2006Q0614 — FI — 07.01.2012 — 004.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

(EYV C 139, 14.6.2006, p.1)

Muutettu:

No

▼B

TOIMIELINTEN SOPIMUS,

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta

2006/C 139/01

1. Tämän sopimuksen tavoitteena on toteuttaa talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, parantaa vuosittaista talousarviomenettelyä ja toimielinten välistä talousarviota koskevaa yhteistyötä sekä varmistaa moitteeton varainhoito.

3. Tämä sopimus ei vaikuta talousarviota koskeviin toimielinten toimivaltuuksiin, sellaisina kuin ne on määritelty perussopimuksissa. Jos tähän kohtaan viitataan, neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä ja Euroopan parlamentti jäsentensä enemmistöllä sekä kolmella viidesosalla annetuista äänistä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, 272 artiklan 9 kohdan viidennessä alakohdassa määrättyjen äänestyssääntöjen mukaisesti.

4. Jos perustamissopimukseen tehdään vuosien 2007—2013 rahoituskehyksen, jäljempänä ’rahoituskehys’, voimassaoloaikana tarkistus, jolla on vaikutuksia talousarvioon, tarvittavat mukautukset tehdään vastaavasti.

5. Tätä sopimusta ei voida muuttaa ilman kaikkien toimielinten suostumusta. Monivuotista rahoituskehystä kuvaavaa taulukkoa koskevat muutokset on tehtävä tässä sopimuksessa sitä varten määrättyjen menettelyjen mukaisesti.

6. Tässä sopimuksessa on kolme osaa:

I OSA — RAHOITUSKEHYS

MÄÄRITELMÄ JA TÄYTÄNTÖÖNPANOMÄÄRÄYKSET

A. Rahoituskehyksen sisältö ja soveltamisala

9. Liitteenä I, on rahoituskehys. Se muodostaa viitekehyksen toimielinten väliselle talousarviota koskevalle kurinalaisuudelle.

10. Rahoituskehyksellä on tarkoitus varmistaa, että Euroopan unionin menokehitys keskipitkällä aikavälillä on hallittua sen omien varojen rajoissa, kun kehitystä tarkastellaan väljän menoluokituksen perusteella.

12. Toimielimet tunnustavat, että jokainen rahoituskehyksessä ilmoitetuista absoluuttisista määristä on Euroopan unionin yleisen talousarvion menojen vuosittainen yläraja. Toimielimet sitoutuvat käyttämään toimivaltuuksiaan siten, että ne noudattavat kunkin talousarviomenettelyn kuluessa ja asianomaisen varainhoitovuoden talousarvion toimeenpanossa eri menoille asetettuja vuosittaisia ylärajoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen määräysten mukaisesti mahdollisesti tehtäviä ylärajojen muutoksia.

14. Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteispäätösmenettelyn mukaisesti antamaa säädöstä tai neuvoston säädöstä, jolla ylitetään 12 kohdan mukaisesti talousarviossa käytettävissä olevat määrärahat tai rahoituskehyksessä suunnitellut määrärahat ei voida panna täytäntöön, ennen kuin talousarviota on muutettu ja tarvittaessa rahoituskehystä riittävällä tavalla tarkistettu kutakin tapausta varten määrätyn menettelyn mukaisesti.

B. Rahoituskehyksen vuosittaiset mukautukset

Tekniset mukautukset

17. Jos todetaan, että jonkin jäsenvaltion vuosien 2007—2009 kumulatiivinen bruttokansantulo poikkeaa enemmän kuin ± 5 prosenttia tätä sopimusta laadittaessa muodostetusta kumulatiivista bruttokansantuloa koskevasta arviosta, komissio mukauttaa vuotta 2011 koskevan teknisen mukautuksen yhteydessä määriä, jotka kyseiselle jäsenvaltiolle on osoitettu koheesiota tukevista varoista kyseisen kauden aikana. Tällaisten mukautusten positiivinen tai negatiivinen kokonaisnettovaikutus saa olla enintään 3 miljardia euroa. Jos nettovaikutus on positiivinen, lisävarojen kokonaismäärä rajoitetaan alaotsaketta 1 B varten vuosiksi 2007—2010 vahvistettuihin enimmäismääriin nähden käyttämättä jääneeseen osuuteen. Tarvittavat mukautukset jaetaan tasasuhtaisesti vuosiksi 2011—2013, ja asianomaisia enimmäismääriä mukautetaan vastaavasti.

Täytäntöönpanon edellytyksiin liittyvät mukautukset

Vuoden 2013 jälkeisiä maksumäärärahoja koskevien ennakkoarvioiden päivittäminen

19. Komissio päivittää vuoden 2013 jälkeisiä maksumäärärahoja koskevia ennakkoarvioita vuonna 2010. Päivityksessä otetaan huomioon jo toteutuneet maksusitoumus- ja maksumäärärahat sekä ennakkoarviot toteuttamisesta. Lisäksi siinä otetaan huomioon säännöt, jotka on annettu sen varmistamiseksi, että maksumäärärahat kehittyvät hallitusti suhteessa maksusitoumusmäärärahoihin, sekä Euroopan unionin bruttokansantuloa (BKTL) koskevat kasvuennusteet.

Liialliseen julkisen talouden ylijäämään liittyvät mukautukset

C. Rahoituskehyksen tarkistus

Jos rahoituskehyksen tarkistus on suurempi kuin 0,03 prosenttia Euroopan unionin BKTL:sta ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran sisällä, se hyväksytään budjettivallan käyttäjien yhteisellä päätöksellä, jolloin neuvoston päätöksen on oltava yksimielinen.

Jos rahoituskehyksen tarkistus on enintään 0,03 prosenttia Euroopan unionin BKTL:sta ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran sisällä, se hyväksytään 3 kohdan mukaisesti budjettivallan käyttäjien yhteisellä päätöksellä.

22. Edellä 21 kohdan mukainen tarkistusehdotus on pääsääntöisesti esitettävä ja hyväksyttävä ennen asianomaista varainhoitovuotta tai asianomaisista varainhoitovuosista ensimmäistä koskevan talousarviomenettelyn aloittamista.

Tarkistettaessa on aina säilytettävä asianmukainen suhde maksusitoumusten ja maksumääräysten välillä.

23. Toimielimet tarkastelevat mahdollisuuksia kohdistaa menoja uudelleen tarkistettavana olevaan otsakkeeseen sisältyvien ohjelmien kesken odotettavissa olevan määrärahojen vajaakäytön perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 40 kohdan soveltamista. Kyseisen otsakkeen ylärajan puitteissa olisi pyrittävä osoittamaan määrä, joka on merkittävä osa uusista suunnitelluista menoista sekä absoluuttiselta arvoltaan että suhteelliselta osuudeltaan.

D. Rahoituskehyksen mukauttamista tai tarkistamista koskevan yhteisen päätöksen tekemättä jättämisen seuraukset

E. Hätäapuvaraus

Ennen kuin komissio ehdottaa määrärahasiirtoa hätäapuvarauksen käyttämiseksi on selvitettävä mahdollisuudet määrärahojen uudelleen kohdentamiseen.

25. Hätäapuvarauksella on tarkoitus vastata nopeasti kolmansien maiden yksittäisiin avuntarpeisiin, jotka koskevat ensisijaisesti humanitaarisia toimia ja tilanteen edellyttäessä siviilikriisinhallintaa ja väestönsuojelua, kun nämä tarpeet johtuvat tapahtumista, joita ei voitu ennakoida talousarviota laadittaessa. Varauksen määräksi rahoituskehyksen voimassaoloaikana asetetaan 221 miljoonaa euroa vuodessa kiinteinä hintoina.

F. Euroopan unionin solidaarisuusrahasto

26. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston tarkoituksena on tarjota nopeasti taloudellista apua asiaa koskevassa perussäädöksessä määritellyissä suurkatastrofeissa, jotka tapahtuvat jonkin jäsenvaltion tai ehdokasmaan alueella. Solidaarisuusrahaston käyttöön vuosittain asetettavien määrärahojen yläraja on miljardi euroa (nykyhintoina). Kunkin vuoden lokakuun 1 päivänä on oltava jäljellä vähintään neljäsosa vuosittain käytössä olevien varojen määrästä, jotta voidaan kattaa varainhoitovuoden lopulla syntyvät tarpeet. Sitä osuutta vuotuisesta määrästä, jota ei ole otettu talousarvioon, ei saa siirtää seuraaville vuosille.

Poikkeustapauksissa ja jos rahastossa asiaa koskevassa perussäädöksessä määritellyn katastrofin tapahtumisvuonna jäljellä olevat rahoitusvarat eivät riitä kattamaan budjettivallan käyttäjän tarpeelliseksi katsoman avun määrää, komissio voi ehdottaa erotuksen rahoittamista seuraavaa vuotta varten käytettävissä olevista vuosimääristä. Talousarvioon kunakin vuonna rahastoa varten otettava vuosimäärä ei missään olosuhteissa saa ylittää yhtä miljardia euroa.

Kun asiaa koskevassa perussäädöksessä säädetyt edellytykset solidaarisuusrahaston varojen käyttöön ottamiseksi täyttyvät, komissio tekee ehdotuksen rahaston käytöstä. Jos määrärahoja on mahdollista kohdentaa uudelleen sen otsakkeen sisällä, johon lisämenoja tarvitaan, komissio ottaa tämän huomioon tehdessään tarvittavan ehdotuksen varainhoitoasetuksen mukaisesti asianmukaisen budjettivälineen avulla. Budjettivallan käyttäjät tekevät yhdessä päätöksen ottaa solidaarisuusrahasto käyttöön 3 kohdan mukaisesti.

Vastaavat maksusitoumusmäärärahat otetaan talousarvioon tarvittaessa ylittämällä liitteessä I vahvistetut r asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät.

Samaan aikaan kun komissio esittää solidaarisuusrahaston käyttöönottoa koskevan ehdotuksensa, se aloittaa kolmikantamenettelyn, tarvittaessa yksinkertaistetussa muodossa, jotta budjettivallan käyttäjät sopivat solidaarisuusrahaston käyttötarpeesta ja tarvittavasta määrästä.