02017R2400 — FI — 29.12.2017 — 000.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

►B KOMISSION ASETUS (EU) 2017/2400, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 täytäntöönpanosta raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämisen osalta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY ja komission asetuksen (EU) N:o 582/2011 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 349 29.12.2017, s. 1)





Oikaistu:









▼B

KOMISSION ASETUS (EU) 2017/2400,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 täytäntöönpanosta raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämisen osalta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY ja komission asetuksen (EU) N:o 582/2011 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)







1 LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella täydennetään asetuksella (EU) N:o 582/2011 vahvistettuja oikeudellisia puitteita, jotka koskevat moottoriajoneuvojen ja moottorien tyyppihyväksyntää päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen osalta, vahvistamalla säännöt, jotka koskevat lupien myöntämistä simulointivälineen käyttöön unionissa myytävien, rekisteröitävien tai käyttöönotettavien uusien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseksi samoin kuin simulointivälineen käyttöä ja sillä määritettyjen hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenkulutusarvojen ilmoittamista.

2 artikla

Soveltamisala

1. Ellei 4 artiklan toisesta kohdasta muuta johdu, tätä asetusta sovelletaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan määritelmän mukaisiin luokan N2 ajoneuvoihin, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on yli 7 500 kg, ja kaikkiin mainitussa liitteessä olevan määritelmän mukaisiin luokan N3 ajoneuvoihin.

2. Kun kyse on 1 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen monivaiheisista tyyppihyväksynnistä, tätä asetusta sovelletaan ainoastaan perusajoneuvoihin, jotka on varustettu vähintään alustalla, moottorilla, vaihteistolla, akseleilla ja renkailla.

3. Tätä asetusta ei sovelleta direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A osan 2.1 kohdassa määriteltyihin maastoajoneuvoihin, 2.2 kohdassa määriteltyihin erikoiskäyttöön tarkoitettuihin ajoneuvoihin eikä 2.3 kohdassa määriteltyihin erikoiskäyttöön tarkoitettuihin maastoajoneuvoihin.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

1) ’hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvillä ominaisuuksilla’ komponentille, erilliselle tekniselle yksikölle tai järjestelmälle johdettuja erityisiä ominaisuuksia, jotka määrittävät kyseisen osan vaikutuksen ajoneuvon hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen

2) ’syöttötiedoilla’ tai ’varsinaisilla syöttötiedoilla’ komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyviä ominaisuuksia koskevia tietoja, joita simulointiväline käyttää ajoneuvon hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseen

3) ’oheissyöttötiedoilla’ ajoneuvon ominaisuuksiin liittyviä tietoja, joita simulointiväline käyttää ajoneuvon hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseen ja jotka eivät ole osa varsinaista syöttötietoa

4) ’valmistajalla’ henkilöä tai tahoa, joka vastaa hyväksyntäviranomaiselle kaikista sertifiointimenettelyyn liittyvistä näkökohdista ja sen varmistamisesta, että komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät ominaisuudet ovat vaatimusten mukaisia. Tämän henkilön tai tahon ei välttämättä tarvitse olla suoraan mukana sertifioinnin kohteena olevan komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän kaikissa valmistusvaiheissa

5) ’hyväksytyllä yksiköllä’ kansallista viranomaista, jonka jäsenvaltio on valtuuttanut pyytämään asian kannalta merkityksellisiä tietoja valmistajilta tietyn komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvistä ominaisuuksista ja ajoneuvonvalmistajilta uusien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöistä ja polttoaineenkulutuksesta

6) ’vaihteistolla’ laitetta, joka koostuu vähintään kahdesta vaihdettavissa olevasta vaihteesta, jotka muuttavat vääntömomenttia ja nopeutta ennalta määritellyillä suhteilla

7) ’momentinmuuntimella’ hydrodynaamista käynnistyskomponenttia erillisenä ajolaitteen tai vaihteiston komponenttina, joka on varustettu sarjaankytketyllä tehonsiirrolla ja säätää nopeutta moottorin ja pyörän välillä ja suurentaa momenttia

8) ’muulla momenttia siirtävällä siirtokomponentilla’ eli ’OTTC:llä’ ajolaitteeseen kiinnitettyä pyörivää komponenttia, joka tuottaa omasta pyörimisnopeudestaan riippuvia momenttihäviöitä

9) ’voimansiirron lisäkomponentilla’ eli ’ADC:llä’ voimansiirron pyörivää komponenttia, joka siirtää tai jakaa tehoa muille voimansiirron komponenteille ja tuottaa omasta pyörimisnopeudestaan riippuvia momenttihäviöitä

10) ’akselilla’ ajoneuvon vetävänä akselina toimivaa pyörivän pyörän tai vaihteen keskiakselia

11) ’ilmanvastuksella’ ajoneuvokokonaisuuden ominaisuutta, joka liittyy ajoneuvoon ilmavirtaan nähden vastakkaisessa suunnassa vaikuttavaan aerodynaamiseen voimaan ja joka määritetään ilmanvastuksen ja poikkileikkauspinta-alan tulona olosuhteissa, joissa ei esiinny sivutuulta

12) ’apulaitteilla’ ajoneuvon komponentteja, kuten moottorin tuuletinta, ohjausjärjestelmää, sähköjärjestelmää, pneumaattista järjestelmää ja ilmastointijärjestelmää, joiden hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät ominaisuudet määritellään liitteessä IX

13) ’komponenttiperheellä’, ’erillisten teknisten yksikköjen perheellä’ ja ’järjestelmäperheellä’ valmistajan muodostamaa sellaisten komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien ryhmää, joilla rakenteensa vuoksi on samanlaiset hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät ominaisuudet

14) ’kantakomponentilla’, ’erillisten teknisten yksikköjen kantayksiköllä’ ja ’kantajärjestelmällä’ komponenttia, erillistä teknistä yksikköä tai järjestelmää, joka on valittu komponenttiperheestä, erillisten teknisten yksiköiden perheestä tai järjestelmäperheestä siten, että sen hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät ominaisuudet edustavat huonointa tapausta kyseisessä komponenttiperheessä, erillisten teknisten yksiköiden perheessä tai järjestelmäperheessä.

4 artikla

Ajoneuvoryhmät

Tämän asetuksen soveltamiseksi moottoriajoneuvot luokitellaan ajoneuvoryhmiin liitteessä I olevan taulukon 1 mukaisesti.

Jäljempänä olevia 5–22 artiklaa ei sovelleta ajoneuvoryhmiin 0, 6, 7, 8, 13, 14, 15 ja 17 kuuluviin ajoneuvoihin.

5 artikla

Sähköiset välineet

1. Komissio asettaa maksutta saataville seuraavat sähköiset välineet ladattavissa ja suoritettavissa olevina ohjelmistoina:

a) simulointiväline

b) esikäsittelyvälineet

c) tiivistämisväline (hashing).

Komissio huolehtii sähköisten välineiden ylläpidosta ja toimittaa niihin muutoksia ja päivityksiä.

2. Komissio asettaa 1 kohdassa tarkoitetut sähköiset välineet saataville erityisellä julkisesti käytettävissä olevalla sähköisellä jakelualustalla.

3. Simulointivälinettä käytetään uusien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseen. Välineestä on tehtävä sellainen, että sen käyttö perustuu liitteessä III tarkoitettuihin oheissyöttötietoihin ja 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin varsinaisiin syöttötietoihin.

4. Esikäsittelyvälineitä käytetään testitulosten tarkastamiseen ja kokoamiseen sekä tiettyjen komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyviä ominaisuuksia koskevien lisälaskelmien tekemiseen ja muuntamiseen simulointivälineen käyttämään muotoon. Valmistajan on käytettävä esikäsittelyvälineitä tehtyään liitteessä V olevassa 4 kohdassa tarkoitetut testit moottorien osalta ja liitteessä VIII olevassa 3 kohdassa tarkoitetut testit ilmanvastuksen osalta.

5. Tiivistämisvälineitä käytetään yksiselitteisen yhteyden muodostamiseen komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän sertifioituihin hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien ja sertifiointiasiakirjan välille sekä yksiselitteisen yhteyden muodostamiseen ajoneuvon ja liitteessä IV olevassa 1 kohdassa tarkoitetun valmistajan kirjanpitotiedoston välille.







2 LUKU

LUPA SIMULOINTIVÄLINEEN KÄYTTÖÖN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN PÄÄSTÖJEN JA AJONEUVON KORJAAMISEEN JA HUOLTAMISEEN TARVITTAVIEN TIETOJEN OSALTA

6 artikla

Hakemus luvan saamiseksi simulointivälineen käyttöön uusien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseksi

1. Ajoneuvon valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle hakemus luvan saamiseksi 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun simulointivälineen käyttöön yhteen tai useampaan ajoneuvoryhmään kuuluvien uusien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseksi, jäljempänä ’lupa’.

2. Lupahakemus on toimitettava ilmoituslomakkeella, joka laaditaan liitteen II lisäyksessä 1 esitetyn mallin mukaisesti.

3. Lupahakemukseen on liitettävä asianmukainen kuvaus liitteessä II olevassa 1 kohdassa tarkoitetuista menettelyistä, jotka valmistaja on ottanut käyttöön hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseksi kaikkien asianomaisten ajoneuvoryhmien osalta.

Siihen on liitettävä myös arviointiraportti, jonka hyväksyntäviranomainen on laatinut suoritettuaan liitteessä II olevan 2 kohdan mukaisen arvioinnin.

4. Ajoneuvon valmistajan on toimitettava 2 ja 3 kohdan mukaisesti laadittu lupahakemus hyväksyntäviranomaiselle viimeistään samaan aikaan kuin hän hakee EY-tyyppihyväksyntää hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetulle ajoneuvolle päästöjen sekä korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuuden osalta komission asetuksen (EU) N:o 582/2011 7 artiklan mukaisesti tai EY-tyyppihyväksyntää ajoneuvolle päästöjen sekä korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuuden osalta mainitun asetuksen 9 artiklan mukaisesti. Lupahakemuksen kohteena on oltava se ajoneuvoryhmä, johon EY-tyyppihyväksyntähakemuksen kohteena oleva ajoneuvotyyppi kuuluu.

7 artikla

Luvan myöntämistä koskevat hallinnolliset määräykset

1. Hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä lupa, jos valmistaja jättää hakemuksen 6 artiklan mukaisesti ja osoittaa, että liitteessä II vahvistetut vaatimukset täyttyvät asianomaisten ajoneuvoryhmien osalta.

Jos liitteessä II vahvistetut vaatimukset täyttyvät vain joidenkin lupahakemuksessa mainittujen ajoneuvoryhmien osalta, lupa myönnetään vain näiden ajoneuvoryhmien osalta.

2. Lupa on myönnettävä liitteen II lisäyksessä 2 esitetyn mallin mukaisesti.

8 artikla

Myöhemmät muutokset uusien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseksi käyttöön otettuihin menettelyihin

1. Lupa on laajennettava koskemaan muita ajoneuvoryhmiä kuin niitä, joiden osalta on myönnetty 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lupa, jos ajoneuvon valmistaja osoittaa, että ne menetelmät, jotka hän on ottanut käyttöön luvan kattamien ajoneuvoryhmien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseksi, täyttävät liitteessä II vahvistetut vaatimukset myös asianomaisten muiden ajoneuvoryhmien osalta.

2. Ajoneuvon valmistajan on haettava luvan laajentamista 6 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti.

3. Luvan saatuaan ajoneuvonvalmistajan on ilmoitettava hyväksyntäviranomaiselle viipymättä kaikista muutoksista menetelmiin, jotka hän on ottanut käyttöön luvan kattamien ajoneuvoryhmien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseksi ja jotka voivat vaikuttaa menetelmien tarkkuuteen, luotettavuuteen ja vakauteen.

4. Vastaanotettuaan 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen hyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava ajoneuvon valmistajalle, kattaako myönnetty lupa edelleen muutetut menetelmät, onko lupaa laajennettava 1 ja 2 kohdan mukaisesti vai olisiko valmistajan haettava uutta lupaa 6 artiklan mukaisesti.

5. Jos lupa ei kata muutoksia, valmistajan on yhden kuukauden kuluessa 4 kohdassa tarkoitettujen tietojen vastaanottamisesta haettava luvan laajentamista tai uutta lupaa. Jos valmistaja ei hae luvan laajentamista tai uutta lupaa kyseisessä määräajassa tai jos hakemus hylätään, lupa peruutetaan.







3 LUKU

SIMULOINTIVÄLINEEN KÄYTTÄMINEN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN JA POLTTOAINEENKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMISEEN, KUN KYSE ON UUSIEN AJONEUVOJEN REKISTERÖINNISTÄ, MYYNNISTÄ JA KÄYTTÖÖNOTOSTA

9 artikla

Velvollisuus määrittää ja ilmoittaa uusien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus

1. Ajoneuvonvalmistajan on määritettävä kunkin unionissa myytäväksi, rekisteröitäväksi tai käyttöönotettavaksi tarkoitetun uuden ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus käyttäen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun simulointivälineen uusinta saatavilla olevaa versiota.

Ajoneuvonvalmistaja voi käyttää simulointivälinettä tämän artiklan soveltamiseksi ainoastaan siinä tapauksessa, että hänellä on lupa, joka on myönnetty 7 artiklan mukaisesti asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta tai jota on laajennettu kyseiseen ajoneuvoryhmään 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2. Ajoneuvonvalmistajan on kirjattava 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tehdyn simulaation tulokset liitteessä IV olevassa I osassa vahvistetun mallin mukaisesti laadittuun valmistajan kirjanpitotiedostoon.

Myöhemmät muutokset valmistajan kirjanpitotiedostoon ovat kiellettyjä lukuun ottamatta tapauksia, joita tarkoitetaan 21 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa ja 23 artiklan 6 kohdassa.

3. Valmistajan on muodostettava valmistajan kirjanpitotiedostosta kryptografinen hash-tunniste käyttämällä 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua tiivistämisvälinettä.

4. Kaikkien rekisteröitävien, myytävien tai käyttöönotettavien ajoneuvojen mukana on seurattava asiakastiedote, jonka valmistaja on laatinut liitteessä IV olevassa II osassa vahvistetun mallin mukaisesti.

Jokaiseen asiakastiedotteeseen on merkittävä 3 kohdassa tarkoitettu valmistajan kirjanpitotiedoston kryptografinen hash-tunniste.

5. Kaikkien rekisteröitävien, myytävien tai käyttöönotettavien ajoneuvojen mukana on seurattava vaatimustenmukaisuustodistus, johon on merkitty 3 kohdassa tarkoitettu valmistajan kirjanpitotiedoston kryptografinen hash-tunniste.

Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta, kun kyse on direktiivin 2007/46/EY 24 artiklan mukaisesti hyväksytyistä ajoneuvoista.

10 artikla

Sähköisten välineiden muuttaminen, päivittäminen ja virhetoiminta

1. Jos simulointivälineeseen tehdään muutoksia tai päivityksiä, ajoneuvonvalmistajan on ryhdyttävä käyttämään muutettua tai päivitettyä simulointivälinettä viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun muutokset ja päivitykset on asetettu saataville erityisellä sähköisellä jakelualustalla.

2. Jos uusien ajonevojen hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta ei voida määrittää 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti simulointivälineen virhetoiminnan vuoksi, ajoneuvonvalmistajan on ilmoitettava siitä komissiolle viipymättä erityisen sähköisen jakelualustan kautta.

3. Jos uusien ajonevojen hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta ei voida määrittää 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti simulointivälineen virhetoiminnan vuoksi, ajoneuvonvalmistajan on tehtävä simulointi näiden ajoneuvojen osalta viimeistään seitsemän kalenteripäivän kuluttua 1 kohdassa tarkoitetusta päivämäärästä. Siihen asti keskeytetään 9 artiklasta johtuvat velvollisuudet niiden ajoneuvojen osalta, joiden polttoaineenkulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen määrittäminen on mahdotonta.

11 artikla

Simulointivälineen syöttö- ja tulostietojen saatavuus

1. Ajoneuvonvalmistajan on säilytettävä valmistajan kirjanpitotiedosto sekä komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyviä ominaisuuksia koskevat sertifiointitodistukset vähintään 20 vuoden ajan ajoneuvon valmistamisesta ja asetettava ne pyynnöstä hyväksyntäviranomaisen ja komission saataville.

2. Jäsenvaltion hyväksytyn yksikön tai komission pyynnön saatuaan ajoneuvonvalmistajan on toimitettava niille valmistajan kirjanpitotiedosto 15 työpäivän kuluessa.

3. Hyväksyntäviranomaisen, joka on myöntänyt luvan 7 artiklan mukaisesti tai sertifioinut komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät ominaisuudet 17 artiklan mukaisesti, on jäsenvaltion hyväksytyn yksikön tai komission pyynnöstä toimitettava niille tapauksen mukaan 6 artiklan 2 kohdassa tai 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ilmoituslomake 15 työpäivän kuluessa.







4 LUKU

KOMPONENTTIEN, ERILLISTEN TEKNISTEN YKSIKÖIDEN JA JÄRJESTELMIEN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖIHIN JA POLTTOAINEENKULUTUKSEEN LIITTYVÄT OMINAISUUDET

12 artikla

Hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämisen kannalta merkitykselliset komponentit, erilliset tekniset yksiköt ja järjestelmät

1. Edellä 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin simulaatiovälineen varsinaisiin syöttötietoihin on sisällyttävä tietoja seuraavien komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvistä ominaisuuksista:

a) moottorit

b) vaihteistot

c) momentinmuuntimet

d) muut momenttia siirtävät komponentit

e) voimansiirron lisäkomponentit

f) akselit

g) korin tai perävaunun ilmanvastus

h) apulaitteet

i) renkaat.

2. Edellä 1 kohdan b–g ja i alakohdassa tarkoitettujen komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien on perustuttava joko kullekin komponenttiperheelle, erillisten teknisten yksiköiden perheelle tai järjestelmäperheelle 14 artiklan mukaisesti määritettyihin ja 17 artiklan mukaisesti sertifioituihin arvoihin, jäljempänä ’sertifioidut arvot’, tai jos sertifioituja arvoja ei ole, 13 artiklan mukaisesti määritettyihin kiinteisiin arvoihin.

3. Moottorien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien on perustuttava kullekin moottoriperheelle 14 artiklan mukaisesti määritettyihin ja 17 artiklan mukaisesti sertifioituihin arvoihin.

4. Apulaitteiden hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien on perustuttava 13 artiklan mukaisesti määritettyihin kiinteisiin arvoihin.

5. Kun kyse on 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta perusajoneuvosta, 1 kohdan g ja h alakohdassa tarkoitettujen komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien, joita ei voida määrittää perusajoneuvolle, on perustuttava kiinteisiin arvoihin. Kun kyse on h alakohdassa tarkoitetuista komponenteista, erillisistä teknisistä yksiköistä ja järjestelmistä, ajoneuvonvalmistajan on valittava teknologia, jonka tapauksessa tehohäviöt ovat suurimmat.

13 artikla

Kiinteät arvot

1. Vaihteistoja koskevat kiinteät arvot on määritettävä liitteen VI lisäyksen 8 mukaisesti.

2. Momentinmuuntimia koskevat kiinteät arvot on määritettävä liitteen VI lisäyksen 9 mukaisesti.

3. Muita momenttia siirtäviä komponentteja koskevat kiinteät arvot on määritettävä liitteen VI lisäyksen 10 mukaisesti.

4. Voimansiirron lisäkomponentteja koskevat kiinteät arvot on määritettävä liitteen VI lisäyksen 11 mukaisesti.

5. Akseleita koskevat kiinteät arvot on määritettävä liitteen VII lisäyksen 3 mukaisesti.

6. Korin tai perävaunun ilmanvastusta koskevat kiinteät arvot on määritettävä liitteen VIII lisäyksen 7 mukaisesti.

7. Apulaitteita koskevat kiinteät arvot on määritettävä liitteen IX mukaisesti.

8. Renkaita koskevana kiinteänä arvona on käytettävä arvoa, joka annetaan luokan C3 renkaille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 ( 1 ) liitteen II osan B taulukossa 2.

14 artikla

Sertifioidut arvot

1. Ajoneuvon valmistaja voi käyttää simulointivälineen varsinaisina syöttötietoina 2–9 kohdan mukaisesti määritettyjä arvoja, jos ne sertifioidaan 17 artiklan mukaisesti.

2. Moottoreita koskevat sertifioidut arvot on määritettävä liitteessä V olevan 4 kohdan mukaisesti.

3. Vaihteistoja koskevat sertifioidut arvot on määritettävä liitteessä VI olevan 3 kohdan mukaisesti.

4. Momentinmuuntimia koskevat sertifioidut arvot on määritettävä liitteessä VI olevan 4 kohdan mukaisesti.

5. Muita momenttia siirtäviä komponentteja koskevat sertifioidut arvot on määritettävä liitteessä VI olevan 5 kohdan mukaisesti.

6. Voimansiirron lisäkomponentteja koskevat sertifioidut arvot on määritettävä liitteessä VI olevan 6 kohdan mukaisesti.

7. Akseleita koskevat sertifioidut arvot on määritettävä liitteessä VII olevan 4 kohdan mukaisesti.

8. Korin tai perävaunun ilmanvastusta koskevat sertifioidut arvot on määritettävä liitteessä VIII olevan 3 kohdan mukaisesti.

9. Renkaita koskevat sertifioidut arvot on määritettävä liitteen X mukaisesti.

15 artikla

Komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien perheiden muodostaminen sertifioituja arvoja käyttämällä

1. Ellei 3–6 kohdasta muuta johdu, kantakomponentille, erillisten teknisten yksiköiden kantayksikölle tai kantajärjestelmälle määritettyjä sertifioituja arvoja sovelletaan ilman lisätestausta kaikkiin seuraavissa annettujen määritelmien mukaisesti muodostettujen perheiden jäseniin:

— liitteen VI lisäys 6, kun kyse on vaihteistoille, momentinmuuntimille, muille momenttia siirtäville komponenteille tai voimansiirron lisäkomponenteille muodostettavasta perheestä

— liitteen VII lisäys 4, kun kyse on akseleille muodostettavasta perheestä

— liitteen VIII lisäys 5, kun kyse on ilmanvastuksen määrittämiseksi muodostettavasta perheestä.

2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, moottorien tapauksessa on liitteen V lisäyksessä 3 olevan perheen määritelmän mukaisesti muodostetun moottoriperheen kaikkiin jäseniin sovellettavat sertifioidut arvot johdettava liitteessä VI olevien 4, 5 ja 6 kohdan mukaisesti.

Renkaiden tapauksessa perhe koostuu vain yhdestä rengastyypistä.

3. Kantakomponentin, erillisten teknisten yksiköiden kantayksikön tai kantajärjestelmän hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutuksen liittyvät ominaisuudet eivät saa olla paremmat kuin saman perheen minkään jäsenen.

4. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä siitä, että kantakomponentti, erillisten teknisten yksiköiden kantayksikkö tai kantajärjestelmä on täysin edustava suhteessa komponenttiperheeseen, erillisten teknisten yksiköiden perheeseen tai järjestelmäperheeseen.

Jos hyväksyntäviranomainen toteaa 16 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisessa testauksessa, että valittu kantakomponentti, erillisten teknisten yksiköiden kantayksikkö tai kantajärjestelmä ei ole täysin edustava suhteessa komponenttiperheeseen, erillisten teknisten yksiköiden perheeseen tai järjestelmäperheeseen, hyväksyntäviranomainen voi valita testattavaksi vaihtoehtoisen vertailukohtana pidettävän komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän, josta sitten tulee kantakomponentti, erillisten teknisten yksiköiden kantayksikkö tai kantajärjestelmä.

5. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan komponenttiperheen, erillisten teknisten yksiköiden perheen tai järjestelmäperheen hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutuksiin liittyvien ominaisuuksien sertifikaatissa ilmoittaa jonkin muun komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän kuin kantakomponentin, erillisten teknisten yksiköiden kantayksikön tai kantajärjestelmän hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät ominaisuudet.

Tämän muun komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät ominaisuudet on määritettävä 14 artiklan mukaisesti.

6. Jos tämän muun komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät 5 kohdan mukaisesti määritetyt ominaisuudet johtavat suurempiin hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenkulutusarvoihin kuin kantakomponentin, erillisten teknisten yksiköiden kantayksikön tai kantajärjestelmän arvot, valmistajan on suljettava se pois olemassa olevasta perheestä, sisällytettävä se uuteen perheeseen ja määriteltävä se tuon perheen uudeksi kantakomponentiksi, erillisten teknisten yksiköiden kantayksiköksi tai kantajärjestelmäksi tai haettava sertifioinnin laajentamista 18 artiklan mukaisesti.

16 artikla

Hakemus komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien sertifioimiseksi

1. Hakemus komponenttiperheen, erillisten teknisten yksiköiden perheen tai järjestelmäperheen hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien sertifioimiseksi on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle.

2. Sertifiointihakemus on toimitettava ilmoituslomakkeella, joka laaditaan seuraavissa esitetyn mallin mukaisesti:

— liitteen V lisäys 2, kun kyse on moottoreista

— liitteen VI lisäys 2, kun kyse on vaihteistoista

— liitteen VI lisäys 3, kun kyse on momentinmuuntimista

— liitteen VI lisäys 4, kun kyse on muista momenttia siirtävistä komponenteista

— liitteen VI lisäys 5, kun kyse on voimansiirron lisäkomponenteista

— liitteen VII lisäys 2, kun kyse on akseleista

— liitteen VIII lisäys 2, kun kyse on ilmanvastuksesta

— liitteen X lisäys 2, kun kyse on renkaista.

3. Sertifiointihakemukseen on liitettävä selvitys niistä komponenttiperheen, erillisten teknisten yksiköiden perheen tai järjestelmäperheen rakennepiirteistä, joilla on huomattava vaikutus asianomaisten komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyviin ominaisuuksiin.

Hakemuksen mukana on toimitettava myös hyväksyntäviranomaisen antamat asiaankuuluvat testausselosteet, testitulokset sekä hyväksyntäviranomaisen direktiivin 2007/46/EY liitteessä X olevan 1 kohdan mukaisesti antama vaatimustenmukaisuusvakuutus.

17 artikla

Komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien sertifiointiin sovellettavat hallinnolliset määräykset

1. Jos kaikki sovellettavat vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomaisen on sertifioitava asianomaisen komponenttiperheen, erillisten teknisten yksiköiden perheen tai järjestelmäperheen hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyviä ominaisuuksia koskevat arvot.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa hyväksyntäviranomaisen on annettava hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyviä ominaisuuksia koskeva sertifikaatti seuraavissa esitettyä mallia käyttäen:

— liitteen V lisäys 1, kun kyse on moottoreista

— liitteen VI lisäys 1, kun kyse on vaihteistoista, momentinmuuntimista, muista momenttia siirtävistä komponenteista tai voimansiirron lisäkomponenteista

— liitteen VII lisäys 1, kun kyse on akseleista

— liitteen VIII lisäys 1, kun kyse on ilmanvastuksesta

— liitteen X lisäys 1, kun kyse on renkaista.

3. Hyväksyntäviranomaisen on annettava sertifioinnille numero käyttäen seuraavissa esitettyä numerointijärjestelmää:

— liitteen V lisäys 6, kun kyse on moottoreista

— liitteen VI lisäys 7, kun kyse on vaihteistoista, momentinmuuntimista, muista momenttia siirtävistä komponenteista tai voimansiirron lisäkomponenteista

— liitteen VII lisäys 5, kun kyse on akseleista

— liitteen VIII lisäys 8, kun kyse on ilmanvastuksesta

— liitteen X lisäys 1, kun kyse on renkaista.

Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle komponenttiperheelle, erillisten teknisten yksiköiden perheelle tai järjestelmäperheelle. Sertifiointinumeroa on käytettävä testausselosteen tunnisteena.

4. Hyväksyntäviranomaisen on luotava testitulokset ja sertifiointinumeron käsittävälle tiedostolle kryptografinen hash-tunniste käyttäen 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua tiivistämisvälinettä. Hash-tunniste on luotava heti, kun testitulokset on saatu. Hyväksyntäviranomaisen on merkittävä hash-tunniste ja sertifiointinumero hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvistä ominaisuuksista annettuun sertifikaattiin.

18 artikla

Laajennus uuden komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän sisällyttämiseksi komponenttiperheeseen, erillisten teknisten yksiköiden perheeseen tai järjestelmäperheeseen

1. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan sertifioituun komponenttiperheeseen, erillisten teknisten yksiköiden perheeseen tai järjestelmäperheeseen sisällyttää uusi komponentti, erillinen tekninen yksikkö tai järjestelmä, jos nämä täyttävät seuraavissa vahvistetut perheen määritelmää koskevat kriteerit:

— liitteen V lisäys 3, kun kyse on moottoreille muodostettavasta perheestä

— liitteen VI lisäys 6, kun kyse on vaihteistoille, momentinmuuntimille, muille momenttia siirtäville komponenteille tai voimansiirron lisäkomponenteille muodostettavasta perheestä

— liitteen VII lisäys 4, kun kyse on akseleille muodostettavasta perheestä

— liitteen VIII lisäys 5, kun kyse on ilmanvastuksen määrittämiseksi muodostettavasta perheestä.

Tällaisessa tapauksessa hyväksyntäviranomaisen on annettava tarkistettu sertifikaatti, joka varustetaan laajennusnumerolla.

Valmistajan on muutettava 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ilmoituslomaketta ja toimitettava se hyväksyntäviranomaiselle.

2. Jos tämän komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät 1 kohdan mukaisesti määritetyt ominaisuudet johtavat suurempiin hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenkulutusarvoihin kuin kantakomponentin, erillisten teknisten yksiköiden kantayksikön tai kantajärjestelmän, tulee uudesta komponentista, erillisestä teknisestä yksiköstä tai järjestelmästä uusi kantakomponentti, erillisten teknisten yksiköiden kantayksikkö tai kantajärjestelmä.

19 artikla

Komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien sertifioinnin kannalta merkitykselliset myöhemmät muutokset

1. Valmistajan on ilmoitettava hyväksyntäviranomaiselle kaikista komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien rakennepiirteisiin tai valmistusprosessiin tehtävistä muutoksista, jotka tehdään sen jälkeen, kun asianomaisen komponenttiperheen, erillisten teknisten yksiköiden perheen tai järjestelmäperheen hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyviä ominaisuuksia koskevat arvot on sertifioitu 17 artiklan mukaisesti ja joilla voi olla huomattavaa vaikutusta asianomaisten komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyviin ominaisuuksiin.

2. Vastaanotettuaan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen hyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava valmistajalle, kattaako myönnetty sertifikaatti edelleen muutosten kohteena olevat komponentit, erilliset tekniset yksiköt tai järjestelmät vai tarvitaanko 14 artiklan mukainen lisätestaus, jolla todennetaan, millaisia vaikutuksia muutoksilla on asianomaisten komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyviin ominaisuuksiin.

3. Jos sertifikaatti ei kata muutosten kohteena olleita komponentteja, erillisiä teknisiä yksiköitä tai järjestelmiä, valmistajan on kuukauden kuluessa hyväksyntäviranomaisen ilmoituksen vastaanottamisesta haettava uutta sertifiointia tai laajennusta 18 artiklan mukaisesti. Jos valmistaja ei hae sertifioinnin laajentamista tai uutta sertifiointia kyseisessä määräajassa tai jos hakemus hylätään, sertifikaatti peruutetaan.







5 LUKU

SIMULOINTIVÄLINEEN KÄYTÖN, OHEISSYÖTTÖTIETOJEN JA VARSINAISTEN SYÖTTÖTIETOJEN VAATIMUSTENMUKAISUUS

20 artikla

Simulointivälineen käytön vaatimustenmukaisuuteen liittyvät ajoneuvon valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen vastuulle kuuluvat tehtävät

1. Ajoneuvonvalmistajan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että menetelmät, jotka on otettu käyttöön kaikkien 7 artiklan mukaisesti myönnetyn luvan tai valmistajalle 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti myönnetyn laajennuksen piiriin kuuluvien ajoneuvoryhmien hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseksi, pysyvät tarkoituksensa kannalta asianmukaisina.

2. Hyväksyntäviranomaisen on tehtävä neljä kertaa vuodessa liitteessä II olevassa 2 kohdassa tarkoitettu arviointi, jolla todennetaan, että valmistajan käyttöön ottamat menetelmät kaikkien luvan piiriin kuuluvien ajoneuvoryhmien hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseksi, ovat edelleen asianmukaisia. Arvioinnissa on lisäksi tehtävä todennus, joka koskee valmistajan suorittamaa simulointien oheissyöttötietojen ja varsinaisten syöttötietojen valintaa ja simulointien toistamista.

21 artikla

Simulointivälineen käytön vaatimustenmukaisuutta koskevat korjaavat toimenpiteet

1. Jos hyväksyntäviranomainen katsoo 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että ajoneuvonvalmistajan käyttöön ottamat menetelmät, joilla määritetään asianomaisten ajoneuvoryhmien hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus, eivät ole luvan tai tämän asetuksen mukaisia tai että ne voivat johtaa asianomaisten ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen virheelliseen määrittämiseen, hyväksyntäviranomaisen on pyydettävä valmistajaa toimittamaan korjaavia toimenpiteitä koskeva suunnitelma 30 kalenteripäivän kuluessa hyväksyntäviranomaisen pyynnön vastaanottamisesta.

Jos ajoneuvonvalmistaja osoittaa, että korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman toimittamiseen tarvitaan enemmän aikaa, hyväksyntäviranomainen voi myöntää enintään 30 kalenteripäivän lisäajan.

2. Korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman on kohdistuttava kaikkiin ajoneuvoryhmiin, jotka hyväksyntäviranomainen pyynnössään täsmentää.

3. Hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä tai hylättävä korjaavia toimenpiteitä koskeva suunnitelma 30 kalenteripäivän kuluessa sen vastaanottamisesta. Hyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava valmistajalle ja kaikille muille jäsenvaltioille päätöksestään hyväksyä tai hylätä korjaavia toimenpiteitä koskeva suunnitelma.

Hyväksyntäviranomainen voi vaatia valmistajaa laatimaan uuden valmistajan kirjanpitotiedoston, asiakkaan tiedotuslomakkeen ja vaatimustenmukaisuustodistuksen, joiden perustana on hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen uusi määrittäminen siten, että siinä on otettu huomioon korjaavia toimenpiteitä koskevan hyväksytyn suunnitelman mukaisesti tehdyt muutokset.

4. Valmistaja on vastuussa korjaavia toimenpiteitä koskevan hyväksytyn suunnitelman täytäntöönpanosta.

5. Jos hyväksyntäviranomainen on hylännyt korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman tai toteaa, että korjaavia toimenpiteitä ei ole sovellettu asianmukaisesti, sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että simulointivälinettä käytetään vaatimusten mukaisesti, tai peruttava lupa.

22 artikla

Komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien vaatimustenmukaisuuteen liittyvät ajoneuvonvalmistajan ja hyväksyntäviranomaisen vastuulle kuuluvat tehtävät

1. Valmistajan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet direktiivin 2007/46/EY liitteen X mukaisesti varmistaakseen, että 12 artiklan 1 kohdassa lueteltujen komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät ominaisuudet, jotka on sertifioitu 17 artiklan mukaisesti, eivät poikkea sertifioiduista arvoista.

Toimenpiteisiin on kuuluttava myös seuraavat:

— liitteen V lisäyksessä 4 vahvistetut menetelmät, kun kyse on moottoreista

— liitteessä VI olevassa 7 kohdassa vahvistetut menetelmät, kun kyse on vaihteistoista

— liitteessä VII olevissa 5 ja 6 kohdassa vahvistetut menetelmät, kun kyse on akseleista

— liitteen VIII lisäyksessä 6 vahvistetut menetelmät, kun kyse on korin tai perävaunun ilmanvastuksesta

— liitteessä X olevassa 4 kohdassa vahvistetut menetelmät, kun kyse on renkaista.

Kun komponenttiperheen, erillisten teknisten yksiköiden perheen tai järjestelmäperheen jäsenen hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät ominaisuudet on sertifioitu 15 artiklan 5 kohdan mukaisesti, hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien todentamisen vertailuarvona on käytettävä perheen kyseisen jäsenen osalta sertifioitua arvoa.

Jos ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden tuloksena havaitaan arvojen poikkeavan sertifioiduista arvoista, valmistajan on ilmoitettava siitä hyväksyntäviranomaiselle viipymättä.

2. Valmistajan on vuosittain toimitettava 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen menettelyjen tulokset sisältävät testausselosteet hyväksyntäviranomaiselle, joka on sertifioinut asianomaisen komponenttiperheen, erillisten teknisten yksiköiden perheen tai järjestelmäperheen hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät ominaisuudet. Valmistajan on saatettava testausselosteet pyynnöstä komission saataville.

3. Valmistajan on varmistettava, että vähintään yhtä komponenttiperheeseen, erillisten teknisten yksiköiden perheeseen tai järjestelmäperheeseen liittyvistä 25:stä 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta menettelystä tai renkaiden tapauksessa poikkeuksellisesti vähintään yhtä menettelyä vuodessa valvoo muu hyväksyntäviranomainen kuin se, joka osallistui komponenttiperheen, erillisten teknisten yksiköiden perheen tai järjestelmäperheen hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien sertifiointiin 16 artiklan mukaisesti.

4. Mikä tahansa hyväksyntäviranomainen voi milloin tahansa suorittaa komponentteihin, erillisiin teknisiin yksiköihin ja järjestelmiin liittyviä tarkastuksia valmistajan tai ajoneuvonvalmistajan missä tahansa tiloissa todentaakseen, etteivät kyseisten komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät ominaisuudet poikkea sertifioiduista arvoista.

Valmistajan ja ajoneuvonvalmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle 15 työpäivän kuluessa hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä kaikki hallussaan olevat asiaankuuluvat asiakirjat, näytekappaleet ja muu aineisto, joita tarvitaan komponenttiin, erilliseen tekniseen yksikköön tai järjestelmään liittyvien tarkastusten suorittamiseen.

23 artikla

Komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien vaatimustenmukaisuuteen liittyvät korjaavat toimenpiteet

1. Jos hyväksyntäviranomainen havaitsee 22 artiklan mukaisesti, että valmistajan toteuttamat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 12 artiklan 1 kohdassa lueteltujen komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät ominaisuudet, jotka on sertifioitu 17 artiklan mukaisesti, eivät poikkea sertifioiduista arvoista, eivät ole riittäviä, hyväksyntäviranomaisen on pyydettävä valmistajaa toimittamaan suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi 30 kalenteripäivän kuluessa hyväksyntäviranomaisen esittämän pyynnön vastaanottamisesta.

Jos valmistaja osoittaa, että korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman toimittamiseen tarvitaan enemmän aikaa, hyväksyntäviranomainen voi myöntää enintään 30 kalenteripäivän lisäajan.

2. Korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman on kohdistuttava kaikkiin komponenttiperheisiin, erillisten yksiköiden perheisiin tai järjestelmäperheisiin, jotka hyväksyntäviranomainen pyynnössään yksilöi.

3. Hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä tai hylättävä korjaavia toimenpiteitä koskeva suunnitelma 30 kalenteripäivän kuluessa sen vastaanottamisesta. Hyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava valmistajalle ja kaikille muille jäsenvaltioille päätöksestään hyväksyä tai hylätä korjaavia toimenpiteitä koskeva suunnitelma.

Hyväksyntäviranomainen voi vaatia ajoneuvonvalmistajia, jotka asensivat komponentit, erilliset tekniset yksiköt ja järjestelmät ajoneuvoihinsa, laatimaan uuden valmistajan kirjanpitotiedoston, asiakkaan tiedotuslomakkeen ja vaatimustenmukaisuustodistuksen, joiden perustana ovat kyseisten komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät ominaisuudet, jotka on määritetty 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä.

4. Valmistaja on vastuussa korjaavia toimenpiteitä koskevan hyväksytyn suunnitelman täytäntöönpanosta.

5. Valmistajan on pidettävä kirjaa jokaisesta komponentista, erillisestä teknisestä yksiköstä tai järjestelmästä, joka on vedetty takaisin tai jota on muutettu, samoin kuin korjaukset tehneistä korjaamoista. Hyväksyntäviranomaisen on pyynnöstä saatava tämä kirjanpito haltuunsa korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman toteuttamisen aikana ja viiden vuoden ajan sen toteuttamisen jälkeen.

6. Jos hyväksyntäviranomainen on hylännyt korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman tai toteaa, ettei korjaavia toimenpiteitä ole sovellettu asianmukaisesti, sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että komponenttiperheen, erillisten teknisten yksiköiden perheen tai järjestelmäperheen hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät ominaisuudet ovat vaatimusten mukaisia, tai peruutettava hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyviä ominaisuuksia koskeva sertifikaatti.







6 LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

24 artikla

Siirtymäsäännökset

1. Rajoittamatta 10 artiklan 3 kohdan soveltamista jäsenvaltioiden on siinä tapauksessa, että 9 artiklassa tarkoitettuja velvoitteita ei ole noudatettu, kiellettävä seuraavien rekisteröinti, myynti tai käyttöönotto:

a) liitteen I taulukossa 1 määriteltyjen ryhmien 4, 5, 9 ja 10 ajoneuvot 1 päivästä heinäkuuta 2019

b) liitteen I taulukossa 1 määriteltyjen ryhmien 1, 2 ja 3 ajoneuvot 1 päivästä tammikuuta 2020

c) liitteen I taulukossa 1 määriteltyjen ryhmien 11, 12 ja 16 ajoneuvot 1 päivästä heinäkuuta 2020.

2. ►C1 Sen estämättä, mitä 1 kohdan a alakohdassa säädetään, 9 artiklassa tarkoitettuja velvoitteita sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019 kaikkiin ryhmien 4, 5, 9 ja 10 ajoneuvoihin, jotka on valmistettu 1 päivänä tammikuuta 2019 tai sen jälkeen. ◄ Valmistuspäivä on vaatimustenmukaisuustodistuksen allekirjoittamispäivä tai yksittäishyväksyntätodistuksen myöntämispäivä.

25 artikla

Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liitteet I, III, IV, IX ja XV tämän asetuksen liitteen XI mukaisesti.

26 artikla

Asetuksen (EU) N:o 582/2011 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 582/2011 seuraavasti:

1) Lisätään 3 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Saadakseen EY-tyyppihyväksynnän hyväksytyllä moottorijärjestelmällä varustetulle ajoneuvolle päästöjen ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen osalta tai EY-tyyppihyväksynnän ajoneuvolle päästöjen ja korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen osalta valmistajan on lisäksi osoitettava, että komission asetuksen (EU) 2017/2400 ( *1 ) 6 artiklassa ja liitteessä II vahvistetut vaatimukset täyttyvät asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos valmistaja osoittaa, että hyväksytyksi toimitettua tyyppiä olevia uusia ajoneuvoja ei rekisteröidä, myydä tai oteta käyttöön unionissa asetuksen (EU) 2017/2400 24 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta vahvistettuina päivämäärinä tai niiden jälkeen.

2) Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a) Korvataan 1 a kohdan d alakohta seuraavasti:

”d) kaikkia muita tämän asetuksen liitteessä VII olevassa 3.1 kohdassa, tämän asetuksen liitteessä X olevissa 2.1 ja 6.1 kohdassa, tämän asetuksen liitteessä XIII olevissa 2.1, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 ja 10.1 kohdassa ja tämän asetuksen liitteen XIII lisäyksessä 6 olevassa 1.1 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia sovelletaan.”

b) Lisätään 1 a kohtaan alakohta seuraavasti:

”e) asetuksen (EU) 2017/2400 6 artiklassa ja liitteessä II vahvistetut vaatimukset täyttyvät asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta, paitsi jos valmistaja osoittaa, että hyväksytyksi toimitettua tyyppiä olevia uusia ajoneuvoja ei rekisteröidä, myydä tai oteta käyttöön unionissa kyseisen asetuksen 24 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta vahvistettuina päivämäärinä tai niiden jälkeen.”

3) Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

a) Korvataan 1 a kohdan d alakohta seuraavasti:

”d) kaikkia muita tämän asetuksen liitteessä VII olevassa 3.1 kohdassa, tämän asetuksen liitteessä X olevissa 2.1 ja 6.1 kohdassa, tämän asetuksen liitteessä XIII olevissa 2.1, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 ja 10.1.1 kohdassa ja tämän asetuksen liitteen XIII lisäyksessä 6 olevassa 1.1 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia sovelletaan.”

b) Lisätään 1 a kohtaan alakohta seuraavasti:

”e) asetuksen (EU) 2017/2400 6 artiklassa ja liitteessä II vahvistetut vaatimukset täyttyvät asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta, paitsi jos valmistaja osoittaa, että hyväksytyksi toimitettua tyyppiä olevia uusia ajoneuvoja ei rekisteröidä, myydä tai oteta käyttöön unionissa kyseisen asetuksen 24 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta vahvistettuina päivämäärinä tai niiden jälkeen.”

27 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I

AJONEUVOJEN LUOKITUS AJONEUVORYHMIIN

1. Ajoneuvojen luokitus tämän asetuksen soveltamiseksi

1.1 Luokan N ajoneuvojen luokitus







Taulukko 1 Luokan N ajoneuvojen ajoneuvoryhmät Ajoneuvoryhmiin luokituksen kannalta merkityksellisten seikkojen kuvaus Ajoneuvoryhmä Käyttöprofiilin ja ajoneuvon konfiguraation määrittäminen Vakiokori Akselikonfiguraatio Alustakonfiguraatio Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (tonnia) Kaukoreitti Kaukoreitti (EMS) Alueellinen reitti Alueellinen reitti (EMS) Kaupunkireitti Kunnalliset palvelut Rakentaminen 4 × 2 Jäykkä > 3,5 – < 7,5 (0) Jäykkä (tai vetoajoneuvo) (*1) 7,5 – 10 1 R R B1 Jäykkä (tai vetoajoneuvo) (*1) > 10 – 12 2 R + T1 R R B2 Jäykkä (tai vetoajoneuvo) (*1) > 12 – 16 3 R R B3 Jäykkä > 16 4 R + T2 R R B4 Vetoajoneuvo > 16 5 T + ST T + ST + T2 T + ST T + ST + T2 4 × 4 Jäykkä 7,5 – 16 (6) Jäykkä > 16 (7) Vetoajoneuvo > 16 (8) 6 × 2 Jäykkä kaikki painoluokat 9 R + T2 R + D + ST R R + D + ST R B5 Vetoajoneuvo kaikki painoluokat 10 T + ST T + ST + T2 T + ST T + ST + T2 6 × 4 Jäykkä kaikki painoluokat 11 R + T2 R + D + ST R R + D + ST R R B5 Vetoajoneuvo kaikki painoluokat 12 T + ST T + ST + T2 T + ST T + ST + T2 R 6 × 6 Jäykkä kaikki painoluokat (13) Vetoajoneuvo kaikki painoluokat (14) 8 × 2 Jäykkä kaikki painoluokat (15) 8 × 4 Jäykkä kaikki painoluokat 16 R (yleinen paino + Cd × A) 8 × 6 8 × 8 Jäykkä kaikki painoluokat (17) (*1) näissä ajoneuvoluokissa vetoajoneuvot katsotaan jäykiksi ajoneuvoiksi, mutta niillä on tietty vetoajoneuvon ajokuntoinen paino

T = Vetoajoneuvo

R = Jäykkä ja vakiokori

T1, T2 = Vakioperävaunut

ST = Vakiopuoliperävaunu

D = Vakioapuvaunu (*) EMS - Eurooppalainen moduulijärjestelmä









LIITE II

SIMULOINTIVÄLINEEN KÄYTTÖÖN LIITTYVÄT VAATIMUKSET JA MENETTELYT

1. Prosessit, jotka valmistajan on luotava simulointivälineen käyttöä varten

1.1. Valmistajan on luotava vähintään seuraavat prosessit:

1.1.1 Tiedonhallintajärjestelmä, joka kattaa simulointivälineen oheissyöttötietojen ja varsinaisten syöttötietojen hankinnan, tallennuksen, käsittelyn ja haun sekä komponenttiperheiden, erillisten yksiköiden perheiden ja järjestelmäperheiden hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyviä ominaisuuksia koskevien sertifikaattien käsittelyn. Tiedonhallintajärjestelmän on vähintään

a) varmistettava oikeiden oheissyöttötietojen ja varsinaisten syöttötietojen soveltaminen asianomaisiin ajoneuvokonfiguraatioihin

b) varmistettava kiinteiden arvojen täsmällinen laskeminen ja soveltaminen

c) todennettava kryptografisten hash-tunnisteiden avulla, että simuloinnissa käytettävät komponenttiperheiden, erillisten yksiköiden perheiden ja järjestelmäperheiden syöttötiedostot vastaavat niiden komponenttiperheiden, erillisten yksiköiden perheiden ja järjestelmäperheiden varsinaisia syöttötietoja, joille sertifiointi on myönnetty

d) sisällettävä suojattu tietokanta, johon tallennetaan komponenttiperheiden, erillisten yksiköiden perheiden ja järjestelmäperheiden varsinaiset syöttötiedot ja vastaavat hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyviä ominaisuuksia koskevat sertifikaatit

e) varmistettava komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien spesifikaatioiden muutosten ja päivitysten asianmukainen hallinnointi

f) mahdollistettava komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien jäljittäminen ajoneuvon valmistumisen jälkeen.

1.1.2 Tiedonhallintajärjestelmä, joka kattaa oheissyöttötietojen ja varsinaisten syöttötietojen ja simulointivälineellä tehtävien laskelmien haun sekä tulostietojen tallentamisen. Tiedonhallintajärjestelmän on vähintään

a) varmistettava kryptografisten hash-tunnisteiden oikea soveltaminen

b) sisällettävä suojattu tietokanta, johon tulostiedot tallennetaan.

1.1.3 Asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa ja 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun erityisen sähköisen jakelualustan käyttöön liittyvä prosessi sekä simulointivälineen uusimpien versioiden lataaminen ja asentaminen.

1.1.4 Simulointivälinettä käyttävän henkilöstön asianmukainen koulutus.

2. Hyväksyntäviranomaisen tekemä arviointi

2.1. Hyväksyntäviranomaisen on todennettava, että 1 kohdassa säädetyt simulointivälineen käyttöön liittyvät prosessit on luotu.

Lisäksi hyväksyntäviranomaisen on todennettava seuraavat:

a) 1.1.1, 1.1.2 ja 1.1.3 kohdassa säädettyjen prosessien toiminta ja 1.1.4 kohdassa säädetyn vaatimuksen noudattaminen

b) demonstroinnissa käytettäviä prosesseja sovelletaan samalla tavalla kaikissa asianomaista ajoneuvoryhmää valmistavissa tuotantolaitoksissa

c) ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseen liittyvien toimintojen tietoja ja prosessin kulkua koskevien kuvausten täydellisyys.

Toisen kohdan a alakohdan soveltamiseksi todentamiseen on sisällyttävä vähintään yhden ajoneuvon hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittäminen kustakin ajoneuvoryhmästä, jota varten lupaa on haettu.









Lisäys 1

ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI SIMULOINTIVÄLINEEN KÄYTTÖÄ VARTEN UUSIEN AJONEUVOJEN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN JA POLTTOAINEENKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMISEKSI

OSA I

1 Valmistajan nimi ja osoite:

2 Kokoonpanotehtaat, joita varten komission asetuksen (EU) 2017/2400 liitteessä II olevassa 1 kohdassa tarkoitetut prosessit on luotu simulointivälineen käyttämiseksi:

3 Asianomaiset ajoneuvoryhmät:

4 Valmistajan mahdollisen edustajan nimi ja osoite:

OSA II

1. Lisätietoja

1.1. Tietojenkäsittelyn ja prosessinkulun kuvaus (esim. vuokaavio)

1.2 Laadunhallintaprosessin kuvaus

1.3 Mahdolliset täydentävät laadunhallintatodistukset

1.4 Simulointivälineen tietojen hankinnan, käsittelyn ja taltioinnin kuvaus

1.5 Mahdolliset täydentävät asiakirjat

2. Päiväys: …

3. Allekirjoitus: …









Lisäys 2

SIMULOINTIVÄLINEEN KÄYTTÖÄ KOSKEVAN LUVAN MALLI UUSIEN AJONEUVOJEN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN JA POLTTOAINEENKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMISEKSI

Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)

SIMULOINTIVÄLINEEN KÄYTTÖÄ KOSKEVA LUPA UUSIEN AJONEUVOJEN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN JA POLTTOAINEENKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMISEKSI







Ilmoitus simulointivälineen käyttöä koskevan luvan — myöntämisestä (1) — laajentamisesta (1) — epäämisestä (1) — peruuttamisesta (1) Viranomaisen leima (1) Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia).

asetuksen (EY) N:o 595/2009 mukaisesti, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön asetuksella (EU) 2017/2400.

Luvan numero:

Laajennuksen syy: …

OSA I

0.1 Valmistajan nimi ja osoite:

0.2 Kokoonpanotehtaat, joita varten komission asetuksen (EU) 2017/2400 liitteessä II olevassa 1 kohdassa tarkoitetut prosessit on luotu simulointivälineen käyttämiseksi:

0.3 Asianomaiset ajoneuvoryhmät:

OSA II

1. Lisätietoja

1.1 Hyväksyntäviranomaisen antama arviointiraportti

1.2. Tietojenkäsittelyn ja prosessinkulun kuvaus (esim. vuokaavio)

1.3. Laadunhallintaprosessin kuvaus

1.4. Mahdolliset täydentävät laadunhallintatodistukset

1.5. Simulointivälineen tietojen hankinnan, käsittelyn ja tallennuksen kuvaus

1.6 Mahdolliset täydentävät asiakirjat

2. Arvioinnista vastaava hyväksyntäviranomainen

3. Arviointiraportin päiväys

4. Arviointiraportin numero

5. Mahdolliset huomautukset: ks. lisäys

6. Paikka

7. Päivämäärä

8. Allekirjoitus









LIITE III

AJONEUVON OMINAISUUKSIIN LIITTYVÄT OHEISSYÖTTÖTIEDOT

1. Johdanto

Tässä liitteessä esitetään luettelo parametreista, jotka ajoneuvon valmistajan on toimitettava simulaatiovälineeseen syötettäviksi tiedoiksi. Sovellettava xml-malli ja esimerkkitietoja on saatavissa erityisellä sähköisellä jakelualustalla.

2. Määritelmät

1) ”Parameter ID”: ajoneuvon energiankulutuksen laskentavälineessä käytettävä tietyn syöttöparametrin tai syöttötietojoukon yksilöllinen tunniste

2) ”Type”: parametrin tietojen tyyppi

string … merkkisarja ISO8859-1-koodattuna

token … merkkisarja ISO8859-1-koodattuna, ei piilomerkkejä edessä tai lopussa

date … päivämäärä ja aika (UTC) seuraavassa muodossa: YYYY-MM-DDTHH:MM:SSZ, kiinteät merkit kursiivilla, esim. ”2002-05-30T09:30:10Z”

integer … arvo kokonaislukuna ilman etunollia, esim. ”1800”

double, X … desimaaliluku, jossa täsmälleen X numeroa desimaalierottimen (tässä piste) jälkeen, ei etunollia, esim. ”double, 2”: ”2345.67”; ”double, 4”: ”45.6780”

3) ”Unit” … parametrin mittayksikkö

4) ’Ajoneuvon korjatulla todellisella massalla’ tarkoitetaan massaa siten kuin se on määritelty ”ajoneuvon todellisena massana” komission asetuksen (EY) N:o 1230/2012 ( 2 ) mukaisesti, lukuun ottamatta säiliöitä, joiden on oltava vähintään 50-prosenttisesti täytettyinä, ilman korirakennetta ja korjattuna 4.3 kohdassa määritettyjen irrallisten vakiovarusteiden lisäpainolla ja tavanomaisen korin, tavanomaisen puoliperävaunun tai tavanomaisen perävaunun massalla, jotta simuloidaan valmista ajoneuvoa tai valmista ajoneuvo-(puoli)perävaunuyhdistelmää.

Kaikkia päärunkoon ja sen yläpuolelle asennettuja osia pidetään korirakenteen osina, jos ne on asennettu pelkästään korirakennetta varten ja ne ovat riippumattomia ajokuntoisen ajoneuvon edellyttämistä osista.

3. Syöttöparametrijoukko







Taulukko 1 Syöttöparametrit ”Vehicle/General” Parameter name Parameter ID Type Unit Kuvaus/viite Manufacturer P235 token [-] ManufacturerAddress P252 token [-] Model P236 token [-] VIN P238 token [-] Date P239 dateTime [-] Komponentin hash-tunnisteen luomispäivä ja -aika LegislativeClass P251 string [-] Sallitut arvot: ”N3” VehicleCategory P036 string [-] Sallitut arvot: ”Rigid Truck”, ”Tractor” AxleConfiguration P037 string [-] Sallitut arvot: ”4x2”, ”6x2”, ”6x4”, ”8x4” CurbMassChassis P038 int [kg] GrossVehicleMass P041 int [kg] IdlingSpeed P198 int [1/min] RetarderType P052 string [-] Sallitut arvot: ”None”, ”Losses included in Gearbox”, ”Engine Retarder”, ”Transmission Input Retarder”, ”Transmission Output Retarder” RetarderRatio P053 double, 3 [-] AngledriveType P180 string [-] Sallitut arvot: ”None”, ”Losses included in Gearbox”, ”Separate Angledrive” PTOShaftsGearWheels P247 string [-] Sallitut arvot: ”none”, ”only the drive shaft of the PTO”, ”drive shaft and/or up to 2 gear wheels”, ”drive shaft and/or more than 2 gear wheels”, ”only one engaged gearwheel above oil level” PTOOtherElements P248 string [-] Sallitut arvot: ”none”, ”shift claw, synchronizer, sliding gearwheel”, ”multi-disc clutch”, ”multi-disc clutch, oil pump” CertificationNumberEngine P261 token [-] CertificationNumberGearbox P262 token [-] CertificationNumberTorqueconverter P263 token [-] CertificationNumberAxlegear P264 token [-] CertificationNumberAngledrive P265 token [-] CertificationNumberRetarder P266 token [-] CertificationNumberTyre P267 token [-] CertificationNumberAirdrag P268 token [-]







Taulukko 2: Syöttöparametrit ”Vehicle/AxleConfiguration” pyörän akselia kohti Parameter name Parameter ID Type Unit Kuvaus/viite TwinTyres P045 boolean [-] AxleType P154 string [-] Sallitut arvot: ”VehicleNonDriven”, ”VehicleDriven” Steered P195 boolean







Taulukko 3 Syöttöparametrit ”Vehicle/Auxiliaries” Parameter name Parameter ID Type Unit Kuvaus/viite Fan/Technology P181 string [-] Sallitut arvot: ”Crankshaft mounted - Electronically controlled visco clutch”, ”Crankshaft mounted - Bimetallic controlled visco clutch”, ”Crankshaft mounted - Discrete step clutch”, ”Crankshaft mounted - On/off clutch”, ”Belt driven or driven via transm. - Electronically controlled visco clutch”, ”Belt driven or driven via transm. - Bimetallic controlled visco clutch”, ”Belt driven or driven via transm. - Discrete step clutch”, ”Belt driven or driven via transm. - On/off clutch”, ”Hydraulic driven - Variable displacement pump”, ”Hydraulic driven - Constant displacement pump”, ”Electrically driven - Electronically controlled” SteeringPump/Technology P182 string [-] Sallitut arvot: ”Fixed displacement”, ”Fixed displacement with elec. control”, ”Dual displacement”, ”Variable displacement mech. controlled”, ”Variable displacement elec. controlled”, ”Electric” Kullekin ohjaavalle pyörän akselille oltava erillinen kohta ElectricSystem/Technology P183 string [-] Sallitut arvot: ”Standard technology”, ”Standard technology - LED headlights, all” PneumaticSystem/Technology P184 string [-] Sallitut arvot: ”Small”, ”Small + ESS”, ”Small + visco clutch”, ”Small + mech. clutch”, ”Small + ESS + AMS”, ”Small + visco clutch + AMS”, ”Small + mech. clutch + AMS”, ”Medium Supply 1-stage”, ”Medium Supply 1-stage + ESS”, ”Medium Supply 1-stage + visco clutch”, ”Medium Supply 1-stage + mech. clutch”, ”Medium Supply 1-stage + ESS + AMS”, ”Medium Supply 1-stage + visco clutch + AMS”, ”Medium Supply 1-stage + mech. clutch + AMS”, ”Medium Supply 2-stage”, ”Medium Supply 2-stage + ESS”, ”Medium Supply 2-stage + visco clutch”, ”Medium Supply 2-stage + mech. clutch”, ”Medium Supply 2-stage + ESS + AMS”, ”Medium Supply 2-stage + visco clutch + AMS”, ”Medium Supply 2-stage + mech. clutch + AMS”, ”Large Supply”, ”Large Supply + ESS”, ”Large Supply + visco clutch”, ”Large Supply + mech. clutch”, ”Large Supply + ESS + AMS”, ”Large Supply + visco clutch + AMS”, ”Large Supply + mech. clutch + AMS”; ”Vacuum pump” HVAC/Technology P185 string [-] Sallitut arvot: ”Default”







Taulukko 4 Syöttöparametrit ”Vehicle/EngineTorqueLimits” vaihdetta kohti (valinnainen) Parameter name Parameter ID Type Unit Kuvaus/viite Gear P196 integer [-] ilmoitetaan ainoastaan vaihteiden numerot, jos sovelletaan 6 kohdan mukaisia ajoneuvon moottorin vääntömomentin raja-arvoja MaxTorque P197 integer [Nm]

4. Ajoneuvon massa

4.1 Simulointivälineen syöttötietona käytettävä ajoneuvon massa on ajoneuvon korjattu todellinen massa. Korjatun todellisen massan on perustuttava ajoneuvoihin, jotka on varustettu siten, että ne ovat kaikkien direktiivin 2007/46/EY liitteissä IV ja XI lueteltujen, asianomaiseen ajoneuvoluokkaan sovellettavien säädösten mukaisia.

4.2 Jos kaikkia vakiovarusteita ei asenneta, valmistajan on lisättävä ajoneuvon korjattuun todelliseen massaan seuraavien rakenneosien paino: a) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 ( 3 ) mukainen etualleajosuoja b) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 mukainen taka-alleajosuoja c) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 mukainen sivusuojaus d) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 mukainen vetopöytä.

4.3 Edellä 4.2 kohdassa tarkoitettujen rakenneosien painon on oltava seuraava: Ryhmien 1, 2 ja 3 ajoneuvojen osalta Etualleajosuoja 45 kg Taka-alleajosuoja 40 kg Sivusuojaus 8,5 kg/m × akseliväli [m] – 2,5 kg Vetopöytä 210 kg Ryhmien 4, 5, 9–12 ja 16 ajoneuvojen osalta Etualleajosuoja 50 kg Taka-alleajosuoja 45 kg Sivusuojaus 14 kg/m × akseliväli [m] – 17 kg Vetopöytä 210 kg

5. Hydraulisesti ja mekaanisesti vetävät akselit

Jos ajoneuvot on varustettu

a) hydraulisesti vetävillä akseleilla, akselia on pidettävä ei-vetävänä, eikä valmistajan tule ottaa sitä huomioon määrittäessään ajoneuvon akselikonfiguraatiota

b) mekaanisesti vetävillä akseleilla, akselia on pidettävä vetävänä, ja valmistajan on otettava se huomioon määrittäessään ajoneuvon akselikonfiguraation.

6. Ajoneuvon hallintalaitteiden asettamat vaihdesidonnaiset moottorin vääntömomentin raja-arvot

Ajoneuvon valmistaja voi ilmoittaa 50 prosentille suurimmista vaihteista (esim. 12-vaihteisessa voimansiirrossa vaihteet 7–12) moottorin suurimman vaihdesidonnaisen vääntömomentin raja-arvon, joka on enintään 95 prosenttia moottorin suurimmasta vääntömomentista.

7. Ajoneuvokohtainen moottorin joutokäyntinopeus

7.1. Kunkin yksittäisen ajoneuvon moottorin joutokäyntinopeus on ilmoitettava VECTOssa. Moottorin ilmoitetun joutokäyntinopeuden on oltava yhtä suuri tai suurempi kuin nopeus, joka on ilmoitettu moottorin syöttötietojen hyväksynnän yhteydessä.









LIITE IV

VALMISTAJAN KIRJANPITOTIEDOSTON JA ASIAKKAAN TIEDOTUSLOMAKKEEN MALLIT

OSA I

Ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus – Valmistajan kirjanpitotiedosto

Valmistajan kirjanpitotiedosto laaditaan simulointivälineellä, ja sen on sisällettävä vähintään seuraavat tiedot:

1. Ajoneuvoja, komponentteja, erillisiä teknisiä yksiköitä ja järjestelmiä koskevat tiedot

1.1. Ajoneuvoa koskevat tiedot

1.1.1. Valmistajan nimi ja osoite

1.1.2. Ajoneuvon malli

1.1.3. Ajoneuvon valmistenumero (VIN) …

1.1.4. Ajoneuvoluokka (N1 N2, N3, M1, M2, M3) …

1.1.5. Akselikonfiguraatio …

1.1.6. Ajoneuvon suurin bruttopaino (t) …

1.1.7. Taulukon 1 mukainen ajoneuvoryhmä …

1.1.8. Korjattu todellinen ajokuntoinen massa (kg) …

1.2. Moottorin keskeiset eritelmät

1.2.1. Moottorin malli

1.2.2. Moottorin sertifiointinumero …

1.2.3. Moottorin nimellisteho (kW) …

1.2.4. Moottorin joutokäyntinopeus (rpm) …

1.2.5. Moottorin nimellispyörimisnopeus (rpm) …

1.2.6. Moottorin sylinteritilavuus (l) …

1.2.7. Moottorin vertailupolttoaineen tyyppi (diesel/nestekaasu/paineistettu maakaasu …) …

1.2.8. Polttoainekarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste …

1.3. Voimansiirron keskeiset eritelmät

1.3.1. Voimansiirron malli

1.3.2. Voimansiirron sertifiointinumero …

1.3.3. Tärkein häviökarttojen generoinnissa käytetty vaihtoehto (Vaihtoehto 1 / Vaihtoehto 2 / Vaihtoehto 3 / Kiinteät arvot) …

1.3.4. Vaihteistotyyppi (SMT, AMT, APT-S,APT-P) …

1.3.5. Vaihteiden lukumäärä …

1.3.6. Tasauspyörästön välityssuhde …

1.3.7. Hidastimen tyyppi …

1.3.8. Voimanottolaite (kyllä/ei) …

1.3.9. Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste …

1.4. Hidastimen eritelmät

1.4.1. Hidastimen malli

1.4.2. Hidastimen sertifiointinumero …

1.4.3. Häviökartan generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaaminen) …

1.4.4. Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste …

1.5. Momentinmuuntimen eritelmä

1.5.1. Momentinmuuntimen malli

1.5.2. Momentinmuuntimen sertifiointinumero …

1.5.3. Häviökartan generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaaminen) …

1.5.4. Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste …

1.6. Kulmavälityksen eritelmät

1.6.1. Kulmavälityksen malli

1.6.2. Kulmavälityksen sertifiointinumero …

1.6.3. Häviökartan generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaaminen) …

1.6.4. Kulmavälityksen välityssuhde …

1.6.5. Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste …

1.7. Akselin eritelmät

1.7.1. Akselin malli

1.7.2. Akselin sertifiointinumero …

1.7.3. Häviökartan generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaaminen) …

1.7.4. Akselin tyyppi (esim. yksi tavanomainen vetävä akseli)…

1.7.5. Akselisuhde …

1.7.6. Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste …

1.8. Aerodynamiikka

1.8.1. Malli

1.8.2. CdxA:n generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaaminen) …

1.8.3. CdxA:n sertifiointinumero (tapauksen mukaan) …

1.8.4. CdxA:n arvo …

1.8.5. Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste …

1.9. Renkaiden keskeiset eritelmät

1.9.1. Renkaiden mitat, akseli 1 …

1.9.2. Renkaiden sertifiointinumero …

1.9.3. Kaikkien akselin 1 renkaiden vierintävastuskerroin (RRC) …

1.9.4. Renkaiden mitat, akseli 2 …

1.9.5. Kaksoisakselisto (kyllä/ei), akseli 2 …

1.9.6. Renkaiden sertifiointinumero …

1.9.7. Kaikkien akselin 2 renkaiden vierintävastuskerroin (RRC) …

1.9.8. Renkaiden mitat, akseli 3 …

1.9.9. Kaksoisakselisto (kyllä/ei), akseli 3 …

1.9.10. Renkaiden sertifiointinumero …

1.9.11. Kaikkien akselin 3 renkaiden vierintävastuskerroin (RRC) …

1.9.12. Renkaiden mitat, akseli 4 …

1.9.13. Kaksoisakselisto (kyllä/ei), akseli 4 …

1.9.14. Renkaiden sertifiointinumero …

1.9.15. Kaikkien akselin 4 renkaiden vierintävastuskerroin (RRC) …

1.10. Apulaitteiden keskeiset eritelmät

1.10.1. Moottorin jäähdytystuulettimeen perustuva teknologia…

1.10.2. Ohjauspumppuun perustuva teknologia…

1.10.3. Sähköiseen järjestelmään perustuva teknologia…

1.10.4. Pneumaattiseen järjestelmään perustuva teknologia…

1.11. Moottorin vääntömomentin rajoitukset

1.11.1. Moottorin vääntömomentin raja-arvo vaihteella 1 (% moottorin suurimmasta vääntömomentista) …

1.11.2. Moottorin vääntömomentin raja-arvo vaihteella 2 (% moottorin suurimmasta vääntömomentista) …

1.11.3. Moottorin vääntömomentin raja-arvo vaihteella 3 (% moottorin suurimmasta vääntömomentista) …

1.11.4. Moottorin vääntömomentin raja-arvo vaihteella ... (% moottorin suurimmasta vääntömomentista) …

2. Käyttöprofiili ja kuormituksesta riippuvat arvot

2.1. Simulointiparametrit (kullekin profiili-/kuorma-/polttoaineyhdistelmälle)

2.1.1. Käyttöprofiili (kaukoreitti / alueellinen reitti / kaupunkireitti / kunnalliset palvelut / rakentaminen) …

2.1.2. Kuorma (siten kuin se on määritelty simulointivälineessä) (kg) …

2.1.3. Polttoaine (diesel / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu / …) …

2.1.4. Ajoneuvon kokonaismassa simuloinnissa (kg) …

2.2. Ajoneuvon käyttöteho ja simuloinnin laaduntarkastukseen tarvittavat tiedot

2.2.1. Keskinopeus (km/h) …

2.2.2. Pienin hetkellinen nopeus (km/h) …

2.2.3. Suurin hetkellinen nopeus (km/h) …

2.2.4. Suurin hidastuvuus (m/s2) …

2.2.5. Suurin kiihtyvyys (m/s2) …

2.2.6. Täyden kuormituksen prosenttiosuus suhteessa ajoaikaan…

2.2.7. Vaihteenvaihtojen kokonaismäärä …

2.2.8. Ajettu kokonaismatka (km) …

2.3. Polttoaineenkulutusta ja hiilidioksidipäästöjä koskevat tulokset

2.3.1. Polttoaineenkulutus (g/km) …

2.3.2. Polttoaineenkulutus (g/t-km) …

2.3.3. Polttoaineenkulutus (g/p-km) …

2.3.4. Polttoaineenkulutus (g/m3-km) …

2.3.5. Polttoaineenkulutus (l/100 km) …

2.3.6. Polttoaineenkulutus (l/t-km) …

2.3.7. Polttoaineenkulutus (l/p-km) …

2.3.8. Polttoaineenkulutus (l/m3-km) …

2.3.9. Polttoaineenkulutus (MJ/km) …

2.3.10. Polttoaineenkulutus (MJ/t-km) …

2.3.11. Polttoaineenkulutus (MJ/p-km) …

2.3.12. Polttoaineenkulutus (MJ/m3-km) …

2.3.13. CO2 (g/km) …

2.3.14. CO2 (g/t-km) …

2.3.15. CO2 (g/p-km) …

2.3.16. CO2 (g/m3-km) …

3. Ohjelmistot ja käyttäjille annettavat tiedot

3.1. Ohjelmistot ja käyttäjille annettavat tiedot

3.1.1. Simulointivälineen versio (X.X.X) …

3.1.2. Simulointipäivä ja -aika

3.1.3. Simulointivälineen oheissyöttötietojen ja varsinaisten syöttötietojen hash-tunniste…

3.1.4. Simulointivälineen tulosten hash-tunniste …

OSA II

Ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus – Asiakkaan tiedotuslomake

1. Ajoneuvoa, komponentteja, erillisiä teknisiä yksiköitä ja järjestelmiä koskevat tiedot

1.1. Ajoneuvoa koskevat tiedot

1.1.1. Ajoneuvon valmistenumero (VIN) …

1.1.2. Ajoneuvoluokka (N1 N2, N3, M1, M2, M3) …

1.1.3. Akselikonfiguraatio …

1.1.4. Ajoneuvon suurin bruttopaino (t) …

1.1.5. Ajoneuvoryhmä …

1.1.6. Valmistajan nimi ja osoite …

1.1.7. Merkki (valmistajan toiminimi) …

1.1.8. Korjattu todellinen ajokuntoinen massa (kg) …

1.2. Komponentteja, erillisiä teknisiä yksiköitä ja järjestelmiä koskevat tiedot

1.2.1. Moottorin nimellisteho (kW) …

1.2.2. Moottorin sylinteritilavuus (l) …

1.2.3. Moottorin vertailupolttoaineen tyyppi (diesel/nestekaasu/paineistettu maakaasu …) …

1.2.4. Vaihteiston arvot (mitattu/vakio) …

1.2.5. Vaihteistotyyppi (SMT, AMT, AT-S, AT-S) …

1.2.6. Vaihteiden lukumäärä …

1.2.7. Hidastin (kyllä/ei) …

1.2.8. Akselisuhde …

1.2.9. Kaikkien renkaiden keskimääräinen vierintävastuskerroin (RRC):

OSA III

Ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus (kullekin hyötykuorma-/polttoaineyhdistelmälle)

Pieni hyötykuorma [kg]:







Ajoneuvon keskinopeus CO2-päästöt Polttoaineenkulutus Kaukoreitti … km/h … g/km … g/t-km … g/m3-km … l/100 km … l/t-km … l/m3-km Kaukoreitti (EMS) … km/h … g/km … g/t-km … g/m3-km … l/100 km … l/t-km … l/m3-km Alueellinen reitti … km/h … g/km … g/t-km … g/m3-km … l/100 km … l/t-km … l/m3-km Alueellinen reitti (EMS) … km/h … g/km … g/t-km … g/m3-km … l/100 km … l/t-km … l/m3-km Kaupunkireitti … km/h … g/km … g/t-km … g/m3-km … l/100 km … l/t-km … l/m3-km Kunnalliset palvelut … km/h … g/km … g/t-km … g/m3-km … l/100 km … l/t-km … l/m3-km Rakentaminen … km/h … g/km … g/t-km … g/m3-km … l/100 km … l/t-km … l/m3-km

Edustava hyötykuorma [kg]:







Ajoneuvon keskinopeus CO2-päästöt Polttoaineenkulutus Kaukoreitti … km/h … g/km … g/t-km … g/m3-km … l/100 km … l/t-km … l/m3-km Kaukoreitti (EMS) … km/h … g/km … g/t-km … g/m3-km … l/100 km … l/t-km … l/m3-km Alueellinen reitti … km/h … g/km … g/t-km … g/m3-km … l/100 km … l/t-km … l/m3-km Alueellinen reitti (EMS) … km/h … g/km … g/t-km … g/m3-km … l/100 km … l/t-km … l/m3-km Kaupunkireitti … km/h … g/km … g/t-km … g/m3-km … l/100 km … l/t-km … l/m3-km Kunnalliset palvelut … km/h … g/km … g/t-km … g/m3-km … l/100 km … l/t-km … l/m3-km Rakentaminen … km/h … g/km … g/t-km … g/m3-km … l/100 km … l/t-km … l/m3-km







Ohjelmistot ja käyttäjille annettavat tiedot Simulointivälineen versio [X.X.X] Simulointipäivä ja -aika [-]

Tulostiedoston kryptografinen hash-tunniste:









LIITE V

MOOTTORITIETOJEN TARKASTAMINEN

1. Johdanto

Tässä liitteessä kuvatulla moottorin testausmenettelyllä tuotetaan moottoria koskevat syöttötiedot simulointivälineelle.

2. Määritelmät

Tämän liitteen soveltamiseksi sovelletaan E-säännön nro 49 muutossarjan 06 määritelmiä sekä seuraavia määritelmiä:

1) ’CO2-moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan muodostamaa moottoriryhmää siten kuin se määritellään lisäyksessä 3 olevassa 1 kohdassa;

2) ’CO2-kantamoottorilla’ tarkoitetaan lisäyksessä 3 kuvatusta CO2-moottoriperheestä valittua moottoria;

3) ’tehollisella lämpöarvolla’ tai ’NCV:llä’ (net calorific value) tarkoitetaan 3.2 kohdassa kuvattua polttoaineen tehollista lämpöarvoa;

4) ’ominaismassapäästöillä’ tarkoitetaan kokonaismassapäästöjä jaettuna moottorin kokonaistyöllä tietyn ajan kuluessa, ja ne ilmaistaan yksiköllä g/kWh;

5) ’polttoaineen ominaiskulutuksella’ tarkoitetaan polttoaineen kokonaiskulutusta jaettuna moottorin kokonaistyöllä tietyn ajan kuluessa, ja se ilmaistaan yksiköllä g/kWh;

6) ’FCMC:llä’ (fuel consumption mapping cycle) tarkoitetaan polttoaineenkulutuksen kartoitussykliä;

7) ’täydellä kuormituksella’ tarkoitetaan siirrettyä moottorin vääntömomenttia/tehoa tietyllä moottorin pyörimisnopeudella, kun moottoria käytetään suurimmalla käyttäjän ohjaussyötteellä.

E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevien kohtien 3.1.5 ja 3.1.6 määritelmiä ei sovelleta.

3. Yleiset vaatimukset

Kalibrointilaboratorion tilojen ja laitteiden on täytettävä standardin ISO/TS 16949, ISO 9000-sarja tai ISO/IEC 17025 vaatimukset. Kaikkien laboratorion vertailumittalaitteiden, joita käytetään kalibrointiin ja/tai todentamiseen, on oltava kansallisten tai kansainvälisten standardien mukaisia.

Moottorit on ryhmiteltävä CO2-moottoriperheisiin lisäyksessä 3 määritellyllä tavalla. Jäljempänä 4.1 kohdassa selostetaan, mitä testiajoja tietyn CO2-moottoriperheen sertifioimiseksi on suoritettava.

3.1 Testiolosuhteet

Kaikki testiajot tämän liitteen lisäyksessä 3 määritellyn tietyn CO2-moottoriperheen sertifioimiseksi on suoritettava samalla fyysisellä moottorilla ja ilman muutoksia moottoridynamometrin asetuksiin ja moottorijärjestelmään, lukuun ottamatta 4.2 kohdassa ja lisäyksessä 3 määritettyjä poikkeuksia.

3.1.1 Laboratoriotestin olosuhteet

Testit on suoritettava ympäristöolosuhteissa, jotka täyttävät seuraavat edellytykset koko testiajon ajan:

1) Laboratoriotestin olosuhteita kuvaavan parametrin fa, joka määritetään E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 6.1 kohdan mukaisesti, on pysyttävä seuraavissa rajoissa: 0,96 ≤ fa ≤ 1,04.

2) Moottorin imuilman absoluuttisen lämpötilan Ta, joka ilmaistaan kelvineinä (K) ja määritetään E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 6.1 kohdan mukaisesti, on pysyttävä seuraavissa rajoissa: 283 K ≤ Ta ≤ 303 K.

3) Ilmanpaineen, joka ilmaistaan kilopascaleina (kPa) ja määritetään E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 6.1 kohdan mukaisesti, on pysyttävä seuraavissa rajoissa: 90 kPa ≤ ps ≤ 102 kPa.

Jos testit suoritetaan testitiloissa, joissa voidaan simuloida muita kuin kyseisellä testauspaikalla vallitsevia barometrisiä olosuhteita, sovellettava fa-arvo on määritettävä ilmanpaineen simuloiduilla arvoilla käyttäen säätöjärjestelmää. Samaa simuloidun ilmanpaineen vertailuarvoa on sovellettava imuilma- ja pakokaasuvirtaan ja kaikkiin muihin asiaankuuluviin moottorijärjestelmiin. Imuilma- ja pakokaasuvirtaan ja kaikkiin muihin asiaankuuluviin moottorijärjestelmiin sovellettavan simuloidun ilmanpaineen todellisen arvon on pysyttävä 3 alakohdassa määritetyissä rajoissa.

Jos testauspaikan ilmanpaine ylittää ylärajan 102 kPa, tämän liitteen mukaiset testit voidaan silti suorittaa. Tässä tapauksessa testit on suoritettava ympäristön ilmanpaineessa.

Jos testitiloissa voidaan ympäristöolosuhteista riippumatta säädellä moottorin imuilman lämpötilaa, painetta ja/tai kosteutta, näiden parametrien osalta on käytettävä samoja asetuksia kaikissa testiajoissa, jotka suoritetaan tietyn tämän liitteen lisäyksessä 3 määritetyn CO2-moottoriperheen sertifioimiseksi.

3.1.2 Moottorin asennus

Testimoottori on asennettava E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 6.3–6.6 kohdan mukaisesti.

Jos moottorijärjestelmän toiminnan edellyttämiä apulaitteita tai välineitä ei ole asennettu E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 6.3 kohdan vaatimusten mukaisesti, kaikki mitatut moottorin vääntömomentin arvot on tämän liitteen soveltamiseksi korjattava kyseisten komponenttien käytön edellyttämän tehon osalta E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 6.3 kohdan mukaisesti.

Seuraavien moottorin komponenttien energiankulutus, joka tuottaa kyseisten komponenttien käytön edellyttämän moottorin vääntömomentin, määritetään tämän liitteen lisäyksen 5 mukaisesti:

1) tuuletin

2) moottorijärjestelmän toiminnan edellyttämät sähkökäyttöiset apulaitteet tai välineet.

3.1.3 Kampikammiopäästöt

Jos moottorissa on suljettu kampikammio, valmistajan on varmistettava, ettei moottorin tuuletusjärjestelmästä vapaudu kampikammiokaasuja ilmakehään. Jos kampikammio on avointa tyyppiä, päästöt on mitattava ja lisättävä pakokaasupäästöihin E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 6.10 kohdan mukaisesti.

3.1.4 Ahtoilman jäähdytyksellä varustetut moottorit

Testipenkissä käytettävää ahtoilman jäähdytysjärjestelmää on kaikkien testiajojen aikana käytettävä olosuhteissa, jotka ovat edustavia vertailuympäristöolosuhteissa tapahtuvaan ajoneuvoon asennetun järjestelmän käyttöön nähden. Vertailuympäristöolosuhteet ovat ilman lämpötilan osalta 293 K ja ilmanpaineen osalta 101,3 kPa.

Tämän asetuksen mukaisissa testeissä laboratoriossa käytettävän ahtoilman jäähdytyksen on oltava E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 6.2 kohdan mukainen.

3.1.5 Moottorin jäähdytysjärjestelmä

1) Testipenkissä käytettävää moottorin jäähdytysjärjestelmää on kaikkien testiajojen aikana käytettävä olosuhteissa, jotka ovat edustavia vertailuympäristöolosuhteissa tapahtuvaan ajoneuvoon asennetun järjestelmän käyttöön nähden. Vertailuympäristöolosuhteet ovat ilman lämpötilan osalta 293 K ja ilmanpaineen osalta 101,3 kPa.

2) Moottorin jäähdytysjärjestelmä on varustettava termostaateilla valmistajan ajoneuvoasennuseritelmien mukaisesti. Jos asennetaan ei-operationaalinen termostaatti tai ei käytetä termostaattia, sovelletaan 3 alakohtaa. Jäähdytysjärjestelmän asetus säädetään 4 alakohdan mukaisesti.

3) Jos termostaattia ei käytetä tai asennetaan ei-operationaalinen termostaatti, testipenkkijärjestelmän on vastattava termostaatin käyttäytymistä kaikissa testiolosuhteissa. Jäähdytysjärjestelmän asetus säädetään 4 alakohdan mukaisesti.

4) Moottorin jäähdytysnesteen virtaus (tai vaihtoehtoisesti paine-ero lämmönvaihtimen moottorinpuoleisessa osassa) ja moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on asetettava arvoon, joka edustaa ajoneuvoon asennettua järjestelmää vertailuympäristöolosuhteissa, kun moottoria käytetään nimellispyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella ja moottorin termostaatti on täysin auki. Tämä asetus on jäähdytysnesteen vertailulämpötila. Kaikkien testiajojen osalta, jotka tehdään CO2-moottoriperheen tietyn moottorin sertifioimiseksi, jäädytysjärjestelmän asetusta ei muuteta jäähdytysjärjestelmän moottorinpuoleisessa osassa eikä sen testipenkin puoleisessa osassa. Jäähdytysnesteen lämpötila olisi testipenkin puolella pidettävä suhteellisen vakaana hyvää teknistä käytäntöä noudattaen. Testipenkin puolella olevan lämmönvaihtimen jäähdytysnesteen lämpötila ei saa ylittää termostaatin nimellistä käynnistymislämpötilaa lämmönvaihtimen jälkeen.

5) Kaikkien testiajojen osalta, jotka tehdään CO2-moottoriperheen tietyn moottorin sertifioimiseksi, moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on pidettävä valmistajan ilmoittaman termostaatin nimellisen käynnistymislämpötilan ja jäähdytysnesteen vertailulämpötilan välillä 4 alakohdan mukaisesti heti, kun moottorin jäähdytysneste on moottorin kylmäkäynnistyksen jälkeen saavuttanut termostaatin ilmoitetun käynnistymislämpötilan.

6) Jäljempänä olevan 4.3.3 kohdan mukaisesti suoritettavassa WHTC-kylmäkäynnistystestissä edellytetyt aloitusolosuhteet määritetään E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevassa 7.6.1 ja 7.6.2 kohdassa. Jos sovelletaan 3 alakohdan mukaista simuloitua termostaatin käyttäytymistä, jäähdytysneste saa virrata lämmönvaihtimessa vasta, kun jäähdytysneste on kylmäkäynnistyksen jälkeen saavuttanut termostaatin ilmoitetun nimellisen käynnistymislämpötilan.

3.2 Polttoaineet

Kunkin testattavan järjestelmän vertailupolttoaine on valittava taulukossa 1 luetelluista polttoainetyypeistä. Taulukossa 1 lueteltujen vertailupolttoaineiden ominaisuuksien on oltava komission asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteessä IX määritettyjen ominaisuuksien mukaiset.

Jotta voitaisiin varmistaa, että kaikissa tietyn CO2-moottoriperheen sertifiointia varten tehtävissä testiajoissa käytetään samaa polttoainetta, polttoainesäiliötä ei saa täyttää uudelleen eikä vaihtaa toiseen moottorijärjestelmää syöttävään säiliöön. Uudelleentäyttö tai vaihto voidaan poikkeuksellisesti sallia, jos voidaan varmistaa, että korvaavalla polttoaineella on täsmälleen samat ominaisuudet kuin aiemmin käytetyllä polttoaineella (sama valmistuserä).

Käytettävän polttoaineen tehollinen lämpöarvo (NCV) on määritettävä kahdella erillisellä mittauksella noudattaen standardeja, jotka esitetään taulukossa 1 kunkin polttoainetyypin osalta. Nämä kaksi erillistä mittausta on tehtävä kahden sertifiointia hakevasta valmistajasta riippumattoman laboratorion toimesta. Laboratorioiden on noudatettava mittauksissa standardin ISO/IEC 17025 vaatimuksia. Hyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että NCV:n määrityksessä käytettävä polttoaine on peräisin kaikissa testiajoissa käytettävästä polttoaine-erästä.

Jos NCV:n kaksi eri arvoa eroavat toistaan enemmän kuin 440 joulea polttoainegrammaa kohti, määritetyt arvot on mitätöitävä ja mittausjärjestely on toistettava.

NCV:n kahden eri arvon, jotka eivät eroa toisistaan enemmän kuin 440 joulea polttoainegramma kohti, keskiarvo on kirjattava yksikkönä MJ/kg pyöristettynä kolmen desimaalin tarkkuuteen standardin ASTM E 29-06 mukaisesti.

Kaasupolttoaineiden osalta taulukossa 1 esitetyt NCV:n määrityksessä käytettävät standardit sisältävät lämpöarvon laskennan polttoaineen koostumuksen perusteella. NCV:n määrityksessä käytettävän kaasupolttoaineen koostumus on otettava sertifiointitesteissä käytettävän kaasumaisen vertailupolttoaine-erän analyysistä. NCV:n määrityksessä käytettävän kaasupolttoaineen koostumuksen määrittämiseksi on tehtävä yksi analyysi yhden sertifiointia hakevasta valmistajasta riippumattoman laboratorion toimesta. Kaasupolttoaineiden osalta NCV on määritettävä tämän ainoan analyysin perusteella sen sijaan, että käytettäisiin kahden erillisen mittauksen keskiarvoa.







Taulukko 1 Testeissä käytettävät vertailupolttoaineet Polttoaineen tyyppi / moottorityyppi Vertailupolttoaineen tyyppi Tehollisen lämpöarvon (NCV) määrityksessä käytettävä standardi Diesel / puristussytytys B7 vähintään ASTM D240 tai DIN 59100-1 (ASTM D4809 on suositeltu) Etanoli / puristussytytys ED95 vähintään ASTM D240 tai DIN 59100-1 (ASTM D4809 on suositeltu) Bensiini / kipinäsytytys E10 vähintään ASTM D240 tai DIN 59100-1 (ASTM D4809 on suositeltu) Etanoli / kipinäsytytys E85 vähintään ASTM D240 tai DIN 59100-1 (ASTM D4809 on suositeltu) Nestekaasu / kipinäsytytys Nestekaasupolttoaine B ASTM 3588 tai DIN 51612 Maakaasu / kipinäsytytys G25 ISO 6976 tai ASTM 3588

3.3 Voiteluaineet

Kaikissa tämän liitteen mukaisesti tehtävissä testiajoissa käytettävän voiteluöljyn on oltava kaupallisesti saatavilla olevaa öljyä, jolla on valmistajan rajoittamaton hyväksyntä tavanomaisissa käyttöolosuhteissa siten kuin ne määritellään E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 8 olevassa 4.2 kohdassa. Voiteluaineita, joiden käyttö on rajoitettu tiettyihin moottorijärjestelmän erityiskäyttöolosuhteisiin tai joiden vaihtoväli on epätavallisen lyhyt, ei saa käyttää tämän liitteen mukaisissa testiajoissa. Kaupallisesti saatavilla olevaa öljyä ei saa muuttaa millään tavalla eikä siihen saa lisätä lisäaineita.

Kaikki tietyn CO2-moottoriperheen hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien sertifioimiseksi tehtävät testiajot on toteutettava samantyyppisellä voiteluöljyllä.

3.4 Polttoainevirran mittausjärjestelmä

Polttoainevirran mittausjärjestelmän on tavoitettava kaikki koko moottorijärjestelmän kuluttamat polttoainevirrat. Polttoaineen lisävirrat, joita ei syötetä suoraan palamisprosessiin moottorin sylintereihin, on sisällytettävä kaikkien suoritettavien testiajojen polttoainevirran signaaliin. Polttoaineen lisäruiskuttimet (esim. kylmäkäynnistyslaitteet), jotka eivät ole moottorijärjestelmän toiminnan kannalta välttämättömiä, on kytkettävä irti polttoaineen syötöstä kaikkien testiajojen ajaksi.

3.5 Mittauslaitteita koskevat vaatimukset

Mittauslaitteiden on oltava E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 9 kohdan vaatimusten mukaisia.

Sen estämättä, mitä E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevassa 9 kohdassa määrätään, taulukossa 2 lueteltujen mittauslaitteiden on oltava taulukossa 2 säädettyjen raja-arvojen mukaisia.







Taulukko 2 Mittausjärjestelmiä koskevat vaatimukset Lineaarisuus Mittausjärjestelmä Leikkauspiste | xmin Í (a1 - 1) + a0 | Kaltevuus a1 Estimaatin keskivirhe SEE Determinaatiokerroin r2 Tarkkuus (1) Nousuaika (2) Moottorin pyörimisnopeus ≤ 0,2 % suurimmasta kalibrointiarvosta (3) 0,999 - 1,001 ≤ 0,1 % suurimmasta kalibrointiarvosta (3) ≥ 0,9985 0,2 % lukemasta tai 0,1 % nopeuden suurimmasta kalibrointiarvosta (3) sen mukaan, kumpi on suurempi ≤ 1 s Moottorin vääntömomentti ≤ 0,5 % suurimmasta kalibrointiarvosta (3) 0,995 - 1,005 ≤ 0,5 % suurimmasta kalibrointiarvosta (3) ≥ 0,995 0,6 % lukemasta tai 0,3 % vääntömomentin suurimmasta kalibrointiarvosta (3) sen mukaan, kumpi on suurempi ≤ 1 s Nestemäisten polttoaineiden massavirta ≤ 0,5 % suurimmasta kalibrointiarvosta (3) 0,995 - 1,005 ≤ 0,5 % suurimmasta kalibrointiarvosta (3) ≥ 0,995 0,6 % lukemasta tai 0,3 % virran suurimmasta kalibrointiarvosta (3) sen mukaan, kumpi on suurempi ≤ 2 s Kaasumaisten polttoaineiden massavirta ≤ 1 % suurimmasta kalibrointiarvosta (3) 0,99 - 1,01 ≤ 1 % suurimmasta kalibrointiarvosta (3) ≥ 0,995 1 % lukemasta tai 0,5 % virran suurimmasta kalibrointiarvosta (3) sen mukaan, kumpi on suurempi ≤ 2 s Sähköteho ≤ 1 % suurimmasta kalibrointiarvosta (3) 0,98 - 1,02 ≤ 2 % suurimmasta kalibrointiarvosta (3) ≥ 0,990 – ≤ 1 s Sähkövirta ≤ 1 % suurimmasta kalibrointiarvosta (3) 0,98 - 1,02 ≤ 2 % suurimmasta kalibrointiarvosta (3) ≥ 0,990 – ≤ 1 s Jännite ≤ 1 % suurimmasta kalibrointiarvosta (3) 0,98 - 1,02 ≤ 2 % suurimmasta kalibrointiarvosta (3) ≥ 0,990 – ≤ 1 s (1) ”Tarkkuudella” tarkoitetaan sellaista analysaattorilukeman poikkeamaa vertailuarvosta, joka on jäljitettävissä kansalliseen tai kansainväliseen standardiin. (2) ”Nousuajalla” tarkoitetaan ajallista eroa, joka on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta analysaattorilukemasta olevien vasteiden välillä (t90 – t10). (3) ”Suurimpien kalibrointiarvojen” on oltava 1,1 kertaa suurin ennustettu arvo, jota odotetaan eri mittausjärjestelmiltä kaikissa testiajoissa.

’xmin’, jota käytetään leikkauspistearvon laskennassa taulukossa 2, on oltava 0,9 kertaa pienin ennustettu arvo, jota odotetaan vastaavalta mittausjärjestelmältä kaikissa testiajoissa.

Taulukossa 2 luetelluissa mittausjärjestelmissä signaalin tuottotaajuuden on polttoaineen massavirran mittausjärjestelmää lukuun ottamatta oltava vähintään 5 Hz (≥ 10 Hz on suositeltu arvo). Polttoaineen massavirran mittausjärjestelmässä signaalin tuottotaajuuden on oltava vähintään 2 Hz.

Kaikki mittaustulokset on kirjattava näytteenottotaajuuden ollessa vähintään 5 Hz (suositeltu arvo on ≥ 10 Hz).

3.5.1 Mittauslaitteiden tarkastaminen

Taulukossa 2 määritettyjen vaatimusten täyttyminen on todennettava kunkin mittausjärjestelmän osalta. Mittausjärjestelmään on syötettävä vähintään 10 vertailuarvoa, jotka ovat xmin:n ja 3.5 kohdan mukaisesti määritetyn ”suurimman kalibrointiarvon” väliltä, ja mittausjärjestelmän antama tulos on kirjattava mitattuna arvona.

Mitattuja arvoja on lineaarisuuden todentamista varten verrattava vertailuarvoihin käyttäen pienimmän neliösumman lineaarista regressiota E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteen 4 lisäyksessä 3 olevan A.3.2 kohdan mukaisesti.

4. Testausmenettely

Kaikki mittaustiedot on määritettävä E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteen 4 mukaisesti, ellei tässä liitteessä toisin mainita.

4.1 Suoritettavien testiajojen yleiskuvaus

Taulukossa 3 esitetään yleiskuvaus kaikista testiajoista, jotka on suoritettava tietyn CO2-moottoriperheen sertifiointia varten lisäyksen 3 mukaisesti.

4.3.5 kohdan mukainen polttoaineenkulutuksen kartoitussykli ja 4.3.2 kohdan mukainen moottorin ajokäyrän kirjaaminen jätetään pois kaikkien muiden moottorien paitsi CO2-moottoriperheen CO2-kantamoottorin osalta.

Siinä tapauksessa, että valmistajan pyynnöstä sovelletaan tämän asetuksen 15 artiklan 5 kohdan säännöksiä, 4.3.5 kohdan mukainen polttoaineenkulutuksen kartoitussykli ja 4.3.2 kohdan mukainen moottorin ajokäyrän kirjaaminen on tehtävä myös kyseisen moottorin osalta.







Taulukko 3 Suoritettavien testiajojen yleiskuvaus Testiajo Viittaus kohtaan Tehtävä CO2-kantamoottorille Tehtävä muille CO2-perheen moottoreille Moottorin täyskuormituskäyrä 4.3.1 kyllä kyllä Moottorin ajokäyrä 4.3.2 kyllä ei WHTC-testi 4.3.3 kyllä kyllä WHSC-testi 4.3.4 kyllä kyllä Polttoaineenkulutuksen kartoitussykli 4.3.5 kyllä ei

4.2 Moottorijärjestelmän sallitut muutokset

Elektronisessa moottorinohjausyksikössä olevaa moottorin joutokäyntinopeuden ohjaimen tavoitearvoa saa alentaa kaikissa joutokäyntiä sisältävissä testiajoissa, jotta vältetään moottorin joutokäyntinopeuden ohjaimen ja testipenkin nopeusohjaimen keskinäiset häiriöt.

4.3 Testiajot

4.3.1 Moottorin täyskuormituskäyrä

Moottorin täyskuormituskäyrä on kirjattava E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 7.4.1–7.4.5 kohdan mukaisesti.

4.3.2 Moottorin ajokäyrä

Tämän kohdan mukainen moottorin ajokäyrä jätetään kirjaamatta kaikkien muiden moottorien paitsi lisäyksessä 3 määritetyn CO2-moottoriperheen CO2-kantamoottorin osalta. Kirjattua CO2-moottoriperheen CO2-kantamoottorin ajokäyrää on 6.1.3 kohdan mukaisesti sovellettava myös kaikkiin muihin saman CO2-moottoriperheen moottoreihin.

Siinä tapauksessa, että valmistajan pyynnöstä sovelletaan tämän asetuksen 15 artiklan 5 kohdan säännöksiä, moottorin ajokäyrä on kirjattava myös kyseisen moottorin osalta.

Moottorin ajokäyrä on kirjattava E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 7.4.7 kohdan vaihtoehdon b mukaisesti. Tässä testissä määritetään negatiivinen vääntömomentti, joka tarvitaan moottorin käyttämiseksi suurimman ja pienimmän kartoitusnopeuden välillä pienimmällä käyttäjän ohjaussyötteellä.

Testiä on jatkettava heti 4.3.1 kohdan mukaisen täyskuormituskäyrän kartoituksen jälkeen. Moottorin ajokäyrä voidaan valmistajan pyynnöstä kirjata erikseen. Siinä tapauksessa moottoriöljyn lämpötila on 4.3.1 kohdan mukaisesti tehdyn täyskuormituskäyrää koskevan testiajon lopussa kirjattava, ja valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että moottoriöljyn lämpötila vastaa moottorin ajokäyrän alussa edellä mainittua lämpötilaa ± 2 K.

Moottorin ajokäyrää koskevan testiajon alussa moottoria on käytettävä pienimmällä käyttäjän ohjaussyötteellä ja suurimmalla kartoitusnopeudella, joka määritetään E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevassa 7.4.3 kohdassa. Heti kun moottorin vääntömomentin arvo on vakiintunut ± 5 prosenttiin keskiarvostaan 10 sekunnin ajaksi, tietojen kirjaaminen alkaa ja moottorin pyörimisnopeutta vähennetään keskimäärin 8 ± 1 rpm suurimmasta pienimpään kartoitusnopeuteen, jotka määritetään E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevassa 7.4.3 kohdassa.

4.3.3 WHTC-testi

WHTC-testi on suoritettava E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteen 4 mukaisesti. Painotettujen päästötestitulosten on oltava asetuksessa (EY) N:o 595/2009 säädettyjen sovellettavien raja-arvojen puitteissa.

4.3.1 kohdan mukaisesti kirjattua moottorin täyskuormituskäyrää on käytettävä vertailusyklin denormalisoinnissa ja kaikkien vertailuarvojen laskennassa, joka suoritetaan E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 7.4.6, 7.4.7 ja 7.4.8 kohdan mukaisesti.

4.3.3.1 Mittaussignaalit ja tietojen tallentaminen

E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteen 4 määräysten lisäksi myös 3.4 kohdan mukainen moottorin kuluttaman polttoaineen massavirta on kirjattava.

4.3.4 WHSC-testi

WHSC-testi on suoritettava E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteen 4 mukaisesti. Päästötestitulosten on oltava asetuksessa (EY) N:o 595/2009 säädettyjen sovellettavien raja-arvojen puitteissa.

4.3.1 kohdan mukaisesti kirjattua moottorin täyskuormituskäyrää on käytettävä vertailusyklin denormalisoinnissa ja kaikkien vertailuarvojen laskennassa, joka suoritetaan E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 7.4.6, 7.4.7 ja 7.4.8 kohdan mukaisesti.

4.3.4.1 Mittaussignaalit ja tietojen tallentaminen

E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteen 4 määräysten lisäksi myös 3.4 kohdan mukainen moottorin kuluttama polttoaineen massavirta on kirjattava.

4.3.5 Polttoaineenkulutuksen kartoitussykli (FCMC)

Tämän kohdan mukainen polttoaineenkulutuksen kartoitussykli (FCMC) jätetään laatimatta kaikkien muiden moottorien paitsi CO2-moottoriperheen CO2-kantamoottorin osalta. Kirjattuja CO2-moottoriperheen CO2-kantamoottorin polttoainekarttatietoja on sovellettava myös kaikkiin muihin saman CO2-moottoriperheen moottoreihin.

Siinä tapauksessa, että valmistajan pyynnöstä sovelletaan tämän asetuksen 15 artiklan 5 kohdan säännöksiä, polttoaineenkulutuksen kartoitussykli on laadittava myös kyseisen moottorin osalta.

Moottorin polttoainekartta on mitattava sarjana moottorin käynnin vakaan tilan pisteitä 4.3.5.2 kohdan mukaisesti. Polttoaineenkulutus ilmaistaan kartassa grammoina tuntia kohti (g/h), ja se riippuu moottorin pyörimisnopeudesta (rpm) ja moottorin vääntömomentista (Nm).

4.3.5.1 Polttoaineenkulutuksen kartoitussyklin (FCMC) aikana esiintyvien keskeytysten käsittely

Jos FCMC:n aikana jälkikäsittelyjärjestelmässä esiintyy regenerointitapahtuma moottoreissa, jotka on varustettu jaksoittain regeneroituvilla pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmillä E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 6.6 kohdan mukaisesti, kaikki kyseisellä moottorin pyörimisnopeudella tehdyt mittaukset on mitätöitävä. Regeneroinnin on annettava tapahtua, ja sen jälkeen menettelyä on jatkettava 4.3.5.1.1 kohdassa kuvatulla tavalla.

Jos FCMC:n aikana sattuu odottamaton keskeytys, toimintahäiriö tai virhetoiminta, kaikki kyseisellä moottorin pyörimisnopeusmoodilla tehdyt mittaukset on mitätöitävä, ja valmistajan on valittava toinen seuraavista jatkamisvaihtoehdoista:

1) menettelyä jatketaan 4.3.5.1.1 kohdan mukaisesti

2) koko FCMC toistetaan 4.3.5.4 ja 4.3.5.5 kohdan mukaisesti.

4.3.5.1.1 FCMC:n jatkaminen

Moottori on käynnistettävä ja lämmitettävä E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 7.4.1 kohdan mukaisesti. Lämmittämisen jälkeen moottori on esivakautettava käyttämällä sitä 20 minuutin ajan moodilla 9 siten kuin E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 7.2.2 kohdan taulukossa 1 esitetään.

Edellä olevan 4.3.1 kohdan mukaisesti kirjattua moottorin täyskuormituskäyrää on käytettävä moodin 9 vertailuarvojen denormalisoinnissa, joka suoritetaan E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 7.4.6, 7.4.7 ja 7.4.8 kohdan mukaisesti.

Heti esivakautuksen jälkeen moottorin pyörimisnopeuden ja vääntömomentin tavoitearvot on muutettava lineaarisesti 20–46 sekunnin kuluessa suurimman tavoitevääntömomentin asetuspisteeseen, joka on moottorin toiseksi korkeimman tavoitepyörimisnopeuden asetuspisteessä siihen moottorin tavoitepyörimisnopeuden asetuspisteeseen nähden, jossa FCMC:n keskeytys tapahtui. Jos tavoitepiste saavutetaan alle 46 sekunnissa, jäljellä oleva aika 46 sekuntiin asti on käytettävä vakauttamiseen.

Vakauttamista varten moottori jatkaa käyntiä kyseisestä pisteestä 4.3.5.5 kohdassa esitetyn testinkulun mukaisesti ilman mittausarvojen kirjaamista.

Kun on saavutettu suurimman tavoitevääntömomentin asetuspiste siinä moottorin tavoitepyörimisnopeuden asetuspisteessä, jossa keskeytys tapahtui, mittausarvojen kirjaamista on jatkettava kyseisestä pisteestä alkaen 4.3.5.5 kohdassa esitetyn testinkulun mukaisesti.

4.3.5.2 Tavoitepisteruudukko

Tavoitepisteruudukko laaditaan normalisoidusti, ja se koostuu 10:stä moottorin tavoitepyörimisnopeuden asetuspisteestä ja 11:stä tavoitevääntömomentin asetuspisteestä. Normalisoidun pistemäärityksen muuntamisen testattavan moottorin pyörimisnopeuden ja vääntömomentin todellisten tavoitearvojen tasolle on perustuttava CO2-moottoriperheen CO2-kantamoottorin täyskuormituskäyrään, joka määritetään tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti ja kirjataan 4.3.1 kohdan mukaisesti.

4.3.5.2.1 Moottorin tavoitepyörimisnopeuden asetuspisteiden määrittäminen

Moottorin tavoitepyörimisnopeuden 10 asetuspistettä määritetään moottorin tavoitepyörimisnopeuden neljän perusasetuspisteen ja moottorin tavoitepyörimisnopeuden kuuden lisäasetuspisteen avulla.

Moottorin pyörimisnopeudet nidle, nlo, npref, n95h ja nhi on määritettävä tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti määritetyn CO2-moottoriperheen CO2-kantamoottorin täyskuormituskäyrästä, joka määritetään tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti ja kirjataan 4.3.1 kohdan mukaisesti, soveltaen E-säännön nro 49 muutossarjan 06 liitteessä 4 olevan 7.4.6 kohdassa määriteltyjä ominaisia moottorin pyörimisnopeuksia.

Moottorin pyörimisnopeus n57 määritetään seuraavasta yhtälöstä:

n57 = 0,565 × (0,45 × nlo + 0,45 × npref + 0,1 × nhi – nidle) × 2,0327 + nidle

Moottorin tavoitepyörimisnopeuden neljä perusasetuspistettä määritetään seuraavasti:

1) Moottorin peruspyörimisnopeus 1: nidle

2) Moottorin peruspyörimisnopeus 2: nA = n57 – 0,05 × (n95h – nidle)

3) Moottorin peruspyörimisnopeus 3: nB = n57 + 0,08 × (n95h – nidle)

4) Moottorin peruspyörimisnopeus 4: n95h

Pyörimisnopeuden asetuspisteiden väliset mahdolliset etäisyydet määritetään seuraavista yhtälöistä:

1) dnidleA_44 = (nA – nidle) / 4

2) dnB95h_44 = (n95h – nB) / 4

3) dnidleA_35 = (nA – nidle) / 3

4) dnB95h_35 = (n95h – nB) / 5

5) dnidleA_53 = (nA – nidle) / 5

6) dnB95h_53 = (n95h – nB) / 3

Mahdollisten poikkeamien absoluuttiset arvot näiden kahden alueen välillä määritetään seuraavista yhtälöistä:

1) dn44 = ABS(dnidleA_44 – dnB95h_44)

2) dn35 = ABS(dnidleA_35 – dnB95h_35)

3) dn53 = ABS(dnidleA_53 – dnB95h_53)

Moottorin tavoitepyörimisnopeuden kuusi lisäasetuspistettä määritetään kolmesta arvosta dn44, dn35 ja dn53 pienimmän perusteella seuraavien säännösten mukaisesti:

1) Jos dn44 on pienin kolmesta arvosta, moottorin tavoitepyörimisnopeuden kuusi lisäasetuspistettä määritetään jakamalla kukin kahdesta alueesta, toinen arvosta nidle arvoon nA ja toinen arvosta nB arvoon n95h, neljään tasavälein sijaitsevaan jaksoon.

2) Jos dn35 on pienin kolmesta arvosta, moottorin tavoitepyörimisnopeuden kuusi lisäasetuspistettä määritetään jakamalla alue arvosta nidle arvoon nA kolmeen tasavälein sijaitsevaan jaksoon ja alue arvosta nB arvoon n95h viiteen tasavälein sijaitsevaan jaksoon.

3) Jos dn53 on pienin kolmesta arvosta, moottorin tavoitepyörimisnopeuden kuusi lisäasetuspistettä määritetään jakamalla alue arvosta nidle arvoon nA viiteen tasavälein sijaitsevaan jaksoon ja alue arvosta nB arvoon n95h kolmeen tasavälein sijaitsevaan jaksoon.

Kuvassa 1 on esimerkki edellä olevan 1 alakohdan mukaisesta moottorin tavoitepyörimisnopeuden asetuspisteen määrityksestä.

4.3.5.2.2 Moottorin tavoitevääntömomentin asetuspisteiden määrittäminen

Moottorin tavoitevääntömomentin 11 asetuspistettä määritetään moottorin tavoitevääntömomentin kahden perusasetuspisteen ja moottorin tavoitevääntömomentin yhdeksän lisäasetuspisteen avulla. Moottorin tavoitevääntömomentin kaksi perusasetuspistettä määritetään moottorin nollavääntömomentista ja 4.3.1 kohdan mukaisesti määritetystä CO2-kantamoottorin suurimmasta täyskuormituksesta (suurin kokonaisvääntömomentti Tmax_overall). Moottorin tavoitevääntömomentin yhdeksän lisäasetuspistettä määritetään jakamalla alue nollavääntömomentista suurimpaan kokonaisvääntömomenttiin, Tmax_overall, kymmeneen tasavälein sijaitsevaan jaksoon.

Kaikki moottorin tavoitepyörimisnopeuden tietyn asetuspisteen kohdalla olevat tavoitevääntömomentin asetuspisteet, jotka ylittävät raja-arvon, joka määritetään tässä moottorin tavoitepyörimisnopeuden asetuspisteessä olevasta täyskuormituksen vääntömomentin arvosta miinus 5 prosenttia suurimmasta kokonaisvääntömomentista Tmax_overall, on korvattava täyskuormituksen vääntömomentin arvolla kyseisessä moottorin tavoitepyörimisnopeuden asetuspisteessä. Kuvassa 2 on es