1971L0318 — FI — 21.06.1974 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 26 päivänä heinäkuuta 1971,
kaasun tilavuusmittareita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(71/318/ETY)
(EYVL L 202, 6.9.1971, s. 21)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission direktiivi 74/331/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1974 L 189 9 12.7.1974
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 26 päivänä heinäkuuta 1971,
kaasun tilavuusmittareita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä
(71/318/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
sekä katsoo, ettäkaasun tilavuusmittarien rakennetta ja tarkastusmenetelmiä koskevat
velvoittavat säännökset ovat eri jäsenvaltioissa erilaiset ja muodostavatsiten tällaisten laitteiden kaupan esteen; sen vuoksi on tarpeen lähentäänäitä säännöksiä, ja
mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin
säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26
päivänä heinäkuuta1971(
3) annetussa neuvoston direktiivissä säädetään
menettelyistä ETY-tyyppihyväksynnälle ja ETY-ensivakaukselle;kyseisen direktiivin mukaisesti on tarpeen säätää kaasun tilavuusmit-tarien rakennetta ja toimintaa koskevat tekniset vaatimukset,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tätä direktiiviä sovelletaan seuraaviin kaasun tilavuusmittareihin:1. Volumetriset mittarit:
— mittarit, joissa on joustavat seinämät;
— kiertomäntämittarit.
2. Muut kuin volumetriset mittarit:
— turbiinimittarit.
2 artikla
Mittarit, joille voidaan antaa ETY-merkit ja -tunnukset, esitetään tämän
direktiivin liitteessä. Niitä koskee ETY-tyyppihyväksyntä jaETY-ensivakaus.
3 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä, kieltää tai rajoittaa ETY-tyyppihyväksyntätun-
nuksella ja ETY-ensivakausmerkillä varustetun kaasun tilavuusmittarinsaattamista markkinoille tai ottamista käyttöön.
4 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta, ja niiden onilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.1971L0318 — FI — 21.06.1974 — 001.001 — 2
(1) EYVL N:o C 65, 5.6.1970, s. 30
(2) EYVL N:o C 131, 29.10.1970, s. 7
(3) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 1
▼B
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden tässä direktii-
vissä tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansallisetsäännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.
5 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1971L0318 — FI — 21.06.1974 — 001.001 — 3
▼B
LIITE
I LUKU
A.TIETTYJEN LIITTEESSÄ KÄYTETTYJEN TERMIEN
MÄÄRITELMÄT
1Kuormitusalue
Kaasumittarin kuormitusalue on rajoitettu suurimmalla tilavuusvirralla Qmaxja
pienimmällä tilavuusvirralla Qmin.
2Volumetrisen mittarin jaksollinen tilavuus
Volumetrisen mittarin jaksollisella tilavuudella tarkoitetaan sitä kaasun
tilavuutta, joka vastaa mittauslaitteen yhtä toimintajaksoa eli sitä kokonaislii-
kettä, jonka lopuksi mittarin liikkuvat osat, lukuun ottamatta näyttölaitetta ja
välipyörästöä, ensimmäistä kertaa palaavat alkuasentoonsa.
Se lasketaan kertomalla testiosan täyttä kierrosta vastaava tilavuus mittauslait-
teen ja osoittimella varustetun laskijan välityssuhteella.
3Käyttöpaine ja peruspaine
3.1Käyttöpaine
Kaasumittarin käyttöpaine on se kaasun paine, joka vastaa mittarin
sisääntulossa olevan kaasun paineen ja ilmanpaineen välistä eroa.
3.2Peruspaine
Kaasumittarin peruspaine pr on se kaasun paine, johon osoitettu kaasun
tilavuus liittyy.
Painemittausyhde peruspaineen mittaamiseksi vahvistetaan III luvussa.
4Painehäviö
Kaasumittarin painehäviö on se kaasun paine, joka vastaa mittarin tulo- ja
lähtöpaineiden erotusta kaasun virtauksen aikana.
5Ulosottovakio
Ulosottovakio on se tilavuusarvo, joka vastaa tämän ulosottolaitteen akselin
täyttä kierrosta; tämä arvo lasketaan kertomalla testiosan täyttä kierrosta
vastaava tilavuus osoittimella varustetun laskijan ja ulosottolaitteen akselin
välityssuhteella.
B.KAASUN TILAVUUSMITTAREITA KOSKEVIA YLEISIÄ
MÄÄRÄYKSIÄ
1Yleistä
1.1 Tämän liitteen I luvussa vahvistetaan yleiset, tämän direktiivin 1
artiklassa tarkoitettuja kaasun tilavuusmittareita koskevat määräykset.
1.2 Tämän liitteen II ja III luvussa vahvistetaan kutakin mittaria koskevat
erityiset määräykset.
2Rakenne
2.1Materiaali
Mittarit on valmistettava lujista materiaaleista, joilla on pieni sisäinen
jännitys, jotka muuttuvat ajan kuluessa vähän ja jotka kestävät
korroosiota ja yleisesti käytettyjen kaasujen ja niiden kondensaattien
syövyttävää vaikutusta.
2.2Mittarien lujuus
Mittarien koteloinnin on oltava suurimmalla käyttöpaineella kaasutiivis.
2.3Suojaväärinkäyttöä vastaan
Mittarit on suunniteltava siten, että väärinkäyttö, jolla voi olla vaikutusta
mittaustarkkuuteen, ei ole mahdollista vahingoittamatta vakausmerkkejä
tai suojasinettejä.
2.4Kaasunvirtaussuunta
Jos mittarin näyttölaite on tarkoitettu toimimaan vain yhdellä kaasun
virtaussuunnalla, tämä virtaussuunta on osoitettava nuolella.
Nuoli ei ole välttämätön, jos kaasun virtaussuunta on määrätty
rakenteellisesti.1971L0318 — FI — 21.06.1974 — 001.001 — 4
▼B
2.5Metrologisetominaisuudet
Mittarin on pystyttävä toimimaan keskeytymättömästi tilavuusvirralla
QmaxII ja III luvussa vahvistetun ajan ja niin, etteivät mittarin
metrologiset ominaisuudet muutu näissä luvuissa määriteltyjä rajoja
ylittävällä tavalla.
3Lisälaitteet
3.1 Mittarit voidaan varustaa lisälaittein (esimerkiksi korjausta, tallennusta,
lisänäyttöä varten); niiden lisäämisessä noudatetaan ETY-tyyppihyväk-
syntämenettelyä.
3.2 Mittarit voidaan varustaa ulosotolla, jolloin mittaria voidaan käyttää
irrotettavana indikaattorina, etumaksumittarina tai muuna täydentävänä
laitteena taikka lisälaitteena.
3.2.1 Jos näitä tarkastustapoja ei käytetä, ulosoton vapaa pää on
suojattava tulpalla tai muulla vastaavalla sinetöitävällä järjestelyllä.
3.2.2 Jos ulosottona on akseli, siinä on oltava sen vakion arvoa osoittava
näyttö, ilmaistuna muodossa: ”1 REV* …m3”.
3.3 Mittarit voidaan varustaa sisäisillä pulssigeneraattoreilla. Näiden gener-
aattoreiden ulosotossa on oltava vastaavaa pulssin arvoa osoittava näyttö,
ilmaistuna muodossa: ”1 PULSE* …m3” (tai dm3).
4Merkinnät
4.1 Jokaisessa mittarissa on oltava seuraavat merkinnät syhmiteltynä
näyttötauluun tai arvokilpeen:
a) mittarin tyyppihyväksyntänumero;
b) valmistajan tunnus tai toiminimi;
c) mittarin valmistusnumero ja -vuosi;
d) mittarin kokotunnus, joka muodostuu G-kirjaimesta, jota seuraa II ja
III luvun mukainen numero;
e) suurin tilavuusvirta muodossa Qmax=… m3/h;
f) pienin tilavuusvirta muodossa Qmin=… m3/h (tai Dm3/h)
g) maksimikäyttöpaine ilmaistuna Pmax… mn/m2(tain N/m2)t ai
Pmax…bar (tai Mbar)
h) volumetrisille mittareille jaksollisen tilavuuden nimellisarvo
muodossaV = m3(tai dm3).
Näiden merkintöjen on oltava selvästi näkyviä, helposti luettavia ja
pysyviä tavallisissa mittarin käyttöolosuhteissa.
4.2 Tyyppihyväksynnän antava metrologinen tarkastuslaitos voi päättää,
missä tapauksissa arvokilpeen on merkittävä kaasun laatu.
4.3 Mittariin voidaan myös merkitä myyntinimitys, erityissarjanumero,
kaasun jakeluyhtiön nimi, eurooppalaisen standardin mukaisuutta osoit-
tava merkki sekä merkintä tehdyistä korjauksista. Muut merkinnät ovat
kiellettyjä, ellei niitä ole nimenomaisesti sallittu.
5Laskija ja testiosa
5.1Laskija
5.1.1 Laskijoiden on oltava rumputyyppisiä; viimeinen osa saa kuitenkin
poiketa tästä säännöstä. Rummut on kalibroitava kuutiometreissä
tai kuutiometrin monikerroissa tai desimaaliosissa. Näyttötauluun
on merkittävä tunnus ”m3”.
5.1.1.1 Mahdolliset kuutiometrin desimaaliosaa näyttävien
rumpujen on selvästi erotuttava muista rummuista selvästi
erottuvalla desimaalipisteellä.
5.1.1.2 Tapauksissa, joissa viimeinen rumpu näyttää kuutiometrin
monikertoja, näyttötauluun on merkittävä joko:
a) yksi tai useampia kiinteitä nollia sopivalla tavalla
viimeisen rummun jälkeen; tai
b) merkintä ”10”, ”100”, ”1000” jne. Näyttämä on aina
kuutiometreinä.
5.1.2 Laskijassa on oltava riittävästi numeroituja rumpuja, jotta
viimeisen rummun yhdellä yksiköllä voidaan osoittaa 1000 tunnin
toimintajakson aikana suurimmalla tilavuusvirralla virrannut tila-
vuus.1971L0318 — FI — 21.06.1974 — 001.001 — 5
▼B
5.2Testiosa
5.2.1 Mittarit on suunniteltava siten, että tarkastukset voidaan suorittaa
riittävällä tarkkuudella. Tätä tarkoitusta varten niissä on oltava
sisäänrakennettu testiyksikkö tai järjestelyjä, joiden avulla siir-
rettävä testiyksikkö voidaan niihin kytkeä.
5.2.2 Sisäänrakennettu testiosa voi olla laskimen viimeinen osa yhdessä
seuraavista kahdesta muodosta:
a) jatkuvasti liikkuva asteikolla varustettu rumpu;
b) kiinteällä asteikolla varustetulla osoitinlevyllä kulkeva osoitin
tai kiinteän perusmerkin ohi kulkeva asteikolla varustettu
osoitinlevy.
5.2.3 Näillä testiosien asteikoilla askeleen yksikkö on merkittävä selvästi
jayksiselitteisesti m3:nä tai m3:n desimaaliosina; asteikon alku on
merkittävä numerollanolla .
5.2.3.1 Askeleen on oltava sama koko asteikolla ja askelpituuden
vähintään 1 millimetri.
5.2.3.2 Askelarvon on oltava muotoa 1 × 10n,2×1 0ntai 5 × 10n,
jossa n on positiivinen tai negatiivinen kokonaisluku tai
nolla.
5.2.3.3 Asteikkomerkkien on oltava ohuita ja samanlaisia. Jos
askel on muotoa 1 × 10ntai 2 × 10nm3, kaikkien viiden
kerrannaisia esittävien viivojen ja jos askel on muotoa
5×1 0nm3, kaikkien kahden kerrannaisia esittävien
viivojen on erotuttava suuremman pituutensa ansiosta.
5.2.4►M1Osoittimen tai perusmerkin on oltava riittävän ohut, jotta
lukeminen on varmaa ja helppoa.
Testiosassa voi olla liikuteltava perusmerkki, jonka koko on riittävä
valosähköiseen luentaan. Perusmerkki ei saa peittää asteikkoa; se
voi olla tarvittaessa numeron 0 tilalla. Se ei saa häiritä
lukemistarkkuutta. ◄
5.3Rumpujenjaosoitinlevyjen halkaisijat
Rumpujen halkaisijoiden on oltava vähintään 16 millimetriä.
I B luvun 5.2.2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen asteikkojen
halkaisijan on oltava vähintään 32 millimetriä.
5.4Laskijanlukeminen
Laskija on suunniteltava siten, että lukemat voidaan asettaa rinnakkain.
5.5Numeroidensiirtyminen
Missä tahansa olevan numeron siirtyminen on tapahduttava, kun
välittömästi alemmalla tasolla oleva numero tekee kierroksensa viimeistä
kymmenesosaa.
5.6Laskijanpoistaminen
Mittarit on suunniteltava siten, että laskija voidaan helposti poistaa
tarkastuksen aikana.
6Suurimmat sallitut virheet
6.1 Mittausvirheet esitetään suhteellisina arvoina, prosenteissa, näytetyn
tilavuuden ja todellisesti mittarin läpi kulkeneen tilavuuden erotuksena
jaettuna jälkimmäisellä tilavuudella.
6.2 Virheet liittyvät perustiheydeltään 1,2 kg/m3ilman tilavuuden mittauk-
seen. Tavallisessa ilmanpaineessa testauslaboratorion ulkoilman voidaan
katsoa täyttävän nämä ehdot.
6.3 Suurimmat sallitut virheet määritellään II ja III luvussa; ne ovat voimassa
hyväksytylle virtaussuunnalle.
7Painehäviö
7.1Suurimmatsallitut arvot
Painehäviön suurimmatsallitut arvotvahvistetaan IIjaIIIluvussa.1971L0318 — FI — 21.06.1974 — 001.001 — 6
▼B
8Vakausmerkkien ja sinettien käyttö
8.1Tarkoitus
ETY-vakausmerkkien ja sinettien käytöllä kaasumittarissa todistetaan
ainoastaan, että mittari täyttää tämän direktiivin vaatimukset.
8.2Sijoitus
8.2.1 Merkit on sijoitettava siten, että sinetöidyn osan poistaminen johtaa
merkin tuhoutumiseen.
8.2.2 Jos I luvun 4.1 kohdassa mainitut merkinnät ovat erityisessä
arvokilvessä, joku merkeistä on kiinnitettävä siten, että se
rikkoutuu, jos arvokilpi poistetaan.
8.2.3 Vakausmerkeille ja sineteille on varattava paikka:
a) kaikkiin kilpiin, joissa on tässä liitteessä vaadittuja merkintöjä;
b) kaikkiin osiin, joita ei voida muutoin suojata käsittelyltä, joka
on omiaan vaikuttamaan mittaustarkkuuteen.
9ETY-tyyppihyväksyntä ja ensivakaus
9.1ETY-tyyppihyväksyntä
9.1.1 Mittarin tyyppihyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat
asiakirjat:
— kuvaus mittarista, jolle tyyppihyväksyntää haetaan;
— koko mittarin kokoonpanokuva täydennettynä tarvittavilla
yksityiskohtaisilla piirustuksilla;
— osaluettelo ja muut tiedot, jotka kyseinen metrologinen laitos
katsoo tarpeellisiksi;
— vakausmerkkien ja sinettein sijoituskaavio;— vakuutus, josta käy ilmi, että tyypin mukaisesti valmistetut
mittarit täyttävät turvallisuusvaatimukset, erityisesti arvo-
kilpeen merkityn maksimikäyttöpaineen osalta.
9.2ETY-ensivakaus
9.2.1 ETY-ensivakaukseen toimitettavien mittarien on oltava käyttökun-
nossa. Jos mittareita aiotaan käyttää ulosotolla varustettujen
lisälaitteiden kanssa, nämä varusteet on kytkettävä tarkastuksen
aikana, jollei myöhempään kytkentään ole erityisesti annettu lupaa.
10Vakausmerkit ja sinetit
Mittareille, jotka ovat läpäisseet vakaustestit,
— annetaan vakausmerkki;
— varustetaan sinetein säädetyissä paikoissa suojaamaan tiettyjä osia
käsittelyltä, joka on omiaan vaikuttamaan mittarin ominaisuuksiin.
II LUKU
JOUSTAVILLA SEINÄMILLÄ VARUSTETTUJA KAASUN TILAVUUS-
MITTAREITA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
1.Soveltamisala
Tätä lukua sovelletaan yhdessä I luvun määräysten kanssa sellaisiin
kaasumittareihin, joissa kaasun mittaus toteutetaan joustavilla seinämillä
varustetuilla mittakammioilla.
2.Tehoalue ja tunnus
2.1 Seuraavassa taulukossa esitetään sallitut suurimman tilavuusvirran,
pienimmän tilavuusvirran ylärajan ja jaksollisen tilavuuden pienimmän
arvon mittarin tunnusta (G) vastaavat arvot:
GQmax
m3/hQmin
m3/h
(Suurin arvo)V
dm3
(Pienin arvo)
1,6 2,5 0,016 0,7
2,5 4 0,025 1,2
4 6 0,040 2,06 10 0,060 3,5
10 16 0,100 6,01971L0318 — FI — 21.06.1974 — 001.001 — 7
▼B
GQmax
m3/hQmin
m3/h
(Suurin arvo)V
dm3
(Pienin arvo)
16 25 0,160 10
25 40 0,250 18
40 65 0,400 30
65 100 0,650 55
100 160 1,000 100
160 250 1,600 200
250 400 2,500 400
400 650 4,000 900
650 1 000 6,500 2 000
2.2 Jos mittarityypin Qmin:n arvo on pienempi kuin tämän luvun 2.1 kohdan
taulukossa esitetty arvo, kyseinen Qmin:n numeroarvo on ilmaistava tämän
taulukon 3 sarakkeen numerolla tai sen kymmenysosalla.
2.3 Mittarit, joiden jaksollinen tilavuus on pienempi kuin tämän luvun 2.1
kohdan taulukossa esitetty arvo, voidaan hyväksyä, jos malli täyttää tämän
luvun 7.2.5 kohdassa esitetyt kestotestivaatimukset.
3.Rakenteen yksityiskohtia
3.1 Yhdelläkään mittarilla ero jaksollisen tilavuuden V lasketun arvon ja
tämän tilavuuden mittarille määritellyn arvon välillä ei saa ylittää 5 %
jälkimmäisestä.
3.2 Mittarit G 1,6:sta G 6:een nämä mukaan lukien voidaan varustaa laitteella,
joka estää laskimen toiminnan, kun kaasun virtaussuunta ei ole sallittu.
4.Testiosa
4.1 Mittarien G 1,6:sta G 6:een nämä mukaan lukien testiosa valmistetaan I
luvun 5.2.2 kohdan mukaisesti. Mittarien G 10:stä G 50:een nämä mukaan
lukien testiosaon:
— valmistettu I luvun 5.2.2 kohdan mukaisesti;
— tai on irrotettavissa.
4.2 Jos testiosa on valmistettu I B luvun 5.2.2 kohdan mukaisesti, osan
askelarvon on täytettävä seuraavan taulukon kunkin tyypin edellyttämät
vaatimukset:
Mittarin tunnusAskeleen
suurin arvoNumerot
G 1,6:staG 6 :een 0,2 dm31d m3
G 10:stä G 65 :een 2 dm310 dm3
G 100:staG 650 :een 20 dm3100 dm3
4.3 Mittareilla, joiden testiosa on valmistettu I B luvun 5.2.2 kohdan
mukaisesti, tyypillinen hajonta 30 perättäisen mittauksen sarjassa
suuruusluokkaa 0,1 Qmaxolevalla tilavuusvirralla ja samoissa olosuhteissa
alempana määritellyllä ilman tilavuudella ei saa ylittää seuraavassa
taulukossa esitettyjä arvoja:
Mittarin tunnusMitattava
ilmatilavuusSuurin sallittu
tyypillinen
hajonta
G 1,6:staG 4 :ään 20 V 0,2 dm3
G 6 10 V 0,2 dm3
G 10:stä G 65 :een 10 V 2 dm3
G 100:staG 650 :een 5 V 20 dm31971L0318 — FI — 21.06.1974 — 001.001 — 8
▼M1
Mitattava ilmatilavuus voidaan korvata tilavuudella, joka suunnilleen
vastaa testiosan täysiä kierroksia.
5Suurimmat sallitut virheet
5.1Yleisetmääräykset
5.1.1 Suurimmat sallitut positiiviset ja negatiiviset virheet esitetään
seuraavassa taulukossa:
Tilavuusvirta QSuurin sallittu virhe
ETY-ensivakauksessa
Qmin≤Q<2Qmin3%
2Qmin≤Q≤Qmin2%
5.1.2 ETY-ensivakauksessa eivät tilavuusvirroilla Q saadut kaikki
virheet, jotkaova t 2 Qmin:n jaQmax:n välillä, saa ylittää 1 %, jos
ne ovat kaikki samanmerkkisiä.
6Painehäviö
6.1Kokonaispainehäviö
Kokonaispainehäviö ilmalla, jonka tiheys on 1,2 kg/m3jajonka
tilavuusvirta on Qmax, ei keskimäärin saa ylittää:
Mittarin tunnusSuurin sallittu keskimääräisen koko-
naispainehäviön arvo ETY-
ensivakauksessa
N/m2mbaari
G 1,6:staG 10:een 200 2
G 16:staG 40:een 300 3
G 65:stä G 650:een 400 4
6.2Mekaaninen painehäviö
Mekaaninen painehäviö eli se painehäviö, joka syntyy ilmalla, jonka
tiheys on 1,2 kg/m3jatila vuusvirtaQmin:n ja2 Qmin:n välillä, ei saa ylittää:
Mittarin tunnusSuurin sallittu mekaanisen
painehäviön arvo ETY-ensiva-
kauksessa
N/m2mbaari
G 1,6:staG 40 :een 60 0,6
G 65:stä G 650 :een 100 1,0
Edellä esitetyt arvot liittyvät mekaanisen painehäviön suurimpaan arvoon.
6.3Erityismääräys
Mittareihin, joiden käyttöpaine on suurempi kuin 0,1 MN/m2(1 baari),
sovelletaan II 6.2 kohdan määräyksiä mekaanisesta painchäviöstä, jolloin
näiden mittareiden II 6.1 kohdassa määrättyä kokonaispainehäviötä ei
otetahuomioon.
7ETY-tyyppihyväksyntä
7.1 Tyypin näytekappaleen lisäksi hakijan on aluksi asetettava toimivaltaisen
laitoksen käyttöön kahdesta kuuteen tyypin näytekappaleen mukaan
valmistettua näytemittaria.
Lukumäärä on jaettava useampien G-kokojen välille toimivaltaisen
laitoksen vaatimuksesta, jos hakemus koskee useamman erikokoisen
mittarin hyväksyntää.
Jos testien tulokset eivät ole täysin tyydyttäviä, voidaan pyytää vielä lisää
näytemittareita.1971L0318 — FI — 21.06.1974 — 001.001 — 9
▼B
▼B
7.1.1 Tästä määräyksestä poiketen sallitaan, että nämä näytekappaleet
toimitetaan toimivaltaisen laitoksen käyttöön myöhemmin. Tyyppi-
hyväksyntää koskeva päätös voidaan kuitenkin tehdä vasta kun
kaikki näytteet on kokonaan tarkastettu.
7.1.2 Näytemittarit pysyvät hakijan omaisuutena ja ne on palautettava
hakijalle tyyppihyväksynnän antamisen jälkeen.
7.2Tarkastus
7.2.1 Tyyppikappaleen ja näytemittarien on täytettävä I luvun ja tämän
luvun 2, 3, 4, 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut vaatimukset.
7.2.2 Suurimman ja pienimmän virheen ero koko alueella tilavuusvirran
Q funktiona ei saa ylittää 3 % millään mittarilla.
7.2.3 Tyyppikappaleelle ja näytemittareille tehdään kestotesti. Testi
suoritetaan:
7.2.3.1 Mittareille G 1,6:sta G 10:een nämä mukaan lukien:
suurimmalla teholla ja ilmalla: kuitenkin, jos mittarin
arvokilvessä määritellään mitattava kaasu, on testi koko-
naan tai osittain suoritettava tällä kaasulla.
7.2.3.2 Mittareille G 16:sta G 650:een nämä mukaan lukien:
mahdollisuuksien mukaan suurimmalla teholla ilmalla tai
kaasulla.
7.2.4 Kestotestin pituus mittareille, joiden jaksollinen tilavuus on yhtä
suuri tai suurempi kuin tämän luvun 2.1 kohdan taulukossa esitetyt
arvot:
7.2.4.1 Mittareille G 1,6:sta G 10:een nämä mukaan lukien: 1 000
tuntia. Testi voidaan keskeyttää, mutta se on suoritettava 60
päivässä.
7.2.4.2 Mittareille G 16:sta G 650:een nämä mukaan lukien: niin,
että jokainen mittari mittaa ilma- tai kaasutilavuuden, joka
vastaa 1 000 tunnin toimintaa mittarin suurimmalla teholla;
testi on suoritettava kuudessa kuukaudessa.
7.2.5 Mittareille, joiden jaksollinen tilavuus on tämän luvun 2.1 kohdan
taulukossa esitettyjä arvoja pienempi, kestotestin pituuden on oltava
2 000 tuntia ja se tehdään suuremmalle määrälle mittareita kuin
tämän luvun 7.1 kohdassa eritellään mittarin kuvauksen ja
yleisominaisuuksien mukaan.
7.2.6 Kestotestin jälkeen mittarien (lukuun ottamatta enintään yhtä, jos
testit on tehty vähintään kolmelle mittarille) on täytettävä seuraavatvaatimukset:
a) tilavuusvirta-alueella suurimman ja pienimmän virheen ero
tilavuusvirran Q funktiona ei saa olla enemmän kuin 4 %
yhdelläkään mittarilla;
b) virheiden arvot eivät saa erota enempää kuin 1,5 % alkuperäi-
sistä vastaavista arvoista; Q
min:lle tätä virhettä sovelletaan vain
vaihteluväleihin negatiivisessa mielessä.
c) mekaaninen painehäviö ei saa olla lisääntynyt enempää kuin
20 N/m2(0,2 millibaaria).
7.3Hyväksytyn tyypin muuttaminen
Jos hyväksyntähakemus koskee hyväksytyn tyypin muuttamista, alkuperä-
isen tyypin hyväksynyt metrologinen tarkastuslaitos päättää muutoksen
mukaan, sovelletaanko ja missä laajuudessa tämän luvun 7.1, 7.2.3, 7.2.4
ja7.2.5 kohda n määräyksiä.
8ETY-ensivakaus
8.1Tarkkuustesti
Mittarin katsotaan täyttävän suurimpia sallittuja virheitä koskevat
vaatimukset, jos nämä vaatimukset täytetään seuraavilla tilavuusvirroilla:
a) tilavuusvirralla Qmin;
b) suurusluokkaa 1/5 Qmaxolevalla tilavuusvirralla;
c) tilavuusvirralla Qmax.1971L0318 — FI — 21.06.1974 — 001.001 — 10
▼M1
▼B
▼M1
▼M1
Jos tarkastus suoritetaan toisissa olosuhteissa, on saatava vähintään
samanlainen varmuus kuin mikä saavutetaan mainituilla testeillä.
III LUKU
KIERTOMÄNNILLÄ TAI TURBIINEILLA VARUSTETTUJA KAASUN
TILAVUUSMITTAREITA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
1Soveltamisala
Tätä lukua sovelletaan I luvun määräysten kanssa:
1.1Kiertomäntäkaasumittareihin,
— joissa kaasun mittaus toteutetaan kiertoliikettä tekevillä seinämillä
varustetuilla mittakammioilla.
1.2Turbiinikaasumittareihin,
— joissa akselinsuuntainen kaasun virtaus pyörittää siipipyörää ja
siipipyörän kierrosten lukumäärä edustaa läpivirranneen kaasun
tilavuutta.
2Kapasiteettialue
2.1 Kaasumittareilla on oltava ainoastaan seuraavan taulukon mukainen niiden
tarkoitusta ja viiden viimeisen rivin desimaalikertoimia vastaava kapasi-
teettialue (G):
GQmaxm3/hAlue
pieni keskikoko suuri
Qmaxm3/h
25 40 8 4 2
40 65 13 6 3
65 100 20 10 5
100 160 32 16 8
160 250 50 25 13
250 400 80 40 20
400 650 130 65 32
650 1 000 200 100 50
1 000 1 000 320 160 80
3Rakenteen yksityiskohdat
3.1Kiertomäntämittarit
3.1.1 Mittareissa on oltava ennen kaasupiiriä ja sen jälkeen halkaisijaltaan
3—5 mm painemittausyhden painehäviön mittaamiseksi; ennen
kaasupiiriä mitattu paine on peruspaine.
3.1.2 Mittarit voidaan varustaa käsitoimisella järjestelmällä, jolla voidaan
kääntää mäntiä, jos siten ei voidahäiritä mitta rin moitteetonta
toimintaa.
3.1.3 Mittarien G 160 ja sitä suurempien kiertomäntien akselien laakerit
voidaan suunnitella siten, että niihin voidaan päästä käsiksi
rikkomatta suojasinettejä.
3.2Turbiinimittarit
3.2.1 Mittareissa on oltava painemittausyhde, joka mahdollistaa, tarvit-
taessa epäsuorasti, paineen määrittämisen välittömästi ennen
siipipyörää, jotta sitä voidaan käyttää peruspaineena.
3.2.1.1 Jos mittarissa on laite kaasuvirtauksen kuristamiseksi ennen
siipipyörää, mittariin voi liittyä tämän luvun 3.2.1 kohdan
painemittausyhteen lisäksi toinen painemittausyhde ennen
kuristusläppää, jolla voidaan määrittää painehäviö kuristus-
laitteessa.1971L0318 — FI — 21.06.1974 — 001.001 — 11
▼B
▼M1
▼B
▼B
3.3Painemittausyhteet
3.3.1 Painemittausyhteet on varustettava sulkijoilla.
3.3.3 Peruspaineen painemittausyhde on näkyvällä ja pysyvällä tavalla
merkittävä ”pr” ja toinen painemittausyhde ”p”.
4Testiosa
4.1 Sovellettaessa I.B luvun .5.1.1.2 kohdan a ja b alakohtaa testiosan
askelarvo ei saa ylittää seuraavia arvoja:
G 40 jaG 65 … 0,002 m3
G 100:sta G 650:een nämä mukaan lukien … 0,02 m3
G 1000:sta G 6500:aan nämä mukaan lukien … 0,2 m3
G 10000 jayli … 2,0 m3
4.2 Asteikon numeroiden väli ei saa ylittää:
G 40 jaG 65 … 0,01 m3
G 100:sta G 650:een nämä mukaan lukien … 0,1 m3
G 1000:sta G 6500:aan nämä mukaan lukien … 1,0 m3
G 10000 jayli … 10,0 m3
5Suurimmat sallitut virheet
5.1 Suurimmat sallitut virheet, positiiviset ja negatiiviset, on annettu
seuraavassa taulukossa:
Tilavuusvirta QSuurin sallittu virhe ETY-ensi-
vakauksessa
Qmin≤Q < 0,2 Qmax2%
0,2 Qmax≤Q≤Qmax1%
5.2 Virheet eivät saa ylittää puolta suurimasta sallitusta virheestä, jos ne kaikki
ovat samanmerkkisiä.
6ETY-tyyppihyväksyntä
6.1 Tyypin näytekappaleen lisäksi hakijan on aluksi asetettava toimivaltaisen
laitoksen käyttöön kahdesta kuuteen tyypin näytekappaleen mukaan
valmistettua näytemittaria.
Lukumäärä on jaettava useampien G-kokojen välille toimivaltaisen
laitoksen vaatimuksesta, jos hakemus koskee useamman erikokoisen
mittarin hyväksyntää.
Jos testien tulokset eivät ole täysin tyydyttäviä, voidaan pyytää vielä
lisänäytteitä.
6.1.1 Tästä määräyksestä poiketen sallitaan, että nämä näytemittarit
toimitetaan toimivaltaisen laitoksen käyttöön myöhemmin. Tyyppi-
hyväksyntää koskevaa päätöstä ei kuitenkaan tehdä ennen kuin
kaikki näytteet on kokonaan tarkastettu.
6.1.2 Näytemittarit pysyvät hakijan omaisuutena ja ne on palautettava
hakijalle tyyppihyväksynnän antamisen jälkeen.
6.2Tarkastus
6.2.1 Tarkastus käsittää erityisesti virheiden määrittämisen ilmalla, jonka
tiheys on 1,2 kg/m3. Jokaista testitulosta käsitellään erillisenä.
6.2.1.1 Jokaisen mittarin virhekäyrän on pysyttävä ETY-ensiva-
kausta varten annettujen suurimpien sallittujen virheiden
muodostaman alueen sisällä kaikilla tilavuusvirroilla, joille
haetaan hyväksyntää.
6.2.1.2 Yhdelläkään mittarilla ero suurimman ja pienimmän virheen
välillä alueella 0,5 Qmax:n jaQmax:n välillä ei saa ylittää 1 %.
6.2.2 Mittareille suoritetaan tämän jälkeen kestotesti ilmalla tai kaasulla.1971L0318 — FI — 21.06.1974 — 001.001 — 12
▼B
6.2.2.1 Mittareille tehdään kestotesti mahdollisuuksien mukaan
suurimmalla teholla. Toiminta-ajan on oltava sellainen,
että jokainen mittari mittaa ilma- tai kaasutilavuuden, joka
vastaa 1 000 tunnin toimintaa mittarin suurimmalla teholla
ja niin, ettei testin kokonaisaika ylitä kuutta kuukautta.
6.2.2.2 Tämän kestotestin jälkeen mittarit tarkastetaan jälleen
käyttäen ilmaa, jonka tiheys on 1,2 kg/m3ja samaa
vakiolaitteistoa kuin tämän luvun 6.2.1 kohdassa tarkoite-
tussatestissä.
Näissä testiolosuhteissa:
a) yhdelläkään mittarilla (lukuun ottamatta enintään yhtä
poikkeusta) tämän luvun 7.1 kohdassa määritellyillä
tilavuusvirroilla eivät virheet saa erota 1 % enempää
tämän luvun 6.2.1 kohdassa tarkoitetussa testissä ilmen-
neistä virheistä.
b) yhdelläkään mittarilla (lukuun ottamatta enintään yhtä
poikkeusta) ei virhekäyrän suurimman ja pienimmänarvon ero saa ylittää 1,5 % 0,5 Qmax:n ja Qmax:n
välisellä alueella.
7ETY-ensivakaus
7.1 Mittarin katsotaan täyttävän suurimpia sallittuja virheitä koskevat
vaatimukset, jos nämä vaatimukset täytetään seuraavilla tilavuusvirroilla:
a) Kiertomäntämittareilla: Q
min, 1,5 Qmin, 0,25 Qmax, 0,5 QmaxjaQmax
b) Turbiinimittareille:
Qmin, 1,5 Qmin, 2,5 Qmin, 0,25 Qmin, 0,5 Qmin,Qmax.
Jos tarkastus suoritetaan toisissa olosuhteissa, on saatava vähintään
samanlaiset takuut kuin edellä mainituilla testeillä saavutetaan.
7.2 Tämän luvun 7.1 kohdassa esitettyjä arvoja voidaan muuttaa ± 5 %.1971L0318 — FI — 21.06.1974 — 001.001 — 13
▼M1
▼B