1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1260/1999,
annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999,
rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä
(EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston asetus (EY) N:o 1447/2001, annettu 28 päivänä kesäkuuta
2001L 198 1 21.7.2001
►M2 Neuvoston asetus (EY) N:o 1105/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta
2003L 158 3 27.6.2003
Muutettu:
►A1 Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan,
Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasa-
vallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan
liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopanunioni perustuuL 236 33 23.9.2003
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1260/1999,
annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999,
rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti
sen 161 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (4),
sekä katsoo, että
(1) perustamissopimuksen 158 artiklassa määrätään taloudellisen ja
sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi, että yhteisö pyrkiivähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita
heikommassa asemassa olevien alueiden tai saarien jälkeenjää-
neisyyttä, maaseutu mukaan luettuna; 159 artiklan mukaan tätätoimintaa tuetaan rakennerahastojen, Euroopan investointipankinja muiden olemassa olevien rahoitusvälineiden kautta,
(2) rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niidentoiminnan yhteensovittamisesta keskenään sekä Euroopan inves-tointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa 24päivänä kesäkuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY)N:o 2052/88 (
5), 19 artiklan mukaan neuvoston edellytetään
tarkastelevan mainittua asetusta uudelleen komission ehdotuk-
sesta 31 päivään joulukuuta 1999 mennessä; yhteisönlainsäädännön avoimuuden lisäämiseksi olisi rakennerahastojakoskevat säännökset koottava yhteen asetukseen ja kumottavaasetus (ETY) N:o 2052/88 sekä rakennerahastojen päämääristä
ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta
keskenään sekä Euroopan investointipankin toiminnan ja muidenrahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88soveltamisesta 19 päivänä joulukuuta 1988 annettu neuvostonasetus (ETY) N:o 4253/88 (
6),
(3) Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjaan liitetyssä, tavoi-tetta 6 koskevista rakennerahastoihin liittyvistäerityismääräyksistä Ruotsissa ja Suomessa tehdyssä pöytäkirjassaN:o 6 olevan 5 artiklan mukaan pöytäkirjan määräyksiä tarkas-
tellaan uudelleen vuoden 1999 loppuun mennessä
samanaikaisesti asetuksen (ETY) N:o 2052/88 kanssa,
(4) ensisijaisten tavoitteiden määrää olisi vähennettävä verrattunaasetuksen (ETY) N:o 2052/88 keskittämisen lisäämiseksi ja
rakennerahastojen toimien yksinkertaistamiseksi; ensisijaisiksi
tavoitteiksi olisi määriteltävä kehityksessä jälkeen jääneidenalueiden kehittäminen ja rakenteellinen mukauttaminen, raken-neongelmaisten alueiden taloudellinen ja sosiaalinenuudelleenjärjestely sekä koulutukseen, ammatilliseen koulutuk-
seen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen ja järjestelmien
mukauttaminen ja nykyaikaistaminen,
(5) lujittaessaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta raken-nerahastojen avulla yhteisö pyrkii myös edistämään taloudellisen1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 2
(1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
(2) Puoltava lausunto annettu 6. toukokuuta 1999 (ei vielä julkaistu virallisessa
lehdessä).
(3) EYVL C 407, 28.12.1998, s. 74.
(4) EYVL C 373, 2.12.1998, s. 1.
(5) EYVL L 185, 15.7.1988, s. 9, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutet-
tuna asetuksella (EY) N:o 3193/94 (EYVL L 337, 24.12.1994, s. 11).
(6) EYVL L 374, 31.12.1988, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutet-
tuna asetuksella (EY) N:o 3193/94.
▼B
toiminnan sopusointuista, tasapainoista ja kestävää kehittämistä,
korkeaa työllisyysastetta, miesten ja naisten välistä tasa-arvoasekä korkeatasoista ympäristönsuojelua ja ympäristön paranta-
mista; näihin toimiin olisi erityisesti sisällytettävä
ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset rakennerahastojentoimien määritelmissä ja täytäntöönpanossa ja niiden avulla olisipyrittävä poistamaan eriarvoisuutta ja edistämään miesten janaisten välistä tasa-arvoa; rahastojen toiminnalla voidaan myös
torjua kaikkea rotuun, etniseen alkuperään, vammaisuuteen tai
ikään perustavaa syrjintää erityisesti tarpeiden arvioinnin, talou-dellisten kannustimien ja laajemman kumppanuuden avulla,
(6) kulttuurin kehitys, sekä luonnonvaraisen että ihmisen muok-kaaman ympäristön laatu, elämän laadullinen ja kulttuurinenulottuvuus sekä matkailun kehittyminen vaikuttavat osaltaanalueiden kehittymiseen taloudellisesti ja sosiaalisesti vetovoimai-semmiksi sikäli kuin ne edistävät kestävän työllisyyden luomista,
(7) Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) osallistuu pääasiassa kehi-tyksessä jälkeen jääneiden alueiden kehittämistä ja rakenteellistamukauttamista koskevan tavoitteen toteuttamiseen sekä raken-neongelmaisten alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen
uudelleenjärjestelyyn,
(8) Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tehtäviä olisi mukautettava Eu-
roopan työllisyysstrategian huomioon ottamiseksi ja sen
panemiseksi täytäntöön,
(9) yhteisen kalastuspolitiikan rakennetoimet ja rakennepolitiikka
omana kokonaisuutenaan on sisällytetty rakennerahastoja koske-
vaan sääntelyyn vuodesta 1993; niitä olisi toteutettava edelleen
rakennerahastojen yhteydessä kalatalouden ohjauksen rahoitusvä-lineen (KOR) avulla; KOR:n tukitoimet tavoitteen 1 osalta ovatosa kyseisen tavoitteen ohjelmatyötä ja tavoitteen 1 ulkopuolisettukitoimet sisältyvät yhteen ohjelmaan kussakin asianosaisessajäsenvaltiossa,
(10) yhteisö on sitoutunut yhteisen maatalouspolitiikan uudistukseen,johon liittyy rakenteellisia toimenpiteitä sekä maaseudun kehittä-mistä koskevia liitännäistoimenpiteitä; Euroopan maatalouden
ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosaston puitteissa on
edelleen osallistuttava kehityksessä jälkeen jääneiden alueidenkehittämistä ja rakenteellista mukauttamista koskevan ensisi-jaisen tavoitteen toteuttamiseen maa- ja metsätaloustuotteidentuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen markkinoinnin raken-
teiden tehokkuutta parantamalla sekä maaseutualueiden omia
mahdollisuuksia kehittämällä; EMOTR:n tukiosaston olisi osal-listuttava rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueidentaloudellista ja sosiaalista uudelleenjärjestelyä koskevan ensisi-jaisen tavoitteen toteuttamiseen Euroopan maatalouden ohjaus-ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja
tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä
toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (
1) mukaisesti,
(11) kuhunkin rahastoon erityisesti sovellettavat säännöt täsmen-netään perustamissopimuksen 37, 148 ja 162 artiklan nojallatehtävissä soveltamispäätöksissä,
(12) on tarpeen täsmentää perusteet tukikelpoisten alueiden määritte-lemiseksi; tätä varten olisi ensisijaiset alueet tunnistettavayhteisön tasolla Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston yhdessäkansallisten tilastokeskusten kanssa laatiman, ”tilastolliseksialueluokitukseksi (NUTS)” kutsutun yhteisen alueluokitusjärjes-telmän perusteella,
(13) kehityksessä jälkeen jääneiksi alueiksi olisi määriteltävä alueet,joilla BKT asukasta kohti on vähemmän kuin 75 prosenttiayhteisön keskiarvosta; tukitoimien tehokkaan keskittämisen1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 3
(1) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80.
▼B
varmistamiseksi on tarpeen, että komissio soveltaa tätä perustetta
tiukasti käyttäen objektiivisia tilastotietoja; syrjäisimpienalueiden sekä erittäin harvaan asuttujen alueiden, joihin sovelle-
taan tavoitetta 6 sellaisena kuin siitä määrätään Itävallan,
Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjaan liitetyssä pöytäkirjassaN:o 6 vuosille 1995—1999, olisi myös kuuluttava tämänasetuksen tavoitteen 1 kohdealueisiin,
(14) taloudellisen ja sosiaalisen uudelleenjärjestelyn aluekokonaisuu-deksi olisi määriteltävä ne aluekokonaisuudet, joihin kuuluu
alueita, joiden teollisuus- ja palvelualalla tapahtuu sosioekono-
misia muutoksia, taantuvia maaseutualueita, vaikeuksissa oleviakaupunkialueita ja kalastuksesta riippuvaisia kriisialueita; ontarpeen huolehtia tukitoimien keskittämisestä tosiasiallisesti sitäeniten tarvitseville yhteisön alueille; komission olisi määriteltävänämä alueet jäsenvaltioiden kanssa tiiviisti neuvotellen jäsenval-
tioiden ehdotusten perusteella,
(15) rahastojen toimien yhteisön laajuisen luonteen varmistamiseksi
teollisuusalueet, joilla tapahtuu sosioekonomisia muutoksia, jataantuvat maaseutualueet olisi mahdollisuuksien mukaanmääriteltävä yhteisön tasolla sovellettavien objektiivisten indi-kaattoreiden perusteella; tämän ensisijaisen tavoitteen
kohdeväestön osuuden olisi lisäksi oltava koko yhteisön tasolla
ja ohjeellisesti noin 10 prosenttia yhteisön väestöstä teollisuusa-lueilla, 5 prosenttia maaseutualueilla, 2 prosenttiakaupunkialueilla ja 1 prosentti kalatalousalueilla; sen takaami-seksi, että jokainen jäsenvaltio osallistuu oikeudenmukaisellatavalla yleiseen keskittämispyrkimykseen, tässä asetuksessa
säädetyn tavoitteen 2 kohdeväestön kattama osuus vuonna 2006,
mukaan lukien tavoitteen 1 mukaisesti siirtymäkauden tukeasaavat ja tavoitteen 2 tukikelpoisuusedellytykset täyttävät alueet,vähenee suhteessa asetuksessa (ETY) N:o 2052/88 säädettyjentavoitteiden 2 ja 5 b kohdeväestöön vuonna 1999 enintään yhdenkolmasosan,
(16) ohjelmatyön tehokkuuden varmistamiseksi kehityksessä jälkeen
jääneiden alueiden, joilla BKT asukasta kohti on vähemmän
kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, olisi oltava samojakuin jäsenvaltioiden perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdana alakohdan perusteella tukemat alueet, ottaen huomioon samansopimuksen 299 artiklan 2 kohdan nojalla syrjäisimpien alueiden
(Ranskan merentakaiset alueet, Azorit, Madeira, Kanariansaaret)
hyväksi vahvistetut mahdolliset erityistoimenpiteet; samoinalueiden, joilla tapahtuu taloudellisia ja sosiaalisia muutoksia,olisi suurelta osin oltava samoja kuin jäsenvaltioiden perustamis-sopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteellatukemat alueet; yhteisön tavoitteena olisi oltava tämän yhdenmu-
kaisuuden lisääminen kauden 2000—2006 lopussa
jäsenvaltioiden asianmukaisin toimin niiden nykyisen tilanteenmukaan,
(17) koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen ja järjestel-mien mukauttamisen ja nykyaikaistamisen tavoitteen perusteellarahoitusta annetaan kahden muun ensisijaisen tavoitteen kohdea-
lueisiin kuulumattomille alueille; tämä tavoite tarjoaa myös
puitteet pyrittäessä varmistamaan yhdenmukaisuus kaikkiensamassa jäsenvaltiossa toteutettavien, inhimillisiä voimavarojakoskevien toimien kanssa,
(18) Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tavoitetta 2 koskevien tukitoi-mien tulisi koskea sellaisia alueellisia ja paikallisia toimia, jotkavastaavat tavoitteen 2 kunkin kohdealueen erityistilannetta ja
jotka toteutetaan yhteistyössä muiden rakennerahastojen toimien
kanssa; kunkin Euroopan sosiaalirahaston tavoitteen 2 mukaiselleyhtenäiselle ohjelma-asiakirjalle myöntämän tukiosuuden onoltava määrältään riittävä, jotta erillinen hallinnointi on perus-teltua, ja sen olisi oltava vähintään 5 prosenttiarakennerahastojen osuuden kokonaismäärästä,1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 4
▼B
(19) sellaisten vuonna 1999 jonkin ensisijaisen tavoitteen kohdealuei-
siin kuuluvien alueiden, jotka eivät täytä tukikelpoisuuden
perusteita, on tarpeen saada asteittain vähenevää tukea siirtymä-kauden ajan; tämän tuen määrän on oltava vuonna 2000pienempi kuin vuonna 1999,
(20) olisi säädettävä käytettävissä olevien varojen kohdentamisesta;varat kohdennetaan vuosittain siten että ne merkittävästi keski-tetään kehityksessä jälkeen jääneille alueille, mukaan lukiensiirtymäkauden tukea saavat alueet,
(21) varat, jotka jäsenvaltio saa vuosittain rakennerahastoista tämänasetuksen perusteella — yhdessä koheesiorahastosta saatavienvarojen kanssa — on rajattava asetetun yleisen ylärajan perus-teella, jonka taso riippuu jäsenvaltion kyvystä hyödyntää tukea,
(22) komission olisi kohdennettava ensisijaisiin tavoitteisiin käytettä-vissä olevat maksusitoumusmäärärahat ohjeellisesti käyttäenyksinomaan asianmukaisia objektiivisia perusteita; komissionolisi kohdennettava 4 prosenttia jäsenvaltioille näin ohjeellisesti
kohdennetuista määrärahoista toiminnan puolivälissä; ottaen
huomioon Pohjois-Irlannissa rauhanprosessin puolesta tehdyterityisponnistelut Peace-ohjelmaa on jatkettava vuoteen 2004;niille Ruotsin NUTS II -alueille, joita ei ole otettu huomioon 3artiklan 2 kohdassa olevassa luettelossa ja jotka täyttävätItävallan, Ruotsin ja Suomen liittymisasiakirjan pöytäkirjassa
N:o 6 olevan 2 artiklan mukaiset perusteet, vahvistetaan erityis-
tukiohjelma vuosiksi 2000—2006,
(23) käytettävissä olevien maksusitoumusmäärärahojen koko-
naismäärästä käytetään 5,35 prosenttia yhteisöaloitteisiin ja 0,65
prosenttia innovatiivisiin toimiin ja tekniseen apuun,
(24) rakennerahastojen käytettävissä olevat määrärahat olisi sidottavakiinteään indeksiin ohjelmatyötä varten, ja indeksiä olisi tarvit-
taessa mukautettava teknisesti 31 päivään joulukuuta 2003
mennessä,
(25) vuonna 1988 toteutetun rakennerahastouudistuksen pääperiaat-
teiden pitäisi edelleen ohjata rahastojen toimintaa vuoteen 2006;
kokemus on osoittanut, että olisi tehtävä parannuksia periaat-teiden yksinkertaistamiseksi ja niiden avoimuuden lisäämiseksi;pääperiaatteena olisi erityisesti pidettävä pyrkimystä tehokkuu-teen,
(26) rakennerahastotoimien tehokkuus ja avoimuus edellyttää, ettäjäsenvaltioiden ja yhteisön velvollisuudet määritellään tarkasti jaettä ne täsmennetään kussakin ohjelmatyön, seurannan,arvioinnin ja valvonnan vaiheessa; toissijaisuusperiaatteen
mukaisesti tukitoimien täytäntöönpanosta ja niiden valvonnasta
vastaavat ensisijassa jäsenvaltiot, sanotun kuitenkaan rajoitta-matta komission toimivaltaa,
(27) yhteisön toimilla täydennetään jäsenvaltioiden toteuttamia toimiatai niillä pyritään osallistumaan tällaisiin toimiin; merkittävänlisäarvon saamiseksi kumppanuutta olisi tehostettava; tämäkattaa alueelliset ja paikalliset viranomaiset sekä muut toimival-taiset viranomaiset, mukaan lukien ympäristöasioista sekämiesten ja naisten välisen tasa-arvon edistämisestä vastaavat
viranomaiset, talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet
sekä muut toimivaltaiset elimet; kaikkien asianomaisten kumppa-nien olisi osallistuttava tukitoimien valmisteluun, seurantaan jaarviointiin,
(28) olisi määriteltävä ohjelmatyön kulku suunnittelusta aina lopulli-seen edunsaajaan ja helpotettava menettelyä jäsenvaltioissakomission laatimien, rakennerahastoihin liittyviä asianmukaisiaja sovittuja yhteisön politiikkoja koskevien ohjeellisten laajojensuuntaviivojen avulla,1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 5
▼B
(29) ohjelmatyössä on varmistettava rakennerahastojen yhteensovitta-
minen toisaalta keskenään ja toisaalta muiden olemassa olevien
rahoitusvälineiden sekä Euroopan investointipankin kanssa;yhteensovittamisella pyritään myös yhdistämään tuet ja lainat,
(30) rahastojen toiminnan ja niistä rahoitettavien toimien on oltavayhteisön muiden politiikkojen mukaisia ja niissä on noudatettavayhteisön lainsäädäntöä ja tätä varten on annettava erityisiäsäännöksiä; rakennerahastojen puitteissa toteutettavilla, tutki-
musten ja teknologisen kehittämisen tulosten levittämistä ja
hyödyntämistä koskevilla toimilla on turvattava niiden oikeuk-sien suoja, jotka liittyvät tiedon saamiseen ja hyödyntämiseen,ja nämä toimet on toteutettava yhteisön kilpailusääntöjen mukai-sesti,
(31) täydentävyysperiaatteen tarkastamista ja täytäntöönpanoa vartenolisi määriteltävä yksinkertaisemmat perusteet ja yksityiskoh-
taiset säännöt,
(32) ohjelmatyömenettelyä on tarpeen yksinkertaistaa soveltamalla
yhtenäistä seitsemän vuoden ohjelmakautta; samasta syystä tuki-muotoja ja tukitoimien lukumäärää olisi rajoitettavatoteuttamalla pääsääntöisesti yksi yhdennetty tukitoimi aluettakohti, yleistämällä yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen käyttöä tiet-tyjen ensisijaisten tavoitteiden yhteydessä sekä yhdentämällä
suurhankkeet ja yleiskattavat tuet muihin tukimuotoihin,
(33) yhdennetyn kehittämistavan tehostamiseksi on alueelliset erityis-
piirteet huomioon ottaen syytä varmistaa yhdenmukaisuus erirahastojen toimien sekä yhteisön politiikkojen, työllisyysstrate-gian ja jäsenvaltioiden talous-, sosiaali- ja aluepolitiikan välillä,
(34) ohjelmatyön vaiheiden nopeuttamiseksi ja yksinkertaistamiseksiolisi tehtävä ero komission ja jäsenvaltioiden velvollisuuksienvälillä; tätä tarkoitusta varten olisi säädettävä, että komissio
hyväksyy jäsenvaltioiden ehdotuksesta ohjelmatyön kehittämisen
strategiat ja painopisteet sekä niihin liittyvän yhteisön rahoitus-tuen ja täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt jaettä jäsenvaltiot päättävät niiden soveltamisesta; lisäksi olisitäsmennettävä erimuotoisten tukitoimien sisältö,
(35) jäsenvaltioiden toteuttaman rakennerahastotoimien hajautetuntäytäntöönpanon on annettava takeet täytäntöönpanon yksityis-
kohtaisista säännöistä ja laadusta, tuloksista ja niiden
arvioinnista sekä moitteettomasta varainhoidosta ja sen valvon-nasta,
(36) komission olisi hyväksyttävä tarvittaessa Euroopan investointi-pankin kanssa suuret investointihankkeet, joiden rahoituksenvolyymi ylittää tietyn määrän, niiden vaikutusten ja yhteisönvarojen suunnitellun käytön arvioimiseksi,
(37) komission aloitteesta toteutettavilla yhteisön edun mukaisilla
toimilla olisi täydennettävä ensisijaisten tavoitteiden mukaisia
toimia,
(38) yhteisöaloitteissa on tarpeen keskittyä EAKR:sta rahoitettavienrajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyönedistämiseen (Interreg) ja kriisikaupunkien ja -lähiöiden talou-delliseen ja sosiaaliseen elvyttämiseen kestävänkaupunkikehityksen edistämiseksi (Urban), EMOTR:n ohjaus-
osastosta rahoitettavaan maaseudun kehittämiseen (Leader) ja
ESR:sta rahoitettavaan inhimillisten voimavarojen kehittämiseenyhtäläisten mahdollisuuksien puitteissa (Equal); rajat ylittävän,erityisesti laajentumisen näkökulmasta tehtävän yhteistyön,valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön edistäminen ontässä yhteydessä erityisen tärkeää; olisi otettava asianmukaisesti1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 6
▼B
huomioon yhteistyö äärialueiden kanssa; olisi tehostettava rajat
ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön koor-dinointia niiden toimenpiteiden kanssa, joita toteutetaan
asetuksen (ETY) N:o 3906/89 (
1), asetuksen (Euratom, EY)
N:o 1279/96 (2) ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1488/96 (3)
mukaisesti, erityisesti Euroopan unionin laajentumista ajatellenja ottaen huomioon Euro—Välimeri-kumppanuus; asianmukaistahuomiota on kiinnitettävä turvapaikanhakijoiden yhteiskunnalli-
seen ja ammatilliseen integroimiseen Equal-ohjelman puitteissa,
(39) rakennerahastoista olisi tuettava tutkimuksia, pilottihankkeita ja
kokemustenvaihtoa innovatiivisten lähestymistapojen jakäytäntöjen edistämiseksi yksinkertaisessa ja avoimessatäytäntöönpanossa,
(40) yhteisön varojen vaikuttavuuden tehostamiseksi suosimallamahdollisimman pitkälle yksityisen rahoituksen käyttöä ja hank-keiden tuottavuuden ottamiseksi paremmin huomioon
rakennerahastojen tukimuotoja olisi monipuolistettava ja tukio-
suuksia muutettava yhteisön edun edistämiseksi, monenlaistenrahoitusvarojen käytön lisäämiseksi sekä rahastojen tuen rajoitta-miseksi tarkoituksenmukaisten rahoituskeinojen käyttöäsuosimalla; tätä varten tuen määriä olisi vähennettävä yritysin-vestoinneissa ja huomattavaa tuloa tuottavissa infrastruktuuri-
investoinneissa; tämän asetuksen soveltamiseksi olisi
määriteltävä ohjeellisesti merkittävät nettotulot sellaisiksi, jotkaovat vähintään 25 prosenttia kyseisen investoinnin kokonaiskus-tannuksista,
(41) toissijaisuusperiaatteen mukaan tukikelpoisiin menoihin olisisilloin kun yhteisön sääntöjä ei ole, sovellettava asiaa koskeviakansallisia sääntöjä, ja komissio voi laatia yhteisön säännöt
silloin kun se vaikuttaa tarpeelliselta rakennerahastojen yhte-
näisen ja oikeudenmukaisen soveltamisen takaamiseksiyhteisössä; on kuitenkin tarpeen määritellä menojen hyväksyttä-vyys tukikelpoisuuden alku- ja päättymispäivän sekäinvestointien pysyvyyden osalta; rahastojen tukitoimen tehok-
kuuden ja kestävän vaikutuksen varmistamiseksi rahastojen
tukitoimen osaa tai tukea kokonaisuudessaan pitäisi tästä syystämaksaa tietyn toimen osalta ainoastaan sillä edellytyksellä, ettäsiihen ei ole tehty toimen luonnetta tai täytäntöönpanoedelly-tyksiä koskevia merkittäviä muutoksia, jotka muuttaisivat tuetuntoimen alkuperäisiä tavoitteita,
(42) sitoumuksia ja maksuja koskevia sääntöjä ja menettelyjä on
tarpeen yksinkertaistaa; tästä syystä maksusitoumukset on
tehtävä kerran vuodessa monivuotisten rahoitusnäkymien ja tuki-toimien rahoitussuunnitelman mukaisesti ja maksut olisisuoritettava ennakkomaksuina ja tämän jälkeen korvauksinaaiheutuneista menoista; vakiintuneen oikeuskäytännön mukaanennakkomaksusta mahdollisesti saatavat korot ovat kyseessä
olevan jäsenvaltion varoja, ja rahastojen vaikutuksen tehostami-
seksi on tärkeää, että ne osoitetaan samaan tarkoitukseen kuinitse ennakkomaksu,
(43) olisi taattava moitteeton varainhoito varmistamalla, että menotovat perusteltuja ja todennettuja, ja yhdistämällä maksujen suor-ittaminen ohjelmatyön seurantaa, varainhoidon valvontaa jayhteisön lainsäädännön soveltamista koskevien oleellisten
velvoitteiden noudattamiseen,
(44) yhteisön varojen moitteettoman hoidon takaamiseksi on tarpeen
toteuttaa menojen arviointia ja menojen suorittamista koskeviaparannuksia; tätä varten jäsenvaltioiden on toimitettava komis-1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 7
(1) EYVL L 375, 23.12.1989, s. 11 (Phare), asetus sellaisena kuin se on
viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 753/96 (EYVL L 103,
26.4.1996, s. 5).
(2) EYVL L 165, 4.7.1996, s. 1 (Tacis).
(3) EYVL L 189, 30.7.1996, s. 1 (Meda), asetus sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o 780/98 (EYVL L 113, 15.4.1998, s. 2).
▼B
siolle säännöllisesti arvionsa yhteisön varojen käytöstä; rahoi-
tuksen toteutumisen viivästymisen olisi johdettavaennakkomaksun takaisinperintään ja maksusitoumusten vapautta-
miseen ilman eri toimenpiteitä,
(45) 1 päivästä tammikuuta 1999 31 päivään joulukuuta 2001kestävän siirtymäkauden aikana kaikkia viittauksia euroon on
pääsääntöisesti pidettävä viittauksina euroon euron käyttöön otta-misesta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen(EY) N:o 974/98 (
1) 2 artiklan toisessa virkkeessä tarkoitettuna
valuuttayksikkönä,
(46) tehokas seuranta on eräs tae rakennerahastojen toiminnan tehok-kuudesta; on tarpeen parantaa seurantaa ja täsmentää tarkemminsitä koskevat velvollisuudet; erityisesti olisi hallintotoiminta
erotettava seurantatoiminnasta,
(47) olisi nimettävä kullekin tukitoimelle yksi hallintoviranomainen ja
täsmennettävä tämän vastuualue; tähän vastuualueeseen kuuluisi
ensisijaisesti tuloksia koskevien tietojen keruu ja niiden toimitta-
minen komissiolle, moitteeton varainhoito, arvioinninjärjestäminen sekä julkisuutta ja yhteisön lainsäädäntöä koske-vien velvoitteiden noudattaminen; tältä osin olisi säädettäväkomission ja hallintoviranomaisen välisistä säännöllisistä tuki-toimen seurantaan liittyvistä tapaamisista,
(48) olisi täsmennettävä, että seurantakomitea on tukitoimeen liittyväjäsenvaltion nimeämä elin, joka tarkastaa hallintoviranomaisen
tukitoimeen soveltaman hallinnon, varmistaa sen suuntaviivojen
ja täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjennoudattamisen ja tutkii sen arvioinnin,
(49) indikaattorit ja vuosittaiset täytäntöönpanokertomukset ovat seur-annan kannalta oleellisia, ja ne on tarpeen määritellä paremmin,jotta ne antaisivat luotettavan kuvan tukitoimien edistymisestä jaohjelmatyön laadusta,
(50) tehokkaan ja säännönmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksiolisi täsmennettävä jäsenvaltioiden velvoitteet hallinto- javalvontajärjestelmien, menojen todentamisen sekä yhteisönlainsäädäntöön kohdistuvien väärinkäytösten sekä rikkomisten
ennaltaehkäisyn, havaitsemisen ja oikaisemisen osalta,
(51) rahoituksen valvontaa koskevaa komission nykyistä toimivaltaa
rajoittamatta olisi tehostettava jäsenvaltioiden ja komission
yhteistyötä tällä alalla ja säädettävä erityisesti jäsenvaltioiden ja
komission välisistä säännöllisistä neuvotteluista, joiden tarkoi-tuksena on tutkia jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet jajoiden perusteella komissio voi tarvittaessa pyytää oikaisutoi-menpiteitä,
(52) olisi yksilöitävä jäsenvaltioiden vastuu väärinkäytösten sekärikkomisten rankaisemisesta ja oikaisemisesta samoin kuinkomission vastuu jäsenvaltioissa esiintyvien puutteiden osalta,
(53) rakennerahastojen toiminnan tehokkuus ja vaikutus ovat riippu-vaisia myös arvioinnin parantamisesta ja tehostamisesta, ja tältäosin olisi täsmennettävä jäsenvaltioiden ja komission vastuua-
lueet sekä arvioinnin luotettavuuden takaavat yksityiskohtaiset
säännöt,
(54) tukitoimet olisi arvioitava niiden valmistelua, välitarkistusta ja
vaikutuksia koskevaa arviota varten, ja arviointimenettelyn olisi
oltava osa tukitoimien seurantaa; tätä varten on syytä määritelläkunkin arviointivaiheen tavoitteet ja sisältö ja parantaa sosioeko-nomista tilannetta, ympäristön tilaa sekä miesten ja naistenvälistä tasa-arvoa koskevaa arviointia,
(55) väliarviointi ja määrärahojen tietyn osan jakamatta jättäminenmahdollistavat sen, että ylimääräisiä määrärahoja voidaanmyöntää kussakin jäsenvaltiossa tukitoimia toteutettaessa saavu-1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 8
(1) EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1.
▼B
tettujen tulosten perusteella; tämän myöntämisen on perustuttava
objektiivisiin, yksinkertaisiin ja avoimiin perusteisiin, joidenmukaan tehokkuutta, hallintoa ja rahoituksen toteutumista arvioi-
daan,
(56) taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämisessä
saavutetusta edistyksestä olisi esitettävä kertomus kolmenvuoden välein, ja tähän kertomukseen olisi sisällyttävä selvitysyhteisön alueiden tilasta ja niiden taloudellisesta ja sosiaalisesta
kehityksestä,
(57) tosiasiallisen kumppanuuden ja yhteisön tukitoimien riittävän
edistämisen mahdollistamiseksi olisi varmistettava mahdolli-simman laaja niitä koskeva tiedotus ja julkisuus; tästä vastaavattukitoimien hallintoviranomaiset, ja niiden on myös tiedotettava
komissiolle toteutetuista toimenpiteistä,
(58) olisi määriteltävä komissiota tämän asetuksen täytäntöönpanossa
avustavien komiteoiden toimintaa koskevat yksityiskohtaisetsäännöt, ja
(59) olisi annettava siirtymäkauden erityissäännöksiä, joiden avulla
voidaan valmistella uutta ohjelmatyötä heti tämän asetuksen
tultua voimaan ja taata, että jäsenvaltioiden saama tuki eikeskeydy ennen uuden järjestelmän mukaisten suunnitelmien jatukitoimien toteuttamista,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I OSASTO
YLEISET PERIAATTEET
I LUKU
TAVOITTEET JA TEHTÄVÄT
1 artikla
Tavoitteet
Yhteisön rakennerahastojen, koheesiorahaston, EMOTR:n tukiosaston,
Euroopan investointipankin ja muiden olemassa olevien rahoitusväli-
neiden avulla toteuttamilla toimilla pyritään mahdollistamaan
perustamissopimuksen 158 ja 160 artiklassa mainittujen yleisten tavoit-teiden toteuttaminen. Rakennerahastot, Euroopan investointipankki jamuut olemassa olevat rahoitusvälineet vaikuttavat kukin osaltaanaiheellisella tavalla seuraavien kolmen ensisijaisen tavoitteen toteutta-miseen:
1. kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kehittämisen ja rakenteel-
lisen mukauttamisen edistäminen, jäljempänä ’tavoite 1’,
2. rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudellisen ja sosiaa-
lisen uudelleenjärjestelyn tukeminen, jäljempänä ’tavoite 2’,
3. koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien
politiikkojen ja järjestelmien mukauttamisen ja nykyaikaistamisentukeminen, jäljempänä ’tavoite 3’. Tämän tavoitteen mukaista rahoi-tusta myönnetään muille kuin tavoitteen 1 alueille, ja se toimii
poliittisena viitekehyksenä kaikille inhimillisiin voimavaroihin
kohdistuville toimille, jotka toteutetaan tietyn valtion alueella rajoit-tamatta alueellisten erityispiirteiden huomioon ottamista.
Pyrkiessään näiden tavoitteiden saavuttamiseen yhteisö vaikuttaa osal-
taan taloudellisen toiminnan sopusointuisen, tasapainoisen ja kestävänkehittämisen, työllisyyden ja inhimillisten voimavarojen kehittämisen,ympäristön suojelun ja parantamisen sekä eriarvoisuuden poistamisenja miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistämiseen.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 9
▼B
2 artikla
Keinot ja tehtävät
1. Tässä asetuksessa ’rakennerahastolla’ tarkoitetaan Euroopan alue-
kehitysrahastoa (EAKR), Euroopan sosiaalirahastoa (ESR), Euroopanmaatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosastoa sekäkalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä (KOR), jäljempänä ’rahastot’.
2. Perustamissopimuksen 33, 146 ja 160 artiklan mukaan rahastot
osallistuvat kutakin niitä ohjaavien erityissäännösten mukaisesti tavoit-
teiden 1, 2 ja 3 toteuttamiseen seuraavan jaon perusteella:
a) tavoite 1: EAKR, ESR, EMOTR:n ohjausosasto ja KOR;
b) tavoite 2: EAKR ja ESR;
c) tavoite 3: ESR.
3. KOR osallistuu tavoitteen 1 ulkopuolisten alueiden kalatalousalan
rakennetoimiin kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä 21 päivänä
kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1263/1999
mukaisesti (
1).
EMOTR:n tukiosasto osallistuu tavoitteen 2 toteuttamiseen asetuksen
(EY) N:o 1257/1999 säännösten mukaisesti.
4. Rahastot osallistuvat yhteisöaloitteiden rahoittamiseen sekä inno-
vatiivisten toimien ja teknisen avun tukemiseen.
Teknisen avun toimet toteutetaan 13—27 artiklassa määritellyn ohjel-
matyön osana tai komission aloitteesta 23 artiklan mukaisesti.
5. Muita yhteisön talousarvion varoja, joita voidaan käyttää 1 artik-
lassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseen, ovat erityisesti muihinrakennepoliittisiin toimiin ja koheesiorahastolle varatut varat.
Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat, että rahastojen toimet sekä muut
yhteisön politiikat ja toimet ovat keskenään yhdenmukaisia erityisestityöllisyyden, miesten ja naisten välisen tasa-arvon, sosiaalipolitiikan jaammatillisen koulutuksen, yhteisen maatalouspolitiikan, yhteisen kalas-tuspolitiikan, liikenteen, energian ja Euroopan laajuisten verkkojenalalla ja että ympäristönsuojelun asettamat vaatimukset sisällytetään
rahastojen toimien määritelmiin ja täytäntöönpanoon.
6. Euroopan investointipankki toimii sen perussäännössä vahvistet-
tujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti yhteistyössä 1 artiklassamääriteltyjen tavoitteiden toteuttamiseksi.
Muut olemassa olevat rahoitusvälineet, joiden avulla voidaan myötävai-
kuttaa niistä ohjaavien erityissääntöjen mukaisesti 1 artiklassa
tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseen, ovat erityisesti Euroopaninvestointirahasto ja Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom) (lainat,takuut), jäljempänä ’muut rahoitusvälineet’.
II LUKU
ENSISIJAISTEN TAVOITTEIDEN MAANTIETEELLISET
KELPOISUUSEHDOT
3 artikla
Tavoite 1
1. Tavoitteen 1 kohdealueet ovat tilastollisen alueluokituksen II-
tasoa (NUTS II) vastaavia alueita, joiden yhteisön käytössä 26 päivänämaaliskuuta 1999 olevien viimeisten kolmen vuoden tietojen perus-
teella ostovoimapariteetilla mitattu bruttokansantuote (BKT) asukasta
kohti on vähemmän kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta.
Tšekin tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin,
Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta tavoitteen 1 kohdealueet1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 10
(1) Katso tämän virallisen lehden s. 54.▼A1
▼A1
ovat NUTS II-tasoa vastaavia alueita, joiden yhteisön käytössä olevien
vuosien 1997, 1998 ja 1999 tietojen perusteella ostovoimapariteetillamitattu bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti on vähemmän kuin 75
prosenttia yhteisön keskiarvosta liittymisneuvottelujen päättyessä.
Tämän tavoitteen kohdealueisiin kuuluvat myös syrjäisimmät alueet
(Ranskan merentakaiset departementit, Azorit, Kanariansaaret jaMadeira), joista jokainen on 75 prosentin rajan alapuolella, sekäItävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan pöytäkirjan N:o 6nojalla tavoitteen 6 tukikelpoiset alueet kaudella 1995—1999.
2. Komissio vahvistaa tavoitteen 1 kohdealueiden luettelon tarkoin 1
kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan mukaisesti, sanotun kuiten-kaan rajoittamatta 6 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan 4 kohdan toisen
alakohdan soveltamista.
Luettelo on voimassa seitsemän vuotta 1 päivästä tammikuuta 2000
alkaen. Tšekin tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan,Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta luettelo onvoimassa liittymispäivästä 31 päivään joulukuuta 2006.
4 artikla
Tavoite 2
1. Tavoitteen 2 kohdealueet ovat rakenteellisista ongelmista kärsivät
alueet, joiden sosioekonomista uudelleenjärjestelyä tuetaan 1 artiklan 2
kohdan mukaisesti ja joiden asukasluku tai pinta-ala on merkittävä.Näihin kuuluvat erityisesti alueet, joilla teollisuus- ja palvelualoillatapahtuu sosioekonomisia muutoksia, taantuvat maaseutualueet,vaikeuksissa olevat kaupunkialueet ja kalastuksesta riippuvaiset kriisia-
lueet.
2. Komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät varmistamaan, että tuki todella
keskitetään sitä eniten tarvitseville yhteisön alueille sopivimmalla
maantieteellisellä tasolla. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen alueidenväestön osuus saa olla enintään 18 prosenttia yhteisön kokonais-väestöstä. Komissio vahvistaa tämän mukaisesti kohdeväestönenimmäismäärän jäsenvaltioittain seuraavien tekijöiden perusteella:
a) kokonaisväestö kunkin jäsenvaltion NUTS III -tason alueilla, jotka
täyttävät 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut perusteet;
b) rakenteellisten ongelmien vakavuus kansallisella tasolla kussakin
jäsenvaltiossa suhteessa muihin asianomaisiin jäsenvaltioihin. Vaka-vuus arvioidaan tavoitteen 1 ulkopuolisten alueidenkokonaistyöttömyyden ja pitkäaikaistyöttömyyden tason perusteella;
c) tarve varmistaa, että jokainen jäsenvaltio osallistuu oikeudenmukai-
sella tavalla tässä alakohdassa määriteltyyn yleiseen
keskittämispyrkimykseen; tavoitteen 2 kohdeväestön väheneminensuhteessa asetuksessa (ETY) N:o 2052/88 säädettyjen tavoitteiden 2ja 5 b kohdeväestöön vuonna 1999 saa olla enintään yksi kolmasosa.►
A1 Tšekin tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan,
Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta kohde-
väestön enimmäismäärä tavoitteen 2 tuen osalta on 31 prosenttia
kaikkien tavoitteen 2 soveltamisalaan kuuluvien NUTS II -tasonalueiden väestöstä kussakin näistä maista. ◄
Komissio toimittaa jäsenvaltioille kaikki käytössään olevat tiedot 5 ja 6
kohdassa määritellyistä perusteista.
3. Jäsenvaltiot tekevät komissiolle 2 kohdassa tarkoitettujen enim-
mäismäärien rajoissa ehdotuksen sellaisten merkittävien osa-alueidenluettelosta, jotka edustavat:
a) NUTS III -tason alueita tai näillä alueilla vaikeimmassa asemassa
olevia osa-alueita, jotka täyttävät joko 5 tai 6 kohdassa tarkoitetutperusteet;1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 11
▼B
▼A1
▼B
▼B
b) alueita, jotka täyttävät 7 tai 8 kohdassa tarkoitetut perusteet tai 9
kohdassa tarkoitetut jäsenvaltion erityisperusteet.
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle näiden ehdotusten arvioimi-
seksi tarvitsemat sopivinta maantieteellistä tasoa edustavat tilastotiedot
ja muut tiedot.
4. Komissio vahvistaa asianomaisen jäsenvaltion kanssa tiiviissä
yhteisymmärryksessä tavoitteen 2 osa-alueiden luettelon 3 kohdassatarkoitettujen tietojen perusteella ottaen huomioon kansalliset painopis-teet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 2 kohdan soveltamista.
Vähintään 50 prosenttia tavoitteen 2 kohdeväestöstä on kussakin jäsen-
valtiossa oltava alueilla, jotka täyttävät 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut
perusteet, lukuun ottamatta objektiivisten olosuhteiden vuoksi perustel-
tavissa olevia tapauksia.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen sosioekonomisten muutosa-
lueiden on vastattava NUTS III -tason aluetta tai kuuluttava NUTS III-tason alueeseen, joka täyttää seuraavat perusteet:
a) keskimääräinen työttömyysaste on korkeampi kuin yhteisössä
kolmen viimeisen vuoden aikana todettu keskiarvo;
b) teollisuustyöpaikkojen osuus työpaikkojen kokonaismäärästä on
vähintään yhteisön keskiarvo minä tahansa viitevuonna vuodesta1985 alkaen;
c) teollisuustyöpaikkojen määrän on havaittu laskeneen b alakohdassa
tarkoitettuun viitevuoteen verrattuna.
6. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen maaseutualueiden on vastattava
NUTS III -tason aluetta tai kuuluttava NUTS III -tason alueeseen,joka täyttää seuraavat perusteet:
a) joko asukastiheys on alle 100 asukasta neliökilometriä kohti tai
maataloustyöpaikkojen osuus työpaikkojen kokonaismäärästä onvähintään kaksinkertainen yhteisön keskiarvoon verrattuna minä
tahansa viitevuonna vuodesta 1985 alkaen;
b) joko kolmena viimeksi kuluneena vuotena keskimääräinen työttö-
myysaste on korkeampi kuin yhteisön keskiarvo tai väestö onvähentynyt vuodesta 1985.
7. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kaupunkialueet ovat tiheään asuttuja
alueita, jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista perusteista:
a) pitkäaikaistyöttömyysaste on korkeampi kuin yhteisössä
keskimäärin;
b) korkea köyhyysaste, mukaan lukien heikot asumisolot;
c) erityisen heikko ympäristön tila;
d) korkea rikollisuuden taso;
e) väestön alhainen koulutustaso.
8. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kalataloudesta riippuvaiset alueet
ovat rannikkoalueita, joilla kalatalouselinkeinon työpaikkojen osuus
työpaikkojen kokonaismäärästä on merkittävä ja joilla esiintyy kalata-lousalan rakennemuutokseen liittyviä sosioekonomisiarakenneongelmia, jotka ovat johtaneet alan työpaikkojen määränhuomattavaan vähenemiseen.
9. Yhteisön tukitoimet voivat koskea alueita, joiden väestö tai pinta-
ala on merkittävä ja jotka kuuluvat yhteen seuraavista tapauksista:
a) 5 kohdassa tarkoitetut perusteet täyttävät alueet, jotka ovat teollisuu-
salueen viereisiä alueita; 6 kohdassa tarkoitetut perusteet täyttävätalueet, jotka ovat maaseutualueen viereisiä alueita; joko 5 tai 6kohdassa tarkoitetut perusteet täyttävät alueet, jotka ovat tavoitteen1 alueen viereisiä alueita;
b) maaseutualueet, joilla on joko aktiivisen maaseutuväestön vanhene-
misesta tai vähenemisestä johtuvia sosioekonomisia ongelmia;
c) alueet, joilla on tai joita merkityksellisten ja todennettavissa olevien
tunnusmerkkien perusteella uhkaavat vaikeat rakenneongelmat tai1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 12
▼B
korkea työttömyysaste, jotka johtuvat yhden tai useamman maata-
louden, teollisuuden tai palvelualan toiminnan tai toimintojenkäynnissä olevasta tai suunnitellusta uudelleenjärjestelystä.
10. Sama alue voi olla tukikelpoinen ainoastaan joko tavoitteen 1 tai
tavoitteen 2 mukaisesti.
11. Alueiden luettelo on voimassa seitsemän vuotta 1 päivästä
tammikuuta 2000 alkaen.
Jos jollakin alueella on vaikea kriisi, komissio voi jäsenvaltion
pyynnöstä muuttaa alueiden luetteloa vuonna 2003 tämän artiklan
1—10 kohdan mukaisesti nostamatta 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuaväestön osuutta kullakin alueella.
Tšekin tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin,
Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta alueiden luettelo onvoimassa liittymispäivästä 31 päivään joulukuuta 2006.
5 artikla
Tavoite 3
Tukikelpoisia tavoitteen 3 mukaiseen rahoitukseen ovat muut kuin
tavoitteen 1 alueet.
6 artikla
Siirtymäkauden tuki
1. Sen estämättä, mitä 3 artiklassa säädetään, tavoitteen 1 alueisiin
asetuksen (ETY) N:o 2052/88 mukaisesti vuonna 1999 kuuluvat alueet,joita ei mainita tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdan toisessa alakoh-dassa ja 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa, saavat siirtymäkauden
ajan rahastojen tavoitteen 1 mukaista tukea 1 päivästä tammikuuta
2000 31 päivään joulukuuta 2005.
Hyväksyessään 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun luettelon komissio
laatii 4 artiklan 5 ja 6 kohdan säännösten mukaisesti luettelon niistä
NUTS III -tason alueista, jotka kuuluvat näihin siirtymäkauden tavoit-
teen 1 tukea rahastoista vuoteen 2006 saaviin alueisiin.
Toisessa alakohdassa tarkoitettujen alueiden väestön rajoissa ja 4
artiklan 4 kohdan toisen alakohdan säännösten mukaisesti komissio
voi kuitenkin jäsenvaltion ehdotuksesta korvata nämä alueet alueilla,
jotka ovat NUTS III -tasoisia alueita tai sitä pienempiä, ja jotkakuuluvat niihin alueisiin, jotka täyttävät 4 artiklan 5—9 kohdan vaati-mukset.
Alueet, joita ei mainita toisessa ja kolmannessa alakohdassa tarkoite-
tussa luettelossa, saavat vuonna 2006 edelleen ainoastaan ESR:n,KOR:n ja EMOTR:n ohjausosaston tukea saman tukitoimen osana.
2. Sen estämättä, mitä 4 artiklassa säädetään, tavoitteiden 2 ja 5 b
alueisiin asetuksen (ETY) N:o 2052/88 mukaisesti vuonna 1999
kuuluvat alueet, joita ei mainita tämän asetuksen 4 artiklan 4 kohdassatarkoitetussa luettelossa, saavat siirtymäkauden ajan tämän asetuksennojalla tavoitteen 2 tukea EAKR:sta 1 päivästä tammikuuta 2000 ja 31päivään joulukuuta 2005.
Nämä alueet saavat 1 päivästä tammikuuta 2000 31 päivään joulukuuta
2006 tavoitteen 3 kohdealueina tukea ESR:sta ja EMOTR:n tukiosastonmaaseudun kehittämistukea, sekä KOR:sta sen tavoitteen 1 ulkopuolellatoteuttamien kalastusalan rakenteellisten toimenpiteiden mukaisesti.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 13
▼A1
▼B
▼B
III LUKU
RAHOITUSSÄÄNNÖKSET
7 artikla
Varat ja keskittäminen
1. Rahastojen sitoumuksiin käytettävissä olevat varat Belgian,
Tanskan, Saksan, Kreikan, Espanjan, Ranskan, Irlannin, Italian,
Luxemburgin, Alankomaiden, Itävallan, Portugalin, Suomen, Ruotsinja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta ovat vuoden 1999 hintoinailmaistuna 195 miljardia euroa kaudeksi 2000-2006.
Varojen vuosittainen jakautuminen esitetään liitteessä I.Rahastojen sitoumuksiin käytettävissä olevat varat Tšekin tasavallan,
Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slove-nian ja Slovakian osalta ovat vuoden 1999 hintoina ilmaistuna14,1559 miljardia EUR liittymispäivästä vuoteen 2006.
Varojen vuosittainen jakautuminen esitetään liitteessä II.
2. Talousarviovarojen jakautuminen tavoitteiden kesken on toteutet-
tava siten, että ne keskitetään merkittävästi alueille, joita tavoite 1koskee.
Tavoitteelle 1 kohdennetaan 69,7 prosenttia rakennerahastojen määrära-
hoista, mukaan lukien 4,3 prosenttia siirtymäkauden tukea (eli yhteensä
135,9 miljardia euroa).
Tavoitteelle 2 kohdennetaan 11,5 prosenttia rakennerahastojen määrära-
hoista, mukaan lukien 1,4 prosenttia siirtymäkauden tukea (eli yhteensä
22,5 miljardia euroa).
Tavoitteelle 3 kohdennetaan 12,3 prosenttia rakennerahastojen määrära-
hoista (eli yhteensä 24,05 miljardia euroa).
Poiketen siitä, mitä toisessa, kolmannessa ja neljännessä alakohdassa
säädetään, Tšekin tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan,Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta talousarviovar-ojen jakautuminen tavoitteiden kesken on toteutettava seuraavasti:
— tavoitteelle 1 kohdennetaan 93,49 prosenttia rakennerahastojen
määrärahoista (eli yhteensä 13,2343 miljardia EUR)
— tavoitteelle 2 kohdennetaan 0,86 prosenttia rakennerahastojen
määrärahoista (eli yhteensä 0,1212 miljardia EUR)
— tavoitteelle 3 kohdennetaan 0,79 prosenttia rakennerahastojen
määrärahoista (eli yhteensä 0,1116 miljardia EUR).
Tavoitteita 1, 2 ja 3 koskevat luvut eivät sisällä 5 kohdassa tarkoitettuja
varoja eikä tavoitteeseen 1 kuulumattomia KOR:n rahoittamiseen
tarkoitettuja varoja.
3. Komissio jakaa jäsenvaltioille ohjeellisesti ja avoimien menette-
lyjen mukaisesti 13—19 artiklassa tarkoitettuun ohjelmatyöhön
käytettävissä olevista maksusitoumusmäärärahoista ottaen täysinhuomioon tavoitteiden 1 ja 2 osalta yhden tai useamman, asetuksen(ETY) N:o 2052/88 mukaisista edellisen kauden perusteita vastaavistaobjektiivisista perusteista, joita ovat: tukikelpoinen väestö, alueellinenvauraus, jäsenvaltion vauraus ja rakenteellisten ongelmien vakavuus,
erityisesti työttömyyden taso.
Tavoitteen 3 osalta varojen jäsenvaltioittaisen jakamisen perustana ovat
pääasiassa tukikelpoinen väestö, työllisyystilanne sekä ongelmien vaka-vuus, esimerkiksi sosiaalinen syrjäytyminen (mikäli Tšekin tasavallan,Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slove-nian ja Slovakian osalta tietoja on käytettävissä), koulutustaso janaisten osallistuminen työmarkkinoille.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 14
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
Tavoitteiden 1 ja 2 osalta varojen kohdentamisessa erotetaan
määrärahat, joita myönnetään siirtymäkauden tukea saaville alueille.Kyseiset määrärahat määritetään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitet-
tujen perusteiden mukaisesti. Kyseiset määrärahat jaetaan vuosittain
vähenevästi vuodesta 2000 alkaen ja niiden on oltava vuonna 2000pienemmät kuin vuonna 1999. Siirtymäkauden tuen rakenne voidaansovittaa yksittäisten alueiden erityistarpeiden mukaan komission suos-tumuksella edellyttäen, että rahoituksen kohdentamista kullekin
alueelle noudatetaan.
Komissio jakaa jäsenvaltioille ohjeellisesti ja avoimien menettelyjen
mukaisesti myös 2 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassatarkoitettuja tavoitteen 1 ulkopuolisten alueiden kalatalousalan raken-teellisille toimille käytettävissä olevia maksusitoumusmäärärahoja.
4. Tavoitteen 1 mukaisesti käynnistetään vuosiksi 2000—2004
Pohjois-Irlannin rauhanprosessin tukemiseksi Peace-ohjelma Pohjois-Irlannin ja Irlannin raja-alueiden hyväksi.
Tavoitteen 1 mukaisesti käynnistetään erityinen tukiohjelma vuosiksi
2000—2006 niille Ruotsin NUTS II -alueille, joita 3 artiklan 2kohdassa tarkoitettu luettelo ei koske ja jotka täyttävät Itävallan,
Ruotsin ja Suomen liittymisasiakirjan pöytäkirjassa n:o 6 olevan 2
artiklan perusteet.
5. Edellä 3 kohdassa tarkoitetun kunkin kansallisen ohjeellisen jaon
mukaisesti kohdennetaan 4 prosenttia maksusitoumusmäärärahoista 44artiklan mukaisesti.
6. Yhteisöaloitteita rahoitetaan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa
tarkoitetun kauden osalta 5,35 prosentilla 1 kohdan ensimmäisessä jatoisessa alakohdassa tarkoitetuista rakennerahastojen maksusitou-
musmäärärahoista.
Innovatiivisia toimia ja teknistä apua koskevia toimia, sellaisina kuin
ne on määritelty 22 ja 23 artiklassa, rahoitetaan 0,65 prosentilla 1kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetuista maksusi-toumusmäärärahoista.
Interreg- ja EQUAL-yhteisöaloitteita rahoitetaan 1 kohdan kolmannessa
alakohdassa tarkoitetun kauden osalta 4,58 prosentilla 1 kohdan
kolmannessa ja neljännessä alakohdassa tarkoitetuista rakennerahas-tojen maksusitoumusmäärärahoista. Leader+ ja URBAN-yhteisöaloitteita ei panna täytäntöön Tšekin tasavallassa, Virossa,Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Unkarissa, Maltassa, Puolassa,
Sloveniassa ja Slovakiassa kyseisellä kaudella.
Teknistä apua koskevia, 23 artiklassa määrättyjä toimia rahoitetaan
0,27 prosentilla 1 kohdan kolmannessa ja neljännessä alakohdassatarkoitetuista maksusitoumusmäärärahoista. Innovatiivisia, 22 artiklassamääriteltyjä toimia ei panna täytäntöön Tšekin tasavallassa, Virossa,Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Unkarissa, Maltassa, Puolassa,
Sloveniassa ja Slovakiassa kyseisellä kaudella.
7. Ohjelmatyötä varten ja 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen määrien
ottamiseksi myöhemmin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon
nämä määrät indeksikorjataan vuosittain kahdella prosentilla 1 päivästä
tammikuuta 2000 alkaen.
Komissio tarkistaa tarvittaessa vuosiksi 2004, 2005 ja 2006 kohdennet-
tujen varojen indeksiä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003teknisenä mukautuksena viimeisimpien käytettävissä olevien taloudel-
listen tietojen perusteella. Poikkeama suhteessa alkuperäiseen
ohjelmatyöhön osoitetaan uudelleen sisällytettäväksi 5 kohdan mukai-seen määrään.
8. Tämän asetuksen mukaisesti rakennerahastoista saatavat vuotuiset
kokonaistulot — yhdessä koheesiorahastosta saatavan tuen kanssa —eivät missään jäsenvaltiossa saa olla yli neljä prosenttia BKT:stä.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 15
▼A1
▼B
▼B
IV LUKU
JÄRJESTELYT
8 artikla
Täydentävyys ja kumppanuus
1. Yhteisön toiminta täydentää vastaavia kansallisia toimenpiteitä tai
myötävaikuttaa niihin. Ne suunnitellaan tiiviissä yhteistyössä,jäljempänä ’kumppanuus’, jossa ovat mukana komissio, jäsenvaltiosekä jäsenvaltion kansallisen sääntelynsä ja vallitsevan käytäntönsä
mukaan nimeämät viranomaiset ja elimet, joita ovat erityisesti:
— alue- ja paikallisviranomaiset sekä muut toimivaltaiset julkiset vira-
nomaiset,
— talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet,— muut tässä yhteydessä toimivaltaiset elimet.
Kumppanuus toteutetaan kunkin ensimmäisessä alakohdassa
määritellyn kumppanin institutionaalisten, oikeudellisten ja rahoitustakoskevien toimivaltuuksien mukaisesti.
Nimeämällä kansallisella, alueellisella, paikallisella tai muulla tasolla
edustavimmat kumppanit jäsenvaltio luo kansallisten sääntöjen ja
käytäntöjen mukaisesti kaikkien keskeisten elinten muodostaman laajanja tehokkaan kokonaisuuden, ottaen huomioon tarpeen edistää miestenja naisten välistä tasa-arvoa ja kestävää kehitystä integroimallaympäristönsuojelua ja ympäristön parantamista koskevat vaatimukset.
Kaikki nimetyt osapuolet, jäljempänä ’kumppani’, pyrkivät yhteiseen
päämäärään.
2. Kumppanuus kattaa tukitoimien valmistelun, rahoituksen, seur-
annan ja arvioinnin. Jäsenvaltioiden on varmistettava kaikkienasianomaisten kumppanien osallistuminen ohjelmatyön eri vaiheessaottaen huomioon jokaisen vaiheen määräajan.
3. Tukitoimien täytäntöönpano on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti
jäsenvaltioiden vastuulla kunkin jäsenvaltion erityistilanteen huomioonottaen sopivalla alueellisella tasolla, sanotun kuitenkaan rajoittamattakomission toimivaltaa erityisesti Euroopan yhteisöjen yleisen talousar-vion toteuttamisen osalta.
4. Jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä komission kanssa varmistaakseen,
että yhteisön varoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteenmukaisesti.
5. Komissio kuulee vuosittain Euroopan tasolla järjestäytyneitä
työmarkkinaosapuolia yhteisön rakennepolitiikasta.
9 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) ”ohjelmatyöllä” useassa vaiheessa tapahtuvaa järjestely-, päätöksen-
teko- ja rahoitusmenettelyä, jolla pannaan täytäntöön yhteisön jajäsenvaltioiden monivuotinen yhteinen toiminta 1 artiklassa tarkoi-tettujen tavoitteiden saavuttamiseksi;
b) ”kehittämissuunnitelmalla”, jäljempänä ’suunnitelma’, asiano-
maisen jäsenvaltion laatimaa tilanne-erittelyä, jossa otetaanhuomioon 1 artiklan mukaiset tavoitteet ja keskeiset edellytyksetnäiden tavoitteiden saavuttamiseksi sekä strategiaa ja suunniteltuja
toimintalinjoja, niiden erityisiä tavoitteita ja niihin liittyviä ohjeel-
lisia rahoitusvaroja;
c) ”tavoitteen 3 viitekehyksellä” asiakirjaa, jossa kuvataan työllisyy-
teen ja inhimillisiin voimavaroihin kohdistuvien tukitoimien taustakunkin jäsenvaltion koko alueella sekä määritetään yhteydet työlli-syyttä koskevaan kansalliseen toimintasuunnitelmaan kirjattuihintoimintalinjoihin;1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 16
▼B
d) ”yhteisön tukikehyksellä” asiakirjaa, jonka komissio hyväksyy
yhteisymmärryksessä kyseisen jäsenvaltion kanssa arvioituaanjäsenvaltion esittämän suunnitelman ja joka sisältää rahastojen ja
jäsenvaltion strategian ja toimintalinjat, niiden erityiset tavoitteet,
rahastojen rahoitustuen ja muut rahoitusvarat. Asiakirja jaetaantoimintalinjoittain ja se pannaan täytäntöön yhtenä tai useampanatoimenpideohjelmana;
e) ”tukitoimilla” rahastojen tukimuotoja, joita ovat
i) toimenpideohjelmat tai yhtenäiset ohjelma-asiakirjat;
ii) yhteisöaloiteohjelmat;
iii) teknisen avun toimenpiteiden ja innovatiivisten toimien tuki;
f) ”toimenpideohjelmalla” komission hyväksymää asiakirjaa, jolla
pannaan täytäntöön yhteisön tukikehys ja johon sisältyy monivuoti-sista toimenpiteistä koostuvia yhdenmukaisia toimintalinjoja, joidentoteuttamiseksi voidaan hyödyntää yhtä tai useampaa rahastoa, yhtätai useampaa muuta olemassa olevaa rahoitusvälinettä sekä Euroo-
pan investointipankkia. Yhdennetty toimenpideohjelma on
toimenpideohjelma, joka saa rahoitusta useasta rahastosta;
g) ”yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla” komission hyväksymää yhte-
näistä asiakirjaa, johon on koottu yhteisön tukikehykseen jatoimenpideohjelmaan sisältyvät tiedot;
h) ”toimintalinjalla” jotakin yhteisön tukikehykseen tai tukitoimeen
liittyvän strategian toimintalinjaa. Sen osalta määritellään rahas-tojen ja muiden rahoitusvälineiden tuki sekä jäsenvaltionrahoitusvarat ja erityiset tavoitteet;
i) ”yleiskattavalla tuella” tukitoimen osaa, jonka täytäntöönpano ja
hallinnointi voidaan antaa yhdelle tai useammalle 26 artiklan 1kohdan mukaisesti hyväksytylle välittäjälle, mukaan lukien paikal-liset viranomaiset, alueelliset kehittämiselimet taikansalaisjärjestöt, ja jota käytetään mieluiten paikallista kehittä-
mistä koskevien aloitteiden tukemiseksi. Päätöksen käyttää
yleiskattavaa tukea tekee jäsenvaltio yhteisymmärryksessä komis-sion kanssa tai hallintoviranomainen yhteisymmärryksessäjäsenvaltion kanssa.
Yhteisöaloiteohjelmien ja innovatiivisten toimien osalta komissio
voi päättää käyttää yleiskattavaa tukea koko tukitoimessa tai sen
osassa. Yhteisöaloitteiden osalta päätös voidaan tehdä ainoastaan,jos siitä on ennalta sovittu asianomaisen jäsenvaltion kanssa;
j) ”toimenpiteellä” keinoja, joilla toimintalinja jaksotetaan monivuoti-
seksi ja jonka avulla toimia voidaan rahoittaa. Kaikki
perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitetut tukijärjestelmät ja
jäsenvaltion nimeämien elinten myöntämät tuet tai tällaisten samaatarkoitusta palvelevien tukijärjestelmien tai myönnettyjen tukienryhmät tai niiden yhdistelmät määritellään toimenpiteeksi;
k) ”toimella” lopullisten edunsaajien toteuttamaa hanketta tai
toimintaa;
l) ”lopullisilla edunsaajilla” toimista vastaavia julkisia tai yksityisiä
elimiä tai yrityksiä. Jos kyseessä ovat perustamissopimuksen 87artiklassa tarkoitetut tukijärjestelmät ja jos tukea myöntävät jäsen-
valtion nimeämät elimet, lopullisia edunsaajia ovat tuen myöntävät
elimet;
m) ”ohjelma-asiakirjan täydennyksellä” tukitoimen strategian ja
toimintalinjojen toteuttamista käsittelevää asiakirjaa, joka sisältääyksityiskohdat toimenpiteen tasolla 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti
ja jonka jäsenvaltio tai hallintoviranomainen on laatinut ja mukau-
tettu 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti; se on toimitettavakomissiolle tiedoksi;
n) ”hallintoviranomaisella” julkista tai yksityistä kansallista, alueellista
tai paikallista viranomaista tai elintä, jonka jäsenvaltio on nimennyt
hallinnoimaan tässä asetuksessa tarkoitettua tukitointa, tai jäsenval-tiota, jos se itse vastaa tästä tehtävästä. Jos jäsenvaltio nimeäähallintoviranomaiseksi muun kuin itsensä, on sen tämän kanssavahvistettava kaikki sen ja hallintoviranomaisen välisiä yhteyksiäsekä hallintoviranomaisen ja komission välisiä yhteyksiä koskevat1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 17
▼B
yksityiskohtaiset säännöt. Jos jäsenvaltio niin päättää, hallintovira-
nomainen voi olla sama elin kuin kyseiselle tukitoimellemaksuviranomaisena toimiva elin;
o) ”maksuviranomaisella” yhtä tai useampaa kansallista, alueellista tai
paikallista viranomaista tai elintä, joiden tehtäväksi jäsenvaltio on
antanut laatia ja välittää maksupyyntöjä sekä ottaa vastaan komis-
sion suorittamat maksut. Jäsenvaltion on vahvistettava kaikki senja maksuviranomaisen välisiä yhteyksiä sekä maksuviranomaisenja komission välisiä yhteyksiä koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
10 artikla
Yhteensovittaminen
1. Rahastojen yhteensovittaminen tapahtuu erityisesti:
a) suunnitelmien, yhteisön tukikehysten, toimenpideohjelmien ja 9
artiklassa määriteltyjen yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen sekä tarvit-taessa 9 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun viitekehyksenmukaisesti;
b) tietyssä tavoitteessa toteutettujen tukitoimien seurannan ja
arvioinnin avulla;
c) 3 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen avulla.
2. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat kumppanuusperiaatteen
mukaisesti eri rahastojen tukitoimien yhteensovittamisen toisaalta
keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin ja muiden olemassa
olevien rahoitusvälineiden tukitoimien kanssa.
Jotta käytetyillä budjettivaroilla olisi sopivimpien rahoitusvälineiden
avulla mahdollisimman tehokas vaikutus, subventiomuotoiset yhteisöntukitoimet voidaan yhdistää sopivalla tavalla lainoihin ja takuisiin.
Yhdistely voidaan määrittää yhdessä Euroopan investointipankin kanssa
yhteisön tukikehystä tai yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa laadittaessa. Siinävoidaan ottaa huomioon ehdotetun rahoitussuunnitelman tasapaino,rahastojen osuus sekä asetetut kehitystavoitteet.
3. Viimeistään kuukauden kuluessa siitä, kun tämä asetus tulee
voimaan, ja tämän jälkeen ennen kuin 42 artiklassa tarkoitettu välitar-
kastus on tehty, komissio julkistaa kuultuaan kulloinkin kaikkiajäsenvaltioita 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden osalta merkityksel-lisiä ja sovittuja yhteisön politiikkoja koskevat ohjeelliset laajatsuuntaviivat toimivaltaisten kansallisten ja alueellisten viranomaistenauttamiseksi suunnitelmien laadinnassa ja tukitoimien mahdollisissa
tarkistuksissa. Nämä suuntaviivat julkaistaan Euroopan yhteisöjen
virallisessa lehdessä .
11 artikla
Täydentävyys
1. Jotta saavutettaisiin todellisia taloudellisia vaikutuksia, rahastojen
varoilla ei voida korvata jäsenvaltion julkisia tai niihin rinnastettavia
rakenteellisia menoja.
2. Tätä varten komissio ja asianomainen jäsenvaltio vahvistavat
tason, jolla jäsenvaltion on pidettävä julkiset tai niihin rinnastettavatrakenteelliset menonsa kaikilla tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla alueillaan
kyseisellä ohjelmakaudella.
Tavoitteille 2 ja 3 yhdessä komissio ja asianomainen jäsenvaltio
vahvistavat tason, jolla jäsenvaltion on pidettävä aktiiviseen työvoima-politiikkaan ja, silloin kun se on perusteltua, muihin kyseisten kahdentavoitteen mukaisten tulosten saavuttamisen mahdollistaviin toimiin
liittyvät menonsa kansallisella tasolla ohjelmakauden aikana.
Jäsenvaltio ja komissio vahvistavat tällaiset menot neljännen alakohdan
mukaisesti ennen komission päätöstä asianomaista jäsenvaltiota koske-vien yhteisön tukikehysten tai yhtenäisten ohjelma-asiakirjojenhyväksymisestä, ja ne sisällytetään kyseisiin asiakirjoihin.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 18
▼B
Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettujen menojen taso on
pääsääntöisesti vähintään sama kuin edellisellä ohjelmakaudella saavu-tettu todellisten menojen vuotuinen keskitaso ja se määritellään niiden
yleisten makrotaloudellisten olosuhteiden perusteella, joissa rahoitus
toteutuu ottaen kuitenkin huomioon tietyt taloudelliset erityistilanteet,kuten yksityistämiset, jäsenvaltion edellisen ohjelmakauden julkistenrakenteellisten ja niihin rinnastettavien menojen poikkeuksellinen tasoja kansantalouden suhdanteet.
Tšekin tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin,
Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta ensimmäisessä jatoisessa alakohdassa tarkoitettujen menojen taso on pääsääntöisestivähintään sama kuin komission kanssa läheisessä yhteistyössä määrite-
tyllä viitekaudella saavutettu todellisten menojen vuotuinen keskitaso,
ja se määritellään niiden yleisten makrotaloudellisten olosuhteidenperusteella, joissa rahoitus toteutuu, ottaen kuitenkin huomioon tietyttaloudelliset erityistilanteet, kuten yksityistämiset, jäsenvaltion edel-lisen kauden julkisten rakenteellisten ja niihin rinnastettavien menojenpoikkeuksellinen taso ja kansantalouden suhdanteet.
Lisäksi otetaan huomioon rakennerahastojen menojen mahdollinen
väheneminen verrattuna kauteen 1994—1999.
3. Ohjelmakauden aikana 2 kohdassa tarkoitetulla alueellisella
tasolla suoritetaan kolme täydentävyyden tarkastusta:
a) edellä 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettu ennakkotar-
kastus, jota käytetään viitekehyksenä koko ohjelmakauden ajan;
b) viimeistään kolmen vuoden kuluttua yhteisön tukikehyksen tai yhte-
näisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymisestä ja pääsääntöisesti
viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003 tehtävä välitarkastus, jonkayhteydessä komissio ja jäsenvaltio voivat sopia tarkistavansa tason,johon rakenteellisissa menoissa on päästävä, jos taloudellinentilanne on johtanut julkisten tulojen tai työllisyystilanteen kehittymi-seen asianomaisessa jäsenvaltiossa siten, että tilanne eroaa
huomattavasti ennakkotarkastushetkellä ennakoidusta tilanteesta;
c) ennen 31 päivää joulukuuta 2005 tehtävä tarkastus.
Tätä varten jäsenvaltion on annettava komissiolle asianmukaista tietoa
suunnitelmia esitettäessä sekä suoritettaessa välitarkastusta ja ennen 31
päivää joulukuuta 2005 tehtävän tarkastuksen yhteydessä. Tarvittaessa
käytetään tilastollisia arviointimenetelmiä.
Riippumatta näistä tarkastuksista jäsenvaltion on toimitettava koko
ohjelmakauden ajan komissiolle tiedot muutoksista, joiden johdosta
jäsenvaltio ei ehkä kykene säilyttämään menojensa tasoa 2 kohdassa
tarkoitetulla tasolla.
12 artikla
Yhteensopivuus
Rahastoista rahoitettavien tai Euroopan investointipankista tai muusta
rahoitusvälineestä tukea saavien toimien on oltava perustamissopi-
muksen määräysten ja sen nojalla annettujen säädösten sekä yhteisönpolitiikkojen, mukaan lukien kilpailusäännöt sekä julkisia hankintoja,ympäristön suojelua ja parantamista, miesten ja naisten välisen eriar-voisuuden poistamista ja näiden välisen tasa-arvon lisäämistä koskevatsäännöt.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 19
▼A1
▼B
▼B
II OSASTO
OHJELMATYÖ
I LUKU
TAVOITTEITA 1, 2 JA 3 KOSKEVAT YLEISET SÄÄNNÖKSET
13 artikla
Maantieteellinen soveltamisala
1. Tavoitetta 1 koskevat suunnitelmat laaditaan kyseisen jäsenvaltion
sopivimmaksi katsomalla maantieteellisellä tasolla, mutta niiden tuleepääsääntöisesti kattaa NUTS II -tasolla vain yksi alue. Jäsenvaltiot
voivat kuitenkin esittää yleisen kehityssuunnitelman kaikkien tai osan
3 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 1 kohdassa ja 7 artiklan 4 kohdassatarkoitettuun luetteloon sisältyvien alueidensa osalta sillä edellytyk-sellä, että suunnitelma sisältää 16 artiklassa luetellut seikat.
2. Tavoitetta 2 koskevat suunnitelmat laaditaan kyseisen jäsenvaltion
sopivimmaksi katsomalla maantieteellisellä tasolla, mutta niiden tulee
pääsääntöisesti kattaa kaikki yhdellä NUTS II -tason alueella sijait-
sevat, 4 artiklan 4 kohdassa ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussaluettelossa mainitut alueet. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin esittää jotkintai kaikki 4 artiklan 4 kohdassa ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussaluettelossa mainitut alueensa kattavan suunnitelman edellyttäen, että
suunnitelmaan sisältyvät 16 artiklassa mainitut seikat. Jos suunnitelmat
sisältävät muita kuin tavoitteen 2 kannalta tukikelpoisia alueita, niissäon eriteltävä tavoitteen 2 alueilla toteutettavat toimet ja muualla toteu-tettavat toimet.
3. Tavoitteeseen 3 kuuluvat suunnitelmat kattavat jäsenvaltion
alueen tavoitteen 1 kohdealueiden ulkopuolisilla alueilla annettavan
rahoituksen osalta, ja ne muodostavat, ottaen huomioon taloudelliseen
ja sosiaaliseen uudelleenjärjestelyyn liittyvistä rakenneongelmista kärsi-vien alueiden yleiset tarpeet, koko kansallista aluetta koskevanviitekehyksen inhimillisten voimavarojen kehittämiselle.
14 artikla
Kesto ja tarkistus
1. Kaikki suunnitelmat, yhteisön tukikehykset, toimenpideohjelmat
ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat kattavat seitsemän vuoden pituisenohjelmakauden, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan ja 7 artiklan4 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamista.
Ohjelmakausi alkaa 1 päivänä tammikuuta 2000. ►
A1 Tšekin tasa-
vallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan,
Slovenian ja Slovakian osalta ohjelmakausi alkaa liittymispäivästä ja
kattaa ajanjakson liittymispäivästä 31 päivään joulukuuta 2006. ◄
2. Yhteisön tukikehykset, toimenpideohjelmat ja yhtenäiset ohjelma-
asiakirjat tarkistetaan ja mukautetaan tarvittaessa jäsenvaltion taikomission aloitteesta kyseisen jäsenvaltion kanssa yhteisymmärryksessä
tämän osaston säännösten mukaisesti 42 artiklassa tarkoitetun väliar-
vioinnin ja 44 artiklassa tarkoitetun suoritusvarauksen kohdentamisenjälkeen.
Ne voidaan myös tarkistaa muussa yhteydessä, jos sosiaalisessa ja
taloudellisessa tilanteessa sekä työmarkkinoilla tapahtuu huomattaviamuutoksia.
15 artikla
Valmistelu ja hyväksyminen
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tavoitteita 1, 2 ja 3
koskeva suunnitelma. Jäsenvaltioiden nimeämät, kansallista, alueellistatai muuta tasoa edustavat toimivaltaiset viranomaiset laativat suunni-telman. Tapauksissa, joissa tukitoimien on oltava yhtenäisen ohjelma-1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 20
▼B
asiakirjan muodossa, kyseistä suunnitelmaa pidetään ehdotuksena yhte-
näiseksi ohjelma-asiakirjaksi.
Yhteisön tukikehyksiä käytetään tavoitteen 1 osalta kaikkiin tavoittee-
seen 1 kuuluviin alueisiin; kuitenkin niissä tapauksissa, joissa yhteisön
määrärahat ovat alle tai eivät ole merkittävästi yli 1 miljardia euroa,
jäsenvaltioiden on pääsääntöisesti toimitettava ehdotus yhtenäiseksiohjelma-asiakirjaksi. Yhteisön tukikehyksiä täydennetään aina yhdellätai useammalla toimintaohjelmalla.
Yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja on pääsääntöisesti käytettävä tavoit-
teiden 2 ja 3 osalta; jäsenvaltiot voivat kuitenkin halutessaanlaadituttaa yhteisön tukikehyksen.
2. Jäsenvaltion on toimitettava suunnitelmat komissiolle kuultuaan
kumppaneita, joiden on annettava lausuntonsa sellaisen määräajan
kuluessa, joka mahdollistaa seuraavassa kohdassa tarkoitetun määräajannoudattamisen.
Jollei kyseessä olevan jäsenvaltion kanssa muuta sovita, suunnitelmat
on toimitettava viimeistään neljän kuukauden kuluttua 3 artiklan 2kohdassa ja 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten alueidenluetteloiden vahvistamisesta.
3. Komissio arvioi suunnitelmat siltä osin, ovatko ne yhdenmukaisia
tämän asetuksen tavoitteiden kanssa ottaen huomioon 9 artiklan 1
kohdan c alakohdassa tarkoitetun viitekehyksen, muut yhteisön poli-
tiikat ja 41 artiklan 2 kohdan.
Komissio arvioi lisäksi kunkin ehdotetun, tavoitetta 3 koskevan suunni-
telman siltä osin, ovatko suunnitellut toimet yhdenmukaisia 16 artiklan1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun Euroopan työllisyysstrategiantäytäntöönpanoa koskevan kansallisen suunnitelman kanssa, sekä millätavalla ja missä määrin siinä otetaan huomioon taloudelliseen ja sosiaa-
liseen uudelleenjärjestelyyn liittyvistä rakenneongelmista kärsivien
alueiden yleiset tarpeet.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa komissio laatii
yhteisön tukikehykset yhteisymmärryksessä asianomaisen jäsenvaltionkanssa 48—51 artiklassa vahvistettuja menettelyjä noudattaen. Euroo-pan investointipankki voi osallistua yhteisön tukikehysten laatimiseen.
Komissio tekee päätöksen rahastojen tuesta viimeistään viiden
kuukauden kuluttua siitä, kun se on saanut kyseisen suunnitelman taikyseiset suunnitelmat edellyttäen, että siihen/niihin sisältyy kaikki 16artiklassa tarkoitetut seikat.
Komissio arvioi jäsenvaltioiden esittämät toimenpideohjelmaehdotukset
siltä osin, ovatko ne yhdenmukaisia vastaavan yhteisön tukikehyksentavoitteiden kanssa ja ovatko ne muiden yhteisön politiikkojen
mukaisia. Komissio tekee päätöksen rahastoista myönnettävästä tuesta
28 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisymmärryksessä asianomaisenjäsenvaltion kanssa edellyttäen, että ehdotuksiin sisältyy kaikki 18artiklan 2 kohdassa tarkoitetut seikat.
Jäsenvaltiot voivat toimittaa samanaikaisesti suunnitelmiensa kanssa
ehdotukset toimenpideohjelmiksi hakemusten käsittelyn ja ohjelmientoteuttamisen nopeuttamiseksi. Tehdessään päätöksen yhteisön tukike-
hyksestä komissio hyväksyy myös 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti
suunnitelmien kanssa esitetyt toimenpideohjelmat edellyttäen, ettäniihin sisältyy kaikki 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut seikat.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa komissio tekee
näiden suunnitelmien perusteella yhtenäisiä ohjelma-asiakirjojakoskevan päätöksen yhteisymmärryksessä kyseisen jäsenvaltion kanssaja 48—51 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen. Euroopan
investointipankki voi osallistua yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen laati-
miseen. Komissio tekee 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhdenpäätöksen yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta ja rahastojen tuestaviimeistään viisi kuukautta sen jälkeen, kun se on saanut kyseisensuunnitelman, edellyttäen, että siihen sisältyy kaikki 19 artiklan 3kohdassa tarkoitetut seikat.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 21
▼B
6. Jäsenvaltio tai hallintoviranomainen vahvistaa 9 artiklan m
alakohdassa määritellyn ohjelma-asiakirjan täydennyksen seurantako-mitean suostumuksella, jos ohjelma-asiakirjan täydennys on laadittu
rahastoista myönnettävää tukea koskevan komission päätöksen teke-
misen jälkeen, tai sen jälkeen kun asianomaisia osapuolia on kuultu,jos se on laadittu ennen rahastoista myönnettävää tukea koskevanpäätöksen tekemistä. Jälkimmäisessä tapauksessa seurantakomitea jokovahvistaa ohjelma-asiakirjan täydennyksen tai pyytää sen mukautta-
mista 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
Viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun komissio on tehnyt
toimenpideohjelman tai yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hyväksymistäkoskevan päätöksen, jäsenvaltion on toimitettava se komissiolletiedoksi yhtenä asiakirjana.
7. Komission yhteisön tukikehyksistä ja yhtenäisistä ohjelma-asiakir-
joista tekemät päätökset julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa
lehdessä . Komissio toimittaa nämä päätökset sekä hyväksymänsä
yhteisön tukikehykset ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat pyynnöstä
tiedoksi Euroopan parlamentille.
II LUKU
TAVOITTEIDEN 1, 2 JA 3 OHJELMATYÖN SISÄLTÖ
16 artikla
Suunnitelmat
1. Tavoitteiden 1, 2 ja 3 mukaisten suunnitelmien on perustuttava
asianmukaisiin kansallisiin ja alueellisiin toimintalinjoihin ja niissä onotettava huomioon 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ohjeelliset suunta-
viivat ja niissä on oltava:
a) määrällinen kuvaus nykytilanteesta, jos se on määrällisesti esitettä-
vissä, joko tavoitteen 1 alueiden eroavuuksien, jälkeenjääneisyydenja kehitysmahdollisuuksien osalta tai tavoitteen 2 alueiden uudel-
leenjärjestelyn osalta taikka inhimillisten voimavarojen
kehittämisen tai työllisyyspolitiikan osalta jäsenvaltiossa tai tavoit-teen 3 kohdealueella samoin kuin käyttöön otettujenrahoitusvarojen kuvaus ja edellisen ohjelmakauden tärkeimmättulokset ottaen huomioon käytettävissä olevat arviointitulokset;
b) kuvaus 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden ja hyväksyttyjen
toimintalinjojen saavuttamiseen soveltuvasta strategiasta alueiden,myös maaseutualueiden, kestävää kehittämistä ja niiden uudel-
leenjärjestelyä, siihen liittyvää inhimillisten voimavarojen
kehittämistä sekä koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien politiik-kojen ja järjestelmien mukauttamista ja nykyaikaistamista varten.
Tässä alakohdassa lueteltujen seikkojen lisäksi jäsenvaltioiden on
osoitettava jokaisen tavoitteeseen 3 kuuluvan suunnitelman osalta,että suunnitellut toimintalinjat ovat yhdenmukaiset olemassa olevankansallisen työllisyyssuunnitelman kanssa ottaen huomioon kyseisenstrategian päätavoitteet ja niiden saavuttamiseen käytettävät
pääasialliset keinot.
Jäsenvaltioiden on myös osoitettava, että jokaiseen tavoitteen 2
mukaiseen suunnitelmaan sisältyvät, ESR:stä tuettavat ja muiden
rahastojen kanssa yhteensovitetut inhimillisiä voimavaroja ja työlli-syyttä koskevat toimet kuuluvat uudelleenjärjestelystrategiaan sekäkuvastavat inhimillisiin voimavaroihin ja työllisyyteen liittyvää, 41artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ennakkoarviointia. Jos nämä tarpeeteivät edellytä huomattavaa summaa, niistä huolehditaan osana tavoi-
tetta 3;
c) selvitys rahastojen, tarvittaessa Euroopan investointipankin ja
muiden rahoitusvälineiden antaman rahoitustuen, asetuksen (EY)
N:o 1257/1999 (EMOTR) 33 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteidenosalta myös EMOTR:n tukiosaston kokonaismäärän, suunnitellustakäytöstä ja muodosta; teknisen avun ennakoitu tarve; täydentävyysosoitetaan 11 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti, ja tavoitteen1 osalta esitetään ohjeellista kokonaisrahoitusta kuvaava taulukko,1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 22
▼B
joka sisältää julkiset tai niihin rinnastettavat varat ja tarvittaessa
arvioidut yksityiset varat sekä yhteisön rakennemenot jokaisen suun-nitelmassa esitetyn toimintalinjan osalta.
Suunnitelmissa on joka tapauksessa eriteltävä siirtymäkauden tukea
saavien alueiden kokonaismäärärahat ja ne kokonaismäärärahat,jotka on tarkoitettu muille tavoitteisiin 1 tai 2 kuuluville alueille.
ESR:n osallistuessa tavoitteisiin 2 ja 3 rahoitustuen prosenttiosuudet
voivat olla korkeampia tavoitteen 2 piiriin kuuluvilla alueilla kuin
näiden ulkopuolella.
Tavoitteen 3 osalta rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä aiottujen
määrärahojen suunniteltu keskittäminen sellaisille alueille, joilla ontaloudellisesta ja sosiaalisesta uudelleenjärjestelystä johtuvia raken-neongelmia;
d) selvitys kumppanien kuulemiseksi toteutetuista järjestelyistä.
2. Tavoitteen 1 alueilla suunnitelmiin on sisällyttävä kaikki taloudel-
liseen ja sosiaaliseen uudelleenjärjestelyyn sekä inhimillisten
voimavarojen kehittämiseen 9 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoi-
tettu viitekehys huomioon ottaen samoin kuin maaseudunkehittämiseen ja kalatalouden rakenteisiin liittyvä toiminta.
Jos jäsenvaltio muodostaa kokonaisuudessaan tavoitteen 1 alueen,
suunnitelmissa on oltava 1 kohdan b alakohdan toisessa alakohdassaesitetyt seikat.
3. Jäsenvaltioiden on mainittava erikseen kuhunkin rahastoon liit-
tyvät seikat, mukaan lukien haetun tuen määrä sekä selvityssuunnitelluista toimenpideohjelmista ja erityisesti niiden erityistavoit-teista ja suunnitelluista pääasiallisista toimenpidetyypeistä.
17 artikla
Yhteisön tukikehykset
1. Yhteisön tukikehyksessä on varmistettava kaiken yhteisön raken-
netuen yhteensovittaminen asianomaisilla alueilla, mukaan lukien 1artiklan 3 kohdan mukaisesti tuki inhimillisten voimavarojen kehittämi-seen.
2. Kaikkiin yhteisön tukikehyksiin on sisällyttävä:
a) selonteko asianomaisen jäsenvaltion ja yhteisön yhteistä toimintaa
varten valitusta strategiasta ja toimintalinjoista, niiden erityistavoit-teet määrällisesti ilmaistuina, jos määrinä ilmaiseminen onmahdollista, 41 artiklan 2 kohdan mukainen arvio odotetusta vaiku-
tuksesta, tiedot siitä, miten tässä strategiassa ja näissä
toimintalinjoissa otetaan huomioon 10 artiklan 3 kohdassa tarkoi-tetut ohjeelliset suuntaviivat, talouspolitiikat, työllisyydenkehittämisstrategia kansalaisten sopeutumiskykyä ja taitoja paranta-malla ja tarvittaessa asianomaisen jäsenvaltion aluepolitiikat;
b) selvitys sellaisten toimenpideohjelmien luonteesta ja kestosta, joita
ei ole hyväksytty samanaikaisesti yhteisön tukikehyksen kanssa,
mukaan lukien erityisesti niiden erityistavoitteet ja valitut toiminta-linjat;
c) ohjeellinen rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään 28 ja 29
artiklan mukaisesti jokaisen toimintalinjan osalta kullekin vuodellekustakin rahastosta, tarvittaessa Euroopan investointipankista ja
muista rahoitusvälineistä kohdennettavan rahoitustuen määrä,
mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 1257/1999 33 artiklassa tarkoi-tettujen toimenpiteiden osalta EMOTR:n tukiosastonkokonaismäärä, silloin kun nämä osallistuvat suoraan rahoitussuun-nitelmaan, sekä kunkin rahaston rahoitusosuutta vastaavat
kansallisen tason tukikelpoiset julkiset ja arvioidut yksityiset koko-
naismäärärahat.
Tavoitteen 3 osalta rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä aiottujen
määrärahojen suunniteltu keskittäminen sellaisille alueille, joilla ontaloudellisesta ja sosiaalisesta uudelleenjärjestelystä johtuvia raken-neongelmia.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 23
▼B
Rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä siirtymäkauden tukea saaville
alueille tarkoitetut määrärahat.
Jokaiselle yhteisön tukikehykselle rahastoista vuosittain varatun
kokonaisrahoitusosuuden on noudatettava sovellettavia rahoitusnä-
kymiä ottaen huomioon 7 artiklan 3 kohdan kolmannessaalakohdassa tarkoitettu asteittainen väheneminen;
d) yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanosäännökset, joissa on mainit-
tava:
— jäsenvaltion nimeämä, 9 artiklan n alakohdassa tarkoitettu hallin-
toviranomainen, joka vastaa 34 artiklan mukaisesti yhteisön
tukikehyksen hallinnosta,
— järjestelyt kumppanien mukaan ottamiseksi 35 artiklassa tarkoi-
tettuihin seurantakomiteoihin;
e) tarvittaessa tiedot tukitoimien valmisteluun, seurantaan ja arviointiin
tarvittavista määrärahoista.
Yhteisön tukikehykset sisältävät 11 artiklan mukaisesti täydentävyyden
ennakkotarkastuksen ja asianmukaiset tiedot erityisesti asianomaisestajäsenvaltiosta edunsaajina oleville alueille suuntautuvien rahoitusvir-tojen avoimuudesta.
18 artikla
Toimenpideohjelmat
1. Yhteisön tukikehykseen kuuluvat tukitoimet toteutetaan
pääsääntöisesti aluekohtaisesti integroiduilla 9 artiklassa määritellyillätoimenpideohjelmilla.
2. Jokaiseen toimenpideohjelmaan on sisällyttävä:
a) ohjelman toimintalinjat, tieto niiden yhdenmukaisuudesta asianmu-
kaisen yhteisön tukikehyksen kanssa, niiden erityistavoitteetmäärällisesti esitettyinä, jos määrinä ilmaiseminen on mahdollista,
ja 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti odotettujen vaikutusten arviointi;
b) pääpiirteittäinen kuvaus toimintalinjojen toteuttamiseksi suunnitel-
luista toimenpiteistä, mukaan lukien tarvittavat tiedot sentarkastamiseksi, että ne ovat perustamissopimuksen 87 artiklassatarkoitettujen tukijärjestelmien mukaisia; tarvittaessa toimenpideoh-jelman valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvien tarvittavien
toimenpiteiden luonne;
c) ohjeellinen rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään 28 ja 29
artiklan mukaisesti jokaisen toimintalinjan osalta kullekin vuodellekustakin rahastosta, tarvittaessa Euroopan investointipankista, jamuista rahoitusvälineistä kohdennettavan rahoitustuen määrä,mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 1257/1999 33 artiklassa tarkoi-
tettujen toimenpiteiden osalta tiedoksi EMOTR:n tukiosaston
kokonaismäärä, silloin kun nämä osallistuvat suoraan rahoitussuun-nitelmaan, sekä kunkin rahaston rahoitusosuutta vastaavatkansallisen tason tukikelpoiset julkiset ja arvioidut yksityiset koko-naismäärärahat.
Rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä eri rahastojen kokonaisrahoitu-
sosuudesta siirtymäkauden tukea saaville alueille tarkoitetut
määrärahat.
Rahastoista vuosittain varatun kokonaisrahoitusosuuden on nouda-
tettava sovellettavia rahoitusnäkymiä ottaen huomioon 7 artiklan 3kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettu asteittainen vähene-minen;
d) toimenpideohjelman täytäntöönpanosäännökset, joissa on mainittava
i) jäsenvaltion nimeämä, 9 artiklan n alakohdassa tarkoitettu
hallintoviranomainen, joka vastaa 34 artiklan mukaisesti toimen-pideohjelman hallinnosta;
ii) kuvaus toimenpideohjelman hallintoa koskevista yksityiskohtai-
sista säännöistä;
iii) kuvaus seuranta- ja arviointijärjestelmistä ja erityisesti seuranta-
komitean tehtävä;1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 24
▼B
iv) rahoitusvirtojen käyttöön ottamista ja liikkeitä koskevien menet-
telyjen määrittely avoimuuden varmistamiseksi;
v) toimenpideohjelman tarkastamista koskevien erityisten sääntöjen
ja menettelyjen kuvaus.
3. Ohjelma-asiakirjan täydennykseen on sisällyttävä:
a) toimenpiteet toimenpideohjelman vastaavien toimintalinjojen toteut-
tamiseksi; 41 artiklan 3 kohdan mukaisesti määrinä ilmoitettujen
toimenpiteiden ennakkoarviointi, jos määrinä ilmoittaminen on
mahdollista; vastaavat seurantaindikaattorit 36 artiklan mukaisesti;
b) toimenpiteiden lopullisten edunsaajaryhmien määrittely;
c) rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään 28 ja 29 artiklan mukaisesti
jokaisen toimenpiteen osalta asianomaisesta rahastosta, tarvittaessaEuroopan investointipankista, ja muista rahoitusvälineistä kohden-nettavan rahoitustuen kokonaismäärä sekä rahastojenrahoitusosuutta vastaavat kansallisen tason tukikelpoiset julkiset tainiihin rinnastettavat ja arvioidut yksityiset kokonaismäärärahat;
yhdestä rahastosta tiettyyn toimenpiteeseen maksettava osuus
määritetään 29 artiklan ja kyseiselle toimintalinjalle yhteensämyönnettyjen yhteisön määrärahojen mukaisesti.
Rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä siirtymäkauden tukea saaville
alueille tarkoitetut määrärahat;
Rahoitussuunnitelman mukana on toimitettava kuvaus toimenpi-
teiden yhteisrahoitusta koskevista järjestelyistä ottaen huomioonkyseisen jäsenvaltion institutionaaliset, oikeudelliset ja rahoitustakoskevat järjestelmät;
d) toimenpiteet, joilla 46 artiklan mukaisesti varmistetaan toimenpi-
deohjelman julkisuus;
e) kuvaus komission ja asianomaisen jäsenvaltion kesken sovituista
mahdollisuuksien mukaan sähköisesti toimivista tietojenvaihtojärjes-
telyistä tässä asetuksessa säädettyjen hallintoa, seurantaa jaarviointia koskevien vaatimusten täyttämiseksi.
19 artikla
Yhtenäiset ohjelma-asiakirjat
1. Tavoitteiden 2 ja 3 sekä 1, sellaisena kuin se on täsmennetty 15
artiklan 1 kohdassa, tukitoimet ovat pääsääntöisesti yhtenäistenohjelma-asiakirjojen muodossa. Tavoitteiden 2 ja 3 osalta sovelletaan15 artiklan 1 kohdan c alakohtaa.
2. Tavoitteen 1 mukaiseen yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan on sisäl-
lyttävä kaikki taloudellista ja sosiaalista uudelleenjärjestelyä,
työllisyyskehitystä kansalaisten sopeutumiskykyä ja taitoja paranta-
malla sekä maaseudun kehittämistä ja kalatalouden rakenteita koskevatasianomaiset toimenpiteet ottaen huomioon 9 artiklan 1 kohdan calakohdassa tarkoitettu viitekehys.
Tavoitteen 2 mukaisella yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla on varmistet-
tava yhteisön rakennetuen yhteensovittaminen kokonaisuudessaan,
mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (EMOTR) 40 artiklan 2
kohdan mukaisesti mainitun asetuksen 33 artiklan mukainenmaaseudun kehittäminen mutta lukuun ottamatta inhimillisten voima-varojen kehittämiseen tavoitteen 3 nojalla myönnettävää tukea,kaikkialla tavoitteen 2 alueilla.
Tavoitetta 3 koskevalla yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla on varmistet-
tava kaiken inhimillisten voimavarojen kehittämiseen tarkoitetun
yhteisön rakennetuen yhteensovittaminen 5 artiklassa tarkoitetuilla
alueilla lukuun ottamatta tavoitteen 2 nojalla tälle alalle myönnettäväätukea.
3. Kuhunkin yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan on sisällyttävä seur-
aavat seikat:
a) selonteko asianomaisen jäsenvaltion ja yhteisön yhteistä toimintaa
varten valituista strategiasta ja toimintalinjoista, niiden erityistavoit-teet määrällisesti ilmaistuna, jos määrinä ilmaiseminen on1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 25
▼B
mahdollista, 41 artiklan 2 kohdan mukainen arvio odotetusta vaiku-
tuksesta ja erityisesti ympäristövaikutuksesta, tiedot siitä, mitenniissä otetaan huomioon 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ohjeel-
liset suuntaviivat, talouspolitiikat, työllisyyden kehittämisstrategia
kansalaisten sopeutumiskykyä ja taitoja parantamalla ja tarvittaessaasianomaisen jäsenvaltion aluepolitiikat;
b) pääpiirteittäinen kuvaus toimintalinjojen toteuttamiseksi suunnitel-
luista toimenpiteistä, mukaan lukien tarvittavat tiedot sentarkastamiseksi, että ne ovat perustamissopimuksen 87 artiklassa
tarkoitettujen tukijärjestelmien mukaisia; tarvittaessa yhtenäisen
ohjelma-asiakirjan valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvientarvittavien toimenpiteiden luonne;
c) ohjeellinen rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään 28 ja 29
artiklan mukaisesti jokaisen toimintalinjan osalta kullekin vuodellekustakin rahastosta, tarvittaessa Euroopan investointipankista, ja
muista rahoitusvälineistä kohdennettavan suunnitellun rahoitustuen
kokonaismäärä, mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 1257/1999 33artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden osalta tiedoksi EMOTR:ntukiosaston kokonaismäärä, silloin kun nämä osallistuvat suoraanrahoitussuunnitelmaan, sekä kunkin rahaston rahoitusosuuttavastaavat kansallisen tason tukikelpoiset julkiset tai niihin rinnastet-
tavat ja arvioidut yksityiset kokonaismäärärahat.
Rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä siirtymäkauden tukea saaville
alueille tarkoitetut määrärahat.
Rahastoista vuosittain varatun kokonaisrahoitusosuuden on nouda-
tettava sovellettavia rahoitusnäkymiä ottaen huomioon 7 artiklan 3kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettu asteittainen vähene-minen.
Tavoitteen 3 osalta rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä aiottujen
määrärahojen suunniteltu keskittäminen sellaisille alueille, joilla on
taloudellisesta ja sosiaalisesta uudelleenjärjestelystä johtuvia raken-neongelmia;
d) yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpanosäännökset, joissa on
mainittava
i) jäsenvaltion nimeämä, 9 artiklassa tarkoitettu hallintovirano-
mainen, joka vastaa 34 artiklan mukaisesti yhtenäisen ohjelma-
asiakirjan hallinnosta;
ii) kuvaus yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hallintoa koskevista yksi-
tyiskohtaisista säännöistä;
iii) kuvaus seuranta- ja arviointijärjestelmistä, erityisesti seurantako-
mitean tehtävä;
iv) rahoitusvarojen käyttöön asettamista ja siirtoja koskevien menet-
telyjen määrittely avoimuuden varmistamiseksi;
v) yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tarkastamista koskevien erityisten
sääntöjen ja menettelyjen kuvaus;
e) tarvittaessa tiedot tukitoimien valmisteluun, seurantaan ja arviointiin
tarvittavista määrärahoista.
Yhtenäinen ohjelma-asiakirja sisältää 11 artiklan mukaisesti täydentä-
vyyden ennakkotarkastuksen jäsenvaltion ja komission välilläsovittujen asiaankuuluvan tavoitteen tai tavoitteiden osalta ja asianmu-kaiset tiedot erityisesti asianomaisesta jäsenvaltiosta edunsaajinaoleville alueille suuntautuvien rahoitusvirtojen avoimuudesta.
4. Kuhunkin ohjelma-asiakirjaan liittyy 9 artiklan m alakohdassa
määritelty ja 18 artiklan 3 kohdassa kuvattu ohjelma-asiakirjantäydennys.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 26
▼B
III LUKU
YHTEISÖALOITTEET
20 artikla
Sisältö
1.►A1 Yhteisöaloitteet koskevat, tämän rajoittamatta 7 artiklan 6
kohdan soveltamista, seuraavia aloja: ◄
a) rajat ylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö, jolla
pyritään edistämään koko yhteisön alueen sopusointuista, tasapai-noista ja kestävää kehittämistä (Interreg),
b) kriisikaupunkien ja -lähiöiden taloudellinen ja sosiaalinen elvyttä-
minen kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi (Urban),
c) maaseudun kehittäminen (Leader),
d) valtioiden välinen yhteistyö, jonka tarkoituksena on edistää uusia
käytäntöjä kaikenlaisen työmarkkinoihin liittyvän syrjinnän ja eriar-
voisuuden torjumiseksi (Equal).
2. Vähintään 2,5 prosenttia 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista
rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahoista kohdennetaan Interre-gille, jonka puitteissa on otettava asianmukaisesti huomioon rajatylittävä toiminta erityisesti laajentumista silmällä pitäen ja jäsenvaltiot,
joilla on pitkä ulkoraja hakijamaiden kanssa, sekä nykyistä parempi
koordinointi Phare, Tacis ja Meda -ohjelmien kanssa. Myös yhteis-työhön syrjäisimpien alueiden kanssa on kiinnitettävä asian vaatimaahuomiota.
Equal-ohjelman puitteissa kiinnitetään asianmukaista huomiota turva-
paikan hakijoiden yhteiskunnalliseen ja ammatilliseen integrointiin.
3. Yhteisöaloitteiden yhteydessä hyväksyttävät ohjelmat voivat
koskea muita kuin 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuja alueita.
21 artikla
Valmistelu, hyväksyminen ja täytäntöönpano
1. Komissio vahvistaa 48—51 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä
noudattaen ja asiasta Euroopan parlamentille tiedotettuaan suuntaviivat,joissa kunkin aloitteen osalta kuvataan tavoitteet, soveltamisala jaasianmukaiset täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
Suuntaviivat julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
2. Kutakin 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua alaa rahoitetaan
ainoastaan yhdestä rahastosta, eli a alakohdassa tarkoitettua alaaEAKR:sta, b alakohdassa tarkoitettua alaa EMOTR:n ohjausosastostaja c alakohdassa tarkoitettua alaa ESR:sta. Rahastojen tukipäätöksessä
voidaan laajentaa kutakin rahastoa koskevissa erityisasetuksissa
määriteltyä soveltamisalaa, ei kuitenkaan näitä erityissäädöksiä laajem-maksi, jotta voitaisiin kattaa myös kyseisen yhteisöaloiteohjelmantäytäntöönpanoon tarvittavat toimenpiteet.
3. Komissio tekee 1 kohdassa ja 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitet-
tujen ja asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden
esittämien suuntaviivojen mukaan laadittujen ehdotusten perusteellapäätöksen yhteisöaloiteohjelmista 28 artiklan mukaisesti.
4. Yhteisöaloiteohjelmia tarkastellaan uudelleen 42 artiklassa tarkoi-
tetun väliarvioinnin yhteydessä ja niitä muutetaan tarvittaessa
asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden taikka
komission aloitteesta yhteisymmärryksessä tämän jäsenvaltion tainäiden jäsenvaltioiden kanssa.
5. Yhteisöaloitteisiin kuuluvat ohjelmat kattavat 1 päivänä tammi-
kuuta 2000 alkavan seitsemän vuoden jakson.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 27
▼B
IV LUKU
INNOVATIIVISET TOIMET JA TEKNINEN APU
22 artikla
Innovatiiviset toimet
1.►A1 Komission aloitteesta ja 48-51 artiklassa tarkoitettujen
komiteoiden annettua lausuntonsa erityyppisten innovatiivisten toimiensuuntaviivoista rahastoista voidaan rahoittaa enintään 0,40 prosenttiin
asti vuotuisista varoista innovatiivisia toimia yhteisön tasolla, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 6 kohdan soveltamista. Näihintoimiin kuuluvat tutkimukset, pilottihankkeet ja kokemustenvaihto. ◄
Innovatiivisilla toimilla edistetään tavoitteiden 1, 2 ja 3 mukaisten tuki-
toimien laadun parantamiseen tarkoitettujen innovatiivistenmenetelmien ja käytäntöjen kehittämistä. Ne pannaan täytäntöön yksin-kertaisella, avoimella ja moitteettoman varainhoidon mukaisella tavalla.
2. Jokaista pilottihankkeen toiminta-alaa rahoitetaan yhdestä rahas-
tosta. Rahastojen tukipäätöksessä voidaan laajentaa kutakin rahastoakoskevissa erityisasetuksissa määriteltyä soveltamisalaa mainittujen
erityissäännösten rajoissa kyseisen pilottihankkeen täytäntöönpanoon
tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseksi.
23 artikla
Tekninen apu
Komission aloitteesta tai toimeksiannosta ja 48—51 artiklassa tarkoitet-
tujen komiteoiden annettua lausuntonsa erityyppisistä toimenpiteistärahastoista voidaan rahoittaa enintään 0,25 prosenttiin asti vuotuisistavaroista tämän asetuksen täytäntöönpanoon tarvittavia valmistelua,
seurantaa, arviointia ja valvontaa koskevia toimenpiteitä. ►
A1 Tšekin
tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan,Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta näihin toimenpiteisiin sovellet-tava enimmäismäärä vahvistetaan 0,27 prosentiksi näille kymmenellejäsenvaltiolle kustakin rahastosta jaettavista vuotuisista varoista. ◄
Näihin toimiin kuuluvat erityisesti:
a) rahastojen toimiin liittyvät tutkimukset, mukaan lukien yleisluon-
toiset tutkimukset;
b) kumppaneille, rahastojen tukitoimien lopullisille edunsaajille ja
yleisölle tarkoitettu tekninen apu, kokemustenvaihto ja tiedotus;
c) hallinnossa, seurannassa ja arvioinnissa käytettävien atk-järjestel-
mien käyttöönotto, käyttö ja keskinäiset yhteydet;
d) arviointimenetelmien parantaminen ja tietojenvaihto tämän alan
käytänteistä.
24 artikla
Innovatiivisten toimien ja teknisen avun hyväksyminen
1. Komissio arvioi 22 ja 23 artiklan mukaiset rahastoille osoitetut
tukihakemukset asianomaisten jäsenvaltioiden toimitettua innovatiivisiatoimia koskevat tiedot seuraavien seikkojen perusteella:
a) ehdotetun tukitoimen kuvaus, soveltamisala, mukaan lukien maan-
tieteellinen kattavuus ja erityistavoitteet;
b) tukitoimen toteuttamisesta vastaavat elimet ja edunsaajat;
c) aikataulu ja rahoitussuunnitelma, mukaan lukien yhteisön muiden
rahoituslähteiden osuudet;
d) määräykset, joilla varmistetaan tehokas ja asianmukainen
täytäntöönpano;
e) tarvittavat seikat sen tutkimiseksi, ovatko toimet yhteisön politiik-
kojen ja 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojenmukaiset.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 28
▼B
Komissio hyväksyy tuen myöntämisen rahastoista, kun hakemus
voidaan arvioida näiden tietojen perusteella.
2. Komissio antaa heti hakemuksen hyväksymisen jälkeen siitä
tiedon asianomaisille jäsenvaltioille.
3. Tässä asetuksessa tarkoitettu jäsenvaltioiden rahoitusvastuu ei
koske 22 artiklassa tarkoitettuja innovatiivisia toimia eikä 23 artiklassa
tarkoitettua teknistä apua, tämän kuitenkaan rajoittamatta kunkin jäsen-
valtion omista institutionaalisista säännöksistä johtuvien velvoitteidennoudattamista.
V OSASTO
SUURHANKKEET
25 artikla
Määritelmä
Rahastoista voidaan rahoittaa tukitoimen osana menoja, jotka liittyvät
suurhankkeisiin,
a) jotka ovat taloudellisesti yhtenäisiä kokonaisuuksia, joilla on
täsmällinen tekninen tehtävä ja selvästi eriytetyt tavoitteet ja
b) joiden rahastojen rahoitusosuutta määritettäessä huomioon otettavat
kokonaiskustannukset ovat yli 50 miljoonaa euroa.
26 artikla
Hyväksyminen ja täytäntöönpano
1. Jäsenvaltion tai hallintoviranomaisen, joka suunnittelee rahaston
osallistumista suurhankkeeseen tukitoimen täytäntöönpanon aikana, onilmoitettava siitä ennakolta komissiolle ja toimitettava seuraavat tiedot:
a) täytäntöönpanosta vastaava elin;
b) investointityyppi ja sen kuvaus, kokonaismäärärahat ja sijainti;
c) hankkeen toteuttamisaikataulu;
d) kustannus-hyötyanalyysi myös rahoituksen osalta, riskinarviointi
sekä tiedot hankkeen taloudellisesta elinkelpoisuudesta;
e) sekä:
— perusrakenteisiin liittyvien investointien osalta: analyysi
hankkeen kustannuksista ja sosioekonomisesta hyödystä, johon
sisältyy ennakoitu käyttöaste, arvioitu vaikutus kehitykseen tai
uudelleenjärjestelyyn kyseisellä alueella sekä julkisia hankintojakoskevien yhteisön sääntöjen soveltaminen,
— tuotannollisten investointien osalta: analyysi kyseisen alan mark-
kinanäkymistä ja hankkeen ennakoidusta tuottavuudesta,
f) välittömät ja välilliset työllisyysvaikutukset, mahdollisuuksien
mukaan myös yhteisön tasolla;
g) seikat, joiden perusteella voidaan arvioida ympäristövaikutuksia
sekä varovaisuuden ja ennaltaehkäisevän toiminnan periaatteiden
sekä oikaisevien toimien periaatteiden soveltamista, joiden mukaanympäristöhaitat pyritään korjaamaan ensisijaisesti jo saastelähteellä,saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamista sekä yhteisön ympäris-tölainsäädännön noudattamista;
h) kilpailusääntöjen, muun muassa valtiontukea koskevien sääntöjen,
noudattamisen arvioimisessa tarvittavat tiedot;
i) selvitys rahastojen tuen vaikutuksesta hankkeen toteutumiseen;j) rahoitussuunnitelma sekä rahastojen ja kaikkien muiden yhteisön
rahoitusvälineiden suunniteltu kokonaisrahoitusosuus;
2. Komissio arvioi kuultutaan tarvittaessa Euroopan investointi-
pankkia hankkeen seuraavien seikkojen perusteella:
a) suunniteltu investointityyppi ja tarvittaessa ennakoidut tulot;
b) kustannus-hyötyanalyysin tulokset;1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 29
▼B
c) ympäristövaikutusten arvioinnin tulos;
d) yhdenmukaisuus vastaavan tukitoimen toimintalinjojen kanssa;
e) yhteensopivuus yhteisön muiden politiikkojen kanssa;
f) oletetut taloudelliset ja sosiaaliset hyödyt, erityisesti työllisyyden
kannalta, suhteessa käyttöön otettuihin rahoitusvaroihin;
g) rahoitusvälineiden yhteensovittaminen sekä 10 artiklan 2 kohdassa
tarkoitettu tukien ja lainojen yhdistäminen.
3. Komissio päättää vahvistaa tai muuttaa yhteisön tukiosuutta
kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut 1 kohdassa tarkoi-tetut tiedot, tai kolmen kuukauden kuluessa, jos Euroopaninvestointipankin kuuleminen on tarpeen. Jos komissio katsoo, että
rahastojen tuen myöntäminen hankkeelle ei ole osittain tai kokonaan
perusteltua, se voi päättää kieltäytyä rahoituksesta osittain tai kokonaanesittämällä perustelut.
VI LUKU
YLEISKATTAVA TUKI
27 artikla
Yleiskattava tuki
1. Jos osa tukitoimen täytäntöönpanosta ja hallinnosta on annettu 9
artiklan i alakohdan mukaisesti välittäjien hoidettavaksi, kyseisten
välittäjien on osoitettava vakavaraisuutensa sekä tunnustettu hallinnol-
linen ja varainhoitoa koskeva pätevyytensä ja kokemuksensa. Niidenon yleensä oltava kyseiselle alueelle tai kyseisille alueille sijoittautu-neita tai siellä edustettuja, mutta ne voivat rajoitetuissa japerustelluissa tapauksissa olla sijoittautuneita kyseisen alueen ulkopuo-
lella. Niillä on oltava monivuotinen kokemus asianomaiselta alalta,
niiden toiminnan on oltava luonteeltaan yleishyödyllistä ja niidensosioekonomisten intressien, joihin suunniteltujen toimenpiteidentäytäntöönpanolla suoraan vaikutetaan, on liityttävä riittävällä tavallavälittäjien toimintaan.
2. Yleiskattavan tuen käyttö mainitaan asianomaisessa rahastoista
myönnettävää tukea koskevassa päätöksessä 18 artiklan 2 kohdan dalakohdassa sekä 19 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettuna tuki-
toimen täytäntöönpanoa koskevana erityissäännöksenä. Jäsenvaltio tai
hallintoviranomainen ja välittäjänä toimiva elin sopivat keskenäänyleiskattavan tuen käyttöä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
Yhteisöaloiteohjelmien ja innovatiivisten toimien yhteydessä yleiskat-
tavan tuen käyttöä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sopivatkomissio ja kyseinen välittäjänä toimiva elin. Yhteisöaloiteohjelmienosalta näistä yksityiskohtaisista säännöistä on sovittava myös asiano-maisen jäsenvaltion kanssa. Edellä 18 artiklassa tarkoitettu ohjelma-
asiakirjan täydennys ei koske yleiskattavaan tukeen liittyvää tukitoi-
mien osaa.
3. Yleiskattavan tuen käyttöä koskevissa yksityiskohtaisissa
säännöissä on täsmennettävä erityisesti seuraavat seikat:
a) toteutettavat toimenpiteet;
b) edunsaajien valintaperusteet;
c) rahastojen tuen myöntämisedellytykset ja osuudet, mukaan lukien
mahdollisesti saatavien korkojen käyttö;
d) yleiskattavan tuen seurannan, arvioinnin ja varainhoidon valvonnan
turvaamista koskevat järjestelyt;
e) mahdollisuuksien mukaan pankkitakuun käyttö, jolloin asiasta on
ilmoitettava komissiolle.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 30
▼B
III OSASTO
RAHASTOJEN TUKI JA VARAINHOITO
I LUKU
RAHASTOJEN TUKI
28 artikla
Päätös rahastojen osuudesta
1. Jos kaikki tässä asetuksessa säädetyt edellytykset täyttyvät,
komissio tekee kaikkien rahastojen osuutta koskevan yhden yhteisenpäätöksen viiden kuukauden kuluessa tukipyynnön vastaanottamisesta.Tarvittaessa päätöksessä esitetään selvästi siirtymäkauden tukea
saaville alueille myönnetyt määrärahat.
Rahastoista tuleva osuuden enimmäismäärä vahvistetaan jokaiselle
tukitoimen toimintalinjalle.
Yksittäinen toimenpide voi saada rahoitustukea tietyn ajan vain yhdestä
rahastosta kerrallaan.
Yksittäinen toimenpide tai toimi voi saada rakennerahastosta tukea
ainoastaan yhden 1 artiklassa tarkoitetun tavoitteen mukaisesti kerral-laan.
Yksittäinen toimi ei voi saada rahastosta samanaikaisesti tukea sekä
tavoitteiden 1, 2 tai 3 että yhteisöaloitteen mukaisesti.
Yksittäinen toimi ei voi saada rahastosta samanaikaisesti tukea sekä
tavoitteiden 1, 2 ja 3 että EMOTR:n tukiosaston mukaisesti.
Yksittäinen toimi ei voi saada rahastosta samanaikaisesti tukea sekä
yhteisöaloitteen että EMOTR:n tukiosaston mukaisesti.
2. Yhteisön tukikehyksen täytäntöön panemiseksi toteutettavia
toimenpideohjelmia varten myönnettävän rahastojen tuen on oltavayhdenmukainen vastaavan yhteisön tukikehyksen puitteissa laaditunrahoitussuunnitelman kanssa 17 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukai-sesti.
3. Rahastot tukevat toimenpiteiden täytäntöönpanoa erityisesti ei-
takaisinmaksettavan tuen muodossa, jäljempänä ’suora tuki’, muttamyös muilla tavoilla, joihin kuuluvat takaisin maksettava tuki, korko-
tuki, takuu, omistusosuuden hankkiminen, osallistuminen riskipääoman
hankintaan tai muunlainen rahoitus.
Hallintoviranomaiselle tai muulle julkiselle viranomaiselle takaisin
maksetut tuet jaetaan kyseisen viranomaisen toimesta uudelleen samaan
tarkoitukseen.
29 artikla
Tukiosuuksien luokitteluperusteet
1. Rahastojen rahoitustuki luokitellaan seuraavien seikkojen perus-
teella:
a) niiden erityisten, varsinkin alueellisten tai sosiaalisten, ongelmien
vakavuus, joihin tukitoimilla on tarkoitus vaikuttaa;
b) kyseisen jäsenvaltion rahoituskyky ottaen erityisesti huomioon asia-
nomaisen jäsenvaltion suhteellinen vauraus ja tarve välttääbudjettimenojen liiallinen kasvu;
c) tukitoimien ja toimintalinjojen merkitys yhteisön kannalta 1 artik-
lassa esitettyjen rahastoja koskevien tavoitteiden puitteissa
tarvittaessa eriarvoisuuden poistamisessa ja miesten ja naisten
välisen tasa-arvon edistämisessä, ympäristön suojelussa ja paranta-misessa pääasiassa ennalta varautumisen ja ennalta ehkäisynperiaatteita sekä saastuttaja maksaa -periaatetta soveltamalla;
d) tukitoimien ja toimintalinjojen merkitys kansalliselta ja alueelliselta
kannalta;1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 31
▼B
e) jokaiselle tukityypille ja toimintalinjalle ominaiset piirteet ennak-
koarvioinnissa havaittujen tarpeiden huomioon ottamiseksierityisesti inhimillisten voimavarojen ja työllisyyden osalta;
f) rahoituksen optimaalinen käyttö rahoitussuunnitelmissa mukaan
lukien julkisten ja yksityisten varojen yhdistäminen, asianmukaistenrahoitusvälineiden käyttö 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja rahoi-tusmuodon valinta 28 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
Jos ESR:stä maksettava tuki eriytetään 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti,
se on tehtävä ottamalla huomioon ennakkoarvioinnissa havaitut tarpeet
erityisesti inhimillisten voimavarojen ja työllisyyden alalla.
2. Rahastojen osuus lasketaan joko suhteessa tukikelpoisiin koko-
naiskustannuksiin tai tukikelpoisiin julkisiin taikka vastaaviin(kansallisiin, alueellisiin tai paikallisiin ja yhteisön) menoihin jokaisentukitoimen osalta.
3. Rahastojen osuuksien enimmäismäärät ovat seuraavat:
a) enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja
pääsääntöisesti vähintään 50 prosenttia tukikelpoisista julkisista
menoista tavoitteen 1 alueilla toteutettavissa toimenpiteissä. Jos
kyseiset alueet sijaitsevat koheesiorahaston tukemissa jäsenval-tioissa, yhteisön osuus voi olla asianmukaisesti perustelluissapoikkeustapauksissa enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kokonais-kustannuksista ja enintään 85 prosenttia tukikelpoisista
kokonaiskustannuksista Kreikan syrjäisillä saaristoalueilla, joille on
haittaa niiden syrjäisestä sijainnista. Kaikilla syrjäisimmillä alueillayhteisön osuus voi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauk-sissa olla enintään 85 prosenttia tukikelpoisistakokonaiskustannuksista;
b) enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja
pääsääntöisesti vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista julkisistamenoista tavoitteiden 2 tai 3 alueilla toteutettavissa toimenpiteissä.
Yrityksiin kohdistuvien investointien osalta rahastojen tuen on nouda-
tettava valtiontuelle vahvistettuja tukitasojen ylärajoja ja tuenkasautumisen enimmäismääriä.
4. Jos asianomaiseen tukitoimeen liittyy tuloja synnyttäviä investoin-
teja, päätetään rahastojen osallistumisesta näihin investointeihin ottaen
huomioon muiden niihin liittyvien ominaispiirteiden lisäksi omarahoi-tuksen käyttökatteen suuruus, jota tavallisesti edellytettäisiin kyseisensuuruusluokan investoinneilta niissä makrotaloudellisissa olosuhteissa,joissa investoinnit toteutetaan, ja ilman että rahastojen osallistuminen
kasvattaa kansallisen talousarvion osuutta.
Rahastojen rahoitustuen enimmäismäärät ovat joka tapauksessa seur-
aavat:
a) merkittäviä nettotuloja synnyttävien perusrakenteita koskevien
investointien osalta kyseinen tukitoimi voi olla enintään:
i) 40 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista tavoitteen 1
alueilla, mihin voidaan lisätä enintään 10 prosentin korotus
koheesiorahaston tukemissa maissa;
ii) 25 prosenttia kokonaiskustannuksista tavoitteen 2 alueilla;
iii) kyseisiä tasoja voidaan korottaa, kun kyse on muusta rahoitus-
muodosta kuin suorasta tuesta edellyttäen, että tämä korotus onenintään 10 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista;
b) yrityksiin kohdistuvissa investoinneissa rahoitustuki voi olla
enintään:
i) 35 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista tavoitteen 1
alueilla;1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 32
▼M1
▼B
▼M1
ii) 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista pieniin ja
keskisuuriin yrityksiin kohdistuvissa investoinneissa syrjäisim-millä alueilla ja poikkeuksellisesti myös Aigeianmeren pienillä
saarilla asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaisten investointien
osalta;
►
M1 iii)◄ 15 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista
tavoitteen 2 alueilla;
►M1 iv)◄ pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kohdistuvissa inves-
toinneissa kyseisiä tasoja voidaan korottaa, kun kyse on muustarahoitusmuodosta kuin suorasta tuesta edellyttäen, että tämäkorotus on enintään 10 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskus-tannuksista.
5. Viittauksia 3 ja 4 kohdassa tavoitteiden 1 ja 2 alueisiin pidetään
myös viittauksina toisaalta 6 artiklan 1 kohdan mukaista siirtymä-kauden tukea sekä 7 artiklan 4 kohdan mukaista tukea ja vastaavasti 6artiklan 2 kohdan mukaista tukea saaviin alueisiin ja aluekokonaisuuk-
siin.
6. Edellä 22 ja 23 artiklassa tarkoitettujen komission aloitteesta
toteutettujen toimenpiteiden kokonaiskustannukset voidaan rahoittaa
100-prosenttisesti. Edellä 23 artiklassa tarkoitettujen komission
puolesta toteutettujen toimenpiteiden kokonaiskustannukset rahoitetaan100-prosenttisesti.
7. Tässä artiklassa tarkoitettuja tukitasoja sovelletaan ohjelmatyöhön
ja yhteisöaloitteisiin liittyviin teknisen avun toimenpiteisiin.
30 artikla
Tukikelpoisuus
1. Toimiin liittyvät menot oikeuttavat rahastojen tukeen vain, jos
kyseiset toimet sisältyvät asianomaiseen tukitoimeen.
2. Menoja ei voida pitää tukikelpoisina rahastojen tukeen, jos lopul-
linen edunsaaja on tosiasiallisesti maksanut ne ennen sitä päivää, jona
komissio on vastaanottanut tukipyynnön. Menojen tukikelpoisuuden
katsotaan alkavan kyseisestä päivästä.
Menojen tukikelpoisuuden päättymispäivä vahvistetaan rahastoista
myönnettävää tukea koskevassa päätöksessä. Siinä viitataan lopullisten
edunsaajien suorittamiin maksuihin. Komissio voi lykätä määräpäivääjäsenvaltion asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä 14 ja 15 artiklansäännöksiä noudattaen.
3. Tukikelpoisiin menoihin sovelletaan asiaan liittyviä kansallisia
sääntöjä, paitsi jos on tarpeen, että komissio vahvistaa menojen tukikel-poisuutta koskevat yhteiset säännöt 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujamenettelyjä noudattaen.
4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimi ei enää saa rahaston
tukea, jos kyseiseen toimeen kohdistuu viiden vuoden kuluessa siitä,kun toimivaltainen kansallinen viranomainen tai hallintoviranomainen
teki päätöksen myöntää rahastoista tukea sellaisia huomattavia
muutoksia:
a) jotka vaikuttavat sen luonteeseen tai täytäntöönpanoedellytyksiin tai
hyödyttävät aiheettomasti jotakin yritystä tai julkista yhteisöä, ja
b) jotka johtuvat perusrakenteen omistussuhteissa tapahtuvista muutok-
sista tai tuotantotoimen lakkauttamisesta tai sijainnin muuttumisesta.
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista tällaisista muutok-
sista. Mahdolliseen muutokseen sovelletaan 39 artiklan säännöksiä.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 33
▼B
▼B
II LUKU
VARAINHOITO
31 artikla
Maksusitoumukset
1. Yhteisön maksusitoumukset perustuvat päätökseen, jolla rahas-
tosta myönnetään rahoitustukea.
2. Vähintään kaksi vuotta kestäviä tukitoimia koskevat maksusitou-
mukset tehdään pääsääntöisesti vuosittain. Ensimmäinenmaksusitoumus tehdään, kun komissio tekee päätöksen tukitoimenhyväksymisestä. Tätä seuraavat maksusitoumukset tehdään kunakinvuonna pääsääntöisesti viimeistään 30 päivänä huhtikuuta.
Komissio vapauttaa viran puolesta sen osan maksusitoumuksesta, josta
ei ole suoritettu ennakkomaksua tai jonka osalta komissiolle ei oleesitetty 32 artiklan 3 kohdassa määriteltyä hyväksyttävää maksu-pyyntöä tai, tarvittaessa ja kyseeseen tulevien määrien osalta,
komission myöhemmän, toimenpiteen tai toimen hyväksymistä
koskevan päätöksen päivämäärää seuraavan toisen vuoden loppuunmennessä tai 37 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun loppukertomuksentoimittamista koskevan määräajan päättymiseen mennessä; rahastojenrahoitustukea kyseiselle tukitoimelle pienennetään vastaavalla määrällä.
Toisessa alakohdassa tarkoitettu määräaika, jonka kuluessa maksusi-
toumus voidaan viran puolesta vapauttaa, lakkaa kulumastamaksusitoumuksen siltä osalta, joka vastaa toimia, jotka vapauttamisa-jankohtana ovat oikeudellisen menettelyn tai lykkäystä aiheuttavan
hallinnollisen muutoksenhaun kohteena edellyttäen, että komissio on
vastaanottanut asianomaisen jäsenvaltion etukäteen antaman ilmoi-tuksen asiasta perusteluineen ja komissio on antanut asiastailmoituksen.
Komissio ilmoittaa joka tapauksessa hyvissä ajoin jäsenvaltiolle ja
maksuviranomaiselle aina, kun on riski, että toisessa alakohdassatarkoitettua viran puolesta tapahtuvaa vapauttamista sovellettaisiin.
Jos tämä asetus tulee voimaan vasta 1 päivän tammikuuta 2000 jälkeen,
toisessa alakohdassa tarkoitettua määräaikaa, jonka kuluessa maksusi-
toumus voidaan vapauttaa, pidennetään ensimmäisenmaksusitoumuksen osalta yhtä monella kuukaudella kuin mitä onkulunut 1 päivän tammikuuta 2000 ja 28 artiklassa tarkoitetun, rahastonrahoitusosuutta koskevan päätöksen tekemisen välisenä aikana.
3. Rahaston osuuden kokonaismäärää koskeva maksusitoumus
tehdään alle kaksi vuotta kestävien tukitoimien osalta, kun komissiotekee rahastoista myönnettävää tukea koskevan päätöksen.
32 artikla
Maksut
1. Komissio suorittaa rahastoista maksettavan rahoitustuen asiaa
koskevan maksusitoumuksen mukaisesti 9 artiklan o alakohdassamääritetylle maksuviranomaiselle.
Maksut on kirjattava aikaisimpaan 31 artiklan mukaisesti tehtyyn
avoimeen sitoumukseen.
Maksu voidaan suorittaa ennakkomaksuna, välimaksuna tai loppumak-
suna. Välimaksut ja loppumaksut liittyvät tosiasiallisesti suoritettuihin
maksuihin ja näiden on vastattava lopullisten edunsaajien suorittamia
maksuja, joiden tueksi on esitettävä maksukuitit tai vastaavalla tavallatodistusvoimaiset kirjanpitoasiakirjat.
Edellyttäen, että varoja on käytettävissä, komissio suorittaa välimaksut
määräajassa, joka on enintään kaksi kuukautta hyväksyttävän pyynnön
vastaanottamisesta, siten kuin 3 kohdassa esitetään.
Maksuviranomainen huolehtii siitä, että lopulliset edunsaajat saavat
rahastoista maksettavan osuuden mahdollisimman nopeasti ja kokonai-1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 34
▼B
suudessaan. Niihin ei saa kohdistua vähennyksiä, pidätyksiä tai lisäkus-
tannuksia, jotka vähentäisivät näitä määriä.
2. Komissio suorittaa ensimmäisen sitoumuksen yhteydessä maksu-
viranomaiselle ennakkomaksun. Ennakkomaksun suuruus on 7
prosenttia rahastojen rahoitustuesta kyseiselle tukitoimelle. Se voidaan
periaatteessa jakaa enintään kahdelle varainhoitovuodelle käytettävissäolevien budjettivarojen mukaan.
Tšekin tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin,
Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta ennakkomaksun suuruuson 16 prosenttia rahastojen rahoitustuesta kyseiselle tukitoimelle. Se
jaetaan kahdelle varainhoitovuodelle: 10 prosenttia ensimmäisenä
vuonna, 6 prosenttia seuraavana vuonna.
Tukitoimen koko keston ajan maksuviranomainen käyttää ennakko-
maksua maksaakseen yhteisön osuuden tähän tukitoimeen liittyvistämenoista.
Maksuviranomainen joutuu maksamaan ennakkomaksun takaisin
komissiolle osittain tai kokonaisuudessaan, riippuen edistymisestä tuki-toimen täytäntöönpanossa, jos maksatushakemusta ei ole lähetetty
komissiolle 18 kuukauden kuluessa siitä, kun päätös myöntää rahoitus-
tukea rahastosta tehtiin. Ennakkomaksuista mahdollisesti syntyväkorkotulo kohdennetaan maksuviranomaisen toimesta kyseiselle tukitoi-melle.
3. Komissio suorittaa välimaksuja korvatakseen rahastoista tosiasial-
lisesti suoritetut ja maksuviranomaisen todentamat menot. Kyseisetmaksut suoritetaan tukitoimikohtaisesti ja lasketaan ohjelma-asiakirjan
täydennyksen rahoitussuunnitelmassa olevien toimenpiteiden mukaan.
Niiden on täytettävä seuraavat ehdot:
a) komissiolle on esitetty ohjelma-asiakirjan täydennys, joka sisältää
18 artiklan 3 kohdassa säädetyt tiedot;
b) komissiolle on toimitettu viimeisin vuosittainen täytäntöönpanoker-
tomus, joka sisältää 37 artiklassa säädetyt tiedot;
c) komissiolle on toimitettu 42 artiklassa tarkoitettu tukitoimen väliar-
viointi;
d) hallintoviranomaisten ja seurantakomitean päätökset vastaavat
kyseisille toimintalinjoille rahastoista myönnetyn tuen koko-
naismäärää;
e) jäljempänä 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja suosituksia on
noudatettu asetetussa määräajassa tai jäsenvaltio on ilmoittanutperustelut sille, miksi toimenpiteitä ei ole toteutettu, kun suositustentarkoituksena on korjata sellaisia seuranta- tai hallintojärjestelmän
vakavia puutteita, jotka asettavat tukitoimen moitteettoman varain-
hoidon kyseenalaiseksi; on toteutettu 38 artiklan 4 kohdassatarkoitettuja oikaisutoimenpiteitä koskevat pyynnöt, jos maksatusha-kemus koskee tarkoitettua toimenpidettä tai tarkoitettujatoimenpiteitä;
f) kyseiseen maksatushakemukseen liittyvää toimenpidettä tai toimen-
piteitä koskevia maksuja ei ole keskeytetty 39 artiklan 3 kohdanensimmäisen alakohdan mukaisesti eikä komissio ole tehnytpäätöstä perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen jäsenyysvel-voitteiden noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn
aloittamisesta.
Komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle ja maksuviranomaiselle viipymättä,
jos jokin näistä ehdoista ei täyty eikä maksatushakemusta voida
hyväksyä, jolloin niiden on toteutettava tarvittavat toimet tilanteenoikaisemiseksi.
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että välimaksuja koskevat hakemukset
esitetään mahdollisuuksien mukaan komissiolle yhdessä erässä kolmestivuodessa ja että viimeinen maksatushakemus esitetään viimeistään 31päivänä lokakuuta.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 35
▼A1
▼B
▼B
Välimaksuja koskevissa hakemuksissa on eriteltävä kunkin toiminta-
linjan osalta siirtymäkauden tukea saavilla alueilla maksetut kulut.
Edellä 2 kohdassa ja tässä kohdassa tarkoitettu tukitoimeen kohdistuva
kokonaiskertymä saa olla enintään 95 prosenttia rahastoista tukitoimi-
kokonaisuudelle maksettavasta tuesta.
4. Tukitoimen loppumaksu suoritetaan, jos:
a) maksuviranomainen on esittänyt komissiolle lausuman tosiasialli-
sesti suoritetuista maksuista kuuden kuukauden kuluessa rahastoistamyönnettävää tukea koskevassa päätöksessä vahvistetustamääräpäivästä;
b) komissiolle on jätetty täytäntöönpanoa koskeva loppukertomus ja
komissio on hyväksynyt sen;
c) jäsenvaltio on lähettänyt komissiolle 38 artiklan 1 kohdan f alakoh-
dassa tarkoitetun lausuman.
5. Loppumaksua ei voida enää oikaista jäsenvaltion pyynnöstä, jos
maksuviranomainen ei ole esittänyt hakemusta komissiolle yhdeksänkuukauden kuluessa loppumaksun suorittamispäivästä.
6. Jäsenvaltiot nimeävät viranomaiset, jotka voivat antaa 3 ja 4
kohdassa tarkoitettuja todistuksia ja lausumia.
7. Jäsenvaltioiden on toimitettava viimeistään kunkin vuoden huhti-
kuun 30 päivänä komissiolle ajantasaistetut maksatushakemuksiakoskevat ennusteet kuluvalle ja seuraavalle varainhoitovuodelle.
8. Komissio vahvistaa asianmukaiset maksumenettelyt, jotka ovat
näiden säännösten tavoitteiden mukaisia, 22 artiklassa tarkoitettujeninnovatiivisten toimien ja 23 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden
osalta sekä ilmoittaa tästä 48—51 artiklassa tarkoitetuille komiteoille.
33 artikla
Euron käyttö
Komission päätösten, maksusitoumusten ja maksujen määrät ilmoite-
taan ja suoritetaan euroissa komission 53 artiklan 2 kohdassatarkoitettuja menettelyjä noudattaen vahvistamien yksityiskohtaistensääntöjen mukaisesti.
IV OSASTO
RAHASTOJEN TUKITOIMIEN TEHOKKUUS
I LUKU
SEURANTA
34 artikla
Hallintoviranomaisen hallintotoimet
1. Edellä 9 artiklan n alakohdassa tarkoitettu hallintoviranomainen
vastaa, tämän kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 3 kohdan sovelta-mista, hallinnon ja täytäntöönpanon tehokkuudesta jamoitteettomuudesta ja erityisesti seuraavista tehtävistä:
a) täytäntöönpanoa koskevien luotettavien rahoitus- ja tilastotietojen
keräämistä varten tarvittavan järjestelmän perustaminen 36 artik-
lassa tarkoitettujen seurantaindikaattorien määrittelemiseksi sekä 42ja 43 artiklassa tarkoitetun arvioinnin suorittamiseksi; näidentietojen välittäminen jäsenvaltioiden ja komission välillä sovittujajärjestelyjä noudattaen ja käyttäen mahdollisuuksien mukaan atk-järjestelmiä, jotka mahdollistavat tietojen vaihdon komission kanssa
18 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti;
b) mukauttaminen 3 kohdan mukaisesti ja ohjelma-asiakirjan täyden-
nyksen täytäntöönpano 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sanotunkuitenkaan rajoittamatta 35 artiklan soveltamista;1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 36
▼B
c) vuosittaisen täytäntöönpanokertomuksen laatiminen ja sen toimitta-
minen komissiolle, sen jälkeen kun seurantakomitea on senhyväksynyt;
d) 42 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin järjestäminen yhteistyössä
komission ja jäsenvaltion kanssa;
e) sen varmistaminen, että tukitoimen hallintoon ja täytäntöönpanoon
osallistuvat elimet käyttävät joko erillistä kirjanpitojärjestelmää tai
riittävää vakiomuotoista kirjanpitoa kaikista tukitoimeen liittyvistätapahtumista;
f) tukitoimen puitteissa rahoitettujen toimien moitteettomuuden
varmistaminen erityisesti tekemällä sisäisiä tarkastuksia moitteet-
toman varainhoidon periaatteiden noudattamisen varmistamiseksi
sekä 38 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisestihyväksyttyihin huomioihin ja oikaisutoimenpiteitä koskeviin pyyn-töihin tai tämän artiklan 2 kohdan nojalla esitettyihinmukauttamissuosituksiin vastaaminen kyseisten artiklojen
säännösten mukaisesti;
g) yhteisön muiden politiikkojen noudattamisen varmistaminen 12
artiklan mukaisesti; Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julk-
aistavissa ilmoituksissa yksilöidään julkisia hankintoja koskevienyhteisön sääntöjen mukaisesti sellaisten hankkeiden viitetiedot, joille
on haettu tukea rahastoista tai joiden osalta on tehty päätös tuen
myöntämisestä;
h) 46 artiklassa tarkoitettujen tiedottamista ja julkisuutta koskevien
velvoitteiden noudattaminen.
Tehtäviään hoitaessaan hallintoviranomainen toimii täysin asiano-
maisen jäsenvaltion institutionaalisten, oikeudellisten ja taloudellisten
järjestelmien mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän
asetuksen säännösten soveltamista.
2. Komissio ja hallintoviranomainen tarkastelevat kerran vuodessa
37 artiklassa tarkoitetun täytäntöönpanokertomuksen esittämisen yhtey-dessä edellisen vuoden pääasiallisia tuloksia asianomaisen jäsenvaltionja hallintoviranomaisen kanssa tehdyllä sopimuksella määriteltäviäyksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen.
Komissio voi tehdä tämän tarkastelun perusteella jäsenvaltiolle ja
hallintoviranomaiselle osoitettuja huomautuksia. Jäsenvaltio ilmoittaa
komissiolle huomautusten perusteella toteutetuista toimista. Joskomissio asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa katsoo, että toteu-tetut toimet eivät ole riittäviä, se voi osoittaa jäsenvaltiolle taihallintoviranomaiselle suosituksia tarkistuksiksi, joilla pyritään paranta-maan tukitoimen seuranta- tai hallintojärjestelyjen tehokkuutta, sekä
tällaisten suositusten perustelut. Saatuaan tällaisia suosituksia hallinto-
viranomaisen on osoitettava, mihin toimiin se on ryhtynyt seuranta- taihallintojärjestelyjen parantamiseksi, tai selvitettävä, miksi se ei oleryhtynyt toimiin.
3. Hallintoviranomainen tarkistaa seurantakomitean pyynnöstä tai
omasta aloitteestaan ohjelma-asiakirjan täydennystä muuttamatta
kuitenkaan kyseiselle toimintalinjalle tulevan rahaston osuuden koko-
naismäärää tai sen erityistavoitteita. Saatuaan seurantakomiteanhyväksynnän sen on ilmoitettava kyseisestä tarkistuksesta komissiollekuukauden kuluessa.
Komissio päättää yhteisymmärryksessä asianomaisen jäsenvaltion
kanssa rahastojen rahotustukea koskevan päätöksen osiin tehtävistämahdollisista muutoksista neljän kuukauden kuluessa siitä, kun seuran-
takomitea on antanut hyväksymisensä.
35 artikla
Seurantakomiteat
1. Jokaista yhteisön tukikehystä tai yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa ja
toimenpideohjelmaa valvoo seurantakomitea.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 37
▼B
Jäsenvaltiot perustavat seurantakomiteat kumppaneita kuultuaan yhtei-
symmärryksessä hallintoviranomaisen kanssa. Kumppaneiden onhuolehdittava miesten ja naisten tasapuolisesta osallistumisesta.
Seurantakomiteat on perustettava kolmen kuukauden kuluessa rahas-
tojen rahoitustukea koskevasta päätöksestä. Seurantakomiteat kuuluvat
jäsenvaltion toimivaltaan, oikeudellinen toimivalta mukaan lukien.
2. Komission edustaja ja tarvittaessa Euroopan investointipankin
edustaja osallistuvat komiteoiden työhön neuvoa-antavina jäseninä.
Seurantakomitea laatii oman työjärjestyksensä noudattaen asianomaisen
jäsenvaltion institutionaalisia, oikeudellisia ja taloudellisia puitteita jasopii siitä hallintoviranomaisen kanssa.
Seurantakomitean puheenjohtajana toimii pääsääntöisesti jäsenvaltion
tai hallintoviranomaisen edustaja.
3. Seurantakomitea huolehtii tukitoimen täytäntöönpanon tehokkuu-
desta ja laadusta. Tätä varten se:
a) vahvistaa 15 artiklan mukaisesti ohjelma-asiakirjan täydennyksen tai
mukauttaa sitä, mukaan lukien tukitoimien seurannassa käytettävätfyysiset ja taloudelliset indikaattorit. Sen hyväksyntä on saatavaennen mukautuksen tekemistä;
b) tutkii kuuden kuukauden kuluessa tukitoimen hyväksymisestä
kunkin toimenpiteen osana rahoitettavien toimien valintaperusteetja hyväksyy ne;
c) arvioi säännöllisesti tukitoimen erityistavoitteiden saavuttamisessa
tapahtunutta edistystä;
d) tarkastelee täytäntöönpanon tuloksia, erityisesti eri toimenpiteille
asetettujen tavoitteiden toteutumista sekä 42 artiklassa tarkoitettuaväliarviointia;
e) tarkastelee vuosittaisia ja lopullisia täytäntöönpanokertomuksia ja
hyväksyy ne ennen niiden toimittamista komissiolle;
f) tutkii kaikki ehdotukset rahastojen tukea koskevan komission
päätöksen sisällön muuttamiseksi ja hyväksyy ne;
g) voi milloin hyvänsä ehdottaa hallintoviranomaiselle tukitoimen
mukauttamista tai tarkistamista, jos tällä edistetään 1 artiklassa
tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista tai parannetaan tukitoimen
hallinnointia, varainhoito mukaan lukien. Kaikki tukitoimiakoskevat mukautukset on tehtävä 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
36 artikla
Seurantaindikaattorit
1. Hallintoviranomainen ja seurantakomitea toteuttavat seurannan
toimintaohjelmassa, yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa tai ohjelma-asia-
kirjan täydennyksessä määriteltyjä fyysisiä ja taloudellisiaindikaattoreita käyttäen. Kyseisten indikaattorien laadinnassa olisi otet-tava huomioon komission julkaisemat ohjeelliset menettelytapaohjeet jaesimerkkiluettelo indikaattoreista sekä komission tämän asetuksen
tultua voimaan tekemä ehdotus tukitoimien alojen luokittelusta. Nämä
indikaattorit liittyvät kyseisen tukitoimen erityisluonteeseen, sen tavoit-teisiin sekä jäsenvaltion ja tarvittaessa sen alueiden sosioekonomiseen,rakenteelliseen ja ympäristön tilanteeseen, ja niissä otetaan tarvittaessahuomioon siirtymäkauden tukea saavien alueiden olemassaolo. Näihinindikaattoreihin kuuluvat erityisesti 44 artiklassa tarkoitetun varauksen
jakoa koskevat indikaattorit.
2. Näiden indikaattoreiden on täsmennettävä kyseisten tukitoimien
osalta:
a) toimenpiteiden ja toimintalinjojen erityistavoitteet määrinä silloin,
kun määrinä ilmoittaminen on mahdollista, ja niiden keskinäinen
yhdenmukaisuus;
b) tukitoimen toteutuminen fyysisinä aikaansaannoksina, tuloksina ja,
heti kun se on mahdollista, vaikutuksina soveltuvalla tasolla(toimintalinja tai toimenpide);1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 38
▼B
c) rahoitussuunnitelman toteutumisaste.
Tilastot jaotellaan sukupuolen ja edunsaajina olevien yritysten koon
mukaan, jos se on tukitoimen luonteen kannalta mahdollista.
3. Taloudelliset ja toteutumista koskevat indikaattorit on laadittava
siten, että 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut tiedot voidaanesittää erikseen suurhankkeiden osalta.
37 artikla
Vuosittaiset ja lopulliset täytäntöönpanokertomukset
1. Hallintoviranomaisen on toimitettava komissiolle 34 artiklan 1
kohdan c alakohdassa määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukai-sesti kunkin täytäntöönpanoa koskevan täyden kalenterivuodenpäättymistä seuraavien kuuden kuukauden aikana monivuotisen tuki-
toimen täytäntöönpanoa koskeva kertomus. Loppukertomus on
toimitettava komissiolle viimeistään kuuden kuukauden kuluessamenojen tukikelpoisuuden päättymispäivästä.
Alle kaksi vuotta kestävistä tukitoimista hallintoviranomainen toimittaa
vain loppukertomuksen. Se on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa
viimeisestä maksuviranomaisen suorittamasta maksusta.
Seurantakomitea tarkastelee kyseistä kertomusta ja hyväksyy sen ennen
kuin se toimitetaan komissiolle.
Saatuaan vuosittaisen täytäntöönpanokertomuksen komissio ilmoittaa
perustellun lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa, jos kertomusta ei
pidetä tyydyttävänä; muussa tapauksessa kertomus katsotaan hyväksy-tyksi. Loppukertomuksen osalta komissio antaa vastauksensa viidenkuukauden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut kertomuksen.
2. Kaikissa vuosittaisissa ja lopullisissa täytäntöönpanokertomuk-
sissa on oltava seuraavat tiedot:
a) kaikki tukitoimen täytäntöönpanon kannalta olennaiset yleisten edel-
lytysten muutokset, erityisesti merkittävimmät sosioekonomisetkehityssuunnat, kansallisten, alueellisten tai alakohtaisten politiik-kojen ja 9 artiklan c alakohdassa tarkoitetun viitekehyksen
muutokset sekä tarvittaessa niiden vaikutukset eri rahastojen tukitoi-
mien väliseen tai tällaisten tukitoimien ja muiden rahoitusvälineidentukitoimien keskinäiseen yhdenmukaisuuteen;
b) toimintalinjojen ja toimenpiteiden toteutumisaste kunkin rahaston
osalta niiden erityistavoitteisiin nähden esittämällä 36 artiklassatarkoitetut fyysiset sekä tuloksia ja vaikutuksia koskevat indikaat-torit määrinä kulloinkin soveltuvalla tasolla (toimintalinja taitoimenpide), jos määrinä ilmaiseminen on mahdollista;
c) tukitoimen rahoituksen toteutuminen, jonka yhteydessä esitetään
kunkin toimenpiteen osalta yhteenveto kaikista maksuviranomaisentosiasiallisesti suorittamista maksuista sekä yhteenveto kaikista
komissiolta saaduista maksuista ja ilmoitetaan määrällisesti 36
artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut taloudelliset indikaat-torit; siirtymäkauden tukea saavien alueiden osalta rahoituksentoteutuminen esitetään kunkin toimintalinjan osalta erikseen;EMOTR:n tukiosaston rahoituksen toteutuminen 17 päivänä touko-kuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 1257/1999 31 artiklassa
tarkoitettujen toimenpiteiden osalta esitetään osana rahoituksen
kokonaistoteutusta;
d) hallintoviranomaisen ja seurantakomitean täytäntöönpanon laadun ja
tehokkuuden varmistamiseksi toteuttamat toimet, erityisesti:
i) seurantaan, varainhoidon valvontaan ja arviointiin liittyvät
toimet tietojenkeruumenetelmät mukaan lukien;
ii) yhteenveto kaikista tukitoimen hallinnointiin liittyvistä merkittä-
vistä ongelmista ja mahdollisesti toteutetuista toimenpiteistämukaan lukien vastaukset 34 artiklan 2 kohdan mukaisestiannettuihin mukauttamissuosituksiin ja 38 artiklan 4 kohdanmukaisesti esitettyihin oikaisutoimenpiteitä koskeviin pyyn-töihin;1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 39
▼B
iii) teknisen avun käyttö;
iv) toimenpiteet, jotka on toteutettu julkisuuden takaamiseksi tuki-
toimelle 46 artiklan mukaisesti;
e) toimenpiteet, jotka on toteutettu yhteensopivuuden varmistamiseksi
12 artiklassa tarkoitettuihin yhteisön muihin politiikkoihin nähden
sekä 17 artiklan 1 kohdassa ja 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetunyhteisön rakennetuen yhteensovittamiseksi kokonaisuudessaan;
f) tarvittaessa erillinen osio suurhankkeiden ja yleiskattavien tukien
edistymisestä ja rahoituksesta.
II LUKU
VARAINHOIDON VALVONTA
38 artikla
Yleiset säännökset
1. Tukitoimien varainhoidon valvonnasta vastaavat ensisijaisesti
jäsenvaltiot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission vastuuta Eu-roopan yhteisöjen yleisen talousarvion toteuttamisesta. Tätä vartenjäsenvaltioiden on toteutettava muun muassa seuraavat toimenpiteet:
a) on tarkastettava, että hallinto- ja valvontajärjestelmät on otettu
käyttöön ja pantu täytäntöön tavalla, jolla varmistetaan yhteisön
varojen tehokas ja moitteeton käyttö;
b) on toimitettava komissiolle näiden järjestelmien kuvaus;
c) on varmistettava, että tukitoimien hallinnassa noudatetaan sovellet-
tavaa yhteisön sääntelyä ja että niiden käyttöön saatetut varat
käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti;
d) on todistettava, että komissiolle esitetyt ilmoitukset menoista ovat
asianmukaisia, ja huolehdittava, että ne on laadittu todennettavissaoleviin tositteisiin perustuvan kirjanpitojärjestelmän mukaan;
e) on ehkäistävä, tutkittava ja oikaistava väärinkäytökset ja ilmoitet-
tava niistä voimassa olevan sääntelyn mukaisesti komissiolle sekätiedotettava komissiolle hallinnollisten ja oikeudellisten toimenpi-teiden edistymisestä;
f) on esitettävä komissiolle kunkin tukitoimen päättyessä lausuma,
jonka on laatinut nimetystä hallintoviranomaisesta riippumattomassatehtävässä oleva henkilö tai yksikkö. Ilmoituksessa esitetään yhteen-veto edellisinä vuosina suoritettujen tarkastusten perusteellatehdyistä päätelmistä ja annetaan arvio loppuerän maksatushake-
muksen pätevyydestä sekä lopullisista kuluista annetun todistuksen
kattamien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Jäsenvaltiotvoivat liittää kyseiseen todistukseen oman lausuntonsa, jos nekatsovat sen tarpeelliseksi;
g) on tehtävä yhteistyötä komission kanssa sen varmistamiseksi, että
yhteisön varoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden
mukaisesti;
h) on perittävä takaisin varat, jotka on menetetty todetun väärin-
käytöksen vuoksi, ja perittävä tarvittaessa viivästyskorkoa.
2. Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion toteuttamisesta vastaava
komissio varmistaa, että jäsenvaltioissa on yhteisön varojen tehokkaan
ja asianmukaisen käytön varmistavat hallinto- ja valvontajärjestelmät,
jotka toimivat moitteettomasti.
Tätä varten komission virkamiehet tai muut sen palveluksessa olevat
voivat vähintään yhden työpäivän varoitusajalla jäsenvaltion kanssa 3kohdassa tarkoitetun yhteistyön puitteissa sovittujen järjestelyjenmukaisesti, esimerkiksi pistokokein, valvoa paikalla rahastoista rahoi-tettuja toimia sekä hallinto- ja valvontajärjestelmiä, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden kansallisten lakien, asetusten
ja hallinnollisten määräysten mukaisesti suorittamia tarkastuksia.Komissio ilmoittaa valvonnasta asianomaiselle jäsenvaltiolle kaikentarpeellisen avun saamiseksi. Jäsenvaltion virkamiehet tai muut senpalveluksessa olevat voivat osallistua näihin tarkastuksiin.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 40
▼B
Komissio voi pyytää asianomaista jäsenvaltiota suorittamaan tarkas-
tuksen paikalla tarkastaakseen yhden tai useamman toimenasianmukaisuuden. Komission virkamiehet tai muut sen palveluksessa
olevat voivat osallistua tarkastuksiin.
3. Komissio ja jäsenvaltiot tekevät kahdenvälisten hallintojärjeste-
lyjen pohjalta yhteistyötä sovittaakseen yhteen suunnitelmat,valvontamenetelmät ja tarkastusten toteuttamisen, jotta tehdyistä tarkas-tuksista olisi mahdollisimman suuri hyöty. Jäsenvaltio ja komissiotoimittavat toisilleen tehtyjen tarkastusten tulokset välittömästi.
Vähintään kerran vuodessa ja ainakin ennen 34 artiklan 2 kohdassa
säädettyä vuositarkastusta tarkastellaan ja arvioidaan seuraavia seik-
koja:
a) jäsenvaltion ja komission suorittamien tarkastusten tulokset;
b) muiden kansallisten tai yhteisön valvonnasta vastaavien elinten tai
toimielinten mahdolliset huomautukset;
c) todettujen väärinkäytösten taloudelliset vaikutukset, jo toteutetut tai
vielä tarpeelliset toimenpiteet niiden oikaisemiseksi ja tarvittaessa
muutokset hallinto- ja valvontajärjestelmiin.
4. Tarkastelun ja arvioinnin pohjalta komissio voi tehdä huomau-
tuksia erityisesti todettujen väärinkäytösten taloudellisistavaikutuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteitä, jotkajäsenvaltion on viipymättä toteutettava tämän artiklan ja 39 artiklan
mukaisesti. Huomautukset osoitetaan kunkin tukitoimen kohteena
olevalle jäsenvaltiolle ja kyseisen tukitoimen hallintoviranomaisille.Huomautuksiin liitetään tarvittaessa pyynnöt oikaisutoimenpiteistä,joiden tarkoituksena on oikaista todetut hallinnon puutteet ja havaitut,vielä oikaisemattomat väärinkäytökset. Jäsenvaltiolle annetaan mahdol-lisuus kommentoida huomautuksia.
Jos komissio jäsenvaltion kommentit saatuaan tai jos kommentteja ei
ole annettu, vahvistaa päätelmänsä, asianomaisen jäsenvaltion on asete-
tussa määräajassa toteutettava komission pyyntöjen perusteellatarpeelliset toimenpiteet sekä tiedotettava komissiolle toimistaan.
5. Komissio voi asianmukaisen ja perustellun tarkastuksen jälkeen
keskeyttää välimaksun maksatuksen osittain tai kokonaisuudessaan, josse katsoo, että kyseisiin menoihin liittyy merkittävä väärinkäytös, jotaei ole oikaistu, ja että välittömät toimet ovat tarpeen, sanotun kuiten-
kaan rajoittamatta tämän artiklan soveltamista. Komissio ilmoittaa
asianomaiselle jäsenvaltiolle toteutetuista toimenpiteistä ja niidenperusteluista. Jos viiden kuukauden kuluttua keskeytyksen syyt ovatedelleen olemassa tai jos asianomainen jäsenvaltio ei ole ilmoittanutkomissiolle merkittävän väärinkäytöksen oikaisemiseksi toteutetuistatoimenpiteistä, sovelletaan 39 artiklaa.
6. Jollei kahdenvälisissä hallintojärjestelyissä toisin päätetä,
vastuussa olevien viranomaisten on kolmen vuoden ajan komission
suorittamasta loppuerän maksusta säilytettävä komission saatavillakaikki kyseisen tukitoimen kustannuksiin ja valvontaan liittyvät asia-kirjat (joko alkuperäiset tai yleisesti hyväksyttyjä tietojärjestelmiäkäyttäen oikeaksi todistetut jäljennökset). Kyseisen määräajan laske-
minen keskeytyy oikeuskäsittelyn ajaksi tai komission perustellusta
pyynnöstä.
39 artikla
Varainhoitoa koskevat oikaisut
1. Jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu väärinkäytösten tutkimisesta
ja toimista silloin kun havaitaan tukitoimen luonteeseen tai täytäntöön-
panon tai valvonnan edellytyksiin vaikuttavia merkittäviä muutoksia,sekä tarpeellisten varainhoitoa koskevien oikaisujen tekemisestä.
Jäsenvaltion on tehtävä varainhoitoa koskevat oikaisut, jotka liittyvät
yksittäiseen tai järjestelmälliseen väärinkäytökseen. Jäsenvaltion teke-miin oikaisuihin sisältyy yhteisön tuen peruuttaminen kokonaan taiosittain. Jäsenvaltio voi käyttää näin vapautuneet yhteisön varat uudel-1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 41
▼B
leen kyseiseen tukitoimeen 53 artiklan 2 kohdan nojalla määriteltäviä
yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen.
2. Jos tarvittavien tarkistusten jälkeen komissiolla on perusteltua
aihetta päätellä, että
a) jäsenvaltio ei ole täyttänyt sille 1 kohdan mukaan kuuluvia velvoit-
teita; tai
b) tukitoimen osa tai tukitoimi kokonaisuudessaan ei oikeuta rahaston
tukeen osittain tai kokonaisuudessaan; tai
c) hallinto- tai valvontajärjestelmissä on merkittäviä puutteita, jotka
saattavat johtaa järjestelmällisiin väärinkäytöksiin,
komissio keskeyttää kyseiset välimaksut ja esittää jäsenvaltiolle perus-
tellun pyynnön, että se toimittaa huomautukset ja tarvittaessa toteuttaaoikaisut määräajassa.
Jos jäsenvaltio ei hyväksy komission huomioita, komissio kutsuu jäsen-
valtion tapaamiseen, jossa molemmat osapuolet pyrkivätkumppanuuteen perustuvan yhteistyön avulla pääsemään sopimukseenhuomautuksista ja niistä tehtävistä päätelmistä.
3. Jos sopimukseen ei ole päästy ja jos jäsenvaltio ei ole tehnyt
oikaisuja komission asettamassa määräajassa, komissio voi, ottaen
huomioon jäsenvaltion esittämät kommentit, päättää kolmen kuukaudenkuluessa:
a) vähentää 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ennakkomaksua; tai
b) tehdä vaadittavat varainhoitoa koskevat oikaisut peruuttamalla
kyseiselle tukitoimelle tulevan rahaston osuuden kokonaisuudessaantai osittain.
Vahvistaessaan oikaisun määrän komissio ottaa huomioon suhteelli-
suusperiaatteen mukaisesti väärinkäytöksen tai muutoksen luonteen
sekä jäsenvaltioiden hallinto- tai valvontajärjestelmissä havaittujenpuutteiden laajuuden ja taloudelliset vaikutukset.
Jos päätöstä a tai b alakohdan mukaisista toimista ei ole tehty, välimak-
sujen maksatuksen keskeyttäminen lakkaa välittömästi.
4. Aiheettomasti maksetut ja palautettavat määrät on viivästyskor-
koineen maksettava takaisin komissiolle.
5. Tätä artiklaa sovelletaan sanotun kuitenkaan rajoittamatta 32
artiklan soveltamista.
III LUKU
ARVIOINTI
40 artikla
Yleiset säännökset
1. Rakenteellisten tukitoimien tehokkuuden arvioimiseksi huolehdi-
taan yhteisön toiminnan ennakko-, väli- ja jälkiarvioinnista, jottavoitaisiin selvittää toiminnan vaikutus suhteessa 1 artiklassa tarkoitet-
tuihin tavoitteisiin sekä analysoida yhteisön toiminnan vaikutuksia
erityisiin rakenteellisiin ongelmiin.
2. Rahastojen toimien tehokkuutta mitataan seuraavilla perusteilla:
a) niiden kokonaisvaikutus perustamissopimuksen 158 artiklassa
tarkoitettuihin tavoitteisiin ja erityisesti yhteisön taloudellisen ja
sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen;
b) suunnitelmissa esitettyjen tärkeimpien toimien ja kussakin yhteisön
tukikehyksessä sekä kussakin eri tukitoimessa tarkoitettujen toimin-
talinjojen vaikutus.
3. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja komissio hankkivat
itselleen aiheelliset keinot ja kokoavat tarvittavat tiedot sen varmistami-seksi, että arviointi voidaan tehdä mahdollisimman tehokkaasti.Arvioinnissa käytetään tässä yhteydessä seurantajärjestelmän kautta1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 42
▼B
saatavia tietoja, joita voidaan tarvittaessa täydentää keräämällä tietoja,
jotka lisäävät arvioinnin täsmällisyyttä.
Jäsenvaltioiden tai komission aloitteesta voidaan, sen jälkeen kun
asiasta on tiedotettu kyseiselle jäsenvaltiolle, toteuttaa täydentävä ja
tarvittaessa aihekohtainen arviointi sellaisten kokemusten erittelemi-
seksi, joita voidaan hyödyntää muualla.
4. Arvioinnin tulokset ovat pyynnöstä yleisön saatavilla. Jäljempänä
42 artiklassa säädetyn arvioinnin tulosten saamiseksi tarvitaan kunkinjäsenvaltion institutionaalisista säännöksistä riippuen seurantakomiteansuostumus.
5. Arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään
yhteisön tukikehysten ja tukitoimien puitteissa.
41 artikla
Ennakkoarviointi
1. Ennakkoarviointi on perustana suunnitelmien, tukitoimien ja
ohjelma-asiakirjan täydennyksen valmistelulle, ja se on osa niitä.
Ennakkoarvioinnista ovat vastuussa ne toimivaltaiset viranomaiset,
jotka valmistelevat suunnitelmat, tukitoimet ja ohjelma-asiakirjan
täydennyksen.
2. Suunnitelmien ja tukitoimien valmistelua varten ennakkoarviointi
sisältää arvion kyseisen jäsenvaltion, alueen tai alan vahvuuksista, heik-kouksista ja mahdollisuuksista. Siinä arvioidaan 40 artiklan 2 kohdan aalakohdassa lueteltujen perusteiden pohjalta valitun strategian ja asetet-tujen tavoitteiden yhdenmukaisuutta kyseisen alueen ominaispiirteidenkanssa, mukaan lukien tämän väestökehitys, sekä suunniteltujen
tärkeimpien toimien ennakoitua vaikutusta esittämällä mahdollisuuk-
sien mukaan määrällisesti niiden erityistavoitteet suhteessalähtötilanteeseen.
Ennakkoarvioinnissa otetaan huomioon erityisesti kilpailukyky- ja
innovaatiotilanne pienissä ja keskisuurissa yrityksissä sekä työllisyydenja työmarkkinoiden tilanne ottaen huomioon Euroopan työllisyysstra-
tegia, ympäristö sekä miesten ja naisten välinen tasa-arvo, ja se
sisältää erityisesti:
a) ennakkoarvioinnin sosioekonomisesta tilanteesta ja pääasiassa
työmarkkinoilla, mukaan lukien alueet, joilla on erityisiä työllisyy-songelmia, vallitsevista suuntauksista ja inhimillisten voimavarojenkehittämisen kokonaisstrategiasta sekä siitä, miten tämä strategialiittyy kansallisissa strategioissa esitettyyn kansalliseen työllisyys-
strategiaan;
b) ennakkoarvioinnin kyseisen alueen ympäristön tilasta, erityisesti
siltä osin kuin kyseessä ovat ympäristöalat, joihin tukitoimienvoidaan ennustaa vaikuttavan tuntuvasti; määräykset siitä, mitenympäristönäkökulma voidaan sisällyttää tukitoimeen ja varmistaa
tämän yhdenmukaisuus kansallisella, alueellisella ja paikallisella
tasolla asetettujen lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteiden kanssa(esim. ympäristönhoitosuunnitelmat); määräykset, joiden tarkoituk-sena on varmistaa yhteisön ympäristöalan sääntelyn noudattaminen.Ennakkoarvioinnissa annetaan määrinä ilmaistu kuvaus ympäristön
nykytilasta, jos tämä on mahdollista, sekä arvio strategian ja tukitoi-
mien ennakoiduista vaikutuksista ympäristön tilaan;
c) ennakkoarvioinnin miesten ja naisten välisestä tasa-arvosta miesten
ja naisten työmarkkinamahdollisuuksien ja heidän työssä saamansakohtelun kannalta, mukaan lukien kunkin ryhmän erityisrajoitteet;
strategian ja tukitoimien ennakoitujen vaikutusten arvioinnin, erityi-
sesti naisten ja miesten työmarkkinoille sijoittumisen, koulutuksenja ammatillisen koulutuksen, naisten yrittäjyyden sekä perhe- jatyöelämän yhteensovittamisen kannalta.
Ennakkoarvoinnin yhteydessä tarkastetaan annettujen täytäntöönpanoa
ja seurantaa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen asianmukaisuussekä johdonmukaisuus yhteisön politiikkoihin nähden sekä 10 artiklan1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 43
▼B
3 kohdassa tarkoitettujen ohjeellisten suuntaviivojen huomioon otta-
minen.
Ennakkoarvioinnissa otetaan huomioon edellisten ohjelmakausien
arvioinneista saadut tulokset.
3. Ohjelma-asiakirjan täydennykseen sisältyvien toimenpiteiden
arvioinnin tarkoituksena on osoittaa niiden yhdenmukaisuus vastaavientoimintalinjojen tavoitteiden kanssa ja esittää määrinä niiden erityista-voitteet, jos määrinä esittäminen on mahdollista, ja sen jälkeen 35
artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti tarkistaa valintaperusteiden
asianmukaisuus.
42 artikla
Väliarviointi
1. Väliarvioinnissa tarkastellaan ennakkoarviointi huomioon ottaen
tukitoimien ensimmäisiä tuloksia, niiden merkitsevyyttä ja tavoitteiden
toteutumista. Siinä arvioidaan myös määrärahojen käyttöä sekä seur-
annan ja täytäntöönpanon toteutumista.
2. Väliarvioinnin suorittamisesta vastaa hallintoviranomainen yhteis-
työssä komission ja kyseisen jäsenvaltion kanssa. Se tehdään kustakinyhteisön tukikehyksestä ja tukitoimesta. Sen tekee riippumaton arvioit-sija, ja se saatetaan yhteisön tukikehyksen tai tukitoimen
seurantakomitean käsittelyyn 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja toimi-
tetaan sen jälkeen komissiolle 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuatarkastelua varten yleensä kolmen vuoden kuluttua siitä, kun yhteisöntukikehys tai tukitoimi on hyväksytty, viimeistään 3 päivänä joulukuuta2003.
3. Komissio tarkastelee arvioinnin merkitsevyyttä ja laatua komis-
sion ja jäsenvaltioiden yhdessä etukäteen määrittelemin perusteintukitoimen tarkistamiseksi ja 44 artiklassa tarkoitetun varauksen jaka-miseksi.
4. Väliarvioinnin jälkeen kustakin yhteisön tukikehyksestä ja tukitoi-
mesta tehdään ajantasaistettu väliarviointi. Se on saatava päätökseen
myöhempien tukitoimien valmistelemiseksi viimeistään 31 päivänä
joulukuuta 2005.
43 artikla
Jälkiarviointi
1. Jälkiarvioinnin tarkoituksena on selvittää jo käytettävissä olevat
arvioinnin tulokset huomioon ottaen varojen käyttöä, tukitoimien
tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja niiden vaikutuksia sekä tehdä
päätelmiä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevaa poli-tiikkaa varten. Jälkiarvioinnissa käsitellään täytäntöönpanononnistumista tai epäonnistumista sekä toteutusta ja tuloksia, mukaanlukien näiden pysyvyys.
2. Komissio vastaan jälkiarvioinnista yhteistyössä kyseisen jäsenval-
tion ja hallintoviranomaisen kanssa. Jälkiarviointi kattaa tukitoimet, ja
sen tekee riippumaton arvioitsija. Jälkiarvioinnin on oltava valmisviimeistään kolmen vuoden kuluttua ohjelmakauden päättymisestä.
IV LUKU
SUORITUSVARAUS
44 artikla
Suoritusvarauksen jakaminen
1. Kukin jäsenvaltio arvioi läheisessä yhteistyössä komission kanssa
jokaisen tavoitteen osalta 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä kaik-kien toimenpideohjelmiensa tai yhtenäisten ohjelma-asiakirjojensasuoritustason käyttäen rajallista määrää seurantaindikaattoreita, joillamitataan tehokkuutta, hallintoa ja rahoituksen toteutumista sekäpuolivälin tuloksia suhteessa niiden erityisiin lähtötason tavoitteisiin.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 44
▼B
Jäsenvaltio määrittelee nämä indikaattorit läheisessä yhteistyössä
komission kanssa ja ottaa siinä huomioon komission ehdottamanohjeellisen indikaattoriluettelon kokonaan tai osittain, ja ne esitetään
määrinä olemassa olevissa vuosittaisissa eri täytäntöönpanokertomuk-
sissa ja väliarviointia koskevassa kertomuksessa. Jäsenvaltiot ovatvastuussa näiden indikaattoreiden soveltamisesta.
2. Komissio myöntää jokaisen tavoitteen osalta läheisessä yhteis-
työssä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa jakson puolivälissä javiimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2004 kultakin jäsenvaltiolta, ottaen
huomioon sen institutionaaliset erityispiirteet ja kultakin osin sovellet-
tavan ohjelmatyön, saamansa ehdotuksen pohjalta 7 artiklan 5 kohdassatarkoitetut maksusitoumusmäärärahat suorituskykyisinä pidetyilletoimenpideohjelmille tai yhtenäisille ohjelma-asiakirjoille tai niidentoiminta-aloille. Toimenpideohjelmia tai yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja
mukautetaan 14 ja 15 artiklan mukaisesti.
V OSASTO
KERTOMUKSET JA JULKISUUS
45 artikla
Kertomukset
1. Komissio esittää perustamissopimuksen 159 artiklan mukaisesti
Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekäalueiden komitealle kolmen vuoden välein kertomuksen, joka koskeetaloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamisessa saavu-tettua edistystä ja rahastojen, koheesiorahaston, Euroopan
investointipankin ja muiden rahoitusvälineiden osuutta tässä. Kerto-
muksessa on oltava erityisesti:
a) yhteenveto taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteutu-
misessa tapahtuneesta edistyksestä, mukaan lukien alueidensosioekonominen asema ja sen kehittyminen sekä analyysi suorieninvestointien virrasta ja niiden vaikutuksista yhteisön työllisyystilan-
teeseen;
b) yhteenveto rahastojen, koheesiorahaston, Euroopan investointi-
pankin ja muiden rahoitusvälineiden osuudesta sekä muidenyhteisön ja kansallisten politiikkojen vaikutuksesta prosessin toteu-
tuksessa;
c) mahdolliset ehdotukset yhteisön toimiksi ja politiikoiksi, jotka ovat
tarpeen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittami-seksi.
2. Komissio esittää ennen kunkin vuoden marraskuun 1 päivää Eu-
roopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä
alueiden komitealle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta edel-lisen vuoden aikana. Kertomuksessa on oltava erityisesti:
a) yhteenveto kunkin rahaston toiminnasta, sen talousarviovarojen
käytöstä ja tukitoimien keskittämisestä sekä muiden, komissiontoimivaltaan kuuluvien rahoitusvälineiden käytöstä ja näiden varojenkeskittämisestä; tämä yhteenveto sisältää:
— jäsenvaltiokohtaisen vuosittaisen jaottelun kunkin rahaston
maksusitoumuksista ja sen maksamista määrärahoista mukaanlukien yhteisöaloitteet,
— vuosittainen arviointi innovatiivisista toimista ja teknisestä
avusta;
b) yhteenveto rahastojen tukitoimien yhteensovittamisesta keskenään
sekä Euroopan investointipankin ja muiden rahoitusvälineidenavulla rahoitettujen tukitoimien kanssa;
c) heti kun nämä ovat saatavissa, tulokset 42 ja 43 artiklassa tarkoite-
tuista arvioinneista mukaan lukien tukitoimien mukauttamista
koskevat tiedot sekä arvio siitä, ovatko rahastotoimet 12 artiklassatarkoitettujen yhteisön politiikkojen mukaisia;
d) luettelo rahastojen tukea saaneista suurhankkeista;1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 45
▼B
e) komission 38 artiklan 2 kohdan mukaisesti toteuttamien tarkastusten
tulokset ja näistä tarkastuksista tehdyt päätelmät mukaan lukientodettujen väärinkäytösten määrä ja rahamäärät, joista niissä on
kyse, sekä 39 artiklan 2 kohdan mukaisesti toteutetut rahoitusoi-
kaisut;
f) tiedot 48—51 artiklan mukaisesti annetuista komiteoiden lausun-
noista.
46 artikla
Tiedottaminen ja julkisuus
1. Edellä 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kuulemisen toteuttami-
seksi jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että suunnitelmat saavatjulkisuutta.
2. Hallintoviranomaisen on, tämän kuitenkaan rajoittamatta 23
artiklan 1 kohdan soveltamista, huolehdittava, että tukitoimi saa julki-
suutta ja annettava tietoja erityisesti:
a) mahdollisille lopullisille edunsaajille, ammattialojen järjestöille,
talous- ja työmarkkinaosapuolille, miesten ja naisten tasa-arvoaedistäville elimille sekä asianomaisille valtiosta riippumattomillejärjestöille tukitoimen tarjoamista mahdollisuuksista;
b) yleisölle yhteisön osuudesta kyseiseen tukitoimeen ja sen tuloksiin.
3. Jäsenvaltioiden on kuultava 37 artiklan 2 kohdan mukaisesti
komissiota ja ilmoitettava sille vuosittain tehdyistä aloitteista.
VI OSASTO
KOMITEAT
47 artikla
Yleiset säännökset
1. Komissiota avustaa tämän asetuksen täytäntöönpanossa neljä
komiteaa:
a) aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjärjestelyn komitea;
b) perustamissopimuksen 147 artiklan nojalla perustettu komitea;
c) maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen komitea;
d) kalatalous- ja vesiviljelyalan rakenteiden komitea.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3
ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.
3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4
ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.
Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika
vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi.
3a. Komiteat vahvistavat työjärjestyksensä.
4. Komissio saattaa komiteoiden käsiteltäväksi 45 artiklassa tarkoi-
tetut kertomukset. Se voi pyytää komitean lausuntoa kaikista muistakuin tämän osaston piiriin kuuluvista rahastojen tukitoimiin liittyvistäkysymyksistä. Mukaan luetaan myös muiden komiteoiden pääasialli-
sesti käsittelemät kysymykset.
5. Kukin komitean lausunto annetaan tiedoksi tässä osastossa tarkoi-
tetuille komiteoille.
6. Kunkin komitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.7. Euroopan parlamentille tiedotetaan säännöllisesti komiteoiden
työstä.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 46
▼M2
▼B
▼B
48 artikla
Aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjärjestelyn komitea
1. Komission yhteyteen perustetaan aluekehityksen ja alueellisen
uudelleenjärjestelyn komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edusta-
jista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Euroopan
investointipankki nimeää edustajansa, joka ei osallistu äänestykseen.
2. Komitea käyttää hallintokomitean toimivaltaa 47 artiklan 3
kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen silloin, kun se käsittelee seu-raavia asioita:
a) jäljempänä 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut soveltamista koskevat
säännöt.
Muita komiteoita kuullaan edellä mainittujen soveltamista koskevien
sääntöjen osalta kyseisten komiteoiden toimivaltaan kuuluvissaasioissa, jos asia koskee niitä;
b) Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) 21 päivänä kesäkuuta 1999
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY)N:o 1261/1999 5 artiklassa tarkoitetut soveltamista koskevatsäännöt (
1);
c) ehdotukset komission suuntaviivoiksi, jotka koskevat 22 artiklan 1
kohdan a alakohdassa tarkoitettua yhteisöaloitetta (Interreg) ja 20artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua yhteisöaloitetta(Urban);
d) suuntaviivat, jotka koskevat 22 artiklan mukaisesti toteutettavia
erilaisia innovatiivisia toimenpidetyyppejä, jos EAKR osallistuuniihin.
3. Komitea käyttää neuvoa-antavan komitean toimivaltaa 47 artiklan
2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen silloin, kun se käsitteleeseuraavia asioita:
a) tavoitteen 2 nojalla tukikelpoisten alueiden luettelon laatiminen ja
tarkistaminen;
b) tavoitteen 1 ja 2 mukaiset yhteisön tukikehykset ja yhtenäisiin
ohjelma-asiakirjoihin sisältyvät vastaavat tiedot;
c) edellä 23 artiklaa mukaiset tekniseen apuun kuuluvat toimenpide-
tyypit, jos EAKR osallistuu niihin;
d) muut 20—22 artiklan koskevat kysymykset.
49 artikla
Perustamissopimuksen 147 artiklan nojalla perustettu komitea
1. Perustamissopimuksen 147 artiklan nojalla perustetussa komi-
teassa on kaksi hallituksen, kaksi työntekijäjärjestöjen ja kaksityönantajajärjestöjen edustajaa kustakin jäsenvaltiosta. Puheenjohtajana
toimiva komission jäsen voi siirtää tämän tehtävän komission johta-
valle virkamiehelle.
Jokaiselle ensimmäisessä kohdassa tarkoitetulle edustajien ryhmälle
nimetään varajäsen kustakin jäsenvaltiosta. Yhden jäsenen tai molem-pien jäsenten poissaollessa varajäsen osallistuu kokouksiintäysivaltaisesti.
Neuvosto nimeää komission ehdotuksesta jäsenet ja varajäsenet
kolmeksi vuodeksi. Heidät voidaan nimetä uudelleen. Neuvosto pyrkii
varmistamaan asianomaisten eri ryhmien tasapuolisen edustuksenkomiteassa. Euroopan investointipankki nimeää sitä koskevia esitysli-stan kohtia varten edustajan, joka ei osallistu äänestykseen.
2. Komitea:
a) antaa lausunnon sellaisista komission päätösehdotuksista toimenpi-
teiksi, jotka koskevat tavoitteen 3 mukaisia yhtenäisiä ohjelma-1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 47
(1) Katso tämän virallisen lehden s. 43.
▼B
asiakirjoja ja yhteisön tukikehyksiä sekä, kun kyseessä on ESR:n
tuki, tavoitteiden 1 ja 2 mukaisia yhteisön tukikehyksiä ja yhtenäi-siin ohjelma-asiakirjoihin sisältyviä vastaavia tietoja;
b) antaa lausuntonsa 53 artiklan 2 kohdassa säädetyistä soveltamista
koskevista säännöistä;
c) komiteaa kuullaan Euroopan sosiaalirahastosta 21 päivänä kesäkuuta
1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1262/1999 8 artiklassa tarkoitettujen soveltamista koskeviensääntöjen osalta (
1);
d) antaa lausunnon ehdotuksista komission suuntaviivoiksi, jotka
koskevat 20 artiklan 1 kohdan d alakohtaan liittyvää yhteisön aloi-tetta (Equal) ja 22 artiklan mukaisesti toteutettavia erilaisiainnovatiivisia toimenpiteitä, jos ESR osallistuu niihin. Komissio voi
pyytää komitealta lausuntoa myös muista 20—22 artiklassa tarkoite-
tuista kysymyksistä;
e) komiteaa kuullaan 23 artiklan mukaiseen tekniseen apuun kuuluvien
toimenpidetyyppien osalta, jos ESR osallistuu niihin.
3. Komitean lausunnot annetaan hyväksyttyjen äänten ehdottomalla
enemmistöllä. Komissio ilmoittaa komitealle, millä tavoin sen lausunto
on otettu huomioon.
50 artikla
Maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen komitea
1. Komission yhteyteen perustetaan maatalouden rakenteiden ja
maaseuden kehittämisen komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edus-tajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Euroopaninvestointipankki nimeää edustajansa, joka ei osallistu äänestykseen.
2. Komitea käyttää hallintokomitean toimivaltaa 47 artiklan 3
kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen silloin, kun se käsittelee seu-raavia asioita:
a) asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (maaseudun kehittäminen) 34, 50 ja
53 artiklassa tarkoitetut soveltamista koskevat säännöt;
b) komission ehdotus suuntaviivoiksi, jotka koskevat 20 artiklan 1
kohdan c alakohdassa tarkoitettua yhteisöaloitetta (Leader).
3. Komitea käyttää neuvoa-antavan komitean toimivaltaa 47 artiklan
2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen silloin, kun se käsittelee
seuraavia asioita:
a) tavoitteen 2 nojalla tukikelpoisten alueiden luettelon laatiminen ja
tarkistus;
b) tavoitteen 1 ja 2 mukaisia yhteisön tukikehyksiä tai yhtenäisiin
ohjelma-asiakirjoihin sisältyviä tietoja koskeviin komission
päätösehdotuksiin sisältyvät maatalouden rakenteisiin tai maaseudun
kehittämiseen liittyvät interventiotoimet;
c) jäljempänä 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut soveltamista koskevat
säännöt;
d) edellä 23 artiklan mukaiseen tekniseen apuun kuuluvat toimenpide-
tyypit, jos EMOTR osallistuu niihin;
e) muut 20—22 artiklaa koskevat kysymykset.
51 artikla
Kalatalous- ja vesiviljelyalan rakenteiden komitea
1. Komission yhteyteen perustetaan kalatalous- ja vesiviljelyalan
rakenteiden komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista jajonka puheenjohtajana on komission edustaja. Euroopan investointi-pankki nimeää edustajansa, jolla ei ole äänioikeutta.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 48
(1) Katso tämän virallisen lehden s. 48.
▼B
2. Komitea käyttää hallintokomitean toimivaltaa 47 artiklan 3
kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen silloin, kun se käsittelee seu-raavia asioita:
a) asetuksen (EY) N:o 1263/1999 (kalatalouden ohjauksen rahoitusvä-
line) 4 artiklan mukaiset soveltamista koskevat säännöt;
b) suuntaviivat, jotka koskevat 22 artiklan mukaisia erilaisia innovatii-
visia tukitoimenpidetyyppejä, jos KOR osallistuu tukemiseen.
3. Komitea käyttää neuvoa-antavan komitean toimivaltaa 47 artiklan
2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen silloin, kun se käsitteleeseuraavia asioita:
a) tavoitteen 2 nojalla tukikelpoisten alueiden luettelon laatiminen ja
tarkistus;
b) ne kalatalouden rakenteisiin liittyvien tukitoimien osat, jotka sisäl-
tyvät tavoitteen 1 mukaisia yhteisön tukikehyksiä ja yhtenäisiin
ohjelma-asiakirjoihin sisältyviä vastaavia tietoja koskeviin komis-
sion päätösehdotuksiin;
c) jäljempänä 53 artiklan 2 kohdassa olevat soveltamista koskevat
yksityiskohtaiset säännöt;
d) edellä 23 artiklan mukaiseen tekniseen apuun kuuluvat toimenpide-
tyypit, jos KOR osallistuu tukemiseen;
e) muut 22 artiklaa koskevat kysymykset.
VII OSASTO
LOPPUSÄÄNNÖKSET
52 artikla
Siirtymäsäännökset
1. Tämä asetus ei estä jatkamasta tai muuttamasta, mukaan lukien
sen peruuttaminen kokonaan tai osittain, tukitoimea, jonka neuvostotai komissio on hyväksynyt asetuksen (ETY) N:o 2052/88, asetuksen(ETY) N:o 4253/88 tai muun kyseiseen tukitoimeen 31 päivänä joulu-kuuta 1999 sovellettavan lainsäädännön perusteella.
2. Komissio tutkii ja hyväksyy pyynnöt, joilla haetaan rahastojen
tukea asetusten (ETY) N:o 2052/88 ja (ETY) N:o 4253/88 mukaisestiesitetyille tukitoimille, mainittujen asetusten perusteella viimeistään 31päivänä joulukuuta 1999.
3. Yhteisön tukikehyksiä ja tukitoimia vahvistaessaan komissio ottaa
huomioon neuvoston tai komission jo ennen tämän asetuksen voimaan-tuloa hyväksymät toimet, jotka vaikuttavat rahoitukseen kehysten jatukitoimien soveltamisaikana. Näihin toimiin ei sovelleta 30 artiklan 2
kohdan säännöksiä.
4. Poiketen 30 artiklan 2 kohdassa säädetystä päivämäärästä, tosia-
siallisesti maksettuja menoja, joiden osalta komissio on saanut 1päivän tammikuuta ja 30 päivän huhtikuuta 2000 välisenä aikana kaikkitässä asetuksessa säädetyt ehdot täyttävän tukitoimea koskevan
pyynnön, voidaan pitää kelpoisina rahastoista tulevaan osuuteen 1
päivästä tammikuuta 2000.
Sen estämättä, mitä 30 artiklan 2 kohdassa säädetään päivämäärän
osalta, tosiasiallisesti maksettuja menoja, joiden osalta komissio onsaanut Tšekin tasavallalta, Virolta, Kyprokselta, Latvialta, Liettualta,Unkarilta, Maltalta, Puolalta, Slovenialta tai Slovakialta ennen liitty-
mispäivää tukitoimea koskevan pyynnön ja jotka täyttävät kaikki tässä
asetuksessa säädetyt ehdot, voidaan pitää kelpoisina rahastoista tule-vaan osuuteen 1 päivästä tammikuuta 2004.
5. Komissio vapauttaa viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2001 viran
puolesta ennen 1 päivää tammikuuta 1994 hyväksymiinsä toimiin taiohjelmiin sitomiensa määrien osat, joista komissiolle ei ole toimitettulopullista maksupyyntöä viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2001, ja1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 49
▼A1
▼B
▼B
aiheettomasti maksetut määrät on maksettava takaisin, sanotun kuiten-
kaan rajoittamatta toimien tai ohjelmien keskeyttämistä oikeudellisinperustein.
Komissio vapauttaa viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2003 viran
puolesta 1 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 1999välillä hyväksymiinsä ohjelmiin sitomiensa määrien osat, joiden osaltakomissiolle ei ole toimitettu lopullista maksupyyntöä viimeistään 31päivänä maaliskuuta 2003, ja aiheettomasti maksetut määrät on makset-tava takaisin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimien tai ohjelmien
keskeyttämistä oikeudellisin perustein.
53 artikla
Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt
1. Komissio vastaa tämän asetuksen soveltamisesta.2. Komissio antaa 30, 33, 38, 39 ja 46 artiklan soveltamista
koskevat yksityiskohtaiset säännöt 48 artiklan 2 kohdan a alakohdassa
säädettyä menettelyä noudattaen. Se antaa samaa menettelyä noudat-taen ja ennalta arvaamattomien olosuhteiden niin vaatiessa myösmuita tämän asetuksen soveltamista koskevia sääntöjä.
54 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (ETY) N:o 2052/88 ja asetus (ETY) N:o 4253/88 1
päivästä tammikuuta 2000 alkaen, sanotun rajoittamatta 52 artiklan 1kohdan soveltamista.
Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetuk-
seen.
55 artikla
Uudelleentarkastelua koskeva lauseke
Neuvosto tarkastelee komission ehdotuksesta tätä asetusta uudelleen
viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006.
Neuvosto tekee päätöksen kyseisestä ehdotuksesta perustamissopi-
muksen 161 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.
56 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on
julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Asetuksen 28, 31 ja 32 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta
2000.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.1999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 50
▼A1
LIITE I
RAKENNERAHASTOT
Maksusitoumusmäärärahat vuosiksi 2000-2006
(7 artiklan 1 kohta)
(miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina)
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006
29 430 28 840 28 250 27 670 27 080 27 080 26 6601999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 51
▼B
▼A1
LIITE II
RAKENNERAHASTOT
Maksusitoumusmäärärahojen vuosittainen jakautuminen liittymispäivästä
vuoteen 2006 Tšekin tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin,
Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta (7 artiklan 1 kohta)
(miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina)
2004 2005 2006
3 453,5 4 754,7 5 947,61999R1260 — FI — 01.05.2004 — 003.001 — 52