1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977,
moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä
(77/541/ETY)
(EYVL L 220, 29.8.1977, s. 95)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston direktiivi 81/576/ETY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1981 L 209 32 29.7.1981
►M2 Komission Direktiivi 82/319/ETY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 1982 L 139 17 19.5.1982
►M3 Council Directive 87/354/EEC of 25 June 1987 (*) L 192 43 11.7.1987
►M4 Komission direktiivi 90/628/ETY, annettu 30 päivänä lokakuuta 1990 L 341 1 6.12.1990
►M5 Komission direktiivi 96/36/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1996 L 178 15 17.7.1996
►M6 Komission direktiivi 2000/3/EY, annettu 22 päivänä helmikuuta 2000 L 53 1 25.2.2000
Muutettu:
►A1 Kreikan liittymisasiakirja (*) L 291 17 19.11.1979
►A2 Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirja L 302 23 15.11.1985
►A3 Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirja C 241 21 29.8.1994
(mukautettu neuvoston päätöksellä 95/1/EY, Euratom, EHTY) L 1 1 1.1.1995
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977,
moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(77/541/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen
lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa turvavöihin jaturvajärjestelmiin,
nämä tekniset vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on
tarpeen, että jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa
olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta moottor-
iajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevanjäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY (
3) säädetty ETY-
tyyppihyväksyntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvo-tyyppien osalta,
yhteisistä vaatimuksista matkustajatilan sisäosille, hallintalaitteiden
sijoittelulle, katolle, selkänojille ja istuimien takaosille säädetään direk-
tiivillä 74/60/ETY (
4); sisävarusteita koskevista vaatimuksista, jotka
liittyvät ohjausmekanismin toimintaan törmäystilanteessa, säädetäändirektiivillä 74/297/ETY (
5); istuimien ja niiden kiinnityspisteiden
kestävyyttä koskevista vaatimuksista säädetään direktiivillä 74/408/ETY (
6); turvavöiden kiinnityspisteitä koskevista vaatimuksista
säädetään direktiivillä 76/115/ETY (7); muut sisävarusteita, erityisesti
niskatukia ja hallintalaitteiden kuvatunnuksia, koskevat vaatimukset
annetaan myöhemmin,
turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevat säännökset sisältävät suunnitte-
luvaatimusten ohella myös turvavöiden ja turvajärjestelmien asennustamoottoriajoneuvoihin koskevia vaatimuksia,
yhdenmukaistettu turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskeva osan tyyppi-
hyväksyntämenettely mahdollistaa sen, että kukin jäsenvaltio voitarkastaa yhteisten suunnittelu- ja testivaatimusten noudattamisen jailmoittaa muille jäsenvaltioille havainnoistaan lähettämällä näillejäljennöksen kutakin turvavyön- tai turvajärjestelmäntyyppiä varten
täytetystä osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksesta; osan ETY-tyyppi-
hyväksyntämerkin laittaminen kaikkiin hyväksytyn tyypin mukaisestivalmistettuihin turvavöihin ja turvajärjestelmiin tekee tarpeettomaksinäiden turvavöiden ja turvajärjestelmien tekniset tarkastukset muissajäsenvaltioissa,
yhdenmukaisten vaatimusten päätavoitteena on edistää liikenneturvalli-
suutta; sen vuoksi turvavöiden ja turvajärjestelmien asentaminen tässädirektiivissä tarkoitettuihin ajoneuvoihin olisi tehtävä pakolliseksi, ja1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 2
(1) EYVL N:o C 76, 7.4.1975, s. 37
(2) EYVL N:o C 263, 17.11.1975, s. 37
(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
(4) EYVL N:o L 38, 11.2.1974, s. 2
(5) EYVL N:o L 165, 20.6.1974, s. 16
(6) EYVL N:o L 221, 12.8.1974, s. 1
(7) EYVL N:o L 24, 30.1.1976, s. 6
▼B
moottoriajoneuvoja koskevan kansallisen lainsäädännön lähentäminen
edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorit-tamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1. Jäsenvaltion on annettava osan ETY-tyyppihyväksyntä kaikille
kolmipiste- tai lantioturvavyön ja turvajärjestelmän tyypeille, jotkatäyttävät liitteessä I olevan 2 kohdan ja liitteissä IV-XIV määrätytsuunnittelu- ja testivaatimukset.
2. Osan tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava
vaaditut toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovat
hyväksytyn tyypin mukaisia ja oltava tarvittaessa yhteistyössä muidenjäsenvaltioiden viranomaisten kanssa.
3. Edellä 2 kohdan täytäntöön panemiseksi riittää se, että jäsenvaltio
varmistaa vähintään liitteessä I olevassa 2.8.1 kohdassa tarkoitettujen
laadunvalvontamenettelyjen soveltamisen.
Jos jäsenvaltio tai sen valtuuttamat laboratoriot kuitenkin suorittavat
tarkastuksia, on käytettyjen menetelmien oltava sellaisia, että niidenantamat tulokset ovat vähintään yhtä luotettavia kuin ensimmäisessä
alakohdassa tarkoitetuin menettelyin saadut tulokset. Erityisesti liit-
teessä I olevassa 2.8.2 kohdassa määrätty menettely ontarkoituksenmukainen menetelmä.
2 artikla
Jäsenvaltioiden on annettava kunkin 1 artiklan nojalla hyväksytyn
turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin valmistajalle►
M5 ◄liitteessä III esitettyjen mallien mukainen osan
ETY-tyyppihyväksyntämerkki.
Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet estääk-
seen sellaisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaasekaannusta 1 artiklan mukaisesti tyyppihyväksyttyjen turvavöiden taiturvajärjestelmien ja muiden laitteiden välillä.
3 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa kieltää saattamasta markkinoille turvavöitä tai
turvajärjestelmiä niiden suunnitteluun tai toimintamenetelmään liitty-vistä syistä, jos niissä on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.
2. Jäsenvaltio voi kuitenkin kieltää saattamasta markkinoille
turvavöitä ja turvajärjestelmiä, joissa on osan ETY-tyyppihyväksyntä-merkki, mutta jotka toistuvasti poikkeavat hyväksytystä tyypistä.
Kyseisen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava muille jäsenvaltioille
ja komissiolle toteutetuista toimenpiteistä ja perusteltava päätöksensä.
4 artikla
Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava toisilleen
direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 6 kohdassa esitettyä menettelyänoudattaen jokaisesta turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin osalta laadi-tusta, joko annetusta, evätystä taiperuutetusta ETY-tyyppihyväksyntätodistuksesta.
5 artikla
1. Jos osan ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio toteaa, että
useat turvavyöt tai turvajärjestelmät, joissa on sama osan ETY-tyyppi-hyväksyntämerkki, eivät ole sen hyväksymän tyypin mukaisia, sen ontoteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotanto-mallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Kyseisen valtiontoimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 3
▼M5
▼B
▼B
toimivaltaisille viranomaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka voivat,
jos turvavyöt tai turvajärjestelmät toistuvasti poikkeavat hyväksytyistätyypeistä, johtaa ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseen. Kyseisten
viranomaisten on toteutettava vastaavat toimenpiteet, jos toisen jäsen-
valtion toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat, että turvavyöt jaturvajärjestelmät poikkeavat hyväksytyistä tyypeistä.
2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava
kuukauden kuluessa toisilleen osan ETY-tyyppihyväksynnän peruutta-misesta ja tämän toimenpiteen perusteista.
3. Jos osan ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio kiistää sille
ilmoitetun vaatimuksenmukaisuutta koskevan puutteen, kyseisten jäsen-
valtioiden on yritettävä ratkaista riita. Tästä on ilmoitettavakomissiolle, joka tarvittaessa järjestää tarvittavia neuvotteluja riidanratkaisemiseksi.
6 artikla
Kaikkien tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen
säännösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat turvavöiden taiturvajärjestelmien osan ETY-tyyppihyväksynnän eväämistä tai peruut-
tamista taikka niiden markkinoille saattamisen kieltämistä, on
perusteltava yksityiskohtaisesti. Päätöksestä on ilmoitettava asianosai-selle, jolle on samanaikaisesti annettava tieto jäsenvaltion voimassaolevan lainsäädännön mukaan hänen käytettävissään olevista muutok-senhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.
7 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansal-
lista tyyppihyväksyntää siihen asennettuihin turvavöihin tai
turvajärjestelmiin liittyvistä syistä, jos turvavöissä ja turvajärjestelmissä
on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja ne on asennettu liitteessä Iolevassa 3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
8 artikla
Jäsenvaltio ei saa estää tai kieltää ajoneuvon myyntiä, rekisteröintiä,
liikkeelle laskemista tai käyttöä turvavöihin tai turvajärjestelmiin liitty-vistä syistä, jos turvavöissä ja turvajärjestelmissä on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja ne on asennettu liitteessä I olevassa 3
kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
9 artikla
Tässä direktiivissä ’ajoneuvolla’ tarkoitetaan kaikkia direktiivin 70/156/
ETY►
M5liitteessä II A ◄määriteltyjä tieliikenteeseen tarkoitettuja,
vähintään nelipyöräisiä M- ja N-luokan moottoriajoneuvoja, joidensuurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h.
10 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen
annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyä
noudattaen.
11 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direk-tiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä
tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännöksettoimitetaan kirjallisina komissiolle.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 4
▼M1
▼B
▼B
12 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 5
▼M6
LIITELUETTELO
Liite I: Soveltamisala, määritelmät, osan EY-tyyppihyväksyntä, asennus-
vaatimukset
Liite II: Tyyppihyväksyntäasiakirja
Lisäys 1: Ilmoituslomake (osa)
Lisäys 2: Ilmoituslomake (ajoneuvo)
Lisäys 3: Tyyppihyväksyntätodistus (osa)Lisäys 4: Tyyppihyväksyntätodistus (ajoneuvo)
Liite III: Osan EY-tyyppihyväksyntämerkit
Liite IV: Esimerkki kelauslaitteen mekanismin kestävyystestissä
käytettävästä laitteesta
Liite V: Esimerkki törmäystilanteessa lukittuvien kelauslaitteiden lukittu-
mistestissä käytettävästä laitteesta
Liite VI: Esimerkki pölynkestävyystestissä käytettävästä laitteestaLiite VII: Kuvaus testivaunusta, istuimesta, kiinnityspisteistä ja pysäyty-
slaitteesta
Liite VIII: Kuvaus nukesta
Liite IX: Kuvaus vaunun hidastuvuutta kuvaavasta käyrästä ajan funktiona
Liite X: OhjeetLiite XI: Kahden vyölukon testi
Liite XII: Kulumis- ja mikrosiirtymätestit
Liite XIII: KorroosiotestiLiite XIV: Testien suoritusjärjestys
Liite XV: Turvavöiden ja kelauslaitteiden vähimmäisvaatimukset osoittava
taulukko
Liite XVI: Tuotannon vaatimustenmukaisuus
Liite XVII: Lasten turvajärjestelmiä koskevat vaatimukset
Liite XVIII: Lasten turvajärjestelmiä koskevat asennusvaatimukset
Lisäys: Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission
konsolidoidun päätöslauselman R.E.3 (5.2 kohta ja lisäys 2) liit-
teen 13 teksti1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 6
▼M6
LIITE I
SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT, OSAN EY-TYYPPIHYVÄK-
SYNTÄ, ASENNUSVAATIMUKSET
0 SOVELTAMISALA
Tätä direktiiviä sovelletaan turvavöihin ja kiinnitysjärjestelmiin,
jotka on suunniteltu asennettaviksi direktiivin 70/156/ETY liit-
teen II määritelmän mukaisiin ajoneuvoihin ja jotka on
tarkoitettu eteenpäin tai taaksepäin suunnatuilla istuimilla istu-
vien henkilöiden henkilökohtaiseen käyttöön, esimerkiksi
yhdelle hengelle tarkoitettuina erillisinä varusteina, sekä lasten
turvajärjestelmiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi M1- ja N1-
luokan ajoneuvoihin.
1 MÄÄRITELMÄT
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
1.1 ” turvavyöllä (istuinvyö,vyö) ” vyönauha-asennelmaa, johon
kuuluu vyölukko sekä säätö- ja kiinnityslaitteet ja joka asenne-
taan kiinteästi moottorikäyttöiseen ajoneuvoon ja jonka
tarkoituksena on vähentää vyön käyttäjän vahingoittumisen
vaaraa rajoittamalla tämän liikkuvuutta ajoneuvossa törmäyksen
tai äkillisen jarrutuksen yhteydessä. Tällaista asennelmaa kutsu-
taan yleensä ”vyöasennelmaksi” ja ilmaisuun katsotaan
kuuluvaksi myös energianvaimennin tai nauhan kelauslaite;
1.1.1 ” lantiovyöllä ” vyötä, joka menee vyön käyttäjän etulantion
ylitse;
1.1.2 ” olkavyöllä ” vyötä joka kulkee vinottain rintalastan poikki
lantiolta vastapäiselle olkapäälle;
1.1.3 ” kolmipistevyöllä ” olennaisesti lantionauhasta ja olkanauhasta
koostuvaa yhdistelmää;
1.1.4 ” valjasvyöllä ” vyöasennelmaa, johon kuuluu lantiovyö ja olka-
nauhat;
1.2 ” vyötyypillä ” vyöluokkaa, joka ei eroa sellaisilta olennaisilta osil-
taan kuin:
1.2.1 jäykät osat (vyölukko, kiinnityslaitteet, nauhan kelauslaite);
1.2.2 nauhojen materiaali, kudos, mitat ja värit;
1.2.3 vyöasennelman geometria;
1.3 ” nauhalla ” joustavaa osaa, joka on suunniteltu pitämään
käyttäjän kehoa paikallaan ja siirtämään rasituskohdat vyön kiin-
nityspisteisiin;
1.4 ” vyölukolla ” pikalukkolaitetta, jonka avulla käyttäjä pysyy vyöllä
kiinnitettynä. Vyölukko voi käsittää säätölaitteen, lukuun otta-
matta valjasvyön solkea;
1.5 ” vyön säätölaitteella ” laitetta, jonka avulla vyötä voidaan säätää
yksittäisen käyttäjän ja istuimen asennon vaatimusten mukaan.
Säädettävä osa voiolla vyölukon osa, nauhan kelauslai te tai
mikä muu turvavyön osa tahansa;
1.6 ” kiinnityslaitteilla ” vyöasennelman osia, mukaan lukien tarvit-
tavat varmistusosat, joiden avulla asennelma voidaan kiinnittää
vyön kiinnityspisteisiin;
1.7 ” energianvaimentimella ” laitetta, joka on suunniteltu hajautta-
maan energiaa vyöasennelman osana olevasta nauhasta
riippumatta tai yhdessä sen kanssa;
1.8 ” kelauslaitteella ” laitetta, joka sisältää turvavyön koko nauhan
tai osan siitä;
1.8.1 ” lukkiutumattomalla kelauslaitteella ” (tyyppi1) kelauslai tetta,
jonka vyönauha on vedetty ulos täyteen pituuteensa pienellä
ulkoisella voimalla ja joka ei salli ulosvedetyn nauhan säätöä;
1.8.2 ” käsin avattavalla kelauslaitteella ” (tyyppi2) kelauslai tetta, joka
vaatii käyttäjältä laitteen käsikäyttöä kelauslaitteen lukituksen
avaamiseksi, jotta voidaan säätää haluttu vyönauhan pituus, ja
joka lukkiutuu automaattisesti mainitun toiminnon päättyessä;1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 7
▼M6
1.8.3 ” automaattisesti lukkiutuvalla kelauslaitteella ” (tyyppi3) kelaus-
laitetta, jolla voidaan vetää vyönauha haluttuun pituuteen ja joka,
kun vyölukko on kiinnitetty, säätää nauhan automaattisesti
käyttäjän mukaan. Nauhan pidentäminen edelleen edellyttää
käyttäjän tarkoituksellista toimintaa;
1.8.4 ” pikalukkiutuvalla kelauslaitteella ” (tyyppi4) kelauslai tetta, joka
tavanomaisissa ajo-olosuhteissa ei rajoita turvavyön käyttäjän
liikkumisvapautta. Siinä on pituuden säätölaite, joka säätää
nauhan automaattisesti käyttäjän mukaan, ja lukitusmekanismi,
jonka seuraavat tekijät laukaisevat:
1.8.4.1 ajoneuvon vauhdin hidastuminen (yksitoimintoinen lukittumis-
tapa);
1.8.4.2 yhdistelmä, joka koostuu ajoneuvon vauhdin hidastumisesta,
vyön tai minkä tahansa muun automaattisen välineen liikkuminen
(monitoimintoinen lukittumistapa);
1.8.5 ’ törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella,jossa on suurempi
vastekynnys ’ (tyyppi 4N) tarkoitetaan 1.8.4 kohdassa määritettyä
kelauslaitetta, kuitenkin niin, että se erityisominaisuuksiltaan
soveltuu käytettäväksiM2-, M3-, N1-, N2- ja N3-luokan ajoneu-
voissa (1);
1.8.6 ” vyön korkeuden säätölaitteella ” laitetta, jolla turvavyön olka-
nauhan korkeutta voidaan säätää käyttäjän ja auton istuimen
mukaan. Tällaista laitetta voidaan pitää turvavyön osana tai
turvavyön kiinnityslaitteen osana;
1.9 ” vyön kiinnityspisteillä ” sellaisia ajoneuvon tai istuimen raken-
teen osia tai muuta ajoneuvon osaa, johon turvavyöasennelmat
on kiinnitettävä;
1.10 ” ajoneuvotyypillä ” turvavöiden ja turvajärjestelmien osalta moot-
toriajoneuvojen luokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa
toisistaan seuraavilta olennaisilta osiltaan: ajoneuvo- tai istuinra-
kenteen osien tai ajoneuvon muiden osien, joihin vyön
kiinnityspisteet on kiinnitetty, mitat, muodot ja rakennemater-
iaalit;
1.11 ” turvajärjestelmällä ” järjestelmää, joka yhdistää asianmukaisin
keinoin ajoneuvon rakenteeseen kiinnitetyn istuimen ja
turvavyön, jonka vähintään yksi kiinnityspiste sijaitsee istuimen
rakenteessa;
1.12 ” istuimella ” yhden täysikasvuisen henkilön istuttavaa ajoneuvon
rakenteeseen sisäänrakennettua tai irrallista rakennetta verhoi-
luineen. Ilmaisu käsittää sekä erillisen istuimen että yhdelle
henkilölle tarkoitetun yhdistelmäistuimen osan;
1.12.1 ” matkustajan etuistuimella ” istuinta, jossa istuimen ”etummainen
H-piste” on kuljettavan R-pisteen kautta kulkevalla pystysuoralla
poikittaistasolla tai sen edessä;
1.13 ” istuinryhmällä ” yhden tai useamman täysikasvuisen henkilön
istuttavaa joko yhdistelmäistuinta tai erillisiä istuimia (jotka on
sijoitettu esimerkiksi niin, että yhden istuimen etukiinnityspisteet
ovat linjassa toisen istuimen etu- tai takakiinnityspisteiden kanssa
tai toisen istuimen kiinnityspisteiden välissä);
1.14 ” yhdistelmäistuimella ” vähintään kahden täysikasvuisen henkilön
istuttavaksi tarkoitettua rakennetta verhoiluineen;
1.15 ” säätöjärjestelmällä ” laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osa
voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella
voidaan erityisesti:
1.15.1 säätää istuimen asentoa pituussuunnassa;
1.15.2 säätää istuimen asentoa pystysuunnassa;1.15.3 säätää istuimen asentoa istuinkulman osalta;1.16 ” istuimen kiinnityspisteellä ” järjestelmää, jolla istuin on kiinni-
tetty ajoneuvon rakenteeseen, mukaan lukien asiaankuuluvat
osat ajoneuvon rakenteessa;
1.17 ” istuintyypillä ” istuinluokkaa, johon kuuluvat istuimet eivät eroa
toisistaan seuraavilta olennaisilta osin, kuten:
1.17.1 istuinrakenteen muoto, mitat ja materiaalit;1.17.2 säätö- ja kaikkien lukitusjärjestelmien tyypit ja mitat;1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 8
▼M6
1.17.3 istuimessa olevien vyön kiinnityspisteiden, istuimien kiinnity-
spisteiden ja kyseisten ajoneuvorakenteen osien tyypit ja mitat;
1.18 ” siirtojärjestelmällä ” laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen
osaa voidaan portaattomasti siirtää pituussuunnassa, tai istuimen
osien välisiä kulmia muuttaa matkustajien ajoneuvoon nouse-
misen helpottamiseksi;
1.19 ” lukitusjärjestelmällä ” laitetta, jonka avulla istuin ja sen osat
lukitaan istuimen käyttöasentoihin ja joka sisältää laitteet sekä
istuimen selkänojan että ajoneuvon istuimen lukitsemiseen;
1.20 ” upotettu lukon aukaisupainike ”: lukko eisaa avautua, kun
upotuskohtaa painetaan pallolla, jonka läpimitta on 40 mm;
1.21 ” upottamaton lukon aukaisupainike ”: lukon on avauduttava, kun
upotuskohtaa painetaan pallolla, jonka läpimitta on 40 mm;
1.22 ” esikuormittajalla ” turvavyön lisänä tai sen osana olevaa laitetta,
joka kiristää vyönauhaa vyönauhan löysyyden vähentämiseksi
törmäystilanteessa;
1.23 ” vertailualueella ” tilaa kahden pystysuoran poikittaistason
välissä, 400 mm:n päässä toisistaan ja symmetrisessä suhteessa
H-pisteeseen sekä määriteltyinä neuvoston direktiivin 74/60/
ETY (2) liitteessä II kuvaillun laitteen liikkeellä pystysuorasta
vaakasuoraan. Laite sijoitetaan kyseisen liitteen määritelmän
mukaisesti ja sen enimmäispituudeksi asetetaan 840 mm;
1.24 ” ilmatyynyasennuksella ” moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa
turvavöitä ja turvajärjestelmiä täydentämään asennettua laitetta
elijärjestelmää, joka ajoneuvoon vai kuttavassa kovassa törmäyk-
sessä automaattisesti levittää taipuisan rakenteen, jonka
tarkoituksena on laitteen sisällä olevaa kaasua yhteen purista-
malla rajoittaa ajoneuvon käyttäjän kehon osan tai osien
vakavaa kosketusta matkustajatilan sisäisen osan kanssa;
1.25 ” matkustajan ilmatyynyllä ” ilmatyynyasennusta, jonka tarkoituk-
sena on suojata muilla kuin kuljettajan istuimella istuvaa
matkustajaa tai matkustajia etutörmäystilanteessa;
1.26 ” lasten turvajärjestelmällä ”osista koostuvaa kokoonpanoa, johon
voi kuulua yhdistelmä nauhoja tai taipuisia osia sekä lukitseva
solki, säätölaitteita, kiinnittimiä ja joissakin tapauksissa
täydentävä tuoli ja/tai törmäyssuoja, jonka voi kiinnittää moottor-
ikäyttöiseen ajoneuvoon. Järjestelmä on myös suunniteltu
pienentämään käyttäjän loukkaantumisriskiä törmäystilanteessa
tai ajoneuvon äkillisessä jarrutustilanteessa rajoittamalla
käyttäjän kehon liikkuvuutta;
1.27 ” taaksepäin suunnatulla ” ajoneuvon tavanomaisesta kulkusuun-
nasta vastakkaiseen suuntaan suunnattua.
2 OSAN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
2.1 Osan EY-tyyppihyväksynnän hakeminen
2.1.1 Valmistajan on haettava turvavyötyypille direktiivin 70/156/ETY
3 artiklan 4 kohdan mukaista osan EY-tyyppihyväksyntää.
Valmistajan tai sellaisen ajoneuvon valmistajan, johon turvajär-
jestelmä on tarkoitettu, on haettava turvajärjestelmätyypille
direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4 kohdan mukaista osan EY-
tyyppihyväksyntää.
2.1.2 Ilmoituslomakkeen malli on liitteen II lisäyksessä 1.
2.1.3 Seuraavat näytteet on toimitettava tyyppihyväksyntätestin suorit-
tavalle tekniselle tutkimuslaitokselle:
2.1.3.1 kuusi näytettä, joista yhtä käytetään vertailutarkoituksiin;2.1.3.2 10 m kutakin vyötyypissä käytettyä nauhatyyppiä.
2.1.3.3 Osan tyyppihyväksyntätestin suorittavalla teknisellä tutkimuslai-
toksella on oltava oikeus pyytää näytteitä.
2.1.4 Tyyppihyväksyntää turvajärjestelmälle hakevan on toimitettava
turvajärjestelmän hyväksyntätestejä suorittavalle tutkimuslaitok-
selle kaksi näytekappaletta. Näihin saa kuulua kaksi 2.1.3.1
kohdassa tarkoitettua vyön näytekappaletta ja valmistajan
valinnan mukaan joko sitä tyyppiä oleva ajoneuvo, jolle hyväk-
syntää haetaan, taitällai sen ajoneuvon se osa taine osat, jotka
tutkimuslaitos katsoo tarpeellisiksi.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 9
▼M6
2.1.5 Lasten turvajärjestelmistä on toimitettava neljä näytettä:
2.1.5.1 10 m kutakin lasten turvajärjestelmässä käytettyä nauhaluokkaa,
lukuun ottamatta haaranauhaa, josta on toimitettava 2 m; ja
2.1.5.2 pakkausohjeet ja -yksityiskohdat liittessä XVII olevan 14 kohdan
mukaisesti.
2.1.5.3 Osan tyyppihyväksyntätestin suorittavalla teknisellä tutkimuslai-
toksella on oltava oikeus pyytää lisää näytteitä.
2.1.5.4 Pikkulasten kannettavien turvaistuimien osalta, jos turvaistuinjär-
jestelmää voidaan käyttää yhdessä useantyyppisten
turvaistuimien kanssa, turvajärjestelmien valmistajan on toimitet-
tava luettelo pikkulasten turvaistuintyypeistä.
2.1.5.5 Käytettäessä hyväksyttyä aikuisten turvavyötä lasten turvajärjes-
telmän varmistamiseen hakemuksessa on määrättävä käytettävän
aikuisten turvavyön luokka, esimerkiksi paikallaan pysyvät
lantiovyöt.
2.1.6 Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava ennen tyyppi-
hyväksynnän myöntämistä, että käytössä on tyydyttävät
järjestelyt, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuutta
voidaan valvoa tehokkaasti.
2.2 Merkinnät
2.2.1 Osan EY-tyyppihyväksyntää varten edellä 2.1.3 tai 2.1.4 kohdan
mukaan jätettyihin vyötyypin tai turvajärjestelmätyypin näyttei-
siin on merkittävä selvästi ja pysyvästi valmistajan nimi,
kaupallinen merkki tai tavaramerkki.
2.2.2 Osan EY-tyyppihyväksyntää varten edellä 2.1.5 tai 2.1.5.1
kohdan mukaan jätettyihin lasten turvajärjestelmän näytteisiin
on merkittävä selvästi ja pysyvästi valmistajan nimi, kaupallinen
merkkitaitavaramerkki .
2.2.2.1 Yhteen muovista tehtyyn lasten turvalaitteen osaan (kuten kuori,
törmäyssuoja, ilmatyyny jne.), lukuunottamatta vyötä tai vöitä tai
valjasvyötä, on merkittävä selvästi (ja pysyvästi) valmistusvuosi.
2.2.2.2 Jos turvajärjestelmää käytetään yhdessä aikuisten turvavyön
kanssa, oikeaa vöiden kiinnitystapaa on havainnollistettava
turvajärjestelmään pysyvästi kiinnitetyllä piirroksella. Jos
turvajärjestelmää pidetään paikallaan aikuisten turvavyöllä, tuot-
teessa on oltava väritunnuksin esitetty eteen- ja taaksepäin
suuntautuvien istuimien turvavyöjärjestely. Turvavyön väri
eteenpäin asennetussa istuimessa on punainen ja taaksepäin suun-
tautuvassa istuimessa sininen. Samoja värejä on myös käytettävä
laitteen käyttötapoja kuvaavissa merkinnöissä. Jokainen
turvavyön lantion ja olan alueella kulkeva osa on erotettava tuot-
teessa väritunnuksin ja/tai sanoin. Edellä määritellyn merkinnän
on oltava näkyvissä silloin, kun turvajärjestelmä on ajoneuvoon
asennettuna. Ryhmään 0 kuuluvien turvajärjestelmien osalta
tämän merkinnän on oltava näkyvissä myös lapsen ollessa
turvajärjestelmään kiinnitettynä.
2.2.2.3 Taaksepäin suuntautuvissa lasten turvajärjestelmissä on oltava
asennetusta asennosta näkyvä pysyvästi kiinnitetty merkintä,
joka sisältää seuraavan varoituksen:
Tämän merkinnän on oltava sen maan kielellä, missä laitetta
myydään.
2.2.2.4 Turvajärjestelmissä, joita voidaan käyttää sekä eteen- että taak-
sepäin suunnattuna, on oltava seuraava maininta:1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 10
▼M6
2.3 Yleiset vaatimukset
2.3.1 Jokaisen edellä 2.1 kohdan mukaisesti jätetyn näytteen on nouda-
tettava 2.3-2.7 kohdassa esitettyjä vaatimuksia.
2.3.2 Lasten turvajärjestelmien osalta jokaisen 2.1 kohdan mukaisesti
jätetyn näytteen on noudatettava liitteessä XVII olevia asiaan-
kuuluvia vaatimuksia.
2.3.3 Vyön tai turvajärjestelmän on oltava siten suunniteltu ja raken-
nettu, että oikein asennettuna ja käyttäjän asianmukaisesti
käyttämänä se toimii tyydyttävästi ja vähentää ruumiinvamman
vaaraa onnettomuuden sattuessa.
2.4 Jäykät osat
2.4.1 Yleistä2.4.1.1 Turvavyön jäykissä osissa, kuten vyölukoissa, säätölaitteissa,
kiinnikkeissä ja vastaavissa ei saa olla teräviä reunoja, jotka saat-
taisivat aiheuttaa hankauksen aiheuttamaa nauhojen kulumista tai
niiden katkeamisen.
2.4.1.2 Kaikki vyöasennelman osat, jotka saattavat ruostua, on sopivalla
tavalla suojattava sitä vastaan. Jäljempänä 2.7.2 kohdassa
määrätyn korroosiotestin jälkeen mitään merkkejä sellaisesta
huonontumisesta, joka saattaa vaikeuttaa laitteen asianmukaista
toimintaa, tai merkittävästä ruostumisesta ei saa olla pätevän
tarkkailijan paljain silmin havaittavissa.
2.4.1.3 Energian vaimentamiseen tai kuormaa kantamaan tai siirtämään
tarkoitetut jäykät osat eivät saa olla helposti murtuvia.
2.4.1.4 Turvavyön jäykkien osien ja muovista tehtyjen osien on oltava
siten sijoitettuja ja asennettuja, että moottoriajoneuvon ollessa
tavanomaisessa käytössä ne eivät voi jumiutua liukuvan istuimen
alle tai ajoneuvon oven väliin. Jollei jokin osista täytä edellä
mainittuja vaatimuksia, sille on tehtävä 2.7.6.4 kohdassa
määritelty kylmävaikutustesti. Jos mitään näkyviä halkeamia on
testin jälkeen havaittavissa jäykkien osien muovisissa suojuksissa
tai pidikkeissä, nämä muovista valmistetut osat on poistettava ja
sen jälkeen on tarkistettava, onko jäljelle jäävä asennelma edel-
leen turvallinen. Jos jäljelle jäänyt asennelma on edelleen
turvallinen tai jollei näkyviä halkeamia ole havaittavissa, se on
tarkistettava uudelleen sen varmistamiseksi, että se täyttää 2.4.2,
2.4.3 ja 2.6 kohdan vaatimukset.
2.4.1.5 Polyamidi 6:n vettä hylkivillä ominaisuuksilla varustettujen
aineiden käyttö on kielletty kaikissa mekaanisissa osissa, joiden
toimintaan kyseisellä ilmiöllä todennäköisesti on kielteinen
vaikutus.
2.4.2 Vyölukko
2.4.2.1 Vyölukon on oltava siten suunniteltu, että vääränlaisen käytön
mahdollisuus on poissuljettu: tämä tarkoittaa muun muassa, että
vyölukkoa ei voida jättää osittain suljettuun asentoon. Vyön
avausmenettelyn on oltava itsestäänselvä. Käyttäjän kehon
kanssa mahdollisesti kosketuksiin joutuvien lukon osien poikki-
pinta-alan on oltava vähintään 20 cm
2ja leveyden vähintään
46 mm mitattuna enintään 2,5 mm:n etäisyydellä kosketuspin-
nasta olevalla tasolla.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 11
▼M6
Valjasvyön solkien osalta jälkimmäinen vaatimus katsotaan
täytetyksi, jos lukon ja käyttäjän kehon välinen kosketusalue on
20-40 cm2.
2.4.2.2 Vyölukon on oltava suljettuna silloinkin, kun se ei ole kuormitet-
tuna, sen asennosta riippumatta. Sitä ei tule voida avata alle
1 daN:n voimalla.
Vyölukon on oltava siten suunniteltu, että sitä on helppo käyttää
ja siihen on helppo tarttua. Se on voitava avata 2.7.9.2 kohdassa
määritellyllä voimalla.
Vyölukko avataan painamalla joko nappia tai senkaltaista laitetta.
Kuormitettavalla pinnalla on oltava seuraavat mitat, kun painike
on vapautusasennossa ja kun se on projisoituna tasolle, joka on
kohtisuorassa painikkeen alkuperäiseen liikesuuntaan nähden:
— koteloitujen laitteiden osalta pinta-alaltaan vähintään 4,5 cm2
ja leveydeltään vähintään 15 mm,
— koteloimattomien laitteiden osalta pinta-alaltaan vähintään
2,5 cm2ja leveydeltään vähintään 10 mm.
Tämän alueen on oltava väriltään punainen. Vyölukon mikään
muu osa eisaa olla punai nen.
2.4.2.3 Lukon on kestettävä jatkuvaa käyttöä, ja ennen 2.7.8 kohdassa
tarkoitettua dynaamista testiä lukolle on suoritettava 5 000
aukaisua ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.
Valjasvyön lukkojen osalta tämä testi voidaan suorittaa
käyttämättä kaikkia kielekkeitä.
2.4.2.4 Vyölukon on 2.7.6.3 kohdan mukaisesti testattaessa toimittava
tavanomaisesti.
2.4.2.5 Jäljempänä 2.7.9 kohdassa esitetyssä testissä vyölukon avaami-
seen tarvittava voima saa olla enintään 6 daN.
2.4.2.6 Vyölukon lujuus on testattava soveltuvin osin 2.7.6.1 ja 2.7.6.5
kohdan mukaisesti. Se ei saa murtua, vakavasti vääntyä tai irrota
ollessaan määrätyn kuorman alaisena.
2.4.2.7 Jos vyölukoissa, jotka sisältävät kahdelle asennelmalle yhteisen
osan, toisen asennelman vyölukko voidaan asentaa käytettäväksi
tämän asennelman vastakappaleessa ja toisen asennelman osassa,
2.7.8 ja 2.7.9 kohdassa mainitut avautumistestit on suoritettava
kummallekin asennelmatavalle.
2.4.3 Vyön säätölaite2.4.3.1 Kaksi näytettä kustakin vyön säätölaitteesta on testattava 2.7.4
kohdan mukaisesti. Kunkin säätölaitenäytteen vyönauha saa olla
enintään 25 mm ja vyön kaikkien säätölaitteiden siirtymät saavat
olla enintään 40 mm.
2.4.3.2 Kaikkien säätölaitteiden lujuus on testattava 2.7.6.1 kohdan
mukaisesti. Ne eivät saa murtua tai irrota ollessaan määrätyn
kuorman alaisina.
2.4.3.3 Jäljempänä 2.7.6.6 kohdan mukaista testiä suoritettaessa minkä
tahansa käsikäyttöisen laitteen käyttämisen edellyttämä voima
saa olla enintään 5 daN.
2.4.4 Kiinnityslaitteet ja vyön korkeuden säätölaitteet
Kiinnityslaitteiden lujuus on testattava 2.7.6.1 ja 2.7.6.2 kohdassa
vahvistetulla tavalla. Varsinaisten korkeuden säätölaitteiden
lujuus on testattava tämän direktiivin 2.7.6.2 kohdassa kuvatulla
tavalla, jollei niitä ole testattu ajoneuvossa turvavöiden kiinnity-
spisteitä koskevan muutetun neuvoston direktiivin 76/115/
ETY (
3) mukaisesti. Nämä osat eivät saa murtua tai irrota, kun
niitä kuormitetaan direktiivissä vahvistetulla kuormalla.
2.4.5 Kelauslaitteet
Kelauslaitteiden on täytettävä jäljempänä esitetyt vaatimukset,
mukaan lukien 2.7.6.1 ja 2.7.6.2 kohdassa määrätyt lujuustestit.
2.4.5.1 Automaattisesti lukkiutuvat kelauslaitteet2.4.5.1.1 Automaattisesti lukkiutuvalla kelauslaitteella varustetun
turvavyön nauha ei saa liikkua enempää kuin 30 mm kelauslait-
teiden lukitusasentojen välillä. Käyttäjän taaksepäin suuntautuvan
liikkeen jälkeen vyön on joko jäätävä alkuasentoonsa tai palat-1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 12
▼M6
tava tähän asentoon automaattisesti käyttäjän liikkuessa tämän
jälkeen eteenpäin.
2.4.5.1.2 Jos kelauslaite on osa lantiovyötä, nauhan kelausvoiman on
oltava vähintään 0,7 daN mitattuna mallinuken ja kelauslaitteen
välisessä vapaassa pituudessa 2.7.7.4 kohdan mukaisesti. Jos
kelauslaite on osa olkanauhaa, nauhan kelausvoiman on oltava
vähintään 0,2 daN ja enintään 0,7 daN samalla tavalla mitattuna.
Jos nauha kulkee nauhanohjaimen tai hihnapyörän välittämänä,
kelausvoima on mitattava mallinuken ja nauhanohjaimen tai
hihnapyörän välisestä vapaasta pituudesta. Jos asennelmaan
sisältyy laite, joka käsikäyttöisenä tai automaattitoimintoisena
estää nauhaa kelautumasta kokonaan, tällainen laite ei saa olla
toiminnassa kelausnopeutta arvioitaessa.
2.4.5.1.3 Nauha on vedettävä ulos kelauslaitteesta ja sen on annettava tois-
tuvastikelautua 2.7.7.1 kohdassa kuvai llun menetelmän
mukaisesti, kunnes 5 000 vetämis- ja kelautumiskertaa on suori-
tettu. Tämän jälkeen kelauslaitteelle on suoritettava
korroosiotesti 2.7.2 kohdan mukaisesti ja sen jälkeen 2.7.7.3
kohdassa esitetty pölynkestävyystesti. Sitten nauhalle on tehtävä
toiset 5 000 testikierrosta, minkä jälkeen sen on edelleentäytettävä 2.4.5.1.1 ja 2.4.5.1.2 kohdan vaatimukset. Edellä main-
ittujen testien jälkeen kelauslaitteen on edelleenkin toimittava
moitteettomasti ja taltioitava nauha tehokkaasti.
2.4.5.2 Törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet
2.4.5.2.1 Törmäyksessä lukittuvan kelauslaitteen on täytettävä seuraavat
edellytykset testattaessa sitä 2.7.7.2 kohdan mukaisesti. Kun
kyseessä on yksinkertainen lukittumistapa 1.8.4.1 kohdan mukai-
sesti, ainoastaan ajoneuvon jarrutusta koskevat eritelmät ovat
voimassa:
2.4.5.2.1.1 tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden lukituksen on lukituttava, kun
ajoneuvon hidastuvuus saavuttaa arvon 0,45 g tai arvon 0,85 g
tyyppiä 4N olevilla kelauslaitteilla;
2.4.5.2.1.2 tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden lukitus ei saa lukittua, kun
vyönauhan kiihtyvyys on alle 0,8 g, ja tyyppiä 4N olevien
kelauslaitteiden lukitus ei saa lukittua, kun vyönauhan kiihtyvyys
on alle 1,0 g;
2.4.5.2.1.3 lukitus ei myöskään saa lukittua, kun anturia on kallistettu
enintään 12º johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asen-
nusasennosta;
2.4.5.2.1.4 tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden lukituksen on lukituttava, kun
anturia on kallistettu vähintään 27º johonkin suuntaan valmis-
tajan ilmoittamasta asennusasennosta, ja tyyppiä 4N olevien
kelauslaitteiden lukituksen on lukituttava, kun anturia on kallis-
tettu vähintään 40º johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta
asennusasennosta;
2.4.5.2.1.5 jos kelauslaitteen toiminta riippuu ulkoisesta signaalista tai
voimanlähteestä, kelauslaitteen on lukituttava automaattisesti
myös silloin, kun yhteys ulkoiseen signaaliin tai voimanlähtee-
seen ei toimi. Tämän vaatimuksen ei kuitenkaan ole täytyttävä,
jos kyseessä on monitoimisen lukittumistavan kelauslaite, edel-
lyttäen että yksi lukittumistapa riippuu ulkoisesta signaalista tai
voimanlähteestä ja että kuljettaja saa tiedon häiriöstä signaalin
tai voimanlähteen toiminnassa optisesti ja/tai akustisesti.
2.4.5.2.2 Testattaessa 2.7.7.2 kohdan mukaisesti törmäyksessä lukittuvan
kelauslaitteen lukittumista, joka perustuu monitoimiseen lukittu-
mistapaan, muun muassa vyönauhan liikkumiseen, kelauslaitteen
on täytettävä eritellyt vaatimukset ja lisäksi lukituttava, kun
vyönauhan kiihtyvyys on vähintään 2,0 g vyönauhan uloskelaus-
suuntaan mitattuna.
2.4.5.2.3 Kussakin edellä 2.4.5.2.1 ja 2.4.5.2.2 mainitussa testissä ennen
kelauslaitteen lukittumista mahdollisesti tapahtuva vyönauhan
liike saa olla enintään 50 mm alkaen 2.7.7.2.1 kohdassa määritel-
lystä pituudesta. Edellä 2.4.5.2.1.2 kohdan vaatimusten
noudattamiseksi kelauslaitetta pidetään tyydyttävänä, jos tässä
kohdassa vahvistetuilla nauhan kiihtyvyysarvoilla se ei lukitu
ainakaan ennen kuin nauhaa on kelattu ulos 50 mm alkaen
2.7.7.2.1 kohdassa määritellystä pituudesta.
2.4.5.2.4 Jos kelauslaite on osa lantiovyötä, nauhan kelautumisvoiman on
oltava vähintään 0,7 daN mitattuna mallinuken ja kelauslaitteen1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 13
▼M6
välisestä vapaasta pituudesta 2.7.7.4 kohdan mukaisesti. Jos
kelauslaite on osa olkanauhaa, nauhan kelautumisvoiman on
oltava vähintään 0,2 daN ja enintään 0,7 daN samalla tavoin
mitattuna. Jos nauha kulkee ohjaimen tai hihnapyörän
välittämänä, kelausvoima on mitattava mallinuken ja ohjaimen
tai hihnapyörän välisestä vapaasta pituudesta. Jos asennelmaan
sisältyy laite, joka käsikäyttöisenä tai automaattitoimintoisena
estää nauhaa kelautumasta kokonaan, tällainen laite ei saa olla
toiminnassa kelausnopeutta arvioitaessa.
2.4.5.2.5 Nauha on vedettävä ulos kelauslaitteesta ja sen on annettava tois-
tuvastikelautua 2.7.7.1 kohdassa kuvai llun menetelmän
mukaisesti, kunnes 40 000 vetämis- ja kelautumiskertaa on suor-
itettu. Tämän jälkeen kelauslaitteelle on suoritettava
korroosiotesti 2.7.2 kohdan mukaisesti ja sen jälkeen 2.7.7.3
kohdassa esitetty pölynkestävyystesti. Sitten nauhalle on tehtävätoiset 5 000 testikierrosta, minkä jälkeen sen on edelleen
täytettävä 2.4.5.2.1, 2.4.5.2.2, 2.4.5.2.3 ja 2.4.5.2.4 kohdan vaati-
mukset. Edellä mainittujen testien jälkeen kelauslaitteen on
edelleenkin toimittava moitteettomasti ja taltioitava nauha tehok-
kaasti.
2.4.6 Esikuormituslaite
2.4.6.1 Jäljempänä 2.7.2 kohdan mukaisesti suoritetun korroosiotestin
jälkeen esikuormituslaitteen (mukaan lukien laitteeseen alkuperä-
isillä pistokkeilla kiinnitetty törmäysanturi kuitenkin ilman
pistokkeiden läpi kulkevaa virtaa) on toimittava tavanomaisesti.
2.4.6.2 On tarkastettava, että laitteen tahattomasti tapahtunut toiminta ei
aiheuta käyttäjälle ruumiillisen vamman vaaraa.
2.4.6.3 Pyroteknisten esikuormituslaitteiden osalta:
2.4.6.3.1 Käsittelyn jälkeen, joka on suoritettu 2.7.10.2 kohdan mukaisesti,
esikuormituslaite ei saa olla käynnistynyt lämpötilan vaikutuk-sesta ja laitteen on toimittava tavanomaisesti.
2.4.6.3.2 On toteutettava varotoimenpiteet, jotta laitteista purkautuvat
kuumat kaasut eivät sytytä laitteen vieressä olevia helposti
syttyviä materiaaleja.
2.5 Vyönauhat2.5.1 Yleistä2.5.1.1 Vyönauhojen on oltava sellaiset, että varmistetaan, että niiden
käyttäjän keholle aiheuttama paine jakautuu mahdollisimman
tasaisesti niiden koko leveydeltä ja etteivät ne kuormitettuina-
kaan väänny. Niillä on oltava energiaa vaimentava ja jakava
ominaisuus. Nauhojen on oltava siten viimeisteltyjä, etteivät ne
voipurkautua käytössä.
2.5.1.2 Nauhan, jolle kohdistuu 980 daN:n kuorma, leveyden on oltava
vähintään 46 mm. Tämä mitta on mitattava 2.7.5 kohdassa
esitetyn vetomurtolujuustestin aikana konetta pysäyttämättä.
2.5.2 Lujuus huoneilmakäsittelyn jälkeen
Käsiteltäessä kahta nauhanäytettä 2.7.3.1 kohdan mukaisesti
nauhan 2.7.5 kohdan mukaisesti määritetyn murtokuorman on
oltava vähintään 1 470 daN. Näiden kahden näytteen murtokuor-
mien ero saa olla enintään kymmenen prosenttia suuremmasta
mitatusta murtokuormasta.
2.5.3 Lujuus erityiskäsittelyn jälkeen
2.7.3 kohdan (lukuun ottamatta 2.7.3.1 kohtaa) säännösten
mukaisesti käsitellyn kahden nauhanäytteen osalta nauhan murto-
kuorman on oltava vähintään 75 prosenttia 2.5.2 kohdassa
tarkoitetussa testissä määritetystä kuormien keskiarvosta ja
vähintään 1 470 daN. Tekninen tutkimuslaitos voi luopua yhdestä
tai useammasta testistä, jos käytetyn materiaalin koostumuksen
tai jo saatavilla olevan tiedon takia testi tai testit ovat tarpeet-
tomia.
2.6 Vyöasennelma taiturvajärjestelmä
2.6.1 Dynaamisen testauksen vaatimukset
2.6.1.1 Vyöasennelmalle taiturvajärjestelmälle on suori tettava dynaa-
minen testi 2.7.8 kohdan mukaisesti.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 14
▼M6
2.6.1.2 Dynaaminen testi suoritetaan kahdelle aikaisemmin kuormitta-
mattomalle asennelmalle, lukuun ottamatta turvajärjestelmiin
kuuluvia asennelmia, jolloin dynaaminen testi suoritetaan yhteen
istuinryhmään kuuluville aikaisemmin kuormittamattomille
turvajärjestelmille. Testattavien vöiden lukkojen on täytettävä
2.4.2.3 kohdan vaatimukset. Kun on kyse kelauslaitteella varuste-
tuista turvavöistä, kelauslaitteelle on tehtävä 2.7.7.3 kohdassa
vahvistettu pölynkestävyystesti; kun on kyse pyroteknisiä toimin-
tamenetelmiä käyttävällä esikuormituslaitteella varustetuista
turvavöistä tai turvajärjestelmistä, laite on käsiteltävä
2.7.10.2 kohdassa määrätyllä tavalla.
2.6.1.2.1. Sen jälkeen, kun turvavöille on suoritettu 2.7.2 kohdassa
määritelty korroosiotesti, turvavöiden lukoille on suoritettava
uudelleen 500 aukaisua ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuh-
teissa.
2.6.1.2.2 Kelauslaitteilla varustettujen turvavöiden kelauslaitteille on
oltava suoritettu 2.4.5.1 ja 2.4.5.2 kohdassa tarkoitetut testit. Jos
kelauslaitteelle on kuitenkin jo suoritettu 2.6.1.2.1 kohdassa
tarkoitettu korroosiotesti, tätä testiä ei tarvitse toistaa.
2.6.1.2.3 Kun on kyse vyöstä, joka on tarkoitettu käytettäväksi edellä
1.8.6 kohdassa määritellyn korkeudensäätölaitteen kanssa, testi
on suoritettava siten, että laite on säädetty testauksessa vastuussa
olevan tutkimuslaitoksen valitsemaan epäsuotuisimpaan asentoon
/ epäsuotuisimpiin asentoihin. Jos korkeudensäätölaitteeseen
kuitenkin sisältyy kiinnityspiste direktiivin 76/115/ETY (4) salli-
malla tavalla, testejä suorittava tutkimuslaitos voi halutessaan
soveltaa jäljempänä 2.7.8.1 kohdan määräyksiä.
2.6.1.2.4 Kun on kyse esikuormituslaitteella varustetusta turvavyöstä,
jäljempänä 2.6.1.4.1 kohdassa tarkoitettu vähimmäissiirtymä
voidaan alentaa puoleen. Tämän tekstin tarkoituksia varten
esikuormituslaitteen on oltava toiminnassa.
2.6.1.3 Testin aikana seuraavien vaatimusten on täytyttävä:
2.6.1.3.1 mikään osa henkilön suojaamiseen käytettävästä asennelmasta tai
turvajärjestelmästä ei saa rikkoutua eikä lukko tai lukitus- tai
säätölaite avautua lukituksestaan; ja
2.6.1.3.2 lantiovyöllä kiinnitetty nukke saa siirtyä eteenpäin 80-200 mm
lantion tasolta mitattuna. Muuntyyppisillä vöillä kiinnitetty
nukke saa siirtyä eteenpäin 100-200 mm lantion tasolta ja 100-
300 mm rinnan tasolta mitattuna. Nämä siirtymät mitataan
liitteen VIII kuvassa 6 esitetyistä mittauspisteistä.
2.6.1.3.3 Kun on kyse turvavyöstä, joka on tarkoitettu käytettäväksi
ajoneuvon sivulla olevassa etuistuimessa, jonka edessä on
suojana turvatyyny, rintavertailukohdan siirtymä saa olla suur-
empi kuin edellä 2.6.1.3.2 kohdassa vahvistettu siirtymä, jos
rintavertailukohdan nopeus kyseisen arvon kohdalla on enintään
24 km/h.
2.6.1.4 Turvajärjestelmän osalta:
2.6.1.4.1 rintavertailukohdan liike saattaa ylittää 2.6.1.3.2 kohdassa
määritellyn arvon, jos voidaan osoittaa joko laskemalla tai
lisätestein, ettei dynaamisessa testissä käytetyn nuken mikään
vartalonosa tai pää olisi joutunut kosketuksiin minkään
ajoneuvon etuosan jäykän osan kanssa, lukuun ottamatta rinta-
kehän kosketusta ohjauslaitteistoon, jos jälkimmäinen vastaa
neuvoston direktiivin 74/297/ETY (5) vaatimuksia ja edellyttäen,
ettei kosketusta tapahdu yli 24 km/h:n nopeudella. Tätä arviointia
varten istuimen katsotaan olevan 2.7.8.1.5 kohdassa määritellyssä
asennossa;
2.6.1.4.2 ajoneuvoissa, joissa käytetään edellä tarkoitettuja laitteita, on
dynaamisen testin jälkeen kyettävä käyttämään käsikäyttöisesti
säätö- tai lukituslaitteita, jotka mahdollistavat kaikilla istuimilla
matkustavien pääsyn ajoneuvosta ulos.
2.6.1.5 Turvajärjestelmien ollessa kysymyksessä siirtymät voivat poik-
keuksellisesti olla suurempia kuin 2.6.1.3.2 kohdassa eritellään,
jos istuimeen kiinnitettyyn ylempään kiinnityspisteeseen sovelle-taan direktiivin 76/115/ETY liitteessä I olevassa 5.5.4 kohdassa
määrättyä poikkeusta. Yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä
turvajärjestelmästä on liitettävä liitteen II lisäyksissä 3 ja 4 tarkoi-
tetun tyyppihyväksyntätodistuksen lisäyksen liitteeseen.
2.6.2 Lujuus kulumiskäsittelyn jälkeen1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 15
▼M6
2.6.2.1 Molempien 2.7.3.6 kohdan mukaisesti käsiteltyjen näytteiden
osalta murtokuormaa on arvioitava 2.5.2 ja 2.7.6 kohdan mukai-
sesti. Sen on oltava vähintään 75 prosenttia murtokuormien
keskiarvosta, joka on määritetty kulumattomia nauhoja koskevien
testien aikana, ja vähintään yhtä suuri kuin testattaville osille
määritelty vähimmäiskuorma. Näiden kahden näytteen murto-
kuormien välinen ero saa olla korkeintaan 20 prosenttia
suuremmasta mitatusta murtokuormasta. Tyyppien 1 ja 2 menette-
lyissä suoritetaan vetomurtolujuuden testi ainoastaan
vyönauhanäytteillä (2.7.5 kohta). Tyypin 3 menettelyissä suorite-
taan vetomurtolujuuden testi vyönauhalla ja siihen kuuluvilla
jäykillä osilla (2.7.6 kohta).
2.6.2.2 Osat, joille on suoritettava kulumiskäsittely, ja noudatettavat
menettelyt on esitetty seuraavassa taulukossa. Kutakin menet-
telyä varten käytetään uutta näytettä.
Tyypin 1
menettelyTyypin 2
menettelyTyypin 3
menettely
Kiinnitys — — ×
Nauhanohjain tai
hihnapyörä—×—
Vyölukon lenkki— × ×
Säätölaite × — ×
Vyönauhaan ommellut
osat—— ×
2.7 Testit
2.7.1 Vyötyypin tai turvajärjestelmän osan EY-tyyppihyväksyntää
varten jätettyjen näytteiden käyttö (katso liite XIV)
2.7.1.1 Vyölukon tarkastusta, vyölukon kylmänkestävyystestiä, tarvit-
taessa 2.7.6.4 kohdassa tarkoitettua kylmänkestävyystestiä,
vyölukon kestävyystestiä, vyön korroosiotestiä, kelauslaitteen
toimintatestejä ja dynaamisen testin jälkeen suoritettavaa
vyölukon aukaisutestiä varten tarvitaan kaksi turvavyötä tai
turvajärjestelmää. Toista näistä näytekappaleista käytetään vyön
taiturvajärjestelmän tarkastukseen.
2.7.1.2 Vyölukon tarkastusta ja lujuustestejä sekä kiinnityslaitteiden
kiinnityksen, vyön säätölaitteiden ja tarvittaessa kelauslaitteiden
tarkastusta varten tarvitaan yksi turvavyö tai turvajärjestelmä.
2.7.1.3 Vyölukon tarkastusta sekä mikrosiirtymä- ja kulumistestejä
varten tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Vyön
säätölaitteen toimintaa koskeva testi suoritetaan toisella näistä
näytekappaleista.
2.7.1.4 Vyönäytettä käytetään vyönauhan murtolujuuden testaamiseen.
Osa tästä näytteestä säilytetään niin kauan kuin osan tyyppi-
hyväksyntä on voimassa.
2.7.2 Korroosiotesti2.7.2.1 Täydellinen turvavyöasennelma asetetaan testauskammioon
liitteessä XIII määrätyn mukaisesti. Jos asennelmaan sisältyy
kelauslaite, vyönauha on kelattava auki täyteen pituuteensa, joka
on vähemmän kuin 300 ± 3 mm. Mahdollisesti tarvittavia lyhyitä
keskeytyksiä lukuun ottamatta, esimerkiksi suolaliuoksen tarkis-
tusta ja täydennystä varten, ilman vaikutuskoetta on jatkettava
viidenkymmenen tunnin ajan.
2.7.2.2 Vaikutustestin päättyessä asennelma pestään hienovaraisesti tai
upotetaan puhtaaseen juoksevaan veteen, jonka lämpötila on
enintään 38 ºC, mahdollisesti muodostuneen suolakerrostuman
poistamiseksi ja sen jälkeen sen annetaan kuivua
huoneenlämmössä vuorokauden ajan ennen 2.4.1.2 kohdan
mukaista testaamista.
2.7.3 Vyönauhojen käsittely vetomurtolujuustestiä varten
Nauhasta leikatut näytteet, kuten 2.1.2.2 kohdassa on tarkoitettu,
käsitellään seuraavasti.
2.7.3.1 Huoneilmakäsittely1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 16
▼M6
Vyönauhaa pidetään vähintään 24 tuntia alttiina ilmalle, jonka
lämpötila on 20 ± 5 ºC ja suhteellinen kosteus 65 ± 5 %. Jollei
testiä suoriteta välittömästi käsittelyn jälkeen, näyte asetetaan
ilmatiiviisti suljettuun astiaan testin aloittamiseen asti. Murto-
kuorma määritetään viiden minuutin kuluessa nauhan
poistamisesta käsittelyilmasta tai astiasta.
2.7.3.2 Valokäsittely
2.7.3.2.1 Sovelletaan suositusta ISO/R 105-B02-1978. Nauhaa altistetaan
valolle niin kauan, kunnes vakiosinisävy nro 7 haalistuu vastavä-
riksi, joka vastaa harmaa-asteikon nelosastetta.
2.7.3.2.2 Vyönauhaa pidetään tämän jälkeen vähintään 24 tunnin ajan 20 ±
5 ºC:n ilman lämpötilassa ja 65 ± 5 %:n suhteellisessa kosteu-
dessa. Jollei testiä voida suorittaa välittömästi käsittelyn jälkeen,
näytekappale on säilytettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä
testin alkuun asti. Vyönauhan vetomurtolujuus on mitattava
viiden minuutin kuluessa huoneilmakäsittelyn tai vyönauhojen
säiliöstä poistamisen jälkeen.
2.7.3.3 Kylmäkäsittely
2.7.3.3.1 Vyönauhaa pidetään vähintään 24 tunnin ajan 20 ± 5 ºC:n ilman
lämpötilassa ja 65 ± 5 %:n suhteellisessa kosteudessa.
2.7.3.3.2 Tämän jälkeen nauhaa pidetään 1 ½ tunnin ajan tasaisella
pinnalla kylmäkammiossa, jossa ilman lämpötila on -30 ± 5 ºC.
Sitten nauha taitellaan ja taitos altistetaan 2 kg:n kuormalle, joka
on esijäähdytetty lämpötilaan -30 ± 5 ºC. Kun vyönauhaa on
pidetty kuormitettuna 30 minuutin ajan samassa kylmäkam-
miossa, kuorma poistetaan ja vetomurtokuorma mitataan viiden
minuutin kuluessa siitä, kun nauha on poistettu kylmäkammiosta.
2.7.3.4 Lämpökäsittely
2.7.3.4.1 Vyönauhaa pidetään kolmen tunnin ajan lämpökaapissa 60 ±
5 ºC:n ilman lämpötilassa ja 65 ± 5 %:n suhteellisessa kosteu-
dessa.
2.7.3.4.2 Vetomurtokuorma mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun
nauha on poistettu lämpökaapista.
2.7.3.5 Vedelle altistaminen2.7.3.5.1 Vyönauhaa pidetään kolmen tunnin ajan tislattuun veteen täysin
upotettuna 20 ± 5 ºC:n ilman lämpötilassa, johon on lisätty
hieman kostutusainetta. Mitä tahansa testattavalle kuidulle
sopivaa kostutusainetta voidaan käyttää.
2.7.3.5.2 Murtokuorma määritetään kymmenen minuutin kuluessa
vyönauhan poistamisesta vedestä.
2.7.3.6 Kulumiskäsittely
2.7.3.6.1 Kulumiskäsittely suoritetaan jokaiselle laitteelle, jossa nauha on
kosketuksissa turvavyön jäykän osan kanssa. Tyypin 1 kulumis-
testiä (2.7.3.6.4.1 kohta) ei tarvitse suorittaa vyön säätölaitteelle,
jos mikrosiirtymätesti (2.7.4 kohta) osoittaa, että nauha siirtyy
vähemmän kuin puolet sallitusta määrästä. Testilaitteiston aset-
telun on suunnilleen säilytettävä nauhan suhteellinen sijainti ja
kosketusalue.
2.7.3.6.2 Kulumiselle altistettavat näytteet on pidettävä vähintään 24
tunnin ajan 20 ± 5 ºC:n ilman lämpötilassa ja 65 ± 5 %:n
suhteellisessa kosteudessa. Huoneen lämpötilan on testauksen
aikana oltava 15 ja 30 ºC:n välillä.
2.7.3.6.3 Jäljempänä olevassa taulukossa asetetaan vaatimukset kullekin
kulumiskäsittelylle:
Kuorma
(daN)Taajuus
(Hz)Kiertojen
lukumääräSiirtymä
(mm)
Tyypin menettely 1 2,5 0,5 5 000 300 ± 20
Tyypin menettely 2 0,5 0,5 45 000 300 ± 20
Tyypin menettely 3 (1) 0 — 5 0,5 45 000 —
(1) Katso 2.7.3.6.4.3 kohta.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 17
▼M6
Edellä olevan taulukon viidennessä sarakkeessa annettu siirtymä
esittää vyönauhaan sovelletun edestakaisen liikkeen liikkuma-
varaa.
2.7.3.6.4 Erityiset menettelyedellytykset
2.7.3.6.4.1 Tyypin 1 menettely: kun vyönauha liukuu säätölaitteen lävitse.
2,5 daN:n kuormaa sovelletaan pystysuoraan ja pysyvästiyhteen
nauhan osaan.
Vaakasuoraan asetettu toinen osa altistetaan edestakaiselle liik-
keelle.
Säätölaite sijoitetaan siten, että nauhan vaakasuora osa jää kuor-
mitetuksi (katso liite XII, kuva 1).
2.7.3.6.4.2 Tyypin 2 menettely: kun vyönauha muuttaa kerran suuntaa kulk-
iessaan jäykän osan läpi.
Molempien vyönauhojen päiden on muodostettava toistensa
suhteen liitteen XII kuvassa 2 esitetyt kulmat.
Vyönauhaa on kuormitettava keskeytyksettä 0,5 daN:lla. Jos
vyönauha muuttaa useammin kuin kerran suuntaa kulkiessaan
jäykän osan läpi, 0,5 daN:n kuormitusta voidaan lisätä, kunnes
vyönauha liikkuu vaaditut 300 mm jäykän osan läpi.
2.7.3.6.4.3 Tyypin 3 menettely: kun vyönauha on kiinnitetty jäykkään osaan
ompelemalla taisi tä vastaavalla tavalla.
Kokonaissiirtymä om 300 ± 20 mm ja 5 daN:n kuormaa sovelle-
taan ainoastaan 100 ± 20 mm:n siirtymää vastaavan ajan kutakin
puolta ajanjaksoa kohden (katso liite XII, kuva 3).
2.7.4 Mikrosiirtymätesti (katso liite XII, kuva 3)
2.7.4.1 Osat tai laitteet, joille suoritetaan mikrosiirtymätesti, on pidettävä
vähintään 24 tuntia ennen testausta 20 ± 5 ºC:n ilman lämpöti-
lassa ja 65 ± 5 %:n suhteellisessa kosteudessa.
Testi suoritetaan lämpötilassa, joka on 15 ja 30 ºC:n välillä.
2.7.4.2 On varmistettava, että säätölaitteen vapaa-alue osoittaa joko ylös-
taialaspäi n testausalustalla, kuten ajoneuvossa.
2.7.4.3 Vyönauhan osan alapäähän kohdistetaan 5 daN:n kuorma.
Toinen pää asetetaan edestakaiseen liikkeeseen, jonka kokonai-
sliikkumavara on 300 ± 20 mm (katso kuva).
2.7.4.4 Jos vyönauhassa on vapaa pää, joka toimii varanauhana, sitä ei
saa missään tapauksessa kiinnittää tai liittää kuormituksen alai-
seen nauhan osaan.
2.7.4.5 On varmistettava, että vyönauha testausalustalla löyhässä asen-
nossaan laskeutuu koverana käyränä säätölaitteesta, kuten
ajoneuvossakin.
5 daN:n kuormaa sovelletaan testausalustalla niin, että se ohja-
taan pystysuoraan siten, että kuormaa estetään heilumasta ja
vyötä vääntymästä.
Kiinnitys vahvistetaan 5 daN:n kuormalle, kuten ajoneuvossa.
2.7.4.6 Ennen testin varsinaista alkua tehdään 20 testikierroksen sarja,
jotta itsekiristyvä järjestelmä asettuu asianmukaisesti.
2.7.4.7 1 000 kierrosta suoritetaan taajuudella 0,5 kierrosta sekunnissa
kokonaisliikkumavaran ollessa 300 ± 20 mm. 5 daN:n kuormaa
sovelletaan ainoastaan sen ajan, joka vastaa 100 ± 20 mm:n
siirtymää kutakin puolta ajanjaksoa kohden.
2.7.5 Vyönauhan vetomurtolujuustesti (staattinen testi)
2.7.5.1 Testi tehdään joka kerran kahdelle uudelle riittävän pituiselle
nauhanäytteelle, jotka on käsitelty 2.7.3 kohdan määräyksen
mukaisesti.
2.7.5.2 Kukin nauha asetetaan vetomurtolujuutta testaavan koneen puris-
timien väliin. Puristimien on oltava siten suunnitellut, että
vältetään nauhan murtuminen puristimien kosketuskohdassa tai
lähellä sitä. Kiertonopeuden on oltava noin 100 mm minuutissa.
Testin alussa koneen puristimien välisen näytteen vapaan
pituuden tulee olla 200 ± 40 mm.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 18
▼M6
2.7.5.3 Kuorman saavuttaessa 980 daN vyönauhan leveys on mitattava
pysäyttämättä konetta.
2.7.5.4 Sen jälkeen kuormaa lisätään, kunnes nauha murtuu, ja murto-
kuorma merkitään muistiin.
2.7.5.5 Jos nauha siirtyy tai murtuu toisen puristimen kosketuskohdassa
tai 10 mm:n päässä jommastakummasta puristimesta, testi on
mitätön ja on suoritettava uusi testi toisella näytteellä.
2.7.6 Jäykkiä osia sisältävien turvavyön osien staattinen testi2.7.6.1 Lukko ja vyönauhan säätölaite kiinnitetään vetomurtotestausko-
neeseen tavanomaisilla kiinnityslaitteilla ja niitä kuormitetaan
980 daN:lla. Kun on kyse valjasvöistä, lukko on kiinnitettävä
testauslaitteiston lukkoon kiinnitetyillä nauhoilla ja kielekkeellä
tai lukon geometriseen keskipisteeseen nähden suurin piirtein
symmetrisesti sijaitsevilla kahdella kielekkeellä. Jos lukko tai
säätölaite kuuluu kiinnityslaitteeseen tai kolmipistevyön yhtei-
seen osaan, lukko tai säätölaite on testattava kiinnityslaitteen
kanssa 2.7.6.2 kohdassa tarkoitetuin tavoin, ei kuitenkaan silloin,
kun kelauslaitteessa on vyönauhan yläkiinnityspisteessä oleva
nauhanohjain. Tällöin testikuormituksen on oltava 980 daN ja
kelauslaitteessa lukitushetkellä jäljellä olevan vyönauhan
pituuden on oltava mahdollisimman lähellä 450 mm:ä.
2.7.6.2 Kiinnityslaitteet ja kaikki vyön korkeudensäätölaitteet on testa-
ttava edellä 2.7.6.1 kohdassa määrätyllä tavalla, mutta kuorman
on oltava 1 470 daN, ja jollei 2.7.8.1 kohdan toisen virkkeen
määräyksistä muuta johdu, testaus on suoritettava kaikkein
epäsuotuisimmissa olosuhteissa, joita saattaa esiintyä ajoneu-
vossa, johon turvavyö on oikein asennettu. Kelauslaitteet on
testattava siten, että nauha on kokonaan uloskelattuna.
2.7.6.3 Kaksiasennelman näytekappaletta asetetaan kahden tunni n ajaksi
kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on - 10 ± 1 ºC.
Välittömästi kaapista poistamisen jälkeen lukon vastakappaleet
on käsin kiinnitettävä toisiinsa.
2.7.6.4 Kaksiasennelman näytekappaletta asetetaan kahden tunni n ajaksi
kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on - 10 ± 1 ºC. Kaikki
testattavat jäykät osat ja muovista valmistetut osat on sen jälkeen
asetettava jokainen vuorollaan sileälle teräspinnalle (jota on
pidetty yhdessä näytekappaleiden kanssa kylmäkaapissa) ja
vähintään 100 kg painavan massiivisen jäykän alustan vaakasuor-
alle pinnalle; 30 sekunnin kuluessa niiden poistamisesta
kylmäkaapista annetaan 18 kg painavan teräsmassan pudotapainovoimalla 300 mm:n korkeudelta osan päälle. Massan
vaikuttavan puolen on oltava kovuudeltaan vähintään 45 HRC
ja muodoltaan kuperapintainen, ja sen poikittaissäteen tulee olla
10 mm ja pitkittäissäteen 150 mm. Toista näytettä testataan siten,
että käyrän tangon akseli on linjassa vyönauhan kanssa, ja toista
näytettä testataan 90 ºC:n kulmassa vyönauhaan nähden.
2.7.6.5 Vyölukot, joilla on yhteisiä osia kahden turvavyön kanssa, on
kuormitettava siten, että jäljitellään ajoneuvossa olevia käyttöolo-
suhteita, kun istuimet on säädetty keskiasentoon. Kuorman
soveltamissuunta määritetään 2.7.8.1 kohdan mukaisesti.
Kuhunkin vyönauhaan sovelletaan 1 470 daN:n kuormaa sama-
naikaisesti. Edellä mainittuun testiin sopiva laitteisto esitetään
liitteessä XI.
2.7.6.6 Mitä tahansa käsisäätöistä laitetta testattaessa vyönauha on
vedettävä tasaisesti mainitun laitteen lävitse, ottaen huomioon
tavanomaiset käyttöolosuhteet, arviolta nopeudella 100 mm/s ja
enimmäisvoima mitataan lähimpään 0,1 daN-arvoon asti nauhan
liikkeen ensimmäisten 25 mm:n jälkeen. Testi on suoritettava
vyönauhan säätölaitteen lävitse kulkeman matkan molemmista
suunnista, kun nauhaa on kierrätetty 10 kertaa ennen mittausta.
2.7.7 Kelauslaitteiden lisätestit2.7.7.1 Kelausmekanismin kestävyys2.7.7.1.1 Vyönauha vedetään ulos ja sen annetaan kelautua vaadittavan
määrän kiertoja nopeudella enintään 30 kiertoa minuutissa.
Törmäystilanteessa lukittuvilla kelauslaitteilla osa vyönauhaa
vedetään ulos joka viides kierros kelauslaitteen lukitsemiseksi.
Ulosvetämiset on tehtävä tasaluvuin kullekin viidelle eri vetämi-
selle, eli 90, 80, 75, 70 ja 65 prosenttia kelauslaitteessa olevan
vyönauhan koko pituudesta. Kuitenkin kun kelauslaitteessa on1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 19
▼M6
nauhaa yli 900 mm, edellä mainitut prosentit liittyvät nauhan
viimeiseen 900 mm:iin, joka on kelautuneena kelauslaitteen
sisällä.
2.7.7.1.2 Edellä 2.7.7.1.1 kohdassa määriteltyjä testejä varten sopiva lait-
teisto on esitetty liitteessä IV.
2.7.7.2 Törmäystilanteessa lukittuvien kelauslaitteiden lukitus2.7.7.2.1 Kelauslaitteen lukitus on testattava, kun 300 ± 3 mm nauhaa on
kelautuneena nauhankelaimeen.
2.7.7.2.1.1 Vyönauhan liikkeen perusteella toimivan lukituskelauslaitteen
osalta nauhan ulosvetämisen on tapahduttava siihen suuntaan,
joka on tavanomainen kelauslaitteen ollessa asennettuna ajoneu-
voon.
2.7.7.2.1.2 Testattaessa kelauslaitteiden herkkyyttä ajoneuvon hidastuvuuden
suhteen ne testataan edellä mainitulla ulosvetämisellä
kumpaankin suuntaan kahden keskenään kohtisuorassa olevan
akselin mukaisesti, jotka ovat vaakasuorassa, jos kelauslaite
asennetaan ajoneuvoon turvavyön valmistajan määrittelyjen
mukaisesti. Hyväksyntätestin suorittavan teknisen tutkimuslai-
toksen on valittava yksi näistä testaussuunnista, jotta saadaan
aikaan kaikkein epäsuotuisimmat olosuhteet lukitusmekanismin
toiminnalle.
2.7.7.2.2 Edellä 2.7.7.2.1 kohdassa määriteltyjä testejä varten soveltuvaa
testauslaitetta kuvaillaan liitteessä V. Tällainen testauslaite on
suunniteltava siten, että vaadittu kiihtyvyys saavutetaan
viimeistään silloin, kun kelauslaitteesta on kelautunut nauhaa
ulos 5 mm, ja että nauha palautuu, kun kiihtyvyyden kasvun
keskiarvo on vähintään 25 g/s ja enintään 150 g/s.
2.7.7.2.3 Edellä 2.4.5.2.1.3 ja 2.4.5.2.1.4 kohdan vaatimusten testaamiseksi
kelauslaite asennetaan vaakasuoralle pöydälle ja pöytää kalliste-
taan nopeudella, joka on alle 2º sekunnissa, kunnes lukittuminen
tapahtuu. Testi on toistettava toisiin suuntiin sen varmistami-
seksi, että vaatimukset täyttyvät.
2.7.7.3 Pölynkestävyys2.7.7.3.1 Kelauslaite sijoitetaan testauskammioon liitteen VI mukaisesti.
Sen suhteellisen sijainnin on oltava sama kuin silloin, kun se on
ajoneuvoon asennettuna. Testauskammiossa on oltava 2.7.7.3.2
kohdan vaatimusten mukainen määrä pölyä. Kelauslaitteesta
vedetään ulos 500 mm vyönauhaa ja sitä pidetään uloskelautu-
neena, paitsi, että sitä kelataan ulos ja palautetaan 10 täydellistä
kierrosta parin minuutin kuluessa kunkin pölyn pöllyttämisen
jälkeen.
Pölyä pöllytetään viiden tunnin ajan joka kahdeskymmenes
minuutti viiden sekunnin ajan kuivalla paineilmalla, jossa ei ole
voiteluöljyä ja jota kuljetetaan läpimitaltaan 1,5 ± 0,1 mm:n
suuruisen aukon lävitse 5,5 x 10
5± 0,5 x 105Pa:n manometripai-
neella.
2.7.7.3.2 Edellä 2.7.7.3.1 kohdassa kuvaillussa testissä käytetyn pölyn on
sisällettävä noin 1 kg kuivaa kvartsia. Hiukkaskokojakauman on
oltava seuraava:
a) kulku 150 µm:n suuruisen aukon läpi, 104 µm:n johdon
läpimitta: 99-100 %;
b) kulku 105 µm:n suuruisen aukon läpi, 64 µm:n johdon
läpimitta: 76-86 %;
c) kulku 75 µm:n suuruisen aukon läpi, 52 µm:n johdon
läpimitta: 60-70 %.
2.7.7.4 Kelautumisvoima2.7.7.4.1 Kelautumisvoima on mitattava turvavyöasennelman ollessa
mallinukkeen asennettuna 2.7.8 kohdassa esitetyn dynaamisen
testin mukaisesti. Vyönauhan jännitys on mitattava niin läheltä
kuin mahdollista nuken kanssa olevia kosketuskohtia (kuitenkin
nukesta erillään), kun vyönauhaa kelataan sisään noin 0,6 metrin
minuuttinopeudella.
2.7.8 Turvavyöasennelman tai turvajärjestelmän dynaamiset testit2.7.8.1 Vyöasennelma on asennettava testivaunuun, joka on varustettu
liitteessä VII määritellyllä istuimella ja kiinnityslaitteilla. Jos
vyöasennelma on kuitenkin tarkoitettu erikoisajoneuvoa tai1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 20
▼M6
tietyntyyppisiä ajoneuvoja varten, testin suorittavan tutkimuslai-
toksen on määritettävä mallinuken ja kiinnityslaitteiden välinen
matka joko vyön mukana toimitettujen asennusohjeiden tai
ajoneuvon valmistajan toimittamien tietojen mukaisesti. Jos
ajoneuvotyypille on suoritettu dynaaminen testi, sitä ei tässä
tapauksessa tarvitse toistaa muille ajoneuvotyypeille, jos kukin
kiinnityspiste on alle 50 mm:n etäisyydellä testatun vyön vastaa-
vasta kiinnityspisteestä. Valmistajat voivat vaihtoehtoisesti
määrätä testausta varten hypoteettisen kiinnityspisteen, jotta testi
kattaisi mahdollisimman suuren määrän todellisia kiinnityspis-
teitä. Jos vyö on varustettu edellä 1.8.6 kohdassa määritellyllä
vyön korkeudensäätölaitteella, laitteen asennon ja sen kiinnitys-
tavan on oltava sama kuin ajoneuvon suunnitelmassa.
2.7.8.1.1 Jos on kyse sellaisilla esikuormituslaitteilla varustetusta turva-
vyöstä tai turvajärjestelmästä, joka koostuu muista kuin itse
turvavyöasennelmaan sisältyvistä osista, turvavyöasennelma ja
mahdollisesti tarvittavat ajoneuvon lisäosat on yhdessä kiinni-
tettävä testausalustalle jäljempänä määrätyllä tavalla (2.7.8.1.2 -
2.7.8.1.6 kohta).
Jos näitä laitteita ei voida testata testausvaunulla, valmistaja voi
vaihtoehtoisesti osoittaa, että laite vastaa tämän direktiivin vaati-
muksia, käyttämällä perinteistä edestä kohdistuvaa törmäystä
koskevaa testiä nopeudella 50 km/h noudattaen ISO:n menettelyä
3560 (1975/11/01- maantieajoneuvot - edestä tapahtuva törmäys
kiinteään esteeseen -testausmenetelmä).
Jos turvavyö kuuluu osana asennelmaan, jolle haetaan turvajär-
jestelmänä osan tyyppihyväksyntää, tämä turvavyö on
kiinnitettävä siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavano-
maisesti kiinnitetään, ja tämä osa on kiinnitettävä testivaunuun
jäljempänä määrätyllä tavalla.
2.7.8.1.2 Ajoneuvon kiinnityksen varmistamiseen testin aikana käytetty
menetelmä ei saa olla sellainen, että se vahvistaa istuimien tai
turvavöiden kiinnityslaitteita tai vähentää rakenteen tavanomaista
muodonmuutosta.
Mitään sellaista ajoneuvon etuosaa ei saa olla mukana, joka
rajoittamalla nuken eteenpäin suuntautuvaa liikettä, sen jalkoja
lukuun ottamatta, vähentäisi turvajärjestelmälle aiheutuvaa
kuormaa testin aikana. Rakenteen hylätyt osat voidaan korvata
vastaavan voiman omaavilla osilla, jos ne eivät estä nuken
eteenpäin suuntautuvaa liikettä.
2.7.8.1.3 Kiinnityslaitetta pidetään tyydyttävänä, jos sillä ei ole vaikutusta
rakenteen koko leveydeltä ulottuvaan alueeseen ja jos ajoneuvo
tairakenne sei sahtuu taipysähtyy eni ntään 500 mm:n päässä
testatun turvajärjestelmän kiinnityslaitteesta. Takaosassa rakenne
on kiinnitettävä sellaisen välimatkan päähän kiinnityslaitteiden
taakse, joka riittää varmistamaan 2.7.8.1.2 kohdan vaatimusten
noudattamisen.
2.7.8.1.4 Istuimet on säädettävä ja sijoitettava sellaiseen ajo- tai matkustu-
sasentoon, jonka hyväksyntätestit suorittava tekninen
tutkimuslaitos katsoo aiheuttavan kaikkein epäsuotuisimmat
lujuusolosuhteet, jotka ovat yhdenmukaiset nuken ajoneuvoon
sijoituksen kanssa. Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on
lukittava valmistajan ohjeiden mukaisesti tai, tällaisten tietojen
puuttuessa, lukittava siten, että M1- ja N1-luokan ajoneuvoissa
selkänojan tehollinen kulma on mahdollisimman lähellä 25º:n
kulmaa ja muihin luokkiin kuuluvissa ajoneuvoissa mahdolli-
simman lähellä 15º:n kulmaa.
2.7.8.1.5 Edellä 2.6.1.4.1 kohdan vaatimusten arviointia varten istuimen
katsotaan olevan etummaisimmassa nuken mittoihin sopivassa
ajo- taimatkustusasennossaan.
2.7.8.1.6 Kaikki samaan ryhmään kuuluvat istuimet on testattava samanai-
kaisesti.
2.7.8.2 Liitteessä VIII esitetty nukke kiinnitetään asennelmalla. Nuken
selän ja istuimen selkänojan väliin asetetaan 25 mm:n paksuinen
lauta. Vyö kiinnitetään lujasti nuken ympärille. Levy poistetaan
ja nukke sijoitetaan siten, että sen selkä lepää koko pituudeltaan
istuimen selkänojaa vasten. On suoritettava tarkastus on varmis-
tamiseksi, että vyölukon kahden osan kytkemistapa ei vähennä
lukituksen luotettavuutta.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 21
▼M6
2.7.8.3 Vyönauhojen vapaana roikkuvien päiden on ulotuttava tarpeeksi
pitkälle säätölaitteiden yli nauhojen siirtymän mahdollistami-
seksi.
2.7.8.4 Testivaunua käytetään sitten niin, että vaikutushetkellä sen
vapaakäyntinopeus on 50 ± 1 km/h ja nukke pysyy vakaana.
Testivaunun pysähdysmatka on 400 ± 50 mm. Testivaunun on
pysyttävä vaakasuorassa koko hidastuksen ajan. Testivaunu
saadaan hidastamaan käyttämällä liitteessä VII esitettyä lait-
teistoa tai mitä muuta laitetta tahansa, jolla saadaan vastaavat
tulokset. Laitteiston on täytettävä liitteessä IX määrätyt suoritus-
kykyvaatimukset.
2.7.8.5 Testissä mitataan testivaunun nopeus välittömästi ennen vaiku-
tusta, nuken eteenpäin suuntautuvan siirtymisen suuruus ja
rinnan nopeus rinnan siirtymän ollessa 300 mm.
2.7.8.6 Vaikutuksen jälkeen vyöasennelma tai turvajärjestelmä ja sen
jäykät osat tarkastetaan silmämääräisesti vyölukkoa avaamatta
sen määrittämiseksi, onko mitään vikaa tai murtumaa esiintynyt.
Turvajärjestelmät tarkastetaan myös testin jälkeen, jotta nähdään,ovatko ne ajoneuvorakenteen osat, jotka on kiinnitetty testivau-
nuun, pysyvästi muuttaneet muotoaan. Kaikki tällaiset
muodonmuutokset on otettava huomioon kaikissa 2.6.1.4.1
kohdan mukaisesti tehdyissä laskelmissa.
2.7.9 Vyölukon avautumistesti2.7.9.1 Tässä testissä on käytettävä vyöasennelmia, joille on jo tehty
dynaaminen testi 2.7.8 kohdan mukaisesti.
2.7.9.2 Vyö on irrotettava testivaunusta lukkoa avaamatta. Lukkoon on
kohdistettava suora 60 daN:n vetokuormitus. Lukkoa kuormite-
taan siihen kiinnitettyjä vyönauhoja vetämällä niin, että kaikkia
nauhoja kuormitetaan voimalla 60/n daN; ”n” on lukkoon sen
lukittuna ollessa kiinnitettyjen nauhojen lukumäärä, jonka vähim-
mäisarvoksi vahvistetaan 2. Jos lukko on yhdistetty jäykkään
osaan, voiman kohdistuksessa on otettava kuomioon lukon ja
jäykän osan välinen kulma dynaamisen testin aikana. Kuormitus
on kohdistettava 400 mm/min ± 20 mm/min nopeudella lukon
avauspainikkeen geometriseen keskipisteeseen, kiinteää akselia
pitkin painikkeen alkuliikkeen suunnassa. Aukaisuvoiman
mittauksessa lukon on oltava kiinnitetty jäykkään alustaan.
Jäljempänä tarkoitettu kuormitus ei saa olla suurempi kuin
2.4.2.5 kohdassa määrätty raja-arvo. Testiasennelman kosketus-
pisteen on oltava muodoltaan pallomainen ja säteeltään
2,5 mm ± 0,1 mm. Sen on oltava pinnaltaan kiillotettua metallia.
2.7.9.3 Vyölukon avautumisvoima mitataan ja kaikki vyölukon viat
pannaan merkille.
2.7.9.4 Vyölukon avautumistestin jälkeen ne vyöasennelman tai turvajär-
jestelmän osat, joille on tehty 2.7.8 kohdassa määrätyt testit, on
tarkastettava ja vyöasennelman taiturvajärjestelmän dynaami -
sessa testissä kärsimien vahinkojen laajuus kirjataan
testausselosteeseen.
2.7.10 Esikuormituslaitteilla varustettujen turvavöiden lisätestit - Käsit-
tely
Esikuormituslaite saadaan irrottaa testattavasta turvavyöstä ja sitä
saadaan pitää 24 tunnin ajan lämpötilassa 60 ± 5 ºC. Sen jälkeen
lämpötila nostetaan kahden tunnin ajaksi lämpötilaan 100 ± 5 ºC.
Tämän jälkeen sitä pidetään 24 tunnin ajan lämpötilassa -
30 ± 5 ºC. Kun laite on poistettu käsittelystä, sen annetaan
lämmetä ympäröivään lämpötilaan. Jos se on irrotettu, se kiinni-
tetään uudelleen turvavyöhön.
2.7.11 Testausseloste
Testausselosteeseen on kirjattava 2.7 kohdassa määrättyjen
testien tulokset ja erityisesti testivaunun nopeus, nuken eteenpäin
suuntautuneen liikkeen enimmäismäärä, vyölukon asento,
vyölukon avautumisvoima ja kaikki mahdolliset viat tai
murtumat. Jos liitteen VII kiinnityslaitteita koskevia vaatimuksia
ei ole noudatettu 2.7.8.1 kohdan mukaisesti, selosteessa on
kuvailtava, miten vyöasennelma tai turvajärjestelmä on asen-
nettu, ja määriteltävä tärkeät kulmat ja mitat. Selosteessa on
myös mainittava testin aikana mahdollisesti tapahtuneet
vääntymät taimurtumat.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 22
▼M6
Turvajärjestelmän osalta testausselosteessa on myös määriteltävä
menetelmä, jonka mukaan ajoneuvorakenne on kiinnitetty testi-
vaunuun, istuimien asento ja istuimien selkänojien
kallistumiskulma. Jos nuken siirtymä eteenpäin on ylittänyt
2.6.1.3 kohdassa määrätyt arvot, selostuksessa on mainittava,
ovatko 2.6.1.4.1 kohdan vaatimukset täyttyneet.
2.8 Tuotannon vaatimustenmukaisuus
2.8.1 Tämän direktiivin mukaisesti hyväksytty turvavyö tai turvajärjes-
telmä on valmistettava siten, että se vastaa tyyppihyväksyntää
täyttämällä edellä olevat 2.3, 2.4, 2.5, 2.6 ja 2.7 kohdan vaati-
mukset.
2.8.2 Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan
tarkastaa, että 2.8.1 kohdan edellytykset on täytetty.
2.8.3. Yleissääntönä on, että toimenpiteet tuotannon vaatimustenmukai-
suuden varmistamiseksi on toteutettava direktiivin 70/156/ETY
10 artiklan säännösten mukaisesti.
2.8.3.1 Suoritettavien testien ja testaustiheyden erityisehdoista määrätään
tämän direktiivin liitteessä XVI tai soveltuvin osin liitteessä
XVII tarkoitetun asiakirjan liitteessä 16.
2.9 Ohjeet2.9.1 Kun on kyse turvavyötyypistä, joka toimitetaan erillisenä ajoneu-
vosta, pakkaus- ja asennusohjeissa on mainittava selvästi
ajoneuvotyyppi (ajoneuvotyypit), johon (joihin) se on tarkoitettu.
2.9.2 Jokaisen turvavyön tai lasten turvajärjestelmän mukana on oltava
liitteessä X määrätyt ohjeet.
3 AJONEUVOON ASENNUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET
3.1 Ajoneuvon varusteet (
6)
3.1.1 Lukuun ottamatta kokoontaitettavia istuimia (sellaisina kuin ne
on määritelty direktiivissä 76/115/ETY) ja vain paikallaan
olevassa ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettuja istuimia kaikissa
9 artiklassa tarkoitettujen M- ja N-luokkien ajoneuvojen istui-
missa (lukuun ottamatta niitä M2- ja M3-luokan ajoneuvoja,
jotka on suunniteltu sekä kaupunkikäyttöön että seisoville
matkustajille) on oltava tämän direktiivin vaatimusten mukaiset
turvavyöt taiturvajärjestelmät.
3.1.2 Kutakin istuinta varten asennettaviksi vaadittujen turvavyö- tai
turvajärjestelmätyyppien on oltava liitteessä XV vahvistetut
(joiden kanssa ei saa käyttää lukkiutumattomia (1.8.1 kohta) tai
käsin avattavia kelauslaitteita (1.8.2 kohta)). Kaikilla istuimilla,
joihin liitteessä XV eritellään tyypin B lantiovyöt, sallitaan
tyypin Br3 lantiovyöt, paitsi siinä tapauksessa, jos ne käytet-
täessä kelautuvat takaisin siinä määrin, että ne vähentävät
käyttäjän mukavuutta merkittävästi vyölukon tavanomaisen luki-
tuksen jälkeen.
3.1.3 Jos ajoneuvoon on asennettu integroitu lasten turvajärjestelmä,
sen on noudatettava liitteen XVII sisältämiä asiaankuuluviavaatimuksia.
3.1.4 Jollei turvavöitä edellytetä, voidaan valmistajan valinnan mukaan
käyttää mitä tahansa tämän direktiivin vaatimuksia vastaavaa
turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppiä. Liitteessä XV sallituista
tyypeistä tyypin A vöitä voidaan käyttää vaihtoehtona niille
lantiovöille, jotka on tarkoitettu istuimille, joihin liitteessä XV
eritellään lantiovyö.
3.1.5 Kelauslaitteellisissa kolmipistevöissä ainakin yhden kelauslait-
teen on vaikutettava olkanauhaan.
3.1.6 Muissa kuin M-luokan ajoneuvoissa voidaan sallia tyyppiä 4N
oleva törmäystilanteessa lukittuva kelauslaite (1.8.5 kohta) tyypin
4 kelauslaitteen (1.8.4 kohta) asemesta, jos testeistä vastuussa
olevalle tutkimuslaitokselle on tyydyttävällä tavalla osoitettu,
että ajoneuvon varustaminen tyypin 4 kelauslaitteella ei olisi
järkevää.
3.1.7 Liitteessä XV esitetyillä ja tunnuksella * merkityillä uloimmilla
ja keskimmäisillä etuistuimilla tuossa liitteessä eriteltyä
lantiovyön tyyppiä pidetään riittävänä, jos tuulilasi sijaitsee
direktiivin 74/60/ETY liitteessä II määritellyn vertailualueen
ulkopuolella.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 23
▼M6
Kun on kyse turvavöistä, tuulilasia pidetään vertailualueen osana,
kun sen ja direktiivin 74/60/ETY liitteessä II tarkoitetun mene-
telmän mukaisen testauslaitteiston välille voi syntyä staattinen
kosketus.
3.1.8 Kaikille liitteessä XV tarkoitetuille ja tunnuksella # merkityille
istuimille on asennettava liitteessä XV eritellyn tyyppinen
lantiovyö, kun on kyse 3.1.9 kohdassa määritellystä ”suojatto-
masta istuimesta”.
3.1.9 ’Suojattomalla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jonka edessä ei
ole ”suojaavaa seinämää” jäljempänä määritellyssä tilassa:
— kahden vaakatason välissä, joista toinen kulkee H-pisteen
kautta ja toinen 400 mm sen yläpuolella,
— kahden H-pisteen suhteen symmetrisen ja toisistaan 400 mm:n
etäisyydellä olevan pystysuoran pitkittäistason välissä,
— H-pisteestä 1,30 m:n etäisyydellä olevan pystysuoran poikit-
taistason takana.
Tässä vaatimuksessa ’suojaavalla seinämällä’ tarkoitetaan sell-
aista sopivan lujuista ja riittävän yhtenäistä pintaa, että jos
165 mm halkaisijaltaan oleva pallo projisoidaan geometrisesti
minkä tahansa edellä määritellyssä tilassa olevan pisteen kautta
ja pallon keskipisteen kautta kulkevaan pitkittäiseen vaaka-
suoraan suuntaan, suojaavassa seinämässä ei missään kohdassa
ole aukkoa, jonka kautta pallon geometrinen projektio voisi
kulkea.
Istuinta pidetään ”suojattomana istuimena” jos edellä määritel-
lyssä tilassa olevien suojaavien seinämien yhteispinta-ala on alle
800 cm2.
3.1.10 Jokaiselle liitteessä XV tarkoitetulle
 -merkillä merkitylle
istuimelle on asennettava liitteessä XV eriteltyä tyyppiä olevat
kolmipistevyöt, jollei jokin seuraavista edellytyksistä täyty:
— suoraan edessä on neuvoston direktiivin 74/408/ETY (7) liit-
teen III lisäyksessä 1 olevan 3.5 kohdan mukainen istuin tai
muita ajoneuvon osia, tai
— yksikään ajoneuvon osa ei sijaitse vertailualueella tai
ajoneuvon liikkuessa voi joutua vertailualueelle, tai
— kyseisellä vertailualueella sijaitsevat ajoneuvon osat vastaavat
direktiivin 74/408/ETY liitteen III lisäyksessä 6 asetettuja
energian vaimentamista koskevia vaatimuksia,
jolloin voidaan asentaa liitteessä XV eriteltyä tyyppiä olevat
kaksipistevyöt.
3.1.11 Ellei 3.1.12 kohdassa toisin määrätä, jokaisessa ilmatyynyllä
varustetussa matkustajan istuimessa on oltava varoitus taaksepäin
suunnatun lasten turvaistuimen käytöstä kyseisellä istuimella.
Selittävää tekstiä mahdollisesti sisältävän kuvatunnuksen
muodossa oleva varoitusmerkki on kiinnitettävä kestävästi ja
sijoitettava niin, että se on helposti näkyvissä kyseiselle istui-
melle taaksepäin suunnattua lasten turvaistuinta asentamassa
olevan henkilön edessä. Esimerkki mahdollisesta kuvatunnuk-
sesta on esitetty kuvassa 1. Pysyvän viittauksen tulisi aina olla
näkyvissä siltä varalta, että varoitus ei näy oven ollessa suljet-
tuna.
3.1.12 Edellä 3.1.11 kohdassa esitetyt vaatimukset eivät ole voimassa,
jos ajoneuvoon on asennettu mekanismi, joka automaattisesti
tunnistaa taaksepäin suunnatun lasten turvaistuimen olemas-
saolon ja varmistaa, että ilmatyyny ei levittäydy lasten
turvajärjestelmän ollessa asennettuna.
3.1.13 Niiden istuimien osalta, jotka ovat käännettävissä tai sijoitetta-
vissa muihin asentoihin ja joita käytetään kyseisissä asennoissa
ajoneuvon ollessa paikallaan, edellä 3.1.1 kohdan vaatimukset
koskevat ainoastaan niitä asentoja, jotka on tarkoitettu tavano-
maiseen käyttöön tämän direktiivin mukaisesti ajoneuvon
liikkuessa tiellä. Ilmoituslomakkeeseen on sisällytettävä asiaa
koskeva huomautus.
3.2 Yleiset vaatimukset
3.2.1 Turvavyöt ja turvajärjestelmät kiinnitetään direktiivin 76/115/
ETY eritelmien mukaisiin kiinnityslaitteisiin.
3.2.2 Turvavyöt ja turvajärjestelmät on asennettava niin, että asianmu-
kaisesti käytettyinä ne toimivat tyydyttävästi ja vähentävät1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 24
▼M6
ruumiinvamman vaaraa onnettomuuden sattuessa. Erityisesti ne
on asennettava siten, että:
3.2.2.1 vyönauhat eivät saata muodostaa vaarallista asetelmaa;3.2.2.2 oikein sijoitetun vyön olkapäältä luisumisen vaaran henkilön
eteenpäin suuntautuvan liikkeen vaikutuksesta on oltava mahdol-
lisimman vähäinen;
3.2.2.3 nauhan vaurioitumisen vaara ajoneuvon tai istuimien terävistä
osista on vähäinen.
3.2.2.4 Kutakin istuinta varten asennetun jokaisen turvavyön suunnit-
telun ja asennuksen on oltava sellainen, että turvavyö on
helposti käytettävissä. Lisäksi jos koko istuin tai istuimen istui-
nosa ja/tai istuimen selkänoja voidaan taittaa kokoon ajoneuvon
takaosaan pääsemiseksi tai tavaroiden tai matkatavaroiden kuljet-
tamiseksi, on sen jälkeen, kun nämä istuimet on taitettu kokoon
ja käännetty uudelleen istuma-asentoon, näille istuimille tarkoi-
tettujen turvavöiden oltava käytettävissä ja yhden henkilön
helposti saatavilla, istuimen alta tai takaa ajoneuvon käyttäjän
käsikirjassa olevien ohjeiden mukaisesti, ilman että tämä henkilö
tarvitsisi harjoitusta tai kokemusta.
3.2.2.5 Teknisen tutkimuslaitoksen on varmistettava, että kun lukon
kieleke on lukossa ja kun istuimella ei ole matkustajaa
— vyönauhan mahdollinen löysyys ei estä valmistajan suositte-
lemien lasten turvajärjestelmien asianmukaista asennusta, ja
— kolmipistevöiden ollessa kyseessä vähintään 50 N:n jännite
voidaan saavuttaa vyön lantioalueella vyön olka-alueen
ulkoista jännitettä käyttämällä.
3.3 Turvavöihin tai turvajärjestelmiin sisältyvien jäykkien osien
erityiset vaatimukset
3.3.1 Jäykät osat, kuten vyölukot, säätö- ja kiinnityslaitteet, eivät saa
lisätä käyttäjälle tai muille ajoneuvojen matkustajille aiheutuvan
ruumiinvamman vaaraa onnettomuuden sattuessa.
3.3.2 Vyölukon vapauttavan laitteen on oltava käyttäjän selvästi
nähtävillä ja helposti saatavilla, ja se on suunniteltava siten, että
sitä ei voida avata epähuomiossa tai vahingossa. Vyölukon on
myös oltava sellaisessa paikassa, että se on pelastajan helposti
käytettävissä silloin, kun käyttäjä on vapautettava lukosta hätäta-
pauksessa.
Vyölukko on asennettava siten, että sekä silloin kun se ei ole
kuormitettuna että silloin kun se kannattelee käyttäjän painoa,
käyttäjä voi sen avata yhdellä yksinkertaisella yksisuuntaisella
kumman tahansa käden liikkeellä. Kun on kyse uloimpien etuis-
tuimien turvavöistä tai turvajärjestelmistä ja kun kyse ei ole
valjasvöistä, myös lukon on oltava samalla tavalla lukittavissa.
On tarkastettava, että jos lukko joutuu kosketuksiin vyön
käyttäjän kanssa, kosketuspinta täyttää tässä liitteessä olevan
2.4.2.1 kohdan vaatimukset.
3.3.3 Turvavyötä käytettäessä sen on oltava joko automaattisäätöinen
käyttäjän mukaan tai sen on oltava siten suunniteltu, että
käsikäyttöinen säätölaite on käyttäjän istuessa helposti saatavilla
ja että sitä on mukava ja helppo käyttää. Sitä on myös voitava
tiukentaa yhdellä kädellä käyttäjän ruumiinrakenteeseen ja
ajoneuvon istuimen asentoon sopivaksi.
3.3.4 Kelauslaitteelliset turvavyöt tai turvajärjestelmät on asennettava
siten, että kelauslaitteita voidaan käyttää oikein ja vyönauhaa
säilyttää tehokkaasti.
3.4 Ajoneuvon käyttäjälle/käyttäjille tiedottamiseksi lasten kuljetta-
mista koskevasta määräyksestä on liitteessä XVIII olevat
vaatimukset täytettävä.
4 AJONEUVOTYYPIN EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKE-
MINEN TURVAVÖIDEN JA TURVAJÄRJESTELMIEN
ASENTAMISEN OSALTA
4.1 Ajoneuvotyypin EY-tyyppihyväksyntää turvavöiden ja turva-
järjestelmien asentamisen osalta hakee ajoneuvon valmistaja
direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
4.2 Ilmoituslomakkeen malli on liitteen II lisäyksessä 2.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 25
▼M6
4.3 Tyyppihyväksynnän kohteena olevaa ajoneuvotyyppiä vastaava
ajoneuvo on toimitettava tyyppihyväksyntätestejä suorittavalle
tekniselle tutkimuslaitokselle.
5 EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN ANTAMINEN
5.1 Jos asianmukaiset vaatimukset täyttyvät, annetaan EY-tyyppi-
hyväksyntä direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 3 kohdan ja
soveltuvin osin 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
5.2 EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli on:
5.2.1 liitteessä II oleva lisäys 3 edellä 2.1 kohdassa mainituille hake-
muksille;
5.2.2 liitteessä II oleva lisäys 4 edellä 4 kohdassa mainituille hake-
muksille.
5.3 Hyväksyntänumero on annettava kullekin hyväksytylle turvavyö-
tai turvajärjestelmätyypille ja ajoneuvotyypille direktiivin 70/
156/ETY liitteen VII mukaisesti. Sama jäsenvaltio ei saa antaa
samaa numeroa toiselle turvavyö- tai turvajärjestelmätyypille tai
ajoneuvotyypille.
6 TYYPPIIN TEHTÄVÄT MUUTOKSET JA MUUTOKSET
TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN
6.1 Jos tämän direktiivin perusteella hyväksyttyyn ajoneuvo-,
turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppiin tehdään muutoksia, sovel-
letaan direktiivin 70/156/ETY 5 artiklan määräyksiä.
Kuva 1
Kuvatunnus
(katso 3.1.11 kohta)
(1) Ajoneuvoluokat määritellään direktiivin 70/156/ETY liitteen II A mukaisesti.
(2) EYVL L 38, 11.2.1974, s. 2.
(3) EYVL L 24, 30.1.1976, s. 6.
(4) EYVL L 24, 30.1.1976, s. 6.
(5) EYVL L 165, 20.6.1974, s. 16.
(6) 3.1 kohdan vaatimusten lisäksi jäsenvaltiot voivat kansallisen lainsäädännön mukaisesti
hyväksyä tiettyihin ajoneuvotyyppeihin muita tämän direktiivin soveltamisalaankuuluvia turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppejä.
(
7) EYVL L 221, 12.8.1974, s. 1.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 26
▼M6
LIITE II
TYYPPIHYVÄKSYNTÄASIAKIRJA1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 27
▼M6
Lisäys 1
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 28
▼M6
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 29
▼M6
Lisäys 2
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 30
▼M6
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 31
▼M6
Lisäys 3
MALLI
[Enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm)]
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 32
▼M6
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 33
▼M6
Lisäyksen liite
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 34
▼M6
Lisäys 4
MALLI
[Enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm)]
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 35
▼M6
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 36
▼M6
Lisäyksen liite
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 37
▼M6
LIITE III
OSAN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKIT
1.1 Jokaisessa tämän direktiivin mukaisesti hyväksytyn tyypin
mukaisessa turvavyössä tai turvajärjestelmässä on oltava osan
EY-tyyppihyväksyntämerkki.
Tämä merkkikoostuu:
1.1.1 suorakulmiosta, joka ympäröi pientä e-kirjainta ja sitä seuraavan
osan EY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnusnu-
meroa tai -kirjaimia:
1 Saksa
2 Ranska3 Italia
4 Alankomaat
5 Ruotsi
6 Belgia
9 Espanja
11 Yhdistynyt kuningaskunta
12 Itävalta
13 Luxemburg17 Suomi
18 Tanska
21 Portugali23 Kreikka
IRL Irlanti
1.1.2 suorakulmion läheisyyteen sijoitetusta ”perustyyppihyväksyntä-
numerosta”, joka sisältyy direktiivin 70/156/ETY liitteessä VII
tarkoitetun tyyppihyväksyntänumeron 4 osaan ja jota edeltää
direktiiviin 77/541/ETY osan EY-tyyppihyväksynnän myöntä-
mispäivään mennessä tehdyn viimeisimmän merkittävän
teknisen muutoksen sarjanumeron ilmoittavat kaksi numeroa.
Tässä direktiivissä sarjanumero on 04 aikuisten turvavöiden ja
turvajärjestelmien osalta ja 03 lasten turvajärjestelmien osalta;
1.1.3 seuraavanlaisesta suorakulmion yläpuolella olevasta lisämerkistä
tai lisämerkeistä:
1.1.3.1 kolmipistevöissä A-kirjain, lantiovöissä B-kirjain ja erikoisissa
vyötyypeissä S-kirjain.
1.1.3.2 Täydennetään 1.1.3.1 kohdassa esitettyjä merkkejä seuraavilla
merkeillä:
1.1.3.2.1 energianvaimentimella varustetuissa turvavöissä e-kirjain;1.1.3.2.2 kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä R-kirjain, jota seuraa
käytetyn kelauslaitteen tyyppinumero liitteessä I olevan 1.8
kohdan mukaisesti ja sen jälkeen m-kirjain, jos käytetty kelaus-
laite on monitoimintoinen törmäystilanteessa lukittuva
kelauslaite;
1.1.3.2.3 esikuormituslaitteella varustetuissa turvavöissä p-kirjain.
1.1.3.3 Edellä 1.1.3.1 kohdassa esitettyjä merkkejä tulee edeltää Z-
kirjain, jos turvavyö on turvajärjestelmän osa.
1.1.4 Turvavöihin, joissa on tyypin 4N kelauslaite, on lisäksi
merkittävä tunnus, joka muodostuu suorakulmiosta, jossa M1-
luokan ajoneuvon päälle on tehty risti sen osoittamiseksi, että
tämäntyyppisen kelauslaitteen käyttö on kielletty M1-luokan
ajoneuvoissa.
1.1.5 Jos turvavyö hyväksytään tämän direktiivin liitteessä I olevan
2.6.1.3.3 kohdan säännösten mukaisesti, siihen on merkittävä
sana ”AIRBAG”, jonka ympärillä on suorakulmio.
1.1.6 Kun on kyse lasten turvaistuimista, suorakulmion yläpuolelle on
merkittävä seuraava lisäteksti:1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 38
▼M6
1.1.6.1 sana(t) ”joka autoon sopiva”, ”automerkki- ja istuinkohtainen”,
”automerkkikohtainen”, ”autotyyppikohtainen” turvaistuimen
luokasta riippuen;
1.1.6.2 massa-alue, jolle lasten turvaistuin on suunniteltu, eli:
alle 10 kg; alle 13 kg; 9-18 kg; 15-25 kg; 22-36 kg; alle 18 kg;
9-25 kg; 15-36 kg; alle 25 kg; 9-36 kg; alle 36 kg;
1.1.6.3 Y-merkki, jos laite sisältää haarahihnan;
1.1.6.4 S-merkki, jos laite on ”erityisturvalaite”.
1.2 Edellä 1.1 kohdassa esitettyjen yksityiskohtien on oltava selvästi
luettavissa ja pysyviä ja ne on toteutettava joko tarrana tai
suorana merkintänä tuotteeseen. Tarran tai merkinnän on
kestettävä kulumista.
2 OSAN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKIEN KAAVIOT
2.1
Vyö, jossa on edellä esitetty osan EY-tyyppihyväksyntämerkki,
on energianvaimentimella (e) varustettu kolmipistevyö (A), jolle
on Alankomaissa (e 4) annettu osan EY-tyyppihyväksyntä tämän
direktiivin (04) mukaisesti perustyyppihyväksyntänumerolla
2439.
2.2
Vyö, jossa on edellä esitetty osan EY-tyyppihyväksyntämerkki,
on monitoimintoisella tyypin 4 kelauslaitteella varustettu
lantiovyö (B), jolle on Alankomaissa (e 4) annettu osan EY-tyyp-
pihyväksyntä tämän direktiivin (04) mukaisesti
perustyyppihyväksyntänumerolla 2439.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 39
▼M6
2.3
Vyö, jossa on edellä esitetty osan EY-tyyppihyväksyntämerkki,
on energianvaimentimella (e) varustettu erikoinen vyötyyppi (S),
joka muodostaa osan turvajärjestelmästä (Z) ja jolle on Alanko-
maissa (e 4) annettu osan EY-tyyppihyväksyntä tämän direktiivin
(04) mukaisesti perustyyppihyväksyntänumerolla 2439.
2.4
Vyö, jossa on edellä esitetty osan EY-tyyppihyväksyntämerkki,
on monitoimisesti (m) lukkiutuva kelauslaitetyypillä 4N (r4N)
varustettu kolmipistevyö (A), jolle on Alankomaissa (e 4)
annettu osan EY-tyyppihyväksyntä tämän direktiivin (04) mukai-
sestiperustyyppi hyväksyntänumerolla 2439. Tätä vyötä eisaa
käyttää M1-luokan ajoneuvoissa.
Huomautus: Perustyyppihyväksyntänumero ja kuvatunnus (kuva-
tunnukset) on sijoitettava suorakulmion läheisyyteen.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 40
▼M6
2.5
Vyö, jossa on edellä esitetty EY-tyyppihyväksyntämerkki, on
energianvaimentimella (e) varustettu kolmipistevyö (A), joka on
hyväksytty tämän direktiivin liitteessä I olevan 2.6.1.3.3 kohdan
erityisvaatimuksia vastaavaksi, jossa on monitoimisesti (m)
lukkiutuva tyypin 4 (r4) kelauslaite ja jolle on Alankomaissa (e
4) annettu osan EY-tyyppihyväksyntä tämän direktiivin (04)
mukaisesti perustyyppihyväksyntänumerolla 2439. Kyseinen vyö
on asennettava ajoneuvoon, jossa on turvatyyny asianomaisen
istuimen kohdalla.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 41
▼M6
LIITE IV
ESIMERKKI KELAUSLAITTEEN MEKANISMIN KESTÄVYYSTES-
TISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 42
▼M6
LIITE V
ESIMERKKI TÖRMÄYSTILANTEESSA LUKITTUVIEN KELAUSLAIT-
TEIDEN LUKITTUMISTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA
Sopiva laite on esitetty kuvassa, ja se koostuu moottorikäyttöisestä nostovar-
resta, jonka jatke on kiinnitetty johdoin ohjauskiskolle asennettuun pieneen
testivaunuun. Nostovarren jatkeeseen sisältyy ”joutoliike”-laite, joka vaimentaa
kaikki liikkeet, jos kisko lukittuu ennen kuin jatkeen koko lyöntikaari on
umpeutunut. Nostovarren suunnittelun ja moottorinopeuden yhdistelmä on sell-
ainen, että se antaa tarvittavan kiihdytyksen liitteessä I olevassa 2.7.7.2.2
kohdassa määritellyllä kiihdytyksen kasvunopeudella ja lyönti on järjestetty
siten, että se ylittää ennen lukittumista sallitun vyönauhan liikkeen enim-
mäismäärän.
Testivaunuun on asennettu kelkka, jota voidaan kääntää, jotta kelauslaite
voidaan asentaa eri asentoihin testivaunun liikkeen suuntaisesti.
Kelauslaitteiden herkkyyttä vyönauhan liikkeisiin testattaessa kelauslaite asenne-
taan sopivasti kiinnitettyyn kannattimeen ja vyönauha kiinnitetään testivaunuun.
Edellä mainittuja testejä suoritettaessa valmistajan tai hänen edustajansa toimit-
tamat kaikki kannattimet tms. on sisällytettävä testijärjestelyyn aiotun
ajoneuvoon tehtävän asennuksen jäljittelemiseksi mahdollisimman tarkasti.
Valmistajan on toimitettava kaikki lisäkannattimet tms., joita saatetaan tarvita
ajoneuvoon aiotun asennuksen jäljittelemiseksi.
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 43
▼M6
LIITE VI
ESIMERKKI PÖLYNKESTÄVYYSTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAIT-
TEESTA
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 44
▼M6
LIITE VII
KUVAUS TESTIVAUNUSTA, ISTUIMESTA, KIINNITYSPISTEISTÄ JA
PYSÄYTYSLAITTEESTA
1. TESTIVAUNU
Turvavyötesteissä testivaunun, jossa on ainoastaan yksi istuin,
massa on 400 ± 20 kg. Turvajärjestelmätesteissä testivaunun,
johon on kiinnitetty ajoneuvorakenne, massa on 800 kg. Testi-
vaunun ja ajoneuvorakenteen kokonaismassaa voidaan kuitenkin
tarvittaessa lisätä 200 kg:n erissä. Kokonaismassa ei saa missään
tapauksessa poiketa nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg.
2. ISTUIN
Lukuun ottamatta turvajärjestelmille suoritettavia testejä,
istuimen on oltava tukevarakenteinen ja pinnaltaan sileä. Tähän
kuvassa 1 annettuja yksityiskohtia on noudatettava ja on huoleh-
dittava siitä, että mikään metalliosa ei voi joutua kosketuksiin
vyön kanssa.
3. KIINNITYSPISTEET
Kiinnityspisteiden sijainnin on oltava kuvan 1 mukainen. Kiinni-
tyspisteitä vastaavat ympäröidyt merkit osoittavat paikat, joihin
vyön päät kiinnitetään vaunussa tai mahdollisessa kuormituksen
siirtolaitteessa. Vyön tavanomaiset kiinnityspisteet ovat A, B ja
K, jos vyönauhan pituus mitattuna lukon yläreunasta nauhanpiti-
messä olevaan reikään vyönauhan tuessa on enintään 250 mm.
Muussa tapauksessa on käytettävä pisteitä A1ja B1. Kiinnityspis-
teet on asennettava jäykkään alustaan. Yläkiinnityspiste saa
siirtyä enintään 0,2 mm pituussuuntaan, kun siihen
kohdistetaan 98 daN:n kuormitus tähän suuntaan. Vaunun on
oltava rakenteeltaan sellainen, etteivät osat, joihin kiinnityspisteet
on kiinnitetty, muuta pysyvästi muotoaan testin aikana.
Kiinnityspisteiden sijainnin toleranssi on sellainen, että kunkin
kiinnityspisteen on oltava enintään 50 mm:n etäisyydellä
kuvassa 1 olevasta sitä vastaavasta A-, B- ja K-pisteestä tai A1-,
B1- ja K-pisteestä.
Jos kelauslaitetta varten tarvitaan neljäs kiinnityspiste, sen on:
— sijaittava pystyssä pisteen K kautta kulkevalla pituussuuntai-
sella tasolla,
— oltava rakenteeltaan sellainen, että kelauslaite voi kallistua
valmistajan ilmoittamaan kulmaan,
— sijaittava K keskipisteenä piirretyn, säteeltään KB1= 790 mm:n ympyrän kaarella, jos nauhan pituus nauhan
ohjaimesta kelauslaitteen nauha-aukkoon on vähintään
540 mm, tai muussa tapauksessa K keskipisteenä piirretyn,
säteeltään 350 mm:n ympyrän kaarella.
3.1. Kun kyse on tämän direktiivin 1.8.6 kohdassa määritellystä vyön
korkeudensäätölaitteella varustetusta vyöstä, tämä laite on kiinni-
tettävä joko jäykkään kehykseen tai ajoneuvon siihen osaan,
johon se tavanomaisesti kiinnitetään, ja tämä on kiinnitettävä
lujastitesti vaunuun.
4 PYSÄYTYSLAITE
Tämä laite koostuu kahdesta identtisestä rinnakkain asennetusta
vaimentimesta, paitsi turvajärjestelmillä, jolloin käytetään neljää
vaimenninta 800 kg:n nimellismassaa varten. Tarvittaessa
käytetään lisävaimenninta kutakin nimellismassan 200 kg:n suur-
uista lisäystä varten.
Kukin vaimennin sisältää:
— teräsputkesta muotoillun ulkokuoren,
— polyuretaanista valmistetun energianvaimenninputken,
— kiillotetusta teräksestä valmistetun oliivinmuotoisen nupin,
joka läpäisee vaimentimen,
— akselin ja törmäyslevyn.
Tämän vaimentimen eri osien mitat esitetään kuvissa 2, 3 ja 4.
Vaimentavan materiaalin ominaisuudet esitetään jäljempänä
taulukossa. Välittömästi ennen jokaista testiä putkia on säily-
tettävä käyttämättöminä vähintään 12 tuntia 15-25 ºC:n
lämpötilassa. Pysäytyslaitteen lämpötilan turvavöiden ja turvajär-1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 45
▼M6
jestelmien dynaamisten testien aikana on oltava sama kuin kali-
brointitestissä, sallittu toleranssi on ± 2 ºC.
Pysäytyslaitetta koskevat vaatimukset esitetään liitteessä IX. On
hyväksyttävää käyttää myös muunlaista laitetta, joka antaa
vastaavat tulokset.
VAIMENTAVAN MATERIAALIN OMINAISUUDET
(ASTM-menetelmä D 735, jollei toisin mainita)
Shore A -kovuus: 95 ± 2 20 ºC ± 5 ºC:ssa
Murtolujuus: Ro≥343 daN/cm2
Vähimmäisvenymä: Ao≥400 %
Kerroin: 100 %:n venymällä: ≥108 daN/cm2
300 %:n venymällä: ≥235 daN/cm2
Hauraus matalassa lämpötilassa (ASTM-menetelmä D 736): viisi tuntia, -55 ºC
Puristuspainuma (menetelmä B): 22 tuntia, 70 ºC ≤45 %
Tiheys 25 ºC:n lämpötilassa: 1,05-1,10Huoneilmakäsittely (ASTM-menetelmä D 573):
70 tuntia, 100 ºC shore A -kovuus: enimmäisvaihtelu ± 3
murtolujuus: lasku < 10 % R
o:sta
venymä: lasku < 10 % Ao:sta
massa: lasku < 1 %
Öljyyn upotus (ASTM-menetelmä nro 1 Öljy):70 tuntia, 100 ºC shore A -kovuus: enimmäisvaihtelu ± 4
murtolujuus: lasku < 15 % R
o:sta
venymä: lasku < 10 % Ao:sta
tilavuus: turpoaminen < 5 %
Öljyyn upotus (ASTM-menetelmä nro 3 Öljy):
70 tuntia, 100 ºC murtolujuus: lasku < 15 % Ro:sta
venymä: lasku < 15 % Ao:sta
tilavuus: turpoaminen < 20 %
Tislattuun veteen upotus:viikko, 70 ºC murtolujuus: lasku < 35 % R
o:sta
pituus: kasvu < 20 % Ao:sta1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 46
▼M6
Kuva 1
TESTIVAUNU, ISTUIN, KIINNITYSPISTE
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 47
▼M6
Kuva 2
PYSÄYTYSLAITE
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 48
▼M6
Kuva 3
PYSÄYTYSLAITE
(polyuretaaniputki)
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 49
▼M6
Kuva 4
PYSÄYTYSLAITE
(oliivinmuotoinen nuppi)
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 50
▼M6
LIITE VIII
KUVAUS NUKESTA
1 NUKEN ERITELMÄT
1.1 Yleistä
Nuken tärkeimmät ominaispiirteet esitetään seuraavissa kuvissa
ja taulukoissa:
kuva 1: pää, niska ja rintaosa sivulta;
kuva 2: pää, niska ja rintaosa edestä;kuva 3: lantio, reisiosat ja alaraaja sivulta;kuva 4: lantio, reisiosat ja alaraaja edestä;kuva 5: tärkeimmät mitat;kuva 6: nukke istuma-asennossa, kuvasta näkyy:
— painopisteen sijainti,
— niiden paikkojen sijainti, joista siirtymä mita-
taan,
— olkapään korkeus;
taulukko 1: pään, niskan, rintaosan, reisiosan ja alaraajan
massa;
taulukko 2: nuken osien viitenumerot, nimet, materiaalit ja
tärkeimmät mitat.
1.2 Kuvaus nukesta
1.2.1 Alaraajan rakenne (ks. kuvat 3 ja 4)
Alaraaja koostuu kolmesta osasta:
— pohjalevy (30),
— sääriluun putki (29),
— polvinivelputki (26).
Polvinivelputkessa on kaksi uloketta, jotka rajoittavat alaraajan
liikettä suhteessa reisiosaan.
Alaraaja voi taipua taaksepäin noin 120º suorasta kulmasta.
1.2.2 Reisiosan rakenne (ks. kuvat 3 ja 4)
Reisiosa koostuu kolmesta osasta:
— polvinivelputki (22),
— reisipalkki (21),
— lantionivelputki (20).
Polven liikettä rajoittavat polvinivelputkessa (22) olevat kaksi
leikkausta, joihin vastaavat raajassa olevat ulokkeet osuvat.
1.2.3 Rintaosan rakenne (ks. kuvat 1 ja 2)
Rintaosa koostuu seuraavista osista:
— lantionivelputki (2),
— rullaketju (4),
— kylkiluut (6 ja 7),
— rintalasta (8),
— ketjun kiinnikkeet (3 ja osittain 7 ja 8).
1.2.4 Niska (ks. kuvat 1 ja 2)
Niska koostuu seitsemästä polyuretaanilevystä (9). Niskan
jäykkyyttä voidaan säätää ketjunkiristimellä.
1.2.5 Pää(ks. kuvat 1 ja 2)
Pää (15) on ontto; teräsnauhat (17) tukevat polyuretaania. Niskan
jäykkyyttä säätävä ketjunkiristin koostuu polyamidista valmiste-
tusta lukkonikamasta (10), putkimaisesta välikappaleesta (11) ja
kiristysosista (12 ja 13 ). Pää voi pyöriä ensimmäisen ja toisen
kaulanikaman välisen nivelen (atlas-axis-liitos) varassa, joka
koostuu säätöasennelmasta (14 ja 18), putkimaisesta välikappa-
leesta (16) ja polyamidista valmistetusta lukkonikamasta (10).
1.2.6 Polvinivel (ks. kuva 4)1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 51
▼M6
Alaraaja yhdistyy reisiosaan polvinivelen yhdysputken (27) ja
kiristyslevyn (28) avulla.
1.2.7 Lantionivel (ks. kuva 4)
Reisiosat yhdistyvät rintaosaan lantionivelen yhdysputken (23),
kitkalevyjen (24) ja kiristysasennelman (25) avulla.
1.2.8 Polyuretaani
Tyyppi: PU 123 CH-yhdiste
Kovuus: shorekovuus A 50-60
1.2.9 Haalari
Nukke on puettu erityiseen haalariin.
2 MASSAN SÄÄTÖ
Nuken kalibroimiseksi tiettyihin raja-arvoihin ja sen kokonais-
massaan massan jakautumista on säädettävä kuudella 1 kg:n
painoisella säätöpainolla, jotka voidaan asentaa lantioniveleen.
Lisäksi kuusi muuta 1 kg:n painoista polyuretaanipainoa voidaan
asentaa rintaosan selkään.
3 TYYNY
Tyyny on sijoitettava nuken rinnan ja haalarin väliin. Tyynyn on
oltava valmistettu polyetyleenivaahdosta, joka vastaa seuraavia
vaatimuksia:
— kovuus: shorekovuus A 7-10
— paksuus 25±5 mm.
Sen on oltava vaihdettavissa.
4 NIVELTEN SÄÄTÖ4.1 Yleistä
Jotta saataisiin toistettavia tuloksia, on tarpeen määrittää ja
hallita jokaisen nivelen kitka.
4.2 Polvinivel:
kiristä polvinivel;
aseta reisiosa ja alaraaja pystysuoraan;taivuta alaraajaa 30º;höllennä kiristintä asteittain, kunnes alaraaja alkaa kallistua
omalla painollaan;
lukitse kiristin tähän asentoon.
4.3 Lantionivelet:
kiristä lantioniveliä säätöä varten;aseta reisiosat vaakasuoraan ja rintaosa pystysuoraan asentoon;taivuta rintaosaa eteenpäin, kunnes se muodostaa 60º:n kulman
reisiosien kanssa;
höllennä kiristintä asteittain, kunnes rintaosa alkaa kallistua
omalla painollaan;
lukitse kiristin tähän asentoon.
4.4 Atlas-axis-liitos:
säädä atlas-axis-liitosta niin, että se kannattaa vain painonsa eikä
kallistu eteen eikä taakse.
4.5 Niska:
niska voidaan säätää ketjunkiristimen (13) avulla;
niskaa säädettäessä kiristimen yläosa on siirrettävä 40:n ja
60 mm:n välille silloin, kun se altistetaan 10 daN:n kuormalle
vaakatasossa.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 52
▼M6
TAULUKKO 1
Nuken osat Massa kilogrammoina
Pää ja niska 4,6 ± 0,3
Rintaosa ja käsivarret 40,3 ± 1,0
Reisiosat 16,2 ± 0,5
Alaraaja ja jalkaterä 9,0 ± 0,5
Kokonaismassa, mukaan lukien säätöpainot 75,5 ± 1,0
TAULUKKO 2
Viiten:o Nimi Materiaali Mitat
1 Vartalo Polyuretaani-
2 Lantionivelputki Teräs 76 × 70 × 100 mm
3 Ketjun kiinnike Teräs 25 × 10 × 70 mm
4 Rullaketju Teräs ¾mm
5 Olkalevy Polyuretaani-
6 Kylkiluut (alakiin-
nike)Teräs 30 × 30 × 3 × 250 mm
7 Kylkiluut Lävistetty teräslevy 400 × 85 × 1,5 mm
8 Rintalasta Lävistetty teräslevy 250 × 90 × 1,5 mm9 Välilevyt (6) Polyuretaani ∅90 × 20 mm, ∅
80 × 20 mm
∅75 × 20 mm; ∅
70 × 20 mm
∅65 × 20 mm, ∅
60 × 20 mm
10 Lukkonikama Polyamidi 60 × 60 × 25 mm
11 Putkimainen välikap-
paleTeräs 40 × 40 × 2 × 50 mm
12 Kiristyspultti Teräs M16 × 90 mm
13 Kiristysmutteri Teräs M16
14 Atlas-axis-liitoksen
kiristinTeräs ∅12 × 130 mm
(M12)
15 Pää Polyuretaani-
16 Putkimainen välikap-
paleTeräs ∅18 × 13 × 17 mm
17 Tukilevyt Teräs 30 × 3 × 500 mm
18 Kiristysmutteri Teräs M12
19 Reisiosat Polyuretaani -
20 Lantionivelputki Teräs 76 × 70 × 80 mm
21 Reisipalkki Teräs 30 × 30 × 440 mm
22 Polvinivelputki Teräs 52 × 46 × 40 mm
23 Lantionivelen yhdy-
sputkiTeräs 70 × 64 × 250 mm
24 Kitkalevyt (4) Teräs 160 × 75 × 1 mm
25 Kiristysasennelma Teräs M12 × 320 mm levyt
ja mutterit
26 Polvinivelputki Teräs 52 × 46 × 160 mm
27 Polvinivelen yhdy-
sputkiTeräs 44 × 39 × 190 mm
28 Kiristyslevy Teräs ∅70 × 4 mm
29 Sääriluun putki Teräs 50 × 50 × 2 × 460 mm1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 53
▼M6
Viiten:o Nimi Materiaali Mitat
30 Pohjalevy Teräs 100 × 170 × 3 mm
31 Rintaosan
säätöpainot (6)Polyuretaani1 kg/pai no
32 Tyyny Polyetyleenivaahto 350 × 250 × 25 mm
33 Haalari Puuvilla ja polyami-
dinauhat
34 Lantionivelen
säätöpainot (6)Teräs Massa 1 kg/paino1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 54
▼M6
Kuva 1
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 55
▼M6
Kuva 2
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 56
▼M6
Kuvat 3 ja 4
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 57
▼M6
Kuvat 5 ja 6
Nukke liitteen VII kuvan 1 mukaisessa istuma-asennossa.
G = painopiste
T = rintaosan siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla)
P = lantion siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla)1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 58
▼M6
LIITE IX
KUVAUS VAUNUN HIDASTUVUUTTA KUVAAVASTA KÄYRÄSTÄ
AJAN FUNKTIONA
(Pysäytyslaitteiden testauskäyrä)
tg
A1 0 1 5
B1 5 2 0C2 5 2 6
D4 5 2 6
E5 5 2 0
F6 0 0
G1 8 3 2
H6 0 3 2
I8 0 0
Sellaisen vaunun, joka hitausmassojen ansiosta painaa yhteensä 455 kg ± 20 kg
turvavöiden testeissä ja 910 kg ± 40 kg turvajärjestelmien testeissä, jolloin
vaunun ja ajoneuvon osarakenteen nimellismassa on 800 kg, hidastuvuuskäyrän
on pysyttävä viivoitetun alueen sisällä. Vaunun ja siihen kiinnitetyn ajoneuvon
osarakenteen nimellismassaa voidaan tarvittaessa nostaa 200 kg:n lisäpainoilla,
jolloin jokaista lisäpainoa kohden lisätään ylimääräinen 28 kg:n hitausmassa.
Missään tapauksessa vaunun, ajoneuvon osarakenteen ja hitausmassojen enim-
mäismassa ei saa erota kalibrointitestien nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg.
Pysähtymismatkan pysäytyslaitteen kalibroinnin aikana on oltava 400 ± 20 mm
ja vaunun nopeuden 50 ± 1 km/h.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 59
▼M6
Molemmissa tapauksissa mittauslaitteisto saa vasteen, joka on varsin vakaa
60 Hz:iin asti ja kestää 100 Hz:iin asti. Muuntimeen liitettyjen mekaanisten
resonanssien ei tulisi vääristää lukemia. Kaapelin pituuden ja lämpötilan
vaikutus taajuusalueella olisi otettava huomioon (1)1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 60
(1) Nämä vaatimukset ovat ISO R 6478/1980 suosituksen mukaisia.
▼M6
LIITE X
OHJEET
Jokaisen turvavyön mukana on oltava seuraavat kohdat käsittävät ohjeet sen
jäsenvaltion kielellä tai kielillä, jossa turvavyö on tarkoitus myydä:
1 Asennusohjeet (niitä ei edellytetä, jos valmistaja asentaa
turvavyöt valmiiksi ajoneuvoon), joissa määritellään, minkä
tyyppisiin ajoneuvoihin kyseinen asennelma soveltuu ja kuinka
se asennetaan ajoneuvoon oikein, sekä varoitus olla hankaamatta
nauhoja.
2 Käyttöohjeet (ne voivat sisältyä auton käsikirjaan, jos valmistaja
asentaa turvayöt valmiiksi ajoneuvoon), jotka sisältävät tarvit-
tavat ohjeet sen varmistamiseksi, että käyttäjä saa turvavyön
käytöstä parhaan mahdollisen hyödyn. Tällaisissa ohjeissa olisi
mainittava:
a) turvavyön käytön tärkeys kaikilla matkoilla;
b) oikea tapa käyttää turvavyötä ja erityisesti:
— vyölukon sijainti,
— että turvavyö on kiristettävä käyttäjän vartalon mukaan,— nauhojen oikea asento ja niiden vääntämisen välttäminen,— että kutakin vyötä voi käyttää vain yksi henkilö ja että
vyötä ei saa laittaa matkustajan sylissä istuvan lapsen yli;
c) vyölukon kiinnitys- ja avaamismenetelmä;
d) vyön säätelymenetelmä;
e) kunkin asennelmaan sisältyvän kelauslaitteen toimintamene-
telmä ja lukituksen varmistamismenetelmä;
f) vyölle suositellut puhdistusmenetelmät ja tarvittaessa puhdis-
tuksen jälkeinen uudelleen kokoaminen;
g) tarve korvata turvavyö vakavan onnettomuuden jälkeen tai
kun se on pahasti kulunut tai leikattu taikka turvavyön
olleessa varustettu esikiristyslaitteella kun se on lauennut;
h) että turvavyötä ei saa muuttaa millään tavoin, koska tällaiset
muutokset voivat tehdä vyöstä tehottoman; erityisesti silloin,
kun vyö on suunniteltu siten, että osia voidaan irrottaa, on
annettava ohjeet, jotta varmistetaan vyön uudelleen kokoa-
minen oikein;
i) että vyö on tarkoitettu aikuisen kokoisen henkilön käyttöön;
j) vyön säilytys silloin, kun sitä ei käytetä.
3 Tyyppi 4N kelauslaitteella varustettujen turvavöiden asennusoh-
jeisiin ja pakkauksiin on merkittävä, ettei tällainen vyö sovellu
käytettäväksi henkilöautoissa, joissa on kuljettajan istuin mukaan
lukien enintään 9 istuinta.
4 Ajoneuvon valmistajan on sisällytettävä auton käsikirjaan
neuvoja siitä, miten matkustajan istuimet soveltuvat korkeintaan
12-vuotiaiden (tai 1,5 m pitkien) lasten kuljetukseen tai lasten
turvajärjestelmien asentamiseen. Tiedot on annettava sen maan
virallisella kielellä tai ainakin yhdellä sen virallisista kielistä,
jossa ajoneuvoa myydään.
4.1 Kutakin eteenpäin suunnattua matkustajan istuinta kohden
valmistajan on joko:
4.1.1 osoitettava, että istuin soveltuu universal-luokkaan kuuluvien
lasten turvaistuinten käyttöön;
4.1.2 annettava luettelo turvajärjestelmien luokista ”universal” (joka
autoon sopiva), ”semi-universal” (automerkkikohtainen),
”restricted” (automerkki- ja istuinkohtainen) ja ”specific vehicle”
(autotyyppikohtainen), millainen turvaistuin soveltuu kunkin
ajoneuvon istuimelle, sekä tiedot siitä, mihin ikäryhmiin kuulu-
ville lapsille turvaistuin on tarkoitettu;
4.1.3 asennettava ajoneuvoon integroitu lasten turvaistuin sekä osoitet-
tava, mihin ikäryhmään (-ryhmiin) kuuluville lapsille turvaistuin
on tarkoitettu, tarvittaessa kussakin käyttöympäristössä; tai
4.1.4 tehtävä mikä tahansa yhdistelmä 4.1.1, 4.1.2 ja 4.1.3 kohdasta.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 61
▼M6
4.1.5 Jos 4.1.1-4.1.4 kohta ei kata jotain ikäryhmää jonkin istuimen
osalta, valmistajan on osoitettava, että kyseiseen ikäryhmään
kuuluvia lapsia ei tulisi kuljettaa kyseisellä istuimella.
4.1.6 Esimerkki siitä, missä muodossa kyseiset tiedot voidaan antaa,
esitetään tämän liitteen lisäyksessä.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 62
▼M6
LISÄYS
IkäryhmäIstuin
Matkustajan
istuin edessäMatkustajan
istuin takanaKeskimmäinen
istuin takanaYlimääräinen
istuin
< 10 kg (0-9 kk) X U B —
< 13 kg (0-24 kk) U U B —
9-18 kg (9-48 kk) UF U B —
15-36 kg (4-12 v) U U E —
Selitykset
U: Soveltuu ”Universal” -luokan turvaistuimille, jotka on hyväksytty tämän ikäryhmän käyttöön.
UF: Soveltuu eteenpäin suuntautuville ”Universal” -luokan turvaistuimille, jotka on hyväksytty
tämän ikäryhmän käyttöön.
L: Soveltuu tietyntyyppisille oheisessa luettelossa mainituille lasten turvaistuimille. Tällaiset
turvaistuimet voivat kuulua ”Specific vehicle” ,”Restricted” ,”Semi-Universal” tai
”Universal” -luokkaan.
B: Kyseiselle ikäryhmälle hyväksytty integroitu turvaistuin.
X: Istuin ei sovellu kyseiseen ikäryhmään kuuluville lapsille.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 63
▼M6
LIITE XI
KAHDEN VYÖLUKON TESTI
(esitetty liitteessä I olevassa 2.7.6.5 kohdassa)
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 64
▼M6
LIITE XII
KULUMIS- JA MIKROSIIRTYMÄTESTIT
Kuva 1
Tyyppi1 -testi
Esimerkkejä säätölaitteen tyyppiä vastaavista testausjärjestelyistä1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 65
▼M6
Kuva 2
Tyyppi2 -testi
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 66
▼M6
Kuva 3
Tyyppi 3 -testi ja mikrosiirtymätesti
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 67
▼M6
LIITE XIII
KORROOSIOTESTI
1 TESTAUSLAITTEISTO
1.1 Laitteistoon kuuluu sumukammio, suolaliuosta, asianmukaisesti
käsiteltyä paineilmaa, yksi tai useampia sumusuuttimia, näyte-
kappaleiden tukemiseen tarkoitettuja välineitä, mahdollisuus
kammion lämmittämiseen ja tarvittavat hallintalaiteet. Laitteiston
koko ja rakenteelliset ominaisuudet ovat valinnaisia, kunhan ne
täyttävät testausedellytykset.
1.2 On tärkeää varmistaa, että kammion kattoon tai katokseen
kerääntyvät pisarat liuosta eivät putoa näytekappaleiden päälle ja
1.3 että näytekappaleista putoavat pisarat liuosta eivät joudu takaisin
sumutettavan suolaliuoksen joukkoon ja siten uudelleen sumutet-
taviksi.
1.4 Laitteisto ei saa olla rakennettu sellaisista aineista, jotka vaikut-
tavat sumun syövyttävyyteen.
2 NÄYTTEIDEN SIJAINTI SUMUKAMMIOSSA2.1 Näytekappaleet, lukuun ottamatta kelauslaitteita, on tuettava tai
ripustettava 15-30º:n kulmaan pystysuorasta ja mieluiten saman-
suuntaisesti kuin suhteessa suurimpaan testattavaan pintaan
määritellyn kammion läpi vaakatasossa virtaava sumu.
2.2 Kelauslaitteet on tuettava tai ripustettava siten, että nauhakelan
akselit ovat tavallisessa asennossa suhteessa kammion läpi
vaakatasossa virtaavan sumun pääsuuntaan. Kelauslaitteessa
olevan nauhan aukon on myös oltava kohtitätä päävi rtausta.
2.3 Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että sumu pääsee
laskeutumaan vapaasti kaikkien näytekappaleiden pinnoille.
2.4 Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että suolaliuos ei
pääse tippumaan yhden näytekappaleen päältä toisen päälle.
3 SUOLALIUOS
3.1 Suolaliuos valmistetaan liuottamalla 5 ± 1 massaosaa natriumk-
loridia 95 osaan tislattua vettä. Suolan on oltava
natriumkloridia, jossa ei juuri ole nikkeliä eikä kuparia ja joka
sisältää kuivana korkeintaan 0,1 prosenttia natriumjodidia ja
yhteensä korkeintaan 0,3 prosenttia epäpuhtauksia.
3.2 Kun liuos sumutetaan 35 ºC:ssa, saadun liuoksen pH-arvon on
oltava 6,5-7,2.
4 ILMA
Suolaliuoksen sumuttamiseen käytettävässä suuttimessa tai suut-
timissa olevassa paineilmassa ei saa olla öljyä eikä
epäpuhtauksia ja sen paineen on pysyttävä välillä 70 kN/m
2-170
kN/m2.
5 SUMUKAMMION OLOSUHTEET
5.1 Sumukammion sumutusalue pidetään lämpötilassa 35 ± 5 ºC.
Sumutusalueelle asetetaan vähintään kaksi puhdasta sumun-kerääjää, jotta estetään näytekappaleista tai muusta lähteestä
peräisin olevan liuoksen pisaroiden kerääntyminen. Kerääjät
asetetaan näytekappaleiden läheisyyteen, toinen mahdollisimman
lähelle suuttimia ja toinen mahdollisimman kauas suuttimista.
Sumun on oltava sellaista, että kumpaankin kerääjään kerätään
keskimäärin 1,0-2,0 ml liuosta tunnissa jokaista vaakatasossa
olevaa 80 cm
2:n keräysaluetta kohti, kun mittaus tehdään
vähintään 16 tunnin ajalta.
5.2 Suutin tai suuttimet on suunnattava siten, ettei suihku osu
suoraan näytekappaleisiin.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 68
▼M6
LIITE XIV
TESTIEN SUORITUSJÄRJESTYS
Viitatut kohdat TestiNäytekappaleet
Turvavyö tai
turvajärjestelmä
n:oVyönauha n:o
12345123456789 1 0 1 1
2.2, 2.3.2, 2.4.1.1, 2.5.1.1 Turvavyön ja turvajär-
jestelmä tarkastus ×
2.4.2.1, 2.4.2.2 Vyölukon tarkastus ×××××
2.4.2.6, 2.4.2.7, 2.7.6.1,
2.7.6.5Vyölukon lujuustesti×
2.4.3.2, 2.7.6.1 Säätölaitteen lujuustesti
(tarvittaessa myös
kelauslaitteiden) ×
2.4.4, 2.7.6.2 Kiinnityslaitteiden
lujuustesti(tarvi ttaessa
myös kelauslaitteiden) ×
2.4.2.4, 2.7.6.3 Lukon kylmänkestä-
vyystesti× ×
2.4.1.4, 2.7.6.4 Jäykkien osien kylmän-
kestävyyden iskutesti × ×
2.4.3.3, 2.7.6.6 Säätöjen helppous ×
Vyön taiturvajärjes-
telmän käsittely/testaus
ennen dynaamista testiä:
2.4.2.3, 2.6.1.2 lukon kestävyys × ×
2.4.1.2, 2.7.2 jäykkien osien korroo-
sionkesto × ×
kelauslaitteiden käsittely
2.4.5.1.1, 2.4.5.2.1,
2.4.5.2.2, 2.4.5.2.3,
2.7.7.2lukituskynnys × ×
2.4.5.1.2, 2.4.5.2.4,
2.7.7.4kelausvoima × ×
2.4.5.1.3, 2.4.5.2.5,
2.7.7.1kestävyys × ×
2.4.5.1.3, 2.4.5.2.5, 2.7.2 korroosio × ×
2.4.5.1.3, 2.4.5.2.5,
2.7.7.3pöly × ×
2.4.5.1.2, 2.7.5 Nauhan leveyden
mittaus × ×
Nauhan lujuus testikäsit-
telyn jälkeen
2.5.2, 2.7.5, 2.7.3.1 käsittely huoneilmassa × ×
2.5.3, 2.7.5, 2.7.3.2 valokäsittely × ×
2.5.3, 2.7.5, 2.7.3.3 kylmäkäsittely × ×
2.5.3, 2.7.5, 2.7.3.4 lämpökäsittely × ×
2.5.3, 2.7.5, 2.7.3.5 vesikäsittely × ×
2.4.3.1, 2.7.4 Mikrosiirtymätesti × ×
2.6.2, 2.7.3.6 Kulumistesti × ×
2.6.1, 2.7.8 Dynaaminen testi × ×
2.4.2.5, 2.4.2.7, 2.7.8,
2.7.9Lukon aukaisutesti × ×
2.7.1.4 Nauhan osan säilyvyys ×1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 69
LIITE XV
TURVAVÖIDEN JA KELAUSLAITTEIDEN VÄHIMMÄISVAATIMUKSET OSOITTAVA TAULUKKO
AjoneuvoluokkaEteeinpäin suunnatut istuimet
Taaksepäin suunnatut
istuimetUloimmat istuimet Keskimmäiset istuimet
Etuistuin Muu kuin etuistuin Etuistuin Muu kuin etuistuin
M1Ar4m Ar4m Ar4m Ar4 Ar4m B, Br3, Br4m
M2≤3,5 t Ar4m, Ar4Nm Ar4m, Ar4Nm Ar4m, Ar4Nm Ar4m, Ar4Nm Br3, Br4m, Br4Nm
M2> 3,5 tBr3, Br4m, Br4Nm tai
Ar4m, Ar4Nm
Br3, Br4m, Br4Nm taiAr4m, Ar4Nm
 Br3, Br4m, Br4Nm taiAr4m, Ar4Nm
 Br3, Br4m, Br4Nm taiAr4m, Ar4Nm
 Br3, Br4m, Br4Nm
M3Ks § 3.1.10 edelly-
tykset lantiovyön salli-
miselleKs § 3.1.10 edelly-
tykset lantiovyön salli-
miselleKs § 3.1.10 edelly-
tykset lantiovyön salli-
miselleKs § 3.1.10 edelly-
tykset lantiovyön salli-
miselle
N1Ar4m, Ar4Nm B, Br3, Br4m, Br4Nm
taieimi tään #B, Br3, Br4m, Br4Nm
taiA, Ar4m, Ar4Nm *B, Br3, Br4m, Br4Nm
taieimi tään #Eimi tään
§ 3.1.8 & 9 Lantiovyö
vaaditaan suojattomilla
istuimilla.§ 3.1.7 Lantiovyö
sallittu, jos tuulilasi ei
ole vertailualueella.§ 3.1.8 & 9 Lantiovyö
vaaditaan suojattomilla
istuimilla.
N2B, Br3, Br4m, Br4Nm
taiA, Ar4m, Ar4Nm *B, Br3, Br4m, Br4Nm
taieimi tään #B, Br3, Br4m, Br4Nm
taiA, Ar4m, Ar4Nm *B, Br3, Br4m, Br4Nm
taieimi tään #Eimi tään
N3§ 3.1.7 Lantiovyö
sallittu kuljettajan
istuimella sekä jos
tuulilasi on vertailua-
lueen ulkopuolella.§ 3.1.8 ja 9 Lantiovyö
vaaditaan suojattomilla
istuimilla.§ 3.1.7 Lantiovyö
sallittu, jos tuulilasi ei
ole vertailualueella.§ 3.1.8 ja 9 Lantiovyö
vaaditaan suojattomilla
istuimilla.▼M61977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 70
A: kolmipistevyö (lantio- ja olkavyö).
B: kaksipistevyö (lantiovyö).r: kelauslaite.m: törmäyksessä lukittuva kelauslaite (monitoiminen lukittumistapa).3: automaattisesti lukittuva kelauslaite.4: törmäyksessä lukittuva kelauslaite.N: suurempi vastekynnys (katso liitteessä I olevat 1.8.3.-1.8.5. kohdat).
Huomaa: Kaikissa tapauksissa S-tyypin vyöt voidaan asentaa A- tai B-tyypin vyön paikalle sillä edellytyksellä, että käytetään direktiivin 76/115/ETY muk aisia kiinnityspis-
teitä.▼M61977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 71
▼M6
LIITE XVI
TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
1 TESTIT
Turvavöiltä vaaditaan, että niiden osoitetaan vastaavan seuraa-
vien testien perustana olevia vaatimuksia:
1.1 Törmäyksessä lukittavien kelauslaitteiden lukkiutumiskynnyksen
ja kestävyyden tarkastus
2.7.7.2 kohdan määräysten mukaisesti, asianmukaisessa vähiten
edullisessa suunnassa 2.7.2, 2.7.7.1 ja 2.7.7.3 kohdan kestävyys-
testien jälkeen, 2.4.5.2.5 kohdassa tarkoitettuna vaatimuksena.
1.2 Automaattisesti lukittuvien kelauslaitteiden kestävyyden tarkastus
2.7.7.1 kohdan määräysten mukaisesti, 2.7.2 ja 2.7.7.3 kohdassa
tarkoitetuilla testeillä täydennettynä, 2.4.5.1.3 kohdassa tarkoitet-
tuna vaatimuksena.
1.3 Vyönauhojen lujuustestikäsi ttelyn jälkeen
2.7.5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, 2.7.3.1-2.7.3.5
kohdan vaatimusten mukaisten käsittelyjen jälkeen.
1.3.1 Vyönauhojen lujuustestikulutuksen jälkeen
2.7.5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, 2.7.3.6 kohdan
vaatimusten mukaisen käsittelyn jälkeen.
1.4 Mikrosiirtymätesti
2.7.4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
1.5 Jäykkien osien testi
2.7.6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
1.6 Turvavyön tai turvajärjestelmän toiminnallisten vaatimusten
tarkastus dynaamisessa testissä
1.6.1 Käsittelyjä sisältävät testit1.6.1.1 Törmäyksessä lukittuvilla kelauslaitteilla varustetut vyöt tai
turvajärjestelmät: 2.7.8 ja 2.7.9 kohdassa vahvistettujen vaati-
musten mukaisesti, käyttämällä vyötä, jolle on aikaisemmin
suoritettu 45 000 edestakaista kelausta käsittänyt, 2.7.7.1
kohdassa tarkoitettu kelauslaitteen kestävyystesti sekä 2.4.2.3,
2.7.2 ja 2.7.7.3 kohdassa määritellyt testit.
1.6.1.2 Automaattisesti lukittuvilla kelauslaitteilla varustetut vyöt tai
turvajärjestelmät: 2.7.8 ja 2.7.9 kohdassa vahvistettujen vaati-
musten mukaisesti, käyttämällä turvavyötä, jolle on aikaisemmin
suoritettu 10 000 edestakaista kelausta käsittänyt 2.7.7.1
kohdassa tarkoitettu kelauslaitteen kestävyystesti sekä myös
2.4.2.3, 2.7.2 ja 2.7.7.3 kohdassa vahvistetut testit.
1.6.1.3 Staattinen vyö: 2.7.8 ja 2.7.9 kohdassa vahvistettujen määräysten
mukaisesti, käyttämällä turvavyötä, jolle on aikaisemmin suori-
tettu 2.4.2.3 ja 2.7.2 kohdassa vahvistetut testi.
1.6.2 Testit ilman käsittelyä
2.7.8 ja 2.7.9 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti.
2 TESTIEN TIHEYS JA TULOKSET2.1 1.1-1.5 kohdassa vahvistettujen vaatimusten testauksen tiheys on
tilastollisesti valvottu ja satunnaisotokseen perustuva jonkin
tavallisen laadunvalvontamenettelyn mukaisesti.
2.1.1 Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet, kaikki
asennelmat tarkastetaan lisäksi:
2.1.1.1 joko 2.7.7.2.1 ja 2.7.7.2.2 kohdassa vahvistettujen määräysten
mukaisesti, 2.7.7.2.1.2 kohdassa tarkoitetussa vähiten edullisessa
suunnassa. Testitulosten on täytettävä 2.4.5.2.1.1 ja 2.4.5.2.3
kohdan vaatimukset;
2.1.1.2 tai 2.7.7.2.3 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti,
vähiten suotuisassa suunnassa. Kallistusnopeus voi kuitenkin
olla vahvistettua nopeutta suurempi, jos se ei vaikuta testitulok-
siin. Testitulosten on täytettävä 2.4.5.2.1.4 kohdan vaatimukset.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 72
▼M6
2.2.1 Käsittelyjä sisältävät testit
2.2.1.1 Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella
varustetut vyöt ja
— kun päivittäinen tuotanto on enemmän kuin 1 000 vyötä:
yhdelle 100 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään yksi joka
toinen viikko,
— kun päivittäinen tuotanto on enintään 1 000 vyötä: yhdelle
10 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään yksi kerran vuodessa,
lukitusmekanismilajia (1) kohti suoritetaan tämän liitteen 1.6.1.1
kohdassa vahvistettu testi.
2.2.1.2 Kun kyseessä ovat automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella
varustetut vyöt ja kiinteät vyöt ja
— kun päivittäinen tuotanto on enemmän kuin 1 000 vyötä:
yhdelle 100 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään yksi joka
toinen viikko,
— kun päivittäinen tuotanto on enintään 1 000 vyötä: yhdelle
10 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään yksi kerran vuodessa,
suoritetaan tämän liitteen 1.6.1.2 tai 1.6.1.3 kohdassa vahvistettu
testivastaavasti .
2.2.2 Testit ilman käsittelyä
2.2.2.1 Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella
varustetut vyöt, tämän liitteen 1.6.2 kohdassa vahvistettu testi
suoritetaan seuraaville näytemäärille:
2.2.2.1.1 päivittäinen tuotanto on vähintään 5 000 vyötä: kahdelle
25 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään kerran päivässä lukitus-
mekanismin lajia kohti;
2.2.2.1.2 päivittäinen tuotanto on alle 5 000 vyötä: yhdelle 5 000:sta tuote-
tusta vyöstä, vähintään kerran vuodessa lukitusmekanismin lajia
kohti.
2.2.2.2 Kun kyseessä ovat automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella
varustetut vyöt ja kiinteät vyöt, tämän liitteen 1.6.2 kohdassa
vahvistettu testi suoritetaan seuraaville näytemäärille:
2.2.2.2.1 kun päivittäinen tuotanto on vähintään 5 000 vyötä: kahdelle
25 000:stä tuotetusta vyöstä, vähintään kerran päivässä hyväk-
syttyä tyyppiä kohti;
2.2.2.2.2 kun päivittäinen tuotanto on alle 5 000 vyötä: yhdelle 5 000:sta
tuotetusta vyöstä, vähintään kerran vuodessa hyväksyttyä tyyppiä
kohti.
2.2.3 Tulokset
Testitulosten on täytettävä liitteessä I olevassa 2.6.1.3.1 kohdassa
vahvistetut vaatimukset.
Nuken siirtymistä eteenpäin voidaan liitteessä I olevan 2.6.1.3.2
kohdan osalta (taitarvi ttaessa 2.6.1.4 kohdan osalta) valvoa
tämän liitteen 1.6.1 kohdan mukaisesti käsittelyn kanssa suori-tetun testin aikana yksinkertaistetulla, sovelletulla menetelmällä.
2.2.3.1 Kun on kyse tämän direktiivin liitteessä I olevan 2.6.1.3.3
kohdan ja tämän liitteen 1.6.1 kohdan säännösten mukaisesta
hyväksynnästä, ainoina vaatimuksina on, että mikään vyön osa
ei saa tuhoutua tai irrota ja että rintavertailukohdan nopeus ei
saa ylittää 24 km/h siirtymän ollessa 300 mm.
2.3 Jos testinäyte ei läpäise sille suoritettua erityistä testiä, samoja
vaatimuksia koskevat lisätestit on suoritettava vähintään kolmella
muulla näytteellä. Jos joku näistä ei läpäise dynaamista testiä,
hyväksyntätodistuksen haltijan on ilmoitettava asiasta tyyppi-
hyväksynnän antaneelle toimivaltaiselle viranomaiselle ja
samalla ilmoitettava toteutetut toimenpiteet tuotannon vaatimus-
tenmukaisuuden palauttamiseksi.
(1) Tässä liitteessä ’lukitusmekanismin lajilla’ tarkoitetaan kaikkia törmäyksessä lukittuvia
kelauslaitteita, joiden mekanismeissa on eroja ainoastaan siltä osin kuin on kyse anturin
johtokulmasta ajoneuvon vertailuakselijärjestelmään nähden.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 73
▼M6
LIITE XVII
LASTEN TURVAJÄRJESTELMIÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET
Lasten turvajärjestelmien hyväksyntää koskevat vaatimukset esitetään Yhdisty-
neiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännössä N:o 44 olevassa 2,
6-9 ja 14 kohdassa (1) sekä liitteissä 3-21 muutossarjaan 03 saakka ja se mukaan
lukien.
(Edellä 6-8 kohdan viittaukset sääntöihin N:o 14, 16 ja 21 käsitetään viittauk-
siksi direktiiviin 76/115/ETY, tähän direktiiviin ja direktiiviin 74/60/ETY.)1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 74
(1) Julkaistu EYVL:ssä.
▼M6
LIITE XVIII
LASTEN TURVAJÄRJESTELMIÄ KOSKEVAT ASENNUSVAATI-
MUKSET
Lasten turvajärjestelmien asentamista koskevat vaatimukset esitetään Yhdisty-
neiden Kansakuntien Euroopan talouskomission päätöslauselman R.E.3
liitteessä 13 olevassa 5.2 kohdassa ja lisäyksessä 2, ja ne esitetään tämän liitteen
lisäyksessä.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 75
▼M6
Lisäys
Seuraava teksti on Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission
konsolidoidun päätöslauselman R.E.3 (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1,
11.8.1977) liitteestä 13 (5.2 kohta ja lisäys 2).
LIITE 13
SUOSITUS MOOTTORIAJONEUVOJEN AIKUISMATKUSTAJIEN
TURVAVÖIDEN JA TURVAJÄRJESTELMIEN ASENNUSVAATIMUK-
SISTA ETEENPÄIN JA TAAKSEPÄIN SUUNNATUILLA ISTUIMILLA
5.2 ’Yleisen’ luokan lasten turvajärjestelmällä tarkoitetaan lasten
turvajärjestelmää, joka on hyväksytty Yhdistyneiden Kansakun-
tien Euroopan talouskomission säännön N:o 44, muutossarja 03,
”yleiseen” luokkaan. Istuimien, jotka ajoneuvon valmistaja on
tarkoittanut sopiviksi ”yleisen” luokan lasten turvajärjestelmien
asentamiseen, on oltava tämän liitteen lisäyksen 2 määräysten
mukaiset.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 76
▼M6
Lisäys 2
AJONEUVON TURVAVYÖLAITTEIDEN YHTEYTEEN ASENNETTA-
VIEN ”YLEISEN” LUOKAN LASTEN TURVAJÄRJESTELMIEN
ASENNUSMÄÄRÄYKSET
1 YLEISTÄ
1.1 Tämän lisäyksen testausmenettelyä ja vaatimuksia käytetään
määritettäessä istuimien sopivuutta ”yleisen” luokan lasten
turvajärjestelmien asentamiseen.
1.2 Testit voidaan suorittaa ajoneuvossa tai tarkoitukseen sopivassa
ajoneuvon osassa.
2 TESTAUSMENETTELY2.1 Istuin säädetään äärimmäiseen taaksepäin suunnattuun ja mata-
limpaan asentoon.
2.2 Istuimen selkänojan kulma säädetään valmistajan määrittämään
asentoon. Jos tätä eiole määri tetty, on käytettävä 25 asteen
kulmaa pystysuorasta tasosta tai selkänojan lähintä kiinteää
asentoa.
2.3 Olkakiinnityspiste säädetään alimpaan asentoon.2.4 Selkänojan ja istuintyynyn päälle asetetaan puuvillakangas.
2.5 (Tämän lisäyksen kuvassa 1 kuvattu) asetelma sijoitetaan
ajoneuvon istuimelle.
2.6 Jos istuimelle on tarkoitus asettaa eteenpäin tai taaksepäin suun-
nattu yleinen turvajärjestelmä, edetään 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 ja 2.10
kohdan mukaisesti. Jos istuimelle on tarkoitus asettaa ainoastaan
eteenpäin suunnattu yleinen turvajärjestelmä, edetään 2.6.2, 2.7,
2.8, 2.9 ja 2.10 kohdan mukaisesti.
2.6.1 Turvavyön nauha asetetaan asetelman ympärisuunni lleen
oikeaan asentoon kuvan 2 ja 3 mukaisesti, ja vyölukko kiinni-
tetään.
2.6.2 Turvavyön lantionauha asetetaan asetelman alaosan ympäri suun-
nilleen oikeaan asentoon 150 mm:n säteellä kuvan mukaisesti, ja
vyölukko kiinnitetään.
2.7 Varmistetaan, että asetelman keskilinja sijaitsee istuimen ilmei-
sellä keskilinjalla ± 25 mm ja että istuimen keskilinja on
samansuuntainen ajoneuvon keskilinjan kanssa.
2.8 Varmistetaan, että vyönauhan löysyys poistetaan. Löysyyden
poistamiseen käytetään riittävää voimaa eikä vyönauhaa yritetä
jännittää.
2.9 Asetelman etuosan keskustaa painetaan taaksepäin 100 N ± 10 N:n
voimalla, joka kohdistetaan samansuuntaisesti alaosan pintaan;
lopuksi voima poistetaan.
2.10 Asetelman yläpinnan keskustaa painetaan pystysuoraan alaspäin
100 N ± 10 N:n voimalla; lopuksi voima poistetaan.
3 VAATIMUKSET
3.1 Asetelman alustan on kosketettava istuintyynyn pinnan etu- ja
takaosia. Jos tämä ei ole mahdollista testiasetelmassa olevasta
vyön kulkuaukosta johtuen, kyseinen kohta voidaan peittää
testiasetelman pohjapinnan suuntaisesti.
3.2 Vyön lantio-osan on kosketettava asetelmaa molemmilta sivuilta
lantiovyön kulkuväylän takaosassa (katso kuva 3).
3.3 Jos edellä olevat vaatimukset eivät täyty 2.1, 2.2 ja 2.3 kohdassa
tarkoitetuilla säädöillä, istuin, istuimen selkänoja ja turvavyön
kiinnityspisteet voidaan säätää vaihtoehtoiseen asentoon, jonka
valmistaja on määrittänyt tavanomaista käyttöä varten ja jossa
edellä esitetty asennusmenettely toistetaan ja vaatimukset tarkis-
tetaan ja täytetään.1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 77
▼M6
Kuva 1
Asetelman erittely
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 78
▼M6
Kuva 2
Asetelman asentaminen ajoneuvon istuimelle
(katso 2.6.1 kohta)
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 79
▼M6
Kuva 3
Yhteensopivuuden tarkistaminen
(katso 2.6.1 ja 3.2 kohta)
1977L0541 — FI — 16.03.2000 — 009.001 — 80