1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977,
moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä
(77/541/ETY)
(EYVL L 220, 29.8.1977, s. 95)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Neuvoston direktiivi 81/576/ETY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1981 L 209 32 29.7.1981
►M2Komission Direktiivi 82/319/ETY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 1982 L 139 17 19.5.1982
Muutettu:
►A1Kreikan liittymisasiakirja (*) L 291 17 19.11.1979
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977,
moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(77/541/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen
lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa turvavöihin jaturvajärjestelmiin,
nämä tekniset vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on
tarpeen, että jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa
olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta moottor-
iajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevanjäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY(
3) säädetty ETY-
tyyppihyväksyntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvo-tyyppien osalta,
yhteisistä vaatimuksista matkustajatilan sisäosille, hallintalaitteiden
sijoittelulle, katolle, selkänojille ja istuimien takaosille säädetään direk-
tiivillä 74/60/ETY(
4); sisävarusteita koskevista vaatimuksista, jotka
liittyvät ohjausmekanismin toimintaan törmäystilanteessa, säädetäändirektiivillä 74/297/ETY(
5); istuimien ja niiden kiinnityspisteiden
kestävyyttä koskevista vaatimuksista säädetään direktiivillä 74/408/ETY(
6); turvavöiden kiinnityspisteitä koskevista vaatimuksista
säädetään direktiivillä 76/115/ETY(7); muut sisävarusteita, erityisesti
niskatukia ja hallintalaitteiden kuvatunnuksia, koskevat vaatimukset
annetaan myöhemmin,
turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevat säännökset sisältävät suunnitte-
luvaatimusten ohella myös turvavöiden ja turvajärjestelmien asennustamoottoriajoneuvoihin koskevia vaatimuksia,
yhdenmukaistettu turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskeva osan tyyppi-
hyväksyntämenettely mahdollistaa sen, että kukin jäsenvaltio voitarkastaa yhteisten suunnittelu- ja testivaatimusten noudattamisen jailmoittaa muille jäsenvaltioille havainnoistaan lähettämällä näillejäljennöksen kutakin turvavyön- tai turvajärjestelmäntyyppiä varten
täytetystä osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksesta; osan ETY-tyyppi-
hyväksyntämerkin laittaminen kaikkiin hyväksytyn tyypin mukaisestivalmistettuihin turvavöihin ja turvajärjestelmiin tekee tarpeettomaksinäiden turvavöiden ja turvajärjestelmien tekniset tarkastukset muissajäsenvaltioissa,
yhdenmukaisten vaatimusten päätavoitteena on edistää liikenneturvalli-
suutta; sen vuoksi turvavöiden ja turvajärjestelmien asentaminen tässädirektiivissä tarkoitettuihin ajoneuvoihin olisi tehtävä pakolliseksi, ja1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 2
(1) EYVL N:o C 76, 7.4.1975, s. 37
(2) EYVL N:o C 263, 17.11.1975, s. 37
(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
(4) EYVL N:o L 38, 11.2.1974, s. 2
(5) EYVL N:o L 165, 20.6.1974, s. 16
(6) EYVL N:o L 221, 12.8.1974, s. 1
(7) EYVL N:o L 24, 30.1.1976, s. 6
▼B
moottoriajoneuvoja koskevan kansallisen lainsäädännön lähentäminen
edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorit-tamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1. Jäsenvaltion on annettava osan ETY-tyyppihyväksyntä kaikille
kolmipiste- tai lantioturvavyön ja turvajärjestelmän tyypeille, jotkatäyttävät liitteessä I olevan 2 kohdan ja liitteissä IV-XIV määrätytsuunnittelu- ja testivaatimukset.
2. Osan tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava
vaaditut toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovathyväksytyn tyypin mukaisia ja oltava tarvittaessa yhteistyössä muidenjäsenvaltioiden viranomaisten kanssa.
3. Edellä 2 kohdan täytäntöön panemiseksi riittää se, että jäsenvaltio
varmistaa vähintään liitteessä I olevassa 2.8.1 kohdassa tarkoitettujenlaadunvalvontamenettelyjen soveltamisen.
Jos jäsenvaltio tai sen valtuuttamat laboratoriot kuitenkin suorittavat
tarkastuksia, on käytettyjen menetelmien oltava sellaisia, että niiden
antamat tulokset ovat vähintään yhtä luotettavia kuin ensimmäisessäalakohdassa tarkoitetuin menettelyin saadut tulokset. Erityisesti liit-teessä I olevassa 2.8.2 kohdassa määrätty menettely ontarkoituksenmukainen menetelmä.
2 artikla
Jäsenvaltioiden on annettava kunkin 1 artiklan nojalla hyväksytyn
turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin valmistajalle tai tämän edustajalleliitteessä III esitettyjen mallien mukainen osan ETY-tyyppihyväksyntä-
merkki.
Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet estääk-
seen sellaisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaasekaannusta 1 artiklan mukaisesti tyyppihyväksyttyjen turvavöiden tai
turvajärjestelmien ja muiden laitteiden välillä.
3 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa kieltää saattamasta markkinoille turvavöitä tai
turvajärjestelmiä niiden suunnitteluun tai toimintamenetelmään liitty-
vistä syistä, jos niissä on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.
2. Jäsenvaltio voi kuitenkin kieltää saattamasta markkinoille
turvavöitä ja turvajärjestelmiä, joissa on osan ETY-tyyppihyväksyntä-merkki, mutta jotka toistuvasti poikkeavat hyväksytystä tyypistä.
Kyseisen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava muille jäsenvaltioille
ja komissiolle toteutetuista toimenpiteistä ja perusteltava päätöksensä.
4 artikla
Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on lähetettävä kuukauden
kuluessa muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisillejäljennös jokaisesta turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin osalta laadi-tusta, joko annetusta tai evätystä, osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksesta, josta esimerkki esitetään liitteessä II.
5 artikla
1. Jos osan ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio toteaa, että
useat turvavyöt tai turvajärjestelmät, joissa on sama osan ETY-tyyppi-
hyväksyntämerkki, eivät ole sen hyväksymän tyypin mukaisia, sen on
toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotanto-mallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Kyseisen valtiontoimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioidentoimivaltaisille viranomaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka voivat,jos turvavyöt tai turvajärjestelmät toistuvasti poikkeavat hyväksytyistä1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 3
▼B
tyypeistä, johtaa ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseen. Kyseisten
viranomaisten on toteutettava vastaavat toimenpiteet, jos toisen jäsen-valtion toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat, että turvavyöt ja
turvajärjestelmät poikkeavat hyväksytyistä tyypeistä.
2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava
kuukauden kuluessa toisilleen osan ETY-tyyppihyväksynnän peruutta-misesta ja tämän toimenpiteen perusteista.
3. Jos osan ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio kiistää sille
ilmoitetun vaatimuksenmukaisuutta koskevan puutteen, kyseisten jäsen-valtioiden on yritettävä ratkaista riita. Tästä on ilmoitettava
komissiolle, joka tarvittaessa järjestää tarvittavia neuvotteluja riidan
ratkaisemiseksi.
6 artikla
Kaikkien tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen
säännösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat turvavöiden taiturvajärjestelmien osan ETY-tyyppihyväksynnän eväämistä tai peruut-tamista taikka niiden markkinoille saattamisen kieltämistä, onperusteltava yksityiskohtaisesti. Päätöksestä on ilmoitettava asianosai-
selle, jolle on samanaikaisesti annettava tieto jäsenvaltion voimassa
olevan lainsäädännön mukaan hänen käytettävissään olevista muutok-senhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.
7 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansal-
lista tyyppihyväksyntää siihen asennettuihin turvavöihin taiturvajärjestelmiin liittyvistä syistä, jos turvavöissä ja turvajärjestelmissäon osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja ne on asennettu liitteessä Iolevassa 3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
8 artikla
Jäsenvaltio ei saa estää tai kieltää ajoneuvon myyntiä, rekisteröintiä,
liikkeelle laskemista tai käyttöä turvavöihin tai turvajärjestelmiin liitty-
vistä syistä, jos turvavöissä ja turvajärjestelmissä on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja ne on asennettu liitteessä I olevassa 3kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
9 artikla
Tässä direktiivissä ’ajoneuvolla’ tarkoitetaan kaikkia direktiivin 70/156/
ETY liitteessä I määriteltyjä tieliikenteeseen tarkoitettuja, vähintäännelipyöräisiä M- ja N-luokan moottoriajoneuvoja, joiden suurin raken-
teellinen nopeuson yli 25 km/h.
10 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen
annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyänoudattaen.
11 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direk-tiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä
tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännökset
toimitetaan kirjallisina komissiolle.
12 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 4
▼M1
▼B
▼B
LIITE I
SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT, OSAN ETY-TYYPPIHYVÄK-
SYNTÄ, ASENNUSVAATIMUKSET
0 SOVELTAMISALA
Tätä direktiiviä sovelletaan turvavöihin ja kiinnitysjärjestelmiin,
jotka on suunniteltu asennettaviksi 9 artiklan määritelmän mukaisiin
ajoneuvoihin ja jotka on tarkoitettu eteenpäin suunnatuilla istuimilla
istuvien täysikasvuisten henkilöiden henkilökohtaiseen käyttöön,
esimerkiksi yhdelle hengelle tarkoitettuina erillisinä varusteina.
1. MÄÄRITELMÄT
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
1.1 ”turvavyöllä (istuinvyö, vyö)” vyönauha-asennelmaa, johon kuuluu
vyölukko sekä säätö- ja kiinnityslaitteet ja joka asennetaan kiinteästi
moottoriajoneuvoon ja jonka tarkoituksena on vähentää vyön
käyttäjän vahingoittumisen vaaraa rajoittamalla tämän liikkuvuutta
ajoneuvossa törmäyksessä tai äkillisessä jarrutuksessa. Tällaista
asennelmaa kutsutaan yleensä ”asennelmaksi” ja ilmaisuun katsotaan
kuuluvaksi myös energianvaimennin tai nauhan kelauslaite;
1.1.1 ”lantiovyöllä” kehon etupuolelta lantioseudun yli kulkevaa vyötä;
1.1.2 ”olkavyöllä” lonkan sivulta vastakkaiselle olkapäälle viistosti rinta-
kehän yli kulkevaa vyötä;
1.1.3 ”kolmipistevyöllä” olennaisesti lantionauhasta ja olkanauhasta koos-
tuvaa yhdistelmää;
1.1.4 ”valjasvyöllä” asennelmaa, johon kuuluu lantiovyö ja olkanauhat;
1.2 ”vyötyypillä” vöitä, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennai-
silta osin, kuten:
1.2.1 jäykät osat (vyölukko, kiinnityslaitteet, kelauslaite jne.),
1.2.2 vyönauhojen materiaali, kudos, mitat ja väri,
1.2.3 asennelman geometria;
1.3 ”vyönauhalla” joustavaa osaa, joka on suunniteltu pitämään kehoa
paikallaan ja siirtämään kuormitusta vyön kiinnityspisteisiin;
1.4 ”vyölukolla” nopeasti avattavaa laitetta, jonka ansiosta vyö pitää
käyttäjää paikallaan; Vyölukko voi käsittää myös säätölaitteen;
1.5 ”vyön säätölaitteella” laitetta, jonka avulla vyö voidaan säätää
käyttäjän koon ja istuimen asennon mukaan. ►M2Säätölaite saa
olla yhdistettynä vyölukkoon, kelauslaitteeseen tai muuhun
turvavyön osaan; ◄
1.6 ”kiinnityslaitteilla” asennelman osia, joilla vyö voidaan kiinnittää
kiinnityspisteisiin, mukaan lukien tarvittavat turvaosat;
1.7 ”energianvaimentimella” laitetta, joka on suunniteltu yksin tai
yhdessä vyönauhan kanssa ottamaan vastaan energiaa ja joka on
osa asennelmaa;
1.8 ”kelauslaitteella” turvavyöhön kuuluvaa laitetta, joka käsittää
vyönauhan kokonaisuudessaan tai vyönauhan osan;
1.8.1 ”ei-lukittuvalla kelauslaitteella” (tyyppi 1) kelauslaitetta, josta nauha
kelataan ulos täyteen pituuteen pienellä ulkoisella voimalla ja josta
ei voida säätää uloskelatun nauhan pituutta;
1.8.2 ”käsikäyttöisesti avattavalla kelauslaitteella” (tyyppi 2) kelauslai-
tetta, jonka lukitsin on avattava käsikäyttöisesti nauhan
kelaamiseksi halutun pituiseksi ja jonka lukitsin lukittuu automaatti-
sesti käsikäyttöisen avaamisen päätyttyä,
1.8.3 ”automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella” (tyyppi 3) kelauslai-
tetta, joka sallii nauhan kelautumisen ulos täyteen pituuteen ja josta
uloskelattu nauha automaattisesti mukautuu henkilön kehon mukaan,1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 5
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
kun vyölukko kiinnitetään. Nauhaa ei tämän jälkeen saada kelattua
enempää avaamatta lukitusta;
1.8.4 ”törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella” (tyyppi 4) kelauslaitetta,
joka tavanomaisissa ajo-olosuhteissa ei rajoita turvavyön käyttäjän
liikkumisvapautta. Se on varustettu nauhan pituuden säätölaitteella,
joka automaattisesti säätää nauhan pituuden käyttäjän kehon
mukaan, sekä lukitusmekanismilla, joka toimii:
1.8.4.1 ajoneuvon jarrutuksessa, nauhan kelautuessa kelauslaitteesta tai
muiden automaattisten toimintojen vaikutuksesta (yksinkertainen
lukkiutumistapa), tai
1.8.4.2 tällaisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta (monitoiminen lukittumis-
tapa);
1.8.5 ’törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella, jossa on suurempi vaste-
kynnys’ (tyyppi 4N) tarkoitetaan 1.8.4 kohdassa määritettyä
kelauslaitetta kuitenkin niin, että se erityisominaisuuksiltaan soveltuu
käytettäväksi M2-, M3-, N1-, N2-j aN3-luokan ajoneuvoissa(1);
1.9 ”vyön kiinnityspisteillä” ajoneuvon tai istuimen rakenteen osia tai
muita ajoneuvon osia, joihin turvavyöt kiinnitetään;
1.10 ”ajoneuvotyypillä” turvavöiden ja turvajärjestelmien osalta moottori-
käyttöistä ajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa
toisistaan sellaisilta olennaisilta osin kuin ajoneuvon rakenneosien,
istuimien rakenneosien tai muiden rakenneosien, joihin turvavyöt ja
turvajärjestelmät on kiinnitetty, mitat, muodot tai materiaalit;
1.11 ”turvajärjestelmällä” järjestelmää, joka käsittää ajoneuvon rakentee-
seen asianmukaisella tavalla kiinnitetyn istuimen ja turvavyön,
jonka kiinnityspisteistä vähintään yksi sijaitsee istuimen rakenteessa;
1.12 ”istuimella” yhden aikuisen istuttavaa ajoneuvon rakenteeseen
sisään-rakennettua tai irrallista rakennetta verhoiluineen. Ilmaisu
käsittää sekä erillisen istuimen että yhdelle henkilölle tarkoitetun
yhdistelmäistuimen osan;
1.13 ”istuinryhmällä” yhden tai useamman aikuisen istuttavaa joko yhdis-
telmäistuinta tai erillisiä, vierekkäisiä istuimia (jotka on sijoitettu
esimerkiksi siten, että yhden istuimen etukiinnityspisteet ovat
linjassa toisen istuimen etu- tai takakiinnityspisteiden kanssa taitoisen istuimen kiinnityspisteiden välissä);
1.14 ”yhdistelmäistuimella” vähintään kahden aikuisen istuttavaksi tarkoi-
tettua rakennetta verhoiluineen;
1.15 ”säätöjärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osa
voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella
voidaan erityisesti:
1.15.1 säätää istuimen asentoa pituussuunnassa,
1.15.2 säätää istuimen asentoa pystysuunnassa,
1.15.3 säätää istuimen asentoa istuinkulman osalta;
1.16 ”istuimen kiinnityspisteellä” järjestelmää, jolla istuin on kiinnitetty
ajoneuvon rakenteeseen, mukaan lukien asiaankuuluvat osat
ajoneuvon rakenteessa;
1.17 ”istuintyypillä” istuimia, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olen-
naisilta osin, kuten:
1.17.1 istuimen rakenne, muoto, mitat ja materiaalit,
1.17.2 säätöjärjestelmien ja kaikkien lukitusjärjestelmien tyypit ja mitat,
1.17.3 istuimessa sijaitsevien vyön kiinnityspisteiden, istuimien kiinnity-
spisteiden ja asiaan vaikuttavien ajoneuvon rakenneosien tyypit ja
mitat;
1.18 ”siirtojärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen
osaa voidaan portaattomasti siirtää pituussuunnassa, tai istuimen
osien välisiä kulmia muuttaa matkustajien ajoneuvoon nousemisen
helpottamiseksi;1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 6
(1) ”Ajoneuvoluokat määritellään direktiivin 70/156/ETY liitteen I mukaisesti (EYVL N:o
L 42, 23.2.1970)”.▼M2
▼B
▼B
1.19 ”lukitusjärjestelmällä” laitetta, jolla varmistetaan, että istuin ja sen
osat voidaan pysyttää käyttöasennoissa;
1.20 ”upotettu lukon aukaisupainike”: lukko ei saa avautua, kun upotus-
kohtaa painetaan pallolla, jonka läpimitta on 40 mm;
1.21 ”upottamaton lukon aukaisupainike”: lukon on avauduttava kun
upotuskohtaa painetaan pallolla, jonka läpimitta on 40 mm.
2. OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
2.1 Osan ETY-tyyppihyväksynnän hakeminen
2.1.1 Turvavyön tavaramerkin tai kaupallisen merkin haltijan tai tämän
edustajan on haettava turvavyötyypille ETY-tyyppihyväksyntää.
Turvajärjestelmän tavaramerkin haltijan tai tämän edustajan, tai sell-
aisen ajoneuvon valmistajan tai tämän edustajan, johon
turvajärjestelmä on tarkoitettu, on haettava turvajärjestelmälle osan
ETY-tyyppihyväksyntää.
2.1.2 Hakemukseen on liitettävä:
2.1.2.1 ►M2vyötyyppiä koskeva tekninen kuvaus kolmena kappaleena
niin, että kuvauksessa on vyössä käytetyistä vyönauhoista ja jäykistä
osista tarkat tiedot ja että kuvaukseen liitetään asiaa koskevat piirus-
tukset ja kelauslaitteiden ja anturien asennusohjeet. ◄Piirustuksissa
on osoitettava osan ETY-tyyppihyväksyntämerkin sijoituspaikka.
Kuvauksessa on mainittava hyväksyntää varten toimitetun mallin
väri ja eriteltävä ajoneuvotyyppi (ajoneuvotyypit), johon kyseinen
turvavyö on tarkoitettu. Turvajärjestelmän kuvaukseen on sisälly-
tettävä: sopivassa mittakaavassa esitetyt ajoneuvon ja istuimien sekä
säätöjärjestelmien ja kiinnityslaitteiden rakennepiirustukset, jotka
osoittavat riittävän yksityiskohtaisesti istuimien ja turvavöiden kiin-
nityspisteiden sekä vahvistusosien sijainnin; eritelmä materiaaleista,
jotka voivat vaikuttaa istuimien ja turvavöiden kiinnityspisteiden
lujuuteen; sekä istuimien ja turvavöiden kiinnityspisteiden tekninen
kuvaus;
2.1.2.2 viisi näytekappaletta vyötyypistä; ja
2.1.2.3 kymmenen metriä jokaista vyönauhatyyppiä, jota kyseisessä vyötyy-
pissä käytetään;
2.1.2.4 osan hyväksyntätestejä suorittavalla tutkimuslaitoksella on oikeus
pyytää lisää näytekappaleita.
2.1.3 Tyyppihyväksynnän hakijan on toimitettava turvajärjestelmän hyväk-
syntätestejä suorittavalle tutkimuslaitokselle kaksi näytekappaletta
turvajärjestelmästä, johon saa kuulua kaksi 2.1.2.2 kohdassa tarkoi-
tettua vyön näytekappaletta, ja valmistajan valinnan mukaan joko
sitä tyyppiä oleva ajoneuvo, jolle hyväksyntää haetaan, tai tällaisen
ajoneuvon se osa tai ne osat, jotka tutkimuslaitos katsoo tarpeelli-
seksi turvajärjestelmän hyväksyntätestiä varten.
2.2 Merkinnät
Osan ETY-tyyppihyväksyntää varten 2.1 kohdan mukaisesti toimite-
tuissa vyötyyppien tai turvajärjestelmien näytekappaleissa on oltava
valmistajan nimi, tavaramerkki tai kaupallinen merkki selvästi ja
pysyvästi merkittynä.
2.3 Yleiset eritelmät
2.3.1 Jokaisen 2.1 kohdan mukaisesti toimitetun näytekappaleen on
täytettävä 2.3-2.7 kohdassa esitetyt eritelmät.
2.3.2 Vyön tai turvajärjestelmän on oltava siten suunniteltu ja rakennettu,
että se oikein asennettuna ja käytettynä toimii hyväksyttävällä tavalla
onnettomuuden sattuessa vähentäen ruumiillisen vahingon vaaraa.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 7
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
2.4 Jäykät osat
2.4.1 Yleistä
2.4.1.1 Turvavyön jäykissä osissa, kuten vyölukoissa, säätölaitteissa, kiinni-
tyslaitteissa ja vastaavissa laitteissa, ei saa olla vyönauhan kulumista
tai murtumista aiheuttavia teräviä reunoja.
2.4.1.2 Kaikki syöpymiselle alttiina olevat asennelman osat on sopivalla
tavalla suojattava syöpymistä vastaan. Jäljempänä 2.7.2 kohdan
mukaisesti suoritetun syöpymistestin jälkeen suoritetussa, asiantun-tijan toimeenpanemassa tarkastuksessa ei laitteesta saa löytyä
paljaalla silmällä havaittavia merkkejä vaurioista, jotka voivat
heikentää laitteen toimintaa, eikä merkkejä merkittävästä syöpymi-
sestä.
2.4.1.3 Energiaa vaimentavat, kuormitusta vastaanottavat ja sitä siirtävät
jäykät osat eivät saa olla hauraita.
2.4.1.4 Turvavyön jäykkien osien ja muoviosien on oltava siten sijoitettuja
ja asennettuja, että ne eivät voi moottorikäyttöisen ajoneuvon tava-
nomaisessa käytössä juuttua kiinni ajoneuvon liukuvan istuimen alle
tai ajoneuvon oveen. Jos jokin osa ei täytä tätä vaatimusta, sille on
suoritettava 2.7.6.4 kohdassa määritelty kylmähauraustesti. Jos
jäykkien osien muoviosissa on testin jälkeen silmin havaittavia
murtumia, nämä muoviosat on poistettava, ja jäljellä olevien
jäykkien osien turvallisuuden säilyminen on testattava. Jos turvavyö
osoittautuu edellä tarkoitetuilta osin turvalliseksi, tai silmin havait-
tavia murtumia ei ole, on tarkastettava uudestaan, täyttääkö
turvavyö 2.4.2, 2.4.3 ja 2.6 kohdan vaatimukset.
2.4.2 Vyölukko
2.4.2.1 Lukon on oltava siten suunniteltu, että virheellisen käytön mahdolli-
suus on estetty. Tämä merkitsee erityisesti, että lukon jääminen
osittain lukittuneeseen asentoon ei saa olla mahdollista. Lukon avaa-
mismenettelyn on oltava selkeä. Lukon leveyden on oltava vähintään
46 mm siltä osin, kuin lukko voi olla kosketuksissa turvavyön
käyttäjään.
2.4.2.2 Lukon on myös kuormittamattomana pysyttävä lukittuna asennostaan
riippumatta. Lukitusei s aa aueta 1 daN:a pienemmällä voimalla.
Lukon on oltava siten suunniteltu, että sen käyttö on yksinkertaista
ja se lukittuu vaivatta. Lukitus on voitava avata kuormittamalla
lukkoa 2.7.9.2 kohdassa määritetyllä kuormalla.
Lukko on voitava avata joko painiketta tai vastaavaa laitetta paina-
malla.►
M2Kuormitettavalla pinnalla on oltava seuraavat mitat,
kun painike on vapautusasennossa ja kun se on projisoituna tasolle,
joka on kohtisuorassa painikkeen alkuperäiseen liikesuuntaan
nähden:◄
— umpirakenteisilla laitteilla vähintään 4,5 cm2, jolloin leveyden on
oltava vähintään 15 mm;
— avorakenteisilla laitteilla vähintään 2,5 cm2, jolloin leveyden on
oltava vähintään 10 mm.
Tämän pinnan on oltava väriltään punainen. Mikään muu lukon osa
ei saa olla tämän värinen.
2.4.2.3 Lukon on kestettävä jatkuvaa käyttöä ja ennen 2.7.8 kohdassa tarkoi-
tettua dynaamista testiä lukolle on suoritettava 5 000 aukaisua ja
lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.
2.4.2.4 Lukon on 2.7.6.3 kohdan mukaisesti testattaessa toimittava tavano-
maisella tavalla.
2.4.2.5 Lukon avaamiseen 2.7.9 kohdassa tarkoitetussa testissä tarvittava
voima ei saa olla yli 6 daN.
2.4.2.6 Lukon lujuus on testattava 2.7.6.1 kohdan mukaisesti ja tarvittaessa
2.7.6.5 kohdan mukaisesti. Lukko ei saa murtua, havaittavasti
vääntyä tai irrota, kun sitä kuormitetaan edellä tarkoitetulla voimalla.
2.4.2.7 Jos lukkoon kuuluu kahdelle asennelmalle yhteinen osa, ja jos yhden
asennelman vyölukkoa voidaan käyttää sekä sen että toisen asen-
nelman vastakappaleen kanssa, molemmille asennelmatavoille on
suoritettava 2.7.8 ja 2.7.9 kohdassa tarkoitetut lujuus- ja aukaisu-
testit.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 8
▼M2
▼B
▼B
2.4.3 Vyön säätölaite
2.4.3.1 Kaksi näytekappaletta jokaisesta vyön säätölaitteesta on testattava
2.7.4 kohdan vaatimusten mukaisesti. Nauhan liukuma saa kummas-
sakin säätölaitteen näytekappaleessa olla enintään 25 mm ja nauhan
yhteenlaskettu siirtymä vyön kaikissa säätölaitteissa saa olla enintään
40 mm.
2.4.3.2 Kaikkien säätölaitteiden lujuus on testattava 2.7.6.1 kohdan mukai-
sesti. Säätölaitteet eivät saa murtua tai irrota, kun niitä
kuormitetaan edellä tarkoitetulla kuormalla.
2.4.3.3 Kun testi suoritetaan 2.7.6.6 kohdan mukaisesti, ei käsikäyttöisten
laitteiden käyttämiseksi tarvittava voima saa olla yli 5 daN.
2.4.4 Kiinnityslaitteet
Kiinnityslaitteiden lujuus on testattava 2.7.6.1 ja 2.7.6.2 kohdan
vaatimusten mukaisesti. Kiinnityslaitteet eivät saa murtua tai irrota,
kun niitä kuormitetaan edellä tarkoitetulla kuormalla.
2.4.5 Kelauslaitteet
Kelauslaitteiden on täytettävä jäljempänä eritellyt vaatimukset,
2.7.6.1 ja 2.7.6.2 kohdassa tarkoitetut lujuustestit mukaan lukien.
2.4.5.1 Automaattisesti lukittuvat kelauslaitteet2.4.5.1.1 Automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä
vyönauha saa liikkua kelauslaitteen kahden peräkkäisen lukitus-
kohdan välillä enintään 30 mm. Käyttäjän nojautuessa taaksepäin
on vyön joko pysyttävä alkuperäisessä asennossaan tai palauduttava
automaattisesti alkuperäiseen asentoon, kun turvavyön käyttäjä
nojautuu jälleen eteenpäin.
2.4.5.1.2 Vyönauhan kelautumisvoiman on lantiovöihin tarkoitetuissa kelaus-
laitteissa oltava vähintään 0,7 daN:a, kun kelausvoima mitataan
2.7.7.4 kohdassa tarkoitetuin tavoin nuken ja kelauslaitteen väliltä
vyönauhan vapaassa osassa. Vyönauhan kelautumisvoiman on olka-
vöihin tarkoitetuissa kelauslaitteissa oltava vähintään 0,2 daN:a ja
enintään 0,7 daN:a edellä tarkoitetulla tavalla mitattuna. Jos
vyönauha kulkee yksi- tai kaksiosaisen nauhanohjaimen kautta,
kelautumisvoima mitataan nuken ja ohjaimen tai taljan väliltä
vyönauhan vapaassa osassa. Jos asennelmaan kuuluu automaattisesti
tai käsikäyttöisesti käytettävä laite, joka estää nauhaa kelautumasta
täysin sisään, kyseisen laitteen on oltava pois käytöstä kelautumis-
voimaa arvioitaessa.
2.4.5.1.3 Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelaus-
laitteeseen toistuvasti 2.7.7.1 kohdassa kuvaillun menetelmän
mukaisesti, kunnes on tehty 5 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän
jälkeen kelauslaitteelle suoritetaan 2.7.2 kohdassa tarkoitettu syöpy-
mistesti ja 2.7.7.3 kohdassa tarkoitettu pölynkestävyystesti. Kun
sitten suoritetaan uusi 5 000:n ulos- ja sisäänkelauksen sarja, kelaus-
laitteen on edelleen täytettävä 2.4.5.1.1 ja 2.4.5.1.2 kohdan
vaatimukset. Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelauslait-
teen on toimittava asianmukaisesti ja sen on kelattava nauhaa
tehokkaasti.
2.4.5.2 Törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet2.4.5.2.1 Törmäyksessä lukittuvan kelauslaitteen on täytettävä, 2.7.7.2 kohdan
mukaisesti testattaessa seuraavat vaatimukset:
2.4.5.2.1.1 tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden lukituksen on lukituttava, kun
ajoneuvon hidastuvuus saavuttaa arvon 0,45 g, ja tyyppiä 4N olevien
kelauslaitteiden lukituksen on lukituttava, kun ajoneuvon hidastavuus
saavuttaa arvon 0,85 g;
2.4.5.2.1.2 tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden lukitus ei saa lukittua, kun
vyönauhan kiihtyvyyson vähemmän kuin 0,8 g, ja tyyppiä 4N
olevien kelauslaitteiden lukitus ei saa lukittua, kun vyönauhan kiih-
tyvyyson vähemmän kuin 1,0 g;
2.4.5.2.1.3 lukitus ei myöskään saa lukittua, kun anturia on kallistettu enintään
12º johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta;
2.4.5.2.1.4 tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden lukituksen on lukituttava, kun
anturia on kallistettu vähintään 27º johonkin suuntaan valmistajan
ilmoittamasta asennusasennosta ja tyyppiä 4N olevien kelauslait-
teiden lukituksen on lukituttava, kun anturia on kallistettu vähintään
40º johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta;1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 9
▼M2
▼M2
2.4.5.2.1.5 jos kelauslaitteen toiminta riippuu ulkoisesta signaalista tai
voimanlähteestä, kelauslaitteen on lukituttava automaattisesti myös
silloin, kun yhteys ulkoiseen signaaliin tai voimanlähteeseen ei
toimi.
2.4.5.2.2 Testattaessa 2.7.7.2 kohdan mukaisesti törmäyksessä lukittuvan
kelauslaitteen lukittumista, joka perustuu monitoimiseen reagointiin
sisältäen vyönauhareagoinnin, kelauslaitteen on täytettävä jäljempänä
eritellyt vaatimukset, ja lisäksi tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden on
lukituttava, kun vyönauhan kiihtyvyyson vähintään 1,5 g ja tyyppiä
4N olevien kelauslaitteiden vastaavasti, kun vyönauhan kiihtyvyys
on vähintään 2,0 g, mitattuna vyönauhan uloskelaussuuntaan.
2.4.5.2.3 Jokaisessa 2.4.5.2.1 ja 2.4.5.2.2 kohdassa tarkoitetussa testissä
vyönauhan liike saa ennen kelauslaitteen lukkiutumista olla enintään
50 mm:ä mitattuna 2.7.7.2.1 kohdassa eritellystä pituudesta. Kelaus-
laitteen katsotaan täyttävän 2.4.5.2.1.2 kohdan vaatimukset, jos
kelauslaite ei 2.4.5.2.1.2 kohdassa annetuilla vyönauhan kiihty-
vyyden arvoilla lukkiudu ennen kuin vähintään 50 mm nauhaa on
kelautunut ulos kelauslaitteesta, 2.7.7.2.1 kohdassa määrätystä pituu-
desta alkaen.
2.4.5.2.4 Jos kelauslaite muodostaa osan lantiovyöstä kelautumisvoiman on
oltava vähintään 0,7 daN:a, kun kelausvoima mitataan 2.7.7.4
kohdassa tarkoitetuin tavoin nuken ja kelauslaitteen väliltä
vyönauhan vapaassa osassa. Nauhan kelautumisvoiman on olka-
vöihin tarkoitetuissa kelauslaitteissa oltava vähintään 0,2 daN:a jaenintään 0,7 daN:a edellä tarkoitetulla tavalla mitattuna. Josnauha
kulkee yksitai kaksiosaisen nauhanohjaimen kautta, kelautumisvoima
mitataan nuken ja ohjaimen väliltä vyönauhan vapaassa osassa. Jos
vyöhön kuuluu automaattisesti tai käsikäyttöisesti käytettävä laite,
joka estää nauhaa kelautumasta täysin sisään, kyseinen laite ei saa
olla käytössä kelautumisvoimaa arvioitaessa:
2.4.5.2.5 Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelaus-
laitteeseen toistuvasti 2.7.7.1 kohdassa kuvaillun menetelmän
mukaisesti, kunnes on tehty 40 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän
jälkeen kelauslaitteelle suoritetaan 2.7.2 kohdassa tarkoitettu syöpy-
mistesti ja 2.7.7.3 kohdassa tarkoitettu pölynkestävyystesti. Kun
sitten suoritetaan uusi 5 000:n ulos- ja sisäänkelauksen sarja, kelaus-
laitteen on edelleen täytettävä 2.4.5.2.1, 2.4.5.2.2, 2.4.5.2.3 ja
2.4.5.2.4 kohdan vaatimukset. Kaikkien edellä tarkoitettujen testien
jälkeen kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja sen on kelat-
tava nauhaa tehokkaasti.
2.5 Vyönauhat
2.5.1 Yleistä
2.5.1.1 Vyönauhojen on oltava ominaisuuksiltaan sellaiset, että niistä
käyttäjän keholle aiheutuva kuormitusjakautuu mahdollis imman
tasaisesti koko nauhan leveydelle ja että ne eivät kuormitettaessa-
kaan kierry. Nauhan on pystyttävä vaimentamaan ja ottamaan
vastaan energiaa.
2.5.1.2 Nauhan leveyden on oltava vähintään 46 mm, kun sitä kuormitetaan
980 daN voimalla. Leveys mitataan 2.7.5 kohdassa tarkoitetussa
vetomurtotestissä vetokonetta pysäyttämättä.
2.5.2 Lujuus ilmastointikäsittelyn jälkeen
Kun kahta vyönauhan näytekappaletta on käsitelty 2.7.3.1 kohdan
mukaisesti, vyönauhan 2.7.5 kohdassa tarkoitetuin tavoin määritetyn
murtokuormituksen on oltava vähintään 1470 daN. Kahden näyte-
kappaleen murtokuormitusten välinen ero saa olla enintään 10 %
suuremmasta mitatusta murtokuormituksesta.
2.5.3 Lujuus erityisen ilmastointikäsittelyn jälkeen
Jollakin 2.7.3 kohdassa tarkoitetulla tavalla (lukuun ottamatta 2.7.3.1
kohtaa) käsitellyn kahden vyönauhan näytekappaleeseen kohdistuvan
murtokuormituksen on oltava vähintään 75 % kuormitusten 2.5.2kohdassa tarkoitetussa testissä mitatusta keskiarvosta ja vähintään
1470 daN. Tutkimuslaitos voi jättää suorittamatta yhden tai
useamman edellä tarkoitetuista testeistä, jos se katsoo vyönauhassa
käytetyn nauhamateriaalin tai muiden tietojen perusteella nämä testit
tarpeettomiksi.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 10
▼B
▼B
2.6 Asennelma tai turvajärjestelmä
2.6.1 Dynaamisen testauksen vaatimukset
2.6.1.1 Asennelmalle tai turvajärjestelmälle on suoritettava 2.7.8 kohdassa
tarkoitettu dynaaminen testi.
2.6.1.2 Dynaaminen testi suoritetaan kahdelle aikaisemmin kuormittamatto-
malle asennelmalle, lukuun ottamatta turvajärjestelmiin kuuluvia
asennelmia, jolloin dynaaminen testi suoritetaan yhteen istuin-
ryhmään kuuluville aikaisemmin kuormittamille turvajärjestelmille.
Testattavien vöiden lukkojen on täytettävä 2.4.2.3 kohdan vaati-
mukset;
2.6.1.2.1 sen jälkeen, kun turvavöille on suoritettu 2.7.2 kohdassa määritelty
syöpymistesti, turvavöiden lukoille on suoritettava uudelleen 500
aukaisua ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa;
2.6.1.2.2 kelauslaitteilla varustettujen turvavöiden kelauslaitteille on oltava
suoritettu 2.4.5.1 ja 2.4.5.2 kohdassa tarkoitetut testit. Jos kelauslait-
teelle on kuitenkin jo suoritettu 2.6.1.2.1 kohdassa tarkoitettu
syöpymistesti, tätä testiä ei tarvitse toistaa.
2.6.1.3 Testin aikana seuraavien vaatimusten on täytyttävä:
2.6.1.3.1 mikään osa henkilön suojaamiseen käytettävästä asennelmasta tai
turvajärjestelmästä ei saa rikkoutua eikä lukko tai lukitus- tai
säätölaite avautua lukituksestaan; ja
2.6.1.3.2 lantiovyöllä kiinnitetty nukke saa siirtyä eteenpäin 80—200 mm
lantion tasolta mitattuna. Muuntyyppisillä vöillä kiinnitetty nukke
saa siirtyä eteenpäin 80—200 mm lantion tasolta ja 100—300 mm
rinnan tasolta mitattuna. Nämä siirtymät mitataan liitteen VIII
kuvassa 6 esitetyistä mittauspisteistä.
►M22.6.1.4◄Turvajärjestelmän osalta:
►M22.6.1.4.1 ◄nuken rintakehän vertailupisteen siirtymä saa olla suurempi
kuin 2.6.1.2.2 kohdassa eritelty, jos voidaan joko laskemalla tai
uuden testin avulla osoittaa, ettei nuken keho tai nuken pää kosketa
dynaamisessa testissä miltään osin nuken edessä olevia ajoneuvon
jäykkiä osia, lukuun ottamatta rintakehän koskettamista ohjauslait-
teeseen, jos ohjauslaite täyttää direktiivin 74/297/ETY vaatimukset
ja jollei kosketusta synny 24 km/h suuremmilla nopeuksilla. Tätä
arviointia varten istuimen on oltava 2.7.8.1.5 kohdassa määritellyssä
asennossa;
2.6.1.4.2 ajoneuvoissa, joissa käytetään edellä tarkoitettuja laitteita, on dynaa-
misen testin jälkeen kyettävä käyttämään käsikäyttöisesti säätö- tai
lukituslaitteita, jotka mahdollistavat kaikilla istuimilla matkustavien
pääsyn ajoneuvosta ulos.
2.6.2 Lujuus kulutusmenettelyn jälkeen
2.6.2.1 Molempien 2.7.3.6 kohdan mukaisesti käsitellyn näytekappaleen
murtokuormitus on arvioitava 2.5.2 ja 2.7.6 kohdan mukaisesti.
Murtokuormituksen on oltava vähintään 75 % kulumattomista
nauhoista testeissä mitattujen murtokuormitusten keskimääräisestä
arvosta ja vähintään testattaville osille vahvistettu vähimmäiskuor-
mitus. Kahden näytekappaleen murtokuormitusten eron on oltavaa
enintään 20 % suuremmasta mitatusta murtokuormituksesta.
►M2Tyyppien 1 ja 2 menettelyissä suoritetaan vetomurtolujuuden
testi ainostaan vyönauhanäytteillä (2.7.5 kohta). Tyypin 3 menette-
lyissä suoritetaan vetomurtolujuuden testi vyönauhalla ja siihen
kuuluvilla jäykillä osilla (2.7.6 kohta). ◄
2.6.2.2 Ne laitteet, joita kulutusmenettely koskee, ja noudatettavat menet-
telyt esitetään seuraavassa taulukossa. Jokaisessa menettelyssä on
käytettävä uutta näytekappaletta.
Tyyppi 1
menettelyTyyppi 2
menettelyTyyppi 3
menettely
Kiinnityslaite — — x
Yksi- tai kaksiosainen
nauhanohjain—x—
Vyön lukkopää — x x1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 11
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
Tyyppi 1
menettelyTyyppi 2
menettelyTyyppi 3
menettely
Säätölaite x ►M2—◄ x
Nauhaan ommellut osat — — x
2.7 Testit
2.7.1 Osan ETY-tyyppihyväksyntää varten toimitettavien vyö- tai turvajär-
jestelmätyppien näytekappaleiden käyttö (ks. liite XIV)
2.7.1.1 Vyölukon tarkastusta, vyölukon kylmänkestävyystestiä, tarvittaessa
2.7.6.4 kohdassa tarkoitettua kylmänkestävyystestiä, vyölukon kestä-
vyystestiä, vyön syöpymistestiä, kelauslaitteen toimintatestejä ja
dynaamisen testin jälkeen suoritettavaa vyölukon aukaisutestiä
varten tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Toista näistä
näytekappaleista käytetään vyön tai turvajärjestelmän tarkastukseen.
2.7.1.2 Vyölukon tarkastusta ja lujuustestejä sekä kiinnityslaitteiden kiinni-
tyksen, vyön säätölaitteiden ja tarvittaessa kelauslaitteiden
tarkastusta varten tarvitaan yksi turvavyö tai turvajärjestelmä.
2.7.1.3 Vyölukon tarkastusta sekä mikrosiirtymä- ja kulumistestejä varten
tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Vyön säätölaitteen
toimintaa koskeva testiin suoritetaan toisella näistä näytekappaleista.
2.7.1.4 ►M2Vyönauhanäytettä on käytettävä vyönauhan vetomurtolu-
juuden testauksessa. Osa tätä näytekappaletta on säilytettävä niin
kauan kuin osan ETY-tyyppihyväksyntä on voimassa. ◄
2.7.2 Syöpymistesti
2.7.2.1 Täydellinen turvavyöasennelma sijoitetaan liitteessä XIII vahvistet-
tuun testikammioon. Jos asennelmassa on kelauslaite, vyönauha on
kelattava ulos täyteen pituuteensa vähennettynä 300 ± 3 mm. Testin
on jatkuttava yhtäjaksoisesti 50 tunnin ajan, niitä lyhyitä taukoja
lukuun ottamatta, jotka saattavat olla tarpeen muun muassa suola-
liuoksen tarkastamiseksi ja lisäämiseksi.
2.7.2.2 Testin lopuksi asennelma on pestävä varovasti tai upotettava varo-
vasti puhtaaseen juoksevaan veteen, jonka lämpötila ei saa olla
enemmän kuin 38 ºC, mahdollisten suolakeräytymien poistamiseksi,
minkä jälkeen turvavyön annetaan kuivua huoneenlämmössä 24
tunnin ajan ennen 2.4.1.2 kohdassa tarkoitetun tarkastuksen suoritta-
mista.
2.7.3 Vyönauhojen käsittely vetomurtolujuustestiä varten
Edellä 2.1.2.4 kohdassa tarkoitetut vyönauhasta leikatut näytekappa-
leet käsitellään seuraavasti:
2.7.3.1 Huoneilmastokäsittely
Vyönauhaa on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka
lämpötila on 20 ºC ± 5 ºC ja suhteellinen kosteus 65 ± 5 %. Jos
testiä ei suoriteta välittömästi käsittelyn jälkeen, näyte on säily-
tettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testiin asti. Murtokuormitus
on mitattava viiden minuutin kuluessa huoneilmakäsittelyn tai
vyönauhojen säiliöstä poistamisen jälkeen.
2.7.3.2 Valokäsittely2.7.3.2.1 ►
M2Sovelletaan suositusta ISO/R 105-B 02-1978. ◄Vyönauha
on altistettava valolle niin kauan, että saavutetaan Standard Blue
Dye N:o 7 -standardin mukainen haalistuminen, joka vastaa luokkaa
4 harmaa-asteikolla.
2.7.3.2.2 Vyönauhaa pidetään tämän jälkeen vähintään 24 tunnin ajan 20 ± 5
ºC ilman lämpötilassa ja 65 ± 5 % suhteellisessa kosteudessa. Jollei
testiä voida suorittaa välittömästi käsittelyn jälkeen, näytekappale on
säilytettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testin alkuun asti.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 12
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼M2
▼M2
Vyönauhan vetomurtolujuus on mitattava viiden minuutin kuluessa
huoneilmakäsittelyn tai vyönauhojensäiliöstä poistamisen jälkeen.
2.7.3.3 Kylmäkäsittely
2.7.3.3.1 Vyönauhaa on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka
lämpötila on 20 ºC ± 5 ºC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %.
2.7.3.3.2 Tämän jälkeen nauha asetetaan 90 minuutin ajaksi tasaiselle alustalle
kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on −30 ºC ± 5 ºC. Sen jälkeen
se taitetaan ja taitekohdan päälle asetetaan 2 kg:n paino, joka on
jäähdytetty −30 ºC ± 5 ºC lämpötilaan. Vyönauhaa pidetään 30
minuutin ajan samassa kylmäkaapissa, minkä jälkeen paino poiste-
taan ja murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun
vyönauhat on poistettu kaapista.
2.7.3.4 Lämpökäsittely
2.7.3.4.1 Vyönauhaa on pidettävä kolmen tunnin ajan kaapissa, jonka ilman
lämpötila on 60 ºC ± 5 ºC ja jonka suhteellinen kosteus 65 ± 5 %.
2.7.3.4.2 Murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun
vyönauha on poistettu kaapista.
2.7.3.5 Vesikäsittely2.7.3.5.1 Vyönauhaa on pidettävä kolmen tunnin ajan täysin upotettuna tislat-
tuun veteen, jonka lämpötila on 20 ºC ± 5 ºC ja johon on lisätty
hieman kostutusainetta. Kostutusaineena voidaan käyttää mitä
tahansa testattavalle kuidulle sopivaa ainetta.
2.7.3.5.2 Murtokuormitus mitataan kymmenen minuutin kuluessa siitä, kun
vyönauha on otettu poisvedes tä.
2.7.3.6 Kulutuskäsittely2.7.3.6.1 Kulutuskäsittely on suoritettava jokaiselle laitteelle, jossa vyönauha
on kosketuksissa turvavyön jäykkään osaan. Tyyppi 1 kulutustestiä
(2.7.3.6.4.1 kohta) ei kuitenkaan tarvitse suorittaa vyön säätölait-
teelle, jolle tehty mikrosiirtymätesti (2.7.4 kohta) osoittaa, että
vyönauhan liukuma on vähemmän kuin puolet määrätystä arvosta.
Testilaite on säädettävä niin, että vyönauhan asento kosketuspintaan
nähden pysyy likimain muuttumattomana.
2.7.3.6.2 Ennen kulutusta näytekappaleita on pidettävä vähintään 24 tunnin
ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 ºC ± 5 ºC ja jonka suhteel-
linen kosteus on 65 ± 5 %. Testauksen aikana huoneilman
lämpötilan on oltava 15 ºC - 30 ºC.
2.7.3.6.3 Seuraavassa taulukossa on annettu kutakin kulutusmenettelyä
koskevat vaatimukset:
Kuormitus
daNTaajuusHzKelausmää-
räSiirtymä
mm
Tyyppi 1
menettely2,5 0,5 5 000 300 ± 20
Tyyppi 2
menettely0,5 0,5 45 000 300 ± 20
Tyyppi 3
menettely (1)0-5 0,5 45 000 —
(1) Ks. 2.7.3.6.4.3 kohta
Taulukon viidennessä sarakkeessa annettu siirtymä tarkoittaa
vyönauhan edestakaisten liikkeiden matkaa.
2.7.3.6.4 Erityiset olosuhteet kulutusmenettelyille2.7.3.6.4.1 Tyyppi 1 menettely: vyöt, joissa nauha liukuu säätölaitteen läpi.
Vyönauhan yhteen osuuteen kohdistetaan keskeytyksetön 2,5 daN:n
pystysuora kuormitus.
Nauhan toiseen vaakatasossa olevaan osuuteen kohdistetaan edesta-
kainen liike.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 13
▼B
▼B
Säätölaite on sijoitettava niin, että nauhan vaakatasossa oleva osuus
pysyy kuormitettuna (ks. liitteessä XII oleva kuva 1).
2.7.3.6.4.2 Tyyppi 2 menettely: kun vyönauha muuttaa kerran suuntaa kulkies-
saan jäykän osan läpi.
Molempien vyönauhojen päiden on muodostettava toistensa suhteen
liitteen XII kuvassa 2 esitetyt kulmat.
Vyönauhaa on kuormitettava keskeytyksettä 0,5 daN:lla. Jos
vyönauha muuttaa useammin kuin kerran suuntaa kulkiessaan
jäykän osan läpi, 0,5 daN kuormitusta voidaan lisätä, kunnes
vyönauha liikkuu vaaditut 300 mm Ha jäykän osan läpi.
2.7.3.6.4.3 Tyyppi 3 menettely: kun vyönauha on kiinnitetty jäykkään osaan
ompelemalla tai vastaavalla tavalla.
Nauhan edestakaisin kulkeman kokonaissiirtymän on oltava 300 ±
20 mm ja nauhaa on kuormitettava 5 daN voimalla ainoastaan 100
± 20 mm siirtymää vastaavan puolijakson ajan (ks. liitteessä XII
oleva kuva 3).
2.7.4 Mikrosiirtymätesti (ks. liitteessä XII oleva kuva 3)
2.7.4.1 Laitteita tai osia, joille suoritetaan mikrosiirtymätesti, on pidettävä
ennen testiä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila
on 20 ºC ± 5 ºC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %.
Testi suoritetaan 15 ºC - 30 ºC lämpötilassa.
2.7.4.2 Säätölaitteen vapaan osan on osoitettava testauspenkissä ylös- tai
alaspäin vastaavin tavoin kuten ajoneuvossa.
2.7.4.3 Vyönauhan alapäähän kiinnitetään paino, joka kuormittaa vyönauhaa
5 daN:n voimalla.
Vyönauhan toista päätä liikutetaan edestakaisin 300 ± 20 mm
matkalla (ks. kuva).
2.7.4.4 Josvyöhön kuuluu varanauhana käytettävä vyönauha, jonka pää on
vapaana, varanauhaa ei saa missään tapauksessa kiinnittää kuormitet-
tavaan vyönauhan osaan.
2.7.4.5 Vyönauha tarkastetaan löysänä testauspenkissä, sen on laskeuduttava
säätölaitteesta koverasti vastaavalla tavalla kuin se laskeutuu ajoneu-
vossa.
Testauspenkissä käytetty 5 daN:n kuorma on ohjattava pystysuoraan
niin, ettei kuorma heilahtele eikä vyö pääse kiertymään.
Kiinnityslaite on kiinnitettävä 5 daN:n kuormaan vastaavalla tavalla
kuin ajoneuvossa.
2.7.4.6 Ennen kuin testi aloitetaan, vyölle on suoritettava 20:n edestakaisen
liikkeen sarja niin, että itsekiristyvä järjestelmä asettuu asianmukai-
sesti.
2.7.4.7 Suoritetaan 1 000 edestakaista liikettä 0,5 sekunnin välein heilahdus-
matkan ollessa yhteensä 300 ± 20 mm. Vyönauhaa kuormitetaan 5
daN kuormalla ainoastaan se ajanjakso, joka kuluu 100 ± 20 mmsiirtymään puolijaksoa kohti.
2.7.5 Vyönauhan vetomurtolujuustesti (staattinen testi)
2.7.5.1 Testi suoritetaan joka kerta kahdelle uudelle riittävän pitkälle
vyönauhan näytekappaleelle, jotka on käsitelty jonkin 2.7.3 kohdan
määräysten mukaisesti.
2.7.5.2 Kukin nauha kiinnitetään vetokoneeseen liittimillä. Liittimien on
oltava suunniteltu siten, etteivät ne aiheuta murtumia nauhan koske-
tuskohdassa tai tätä kohtaa lähellä. Vetonopeuden on oltava noin 100
mm/min. Liittimien välissä olevan nauhan vapaan pituuden on ennen
testin alkua oltava 200 ± 40 mm.
2.7.5.3 Vyönauhan leveysmitataan pys äyttämättä vetokonetta, kun 980
daN:n kuormituson s aavutettu.
2.7.5.4 Kuormitusta lisätään tämän jälkeen, kunnes vyönauha murtuu, ja
murtokuormituskirjataan.
2.7.5.5 Jos vyönauha luistaa tai murtuu kosketuskohdassa liittimeen tai 10
mm etäisyydellä liittimestä, testiä pidetään mitättömänä, ja uusi testi
on suoritettava uudella näytekappaleella.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 14
▼M2
▼B
▼B
2.7.6 Jäykkiä osia sisältävien vyön osien staattinen testi
2.7.6.1 Lukko ja vyönauhan säätölaite kiinnitetään vetomurtotestauskonee-
seen tavanomaisilla kiinnityslaitteillaan ja niitä kuormitetaan 980
daN:lla. Jos lukko tai säätölaite kuuluu kiinnityslaitteeseen tai kolmi-
pistevyön yhteiseen osaan, lukko tai säätölaite on testattava
kiinnityslaitteen kanssa 2.7.6.2 kohdassa tarkoitetuin tavoin, ei
kuitenkaan silloin kun kelauslaitteessa on vyönauhan yläkiinnityspis-
teessä oleva nauhanohjain. Tällöin testikuormituksen on oltava 980
daN ja kelauslaitteessa lukitushetkellä jäljellä olevan vyönauhan
pituuden on oltava mahdollisimman lähellä 450 mm.
2.7.6.2 Kiinnityslaitteet testataan 2.7.6.1 kohdassa tarkoitetuin tavoin, mutta
kuormituksen on oltava 1470 daN:a ja ottaen huomioon 2.7.8.1
kohdan toisen virkkeen määräykset, niissä kaikkein epäedullisim-
missa olosuhteissa, jotka voivat esiintyä ajoneuvossa, kun turvavyö
on asennettu siihen oikealla tavalla. Kelauslaitteet on testattava niin,
että vyönauha on kelattu täysin ulos.
2.7.6.3 Kaksi asennelman näytekappaletta asetetaan kahden tunnin ajaksi
kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on − 10 ± 1 ºC. Välittömästi
kaapista poistamisen jälkeen lukon vastakappaleet on kiinnitettävä
toisiinsa käsin.
2.7.6.4 Kaksi täydellisen turvavyöasennelman näytekappaletta asetetaan
kahden tunnin ajaksi kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on − 10
ºC ± 1 ºC. Jäykät osat ja muoviosat asetetaan tämän jälkeen vuorol-laan tasaiselle teräsalustalle (joka on ollut näytekappaleiden kanssa
kylmäkaapissa), joka on sijoitettu vähintään 100 kg painoisen kappa-
leen vaakasuoralle pinnalle; kylmäkaapista poistamisen jälkeen 30
sekunnin kuluessa annetaan 18 kg painoisen 2.7teräskappaleen
pudota vapaasti 300 mm korkeudelta kyseisen osan päälle. Teräskap-
paleen törmäyspinnan on oltava kovuudeltaan vähintään 45 HRC ja
muodoltaan kupera, ja lisäksi pinnan poikittaissäteen on oltava 10
mm ja pitkittäissäteen 150 mm. Toinen näytekappale testataan niin,
että kuperan kappaleen akseli on linjassa vyönauhan kanssa, ja
toinen näytekappale testataan niin, että sen akseli on 90º kulmassa
vyönauhaan nähden.
2.7.6.5 Vyölukkoja, joissa on kahteen turvavyöhön kuuluvia yhteisiä osia,
on kuormitettava jäljitellen olosuhteita, joissa ajoneuvon istuimet on
säädetty keskiasentoonsa. Kuormitus on suunnattava 2.7.8.1 kohdan
mukaisesti. Kumpaakin vyönauhaa kuormitetaan samanaikaisesti
1470 daN:lla. Tätä testiä varten sopivan laitteen kuvaus esitetään liit-
teessä XI.
2.7.6.6 Käsikäyttöisiä säätölaitteita testattaessa, vyönauhaa on vedettävä
tasaisesti laitteen läpi noin 100 mm/s nopeudella, ottaen huomioon
tavanomaiset käyttöolosuhteet, ja testissä mitataan suurin esiintyvä
voima, kun vyönauha on liikkunut 25 mm, pyöristettynä lähimpään
0,1 daN:iin. Testi on suoritettava vyönauhan molempiin kulkusuun-
tiin, säätölaitteen läpi. Ennen mittausta vyönauhalle on suoritettava
10 edestakaista liikettä.
2.7.7 Kelauslaitteiden lisätestit
2.7.7.1 Kelausmekanismin kestä vyys
2.7.7.1.1 Vyönauhaa kelataan edestakaisin niin monta kertaa, kuin vaaditaan
siten, että kelausten yhteen laskettu lukumäärä on enintään 30 kertaa
minuutissa. Törmäyksessä lukkiutuvissa kelauslaitteissa joka viiden-
nellä uloskelauskerralla lukitsin aktivoidaan niin, että laite lukkiutuu.
Lukituksen on tapahduttava yhtä monta kertaa viidellä eri nauhan
pituudella nimittäin, kun kelauslaitteessa on vyönauhaa jäljellä 90,
80, 75, 70 ja 65 % vyönauhan kokonaispituudesta. Jos vyönauhan
pituus ylittää 900 mm, edellä mainitut prosenttiluvut on sovitettava
viimeiseen 900 mm osuuteen kelauslaitteeseen kelatusta vyönau-
hasta.
2.7.7.1.2 Liitteessä IV esitetään 2.7.7.1.1 kohdassa tarkoitettuja testejä varten
sopiva laite.
2.7.7.2 Törmäyksessä lukkiutuvien kelauslaitteiden lukitus
2.7.7.2.1 Kelauslaitteen lukitus testataan, kun kelauslaitteessa on jäljellä
vyönauhaa 300 ± 3 mm.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 15
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
2.7.7.2.1.1 Vyönauhan liikkeeseen perustuvan kelauslaitteen lukituksen on
kelauduttava siihen suuntaan kuin se tavanomaisesti kelautuu kelaus-
laitteen ollessa ajoneuvoon asennettuna.
2.7.7.2.1.2 Ajoneuvon hidastuvuuteen reagoivien kelauslaitteiden toimintaa
testattaessa, testi tehdään edellä tarkoitetulla tavalla molempiin suun-
tiin kahden toisiinsa nähden kohtisuoran akselin suuntaisesti ja niin,
että edellä tarkoitetut akselit ovat vaakatasossa, jos kelauslaite asen-
netaan ajoneuvoon turvavyön valmistajan ilmoittamalla tavalla.
Hyväksyntätestit suorittava tekninen tutkimuslaitos valitsee toisen
testaussuunnan niin, että olosuhteet ovat lukitusmekanismin
toiminnan kannalta mahdollisimman epäedulliset.
2.7.7.2.2 Edellä 2.7.7.2.1 kohdassa eriteltyihin testeihin sopivat laitteet
esitetään liitteessä V. Tällaisen laitteen on oltava suunniteltu siten,
että vaadittua kiihtyvyyttä voidaan lisätä keskimäärin vähintään
►M225 g◄/s.
2.7.7.2.3 Edellä 2.4.5.2.1.3 ja 2.4.5.2.1.4 kohdan vaatimusten testauksessa
kelauslaite asennetaan vaakasuorassa olevaan pöytään ja pöytää
kallistetaan enintään 2º sekunnissa, kunnes lukitsin toimii. Testi tois-
tetaan kaikkiin suuntiin sen varmistamiseksi, että vaatimukset on
täytetty.
2.7.7.3 Pölynkestävyys2.7.7.3.1 Kelauslaite sijoitetaan testikammioon, kuten liitteessä VI esitetään ja
suhteellisen asennon on oltava sama kuin kelauslaitteen ollessa asen-
nettuna ajoneuvoon. Testikammiossa on oltava 2.7.7.3.2 kohdan
vaatimukset täyttävä määrä pölyä. Testin aikana vyönauhaa on
oltava kelattuna ulos kelauslaitteesta 500 mm, ja vyönauha pidetään
uloskelattuna, ottaen kuitenkin huomioon, että vyönauhalle on suori-
tettava yhden tai kahden minuutin kuluessa jokaisen pölyn
puhalluksen jälkeen 10 täydellistä kelausta.
Pölyä puhalletaan viiden tunnin ajan joka 20 minuutti, viisi sekuntia
kuivalla ja öljyttömällä paineilmalla, läpimitaltaan 1,5 ± 0,1 mm
aukosta paineella 5,5 × 10
5± 0,5 × 105Pa.
2.7.7.3.2 Edellä 2.7.7.3.1 kohdassa tarkoitetussa testissä käytettävän pölyn on
sisällettävä noin 1 kg kuivaa kvartsia. Hiukkaskoon jakauman on
oltava seuraava:
a) 150 µm aukon läpi, 104 µm langan läpimitta: 99-100 %;
b) 105 µm aukon läpi, 64 µm langan läpimitta: 76-86 %;
c) 75 µm aukon läpi, 52 µm langan läpimitta: 60-70 %.
2.7.7.4 Kelautumisvoima
2.7.7.4.1 ►M2Kelautumisvoima on mitattava ◄siten, että asennelma on
kiinnitettynä samalla tavoin nukkeen kuin 2.7.8 kohdassa määrätyssä
dynaamisessa testissä. Vyönauhan vetämisvoima mitataan mahdolli-
simman läheltä vyönauhan nukkeen kosketuskohtia (mutta juuri ja
juuri erillään siitä) ►M2, kun vyönauhaa kelataan sisään noin 0,6
metrin minuuttinopeudella. ◄
2.7.8 Turvavyöasennelman tai turvajärjestelmän dynaaminen testi
2.7.8.1 Asennelma asennetaan liitteessä VII määriteltyyn vaunuun, joka on
varustettu istuimella ja kiinnityslaitteilla. Jos turvavyö kuitenkin on
tarkoitettu erityisajoneuvoon tai erityisiin ajoneuvotyyppeihin, nuken
ja kiinnityspisteiden välisen etäisyyden määrittää testit suorittava
tutkimuslaitos joko turvavyön asennusohjeiden tai ajoneuvon valmis-
tajan toimittamien tietojen perusteella.
2.7.8.1.1 Jos turvavyö kuuluu osana asennelmaan, jolle haetaan turvajärjes-
telmänä osan tyyppihyväksyntää, tämä turvavyö on kiinnitettävä
siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavanomaisesti kiinni-
tetään, ja tämä osa on kiinnitettävä testivaunuun jäljempänä
määrätyllä tavalla.
2.7.8.1.2 Ajoneuvo on kiinnitettävä testin ajaksi siten, ettei istuimien tai turva-
vöiden kiinnityspisteiden lujuus vahvistu eikä rakenteen
tavanomainen muodonmuutosvähene.
Testissä ei saa olla sellaisia ajoneuvon etuosan osia, jotka nuken
eteenpäin suuntautuvaa liikettä rajoittamalla jalkoja lukuun ottamatta1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 16
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
voivat vähentää turvajärjestelmän kuormitusta testin aikana. Poistetut
rakenneosat saadaan korvata niiden lujuutta vastaavilla osilla, jos ne
eivät estä nuken eteenpäin suuntautuvaa liikettä.
2.7.8.1.3 Kiinnityslaitetta pidetään tyydyttävänä, jos sillä ei ole vaikutusta
alueella, joka käsittää rakenteen koko leveyden, ja jos ajoneuvo tai
rakenne on tuettu tai kiinnitetty liikkumattomaksi etupuolelta
vähintään 500 mm etäisyydeltä testattavan turvajärjestelmän kiinni-
tyspisteistä. Rakenne on kiinnityspisteiden takaa kiinnitettävä siten,
että se täyttää 2.7.8.1.2 kohdan vaatimukset.
2.7.8.1.4 Istuimet on säädettävä ja sijoitettava siihen ajo- tai käyttöasentoon,
jota hyväksyntätestit suorittava tutkimuslaitos pitää nuken sijainnin
kannalta kaikkein epäedullisimpana lujuusolosuhteena. Istuimien
asennot on ilmoitettava selosteessa. ►M2Jos istuimen selkänojaa
voidaan säätää, se on lukittava valmistajan ohjeiden mukaisesti tai,
tällaisten tietojen puuttuessa, lukittava siten, että M1-j aN1-luokan
ajoneuvoissa selkänojan tehollinen kulma on mahdollisimman lähellä
25º kulmaa ja muihin luokkiin kuuluvissa ajoneuvoissa mahdolli-
simman lähellä 15º kulmaa. ◄
2.7.8.1.5 Edellä ►M22.6.1.4.1 ◄kohdassa tarkoitettujen vaatimusten
arvioimiseksi istuimen on oltava nuken mitoille sopivassa, kaikkein
etummaisimmassa ajo- tai käyttöasennossa.
2.7.8.1.6 Kaikki samaan ryhmään kuuluvat istuimet on testattava samanaikai-
sesti.
2.7.8.2 Liitteessä VIII esitetty nukke kiinnitetään asennelmalla. Nuken selän
ja istuimen selkänojan väliin asetetaan 25 mm paksu lauta. Vyö kiin-
nitetään lujasti nuken ympärille. Levy poistetaan ja nukke sijoitetaan
siten, että sen selkä lepää koko pituudeltaan istuimen selkänojaa
vasten.
2.7.8.3 Vyönauhoissa on oltava riittävästi luistamisvaraa; niiden vapaiden
päiden on ulotuttava riittävän pitkälle säätölaitteeseen nähden.
2.7.8.4 Vaunua on kuljetettava niin, että se törmäyshetkellä kulkee ilman
työntövoimaa 50 ± 1 km/h nopeudella ja niin, että nukke pysyy
paikallaan. Vaunun pysähtymismatkan on oltava 400 ± 50 mm.
Vaunun on pysyttävä vaakasuorassa koko hidastuksen ajan. Vaunun
hidastamiseen on käytettävä liitteessä VII tarkoitettua laitetta tai
muuta vastaavat tulokset antavaa laitetta. Laitteen on täytettävä liit-
teessä IX esitetyt toimintavaatimukset.
2.7.8.5 Vaunun nopeus välittömästi ennen törmäystä ja nuken suurin eteen-
päinsiirtymä mitataan.
2.7.8.6 Törmäyksen jälkeen asennelma tai turvajärjestelmä ja sen jäykät osat
tarkastetaan silmämääräisesti vyölukkoa avaamatta ja toimintavirheet
ja vauriot määritetään. Turvajärjestelmistä tarkastetaan testin jälkeen
lisäksi se, onko vaunuun kiinnitettyihin ajoneuvon rakenteen osiin
syntynyt pysyviä muodonmuutoksia. Kaikki tällaiset muodonmuu-
tokset on otettava huomioon ►M22.6.1.4.1 ◄kohdassa
tarkoitettuja laskelmia suoritettaessa.
2.7.9 Vyölukon aukaisutesti
2.7.9.1 Tähän testiin käytetään 2.7.8 kohdassa tarkoitetut dynaamiset testit
läpäisseitä asennelmia.
2.7.9.2 Vyö on irrotettava testivaunusta lukkoa avaamatta. Lukkoon on
kohdistettava suora 30 daN vetokuormitus. Jos lukko on yhdistetty
jäykkään osaan, voiman kohdistuksessa on otettava huomioon lukon
ja jäykän osan välinen kulma dynaamisen testin aikana. Kuormitus
on kohdistettava 400 ± 20 mm/min nopeudella lukon avauspai-
nikkeen geometriseen keskipisteeseen, kiinteää akselia pitkin
painikkeen alkuliikkeen suunnassa. Aukaisuvoiman mittauksessa
lukon on oltava kiinnitetty jäykkään alustaan. Jäljempänä tarkoitettu
kuormitus ei saa olla suurempi kuin 2.4.2.5 kohdassa määrätty raja-
arvo. Testiasennelman kosketuspisteen on oltava muodoltaan pallo-
mainen ja säteeltään 2,5 ± 0,1 mm. Sen on oltava pinnaltaan
kiillotettua metallia.
►M22.7.9.3◄Lukkolaitteen avaamiseen tarvittava voima mitataan ja
lukossa mahdollisesti ilmenevät viat kirjataan.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 17
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
►M22.7.9.4◄Lukon aukaisutestin jälkeen 2.7.8 kohdassa tarkoitettuun
testiin käytetyt asennelman tai turvajärjestelmän osat tarkastetaan ja
dynaamisessa testissä aiheutuneet vauriot merkitään selosteeseen.
2.7.10 Testausseloste
Testausselosteeseen on merkittävä 2.7 kohdassa tarkoitetuissa
testeissä saadut tulokset ja lisäksi on erityisesti ilmoitettava vaunun
nopeus, nuken suurin siirtymä eteenpäin, vyölukon asento ja kaikki
ilmenneet vauriot ja toimintavirheet. Jollei liitteen VII kiinnityspis-
teitä koskevia vaatimuksia ole 2.7.8.1 kohdassa tarkoitetuin tavoin
noudatettu, testausselosteessa on ilmoitettava asennelman tai
turvajärjestelmän asennustapa sekä olennaiset kulmat ja mitat. Selos-
teessa on myös mainittava testin aikana ilmennyt lukon vääntyminen
tai murtuminen.
Turvajärjestelmän osalta on ilmoitettava lisäksi ajoneuvorakenteen
kiinnitysmenetelmä testivaunuun, istuimien asennot ja selkänojien
kaltevuuskulmat. Jos nuken siirtymä eteenpäin on ylittänyt 2.6.1.2.2
kohdassa määrätyt arvot, selosteessa on ilmoitettava, täyttääkö
turvajärjestelmä ►M22.6.1.4.1 ◄kohdan vaatimukset.
2.8 Vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen
2.8.1 Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat vähimmäisvaatimukset
2.8.1.1 Valmistaja tai tämän edustaja, joka on osan ETY-tyyppihyväksyntä-
merkin haltija, on velvollinen suorittamaan jatkuvaa laadunvalvontaa
tai huolehtimaan, että laadunvalvontaa suoritetaan, varmistaakseen
►M2vöiden ja turvajärjestelmien ◄tuotannon olevan yhdenmu-
kaista ja tämän direktiivin säännösten mukaista.
2.8.1.2 Valmistaja tai tämän edustaja on vastuussa:
a) laadunvalvontamenettelyjen olemassaolosta,
b) tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen tarvittavien
välineiden saatavuudesta,
c) testitulosten, testausselosteiden ja niihin liittyvien asiakirjojen
tallentamisesta,
d) testitulosten käytöstä valmistettujen ►M2vöiden ja
turvajärjestelmien ◄vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen ja
varmistamiseen, teollisen tuotannon vaihteluiden sallimissa
rajoissa.
2.8.1.3 Vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen valituille näytekappaleille
on suoritettava testit, jotka voidaan valita yhteistyössä toimival-
taisten viranomaisten kanssa 2.6 ja 2.7 kohdassa kuvailluista
testeistä.
2.8.1.4.1 Kaikkien turvavöiden ja turvajärjestelmien osalta, joissa on auto-
maattiset, törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet, on tarkastettava,
että ne täyttävät:
— 2.4.5.2.1.1 kohdan vaatimukset 2.4.5.2.3 kohdassa määrättyjen
testiolosuhteiden mukaisesti, tai
— 2.4.5.2.1.4 kohdan vaatimukset.
Jälkimmäisessä tapauksessa vähintään 10 % tuotantoerästä on testa-
ttava myös 2.4.5.2.1.1 kohdan vaatimusten mukaisesti.
2.8.2 Vähimmäisvaatimukset jäsenvaltioiden suorittamille pistokokeille
2.8.2.1 Pistokoetiheys on valittava siten, että 2.8.2.2 kohdassa tarkoitetut
testit suoritetaan vähintään yhdelle 5 000:sta valmistetusta turva-
vyöstä tai turvajärjestelmästä, jotka edustavat hyväksyttyä tyyppiä,
niin että vähimmäistiheys on 1 ja enimmäistiheys 50 kahdentoista
kuukauden tuotantomäärää kohden.
2.8.2.2 Hyväksytyn tyypinmukaisuuden tarkastamista varten valituille vöille
on suoritettava ne testit, jotka toimivaltainen viranomainen voi valita
2.6 ja 2.7 kohdassa tarkoitetuista testeistä.
Dynaamiseen testiin on käytettävä vähintään 10 %:a vaatimustenmu-
kaisuuden tarkastamista varten valituista vöistä, kuitenkin vähintään
1 ja enintään 5 kahdentoista kuukauden tuotantomäärää kohden.
2.8.2.3 Jos jokin näytekappaleista ei läpäise kyseisiä testejä, uusi testi uusi-
taan kolmelle muulle näytekappaleelle.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 18
▼M2
▼B
▼B
Jos yksi viimeksi mainitusta ei läpäise suoritettua testiä, sovelletaan
3 artiklan 2 kohdan säännöksiä.
2.8.2.4 Testit on suoritettava myytäväksi tarkoitetuille vöille.
2.9 Ohjeet
Jokaisen turvavyön mukaan on liitettävä liitteessä X tarkoitetut
ohjeet.
3 AJONEUVOON ASENNUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET
3.1 Ajoneuvon varusteet
Kaikissa 9 artiklassa tarkoitetuissa M1- tai N1- taikka M2-luokan
ajoneuvoissa (lukuun ottamatta ajoneuvoja, joiden suurin sallittu
paino on yli 3 500 kg, ja ajoneuvoja, joissa on erityisiä matkustajille
suunniteltuja seisomapaikkoja, on oltava sellaiset turvavyöt tai
turvajärjestelmät, jotka täyttävät tämän direktiivin vaatimukset ja
joilla on seuraavat vyöjärjestelyt [niissä ei saa käyttää 1.8.1 tai
1.8.2 kohdan lukkiutumattomia (1.8.1 kohta) tai käsin avattavia
kelauslaitteita (1.8.2 kohta)].
Kun muissa 9 artiklassa tarkoitetuissa ajoneuvoissa on turvavyöt tai
turvajärjestelmät, niiden on vastattava kaikkia tämän direktiivin
vaatimuksia, lukuun ottamatta 3.1.1—3.1.3 kohdan vaatimuksia.
3.1.1 ulommaisissa etuistuimissa kolmipistevyöt, joissa on 1.8.4 kohdassa
tarkoitetut törmäyksessä lukittuvat, moninkertaisen lukkiutumistavan
omaavat kelauslaitteet:
3.1.1.1 matkustajan istuimessa sallitaan 1.8.3 kohdassa tarkoitetut automaat-
tisesti lukittuvat kelauslaitteet;
3.1.1.2 M2-luokan ajoneuvojen matkustajan istuimessa sallitaan joko kelaus-
laitteilla varustetut tai ilman niitä olevat lantiovyöt, kun tuulilasi
sijaitsee direktiivin 74/60/ETY liitteessä II määritellyn vertailualueen
ulkopuolella.
Turvavöiden osalta tuulilasia pidetään vertailualueen osana, jos se
voi joutua staattiseen kosketukseen testilaitteiston kanssa direktiivin
74/60/ETY liitteessä II esitetyn menetelmän mukaisesti.
3.1.2 keskimmäisissä etuistuimissa kolmipistevyöt, kelauslaitteilla tai
ilman;
3.1.2.1 keskimmäisissä etuistuimissa riittää kuitenkin lantiovyö kelauslait-
teilla tai ilman, jos tuulilasi sijaitsee direktiivin 74/60/ETY liitteessä
II määritellyn vertailualueen ulkopuolella;
turvavöiden osalta, tuulilasia pidetään vertailualueen osana, jos se
voi olla staattisessa kosketuksessa testilaitteen kanssa direktiivin 74/
60/ETY liitteessä II kuvaillun menetelmän mukaisesti;
3.1.2.2 poiketen 3.1.2 ja 3.1.2.1 kohdan määräyksistä ja 1 päivään tammi-
kuuta 1979 asti, jokainen keskimmäinen etuistuin saadaan varustaa
yksinomaan lantiovyöllä, jossa saa olla kelauslaitteita;
3.1.3 M1-luokan ajoneuvojen takaistuimissa lantio- tai kolmipistevyöt
kelauslaitteilla varustetut tai ilman niitä olevat;
3.1.4 kelauslaitteilla varustetuissa kolmipistevöissä on vähintään yhden
kelauslaitteen oltava olkanauhassa.
3.1.5 Poiketen, mitä edellä määrätään, N1-j aM2- luokan ajoneuvoissa
sallitaan tyyppi 4N törmäyksessä lukittuva kelauslaite (1.8.5 kohta)
tyyppi 4 (1.8.5 kohta) sijasta, jos testeistä vastaava laitos toteaa
asennetun tyyppi 4 kelauslaitteen voivan haitata ajoneuvon kuljet-
tajaa.
3.2 Yleiset vaatimukset
3.2.1 Turvavyöt ja turvajärjestelmät on kiinnitettävä kiinnityspisteisiin
direktiivin 76/115/ETY mukaisesti.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 19
▼M2
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
3.2.2 Turvavöiden ja turvajärjestelmien on oltava siten asennettu, että ne
oikein käytettynä toimivat tyydyttävästi ja vähentävät turvavyön
käyttäjän ruumiillisten vahingoittumisen vaaraa onnettomuustilan-
teessa. Ne on erityisesti asennettava siten, että:
3.2.2.1 turvavyön tai vyöjärjestelmän vyönauhat eivät voi kiertyä vaaralli-
sella tavalla;
3.2.2.2 oikein sijoitetun vyön olkapäältä luisumisen vaaran henkilön
eteenpäin suuntautuvan liikkeen vaikutuksesta on oltava mahdolli-
simman vähäinen;
3.2.2.3 vyönauhan vaurioitumisen vaara, joka syntyy kosketuksesta
ajoneuvon tai istuimen rakenteen teräviin jäykkiin osiin, on erittäin
vähäinen.
3.3 Erityiset vaatimukset turvavyön tai turvajärjestelmän jäykille
osille
3.3.1 Jäykät osat, kuten vyölukot, säätö- ja kiinnityslaitteet, eivät saa lisätä
turvavyön käyttäjän tai muiden ajoneuvossa olevien vahingoittu-
misen vaaraa onnettomuustilanteessa.
3.3.2 Vyölukon aukaisulaitteen on oltava helposti havaittavissa ja
turvavyön käyttäjän on siihen helposti ulotuttava, ja aukaisulaite on
oltava siten suunniteltu, ettei se voi aueta tahattomasti tai vahin-
gossa. Lukon on lisäksi oltava siten sijoitettu, että
pelastushenkilöstö vapauttaakseen käyttäjän pääsee siihen helposti
käsiksi vaaratilanteessa.
Vyölukko on oltava siten asennettu, että turvavyön käyttäjä kykenee
avaamaan sen yhdellä yksinkertaisella, yhteen suuntaan tehdyllä,
jommalla kummalla kädellä suoritetulla kädenliikkeellä, kun
vyölukko on kuormittamattomassa tilassa ja kun se on turvavyön
käyttäjän painon kuormittamana. Äärimmäisten etuistuimien turva-
vöiden tai turvajärjestelmän lukot on myös voitava lukita kyseisellä
tavalla.
Lukon kosketuspinnan leveyden on siltä osin, kuin se on kosketuk-
sissa turvavyön käyttäjään, oltava vähintään 46 mm.
3.3.3 Turvavyön on käytössä asetuttava automaattisesti turvavyön
käyttäjän kehon mukaisesti tai oltava siten suunniteltu, että
turvavyön käyttäjä pääsee istuvasta asennosta käsin helposti käsiksi
vyön käsikäyttöiseen säätölaitteeseen, joka on miellyttävä ja helppo
käyttää. Turvayötä on voitava kiristää yhdellä kädellä käyttäjälleen
ja ajoneuvon istuimen asentoon nähden sopivaksi.
3.3.4 Kelauslaitteilla varustetut turvavyöt tai turvajärjestelmät on oltava
siten asennetut, että kelauslaitteet toimivat asianmukaisesti ja että
ne kelaavat vyönauhaa tehokkaasti.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 20
▼M2
▼B
▼B
LIITE II
MALLI OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSESTA
[Suurin koko: A4 (210 × 297 mm)]
1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 21
▼B
LIITE III
OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKI
1. YLEISTÄ
1.1 Jokaisessa tämän direktiivin mukaisesti tyyppihyväksytyssä turva-
vyössä tai turvajärjestelmässä on oltava osan ETY-
tyyppihyväksyntämerkki.
Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki koostuu:
1.1.1 suorakulmiosta, joka ympäröi pientä ”e”-kirjainta ja sitä seuraavaa
osan ETY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnuskirjaimia
tai -numeroa eli:
1 Saksa,
2 Ranska,3 Italia,4 Alankomaat,6 Belgia,11 Yhdistynyt kuningaskunta,13 Luxemburg,
18 Tanska,
IRL Irlanti,
GR Kreikka;
1.1.2 osan ETY-tyyppihyväksyntänumerosta, joka on sijoitettu suorakulmion
alapuolelle;
1.1.3 seuraava kuvatunnus/kuvatunnukset, jotka on sijoitettu edellä tarkoi-
tetun suorakaiteen yläpuolelle, seuraavasti:
1.1.3.1 kolmipistevyön osalta ”A”-kirjain, lantiovyön osalta ”B”-kirjain ja
erityisen vyötyypin osalta ”S”-kirjain.
1.1.3.2 Edellä 1.1.3.1 kohdassa kuvailtuja kuvatunnuksia täydennetään seuraa-
villa merkeillä:
1.1.3.2.1 ”e”-kirjain, kun vyöhön on asennettu energianvaimennin;
1.1.3.2.2 ”r”-kirjain, kun vyöhön on asennettu kelauslaite, ja jonka jälkeen
merkitään liitteessä I olevan 1.8 kohdan mukaisesti käytetyn kelaus-
laitteen tyypin numero sekä ”m”-kirjain, jos käytetty kelauslaite on
törmäyksessä lukkiutuva kelauslaite, jossa on monitoiminen lukkiutu-
mistapa.
1.1.3.3 ”Z”-kirjain edeltää 1.1.3.1 kohdassa tarkoitettuja tunnuksia, kun
turvavyö on osa turvajärjestelmää.
1.1.4 Turvavöihin, joissa on tyyppi 4N kelauslaite, on lisäksi merkittävä
tunnus, joka muodostuu suorakulmiosta, jossa M
1-luokan ajoneuvon
päälle on tehty risti sen osoittamiseksi, että tämäntyyppisen kelauslait-
teen käyttö on kielletty M1-luokan ajoneuvoissa.
1.2 Edellä 1.1 kohdassa kuvailtujen yksityiskohtien on oltava selvästi luet-
tavissa ja pysyvästi merkittyjä, ja ne on annettava joko lipukkeella tai
merkittävä suoraan laitteeseen. Lipukkeen tai merkinnän on oltava
kulutusta kestävä.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 22
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
2. KAAVIOKUVIA OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKEISTÄ
2.1
Vyö, jossa on edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, on
energianvaimentimella (e) varustettu kolmipistevyö (”A”), joka on
tyyppihyväksytty Alankomaissa (e 4) numerolla 2439.
►(1)M2
2.2
Vyö, jossa on edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, on
monitoimisesti lukkiutuva kelauslaitetyypillä 4 varustettu lantiovyö
(”B”), joka on tyyppihyväksytty Alankomaissa (e 4) numerolla 2439.
►(1)M21977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 23
▼B
2.3
Vyö, jossa on edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, on
energianvaimentimella (e) varustettu erityinen vyötyyppi (”S”), joka
on osa turvajärjestelmää (”Z”) ja joka on tyyppihyväksytty Alanko-
maissa (e 4) numerolla 2439.
►(1)M2
2.4.
Vyö, jossa on edellä esitetty osan tyyppihyväksyntämerkki on monitoi-
misesti (”m”) lukkiutuva kelauslaitetyypillä 4N (”r4N”) varustettu
kolmipistevyö (”A”), jolle on Alankomaissa (”e4”) annettu osan
ETY-tyyppihyväksyntä numerolla 2439. Tätä vyötä ei saa käyttää M1-
luokan ajoneuvoissa.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 24
▼M2
▼B
Huomautus:
Osan ETY-tyyppihyväksyntänumero ja kuvatunnus (kuvatunnukset) on
sijoitettava suorakulmion läheisyyteen ja joko ”e”-kirjaimen ylä- tai
alapuolelle tai sen vasemmalle tai oikealle puolelle. Osan tyyppi-
hyväksyntänumeron numerot on sijoitettava ”e”-kirjaimeen nähden
samalle puolelle ja niiden on osoitettava samaan suuntaan. Kuvatun-
nusten on sijaittava diametraalisesti vastakkaisella puolella osan
tyyppihyväksyntänumeroon nähden. Roomalaisten numeroiden käyttöä
osan hyväksyntänumerossa on vältettävä, jottei synny sekaannusta
muiden kuvatunnusten kanssa.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 25
▼B
LIITE IV
ESIMERKKI KELAUSMEKANISMIN KESTÄVYYSTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA
1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 26
▼B
LIITE V
ESIMERKKI TÖRMÄYKSESSÄ LUKKIUTUVIEN KELAUSLAIT-
TEIDEN LUKITUKSEN TESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA
Sopiva laite, joka esitetään jäljempänä kuvassa, koostuu moottorikäyttöisestä
epäkeskopyörästä, johon kytketty varsi on yhdistetty vaijereilla pieneen radalle
sijoitettuun vaunuun. Kyseisessä varressa on ’menetetyn liikkeen’laite, joka
vaimentaa liikkeen, joskela lukittuu ennen kuin varren liike on päättynyt.
Epäkeskopyörä ja moottorin pyörimisnopeus ovat siten suunniteltuja, ettävaadittu kiihtyvyys saavutetaan, kun kiihtyvyyttä lisätään liitteessä I olevassa
2.7.7.2.2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja liikkeen on ylitettävä vyönauhan
suurin sallittu liike ennen lukittumistaan.
Vaunussa on kääntyvä alusta, johon kelauslaite voidaan asentaa vaunun liike-
suuntaan nähden eri asentoihin.
Testattaessa sellaista kelauslaitetta, jossa kelauslaitteen lukkiutuminen perustuu
nauhan liikkeeseen, kelauslaite asennetaan kiinteään pitimeen ja vyönauha kiin-
nitetään vaunuun.
Edellä tarkoitettuja testejä suoritettaessa kaikki valmistajan tai tämän edustajan
toimittamat pitimet yms. on sisällytettävä testiasennukseen, jotta se jäljittelisi
mahdollisimman tarkoin ajoneuvoon tarkoitettua asennusta.
Valmistajan tai tämän edustajan on toimitettava kaikki lisäpitimet yms., jotka
tarvitaan, jotta asennus vastaisi ajoneuvossa käytettävää asennustapaa.
1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 27
▼B
LIITE VI
ESIMERKKI PÖLYNKESTÄVYYSTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA
1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 28
▼M2
▼B
LIITE VII
KUVAUS VAUNUSTA, ISTUIMESTA, KIINNITYSPISTEISTÄ JA PYSÄY-
TYSLAITTEESTA
1. VAUNU
Turvavöiden testaamiseen käytettävän pelkällä istuimella varustetun vaunun
on oltava massaltaan 400 kg ± 20 kg. Turvajärjestelmien testeissä vaunun
on oltava, ajoneuvon rakenteeseen kiinnitettynä, massaltaan 800 kg. Vaunun
ja ajoneuvorakenteen kokonaismassaa voidaan kuitenkin tarvittaessa lisätä
200 kg lisäyksin. Kokonaismassa ei kuitenkaan saa erota nimellisarvosta
enempää kuin ± 40 kg.
2. ISTUIN
►M2Lukuun ottamatta turvajärjestelmille suoritettavia testejä, istuimen on
oltava tukevarakenteinen ja pinnaltaan sileä. ◄Istuimen rakenteessa on
noudatettava jäljempänä kuvassa 1 esitettyjä yksityiskohtia ja varmistettava,
ettei mikään metalliosista kosketa turvavyötä.
3. KIINNITYSPISTEET
Kiinnityspisteiden sijainnin on oltava kuvan 1 mukainen. Kiinnityspisteitä
vastaavat ympäröidyt merkit osoittavat paikat, joihin vyön päät kiinnitetään
vaunussa tai mahdollisessa kuormituksen siirtolaitteessa. Vyön tavanomaiset
kiinnityspisteet ovat A, B ja K, jos vyönauhan pituus mitattuna lukon yläreu-
nasta nauhanpitimessä olevasta reiästä vyönauhan tuessa on enintään 250
mm. Muussa tapauksessa on käytettävä pisteitä A1ja B1. Kiinnityspisteet on
asennettava jäykkään alustaan. Yläkiinnityspiste saa siirtyä enintään 0,2 mm
pituussuuntaan, kun siihen kohdistetaan 98 daN kuormitus tähän suuntaan.
Vaunun on oltava rakenteeltaan sellainen, etteivät osat, joihin kiinnityspisteet
on kiinnitetty, muuta pysyvästi muotoaan testin aikana.
Jos kelauslaitetta varten tarvitaan neljäs kiinnityspiste, sen on:
— sijaittava pystyssä pisteen K kautta kulkevalla pituussuuntaisella tasolla,
— oltava rakenteeltaan sellainen, että kelauslaite voi kallistua valmistajan
ilmoittamaan kulmaan,
— sijaittava K keskipisteenä piirretyn, säteeltään KB1= 790 mm ympyrän
kaarella, jos nauhan pituus nauhan ohjaimesta kelauslaitteen nauha-
aukkoon on vähintään 540 mm, tai muussa tapauksessa K keskipisteenä
piirretyn, säteeltään 350 mm ympyrän kaarella.
4. PYSÄYTYSLAITE
Tämä laite koostuu kahdesta samanlaisesta ja samansuuntaisesti asennetusta
vaimentimesta, lukuun ottamatta turvajärjestelmien testejä, jolloin on
käytettävä neljää vaimenninta vaunun nimellismassan ollessa tällöin 800 kg.
Tarvittaessa on jokaista 200 kg:n nimellismassan lisäystä kohden käytettävä
yhtä lisävaimenninta.
Jokaiseen vaimentimeen kuuluu:
— teräsputkesta valmistettu ulkokuori;
— polyuretaaninen energiaa vaimentava putki;
— oliivinmuotoinen kiillotettu teräsnuppi, joka tunkeutuu vaimentimen
sisään;
— akseli ja törmäyslevy.
Tämän vaimentimen eri osien mitat esitetään kuvissa 2, 3 ja 4. Vaimentavan
materiaalin ominaisuudet esitetään jäljempänä taulukossa. Välittömästi ennen
jokaista testiä putkia on säilytettävä käyttämättöminä vähintään 12 tuntia
15—25 ºC lämpötilassa. Pysäytyslaitteen lämpötilan turvavöiden ja turvajär-
jestelmien dynaamisten testien aikana on oltava sama kuin kalibrointitestissä,
sallittu toleranssi on ± 2 ºC.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 29
▼M2
▼B
▼M2
▼M2
Pysäytyslaitetta koskevat vaatimukset esitetään liitteessä IX. On hyväk-
syttävää käyttää myös muunlaista laitetta, joka antaa vastaavat tulokset.
VAIMENTAVAN MATERIAALIN OMINAISUUDET
(ASTM D 735 -menetelmä, ellei toisin ilmoiteta)
Shore A -kovuus: 95 ± 2—20 ± 5 ºC:ssa
Murtolujuus: Ro≥343 daN/cm2
Vähimmäisvenymä: Ao≥400 %
Moduuli-
t:100 % venymä: ≥108 daN/cm2
300 % venymä: ≥235 daN/cm2
Kylmähauraus(ASTM D 736-menetelmä):
viisi tuntia −55 ºC:ssa
Puristuspainauma (menetelmä B):
22 tuntia 70 ºC:ssa ≤45 %
Tiheys 25 ºC:ssa: 1,05-1,10
Vanhentumisreaktio ilmassa (ASTM D 573 -menetelmä):
70 tuntia 100 ºC:ssa — ShoreA -kovuus: enimmäisvaihtelu ± 3
— katkeamislujuus: vähennys < 10 % Ro
— venymä: vähennys< 10 % Ao
— massa: vähennys < 1 %
Upotusöljyyn (ASTM menetelmä N:o 1 öljy):
70 tuntia 100 ºC:ssa — ShoreA -kovuus: enimmäisvaihtelu ± 4
— katkeamislujuus: vähennys < 15 % Ro
— venymä: vähennys< 10 % Ao
— tilavuus: paisuminen < 5 %
Upotusöljyyn (ASTM menetelmä N:o 3 öljy):
70 tuntia 100 ºC:ssa — katkeamislujuus: vähennys < 15 % Ro
— venymä: vähennys< 15 % Ao
— tilavuus: paisuminen < 20 %
— Upotustis lattuun veteen:
yksi viikko 70 ºC:ssa — katkeamislujuus: vähennys < 35 % Ro
— venymä: lisäys < 20 % Ao1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 30
▼B
▼M2
▼B
Kuva 1
Vaunu, istuin, kiinnityspisteet▼M21977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 31
▼B
1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 32
▼B
1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 33
▼B
1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 34
▼B
LIITE VIII
KUVAUS NUKESTA
1. NUKEN VAATIMUKSET
1.1 Yleistä
Nuken tärkeimmät ominaisuudet ilmoitetaan kuvissa ja taulukoissa seuraa-
vasti:
Kuva 1: sivukuva päästä, kaulasta ja kehosta;
Kuva 2: pää, kaula ja keho edestä kuvattuna;Kuva 3: sivukuva lonkasta, reisistä ja sääristä;
Kuva 4: lonkka, reidet ja sääret edestä kuvattuna;
Kuva 5: päämitat;Kuva 6: nukke istuma-asennossa, esittäen:
— painopisteen sijainnin,
— pisteet, joista nuken siirtymä mitataan,— olkakorkeuden;
Taulukko
1nuken osien viitteet, nimet, materiaalit ja päämitat.
Taulukko
2pään, kaulan, kehon, reiden ja säären massa.
1.2 Kuvaus nukesta
1.2.1Säären rakenne (ks. kuva 3 ja 4)
Sääri on kolmiosainen, ja käsittää:— kantalevyn (30),
— sääriputken (29),
— polviputken (26).
Polviputkessa on kaksi uloketta, jotka rajoittavat säären liikettä reiden
suhteen.
Sääri voi kiertyä taaksepäin noin 120º suorasta asennosta.
1.2.2Reiden rakenne (ks. kuva 3 ja 4)
Reisi on kolmiosainen, ja käsittää:— polviputken (22),
— reisitangon (21),
— lonkkaputken (20).
Polven liikettä rajoittaa kaksi polviputken (22) lovea, jotka kytkeytyvät
sääressä oleviin ulokkeisiin.
1.2.3Kehon rakenne (ks. kuva 1 ja 2)
Keho käsittää:
— lonkkaputken (2),
— rullaketjun (4),— kylkiluut (6) ja (7),
— rintalastan (8),
— ketjun kiinnittimet (3, ja osin 7, ja 8).
1.2.4Kaula(ks. kuva 1 ja 2)
Kaula koostuu seitsemästä polyuretaanilevystä (9). Kaulan jäykkyyttä
voidaan säätää ketjukiristimellä.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 35
▼B
1.2.5Pää(ks. kuva 1 ja 2)
Polyuretaaninen pää (15) on ontto; polyuretaani on vahvistettu teräsvan-
teilla (17). Kaulan jäykkyyden säätöön käytettävä ketjukiristin koostuu
polyamidikappaleesta (10), putkimaisesta välikappaleesta (11) ja kiristino-
sasta (12 ja 13). Pää kiertyy ensimmäisen ja toisen kaulanikaman
liittymäkohdasta (kannattajanikaman ja kiertonikaman välinen liitos), jossa
on säätölaite (14 ja 18), välikappale (16) ja polyamidikappale (10).
1.2.6Polviliitos (ks. kuva 4)
Sääret ja reidet on yhdistetty toisiinsa putkella (27) ja kiristimellä (28).
1.2.7Lonkkaliitos (ks. kuva 4)
Lonkka ja keho on yhdistetty toisiinsa putkella (23), kitkalevyillä (24) ja
kiristimellä (25).
1.2.8Polyuretaani
Tyyppi: PU 123 CH- yhdiste
Kovuus: 50-60 ShoreA.
1.2.9Nuken pukeminen
Nukke puetaan erityispukuun.
2. MASSAN KORJAUS
Nuken massanjakauma kalibroidaan kuudella 1 kg:n painolla, jotka kiinni-
tetään lonkkaliitokseen. Kuusi muuta 1 kg polyuretaanipainoa voidaan
kiinnittää kehon takaosaan.
3. PEHMUSTE
Nuken rintakehän ja puvun väliin sijoitetaan pehmuste. Pehmusteen on
koostuttava polyuretaanivaahdosta ja sen on oltava seuraavien vaatimusten
mukainen:
— kovuus: 7-10 Shore A
— paksuus: 25 ± 5 mm
Pehmuste on voitava vaihtaa.
4. LIITOSTEN SÄÄTÖ4.1 Yleistä
Jokaisen liitoksen kitka on eriteltävä ja tarkastettava, jotta tulos voidaan
toistaa.
4.2 Polviliitos
Kiristetään polviliitos.Asetetaan reisi ja sääri pystysuoraan.
Kierretään säärtä 30º.
Löysätään kiristintä vähitellen, kunnes sääri alkaa oieta omasta painostaan.Lukitaan kiristin tähän asentoon.
4.3 Lonkkaliitokset
Lisätään lonkkaliitosten jäykkyyttä.
Asetetaan reidet vaakasuoraan ja keho pystysuoraan.Kallistetaan kehoa eteenpäin niin, että se muodostaa reisien kanssa 60º
kulman.
Löysätään kiristintä vähitellen, kunnes keho alkaa kaatua omasta painos-
taan.
Lukitaan kiristin tähän asentoon.
4.4 Kannattajanikaman ja kiertonikaman välinen liitos
Säädetään kannattajanikaman ja kiertonikaman välistä liitosta niin, että se
juuri ja juuri vastustaa omaa painoaan eteen- ja taaksepäin.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 36
▼B
4.5 Kaula
Kaulan jäykkyys voidaan säätää ketjunkiristimellä (13).
Kaulan säätämisen jälkeen kiristimen yläosan on siirryttävä 40-60 mm,
kun sitä kuormitetaan vaakasuoraan 10 daN:lla.
TAULUKKO 1
Numero NimitysMateriaali Mitat
1 Keho Polyuretaani —
2 Lonkkaputki Teräs76 × 70 × 100 mm
3 Ketjun kiinnittimet Teräs25 × 10 × 70 mm
4 Rullaketju Teräs3/4 mm
5 Olkataso Polyuretaani —
6 Kylkiluut (taivutettu osa) Teräs 30 × 30 × 3 × 250 mm
7 Kylkiluut Rei'itetty teräslevy 400 × 85 × 1,5 mm
8 Rintalasta Rei'itetty teräslevy 250 × 90 × 1,5 mm
9 Levyt (6) Polyuretaani Ø 90 × 20 mm
Ø 80 × 20 mm
Ø 75 × 20 mm
Ø 70 × 20 mm
Ø 65 × 20 mm
Ø 60 × 20 mm
10 Kappale Polyamidi 60 × 60 × 25 mm
11 Putkimainen välikappale Teräs40 × 2 × 50 mm
12 Kiristyspultti Teräs M 16 × 90 mm
13 Kiristysmutteri Teräs M 16
14 Kannattaja/kiertonikama-
liitoksen kiristinTeräsØ 12 × 130 mm (M 12)
15 Pää Polyuretaani —
16 Putkimainen välikappale TeräsØ 18 × 13 × 17 mm17 Vahvistuslevy Teräs 30 × 3 × 500 mm
18 Kiristysmutteri Teräs M 12
19 Reidet Polyuretaani —
20 Lonkkaputki Teräs76 × 70 × 80 mm
21 Reiden tanko Teräs30 × 440 mm
22 Polven putki Teräs52 × 46 × 40 mm
23 Lonkan liitosputki Teräs 70 × 64 × 250 mm
24 Kitkalevyt (4) Teräs160 × 75 × 1 mm
25 Kiristinasennelma Teräs M 12 × 320 mm levyt ja
mutterit
26 Polviputki Teräs52 × 46 × 160 mm
27 Polven liitosputki Teräs 44 × 39 × 190 mm
28 Kiristinlevy Teräs Ø 70 × 4 mm
29 Sääriputki Teräs50 × 50 × 2 × 460 mm
30 Kantalevy Teräs100 × 170 × 3 mm
31 Kehon kalibrointipainot
(6)Polyuretaani 1 kg kukin
32 Pehmuste Polyuretaanivaahtomuovi 350 × 250 × 25 mm
33 Puku Puuvilla ja polyamidi-
nauhat—
34 Lonkkaliitoksen kalibroin-
tipainot (6)Teräs1 kg kukin1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 37
▼B
TAULUKKO 2
Nuken osat Massa kg:na
Pää + kaula 4,6 ± 0,3
Keho ja kädet 40,3 ± 1,0
Reidet 16,2 ± 0,5
Sääri + jalkaterä 9,0 ± 0,5
Kokonaismassa mukaan lukien kalibrointipainot 74,5 ± 1,01977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 38
▼B
Kuva 11977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 39
▼B
Kuva 21977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 40
▼B
Kuva 3
 Kuva 41977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 41
▼B
1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 42
▼M2
Kuva 6
nukke liitteen VII kuvan 1 mukaisessa istuma-asennossa
G = painopiste.T = kehon siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla).
P = lantion siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla).1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 43
▼B
LIITE IX
KUVAUS VAUNUN HIDASTUVUUTTA KUVAAVASTA KÄYRÄSTÄ
AJAN FUNKTIONA
(Käyrä pysäytyslaitteiden testausta varten)
Vaunun hidastuvuuskäyrä laskettuna 455 kg ± 20 kg:n hitausmassana turva-
vöiden testausta varten ja 910 ± 40 kg:n hitausmassana turvajärjestelmien
testausta varten vaunun ja ajoneuvorakenteen nimellismassan ollessa 800 kg,
kun vaunun ja ajoneuvorakenteen on pysyttävä edellä varjostettuna esitetyllä
alueella. Tarvittaessa vaunun ja siihen kiinnitetyn ajoneuvorakenteen nimellis-
massaa saadaan lisätä 200 kg:n lisäyksin, jolloin jokaista massan lisäystä
kohden lisätään 28 kg:n hitausmassa. Vaunun ja ajoneuvon kokonaismassa tai
hitausmassat eivät saa erota kalibrointitesteissä käytettävistä nimellisarvoista
enempää kuin ± 40 kg. ►M2(1)◄► M2Pysähtymismatka pysäytyslaitteen
kalibroinnin aikana on oltava 400 ± 20 mm ja vaunun nopeuden 50 ± 1 km/
h.◄
Molemmissa edellä tarkoitetuissa tapauksissa mittauslaitteen vasteen on oltava
60 Hz:iin saakka tasaisesti nouseva ja rajataajuuden 100 Hz. Anturiasennuksesta
johtuvat mekaaniset resonanssit eivät saa vääristää lukemia. Mittauslaitteen
sijoituksessa on kiinnitettävä erityistä huomiota kaapeleiden pituuden ja
lämpötilan vaikutukseen taajuusvasteeseen(2).1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 44
(1) Nämä vaatimukset ovat ISO R 6478/1980 suosituksen mukaisia.
(2) Nämä vaatimukset ovat SAE:n suosituksen J 211a mukaisia. Ne korvataan myöhemmin
viittauksella valmisteilla olevaan ISO:n standardiin.
▼B
LIITE X
OHJEET
Jokaisen turvavyön mukana on oltava liitteenä ohjeet, jotka sisältävät jäljempänä
mainitut seikat ja ne annetaan sen jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla
kielillä, jossa turvavyö saatetaan myytäväksi:
1. Asennusohjeet (joita ei vaadita, jos valmistaja toimittaa ajoneuvon turvavyöt
valmiiksi ajoneuvoon asennettuina), joista on käytävä selville: ajoneuvo-
tyypit, joihin asennelma on tarkoitettu, vöiden oikea kiinnitysmenetelmä
sekä varoitus nauhojen suojaamiseksi hankautumiselta.
2. Käyttöohjeet (saavat sisältyä ajoneuvon käyttöohjekirjaan, jos valmistaja
toimittaa ajoneuvon turvavyöt valmiiksi ajoneuvoon asennettuina), joiden
avulla turvavyön käyttäjä saa suurimman mahdollisen hyödyn turvavyöstä.
Ohjeissa olisi ilmoitettava:
a) vyön käyttämisen tärkeys kaikilla matkoilla;
b) vyön oikea käyttötapa sekä erityisesti:
— vyölukon oikea sijainti,
— tarve pitää vyö tiukalla käytön aikana,
— vyönauhojen oikea asento ja siihen, etteivät vyöt saa olla kiertyneinä,
— vyön olevan tarkoitettu ainoastaan yhden henkilön käytettäväksi ja
ettei sitä saa kiinnittää aikuisen sylissä istuvan lapsen ympärille;
c) vyölukon aukaisu- ja sulkemismenetelmä;
d) vyön säätömenetelmä;
e) asennelman kelauslaitteiden käyttömenetelmä ja niiden lukituksen tarkas-
tusmenetelmä;
f) vyön suositeltu puhdistusmenetelmä ja sen kokoaminen puhdistuksen
jälkeen, kun se on tarpeen;
g) tarvetta vaihtaa turvavyö, jos vyötä on käytetty vakavassa onnettomuu-
dessa tai vyö on muuten kulunut tai vaurioitunut;
h) vyön muuttamisen tai muuntamisen millään tavoin, koska muutokset
voivat vaikuttaa vyön tehokkuuteen; ja erityisesti, mitä osia vyöstä
voidaan purkaa ja miten ne asennetaan oikealla tavalla takaisin vyöhön;
i) vyö on tarkoitettu aikuisille;
j) vyön säilytys, kun se ei ole käytössä.
3. Tyyppi 4N kelauslaitteilla varustettujen turvavöiden asennusohjeisiin ja
pakkauksiin on merkittävä, ettei tällainen vyö sovellu käytettäväksi henki-
löautoissa, joissa on kuljettajan istuin mukaan lukien enintään 9 istuinta.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 45
▼M2
▼B
LIITE XI
KAHDEN VYÖLUKON TESTI
(Pääpiirteet ovat liitteessä I olevassa 2.7.6.5 kohdassa)
1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 46
▼B
LIITE XII
KULUMIS- JA MIKROSIIRTYMÄTESTIT
Kuva 1
Tyyppi 1 testi
Esimerkkejä testijärjestelyistä, jotka vastaavat säätölaitetyyppiä.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 47
▼B
Kuva 2
Tyyppi 2 testi1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 48
▼B
Kuva 3
Tyyppi 3 testi ja mikrosiirtymätesti1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 49
▼B
LIITE XIII
SYÖPYMISTESTI
1. TESTAUSLAITE
1.1 Laitteeseen kuuluu sumukammio, suolaliuossäiliö, tarkoituksenmukaisesti
käsitellyn paineilman syöttö, yksi tai useampi sumutussuutin, tuet näytekap-
paleille, kammion lämmitysmahdollisuus sekä tarvittavat valvontalaitteet.
Laitteen koko ja mitat ovat valittavissa, jos testiolosuhteet täytetään.
1.2 On tärkeää varmistaa, ettei kammion kattoon tai kanteen kerääntynyttä
liuosta pääse tippumaan testinäytteiden päälle,
ja
1.3 ettei testinäytteistä tippunutta liuosta joudu takaisin säiliöön ja sieltä uudel-
leen sumutukseen.
1.4 Laitteessa ei saa olla rakennemateriaaleja, jotka vaikuttavat sumun syöpy-
mistä aiheuttaviin ominaisuuksiin.
2. TESTINÄYTTEIDEN SIJOITUS SUMUKAMMIOON
2.1 Näytekappaleet, kelauslaitteita lukuun ottamatta, on tuettava tai ripustettava
15º-30º kulmaan pystytasosta ja mieluiten kammion läpi syötettävän sumun
vaakatasoisen päävirtauksen suuntaisesti, testattavaan pintaan nähden.
2.2 Kelauslaitteet on tuettava tai ripustettava niin, että kelojen akselit ovat
kohtisuorassa kammion läpi syötettävän sumun vaakatasoiseen päävirtauk-
seen nähden. Kelauslaitteen nauha-aukon on myös oltava suunnattuna
sumun päävirtaussuuntaa kohden.
2.3 Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että sumu leviää esteittä kaikkien
näytekappaleiden päälle.
2.4 Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, ettei suolaliuosta pääse tippu-
maan näytekappaleesta toisen näytekappaleen päälle.
3. SUOLALIUOS
3.1 Suolaliuos valmistetaan liuottamalla 5 ± 1 paino-osaa natriumkloridia 95
osaan tislattua vettä. Natriumkloridissa on oltava mahdollisimman vähän
nikkeliä ja kuparia ja se saa sisältää kuivana enintään 0,1 % natriumjodidia
ja enintään 0,3 % epäpuhtauksia yhteensä.
3.2 Liuoksen on oltava sellaista, että sumutettuna 35 ºC lämpötilassa sen PH-
arvo on 6,5-7,2.
4. ILMAN SYÖTTÖ
Suolaliuosta sumuttaviin suuttimeen tai suuttimiin syötettävä paineilma ei
saa sisältää epäpuhtauksia eikä öljyä ja paineen on oltava 70 kN/m2-170
kN/m2.
5. OLOSUHTEET SUMUKAMMIOSSA
5.1 Kammion altistusalueella lämpötilan on oltava 35 ºC ± 5 ºC. Altistusa-
lueelle on sijoitettava vähintään kaksi puhdasta sumun kerääjää, jotka
estävät testinäytteistä tai muualta tippuvien liuospisaroiden keräytymät.
Kerääjät on sijoitettava lähelle testinäytteitä, yksi mahdollisimman lähelle
sumuttimia ja yksi mahdollisimman kauas niistä. Sumun on oltava sellaista,
että jokaista keräysalueen 80 cm2:n vaakapintaa kohden keräytyy
keskimäärin 1,0-2,0 ml liuosta tunnissa mitattuna vähintään 16 tunnin ajan.
5.2 Suuttimen tai suuttimien on oltava siten suunnattuja tai levyllä ohjattuja,
ettei suihku osu suoraan testinäytteisiin.1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 50
▼B
LIITE XIV
TESTIEN SUORITUSJÄRJESTYS
Viitatut kohdatTestiNäytekappaleet
Turvavyö tai
turvajärjes-
telmä N:oVyönauha N:o
1234 5123456789 1 0 1 1
2.2, 2.3.2,
2.4.1.1, 2.5.1.1Turvavyön ja turvajärjestelmän
tarkastus x
2.4.2.1, 2.4.2.2 Vyölukon tarkastus xxxxx
2.4.2.6, 2.4.2.7,
2.7.6.1, 2.7.6.5Vyölukon lujuustesti x
2.4.3.2, 2.7.6.1 Säätölaitteen lujuustesti (tarvit-
taessa myös kelauslaitteiden) x
2.4.4, 2.7.6.2 Kiinnityslaitteiden lujuustesti
(tarvittaessa myös kelauslaitteiden) x
2.4.2.4, 2.7.6.3 Lukon kylmänkestävyystesti x x
2.4.1.4, 2.7.6.4 Jäykkien osien kylmänkestä-
vyyden iskutesti x x
2.4.3.3, 2.7.6.6 Säätöjen helppousx
Vyön tai turvajärjestelmän käsit-
tely/testaus ennen dynaamista
testiä:
2.4.2.3, 2.6.1.2 — lukon kestävyys x x
2.4.1.2, 2.7.2 — jäykkien osien syöpymiskesto x x
— kelauslaitteiden käsittely
2.4.5.1.1,
2.4.5.2.1,
2.4.5.2.2,
2.4.5.2.3,
2.7.7.2— lukituskynnys x x
2.4.5.1.2,
2.4.5.2.4,
2.7.7.4— kelausvoima x x
2.4.5.1.3,
2.4.5.2.5,
2.7.7.1— kestävyys x x
2.4.5.1.3,
2.4.5.2.5, 2.7.2— syöpyminen x x
2.4.5.1.3,
2.4.5.2.5,
2.7.7.3— pöly x x
2.4.5.1.2, 2.7.5 Nauhan leveyden mittausx x
Nauhan lujuus testikäsittelyn
jälkeen:
2.5.2, 2.7.5,
2.7.3.1— käsittely huoneilmassa x x
2.5.3, 2.7.5,
2.7.3.2— valokäsittely x x
2.5.3, 2.7.5,
2.7.3.3.— kylmäkäsittely x x
2.5.3, 2.7.5,
2.7.3.4— lämpökäsittely x x1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 51
▼M2
▼M2
Viitatut kohdatTestiNäytekappaleet
Turvavyö tai
turvajärjes-
telmä N:oVyönauha N:o
1234 5123456789 1 0 1 1
2.5.3, 2.7.5,
2.7.3.5— vesikäsittely x x
2.4.3.1, 2.7.4 Mikrosiirtymätesti x x
2.6.2, 2.7.3.6 Kulumistesti x x
2.6.1, 2.7.8 Dynaaminen testi x x
2.4.2.5, 2.4.2.7,
2.7.8, 2.7.9Lukon aukaisutesti x x
2.7.1.4 Nauhan osan säilytys x1977L0541 — FI — 20.04.1982 — 003.001 — 52