2009R0428 — FI — 07.01.2012 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.

►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 428/2009, annettu 5 päivänä toukokuuta 2009, kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta (uudelleenlaadittu) (EYV L 134, 29.5.2009, p.1)

Muutettu:





Oikaisu









▼B

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 428/2009,

annettu 5 päivänä toukokuuta 2009,

kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta

(uudelleenlaadittu)







EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Kaksikäyttötuotteiden ja -teknologian vientiä koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 22 päivänä kesäkuuta 2000 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1334/2000 ( 1 ) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin. Koska asetusta muutetaan uudelleen, se olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen. (2) Kaksikäyttötuotteita (mukaan lukien ohjelmistot ja teknologia) olisi valvottava tehokkaasti silloin, kun niitä viedään Euroopan yhteisöstä. (3) Tarvitaan tehokas yhteinen kaksikäyttötuotteiden vientivalvontajärjestelmä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden erityisesti asesulkua koskevia sekä Euroopan unionin kansainvälisiä sitoumuksia ja vastuita noudatetaan. (4) Yhteinen valvontajärjestelmä ja yhdenmukaistetut täytäntöönpano- ja seurantapolitiikat kaikissa jäsenvaltioissa ovat edellytys kaksikäyttötuotteiden vapaan liikkuvuuden toteuttamiselle yhteisön sisällä. (5) Kansalliset viranomaiset vastaavat yksittäisten vientilupien, vientiä koskevien koontilupien tai kansallisten yleisten vientilupien, välityspalveluja koskevien lupien, muiden kuin yhteisön kaksikäyttötuotteiden kauttakuljetusten taikka liitteessä IV lueteltujen kaksikäyttötuotteiden siirtoa yhteisössä koskevien lupien ratkaisemisesta. Kaksikäyttötuotteiden vientiin vaikuttavat kansalliset säännökset on annettava ja päätökset tehtävä yhteisen kauppapolitiikan ja erityisesti yhteisen vientimenettelyn käyttöönotosta 20 päivänä joulukuuta 1969 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2603/69 ( 2 ) puitteissa. (6) Vientivalvonnan kohteena olevien kaksikäyttötuotteiden yhteisen luettelon ajantasaistamista koskevien päätösten on oltava niiden velvoitteiden ja sitoumusten mukaisia, jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet asiaa koskevien kansainvälisten asesulku- ja vientivalvontajärjestelyjen osapuolina tai ratifioimalla asiaa koskevia kansainvälisiä sopimuksia. (7) Yhteiset kaksikäyttötuotteiden, määräpaikkojen ja suuntaviivojen luettelot ovat tehokkaan vientivalvontajärjestelmän olennainen osa. (8) Myös sähköisillä viestimillä, telekopiolaitteella tai puhelimella tapahtuvaa ohjelmistojen ja teknologian siirtämistä yhteisön ulkopuolelle olisi valvottava. (9) Erityistä huomiota on tarpeen kiinnittää jälleenvientiin ja lopulliseen käyttöön. (10) Jäsenvaltioiden ja Euroopan komission edustajat allekirjoittivat 22 päivänä syyskuuta 1998 jäsenvaltioiden, Euroopan atomienergiayhteisön ja kansainvälisen atomienergiajärjestön ydinmateriaalivalvontaa koskevien sopimusten lisäpöytäkirjat, jotka velvoittavat jäsenvaltiot muun muassa toimittamaan tietoja erityislaitteista ja muusta kuin ydinaineesta. (11) Yhteisö on antanut tullisäännökset, jotka sisältyvät yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 2913/92 ( 3 ), jäljempänä ”yhteisön tullikoodeksi”, ja asetuksen 2913/92 soveltamisesta annettuun komission asetukseen (ETY) N:o 2454/93 ( 4 ), joissa säädetään muun muassa tavaroiden viennistä ja jälleenviennistä. Tämä asetus ei millään tavoin rajoita voimassa olevassa yhteisön tullikoodeksissa ja sen soveltamissäännöksissä säädettyjä ja niistä johtuvia valtuuksia. (12) Perustamissopimuksen 30 artiklan mukaisesti ja mainitussa artiklassa säädetyissä rajoissa sekä siihen asti, kun lainsäädäntöä on edelleen yhdenmukaistettu, jäsenvaltioilla säilyy oikeus valvoa tiettyjen kaksikäyttötuotteiden toimituksia yhteisössä yleisen järjestyksen ja turvallisuuden varmistamiseksi. Neuvoston olisi tarkasteltava näitä valvontatoimenpiteitä määräajoin siltä osin kuin ne liittyvät yhteisöstä tapahtuvan viennin valvonnan tehokkuuteen. (13) Tämän asetuksen oikean soveltamisen varmistamiseksi olisi kunkin jäsenvaltion toteutettava toimenpiteet asianmukaisten valtuuksien antamiseksi toimivaltaisille viranomaisille. (14) EU:n valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät kesäkuussa 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen toimintasuunnitelman (Thessalonikin toimintasuunnitelma). Tätä toimintasuunnitelmaa täydennettiin Eurooppa-neuvoston 12 päivänä joulukuuta 2003 hyväksymällä joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisella EU:n strategialla, jäljempänä ”EU:n strategia”. EU:n strategian III luvun mukaan Euroopan unionin on käytettävä kaikkia välineitään maailmanlaajuista huolta aiheuttavien joukkotuhoaseiden levittämistä koskevien ohjelmien ennaltaehkäisemiseksi, estämiseksi, pysäyttämiseksi ja mahdollisuuksien mukaan lopettamiseksi. Mainitun luvun 30 kohdan A kohdan 4 alakohdassa viitataan erityisesti vientivalvontapolitiikkojen ja -käytäntöjen vahvistamiseen. (15) Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1540, joka annettiin 28 päivänä huhtikuuta 2004, päätettiin, että kaikkien valtioiden on toteutettava tehokkaita toimenpiteitä kansallisen valvonnan käyttöönottamiseksi sekä valvottava näiden toimenpiteiden täytäntöönpanoa ydinaseiden, kemiallisten aseiden tai biologisten aseiden sekä niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen estämiseksi, muun muassa ottamalla käyttöön asiaan liittyvien materiaalien asianmukaisen valvonnan, ja tätä tarkoitusta varten niiden on otettava käyttöön muun muassa kauttakulun ja välityksen valvonta. Asiaan liittyviä materiaaleja ovat asiaa koskevien monenvälisten sopimusten ja järjestelyjen soveltamisalaan kuuluvat tai kansallisiin valvontaluetteloihin sisältyvät materiaalit, laitteet ja teknologia, joita voidaan käyttää ydinaseiden, kemiallisten aseiden tai biologisten aseiden sekä niiden maaliinsaattamisjärjestelmien suunnitteluun, kehittämiseen, tuotantoon tai käyttöön. (16) Tässä asetuksessa säädetään tuotteista, jotka ainoastaan kulkevat yhteisön alueen kautta, eli tuotteista, joille ei ole osoitettu muuta tulliselvitysmuotoa kuin ulkoinen passitusmenettely tai jotka ainoastaan sijoitetaan vapaa-alueelle tai vapaavarastoon siten, ettei niistä tarvitse tehdä merkintää hyväksyttyyn varastokirjanpitoon. Näin ollen jäsenvaltioiden viranomaisilla olisi oltava mahdollisuus kieltää tapauskohtaisesti muiden kuin yhteisön kaksikäyttötuotteiden kauttakulku, jos niillä on perusteltua syytä epäillä tiedustelutietojen tai muiden lähteiden perusteella, että tuotteet on tarkoitettu tai saattaa olla tarkoitettu kokonaisuudessaan tai osittain joukkotuhoaseiden tai niiden maaliinsaattamisjärjestelmien levittämiseen. (17) Myös välityspalvelujen tarjoamisen osalta olisi otettava käyttöön valvonta niitä tapauksia varten, joissa toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ovat ilmoittaneet välittäjälle tai joissa tämä on tietoinen siitä, että välityspalvelujen tarjoaminen saattaa johtaa joukkotuhoaseiden tuotantoon tai toimituksiin kolmannessa maassa. (18) On suotavaa, että valvonta toteutetaan yhtenäisesti ja johdonmukaisesti kaikkialla EU:ssa, jotta EU:n turvallisuutta ja kansainvälistä turvallisuutta edistettäisiin ja jotta EU:hun sijoittautuneiden viejien välinen kilpailu olisi tasapuolista. Tätä varten on asianmukaista Thessalonikin toimintasuunnitelmassa esitettyjen suositusten ja EU:n strategian kehotusten mukaisesti laajentaa jäsenvaltioiden välillä ennen vientiluvan myöntämistä käytävien neuvottelujen soveltamisalaa. Eräs tämän lähestymistavan hyöty olisi esimerkiksi varmuus siitä, ettei vienti jostain jäsenvaltiosta haittaa jonkin toisen jäsenvaltion olennaisia turvallisuusetuja. Asetuksessa luettelemattomiin kaksikäyttötuotteisiin kohdistuvan kansallisen valvonnan soveltamisedellytysten lähentäminen ja sellaisten erityyppisten lupien käyttöedellytysten yhdenmukaistaminen, jotka voidaan myöntää asetuksen nojalla, tekisi valvonnan soveltamisesta yhtenäisempää ja johdonmukaisempaa. Aineettoman teknologiansiirron määritelmän parantaminen siten, että se kattaa myös valvotun teknologian asettamisen EU:n ulkopuolella sijaitsevan henkilön saataville, tukisi turvallisuutta edistäviä pyrkimyksiä, joita tukisi myös arkaluonteisten tietojen vaihtoon jäsenvaltioiden välillä sovellettujen menettelyjen yhdenmukaistaminen edelleen kansainvälisissä vientivalvontajärjestelmissä käytössä olevien menettelyjen kanssa, erityisesti tekemällä mahdolliseksi perustaa suojattu sähköinen järjestelmä jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa varten. (19) Kunkin jäsenvaltion olisi vahvistettava tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavat tehokkaat, oikeasuhteiset ja ennalta ehkäisevät seuraamukset, sekä katsoo seuraavaa: ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:







I LUKU

AIHE JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Tällä asetuksella perustetaan kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskeva yhteisön valvontajärjestelmä.

2 artikla

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

1. ”kaksikäyttötuotteella” tuotteita, myös ohjelmistoja ja teknologiaa, joita voidaan käyttää sekä siviili- että sotilastarkoituksiin, mukaan lukien tavarat, joita voidaan käyttää sekä muihin kuin räjähdystarkoituksiin että millä hyvänsä tavoin apuna ydinaseiden tai muiden ydinräjähteiden valmistamisessa;

2. ”viennillä” i) asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (yhteisön tullikoodeksi) 161 artiklan mukaista vientimenettelyä; ii) yhteisön tullikoodeksin 182 artiklan mukaista jälleenvientiä, lukuun ottamatta kauttakuljetettavia tuotteita; sekä iii) ohjelmistojen tai teknologian siirtoa yhteisön ulkopuoliseen määräpaikkaan sähköisillä viestimillä, kuten telekopiolaitteella, puhelimella, sähköpostilla tai muulla sähköisellä keinolla; tähän sisältyy tällaisten ohjelmistojen ja teknologian asettaminen sähköisessä muodossa yhteisön ulkopuolisten oikeushenkilöiden, luonnollisten henkilöiden ja kumppaneiden saataville. Viennillä tarkoitetaan myös teknologian suullista siirtoa, kun teknologiaa kuvataan puhelimitse;

3. ”viejällä” luonnollista tai oikeushenkilöä tai kumppania, i) jonka puolesta vienti-ilmoitus tehdään, eli henkilöä, jolla vienti-ilmoituksen vastaanottamisen ajankohtana on sopimus yhteisön ulkopuolisessa maassa olevan vastaanottajan kanssa ja jolla on valtuudet päättää tuotteen lähettämisestä yhteisön tullialueelta. Jollei vientisopimusta ole tehty tai jollei sopimuspuoli toimi omasta puolestaan, viejällä tarkoitetaan henkilöä, jolla on valtuutus päättää tuotteen lähettämisestä yhteisön tullialueelta; ii) joka päättää toimittaa tai asettaa muiden saataville ohjelmistoja tai teknologiaa yhteisön ulkopuoliseen määräpaikkaan sähköisillä viestimillä, kuten telekopiolaitteella, puhelimella, sähköpostilla tai muulla sähköisellä keinolla; Jos oikeus määrätä kaksikäyttötuotteesta viennin perusteena olevan sopimuksen mukaan kuuluu yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneelle henkilölle, viejää pidetään yhteisöön sijoittautuneena sopimuspuolena;

4. ”vienti-ilmoituksella” asiakirjaa, jossa henkilö muoto- ja menettelyvaatimuksia koskevien määräysten mukaisesti ilmoittaa haluavansa asettaa kaksikäyttötuotteen vientimenettelyyn;

5. ”välityspalveluilla” — sellaisista liiketapahtumista neuvottelemista tai sellaisten liiketapahtumien järjestelemistä, joiden tavoitteena on kaksikäyttötuotteiden osto, myynti tai toimitus kolmannesta maasta toiseen kolmanteen maahan; tai — kolmansissa maissa sijaitsevien kaksikäyttötuotteiden myyntiä tai ostoa niiden siirtämiseksi johonkin toiseen kolmanteen maahan. Tässä asetuksessa pelkkä liitännäispalvelujen tarjoaminen ei kuulu tämän määritelmän soveltamisalaan. Liitännäispalveluja ovat kuljetus-, rahoitus-, vakuutus- ja jälleenvakuutuspalvelut sekä yleinen mainonta ja myynninedistäminen.

6. ”välittäjällä” luonnollista henkilöä, oikeushenkilöä tai kumppania, jolla on asuinpaikka yhteisön jäsenvaltiossa tai joka on sijoittautunut Euroopan yhteisön jäsenvaltioon ja joka tarjoaa 2 artiklan 5 kohdassa määriteltyjä palveluja yhteisöstä kolmannen maan alueelle;

7. ”kauttakululla” yhteisön tullialueelle saapuvien ja sen läpi kulkevien muiden kuin yhteisön kaksikäyttötuotteiden kuljettamista yhteisön ulkopuoliseen määräpaikkaan;

8. ”yksittäisellä vientiluvalla” yhdelle tietylle viejälle myönnettyä lupaa, joka kattaa yhden tai useamman kaksikäyttötuotteen viennin yhdelle kolmannessa maassa sijaitsevalle loppukäyttäjälle tai vastaanottajalle;

▼M1

9. ”unionin yleisellä vientiluvalla” vientilupaa, joka on myönnetty tiettyihin määränpäävaltioihin suuntautuvaa vientiä varten kaikille viejille, jotka noudattavat liitteissä II a–II f lueteltuja vientiluvan käytön edellytyksiä ja vaatimuksia;

▼B

10. ”vientiä koskevalla koontiluvalla” yhdelle tietylle viejälle tietyn kaksikäyttötuotelajin tai -luokan osalta myönnettyä lupaa, joka voi olla voimassa yhdelle tai useammalle määritetylle loppukäyttäjälle suuntautuvan viennin osalta ja/tai yhdessä tai useammassa määritetyssä kolmannessa maassa;

11. ”kansallisella yleisellä vientiluvalla” vientilupaa, joka myönnetään 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja määritellään kansallisessa lainsäädännössä 6 artiklan ja liitteen III c mukaisesti;

12. ”Euroopan unionin tullialueella” yhteisön tullikoodeksin 3 artiklassa tarkoitettua aluetta;

13. ”muilla kuin yhteisön kaksikäyttötuotteilla” tuotteita, joilla on yhteisön tullikoodeksin 4 artiklan 8 kohdassa tarkoitettujen muiden kuin yhteisötavaroiden asema.







II LUKU

SOVELTAMISALA

3 artikla

1. Liitteessä I lueteltujen kaksikäyttötuotteiden vienti on luvanvaraista.

2. Myös tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien kaksikäyttötuotteiden kaikkiin tai tiettyihin määräpaikkoihin tapahtuvaa vientiä varten voidaan vaatia lupa 7 tai 8 artiklan mukaisesti.

4 artikla

1. Liitteeseen I kuulumattomien kaksikäyttöartikkeleiden vienti on luvanvaraista, jos viejä on saanut sĳoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaisilta viranomaisilta tiedon siitä, että kyseiset tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu käyttöön, joka liittyy kemiallisten, biologisten tai ydinaseiden taikka muiden ydinräjähteiden kehittämiseen, tuotantoon, käsittelyyn, käyttöön, ylläpitoon, varastointiin, havaitsemiseen, tunnistamiseen tai levittämiseen taikka tällaisten aseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ohjusten kehittämiseen, tuotantoon, ylläpitoon tai varastointiin.

2. Liitteeseen I kuulumattomien kaksikäyttötuotteiden vienti on luvanvaraista myös, jos ostajamaahan tai määrämaahan kohdistuu ►M1 neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla ◄ , Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) päätöksellä tai Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston sitovalla päätöslauselmalla määrätty aseidenvientikielto ja jos viejä on saanut 1 kohdassa tarkoitetuilta viranomaisilta tiedon siitä, että kyseiset tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu sotilaalliseen loppukäyttöön. Tässä kohdassa ”sotilaallisella loppukäytöllä” tarkoitetaan:

a) sisällyttämistä jäsenvaltioiden asetarvikeluettelossa lueteltuihin asetarvikkeisiin;

b) tuotanto-, testaus- tai analysointilaitteiden ja niiden komponenttien käyttöä edellä mainitussa luettelossa olevien asetarvikkeiden kehittämiseen, tuotantoon tai ylläpitoon;

c) valmiiksi jalostamattomien tuotteiden käyttöä edellä mainitussa luettelossa olevien asetarvikkeiden tuotantolaitoksessa.

3. Liitteeseen I kuulumattomien kaksikäyttötuotteiden vienti on luvanvaraista myös, jos viejä on saanut 1 kohdassa tarkoitetuilta viranomaisilta tiedon siitä, että kyseiset tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu käytettäviksi kansallisessa asetarvikeluettelossa lueteltujen sellaisten asetarvikkeiden osina tai komponentteina, jotka on viety kyseisen jäsenvaltion alueelta ilman lupaa tai kyseisen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetyn luvan vastaisesti.

4. Jos viejä on tietoinen siitä, että kaksikäyttötuotteet, jotka hän aikoo viedä ja jotka eivät kuulu liitteeseen I, on kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuun käyttöön, viejän on ilmoitettava asiasta 1 kohdassa tarkoitetuille viranomaisille, jotka päättävät, onko aiheellista määrätä kyseinen vienti luvanvaraiseksi.

5. Jäsenvaltio voi ottaa käyttöön tai pitää voimassa kansallista lainsäädäntöä, jonka nojalla liitteeseen I kuulumattomien kaksikäyttötuotteiden viennille vaaditaan lupa, jos viejällä on aihetta epäillä, että kyseiset tavarat on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 1 kohdassa tarkoitettuun käyttöön.

6. Jäsenvaltion, joka 1–5 kohdan mukaisesti vaatii luvan liitteeseen I kuulumattoman kaksikäyttötuotteen viennille, on tarvittaessa ilmoitettava asiasta muille jäsenvaltioille ja komissiolle. Muiden jäsenvaltioiden on otettava nämä tiedot asianmukaisesti huomioon ja niiden on ilmoitettava niistä maansa tullihallinnolle ja muille asianomaisille kansallisille viranomaisille.

7. Jäljempänä olevan 13 artiklan 1 kohdan, 2 kohdan ja 5–7 kohdan säännöksiä sovelletaan, jos kyse on kaksikäyttötuotteista, jotka ei luetella liitteessä I.

8. Tämä asetus ei rajoita jäsenvaltioiden oikeutta toteuttaa kansallisia toimenpiteitä asetuksen (ETY) N:o 2603/69 11 artiklan nojalla.

5 artikla

1. Liitteessä I lueteltujen kaksikäyttötuotteiden välityspalvelut ovat luvanvaraisia, jos välittäjä on saanut tiedon sen jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta, jossa välittäjällä on asuinpaikka tai johon välittäjä on sijoittautunut, siitä, että asianomaiset tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun käyttöön. Jos välittäjä on tietoinen siitä, että liitteessä I luetellut kaksikäyttötuotteet, joiden osalta välittäjä tarjoaa välityspalveluja, on kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun käyttöön, välittäjän on ilmoitettava asiasta toimivaltaisille viranomaisille, jotka päättävät, onko aiheellista määrätä tällaiset välityspalvelut luvanvaraisiksi.

2. Jäsenvaltio voi laajentaa 1 kohdan soveltamisen koskemaan luetteloon kuulumattomia kaksikäyttötuotteita, jotka on tarkoitettu 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin käyttöihin, ja kaksikäyttötuotteita, jotka on tarkoitettu 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin sotilaallisiin loppukäyttöihin ja määräpaikkoihin.

3. Jäsenvaltio voi antaa tai pitää voimassa kansallista lainsäädäntöä, jossa määrätään kaksikäyttötuotteiden välitys luvanvaraiseksi, jos välittäjällä on aihetta epäillä, että nämä tuotteet on tai voi olla tarkoitettu johonkin 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun käyttöön.

4. Jäljempänä olevan 8 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan säännöksiä sovelletaan tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin kansallisiin toimenpiteisiin.

6 artikla

1. Sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jossa kauttakulku tapahtuu, voivat kieltää liitteessä I lueteltujen muiden kuin yhteisön kaksikäyttötuotteiden kauttakulun, jos tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun käyttöön. Tehdessään päätöstä tällaisesta kiellosta jäsenvaltioiden on otettava huomioon velvoitteensa ja sitoumuksensa, joista ne ovat sopineet kansainvälisten sopimusten sopimuspuolina tai kansainvälisten asesulkujärjestelyjen osapuolina.

2. Ennen kuin jäsenvaltio tekee päätöksen siitä, kielletäänkö kauttakulku vai ei, se voi määrätä, että sen toimivaltaiset viranomaiset voivat asettaa yksittäisissä tapauksissa liitteessä I lueteltujen kaksikäyttötuotteiden erityisen kauttakulun luvanvaraiseksi, jos tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun käyttöön.

3. Jäsenvaltio voi laajentaa 1 kohdan soveltamisen koskemaan luetteloon kuulumattomia kaksikäyttötuotteita, jotka on tarkoitettu 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin käyttöihin, sekä kaksikäyttötuotteita, jotka on tarkoitettu 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin sotilaallisiin loppukäyttöihin ja määräpaikkoihin.

4. Jäljempänä olevan 8 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan säännöksiä sovelletaan tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin kansallisiin toimenpiteisiin.

7 artikla

Tätä asetusta ei sovelleta palveluiden tarjontaan tai teknologian siirtoon, jos nämä edellyttävät henkilöiden liikkumista rajojen yli.

8 artikla

1. Jäsenvaltio voi yleiseen turvallisuuteen tai ihmisoikeuksiin liittyvistä syistä kieltää tai määrätä luvanvaraiseksi liitteeseen I kuulumattoman kaksikäyttötuotteen viennin.

2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 1 kohdan nojalla hyväksytyistä toimenpiteistä komissiolle välittömästi niiden hyväksymisen jälkeen sekä ilmoitettava toimenpiteiden täsmälliset perusteet.

3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle välittömästi myös kaikki muutokset 1 kohdan nojalla hyväksyttyihin toimenpiteisiin.

4. Komissio julkaisee sille 2 ja 3 kohdan mukaisesti ilmoitetut toimenpiteet Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.







III LUKU

VIENTILUPA JA VÄLITYSPALVELUJA KOSKEVA LUPA

9 artikla

▼M1

1. Tällä asetuksella otetaan käyttöön liitteessä II a–II f esitetyt unionin yleiset vientiluvat tietyn viennin osalta.

Sen jäsenvaltion, johon viejä on sijoittautunut, toimivaltaiset viranomaiset voivat kieltää viejää käyttämästä näitä lupia, jos on perusteltu syy epäillä viejän kykyä noudattaa tällaista lupaa tai vientivalvontalainsäädännön säännöksiä.

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava tietoja viejistä, joilta on evätty oikeus käyttää unionin yleistä vientilupaa, paitsi jos ne katsovat, että viejä ei yritä viedä kaksikäyttötuotteita toisen jäsenvaltion kautta. Tähän tarkoitukseen käytetään 19 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua järjestelmää.

▼B

2. Luvan muulle tämän asetuksen nojalla luvanvaraiselle viennille myöntävät sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, johon viejä on sijoittautunut. Lupa voi olla yksittäislupa, koontilupa tai yleislupa, jollei 4 kohdassa säädetyistä rajoituksista muuta johdu.

Kaikki erilaiset luvat ovat voimassa kaikkialla yhteisössä.

Viejien on annettava toimivaltaisille viranomaisille kaikki vientiä koskevia yksittäisiä lupia ja koontilupia koskevien hakemustensa kannalta tarpeelliset tiedot, jotta kansalliset toimivaltaiset viranomaiset saavat täydelliset tiedot erityisesti loppukäyttäjästä, määrämaasta ja vietävien tuotteiden lopullisista käyttötarkoituksista. Luvan saannille voidaan tarvittaessa asettaa velvoite antaa selvitys lopullisesta käytöstä.

3. Jäsenvaltioiden on käsiteltävä yksittäisiä lupia ja koontilupia koskevat pyynnöt kansallisessa lainsäädännössä tai käytännössä määritettävässä määräajassa.

4. Kansallisia yleisiä vientilupia koskevat seuraavat rajoitukset:

▼M1

a) Liitteessä II g lueteltuja tuotteita ei saa sisällyttää kansalliseen yleiseen vientilupaan.

▼B

b) Kansalliset yleiset vientiluvat on määriteltävä kansallisessa lainsäädännössä tai käytännössä. Niitä voivat käyttää kaikki viejät, jotka ovat sijoittautuneet näitä lupia antavaan jäsenvaltioon tai joiden asuinpaikka on kyseisessä jäsenvaltiossa, jos viejät täyttävät tässä asetuksessa ja täydentävässä kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut vaatimukset. Näiden lupien antamisessa on noudatettava liitteessä III c esitettyjä ohjeita. Luvat on annettava kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle välittömästi annetuista tai muutetuista kansallisista yleisistä vientiluvista. Komissio julkaisee nämä ilmoitukset Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

c) Niitä ei saa käyttää, jos viejä on saanut omilta viranomaisiltaan tiedon, että kyseiset tuotteet on tai voi olla kokonaan tai osittain tarkoitettu johonkin 4 artiklan 1 ja 3 kohdassa tai 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun käyttöön maassa, jota koskee asevientikielto, josta on ►M1 määrätty neuvoston päätöksellä tai yhteisellä kannalla ◄ tai ETYJin päätöksellä, tai asevientikielto, josta on määrätty Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston sitovalla päätöslauselmalla, tai jos viejä on tietoinen siitä, että tuotteet on tarkoitettu edellä mainittuun käyttöön.

5. Jäsenvaltioiden on pidettävä voimassa tai otettava käyttöön kansallisessa lainsäädännössään mahdollisuus, jonka mukaan voidaan myöntää vientiä koskeva koontilupa.

6. Jäsenvaltion on toimitettava komissiolle luettelo viranomaisista, joilla on toimivalta

a) myöntää vientilupa kaksikäyttötuotteille,

b) päättää kieltää muiden kuin yhteisön kaksikäyttötuotteiden kauttakulku tämän asetuksen nojalla.

Komissio julkaisee luettelon näistä viranomaisista Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

10 artikla

1. Sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jossa välittäjällä on kotipaikka tai johon tämä on sijoittautunut, myöntävät tämän asetuksen mukaiset välityspalveluja koskevat luvat. Nämä luvat myönnetään vahvistetulle määrälle tiettyjä tuotteita, jotka liikkuvat kahden tai useamman kolmannen maan välillä. Tuotteiden sijainti kolmannessa maassa, josta ne ovat peräisin, loppukäyttäjä ja loppukäyttäjän tarkka sijainti on ilmoitettava selvästi. Luvat ovat voimassa koko yhteisössä.

2. Välittäjien on annettava toimivaltaisille viranomaisille kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, jotka edellytetään niiden tämän asetuksen mukaiseen välityspalveluja koskevaan lupaan liittyvää hakemusta varten, erityisesti tiedot kaksikäyttötuotteiden sijainnista kolmannessa maassa, josta ne ovat peräisin, selkeä kuvaus tuotteista ja niiden määrästä, liiketoimeen osallistuvat kolmannet osapuolet, määrämaana oleva kolmas maa, loppukäyttäjä kyseisessä maassa ja loppukäyttäjän tarkka sijainti.

3. Jäsenvaltioiden on käsiteltävä välityspalveluja koskevat lupapyynnöt kansallisessa lainsäädännössä tai käytännössä määritettävässä määräajassa.

4. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle luettelo viranomaisista, joilla on valtuudet myöntää tämän asetuksen mukaisia lupia välityspalvelujen tarjoamista varten. Komissio julkaisee luettelon näistä viranomaisista Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

11 artikla

1. Jos kaksikäyttötuotteet, joiden viennille haetaan yksittäislupaa määräpaikkaan, jota ei luetella ►M1 liitteessä IIa ◄ , tai liitteessä IV lueteltujen kaksikäyttötuotteiden osalta mihin hyvänsä määräpaikkaan, sĳaitsevat hakemusta tehtäessä tai tulevaisuudessa yhdessä tai useammassa muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa hakemus on tehty, se on mainittava hakemuksessa. Sen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten, jossa lupahakemus on tehty, on välittömästi neuvoteltava asiasta kyseisen yhden tai useamman jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja annettava näille tarvittavat tiedot. Sen yhden tai useamman jäsenvaltion, jonka kanssa neuvotellaan, on kymmenen työpäivän kuluessa esitettävä mahdolliset luvan myöntämistä vastustavat huomautuksensa, jotka sitovat sitä jäsenvaltiota, jossa hakemus on tehty.

Jos kymmenen työpäivän kuluessa ei ole saatu huomautuksia, katsotaan, ettei se yksi tai useampi jäsenvaltio, jonka kanssa neuvotellaan, ole esittänyt huomautusta.

Poikkeustapauksissa jäsenvaltio, jonka kanssa neuvotellaan, voi pyytää kymmenen päivän määräajan pidentämistä. Määräaikaa ei kuitenkaan saa pidentää yli 30 työpäivällä.

2. Jos vienti voi haitata jäsenvaltion olennaisia turvallisuusetuja, tämä voi pyytää toista jäsenvaltiota epäämään vientiluvan, tai jos lupa on jo myönnetty, mitätöimään luvan, keskeyttämään sen soveltamisen taikka muuttamaan tai peruuttamaan luvan. Pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion on välittömästi aloitettava pyynnön esittäneen jäsenvaltion kanssa neuvottelut, jotka eivät ole sitovia ja jotka on saatettava päätökseen kymmenen työpäivän kuluessa. Jos pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio päättää myöntää luvan, tästä olisi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille käyttäen 13 artiklan 6 kohdassa mainittua sähköistä järjestelmää.

12 artikla

1. Tehdessään tämän asetuksen nojalla päätöksen vientiä koskevan yksittäisen luvan tai koontiluvan myöntämisestä tai sen epäämisestä taikka välityspalveluja koskevan luvan myöntämisestä jäsenvaltioiden on otettava huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset seikat, mukaan lukien

a) velvoitteet ja sitoumukset, jotka kukin niistä on hyväksynyt asiaankuuluvien kansainvälisten asesulkujärjestelmien ja vientivalvontajärjestelyiden jäsenenä tai ratifioimalla asiaankuuluvia kansainvälisiä sopimuksia;

b) sellaisiin pakotteisiin perustuvat velvoitteensa, jotka on ►M1 määrätty neuvoston päätöksessä tai yhteisessä kannassa ◄ , ETYJin päätöksessä taikka YK:n turvallisuusneuvoston sitovassa päätöslauselmassa;

c) kansallisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan näkökohdat, mukaan lukien ne, jotka sisältyvät sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä 8 päivänä joulukuuta 2008 hyväksyttyyn neuvoston yhteiseen kantaan 2008/944/YUTP ( 5 );

d) aiottuun lopulliseen käyttöön ja sen kiertämisvaaraan liittyvät näkökohdat.

2. Edellä 1 kohdassa säädettyjen kriteerien lisäksi jäsenvaltioiden on otettava koontilupaa koskevaa hakemusta arvioidessaan huomioon se, onko viejällä käytössä oikeasuhteisia ja riittäviä keinoja ja menettelyjä tämän asetuksen säännösten ja tavoitteiden sekä lupaehtojen ja -vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi.

13 artikla

1. Tämän asetuksen mukaisesti toimiessaan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat evätä vientiluvan sekä mitätöidä, keskeyttää, muuttaa tai peruuttaa jo myöntämänsä vientiluvan. Jos toimivaltaiset viranomaiset epäävät tai mitätöivät vientiluvan taikka keskeyttävät sen soveltamisen, olennaisesti rajoittavat sitä tai peruuttavat sen, tai jos ne ovat päättäneet, että aiottua vientiä ei sallita, niiden on ilmoitettava tästä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle sekä vaihdettava asiaa koskevia tietoja niiden kanssa. Jos jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat keskeyttäneet vientiluvan soveltamisen, lopullinen arvio toimitetaan jäsenvaltioille ja komissiolle keskeytysjakson päättyessä.

2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on arvioitava 1 kohdan mukaisesti ilmoitetut epäämispäätökset uudelleen kolmen vuoden kuluessa niiden ilmoittamisesta ja päätettävä joko niiden kumoamisesta, muuttamisesta tai jatkamisesta. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava uudelleenarvioinnin tuloksista muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle mahdollisimman pian. Epäämispäätökset ovat voimassa siihen saakka, kunnes ne kumotaan.

3. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava viipymättä jäsenvaltioille ja komissiolle 5 artiklan nojalla tekemistään päätöksistään kieltää liitteessä I lueteltujen kaksikäyttötuotteiden kauttakulku. Näissä ilmoituksissa on oltava kaikki asiaankuuluvat tiedot, mukaan lukien tuotteen luokitus, sen tekniset parametrit, määrämaa ja loppukäyttäjä.

4. Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa sovelletaan myös välityspalveluja koskeviin lupiin.

5. Ennen kuin tämän asetuksen mukaisesti toimivat jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset myöntävät vientiä tai välityspalveluja koskevan luvan tai tekevät päätöksen kauttakulusta, niiden on tarkasteltava kaikkia tämän asetuksen mukaisesti tehtyjä voimassa olevia epäämispäätöksiä tai päätöksiä kieltää liitteessä I lueteltujen kaksikäyttötuotteiden kauttakulku varmistaakseen, ovatko toisen jäsenvaltion tai toisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset evänneet luvan tai kauttakulun olennaisesti samanlaisen liiketoimen tapauksessa (jossa parametreiltään tai teknisiltä ominaisuuksiltaan olennaisesti samanlainen tuote viedään samalle loppukäyttäjälle tai vastaanottajalle). Niiden on ensin neuvoteltava 1 ja 3 kohdan mukaisesti tällaiset epäämispäätökset tai kauttakulun kieltämistä koskevat päätökset tehneiden kyseisen yhden tai useamman jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Jos jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset näiden neuvottelujen jälkeen päättävät myöntää vientiluvan tai sallia kauttakulun, niiden on ilmoitettava päätöksestään muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle sekä toimitettava kaikki asiaankuuluvat tiedot päätöksen perusteista.

▼M1

6. Kaikki tässä artiklassa edellytetyt ilmoitukset on tehtävä käyttäen suojattuja sähköisiä keinoja, mukaan lukien 19 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu suojattu järjestelmä.

▼B

7. Kaikkien tämän artiklan säännösten mukaisesti jaettavien tietojen on oltava 19 artiklan 3, 4 ja 6 kohdan säännösten mukaisia tällaisten tietojen salassapidon osalta.

14 artikla

1. Kaikki vientiä koskevat yksittäiset luvat ja koontiluvat sekä välityspalveluja koskevat luvat on annettava kirjallisesti tai sähköisin keinoin lomakkeilla, jotka sisältävät ainakin tämän asetuksen liitteissä III a ja III b olevien mallien mukaiset tiedot niissä annetussa järjestyksessä.

2. Koontiluvat, joihin sisältyy määrällisiä rajoituksia, on viejien pyynnöstä jaettava osiin.







IV LUKU

KAKSIKÄYTTÖTUOTTEIDEN LUETTELON AJANTASAISTAMINEN

15 artikla

1. Liitteessä I oleva kaksikäyttötuotteiden luettelo saatetaan ajan tasalle niiden asiaa koskevien velvoitteiden ja sitoumusten sekä niihin mahdollisesti tehtyjen muutosten mukaisesti, joita jäsenvaltiot ovat hyväksyneet kansainvälisten asesulku- ja vientivalvontajärjestelyjen osapuolina tai ratifioimalla asiaa koskevia kansainvälisiä sopimuksia.

2. Liite IV, joka on ote liitteestä I, saatetaan ajan tasalle ottaen huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 30 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltioiden yleistä järjestystä ja turvallisuutta koskevat edut.







V LUKU

TULLIMENETTELYT

16 artikla

1. Suorittaessaan kaksikäyttötuotteiden vientimuodollisuuksia vienti-ilmoituksen käsittelevässä tullitoimipaikassa viejän on todistettava, että vientiin on saatu tarpeellinen lupa.

2. Viejältä voidaan vaatia todisteeksi esitettyjen asiakirjojen käännös sen jäsenvaltion viralliselle kielelle, jossa vienti-ilmoitus esitetään.

3. Rajoittamatta jäsenvaltioille yhteisön tullikoodeksissa ja sen nojalla annettuja valtuuksia jäsenvaltio voi myös enintään 4 kohdassa tarkoitetuksi ajaksi keskeyttää tuotteiden viennin alueeltaan tai tarvittaessa muutoin estää liitteeseen I kuuluvien kaksikäyttötuotteiden, joilla on voimassa oleva vientilupa, viennin yhteisöstä alueensa kautta, jos sillä on syytä epäillä, että

a) vientilupaa myönnettäessä ei ole otettu huomioon asiaan vaikuttavia tietoja; tai

b) olosuhteet ovat olennaisesti muuttuneet luvan myöntämisen jälkeen.

4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa on viipymättä neuvoteltava vientiluvan myöntäneen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kanssa, jotta nämä voivat toimia 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jos nämä viranomaiset päättävät pitää luvan voimassa, niiden on annettava vastaus kymmenen työpäivän kuluessa, mitä määräaikaa voidaan erityisissä olosuhteissa niiden pyynnöstä pidentää kolmeksikymmeneksi työpäiväksi. Tällaisessa tapauksessa, tai jos vastausta ei ole saatu kymmenen tai kolmenkymmenen päivän kuluessa, kaksikäyttötuotteet on välittömästi luovutettava vietäviksi. Luvan myöntäneen jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta muille jäsenvaltioille ja komissiolle.

17 artikla

1. Jäsenvaltiot voivat säätää, että kaksikäyttötuotteiden vientiä varten tarvittavat tullimuodollisuudet voidaan suorittaa vain tähän tarkoitukseen määrätyissä tullitoimipaikoissa.

2. Jäsenvaltioiden, jotka käyttävät 1 kohdan mukaista mahdollisuutta, on ilmoitettava komissiolle asianmukaisesti määrätyt tullitoimipaikat. Komissio julkaisee nämä tiedot Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

18 artikla

Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 843 artiklan ja 912 a-912 g artiklan säännöksiä sovelletaan sellaisten kaksikäyttötuotteiden vientiä, jälleenvientiä ja tullialueelta poistamista koskeviin rajoituksiin, joiden vienti on tämän asetuksen nojalla luvanvaraista.







VI LUKU

HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ

19 artikla

1. Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet luodakseen suorat yhteistyö- ja tietojenvaihtoyhteydet toimivaltaisten viranomaisten välille erityisesti sen vaaran poistamiseksi, että mahdolliset erot kaksikäyttötuotteiden viennin valvonnan soveltamisessa voivat johtaa kaupan vääristymiseen, mikä puolestaan voisi aiheuttaa vaikeuksia yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle.

2. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet luodakseen toimivaltaisten viranomaisten välille suorat yhteistyö- ja tietojenvaihtoyhteydet yhteisön vientivalvontajärjestelmien tehostamiseksi. Tiedot voivat käsittää:

a) yksityiskohtaiset tiedot viejistä, joilta on kansallisin tuomioin evätty oikeus käyttää kansallisia yleisiä vientilupia tai ►M1 unionin yleisiä vientilupia ◄ ;

b) tietoja arkaluonteisista loppukäyttäjistä, epäilyttäviin hankintatoimiin osallistuvista toimijoista ja, jos tietoja on saatavilla, käytetyistä reiteistä.

3. Jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 515/97 ( 6 ) ja erityisesti sen säännöksiä tietojen luottamuksellisuudesta sovelletaan soveltuvin osin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 23 artiklan soveltamista.

▼M1

4. Komissio perustaa suojatun ja koodatun järjestelmän jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission välistä tietojenvaihtoa varten yhteistyössä 23 artiklan mukaisesti perustetun kaksikäyttötuotteiden koordinointiryhmän kanssa. Euroopan parlamentille tiedotetaan järjestelmän talousarviosta, kehittämisestä, väliaikaisesta ja lopullisesta rakenteesta ja toiminnasta sekä verkkokustannuksista.

▼B

5. Ohjeiden antamisesta viejille ja välittäjille vastaavat ne jäsenvaltiot, joissa näillä on kotipaikka tai joihin nämä ovat sijoittautuneet. Komissio ja neuvosto voivat myös asettaa saataville ohjeita ja/tai suosituksia parhaista käytännöistä tähän asetukseen kuuluvissa asioissa.

6. Henkilötietoja käsitellään niiden sääntöjen mukaisesti, joista säädetään yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY ( 7 ) sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 ( 8 ).







VII LUKU

VALVONTATOIMENPITEET

20 artikla

1. Kaksikäyttötuotteiden viejien on pidettävä yksityiskohtaisia rekistereitä tai luetteloita viennistään kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevan kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti. Näihin rekistereihin tai luetteloihin on sisällyttävä erityisesti kaupalliset asiakirjat, kuten kauppalaskut, tavaraluettelot sekä kuljetusasiakirjat ja muut toimitusasiakirjat, jotka sisältävät riittävät tiedot seuraavien seikkojen toteamiseksi:

a) kaksikäyttötuotteiden kuvaus;

b) kaksikäyttötuotteiden määrä;

c) viejän ja vastaanottajan nimi ja osoite;

d) kaksikäyttötuotteiden lopullinen käyttö ja loppukäyttäjä, jos nämä ovat tiedossa.

2. Välittäjien on pidettävä kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevan kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti yksityiskohtaisia rekistereitä tai luetteloita 4 artiklan b alakohdan soveltamisalaan kuuluvista välityspalveluista voidakseen pyynnöstä todistaa välityspalvelujen kohteena olevien kaksikäyttötuotteiden kuvauksen, ajankohdan, jona tuotteet ovat olleet näiden palvelujen kohteena, määräpaikan ja maat, joita välityspalvelut koskevat.

3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut rekisterit tai luettelot ja asiakirjat on säilytettävä vähintään kolmen vuoden ajan sen kalenterivuoden päättymisestä, jona vienti tapahtui tai jona välityspalvelut suoritettiin. Ne on pyynnöstä esitettävä sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, johon viejä on sijoittautunut tai johon välittäjä on sijoittautunut tai jossa välittäjällä on kotipaikka.

21 artikla

Tämän asetuksen oikean soveltamisen varmistamiseksi kunkin jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta sen toimivaltaiset viranomaiset voivat

a) koota tietoja kaikista kaksikäyttötuotteita sisältävistä tilauksista ja liiketoimista;

b) todeta, että viennin valvontatoimenpiteitä sovelletaan asianmukaisesti, mikä voi erityisesti edellyttää valtuuksia päästä sellaisten henkilöiden tiloihin, joita vientitoimi koskee tai sellaisten välittäjien tiloihin, jotka osallistuvat välityspalvelujen toimittamiseen 5 artiklassa säädetyissä olosuhteissa.







VIII LUKU

MUUT SÄÄNNÖKSET JA KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ

22 artikla

1. Liitteeseen IV kuuluvien kaksikäyttötuotteiden yhteisön sisäiset siirrot ovat luvanvaraisia. Yleinen lupa ei voi sisältää liitteessä IV olevassa 2 osassa lueteltuja tuotteita.

2. Jäsenvaltio voi määrätä muiden kaksikäyttötuotteiden siirrot alueeltaan toiseen jäsenvaltioon luvanvaraisiksi, jos siirron ajankohtana:

— toimija tietää, että asianomaisten tuotteiden lopullinen määräpaikka on yhteisön ulkopuolella,

— asianomaisten tuotteiden vienti tähän lopulliseen määräpaikkaan edellyttää 3, 4 tai 8 artiklan nojalla lupaa siinä jäsenvaltiossa, josta tuotteet on määrä siirtää, eikä vienti suoraan sen alueelta ole sallittua yleisen luvan tai koontiluvan perusteella,

— tuotteille ei suoriteta yhteisön tullikoodeksin 24 artiklassa tarkoitettua valmistusta tai käsittelyä siinä jäsenvaltiossa, jonne ne on määrä siirtää.

3. Lupaa yhteisön sisäiseen siirtoon on haettava siinä jäsenvaltiossa, josta kaksikäyttötuotteet on määrä siirtää.

4. Siinä tapauksessa, että jäsenvaltio, josta tuotteet on määrä siirtää, on jo hyväksynyt kaksikäyttötuotteiden edelleen viennin 11 artiklassa tarkoitetussa neuvottelumenettelyssä, lupa siirtoon on myönnettävä toimijalle välittömästi, jolleivät olosuhteet ole olennaisesti muuttuneet.

5. Jäsenvaltion, joka antaa tällaisen vaatimuksen sisältävää lainsäädäntöä, on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille toteuttamistaan toimenpiteistä. Komissio julkaisee nämä tiedot Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

6. Edellä olevan 1 ja 2 kohdan mukaiset toimenpiteet eivät saa käsittää yhteisön sisärajoilla tapahtuvia tarkastuksia vaan yksinomaan tarkastuksia, jotka kuuluvat osana tavanomaisiin, kaikkialla yhteisön alueella syrjimättömästi noudatettaviin valvontamenettelyihin.

7. Edellä olevan 1 ja 2 kohdan mukaisten toimenpiteiden soveltaminen ei saa missään tapauksessa johtaa siihen, että tuotteen siirtämiselle jäsenvaltiosta toiseen asetetaan tiukempia edellytyksiä kuin saman tuotteen viennille kolmanteen maahan.

8. Liitteessä I lueteltujen kaksikäyttötuotteiden yhteisön sisäisiä siirtoja koskevat asiakirjat ja luettelot on säilytettävä vähintään kolmen vuoden ajan sen kalenterivuoden päättymisestä, jona tuotteet on siirretty, ja ne on pyydettäessä esitettävä sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, josta tuotteet on siirretty.

9. Jäsenvaltio voi kansallisessa lainsäädännössä edellyttää, että kyseisestä jäsenvaltiosta tapahtuvien yhteisötoimitusten osalta on sen toimivaltaiselle viranomaiselle annettava lisätietoja liitteessä I olevan 2 osan ryhmässä 5 luetelluista tuotteista, joita ei luetella liitteessä IV.

10. Liitteessä I lueteltujen kaksikäyttötuotteiden yhteisötoimituksiin liittyvissä tarvittavissa kaupallisissa asiakirjoissa on ilmoitettava selkeästi, että kyseisten tuotteiden vienti yhteisöstä on valvonnan alaista. Tarvittavia kaupallisia asiakirjoja ovat erityisesti kauppasopimus, tilausvahvistus, kauppalasku tai lähetysluettelo.

23 artikla

1. Perustetaan kaksikäyttötuotteiden koordinointiryhmä, jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Kukin jäsenvaltio nimeää edustajan tähän ryhmään.

Koordinointiryhmä tutkii kaikki tämän asetuksen soveltamista koskevat asiat, jotka sen puheenjohtaja tai jäsenvaltion edustaja saattaa sen käsiteltäviksi.

2. Kaksikäyttötuotteiden koordinointiryhmän puheenjohtajan tai koordinointiryhmän on tarpeelliseksi katsoessaan kuultava tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia viejiä, välittäjiä ja muita asiaan liittyviä sidosryhmiä.

▼M1

3. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille kaksikäyttötuotteiden koordinointiryhmän toiminnasta, tutkimuksista ja kuulemisista vuosittain kertomuksen, johon sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 ( 9 ) 4 artiklaa.

▼B

24 artikla

Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen tämän asetuksen kaikkien säännösten asianmukaisen täytäntöönpanon. Sen on erityisesti säädettävä seuraamuksista, joita sovelletaan tämän asetuksen säännösten tai sen täytäntöönpanosäännösten rikkomiseen. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja vakuuttavia.

▼M1

25 artikla

1. Kunkin jäsenvaltion on annettava komissiolle tiedoksi tämän asetuksen soveltamiseksi annetut lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, mukaan lukien 24 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet. Komissio toimittaa nämä tiedot muille jäsenvaltioille.

2. Joka kolmas vuosi komissio tarkastelee tämän asetuksen täytäntöönpanoa ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kattavan täytäntöönpano- ja vaikutustenarviointikertomuksen, johon voi sisältyä muutosehdotuksia. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki sen tämän kertomuksen laatimista varten tarvitsemat tiedot.

3. Kertomuksen eri osissa on käsiteltävä seuraavia:

a) kaksikäyttötuotteiden koordinointiryhmä ja sen toiminta. Komission antamia tietoja kaksikäyttötuotteiden koordinointiryhmän tutkimuksista ja kuulemisista käsitellään luottamuksellisina asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan mukaisesti. Tietoja pidetään joka tapauksessa luottamuksellisina, jos niiden ilmoittaminen saattaa aiheuttaa merkittäviä epäsuotuisia seurauksia sille, joka on toimittanut nämä tiedot tai ollut tietolähteenä;

b) 19 artiklan 4 kohdan täytäntöönpano sekä se, mihin vaiheeseen on edetty suojatun ja koodatun järjestelmän perustamisessa jäsenvaltioiden ja komission välistä tietojenvaihtoa varten;

c) 15 artiklan 1 kohdan täytäntöönpano;

d) 15 artiklan 2 kohdan täytäntöönpano;

e) kattavat tiedot jäsenvaltioiden 24 artiklan nojalla toteuttamista ja tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti komissiolle tiedoksi antamista toimenpiteistä.

4. Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan tämän asetuksen ja erityisesti sen liitteen II b, Unionin yleinen vientilupa N:o EU002, täytäntöönpanoa ja johon liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi erityisesti arvoltaan vähäisten toimitusten osalta.

▼M1

25 a artikla

Neuvosto voi valtuuttaa komission neuvottelemaan kolmansien maiden kanssa sopimuksista, joissa määrätään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kaksikäyttötuotteiden viennin valvonnan vastavuoroisesta tunnustamisesta ja erityisesti lupavaatimusten poistamisesta unionin alueella tapahtuvalta jälleenvienniltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin ja kolmansien maiden välisten keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tehtyjen sopimusten tai tulliasioita koskevien pöytäkirjojen määräysten soveltamista. Nämä neuvottelut on käytävä tapauksen mukaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 3 kohdassa ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

▼B

26 artikla

Tämä asetus ei vaikuta

— Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamiseen,

— Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen soveltamiseen.

27 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 1334/2000 27 päivästä elokuuta 2009.

Ennen 27 päivää elokuuta 2009 tehtyihin vientilupahakemuksiin sovelletaan kuitenkin edelleen asetuksen (EY) N:o 1334/2000 asiaa koskevia säännöksiä.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä VI olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

28 artikla

Tämä asetus tulee voimaan yhdeksänkymmenen päivän kuluttua siitä, kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1334/2000 3 artiklassa tarkoitettu luettelo

LUETTELO KAKSIKÄYTTÖTUOTTEISTA

Tällä luettelolla pannaan täytäntöön kansainvälisesti sovitut kaksikäyttötuotteiden valvonnat, mukaan lukien Wassenaarin järjestely, ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR), ydinalan viejämaiden ryhmä (NSG), Australia-ryhmä ja kemiallisten aseiden kieltosopimus.

SISÄLTÖ

Huomautukset Määritelmät Akronyymit ja lyhenteet Ryhmä 0 Ydinaineet, laitteistot ja laitteet Ryhmä 1 Erityismateriaalit ja niihin liittyvät laitteet Ryhmä 2 Materiaalin käsittely Ryhmä 3 Elektroniikka Ryhmä 4 Tietokoneet Ryhmä 5 Tietoliikenne ja ”tiedon suojaus” Ryhmä 6 Anturit ja ”laserit” Ryhmä 7 Navigointi ja ilmailu Ryhmä 8 Meriteknologia Ryhmä 9 Ilma- ja avaruusalusten työntövoima

YLEISET HUOMAUTUKSET LIITTEESEEN I

1. Sotilaskäyttöön suunniteltujen tai muunnettujen tuotteiden valvonnan osalta katso asiaankuuluvaa yksittäisen jäsenmaan ylläpitämää valvontalistaa (-listoja) sotatarvikkeista. Tässä liitteessä viittaukset, jotka toteavat ”KATSO MYÖS ASETARVIKELUETTELO”, viittaavat samoihin listoihin.

2. Tähän liitteeseen sisältyvän valvonnan tarkoitusta ei pidä kumota sellaisten ei-valvonnanalaisten tuotteiden (tuotantolaitos mukaan lukien) viennillä, jotka sisältävät yhden tai useampia valvonnanalaisia komponentteja, kun tuo valvonnanalainen komponentti tai ne komponentit ovat tuotteiden olennaisia osia ja voidaan järkevästi irrottaa tai käyttää toisiin tarkoituksiin. Huom.: Arvioitaessa sitä onko valvonnanalaista komponenttia tai komponentteja pidettävä olennaisina osina, on välttämätöntä punnita määrän, arvon ja sisältyvän teknologisen tieto-aidon tekijöitä sekä muita erityisolosuhteita, jotka voisivat osoittaa valvonnanalaisen komponentin tai komponenttien olevan toimitettavien tuotteiden olennaisia osia.

3. Tässä liitteessä määriteltyihin tuotteisiin kuuluvat sekä uudet että käytetyt tuotteet.

YDINTEKNOLOGIAHUOMAUTUS (Ydth)

(Sovelletaan 0 ryhmän E osan yhteydessä.)

0 ryhmän kaikkiin tuotteisiin suoraan liittyvän ”teknologian” siirto on saman tasoisen tarkkailun ja valvonnan alainen kuin tuotteetkin.

”Teknologia” valvonnanalaisten tuotteiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” ja ”käyttöä” varten on valvonnanalaista myös silloin, kun se on sovellettavissa ei-valvonnanalaisiin tuotteisiin.

Tuotteiden hyväksyminen vientiin oikeuttaa myös tuotteiden käyttöönottoa, toimintaa, ylläpitoa ja korjausta varten tarvittavan vähimmäis ”teknologian” viennin samalle loppukäyttäjälle.

”Teknologian” siirron valvonta ei koske ”julkista” tietoa tai ”tieteellistä perustutkimusta”.

YLEINEN TEKNOLOGIAHUOMAUTUS (Ylth)

(Sovelletaan 1–9 ryhmien E osan yhteydessä.)

1–9 ryhmissä valvonnanalaisten tuotteiden ”kehitystä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten ”tarvittavan””teknologian” vienti on valvonnanalaista 1–9 ryhmien säännösten mukaisesti.

Valvonnanalaisten tuotteiden ”kehitystä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten ”tarvittava””teknologia” on valvonnanalaista myös silloin, kun se on sovellettavissa ei-valvonnanalaisiin tuotteisiin.

Valvonta ei koske sitä vähimmäis ”teknologiaa”, joka on välttämätön käyttöönottoa, toimintaa, ylläpitoa (tarkastusta) ja korjausta varten tuotteille, jotka eivät ole valvonnanalaisia tai joiden vienti on saatettu luvalliseksi.

Huom.: Tämä ei vapauta 1E002.e, 1E002.f, 8E002.a ja 8E002.b kohdassa määriteltyä vastaavaa ”teknologiaa”.

”Teknologian” siirron valvonta ei koske ”julkista” tietoa, ”tieteellistä perustutkimusta” tai välttämätöntä vähimmäistietoa patenttihakemuksiin.

YLEINEN OHJELMISTOHUOMAUTUS (Yloh)

(Tämä huomautus kumoaa kaiken 0–9 ryhmien D osan asettaman valvonnanalaisuuden.)

Tämän listan 0–9 ryhmät eivät aseta valvonnanalaiseksi ”ohjelmistoja”, jotka:

a. Ovat yleisesti yleisön saatavissa: 1. Myydään vähittäismyyntipisteissä varastosta ja rajoituksetta: a. Käsikaupassa; b. Postimyynnissä; c. Elektronisesti tapahtuvassa myynnissä; tai d. Puhelinmyynnissä; ja 2. On suunniteltu käyttäjän käyttöönotettaviksi ilman merkittävää toimittajan tukea; tai Huom.: Yleisen ohjelmistohuomautuksen a kohta ei vapauta 5 ryhmän 2 osassa (”Tiedonsuojaus”) määriteltyä ”ohjelmistoa”.

b. Ovat ”julkisia”.

ULKOASUA KOSKEVAT KÄYTÄNTEET EU:N VIRALLISTA LEHTEÄ VARTEN

Toimielinten yhteisen julkaisukäsikirjan (vuoden 1997 laitos) sivulla 84 hakemistonumeron 102 kohdalla esitettyjen sääntöjen mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavissa teksteissä

— käytetään pilkkua erottamaan kokonaisluvut desimaaleista,

— luvun kokonaisosa ryhmitellään kolmen numeron ryhmiin, joiden välissä on ohuke.

TÄSSÄ LIITTEESSÄ KÄYTETTYJEN TERMIEN MÄÄRITELMÄT

”Yksinkertaisissa lainausmerkeissä” olevien termien määritelmät on annettu asianmukaisessa teknologiahuomautuksessa.

”Kaksinkertaisissa lainausmerkeissä” olevien termien määritelmät ovat seuraavat:

Huom.: Viittaukset ryhmiin ovat suluissa termin määrittelyn jälkeen.

”Aiemmin erotettu” (Previously separated) (0 1) tarkoittaa minkä tahansa sellaisen prosessin käyttöä, jolla halutaan lisätä kontrolloidun isotoopin konsentraatiota.

”Aikavakio” (Time constant) (6) on aika, joka kuluu valoärsytyksen antamisesta siihen kun virran lisäys saavuttaa arvon, joka on 1–1/e kertaa lopullinen arvo (so. 63 % lopullisesta arvosta).

”Aksiaalisiirtymä” (Camming) (2) on pääkaran aksiaalisiirtymä yhden kierroksen aikana, mitattuna karan tasolaikkaa vastaan kohtisuorassa olevassa tasossa, pisteessä, joka on lähinnä tasolaikan kehää (viite ISO 230/1 1986, 5.63 kohta).

”Aktiivinen pikseli” (Active pixel) (6 8) on solid-state-matriisin pienin (yksittäinen) elementti, jolla on valosähköinen siirtofunktio, kun se altistetaan valolle (sähkömagneettiselle säteilylle).

”Aktiiviset lennonohjausjärjestelmät” (Active flight control systems) (7) ovat järjestelmiä, jotka toimivat

”ilma-aluksen” tai ohjuksen ei-toivottujen liikkeiden tai rakenteellisten kuormitusten estämiseksi käsittelemällä itsenäisesti useilta antureilta tulevia tietoja ja antamalla tarvittavia automaattiohjaukseen vaikuttavia ennalta ehkäiseviä komentoja.

”APP” (4) tarkoittaa mukautettua huipputehokkuutta.

”Asettumisaika” (Settling time) (3) tarkoittaa aikaa, joka tarvitaan jotta ulostulo saavuttaa puolen bitin tarkkuudella lopullisen arvon, kun muunnin vaihtaa tilaa minkä tahansa kahden arvon välillä.

”Asiantuntijajärjestelmät” (Expert systems) (7) tarkoittavat järjestelmiä, jotka tuottavat tuloksia soveltamalla käsittelysääntöjä tietoihin, jotka on tallennettu ”ohjelmasta” riippumattomasti, ja jotka kykenevät johonkin seuraavista: a. Muokkaamaan automaattisesti käyttäjän antamaa ”lähdekoodia”; b. Tuottamaan johonkin ongelma-alueeseen liittyvää tietoa luonnollista muistuttavalla kielellä; tai c. Keräämään tietoa itsensä kehittämiseksi (symbolinen harjaannuttaminen).

”Automaattinen maalin seuranta” (Automatic target tracking) (6) tarkoittaa tietojenkäsittelytekniikkaa, joka automaattisesti määrittää ja tulostaa tosiaikaisesti maalin todennäköisimmän sijainnin extrapoloidun arvon.

”Avaruusalus” (Spacecraft) (7 9) tarkoittaa aktiivisia ja passiivisia satelliitteja sekä avaruusluotaimia.

”Avaruuskelpoinen” (Space-qualified) (3 6) viittaa tuotteisiin, jotka on suunniteltu, valmistettu ja testattu kestämään avaruuden erityisiä sähköisiä, mekaanisia tai ympäristövaatimuksia, jotta niitä voidaan laukaista ja käyttää satelliiteissa tai 100 km tai sitä korkeammalla toimivissa lentojärjestelmissä.

”Bias” (gyroskooppi) (7) tarkoittaa määrätyltä ajalta tietyissä käyttöolosuhteissa mitattua gyroskoopin ulostulon keskiarvoa, joka ei korreloi sisääntulon pyörimisen tai kiihtyvyyden kanssa. ”Bias” ilmaistaan tyypillisesti asteina tuntia kohden (deg/hr) (IEEE-standardi 528–2001).

”Bias” (kiihtyvyysmittari) (7) tarkoittaa määrätyltä ajalta tietyissä käyttöolosuhteissa mitattua kiihtyvyysmittarin ulostulon keskiarvoa, joka ei korreloi sisääntulon kiihtyvyyden tai pyörimisen kanssa. ”Bias” ilmaistaan g:einä tai metreinä sekunnin neliötä kohden (g tai m/s2) (IEEE-standardi 528–2001) (Mikrogramma vastaa arvoa 1x 10–6 g).

”CE” vastaa ”laskentaelementtiä”.

”CEP” (yhtäläisen todennäköisyyden ympyrä) (Circle of Equal Probability) (7) on tarkkuuden mitta; tietyllä etäisyydellä sen ympyrän säde, jonka keskipisteessä on maali ja johon 50 % hyötykuormasta iskeytyy.

CW-”laser” (CW ”laser”) (6) tarkoittaa ”laseria”, joka tuottaa nimellisesti vakion lähtöenergian kauemmin kuin 0,25 sekunnin ajan.

”DBRN-järjestelmät” (Data-Based Referenced Navigation) (7) tarkoittavat järjestelmiä, joissa käytetään eri lähteistä saatavaa, ennalta mitattua paikkatietoa, joka on yhdistetty tarkan navigointitiedon tuottamiseksi muuttuvissa olosuhteissa. Tietolähteet voivat olla syvyystietokarttoja, tähtikarttoja, painovoimakarttoja, magneettikarttoja tai kolmiulotteisia numeerisia maastokarttoja.

”Diffuusioliittäminen” (Diffusion bonding) (1 2 9) tarkoittaa vähintään kahden eri metallin molekyylitasoista jähmeliittämistä yhdeksi kappaleeksi siten, että liitoslujuus vastaa heikoimman materiaalin lujuutta.

”Digitaalinen kokonaissiirtonopeus” (Total digital transfer rate) (5) tarkoittaa toistensa kanssa yhteydessä olevien digitaalisen siirtojärjestelmän laitteiden välillä kulkevien bittien lukumäärää aikayksikössä, mukaan lukien linjan koodaukseen tarvittavat sekä muut lisäbitit. Huom.: Katso myös ”digitaalinen siirtonopeus”.

”Digitaalinen siirtonopeus” (5) (Digital transfer rate) tarkoittaa minkä tahansa tyyppistä siirtotietä käyttäen suoraan siirretyn informaation kokonaisbittinopeutta. Huom.: Katso myös ”digitaalinen kokonaissiirtonopeus”.

”Digitaalinen tietokone” (Digital computer) (4 5) tarkoittaa laitetta, joka voi suorittaa kaikkia seuraavia toimintoja yhden tai useamman erillisen muuttujan muodossa: a. Vastaanottaa tietoa; b. Tallettaa tietoa tai käskyjä kiinteille tai muutettaville (kirjoitus-) muistilaitteille; c. Käsitellä tietoa tallennetun käskyjonon avulla, joka on muokattavissa; ja d. Tulostaa tietoa. Huom.: Tallennetun käskyjonon muokkaus sisältää pysyväismuistiyksiköiden vaihdon, mutta ei langoituksen tai kytkentöjen fyysistä muuttamista.

”Dynaamisesti adaptiivinen reititys” (Dynamic adaptive routing) (5) tarkoittaa automaattista liikenteen uudelleenreititystä, joka perustuu verkon sen hetkisen todellisen tilanteen anturointiin ja analyysiin. Huom.: Tähän eivät sisälly reitityksen päätöstilanteet, jotka tehdään ennalta annetun informaation pohjalta.

”Dynaamiset signaalianalysaattorit” (Dynamic signal analyzers) (3) tarkoittavat ”signaalianalysaattoreita”, jotka käyttävät digitaalista näytteenotto- ja muunnostekniikkaa muodostaakseen annetulle amplitudi- ja vaiheinformaation sisältävälle aaltomuodolle Fourierin spektrinäytön. Huom.: Katso myös ”signaalianalysaattorit”.

”Ekvivalenttitiheys” (Equivalent density) (6) tarkoittaa optiikan yksikkömassaa optiselle pinnalle projisoitua optisen pinta-alan yksikköä kohti.

”Elektroninen kokoonpano” (Electronic assembly) (2 3 4 5) tarkoittaa elektronisten komponenttien (so. ”piirielementtien”, ”erilliskomponenttien”, integroitujen piirien jne.) joukkoa, joka on kytketty tietyn tehtävän (tai tietyt tehtävät) suorittavaksi kokonaisuudeksi, joka voidaan yksikkönä vaihtaa ja on tavallisesti purettavissa. Huom. 1: ”Piirielementti” (Circuit element): Yksittäinen aktiivinen tai passiivinen elektronisen piirin toiminnallinen osa kuten diodi, transistori, vastus, kondensaattori, jne. Huom. 2: ”Erilliskomponentti” (Discrete component): Erikseen koteloitu ”piirielementti”, jolla on omat ulkoiset kytkentäpisteensä.

”Elektronisesti ohjattavat vaiheistetut ryhmäantennit” (Electronically steerable phased array antennas) (56) tarkoittavat antennia, joka muodostaa keilan vaihekytkennän avulla, so. keilan suuntausta ohjataan säteilevien elementtien yhdistetyillä virityskertoimilla ja säteen suuntaa voidaan sähköisin signaalein muutella pysty- tai vaakasuunnassa, tai molemmissa suunnissa, niin lähetyksessä kuin vastaanotossakin.

”Epäsymmetrinen algoritmi” (Asymmetric algorithm) (5) tarkoittaa salausalgoritmia, joka käyttää erilaisia matemaattisesti suunniteltuja salaukseen ja salauksen purkuun tarkoitettuja avaimia. Huom.: ”Epäsymmetrisen algoritmin” tavanomainen käyttö on avaimen hallinta.

”Eristetyt elävät viljelmät” (Isolated live cultures) (1) tarkoittavat uinuvassa tilassa ja kuivatuissa preparaateissa olevia eläviä viljelmiä.

”Eristystä” (Insulation) (9) käytetään rakettimoottorien osissa, so. rungossa, suuttimessa, läpivienneissä ja rungon väliseinissä, ja se käsittää eristäviä tai tulenkestäviä materiaaleja sisältäviä vulkanoidun tai puoli-vulkanoidun seoskumin levykerroksia. Sitä voidaan käyttää myös rasituksen vaimennustuppeina tai -liuskoina.

”Erityinen halkeamiskelpoinen aine” (Special fissile material) (0) tarkoittaa plutonium-239:ää, uraani-233:a, ”isotoopeilla 235 tai 233 rikastettua uraania” ja mitä tahansa edellämainittuja sisältävää ainetta.

”FADEC” vastaa ”täyden auktoriteetin digitaalista moottorin ohjausta”.

”Fokusoiva tasorakenne” (Focal plane array) (6) tarkoittaa fokusoivassa tasossa toimivista, lukema-elektroniikalla varustetuista tai ilman sitä olevista yksittäisistä ilmaisinelementeistä koostuvaa lineaarista tai kaksiulotteista tasopintaa tai tasopintojen yhdistelmää. Huom.: Tällä ei ole tarkoitus kattaa yksittäisten ilmaisinelementtien pinoa eikä kaksi-, kolme- tai neljäelementtisiä ilmaisimia, edellyttäen että aikaviivästystä ja integrointia ei suoriteta elementeissä.

”Hajaspektri” (Spread spectrum) (5) tarkoittaa tekniikkaa, jolla suhteellisen kapeakaistaisen tietoliikennekanavan energia levitetään huomattavasti laajemman energiaspektrin yli.

”Hajaspektri” tutka (Spread spectrum radar) (6) – katso ”Tutkan hajaspektri”.

”Henkilökohtainen verkko” (Personal area network) (5) on tiedonvälitysjärjestelmä, joka: a. sallii määrittelemättömän määrän yksittäisiä tai yhteenliitettyjä ”tietolaitteita” kommunikoida suoraan toistensa kanssa; ja b. rajoittuu sellaisten laitteiden väliseen viestintään, jotka ovat tietyn ihmisen tai laiteohjaimen välittömässä läheisyydessä (kuten yksittäinen huone, toimisto tai ajoneuvo). Tekn. huom.: ”Tietolaite”: laite, joka pystyy lähettämään tai vastaanottamaan digitaalista informaatiota sisältäviä sekvenssejä.

”Henkilökohtainen älykortti” (Personalized smart card) (5) tarkoittaa älykorttia tai sähköisesti luettavaa henkilöasiakirjaa (esim. biometrinen passi), joka sisältää mikropiirin, joka on ohjelmoitu erityistä käyttöä varten ja jota käyttäjä ei voi ohjelmoida uudelleen mitään muuta käyttöä varten.

”Hermoverkkotietokone” (Neural computer) (4) tarkoittaa tietokonelaitetta, joka on suunniteltu tai muunnettu jäljittelemään neuronin tai neuroniryhmän käyttäytymistä, so. tietokonetta, jolle on ominaista se, että sen laitteisto kykenee aiempaan tietoon perustuen muuttamaan suurta joukkoa laskennallisten komponenttien välisten kytkentöjen painotusta ja määrää.

”Hetkellinen kaistanleveys” (Instantenous bandwidth) (3 7) tarkoittaa kaistanleveyttä, jolla lähtöteho pysyy 3 dB:n tarkkuudella vakiona, ilman että muita toimintaparametreja säädetään.

”Huipputeho” (Peak power) (6) tarkoittaa suurinta tehoa, joka saavutetaan ”laserin kestossa”.

”Hybridipiiri” (Hybrid integrated circuit) (3) tarkoittaa integroitujen piirien yhdistelmää, joka käsittää integroidun piirin (tai piirejä) tai integroitua piiriä ”piirielementtien” tai ”erilliskomponenttien” yhteydessä, jotka on kytketty toisiinsa tietyn toiminnon (tai toimintojen) suorittamiseksi, ja jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet: a. Sisältää vähintään yhden koteloimattoman komponentin; b. Kytkennät on suoritettu tyypillisiä integroitujen piirien tuotantomenetelmiä käyttäen; c. On vaihdettavissa yhtenä kokonaisuutena; ja d. Ei yleensä ole purettavissa osiinsa. Huom. 1: ”Piirielementti” (Circuit element): Yksittäinen aktiivinen tai passiivinen elektronisen piirin toiminnallinen osa kuten diodi, transistori, vastus, kondensaattori, jne. Huom. 2: ”Erilliskomponentti” (Discrete component): Erikseen koteloitu ”piirielementti”, jolla on omat ulkoiset kytkentäpisteensä.

”Hybriditietokone” (Hybrid computer) (4) tarkoittaa laitetta, joka voi suorittaa kaikkea seuraavaa: a. Vastaanottaa tietoa; b. Käsitellä tietoa sekä analogisessa että digitaalisessa muodossa; ja c. Tulostaa tietoa.

”Ilma-alus” (Aircraft) (1 7 9) tarkoittaa kiinteäsiipistä, kääntyväsiipistä, pyöriväsiipistä (helikopteri) tai kallistuvalla roottorilla tai siivillä varustettua ilmakulkuneuvoa. Huom.: katso myös ”siviili-ilma-alus”.

”Ilmaa kevyemmät ilma-alukset” (Lighter-than-air vehicles) (9) tarkoittavat ilmapalloja ja ilma-aluksia, jotka käyttävät nousemiseen kuumaa ilmaa tai muita ilmaa kevyempiä kaasuja, kuten heliumia tai vetyä.

”Ilmavirran avulla säädelty vastamomenttijärjestelmä tai suunnanohjausjärjestelmä” (Circulation controlled anti-torque or circulation controlled direction control system) (7) ovat järjestelmiä, jotka käyttävät ilma-aluksen aerodynaamisten pintojen ohi virtaavaa ilmaa lisäämään tai säätämään näiden pintojen synnyttämiä voimia.

”Immunotoksiini” (Immunotoxin) (1) on yhden soluspesifisen monoklonaalisen vasta-aineen ja ”toksiinin” tai ”toksiinialayksikön” muodostama konjugaatti, joka vaikuttaa selektiivisesti sairaisiin soluihin.

”Integroitu kalvopiiri” (Film type integrated circuit) (3) tarkoittaa eristävälle ”substraatille” pinnoittamalla muodostettujen ohut- tai paksukalvo ”piirielementtien” ja niiden välisten kytkentöjen muodostamaa kokonaisuutta. Huom.: ”Piirielementti” on yksittäinen aktiivinen tai passiivinen elektronisen piirin toiminnallinen osa, kuten diodi, transistori, vastus, kondensaattori jne.

”Integroitu monipalapiiri” (Multichip integrated circuit) (3) tarkoittaa yhteiselle ”substraatille” liitettyä kahta tai useampaa ”monoliittista integroitua piiriä”.

”Isostaattiset puristimet” (Isostatic presses) (2) tarkoittavat laitteita, jotka kykenevät eri väliaineiden avulla (kaasu, neste, kiinteät partikkelit jne.) paineistamaan suljetun tilan, niin että suljetussa tilassa olevaan työkappaleeseen kohdistuu kaikissa suunnissa samansuuruinen paine.

”Isotoopilla 235 tai 233 rikastettu uraani” (Uranium enriched in the isotopes 235 or 233) (0) tarkoittaa uraania, joka sisältää isotooppia 235 tai 233 tai molempia siinä määrin, että näiden isotooppien ylimääräsumman suhde isotooppiin 238 nähden on enemmän kuin luonnossa esiintyvän isotoopin 235 suhde isotooppiin 238 (isotooppisuhde 0,71 %).

”Itseisjohtavuuteen perustuva magneettikentän gradiometri” (Intrinsic Magnetic Gradiometer) (6) on yksittäinen magneettikentän gradienttia ilmaiseva elementti ja siihen liittyvä elektroniikka, jonka tuloste on magneettikentän gradientin mitta. Huom.: Katso myös ”magneettikentän gradiometri”.

”ITU:n allokoima” (Allocated by the ITU) (3 5) on taajuuskaistojen allokointia ITU:n radio-ohjesääntöjen uusimman laitoksen mukaisesti primaari-, sallituille ja sekundaaripalveluille. Huom.: Ei sisällä lisä- ja vaihtoehtoisia allokointeja.

”Jauhaminen” (Comminution) (1) tarkoittaa prosessia, jossa materiaali hajotetaan hiukkasiksi murskaamalla tai jauhamalla.

”Julkinen” (In the public domain) (Ylth Ydth Yloh) tarkoittaa tässä yhteydessä ”teknologiaa” ja ”ohjelmistoja”, jotka ovat saatavilla ilman edelleenlevitystä koskevia rajoituksia (kustannusoikeudelliset rajoitukset eivät estä ”teknologiaa” tai ”ohjelmistoa” olemasta ”julkisia”).

”Kaasuatomisointi” (Gas atomization) (1) tarkoittaa prosessia, jossa korkeapaineisella kaasuvirtauksella sula metalliseosvirta hajotetaan pisaroiksi, joiden halkaisija on 500 mikrometriä tai vähemmän.

”Kaikki kompensaatiot käytettävissä” (All compensations available) (2) tarkoittaa, että otetaan huomioon kaikki valmistajan käytettävissä olevat soveltuvat toimenpiteet yksittäisen työstökonemallin kaikkien järjestelmällisten paikannusvirheiden minimoimiseksi.

”Kehitys” (Development) (Ylth Ydth Kaikki) liittyy kaikkiin sarjatuotantoa edeltäviin vaiheisiin kuten: suunnitteluun, suunnittelun tutkimukseen, suunnittelun analysointiin, suunnittelukäsitteisiin, prototyyppien kokoonpanoon ja testaukseen, pilottituotantohankkeisiin, suunnittelutietoihin, suunnittelutietojen muuntamiseen tuotteeksi, konfigurointisuunnitteluun, integrointisuunnitteluun ja piirustuksiin.

”Kemiallinen laser” (Chemical laser) (6) tarkoittaa ”laseria”, jossa virittymisen aiheuttaa kemiallisen reaktion antama energia.

”Kemiallinen seos” (Chemical mixture) (1) tarkoittaa kiinteää, nestemäistä tai kaasumaista tuotetta, joka on valmistettu kahdesta tai useammasta aineesta, jotka eivät reagoi keskenään seoksen säilytysolosuhteissa.

”Keskimääräinen lähtöteho” (Average output power) (6) tarkoittaa ”laserin” kokonaislähtöenergiaa jouleina jaettuna ”laserin kestolla” sekunteina.

”Keskusmuisti” (Main storage) (4) tarkoittaa tietoa tai käskyjä varten tarkoitettua ensisijaista muistia, johon keskusyksiköllä on nopea pääsy. Se koostuu ”digitaalisen tietokoneen” sisäisestä muistista ja sen hierarkkisista laajennuksista, kuten välimuistista tai ei-peräkkäissaantisesta laajennusmuistista.

”Kieppikara” (Tilting spindle) (2) tarkoittaa työkalunkäsittelykaraa, joka koneistusprosessin aikana muuttaa keskilinjansa kulma-asentoa mihin tahansa muuhun akseliin nähden.

”Kiertymiskulman poikkeama” (Angular position deviation) (2) tarkoittaa kiertymiskulman ja todellisen, erittäin tarkasti mitatun kiertymiskulman välistä maksimieroa, kun pöydän työkappaleen alustaa on käännetty alkuperäisestä asennostaan (viite: VDI/VDE 2617, luonnos: ”Rotary tables on coordinate measuring machines”).

”Kiinteä” (Fixed) (5) tarkoittaa, ettei koodaus- tai pakkausalgoritmi voi ottaa vastaan ulkopuolelta syötettyjä parametrejä (esim. salaus- tai avainmuuttujia) eikä käyttäjä voi sitä muuttaa.

”Kohdekoodi” (Object code) (9) tarkoittaa yhden tai useamman prosessin tarkoituksenmukaisen esitystavan (”lähdekoodi” (lähdekieli)) laitteessa toteutettavaa muotoa, joka on muunnettu ohjelmointijärjestelmällä.

”Kokonaisvirtatiheys” (Overall current density) (3) tarkoittaa kelan ampeerikierrosten kokonaismäärää (ts. kierrosten lukumäärä kerrottuna kunkin kierroksen kuljettaman maksimivirran arvolla) jaettuna kelan kokonaispoikkipinnalla (sisältäen suprajohtavat säikeet, metallimatriisin, johon säikeet on upotettu, suojaavan materiaalin, kaikki jäähdyttävät elementit jne.).

”Kompensointijärjestelmät” (Compensation systems) (6) koostuvat pääasiallisesta mitta-anturista, yhdestä tai useammasta vertailu-anturista (esimerkiksi vektorimagnetometrit) sekä ohjelmistosta, joiden avulla on mahdollista vähentää alustan jäykän rungon pyörimisen melua.

”Komposiitti” (Composite) (1 2 6 8 9) tarkoittaa ”matriisia” ja siihen tiettyä tarkoitusta tai tarkoituksia varten lisättyä faasia tai faaseja, jotka koostuvat hiukkasista, whiskerseistä, kuiduista tai mistä tahansa näiden yhdistelmästä.

”Kriittinen lämpötila” (Critical temperature) (1 3 6) (kutsutaan myös joskus transitiolämpötilaksi) tarkoittaa tietyn ”suprajohtavan” materiaalin sitä lämpötilaa, jossa materiaali menettää täysin tasavirtavastusarvonsa.

”Kuitu- tai säiemateriaalit” (Fibrous or filamentary materials) (0 1 2 8) sisältävät; a. Jatkuvat monofilamentit; b. Jatkuvat langat ja rovingit; c. Teipit, kudokset, matot ja punokset; d. Katkeet, tapulikuidut ja yhtenäiset kuituhuovat; e. Erilliskuitukiteet (whiskersit), yksi- tai monikiteisinä ja kaiken pituisina; f. Aromaattisen polyamidimassan. ”Kuumaisostaattinen puristus” (Hot isostatic densification) (2) tarkoittaa prosessia, jossa valosta paineistetaan yli 375 K (102 C) asteen lämpötilassa suljetussa tilassa eri väliaineiden avulla (kaasu, neste, kiinteät partikkelit jne.), jotta aikaansaadaan kaikissa suunnissa samansuuruinen voima valoksen sisäisten onteloiden vähentämiseksi tai estämiseksi.

”Kuvan parantaminen” (Image enhancement) (4) tarkoittaa ulkopuolelta saatujen informaatiota sisältävien kuvien käsittelyä algoritmeilla kuten aikakompressio, suodatus, poiminto, valinta, korrelaatio, konvoluutio tai muunnokset eri tasoihin (kuten nopea Fourier-muunnos tai Walsh-muunnos). Tämä ei sisällä algoritmeja, jotka käyttävät vain yksittäisen kuvan lineaarisia tai toisen asteen muunnoksia kuten kääntäminen, kuvionerotus, kohdistaminen tai vääräväritys.

”Kvanttisalaus” (Quantum cryptography) (5) tarkoittaa ryhmää tekniikoita, joilla luodaan jaettu avain ”salausta” varten mittaamalla fysikaalisen järjestelmän kvanttimekaaniset ominaisuudet (mukaan lukien ne fysikaaliset ominaisuudet, joita määrittävät nimenomaisesti kvanttioptiikka, kvanttikenttäteoria tai kvanttisähködynamiikka).

”Käyttäjän ohjelmointimahdollisuus” (User-accessible programmability) (6) tarkoittaa ominaisuutta, joka sallii käyttäjän sisällyttää, muuntaa tai vaihtaa ”ohjelmia” muulla tavoin kuin: a. Langoitusta tai kytkentöjä muuttamalla; tai b. Toimintonäppäimistä asettelemalla, parametrien syöttö mukaan lukien.

”Käyttö” (Use) (Ylth Ydth Kaikki) tarkoittaa käyttöä, asennusta (paikalla suoritettava asennus mukaan lukien), ylläpitoa (tarkastusta), korjausta, huoltoa ja kunnostusta.

”Köyhdytetty uraani” (Depleted uranium) (0) tarkoittaa uraania, joka on köyhdytetty alle luonnossa esiintyvän isotooppi 235:n tason.

”Lanka” (Yarn) (1) on kerratuista ”säikeistä” muodostuva kimppu. Huom.: ”Säie” on suunnilleen samansuuntaisista (tavallisesti useammasta kuin 200) ”monofilamentista” muodostuva kimppu.

”Laser” (0 2 3 5 6 7 8 9) on komponenttien muodostama kokonaisuus, joka tuottaa sekä avaruudellisesti että ajallisesti koherenttia valoa, jota vahvistetaan stimuloidulla säteilyemissiolla. Huom.: Katso myös: ”Kemiallinen laser”; ”Q-kytkin-laser”; ”Suurteholaser”; ”Siirtolaser”.

”Laserin kesto” (Laser duration) (6) tarkoittaa aikaa, jona ”laser” emittoi ”laser” säteilyä ja joka ”pulssilaserien” osalta vastaa aikaa, jona yksittäinen pulssi tai sarja peräkkäisiä pulsseja emittoidaan.

”Laskentaelementti” (”CE”) (Computing element) (4) tarkoittaa pienintä laskentayksikköä, joka tuottaa aritmeettisia tai loogisia tuloksia.

”Lennon kokonaisohjaus” (Total control of flight) (7) tarkoittaa ”ilma-aluksen” tilamuuttujien ja lentoradan automaattista ohjausta vastaamalla lentotehtävän tavoitteiden täyttämiseksi tosiaikaisiin muutoksiin tavoitteiden, uhkien tai muiden ”ilma-alusten” tiedoissa.

”Lennonohjauksen optinen anturijärjestelmä” (Flight control optical sensor array) (7) on hajautettujen optisten anturien verkko, joka ”laser” säteitä käyttäen tuottaa tosiaikaista lennonohjaustietoa ilma-aluksessa tapahtuvaa prosessointia varten. ”Lentoradan optimointi” (Flight path optimization) (7) on proseduuri, jolla neljässä ulottuvuudessa (avaruus ja aika) minimoidaan poikkeamia lentotehtävien suorittamiseen tai tehokkuuteen perustuvasta halutusta lentoradasta.

”Lineaarisuus” (Linearity) (2) (mitataan normaalisti epälineaarisuutena) tarkoittaa varsinaisen ominaisuuden (keskimääräisen lukeman) positiivista tai negatiivista maksimipoikkeamaa suorasta, joka on asetettu siten, että se tasoittaa tai minimoi maksimipoikkeamat.

”Luonnonuraani” (Natural uranium) (0) tarkoittaa uraania, joka sisältää luonnossa tavattavia isotooppiseosmääriä.

”Lähdekoodi” (tai lähdekieli) (Source code or source language) (4 6 7 9) on sopiva yhden tai useamman prosessin esitystapa, joka voidaan ohjelmointijärjestelmässä muuntaa laitteessa toteutettavaan muotoon (”kohdekoodiksi” tai kohdekielelle).

”Läimäyssammutus” (Splat Quenching) (1) tarkoittaa prosessia, jossa ”nopeasti kiinteytetään” jäähdytetyn telan päälle sulaa metallivirtaa, joka muodostaa hiutalemaisen tuotteen. Huom.: ”Nopea kiinteytys”: sulan materiaalin kiinteytys 1 000 K/s ylittävillä jäähdytysnopeuksilla.

”Maantieteellisesti hajallaan” (Geographically dispersed) (6) tarkoittaa, että jokainen sijainti on missä tahansa suunnassa yli 1 500 m:n päässä kaikista muista. Liikkuvia antureita pidetään aina ”maantieteellisesti hajallaan” olevina.

”Magneettikentän gradiometrit” (Magnetic gradiometers) (6) ovat laitteita, jotka on suunniteltu havaitsemaan instrumentin ulkopuolisten lähteiden magneettikenttien avaruudellista vaihtelua. Ne koostuvat useista ”magnetometreistä” ja niihin liittyvästä elektroniikasta, joiden tuloste on magneettikentän gradientin mitta. Huom.: Katso myös ”itseisjohtavuuteen perustuva magneettikentän gradiometri”.

”Magnetometrit” (Magnetometers) (6) ovat laitteita, jotka on suunniteltu havaitsemaan instrumentin ulkopuolisten lähteiden magneettikenttiä. Ne koostuvat yhdestä magneettikenttää havaitsevasta elementistä ja siihen liittyvästä elektroniikasta, joiden tuloste on magneettikentän mitta.

”Matriisi” (Matrix) (1 2 8 9) tarkoittaa huomattavan jatkuvaa aineen faasia, joka täyttää hiukkasten, whiskersien tai kuitujen välisen tilan.

”Mekaaninen seostaminen” (Mechanical alloying) (1) tarkoittaa seostamisprosessia, jossa alkuaineiden ja perusmetalliseosten jauheet sidostuvat, hajoavat ja sidostuvat uudelleen mekaanisen törmäyksen voimasta. Ei-metallisia hiukkasia voidaan sisällyttää seokseen tarvittavia jauheita lisäämällä.

”Mellakantorjunta-aineet” (Riot control agents) (1) tarkoittavat aineita, jotka mellakantorjuntaan tarkoitetuissa käyttöolosuhteissa aiheuttavat ihmiselle nopeasti aistielinten ärsytystä tai toimintakyvyttömyyttä, jotka häviävät pian altistumisen päätyttyä. Tekn. huom.: Kyynelkaasut ovat ”mellakantorjunta-aineiden” alaryhmä.

”Miehittämätön ilma-alus” (Unmanned Aerial Vehicle (UAV)) (9) tarkoittaa ilma-alusta, joka pystyy aloittamaan lennon ja pitämään yllä johdettua lentoa ja lentosuunnistusta ilman, että aluksella on ketään ihmistä.

”Mikro-organismit” (Microorganisms) (1 2) tarkoittavat bakteereita, viruksia, mykoplasmoja, riketsioita, klamydioita tai sieniä, sekä luonnontilaisia, kehitettyjä että muunneltuja, joko ”eristettyinä elävinä viljelminä” tai materiaalina, joka sisältää elävää materiaalia, johon on tarkoituksella istutettu näitä viljelmiä tai joka on saastutettu niillä.

”Mikroprosessoripiiri” (Microprocessor microcircuit) (3) tarkoittaa ”monoliittista integroitua piiriä” tai ”monipalapiiriä”, joka sisältää ulkoisen muistin yleisluontoisia käskyjä suorittamaan kykenevän aritmetiikkayksikön (ALU). Huom.: 1. ”Mikroprosessoripiiri” ei yleensä sisällä sisäistä muistia, johon käyttäjällä olisi pääsy, vaikka se saattaa käyttää samalla lastulla olevaa muistia suorittaessaan loogista toimintaansa. 2. Tämä määritelmä sisältää lastuyhdistelmät, jotka on suunniteltu yhdessä toimien huolehtimaan ”mikroprosessoripiiri”-toiminnasta.

”Mikrotietokonepiiri” (Microcomputer microcircuit) (3) tarkoittaa ”monoliittista integroitua piiriä” tai ”monipalapiiriä”, joka sisältää sisäisessä muistissa olevia tietoja koskevia sisäisen muistin yleisluontoisten käskyjen sarjoja suorittamaan kykenevän aritmetiikkayksikön (ALU). Huom.: Sisäistä muistia voidaan laajentaa ulkoisen muistin avulla.

”Mittakerroin” (Scale factor) (gyroskoopissa tai kiihtyvyysmittarissa) (7) tarkoittaa ulostulon muutoksen suhdetta mitattavaksi aiotun syötteen muutokseen nähden. Mittakerroin ilmaistaan yleisesti sen suoran kaltevuutena, joka voidaan piirtää pienimmän neliösumman menetelmällä syöte- ja tulostearvojen kautta, jotka on saatu vaihtelemalla syötteen arvoa jaksottaisesti syötearvojen alueen yli.

”Mittauksen epävarmuus” (Measurement uncertainty) (2) on ominaisparametri, joka 95 %:n luotettavuustasolla määrittelee, millä alueella saadun tuloksen molemmin puolin mitattavan suureen oikea arvo sijaitsee. Se sisältää korjaamattomat systemaattiset poikkeamat, korjaamattoman väljyyden ja satunnaiset poikkeamat (viite ISO 10360–2, tai VDI/VDE 2617).

”Monispektriset kuvannusanturit” (Multispectral imaging sensors) (6) ovat kykeneviä hankkimaan kuvatietoa samanaikaisesti tai peräkkäin kahdesta tai useammasta erillisestä spektrikaistasta. Antureita, joilla on enemmän kuin kaksikymmentä spektrikaistaa, kutsutaan toisinaan hyperspektrisiksi kuvannusantureiksi.

”Monofilamentti” (Monofilament) (1) tai filamentti on säikeen pienin inkrementti, jonka halkaisija on tavallisesti joitakin mikrometrejä.

”Monoliittinen integroitu piiri” (Monolithic integrated circuit) (3) tarkoittaa passiivisten tai aktiivisten ”piirielementtien” tai molempien yhdistelmää, joka: a. On muodostettu diffuusio-, istutus- tai pinnoitusprosesseilla yhden puolijohdepalan (ns. lastun) pintaan tai pinnalle; b. Voidaan katsoa erottamattomasti yhteen liitetyksi; ja c. Suorittaa piirin tietyn toiminnon (tai toimintoja). Huom.: ”Piirielementti” (Circuit element) on yksittäinen aktiivinen tai passiivinen elektronisen piirin toiminnallinen osa kuten diodi, transistori, vastus, kondensaattori jne.

”Mukautettu huipputehokkuus” (Adjusted Peak Performance) (4) tarkoittaa mukautettua huippunopeutta, jolla ”digitaaliset tietokoneet” suorittavat 64-bittisten tai sitä suurempien liukulukujen yhteenlasku- ja kertolaskutoimituksia, ja joka ilmaistaan painotettuina teraliukulukutoimituksina sekunnissa (WT), yksikköinä, jotka koostuvat 1012:sta mukautetusta liukulukutoimituksesta sekunnissa. Huom.: Katso ryhmä 4, tekninen huomautus.

”Muotoaan muuttavat peilit” (Deformable mirrors) (6) (joita kutsutaan myös adaptiivisiksi optisiksi peileiksi) tarkoittavat peilejä, joissa: a. Yhtä jatkuvaa optisesti heijastavaa pinnanmuotoa voidaan dynaamisesti muotoilla yksittäisillä momenteilla tai voimilla kompensoimaan peilin kohtaavan optisen aaltomuodon vääristymiä; tai b. Useita optisesti heijastavia elementtejä voidaan yksittäin ja dynaamisesti, momentteja tai voimia käyttäen uudelleenasetella kompensoimaan peilin kohtaavan optisen aaltomuodon vääristymiä.

”Muuttuvan geometrian kantopinnat” (Variable geometry airfoils) (7) tarkoittavat takareunan siivekkeitä tai laippoja, tai johtoreunan solasiivekkeitä tai alaspainuvaa nokkaa, joiden asentoa voidaan lennon aikana ohjata.

”Numeerinen ohjaus” (Numerical control) (2) tarkoittaa prosessin automaattista ohjausta, jossa ohjauslaite käyttää numeerista tietoa, jota se tavallisesti saa toiminnan edetessä (viite: ISO 2382).

”Näyttöalue” (Instrumented range) (6) tarkoittaa tutkan määriteltyä, yksikäsitteistä näyttöaluetta.

”Ohjautusjärjestelmä” (Guidance set) (7) tarkoittaa järjestelmiä, jotka yhdistävät kulkuvälineen paikan ja nopeuden mittaus- ja laskentaprosessin (so. navigoinnin) kulkuvälineen lennonohjausjärjestelmien lentoradan korjauskomentojen laskenta- ja välitysprosessiin.

”Ohjelma” (Programme) (2) tarkoittaa käskyjonoa, joka voidaan suorittaa tietokoneella tai muuntaa sen suoritettavaksi.

”Ohjelmisto” (Software) (Yloh Kaikki)

Yhden tai useamman ohjelman tai ”mikro-ohjelman” muodostama kokonaisuus missä tahansa käsitettävässä muodossa. Huom.: ”Mikro-ohjelma” tarkoittaa peruskäskyjen sarjaa, jota säilytetään erityisessä muistissa, ja jonka suoritus käynnistyy, kun sen viitekäsky tulee käskyrekisteriin.

”Ohjukset” (Missiles) (1 3 6 7 9) tarkoittavat täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, jotka pystyvät kuljettamaan vähintään 500 kg:n hyötykuorman vähintään 300 km:n etäisyydelle.

”Olennaisin osa” (Principal element) (4) on ryhmää 4 koskien sellainen osa, jonka vaihtoarvo on enemmän kuin 35 % sen järjestelmän kokonaishinnasta, jonka osa se on. Osan arvo on se arvo, jonka järjestelmän valmistaja tai järjestelmän kokoonpanija siitä maksaa. Kokonaisarvo on normaali kansainvälinen myyntihinta vieraille osapuolille valmistuspaikassa tai kuljetuspisteessä.

”Ominaiskimmokerroin” (Specific modulus) (0 1 9) on Youngin kerroin pascaleina ja on yhtä kuin N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3, mitattuna (296 ± 2) K ((23 ± 2) C) asteen lämpötilassa sekä (50 ± 5) %:n suhteellisessa kosteudessa.

”Ominaismurtovetolujuus” (Specific tensile strength) (0 1 9) on lopullinen murtovoima pascaleina, joka on yhtä kuin N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3, mitattuna (296 ± 2) K ((23 ± 2) C) asteen lämpötilassa sekä (50 ± 5) %:n suhteellisessa kosteudessa.

”Optinen integroitu piiri” (Optical integrated circuit) (3) tarkoittaa ”monoliittista integroitua piiriä” tai hybridipiiriä, joka sisältää yhden tai useampia osia, jotka on suunniteltu toimimaan valoanturina tai valolähteenä tai suorittamaan optista tai sähköoptista toimintoa (toimintoja).

”Optinen kytkentä” (Optical switching) (5) tarkoittaa signaalien reititystä tai kytkentää optisessa muodossa muuntamatta niitä sähköisiksi signaaleiksi.

”Optinen tietokone” (Optical computer) (4) tarkoittaa tietokonetta, joka on suunniteltu tai muunnettu käyttämään valoa tiedon esittämiseen ja jonka laskenta- tai loogiset tiedonkäsittelyelementit perustuvat suoraan toisiinsa kytkettyihin optisiin komponentteihin.

”Optinen vahvistus” (Optical amplification) (5) tarkoittaa optisen tietoliikenteen vahvistustekniikkaa, jossa erillisen optisen lähteen tuottamia signaaleja vahvistetaan muuntamatta niitä sähköisiksi signaaleiksi, ts. käyttäen optisia puolijohdevahvistimia tai valokuituluminesenssivahvistimia.

”Osallistujavaltio” (Participating state) (7 9) on Wassenaarin järjestelyn jäsenmaa. (Katso www.wassenaar.org).

”Paikallisverkko” (Local area network) (4 5) on tiedonvälitysjärjestelmä, joka: a. Sallii määrittelemättömän määrän yksittäisiä ”tietolaitteita” kommunikoida suoraan toistensa kanssa; ja b. Rajoittuu maantieteellisesti kohtuullisen kokoiselle alueelle (kuten toimistorakennus, tehdas, korkeakoulu, varasto). Huom.: ”Tietolaite”: laite, joka pystyy lähettämään tai vastaanottamaan digitaalista informaatiota sisältäviä sekvenssejä.

”Painelähettimet” (Pressure transducers) (2) ovat laitteita, jotka muuntavat paineen mittaustulokset sähköisiksi signaaleiksi.

”Perusportin etenemisviive” (Basic gate propagation delay time) (3) tarkoittaa etenemisviiveen arvoa, joka vastaa ”monoliittisessa integroidussa piirissä” käytetyn perusportin viivettä. Monoliittisten integroitujen piirien ”perheelle” tämä voidaan määritellä tietylle joko etenemisviiveenä tyypillistä porttia kohti tietyssä ”perheessä” tai tyypillisenä etenemisviiveenä porttia kohti tietyssä ”perheessä”. Huom. 1: Perusportin etenemisviivettä ei pidä sekoittaa kompleksisen ”monoliittisen integroidun piirin” kokonaisviiveeseen sisäänmenon ja ulostulon välillä. Huom. 2: ”Perhe” (Family) tarkoittaa kaikkia integroituja piirejä, joilla on seuraavia valmistusmenetelmiä ja -spesifikaatioita koskevia ominaisuuksia lukuun ottamatta toimintoja, joita ovat: a. yhteinen laitteisto- ja ohjelmistoarkkitehtuuri; b. yhteinen rakenneperiaate ja prosessiteknologia; ja c. yhteiset perusominaisuudet.

”Plastisoituva” (Fusible) (1) tarkoittaa materiaalia, joka on mahdollista ristisilloittaa tai polymeroida edelleen lämmön, säteilyn, katalyyttien jne. avulla tai joka voidaan sulattaa lämmön avulla ilman termistä hajoamista.

”Poikkeama” (Run out, out-of-true-running) (2) tarkoittaa pääkaran säteittäistä poikkeamaa yhden kierroksen aikana mitattuna karan akselia vasten suorassa kulmassa olevalla tasolla pisteessä, joka on pyörivän testattavan kappaleen sisä- tai ulkopinnalla (viite ISO 230/1–1986, 5.61 kohta).

”Primäärinen lennon ohjaus” (Primary flight control) (7) tarkoittaa ”ilma-aluksen” stabiilisuuden ja liikkeiden ohjausta, joka käyttää voima-/momenttilähteitä, so. aerodynaamisia ohjauspintoja tai propulsiokäyttöistä vektorivastavoimaa.

”Pulssilaser” (Pulsed laser) (6) tarkoittaa ”laseria”, jonka ”pulssin kesto” on 0,25 sekuntia tai vähemmän.

”Pulssin kesto” (Pulse duration) (6) on ”laserin” pulssin kesto, FWHI-tasoilla (Full Width Half Intensity) mitattuna.

”Pulssin kompressointi” (Pulse compression) (6) tarkoittaa pitkäaikaisten tutkasignaalien koodausta ja käsittelyä lyhytaikaisina, korkean pulssienergian suomat edut säilyttäen.

”Pyörivä atomisointi” (Rotary atomisation) (1) tarkoittaa prosessia, jossa keskipakovoimalla sulan metallin virrasta tai lähteestä aikaansaadaan läpimitaltaan korkeintaan 500 mikrometrin pisaroita.

”Päätetyövälineet” (End-effectors) (2) tarkoittavat tarraimia, ”aktiivisia työkaluyksikköjä” ja kaikkia muita työkaluja, jotka kiinnitetään ”robotin” tai manipulaattorin käsivarren kiinnityslaippaan. Huom.: ”Aktiivinen työkaluyksikkö” tarkoittaa laitetta, joka kohdistaa työkappaleeseen liikevoimaa tai prosessienergiaa tai anturoi sitä.

”Q-kytkin-laser” (Q-switched laser) (6) tarkoittaa ”laseria”, jossa energia varastoidaan populaatio inversiossa tai optisessa resonaattorissa ja sitten emittoidaan pulssina.

”Reitit” (System tracks) (6) tarkoittavat käsiteltyjä, korreloituja (kohteen tutkatiedot yhdistelty lentosuunnitelman mukaiseen sijaintiin) ja ajantasalle saatettuja ilma-aluksen sijaintiraportteja, jotka ovat lennonjohtokeskuksen valvojien käytettävissä.

”Resoluutio” (Resolution) (2) tarkoittaa mittalaitteen pienintä inkrementtiä; digitaalisissa mittalaitteissa vähiten merkitsevää bittiä (viite ANSI B-89.1.12).

”Robotti” (Robot) (2 8) tarkoittaa manipulointimekanismia, joka voi olla jatkuvaa rataa tai pisteestä-pisteeseen kulkevaa tyyppiä, voi käyttää antureita ja jolla on seuraavat ominaisuudet: a. On monitoiminen; b. Pystyy muuttuvin liikkein asemoimaan tai suuntaamaan materiaaleja, osia, työkaluja tai erikoislaitteita kolmessa ulottuvuudessa; c. Sisältää kolme tai useampia suljetun tai avoimen piirin servolaitteita, jotka voivat sisältää askelmoottoreita; ja d. On ”käyttäjän ohjelmoitavissa” opetusajo/toistomenetelmällä tai tietokoneella, joka voi olla ohjelmoitava logiikkaohjain, ts. ilman mekaanista väliintuloa. Huom.: Ylläoleva määritelmä ei sisällä seuraavia laitteita: 1. Manipulaatiomekanismit, jotka ovat ohjattavissa vain manuaalisesti tai kaukokäyttölaitteella; 2. Kiinteän sekvenssin manipulaatiomekanismit, jotka ovat automaattisesti liikkuvia laitteita ja toimivat mekaanisesti kiinteästi ohjelmoiduilla liikkeillä. Ohjelma on mekaanisesti rajoitettu kiinteillä pysäyttimillä, kuten tapeilla tai toimikäyrillä. Liikkeiden sarja ja liikeradat tai liikekulmat eivät ole muuttuvia tai muutettavissa mekaanisin, elektronisin tai sähköisin keinoin; 3. Mekaanisesti ohjatut muuttuvan sekvenssin manipulaatiomekanismit, jotka ovat automaattisesti liikkuvia laitteita ja noudattavat kiinteitä mekaanisesti ohjelmoituja ratoja. Ohjelma on mekaanisesti rajoitettu kiinteillä, mutta aseteltavilla pysäyttimillä, kuten tapeilla tai toimikäyrillä. Liikkeiden sarja ja liikeratojen tai liikekulmien valinta on muuteltavissa kiinteän ohjelmamallin rajoissa. Yhden tai useamman akselin ohjelman muutokset (esim. tapeilla tai toimikäyrillä) ovat suoritettavissa vain mekaanisilla operaatioilla; 4. Muut kuin servo-ohjatut muuttuvan sekvenssin manipulaatiomekanismit, jotka ovat automaattisesti liikkuvia laitteita ja toimivat mekaanisesti kiinteiden ohjelmaliikkeiden mukaisesti. Ohjelma on muunneltavissa, mutta liikejakso etenee vain mekaanisesti kiinnitettyjen sähköisten binaarilaitteiden tai aseteltavien pysäyttimien antamien binaarisignaalien mukaan; 5. Pinoamislaitteet, joita kutsutaan karteesi-manipulaatiojärjestelmiksi ja jotka on valmistettu korkeavaraston kiinteiksi osiksi ja joiden avulla lokeroiden sisältöä käsitellään (lisätään tai poistetaan).

”Rokote” (Vaccine) on lääkevalmisteena oleva lääke, jolla on joko valmistus- tai käyttömaan sääntelyviranomaisten myöntämä lisenssi tai markkinoille saattamista tai kliinistä tutkimusta koskeva lupa ja jonka tarkoituksena on saada aikaan suojaava immuunivaste sairauden ennaltaehkäisemiseksi niissä ihmisissä tai eläimissä, joille rokote annetaan.

”Roving” (Roving) (1) on suunnilleen samansuuntaisista (tavallisesti 12–120) ”säikeistä” muodostuva kimppu. Huom.: ”Säie” on suunnilleen samansuuntaisista (tavallisesti useammasta kuin 200) ”monofilamenteista” muodostuva kimppu.

”Ryömintänopeus” (gyroskooppi) (Drift rate) (7) tarkoittaa gyroskoopin ulostulon komponenttia, joka on toiminnallisesti riippumaton sisääntulon pyörimisestä. Se ilmaistaan kulmapoikkeamana.(IEEE-standardi 528–2001).

”Räjähteet” (Explosives) (1) tarkoittavat kiinteitä, nestemäisiä tai kaasumaisia aineita tai aineseoksia, joiden käytettyinä aloite-, lisä- tai päälatauksena taistelukärjissä sekä hävitys- ja muissa tarkoituksissa edellytetään räjähtävän.

”Salaus” (Cryptography) (5) ilmentää periaatteita, välineitä ja menetelmiä, joilla tietoa muunnetaan sen tietosisällön piilottamiseksi, huomaamatta tapahtuvien muutosten estämiseksi tai luvattoman käytön estämiseksi. Salaus rajoittuu tiedon muuntamiseen yhtä tai useampaa ”salaista parametriä” (esim. salausmuuttujia) tai siihen liittyvää avainta käyttäen. Huom.: ”Salainen parametri”: vakio tai avain, jota ei anneta muiden tiedoksi tai pidetään vain tietyn ryhmän tietona.

”Satunnaiskulmapoikkeama” (Angle random walk) (7) tarkoittaa ajan myötä kasaantunutta kulmavirhettä, joka johtuu kulmanopeuden valkoisesta kohinasta. (IEEE-standardi 528–2001).

”Sekoitettu” (Commingled) (1) tarkoittaa termoplastisten kuitujen ja lujitekuitujen filamenttien sekoittamista kokonaan kuitumuodossa olevan lujitekuitu/”matriisi”-sekoituksen tuottamiseksi.

”SHPL” vastaa ”suurteholaseria”.

”Signaalianalysaattorit” (Signal analysers) (3) tarkoittaa laitteita, jotka kykenevät mittaamaan ja näyttämään monitaajuisten signaalien yksitaajuisten komponenttien perusominaisuuksia.

”Signaalin käsittely” (Signal processing) (3 4 5 6) tarkoittaa ulkoisesta lähteestä tulevien signaalien käsittelyä algoritmeilla kuten kompressio, suodatus, erottelu, valinta, korrelaatio, konvoluutio tai tasomuunnokset (esim. nopea-Fourier- tai Walsh-muunnos).

”Siirtolaser” (Transfer laser) (6) tarkoittaa ”laseria”, jossa laseroivat aineslajit viritetään siirtämällä energiaa ei-laseroivan atomin tai molekyylin ja laseroivan atomin tai molekyylin aineslajien yhteentörmäyksellä. ”Sisäpinnanvuoraus” (Interior lining) (9) tarkoittaa kiinteän polttoaineen ja rungon tai eristävän vuorauksen välisenä sidoksena käytettävää vuorausta. Tavallisesti se on tulenkestävien tai eristävien materiaalien nestemäiseen polymeeriin, kuten hiilitäytteinen hydroksyylipäätteinen polybutadieeni (HTPB) tai muu polymeeri, perustuva dispersio, johon on lisätty vulkanoivia aineita ja joka suihkutetaan tai levitetään rungon sisäpinnalle.

”Siviili-ilma-alus” (Civil aircraft) (1 7 9) tarkoittaa ”ilma-aluksia”, jotka siviili-ilmailuviranomaisten julkaisemien lentokelpoisuuden vahvistavien listojen mukaan on tarkoitettu lentämään kaupallisilla sisäisillä sekä ulkomaan siviililentoreiteillä tai niitä saadaan käyttää lainmukaiseen siviili-, yksityis- tai kaupalliseen käyttöön. Huom.: Katso myös ”ilma-alus”.

”Sotilaskäyttöön sovitettu” (Adapted for use in war) (1) tarkoittaa mitä tahansa muuntelua tai valintaa (kuten puhtauden, varastointi-iän, myrkyllisyyden, levittämisominaisuuksien tai UV-säteilyn kestävyyden muuttamista), jolla on tarkoitus lisätä tehokkuutta aiheuttaa tappioita ihmisille tai eläimille, turmella laitteita tai vahingoittaa satoa tai ympäristöä.

”Stabiilisuus” (Stability) (7) tarkoittaa tietyn parametrin variaation (1 sigman) standardipoikkeamaa kalibroidusta arvosta vakiolämpötilaolosuhteissa mitattuna. Se voidaan esittää ajan funktiona.

”Substraatti” (Substrate) (3) tarkoittaa pohjamateriaalin ohutta levyä, jossa on tai ei ole kytkentäkuviota ja jonka päälle tai sisään voidaan sijoittaa ”erilliskomponentteja” tai integroituja piirejä tai molempia. Huom. 1: ”Erilliskomponentti” (Discrete component): Erikseen koteloitu ”piirielementti”, jolla on omat ulkoiset kytkentäpisteensä. Huom. 2: ”Piirielementti” (Circuit element): Yksittäinen aktiivinen tai passiivinen elektronisen piirin toiminnallinen osa kuten diodi, transistori, vastus, kondensaattori, jne.

”Substraattiaihio” (Substrate blanks) (6) tarkoittaa monoliittisia yhdisteitä, joiden mitat sopivat optisten elementtien (kuten optiset peilit tai ikkunat) tuotantoon.

”Suhteellinen kaistanleveys” (Fractional bandwidth) (3 5) tarkoittaa ”hetkellistä kaistanleveyttä” jaettuna keskitaajuudella ja prosenttiosuutena ilmaistuna.

”Sulaerotus” (Melt extraction) (1) tarkoittaa prosessia, jossa ”nopeasti kiinteytetään” ja erotetaan nauhamaisia metalliseostuotteita upottamalla pyörivän jäähdytetyn kappaleen lyhyt segmentti sulaan metalliseoskylpyyn. Huom.: ”Nopea kiinteytys”: sulan materiaalin kiinteytys 1 000 K/s ylittävillä jäähdytysnopeuksilla.

”Sulakehräys” (Melt spinning) (1) tarkoittaa prosessia, jossa ”nopeasti kiinteytetään” sulaa metallivirtaa antamalla sen törmätä pyörivään jäähdytettyyn kappaleeseen, niin että muodostuu hiutalemainen, nauhamainen tai sauvamainen tuote. Huom.: ”Nopea kiinteytys”: sulan materiaalin kiinteytys 1 000 K/s ylittävillä jäähdytysnopeuksilla.

”Sulava” (1) tarkoittaa kykyä silloittua tai polymeroitua edelleen (vulkanoitua) lämmön, säteilyn, katalyytin, jne. käytöstä johtuen, tai sulamista ilman pyrolyysiä (hiiltymistä).

”Suoravaikutteinen hydraulipuristus” (Direct-acting hydraulic pressing) (2) tarkoittaa muovausprosessia, jossa käytetään nesteellä täytettyä joustavaa paljetta suorassa kontaktissa työstettävään kappaleeseen.

”Superplastinen muovaus” (Superplastic forming) (1 2) tarkoittaa muovausprosessia, jossa metalleille, joilla normaalisti huoneen lämpötilassa on alhainen venymä (vähemmän kuin 20 %) tavanomaisessa murtovetolujuuskokeessa, saavutetaan lämpöä käyttämällä prosessin aikana vähintään kaksinkertainen venymä.

”Superseokset” (Superalloys) (2 9) tarkoittavat nikkeli-, koboltti- tai rautapohjaisia seoksia, joiden lujuus yli 922 K (649 C) asteen lämpötiloissa ja ankarissa ympäristö- ja toimintaolosuhteissa on parempi kuin minkään muun AISI 300-sarjan metalliseosten.

”Suprajohtava” (Superconductive) (1 3 6 8) tarkoittaa materiaaleja, esim. metallit, metalliseokset tai yhdisteet, jotka voivat menettää kokonaan sähköisen vastusarvonsa, ts., jotka voivat saavuttaa äärettömän suuren sähköisen johtavuuden ja kuljettaa hyvin suuria sähkövirtoja ilman Joule-lämpenemistä. Huom.: Materiaalin ”suprajohtavalle” tilalle on yksilöllisesti tunnusomaista ”kriittinen lämpötila”, kriittinen magneettinen kenttä, joka on lämpötilan funktio, sekä kriittinen virrantiheys, joka on sekä magneettisen kentän että lämpötilan funktio.

”Suurteholaser” (Super High Power Laser) (6) tarkoittaa ”laseria”, joka pystyy lähettämään lähtöenergiaa, joka (kokonaisuutena tai minä tahansa annoksena) ylittää 1 kJ 50:ssä millisekunnissa tai jonka keskimääräinen tai CW-teho ylittää 20 kW.

”Symmetrinen algoritmi” (Symmetric algorithm) (5) tarkoittaa salausalgoritmia, joka käyttää täysin samanlaista avainta sekä salaukseen että salauksen purkuun. Huom.: ”Symmetrisen algoritmin” tavanomainen käyttö on avaimen luottamuksellisuus.

”Systolinen matriisitietokone” (Systolic array computer) (4) tarkoittaa tietokonetta, jossa käyttäjä voi ohjata tiedon virtausta ja muuttamista dynaamisesti loogisten porttien tasolla.

”Taajuuden vaihtoaika” (Frequency switching time) (3 5) tarkoittaa maksimiaikaa (so. viivettä), jonka signaali tarvitsee, kun sen valittua lähtötaajuutta vaihdetaan toiselle valitulle lähtötaajuudelle, saavuttaakseen: a. Taajuuden, joka on 100 Hz sisällä lopullisesta halutusta taajuudesta; tai b. Ulostulon tason, joka on 1 dB sisällä lopullisesta ulostulon tasosta.

”Taajuushyppely (Frequency hopping) (5) tarkoittaa” hajaspektriominaisuuden muotoa, jossa yksittäisen tiedonsiirtokanavan lähetystaajuutta vaihdellaan epäjatkuvasti askelittain satunnaisessa tai puolisatunnaisessa järjestyksessä.

”Taajuussyntetisoija” (Frequency synthesiser) (3) tarkoittaa käytetystä tekniikasta riippumatta mitä tahansa taajuuslähdettä tai signaaligeneraattoria, joka tuottaa yhden tai useamman ulostulon kautta useita sama