1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B Neuvostondirektiivi92/23/ETY, 
annettu31päivänämaaliskuuta1992,
moottoriajoneuvojenjaniidenperävaunujenrenkaistajarenkaidenasentamisesta
(EYVL L 129, 14.5.1992, s. 95)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/43/EY, annettu 27
päivänä kesäkuuta 2001L 211 25 4.8.2001
Muutettu:
►A1Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirja C241 21 29.8.1994(mukautettu neuvoston päätöksellä 95/1/EY, Euratom, EHTY) L 1 1 1.1.1995
▼B
Neuvostondirektiivi92/23/ETY,
annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992,
moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja
renkaiden asentamisesta
EUROOPAN YHTISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 a artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa(2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),
sekä katsoo, ettäon tärkeää toteuttaa toimenpiteitä sisämarkkinoiden luomiseksi asteit-
tain 31 päivään joulukuuta 1992 mennessä; sisämarkkinat käsittävätalueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palve-lujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan,
täydellisen yhdenmukaistamisen menetelmä on olennainen sisämarkki-
noiden toteuttamiseksi kokonaisuudessaan,
tätä menetelmää olisi käytettävä uudistettaessa koko ►
M1EY-
tyyppihyväksyntämenettelyä ◄ottaen huomioon teknisen yhdenmu-
kaistamisen ja standardoinnin uudesta lähestymistavasta 7 toukokuuta
1985 annetun neuvoston päätöslauselman henki,
tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen
on kansallisen lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassailmarenkaisiin,
nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että
jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräys-
tensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen janiiden perävaunujen ►
M1EY-tyyppihyväksyntää ◄koskevan jäsen-
valtioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY(
4), sellaisena kuin se on
viimeksi muutettuna direktiivillä 87/403/ETY(5), säädetty ►M1EY-
tyyppihyväksyntämenettely ◄voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneu-
votyyppien osalta,
renkaita koskevissa määräyksissä olisi oltava sekä renkaiden ominai-
suuksia että ajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaiden varusteitakoskevat yhteiset vaatimukset,
sen vuoksi olisi luotava yhteinen menettely ETY-merkin antamisesta
yhteisten ominaisuuksien ja testausvaatimusten mukaiselle rengastyy-pille; renkaiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi renkaidenvaatimustenmukaisuus yhteisten vaatimusten osalta varmistetaanyhteisön tasolla kiinnittämällä renkaisiin ETY-merkki, joka on annettu
valmistajalle edellä mainitun menettelyn mukaisesti; jäsenvaltio voi
tehdä tarkastuksia milloin tahansa sen tarkastamiseksi, ovatko renkaatyhteisten vaatimusten mukaisia; jos todetaan, että renkaat eivät olevaatimustenmukaisia, jäsenvaltion on toteutettava aiheelliset toimenpi-teet sen varmistamiseksi, että renkaat ovat vaatimusten mukaisia;nämä toimenpiteet voivat johtaa edellä tarkoitetun ETY-merkin peruut-
tamiseen,
teknisten vaatimusten osalta on suotavaa ottaa huomioon Yhdistyneiden
Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntön:o 30 (”Moottoriajo-neuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden ►
M1EY-
tyyppihyväksyntää ◄koskevat yhdenmukaiset määräykset”), sellai-1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 2
(1) EYVL N:o C 95, 12.4.1990, s. 101
(2) EYVL N:o C 284, 12.11.1990, s. 81 ja päätös 12.2.1992
(3) EYVL N:o C 225, 10.9.1990, s. 9
(4) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
(5) EYVL N:o L 220, 8.8.1987, s. 44
▼B
sena kuin se on muutettuna(1), ja sääntöN:o 54 (”Kaupallisten ajoneu-
vojen ja niiden perävaunujen renkaiden ►M1EY-
tyyppihyväksyntää ◄koskevat yhdenmukaiset määräykset”)(2), ja
sääntö N:o 64 (”Tilapäiseen käyttöön tarkoitettujen varapyörien/-
renkaiden ►M1EY-tyyppihyväksyntää ◄koskevat yhdenmukaiset
määräykset”)(3), jotka ovat 20 päivänä maaliskuuta 1958 tehdyn moot-
toriajoneuvojen varusteiden ja osien ►M1EY-
tyyppihyväksyntäehtojen ◄yhdenmukaistamista ja ►M1EY-
tyyppihyväksynnän ◄vastavuoroista tunnustamista koskevan sopi-
muksen liitteenä, ja
moottoriajoneuvoja koskevan kansallisen lainsäädännön lähentäminen
edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorit-
tamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti.
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
— ”renkaalla” uutta ilmarengasta, nastoille tarkoitetuilla koloilla
varustettu talvirengas mukaan lukien, joka on alkuperäinen tai
vararengas ja joka on tarkoitettu asennettavaksi direktiivin 70/156/
ETY soveltamisalaan kuuluviin ajoneuvoihin. Tämä määritelmä eikoske nastoilla varustettuja talvirenkaita;
— ”ajoneuvolla” ajoneuvoa, johon sovelletaan direktiiviä 70/156/ETY;
— ”valmistajalla” ajoneuvon tai renkaiden tavara- tai kaupallisen
merkin haltijaa.
1a artikla
1. Liitteen V vaatimuksia sovelletaan renkaisiin, jotka on tarkoitettu
asennettavaksi 1 päivänä lokakuuta 1980 tai sen jälkeen käyttöön otet-
tuihin ajoneuvoihin.
2. Liitteen V vaatimukset eivät koske:
a) renkaita, joiden nopeusluokka on alle 80 km/h,
b) renkaita, joiden vanteen nimellishalkaisija on enintään 254 mm (tai
koodi 10) tai vähintään 635 mm (koodi 25),
c) T-tyyppisiä tilapäiskäyttöön tarkoitettuja vararenkaita, sellaisina
kuin ne on määritelty liitteessä II olevassa 2.3.6 kohdassa,
d) yksinomaan ennen 1 päivää lokakuuta 1980 ensirekisteröityihin
autoihin suunniteltuja renkaita.
2 artikla
1. Jäsenvaltioiden on myönnettävä EY-tyyppihyväksyntä liitteessä I
vahvistetuin edellytyksin liitteen II vaatimukset täyttävälle rengastyy-pille ja annettava sille hyväksyntänumero liitteen I mukaisesti.
2. Jäsenvaltioiden on myönnettävä EY-tyyppihyväksyntä liitteessä I
vahvistetuin edellytyksin liitteen V vaatimukset täyttävälle rengastyy-pille ja annettava sille hyväksyntänumero liitteen I mukaisesti.
3. Jäsenvaltioiden on myönnettävä renkaita koskeva EY-tyyppi-
hyväksyntä liitteessä III vahvistetuin edellytyksin ajoneuvolle, jonkakaikki renkaat (mahdollinen vararengas mukaan lukien) täyttävät liit-1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 3
(1) Euroopan talouskomissio, asiakirja E/ECE/324 (E3/ECE/TRANS/505) REV
1-ADD 29, 1.4.1975 ja sen muutokset 01, 02 ja lisäykset
(2) Euroopan talouskomissio, asiakirja E/ECE/324 (E3/ECE/TRANS/505) REV
1-ADD 53 ja lisäykset
(3) Euroopan talouskomissio, asiakirja E/ECE/324 (E3/ECE/TRANS/505) REV
1-ADD 63 ja lisäykset▼M1
▼B
▼M1
▼M1
teen II vaatimukset ja myös liitteessä IV vahvistetut ajoneuvoja
koskevat vaatimukset, ja annettava ajoneuvolle hyväksyntänumero liit-teen III mukaisesti.
3 artikla
Jäsenvaltion ►
M1EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen ◄on
lähetettävä kuukauden kuluessa osan (renkaan) tai ajoneuvon►
M1EY-tyyppihyväksynnän ◄antamisesta tai epäämisestä liitteen
I ja liitteen III lisäyksien mallien mukaisen asiaa koskevan todistuksenjäljennös muille jäsenvaltioille ja pyydettäessä hyväksytyn rengastyypintestausseloste.
4 artikla
Jäsenvaltio ei saa estää tai rajoittaa ►
M1EY-
tyyppihyväksyntämerkinnällä ◄varustettujen renkaiden liikkeelle
laskemista.
5 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ►M1EY-tyyppihyväksyntää ◄
tai kansallista ►M1EY-tyyppihyväksyntää ◄renkaisiin liittyvistä
syistä, jos renkaissa on ►M1EY-tyyppihyväksyntämerkki ◄ja ne
on asennettu liitteessä IV määrättyjen vaatimusten mukaisesti.
6 artikla
Jäsenvaltio ei saa estää tai kieltää ajoneuvon myyntiä, rekisteröintiä,
liikkeelle laskemista tai käyttöä renkaisiin liittyvistä syistä, josrenkaissa on ►
M1EY-tyyppihyväksyntämerkki ◄ja ne on asennettu
liitteessä IV määrättyjen vaatimusten mukaisesti.
7 artikla
1 Jos jäsenvaltio perustellusta syystä pitää rengas- tai ajoneuvo-
tyyppiä vaarallisena, vaikka se on tämän direktiivin vaatimustenmukainen, se voi alueellaan tilapäisesti estäätuotteen saattamisen mark-kinoille tai liittää tuotteeseen erityisehtoja. Sen on viipymättä
ilmoitettava tästä muille jäsenvaltiolle ja komissiolle ja perusteltava
päätöksensä.
2 Komissio kuulee kuuden viikon kuluessa asianomaisia jäsenval-
tioita ja antaa lausuntonsa viipymättä sekä toteuttaa aiheelliset
toimenpiteet.
3 Jos komissio katsoo, että tekniset mukautukset direktiiveihin ovat
tarpeen, komissio tai neuvosto antaa ne 10 artiklassa säädettyä menet-
telyä noudattaen. Tässä tapauksessa suojatoimenpiteisiin ryhtynytjäsenvaltio voi pysyttää ne, kunnes mukautukset tulevat voimaan.
8 artikla
1 Osan (rengas) tai ajoneuvon ►
M1EY-tyyppihyväksynnän ◄
antaneen jäsenvaltion on toteutettava toimenpiteet sen tarkastamiseksi,
että tuotantomallit, siinä määrin kuin on tarpeen ja tarvittaessa yhdessä
muiden jäsenvaltioiden ►M1EY-tyyppihyväksyntäviranomaisten ◄
kanssa, ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Tätä tarkoitusta varten edellätarkoitettu jäsenvaltio voi milloin tahansa tarkastaa, ovatko renkaat taiajoneuvot tämän direktiivin vaatimusten mukaisia. Edellä tarkoitettutarkastus on rajoitettava pistokokeisiin.
2 Jos edellä tarkoitettu jäsenvaltio toteaa, että useat samalla
►
M1EY-tyyppihyväksyntämerkillä ◄varustetut renkaat tai
ajoneuvot eivät ole hyväksytyn tyypin mukaisia, sen on toteutettava
tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovathyväksytyn tyypin mukaisia. Jos renkaat tai ajoneuvot toistuvasti poik-keavat hyväksytystä tyypistä, toimenpiteet voivat johtaa ►
M1EY-
tyyppihyväksynnän ◄peruuttamiseen. Edellä tarkoitettujen virano-
maisten on toteutettava vastaava toimenpide, jos toisen jäsenvaltion1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 4
▼B
▼B
►M1EY-tyyppihyväksyntäviranomaiset ◄ilmoittavat, että renkaat
tai ajoneuvot poikkeavat hyväksytystä tyypistä.
3 Jäsenvaltioiden ►M1EY-tyyppihyväksyntäviranomaisten ◄on
ilmoitettava kuukauden kuluessa toisilleen liitteen I ja liitteen IIIlisäyksien asiaa koskevia malleja käyttämällä ►
M1EY-
tyyppihyväksynnän ◄peruuttamisesta ja tämän toimenpiteen perus-
teista.
9 artikla
Kaikki tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen säännösten
nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat renkaan ►M1EY-
tyyppihyväksynnän ◄ tai ajoneuvon ►M1EY-
tyyppihyväksynnän ◄epäämistä tai peruuttamista ajoneuvon
renkaiden asennukseen liittyvistä syistä ja edellyttävät markkinoille
saattamisen tai käytön kieltämistä, on perusteltava yksityiskohtaisesti.Päätöksestä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle on samanaikaisestiannettava tieto jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaanhänen käytettävissään olevista muutoksenhakukeinoista ja määräajoista
muutoksenhaulle.
10 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan
kehitykseen annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyämenettelyä noudattaen.
10 a artikla
1. 4 päivästä helmikuuta 2003 jäsenvaltiot eivät saa:
a) evätä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista hyväksyntää ajoneuvo-
tyypille tai rengastyypille tai
b) kieltää ajoneuvojen rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönottoa eivätkä
renkaiden myyntiä tai käyttöönottoa
syistä, jotka liittyvät renkaisiin tai niiden asentamiseen uusiin ajoneu-
voihin, jos ajoneuvot tai renkaat ovat tämän direktiivin, sellaisenakuin se on muutettuna direktiivillä 2001/43/EY(
1), vaatimusten
mukaisia.
2. 4 päivästä elokuuta 2003 jäsenvaltiot eivät enää saa myöntää EY-
tyyppihyväksyntää ja niiden on evättävä kansallinen tyyppihyväksyntä
rengastyypeiltä, jotka kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan mutta
jotka eivät täytä tämän direktiivin, sellaisena kuin se on muutettunadirektiivillä 2001/43/EY, vaatimuksia.
3. 4 päivästä helmikuuta 2004 jäsenvaltiot eivät enää saa myöntää
EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista hyväksyntää ajoneuvotyypilleajoneuvon renkaisiin tai niiden asentamiseen liittyvistä syistä, jostämän direktiivin, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/43/EY, vaatimuksia ei täytetä.
4. 4 päivästä helmikuuta 2005 jäsenvaltioiden on:
a) katsottava, etteivät uusille ajoneuvoille direktiivin 70/156/ETY
säännösten mukaisesti myönnetyt vaatimustenmukaisuustodistuksetole enää voimassa kyseisen direktiivin 7 artiklan 1 kohdassa tarkoi-tetuissa tapauksissa, jos tämän direktiivin, sellaisena kuin se onmuutettuna direktiivillä 2001/43/EY, vaatimuksia ei täytetä, ja
b) kiellettävä sellaisten uusien ajoneuvojen rekisteröinti, myynti tai
käyttöönotto, jotka eivät täytä tämän direktiivin, sellaisena kuin seon muutettuna direktiivillä 2001/43/EY, vaatimuksia.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 5
(1) Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asenta-
misesta annetun neuvoston direktiivin 92/23/ETY muuttamisesta 27 päivänä
kesäkuuta 2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/
43/EY (EYVL L 211, 4.8.2001, s. 25).▼M1
▼M1
5. Tämän direktiivin, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä
2001/43/EY, säännöksiä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2009 direk-tiivin 70/156/ETY 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa
kaikkiin renkaisiin, jotka kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan,
lukuunottamatta luokkiin C1d ja C1e kuuluvia renkaita, joista edellisiinsovelletaan tämän direktiivin säännöksiä 1 päivästä lokakuuta 2010lukien ja jälkimmäisiin 1 päivästä lokakuuta 2011 lukien.
11 artikla
1 Jäsenvaltioiden on 1 päivään heinäkuuta 1992 mennessä annettava
ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset.
Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direk-
tiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähändirektiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittauksettehdään.
Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 1993.2 Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista
kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina
komissiolle.
12 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 6
▼B
▼B
LIITE LUETTELO
LIITE I Renkaiden EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset
määräykset
Lisäys 1 Ilmoituslomake rengastyypin EY-tyyppihyväksyntää varten
Lisäys 2 EY-tyyppihyväksyntätodistus (renkaat)
Lisäys 3 Ilmoituslomake rengastyypin EY-tyyppihyväksyntää varten vier-
intämelun osalta
Lisäys 4 EY-tyyppihyväksyntätodistus vierintämelun osalta
LIITE II (1) Renkaita koskevat vaatimukset
Lisäys 1 Selittävä kuva
Lisäys 2 Luettelo kantavuuslukujen tunnuksista ja niitä vastaavista suur-
immista sallituista massoista
Lisäys 3 Renkaan merkintöjen järjestely
Lisäys 4 Paineluokan ja paineen yksiköiden välinen suhdeLisäys 5 Tiettyä kokomerkintää olevien renkaiden mittavanne, ulkohalk-
aisija ja poikkileikkausleveys
Lisäys 6 Renkaan mittojen mittausmenetelmä
Lisäys 7 Kuormitus-/nopeustestin menettely
Lisäys 8 Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan
LIITE III Ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset
määräykset renkaiden asentamisen osalta
Lisäys 1 IlmoituslomakeLisäys 2 EY-tyyppihyväksyntätodistus
LIITE IV Ajoneuvoa koskevat vaatimukset renkaiden asentamisen osalta
LIITE V Vierintämelu
Lisäys 1 Vierintämelutasojen testausmenetelmä, vaikka ”vaihde vapaalla -
menetelmä”
Lisäys 2 Testiraportti
LIITE VI Testauspaikan vaatimukset
(1) Renkaiden tekniset vaatimukset vastaavat Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan
talouskomission (YK/ECE) sääntöjä N:o 30 ja 54.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 7
▼M1
▼M1
LIITE I
RENKAIDEN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT HALLINNOL-
LISET MÄÄRÄYKSET
1. RENGASTYYPIN EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN
1.1 Renkaanvalmistaja hakee direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4 kohdan
mukaista EY-tyyppihyväksyntää rengastyypille.
1.1.1 Liitteen II mukaiseen EY-tyyppihyväksyntähakemukseen liitetään
rengastyypin kuvaus kolmena kappaleena sellaisena kuin se on
lisäyksessä 1 olevassa ilmoituslomakkeessa.
1.1.1.1 Hakemukseen on liitettävä (kaikki kolmena kappaleena) luonnon tai
edustava valokuva, josta käy ilmi renkaan kulutuspinnan kuviointi,
ja mittavanteelle asennetun täyden renkaan kuorta esittävä luonnon,
josta näkyy hyväksyntää varten toimitetun tyypin olennaiset mitat
(ks. liitteessä II oleva 6.1.1 ja 6.1.2 kohta).
1.1.1.2 Hakemukseen on liitettävä joko tehtävään nimetyn teknisen tutkimus-
laitoksen antama testausseloste tai hyväksyntäviranomaisen asettama
määrä näytekappaleita.
1.1.2 Liitteen V mukaiseen EY-tyyppihyväksyntähakemukseen liitetään
rengastyypin kuvaus kolmena kappaleena sellaisena kuin se on
lisäyksessä 3 olevassa ilmoituslomakkeessa.
1.1.2.1 Hakemukseen on liitettävä (kaikki kolmena kappaleena) luonnokset,
piirustukset tai valokuvat rengastyyppiä edustavasta (edustavista)
kulutuspinnan kuvioinnista (kuvioinneista).
1.1.2.2 Hakemukseen on myös liitettävä joko tehtävään nimetyn teknisen
tutkimuslaitoksen antama testausseloste tai hyväksyntäviranomaisen
asettama määrä näytekappaleita.
1.2 Valmistaja voi hakea EY-tyyppihyväksynnän laajentamista niin, että
1.2.1 siihen sisältyvät muunnellut rengastyypit liitteen II mukaisia EY-
tyyppihyväksyntöjä varten ja/tai
1.2.2 siihen sisältyvät renkaan muut kokomerkinnät ja/tai muutetut tuote-
merkit tai valmistajan kaupalliset kuvaukset ja/tai kulutuspinnan
kuvioinnit liitteen V mukaisia EY-tyyppihyväksyntöjä varten.
1.3 Hyväksyntäviranomainen voi hyväksyä renkaanvalmistajan labora-
toriot hyväksytyiksi testauslaboratorioiksi direktiivin 70/156/ETY 14
artiklan 1 kohdan mukaisesti 31 päivään joulukuuta 2005 asti.
2. MERKINNÄT
2.1 Rengastyypin näytteissä, jotka on toimitettu EY-tyyppihyväksyntää
varten, on oltava hakijan selvästi näkyvä ja pysyvästi merkitty tavar-
amerkki tai toiminimi ja riittävästi tilaa tämän liitteen 4 jakson
mukaiselle EY-tyyppihyväksyntämerkille.
3. EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
3.1 Edellä 1.1.1 kohdan mukaisesti toimitetulle rengastyypille, joka
täyttää liitteen II vaatimukset, myönnetään EY-tyyppihyväksyntä
direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan mukaisesti ja annetaan EY-tyyppi-
hyväksyntänumero.
3.1.1 Ilmoitus liitteen II mukaisen rengastyypin hyväksynnästä tai hyväk-
synnän laajennuksesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon
lopullisesta lakkauttamisesta on toimitettava jäsenvaltioille direktiivin
70/156/ETY 4 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
3.1.2 Edellä 1.1.2 kohdan mukaisesti toimitetulle rengastyypille, joka
täyttää liitteen V vaatimukset, myönnetään EY-tyyppihyväksyntä
direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan mukaisesti ja annetaan EY-tyyppi-
hyväksyntänumero.
3.2.1 Ilmoitus liitteen V mukaisen rengastyypin hyväksynnästä tai hyväk-
synnän laajennuksesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon
lopullisesta lakkauttamisesta on toimitettava jäsenvaltioille direktiivin
70/156/ETY 4 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
3.3 Kullekin tyyppihyväksytylle renkaalle annetaan hyväksyntänumero.
Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle rengastyypille.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 8
▼M1
Erityisesti liitteen II mukaisesti annettujen hyväksyntänumeroiden ja
liitteen V mukaisesti annettujen EY-tyyppihyväksyntänumeroiden on
oltava erilaiset.
4. EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKINTÄ
4.1 Renkaassa, joka vastaa tämän direktiivin mukaisesti EY-tyyppihyväk-
syttyä tyyppiä, on oltava asiaankuuluva EY-tyyppihyväksyntämerkki.
4.2 EY-tyyppihyväksyntämerkki muodostuu suorakulmiosta, joka
ympäröi pientä ”e”-kirjainta ja sen jäljessä olevaa direktiivin 70/
156/ETY liitteen VII mukaisesti tyyppihyväksynnän myöntäneen
jäsenvaltion tunnusnumeroa. EY-tyyppihyväksyntänumeron
muodostaa tyypin todistuksessa oleva tyyppihyväksyntänumero, jota
edeltää kaksi lukua: ”00” hyötyajoneuvojen renkaille ja ”02” henki-
löautojen renkaille.
4.2.1 EY-tyyppihyväksyntämerkin muodostavan suorakulmion on oltava
vähintään 12 mm pitkä ja 8 mm korkea. Kirjaimen (kirjainten) ja
numeron (numeroiden) on oltava vähintään 4 mm korkeita.
4.3 EY-tyyppihyväksyntämerkit ja -numerot sekä liitteessä II olevassa 3
kohdassa vaaditut lisämerkit, jälkimmäiset liitteen II vaatimustenmukaista tyyppihyväksyntää varten, on tehtävä mainitussa kohdassa
määrätyllä tavalla.
4.4 Liitteen V mukaisesti annettujen hyväksyntänumeroiden perään on
lisättävä kirjain ”s”, jossa s on äänen lyhenne.
4.5 Seuraavassa esimerkki EY-tyyppihyväksyntämerkistä:
Edellä esitetyllä EY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettu rengas on
EY-vaatimusten (e) mukainen hyötyajoneuvon rengas (00), jolle on
annettu EY-tyyppihyväksyntämerkki Irlannissa (24) numerolla 479
liitteen II mukaisesti ja Italiassa (3) numerolla 687-s liitteen V
mukaisesti.
Huom.: Numerot ”479” ja ”687” (EY-merkin tyyppihyväksyntänu-
merot) sekä numero ”24” ja merkki ”3” (EY-
tyyppihyväksynnän antaneiden jäsenvaltioiden kirjaimet ja
numero) ovat ainoastaan esimerkkejä.
Hyväksyntänumerot on sijoitettava suorakulmion lähelle ja ne voivat
olla joko sen ylä- tai alapuolella tai vasemmalla tai oikealla puolella.
Hyväksyntänumeron merkkien on oltava ”e”-kirjaimen samalla
puolella ja osoitettava samaan suuntaan.
5. RENGASTYYPIN MUUTOS
5.1 Jos liitteen II tai liitteen V mukaisesti tyyppihyväksyttyä rengasta
muutetaan, on sovellettava direktiivin 70/156/ETY 5 artiklan
säännöksiä.
5.2 Liitteen II mukaisten tyyppihyväksyntöjen osalta renkaan kulutus-
pinnan kuvioinnin muuttamisen ei katsota edellyttävän liitteessä II
tarkoitettujen testien toistamista.
5.3 Jos liitteen V mukaisesti tyyppihyväksyttyyn rengassarjaan lisätään
renkaan kokomerkintöjä tai tavaramerkkejä, tyyppihyväksyntävirano-
mainen asettaa uudelleentestausta koskevat vaatimukset.
5.4 Jos liitteen V mukaisesti tyyppihyväksytyn rengassarjan renkaan
kulutuspinnan kuviointia muutetaan, testataan edustavaa näytesarjaa
uudelleen, jollei tyyppihyväksyntäviranomainen ole varmistanut
siitä, ettei muutos vaikuta haitallisesti vierintämeluun.
6. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
6.1 Yleiset säännöt tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi
vahvistetaan direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan säännösten mukai-
sesti.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 9
▼M1
6.2 Erityisesti silloin, kun testejä suoritetaan liitteen V lisäyksen 1
mukaisesti tuotannon vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi,
tuotantoa pidetään edellä mainitussa liitteessä V olevan 4 kohdan
vaatimusten mukaisena, jos testattujen renkaiden melutaso on
enintään 1 dB(A) liitteessä V olevassa 4.2 kohdassa vahvistettuja
raja-arvoja suurempi.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 10
▼M1
Lisäys 1
ILMOITUSLOMAKE N:o… RENGASTYYPIN EY-TYYPPI-
HYVÄKSYNTÄÄ VARTEN
(Direktiivin 92/23/ETY liite II)
1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 11
▼B
▼M1
Lisäys 2
EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS
(Renkaat)
MALLI
(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))
►(1) (2) (3) (4) (5) (6)M11992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 12
▼B
▼B
►(1) (2) (3)M11992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 13
▼M1
Lisäys 3
1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 14
▼M1
Lisäys 4
1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 15
▼B
LIITE II
RENKAITA KOSKEVAT VAATIMUKSET
1 MÄÄRITELMÄT
2 Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
2.1 ”rengastyypillä” niitä renkaita, jotka eivät poikkea toisistaan olennai-
silta osin kuten:
2.1.1 valmistajan toiminimi tai tavaramerkki,
2.1.2 renkaan kokomerkintä,
2.1.3 käyttöluokka:
— tavallinen: tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitettu rengas,
— erikoinen: erikoiskäyttöön tarkoitettu rengas, esim. sekakäyttöön
(sekä teillä että maastossa) ja rajoitetulla nopeudella
tapahtuvaan käyttöön tarkoitettu rengas,
— talvirengas,— tilapäiskäyttöön tarkoitettu vararengas,
2.1.4 rakenne (ristikudos, puolivyö, vyö),
2.1.5 nopeusluokka,
2.1.6 kantavuusluku,
2.1.7 renkaan poikkileikkaus;
2.2 ”talvirenkaalla” rengasta, jonka kulutuspinnan kuvio ja rakenne on
ensisijaisesti suunniteltu varmistamaan tavallista rengasta parempi
suorituskyky mudassa ja lumessa tai sohjossa. Talvirenkaan kulutus-
pinnan kuvio koostuu yleensä tavallista rengasta laajemmalle alueelle
levitetyistä urista ja/tai umpinaisista palamaisista elementeistä;
2.3 renkaan ”rakenteella” renkaan rungon teknisiä ominaisuuksia. Seur-
aavat rakenteet on erityisesti eroteltu:
2.3.1 ”ristikudoksella” renkaan rakennetta, jossa kudoslangat ulottuvat
renkaan jalkaan ja ne on asetettu vuorottaisiin kulmiin, jotka ovat
selvästi alle 90º renkaan kulutuspinnan keskiviivasta;
2.3.2 ”puolivyöllä” ristikudostyyppisen renkaan rakennetta, jossa runkoa
rajoittaa vyö, joka muodostuu kahdesta tai useammasta ehdottomasti
venymättömästä lankamateriaalista, jotka on asetettu vuorottaisiin
kulmiin lähelle rungon kulmia;
2.3.3 ”vyöllä” renkaan rakennetta, jossa kudoslangat ulottuvat jalkoihin ja
ne on asetettu selvästi 90º kulmaan renkaan kulutuspinnan keskivii-
vaan nähden rungon ollessa vakiinnutettuna olennaisesti
venymättömällä kehänsuuntaisella vyöllä;
2.3.4 ”vahvistetulla” renkaan rakennetta, jossa runko on vastaavaa taval-
lista rengasta kestävämpi;
2.3.5 ”tilapäiskäyttöön tarkoitetulla vararenkaalla”ajoneuvoon tavanomaisia
ajo-olosuhteita varten asennettavasta renkaasta poikkeavaa rengasta,
joka on tarkoitettu ainoastaan tilapäiseen käyttöön rajoitetuissa ajo-
olosuhteissa;
2.3.6 ”T-tyyppisellä tilapäiskäyttöön tarkoitetulla vararenkaalla” tilapäis-
käyttöön tarkoitettua vararengasta, joka on suunniteltu täytettäväksi
korkeammalla paineella kuin tavallisille ja vahvistetuille renkaille on
määrätty;
2.4 ”jalalla” muodoltaan ja rakenteeltaan sellaista renkaan osaa, joka
sopii vanteeseen ja pitää renkaan siinä(
1);
2.5 ”langalla” säikeitä, jotka muodostavat kudoksen kankaan
renkaassa (1);
2.6 ”kudoksella” kerrosta yhdensuuntaisia kumipäällysteisiä lankoja (1);1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 16
(1) Ks. liitteen 1 selittävä kuva.
▼B
2.7 ”rungolla” renkaan osaa, joka kestää kuorman ja joka ei ole kulutus-
pintaa eikä kumista sivua(1);
2.8 ”kulutuspinnalla” sitä osaa renkaasta, joka koskettaa maahan (1);
2.9 ”kyljellä” kulutuspintaa lukuun ottamatta sitä osaa renkaasta, joka on
näkyvissä, kun rengasta vanteelle asennettuna katsotaan sivusta (1);
2.10 ”sisemmällä kyljellä” suurimman poikkileikkausleveyden sisäpuolista
aluetta, joka on näkyvissä kun rengasta vanteelle asennettuna katso-
taan sivusta (1);
2.11 ”kulutuspinnan uralla” tilaa vierekkäisten ulokkeiden tai palamaisten
elementtien välissä kulutuspinnan kuviossa(1);
2.12 ”poikkileikkausleveydellä” suoraviivaista paineistetun renkaan
kylkien ulkopintojen välistä etäisyyttä ilman merkinnöistä, koristeista
tai suojaavista nauhoista tai ulokkeista johtuvia kohoumia (1);
2.13 ”kokonaisleveydellä” suoraviivaista paineistetun renkaan kylkien
ulkopintojen välistä etäisyyttä mukaan lukien merkinnät, koristeet ja
suojaavat nauhat tai ulokkeet (1);
2.14 ”poikkileikkauksen korkeudella” etäisyyttä, joka on puolet renkaan
ulkohalkaisijan ja vanteen nimellisen halkaisijan erotuksesta (1);
2.15 ”nimellisellä poikkileikkaussuhteella Ra” sadalla kerrottuna lukua,
joka saadaan jakamalla luku, joka kuvaa poikkileikkauksen nimellistä
korkeutta millimetreinä, luvulla, joka kuvaa nimellistä poikkileik-
kausleveyttä millimetreinä;
2.16 ”ulkohalkaisijalla” paineistetun uuden renkaan kokonaishalkai-
sijaa (1);
2.17 ”renkaan kokomerkinnällä”:
2.17.1 merkintää, joka osoittaa:2.17.1.1 nimellisen poikkileikkauksen leveyden. Leveys on ilmaistava milli-
metreinä, paitsi kun on kyse renkaista, joille on lisäyksessä 5
olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa esitetty kokomer-
kintä;
2.17.1.2 nimellisen poikkileikkaussuhteen, paitsi kun on kyse renkaista, joille
on lisäyksessä 5 olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa
esitetty kokomerkintä;
2.17.1.3 tavanomaisen ”d” luvun (”d” merkki), joka ilmaisee vanteen nimel-
lisen halkaisijan ja vastaa vanteen halkaisijaa joko tuumina (numerot
alle 100 - ks. taulukko) tai millimetreinä (numerot yli 100) ilmoitet-
tuna, mutta ei molempina.
Täydellinen luettelo arvoista on jäljempänä taulukossa:
Vanteen nimellinen halkaisija (”d” merkki)
Tuumina ilmaistu
(koodi)Vastaava millimetreinä
(6.1.2.1 kohta)
10 254
11 279
12 305
13 330
14 356
15 381
16 40617 432
18 457
19 483
20 508
21 5331992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 17
(1) Ks. liitteen 1 selittävä kuva.
▼B
Vanteen nimellinen halkaisija (”d” merkki)
Tuumina ilmaistu
(koodi)Vastaava millimetreinä
(6.1.2.1 kohta)
22 559
24 610
25 635
14,5 368
16,5 419
17,5 445
19,5 495
20,5 521
22,5 572
24,5 622
2.17.1.4 kirjaimen ”T” nimellisen poikkileikkauksen leveyden edellä, kun on
kyse T-tyyppisestä tilapäiskäyttöön tarkoitetusta vararenkaasta;
2.18 ”vanteen nimellisellä halkaisijalla(d)” vanteen halkaisijaa, jolle
rengas on suunniteltu asennettavaksi(1);
2.19 ”vanteella” renkaan ja sisärenkaan tukea tai sisärenkaattomalle
renkaalle tukea, jolle renkaan jalat asetetaan (1);
2.20 ”teoreettisella vanteella” teoreettista vannetta, jonka leveys olisi x
kertaa renkaan nimellinen poikkileikkausleveys. Renkaan valmistajan
on määritettävä arvo x.
2.21 ”mittavanteella” vannetta, jolle rengas on asennettava koon mittaa-
mista varten;
2.22 ”testausvanteella” vannetta, jolle rengas on asennettava testausta
varten;
2.23 ”murenemisella” kuminpalasten irtoamista kulutuspinnasta;
2.24 ”lankojen irtoamisella” lankojen irtoamista kumipäällysteestään;
2.25 ”kudosten irtoamisella” kudosten irtoamista toisistaan;2.26 ”kulutuspinnan irtoamisella” kulutuspinnan irtoamista rungosta;
2.27 ”kulumismerkeillä” ulokkeita renkaan urissa, jotka on suunniteltu
antamaan renkaan kulutuspinnan kulumisesta näköhavainto;
2.28 ”kantavuusluvulla” yhtä tai kahta numeroa, jotka osoittavat kuormaa,
jonka rengas voi kestää yksittäisasennuksessa tai yksittäis- ja paria-sennuksessa vastaavaa nopeusluokkaa vastaavalla nopeudella ja, kun
rengas on asennettu valmistajan määräämien käyttöä koskevia vaati-
musten mukaisesti. Näiden lukujen luettelo ja niitä vastaavat massat
ovat liitteen II lisäyksessä 2,
2.28.1 henkilöauton renkaille on oltava ainoastaan yksi mahdollinen luku;
2.28.2 hyötyajoneuvojen renkaille saa olla yksi tai kaksi kantavuuslukua,
ensimmäinen yksittäisasennukselle ja mahdollinen toinen pariasen-
nukselle, jolloin nämä kaksi lukua on erotettu toisistaan
kauttaviivalla (/);
2.28.3 rengastyypillä saa olla joko yksi tai kaksi sarjaa kantavuuslukuja sen
mukaan sovelletaanko 6.2.5 kohdan määräyksiä vai ei;
2.29 ”nopeusluokalla” 2.29.3 kohdan taulukossa olevaa nopeusluokkatun-
nuksella ilmaistua luokkaa;
2.29.1 henkilöauton renkaan osalta suurinta nopeutta, jonka rengas kestää;
2.29.2 hyötyajoneuvon osalta nopeutta, jolla rengas kestää kantavuuslukua
vastaavan massan;1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 18
(1) Ks. liitteen 1 selittävä kuva
▼B
2.29.3 nopeusluokat ovat jäljempänä olevassa taulukossa:
NopeusluokkatunnusVastaava nopeus
(km/h)
F8 0
G9 0
J 100
K 110
L 120
M 130
N 140
P 150
Q 160
R 170
S 180
T 190
U 200H 210V 240
2.29.4 renkaat, jotka soveltuvat suuremmille nopeuksille kuin 240 km/h on
merkitty kirjaimella ”Z” renkaan kokomerkinnän yhteyteen;
2.29.5 renkaan tyypillä saa olla yksi tai kaksi sarjaa nopeusluokkatunnuksia
sen mukaan sovelletaanko 6.2.5 kohdan määräyksiä vai ei;
2.30 ”taulukolla kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan” liitteen II
lisäyksessä 8 olevaa taulukkoa, jossa on kantavuuslukujen ja nopeus-
luokkatunnusten mukaan kantavuuden vaihtelut, jotka rengas voi
kestää, kun sitä käytetään nopeuksilla jotka poikkeavat sen nopeus-luokkatunnusta vastaavasta nopeudesta,
2.30.1 kantavuuden vaihteluita ei sovelleta lisäkantavuuslukuihin ja nopeus-
luokkatunnuksiin henkilöauton renkaiden osalta tai hyötyajoneuvon
renkaiden osalta kun 6.2.5 kohdan määräyksiä sovelletaan;
2.31 ”suurimmalla kuormituksella” suurinta massaa, jonka rengas voi
kestää,
2.31.1 enintään 210 km/h oleville nopeuksille suunniteltujen henkilöauton
renkaiden suurin kuormitus ei saa olla suurempi kuin renkaan kanta-
vuuslukuun liittyvä arvo;
2.31.2 yli 210 km/h, mutta enintään 240 km/h oleville nopeuksille suunnitel-
tujen henkilöauton renkaiden (nopeusluokkatunnuksella ”V”
luokitetut renkaat) suurin kuormitus ei saa olla suurempi kuin
renkaan kantavuuslukuun liittyvän arvon prosenttiosuus, joka on
osoitettu jäljempänä olevassa taulukossa ajoneuvon, johon rengas on
asennettu, suurimman nopeuden mukaisesti:
Suurin nopeus
(km/h)Kuormitus
(%)
215 98,5
220 97
225 95,5
230 94235 92,5240 91
Suurimman kuormituksen suoraviivainen interpolaatio on sallittu
väleissä oleville suurimmille nopeuksille;
2.31.3 yli 240 km/h nopeuksilla (”Z renkaat”) suurin kuormitus ei saa olla
suurempi kuin arvo, jonka renkaan valmistaja on määrittänyt sen
ajoneuvon, johon rengas on asennettu, suurimman nopeuden mukai-
sesti,
2.31.4 hyötyajoneuvon renkaiden suurin kuormitus sekä yksittäis- että paria-
sennuksessa ei saa olla suurempi kuin renkaan asiaa koskevaan
kantavuuslukuun liittyvän arvon prosenttiosuus, joka on taulukossa1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 19
▼B
”Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan” (ks. 2.30 kohta) renkaan
nopeusluokkatunnuksen ja ajoneuvon, johon rengas on asennettu,
suurimman nopeuden mukaisesti. Kun lisäkantavuuslukuja ja lisäno-
peusluokkatunnuksia sovelletaan, myös näiden katsotaan
määrittelevän renkaan suurimman kuormituksen;
2.32 ”henkilöauton renkaalla” rengasta, joka on ensisijaisesti, mutta ei
ainoastaan, suunniteltu henkilöautoille (M1-luokan ajoneuvot) ja
niiden perävaunuille (O1 ja O2);
2.33 ”hyötyajoneuvon renkaalla” rengasta, joka on ensisijaisesti, mutta ei
ainoastaan, suunniteltu muille kuin henkilöautoille (M2,M3N-luokan
ajoneuvot) ja niiden perävaunuille (O3, O4);
2.34 ”renkaan maahan kohdistuvalla pintapaineella (F/Ac)” keskimääräistä
renkaan kosketuspintansa kautta tien pintaan välittämää kuormaa; se
ilmoitetaan pystysuoran voiman (F), staattisessa tilassa pyörän akse-
lilla, ja renkaan kosketuspinnan (Ac) välisellä suhteella, mitattuna
renkaan ollessa kylmänä paineistettu aiottuun käyttötyyppiin suosite-
tulla paineella. Sen laatu on kN/m2;
2.35 ”renkaan kosketuspinnalla (Ac)” sen suoran pinnan pinta-alaa, joka
sisältyy renkaan jäljen teholliseen pinta-alaan. Sen laatu on m2;
2.36 ”renkaan jäljen tehollisella pinta-alalla” kuperan monikulmiokäyrän
ympäröimää pienintä pinta-alaa, joka sisältää maan ja renkaan välisen
kosketuksen kaikki pisteet;
2.37 ”kylmänä paineistetulla paineella” renkaan sisäistä painetta, kun
rengas on ympäristön lämpötilassa; siihen ei sisälly renkaan käytöstä
johtuvaa painetta. Sen laatu on bar tai kPa.
3 MERKINTÄVAATIMUKSET
3.1 Renkaissa on oltava:
3.1.1 valmistajan nimi tai tavaramerkki;
3.1.2 edellä 2.17 kohdassa tarkoitettu renkaan kokomerkintä,
3.1.3 rakenteen merkintä seuraavasti:
3.1.3.1 ristikudosrenkaat, ei merkintää tai kirjain ”D”;
3.1.3.2 vyörenkaat, kirjain ”R” vanteen nimellisen halkaisijan merkinnän
edessä ja haluttaessa sana ”RADIAL”;
3.1.3.3 puolivyörenkaat, kirjain ”B” vanteen nimellisen halkaisijan
merkinnän edessä ja lisäksi sanat ”BIASBELTED”;
3.1.4 merkintä nopeusluokasta 2.29 kohdassa olevalla tunnuksella; yli 240
km/h nopeuksille suunniteltujen renkaiden nopeusluokka on
merkittävä kirjaimella ”Z” renkaan rakenteen merkinnän eteen (ks.
3.1.3 kohta);
3.1.5 talvirenkaiden osalta tunnus ”M + S” (tai vaihtoehtoisesti ”M. S.” tai
”M & S”);
3.1.6 edellä 2.28 kohdassa tarkoitettu kantavuusluku;
3.1.6.1 renkaan kantavuusluvun merkintä saadaan kuitenkin jättää pois
renkaista, jotka on suunniteltu yli 240 km/h nopeuksille;
3.1.7 sana ”TUBELESS”, jos rengas on suunniteltu käytettäväksi ilman
sisärengasta;
3.1.8 sana ”REINFORCED”, jos rengas on vahvistettu rengas;
3.1.9 valmistuspäivämäärä kolmen numeron ryhmänä, joista kaksi ensim-
mäistä numeroa osoittaa viikkoa ja viimeinen valmistusvuotta;
3.1.10 kun on kyse hyötyajoneuvon renkaista, jotka voidaan urittaa uudel-
leen, halkaisijaltaan vähintään 20 mm oleva merkintä ”_”tai sana
”REGROOVABLE”, jotka on valettu upotettuna tai kohokuvioisena
kummallekin kyljelle;
3.1.11 kun on kyse hyötyajoneuvon renkaista, ”PSI” luokan mukainen
merkintä (ks. lisäys 4) lisäyksessä 7 olevassa B osassa tarkoitetuissa
kuormitus/nopeustesteissä sovellettavasta paineistuspaineesta;
3.1.12 lisäkantavuusluku/luvut ja nopeusluokkatunnus silloin, kun 6.2.5
kohdan määräyksiä sovelletaan.
3.2 Lisäyksessä 3 on esimerkkejä renkaan merkintöjen järjestelystä.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 20
▼B
3.3 Renkaassa on oltava myös ►M1EY-tyyppihyväksyntämerkki ◄,
josta on malli liitteessä I olevassa 4.5 kohdassa.
MERKINTÖJENSIJAINTI
3.4Edellä3.1ja3.3kohdassatarkoitettujenmerkintöjenonoltava
selvästijapysyvästivalettuupotettunataikohokuvioisenamolem-
millekyljillejaainakintoisensivunsisemmällekyljelleseuraavasti:
3.4.1symmetristenrenkaidenosaltakaikkienedellätarkoitettujen
merkintöjenonoltavamolemmillakyljillälukuunottamatta3.1.9,
3.1.11ja3.3kohdassatarkoitettujamerkintöjä,jotkasaavatolla
ainoastaantoisellakyljellä;
3.4.2epäsymmetristenrenkaidenosaltakaikkienmerkintöjenonoltava
ainakinulkopuolisellakyljellä.
4
5
66.1Mittavaatimukset
6.1.1Renkaanpoikkileikkausleveys
6.1.1.1Jollei6.1.1.2kohdanmääräyksistämuutajohdu,poikkileikkausleveys
lasketaanseuraavallakaavalla:
S=S 1+K(A−A 1),
missä:
S = ”poikkileikkausleveys” (millimetreinä)(1) mittavanteella
mitattuna,
S1= ”nimellinen poikkileikkausleveys” (millimetreinä), joka on
ilmoitettu renkaan kyljessä olevassa kokomerkinnässä,
A = mittavanteen leveys (millimetreinä), joka on ilmoitettu
valmistajan kuvauksessa (ks. liitteen I lisäyksessä 1 oleva
6.11 kohta),
A1= teoreettisen vanteen leveys (millimetreinä); se on otettu
vastaamaan S1:tä kerrottuna renkaan valmistajan
määrittämällä kertoimella x (ks. liitteen I lisäyksessä 1 oleva6.1.5 kohta),
K on otettu vastaamaan arvoa 0,4.
6.1.1.2 Niiden rengastyyppien, joiden kokomerkintä on lisäyksissä 5 A tai 5
B olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, mittavanteen
leveys (A) ja poikkileikkausleveys (S) on taulukoissa olevaa renkaan
kokomerkintää vastapäätä.
6.1.2Renkaan ulkohalkaisija
6.1.2.1 Jollei 6.1.2.2 kohdan määräyksistä muuta johdu, renkaan ulkohalkai-
sija lasketaan seuraavalla kaavalla:
D = d + 0,02 Hmissä:D on ulkohalkaisija millimetreinä,d on tavanomainen 2.17.1.3 kohdassa määritelty luku millimetreinä,H on nimellinen poikkileikkauskorkeus millimetreinä ja se on yhtä
suuri kuin S
1x 0,01 Ra,
Ra on nimellinen poikkileikkaussuhde,
kuten renkaan kyljessä olevassa kokomerkinnässä on 3 kohdan vaati-
musten mukaisesti merkitty.
6.1.2.2 Niiden rengastyyppien, joiden kokomerkintä on lisäyksessä 5 olevien
taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, ulkohalkaisija on taulukoissaolevaa renkaan kokomerkintää vastapäätä.
6.1.3Menetelmä renkaan mittojen mittaamiseksi
Renkaan todelliset mitat mitataan lisäyksessä 6 määrätyllä tavalla.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 21
(1) Vastaavuuskerroin tuumista millimetreihin on 25,46
▼B
6.1.4Renkaan poikkileikkausleveys: toleranssin eritelmä
6.1.4.1 Renkaan kokonaisleveys saa olla pienempi kuin renkaan poikkileik-
kausleveys, joka määrätään 6.1.1 kohdan mukaisesti tai esitetään
lisäyksessä 5,
6.1.4.2 Se saa ylittää tuon arvon enintään seuraavasti:6.1.4.2.1 ristikudosrenkaat: 6 % henkilöauton renkaille, 8 % hyötyajoneuvojen
renkaille,
6.1.4.2.2 vyörenkaille 4 %, ja6.1.4.2.3 lisäksi, jos renkaissa on suojaava nauha, luku, joka on saatu suurene-
maan edellä olevilla toleransseilla, saa ylittyä 8 mm.
6.1.4.2.4 Kuitenkin pariasennukseen tarkoitettujen renkaiden, joiden poikki-
leikkausleveys on enemmän kuin 305 mm, nimellisarvo ei saa
ylittyä enempää kuin 2 % vyö- tai 4 % ristikudosrenkailla.
6.1.5Renkaan ulkohalkaisija: toleranssin eritelmä
Renkaan ulkohalkaisija ei saa olla seuraavista kaavioista saatavien
arvojen Dmin ja Dmax ulkopuolella:
Dmin = d + (2H × a)Dmax = d + (2H × b)
6.1.5.1 lisäyksessä 5 luetelluille kokoluokille:
H = 0,5(D - d) - (ks. viitteet 6.1.2.2 kohta).
6.1.5.2 muille kuin lisäyksessä 5 luetelluille kokoluokille:
”H” ja ”d” 6.1.2.1 jaksossa määritetyllä tavalla.
6.1.5.3 kertoimet ”a” ja ”b” ovat vastaavasti:6.1.5.3.1 kerroin ”a” = 0,97,6.1.5.3.2 kerroin ”b” tavallisille renkaille, erikoisille renkaille, talvirenkaille tai
tilapäiseen käyttöön tarkoitetuille vararenkaille.
KäyttöluokkaHenkilöauton renkaat Hyötyajoneuvon renkaat
VyöRistikudos ja
puolivyöVyöRistikudos ja
puolivyö
Tavallinen 1,04 1,08 1,04 1,07
Erikoinen — — 1,06 1,09
Talvi 1,04 1,08 1,04 1,07Tilapäiskäyttö1,04 1,08 — —
6.1.5.4 Talvirenkaille edellä esitetyn mukaisesti määritelty ulkohalkaisija
(Dmax) saadaan ylittää 1 %:lla.
6.2Kuormitus-/nopeustestin vaatimukset
6.2.1 Renkaalle on tehtävä kuormitus-/nopeustesti, joka suoritetaan
lisäyksen 7 asiaa koskevan menettelyn mukaisesti.
6.2.2 Renkaan, jossa asiaa koskevan kuormitus-/nopeustestin jälkeen ei
ilmene kulutuspinnan irtoamista, kudosten irtoamista, lankojen irtoa-
mista, murenemista tai katkenneita lankoja katsotaan läpäisseen
testin.
6.2.3 Renkaan ulkohalkaisija ei saa olla kuusi tuntia kuormitus-/nopeus-
testin jälkeen mitattuna enempää kuin 3,5 % suurempi kuin ennen
testiä mitattu ulkohalkaisija.
6.2.4 Kun haetaan ►
M1EY-tyyppihyväksyntää ◄hyötyajoneuvon
renkaalle, sovelletaan lisäyksen 8 taulukossa määrättyjä kuormitus/
nopeusyhdistelmiä ja 6.2.1 kohdassa tarkoitettua kuormitus-/nopeus-
testiä ei tarvitse suorittaa muilla kuormituksen ja nopeuden arvoilla
kuin nimellisarvoilla.
6.2.5 Kun haetaan (ks. liitteen I lisäyksessä 1 oleva 6.13 kohta) ►M1EY-
tyyppihyväksyntää ◄hyötyajoneuvon renkaalle, kuormitus-/nopeu-
syhdistelmä lisäyksen 8 taulukossa määrätyn nopeuden mukaisen1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 22
▼B
kantavuuden vaihtelun lisäksi, edellä 6.2.1 kohdassa tarkoitettu kuor-
mitus-/nopeustesti on suoritettava myös toiselle saman tyyppiselle
renkaalle lisävaatimuksena olevalla kuormitus-/nopeusyhdistelmällä.
6.2.6 Kun valmistaja tuottaa rengassarjan, ei pidetä tarpeellisena suorittaa
kuormitus-/nopeustestiä sarjan jokaiselle rengastyypille. ►M1EY-
tyyppihyväksyntäviranomainen ◄voi suorittaa epäsuotuisimpien
tapausten valinnat.
6.3 Kulumismerkit
6.3.1 Henkilöauton renkaiden kulutuspinnan on sisällettävä vähintään kuusi
suunnilleen tasavälisesti asetettua ja kulutuspinnan keskialueelle
leveisiin uriin sijoitettua poikittaista riviä kulumismerkkiä, jotka
peittävät noin kolme neljäsosaa kulutuspinnan leveydestä. Kulutus-
merkkien on oltava sellaisia, ettei niitä voi sekoittaa kulutuspinnan
ulokkeiden välisiin kumikannaksiin tai laatikkomaisiin kuvioihin.
6.3.2 Renkaissa, jotka mitoiltaan soveltuvat asennettaviksi nimellishalkaisi-
jaltaan 12” tai pienemmille vanteille, hyväksytään kuitenkin neljä
riviä kulumismerkkejä.
6.3.3 Kulumismerkin on annettava näkyvä varoitus, kun vastaavien kulu-
tuspinnan urien syvyys on laskenut 1,6 millimetriin toleranssin
ollessa + 0,6/-0 millimetriä.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 23
▼B
Lisäys 1
Selittävä kuva
(ks. liitteessä II 2 ja 6.1 kohta)
1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 24
▼B
Lisäys 2
LUETTELO KANTAVUUSLUKUJEN (LI) TUNNUKSISTA JA NIITÄ
VASTAAVISTA SUURIMMISTA SALLITUISTA MASSOISTA (KG)
(ks. liitteessä II oleva 2.28 jakso)
LI KG
04 5
1 46,2
2 47,5
3 48,7
45 0
5 51,565 3
7 54,5
85 6
95 8
10 60
11 61,5
12 63
13 65
14 67
15 69
16 7117 73
18 75
19 77,5
20 80
21 82,5
22 85
23 87,5
24 90
25 92,5
26 95
27 97,528 100
29 103
30 106
31 109
32 112
33 115
34 118
35 121
36 125
37 128
38 13239 136
40 140
41 145
42 150
43 155
44 160
45 165
46 170
47 175
48 180
49 1851992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 25
▼B
LI KG
50 190
51 19552 20053 206
54 212
55 21856 22457 230
58 236
59 24060 25061 257
62 265
63 27264 28065 290
66 300
67 30768 31569 32570 335
71 345
72 35573 36574 375
75 387
76 40077 41278 425
79 437
80 45081 46282 475
83 787
84 50085 51586 530
87 545
88 56089 58090 600
91 615
92 63093 65094 67095 690
96 710
97 73098 75099 775
100 800
101 825102 850103 875
104 900
105 9251992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 26
▼B
LI KG
106 950
107 975108 1 000109 1 030
110 1 060
111 1 090112 1 120113 1 150
114 1 180
115 1 215116 1 250117 1 285
118 1 320
119 1 330120 1 400121 1 450
122 1 500
123 1 550124 1 600125 1 650126 1 700
127 1 750
128 1 800129 1 850130 1 900
131 1 950
132 2 000133 2 060134 2 120
135 2 180
136 2 240137 2 300138 2 360
139 2 430
140 2 500141 2 575142 2 650
143 2 725
144 2 800145 2 900146 3 000
147 3 075
148 3 150149 3 250150 3 350151 3 450
152 3 550
153 3 650154 3 750155 3 875
156 4 000
157 4 125158 4 250159 4 375
160 4 500
161 4 6251992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 27
▼B
LI KG
162 4 750
163 4 875164 5 000165 5 150166 5 300167 5 450168 5 600169 5 800170 6 000171 6 150172 6 300173 6 500
174 6 700
175 6 900176 7 100177 7 300178 7 500179 7 750180 8 000181 8 250182 8 500183 8 750184 9 000185 9 250
186 9 500
187 9 750188 10000189 10300190 10600191 10900192 11200193 11500194 11800195 12150196 12500
197 12850
198 13200199 13600200 140001992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 28
▼B
Lisäys 3
RENKAAN MERKINTÖJEN JÄRJESTELY
(ks. liitteessä II oleva 3.2 jakso)
A OSA: HENKILOAUTON RENKAAT
Esimerkki merkinnöistä, joita on käytettävä tämän direktiivin tiedoksi
antamisen jälkeen markkinoille saatetuissa renkaissa
Näillä merkinnöillä tarkoitetaan rengasta,
— jonka nimellinen poikkileikkausleveys on 185,
— jonka nimellinen poikkileikkaussuhde on 70,— joka on rakenteeltaan vyörengas (R),— jonka vanteen nimellinen halkaisija on 14,— jonka kantavuus on 580 kg, joka vastaa lisäyksen 2 kantavuuslukua 89,— joka on luokitettu nopeusluokkaan T (suurin nopeus 190 km/h),— joka soveltuu asennettavaksi ilman sisärengasta (tubeless),— joka on talvirengas ja— joka on valmistettu vuoden 1993 kahdennellakymmenennelläviidennellä
viikolla.
Renkaan merkintöjen sijainti ja järjestys on seuraava:
a) kokomerkintä, joka sisältää nimellisen poikkileikkausleveyden, nimellisen
poikkileikkaussuhteen, renkaan rakenteen merkin (tarvittaessa) ja vanteen
nimellisen halkaisijan, on oltava edellä esitetyn esimerkin mukaisesti ryhmi-
telty: 185/70 R 14;
b) kantavuusluku ja nopeusluokkamerkki on asetettu kokomerkinnän lähelle. Ne
saavat olla joko sen edellä tai jäljessä tai asetettuna ylä- tai alapuolelle;
c) sanat ”tubeless”, ”reinforced” ja tunnus ”M + S” saavat olla etäämmällä
kokomerkinnästä.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 29
▼B
B OSA: HYÖTYAJONEUVON RENKAAT
Näillä merkinnöillä tarkoitetaan rengasta,
— jonka nimellinen poikkileikkausleveys on 250,
— jonka nimellinen poikkileikkaussuhde on 70,
— joka on rakenteeltaan vyörengas (R),
— jonka vanteen nimellinen halkaisija on 508 mm, jota varten merkintä 20,— jonka kuorman kantavuus on 3 250 kg yksittäisasennuksessa ja 2 900 kg
pariasennuksessa, mikä vastaa lisäyksen 2 kantavuuslukuja 149 ja 145,
— joka on luokitettu nopeusluokkaan J (vertailunopeus 100 km/h),— joka voidaan lisäksi käyttää nopeusluokassa L (vertailunopeus 120 km/h)
kuorman kantavuudella 3 000 kg yksittäisasennuksessa ja 2725 kg pariasen-
nuksessa, mikä vastaa lisäyksen 2 kantavuuslukuja 146 ja 143,
— joka soveltuu asennettavaksi ilman sisärengasta (tubeless),
— joka on talvirengas,— joka on valmistettu vuoden 1991 kahdennellakymmenennelläviidennellä
viikolla ja
— joka vaatii paineistuksen 620 kPa kuormituksen/nopeuden kestävyystes-
teihin, jota varten on PSI tunnus 90.
Renkaan merkintöjen sijainti ja järjestys on seuraava:
a) kokomerkintä, joka sisältää nimellisen poikkileikkausleveyden, nimellisen
poikkileikkaussuhteen, renkaan rakenteen merkin (tarvittaessa) ja vanteen
nimellisen halkaisijan, on oltava edellä esitetyn esimerkin mukaisesti ryhmi-
telty: 250/70 R 20,
b) kantavuusluku ja nopeusluokkamerkki on asetettu yhdessä kokomerkinnän
lähelle. Ne saavat olla joko sen edellä tai jäljessä tai asetettuna ylä- tai
alapuolelle,
c) sanat ”tubeless”, ”Regroovable” ja tunnus ”M + S”saavat olla etäämmällä
kokomerkinnästä,
d) jos liitteessä II olevaa 6.2.5 kohtaa sovelletaan, lisäkantavuuslukujen ja
nopeusluokkatunnuksen on oltava ympyrän sisällä lähellä nimellisiä kanta-
vuuslukuja ja nopeusluokkatunnuksia renkaan kyljessä.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 30
▼B
Lisäys 4
PAINELUOKAN JA PAINEEN YKSIKÖIDEN VÄLINEN SUHDE
(ks. liite II, lisäys 7, B osa, 1.3 kohta)
Paineluokka
(PSI)bar kPa
20 1,4 140
25 1,7 170
30 2,1 210
35 2,4 240
40 2,8 280
45 3,1 310
50 3,4 340
55 3,8 380
60 4,2 420
65 4,5 450
70 4,8 480
75 5,2 520
80 5,5 550
85 5,9 590
90 6,2 620
95 6,6 660
100 6,9 690
105 7,2 720
110 7,6 760115 7,9 790
120 8,3 830
125 8,6 860
130 9,0 900
135 9,3 930
140 9,7 970
145 10,0 1 000
150 10,3 1 0301992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 31
▼B
Lisäys 5
TIETTYÄ KOKOMERKINTÄÄ OLEVIEN RENKAIDEN MITTAVANNE, ULKOHALKAI-
SIJA JA POIKKILEIKKAUSLEVEYS
(ks. liite II, 6.1.1.2 ja 6.1.2.2 kohta)
A OSA: HENKILÖAUTON RENKAAT
TAULUKKO 1
Ristikudosrakenteiset renkaat
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija (1)
(mm)Poikkileikkausle-
veys (1) (mm)
Poikkileikkaussuhde 95
4.80-10 3,5 490 128
5.20-10 3,5 508 1325.20-12 3,5 558 1325.60-13 4 600 1455.90-13 4 616 1506.40-13 4,5 642 1635.20-14 3,5 612 132
5.60-14 4 626 145
5.90-14 4 642 1506.40-14 4,5 666 1635.60-15 4 650 1455.90-15 4 668 1506.40-15 4,5 692 1636.70-15 4,5 710 1707.10-15 5 724 1807.60-15 5,5 742 1938.20-15 6 760 213
Poikkileikkaussuhde 88
5.50-12 4 552 142
6.00-12 4,5 574 1567.00-13 5 644 1787.00-14 5 668 1787.50-14 5,5 688 1908.00-14 6 702 203
6.00-15 L 4,5 650 156
Poikkileikkaussuhde 82 (
2)
155-13/6.15-13 4,5 582 157
165-13/6.45-13 4,5 600 167175-13/6.95-13 5 610 178155-14/6.15-14 4,5 608 157165-14/6.45-14 4,5 626 167175-14/6.95-14 5 638 178
185-14/7.35-14 5,5 654 188
195-14/7.75-14 5,5 670 198
Poikkileikkaussuhde 77
5.9-10 4,5 483 148
6.5-13 4,5 586 1666.9-13 4,5 600 1727.3-13 5 614 184
(1) Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.
(2) Seuraavat kokomerkinnät hyväksytään
185-14/7.35-14 tai 185-14 tai 7.35-14 tai 7.35-14/185-14.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 32
▼B
TAULUKKO 2
Vyörakenteiset renkaat
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija (1)
(mm)Poikkileikkausle-
veys (1) (mm)
5.60 R 13 4 606 145
5.90 R 13 4,5 626 1556.40 R 13 4,5 640 1707.00 R 13 5 644 1787.25 R 13 5 654 1845.90 R 14 4,5 654 1555.60 R 15 4 656 1456.40 R 15 4,5 690 170
6.70 R 15 5 710 180
140 R 12 4 538 138150 R 12 4 554 150150 R 13 4 580 149160 R 13 4,5 596 158170 R 13 5 608 173150 R 14 4 606 149180 R 15 5 676 174
(1) Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 33
▼B
TAULUKKO 3
Millimetrisarja - vyö
Renkaan kokomerkintä (2)Mittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija (1)
(mm)Poikkileikkausle-
veys (1) (mm)
125 R 10 3,5 459 127
145 R 10 4 492 147125 R 12 3,5 510 127135 R 12 4 522 137145 R 12 4 542 147155 R 12 4,5 550 157125 R 13 3,5 536 127135 R 13 4 548 137
145 R 13 4 566 147
155 R 13 4,5 578 157165 R 13 4,5 596 167175 R 13 5 608 178185 R 13 5,5 624 188125 R 14 3,5 562 127135 R 14 4 574 137145 R 14 4 590 147155 R 14 4,5 604 157
165 R 14 4,5 622 167
175 R 14 5 634 178185 R 14 5,5 650 188195 R 14 5,5 666 198205 R 14 6 686 208215 R 14 6 700 218225 R 14 6,5 714 228125 R 15 3,5 588 127135 R 15 4 600 137145 R 15 4 616 147
155 R 15 4,5 630 157
165 R 15 4,5 646 167175 R 15 5 660 178185 R 15 5,5 674 188195 R 15 5,5 690 198205 R 15 6 710 208215 R 15 6 724 218225 R 15 6,5 738 228235 R 15 6,5 752 238175 R 16 5 686 178
185 R 16 5,5 698 188
205 R 16 6 736 208
(1) Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.
(2) Tietyissä renkaissa vanteen halkaisija voidaan ilmoittaa millimetreinä:
10“ = 255
12” = 305
13“ = 33014” = 35515“ = 38016” = 405
(esimerkki: 125 R 225).1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 34
▼B
TAULUKKO 4
”70” sarja - vyö (*)
Renkaan kokomerkintä (1)Mittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija (*)
(mm)Poikkileikkausle-
veys(*) (mm)
145/70 R 10 3,5 462 139
155/70 R 10 3,5 474 146165/70 R 10 4,5 494 165145/70 R 12 4 512 144155/70 R 12 4 524 151165/70 R 12 4,5 544 165175/70 R 12 5 552 176145/70 R 13 4 538 144
155/70 R 13 4 550 151
165/70 R 13 4,5 568 165175/70 R 13 4,5 580 176185/70 R 13 5 598 186195/70 R 13 5,5 608 197205/70 R 13 5,5 625 204145/70 R 14 4 564 144155/70 R 14 4 576 151165/70 R 14 4,5 592 165
175/70 R 14 5 606 176
185/70 R 14 5 624 186195/70 R 14 5,5 636 197205/70 R 14 5,5 652 206215/70 R 14 6 665 217225/70 R 14 6 677 225235/70 R 14 6,5 694 239245/70 R 14 6,5 705 243145/70 R 15 4 590 144155/70 R 15 4 602 151
165/70 R 15 4,5 618 165
175/70 R 15 5 632 176185/70 R 15 5 648 186195/70 R 15 5,5 656 197205/70 R 15 5,5 669 202215/70 R 15 6 682 213225/70 R 15 6 696 220235/70 R 15 6,5 712 234245/70 R 15 6,5 720 239
(*) Mittatiedot, joita sovelletaan joihinkin olemassa oleviin renkaisiin. Uusiin ►M1EY-tyyppihyväksyntöihin ◄
sovelletaan liitteessä II olevan 6.1.1.1 ja 6.1.2.1 kohdan mukaisesti laskettuja mittoja.
(1) Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 35
▼B
TAULUKKO 5
”60” sarja - vyö (*)
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija (1)
(mm)Poikkileikkausle-
veys (1) (mm)
165/60 R 12 5 504 167
165/60 R 13 5 530 167175/60 R 13 5,5 536 178185/60 R 13 5,5 548 188195/60 R 13 6 566 198205/60 R 13 6 578 208215/60 R 13 6 594 218225/60 R 13 6,5 602 230
235/60 R 13 6,5 614 235
165/60 R 14 5 554 167175/60 R 14 5 562 178185/60 R 14 5 574 188195/60 R 14 6 590 198205/60 R 14 6 604 208215/60 R 14 6 610 215225/60 R 14 6 620 220235/60 R 14 6,5 630 231
245/60 R 14 6,5 642 237
265/60 R 14 7 670 260185/60 R 15 5,5 600 188195/60 R 15 6 616 198205/60 R 15 6 630 208215/60 R 15 6 638 216225/60 R 15 6,5 652 230235/60 R 15 6,5 664 236255/60 R 15 7 688 255205/60 R 16 6 654 208
215/60 R 16 6 662 215
225/60 R 16 6 672 226235/60 R 16 6,5 684 232
(*) Mittatiedot, joita sovelletaan joihinkin olemassa oleviin renkaisiin. Uusiin ►M1EY-tyyppihyväksyntöihin ◄
sovelletaan liitteessä II olevan 6.1.1.1 ja 6.1.2.1 kohdan mukaisesti laskettuja mittoja.
(1) Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.
TAULUKKO 6
”High flotation” -renkaat vyörakenne
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija (1)
(mm)Poikkileikkausle-
veys (1) (mm)
27 × 8.50 R 14 7 674 218
30 × 9.50 R 15 7,5 750 240
31 × 10.50 R 15 8,5 775 268
31 × 11.50 R 15 9 775 290
32 × 11.50 R 15 9 801 290
33 × 12.50 R 15 10 826 318
(1) Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 36
▼B
B OSA: HYÖTYAJONEUVON RENKAAT
TAULUKKO 1
Hyötyajoneuvon renkaat
VYÖRAKENTEISET RENKAAT, JOTKA ON ASENNETTU 5º:n ASENNUSKARTIOLLISILLE
TAI TASAPOHJAISILLE VANTEILLE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaaUlkohalkaisija
(mm)Poikkileikkkausleveys
(mm)
6.50 R 20 5.00 860 181
7.00 R 16 5.50 784 198
7.00 R 18 5.50 842 198
7.00 R 20 5.50 892 198
7.50 R 16 ja/tai A16 tai 1-16 6.00 802 210
7.50 R 17 ja/tai A17 tai 1-17 6.00 852 210
7.50 R 20 ja/tai A20 tai 1-20 6.00 928 2108.25 R 16 ja/tai B16 tai 2-16 6.50 860 230
8.25 R 17 ja/tai B17 tai 2-17 6.50 886 230
8.25 R 20 ja/tai B20 tai 2-20 6.50 962 230
9.00 R 16 ja/tai C16 tai 3-16 6.50 912 246
9.00 R 20 ja/tai C20 tai 3-20 7.00 1 018 258
10.00 R 20 ja/tai D20 tai 4-20 7.50 1 052 275
10.00 R 22 ja/tai D22 tai 4-22 7.50 1 102 275
11.00 R 16 6.50 980 279
11.00 R 20 ja/tai E20 tai 5-20 8.00 1 082 286
11.00 R 22 ja/tai E22 tai 5-22 8.00 1 132 286
11.00 R 24 ja/tai E24 tai 5-24 8.00 1 182 286
12.00 R 20 ja/tai F20 tai 6-20 8.50 1 122 313
12.00 R 22 8.50 1 174 313
12.00 R 24 ja/tai F24 tai 6-24 8.50 1 226 313
13.00 R 20 9.00 1 176 336
14.00 R 20 ja/tai G20 tai 7-20 10.00 1 238 370
14.00 R 22 10.00 1 290 370
14.00 R 24 10.00 1 340 370
Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 37
▼B
TAULUKKO 2
Hyötyajoneuvon renkaat
RISTIKUDOSRAKENTEISET RENKAAT, JOTKA ON ASENNETTU 5º:n ASENNUSKARTIOLLI-
SILLE TAI TASAPOHJAISILLE VANTEILLE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkkausleveys
(mm)
7.00-16 5.50 774 198
7.00-20 5.50 898 198
7.50-16 ja/tai A16 tai 1-16 6.00 806 210
7.50-17 ja/tai A17 tai 1-17 6.00 852 210
7.50-20 ja/tai A20 tai 1-20 6.00 928 213
8.25-16 ja/tai B16 tai 2-16 6.50 860 234
8.25-17 ja/tai B17 tai 2-17 6.50 895 234
8.25-20 ja/tai B20 tai 2-20 6.50 970 234
9.00-16 6.50 900 252
9.00-20 ja/tai C20 tai 3-20 7.00 1 012 256
9.00-24 ja/tai C24 tai 3-24 7.00 1 114 256
10.00-20 ja/tai D20 tai 4-20 7.50 1 050 275
10.00-22 ja/tai D22 tai 4-22 7.50 1 102 275
11.00-20 ja/tai E20 tai 5-20 8.00 1 080 291
11.00-22 ja/tai E22 tai 5-22 8.00 1 130 291
11.00-24 ja/tai E24 tai 5-24 8.00 1 180 291
12.00-18 8.50 1 070 312
12.00-20 ja/tai F20 tai 6-20 8.50 1 120 312
12.00-22 ja/tai F22 tai 6-22 8.50 1 172 31212.00-24 ja/tai F24 tai 6-24 8.50 1 220 312
13.00-20 9.00 1 170 342
14.00-20 ja/tai G20 tai 7-20 10.00 1 238 375
14.00-22 ja/tai G22 tai 7-22 10.00 1 290 375
14.00-24 ja/tai G24 tai 7-24 10.00 1 340 375
15.00-20 11.25 1 295 412
16.00-20 13.00 1 370 446
Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 38
▼B
TAULUKKO 3
Hyötyajoneuvon renkaat
VYÖRAKENTEISET RENKAAT, JOTKA ON ASENNETTU 15º:n KESKIUOMALLA VARUSTE-
TUILLE VANTEILLE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkkausleveys
(mm)
8 R 17.5 6.00 784 208
8.5 R 17.5 6.00 802 215
9 R 17.5 6.75 820 230
9.5 R 17.5 6.75 842 240
10 R 17.5 7.50 858 254
11 R 17.5 8.25 900 279
7 R 19.5 5.25 800 185
8 R 19.5 6.00 856 208
8 R 22.5 6.00 936 208
9 R 19.5 6.75 894 230
9 R 22.5 6.75 970 230
9.5 R 19.5 6.75 916 240
10 R 19.5 7.50 936 254
10 R 22.5 7.50 1 020 254
11 R 19.5 8.25 970 279
11 R 22.5 8.25 1 050 279
11 R 24.5 8.25 1 100 279
12 R 19.5 9.00 1 008 300
12 R 22.5 9.00 1 084 30013 R 22.5 9.75 1 124 320
TAULUKKO 4
RISTIKUDOSRAKENTEISET RENKAAT, JOTKA ON ASENNETTU 15º:n KESKIUOMALLA
VARUSTETUILLE VANTEILLE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkkausleveys
(mm)
8-19.5 6.00 856 208
9-19.5 6.75 894 230
9-22.5 6.75 970 230
10-22.5 7.50 1 020 25411-22.5 8.25 1 054 279
11-24.5 8.25 1 100 279
12-22.5 9.00 1 084 300
Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 39
▼B
TAULUKKO 5
Hyötyajoneuvon renkaat
VYÖRAKENTEISET ERIKOISLEVEÄT RENKAAT, JOTKA ON ASENNETTU 15º:n KESKIUO-
MALLA VARUSTETUILLE VANTEILLE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkkausleveys
(mm)
14 R 19.5 10.50 962 349
15 R 19.5 11.75 998 387
15 R 22.5 11.75 1 074 387
16.5 R 19.5 13.00 1 046 425
16.5 R 22.5 13.00 1 122 425
18 R 19.5 14.00 1 082 457
18 R 22.5 14.00 1 158 457
19.5 R 19.5 15.00 1 134 495
21 R 22.5 16.50 1 246 540
TAULUKKO 6
RISTIKUDOSRAKENTEISET ERIKOISLEVEÄT RENKAAT, JOTKA ON ASENNETTU 15º:n
KESKIUOMALLA VARUSTETUILLE VANTEILLE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkkausleveys
(mm)
15 -19.5 11.75 1 004 387
15 -22.5 11.75 1 080 387
16.5-19.5 13.00 1 052 425
16.5-22.5 13.00 1 125 425
18 -19.5 14.00 1 080 457
18 -22.5 14.00 1 156 457
19.5-19.5 15.00 1 138 495
21 -22.5 16.50 1 246 540
Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 40
▼B
TAULUKKO 7
Hyötyajoneuvon renkaat
VYÖRAKENTEISET ”80”-SARJAN RENKAAT, JOTKA ON ASENNETTU 5º:n ASENNUSKAR-
TIOLLISILLE TAI TASAPOHJAISILLE VANTEILLE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(mm)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
12/80 R 20 8.50 1 008 305
13/80 R 20 9.00 1 048 326
14/80 R 20 10.00 1 090 350
14/80 R 24 10.00 1 192 350
14.75/80 R 20 10.00 1 124 370
15.5/80 R 20 10.00 1 158 384
TAULUKKO 8
VYÖRAKENTEISET ”70”-SARJAN RENKAAT, JOTKA ON ASENNETTU 15º:n KESKIUO-
MALLA VARUSTETUILLE VANTEILLE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(mm)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
9/70 R 22.5 6.75 892 229
10/70 R 22.5 7.50 928 254
11/70 R 22.5 8.25 962 279
12/70 R 22.5 9.00 999 305
13/70 R 22.5 9.75 1 033 305
TAULUKKO 9
VYÖRAKENTEISET ”80”-SARJAN RENKAAT, JOTKA ON ASENNETTU 15º:n KESKIUO-
MALLA VARUSTETUILLE VANTEILLE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(mm)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
12/80 R 22.5 9.00 1 046 305
Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 41
▼B
TAULUKKO 10
Hyötyajoneuvon renkaat
VYÖRAKENTEISET KEVYEN HYÖTYAJONEUVON RENKAAT, JOTKA ON ASENNETTU
HALKAISIJALTAAN VÄHINTÄÄN 16“:n VANTEILLE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(mm)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
6.00 R 16 C 4.50 728 170
6.00 R 18 C 4.00 782 165
6.50 R 16 C 4.50 742 176
6.50 R 17 C 4.50 772 176
6.50 R 17 LC 4.50 726 166
6.50 R 20 C 5.00 860 181
7.00 R 16 C 5.50 778 198
7.50 R 16 C 6.00 802 210
7.50 R 17 C 6.00 852 210
TAULUKKO 11
RISTIKUDOSRAKENTEISET KEVYEN HYÖTYAJONEUVON RENKAAT, JOTKA ON ASEN-
NETTU HALKAISIJALTAAN VÄHINTÄÄN 16“:n VANTEILLE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
6.00-16 C 4.50 730 170
6.00-18 C 4.00 786 165
6.00-20 C 5.00 842 172
6.50-20 C 4.50 748 176
6.50-17 LC 4.50 726 166
6.50-20 C 5.00 870 181
7.00-16 C 5.50 778 198
7.00-18 C 5.50 848 198
7 00-20 C 5.50 898 198
7.50-16 C 6.00 806 210
7.50-17 C 6.00 852 210
8.25-16 C 6.50 860 234
8.90-16 C 6.50 885 250
9.00-16 C 6.50 900 252
Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 42
▼B
TAULUKKO 12
Hyötyajoneuvon renkaat
VYÖRAKENTEISET KEVYEN HYÖTYAJONEUVON RENKAAT, JOTKA ON ASENNETTU 5º:n
KESKIUOMALLA VARUSTETUILLE VANTEILLE VANTEEN HALKAISIJA 12”- 15”
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
”Poikkileikkaussuhde 95” -sarja
5.60 R 12 C 4.00 570 150
6.40 R 13 C 5.00 648 172
6.70 R 13 C 5.00 660 180
6.70 R 14 C 5.00 688 180
6.70 R 15 C 5.00 712 180
7.00 R 15 C 5.50 744 195
”Poikkileikkaussuhde 88” -sarja
6.50 R 14 C 5.00 640 170
7.00 R 14 C 5.00 650 1807.50 R 14 C 5.50 686 195
KEVYEN HYÖTYAJONEUVON RENKAAT, JOTKA ON ASENNETTU 15º:n KESKIUOMALLA
VARUSTETUILLE VANTEILLE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
7 R 17.5 C 5.25 752 185
8 R 17.5 C 6.00 781 208
Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 43
▼B
TAULUKKO 13
Hyötyajoneuvon renkaat
RISTIKUDOSRAKENTEISET KEVYEN HYÖTYAJONEUVON RENKAAT, JOTKA ON ASEN-
NETTU 5º:n KESKIUOMALLA VARUSTETUILLE VANTEILLE
vanteen halkaisija 12”- 15”
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
”Poikkileikkaussuhde 95” -sarja
5.20-12 C 3.50 560 136
5.60-12 C 4.00 572 148
5.60-13 C 4.00 598 148
5.90-13 C 4.50 616 158
5.90-14 C 4.50 642 158
5.90-15 C 4.50 668 158
6.40-13 C 5.00 640 172
6.40-14 C 5.00 666 172
6.40-15 C 5.00 692 1726.40-16 C 4.50 748 172
6.70-13 C 5.00 662 180
6.70-14 C 5.00 688 180
6.70-15 C 5.00 714 180
”Poikkileikkaussuhde 88” -sarja
5.50-12 C 4.00 552 142
6.00-12 C 4.50 574 158
6.00-14 C 4.50 626 158
6.50-14 C 5.00 650 172
6.50-15 C 5.00 676 172
7.00-14 C 5.00 668 182
7.50-14 C 5.50 692 192
”Poikkileikkaussuhde 88” -sarja
7.00-15 C 5.50 752 198
7.50-15 C 6.00 780 210
”Millimetrinen poikkileikkaussuhde 88” -sarja
125-12 C 3.50 514 127
165-15 C 4.50 652 167
185-14 C 5.50 654 188
195-14 C 5.50 670 198
245-16 C 7.00 798 248
17-15 C tai 5.00 678 17817-380 C 5.00 678 178
17-400 C 19 × 400 mm 702 186
19-400 C 19 × 400 mm 736 200
21-400 C 19 × 400 mm 772 216
Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 44
▼B
TAULUKKO 14
Hyötyajoneuvon renkaat
VYÖRAKENTEISET KEVYEN HYÖTYAJONEUVON RENKAAT, JOTKA ON ASENNETTU
KESKIUOMALLA VARUSTETUILLE VANTEILLE
5º:n millimetrinen sarja
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
125 R 12 C 3.50 510 127
125 R 13 C 3.50 536 127
125 R 14 C 3.00 562 127125 R 15 C 3.50 588 127
135 R 12 C 4.00 522 137
135 R 13 C 4.00 548 137
135 R 14 C 4.00 574 137
135 R 15 C 4.00 600 137
145 R 10 C 4.00 492 147
145 R 12 C 4.00 542 147
145 R 13 C 4.00 566 147
145 R 14 C 4.00 590 147
145 R 15 C 4.00 616 147
155 R 12 C 4.50 550 157
155 R 13 C 4.50 578 157
155 R 14 C 4.50 604 157
155 R 15 C 4.50 630 157
155 R 16 C 4.50 656 157
165 R 13 C 4.50 596 167
165 R 14 C 4.50 622 167
165 R 15 C 4.50 646 167
165 R 16 C 4.50 672 167175 R 13 C 5.00 608 178
175 R 14 C 5.00 634 178
175 R 15 C 5.00 660 178
175 R 16 C 5.00 684 178
185 R 13 C 5.50 624 188
185 R 14 C 5.50 650 188
185 R 15 C 5.50 674 188
185 R 16 C 5.50 700 188
195 R 14 C 5.50 666 198
195 R 15 C 5.50 690 198
195 R 16 C 5.50 716 198
205 R 14 C 6.00 686 208
205 R 15 C 6.00 710 208
205 R 16 C 6.00 736 208
215 R 14 C 6.00 700 218
215 R 15 C 6.00 724 218
215 R 16 C 6.00 750 218
225 R 14 C 6.50 714 228
225 R 15 C 6.50 738 228
225 R 16 C 6.50 764 228
235 R 14 C 6.50 728 2381992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 45
▼B
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
235 R 15 C 6.50 752 238
235 R 16 C 6.50 778 238
17 R 15 C tai 5.00 678 178
17 R 380 C 5.00 678 178
17 R 400 C 19 × 400 mm 698 18619 R 400 C 19 × 400 mm 728 200
Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 46
▼B
TAULUKKO 15
Hyötyajoneuvon renkaat
RISTIKUDOSRAKENTEISET ERIKOISLEVEÄT RENKAAT MONIKÄYTTÖISIIN KUORMA-
AUTOIHIN MAANTIE-, MAASTO- JA MAATALOUSKÄYTÖSSÄ
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
10.5-18 MPT 9 905 270
10.5-20 MPT 9 955 270
12.5-18 MPT 11 990 325
12.5-20 MPT 11 1 040 325
14.5-20 MPT 11 1 095 355
14.5-24 MPT 11 1 195 355
7.50-18 MPT 5.50 885 208
TAULUKKO 16
VYÖRAKENTEISET ERIKOISLEVEÄT RENKAAT MONIKÄYTTÖISIIN KUORMA-AUTOIHIN
MAANTIE-, MAASTO- JA MAATALOUSKÄYTÖSSÄ
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumia)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
10.5 R 20 MPT 9 955 276
12.5 R 20 MPT 11 1 040 330
14.5 R 20 MPT 11 1 095 362
14.5 R 24 MPT 11 1 195 362
Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 47
▼B
TAULUKKO 17
Hyötyajoneuvon renkaat
VYÖRAKENTEISET MATALILLE PERÄVAUNUILLE TARKOITETUT RENKAAT MAANTIE-
KÄYTÖSSÄ
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
5.00 R 8 3.00 467 132
6.00 R 9 4.00 540 160
7.00 R 12 5.00 672 192
7.50 R 15 6.00 772 212
8.25 R 15 6.50 836 234
10.00 R 15 7.50 918 275
TAULUKKO 18
RISTIKUDOSRAKENTEISET MATALILLE PERÄVAUNUILLE TARKOITETUT RENKAAT
MAANTIEKÄYTÖSSÄ
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
6.00-9 4.00 540 160
7.00-12 5.00 672 192
7.00-15 5.00 746 192
7.50-15 6.00 772 212
8.25-15 6.50 836 234
10.00-15 7.50 918 275
200 -15 6.50 730 205
TAULUKKO 19
RISTIKUDOSRAKENTEISET ”75”-SARJAN RENKAAT ASENNETTUINA 15º:n ASENNUSKAR-
TIOLLISILLE VANTEILLE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija
(mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
7.25/75-16.5 tai 7.25-16.5 5.25 695 182
8.00/75-16.5 tai 8.00-16.5 6.00 724 203
8.75/75-16.5 tai 8.75-16.5 6.75 752 224
9.50/75-16.5 tai 9.50-16.5 7.50 781 245
Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 48
▼B
TAULUKKO 20
Hyötyajoneuvon renkaat
RISTIKUDOS- JA VYÖRAKENTEISET RENKAAT ASENNETTUINA TASAPOHJAISILLE TAI
JAETUILLE VANTEILLE RISTIKUDOSRAKENNE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija (mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
3.00-4 2.10 255 81
4.00-4 2.50 312 107
4.00-8 2.50 414 107
5.00-8 3.00 467 132
6.50-10 5.00 588 177
7.00-9 5.00 562 174
7.50-10 5.50 645 207
8.25-10 6.50 698 240
10.50-13 6.00 889 275
10.50-16 6.00 965 275
11.00-16 6.00 952 272
14.00-16 10.00 1 139 375
15 × 4.5-2 3.25 385 122
16 × 6-8 4.33 425 152
18 × 7-8 (1) 4.33 462 173
21 × 4 2.32 565 113
21 × 8-9 6.00 535 200
23 × 9-10 6.50 595 225
22 × 4.5 3.11 595 13223 × 5 3.75 635 155
25 × 6 3.75 680 170
27 × 6 4.33 758 188
27 × 10-12 8.00 690 255
28 × 6 3.75 760 170
28 × 9-15 7.00 707 216
(8.15-15) 7.00 707 216
29 × 7 5.00 809 211
29 × 8 6.00 809 243
9.00-15 6.00 840 249
2.50-15 7.50 735 250
3.00-15 8.00 840 300
(1) Merkitty myös 18 × 7.
VYÖRAKENNE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija (mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
6.50 R 10 5.00 588 177
7.00 R 15 5.50 746 197
7.50 R 10 5.50 645 20715 × 4.5 R 8 3.25 385 122
16 × 6 R 8 4.33 425 152
18 × 7 R 8 4.33 462 173
560 × 165 R 11 5.00 560 1751992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 49
▼B
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Ulkohalkaisija (mm)Poikkileikkausleveys
(mm)
680 × 180 R 15 5.00 680 189
Toleranssit: ks. liitteessä II oleva 6.1.4 ja 6.1.5 kohta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 50
▼B
TAULUKKO 21
Kuorma-autojen, linja-autojen, perävaunujen ja monikäyttöisten henkilöautojen renkaat tavano-
maisessa maantiekäytössä
RISTIKUDOS- JA VYÖRAKENTEISET 5º:n KESKIUOMALLA TAI MATALALLA KESKIUO-
MALLA VARUSTETUILLE VANTEILLE ASENNETUT RENKAAT
Renkaan kokomerkintä
Mittavanteen
leveys
(tuumia)Poikkileik-
kaus-leveys
(mm) (1)Ulkohalkaisija
Ristikudos VyöMaantiekulu-
tuspinta
(mm)(2)Talvirengas
(mm) (2)
6.00-16LT 6.00 R 16LT 4.50 173 732 743
6.50-16LT 6.50 R 16LT 4.50 182 755 767
6.70-15LT 6.70 R 15LT 5.00 191 722 733
7.00-13LT 7.00 R 13LT 5.00 187 647 658
7.00-14LT 7.00 R 14LT 5.00 187 670 681
7.00-15LT 7.00 R 15LT 5.50 202 752 763
7.00-16LT 7.00 R 16LT 5.50 202 778 788
7.10-15LT 7.10 R 15LT 5.00 199 738 7497.50-15LT 7.50 R 15LT 6.00 220 782 794
7.50-16LT 7.50 R 16LT 6.00 220 808 819
8.25-16LT 8.25 R 16LT 6.50 241 859 869
9.00-16LT 9.00 R 16LT 6.50 257 890 903
D78-14LT DR78-14LT 5.00 192 661 672
E78-14LT ER78-14LT 5.50 199 667 678
C78-15LT CR78-15LT 5.00 187 672 683
G78-15LT GR78-15LT 6.00 212 711 722
H78-15LT HR78-15LT 6.00 222 727 730
L78-15LT LR78-15LT 6.50 236 749 760
F78-16LT FR78-16LT 5.50 202 721 732
H78-16LT HR78-16LT 6.00 222 753 764
L78-16LT LR78-16LT 6.50 236 775 786
(1) Renkaan kokonaisleveydet saavat ylittää edellä mainitut poikkileikkausleveydet 8 prosentilla.
(2) Toleranssi + 8 % edellä mainittujen ulkohalkaisijan ja vanteen nimellisen halkaisijan erotuksesta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 51
▼B
TAULUKKO 22
Kuorma-autojen, linja-autojen, perävaunujen ja monikäyttöisten henkilöautojen renkaat tavano-
maisessa maantiekäytössä
RISTIKUDOS- JA VYÖRAKENTEISET 15º:n KESKIUOMALLA VARUSTETUILLE VANTEILLE
ASENNETUT RENKAAT
TAULUKKO 22.1
Renkaan kokomerkintä
Mittavanteen
leveys
(tuumaa)Poikkileik-
kausleveys
(mm) (1)Ulkohalkaisija
Ristikudos VyöMaantiekulu-
tuspinta
(mm)(2)Talvirengas
(mm) (2)
7-14.5LT — 6.00 185 677 —
8-14.5LT — 6.00 203 707 —
9-14.5LT — 7.00 241 711 —
7-17.5LT 7 R 17.5LT 5.25 189 758 769
8-17.5LT 8 R 17.5LT 5.25 199 788 799
(1) Renkaan kokonaisleveydet saavat ylittää edellä mainitut poikkileikkausleveydet 8 prosentilla.
(2) Toleranssi + 8 % edellä mainittujen ulkohalkaisijan ja vanteen nimellisen halkaisijan erotuksesta.
TAULUKKO 22.2
Renkaan kokomerkintä
Mittavan-
teen leveys
(tuumia)Poikkileik-
kausleveys
(mm) (1)Ulkohalkaisija
Ristikudos VyöMaantieku-
lutuspinta
(mm) (2)Talvirengas
(mm) (2)
8.00-16.5LT 8.00 R 16.5LT 6.00 203 720 730
8.75-16.5LT 8.75 R 16.5LT 6.75 222 748 759
9.50-16.5LT 9.50 R 16.5LT 6.75 241 776 787
10-16.5LT 10 R 16.5LT 8.25 264 762 773
10-17.5LT 10 R 17.5LT 8.25 264 787 798
12-16.5LT 12 R 16.5LT 9.75 307 818 831
30 × 9.50-16.5LT 30 × 9.50 R 16.5LT 7.50 240 750 761
31 × 10.50-16.5LT 31 × 10.50 R 16.5LT 8.25 266 775 787
33 × 10.50-16.5LT 33 × 12.50 R 16.5LT 9.75 315 826 838
37 × 10.50-16.5LT 37 × 14.50 R 16.5LT 11.25 365 928 939
(1) Renkaan kokonaisleveydet saavat ylittää edellä mainitut poikkileikkausleveydet 7 prosentilla.
(2) Toleranssi + 8 % edellä mainittujen ulkohalkaisijan ja vanteen nimellisen halkaisijan erotuksesta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 52
▼B
TAULUKKO 23
Kuorma-autojen, linja-autojen ja perävaunujen renkaat tavanomaisessa maantiekäytössä
RISTIKUDOS- JA VYÖRAKENTEISET 15º:n KESKIUOMALLA VARUSTETUILLE VANTEILLE
ASENNETUT RENKAAT
Renkaan kokomerkintä
Mittavan-
teen leveys
(tuumaa)Poikkileik-
kausleveys
(mm) (1)Ulkohalkaisija
Ristikudos VyöMaantieku-
lutuspinta
(mm) (2)Paksu
kulutus-
pinta
(mm) (2)Talvirengas
(mm) (2)
Normaalipoikkileikkaus renkaat
7-22.5 7 R 22.5 5.25 178 878 — 894
8-19.5 8 R 19.5 6.00 203 859 — 876
8-22.5 8 R 22.5 6.00 203 935 — 952
9-22.5 9 R 22.5 6.75 229 974 982 992
10-22.5 10 R 22.5 7.50 254 1019 1 031 1 038
11-22.5 11 R 22.5 8.25 279 1054 1 067 1 03711-24.5 11 R 24.5 8.25 279 1104 1 118 1 123
12-22.5 12 R 22.5 9.00 300 1085 1 099 1 104
12-24.5 12 R 24.5 9.00 300 1135 1 150 1 155
12.5-22.5 12.5 R 22.5 9.00 302 1085 1 099 1 104
12.5-22.5 12.5 R 24.5 9.00 302 1135 1 150 1 155
Leveäpohjaiset renkaat
14-17.5 14 R 17.5 10.50 349 907 — 921
15-19.5 15 R 19.5 11.75 389 1005 — 1 019
15-22.5 15 R 22.5 11.75 389 1082 — 1 095
16.5-19.5 16.5 R 19.5 13.00 425 1052 — 1 068
16.5-22.5 16.5 R 22.5 13.00 425 1128 — 1 144
18-19.5 18 R 19.5 14.00 457 1080 — 1 096
18-22.5 18 R 22.5 14.00 457 1158 — 1 172
19.5-19.5 19.5 R 19.5 15.00 495 1138 1 156
(1) Renkaan kokonaisleveydet saavat ylittää edellä mainitut poikkileikkausleveydet 6 prosentilla.
(2) Toleranssi + 5 % edellä mainittujen ulkohalkaisijan ja vanteen nimellisen halkaisijan erotuksesta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 53
▼B
TAULUKKO 24
Kuorma-autojen, linja-autojen ja perävaunujen renkaat tavanomaisessa maantiekäytössä
RISTIKUDOS- JA VYÖRAKENTEISET 5º:n KESKIUOMALLA VARUSTETUILLE VANTEILLE
ASENNETUT RENKAAT
Renkaan kokomerkintä
Mittavan-
teen
leveys
(tuumaa)Poikki-
leikkaus-
leveys
(mm) (1)Ulkohalkaisija
Ristikudos VyöMaantie-
kulutus-
pinta
(mm) (2)Paksu
kulutus-
pinta
(mm) (2)Talvir-
engas
(mm) (2)
— 8R14LT 7.00 216 667 — —
9-15LT — 8.00 254 744 755 —
10-15LT 10R15LT 8.00 264 773 783 —
10-16LT — 8.00 264 798 809 —
11-14LT — 8.00 279 752 763 —
11-15LT 11R15LT 8.00 279 777 788 —
11-16LT — 8.00 279 803 813 —
12-15LT — 10.00 318 823 834 —
— 9R15LT 8.00 254 744 755 752
24 × 7.50-13LT 24 × 7.50R13LT 6.00 191 597 609 604
27 × 8.50-14LT 27 × 8.50-14LT 7.00 218 674 685 680
28 × 8.50-15LT 28 × 8.50-15LT 7.00 218 699 711 705
29 × 9.50-15LT 29 × 9.50-15LT 7.50 240 724 736 731
30 × 9.50-15LT 30 × 9.50-15LT 7.50 240 750 761 756
31 × 10.50-15LT 31 × 10.50-15LT 8.50 268 775 787 781
31 × 11.50-15LT 31 × 11.50-15LT 9.00 290 775 787 781
32 × 11.50-15LT 32 × 11.50-15LT 9.00 290 801 812 80733 × 12.50-15LT 33 × 12.50-15LT 10.00 318 826 838 832
35 × 12.50-15LT 35 × 12.50-15LT 10.00 318 877 888 883
37 × 12.50-15LT 37 × 12.50-15LT 10.00 318 928 939 934
31 × 13.50-15LT 31 × 13.50-15LT 11.00 345 775 787 781
37 × 14.50-15LT 37 × 14.50-15LT 12.00 372 928 939 934
31 × 15.50-15LT 31 × 15.50-15LT 12.00 390 775 787 781
(1) Renkaan kokonaisleveydet saavat ylittää edellä mainitut poikkileikkausleveydet 6 prosentilla.
(2) Toleranssi + 6 % edellä mainittujen ulkohalkaisijan ja vanteen nimellisen halkaisijan erotuksesta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 54
▼B
TAULUKKO 25
Kuorma-autojen, linja-autojen ja perävaunujen renkaat tavanomaisessa maantiekäytössä
RISTIKUDOS- JA VYÖRAKENTEISET MONIOSAISILLE VANTEILLE ASENNETUT
RENKAAT
Renkaan kokomerkintä
Mittavan-
teen leveys
(tuumaa)Poikkileik-
kausleveys
(mm) (1)Ulkohalkaisija
Ristikudos VyöMaantieku-
lutuspinta
(mm) (2)Paksu
kulutus-
pinta
(mm) (2)Talvirengas
(mm) (2)
6.50-20 6.50R20 5.00 184 878 — 1 043
7.00-15TR 7.00R15TR 5.50 199 777 — 962
7.00-17 7.00R17 5.50 199 828 — 843
7.00-18 7.00R18 5.50 199 853 — 868
7.00-20 7.00R20 5.50 199 904 — 919
7.50-15TR 7.50R15TR 6.00 215 808 — 825
7.50-17 7.50R17 6.00 215 859 — 876
7.50-18 7.50R18 6.00 215 884 — 901
7.50-20 7.50R20 6.00 215 935 — 952
8.25-15TR 8.25R15TR 6.50 236 847 855 865
8.25-17 8.25R17 6.50 236 898 906 915
8.25-20 8.25R20 6.50 236 974 982 992
9.00-15TR 9.00R15TR 7.00 259 891 904 911
9.00-20 9.00R20 7.00 259 1019 1 031 1 038
10.00-15TR 10.00R15TR 7.50 278 927 940 946
10.00-20 10.00R20 7.50 278 1054 1 067 1 073
10.00-22 10.50R22 7.50 278 1104 1 118 1 12311.00-15TR 11.00R15TR 8.00 293 958 972 977
11.00-20 11.00R20 8.00 293 1085 1 099 1 104
11.00-22 11.00R22 8.00 293 1135 1 150 1 155
11.00-24 11.00R24 8.00 293 1186 1 201 1 206
11.50-20 11.50R20 8.00 296 1085 1 099 1 104
11.50-22 11.50R22 8.00 296 1135 1 150 1 155
12.50-20 12.00R20 8.50 315 1125 — 1 146
12.50-24 12.00R24 8.50 315 1226 1 247
(1) Renkaan kokonaisleveydet saavat ylittää edellä mainitut poikkileikkausleveydet 6 prosentilla.
(2) Toleranssi + 6 % edellä mainittujen ulkohalkaisijan ja vanteen nimellisen halkaisijan erotuksesta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 55
▼B
TAULUKKO 26
Kuorma-autojen ja perävaunujen renkaat maantiekäytössä ajettaessa rajoitetulla nopeudella
RISTIKUDOS- JA VYÖRAKENTEISET MONIOSAISILLE VANTEILLE ASENNETUT
RENKAAT
Renkaan kokomerkintä
Mittavanteen
leveys
(tuumaa)Poikkileik-
kausleveys
(mm) (1)Ulkohalkaisija
Ristikudos VyöMaantiekulu-
tuspinta
(mm)(2)Talvirengas
(mm) (2)
13.00-20 13.00R20 9.00 340 1 177 1200
14.00-20 14.00R20 10.00 375 1 241 1266
14.00-24 14.00R24 10.00 375 1 343 1368
(1) Renkaan kokonaisleveydet saavat ylittää edellä mainitut poikkileikkausleveydet 6 prosentilla.
(2) Toleranssi + 6 % edellä mainittujen ulkohalkaisijan ja vanteen nimellisen halkaisijan erotuksesta.
TAULUKKO 27
Asuntoautojen renkaat maantiekäytössä
RISTIKUDOSRAKENNE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen leveys
(tuumaa)Poikkileikkausleveys
(mm) (1)Ulkohalkaisija
(mm) (2)
15º:n asennuskartiolliselle vanteelle asennetut renkaat
7-14.5 MH 6.00 185 677
8-14.5 MH 6.00 203 707
9-14.5 MH 7.00 241 711
5º:n asennuskartiolliselle ja matalalla keskiuomalla varustetulle vanteelle asennetut renkaat
7.00-15 MH 5.50 202 752
(1) Renkaan kokonaisleveydet saavat ylittää edellä mainitut poikkileikkausleveydet 8 prosentilla.
(2) Toleranssi + 8 % edellä mainittujen ulkohalkaisijan ja vanteen nimellisen halkaisijan erotuksesta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 56
▼B
TAULUKKO 28
Kaivos- ja metsätyökoneisiin tarkoitetut renkaat tilapäisessä maantiekäytössä
RISTIKUDOSRAKENNE
Renkaan kokomerkintäMittavanteen
leveys
(tuumaa)Poikkileikkausle-
veys
(mm) (1)Ulkohalkaisija
Vetokulutuspinta
(mm) (2)Paksu vetokulu-
tuspinta
(mm) (2)
15º:n keskiuomalla varustetuille vanteille asennetut renkaat
7.00-20ML 5.50 199 919 —
7.50-20ML 6.00 215 952 —
8.25-20ML 6.50 236 992 —9.00-20ML 7.00 259 1038 106310.00-20ML 7.50 278 1073 109910.00-22ML 7.50 278 1123 1150
10.00-20ML 7.50 278 1174 1200
11.00-20ML 8.00 293 1104 113111.00-22ML 8.00 293 1155 118211.00-24ML 8.00 293 1206 1233
12.00-20ML 8.50 315 1146 1173
12.00-24ML 8.50 315 1247 127513.00-20ML 9.00 340 1200 —13.00-24ML 9.00 340 1302 —14.00-20ML 10.00 375 1266 —
14.00-24ML 10.00 375 1368 —
Molemminpuolisella varmuusolakkeella varustetuille vanteille asennetut renkaat
11.00-25ML 8.50 298 1206 1233
12.00-21ML 8.50 315 1146 117512.00-25ML 8.50 315 1247 127513.00-25ML 10.00 351 1302 —14.00-21ML 10.00 375 1266 —
14.00-25ML 10.00 375 1368 —
15º:n keskiuomalla varustetuille vanteille asennetut renkaat
9-22.5ML 6.75 229 992 —
10-22.5ML 7.50 254 1038 —11-22.5ML 8.25 279 1073 —11-24.5ML 8.25 279 1123 —12-22.5ML 9.00 300 1104 —
15º:n keskiuomalla varustetuille vanteille asennetut renkaat
14-17.5ML 10.50 349 921 —
15-19.5ML 11.75 389 1019 —
15-22.5ML 11.75 389 1095 —16.5-19.5ML 13.00 425 1068 —16.5-22.5ML 13.00 425 1144 —18-19.5ML 14.00 457 1096 —
18-22.5ML 14.00 457 1172 —
19.5-19.5ML 15.00 495 1156 —1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 57
▼B
Renkaan kokomerkintäMittavanteen
leveys
(tuumaa)Poikkileikkausle-
veys
(mm) (1)Ulkohalkaisija
Vetokulutuspinta
(mm) (2)Paksu vetokulu-
tuspinta
(mm) (2)
23-23.5ML 17.00 584 1320 —
(1) Renkaan kokonaisleveydet saavat ylittää edellä mainitut poikkileikkausleveydet 8 prosentilla.
(2) Toleranssi + 6 % edellä mainittujen ulkohalkaisijan ja vanteen nimellisen halkaisijan erotuksesta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 58
▼B
Lisäys 6
RENKAAN MITTOJEN MITTAUSMENETELMÄ
(ks. liite II, 6.1.3 kohta)
A OSA: HENKILÖAUTON RENKAAT
1.1 Rengas asennetaan valmistajan liitteen I lisäyksessä 1 olevan 6.11
kohdan mukaisesti osoittamalle mittavanteelle.
1.2 Renkaan paine säädetään seuraavasti:1.2.1 tavalliset puolivyörenkaat 1,7 bar,
1.2.2 ristikudosrenkaat jäljempänä esitettyyn paineeseen (bar):
KudoslukuNopeusluokka
L,M,N P,Q,R,S T, U, H, V
4 1,7 2,0 —
6 2,1 2,4 2,6
8 82,5 2,8 3,0
1.2.3 tavalliset vyörenkaat 1,8 bar,
1.2.4 vahvistetut renkaat 2,3 bar ja
1.2.5 T-tyyppiset tilapäiskäyttöön tarkoitetut vararenkaat 4,2 bar.
2 Vanteelleen asennettua rengasta pidetään ympäröivän huoneen
lämpötilassa vähintään 24 tuntia, lukuun ottamatta liitteessä II
olevassa 6.2.3 kohdassa tarkoitettua tapausta.
3 Paine säädetään uudestaan 1.2 kohdan mukaiseen arvoon.
4 Kokonaisleveys mitataan tulkilla kuudesta tasavälisestä pisteestä
suojaavat ulokkeet ja nauhat mukaan lukien. Suurin näin saatu
mittaustulos otetaan kokonaisleveydeksi.
5 Ulkohalkaisija määritetään mittaamalla suurin kehän pituus ja jaka-
malla näin saatu luku π:llä (3.1416).
B OSA: HYÖTYAJONEUVON RENKAAT
1 Rengas asennetaan valmistajan liitteen I lisäyksessä 1 olevan 6.11
kohdan mukaisesti osoittamalle mittavanteelle ja paineistetaan
valmistajan liitteen I lisäyksessä 1 olevan 6.12 kohdan mukaisestiosoittamaan paineeseen.
2 Vanteelleen asennettua rengasta pidetään ympäröivän laboratorion
lämpötilassa vähintään 24 tuntia.
3 Paine säädetään uudestaan 1 kohdan mukaiseen arvoon.
4 Kokonaisleveys mitataan tulkilla kuudesta tasavälisestä pisteestä
suojaavat ulokkeet ja nauhat mukaan lukien. Suurin näin saatu
mittaustulos otetaan kokonaisleveydeksi.
5 Ulkohalkaisija määritetään mittaamalla suurin kehän pituus ja jaka-
malla näin saatu luku π:llä (3.1416).1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 59
▼B
Lisäys 7
KUORMITUS-/NOPEUSTESTIN MENETTELY (1)
(ks. liite II, 6.2 kohta)
A OSA: HENKILÖAUTON RENKAAT
1 Renkaalle suoritettavat valmistelut
1.1 Rengas asennetaan valmistajan liitteen I lisäyksessä 1 olevan 6.11
kohdan mukaisesti osoittamalle testivanteelle.
1.2 Se paineistetaan jäljempänä olevan taulukon mukaiseen tarvittavaan
paineeseen:
Testipaine (bar)
NopeusluokkaRistikudosrenkaat VyörenkaatPuolivyör-
enkaat
Kudosluku
VakioVahvis-
tettuVakio
468
L,M,N 2,3 2,7 3,0 2,4 — —
P,Q,R,S 2,6 3,0 3,3 2,6 3,0 2,6
T,U,H 2,8 3,2 3,5 2,8 3,2 2,8
V 3,0 3,4 3,7 3,0 — —
T-tyyppisessä tilapäiskäyttöön tarkoitetussa vararenkaassa: 4,2 baariin.
1.3 Valmistaja saa perustellusta syystä käyttää 1.2 kohdasta poikkeavia
täyttöpaineita. Silloin rengas paineistetaan tuohon paineeseen (ks. liit-
teen I lisäyksessä 1 oleva 6.14 kohta).
1.4 Renkaan ja vanteen kokoonpanoa pidetään testaushuoneen lämpöti-
lassa vähintään kolme tuntia.
1.5 Paine säädetään uudestaan 1.2 tai 1.3 kohdan mukaiseen arvoon.
2 Testin suoritus
2.1 Renkaan ja vanteen kokoonpano asennetaan testiakselille ja painetaan
sileäpintaista pyörää vasten, jonka halkaisija on 1,70 m ± 1 % tai 2 m
±1% .
2.2 Kuormitetaan testiakselia kuormalla, joka on 80 %:2.2.1 suurimmasta kuormasta, joka vastaa nopeusluokkatunnuksella L-H
varustettujen renkaiden kantavuuslukua,
2.2.2 suurimmasta kuormasta, joka vastaa nopeusluokkatunnuksella ”V”
varustettujen renkaiden suurinta nopeutta 240 km/h (ks. liitteessä II
oleva 2.31.2 kohta).
2.3 Testin kuluessa renkaan painetta ei saa korjata ja testikuorma on
pidettävä vakiona.
2.4 Testin aikana testaushuoneen lämpötila on pidettävä välillä 20 ºC ja
30 ºC tai korkeammassa lämpötilassa, jos valmistaja suostuu.
2.5 Testi suoritetaan keskeytyksittä seuraavien yksityiskohtien mukai-
sesti:
2.5.1 aika, joka kuluu nopeudesta nolla testin alkamisnopeuteen: 10
minuuttia;
2.5.2 testin alkamisnopeus: renkaan tyypin suurimmalle nopeudelle
määritelty nopeus vähennettynä 40 km/h nopeudella sileäpintaisen1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 60
(1) Kun on kyse hyötyajoneuvon renkaista, jotka on tarkoitettu ajoneuvoihin, joiden suurin
nopeus on yli 150 km/h, renkaan valmistajan on saatava tutkimuslaitos vakuuttuneeksisiitä, että hänen testausmenetelmänsä ja tuloksensa ovat hyväksyttäviä, kunnes yhden-
mukaisista testaumenettelyistä on sovittu
▼B
pyörän halkaisijan ollessa 1,70 m + 1 % tai nopeudella 30 km/h
sileäpintaisen pyörän halkaisijan ollessa 2 m ± 1 %;
2.5.3 nopeusasteikon välit: 10 km/h;
2.5.4 testin kesto kullekin nopeudelle viimeistä lukuun ottamatta: 10 min;
2.5.5 testin viimeisellä nopeudella kesto: 20 min;2.5.6 suurin testinopeus: renkaalle määritetty suurin nopeus vähennettynä
10 km/h nopeudella sileäpintaisen pyörän halkaisijan ollessa 1,70 m
± 1 % tai renkaalle määritetty suurin nopeus sileäpintaisen pyörän
halkaisijan ollessa 2 m ± 1 %.
3 Vastaavat testausmenetelmät
Jos muuta kuin 2 kohdassa esitettyä menetelmää käytetään, sen
vastaavuus on osoitettava.
B OSA: HYÖTYAJONEUVOJEN RENKAAT(
1)
1 Renkaalle suoritettavat valmistelut
1.1 Uusi rengas asennetaan valmistajan liitteen I lisäyksessä 1 olevan
6.11 kohdan mukaisesti osoittamalle testivanteelle.
1.2 Kun testataan sisärenkaalla varustettuja renkaita, käytetään uutta
sisärengasta tai sisärenkaan, venttiilin ja vannenauhan yhdistelmää
(tarpeen mukaan).
1.3 Rengas paineistetaan vastaamaan renkaan valmistajan liitteen I
lisäyksessä 1 olevan 6.14 kohdan mukaisesti osoittamaa paine-
luokkaa.
1.4 Renkaan ja vanteen kokoonpanoa pidetään testaushuoneen lämpöti-
lassa vähintään kolme tuntia.
1.5 Paine säädetään uudestaan 1.3 kohdassa määriteltyyn arvoon.
2 Testin suoritus
2.1 Renkaan ja vanteen kokoonpano asennetaan testiakselille ja painetaan
sileäpintaista moottorikäyttöistä rumpua vasten, jonka halkaisija on
1,70 m ± 1 % ja jonka pinta on vähintään yhtä leveä kuin renkaan
kulutuspinta.
2.2 Kuormitetaan testiakselia jäljempänä olevan taulukon kuormitus-/
nopeustestiohjelman mukaisesti sarjalla testikuormia, jotka on ilmoi-
tettu prosentteina lisäyksessä 2 osoitetusta kuormasta, vastapäätä
renkaan kylkeen merkittyä kantavuuslukua. Kun renkaalla on sekä
yksittäisasennuksessa että pariasennuksessa käytettävät kantavuus-
luvut, yksittäisasennuksessa käytettävä vertailukuorma otetaan
testikuormien perustaksi.
2.3 Testin kuluessa renkaan painetta ei saa korjata ja testikuorma on
pidettävä vakiona kunkin kolmen testivaiheen ajan.
2.4 Testin aikana testaushuoneen lämpötila on pidettävä välillä 20 ºC ja
30 ºC tai korkeammassa lämpötilassa, jos valmistaja suostuu.
2.5 Testi suoritetaan keskeytyksittä.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 61
(1) Kun on kyse henkilöauton renkaista (Z luokitetut renkaat), jotka on tarkoitettu ajoneu-
voihin, joiden suurin nopeus on yli 150 km/h, renkaan valmistajan on saatavatutkimuslaitos vakuuttuneeki siitä, että hänen testausmenetelmänsä ja tuloksensa ovat
hyväksyttäviä, kunnes yhdenmukaisista testaumenettelyistä on sovittu.
▼B
3 Vastaavat testausmenetelmät
Jos muuta kuin 2 jaksossa esitettyä menetelmää käytetään, sen
vastaavuus on osoitettava.
KUORMITUS-/NOPEUSTESTIOHJELMA
KantavuuslukuRenkaan
nopeus-
luokka-
tunnusTestirummun pyörimis-
nopeu s(1/min )(1)Pyörälle asetettu kuorma prosentteina
kantavuuslukua vastaavasta kuormasta
VyörengasRistiku-
dosrengas7h 1 6h 2 4h
122 tai yli F 100 100
66 % 84 % 101 %G 125 100
J 150 125
K 175 150
L 200 —
M 225 —
121taialleF100100
G125125
J150150
K175175
L20017570%88%106%
4h6h
M25020075%97%114%
N275—75%97%114%
P300—75%97%114%
(1)”Erikoiskäyttö”renkaat(ks.liitteessäIIoleva2.1.3jakso)ontestattavanopeudella,jokaon85%
vastaavilletavallisillerenkailleedellämäärätystätestirummunpyörimisnopeudesta.1992L0023—FI—04.08.2001  —002.001—62
Lisäys 8
KANTAVUUDEN VAIHTELU NOPEUDEN MUKAAN
Hyötyajoneuvon renkaat
VYÖ- JA RISTIKUDOSRAKENNE
(ks. liite II, 2.30, 2.31 ja 6.2.4 kohta)
NopeusKantavuuden vaihtelu
Kaikki kantavuusluvut Kantavuusluvut ≥122 (1) Kantavuusluvut ≤121 (1)
Nopeusluokkatunnus Nopeusluokkatunnus Nopeusluokkatunnus
FGJKLMLMN P (2)
0 + 150 + 150 + 150 + 150 + 150 + 150 + 110 + 110 + 110 + 110
5 + 110 + 110 + 110 + 110 + 110 + 110 + 90 + 90 + 90 + 90
10 + 80 + 80 + 80 + 80 + 80 + 80 + 75 + 75 + 75 + 7515 + 65 + 65 + 65 + 65 + 65 + 65 + 60 + 60 + 60 + 60
20 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50
25 + 35 + 35 + 35 + 35 + 35 + 35 + 42 + 42 + 42 + 4230 + 25 + 25 + 25 + 25 + 25 + 25 + 35 + 35 + 35 + 3535 + 19 + 19 + 19 + 19 + 19 + 19 + 29 + 29 + 29 + 29
40 + 15 + 15 + 15 + 15 + 15 + 15 + 25 + 25 + 25 + 25
45 + 13 + 13 + 13 + 13 + 13 + 13 + 22 + 22 + 22 + 2250 + 12 + 12 + 12 + 12 + 12 + 12 + 20 + 20 + 20 + 2055 + 11 + 11 + 11 + 11 + 11 + 11 + 17,5 + 17,5 + 17,5 + 17,5
60 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 15,0 + 15,0 + 15,0 + 15,0
65 + 7,5 + 8,5 + 8,5 + 8,5 + 8,5 + 8,5 + 13,5 + 13,5 + 13,5 + 13,570 + 5,0 + 7,0 + 7,0 + 7,0 + 7,0 + 7,0 + 12,5 + 12,5 + 12,5 + 12,575 + 2,5 + 5,5 + 5,5 + 5,5 + 5,5 + 5,5 + 11,0 + 11,0 + 11,0 + 11,0
80 0 + 4,0 + 4,0 + 4,0 + 4,0 + 4,0 + 10,0 + 10,0 + 10,0 + 10,0
85 − 3 + 2,0 + 3,0 + 3,0 + 3,0 + 3,0 + 8,5 + 8,5 + 8,5 + 8,590 − 6 0 + 2,0 + 2,0 + 2,0 + 2,0 + 7,5 + 7,5 + 7,5 + 7,5▼B1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 63
NopeusKantavuuden vaihtelu
Kaikki kantavuusluvut Kantavuusluvut ≥122 (1) Kantavuusluvut ≤121 (1)
Nopeusluokkatunnus Nopeusluokkatunnus Nopeusluokkatunnus
FGJKLMLMN P (2)
95 − 10 − 2,5 + 1,0 + 1,0 + 1,0 + 1,0 + 6,5 + 6,5 + 6,5 + 6,5
100 − 15 − 5 0 0 0 0 + 5,0 + 5,0 + 5,0 + 5,0105 − 8 − 2 0 0 0 + 3,75 + 3,75 + 3,75 + 3,75
110 − 13 − 4 0 0 0 + 2,5 + 2,5 + 2,5 + 2,5
115 − 7 − 3 0 0 + 1,25 + 1,25 + 1,25 + 1,25
1 2 0 − 1 2 − 700 0000
125 0 − 2,5 0 0 0
130 0 − 5000
135 − 7,5 − 2,5 0 0
140 −1 0 −5 0 0
145 − 7,5 − 2,5 0
150 −1 0 −5 0
155 − 7,5 − 2,5
160 −1 0 −5
(1) Kantavuusluvut viittaavat yksittäisasennukseen (ks. liite II 2.28.2 kohta).
(2) Kantavuuden vaihtelut eivät ole sallittuja yli 160 km/h nopeuksilla. Nopeusluokkatunnuksille ”Q” ja yli osoitetaan nopeusluokkatunnusta vasta avassa nopeusluo-
kassa (ks. liite II, 2.29.3 kohta) renkaan suurin sallitt nopeus.▼B1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 64
▼B
LIITE III
AJONEUVOJEN ►M1 EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ ◄ KOSKEVAT
HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET RENKAIDEN ASENTAMISEN
OSALTA
1 ►M1EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN ◄HAKEMINEN AJONEU-
VOTYYPILLE
1.1 Ajoneuvotyypin renkaita koskevan ►M1EY-
tyyppihyväksyntähakemuksen ◄jättää ajoneuvon valmistaja tai
valmistajan edustaja.
1.2 Siihen liitetään kolmena kappaleena kuvaus ajoneuvotyypistä ja sen
renkaista kokomerkintöineen, nopeusluokkineen ja kantavuuslu-
kuineen mukaan lukien kaikki tilapäisesti käytettävät varayksiköt,
joihin se voidaan asentaa (ks. liitteen 1 ilmoituslomake).
1.3 Hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo on jätettävä
►M1EY-tyyppihyväksyntätestien ◄suorittamisesta vastaavalle
tutkimuslaitokselle.
1.4 Ajoneuvon valmistaja tai valmistajan edustaja saa hakea ajoneuvon
►M1EY-tyyppihyväksynnän ◄laajentamista sisältämään ylimää-
räisiä renkaan kokomerkintöjä, nopeusluokkia tai kantavuuslukuja tai
ylimääräistä tilapäisesti käytettävää varayksikköä (ylimääräisiä tila-
päisesti käytettäviä varayksikköjä).
2 AJONEUVON ►M1EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ ◄
2.1 ►M1EY-tyyppihyväksyntä ◄ja►M1EY-tyyppihyväksyn-
tänumero ◄annetaan ajoneuvotyypille, joka on toimitettu tyyppi-
hyväksyttävästi 1 kohdan mukaisesti ja joka täyttää tämän
direktiivin vaatimukset.
2.2 Tämän direktiivin mukainen ilmoitus ajoneuvotyypin ►M1EY-
tyyppihyväksynnästä ◄tai►M1EY-tyyppihyväksynnän ◄
laajennuksesta tai epäämisestä toimitetaan muille jäsenvaltioillelisäyksen 2 mallin mukaisella lomakkeella.
2.3 ►
M1EY-tyyppihyväksyntänumero ◄annetaan kullekin hyväksy-
tylle ajoneuvotyypille. Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa
toiselle ajoneuvotyypille.
3 AJONEUVOTYYPIN MUUTOS
3.1 Ajoneuvotyyppiä koskevista muutoksista on ilmoitettava ►M1EY-
tyyppihyväksynnän ◄antaneelle hyväksyntäviranomaiselle.
►M1EY-tyyppihyväksyntäviranomainen ◄voi joko:
3.1.1 päättää, että tehdyt muutokset eivät todennäköisesti aiheuta olen-
naista kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa täyttää
vaatimukset, tai
3.1.2 evätä muutoksen hyväksymisen.
3.2 Muutokset sisältävän ►M1EY-tyyppihyväksynnän ◄vahvistami-
sesta tai epäämisestä ilmoitetaan muille jäsenvaltioille 2.2 kohdassa
määrättyä menettelyä noudattaen.
4 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
4.1 Ajoneuvot, joihin tätä direktiiviä sovelletaan, on valmistettava niin,
että ne ovat tämän direktiivin asiaa koskevien vaatimusten mukaisia.
4.2 Tuotantoa on valvottava riittävästi, jotta voidaan tarkastaa, että 4.1
jakson vaatimukset täyttyvät,.
4.3 ►M1EY-tyyppihyväksynnän ◄haltijan on erityisesti varmistet-
tava, että ajoneuvon ja tämän direktiivin mukaisesti asennettujen
renkaiden ominaisuuksien yhteensopivuuden tehokkaaksi tarkastami-
seksi on menetelmät.
4.4 ►M1EY-tyyppihyväksyntäviranomainen ◄, joka on antanut
►M1EY-tyyppihyväksynnän ◄, voi milloin tahansa tarkastaa
tuotantoyksikölle soveltuvien valvontamenetelmien vaatimustenmu-
kaisuuden.
4.4.1 Tarkastuksessa testausselosteet ja tuotannon valvontapöytäkirjat on
esitettävä tarkastajalle jokaisella tarkastuskäynnillä.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 65
▼B
4.5 ►M1EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen ◄valtuuttamia tarkas-
tuksia on tavallisesti yksi vuodessa. Jos tarkastuskäynnin aikana
kirjataan kielteisiä tuloksia, ►M1EY-
tyyppihyväksyntäviranomaisen ◄on varmistettava, että aiheelliset
toimenpiteet toteutetaan, jotta tuotanto saatetaan vaatimusten mukai-
seksi mahdollisimman nopeasti.
5 TUOTANNON LOPULLINEN PÄÄTTYMINEN
Jos►M1EY-tyyppihyväksynnän ◄haltija lopettaa tämän direk-
tiivin mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin tuotannon kokonaan,
hänen on ilmoitettava tästä ►M1EY-tyyppihyväksynnän ◄anta-
neelle viranomaiselle. Vastaanottaessaan asiaa koskevan ilmoituksen
viranomaisen on ilmoitettava tästä muille ►M1EY-
tyyppihyväksyntäviranomaisille ◄► M1EY-tyyppihyväksyntäto-
distuksen ◄jäljennöksellä, jonka lopussa on allekirjoitettu ja
päivätty ilmoitus isoin kirjaimin ”TUOTANTO PÄÄTTYNYT”.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 66
▼B
Lisäys 1
ILMOITUSLOMAKE No.… RENKAIDEN ASENNUKSEN OSALTA AJONEUVOTYYPIN
►M1 EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄSTÄ ◄ANNETUN NEUVOSTON DIREKTIIVIN 70/156/
ETY MUKAISESTI
(DIREKTIIVI 92/23/ETY)
1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 67
▼B
Lisäys 2
MALLI
[Enimmäiskoko A4 (210 × 297 mm)]
EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS
(ajoneuvo)
►(1) (2) (3)M11992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 68
▼M1
▼B
▼B
►(1) (2) (3)M11992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 69
▼B
LIITE IV
AJONEUVOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET RENKAIDEN ASENTA-
MISEN OSALTA
1 MÄÄRITELMÄT
2 Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
2.1 ”ajoneuvon ►M1EY-tyyppihyväksynnällä ◄” ajoneuvotyypin
►M1EY-tyyppihyväksyntää ◄renkaiden osalta mukaan lukien
tilapäiseen käyttöön tarkoitetut vararenkaat,
2.2 ”ajoneuvotyypillä” sarjaa ajoneuvoja, jotka eivät eroa merkittävästi
toisistaan, ainakaan mitä tulee ajoneuvotyypin kuhunkin muunnel-
maan, sellaisilta olennaisilta osiltaan, jotka vaikuttaisivat renkaan
kokomerkintään, nopeusluokkatunnukseen tai kantavuuslukuun,
2.3 ”pyörällä” kokonaista pyörää mukaan lukien vanne ja pyörän laippa,
2.4 ”tilapäiskäyttöön tarkoitetulla varapyörällä” ajoneuvotyypin yhdestä
tavallisesta pyörästä poikkeavaa pyörää,
2.5 ”yksiköllä” pyörän ja renkaan kokoonpanoa,
2.6 ”tavallisella yksiköllä” yksikköä, joka voidaan asentaa ajoneuvoon
tavanomaista käyttöä varten,
2.7 ”varayksiköllä” yksikköä, jolla on tarkoitus korvata tavallinen
yksikkösen vikaantuessa. Varayksikkövoi olla seuraavista joko:
2.7.0 ”tavallinen varayksikkö”, joka on yksikkö, joka vastaa ajoneuvo-
tyypin tavallista yksikköä, tai
2.7.1 ”tilapäiseen käyttöön tarkoitettu varayksikkö”, joka on yksikkö, joka
poikkeaa ajoneuvotyypin tavallisista yksiköistä pääominaisuuksiltaan
(esimerkiksi renkaan kokomerkinnältään, toiminnallisilta mitoiltaan,
käyttöolosuhteiltaan tai rakenteeltaan). Se on tarkoitettu tilapäiseen
käyttöön rajoitetuissa olosuhteissa. Tilapäiseen käyttöön tarkoitettu
varayksikkövoi olla seuraavista luokista:
2.7.1.1 1 luokka
yksikkö, joka koostuu pyörästä, joka vastaa tavallisen yksikön
pyörää, ja renkaasta, jonka pääominaisuudet (esimerkiksi mitat,
rakenne) ovat tavallisesta renkaasta poikkeavia,
2.7.1.2 2 luokka
yksikkö, joka koostuu pyörästä ja renkaasta, joiden kummankin
pääominaisuudet ovat tavallisesta yksiköstä poikkeavat, ja joka on
tarkoitettu kuljetettavaksi ajoneuvossa renkaan ollessa paineistettuna
tilapäiseen käyttöön eriteltyyn paineeseen,
2.7.1.3 3 luokka
yksikkö, joka koostuu tavallisesta pyörästä ja renkaasta, jonka
pääominaisuudet poikkeavat tavallisesta renkaasta ja joka on tarkoi-
tettu kuljetettavaksi ajoneuvossa rengas taitettuna ja
paineistamattomana,
2.7.1.4 4 luokka
yksikkö, joka koostuu pyörästä ja renkaasta, joiden kummankin
pääominaisuudet ovat tavallisesta yksiköstä poikkeavat ja joka on
tarkoitettu kuljetettavaksi ajoneuvossa rengas taitettuna ja paineista-
mattomana,
2.8 ”suurimmalla massalla” ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa suurinta
ajoneuvolle teknisesti sallittua arvoa,
2.9 ”suurimmalla akselikuormalla” ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa
suurinta teknisesti sallittua arvoa pystysuoralle kokonaisvoimalle,
joka on kyseessä olevien akseleiden renkaiden kosketuspintojen ja
maan välillä ja joka johtuu sen ajoneuvon osan massasta, jonka akseli
kannattaa. Akselikuormien summa saa olla suurempi kuin ajoneuvon
suurinta massaa vastaava arvo,
2.10 ”toiminnallisilla mitoilla” pyörien ja/tai renkaiden kokoluokasta
(esimerkiksi halkaisija, leveys, poikkileikkaussuhde) ja yksikön
ajoneuvoon asentamisesta johdettuja mittoja (esimerkiksi levypyörän
offset),1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 70
▼B
2.11 ”suurimmalla rakenteellisella nopeudella” suurinta ajoneuvotyypille
hyväksyttyä nopeutta, mukaan lukien sarjatuotannon vaatimustenmu-
kaisuuden tarkastuksissa sallittu toleranssi.
3 AJONEUVOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET RENKAIDEN
ASENTAMISEN OSALTA
3.1 Yleistä
3.1.1 Jollei 3.7.4 kohdan määräyksistä muuta johdu, ajoneuvoon asenne-
tussa renkaassa, tarvittaessa vararengas mukaan lukien, on oltava
liitteessä I olevassa 4 kohdassa tarkoitettu (tarkoitetut) EY-tyyppi-
hyväksyntämerkki (-merkit) tai tyyppihyväksyntämerkki, joka
osoittaa, että rengas on YK/ECE-sääntöjen N:o 30 ja 54 mukainen.
YK/ECE-tyyppihyväksyntämerkkien katsotaan vastaavan ainoastaan
liitteen II mukaisesti myönnettyjä EY-tyyppihyväksyntämerkkejä.
3.2 Renkaan asentaminen
3.2.1 Ajoneuvoon asennettujen renkaiden, lukuun ottamatta tilapäiseen
käyttöön tarkoitettua vararengasta, on oltava rakenteeltaan saman-
laisia (ks. liitteessä II oleva 2.3 kohta).
3.2.2 Yhdelle akselille asennettujen renkaiden on oltava tyypiltään samoja
(ks. liitteessä II oleva 2.1 kohta).
3.2.3
Tilan, jossa pyörä pyörii, on oltava sellainen, että se mahdollistaa
vapaan liikkeen, kun käytetään suurinta sallittua rengaskokoa, ottaen
huomioon valmistajan vaatimukset jousituksesta ja ohjauksesta.
3.3 Kuormitettavuus
3.3.1 Jollei 3.7 kohdan määräyksistä muuta johdu, jokaisen renkaan
mukaan lukien vararengas (jos sellainen on), jolla ajoneuvo on varus-
tettu, suurimman kuormituksen (ks. liitteessä II oleva 2.31 kohta) on
vastattava:
3.3.1.1 kun ajoneuvossa on samantyyppiset renkaat yksittäisasennettuina:
vähintään puolta ajoneuvon valmistajan ilmoittamasta raskaimmin
kuormitetun akselin suurimmasta akselikuormasta (ks. 2.9 kohta),
3.3.1.2 kun ajoneuvossa on useamman kuin yhdentyyppiset renkaat yksittäi-
sasennettuina: vähintään puolta ajoneuvon valmistajan ilmoittamasta
suurimmasta akselikuormasta (ks. 2.9 kohta) kunkin akselin osalta,
3.3.1.3 kun ajoneuvossa on henkilöauton renkaat pariasennettuina: vähintään
0.27 kertaa ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa suurinta akseli-
kuormaa kunkin akselin osalta, tai
3.3.1.4 kun ajoneuvossa on hyötyajoneuvon renkaat pariasennettuina: paria-
sennuksen kantavuusluvun osalta vähintään 0,25 kertaa ajoneuvon
valmistajan ilmoittamaa suurinta akselikuormaa kunkin akselin
osalta.
3.4 Nopeusluokka
3.4.1 Renkaalla, jolla ajoneuvo on tavallisesti varustettu, on oltava
ajoneuvon suurinta rakenteellista nopeutta (ajoneuvon valmistajan
ilmoittama) vastaava nopeusluokkatunnus (ks. liitteessä II oleva 2.29
kohta) tai soveltuva kuormitus-/nopeusyhdistelmä (ks. Iiitteessä II
oleva 2.30 kohta).
3.4.2 Mitä edellä määrätään, ei sovelleta:3.4.2.1 tilapäiseen käyttöön tarkoitettuihin varayksiköihin, joihin sovelletaan
3.8 kohtaa,
3.4.2.2 tavallisilla renkailla tavallisesti varustettuihin ajoneuvoihin, jotka
ajoittain varustetaan talvirenkailla.
Tässä tapauksessa talvirenkaiden nopeusluokkatunnuksen on
kuitenkin vastattava joko suurempaa kuin ajoneuvon suurinta raken-
teellista nopeutta (ajoneuvon valmistajan ilmoittama) tai vähintään
160 km/h nopeutta (tai molempia).
Jos kuitenkin ajoneuvojen suurin rakenteellinen nopeus (ajoneuvon
valmistajan ilmoittama) on suurempi kuin talvirenkaiden nopeusluok-1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 71
▼M1
▼B
▼B
katunnusta vastaava nopeus, suurimman nopeuden varoitusmerkin,
jossa ilmoitetaan talvirenkaiden suurin nopeudenkesto, on oltava
ajoneuvon sisäläl ja sijaittava näkyvällä paikalla kuljettajan helposti
havaittavissa.
3.5 Vararengas
3.5.1 Kun ajoneuvo on varustettu varapyörällä, renkaan on oltava:3.5.1.1 samaa tyyppiä kuin ajoneuvoon asennetut tai hyväksytyt renkaat, tai3.5.1.2 tyypiltään sellainen tilapäiseen käyttöön tarkoitettu vararengas, joka
soveltuu ajoneuvossa missä tahansa paikassa käytettäväksi. Kuiten-
kaan muihin kuin M
1-luokan ajoneuvoihin ei saa asentaa tilapäiseen
käyttöön tarkoitettua vararengasta.
3.5.2 Ajoneuvoista, jotka on varustettu tilapäiseen käyttöön tarkoitetulla
varayksiköllä, on oltava tilapäiseen käyttöön tarkoitetussa varayk-
sikössä tai ajoneuvossa varayksikön lähellä tai kuljettajan
käsikirjassa selvästi ja pysyvästi esitetyt lisätiedot. Ainakin seuraavat
tiedot on oltava:
3.5.2.1 ohje ajaa varovasti tilapäiseen käyttöön tarkoitetun varayksikön
ollessa asennettuna ja asentaa tavallinen yksikkömahdollisimman
pian;
3.5.2.2 ilmoitus siitä, että ei ole sallittua käyttää ajoneuvoa useamman kuin
yhden tilapäiseen käyttöön tarkoitetun varayksikön ollessa samanai-
kaisesti asennettuna;
3.5.2.3 selvä merkintä ajoneuvon valmistajan määrittämästä tilapäiseen
käyttöön tarkoitetun varayksikön renkaan paineistuspaineesta;
3.5.2.4 3- tai 4-luokan tilapäiseen käyttöön tarkoitetuilla varayksiköillä
varustetuissa ajoneuvoissa kuvaus menettelystä renkaan paineistami-
seksi tilapäiseen käyttöön tarkoitettuun paineeseen, kun käytetään
3.6 kohdassa tarkoitettua laitetta.
3.6 Tilapäiseen käyttöön tarkoitetun varayksikön paineistuslaite
3.6.1 Jos ajoneuvo on varustettu 3- tai 4-luokan tilapäiseen käyttöön tarkoi-
tetulla varayksiköllä, ajoneuvossa on oltava laite, jolla rengas voidaan
paineistaa tilapäiseen käyttöön tarkoitettuun paineeseen enintään
viidessä minuutissa.
3.7 Erityistapaukset
3.7.1 O1- ja O2-luokan perävaunujen, joissa on yksittäisasennetut henki-
löauton renkaat ja joiden käyttönopeudet on rajoitettu enintään 100
km/h, osalta kunkin renkaan suurin kuormitus on oltava vähintään
0,45 kertaa perävaunun valmistajan ilmoittama raskaimmin kuormi-
tetun akselin suurin massa. Pariasennetuille renkaille kerroin on 0,24.
3.7.2 Joidenkin hyötyajoneuvon renkailla varustettujen erikoisajoneuvojen
osalta taulukkoa ”Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan” (ks.
kohta 2.30 ja liitteen II lisäys 8) ei sovelleta. Tällöin renkaan suur-
immat kuormitukset suurimpien akselikuormien osalta (ks. tämän
liitteen 3.3.1.2 ja 3.3.1.4 kohta) määritellään kertomalla kantavuus-
lukua vastaava kuorma asiaa koskevalla kertoimella, joka liittyy
ajoneuvon tyyppiin ja sen käyttöön ennemmin kuin ajoneuvon suur-
impaan rakenteelliseen nopeuteen. Tällöin tämän liitteen 3.4.1 jaksoa
ei sovelleta. Tarvittavat kertoimet ovat seuraavat:
3.7.2.1 M3-luokan ajoneuvojen osalta 1,10, kun ajoneuvossa kuljetetaan
seisovia matkustajia eikä käyttönopeus ole suurempi kuin 60 km/h.
Jäsenvaltio voi kuitenkin sallia toiminnallisista syistä käyttönopeuden
nostamisen 80 km/h nopeuteen;
3.7.2.2 edellä tarkoitettujen ajoneuvojen (M3) osalta 1,15, jos ne on tarkoi-
tettu ainoastaan kaupunkireiteille, joissa on useita pysäkkejä;
3.7.2.3 N-luokan julkisiin tarkoituksiin tarkoitettujen ajoneuvojen, joita
käytetään alhaisilla nopeuksilla lyhyitä matkoja kaupunki- tai esikau-
punkikäytössä, kuten lakaisukoneet tai jäteautot, osalta 1,10.
3.7.3 Kun M1-luokan moottoriajoneuvo hinaa perävaunua, lisäkuorma
perävaunun kytkentälaitteessa saa johtaa suurimman kuorman ylityk-
seen enintään 15 %:lla, jos käyttönopeus on rajoitettu 100 km/h
nopeuteen tai sen alle ja käytetään vähintään 0,2 baarilla lisättyä
paineistuspainetta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 72
▼B
3.7.4 Ajoneuvoon, jossa on erityisten käyttöolosuhteiden vuoksi muut kuin
henkilöauton renkaat tai hyötyajoneuvon renkaat (esimerkiksi maata-
lous- ja teollisuustyökoneiden renkaat, moottoripyörän renkaat),
liitteen II vaatimuksia ei sovelleta, jos ►M1EY-
tyyppihyväksyntäviranomainen ◄hyväksyy, että asennetut renkaat
ovat sopivia ajoneuvon käyttöolosuhteisiin.
3.8 Vaatimukset tilapäiseen käyttöön tarkoitettujen varayksiköiden
osalta
3.8.1 Tilapäiseen käyttöön tarkoitettujen vararenkaiden nopeusluokan on
vastattava vähintään 120 km/h (nopeusluokkatunnus L).
3.8.2 Ajoneuvoon tilapäistä käyttöä varten asennettuna pyörän ulospäin
suunnatussa pinnassa on oltava erottuva väri tai värikuvio, joka eroaa
selvästi tavallisten yksiköiden väristä (väreistä). Jos tilapäiseen
käyttöön tarkoitettuun varayksikköön on mahdollista liittää pölykap-
seli, erottuva väri tai värikuvio ei saa peittyä tällä pölykapselilla.
3.8.3 Suurimman nopeuden varoitusmerkin on oltava pysyvästi esitettynä
pyörän ulkopinnassa näkyvällä paikalla ja jäljempänä olevan kaavion
mukaisena:
1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 73
▼M1
LIITE V
VIERINTÄMELU
1. SOVELTAMISALA
Tätä liitettä sovelletaan ajoneuvon osina tyyppihyväksyttävien
renkaiden EY-tyyppihyväksyntään vierintämelun osalta.
2. MÄÄRITELMÄT
Tässä liitteessä sovelletaan liitteen II määritelmiä lukuun ottamatta
seuraavaa 2.1 kohdan määritelmää:
2.1 ”Rengastyypillä”
tarkoitetaan tämän liitteen (vierintämelu) mukaisen tyyppihyväk-
synnän osalta renkaan kokomerkintöjen (ks. liitteessä II oleva 2.17
kohta), tuotemerkkien, tavaramerkkien ja kaupallisten kuvauksien
luettelosta koostuvaa sellaisten renkaiden sarjana, jotka eivät poikkea
toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:
— valmistajan nimi,
— renkaan luokittelu (ks. tämän liitteen 2.4 kohta),— renkaan rakenne (ks. liitteessä II oleva 2.1.4 kohta),— käyttöluokka (ks. liitteessä II oleva 2.1.3 kohta),
— C1 -luokan vahvistetut tai Extra Load -renkaat,
— kulutuspinta (katso liitteen I lisäyksessä 3 olevan ilmoituslo-
makkeen 2.3 kohta).
Huom.Renkaan kulutuspinnan ja rakenteen vähäisten yksityiskoh-
tien muutosten vaikutukset vierintämeluun määritetään
tuotannon vaatimustenmukaisuuden toteamiseksi tehtävissä
tarkastuksissa.
Lisäksi sovelletaan myös seuraavia määritelmiä:
2.2 ”Tuotemerkillä tai kaupallisella kuvauksella”
tarkoitetaan renkaanvalmistajan ilmoittaman kulutuspinnan
kuvioinnin määrittämistä. Tuotemerkki voi olla sama kuin valmistaja
ja kaupallinen kuvaus voi olla yhteneväinen tavaramerkin kanssa.
2.3 ”Vierintämelulla”
tarkoitetaan liikkuvien renkaiden ja tien pinnan kosketuksesta aiheu-
tuvaa melua.
2.4 Tässä liitteessä sovelletaan seuraavaa luokittelua:
C1-luokan renkaat henkilöautojen renkaat (ks. liitteessä II oleva 2.32 kohta),
C2-luokan renkaat hyötyajoneuvojen renkaat (ks. liitteessä II oleva 2.33 kohta), joiden
kantavuusluku on yksittäisasennuksessa ≤121 ja nopeusluokka
≥”N” (ks. liitteessä II oleva 2.29.3 kohta),
C3-luokan renkaat hyötyajoneuvojen renkaat (ks. liitteessä II oleva 2.33 kohta), joiden
kantavuusluku on yksittäisasennuksessa ≤121 ja nopeusluokka
≤”M” (ks. liitteessä II oleva 2.29.3 kohta), tai hyötyajoneuvojen
renkaat (ks. liitteessä II oleva 2.33 kohta), joiden kantavuusluku on
yksittäisasennuksessa ≥122.
3. MERKINTÄVAATIMUKSET
3.1 Liitteessä I olevassa 4 kohdassa ja liitteessä II olevassa 3 kohdassa
esitettyjen muiden merkintävaatimusten lisäksi renkaassa on oltava
seuraavat merkinnät:
3.1.1 valmistajan nimi tai tavaramerkki; tuotemerkki, kaupallinen kuvaus
tai tavaramerkki;1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 74
▼M1
4. VIERINTÄMELUA KOSKEVAT VAATIMUKSET
4.1 Yleiset vaatimukset
Sarjalle, joka koostuu neljästä renkaasta, joilla on sama rengaskoko-
merkintä ja rengassarjaa edustava kulutuspinnan kuviointi, on tehtävä
lisäyksen 1 mukainen vierintämelun tasoa koskeva testi.
4.2 Lisäyksessä 1 olevan 4.5 kohdan mukaisesti määritellyt melutasot
eivät saa olla seuraavia raja-arvoja suuremmat:
4.2.1 C1-luokan renkaat testatun renkaan poikkileikkauksen nimellisle-
veyden mukaisesti (ks. liitteessä II oleva 2.17.1.1 kohta):
Raja-arvo dB(A)
RengasluokkaPoikkileikkauksen
nimellisleveys mmAB (1)C (1)(2)
C1a ≤145 72(*) 71(*) 70
C1b > 145 ≤165 73(*) 72(*) 71
C1c > 165 ≤185 74(*) 73(*) 72
C1d > 185 ≤215 75(**) 74(**) 74
C1e > 215 76(***) 75(***) 75
(*) Sarakkeessa A mainittuja raja-arvoja sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2007;
sarakkeessa B mainittuja raja-arvoja sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2007.
(**) Sarakkeessa A mainittuja raja-arvoja sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2008;
sarakkeessa B mainittuja raja-arvoja sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2008.
(***) Sarakkeessa A mainittuja raja-arvoja sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2009;
sarakkeessa B mainittuja raja-arvoja sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2009.
(1) Viitteellinen raja-arvo. Lopullinen raja-arvo riippuu direktiivin muuttamisesta direktiivin 2001/43/EY 3
artiklan 2 kohdassa edellytetyn kertomuksen perusteella.
(2) Sarakkeessa C mainitut raja-arvot otetaan käyttöön, kun direktiiviä muutetaan direktiivin 2001/43/EY 3
artiklan 2 kohdassa edellytetyn kertomuksen perusteella.
4.2.1.1 Vahvistettujen tai Extra Load -renkaiden (ks. liitteessä II oleva 3.1.8
kohta) osalta 4.2.1 kohdan raja-arvoja korotetaan 1 dB(A):lla.
4.2.1.2 Käyttöluokkaan ”erikoinen” (ks. liitteessä II oleva 2.1.3 kohta) luoki-
teltujen renkaiden osalta 4.2.1 kohdan raja-arvoja korotetaan 2
dB(A):lla.
4.2.2 C2-luokan renkaat rengassarjan käyttöluokan mukaisesti (ks. liit-
teessä II oleva 2.1.3 kohta):
KäyttöluokkaRaja-arvo
dB(A)
tavallinen 75
lumi 77
erikoinen 78
4.2.3 C3-luokan renkaat rengassarjan käyttöluokan mukaisesti (ks. liit-
teessä II oleva 2.1.3 kohta):
KäyttöluokkaRaja-arvo
dB(A)
tavallinen 76
lumi 78
erikoinen 791992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 75
▼M1
Lisäys 1
VIERINTÄMELUTASOJEN TESTAUSMENETELMÄ VAIHDE
VAPAALLA -MENETELMÄ
0. Johdanto
Tässä menettelyssä eritellään mittausvälineet, -olosuhteet ja -mene-
telmä, jotta voitaisiin mitata testiajoneuvoon asennetun rengassarjan
melutaso ajoneuvon liikkuessa suurella nopeudella määrätyllä tien
pinnalla. Suurin äänenpaineen taso mitataan etäällä sijaitsevilla
(”remote-field”) mikrofoneilla ajoneuvon kulkiessa vaihde vapaalla;
vertailunopeuden lopputulos saadaan lineaarisella regressioanalyy-
sillä. Kyseisiä testaustuloksia ei voi verrata vierintämeluun, joka on
mitattu kiihdytyksen aikana tai jarruttamalla vauhtia hidastettaessa.
1. Mittausvälineet
1.1 Akustinen mittaus
Melutason mittarin tai vastaavan mittauslaitteen, myös valmistajan
suositteleman tuulensuojan, on oltava kansainvälisen sähkötekniikan
toimikunnan (IEC) julkaisun 60651 toisessa painoksessa esitettyätyyppiä 1 edustavia laitteita koskevien vaatimusten mukainen.
Mittaukset on suoritettava käyttämällä taajuuspainotusta A ja aikapai-
notusta F.
Käytettäessä järjestelmää, jossa A-painotettua äänitasoa seurataan
tietyin väliajoin, lukema on otettava enintään 30 ms:n väliajoin.
1.1.1Kalibrointi
Kunkin mittaustilanteen alussa ja lopussa koko mittausjärjestelmä on
tarkastettava äänen kalibrointilaitteella, joka on vähintään kansainvä-
lisen sähkötekniikan toimikunnan julkaisussa 942:1988 esitetyn
luokan 1 vaatimusten mukainen. Kahden peräkkäisen tarkastuksen
lukemien välinen erotus saa olla ilman lisäsäätöä korkeintaan 0,5
dB. Jos tämä arvo ylittyy, edellisen vaatimukset täyttävän tarkas-
tuksen jälkeen saadut mittaustulokset on jätettävä huomiotta.
1.1.2Vaatimustenmukaisuus
Kerran vuodessa on tarkistettava, että äänen kalibrointilaite täyttää
kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan julkaisussa 60942:1988
asetetut vaatimukset, ja kerrran kahdessa vuodessa se, että instrumen-
tointijärjestelmä on kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan
julkaisun 60651:1979/A1:1993 toisessa painoksessa asetettujen vaati-
musten mukainen, ja tämä on tehtävä laboratoriossa, joka on
hyväksytty suorittamaan asiaa koskevien standardien mukaisia kali-
brointeja.
1.1.3Mikrofonin sijainti
Mikrofoni (tai mikrofonit) on sijoitettava 7,5 ± 0,05 metrin etäisyy-
delle testauspaikan viiteviivasta CC ′(kuva 1) 1,2 ± 0,02 metrin
korkeudelle maanpinnasta. Sen enimmäisherkkyyden akselin on
oltava vaakatasossa ja kohtisuoraan ajoneuvon kulkurataa vasten
(linja CC ′).
1.2 Nopeusmittaukset
Ajoneuvon nopeus mitataan välineillä, joiden tarkkuus on ± 1 km/h
tai sitä parempi, kun ajoneuvon etureuna on saavuttanut linjan PP ′
(kuva 1).
1.3 Lämpötilan mittaukset
Ilman sekä testauspinnan lämpötilan mittaukset ovat pakollisia.
Lämpötilan mittauslaitteiden tarkkuuden on oltava ± 1 ºC.
1.3.1Ilman lämpötila
Lämpötila-anturi on sijoitettava esteettömään paikkaan mikrofonin
läheisyyteen siten, että se on alttiina ilmavirralle mutta suojattu suor-
alta auringonpaisteelta. Jälkimmäinen edellytys voidaan toteuttaa1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 76
▼M1
millä tahansa varjostavalla suojalla tai vastaavalla laitteella. Anturi
on sijoitettava 1,2 ± 0,1 metrin korkeudelle testauspinnan tasosta,
jotta voidaan minimoida testauspinnan lämpösäteilyn vaikutus mata-
lien ilmavirtojen yhteydessä.
1.3.2Testauspinnan lämpötila
Lämpötila-anturi on sijoitettava paikkaan, jossa lämpötila vastaa
pyörien kulku-uralla vallitsevaa lämpötilaa, mutta se ei saa haitata
äänen mittaamista.
Käytettäessä välinettä, jossa on kosketuslämpötila-anturi, pinnan ja
anturin väliin on levitettävä lämpöä johtavaa massaa riittävän
lämpökosketuksen varmistamiseksi.
Käytettäessä säteilylämpömittaria (pyrometriä) korkeus on valittava
siten, että mittauskohdan halkaisija on ≥0,1 metriä.
1.4 Tuulimittaus
Laitteella on voitava mitata tuulen nopeus tarkkuudella ± 1 m/s.
Tuulen nopeus on mitattava mikrofonin korkeudelta. Tuulen suunta
suhteessa ajosuuntaan on merkittävä muistiin.
2. Mittausolosuhteet
2.1 Testauspaikka
Testauspaikassa on oltava keskiosa, jota ympäröi pääosien tasainen
testialue. Mittausalueen on oltava tasainen; testauspinnan on oltava
kuiva ja puhdas kaikkia mittauksia varten. Testauspintaa ei saa
viilentää keinotekoisesti ennen testausta tai sen aikana.
Testausradalla vapaan äänikentän vaihtelu äänilähteen ja mikrofonin
välillä ei saa olla suurempi kuin 1 dB(A). Nämä edellytykset katso-
taan täytetyiksi, jos alueella ei ole ääntä heijastavia suuria kohteita,
kuten aitoja, kiviä, siltoja tai rakennuksia 50 metrin säteellä mittausa-
lueen keskustasta. Testausradan pinnan ja testauspaikan mittojen on
oltava tämän liitteen lisäyksen 2 mukaiset.
Keskiosassa ei saa vähintään 10 metrin säteellä olla vitilunta, pitkää
ruohoa, irtomaata, tuhkaa tai muuta vastaavaa. Mikrofonin läheisyy-
dessä ei saa olla äänikenttään vaikuttavia esteitä, eikä kukaan saaseistä mikrofonin ja äänilähteen välissä. Mittausten suorittajan ja
mittaukseen osallistuvien tarkkailijoiden on asetuttava siten, että he
eivät vaikuta mittaluslaitteiden lukemiin.
2.2 Sääolosuhteet
Mittauksia ei saa suorittaa huonoissa sääolosuhteissa. On varmistet-
tava, etteivät tuulenpuuskat vääristä mittaustuloksia. Testausta ei saa
tehdä, jos tuulen nopeus on mikrofonin korkeudella yli 5 m/s.
Mittauksia ei myöskään saa tehdä, jos ilman lämpötila on alla 5 ºC
tai yli 40 ºC tai jos testauspinnan lämpötila on alle 5 ºC tai yli 50 ºC.
2.3 Ympäristömelu
Taustamelun (myös tuulen aiheuttaman melun) tason on oltava
vähintään 10 dB(A) pienempi kuin mitattu vierintämelu. Mikrofo-
nissa saa käyttää sopivaa tuulensuojaa, jos suojan vaikutus
mikrofonin herkkyyteen ja suuntausominaisuuksiin otetaan
huomioon.
Mittauksia ei oteta huomioon, jos niihin ovat vaikuttaneet äänihuiput,
jotka eivät näytä olevan yhteydessä renkaiden yleisen äänitason
ominaisuuksiin.
2.4 Testiajoneuvoa koskevat vaatimukset
2.4.1Yleistä
Testiajoneuvo on moottoriajoneuvo, jossa on neljä yksittäistä
rengasta kahdella akselilla.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 77
▼M1
2.4.2Ajoneuvon kuormitus
Ajoneuvo on kuormitettava jäljempänä 2.5.2 kohdassa eriteltyjen
testirenkaan kuormitusvaatimusten mukaisesti.
2.4.3Akseliväli
Testirenkailla varustettujen kahden akselin akselivälin on oltava alle
3,5 m C1-luokan renkaniden osalta ja alle 5 m C2- ja C3-luokan
renkaiden osalta.
2.4.4Toimenpiteet, joilla minimoidaan ajoneuvon vaikuts äänitason
mittauksiin
Jotta varmistettaisiin, että ajoneuvon muotoilu ei vaikuta
merkittävästi rengasmeluun, vahvistetaan seuraavat vaatimukset ja
suositukset.
Vaatimukset:
a) Roiskeläppiä tai muita roiskumisen estäviä lisäaineita ei saa
asentaa.
b) Vanteiden ja renkaiden välittömään läheisyyteen ei saa lisätä tai
jättää osia, jotka voivat vaimentaa renkaiden aiheuttamaa melua.
c) Pyörien suuntauksen (aurauskulma, pyörän kallistuma ja olkatapin
kallistuma taaksepäin) on oltava täysin ajoneuvon valmistajan
suositusten mukainen.
d) Pyöräkoteloidin tai alustan alle ei saa asentaa ylimääräistä ääntä
absorvoivaa materiaalia.
e) Pyörätuennan on oltava hyvässä kunnossa siten, ettei maavara
pienene tavallisuudesta poikkeavalla tavalla ajoneuvon ollessa
kuormitettuna testausvaatimusten mukaisesti. Jos korin tason
säätöjärjestelmä on käytettävissä, sen on oltava asennossa, jossa
saavutetaan kuormittamattomalle ajoneuvolle ominainen maavara
testauksen aikana.
Suositukset häiritsevien äänten estämiseksi:
a) Suositellaan, että ajoneuvoson poistetaan osat, jotka saattavat
vaikuttaa ajoneuvon taustameluun, tai muutetaan niitä. Poistot tai
muutokset on merkittävä testauskertomukseen.
b) Testauksen aikana on varmistettava, että jarrut eivät palaudu
huonosti, mikä aiheuttaa jarrumelua.
c) On varmistettava, että sähkökäyttöiset tuulettimet eivät ole
toiminnassa.
d) Ajoneuvon ikkunoiden ja kattoluukun on oltava suljettuina testa-
uksen aikana.
2.5 Renkaat2.5.1Yleistä
Testiajoneuvoon on asennettava neljä saman tyypin ja sarjan
rengasta. Jos renkaiden kantavuusluku on suurempi kuin 121 eikä
rinnakkainasennuksesta ole merkintää, kaksi tällaista saman tyypin
ja sarjan rengasta on asennettava testiajoneuvon taka-akseliin; etuak-
seliin on asennettava akselipainoon sopivat renkaat ja niiden urat on
tasattava vähimmäisyyteen, jotta voidaan minimoida vierintämelun
vaikutus ja samalla säilyttää riittävä turvallisuustaso. Talvirenkaat,
jotka eräissä jäsenvaltioissa voidaan varustaa kitkaa lisäävillä
nastoilla, on testattava ilman kyseistä varustusta. Jos renkaille on
erityisiä asennusvaatimuksia, ne on testattava kyseisten vaatimusten
mukaisesti (esimerkiksi pyörimissuunta). Renkaiden urien syvyyden
on oltava täysimääräinen ennen sisäänajoa.
Renkaat on testattava renkaiden valmistajan hyväksymillä vanteilla.
2.5.2Renkaiden kuormitukset
C1- ja C2-luokan renkaiden osalta testiajoneuvon kunkin renkaan
testikuormituksen Q
ton oltava 50—90 prosenttia viitekuormituksesta
Qr, mutta kaikkien renkaiden keskimääräisen testikuormituksen Qt,avron oltava 70 ± 5 prosenttia viitekuormituksesta Qr.
Kaikkien renkaiden osalta viitekuormitus Qrvastaa renkaan kanta-
vuuslukuun liittyvää suurinta massaa. Jos kantavuusluvussa on kaksi1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 78
▼M1
numeroa, joiden välissä on kauttaviiva (/), viitataan ensimmäiseen
numeroon.
2.5.3Rengaspaine
Jokaisen testiajoneuvoon asennetun renkaan testipaine Pt, saa olla
enintään viitepaineen Prsuuruinen ja sen on sijoituttava seuraavien
arvojen välille:
jossa viitepaine Prvastaa renkaan sivuun merkittyä paineindeksiä.
C1-luokan renkaiden osalta vakiorenkaan viitepaine Pr250 kPa, ja
”vahvistetun” renkaan viitepaine Pron 290 kPa. Vähimmäistestis-
paineen on oltava Pt= 150 kPa.
2.5.4Testausta edeltävät toimenpiteet
Renkaat olisi ”sisäänajettava” ennen testaamista seoskyhmyjen tai
muiden valamisprosessista aiheutuvien renkaan kulutuspintakuvion
ominaisuuksien poistamiseksi. Tämä edellyttää tavallisesti noin
100 km:n normaaliajoa tiellä.
Testiajoneuvoon asennettujen renkaiden pyörimissuunnan on oltava
sama kuin renkaiden sisäänajovaiheessa.
Renkaat on lämmitettävä ennen testaamista käyttämällä niitä testau-
solosuhteissa.
3. Testausmenetelmä
3.1 Yleiset olosuhteet
Kaikkia mittauksia varten ajoneuvoa on ajettava suoraan mittausa-
lueen poikki (AA ′:sta BB ′:hen) siten, että ajoneuvon
pituussuuntainen keskitaso on mahdollisimman lähellä linjaa CC ′.
Kun testiajoneuvon etureuna on saavuttanut linjan AA ′, ajajan on
vaihdettava vaihde vapaalle ja sammutettava moottori. Jos testiajo-
neuvo aiheuttaa epätavallista melua (esimerkiksi tuuletin, itsesytys)
mittauksen aikana, testi on tehtävä uudestaan.
3.2 Mittausten luonne ja lukumäärä
A-painotettuna desibeleinä [dB(A)] ilmaistava enimmäismelutaso
mitataan ensimmäisen kymmenyssijan tarkkuudella ajoneuvon kulk-
iessa vaihde vapaalla linjalta AA ′linjaan BB ′(kuva 1 — ajoneuvon
etureuna linjalla AA ′, ajoneuvon takareuna linjalla BB'). Kyseinen
arvo on mittaustulos.
Testiajoneuvon molemmilla puolilla tehdään vähintään neljä
mittausta siten, että testinopeus on pienempi kuin 4.1 kohdassa
annettu viitenopeus, ja vähintään neljä mittausta siten, että testino-
peus on suurempi kuin viitenopeus. Nopeuksien on jakauduttava
suurin piirtein tasaisesti koko 3.3 kohdassa eritellyllä nopeusalueella.
3.3 Testinopeudet
Testiajoneuvon nopeuden on oltava:
i) 70—90 km/h C1- ja C2-luokan renkaiden osalta,
ii) 60—80 km/h C3-luokan renkaiden osalta.
4. Tulosten tulkinta
Mittausta ei hyväksytä, jos enimmäisarvo poikkeaa epätavallisen
paljon muista arvoista.
4.1 Testituloksen määrittäminen
Lopullisen tuloksen määrittämisessä käytettävä viitenopeus Vrefon:
i) 80 km/h C1- ja C2-luokan renkaiden osalta,
ii) 70 km/h C3-luokan renkaisen osalta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 79
▼M1
4.2 Melumittausten regressioanalyysi
Vierintämelun taso LR(ennen lämpötilaoikaisua) desibeleinä dB(A)
määritetään regressioanalyysillä seuraavasti:
jossa:
L
on desibeleinä dB(A) mitattujen melutasojen Likeskiarvo:
kun n on mittausten lukumäärä (n ≥16),
v
on logaritmisten nopeuksien vikeskiarvo:
kun
a on regeressiosuoran kulmakerroin desibeleinä dB(A):
4.3 Lämpötilan oikaisu
C2-luokan renkaisen osalta lopullinen tulos normalisoidaan testaus-
pinnan viitelämpötilan trefmukaisesti oikaisemalla lämpötila
seuraavasti:
jossa θ= mitattu testauspinnan lämpötila,
θref=2 0º C
C1-luokan renkaiden osalta kerroin K – 0,03 dB(A)/ºC, kun θ>θrefja
K on – 0,06 dB(A)/ºC, kun θ<θref
C2-luokan renkaiden osalta kerroin K on – 0,02 dB(A)/ºC.
Jos mitattu testauspinnan lämpötila ei muutu enempää kuin 5 ºC
kaikissa mittauksissa, jotka ovat tarpeen yhden rengassarjan melu-
tason määrittämiseksi, lämpötilan oikaisu voidaan tehdä ainoastaan
viimeisen raportoidun vierintämelutason osalta siten, kuin edellä on
esitetty käyttäen mitattujen lämpötilojen aritmeettista keskiarvoa.
Muutoin kukin mitattu äänitaso Lion oikaistava käyttäen äänimit-
tauksen aikana vallinnutta lämpötilaa.
Lämpötilaa ei oikaista C3-luokan renkaiden osalta.
4.4 Jotta mittausvälineiden poikkeamat otettaisiin huomioon, edellä 4.3
kohdan mukaisesti määritetyistä tuloksista vähennetään 1 dB(A).
4.5 Lopullinen tulos eli vierintämelun taso LR(θref) desibeleinä dB(A),
kun lämpötila on oikaistu, pyöristetään lähimpään alempaan kokonai-
sluvun arvoon.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 80
▼M1
Kuva 1:
Mikrofonien paikat mittausta suorittaessa
1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 81
▼M1
Lisäys 2
TESTIKERTOMUS
Testikertomuksessa on oltava seuraavat tiedot:
a) sääolosuhteet, mukaan lukien ilman ja testauspinnan lämpötila jokaista testa-
usta varten,
b) päivämäärä, jona on tarkastettu, että testauspinta on ISO 10844:1994 vaati-
musten mukainen, ja tarkastusmenetelmä,
c) testivanteen leveys,
d) rengastiedot: valmistaja, tuotenimi, kauppanimi, koko, kantavuusluku tai
kantavuus, viitepaine
e) testiajoneuvon tyyppi ja merkki sekä akseliväli,
f) renkaan testikuormitus Qtilmaistuna lukuna N ja prosentteina viitekuormauk-
sesta Qrkunkin testirenkaan osalta, keskimääräinen testikuormitus Qt,avrilmaistuna lukuna N ja prosentteina viitekuormauksesta Qr,
g) rengaspaine kylmässä renkaassa ilmaistuna kPa:eina kunkin testirenkaan
osalta,
h) testinopeudet ajoneuvon ylitettyä linjan PP ′,
i) suurimmat A-painotetut äänitasot kunkin testauksen ja kunkin mikrofonin
osalta,
j) testitulos LR: A-painotettu äänitaso desibeleinä viitenopeudelle oikaistuna
lämpötilan osalta (tarvitaessa) ja pyöristettynä lähimpään alempaan kokonai-
slukuun,
k) regressiosuoran kulmakerroin.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 82
▼M1
LIITE VI
TESTIPAIKAN VAATIMUKSET
1. Johdanto
Tässä liitteessä esitetään testiradan fyysisiin ominaisuuksiin ja testir-
adan pinnoittamiseen liittyvät vaatimukset. Näissä erityiseen
standardiin(1) perustuvissa vaatimuksissa kuvataan vaaditut fyysiset
ominaisuudet sekä niiden testausmenetelmät.
2. Vaaditut pinnan ominaisuudet
Pintaa pidetään standardin mukaisena, jos sen rakenne ja tyhjätila tai
äänen absorptiokerroin on mitattu ja täyttää kaikki 2.1—2.4 kohdassa
esitetyt vaatimukset ja jos suunnitteluvaatimukset on täytetty (3.2
kohta).
2.1 Tyhjätila tiivistyksen jälkeen
Tyhjätila (VC) testiradan pinnoitesekoituksessa ei saa olla yli 8
prosenttia. Mittausmenetelmän osalta katso 4.1 kohta.
2.2 Äänen absorptiokerroin
Jos pinta ei täytä vaatimuksia tyhjätilan osalta, se ei ole hyväk-
syttävä, ellei äänen absorptiokerroin αole≤0,10.
Mittausmenetelmän osalta katso 4.2 kohta. Edellä 2.1 ja 2.2 kohdan
vaatimukset täytetään myös, jos äänen absorbtio yksin on mitattu ja
todettu olevan α≤0,10
Huom.Merkityksesllisin ominaisuus on äänen absorbtio, vaikka
tyhjätila tiivistyksen jälkeen on tienrakentajille tutumpi
ominaisuus. Äänen absorptio on kuitenkin mitattava vain,
jos pinta ei ole tyhjätilaa koskevien vaatimusten mukainen.
Tämä on perusteltua siksi, että tyhjätilaan liittyy sekä
mittauksen että merkityksen kannalta suurehkoja epävar-
muuksia ja joitakin pintoja saatetaan erheellisesti hylätä
ainoastaan tyhjätilamittausten perusteella.
2.3 Pintakarkeuden syvyys
Tilavuusmittaria käyttäen mitatun (ks. 4.3 kohta) pintakarkeuden
syvyyden (TD) on oltava:
TD≥0,4 mm.
2.4 Pinnan tasalaatuisuus
On tehtävä kaikki mahdollinen, jotta pinta saadaan mahdollisimman
tasalaatuiseksi testialueen sisäpuolella. Tämä koskee pintakarkeutta
ja tyhjätilaa, mutta on myös huomattava, että jos jyräys on tehok-
kaampaa tietyissä paikoissa kuin muualla, pintakarkeus saattaa olla
paikoin erilaista ja tasalaatuisuuden puuttuessa voi myös syntyä
kuoppia.
2.5 Testausjakso
Sen tarkastamiseksi, että pinta jatkuvasti täyttää liitteen mukaiset
vaatimukset pintakarkeuden, tyhjätilan tai äänen absorption osalta,
pinta on tarkastettava säännöllisesti seuraavin väliajajoin:
a) tyhjätilan (VC) ja äänen absorption ( α)osalta:
kun pinta on uusi;
jos pinta uutena täyttää vaatimukset, muita säännöllisiä testejä ei
tarvita. Jos pinta ei uutena täytä vaatimuksia, se voi täyttää ne
myöhemmin, koska pinnat yleensä aikaa myöten tukkeutuvat ja
tiivistyvät.
b) pintakarkeuden syvyyden (TD) osalta:
kun pinta on uusi;1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 83
(1) ISO 10844: 1994. Jos ISO tulevaisuudessa määrittelee erilaisen testipinnan, muutetaan
viitestandardia vastaavasti.
▼M1
kun melutesti alkaa ( HUOM. ei aikaisemmin kuin neljä viikkoa
rakentamisen jälkeen);
tämän jälkeen aina 12 kuukauden välein.
3. Testipinnan suunnittelu
3.1 Alue
Testirataa suunniteltaessa on tärkeää varmistaa vähimmäisvaatimus,
että alue, jonka ajoneuvot ylittävät testiratana, on päällystetty erityi-
sillä testipinnoitteella, ja siinä on asianmukaiset reuna-alueet
turvallista ja järkevää ajoa varten. Tämä edellyttää, että radan leveys
on vähintään 3 m ja pituus ylittää linjat AA ja BB vähintään 10
metrillä molemmissa päissä. Kuvassa 1 esitetään asianmukaisen testa-
uspaikan suunnitelma ja osoitetaan vähimmäispinta-ala, joka on
koneellisesti päällystettävä erityisellä testipinnoitteella ja tiivistettävä.
Liitteen 5 lisäyksessä 1 olevan 3.2 kohdan mukaisesti mittaukset on
tehtävä ajoneuvon kummaltakin puolelta. Tämä voidaan toteuttaa
joko niin, että mitataan kahdella mikrofonilla (yksi radan kummal-
lakin puolella) ja ajetaan yhteen suuntaan tai niin, että mitataan
ainoastaan yhdellä mikrofonilla, joka on radan jommallakummalla
puolella, ja ajetaan ajoneuvoa molempiin suuntiin. Jos käytetään
jälkimmäistä menetelmää, radan senpuoleiselle pinnalle, jolla ei ole
mikrofonia, ei ole asetettu vaatimuksia.
Kuva 1
Testipintaa koskevat vähimmäisvaatimukset
(Varjostettua osaa kutsutaan ”testialueeksi”)
3.2 Pinnan suunnittelu ja valmistelu
3.2.1Pinnoitteen suunnittelun vähimmäisvaatimukset
Testipinnan on täytettävä neljä suunnitteluvaatimusta:
3.2.1.1 Sen on oltava tiivistä asfalttibetonia.3.2.1.2 Sepelin suurimman koon on oltava 8 mm (toleranssit sallitaan 6,3 ja
10 mm välillä).
3.2.1.3 Kulutuskerroksen paksuuden on oltava ≥30 mm.
3.2.1.4 Sideaineen on oltava suoraan imeytettyä, muuttumatonta bitumilaji-
ketta.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 84
▼M1
3.2.2Suunnitteluohjeet
Kiviaineksen rakeisuuskäyrä, jolla saavutetaan toivotut ominaisuudet,
esitetään kuvassa 2. Sen tarkoituksena on toimia ohjeena testipinnan
rakentajalle. Lisäksi taulukossa 1 on tiettyjä yleisohjeita tarvittavan
pintakarkeuden ja kestävyyden aikaansaamiseksi. Rakeisuuskäyrä
koostuu seuraavasta kaavasta:
P (läpikulkeutuvuusprosentti) = 100(d/dmax)1/2
jossa:d = seulan neliömäisen silmän koko millimetreinä,
d
max= 8 mm keskimmäiselle käyrälle,= 10 mm alemmalle toleranssikäyrälle,= 6,3 mm ylemmälle toleranssikäyrälle.
Kuva 2:
Kiviaineksen rakeisuuskäyrä asfalttiseoksessa toleransseineen
Edellisen lisäksi annetaan seuraavat suositukset:
a) Hiekkamurskassa (0,063 mm < seulan reikien mitta < 2 mm) ei
saa olla enempää kuin 55 % luonnonhiekkaa, ja siinä on oltava
vähintään 45 % rouhittua hiekkaa.
b) Pohjan ja alapohjan avulla on saatava aikaan parhaiden tienraken-
nusperiaatteiden mukainen hyvä stabiilisuus ja tasaisuus.
c) Kiviainekset on murskattava (100 % murskattuja osia) ja niiden
on oltava sellaista raaka-ainetta, joka kestää hyvin murskausta.
d) Sekoituksessa käytettävät kiviainekset on pestävä.
e) Pinnalle ei saa lisätä lisäkiviaineksia.
f) Sideaineen PEN-arvona ilmaistun kovuuden on oltava 40—60,
60—80 tai jopa 80—100 kyseessä olevan maan ilmastollisista
olosuhteista riippuen. Sääntönä on, että on käytettävä niin kovaa
sideainetta kuin mahdollista edellyttäen, että tämä on tavanmu-
kainen käytäntö.
g) Sekoituksen lämpötila ennen jyräystä on valittava niin, että tulok-
sena saadaan seuraavan jyräyksen vaatima tyhjätila. Jotta
yhdenmukaisuus 2.1—2.4 kohdassa esitettyjen säännösten kanssa
olisi todennäköisempää, tiiviyttä on tutkittava valitsemalla asian-1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 85
▼M1
mukainen sekoituksen lämpötila ja asianmukainen määrä jyräys-
kertoja sekä valitsemalla oikea jyräysajoneuvo.
Taulukko 1:
Suunnitteluohjeita
Tavoitearvot
Toleranssit suhteessa
seoksen koko-
naismassaansuhteessa kiviai-
neksen massaan
Kiviainesten massat, seulassa neliömäiset aukot
(SM) > 2 mm47,6 % 50,5 % ± 5
Hiekan massa 0,063 < SM < 2 mm 38,0 % 40,2 % ± 5
Täyteaineen massa SM < 0,063 mm 8,8 % 9,3 % ± 2
Sideaineen (bitumin) massa 5,8 % määrittelemättä ± 0,5
Kiviainesten maksimikoko 8 mm 6,3—10
Sideaineen kovuus (ks. 3.2.2 kohdan f alakohta)
Kiihdytetyn tasoituksen kerroin > 50
MARSHALL-kompaktisuutta koskeva kompakti-
suus98 %
4. Testausmenetelmä
4.1 Tyhjätilan mittaus
Tämän mittauksen suorittamiseksi radasta on otettava porausnäytteitä
vähintään neljästä eri kohdasta tasaisin välein testialueelta linjojen
AA ja BB väliltä (ks. kuva 1). Epätasaisuuden ja ajourien kuoppien
välttämiseksi porausnäytteitä ei saisi ottaa itse ajourista, vaan niiden
läheisyydestä. Kaksi porausnäytettä (vähintään) olisi otettava ajourien
läheisyydestä ja (vähintään) yksi porausnäyte olisi otettava suunnil-
leen ajourien ja kunkin mikrofonin sijaintipaikan puolivälistä.
Jos on syytä epäillä, että tasalaatuisuusvaatimusta ei täytetä (ks. 2.4
kohta), porausnäytteet on otettava useammasta paikasta testialueella.
Tyhjätila tiivistyksen jälkeen on määritettävä jokaisesta porausnäyt-
teestä. Sitten on laskettava porausnäytteiden keskiarvo ja verrattava
saatua arvoa 2.1 kohdan vaatimukseen. Lisäksi yhdenkään poraus-
näytteen tyhjätila ei saa olla yli 10 %.
Tienpinnan rakentajan on paneuduttava ongelmaan, joka saattaa
ilmetä, kun testialuetta lämmitetään putkilla tai sähköjohdoilla ja
porausnäytteet otetaan tältä alueelta. Asennukset on suunniteltava
huolella myöhempiä lisäporausnäytteitä ajatellen. On suositeltavaa
jättää joitakin noin 200 mm × 300 mm suuruisia alueita ilman johtoja
tai putkia tai sijoittaa jälkimmäiset tarpeeksi syvälle, etteivät ne
vahingoitu pintakerroksesta otettavien porausnäytteiden yhteydessä.
4.2 Äänen absorbiokerroin
Äänen absorptiokerroin (tavanomainen ilmaantuvuus) on mitattava
impedanssiputkimenetelmällä käyttäen menettelyä, joka esitetään
standardissa ISO 10534-1 ”Akustiikka — äänen absorptiokertoimen
ja impedanssin määrittäminen putkimenetelmällä”(1).
Testinäytteisiin on sovellettava samoja vaatimuksia kuin tyhjätilan
osalta (ks. 4.1 kohta). Äänen absorptio on mitattava 400—800 Hz:n
ja 800—1 600 Hz:n alueilla (vähintään terssin keskitaajuuksilla) ja
suurimmat arvot on tunnistettava molemmilta taajuusalueilta. Sitten
jokaisen testinäytteen arvoista lasketaan keskiarvo lopputuloksen
saamiseksi.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 86
(1) Julkaistaan myöhemmin.
▼M1
4.3 Makrokarkeuden mittaus
Tämän standardin mukaisesti makrokarkeuden mittaus on tehtävä
vähintään kymmenestä paikasta tasaisin välein ajourilta koko testir-
adan alueelta ja keskiarvo on mitattava ja verrattava sitä
tarkoitettuun makrokarkeuden vähimmäisyyvyyteen. Menetelmän
kuvauksen osalta ks. ISO-standardi ISO 10844:1994.
5. Ajallinen stabiliteetti ja kunnossapito
5.1 Ajan vaikutus
Kuten monilla muillakin pinnoilla, voidaan odottaa testipinnalta
mitattavan vierintämelun lisääntyvän jonkin verran rakentamista seur-
aavien 6—12 kuukauden ajan.
Pinta saavuttaa vaaditut ominaisuudet aikaisintaan neljä viikkoa
rakentamisen jälkeen. Ajan vaikutus kuorma-autojen aiheuttamaan
meluun on yleensä pienempi kuin henkilöautojen aiheuttamaan
meluun.
Ajallinen stabiliteetti määräytyy ennen kaikkea pinnalla liikkuvien
ajoneuvojen aiheuttaman hioutumisen ja tiivistymisen kautta. Pinta
on tarkastettava säännöllisesti 2.5 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
5.2 Pinnan kunnossapito
Irtokivet ja pöly, jotka saattavat huomattavasti vähentää tehokasta
pintakarkeutta, on poistettava pinnalta. Talvi-ilmaston maissa
käytetään joskus suolaa jään sulattamiseen. Suola voi muuttaa pintaa
tilapäisesti tai jopa pysyvästi lisäten samalla melua. Suolaamista ei
siis suositella.
5.3 Testialueen uudelleen päällystäminen
Jos testirataa on pakko korjata, on yleensä tarpeen päällystää uudes-
taan ainoastaan ajokaista (3 m leveä kuvassa 1), jolla ajoneuvot
liikkuvat, jos testialue kaistan ulkopuolella täytti tyhjätilan tai äänen
absorption vaatimukset sitä mitattaessa.
6. Pintaan ja sen testaukseen liittyvät asiakirjat
6.1 Testipintaan liittyvät asiakirjat
Seuraavat tiedot on ilmoitettava testipintaa kuvaavassa asiakirjassa:
6.1.1 testiradan sijainti;
6.1.2 sideaineen tyyppi ja kestävyys, kiviaineksen tyyppi, betonin teoreet-
tinen suurin tiheys (DR), vierintäkaistan paksuus ja testiradasta
otetuista porausnäytteistä määritelty rakeisuuskäyrä;
6.1.3 tiivistysmenetelmä (esim. jyrän tyyppi ja massa, ajokertojen määrä);6.1.4 sekoituksen lämpötila, ympäröivän ilman lämpötila ja tuulen nopeus
pinnan rakentamisen aikana);
6.1.5 pinnan rakennuspäivämäärä ja urakoitsijan nimi;
6.1.6 kaikkien testien tai vähintään viimeisimmän testin tulokset, joissa on
oltava:
6.1.6.1 tyhjätila tiivistyksen jälkeen kustakin porausnäytteestä;
6.1.6.2 ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet tyhjätilan mittausta varten
on otettu;
6.1.6.3 jokaisen porausnäytteen äänen absorptiokerroin (jos se on mitattu).
Tarkennettava tulokset erikseen jokaisesta porausnäytteestä ja jokai-
selta taajuusalueelta, sekä yleinen keskiarvo;
6.1.6.4 ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet äänen absorption
mittausta varten on otettu;
6.1.6.5 pintakarkeuden syvyys sekä testien määrä ja keskihajonta;
6.1.6.6 edellä 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 kohdan mukaiset testit suorittanut laitos ja
käytetyt laitetyypit;
6.1.6.7 testi(e)n päivämäärä ja päivä, jona porausnäytteet testiradasta on
otettu.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 87
▼M1
6.2 Ajoneuvolle testipinnalla suoritettuja melutestejä
koskevat asiakirjat
Asiakirjassa, jossa kuvataan ajoneuvolle testipinnalla suoritettu
melutesti (suoritetut melutestit), on mainittava, täyttyivätkökaikki
standardin vaatimukset vai eivät. Tässä on viitattava 6.1 kohdassa
tarkoitettuun asiakirjaan, jossa kuvataan asian vahvistavat tulokset.1992L0023 — FI — 04.08.2001 — 002.001 — 88