c) Ginin  valmistuksessa saa käyttää ainoastaan aromiaineita tai aromiva lmis­
teita taikka näitä molempia ja siten, että katajan maku on hall itseva.  
d) Ilmaisua ” gin” saa täydentää ilmaisulla ” dry”, jos tuotteeseen ei ole lisätty 
makeutusta siten, että makeuttavien tuotteiden pitoisuus invert tisokerina 
ilmaistuna ylittää 0,1 grammaa lopputuotteen litraa kohden.  
21. Tislattu  gin 
a) Tislattuja  ginejä  ovat seuraavat:  
i) katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma, joka valm istetaan 
yksinomaan tislaamalla alkuaan vähintään 96-tilavuusprosenttist a maa­
talousperäistä etyylialkoholia katajanmarjojen ( Juniperus communis  
L.) ja muiden luontaisten kasvien kanssa siten, että katajan ma ku on 
hallitseva;  
ii) tuote, joka saadaan yhdistämällä tällaisella tislauksella s aatua tislettä ja 
koostumukseltaan, puhtaudeltaan ja alkoholipitoisuudeltaan vast aavaa 
maatalousperäistä etyylialkoholia; tislatun  ginin  maustamiseen voidaan 
myös käyttää luokassa 20 olevassa c alakohdassa määriteltyjä ar omi­
aineita tai aromivalmisteita taikka näitä molempia.  
b) Tislatun  ginin  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuuspro­
senttia.  
c) Giniä , joka valmistetaan ainoastaan lisäämällä esansseja tai aromeja  maa­
talousperäiseen etyylialkoholiin, ei pidetä tislattuna  gininä . 
d) Ilmaisua ”tislattu  gin” saa täydentää ilmaisulla ” dry” tai siihen saa sisäl­
lyttää ilmaisun ” dry”, jos tuotteeseen ei ole lisätty makeutusta siten, että 
makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna y littää 0,1 
grammaa lopputuotteen litraa kohden.  
22. London gin  
a) London gin  on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu  gin: 
i) se valmistetaan yksinomaan maatalousperäisestä etyylialkohol ista, sen 
metanolipitoisuus on enintään 5 grammaa hehtolitrassa 100-tilav uusp­
rosenttista alkoholia ja sen maku saadaan yksinomaan tislaamall a 
maatalousperäistä etyylialkoholia kaikkien käytettyjen luontais ten kas­
viainesten kanssa;  
ii) saadun tisleen alkoholipitoisuus on vähintään 70 tilavuuspr osenttia;  
iii) siihen mahdollisesti lisättävän maatalousperäisen etyylial koholin on 
täytettävä 5 artiklassa säädetyt vaatimukset kuitenkin niin, et tä sen 
metanolipitoisuus on enintään 5 grammaa hehtolitrassa 100-tilav uusp­
rosenttista alkoholia;  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 51  
iv) sitä ei ole värjätty;  
v) siihen ei ole lisätty makeutusta, jonka makeuttavien tuottei den pitoi­
suus inverttisokerina ilmaistuna ylittää 0,1 grammaa lopputuott een 
litraa kohden;  
vi) se ei sisällä i, iii ja v alakohdassa mainittujen ainesosie n ja veden 
lisäksi mitään muita ainesosia.  
b) London ginin  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuuspro­
senttia.  
c) Ilmaisua ” London gin ” saa täydentää ilmaisulla ” dry” tai siihen voidaan 
sisällyttää ilmaisu ” dry”. 
23. Kuminalla maustettu tislattu alkoholijuoma tai  Kümmel  
a) Kuminalla maustettu tislattu alkoholijuoma tai  Kümmel  on tislattu alko­
holijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyy lialkoho­
lia kuminalla ( Carum carvi  L.). 
b) Kuminalla maustetun tislatun alkoholijuoman tai  Kümmelin  alkoholipitoi­
suuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia.  
c) Lisäksi voidaan käyttää aromiaineita tai aromivalmisteita ta ikka näitä 
molempia, mutta kuminan maun on oltava hallitseva.  
24. Akvavit  tai aquavit  
a) Akvavit  tai aquavit  on kuminan tai tillin siemenillä tai näillä molemmilla 
maustettu tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maatalouspe räisestä 
etyylialkoholista ja maustetaan kasveista tai mausteista valmis tetuilla tis­
leillä.  
b) Akvavitin  tai aquavitin  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 
tilavuusprosenttia.  
c) Lisäksi voidaan käyttää luontaisia aromiaineita tai aromival misteita taikka 
näitä molempia, mutta näiden juomien maun on oltava pääosin per äisin 
tisleestä, joka valmistetaan kuminan ( Carum carvi  L.) tai tillin ( Anethum 
graveolens  L.) siemenistä taikka näiden molempien siemenistä; eteeristen 
öljyjen käyttö on kiellettyä.  
d) Karvasaineet eivät saa olla makua selvästi määrääviä; kuiva- ainepitoisuus 
saa olla enintään 1,5 grammaa 100 millilitrassa.  
25. Aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma  
a) Aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoh olijuoma, joka 
valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia täht ianiksesta 
(Illicium verum  Hook f.), aniksesta ( Pimpinella anisum  L.) tai saksanku­
minasta ( Foeniculum vulgare  Mill.) valmistetuilla luontaisilla uutteilla tai 
jonkin muun kasvin luontaisella uutteella, jonka pääaromiaine o n jokin 
edellä mainituista; valmistuksessa on käytettävä jotain seuraav ista mene­
telmistä tai niiden yhdistelmää:  
i) maserointi tai tislaaminen tai nämä molemmat;  
ii) alkoholin tislaaminen edellä mainittujen kasvien siementen tai muiden 
osien kanssa;  
iii) aniksenmakuisista kasveista tislaamalla saatujen luontaist en uutteiden 
lisääminen.  
b) Aniksella maustetun tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuu den on ol­
tava vähintään 15 tilavuusprosenttia.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 52  
c) Aniksella maustetun tislatun alkoholijuoman saa maustaa aino astaan aro­
mivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineilla.  
d) Myös muita luontaisia kasviuutteita tai aromaattisia siemeni ä voidaan 
käyttää, mutta aniksen maun on säilyttävä hallitsevana.  
26. Pastis  
a) Pastis  on aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma, joka sisältää m yös 
lakritsijuuren ( Glycyrrhiza  spp.) luontaista uutetta, jolloin juomassa on 
oltava ”kalkoneina” tunnettuja väriaineita ja glysyrritsiinihap poa vähin­
tään 0,05 grammaa ja enintään 0,5 grammaa litrassa.  
b) Pastiksen  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 tilavuusprosenttia.  
c) Pastiksen  saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla 
aromiaineilla.  
d) Pastiksen  on sisällettävä makeuttavia tuotteita alle 100 grammaa litraa 
kohden inverttisokerina ilmaistuna sekä anetolia vähintään 1,5 grammaa 
ja enintään 2 grammaa litrassa.  
27. Pastis de Marseille  
a) Pastis de Marseille  o n pastis , jossa on voimakas aniksen maku ja joka 
sisältää anetolia 1,9–2,1 grammaa litrassa.  
b) Pastis de Marseillen  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 45 tila­
vuusprosenttia.  
c) Pastis de Marseillen  saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontai­
silla aromiaineilla.  
28. Anis  tai janeževec  
a) Anis  tai janeževec  on aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma, jolle 
ominainen maku on peräisin yksinomaan aniksesta ( Pimpinella anisum  
L.), tähtianiksesta ( Illicium  verum Hook f.) tai saksankuminasta ( Foeni­
culum vulgare  Mill.) tai näiden yhdistelmästä.  
b) Aniksen  tai janeževecin  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 
tilavuusprosenttia.  
c) Aniksen  tai janeževecin  saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luon­
taisilla aromiaineilla.  
29. Tislattu  anis  
a) Tislattu  anis  on anis , joka sisältää alkoholia, joka on tislattu luokassa 28 
olevassa a alakohdassa tarkoitettujen siementen kanssa ja maant ieteellis­
ten merkintöjen tapauksessa mastiksin sekä muiden aromaattisten  siemen­
ten, kasvien tai hedelmien kanssa; tällaisen alkoholin osuuden on oltava 
vähintään 20 prosenttia tislatun  aniksen  sisältämästä alkoholista.  
b) Tislatun  aniksen  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuuspro­
senttia.  
c) Tislattua  anista  saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla 
aromiaineilla.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 53  
30. Karvaanmakuinen tislattu alkoholijuoma eli  bitter  
a) Karvaanmakuinen tislattu alkoholijuoma eli  bitter  on voimakkaasti kar­
vaan makuinen tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustam alla 
maatalousperäistä etyylialkoholia tai maatalousperäistä tislett ä tai näitä 
molempia aromiaineilla tai aromivalmisteilla tai näillä molemmi lla. 
b) Karvaanmakuisen tislatun alkoholijuoman eli  bitterin  alkoholipitoisuuden 
on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.  
c) Karvaanmakuista tislattua alkoholijuomaa eli  bitteriä  saa saattaa markki­
noille myös nimityksellä ”katkero” tai ” bitter ” joko ilman muita ilmaisuja 
tai muihin ilmaisuihin yhdistettynä, sanotun kuitenkaan rajoitt amatta täl­
laisten ilmaisujen käyttöä muiden elintarvikkeiden kuin tislatt ujen alko­
holijuomien esittelyssä ja merkinnöissä.  
d) Sen estämättä, mitä c alakohdassa säädetään, ilmaisua ”katke ro” tai ” bit­
ter” voidaan käyttää karvaanmakuisten liköörien kuvauksessa, esitt elyssä 
ja merkinnöissä.  
31. Maustettu vodka  
a) Maustettu vodka on vodkaa, jolle on annettu muu hallitseva m aku kuin 
vodkan valmistuksessa käytettyjen raaka-aineiden maku.  
b) Maustetun vodkan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37, 5 
tilavuusprosenttia.  
c) Maustettua vodkaa saa makeuttaa, sekoittaa, maustaa, kypsytt ää tai vär­
jätä. 
d) Jos maustettua vodkaa makeutetaan, lopputuote saa sisältää m akeuttavia 
tuotteita inverttisokerina ilmaistuna enintään 100 grammaa litr assa.  
e) Maustetun vodkan virallinen nimi saa myös olla jonkin hallit sevan maun 
nimi, johon on yhdistetty ilmaisu ”vodka”. Ilmaisu ”vodka” mill ä tahansa 
unionin virallisella kielellä voidaan korvata ilmaisulla ” vodka ”. 
32. Oratuomenmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma eli  pacharán  
a) Oratuomenmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma eli  pacharán  on tis­
lattu alkoholijuoma, jossa oratuomenmarjan maku on hallitseva j a joka 
valmistetaan maseroimalla oratuomenmarjoja ( Prunus spinosa ) maatalo­
usperäisessä etyylialkoholissa ja lisäämällä siihen aniksesta s aatuja luon­
taisia uutteita tai aniksen tisleitä taikka näitä molempia.  
b) Oratuomenmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman eli  pacharánin  al­
koholipitoisuuden on oltava vähintään 25 tilavuusprosenttia;  
c) Oratuomenmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman eli  pacharánin  
valmistuksessa on oltava käytetty vähintään 125 grammaa oratuom enmar­
joja lopputuotteen litraa kohden;  
d) Oratuomenmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman eli  pacharánin  
makeuttavien tuotteiden pitoisuuden on inverttisokerina ilmaist una oltava 
80–250 grammaa lopputuotteen litraa kohden;  
e) Oratuomenmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman eli  pacharánin  
aistinvaraisten ominaisuuksien, värin ja maun on oltava peräisi n yksin­
omaan käytetyistä hedelmistä ja aniksesta.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 54  
f) Ilmaisua ” pacharán ” saa käyttää virallisena nimenä vain silloin, kun tuote 
on valmistettu Espanjassa. Kun tuote on valmistettu Espanjan ul kopuo­
lella, ilmaisua ” pacharán ” saa käyttää ainoastaan siten, että sillä täyden­
netään virallista nimeä ”oratuomenmarjoilla maustettu tislattu alkoholi­
juoma” ja siihen liitetään ilmaisu ”valmistettu …ssa/ssä”, jota  täydenne­
tään sen jäsenvaltion tai kolmannen maan nimellä, jossa juoma o n 
valmistettu.  
33. Likööri  
a) Likööri on väkevä alkoholijuoma,  
i) jonka makeuttavien tuotteiden vähimmäispitoisuus inverttisok erina il­
maistuna on  
— 70 grammaa litrassa sellaisten kirsikkaliköörien tai hapankir sikka­
liköörien osalta, jotka sisältävät ainoastaan kirsikoista tai h apan­
kirsikoista valmistettua etyylialkoholia;  
— 80 grammaa litrassa sellaisten liköörien osalta, joiden ainoa na 
mausteena on gentiania tai vastaavaa kasvia tai koiruohoa,  
— 100 grammaa litrassa kaikissa muissa tapauksissa;  
ii) joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista t ai maatalo­
usperäisestä tisleestä tai yhdestä tai useammasta tislatusta al koholiju­
omasta taikka näiden yhdistelmästä makeuttamalla ja lisäämällä yhtä 
tai useampaa aromia, maatalousperäistä tuotetta tai elintarvike tta. 
b) Liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuus prosenttia.  
c) Liköörin valmistuksessa saa käyttää aromiaineita ja aromival misteita.  
Seuraavia liköörejä saa kuitenkin maustaa ainoastaan makua anta villa 
elintarvikkeilla, aromivalmisteilla ja luontaisilla aromiaineil la: 
i) hedelmäliköörit:  
— ananas ( Ananas ) 
— sitrushedelmät ( Citrus  L.) 
— tyrnimarja ( Hippophae rhamnoides  L.) 
— silkkiäismarja ( Morus alba , Morus rubra ) 
— hapankirsikka ( Prunus cerasus ) 
— kirsikka ( Prunus avium ) 
— mustaherukka ( Ribes nigrum  L.) 
— mesimarja ( Rubus arcticus  L.) 
— suomuurain ( Rubus chamaemorus  L.) ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 55  
— vadelma ( Rubus idaeus  L.) 
— karpalo ( Vaccinium oxycoccos  L.) 
— mustikka ( Vaccinium myrtillus  L.) 
— puolukka ( Vaccinium vitis -idaea  L.);  
ii) kasviliköörit:  
— génépi ( Artemisia genepi ) 
— gentian ( Gentiana  L.) 
— minttu ( Mentha  L.) 
— anis ( Pimpinella anisum  L.). 
d) Virallinen nimi voi olla ” liqueur ” missä tahansa jäsenvaltiossa ja seuraa­
vien osalta:  
— liköörien, jotka on valmistettu maseroimalla hapankirsikoita tai kirsi­
koita ( Prunus cerasus  tai Prunus avium ) maatalousperäisessä etyy­
lialkoholissa, virallinen nimi voi olla ” guignolet ” tai ”češnjevec ”, il­
maisun ”liqueur” kanssa tai ilman sitä;  
— liköörien, jotka on valmistettu maseroimalla hapankirsikoita (Prunus 
cerasus ) maatalousperäisessä etyylialkoholissa, virallinen nimi voi 
olla ” ginja ” tai ” ginjinha ” tai ” višnjevec ”, ilmaisun ”liqueur” kanssa 
tai ilman sitä;  
— liköörien, joiden alkoholipitoisuus on peräisin yksinomaan ro mmista, 
virallinen nimi voi olla ” punch au rhum ”, ilmaisun ”liqueur” kanssa 
tai ilman sitä;  
▼C2 
— maitoa tai maitotuotteita sisältävien liköörien virallinen ni mi voi olla, 
ilmaisun ”liqueur” kanssa tai ilman sitä, ”kerma”, jota on täyd ennetty 
sen käytetyn raaka-aineen nimellä, joka antaa liköörille sen ha llitsevan 
maun, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 artiklan 2 alakohdan, 10 ar­
tiklan 5 kohdan b alakohdan ja 11 artiklan soveltamista.  
▼B 
e) Unionissa tuotettujen liköörien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä 
saa käyttää seuraavia yhdistettyjä ilmaisuja, jos maatalousperä istä etyy­
lialkoholia tai maatalousperäistä tislettä käytetään vakiintune iden valmis­
tusmenetelmien vuoksi:  
— prune brandy ; 
— orange brandy ; 
— apricot brandy ; 
— cherry brandy ; 
— solbaerrom  tai mustaherukkarommi.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 56  
Tässä alakohdassa tarkoitettujen liköörien kuvauksessa, esittel yssä ja mer­
kinnöissä yhdistetty ilmaisu on esitettävä samalla rivillä sama nlaisin ja 
samanvärisin kirjaimin samaa kirjasinlajia käyttäen, ja ilmaisu  ”likööri” 
on esitettävä yhdistetyn ilmaisun välittömässä läheisyydessä vä hintään 
yhtä suurin kirjaimin. Jos alkoholi ei ole peräisin ilmoitetust a väkevästä 
alkoholijuomasta, sen alkuperä on merkittävä etikettiin samaan visuaa­
liseen kenttään yhdistetyn ilmaisun ja ilmaisun ”likööri” kanss a joko 
ilmoittamalla maatalousperäisen alkoholin tyyppi tai lisäämällä  ilmaisu 
”maatalousperäinen alkoholi”, jota edeltää aina ilmaisu ”valmis tettu …sta/ 
stä” tai ”valmistettu käyttäen …”.  
f) Virallista nimeä ”likööri” voidaan täydentää sellaisen aromi n tai elintar­
vikkeen nimellä, joka antaa väkevälle alkoholijuomalle sen hall itsevan 
maun, edellyttäen että aromin tai elintarvikkeen nimessä tarkoi tetusta 
raaka-aineesta peräisin olevat makua antavat elintarvikkeet, ar omivalmis­
teet tai luontaiset aromiaineet antavat väkevälle alkoholijuoma lle kyseisen 
maun, jota on täydennetty aromiaineilla ainoastaan, jos se on t arpeen 
kyseisen raaka-aineen aromin vahvistamiseksi, sanotun kuitenkaa n rajoit­
tamatta 11 ja 12 artiklan ja 13 artiklan 4 kohdan soveltamista.  
34. Crème de (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai muun raaka-ai ­
neen nimellä)  
a) Crème de … (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai muun 
raaka-aineen nimellä), on likööri, jonka makeuttavien tuotteide n pitoisuus 
inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 250 grammaa litrassa.  
b) Crème de … (jota on täydennetty käytetyn hedelmän tai muun 
raaka-aineen nimellä) on likööri, jonka alkoholipitoisuuden on oltava 
vähintään 15 tilavuusprosenttia.  
c) Tähän tislattuun alkoholijuomaan sovelletaan luokassa 33 vah vistettuja 
sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita j a 
aromivalmisteita.  
▼C2 
d) Käytettyihin raaka-aineisiin eivät saa kuulua maito eivätkä maitotuotteet.  
▼B 
e) Virallisessa nimessä esiintyvän hedelmän tai muun raaka-aine en on oltava 
hedelmä tai raaka-aine, joka antaa liköörille sen hallitsevan m aun. 
f) Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”.  
g) Virallista nimeä ” crème de cassis ” saa käyttää ainoastaan mustaherukoista 
valmistetuista likööreistä, joiden makeuttavien tuotteiden pito isuus invert­
tisokerina ilmaistuna on yli 400 grammaa litrassa.  
35. Sloe gin  
a) Sloe gin  on likööri, joka valmistetaan maseroimalla oratuomenmarjoja  
ginissä  ja johon on mahdollisesti lisätty oratuomenmarjamehua.  
b) Sloe ginin  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 25 tilavuusprosenttia.  
c) Sloe ginin  valmistuksessa saa käyttää ainoastaan luontaisia aromiaineita ja 
aromivalmisteita.  
d) Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”.  
36. Sambuca  
a) Sambuca  on seuraavien vaatimusten mukainen väritön aniksella maustettu  
likööri:  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 57  
i) se sisältää aniksen ( Pimpinella anisum  L.), tähtianiksen ( Illicium ve ­
rum L.) tai muiden aromaattisten yrttien tisleitä;  
ii) sen makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilma istuna on 
vähintään 350 grammaa litrassa;  
iii) sen luontaisen anetolin pitoisuus on vähintään 1 gramma mu tta enin­
tään 2 grammaa litrassa.  
b) Sambucan  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.  
c) Sambucaan  on sovellettava luokassa 33 vahvistettuja sääntöjä, jotka kos­
kevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita.  
d) Sambucaa  ei saa värjätä.  
e) Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”.  
37. Maraschino , marrasquino  tai maraskino  
a) Maraschino , marrasquino  tai maraskino  on väritön likööri, jonka maku 
saadaan aikaan pääasiassa imeläkirsikan tisleellä tai sellaisen  tuotteen tis­
leellä, joka valmistetaan maseroimalla imeläkirsikkaa tai kirsi kan osia 
maatalousperäisessä etyylialkoholissa tai imeläkirsikan tislees sä, ja jonka 
makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna o n vähintään 
250 grammaa litrassa.  
b) Maraschinon , marrasquinon  tai maraskinon  alkoholipitoisuuden on ol­
tava vähintään 24 tilavuusprosenttia.  
c) Maraschinoon , marrasquinoon  tai maraskinoon  sovelletaan luokassa 33 
vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita 
ja aromivalmisteita.  
d) Maraschinoa , marrasquinoa  tai maraskinoa  ei saa värjätä.  
e) Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”.  
38. Nocino  tai orehovec  
a) Nocino  tai orehovec  on likööri, jonka maku saadaan pääasiassa aikaan 
maseroimalla tai maseroimalla ja tislaamalla kokonaisia vihreit ä saksan­
pähkinöitä ( Juglans regia  L.) ja jonka makeuttavien tuotteiden pitoisuus 
inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 100 grammaa litrassa.  
b) Nocinon  tai orehovecin  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 
tilavuusprosenttia.  
c) Nocinoon  tai orehoveciin  sovelletaan luokassa 33 vahvistettuja sääntöjä, 
jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromival misteita.  
d) Virallista nimeä voidaan täydentää ilmaisulla ”likööri”.  
39. Munalikööri tai  advocaat  tai avocat  tai advokat  
a) Munalikööri tai  advocaat  tai avocat  tai advokat  on likööri, joka on joko 
maustamatonta tai maustettua ja joka valmistetaan maatalousperä isestä 
etyylialkoholista, maatalousperäisestä tisleestä tai tislatusta  alkoholiju­
omasta tai näiden yhdistelmästä ja jonka ainesosia ovat korkeal aatuinen 
munankeltuainen, munanvalkuainen ja sokeri tai hunaja tai nämä molem­
mat. Sokerin tai hunajan pitoisuuden on inverttisokerina ilmais tuna oltava 
vähintään 150 grammaa litrassa. Puhtaan munankeltuaisen vähimmä is­
pitoisuuden on lopputuotteessa oltava 140 grammaa litrassa. Jos  tuot­
teessa käytetään muiden kuin  Gallus gallus  -suvun kanojen munia, tästä 
on ilmoitettava etiketissä.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 58  
b) Munaliköörin tai  advocaatin  tai avocatin  tai advokatin  alkoholipitoisuu­
den on oltava vähintään 14 tilavuusprosenttia.  
c) Munaliköörin tai  advocaatin  tai avocatin  tai advokatin  valmistuksessa saa 
käyttää ainoastaan makua antavia elintarvikkeita, aromiaineita ja 
aromivalmisteita.  
▼C2 
d) Munaliköörin tai  advocaatin  tai avocatin  tai advokatin  valmistuksessa saa 
käyttää maitoa ja maitotuotteita.  
▼B 
40. Munaa sisältävä likööri  
a) Munaa sisältävä likööri on likööri, joka on joko maustamaton ta tai maus­
tettua ja joka valmistetaan maatalousperäisestä etyylialkoholis ta, maatalo­
usperäisestä tisleestä tai tislatusta alkoholijuomasta tai näid en yhdistel­
mästä ja jonka tyypillisiä ainesosia ovat korkealaatuinen munan keltuai­
nen, munanvalkuainen ja sokeri tai hunaja tai nämä molemmat. So kerin 
tai hunajan pitoisuuden on inverttisokerina ilmaistuna oltava v ähintään 
150 grammaa litrassa. Munankeltuaisen vähimmäispitoisuuden on l oppu­
tuotteessa oltava 70 grammaa litrassa.  
b) Munaa sisältävän liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähi ntään 15 
tilavuusprosenttia.  
c) Munaa sisältävän liköörin valmistuksessa saa käyttää ainoast aan makua 
antavia elintarvikkeita, luontaisia aromiaineita ja aromivalmis teita. 
▼C2 
d) Munaa sisältävän liköörin valmistuksessa saa käyttää maitoa ja 
maitotuotteita.  
▼B 
41. Mistrà  
a) Mistrà  on väritön tislattu alkoholijuoma, joka on maustettu aniksella  tai 
luontaisella anetolilla ja joka on seuraavien vaatimusten mukai nen: 
i) sen anetolin pitoisuus on vähintään 1 gramma mutta enintään 2 gram­
maa litrassa;  
ii) se voi sisältää myös aromaattisten yrttien tislettä;  
iii) sitä ei ole makeutettu.  
b) Mistràn  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 ja enintään 47 
tilavuusprosenttia.  
c) Mistràa  saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja luontaisilla 
aromiaineilla.  
d) Mistràa  ei saa värjätä.  
42. Väkevä glögi  tai spritglögg  
a) Väkevä glögi  tai spritglögg  on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan 
maustamalla viiniä tai viinituotteita ja maatalousperäistä etyy lialkoholia 
neilikka- tai kaneliaromilla tai näillä molemmilla käyttämällä jotakin seu­
raavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää:  
i) maserointi tai tislaus,  
ii) alkoholin tislaaminen yhdessä edellä mainittujen kasvinosie n kanssa,  
iii) luontaisten neilikka- tai kaneliaromiaineiden lisääminen.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 59  
b) Väkevän glögin  tai spritglöggin  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 
15 tilavuusprosenttia.  
c) Väkevää glögiä  tai spritglöggiä  saa maustaa ainoastaan aromiaineilla, 
aromivalmisteilla ja muilla aromeilla, mutta a alakohdassa täsm ennettyjen 
mausteiden maun on oltava hallitseva.  
d) Viinin tai viinituotteiden pitoisuus saa olla enintään 50 pr osenttia 
lopputuotteesta.  
43. Berenburg  tai Beerenburg  
a) Berenburg  tai Beerenburg  on seuraavien vaatimusten mukainen tislattu 
alkoholijuoma:  
i) se valmistetaan käyttäen maatalousperäistä etyylialkoholia;  
ii) se valmistetaan maseroimalla hedelmiä tai kasveja tai näide n osia;  
iii) sille ominainen maku on peräisin gentianjuuren ( Gentiana lutea  L.), 
katajanmarjan ( Juniperus communis  L.) ja laakerinlehden ( Laurus 
nobilis  L.) tisleestä;  
iv) sen väri vaihtelee vaaleanruskeasta tummanruskeaan;  
v) sitä voidaan makeuttaa, mutta makeuttavien tuotteiden pitois uus in­
verttisokerina ilmaistuna saa olla enintään 20 grammaa litrassa . 
b) Berenburgin  tai Beerenburgin  alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 
tilavuusprosenttia.  
c) Berenburgin  tai Beerenburgin  saa maustaa ainoastaan aromivalmisteilla ja 
luontaisilla aromiaineilla.  
44. Hunajanektari tai hunajasimanektari  
a) Hunajanektari tai hunajasimanektari on tislattu alkoholijuom a, joka val­
mistetaan maustamalla käyneen hunajaliuoksen ja -tisleen tai ma atalous­
peräisen etyylialkoholin tai näiden molempien sekoitusta, joka sisältää 
vähintään 30 tilavuusprosenttia käynyttä hunajaliuosta.  
b) Hunajanektari tai hunajasimanektarin alkoholipitoisuuden on oltava vä­
hintään 22 tilavuusprosenttia.  
c) Hunajanektari tai hunajasimanektaria saa maustaa ainoastaan aromival­
misteilla ja luontaisilla aromiaineilla siten, että hunajan mak u on 
hallitseva.  
d) Hunajanektari tai hunajasimanektari voidaan makeuttaa ainoas taan 
hunajalla.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 60  
LIITE II  
TIETTYJÄ VIINOJA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖT  
1. Rum -Verschnittia  tuotetaan Saksassa; se valmistetaan sekoittamalla rommia ja 
maatalousperäistä etyylialkoholia siten, että vähintään 5 prose nttia lopputuot­
teen alkoholista on peräisin rommista.  Rum -Verschnittin  alkoholipitoisuuden 
on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. Kuvauksessa, esitt elyssä ja mer­
kinnöissä ilmaisu ” Verschnitt ” on esitettävä samanlaisin, samankokoisin ja 
samanvärisin kirjaimin samaa kirjasinlajia käyttäen ja samalla rivillä kuin 
ilmaisu ” Rum”; kun kyseessä ovat pullot, ilmaisujen on oltava etupuolen 
etiketissä. Tuotteen virallinen nimi on ”viina”. Jos  Rum-Verschnittia  saatetaan 
markkinoille Saksan ulkopuolella, alkoholikoostumus on ilmoitet tava etike­
tissä.  
2. Slivovicea  tuotetaan Tšekissä; se valmistetaan lisäämällä luumutisleeseen  en­
nen lopullista tislausta maatalousperäistä etyylialkoholia site n, että vähintään 
70 prosenttia lopputuotteen alkoholista on peräisin luumutislee stä. Tuotteen 
virallinen nimi on ”viina”. Nimitys  slivovice  voidaan lisätä, jos se esitetään 
samalla nähtävissä olevalla kentällä etupuolen etiketissä. Jos  slivovicea  saa­
tetaan markkinoille Tšekin ulkopuolella, alkoholikoostumus on i lmoitettava 
etiketissä. Tällä säännöksellä ei rajoiteta liitteessä I olevaa n luokkaan 9 kuu­
luvien hedelmistä tislattujen alkoholijuomien virallisten nimie n käyttöä.  
3. Guignolet Kirschiä  tuotetaan Ranskassa; se valmistetaan sekoittamalla  guig­
nolet 'ta ja  kirschiä  siten, että vähintään 3 prosenttia lopputuotteen puhtaasta 
alkoholista on oltava peräisin  kirschistä . Kuvauksessa, esittelyssä ja merkin­
nöissä ilmaisu ” Guignolet ” on esitettävä samanlaisin, samankokoisin ja sa­
manvärisin kirjaimin samaa kirjasinlajia käyttäen ja samalla ri villä kuin il­
maisu ” kirsch ”; kun kyseessä ovat pullot, ilmaisujen on oltava etupuolen 
etiketissä. Tuotteen virallinen nimi on ”likööri”. Sen alkoholi koostumuksessa 
on ilmoitettava  guignolet 'n ja kirschin  puhtaan alkoholin tilavuuden prosentti­
osuus  gignolet kirschin  puhtaan alkoholin kokonaistilavuudesta  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 61  
LIITE III  
DYNAAMINEN ” CRIADERAS Y SOLERA ”- TAI ” SOLERA E 
CRIADERAS ” -VANHENTAMISMENETELMÄ  
Dynaamisessa ” criaderas y solera ”- tai ” solera e criaderas ” -vanhentamismene­
telmässä kustakin tammitynnyristä ja -säiliöstä, jotka muodosta vat vanhentamis­
kerroksen, lasketaan määräajoin pois osa niissä säilytettävästä  brandystä  ja syn­
tynyt vaje täytetään edellisestä vanhentamiskerroksesta otetull a brandyllä . 
Määritelmät  
”Vanhentamiskerroksella” tarkoitetaan kutakin sellaisten tammit ynnyreiden ja 
-säiliöiden ryhmää, jossa on sama kypsytysaste ja jonka läpi  brandy  käy van­
hentamisprosessin aikana. Kutakin kerrosta kutsutaan nimellä ” criadera ”, lukuun 
ottamatta viimeistä,  brandyn  toimitusta edeltävää kerrosta, jota kutsutaan nimellä 
”solera ”. 
”Poistolla” tarkoitetaan kustakin vanhentamiskerroksen tammityn nyristä ja -säili­
östä pois laskettua  brandyn  osaa, joka lisätään seuraavan vanhentamiskerroksen 
tammitynnyreihin ja -säiliöihin, tai ” soleran ” tapauksessa toimitusvalmista 
tuotetta.  
”Täytöllä” tarkoitetaan tietyn vanhentamiskerroksen tammitynnyr eistä ja säiliöistä 
saatavaa  brandyn  osaa, joka lisätään ja sekoitetaan seuraavan vanhentamiskerrok ­
sen tammitynnyreiden ja -säiliöiden sisältöön.  
”Keskimääräisellä iällä” tarkoitetaan koko  brandy varaston kiertoa vanhentamisp­
rosessissa vastaavaa ajanjaksoa, joka lasketaan jakamalla kaikk ien vanhentamis­
kerrosten sisältämän  brandyn  kokonaismäärä viimeisestä vanhentamiskerroksesta 
eli ”solerasta ” vuoden aikana poistetulla määrällä.  
”Solerasta ” pois lasketun  brandyn  keskimääräinen ikä voidaan laskea seuraavaa 
kaavaa käyttäen: t = Vt / Ve, jossa:  
— t on keskimääräinen ikä ilmaistuna vuosina,  
— Vt on varaston kokonaismäärä vanhentamisjärjestelmässä, ilmai stuna litroina 
puhdasta alkoholia,  
— Ve on vuoden aikana pois lasketun toimitusvalmiin tuotteen ko konaismäärä 
ilmaistuna litroina puhdasta alkoholia.  
Kun tammitynnyreiden ja -säiliöiden vetoisuus on alle 1 000 lit raa, vuotuisten 
poistojen ja täyttöjen lukumäärän on oltava samansuuruinen tai pienempi kuin 
järjestelmässä olevien kerrosten lukumäärä kerrottuna kahdella,  jotta varmis­
tetaan, että nuorimman ainesosan ikä on vähintään kuusi kuukaut ta. 
Kun tammitynnyreiden ja -säiliöiden vetoisuus on vähintään 1 00 0 litraa, vuotuis­
ten poistojen ja täyttöjen lukumäärän on oltava samansuuruinen tai pienempi kuin 
järjestelmässä olevien kerrosten lukumäärä, jotta varmistetaan,  että nuorimman 
ainesosan ikä on vähintään yksi vuosi.  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 62  
LIITE IV  
Vastaavuustaulukko  
Tämä asetus  Asetus (EY) N:o 110/2008  
1 artiklan 1 ja 2 kohta  1 artiklan 1 ja 2 kohta  
2 artiklan a–d alakohta  2 artiklan 1 ja 3 kohta  
2, artiklan e alakohta  2 artiklan 2 kohta  
2 artiklan f alakohta  Liite I, 6 kohta  
3 artiklan 1 kohta  8 artikla  
3 artiklan 2 ja 3 kohta  10 artikla  
3 artiklan 4 kohta  15 artiklan 1 kohta  
3 artiklan 5 kohta  —  
3 artiklan 6 kohta  —  
3 artiklan 7 kohta  15 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta  
3 artiklan 8 kohta  —  
3 artiklan 9 ja 10 kohta  11 artiklan 2 kohta ja Liite I, 4 kohta  
3 artiklan 11 ja 12 kohta  Liite I, 7 kohta  
4 artiklan 1 kohta  7 ja Liite I, 14 kohta  
4 artiklan 2 kohta  7 ja Liite I, 15 kohta  
4 artiklan 3 kohta  7 ja Liite I, 16 kohta  
4 artiklan 4 kohta  —  
4 artiklan 5 kohta  Liite I, 17 kohta  
4 artiklan 6 kohta  —  
4 artiklan 7 kohta  Liite I, 2 kohta  
4 artiklan 8 kohta  Liite I, 3 kohta  
4 artiklan 9 kohta  Liite I, 3 kohta  
4 artiklan 10 kohta  Liite I, 5 kohta  
4 artiklan 11 kohta  Liite I, 8 kohta  
4 artiklan 12 kohta  Liite I, 9 kohta  
4 artiklan 13 kohta  —  
4 artiklan 14 kohta  —  
4 artiklan 15 kohta  —  
4 artiklan 16 kohta  —  
4 artiklan 17 kohta  —  
4 artiklan 18 kohta  —  
4 artiklan 19 ja 20 kohta  Liite I, 10 kohta  
4 artiklan 21 kohta  —  
4 artiklan 22 kohta  —  
4 artiklan 23 kohta  Liite I, 11 kohta  
4 artiklan 24 kohta  Liite I, 12 kohta  
5 artikla  Liite I, 1 kohta  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 63  
Tämä asetus  Asetus (EY) N:o 110/2008  
6 artiklan 1 kohta  3 artiklan 1 kohta  
6 artiklan 2 kohta  3 artiklan 3 kohta  
6 artiklan 3 kohta  3 artiklan 4 kohta  
7 artiklan 1 kohta  4 artikla  
7 artiklan 2 kohta  5 artiklan 1 kohta  
7 artiklan 3 kohta  5 artiklan 2 kohta  
7 artiklan 4 kohta  5 artiklan 3 kohta  
8 artiklan 1 kohta  26 artikla  
8 artiklan 2 kohta  1 artiklan 3 kohta  
8 artiklan 3 kohta  —  
8 artiklan 4 kohta  —  
9 artikla  —  
10 artiklan 1 kohta  —  
10 artiklan 2 kohta  9 artiklan 1 kohta  
10 artiklan 3 kohta  9 artiklan 2 kohta  
10 artiklan 4 kohta  9 artiklan 3 kohta  
10 artiklan 5 kohta  9 artiklan 5 ja 6 kohta  
10 artiklan 6 kohdan a–c, e ja f alakohta  —  
10 artiklan 6 kohdan d alakohta  12 artiklan 2 kohta  
10 artiklan 7 kohdan ensimmäinen alakohta  9 artiklan 4 ja 7  
10 artiklan 7 kohdan toinen alakohta  —  
11 artiklan 1 kohta  10 artiklan 1 ja 2 kohta  
11 artiklan 2 ja 3 kohta  —  
12 artiklan 1 kohta  10 artiklan 1 kohta  
12 artiklan 2, 3 ja 4 kohta  —  
13 artiklan 1 kohta  12 artiklan 1 kohta  
13 artiklan 2 kohta  9 artiklan 9 kohta  
13 artiklan 3 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta  11 artiklan 4 kohta  
13 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta  11 artiklan 5 kohta  
13 artiklan 3 kohdan neljäs alakohta  —  
13 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta  11 artiklan 3 kohta  
13 artiklan 4 kohdan toinen alakohta  11 artiklan 4 kohta  
13 artiklan 4 kohdan kolmas alakohta  11 artiklan 5 kohta  
13 artiklan 5 kohta  —  
13 artiklan 6 kohta  12 artiklan 3 kohta  
13 artiklan 7 kohta  —  
14 artiklan 1 kohta  Liite I, 13 kohta  
14 artiklan 2 kohta  —  
15 artiklan 1 kohta  14 artiklan 2 kohta  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 64  
Tämä asetus  Asetus (EY) N:o 110/2008  
15 artiklan 2 kohta  —  
16 artikla  —  
17 artikla  13 artikla  
18 artikla  —  
19 artiklan 1 kohta  12 artiklan 3 kohta  
19 artiklan 2 kohta  —  
20 artiklan a alakohta  —  
20 artiklan b alakohta  28 artiklan 2 kohta  
20 artiklan c alakohta  —  
20 artiklan d alakohta  —  
21 artiklan 1 kohta  —  
21 artiklan 2 kohta  16 artikla  
21 artiklan 3 kohta  15 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta  
21 artiklan 4 kohta  —  
22 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta  17 artiklan 4 kohta  
22 artiklan 1 kohdan toinen alakohta  —  
22 artiklan 2 kohta  —  
23 artiklan 1 kohdan johdantokappale ja a, b ja c alakohta  —  
23 artiklan 1 kohdan toinen alakohta  17 artiklan 3 kohta  
23 artiklan 2 kohta  17 artiklan 1 kohdan toinen virke  
24 artiklan 1–4 kohta  —  
24 artiklan 5, 6 ja 7 kohta  17 artiklan 2 kohta  
24 artiklan 8 kohta  17 artiklan 3 kohta  
24 artiklan 9 kohta  17 artiklan 1 kohdan ensimmäinen virke  
25 artikla  —  
26 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta  17 artiklan 5 kohta  
26 artiklan 1 kohdan toinen alakohta  —  
26 artiklan 2 kohta  17 artiklan 6 kohta  
27 artiklan 1 kohta  17 artiklan 7 kohdan ensimmäinen virke  
27 artiklan 2, 3 ja 4 kohta  —  
27 artiklan 5 kohta  17 artiklan 7 kohdan toinen virke  
28 artikla  —  
29 artikla  —  
30 artiklan 1, 2 ja 3 kohta  17 artiklan 8 kohdan ensimmäinen virke  
30 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta  17 artiklan 8 kohdan toinen virke  
30 artiklan 4 kohdan toinen alakohta  —  
31 artikla  21 artikla  
32 artikla  18 artikla  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 65  
Tämä asetus  Asetus (EY) N:o 110/2008  
33 artiklan 1 kohta  15 artiklan 2 kohta  
33 artiklan 2 ja 3 kohta  —  
34 artiklan 1, 2 ja 3 kohta  19 artikla  
34 artiklan 4 kohta  —  
35 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta  15 artiklan 3 kohdan toinen alakohta  
35 artiklan 1 kohdan toinen alakohta  —  
35 artiklan 2 kohta  23 artiklan 3 kohta  
35 artiklan 3 kohta  —  
36 artiklan 1 kohta  23 artiklan 1 kohta  
36 artiklan 2 kohta  23 artiklan 2 kohta  
37 artikla  —  
38 artiklan 1 kohta  —  
38 artiklan 2 kohta  22 artiklan 1 kohta  
38 artiklan 3 kohta  22 artiklan 2 kohta  
38 artiklan 4 kohta  —  
38 artiklan 5 kohta  22 artiklan 3 kohta  
38 artiklan 6 kohta  22 artiklan 4 kohta  
39 artiklan 1 kohta  —  
39 artiklan 2 ja 3 kohta  —  
40 artikla  —  
41 artikla  —  
42 artikla  —  
43 artiklan 1 kohta  24 artiklan 1 kohta  
43 artiklan 2 kohta  24 artiklan 3 kohta  
44 artiklan 1 kohta  24 artiklan 2 kohta  
44 artiklan 2 kohta  —  
45 artikla  6 artikla  
46 artikla  —  
47 artikla  25 artikla  
48 artikla  —  
49 artikla  29 artikla  
50 artikla  28 artikla  
51 artikla  30 artikla  
Liite I, luokka 1–31  Liite II, luokka 1–31  
Liite I, luokka 32  Liite II, luokka 37 a  ▼B
 02019R0787 — FI — 17.05.2019 — 000.004 — 66  
Tämä asetus  Asetus (EY) N:o 110/2008  
Liite I, luokka 33  Liite II, luokka 32  
Liite I, luokka 34  Liite II, luokka 33  
Liite I, luokka 35  Liite II, luokka 37  
Liite I, luokka 36  Liite II, luokka 38  
Liite I, luokka 37  Liite II, luokka 39  
Liite I, luokka 38  Liite II, luokka 40  
Liite I, luokka 39  Liite II, luokka 41  
Liite I, luokka 40  Liite II, luokka 42  
Liite I, luokka 41  Liite II, luokka 43  
Liite I, luokka 42  Liite II, luokka 44  
Liite I, luokka 43  Liite II, luokka 45  
Liite I, luokka 44  Liite II, luokka 46  
Liite II  Liite II, otsikon ”Muut viinat” alla oleva osa  
Liite III  —  
Liite IV  —  ▼B