1996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1249/96,
annettu 28 päivänä kesäkuuta 1996,
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä
vilja-alan tuontitullien osalta
(EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission asetus (EY) N:o 641/97, annettu 14 päivänä huhtikuuta 1997 L 98 2 15.4.1997
►M2Komission asetus (EY) N:o 2092/97, annettu 24 päivänä lokakuuta 1997 L 292 10 25.10.1997
►M3Komission asetus (EY) N:o 2519/98, annettu 24 päivänä marraskuuta
1998L 315 7 25.11.1998
►M4Komission asetus (EY) N:o 2235/2000, annettu 9 päivänä lokakuuta
2000L 256 13 10.10.2000
►M5 muutettu komission asetuksella (EY) N:o 2015/2001, annettu 12
päivänä lokakuuta 2001L 272 31 13.10.2001
►M6Komission asetus (EY) N:o 2104/2001, annettu 26 päivänä lokakuuta
2001L 283 8 27.10.2001
►M7Komission asetus (EY) N:o 597/2002, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2002 L 91 9 6.4.2002
►M8Komission asetus (EY) N:o 1900/2002, annettu 24 päivänä lokakuuta
2002L 287 15 25.10.2002
Huom. Tämä konsolidoitu versio viittaa Euroopan laskentayksikköön ja/tai ecuun. Nämä viittaukset tulee ymmärtää 1 päivästä
tammikuuta 1999 lähtien viittauksena euroon — neuvoston asetus (ETY) N:o 3308/80 (EYVL L 345, 20.12.1980, s. 1)ja neuvoston asetus (EY) N:o 1103/97 (EYVL L 162, 19.6.1997, s. 1).
▼B
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1249/96,
annettu 28 päivänä kesäkuuta 1996,
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista
yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä
kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92(1),
sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 923/96(
2), ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,
sekä katsoo, että
asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklassa säädetään, että mainitun
asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuonnista on perittäväyhteisen tullitariffin mukainen tulli; kyseisen artiklan 2 kohdassatarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitullin on kuitenkin vastattavanäiden tuotteiden tuonnissa voimassa olevaa interventiohintaa ja oltava
korotettu 55 prosentilla ja siitä on vähennettävä kyseiseen lähetykseen
sovellettava cif-tuontihinta,
tuotujen erien luokittelemiseksi asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10
artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tuotteet jaetaan tietyissä tapauksissauseisiin vakiolaatuihin; tämän vuoksi olisi vahvistettava käytettävät
vakiolaadut luokitusperusteiden mukaan ja vahvistettava myös poik-
keamat, joiden avulla tuotavat tuotteet voidaan luokitellatarkoituksenmukaisempiin luokkiin; vehnän osalta mahdollisista laadul-lisista luokitusperusteista kaupassa käytetään yleisimminvalkuaisainepitoisuutta, ominaispainoa ja erilaisten epäpuhtauksien
pitoisuutta (Schwarzbesatz), joiden osalta valvontaa on helpointa suor-
ittaa; kovan vehnän kohdalla perusteina käytetään ominaispainoa,erilaisten epäpuhtauksien pitoisuutta (Schwarzbesatz) ja lasimaistenjyvien pitoisuutta; tuoduille kauppatavaroille tehdään määrityksiä,joiden avulla nämä parametrit voidaan määrittää kunkin tuodun eränosalta; jos komissio kuitenkin on vahvistanut virallisen hyväksymisme-
nettelyn kauppatavaran alkuperäjäsenvaltion todistamien ja antamien
laatutodistusten osalta, määrityksiä voidaan suorittaa ainoastaan tarkis-tusluonteisesti riittävän edustavalle tuotujen erien määrälle,
tuontitullin laskemiseksi asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 3
kohdassa säädetään, että edustavat cif-tuontihinnat on todettava ja
vahvistettava säännöllisesti kyseisessä kohdassa tarkoitettujen tuot-
teiden kunkin määritellyn laadun osalta; näiden hintojenvahvistamiseksi on eri vehnälaatujen ja muiden viljojen hintanoteer-aukset täsmennettävä; tämän vuoksi olisi suotavaa määritellä nämänoteeraukset,
selvyyden ja avoimuuden vuoksi eri vehnätyyppien ja muiden viljojen
noteeraaminen Yhdysvaltojen raaka-ainepörssissä muodostaa puolueet-toman perustan edustavien cif-tuontihintojen vahvistamiselle;Yhdysvaltojen markkinoilla eri viljojen kullekin laadulle myönnetynkaupallisen palkkion lisäämisen avulla kunkin viljan pörssinoteeraus
voidaan muuntaa vapaasti aluksessa -vientihinnaksi Yhdysvalloista;
Meksikonlahden tai Suurten järvien ja yhteisön sataman välisten meri-kuljetusrahtien lisäämisellä rahtimarkkinoille nämä vapaasti aluksessa-hinnat voidaan muuntaa edustaviksi cif-tuontihinnoiksi; ottaenhuomioon Rotterdamin sataman rahtien ja kaupan määrän, kyseinensatama muodostaa yhteisössä määränpään, jonka merikuljetusrahtien
noteeraukset ovat parhaiten julkisuuden tiedossa, avoimimmat ja help-
oimmin saatavissa; tämän vuoksi yhteisön osalta määräsatamana onkäytettävä Rotterdamia,1996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 2
(1) EYVL N:o L 181, 1.7.1992, s. 1
(2) EYVL N:o L 126, 24.5.1996, s. 37
▼B
tämän vuoksi ja avoimuuden varmistamiseksi 10 artiklan 3 kohdan a
alakohdassa tarkoitettujen viljojen edustavat cif-tuontihinnat on vahvis-tettava kyseisen viljan raaka-ainepörssin noteerauksen perusteella,
johon lisätään kyseiselle viljalle myönnetty kaupallinen palkkio ja
Meksikonlahden tai Suurten järvien ja Rotterdamin sataman välisetmerikuljetusrahdit; määräsataman mukaan aiheutuvien rahtikustan-nusten välisten erojen huomioon ottamiseksi olisi perusteltua säätäätuontitullin kiinteistä mukautuksista Välimerellä, Iberian niemimaan
Atlantin puoleisella rannikolla, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja
Irlannissa tai Skandinavian maissa sijaitsevien yhteisön satamien osalta;näin vahvistettujen edustavien cif-tuontihintojen kehityksen valvomi-seksi olisi aiheellista säätää niiden laskemisessa käytettävientekijöiden päivittäisestä seurannasta; durran ja rukiin tapauksessakäytettävä ohralle laskettu edustava cif-tuontihinta mahdollistaa näiden
kahden tuotteen markkinatilanteen arvioinnin, ja tämän vuoksi ohralle
määritettyä edustavaa cif-tuontihintaa sovelletaan myös näiden viljojenosalta,
asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen
viljojen tuontitullia vahvistettaessa kunkin viljan edustavien cif-tuonti-
hintojen toteamiseen käytettävän kahden viikon toteamiskautenavoidaan ottaa huomioon markkinasuuntaukset ja poistaa epävarmuuste-kijät; tältä pohjalta näiden tuotteiden tuontitullit on vahvistettava,ottaen huomioon mainitun kauden aikana todetun edustavien cif-tuonti-hintojen keskiarvo, kunkin kuukauden 15. ja viimeisenä työpäivänä;
näin laskettua tuontitullia voidaan soveltaa kahden viikon ajan vaikutta-
matta merkittävästi tuontihintaan tai maksettuihin tulleihin; kun tietylletuotteelle ei kuitenkaan edustavan cif-tuontihinnan laskentakaudenaikana saada minkäänlaista pörssinoteerausta tai kun laskennassakäytettävissä tekijöissä tapahtuvien äkillisten muutosten seurauksena
edustavissa cif-tuontihinnoissa tapahtuu mainitun kauden aikana
huomattavia vaihteluja, on toteutettava toimenpiteitä kyseisen tuotteenedustavien cif-tuotihintojen edustavuuden säilyttämiseksi; jos noteer-austa ei saada, olisi aiheellista jatkaa edelliselle kaudelle vahvistetuntullin soveltamista, ja jos pörssinoteerauksessa, noteeraukseen liite-tyissä kaupallisissa palkkioissa, merikuljetusrahdeissa tai kyseisen
tuotteen edustavan cif-tuontihinnan laskemisessa käytettävässä vaihto-
kurssissa esiintyy suuria vaihteluja, olisi kyseisen hinnan edustavuuspalautettava voimassa olevaan vahvistukseen nähden syntyvää erotustavastaavalla mukautuksella tapahtuneiden muutosten huomioon ottami-seksi; tällä mukautuksella ei kuitenkaan vaikuteta seuraavaan
vahvistukseen kuuluvaan jaksoon,
tuontiviljan saapuessa yhteisöön maitse tai vesitse ja meriteitse
Välimerellä, Mustallamerellä tai Pohjanmerellä sijaitsevista satamistatulevilla aluksilla kuljetuskustannukset ovat merkittävästi alhaisemmatkuin tuontitullien laskemisessa käytetyt kustannukset; tämän vuoksi
olisi tässä tuonnissa otettava huomioon kyseinen kustannusten välinen
ero kyseisten tuotteiden edustavaa cif-tuontihintaa vahvistettaessa,
jos komission hallussa olevista tiedoista ilmenee, että tietyt noteer-
aukset tai tietyt hinnat eivät edusta yhteisön tuontimarkkinoiden
todellista suuntausta keski- tai heikkolaatuisen vehnän kohdalla, koska
kolmannet maat ovat tukeneet näiden tuotteiden Välimeren alueen taiEuroopan maihin suuntautuvaa vientiä, vientitukena myönnetty summaon voitava vähentää kyseisen tuotteen edustavaa cif-tuontihintaa lasket-taessa,
hyvin korkealaatuisen vehnän tai mallasohran tai lasimaisen maissin
tuonnissa, joko kauppatavaran erityisen laadun vuoksi tai koskakyseisen tuotavan tuotteen hinnat sisältävät laatupalkkion kyseisen tuot-teen normaaliin hintaan nähden, edustavan cif-tuontihinnanlaskemisessa käytettävässä pörssinoteerauksessa ei oteta huomioon
näihin tuotteisiin liittyvää hintapalkkiota markkinoiden normaaliolosuh-
teisiin nähden; laatupalkkioiden huomioon ottamiseksi hinnoissa tainoteerauksissa ja jos tuoja osoittaa käyttäneensä tuodun tuotteentällaisen palkkion olemassaolon perustelevien korkealaatuisten tuot-teiden valmistukseen olisi suotavaa korvata tuojille kiinteä osakyseisen kauppatavaran tuonnin yhteydessä maksetusta tuontitullista,1996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 3
▼B
tämän asetuksen säännösten noudattamisen varmistamiseksi tuojien
osalta olisi vahvistettava ylimääräisten takuiden järjestelmä todistuksiinliittyvien takuiden lisäksi, ja
viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asetta-
massa määräajassa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja
yhteisen tullitariffin tulleja sovelletaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o
2913/92(1) 67 artiklassa säädettynä ajankohtana.
2 artikla
1. Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut
tuontitullit, jotka koskevat seuraaviin CN-koodeihin kuuluvia tuotteita:
— 1001 10 00—1001 90 99 (seosviljaa lukuun ottamatta)
— 1002 00— 1003 00 10 ja 1003 00 90— 1005 10 90 ja 1005 90 00 ja— 1007 00 90,
komissio laskee päivittäin mutta vahvistaa kunkin kuukauden 15. ja
viimeisenä työpäivänä siten, että niitä sovelletaan vastaavasti kunkin
kuukauden 16. ja ensimmäisestä päivästä. Jos 15. päivä ei ole työpäiväkomissiossa, tullit vahvistetaan kyseisen kuukauden 15. päivääedeltävänä työpäivänä. Jos näin vahvistetun soveltamiskauden aikanatuontitullien laskettu keskiarvo kuitenkin eroaa vähintään viisi ecua/tonni vahvistetusta tullista, suoritetaan vastaava mukautus.
2. Tuontitullin laskemisessa käytettävän hinnan on oltava 4 artik-
lassa säädetyn menetelmän mukaisesti määritettyjen ja kahdenedeltävän viikon aikana vahvistettujen päivittäisten edustavien cif-tuon-tihintojen keskiarvo. Tullien laskemisessa käytettävän interventiohinnanon oltava tuontikuukautena sovellettava interventiohinta.
3. Tämän asetuksen säännösten mukaisesti vahvistettuja tuontitulleja
on sovellettava uuden vahvistuksen voimaantuloon asti.
Jos tietyn tuotteen kohdalla ei ole minkäänlaista noteerausta 4 artiklan
1 kohdan 1 lueltelmakohdassa säädetyssä viitepörssissä, seuraavaakausittaista vahvistusta edeltävien kahden viikon aikana aikaisemminvahvistettu tuontitulli on edelleen voimassa.
Kunkin vahvistuksen tai mukautuksen yhteydessä komissio julkaisee
Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tuontitullit ja niiden laskemi-
sessa käytettävät tekijät.
4. Jos yhteisön purkamissatama sijaisee:
— Välimerellä (Gibraltarinsalmelta Välimerelle) ja jos kauppatavara
saapuu Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta, komissioalentaa tuontitullia kolme ecua/tonni,
— Iberian niemimaan Atlantin puoleisissa satamissa, Yhdistyneessä
kuningaskunnassa tai Irlannissa ja jos kauppatavara saapuu Atlantinvaltameren kautta, komissio alentaa tuontitullia kaksi ecua/tonni,
— Tanskassa, Suomessa tai Ruotsissa ja jos kauppatavara saapuu
Atlantin valtameren kautta, komissio alentaa tuontitullia kaksi
ecua/tonni.
Purkamissataman tulliviranomainen antaa liitteessä VI olevan mallin
mukaisen todistuksen kunkin puretun tuotteen määrästä. Edellisessäalakohdassa tarkoitettu tullin alennus myönnetään vain, jos todistus on1996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 4
(1) EYVL N:o L 302, 19.10.1992, s. 1▼M7
▼M7
tavaran mukana siihen asti, kun tuontia koskevat tullimuodollisuudet on
täytetty.
5. Tuoja voi saada tuontitullin kiinteämääräisen alennuksen, jonka
suuruus on:
— 14 ecua tonnilta tuonnissa, joka koskee vakiolaadultaan korkeata-
soista vehnää
— 8 ecua tonnilta tuonnissa, joka koskee mallasohraa
— 24 euroa tonnilta tuonnissa, joka koskee laadultaan liitteessä I
esitetyn laatueritelmän mukaista lasimaista maissia.
Alennuksen saaminen edellyttää, että:
a) hakija merkitsee tuontitodistuksen 20 kohtaan jalostettavan tuotteen,
joka tuotavasta viljasta valmistetaan;
b) tuoja sitoutuu kirjallisesti tuontitodistusta haettaessa siihen, että
tuotava kauppatavara jalostetaan kokonaisuudessaan todistuksen 20kohdassa esitetyn mukaisesti kuuden kuukauden määräajassa vapaa-seen liikkeeseen luovuttamisen hyväksymispäivästä. Tuojan on
ilmoitettava jalostuspaikka seuraavasti:
— joko mainitsemalla yhden jalostusyrityksen ja jäsenvaltion nimi
— tai mainitsemalla enintään viisi eri jalostuslaitosta.
Kauppatavaroiden lähettäminen jalostamista varten edellyttää T5-
valvontalomakkeen täyttämistä ennen niiden lähettämistä ja tullitoi-mipaikassa komission asetuksessa (ETY) N:o 2454/93(
1) säädettyjen
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Edellä a alakohdassa tarkoi-
tettu merkintä sekä tehtaan ja jalostuspaikan merkintä toistetaan T5-lomakkeen 104 kohdassa;
c) tuoja antaa asianomaiselle toimivaltaiselle elimelle takuun, jonka
suuruus on
— 14 euroa tonnilta durumvehnän osalta,
— 24 euroa tonnilta lasimaisen maissin osalta ja— 8 euroa tonnilta ohran osalta.
Jos kyseisen tuotteen voimassa olevan tullimaksu tuontia koskevien
tullimuodollisuuksien täyttämispäivänä on kuitenkin pienempi kuin14 euroa tonnilta tavallisen vehnän osalta, pienempi kuin 24 euroatonnilta lasimaisen maissin osalta tai pienempi kuin 8 euroa tonniltaohran osalta, takuun suuruus on sama kuin kyseisen maksun
suuruus.
Tämä takuu vapautetaan sillä edellytyksellä, että toimija toimittaa
todisteen erityisestä lopullisesta käytöstä ja perustelee siinä a
alakohdassa mainittuun perustuotteen hintaan sisältyvän laatupalk-kion. Todisteessa on osoitettava, mahdollisesti T5-valvontalomakkeen avulla, tuojajäsenvaltion toimivaltaisia virano-maisia tyydyttävällä tavalla, että tuodut määrät onkokonaisuudessaan jalostettu a alakohdassa tarkoitetuksi tuotteeksi.
Jalostaminen katsotaan tapahtuneeksi b alakohdassa tarkoitetussa
määräajassa
— vehnän osalta, kun a alakohdassa tarkoitettu tuote on valmistettu
joko
— yhdessä tai useammassa yritykselle kuuluvassa laitoksessa,
jotka sijaitsevat jäsenvaltiossa, tai
— b alakohdassa tarkoitetussa jalostuslaitoksessa tai jossakin
samassa alakohdassa tarkoitetuista jalostuslaitoksista,
— mallasohran osalta, kun ohra on liotettu, ja1996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 5
(1) EYVL N:o L 253, 11.10.1993, s. 1▼M1
▼M4
▼M1
▼M4
▼M4
— lasimaisen maissin osalta, kun maissi on jalostettu siten, että sitä
voidaan käyttää CN-koodeihin 1904 10 10, 1103 13 tai 1104 23kuuluvien tuotteiden valmistamiseen.
2 a artikla
1. Tuotaessa yhteisöön CN-koodiin 1005 90 00 kuuluvaa lasimaista
maissia, johon on sovellettu 8 ecua tonnilta olevaa kiinteämääräistäalennusta ja jonka tuontitodistushakemus on tehty 1 päivästä heinä-kuuta 1996 alkaen ja tämän asetuksen voimaantulopäivään mennessä,maksetaan tuojan tai tämän valtuutetun hakemuksesta tosiasiallisestituotujen määrien osalta maksetun tuontitullin ja suoritettavan tullin
välinen erotus, jos tuontitullin 14 ecun kiinteämääräistä alennusta
tonnilta sovelletaan.
2. Tuontitodistuksen toimittava jäsenvaltion toimivaltainen virano-
mainen antaa hakemuksesta liitteessä III esitetyn mallin mukaisentodistuksen, jossa tarkennetaan määrä, jota 1 kohdassa tarkoitettu tullin
osittainen takaisinmaksu voi koskea asetuksen (ETY) N:o 2454/93 880
artiklan säännösten mukaisesti.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun todistuksen ja 2 artiklan 5 kohdan c
alakohdassa tarkoitetun erityistä lopullista käyttöä koskevan todisteen
perusteella takaisinmaksua koskevat hakemukset on esitettävä 30
päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä. Takaisinmaksuakoskeviin hakemuksiin on liitettävä tuontitodistus, 2 kohdassa tarkoi-tettu todistus ja vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskeva ilmoituskyseisen tuonnin osalta.
3 artikla
Yhteisöön tuonnissa noudatettavat laadulliset perusteet sekä sallitut
poikkeamat vahvistetaan liitteessä I.
4 artikla
1. Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitet-
tujen edustavien cif-tuontihintojen määrittämisessä käytetään seuraavia
tekijöitä korkea-, keski- ja heikkolaatuisen vehnän, korkea- ja keskilaa-tuisen durumvehnän, maissin sekä muiden rehusiementen osalta:
a) edustava pörssinoteeraus Yhdysvaltojen markkinoilla;
b) Yhdysvaltojen markkinoilla kyseiseen noteeraukseen liitetyt tunnetut
kaupalliset palkkiot ja vähennykset (”premiums and discounts”)noteerauspäivänä ja erityisesti durumvehnän osalta jauhettavaan
laatuun liitetyt palkkiot;
c) merikuljetusrahti Yhdysvaltojen (Meksikonlahti tai Duluth) ja
Rotterdamin sataman välillä vähintään 25 000 tonnin aluksella.
Komissio toteaa jokaisena työpäivänä:
— a alakohdassa tarkoitetun tekijän liitteessä II esitettyjen pörssien ja
viitelaatujen perusteella
— b ja c alakohdassa tarkoitetut tekijät yleisesti käytettävissä olevien
tietojen perusteella. Keskilaatuisen durumvehnän osalta pidätetäänkuitenkin 10 ecun vähennys(”dis count”) tonnilta b kohdan mukai-sesti.
2. Durumvehnän, ohran ja maissin sekä vehnän osalta kunkin vakio-
laadun edustavat cif-tuontihinnat muodostuvat 1 kohdan a, b ja c
alakohdassa esitettyjen tekijöiden summasta.
Jos heikompilaatuisen vehnän edustava cif-hinta on kuitenkin
korkeampi kuin parempilaatuisen vehnän, korkein edustava cif-hintaotetaan huomioon laskettaessa kannettava tulli välittömästi parempaalaatua oleville laaduille, joiden edustava cif-hinta on alhaisempi.1996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 6
▼M1
▼B
▼M3
▼M7
▼M7
Kun kolmannet maat tukevat keski- tai heikkotasoisen vehnän maail-
manmarkkinahintoja johonkin Euroopan maahan tai Välimerenalueella sijaitsevaan maahan suuntautuvassa viennissä, komissio voi
ottaa nämä tuet huomioon, kun vahvistetaan yhteisöön suuntautuvan
tuonnin edustava cif-hinta.
3. Rukiin ja durran osalta edustavina cif-tuontihintoina käytetään
ohralle laskettuja hintoja. Edustavina cif-tuontihintoina käytetään CN-koodiin 1001 90 91 kuuluvan tavallisen vehnän siemenviljan, CN-
koodiin 1005 10 90 kuuluvan maissin siemenviljan ja CN-koodiin
1003 00 10 kuuluvan ohran siemenviljan osalta vastaavasti korkealaa-tuiselle tavalliselle vehnälle, maissille ja ohralle laskettuja hintoja.
5 artikla
Vehnän ja kovan vehnän osalta tuontitodistushakemus voidaan
hyväksyä ainoastaan seuraavin edellytyksin:
— hakija on merkinnyt tuontitodistuksen kohtaan 20 tuotavan laadun,
— hakija sitoutuu kirjallisesti antamaan asianomaiselle toimivaltaiselle
elimelle vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevan ilmoituksen
hyväksymispäivänä erityisen lisätakuun komission asetuksessa (EY)N:o 1162/95(
1) säädettyjen takuiden lisäksi, jos tuontitulli kohdassa
20 ilmoitetun määrän osalta ei ole korkein tulli kyseisen tuote-luokan kohdalla. Kyseisen takuun määrän on oltava yhtä suurikuin korkeimman tullin ja ilmoitettuun laatuun sovellettavan tullin
erotus vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevan ilmoituksen
hyväksymispäivänä korotettuna viiden ecun suuruisella lisämaksullatonnilta.
Jos eri laatuihin sovellettava tuontitulli on kuitenkin nolla, edellisen
alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettua sitoumusta ei vaadita.
6 artikla
1. Durumvehnän ja korkea- tai keskitasoista vakiolaatua olevan
tavallisen vehnän sekä lasimaisen maissin osalta tullitoimipaikan, jossatuotteet luovutetaan vapaaseen liikkeeseen, on otettava jokaisen tuonninyhteydessä edustavia näytteitä komission direktiivin 76/371/ETY liit-teessä tarkoitettujen säännösten mukaisesti. Näytteitä ei kuitenkaan
oteta, joseri laatujen tuontitulli on s ama.
Kyseiset näytteet otetaan:
— korkea- ja keskilaatuisesta vehnästä valkuaisainepitoisuuden,
ominaispainon ja epäpuhtauksien (Schwarzbesatz) määrittämiseksi
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2731/75(
2) mukaisesti
— durumvehnästä ominaispainon, epäpuhtauksien (Schwarzbesatz) ja
lasimaisten jyvien pitoisuuden määrittämiseksi
ja
— lasimaisesta maissista kelluntaluvun, ominaispainon ja lasimaisten
jyvien pitoisuuden määrittämiseksi.
Jos komissio kuitenkin virallisesti hyväksyy vehnää, durumvehnää tai
lasimaista maissia koskevan laatutodistuksen, jonka kauppatavaranalkuperäjäsenvaltio on todistanut ja antanut, näytteet otetaan ainoastaantarkistusluonteisesti laatutodistuksella varustetusta riittävän edustavastatuotujen erien määrästä.
Tässä tarkoituksessa komissio hyväksyy virallisesti asetuksen (ETY)
N:o 2454/93 63—65 artiklassa säädetyn hallinnollisen yhteistyön peri-
aatteiden mukaisesti argentiinalaisen toimielimen ”Servicio Nacional deSanidad y Calidad Agroalimentaria (SENASA)” antamat todistukset.1996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 7
(1) EYVL N:o L 117, 24.5.1995, s. 2
(2) EYVL N:o L 281, 1.11.1975, s. 22▼B
▼M7
▼B
▼M7
▼M1
▼M1
Jos SENASA:n antamassa laatutodistuksessa ilmoitetut määrityspara-
metrit ovat liitteessä I annettujen lasimaisen maissinvähimmäislaatuperusteiden mukaiset, näytteet otetaan vähintään
kolmelta prosentilta kuhunkin purkaussatamaan ja kunakin markkinoin-
tivuonna tuoduista lasteista. Malli SENASA:n antamistalaatutodistuksista on liitteessä IV. Toisinto Argentiinan hallituksenleimasta ja valtuuttamista allekirjoituksista julkaistaan Euroopanyhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa.
Tavara on luokiteltava siksi vakiolaaduksi, jonka osalta kaikki liitteessä
I tarkoitetut luokitusperusteet täyttyvät. Jos kuitenkin CN-koodiin1001 10 kuuluvan durumvehnän tuotu laatu on liitteessä I keskilaatui-selle durumvehnälle määriteltyä laatua heikompi, sovelletaan
heikkolaatuisen vehnän tuontitullia.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa määrityksissä vertailumene-
telminä käytetään komission asetuksissa (ETY) N:o 1908/84(
1)j a
(ETY) N:o 2731/75 kuvattuja menetelmiä.
Lasimainen maissi on Zea mays indurata -lajikkeen maissi, jonka
jyvissä on vallitsevana lasimainen endospermi (kova tai sarveiskalvo-
mainen koostumus). Jyvät ovat tavanomaisesti oranssinvärisiä taipunaisia. Ylemmässä osassa (alkion vastakkainen osa) eli tyvessä eiole halkeamia.
Lasimaisen maissin jyviksi määritellään jyvät, jotka vastaavat seuraavia
kahta perustetta:
— niiden tyvessä ei ole halkeamia
ja
— pituussuuntaisessa leikkauksessa niiden endospermissä on jauho-
mainen keskiosa, jota ympäröi kokonaisuudessaan sarveiskalvo-osa. Tämän sarveiskalvo-osan on oltava vallitsevana leikkauksenkokonaispinnalla.
Lasimaisen maissin jyväprosentti määritellään laskemalla 100 jyvän
edustavasta näytteestä edellä esitettyjä perusteita vastaavien jyvien
määrä.
Kelluntaluvun määrittämisessä käytetty vertailumenetelmä määritetään
liitteessä V.
3. Jos määritystulos johtaa tuodun vehnän luokittelemiseen tuontito-
distuksessa ilmoitettua vakiolaatua heikompaan laatuun, tuoja on
velvollinen maksamaan todistuksessa mainittuun tuotteeseen sovellet-tavan tuontitullin ja tosiasiallisesti tuodun tuotteen välisen erotuksen.Tällöin 5 artiklassa tarkoitettu takuu vapautetaan lukuun ottamattaviiden ecun suuruista lisämaksua tonnilta.
Jos edellä mainittua erotusta ei ole maksettu yhden kuukauden
määräajassa, 5 artiklassa tarkoitettu takuu menetetään.
4. Jäsenvaltion toimivaltaisen tulliviranomaisen ottamat edustavat
viljanäytteet on säilytettävä kuuden kuukauden ajan.
7 artikla
Ennen 1 päivää heinäkuuta 1996 annettuihin tuontitodistuksiin, jotka
käytetään vasta kyseisen päivämäärän jälkeen, sovelletaan tämänasetuksen säännöksiä.
8artikla
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1996.1996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 8
(1) EYVL N:o L 178, 5.7.1984, s. 22▼M3
▼M1
▼B
▼B
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.1996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 9
▼M3
LIITE I
Tuontitavaroiden luokitteluperusteet
(12 painoprosentin kosteuspitoisuuden tai vastaavan perusteella)
TuoteVehnä ja speltti-
vehnä (1), vehnän ja
rukiin sekaviljaa
lukuun ottamattaDurumvehnäLasimainen
maissiMuu kuin
lasimainen
maissiMuut
siemenet
CN-koodi 1001 90 1001 10 1005 90 001005 10 90 ja
1005 90 001002, 1003 ja
1007 00 90
Laatu (2)Kork-
eaKeskiHeik-
koKork-
eaKeskiHeik-
ko
1. Valkuaisainepi-
toisuuden vähim-
mäisprosenttio-
suus14,0 11,5 — — — — — — —
2. Vähimmäisomi-
naispaino (kg/hl)77,0 74,0 — 76,0 76,0 — 76,0 — —
3. Epäpuhtauksien
pitoisuuden enim-
mäisprosenttio-
suus (Schwarzbe-
satz)1,5 1,5 — 1,5 1,5 — — — —
4. Lasimaisten
siementen vähim-
mäisprosenttio-
suus— — — 75,0 62,0 — 95,0 — —
5. Enimmäiskel-
luntaluku— — — — — — 25,0 — —
(1) Nämä perusteet koskevat kuorittua spelttivehnää.
(2) Sovelletaan komission asetuksen (EY) N:o 824/2000 (EYVL L 100, 20.4.2000, s. 31) 3 artiklassa säädettyjä
analyysimenetelmiä.
Poikkeamat
Säädetty poikkeama Durumvehnä ja vehnä Lasimainen maissi
valkuaisainepitoisuudesta -0,7 —
vähimmäisominaispainosta -0,5 -0,5
epäpuhtauksien enimmäismäärästä +0,5 —
lasimaisten jyvien määrästä -2,0 -3,0kelluntaluvusta — +1,01996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 10
▼M6
▼M3
▼B
LIITE II
Noteerauspörssit ja viitelajikkeet
Tuote VehnäDurum-
vehnäMaissiMuu rehu-
siemen
Vakiolaatu Korkea Keski Heikko
Pörssinoteerauk-
sessa käytettävä
viitelajike (tyyppi/
aste)Hard Red
Spring nro
2Hard Red
Winter nro
2Soft Red
Winter nro
2Hard
Amber
Durum nro
2Yellow
Corn nro 3US Barley
nro 2
Pörssinoteeraus Minnea-
polisGrain
ExchangeKansas
City Board
of TradeChicago
Board of
TradeMinnea-
polisGrain
Exchang-
e(1)Chicago
Board of
TradeMinnea-
polisGrain
Exchang-
e(2)
(1) Jos edustavan cif-tuontihinnan laskemiseksi ei ole saatavissa lainkaan noteerauksia, käytetään Yhdysvalloissa
julkisesti käytettävissä olevia edustavimpia fob-noteerauksia.
(2)►M8Jos edustavan cif-tuontihinnan laskemiseksi ei ole saatavissa lainkaan noteerauksia, käytetään Yhdysval-
loissa julkisesti saatavilla olevia edustavimpia fob-noteerauksia. ◄1996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 11
▼M6
▼M1
LIITE III
1996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 12
▼M1
LIITE IV
1996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 13
▼M1
LIITE V
EDELLÄ 6 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU VERTAILUME-
NETELMÄ KELLUNTALUVUN MÄÄRITTÄMISEKSI
Valmistetaan natriumnitraattiliuos, jonka ominaispaino on 1,25 ja jota säily-
tetään 35 ºC:n lämpötilassa.
Liuokseen pannaan 100 edustavasta näytteestä otettua maissinjyvää, joiden
kosteuspitoisuus ei ylitä 14,5:tä prosenttia.
Liuosta ravistetaan viiden minuutin ajan 30 sekunnin välein ilmakuplien synty-
misen estämiseksi.
Kelluvat jyvät erotetaan uponneista jyvistä ja lasketaan.
Kelluntaluku lasketaan seuraavasti:
Näytteen kelluntaluku =Kelluvien jyvien m¨ a¨ar¨a
Uponneiden jyvien m¨ a¨ar¨a/C2100
Koe tehdään viisi kertaa.
Kelluntaluku on viiden tehdyn kokeen kelluntaluvun keskiarvo, mukaan ei oteta
kahta ääriarvoa.1996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 14
▼M7
LIITE VI
1996R1249 — FI — 28.10.2002 — 009.001 — 15