1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1599/1999,
annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999,
lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan, läpimitaltaan vähintään 1 mm:n
ruostumattoman teräslangan tuonnissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullinlopullisesta kantamisesta sekä Korean tasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan vähintään 1
mm:n ruostumattoman teräslangan tuontia koskevan menettelyn päättämisestä
(EYVL L 189, 22.7.1999, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston asetus (EY) N:o 164/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta
2002L 30 9 31.1.2002
Oikaistu:
►C1 Oikaisu, EYVL L 9, 13.1.2000, s. 30 (1599/1999)
Huom. Tämä konsolidoitu versio viittaa Euroopan laskentayksikköön ja/tai ecuun. Nämä viittaukset tulee ymmärtää 1 päivästä
tammikuuta 1999 lähtien viittauksena euroon — neuvoston asetus (ETY) N:o 3308/80 (EYVL L 345, 20.12.1980, s. 1)ja neuvoston asetus (EY) N:o 1103/97 (EYVL L 162, 19.6.1997, s. 1).
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1599/1999,
annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999,
lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan,
läpimitaltaan vähintään 1 mm:n ruostumattoman teräslangan tuon-nissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullinlopullisesta kantamisesta sekä Korean tasavallasta peräisin olevan,
läpimitaltaan vähintään 1 mm:n ruostumattoman teräslangan
tuontia koskevan menettelyn päättämisestä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtu-
valta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (
1) ja erityisesti sen 14
ja 15 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt
neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A)VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
1) Komissio otti asetuksella (EY) N:o 618/1999 (2), jäljempänä
'väliaikaista tullia koskeva asetus', ' käyttöön väliaikaiset tasoi-tustullit Intiasta ja Korean tasavallasta, jäljempänä 'Korea',peräisin olevan, CN-koodiin ex 7223 00 19 kuuluvan, läpimital-taan vähintään 1 mm:n ruostumattoman teräslangan, jäljempänä
'paksu teräslanka' tai 'tarkasteltavana oleva tuote', tuonnissa.
B)MYÖHEMPI MENETTELY
2) Sen jälkeen, kun oli annettu ilmoitus niistä olennaisista tosia-
sioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ottaa käyttöönväliaikaiset toimenpiteet Intiasta ja Koreasta peräisin olevan
paksun teräslangan tuonnissa, jäljempänä 'ilmoitus', useat asiano-
maiset osapuolet esittivät kirjallisia huomautuksia. Komissioantoi kuulemista pyytäneille osapuolille mahdollisuuden tähän.
3) Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä kannalta tarpeellisinapitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.
4) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista tosiasioista jahuomioista, joiden perusteella aiottiin suositella:
i) lopullisten tasoitustullien käyttöönottoa Intiasta peräisin
olevassa tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa väliaikaisten tullienvakuutena olleiden määrien lopullista kantamista sekä
ii) Koreasta peräisin olevaa tuontia koskevan menettelyn
päättämistä ilman toimenpiteiden käyttöönottoa.
Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat
tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
5) Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja alus-
tavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden perusteella.
C)TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL-
TAINEN TUOTE
6) Tarkasteltavana oleva tuote on paksu teräslanka, jossa on
vähintään 2,5 painoprosenttia nikkeliä; tämä tuote on muu kuin
lanka, jossa on vähintään 28, mutta enintään 31 painoprosenttia
nikkeliä ja vähintään 20, mutta enintään 22 painoprosenttiakromia.1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 2
(1) EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1.
(2) EYVL L 79, 24.3.1999, s. 25.
▼B
7) Tutkimuksen alkuvaiheessa todettiin, että tarkasteltavana olevat
teräslangat eli läpimitaltaan vähintään 1 mm:n ruostumaton
teräslanka (paksu teräslanka) ja alle 1 mm:n ruostumatonteräslanka (ohut teräslanka) eroavat toisistaan fyysisiltä ominai-suuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan. Näin ollen vaikutti siltä,että ohuet ja paksut langat ovat hyvin rajoitetusti tai eivät ollen-kaan keskenään vaihdettavissa. Väliaikaista tullia koskevassa
asetuksessa todettiin kuitenkin myös, että tutkimuksen lopullisia
päätelmiä varten tutkittaisiin edelleen, onko mahdollista erottaakyseiset kaksi tuotetta toisistaan selkeästi.
8) Asianomaisilta osapuolilta saatujen lisätietojen perusteella
päätellään, että paksu ja ohut teräslanka ovat kaksi eri tuotetta,
koska niiden fyysiset ominaispiirteet ja käyttötarkoitukset ovaterilaiset. Fyysisiltä ominaispiirteiltään paksut ja ohuet langateroavat toisistaan vetolujuuden, rakeisuuden ja päällysteenosalta. Kyseisten kahden tuotteen eri käyttötarkoitusten osaltaon todettu, että paksua lankaa käytetään teknisen alan raskaam-
piin sovelluksiin, kuten kiinnikkeisiin, seinien tukirakenteisiin,
hitsauslankoihin jne. Sen sijaan ohutta lankaa käytetään tark-kuussovelluksiin kuten pieniaukkoisiin sihteihin ja suodattimiin(kudottu teräslankakangas), joilla suodatetaan erittäin pieniähiukkasia (esimerkiksi pölysuodattimet ja kemialliset suodat-
timet), sekä lääkinnällisiin ja kirurgisiin sovelluksiin.
9) Edellä todetun perusteella päätellään, että ohuet ja paksut
teräslangat ovat kaksi eri tuotetta, joiden fyysiset ominaispiirteetja käyttötarkoitukset ovat erilaiset, eivätkä ne ole keskenäänvaihdettavissa teräslangan käyttäjien kannalta.
10) Koska asianomaiset osapuolet eivät esittäneet väitteitä tarkastel-tavana olevaa tuotetta koskevista komission alustavistapäätelmistä sekä samankaltaista tuotetta koskevista huomioista,vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-
osan 7—12 kappaleessa esitetyt tosiasiat ja päätelmät.
D)TUET
I. INTIA
1)Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme, PBS) ja tuonti-
tullien hyvitystä koskeva Passbook-järjestelmä (DutyEntitlement Passbook Scheme, DEPB)
11) Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaaväittivät, että komissio arvioi kyseisiä järjestelmiä, joita kuvail-laan yksityiskohtaisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 14—25 ja 26—35 kappaleessa, virheellisestitukien laajuuden ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdol-
listavien etuuksien osalta. Erityisesti ne väittivät, että komission
arvio kyseisten järjestelmien etuuksista oli virheellinen, koskaainoastaan tullinpalautusjärjestelmää voidaan pitää neuvostonasetuksen (EY) N:o 2026/97, jäljempänä 'perusasetus', 2 artik-lassa tarkoitettuna tukena.
12) Komissio sovelsi seuraavaa menetelmää vahvistaakseen, ovatkoPBS- ja DEPB-järjestelmät tasoitustullin käyttöönoton mahdol-listavia tukia ja jos näin on, laskeakseen etuuksien määrän.Asetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukai-sesti komissio päätteli, että järjestelmiin sisältyy Intian valtion
taloudellinen tuki, koska valtio jättää kantamatta valtiontulon
(eli tuontitullit), joka muutoin kannettaisiin. Edunsaaja hyötyy,koska vientiä harjoittavien tuottajien ei tarvitse maksaa tavano-maisia tuontitulleja.
13) Asetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassasäädetään kuitenkin poikkeuksesta tähän yleisperiaatteeseenesimerkiksi sellaisten tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavientuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta, jotka ovatasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (tullinpalau-tusjärjestelmien määrittely ja sitä koskevat ohjeet) ja liitteen III1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 3
▼B
(korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen määrittely ja
sitä koskevat ohjeet) tarkkojen edellytysten mukaisia.
14) Komission arvioinnista kävi ilmi, että PBS- tai DEPB-järjestelmäei ole tullinpalautusjärjestelmä tai korvaavien tuotantopanostenpalautusjärjestely. Järjestelmiin ei sisälly niiden olennaisenaosana velvollisuutta tuoda maahan ainoastaan tuotteita, joita
käytetään vientituotteiden tuotannossa (perusasetuksen liite II).
Lisäksi käytössä ei ole järjestelmää, jolla tarkasteltaisiin, ettätuontitavaroita tosiasiallisesti käytetään tuotantoprosessissa.Kyseessä ei myöskään ole korvaavien tuotantopanosten palau-tusjärjestely, koska tuontitavaroiden määrän ja ominaispiirteiden
ei tarvitse vastata vientituotteiden valmistukseen käytettyjen
kotimaasta hankittujen tuotantopanosten määrää ja ominaispiir-teitä (perusasetuksen liite III). Vientiä harjoittavat tuottajatvoivat myös saada PBS- ja DEPB-järjestelmien etuuksia huoli-matta siitä, tuovatko ne maahan tuotantopanoksia lainkaan.Viejä voi saada etuuden pelkästään viemällä tuotteita tarvitse-
matta esittää näyttöä siitä, että tuotantopanoksia on tuotu
maahan; näin ollen vientiä harjoittavat tuottajat, jotka hankkivatkaikki tuotantopanoksensa kotimaasta eivätkä tuo maahantavaraa, jota voitaisiin käyttää tuotantopanoksena, voivat saadaPBS- ja DEPB-järjestelmien etuuksia. Näin ollen PBS ja DEPB
eivät ole asetuksen liitteiden I—III mukaisia järjestelyjä. Koska
asetuksen 2 artiklassa säädettyä tukien määritelmän poikkeustaei siis sovelleta, tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava etuuson kaikkien tuonnissa tavanomaisesti kannettavien tullien peruut-taminen.
15) Edellä selostetusta seuraa se, että tuontitullien liiallisen määränperuuttaminen on perusta etuuden määrän laskemiselleainoastaan tosiasiallisten tullinpalautusjärjestelmien ja korvaa-vien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen tapauksessa. Koska
on todettu, että PBS ja DEPB eivät kuulu kumpaankaan näistä
kahdesta järjestelyistä, etuus on kaikkien tuonnissa kannettavientullien peruuttaminen, ei oletettu liiallisen määrän peruuttaminen.
16) Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaaväittivät, että järjestelmien kohtelu ei ole yhdenmukainen rinnak-kaisen polkumyyntitutkimuksen alustavien päätelmien kanssa,koska komissio teki polkumyyntitutkimuksessa oikaisun sell-aisten tuontitullien huomioon ottamiseksi, joita ei makseta PBS-ja DEPB järjestelmistä vientituotteiden valmistuksessa tosiasialli-
sesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella.
17) Polkumyynnin perusasetuksen eli asetuksen (EY) N:o 384/96 (1)
2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti oikaisu tehtiin
kuitenkin ainoastaan, jos pystyttiin osoittamaan, että materiaalit,
joista tuontitulleja maksettiin, sisältyivät fyysisesti kyseiseenkotimarkkinoilla myytyyn tuotteeseen ja että näitä tuontitullejaei kannettu tai ne palautettiin yhteisöön viedyn tuotteen osalta.Tällainen oikaisu alentaa lopulta polkumyyntimarginaaleja,mutta sillä ei ole merkitystä tukien vastaisessa tutkimuksessa,
koska PBS:n ja DEPB:n on jo todettu olevan vastatoimeen
oikeuttavia perusasetuksen mukaisesti edellä mainituista syistä.Kuten edellä selostettiin, jos todetaan tasoitustullin käyttöönotonmahdollistavan tuen olemassaolo, edunsaajan saama etuus on sentuontitullin täysimääräinen määrä, jota vientiä harjoittava tuottaja
ei maksa kaikista tuontitoimistaan. Tältä osin komissiolla ei ole
mahdollisuutta analysoida PBS- ja DEPB-järjestelmiämääritelläkseen, mitkä materiaalit sisältyvät tuotteeseen fyysi-sesti ja mitkä eivät. Lisäksi olisi korostettava sitä, että arviosiitä, mahdollistaako tietty järjestelmä tasoitustullin käyttöö-noton, sekä arvio oikaisun tekemisestä tuotteeseen fyysisesti
sisällytettyjen tuotantopanosten huomioon ottamiseksi eroavat
toisistaan täysin niin tarkoituksensa, laskentamenetelmiensä kuinoikeusperustansakin osalta. Polkumyyntitutkimuksissa oikaisujen1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 4
(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY) N:o 905/98 (EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18).
▼B
tarkastelun tavoitteena on normaaliarvojen oikaiseminen. Kun
tukien vastaisessa tutkimuksessa tarkastellaan, oikeuttavatkojärjestelmät vastatoimia, tavoitteena on viejän kyseiseltä järjes-
telmästä saamien etuuksien määrittäminen. Lisäksi
polkumyynnin ja tukien vastaisten tutkimusten laskentamene-telmät eroavat toisistaan. Polkumyyntitutkimuksissa oikaisutehdään ainoastaan tarkasteltavina olevien tuotteiden yhteisöönsuuntautuvan viennin osalta, kun taas tukien vastaisissa tutki-
muksissa etuuksia tarkastellaan ottaen huomioon kaikkien
tuotteiden kaikkiin määräpaikkoihin suuntautuva kokonaisvientiperusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan sekä tiedonannon ohjeettuen määrän laskemiseksi tasoitustulleja koskevissa tutkimuk-sissa (
1), jäljempänä 'laskentaohjeet', mukaisesti.
18) Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaaväittivät myös, että komission olisi pitänyt tutkia, oliko tuotanto-prosessissa käytettyjen tuotantopanosten tuonnista aiheutuvia
maksuja tosiasiallisesti palautettu liikaa.
19) Kuten johdanto-osan 12—15 kappaleessa selostettiin, perusase-
tuksen liitteisiin II ja III sisältyvien sääntöjen perusteella
vahvistetaan, onko tietty järjestelmä tullinpalautusjärjestelmä tai
korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestely. Tuontitullienliiallisen määrän peruuttaminen on perustana etuuden määränlaskemiselle ainoastaan tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavientuotantopanosten palautusjärjestelyjen tapauksessa. Tätä väitettä
ei voida hyväksyä, koska kysymys liiallisen määrän peruuttami-
sesta tulee esille ainoastaan arvioitaessa tosiasiallisiatullinpalautusjärjestelmiä tai korvaavien tuotantopanosten palau-tusjärjestelyjä; lisäksi on todettu, että PBS ja DEPB eivät oleperusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II jaIII tarkoitettuja tullinpalautusjärjestelmiä tai korvaavien tuotanto-
panosten palautusjärjestelyjä.
20) Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaa
väittivät, että komissio ei tarkastellut, olivatko Intian virano-
maiset ottaneet käyttöön järjestelyn tai menettelyn sen
tarkistamiseksi, mitä tuotantopanoksia käytetään vientituotteentuotannossa ja missä määrin. Intian viranomaiset väittävät, ettätuotantopanoksia ja tuotoksia koskevat vakionormit muodostavatasianmukaisen tarkastusjärjestelmän.
21) Väite liittyy myös kysymykseen siitä, voidaanko PBS- ja DEPB-järjestelmiä pitää tullinpalautusjärjestelminä tai korvaavientuotantopanosten palautusjärjestelyinä. Koska vahvistettiin, että
PBS ja DEPB eivät ole perusasetuksen liitteissä II ja III tarkoi-
tettuja tullinpalautusjärjestelmiä tai korvaavien tuotantopanostenpalautusjärjestelyjä, lisätutkimuksia ei tarvita. Vaikka PBS jaDEPB olisivatkin liitteiden II ja III mukaisia, olisi pääteltävä,että ei ole olemassa kohtuullista tarkastusjärjestelmää. Tuotanto-
panoksia ja tuotoksia koskevat vakionormit ovat luettelo
mahdollisista panoksista, joita voidaan kuluttaa tuotantoproses-sissa, sekä näiden määristä. Tuotantopanoksia ja tuotoksiakoskevat vakionormit eivät kuitenkaan muodosta perusasetuksenliitteessä II olevassa 5 kohdassa tarkoitettua tarkastusjärjes-telmää. Normien perusteella ei voida tarkastaa
tuotantoprosessissa tosiasiallisesti kulutettavia tuotantopanoksia
eikä sitä, onko kyseiset tuotantopanokset tosiasiallisesti tuotumaahan.
22) Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaaväittivät, että komissio on ottanut tasoitustullin käyttöön virheel-lisesti DEPB-lisenssin hyvitysmäärän arvon perusteella eikälisenssin myynnin nettoarvon perusteella. Eräs yritys väitti, ettämyyntivero, joka maksettiin lisenssin myynnin yhteydessä, olisi
vähennettävä tuen kokonaismäärästä.
23) DEPB:n nykyisten sääntöjen mukaisesti lisenssin saaneella
yrityksellä on kaksi vaihtoehtoa: se voi tuoda maahan mitä1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 5
(1) EYVL C 394, 17.12.1998, s. 6.
▼B
tahansa tuotteita (paitsi kiellettyjen tuontitavaroiden luetteloon
sisältyviä tuotteita) käyttäen hyvitystä sovellettavien tuontitullienkuittaamiseen tai siirtää lisenssin kolmannelle osapuolelle. Kuten
väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 34 kappa-
leessa todettiin, ”lisenssin myynti nimellisarvoa alhaisempaanhintaan on puhtaasti kaupallinen päätös, joka ei muuta järjes-telmästä saadun hyödyn määrää”. Lisäksi perusasetuksen 7artiklassa luetellaan osuudet, jotka voidaan vähentää tuen
määrästä. Tuen määrästä voidaan vähentää käsittelymaksut ja
muut kustannukset, jotka olivat välttämättömiä tukikelpoisuudentai itse tuen saamisen kannalta. Tosiasiallisesti myönnettyä tukeaalhaisemman määrän siirtämistä ja myyntiveroa ei voida pitääperusasetuksen 7 artiklassa tarkoitettuina oikeutettuina vähen-nyksinä, koska kyseessä eivät ole kustannukset, jotka olisivat
välttämättömiä tukikelpoisuuden tai itse tuen saamisen kannalta.
24) Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuottajaa
väittivät, että komissio otti tasoitustullin käyttöönoton yhteydessäosan etuuksista huomioon kahteen kertaan, koska kyseessä oleva
menettely ja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja terästan-
koja koskeva tutkimus olivat osittain päällekkäiset.
25) Komissio käytti samaa menetelmää kuin tarkastellessaan anti-bioottien (
1) ja ruostumattomasta teräksestä valmistettujen
tankojen (2) tuontia. Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukai-
sesti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava tuki määriteltiinjakamalla tuen kokonaismäärä kokonaisviennille. Koska vienti-tuki ei ollut sidottu tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin vaankyseisten yritysten kaikkeen vientiin, komissio piti tämän mene-
telmän käyttöä aiheellisena. Tätä menetelmää käytettäessä ei
laskettu kahteen kertaan etuuksia, jotka otettiin huomioon ruostu-mattomasta teräksestävalmistettuihin tankoihin sovellettavantasoitustullin käyttöönoton yhteydessä, koska tuen määrä jaettiinkokonaisviennille.
26) Eräs yritys, Raajratna Metal Industries Ltd, kiisti laskentamene-telmät, joita komissio käytti PBS- ja DEPB-järjestelmistäsaatavien etuuksien arvioinnissa. Yritys väittää, että ainoastaantarkasteltavana olevan tuotteen osalta tutkimusajanjaksona saaduthyvitykset olisi otettava huomioon. Yrityksen mukaan etuuksien
laskemiseksi määrä olisi jaettava tarkasteltavana olevan tuotteen
viennin liikevaihdolle.
27) Komissio katsoo, että tällaisen menettelyn tuloksena olisi se, ettätasoitustullin perusteena olisivat mahdolliset etuudet eivätkä
tutkimusajanjaksona kertyneet tosiasialliset etuudet. Koska yritys
ei kuitenkaan voi saada tukea ennen hyvityksen käyttämistä,komissio on päättänyt, että käytettyjen veloitusten koko-naismäärä kuvastaa parhaiten yrityksen saamaa etua: Näin ollenväitettä ei voida hyväksyä.
2)Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promo-
tion Capital Goods Scheme, EPCGS)
28) Kolme yritystä esitti väitteitä EPCGS-järjestelmästä, jota kuva-taan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan36—39 kappaleessa. Väitteet koskevat etuuksien jakamistakiinteän omaisuuden tavanomaiselle poistoajalle.
29) Kirjallisen ilmoituksen ja väliaikaista tullia koskevan asetuksenväitettiin poikkeavan toisistaan sovelletun poistoajan osalta.Komission määrittämä keskiarvo poistoajoille, joita kaikkitarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajatsovelsivat, oli 12 vuotta. Tätä ajanjaksoa käytettiin väliaikaisissa
päätelmissä ja se vahvistetaan lopullisessa vaiheessa. EPCGS-
järjestelmästä saatavan tuen määrä jaettiin 12 vuodelle perusase-tuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti.1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 6
(1) EYVL L 273, 9.10.1998, s. 4.
(2) EYVL L 202, 18.7.1998, s. 44.
▼B
30) Eräs yritys väitti, että sen tuotantohyödykkeiden poistoaika oli
21 vuotta, ja tätä aikaa olisi pitänyt käyttää keskimääräisen 12
vuoden sijasta.
31) Kuten edellä selostettiin, komission yksiköt määrittivät alustavia
päätelmiään tehdessään ruostumattoman teräslangan tuotanno-
nalan tuotantohyödykkeiden tavanomaiseksi poistoajaksi 12vuotta yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajienkäyttämän keskimääräisen poistoajan perusteella. Menettely onperusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukainen; kyseisessä
kohdassa säädetään, että jos tuen myöntäminen voidaan liittää
käyttöomaisuuden hankintaan, tasoitustoimenpiteiden alaisentuen määrä lasketaan jakamalla tuki ajanjaksolle, joka vastaatämän omaisuuden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä tuotan-toalalla. Säännöksen mukaan ei siis ole aiheellista käyttääyrityskohtaista poistoaikaa. Näin ollen väitettä ei voida
hyväksyä.
3)Vapautus tuloverosta (Income Tax Exemption Scheme,
ITES)
32) Eräs yritys, Bhansali Ferromet Ltd, ei toimittanut jäljennöstätuloveroilmoituksestaan komission asettamassa määräajassa, jasen katsottiin näin ollen kieltäytyneen yhteistyöstä tuloverova-pautuksen osalta. Komission ilmoituksen jälkeen yritys toimittijäljennöksen tuloveroilmoituksestaan, josta ilmeni, että yritys eiollut saanut etuuksia kyseisen ohjelman perusteella. Bhansali
Bright Bars Pvt. Ltd:n tukimarginaali mukautetaan näin ollen
18,5 prosentiksi.
4)Etuyhteydessä olevat yritykset
33) Isibars Ltd ja Isinox Ltd väittivät, että komission ei olisi pitänyt
pitää niitä etuyhteydessä olevina yrityksinä, koska ne ovat eril-lisiä oikeussubjekteja. Jos komissio haluaisi pitää niitäetuyhteydessä olevina yrityksinä, sen olisi pitänyt soveltaa erimenetelmää yhden ainoan tukimarginaalin laskemiseksi.
34) Tarkastuksessa vahvistettiin, että Isibars and Isinox ovat etuyh-teydessä olevia yrityksiä, koska niillä on samat osakkaat jayhteinen johto. Komissio on polkumyynnin ja tukien vastaisissa
tutkimuksissa aina pitänyt kahta etuyhteydessä olevaa yritystä
yhtenä taloudellisena yksikkönä, jotta vältettäisiin toimenpiteidenkiertämisen mahdollisuus. Väitettä ei tämän vuoksi voidahyväksyä. Tukimarginaalin laskennassa komissio piti soveltu-vimpana laskentaperustana painotetun keskiarvon menetelmää.
5)Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä
35) Ottaen huomioon edellä esitetyt eri tukijärjestelmiä koskevat
päätelmät tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukienmäärät vahvistetaan kunkin tutkitun vientiä harjoittavan tuottajan
osalta seuraavasti:
Passbook DEPB EPCGS Tulovero Yhteensä
Bhansali Bright
Bars4,1 % 14,4 % 0,0 % 0,0 % 18,5 %
Devidayal 0,0 % 18,4 % 0,0 % 0,0 % 18,4 %
Indore Wire 7,7 % 10,7 % 0,9 % 0,0 % 19,3 %Isibars/Isinox 4,2 % 7,8 % 1,2 % 0,0 % 13,2 %
Kei Industries 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 %
Macro Bars 9,6 % 12,6 % 0,0 % 3,2 % 25,4 %Mukand Ltd 7,5 % 5,7 % 0,0 % 0,0 % 13,2 %1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 7
▼B
Passbook DEPB EPCGS Tulovero Yhteensä
Raajratna 23,3 % 13,7 % 0,0 % 5,9 % 42,9 %
Triveni Shinton 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 %Venus Wire 19,8 % 14,3 % 0,0 % 1,3 % 35,4 %
36)
Muiden intialaisten yritysten, jotka eivät toimineet yhteistyössä
tässä tutkimuksessa, osalta lopullisesti vahvistettu tuen määrä
prosentteina vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohin-nasta on 48,8 prosenttia, joka on yksittäiselle yhteistyössätoimineelle viejälle kustakin järjestelmästä myönnetynkorkeimman tuen yhteismäärä.
II. KOREA
1)Luotto-ohjelmat
a)Koron vertailuarvon laskeminen
37) Korean viranomaiset väittivät, että tuen määrän laskemisessa
luottojen osalta perustana olisi valtiolle aiheutuvien kustannustensijaan pitänyt käyttää edunsaajalle aiheutuvaa hyötyä, vedotenWTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 19 artiklan4 kohdan ja 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan sekä sen liitteessä I
olevan k ja 1 kohdan määräyksiin.
38) Korean viranomaisten mainitsemien määräysten ei voida katsoa
soveltuvan tutkittuihin luottoohjelmiin. Sopimuksen 19 artiklan
4 kohdassa määrätään, että tasoitustullia ei tule kantaa enempää
kuin määrä, jonka suuruiseksi tuki on määritelty saadun tuenperusteella. Määräys otettiin huomioon samalla, kun noudatettiinsääntöjä tuen määrän laskemisesta luottojen osalta eli perusase-tuksen 5 artiklan ja 6 artiklan b kohdan säännöksiä, joihin onsisällytetty mainitun sopimuksen 14 artiklan b kohdan
määräykset. Säännöissä vahvistetaan selvästi, että tuen määrä
olisi laskettava yrityksen luotosta maksamien luottokustannustenmäärän ja vastaavasta kaupallisesta luotosta maksettavien luotto-kustannusten määrän erotuksesta syntyvän edun perusteella.Sopimuksen 19 artiklan 4 kohdan ei voida katsoa edellyttävän,
että tuen määrä laskettaisiin valtiolle aiheutuvien kustannusten
perusteella. Sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan a alakohta koskeetietyissä olosuhteissa aiheutuvan vakavaa vahinkoa, eikä sitävoida soveltaa tasoitustullia koskevaan menettelyyn. Sopimuksenliitteen I, jonka sisältö toistetaan myös perusasetuksen liitteessäI, k kohdassa määrätään vientiluotoista, jotka ovat poikkeus
tukien laskemista koskeviin yleisiin sääntöihin luottojen tapauk-
sessa. Liitteen 1 kohdassa ei määrätä, että perusasetuksen 5artiklan ja 6 artiklan b kohdan säännösten sijaan olisi sovellet-tava valtiolle aiheutuviin kustannuksiin perustuvaa laskutapaa,erityisesti koska kyseinen kohta sisältyi jo vientitukia koskevaanesimerkkiluetteloon, joka hyväksyttiin GATT-neuvottelujen
Tokion kierroksella; tällöin WTO:n sääntöihin ei ollut vielä
sisällytetty edunsaajalle aiheutuvaan hyötyyn perustuvan lasku-tavan periaatetta.
39) Korean viranomaiset väittivät lisäksi, että valtion luottojärjes-telmästä myönnettyjen luottojen ja kaupallisten luottojenkorkojen vertailu perustuisi virheelliseen oletukseen, ettätalousjärjestelmän kaikkien luottojen korot olisivat tasavertaiset.
40) Komissio ei oteta, että kaikki luotot olisivat tasavertaisia, muttase käytti vertailukohtana luottoja, joita pidettiin vertailukelpoi-sina takaisinmaksuajan, pääoman suuruuden ja luotonkäyttötarkoituksen perusteella perusasetuksen 6 artiklan bkohdan mukaisesti.1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 8
▼B
41) Korean viranomaiset väittivät myös, että vertailukoron pitäisi
olla sellaisen vertailukelpoisen luoton korko, joka on myönnetty
samaan aikaan kuin tarkasteltavana oleva luotto, sen sijaan, ettäkäytettäisiin tutkimusajanjaksona hallitsevia luottokorkoja, koskaluottojen korot olivat tutkimusajanjaksona epätavallisen korkeatrahoitusalan kriisin vuoksi.
42) Tutkimuksessa todettiin, että kaupallisin perustein myönnettävien
luottojen korot seuraavat markkinaolosuhteiden muutoksia niin,
että ne vaihtelevat eri aikoina. Tällaisten luottojen korot olisivatolleet samat tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko nemyönnetty samaan vai eri aikaan kuin valtion luotot. Komissioei siis aio poiketa tavanomaisesta käytännöstään, joka perustuuperusasetuksen ja laskentaohjeiden säännöksiin. Näin ollen
väitettä ei voida hyväksyä.
43) Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että komis-
sion tekemä luottojen luokittelu viiteen luokkaan pääomansuuruuden perusteella on mielivaltainen eikä se sovi yhteenkorealaisten pankkien tavanomaisen käytännön kanssa, ja ettänäin ollen luottokoron määrittely luoton suuruuden perusteella
ei ole vertailukoron määrittämiseen soveltuva menetelmä. Yksi
korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että koska korea-laiset pankit eivät ota huomioon luoton suuruutta määrittäessäänsen korkoa, komission olisi käytettävä ainoana vertailukohtanatuottajan tosiasiallista keskimääräistä korkoa kaupallisissa
luotoissa. Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti,
että komission olisi käytettävä tuotannonalan luottojen korkoans. EXIM-SM-luottojen vertailukorkona.
44) Näiden väitteiden vastineeksi on todettava, että perusasetuksen 6artiklan b alakohdasta käy selvästi ilmi, että tuen laskennanvertailukohtana on vastaava kaupallinen luotto, jonka yritys voisi
saada markkinoilta. Näin ollen yhteisön käytäntö tässä suhteessa
on laskentaohjeiden mukaisesti vertailu sellaisten luottojenkesken, joiden pääoma, käyttötarkoitus ja takaisinmaksuaikaovat samanlaiset. Korealaisten vientiä harjoittavien tuottajiensaamat tuotannonalan luotot (lyhytaikaiset, toimintaan tarkoitetutluotot) eroavat tarkasteltavina olevista EXIM-SM-luotoista
käyttötarkoituksensa (katso väliaikaista tullia koskevan asetuksen
johdanto-osan 126 kappale) ja luottoaikansa osalta, eivätkä nenäin ollen ole vertailukelpoisia. Näin ollen väitettä ei voidahyväksyä.
45) Kyseiset kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivätlisäksi, että komissio käytti vertailukohtana korkoja, jotka olivat
erittäin korkeat Korean rahoitusalan kriisin vuoksi, laskiessaan
ennen kyseistä kriisiä myönnettyjen luottojen korkoon liittyväätukea.
46) Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaisesti etuus lasketaanvertaamalla valtiolta saatujen luottojen ja vastaavien kaupallistenluottojen korkoja. Tätä varten vertailtiin valtion luottojen ja
vastaavien kaupallisten luottojen keskimääräisiä korkoja tutkimu-
sajanjaksona. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
b)Kalastusverkkojen tuotantoon myönnettävä luotto (Fishing
Net Production Loan,FNPL)
47) Korean viranomaiset väittivät, että koska kyseinen luotto onsuunnattu erityisesti kalastusverkkojen tuotannonalalle, siitä eiaiheudu etua ruostumattoman teräslangan viejille eikä se oleterästeollisuudelle suunnattu luotto. Sekä kalastusverkkoja ettäruostumatonta teräslankaa tuottava yritys hoitaisi lisäksi varojaanja kirjanpitoaan erikseen eri tuotteiden osalta.
48) Tutkimuksessa määritettiin, että ruostumattoman teräslanganvientiä harjoittavat tuottajat saivat kyseisiä luottoja, jotkamahdollistavat tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, koska kutenKorean viranomaiset myönsivät, kyseessä on erityisesti kalastus-verkkojen tuotannonalalle suunnattu luotto. Sillä, että kyseistäjärjestelmää ei ole erityisesti suunnattu tarkasteltavina olevaa1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 9
▼B
tuotetta tuottavalle tuotannonalalle, ei ole merkitystä, jos kerran
kyseessä on erityinen ohjelma, jonka etuudet voivat liittyätarkasteltavina olevan tuotteen tuotantoon. Ehto toteutuu, koska
tuettu luotto alensi tuottajan yleiskustannuksia, mistä aiheutuu
etua myös tarkasteltavina olevan tuotteen valmistukselle. Mitäännäyttöä ei toimitettu siitä, että asianomaiset vientiä harjoittavattuottajat olisivat hallinnoineet varojaan niin, että luoton myöntä-minen ei olisi vaikuttanut yrityksen yleisiin
rahoituskustannuksiin. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
c)Pk yritysten perustamiseen ja tukemiseen tarkoitetusta rahas-
tosta myönnetyt luotot (SMEs Start-up and Promotion Fund
Loans,SME-SPFL)
49) Korean viranomaiset väittivät, että Pusanin kaupungin pienten ja
keskisuurten yritysten tukirahaston perustamisesta ja toiminnastaannetun lain nojalla myönnetyt nk. C-lajin luotot eivät ole sidok-sissa vientitulokseen, koska luottokelpoisuuden arvioinnissakäytettävät kahdeksan keskeistä ja kaksitoista täydentävää
arviointiperustetta ovat objektiivisia ja puolueettomia. Ainoa
vientiin liittyvä tekijä on täydentävä peruste, jonka mukaanotetaan erityisesti huomioon pk-yritykset, joiden kokonaisliike-vaihdosta yli 20 prosenttia tulee vientiin suuntautuvastamyynnistä. Järjestelmän tarkoituksena ei ole edistää vientiä
vaan käyttää viennin osuutta teknologian kehittämistoimien välil-
lisenä osoittimena.
50) Vaikka vientitulokseen liittyvä tekijä on ainoastaan yksi useistaluoton arviointiperusteista, on järjestelmän katsottava olevansidoksissa vientitulokseen eli järjestelmä on näin ollen erityinen.Asiasta säädetään selvästi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a
alakohdassa, jonka mukaan erityisinä tukina pidetään joko oikeu-
dellisesti tai tosiasiallisesti vientituloksesta joko pelkästään taiyhdessä muiden edellytysten kanssa riippuvia tukia. Koskaluoton myöntävä viranomainen ottaa yhtenä tekijänä huomioonsen, että kokonaisliikevaihdosta vähintään tietty osuus tulee vien-
nistä, vientitulokseen sidoksissa olemisen edellytys täyttyy, sillä
yritykset eivät olisi voineet saada etuuksia, jos niiden vienti eiolisi ylittänyt tiettyä määrää. Näin ollen Korean viranomaistenväitettä ei voida hyväksyä.
d)Teknologian kehittämisluotot (Technology Development Busi-
ness Loan,TDBL) / Tieteen ja teknologian edistämisrahasto(Science and Technology Promotion Fund,STPF)
51) Korean viranomaiset väittivät, että kyseisillä ohjelmilla tuetaantutkimustoimintaa WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopi-
muksen 8 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti ja että ne
ovat näin ollen riitauttamattomia eivätkä oikeuta vastatoimiin.Lisäksi teknologian kehittäminen sekä tieteen ja teknologianedistäminen ovat sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassatarkoitettuja objektiivisia ja puolueettomia arviointiperusteita, ja
ohjelmat on suunnattu kaikille tuotannonaloille, jotka investoivat
teknologian kehittämishankkeisiin, eivätkä ne näin ollen oleerityisiä. STPF:n osalta Korean viranomaiset väittivät lisäksi,että koska tiede- ja teknologiaministeriö soveltaa objektiivisia japuolueettomia arviointiperusteita, se ei voi käyttää omaa harkin-tavaltaansa päättäessään ensisijaisista hankkeista, ja että
komissio ei ole esittänyt näyttöä tukeakseen päätelmiään siitä,
että tällaista harkintavaltaa olisi käytetty.
52) Väite riitauttamattomuudesta hylätään molempien ohjelmienosalta samoista syistä kuin mitä jäljempänä johdanto-osan75—77 kappaleessa esitetään. Ei esitetty mitään näyttöä, jolla
olisi saatettu kyseenalaisiksi alustavat päätelmät siitä, että
TDBL olisi suunnattu kauppa- ja teollisuusministeriön määrittä-miin tiettyihin hankkeisiin investoiville tietyilletuotannonaloille. Myöskään STPF:n osalta ei toimitettu tietojatiede- ja teknologiaministeriön soveltamista arviointiperusteista.Tutkimuksessa todennettiin, että tiede- ja teknologiaministeriö1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 10
▼B
tosiasiallisesti toisinaan päätti hankkeiden ensisijaisuudesta. Tätä
näyttöä pidetään riittävänä vahvistamaan, että STPF on tosiasial-lisesti perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa
tarkoitettu erityinen tukijärjestely. Väite siitä, että järjestelyt
eivät ole erityisiä, on näin ollen hylättävä.
e)Vientirahoitusluotot
53) Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio
ei ottanut huomioon eräitä todennettuja tietoja ja että se teki
laskuvirheen määrittäessään EXIM-SM-luotoista saataviaetuuksia.
54) Väitettä on pidettävä perusteltuna. Asianmukaiset oikaisut ontehty kyseisen yrityksen tuen määrään.
55) Korean viranomaiset väittivät, että koska ennen tavaroidenlähettämistä, sovellettavasta EXIM-EC järjestelmästä sekäEXIM-SM- ja EXIM-FIC-järjestelmistä myönnettävien luottojenkorot olivat korkeammat kuin mitä EXIM tosiasiallisesti rahas-toihin maksoi, EXIM EC-, EXIM-SM- ja EXIM-FIC-luototeivät oikeuta vastatoimiin. Lisäksi väitetään, että tukia ja tasoi-
tustulleja koskevan sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan
5 alaviitteen mukaan liitteessä I tarkoitettuja toimenpiteitä, jotkaeivät ole vientitukea, ei saa kieltää sopimuksen minkäänmääräyksen perusteella.
56) Näiden väitteiden katsotaan soveltuvan ainoastaan perusase-tuksen liitteessä I olevassa k kohdassa määriteltyihinvientiluottoihin. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 129 ja 130 kappaleessa selostettiin, ennen tavar-oiden lähettämistä sovellettavasta EXIM-EC järjestelmästä sekä
EXIM-SM- ja EXIM-FIC-järjestelmistä myönnettäviä luottoja ei
pidetä vientiluottoina eivätkä ne kuulu perusasetuksen liitteessä Iolevan k alakohdan soveltamisalaan. Näin ollen väitettä ei voidahyväksyä.
57) Korean viranomaiset väittivät, että EXIM-FIC-luotot eivät olesidoksissa vientitulokseen eivätkä kotimaisten tavaroidenkäyttöön tuontitavaroiden sijasta sopimuksen 3 artiklan 1kohdassa tarkoitetulla tavalla. Korean viranomaiset väittävät
myös, että koska EXIM-FIC-luottoja voidaan myöntää monille
eri tuotannonaloille ja koska ulkomaisten sijoitusten peruste onsopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetullatavalla objektiivinen ja puolueeton, EXIM-FIC-järjestelmä eiole erityinen järjestely.
58) Vastauksena näihin väitteisiin komissio totesi EXIM-FIC-luotoista, että niitä voidaan myöntää ainoastaan sellaisille yrityk-sille, jotka investoivat ulkomaille, joten ne ovat näin ollenperusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja
erityisiä järjestelyjä, koska ne eivät perustu puolueettomiin
perusteisiin jäljempänä johdanto-osan 80—84 kappaleessa selos-tetulla tavalla. EXIM-FIC-luottojen ei katsota olevan sidoksissavientitulokseen eikä kotimaisten tavaroiden käyttöön tuontitavar-oiden sijasta sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla
tavalla.
2)Kiinteämääräinen palautusjärjestelmä
59) Korean viranomaiset väittivät, että järjestelmä on tukia ja tasoi-
tustulleja koskevan sopimuksen liitteessä I olevassa i kohdassa
sekä liitteessä II ja III tarkoitettu tullinpalautusjärjestelmä ja
että tuontimaksuja ei palauteta enempää kuin mitä kannetaanmaahantuoduista tuotantopanoksista, jotka käytetään vientituot-teen tuotannossa, ottaen huomioon myös tavanomainen hävikki.
60) Vastauksena näihin väitteisiin todetaan, että koska ei oleolemassa velvoitetta tuoda maahan tuotantopanoksia vientituot-teen tuotannossa käytettäväksi, kiinteämääräinenpalautusjärjestelmä ei ole sopimuksen liitteessä I olevassa ikohdassa sekä liitteissä II ja III tarkoitettu tullinpalautusjärjes-1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 11
▼B
telmä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestely. Korean
kiinteämääräinen palautusjärjestelmä kuuluu itse asiassa tuenyleisen määritelmän soveltamisalaan perusasetuksen 2 artiklan,
jossa toistetaan sopimuksen 1 artiklan määräysten sisältö, mukai-
sesti. Kyseessä on tuki, koska Korean valtio myöntäätaloudellista tukea avustuksina, jotka perustuvat vientituotteidenvapaasti laivassa -arvoon ja joista koituu välitöntä etua niidensaajille. Se on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva tuki ja
sen vuoksi se katsotaan erityiseksi tueksi perusasetuksen 3
artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. Näin ollen ei herääkysymystä perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iialakohdassa tarkoitetusta tuontitullien liiallisen määrän peruutta-misesta, koska tämä koskee ainoastaantullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotantopanosten palau-
tusjärjestelyjen tapauksia perusasetuksen liitteiden I—III
mukaisesti. Väitteitä ei näin ollen voida hyväksyä.
61) Korean viranomaiset väittivät, että sopimuksen liitteessä II (II)olevan 2 kohdan mukaisesti on suoritettava liitteessä II (II)olevan 1 kohdan mukaisia lisätutkimuksia, jos käytössä ei olejärjestelmää tai menettelyä sen määrittämiseksi, onko maksuja
palautettu liikaa, mikäli tutkimuksen tekevät viranomaiset
arvioivat tutkimukset tarpeellisiksi. Korean viranomaisetkatsoivat, että koska komissio ei tarkastellut, oliko vientituotteentuotannossa käytettyjen tuotantopanosten tuonnista aiheutuviamaksuja tosiasiallisesti palautettu liikaa, ei ole perusteita päätel-mille, että Korean kiinteämääräinen palautusjärjestelmä on
perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu
erityinen tuki.
62) Tätä väitettä pidetään merkityksettömänä, koska sopimuksen liit-teessä II (II) oleva 2 kohta koskee tullinpalautusjärjestelmiä,jollainen tarkasteltavina oleva ohjelma ei ole, kuten edellä todet-tiin. Vaikka se olisikin tullinpalautusjärjestelmä, perusasetuksenliitteessä II olevan II kohdan 5 alakohdan ja liitteessä III olevan
II kohdan 3 alakohdan mukaan viejämaan viranomaisten on
tehtävä kyseinen tutkimus tosiasiallisten maksusuoritusten perus-teella. Korean viranomaiset eivät tehneet kyseistä tutkimusta.Tämän vuoksi komissiokaan ei tutkinut, oliko vientituotteentuotannossa käytettyjen tuotantopanosten tuonnista aiheutuneita
maksuja tosiasiallisesti palautettu liikaa.
63) Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissionväite siitä, ettei käytössä ole järjestelyä tai menettelyä sen tarkis-
tamiseksi, mitä tuotantopanoksia käytetään missäkin määrinvientituotteen tuotannossa, ei pidä paikkaansa, koska tullinpa-lautus myönnetään ainoastaan sellaisten tuotantopanosten osalta,jotka tosiasiallisesti käytetään vientituotteiden tuotannossa, sekä
tosiasiallisesti maksetuista tuontitulleista.
64) Näiden väitteiden vastineeksi on todettava, että kiinteämääräi-sessä palautusjärjestelmässä saatujen avustusten määrää ei
lasketa suhteessa tuotannossa tosiasiallisesti käytettäviin tuotan-topanoksiin tai tosiasiallisesti maksettuun tuontitulliin, vaankyseessä on kokonaisvientiin perustuva kiinteä määrä. Väitteitäei näin ollen voida hyväksyä.
65) Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, ettei se
saanut etuuksia kyseisen järjestelmän käytöstä, koska se maksoi
tuontitullin tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta käytettä-vistä raaka-aineista, vei tarkasteltavana olevan tuotteen jatullinpalautuksen määrä oli pienempi kuin määrä, joka olisi saatukäyttämällä yksilöllistä järjestelmää. Korean viranomaisetväittivät myös, että korealainen vientiä harjoittava tuottaja, joka
käytti kiinteämääräistä palautusjärjestelmää, toimitti komissiolle
näyttöä siitä, että sen tuontimaksujen palautukset ovat paljonpienemmät kuin määrät, joita kannettiin vientituotteiden valmis-tuksessa tutkimusajanjaksona käytetyistä maahantuoduistatuotantopanoksista.
66) Vastauksena näihin väitteisiin todetaan, että edellä mainituistasyistä kiinteämääräisestä palautusjärjestelmästä myönnetyt1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 12
▼B
maksut ovat avustuksia, jotka perustuvat vientitulokseen ja ovat
näin ollen erityisiä tukia, jotka mahdollistavat tasoitustullienkäyttöönoton perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan
mukaisesti. Lisäksi ei ole merkitystä sillä, olisiko hyväksyttävän
tullinpalautusjärjestelmän käyttö ollut edullisempaa vientiäharjoittavalle tuottajalle, koska tämä valitsi sellaisen järjestelmänetuudet, josta saatavat etuudet katsotaan tasoitustoimenpiteidenkäyttöönoton mahdollistavaksi tueksi. Väitteitä ei tämän vuoksi
voida hyväksyä.
3)Verojärjestelmät
a)Teollisuuteen rajoitetun tuen erityisluonne
67) Komissio katsoi alustavassa määritelmässään, että verotto-
muuden ja verohelpotusten valvonnasta annetun lain (TaxExemption and Reduction Control Law, TERCL) tietyt artiklatoikeuttavat vastatoimiin, sillä kyseessä on perusasetuksen 3artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu erityinen tuki, koska
tuki on suunnattu yksinomaan tietyille muun muassa teollisuu-
dessa toimiville yrityksille. Kyseessä ovat seuraavat artiklat:
— 7 artikla (pk-teollisuusyrityksille myönnettävät erityiset vero-
helpotukset ja -vapautukset)
— 8 artikla (varaus teknologian kehittämistä varten)
— 9 artikla (verohyvitys teknologian ja henkilöstön kehittämis-
kustannuksista)
— 25 artikla (verohyvitys tuottavuutta lisäävistä investoinneista)
— 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoinneista).
68) Korean viranomaiset väittivät, että koska artiklojen säännöksiä
voidaan käytännössä soveltaa moniin eri tuotannonaloihin jayrityksiin ne eivät ole WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevansopimuksen 2 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitet-
tuja erityisiä tukia eivätkä näin ollen mahdollista tasoitustullien
käyttöönottoa (sopimuksen kyseisten kohtien sisältö toistetaanmyös perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a—c alakohdassa).Korean viranomaiset korostivat erityisesti, että teollisuudenkäsitteen määritelmä on erittäin laaja ja että siihen sisältyy
käytännössä kymmeniä tuhansia teollisuuden alaluokkia.
69) Erityisyyden perusperiaatteena on, että tuki, joka vääristää
talousjärjestelmän varojen jakaantumista suosimalla tiettyjäyrityksiä, oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, jos seaiheuttaa vahinkoa. Jos tuen saantikelpoisuutta rajoitetaantalousjärjestelmässä puolueellisin perustein, katsotaan kyseessä
olevan tällainen varojen jakaantumisen vääristymä. Tämä peri-
aate on tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 2 artiklan1 kohdan a alakohdan ja perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan aalakohdan perusteena; artikloissa säädetään, että tuki on erityistä,jos tuen myöntävä viranomainen tai lainsäädäntö, jonka perus-teella myöntävä viranomainen toimii, rajoittaa mahdollisuuden
saada tukea nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin. Tässä tapauk-
sessa katsotaan, että vaikka teollisuuden käsitteen määritelmäonkin erittäin laaja, on totta, että TERCL:n edellä mainittujenartiklojen säännösten tarkoituksena on rajoittaa edelleen niidenperusteella myönnettäviä etuuksia tiettyihin yrityksiin, koska
tukikelpoisuus sidotaan muihin, puolueellisiin arviointiperustei-
siin, kuten investointiin tietyntyyppisiin korkean teknologiantuotteisiin tai ulkomaisiin investointeihin.
70) Korean viranomaiset väittivät, että kyseiset arviointiperusteetovat puolueettomia, koska kaikki yritykset voivat tasapuolisestihyötyä kyseisistä tuista. Esimerkiksi väitetään, että ulkomaisia
investointeja tekeville yrityksille annettava tuki ei ole erityistä
tukea, koska kaikki yritykset voivat tehdä investointeja ulko-maille. Väitteen mukaan kuitenkin esimerkiksi yksinomaantekstiilialan yrityksille suunnattu tuki ei ole erityistä tukea, koskakaikkien yritysten väitetään voivan monipuolistaa tuotantoaantekstiilialalle. Jotta tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 13
▼B
mukaisella erityisyyden käsitteeltä olisi merkitystä, sen on
koskettava tilanteita, joissa valtio antaa tukea edellytyksin,joiden se ennakolta tietää huomattavasti rajoittavan tukikel-
poisten yritysten määrää; tällaisten tukien tarkoituksena on
suosia tiettyjä yrityksiä. Tästä syystä Korean viranomaistensoveltamat edunsaajien valintaperusteet eivät ole puolueettomia,ja kuten jäljempänä selostetaan, niitä ei sovelleta laajalti, kutenperusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa edellytetään.
Näin ollen todetaan, että TERCL:n kyseisten artiklojen perus-
teella myönnettävät tuet ovat erityisiä tukia; tarkemmatohjelmakohtaiset perustelut esitetään jäljempänä.
b)Aiheeton tutkimus
71) Korean viranomaiset väittivät, että koska menettelyssä valituksen
tehnyt osapuoli ei esittänyt väitteitä TERCL:n tiettyjen artiklojenverosäännöksistä, niitä ei olisi otettava huomioon missään tämänmenettelyn yhteydessä tehdyssä määrityksessä. Kyseessä ovatseuraavat artiklat:
— 5 artikla (pk-yrityksille myönnettävä erityinen verohyvitys)
— 7 artikla (pk-teollisuusyrityksille myönnettävät erityiset
verovähennykset ja -vapautukset)
— 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoinneista).
72) Erityisesti Korean viranomaiset väittävät seuraavaa:
i) Tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 11 artiklassa
(perusasetuksen 10 artiklassa) luetellaan tiedot, jotka valituk-
sessa on mainittava, mukaan lukien näyttö tuen
olemassaolosta sekä sen määrästä ja laadusta.
ii) Sopimuksen 12 artiklan 1 kohdan (perusasetuksen 11
artiklan) mukaan asianomaisille WTO:n jäsenille ja kaikille
tasoitustullitutkimuksen asianomaisille osapuolille on ilmoi-
tettava, mitä tietoja viranomaiset tarvitsevat.
iii) Sopimuksen liitteessä VI olevan 7 kohdan (perusasetuksen
26 artiklan 3 kohdan) mukaan vakiokäytäntönä olisi oltava,
että tarkastuskäyntien kohteena oleville yrityksille ilmoite-
taan etukäteen tarkistettavien tietojen luonne ja muut tiedot,jotka on annettava näiden käymien aikana.
73) Korean viranomaiset väittävät, että sopimuksen määräyksiä eiole noudatettu, koska määritykseen on sisällytetty ohjelmia,
joiden suhteen ei ollut esitetty valituksia, ja koska lisäksi Korean
viranomaisille ja eräille yhteistyössä toimineille vientiä harjoitta-ville tuottajille ei ollut annettu mahdollisuutta puolustautuaasianmukaisesti.
74) Korean viranomaisten väitteiden suhteen on todettava, ettei
voida odottaa, että valituksen tekijät valitusta tehdessään tunti-
sivat kolmannen maan väitetyt tukiohjelmat niiden jokaistayksityiskohtaa myöten. Tässä tapauksessa valituksen tekijä esittiuseita väitteitä TERCL:n mukaisesti myönnetyistä veroetuuk-sista. Tutkimuksessa tuli tämän jälkeen ilmi muitakin TERCL:ntiettyjen säännösten mukaisesti myönnettäviä veroetuuksia, joita
ei ollut erityisesti mainittu valituksessa, mutta joiden vaikutukset
ovat hyvin samanlaiset kuin valituksen kohteena olleiden järjes-telyjen vaikutukset. Ottaen huomioon tukien luonne ja erityisestise, että niiden yleisenä myöntämisperusteena on TERCL (jonkasuhteen valituksen tekijä esitti useita tukia koskevia väitteitä),
on päätettävä, että komissiolla on oikeus tutkia niitä ja suosittaa
tarpeen mukaan tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa.
c)TERCL:n 8 artikla (varaus teknologian kehittämistä varten)
75) Korean viranomaiset väittivät, että 8 artiklan säännökset eivät
koskeneet erityistä tukea, ja että kyseisen artiklan mukainentuki on riitauttamatonta tutkimus- ja kehitystoimintaan (T&K)tarkoitettua tukea, josta määrätään tukia ja tasoitustullejakoskevan sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, jonkasisältö toistetaan myös perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdassa.1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 14
▼B
76) Huomattakoon, että jos sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan a
alakohdan edellytykset täyttävistä T&K -tuista ilmoitetaan
WTO:lle sopimuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kyseistentukien suhteen ei voida edes panna vireille tutkimusta. TERCL:n8 artiklan osalta todettakoon, että Korea ei ole ilmoittanut asiastaWTO:lle sopimuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komis-siolla oli näin ollen oikeus panna vireille TERCL:n kyseistä
säännöstä koskeva tutkimus. Koska Korean viranomaiset
väittivät, että säännösten mukaisia tukia ei voida riitauttaaeivätkä ne näin ollen oikeuta tasoitustoimenpiteiden käyttöö-nottoa, niiden olisi osoitettava riitauttamattomuus. Komissioantoi Korealle mahdollisuuden osoittaa riitauttamattomuus tutki-
muksen alkuvaiheessa, mutta tämä ei ole tehnyt sitä. Näissä
olosuhteissa voidaan ottaa käyttöön tasoitustoimenpiteet kyseisenartiklan mukaisesti myönnettävien tukien osalta.
77) Korean viranomaisten väitteisiin siitä, että tuki ei ole erityistä,voidaan vastata toteamalla, että järjestely ei ole puolueeton,koska siinä tehdään ero tavanomaisten ja teknologiapainotteistenyritysten välillä. Viimeksi mainitut saavat korkeampia tukia.Tästä erosta ilmenee, että arviointiperusteet eivät ole puolueet-
tomat, ja niitä jätetään väistämättä soveltamatta moniin
yrityksiin, joille tällainen teknologinen kehittäminen ei oletarpeellista. Näistä ja edellä johdanto-osan 67—70 kappaleessamainituista syistä katsotaan, että TERCL:n 8 artiklan mukainentuki on erityistä ja näin ollen tasoitustoimenpiteiden käyttöö-
noton mahdollistavaa.
d)TERCL:n 9 artikla (verohyvitys teknologian ja henkilöstön
kehittämiskustannuksista)
78) Korean viranomaiset väittivät, että kyseisen artiklan nojallamyönnettävä tuki ei ole erityistä tukea, ja että teknologian jahenkilöstön kehittäminen on tukia ja tasoitustulleja koskevansopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu objek-
tiivinen ja puolueeton arviointiperuste. Arviointiperustetta ei
kuitenkaan voida pitää puolueettomana sopimuksen kyseisessäartiklassa tai perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassatarkoitetulla tavalla. Viimeksi mainitussa artiklassa edellytetään,että objektiivisten arviointiperusteiden tai edellytysten on oltava
puolueettomia sekä luonteeltaan taloudellisia ja laajalti sovellet-
tavia. TERCL:n mainitun artiklan säännöksiä ei pidetä laajaltisovellettavina, koska tietyillä tuotannonaloilla toimivat yrityksetovat selvästi muiden alojen yrityksiä teknologiapainotteisempia,joten ne voivat todennäköisemmin saada etuuksia kyseisensäännöksen nojalla. Korean viranomaiset ovat TECRL:n kyseistä
säännöstä soveltaessaan antaneet suhteettoman suuria etuja tiet-
tyjen tuotannonalojen yrityksille.
79) Järjestelyä pidetään erityisenä, koska se rajoittuu tiettyihinyrityksiin (katso johdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollense mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Järjestelyon erityinen myös perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan balakohdan mukaisesti ja mahdollistaa näin ollen tasoitustoimen-
piteiden käyttöönoton.
e)TERCL:n 23 artikla (varaus ulkomaisista investoinneista
aiheutuvia menetyksiä varten)
80) Korean viranomaiset huomauttivat, että kyseisen artiklansäännösten soveltaminen on päättynyt 1 päivänä tammikuuta1998. Korean viranomaiset väittivät myös, että monet eri tuotan-nonalat voivat saada tukea tämän artiklan nojalla ja että
ulkomaisten investointien arviointiperuste on tukia ja tasoitustul-
leja koskevan sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassatarkoitettu objektiivinen ja puolueeton arviointiperuste.
81) Säännöksessä on kyse veronlykkäysjärjestelystä, jossa kannettavavero lisätään yrityksen veropohjaan kahden vapaavuoden jälkeentasasuuruisina erinä kolmen vuoden ajan. Näin ollen säännöksenviimeisenä soveltamisvuonna (verovuosi 1997) myönnetystä1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 15
▼B
veronlykkäyksestä koitui etua myös tutkimusajanjaksona
(1.4.1997—31.3.1998), ja veroedun saaneet yritykset saavat siitäetua vielä tulevinakin vuosina.
82) Korean viranomaiset väittivät, että monien eri tuotannonalojenyritykset voivat hakea tukea artiklan nojalla, mutta komissio
totesi alustavissa päätelmissään, että artiklan säännökset
koskevat ainoastaan ulkomaille investoivia korealaisia yrityksiä.Sen todistamiseksi, että näin ei olisi, ei ole toimitettu uusiatietoja. Korean viranomaisten väitteitä voidaan verrata edelläselostettuihin väitteisiin siitä, että teollisuuteen rajoitettu tuki eiole erityistä (katso johdanto-osan 67—70 kappale); TERCL:n
23 artiklan säännösten mukainen tuki on kuitenkin tosiasiallisesti
rajoitettu tietyille yrityksille. Säännöksen mukainen järjestely onnäin ollen erityinen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan aalakohdan mukaisesti ja näin ollen se mahdollistaa tasoitustoi-menpiteiden käyttöönoton.
83) Korean viranomaiset väittivät myös, että ulkomaisten investoin-tien arviointiperuste on sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan balakohdassa tarkoitettu objektiivinen ja puolueeton peruste.Arviointiperustetta ei kuitenkaan voida pitää puolueettomana
sopimuksen kyseisessä artiklassa tai perusasetuksen 3 artiklan 2
kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Viimeksi mainitussaartiklassa edellytetään, että objektiivisten arviointiperusteiden taiedellytysten on oltava puolueettomia sekä luonteeltaan taloudel-lisia ja laajalti sovellettavia. TERCL:n kyseisen artiklan
säännöksiä ei voida pitää objektiivisena, koska etukäteen
tiedetään, että yritykset, jotka eivät investoi ulkomaille, eivätvoi saada tukea. Peruste ei siis ole puolueeton eikä sitä sovelletalaajalti. TERCL:n kyseistä säännöstä soveltaessaan Korean vira-nomaiset myöntävät siis etuja rajoitetulle määrälle yrityksiä,joilla on toimintaa ulkomailla.
84) Tämän vuoksi katsotaan, että TERCL:n kyseisen säännöksenmukainen järjestely on erityinen perusasetuksen 3 artiklan 2kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja näin ollen se
mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.
f)TERCL:n 25 artikla (verohyvitys tuottavuutta lisäävistä inves-
toinneista)
85) Korean hallitus väitti, etteivät kyseisen artiklan nojalla
myönnetyt tuet ole erityisiä, ja huomautti, että siihen sisältynyt
säännös kotimarkkinoilta hankittujen välineiden suosimisestamaahantuotujen sijaan kumottiin vuoden 1996 lopussa eli ennentutkimusajanjaksoa. Komissio totesikin alustavissa päätel-missään, että kyseisen artiklan säännös siitä, että verohyvitysten
määrä vaihtelee sen mukaan, onko välineet tuotu maahan (3
prosentin hyvitys) vai hankittu kotimaasta (10 prosentin hyvitys),kumottiin vuoden 1996 lopussa. Koska kuitenkin yritykset,joiden investointihankkeet alkoivat ennen vuoden 1996 loppuaja jatkuivat tämän jälkeen, saattoivat edelleen valita, että niihinsovelletaan ennen kyseistä päivämäärää voimassa olleita hyvi-
tyksiä, etuuksia saatiin edelleen myös tutkimusajanjaksona.
86) Maahantuotujen ja kotimaasta hankittujen välineiden kohtelun
eroista ennen vuotta 1996 on jo todettu, että kyseessä on perusa-
setuksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukainen erityinen
tukijärjestely. Korean viranomaiset ovat esittäneet yleisenväitteen, ettei kyseessä ole erityinen tuki, mutta järjestelyä onpidettävä erityisenä, koska se rajoittuu tiettyihin yrityksiin (katsojohdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollen se mahdollistaa
tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. On etukäteen tiedossa, että
tietyt yritykset voivat toisia todennäköisemmin hyötyä tuotta-vuuden lisäämisestä saatavista veroetuuksista ainoastaan niidenyrityksen lajin perusteella. Näin ollen järjestelystä saatavillaetuuksilla on väistämättä suurempi merkitys tietyille aloille kuineräille muille aloille.1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 16
▼B
g)TERCL:n 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoinneista)
87) Korean hallitus väitti, etteivät kyseisen artiklan mukaiset tuet ole
erityisiä, ja huomautti, että säännös kotimaisten välineiden suosi-misesta maahantuotujen sijaan kumottiin vuoden 1996 lopussa.
Komissio totesi alustavissa päätelmissään, että kyseisen artiklan
nojalla saatavat etuudet oikeuttavat tasoitustoimenpiteidenkäyttöönoton, koska yritykset voivat valita, saavatko ne etuaverohyvitysten vaihtelusta sen mukaan, onko koneet tuotumaahan (3 prosentin hyvitys) vai hankittu kotimarkkinoilta (10
prosentin hyvitys), ennen vuoden 199 loppua tätä ennen aloitet-
tujen investointihankkeiden osalta. Etuuksia saatiin siis edelleenmyös tutkimusajanjaksona.
88) Järjestelyä pidetään erityisenä, koska se rajoittuu tiettyihinyrityksiin (katso johdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollense mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Vuoden1996 loppuun asti voimassa olleiden hyvitysten eroavuuksista
todettakoon, että järjestely on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan
b alakohdan mukainen erityinen tukijärjestely. Samoin kuinTERCL:n 25 artiklan osalta, Korean viranomaiset ovat esittäneetyleisen väitteen, ettei kyseessä ole erityinen tuki, mutta järjeste-lystä voidaan kuitenkin myöntää tukea ainoastaan yrityksille,jotka investoivat tuottavuutta lisääviin välineisiin. Tämän edelly-
tyksen vuoksi tietyt yritykset voivat väistämättä saada
järjestelystä etuuksia todennäköisemmin kuin jotkut muutyritykset.
4)Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä
89) Ottaen huomioon edellä esitetyt eri tukijärjestelmiä koskevat
lopulliset päätelmät tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien
tukien määrät vahvistetaan kunkin tutkitun vientiä harjoittavan
tuottajan osalta seuraavasti:
Luotot
(vienti)Luotot
(muut)Verot
(vienti)Verot
(muut)Tullin-
palautusTuet
yhteen-
sä
Korea Welding 0,47 0,06 0,34 0,08 0 0,95
Shine Metal
Products1,63 0 0 0 1,09 2,72
Dae Sung Rope
Mfg. Co., Ltd0,09 0,15 0,06 0,55 0 0,85
Korea Sangsa
Co. Ltd/Myung
Jin Co., Ltd0,17 0 0,15 0,25 0 0,57
Kowel Special
Steel Wire Co.0,88 0 0 0,03 0 0,91
SeAH Metal
Products Co.,
Ltd2,31 0,18 0,02 0 0 2,51
90) Painotettu keskimääräinen koko maata koskeva tukimarginaali
ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla kaikesta
Koreasta peräisin olevasta yhteisöön suuntautuvasta viennistävastaavien vientiä harjoittavien tuottajien osalta on alle vähim-mäistason eli alle yhden prosentin. Näissä olosuhteissa Koreantukimarginaalia on pidettävä merkityksettömänä perusasetuksen14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 17
▼B
E)VAHINKO
1)Alustava huomautus
91) Edellä esitettyjen Koreaa koskevien päätelmien, joiden mukaan
koko maata koskeva tukimarginaali on alle vähimmäistason,perusteella todetaan, että Koreasta peräisin olevan paksun
teräslangan tuontia ei enää pidetä tuettuna tuontina. Tämän
vuoksi väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyistäpäätelmistä poiketen jäljempänä esitetyssä vahingon arvioinnissaotetaan huomioon ainoastaan Intiasta peräisin oleva tuonti.
2)Yhteisön tuotannonala
92) Koska yksikään asianomaisista osapuolista ei esittänyt uutta
näyttöä tai uusia perusteltuja väitteitä, vahvistetaan väliaikaistatullia koskevan asetuksen johdanto-osan 207—208 kappaleessa
esitetyt tosiasiat ja päätelmät siitä, että valituksen tehneet
yhteisön tuottajat, joiden osuus paksun teräslangan tuotannostayhteisössä on yli 65 prosenttia, muodostavat yhteisön tuotanno-nalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3)Kilpailunäkökohdat
93) Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät komission ilmoi-
tuksen johdosta esittämissään huomautuksissa edelleen, että
kaikki yhteisön tuotannonalan tämän menettelyn yhteydessä
toimittamat tiedot ovat liioiteltuja niin kutsutun seostelisäjärjes-telmän yhtenäisen soveltamisen vuoksi ja että tämän vuoksitukien vastaisen menettelyn yhteydessä ei olisi mahdollistatoteuttaa tarkkaa vahingon arviointia. Koska kuitenkaan asiano-maiset osapuolet eivät ole esittäneet uusia väitteitä ja koska
ruostumattomasta teräksestä valmistettuja tankoja koskevassa
asiassa IV/E-1/36.930 on tehty lopullinen päätös valituksenhylkäämisestä, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevanasetuksen johdanto-osan 209—216 kappaleessa esitetytpäätelmät.
4)Yhteisön kulutus
94) Eräät asianomaiset osapuolet ovat komission ilmoituksen
johdosta väittäneet, että yhteisön kulutuksen määrittelyssä
noudatettu menetelmä ei ollut asianmukainen erityisesti yhteis-
työhön osallistumattomien yhteisön tuottajien myynnin jakolmansista maista peräisin olevan tuonnin suhteen.
95) Tältä osin olisi muistettava, että yksityiskohtaista todennettuatietoa on käytettävissä ainoastaan yhteisön tuotannonalan jakyseisen maan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavientuottajien osalta. Tämän vuoksi yhteisön toimielinten vakiin-
tuneen käytännön mukaisesti käytettiin komission saatavissa
olevia tietoja, erityisesti riippumattomia tilastolähteitä. Yksikäänasianomainen osapuoli ei ole toimittanut tietoja, joiden perus-teella olisi voitu todeta, että yhteisön toimielinten noudattamamenettely olisi kohtuuton tai perusteeton tarkasteltavana olevantapauksen olosuhteet huomioon ottaen.
96) Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 217—218 kappaleessa esitetyt päätelmät.
5)Tuetun tuonnin määrä ja markkinaosuus
97) Intiasta peräisin oleva tuonti kehittyi seuraavasti: 952 tonnia
vuonna 1994, 4 513 tonnia vuonna 1995, 6 951 tonnia vuonna
1996, 8 719 tonnia vuonna 1997 ja 9 166 tonnia tutkimusajanjak-sona. Tuonti on siten lisääntynyt jatkuvasti ja huomattavasti,noin 850 prosenttia, tarkasteltavana olevana ajanjaksona.
98) Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin markkinaosuus kasvoijatkuvasti, ja se oli 1,4 prosenttia vuonna 1994, 5,6 prosenttiavuonna 1995, 9,9 prosenttia vuonna 1996, 11,1 prosenttia vuonna1997 ja edelleen 11,1 prosenttia tutkimusajanjaksona.1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 18
▼B
6)Tuetun tuonnin hinnat
a)Hintojen kehitys
99) Intiasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset myyntihinnat
nousivat vuosina 1994 ja 1995 (1,88 ecusta 2,44 ecuun kilolta),mutta laskivat tämän jälkeen tasaisesti (2,32 ecua/kg vuonna1996, 2,10 ecua/kg vuonna 1997 ja 2,05 ecua/kg tutkimusajan-jaksona).
b)Hinnan alittavuus
100) Eräät asianomaiset osapuolet kiistivät menetelmän, jota komissio
sovelsi tutkimuksen alustavassa vaiheessa laskiessaan hinnanalittavuuden marginaaleja. Ne väittivät, että marginaalit olivatliian suuret, koska negatiivisten määrien, joilla vientiä harjoitta-vien tuottajien hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat,
vastapainoksi ei otettu huomioon positiivisia määriä.
101) Olisi huomattava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen
johdanto-osan 226 ja 227 kappaleessa kuvatussa menetelmässä,jota sovellettiin laskettaessa hinnan alittavuuden marginaalia,
tuetun tuonnin painotettuja keskimääräisiä nettomyyntihintoja
verrattiin malleittain yhteisön tuotannonalan keskimääräisiinmallikohtaisiin nettomyyntihintoihin yhteisön markkinoilla. Näinollen menetelmässä otettiin huomioon määrä, jolla vientiäharjoittavien tuottajien tietyn mallin hinta ylitti yhteisön tuotan-nonalan hinnan liiketoimikohtaisesti.
102) Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 226—227 kappaleessa esitetyt päätelmät yleisistämenetelmistä.
103) Koska muita huomautuksia ei ole esitetty, vahvistetaan väliai-kaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 228 kappaleessaesitetyt Intiasta peräisin olevan tuonnin tosiasialliset hinnan alit-tavuuden marginaalit.
7)Yhteisön tuotannonalan tilanne
104) Koska asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet uusia väitteitä
väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyistä päätelmistä,jotka koskivat yhteisön tuotannonalan tilanteen taloudellisiaosoittimia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 229—238 kappaleessa esitetyt päätelmät.
105) Eräät asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että yhteisöntuotannonalan tilanteen taloudellisten osoittimien perusteella eivoida päätellä, että tuotannonalalle aiheutui merkittävää
vahinkoa. Näiden osapuolten mukaan yhteisön tuotannonalan
tilanne pysyi päinvastoin suhteellisen vakaana tarkasteltavanaolevan ajanjakson aikana ja siinä oli jopa havaittavissa kohene-misen merkkejä tuotannon, myyntimäärien ja investointienosalta. Kannattavuuden heikkeneminen johtui niiden mukaansiitä, että yhteisön tuotannonala oli päättänyt keskittyä tuottei-
siin, joiden tuotantokustannukset olivat korkeita.
106) Muistutettakoon, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen
johdanto-osan 237—238 kappaleessa esitetty päätelmä yhteisöntuotannonalalle aiheutuneesta merkittävästä vahingosta perustui
siihen, että yhteisön tuotannonala ei tuetun tuonnin vuoksi
pystynyt hyötymään markkinoiden kasvusta, eikä sen markkinao-suus palautunut enää ennalleen; myyntimäärät pystyttiinpitämään vakaina vain kannattavuuden kustannuksella, jokaheikkeni huomattavasti myyntihintojen laskun myötä. Yhteisön
tuotannonalan myynti kasvoi vain 5 prosenttia vuoden 1994 ja
tutkimusajanjakson välisenä aikana, vaikka yhteisön markkinatkasvoivat samanaikaisesti 20 prosenttia. Tuotannon ja investoin-tien lievä kasvu johtuu puolestaan yksinomaan yhteisöntuotannonalan pyrkimyksistä säilyttää markkinaosuutensa. Näinollen yhteisön tuotannonalan kannattavuuden laskusuuntaus ei1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 19
▼B
johdu yksinomaan siitä, että se alkoi tuottaa myös joitakin
malleja, joiden osalta tuettu tuonti aiheuttaa vähemmän kilpailua.
107) Edellä selostetun perusteella päätellään, että yhteisön tuotanno-nalalle aiheutuu merkittävää vahinkoa väliaikaista tulliakoskevan asetuksen johdanto-osan 237 ja 238 kappaleessa kuva-tulla tavalla.
F)SYY-YHTEYS
108) Komission yksiköt ovat perusasetuksen 8 artiklan 6 ja 7 kohdan
mukaisesti tarkastelleet, onko Intiasta peräisin olevasta tuonnista
aiheutunut merkittävää vahinkoa. Tuetun tuonnin lisäksi muitatiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettänäistä yhteisön tuotannoalle mahdollisesti aiheutuneen vahingonei katsota johtuneen tuetusta tuonnista.
a)Tuetun tuonnin vaikutus
109) Tuetun tuonnin määrän merkittävä lisääntyminen (noin 850
prosenttia) samoin kuin sen markkinaosuuden merkittävä kasvu
(1,4 prosentista 11,1 prosenttiin) vuoden 1994 ja tutkimusajan-jakson välisenä aikana sekä todettu merkittävä hinnan alittavuustapahtuivat samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan tilanteenheikkenemisen (markkinaosuuksien pienenemisen, hintojenlaskun ja kannattavuuden heikkenemisen) kanssa.
110) Vuoden 1995 voimakasta kasvua vuonna 1996 seuranneen mark-kinoiden yleisen supistumisen yhteydessä yhteisöntuotannonalaan vaikutti kielteisesti tuetun tuonnin jatkuva lisään-tyminen. Intiasta peräisin oleva tuonti lisääntyi erityisen paljonkyseisenä vuonna.
111) Vuodesta 1997 alkaen markkinoiden kasvusta olikin etuapääasiassa tuetulle tuonnille. Yteisön tuotannonalan myyntimää-rien kehitys ei noudattanut markkinoiden kasvua, jamyyntihinnat eivät nousseet entiselle tasolleen. Yhteisön tuotan-
nonala kärsikin päinvastoin hinnankorotusten estymisestä ja
voimakkaasta hintojen laskusta, kuten todetusta hintojen alitta-vuudesta ilmenee. Tästä tilanteesta on osoituksenakannattavuuden heikentyminen ja työllisyyden lasku.
112) Intiasta peräisin oleva halpatuonti jätti yhteisön tuotannonalallekaksi vaihtoehtoa: säilyttää hinnat entisellään silläkin uhalla,että myynti vähenee, tai laskea hintojaan tuetun tuonnin hintojenmukaisiksi kannattavuuden kustannuksella. Molemmat lähesty-mistavat johtivat kannattavuuden heikkenemiseen joko suoraan(alemmat hinnat) tai välillisesti (korkeiden hintojen aiheuttama
myyntimäärien lasku ja siitä johtuen korkeammat tuotantokus-
tannukset tonnia kohti). Vuodesta 1996 kaikki yhteisön tuottajatlaskivat myyntihintojaan huomattavasti, millä oli jälleen kiel-teisiä vaikutuksia kannattavuuteen siitä huolimatta, että yhteisöntuottajat yrittivät keskittyä tiettyihin markkinarakoihin tuetuntuonnin vaikutusten pahenemisen estämiseksi. Tämä osoittaa
selvästi markkinoiden alttiuden hintavaihteluille sekä intialaisten
vientiä harjoittavien tuottajien hinnan alittavuuden keskeisenmerkityksen.
b)Muiden tekijöiden vaikutus
113) Perusasetuksen 8 artiklan 7 kohdan mukaisesti komission yksiköt
ovat tarkastelleet, onko muilla tekijöillä kuin Intiasta peräisinolevalla tuetulla tuonnilla mahdollisesti ollut vaikutusta yhteisön
tuotannonalan tilaan, ottaen erityisesti huomioon tutkimuksessa
yhteistyöhön osallistumattomien muiden yhteisön tuottajien sekäkolmansista maista tulevan tuonnin osuuden asiaan.
i) Muut yhteisön tuottajat
114) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen antamisen jälkeen eräät
asianomaiset osapuolet epäilivät, että yhteisön tuotannonalalleaiheutuneen vahingon syy ei olisi tuettu tuonti. Tässä yhteydessä1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 20
▼B
väitettiin erityisesti, että vahinko johtui muista tekijöistä ja
varsinkin muista yhteisön tuottajista. Asianomaiset osapuoletväittivät, että yhteisön tuottajien yhteistyön puutteellisuuden
vuoksi yhteistyöhön osallistumattomien yhteisön tuottajien
myynnin vaikutusta ei voitu arvioida täysin luotettavasti.
115) On muistettava, että yksityiskohtaisia todennettuja tietoja onkäytettävissä vain yhteisön tuotannonalan osalta. Koska yhteisön
tuotannonalan yhteistyön laajuus takaa kuitenkin päätelmien
edustavuuden ja koska yhteisön ruostumattoman teräslanganmarkkinat ovat lisäksi avoimet ja alttiit hintavaihteluille, onkohtuullista päätellä, että muiden yhteisön tuottajien tilanteenkehitys on todennäköisesti varsinkin hintojen suhteen noudat-tanut yhteisön tuotannonalan kehitystä. Yksikään asianomainen
osapuoli ei ole myöskään toimittanut tietoja, jotka viittaisivat
siihen, että valitakseen osallistumattomien tuottajien toimin-taympäristö olisi ollut muita suotuisampi.
ii) Kolmansista maista peräisin oleva tuonti
116) Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuudet
ovat seuraavat:
(Prosenttia tuonnin määrästä)
1994 1995 1996 1997Tutkimus-
ajanjakso
Korea 0,4 0,6 1,0 1,1 1,5
Sveitsi 6,6 6,3 5,5 6,7 6,9Muut maat 1,4 2,8 2,5 1,7 2,2Muut tuonti yhteensä 8,4 9,7 9,0 9,6 10,6
117)
Kolmansista maista peräsin olevan paksun teräslangan tuonnin
markkinaosuus suureni vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson
välisenä aikana ainoastaan 2,2 prosenttiyksikköä, kun taas
Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin markkinaosuus kasvoisamana aikana 9,7 prosenttiyksikköä. Hintojen osalta tutkimuk-sessa ei havaittu yhteisön tuotannonalan myyntihintojenalittavuutta tutkimuksen aikana.
Korea
118) Koreasta peräisin olevaa tuontia tarkasteltiin tämän tutkimuksen
yhteydessä ja todettiin, että koko maata koskeva painotettu
keskimääräinen tukimarginaali on alle vähimmäistason. Edellä
selostetun kyseisen tuonnin kehityksen perusteella päätellään,että Koreasta peräisin oleva tuonti ei ole lisääntynyt yhtähuomattavasti kuin Intiasta peräisin oleva tuonti, mutta kasvu eikuitenkaan ole täysin merkityksetöntä.
119) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kolmansista maista pe-räisin oleva tuonti on saattanut vaikuttaa yhteisöntuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta sitä ei kuiten-kaan pidetä riittävänä poistamaan Intiasta peräisin olevan tuetuntuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävänvahingon välistä syy-yhteyttä erityisesti, kun otetaan huomioon
kyseisistä kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinao-
suuden kehittyminen tarkasteltavana olevana ajanjaksona.
iii) Muut
120) Koska yksikään asianomainen osapuoli ei ole esittänyt uusia
väitteitä siitä, olisiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunutvahinko mahdollisesti voinut osittain johtua muista tekijöistä;tällaisista muista tekijöistä mainittakoon erityisesti kysynnänsupistuminen, kulutustottumusten muuttuminen, teknologian1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 21
▼B
kehitys sekä yhteisön tuotannonalan vientitulos ja tuottavuus.
Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksenjohdanto-osan 247—250 kappaleessa esitetyt päätelmät.
c)Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
121) Vaikka muilla tekijöillä kuin Intiasta peräisin olevalla tuetulla
tuonnilla onkin saattanut olla vaikutusta yhteisön tuotannonalalleaiheutuneeseen vahinkoon, niiden vaikutus ei ollut riittävän suuri
poistamaan Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisön
tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä.
122) Edellä todettujen seikkojen perusteella päätellään, että Intiastaperäisin oleva tuettu tuonti erikseen tarkasteltuna on aiheuttanutmerkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
G)YHTEISÖN ETU
123) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen antamisen jälkeen
käyttäjät ovat esittäneet näkemyksiään siitä, mitä vaikutuksiatulleilla olisi.
124) Koska uusia huomautuksia tullien vaikutuksesta yhteisön tuotan-nonalan ja muiden yhteisön tuottajien tilanteeseen ei ole esitetty,vahvistetaan päätelmä siitä, että toimenpiteiden käyttöönottoantaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden saavuttaa jälleentyydyttävä kannattavuusmarginaali ja ylläpitää ja kehittäätoimintaansa yhteisössä, mikä puolestaan mahdollistaisi työlli-
syyden ja investointien turvaamisen.
125) Koska etuyhteydettömät tuojat tai tavarantoimittajat eivät ole
esittäneet lisähuomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia
koskevan asetuksen johdanto-osan 257—261 kappaleessa esitetyt
päätelmät.
126) Eräät tuotetta käyttävät yritykset ovat väittäneet, että toimenpi-
teiden käyttöönotto vaikuttaisi välittömästi niiden taloudelliseen
tilanteeseen, koska niiden raaka-aineiden hinnat nousisivat. Neosat kuitenkin myös väittäneet, että ne voisivat hankkia tuotettamuistakin maista kuin tarkasteltavana olevasta maasta. Tullienyleisen alhaisen tason vuoksi hinnankorotusten vaikutus olisi
lisäksi melko vähäinen.
127) Muut käyttäjät ovat korostaneet yhteisön tuotannonalan tuot-
teiden laatua ja luotettavuutta ja tämän vuoksi katsoneet, etteitoimenpiteiden käyttöönotolla olisi vaikutusta niiden tilantee-
seen.
128) Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen
johdanto-osan 252—268 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä,
ettei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön tasoitustulleja.
H)LOPULLISET TOIMENPITEET
1)Korea
129) Ottaen huomioon edellä esitetyt päätelmät, joiden mukaan
Koreasta peräisin olevan tuonnin koko maata koskeva painotettu
keskimääräinen tukimarginaali on vähimmäistasoa, tämä menet-
tely olisi päätettävä perusasetuksen 14 artiklan 3 kohdanmukaisesti.
2)Intia
130) Edellä olevien tukea, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua
koskevien päätelmien perusteella tarkasteltiin, minkä muotoisiaja tasoisia lopullisia tasoitustoimenpiteitä olisi toteutettavavahinkoa aiheuttavien tukien kauppaa vääristävien vaikutustenpoistamiseksi sekä tehokkaiden kilpailuolosuhteiden palauttami-seksi yhteisön paksun teräslangan markkinoille.1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 22
▼B
131) Tämän vuoksi määritettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen
johdanto-osan 271 kappaleessa selostetulla tavalla sellainen
vahinkoa aiheuttamaton hintataso, jonka turvin yhteisön tuotan-nonala pystyy kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaankohtuullisen myyntituoton.
132) Vahinkoa aiheuttamattoman hintatason ja tuottajien vientihin-tojen vertailun perusteella saadut vahinkomarginaalit olivatkaikissa muissa paitsi yhden vientiä harjoittavan valmistajan
tapauksessa vähintään yhtä suuret kuin yhteistyössä toimineiden
vientiä harjoittavien tuottajien osalta todetut tuen määrät.
133) Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaan tullin on vastattavatuen määrää, ellei vahinkomarginaali ole tätä alempi. Tämänperusteella yhteistyössä toimineille intialaisille vientiä harjoitta-ville tuottajille määritettiin seuraavat tullit:
YritysEhdotettu tasoitustulli
(%)
Bhansali Bright Bars Pvt Ltd 18,5
Devidayal Ltd, Mumbai 18,4
Indore Wire Ltd, Indore 19,3
Isibars/Isinox Ltd, Mumbai 13,2
Kei Industries Ltd, Delhi 0
Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai 25,4
Mukand Ltd, Mumbai 13,2
Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbai 28,6
Triveni Shinton, Mumbai 0
Venus Wire, Indore 35,4
134) Koska haluttiin välttää yhteistyöstä kieltäytymisen palkitse-
minen, katsottiin aiheelliseksi, estä Intiaan sijoittautuneisiinyhteistyöstä kieltäytyneisiin yrityksiin sovellettava tulli vahviste-taan korkeimman yhteistyössä toimineille yrityksille määritetynyksittäisistä tukijärjestelmistä saadun hyödyn suuruiseksi eli48,8 prosentiksi.
135) Tässä asetuksessa vahvistetut yksilölliset tullit määritettiin tämän
tasoitustullitutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne
kuvastavat sen aikana vallinnutta tilannetta. Näitä tulleja voidaansiten soveltaa yksinomaan kyseiseltä maasta peräisin olevien jatässä asetuksessa erikseen mainittujen oikeussubjektien tuotta-mien tuotteiden tuontiin. Minkä tahansa muun, tämän asetuksenartiklaosassa erikseen mainitsemattoman yrityksen (mukaan
lukien etuyhteydessä olevat yritykset) tuottamiin tuotteisiin ei
voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettavajäännöstullia.
136) Kaikki näiden yksilöllisten tullien soveltamiseen liittyvätpyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen huomioon ottamiseksitehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle ja mukaan on
liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne,
jotka koskevat kyseiseen nimenmuutokseen mahdollisesti liit-tyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin javiennin muutoksia.
J)VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN
137) Kun otetaan huomioon Intiaan sijoittautuneiden vientiä harjoitta-
vien tuottajien osalta todettujen tasoitustullien käyttöönoton
mahdollistavien tukien määrä sekä yhteisön tuotannonalalleaiheutuneen vahingon vakavuus, pidetään tarpeellisena, ettäIntiasta peräisin olevassa tuonnissa asetuksella (EY) N:o 618/1999 käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutenaolevat määrät kannetaan lopullisesti lopullisten tullien tasoisina,1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 23
▼B
paitsi jos väliaikaiset tullit ovat alhaisemmat, jolloin olisi sovel-
lettava viimeksi mainittuja tulleja.
138) Koreasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otettujen väliai-kaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät olisivapautettava,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli, jota sovelletaan
tuotaessa Intiasta peräisin olevaa CN-koodiin ex 7223 00 19 (Taric-
koodi 7223 00 19*90) kuuluvaa ruostumattomasta teräksestä valmis-
tettua lankaa, jonka läpimitta on vähintään 1 mm ja jossa onvähintään 2,5 painoprosenttia nikkeliä, ei kuitenkaan lankaa, jossa onvähintään 28, mutta enintään 31 painoprosenttia nikkeliä ja vähintään20, mutta enintään 22 painoprosenttia kromia.
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellet-
tava lopullinen tasoitustulli on seuraava:
TuottajaTulli
(%)Taric-
lisäkoodi
— Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, C-8/3, T.T.C.
Industrial Area, Village — Pawne Opposite
P.I.L., Thane — Belapur Road, Navi Mumbai
400 705, India18,5 A009
— Devidayal Industries Ltd, Gupta Mills Estate,
►C1Reay Road ◄, Mumbai 400 010, India18,4 A010
— Indore Wire Company Ltd, Near Fort, Indore
452 006 (M.P.), India19,3 A004
— Isinox Steels Ltd, Indiasteel Complex,
Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala,
Mumbai 400 037, India13,2 A002
— Isibars Ltd, Indiasteel Complex, Railway
Gate No 4, Antop Hill, Wadala, Mumbai
400 037, India13,2 A011
— Mukand Ltd, L.B.S. Marg, Kurla, Mumbai
400 070, India13,2 A003
— Raajratna Metal Industries Ltd, 909, Sakar —
III, Nr Income Tax, Ahmedabad 380 014,
Gujarat, India28,6 A005
— Venus Wire Industries Ltd, Block No 19,
Raghuvanshi Mill Compound, Senapati Bapat
Marg, Lower Parel, Mumbai 400 013, India35,4 A006
— Macro Bars and Wires Pvt. Ltd, 702 Bombay
Market Building, ►C1Tardeo Road ◄,
Mumbai 400 032, India25,4 A008
— Kei Industries Ltd, D-90, Okhla Industrial
Area Phase-1, New Delhi, India0 A020
— Triveni Shinton International Ltd, Kanti
Mansion, 6 Murai Mohalla Indore, 452 001,
(M.P.), India0 A012
— Sindia Steels Limited, 53/9 AB. Samitha
complex, Off Andheri Kurla Road, Safeed Pool,
Andheri (East),Mumbai 400 072, India15,8 A2851999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 24
▼M1
▼M1
TuottajaTulli
(%)Taric-
lisäkoodi
— Kaikki muut yritykset 48,8 A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia
säännöksiä ja määräyksiä.
4. Tässä asetuksessa vahvistettuja yksilöllisiä tulleja (”muihin”
sovellettavaa koko maata koskevan tullin vastakohtana) sovelletaanyksinomaan tässä asetuksessa erikseen mainittujen oikeussubjektienvalmistamien, asianomaisesta maasta peräisin olevien tuotteiden tuon-
tiin. Jos yrityksen täsmällistä nimeä ei mainita tämän asetuksen
artiklaosassa, sen valmistamiin tuotteisiin ei voida soveltaa näitätulleja.
Kaikki näiden yksilöllisten tullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt
(esim. yrityksen nimenmuutoksen huomioon ottamiseksi tehdyt) ontoimitettava viipymättä komissiolle ja mukaan on liitettävä kaikki asiankannalta oleelliset tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat yrityksen nimen-
muutokseen mahdollisesti liittyviä tuotantotoiminnan sekä
kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa asetustatämän perusteella neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamallayksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajantasalle.
2 artikla
1. Kannetaan lopullisesti Intiasta peräisin olevassa tuonnissa asetuk-
sella (EY) N:o 618/1999 käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien
vakuutena olevat määrät lopullisten tullien tasoisina. Vapautetaan
lopullisen tasoitustullin ylittävät vakuutena olevat määrät.
2. Edellä 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä ja
määräyksiä sovelletaan väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevienmäärien lopulliseen kantamiseen.
3 artikla
Päätetään Koreasta peräisin olevan, läpimitaltaan vähintään 1 mm:n
ruostumattoman teräslangan tuontia koskeva menettely. VapautetaanKoreasta peräisin olevassa tuonnissa asetuksella (EY) N:o 618/1999
käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se
julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.1999R1599 — FI — 01.02.2002 — 001.001 — 25
▼B