1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977,
moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä
(77/541/ETY)
(EYVL L 220, 29.8.1977, s. 95)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Neuvoston direktiivi 81/576/ETY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1981 L 209 32 29.7.1981
Muutettu:
►A1 Kreikan liittymisasiakirja (*) L 291 17 19.11.1979
(*) Tätä asiakirjaa ei ole julkaistu suomenkielisenä.
▼B
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977,
moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
(77/541/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (
1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen
lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa turvavöihin jaturvajärjestelmiin,
nämä tekniset vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on
tarpeen, että jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa
olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta
moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntääkoskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänähelmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY (
3)
säädetty ETY-tyyppihyväksyntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaik-kien ajoneuvotyyppien osalta,
yhteisistä vaatimuksista matkustajatilan sisäosille, hallintalaitteiden
sijoittelulle, katolle, selkänojille ja istuimien takaosille säädetään
direktiivillä 74/60/ETY (
4); sisävarusteita koskevista vaatimuksista, jotka
liittyvät ohjausmekanismin toimintaan törmäystilanteessa, säädetäändirektiivillä 74/297/ETY (
5); istuimien ja niiden kiinnityspisteiden
kestävyyttä koskevista vaatimuksista säädetään direktiivillä 74/408/ETY (
6); turvavöiden kiinnityspisteitä koskevista vaatimuksista
säädetään direktiivillä 76/115/ETY (7); muut sisävarusteita, erityisesti
niskatukia ja hallintalaitteiden kuvatunnuksia, koskevat vaatimukset
annetaan myöhemmin,
turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevat säännökset sisältävät suunnitte-
luvaatimusten ohella myös turvavöiden ja turvajärjestelmien asennustamoottoriajoneuvoihin koskevia vaatimuksia,
yhdenmukaistettu turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskeva osan tyyppi-
hyväksyntämenettely mahdollistaa sen, että kukin jäsenvaltio voitarkastaa yhteisten suunnittelu- ja testivaatimusten noudattamisen jailmoittaa muille jäsenvaltioille havainnoistaan lähettämällä näillejäljennöksen kutakin turvavyön- tai turvajärjestelmäntyyppiä varten
täytetystä osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksesta; osan ETY-tyyppi-
hyväksyntämerkin laittaminen kaikkiin hyväksytyn tyypin mukaisestivalmistettuihin turvavöihin ja turvajärjestelmiin tekee tarpeettomaksinäiden turvavöiden ja turvajärjestelmien tekniset tarkastukset muissajäsenvaltioissa,
yhdenmukaisten vaatimusten päätavoitteena on edistää liikenneturvalli-
suutta; sen vuoksi turvavöiden ja turvajärjestelmien asentaminen tässädirektiivissä tarkoitettuihin ajoneuvoihin olisi tehtävä pakolliseksi, ja1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 2
(1) EYVL N:o C 76, 7.4.1975, s. 37
(2) EYVL N:o C 263, 17.11.1975, s. 37
(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1
(4) EYVL N:o L 38, 11.2.1974, s. 2
(5) EYVL N:o L 165, 20.6.1974, s. 16
(6) EYVL N:o L 221, 12.8.1974, s. 1
(7) EYVL N:o L 24, 30.1.1976, s. 6
▼B
moottoriajoneuvoja koskevan kansallisen lainsäädännön lähentäminen
edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suor-ittamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
1. Jäsenvaltion on annettava osan ETY-tyyppihyväksyntä kaikille
kolmipiste- tai lantioturvavyön ja turvajärjestelmän tyypeille, jotkatäyttävät liitteessä I olevan 2 kohdan ja liitteissä IV-XIV määrätytsuunnittelu- ja testivaatimukset.
2. Osan tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava
vaaditut toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovathyväksytyn tyypin mukaisia ja oltava tarvittaessa yhteistyössä muidenjäsenvaltioiden viranomaisten kanssa.
3. Edellä 2 kohdan täytäntöön panemiseksi riittää se, että jäsenvaltio
varmistaa vähintään liitteessä I olevassa 2.8.1 kohdassa tarkoitettujenlaadunvalvontamenettelyjen soveltamisen.
Jos jäsenvaltio tai sen valtuuttamat laboratoriot kuitenkin suorittavat
tarkastuksia, on käytettyjen menetelmien oltava sellaisia, että niiden
antamat tulokset ovat vähintään yhtä luotettavia kuin ensimmäisessäalakohdassa tarkoitetuin menettelyin saadut tulokset. Erityisesti liitteessäI olevassa 2.8.2 kohdassa määrätty menettely on tarkoituksenmukainenmenetelmä.
2 artikla
Jäsenvaltioiden on annettava kunkin 1 artiklan nojalla hyväksytyn
turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin valmistajalle tai tämän edustajalleliitteessä III esitettyjen mallien mukainen osan ETY-tyyppihyväksyntä-
merkki.
Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet estääkseen
sellaisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta 1artiklan mukaisesti tyyppihyväksyttyjen turvavöiden tai turvajärjestel-
mien ja muiden laitteiden välillä.
3 artikla
1. Jäsenvaltio ei saa kieltää saattamasta markkinoille turvavöitä tai
turvajärjestelmiä niiden suunnitteluun tai toimintamenetelmään liitty-
vistä syistä, jos niissä on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.
2. Jäsenvaltio voi kuitenkin kieltää saattamasta markkinoille
turvavöitä ja turvajärjestelmiä, joissa on osan ETY-tyyppihyväksyntä-merkki, mutta jotka toistuvasti poikkeavat hyväksytystä tyypistä.
Kyseisen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava muille jäsenvaltioille
ja komissiolle toteutetuista toimenpiteistä ja perusteltava päätöksensä.
4 artikla
Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on lähetettävä kuukauden
kuluessa muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille jäljennösjokaisesta turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin osalta laaditusta, jokoannetusta tai evätystä, osan ETY- tyyppihyväksyntätodistuksesta, jostaesimerkki esitetään liitteessä II.
5 artikla
1. Jos osan ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio toteaa, että
useat turvavyöt tai turvajärjestelmät, joissa on sama osan ETY-
tyyppihyväksyntämerkki, eivät ole sen hyväksymän tyypin mukaisia,
sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, ettätuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Kyseisen valtiontoimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioidentoimivaltaisille viranomaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka voivat,jos turvavyöt tai turvajärjestelmät toistuvasti poikkeavat hyväksytyistä1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 3
▼B
tyypeistä, johtaa ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseen. Kyseisten
viranomaisten on toteutettava vastaavat toimenpiteet, jos toisenjäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat, että turvavyöt ja
turvajärjestelmät poikkeavat hyväksytyistä tyypeistä.
2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava
kuukauden kuluessa toisilleen osan ETY-tyyppihyväksynnän peruutta-misesta ja tämän toimenpiteen perusteista.
3. Jos osan ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio kiistää sille
ilmoitetun vaatimuksenmukaisuutta koskevan puutteen, kyseisten jäsen-valtioiden on yritettävä ratkaista riita. Tästä on ilmoitettava komissiolle,
joka tarvittaessa järjestää tarvittavia neuvotteluja riidan ratkaisemiseksi.
6 artikla
Kaikkien tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen
säännösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat turvavöiden tai
turvajärjestelmien osan ETY-tyyppihyväksynnän eväämistä tai peruut-tamista taikka niiden markkinoille saattamisen kieltämistä, onperusteltava yksityiskohtaisesti. Päätöksestä on ilmoitettava asianosai-selle, jolle on samanaikaisesti annettava tieto jäsenvaltion voimassa
olevan lainsäädännön mukaan hänen käytettävissään olevista muutok-
senhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.
7 artikla
Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai
kansallista tyyppihyväksyntää siihen asennettuihin turvavöihin taiturvajärjestelmiin liittyvistä syistä, jos turvavöissä ja turvajärjestelmissäon osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja ne on asennettu liitteessä Iolevassa 3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
8 artikla
Jäsenvaltio ei saa estää tai kieltää ajoneuvon myyntiä, rekisteröintiä,
liikkeelle laskemista tai käyttöä turvavöihin tai turvajärjestelmiin
liittyvistä syistä, jos turvavöissä ja turvajärjestelmissä on osan ETY-
tyyppihyväksyntämerkki ja ne on asennettu liitteessä I olevassa 3kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
9 artikla
Tässä direktiivissä ’ajoneuvolla’ tarkoitetaan kaikkia direktiivin 70/156/
ETY liitteessä I määriteltyjä tieliikenteeseen tarkoitettuja, vähintäännelipyöräisiä M- ja N-luokan moottoriajoneuvoja, joiden suurinrakenteellinen nopeus on yli 25 km/h.
10 artikla
Tarvittavat muutokset liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen
annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyänoudattaen.
11 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämändirektiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolleviipymättä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä
tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännökset
toimitetaan kirjallisina komissiolle.
12 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 4
▼M1
▼B
▼B
LIITE I
SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT, OSAN ETY-TYYPPIHYVÄK-
SYNTÄ, ASENNUSVAATIMUKSET
0. SOVELTAMISALA
Tätä direktiiviä sovelletaan turvavöihin ja turvajärjestelmiin, jotka on
suunniteltu asennettaviksi 9 artiklan määritelmän mukaisiin ajoneu-
voihin ja jotka on tarkoitettu eteenpäin suunnatuilla istuimilla istuvien
aikuisten erilliskäyttöön, esimerkiksi yhdelle hengelle tarkoitettuina
varusteina.
1. MÄÄRITELMÄT
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
1.1 ”turvavyöllä (istuinvyö, vyö)” vyönauha-asennelmaa, johon kuuluu
vyölukko sekä säätö- ja kiinnityslaitteet ja joka asennetaan kiinteästi
moottoriajoneuvoon ja jonka tarkoituksena on vähentää vyön
käyttäjän vahingoittumisen vaaraa rajoittamalla tämän liikkuvuutta
ajoneuvossa törmäyksessä tai äkillisessä jarrutuksessa. Tällaista
asennelmaa kutsutaan yleensä ”asennelmaksi” ja ilmaisuun katsotaan
kuuluvaksi myös energianvaimennin tai nauhan kelauslaite;
1.1.1 ”lantiovyöllä” kehon etupuolelta lantioseudun yli kulkevaa vyötä;
1.1.2 ”olkavyöllä” lonkan sivulta vastakkaiselle olkapäälle viistosti rinta-
kehän yli kulkevaa vyötä;
1.1.3 ”kolmipistevyöllä” kolmella kiinnityspisteellä kiinnitettyä lantio- ja
olkavyön yhdistelmää;
1.1.4 ”valjasvyöllä” asennelmaa, johon kuuluu lantiovyö ja olkanauhat;
1.2 ”vyötyypillä” vöitä, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta
osin, kuten:
1.2.1 jäykät osat (vyölukko, kiinnityslaitteet, kelauslaite jne.),
1.2.2 vyönauhojen materiaali, kudos, mitat ja väri,1.2.3 asennelman geometria;
1.3 ”vyönauhalla” joustavaa osaa, joka on suunniteltu pitämään kehoa
paikallaan ja siirtämään kuormitusta vyön kiinnityspisteisiin;
1.4 ”vyölukolla” nopeasti avattavaa laitetta, jonka ansiosta vyö pitää
käyttäjää paikallaan; Vyölukko voi käsittää myös säätölaitteen;
1.5 ”vyön säätölaitteella” laitetta, jonka avulla vyö voidaan säätää
käyttäjän koon ja istuimen asennon mukaan. Säätölaite voi ollayhdistettynä vyölukkoon tai se voi olla kelauslaite;
1.6 ”kiinnityslaitteilla” asennelman osia, joilla vyö voidaan kiinnittää
kiinnityspisteisiin, mukaan lukien tarvittavat turvaosat;
1.7 ”energianvaimentimella” laitetta, joka on suunniteltu yksin tai
yhdessä vyönauhan kanssa ottamaan vastaan energiaa ja joka on
osa asennelmaa;
1.8 ”kelauslaitteella” turvavyöhön kuuluvaa laitetta, joka käsittää
vyönauhan kokonaisuudessaan tai vyönauhan osan;
1.8.1 ”ei-lukittuvalla kelauslaitteella” (tyyppi 1) kelauslaitetta, josta nauha
kelataan ulos täyteen pituuteen pienellä ulkoisella voimalla ja josta ei
voida säätää uloskelatun nauhan pituutta;
1.8.2 ”käsikäyttöisesti avattavalla kelauslaitteella” (tyyppi 2) kelauslaitetta,
jonka lukitsin on avattava käsikäyttöisesti nauhan kelaamiseksi
halutun pituiseksi ja jonka lukitsin lukittuu automaattisesti käsikäyt-
töisen avaamisen päätyttyä,
1.8.3 ”automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella” (tyyppi 3) kelauslaitetta,
joka sallii nauhan kelautumisen ulos täyteen pituuteen ja josta
uloskelattu nauha automaattisesti mukautuu henkilön kehon mukaan,
kun vyölukko kiinnitetään. Nauhaa ei tämän jälkeen saada kelattua
enempää avaamatta lukitusta;
1.8.4 ”törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella” (tyyppi 4) kelauslaitetta,
joka tavanomaisissa ajo-olosuhteissa ei rajoita turvavyön käyttäjän
liikkumisvapautta. Se on varustettu nauhan pituuden säätölaitteella,1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 5
▼B
joka automaattisesti säätää nauhan pituuden käyttäjän kehon mukaan,
sekä lukitusmekanismilla, joka toimii:
1.8.4.1 ajoneuvon jarrutuksessa, nauhan kelautuessa kelauslaitteesta tai
muiden automaattisten toimintojen vaikutuksesta (yksinkertainen
lukkiutumistapa), tai
1.8.4.2 tällaisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta (monitoiminen lukittumis-
tapa);
1.9 ”vyön kiinnityspisteillä” ajoneuvon tai istuimen rakenteen osia tai
muita ajoneuvon osia, joihin turvavyöt kiinnitetään;
1.10 ”ajoneuvotyypillä” turvavöiden ja turvajärjestelmien osalta moottor-
ikäyttöistä ajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa
toisistaan sellaisilta olennaisilta osin kuin ajoneuvon rakenneosien,
istuimien rakenneosien tai muiden rakenneosien, joihin turvavyöt ja
turvajärjestelmät on kiinnitetty, mitat, muodot tai materiaalit;
1.11 ”turvajärjestelmällä” järjestelmää, joka käsittää ajoneuvon rakentee-
seen asianmukaisella tavalla kiinnitetyn istuimen ja turvavyön, jonka
kiinnityspisteistä vähintään yksi sijaitsee istuimen rakenteessa;
1.12 ”istuimella” yhden aikuisen istuttavaa ajoneuvon rakenteeseen sisään-
rakennettua tai irrallista rakennetta verhoiluineen. Ilmaisu käsittää
sekä erillisen istuimen että yhdelle henkilölle tarkoitetun yhdistel-
mäistuimen osan;
1.13 ”istuinryhmällä” yhden tai useamman aikuisen istuttavaa joko
yhdistelmäistuinta tai erillisiä, vierekkäisiä istuimia (jotka on
sijoitettu esimerkiksi siten, että yhden istuimen etukiinnityspisteet
ovat linjassa toisen istuimen etu- tai takakiinnityspisteiden kanssa tai
toisen istuimen kiinnityspisteiden välissä);
1.14 ”yhdistelmäistuimella” vähintään kahden aikuisen istuttavaksi tarkoi-
tettua rakennetta verhoiluineen;
1.15 ”säätöjärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuin tai istuimen osa
voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella
voidaan erityisesti:
1.15.1 säätää istuimen asentoa pituussuunnassa,
1.15.2 säätää istuimen asentoa pystysuunnassa,1.15.3 säätää istuimen asentoa istuinkulman osalta;1.16 ”istuimen kiinnityspisteellä” järjestelmää, jolla istuin on kiinnitetty
ajoneuvon rakenteeseen, mukaan lukien asiaankuuluvat osat
ajoneuvon rakenteessa;
1.17 ”istuintyypillä” istuimia, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta
olennaisilta osin, kuten:
1.17.1 istuimen rakenne, muoto, mitat ja materiaalit,
1.17.2 säätöjärjestelmien ja kaikkien lukitusjärjestelmien tyypit ja mitat,
1.17.3 istuimessa sijaitsevien vyön kiinnityspisteiden, istuimien kiinnityspis-
teiden ja asiaan vaikuttavien ajoneuvon rakenneosien tyypit ja mitat;
1.18 ”siirtojärjestelmällä” laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa
voidaan portaattomasti siirtää pituussuunnassa, tai istuimen osien
välisiä kulmia muuttaa matkustajien ajoneuvoon nousemisen help-
ottamiseksi;
1.19 ”lukitusjärjestelmällä” laitetta, jolla varmistetaan, että istuin ja sen
osat voidaan pysyttää käyttöasennoissa.
2. OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
2.1 Osan ETY-tyyppihyväksynnän hakeminen
2.1.1 Turvavyön tavaramerkin tai kaupallisen merkin haltijan tai tämän
edustajan on haettava turvavyötyypille ETY-tyyppihyväksyntää.
Turvajärjestelmän tavaramerkin haltijan tai tämän edustajan, tai
sellaisen ajoneuvon valmistajan tai tämän edustajan, johon turvajär-
jestelmä on tarkoitettu, on haettava turvajärjestelmälle osan ETY-
tyyppihyväksyntää.
2.1.2 Hakemukseen on liitettävä:1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 6
▼B
2.1.2.1 vyötyyppiä koskeva tekninen kuvaus kolmena kappaleena niin, että
kuvauksessa on eritelty vyössä käytetyt vyönauhat ja jäykät osat ja
että kuvaukseen on liitetty tarkoituksenmukaiset piirustukset sekä
kelauslaitteiden asennusohjeet. Piirustuksissa on osoitettava osan
ETY-tyyppihyväksyntämerkin sijoituspaikka. Kuvauksessa on main-
ittava hyväksyntää varten toimitetun mallin väri ja eriteltävä
ajoneuvotyyppi (ajoneuvotyypit), johon kyseinen turvavyö on tarkoi-
tettu. Turvajärjestelmän kuvaukseen on sisällytettävä: sopivassa
mittakaavassa esitetyt ajoneuvon ja istuimien sekä säätöjärjestelmien
ja kiinnityslaitteiden rakennepiirustukset, jotka osoittavat riittävän
yksityiskohtaisesti istuimien ja turvavöiden kiinnityspisteiden sekä
vahvistusosien sijainnin; eritelmä materiaaleista, jotka voivat
vaikuttaa istuimien ja turvavöiden kiinnityspisteiden lujuuteen; sekä
istuimien ja turvavöiden kiinnityspisteiden tekninen kuvaus;
2.1.2.2 viisi vyötyypistä näytekappaletta ilman kelauslaitetta;2.1.2.3 kuusi vyötyypistä näytekappaletta kelauslaitteineen;2.1.2.4 kymmenen metriä jokaista vyönauhatyyppiä, jota turvavyötyypissä
käytetään.
2.1.3 Tyyppihyväksynnän hakijan on toimitettava turvajärjestelmän hyväk-
syntätestejä suorittavalle tutkimuslaitokselle kaksi näytekappaletta
turvajärjestelmästä, johon saa kuulua kaksi 2.1.2.2 kohdassa tarkoi-
tettua vyön näytekappaletta, ja valmistajan valinnan mukaan joko sitä
tyyppiä oleva ajoneuvo, jolle hyväksyntää haetaan, tai tällaisen
ajoneuvon se osa tai ne osat, jotka tutkimuslaitos katsoo tarpeelliseksi
turvajärjestelmän hyväksyntätestiä varten.
2.2 Merkinnät
Osan ETY-tyyppihyväksyntää varten 2.1 kohdan mukaisesti toimite-
tuissa vyötyyppien tai turvajärjestelmien näytekappaleissa on oltava
valmistajan nimi, tavaramerkki tai kaupallinen merkki selvästi ja
pysyvästi merkittynä.
2.3 Yleiset eritelmät
2.3.1 Jokaisen 2.1 kohdan mukaisesti toimitetun näytekappaleen on
täytettävä 2.3-2.7 kohdassa esitetyt eritelmät.
2.3.2 Vyön tai turvajärjestelmän on oltava siten suunniteltu ja rakennettu,
että se oikein asennettuna ja käytettynä toimii hyväksyttävällä tavalla
onnettomuuden sattuessa vähentäen ruumiillisen vahingon vaaraa.
2.4 Jäykät osat
2.4.1 Yleistä
2.4.1.1 Turvavyön jäykissä osissa, kuten vyölukoissa, säätölaitteissa, kiinni-
tyslaitteissa ja vastaavissa laitteissa, ei saa olla vyönauhan kulumista
tai murtumista aiheuttavia teräviä reunoja.
2.4.1.2 Kaikki syöpymiselle alttiina olevat asennelman osat on sopivalla
tavalla suojattava syöpymistä vastaan. Jäljempänä 2.7.2 kohdan
mukaisesti suoritetun syöpymistestin jälkeen suoritetussa, asiantun-
tijan toimeenpanemassa tarkastuksessa ei laitteesta saa löytyä
paljaalla silmällä havaittavia merkkejä vaurioista, jotka voivat
heikentää laitteen toimintaa, eikä merkkejä merkittävästä syöpymi-
sestä.
2.4.1.3 Energiaa vaimentavat, kuormitusta vastaanottavat ja sitä siirtävät
jäykät osat eivät saa olla hauraita.
2.4.1.4 Turvavyön jäykkien osien ja muoviosien on oltava siten sijoitettuja ja
asennettuja, että ne eivät voi moottorikäyttöisen ajoneuvon tavano-
maisessa käytössä juuttua kiinni ajoneuvon liukuvan istuimen alle tai
ajoneuvon oveen. Jos jokin osa ei täytä tätä vaatimusta, sille on
suoritettava 2.7.6.4 kohdassa määritelty kylmähauraustesti. Jos
jäykkien osien muoviosissa on testin jälkeen silmin havaittavia
murtumia, nämä muoviosat on poistettava, ja jäljellä olevien jäykkien
osien turvallisuuden säilyminen on testattava. Jos turvavyö osoit-
tautuu edellä tarkoitetuilta osin turvalliseksi, tai silmin havaittavia
murtumia ei ole, on tarkastettava uudestaan, täyttääkö turvavyö 2.4.2,
2.4.3 ja 2.6 kohdan vaatimukset.
2.4.2 Vyölukko
2.4.2.1 Lukon on oltava siten suunniteltu, että virheellisen käytön mahdolli-
suus on estetty. Tämä merkitsee erityisesti, että lukon jääminen1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 7
▼B
osittain lukittuneeseen asentoon ei saa olla mahdollista. Lukon
avaamismenettelyn on oltava selkeä. Lukon leveyden on oltava
vähintään 46 mm siltä osin, kuin lukko voi olla kosketuksissa
turvavyön käyttäjään.
2.4.2.2 Lukon on myös kuormittamattomana pysyttävä lukittuna asennostaan
riippumatta. Lukitus ei saa aueta 1 daN:a pienemmällä voimalla.
Lukon on oltava siten suunniteltu, että sen käyttö on yksinkertaista ja
se lukittuu vaivatta. Lukitus on voitava avata kuormittamalla lukkoa
2.7.9.2 kohdassa määritetyllä kuormalla.
Lukko on voitava avata joko painiketta tai vastaavaa laitetta
painamalla. Aukaisupainikkeen pintaalan on oltava aukaisuasennossa:
— umpirakenteisilla laitteilla vähintään 4,5 cm2, jolloin leveyden on
oltava vähintään 15 mm;
— avorakenteisilla laitteilla vähintään 2,5 cm2, jolloin leveyden on
oltava vähintään 10 mm.
Tämän pinnan on oltava väriltään punainen. Mikään muu lukon osa ei
saa olla tämän värinen.
2.4.2.3 Lukon on kestettävä jatkuvaa käyttöä ja ennen 2.7.8 kohdassa
tarkoitettua dynaamista testiä lukolle on suoritettava 500 aukaisua
ja lukitusta. Lukon jousille on lisäksi suoritettava 4 500 aukaisua,
jotka vastaavat tavanomaista käyttöä.
2.4.2.4 Lukon on 2.7.6.3 kohdan mukaisesti testattaessa toimittava tavano-
maisella tavalla.
2.4.2.5 Lukon avaamiseen 2.7.9 kohdassa tarkoitetussa testissä tarvittava
voima ei saa olla yli 6 daN.
2.4.2.6 Lukon lujuus on testattava 2.7.6.1 kohdan mukaisesti ja tarvittaessa
2.7.6.5 kohdan mukaisesti. Lukko ei saa murtua, havaittavasti vääntyä
tai irrota, kun sitä kuormitetaan edellä tarkoitetulla voimalla.
2.4.2.7 Jos lukkoon kuuluu kahdelle asennelmalle yhteinen osa, ja jos yhden
asennelman vyölukkoa voidaan käyttää sekä sen että toisen
asennelman vastakappaleen kanssa, molemmille asennelmatavoilleon suoritettava 2.7.8 ja 2.7.9 kohdassa tarkoitetut lujuus- ja
aukaisutestit.
2.4.3 Vyön säätölaite
2.4.3.1 Kaksi näytekappaletta jokaisesta vyön säätölaitteesta on testattava
2.7.4 kohdan vaatimusten mukaisesti. Nauhan liukuma saa kummas-
sakin säätölaitteen näytekappaleessa olla enintään 25 mm ja nauhan
yhteenlaskettu siirtymä vyön kaikissa säätölaitteissa saa olla enintään
40 mm.
2.4.3.2 Kaikkien säätölaitteiden lujuus on testattava 2.7.6.1 kohdan mukai-
sesti. Säätölaitteet eivät saa murtua tai irrota, kun niitä kuormitetaan
edellä tarkoitetulla kuormalla.
2.4.3.3 Kun testi suoritetaan 2.7.6.6 kohdan mukaisesti, ei käsikäyttöisten
laitteiden käyttämiseksi tarvittava voima saa olla yli 5 daN.
2.4.4 Kiinnityslaitteet
Kiinnityslaitteiden lujuus on testattava 2.7.6.1 ja 2.7.6.2 kohdan
vaatimusten mukaisesti. Kiinnityslaitteet eivät saa murtua tai irrota,
kun niitä kuormitetaan edellä tarkoitetulla kuormalla.
2.4.5 Kelauslaitteet
Kelauslaitteiden on täytettävä jäljempänä eritellyt vaatimukset,
2.7.6.1 ja 2.7.6.2 kohdassa tarkoitetut lujuustestit mukaan lukien.
2.4.5.1 Automaattisesti lukittuvat kelauslaitteet
2.4.5.1.1 Automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä
vyönauha saa liikkua kelauslaitteen kahden peräkkäisen lukitus-
kohdan välillä enintään 30 mm. Käyttäjän nojautuessa taaksepäin on
vyön joko pysyttävä alkuperäisessä asennossaan tai palauduttava
automaattisesti alkuperäiseen asentoon, kun turvavyön käyttäjä
nojautuu jälleen eteenpäin.
2.4.5.1.2 Vyönauhan kelautumisvoiman on lantiovöihin tarkoitetuissa kelaus-
laitteissa oltava vähintään 0,7 daN:a, kun kelausvoima mitataan
2.7.7.4 kohdassa tarkoitetuin tavoin nuken ja kelauslaitteen väliltä
vyönauhan vapaassa osassa. Vyönauhan kelautumisvoiman on
olkavöihin tarkoitetuissa kelauslaitteissa oltava vähintään 0,2 daN:a1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 8
▼B
ja enintään 0,7 daN:a edellä tarkoitetulla tavalla mitattuna. Jos
vyönauha kulkee yksi- tai kaksiosaisen nauhanohjaimen kautta,
kelautumisvoima mitataan nuken ja ohjaimen tai taljan väliltä
vyönauhan vapaassa osassa. Jos asennelmaan kuuluu automaattisesti
tai käsikäyttöisesti käytettävä laite, joka estää nauhaa kelautumasta
täysin sisään, kyseisen laitteen on oltava pois käytöstä kelautumis-
voimaa arvioitaessa.
2.4.5.1.3 Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelaus-
laitteeseen toistuvasti 2.7.7.1 kohdassa kuvaillun menetelmän
mukaisesti, kunnes on tehty 5 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän
jälkeen kelauslaitteelle suoritetaan 2.7.2 kohdassa tarkoitettu syöpy-
mistesti ja 2.7.7.3 kohdassa tarkoitettu pölynkestävyystesti. Kun sitten
suoritetaan uusi 5 000:n ulos- ja sisäänkelauksen sarja, kelauslaitteen
on edelleen täytettävä 2.4.5.1.1 ja 2.4.5.1.2 kohdan vaatimukset.
Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelauslaitteen on
toimittava asianmukaisesti ja sen on kelattava nauhaa tehokkaasti.
2.4.5.2 Törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet2.4.5.2.1 Törmäyksessä lukittuvan kelauslaitteen on täytettävä, 2.7.7.2 kohdan
mukaisesti testattaessa seuraavat vaatimukset:
2.4.5.2.1.1 lukitsimen on toimittava, kun ajoneuvo saavuttaa 0,45 g hidastu-
vuuden;
2.4.5.2.1.2 lukitsin ei saa toimia, kun nauhan kiihtyvyys on vähemmän kuin 0,8 g
nauhan uloskelaussuuntaan mitattuna;
2.4.5.2.1.3 lukitsin ei saa toimia, kun kelauslaite on kallistettuna enintään 12º
johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta;
2.4.5.2.1.4 lukitsimen on toimittava, kun kelauslaite on kallistettuna vähintään
27º johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta;
2.4.5.2.2 Testattaessa 2.7.7.2 kohdan mukaisesti törmäyksessä lukkiutuvaa
kelauslaitetta, jossa on moninkertainen lukkiutumistapa, joista yksi
perustuu vyönauhan liikkeeseen, on täytettävä edellä esitetyt
vaatimukset ja lisäksi sen lukitsimen on toimittava vyönauhan
kiihtyvyydessä vähintään 1,5 g nauhan uloskelaussuuntaan mitattuna.
2.4.5.2.3 Jokaisessa 2.4.5.2.1 ja 2.4.5.2.2 kohdassa tarkoitetussa testissä
vyönauhan liike saa ennen kelauslaitteen lukkiutumista olla enintään
50 mm:ä mitattuna 2.7.7.2.1 kohdassa eritellystä pituudesta. Kelaus-
laitteen katsotaan täyttävän 2.4.5.2.1.2 kohdan vaatimukset, jos
kelauslaite ei 2.4.5.2.1.2 kohdassa annetuilla vyönauhan kiihtyvyyden
arvoilla lukkiudu ennen kuin vähintään 50 mm nauhaa on kelautunut
ulos kelauslaitteesta, 2.7.7.2.1 kohdassa määrätystä pituudesta alkaen.
2.4.5.2.4 Jos kelauslaite muodostaa osan lantiovyöstä kelautumisvoiman on
oltava vähintään 0,7 daN:a, kun kelausvoima mitataan 2.7.7.4
kohdassa tarkoitetuin tavoin nuken ja kelauslaitteen väliltä vyönauhan
vapaassa osassa. Nauhan kelautumisvoiman on olkavöihin tarkoite-
tuissa kelauslaitteissa oltava vähintään 0,2 daN:a ja enintään 0,7
daN:a edellä tarkoitetulla tavalla mitattuna. Jos nauha kulkee yksitai
kaksiosaisen nauhanohjaimen kautta, kelautumisvoima mitataan
nuken ja ohjaimen väliltä vyönauhan vapaassa osassa. Jos vyöhön
kuuluu automaattisesti tai käsikäyttöisesti käytettävä laite, joka estää
nauhaa kelautumasta täysin sisään, kyseinen laite ei saa olla käytössä
kelautumisvoimaa arvioitaessa:
2.4.5.2.5 Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelaus-
laitteeseen toistuvasti 2.7.7.1 kohdassa kuvaillun menetelmän
mukaisesti, kunnes on tehty 40 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän
jälkeen kelauslaitteelle suoritetaan 2.7.2 kohdassa tarkoitettu syöpy-
mistesti ja 2.7.7.3 kohdassa tarkoitettu pölynkestävyystesti. Kun sitten
suoritetaan uusi 5 000:n ulos- ja sisäänkelauksen sarja, kelauslaitteen
on edelleen täytettävä 2.4.5.2.1, 2.4.5.2.2, 2.4.5.2.3 ja 2.4.5.2.4
kohdan vaatimukset. Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen
kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja sen on kelattava
nauhaa tehokkaasti.
2.5 Vyönauhat
2.5.1 Yleistä
2.5.1.1 Vyönauhojen on oltava ominaisuuksiltaan sellaiset, että niistä
käyttäjän keholle aiheutuva kuormitus jakautuu mahdollisimman
tasaisesti koko nauhan leveydelle ja että ne eivät kuormitettaessakaan
kierry. Nauhan on pystyttävä vaimentamaan ja ottamaan vastaan
energiaa.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 9
▼B
2.5.1.2 Nauhan leveyden on oltava vähintään 46 mm, kun sitä kuormitetaan
980 daN voimalla. Leveys mitataan 2.7.5 kohdassa tarkoitetussa
vetomurtotestissä vetokonetta pysäyttämättä.
2.5.2 Lujuus ilmastointikäsittelyn jälkeen
Kun kahta vyönauhan näytekappaletta on käsitelty 2.7.3.1 kohdan
mukaisesti, vyönauhan 2.7.5 kohdassa tarkoitetuin tavoin määritetyn
murtokuormituksen on oltava vähintään 1470 daN. Kahden näyte-
kappaleen murtokuormitusten välinen ero saa olla enintään 10 %
suuremmasta mitatusta murtokuormituksesta.
2.5.3 Lujuus erityisen ilmastointikäsittelyn jälkeen
Jollakin 2.7.3 kohdassa tarkoitetulla tavalla (lukuun ottamatta 2.7.3.1
kohtaa) käsitellyn kahden vyönauhan näytekappaleeseen kohdistuvan
murtokuormituksen on oltava vähintään 75 % kuormitusten 2.5.2
kohdassa tarkoitetussa testissä mitatusta keskiarvosta ja vähintään
1470 daN. Tutkimuslaitos voi jättää suorittamatta yhden tai
useamman edellä tarkoitetuista testeistä, jos se katsoo vyönauhassa
käytetyn nauhamateriaalin tai muiden tietojen perusteella nämä testit
tarpeettomiksi.
2.6 Asennelma tai turvajärjestelmä
2.6.1 Dynaamisen testauksen vaatimukset
2.6.1.1 Asennelmalle tai turvajärjestelmälle on suoritettava 2.7.8 kohdassa
tarkoitettu dynaaminen testi.
2.6.1.2 Dynaaminen testi on suoritettava kahdelle, aikaisemmin kuormitta-
mattomalle asennelmalle, lukuun ottamatta turvajärjestelmiin
kuuluvia turvavöitä, jolloin dynaaminen testi on suoritettava yhteen
istuinryhmään kuuluville aikaisemmin kuormittamattomille turvajär-
jestelmille. Testattavien asennelmien lukot ovat täyttäneet 2.4.2.3
kohdan vaatimukset. Kelauslaitteilla varustettujen turvavöiden
kelauslaitteille on suoritettava 2.7.7.1 kohdan mukainen kulumistesti,
2.7.2 kohdan mukainen syöpymistesti ja 2.7.7.3 kohdan mukainen
pölynkestävyystesti. Testissä on täytettävä seuraavat vaatimukset:
2.6.1.2.1 turvavyöasennelman tai turvajärjestelmän mikään osa, joka varmistaa
matkustajan turvallisuuden, ei saa murtua eivätkä vyölukot tai lukitus-
tai siirtolaitteet avautua lukituksestaan;
2.6.1.2.2 lantiovyöllä varustettu nukke saa siirtyä eteenpäin 80-200 mm lantion
tasolta mitattuna. Muuntyyppisillä vöillä varustetut nuket saavat
siirtyä eteenpäin 80-200 mm lantion tasolta ja 100-300 mm rinnan
tasolta mitattuna. Nämä siirtymät mitataan liitteen VIII kuvassa 6
esitetyistä mittauspisteistä.
2.6.1.3 Turvajärjestelmän osalta:2.6.1.3.1 nuken rintakehän vertailupisteen siirtymä saa olla suurempi kuin
2.6.1.2.2 kohdassa eritelty, jos voidaan joko laskemalla tai uuden
testin avulla osoittaa, ettei nuken keho tai nuken pää kosketa
dynaamisessa testissä miltään osin nuken edessä olevia ajoneuvon
jäykkiä osia, lukuun ottamatta rintakehän koskettamista ohjauslaittee-
seen, jos ohjauslaite täyttää direktiivin 74/297/ETY vaatimukset ja
jollei kosketusta synny 24 km/h suuremmilla nopeuksilla. Tätä
arviointia varten istuimen on oltava 2.7.8.1.5 kohdassa määritellyssä
asennossa;
2.6.1.3.2 kaksiovisissa ajoneuvoissa on dynaamisen testin jälkeen voitava
käyttää sellaisia siirto- ja lukituslaitteita, jotka mahdollistavat
takaistuimilla matkustavien pääsyn ulos ajoneuvosta.
2.6.2 Lujuus kulutusmenettelyn jälkeen
2.6.2.1 Molempien 2.7.3.6 kohdan mukaisesti käsitellyn näytekappaleen
murtokuormitus on arvioitava 2.5.2 ja 2.7.6 kohdan mukaisesti.
Murtokuormituksen on oltava vähintään 75 % kulumattomista
nauhoista testeissä mitattujen murtokuormitusten keskimääräisestä
arvosta ja vähintään testattaville osille vahvistettu vähimmäiskuor-
mitus. Kahden näytekappaleen murtokuormitusten eron on oltavaa
enintään 20 % suuremmasta mitatusta murtokuormituksesta.
2.6.2.2 Ne laitteet, joita kulutusmenettely koskee, ja noudatettavat menettelyt
esitetään seuraavassa taulukossa. Jokaisessa menettelyssä on
käytettävä uutta näytekappaletta.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 10
▼B
Tyyppi 1
menettelyTyyppi 2
menettelyTyyppi 3
menettely
Kiinnityslaite — — x
Yksi- tai kaksiosainen
nauhanohjain—x—
Vyön lukkopää — x x
Säätölaite x x x
Nauhaan ommellut osat — — x
2.7 Testit
2.7.1 Osan ETY-tyyppihyväksyntää varten toimitettavien vyö- tai turvajär-
jestelmätyppien näytekappaleiden käyttö (ks. liite XIV)
2.7.1.1 Kootun vyön testiä, lukon aukaisutestiä ja vyön kylmänkestävyys-
testiä varten on toimitettava kaksi asennelmaa.
2.7.1.2 Näytteiksi vyön osista syöpymistestiin ja lukon lujuustestiin on
käytettävä yksi asennelma.
2.7.1.3 Kulumismenettelyyn ja mikrosiirtymätestiin vaaditaan kaksi asen-
nelmaa.
2.7.1.4 Syöpymistestiin on käytettävä lisäksi 2.1.2.3 kohdassa mainittu
asennelma.
2.7.1.5 Vyönauhanäytettä on käytettävä vyönauhan vetomurtolujuuden testa-
uksessa. Osa tätä näytekappaletta on säilytettävä niin kauan kuin osan
ETY-tyyppihyväksyntä on voimassa.
2.7.1.6 Hyväksyntätestauksesta vastaava tekninen tutkimuslaitos voi pyytää
lisänäytteitä 2.1.2.2, 2.1.2.3 ja 2.1.2.4 kohdassa vaadittujen lisäksi.
2.7.2 Syöpymistesti
2.7.2.1 Täydellinen turvavyöasennelma sijoitetaan liitteessä XIII vahvistet-
tuun testikammioon. Jos asennelmassa on kelauslaite, vyönauha on
kelattava ulos täyteen pituuteensa vähennettynä 300 ± 3 mm. Testin
on jatkuttava yhtäjaksoisesti 50 tunnin ajan, niitä lyhyitä taukoja
lukuun ottamatta, jotka saattavat olla tarpeen muun muassa
suolaliuoksen tarkastamiseksi ja lisäämiseksi.
2.7.2.2 Testin lopuksi asennelma on pestävä varovasti tai upotettava varovasti
puhtaaseen juoksevaan veteen, jonka lämpötila ei saa olla enemmän
kuin 38 ºC, mahdollisten suolakeräytymien poistamiseksi, minkä
jälkeen turvavyön annetaan kuivua huoneenlämmössä 24 tunnin ajan
ennen 2.4.1.2 kohdassa tarkoitetun tarkastuksen suorittamista.
2.7.3 Vyönauhojen käsittely vetomurtolujuustestiä varten
Edellä 2.1.2.4 kohdassa tarkoitetut vyönauhasta leikatut näytekappa-
leet käsitellään seuraavasti:
2.7.3.1 Huoneilmastokäsittely
Vyönauhaa on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka
lämpötila on 20 ºC ± 5 ºC ja suhteellinen kosteus 65 ± 5 %. Jos testiä
ei suoriteta välittömästi käsittelyn jälkeen, näyte on säilytettävä
ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testiin asti. Murtokuormitus on
mitattava viiden minuutin kuluessa huoneilmakäsittelyn tai vyönau-
hojen säiliöstä poistamisen jälkeen.
2.7.3.2 Valokäsittely2.7.3.2.1 Sovelletaan suositusta ISO/R 105-1959, ”tekstiilien värinkestävyys-
testi”, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla Addendum I (ISO/
R 105-1959/AI-1963) ja asiakirjalla Addendum II (ISO/R 105/II-
1963). Vyönauha on altistettava valolle niin kauan, että saavutetaan
Standard Blue Dye N:o 7 -standardin mukainen haalistuminen, joka
vastaa luokkaa 4 harmaa-asteikolla.
2.7.3.2.2 Testin jälkeen nauhoja on pidettävä vähintään 24 tuntia ilmatilassa,
jonka lämpötila on 20 ± 5 ºC ja suhteellinen kosteus 65 ± 5 %.
Murtokuormitus on mitattava viiden minuutin kuluessa näytekappa-
leiden käsittelystä poistamisesta.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 11
▼B
2.7.3.3 Kylmäkäsittely
2.7.3.3.1 Vyönauhaa on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka
lämpötila on 20 ºC ± 5 ºC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %.
2.7.3.3.2 Tämän jälkeen nauha asetetaan 90 minuutin ajaksi tasaiselle alustalle
kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on −30 ºC ± 5 ºC. Sen jälkeen
se taitetaan ja taitekohdan päälle asetetaan 2 kg:n paino, joka on
jäähdytetty −30 ºC ± 5 ºC lämpötilaan. Vyönauhaa pidetään 30
minuutin ajan samassa kylmäkaapissa, minkä jälkeen paino poistetaan
ja murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun
vyönauhat on poistettu kaapista.
2.7.3.4 Lämpökäsittely
2.7.3.4.1 Vyönauhaa on pidettävä kolmen tunnin ajan kaapissa, jonka ilman
lämpötila on 60 ºC ± 5 ºC ja jonka suhteellinen kosteus 65 ± 5 %.
2.7.3.4.2 Murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun
vyönauha on poistettu kaapista.
2.7.3.5 Vesikäsittely
2.7.3.5.1 Vyönauhaa on pidettävä kolmen tunnin ajan täysin upotettuna
tislattuun veteen, jonka lämpötila on 20 ºC ± 5 ºC ja johon on lisätty
hieman kostutusainetta. Kostutusaineena voidaan käyttää mitä tahansa
testattavalle kuidulle sopivaa ainetta.
2.7.3.5.2 Murtokuormitus mitataan kymmenen minuutin kuluessa siitä, kun
vyönauha on otettu pois vedestä.
2.7.3.6 Kulutuskäsittely
2.7.3.6.1 Kulutuskäsittely on suoritettava jokaiselle laitteelle, jossa vyönauha
on kosketuksissa turvavyön jäykkään osaan. Tyyppi 1 kulutustestiä
(2.7.3.6.4.1 kohta) ei kuitenkaan tarvitse suorittaa vyön säätölaitteelle,
jolle tehty mikrosiirtymätesti (2.7.4 kohta) osoittaa, että vyönauhan
liukuma on vähemmän kuin puolet määrätystä arvosta. Testilaite on
säädettävä niin, että vyönauhan asento kosketuspintaan nähden pysyy
likimain muuttumattomana.
2.7.3.6.2 Ennen kulutusta näytekappaleita on pidettävä vähintään 24 tunnin
ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 ºC ± 5 ºC ja jonka suhteellinen
kosteus on 65 ± 5 %. Testauksen aikana huoneilman lämpötilan on
oltava 15 ºC - 30 ºC.
2.7.3.6.3 Seuraavassa taulukossa on annettu kutakin kulutusmenettelyä
koskevat vaatimukset:
Kuormitus
daNTaajuus HzKelausmää-
räSiirtymä
mm
Tyyppi 1
menettely2,5 0,5 5 000 300 ± 20
Tyyppi 2
menettely0,5 0,5 45 000 300 ± 20
Tyyppi 3
menettely (1)0-5 0,5 45 000 —
(1) Ks. 2.7.3.6.4.3 kohta
Taulukon viidennessä sarakkeessa annettu siirtymä tarkoittaa
vyönauhan edestakaisten liikkeiden matkaa.
2.7.3.6.4 Erityiset olosuhteet kulutusmenettelyille
2.7.3.6.4.1 Tyyppi 1 menettely: vyöt, joissa nauha liukuu säätölaitteen läpi.
Vyönauhan yhteen osuuteen kohdistetaan keskeytyksetön 2,5 daN:n
pystysuora kuormitus.
Nauhan toiseen vaakatasossa olevaan osuuteen kohdistetaan edesta-
kainen liike.
Säätölaite on sijoitettava niin, että nauhan vaakatasossa oleva osuus
pysyy kuormitettuna (ks. liitteessä XII oleva kuva 1).
2.7.3.6.4.2 Tyyppi 2 menettely: kun vyönauha muuttaa suuntaa kulkiessaan
jäykän osan läpi.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 12
▼B
Vyönauhan molempien osuuksien kulmien on oltava liitteen XII
kuvan 2 mukaiset.
Vyönauhaa on kuormitettava keskeytyksettä 0,5 daN voimalla.
2.7.3.6.4.3 Tyyppi 3 menettely: kun vyönauha on kiinnitetty jäykkään osaan
ompelemalla tai vastaavalla tavalla.
Nauhan edestakaisin kulkeman kokonaissiirtymän on oltava 300 ± 20
mm ja nauhaa on kuormitettava 5 daN voimalla ainoastaan 100 ± 20
mm siirtymää vastaavan puolijakson ajan (ks. liitteessä XII oleva
kuva 3).
2.7.4 Mikrosiirtymätesti (ks. liitteessä XII oleva kuva 3)
2.7.4.1 Laitteita tai osia, joille suoritetaan mikrosiirtymätesti, on pidettävä
ennen testiä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on
20 ºC ± 5 ºC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %.
Testi suoritetaan 15 ºC - 30 ºC lämpötilassa.
2.7.4.2 Säätölaitteen vapaan osan on osoitettava testauspenkissä ylös- tai
alaspäin vastaavin tavoin kuten ajoneuvossa.
2.7.4.3 Vyönauhan alapäähän kiinnitetään paino, joka kuormittaa vyönauhaa
5 daN:n voimalla.
Vyönauhan toista päätä liikutetaan edestakaisin 300 ± 20 mm
matkalla (ks. kuva).
2.7.4.4 Jos vyöhön kuuluu varanauhana käytettävä vyönauha, jonka pää on
vapaana, varanauhaa ei saa missään tapauksessa kiinnittää kuormi-
tettavaan vyönauhan osaan.
2.7.4.5 Vyönauha tarkastetaan löysänä testauspenkissä, sen on laskeuduttava
säätölaitteesta koverasti vastaavalla tavalla kuin se laskeutuu
ajoneuvossa.
Testauspenkissä käytetty 5 daN:n kuorma on ohjattava pystysuoraan
niin, ettei kuorma heilahtele eikä vyö pääse kiertymään.
Kiinnityslaite on kiinnitettävä 5 daN:n kuormaan vastaavalla tavalla
kuin ajoneuvossa.
2.7.4.6 Ennen kuin testi aloitetaan, vyölle on suoritettava 20:n edestakaisen
liikkeen sarja niin, että itsekiristyvä järjestelmä asettuu asianmukai-
sesti.
2.7.4.7 Suoritetaan 1 000 edestakaista liikettä 0,5 sekunnin välein heilahdus-
matkan ollessa yhteensä 300 ± 20 mm. Vyönauhaa kuormitetaan 5
daN kuormalla ainoastaan se ajanjakso, joka kuluu 100 ± 20 mm
siirtymään puolijaksoa kohti.
2.7.5 Vyönauhan vetomurtolujuustesti (staattinen testi)
2.7.5.1 Testi suoritetaan joka kerta kahdelle uudelle riittävän pitkälle
vyönauhan näytekappaleelle, jotka on käsitelty jonkin 2.7.3 kohdan
määräysten mukaisesti.
2.7.5.2 Kukin nauha kiinnitetään vetokoneeseen liittimillä. Liittimien on
oltava suunniteltu siten, etteivät ne aiheuta murtumia nauhan
kosketuskohdassa tai tätä kohtaa lähellä. Vetonopeuden on oltava
noin 100 mm/min. Liittimien välissä olevan nauhan vapaan pituuden
on ennen testin alkua oltava 200 ± 40 mm.
2.7.5.3 Vyönauhan leveys mitataan pysäyttämättä vetokonetta, kun 980
daN:n kuormitus on saavutettu.
2.7.5.4 Kuormitusta lisätään tämän jälkeen, kunnes vyönauha murtuu, ja
murtokuormitus kirjataan.
2.7.5.5 Jos vyönauha luistaa tai murtuu kosketuskohdassa liittimeen tai 10
mm etäisyydellä liittimestä, testiä pidetään mitättömänä, ja uusi testi
on suoritettava uudella näytekappaleella.
2.7.6 Jäykkiä osia sisältävien vyön osien staattinen testi
2.7.6.1 Vyölukko ja säätölaite kiinnitetään vetokoneeseen niistä asennelman
osista, joihin ne on tavanomaisesti kiinnitetty, ja kuormitusta lisätään
980 daN:aan asti. Jos lukko tai säätölaite kuuluu vyön kiinnityslaittee-
seen, lukko tai säätölaite on testattava yhdessä kiinnityslaitteen kanssa
2.7.6.2 kohdan mukaisesti, lukuun ottamatta kelauslaitteita, joiden
yläpuolella on ohjauslevy. Testattaessa kelauslaitetta säätölaitteena,
kelauslaitteeseen kelatun vyönauhan pituuden on vastattava pituutta,1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 13
▼B
joka saadaan lukitsemalla vyönauha kelattuna täyteen pituuteensa
vähennettynä 450 mm:llä.
2.7.6.2 Kiinnityslaitteet testataan 2.7.6.1 kohdassa tarkoitetuin tavoin, mutta
kuormituksen on oltava 1470 daN:a ja ottaen huomioon 2.7.8.1
kohdan toisen virkkeen määräykset, niissä kaikkein epäedullisim-
missa olosuhteissa, jotka voivat esiintyä ajoneuvossa, kun turvavyö
on asennettu siihen oikealla tavalla. Kelauslaitteet on testattava niin,
että vyönauha on kelattu täysin ulos.
2.7.6.3 Kaksi täydellistä näytekappaletta asennelmasta asetetaan kahden
tunnin ajaksi kylmäkaappiin, jonka ilman lämpötila on − 10 ± 1 ºC.
Kaapista poistamisen jälkeen lukon vastakappaleet kiinnitetään käsin
yhteen.
2.7.6.4 Kaksi täydellisen turvavyöasennelman näytekappaletta asetetaan
kahden tunnin ajaksi kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on − 10
ºC ± 1 ºC. Jäykät osat ja muoviosat asetetaan tämän jälkeen
vuorollaan tasaiselle teräsalustalle (joka on ollut näytekappaleiden
kanssa kylmäkaapissa), joka on sijoitettu vähintään 100 kg painoisen
kappaleen vaakasuoralle pinnalle; kylmäkaapista poistamisen jälkeen
30 sekunnin kuluessa annetaan 18 kg painoisen teräskappaleen pudota
vapaasti 300 mm korkeudelta kyseisen osan päälle. Teräskappaleen
törmäyspinnan on oltava kovuudeltaan vähintään 45 HRC ja
muodoltaan kupera, ja lisäksi pinnan poikittaissäteen on oltava 10
mm ja pitkittäissäteen 150 mm. Toinen näytekappale testataan niin,
että kuperan kappaleen akseli on linjassa vyönauhan kanssa, ja toinen
näytekappale testataan niin, että sen akseli on 90º kulmassa
vyönauhaan nähden.
2.7.6.5 Vyölukkoja, joissa on kahteen turvavyöhön kuuluvia yhteisiä osia, on
kuormitettava jäljitellen olosuhteita, joissa ajoneuvon istuimet on
säädetty keskiasentoonsa. Kuormitus on suunnattava 2.7.8.1 kohdan
mukaisesti. Kumpaakin vyönauhaa kuormitetaan samanaikaisesti
1470 daN:lla. Tätä testiä varten sopivan laitteen kuvaus esitetään
liitteessä XI.
2.7.6.6 Käsikäyttöisiä säätölaitteita testattaessa, vyönauhaa on vedettävä
tasaisesti laitteen läpi noin 100 mm/s nopeudella, ottaen huomioon
tavanomaiset käyttöolosuhteet, ja testissä mitataan suurin esiintyvä
voima, kun vyönauha on liikkunut 25 mm, pyöristettynä lähimpään
0,1 daN:iin. Testi on suoritettava vyönauhan molempiin kulkusuun-
tiin, säätölaitteen läpi. Ennen mittausta vyönauhalle on suoritettava 10
edestakaista liikettä.
2.7.7 Kelauslaitteiden lisätestit
2.7.7.1 Kelausmekanismin kestä vyys
2.7.7.1.1 Vyönauhaa kelataan edestakaisin niin monta kertaa, kuin vaaditaan
siten, että kelausten yhteen laskettu lukumäärä on enintään 30 kertaa
minuutissa. Törmäyksessä lukkiutuvissa kelauslaitteissa joka viiden-
nellä uloskelauskerralla lukitsin aktivoidaan niin, että laite lukkiutuu.
Lukituksen on tapahduttava yhtä monta kertaa viidellä eri nauhan
pituudella nimittäin, kun kelauslaitteessa on vyönauhaa jäljellä 90, 80,
75, 70 ja 65 % vyönauhan kokonaispituudesta. Jos vyönauhan pituus
ylittää 900 mm, edellä mainitut prosenttiluvut on sovitettava viimei-
seen 900 mm osuuteen kelauslaitteeseen kelatusta vyönauhasta.
2.7.7.1.2 Liitteessä IV esitetään 2.7.7.1.1 kohdassa tarkoitettuja testejä varten
sopiva laite.
2.7.7.2 Törmäyksessä lukkiutuvien kelauslaitteiden lukitus2.7.7.2.1 Kelauslaitteen lukitus testataan, kun kelauslaitteessa on jäljellä
vyönauhaa 300 ± 3 mm.
2.7.7.2.1.1 Vyönauhan liikkeeseen perustuvan kelauslaitteen lukituksen on
kelauduttava siihen suuntaan kuin se tavanomaisesti kelautuu
kelauslaitteen ollessa ajoneuvoon asennettuna.
2.7.7.2.1.2 Ajoneuvon hidastuvuuteen reagoivien kelauslaitteiden toimintaa
testattaessa, testi tehdään edellä tarkoitetulla tavalla molempiin
suuntiin kahden toisiinsa nähden kohtisuoran akselin suuntaisesti ja
niin, että edellä tarkoitetut akselit ovat vaakatasossa, jos kelauslaite
asennetaan ajoneuvoon turvavyön valmistajan ilmoittamalla tavalla.
Hyväksyntätestit suorittava tekninen tutkimuslaitos valitsee toisen
testaussuunnan niin, että olosuhteet ovat lukitusmekanismin
toiminnan kannalta mahdollisimman epäedulliset.
2.7.7.2.2 Edellä 2.7.7.2.1 kohdassa eriteltyihin testeihin sopivat laitteet
esitetään liitteessä V. Tällaisen laitteen on oltava suunniteltu siten,1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 14
▼B
että vaadittua kiihtyvyyttä voidaan lisätä keskimäärin vähintään 10
g/s.
2.7.7.2.3 Edellä 2.4.5.2.1.3 ja 2.4.5.2.1.4 kohdan vaatimusten testauksessa
kelauslaite asennetaan vaakasuorassa olevaan pöytään ja pöytää
kallistetaan enintään 2º sekunnissa, kunnes lukitsin toimii. Testi
toistetaan kaikkiin suuntiin sen varmistamiseksi, että vaatimukset on
täytetty.
2.7.7.3 Pölynkestävyys
2.7.7.3.1 Kelauslaite sijoitetaan testikammioon, kuten liitteessä VI esitetään ja
suhteellisen asennon on oltava sama kuin kelauslaitteen ollessa
asennettuna ajoneuvoon. Testikammiossa on oltava 2.7.7.3.2 kohdan
vaatimukset täyttävä määrä pölyä. Testin aikana vyönauhaa on oltava
kelattuna ulos kelauslaitteesta 500 mm, ja vyönauha pidetään
uloskelattuna, ottaen kuitenkin huomioon, että vyönauhalle on
suoritettava yhden tai kahden minuutin kuluessa jokaisen pölyn
puhalluksen jälkeen 10 täydellistä kelausta.
Pölyä puhalletaan viiden tunnin ajan joka 20 minuutti, viisi sekuntia
kuivalla ja öljyttömällä paineilmalla, läpimitaltaan 1,5 ± 0,1 mm
aukosta paineella 5,5 × 105± 0,5 × 105Pa.
2.7.7.3.2 Edellä 2.7.7.3.1 kohdassa tarkoitetussa testissä käytettävän pölyn on
sisällettävä noin 1 kg kuivaa kvartsia. Hiukkaskoon jakauman on
oltava seuraava:
a) 150 µm aukon läpi, 104 µm langan läpimitta: 99-100 %;
b) 105 µm aukon läpi, 64 µm langan läpimitta: 76-86 %;
c) 75 µm aukon läpi, 52 µm langan läpimitta: 60-70 %.
2.7.7.4 Sisään- ja uloskelautumisvoimat
2.7.7.4.1 Sisään- ja uloskelautumisvoimat mitataan siten, että asennelma on
kiinnitettynä samalla tavoin nukkeen kuin 2.7.8 kohdassa määrätyssä
dynaamisessa testissä. Vyönauhan vetämisvoima mitataan mahdolli-
simman läheltä vyönauhan nukkeen kosketuskohtia (mutta juuri ja
juuri erillään siitä), kun vyönauhaa kelataan sisään tai ulos noin 0,6
metrin minuuttinopeudella.
2.7.8 Turvavyöasennelman tai turvajärjestelmän dynaaminen testi
2.7.8.1 Asennelma asennetaan liitteessä VII määriteltyyn vaunuun, joka on
varustettu istuimella ja kiinnityslaitteilla. Jos turvavyö kuitenkin on
tarkoitettu erityisajoneuvoon tai erityisiin ajoneuvotyyppeihin, nuken
ja kiinnityspisteiden välisen etäisyyden määrittää testit suorittava
tutkimuslaitos joko turvavyön asennusohjeiden tai ajoneuvon valmis-
tajan toimittamien tietojen perusteella.
2.7.8.1.1 Jos asennelma kuuluu osana turvajärjestelmään, viimeksimainittu on
asennettava siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavanomai-
sesti asennetaan, ja kyseinen osa on kiinnitettävä testivaunuun
jäljempänä esitetyllä tavalla.
2.7.8.1.2 Ajoneuvo on kiinnitettävä testin ajaksi siten, ettei istuimien tai
turvavöiden kiinnityspisteiden lujuus vahvistu eikä rakenteen tavano-
mainen muodonmuutos vähene.
Testissä ei saa olla sellaisia ajoneuvon etuosan osia, jotka nuken
eteenpäin suuntautuvaa liikettä rajoittamalla jalkoja lukuun ottamatta
voivat vähentää turvajärjestelmän kuormitusta testin aikana. Poistetut
rakenneosat saadaan korvata niiden lujuutta vastaavilla osilla, jos ne
eivät estä nuken eteenpäin suuntautuvaa liikettä.
2.7.8.1.3 Kiinnityslaitetta pidetään tyydyttävänä, jos sillä ei ole vaikutusta
alueella, joka käsittää rakenteen koko leveyden, ja jos ajoneuvo tai
rakenne on tuettu tai kiinnitetty liikkumattomaksi etupuolelta
vähintään 500 mm etäisyydeltä testattavan turvajärjestelmän kiinni-
tyspisteistä. Rakenne on kiinnityspisteiden takaa kiinnitettävä siten,
että se täyttää 2.7.8.1.2 kohdan vaatimukset.
2.7.8.1.4 Istuimet on säädettävä ja sijoitettava siihen ajo- tai käyttöasentoon,
jota hyväksyntätestit suorittava tutkimuslaitos pitää nuken sijainnin
kannalta kaikkein epäedullisimpana lujuusolosuhteena. Istuimien
asennot on ilmoitettava selosteessa. Jos istuimen selkänojan kalte-
vuutta voidaan säätää, selkänoja on lukittava valmistajan ohjeiden
mukaisesti tai, tällaisten tietojen puuttuessa, lukittava siten, että
selkänojan tehollinen kulma on mahdollisimman lähellä 25º kulmaa.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 15
▼B
2.7.8.1.5 Edellä 2.6.1.3.1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten arvioimiseksi
istuimen on oltava nuken mitoille sopivassa, kaikkein etummaisim-
massa ajo- tai käyttöasennossa.
2.7.8.1.6 Kaikki samaan ryhmään kuuluvat istuimet on testattava samanaikai-
sesti.
2.7.8.2 Liitteessä VIII eritelty nukke kiinnitetään asennelmalla seuraavasti.
Nuken selän ja istuimen selkänojan väliin asetetaan 25 mm lauta. Vyö
sovitetaan tiukasti nuken mittojen mukaan. Levy poistetaan ja nukke
sijoitetaan niin, että sen selkä lepää koko pituudeltaan istuimen
selkänojaa vasten. Jos vyölukko on epäkeskotyyppinen, se on
lukittava ainoastaan jousellaan; sitä ei saa työntää pakolla tai
nykäisemällä lukittuun asentoon. Jos vyölukon vastakappale on
myös metallinen, on tarkastettava, ettei näiden osien kiinnitysmene-
telmä voi vaikuttaa lukon toiminnan luotettavuutta tai lukon lujuutta
vähentävästi.
2.7.8.3 Vyönauhoissa on oltava riittävästi luistamisvaraa; niiden vapaiden
päiden on ulotuttava riittävän pitkälle säätölaitteeseen nähden.
2.7.8.4 Vaunua on kuljetettava niin, että se törmäyshetkellä kulkee ilman
työntövoimaa 50 ± 1 km/h nopeudella ja niin, että nukke pysyy
paikallaan. Vaunun pysähtymismatkan on oltava 400 ± 50 mm.
Vaunun on pysyttävä vaakasuorassa koko hidastuksen ajan. Vaunun
hidastamiseen on käytettävä liitteessä VII tarkoitettua laitetta tai
muuta vastaavat tulokset antavaa laitetta. Laitteen on täytettävä
liitteessä IX esitetyt toimintavaatimukset.
2.7.8.5 Vaunun nopeus välittömästi ennen törmäystä ja nuken suurin
eteenpäinsiirtymä mitataan.
2.7.8.6 Törmäyksen jälkeen asennelma tai turvajärjestelmä ja sen jäykät osat
tarkastetaan silmämääräisesti vyölukkoa avaamatta ja toimintavirheet
ja vauriot määritetään. Turvajärjestelmistä tarkastetaan testin jälkeen
lisäksi se, onko vaunuun kiinnitettyihin ajoneuvon rakenteen osiin
syntynyt pysyviä muodonmuutoksia. Kaikki tällaiset muodonmuu-
tokset on otettava huomioon 2.6.1.3.1 kohdassa tarkoitettuja
laskelmia suoritettaessa.
2.7.9 Vyölukon aukaisutesti
2.7.9.1 Tähän testiin käytetään 2.7.8 kohdassa tarkoitetut dynaamiset testit
läpäisseitä asennelmia.
2.7.9.2 Asennelma irrotetaan testivaunusta lukkoa avaamatta. Vyölukkoon
kohdistetaan suora 30 daN vetokuormitus. Jos lukko on yhdistetty
jäykkään osaan, voiman kohdistuksessa on otettava huomioon lukonja jäykän osan välinen kulma dynaamisen testin aikana. Lukon
avauspainikkeen geometriseen keskipisteeseen kohdistetaan 400 mm/
min ± 20 mm/min nopeudella tavanomainen kuormitus. Avausvoiman
mittauksessa lukko on oltava kiinnitetty tukevaan alustaan. Tämä
kuormitus on kohdistettava vakiosuunnassa. Lukkoon avausvoimaa
kohdistettaessa lukko on pidettävä paikallaan jäykällä tuella. Edellä
tarkoitettu tavanomainen kuormitus ei saa olla suurempi kuin 2.4.2.5
kohdassa eritelty rajaarvo. Testilaitteiden kosketuspisteen on oltava
muodoltaan pallomainen ja säteeltään 2,5 mm ± 0,1 mm. Sen on
oltava pinnaltaan kiillotettua metallia.
2.7.9.3 Vyölukon avaamiseen käytettävä voima on kohdistettava jousi-
vaa'asta tai vastaavasta mittauslaitteesta lukon tavanomaiseen
avautumissuuntaan ja sille ominaisella aukaisutavalla.
2.7.9.4 Lukkolaitteen avaamiseen tarvittava voima mitataan ja lukossa
mahdollisesti ilmenevät viat kirjataan.
2.7.9.5 Lukon aukaisutestin jälkeen 2.7.8 kohdassa tarkoitettuun testiin
käytetyt asennelman tai turvajärjestelmän osat tarkastetaan ja
dynaamisessa testissä aiheutuneet vauriot merkitään selosteeseen.
2.7.10 Testausseloste
Testausselosteeseen on merkittävä 2.7 kohdassa tarkoitetuissa
testeissä saadut tulokset ja lisäksi on erityisesti ilmoitettava vaunun
nopeus, nuken suurin siirtymä eteenpäin, vyölukon asento ja kaikki
ilmenneet vauriot ja toimintavirheet. Jollei liitteen VII kiinnityspis-
teitä koskevia vaatimuksia ole 2.7.8.1 kohdassa tarkoitetuin tavoin
noudatettu, testausselosteessa on ilmoitettava asennelman tai turvajär-
jestelmän asennustapa sekä olennaiset kulmat ja mitat. Selosteessa on
myös mainittava testin aikana ilmennyt lukon vääntyminen tai
murtuminen.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 16
▼B
Turvajärjestelmän osalta on ilmoitettava lisäksi ajoneuvorakenteen
kiinnitysmenetelmä testivaunuun, istuimien asennot ja selkänojien
kaltevuuskulmat. Jos nuken siirtymä eteenpäin on ylittänyt 2.6.1.2.2
kohdassa määrätyt arvot, selosteessa on ilmoitettava, täyttääkö
turvajärjestelmä 2.6.1.3.1 kohdan vaatimukset.
2.8 Vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen
2.8.1 Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat vähimmäisvaatimukset
2.8.1.1 Valmistaja tai tämän edustaja, joka on osan ETY-tyyppihyväksyntä-
merkin haltija, on velvollinen suorittamaan jatkuvaa laadunvalvontaa
tai huolehtimaan, että laadunvalvontaa suoritetaan, varmistaakseen
asennelmien tuotannon olevan yhdenmukaista ja tämän direktiivin
säännösten mukaista.
2.8.1.2 Valmistaja tai tämän edustaja on vastuussa:
a) laadunvalvontamenettelyjen olemassaolosta,
b) tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen tarvittavien
välineiden saatavuudesta,
c) testitulosten, testausselosteiden ja niihin liittyvien asiakirjojen
tallentamisesta,
d) testitulosten käytöstä valmistettujen turvavyöjärjestelmien vaati-
mustenmukaisuuden tarkastamiseen ja varmistamiseen, teollisen
tuotannon vaihteluiden sallimissa rajoissa.
2.8.1.3 Vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen valituille näytekappaleille
on suoritettava testit, jotka voidaan valita yhteistyössä toimivaltaistenviranomaisten kanssa 2.6 ja 2.7 kohdassa kuvailluista testeistä.
2.8.1.4 Seuraavia vähimmäisvaatimuksia on erityisesti noudatettava:2.8.1.4.1 kaikkien törmäyksessä lukkiutuvilla kelauslaitteilla varustettujen
asennelmien 2.4.5.2.1.1 kohdan vaatimusten mukaisuus on tarkastet-
tava 2.4.5.2.3 kohdan vaatimusten mukaisesti;
2.8.1.4.2 tuotannossa olevien vöiden näytekappaleiden lujuuden tarkastus
suoritetaan dynaamisessa testissä 2.7.8 kohdan menettelyn mukai-
sesti. Tarkastus suoritetaan tilastollisten ja satunnaisotosten
perusteella, ja niin, että tarkastustiheys on joko yksi 25 000
valmistettua vyötä kohden tai yksi vyö kuukausituotantoa kohden,
sen mukaan kumpi niistä on suurempi.
Vähimmäistarkastustiheydeksi sallitaan yksi vyö vuodessa, jos
vuotuinen tuotanto on enintään 5 000 turvavyötä.
Testin aikana törmäyksen jälkeen tarkastetaan asennelma silmämää-
räisesti, lukkoa kuitenkaan avaamatta, vikojen ja vaurioiden
toteamiseksi. Kun asennelma ei läpäise kyseistä testiä, valmistajan
on valittava lisänäytekappaleita ja suoritettava tarvittavat toimenpiteet
tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.
2.8.2 Vähimmäisvaatimukset jäsenvaltioiden suorittamille pistokokeille
2.8.2.1 Pistokoetiheys on valittava siten, että 2.8.2.2 kohdassa tarkoitetut
testit suoritetaan vähintään yhdelle 5 000:sta valmistetusta turva-
vyöstä tai turvajärjestelmästä, jotka edustavat hyväksyttyä tyyppiä,
niin että vähimmäistiheys on 1 ja enimmäistiheys 50 kahdentoista
kuukauden tuotantomäärää kohden.
2.8.2.2 Hyväksytyn tyypinmukaisuuden tarkastamista varten valituille vöille
on suoritettava ne testit, jotka toimivaltainen viranomainen voi valita
2.6 ja 2.7 kohdassa tarkoitetuista testeistä.
Dynaamiseen testiin on käytettävä vähintään 10 %:a vaatimustenmu-
kaisuuden tarkastamista varten valituista vöistä, kuitenkin vähintään 1
ja enintään 5 kahdentoista kuukauden tuotantomäärää kohden.
2.8.2.3 Jos jokin näytekappaleista ei läpäise kyseisiä testejä, uusi testi
uusitaan kolmelle muulle näytekappaleelle.
Jos yksi viimeksi mainitusta ei läpäise suoritettua testiä, sovelletaan 3
artiklan 2 kohdan säännöksiä.
2.8.2.4 Testit on suoritettava myytäväksi tarkoitetuille vöille.
2.9 Ohjeet
Jokaisen turvavyön mukaan on liitettävä liitteessä X tarkoitetut
ohjeet.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 17
▼B
3. ASENNUSVAATIMUKSET
3.1 Ajoneuvon varusteet
Kaikissa 9 artiklassa tarkoitetuissa M1- tai N1- taikka M2-luokan
ajoneuvoissa (lukuun ottamatta ajoneuvoja, joiden suurin sallittu
paino on yli 3 500 kg, ja ajoneuvoja, joissa on erityisiä matkustajille
suunniteltuja seisomapaikkoja, on oltava sellaiset turvavyöt tai
turvajärjestelmät, jotka täyttävät tämän direktiivin vaatimukset ja
joilla on seuraavat vyöjärjestelyt [niissä ei saa käyttää 1.8.1 tai 1.8.2
kohdan lukkiutumattomia (1.8.1 kohta) tai käsin avattavia kelauslait-
teita (1.8.2 kohta)].
Kun muissa 9 artiklassa tarkoitetuissa ajoneuvoissa on turvavyöt tai
turvajärjestelmät, niiden on vastattava kaikkia tämän direktiivin
vaatimuksia, lukuun ottamatta 3.1.1—3.1.3 kohdan vaatimuksia.
3.1.1 ulommaisissa etuistuimissa kolmipistevyöt, joissa on 1.8.4 kohdassa
tarkoitetut törmäyksessä lukittuvat, moninkertaisen lukkiutumistavan
omaavat kelauslaitteet:
3.1.1.1 matkustajan istuimessa sallitaan 1.8.3 kohdassa tarkoitetut automaat-
tisesti lukittuvat kelauslaitteet;
3.1.1.2 M2-luokan ajoneuvojen matkustajan istuimessa sallitaan joko kelaus-
laitteilla varustetut tai ilman niitä olevat lantiovyöt, kun tuulilasi
sijaitsee direktiivin 74/60/ETY liitteessä II määritellyn vertailualueen
ulkopuolella.
Turvavöiden osalta tuulilasia pidetään vertailualueen osana, jos se voi
joutua staattiseen kosketukseen testilaitteiston kanssa direktiivin 74/
60/ETY liitteessä II esitetyn menetelmän mukaisesti.
3.1.2 keskimmäisissä etuistuimissa kolmipistevyöt, kelauslaitteilla tai
ilman;
3.1.2.1 keskimmäisissä etuistuimissa riittää kuitenkin lantiovyö kelauslait-
teilla tai ilman, jos tuulilasi sijaitsee direktiivin 74/60/ETY liitteessä
II määritellyn vertailualueen ulkopuolella;
turvavöiden osalta, tuulilasia pidetään vertailualueen osana, jos se voi
olla staattisessa kosketuksessa testilaitteen kanssa direktiivin 74/60/
ETY liitteessä II kuvaillun menetelmän mukaisesti;
3.1.2.2 poiketen 3.1.2 ja 3.1.2.1 kohdan määräyksistä ja 1 päivään
tammikuuta 1979 asti, jokainen keskimmäinen etuistuin saadaan
varustaa yksinomaan lantiovyöllä, jossa saa olla kelauslaitteita;
3.1.3 M1-luokan ajoneuvojen takaistuimissa lantio- tai kolmipistevyöt
kelauslaitteilla varustetut tai ilman niitä olevat;
3.1.4 kelauslaitteilla varustetuissa kolmipistevöissä on vähintään yhden
kelauslaitteen oltava olkanauhassa.
3.1.5 Poiketen, mitä edellä määrätään, N1-j aM2- luokan ajoneuvoissa
sallitaan tyyppi 4N törmäyksessä lukittuva kelauslaite (1.8.5 kohta)
tyyppi 4 (1.8.5 kohta) sijasta, jos testeistä vastaava laitos toteaa
asennetun tyyppi 4 kelauslaitteen voivan haitata ajoneuvon kuljet-
tajaa.
3.2 Yleiset vaatimukset
3.2.1 Turvavyöt ja turvajärjestelmät on kiinnitettävä kiinnityspisteisiin
direktiivin 76/115/ETY mukaisesti.
3.2.2 Turvavöiden ja turvajärjestelmien on oltava siten asennettu, että ne
oikein käytettynä toimivat tyydyttävästi ja vähentävät turvavyön
käyttäjän ruumiillisten vahingoittumisen vaaraa onnettomuustilan-
teessa. Ne on erityisesti asennettava siten, että:
3.2.2.1 turvavyön tai vyöjärjestelmän vyönauhat eivät voi kiertyä vaaralli-
sella tavalla;
3.2.2.2 oikein käytettynä vaara, että nauha luisuu olkapäältä on erittäin
vähäinen;1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 18
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
3.2.2.3 vyönauhan vaurioitumisen vaara, joka syntyy kosketuksesta
ajoneuvon tai istuimen rakenteen teräviin jäykkiin osiin, on erittäin
vähäinen.
3.3 Erityiset vaatimukset turvavyön tai turvajärjestelmän jäykille
osille
3.3.1 Jäykät osat, kuten vyölukot, säätö- ja kiinnityslaitteet, eivät saa lisätä
turvavyön käyttäjän tai muiden ajoneuvossa olevien vahingoittumisen
vaaraa onnettomuustilanteessa.
3.3.2 Vyölukon aukaisulaitteen on oltava helposti havaittavissa ja
turvavyön käyttäjän on siihen helposti ulotuttava, ja aukaisulaite on
oltava siten suunniteltu, ettei se voi aueta tahattomasti tai vahingossa.
Lukon on lisäksi oltava siten sijoitettu, että pelastushenkilöstö
vapauttaakseen käyttäjän pääsee siihen helposti käsiksi vaaratilan-
teessa.
Vyölukko on oltava siten asennettu, että turvavyön käyttäjä kykenee
avaamaan sen yhdellä yksinkertaisella, yhteen suuntaan tehdyllä,
jommalla kummalla kädellä suoritetulla kädenliikkeellä, kun
vyölukko on kuormittamattomassa tilassa ja kun se on turvavyön
käyttäjän painon kuormittamana. Äärimmäisten etuistuimien turva-
vöiden tai turvajärjestelmän lukot on myös voitava lukita kyseisellä
tavalla.
Lukon kosketuspinnan leveyden on siltä osin, kuin se on kosketuk-
sissa turvavyön käyttäjään, oltava vähintään 46 mm.
3.3.3 Turvavyön on käytössä asetuttava automaattisesti turvavyön käyttäjän
kehon mukaisesti tai oltava siten suunniteltu, että turvavyön käyttäjä
pääsee istuvasta asennosta käsin helposti käsiksi vyön käsikäyttöiseen
säätölaitteeseen, joka on miellyttävä ja helppo käyttää. Turvayötä on
voitava kiristää yhdellä kädellä käyttäjälleen ja ajoneuvon istuimen
asentoon nähden sopivaksi.
3.3.4 Kelauslaitteilla varustetut turvavyöt tai turvajärjestelmät on oltava
siten asennetut, että kelauslaitteet toimivat asianmukaisesti ja että ne
kelaavat vyönauhaa tehokkaasti.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 19
▼B
LIITE II
MALLI OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSESTA
[Suurin koko: A4 (210 × 297 mm)]
1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 20
▼B
LIITE III
OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKI
1. YLEISTÄ
1.1 Jokaisessa tämän direktiivin mukaisesti tyyppihyväksytyssä turva-
vyössä tai turvajärjestelmässä on oltava osan ETY-
tyyppihyväksyntämerkki.
Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki koostuu:
1.1.1 suorakulmiosta, joka ympäröi pientä ”e”-kirjainta ja sitä seuraavaa osan
ETY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnuskirjaimia tai -
numeroa eli:
1 Saksa,
2 Ranska,
3 Italia,
4 Alankomaat,6 Belgia,11 Yhdistynyt kuningaskunta,13 Luxemburg,18 Tanska,IRL Irlanti,
E for Greece;
1.1.2 osan ETY-tyyppihyväksyntänumerosta, joka on sijoitettu suorakulmion
alapuolelle;
1.1.3 seuraava kuvatunnus/kuvatunnukset, jotka on sijoitettu edellä tarkoi-
tetun suorakaiteen yläpuolelle, seuraavasti:
1.1.3.1 kolmipistevyön osalta ”A”-kirjain, lantiovyön osalta ”B”-kirjain ja
erityisen vyötyypin osalta ”S”-kirjain.
1.1.3.2 Edellä 1.1.3.1 kohdassa kuvailtuja kuvatunnuksia täydennetään seur-
aavilla merkeillä:
1.1.3.2.1 ”e”-kirjain, kun vyöhön on asennettu energianvaimennin;1.1.3.2.2 ”r”-kirjain, kun vyöhön on asennettu kelauslaite, ja jonka jälkeen
merkitään liitteessä I olevan 1.8 kohdan mukaisesti käytetyn kelauslait-
teen tyypin numero sekä ”m”-kirjain, jos käytetty kelauslaite ontörmäyksessä lukkiutuva kelauslaite, jossa on monitoiminen lukkiutu-
mistapa.
1.1.3.3 ”Z”-kirjain edeltää 1.1.3.1 kohdassa tarkoitettuja tunnuksia, kun
turvavyö on osa turvajärjestelmää.
1.2 Edellä 1.1 kohdassa kuvailtujen yksityiskohtien on oltava selvästi
luettavissa ja pysyvästi merkittyjä, ja ne on annettava joko lipukkeella
tai merkittävä suoraan laitteeseen. Lipukkeen tai merkinnän on oltava
kulutusta kestävä.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 21
▼A1
▼B
▼B
2. KAAVIOKUVIA OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKEISTÄ
2.1
Vyö, jossa on edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, on
energianvaimentimella (e) varustettu kolmipistevyö (”A”), joka on
tyyppihyväksytty Alankomaissa (e 4) numerolla 2439.
2.2
Vyö, jossa on edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, on
monitoimisesti lukkiutuva kelauslaitetyypillä 4 varustettu lantiovyö
(”B”), joka on tyyppihyväksytty Alankomaissa (e 4) numerolla 2439.
2.3
Vyö, jossa on edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, on
energianvaimentimella (e) varustettu erityinen vyötyyppi (”S”), joka on
osa turvajärjestelmää (”Z”) ja joka on tyyppihyväksytty Alankomaissa
(e 4) numerolla 2439.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 22
▼B
Huomautus:
Osan ETY-tyyppihyväksyntänumero ja kuvatunnus (kuvatunnukset) on
sijoitettava suorakulmion läheisyyteen ja joko ”e”-kirjaimen ylä- tai
alapuolelle tai sen vasemmalle tai oikealle puolelle. Osan tyyppihyväk-
syntänumeron numerot on sijoitettava ”e”-kirjaimeen nähden samalle
puolelle ja niiden on osoitettava samaan suuntaan. Kuvatunnusten on
sijaittava diametraalisesti vastakkaisella puolella osan tyyppihyväk-
syntänumeroon nähden. Roomalaisten numeroiden käyttöä osan
hyväksyntänumerossa on vältettävä, jottei synny sekaannusta muiden
kuvatunnusten kanssa.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 23
▼B
LIITE IV
ESIMERKKI KELAUSMEKANISMIN KESTÄVYYSTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA
1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 24
▼B
LIITE V
ESIMERKKI TÖRMÄYKSESSÄ LUKKIUTUVIEN KELAUSLAIT-
TEIDEN LUKITUKSEN TESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA
Sopiva laite, joka esitetään jäljempänä kuvassa, koostuu moottorikäyttöisestä
epäkeskopyörästä, johon kytketty varsi on yhdistetty vaijereilla pieneen radalle
sijoitettuun vaunuun. Kyseisessä varressa on ’menetetyn liikkeen’laite, joka
vaimentaa liikkeen, jos kela lukittuu ennen kuin varren liike on päättynyt.
Epäkeskopyörä ja moottorin pyörimisnopeus ovat siten suunniteltuja, ettävaadittu kiihtyvyys saavutetaan, kun kiihtyvyyttä lisätään liitteessä I olevassa
2.7.7.2.2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja liikkeen on ylitettävä vyönauhan suurin
sallittu liike ennen lukittumistaan.
Vaunussa on kääntyvä alusta, johon kelauslaite voidaan asentaa vaunun
liikesuuntaan nähden eri asentoihin.
Testattaessa sellaista kelauslaitetta, jossa kelauslaitteen lukkiutuminen perustuu
nauhan liikkeeseen, kelauslaite asennetaan kiinteään pitimeen ja vyönauha
kiinnitetään vaunuun.
Edellä tarkoitettuja testejä suoritettaessa kaikki valmistajan tai tämän edustajan
toimittamat pitimet yms. on sisällytettävä testiasennukseen, jotta se jäljittelisi
mahdollisimman tarkoin ajoneuvoon tarkoitettua asennusta.
Valmistajan tai tämän edustajan on toimitettava kaikki lisäpitimet yms., jotka
tarvitaan, jotta asennus vastaisi ajoneuvossa käytettävää asennustapaa.
1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 25
▼B
LIITE VI
ESIMERKKI PÖLYNKESTÄVYYSTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA
1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 26
▼B
LIITE VII
KUVAUS VAUNUSTA, ISTUIMESTA, KIINNITYSPISTEISTÄ JA PYSÄY-
TYSLAITTEESTA
1. VAUNU
Turvavöiden testaamiseen käytettävän pelkällä istuimella varustetun vaunun
on oltava massaltaan 400 kg ± 20 kg. Turvajärjestelmien testeissä vaunun on
oltava, ajoneuvon rakenteeseen kiinnitettynä, massaltaan 800 kg. Vaunun ja
ajoneuvorakenteen kokonaismassaa voidaan kuitenkin tarvittaessa lisätä 200
kg lisäyksin. Kokonaismassa ei kuitenkaan saa erota nimellisarvosta enempää
kuin ± 40 kg.
2. ISTUIN
Turvajärjestelmille suoritettavia testejä lukuun ottamatta istuimen on oltava
tukevarakenteinen ja pinnaltaan tasainen. Istuimen rakenteessa on noudatet-
tava jäljempänä kuvassa 1 esitettyjä yksityiskohtia ja varmistettava, ettei
mikään metalliosista kosketa turvavyötä.
3. KIINNITYSPISTEET
Kiinnityspisteiden sijainnin on oltava kuvan 1 mukainen. Kiinnityspisteitä
vastaavat ympyröidyt merkit osoittavat paikat, joihin vyön päät kiinnitetään
vaunussa tai mahdollisessa kuormituksen siirtolaitteessa. Kiinnityspisteet on
asennettava jäykkään alustaan. Yläkiinnityspiste saa siirtyä enintään 0,2 mm
pituussuuntaan, kun tähän suuntaan kohdistetaan 98 daN kuormitus. Vaunun
on oltava rakenteeltaan sellainen, etteivät osat, joihin kiinnityspisteet on
kiinnitetty, pysyvästi muuta muotoaan testin aikana.
4. PYSÄYTYSLAITE
Tämä laite koostuu kahdesta samanlaisesta ja samansuuntaisesti asennetusta
vaimentimesta, lukuun ottamatta turvajärjestelmien testejä, jolloin on
käytettävä neljää vaimenninta vaunun nimellismassan ollessa tällöin 800 kg.
Tarvittaessa on jokaista 200 kg:n nimellismassan lisäystä kohden käytettävä
yhtä lisävaimenninta.
Jokaiseen vaimentimeen kuuluu:
— teräsputkesta valmistettu ulkokuori;
— polyuretaaninen energiaa vaimentava putki;— oliivinmuotoinen kiillotettu teräsnuppi, joka tunkeutuu vaimentimen
sisään;
— akseli ja törmäyslevy.
Tämän vaimentimen eri osien mitat esitetään kuvien 2, 3 ja 4 kaaviokuvissa.
Vaimentavan materiaalin ominaisuudet eritellään jäljempänä taulukossa.
Putkia on säilytettävä käyttämättöminä välittömästi ennen testin suorittamista
vähintään 12 tunnin ajan 15 ºC-30 ºC lämpötilassa. Pysäytyslaitetta koskevat
vaatimukset vahvistetaan liitteessä IX. Muunlainen, vastaavia tuloksia antava
laite voidaan myös hyväksyä.
VAIMENTAVAN MATERIAALIN OMINAISUUDET
(ASTM D 735 -menetelmä, ellei toisin ilmoiteta)
Shore A -kovuus: 95 ± 2Murtolujuus: R
o≥343 daN/cm2
Vähimmäisvenymä: Ao≥400 %
Moduulit: 100 % venymä: ≥108 daN/cm2
300 % venymä: ≥235 daN/cm2
Kylmähauraus (ASTM D 736-menetelmä):
viisi tuntia −55 ºC:ssaPuristuspainauma (menetelmä B):22 tuntia 70 ºC:ssa ≤45 %
Tiheys 25 ºC:ssa: 1,05-1,10Vanhentumisreaktio ilmassa (ASTM D 573 -menetelmä):1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 27
▼B
70 tuntia 100 ºC:ssa — Shore A -kovuus: enimmäisvaihtelu ± 3
— katkeamislujuus: vähennys < 10 % Ro
— venymä: vähennys < 10 % Ao
— massa: vähennys < 1 %
Upotus öljyyn (ASTM menetelmä N:o 1 öljy):
70 tuntia 100 ºC:ssa — Shore A -kovuus: enimmäisvaihtelu ± 4
— katkeamislujuus: vähennys < 15 % Ro
— venymä: vähennys < 10 % Ao
— tilavuus: paisuminen < 5 %
Upotus öljyyn (ASTM menetelmä N:o 3 öljy):
70 tuntia 100 ºC:ssa — katkeamislujuus: vähennys < 15 % Ro
— venymä: vähennys < 15 % Ao
— tilavuus: paisuminen < 20 %
— Upotus tislattuun veteen:
yksi viikko 70 ºC:ssa — katkeamislujuus: vähennys < 35 % Ro
— venymä: lisäys < 20 % Ao1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 28
▼B
1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 29
▼B
1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 30
▼B
1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 31
▼B
1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 32
▼B
LIITE VIII
KUVAUS NUKESTA
1. NUKEN VAATIMUKSET
1.1Yleistä
Nuken tärkeimmät ominaisuudet ilmoitetaan kuvissa ja taulukoissa
seuraavasti:
Kuva 1: sivukuva päästä, kaulasta ja kehosta;
Kuva 2: pää, kaula ja keho edestä kuvattuna;
Kuva 3: sivukuva lonkasta, reisistä ja sääristä;Kuva 4: lonkka, reidet ja sääret edestä kuvattuna;
Kuva 5: päämitat;
Kuva 6: nukke istuma-asennossa, esittäen:
— painopisteen sijainnin,
— pisteet, joista nuken siirtymä mitataan,— olkakorkeuden;
Taulukko 1 nuken osien viitteet, nimet, materiaalit ja päämitat.Taulukko 2 pään, kaulan, kehon, reiden ja säären massa.
1.2Kuvaus nukesta
1.2.1 Säären rakenne (ks. kuva 3 ja 4)
Sääri on kolmiosainen, ja käsittää:— kantalevyn (30),
— sääriputken (29),
— polviputken (26).
Polviputkessa on kaksi uloketta, jotka rajoittavat säären liikettä reiden
suhteen.
Sääri voi kiertyä taaksepäin noin 120º suorasta asennosta.
1.2.2 Reiden rakenne (ks. kuva 3 ja 4)
Reisi on kolmiosainen, ja käsittää:
— polviputken (22),
— reisitangon (21),— lonkkaputken (20).
Polven liikettä rajoittaa kaksi polviputken (22) lovea, jotka kytkeytyvät
sääressä oleviin ulokkeisiin.
1.2.3 Kehon rakenne (ks. kuva 1 ja 2)
Keho käsittää:
— lonkkaputken (2),
— rullaketjun (4),— kylkiluut (6) ja (7),
— rintalastan (8),
— ketjun kiinnittimet (3, ja osin 7, ja 8).
1.2.4 Kaula (ks. kuva 1 ja 2)
Kaula koostuu seitsemästä polyuretaanilevystä (9). Kaulan jäykkyyttä
voidaan säätää ketjukiristimellä.
1.2.5 Pää(ks. kuva 1 ja 2)
Polyuretaaninen pää (15) on ontto; polyuretaani on vahvistettu teräsvan-
teilla (17). Kaulan jäykkyyden säätöön käytettävä ketjukiristin koostuu
polyamidikappaleesta (10), putkimaisesta välikappaleesta (11) ja kiristino-1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 33
▼B
sasta (12 ja 13). Pää kiertyy ensimmäisen ja toisen kaulanikaman
liittymäkohdasta (kannattajanikaman ja kiertonikaman välinen liitos), jossa
on säätölaite (14 ja 18), välikappale (16) ja polyamidikappale (10).
1.2.6 Polviliitos (ks. kuva 4)
Sääret ja reidet on yhdistetty toisiinsa putkella (27) ja kiristimellä (28).
1.2.7 Lonkkaliitos (ks. kuva 4)
Lonkka ja keho on yhdistetty toisiinsa putkella (23), kitkalevyillä (24) ja
kiristimellä (25).
1.2.8 Polyuretaani
Tyyppi: PU 123 CH- yhdiste
Kovuus: 50-60 Shore A.
1.2.9 Nuken pukeminen
Nukke puetaan erityispukuun.
2. MASSAN KORJAUS
Nuken massanjakauma kalibroidaan kuudella 1 kg:n painolla, jotka
kiinnitetään lonkkaliitokseen. Kuusi muuta 1 kg polyuretaanipainoa
voidaan kiinnittää kehon takaosaan.
3. PEHMUSTE
Nuken rintakehän ja puvun väliin sijoitetaan pehmuste. Pehmusteen on
koostuttava polyuretaanivaahdosta ja sen on oltava seuraavien vaatimusten
mukainen:
— kovuus: 7-10 Shore A
— paksuus: 25 ± 5 mm
Pehmuste on voitava vaihtaa.
4. LIITOSTEN SÄÄTÖ4.1Yleistä
Jokaisen liitoksen kitka on eriteltävä ja tarkastettava, jotta tulos voidaan
toistaa.
4.2Polviliitos
Kiristetään polviliitos.Asetetaan reisi ja sääri pystysuoraan.Kierretään säärtä 30º.Löysätään kiristintä vähitellen, kunnes sääri alkaa oieta omasta painostaan.Lukitaan kiristin tähän asentoon.
4.3Lonkkaliitokset
Lisätään lonkkaliitosten jäykkyyttä.Asetetaan reidet vaakasuoraan ja keho pystysuoraan.Kallistetaan kehoa eteenpäin niin, että se muodostaa reisien kanssa 60º
kulman.
Löysätään kiristintä vähitellen, kunnes keho alkaa kaatua omasta
painostaan.
Lukitaan kiristin tähän asentoon.
4.4Kannattajanikaman ja kiertonikaman välinen liitos
Säädetään kannattajanikaman ja kiertonikaman välistä liitosta niin, että se
juuri ja juuri vastustaa omaa painoaan eteen- ja taaksepäin.
4.5Kaula
Kaulan jäykkyys voidaan säätää ketjunkiristimellä (13).1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 34
▼B
Kaulan säätämisen jälkeen kiristimen yläosan on siirryttävä 40-60 mm, kun
sitä kuormitetaan vaakasuoraan 10 daN:lla.
TAULUKKO 1
Numero Nimitys Materiaali Mitat
1 Keho Polyuretaani —
2 Lonkkaputki Teräs 76 × 70 × 100 mm
3 Ketjun kiinnittimet Teräs 25 × 10 × 70 mm
4 Rullaketju Teräs 3/4 mm
5 Olkataso Polyuretaani —
6 Kylkiluut (taivutettu osa) Teräs 30 × 30 × 3 × 250 mm
7 Kylkiluut Rei'itetty teräslevy 400 × 85 × 1,5 mm
8 Rintalasta Rei'itetty teräslevy 250 × 90 × 1,5 mm
9 Levyt (6) Polyuretaani Ø 90 × 20 mm
Ø 80 × 20 mm
Ø 75 × 20 mm
Ø 70 × 20 mm
Ø 65 × 20 mm
Ø 60 × 20 mm
10 Kappale Polyamidi 60 × 60 × 25 mm
11 Putkimainen välikappale Teräs 40 × 2 × 50 mm
12 Kiristyspultti Teräs M 16 × 90 mm
13 Kiristysmutteri Teräs M 16
14 Kannattaja/kiertonikama-
liitoksen kiristinTeräs Ø 12 × 130 mm (M 12)
15 Pää Polyuretaani —
16 Putkimainen välikappale Teräs Ø 18 × 13 × 17 mm
17 Vahvistuslevy Teräs 30 × 3 × 500 mm
18 Kiristysmutteri Teräs M 12
19 Reidet Polyuretaani —
20 Lonkkaputki Teräs 76 × 70 × 80 mm
21 Reiden tanko Teräs 30 × 440 mm
22 Polven putki Teräs 52 × 46 × 40 mm
23 Lonkan liitosputki Teräs 70 × 64 × 250 mm
24 Kitkalevyt (4) Teräs 160 × 75 × 1 mm25 Kiristinasennelma Teräs M 12 × 320 mm levyt ja
mutterit
26 Polviputki Teräs 52 × 46 × 160 mm
27 Polven liitosputki Teräs 44 × 39 × 190 mm
28 Kiristinlevy Teräs Ø 70 × 4 mm
29 Sääriputki Teräs 50 × 50 × 2 × 460 mm
30 Kantalevy Teräs 100 × 170 × 3 mm
31 Kehon kalibrointipainot
(6)Polyuretaani 1 kg kukin
32 Pehmuste Polyuretaanivaahtomuovi 350 × 250 × 25 mm
33 Puku Puuvilla ja polyamidi-
nauhat—
34 Lonkkaliitoksen kalibroin-
tipainot (6)Teräs 1 kg kukin1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 35
▼B
TAULUKKO 2
Nuken osat Massa kg:na
Pää + kaula 4,6 ± 0,3
Keho ja kädet 40,3 ± 1,0
Reidet 16,2 ± 0,5
Sääri + jalkaterä 9,0 ± 0,5
Kokonaismassa mukaan lukien kalibrointipainot 74,5 ± 1,01977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 36
▼B
Kuva 11977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 37
▼B
Kuva 21977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 38
▼B
Kuva 3
 Kuva 41977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 39
▼B
Kuva 6
Nukke liitteessä VII olevassa kuvassa 1 esitetyssä istuma-asennossa.
G = Painopiste
T = Kehon siirtymän mittauspiste (sijaitsee edessä nuken keskilinjalla)P = Lantion siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla)1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 40
▼B
LIITE IX
KUVAUS VAUNUN HIDASTUVUUTTA KUVAAVASTA KÄYRÄSTÄ
AJAN FUNKTIONA
(Käyrä pysäytyslaitteiden testausta varten)
Vaunun hidastuvuuskäyrä laskettuna 455 kg ± 20 kg:n hitausmassana turvavöiden
testausta varten ja 910 ± 40 kg:n hitausmassana turvajärjestelmien testausta
varten vaunun ja ajoneuvorakenteen nimellismassan ollessa 800 kg, kun vaunun
ja ajoneuvorakenteen on pysyttävä edellä varjostettuna esitetyllä alueella.
Tarvittaessa vaunun ja siihen kiinnitetyn ajoneuvorakenteen nimellismassaa
saadaan lisätä 200 kg:n lisäyksin, jolloin jokaista massan lisäystä kohden lisätään
28 kg:n hitausmassa. Vaunun ja ajoneuvon kokonaismassa tai hitausmassat eivät
saa erota kalibrointitesteissä käytettävistä nimellisarvoista enempää kuin ± 40 kg.Vaunun kalibroinnissa käytettävän pysähtymismatkan on oltava 400 ± 20 mm.
Molemmissa edellä tarkoitetuissa tapauksissa mittauslaitteen vasteen on oltava 60
Hz:iin saakka tasaisesti nouseva ja rajataajuuden 100 Hz. Anturiasennuksesta
johtuvat mekaaniset resonanssit eivät saa vääristää lukemia. Mittauslaitteen
sijoituksessa on kiinnitettävä erityistä huomiota kaapeleiden pituuden ja
lämpötilan vaikutukseen taajuusvasteeseen (
1).1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 41
(1) Nämä vaatimukset ovat SAE:n suosituksen J 211a mukaisia. Ne korvataan myöhemmin
viittauksella valmisteilla olevaan ISO:n standardiin.
▼B
LIITE X
OHJEET
Jokaisen turvavyön mukana on oltava liitteenä ohjeet, jotka sisältävät jäljempänä
mainitut seikat ja ne annetaan sen jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla
kielillä, jossa turvavyö saatetaan myytäväksi:
1. Asennusohjeet (joita ei vaadita, jos valmistaja toimittaa ajoneuvon turvavyöt
valmiiksi ajoneuvoon asennettuina), joista on käytävä selville: ajoneuvotyypit,
joihin asennelma on tarkoitettu, vöiden oikea kiinnitysmenetelmä sekä
varoitus nauhojen suojaamiseksi hankautumiselta.
2. Käyttöohjeet (saavat sisältyä ajoneuvon käyttöohjekirjaan, jos valmistaja
toimittaa ajoneuvon turvavyöt valmiiksi ajoneuvoon asennettuina), joiden
avulla turvavyön käyttäjä saa suurimman mahdollisen hyödyn turvavyöstä.
Ohjeissa olisi ilmoitettava:
a) vyön käyttämisen tärkeys kaikilla matkoilla;
b) vyön oikea käyttötapa sekä erityisesti:
— vyölukon oikea sijainti,
— tarve pitää vyö tiukalla käytön aikana,
— vyönauhojen oikea asento ja siihen, etteivät vyöt saa olla kiertyneinä,
— vyön olevan tarkoitettu ainoastaan yhden henkilön käytettäväksi ja ettei
sitä saa kiinnittää aikuisen sylissä istuvan lapsen ympärille;
c) vyölukon aukaisu- ja sulkemismenetelmä;
d) vyön säätömenetelmä;
e) asennelman kelauslaitteiden käyttömenetelmä ja niiden lukituksen tarkas-
tusmenetelmä;
f) vyön suositeltu puhdistusmenetelmä ja sen kokoaminen puhdistuksen
jälkeen, kun se on tarpeen;
g) tarvetta vaihtaa turvavyö, jos vyötä on käytetty vakavassa onnettomuudessa
tai vyö on muuten kulunut tai vaurioitunut;
h) vyön muuttamisen tai muuntamisen millään tavoin, koska muutokset voivat
vaikuttaa vyön tehokkuuteen; ja erityisesti, mitä osia vyöstä voidaan
purkaa ja miten ne asennetaan oikealla tavalla takaisin vyöhön;
i) vyö on tarkoitettu aikuisille;
j) vyön säilytys, kun se ei ole käytössä.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 42
▼B
LIITE XI
KAHDEN VYÖLUKON TESTI
(Pääpiirteet ovat liitteessä I olevassa 2.7.6.5 kohdassa)
1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 43
▼B
LIITE XII
KULUMIS- JA MIKROSIIRTYMÄTESTIT
Kuva 1
Tyyppi 1 testi
Esimerkkejä testijärjestelyistä, jotka vastaavat säätölaitetyyppiä.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 44
▼B
Kuva 2
Tyyppi 2 testi1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 45
▼B
Kuva 3
Tyyppi 3 testi ja mikrosiirtymätesti1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 46
▼B
LIITE XIII
SYÖPYMISTESTI
1. TESTAUSLAITE
1.1 Laitteeseen kuuluu sumukammio, suolaliuossäiliö, tarkoituksenmukaisesti
käsitellyn paineilman syöttö, yksi tai useampi sumutussuutin, tuet näyte-
kappaleille, kammion lämmitysmahdollisuus sekä tarvittavat valvontalaitteet.
Laitteen koko ja mitat ovat valittavissa, jos testiolosuhteet täytetään.
1.2 On tärkeää varmistaa, ettei kammion kattoon tai kanteen kerääntynyttä
liuosta pääse tippumaan testinäytteiden päälle,
ja
1.3 ettei testinäytteistä tippunutta liuosta joudu takaisin säiliöön ja sieltä
uudelleen sumutukseen.
1.4 Laitteessa ei saa olla rakennemateriaaleja, jotka vaikuttavat sumun
syöpymistä aiheuttaviin ominaisuuksiin.
2. TESTINÄYTTEIDEN SIJOITUS SUMUKAMMIOON
2.1 Näytekappaleet, kelauslaitteita lukuun ottamatta, on tuettava tai ripustettava
15º-30º kulmaan pystytasosta ja mieluiten kammion läpi syötettävän sumun
vaakatasoisen päävirtauksen suuntaisesti, testattavaan pintaan nähden.
2.2 Kelauslaitteet on tuettava tai ripustettava niin, että kelojen akselit ovat
kohtisuorassa kammion läpi syötettävän sumun vaakatasoiseen päävirtauk-
seen nähden. Kelauslaitteen nauha-aukon on myös oltava suunnattuna sumun
päävirtaussuuntaa kohden.
2.3 Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että sumu leviää esteittä kaikkien
näytekappaleiden päälle.
2.4 Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, ettei suolaliuosta pääse tippumaan
näytekappaleesta toisen näytekappaleen päälle.
3. SUOLALIUOS
3.1 Suolaliuos valmistetaan liuottamalla 5 ± 1 paino-osaa natriumkloridia 95
osaan tislattua vettä. Natriumkloridissa on oltava mahdollisimman vähän
nikkeliä ja kuparia ja se saa sisältää kuivana enintään 0,1 % natriumjodidia ja
enintään 0,3 % epäpuhtauksia yhteensä.
3.2 Liuoksen on oltava sellaista, että sumutettuna 35 ºC lämpötilassa sen PH-arvo
on 6,5-7,2.
4. ILMAN SYÖTTÖ
Suolaliuosta sumuttaviin suuttimeen tai suuttimiin syötettävä paineilma ei saa
sisältää epäpuhtauksia eikä öljyä ja paineen on oltava 70 kN/m2-170 kN/m2.
5. OLOSUHTEET SUMUKAMMIOSSA
5.1 Kammion altistusalueella lämpötilan on oltava 35 ºC ± 5 ºC. Altistusalueelle
on sijoitettava vähintään kaksi puhdasta sumun kerääjää, jotka estävät
testinäytteistä tai muualta tippuvien liuospisaroiden keräytymät. Kerääjät on
sijoitettava lähelle testinäytteitä, yksi mahdollisimman lähelle sumuttimia ja
yksi mahdollisimman kauas niistä. Sumun on oltava sellaista, että jokaista
keräysalueen 80 cm2:n vaakapintaa kohden keräytyy keskimäärin 1,0-2,0 ml
liuosta tunnissa mitattuna vähintään 16 tunnin ajan.
5.2 Suuttimen tai suuttimien on oltava siten suunnattuja tai levyllä ohjattuja, ettei
suihku osu suoraan testinäytteisiin.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 47
▼B
LIITE XIV
TESTIEN SUORITUSJÄRJESTYS
Asiaa koskevat
määräyksetTestiNäytekappaleet
Vyö N:o 1 Vyönauha N:o 2
123456123456789 1 0
2.2, 2.3.2,
2.4.1.1, 2.4.2.1,
2.5.1.1Asennelman tarkastus
×
2.4.2.2 Vyölukon tarkastus ××××××
2.4.1.2, 2.7.2 Jäykkien osien syöpymistestit ×
2.4.3.2, 2.7.5.1 Säätölaitteen lujuus ×
2.4.3.1, 2.4.3.3,
2.7.5.6Säätöjen helppous
×
2.4.4, 2.7.5.2 Kiinnitysten lujuus ×
2.4.2.3 Lukon kestävyys × ×
2.4.2.4, 2.7.5.3 Lukon kylmänkestävyys × ×
2.4.2.6, 2.7.5.1,
2.7.5.5Lukon lujuus
×
2.4.1.4, 2.7.5.4 Jäykkien osien kylmänkestävyys × ×2.4.5, 2.7.6.1,
2.7.2, 2.7.6.3,
2.7.6.2, 2.7.6.4Kelauslaitteen toiminta
×
2.5.1.2, 2.7.5 Nauhan leveyden tarkastus ×
2.5.2, 2.7.3.1,
2.7.4Nauhan lujuus huoneilmakäsittelyn
jälkeen ×
2.5.3, 2.7.4 Nauhan lujuus erityiskäsittelyn
jälkeen:
2.7.3.2 — valo × ×
2.7.3.3 — kylmäkäsittely × ×
2.7.3.4 — lämpökäsittely × ×
2.7.3.5 — vesikäsittely × ×
2.6.2, 2.7.3.6 Kuluminen × ×
2.4.3, 2.7.3.7 Mikrosiirtymä × ×
2.4.2.7, 2.6.1,
2.4.2.6, 2.7.2,
2.7.6.3, 2.7.7Asennelman dynaaminen testi
××
2.4.2.5, 2.4.2.7,
2.7.8Lukon aukaisukoe
××
Huomaa: Viitteeksi tarvitaan lisäksi yksi vyönäyte.1977L0541 — FI — 24.07.1981 — 002.001 — 48