2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 24 päivänä marraskuuta 1999,
ominaisuuksien määritelmistä, maataloustuoteluettelosta, määritelmäluettelon poikkeuksista ja
maatilojen rakennetta koskevien tilastotietojen keruuseen kuuluvista alueista ja tutkimusalueista
(tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3875)
(2000/115/EY)
(EYVL L 38, 12.2.2000, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Komission asetus (EY) N:o 1444/2002, annettu 24 päivänä heinäkuuta
2002L 216 1 12.8.2002
Muutettu:
►A1 Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan,
Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasa-
vallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan
liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopanunioni perustuuL 236 33 23.9.2003
▼B
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 24 päivänä marraskuuta 1999,
ominaisuuksien määritelmistä, maataloustuoteluettelosta,
määritelmäluettelon poikkeuksista ja maatilojen rakennetta koske-vien tilastotietojen keruuseen kuuluvista alueista ja
tutkimusalueista
(tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3875)
(2000/115/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen,
ottaa huomioon maatilojen rakennetta koskevien yhteisön tilastotietojen
keruun järjestämisestä 29 päivänä helmikuuta 1988 annetun neuvostonasetuksen (ETY) N:o 571/88 (
1), sellaisena kuin se on viimeksi muutet-
tuna komission päätöksellä 98/377/EY (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 1
kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Asetuksen (ETY) N:o 571/88 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti
kaikista muutoksista tietojen keruussa käytettävään ominaisuus-luetteloon sekä ominaisuuksien määritelmiin ja alueiden,tutkimusalueiden ja muiden alueellisten yksiköiden rajoihin
päätetään edellä mainitun asetuksen 15 artiklassa säädettyä
menettelyä noudattaen eli komission päätöksellä, joka tehdäänsen jälkeen, kun pysyvän maataloustilastokomitean lausunto onsaatu.
(2) Asetuksessa (ETY) N:o 571/88 säädetyn maatilojen rakennetta
koskevan tiedon keruun tulokset voivat olla yhdenmukaiset
koko Euroopan yhteisön alueella vain, jos ominaisuusluettelonkäsitteet ymmärretään samalla tavoin ja niitä käytetään yhtenäi-sesti.
(3) Ominaisuusluetteloa on viimeksi muutettu komission päätöksellä
98/377/EY vuosina 1999—2000 tehtävää maatilojen rakennetta
koskevaa perustutkimusta varten ja komission päätöksessä 89/651/ETY (
3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
päätöksellä 97/418/EY (4), säädetään määritelmistä, maatalous-
tuoteluettelosta, poikkeuksista tietyissä jäsenvaltioissa
sovellettaviin määritelmiin ja vuosina 1988—1997 suoritetta-
vassa maatilojen rakennetta koskevien tietojen keruussasovellettavista alueista ja tutkimusalueista. Komission päätöstä89/651/ETY on sen vuoksi mukautettava ja täydennettävä.
(4) Ominaisuusluetteloon on lisätty uusia muuttujia ja useiden
vanhojen muuttujien määritelmiä on ollut tarpeen tarkistaa
maataloudessa tapahtuneen kehityksen vuoksi. Tämän komissionpäätöksen liitteenä I on sen vuoksi uusi määritelmäluettelovuoden 1997 jälkeen suoritettavaa maatilojen rakennetta koske-vien tietojen keruuta varten.
(5) Maatilojen määritelmässä mainittua maataloustuoteluetteloa jatiettyjen jäsenvaltioiden erityisolojen vuoksi sovellettavaa poik-keusluetteloa on myös tarkistettava. Tarkistetutmaataloustuoteluettelot ja määritelmäluetteloon hyväksytyt poik-keukset ovat tämän komission päätöksen liitteissä II ja III.
(6) Tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) ja maatilojenrakennetta koskevien tietojen keruussa käytettävien alueidenvälillä olisi oltava selvempi vastaavuus, minkä vuoksi nämä2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 2
(1) EYVL L 56, 2.3.1988, s. 1.
(2) EYVL L 168, 13.6.1998, s. 29.
(3) EYVL L 391, 30.12.1989, s. 1.
(4) EYVL L 177, 5.7.1997, s. 26.
▼B
alueet määritellään erikseen tämän komission päätöksen liitteessä
IV.
(7) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän maatalous-tilastokomitean lausunnon mukaiset,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Liitteessä I ovat yhteisön määritelmät sekä niihin liittyvät selitykset ja
esimerkit, joita käytetään asetuksessa (ETY) N:o 571/88 säädetyssämaatilojen rakennetta koskevassa yhteisön tietojen keruussa vuoden1997 jälkeen.
2 artikla
Liitteessä I olevassa maatilojen määritelmässä tarkoitettu maataloustuo-
teluettelo on liitteessä II.
3 artikla
Liitteessä III ovat poikkeukset, jotka yhteisön määritelmistä sallitaan
tietyille jäsenvaltioille erityisolosuhteiden vuoksi.
4 artikla
Liitteessä I olevassa tutkimusalueen määritelmässä tarkoitettu alueluet-
telo yhteisön maatilojen rakennetta koskevien tilastojen keruuta varten
on liitteessä IV.
5 artikla
Kumotaan päätös 89/651/ETY.
6 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 3
▼M1
LIITE I
OMINAISUUSLUETTELON MÄÄRITELMÄT JA SELITYKSET
YHTEISÖN MAATILOJEN RAKENNETUTKIMUKSIA VARTEN
(I =määritelmät, II =selitykset)
MAATILA
I Teknisesti ja taloudellisesti itsenäinen yksikkö, jolla on
yksi johto ja joka tuottaa maataloustuotteita. Maatila voi
tuottaa myös muita (kuin maatalouteen liittyviä) sivutuot-
teita ja -palveluita.
II 1 Maatila määritellään seuraavin perustein:
1.1 Maataloustuotteiden tuotanto
’Maataloustuotteilla’ tarkoitetaan liitteessä II luetel-
tuja tuotteita.
1.2 Yksi johto
Kyseessä voi olla yksi johto, vaikka johdosta vastaisi
kaksi tai useampi yhdessä toimiva henkilö.
1.3 Teknisesti ja taloudellisesti itsenäinen yksikkö
Yleensä tästä on osoituksena työvoiman ja tuotan-
tovälineiden (koneet, rakennukset, maa jne.)
yhteinen käyttö.
2 Erityistapaukset
2.1 a) Jos tila on verotuksellisista tai muista syistä jaettu
kahden tai useamman henkilön kesken, mutta sillä
on yhteinen johto (yksi yhteinen johtaja) ja sitä
voidaan näin ollen pitää yhtenä taloudellisena
yksikkönä, se katsotaan yhdeksi tilaksi;
b) jos kaksi tai useampi erillistä tilaa (jotka aiemmin
ovat olleet itsenäisiä) ovat nyt yhdellä haltijalla,
ne katsotaan yhdeksi tilaksi, jos niillä on tällä
hetkellä yhteinen johtaja tai jos ne käyttävät
samaa työvoimaa tai samoja laitteita.
2.2 Jos entinen haltija on pidättänyt itselleen maapalstan
luovuttaessaan tilan seuraajalleen (perillinen, vuokra-
viljelijä), maapalstaa pidetään
a) seuraajan tilaan kuuluvana, jos kyseistä maapal-
staa hoidetaan seuraajan muun tilan yhteydessä
ja jos sen hoidossa käytetään yleensä samaa
työvoimaa ja samoja tuotantovälineitä kuin muun
tilan hoidossa;
b) entisen haltijan tilana, jos kyseistä maapalstaa
hoitaa yleensä tilan entinen haltija omalla työvoi-
mallaan ja omilla tuotantovälineillään.
2.3 Maatiloina pidetään seuraavia, jos ne täyttävät muut
edellä mainitut maatilan määrittelyperusteet:
a) sonni-, karju-, pässi- ja pukkiasemat siitostarkoi-
tukseen, hevossiittolat ja hautomot;
b) tutkimuslaitosten, parantoloiden ja toipilaskotien
sekä uskonnollisten yhteisöjen, koulujen ja vanki-
loiden maatilat;
c) teollisuusyritysten maatilat;
d) yhteismaa, joka on laidunta tai niittyä, puutarha-
viljely- tai muuta maata, jos sitä hoidetaan
maatilana paikallisen viranomaisen toimesta
(esim. käyttämällä maita eläinten laitumina2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 4
▼M1
maksua vastaan). Tässä ei oteta huomioon seuraa-
via:
— yhteismaa, joka on luovutettu jonkin toisen
osapuolen hallintaan (C/3),
— yhteismaa, joka on vuokrattu jollekin toiselle
osapuolelle (C/2).
2.4 Maatiloina ei pidetä seuraavia, ellei niillä ole muuta
sellaista toimintaa, jonka perusteella niitä voidaan
pitää maatiloina:
a) hevostallit ja maa-alueet, joita käytetään kilpahe-
vosten harjoittamiseen, mutta ei kasvatukseen;
b) kennelit;
c) eläinten myyntipaikat, teurastamot jne. (joissa ei
ole kasvatusta).
2.5 Erilliset tilat voivat yhdistää yhtä tuotannonalaa
koskevat voimavaransa muodostaakseen näistä
tiloista (emätiloista) erillään olevan yhteisyrityksen.
Tällainen yhteisyritys voi olla esimerkiksi yhteinen
puutarha, yhteiset alueet karjalle tai yhteisnavetta.
Kyse on osittaisesta yhteenliittymisestä, ja tässä asia-
kirjassa näitä yhteisyrityksiä kutsutaan
”tuottajaryhmiksi”. Näitä tuottajaryhmiä pidetään
emätiloista riippumattomina maatiloina, jos ne
käyttävät pääasiassa omia tuotantovälineitä eivätkä
emätilojen tuotantovälineitä.
A MAATILAN MAANTIETEELLINEN SIJAINTI
II Maatila ja kaikki sen tiedot merkitään sille tutkimusalueelle
ja kunnalle tai muulle tutkimusaluetta alemmalle tasolle,
jossa kyseisen maatilan talouskeskus (A/1) sijaitsee.
Maatilan talouskeskus määritellään jäsenvaltioiden omien
sääntöjen mukaisesti.
Jos maatila sijaitsee vain osittain tietyllä aluetyypillä (esim.
epäsuotuisalla alueella), se luokitellaan kuuluvaksi tähän
alueeseen, jos suurin osa tilaan kuuluvaa aluetta tai tilan
talouskeskus sijaitsee tällä alueella. Toinen näistä
säännöistä olisi valittava ja käytettävä sitä kaikkiin maati-
loihin sekä A/1—A/3 kohtiin.
A/1 Tutkimusalue
I Maatilan maantieteellinen sijainti ilmoitetaan maata, aluetta
ja tutkimusaluetta osoittavalla koodilla.
II Maatilojen rakennetta koskevissa tutkimuksissa käytettävät
alueet ja tutkimusalueet luetellaan liitteessä IV.
A/1 a) Kunta tai tutkimusaluetta alempi taso
I Maantieteellinen sijainti ilmoitetaan koodilla, josta käy ilmi
kunta tai muu tutkimusaluetta alempi taso. Näin tiedot
voidaan esittää jaoteltuna erilaisten aluejakojen mukaan.
II Kunnan tai muun tutkimusaluetta alemman tason koodit
vastaavat tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön
(NUTS) 4 ja 5 tasoja. Jos näitä koodeja ei voida ilmoittaa,
jäsenvaltio toimittaa niiden sijasta kustakin maatilasta A/2,
A/2 a ja A/3 kohdassa osoitetut tiedot.
A/2 Epäsuotuisa alue
I Alueet, joita tutkimusajankohtana pidetään epäsuotuisina
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (1) 18, 19 ja 20
artiklan (ja tarvittaessa viimeisimpien säädösten) mukai-
sesti ja jotka on mainittu epäsuotuisista maatalousalueista
tehdyssä yhteisön luettelossa, jota koskevat tiedot jäsenval-
tiot ovat antaneet mainitun asetuksen mukaisesti.
II Epäsuotuisiin alueisiin kuuluvat vuoristoalueet (A/2 a),
alueet, joilla on erityishaittoja, sekä muut epäsuotuisat
alueet.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 5
(1) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80.
▼M1
A/2 a) Vuoristoalue
I Alueet, joita tutkimusajankohtana pidetään vuoristoalueina
asetuksen (EY) N:o 1257/1999 18 artiklan (ja tarvittaessa
viimeisimpien säädösten) mukaisesti ja jotka on mainittu
yhteisön epäsuotuisten maatalousalueiden luettelossa, jota
koskevat tiedot jäsenvaltiot ovat antaneet edellä mainitun
asetuksen mukaisesti.
A/3 Maatalousalueet, joilla on ympäristöön liittyviä rajoit-
teita
I Alueet, joita tutkimusajankohtana pidetään maatalousa-
lueena, joilla on ympäristöön liittyviä rajoitteita asetuksen
(EY) N:o 1257/1999 6 artiklan (ja tarvittaessa viimeisim-
pien säädösten) mukaisesti.
II Maanviljelijöille voidaan korvata maatalousalueensa
ympäristöön liittyvistä rajoitteista johtuvia kustannuksia ja
menetettyjä tuloja. Rajoitteiden tulisi olla seurausta
yhteisön ympäristönsuojelusäännöksiin perustuvien maan
käyttöä maataloustarkoituksiin koskevien rajoitusten toteut-
tamisesta.
Alueet, joita koskevat rajoitteet perustuvat ainoastaan
kansallisiin tai alueellisiin sääntöihin, jäävät ulkopuolelle.
Nämä alueet voivat sijaita epäsuotuisilla alueilla.
Nämä alueet ovat pääasiassa Natura 2000 -alueita eli
erityisen säilyttämisen ja suojelun kohteena olevia alueita,
joilla on uhanalaisia luontotyyppejä sekä luonnonvaraisia
eläimiä ja kasveja (perustuvat luontotyyppien sekä luon-
nonvaraisen eläimistön ja kasviston säilyttämisestä 21
päivänä toukokuuta 1992 annettuun neuvoston direktiiviin
92/43/ETY, EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7—50).
B MAATILAN OIKEUSHENKILÖ JA JOHTO (tutki-
muspäivänä)
B/1 ja B/2 Henkilö, jolla on oikeudellinen ja taloudellinen vastuu
tilasta (”haltija”).
I Tilan haltija (luonnollinen henkilö, luonnollisista henki-
löistä koostuva ryhmä tai oikeushenkilö) on se henkilö,
jonka lukuun ja nimissä tilaa hoidetaan ja joka on oikeu-
dellisesti ja taloudellisesti tilasta vastuussa eli ottaa tilasta
taloudellisen riskin. Haltija voi olla tilan omistaja tai vuok-
ralainen, hänellä voi olla tilaan pitkäaikainen vuokraoikeus
tai nautintaoikeus tai hän hoitaa tilaa uskottuna miehenä.
II Oikeudellinen ja taloudellinen vastuu määritellään jäsenval-
tion omien sääntöjen mukaisesti.
Haltija on voinut antaa tavanomaista päivittäistä tilan
hoitoa koskevan taloudellisen ja tuotannollisen päätösvallan
kokonaan tai osittain tilan johtajalle.
Osuusviljelyn (ks. C/3 a kohta) osalta haltijaksi ilmoitetaan
osakas eikä vuokranantaja.
Ainoastaan niitä tilayhtymän osakkaita, jotka osallistuvat
tilan maataloustöihin (ks. L/1—L/6), voidaan pitää halti-
joina.
B/1 a) ja b) Luonnollinen henkilö
I Luonnollisella henkilöllä tarkoitetaan tässä joko yhtä
henkilöä (yksittäinen haltija) tai henkilöryhmää (tilayh-
tymän osakkaat).
II Kysymys siitä, onko haltija luonnollinen henkilö vai
oikeushenkilö, on tärkeä, jotta tilat voidaan luokitella seur-
aaviin ryhmiin:
Tilat, joiden haltija on
a) luonnollinen henkilö ja itsenäisen tilan yksittäinen
haltija;
b) luonnollisista henkilöistä koostuva ryhmä tilayhtymän
osakkaita;
c) oikeushenkilö.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 6
▼M1
Tiettyjen jäsenvaltioiden lainsäädännössä oikeushenkilöä
(yritystä) kohdellaan verotuksellisista ja/tai oikeudellisista
syistä luonnollisena henkilönä tai luonnollisista henkilöistä
koostuvana ryhmänä. Tällaisia ovat yleensä kaikki sellaiset
yritysmuodot, joissa yhdellä tai useammalla jäsenellä on
täysi henkilökohtainen vastuu yrityksen veloista. Jäsenval-
tiot voivat luokitella tällaisen oikeushenkilön luokkiin
”yksittäinen haltija” tai ”tilayhtymä”. Valinta on tehtävä
selkeiden ja johdonmukaisten kirjallisten sääntöjen
mukaan.
B/1 a) Luonnollinen henkilö, joka on itsenäisen tilan yksittäinen
haltija
I Yksi luonnollinen henkilö, joka on haltijana tilalla, jolla ei
ole yhteistä johtoa tai muuta yhteistä järjestelyä toisten
tilojen haltijoiden kanssa.
II Haltija tekee itse kaikki tilaan liittyvät päätökset.
Aviopuolisoita tai muita lähisukulaisia, jotka omistavat
tilan tai vuokraavat sitä yhdessä, pidetään yleensä itse-
näisen tilan yksittäisenä haltijana.
Yhdessä asuvia, avioliitonomaisessa suhteessa elävää kahta
henkilöä pidetään aviopuolisoina, jos he ovat sitä kyseisen
jäsenvaltion lainsäädännön mukaan.
Muun muassa seuraavia pidetään yksittäisinä haltijoina:
sisarukset, testamentin tai perinnön kautta yhteisinä edun-
saajina olevat jne., jos he eivät ole tehneet sopimusta eikä
heitä jäsenvaltion lainsäädännön mukaan pidetä verotuksel-
lisesti ja/tai oikeudellisesti tilayhtymänä tai oikeudellisena
yksikkönä.
Jos yrityksen (oikeushenkilö) omistaa vain yksi luonnol-
linen henkilö ja sitä pidetään jäsenvaltion lainsäädännössä
luonnollisena henkilönä (ks. ”luonnollisen henkilön”
määritelmä), sitä pidetään tilana, jolla on yksi yksittäinen
haltija.
Jos oikeudellinen ja taloudellinen vastuu tilasta on vain
yhdellä henkilöllä, häntä pidetään tilan yksittäisenä halti-
jana, vaikka tila muutoin täyttäisi tilayhtymää koskevat
kriteerit.
B/1 b) Yksi tai useampi tilayhtymän osakkaana oleva luonnollinen
henkilö
I Tilayhtymän osakkaalla/osakkailla tarkoitetaan luonnollisia
henkilöitä, jotka omistavat, vuokraavat tai muutoin hoitavat
yhdessä yhtä maatilaa tai omia tilojaan ikään kuin ne
olisivat yksi tila. Yhteistyön on oltava joko lakiin tai kirjal-
liseen sopimukseen perustuvaa.
II Jos yrityksen (oikeushenkilö) omistajana on useampi kuin
yksi luonnollinen henkilö ja sitä pidetään jäsenvaltiossa
luonnollisena henkilönä, se katsotaan tilayhtymäksi.
Jäsenvaltiot, jotka päättävät olla keräämättä tilayhtymää
koskevia tietoja, keräävät tiedot kaikista niistä tiloista,
joiden viljelijät ovat muuttujan B/1 a mukaan luonnollisia
henkilöitä, riippumatta siitä, ovatko ne tässä kohdassa
tarkoitettuja ”tilayhtymiä”. Jos yksittäisen tilan haltijan
tehtäviä hoitaa yksi tai useampi luonnollinen henkilö, vain
yksi heistä ilmoitetaan tilan haltijaksi (se, joka kantaa suur-
imman osan tilan hoitoon liittyvistä riskeistä tai joka hoitaa
eniten tilaa. Jos ilmoitettavaa henkilöä ei näiden perus-
teiden mukaan voida valita, valintaperusteena voidaan
käyttää esimerkiksi ikää). Kaikki haltijoita koskevat tiedot
merkitään tästä henkilöstä. Tätä henkilöä pidetään myös
tilan johtajana. Kaikki muut tilalla työskentelevät henkilöt
merkitään muuttujaan L/4 ”perheen ulkopuolinen
työvoima”, riippumatta perhesuhteesta haltijoihin nähden.
B/1 c) Oikeushenkilö
I Oikeudellinen yksikkö, joka ei ole luonnollinen henkilö,
mutta jolla on yksittäisen henkilön tavanomaiset oikeudet
ja velvollisuudet, kuten mahdollisuus haastaa oikeuteen ja
tulla oikeuteen haastetuksi (yleinen oikeustoimikelpoisuus).2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 7
▼M1
II Oikeushenkilö voi olla julkinen tai yksityinen, kuten:
— valtio, alue, kunta jne.,
— kirkot ja niiden eri laitokset,
— muut vastaavat julkiset ja puolijulkiset laitokset,
— kaikki kaupalliset yritykset, lukuun ottamatta luokkaan
B/1 a tai b kuuluvia yrityksiä, erityisesti rajoitetun
vastuun yhtiöt, mukaan lukien kyseiset osuustoiminnal-
liset yritykset,
— kaikki osakeyhtiöt (osinkoa jakavat yritykset),
— säätiöt (yhdistykset, jotka huolehtivat pääasiassa sosiaa-
lisiin tarkoituksiin tai hyväntekeväisyyteen
tarkoitetuista varoista),
— rajoitetun vastuun yhtiöt, jotka eivät ole osakeyhtiöitä,
— kaikki muut vastaavantyyppiset yritykset.
B/2 Tilan johtaja
I Luonnollinen henkilö, joka vastaa tilan tavanomaiseen
päivittäiseen toimintaan liittyvien taloudellisten ja tuotan-
nollisten tehtävien hoidosta.
II Johtaja on yleensä, mutta ei aina, sama henkilö kuin haltija,
joka on luonnollinen henkilö.
Jos haltija ei ole tilan johtaja, hän on palkannut tilan hoitoa
varten toisen henkilön tai antanut tilan hoidon toiselle
henkilölle, joka voi olla esimerkiksi haltijan perheenjäsen
(B/2 a) tai aviopuoliso (B/2 b) tai myös henkilö, jolla ei
ole haltijaan mitään perhesiteitä.
Tilalla voi olla vain yksi johtaja.Kaikki johtajaa koskevat tiedot tilayhtymien osalta
merkitään osakkaasta, jota pidetään haltijana.
B/2 a) Perheenjäsenet
I Haltijan perheenjäseniä ovat yleensä aviopuoliso, sukulaiset
ylenevässä ja alenevassa polvessa (myös avioliiton tai
adoption kautta) sekä haltijan ja hänen aviopuolisonsa
veljet ja sisaret.
II Haltijoita ei lasketa perheenjäseniksi.B/3 Johtajan maatalousalan koulutus
Kustakin henkilöstä ilmoitetaan vain yksi koulutustaso
(korkein).
Vain käytännön kokemusta maatalousalalta
I Kokemus, joka on hankittu osallistumalla käytännön
työhön maatilalla.
Maatalousalan peruskoulutus
I Kaikki yleisessä maatalousalan oppilaitoksessa ja/tai
tietyille aloille erikoistuneessa oppilaitoksessa (mukaan
lukien puutarhanviljely, viininviljely, metsänhoito, kalan-
kasvatus, eläinlääketiede, maatalousteknologia ja vastaavat
alat) loppuun suoritettu koulutus.
II Peruskoulutuksena pidetään myös loppuun suoritettua
maatalousalan oppisopimusta.
Korkeampi maatalousalan koulutus
I Kaikki oppivelvollisuuden (ks. L/1—L/6 ”Oppivelvolli-
suuden päättymisikä”) päättymisen jälkeen vähintään
kaksivuotinen kokopäivätoiminen opiskelu, joka on suori-
tettu maatalousoppilaitoksessa, yliopistossa tai
korkeakoulussa maatalouden, puutarhanviljelyn, viininvil-
jelyn, metsänhoidon, kalankasvatuksen, eläinlääketieteen,
maatalousteknologian tai vastaavan oppiaineen alalla.
C HALLINTAOIKEUSTYYPPI JA VILJELYTAPA
C/1—C/3 Käytetty maatalousmaa
I Pellon, monivuotisten nurmien, niittyjen ja laidunten,
monivuotisten kasvien ja kotipuutarhojen kokonaispinta-
ala.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 8
▼M1
C/1 Omistusviljelyssä oleva maatalousmaa
I Tutkimuksen kohteena olevan tilan hoidossa oleva maata-
lousmaa, joka on haltijan omaisuutta tai hänen hoidossaan
nautintaoikeuden tai pitkäaikaisen vuokraoikeuden tai
jonkin muun vastaavan hallintaoikeusmuodon perusteella.
II Maataloustyöntekijälle hänen omaa viljelyään varten osana
palkkaa luovutettua maa-aluetta pidetään luovutuksen
tehneeseen tilaan kuuluvana, ellei maataloustyöntekijä
käytä omia tuotantovälineitään.
Entisen haltijan itsellään säilyttämät maapalstat (ks.
maatila, kohta 2.2) luetaan siihen tilaan kuuluviksi, jonka
yhteydessä näitä palstoja normaalisti hoidetaan, ja näiden
hoidossa käytetään samaa työvoimaa ja samoja tuotantovä-
lineitä.
Laiduntamisoikeuksia yhteislaitumilla, jotka kuuluvat
esimerkiksi kunnalle tai osuuskunnalle, ei kuitenkaan oteta
huomioon (tämä tutkimus ei koske alueita, jotka eivät
kuulu maatilaan).
C/2 Vuokraviljelyssä oleva maatalousmaa
I Maatilan vuokraama maa-alue kiinteää etukäteen sovittua
vuokraa vastaan (maksettuna käteisellä, luontaisetuuksina
tai muutoin), mistä on olemassa (kirjallinen tai suullinen)
vuokrasopimus. Maa-alue merkitään vain yhdelle tilalle
vuokratuksi. Jos maa-alue on vuokrattu viitevuoden aikana
usealle eri tilalle, se merkitään yleensä vuokratuksi sille
tilalle, jonka vuokra-aika on kyseisen vuoden aikana pisin.
II Vuokramaa voi olla
— kokonainen maatila,
— yksittäinen maapalsta.
Vuokramaata ei pidetä tilan omistajan omaisuutena, vaan
aina osana vuokralaisen tilaa. Vuokramaalla olevat eläimet
katsotaan kuuluviksi tilalle, joka omistaa eläimet.
Maapalstat tai tilat, jotka haltija on vuokrannut perheensä
jäseniltä, otetaan huomioon, jos näitä maa-alueita hoidetaan
tutkimuksen kohteena olevan tilan yhteydessä. Tähän
luetaan myös maa-alue, joka kuuluu toiseen tilaan, jos sitä
hoidetaan tutkimuksen kohteena olevan tilan yhteydessä
tiettyä työtuntien määrää vastaan, mutta ei maata joka on
annettu maataloustyöntekijän käyttöön palkkaa vastaan
(vastakohtana tapaukselle, jossa maa on annettu maatalous-
työntekijän käyttöön palkkaa vastaan, jolloin maa yleensä
jää tilan viljelykierron piiriin. Tämäntyyppisessä vuokraso-
pimuksessa eritellään sekä kyseisen maa-alueen pinta-ala
että sen sijainti ja tarkat rajat).
Kolmannelle osapuolelle hänen tilansa yhteyteen vuokrattu
maa luetaan osaksi kolmannen osapuolen tilaa, koska se ei
kuulu tutkimuksen kohteena olevaan tilaan.
C/3 Osuusviljelyssä oleva maatalousmaa ja muut maatalous-
maan hallintaoikeusmuodot
C/3 a) Osuusviljelyssä oleva maa
I Maa (joka voi olla kokonainen maatila), jota vuokranantaja
ja osuusviljelijä hoitavat osakkaina kirjallisen tai suullisen
osuusviljelysopimuksen mukaisesti. Osuusviljelyalueen
tuotto (joko rahallinen tai aineellinen) jaetaan osakkaiden
kesken sopimuksen perusteella.
II Tämä käsittää muun muassa:
Kokonaisten tilojen maa — ”colonia parziaria”.
Kokonaisten tilojen ”colonia parziaria” tarkoittaa sitä, että
luovuttaja luovuttaa tilan perheenpäälle, joka sitoutuu
tekemään perheensä (viljelijäperheen) jäsenten avustamana
kaikki tilalla tarvittavat työt ja kantamaan itse osan kuluista
sekä jakamaan tilan tuoton luovuttajan kanssa sovitussa
suhteessa.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 9
▼M1
C/3 b) Muut maatalousmaan hallintaoikeusmuodot
I Hallintaoikeusmuodot, jotka eivät muualla sisälly luokkiin
C/1—C/3 a).
II Tämä käsittää muun muassa:
1. Maa-alueet, joihin haltijalla on nautintaoikeus:
— virkamiehenä tai työntekijänä (metsänhoitaja, pappi,
opettaja tms.),
— kunnan tai muun toimielimen haltijalle luovutta-
mana, esim. pinta-alan perusteella jaettu
yhteislaidun (erotuksena maasta, johon on yhteiset
laiduntamisoikeudet).
2. Maa-alueet, joita tila käyttää maksutta (esim. omistajaa
vailla olevien tilojen maat, joita tutkimuksen kohteena
oleva tila hoitaa).
3. Yksittäisten maapalstojen maa — ”colonia parziaria”.
Yksittäisten maapalstojen ”colonia parziaria” tarkoittaa
sitä, että luovuttaja luovuttaa ainoastaan yhden tai
useampia maapalstoja, joita käytetään samalla tavalla
kuin a kohdassa on kuvattu.
C/5 Viljelyjärjestelmät ja -käytännöt
C/5 a), d) ja e) Luonnonmukainen viljely
I Tiedot kerätään siitä, harjoitetaanko tilalla viljely-
käytäntöjä, joista säädetään 24 päivänä kesäkuuta 1991
annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2092/91 (1), sell-
aisena kuin se on viimeksi muutettuna komission
asetuksella (EY) N:o 473/2002 (2), ja tarvittaessa ”maata-
loustuotteiden luonnonmukaisesta tuotannosta ja siihen
viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvik-
keissa” annetun viimeisimmän lainsäädännön ja/tai
luonnonmukaisesta tuotannosta annetun vastaavan kansal-
lisen säännöstön mukaisesti.
II Asetuksessa säädetään yhdenmukainen kehys niiden maata-
loustuotteiden merkinnästä, tuotannosta ja valvonnasta,
joissa on tai joihin aiotaan liittää merkintä luonnonmukai-
sesta tuotantotavasta. Asetuksen säännösten mukaan
tuotannon on tapahduttava niin, että luonnonmukaiset
palstat sekä tuotanto- ja varastointitilat ovat selvästi
erillään niistä, joissa ei noudateta luonnonmukaisen viljely-
tavan säännöksiä.
Jos luonnonmukaista tuotantotapaa sovelletaan vain osalla
tilan käytettyä maatalousmaata tai osassa kotieläintuo-
tantoa, tämän muuttujan kohdalle merkitään vain nämä
kyseiset alueet ja kotieläimet.
C/5 a) Käytetty maatalousmaa, jolla sovelletaan luonnonmukaisia
tuotantomenetelmiä
I Käytetty maatalousmaa, jolla tuotanto on täysin asetuksen
(ETY) N:o 2092/91 liitteessä I säädettyjen luonnonmu-
kaista tuotantoa tiloilla koskevien periaatteiden mukaista.
II Asetuksessa tehdään ero niiden alueiden välillä, joilla
tuotanto on täysin säännösten mukaista, ja niiden alueiden,
joilla ollaan vasta siirtymässä luonnonmukaiseen tuotan-
toon. Ainoastaan alueilta, joilla noudatetaan täysin
luonnonmukaisen tuotannon periaatteita, peräisin olevia
tuotteita voidaan saattaa markkinoille luonnonmukaiseen
tuotantoon viittaavin merkinnöin.
Tähän kohtaan merkitään vain alueet, joilla on täysin siir-
rytty luonnonmukaiseen tuotantoon (ks. C/5 d kohta).
C/5 d) Käytetty maatalousmaa, jolla ollaan siirtymässä luonnon-
mukaisiin tuotantomenetelmiin
I Käytetty maatalousmaa, jolla luonnonmukaisia tuotantome-
netelmiä sovelletaan, mutta joka ei vielä ole käynyt läpi
vaadittua siirtymävaihetta täyttääkseen asetuksen (ETY)2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 10
(1) EYVL L 198, 22.7.1991, s. 1.
(2) EYVL L 75, 16.3.2001, s. 21.
▼M1
N:o 2092/91 liitteessä I säädettyjä kaikkia luonnonmukaista
tuotantoa tiloilla koskevat periaatteet.
II Tähän kohtaan merkitään vain alueet, joilla siirtymävaihe
luonnonmukaiseen tuotantoon ei ole vielä päättynyt (ks.
C/5 a).
C/5 e) Tilat, joilla luonnonmukaisia tuotantomenetelmiä sovelle-
taan myös kotieläintuotantoon
I Tilat, joilla koko kotieläintuotanto tai osa siitä on täysin
asetuksen (ETY) N:o 2092/91 liitteessä I säädettyjen luon-
nonmukaista tuotantoa tiloilla koskevien periaatteiden
mukaista tai joilla ollaan siirtymässä luonnonmukaiseen
tuotantoon.
II Asetuksessa todetaan, että yleensä tilan koko kotieläintuo-
tannon on oltava luonnonmukaista tuotantoa koskevien
sääntöjen mukaista. Ainostaan siinä tapauksessa, että
rakennukset, palstat ja kotieläinlajit ovat selvästi erillään,osa kotieläimistä voidaan kasvattaa eri tavoilla.
C/5 c) Maatalouden ympäristösitoumuksiin liittyvä tuki
I Kaikki tuet, joita jäsenvaltio maksaa maatilalle asetuksen
(EY) N:o 1257/1999 22—24 artiklan mukaisesti tai tarvit-
taessa uusimmassa lainsäädännössä säädetyn järjestelmän
mukaisesti. Tähän sisältyy myös kaikki aiemman yhteisön
lainsäädännön mukaisista vastaavista järjestelmistä makset-
tava tuki. Tähän ei lueta ainoastaan luonnonmukaiseen
viljelyyn annettavaa tukea.
II Tukea voidaan asetuksen (ETY) N:o 1257/1999 mukaan
maksaa ympäristön suojelemiseen ja maaseudun ylläpitämi-
seen tähtääviä maatalouden tuotantomenetelmiä
(maatalouden ympäristöohjelma) varten, joilla edistetään
— maatalousmaan hyödyntämistä, jossa otetaan huomioon
ympäristön, maiseman ja sen ominaispiirteiden, luon-
nonvarojen, maaperän ja geneettisen
monimuotoisuuden suojelu ja parantaminen,
— ympäristölle suotuisaa viljelyn laajaperäistämistä ja
laajaperäisten laidunjärjestelmien hoitoa,
— luonnonarvoltaan merkittävien uhattujen viljely-
ympäristöjen säilyttämistä,
— maatalousmaan maiseman ja historiallisten ominaispiir-
teiden ylläpitoa,
— maatalouskäytäntöjen ympäristösuunnittelua.
Tukea voidaan myöntää viljelijöille, jotka tekevät
vähintään viisi vuotta kestäviä (tai tarvittaessa pidempiai-
kaisia) maatalouden ympäristösitoumuksia. Maatalouden
ympäristösitoumuksiksi ei riitä tavanomaisten hyvien
maatalouskäytäntöjen soveltaminen, vaan sitoumuksiin on
liityttävä palveluja, joita ei liity muihin tukitoimenpiteisiin,
kuten markkinatukeen ja luonnonhaittakorvauksiin.
Tuki lasketaan tulonmenetyksen, sitoumuksesta aiheutuvien
lisäkustannusten ja kannustimen tarjoamistarpeen perus-
teella.
Samanlaisia tukijärjestelmiä on käynnistetty myös aiemman
yhteisön lainsäädännön nojalla. Ottaen huomioon näihin
järjestelmiin liittyvät pitkäaikaiset sitoumukset, ne saattavat
olla voimassa vielä useita vuosia. Myös nämä tuet olisi
merkittävä tähän kohtaan.
D—H MAATILAN KOKONAISPINTA-ALA
I Maatilan kokonaispinta-ala (D—H) käsittää maatilan
käyttämän maatalousmaan (D—G) ja muut maa-alueet (H).
II Jaksossa I annetaan tarkempia tietoja tiettyjen jo jaksoihin
D—H merkittyjen maa-alueiden käytöstä. Jaksoon I
merkittyjä alueita ei sen vuoksi saa lisätä muihin alueisiin,
koska ne tulisivat tällöin kahteen kertaan merkityiksi.
Viljelyyn käytettyyn maatalousmaan alaan sisältyy tutki-
musvuonna satoa tuottaviin pääviljelykasveihin käytetty
pinta-ala.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 11
▼M1
Jotta kokonaispinta-alan jakautuminen viljellyn pinta-alan
mukaan voidaan selvittää, jokainen alue merkitään luette-
loon ainoastaan kerran.
Monivuotiset kasvit ja kasvit, joiden viljely kestää
useamman vuoden (esim. parsa, mansikat tai pensaat),
luetaan mukaan niiden istutusvuodesta alkaen, vaikka ne
eivät vielä olisi tuotannossa.
Viljeltyjä sieniä (I/2) ei lueta kokonaispinta-alaan.Eri kasvien yhdistetyssä viljelyssä (I/5) käytetty maata-
lousmaa jaetaan kasvien kesken samassa suhteessa kuin
kyseisten kasvien viljelyyn on käytetty maata.
Metsämaan kanssa yhdistetty maatalousmaa jaetaan
samalla tavalla.
Tätä periaatetta ei sovelleta seoskasvustoihin (kasvit, joita
kasvatetaan yhdessä ja joiden sato korjataan yhdessä
samalta maa-alueelta, esim. seosvilja) eikä peräkkäisiin
täydentäviin kasveihin (esim. ohra, jonka alle on kylvetty
apilaa myöhempää sadonkorjuuta varten).
Yhdistettyyn viljelyyn käytettyä viljelyalaa jaettaessa ei
oteta huomioon sellaista kasvia, jota tila ei hyödynnä.
Poikkeus tietyssä suhteessa jakamiseen voidaan tehdä
silloin, kun jakamalla ei saada tyydyttävää tulosta, edel-
lyttäen, että noudatetaan sääntöjä, jotka jäsenvaltiot ovat
yhdessä komission kanssa vahvistaneet.
Peräkkäisessä täydentävässä viljelyssä kasvi merkitään vain
kohtaan I/1. Kohtiin D—G ei lasketa kunkin peräkkäisen
kasvin pinta-alaa, vaan ala merkitään ainoastaan yhden
pääkasviksi valitun kasvin osalta. Jos alueella kasvatetaan
saman satovuoden aikana useita kasveja peräkkäin, pääkas-
viksi katsotaan se, jolla on suurin tuotannon arvo. Jos
pääkasvia ei voida määritellä tuotannon arvon avulla,
pääkasviksi katsotaan se, jonka viljelyssä maa on pisimmän
ajan.
D PELTO
I Maa, jota hoidetaan säännöllisesti (kyntämällä tai muok-
kaamalla) ja johon yleensä sovelletaan viljelykiertoa.
II Viljelykierrolla tarkoitetaan sitä, että tietyn kasvin jälkeen
samalla palstalla viljellään muita kasveja etukäteen laaditun
suunnitelman mukaan. Viljeltävä kasvi vaihdetaan yleensä
vuosittain, mutta kasvit voivat olla myös monivuotisia.
Peltomaan erottamiseksi monivuotisista kasveista (G) tai
monivuotisesta nurmesta ja niitystä (F) käytetään viiden
vuoden aikarajaa. Jos siis palstaa käytetään saman kasvin
viljelyyn viisi vuotta tai pidempään, ilman että tänä aikana
viljeltävää kasvustoa poistetaan ja perustetaan uutta, sitä ei
pidetä peltona.
Tietyt kasvit, joita yleensä pidetään vihanneksina, koriste-
kasveina tai teollisuuskasveina (esimerkiksi parsa, ruusut,
koristepensaat, joita viljellään niiden kukkien tai lehtien
vuoksi, mansikat, humala), katsotaan kuuluviksi tähän
luokkaan, vaikka kasvusto olisi yli viiden vuoden ikäinen.
Peltoon kuuluvat kasvit kohdista D/1—D/20, D/23—D/35,
kesanto, jolle ei myönnetä tukea (D/21), ja kesanto, johon
sovelletaan tukijärjestelmää ja jota ei käytetä taloudellisesti
(D/22).
Kesannoiduilla maa-alueilla viljellyt teollisuuskasvien
viljelyalueet sisällytetään kutakin kasvia koskevaan
kohtaan, mutta merkitään myös kohtaan I/8 b).
D/1—D/8 Viljanviljely (mukaan lukien siemenviljely)
II Tähän ei lueta vihantana korjattua tai vihantana eläimille
syötettyä viljaa. Se on kohdassa D/18.
D/1 Tavallinen vehnä ja speltti
I Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta
L. jaTriticum monococcum L.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 12
▼M1
D/2 Durumvehnä
I Triticum durum Desf.
D/3 Ruis
I Secale cereale L.
Mukaan lukien syksyllä kylvetty seos, jossa on ruista ja
muuta viljaa.
D/4 Ohra
I Hordeum vulgare L.
D/5 Kaura
I Avena sativa L.
Mukaan lukien keväällä kylvetty seos, jossa on kauraa ja
muuta viljaa.
D/6 Viljamaissi
I Jyvinä korjattu maissi ( Zea mays L.).
II Käsin, maissinkorjuukoneella, kuorijalla tai leikkuupuimur-
illa korjattu maissi käytöstä riippumatta, mukaan lukien
säilörehuksi tarkoitettu jyväsato. Tähän kohtaan luetaan
myös maissintähkän osien kanssa korjattu jyväsato, jonka
kosteuspitoisuus on yli 20 % ja joka käytetään rehuksi
(nk. Corn-Cob-Mix, CCM).
Ihmisravinnoksi tarkoitettu sokerimaissi kuuluu kohtaan D/
14.
D/7 Riisi
I Oryza sativa L.
D/8 Muut viljakasvit
I Muut, kohdissa D/1—D7 luokittelemattomat puhtaissa
kasvustoissa kylvetyt, kuivina puitavat viljat.
II Tähän kohtaan merkitään muun muassa seuraavat kasvit:
durra (Sorghum bicolor ×Sorghum sudanense ), ruisvehnä
(Triticosecale Wittmack ) ja hirssi ( Panicum miliaceum L.).
Tattari ( Fagopyrum esculentum ) ja kanariansiemen
(Phalaris canariensis L.) sisältyvät myös tähän kohtaan,
sillä niitä viljellään ja jalostetaan samalla tavoin kuin
viljoja.
D/9 Valkuaiskasvit (mukaan lukien siementuotanto sekä
viljan ja siemenvihannesten seokset)
I Pääasiassa valkuaisainesisältönsä vuoksi kylvetyt ja
korjatut kasvit.
II Vihantana korjatut valkuaiskasvit luetaan niiden käytön
mukaisesti kohtaan D/14 tai D/18. Nämä kasvit ovat
pääasiassa palkokasveja.
D/9 e) Herneet, härkäpavut ja makeat lupiinit
I Pisum sativum L.,Vicia faba L.,Lupinus spp., puhtaissa
kasvustoissa kylvetyt, kuivina puitavat.
D/9 f) Linssit, kahviherneet ja virnat
I Lens culinaris, Cicer arietinum, Vicia pannonica Crantz tai
Vicia varia , puhtaissa kasvustoissa kylvetyt, kuivina
puitavat.
D/9 g) Muut kuivina puitaviksi tarkoitetut valkuaiskasvit
I Muualle luokittelemattomat, erityisesti siemensadon valk-
uaisainesisällön vuoksi puhtaissa kasvustoissa kylvetyt,
kuivina puitavat kasvit.
D/10 Perunat (mukaan lukien varhaisperuna ja siemen-
peruna)
I Solanum tuberosum L.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 13
▼M1
D/11 Sokerijuurikas (lukuun ottamatta siementuotantoa)
I Beta vulgaris L., tarkoitettu sokeriteollisuuden tarpeisiin ja
alkoholituotantoon.
D/12 Rehujuurikasvit ja rehukaalit (lukuun ottamatta
siementuotantoa)
I Rehujuurikkaat ( Beta vulgaris L.) jaBrassicae -sukuiset
kasvit, jotka on tarkoitettu rehuksi, sekä muut muualla
mainitsemattomat pääasiassa rehujuurtensa vuoksi viljellyt
kasvit.
II Kaikki rehuksi tarkoitetut Brassicae -suvun kasvit kuuluvat
tähän kohtaan riippumatta siitä, korjataanko rehuksi juuri
vai varsi. Esimerkkeinä maa-artisokka ( Helianthus tuber-
osus L.), bataatit ( Ipomoea batatas (L.) Lam.),
rehupalsternakka ( Pastinaca sativa L.), jamssit ( Discorea
spp.) ja maniokki ( Manihot esculenta Crantz ).
D/23—D/35 Teollisuuskasvit
I Kasvit, joita ei yleensä myydä suoraan kuluttajalle, vaan ne
on jalostettava teollisesti ennen lopullista käyttöä.
II Mukaan luetaan öljykasvien siementuotanto, mutta ei
kuitukasvien, humalan, tupakan tai muiden teollisuuskas-
vien siementuotantoa ja taimiviljelyä.
D/23 Tupakka
I Nicotiana tabacum L.
D/24 Humala
I Humulus lupulus L.
D/25 Puuvilla
I Gossypium spp.
D/26 Rypsi ja rapsi
I Brassica napus L. jaBrassica rapa , öljyntuotantoon tarkoi-
tettu, kuivina siemeninä korjattu.
D/27 Auringonkukka
I Helianthus annuus L.
D/28 Soija
I Glycine max L.
D/29 Öljypellava
I Linum usitatissimum L., pääasiassa öljyntuotantoon tarkoi-
tetut lajikkeet.
D/30 Muut öljykasvit
I Muut muualla mainitsemattomat pääasiassa öljysisältönsä
vuoksi kasvatetut kasvit, jotka korjataan kuivina jyvinä.
II Esimerkiksi sinappi ( Sinapis alba L.), unikko ( Papaver
somniferum L.), seesaminsiemenet ( Sesamum indicum L.),
maamanteli ( Cyperus esculentus L.), pähkinät ( Arachis
hypogea ).
D/31 Pellava
I Linum usitatissimum L., pääasiassa kuiduntuotantoon
tarkoitetut lajikkeet.
D/32 Hamppu
I Cannabis sativa L.
D/33 Muut kuitukasvit
I Muualla mainitsemattomat pääasiassa kuitusisältönsä
vuoksi kasvatetut kasvit.
II Esimerkiksi juutti ( Corchorus capsularis ), manillahamppu
(Musa textilis ), sisali (Agave sisalana ), kenafi ( Hibiscus
cannabinus ).2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 14
▼M1
D/34 Mauste- ja lääkekasvit
II Tärkeimmät mauste- ja lääkekasvit sekä -yrtit ovat:
karhunputki ( Angelica spp. ), belladonna ( Atropa spp. ),
kamomillasaunio ( Matricaria spp. ), kumina ( Carum spp. ),
sormustinkukka ( Digitalis spp. ), katkero ( Gentiana spp. ),
iisoppi (Hyssopus spp. ), jasmiini ( Jasminum spp. ), laventeli
ja hybridilaventeli ( Lavandula spp. ), meirami ( Origanum
spp.), melissa ( Melissa spp. ), minttu ( Mentha spp. ), unikko
(Papaver spp. ), talvikki ( Vinca spp. ), psyllium ( Psyllium
spp.), sahrami ( Curcuma spp. , salvia ( Salvia spp. ),
kehäkukka ( Calendula spp. ), virmajuuri ( Valeriana spp. ).
D/35 Muut teollisuuskasvit
I Muualla mainitsemattomat teollisuuskasvit.
II Nämä voivat olla esimerkiksi sikuri ( Cichorium intibus L.)
ja sokeriruoko ( Saccharum officinarum L.).
D/14 ja D/15 Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat
II Viljeltyjä sieniä (I/2) ei lueta mukaan.D/14 Tuoreet vihannekset, melonit, mansikat — avomaalla
tai matalan (ei sisälle mentävän) suojakatoksen alla
D/14 a) Peltokasviviljelyssä
I Vihannekset, melonit, mansikat, jotka on kasvatettu viljely-
kierrossa muiden maatalouskasvien kanssa.
II Peltokasviviljelyssä olevat vihannekset ovat useissa tapauk-
sissa, eivät kuitenkaan aina, tarkoitettu teolliseen
jalostukseen eivätkä suoraan markkinoille.
Tässä yhteydessä ratkaisevana tekijänä on tilan viljelykier-
tojärjestelmä: jos vihanneksia kasvatetaan samassa
viljelykierrossa muiden kuin puutarhakasvien kanssa (D/14
ja D/16), kyseinen alue on ”peltokasviviljelyssä”.
D/14 b) Puutarhakasviviljelyssä
I Vihannekset, melonit ja mansikat, jotka on kasvatettu vilje-
lykierrossa muiden puutarhakasvien kanssa (D/14 ja D/16).
II Puutarhakasviviljelyssä olevat vihannekset ovat useissa
tapauksessa, eivät kuitenkaan aina, tarkoitettu suoraan
markkinoille eivätkä teolliseen jalostukseen.
Tässä yhteydessä ratkaisevana tekijänä on palstan viljely-
kiertojärjestelmä: jos viljelykiertoon kuuluu pelkästään
muita puutarhakasveja (D/14 ja D/16), kyseinen alue on
”puutarhakasviviljelyssä”.
D/15, D/17 ja G/7 Viljely kasvihuoneessa tai muun (sisälle mentävän)
suojakatoksen alla
I Kasvit, jotka koko kasvukautensa ajan tai suurimman osan
siitä ovat katettuina joko kasvihuoneissa tai kiinteän tai
liikuteltavan korkean katoksen alla (lasia tai kovaa tai
taipuisaa muovia).
II Tähän ei lueta muovilevyjä, jotka on asetettu litteänä
maahan, eikä myöskään katoksia tai tunneleita, joiden
sisälle ihminen ei voi mennä, eikä siirrettäviä lasikateke-
hikkoja.
Liikuteltavien kasvihuoneiden ja korkeiden katoksien osalta
ilmoitetaan yhteenlaskettuna koko se pinta-ala, joka on
ollut todella katettuna 12:n viimeksi kuluneen kuukauden
aikana. Näin saadaan koko katettu ala eikä pelkästään
näiden rakennelmien pohjapinta-alaa tiettynä ajankohtana.
Sellaiset kasvit, joita kasvatetaan ajoittain lasin alla ja
ajoittain avomaalla, merkitään ainoastaan lasinalaisvilje-
lyksi, ellei lasinalaisviljely ole ollut erittäin lyhytaikaista.
Jos samaa lasinalaista pinta-alaa käytetään useammin kuin
kerran, se ilmoitetaan ainoastaan kerran.
Monikerroksisista kasvihuoneista lasketaan mukaan
ainoastaan pohjapinta-ala.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 15
▼M1
D/16 Kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja),
avomaalla tai matalan (ei sisälle mentävän) suojaka-
toksen alla
D/17 Kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja),
kasvihuoneessa tai muun (sisälle mentävän) suojaka-
toksen alla
D/18 Rehukasvit
I Kaikki viljelykierrossa muiden kasvien kanssa kasvatetut
eläinten rehuksi tarkoitetut viherrehukasvit, joilla kasvustot
uusitaan alle viiden vuoden välein (yksivuotiset tai moni-
vuotiset rehukasvit).
II Näitä viherkasveja (toisin kuin ”kuivaksi siemensadoksi
korjattavia kasveja”) käytetään yleensä eläinten laiduntami-
seen, mutta ne voidaan myös korjata kuivina, esimerkkinä
kuiva heinä. Yleensä koko palsta, lukuun ottamatta juuria,
korjataan ja käytetään rehuna.
Mukaan luetaan tilalla tuotetut rehukasvit, joita ei kuiten-
kaan käytetä tilalla vaan ne myydään toiselle tilalle tai
teollisuudelle.
Viljakasvit, teollisuuskasvit ja muut peltokasvit, joiden sato
korjataan ja/tai käytetään vihantana rehuksi, luetaan
mukaan. Rehujuurikasveja ja rehukaalia (D/12) ei lueta
mukaan.
D/18 a) Lyhytaikaiset nurmikasvit
I Normaaliin viljelykiertoon kuuluvat, laiduntamiseen,
heinäksi tai säilörehuksi tarkoitetut, vähintään yhden sato-
vuoden ja alle viiden vuoden ikäiset nurmet, joihin on
kylvetty nurmikasveja tai nurmiseoksia. Maa-alue
kynnetään tai muokataan muulla tavoin tai kasvit tuhotaan
muilla keinoin, kuten rikkakasvien torjunta-aineilla, ennen
kuin se kylvetään uudelleen.
II Pääasiassa nurmikasveista ja muista rehukasveista (yleensä
palkokasveista) koostuvat nurmiseokset, joita käytetään
laiduntamiseen tai jotka korjataan vihantana tai kuivataan
heinänä, luetaan tähän.
Yksivuotisia nurmikasveja (alle yhden satovuoden
kestäviä) ei lueta tähän kohtaan.
D/18 b) Muut viherrehut
I Muut pääasiassa yksivuotiset rehukasvit (esim. virnat, rehu-
maissi, vihantana käytetty ja/tai korjattu vilja, palkokasvit).
D/18 b/i) Rehumaissi (säilörehuksi tarkoitettu maissi)I Säilörehuksi tarkoitettu maissi ( Zea mays L.).
II Rehumaissin eri muodot, joista ei korjata jyväsatoa vaan
kokonainen maissintähkä, osia kasvista tai kokonainen
kasvi. Tähän luetaan eläinten suoraan käyttämä rehumaissi
(ilman säilörehuksi tekoa) sekä kokonaiset maissintähkät
(jyvä + ruoti + kuori), jotka korjataan rehuaineeksi tai
säilörehuksi.
D/18 b/iii) Muut rehukasvitI Muualla mainitsemattomat eläinten rehuksi tarkoitetut
vihantana korjatut kasvit.
II Eri apilalajit, yksivuotiset tai monivuotiset: esimerkiksi
veriapila (Trifolium incarnatum L.), puna-apila ( T. pratense
L.), valkoapila ( T. repens L.), Egyptin apila ( T. alexan-
drinum ), Persian apila ( T. resupinatum ) sekä sinimailasen
eri lajit luetaan tähän.
Pääasiassa palkokasveista koostuvat (yleensä > 80 %) rehu-
kasvien ja nurmikasvien seokset, jotka on korjattu
vihantana tai kuivaheinänä, luetaan tähän kohtaan.
Tähän kohtaan luetaan: yksivuotiset kasvit, kuten vilja-
kasvit, yksivuotiset laitakukattomat nurmet, yksivuotinen
durra), tietyt yksivuotiset heinäkasvit, kuten niittynurmikka
(Poa annua L.), toisiin kasviryhmiin kuuluvat kasvit, kuten
ristikukkainen, joita ei ole mainittu muualla (rapsi jne.),2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 16
▼M1
Kalifornian sinililja ( Phacelia tanacetifolia Benth ), jos ne
korjataan vihantana.
Vihreää maissia ei lueta tähän kohtaan.
D/19 Peltokasvien siementuotanto ja taimiviljely
I Maa-alueet, jotka tuottavat siemeniä ja taimia myyntiä
varten, lukuun ottamatta viljan, riisin, kuivattujen siemen-
vihannesten, perunan ja öljysiemenkasvien siemeniä ja
taimia. Siemen- ja taimituotanto tilan omaa tarvetta varten
(esim. vihannesten, kuten kaalin ja salaatin taimet) luetaan
kyseenä olevaa kasvia koskevaan kohtaan.
II Viherrehukasvien siementuotanto luetaan mukaan.
D/20 Muut peltokasvit
I Peltokasvit, jotka eivät sisälly kohtiin D/1—D/19 tai
kohtiin D/21—D/35.
II Tähän kohtaan merkitään vain kasvit, joilla on vähän talou-
dellista merkitystä ja joita ei voida luokitella muuhun
kohtaan. Kasvien seokset olisi mahdollisuuksien mukaan
merkittävä muualle joko kyseisen muuttujan määritelmien
mukaisesti tai, jos mitään ei ole mainittu, sen kasvin
kohdalle, jonka taloudellinen merkitys on suurin.
Jos kasvia ei voida merkitä erikseen, se olisi ryhmiteltävä
samankaltaisten kasvien kanssa eikä eri luokan kasvien
kanssa. Esimerkiksi pieniä öljypellava-alueita ei pitäisi
merkitä tähän vaan kohtaan ”muut öljykasvit”.
D/21 ja D/22 Kesanto
II Kesantomaata ei saa sekoittaa peräkkäiseen täydentävään
viljelyyn (I/1) eikä käyttämättömään maatalousmaahan (H/
1). Kesantomaalle on ominaista, että se jätetään lepäämään
maan parantamiseksi yleensä yhden satovuoden ajaksi.
Kesanto voi olla:
1. avokesantoa, jolla ei ole mitään kasvillisuutta;
2. maata, jolla on luonnonvaraista kasvillisuutta; tätä
kasvillisuutta voidaan käyttää rehuna tai kyntää maahan;
3. maata, jota käytetään yksinomaan viherlannoitteen tuot-
tamista varten (viherkesanto).
D/21 Kesanto, jolle ei myönnetä tukea
I Kaikki viljelykiertoon kuuluvat hoidetut tai hoitamattomat
maa-alueet, jotka eivät tuota satoa yhden satovuoden
aikana ja joille ei myönnetä rahallista tukea tai avustusta.
D/22 Kesanto, johon sovelletaan tukijärjestelmää ja jota ei
käytetä taloudellisesti
I Maa, jota varten maatila on oikeutettu pellon viljely-
käytöstä poistamisen tukemiseen tarkoitettuun rahalliseen
tukeen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1251/1999 (1) tai
soveltuvissa tapauksissa uusimman lainsäädännön mukai-
sesti. Jos maa kuuluu samankaltaiseen kansalliseen
tukijärjestelmään, se luetaan tähän kohtaan. Maa-alue,
johon sovellettavassa tukijärjestelmässä maa poistetaan
viljelykäytöstä viittä vuotta pidemmäksi ajaksi, on
merkittävä kohtaan H/1 + H/3.
II Pelto, johon sovellettavassa järjestelmässä kyseenä olevalla
maa-alueella saa tuottaa muita hyödykkeitä kuin elintarvik-
keita ja jolla niitä parhaillaan viljellään sopimusten nojalla,
merkitään muualle luokkiin D/1—D/20 tai D/23—D/35.
E KOTIPUUTARHAT
I Maa-alueet, joilla viljellään maataloustuotteita, jotka on
tarkoitettu tilan haltijan ja hänen talouteensa kuuluvien
henkilöiden kulutukseen.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 17
(1) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 1.
▼M1
II Kotipuutarhat on usein erotettu muusta maatalousmaasta, ja
ne ovai tunnistettavissa kotipuutarhoiksi. Tilan kotipuutar-
halta myydään vain satunnaisia ylimääräiseksi jääneitä
tuotteita. Alueet, joilta tuotteita myydään jatkuvasti mark-
kinoille, kuuluvat muihin kohtiin, vaikka haltija ja hänen
talouteensa kuuluvat henkilöt käyttäisivätkin osan tuot-
teista.
Maa-alueet, joilta tuotetaan eläinten rehuja, kuuluvat
vastaaviin omiin kohtiinsa siinäkin tapauksessa, että rehuja
saaneet eläimet päätyisivät tilan haltijan ja hänen talou-
teensa kuuluvien kulutukseen.
Kotipuutarha voi koostua sekä pellosta että monivuotisista
kasveista.
Tähän kohtaan ei lueta mukaan
— oleskelupuutarhoja (puistoja ja ruohokenttiä) (H/3),
— alueita, joita viljelevät yhteisötaloudet, esimerkiksi
tutkimuslaitokset, uskonnolliset yhteisöt, sisäoppilai-
tokset, vankilat jne., jos tällainen yhteisötalouteen
liittyvä tila täyttää muut maatilalle asetetut edellytykset.
Nämä alueet luokitellaan samoin kuin maatilan alueet,
eli niiden käytön mukaan.
F MONIVUOTINEN NURMI JA NIITTY
I Maa, jota käytetään pysyvästi (vähintään viisi vuotta)
nurmirehukasvien kasvattamiseen joko viljelemällä
(kylvämällä) tai luonnollisesti (itseuudistuva) ja joka ei
kuulu tilan viljelykiertojärjestelmään.
II Maa voidaan käyttää laiduntamiseen tai niittää säilörehuksi
tai heinäksi.
F/1 Nurmi ja niitty lukuun ottamatta luonnonlaidunta
I Monivuotinen nurmi hyvälaatuisella tai keskinkertaisella
maaperällä. Näitä alueita voidaan yleensä käyttää teholai-
duntamiseen.
II Tähän ei lueta mukaan:
— väliaikaisesti tai pysyvästi käytettyjä luonnonlaitumia
(F/2),
— käyttämättömiä nurmia ja niittyjä (H/1).
F/2 Luonnonlaidun
I Heikkotuottoiset monivuotiset nurmet, jotka sijaitsevat
tavallisesti huonolaatuisella maaperällä, esimerkiksi
mäkisellä maalla tai muilla korkeilla paikoilla ja joiden
parantamiseen ei ole yleensä käytetty lannoitteita, viljelyä,
kylvöä tai salaojitusta.
Näitä alueita voi yleensä käyttää vain laajaperäiseen
laiduntamiseen, eivätkä laitumet kestä suuria määriä
eläimiä, eikä niitä yleensä niitetä.
II Tähän voivat kuulua kivinen maa, nummi, kangasmaa ja
Skotlannin ”deer forests”.
Käyttämättömät luonnonlaitumet (H/1) eivät sisälly tähän.
G MONIVUOTISET KASVIT
I Viljelykiertoon kuulumattomat kasvit, lukuun ottamatta
monivuotista nurmea ja niittyä, jotka varaavat maaperän
pitkäksi ajaksi ja tuottavat satoa usean vuoden ajan.
II Tähän ryhmään kuuluvat taimitarhat (lukuun ottamatta ei-
kaupallisia metsässä sijaitsevia metsäpuiden taimitarhoja,
jotka luetaan metsämaahan) ja kasvit, joita käytetään
punontaan tai kutomiseen (koripaju, ruo'ot, kaislat jne.: G/
6).
Kasveja, joita voidaan pitää vihanneksina, koristekasveina
tai teollisuuskasveina (esim. parsa, ruusut, koristepensaat,
joita viljellään niiden kukkien tai lehtien takia, mansikat,
humalat), ei lueta tähän ryhmään, vaikka ne olisivat moni-
vuotisia. Ne merkitään pelto-ryhmän vastaaviin kohtiin.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 18
▼M1
G/1—G/6 Monivuotiset avomaan kasvit
G/1 Hedelmä- ja marjaviljelmät
I Maa-alueet, joilla on hedelmien tuotantoa varten viljeltäviä
puita, pensaita ja muita monivuotisia marjaviljelmiä kuin
mansikoita. Hedelmätarhat voivat olla tiheään istutettuja,
jolloin puiden välillä on hyvin pieni välimatka, tai harvaan
istutettuja, jolloin puiden välillä on suuri välimatka, eikä
alueella saata olla muita kasveja.
II Kastanjapuut luetaan tähän.
Sitrushedelmä- (G/2) ja oliiviviljelmiä (G/3) ja viinitarhoja
(G/4) ei lueta tähän.
G/1 a) Lauhkean ilmastovyöhykkeen tuoreet hedelmä- ja marja-
lajit
I Hedelmä- ja marjaviljelmät, joita perinteisesti viljellään
lauhkeissa ilmastoissa tuoreiden hedelmien ja marjojen
tuottamiseksi.
G/1 b) Subtrooppisen ilmastovyöhykkeen hedelmä- ja marjalajit
I Hedelmä- ja marjaviljelmät, joita perinteisesti viljellään
subtrooppisissa ilmastoissa tuoreiden hedelmien ja
marjojen tuottamiseksi.
II Esimerkiksi seuraavia lajeja pidetään subtrooppisina
hedelmä- ja marjalajeina: annoona ( Annona spp. ), ananas
(Ananas spp. ), avokado ( Persea spp. ), banaani ( Musa
spp.), viikuna opuntia ( Opuntia spp. ), kiinanluumu ( Litchi
spp.), papaija ( Carica spp. ), mango ( Mangifera spp. ),
guava (Psidium spp. ), kärsimyshedelmä ( Passiflora spp. ).
G/1 c) Pähkinät
II Näitä voivat olla esimerkiksi saksanpähkinät ( Juglans regia
L.), hasselpähkinät ( Corylus avelanna L.), mantelit ( Prunus
dulcis (Mill.) D. A.Webb. ), kastanjat ( Castanea sativa
Mill.).
G/2 Sitrushedelmäviljelmät
I Citrus spp.
G/3 Oliiviviljelmät
I Olea europea L.
G/3 a) tavallisesti ruokaoliiveja tuottavat
I Pöytäoliivien tuottamiseen tavallisesti kasvatettavien lajik-
keiden viljelmät.
G/3 b) tavallisesti oliiveja öljyntuotantoon tuottavat
II Oliiviöljyn tuottamiseen tavallisesti kasvatettavien lajik-
keiden viljelmät.
G/4 Viinitarhat
I Vitis vinifera L.
G/4 a) Viinitarhat, jotka tavallisesti tuottavat laatuviinejä
I Sellaisten viinirypälelajikkeiden viljelmät, joita tavallisesti
käytetään tarkoin määrätyillä alueilla tuotettujen laatuvii-
nien tuottamiseen (tma-laatuviinit), jotka ovat viinin
yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta
1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (1)
tai soveltuvissa tapauksissa uusimman lainsäädännön
mukaiset ja täyttävät ne vaatimukset, jotka on annettu
näitä säädöksiä sovellettaessa ja määritelty kansallisissa
säännöksissä.
G/4 b) Viinitarhat, jotka tavallisesti tuottavat muita viinejä
I Sellaisia viinirypälelajikkeita tuottavat viljelmät, joita
tavallisesti käytetään muiden viinien kuin tma-laatuviinien
tuottamiseen.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 19
(1) EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1.
▼M1
G/4 c) Viinitarhat, jotka tavallisesti tuottavat ruokarypäleitä
I Sellaisia viinirypälelajikkeita tuottavat viljelmät, joita
tavallisesti käytetään tuoreiden rypäleiden tuottamiseen.
G/4 d) Viinitarhat, jotka tavallisesti tuottavat rusinoita
I Sellaisia viinirypälelajikkeita tuottavat viljelmät, joita
tavallisesti käytetään rusinoiden tuottamiseen.
G/5 Taimitarhat
I Sellaisten nuorten puumaisten (puuvartisten) kasvien ala,
joita kasvatetaan avomaalla myöhempää uudelleen istutusta
varten:
a) viini- ja juurakkotaimitarhat;
b) hedelmäpuiden taimitarhat;
c) koristekasvien taimitarhat;
d) metsäpuiden taimitarhat (lukuun ottamatta metsässä
sijaitsevia tilan omaa tarvetta varten perustettuja
metsäpuiden taimitarhoja);
e) puut ja pensaat puutarhoihin, puistoihin, tien varsille ja
penkereille istuttamista varten (esim. pensasaitakasvit,
ruusupensaat ja muut koristepensaat, koristehavupuut)
sekä niiden perusrungot ja nuoret taimet.
II Tähän ryhmään (G/5) kuuluvat kaupalliset metsäpuiden
taimitarhat, jotka sijaitsevat joko metsässä tai muualla,
sekä tilan omaa tarvetta varten perustetut ei-kaupalliset
metsäpuiden taimitarhat, jotka sijaitsevat muualla kuin
metsässä. Sellaisia, yleensä pieniä taimitarhoja, joissa
kasvatetaan taimia tilan omaa tarvetta varten metsässä, ei
lueta tähän vaan metsämaahan (H/2).
Taulukon muodossa:
Metsäpuiden taimitarhat
Kaupalliset Ei-kaupalliset
Metsässä G/5 H/2
Muualla kuin
metsässäG/5 G/5
G/6 Muut monivuotiset kasvit
I Avomaalla kasvatetut monivuotiset kasvit, jotka eivät
sisälly kohtiin G/1—G/5, ja erityisesti punontaan ja kudon-
taan käytetyt kasvit (ks. maataloustuoteluettelon kohta
02.01.42).
G/7 Monivuotiset lasin alla viljeltävät kasvit
Ks. määritelmä D/15 ja D/17.
H MUU MAA
”Muu maa” sisältää käyttämättömän maatalousmaan
(maatalousmaa, jota ei taloudellisista, sosiaalisista tai
muista syistä enää viljellä ja jota ei käytetä viljelykier-
rossa) ja muun maan (maat, joilla on rakennuksia,
pihamaata, rata-alueita, lammikoita, louhoksia, tuottama-
tonta maata, kallioita jne.).
H/1 Käyttämätön maatalousmaa (maatalousmaa, jota ei
enää viljellä taloudellisista, sosiaalisista tai muista syistä
ja jota ei käytetä viljelykiertoon)
I Alue, jota on aikaisemmin käytetty maatalousmaana, mutta
jota ei tutkimuksen viitevuoden aikana enää viljellä talou-
dellisista, sosiaalisista tai muista syistä ja jota ei käytetä
viljelykiertoon, mikä tarkoittaa, että aluetta ei suunnitella
maatalouskäyttöön.
II Tämä maa voidaan ottaa uudestaan viljelyyn maatilalla
tavallisesti käytettävissä olevin voimavaroin.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 20
▼M1
Tähän eivät kuulu:
— oleskelupuutarhat (puistot ja ruohokentät) (H/3),
— kesanto (D/21 ja D/22).
H/2 Metsämaat
I Alueet, joita peittävät puut tai pensaat, mukaan lukien
poppeliviljelmät joko metsässä tai muualla sekä tilan omiin
tarpeisiin tarkoitetut metsäpuiden taimitarhat, jotka sijait-
sevat metsässä, samoin kuin metsään tehdyt rakennelmat(metsätiet, puutavaran varastointipaikat jne.).
II Jos maatalouskasvien viljely on yhdistetty metsämaan
kanssa, alue jaetaan käytetyn maa-alan suhteessa.
Suojaistutukset, suojametsät ja pensasaidat jne. luetaan
myös mukaan tähän, jos on tarkoituksenmukaista pitää
niitä metsämaana.
Joulupuut sekä pääasiassa energiantuotantoon kasvatetut
puut ja pensaat luetaan tähän mukaan, riippumatta siitä,
missä ne on kasvatettu.
Seuraavia ei lueta mukaan:
— saksanpähkinä- ja kastanjapuut, joita kasvatetaan
pääasiassa niiden hedelmien vuoksi (G/1), muut ei-
metsäpuuviljelmät (G) ja koripajut (G/6),
— alueet, joilla on yksittäisiä puita, pieniä puuryhmiä tai
puurivistöjä (H/3),
— puistot (H/3), oleskelupuutarhat (H/3), nurmet (F/1 ja F/
2) ja käyttämättömät luonnonlaitumet (H/1),
— nummet ja kangasmaat (F/1 tai H/1),
— kaupalliset metsäpuiden taimitarhat ja muualla kuin
metsässä sijaitsevat taimitarhat (G/5).
H/3 Muu maa (maa, jolla on rakennuksia, oleskelupuutar-
hoja, pihamaata, rata-alueita, lammikoita, louhoksia,
tuottamataonta maata, kalliota tms.)
I Maatilan koko pinta-alasta kaikki ne osat, jotka eivät ole
käytössä olevaa maatalousmaata, muuta käyttämätöntä
maatalousmaata tai metsämaata.
II Tähän sisältyvät erityisesti:
1. alueet, joita ei suoranaisesti käytetä viljelyyn, mutta
jotka ovat maatilan toiminnalle välttämättömiä (esim.
alueet, joilla on rakennuksia tai ajoteitä);
2. alueet, jotka eivät sovellu maataloustuotantoon eli sell-
aiset alueet, joita voidaan viljellä ainoastaan niin
tehokkailla erityiskeinoilla, joita ei tavallisesti ole
käytettävissä maatilalla (esim. suot, nummet jne.);
3. oleskelupuutarhat (puistot ja ruohokentät).
I YHDISTETTY JA PERÄKKÄINEN TÄYDENTÄVÄ
VILJELY, SIENET, KASTELU, LANNAN VARAS-
TOINTITILAT, VILJELYKELPOISTEN MAIDENKESANNOINTI JA RAVINNETALOUS
I/1 Peräkkäinen täydentävä viljely (lukuun ottamatta kaup-
papuutarha- ja kasvihuonekasveja)
I Kasvit, jotka seuraavat (tai mahdollisesti edeltävät)
pääkasvia ja joiden sato korjataan 12 kuukauden viiteajan-
jakson aikana. Kunkin kasvin viljelyala ilmoitetaan, jos
seuraavia (tai edeltäviä) kasveja on useampi kuin yksi.
II Peräkkäisten kasvien viljelyala ei tule lasketuksi kahteen
kertaan, sillä ainoastaan pääkasvin viljelyala merkitään
D—G kohtiin ja sitä seuraavan kasvin viljelyala merkitään
vain kohtaan I/1.
Tähän ei lueta kauppapuutarha- (D/14 b) ja kasvihuonekas-
veja (D/15, D/17) eikä kotipuutarhoja (E).2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 21
▼M1
I/2 Sienet
I Viljellyt sienet, jotka on kasvatettu erityisesti sienien
viljelyä varten pystytetyissä tai mukautetuissa rakennuk-
sissa sekä maanalaisissa tiloissa, luolissa ja kellareissa.
II Tutkimuksessa otetaan huomioon se sienten viljelyyn
käytettävissä olevien kasvualustojen (penkit, säkit tai
vastaavat alustat) ala, joka 12 kuukauden viiteajanjakson
aikana käytetään vähintään kerran.
Jos tämä tehdään useammin kuin kerran, ala lasketaan
mukaan ainoastaan kerran.
I/3 a) Kasteltavissa oleva alue yhteensä
I Suurin mahdollinen alue, joka voitaisiin kastella viite-
vuoden aikana tilalla tavallisesti käytettävissä olevia
laitteita ja vesimääriä käyttäen.
II Kasteltavissa olevan alueen kokonaispinta-ala saattaa
poiketa niiden alueiden kokonaisalasta, jotka on varustettu
kastelulaitteilla, koska laitteet voivat olla siirrettäviä ja
siten käytettävissä useilla pelloilla satovuoden aikana ja
koska kapasiteettia voi myös rajoittaa saatavissa olevanveden määrä tai ajanjakso, jonka aikana siirtäminen on
mahdollista.
I/3 b) Viljelty keinokastelualue
I Viljelykasvien alat, jotka tosiasiallisesti on kasteltu
vähintään kerran tutkimusajankohtaa edeltäneiden 12
kuukauden aikana.
II Lasin alla viljeltäviä kasveja ja kotipuutarhoja, joita lähes
aina kastellaan, ei oteta tässä huomioon.
Jos useampaa kuin yhtä kasvia kasvatetaan pellolla sato-
vuoden aikana, alue tulisi ilmoittaa ainoastaan kerran
pääkasvin osalta, jos sitä kasteltiin, tai muussa tapauksessa
tärkeimmän kastellun toissijaisen tai peräkkäisen kasvin
yhteydessä.
I/5 Kasvien yhdistetty viljely
I Lyhytaikaisten kasvien (peltokasvit tai laidun ja niitty) ja
monivuotisten kasvien ja/tai metsätalouskasvien samanai-
kainen viljely yhdellä ja samalla alueella; yleisemmin
myös eri tyyppisten monivuotisten tai lyhytaikaisten
kasvien samanaikainen viljely yhdellä ja samalla alueella.
II Tässä otetaan huomioon kokonaispinta-ala, jota tosiasialli-
sesti on käytetty yhdistettyyn kasvinviljelyyn.
Kokonaispinta-alan jakautuminen eri kasveille määritellään
kohdissa D—H ”Maatilan kokonaispinta-ala”.
I/7 Eläimistä peräisin oleva lanta (kiinteä lanta, lantavesi ja
liete)
I Kiinteä lanta: kotieläinten sontaa, (jossa on tai ei ole
mukana olkia) ja jossa mahdollisesti on pieni määrä
virtsaa.
Lantavesi: kotieläinten virtsaa, jossa mahdollisesti on
mukana pieni määrä sontaa ja/tai vettä.
Lietelanta: nestemäistä lantaa eli kotieläinten sonnan ja
virtsan sekoitusta, jossa mahdollisesti on mukana vettä ja/
tai pieni määrä olkia.
I/7 a) Varastointitilat
I Kiinteän lannan varastointitilalla tarkoitetaan katoksella
varustettua tai ilman katosta olevaa tiivistä suojaraken-
nelmaa, jossa on valumisenesto.
Lantaveden ja lietelannan varastointitilalla tarkoitetaan
avointa tai katettua vesitiivistä säiliötä tai vuorattua allasta.
II Varastointitiloja, joita ei 12 kuukauden viitejakson aikana
ole käytetty, ei merkitä.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 22
▼M1
I/7 b) Käytettävissä olevan varaston koko
I IIlmoitetaan kuinka monen kuukauden ajan tiloilla
tuotettua lantaa voidaan säilyttää varastointitiloissa
tyhjentämättä ilman valumisen vaaraa.
I/8 Kesanto- ja tukijärjestelmään kuuluva maa, josta:
a) kesantoa, jolla ei ole taloudellista käyttöä (merkitty
kohtaan D/22);
b) maata, jota käytetään muun kuin elintarvikkeisiin
tarkoitetun maataloudesta peräisin olevan raaka-aineen
tuottamiseen (esim. sokerijuurikas, rypsi, puut, pensaat
jne. mukaan lukien linssit, kahviherneet ja virnat;
merkitty jo kohtiin D ja G);
c) pysyviksi laitumiksi ja niityiksi muutettua maata
(merkitty jo kohtiin F/1 ja F/2);
d) entistä maatalousmaata, joka on metsitetty tai valmis-
tettu metsitystä varten (merkitty jo kohtaan H/2);
e) muuta maa-aluetta (merkitty kohtiin H/1 ja H/3).
I Maa, jota varten maatila on oikeutettu maatalousmaan
viljelykäytöstä poistamisen tukemiseen tarkoitettuun rahal-
liseen tukeen, asetuksen (EY) N:o 1251/1999 sekä
sovellettavissa tapauksissa muun yhteisön tai kansallisen
lainsäädännön mukaisesti.
II Tähän luetaan ainoastaan se maa, jota varten maatila on
oikeutettu tutkimusvuotta koskevaan rahalliseen tukeen.
Tähän luetaan myös se maa, jota varten maatila on oikeu-
tettu saamaan rahallista tukea aiempaan lainsäädäntöön
liittyvien samanlaisten järjestelmien perusteella.
I/9 a) Suojakasvustojen käyttö talvisin
I Kasvusto, joka on kylvetty erityisesti vähentämään ilmaan,
pintaveteen tai pohjaveteen suuntautuvaa ravinteiden huuh-
toutumista talvisin tai muina aikoina, jolloin maan pinta on
paljas tai muuten altis hävikille. Näiden kasvustojen talou-
dellinen merkitys on pieni ja niiden tärkeimpänä
tavoitteena on maaperän suojelu.
II Maatalousmaa, jota ei kasvusto suojaa tai jonka pinnalla on
vain kasvijäämiä, on erityisen altis ravinteiden huuhtoutu-
miselle. Sekä maanviljelijät että viranomaiset
lainsäädännössään ovat ottaneet tämän huomioon.
Ympäristön ja taloudellisen ajattelun kannalta haitallisten
hävikkien ehkäisemisessä on maan kasvipeitteisyys kaik-
kina vuodenaikoina yksi tehokkaimmista keinoista. Eräissä
jäsenvaltioissa edellytetään, että tietty prosenttimäärä
pellosta on katettava joko tavanomaisin talvikauden viljely-
kasvein, kuten syysvehnällä, tai tässä kohdassa
tarkoitetuilla suojakasvustoilla. Nämä edellytykset on sisäl-
lytetty joko lainsäädäntöön tai osaksi maatalouden
ympäristötukijärjestelmiä, joihin viljelijöillä on mahdolli-
suus sitoutua.
Kasvustoja ei pidä sekoittaa tavanomaisiin talvisin vihreinä
oleviin kasvustoihin kuten korjattavaksi tarkoitettuun syys-
vehnään tai nurmeen. Suojakasvustot kylvetään syksyllä ja
niiden ainoana tarkoituksena on vähentää ravinteiden huuh-
toutumista. Ne kynnetään yleensä peltoon keväällä ennen
uuden kasvin kylvämistä, mutta niistä ei korjata satoa,
eikä niitä käytetä laitumena.
J KOTIELÄIMET (tietojen keruun viitepäivänä)
J/1—J/19 Kotieläimet
I Suoraan maatilalle kuuluvien tai maatilalla hoidossa
olevien tuotantoeläinten määrä tietojenkeruupäivänä.
Eläinten ei välttämättä tarvitse olla haltijan omistamia.
Eläimet voivat tutkimuksen suoritusaikana olla tilalla (tilan
käytössä olevalla alueella tai tilan käyttämissä rakennuk-sissa) tai poissa tilalta (yhteislaitumella tai muutoin poissa
tilalta jne.).
II Hevosia lukuun ottamatta lemmikkieläimiä ja muita
eläimiä, joita ei käytetä tuotannossa eikä tulon hankkimi-2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 23
▼M1
seen liittyvässä toiminnassa, vaan ne liittyvät pelkästään
haltijan oman perheen vapaa-ajan toimintaan, ei lueta
mukaan.
Eläimet, jotka laiduntavat maatilalla, mutta kuuluvat
toiselle (ei-maatalous) yritykselle (esim. rehutehtaalle, teur-
astamolle), luetaan mukaan.
Paikasta toiseen siirtyviä eläinlaumoja, jotka eivät kuulu
maatalousmaata käyttäville tiloille, pidetään itsenäisinä
yksikköinä.
Tähän ei lueta seuraavia:
— tilalta poissa olevat eläimet (esim. naaraseläimet, jotka
on viety astutettaviksi),
— eläimet, jotka laiduntavat toisella tilalla.
J/1 Hevoset
I Equus -perheeseen kuuluvat kotieläimet.
II Tähän luetaan myös ratsu- ja kilpahevoset sekä haltijan
oman perheen ainoastaan vapaa-ajantoiminnassaan
käyttämät hevoset.
J/2—J/8 Nautakarja
I Bos Taurus- jaBubalus bubalis -lajien kotieläimet.
II Muut puhvelilajit luetaan mukaan.J/2 Alle vuoden ikäiset naudat, sonni- ja hiehovasikat
J/3 Sonnit, 1- mutta alle 2-vuotiaat
J/4 Hiehot, 1- mutta alle 2-vuotiaat
II Sellaisia hiehoja, jotka ovat jo poikineet, ei lueta tähän (J/7
ja J/8).
J/5 Sonnit, kaksivuotiaat ja sitä vanhemmat
J/6 Hiehot, kaksivuotiaat ja sitä vanhemmat
I Kaksivuotiaat ja sitä vanhemmat hiehot, jotka eivät ole
vielä poikineet.
II Kaksivuotiaat ja sitä vanhemmat hiehot, jotka eivät ole
vielä poikineet, luetaan tähän siinäkin tapauksessa, että ne
ovat tiineinä tutkimuspäivänä.
J/7 ja J/8 Lypsylehmät, muut lehmät
I Lehmät: lehmät, jotka ovat jo poikineet (mukaan lukien
alle kaksivuotiaat).
J/7 Lypsylehmät
I Lehmät, joita rotunsa tai muiden erityisominaisuuksiensa
vuoksi pidetään yksinomaan tai pääasiallisesti maidon tuot-
tamiseen ihmisravinnoksi tai meijerituotteiksi jalostamista
varten. Tähän sisältyvät teuraaksi tarkoitetut lypsylehmät
(joko lihotettu tai ei viimeisen poikimisen ja teurastuksen
välillä).
J/8 Muut lehmät
I 1. Lehmät, joita rotunsa tai muiden erityisominaisuuk-
siensa vuoksi pidetään yksinomaan tai pääasiallisesti
vasikoiden tuottamista varten ja joiden maitoa ei ole
tarkoitettu ihmisravinnoksi tai jalostettavaksi meijeri-
tuotteiksi.
2. Vetojuhdat.
II Muut teuraseläimiksi tarkoitetut lehmät (joko lihotettu tai
ei ennen teurastusta) luetaan mukaan.
J/9 Lampaat (kaiken ikäiset)
I Ovis-lajin kotieläimet.
J/9 a) Lampaat: siitosuuhet
I Uuhet, jotka ovat karitsoineet.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 24
▼M1
II Mukaan lukien
— uuhet ja uuhikaritsat siitosta varten,
— teuraaksi tarkoitetut uuhet.
J/9 b) Muut lampaat
I Muut kuin siitosuuhet.J/10 Vuohet (kaiken ikäiset)
I Capra -lajin kotieläimet.
J/10 a) Vuohet: siitoskutut
I Kutut, jotka ovat poikineet.
II Mukaan lukien
— kutut ja kilit siitosta varten,
— teuraaksi tarkoitetut kutut.
J/10 b) Muut vuohet
I Muut vuohet kuin siitoskutut.
J/11—J/13 Siat
I Sus scrofa -lajin kotieläimet.
J/11 Porsaat, joiden elopaino on alle 20 kg
J/12 Siitosemakot, jotka painavat 50 kg tai sen yli
I Siitostarkoituksiin tarkoitetut emakot riippumatta siitä,
ovatko ne porsineet.
II Tähän ei lueta teuraaksi tarkoitettuja emakoita.J/13 Muut siat
I Siat, joiden elopaino on 20 mutta alle 50 kg, lihasiat, myös
teuraaksi tarkoitetut karjut ja emakot joiden elopaino on
vähintään 50 kg (joko lihotettu tai ei ennen teurastusta) ja
siitoskarjut, joiden elopaino on vähintään 50 kg.
J/14—J/16 Siipikarja
J/14 Broilerit
I Lihantuotantoon tarkoitetut Gallus domesticus -lajin kotie-
läimet
II Tähän ei lueta munantuotantoon tarkoitettuja kananpoikia,
munivia kanoja ja teuraaksi tarkoitettuja munivia kanoja.
J/15 Munivat kanat
I Munantuotantoon tarkoitetut Gallus domesticus -lajin kotie-
läimet.
II Nuoret kanat, jotka eivät vielä ole aloittaneet munintaa, ja
teuraaksi tarkoitetut kanat luetaan tähän mukaan. Kaikki
kanat, jotka ovat aloittaneet muninnan luetaan mukaan,
olivatpa munat sitten kulutusta tai siitosta varten. Siitos-
kukot luetaan mukaan.
J/16 Muu siipikarja
I Siipikarja, jota ei ole mainittu J/14 tai J/15 kohdassa.J/16 a) Kalkkunat
I Meleagris -lajin kotieläimet.
J/16 b) Ankat
I Anas-lajin kotieläimet.
II Tähän luetaan ankan maksan (”foie gras”) valmistukseen
käytettävät ankat.
J/16 c) Hanhet
I Anser anser dom -lajin kotieläimet.
II Tähän luetaan hanhen maksan (”foie gras”) valmistukseen
käytettävät hanhet.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 25
▼M1
J/16 d) Muualla mainitsematon siipikarja
II Esimerkiksi viiriäiset ( Coturnix ), fasaanit ( Phasianus ),
helmikanat ( Numida meleagris dom ), kyyhkyset ( Colom-
binae ), strutsit ( Struthio camelus ).
Lihantuotannon sijaan metsästystarkoituksiin suljetuissa
tiloissa kasvatettuja eläimiä ei lueta tähän.
J/17 Kaniinit: siitosnaaraat
I Lihotuskanien tuotantoon tarkoitetut naaraskaniinit ( Oryc-
tolagus ), jotka ovat penikoineet.
J/18 Mehiläiset
I Hunajan tuotantoa varten pidettyjen mehiläisten ( Apis
mellifera ) pesien lukumäärä.
II Jokainen mehiläisyhdyskunta (parvi) merkitään yhtenä
mehiläispesänä mehiläispesän luonteesta ja tyypistä riippu-
matta.
J/19 Muualla mainitsemattomat kotieläimet
I Kaikki liitteen II jaksossa A lueteltujen maataloustuot-
teiden tuotannossa käytettävät kotieläimet, lukuun
ottamatta liitteen II jaksossa B lueteltuja.
K TRAKTORIT JA MUUT KONEET JA LAITTEET
Koneiden käyttö
I Koneet, joita maatilalla on käytetty tutkimuspäivää edeltä-
neiden 12 kuukauden aikana.
Maatilalle kuuluvat:
I Moottoriajoneuvot, koneet ja laitteet, jotka ovat yksino-
maan maatilan omaisuutta tutkimuspäivänä.
II Myös sellaiset moottoriajoneuvot, koneet ja laitteet, jotka
on vuokrattu toisille maatiloille väliaikaisesti, luetaan
tähän mukaan.
Useiden maatilojen käyttämät:
1 Toiselle tilalle kuuluvat:
I Moottoriajoneuvot, koneet ja laitteet, jotka ovat toisen
maatilan omaisuutta ja joita tutkimuksen kohteena oleva
tila käyttää (esim. vastavuoroisten auttamisjärjestelyjen
yhteydessä tai vuokraamalla konevuokraamosta).
2 Osuuskunnalle kuuluvat:
I Moottoriajoneuvot, koneet ja laitteet, jotka kuuluvat osuus-
toiminnallisille yhdistyksille ja joita tutkimuksen kohteena
oleva tila käyttää.
3 Yhteisomistuksessa olevat:
I Moottoriajoneuvot, koneet ja laitteet, jotka ovat kahden tai
useamman maatilan omistuksessa tai jotka kuuluvat
koneyhtymälle.
Konepalveluja tarjoavalle yritykselle kuuluvat:
I Moottoriajoneuvot, koneet ja laitteet, jotka ovat konepalve-
luja tarjoavan yrityksen omaisuutta.
II Palveluja tarjoavat yritykset ovat yrityksiä, jotka tekevät
töitä maatilalla moottoriajoneuvoja yms. käyttäen sopi-
muksen mukaan. Kyseinen toiminta voi olla yritykselle
pääasiallista tai toissijaista toimintaa (esim. yritykset,
joiden pääasiallinen toiminta on maatalouskoneiden myynti
ja korjaus, maataloustuotteiden myynti tai jalostus taikka
maanviljely sekä paikalliset luonnonsuojeluviranomaiset).
K/1 Nelipyörätraktorit, telaketjutraktorit, työkalukoneet
I Kaikki maatilan töissä käytettävät vähintään kaksiakseliset
traktorit ja kaikki maataloustraktoreina käytettävät moottor-
iajoneuvot. Tähän kuuluvat maataloustraktoreina
käytettävät erikoisajoneuvot kuten maastoautot, ”Unimogit”
jne.).2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 26
▼M1
Tähän ei kuitenkaan lueta mukaan sellaisia moottoriajoneu-
voja, joita tutkimuksen kohteena olevien 12 kuukauden
aikana on käytetty yksinomaan metsätaloudessa, kalastuk-
sessa, ojien ja teiden rakentamisessa ja muussa
kaivaustyössä.
K/2 Harat, pöyhintäkoneet, maajyrsimet, niittokoneet
I Maataloudessa, puutarhataloudessa ja viininviljelyssä
käytettävät moottoriajoneuvot, joissa on yksi akseli, tai
samankaltaiset ajoneuvot ilman akselia.
II Tähän ei lueta mukaan koneita, joita käytetään yksinomaan
puistojen ja ruohokenttien hoitamiseen.
K/3 Leikkuupuimurit
I Itseliikkuvat, traktorivetoiset tai traktoriin kytkettävät
koneet, joita käytetään viljan (mukaan lukien riisi ja vilja-
maissi), palkokasvien ja öljysiemenkasvien sekä
palkokasvien ja nurmikasvien siementen korjuuseen ja
puintiin.
II Tähän ei lueta herneiden korjuuseen tarkoitettuja erikoisko-
neita.
K/9 Muut täysin koneelliset sadonkorjuukoneet
I Itseliikkuvat, traktorivetoiset tai traktoriin kytkettävät
koneet, jotka eivät ole leikkuupuimureita (K/3) ja joita
käytetään sokerijuurikkaan, perunan tai rehukasvien sadon-
korjuuseen.
II Sadonkorjuu voi tapahtua yhtenä tai useampana toimintona
(esim. kun käytetään peräkkäin useampia koneita eri
toimintoihin. Eri koneet lasketaan tällöin yhdeksi
koneeksi.)
K/10 Kastelulaitteet
I Kaikenlaiset kastelutarkoituksiin käytetyt laitteet riippu-
matta siitä, ruiskutetaanko vesi kasvien päälle vai
ohjataanko se ojituksen tai putkien avulla maahan.
II Pelkästään kauppapuutarhoissa tai kasvihuoneissa
käytettäviä kastelulaitteita ei lueta mukaan, mutta pellolla
viljeltävien vihannesten kasteluun tarkoitetut laitteet
luetaan mukaan.
K/10 a) Siirrettävät kastelulaitteet
I Kaikki kastelutarkoituksiin käytettävät laitteet, jotka
voidaan siirtää saman kasvukauden aikana yhdeltä pellolta
toiselle.
K/10 b) Kiinteät kastelulaitteet
I Kaikki kastelutarkoituksiin käytettävät kiinteät laitteet, joita
ei voida siirtää kasvukauden aikana.
L MAATILAN TYÖVOIMA
Työvoimaa koskevat tilastotiedot kerätään siten, että niistä
saadaan taulukot, joissa eri työvoimaryhmiä ja -luokkia
koskevat tiedot (kuten ikä ja työaika) ristiintaulukoidaan
keskenään ja/tai muiden tutkittavien ominaisuuksien
kanssa. Tämä tarkoittaa sitä, että jokainen maataloustyötä
tilalla tekevä henkilö on luokiteltava ryhmänsä edellyttä-
mien luokkien mukaan.
Yhtä henkilöä koskevat tiedot kerätään vain kerran eli jos
henkilö on tilalla useassa roolissa, esimerkiksi haltijan
vaimo, joka on samalla tilan johtaja, tätä henkilöä koskevia
tietoja ei saa kerätä kahteen kertaan. Tiedot kerätään siinä
järjestyksessä kuin ryhmät esiintyvät eli ensin tulee
haltijan, sitten tilan johtajan, sen jälkeen puolison ja
viimeiseksi muun perheenjäsenen roolissa oleva henkilö.
Tilayhtymillä (katso B/1 b) ei katsota olevan työvoimana
perheenjäseniä. Sen vuoksi tilayhtymien osalta kohdan
”puoliso” (yleensä L/2) ja ”muut perheenjäsenet” (yleensä
L/3 a ja b) tiedot merkitään kohtaan L/4.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 27
▼M1
Jos tilan haltija on oikeushenkilö, kohtia ”haltija” (L/1),
”puoliso” (L/2) ja ”muu perheenjäsen” (L/3 a ja b) ei
täytetä. Tilan johtaja merkitään kohtaan L/1 a ja häntä
pidetään muuna kuin perheenjäseniin kuuluvana työvoi-
mana. Jos tilan johtajan puoliso tai hänen perheensä muu
jäsen työskentelee säännöllisesti tilalla, hänet merkitään
kohtaan L/4, ja jos hän työskentelee epäsäännöllisesti
tilalla, hänet merkitään kohtaan L/5 + 6.
L/1—L/6 Tilan maataloustyövoima
I Kaikki ne henkilöt, jotka ovat suorittaneet pakollisen oppi-
velvollisuutensa (ylittäneet oppivelvollisuusiän) ja jotka
ovat tehneet maataloustyötä tutkimuksen kohteena olevalla
tilalla tutkimuspäivää edeltäneiden 12 kuukauden aikana.
II Seuraavat tiedot kerätään, mutta niitä ei lasketa ”Maatilan
kokonaistyövoimaan”
— yksittäiset haltijat, jotka eivät tee maataloustyötä tilalla,
— yksittäisten haltijoiden puolisot, jotka eivät tee maata-
loustyötä tilalla.
Tietoja ei kerätä niistä tilayhtymien osakkaista, jotka eivät
tee maataloustyötä tilalla.
Tutkimusjakso voi olla alle 12 kuukautta, jos hankitut
tiedot perustuvat 12 kuukauden tietoihin.
Kaikki eläkeikäiset henkilöt, jotka jatkavat työntekoa
tilalla, luetaan tilan työvoimaan.
Oppivelvollisuuden päättymisikä eri jäsenvaltioissa:
Belgia 18 vuotta
Tanska 16 vuotta
Saksa 15 tai 16 vuotta
Kreikka 15 vuottaEspanja 16 vuottaRanska 16 vuotta
Irlanti 15 vuotta
Italia 16 vuottaLuxemburg 15 vuotta
Alankomaat 16 vuotta
Itävalta 15 vuottaPortugali 15 vuotta
Suomi 16 vuotta
Ruotsi 16 vuottaYhdistynyt kuningaskunta 16 vuotta
Tšekin tasavalta 15 vuotta
Viro 17 vuotta
Kypros 15 vuotta
Latvia 18 vuottaLiettua 16 vuottaUnkari 16 vuotta
Malta 16 vuotta
Puola 18 vuottaSlovenia 15 vuotta
Slovakia 16 vuotta
Belgialla, Saksalla ja Alankomailla on kokopäiväinen
pakollinen oppivelvollisuus tiettyyn ikään saakka, jonka
jälkeen alkaa 2 tai 3 vuotta kestävä osapäiväinen oppivel-
vollisuus (yleensä harjoittelu). Saksassa säännökset ovat
erilaisia eri osavaltioissa.
Huomautus: Edellä mainittuja ikiä on tulkittava jousta-
vasti, sillä useissa jäsenvaltioissa määrätään
oppivelvollisuusiän sijasta kouluvuosien lukumäärä.
Koulunsa epätavallisessa iässä aloittaneella on näin ollen
myös mahdollisuus päättää koulunsa epätavallisessa iässä.
Tähän ei lueta tilalla työskentelevää työvoimaa, joka on
kolmannen henkilön palkkaama tai perustuu vastavuoroista
apua tarjoaviin järjestelyihin (maatalousurakoitsijoiden tai
osuuskuntien työvoima).2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 28
▼A1
▼M1
▼M1
L/1—L/6 Maataloustyö
I Maataloustyöllä tarkoitetaan kaikkea tietojen keruun
kohteena olevalla tilalla tehtyä työtä, jolla edistetään liit-
teessä II lueteltujen tuotteiden tuotantoa ja tuotantokykyä
tai tuotannollisesta työstä suoraan johtuvia toimintoja.
II ’Työllä, jolla edistetään tuotantoa’ tarkoitetaan muun
muassa seuraavia tehtäviä:
— tilan johto ja hoito (osto ja myynti, kirjanpito jne.),
— peltotyö (kyntäminen, heinätyöt, sadonkorjuu jne.),
— eläinten kasvatus (rehun valmistus ja jakelu, lypsy,
eläinten hoito jne.),
— kaikki tilalla tehtävät maatalouden alkutuotteisiin liit-
tyvät varastointi-, jalostus- ja pakkaustyöt (säilörehun
valmistus, pakkaaminen jne.),
— huoltotyöt (rakennusten, koneiden, laitteiden jne.),
— tilan omaan lukuun harjoitettava kuljetus, jos sen suor-
ittaa tilan oma työvoima,
— kaikki muut kuin maatalouteen kuuluvat, mutta siihen
erottamattomana osana liittyvät toiminnot. Kyse on
töistä, jotka liittyvät kiinteästi maataloustuotantoon ja
joita ei voida erottaa pääasiallisesta maataloustyöstä
(esim. voin valmistus).
”Tilan maataloustyöhön” ei kuulu:
— haltijan/tilayhtymän osakkaiden tai tilan johtajan ja
heidän perheenjäsentensä yksityistalouteen liittyvät
työt,
— metsätalouteen, metsästykseen, kalastukseen tai kalan-
viljelykseen liittyvät toiminnot (riippumatta siitä,
tapahtuvatko ne tilalla tai eivät). Kuitenkin pieni osa
näistä töistä voidaan sisällyttää maataloustyöntekijän
työhön, jos niitä on mahdotonta arvioida erikseen.
— muut kuin maatalouteen kuuluvat toiminnot, jotka
voidaan erottaa maataloustyöstä (esim. tilalla suoritet-
tava maataloustuotteiden jalostus),
— kaikki muuhun kuin maatalouteen liittyvä työ,
— kaikki muu haltijan ja/tai tilan työvoiman harjoittama
muu ansiotoiminta (ks. L/7—L/9 ”Muu ansiotoiminta”
ja M/1-jakso.
L/1—L/6 Työaika tilalla
I Tilan maataloustöihin todellisuudessa käytetty työaika,
johon ei lueta mukaan haltijan tai johtajan kotitaloudessa
suoritettuun työhön menevää aikaa.
II ’Kokopäiväisellä työllä’ tarkoitetaan kansallisissa työsopi-
musehdoissa määrättyä vähimmäistyöaikaa. Jos niissä ei
määrätä vuosittaisesta työtuntien määrästä, vähimmäis-
työaikana pidetään 1 800:aa tuntia (225 kahdeksan tunnin
työpäivää).
L/1 ja L/1 a) Tilan haltija ja johtaja: määritelty B/1 ja B/2 kohdissa
II Kaikki pyydetyt tiedot kerätään tilan haltijana (L/1) tai
johtajana (L/1 a) toimivasta luonnollisesta henkilöstä.
Tilayhtymän osalta tiedot kerätään henkilöstä, joka katso-
taan haltijaksi (ks. B/1 b). Tiedot kerätään ainoastaan
luonnollisista henkilöistä. Jos haltija on oikeushenkilö,
tiedot kerätään ainoastaan johtajasta.
L/2 Tilan haltijan puoliso
II Tiedot kerätään yksittäisten haltijoiden puolisoista, myös
niistä, jotka eivät työskentele tilalla. Jos puoliso on tilayh-
tymän osakas, hänet merkitään kohtaan L/4. Jos puoliso on
tilan johtaja, hänet merkitään kohtaan L/1 a.
L/3 Muut tilan yksittäisen haltijan perheenjäsenet
I Tilan yksittäisen haltijan perheenjäsenet, lukuun ottamatta
puolisoa, jotka tekevät maataloustyötä tiedon keruun
kohteena olevalla tilalla, mutta eivät välttämättä asu tilalla.
II ’Haltijan perheenjäsenillä’ tarkoitetaan yleensä puolisoa,
sukulaisia ylenevässä ja alenevassa polvessa (mukaan
lukien avioliiton ja adoption kautta tulleet sukulaisuussuh-2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 29
▼M1
teet) sekä haltijan ja/tai hänen puolisonsa veljiä ja sisaria
(katso B/2 a). Sillä, saavatko perheenjäsenet palkkaa vai
eivät tai työskentelevätkö he säännöllisesti vai epäsäännöl-
lisesti tilalla, ei ole merkitystä.
Jos haltijan perheenjäsen on tilan johtaja, hänet merkitään
kohtaan L/1 a, mutta jos hän on tilayhtymän osakas, hänet
merkitään kohtaan L/4.
L/4—L/6 Perheen ulkopuolinen työvoima
I Kaikki maatilan palkkaamat tilalla maataloustyötä tekevät
henkilöt haltijaa ja hänen perheenjäseniään lukuun otta-
matta.
II Tähän luetaan muut kuin haltijana (ks. B/1 b) pidettävät
tilan osakkaat ja tilalla maataloustyötä tekevät tilayhtymän
osakkaiden puolisot ja muut perheenjäsenet. Heidät katso-
taan perheen ulkopuoliseksi työvoimaksi, eikä sillä,
maksetaanko heille palkkaa vai ei, ole merkitystä.
L/4 Vakinaisesti palkatut perheen ulkopuoliset työntekijät
I Vakinaisesti palkattu työvoima: Henkilöt, jotka ovat
tehneet maataloustyötä tutkimuksen kohteena olevalla
tilalla jokaisella viikolla tutkimusta edeltäneiden 12
kuukauden aikana, riippumatta työviikon pituudesta.
Henkilöt, jotka ovat työskennelleet osan kyseisestä 12
kuukauden ajasta, mutta eivät ole voineet työskennellä
koko aikaa jostakin seuraavista syistä, otetaan myös
huomioon:
1) tilan erityiset tuotanto-olosuhteet;
2) poissaolo lomien, asepalvelun, sairauden, onnetto-
muuden tai kuoleman vuoksi;
3) työsuhteen alkaminen tai päättyminen tilalla;
4) tilan töiden täydellinen pysähtyminen onnettomuuden
vuoksi (tulva, tulipalo jne.).
II Edellä 1 kohdassa tarkoitetaan esimerkiksi oliivi- tai viini-
tiloja ja tiloja, jotka ovat erikoistuneet hedelmien ja
vihannesten kasvattamiseen avomaalla tai karjan lihottami-
seen laiduntamalla ja tarvitsevat työvoimaa ainoastaan
rajoitetun kuukausimäärän.
Edellä 3 kohdassa tarkoitetaan myös sellaisia työntekijöitä,
jotka ovat siirtyneet tilalta toiselle tutkimusta edeltäneiden
12 kuukauden aikana.
Lyhytaikaiset kausityöntekijät, esim. työvoima, joka osal-
listuu ainoastaan hedelmien tai vihannesten poimintaan,
eivät kuulu tähän vaan kohtiin L/5 ja L/6, joihin merkitään
työssäolopäivien lukumäärä.
L/5 ja L/6 Muut kuin vakituisesti palkatut perheen ulkopuoliset
työntekijät
I ’Ei vakinaisesti palkatulla’ työvoimalla tarkoitetaan
henkilöitä, jotka eivät ole työskennelleet maatilalla jokai-
sella viikolla tutkimusta edeltäneiden 12 kuukauden aikana
johtuen syistä, joita ei ole mainittu kohdassa L/4.
L/5 ja L/6 Epäsäännöllisesti tilalla työtä tekevän perheen ulkopuo-
lisen työvoiman työpäivien lukumäärä
I Kaikki sellaiset päivät, joista työntekijä saa koko päivän
palkkaa vastaavan täyden korvauksen ja joiden aikana on
tehty sellaista työtä, jota kokopäiväinen maataloustyön-
tekijä tavallisesti tekee. Loma- ja sairauspäiviä ei lueta
työpäiviksi.
II Täydellä työpäivällä tarkoitetaan kokopäiväisesti palkat-
tujen säännöllisesti tilalla työtä tekevien työntekijöiden
tavanomaista työpäivää. Epäsäännöllisesti tilalla työtä teke-
vien työntekijöiden työaika muunnetaan täysiksi
työpäiviksi, vaikka työsopimuksen mukaan heidän
työpäivänsä olisivat pidempiä tai lyhyempiä kuin säännölli-
sesti tilalla työtä tekevien.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 30
▼M1
L/7—L/9 Muu ansiotoiminta
I Lukuun ottamatta L kohdassa määriteltyä maataloustyötä
kaikki muu toiminta, jota tehdään korvausta vastaan
(palkka, etuus tai muu maksu, mukaan lukien maksu luon-
taissuorituksina suoritetun palvelun mukaan).
II Muuna ansiotoimintana pidetään muuta kuin maatalouteen
liittyvää toimintaa itse tilalla (leirintäalueet, matkailijoiden
majoittaminen jne.) tai toimintaa toisella maatilalla sekä
maatalouden ulkopuolisessa yrityksessä. Mukaan luetaan
toisella maatilalla suoritettava maataloustyö.
Maatalouteen erottamattomana osana liittyviä ei-maata-
loustöitä, jotka tehdään tilalla, ei lasketa mukaan.
L/7: tiedot kerätään ainoastaan niistä haltijoista, jotka ovat
myös johtajia.
L/8: puolisoa koskevat tiedot kerätään vain tiloista, joilla
on yksittäinen haltija (riippumatta siitä, työskenteleekö
puoliso tilalla).
L/9: tiedot kerätään vain tiloista, joilla on yksittäinen
haltija.
Jos haltija on oikeushenkilö, johtajaa koskevia tietoja ei
kerätä.
Päätoimi
I Toiminta, jonka vastaaja ilmoittaa olevan hänen pääasial-
lista toimintaansa.
II Tällainen toiminta vie tavallisesti enemmän aikaa kuin
tutkimuksen kohteena olevalla tilalla tehty maataloustyö.
Jos vastaaja ei työskentele varsinaisesti tilalla, päätoimeksi
katsotaan kaikki edellä tarkoitettu ansiotyö.
Sivutoimi
I Vastaajan kaikki muu toiminta silloin kun ko. henkilö
ilmoittaa maataloustyön olevan hänen pääasiallista toimin-
taansa tutkimuksen kohteena olevalla tilalla.
II Tällainen toiminta vie tavallisesti vähemmän aikaa kuin
tutkimuksen kohteena olevalla tilalla tehty maataloustyö.
L/10 Sellaisen maataloustyön määrä täysiksi työpäiviksi
muunnettuna, joka ei sisälly kohtiin L/1—L/6 ja jota
tilalla ovat tehneet muut kuin suoraan tilan palkkaamat
henkilöt (esim.alihankkijan työntekijät)
I Kaikentyyppinen maataloustyö (ks. huomautukset kohdissa
L/1—L/6 ”Maataloustyö”), jota tilalla sen hyväksi suorit-
tavat sellaiset henkilöt, jotka eivät ole suoraan tilan
palkkaamia, vaan jotka ovat yrittäjiä tai kolmannen
osapuolen, esim. urakoitsijoiden tai osuuskuntien palk-
kaamia. Työtuntien määrä on muutettava vastaaviksi
täysiksi työpäiviksi tai -viikoiksi.
II Tähän luetaan mukaan sellaisten henkilöiden työpäivät,
jotka työskentelevät tilalla toisen henkilön tai yrityksen
lukuun. Tähän ei lueta maatalouden kirjanpitoyritysten
tekemää työtä eikä palkatonta vastavuoroista työtä.
M MAASEUDUN KEHITTÄMINEN
Tiedot kerätään siitä, harjoittaako tilan haltija ja/tai hänen
puolisonsa tai muu perheenjäsenensä tai tilayhtymän yksi
tai useampi osakas ansiotoimintaa, joka liittyy suoranaisesti
tilan toimintaan (johon ei sisälly kohdissa L/1—L/6 tarkoi-
tettua maataloustyötä) ja jolla on taloudellinen vaikutus
tilan toimintaan.
Samalla tilalla voidaan harjoittaa useaa tällaista toimintaa.
Kaikki toiminnat ilmoitetaan.
Mukaan ei lueta tilan toimintaan erottamattomana osana
liittyvää ansiotoimintaa.
Myöskään metsään liittyvää toimintaa ei lueta mukaan.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 31
▼M1
M/1 Muu suoraan tilan toimintaan liittyvä ansiotoiminta
I Toiminta, johon käytetään tilan resursseja (aluetta, raken-
nuksia, koneita jne.) tai tuotteita.
II Jos toimintaan käytetään ainoastaan perheen ulkopuolista
työvoimaa, eikä siihen käytetä muita tilan resursseja,
työntekijöiden katsotaan työskentelevän kahdessa eri
yrityksessä, eikä toimintaa siten pidetä suoraan tilan
toimintaan liittyvänä.
Toimintaa, joka ei suoraan liity tilan toimintaan, kuten
kauppa, jossa ei myydä mitään tilan omia tuotteita, ei lueta
mukaan.
M/1 a) Matkailu, majoitus ja muu vapaa-ajan toiminta
I Kaikki matkailuun, majoituspalveluihin, tilan esittelyyn
matkailijoille tai muille ryhmille, urheiluun ja muuhun
vapaa-ajan toimintaan liittyvä toiminta, johon käytetään
joko tilan aluetta, rakennuksia tai muita tilan resursseja.
M/1 b) Käsityö
I Haltijan tai hänen perheenjäsenensä taikka perheen ulko-
puolisen työvoiman tilalla tuottamat käsityöt edellyttäen,
että ko. henkilöt tekevät myös maataloustyötä tilalla, riip-
pumatta siitä, miten tuotteet myydään.
M/1 c) Maataloustuotteiden jalostus
I Kaikki tilalla suoritettava maatalouden alkutuotteiden
jalostus, riippumatta siitä, tuotetaanko raaka-aine tilalla vai
tuodaanko se ulkopuolelta.
II Tähän luetaan muun muassa lihan jalostus, juuston
valmistus, viinin tuotanto jne.
Kaikki maataloustuotteiden jalostus kuuluu tähän kohtaan,
riippumatta siitä, pidetäänkö sitä osana maataloutta vai ei
(esimerkiksi viinin valmistusta pidetään joillain alueilla
osana viininviljelyprosessia ja toisilla alueilla erillisenä
prosessina).
Maataloustuotteiden myynti suoraan kuluttajalle luetaan
tähän kohtaan, paitsi jos tuotetta ei tilalla jalosteta
mitenkään (esimerkiksi maidon myyntiä naapurille ei lueta
tähän kohtaan, sillä se ei edellytä jalostusta). Omaan
käyttöön tuotettuja maataloustuotteita tai tällaisten tuot-
teiden mahdollisen ylituotannon myyntiä ei lueta tähän.
M/1 d) Puutavaran jalostus (esim. sahaus jne.)
I Myyntiin tarkoitetun raakapuun jalostus tilalla (puutavaran
sahaus jne.)
II Jatkojalostus, kuten huonekalujen valmistus puutavarasta,
kuuluu yleensä kohtaan M/1 b.
M/1 e) Kalanviljely
I Tilalla kasvatettujen kalojen, rapujen jne. viljely.II Ainoastaan kalastusta sisältävää toimintaa ei lueta tähän.M/1 f) Uusiutuvan energian tuotanto (tuulienergia, oljenpoltto
jne.)
I Markkinoille tarkoitetun uusiutuvan energian tuotanto,
esimerkiksi tuulimyllyjen tai biokaasun tuotanto sähköntuo-
tantoa varten tai maataloustuotteiden, oljen tai puun myyntienergialaitoksille jne.
II Ainoastaan tilan omaan käyttöön tuotettavaa uusiutuvaa
energiaa ei lueta tähän.
M/1 g) Urakointi (johon käytetään tilan laitteistoa)
I Maatalouteen liittyvä tai siihen kuulumaton urakointi,
johon käytetään tilan laitteistoa, esimerkiksi lumen auraus,
kuljetustyöt, maiseman hoito, maatalouteen liittyvät palve-
lut, ympäristöpalvelut jne.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 32
▼M1
M/1 h) Muu toiminta
I Muu ansiotoiminta, jota ei mainita muualla, muun muassa
turkiseläinten kasvatus.
N YMPÄRISTÖNÄKÖKOHTIA
N/1 Kasteluveden alkuperä
I Tilalla käytettävän kasteluveden alkuperä, josta kaikki tai
suurin osa tilalla käytettävästä vedestä saadaan.
II Tila voi käyttää yhtä tai useampaa kasteluveden lähdettä
sääolosuhteiden tai hintaehtojen mukaan. Tämän kohdan
tiedot kerätään tavanomaisen tai kuivan vuoden aikana
käytettävän kasteluveden alkuperästä. Jos sääolosuhteet
ovat olleet tietojenkeruuta edeltävänä vuonna epätavallisen
sateiset, tiedot olisi kerättävä toiselta vuodelta.
N/1 a) Pohjavesi
I Tilalla tai tilan läheisyydessä sijaitsevat vesilähteet, joiden
vesi on peräisin porakaivosta, kaivetusta kaivosta tai
vapaasti virtaavista pohjavesilähteistä tai vastaavista.
II Näiden vesilähteiden ei tarvitse olla vain kastelua varten,
vaan niitä voidaan käyttää tilalla myös muihin tarkoituk-
siin.
N/1 b) Maatilalta peräisin oleva pintavesi (lampi tai muu padottu
vesi)
I Tilalla kokonaan sijaitsevat tai ainoastaan yhden tilan
käyttämät pienet luonnonlammet tai keinotekoisesti padottu
vesi.
II Veden alkuperäinen lähde voi olla joko altaaseen koottu
sadevesi tai pohjavesi. Jos pohjavesi padotaan altaaseen
ainoastaan kastelukautena, se merkitään kohtaan N/1 a.
N/1 c) Maatilan ulkopuolelta peräisin oleva pintavesi (järvi, joki
tai muut vedet)
I Makeat pintavedet (järvet, joet, muut vesiväylät), joita ei
ole keinotekoisesti rakennettu kastelutarkoituksiin.
II Keinotekoisesti padotut vedet, kanavat tai joet, merkitään
kohtaan N/1 d, vaikka niitä ei olisi tehty erityisesti kastelu-
tarkoituksiin.
Pienet (pohja)vesialtaat (alle 1 000 m3), jotka on tehty
ainoastaan parantamaan pienissä virroissa käytettävien
pumppujen toimintaa, kuuluvat tähän kohtaan.
N/1 d) Maatilan ulkopuolelta peräisin oleva julkinen vesihuol-
tojärjestelmä
I Muut kuin kohdassa N/1 c mainitut tilan ulkopuolelta pe-
räisin olevat vesilähteet, jotka ovat vähintään kahden tilan
käytössä. Näiden vesien käytöstä veloitetaan yleensä
maksu.
II Vesihuoltojärjestelmä voi olla joko julkinen tai yksityinen.
Veden alkuperällä ei ole merkitystä. Tilalle säiliöissä kulje-
tettava vesi merkitään yleensä tähän kohtaan, paitsi jos vesi
on selvästi peräisin edellä N/1 c kohdassa tarkoitetusta
pintavedestä.
N/1 e/i) Merivesi, josta suola on poistettu tai murtovesiI Vesi, joka on peräisin hyvin suolaisista lähteistä kuten
Atlantin valtamerestä tai Välimerestä, jolloin se ennen
käyttöä käsitellään suolapitoisuuden vähentämiseksi
(suolanpoisto), tai murtovedestä (vähäsuolaisista vesistä)
kuten Itämeri ja eräät joet, jolloin se voidaan ottaa
käyttöön ilman erityiskäsittelyä.
N/1 e/ii) Uudelleen käytetty vesiI Vesi, joka on puhdistettu jätevesikäsittelyllä ja palautetaan
käyttäjälle uudelleenkäytettäväksi jätevetenä.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 33
▼M1
N/2 Käytetyt kastelujärjestelmät
II Kasvihuoneessa tai korkean suojakatoksen alla olevien
kasvien tai kotipuutarhojen kasteluun tarkoitettuja kaste-
lujärjestelmiä ei lueta tähän.
N/2 a) Valutuskastelu (veden päästäminen pellolle, uomat)
I Veden päästäminen pellolle maanpinnalla painovoiman
avulla, joko valuttamalla koko alue tai johtamalla vesi
pienten uomien kautta kasvirivistöjen väliin.
N/2 b) Sadetuskastelu
I Kasvien kastelu ruiskuttamalla vettä korkeapaineen avulla
sateen tavoin palstoille.
N/2 c) Tiputuskastelu
I Kasvien kastelu tiputtamalla vettä kasvien juureen tai
kastelemalla mikrosprinklerillä taikka luomalla sumunkal-
taiset olosuhteet.
N/3 Viljelemättömät peltojen reuna-alueet tai osat, jotka
ovat viljelijän ylläpitämät ympäristösyistä ja joihin
myönnetään tähän tarkoitukseen yhteisötukea
I Viljelemättömät peltojen reuna-alueet tai muut pellon osat,
joita viljelijä hoitaa ympäristösyistä erityisten kansallisesti
tai alueellisesti hyväksyttyjen maatalouden kehitysohjel-
mien mukaisten maatalouden ympäristösitoumusten
mukaisesti ja jota varten haltija saa asetuksen (EY) N:o
1257/1999 säännösten nojalla myönnettyjä maksuja.
Alueiden laajuus on suurempi kuin tavanomaisissa hyvään
viljelytapaan liittyvissä vaatimuksissa tai asianomaisessa
lainsäädännössä edellytetään. Nämä maa-alueet voidaan
merkitä H/1 tai I/8 kohtaan sen mukaan, mitä sitoumusta
koskevissa säännöissä säädetään.
II Tässä kohdassa tarkoitettujen tukijärjestelmien tavoitteena
on yleensä lisätä tilan biologista monimuotoisuutta tai
suojella pohja- tai pintavesiä. Tähän kohtaan merkitään
erityisesti alueet, jotka on vedetty pitkäksi ajaksi
(vähintään 10 vuotta) pois maataloustuotannosta tai alueet,
joilla toteutetaan biotooppitoimia.
Näiden alueiden käyttöä ja hoitoa koskevat säännöt vaihte-
levat kansallisten ja alueellisten järjestelmien mukaan,
mutta niitä voidaan käyttää hyvin laajaperäiseen laidunta-
miseen tai poistaa kasvanut nurmi. Torjunta-aineiden tai
lannoitteiden käyttöä ei kuitenkaan yleensä sallita.
Kylvön ja muiden tavanomaisten maanviljelyrutiinien
vaatimia päistealueita sekä melko kapeita peltojen reuna-
alueita, joita voidaan pitää tavanomaiseen hyvään viljelyta-
paan kuuluvina ja joille sen vuoksi voidaan vaatia
asetuksen (EY) N:o 1251/1999 mukaista tukea, pidetään
osana pellolla viljeltävää kasvustoa, eikä niitä sen vuoksi
merkitä tähän kohtaan.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 34
▼B
LIITE II
A.MAATALOUSTUOTELUETTELO (1)
01.1 Kasvinviljely, puutarhatalous
01.11 Viljat ja muut viljelykasvit
01.11 1 Vilja
11 Durumvehnä
11.1 Syysvehnä
11.2 Kevätvehnä
12 Tavallinen vehnä
12.1 Syysvehnä
12.2 Kevätvehnä
13 Maissi
14 Riisi, esikuorimaton (paddy- tai raakariisi)
15 Ohra
15.1 Syysohra15.2 Kevätohra
16 Ruis, kaura
16.1 Ruis
16.11 Syysruis
16.12 Kevätruis
16.2 Kaura
17 Muu vilja
17.1 Durra
17.2 Tattari17.3 Hirssi17.4 Kanariansiemenet
17.5 Speltti
17.6 Seosvilja17.7 Ruisvehnä
17.8 Muut
01.11 2 Kasvikset
21 Peruna
21.1 Uudet perunat
21.2 Muut perunat
22 Kuivatut palkokasvit
22.1 Kuivatut ruokaherneet ja rehuherneet
22.11 Kuivatut ruokaherneet
22.12 Rehuherneet
22.2 Kahviherneet22.3 Kuivatut ruokatarhapavut22.4 Linssit
22.5 Härkäpavut2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 35
(1) Tämä luettelo perustuu ”Maa- ja metsätalouden tilinpidon käsikirja (rev.1)” (1997) englanninkielisen version liit-
teeseen 1-A ”Maatalouden toimialan luonteenomaisten toimintojen luettelo”.
▼B
22.6 Härkäpavut
22.7 Muut kuivatut palkokasvit
22.71 Virnansiemenet
22.72 Lupiininsiemenet
22.73 Muut kuivatut palkokasvit sekä kuivatut palkokasviseokset
sekä viljan ja kuivattujen palkokasvien seokset
23 Syötävät juurekset ja mukulat, runsaasti tärkkelystä tai inuliinia sisältävät
23.1 Maniokki23.2 Bataatit
23.3 Maa-artisokat
23.4 Saleppi23.5 Muut juurekset ja mukulakasvit
01.11 3 Öljykasvit
31 Soijapavut
32 Maapähkinät
33 Muut kuin trooppiset öljynsiemenet
33.1 Rapsin- ja rypsinsiemenet
33.2 Auringonkukan siemenet33.3 Seesaminsiemenet33.4 Sinapinsiemenet
33.5 Saflorinsiemenet
34 Puuvillansiemenet35 Trooppiset öljysiemenet ja -hedelmät
35.1 Kopra
35.2 Pellavansiemen
35.3 Palmunpähkinät ja -ytimet
35.4 Risiininsiemen35.5 Trooppiset öljynsiemenet
35.51 Unikonsiemenet
35.52 Sheapähkinät (karitepähkinät)35.53 Muut
01.11 4 Valmistamaton tupakka
41 Tupakka, riipimätön42 Tupakka, osittain tai kokonaan riivitty
01.11 5 Sokerin valmistukseen käytetyt kasvit
51 Sokerijuurikas
52 Sokeriruoko
01.11 6 Rehukasvit
61 Valmistamattomat oljet ja akanat (
1)
62 Muut
62.1 Lantut
62.2 Rehujuurikkaat62.3 Muut rehujuuret
62.4 Heinä
62.5 Sinimailanen (alfalfa)62.6 Apila62.7 Esparsetti
62.8 Rehukaali
62.9 Lupiini2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 36
▼B
62.10 Virna ja muut rehutuotteet, (mukaan lukien vihreänä korjattu rehu-
maissi)
01.11 7 Kuitukasvit
71 Puhdistamaton puuvilla72 Juutti ja muut niinitekstiilikuidut
73 Pellava ja hamppu ja muut kuitukasvit
73.1 Pellava, raaka tai liotettu
73.2 Hamppu, raaka tai liotettu73.3 Raaka kookospähkinä (kookoskuitu)
73.4 Raaka abaca
73.5 Muut raa'at kuitukasvit
01.11 8 Raaka luonnonkumi
81 Raaka kumilateksi
82 Muu luonnonkumi
01.11 9 Muut teollisuuskasvit
91 Aromaattiset ja lääkekasvit
91.1 Lakritsijuuret91.2 Gingsengjuuret91.3 Muut aromaattiset tai lääkekasvit
92 Juurikas- ja rehukasvisiemenet
92.1 Sokerijuurikkaan siemenet
92.2 Muiden rehukasvien kuin juurikkaiden siemenet
92.21 Sinimailasensiemen (alfalfa)
92.22 Apilansiemen
92.23 Nadansiemen92.24 Niittynurmikan siemen
92.25 Raiheinänsiemen
92.26 Timoteinsiemen92.27 Muut siemenet
93 Muualle luokittelemattomat teollisuuskasvit
93.1 Tuoreet humalantähkät93.2 Muut teollisuuskasvit
01.12 Vihannekset, koristekasvit ja taimet
01.12 1 Vihannekset
11 Syötävät juuri-, mukula- ja sipulikasvit
11.1 Ruokasipulit11.2 Salottisipulit
11.3 Valkosipulit
11.4 Purjosipulit11.5 Muut Allium -sukuiset kasvit
11.6 Porkkanat
11.7 Nauriit11.8 Punajuuret11.9 Kaurajuuri
11.10 Mukulaselleri
11.11 Retiisit11.12 Muut vastaavat syötävät juuri-, mukula- ja sipulikasvit
12 Vihanneshedelmät ja palkovihannekset2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 37
▼B
12.1 Tomaatit
12.2 Avomaankurkku ja kasvihuonekurkku
12.3 Palkovihannekset
12.31 Herneet
12.32 Pavut
12.33 Muut palkokasvit
12.4 Melonit (mukaan lukien vesimelonit)
13 Muut tuoreet vihannekset, muualle luokittelemattomat
13.1 Keräkaalit, kukkakaalit sekä niiden kaltaiset Brassica -sukuiset syötävät
kaalit
13.11 Kukkakaalit ja parsakaali
13.12 Ruusukaalit
13.13 Muut (kyssäkaalit, valko- ja punakaalit, savoijinkaalit jne.)
13.2 Salaatit ja sikurit
13.21 Salaatit
13.211 Keräsalaatti
13.212 Muut salaatit
13.22 Sikuri
13.221 Salaattisikuri
13.222 Muut sikurit ja endiivit
13.3 Muut vihannekset
13.31 Latva-artisokat
13.32 Parsat
13.33 Munakoisot, kurpitsat ja kesäkurpitsat
13.34 Varsiselleri, muut kuin mukulaselleri13.35 Sienet ja multasienet
13.351 Sienet
13.352 Multasienet
13.36 Paprika ( Capsicum - tai Pimenta -sukuinen)
13.37 Pinaatit, uudenseelanninpinaatit ja tarhamaltsat
13.38 Muut (persilja, vihanneskrassi, raparperi, vuonankaali, kardonit
jne.)
01.12 2 Taimet, koriste- ja kukkakasvit
21 Taimet, viherkasvit tai kukkakasvit
21.1 Sipulit, juuri- ja varsimukulat sekä juurakot, lepotilassa olevat, kasva-
vina tai kukkivina
21.2 Muut elävät kasvit (niiden juuret mukaan lukien), pistokkaat ja vartta-
misoksat
21.21 Juurruttamattomat pistokkaat ja varttamisoksat
21.22 Puut ja pensaat
21.23 Rhododendronit ja atsaleat
21.24 Ruusut21.25 Muut
22 Leikkokukat23 Kukkien ja hedelmien siemenet
24 Muut puutarhapistokkaat ja -siemenet
01.13 Hedelmät, pähkinät, juoma- ja maustekasvit
01.13 1 Viinirypäleet
11 Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet
11.1 Tuoreet viinirypäleet2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 38
▼B
11.2 Rusinat
12 Viinin valmistukseen tarkoitetut rypäleet
01.13 2 Hedelmät ja pähkinät
21 Trooppiset hedelmät
21.1 Kookospähkinät
21.2 Parapähkinät
21.3 Cashew-pähkinät21.4 Banaanit
21.5 Taatelit
21.6 Viikunat21.7 Ananakset21.8 Avokadot
21.9 Guavat, mangot ja mangostaanit
21.10 Muut trooppiset hedelmät
22 Sitrushedelmät
22.1 Appelsiinit
22.2 Mandariinit (tangeriinit ja satsumat mukaan lukien), klementiinit, wilk-
ingit
22.3 Sitruunat ja limetit
22.4 Greipit22.5 Muut sitrushedelmät
23 Lauhkean ilmaston hedelmät
23.1 Papaijat23.2 Omenat23.3 Päärynät
23.4 Kvittenit
23.5 Aprikoosit23.6 Kirsikat
23.7 Persikat (mukaan lukien nektariinit)
23.8 Luumut23.9 Villiluumut23.10 Muut tuoreet hedelmät ja marjat
23.101 Mansikat
23.102 Vadelmat, mustavatukat ja jättivatukat
23.103 Musta-, valko- ja punaherukat sekä karviaiset
23.104 Karpalot, mustikat ja muut Vaccinium -suvun marjat
23.105 Muut
23.11 Johanneksenleipäpuut, niiden siemenet mukaan lukien
24 Oliivit ja pähkinät
24.1 Oliivit24.2 Mantelit
24.3 Hasselpähkinät
24.4 Saksanpähkinät24.5 Kastanjat24.6 Pistaasimantelit
24.7 Muut
01.13 3 Raakakahvi, tee ja kaakao
31 Kahvi, paahtamaton, kofeiinipitoinen
32 Tee (vihreä ja musta)
33 Mate2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 39
▼B
34 Kaakaopavut
01.13 4 Mausteet
41 Pippuri, vanilja, kaneli, mausteneilikka, muskottipähkinä
42 Aniksen, tähtianiksen, maustefenkolin, korianterin ja kuminan siemenet sekä
katajanmarjat
43 Inkivääri, saframi, timjami ja laakerinlehdet44 Muut
01.13 5 Viini itse tuotetuista viinirypäleistä (
1)
51 Rypälemehu
52.1 Laatuviini
52.2 Pöytäviini52.3 Muut
01.13 6 Oliiviöljy itse tuotetuista oliiveista (
1)
61 Käsittelemätön oliiviöljy
62 Puhdistamaton oliiviöljy
01.2 Eläimet, maito, siemenneste
01.21 Nautakarja, maidontuotanto
01.21 1 Nautakarja
11 Nautaeläimet, muut kuin vasikat
11.1 Puhdasrotuiset siitoseläimet
11.2 Muut
12 Vasikat
01.21 2 Lehmän maito, raaka
01.21 3 Naudan siemenneste
01.22 Lampaat, vuohet, hevoset, aasit, muulit ja muuliaasit
01.22 1 Lampaat, vuohet, hevoset, aasit, muulit ja muuliaasit
12 Lampaat13 Vuohet
14 Hevoset, aasit, muulit ja muuliaasit
14.1 Hevoset
14.11 Puhdasrotuiset siitoseläimet
14.12 Muut
14.2 Aasit, muulit ja muuliaasit
01.22 2 Lampaan- ja vuohenmaito, raaka
21 Lampaanmaito, raaka
22 Vuohenmaito, raaka
01.22 3 Villa ja eläimenkarva
31 Keritty, pesemätön villa (rasvavilla)
32 Karstaamaton ja kampaamaton hieno tai karkea eläimenkarva (myös jouhet)
01.23 Siat
01.23 1 Siat
11 Puhdasrotuiset siitoseläimet2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 40
▼B
12 Muut
12.1 Muut alle 50-kiloiset
12.2 Muut vähintään 50-kiloiset
01.24 Siipikarja ja munat
01.24 1 Siipikarja
11 Gallus domesticus -sukuinen siipikarja sekä ankat, hanhet, kalkkunat ja helmi-
kanat
12 Muut
01.24 2 Munat
01.25 Muut eläimet
01.25 1 Muut elävät eläimet
01.25 2 Muut eläintuotteet
21 Luonnonhunaja
22 Sammakot ja etanat (ei rantakotilot) (1)
23 Syötävät eläinperäiset tuotteet (1)
24 Silkkiäistoukan kokongit (1)
25 Hyönteisvahat ja spermaseetti (1)
01.25 3 Vuodat, nahat ja turkisnahat (1)
31 Kasvatettujen tai pyydystettyjen eläinten (minkki, majava, piisami, kettu jne.)
vuodat ja nahat
32 Kanin, jäniksen ja karitsan turkisnahat
33 Muut vuodat ja nahat
01.4 Maanviljelyä ja eläintenhoitoa palveleva toiminta, ei kuitenkaan eläinlääkintä (1)
Ainoastaan maatalousurakointi eli työ, jota maatalousyritykset suorittavat yleensä itse.
Tähän kuuluu joko itse urakoitsijan tai viljelijän suorittama kyntö, niitto, puinti, tupa-
kankuivaus, lampaiden keritseminen, eläinten hoito ja uusien viljelmien perustaminen.
01.5 Metsästys, ansapyynti, riistatuotteet ja niitä palveleva toiminta (1)
02.01 41 Koristetarkoituksiin käytetyt kasvien osat, ruoho, sammal ja jäkälä (1)
02.01 42 Erinäiset raa'at kasviainekset (joita käytetään pääasiassa palmikointiin tai
punontaan)
42.1 Bambu42.2 Rottinki
42.3 Muut (ruo'ot, kaislat, koripaju, palmuraffia, kapokki, täpeheinä, luuta-
durra jne.)
(1) Ks. B osa.
B.LUETTELO TUOTTEISTA, JOITA EI LUETA MUKAAN
Tutkimusaluetta on rajattu siten, että seuraavia edellä olevassa maataloustuoteluettelossa olevia tuot-
teita ei lueta mukaan
01.11 61 Valmistamattomat oljet ja akanat (1)
01.13 5 Itse tuotetuista viinirypäleistä valmistettu viini (2)
51 Rypälemehu
52.1 Laatuviinit2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 41
▼B
52.2 Pöytäviinit
52.3 Muut
01.13 6 Itse tuotetuista oliiveista valmistettu oliiviöljy (2)
61 Raaka oliiviöljy
62 Puhdistamaton oliiviöljy
01.25 2 Muut eläintuotteet
22 Sammakot ja etanat (muut kuin rantakotilot)23 Syötävät eläinperäiset tuotteet
24 Silkkiäistoukan kokongit
25 Hyönteisvahat ja spermaseetti
01.25 3 Vuodat, nahat ja turkisnahat
31 Kasvatettujen tai pyydystettyjen eläinten (minkin, majavan, piisamin, ketun jne.)
vuodat ja nahat
32 Kanin, jäniksen ja karitsan turkisnahat (
1)
33 Muut vuodat ja nahat
01.4 Maanviljelyä ja eläintenhoitoa palveleva toiminta, ei kuitenkaan eläinlääkintä
01.5 Metsästys, ansapyynti, riistatuotteet ja niitä palveleva toiminta
Kaikki luonnosta kerättävät tuotteet (3)
(1) Koska päätuote sisältyy mukaan.
(2) Koska ensimmäinen tuotantovaihe sisältyy mukaan.
(3) Koska niitä ei yleensä kerätä/korjata tilalla, eivätkä ne kasva maatalousmaassa, eikä niitä voida arvioida tilastol-
lisesti.2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 42
▼M1
LIITE III
LUETTELO MÄÄRITELMÄLUETTELOON HYVÄKSYTYISTÄ POIK-
KEUKSISTA
a) Belgia
L/8 Muuta ansiotoimintaa koskevia tietoja ei kerätä
niistä haltijan puolisoista, jotka eivät työskentele
maatilalla.
b) Tanska
J/15 Siitoskukkoja ei lueta kohtaan ”Munivat kanat”.
c) Saksan liittotasavalta
G/6 Muualla kuin metsässä kasvatetut joulupuut ja
poppeli-istutukset sisältyvät kohtaan ”Muut
monivuotiset kasvit” (G/6) ja sisältyvät siis
käytettyyn maatalousmaahan.
J/14 Kohta ”Broilerit” sisältää siitoskukot. Ne eivät
sisälly kohtaan ”Munivat kanat” (J/15).
L/3 Muita haltijan perheenjäseniä, jotka tekevät
maataloustyötä tilalla, mutta eivät asu siellä,
pidetään ”perheen ulkopuolisina työntekijöinä”
(L/4—L/6).
d) Espanja
J/14 Kohta ”Broilerit” sisältää siitoskukot. Ne eivät
sisälly kohtaan ”Munivat kanat” (J/15).
N/2 Käytetyt kastelujärjestelmät sisältävät myös
kasvihuoneissa ja keittiöpuutarhoissa käytettävät
järjestelmät.
e) Ranska
J/14 Broilerien siitoskukot sisältyvät tähän kohtaan.
f) Irlanti
J/9 a) Teuraaksi tarkoitetut uuhet eivät sisälly tähän
kohtaan.
g) Italia
J/16 b) ja c) Hanhet sisältyvät kohtaan J/16 b.
h) Alankomaat
D/23, D/24, D/31, D/32, D/33 kohtiin sisältyy myös siementuotanto.
E Kohtaan ”Kotipuutarhat” sisältyvä pinta-ala
kohtaan ”Muu maa” (H).
J/15 Siitoskukkoja ei lueta kohtaan ”Munivat kanat”.L/3 Tilalla maataloustyötä tekeviä haltijan lapsia
pidetään aina perhetyövoimana. Muita tilan
ulkopuolella asuvia, tilalla työskenteleviä
haltijan perheenjäseniä pidetään kuitenkin
”perheen ulkopuolisena työvoimana” (L/4—L/
6).
i) Portugali
J/14 Tähän kohtaan merkitään myös broilerien siitos-
kukot.
j) Itävalta
L/3 Muita tilan ulkopuolella asuvia, tilalla maata-
loustyötä tekeviä haltijan perheenjäseniä
pidetään ”perheen ulkopuolisena työvoimana”
(L/4—L/6).2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 43
▼M1
k) Suomi
H/2 Tuottamaton metsämaa ja pensailla peitetyt
alueet eivät sisälly tähän kohtaan.
l) Ruotsi
H/2 Tuottamaton metsämaa ja pensailla peitetyt
alueet eivät sisälly tähän kohtaan.
m) Yhdistynyt kuningaskunta
E ”Kotipuutarhoihin” sisältyvä pinta-ala merkitään
kohtaan ”Muu maa” (H).2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 44
▼B
LIITE IV
Alueluettelo maatalouden rakennetta koskevaa tutkimusta varten
NUTS-koodit perustuvat vuoden 1998 NUTS-luokitukseen.
BELGIQUE — BELGIË
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Vlaams Gewest en Brussels
Hoofdstedelijk Gewest/Région
Bruxelles-capitaleBE2 + BE1 Antwerpen BE21
Limburg (B) BE22Oost-Vlaanderen BE23Vlaams Brabant en Brussels
Hoofdstedelijk Gewest/Région
Bruxelles-capitaleBE24 + BE1
West-Vlaanderen BE25
Région Wallonne BE3 Brabant Wallon BE31
Hainaut BE32Liège BE33Luxembourg (B) BE34Namur BE35
ČESKÁ REPUBLIKA
Alue NUTS-koodi Tutkimusalue NUTS-koodi
Praha CZ01 H1. m. Praha CZ01
Střední Čechy CZ02 St ředočeský krajCZ020
Jihozápad CZ03 Jiho český krajCZ031
Plzeňský krajCZ032
Severozápad CZ04 Karlovarský krajCZ041
Ústecký krajCZ042
Severovýchod CZ05 Liberecký krajCZ051
Královéhradecký krajCZ052Pardubický krajCZ053
Jihovýchod CZ06 Vyso čina CZ061
Jihomoravský krajCZ062
Střední Morava CZ07 Olomoucký krajCZ071
Zlínský krajCZ072
Moravskoslezsko CZ08 Moravskoslezský krajCZ080
DANMARK
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Danmark DK København, Frederiksborg,
RoskildeDK001 +
DK002 +
DK003 +
DK0042000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 45
▼A1
▼B
▼B
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Vestsjællands amt DK005
Storstrøms amt DK006Bornholms amt DK007
Fyns amt DK008
Sønderjyllands amt DK009Ribe amt DK00AVejle amt DK00BRingkøbing amt DK00CÅrhus amt DK00DViborg amt DK00ENordjyllands amt DK00F
DEUTSCHLAND
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Baden-Württemberg DE1 Stuttgart DE11
Karlsruhe DE12
Freiburg DE13
Tübingen DE14
Bayern DE2 Oberbayern DE21
Niederbayern DE22
Oberpfalz DE23Oberfranken DE24Mittelfranken DE25Unterfranken DE26Schwaben DE27
Hamburg, Bremen, Berlin DE3 +
DE5 + DE6Hamburg, Bremen, Berlin DE3 + DE5 +
DE6
Brandenburg DE4 Brandenburg DE4Hessen DE7 Darmstadt DE71
Gießen DE72Kassel DE73
Mecklenburg-Vorpommern DE8 Mecklenburg-Vorpommern DE8Niedersachsen DE9 Braunschweig DE91
Hannover DE92Lüneburg DE93Weser-Ems DE94
Nordrhein-Westfalen DEA Düsseldorf DEA1
Köln DEA2Münster DEA3Detmold DEA4Arnsberg DEA5
Rheinland-Pfalz DEB Koblenz DEB1
Trier DEB2Rheinhessen-Pfalz DEB3
Saarland DEC Saarland DECSachsen DED Chemnitz DED12000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 46
▼B
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Dresden DED2
Leipzig DED3
Sachsen-Anhalt DEE Dessau DEE1
Halle DEE2Magdeburg DEE3
Schleswig-Holstein DEF Schleswig-Holstein DEFThüringen DEG Thüringen DEG
EESTI
Alue NUTS-koodi Tutkimusalue NUTS-koodi
Eesti EE Põhja-Eesti EE001
Lääne-Eesti EE004
Kesk-Eesti EE006Kirde-Eesti EE007Lõuna-Eesti EE008
ELLADA
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Anatoliki Makedonia, Thraki GR11 Evros GR111
Xanthi GR112Rodopi GR113Drama GR114Kavala GR115
Kentriki Makedonia GR12 Imathia GR121
Thessaloniki GR122Kilkis GR123
Pella GR124
Pieria GR125Serres GR126Chalkidiki GR127
Dytiki Makedonia GR13 Grevena GR131
Kastoria GR132Kozani GR133Florina GR134
Thessalia GR14 Karditsa GR141
Larissa GR142Magnisia GR143Trikala GR144
Ipeiros GR21 Arta GR211
Thesprotia GR212Ioannina GR213Preveza GR214
Ionia Nissia GR22 Zakynthos GR2212000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 47
▼A1
▼B
▼B
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Kerkyra GR222
Kefallinia GR223Lefkada GR224
Dytiki Ellada GR23 Aitoloakarnania GR231
Achaïa GR232Ileia GR233
Sterea Ellada GR24 Voiotia GR241
Evvoia GR242Evrytania GR243
Fthiotida GR244
Fokida GR245
Peloponnissos GR25 Argolida GR251
Arkadia GR252
Korinthia GR253Lakonia GR254Messinia GR255
Attiki GR3 Attiki GR3
Voreio Aigaio GR41 Lesvos GR411
Samos GR412
Chios GR413
Notio Aigaio GR42 Dodekanisos GR421
Kyklades GR422
Kriti GR43 Irakleio GR431
Lasithi GR432
Rethymno GR433
Chania GR434
ESPAÑA
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Galicia ES11 La Coruña ES111
Lugo ES112Ourense ES113
Pontevedra ES114
Principado de Asturias ES12 Asturias ES12
Cantabria ES13 Cantabria ES13País Vasco ES21 Álava ES211
Guipúzcoa ES212Vizcaya ES213
Comunidad Foral de Navarra ES22 Navarra ES22La Rioja ES23 La Rioja ES23Aragón ES24 Huesca ES241
Teruel ES242Zaragoza ES2432000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 48
▼B
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Comunidad de Madrid ES3 Madrid ES3
Castilla y León ES41 Ávila ES411
Burgos ES412León ES413Palencia ES414Salamanca ES415Segovia ES416Soria ES417Valladolid ES418
Zamora ES419
Castilla-La Mancha ES42 Albacete ES421
Ciudad Real ES422
Cuenca ES423
Guadalajara ES424Toledo ES425
Extremadura ES43 Badajoz ES431
Cáceres ES432
Cataluña ES51 Barcelona ES511
Girona ES512
Lleida ES513Tarragona ES514
Comunidad Valenciana ES52 Alicante ES521
Castellón de la Plana ES522Valencia ES523
Islas Baleares ES53 Islas Baleares ES53
Andalucía ES61 Almería ES611
Cádiz (incluido Ceuta) ES612 +
ES631
Córdoba ES613Granada ES614Huelva ES615Jaén ES616Málaga (incluido Melilla) ES617 +
ES632
Sevilla ES618
Región de Murcia ES62 Murcia ES62Canarias ES7 Las Palmas ES701
Santa Cruz de Tenerife ES702
FRANCE
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Île-de-France FR1 Paris FR101
Seine-et-Marne FR102Yvelines FR103Essonne FR104Hauts-de-Seine FR105Seine-Saint-Denis FR1062000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 49
▼B
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Val-de-Marne FR107
Val-d'Oise FR108
Champagne-Ardenne FR21 Ardennes FR211
Aube FR212
Marne FR213
Haute-Marne FR214
Picardie FR22 Aisne FR221
Oise FR222
Somme FR223
Haute-Normandie FR23 Eure FR231
Seine-Maritime FR232
Centre FR24 Cher FR241
Eure-et-Loir FR242
Indre FR243Indre-et-Loire FR244
Loir-et-Cher FR245
Loiret FR246
Basse-Normandie FR25 Calvados FR251
Manche FR252
Orne FR253
Bourgogne FR26 Côte-d'Or FR261
Nièvre FR262
Saône-et-Loire FR263
Yonne FR264
Nord-Pas-de-Calais FR3 Nord FR301
Pas-de-Calais FR302
Lorraine FR41 Meurthe-et-Moselle FR411
Meuse FR412
Moselle FR413
Vosges FR414
Alsace FR42 Bas-Rhin FR421
Haut-Rhin FR422
Franche-Comté FR43 Doubs FR431
Jura FR432
Haute-Saône FR433
Territoire de Belfort FR434
Pays-de-la-Loire FR51 Loire-Atlantique FR511
Maine-et-Loire FR512
Mayenne FR513
Sarthe FR514
Vendée FR515
Bretagne FR52 Côte-d'Armor FR521
Finistère FR522
Ille-et-Vilaine FR523
Morbihan FR524
Poitou-Charentes FR53 Charente FR531
Charente-Maritime FR5322000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 50
▼B
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Deux-Sèvres FR533
Vienne FR534
Aquitaine FR61 Dordogne FR611
Gironde FR612Landes FR613Lot-et-Garonne FR614
Pyrénées-Atlantiques FR615
Midi-Pyrénées FR62 Ariège FR621
Aveyron FR622
Haute-Garonne FR623
Gers FR624Lot FR625Hautes-Pyrénées FR626Tarn FR627Tarn-et-Garonne FR628
Limousin FR63 Corrèze FR631
Creuse FR632Haute-Vienne FR633
Rhône-Alpes FR71 Ain FR711
Ardèche FR712Drôme FR713Isère FR714Loire FR715Rhône FR716Savoie FR717Haute-Savoie FR718
Auvergne FR72 Allier FR721
Cantal FR722Haute-Loire FR723Puy-de-Dôme FR724
Languedoc-Roussillon FR81 Aude FR811
Gard FR812Hérault FR813
Lozère FR814
Pyrénées-Orientales FR815
Provence-Alpes-Côte d'Azur FR82 Alpes-de-Haute-Provence FR821
Hautes-Alpes FR822
Alpes-Maritimes FR823Bouches-du-Rhône FR824Var FR825Vaucluse FR826
Corse FR83 Corse-du-Sud FR831
Haute-Corse FR832
IRELAND
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Border, midland, and western IE01 Cavan IE01101
Donegal IE011022000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 51
▼B
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Leitrim IE01103
Louth IE01104Monaghan IE01105
Sligo IE01106
Laoighis IE01201Longford IE01202Offaly IE01203Westmeath IE01204Galway County Borough and
GalwayIE01301 +
IE01302
Mayo IE01303
Roscommon IE01304
Southern and eastern IE02 Dublin IE021
Kildare IE02201
Meath IE02202Wicklow IE02203Clare IE02301Limerick County Borough and
LimerickIE02302 +
IE02303
Tipperary North Riding IE02304
Carlow IE02401Kilkenny IE02402Tipperary South Riding IE02403Waterford County Borough and
WaterfordIE02404 +
IE02405
Wexford IE02406
Cork County Borough and Cork IE02501 +
IE02502
Kerry IE02503
ITALIA
Alue NUTS-koodit Alue NUTS-koodit
Piemonte IT11 Torino IT111
Vercelli IT112Biella IT113Verbano-Cusio-Ossola IT114Novara IT115
Cuneo IT116
Asti IT117Alessandria IT118
Valle d'Aosta IT12 Aosta IT12
Liguria IT13 Imperia IT131
Savona IT132
Genova IT133
La Spezia IT134
Lombardia IT2 Varese IT201
Como IT202
Lecco IT203Sondrio IT204Milano IT205Bergamo IT2062000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 52
▼M1
▼M1
Alue NUTS-koodit Alue NUTS-koodit
Brescia IT207
Pavia IT208Lodi IT209Cremona IT20AMantova IT20B
Bolzano-Bozen IT311 Bolzano-Bozen IT311Trento IT312 Trento IT312Veneto IT32 Verona IT321
Vicenza IT322
Belluno IT323
Treviso IT324Venezia IT325Padova IT326
Rovigo IT327
Friuli-Venezia Giulia IT33 Pordenone IT331
Udine IT332
Gorizia IT333Trieste IT334
Emilia Romagna IT4 Piacenza IT401
Parma IT402Reggio nell'Emilia IT403
Modena IT404
Bologna IT405Ferrara IT406Ravenna IT407
Forlì-Cesena IT408
Rimini IT409
Toscana IT51 Massa-Carrara IT511
Lucca IT512Pistoia IT513Firenze IT514
Prato IT515
Livorno IT516Pisa IT517Arezzo IT518Siena IT519
Grosseto IT51A
Umbria IT52 Perugia IT521
Terni IT522
Marche IT53 Pesaro e Urbino IT531
Ancona IT532Macerata IT533Ascoli Piceno IT534
Lazio IT6 Viterbo IT601
Rieti IT602
Roma IT603
Latina IT604Frosinone IT605
Abruzzi IT71 L'Aquila IT7112000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 53
▼M1
Alue NUTS-koodit Alue NUTS-koodit
Teramo IT712
Pescara IT713Chieti IT714
Molise IT72 Isernia IT721
Campobasso IT722
Campania IT8 Caserta IT801
Benevento IT802Napoli IT803Avellino IT804
Salerno IT805
Puglia IT91 Foggia IT911
Bari IT912
Taranto IT913
Brindisi IT914Lecce IT915
Basilicata IT92 Potenza IT921
Matera IT922
Calabria IT93 Cosenza IT931
Crotone IT932
Catanzaro IT933Vibo Valentia IT934Reggio di Calabria IT935
Sicilia ITA Trapani ITA01
Palermo ITA02Messina ITA03Agrigento ITA04Caltanissetta ITA05Enna ITA06Catania ITA07Ragusa ITA08Siracusa ITA09
Sardegna ITB Sassari ITB01
Nuoro ITB02Oristano ITB03Cagliari ITB04
ΚΥΠΡΟΣ
Alue NUTS-koodi Tutkimusalue NUTS-koodi
Κύπρος CY Κύπρος CY
LATVIJA
Alue NUTS-koodi Tutkimusalue NUTS-koodi
Latvija LV R īga LV001
Vidzeme LV002Kurzeme LV0032000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 54
▼A1
▼A1
Alue NUTS-koodi Tutkimusalue NUTS-koodi
Zemgale LV004
Latgale LV005
LIETUVA
Alue NUTS-koodi Tutkimusalue NUTS-koodi
Lietuva LT Alytaus LT001
Kauno LT002Klaip ėdos LT003
Marijampol ės LT004
Panev ėžio LT005
Šiauli ų LT006
Taurag ės LT007
Telši ų LT008
Utenos LT009
Vilniaus LT00A
LUXEMBOURG
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Luxembourg LU Luxembourg LU
MAGYARORSZÁG
Alue NUTS-koodi Tutkimusalue NUTS-koodi
Közép-Magyarország HU01 Budapest HU011
Pest HU012
Közép-Dunántúl HU02 Fejér HU021
Komárom-Esztergom HU022Veszprém HU023
Nyugat-Dunántúl HU03 Gy őr-Moson-Sopron HU031
Vas HU032Zala HU033
Dél-Dunántúl HU04 Baranya HU041
Somogy HU042Tolna HU043
Észak-Magyarország HU05 Borsod-Abaúj-Zemplén HU051
Heves HU052Nógrád HU053
Észak-Alföld HU06 Hajdú-Bihar HU061
Jász-Nagykun-Szolnok HU062Szabolcs-Szatmár-Bereg HU063
Dél-Alföld HU07 Bács-Kiskun HU071
Békés HU072Csongrád HU0732000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 55
▼B
▼A1
▼A1
MALTA
Alue NUTS-koodi Tutkimusalue NUTS-koodi
Malta MT Malta
GozojaCominoMT001
MT002
NEDERLAND
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Noord-Nederland NL1 Groningen NL11
Friesland NL12Drenthe NL13
Oost-Nederland NL2 Overijssel NL21
Gelderland NL22Flevoland NL23
West-Nederland NL3 Utrecht NL31
Noord-Holland NL32Zuid-Holland NL33Zeeland NL34
Zuid-Nederland NL4 Noord-Brabant NL41
Limburg NL42
ÖSTERREICH
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Ostösterreich AT1 Burgenland AT11
Niederösterreich AT12Wien AT13
Südösterreich AT2 Kärnten AT21
Steiermark AT22
Westösterreich AT3 Oberösterreich AT31
Salzburg AT32Tirol AT33Vorarlberg AT34
POLSKA
Alue NUTS-koodi Tutkimusalue NUTS-koodi
Dolno śląskie PL01 Jeleniogórsko-wałbrzyski PL011
Legnicki PL012Wrocławski PL013M. Wrocław PL014
Kujawsko-pomorskie PL02 Bydgoski PL021
Toru ńsko-włocławski PL022
Lubelskie PL03 Bialskopodlaski PL031
Chełmsko-zamojski PL032Lubelski PL0332000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 56
▼B
▼A1
▼A1
Alue NUTS-koodi Tutkimusalue NUTS-koodi
Lubuskie PL04 Gorzowski PL041
Zielonogórski PL042
Łódzkie PL05 Łódzki PL051
Piotrkowsko-skierniewicki PL052M. Łód ź PL053
Małopolskie PL06 Krakowsko-tarnowski PL061
Nowos ądecki PL062
M. Kraków PL063
Mazowieckie PL07 Ciechanowsko-płocki PL071
Ostroł ęcko-siedlecki PL072
Radomski PL074Warszawski PL076M. Warszawa PL077
Opolskie PL08 Opolski PL080Podkarpackie PL09 Rzeszowsko-tarnobrzeski PL091
Krośnieńsko-przemyski PL092
Podlaskie PL0A Białostocko-suwalski PL0A1
Łom żyński PL0A2
Pomorskie PL0B Słupski PL0B1
Gdański PL0B2
Gdańsk-Gdynia-Sopot PL0B3
Śląskie PL0C Cz ęstochowski PL0C4
Bielsko-bialski PL0C5Centralny śląski PL0C6
Rybnicko-jastrz ębski PL0C7
Świętokrzyskie PL0D Świętokrzyski PL0D0
Warmi ńsko-mazurskie PL0E Elbl ąski PL0E1
Olszty ński PL0E2
Ełcki PL0E3
Wielkopolskie PL0F Pilski PL0F1
Pozna ński PL0F2
Kaliski PL0F3Koni ński PL0F4
M. Pozna ń PL0F5
Zachodniopomorskie PL0G Szczeci ński PL0G1
Koszali ński PL0G2
PORTUGAL
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Norte PT11 Minho-Lima PT111
Cávado PT112Ave PT113Grande Porto PT114Tâmega PT1152000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 57
▼B
▼B
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Entre Douro e Vouga PT116
Douro PT117Alto Trás-os-Montes PT118
Centro PT12 Baixo Vouga PT121
Baixo Mondego PT122Pinhal Litoral PT123
Pinhal Interior Norte PT124
Dão-Lafões PT125Pinhal Interior Sul PT126Serra da Estrela PT127Beira Interior Norte PT128Beira Interior Sul PT129Cova da Beira PT12A
Lisboa e Vale do Tejo PT13 Oeste PT131
Grande Lisboa PT132Península de Setúbal PT133Médio Tejo PT134Lezíria do Tejo PT135
Alentejo PT14 Alentejo Litoral PT141
Alto Alentejo PT142Alentejo Central PT143Baixo Alentejo PT144
Algarve PT15 Algarve PT15Açores PT2 Açores PT2Madeira PT3 Madeira PT3
SLOVENIJA (
1)
Alue NUTS-koodi Tutkimusalue NUTS-koodi
Slovenija SI Pomurska SI001
Podravška SI002
Koroška SI003Savinjska SI004Zasavska SI005Spodnjeposavska SI006Gorenjska SI009Notranjsko-kraška SI00AGoriška SI00BObalno-kraška SI00CJugovzhodna Slovenija SI00DOsrednjeslovenska SI00E
(1) Perustuu väliaikaiseen NUTS-luokitukseen.
SLOVENSKO
Alue NUTS-koodi Tutkimusalue NUTS-koodi
Bratislavský krajSK01 Bratislavský kraj SK010
Západné Slovensko SK02 Trnavský krajSK0212000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 58
▼A1
▼A1
Alue NUTS-koodi Tutkimusalue NUTS-koodi
Tren čiansky krajSK022
Nitriansky krajSK023
Stredné Slovensko SK03 Žilinský krajSK031
Banskobystrický krajSK032
Východné Slovensko SK04 Prešovský krajSK041
Košický krajSK042
SUOMI — FINLAND
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Uusimaa — Etelä-Suomi FI16 +
FI17 + FI2Uusimaa + Itä-Uusimaa FI161 + FI162
Varsinais-Suomi FI171Satakunta FI172Häme FI173Pirkanmaa FI174Päijät-Häme FI175Kymenlaakso FI176Etelä-Karjala FI177Åland FI2
Itä-Suomi FI13 Etelä-Savo FI131
Pohjois-Savo FI132Pohjois-Karjala FI133Kainuu FI134
Väli-Suomi FI14 Keski-Suomi FI141
Etelä-Pohjanmaa FI142Vaasan rannikkoseutu FI143Keski-Pohjanmaa FI144
Pohjois-Suomi FI15 Pohjois-Pohjanmaa FI151
Lappi FI152
SVERIGE
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Stockholm SE01 Stockholms län SE011
Östra Mellansverige SE02 Uppsala län SE021
Södermanlands län SE022Östergötlands län SE023Örebro län SE024Västmanlands län SE025
Småland med öarna SE09 Jönköpings län SE091
Kronobergs län SE092Kalmar län SE093Gotlands län SE094
Sydsverige SE04 Blekinge län SE041
Skåne län SE044
Västsverige SE0A Hallands län SE0A1
Västra Götalands län SE0A22000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 59
▼B
▼B
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
Norra Mellansverige SE06 Värmlands län SE061
Dalarnas län SE062Gävleborgs län SE063
Mellersta Norrland SE07 Västernorrlands län SE071
Jämtlands län SE072
Övre Norrland SE08 Västerbottens län SE081
Norrbottens län SE082
UNITED KINGDOM
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
North-east UKC Tees-Valley and Durham and
Northumberland and Tyne and
WearUKC1 +
UKC2
North-west UKD Cumbria UKD1
Cheshire UKD2Greater Manchester and
Lancashire and MerseysideUKD3 +
UKD4 +
UKD5
Yorkshire and the Humber UKE East Riding and North
LincolnshireUKE1
North Yorkshire UKE2
South Yorkshire and West
YorkshireUKE3 +
UKE4
East Midlands UKF Derbyshire and Nottinghamshire UKF1
Leicestershire, Rutland and
NorthamptonshireUKF2
Lincolnshire UKF3
West Midlands UKG Herefordshire, Worcestershire
and Warwickshire and West
MidlandsUKG1 +
UKG3
Shropshire and Staffordshire UKG2
Eastern UKH East Anglia UKH1
Bedfordshire and Hertfordshire UKH2Essex UKH3
London and South-east UKI + UKJ Inner London and Outer London
and Berkshire, Buckinghamshire
and OxfordshireUKI1 +
UKI2 + UKJ1
Surrey, East and West Sussex UKJ2
Hampshire and Isle of Wight UKJ3Kent UKJ4
South-west UKK Gloucestershire, Wiltshire and
North SomersetUKK1
Dorset and Somerset UKK2
Cornwall and Isles of Scilly UKK3Devon UKK4
Wales UKL West Wales and the Valleys UKL1
East Wales UKL2
Scotland UKM North Eastern Scotland UKM1
Eastern Scotland UKM22000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 60
▼B
Alue NUTS-koodit Tutkimusalue NUTS-koodit
South Western Scotland UKM3
Highlands and Islands UKM4
Northern Ireland UKN Northern Ireland UKN2000D0115 — FI — 01.05.2004 — 002.001 — 61