02019R0033 — FI — 14.01.2019 — 001.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

Muutettu:





Oikaistu:









▼B

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2019/33,

annettu 17 päivänä lokakuuta 2018,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä viinialan alkuperänimitysten, maantieteellisten merkintöjen ja perinteisten merkintöjen suojaa koskevien hakemusten, vastaväitemenettelyn, käyttörajoitusten, tuote-eritelmien muutosten, suojan peruutuksen sekä merkintöjen ja esillepanon osalta







I LUKU

JOHDANTOSÄÄNNÖS

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, joilla täydennetään asetusta (EU) N:o 1308/2013 viinialan suojattujen alkuperänimitysten, suojattujen maantieteellisten merkintöjen ja perinteisten merkintöjen sekä merkintöjen ja esillepanon osalta seuraavien seikkojen suhteen:

a) suojahakemukset;

b) vastaväitemenettely;

c) suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen käyttörajoitukset;

d) tuote-eritelmien muutokset ja perinteisten merkintöjen muutokset;

e) suojan peruuttaminen;

f) merkinnät ja esillepano.







II LUKU

SUOJATUT ALKUPERÄNIMITYKSET JA MAANTIETEELLISET MERKINNÄT







1 JAKSO

Suojan hakeminen

2 artikla

Suojattava nimi

1. Alkuperänimityksenä tai maantieteellisenä merkintänä suojattava nimi rekisteröidään ainoastaan niillä kielillä, joita perinteisesti käytetään tai on käytetty kuvaamaan tiettyä tuotetta rajatulla maantieteellisellä alueella.

2. Alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän nimi rekisteröidään käyttäen sen alkuperäistä kirjoitustapaa. Jos alkuperäisessä kirjoitustavassa ei käytetä latinalaisia kirjaimia, nimi rekisteröidään alkuperäisen kirjoitustavan lisäksi latinalaisin kirjaimin.

3 artikla

Hakija

Yksittäinen tuottaja voidaan katsoa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 95 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi hakijaksi, jos osoitetaan, että

a) kyseinen henkilö on ainoa tuottaja, joka haluaa jättää hakemuksen; ja

b) rajattu maantieteellinen alue eroaa ominaisuuksiltaan olennaisesti lähialueistaan tai tuote eroaa ominaisuuksiltaan lähialueilla tuotetuista tuotteista.

Se, että suojatun alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän muodostaa tai siihen sisältyy hakijana olevan yksittäisen tuottajan tilan nimi, ei estä muita tuottajia käyttämästä kyseistä nimeä sillä edellytyksellä, että ne noudattavat tuote-eritelmää.

4 artikla

Tuote-eritelmiä koskevat lisävaatimukset

1. Rypäletuotteiden kuvauksessa on ilmoitettava rypäletuotteiden luokka tai luokat asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevassa II osassa kuvattujen luokkien joukosta.

2. Jos tuote-eritelmän mukaan pakkauksen, pullotus mukaan lukien, on tapahduttava rajatulla alueella tai sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevalla alueella, siinä on myös esitettävä perusteet sille, miksi pakkauksen on tietyssä tapauksessa tapahduttava tietyllä maantieteellisellä alueella laadun säilyttämiseksi, alkuperän takaamiseksi tai valvonnan varmistamiseksi ottaen huomioon unionin oikeus, erityisesti tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden osalta.

5 artikla

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskevat poikkeukset

1. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 93 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa ja b alakohdan iii alakohdassa säädetään, ja edellyttäen, että tuote-eritelmässä niin mainitaan, tuote, jolla on suojattu alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä, voidaan valmistaa viiniksi missä tahansa seuraavista paikoista: a) alue, joka sijaitsee kyseessä olevan rajatun alueen välittömässä läheisyydessä; b) alue, joka sijaitsee samassa hallinnollisessa yksikössä tai viereisessä hallinnollisessa yksikössä, kansallisten sääntöjen mukaisesti; c) silloin, kun kyseessä on rajat ylittävä alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä tai kun kahden tai useamman jäsenvaltion välillä taikka yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välillä on olemassa valvontatoimenpiteitä koskeva sopimus, alue, joka sijaitsee kyseessä olevan rajatun alueen välittömässä läheisyydessä.

2. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 93 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa säädetään, ja edellyttäen että tuote-eritelmässä niin mainitaan, tuote voidaan valmistaa suojatulla alkuperänimityksellä varustetuksi kuohuviiniksi tai helmeileväksi viiniksi kyseessä olevan rajatun alueen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen ulkopuolella, jos tämä käytäntö oli olemassa ennen 1 päivää maaliskuuta 1986.

3. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 93 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa säädetään, suojattujen alkuperänimitysten ”Málaga” ja ”Jerez-Xérès-Sherry” väkevillä viineillä voi kuivuneiden rypäleiden mehu, johon on lisätty käymisen estämiseksi Pedro Ximénez -rypälelajikkeen viinistä tislattua neutraalia alkoholia, tulla Montilla-Morilesin alueelta.

6 artikla

Kansallinen menettely

Toimittaessaan suojahakemuksen komissiolle asetuksen (EU) N:o 1308/2013 96 artiklan 5 kohdan mukaisesti jäsenvaltion on liitettävä mukaan lausunto, jonka mukaan se katsoo, että hakijan jättämä hakemus täyttää suojan myöntämisedellytykset asetuksen (EU) N:o 1308/2013 II osan II osaston I luvun 2 jakson 2 alajakson sekä sen nojalla annettujen säännösten mukaisesti, ja vahvistaa, että asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu yhtenäinen asiakirja on todenmukainen tiivistelmä tuote-eritelmästä.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kansallisessa menettelyssä vastaanotetuista vastaväitteistä, jotka voidaan ottaa tutkittavaksi. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista suojahakemukseen mahdollisesti vaikuttavista kansallisista oikeudenkäyntimenettelyistä.

7 artikla

Yhteiset hakemukset

Jätettäessä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 95 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja yhteisiä hakemuksia on kaikissa asianomaisissa jäsenvaltioissa toteutettava asiaan liittyvä kansallinen menettely vastaväitteet käsittävä vaihe mukaan lukien.

8 artikla

Siirtymäkauden kansallinen suoja

1. Jäsenvaltio voi, mutta vain siirtymäkauden ajaksi, myöntää nimelle suojan kansallisella tasolla siitä päivästä alkaen, jona suojahakemus on toimitettu komissiolle.

Siirtymäkauden kansallinen suoja lakkaa päivänä, jona suojasta tehdään päätös asetuksen (EU) N:o 1308/2013 nojalla tai hakemus perutaan.

2. Jos nimeä ei suojata tämän asetuksen nojalla, kyseisen kansallisen suojan vaikutuksista vastaa yksinomaan asianomainen jäsenvaltio. Jäsenvaltioiden 1 kohdan nojalla toteuttamat toimenpiteet eivät saa vaikuttaa unionin sisäiseen tai kansainväliseen kauppaan.

9 artikla

Hakemuksen ottaminen tutkittavaksi

1. Suojahakemukset voidaan ottaa tutkittavaksi, jos ne on toimitettu asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94, 95 ja 96 artiklan ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 3 artiklan ja 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja ne on täytetty asianmukaisesti.

Suojahakemus katsotaan asianmukaisesti täytetyksi, jos se on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 ja 3 kohdan ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 2 artiklan mukainen ja jos yhtenäinen asiakirja on täytetty asianmukaisesti.

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan, jossa esitetään tiivistelmä tuote-eritelmästä, katsotaan olevan asianmukaisesti laadittu, jos se on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 5 artiklan 1 kohdassa ja 2 artiklassa lueteltujen vaatimusten mukainen. Tuote-eritelmän katsotaan olevan asianmukaisesti laadittu, jos se on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 2 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.

2. Jos komissio katsoo, ettei hakemusta voida ottaa tutkittavaksi, se ilmoittaa jäsenvaltion tai kolmannen maan toimivaltaisille viranomaisille tai asianomaiseen kolmanteen maahan sijoittautuneelle hakijalle syyt, joiden perusteella hakemusta ei voida ottaa tutkittavaksi.

3. Komissio julkaisee vähintään kerran kuussa luettelon nimistä, joiden osalta se on vastaanottanut alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaa koskevan hakemuksen, ilmoittaen suojaa hakevan jäsenvaltion tai kolmannen maan nimen sekä hakemuksen jättöpäivän.

10 artikla

Hakemuksen tutkiminen

Komissio tutkii hakemuksen asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastaen, ettei hakemuksessa ole ilmeisiä virheitä. Hakemusta tutkiessaan komissio tarkastelee erityisesti yhtenäistä asiakirjaa. Tutkimus olisi saatava päätökseen kuuden kuukauden kuluessa. Jos määräaika ylittyy, komissio ilmoittaa viivästyksen syyt hakijalle kirjallisesti.







2 JAKSO

Vastaväitemenettely

11 artikla

Vastaväitteen ottaminen tutkittavaksi ja vastaväitteen perusteet

1. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan soveltamiseksi perusteltu vastaväite on otettava tutkittavaksi, jos a) komissio on vastaanottanut sen asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisessa määräajassa; b) se on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 8 artiklan 1 kohdan vaatimusten mukainen; ja c) sillä osoitetaan, että suojaa, tuote-eritelmän muutosta tai suojan peruutusta koskeva hakemus ei ole alkuperänimityksiä ja maantieteellisiä merkintöjä koskevien sääntöjen mukainen, koska i) se on ristiriidassa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 92–95, 105 tai 106 artiklan ja sen nojalla annettujen säännösten kanssa, ii) ehdotetun nimen rekisteröinti olisi ristiriidassa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 100 tai 101 artiklan kanssa, iii) ehdotetun nimen rekisteröinti vaarantaisi tavaramerkin haltijan tai täysin homonyymisen nimen tai sellaisen yhdistelmänimen, jonka yksi osa on sama kuin rekisteröitävä nimi, käyttäjän oikeudet tai osittain homonyymisten nimien tai muiden sellaisten rekisteröitävän nimen kaltaisten nimien olemassaolon, jotka koskevat sellaisia rypäletuotteita, jotka ovat olleet laillisesti markkinoilla vähintään viisi vuotta ennen asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun julkaisemisen päivää.

Vastaväitteen perusteet arvioidaan unionin alueen osalta.

Jos vastaväitteen esittäjä on luonnollinen tai oikeushenkilö, asianmukaisesti perusteltu vastaväite otetaan tutkittavaksi vain, jos siitä ilmenee vastaväitteen esittäjän oikeutettu etu.

2. Jos komissio katsoo, ettei vastaväitettä voida ottaa tutkittavaksi, se ilmoittaa vastaväitteen esittäneelle viranomaiselle tai luonnolliselle tai oikeushenkilölle syyt, joiden perusteella hakemusta ei voida ottaa tutkittavaksi.

12 artikla

Vastaväitemenettely

1. Jos komissio katsoo, että vastaväite voidaan ottaa tutkittavaksi, se kehottaa vastaväitteen esittänyttä viranomaista tai luonnollista tai oikeushenkilöä sekä suojahakemuksen jättänyttä viranomaista tai luonnollista tai oikeushenkilöä käymään tarvittavia neuvotteluja kolmen kuukauden ajan. Kehotus on esitettävä neljän kuukauden kuluessa päivästä, jona suojahakemus, johon perusteltu vastaväite liittyy, on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä , ja siihen liitetään jäljennös perustellusta vastaväitteestä. Komissio voi milloin tahansa edellä tarkoitettujen kolmen kuukauden aikana hakemuksen jättäneen viranomaisen tai luonnollisen tai oikeushenkilön pyynnöstä jatkaa neuvottelujen määräaikaa enintään kolmella kuukaudella.

2. Vastaväitteen esittäneen viranomaisen tai henkilön sekä suojahakemuksen esittäneen viranomaisen tai henkilön on aloitettava kyseiset neuvottelut ilman aiheetonta viivytystä. Niiden on annettava toisilleen asiaankuuluvat tiedot, jotta voidaan arvioida, onko suojahakemus tämän asetuksen ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 edellytysten mukainen.

3. Jos osapuolet pääsevät sopimukseen, joko kolmanteen maahan sijoittautuneen hakijan tai sen jäsenvaltion tai kolmannen maan viranomaisten, josta suojahakemus jätettiin, on ilmoitettava komissiolle käytyjen neuvottelujen tulokset ja kaikki seikat, jotka mahdollistivat sopimukseen pääsemisen, mukaan lukien osapuolten kannanotot. Jos asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 3 kohdan mukaisesti julkaistuja tietoja muutetaan merkittävästi, komissio toistaa mainitun asetuksen 97 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelun sen jälkeen, kun kyseiset muutetut tiedot on julkaistu asianmukaisesti. Jos sopimukseen pääsemisen jälkeen tuote-eritelmään ei tehdä muutoksia tai jos muutokset eivät ole merkittäviä, komissio tekee asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti päätöksen, jolla myönnetään alkuperänimitystä tai maantieteellistä merkintää koskeva suoja.

4. Jos sopimukseen ei päästä, siihen kolmanteen maahan sijoittautuneen hakijan tai sen jäsenvaltion tai kolmannen maan viranomaisten, josta suojahakemus jätettiin, on annettava komissiolle tiedoksi käytyjen neuvottelujen tulokset sekä kaikki asiaan liittyvät tiedot ja asiakirjat. Komissio tekee asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti päätöksen, jolla joko myönnetään suoja tai hylätään hakemus.

13 artikla

Suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen käyttörajoitukset

1. Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla myönnetään enintään viiden vuoden siirtymäkausi, jotta jäsenvaltiosta tai kolmannesta maasta peräisin olevilla tuotteilla, joiden nimityksen muodostaa tai joiden nimitykseen sisältyy asetuksen (EU) N:o 1308/2013 103 artiklan 2 kohdan vastainen nimi, voidaan edelleen käyttää nimitystä, jolla niitä on pidetty kaupan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 102 artiklan soveltamista.

Tällaisen siirtymäkauden myöntäminen edellyttää, että asetuksen (EU) N:o 1308/2013 96 artiklan 3 kohdan ja tai 98 artiklan nojalla toimitetaan perusteltu vastaväite, joka voidaan ottaa tutkittavaksi ja joka osoittaa, että päätös, jolla myönnetään suoja kyseiselle nimelle, vaarantaisi seuraavien olemassaolon:

a) täysin samanlainen nimi tai yhdistelmänimi, jonka yksi osa on sama kuin rekisteröitävä nimi; tai

b) osittain homonyymiset nimet tai muut rekisteröitävän nimen kaltaiset nimet, jotka koskevat rypäletuotteita, joita on pidetty laillisesti kaupan vähintään viiden vuoden ajan asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun julkaisemisen päivästä.

2. Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla jatketaan 1 kohdassa tarkoitettua siirtymäkautta enimmillään 15 vuodeksi, asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa osoitetaan, että a) 1 kohdassa tarkoitettua nimitystä on käytetty laillisesti, yhtäjaksoisesti ja asianmukaisesti vähintään 25 vuoden ajan ennen suojahakemuksen toimittamista komissiolle; b) 1 kohdassa tarkoitetun nimityksen käytön tarkoituksena ei ole missään vaiheessa ollut rekisteröidyn nimen maineesta hyötyminen eikä kuluttajaa ole johdettu eikä olisi voitu johtaa harhaan tuotteen oikean alkuperän suhteen.

3. Alkuperämaan on 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja nimityksiä käytettäessä oltava selvästi näkyvillä merkinnässä.

4. Tilapäisten vaikeuksien voittamiseksi ja ottaen huomioon pitkän aikavälin tavoite varmistaa, että kaikki kyseessä olevan alueen tuottajat noudattavat tuote-eritelmää, jäsenvaltio voi myöntää suojan siirtymäkaudeksi alkaen päivästä, jona hakemus toimitettiin komissiolle, edellyttäen että asianomaiset toimijat ovat pitäneet kyseisiä rypäletuotteita laillisesti kaupan käyttäen näitä nimiä yhtäjaksoisesti vähintään viiden vuoden ajan ennen hakemuksen jättämistä jäsenvaltion viranomaisille ja että kyseiset tilapäiset vaikeudet on otettu esille asetuksen (EU) N:o 1308/2013 96 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa kansallisessa vastaväitemenettelyssä. Siirtymäkauden on oltava mahdollisimman lyhyt, eikä se saa olla pidempi kuin 10 vuotta.

Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan vastaväitemenettelyä lukuun ottamatta soveltuvin osin suojattuun maantieteelliseen merkintään tai suojattuun alkuperänimitykseen, joka viittaa kolmannen maan alueella sijaitsevaan maantieteelliseen alueeseen.

Kyseiset siirtymäkaudet on ilmoitettava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa hakemusasiakirjassa.







3 JAKSO

Tuote-eritelmän muutokset

14 artikla

Muutostyypit

1. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan soveltamiseksi tuote-eritelmän muutokset luokitellaan niiden tärkeyden mukaan kahteen luokkaan eli muutoksiin, jotka edellyttävät vastaväitemenettelyä unionin tasolla, jäljempänä ’unionin muutokset’, ja muutoksiin, jotka käsitellään jäsenvaltion tai kolmannen maan tasolla, jäljempänä ’vakiomuutokset’.

Muutosta pidetään unionin muutoksena, jos

a) siihen sisältyy suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän nimen muutos;

b) kyseessä on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevassa II osassa tarkoitetun rypäletuotteiden luokan muutos, poisto tai lisäys;

c) se mahdollisesti mitätöi asetuksen (EU) N:o 1308/2013 93 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tai b alakohdan i alakohdassa tarkoitetun yhteyden;

d) se tuo mukanaan lisää rajoituksia kyseisen tuotteen kaupan pitämiseen.

Kolmansien maiden tai kolmannen maan tuottajien jättämään unionin muutosta koskevaan hakemukseen on sisällyttävä todiste siitä, että haettu muutos on kyseisessä kolmannessa maassa voimassa olevien, alkuperänimitysten tai maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevien lakien mukainen.

Kaikkia muita muutoksia pidetään vakiomuutoksina.

2. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan soveltamiseksi väliaikainen muutos on vakiomuutos, joka koskee tuote-eritelmän väliaikaista muutosta, joka johtuu viranomaisten määräämistä pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista tai liittyy toimivaltaisten viranomaisten virallisesti tunnustamiin luonnonmullistuksiin tai epäsuotuisiin sääoloihin.

15 artikla

Menettely tuote-eritelmiin tehtäviä unionin muutoksia varten

1. Tämän asetuksen 14 artiklassa määritellyn tuote-eritelmään tehtävän unionin muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen osalta noudatetaan soveltuvin osin menettelyä, joka vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 ja 96–99 artiklassa, tämän asetuksen II luvun 1, 2 ja 3 jaksossa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 II luvun 1, 2 ja 3 jaksossa.

2. Jos komissio katsoo asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 2 kohdan nojalla tehdyn tutkimuksen perusteella, että mainitun asetuksen 97 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät, se julkaisee täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin muutosta koskevan hakemuksen Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa. Lopullinen päätös muutoksen hyväksymisestä tehdään soveltamatta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 229 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä, jollei ole jätetty vastalausetta, joka voidaan ottaa tutkittavaksi, eikä muutoshakemusta ole hylätty, jolloin sovelletaan mainitun asetuksen 99 artiklan toista kohtaa.

3. Unionin muutosten hyväksymistä varten jätetty hakemus saa liittyä vain unionin muutoksiin. Jos unionin muutoksia koskevaan hakemukseen sisältyy myös vakiomuutoksia tai väliaikaisia hakemuksia, unionin muutoksiin liittyvää menettelyä sovelletaan ainoastaan unionin muutoksiin. Vakiomuutosten tai väliaikaisten muutosten osalta katsotaan, ettei hakemusta ole toimitettu.

4. Muutoshakemuksia tutkiessaan komissio keskittyy ehdotettuihin muutoksiin.

16 artikla

Unionin muutosta koskevien hakemusten ottaminen tutkittavaksi

1. Tuote-eritelmään tehtävien unionin muutosten hyväksymistä koskevat hakemukset voidaan ottaa tutkittavaksi, jos ne on toimitettu soveltuvin osin asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 3 artiklan ja 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja täytetty asianmukaisesti.

Tuote-eritelmään tehtävän unionin muutoksen hyväksymistä koskevaa hakemusta pidetään asianmukaisesti täytettynä, jos se on kattava ja täydellinen ja jos se on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 2 artiklan ja 9 artiklan 1 kohdan vaatimusten mukainen.

Tuote-eritelmään tehtävän unionin muutoksen hyväksymishakemusta koskeva komission hyväksyntä kattaa ainoastaan itse hakemuksessa ilmoitetut muutokset.

2. Jos katsotaan, ettei hakemusta voida ottaa tutkittavaksi, jäsenvaltion tai kolmannen maan toimivaltaisille viranomaisille tai johonkin kolmanteen maahan sijoittautuneelle hakijalle ilmoitetaan syyt, joiden perusteella hakemusta ei voida ottaa tutkittavaksi.

17 artikla

Vakiomuutokset

1. Vakiomuutokset hyväksyy ja julkaisee jäsenvaltio, johon alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän maantieteellinen alue kuuluu.

Tuote-eritelmään tehtävän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevat hakemukset toimitetaan sen jäsenvaltion viranomaisille, jolle nimityksen tai merkinnän maantieteellinen alue kuuluu. Hakijoiden on täytettävä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 95 artiklassa säädetyt edellytykset. Jos tuote-eritelmään tehtävän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevaa hakemusta ei toimita hakija, joka jätti suojahakemuksen tuote-eritelmässä tarkoitetun yhden tai useamman nimen suojan osalta, jäsenvaltion on annettava kyseiselle hakijalle mahdollisuus esittää huomautuksensa hakemuksesta, jos hakija on vielä olemassa.

Vakiomuutosta koskevassa hakemuksessa on esitettävä kuvaus vakiomuutoksista ja yhteenveto syistä, joiden perusteella muutoksia tarvitaan, sekä osoitettava, että muutokset voidaan katsoa tämän asetuksen 14 artiklan mukaisesti vakiomuutoksiksi.

2. Jos jäsenvaltio katsoo, että asetuksen (EU) N:o 1308/2013 ja sen nojalla annettujen säännösten vaatimukset täyttyvät, se voi hyväksyä ja julkaista vakiomuutoksen. Hyväksymispäätökseen on sisällyttävä muutettu konsolidoitu yhtenäinen asiakirja, jos aiheellista, sekä muutettu konsolidoitu tuote-eritelmä.

Vakiomuutosta sovelletaan kyseisessä jäsenvaltiossa heti, kun se on julkaistu. Jäsenvaltion on annettava vakiomuutokset komissiolle tiedoksi viimeistään kuukauden kuluttua kansallisen hyväksymispäätöksen julkaisupäivästä.

3. Päätökset, joilla hyväksytään kolmansista maista peräisin olevia rypäletuotteita koskevat vakiomuutokset, on tehtävä kyseisessä kolmannessa maassa voimassa olevan järjestelmän mukaisesti, ja ne antaa komissiolle tiedoksi 3 artiklassa tarkoitettu yksittäinen tuottaja taikka tuottajaryhmä, jonka oikeutettua etua asia koskee, joko suoraan tai kyseisen kolmannen maan viranomaisten kautta viimeistään kuukauden kuluttua päätöksen julkaisupäivästä.

4. Vakiomuutoksia koskevan ilmoituksen katsotaan olevan asianmukaisesti täytetty, jos se on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 10 artiklan mukainen.

5. Jos vakiomuutos edellyttää yhtenäisen asiakirjan muuttamista, komissio julkaisee kuvauksen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 10 artiklassa tarkoitetusta vakiomuutoksesta sekä muutetun yhtenäisen asiakirjan Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona ilmoitus on saatu jäsenvaltiolta, kolmannelta maalta, kolmannen maan yksittäiseltä tuottajalta tai tuottajaryhmältä.

6. Jos vakiomuutos ei edellytä yhtenäisen asiakirjan muuttamista, komissio julkaisee kuvauksen vakiomuutoksesta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 32 artiklassa tarkoitettujen tietojärjestelmien kautta kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona ilmoitus on saatu jäsenvaltiolta, kolmannelta maalta tai kolmanteen maahan sijoittautuneelta hakijalta.

7. Vakiomuutoksia sovelletaan unionin alueella heti, kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa tai kun komissio on julkaissut ne täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 32 artiklassa tarkoitetussa tietojärjestelmässä.

8. Jos maantieteellinen alue käsittää useamman kuin yhden jäsenvaltion, kyseessä olevat jäsenvaltiot soveltavat vakiomuutosten menettelyä kukin erikseen omalla alueellaan sijaitsevaan maantieteellisen alueen osaan. Vakiomuutosta sovelletaan vasta sitten, kun viimeistä kansallista hyväksymispäätöstä aletaan soveltaa. Vakiomuutoksen viimeisenä hyväksyvän jäsenvaltion on lähetettävä komissiolle 4 kohdassa tarkoitettu ilmoitus viimeistään kuukauden kuluttua päivästä, jona sen päätös hyväksyä vakiomuutos julkaistaan.

Jos yksi tai useampi kyseessä olevista jäsenvaltioista ei tee ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua kansallista hyväksymispäätöstä, mikä tahansa näistä jäsenvaltioista voi jättää hakemuksen unionin muutosmenettelyssä. Samaa sääntöä sovelletaan soveltuvin osin myös silloin, kun yksi tai useampi asianomaisista maista on kolmas maa.

18 artikla

Väliaikaiset muutokset

1. Väliaikaiset muutokset hyväksyy ja julkaisee jäsenvaltio, johon alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän maantieteellinen alue kuuluu. Väliaikaisista muutoksista ja niitä tukevista syistä on ilmoitettava komissiolle viimeistään kuukauden kuluttua kansallisen hyväksymispäätöksen julkaisupäivästä. Väliaikaista muutosta sovelletaan kyseisessä jäsenvaltiossa heti, kun se on julkaistu.

2. Jos maantieteellinen alue käsittää useamman kuin yhden jäsenvaltion, kyseessä olevat jäsenvaltiot soveltavat väliaikaisten muutosten menettelyä kukin erikseen omalla alueellaan sijaitsevaan maantieteellisen alueen osaan. Väliaikaisia muutoksia sovelletaan vasta sitten, kun viimeistä kansallista hyväksymispäätöstä aletaan soveltaa. Väliaikaisen muutoksen viimeisenä hyväksyvän jäsenvaltion on ilmoitettava siitä komissiolle viimeistään kuukauden kuluttua päivästä, jona sen hyväksymispäätös julkaistaan. Samaa sääntöä sovelletaan soveltuvin osin myös silloin, kun yksi tai useampi asianomaisista maista on kolmas maa.

3. Kolmansista maista peräisin olevia rypäletuotteita koskevista väliaikaisista muutoksista ja niitä tukevista syistä ilmoittaa komissiolle 3 artiklassa tarkoitettu yksittäinen tuottaja tai sellainen tuottajaryhmä, jonka oikeutettua etua asia koskee, joko suoraan tai kyseisen kolmannen maan viranomaisten kautta viimeistään kuukauden kuluttua muutosten hyväksymisestä.

4. Väliaikaisia muutoksia koskevan ilmoituksen katsotaan olevan asianmukaisesti täytetty, jos siihen sisältyvät kaikki täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 11 artiklassa tarkoitetut seikat.

5. Komissio julkaisee kyseiset muutokset kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona ilmoitus on saatu jäsenvaltiolta, kolmannelta maalta, kolmannen maan yksittäiseltä tuottajalta tai tuottajaryhmältä. Väliaikaista muutosta sovelletaan unionin alueella heti, kun komissio on sen julkaissut.







4 JAKSO

Suojatun alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän peruuttaminen

19 artikla

Peruutusmenettely

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 106 artiklassa tarkoitettujen, suojatun alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän peruutusta koskevien pyyntöjen yhteydessä noudatetaan soveltuvin osin menettelyä, joka vahvistetaan mainitun asetuksen 94 ja 96–99 artiklassa yhdessä tämän asetuksen II luvun 1, 2 ja 4 jakson ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 II luvun 1, 2, 4 ja 5 jakson säännösten kanssa.

Komissio julkaisee täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 13 artiklassa tarkoitetun peruutuspyynnön Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

20 artikla

Peruuttamisen perusteet

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 106 artiklan soveltamiseksi katsotaan myös, ettei tuote-eritelmän noudattamista voida taata, jos vähintään seitsemään peräkkäiseen vuoteen ei ole pidetty kaupan yhtään suojattua nimeä kantavaa tuotetta.

21 artikla

Peruutuspyyntöjen ottaminen tutkittavaksi

1. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 106 artiklan soveltamiseksi perusteltu peruutuspyyntö on otettava tutkittavaksi, jos a) peruutuspyyntö on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 13 artiklan 1 kohdan vaatimusten mukainen; ja b) peruutuspyynnön perusteena ovat asetuksen (EU) N:o 1308/2013 106 artiklassa tarkoitetut syyt.

2. Jos komissio katsoo, ettei peruutuspyyntöä voida ottaa tutkittavaksi, se ilmoittaa pyynnön esittäneelle jäsenvaltion tai kolmannen maan viranomaiselle tai luonnolliselle tai oikeushenkilölle syyt, joiden perusteella hakemusta ei voida ottaa tutkittavaksi.

3. Peruuttamiseen liittyvät perustellut vastaväitteet voidaan ottaa tutkittavaksi vain, jos niistä käy ilmi henkilön, jota asia koskee, kaupallinen riippuvuus rekisteröidystä nimestä.







5 JAKSO

Tunnusten, merkintöjen ja lyhenteiden käyttö

22 artikla

Väliaikaiset merkinnät ja esillepano

Sen jälkeen, kun alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän suojaa koskeva hakemus on toimitettu komissiolle, tuottajat voivat mainita nimityksen tai merkinnän etiketissä ja esitetyissä tiedoissa ja käyttää kansallisia tunnuksia ja merkintöjä, unionin lainsäädäntöä, erityisesti asetusta (EU) N:o 1169/2011, noudattaen.

Suojattua alkuperänimitystä tai suojattua maantieteellistä merkintää kuvaavat unionin tunnukset, unionin merkinnät ”suojattu alkuperänimitys” ja ”suojattu maantieteellinen merkintä” sekä unionin lyhenteet ”SAN” ja ”SMM” saavat näkyä merkinnöissä vasta sen jälkeen, kun kyseistä alkuperänimitystä tai maantieteellistä merkintää koskevan suojan myöntämispäätös on julkaistu.

Jos hakemus hylätään, ensimmäisen alakohdan mukaisesti merkittyjä rypäletuotteita saa pitää kaupan, kunnes varastot ovat tyhjentyneet.

23 artikla

Poikkeukset velvoitteesta käyttää etiketeissä ilmaisua ”suojattu alkuperänimitys”

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 119 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmaisu ”suojattu alkuperänimitys” voidaan jättää pois viineistä, joilla on suojattu alkuperänimitys seuraavasti:

a) Kreikka: Σάμος (Samos);

b) Espanja: Cava, Jerez, Xérès tai Sherry, Manzanilla;

c) Ranska: Champagne;

d) Italia: Asti, Marsala, Franciacorta;

e) Kypros: Κουμανδαρία (Commandaria);

f) Portugali: Madeira tai Madère, Port tai Porto.







III LUKU

PERINTEISET MERKINNÄT







1 JAKSO

Suojahakemus ja tutkintamenettely

24 artikla

Perinteisen merkinnän kieli ja kirjoitustapa

1. Perinteinen merkintä rekisteröidään a) jäsenvaltion tai kolmannen maan, josta merkintä on peräisin, virallisella kielellä tai alueellisella kielellä; tai b) kyseiseen merkintään liittyvässä kaupankäynnissä käytetyllä kielellä.

2. Perinteinen merkintä rekisteröidään käyttäen sen alkuperäistä oikeinkirjoitusta ja alkuperäistä kirjoitustapaa. Jos alkuperäisessä kirjoitustavassa ei käytetä latinalaisia kirjaimia, nimi rekisteröidään alkuperäisen kirjoitustavan lisäksi latinalaisin kirjaimin.

25 artikla

Hakijat

1. Jäsenvaltion tai kolmannen maan toimivaltaiset viranomaiset tai kolmansiin maihin sijoittautuneet edustavat ammattialan järjestöt voivat hakea perinteisen merkinnän suojaa.

2. ’Edustavalla ammattialan järjestöllä’ tarkoitetaan mitä tahansa tuottajaorganisaatiota tai tuottajaorganisaatioiden liittoa, joka on hyväksynyt samat säännöt ja toimii yhden tai useamman viiniä koskevan alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän alueella, jolla sen jäseniin kuuluu vähintään kaksi kolmasosaa liiton toiminta-alueelle sijoittautuneista tuottajista ja jolla sen osuus kyseisen alueen tuotannosta on vähintään kaksi kolmasosaa. Edustava ammattialan järjestö voi jättää suojahakemuksen ainoastaan niiden rypäletuotteiden osalta, joita se tuottaa.

26 artikla

Hakemuksen ottaminen tutkittavaksi

1. Suojahakemukset voidaan ottaa tutkittavaksi, jos ne on toimitettu tämän asetuksen 25 artiklan ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 21 artiklan ja 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja ne on täytetty asianmukaisesti.

Hakemus katsotaan asianmukaisesti täytetyksi, jos se sisältää ainakin seuraavat tiedot:

a) perinteisenä merkintänä suojattava nimi;

b) perinteisen merkinnän tyyppi – onko se asetuksen (EU) N:o 1308/2013 112 artiklan a vai b alakohdan mukainen;

c) kieli, jolla perinteisenä merkintänä suojattava nimi ilmaistaan;

d) rypäletuotteen luokka tai luokat;

e) tiivistelmä määritelmästä tai käyttöedellytyksistä;

f) asianomaiset suojatut alkuperänimitykset tai suojatut maantieteelliset merkinnät.

2. Hakemukseen liitetään jäljennös kyseiseen merkintään sovellettavasta asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännöstä tai siihen sovellettavista kolmannen maan / kolmansien maiden viinintuottajia koskevista säännöistä sekä viittaus mainitun lainsäädännön tai mainittujen sääntöjen julkaisemiseen.

3. Jos hakemusta ei ole täytetty asianmukaisesti tai jos 2 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja ei ole toimitettu hakemuksen yhteydessä, hakemusta ei oteta tutkittavaksi.

4. Jos hakemusta ei voida ottaa tutkittavaksi, jäsenvaltion tai kolmannen maan viranomaisille tai asianomaiseen kolmanteen maahan sijoittautuneelle hakijalle ilmoitetaan syyt, joiden vuoksi hakemusta ei voitu ottaa tutkittavaksi, ja kerrotaan, että niillä on oikeus jättää uusi, asianmukaisesti täytetty hakemus.

27 artikla

Vaatimustenmukaisuus

1. Perinteisen merkinnän suojaa koskeva hakemus katsotaan vaatimustenmukaiseksi, jos nimi, jolle suojaa haetaan, a) on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 112 artiklassa määriteltyä perinteistä merkintää koskevien vaatimusten sekä tämän asetuksen 24 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukainen; b) koostuu yksinomaan joko i) nimestä, jota käytetään perinteisesti kaupankäynnissä suuressa osassa unionin tai asianomaisen kolmannen maan aluetta erottamaan tietyt asetuksen (EU) N:o 1308/2013 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut rypäletuotteiden luokat toisistaan; tai ii) tunnetusta nimestä, jota käytetään perinteisesti kaupankäynnissä ainakin asianomaisen jäsenvaltion tai kolmannen maan alueella erottamaan tietyt asetuksen (EU) N:o 1308/2013 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut rypäletuotteiden luokat toisistaan; c) ei ole muuttunut yleisnimeksi; ja d) on määritelty ja säännelty jäsenvaltion lainsäädännössä tai johon sovellettavat käyttöedellytykset ovat asianomaisen kolmannen maan viinintuottajia koskevien sääntöjen mukaisia, mukaan lukien edustavien ammattialan järjestöjen säännöt.

Edellä olevaa b alakohtaa ei sovelleta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 112 artiklan a alakohdassa tarkoitettuihin perinteisiin merkintöihin.

2. Edellä olevan 1 kohdan b alakohdan soveltamiseksi perinteisellä käytöllä tarkoitetaan a) käyttöä vähintään viiden vuoden ajan, kun kyseessä on merkintä, jolle haetaan suojaa sen jäsenvaltion tai kolmannen maan, josta merkintä on peräisin, virallisella kielellä tai alueellisella kielellä; b) käyttöä vähintään 15 vuoden ajan, kun kyseessä on merkintä, jolle haetaan suojaa kaupankäynnissä käytetyllä kielellä.

3. Edellä olevan 1 kohdan c alakohdan soveltamiseksi ’yleisnimellä’ tarkoitetaan nimeä, josta huolimatta siitä, että se viittaa tietyn rypäletuotteen tiettyyn tuotanto- tai vanhentamismenetelmään, laatuun, väriin tai paikkaan tai rypäletuotteeseen liittyvään historialliseen tapahtumaan, on tullut asianomaisen rypäletuotteen yleisnimi unionissa.

28 artikla

Komission suorittama tarkastelu

1. Päivänä, jona perinteisen merkinnän suojaa koskeva hakemus on toimitettu komissiolle, pidetään päivää, jona komissio vastaanottaa hakemuksen.

2. Komissio tutkii, täyttääkö suojahakemus tässä luvussa säädetyt edellytykset.

3. Jos komissio katsoo, että 26 ja 27 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät, se antaa suojahakemuksen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä koskevan täytäntöönpanosäädöksen.

4. Jos perinteisen merkinnän suojaa koskeva hakemus ei ole tässä luvussa säädettyjen edellytysten mukainen, komissio ilmoittaa hakijalle hylkäysperusteet ja asettaa määräajan hakemuksen peruuttamista tai muuttamista tai huomautusten toimittamista varten.

5. Jos hakija ei korjaa puutteita 4 kohdassa tarkoitetussa määräajassa, komissio antaa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 115 artiklan 2 kohdan mukaisesti täytäntöönpanosäädöksen, jolla hakemus hylätään.







2 JAKSO

Vastaväitemenettely

29 artikla

Vastaväitteen toimittaminen

Vastaväitteen toimittamispäivänä pidetään päivää, jona komissio vastaanottaa hakemuksen.

30 artikla

Vastaväitteen ottaminen tutkittavaksi ja vastaväitteen perusteet

1. Perusteltu vastaväite on otettava tutkittavaksi, jos a) sen toimittaa jäsenvaltio, kolmas maa tai luonnollinen tai oikeushenkilö, jonka oikeutettua etua asia koskee; b) komissio ottaa sen vastaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 22 artiklan 1 kohdan mukaisessa määräajassa; c) siinä osoitetaan, että suojahakemus ei sovi yhteen perinteisiä merkintöjä koskevien sääntöjen kanssa, koska se ei ole tämän asetuksen 27 artiklan mukainen tai koska ehdotetun nimen rekisteröinti olisi ristiriidassa tämän asetuksen 32 ja 33 artiklan kanssa.

2. Vastaväitteestä, joka voidaan ottaa tutkittavaksi, annetaan tieto jäsenvaltion tai kolmannen maan viranomaisille tai asianomaiseen kolmanteen maahan sijoittautuneelle edustavalle ammattialan järjestölle.

31 artikla

Vastaväitteen tutkiminen

1. Jos komissio ei hylkää vastaväitettä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti, se antaa vastaväitteen tiedoksi suojahakemuksen toimittaneelle hakijalle ja pyytää hakijaa esittämään huomautuksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa määräajassa. Määräajan kuluessa saadut huomautukset annetaan tiedoksi vastaväitteen esittäjälle.

Komissio voi vastaväitettä tutkiessaan pyytää osapuolia esittämään huomautuksia toisilta osapuolilta saaduista tiedonannoista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa määräajassa.

2. Jos hakija tai vastaväitteen esittäjä ei esitä huomautuksia tai jos täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 24 artiklassa tarkoitettua huomautusten esittämisen määräaikaa ei noudateta, komissio tekee vastaväitettä koskevan päätöksen.

3. Päätöksen perinteisen merkinnän hylkäämisestä tai hyväksymisestä tekee komissio käytettävissään olevien todisteiden perusteella. Komissio tutkii, täyttyvätkö tämän asetuksen 27, 32 ja 33 artiklassa tarkoitetut tai säädetyt edellytykset. Päätös hylätä perinteinen merkintä annetaan tiedoksi vastaväitteen esittäjälle ja hakijalle.

4. Silloin kun on jätetty useampia vastaväitteitä, yhden tai useamman vastaväitteen tutkiminen saattaa estää jatkamasta suojahakemuksen käsittelyä. Tällöin komissio voi keskeyttää muut vastaväitemenettelyt. Komissio ilmoittaa muille vastaväitteen esittäjille näihin vaikuttavista päätöksistä, jotka on tehty menettelyn aikana.

Jos hakemus hylätään, keskeytetyt vastaväitemenettelyt katsotaan päättyneiksi, ja asianomaisille vastaväitteiden esittäjille annetaan tästä tieto asianmukaisesti.







3 JAKSO

Suoja

32 artikla

Suhde tavaramerkkeihin

1. Jos tavaramerkki sisältää perinteisen merkinnän, joka ei noudata asetuksen (EU) N:o 1308/2013 112 artiklassa tarkoitettuja perinteisen merkinnän määritelmää ja käyttöedellytyksiä, ja liittyy johonkin kyseisen asetuksen liitteessä VII olevan II osan luettelossa mainittuun luokkaan kuuluvaan tuotteeseen, tai muodostuu tällaisesta perinteisestä merkinnästä, tavaramerkin rekisteröinti a) evätään, jos tavaramerkin rekisteröintihakemus on toimitettu komissiolle perinteisen merkinnän suojaa koskevan hakemuksen toimittamisen jälkeen ja perinteinen merkintä sittemmin suojataan; tai b) mitätöidään.

2. Nimeä ei saa suojata perinteisenä merkintänä, jos suoja saattaa jonkin tavaramerkin maineen ja tunnettuuden vuoksi johtaa kuluttajaa harhaan rypäletuotteen oikean identiteetin, luonteen, ominaisuuden tai laadun osalta.

3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tavaramerkkiä, jota koskeva hakemus on tehty tai joka on rekisteröity tai jota koskeva oikeus on saatu asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti unionin alueella vilpittömässä mielessä tapahtuneella käytöllä ennen perinteisen merkinnän suojaamista alkuperämaassa, voidaan edelleen käyttää ja se voidaan uusia perinteisen merkinnän suojasta huolimatta edellyttäen, ettei Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/95/EY ( 1 ) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/2436 ( 2 ) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1001 ( 3 ) nojalla ole olemassa kyseisen tavaramerkin mitättömyys- tai menettämisperusteita, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista.

Tällaisissa tapauksissa perinteisen merkinnän käyttö sallitaan asianomaisten tavaramerkkien rinnalla.

33 artikla

Homonyymit

1. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 113 artiklan mukaisesti jo suojatun perinteisen merkinnän kanssa kokonaan tai osittain homonyyminen merkintä, jonka osalta on jätetty suojahakemus, on rekisteröitävä ottaen asianmukaisesti huomioon paikallinen ja perinteinen käyttö sekä sekaannusten riski.

Homonyymistä merkintää, joka johtaa kuluttajaa harhaan rypäletuotteiden luonteen, laadun tai todellisen alkuperän osalta, ei saa rekisteröidä, vaikka merkintä olisikin paikkansapitävä.

Rekisteröityä homonyymistä merkintää saa käyttää ainoastaan, jos myöhemmin rekisteröidyn homonyymisen merkinnän ja rekisterissä jo olevan nimen välillä on käytännössä riittävä ero, ottaen huomioon tarve kohdella kyseisiä tuottajia tasavertaisesti ja välttää kuluttajan harhaanjohtamista.

2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin perinteisiin merkintöihin, jotka on suojattu ennen 1 päivää elokuuta 2009 ja jotka ovat kokonaan tai osittain homonyymisiä suojatun alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän taikka liitteessä IV luetellun rypälelajikkeen nimen tai sen synonyymin kanssa.







4 JAKSO

Muutokset ja peruutukset

▼M1

34 artikla

Perinteisen merkinnän muuttaminen

Hakija, joka täyttää 25 artiklassa säädetyt edellytykset, voi hakea hyväksyntää rekisteröityä perinteistä merkintää koskevalle muutokselle 26 artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa tarkoitettujen seikkojen osalta.

Muutoshakemuksiin sovelletaan 26–31 artiklaa soveltuvin osin.

▼B

35 artikla

Perinteisen merkinnän peruuttaminen

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 115 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio voi jäsenvaltion, kolmannen maan tai luonnollisen tai oikeushenkilön, jonka oikeutettua etua asia koskee, asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla peruutetaan perinteisen merkinnän suoja.

Peruutushakemuksiin sovelletaan 26–31 artiklaa soveltuvin osin.

36 artikla

Peruutuksen perusteet

Perinteisen merkinnän suoja peruutetaan, jos

a) perinteinen merkintä ei enää ole 27, 32 tai 33 artiklassa säädettyjen edellytysten mukainen;

b) vastaavuutta asianomaiseen määritelmään ja asianomaisiin käyttöedellytyksiin ei voida enää taata.

37 artikla

Peruutuspyynnön ottaminen tutkittavaksi

1. Perusteltu peruutuspyyntö on otettava tutkittavaksi, jos a) sen toimitti komissiolle jäsenvaltio, kolmas maa tai luonnollinen tai oikeushenkilö, jonka oikeutettua etua asia koskee; ja b) se perustuu johonkin 36 artiklassa tarkoitetuista perusteista.

Asianmukaisesti perusteltu peruutuspyyntö on otettava tutkittavaksi vain, jos siinä osoitetaan, että asia koskee hakijan oikeutettua etua.

2. Jos komissio katsoo, ettei peruutuspyyntöä voida ottaa tutkittavaksi, se ilmoittaa pyynnön esittäneelle viranomaiselle tai henkilölle syyt, joiden perusteella pyyntöä ei voida ottaa tutkittavaksi.

3. Komissio saattaa peruutuspyynnön niiden viranomaisten ja henkilöiden saataville, joihin se vaikuttaa, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

4. Peruutuspyyntöihin liittyvät perustellut vastaväitteet otetaan käsiteltäviksi vain, jos niistä käy ilmi henkilön, jota asia koskee, yhtäjaksoinen kaupallinen riippuvuus rekisteröidystä nimestä.

38 artikla

Kolmansien maiden perinteisiä merkintöjä koskevat säännöt

1. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 112 artiklassa säädettyä perinteisten merkintöjen määritelmää sovelletaan soveltuvin osin merkintöihin, joita käytetään perinteisesti kolmannessa maassa sen lainsäädännön mukaisesti maantieteellisellä merkinnällä tai alkuperänimityksellä varustetuissa rypäletuotteissa.

2. Kolmansista maista peräisin olevissa rypäletuotteissa, joiden etiketeissä käytetään perinteisiä ilmaisuja, jotka ovat muita kuin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa sähköisessä e-Bacchus-tietokannassa luetellut perinteiset merkinnät, voidaan käyttää kyseisiä perinteisiä ilmaisuja asianomaisessa kolmannessa maassa sovellettavien sääntöjen mukaisesti, edustavien ammattialan järjestöjen vahvistamat säännöt mukaan lukien.







5 JAKSO

39 artikla

Voimassa olevat suojatut perinteiset merkinnät

Perinteinen merkintä, joka on suojattu asetuksen (EY) N:o 607/2009 nojalla, suojataan tämän asetuksen nojalla ilman eri toimenpiteitä.







IV LUKU

MERKINNÄT JA ESILLEPANO







1 JAKSO

Pakolliset merkinnät

40 artikla

Pakollisten merkintöjen esittäminen

1. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 119 artiklassa tarkoitettujen pakollisten tietojen on oltava näkyvillä astian pinnassa olevassa kentässä siten, että ne voidaan lukea samanaikaisesti astiaa kääntämättä, ja ne on esitettävä pysyvin kirjaimin, jotka erottuvat selvästi ympäröivästä tekstistä tai ympäröivistä kuvista.

▼C1

2. Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen 41 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut pakolliset merkinnät, tieto maahantuojasta ja erän numero voivat sijaita kyseisessä kohdassa tarkoitetun kentän ulkopuolella.

▼B

3. Tämän artiklan 1 kohdassa ja 41 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on merkittävä kirjaimin, joiden koko on käytetystä kirjaintyypistä riippumatta vähintään 1,2 millimetriä.

41 artikla

Eräiden horisontaalisten sääntöjen soveltaminen

1. Tiettyjen allergioita tai intoleransseja aiheuttavien aineiden ja tuotteiden ilmoittamiseksi asetuksen (EU) N:o 1169/2011 21 artiklan mukaisesti merkintöinä, jotka koskevat sulfiitteja, munaa ja munapohjaisia tuotteita ja maitoa ja maitopohjaisia tuotteita, käytetään liitteessä I olevassa A osassa lueteltuja ilmaisuja.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja merkintöjä voidaan täydentää asianomaisella liitteessä I olevassa B osassa esitetyllä kuvalla.

42 artikla

Kaupan pitäminen ja vienti

1. Rypäletuotteita, joiden etiketti tai esittämistapa ei vastaa tässä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä, ei saa pitää kaupan unionissa eikä viedä.

2. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 II osan II osaston I luvun 2 jakson 3 alajaksossa ja 3 jaksossa säädetään, jäsenvaltiot voivat sallia vientiin tarkoitettujen rypäletuotteiden yhteydessä merkintöjä ja esittämistapoja, jotka ovat ristiriidassa voimassa olevien unionin merkintä- ja esillepanosääntöjen kanssa, jos kyseisiä tietoja tai esittämistapoja edellytetään asianomaisen kolmannen maan lainsäädännössä. Kyseiset tiedot voidaan esittää muilla kuin unionin virallisilla kielillä.

3. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 II osan II osaston I luvun 2 jakson 3 alajaksossa ja 3 jaksossa säädetään, jäsenvaltiot voivat sallia lentokoneessa kulutettavaksi tarkoitettujen rypäletuotteiden yhteydessä esittämistapoja, jotka ovat ristiriidassa voimassa olevien unionin esillepanosääntöjen kanssa, jos kyseiset esittämistavat ovat tarpeellisia turvallisuussyistä.

43 artikla

Lyijypohjaisten kapselien käyttökielto

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 1–11, 13, 15 ja 16 kohdassa tarkoitettujen rypäletuotteiden sulkimissa ei saa olla lyijypohjaista kapselia.

44 artikla

Todellinen alkoholipitoisuus

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 119 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu todellinen alkoholipitoisuus merkitään tilavuuden prosenttiyksikköinä tai prosenttiyksikön puolikkaina.

Todellista alkoholipitoisuutta vastaavaa lukua seuraa tunnus ”til-%” ja sitä voi edeltää ilmaisu ”todellinen alkoholipitoisuus” tai ”todellinen alkoholi” tai lyhenne ”alk.”. Kun kyseessä on osittain käynyt rypäleen puristemehu tai käymistilassa oleva uusi viini, todellista alkoholipitoisuutta koskeva merkintä voidaan korvata tai sitä voidaan täydentää ilmoittamalla kokonaisalkoholipitoisuutta kuvaava luku, jota seuraa tunnus ”til-%” ja edeltää ilmaisu ”kokonaisalkoholipitoisuus” tai ”kokonaisalkoholi”

Merkinnässä ilmoitettu pitoisuus ei saa olla yli 0,5:tä tilavuusprosenttia suurempi tai pienempi kuin määritetty pitoisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta käytettävän vertailumääritysmenetelmän sallittujen mittapoikkeamien soveltamista. Suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustettujen, yli kolme vuotta pulloissa varastoitujen rypäletuotteiden sekä kuohuviinien, laatukuohuviinien, hiilihapotettujen kuohuviinien, helmeilevien viinien, hiilihapotettujen helmeilevien viinien, väkevien viinien ja ylikypsistä rypäleistä valmistettujen viinien alkoholipitoisuus ei kuitenkaan saa olla yli 0,8:aa prosenttia suurempi tai pienempi kuin määritetty pitoisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta käytettävän vertailumääritysmenetelmän sallittujen mittapoikkeamien soveltamista.

45 artikla

Lähtöisyysmerkintä

1. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 119 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu lähtöisyysmerkintä on tehtävä seuraavasti: a) asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 1, 3–9, 15 ja 16 kohdassa tarkoitetuilla rypäletuotteilla käytetään mainintoja ”(…lainen/…läinen) viini”, ”tuotettu (…ssa/ssä)”, ”(…lainen…läinen) tuote” tai ”(…lainen/…läinen) sekt” tai vastaava ilmaisu, johon lisätään sen jäsenvaltion tai kolmannen maan nimi, jossa rypäleet on korjattu ja valmistettu viiniksi; b) ilmaisu ”Euroopan unionista lähtöisin oleva viini” tai ”Euroopan unionin eri maissa valmistettujen viinien sekoitus” tai vastaava ilmaisu, jos viini on valmistettu sekoittamalla eri jäsenvaltioista peräisin olevia viinejä; tai c) ilmaisu ”Euroopan unionista lähtöisin oleva viini” tai ilmaisu ”(…ssa/ssä) korjatuista rypäleistä (…ssa/ssä) valmistettu viini” mainiten kyseisten jäsenvaltioiden nimet, jos viini on valmistettu jäsenvaltiossa rypäleistä, jotka on korjattu jossain toisessa jäsenvaltiossa; d) ilmaisu ”(…ssa/ssä) valmistettujen viinien sekoitus” tai vastaava ilmaisu, johon lisätään asianomaisten kolmansien maiden nimet, jos viini on valmistettu sekoittamalla eri kolmansista maista peräisin olevia viinejä; e) ilmaisu ”(…ssa/ssä) korjatuista rypäleistä (…ssa/ssä) valmistettu viini”, johon lisätään asianomaisten kolmansien maiden nimet, jos viini on valmistettu jossakin kolmannessa maassa rypäleistä, jotka on korjattu jossain toisessa kolmannessa maassa.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisen alakohdan a alakohdassa säädetään, asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 4, 5 ja 6 kohdassa tarkoitetuilla rypäletuotteilla, joilla ei ole suojattua alkuperänimitystä tai maantieteellistä merkintää, mainitussa a alakohdassa tarkoitettu merkintä voidaan korvata maininnalla ”tuotettu (…ssa/ssä)” tai vastaavalla ilmaisulla, johon lisätään sen jäsenvaltion nimi, jossa toinen käyminen tapahtui.

▼C1

Edellä olevat ensimmäinen ja toinen alakohta eivät rajoita 46 ja 55 artiklan soveltamista.

▼B

2. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 119 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu lähtöisyysmerkintä, joka koskee asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 2, 10, 11 ja 13 kohdassa tarkoitettuja rypäletuotteita, on tehtävä seuraavasti: a) maininta ”(…lainen/…läinen) rypäleen puristemehu”, ”(…ssa/ssä) tuotettu rypäleen puristemehu” tai vastaava ilmaisu, johon lisätään jäsenvaltion nimi; b) maininta ”kahdesta tai useammasta Euroopan unionin maasta peräisin olevien tuotteiden sekoitus”, kun kyseessä on kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa tuotettujen rypäletuotteiden leikkaaminen; c) maininta ”(…ssa/ssä) korjatuista rypäleistä saatu rypäleen puristemehu” kun kyseessä on rypäleen puristemehu, jota ei ole valmistettu siinä jäsenvaltiossa, jossa asianomaiset rypäleet on korjattu.

3. Yhdistyneen kuningaskunnan sekä 1 kohdan a ja c alakohdassa ja 2 kohdan a ja c alakohdassa annettujen säännösten osalta jäsenvaltion nimi voidaan korvata sen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluvan yksittäisen maan nimellä, jossa rypäletuotteen valmistukseen käytetyt rypäleet on korjattu.

46 artikla

Pullottajan, tuottajan, maahantuojan ja myyjän merkitseminen

1. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 119 artiklan 1 kohdan e ja f alakohdan sekä tämän artiklan soveltamiseksi a) ’pullottajalla’ tarkoitetaan Euroopan unioniin sijoittautunutta luonnollista tai oikeushenkilöä taikka näiden henkilöiden ryhmittymää, joka suorittaa pullotuksen tai suorituttaa sen lukuunsa; b) ’pullotuksella’ tarkoitetaan kyseisen tuotteen pakkaamista enintään 60 litran astioihin myyntiä varten; c) ’tuottajalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä taikka näiden ryhmittymää, joka suorittaa tai jonka puolesta suoritetaan rypäleiden, rypäleen puristemehun ja viinin jalostus kuohuviineiksi, hiilihapotetuiksi kuohuviineiksi, laatukuohuviineiksi ja maustetuiksi laatukuohuviineiksi; d) ’maahantuojalla’ tarkoitetaan unioniin sijoittautunutta luonnollista tai oikeushenkilöä taikka näiden ryhmittymää, joka on vastuussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 ( 4 ) 5 artiklan 24 kohdassa tarkoitettujen muiden kuin unionitavaroiden vapaaseen liikkeeseen luovuttamisesta; e) ’myyjällä’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä taikka näiden ryhmittymää, joka ei ole tuottajan määritelmän mukainen ja joka ostaa ja laskee liikkeeseen kuohuviinejä, hiilihapotettuja kuohuviinejä, laatukuohuviinejä tai maustettuja laatukuohuviinejä; f) ’osoitteella’ tarkoitetaan paikallista hallintoaluetta ja jäsenvaltiota tai kolmatta maata, jossa ovat pullottajan, tuottajan, myyjän tai maahantuojan toimitilat tai päätoimipaikka.

2. Pullottajan nimen ja osoitteen lisäksi merkitään joko a) ilmaisu ”pullottaja” tai ”pullottanut (…)”; jonka lisäksi voidaan merkitä viittaus tuottajan viinitilaan; tai b) ilmaisut, joiden käyttöedellytykset jäsenvaltiot määrittelevät, jos suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustettujen rypäletuotteiden pullotus tapahtuu i) tuottajan viinitilalla; tai ii) tuottajaryhmittymän tiloissa; tai iii) yrityksessä, joka sijaitsee kyseisellä rajatulla maantieteellisellä alueella tai sen välittömässä läheisyydessä.

Kun kyseessä on tilauspullotus, pullottajaa koskevaa merkintää on täydennettävä ilmaisulla ”pullotettu (…lle)”, tai kun merkitään myös kolmannen henkilön lukuun pullotuksen suorittaneen henkilön nimi ja osoite, merkintää on täydennettävä ilmaisulla ”(…lle) pullottanut (…)”.

Silloin kun pullotus tapahtuu muualla kuin pullottajan paikassa, tässä kohdassa tarkoitettujen merkintöjen lisäksi on mainittava tarkasti paikka, jossa toimenpide tehtiin, ja jos se tehtiin toisessa jäsenvaltiossa, on mainittava asianomaisen jäsenvaltion nimi. Kyseisiä vaatimuksia ei sovelleta, jos pullotus tapahtuu pullottajan paikan välittömässä läheisyydessä sijaitsevassa paikassa.

Muissa astioissa kuin pulloissa ilmaisut ”pullottaja” tai ”pullottanut (…)” korvataan ilmaisuilla ”pakkaaja” ja ”pakannut”, lukuun ottamatta kieliä, joissa tällaista merkityseroa ei ole.

3. Tuottajan tai myyjän nimen ja osoitteen lisäksi merkitään ilmaisu ” tuottaja ” tai ” tuottanut (…)” ja ” myyjä ” tai ” myy (…)” tai vastaava ilmaisu.

Jäsenvaltiot voivat päättää, että

a) tuottajan yksilöiminen on pakollista;

b) ilmaisu ”tuottaja” tai ”tuottanut” voidaan korvata liitteessä II esitetyillä ilmaisuilla.

4. Ennen maahantuojan nimeä ja osoitetta merkitään ilmaisu ” maahantuoja ” tai ” maahantuonut ”. Pullottamattomana tuoduilla rypäletuotteilla, jotka pullotetaan unionissa, tuojan nimi voidaan korvata tai sitä voidaan täydentää pullottajaa koskevalla merkinnällä 2 kohdan mukaisesti.

5. Edellä olevissa 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut merkinnät voidaan koota yhteen, jos ne liittyvät samaan luonnolliseen tai oikeushenkilöön.

Jokin näistä merkinnöistä voidaan korvata sen jäsenvaltion määrittämällä koodilla, jossa pullottajan, tuottajan, maahantuojan tai myyjän päätoimipaikka sijaitsee. Koodia täydennetään viittauksella asianomaiseen jäsenvaltioon. Muun kaupalliseen levitykseen osallistuvan luonnollisen tai oikeushenkilön, joka ei ole koodilla ilmaistu pullottaja, tuottaja, maahantuoja tai myyjä, nimi ja osoite on myös ilmoitettava asianomaisen tuotteen viinietiketissä.

6. Jos pullottajan, tuottajan, maahantuojan tai myyjän nimi tai osoite sisältää suojatun alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän tai koostuu tällaisesta nimityksestä tai merkinnästä, sen on oltava etiketissä a) kirjaimin, jotka ovat kooltaan enintään puolet kirjaimista, joita käytetään suojatussa alkuperänimityksessä tai maantieteellisessä merkinnässä tai asianomaisen rypäletuotteen luokan merkinnässä; tai b) 5 kohdan toisen alakohdan mukaisena koodina.

Jäsenvaltio voi päättää, kumpaa vaihtoehtoa sen alueella tuotettuihin rypäletuotteisiin sovelletaan.

47 artikla

Kuohuviinin, hiilihapotetun kuohuviinin, laatukuohuviinin ja maustetun laatukuohuviinin sokeripitoisuuden merkitseminen

1. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 119 artiklan 1 kohdan g alakohdassa säädettyjen tuotteiden etiketeissä on ilmoitettava jokin tämän asetuksen liitteessä III olevassa A osassa luetelluista sokeripitoisuutta osoittavista ilmaisuista.

2. Jos rypäletuotteiden sokeripitoisuus fruktoosina, glukoosina ja sakkaroosina ilmaistuna voidaan ilmaista kahdella liitteessä III olevassa A osassa luetellulla ilmaisulla, niistä on valittava ainoastaan toinen.

3. Sokeripitoisuuden poikkeama tuotteen etiketissä ilmoitetusta voi olla enintään 3 grammaa litrassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä III olevassa A osassa esitettyjen käyttöedellytysten soveltamista.

48 artikla

Hiilihapotettua kuohuviiniä, hiilihapotettua helmeilevää viiniä ja laatukuohuviiniä koskevat erityissäännöt

1. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevassa II osassa tarkoitettuja merkintöjä ” hiilihapotettu kuohuviini ” ja ” hiilihapotettu helmeilevä viini ” on täydennettävä samanmallisilla ja -kokoisilla kirjaimilla tehtävällä maininnalla ” valmistettu lisäämällä hiilidioksidia ”, myös silloin kun asetuksen (EU) N:o 1308/2013 119 artiklan 2 kohtaa sovelletaan.

2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta, jos käytetystä kielestä käy ilmi, että hiilidioksidia on lisätty.

3. Laatukuohuviineihin voidaan jättää merkitsemättä rypäletuotteen luokka, jos etiketissä on ilmaisu ” Sekt ”.







2 JAKSO

Vapaaehtoiset merkinnät

49 artikla

Satovuosi

1. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 120 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu satovuosi voidaan merkitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 1–11, 13, 15 ja 16 kohdassa tarkoitettujen rypäletuotteiden etiketteihin, jos vähintään 85 prosenttia tuotteiden valmistuksessa käytetyistä rypäleistä on korjattu kyseisenä vuonna. Tähän ei lasketa a) makeuttamiseen käytettyjä tuotemääriä, expedition-liuosta eikä tirage-liuosta; eikä myöskään b) asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 3 kohdan e ja f alakohdassa tarkoitettujen rypäletuotteiden määriä.

2. Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi rypäletuotteet, joiden etiketissä ei ole suojattua alkuperänimitystä tai maantieteellistä merkintää mutta siinä on satovuotta koskeva merkintä, on sertifioitava komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 ( 5 ) 12 artiklan mukaisesti.

3. Perinteisesti tammi- tai helmikuussa korjatuista rypäleistä valmistetuilla rypäletuotteilla etikettiin merkittävä satovuosi on edellinen kalenterivuosi.

50 artikla

Rypälelajikkeen nimi

1. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 120 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen sellaisten rypälelajikkeiden nimet tai niiden synonyymit, joita käytetään asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 1–11, 13, 15 ja 16 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuotannossa, voidaan esittää asianomaisten tuotteiden etiketeissä a ja b alakohdassa säädetyin edellytyksin, jos ne tuotetaan unionissa, tai a ja c alakohdassa säädetyin edellytyksin, jos ne tuotetaan kolmansissa maissa. a) Rypälelajikkeiden nimet tai niiden synonyymit voidaan mainita seuraavin edellytyksin: i) käytettäessä yhden ainoan rypälelajikkeen nimeä tai sen synonyymiä vähintään 85 prosenttia tuotteesta on saatu mainitusta rypälelajikkeesta; tähän prosenttiosuuteen ei lasketa — makeuttamiseen käytettyjä tuotemääriä, expedition-liuosta eikä tirage-liuosta; tai — asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 3 kohdan e ja f alakohdassa tarkoitettujen rypäletuotteiden määriä. ii) käytettäessä kahden tai useamman rypälelajikkeen nimeä tai niiden synonyymejä 100 prosenttia tuotteesta on saatu mainituista lajikkeista; tähän prosenttiosuuteen ei lasketa — makeuttamiseen käytettyjä tuotemääriä, expedition-liuosta eikä tirage-liuosta; tai — asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 3 kohdan e ja f alakohdassa tarkoitettujen rypäletuotteiden määriä. Rypälelajikkeet on ilmoitettava etiketissä samansuuruisin kirjaimin suhteellisen osuuden mukaan alenevassa järjestyksessä. b) Unionissa tuotettujen rypäletuotteiden osalta rypälelajikkeiden nimien tai niiden synonyymien on oltava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 81 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa rypälelajikkeiden luokittelussa mainittuja nimiä ja synonyymejä. Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka on vapautettu luokitteluvelvoitteesta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 81 artiklan 3 kohdan mukaisesti, rypälelajikkeiden nimien tai niiden synonyymien on oltava Kansainvälisen viinijärjestön (OIV) kansainvälisessä luettelossa viiniköynnöslajikkeista ja niiden synonyymeistä mainittuja nimiä tai synonyymejä. c) Kolmansista maista peräisin olevien rypäletuotteiden osalta rypälelajikkeiden nimien tai niiden synonyymien käyttöedellytysten on oltava asianomaisessa kolmannessa maassa viinintuottajiin sovellettavien sääntöjen mukaisia, edustavien ammattialan järjestöjen säännöt mukaan lukien, ja rypälelajikkeiden nimien tai niiden synonyymien on sisällyttävä ainakin jonkin seuraavassa mainitun organisaation luetteloon: i) Kansainvälinen viinijärjestö (OIV); ii) Kasvilajikkeiden kansainvälinen suojeluliitto (UPOV); iii) Kasvigeenivarojen kansainvälinen neuvosto (IBPGR).

2. Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi rypäletuote, jonka etiketissä ei mainita suojattua alkuperänimitystä tai maantieteellistä merkintää mutta siinä mainitaan rypälelajike, on sertifioitava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 12 artiklan mukaisesti.

Kun kyseessä on kuohuviini tai laatukuohuviini, tuotteen kuvauksen täydentämiseksi käytettävät rypälelajikkeet Pinot blanc, Pinot noir, Pinot meunier ja Pinot gris sekä vastaavat nimet muilla unionin kielillä voidaan korvata synonyymillä ”Pinot”.

3. Rypälelajikkeiden nimet ja niiden synonyymit, jotka muodostuvat suojatusta alkuperänimityksestä tai maantieteellisestä merkinnästä, joka saattaa olla näkyvillä suojattua alkuperänimitystä tai maantieteellistä merkintää kantavan tuotteen etiketissä, tai kolmannen maan maantieteellisestä merkinnästä, luetellaan tämän asetuksen liitteessä IV olevassa A osassa.

Komissio voi muuttaa liitteessä IV olevaa A osaa ainoastaan uusien jäsenvaltioiden vakiintuneiden merkintäkäytäntöjen huomioon ottamiseksi unioniin liittymisen jälkeen.

4. Tämän asetuksen liitteessä IV olevassa B osassa luetellut rypälelajikkeiden nimet tai niiden synonyymit, jotka osittain sisältävät suojatun alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän ja viittaavat suoraan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän maantieteelliseen osaan, voidaan esittää ainoastaan suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä taikka kolmannen maan maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen etiketissä.

51 artikla

Erityissäännöt rypälelajikkeiden ilmoittamiselle rypäletuotteissa, joilla ei ole suojattua alkuperänimitystä tai maantieteellistä merkintää

Jos asetuksen (EU) N:o 1308/2013 120 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, jäsenvaltiot voivat päättää käyttää asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 1–9 ja 16 kohdassa tarkoitetuilla rypäletuotteilla, joilla ei ole suojattua alkuperänimitystä tai suojattua maantieteellistä merkintää, ilmaisua ’rypälelajikeviini’, jota täydentää toinen tai molemmat seuraavista:

a) kyseis(t)en jäsenvaltio(ide)n nimi;

b) rypälelajikke(id)en nimi.

Kolmannet maat voivat päättää käyttää ensimmäisessä kohdassa tarkoitetuilla tuotteilla, joilla ei ole suojattua alkuperänimitystä, suojattua maantieteellistä merkintää tai kolmannen maan maantieteellistä merkintää mutta joiden etiketeissä on yhden tai useamman rypälelajikkeen nimi, ilmaisua ’rypälelajikeviini’, jota täydentää kyseessä olevan yhden tai useamman kolmannen maan nimi.

Tämän asetuksen 45 artiklaa ei sovelleta jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden nimiä ilmoitettaessa.

Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa jäsenvaltion nimi voidaan korvata sen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluvan yksittäisen maan nimellä, jossa rypäletuotteiden valmistukseen käytetyt rypäleet on korjattu.

52 artikla

Muiden rypäletuotteiden kuin kuohuviinin, hiilihapotetun kuohuviinin, laatukuohuviinin ja maustetun laatukuohuviinin sokeripitoisuuden merkitseminen

1. Tämän asetuksen liitteessä III olevassa B osassa esitetty fruktoosina ja glukoosina ilmaistu sokeripitoisuus voidaan esittää muiden kuin asetuksen (EU) N:o 1308/2013 119 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettujen rypäletuotteiden etiketeissä.

2. Jos rypäletuotteiden sokeripitoisuus voidaan ilmaista kahdella liitteessä III olevassa B osassa luetellulla ilmaisulla, joista on valittava ainoastaan toinen.

3. Sokeripitoisuuden poikkeama tuotteen etiketissä ilmoitetusta voi olla enintään 1 gramma litrassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen liitteessä III olevassa B osassa esitettyjen käyttöedellytysten soveltamista.

4. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 3, 8 ja 9 kohdassa tarkoitettuihin rypäletuotteisiin, jos jäsenvaltio sääntelee sokeripitoisuusmerkinnän käyttöedellytyksiä tai ne vahvistetaan asianomaisessa kolmannessa maassa sovellettavissa säännöissä, edustavien ammattialan järjestöjen säännöt mukaan lukien.

53 artikla

Eräisiin tuotantomenetelmiin viittaavat ilmaisut

1. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 120 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 1–11, 13, 15 ja 16 kohdassa tarkoitetuilla rypäletuotteilla voidaan käyttää tiettyjä tuotantomenetelmiin viittaavia ilmaisuja. Niihin voivat sisältyä tässä artiklassa tarkoitetut tuotantomenetelmät.

2. Ainoastaan tiettyjä, liitteessä V lueteltuja tuotantomenetelmiin viittaavia ilmaisuja saa käyttää kuvaamaan suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä taikka kolmannen maan maantieteellisellä merkinnällä varustettua rypäletuotetta, joka on käytetty, kypsytetty tai vanhennettu puuastiassa. Jäsenvaltiot ja kolmannet maat voivat kuitenkin vahvistaa tällaisille rypäletuotteille muita merkintöjä, jotka ovat vastaavia kuin liitteessä V vahvistetut merkinnät.

Yhden ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun merkinnän käyttö on sallittava, jos rypäletuote on vanhennettu puuastiassa voimassa olevien kansallisten säännösten mukaisesti, vaikka vanhentamista olisikin jatkettu toisenlaisessa astiassa.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja merkintöjä ei saa käyttää kuvaamaan rypäletuotetta, joka on valmistettu tammipuun palasten avulla, vaikka valmistukseen olisikin liittynyt puuastian käyttö.

3. Ilmaisua ”pullossa käytetty / pullossa käynyt” voidaan käyttää kuvaamaan ainoastaan kolmannen maan suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustettuja kuohuviinejä taikka laatukuohuviinejä, jos a) tuotteesta on tullut kuohuvaa pullossa tapahtuneen toisen alkoholikäymisen avulla; b) tuotantoprosessi – tuotantoyrityksessä tapahtunut vanhentaminen mukaan lukien – on kestänyt vähintään yhdeksän kuukautta cuvéen käymisen aikaansaamiseksi tarkoitetun käymisen alkamisesta; c) cuvéen käymisen aikaansaamiseksi tarkoitettu käymisaika ja aika, jonka cuvée on sakan päällä, on ollut vähintään 90 päivää; d) tuote on erotettu sakasta suodattamalla joko juoksutusmenetelmää käyttäen tai jäädyttämällä ja poistamalla sakka.

4. Ilmaisua ”käynyt pullossa perinteisen menetelmän mukaisesti”, ”perinteinen menetelmä” tai ”klassinen menetelmä” tai ”perinteinen klassinen menetelmä” voidaan käyttää kuvaamaan ainoastaan kolmannen maan suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustettuja kuohuviinejä taikka laatukuohuviinejä, jos a) tuotteesta on tullut kuohuvaa pullossa tapahtuneen toisen alkoholikäymisen avulla, b) tuote on ollut samassa yrityksessä sakan päällä keskeytyksettä vähintään yhdeksän kuukautta cuvéen sekoittamisesta alkaen; c) tuote on erotettu sakasta jäädyttämällä ja poistamalla sakka.

5. Ilmaisua ”crémant” voidaan käyttää kuvaamaan ainoastaan suojatulla alkuperänimityksellä tai kolmannen maan maantieteellisellä merkinnällä varustettuja valkoisia tai vaaleanpunaisia rosé- laatukuohuviinejä, jos a) rypäleet korjataan käsin; b) viini valmistetaan rypäleen puristemehusta, joka saadaan puristamalla kokonaisia tai tertusta irrotettuja rypäleitä; 150 kilogrammasta rypäleitä saa puristaa enintään 100 litraa rypäleen puristemehua; c) rikkidioksidipitoisuus on enintään 150 mg/l, d) sokeripitoisuus on pienempi kuin 50 g/l; e) viini on 4 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukaista.

Ilmaisu ”crémant” esitetään laatukuohuviinien etiketeissä yhdessä asianomaisen kolmannen maan suojattuun alkuperänimitykseen tai maantieteelliseen merkintään liittyvän rajatun alueen perustana olevan maantieteellisen yksikön nimen kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 55 artiklan soveltamista.

Ensimmäisen alakohdan a alakohtaa ja toista alakohtaa ei sovelleta tuottajiin, joilla on ennen 1 päivää maaliskuuta 1986 rekisteröity tavaramerkki, joka sisältää ilmaisun ”crémant”.

6. Rypäleiden luonnonmukaiseen tuotantotapaan liittyviin viittauksiin sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 834/2007 ( 6 ).

54 artikla

Tilan ilmoittaminen

1. Liitteessä VI luetellut viinitilaan liittyvät merkinnät, muut kuin pullottajan, tuottajan tai myyjän nimi, varataan suojatuilla alkuperänimityksillä tai maantieteellisillä merkinnöillä varustetuille rypäletuotteille.

Merkintöjä saa käyttää vain, jos rypäletuote on valmistettu yksinomaan kyseisen tilan viinitarhoista korjatuista rypäleistä ja viininvalmistus on suoritettu kokonaisuudessaan kyseisellä tilalla.

2. Jäsenvaltioiden on säänneltävä liitteessä VI lueteltujen merkintöjensä käyttöä. Kolmansien maiden on vahvistettava liitteessä VI lueteltujen merkintöjensä käyttöä koskevat säännöt, mukaan lukien edustavien ammattialan järjestöjen vahvistamat säännöt.

3. Tällaisella tilalla tuotetun rypäletuotteen kaupan pitämiseen osallistuvat toimijat voivat käyttää tilan nimeä kyseisen rypäletuotteen merkintöihin ja esillepanoon vain, jos tila hyväksyy tällaisen käytön.

55 artikla

Viittaukset suojatun alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän perustana olevaa aluetta pienempien tai suurempien maantieteellisten yksiköiden nimiin

1. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 120 artiklan 1 kohdan g alakohdan nojalla ainoastaan suojatulla alkuperänimityksellä, suojatulla maantieteellisellä merkinnällä tai kolmannen maan maantieteellisellä merkinnällä varustetun rypäletuotteen etiketissä saa olla viittaus kyseisen alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän aluetta pienemmän tai suuremman maantieteellisen yksikön nimeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 45 ja 46 artiklan soveltamista.

2. Jos alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän perustana olevaa aluetta pienempien tai suurempien maantieteellisten yksiköiden nimiin viitataan, hakijan on määriteltävä kyseessä olevan maantieteellisen yksikön alue selkeästi tuote-eritelmässä ja yhtenäisessä asiakirjassa. Jäsenvaltiot voivat vahvistaa kyseisten maantieteellisten yksiköiden käyttöä koskevat säännöt.

Pienemmässä maantieteellisessä yksikössä tuotettujen rypäletuotteiden osalta sovelletaan seuraavaa:

a) Vähintään 85 prosenttia rypäleistä, joista rypäletuote on valmistettu, on peräisin tästä pienemmästä maantieteellisestä yksiköstä. Tähän ei lasketa i) makeuttamiseen käytettyjä tuotemääriä, expedition -liuosta eikä tirage-liuosta, ii) asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 3 kohdan e ja f alakohdassa tarkoitettujen rypäletuotteiden määriä.

b) Muiden tuotannossa käytettyjen rypäleiden on oltava peräisin asianomaisen alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän rajatulta maantieteelliseltä alueelta.

Jäsenvaltio voi päättää olla soveltamatta toisen alakohdan a ja b alakohdassa säädettyjä vaatimuksia tavaramerkkeihin, jotka on rekisteröity tai joita koskeva oikeus on saatu käytöllä ennen 11 päivää toukokuuta 2002 ja joihin sisältyy tai jotka ovat samoja kuin alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän perustana olevaa aluetta pienemmän maantieteellisen yksikön nimi ja viittaukset kyseisen jäsenvaltion maantieteelliseen alueeseen.

3. Sellaisen maantieteellisen yksikön nimi, joka on pienempi tai suurempi kuin alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän perustana oleva alue, tai viittaus maantieteelliseen alueeseen tarkoittaa seuraavia: a) paikallisalue tai paikallisalueiden ryhmä; b) paikallinen hallintoalue tai sen osa; c) viininviljelyalueen osa-alue tai sen osa; d) hallinnollinen alue.







3 JAKSO

Eräitä pullomalleja ja sulkimia koskevat säännöt

56 artikla

Eräiden pullomallien käyttöedellytykset

Jotta pullomalli voidaan sisällyttää liitteessä VII olevaan pullomallien luetteloon, sen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a) sitä on käytetty tietyllä suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustetulla rypäletuotteella yksinomaisesti, tosiasiallisesti ja perinteisesti viimeksi kuluneet 25 vuotta; ja

b) sen käyttö tuo kuluttajan mieleen tietyllä suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustetun rypäletuotteen.

Hyväksyttyjen pullomallien käyttöedellytykset esitetään liitteessä VII.

57 artikla

Eräiden rypäletuotteiden esillepanoa koskevat säännöt

1. Unionissa tuotettua kuohuviiniä, laatukuohuviiniä ja maustettua laatukuohuviiniä saa pitää kaupan tai viedä lasisessa kuohuviinipullossa, joka on suljettu a) nimellistilavuudeltaan yli 0,20 litran pullot: shamppanjakorkilla, joka on luonnonkorkkia tai muuta elintarvikepakkauksissa sallittua ainetta ja joka on siteellä tuettu ja tarvittaessa peitetty levyllä ja jota kokonaisuudessaan peittää folio, joka peittää myös pullon kaulan osittain tai kokonaan; b) nimellistilavuudeltaan enintään 0,20 litran pullot: muulla asianmukaisella sulkimella.

Muita unionissa tuotettuja juomia ei saa pitää kaupan eikä viedä lasisissa kuohuviinipulloissa eikä varustettuna ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetulla sulkimella.

2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat päättää, että muita juomia voidaan pitää kaupan tai viedä lasisissa kuohuviinipulloissa ja/tai suljettuina 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa kuvatulla sulkimella edellyttäen, että ne pullotetaan perinteisesti tällaisiin pulloihin ja että ne eivät johda kuluttajaa harhaan juoman todellisen luonteen osalta.

58 artikla

Tuottajajäsenvaltioiden vahvistamat lisäsäännökset, jotka liittyvät merkintöihin ja esillepanoon

▼C1

1. Jäsenvaltiot voivat tehdä tämän asetuksen 49, 50, 52, 53 ja 55 artiklassa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 14 artiklassa tarkoitettujen, niiden alueella tuotettuja suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustettuja rypäletuotteita koskevien merkintöjen käytön pakolliseksi, kielletyksi tai rajoitetuksi ottamalla käyttöön tässä luvussa säädettyjä edellytyksiä tiukempia edellytyksiä kyseisten rypäletuotteiden tuote-eritelmien kautta.

▼B

2. Jäsenvaltiot voivat tehdä tämän asetuksen 52 ja 53 artiklassa tarkoitettujen merkintöjen käytön pakolliseksi sellaisilla alueellaan tuotetuilla rypäletuotteilla, joilla ei ole suojattua alkuperänimitystä tai maantieteellistä merkintää kyseisellä alueella.

3. Jäsenvaltiot voivat valvontatarkoituksissa päättää määritellä ja säännellä alueellaan tuotettujen rypäletuotteiden osalta muita merkintöjä asetuksessa (EU) N:o 1308/2013 119 artiklan 1 kohdassa ja 120 artiklan 1 kohdassa lueteltujen merkintöjen lisäksi.

4. Jäsenvaltiot voivat valvontatarkoituksissa päättää, että asetuksen (EU) N:o 1308/2013 118, 119 ja 120 artiklaa sovelletaan niiden alueella pullotettuihin rypäletuotteisiin, joita ei ole vielä pidetty kaupan tai viety.







V LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET SEKÄ SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

59 artikla

Menettelyissä käytettävä kieli

Kaikkien suojahakemukseen, tuote-eritelmän muutosta koskevaan hakemukseen, vastaväitemenettelyyn ja peruutusmenettelyyn liittyvien asiakirjojen ja tietojen, jotka lähetetään komissiolle alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän yhteydessä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94–98, 105 ja 106 artiklan mukaisesti ja perinteisen merkinnän yhteydessä tämän asetuksen 25–31, 34 ja 35 artiklan mukaisesti, on oltava jollakin unionin virallisella kielellä tai niiden mukana on oltava virallinen käännös jollekin kyseisistä kielistä.

60 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 607/2009.

61 artikla

Siirtymätoimenpiteet

1. Suojan hakemista ja väliaikaisia merkintöjä koskevia asetuksen (EY) N:o 607/2009 2–12 ja 72 artiklaa sovelletaan edelleen kaikkiin suojahakemuksiin, jotka ovat vireillä tämän asetuksen soveltamispäivänä.

2. Vastaväitemenettelyä koskevia asetuksen (EY) N:o 607/2009 13–16 artiklaa sovelletaan edelleen suojahakemuksiin, joihin liittyvät yhtenäiset asiakirjat on jo julkaistu vastaväitteiden esittämistä varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä tämän asetuksen soveltamispäivänä.

3. Suojan peruutusta koskevia asetuksen (EY) N:o 607/2009 21, 22 ja 23 artiklaa sovelletaan edelleen suojan peruutusta koskeviin pyyntöihin, jotka ovat vireillä tämän asetuksen soveltamispäivänä.

4. Vastaväitteisiin sovellettavia tämän asetuksen ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 säännöksiä sovelletaan edelleen sellaisiin vireillä oleviin hakemuksiin, joiden osalta yhtenäinen asiakirja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä tämän asetuksen soveltamispäivän jälkeen.

5. Edellä olevia 1, 2 ja 3 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin sellaisia perinteisiä merkintöjä koskeviin menettelyihin, joiden osalta on vireillä suojahakemus tai peruutuspyyntö tämän asetuksen soveltamispäivänä.

6. Tuote-eritelmän muutoksia ja väliaikaisia merkintöjä koskevia asetuksen (EY) N:o 607/2009 20 ja 72 artiklaa sovelletaan edelleen hakemuksiin, jotka koskevat Euroopan unionin virallisessa lehdessä tämän asetuksen soveltamispäivänä jo julkaistun tuote-eritelmän muutosta, sekä hakemuksiin, jotka koskevat sellaisia vähäisiä tai muita kuin vähäisiä muutoksia, joiden jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet täyttävän unionin muutoksen vaatimukset.

Niiden vireillä olevien muutoshakemusten osalta, joita ensimmäinen alakohta ei koske, jäsenvaltion päätös antaa kyseiset muutokset komissiolle tiedoksi katsotaan tämän asetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaiseksi vakiomuutoksen hyväksymiseksi.

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle sähköpostilla luettelot vireillä olevista hakemuksista kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen soveltamispäivästä. Luettelo jaetaan kahteen osaan seuraavasti:

a) muutokset, joiden katsotaan täyttävän unionin muutosta koskevat vaatimukset;

b) muutokset, joiden katsotaan täyttävän vakiomuutosta koskevat vaatimukset.

Komissio julkaisee vakiomuutoksia koskevan luettelon jäsenvaltioittain Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut kultakin jäsenvaltiolta kattavan luettelon, sekä kyseisiin vakiomuutoksiin liittyvät hakemukset ja yhtenäiset asiakirjat.

7. Asetuksen (EY) N:o 607/2009 säännöksiä sovelletaan edelleen perinteisen merkinnän muutosta koskeviin hakemuksiin, jotka ovat vireillä tämän asetuksen soveltamispäivänä.

8. Jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille 1 päivänä elokuuta 2009 tai sen jälkeen esitetyt tuote-eritelmän muutokset, jotka asianomaiset viranomaiset ovat asetuksen (EY) N:o 607/2009 73 artiklan 2 kohdan mukaisesti antaneet tiedoksi komissiolle ennen 30 päivää kesäkuuta 2014, katsotaan hyväksytyiksi, jos komissio on katsonut, että muutos saattaa tuote-eritelmän asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 c artiklan mukaiseksi.

Muutokset, joiden komissio ei ole katsonut saattavan tuote-eritelmää asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 c artiklan mukaiseksi, katsotaan vakiomuutosta koskeviksi hakemuksiksi ja niiden osalta noudatetaan tämän artiklan 6 kohdassa esitettyjä siirtymäsääntöjä.

9. Rypäletuotteita, joita pidetään kaupan asetuksen (EY) N:o 607/2009 mukaisesti tai joiden merkinnät ovat sen mukaisia, saa pitää kaupan, kunnes varastot ovat tyhjentyneet.

10. Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 s artiklassa kuvattua menettelyä sovelletaan kaikkiin tuote-eritelmän muutoksiin, jotka on esitetty jäsenvaltiolle 1 päivänä elokuuta 2009 tai sen jälkeen ja jotka kyseinen jäsenvaltio on antanut komissiolle tiedoksi ennen 31 päivää joulukuuta 2011.

62 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I

A OSA

Asetuksen 41 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät







Kieli Sulfiitteja koskevat merkinnät Munia ja munapohjaisia tuotteita koskevat merkinnät Maitoa ja maitopohjaisia tuotteita koskevat merkinnät bulgaria ”сулфити” tai ”серен диоксид” ”яйце”, ”яйчен протеин”, ”яйчен продукт”, ”яйчен лизозим” tai ”яйчен албумин” ”мляко”, ”млечни продукти”, ”млечен казеин” tai ”млечен протеин” espanja ”sulfitos” tai ”dióxido de azufre” ”huevo”, ”proteína de huevo”, ”ovoproducto”, ”lisozima de huevo” tai ”ovoalbúmina” ”leche”, ”productos lácteos”, ”caseína de leche” tai ”proteína de leche” tšekki ”siřičitany” tai ”oxid siřičitý” ”vejce”, ”vaječná bílkovina”, ”výrobky z vajec”, ”vaječný lysozym” tai ”vaječný albumin” ”mléko”, ”výrobky z mléka”, ”mléčný kasein” tai ”mléčná bílkovina” tanska ”sulfitter”tai”svovldioxid” ”æg”,”ægprotein”,”ægprodukt”,”æglysozym”, tai”ægalbumin” ”mælk”,”mælkeprodukt”,”mælkecasein”tai”mælkeprotein” saksa ”Sulfite” tai ”Schwefeldioxid” ”Ei”, ”Eiprotein”, ”Eiprodukt”, ”Lysozym aus Ei” tai ”Albumin aus Ei” ”Milch”, ”Milcherzeugnis”, ”Kasein aus Milch” tai ”Milchprotein” viro ”sulfitid” tai ”vääveldioksiid” ”muna”, ”munaproteiin”, ”munatooted”, ”munalüsosüüm” tai ”munaalbumiin” ”piim”, ”piimatooted”, ”piimakaseiin” tai ”piimaproteiin” kreikka ”θειώδη”, ”διοξείδιο του θείου” tai ”ανυδρίτης του θειώδους οξέος” ”αυγό”, ”πρωτεΐνη αυγού”, ”προϊόν αυγού”, ”λυσοζύμη αυγού” tai ”αλβουμίνη αυγού” ”γάλα”, ”προϊόντα γάλακτος”, ”καζεΐνη γάλακτος” tai ”πρωτεΐνη γάλακτος” englanti 'sulphites', 'sulfites', 'sulphur dioxide' tai 'sulfur dioxide' 'egg', 'egg protein', 'egg product', 'egg lysozyme' tai 'egg albumin' 'milk', 'milk products', 'milk casein' tai 'milk protein' ranska ”sulfites” tai ”anhydride sulfureux” ”œuf”, ”protéine de l'œuf”, ”produit de l'œuf”, ”lysozyme de l'œuf” tai ”albumine de l'œuf” ”lait”, ”produits du lait”, ”caséine du lait” tai ”protéine du lait” kroaatti ”sulfiti” tai ”sumporov dioksid” ”jaje”, ”bjelančevine iz jaja”, ”proizvodi od jaja”, ”lizozim iz jaja” tai ”albumin iz jaja”; ”mlijeko”, ”mliječni proizvodi”, ”kazein iz mlijeka” tai ”mliječne bjelančevine” italia ”solfiti” tai ”anidride solforosa” ”uovo”, ”proteina dell'uovo”, ”derivati dell'uovo”, ”lisozima da uovo” tai ”ovoalbumina” ”latte”, ”derivati del latte”, ”caseina del latte” tai ”proteina del latte” latvia ”sulfīti” tai ”sēra dioksīds” ”olas”, ”olu olbaltumviela”, ”olu produkts”, ”olu lizocīms” tai ”olu albumīns” ”piens”, ”piena produkts”, ”piena kazeīns” tai ”piena olbaltumviela” liettua ”sulfitai” tai ”sieros dioksidas” ”kiaušiniai”, ”kiaušinių baltymai”, ”kiaušinių produktai”, ”kiaušinių lizocimas” tai ”kiaušinių albuminas” ”pienas”, ”pieno produktai”, ”pieno kazeinas” tai ”pieno baltymai” unkari ”szulfitok” tai ”kén-dioxid” ”tojás”, ”tojásból származó fehérje”, ”tojástermék”, ”tojásból származó lizozim” tai ”tojásból származó albumin” ”tej”, ”tejtermékek”, ”tejkazein” tai ”tejfehérje” malta ”sulfiti” tai ”diossidu tal-kubrit” ”bajd”, ”proteina tal-bajd”, ”prodott tal-bajd”, ”liżożima tal-bajd” tai ”albumina tal-bajd” ”ħalib”, ”prodotti tal-ħalib”, ”kaseina tal-ħalib” tai ”proteina tal-ħalib” hollanti ”sulfieten” tai ”zwaveldioxide” ”ei”, ”eiproteïne”, ”eiderivaat”, ”eilysozym” tai ”eialbumine” ”melk”, ”melkderivaat”, ”melkcaseïne” tai ”melkproteïnen” puola ”siarczyny”, ”dwutlenek siarki” tai ”ditlenek siarki” ”jajo”, ”białko jaja”, ”produkty z jaj”, ”lizozym z jaja” tai ”albuminę z jaja” ”mleko”, ”produkty mleczne”, ”kazeinę z mleka” tai ”białko mleka” portugali ”sulfitos” tai ”dióxido de enxofre” ”ovo”, ”proteína de ovo”, ”produto de ovo”, ”lisozima de ovo” tai ”albumina de ovo” ”leite”, ”produtos de leite”, ”caseína de leite” tai ”proteína de leite” romania ”sulfiți” tai ”dioxid de sulf” ”ouă”, ”proteine din ouă”, ”produse din ouă”, ”lizozimă din ouă” tai ”albumină din ouă” ”lapte”, ”produse din lapte”, ”cazeină din lapte” tai ”proteine din lapte” slovakki ”siričitany” tai ”oxid siričitý” ”vajce”, ”vaječná bielkovina”, ”výrobok z vajec”, ”vaječný lyzozým” tai ”vaječný albumín” ”mlieko”, ”výrobky z mlieka”, ”mliečne výrobky”, ”mliečny kazeín” tai ”mliečna bielkovina” sloveeni ”sulfiti” tai ”žveplov dioksid” ”jajce”, ”jajčne beljakovine”, ”proizvod iz jajc”, ”jajčni lizocim” tai ”jajčni albumin” ”mleko”, ”proizvod iz mleka”, ”mlečni kazein” tai ”mlečne beljakovine” suomi ”sulfiittia”, ”sulfiitteja” tai ”rikkidioksidia” ”kananmunaa”, ”kananmunaproteiinia”, ”kananmunatuotetta”, ”lysotsyymiä (kananmunasta)” tai ”kananmuna-albumiinia” ”maitoa”, ”maitotuotteita”, ”kaseiinia (maidosta)” tai ”maitoproteiinia” ruotsi ”sulfiter” tai ”svaveldioxid” ”ägg”, ”äggprotein”, ”äggprodukt”, ”ägglysozym” tai ”äggalbumin” ”mjölk”, ”mjölkprodukter”, ”mjölkkasein” tai ”mjölkprotein”

B OSA

Asetuksen 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kuvat

















LIITE II

Asetuksen 46 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut ilmaisut







Kieli Ilmaisu, joilla voidaan korvata ilmaisu ”tuottaja” Ilmaisu, joilla voidaan korvata ilmaisu ”tuottanut” BG ”преработвател” ”преработено от” ES ”elaborador” ”elaborado por” CS ”zpracovatel” tai ”vinař” ”zpracováno v” tai ”vyrobeno v” DA ”forarbejdningsvirksomhed”tai”vinproducent” ”forarbejdet af” DE ”Verarbeiter” ”verarbeitet von” tai ”versektet durch” ”Sektkellerei” ET ”töötleja” ”töödelnud” EL ”οινοποιός” ”οινοποιήθηκε από”, EN ”processor” tai ”winemaker” ”processed by” tai ”made by” FR ”élaborateur” ”élaboré par” IT ”elaboratore” tai ”spumantizzatore” ”elaborato da” tai ”spumantizzato da” LV ”izgatavotājs” ”vīndaris” tai”ražojis” LT ”perdirbėjas” ”perdirbo” HU ”feldolgozó:” ”feldolgozta:” MT ”proċessur” ”ipproċessat minn” NL ”verwerker” tai ”bereider” ”verwerkt door” tai ”bereid door” PL ”przetwórca” tai ”wytwórca” ”przetworzone przez” tai ”wytworzone przez” PT ”elaborador” tai ”preparador” ”elaborado por” tai ”preparado por” RO ”elaborator” ”elaborat de” SI ”pridelovalec” ”prideluje” SK ”spracovateľ” ”spracúva” FI ”valmistaja” ”valmistanut” SV ”bearbetningsföretag” ”bearbetat av”









LIITE III

A OSA

Luettelo 47 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista ilmaisuista, joita käytetään kuohuviineissä, hiilihapotetuissa kuohuviineissä, laatukuohuviineissä ja maustetuissa laatukuohuviineissä







Ilmaisut Käyttöedellytykset brut nature, naturherb, bruto natural, pas dosé, dosage zéro, natūralusis briutas, īsts bruts, přírodně tvrdé, popolnoma suho, dosaggio zero, брют натюр, brut natur Sokeripitoisuus on alle 3 grammaa litrassa; kyseisiä ilmaisuja voidaan käyttää ainoastaan sellaisista tuotteista, joihin ei ole lisätty sokeria toisen käymisen jälkeen. extra brut, extra herb, ekstra briutas, ekstra brut, ekstra bruts, zvláště tvrdé, extra bruto, izredno suho, ekstra wytrawne, екстра брют Sokeripitoisuus on 0–6 grammaa litrassa. brut, herb, briutas, bruts, tvrdé, bruto, zelo suho, bardzo wytrawne, брют Sokeripitoisuus on alle 12 grammaa litrassa. extra dry, extra trocken, extra seco, labai sausas, ekstra kuiv, ekstra sausais, különlegesen száraz, wytrawne, suho, zvláště suché, extra suché, екстра сухо, extra sec, ekstra tør, vrlo suho Sokeripitoisuus on 12–17 grammaa litrassa. sec, trocken, secco, asciutto, dry, tør, ξηρός, seco, torr, kuiva, sausas, kuiv, sausais, száraz, półwytrawne, polsuho, suché, сухо, suho Sokeripitoisuus on 17–32 grammaa litrassa. demi-sec, halbtrocken, abboccato, medium dry, halvtør, ημίξηρος, semi seco, meio seco, halvtorr, puolikuiva, pusiau sausas, poolkuiv, pussausais, félszáraz, półsłodkie, polsladko, polosuché, polosladké, полусухо, polusuho Sokeripitoisuus on 32–50 grammaa litrassa. doux, mild, dolce, sweet, sød, γλυκός, dulce, doce, söt, makea, saldus, magus, édes, ħelu, słodkie, sladko, sladké, сладко, dulce, saldais, slatko Sokeripitoisuus on yli 50 grammaa litrassa.

B OSA

Luettelo 52 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista ilmaisuista, joita käytetään muista kuin A osassa luetelluista tuotteista







Ilmaisut Käyttöedellytykset сухо, seco, suché, tør, trocken, kuiv, ξηρός, dry, sec, secco, asciuttto, sausais, sausas, száraz, droog, wytrawne, seco, sec, suho, kuiva Sokeripitoisuus on enintään — 4 grammaa litrassa, tai — 9 grammaa litrassa, kun kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden ei alita jäännössokeripitoisuutta enempää kuin 2 grammaa litraa kohden. полусухо, semiseco, polosuché, halvtør, halbtrocken, poolkuiv, ημίξηρος, medium dry, demi-sec, abboccato, pussausais, pusiau sausas, félszáraz, halfdroog, półwytrawne, meio seco, adamado, demisec, polsuho, puolikuiva, halvtorrt, polusuho Sokeripitoisuus on sallittua enimmäispitoisuutta suurempi mutta enintään — 12 grammaa litrassa, tai — 18 grammaa litrassa, kun kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden ei alita jäännössokeripitoisuutta enempää kuin 10 grammaa litraa kohden. полусладко, semidulce, polosladké, halvsød, lieblich, poolmagus, ημίγλυκος, medium, medium sweet, moelleux, amabile, pussaldais, pusiau saldus, félédes, halfzoet, półsłodkie, meio doce, demidulce, polsladko, puolimakea, halvsött, poluslatko Sokeripitoisuus on sallittua enimmäispitoisuutta suurempi mutta enintään 45 grammaa litraa kohden. сладко, dulce, sladké, sød, süss, magus, γλυκός, sweet, doux, dolce, saldais, saldus, édes, ħelu, zoet, słodkie, doce, dulce, sladko, makea, sött, slatko. Sokeripitoisuus on vähintään 45 grammaa litrassa.









LIITE IV

LUETTELO RYPÄLELAJIKKEISTA JA NIIDEN SYNONYYMEISTÄ, JOTKA VOIVAT ESIINTYÄ VIINIEN MERKINNÖISSÄ ( 7 )

A OSA

Luettelo rypälelajikkeista ja niiden synonyymeistä, jotka voivat esiintyä viinien merkinnöissä 50 artiklan 3 kohdan mukaisesti







Suojattu alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä Lajikkeen tai sen synonyymin nimi Maat, jotka voivat käyttää lajikkeen nimeä tai sen synonyymiä (1) 1 Alba (IT) Albarossa Italiao 2 Alicante (ES) Alicante Bouschet Kreikkao, Italiao, Portugalio, Algeriao, Tunisiao, Yhdysvallato, Kyproso , Etelä-Afrikka, Kroatia Huom. Viinin nimeämisessä ei voida käyttää pelkkää Alicante-nimeä. 3 Alicante Branco Portugalio 4 Alicante Henri Bouschet Ranskao, Serbia ja Montenegro (6) 5 Alicante Italiao 6 Alikant Buse Serbia ja Montenegro (4) 7 Avola (IT) Nero d'Avola Italia 8 Bohotin (RO) Busuioacă de Bohotin Romania 9 Borba (PT) Borba Espanjao 10 Bourgogne (FR) Blauburgunder Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (13-20-30), Itävalta (18-20), Kanada (20-30), Chile (20-30), Italia (20-30), Sveitsi 11 Blauer Burgunder Itävalta (10-13), Serbia ja Montenegro (17-30) 12 Blauer Frühburgunder Saksa (24) 13 Blauer Spätburgunder Saksa (30), entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (10-20-30), Itävalta (10-11), Bulgaria (30), Kanada (10-30), Chile (10-30), Romania (30), Italia (10-30) 14 Burgund Mare Romania (35, 27, 39, 41) 14a Borgonja istarska Kroatia 15 Burgundac beli Serbia ja Montenegro (34) 15a Burgundac bijeli Kroatia 17 Burgundac crni Serbia ja Montenegro (11-30), Kroatia 18 Burgundac sivi Kroatiao, Serbia ja Montenegro o 19 Burgundec bel Entinen Jugoslavian tasavalta Makedoniao 20 Burgundec crn Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (10-13-30) 21 Burgundec siv Entinen Jugoslavian tasavalta Makedoniao 22 Early Burgundy Yhdysvallato 23 Fehér Burgundi, Burgundi Unkari (31) 24 Frühburgunder Saksa (12), Alankomaat o 25 Grauburgunder Saksa, Bulgaria, Unkario, Romania (26) 26 Grauer Burgunder Kanada, Romania (25), Saksa, Itävalta 27 Grossburgunder Romania (37, 14, 40, 42) 28 Kisburgundi kék Unkari (30) 29 Nagyburgundi Unkario 30 Spätburgunder Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (10-13-20), Serbia ja Montenegro (11-17), Bulgaria (13), Kanada (10-13), Chile, Unkari (29), Moldovao, Romania (13), Italia (10-13), Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa (13) 31 Weißburgunder Etelä-Afrikka (33), Kanada, Chile (32), Unkari (23), Saksa (32, 33), Itävalta (32), Yhdistynyt kuningaskuntao, Italia 32 Weißer Burgunder Saksa (31, 33), Itävalta (31), Chile (31), Slovenia, Italia 33 Weissburgunder Etelä-Afrikka (31), Saksa (31, 32), Yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Sveitsi o 34 Weisser Burgunder Serbia ja Montenegro (15) 35 Calabria (IT) Calabrese Italia 36 Cotnari (RO) Grasă de Cotnari Romania 37 Franken (DE) Blaufränkisch Tšekki (39), Itävaltao, Saksa, Slovenia (Modra frankinja, Frankinja), Unkari, Romania (14, 27, 39, 41) 38 Frâncușă Romania 39 Frankovka Tšekki (37), Slovakia (40), Romania (14, 27, 38, 41), Kroatia 40 Frankovka modrá Slovakia (39) 41 Kékfrankos Unkari, Romania (37, 14, 27, 39) 42 Friuli (IT) Friulano Italia 43 Graciosa (PT) Graciosa Portugalio 44 Мелник (BU) Melnik Мелник Melnik Bulgaria 45 Montepulciano (IT) Montepulciano Italiao 46 Moravské (CZ) Cabernet Moravia Tšekkio 47 Moravia dulce Espanjao 48 Moravia agria Espanjao 49 Muškat moravský Tšekkio, Slovakia 50 Odobești (RO) Galbenă de Odobești Romania 51 Porto (PT) Portoghese Italiao 52 Rioja (ES) Torrontés riojano Argentiinao 53 Sardegna (IT) Barbera Sarda Italia 54 Sciacca (IT) Sciaccarello Ranska 55 Teran (SI) Teran (SI) Kroatia (2) ( 1 ) Tässä liitteessä esitetyt poikkeukset sallitaan kyseisten maiden osalta vain, jos kyseessä ovat suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustetut viinit, jotka on valmistettu asianomaisista lajikkeista. ( 2 ) Ainoastaan SAN-nimityksen ”Hrvatska Istra” (PDO-HR-A1652) osalta edellyttäen, että ”Hrvatska Istra” ja ”Teran” ovat samassa nähtävissä olevassa kentässä ja että nimi ”Teran” kirjoitetaan pienemmällä kirjasinkoolla kuin ”Hrvatska Istra”.

B OSA

Luettelo rypälelajikkeista ja niiden synonyymeistä, jotka voivat esiintyä viinien merkinnöissä 50 artiklan 4 kohdan mukaisesti







Suojattu alkuperänimitys tai maantieteellinen merkintä Lajikkeen tai sen synonyymin nimi Maat, jotka voivat käyttää lajikkeen nimeä tai jotain sen synonyymiä (1) 1 Mount Athos – Agioritikos (GR) Agiorgitiko Kreikka, Kyproso 2 Aglianico del Taburno (IT) Aglianico Italiao, Kreikkao, Maltao, Yhdysvallat 2a Aglianico del Taburno Aglianico crni Kroatia Aglianico del Vulture (IT) Aglianicone Italiao 4 Aleatico di Gradoli (IT) Aleatico di Puglia (IT) Aleatico Italia, Australia, Yhdysvallat 5 Ansonica Costa dell'Argentario (IT) Ansonica Italia, Australia 6 Conca de Barbera (ES) Barbera Bianca Italiao 7 Barbera Etelä-Afrikkao, Argentiinao, Australiao, Kroatiao, Meksikoo, Sloveniao, Uruguayo, Yhdysvallato, Kreikkao, Italiao, Maltao 8 Barbera Sarda Italiao 9 Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT) Bosco Eliceo (IT) Bosco Italiao 10 Brachetto d'Acqui (IT) Brachetto Italia, Australia 11 Etyek-Buda (HU) Budai Unkario 12 Cesanese del Piglio (IT) Cesanese di Olevano Romano (IT) Cesanese di Affile (IT) Cesanese Italia, Australia 13 Cortese di Gavi (IT) Cortese dell'Alto Monferrato (IT) Cortese Italia, Australia, Yhdysvallat 14 Duna (HU) Duna gyöngye Unkari 15 Dunajskostredský (SK) Dunaj Slovakia 16 Côte de Duras (FR) Durasa Italia 17 Korinthos-Korinthiakos (GR) Corinto Nero Italiao 18 Korinthiaki Kreikkao 19 Fiano di Avellino (IT) Fiano Italia, Australia, Yhdysvallat 20 Fortana del Taro (IT) Fortana Italia, Australia 21 Freisa d'Asti (IT) Freisa di Chieri (IT) Freisa Italia, Australia, Yhdysvallat 22 Greco di Bianco (IT) Greco di Tufo (IT) Greco Italia, Australia 23 Grignolino d'Asti (IT) Grignolino del Monferrato Casalese (IT) Grignolino Italia, Australia, Yhdysvallat 24 Izsáki Arany Sárfehér (HU) Izsáki Sárfehér Unkari 25 Lacrima di Morro d'Alba (IT) Lacrima Italia, Australia 26 Lambrusco Grasparossa di Castelvetro Lambrusco grasparossa Italia 27 Lambrusco Italia, Australia (2) , Yhdysvallat 28 Lambrusco di Sorbara (IT) 29 Lambrusco Mantovano (IT) 30 Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT) 31 Lambrusco Salamino Italia 32 Colli Maceratesi Maceratino Italia, Australia 33 Nebbiolo d'Alba (IT) Nebbiolo Italia, Australia, Yhdysvallat, Kroatia 34 Colli Orientali del Friuli Picolit (IT) Picolit Italia 35 Pikolit Slovenia 36 Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT) Pignoletto Italia, Australia 37 Primitivo di Manduria Primitivo Italia, Australia, Yhdysvallat, Kroatia 38 Rheingau (DE) Rajnai rizling Unkari (41) 39 Rheinhessen (DE) Rajnski rizling Serbia ja Montenegro (40-41-46), Kroatia 40 Renski rizling Serbia ja Montenegro (39-43-46), Slovenia o (45) 41 Rheinriesling Bulgariao, Itävalta, Saksa (43), Unkari (38), Tšekki (49), Italia (43), Kreikka, Portugali, Slovenia 42 Rhine Riesling Etelä-Afrikkao, Australiao, Chile (44), Moldovao, Uusi-Seelantio, Kypros, Unkari o 43 Riesling renano Saksa (41), Serbia ja Montenegro (39-40-46), Italia (41) 44 Riesling Renano Chile (42), Malta o 45 Radgonska ranina Slovenia, Kroatia 46 Rizling rajnski Serbia ja Montenegro (39-40-43) 47 Rizling Rajnski Entinen Jugoslavian tasavalta Makedoniao, Kroatiao 48 Rizling rýnsky Slovakiao 49 Ryzlink rýnský Tšekki (41) 50 Rossese di Dolceacqua (IT) Rossese Italia, Australia 51 Sangiovese di Romagna (IT) Sangiovese Italia, Australia, Yhdysvallat, Kroatia 52 Štajerska Slovenija (SI) Štajerska belina Slovenia, Kroatia 52a Štajerska Slovenija (SI) Štajerka Kroatia 53 Teroldego Rotaliano (IT) Teroldego Italia, Australia, Yhdysvallat 54 Vinho Verde (PT) Verdea Italiao 55 Verdeca Italia 56 Verdese Italiao 57 Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT) Verdicchio di Matelica (IT) Verdicchio Italia, Australia 58 Vermentino di Gallura (IT) Vermentino di Sardegna (IT) Vermentino Italia, Australia, Yhdysvallat, Kroatia 59 Vernaccia di San Gimignano (IT) Vernaccia di Oristano (IT) Vernaccia di Serrapetrona (IT) Vernaccia Italia, Australia 60 Zala (HU) Zalagyöngye Unkari ( 1 ) Tässä liitteessä esitetyt poikkeukset sallitaan kyseisten maiden osalta vain, jos kyseessä ovat suojatulla alkuperänimityksellä tai maantieteellisellä merkinnällä varustetut viinit, jotka on valmistettu asianomaisista lajikkeista. ( 2 ) Käyttö sallittu 1. joulukuuta 2008 tehdyn Euroopan yhteisön ja Australian välisen viinikauppasopimuksen 22 artiklan 4 kohdan määräysten mukaisesti (EUVL L 28, 30.1.2009, s. 3).









LIITE V

Viinien merkinnöissä 53 artiklan 2 kohdan nojalla sallitut merkinnät







käytetty tynnyrissä kypsytetty tynnyrissä vanhennettu tynnyrissä käytetty […]tynnyrissä [puulaji] kypsytetty […]tynnyrissä [puulaji] vanhennettu tynnyrissä [puulaji] käytetty tynnyrissä kypsytetty tynnyrissä vanhennettu tynnyrissä

Sanaa ”tynnyri” voidaan käyttää kaikenkokoisista tynnyreistä.









LIITE VI

Asetuksen 54 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät







Jäsenvaltio Ilmaisut Itävalta Burg, Domäne, Eigenbau, Familie, Gutswein, Güterverwaltung, Hof, Hofgut, Kloster, Landgut, Schloss, Stadtgut, Stift, Weinbau, Weingut, Weingärtner, Winzer, Winzermeister Tšekki Sklep, vinařský dům, vinařství Saksa Burg, Domäne, Kloster, Schloss, Stift, Weinbau, Weingärtner, Weingut, Winzer Ranska Abbaye, Bastide, Campagne, Chapelle, Château, Clos, Commanderie, Cru, Domaine, Mas, Manoir, Mont, Monastère, Monopole, Moulin, Prieuré, Tour Kreikka Αγρέπαυλη (Agrepavlis), Αμπελι (Ampeli), Αμπελώνας(-ες) (Ampelonas-(es)), Αρχοντικό (Archontiko), Κάστρο (Kastro), Κτήμα (Κtima), Μετόχι (Metochi), Μοναστήρι (Monastiri), Ορεινό Κτήμα (Orino Ktima), Πύργος (Pyrgos) Italia abbazia, abtei, ansitz, burg, castello, kloster, rocca, schlofl, stift, torre, villa Kypros Αμπελώνας (-ες) (Ampelonas (-es), Κτήμα (Ktima), Μοναστήρι (Monastiri), Μονή (Moni)