1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2700/98,
annettu 17 päivänä joulukuuta 1998,
yritystoiminnan rakennetilastoja varten vahvistetuista ominaisuustietojen määritelmistä
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(EYVL L 344, 18.12.1998, s. 49)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission asetus (EY) N:o 1614/2002, annettu 6 päivänä syyskuuta
2002L 244 7 12.9.2002
►M2KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1670/2003, annettu 1 päivänä syys-
kuuta 2003L 244 74 29.9.2003
▼B
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2700/98,
annettu 17 päivänä joulukuuta 1998,
yritystoiminnan rakennetilastoja varten vahvistetuista ominaisuus-
tietojen määritelmistä
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon yritystoiminnan rakennetilastoista 20 päivänä joulu-
kuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 (1)
ja erityisesti sen 12 artiklan iii luetelmakohdan,
sekä katsoo, ettäneuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 58/97 luotiin yhteiset puitteet
yhteisön yritysten rakennetta, toimintoja, kilpailukykyä ja tuloksiakoskevien yhteisön tilastojen tuottamista varten,
on tarpeen ottaa käyttöön yritystoiminnan rakennetilastoja varten
kerättävien ominaisuustietojen määritelmät, ja
suunnitellut toimenpiteet ovat tilasto-ohjelmakomitean lausunnon
mukaiset,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 4 artiklassa tarkoitetut tiedot
määritellään tämän asetuksen liitteessä.
2. Näihin määritelmiin sisältyvissä viittauksissa yhtiön tilinpäätök-
seen käytetään nimikkeitä, joista säädetään neuvoston direktiivin 78/660/ETY (
2) 9 artiklassa (tase), 23 artiklassa (tuloslaskelma) ja 43 artik-
lassa (liitetiedot).
2 artikla
1. Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä määritelmiä viitevuoden
1999 ja sitä seuraavien vuosien tietoihin.
2. Jäsenvaltioiden on lisäksi sovellettava näitä määritelmiä viitevuo-
sien 1995, 1996, 1997 ja 1998 tietoihin silloin, kun tämä on voimassa
olevan kansallisen käytännön mukaista.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen
jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 2
(1) EYVL L 14, 17.1.1997, s. 1.
(2) EYVL L 222, 14.8.1978, s. 11.
▼B
LIITE
OMINAISUUSTIETOJEN MÄÄRITELMÄT
Koodi: 11 11 0
Nimike: Yritysten lukumäärä
Määritelmä
Yritysrekisteristä muodostettuun kulloiseenkin perusjoukkoon merkittyjen
yritysten lukumäärä korjattuna etenkin otantakehikkoon liittyvien virheiden
osalta. Mukaan ei oteta toimimattomia yrityksiä. Nimikkeen olisi sisällettävä
kaikki yritykset, jotka ovat toiminnassa vähintään osan viitejaksoa.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 7 olevassa 3 jaksossa määritel-
tyjen yritysten osalta tähän ominaisuustietoon sisältyvät myös eläkerahastot,
joilla ei ole palkattua henkilöstöä. Lisäksi siihen sisältyvät eläkerahastot, jotka
eivät ole oikeushenkilöitä ja joita hallinnoivat eläkerahastojen hoitoon erikoistu-
neet yritykset, vakuutusyhtiöt tai muut rahoituslaitokset (ja joiden tilit eivät
sisälly näiden laitosten vuositilinpäätökseen). Tähän ominaisuustietoon eivät
kuitenkaan sisälly eläkerahastot, joita ei ole perustettu erilleen työnantajayrityk-
sestä tai sen liiketoiminnasta (eli epäitsenäisiä eläkerahastoja ja työantajan
yleensä aputoimintona hoitamia rahastoja).
Koodi: 11 12 0
Nimike: Aloittaneiden yritysten lukumäärä
Määritelmä
Yritysrekisteristä muodostettuun kulloiseenkin perusjoukkoon merkittyjen aloit-
taneiden yritysten lukumäärä korjattuna virheiden osalta. Toiminnan
aloittamisella tarkoitetaan tuotannontekijöistä koostuvan kokonaisuuden
muodostamista siten, ettei tapahtumaan osallistu muita yrityksiä. Aloittaneisiin
yrityksiin eivät kuulu sellaiset perusjoukkoon merkityt uudet yritykset, jotka
ovat syntyneet yritysten sulautumisen, purkautumisen tai yritystoiminnan uudel-
leenjärjestelyn yhteydessä tai jotka ovat irtautuneet itsenäisiksi yksiköiksi
toisesta yrityksestä. Niihin eivät myöskään kuulu yritykset, jotka on merkitty
tiettyyn osaperusjoukkoon vain siksi, että ne ovat vaihtaneet toimialaa.
Yhteys muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Yritysten lukumäärä (11 11 0)
Koodi: 11 13 0
Nimike: Lopettaneiden yritysten lukumäärä
Määritelmä
Yritysrekisteristä muodostettuun kulloiseenkin perusjoukkoon merkittyjen lopet-
taneiden yritysten lukumäärä korjattuna virheiden osalta. Toiminnan
lopettamisella tarkoitetaan tuotannontekijöistä koostuvan kokonaisuuden purka-
mista siten, ettei tapahtumaan osallistu muita yrityksiä. Lopettaneisiin yrityksiin
eivät kuulu sellaiset perusjoukosta poistetut yritykset, jotka ovat lopettaneet
toimintansa yritysten sulautumisen, yritysvaltauksen, yrityksen purkautumisen
tai yritystoiminnan uudelleenjärjestelyn takia. Niihin eivät myöskään kuulu
yritykset, jotka on poistettu tietystä osaperusjoukosta vain siksi, että ne ovat
vaihtaneet toimialaa.
Koodi: 11 21 0
Nimike: Paikallisten yksiköiden lukumäärä
Määritelmä
Yritysrekisteristä muodostettuun kulloiseenkin perusjoukkoon merkittyjen
paikallisten yksiköiden lukumäärä korjattuna etenkin otantakehikkoon liittyvien
virheiden osalta. Lukumäärän on sisällettävä myös ne paikalliset yksiköt, joilla
ei ole lainkaan palkallisia työntekijöitä. Nimikkeen olisi sisällettävä kaikki
yksiköt, jotka ovat toiminnassa vähintään osan viitejaksoa.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 3
▼M2
▼B
▼B
Koodi: 11 31 0
Nimike: Toimialayksiköiden lukumäärä
Määritelmä
Yritysrekisteristä muodostettuun kulloiseenkin perusjoukkoon merkittyjen
toimialayksiköiden lukumäärä korjattuna etenkin otantakehikkoon liittyvien
virheiden osalta tai arvio näiden yksiköiden lukumäärästä, jos niitä ei merkitä
rekisteriin. Nimikkeen olisi sisällettävä kaikki yksiköt, jotka ovat toiminnassa
vähintään osan viitejaksoa.
Koodi: 12 11 0
Nimike: Liikevaihto
Määritelmä
Liikevaihto sisältää kaikki havaintoyksikön viitejakson aikana laskuttamat
määrät. Se vastaa ulkopuolisille tarjottavien tavaroiden ja palvelujen markki-
naehtoista myyntiä.
Liikevaihto sisältää kaikki yksikön laskuttamiin tavaroihin ja palveluihin liit-
tyvät verot lukuun ottamatta yksikön asiakkailtaan laskuttamaa arvonlisäveroa
ja muita vastaavia välittömästi liikevaihtoon liittyviä vähennyskelpoisia veroja.
Liikevaihto sisältää myös kaikki muut asiakkaalta veloitettavat kulut (kuten
kuljetus- ja pakkauskustannukset), vaikka nämä olisi eritelty laskussa. Liikevaih-
dosta on vähennettävä myönnetyt alennukset ja hyvitykset sekä palautettujen
pakkausmateriaalien arvo.
Tuotto, joka yhtiön tilinpäätöksessä luokitellaan muuksi varsinaisen toiminnan
tuotoksi, rahoitustuotoksi tai muun kuin varsinaisen toiminnan tuotoksi, ei
sisälly liikevaihtoon. Siihen ei myöskään sisällytetä viranomaisilta tai EU:n
toimielimiltä saatuja toimintatukipalkkioita.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 5 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä tätä ominaisuustietoa vastaa nimike
”bruttovakuutusmaksutulo”. Tämä ominaisuustieto määritellään direktiivin 91/
674/ETY 35 artiklassa.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 7 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä tätä ominaisuustietoa vastaa nimike ”eläkevakuutusmaksut
yhteensä”. Tähän ominaisuustietoon sisältyvät kaikki varainhoitovuoden aikana
maksettavat eläkesopimuksiin perustuvat eläkevakuuutusmaksut, kuten pakol-
liset eläkevakuutusmaksut, muut säännölliset eläkevakuutusmaksut,
vapaaehtoiset eläkevakuutusmaksut, saadut siirrot ja muut eläkevakuutusmaksut.
Huom.: Välilliset verot voidaan jakaa kolmeen ryhmään:
i) Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat alv ja muut välittömästi liikevaihtoon liit-
tyvät vähennyskelpoiset verot, joita ei sisällytetä liikevaihtoon. Yritys kerää
nämä verot vaiheittain, ja ne jäävät kokonaisuudessaan lopullisen ostajan
maksettaviksi.
ii) Toiseen ryhmään kuuluvat kaikki muut tuoteverot. Ne joko 1) liittyvät liike-
vaihtoon eivätkä ole vähennyskelpoisia tai 2) ne ovat tuoteveroja, jotka eivät
liity liikevaihtoon. Niihin kuuluvat tuontiverot ja -tullit ja verot, jotka
maksetaan tuotteiden ja palvelujen tuotannosta, viennistä, myynnistä, vaihta-
misesta, liisauksesta tai toimituksesta tai niiden käytöstä omaan kulutukseen
tai oman pääoman muodostukseen.
iii) Kolmanteen ryhmään kuuluvat tuotantoverot. Nämä ovat julkisyhteisöjen tai
Euroopan unionin toimielinten keräämiä pakollisia, vastikkeettomia
maksuja, jotka ovat joko rahamääräisiä tai luontoismuotoisia ja jotka kanne-
taan tavaroiden ja palvelujen tuotannosta ja tuonnista, työvoiman käytöstä ja
maan, rakennusten ja muiden tuotannossa käytettyjen varojen omistuksesta
tai käytöstä riippumatta tuotettujen tai myytyjen tavaroiden tai palvelujen
määrästä tai arvosta.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Edellä tilastollisia tarkoituksia varten määritelty liikevaihto sisältää seuraavat
tilinpäätösnimikkeet:
Nettoliikevaihto1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 4
▼M2
▼B
▼B
Yhteydet muihin muuttujiin
—Liikevaihtoa käytetään laskettaessa Tuotannon arvoa (12 12 0) sekä muita
aggregaatteja ja tasapainoeriä.
—Liikevaihto voidaan jakaa toimialoittain: Liikevaihto i) pääasiallisesta
toiminnasta, ii) teollisuuden toimialoilta, iii) kaupan osto- ja jälleenmyynti-
toiminnasta, iv) välitystoiminnasta (välitysliikkeet) ja v) muusta
palvelutoiminnasta (nimikkeet 18 11 0—18 15 0).
—Liikevaihto voidaan jakaa tuotetyypeittäin: Liikevaihdon jakautuminen tuot-
teittain (18 21 0).
—Liikevaihto voidaan jakaa myös asiakastyypin mukaan: Prosenttiosuus liike-
vaihdosta i)vähittäiskauppaa harjoittaville jälleenmyyjille (25 11 1), ii)
tukkukauppiaille ja muille ammattimaisille käyttäjille (25 11 2) ja iii) kotita-
louksien kulutuskäyttöön (25 11 3).
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 5 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä bruttovakuutusmaksutulo (12 11 0) lasketaan seuraavasti:
Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 1)
+ Jälleenvakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 2).
Bruttovakuutusmaksutuloa käytetään laskettaessa Vakuutusmaksutuottoja
(brutto) (32 11 0) sekä muita aggregaatteja ja tasapainoeriä.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 7 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä Liikevaihto (Eläkevakuutusmaksut yhteensä) lasketaan
seuraavasti:
Eläkevakuutusmaksut vakuutetuilta (48 00 1)
+ Eläkevakuutusmaksut työnantajilta (48 00 2)
+ Saadut siirrot (48 00 3)
+ Muut eläkevakuutusmaksut (48 00 4)tai:
Eläkevakuutusmaksut etuusperusteisiin järjestelmiin (48 00 5)
+ Eläkevakuutusmaksut maksuperusteisiin järjestelmiin (48 00 6)+ Eläkevakuutusmaksut sekajärjestelmiin (48 00 7).
Koodi: 12 12 0
Nimike: Tuotannonarvo
Määritelmä
Tuotannon arvo mittaa yksikön tosiasiallista tuotantoa, ja se perustuu yksikön
myyntiin, joka sisältää myös varastojen muutokset sekä tavaroiden ja palvelujen
jälleenmyynnin.
Tuotannon arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä: liikevaihto +/− valmiiden ja
keskeneräisten tuotteiden sekä jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palve-
lujen varastojen muutokset − jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja
palvelujen ostot + valmistus omaan käyttöön + muun varsinaisen toiminnan
tuotot (tukipalkkioitalukuun ottamatta). Tuotannon arvoon ei sisällytetä niitä
tuloja eikä menoja, jotka on yhtiön tilinpäätöksessä kirjattu rahoitustuotoiksi tai
-kuluiksi tai muun kuin varsinaisen toiminnan tuotoiksi tai kuluiksi. Jälleen-
myytäviksi hankitut tavarat ja palvelut sisältävät sellaisten palvelujen ostot,
jotka on tarkoitus myydä ulkopuolisille sellaisinaan.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 5 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä tuotannonarvo saadaan seuraavasta yhtälöstä:
bruttovakuutusmaksutuotot + kaikkien arvopaperisijoitusten tulot + muut
tuotetut palvelut – bruttokorvauskulut (vahingonselvittelykuluja lukuun otta-
matta) + pääomatulot ja palkkiot.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 6 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä tuotannon arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä: korkotuotot ja
muut vastaavat tuotot – korkokulut ja muut vastaavat kulut + saadut palkkiot +
tulo osakkeista ja muista vaihtuvatuottoisista arvopapereista + rahoitustoiminnan
nettovoitto tai nettotappio + muun varsinaisen toiminnan tuotot.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 7 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä tuotannon arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä: liikevaihto –
maksetut vakuutusmaksut + sijoitustoiminnan tuotot + muut tulot + saadut1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 5
▼M2
▼B
▼M2
▼M2
vakuutuskorvaukset – eläkemenot yhteensä – vakuutusteknisen vastuuvelan
muutos(netto).
NACE:n nelinumerotasolle 65.11 kuuluvilla yrityksillä tuotannon arvo saadaan
seuraavasta yhtälöstä: korkotuotot ja muut vastaavat tuotot – korkokulut ja
muut vastaavat kulut + saadut palkkiot + tulo osakkeista ja muista vaihtuvatuot-
toisista arvopapereista + rahoitustoiminnan nettovoitto tai nettotappio + muun
varsinaisen toiminnan tuotot.
Huom.: Valmistus omaan käyttöön kattaa kaikkien sellaisten tavaroiden valmis-
tuksen, jotka tuottajat valmistavat omaan lukuunsa ja pitävät itsellään
investointeina. Se sisältää sekä aineellisen käyttöomaisuuden (kuten raken-
nusten) että aineettoman käyttöomaisuuden valmistuksen (kuten ohjelmistojen
kehittämisen). Valmistus omaan käyttöön on myymätöntä tuotantoa, joka arvote-
taan tuotantokustannuksiin. Nämä pääomahyödykkeet on sisällytettävä
investointeihin.
Huom.: Muut varsinaisen toiminnan tuotot on yhtiön tilinpäätökseen sisältyvä
nimike, jonka sisältö voi vaihdella eri aloilla ja eri aikoina, eikä sitä voida sell-
aisenaan määritellä riittävän tarkasti tilastollisia tarkoituksia varten.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Tuotannon arvon osatekijät sisältyvät seuraaviin tilinpäätöksen nimikkeisiin:
—Nettoliikevaihto
—Muut varsinaisen toiminnan tuotot osittain — lukuun ottamatta tukipalk-
kioita
—Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos
—Aineet ja tarvikkeet siltä osin kuin ne liittyvät jälleenmyytäviksi hankittujen
tavaroiden ostoihin ja varastojen muutoksiin
—Valmistus omaan käyttöön
Yhteydet muihin muuttujiin
Tuotannon arvo perustuu seuraavaan yhtälöön:
Liikevaihto (12 11 0)
+/−Valmisvaraston ja keskeneräisten töiden muutos (13 21 3)
+/−Sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen varastojen
muutos (13 21 1)
−Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostot
yhteensä (13 12 0)
+ Valmistus omaan käyttöön
+ Muut varsinaisen toiminnan tuotot (tukipalkkioita lukuun ottamatta)
—Tuotannon arvoa käytetään laskettaessa Arvonlisäystä tuotannontekijähin-
taan(12 15 0) sekä muita aggregaatteja ja tasapainoeriä.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 5 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä tuotannon arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä:
Henkivakuutus:Bruttovakuutusmaksutulo (12 11 0)
+ Vakuutusmaksun siirtovastuun muutos (brutto) (32 11 2)
+ Sijoitustoiminnan tuotot (32 22 0)
– Sijoitusten palautuneet arvonalennukset (32 71 5)– Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6)
– Tuotot merkittävistä omistusyhteyksistä (32 71 1)
+ [(Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (brutto) (37 30 0) – Vakuutuste-
kninen vastuuvelka yhteensä (netto) (37 30 1)/Vakuutustekninen vastuuvelka
yhteensä (netto) (32 30 1)] x [(Sijoitustoiminnan tuotot (32 22 0) – Sijoitusten
palautuneet arvonalennukset (32 71 5) – Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6) –
Tuotot merkittävistä omistusyhteyksistä (32 71 1)]
+ Muut vakuutustekniset tuotot (netto) (32 16 1)
+ Muut tuotot (32 46 0)
– Bruttokorvauskulut (32 13 1)– Korvausvastuun muutos (brutto) (32 13 4)1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 6
▼B
▼M2
▼M2
+ Ulkoiset ja sisäiset vahingonselvittelykulut (32 61 5)
+ Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6)+ Sijoitusten realisoitumattomat arvonnousut (32 23 0)– Sijoitusten myyntitappiot (32 72 3)– Sijoitusten realisoitumattomat arvonlaskut (32 28 0)– Henkivakuutuksen vakuutusmaksuvastuun muutos (brutto) (32 25 0)– Hyvitykset ja alennukset (netto) (32 16 3)– Tulevia varauksia koskeva rahastomuutos (nimikkeen 32 29 0 osa)– Muun vakuutusteknisen vastuuvelan muutokset (netto), jos niitä ei ole esitetty
muissa kohdissa (32 16 2).
Jälleenvakuutus sekä muu kuin henkivakuutus:
Bruttovakuutusmaksutulo (12 11 0)
+ Vakuutusmaksun siirtovastuun muutos (brutto) (32 11 2)+ Sijoitustoiminnan tuotot (32 42 0)– Sijoitusten palautuneet arvonalennukset (32 71 5)– Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6)– Tuotot merkittävistä omistusyhteyksistä (32 71 1)+ [(Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (brutto) (37 30 0) – Vakuutuste-
kninen vastuuvelka yhteensä (netto) (37 30 1)] x [(Sijoitustoiminnan tuotot
(32 42 0) – Sijoitusten palautuneet arvonalennukset (32 71 5) – Sijoitusten
myyntivoitot (32 71 6) – Tuotot merkittävistä omistusyhteyksistä (32 71 1)]
+ Muut vakuutustekniset tuotot (netto) (32 16 1)+ Muut tuotot (32 46 0)– Bruttokorvauskulut (32 13 1)– Korvausvastuun muutos (brutto) (32 13 4)+ Ulkoiset ja sisäiset vahingonselvittelykulut (32 61 5)+ Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6)– Sijoitusten myyntitappiot (32 72 3)– Hyvitykset ja alennukset (netto) (32 16 3)
– Tasoitusvastuun muutos (32 15 0)
– Muun vakuutusteknisen vastuuvelan muutokset (netto), jos niitä ei ole esitetty
muissa kohdissa (32 16 2).
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 6 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä tuotannon arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä:
Korkotuotot ja muut vastaavat tuotot (42 11 0)
– Korkokulut ja muut vastaavat kulut (42 12 0)+ Saadut palkkiot (42 14 0)+ Tulo osakkeista ja muista vaihtuvatuottoisista arvopapereista (42 13 1)+ Rahoitustoiminnan nettovoitto tai nettotappio (42 20 0)+ Muut varsinaisen toiminnan tuotot (42 31 0).
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 7 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä tuotannon arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä:
Liikevaihto (12 11 0)
– Maksetut vakuutusmaksut (48 05 0)+ Sijoitustoiminnan tuotot (48 01 0)+ Muut tuotot (48 02 2)+ Saadut vakuutuskorvaukset (48 02 1)– Eläkemenot yhteensä (48 03 0)– Vakuutusteknisen vastuuvelan muutos (netto) (48 04 0).
Koodi: 12 13 0
Nimike: Jälleenmyytävien tavaroiden myyntikate1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 7
▼B
▼B
Määritelmä
Nimike ilmoittaa sellaisen osto- ja jälleenmyyntitoiminnan tuoton, johon ei liity
jatkojalostusta. Sen laskenta perustuu liikevaihtoon ja sellaisinaan jälleenmyytä-viksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostoihin ja varastojen muutoksiin.
Liikevaihto sekä sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palve-
lujen ostot ja varastojen muutokset sisältävät myös sellaisinaan
jälleenmyytäviksi tarkoitettujen palvelujen myynnin, ostot ja varastojen
muutokset.
Myösnimitys tä jälleenmyyntikate käytetään.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Näitä lukuja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä. Ne sisältyvät nettolii-
kevaihtoon sekäraaka-aineisiin ja tarvikkeisiin .
Yhteys muihin muuttujiin
Jälleenmyytävien tavaroiden myyntikate saadaan seuraavasta yhtälöstä:Liikevaihto kaupan osto- ja jälleenmyyntitoiminnasta (18 13 0)
− Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostot
yhteensä (13 12 0)
+/− Sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen varastojen
muutos(13 21 1)
—Jälleenmyytävien tavaroiden myyntikate muodostaa osan nimikkeestä
Tuotannon arvo (12 12 0).
Koodi: 12 15 0
Nimike: Arvonlisäys tuotannontekijähintaan
Määritelmä
Tuotannontekijähintainen arvonlisäys saadaan varsinaisen toiminnan bruttotuo-
tosta, jota mukautetaan toimintatukipalkkioiden ja välillisten verojen osalta.
Se voidaan laskea seuraavan yhtälön avulla: liikevaihto + valmistus omaan
käyttöön + muut varsinaisen toiminnan tuotot +/− varastojen muutokset − tavar-
oiden ja palvelujen ostot − muut liikevaihtoon liittyvät vähennyskelvottomat
tuoteverot − tuotantoverot. Se voidaan myös laskea lisäämällä bruttotoimintay-
lijäämään henkilöstökustannukset.
Arvonlisäykseen ei sisällytetä kuluja eikä tuottoja, jotka yhtiön tilinpäätöksessä
kirjataan rahoitustuotoiksi tai -kuluiksi tai muun kuin varsinaisen toiminnan
tuotoiksi tai kuluiksi.
Tuotannontekijähintainen arvonlisäys lasketaan ”bruttoperiaatteella”, koska
arvostuseriä (kuten poistoja) ei vähennetä.
Huom.: Välilliset verot voidaan jakaa kolmeen ryhmään:
i) Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat alv ja muut välittömästi liikevaihtoon liit-
tyvät vähennyskelpoiset verot, joita ei sisällytetä liikevaihtoon. Yritys kerää
nämä verot vaiheittain, ja ne jäävät kokonaisuudessaan lopullisen ostajan
maksettaviksi.
ii) Toiseen ryhmään kuuluvat kaikki muut tuoteverot. Ne joko 1) liittyvät liike-
vaihtoon eivätkä ole vähennyskelpoisia tai 2) ne ovat tuoteveroja, jotka eivät
liity liikevaihtoon. Niihin kuuluvat tuontiverot ja -tullit ja verot, jotka
maksetaan tuotteiden ja palvelujen tuotannosta, viennistä, myynnistä, vaihta-
misesta, leasingista tai toimituksesta tai niiden käytöstä omaan kulutukseen
tai oman pääoman muodostukseen.
iii) Kolmanteen ryhmään kuuluvat tuotantoverot. Nämä ovat julkisyhteisöjen tai
Euroopan unionin toimielinten keräämiä pakollisia, vastikkeettomia
maksuja, jotka ovat joko rahamääräisiä tai luontoismuotoisia ja jotka kanne-
taan tavaroiden ja palvelujen tuotannosta ja tuonnista, työvoiman käytöstä ja
maan, rakennusten ja muiden tuotannossa käytettyjen varojen omistuksesta
tai käytöstä riippumatta tuotettujen tai myytyjen tavaroiden tai palvelujen
määrästä tai arvosta.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 5 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä arvonlisäys tuotannontekijähintaan saadaan seuraavasta1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 8
▼M1
▼B
▼M2
▼M2
yhtälöstä: tuotannon arvo – saatujen jälleenvakuutuspalvelujen bruttoarvo – muu
välituotekäyttö.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 6 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä arvonlisäys tuotannontekijähintaan saadaan seuraavasta
yhtälöstä: tuotannon arvo – tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 7 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä arvonlisäys tuotannontekijähintaan saadaan seuraavasta
yhtälöstä: tuotannon arvo – tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä.
NACE Rev. 1:n nelinumerotasolle 65.11 kuuluvilla yrityksillä Arvonlisäys
tuotannontekijähintaan saadaan seuraavasta yhtälöstä: tuotannon arvo – tavar-
oiden ja palvelujen ostot yhteensä.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Tuotannontekijähintainen arvonlisäys saadaan suoraan seuraavista tilinpäätöksen
nimikkeistä:
—Nettoliikevaihto
—Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos
—Valmistus omaan käyttöön
—Aineet ja tarvikkeet
—Muut vieraille suoritetut kulut
—Muut varsinaisen toiminnan kulut
—Muut varsinaisen toiminnan tuotot
Yhteydet muihin muuttujiin
Tuotannontekijähintainen arvonlisäys saadaan seuraavasta yhtälöstä:
Liikevaihto (12 11 0)
+/−Tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos (13 21 0)
+ Valmistus omaan käyttöön+ Muut varsinaisen toiminnan tuotot
−Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11 0)
− Muut liikevaihtoon liittyvät vähennyskelvottomat tuoteverot− Tuotantoverot
—Tuotannontekijähintaista arvonlisäystä käytetään Käyttökatteen (12 17 0)
sekä muiden aggregaattien ja tasapainoerien laskennassa.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 5 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä Arvonlisäys tuotannontekijähintaan saadaan seuraavasta
yhtälöstä:
Tuotannon arvo (12 12 0)
– Välituotekäyttö (13 11 0).
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 6 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä Arvonlisäys tuotannontekijähintaan saadaan seuraavasta
yhtälöstä:
Tuotannon arvo (12 12 0)
– Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11 0)
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 7 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä arvonlisäys tuotannontekijähintaan saadaan seuraavasta
yhtälöstä:
Tuotannon arvo (12 12 0)
– Välituotekäyttö (= tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11 0)).
Koodi: 12 17 0
Nimike: Käyttökate1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 9
▼B
▼M2
▼B
▼B
Määritelmä
Käyttökate on varsinaisen toiminnan kate sen jälkeen, kun työvoimapanos on
korvattu. Se voidaan laskea vähentämällä tuotannontekijähintaisesta arvonlisäyk-
sestä henkilöstökulut. Yksikkö voi käyttää käyttökatetta maksaakseen takaisin
tahoille, joilta se on saanut omia varoja tai velkaa, tai maksaakseen veronsa tai
rahoittaakseen investointinsa joko kokonaan tai osittain.
Käyttökatteeseen ei sisällytetä tuottoja eikä kuluja, jotka on yhtiön tilinpäätök-
sessä kirjattu rahoitustuotoiksi tai -kuluiksi tai muun kuin varsinaisen
toiminnan tuotoiksi tai kuluiksi.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Käyttökate voidaan laskea seuraavien tilinpäätökseen sisältyvien nimikkeiden
avulla:
—Nettoliikevaihto
—Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos
—Valmistus omaan käyttöön
—Aineet ja tarvikkeet
—Muut vieraille suoritetut kulut
—Muut varsinaisen toiminnan kulut
—Muut varsinaisen toiminnan tuotot
—Henkilöstökulut
Yhteydet muihin muuttujiin
Käyttökate saadaan seuraavasta yhtälöstä:
Arvonlisäys tuotannontekijähintaan (12 15 0)
−Henkilöstömenot (13 31 0)
Koodi: 13 11 0
Nimike: Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä
Määritelmä
Tavaroiden ja palvelujen ostot sisältävät kaikkien tilikauden aikana jälleen-
myytäviksi ja tuotantoprosessissa käytettäviksi ostettujen tavaroiden ja
palvelujen arvon, lukuun ottamatta pääomahyödykkeitä, joidenkulutuskirjataan
kiinteän pääoman kulumisena. Kyseiset tavarat ja palvelut voidaan myydä edel-
leen joko jalostettuina tai jalostamattomina, käyttää kokonaisuudessaan
tuotantoprosessissa tai siirtää varastoon.
Näihin ostoihin sisältyvät myös materiaalit, jotka käytetään tuotettuihin tavar-
oihin sellaisinaan (raaka-aineet, välituotteet, tuotekomponentit), sekä
pientyökalujen ja laitteiden aktivoimattomat ostot. Ostot sisältävät myös tuotan-
toon liittyvien oheismateriaalien (kuten voiteluaineiden, veden,
pakkausmateriaalien, huolto- ja korjausmateriaalien ja toimistotarvikkeiden)
sekä energiatuotteiden arvon. Tämä muuttuja sisältää lisäksi niiden materiaalien
ostot, jotka yksikkö on hankkinut pääomatavaroiden tuottamista varten.
Ostoihin sisältyvät myös viiteajanjaksolla maksetut palvelut, jotka voivat olla
sekä teollisuuden että muita palveluja. Niihin sisältyvät myös maksut, jotka
yksikkö suorittaa kaikesta ulkopuolisten yksikön puolesta tekemästä työstä,
kuten huolto- ja korjaustöistä, asennuksesta tai teknisistä tutkimuksista. Se ei
kuitenkaan sisällä pääomatavaroiden asennuskustannuksia eikä aktivoitujen
tavaroiden arvoa.
Nimike sisältää myös muista kuin teollisuuden palveluista suoritetut maksut,
kuten lakiasiain- ja kirjanpitopalveluista aiheutuneet kulut, patentti- ja käyttöoi-
keusmaksut (jos niitä ei ole aktivoitu), vakuutusmaksut, yhtiön hallituksen
kokouksista ja yhtiökokouksista aiheutuvat kulut, toimialajärjestöille ja yrittäjien
yhdistyksille suoritetut maksut, posti- ja puhelinkulut, sähköisen viestinnän
kulut, teleksi- ja faksikulut, tavaroiden ja henkilöstön kuljetuskustannukset,
mainoskulut, komissiot (jos ne eivät sisälly palkkoihin), vuokrat, pankkien
veloittamat kulut (lukuun ottamatta korkokuluja) sekä kaikista muista ulkopuoli-
silta hankituista yrityspalveluista aiheutuneet kulut. Nimike sisältää lisäksi
palvelut, jotka yksikkö muuntaa omaan käyttöön tarkoitetuksi valmistukseksi ja
aktivoi.
Tavaroiden ja palvelujen kokonaisostot eivät sisällä kuluja, jotka on yhtiön
tilinpäätöksessä kirjattu rahoituskuluiksi tai muun kuin varsinaisen toiminnan
kuluiksi.
Tavaroiden ja palvelujen ostot arvotetaan hankintahintaan, josta on vähennetty
alv ja muut välittömästi liikevaihtoon liittyvät, vähennyskelpoiset verot.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 10
▼B
Muita tuoteveroja ei siis vähennetä tavaroiden ja palvelujen ostojen arvottamisen
yhteydessä. Tuotantoveroja ei tarvitse ottaa huomioon näiden ostojen arvottami-
sessa.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 5 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä saadaan yhtälöstä:
saatujen jälleenvakuutuspalvelujen bruttoarvo + muu välituotekäyttö.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 6 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä tavaroiden ja palvelujen ostot saadaan yhtälöstä: maksetut
palkkiot + muut hallintokulut + muut varsinaisen toiminnan kulut.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Tavaroiden ja palvelujen ostot voidaan laskea seuraavien tilinpäätökseen sisälty-
vien nimikkeiden avulla:
—Aineet ja tarvikkeet (ennen kuin tavaroiden ja palvelujen varastojen
muutokset on otettu huomioon)
—Muut vieraille suoritetut kulut (ennen kuin tavaroiden ja palvelujen varas-
tojen muutokset on otettu huomioon)
—Muut varsinaisen toiminnan kulut osittain. Huomioon otetaan se osa, joka ei
sisälly kahteen edellä mainittuun nimikkeeseen (aineet ja tarvikkeet, muut
vieraille suoritetut kulut) . Toista osaa, joka kattaa tuotantoverot, ei sisäl-
lytetä tavaroiden ja palvelujen ostoihin.
Yhteydet muihin muuttujiin
Tavaroiden ja palvelujen kokonaisostoja käytetään laskettaessa tuotannontekijä-
hintaista arvonlisäystä (12 15 0) sekä muita aggregaatteja ja tasapainoeriä.
Tavaroiden ja palvelujen kokonaisostot sisältävät useita erillisiä eriä:
—Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostot
yhteensä (13 12 0)
—Rakennuksiin ja kalustoon liittyvät toimintakulut (13 41 0), myynnin kulut
(13 42 0), muut toimintakulut (13 43 0). Kun nämä kolme muuttujaa yhdis-
tetään muuttujaan 13 12 0, saadaan tukku- ja vähittäisliikkeiden tavaroiden
ja palvelujen kokonaisostojen kaikki erät kattava jaottelu.
—Maksut työvoiman vuokraamisesta (13 13 1)
—Maksut tavaroiden pitkäaikaisesta vuokrauksesta ja käyttöleasingistä (13 41
1)
—Energiatuotteiden ostot (20 11 0 ja 20 21 0—20 31 0)
—Prosenttiosuus ostoista tukkukauppiailta ja yhteisostoryhmiltä (25 21 1) ja
prosenttiosuus ostoista valmistajilta (25 21 2)
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 5 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä välituotekäyttö saadaan seuraavasta yhtälöstä:
Henkivakuutus:Jälleenvakuutuksen osuus (32 18 0)
+ [(Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (brutto) (37 30 0) – Vakuutuste-
kninen vastuuvelka yhteensä (netto) (37 30 1)) / Vakuutustekninen vastuuvelka
yhteensä (netto) (37 30 1)] x (Sijoitustoiminnan tuotot (32 22 0) – Sijoitusten
palautuneet arvonalennukset (32 71 5) – Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6) –
Tuotot merkittävistä omistusyhteyksistä (32 71 1)]
+ Palkkiot (32 61 1)
+ Muut vieraille suoritetut tavaroita ja palveluja koskevat kulut (32 61 4) –
Poistot omaan käyttöön tarkoitetusta käyttöomaisuudesta
Jälleenvakuutus sekä muu kuin henkivakuutus:
Jälleenvakuutuksen osuus (32 18 0)
+ [(Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (brutto) (37 30 0) – Vakuutuste-
kninen vastuuvelka yhteensä (netto) (37 30 1) / Vakuutustekninen vastuuvelka
yhteensä (netto) (37 30 1)] x (Sijoitustoiminnan tuotot (32 42 0) – Sijoitusten
palautuneet arvonalennukset (32 71 5) – Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6) –
Tuotot omistusyhteyksistä (32 71 1)]
+ Palkkiot (32 61 1),
+ Muut vieraille suoritetut tavaroita ja palveluja koskevat kulut (32 61 4) –
Poistot omaan käyttöön tarkoitetusta käyttöomaisuudesta).1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 11
▼M2
▼B
▼M2
▼M2
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 6 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä välituotekäyttö saadaan seuraavasta yhtälöstä:
Maksetut palkkiot (42 15 0)
+ Muut hallintokulut (42 00 32)
+ Muut varsinaisen toiminnan kulut (42 33 0).
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 liitteessä 7 olevassa 3 jaksossa määritel-
lyillä yrityksillä muuttujaa ”Tavaroiden ja palvelujen ostot” (13 11 0)
käytetään laskettaessa muuttujaa ”Varsinaisen toiminnan kulut yhteensä
(48 06 0)”.
Koodi: 13 12 0
Nimike: Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palve-
lujen ostot yhteensä
Määritelmä
Jälleenmyytäviksi hankitut tavarat ovat tavaroita, jotka ostetaan myytäviksi edel-
leen kolmansille ilman jatkojalostusta. Nimike sisältää myös laskuttajina
toimivien palveluyritysten tekemät palveluostot. Näiden yhtiöiden liikevaihto
koostuu paitsi palvelusta veloitettavista välityspalkkioista (joita veloittavat mm.
kiinteistövälittäjät) myös varsinaisesta myytävän palvelun arvosta, kuten matka-
toimistoilla kuljetuspalvelujen ostoista. Nimike ei sisällä niiden tavaroiden japalvelujen arvoa, jotka myydään kolmansille komissiokauppana, koska välittäjä,
jolle komissio maksetaan, ei tosiasiassa osta eikä myy kyseisiä tuotteita.
Jälleenmyytävillä palveluilla tarkoitetaan tässä palvelutoiminnan tuotosta,
oikeutta käyttää ennalta määriteltyjä palveluja sekä palvelujen fyysisiä tukira-
kenteita. Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen
ostot arvotetaan hankintahintaan, josta on vähennetty vähennyskelpoinen alv
sekä muut välittömästi liikevaihtoon liittyvät vähennyskelpoiset verot. Muita
tuoteveroja ei siis vähennetä tavaroiden ja palvelujen ostojen arvottamisen
yhteydessä.
Tuotantoveroja ei tarvitse ottaa huomioon näiden ostojen arvottamisen yhtey-
dessä.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostoja ei
ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä. Ne sisältyvät seuraaviin nimikkeisiin:
—Aineet ja tarvikkeet
—Muut vieraille suoritetut kulut
—Muut varsinaisen toiminnan kulut
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11
0)
Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostoja
käytetään jälleenmyytävien tavaroiden myyntikatteen (12 13 0) ja tuotannon
arvon(12 12 0) sekä muiden aggregaattien ja tasapainoerien laskennassa.
Koodi: 13 13 1
Nimike: Maksut työvoiman vuokraamisesta
Määritelmä
Tämä nimike sisältää maksut, jotka yksikkö suorittaa vuokratyövoimasta työnte-
kijöitä vuokraaville yrityksille. Se sisältää vain sellaisen henkilöstön
vuokraamisesta suoritetut maksut, joka ei liity tietyn teollisen tai muun palvelun
tuottamiseen.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Työvoiman vuokraamisesta suoritettuja maksuja ei ilmoiteta erikseen yhtiön
tilinpäätöksessä, vaan ne sisältyvät nimikkeisiin Muut vieraille suoritetut kulut
jaMuut varsinaisen toiminnan kulut.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 12
▼B
▼B
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11
0)
Koodi: 13 21 0
Nimike: Tavaroidenja palvelujen varastojen muutos
Määritelmä
Varastojen muutos (lisäys tai vähennys) on viitejakson lopun ja viitejakson alun
varastojen arvojen erotus. Varaston muutos saadaan vähentämällä varastoon
saapuneiksi kirjattujen erien arvosta varastosta poistuneiden erien arvo sekä
varastossa olevien tuotteiden hävikistä aiheutuva tappio. Toiselta yksiköltä
ostetut varastot arvotetaan hankintahintaan, josta on vähennetty alv. Muissa
tapauksissa varastot arvotetaan tuotantokustannuksiin.
Varastot (ja varastojen muutokset) voidaan jakaa seuraaviin eriin:
— valmisvarastot
— keskeneräiset työt
— sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen varastot— aineiden ja tarvikkeiden varastot
Varastot sisältävät valmiit ja valmistusvaiheessa olevat tuotteet, jotka yksikkö on
tuottanut tai joita se tuottaa parhaillaan, mutta joita ei vielä ole myyty. Näihin
tuotteisiin kuuluvat yksikön keskeneräiset tuotteet siinäkin tapauksessa, että
kyseiset tuotteet ovat ulkopuolisten hallussa. Vastaavasti kyseisen yksikön
hallussa olevat ulkopuolisille kuuluvat tuotteet eivät sisälly varastoihin.
Varastoihin kuuluvat lisäksi ulkopuolisille sellaisinaan jälleenmyytävien tavar-
oiden ja palvelujen varastot, mutta ne eivät sisällä tuotteita eivätkä palveluja,
jotka toimitetaan ulkopuolisille komissiokauppana. Palveluyritysten varastot
voivat sisältää sekä jälleenmyytäviksi hankittuja tuotteita (kuten teollisuuden
laitteita, kun kysymyksessä on käyttövalmiin laitteen toimitussopimus, tai raken-
nuksia, kun kysymyksessä on rakennuttaminen) että palveluja (kuten oikeuksia
mainostilan käyttöön tai kuljetus- ja majoituspalveluja).
Varastossa olevilla palveluilla tarkoitetaan palvelutoiminnan tuotosta, oikeutta
käyttää ennalta määriteltyjä palveluja sekä palvelujen fyysisiä tukirakenteita.
Varastot sisältävät myös yksikölle kuuluvat raaka-aineet, oheismateriaalit,
välituotteet, komponentit, energian sekä aktivoimattomat pientyökalut ja palve-
lut.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos voidaan laskea seuraavien
tilinpäätökseen sisältyvien nimikkeiden avulla:
—Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos
—Aineet ja tarvikkeet osittain
—Muut vieraille suoritetut kulut osittain
—Muut varsinaisen toiminnan kulut osittain
Yhteydet muihin muuttujiin
—Tavaroiden ja palvelujen varastojen muutosta käytetään laskettaessa markki-
nahintaista arvonlisäystä (12 14 0) sekä muita aggregaatteja ja tasapainoeriä.
—Varastojen muutos voidaan jakaa varaston tyypin mukaan; i) sellaisinaan
myytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos (13 21
1), ii)valmisvaraston ja keskeneräisten töiden muutos (13 21 3) ja iii)
Aineiden ja tarvikkeiden varaston muutos.
Koodi: 13 21 1
Nimike: Sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen
varastojen muutos
Määritelmä
Tämä muuttuja määritellään viitekauden lopun ja sen alun välisenä varastojen
muutoksena. Muutosarvotetaan hankintahintaan, jos ta on vähennetty alv.
Varaston muutos saadaan vähentämällä varastoon kirjattujen, jälleenmyytäviksi
hankittujen tuotteiden arvosta varastosta poistuneiden erien arvo sekä varastossa
olevien tuotteiden hävikistä aiheutuneet tappiot.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 13
▼B
Varastoihin kuuluvat lisäksi sellaisinaan myytäviksi hankitut tavarat ja palvelut,
mutta ne eivät sisällä tuotteita ja palveluita, jotka toimitetaan ulkopuolisille
komissiokauppana.
Palveluyritysten varastot voivat sisältää sekä jälleenmyytäviksi hankittuja tuot-
teita (kuten teollisuuden laitteita, kun kysymyksessä on käyttövalmiin laitteen
toimitussopimus, tai rakennuksia, kun kysymyksessä on rakennuttaminen) että
palveluja (kuten oikeuksia mainostilan käyttöön tai kuljetus- ja majoituspalve-
luja).
Varastossa olevilla palveluilla tarkoitetaan palvelutoiminnan tuotosta, oikeutta
käyttää ennalta määriteltyjä palveluja sekä palvelujen fyysisiä tukirakenteita.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden varastojen muutosta ei ilmoiteta
erikseen yhtiön tilinpäätöksessä, vaan se sisältyy seuraaviin nimikkeisiin: Aineet
ja tarvikkeet, Muut vieraille suoritetut kulut jaMuut varsinaisen toiminnan
kulut.
Yhteydet muihin muuttujiin
—Sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden varastojen muutosta
käytetään jälleenmyytävien tavaroiden myyntikatteen (12 13 0) ja tuotannon
arvon(12 12 0) sekä muiden aggregaattien ja tasapainoerien laskennassa.
— Muodostaa osan nimikkeestä Tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos
(13 21 0)
Koodi: 13 21 3
Nimike: Valmisvaraston ja keskeneräisten töiden muutos
Määritelmä
Muuttuja määritellään yksikön tuottamien valmiiden ja valmistusvaiheessa
olevien myymättömien tuotteiden varastojen arvon muutokseksi viitejakson
ensimmäisen ja viimeisen päivän välillä.
Näihin tuotteisiin kuuluvat yksikön keskeneräiset tuotteet siinäkin tapauksessa,
että kyseiset tuotteet ovat ulkopuolisten hallussa. Vastaavasti kyseisen yksikön
hallussa olevat ulkopuolisille kuuluvat tuotteet eivät sisälly tähän nimikkeeseen.
Varastot arvotetaan tuotantokustannuksiin ennen arvostuserien (kuten poistojen)
huomioon ottamista.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Valmisvaraston ja keskeneräisten töiden muutos kirjataan yhtiön tilinpäätöksessä
nimikkeeseen Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos .
Yhteydet muihin muuttujiin
—Valmisvaraston ja keskeneräisten töiden muutosta käytetään laskettaessa
tuotannon arvoa (12 12 0) sekä muita aggregaatteja ja tasapainoeriä.
— Muodostaa osan nimikkeestä Tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos
(13 21 0)
Koodi: 13 31 0
Nimike: Henkilöstömenot
Määritelmä
Henkilöstömenot määritellään työnantajan työntekijälle maksamiksi rahamääräi-
siksi tai luontoismuotoisiksi kokonaiskorvauksiksi työntekijän (sisältää
vakinaiset, tilapäiset ja kotona työskentelevät työntekijät) tilinpitojakson aikana
tekemästä työstä. Henkilöstömenoihin sisältyvät myös yksikön työntekijöiltä
pidättämät verot ja sosiaaliturvamaksut sekä työnantajan vapaaehtoiset ja pakol-
liset sosiaaliturvamaksut.
Henkilöstömenoihin sisältyvät
— palkat
— työnantajan sosiaaliturvamaksut
Nimike sisältää kaikki viitejakson aikana maksetut korvaukset riippumatta siitä,
maksetaanko korvaus työajan vai tuotoksen perusteella, tai siitä, maksetaanko se
säännöllisesti vai epäsäännöllisesti. Se sisältää kaikki ylimääräiset palkkiot,
työolosuhteiden ja tuloksen perusteella maksettavat palkanlisät, vapaaehtoiset
maksut, kolmannentoista kuukauden palkat (ja muut vastaavat kiinteät lisät),1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 14
▼B
erorahat, majoitus-, matkustus- ja elinkustannuksista maksettavat korvaukset,
perheavustukset, komissiot, osallistumismaksujen korvaukset, ylityökorvaukset,
yötyökorvaukset, jne. sekä työntekijöiltä kannettavat verot, sosiaaliturvamaksut
ja muut maksut, jotka työnantaja pidättää työntekijän palkasta.
Henkilöstömenot sisältävät myös työnantajan sosiaaliturvamaksut. Näihin
kuuluvat työnantajan sellaisiin järjestelmiin suorittamat maksut, jotka on tarkoi-
tettu muun muassa vanhuuseläkettä, sairautta, äitiyttä, työkyvyttömyyttä,
työttömyyttä, työtapaturmia ja työperäisiä sairauksia sekä perhe-etuuksia varten.
Nämä kustannukset sisällytetään henkilöstömenoihin siitä riippumatta, ovatko ne
lakisääteisiä, työehtosopimukseen perustuvia, sopimusperusteisia vai vapaaeh-
toisia.
Vuokratyövoiman kustannukset eivät sisälly henkilöstömenoihin.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Henkilöstömenot saadaan suoraan seuraavista tilinpäätökseen sisältyvistä nimik-
keistä:
Henkilöstökulut, joka on nimikkeiden palkat ja palkkiot jasosiaaliturvamaksut
summa.
Yhteydet muihin muuttujiin
Henkilöstömenot saadaan seuraavasta yhtälöstä:
Palkat (13 32 0)
+Sosiaaliturvamaksut (13 33 0)
Henkilöstömenoja käytetään laskettaessa käyttökatetta (12 17 0) sekä muita
aggregaatteja ja tasapainoeriä.
Koodi: 13 32 0
Nimike: Palkat
Määritelmä
Palkat määritellään kaikille yksikön palveluksessa oleville työntekijöille (kotona
työskentelevät työntekijät mukaan luettuna) maksetuiksi rahamääräisiksi tai
luontoismuotoisiksi kokonaiskorvauksiksi työntekijän tilikauden aikana
tekemästä työstä riippumatta siitä, maksetaanko korvaus työajan vai tuotoksen
perusteella, tai siitä, maksetaanko se säännöllisesti vai epäsäännöllisesti.
Palkat sisältävät kaikki työntekijöiltä kannettavat tuloverot ja sosiaaliturva-
maksut siinäkin tapauksessa, että työnantaja pidättää maksut ja suorittaa ne
työntekijän puolesta edelleen sosiaalivakuutusjärjestelmille ja veroviranomai-
sille. Palkat eivät sisällä työnantajalta kannettavia sosiaaliturvamaksuja.
Palkat sisältävät kaikki työntekijöiden saamat ylimääräiset palkkiot, palkanlisät,
vapaaehtoiset maksut, kolmannentoista kuukauden palkat, erorahat, majoitus-,
matkustus- ja elinkustannuksista maksettavat korvaukset, perheavustukset, palve-
lurahat, komissiot, osallistumismaksujen korvaukset jne. sekä työntekijöiltä
kannettavat verot, sosiaaliturvamaksut ja muut maksut, jotka työnantaja pidättää
työntekijän palkasta. Palkat ja palkkiot, joiden maksamista työnantaja jatkaa
työntekijän sairauden, työtapaturman, äitiysloman tai lyhennetyn työajan yhtey-
dessä, voidaan kirjata tähän nimikkeeseen tai sosiaaliturvamaksuihin yksikön
noudattaman kirjanpitokäytännön mukaan.
Vuokratyövoiman kustannukset eivät sisälly palkkoihin.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Palkat kirjataan yhtiön tilinpäätöksessä nimikkeeseen Palkat ja palkkiot .
Yhteydet muihin muuttujiin
Palkkoja käytetään laskettaessa henkilöstömenoja (13 31 0)
Koodi: 13 33 0
Nimike: Sosiaaliturvamaksut
Määritelmä
Työnantajan sosiaaliturvamaksut koostuvat niistä maksuista, jotka työnantajat
suorittavat varmistaakseen työntekijöilleen oikeuden sosiaaliturvaetuuksiin.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 15
▼B
Niihin kuuluvat työnantajan sellaisiin järjestelmiin suorittamat sosiaaliturva-
maksut, jotka on tarkoitettu muun muassa vanhuuseläkettä, sairautta, äitiyttä,
työkyvyttömyyttä, työttömyyttä, työtapaturmia ja työperäisiä sairauksia sekä
perhe-etuuksia varten.
Työnantajan sosiaaliturvamaksut sisältävät kaikista, myös kotona työskentele-
vistä ja oppisopimuskoulutuksessa olevista työntekijöistä maksettavat maksut.
Sosiaaliturvamaksuihin sisällytetään kaikkiin järjestelmiin suoritetut maksut siitä
riippumatta, ovatko ne lakisääteisiä, työehtosopimukseen perustuvia, sopimus-
perusteisia vai vapaaehtoisia. Palkat ja palkkiot, joiden maksamista työnantaja
jatkaa työntekijän sairauden, työtapaturman, äitiysloman tai lyhennetyn työajan
yhteydessä, voidaan kirjata tähän nimikkeeseen tai palkkoihin ja palkkioihin
yksikön noudattaman kirjanpitokäytännön mukaan.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Sosiaaliturvamaksut kirjataan yhtiön tilinpäätöksessä nimikkeeseen Sosiaalitur-
vamaksut .
Yhteydet muihin muuttujiin
Sosiaaliturvamaksuja käytetään laskettaessa henkilöstömenoja (13 31 0)
Koodi: 13 41 0
Nimike: Rakennuksiin ja kalustoon liittyvät toimintakulut
Määritelmä
Rakennuksiin ja kalustoon liittyvät toimintakulut koostuvat seuraavista eristä:
— rakennuksiin liittyvät kulut, jotka sisältävät
— vuokrat ja sähkö- ja lämmitysenergian sekä rakennusten huollon ja
korjauksen kustannukset
— käyttöleasingmaksut
— laitteistoon liittyvät kulut, jotka sisältävät
— kaikkien laitteiden huolto- ja korjauskustannukset (tietokoneet ja kulk-
uvälineet mukaan luettuna) ja laitevuokrat
— laitteiden käyttöleasingmaksut
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Rakennuksiin ja kalustoon liittyviä toimintakuluja ei ilmoiteta erikseen yhtiön
tilinpäätöksessä, vaan ne sisältyvät seuraaviin nimikkeisiin: Aineet ja tarvikkeet,
Muut vieraille suoritetut kulut jaMuut varsinaisen toiminnan kulut .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11
0)
Tukku- ja vähittäiskaupan osalta (NACE Rev. 1:n pääluokka G) muut tavar-
oiden ja palvelujen kokonaisostoihin sisältyvät erät ovat: Sellaisinaan
jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden japalvelujen ostot yhteensä (13 12 0)
Myynnin kulut (13 42 0) ja Muut toimintakulut (13 43 0).
Koodi: 13 41 1
Nimike: Maksut tavaroiden pitkäaikaisesta vuokrauksesta ja käyttöle-
asingistä
Määritelmä
Tavaroiden pitkäaikaisesta vuokrauksesta suoritettaviin maksuihin kuuluvat
kaikki kulut, jotka aiheutuvat aineellisen käyttöomaisuuden vuokraamisesta yli
vuoden pituiseksi jaksoksi.
Käyttöleasing puolestaan kattaa ne tapaukset, joissa lailliseen omistusoikeuteen
liittyvät riskit ja edut eivät kokonaisuudessaan siirry vuokralleottajalle. Käyttöle-
asingissä vuokralleottaja saa käyttöoikeuden kestokulutustavaraan joko pitkäksi
tai lyhyeksi ja toisinaan myös ennalta määräämättömäksi ajaksi. Kun vuokra-
aika päättyy, vuokralleantaja olettaa saavansa tavaran takaisin jokseenkin
samassa kunnossa kuin silloin, kun tavara vuokrattiin, lukuun ottamatta
normaalia kulumista. Vuokra-aika ei siis kata tavaran taloudellista elinkaarta
kokonaan tai edes pääosin. Tavaroiden käyttöleasingmaksut ovat siis leasingso-
pimuksen mukaisesti yksikön käytössä olevasta aineellisesta käyttöomaisuudesta
veloitettavia maksuja.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 16
▼B
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Tavaroiden pitkäaikaisesta vuokrauksesta ja käyttöleasingistä suoritettuja
maksuja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä, vaan ne sisältyvät nimik-
keisiinMuut vieraille suoritetut kulut jaMuut varsinaisen toiminnan kulut .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11 0)
Muodostaa osan nimikkeestä Rakennuksiin ja kalustoon liittyvät toimintakulut
(13 41 0)
Koodi: 13 42 0
Nimike: Myynnin kulut
Määritelmä
Myynnin kulut , jotka muodostavat osan nimikkeestä Tavaroiden ja palvelujen
ostot yhteensä , sisältävät mainoskulut, tavaroiden kuljetuskustannukset, matka-
kulut, majoituskulut, edustuskulut sekä muut tavaroiden myyntiin liittyvät kulut
(vuokratyövoiman kustannukset mukaan luettuna).
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Myynnin kuluja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä, vaan ne sisältyvät
seuraaviin nimikkeisiin: Aineet ja tarvikkeet, Muut vieraille suoritetut kulut ja
Muut varsinaisen toiminnan kulut .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11
0)
Tukku- ja vähittäiskaupan osalta (NACE Rev. 1:n pääluokka G) tavaroiden ja
palvelujen kokonaisostoihin sisältyvät muut erät ovat: Sellaisinaan jälleenmyytä-
viksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 12 0)Rakennuksiin
ja kalustoon liittyvät toimintakulut (13 41 0) ja Muut toimintakulut (13 43 0).
Koodi: 13 43 0
Nimike: Muut toimintakulut
Määritelmä
Muita toimintakuluja ovat esimerkiksi kirjanpitokulut, konsulttipalkkiot, toimis-
totarvikekulut, henkilöstöhankinnan kulut, vakuutusmaksut,
työpaikkakuljetuksista aiheutuvat kulut, pankkien palvelumaksut (lukuun otta-
matta korkoja) sekä posti- ja tietoliikennekulut (puhelin- ja teleksikulut).
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Muita toimintakuluja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä, vaan ne sisäl-
tyvät seuraaviin nimikkeisiin: Aineet ja tarvikkeet, Muut vieraille suoritetut
kulutjaMuut varsinaisen toiminnan kulut.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11
0)
Tukku- ja vähittäiskaupan osalta (NACE Rev. 1:n pääluokka G) tavaroiden ja
palvelujen kokonaisostoihin sisältyvät muut erät ovat: Sellaisinaan jälleenmyytä-
viksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 12 0)Rakennuksiin
ja kalustoon liittyvät toimintakulut (13 41 0) ja Myynnin kulut (13 42 0).
Koodi: 15 11 0
Nimike: Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen
Määritelmä
Nimike kattaa kaikkeen aineelliseen käyttöomaisuuteen viitejaksolla tehdyt
investoinnit. Se sisältää uudet ja jo olemassa olevat aineelliset pääomahyödyk-
keet, jotka on voitu ostaa ulkopuolisilta tai valmistaa omaa käyttöä varten (ts.
aineellisten pääomahyödykkeiden valmistuksen omaa käyttöä varten) ja joiden
käyttöikä on yli vuoden, mukaan luettuna valmistamaton aineellinen käyttöomai-
suus, kuten maa-alueet. Aktivointikelpoiselta tavaralta vaadittavaa käyttöikää1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 17
▼B
voidaan yhtiön tilinpitokäytännön mukaisesti pidentää, jos tavaran käyttöiän on
yhtiön käytännön mukaan oltava pidempi kuin edellä mainittu yksi vuosi.
Kaikki investoinnit arvotetaan ennen arvostuserien huomioon ottamista (ne ovat
siis bruttomääräisiä) ja ennen luovutuksesta saatujen tulojen vähentämistä.
Ostetut tavarat arvotetaan hankintahintaan, joten hinta sisältää kuljetus- ja asen-
nuskustannukset, maksut, verot ja muut omistajanvaihdoksen yhteydessä
syntyvät kustannukset. Yksikön itse tuottama aineellinen käyttöomaisuus arvote-
taan tuotantokustannuksiin. Nimike ei sisällä omaisuutta, joka saadaan
liiketoiminnan uudelleenjärjestelyn yhteydessä (kuten yritysten sulautuessa,
yritysvaltausten yhteydessä, yritysten purkautuessa tai itsenäisten yksiköiden
irtautuessa yrityksestä). Pientyökalujen ostot, joita ei aktivoida, kirjataan juokse-
viin menoihin.
Nimike sisältää myös kaikki lisäykset, muutokset, parannukset ja uudistukset,
jotka pidentävät pääomatavaran käyttöikää tai lisäävät sen tuottavuutta.
Siihen eivät sisälly juoksevat huoltokustannukset eivätkä sellaisten pääomatavar-
oiden arvo ja juoksevat kustannukset, joiden käyttö perustuu vuokra- tai
leasingsopimukseen. Se ei myöskään sisällä investointeja aineettomaan omaisuu-
teen eikä rahoitusomaisuuteen.
Jos investointihyödykkeen laskutus, toimitus, maksu ja ensimmäinen käyttöö-
notto voivat ajoittua eri viitejaksoille, investoinnin kirjaamisessa olisi pyrittävä
noudattamaan seuraavia periaatteita:
Investointi kirjataan, kun omistusoikeus siirtyy yksikölle, joka aikoo käyttää
investointikohdetta. Omaan käyttöön tarkoitettu tuotanto kirjataan tuotantohet-
kellä. Jos investointi koostuu yksilöitävissä olevista vaiheittaisista
osainvestoinneista, kukin osa olisi kirjattava sille viitejaksolle, jolla se tehdään.
Käytännössä tämä ei aina ole mahdollista, ja yhtiön tilinpitokäytäntö saattaa
vaatia tämän menetelmän mukauttamista seuraavilla tavoilla:
i) investoinnit kirjataan sille viitejaksolle, jolla ne toimitetaan
ii) investoinnit kirjataan sille viitejaksolle, jolla ne otetaan käyttöön tuotanto-
prosessissa
iii) investoinnit kirjataan sille viitejaksolle, jolla ne laskutetaan
iv) investoinnit kirjataan sille viitejaksolle, jolla ne maksetaan.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Investointeja ei kirjata yhtiön taseeseen. Sen sijaan taseessa tai tilinpäätöksen
liitetiedoissa ilmoitetaan kaiken käyttöomaisuuden lisäykset, vähennykset, siirrot
ja arvostuserät.
Aineellinen käyttöomaisuus sisältyy yhtiön tilinpäätöksessä nimikkeeseen
Käyttöomaisuus — aineelliset hyödykkeet.
Yhteydet muihin muuttujiin
Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen saadaan seuraavasta yhtälöstä:
Bruttoinvestoinnit maahan (15 12 0)
+Bruttoinvestoinnit olemassa oleviin rakennuksiin ja rakennelmiin (15 13 0)
+Bruttoinvestoinnit uudisrakentamiseen ja rakennusten muutostöihin (15 14 0)
+Bruttoinvestoinnit koneisiin ja laitteisiin (15 15 0)
Koodi: 15 12 0
Nimike: Bruttoinvestoinnit maahan
Määritelmä
Tähän nimikkeeseen kuuluvat maan lisäksi maanalaiset esiintymät, metsät ja
sisävedet. Jos maakauppaan kuuluvat myös kyseisellä maa-alueella sijaitsevat
rakennukset, eikä maan ja rakennusten arvoa voida erikseen määrittää, koko
kauppasumma kirjataan tähän nimikkeeseen, jos maan arvo arvioidaan suurem-
maksi kuin rakennusten arvo. Jos taas maalla sijaitsevien rakennusten arvo
arvioidaan suuremmaksi kuin maan arvo, kokonaissumma kirjataan nimikkee-
seenBruttoinvestoinnit olemassa oleviin rakennuksiin ja rakennelmiin (15 13
10). Nimike 15 12 0 sisältää myös maanparannustyöt, joihin kuuluvat maan
tasoittaminen, putkien asentaminen sekä teiden rakentaminen. Nimike ei sisällä
maata, joka saadaan liiketoiminnan uudelleenjärjestelyn yhteydessä (kuten
yritysten sulautuessa, yritysvaltausten yhteydessä, yritysten purkautuessa tai itse-
näisten yksiköiden irtautuessa yrityksestä).1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 18
▼B
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Investointeja ei kirjata yhtiön taseeseen. Sen sijaan taseessa tai tilinpäätöksen
liitetiedoissa ilmoitetaan kaiken käyttöomaisuuden lisäykset, vähennykset, siirrot
ja arvostuserät.
Maa-alueita ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätökseen sisältyvän aineellisen
omaisuuden luettelon kohdassa Käyttöomaisuus — Aineelliset hyödykkeet —
Maa-alueet ja rakennukset . Tähän nimikkeeseen ei kirjata tilinpäätöserään
sisältyvää rakennusten osuutta. Nimike Ennakkomaksut ja rakenteilla olevat
aineelliset hyödykkeet olisi sisällytettävä siltä osin kuin kysymyksessä ovat
maa-alueet.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen
(15 11 0)
Koodi: 15 13 0
Nimike: Bruttoinvestoinnit olemassa oleviin rakennuksiin ja rakennel-
miin
Määritelmä
Nämä investoinnit kattavat viitejakson aikana hankittujen rakennusten ja raken-
nelmien kustannukset. Jos maakauppaan kuuluvat myös kyseisellä maa-alueella
sijaitsevat rakennukset, eikä maan ja rakennusten arvoa voida erikseen
määrittää, koko kauppasumma kirjataan tähän nimikkeeseen, jos rakennusten
arvo arvioidaan suuremmaksi kuin maan arvo. Jos taas maa-alueen arvo arvioi-
daan suuremmaksi kuin rakennusten arvo, kokonaissumma kirjataan
nimikkeeseen Bruttoinvestoinnit maahan (15 12 10). Nimikkeeseen ei sisällytetä
sellaisten uusien rakennusten ostoja, joita ei vielä ole otettu käyttöön. Nimike ei
sisällä rakennuksia eikä rakennelmia, jotka saadaan liiketoiminnan uudelleenjär-
jestelyn yhteydessä (kuten yritysten sulautuessa, yritysvaltausten yhteydessä,
yritysten purkautuessa tai itsenäisten yksiköiden irtautuessa yrityksestä).
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Investointeja ei kirjata yhtiön taseeseen. Sen sijaan taseessa tai tilinpäätöksen
liitetiedoissa ilmoitetaan kaiken käyttöomaisuuden lisäykset, vähennykset, siirrot
ja arvostuserät.
Bruttoinvestointeja olemassa oleviin rakennuksiin ei ilmoiteta erikseen yhtiön
tilinpäätökseen sisältyvän aineellisen omaisuuden luettelon kohdassa Käyttöo-
maisuus — Aineelliset hyödykkeet — Maa-alueet ja rakennukset . Nimikkeeseen
ei sisällytetä tilinpäätöserän sitä osuutta, joka liittyy maahan, rakennusten raken-
tamiseen ja niiden muutostöihin. Nimike Ennakkomaksut ja rakenteilla olevat
aineelliset hyödykkeet olisi sisällytettävä siltä osin kuin kysymyksessä ovat
olemassa olevat rakennukset ja rakenteet.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen
(15 11 0)
Koodi: 15 14 0
Nimike: Bruttoinvestoinnit uudisrakentamiseen ja rakennusten muutos-
töihin
Määritelmä
Nimike kattaa rakennusten rakentamisesta ja muutostöistä viitejakson aikana
aiheutuneet kustannukset. Se sisältää myös sellaisten uusien rakennusten ostot,
joita ei vielä ole otettu käyttöön. Nimike kattaa myös kaikki lisäykset,
muutokset, parannukset ja uudistukset, jotka pidentävät rakennuksen käyttöikää
tai lisäävät sen tuottavuutta.
Näitä ovat muun muassa pysyvät rakenteet, kuten vedenjakelujärjestelmät,
keskuslämmitys, ilmastointi, valaistus, sekä öljylähteisiin (öljynporaukseen),
toiminnassa oleviin kaivoksiin, putkiverkkoihin, voimansiirtojohtoihin, kaasuput-
kiin, rautateihin, satamalaitteisiin, teihin, siltoihin, maasiltoihin, viemäreihin ja
muihin työmaalla tehtäviin parannuksiin liittyvät rakennuskustannukset. Nimike
ei sisällä juoksevia huoltokuluja.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 19
▼B
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Investointeja ei kirjata yhtiön taseeseen. Sen sijaan taseessa tai tilinpäätöksen
liitetiedoissa ilmoitetaan kaiken käyttöomaisuuden lisäykset, vähennykset, siirrot
ja arvostuserät.
Bruttoinvestointeja uudisrakentamiseen ja rakennusten muutostöihin ei ilmoiteta
erikseen yhtiön tilinpäätökseen sisältyvän aineellisen omaisuuden luettelon
kohdassa Käyttöomaisuus — Aineelliset hyödykkeet — Maa-alueet ja raken-
nukset. Nimikkeeseen ei sisällytetä tilinpäätöserän sitä osuutta, joka liittyy
maahan jaolemassa oleviin rakennuksiin ja rakennelmiin. Nimike Ennakko-
maksut ja rakenteilla olevat aineelliset hyödykkeet olisi sisällytettävä siltä osin
kuin kysymyksessä ovat uudisrakentaminen ja rakennusten muutostyöt.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen
(15 11 0)
Koodi: 15 15 0
Nimike: Bruttoinvestoinnit koneisiin ja laitteisiin
Määritelmä
Tämä nimike kattaa viitejaksolla uusina tai käytettyinä hankitut koneet (mm.
konttorikoneet), yksikön alueella käytettävät erityisajoneuvot, muut koneet ja
laitteet, kaikki yksikön alueen ulkopuolella käytettävät ajoneuvot ja veneet,
kuten moottoriajoneuvot, liiketoimintaan liittyvät ajoneuvot, kuorma-autot,
kaikentyyppiset erityisajoneuvot, veneet, junanvaunut, jne. Nimike ei sisällä
koneita eikä laitteita, jotka saadaan liiketoiminnan uudelleenjärjestelyn yhtey-
dessä (kuten yritysten sulautuessa, yritysvaltausten yhteydessä, yritysten
purkautuessa tai itsenäisten yksiköiden irtautuessa yrityksestä). Nimike sisältää
kaikki lisäykset, muutokset, parannukset ja uudistukset, jotka pidentävät
pääomatavaran käyttöikää tai lisäävät sen tuottavuutta. Nimike ei sisällä juok-
sevia huoltokuluja.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Investointeja ei kirjata yhtiön taseeseen. Sen sijaan taseessa tai tilinpäätöksen
liitetiedoissa ilmoitetaan kaiken käyttöomaisuuden lisäykset, vähennykset, siirrot
ja arvostuserät.
Bruttoinvestoinnit koneisiin ja laitteisiin sisältyvät yhtiön tilinpäätöksen kohdan
Käyttöomaisuus — Aineelliset hyödykkeet alakohtiin Kalusto ja koneet sekä
Muut hyödykkeet, työkalut ja laitteet . Nimike Ennakkomaksut ja rakenteilla
olevat aineelliset hyödykkeet olisi sisällytettävä siltä osin kuin kysymyksessä
ovat koneet ja laitteet.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen
(15 11 0)
Koodi: 15 21 0
Nimike: Aineellisen käyttöomaisuuden myynnit
Määritelmä
Aineellisen käyttöomaisuuden myynti sisältää ulkopuolisille myytyjen, olemassa
olevien aineellisten pääomahyödykkeiden arvon. Aineellisen käyttöomaisuuden
myynti arvotetaan kirjanpitoarvon sijasta todelliseen kauppahintaan (ilman
alv:a), josta on vähennetty myyjälle omistusoikeuden siirrosta aiheutuneet
kustannukset. Nimike ei sisällä arvostuseriä eikä muita luovutuksia kuin
kauppaa.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Käyttöomaisuuden myyntiä ei merkitä taseeseen. Sen sijaan taseessa tai
tilinpäätöksen liitetiedoissa ilmoitetaan kaiken käyttöomaisuuden lisäykset,
vähennykset ja siirrot.
Aineellisella käyttöomaisuudella tarkoitetaan yhtiön tilinpäätöksen kohdassa
Käyttöomaisuus — Aineelliset hyödykkeet lueteltua omaisuutta.
Koodi: 15 31 0
Nimike: Rahoitusleasingilla hankitun aineellisen käyttöomaisuuden arvo1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 20
▼B
Määritelmä
Rahoitusleasingsopimuksella vuokralleottaja saa ennalta määrätyksi pitkäksi
ajaksi käyttöoikeuden kestokulutustavaraan vastineeksi maksamastaan vuokrasta.
Jos kaikki omistusoikeuteen liittyvät riskit ja edutsiirtyvät tosiasiallisesti,
joskaan eivät lain mukaan, vuokralleantajalta vuokralleottajalle, on kyse rahoi-
tusleasingistä. Rahoitusleasingissä vuokra-aika kattaa kestokulutustavaran koko
taloudellisen käyttöiän tai suurimman osan siitä. Vuokra-ajan päättyessä vuok-
ralleottajalle tarjotaan yleensä mahdollisuus ostaa tavara nimelliseen hintaan.
Vuokralleantaja toimii ainoastaan rahoittajana.
Kirjattava arvo vastaa kyseisen tavaran markkina-arvoa ostettuna. Tämä arvo
merkitään yleensä leasingsopimukseen tai se voidaan arvioida laskemalla yhteen
ne osamaksuerät, joilla katetaan pääomasta maksettava korvaus. Osamaksueriin
sisältyvää korkoa ei oteta huomioon.
Arvo olisi kirjattava silloin, kun tavara toimitetaan vuokralleottajalle.
Rahoitusleasingsopimuksen perusteella käytettävään omaisuuteen liittyviä vuosi-
maksuja ei pitäisi ottaa huomioon. Nimikkeeseen ei myöskään sisällytetä niiden
tavaroiden arvoa, joiden käyttö perustuu muihin vuokrasopimuksiin kuin rahoi-
tusleasingiin.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Huom.: Neljännessä direktiivissä ei viitata rahoitusleasingillä hankitun aineel-
lisen käyttöomaisuuden arvoon. Se voidaan kuitenkin tietyissä maissa aktivoida
voimassa olevan kirjanpitokäytännön mukaan taseessa.
Yhteydet muihin muuttujiin
Huom.: Rahoitusleasingillä hankitun aineellisen käyttöomaisuuden arvo ei
sisälly nimikkeeseen Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen (15 11
0).
Koodi: 16 11 0
Nimike: Työhön osallistuvien lukumäärä
Määritelmä
Työhön osallistuvien lukumäärä sisältää kaikki tutkimuksen kohteena olevassa
yksikössä työskentelevät henkilöt (joihin kuuluvat myös yksikössään työskente-
levät omistajat, yksikössä säännöllisesti työskentelevät yhtiökumppanit sekä
palkatonta työtä tekevät perheenjäsenet) sekä ne yksikön ulkopuolella työskente-
levät henkilöt, jotka kuuluvat yksikköön ja saavat palkkansa siltä (kuten
myyntiedustajat, lähetit sekä korjaus- ja huoltoyksiköt). Se sisältää myös lyhy-
taikaisesti työstä poissa olevat työntekijät (kuten sairaslomalla, vuosilomalla tai
erityislomalla olevat työntekijät) ja lakossa olevat työntekijät, mutta se ei sisällä
työntekijöitä, joilla poissaolon kesto on määrittämätön. Se sisältää myös
kyseisen maan lainsäädännössä osa-aikaisiksi määritellyt, yrityksen palveluk-
sessa olevat työntekijät ja sen palveluksessa olevat kausityöntekijät,
oppisopimuskoulutuksessa olevat työntekijät ja kotona työskentelevät työnte-
kijät.
Työhön osallistuvien lukumäärään eivät sisälly työntekijät, jotka yksikkö on
saanut käyttöönsä muilta yrityksiltä, yksikössä korjaus- ja huoltotöitä tekevät
ulkopuolisen yrityksen työntekijät eivätkä asevelvollisuuttaan suorittavat
henkilöt.
Palkatonta työtä tekevillä perheenjäsenillä tarkoitetaan henkilöitä, jotka asuvat
yksikön omistajan kanssa samassa taloudessa ja työskentelevät säännöllisesti
yksikössä, mutta joilla ei ole työsopimusta ja jotka eivät saa kiinteämääräistä
korvausta tekemästään työstä. Määritelmän piiriin kuuluvat vain ne henkilöt,
jotka eivät ole päätoimisesti jonkin toisen yrityksen palveluksessa.
Huom.: Jotta tietojen vertailukelpoisuus voidaan varmistaa, on ilmoitettava,
sisältääkö nimike vapaaehtoistyöntekijät.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Työhön osallistuvien lukumäärä on ilmoitettava tilinpäätöksen liitetiedoissa (43
artiklan 8 kohta).
Yhteydet muihin muuttujiin
Työhön osallistuvien lukumäärä voidaan jakaa palkatun henkilöstön
lukumäärään (16 13 0) ja palkattoman henkilöstön lukumäärään.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 21
▼B
Koodi: 16 13 0
Nimike: Palkatun henkilöstön lukumäärä
Määritelmä
Palkatun henkilöstön lukumäärä sisältää ne työnantajan palveluksessa olevat
työntekijät, joilla on työsopimus ja jotka saavat työstä palkkaa. Palkka voi olla
kuukausi-, tunti-, urakka- tai muu palkka, muu korvaus tai palkkio tai luontois-
muotoinen korvaus.
Työsuhde on olemassa silloin, kun henkilön ja yrityksen välillä on molempien
osapuolten tavallisesti vapaaehtoisesti tekemä määrä- tai vapaamuotoinen
sopimus siitä, että henkilö tekee työtä yritykselle luontoismuotoista tai
rahamääräistä korvausta vastaan.
Työntekijää pidetään tietyn yksikön palkallisena työntekijänä, jos hän saa
yksiköltä palkkaa riippumatta siitä, missä työ tehdään (työ voidaan tehdä tuotan-
toyksikössä tai sen ulkopuolella). Tilapäistyövoimaa välittävän toimiston kautta
hankittua työntekijää pidetään välitystoimiston eikä yksikön (asiakkaan) työnte-
kijänä.
Palkattua henkilöstöä ovat:
— yrityksessään palkkaa vastaan työskentelevät omistajat
— opiskelijat, jotka ovat tehneet muodollisen sitoumuksen osallistumisesta
yksikön tuotantoprosessiin korvausta ja/tai koulutusta vastaan
— työntekijät, jotka yritys on ottanut palvelukseensa erityisen työttömien
työllistämiseen kannustavan sopimuksen perusteella
— kotona työskentelevät työntekijät, joiden kanssa on tehty nimenomainen
sopimus siitä, että palkka maksetaan tehdyn työn perusteella, ja jotka ovat
yrityksen palkkalistalla.
Palkatun henkilöstön lukumäärä sisältää osa-aikatyöntekijät, kausityöntekijät,
lakossa olevat työntekijät sekä lyhyellä lomalla olevat työntekijät mutta ei
pitkällä lomalla olevia työntekijöitä.
Palkatun henkilöstön lukumäärä ei sisällä vapaaehtoistyöntekijöitä.
Palkatun henkilöstön lukumäärä lasketaan samaan tapaan kuin työhön osallistu-
vien lukumäärä, eli se vastaa työpaikkojen vuosittaista keskimäärää.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Työhön osallistuvien lukumäärä (16 11 0)
Nimikkeessä voidaan erottaa useita työntekijäryhmiä:
—Osa-aikaisen henkilöstön lukumäärä (16 13 1)
—Oppisopimusharjoittelijoiden lukumäärä (16 13 2)
—Kotityöntekijöiden lukumäärä (16 13 5)
Koodi: 16 13 1
Nimike: Osa-aikaisen henkilöstön lukumäärä
Määritelmä
Tämä on palkatun henkilöstön alaryhmä, johon kuuluvien lukumäärä saadaan
kyseisen alaryhmän palkallisten viikkotyötuntien lukumäärästä. Työtuntien
määrää verrataan kyseisessä jäsenvaltiossa tai yksikössä tai kyseisellä alalla
täysipituisena pidettyyn työviikkoon.
Osa-aikaisten työntekijöiden tavanomainen työaika on normaalityöaikaa
lyhyempi. Määritelmä kattaa kaikki osa-aikatyön muodot (kuten puolipäivätyön
tai yksi-, kaksi- tai kolmipäiväisen työviikon). Osa-aikatyöntekijöiden lukumäärä
voidaan ilmoittaa kansallisella, alueellisella, toimialan ja yksikön tasolla.
Työntekijöiden lukumäärä voidaan jakaa tehtyjen viikkotuntimäärien mukaan.
Työtuntien määrää verrataan kyseisessä jäsenvaltiossa, kyseisellä alueella tai
alalla tai kyseisessä yksikössä täysipituisena pidettyyn normaaliin työviikkoon.
Kokoaikaisten työntekijöiden luokka on melko homogeeninen, osa-aikaisten
työntekijöiden luokka sen sijaan ei, koska tähän ryhmään kuuluvat kaikki
työntekijät, joiden työaika on 20—80 prosenttia tai jopa vähemmän tai
enemmän työllistävän yksikön normaalityöajasta.
Osa-aikatyön ja kokoaikatyön välistä eroa ei aina voida tarkkaan määrittää,
koska työaikakäytäntö vaihtelee eri jäsenvaltioissa ja eri aloilla.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 22
▼B
Osa-aikatyöntekijät (joiden työaika on siis normaalia lyhyempi) olisi pidettävä
erillään tilapäis- ja kausityöntekijöistä (jotka voivat olla kokoaikaisia, mutta
joilla on lyhyt määräaikainen työsuhde, kuten tilapäisapulaisilla ja kuvausryh-
millä).
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Palkatun henkilöstön lukumäärä (16 13 0)
Koodi: 16 13 5
Nimike: Kotityöntekijöiden lukumäärä
Määritelmä
Kotityöntekijät muodostavat tutkimuskohteena olevan yksikön työhön osallistu-
vien alaryhmän, jonka jäsenet tekevät työtehtävänsä kotona. Nimikkeeseen
sisältyvät vain yksikön palkkalistalla olevat kotityöntekijät.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Palkatun henkilöstön lukumäärä (16 13 0)
Koodi: 16 14 0
Nimike: Palkatun henkilöstön määrä kokopäivätyötä vastaavana
Määritelmä
Nimike ilmoittaa henkilöstön määrän kokoaikavastaavuudeksi muunnettuna.Niiden työntekijöiden lukumäärä, joiden työaika on kokoaikaisen ja -vuotisen
työntekijän normaalityöaikaa lyhyempi, olisi ilmoitettava kokoaikavastaavuutena
suhteessa yksikön kokoaikaisten ja -vuotisten työntekijöiden normaalityöaikaan.
Nimike sisältää myös työntekijät, jotka tekevät normaalia lyhyempää työpäivää,
tai työviikkoa, jossa on normaalia vähemmän työpäiviä, tai työvuotta, jossa on
normaalia vähemmän työviikkoja tai -kuukausia. Muunnos olisi tehtävä
käyttämällä tehtyjen työtuntien, työpäivien, työviikkojen tai työkuukausien
määrää.
Yhteydet muihin muuttujiin
Palkatun henkilöstön työtuntien määrää (16 15 0) tai osa-aikaisen henkilöstön
lukumäärää (16 13 1) voidaan käyttää muunnettaessa palkatun henkilöstön
lukumäärää (16 13 0) kokoaikavastaavuudeksi.
Koodi: 16 15 0
Nimike: Palkatun henkilöstön työtuntien määrä
Määritelmä
Palkatun henkilöstön työtuntien kokonaismäärä ilmoittaa viitejaksolla todellisuu-
dessa tehtyjen, yksikön tuotoksen aikaansaamiseen käytettyjen työtuntien
yhteismäärän.
Tämä muuttuja ei sisällä palkallisia työtunteja, joita työntekijä ei todellisuudessa
ole tehnyt, kuten vuosilomaa tai sairaslomaa. Se ei myöskään sisällä lounastau-
koja eikä kodin ja työpaikan välisiin matkoihin käytettyä aikaa.
Muuttuja sisältää siis vain normaalityöaikana todellisuudessa tehdyt työtunnit,
normaalityöajan lisäksi tehdyt työtunnit ja työpaikalla vietetyn ajan, joka
käytetään työtilan tai työmaan valmistelun kaltaisiin tehtäviin sekä työpaikalla
pidetyt lyhyet lepotauot.
Jos todellisuudessa tehtyjen työtuntien tarkkaa määrää ei tiedetä, se voidaan
arvioida laskennallisten työtuntien ja keskimääräisten poissaolojen (mm. sairas-
ja äitiyslomat) avulla.
Yhteydet muihin muuttujiin
Palkatun henkilöstön työtuntien määrää voidaan käyttää muunnettaessa palkatun
henkilöstön lukumäärää (16 13 0) muuttujaksi palkatun henkilöstön lukumäärä
kokopäivätyötä vastaavana (16 14 0).1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 23
▼M1
▼B
▼B
Koodi: 17 32 0
Nimike: Vähittäismyymälöiden määrä
Määritelmä
Muuttuja ilmoittaa tietyn yrityksen hoitamien, sekä yrityksen omistamien että
sen vuokraamien vähittäismyymälöiden määrän. Myymälä määritellään kiin-
teäksi liiketilaksi, johon asiakkaat tulevat tekemään ostoksia.
Vähittäismyymälät luokitellaan NACE Rev. 1:n kolminumerotasoille
52.1—52.5.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Paikallisten yksiköiden lukumäärä (11 21 0)
Koodi: 17 33 0
Nimike: Vähittäismyymälöiden myyntipinta-alan suuruusluokka
Määritelmä
Vähittäismyymälöiden kokonaismäärän lisäksi ilmoitetaan niiden jakautuminen
myyntipinta-alan mukaan.
Käytössä ovat seuraavat luokat:
— vähemmän kuin 120 m 2
— 120—399 m 2
— 400—999 m 2
—1000—2499m2
—2500—4999m2
—5000—9999m2
— vähintään 10000 m2
Yhteydet muihin muuttujiin
Vähittäismyymälöiden määrän (17 32 0) yhteydessä käytettävät alaluokat.
Koodi: 17 33 1
Nimike: Myyntipinta-ala
Määritelmä
Myyntipinta-ala ilmoittaa arvion myyntiä ja tavaroiden esillepanoa varten vara-
tusta lattiapinta-alasta, johon kuuluvat
— asiakkaiden käytössä oleva kokonaisala, sovitustilat mukaan luettuna
— myyntitiskit ja näyteikkunat— myyntitiskien takana oleva myyjiä varten varattu tila
Myyntipinta-alaan eivät kuulu toimistotilat, varastot ja muut työtilat, työpajat,
portaikot, vaatesäilöt ja muut henkilökunnan tilat.
Koodi: 17 34 0
Nimike: Kiinteiden myyntikojujen ja/tai -pöytien määrä
Määritelmä
Muuttuja ilmoittaa yrityksen hoitamien, sekä sen omistamien että vuokraamien
kiinteiden myyntikojujen ja/tai pysyvien myyntipöytien määrän. Myyntikojut ja
-pöydät poikkeavat myymälöistä siinä, että asiakkaat tekevät ostoksensa myynti-
kojujen ja -pöytien ulkopuolella olevassa tilassa. Kiinteät myyntikojut ja -pöydät
luokitellaan NACE Rev. 1:n nelinumerotasolle 52.62.
Koodi: 18 10 0
Nimike: Liikevaihto maatalous-, metsätalous-, kalastus- ja teollisuustoi-
minnasta
Määritelmä
Nimike ilmoittaa NACE Rev. 1:n pääluokkien A—F toimialoihin liittyvän liike-
vaihdon.
Se ei sisällä sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen jälleen-
myyntiin liittyvää liikevaihtoa.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 24
▼B
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Teollisuustoimintaan liittyvää liikevaihtoa ei ilmoiteta erikseen yhtiön
tilinpäätöksessä, vaan se muodostaa osan nettoliikevaihdosta.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto (12 11 0)
Koodi: 18 11 0
Nimike: Liikevaihto pääasiallisesta toiminnasta NACE Rev 1:n kolminu-
merotasolla
Määritelmä
Nimike ilmoittaa yksikön pääasialliseen toimintaan liittyvän liikevaihdon.
Yksikön pääasiallinen toiminta määritetään 15 päivänä maaliskuuta 1993 tilas-
toyksiköistä yhteisön tuotantojärjestelmän havainnointia ja analyysia varten
annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 696/93 (1) mukaisesti.
Nimike sisältää myös alihankinnan kohteena olleiden tavaroiden ja palvelujen
myyntiin liittyvän liikevaihdon. Se ei sisällä sellaisinaan myytäviksi hankittujen
tavaroiden ja palvelujen jälleenmyyntiin liittyvää liikevaihtoa.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Liikevaihtoa pääasiallisesta toiminnasta NACE Rev 1:n kolminumerotasolla ei
ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä. Se muodostaa osan nettoliikevaih-
dosta.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä ”Liikevaihto” (12 11 0)
Koodi: 18 12 0
Nimike: Liikevaihto teollisuuden toimialoilta
Määritelmä
Nimike ilmoittaa NACE Rev. 1:n pääluokkien C—F toimialoihin liittyvän liike-
vaihdon.
Nimike sisältää myös alihankinnan kohteena olleiden tavaroiden ja palvelujen
myyntiin liittyvän liikevaihdon. Se ei sisällä sellaisinaan myytäviksi hankittujen
tavaroiden ja palvelujen jälleenmyyntiin liittyvää liikevaihtoa.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Teollisuuden toimialoihin liittyvää liikevaihtoa ei ilmoiteta erikseen yhtiön
tilinpäätöksessä, vaan se muodostaa osan nettoliikevaihdosta .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto (12 11 0)
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto maatalous-, metsätalous-, kalastus- ja
teollisuustoiminnasta (18 10 0)
Koodi: 18 12 1
Nimike: Liikevaihto teollisuustoiminnasta rakennustoimintaa lukuun
ottamatta
Määritelmä
Nimike ilmoittaa NACE Rev. 1:n pääluokkien C—E toimialoihin liittyvän liike-
vaihdon.
Nimike sisältää myös alihankinnan kohteina olleiden tavaroiden ja palvelujen
myyntiin liittyvän liikevaihdon. Se ei sisällä sellaisinaan myytäviksi hankittujen
tavaroiden ja palvelujen jälleenmyyntiin liittyvää liikevaihtoa.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 25
(1)EYVL L 76, 30.3.1993, s. 1 .▼M1
▼B
▼B
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Liikevaihtoa teollisuustoiminnasta rakennustoimintaa lukuun ottamatta ei ilmoi-
teta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä, vaan se muodostaa osan
nettoliikevaihdosta .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto (12 11 0)
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto maatalous-, metsätalous-, kalastus- ja
teollisuustoiminnasta (18 10 0)
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto teollisuuden toimialoilta (18 12 0)
Koodi: 18 12 2
Nimike: Liikevaihto rakennustoiminnasta
Määritelmä
Nimike ilmoittaa NACE Rev. 1:n pääluokan F toimialoihin liittyvän liike-
vaihdon.
Nimike sisältää myös alihankinnan kohteena olleiden tavaroiden ja palvelujen
myyntiin liittyvän liikevaihdon. Se ei sisällä sellaisinaan myytäviksi hankittujen
tavaroiden ja palvelujen jälleenmyyntiin liittyvää liikevaihtoa.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Rakennustoimintaan liittyvää liikevaihtoa ei ilmoiteta erikseen yhtiön
tilinpäätöksessä, vaan se muodostaa osan nettoliikevaihdosta .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto (12 11 0)
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto maatalous-, metsätalous-, kalastus- ja
teollisuustoiminnasta (18 10 0)
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto teollisuuden toimialoilta (18 12 0)
Koodi: 18 15 0
Nimike: Liikevaihto palvelutoiminnasta
Määritelmä
Nimike ilmoittaa palvelujen kokonaistuotantoon liittyvän liikevaihdon (pankki-
ja vakuutuspalvelut, yrityspalvelut sekä henkilökohtaiset palvelut).
Muuttuja sisältää sekä pääasiallisena toimintana että sivutoimintana tuotettujen
palvelujen liikevaihdon. Tiettyjä palveluja voivat tuottaa myösteollis uuden
yksiköt. Nimikkeen kattamat palvelut luokitellaan NACE Rev. 1:n pääluokkiin
H—K ja M—O sekä pääluokan G huoltoa ja korjausta koskeville kolminumer-
otasoille 50.2, 50.4 ja 52.7.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Palvelutoimintaan liittyvää liikevaihtoa ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätök-
sessä, vaan se muodostaa osan nettoliikevaihdosta .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto (12 11 0)
Koodi: 18 16 0
Nimike: Liikevaihto kaupan osto-, jälleenmyynti- ja välitystoiminnasta
Määritelmä
Nimike ilmoittaa liikevaihdon yksikön kaupallisesta osto- ja jälleenmyyntitoi-
minnasta sekä yksikön harjoittamasta välitystoiminnasta. Se kattaa yksikön
omissa nimissään ja omaan lukuunsa ostamien ja sellaisinaan tai yksikön kaupan
yrityksille tyypillisellä tavalla pakkaamina ja merkitseminä jälleenmyymien
tavaroiden myynnin ja kaikki välityspalkkiot, jotka perustuvat yksikön kolman-1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 26
▼M1
▼B
▼B
sien puolesta ja lukuun harjoittamaan osto- ja myyntitoimintaan sekä muuhun
vastaavaan toimintaan.
Jälleeenmyynti voidaan jakaa kahteen ryhmään:
— jälleenmyynti muille kauppiaille tai ammattimaisille käyttäjille (tukku-
myynti)
— jälleeenmyynti kotitalouksille tai pieniä määriä kuluttaville yksiköille (vähit-
täismyynti)
Tämäntyyppinen toiminta luokitellaan NACE Rev. 1:n pääluokkaan G (lukuun
ottamatta kolminumerotasojen 50.2, 50.4 ja 52.7 mukaista huoltoa ja korjausta).
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Kaupan osto-, jälleenmyynti- ja välitystoimintaan liittyvää liikevaihtoa ei ilmoi-
teta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä, vaan se muodostaa osan
nettoliikevaihdosta .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto (12 11 0)
Koodi: 18 31 0
Nimike: Liikevaihto rakennusten rakentamisesta
Määritelmä
Nimike ilmoittaa NACE Rev. 1:n pääluokan F toimintoihin ja rakennusluokituk-
sessa rakennuksiksi luokiteltuihin rakenteisiin liittyvän liikevaihdon.
Nimike sisältää myös alihankinnan kohteena olleiden tavaroiden ja palvelujen
myyntiin liittyvän liikevaihdon. Se ei sisällä sellaisinaan myytäviksi hankittujen
tavaroiden ja palvelujen jälleenmyyntiin liittyvää liikevaihtoa.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Rakennusten rakentamiseen liittyvää liikevaihtoa ei ilmoiteta erikseen yhtiön
tilinpäätöksessä, vaan se muodostaa osan nettoliikevaihdosta .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto (12 11 0)
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto maatalous-, metsätalous-, kalastus- ja
teollisuustoiminnasta (18 10 0)
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto teollisuuden toimialoilta (18 12 0)
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto rakennustoiminnasta (18 12 2)
Koodi: 18 32 0
Nimike: Liikevaihto tie- ja vesirakentamisesta
Määritelmä
Nimike ilmoittaa NACE Rev. 1:n pääluokan F toimintoihin ja rakennusluokituk-
sessa maa- ja vesirakennusalan rakenteiksi luokiteltuihin rakenteisiin liittyvän
liikevaihdon.
Nimike sisältää myös liikevaihdon, joka on tulosta alihankinnan kohteena
olleiden tavaroiden ja palvelujen myynnistä, mutta se ei sisällä liikevaihtoa,
joka on saatu sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen
jälleenmyynnistä.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Tie- ja vesirakentamiseen liittyvää liikevaihtoa ei ilmoiteta erikseen yhtiön
tilinpäätöksessä, vaan se muodostaa osan nettoliikevaihdosta .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto (12 11 0)
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto maatalous-, metsätalous-, kalastus- ja
teollisuustoiminnasta (18 10 0)
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto teollisuuden toimialoilta (18 12 0)1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 27
▼B
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto rakennustoiminnasta (18 12 2)
Koodi: 20 11 0
Nimike: Energiatuotteiden ostot (arvo)
Määritelmä
Nimikkeeseen olisi sisällytettävä vain niiden viitejakson aikana hankittujen ener-
giatuotteiden ostot, jotka on tarkoitettu polttoaineiksi. Siihen ei pitäisi sisällyttää
raaka-aineiksi tai jalostamattomina jälleenmyytäviksi hankittuja energiatuotteita.
Nimikkeen osalta olisi ilmoitettava ainoastaan energiatuotteiden arvo.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Energiatuotteiden ostoja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä, vaan ne
muodostavat osan nimikkeestä Aineet ja tarvikkeet .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11
0).
Koodi: 20 11 1
Nimike: Kiinteiden polttoaineiden ostot (arvo)
Nimikkeeseen olisi sisällytettävä vain niiden viitejakson aikana hankittujen kiin-
teiden polttoaineiden ostot, jotka on tarkoitettu polttoaineiksi. Siihen ei pitäisi
sisällyttää raaka-aineiksi tai jalostamattomina jälleenmyytäviksi hankittuja kiin-
teitä polttoaineita.
Kiinteisiin polttoaineisiin kuuluvat koksihiili, kattilahiili (muu bituminen kivi-
hiili ja antrasiitti), puolibituminen kivihiili, koksaamokoksi, kaasulaitoskoksi,
ruskohiilikoksi, terva, kivihiilibriketit ja muut kiinteät polttoaineet.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Yksittäisten energiatuotteiden ostoja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätök-
sessä. Ne sisältyvät aineisiin ja tarvikkeisiin.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä ”Energiatuotteiden ostot” (20 11 0).
Koodi: 20 11 2
Nimike: Öljytuotteiden ostot (arvo)
Nimikkeeseen olisi sisällytettävä vain niiden viitejakson aikana hankittujen
öljytuotteiden ostot, jotka on tarkoitettu polttoaineiksi. Siihen ei pitäisi sisäl-
lyttää raaka-aineiksi tai jalostamattomina jälleenmyytäviksi hankittuja
öljytuotteita.
Öljytuotteisiin kuuluvat seuraavat tuotteet:
Moottoribensiini (lyijyä sisältävä tai lyijytön)
DieselpolttoaineLämmitys- ja muu kaasuöljyPolttoöljy (suuri tai pieni rikkipitoisuus)
Nestekaasu
Muut öljytuotteet, kuten lentobensiini, bensiininomainen lentopetroli, lentope-
troli, ym.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Yksittäisten energiatuotteiden ostoja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätök-
sessä. Ne sisältyvät aineisiin ja tarvikkeisiin.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä ”Energiatuotteiden ostot” (20 11 0).
Koodi: 20 11 3
Nimike: Maakaasun ja sivutuotekaasun ostot (arvo)1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 28
▼M1
▼M1
Nimikkeeseen olisi sisällytettävä vain sellaisen viitejakson aikana hankitun
maakaasun ja sivutuotekaasun ostot, joka on tarkoitettu polttoaineeksi. Siihen
ei pitäisi sisällyttää raaka-aineeksi tai jalostamattomana jälleenmyytäväksi
hankittua maakaasua ja sivutuotekaasua.
Maakaasu on runsaasti metaania sisältävä, luonnonkentiltä saatu palava kaasu.
Sivutuotekaasuihin kuuluvat koksausuunikaasu (= koksaamon sivutuotteena
saatu kaasu), masuunikaasu (= masuunin sivutuotteena saatu kaasu), kaasulaitos-
kaasu (= kaasut, jotka on saatu hiiletyksen, krakkauksen, reformoinnin,
kaasutuksen tai kaasun ja/tai ilman sekoittamisen tuloksena kaasulaitoksissa) ja
masuunikaasu happipuhalluksesta (= kaasu, joka on saatu sivutuotteena teräksen-
valmistuksesta happipuhallusmenetelmällä).
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Yksittäisten energiatuotteiden ostoja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätök-
sessä. Ne sisältyvät aineisiin ja tarvikkeisiin.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä ”Energiatuotteiden ostot” (20 11 0).
Koodi: 20 11 4
Nimike: Uusiutuvien energialähteiden ostot (arvo)
Nimikkeeseen olisi sisällytettävä vain niiden viitejakson aikana hankittujen
uusiutuvien energialähteiden ostot, jotka on tarkoitettu polttoaineiksi. Siihen ei
pitäisi sisällyttää raaka-aineiksi tai jalostamattomina jälleenmyytäviksi hankit-
tuja uusiutuvia energialähteitä.
Uusiutuviin energialähteisiin kuuluu biomassa, biomassajäte ja muut uusiutuvat
energialähteet.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Yksittäisten energiatuotteiden ostoja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätök-
sessä. Ne sisältyvät aineisiin ja tarvikkeisiin.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä ”Energiatuotteiden ostot” (20 11 0).
Koodi: 20 11 5
Nimike: Lämmön ostot (arvo)
Lämpöä tuotetaan lämmityslaitoksissa käyttämällä fossiilisia polttoaineita,
biomassaa tai jätteitä taikka sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa tai
geotermisillä kentillä.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Yksittäisten energiatuotteiden ostoja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätök-
sessä. Ne sisältyvät aineisiin ja tarvikkeisiin.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä ”Energiatuotteiden ostot” (20 11 0).
Koodi: 20 11 6
Nimike: Sähkön ostot (arvo)
Sähkö on sekundäärienergialähde, jota saadaan fossiilisista polttoaineista, ydin-
voimasta sekä biomassasta, jätteistä ja muista uusiutuvista energialähteistä
(kuten vesi-, tuuli- ja aurinkovoimasta tai geotermisistä energialähteistä).
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Yksittäisten energiatuotteiden ostoja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätök-
sessä. Ne sisältyvät aineisiin ja tarvikkeisiin.
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä ”Energiatuotteiden ostot” (20 11 0).1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 29
▼M1
Koodi: 21 11 0
Nimike: Investoinnit laitteisiin ja laitoksiin, jotka on tarkoitettu päästöjen
vähentämiseen, sekä erityisiin päästöjen vähentämislaitteisiin
(pääasiassa putkien suulle asennettavat)
Määritelmä
Pääomamenot sellaisia menetelmiä, tekniikoita, prosesseja tai laitteita varten,
jotka on suunniteltu jo syntyneiden saasteiden ja päästöjen (esim. päästöt ilmaan
ja veteen sekä kiinteät jätteet) keruuta ja poistamista varten, niiden leviämisen
estämistä ja päästötason mittaamista varten sekä yrityksen varsinaisesta toimin-
nasta syntyneiden päästöjen käsittelyä ja hävittämistä varten.
Kyseessä on seuraavien ympäristöalan osa-alueiden kustannusten yhteenlaskettu
summa: ilmanlaadun ja ilmaston suojelu, jätevesihuolto, jätehuolto ja muu
ympäristönsuojelu. Muuhun ympäristönsuojeluun sisältyvät: maaperän, pohja-
veden ja pintaveden suojelu ja parantaminen, melun ja tärinän torjunta,
biologisen monimuotoisuuden ja maiseman suojelu, säteilysuojelu, tutkimus ja
kehitys, yleinen ympäristönhoito ja -hallinto, koulutus ja tiedotus, erillisme-
noihin johtava toiminta ja muualla luokittelematon toiminta.
Tähän sisältyvät:
— investoinnit nykyisiä laitteita täydentäviin erillisiin, yksilöitävissä oleviin
osiin, jotka otetaan käyttöön tuotantolinjan loppupäässä tai kokonaan tuotan-
tolinjan ulkopuolella (”putkien suulle asennettavat” laitteet),
— investoinnit laitteisiin (esim. suodattimiin tai erillisiin puhdistusvaiheisiin),
jotka keräävät tai erottavat päästöjä tuotantolinjalla, sikäli kuin näiden
lisälaitteiden mahdollisella poistamisella ei ole vaikutusta tuotantolinjan
pääasialliseen toimintaan.
Tällaisen pääomamenon pääasiallisena tarkoituksena tai tehtävänä on
ympäristönsuojelu, ja siitä ilmoitetaan sitä koskevat kokonaismenot.
Menot on ilmoitettava bruttomääräisinä, ilman että niistä vähennetään markki-
noitavien sivutuotteiden tuotannosta ja myynnistä, saavutetuista säästöistä tai
saaduista tukipalkkioista saatua tuloa.
Ostetut tavarat ja palvelut arvotetaan hankintahintaan, josta on vähennetty alv. ja
muut välittömästi liikevaihtoon liittyvät, vähennyskelpoiset verot.
Tähän eivät sisälly:
— ympäristön kannalta myönteinen toiminta (myönteiset toimet), joka (jotka)
olisi toteutettu ympäristönsuojeluun liittyvistä perusteista huolimatta,
mukaan luettuina ensisijaisesti työterveyteen ja -turvallisuuteen sekä
tuotannon turvallisuuteen liittyvät toimenpiteet,
— päästöjä vähentävät toimenpiteet, kun tuotteet käytetään tai romutetaan (tuot-
teiden sopeuttaminen ympäristöön), paitsi jos noudatettavan
ympäristöpolitiikan ja lainsäädännön mukaan tuottajan oikeudellinen vastuu
ulottuu koskemaan myös tuotteiden käytön yhteydessä muodostuvia
päästöjä tai tuotteista huolehtimista siinä vaiheessa kun niistä tulee jätettä,
— luonnonvarojen käyttöön ja säästöön liittyvät toimet (esim. vesihuolto ja
energian tai raaka-aineiden säästötoimet), paitsi jos niiden ensisijaisena
tarkoituksena on ympäristönsuojelu, esimerkiksi toteutettaessa toimia kansal-
lisen tai kansainvälisen ympäristöpolitiikan noudattamiseksi eikä
kustannuksiin liittyvistä syistä.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Määritelmä perustuu yhtiön kirjanpitokäytäntöön, jossa noudatetaan EU:n
tilinpäätösstandardeja, toisien sanoen kyse on menoista, jotka voidaan kirjata
omaisuuseriksi.
Yhteydet muihin muuttujiin
Investoinnit ympäristönsuojeluun yhteensä on muuttujien 21 11 0 ja 21 12 0
yhteenlaskettu summa. Ympäristönsuojelumenot yhteensä on muuttujien 21 11 0,
21 12 0 ja 21 14 0 yhteenlaskettu summa.
Muodostaa osan nimikkeistä:15 11 0 Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen
15 31 0 Rahoitusleasingilla hankitun aineellisen käyttöomaisuuden arvo.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 30
▼M2
▼M2
Koodi: 21 12 0
Nimike: Investoinnit laitteisiin ja laitoksiin, jotka liittyvät ympäristöä
säästävään tuotantotekniikkaan (”yhdennetty tekniikka”)
Määritelmä
Pääomamenot sellaisia uusia menetelmiä, tekniikoita, prosesseja ja laitteistoja
(tai niiden osia) tai edellä tarkoitettujen nykyisten menetelmien, tekniikoiden,prosessien ja laitteistojen (tai niiden osien) mukauttamista varten, jotka on suun-
niteltu estämään tai vähentämään päästöjä niiden syntypaikalla (esim. päästöt
ilmaan ja veteen sekä kiinteät jätteet) ja joilla vähennetään päästöihin ja/tai saas-
tuttavaan toimintaan liittyviä ympäristövaikutuksia.
Kyseessä on seuraavien ympäristöalan osa-alueiden kustannusten yhteenlaskettu
summa: ilmanlaadun ja ilmaston suojelu, jätevesihuolto, jätehuolto ja muu
ympäristönsuojelu. Muuhun ympäristönsuojeluun sisältyy: maaperän, pohja-
veden ja pintaveden suojelu ja parantaminen, melun ja tärinän torjunta,
biologisen monimuotoisuuden ja maiseman suojelu, säteilysuojelu, tutkimus ja
kehitys, yleinen ympäristönhoito ja -hallinto, koulutus ja tiedotus, erillisme-
noihin johtava toiminta sekä muualla luokittelematon toiminta.
Menot on ilmoitettava bruttomääräisinä, ilman että niistä vähennetään markki-
noitavien sivutuotteiden tuotannosta ja myynnistä, saavutetuista säästöistä tai
saaduista tukipalkkioista saatua tuloa.
Ostetut tavarat ja palvelut arvotetaan hankintahintaan, josta on vähennetty alv ja
muut välittömästi liikevaihtoon liittyvät, vähennyskelpoiset verot.
Tähän sisältyvät:
— pääomamenot erillisistä, erikseen yksilöitävissä olevista (ympäristönsuoje-
luun liittyvistä) menetelmistä, tekniikoista ja laitteista, joiden pääasiallisena
tarkoituksena tai tehtävänä on määritelmän mukainen ympäristönsuojelu.
Edellä tarkoitetuista (ympäristönsuojeluun liittyvistä) menetelmistä, teknii-
koista ja laitteista on ilmoitettava kokonaiskustannukset,
— pääomamenot menetelmistä, prosesseista, tekniikoista ja laitteista, jotka on
yhdennetty varsinaiseen toimintaan (tuotantoprosessiin/laiteasennukseen)
siten, että päästöjen estoon liittyvää osaa on vaikea yksilöidä erikseen.
Tällaisissa tapauksissa (”yhdennetyt toimenpiteet”) kokonaisinvestoinneista
ilmoitetaan ainoastaan ympäristönsuojeluun liittyvä osuus.
Tämä osuus vastaa sitä lisäinvestointia suhteessa pääomamenoihin, jotka
olisi toteutettu siinä tapauksessa, että ympäristönsuojeluun liittyviä perusteita
ei olisi otettu huomioon. Sen vuoksi vertailuvaihtoehtona käytetään yhtiölle
halvinta mahdollista vaihtoehtoa, joka tarjoaa vastaavat toiminnot ja ominai-
suudet, lukuun ottamatta ympäristönsuojeluun liittyviä toimintoja ja
ominaisuuksia.
Josvalittu vaihtoehto perus tuu vakiotekniikkaan, eikä yhtiöllä ole
halvempaa, ympäristön kannalta heikompaa saatavilla olevaa vaihtoehtoa,
toimenpidettä ei pidetä määritelmän mukaisena ympäristönsuojeluun liit-
tyvänä toimena, eikä siihen liittyviä menoja ilmoiteta.
Tähän eivät sisälly:
— ympäristön kannalta myönteinen toiminta (myönteiset toimet), joka (jotka)
olisi toteutettu ympäristönsuojeluun liittyvistä perusteista huolimatta,
mukaan luettuina ensisijaisesti työterveyteen ja -turvallisuuteen sekä
tuotannon turvallisuuteen liittyvät toimenpiteet,
— päästöjä vähentävät toimenpiteet, kun tuotteet käytetään tai romutetaan (tuot-
teiden sopeuttaminen ympäristöön), paitsi jos noudatettavan
ympäristöpolitiikan ja lainsäädännön mukaan tuottajan oikeudellinen vastuu
ulottuu koskemaan myös tuotteiden käytön yhteydessä muodostuvia
päästöjä tai tuotteista huolehtimista siinä vaiheessa, kun niistä tulee jätettä,
— luonnonvarojen käyttöön ja säästöön liittyvät toimet (esim. vesihuolto ja
energian tai raaka-aineiden säästötoimet), paitsi jos niiden ensisijaisena
tarkoituksena on ympäristönsuojelu, esimerkiksi toteutettaessa toimia kansal-
lisen tai kansainvälisen ympäristöpolitiikan noudattamiseksi eikä
kustannuksiin liittyvistä syistä.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Määritelmä perustuu yhtiön kirjanpitokäytäntöön, jossa noudatetaan EU:n
tilinpäätösstandardeja, toisien sanoen kyse on menoista, jotka voidaan kirjata
omaisuuseriksi.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 31
▼M2
Yhteydet muihin muuttujiin
Investoinnit ympäristönsuojeluun yhteensä on muuttujien 21 11 0 ja 21 12 0
yhteenlaskettu summa. Ympäristönsuojelumenot yhteensä on muuttujien 21 11 0
ja 21 12 0 ja 21 14 0 yhteenlaskettu summa.
Muodostaa osan nimikkeistä:
15 11 0 Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen
15 31 0 Rahoitusleasingilla hankitun aineellisen käyttöomaisuuden arvo
Koodi: 21 14 0
Nimike: Juoksevat ympäristönsuojelumenot yhteensä
Määritelmä
Juoksevilla ympäristönsuojelumenoilla yhteensä tarkoitetaan sellaisen toiminnan,
tekniikan, prosessin tai laitteiston (tai sen osan) toiminnasta ja ylläpidosta
johtuvia kuluja, jotka on suunniteltu estämään, vähentämään, käsittelemään tai
poistamaan saasteita ja päästöjä (esim. päästöt ilmaan ja veteen sekä kiinteät
jätteet) tai muuta yrityksen varsinaisesta toiminnasta aiheutuvaa ympäristön
pilaantumista.
Kyseessä on seuraavien ympäristöalan osa-alueiden kustannusten yhteenlaskettu
summa: ilmanlaadun ja ilmaston suojelu, jätevesihuolto, jätehuolto ja muu
ympäristönsuojelu. Muuhun ympäristönsuojeluun sisältyvät: maaperän, pohja-
veden ja pintaveden suojelu ja parantaminen, melun ja tärinän torjunta,
biologisen monimuotoisuuden ja maiseman suojelu, säteilysuojelu, tutkimus ja
kehitys, yleinen ympäristönhoito ja -hallinto, koulutus ja tiedotus, erillisme-
noihin johtava toiminta ja muualla luokittelematon toiminta.
Menot olisi ilmoitettava bruttomääräisinä, ilman että niistä vähennetään markki-
noitavien sivutuotteiden tuotannosta ja myynnistä, saavutetuista säästöistä tai
saaduista tukipalkkioista saatua tuloa.
Juoksevat menot ovat ”sisäisten menojen” ja ”ympäristönsuojelupalvelujen
ostojen” yhteenlaskettu summa.
— Sisäiset menot sisältävät kaikki juoksevat ympäristönsuojelumenot, lukuun
ottamatta muilta yksiköiltä ostettuja ympäristönsuojelupalveluja. Kyseessä
on työvoimakustannusten, aineiden ja tarvikkeiden käytön sekä käyttöle-
asingmaksujen yhteenlaskettu summa. Sisäiset menot liittyvät esimerkiksi
seuraaviin: ympäristölaitteistojen toiminta ja ylläpito, päästötasojen mittaus
ja valvonta, ympäristönhallinta, tiedotus ja koulutus, ympäristötutkimus- ja
kehitys.
— Ympäristönsuojelupalvelujen ostot sisältävät kaikki muille julkisille tai yksi-
tyisille organisaatioille (ilmoittavan yksikön ulkopuolisille) yhtiön
varsinaisesta toiminnasta johtuviin ympäristövaikutuksiin liittyvistä
ympäristönsuojelupalveluista maksetut maksut. Näitä ovat esimerkiksi
jätteen ja jäteveden keruu- ja käsittelymaksut, maaperän puhdistamiseen liit-
tyvät maksut, lakisääteiset maksut sekä ympäristöasiantuntijoille esimerkiksi
ympäristötiedoista tai laitteiden toiminnasta tai sertifioinnista maksetut
maksut.
Ostetut tavarat ja palvelut arvotetaan hankintahintaan, josta on vähennetty alv. ja
muut välittömästi liikevaihtoon liittyvät, vähennyskelpoiset verot. Työvoimakus-
tannuksiin sisältyvät bruttopalkat, myös työnantajamaksut ja
sosiaaliturvamaksut, lukuun ottamatta yleiskuluja.
Tähän eivät sisälly:
— ympäristön kannalta myönteinen toiminta (myönteiset toimet), joka (jotka)
olisi toteutettu ympäristönsuojeluun liittyvistä perusteista huolimatta,
mukaan luettuna ensisijaisesti työterveyteen ja -turvallisuuteen sekä
tuotannon turvallisuuteen liittyvät toimenpiteet,
— päästöjä vähentävät toimenpiteet, kun tuotteet käytetään tai romutetaan (tuot-
teiden sopeuttaminen ympäristöön), paitsi jos noudatettavan
ympäristöpolitiikan ja lainsäädännön mukaan tuottajan oikeudellinen vastuu
ulottuu koskemaan myös tuotteiden käytön yhteydessä muodostuvia
päästöjä tai tuotteista huolehtimista siinä vaiheessa, kun niistä tulee jätettä,
— luonnonvarojen käyttöön ja säästöön liittyvät toimet (esim. vesihuolto ja
energian tai raaka-aineiden säästötoimet), paitsi jos niiden ensisijaisena
tarkoituksena on ympäristönsuojelu, esimerkiksi toteutettaessa toimia kansal-
lisen tai kansainvälisen ympäristöpolitiikan noudattamiseksi eikä
kustannuksiin liittyvistä syistä,
— verot ja muut ilmoittavan yksikön maksamat maksut, jotka eivät liity yhtiön
varsinaisesta toiminnasta johtuviin ympäristövaikutuksiin liittyvien
ympäristöpalvelujen ostoon, vaikka valtion viranomaiset olisivat osoittaneet1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 32
▼M2
tulon ympäristönsuojelutoimien rahoitukseen liittyväksi tuloksi (esim.
päästövero),
— laskennalliset kustannuserät, kuten ympäristölaitteiden poistot,
välttämättömästä korvaamisesta johtuva pääomatappio sekä yleiskulut,
— tulonmenetykset, maksetut korvaukset, sakot, seuraamusmaksut ja muut
vastaavat kulut, jotka eivät liity ympäristönsuojelutoimiin.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Määritelmä perustuu yhtiön kirjanpitokäytäntöön, jossa noudatetaan EU:n
tilinpäätösstandardeja, toisien sanoen kyse on menoista, jotka voidaan kirjata
omaisuuseriksi. Juokseviin menoihin sisältyvät siis kaikki kustannukset, joita ei
ole pääomitettu vaan jotka on merkitty tuloslaskelmaan.
Se on aineiden ja tarvikkeiden oston, työvoimakustannusten, julkisten maksujen,
ulkoisista palveluista johtuvien kulujen ja ympäristönsuojelutoimien vuokraami-
sesta ja leasingista johtuvien kulujen yhteenlaskettu summa.
Yhteydet muihin muuttujiin
Investoinnit ympäristönsuojeluun yhteensä on muuttujien 21 11 0 ja 21 12 0
yhteenlaskettu summa. Ympäristönsuojelumenot yhteensä on muuttujien 21 11 0,
21 12 0 ja 21 14 0 yhteenlaskettu summa.
Muodostaa osan nimikkeistä:13 11 0 Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä
13 31 0 Henkilöstömenot
Koodi: 22 11 0
Nimike: Yrityksen sisäiset tutkimus- ja kehittämiskustannukset yhteensä
Määritelmä
Tutkimukseen ja kehittämiseen kuuluu luova työ, jota tehdään järjestelmällisesti
muun muassa ihmistä, kulttuuria ja yhteiskuntaa koskevan tietämyksen lisäämi-
seksi, sekä tällaisen tietämyksen käyttö uusien sovellusten kehittämiseen.
Yksikön sisäisiin kuluihin kuuluvat kaikki yksikössä tehtävästä T&K:sta (tutki-
muksesta ja kehittämisestä) aiheutuneet kulut rahoituslähteestä riippumatta.
T&K-kustannukset on pidettävä erillään muista T&K:hon liittyvien toimien
kustannuksista. Seuraavat kustannuserät eivät kuulu T&K-kustannuksiin:
— koulutuskustannukset
— muun tieteellisen ja teknisen toiminnan kustannukset (kuten tietopalvelujen,
testauksen ja standardoinnin sekä toteutettavuustutkimusten kustannukset)
— muun teollisen toiminnan kustannukset (kuten muualle luokittelemattomat
teollisuuden innovaatiot)
— puhtaasti rahoitustoimintaan liittyvät kustannukset (muu hallinto ja muut
välilliset tukitoimet sisällytetään nimikkeeseen).
Sisäiset kustannukset arvotetaan tuotantokustannuksiin, ja ne sisältävät kaikki
toimintakulut työvoimakustannukset ja pääomamenot mukaan luettuna.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Tutkimus- ja kehittämiskustannukset voidaan kirjata kolmeen nimikkeeseen sen
mukaan, mitä kansallisessa lainsäädännössä säädetään: aineettomien oikeuksien
muutoksiksi, aineellisten hyödykkeiden muutoksiksi tai toimintakuluiksi.
Jos kustannukset voidaan kansallisen lainsäädännön mukaan osittain tai kokonai-
suudessaan aktivoida, ne ilmoitetaan yhtiön tilinpäätöksessä aineettomien
oikeuksien muutoksina kohdassa Käyttöomaisuus — Aineettomat oikeudet —
Tutkimus- ja kehitystoiminnan menot .
Jos näitä kustannuksia ei kansallisen lainsäädännön mukaan voida aktivoida tai
ne voidaan aktivoida vain osittain, juoksevat menot ilmoitetaan kohdissa Aineet
ja tarvikkeet, Muut vieraille suoritetut kulut, Henkilöstökulut jaMuut varsi-
naisen toiminnan kulut ja pääomamenot aineellisten hyödykkeiden muutoksina
kohdassaKäyttöomaisuus — Aineelliset hyödykkeet .
Koodi: 22 12 0
Nimike: Tutkimus- ja kehittämishenkilöstön lukumäärä yhteensä1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 33
▼B
▼B
Määritelmä
Tutkimukseen ja kehittämiseen kuuluu luova työ, jota tehdään järjestelmällisesti
muun muassa ihmistä, kulttuuria ja yhteiskuntaa koskevan tietämyksen lisäämi-
seksi, sekä tällaisen tietämyksen käyttö uusien sovellusten kehittämiseen.
Nimikkeeseen olisi sisällytettävä kaikki välittömästi tutkimus- ja kehitystehtä-
vissä toimivat sekä suoraan näihin tehtäviin liittyviä palveluja tuottavat
työntekijät kuten T&K-johtajat ja T&K-hallinto- sekä T&K-toimistohenkilök-
unta. Nimikkeeseen ei pitäisi sisällyttää välillisiä palveluja tuottavaa
henkilökuntaa, kuten työpaikkaruokalan henkilökuntaa tai turvatoimista
vastaavaa henkilökuntaa, vaikka näiden henkilöstöryhmien palkat otetaan
huomioon yleiskustannuksina T&K:n kustannuksia laskettaessa.
T&K-henkilöstö on pidettävä erillään muusta T&K:hon liittyviä tehtäviä hoita-
vasta henkilöstöstä. Seuraavat henkilöstöryhmät eivät kuulu T&K-henkilöstöön:
— koulutushenkilöstö
— muusta tieteellisestä ja teknisestä toiminnasta vastaava henkilöstö (kuten
tietopalveluista, testauksesta ja standardoinnista sekä toteutettavuustutkimuk-
sista vastaava henkilöstö)
— muuhun teolliseen toimintaan liittyviä tehtäviä hoitava henkilöstö (kuten
muualle luokittelemattomat teollisuuden innovaatiot)
— hallintohenkilöstö ja muista välillisistä tukitoimista huolehtiva henkilöstö
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Tutkimus- ja kehittämishenkilöstön lukumäärää ei ilmoiteta erikseen yhtiön
tilinpäätöksessä. Se sisältyy työhön osallistuvien lukumäärään, joka on ilmoitet-
tava tilinpäätöksen liitetiedoissa (43 artiklan 9 kohta).
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Työhön osallistuvien lukumäärä (16 11 0)
Koodi: 23 11 0
Nimike: Maksut alihankkijoille
Määritelmä (teollisuus — NACE Rev. 1:n pääluokat C—E)
Alihankkijoille suoritetut maksut ovat maksuja, jotka yksikkö suorittaa ulkopuo-
lisille näiden alihankintana toimittamista teollisista tavaroista tai palveluista.
Alihankinta määritellään seuraavalla tavalla:
Kahden yrityksen välillä on alihankintasuhde aina, kun A ja B kohdan ehdot
täyttyvät samanaikaisesti:
A. asiakasyritys, jota kutsutaan myös päähankkijaksi, osallistuu tuotteen tuotta-
miseen toimittamalla vähintään osittaiset tekniset ohjeet
alihankkijayritykselle, jota kutsutaan myös alihankkijaksi, ja/tai toimittaa
kyseiselle yritykselle käsiteltävät materiaalit
B. asiakasyritys myy alihankinnan kohteena olleen tuotteen joko sellaisenaan tai
moniosaisen tuotteen osana ja ottaa kaupan jälkeisen vastuun tuotteesta.
Huom.: Teknisiksi ohjeiksi ei katsota yksinomaan väriä, kokoa tai luettelonu-
meroa koskevaa ohjetta. Räätälöidyn tuotteen valmistaminen ei välttämättä aina
merkitse sitä, että kyseessä on alihankinta.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Alihankkijoille suoritettuja maksuja ei välttämättä eritellä yhtiön kirjanpidossa.
Ne voidaan sisällyttää muihin vieraille suoritettuihin kuluihin taimuihin varsi-
naisen toiminnan kuluihin .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11
0).
Koodi: 25 11 1
Nimike: Prosenttiosuus liikevaihdosta vähittäiskauppaa harjoittaville
jälleenmyyjille
Määritelmä
Nimike ilmoittaa vähittäiskaupan prosenttiosuuden tukkuliikkeen liikevaihdosta
(NACE Rev. 1:n kaksinumerotaso 51). Tämä osuus kattaa tavanomaisen ketjun1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 34
▼B
tuottaja→tukkuliike →jälleenmyyjä →kuluttaja. Osuus lasketaan nimikkeen
Liikevaihto kaupan osto- ja jälleenmyyntitoiminnasta (18 13 0) perusteella.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Vähittäiskauppaan liittyvän liikevaihdon prosenttiosuutta ei ilmoiteta erikseen
yhtiön tilinpäätöksessä, vaan se muodostaa osan nettoliikevaihdosta .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto (12 11 0)
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto kaupan osto- ja jälleenmyyntitoimin-
nasta(18 13 0)
Huom.: Tämä muuttuja on yksi kolmesta nimikkeen Liikevaihto kaupan osto-
ja jälleenmyyntitoiminnasta (18 13 0) alaluokasta. Muut kaksi alaluokkaa ovat
ammattimaiset käyttäjät (25 11 2) ja kotitaloudet (25 11 3).
Koodi: 25 11 2
Nimike: Prosenttiosuus liikevaihdosta tukkukauppiaille ja muille ammat-
timaisille käyttäjille
Määritelmä
Nimike ilmoittaa ammattimaisiin käyttäjiin (yrityksiin, julkisiin ja muihin laitok-
siin) sekä tukkukauppaan liittyvän prosenttiosuuden tukkuliikkeen liikevaihdosta
(NACE Rev. 1:n kaksinumerotaso 51). Se ei sisällä myyntiä vähittäiskauppiaille
eikä lopullisille kuluttajille. Tukkuliikkeillä saattaa olla moniportainen jakelu-
verkko, jossa on useita tukkuliikkeitä ennen loppukäyttäjää.
Osuus lasketaan nimikkeen Liikevaihto kaupan osto- ja jälleenmyyntitoiminnasta
(18 13 0) perusteella.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Ammattikäyttäjiin liittyvän liikevaihdon prosenttiosuutta ei ilmoiteta erikseen
yhtiön tilinpäätöksessä, vaan se muodostaa osan nettoliikevaihdosta .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto (12 11 0)
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto kaupan osto- ja jälleenmyyntitoimin-
nasta(18 13 0)
Huom.: Tämä muuttuja on yksi kolmesta nimikkeen Liikevaihto kaupan osto-
ja jälleenmyyntitoiminnasta (18 13 0) alaluokasta. Muut kaksi alaluokkaa ovat
vähittäiskauppaa harjoittavat jälleenmyyjät (25 11 1) ja kotitaloudet (25 11 3).
Koodi: 25 11 3
Nimike: Prosenttiosuus liikevaihdosta kotitalouksien kulutuskäyttöön
Määritelmä
Nimike ilmoittaa kotitalouksien kulutuskäyttöön liittyvän osuuden tukkuliikkeen
liikevaihdosta (NACE Rev. 1:n kaksinumerotaso 51). Se vastaa tukkuliikkeen
sivutoimintoa vähittäisliikkeenä.
Osuus lasketaan nimikkeen Liikevaihto kaupan osto- ja jälleenmyyntitoiminnasta
(18 13 0) perusteella.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Kotitalouksien kulutuskäyttöön liittyvän liikevaihdon prosenttiosuutta ei ilmoi-
teta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä, vaan se muodostaa osan
nettoliikevaihdosta .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto (12 11 0)
Muodostaa osan nimikkeestä Liikevaihto kaupan osto- ja jälleenmyyntitoimin-
nasta(18 13 0)
Huom.: Tämä muuttuja on yksi kolmesta nimikkeen Liikevaihto kaupan osto-
ja jälleenmyyntitoiminnasta (18 13 0) alaluokasta. Muut kaksi alaluokkaa ovat1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 35
▼B
vähittäiskauppaa harjoittavat jälleenmyyjät (25 11 1) ja ammattimaiset käyttäjät
(25 11 2).
Koodi: 25 21 1
Nimike: Prosenttiosuus ostoista tukkukauppiailta tai yhteisostoryhmiltä
Määritelmä
Tämä vähittäiskaupan jakeluverkkoa kuvaava muuttuja on jälleenmyyjän arvio
niistä ostoista, jotka se on tehnyt suoraan tukkukauppiailta ja yhteisostoryhmiltä.
Näiden ostojen osuus lasketaan nimikkeen Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankit-
tujen tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 12 0) perusteella.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Tukkukauppiailta ja yhteisostoryhmiltä tehtyjen ostojen prosenttiosuutta ei
ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä, vaan ne sisältyvät seuraaviin nimik-
keisiin:Aineet ja tarvikkeet, Muut vieraille suoritetut kulut jaMuut varsinaisen
toiminnan kulut .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11
0)
Muodostavat osan nimikkeestä Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavar-
oiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 12 0)
Ostot tukkukauppiailta ja yhteisostoryhmiltä (25 21 1) ja ostot valmistajilta (25
21 2) eivät välttämättä yhdessä vastaa jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden
ja palvelujen kokonaisostoja (13 12 0). Kaksi ensin mainittua muuttujaa eivät
esimerkiksi sisällä ostoja jälleenmyyjiltä eivätkä käytettyjen tavaroiden ostoja
ammattimaisilta tai yksityisiltä käyttäjiltä.
Koodi: 25 21 2
Nimike: Prosenttiosuus ostoista valmistajilta
Määritelmä
Tämä muuttuja kuvaa muuttujan 25 21 1 tapaan vähittäiskaupan jakeluverkkoa.
Se ilmoittaa jälleenmyyjän arvion niistä ostoista, jotka se on tehnyt suoraan
valmistajalta.
Näiden ostojen osuus lasketaan nimikkeen Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankit-
tujen tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 12 0) perusteella.
Yhteys yhtiön tilinpäätökseen
Valmistajilta tehtyjen ostojen prosenttiosuutta ei ilmoiteta erikseen yhtiön
tilinpäätöksessä, vaan ne sisältyvät seuraaviin nimikkeisiin: Aineet ja tarvikkeet,
Muut vieraille suoritetut kulut jaMuut varsinaisen toiminnan kulut .
Yhteydet muihin muuttujiin
Muodostavat osan nimikkeestä Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11
0)
Muodostavat osan nimikkeestä Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavar-
oiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 12 0)
Ostot tukkukauppiailta ja yhteisostoryhmiltä (25 21 1) ja ostot valmistajilta (25
21 2) eivät välttämättä yhdessä vastaa jällenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja
palvelujen kokonaisostoja (13 12 0). Kaksi ensin mainittua muuttujaa eivät
esimerkiksi sisällä ostoja jälleenmyyjiltä eivätkä käytettyjen tavaroiden ostoja
ammattimaisilta tai yksityisiltä käyttäjiltä.1998R2700 — FI — 19.10.2003 — 002.001 — 36