1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 18 päivänä joulukuuta 1975,
moottoriajoneuvojen turvavöiden kiinnityspisteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännönlähentä-
misestä
(76/115/ETY)
(EYVL L 24, 30.1.1976, s. 6)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston direktiivi 81/575/ETY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1981 L 209 30 29.7.1981
►M2Komission direktiivi 82/318/ETY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 1982 L 139 9 19.5.1982
►M3Komission direktiivi 90/629/ETY, annettu 30 päivänä lokakuuta 1990 L 341 14 6.12.1990
►M4Komission direktiivi 96/38/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1996 L 187 95 26.7.1996
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 18 päivänä joulukuuta 1975,
moottoriajoneuvojen turvavöiden kiinnityspisteitä koskevan jäsen-
valtioiden lainsäädännön lähentämisestä
(76/115/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo, että
tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen
lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa turvavöidenkiinnityspisteisiin,
nämä tekniset vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on
tarpeen, että jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassaolevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jottamoottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää
koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä
helmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY (
3)
säädetty ETY-tyyppihyväksyntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaik-kien ajoneuvotyyppien osalta,
yhteisistä vaatimuksista matkustajatilan sisäisille osille, hallintalait-
teiden sijoittelulle, katolle, selkänojille ja istuimien takaosille säädetäändirektiivillä 74/60/ETY (
4); sisävarusteita koskevista yhteisistä vaati-
muksista, jotka liittyvät ohjausmekanismin toimintaantörmäystilanteessa, säädetään direktiivillä 74/297/ETY (
5); istuimille ja
niiden kiinnityspisteiden lujuudelle koskevista yhteisistä vaatimuksista
säädetään direktiivillä 74/408/ETY (6); muut sisävarusteita, erityisesti
turvavöitä, niskatukia ja hallintalaitteiden kuvatunnuksia, koskevatvaatimukset annetaan myöhemmin, ja
moottoriajoneuvoja koskevan kansallisen lainsäädännön lähentäminen
edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suor-
ittamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti; tällaisen järjestelmäntarkoituksenmukainen toimiminen edellyttää, että kaikki jäsenvaltiotsaattavat nämä vaatimukset voimaan samasta päivämäärästä alkaen,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tätä direktiiviä sovelletaan moottoriajoneuvojen eteen- tai taaksepäin
suunnattujen istuimien täysikasvuisille henkilöille tarkoitettujen turva-vöiden kiinnityspisteisiin.
2 artikla
Tässä direktiivissä ajoneuvolla tarkoitetaan kaikkia direktiivin 70/156/
ETY►
M4liitteessä II A ◄määriteltyjä tieliikenteeseen tarkoitettuja,1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 2
(1) EYVL N:o C 5, 8.1.1975, s. 41
(2) EYVL N:o C 47, 27.2.1975, s. 45
(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
(4) EYVL N:o L 38, 11.2.1974, s. 2
(5) EYVL N:o L 165, 20.6.1974, s. 16
(6) EYVL N:o L 221, 12.8.1974, s. 1▼M4
▼M1
▼M1
vähintään nelipyöräisiä M- ja N-luokan moottoriajoneuvoja, joiden
suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h.
3 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä moottoriajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai
kansallista tyyppihyväksyntää turvavöiden kiinnityspisteisiin liittyvistä
syistä, jos nämä kiinnityspisteet vastaavat ►M4liitteiden ◄vaati-
muksia.
4 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä moottoriajoneuvon rekisteröintiä tai kieltää sen
myyntiä, liikkeelle laskemista tai käyttöä turvavöiden kiinnityspisteisiinliittyvistä syistä, jos nämä kiinnityspiseet vastaavat ►
M4liitteiden ◄
vaatimuksia.
5 artikla
Tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat
toimenpiteet sen varmistamiseksi, että se saa tiedon kaikista liitteessä I
olevassa 1.1 kohdassa tarkoitetuista osien tai ominaisuuksien muutok-
sista. Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on päätettävä,onko muutetulle ajoneuvotyypille tehtävä uusia testejä ja laadittava uusiseloste. Jos nämä testit osoittavat, ettei muutos täytä tässä direktiivissäsäädettyjä vaatimuksia, muutosta ei saa hyväksyä.
6 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen
annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyänoudattaen.
7 artikla
1. Jäsenvaltioiden on ennen 1 päivää lokakuuta 1976 annettava ja
julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset ja
ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 1977
alkaen.
2. Kun tämä direktiivi on annettu tiedoksi, jäsenvaltioiden on
huolehdittava siitä, että luonnokset niistä tässä direktiivissä tarkoitettujakysymyksiä koskevista laeista, asetuksista ja hallinnollisista määräyk-sistä, jotka jäsenvaltiot aikovat antaa, toimitetaan komissiolle riittävän
ajoissa, jotta se voi esittää huomautuksensa.
8 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 3
▼B
▼M4
LIITELUETTELO
LIITE I: Määritelmät, ETY-tyyppihyväksynnän hakeminen, ETY-
tyyppihyväksynnän myöntäminen, eritelmät, testit, tuotannon
vaatimustenmukaisuus, ohjeet
Lisäys 1 Kiinnityspisteiden vähimmäismääräLisäys 2 Alempien kiinnityspisteiden sijainti, kulmavaati-
mukset
Lisäys 3 IlmoituslomakeLisäys 4 Tyyppihyväksyntätodistus
LIITE II: Vyön tehollisten kiinnityspisteiden sijoituspaikatLIITE III: Vetolaite1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 4
▼B
LIITE I
MÄÄRITELMÄT, ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN, ETY-
TYYPPIHYVÄKSYNTÄ, VAATIMUKSET, TESTIT, TUOTANNON
VAATIMUSTENMUKAISUUS, OHJEET
1 MÄÄRITELMÄT
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
1.1 ”ajoneuvotyypillä” turvavöiden kiinnityspisteiden osalta ajoneuvo-
luokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavilta
olennaisilta osin: ajoneuvo- tai istuinrakenteen osien tai ajoneuvon
muiden osien, joihin vyön kiinnityspisteet on kiinnitetty, mitat,
muodot ja rakennemateriaalit;
1.2 ”vyön kiinnityspisteillä” sellaisia ajoneuvon tai istuimien osia tai
muuta ajoneuvon osaa, johon turvavyöasennelmat kiinnitetään;
1.3 ”turvavyöllä (istuinvyö, vyö)” vyönauha-asennelmaa, johon kuuluu
vyölukko sekä säätö- ja kiinnityslaitteet ja joka asennetaan kiinteästi
moottorikäyttöiseen ajoneuvoon ja jonka tarkoituksena on vähentää
vyön käyttäjän vahingoittumisen vaaraa rajoittamalla tämän liikku-
vuutta ajoneuvossa törmäyksen tai äkillisen jarrutuksen yhteydessä.
Tällaista asennelmaa kutsutaan yleensä ”vyöasennelmaksi” ja ilmai-
suun katsotaan kuuluvaksi myös energianvaimennin tai nauhan
kelauslaite;
1.4 ”nauhan ohjaimella” laitetta, joka muuttaa nauhan asemaa vyöasen-
nelman käyttäjän suhteen;
1.5 ”vyön tehollisella kiinnityspisteellä” pistettä, jota 4.4 kohdassa
esitetyin tavoin käytetään turvavyön eri osien kulmien määrittämiseen
vyön käyttäjän suhteen, toisin sanoen pistettä, johon nauha olisi
kiinnitettävä, jotta sen asento olisi sama kuin käytettäessä tarkoitettu
vyön asento; se saattaa olla vyön todellinen kiinnityspiste, riippuen
turvavyön jäykkien osien järjestelystä niiden kiinnityskohtaan,
esimerkiksi:
1.5.1 jos turvavyöhön kuuluu jäykkä, vyön lattiakiinnityspisteeseen kiinni-
tetty kiinteä tai vapaasti kääntyvä osa, vyön tehollinen kiinnityspiste
kaikissa istuimen säätöasennoissa on piste, jossa nauha on kiinnitetty
tähän jäykkään osaan;
1.5.2 jos nauhanohjain on kiinnitetty ajoneuvo- tai istuinrakenteeseen, vyön
tehollisen kiinnityspisteen katsotaan olevan ohjaimen keskipiste
kohdassa, jossa nauha eroaa ohjaimesta vyön käyttäjän puolella;
nauhan on oltava suorassa linjassa vyön tehollisen kiinnityspisteen ja
käyttäjän välillä;
1.5.3 jos vyö kulkee suoraan käyttäjästä ajoneuvo- tai istuinrakenteeseen
kiinnitettyyn kelauslaitteeseen ilman välissä olevaa nauhanohjainta,
vyön tehollisen kiinnityspisteen katsotaan olevan nauhakelan akselin
ja kelalla olevan nauhan keskiviivan kautta kulkevan tason leikkaus-
piste;
1.6 ”istuimella” yhden täysikasvuisen henkilön istuttavaa ajoneuvon
rakenteeseen sisään-rakennettua tai irrallista rakennetta verhoiluineen.
Ilmaisu käsittää sekä erillisen istuimen että yhdelle henkilölle
tarkoitetun yhdistelmäistuimen osan;
1.6.1 ’etuistuimella’ tarkoitetaan istuinta, jossa kyseisen istuimen ”etum-
mainen H-piste on kuljettajan R-pisteen kautta kulkevalla
pystysuoralla poikittaistasolla tai sen edessä;”
1.7 ”yhdistelmäistuimella” vähintään kahden täysikasvuisen henkilön
istuttavaksi tarkoitettua rakennetta verhoiluineen;
1.8 ”istuinryhmällä” yhden tai useamman täysikasvuisen henkilön
istuttavaa joko yhdistelmäistuinta tai erillisiä, vierekkäisiä istuimia
(jotka on sijoitettu esimerkiksi niin, että yhden istuimen etukiinnity-
spisteet ovat linjassa toisen istuimen etu- tai takakiinnityspisteiden
kanssa tai toisen istuimen kiinnityspisteiden välissä);
1.9 ”kokoontaitettavalla (kääntö)istuimella” tilapäiskäyttöön tarkoitettua
apuistuinta, joka on tavallisesti kokoontaitettuna;1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 5
▼M3
▼B
▼B
1.10 ”istuintyypillä” istuinluokkaa, johon kuuluvat istuimet eivät eroa
toisistaan seuraavilta olennaisilta osin, kuten:
1.10.1 istuinrakenteen muoto, mitat ja materiaalit,1.10.2 säätö- ja kaikkien lukitusjärjestelmien tyypit ja mitat,1.10.3 istuimessa olevien vyön kiinnityspisteiden, istuimien kiinnityspis-
teiden ja kyseisten ajoneuvorakenteen osien tyypit ja mitat;
1.11 ”istuimen kiinnityspisteellä” järjestelmää, jolla istuin on kiinnitetty
ajoneuvon rakenteeseen, mukaan lukien asiaankuuluvat osat
ajoneuvon rakenteessa;
1.12 ”säätöjärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osa
voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella
voidaan erityisesti:
1.12.1 säätää istuimen asentoa pituussuunnassa,1.12.2 säätää istuimen asentoa pystysuunnassa,
1.12.3 säätää istuimen asentoa istuinkulman osalta;
1.13 ”siirtojärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa
voidaan portaattomasti siirtää pituussuunnassa, tai istuimen osien
välisiä kulmia muuttaa matkustajien ajoneuvoon nousemisen help-
ottamiseksi;
1.14. ”lukitusjärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuin ja sen osat lukitaan
istuimen käyttöasentoihin, ja joka sisältää laitteet sekä istuimen
selkänojan että ajoneuvon istuimen lukitsemiseen;
1.15 ”vertailualueella” tilaa kahden pystysuoran poikittaistason välissä,
400 mm:n päässä toisistaan ja symmetrisessä suhteessa H-pisteeseen
sekä määriteltyinä direktiivin 74/60/ETY liitteessä II kuvaillun
päänmuotoisen laitteen liikkeellä pystysuorasta vaakasuoraan. Laite
sijoitetaan kyseisen liitteen määritelmän mukaisesti ja sen enimmäis-
pituudeksi asetetaan 840 mm.
2 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN
2.1 Ajoneuvon valmistajan on haettava direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan
4 kohdan mukaisesti ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntää sen turva-
vöiden kiinnityspisteiden osalta.
2.2. Ilmoituslomakkeen malli on lisäyksessä 3.
2.3 Ajoneuvon valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle joko
samaa tyyppiä oleva ajoneuvo, jolle hyväksyntää haetaan, tai sellaiset
ajoneuvon osat, joita hyväksyntätestit suorittava tutkimuslaitos pitää
välttämättöminä vyön kiinnityspisteitä koskevien testien suorittami-
seksi.
3 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MYÖNTÄMINEN
3.1 Jos asianomaiset vaatimukset täytetään, on ETY-tyyppihyväksyntä
myönnettävä direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 3 kohdan ja,
soveltuvin osin, 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
3.2 ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli on lisäyksessä 4.3.3 Jokaiselle hyväksytylle ajoneuvotyypille on annettava hyväksyntänu-
mero direktiivin 70/156/ETY liitteen VII mukaisesti. Sama
jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 6
▼M4
▼B
▼M4
▼B
▼M4
▼B
4 VAATIMUKSET
4.1 Määritelmät (ks. ►M4 liite II ◄)
4.1.1 H on direktiivin 77/649/ETY liitteessä III olevassa 1.1 kohdassa
tarkoitettu vertailupiste, joka on määritettävä kyseisessä direktiivissä
säädetyn menettelyn mukaisesti.
4.1.1.1 Piste H ′on 4.1.1 kohdassa tarkoitettua pistettä H vastaava
vertailupiste ja se on määritettävä kaikille istuimen tavanomaisille
käyttöasennoille.
4.1.1.2 Piste R on direktiivin 77/649/ETY liitteessä III olevan 1.2 kohdan
mukaisesti määritelty istuimen vertailupiste.
4.1.2 Vertailuviiva on direktiivin 77/649/ETY liitteessä III olevan 3.4
kohdan mukaisesti määritelty suora viiva.
4.1.3 Pisteet L1ja L2ovat vyön tehollisia lattiakiinnityspisteitä.
4.1.4 Piste C on 450 mm pystysuoraan pisteen R yläpuolella sijaitseva
piste. Jos 4.1.6. kohdassa määritelty etäisyys S on kuitenkin vähintään
280 mm ja jos valmistaja valitsee 4.4.4.3. kohdassa tarkoitetun
vaihtoehtoisen kaavan BR = 280 mm + 0,8 S, pisteiden C ja R välisen
pystysuuntaisen etäisyyden on oltava 500 mm.
4.1.5 Kulmat α1jaα2ovat►M2pisteen H ′◄ja pisteiden L1ja L2kautta
kulkevia, vaakatason ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskiviivaan
nähden kohtisuorassa olevien tasojen välisiä kulmia.
4.1.6 S on vyön tehollisen yläkiinnityspisteen etäisyys millimetreinä
ajoneuvon pituussuuntaisen keskiviivan suuntaisesta vertailutasosta
P, joka määritellään seuraavasti:
4.1.6.1. jos istuma-asento on tarkasti määritelty istuimen muodon avulla, taso
P on kyseisen istuimen keskiviiva;
4.1.6.2. jos istuma-asentoa ei ole tarkasti määritelty:
4.1.6.2.1 kuljettajan istuimen taso P on ajoneuvon pituussuuntaisen keskiviivan
suuntainen pystytaso, joka ohjauspyörän kehän tasossa lävistää
ohjauspyörän keskiön ohjauspyörän ollessa keskiasennossa, jos
ohjauspyörä on säädettävä,
4.1.6.2.2. ulommaisella paikalla etuistuimella istuvaa matkustajaa koskevan
tason P on oltava symmetrinen kuljettajan tason kanssa,
4.1.6.2.3. takaistuimen ulommaista paikkaa koskevan tason P erittelee
ajoneuvon valmistaja, jos ajoneuvon keskiviivan ja tason P välistä
etäisyyttä A määritettäessä otetaan huomioon seuraavat rajat:
A≥200 mm, jos yhdistelmäistuin on tarkoitettu ainoastaan kahdelle
matkustajalle,
A≥300 mm, jos yhdistelmäistuin on tarkoitettu useammalle kuin
kahdelle matkustajalle.
4.2. Yleiset vaatimukset
4.2.1 Turvavöiden kiinnityspisteet on suunniteltava, valmistettava ja
sijoitettava siten, että
4.2.1.1 ajoneuvoon voidaan asentaa tarkoituksen mukaiset turvavyöt. Etuis-
tuimen ulommaisten paikkojen vöiden osalta kiinnityspisteiden on
sovelluttava kelauslaitteella ja kaksiosaisella nauhanohjaimella varus-
tetuille turvavöille, siten että erityistä huomiota kiinnitetään vyön
kiinnityspisteiden lujuusominaisuuksiin, jollei valmistaja varusta
ajoneuvoa muuntyyppisillä turvavöillä, joissa ►M3on kelauslait-
teet. Tätä määräystä ei sovelleta ajoneuvoihin, joissa 4.3 kohdan
mukaisesti uloimmalla etuistuimella sallitaan ainoastaan lantiovyöt.
Jos kiinnityspisteet ◄soveltuvat ainoastaan tietyntyyppisille turva-
vöille, niiden mallit on ilmoitettava 3.1 kohdassa tarkoitetussa
lomakkeessa;1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 7
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
4.2.1.2 oikealla tavalla käytetyn vyön irtipääsyn vaara on vähäinen;
4.2.1.3 nauhan vaurioitumisen vaara ajoneuvon tai istuimien terävistä osista
on vähäinen;
4.2.2 vyön kiinnityspisteisiin, joilla on eri asento matkustajien noustessa
ajoneuvoon kuin vöitä käytettäessä, sovelletaan tässä direktiivissä
säädettyjä vaatimuksia vyön kiinnityspisteisiin tehollisessa kiinnity-
sasennossa.
4.3 Vyön kiinnityspisteiden pienin määrä.
4.3.1 Kaikki M- ja N-luokan ajoneuvot (lukuun ottamatta niitä M2-j aM3-
luokan ajoneuvoja, jotka on suunniteltu sekä kaupunkikäyttöön että
seisoville matkustajille) on varustettava tämän direktiivin vaatimusten
mukaisilla turvavöiden kiinnityspisteillä.
4.3.2 Turvavöiden kiinnityspisteiden pienin määrä eteen- ja taaksepäin
suunnatuille istuimille on määrätty lisäyksessä 1.
4.3.3 Lisäyksessä 1 esitetyillä ja tunnuksella ø merkityillä M1-luokan
ajoneuvojen ulommilla istuimilla — muilla kuin etuistuimilla —
sallitaan kaksi lattiakiinnityspistettä, jos istuimen ja ajoneuvon
lähimmän sivuseinän välillä on käytävä, jonka tarkoituksena on sallia
matkustajien pääsy ajoneuvon muihin osiin. Istuimen ja sivuseinän
välistä tilaa pidetään käytävänä, jos etäisyys tuosta sivuseinästä
kaikkien ovien ollessa suljettuna kyseisen istuimen keskilinjan kautta
kulkevaan — R-kohdassa mitattuun ja ajoneuvon pituussuuntaiseen
keskitasoon nähden kohtisuoraan — pituussuuntaiseen pystytasoon on
yli 500 mm.
4.3.4 Lisäyksessä 1 esitettyjen ja tunnuksella * merkittyjen keskimmäisten
etuistuimien kahta lattiakiinnityspistettä pidetään riittävinä, jos
tuulilasi sijaitsee direktiivin 74/60/ETY liitteessä II määritellyn
pääniskualueen ulkopuolella; jos se sijaitsee tämän pääniskualueen
sisäpuolella, vaaditaan kolme kiinnityspistettä.
Kun on kyse turvavöiden kiinnityspisteistä, tuulilasi katsotaan
pääniskualueen osaksi, kun se saattaa joutua staattiseen kosketukseen
direktiivin 74/60/ETY liitteessä II määritellyn menetelmän mukaisen
testauslaitteen kanssa.
4.3.5 Kaikki lisäyksessä 1 esitetyt ja tunnuksella # merkityt 4.3.6 kohdassa
määritellyt avoimet istuimet on varustettava kahdella lattiakiinnity-
spisteellä.
4.3.6 ’Avoimella istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jonka edessä ei ole
”suojaavaa seinää” tässä kohdassa määritellyssä tilassa:
— kahden vaakatason välissä, joista toinen kulkee H-pisteen kautta
ja toinen 400 mm sen yläpuolella;
— kahden H-pisteen suhteen symmetrisen ja toisistaan 400 mm:n
etäisyydellä olevan pituussuuntaisen pystytason välissä;
— H-pisteestä 1,30 m:n etäisyydellä olevan pystysuoran poikittais-
tason takana.
Tässä vaatimuksessa ’suojaseinällä’ tarkoitetaan sellaista sopivan
vahvuista ja niin yhtenäistä pintaa, että jos 165 mm halkaisijaltaan
oleva pallo projisoidaan geometrisesti minkä tahansa edellä määritel-
lyssä tilassa olevan pisteen ja pallon keskipisteen kautta kulkevaan
pitkittäiseen vaakasuoraan suuntaan, suojaseinässä ei missään
kohdassa ole aukkoa, jonka kautta pallon geometrinen projektio voisi
kulkea.
Istuinta pidetään ”avoimena istuimena”, jos edellä määritellyssä
tilassa olevien suojaseinien yhteispinta-ala on alle 800 cm2.
4.3.7 Kaikki lisäyksessä 1 mainitut,
 -merkillä osoitetut istuimet on
varustettava kolmella kiinnityspisteellä, paitsi jos jokin seuraavista
ehdoista täyttyy:
— suoraan edessä on direktiivin 74/408/ETY liitteen III lisäyksessä 1
olevan 3.5 kohdan mukainen istuin tai muita osia; tai
— mikään ajoneuvon osa ei ole tai, silloin kun ajoneuvo on
liikkeessä, ei voi olla vertailualueella; tai1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 8
▼M3
▼M4
▼M3
▼M4
▼M4
— mainitulla vertailualueella olevat ajoneuvon osat täyttävät direk-
tiivin 74/408/ETY liitteen III lisäyksen 6 vaatimukset energian
vaimentamisesta,
jolloin istuin voidaan varustaa kahdella kiinnityspisteellä.
►M44.3.8◄►M4Kokoontaitettaviin istuimiin tai vain paikallaan olevassa
ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettuihin istuimiin ja ajoneuvon
muihin kuin ◄4.3.1-4.3.5 kohdassa tarkoitettuihin istuimiin
►M4ei vaadita turvavyön kiinnityspisteitä. ◄Jos ajoneuvo
kuitenkin on varustettu tällaisten istuimien kiinnityspisteillä, niiden
on oltava tämän direktiivin säännösten mukaiset.
Tässä tapauksessa riittää kaksi lattiakiinnityspistettä.
4.3.9 Kaksikerroksisen ajoneuvon ylemmän kerroksen osalta edessä
keskellä olevaa istumapaikaa koskevia vaatimuksia sovelletaan
myös ulompiin etuistuimiin.
4.3.10 Niiden istuimien osalta, jotka ovat käänneettävissä tai sijoitettavissa
muihin asentoihin ja joita käytetään kyseisissä asennoissa ajoneuvon
ollessa paikallaan, edellä 4.3.1 kohdan vaatimukset koskevat
ainoastaan niitä asentoja, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön
tämän direktiivin mukaisesti ajoneuvon liikkuessa tiellä. Ilmoituslo-makkeeseen on sisällytettävä asiaa koskeva huomautus.
4.4 Vyön kiinnityspisteiden sijainti
4.4.1 Edellä 4.3 kohdassa määritellyn vyön kiinnityspisteiden sijainnin on
oltava seuraavien vaatimusten mukainen.
4.4.2 Yleistä
4.4.2.1 Kunkin turvavyön kiinnityspisteet saavat sijaita kokonaan ajoneuvon
rakenteessa, istuinrakenteessa tai missä tahansa muussa ajoneuvon
osassa tai ne voidaan sijoittaa hajalleen näihin paikkoihin.
4.4.2.2 Kahden vierekkäisen turvavyön päät saadaan kiinnittää samaan
kiinnityspisteeseen, jos ne täyttävät testausvaatimukset.
4.4.3 Turvavyön tehokkaiden lattiakiinnityspisteiden sijainti (ks. lisäys 2)
4.4.3.1 Etuistuimet, M1-ajoneuvoluokka
M1-luokan ajoneuvoissa kulman α1(muualla kuin soljen puolella) on
oltava 30º-80º ja kulman α2 (soljen puolella) on oltava 45º-80º.
Molempia kulmavaatimuksia sovelletaan etuistuimien kaikkiin tava-
nomaisiin matkustusasentoihin. Jos vähintään toinen kulmista α1jaα2on vakio kaikissa tavanomaisissa käyttöasennoissa, sen arvon on
oltava 60º ± 10º.
Kun on kyse säädettävistä istuimista, joissa on 1.12 kohdassa
tarkoitettu säätölaite ja joiden selkänojan kallistuskulma on alle 20º
(ks. liite III, kuva 1), kulma α1voi olla pienempi kuin edellä annettu
pienin arvo (30º), jos se on vähintään 20º jokaisessa tavanomaisessa
käyttöasennossa.
4.4.3.2 Takaistuimet, M1-ajoneuvoluokka
M1-luokan moottoriajoneuvoissa kaikkien takaistuimien kulmien α1ja
α2on oltava 30º-80º. Jos takaistuimia voidaan säätää, edellä
tarkoitetut kulmat koskevat kaikkia tavanomaisia matkustusasentoja.
4.4.3.3 Etuistuimet, muut kuin M1-ajoneuvoluokka
Muissa kuin M1-luokan moottoriajoneuvoissa kulmien α1jaα2on
oltava 30º-80º etuistuimien kaikissa tavanomaisissa matkustusasen-
noissa. Kun ajoneuvojen, joiden massa on enintään 3,5 tonnia,
etuistuinten kulmista α1jaα2ainakin toinen on vakio kaikissa
tavanomaisissa käyttöasennoissa, sen arvon on oltava 60º ± 10º.1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 9
▼M3
▼M4
▼B
▼M2
▼M3
▼M3
4.4.3.4 Takaistuimet ja erityiset etu- ja takaistuimet, muut kuin
M1-ajoneuvoluokka
Muiden kuin M1-ajoneuvoluokan ajoneuvoissa, kun kyseessä ovat:
— penkki-istuimet,
— säädettävät (etu- ja taka-) istuimet, joissa on 1.12 kohdassa
tarkoitettu säätölaite ja joiden selkänojan kulma on alle 20º (ks.
liite III, kuva 1), ja
— muut takaistuimet,
kulmat α1jaα2voivat olla 20º-80º kaikissa tavanomaisissa käyttöa-
sennoissa. Kun ajoneuvojen, joiden massa on enintään 3,5 tonnia,
etuistuinten kulmista α1jaα2ainakin toinen on vakio kaikissa
tavanomaisissa käyttöasennoissa, sen arvon on oltava 60º ± 10º.
M2-j aM3-luokkien ajoneuvojen muiden kuin etuistuimien osalta α1-
jaα2-kulmien on oltava 45:n ja 90:n asteen välillä kaikissa
tavanomaisissa käyttöasennoissa.
►M34.4.3.5◄Istuimen keskiviivan suuntaisesti saman turvavyön kahden eri
lattiakiinnityspisteen L1ja L2kautta kulkevien pystytasojen välisen
etäisyyden on oltava vähintään 350 mm. Istuimen keskiviivan on
kuljettava pisteiden L1ja L2välistä ja vähintään 120 mm:n
etäisyydeltä näistä pisteistä.
4.4.4 Vyön tehollisen yläkiinnityspisteen sijainti
4.4.4.1 Käytettäessä nauhanohjainta tai vastaavaa vyön tehollisen yläkiinni-
tyspisteen sijaintiin vaikuttavaa laitetta, määritetään tämä sijainti
tavalliseen tapaan ottamalla huomioon kiinnityspisteen paikka, kun
nauhan pituussuuntainen keskiviiva kulkee pisteen J1kautta, joka
lasketaan peräkkäin pisteestä R lähtien kolmen seuraavan janan
avulla:
RZ, joka on vertailuviivan jana, joka mitataan ylöspäin pisteestä R
ja on 530 mm pitkä,
ZX, joka on ajoneuvon pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden
kohtisuorassa oleva jana, joka mitataan kiinnityspisteen
suuntaan pisteestä Z ja on 120 mm pitkä,
XJ1, joka on janojen RZ ja ZX määrittämään tasoon nähden
kohtisuorassa oleva jana, joka mitataan eteenpäin pisteestä X
ja on 60 mm pitkä.
Piste J2määritetään symmetrisesti pisteen J1kanssa pituussuuntaisesta
pystytasosta, joka kulkee 4.1.2 kohdassa määritetyn, istuimelle
sijoitettua nukkea koskevan vertailuviivan kautta.
Jos käytetään kaksiovista mallia sekä etu- että takaistuimille
pääsemiseksi ja jos yläkiinnityspiste on ”B”-kohdassa, järjestelmä
on suunniteltava niin, että se ei haittaa ajoneuvoon nousua eikä
ajoneuvosta poistumista.
4.4.4.2 Tehollisen yläkiinnityspisteen on sijaittava FN tason alapuolella, joka
on kohtisuorassa istuimen pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden ja
muodostaa 65º kulman vertailuviivaan nähden. Takaistuimen osalta
sallitaan 60º kulma. Tason FN on leikattava vertailuviiva pisteessä D
siten, että DR = 315 mm + 1,8 S. Kuitenkin, jos S ≤200 mm, DR =
675 mm.
4.4.4.3 Tehollisen yläkiinnityspisteen on sijaittava FK tason takana, joka on
kohtisuorassa istuimen keskiviivaan nähden ja leikkaa 120º kulmassa
vertailuviivan pisteessä B siten, että BR = 260 mm + S. Jos S ≥280
mm, valmistaja voi halutessaan käyttää mittaa BR = 260 mm + 0,8 S.
4.4.4.4 S:n arvon on oltava vähintään 140 mm.
4.4.4.5 Vyön tehollisen yläkiinnityspisteen on sijaittava taaksepäin pystyta-
sosta, joka on kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen
keskiviivaan nähden ja kulkee liitteessä III esitetyllä tavalla pisteen
►M2R◄kautta.1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 10
▼M4
▼B
▼M2
▼M3
▼M2
▼B
▼M2
4.4.4.6 Vyön tehollisen yläkiinnityspisteen on sijaittava vaakatason yläpuo-
lella, joka kulkee 4.1.4 kohdassa määritellyn pisteen C kautta.
4.4.4.7 Edellä 4.3.1 kohdassa eritellyn yläkiinnityspisteen lisäksi voidaan
käyttää myös muita tehollisia yläkiinnityspisteitä, jos ne täyttävät
jonkin seuraavista edellytyksistä:
4.4.4.7.1 Lisäkiinnityspisteet ovat 4.4.4.1-4.4.4.6 kohdassa vahvistettujen
vaatimusten mukaisia.
4.4.4.7.2 Lisäkiinnityspisteitä voidaan käyttää ilman apuvälineitä, jos ne ovat
4.4.4.5 ja 4.4.4.6 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia ja
sijaitsevat jollakin alueista, jotka syntyvät siirtämällä liitteen III
kuvassa 1 esitetty alue pystysuunnassa 80 mm ylöspäin tai alaspäin.
4.4.4.7.3 Kiinnityspiste (kiinnityspisteet) on tarkoitettu nelipistevyölle, jotka
ovat 4.4.4.6 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia ja jotka
sijaitsevat vertailuviivan kautta kulkevan poikittaistason takana ja:
4.4.4.7.3.1 jos kyseessä on yksi kiinnityspiste, se sijaitsee 4.4.4.1 kohdassa
määriteltyjen pisteiden J1ja J2kautta kulkevien pystyviivojen
rajaamien tasokulmien, joiden vaakaleikkaukset määritellään liitteen
III kuvan 2 mukaisesti yhteisellä alueella,
4.4.4.7.3.2 jos kyseessä on kaksi kiinnityspistettä; ne sijaitsevat edellä määritel-
lyistä sopivamman tasokulman alueella siten, että toinen
kiinnityspiste ei sijaitse kauempana kuin 50 mm toisesta kiinnity-
spisteestä symmetrisesti sen peilikuvaan nähden olevasta asemasta
tasolla P, joka määritellään 4.1.6 kohdassa kyseiselle istuimelle.
4.5 Vyön kiinnityspisteiden kierteistettyjen reikien mitat
4.5.1 Vyön kiinnityspisteessä on oltava (7/16) 20 UNF 2B mukainen 11,11
mm:n kierteistetty reikä.
4.5.2 Jos valmistaja on varustanut ajoneuvon turvavöillä, jotka on
kiinnitetty kaikkiin kyseiselle istuimelle määrättyihin kiinnityspistei-
siin, näiden kiinnityspisteiden ei tarvitse täyttää 4.5.1 kohdan
vaatimuksia, jos ne ovat tämän direktiivin muiden vaatimusten
mukaisia. Edellä 4.5.1 kohdan vaatimuksia myöskään ei sovelleta
4.4.4.7.3 kohdassa tarkoitettuihin lisäkiinnityspisteisiin.
4.5.3 Turvavyö on voitava irrottaa kiinnityspisteestään vaurioittamatta
kiinnityspistettä.
5 TESTAUS
5.1 Yleistä
5.1.1 Kun 5.2 kohdan määräyksiä sovelletaan, niin valmistajan pyynnöstä:5.1.1.1 testit voidaan suorittaa joko ajoneuvorakenteelle tai täydelliselle
ajoneuvolle,
5.1.1.2 testien tekeminen voidaan rajoittaa yhden istuimen tai yhden
istuinryhmän kiinnityspisteisiin edellyttäen, että:
— testattavilla kiinnityspisteillä on samat rakenteelliset ominaisuudet
kuin muiden istuimien tai istuinryhmien turvavöiden kiinnityspis-
teillä, ja
— kun tällaiset kiinnityspisteet on asennettu kokonaan tai osittain
istuimeen tai istuinryhmään, testattavalla istuimella tai istuin-
ryhmällä on samat rakenteelliset ominaisuudet kuin muilla
istuimilla tai istuinryhmillä,
►
M45.1.1.3◄ikkunat ja ovet voivat olla asennetut ja/tai asentamatta ja/tai
suljettu,
►M45.1.1.4◄ajoneuvotyyppiin kuuluvat ajoneuvon rakennetta vahvistavat
osat saavat olla asennettuina.
5.1.2 Hyväksymistestit suorittava tutkimuslaitos valitsee istuimelle asen-
nettavan ja sijoitettavan ajo- tai käyttöasennon, joka on järjestelmän
lujuuden kannalta mahdollisimman epäedullinen. Istuimien asento on
ilmoitettava selosteessa. Jos istuimien selkänojan kaltevuutta voidaan
säätää, istuimet on lukittava valmistajan ilmoittamaan asentoon tai1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 11
▼B
▼M2
▼B
▼M4
▼B
▼M2
▼M2
tällaisten tietojen puuttuessa M1-j aN1-luokan ajoneuvoissa mahdol-
lisimman lähelle 25º tehollista selkänojan kulmaa ja muihin luokkiin
kuuluvissa ajoneuvoissa mahdollisimman lähelle 15º tehollista
kulmaa.
5.2 Ajoneuvon kiinnittäminen
5.2.1 Ajoneuvoa ei saa kiinnittää testin ajaksi menetelmällä, joka vahvistaa
vöiden kiinnityspisteitä tai alueita, joilla kiinnityspisteet sijaitsevat,
tai joka vähentää rakenteen tavanomaista muodonmuutosta.
5.2.2 Kiinnityslaitetta pidetään tyydyttävänä, jos se ei vaikuta alueella, joka
ulottuu ajoneuvon koko leveydelle ja jos ajoneuvo tai rakenne on
tuettu tai kiinnitetty edestä vähintään 500 mm:n etäisyydeltä
testattavasta vyön kiinnityspisteestä ja on tuettu tai kiinnitetty takaa
vähintään 300 mm:n etäisyydeltä tästä kiinnityspisteestä.
5.2.3 Suositellaan, että rakenne tuettaisiin likimain pyörien akselin
suuntaisesti asetetuille kannattimille, tai jos tämä ei ole mahdollista,
ripustuksen kiinnityskohtien suuntaisesti asetetuille kannattimille.
5.2.4 Jos käytetään muuta kuin tämän direktiivin 5.2.1-5.2.3 kohdassa
määrättyä testausmenetelmää, on näytettävä toteen, että kyseessä on
tätä vastaava menetelmä.
5.3 Yleiset testivaatimukset
5.3.1 Kaikki samaan istuinryhmään kuuluvat vyön kiinnityspisteet on
testattava samanaikaisesti. Jos on kuitenkin vaarana, että istuinten
ja/tai kiinnityspisteiden epäsymmetrinen kuormitus voisi johtaa testin
epäonnistumiseen, voidaan suorittaa ylimääräinen testi epäsymme-
trisellä kuormituksella.
5.3.2 Vetovoiman on suuntauduttava istuimen mukaiseen suuntaan, 10±5
asteen kulmassa vaakatasosta ylöspäin yhdensuuntaisesti ajoneuvon
pituussuuntaisen keskiviivan kanssa.
5.3.3 Täysitehoinen kuormitus on saavutettava niin nopeasti kuin mahdol-
lista. Vöiden kiinnityspisteiden on kestettävä jäljempänä eriteltyä
kuormitusta vähintään 0,2 sekunnin ajan.
5.3.4 Jäljempänä 5.4 kohdassa tarkoitetuissa testeissä käytettävät vetolait-
teet esitetään ►M4liitteessä III ◄.
5.3.5 Istuimien vöiden kiinnityspisteet testataan yläkiinnityspisteillä varus-
tetuissa istuimissa seuraavasti:
5.3.5.1 Uloimmat etuistuimet:
vyön kiinnityspisteille on suoritettava 5.4.1 kohdassa vahvistettu testi,
jossa niitä kuormitetaan laitteella, jolla jäljitellään kelauslaitteella,
jossa on yksi- tai kaksiosainen nauhanohjain yläkiinnityspisteessä,
varustetun kolmipistevyön geometrisiä olosuhteita;
lisäksi, jos ajoneuvoissa käytetään useampia kuin 4.3 kohdassa
vahvistettuja vyön kiinnityspisteitä, tällaisille kiinnityspisteille on
suoritettava 5.4.5 kohdassa tarkoitettu testi, jossa kuormitukset
kohdistetaan kiinnityspisteisiin laitteella, jolla jäljitellään näihin
kiinnityspisteisiin asennettavaksi tarkoitetun turvavyötyypin geome-
trisiä olosuhteita;
5.3.5.1.1 jos kelauslaitetta ei ole asennettu vaadittuun vyön äärimmäiseen
lattiakiinnityspisteeseen tai se on vyön yläkiinnityspisteessä, vyön
lattiakiinnityspisteille on suoritettava myös 5.4.3 kohdassa vahvistettu
testi;
5.3.5.1.2 jäljempänä 5.4.1 ja 5.4.3 kohdassa vahvistetut testit saadaan
valmistajan pyynnöstä suorittaa 5.3.5.1.1 kohdassa tarkoitetuissa
tapauksissa kahdelle erilaiselle rakenteelle.
5.3.5.2. Uloimmat takaistuimet ja kaikki keski-istuimet:
vyön kiinnityspisteille on suoritettava 5.4.2 kohdassa vahvistettu testi,
jossa niitä kuormitetaan laitteella, jolla jäljitellään ilman kelauslaitetta
olevan kolmipistevyön geometrisiä olosuhteita, sekä 5.4.3 kohdassa1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 12
▼B
▼M3
▼B
▼M4
▼B
▼M2
▼B
▼B
vahvistettu testi, jossa vyön kahta lattiakiinnityspistettä kuormitetaan
laitteella, joka jäljittelee lantiovyön geometrisiä olosuhteita. Valmis-
tajan pyynnöstä nämä testit voidaan suorittaa kahdelle erilaiselle
rakenteelle.
5.3.5.3. Kun valmistaja varustaa ajoneuvonsa turvavöillä, niitä vastaavat
turvavöiden kiinnityspisteet voidaan valmistajan pyynnöstä testata
ainoastaan testissä, jossa niitä kuormitetaan näihin kiinnityskohtiin
kiinnitettävien vyötyyppien geometriset ominaisuudet toistavalla
laitteella.
5.3.6 Jos uloimpia ja keskimmäisiä istuimia ei ole varustettu turvavöiden
yläkiinnityspisteillä, vöiden lattiakiinnityspisteet on testattava 5.4.3
kohdassa määrätyllä testillä, jossa näitä kiinnityspisteitä kuormitetaan
lantiovyön geometriset ominaisuudet toistavalla laitteella.
5.3.7 Jos ajoneuvo on suunniteltu siten, että se voidaan varustaa muilla
laitteilla, jotka eivät mahdollista nauhojen kiinnittämistä suoraan
vyön kiinnityspisteisiin ilman välipyöriä tai muita vastaavia laitteita
tai jotka vaativat 4.3 kohdassa tarkoitettujen lisäksi muita vyön
kiinnityspisteitä, turvavyö tai turvavyötä vastaava langoista, pyöristä
yms. koostuva laitekokonaisuus on kiinnitettävä tällaisella laitteella
ajoneuvon turvavöiden kiinnityspisteisiin, ja vyön kiinnityspisteille
on suoritettava testit 5.4 kohdan mukaisesti.
5.3.8 Edellä 5.3 kohdassa vahvistetun testausmenetelmän sijasta voidaan
käyttää muutakin menetelmää, jos sen vastaavuus voidaan osoittaa.
5.4 Erityiset testivaatimukset
5.4.1 Testi kolmipistevyölle varustetulle kelauslaitteelle, jossa on yksi- tai
kaksiosainen nauhanohjain yläkiinnityspisteessä
5.4.1.1 Vyön yläkiinnityspisteeseen on kiinnitettävä erityinen yksi- tai
kaksiosainen nauhanohjain langalle tai nauhalle, joka soveltuu
siirtämään kuorman vetolaitteesta, tai siihen on kiinnitettävä valmis-
tajan toimittama yksi- tai kaksiosainen nauhanohjain.
5.4.1.2 M1-j aN1-luokan ajoneuvoissa käytetään 1 350 ± 20 daN:n
testauskuormaa, joka saadaan aikaan saman turvavyön kiinnityspis-
teisiin kiinnitetyllä vetolaitteella (ks. ►M4liite III ◄, kuva 2)
käyttämällä sellaista laitetta, joka toistaa tällaisen turvavyön ylemmän
olkavyön geometriset ominaisuudet.
M2-j aN2-luokan ajoneuvoissa testauskuorman on oltava 675 ± 20
daN.
M3-j aN3-luokan ajoneuvoissa testauskuorman on oltava 450 ± 20
daN.
5.4.1.3 M1-j aN1-luokan ajoneuvoissa turvavyön kahteen lattiakiinnityspis-
teeseen kiinnitettyyn vetolaitteeseen (ks. ►M4liite III ◄, kuva 1)
kohdistetaan samalla 1 350 ± 20 daN:n vetovoima.
M2-j aN2-luokan ajoneuvoissa tämän testauskuorman on oltava 675 ±
20 daN.
M3-j aN3-luokan ajoneuvoissa tämän testauskuorman on oltava 450 ±
20 daN.
5.4.2 Testi kolmipistevyölle, jossa ei ole kelauslaitetta tai jonka yläkiinni-
tyspisteessä on kelauslaite
5.4.2.1 M1-j aN1-luokan ajoneuvoissa turvavyön ylempään kiinnityspistee-
seen ja saman vyön vastakkaiseen lattiakiinnityspisteeseen
kiinnitettyyn vetolaitteeseen (ks. ►M4liite III ◄, kuva 2) kohdis-
tetaan 1 350 ± 20 daN:n testauskuorma käyttämällä vyön
yläkiinnityspisteeseen kiinnitettyä kelauslaitetta, jos valmistaja on
sellaisen toimittanut.
M2-j aN2-luokan ajoneuvoissa tämän testauskuorman on oltava 675 ±
20 daN.
M3-j aN3-luokan ajoneuvoissa tämän testauskuorman on oltava 450 ±
20 daN.1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 13
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼M3
▼M3
5.4.2.2 M1-j aN1-luokan ajoneuvoissa kohdistetaan samalla 1 350 ± 20 daN:n
vetovoima vyön lattiakiinnityspisteisiin kiinnitettyyn kelauslaittee-
seen (ks. ►M4liite III ◄, kuva 1).
M2-j aN2-luokan ajoneuvoissa tämän testauskuorman on oltava 675 ±
20 daN.
M3-j aN3-luokan ajoneuvoissa tämän testauskuorman on oltava 450 ±
20 daN.
5.4.3 Lantiovyön testaus
M1-j aN1-luokan ajoneuvoissa kohdistetaan 2 225 ± 20 daN:n
testauskuorma turvavyön kahteen lattiakiinnityspisteeseen kiinnitet-
tyyn vetolaitteeseen (ks. ►M4liite III ◄, kuva 1).
M2-j aN2-luokan ajoneuvoissa tämän testauskuorman on oltava 1 110
± 20 daN.
M3-j aN3-luokan ajoneuvoissa tämän testauskuorman on oltava 740 ±
20 daN.
5.4.4 Testi vyön kiinnityspisteille, jotka sijaitsevat kokonaan istuinraken-
teessa tai sekä ajoneuvo- että istuinrakenteessa
5.4.4.1 Edellä 5.4.1, 5.4.2 ja 5.4.3 kohdassa eritellyt testit suoritetaan
soveltuvin osin samanaikaisesti jokaiselle istuimelle ja istuinryhmälle
jäljempänä ilmoitetulla voimalla.
5.4.4.2 Edellä 5.4.1, 5.4.2 ja 5.4.3 kohdassa ilmoitettuja kuormia korotetaan
voimalla, joka vastaa kaksikymmenkertaisesti täydellisen istuimen
painoa.
M2-j aN2-luokan ajoneuvojen osalta tämän lisävoiman on vastattava
kymmenkertaisesti täydellisen istuimen painoa; M3-j aN3-luokan
ajoneuvojen osalta sen on vastattava 6,6-kertaisesti täydellisen
istuimen painoa.
5.4.5 Erityistyyppisten turvavöiden testaus
5.4.5.1 Turvavyön kiinnityspisteisiin kiinnitettyyn vetolaitteeseen (ks. liit-
teessä IV oleva kuva 2) on kohdistettava suuruudeltaan 1 350 ± 20
daN testikuormitus laitteella, jolla jäljitellään olkanauhan tai
olkanauhojen geometrisiä olosuhteita.
5.4.5.2 M1-j aN1-luokan ajoneuvoissa kohdistetaan samalla 1 350 ± 20 daN:n
vetovoima vyön kahteen lattiakiinnityspisteeseen kiinnitettyyn veto-
laitteeseen (ks. ►M4liite III ◄, kuva 3).
M2-j aN2-luokan ajoneuvoissa tämän testauskuorman on oltava 675 ±
20 daN.
M3-j aN3-luokan ajoneuvoissa tämän testauskuorman on oltava 450 ±
20 daN.
5.4.6 Taaksepäin suunnattujen istuinten testaus
5.4.6.1 Kiinnityspisteet on testattava soveltuvin osin 5.4.1, 5.4.2 tai 5.4.3
kohdissa määrätyillä voimilla. Jokaisessa tapauksessa testauskuorman
on vastattava M3- tai N3-luokan ajoneuvoille määrättyjä kuormituksia.
5.4.6.2 Testauskuorma on suunnattava eteenpäin suhteessa testattavaan
istuimeen 5.3 kohdassa esitettyä menettelyä noudattaen.
5.5 Testien tulokset
5.5.1 Kaikkien kiinnityspisteiden on läpäistävä 5.3 ja 5.4 kohdassa
vahvistetut testit. Pysyvät muodonmuutokset, kuten kiinnityspisteiden
ja ympäröivien alueiden osittaiset repeämät ja vauriot, hyväksytään,
jos vaadittu voima pysyy edellä vahvistetun ajan. Testin aikana on
noudatettava 4.4.3.3 kohdassa vyön tehollisille lattiakiinnityspisteille
vahvistetuille pienimmille etäisyyksille ja 4.4.4.6 ja 4.4.4.7 kohdassa
tehollisille vyön yläkiinnityspisteille vahvistettuja vaatimuksia.1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 14
▼B
▼M4
▼M2
▼M3
▼M4
▼B
▼M2
5.5.2 Tällaisten laitteiden käytön jälkeen kaikilla istuimilla istuvien
matkustajien on vetovoiman loppumisen jälkeen voitava päästävä
ulos ajoneuvosta käyttämällä käsin istuimien siirto- ja lukituslaitteita.
5.5.3 Testauksen jälkeen kaikki testeissä kuormitettuihin vyön kiinnitys-
kohtiin ja rakenteisiin syntyneet vauriot on kirjattava.
5.5.4 Direktiivin 74/408/ETY liitteen III vaatimusten mukaisten M2-luokan
yli 3,5 tonnin ja M3-luokan ajoneuvojen yhteen tai useampaan
istuimeen asennettujen turvavöiden yläkiinnityspisteet saavat poiketa
5.5.1 kohdan vaatimuksista, jotka koskevat yhdenmukaisuutta 4.4.4.6
kohdan kanssa. Kyseisen istuimen / kyseisten istuimien yksityis-
kohdat on eriteltävä lisäyksessä 4 mainitun
tyyppihyväksyntätodistuksen lisäyksen liitteessä.
6 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
6.1 Yleisenä sääntönä on, että toimenpiteet tuotannon vaatimustenmu-
kaisuuden takaamiseksi on toteutettava direktiivin 70/156/ETY 10
artiklan säännösten mukaisesti.
6.2 Nämä tarkastukset on yleensä rajoitettava mittausten ottamiseen.
Tarvittaessa ajoneuvoille on kuitenkin suoritettava 5 kohdan vaati-
musten mukaiset testit.
7 TYYPIN MUUTTAMINEN JA TYYPPIHYVÄKSYNNÄN
TARKISTAMINEN
7.1 Jos tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä muutetaan,
muutos on tehtävä direktiivin 70/156/ETY 5 artiklan säännösten
mukaisesti.
►M48◄OHJEET
Valmistajan on jokaisen hyväksytyn tyypin mukaisen ajoneuvon
käyttöohjeissa selvästi ilmoitettava:
— vyön kiinnityspisteiden sijainti,
— minkä tyyppisille turvavöille ne on tarkoitettu.1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 15
▼B
▼M4
▼B
▼M4
▼B
▼M4
▼B
▼M4
Lisäys 1
KIINNITYSPISTEIDEN VÄHIMMÄISMÄÄRÄ
AjoneuvoluokkaEteenpäin suunnatut istumapaikat
Taaksepäin
suunnatutLaidalla Keskellä
Edessä Muut Edessä Muut
M13 3 tai 2 ∅ 3 tai 2 * 2 2
M2≤3,5 T 3 3 3 3 2
M3&M2> 3,5 T 3
 3 tai 2
 3 tai 2
 3 tai 2
 2
N1,N2&N33 2 tai 0 # 3 tai 2 * 2 tai 0 # —
Merkkien selitykset:
2: kaksi lattiakiinnityspistettä, joihin voidaan asentaa B-tyypin turvavyö, taikka direktiivin 77/541/
ETY liitteessä XV luetelluissa tapauksissa Br-, Br3-, Br4m- tai Br4Nm-tyypin turvavyö.
3: kaksi lattiakiinnityspistettä ja yksi yläkiinnityspiste, joihin voidaan asentaa A-tyypin turvavyö,
taikka direktiivin 77/541/ETY liitteessä XV luetelluissa tapauksissa Ar-, Ar4m- tai Ar4Nm-tyypin
turvavyö.
∅: viittaa 4.3.3 kohtaan (kaksi kiinnityspistettä sallitaan, jos istuin on käytävän sisäpuolella)
*: viittaa 4.3.4 kohtaan (kaksi kiinnityspistettä sallitaan, jos tuulilasi on vertailualueen ulkopuolella)
#: viittaa 4.3.5 ja 4.3.6 kohtaan (avoimiin istuimiin vaaditaan kaksi kiinnityspistettä)
: viittaa 4.3.7 kohtaan (kaksi kiinnityspistettä sallitaan, jos vertailualueella ei ole mitään)
: viittaa 4.3.10 kohtaan (ajoneuvon ylempää kerrosta koskeva erityismääräys)1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 16
▼M4
Lisäys 2
LATTIAKIINNITYSPISTEIDEN SIJAINTI— AINOASTAAN KULMAVAATIMUKSET
Istuin M1Muu kuin M1
Etuistuin # Soljenpuoleinen ( α2) 45º — 80º 30º — 80º
Muu kuin soljenpuoleinen ( α1) 30º — 80º 30º — 80º
Kulma vakio 50º — 70º 50º — 70ºPenkki-istuin — soljenpuoleinen ( α2) 45º — 80º 20º — 80º
Muu kuin soljenpuoleinen ( α1) 30º — 80º 20º — 80º
Säädettävä istuin, jonka selkänojan
kulma < 20º45º — 80º ( α2) *
20º — 80º ( α1) *20º — 80º
Takaistuin # 30º — 80º 20º — 80º Ψ
Kokoontaitettava
istuinTurvavyön kiinnityspistettä ei vaadita. Jos ajoneuvo on varustettu kiinnityspis-
teellä: katso kulmavaatimukset ”’Etuistuin’” ja ”’Takaistuin’”.
Huomautuksia:
#: uloimmat tai keskimmäiset istuimet*: jos kulma on vakio, katso 4.4.3.1 kohtaΨ: 45º—90º M
2-j aM3-luokan ajoneuvojen istuimien osalta1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 17
▼M4
Lisäys 3
1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 18
▼M4
1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 19
▼M4
Lisäys 4
1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 20
▼M4
1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 21
▼M4
LIITE►M4II◄
TEHOLLISTEN TURVAVÖIDEN KIINNITYSPISTEIDEN SIJAINTI
Kuva 1
Vyön tehollisten kiinnityspisteiden sijoituspaikat
1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 22
▼M2
▼M4
▼M2
▼M2
Kuva 2
Vyön teholliset yläkiinnityspisteet liitteessä I olevan 4.4.4.7.3 kohdan mukaisesti
1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 23
▼B
LIITE►M4III◄
VETOLAITE
Kuva 1
1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 24
▼B
Kuva 2
1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 25
▼M2
Kuva 3
1976L0115 — FI — 15.08.1996 — 004.001 — 26