2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B KOMISSION PÄÄTÖS N:o 284/2000/EHTY,
tehty 4 päivänä helmikuuta 2000,
lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta ja Taiwanista peräisin olevien raudasta
tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimatto-mien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempäävalmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa sekä tiettyjen vientiä harjoitta-
vien tuottajien tarjoamien sitoumusten hyväksymisestä ja menettelyn päättämisestä Etelä-
Afrikasta peräisin olevan tuonnin osalta
(EYVL L 31, 5.2.2000, s. 44)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Komission päätös N:o 2071/2000/EHTY, annettu 29 päivänä syyskuuta
2000L 246 32 30.9.2000
►M2 Komission päätös N:o 842/2002/EHTY, tehty 21 päivänä toukokuuta
2002L 134 18 22.5.2002
Oikaistu:
►C1 Oikaisu, EYVL L 119, 20.5.2000, s. 39 (2000/284/EHTY)
▼B
KOMISSION PÄÄTÖS N:o 284/2000/EHTY,
tehty 4 päivänä helmikuuta 2000,
lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta ja Taiwa-
nista peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestävalmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimatto-mien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella
pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin
kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa sekä tiettyjen vientiäharjoittavien tuottajien tarjoamien sitoumusten hyväksymisestä jamenettelyn päättämisestä Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin
osalta
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenval-
tioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 3 päivänäsyyskuuta 1998 tehdyn komission päätöksen N:o 1889/98/EHTY (
1)ja
erityisesti sen 13, 14 ja 15 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,sekä katsoo seuraavaa:
A.MENETTELY
1.Menettelyn aloittaminen
1) Komissio julkaisi 8 päivänä tammikuuta 1999 Euroopan
yhteisöjen virallisessa lehdessä ilmoituksen tiettyjen Etelä-Afri-
kasta, Intiasta ja Taiwanista peräisin olevien raudasta tai
seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 milli-metrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallillatai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempäävalmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia
koskevan tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta (
2),
jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’.
2) Menettely aloitettiin Euroferin sellaisten yhteisön tuottajienpuolesta tekemän valituksen perusteella, joiden tuotantomuodostaa pääosan tarkasteltavana olevan tuotteen koko tuotan-nosta yhteisössä päätöksen (EY) N:o 1889/98/EHTY, jäljempänä
’peruspäätös’, 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 7 kohdan
mukaisesti. Valituksessa esitettyä näyttöä tarkasteltavana olevantuotteen tukemisesta ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahin-gosta pidettiin riittävänä menettelyn aloittamiseksi.
2.Tutkimus
3) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta niille
viejämaiden vientiä harjoittaville tuottajille, jäljempänä ’vientiäharjoittavat tuottajat’, tuojille ja niitä edustaville järjestöille, joita
asian tiedettiin koskevan, viejämaiden edustajille sekä valituksen
tehneille yhteisön tuottajille. Komissio lähetti kyselylomakkeetedellä mainituille osapuolille ja menettelyn aloittamista koske-vassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa ilmoittautuneilleosapuolille. Komissio antoi peruspäätöksen 11 artiklan 5 kohdanmukaisesti osapuolille, joita asia suoraan koski, tilaisuuden
esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi.
4) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat, valituksen tehneet yhteisön
tuottajat ja tuojat esittivät huomautuksensa kirjallisesti.
Kaikki asianomaiset osapuolet, jotka määräajassa pyysivät saada
tulla kuulluiksi ja jotka ilmoittivat, että menettelyn tulokset2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 2
(1) EYVL L 245, 4.9.1998, s. 3.
(2) EYVL C 5, 8.1.1999, s. 2.
▼B
todennäköisesti vaikuttavat niihin, ja osoittivat, että niiden kuule-
miseen oli erityisiä syitä, saivat mahdollisuuden tulla kuulluiksi.
5) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista jahuomioista, joiden perusteella aiottiin suositella
i) lopullisten tasoitustullien käyttöönottoa Intiasta ja Taiwanista
peräisin olevassa tuonnissa,
ii) intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjoaman sitou-
muksen hyväksymistä ja
iii) menettelyn päättämistä Etelä-Afrikasta peräisin olevan
tuonnin osalta.
Osapuolille asetettiin myös määräaika, jossa ne voivat esittää
huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
6) Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin jalopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa.
7) Komissio hankki ja tarkasti kaikki lopullisia päätelmiä vartentarpeellisina pitämänsä tiedot.
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
—Valituksen tehneet yhteisön tuottajat:
— Aceralia Corporacion Sid., Madrid, Espanja,
— British Steel Plc, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta,— Cockerill Sambre SA, Bryssel, Belgia,— Hoogovens Steel BV, IJmuiden, Alankomaat,
— ILVA Spa, Genova, Italia,
— Sidmar NV, Gent, Belgia,— Salzgitter AG, Salzgitter, Saksa,— Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Saksa,— SOLLAC, Pariisi, Ranska, ja
— Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Saksa.
—Vientiä harjoittavat tuottajat:
a) Intia
Essar Steel Ltd, Hazira,
Tata Iron & Steel Company Ltd, Kalkutta, jaSteel Authority of India Ltd, New Delhi.
b) Etelä Afrikka
Iscor Ltd, Pretoria, ja
Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank.
c) Taiwan
China Steel Corp, Kaohsiung, ja
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd, Kaoshiung.
—Etuyhteyttä vailla oleva yhteisön tuoja/käyttäjäyritys:
Marcegaglia Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italia.
—Vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat tuojat:
Etelä-Afrikka: Macsteel International UK Ltd, Lontoo,
Yhdistynyt kuningaskunta,
Macsteel International Belgium NV,
Antwerpen, Belgia, ja
Macsteel International Stahlhandel GmbH,
Düsseldorf, Saksa.
8) Tukia koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31
päivän joulukuuta 1998 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimu-sajanjakso’. Vahinkoa koskeva tarkastelu käsitti ajanjaksonalkaen 1 päivä tammikuuta 1995 ja päättyen tukia koskevantutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 3
▼B
B.TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL-
TAINEN TUOTE
1.Tarkasteltavana oleva tuote
9) Tarkasteltavana oleva tuote on tietyt raudasta tai seostamatto-
masta teräksestä valmistetut, vähintään 600 millimetrin levyisetpleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineellapinnoittamattomat, kelatut, ei enempää valmistetut kuin kuuma-
valssatut levyvalmisteet, jäljempänä ’kuumavalssatut kelat’.
Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7208 10 00,7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10,7208 37 90 (
1), 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 ja
7208 39 90.
10) Kuumavalssattuja keloja valmistetaan yleensä terästehtaissakuumavalssaamalla puolivalmiit terästuotteet viimeisen valssaus-kierroksen jälkeen taikka peittauksen tai jatkuvan hehkutuksenjälkeen.
Kuumavalssatut tuotteet kelataan säännöllisiksi keloiksi.
Terästehtaat, jotka valmistavat useanlaisia levymäisiä terästuot-
teita, käyttävät kuumavalssattuja keloja muiden terästuotteiden(leveät ja kapeat nauhat, kylmävalssatut tuotteet, putket jne.)lähtömateriaalina. Kuumavalssattujen kelojen laji ja koko vaihte-levat. Suurin osa yhteisön tuonnista kolmansista maista
muodostuu niin sanotusta rakenneteräksestä (kuten euroop-
palaisen standardin EN 10025 mukaiset S235 ja S275) japehmeästä teräksestä (kuten EN 10011:n ja Deutsche Industrie-Normin DIN 1614/1 mukaiset DD11, DD12 ja DD13). Tavalli-sesti kelojen paksuus on 1,5—15 millimetriä ja leveys600—2 050 millimetriä. Kukin edellä luetelluista CN-koodeista
vastaa tiettyä tuotelajia, joka eroaa toisista lajeista leveyden ja
paksuuden osalta edellä mainituissa rajoissa.
11) Tuote luokitellaan myös kahteen eri luokkaan sen viimeistelyn
mukaan: mustat kuumavalssatut kelat, jäljempänä ’mustat kelat’,
jotka ovat perustuote, ja peitatut kuumavalssatut kelat,jäljempänä ’peitatut kelat’, jotka kuumavalssauksen jälkeenpintakäsitellään peittaamiseksi kutsutulla menetelmällä. Mustienkelojen ja peitattujen kelojen ero näkyy myös yhdistetyn nimik-keistön rakenteessa: kyseiseen kahteen luokkaan kuuluvat kelat
luokitellaan erityisiin, erillisiin CN-koodeihin.
12) Vaikka asianomaisista maista tuodaan lähinnä mustia keloja,
tutkimuksesta kävi ilmi, että tuonti jakautuu kaikkiin mainit-
tuihin CN-koodeihin ja näin ollen kaikkiin edellä lueteltuihin
tuotteisiin. Vaikka kukin CN-koodi koskee eriteltävissä olevaakuumavalssatun kelan lajia, kaikkien kelojen todettiin olevansamanlaisia tai samankaltaisia fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuk-siltaan sekä käyttötarkoituksiltaan. Kuumavalssattujen kelojen erilajit ovat näin ollen yksi ainoa tuote, joka luokitellaan edellä
johdanto-osan 9 kappaleessa mainittuihin CN-koodeihin.
2.Samankaltainen tuote
13) Tutkimuksesta ilmeni, että asianomaisista maista tuotavat
kuumavalssatut kelat ovat erityisesti laji- ja kokovalikoimansaosalta samanlaisia yhteisössä tuotettujen tuotteiden kanssa tai
verrattavissa niihin.
14) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että niiden tuottama
ja viemä tarkasteltavana oleva tuote ei ole sellaisenaan vaihdet-
tavissa yhteisössä tuotetun tuotteen kanssa eikä verrattavissa
siihen. Ne väittivät, että yhteisön tuottajien tuotantomenetelmäoli edistyneempi ja että siinä käytettiin eri teknologiaa, minkätuloksena oli korkealaatuisempi tuote. Ne mainitsivat, ettäkäyttäjät joutuivat toisinaan valssaamaan tuontituotteet uudes-taan, ennen kuin ne pystyivät käsittelemään niitä edelleen. Siksi2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 4
(1) Katso oikaisu, joka on julkaistu EYVL:ssä C 107, 16.4.1999, s. 6.
▼B
ne väittivät, että niiden tuote ei ole samankaltainen kuin vali-
tuksen tehneiden yhteisön tuottajien tuottama tuote.
15) Jos tuotantomenetelmien erot johtavat pintavirheisiin tai kemial-lisiin virheisiin, tuloksena voi olla alhaisempi markkina-arvo.Tutkimuksesta ilmeni kuitenkin, että yhteisössä tuotetulla tuot-teella ja tuontituotteella on edelleen yleisesti ottaen samatfyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, vaikka tuotteet
eivät olekaan täysin samanlaiset laadun sekä tavarantoimittajien
ja kunkin tavarantoimittajan lähettämien erien osalta. Tämänperusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että asianomaisistamaista tuodut kuumavalssatut kelat eivät olisi samankaltainentuote yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottaman ja myymän
tuotteen kanssa.
16) Tutkimuksesta ilmeni myös, että asianomaisista maista tuotu
tarkasteltavana oleva tuote on laji- ja kokovalikoimaltaan täysinsamanlainen asianomaisten maiden kotimarkkinoilla myydyntuotteen kanssa tai verrattavissa siihen.
17) Tämän perusteella pääteltiin, että asianomaisissa maissa tuotetutja niistä yhteisöön viedyt kuumavalssatut kelat sekä valituksentehneiden yhteisön tuottajien tuottamat ja yhteisön markkinoillamyymät kuumavalssatut kelat ovat samankaltaisia tuotteita
peruspäätöksen 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
C.TUET
1. INTIA
a)Johdanto
18) Komissio tutki valituksen sisältämien tietojen ja komission kyse-
lylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavaa viittäjärjestelmää, joissa väitetään myönnetyn vientitukia:
— Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme),
— tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook
Scheme),
— tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion
Capital Goods Scheme),
— vientiteollisuuden vapaa-alueiden (Export Processing Zones)/
vientiin suuntautuneiden yksiköiden (Export Oriented Units)järjestelmä, ja
— yhtiöverosta vapauttamisen järjestelmä (Income Tax Exemp-
tion Scheme).
19) Ensimmäiset neljä järjestelmää perustuvat vuonna 1992 annet-tuun ja 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseenulkomaankauppalakiin [Foreign Trade (Development and Regu-lation) Act], jolla kumottiin tuonti- ja vientivalvontalaki(Imports and Exports Control Act) vuodelta 1947. Ulkomaan-
kauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti-
ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Niistä esitetään tiivis-telmä vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa, joitalaaditaan joka viides vuosi ja jotka saatetaan ajan tasalle vuosit-tain. Tämän tapauksen tutkimusajanjaksoon liittyy kaksi vienti-
ja tuontipolitiikkaa koskevaa asiakirjaa; ne ovat vuosia
1992—1997 ja 1997—2002 koskevat viisivuotissuunnitelmat.
20) Viimeksi mainittu yhtiöverosta vapauttamisen järjestelmäperustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income TaxAct), jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla (Finance Act).2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 5
▼B
b)Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme, PBS)
21) Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme, PBS) on yksi niistä
vienti- ja tuontipolitiikan välineistä, joilla tuetaan vientiä. PBStuli voimaan 30 päivänä toukokuuta 1995.
Tukikelpoisuus
22) PBS:ää voivat käyttää viejät, jotka valmistavat tuotteensa
Intiassa ja vievät ne sitten maasta, jäljempänä ’valmistajaviejät’,
sekä viejät, jotka ovat valmistajia tai vain kauppiaita ja joille on
myönnetty kauppahuonetodistus (Export House/Trading House/Star Trading House/Super Star Trading House Certificate).Viimeksi mainittujen viejien, jotka määritellään vienti- ja tuonti-politiikkaa koskevassa asiakirjassa, on esitettävä erityinen näyttö
aiemmasta vientitoiminnasta.
Toteuttaminen käytännössä
23) Yksikään tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja tai viejä ei ole
hakenut lupaa PBS:n käyttöön tai käyttänyt sitä. Tämän vuoksikomission ei tarvitse tutkimuksen yhteydessä arvioida järjes-telmän tätä osaa.
c)Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Pass-
book Scheme, DEPB)
24) Toinen vientiin liittyvää tukea koskeva vienti- ja tuontipolitiikanväline on tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement
Passbook Scheme, DEPB), joka tuli voimaan 7 päivänä huhti-
kuuta 1997. DEPB:llä korvattiin PBS, jonka voimassaolopäättyi 31 päivänä maaliskuuta 1997. DEPB:tä on kahta lajia:
— vientiä edeltävä DEPB, ja
— viennin jälkeinen DEPB.
i) Vientiä edeltävä DEPBTukikelpoisuus
25) Vientiä edeltävää DEPB:tä voivat käyttää valmistajaviejät (eli
jokainen intialainen valmistaja, joka harjoittaa vientiä) taivalmistajiin etuyhteydessä olevat kauppiasviejät (eli kauppiaat).Voidakseen käyttää kyseisestä tukijärjestelmää yrityksen on
täytynyt harjoittaa vientiä kolmen vuoden ajan ennen lisenssiha-
kemuksen esittämistä.
Toteuttaminen käytännössä
26) Jokainen tukikelpoinen viejä voi hakea lisenssiä. Ilman eri
toimenpiteitä myönnettävän lisenssin avulla se saa käyttöönsähyvitysmäärän, joka voidaan käyttää myöhemmin tuotavistatavaroista kannettavien tullien maksuna. Lisenssin arvo on viisi
prosenttia lisenssinhakijan kolmen edellisen vuoden keskimää-
räisen vuotuisen kokonaisviennin arvosta.
27) Lisenssi, jota ei voida siirtää, on voimassa 12 kuukautta senantamispäivästä. Kun lisenssiin kirjattu hyvitysmäärä onkäytetty, toimivaltaiselle viranomaiselle on suoritettava maksu.Tämän jälkeen yritys voi hakea uutta hyvitysmäärää, joka onmyös viisi prosenttia kolmen edellisen vuoden keskimääräisenvuotuisen kokonaisviennin arvosta.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 6
▼B
28) Vientiä edeltävä DEPB mahdollistaa sen, että tuotantopanokset,
jotka tarvitaan tavaroiden tuotantoon asianomaisen yrityksen
tehtaassa, voidaan tuoda tullitta. Tullitta tuotavien tuotteidenmäärittelyssä käytetään viitteenä tuotantopanoksia ja myyntiäkoskevissa vakionormeissa (Standard Input-Output Norm,SION) (
1) lueteltuja tuotantopanoksia, minkä lisäksi myös
valmistettava tuote vaikuttaa siihen, mitä tuotteita voidaan tuoda
tullitta. Yritys ei voi siirtää, lainata, myydä tai luovuttaa tällaisia
tullittomasti tuotuja tuotantopanoksia muuten kuin osanavalmista tuotetta.
29) Järjestelmään liittyy myös vientisitoumus. Kun lisenssiäkäytetään tullittomaan tuontiin, lisenssinhaltija sitoutuukäyttämään kyseisiä tavaroita vientiin tarkoitettujen valmiidentuotteiden tuotantopanoksina. Viennistä myönnetään hyvitys,joka perustuu valmiin tuotteen lajiin ja määrään. Hyvitys laske-
taan käyttämällä perusteena SION-normeja. Kun lisenssinhaltija
on vienyt tuotteita arvosta, joka oikeuttaa sen hyvitykseen, jokavastaa jo myönnettyä vientiä edeltävän DEPB:n mukaista hyvi-tystä, se on täyttänyt sitoumuksensa.
Vientiä edeltävää DEPB:tä koskevat päätelmät
30) Intian viranomaiset väittävät, että vientiä edeltävä DEPB on
peruspäätöksen liitteessä I olevan i kohdan mukainen sallittutuontimaksujen peruutus/palautusjärjestelmä tai korvaavientuotantopanosten palautusjärjestely, joka ei johda tasoitustoimen-
piteiden käyttöön ottamiseen. Peruspäätöksen liitteissä II ja III
annetaan suuntaviivat sen määrittelemiseksi, ovatko tällaisetjärjestelmät vientitukia.
31) Vientiä edeltävä DEPB on arvoperusteinen järjestelmä. SION-normeissa vahvistetaan nimelliset kustannukset, jotka perustuvattietyn tuotteen valmistamista varten tuotavien tuotantopanostenarvioituun arvoon. Kun SION-arvo on määritelty tietyllevalmiille tuotteelle, tuotantopanokset voidaan tuoda tullittavientiä edeltävän DEPB:n mukaisesti. Kaikkia SION-normien
luettelossa esitettyjä tuotantopanoksia ei tarvitse tuoda.
Ainoastaan myönnetyn lisenssin arvo ja sitä vastaava sitoumusviedä valmista tuotetta rajoittavat järjestelmän mukaisesti tuota-vien tuotantopanosten määrää.
32) Yritys, joka hankkii tuotantopanoksensa SION-järjestelmässävahvistettuja hintoja alhaisemmilla hinnoilla tai joka hankkiiosan tuotantopanoksistaan kotimarkkinoilta, voisi tuoda tullittaylimääräisiä tuotantopanoksia kotimarkkinoiden tuotantoa varten.
SION-järjestelmässä ei näytä olevan määräyksiä tällaisen tilan-
teen estämiseksi. Ei myöskään löydetty näyttöä mistään muustakäytössä olevasta järjestelmästä tai menettelystä, jolla voitaisiinvarmistaa, mitkä tullittomat tuotantopanokset tosiasiallisestikäytetään vietävän valmiin tuotteen tuotantoprosessissa ja missämäärin ne käytetään siinä.
33) Peruspäätöksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohdassa jaliitteessä III olevan II kohdan 3 kohdassa säädetään, että kun onkäynyt ilmi, että viejämaan viranomaiset eivät ole ottaneet
käyttöön tarkistusjärjestelmää, viejämaan on tavallisesti tehtävä
tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin tai todellisuudessatapahtuneisiin maksutapahtumiin perustuva uusi tutkimus senmäärittämiseksi, onko hyvityksiä myönnetty liikaa. Intian virano-maiset eivät tehneet kyseistä tutkimusta.
34) Ainoa tähän tutkimukseen kuuluva intialainen viejä, joka käyttääjärjestelmää, esitti kuitenkin komissiolle näytön siitä, että se eisaanut ylimääräisiä hyvityksiä. Yritys pystyi osoittamaan, että
kaikki vientiä edeltävän DEPB:n mukaisesti tutkimusajanjakson
aikana saadut hyvitykset käytettiin ainoastaan vietävissävalmiissa tuotteissa käytetyistä tuotantopanoksista tavallisesti2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 7
(1) SION-järjestelmä selitetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1556/98
(EYVL L 202, 18.7.1998, s. 40).
▼B
kannettavien tullien kattamiseen. Näin ollen tälle yrityksille ei
ollut myönnetty tukea.
ii) Viennin jälkeinen DEPB
Tukikelpoisuus
35) Viennin jälkeistä DEPB:tä voivat käyttää valmistajaviejät (eli
jokainen intialainen valmistaja, joka harjoittaa vientiä) tai kaup-piasviejät (eli kauppiaat).
Viennin jälkeisen DEPB:n toteutus käytännössä
36) Kyseisessä järjestelmässä tukikelpoiset viejät voivat pyytää hyvi-
tyksiä, jotka lasketaan prosenttimääränä vietyjen valmiiden
tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet kyseiset
DEPB-prosenttimäärät useimmille tuotteille — myös tarkastelta-vana oleville tuotteille — SION-normien perusteella. Lisenssi,josta ilmenee hyvityksen määrä, myönnetään ilman eri toimenpi-teitä.
37) Viennin jälkeinen DEPB mahdollistaa kyseisten hyvitystenkäytön kaikkien muiden kuin kiellettyjen tuontitavaroiden luette-
lossa mainittujen tavaroiden (esimerkiksi raaka-aineet tai
tuotantohyödykkeet) myöhemmin tapahtuvaan tuontiin. Kyseisettuontitavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niistäkannetaan liikevaihtoveroa) tai ne voidaan käyttää muuten.
38) DEPB-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä. DEPB-lisenssi onvoimassa 12 kuukautta sen antamispäivästä.
39) Kun kaikki hyvitykset on käytetty, yrityksen on suoritettava asia-nomaiselle viranomaiselle maksu.
Viennin jälkeistä DEPB:tä koskevat päätelmät
40) Tämä järjestelmä on selvästi sidoksissa vientitulokseen. Hyvitys
lasketaan automaattisesti SION-arvojen perusteella riippumattasiitä, tuotiinko tuotantopanokset, maksettiinko niistä tuontitullittai käytettiinkö ne tosiasiallisesti, ja missä määrin, vientituotan-toon. Yritykset voivatkin hakea lisenssiä, vaikka ne eivätharjoittaisi tuontia tai ostaisi tuotuja tavaroita muista hankin-
talähteistä. Järjestelmää ei siis voida pitää
tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanostenpalautusjärjestelynä, koska tuontitullien palauttaminen ei rajoitutuotantoprosessissa kulutetuista tavaroista kannettuihin tulleihin,mistä syystä järjestelmään liittyy tullien liiallista palauttamista 2
artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti. Tästä
syystä se on peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdanmukaisesti tasoitustoimenpiteen käyttöönottoon mahdollistava,koska siihen liittyy tuloista luopuminen ja se on vientituloksestariippuvainen.
Tuen määrän laskeminen viennin jälkeisessä DEPB:ssä
41) Viejille koituva etu on laskettu kahdella eri tavalla riippuen siitä,
kuinka yritys on käyttänyt DEPB-lisenssejä.
42) Jos yritys käytti lisenssejä tullittomaan tuontiin, saatu etu lasket-
tiin sen tullimäärän perusteella, joka tavallisesti olisi tullutkannettavaksi tutkimusajanjaksona harjoitetusta tuonnista muttajota ei DEPB:n mukaisesti kannettu.
43) Jos yritys myi lisenssinsä, saatu etu laskettiin lisenssiin kirjatunhyvityksen määrän perusteella riippumatta siitä, millä hinnallalisenssi myytiin. Vientiä harjoittavat kolme yritystä ja Intian
viranomaiset väittivät, että etu olisi rajoitettava lisenssin tosia-
siallisen myyntihinnan suuruiseksi, sillä tämä hinta on yleensälisenssiin kirjatun hyvityksen nimellisarvoa alhaisempi. Tähänpyyntöön ei voida kuitenkaan suostua, sillä lisenssin myyntinimellisarvoa alhaisempaan hintaan on puhtaasti kaupallinenpäätös, joka ei muuta järjestelmästä saadun edun määrää.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 8
▼B
44) Jotta saataisiin selville edunsaajan saama kokonaishyöty,
kyseistä määrää on oikaistu lisäämällä siihen tutkimusajanjak-
sona kertynyt korko. Tavanomainen käytäntö laskea edunsaajankertaluonteisesta avustuksesta saama etu on lisätä vuotuinenmarkkinakorko avustuksen nimellismäärään olettaen, että avustuson maksettu tutkimusajanjakson ensimmäisenä päivänä. Tässätapauksessa on kuitenkin selvää, että yksittäisiä avustuksia
voidaan myöntää milloin tahansa tutkimusajanjakson ensim-
mäisen ja viimeisen päivän välillä. Sen sijaan, että lisättäisiinvuotuinen markkinakorko koko määrään, on aiheellista olettaa,että keskimääräinen avustus on saatu tutkimusajanjakson keski-vaiheilla, minkä vuoksi korko olisi laskettava kuuden
kuukauden ajanjakson perusteella eli sen olisi oltava määrältään
puolet vuotuisesta markkinakorosta tutkimusajanjakson aikanaIntiassa eli seitsemän prosenttia. Kyseinen määrä on jaettu tutki-musajanjakson kokonaisviennille.
45) Intian viranomaiset ja kolme viejää väittivät, että komissio oliarvioinut väärin kyseistä järjestelmää sen tuen laajuuden ja tasoi-
tustoimenpiteen käyttöönottoon mahdollistavan edun määrän
osalta. Ne väittävät erityisesti, että komission arvio näiden järjes-telmien mukaisista eduista ei pitänyt paikkaansa, koskaainoastaan liiallisten tullien palauttamista voitiin pitääperuspäätöksen 2 artiklan mukaisena tukena.
46) Peruspäätöksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassasäädetään poikkeuksesta esimerkiksi sellaisten tullinpalautusjär-
jestelmien ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen
osalta, jotka ovat peruspäätöksen liitteessä I olevan i kohdan,liitteen II (ohjeet tuotantopanosten käyttämisestä tuotantoproses-sissa) ja liitteen III (ohjeet, joita on noudatettava korvaavientuotantopanosten palautusjärjestelyjen vientituiksi määrittelyssä)
vaativien sääntöjen mukaisia.
47) Koska komission analyysistä kävi ilmi, että viennin jälkeinen
DEPB ei ole asianmukaisesti toimiva tullinpalautusjärjestelmätai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestely, kysymystätullien liiallisesta palauttamisesta ei tarvitse tarkastella, jotenkoko saatu etu on tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava.
Kuten edellä johdanto-osan 40 kappaleessa selitetään, tuontitul-
lien liiallinen palauttaminen on järjestelmään kiinteästi kuuluvaosa.
48) Kolme yritystä hyötyi järjestelmästä tutkimusajanjakson aikanasaaden 4,1—12,3 prosentin suuruisia tukia.
d)Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promo-
tion Capital Goods Scheme, EPCGS)
49) Vientiin liittyvää tukea koskeva vienti- ja tuontipolitiikan välineon myös tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (ExportPromotion Capital Goods Scheme, EPCGS), joka otettiinkäyttöön 1 päivänä huhtikuuta 1990 ja jota muutettiin 5 päivänä
kesäkuuta 1995.
Tukikelpoisuus
50) EPCGS:ää voivat käyttää valmistajaviejät (eli jokainen intia-
lainen valmistaja, joka harjoittaa vientiä) tai kauppiasviejät (eli
kauppiaat). Myös kauppiasviejiin etuyhteydessä olevat valmis-
tajat ovat voineet käyttää järjestelmää 1 päivästä huhtikuuta1997 alkaen.
Toteuttaminen käytännössä
51) Jotta yritys voi käyttää järjestelmää, sen on esitettävä asianomai-
sille viranomaisille yksityiskohtaiset tiedot tuotavien
tuotantohyödykkeiden lajista ja arvosta. Yritys voi saada luvantuoda tuotantohyödykkeitä joko tullitta tai alennetulla tullillariippuen siitä, minkä asteiseen vientivelvoitteeseen se on valmissitoutumaan. Lisenssi, jolla annetaan lupa tuontiin etuustullein,myönnetään ilman eri toimenpiteitä.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 9
▼B
52) Vientivelvoitteen täyttäminen edellyttää vientitavaroiden tuotta-
mista tuotuja tuotantohyödykkeitä käyttämällä.
53) Lisenssin saamiseksi on maksettava käsittelymaksu.
EPCGS:ää koskevat päätelmät
54) EPCGS on tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava tuki, koska
se, että viejä maksaa alennetun tullin tai tuo tullitta, on Intianviranomaisten myöntämää taloudellista tukea. Viranomainen
luopuu sille kuuluvasta tulosta ja yritys saa etua, koska kannet-
tavia tulleja on alennettu tai sille on myönnetty vapautustuontitulleista.
55) Tuki on peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukai-sesti oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, koska sitä ei voisaada sitoutumatta tavaroiden vientiin. Tukea on tämän vuoksipidettävä erityisenä tukena.
Tuen määrän laskeminen
56) Viejien saama etu on laskettu tuoduista tuotantohyödykkeistä
kaatamatta jääneiden tuontitullien perusteella jakamalla kyseinenmäärä sellaiselle ajanjaksolle, joka vastaa kyseisten tuotantohyö-dykkeiden tavanomaista poistoaikaa tarkasteltavana olevan
tuotteen tuotannonalalla. Ajanjakso on määritetty käyttämällä
kunkin yrityksen tosiasiallisesti EPCGS:ssä tuomien tuotanto-hyödykkeiden poistoaikojen painotettua keskiarvoa(tarkasteltavana olevien tuotteiden tuotantomäärän perusteella),jolloin tavanomaiseksi poistoajaksi saatiin 15,5 vuotta. Maini-
tulla tavalla laskettua tutkimusajanjaksolle kuuluvaa määrää on
oikaistu lisäämällä siihen tutkimusajanjakson aikainen korkokyseisen järjestelmän käyttäjän siitä saaman kokonaisedunmäärittämiseksi. Koska kyseinen tuki vastaa luonteeltaan kerta-luonteista avustusta, katsottiin aiheelliseksi soveltaa Intiantutkimusajanjakson aikaista markkinakorkoa eli 14 prosenttia.
Tuen määrä on jaettu tutkimusajanjakson kokonaisviennille.
57) Intian viranomaiset ja kolme viejää väittivät, että mahdollinen
etu olisi jaettava yrityksen koko liikevaihdolle, koska EPCG:ssä
tuotavia koneita ja laitteita käytetään sekä vientiin että kotimark-
kinoille suuntautuvaan tuotantoon. Lisäksi väitetään, ettäjärjestelmän todellinen tarkoitus on auttaa Intian yrityksiänykyaikaistamaan teknisiä valmiuksiaan ja parantamaan kilpailu-kykyään maailmanmarkkinoilla (sekä välttämään ulkomaisen
valuutan menetykset), mistä syystä järjestelmää ei pitäisi pitää
vientitukena. Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Kuten edellä tode-taan, vientisitoumuksen antaminen on asetettu järjestelmänkäytön edellytykseksi. Koska tuen katsotaan olevan sidoksissavientitulokseen, etu on jaettu laskentaohjeiden (
1) F kohdan b
alakohdan i alakohdan mukaisesti tutkimusajanjakson viennin
liikevaihdolle.
58) Kaksi yritystä käytti tätä järjestelmää tutkimusajanjakson aikana,ja niiden saamien tukien määrä oli 0,0—0,8 prosenttia.
e)Vientiteollisuuden vapaa-alueiden (Export Processing
Zones, EPZ)/vientiin suuntautuneiden yksikköjen (ExportOriented Units, EOU) järjestelmä
59) Vientitukea koskeviin vienti- ja tuontipolitiikan välineisiinkuuluu valituksen mukaan lisäksi vientiteollisuuden vapaa-alueiden (Export Processing Zones, EPZ)/vientiin suuntautu-neiden yksiköiden (Export Oriented Units, EOU) järjestelmä,joka otettiin käyttöön 22 päivänä kesäkuuta 1994.
60) Komissio totesi, ettei yksikään tarkasteltavana olevan tuotteentuottaja ollut sijoittautunut vientiteollisuuden vapaa-alueelle taitoiminut vientiin suuntautuneena yksikkönä. Tämän vuoksi2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 10
(1) Ks. EYVL C 394, 17.12.1998, s. 6.
▼B
komission ei tarvitse arvioida kyseistä järjestelmää tämän tutki-
muksen yhteydessä.
f)Yhtiöverosta vapauttamisen järjestelmä (Income Tax
Exemption Scheme, ITES)
61) Yhtiöverosta vapauttamisen järjestelmän (Income Tax Exemp-tion Scheme, ITES) oikeusperusta on vuoden 1961 tuloverolaki.
Kyseisessä laissa, joka muutetaan vuosittain varainhoitolailla,vahvistetaan veronkannon perusteet sekä erinäiset haettavissaolevat vapautukset ja vähennykset. Yritysten haettavissa olevistavapautuksista säädetään muun muassa lain 10A, 10B ja 80HHC
jaksossa.
62) Komissio totesi, ettei yksikään tarkasteltavana olevan tuotteen
tuottaja hakenut ITES:n soveltamista tutkimusajanjaksona.
Tämän vuoksi komission ei tarvitse arvioida kyseistä järjes-
telmää tämän tutkimuksen yhteydessä.
g)Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä
63) Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä on
tutkimuksen kohteena olleiden viejien osalta edellä esitetynperusteella seuraava:
(%)
Vientiä edeltävä
DEPBViennin
jälkeinen
DEPBEPCGS Yhteensä
Essar Steel Ltd. 0,0 4,1 0,8 4,9
Steel Authority of India
Ltd. 0,0 12,3 0,0 12,3
Tata Iron and Steel Co.
Ltd. 0,0 8,7 0,0 8,7
2. ETELÄ-AFRIKKA
a)Johdanto
64) Komissio tutki valituksen sisältämien tietojen ja komission kyse-
lylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia
vientitukijärjestelmiksi väitettyjä järjestelmiä:
— tuotantoteollisuuden investointien verovapaus,
— halpakorkoiset luotot,— vapautus tuontitulleista,
— avustaminen vientimarkkinoinnissa,
— edulliset rahti- ja sähkömaksut, ja— hintahyvitykset jalostettujen terästuotteiden viennissä.
65) Tutkimuksessa ei tarkasteltu seuraavia kolmea ohjelmaa: alueel-
linen teollisuuden kehitysohjelma (Regional Industrial
Development Programme, RIDP), yksinkertaistettu alueellinenteollisuuden kehitysohjelma (Simplified Regional IndustrialDevelopment Programme, SRIDP) ja yleinen viennin kannus-tusjärjestelmä (General Export Incentive Scheme). Etelä-Afrikan
viranomaiset esittivät jo menettelyn aloittamisvaiheessa näytön
siitä, että kyseisiä ohjelmia ei ollut sovellettu marraskuun 1996ja heinäkuun 1997 välisenä aikana. Komissio totesi tämän perus-teella, että asianomaiset viejät eivät ole voineet saada etuakyseisistä ohjelmista tutkimusajanjakson aikana.
b)Menettelyn päättäminen
66) Tutkimusten kohteena olevien yritysten käyttämien järjestelmien
osalta todettiin, että kumuloitu etu oli 0,10—0,48 prosenttia.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 11
▼B
Koska tämä tuki on peruspäätöksen 14 artiklan 5 kohdan mukai-
sesti vähimmäistasoa, komissio ei pitänyt tarpeellisenaanalysoida tarkemmin, olisiko kunkin yksittäisen järjestelmän
perusteella mahdollista ottaa tasoitustulli käyttöön. Komissio
päätti sen sijaan, että tämä menettely olisi päätettävä Etelä-Afrikan osalta ottamatta tulleja käyttöön.
3. TAIWAN
a)Johdanto
67) Valituksessa esitettyjen tietojen ja komission kyselylomakkee-
seen saatujen vastausten perusteella komission yksiköt tutkivat
seuraavia tukijärjestelmiksi väitettyjä järjestelmiä:
— verohyvitykset ja -vapautukset,
— nopeutetut poistot
— vapautus tuontitulleista,
— yhteisrahoitus,
— investointien verohyvitys alueilla, joilla on niukat luonnon-
varat,
— halpakorkoiset luotot,
— tuki teollisuusalueille ja vientiteollisuuden vapaa-alueille
sijoittautuneille yrityksille.
68) Kyseiset järjestelmät kuvataan yksityiskohtaisesti jäljempänä.
69) Ensimmäiset kuusi järjestelmää perustuvat teollisuuden kehittä-misestä annettuun lakiin. Viimeksi mainittu järjestelmä perustuutiedepuistojen perustamisesta ja hallinnosta annettuun lakiin javientiteollisuuden vapaa-alueiden perustamisesta ja hallinnostaannettuun lakiin.
b)Automatisointiin ja ympäristön saastumisen torjuntaan
käytettävien laitteiden hankintaan myönnettävät verohyvi-tykset
Oikeusperusta
70) Taiwanin teollisuuden taloudellisen tilanteen kehittämiseen
tähtäävä perusväline on teollisuuden kehittämisestä annettu laki,joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1991 ja jota muutettiin
viimeksi 27 päivänä tammikuuta 1995. Kyseistä lakia täyden-
netään soveltamissäännöksillä, joita muutettiin viimeksi 27päivänä tammikuuta 1995. Teollisuuden kehittämisestä annetunlain 6 artiklassa säädetään verohyvityksistä. Lisäksi järjestelmänkäytännön toteuttamista säännellään verovähennysten sovelta-mista koskevilla toimenpiteillä, jotka toimeenpaneva yuan antoi
15 päivänä huhtikuuta 1991 ja joita muutettiin viimeksi 27
päivänä helmikuuta 1995.
Tukikelpoisuus
71) Kaikki teollisuusyritykset voivat saada verohyvityksiä. Mitään
erityistä vientivelvollisuutta ei ole eikä verohyvitysten myöntä-minen edellytä tiettyä tuotelajia, tuotannon vähimmäismäärää tailiikevaihtoa.
72) Teollisuuden kehittämisestä annetun lain 6 artiklan mukaisesti
verovapautuksia voidaan kuitenkin myöntää ainoastaan seuraa-
ville investoinneille:
— investoinnit automaattisiin tuotantolaitteisiin, ja
— investoinnit saastumisen torjuntaan käytettäviin laitteisiin ja
välineisiin.
73) Teollisuuden kehittämisestä annetussa laissa säädetään, että
laiteinvestointien määrän olisi oltava yli 600 000 Taiwanindollaria. Eri investointilajien verohyvitykset voidaan kumuloidakeskenään. Verohyvitystä voidaan myöntää enintään 50prosenttia jonakin kuluvana vuonna maksettavista veroista.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 12
▼B
Verohyvityksen määrä
74) Edellä mainittuihin laitteisiin investoivat tukikelpoiset yritykset
voivat saada kyseisenä vuonna yritykseltä kannettavasta yhtiö-
verosta hyvityksen, joka on 10—20 prosenttia tehtyjenhankintojen arvosta. Jos maksettavan yhtiöveron määrä onpienempi kuin vähennyskelpoinen määrä, etu voidaan siirtääseuraavalle verovuodelle neljän vuoden ajan.
75) Verohyvityksen määrä lasketaan seuraavasti:
Kotimaassa valmistettujen automaattilaitteiden tai saastumisen
torjuntaan käytettävien laitteiden hankintaa varten myönnettävä
verohyvitys on 20 prosenttia. Ulkomailla valmistettujen auto-maattilaitteiden tai saastumisen torjuntaan käytettävien laitteidenhankintaa varten myönnettävä verohyvitys on 10 prosenttia.Automaattisessa tuotannossa tarvittavan teknologian hankintaavarten voidaan verohyvitystä myöntää 10 prosenttia.
Toteuttaminen käytännössä
76) Jotta yritys voisi saada verohyvityksiä, sen on tehtävä hakemus
valtiovarainministeriön teollisuuden kehittämisvirastolle verovä-
hennystodistuksen saamiseksi kuuden kuukauden kuluessa
laitteiden ja välineiden toimittamisesta tai hankkeen päätökseensaattamisesta. Ennen verovähennystodistuksen antamista paikal-liset veroviranomaiset tarkastavat, täyttävätkö laitteetteollisuuden kehittämisestä annetun lain 6 artiklassa säädetyt
edellytykset ja onko ne tosiasiassa asennettu. Kun todistus on
annettu, verohyvitys voidaan vähentää kuluvan vuoden veroil-moituksessa (veroilmoituksen 95 kohta).
Mahdollisuus tasoitustullin käyttöönottoon
77) Teollisuuden kehittämisestä annetun lain 6 artiklan mukaiset
verohyvitykset ovat peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan balakohdassa tarkoitettuja tasoitustullin käyttöönoton mahdollis-tavia tukia. Verohyvitykset ovat tukia, jotka edellyttävätkotimarkkinoiden tavaroiden käyttöä tuontitavaroiden sijasta.
Vaikka ohjelman mukaan verohyvitys voidaan myöntää sekä
tuoduille että kotimaassa tuotetuille laitteille, tuki on kaksinker-tainen, jos laitteet hankitaan kotimarkkinoilta, minkä vuoksi sekannustaa suoranaisesti hankkimaan Taiwanissa valmistettujalaitteita. Tarkastuksessa kävi ilmi, että Taiwanin viranomaiset
suosivat kotimaassa valmistettuja laitteita myöntämällä niille
suuremman etuuden kuin tuoduille laitteille (20 prosenttia-koti-maisille laitteille ja 10 prosenttia tuoduille laitteille).
78) Järjestelmässä on kyse tuesta, koska Taiwanin viranomaistenverohyvityksinä myöntämä taloudellinen tuki tarjoaa viejille
etuuden. Kyseessä on tuki, joka on lailla määrätty riippuvaiseksi
kotimarkkinoiden tavaroiden käytöstä tuontitavaroiden sijasta, jatämän vuoksi sitä pidetään erityisenä peruspäätöksen 3 artiklan 4kohdan b alakohdan mukaisesti.
79) Edellä mainituista syistä verohyvitysten katsotaan olevan tasoi-
tustullin käyttöönoton mahdollistavia tukia.
Edun laskeminen
80) Tuen määrä olisi laskettava tutkimusajanjakson aikana maksa-
matta jääneiden verojen perusteella (tässä menettelyssä
tutkimusajanjakso vastaa Taiwanin verovuotta eli se on 1päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välinenajanjakso). Tuen kokonaismäärä olisi jaettava kokonaismyyn-nille, koska tuki hyödyttää sekä myyntiä kotimarkkinoille ettävientiin.
81) Taiwanin viranomaiset ja eräs yritys väittivät, että komissionolisi pitänyt määrittää tuesta saatava etu kyseisten kahdenprosenttimäärän eli 20 prosentin verohyvityksen kotimarkkinoiltahankituille laitteille myönnettävän ja tuoduille laitteillemyönnettävän 10 prosentin verohyvityksen erotukseksi.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 13
▼B
Komissio piti tasoitustullin perustana verohyvitysten koko
määrää, koska kotimarkkinoilta hankituille laitteillemyönnettävää 20 prosentin verohyvitystä ei voida pitää 10
prosentin suuruisen normaalin verohyvityksen poikkeuksena.
Näitä kahta verohyvityksen prosenttimäärää olisi pidettävä eriohjelmina, jotka molemmat ovat erityisiä ja joista toinen koskeekotimarkkinoilta hankittuja laitteita ja toinen tuotuja laitteita. Joskotimarkkinoilla tuotettuihin laitteisiin ei sovellettaisi 20
prosentin verohyvitystä, yritys ei olisi saanut lainkaan verohyvi-
tystä, koska 10 prosentin hyvitystä sovelletaan ainoastaantuotuihin laitteisiin. Kyse ei ole siis yleisestä hyvityksestä.Tästä syystä komissio päätteli, että tuen määrä on se kokonaistu-lojen määrä, josta Taiwanin valtio on luopunut.
82) Yksi yritys käytti tätä ohjelmaa saaden siitä 2,19 prosentin edun.
c)Tiettyihin yrityksiin tehdyistä investoinneista saatavat
verohyvitykset
Tukikelpoisuus
83) Teollisuuden kehittämisestä annetun lain 8 artiklan mukaisesti
verohyvityksen voi saada investoija, joka hankkii omistukseensatärkeän teknologiayrityksen tai hallituksen nimeämän tärkeänpanosyrityksen rekisteröityjä osakkeita. Investoijayrityksen on
omistettava rekisteröidyt osakkeet vähintään kahden vuoden
ajan. Tärkeästä teknologiayrityksestä ei anneta tarkkaamääritelmää. Tärkeä panosyritys on yritys, jonka pääoma onkaksi miljardia Taiwanin dollaria ja jonka Taiwanin viranomaisetovat nimenneet tärkeäksi panosyritykseksi.
Verohyvityksen määrä
84) Edellä tarkoitettuihin yrityksiin investoivat tukikelpoiset
yritykset voivat saada yhtiöverosta hyvityksen, joka on 20prosenttia tällaisten osakkeiden hankintahinnasta.
Toteuttaminen käytännössä
85) Verohyvityksen saamiseksi yrityksen, johon investointi tehdään,
on tehtävä teollisuuden kehittämisvirastolle verovähennystodis-
tushakemus. Ennen verotodistuksen antamista teollisuuden
kehitystoimisto tarkastaa, onko kyseessä teknologiayritys taiviranomaisten tärkeäksi panosyritykseksi nimeämä yritys. Kuntodistus on annettu investoinnin kohteena olleelle yritykselle,investoija voi hakea verohyvitystä, joka voidaan vähentääkuluvan vuoden veroilmoituksessa (veroilmoituksen 95 kohta).
Mahdollisuus tasoitustullin käyttöönottoon
86) Teollisuuden kehittämisestä annetun lain 8 artiklan mukaiset
verohyvitykset ovat peruspäätöksen 3 artiklan 2 kohdan a
alakohdan mukaisia tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavia
tukia. Taiwanin viranomaiset ovat rajoittaneet tuensaamismah-dollisuuden koskemaan ainoastaan erityisinvestointeja tekeviäyrityksiä. Tarkastuksessa ilmeni, että Taiwanin viranomaiset itseasiassa suosivat tietyille aloille ja tiettyihin yrityksiin suuntau-tuvia investointeja.
87) Järjestelmässä on kyse tuesta, koska Taiwanin viranomaistenverohyvityksen muodossa antama taloudellinen tuki antaa viejilleedun. Kyseessä on tuki, joka on peruspäätöksen 3 artiklan 2kohdan a alakohdan mukaisesti erityinen, koska se on tarkoitettutietyille taiwanilaisille yrityksille.
88) Taiwanin viranomaiset väittävät, että tässä ohjelmassa ei olekyse tuesta, koska investoinnin kohteena olevia yrityksiä ei tuetataloudellisesti. Tämä ei pidä paikkaansa. Kuten edellä selitetään,yritykselle, joka investoi tiettyihin yrityksiin, myönnetään vero-hyvitys, jonka suuruus on 20 prosenttia investoidusta määrästä.Verohyvitys on selvästi Taiwanin valtion antamaa taloudellista2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 14
▼B
tukea, koska valtio luopuu tuloista peruspäätöksen 2 artiklan 1
kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetulla tavalla jakyseisen edun saajana on investoiva yritys.
89) Taiwanin viranomaiset ja eräs yritys väittivät, että tämä ohjelmaon kaikkien käytettävissä, joten se ei ole erityinen, sillä kaikkiyritykset, jotka investoivat tiettyihin yrityksiin, voivat hyötyäsiitä. Komissio totesi kuitenkin, että ohjelmaan voivat osallistuayksinomaan yritykset, jotka investoivat tiettyihin yrityksiin,
koska kaikki osakesijoitukset eivät oikeuta verohyvityksiin.
Ainoastaan rajalliseen määrään yrityksiä eli tärkeisiin teknolo-giayrityksiin tai tärkeisiin panosyrityksiin kohdistuvatinvestoinnit oikeuttavat verohyvitykseen. Komissio on samaamieltä Taiwanin viranomaisten kanssa siitä, että verohyvityskel-poisten yritysten määritelmä on selkeä ja objektiivinen.
Määritelmä ei kuitenkaan ole puolueeton tai horisontaalinen sitä
sovellettaessa, mitä edellytetään peruspäätöksen 3 artiklan 2kohdan b alakohdassa, koska siinä rajoitetaan verohyvitykseenoikeuttavien investointien määrää asianomaisten yritystentoiminnan perusteella. Jos investoiva yritys haluaa hyötyä tuesta,
sen valinnanvapautta rajoitetaan alakohtaisuudella. Jalostusteolli-
suuden ja teknisten palvelujen alojen tärkeimpienteknologiayritysten määrittelyperusteiden 2 artiklassa määrätään,että verohyvitystä voidaan soveltaa 11:een erityyppiseen inves-tointikohteeseen. Tämän vuoksi mahdollisuus käyttää tätäohjelmaa edellyttää investointien tekemistä tiettyihin yrityksiin.
Ohjelma ei ole yleisesti käytettävissä, minkä vuoksi se on
peruspäätöksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisestitasoitustullin käyttöönoton mahdollistava.
90) Verohyvityksiä pidetään edellä mainituista syistä tasoitustullinkäyttöönoton mahdollistavina tukina.
Edun laskeminen
91) Viejille koituva etu olisi laskettava viejille tosiasiallisesti tutki-
musajanjaksona myönnetyn verohyvityksen perusteella. Edunmäärä olisi jaettava yrityksen tutkimusajanjakson koko liikevaih-
dolle.
92) Yksi yritys käytti tätä ohjelmaa saaden siitä 1,34 prosentin edun.
d)Tutkimukseen ja kehitykseen sekä henkilöstökoulutukseen
liittyvät verohyvitykset
Oikeusperusta
93) Tutkimukseen ja kehitykseen sekä henkilöstökoulutukseen
myönnettävistä verohyvityksistä säädetään teollisuuden kehittä-
misestä annetun lain 6 artiklassa. Lisäksi järjestelmän
käytännön toteuttamista säännellään yritysten tutkimukseen jakehitykseen, henkilöstökoulutukseen ja maailmanlaajuisen tuote-merkin perustamiseksi tekemiin investointeihin liittyvienverovähennysten soveltamista koskevilla toimenpiteillä,
jäljempänä ’toimenpiteet’, jotka toimeenpaneva yuan vahvisti
15 päivänä huhtikuuta 1991 ja joita muutettiin viimeksi 28päivänä toukokuuta 1997.
Tukikelpoisuus
94) Verohyvityksiä voidaan myöntää kaikille tuotannonaloille,
maatalous ja palvelut mukaan lukien. Mitään erityistä vientivel-vollisuutta ei ole eikä verohyvitysten myöntäminen edellytätiettyä tuotelajia, vähimmäistuotantoa tai liikevaihtoa.
Verohyvityksen määrä
95) Jos yrityksen tutkimukseen ja kehitykseen tekemien investointien
kokonaismäärä on verovuonna vähintään kaksi miljoonaaTaiwanin dollaria tai kaksi prosenttia yrityksen nettomääräisistäliiketoimintatuloista, kyseisenä vuonna maksettavasta yhtiöver-2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 15
▼B
osta voidaan tehdä vähennys, joka on 15 prosenttia edellä main-
ituista määristä. Jos kokonaiskustannukset ovat vähintään kaksimiljoonaa Taiwanin dollaria ja ylittävät 3 prosenttia yrityksen
nettomääräisistä liiketoimintatuloista, yhtiöverosta voidaan tehdä
vähennys, joka on 20 prosenttia yli menevästä määrästä.
96) Jos yrityksen henkilöstökoulutukseen tekemien investointienkokonaiskustannukset ovat verovuonna vähintään 600 000Taiwanin dollaria, yhtiöverosta voidaan toimenpiteiden 6 artiklanmukaisesti tehdä vähennys, joka on 15 prosenttia investoinninmäärästä.
97) Jos yhtiöveron määrä on kuluvana vuonna pienempi kuin vähen-nyskelpoinen määrä, etu voidaan molempien verohyvityslajienosalta siirtää seuraavalle verovuodelle neljän vuoden ajan.
Toteuttaminen käytännössä
98) Jotta yritys voisi saada verohyvitykset, sen on liitettävä erityinen
hakemus yhtiöveroilmoitukseen. Paikalliset veroviranomaisettarkastavat, ovatko kustannukset teollisuuden kehittämisestäannetun lain 6 artiklan ja toimenpiteiden 2 ja 3 artiklan edelly-
tysten mukaisia, ja määrittävät vähennyskelpoisen määrän. Kun
paikalliset veroviranomaiset ovat hyväksyneet määrän, verohyv-itys voidaan vähentää kuluvan verovuoden veroilmoituksessa.
Mahdollisuus tasoitustullin käyttöönottoon
99) Teollisuuden kehittämisestä annetun lain 6 artiklan mukaiset
tutkimukseen ja kehitykseen sekä henkilöstökoulutukseenmyönnettävät verohyvitykset eivät ole tasoitustullin käyttöönotonmahdollistavia tukia. Verohyvityksiä voidaan myöntää kaikillesellaisille tuotannonaloille, maatalous ja palvelut mukaan lukien,
jotka investoivat tutkimukseen ja kehitykseen sekä henkilöstö-
koulutukseen. Tukikelpoiset kustannukset kuvataanyksityiskohtaisesti toimenpiteiden 2 artiklassa (tutkimus jakehitys) ja 3 artiklassa (henkilöstökoulutus); tukikelpoiset toimetovat luonteeltaan sellaisia, että niitä voivat tehdä yrityksetkaikilla tuotannonaloilla. Veroviranomaisilla ei ole harkinta-
valtaa määritellä, onko investointi tukikelpoinen vai ei.
Tarkastuksessa kävi myös ilmi, että verohyvityksiä ovat saaneettosiasiassa kaikki tuotannonalat.
e)Muut verohyvitykset
100) Seuraavien verohyvitysten ja -vapautusten olemassaolo todettiin,
mutta tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuot-tajat eivät ole niitä käyttäneet:
— kansainvälisesti tunnustettujen tuotemerkkien perustamiseen
liittyvä verohyvitys,
— teollisuuden kehittämisestä annetun lain 8 artiklassa säädetty
viiden vuoden verovapautus tietyille nimetyille yrityksille,
— tiedepuiston perustamista ja hallintoa koskevan lain 15 ja 17
artiklassa säädetty viiden vuoden pituinen vapautus yhtiö-veron maksamisesta.
101) Koska ohjelmia ei todettu käytetyn, tasoitustullien käyttöönotonmahdollisuuksia ei ole tutkittu näiden hyvitysten osalta.
f)Nopeutetut poistot
Tukikelpoisuus
102) Teollisuuden kehittämistä koskevan asetuksen 5 artiklan mukai-
sesti nopeutettuja poistoja voidaan tehdä, jos yritys investoitietynlaiseen käyttöomaisuuteen. Tukikelpoista käyttöomaisuuttaovat tutkimukseen ja kehitykseen, johtotuotteiden tarkastukseen,energian säästöön ja vaihtoehtoisiin energiamuotoihin käytettävätlaitteet.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 16
▼B
Toteuttaminen käytännössä
103) Yrityksen, joka on investoinut tukikelpoisiin laitteisiin, on
tehtävä teollisuuden kehittämisvirastolle tai energiakomitealle
hakemus, joka sisältää laitteiden kuvauksen ja jäljennöksen
koneita ja laitteita koskevasta luettelosta. Teollisuuden kehittä-misvirasto tai energiakomitea tarkastaa koneiden ja laitteidentukikelpoisuuden ja myöntää sitä koskevan todistuksen. Antaes-saan yhtiöveroilmoituksensa veroviranomaisille yritys antaamyös saamansa yhden tai useamman todistuksen sekä luettelon
kaikista niistä hyödykkeistä, joiden osalta nopeutetut poistot on
hyväksytty. Paikalliset veroviranomaiset tarkastavat uudelleen,täyttävätkö koneet ja laitteet teollisuuden kehittämisestä annetunasetuksen 5 artiklassa säädetyt edellytykset, ja sen, onko nopeu-tettuja poistoja sovellettu asianmukaisesti.
Edun määrä
104) Verolain 51 artiklan mukaisesti yritys voi käyttää kolmea mene-
telmää omaisuuden poistoihin: tasapoistot, kiinteä prosenttimäärävähenevästä kirjanpitoarvosta tai käyttötunnit. Tarkastuksessailmeni, että kaikki tarkasteltavana olevien tuotteiden vientiä
harjoittavat tuottajat käyttivät tasapoistomenetelmää, jolla
voidaan tehdä kiinteämääräisiä poistoja koneen tai laitteen kokokäyttöiän ajan. Käyttöomaisuuden käyttöikää kuvaavan taulukonmukaisesti kullakin kone- ja laitetyypillä on 2—50 vuodenkäyttöikä. Terästeollisuudessa käytettävien laitteiden poistoaika
on keskimäärin seitsemän vuotta.
105) Nopeutettujen poistojen etuna on käyttöomaisuuden käyttöikää
kuvaavassa taulukossa esitettyä tavanomaisesta poistoaikaa(terästeollisuudessa keskimäärin seitsemän vuotta) lyhyempipoistoaika eli kaksi vuotta.
Mahdollisuus tasoitustullin käyttöönottoon
106) Teollisuuden kehittämisestä annetun asetuksen 5 artiklan
mukaiset nopeutetut poistot ovat tasoitustullin käyttöönotonmahdollistava tuki. Tarkastuksessa ilmeni, että huolimatta teolli-suuden kehittämisestä annetun asetuksen 5 artiklassa säädetyistäobjektiivisista edellytyksistä eräs yritys sovelsi nopeutettuja pois-
toja koskevia säännöksiä poistaakseen uuden tuotantolinjansa
kaikki koneet ja laitteet sekä rakennukset kirjanpidosta. Kyseisiäkoneita käytetään terästuotteiden valmistukseen eivätkä nesuoraan liity tutkimukseen ja kehitykseen, johtotuotteisiin taienergian säästöön. Energiakomitea ja paikalliset verovirano-maiset hyväksyivät kyseisen hakemuksen. Kävi ilmi, että nämä
investoinnit eivät ole teollisuuden kehittämisestä annetun
asetuksen 5 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisia eli ener-gian säästöön, johtotuotteisiin tai tutkimukseen ja kehitykseenkäytettäviä koneita ja laitteita. Sen vuoksi on pääteltävä, ettäedun myöntävällä viranomaisella on valta päättää nopeutettujen
poistojen myöntämisestä ja se voi suosia tiettyjä yrityksiä
muiden kustannuksella.
107) Päätelmän julkistamisen jälkeen Taiwanin viranomaiset väittivät,että nopeutettuja poistoja koskevan todistuksen myönsi energia-komitea eikä teollisuuden kehittämisvirasto. Tarkistettuaan asiankomission yksiköt ovat Taiwanin viranomaisten kanssa samaamieltä siitä, että energiakomitea myönsi kyseisen todistuksen
väitettyjen energiaa säästävien koneiden ja laitteiden hankintaa
varten. Komissio esittää silti päätelmänään, että kyseinen tukimahdollistaa tasoitustullin käyttöönoton peruspäätöksen 3artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska hyvityksenmyöntävä viranomainen ei ole noudattanut edellytyksiä kaikissa
tapauksissa, mistä syystä mahdollisuudet käyttää tukea on tosia-
siallisesti rajattu koskemaan tiettyjä yrityksiä. Yritys, joka käyttitätä ohjelmaa, nopeutti useisiin sellaisiin hyödykkeisiin kutenrakennuksiin liittyviä poistoja, joita ei selvästikään voida pitääenergiaa säästävinä koneina ja laitteina. Tästä syystä komissioesittää päätelmänään, että tästä ohjelmasta koituu etua tarkastel-2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 17
▼B
tavana olevalle tuotteelle, mistä syystä se on tasoitustullin
käyttöönoton mahdollistava.
108) Eräs yritys ilmoitti, että vaikka se sovelsi nopeutettuja poistoja,
se ei saanut etua ohjelmasta, koska sen nopeutettujen poistojen
mukainen kokonaispoistomäärä oli tutkimusajanjakson aikanapienempi kuin jos olisi käytetty tavanomaista poistomenetelmää.Tutkiessaan, koituiko kyseiselle yritykselle ohjelmasta etua,komissio otti huomioon tavanomaisen käytäntönsä mukaisestiainoastaan kaikista niistä hyödykkeistä syntyneen verosäästön,
joista tehtiin poistoja tutkimusajanjakson aikana. Kyseinen
verosäästö määritettiin vertailemalla tavanomaista ja nopeutettuapoistomenetelmää soveltamalla saatuja poistojen määriäkeskenään. Kaikki sellaiset hyödykkeet, jotka oli poistettu koko-naisuudessaan yrityksen kirjanpidosta ja joilla ei yleisten
kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti ollut mitään arvoa, jätettiin
huomioimatta saatua etua määritettäessä. Tästä syystä yrityksenväitteelle ei ole perustetta.
109) Sen vuoksi nopeutettuja poistoja pidetään erityisenä ja sitentasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana tukenaperuspäätöksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.
Edun laskeminen
110) Kuten edellä selitetään, viejien saama etu on laskettava tavano-
maista poistomenetelmää sovellettaessa tutkimusajanjaksollamaksettavaksi tulevan veromäärän ja nopeutettuja poistoja sovel-lettaessa tosiasiallisesti maksetun veromäärän väliseksierotukseksi. Erotus laskettiin koko sellaisen käyttöomaisuuden
(rakennukset sekä koneet ja laitteet) perusteella, josta vielä tutki-
musajanjaksolla tehtiin poistoja. Saatu etu on jaettava yrityksenkoko liikevaihdolle.
111) Yksi yritys käytti kyseistä ohjelmaa saaden siitä 0,60 prosentinedun.
g)Vapautus tuontitulleista
Oikeusperusta
112) Kiinan kansallisen tasavallan (Taiwanin) tuonti- ja vientitavar-
oiden tuontitullitariffin ja tariffiin luokittelun, jäljempänä’tullikoodeksi’, 84, 85 ja 90 ryhmä.
Tukikelpoisuus
113) Tullikoodeksin edellä mainittujen säännösten mukaisesti teolli-
suusyritys, joka tuo koneita tai laitteita käytettäviksi uusientuotteiden kehittelyssä, laadun parantamisessa, tuotannonlisäämisessä, energian säästämisessä, kierrätyksen edistämisessä
tai tuotantomenetelmien parantamisessa, on vapautettu tuontitul-
leista, jos näitä koneita tai laitteita ei vielä valmistetapaikallisesti.
Toteuttaminen käytännössä
114) Yrityksen, joka aikoo tuoda maahan koneita tai laitteita, on
ennen niiden tuontia jätettävä hakemus teollisuuden kehittämis-
virastolle. Jos teollisuuden kehittämisvirasto on vakuuttunutsiitä, että laitteita ei valmisteta Taiwanissa, se myöntää todis-tuksen, joka toimitetaan hakijalle ja tulliviranomaisille.Tulliviranomaiset tarkistavat, ovatko tuodut koneet tai laitteetsamoja kuin teollisuuden kehittämisviraston todistuksessa
kuvatut laitteet. Tarkistus tehdään pistokokein.
Tullista vapautuksen määrä
115) Tuen määrä on se tuontitullien määrä, joka tavanomaisesti tulisi
maksettavaksi ilman tullivapautuksesta koituvaa etua. Koneidenja laitteiden tavanomainen tulli on 2—20 prosenttia.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 18
▼B
Päätelmät
116) Tullikoodeksin mukainen vapautus tuontitulleista on tasoitus-
tullin käyttöönoton mahdollistava tuki. Tuen luonteesta johtuen
tietyt tuotannonalat käyttävät ohjelmaa suhteettoman paljon. Netuotannonalat, joiden koneet ja laitteet valmistetaan Taiwanissa,eivät voi käyttää ohjelmaa. Sen vuoksi vapautusta tuontitulleistavoidaan soveltaa ainoastaan niihin tuotannonaloihin, jotkajoutuvat tuomaan koneensa ja laitteensa, koska paikallisilta
markkinoilta niitä ei ole mahdollista hankkia. Ne tuotannonalat,
joiden tuomia koneita ja laitteita valmistetaan myös Taiwanissa,eivät voi saada tätä etua.
117) Taiwanin viranomaiset väittävät, että tuotuihin koneisiin ja lait-teisiin sovellettava vapautus tuontitulleista ei ole peruspäätöksen
2 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen tuki. Komission
mielestä on kuitenkin selvää, että tuontitulleista vapautuksessaon kyse siitä, että Taiwanin valtio luopuu tuloista, ja koneidentai laitteiden maahantuoja saa siitä etua. Tässä on kyseperuspäätöksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa
tarkoitetusta tuesta. Taiwanin viranomaiset väittivät lisäksi, että
vaikka ohjelmassa olisi kyse tuesta, se ei olisi tasoitustullinkäyttöönoton mahdollistava peruspäätöksen 3 artiklan 2 kohdana alakohdan perusteella. Komissio katsoo, että sellaisten tiettyjentuotujen koneiden vapautus tuontitulleista, joita ei valmistetakotimarkkinoilla, muodostaa jo määritelmänsä perusteella edun
tietyille yrityksille, jotka toimivat tuotantoaloilla, joiden koneita
ja laitteita ei valmisteta Taiwanissa. Jos Taiwanin viranomaisetpäättäisivät poistaa tuontitullin kyseisiltä koneilta ja laitteilta,kyseessä olisi eri asia. Niin kauan kuin tullia ”muutoin” kanne-taan, ja yrityksille myönnetään vapautuksia siitä, kyseessä onkuitenkin peruspäätöksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii
alakohdan mukainen tuki.
118) Eräs yritys väitti, että tämä ohjelma ei kuulu tutkimuksen tarkas-
telualaan, koska sitä ei ollut erikseen mainittu tutkimuksenvireillepanoon johtaneessa valituksessa. Komissio toteaa, ettävalituksen tekijä mainitsi valituksessaan koneiden ja- laitteiden
vapautuksen tuontitulleista (B.2.2.2 jakso, s. 9). Vaikka vali-
tuksen tekijä mainitsi, että tällaista ohjelmaa voivat käyttääverovapaille alueille tai tieteellistä toimintaa harjoittaville teolli-suusalueille sijoittuneet yritykset taikka tullivalvonnassa olevattehtaat, komission mielestä nämä tiedot ovat riittävä näyttö
koneiden ja laitteiden vapautusta tuontitulleista koskevan tutki-
muksen panemiseksi vireille. Tutkimuksen toteuttavan tahontehtävänä on tehdä määritykset valituksessa mainittujen ohjel-mien oikeasta oikeusperustasta ja käytännön täytäntöönpanosta.Näistä syistä komissio on ottanut kyseisen ohjelman mukaantutkimukseen, eikä viejän väitettä voida hyväksyä.
119) Sen vuoksi katsotaan, että koneiden ja laitteiden vapautus tuonti-tulleista on tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava tukiperuspäätöksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.
Edun laskeminen
120) Viejien saama etu on laskettava ilman ohjelman mukaista
tulleista vapautusta maksettaviksi tulevien tuontitullien määräksi.Kyseinen määrä on jaettava asianomaisen tuotannonalankoneiden ja laitteiden koko tavanomaiselle käyttöiälle eli seit-
semälle vuodelle.
121) Kaksi yritystä käytti kyseistä ohjelmaa ja niiden saama etu oli
0,27 prosenttia ja 0,32 prosenttia.
h)Muut tuet
122) Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen
vientiä harjoittavat tuottajat hyötyivät useista muista tukiohjel-mista. Kyselylomakkeeseen annetuista vastauksista ja Taiwaninviranomaisten sekä viejien toimipaikoissa suoritetuista tarkastus-2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 19
▼B
käynneistä kävi ilmi, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet
käyttäneet jäljempänä lueteltuja ohjelmia.
123) Halpakorkoiset luotot — Tarkastuskäyntien aikana kävi ilmi, että
Chiao Tung Bank ja Medium Business Bank of Taiwan olivat
myöntäneet luottoja tavanomaisilla kaupallisilla ehdoilla yhdelleviejälle.
124) Vientiteollisuuden vapaa-alueille ja teollisuusalueille sijoittautu-neille yrityksille myönnettävät edut — Mikään tutkimuksenkohteena oleva yritys (tai niihin etuyhteydessä olevat yritykset)ei ollut sijoittautunut vientiteollisuuden vapaa-alueelle tai teolli-
suusalueelle.
125) Vähiten kehittyneille alueille tai alueille, joilla on niukat luon-
nonvarat, sijoittautuneille yrityksille myönnettävät edut —Tarkastuksessa kävi ilmi, että mikään yritys ei ollut sijoittautunutvähiten kehittyneille alueille tai alueille, joilla on niukat luon-nonvarat.
126) Asianomaisille yrityksille ei ollut myönnetty yhteisrahoitusta.
Raaka-aineiden vapautus tuontitulleista — Todettiin, että mikään
asianomaisista viejistä ei ollut saanut ohjelman mukaista etua.
i)Tuen kokonaismäärä
127) Tuen määrä laskettiin edellä esitetyn menetelmän mukaisesti.
Asianomaisille yrityksille koituneen täyden hyödyn huomioon
ottamiseksi kyseistä määrää korotettiin lisäksi Taiwanissa tutki-musajanjaksolla voimassa olleella keskimääräisellämarkkinakoron eli 8 prosentin verran.
128) Eräs viejä väitti, että koron lisääminen johtaa tuen määrän yliar-vioimiseen. Vastauksena väitteeseen mainittakoon, että korkolisättiin määrään kuvaamaan edunsaajalle koitunutta hyötyä,
koska sen ei tarvinnut hankkia vastaavansuuruista rahamäärää
kaupallisista lähteistä. Peruspäätöksen 6 artiklassa säädetäänselvästi, että tuen laskemisessa käytetään vertailuarvona kaupalli-silta markkinoilta hankitun vastaavan rahamäärän kustannuksia.On myös todettava, että tukia ja tasoitustulleja koskeva sopimus
ei estetä koron määrän lisäämistä tuen määrään edunsaajalle
tukijärjestelmästä koituvaa kokonaishyötyä määritettäessä.Uruguayn kierroksen päätökseen saattamisen jälkeen annetuntarkistetun lainsäädännön voimaantulosta lähtien komissionjohdonmukaisena käytäntönä tällä alalla on ollut lisätä kyseisissätapauksissa asianmukainen korko saatua kokonaishyötyä
määritettäessä. Tästä syystä kyseinen väite on hylättävä.
129) Näin ollen yhteistyössä toimineiden yritysten tukien prosent-
timäärät ovat seuraavat:
(%)
China Steel
CorporationYieh Loong Enter-
prise Co Ltd
Verohyvitys (automatisointi ja saastumisentorjun-
talaitteet) 2,19 0
Verohyvitys (tiettyihin yrityksiin suuntautuvat
investoinnit) 1,34 0
Nopeutetut poistot 0,60 0
Vapautus tuontitulleista 0,27 0,32
Tuen kokonaismäärä 4,40 0,32
130) On huomattava, että kahden tutkimuksen kohteena olevan vientiä
harjoittavan tuottajan, joiden viennin osuus on noin puoletTaiwanista peräisin olevasta, yhteisöön suuntautuvasta viennistä,maakohtainen painotettu keskimääräinen tukimarginaali ilmais-2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 20
▼B
tuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla on 2,77
prosenttia. Tämä on huomattavasti Taiwaniin sovellettavaavähimmäistasoa (eli 1 prosenttia) korkeampi. Lisäksi on huomat-
tava, että maakohtainen marginaali voisi olla korkeampi, jos
yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten mahdollisesti saamat edutotettaisiin huomioon.
D.YHTEISÖN TUOTANNONALA
1.Yhteisön markkinoiden määrittäminen
131) Sen määrittämiseksi, oliko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut
vahinkoa, ja tässä yhteydessä myös kulutuksen ja yhteisön
tuotannonalan tilanteeseen liittyvien eri talouden tunnuslukujenmäärittämiseksi oli tarkasteltava, oliko tuotannonalan kytkös-markkinoille tarkoitettu tuotanto jätettävä tämän arvioinninulkopuolelle vai olisiko vahinkoa ja kulutusta arvioitaessa otet-
tava huomioon yhteisön tuotannonalan koko tuotanto.
132) Yhteisössä on 16 kuumavalssattujen kelojen tuottajaa. Noin 70
prosenttia näiden tuottajien valmistamista kuumavalssatuistakeloista käytetään kytkösmarkkinoilla eli samat tuottajat jalos-tavat ne integroidussa prosessissa, jäljempänä
’kytkösmarkkinat’. Nämä kuumavalssatut kelat siirretään
yrityksen sisällä jatkojalostettaviksi ilman, että niistä laskutetaan,koska siirto tapahtuu saman oikeussubjektin sisällä. Loputtuotannosta, jäljempänä ’vapaat markkinat’, myydään sekäetuyhteydessä että etuyhteyttä vailla oleville osapuolille.
133) Tässä yhteydessä valituksen tekijä väitti, että kyseessä ovat
kahdet eri markkinat. Valituksen tekijä väitti, että kytkösmarkki-
noille tarkoitetut kuumavalssatut kelat eivät kilpaile suoraanvientituella tapahtuvan tuonnin kanssa. Näin ollen tutkittavattuontituotteet eivät voineet vaikuttaa näihin markkinoihin. Vali-tuksen tekijä väitti myös, että loput tuotannosta myytiin vapailla
markkinoilla, jossa nämä tuotteet kilpailevat vientituella tapah-
tuvan tuonnin kanssa. Tärkeimmät ostajat vapailla markkinoillaovat riippumattomat kylmävalssattuja tuotteita valmistavattehtaat kuten putkien tuottajat, teräspalvelukeskukset, teräskaup-piaat ja tukkuliikkeet. Valitus koskee ainoastaan vapaillamarkkinoilla myytäviä kuumavalssattuja keloja.
134) Kuumavalssattujen kelojen vientiä harjoittavat tuottajat ja niitäyhteisön markkinoille tuovat tuojat väittivät, että tarkasteltavanaolevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmä kattoikaikki kuumavalssatut kelat. Ne väittivät erityisesti, ettei kytkös-markkinoiden ja vapaiden markkinoiden välillä ole selvää jakoa
ja että valituksen tekijän vapaiden markkinoiden määritelmä oli
mielivaltainen. Tämän vuoksi ne pyysivät, että yhteisön markki-noiden arviointiin sisällytettäisiin sekä kytkösmarkkinat ettävapaat markkinat.
135) Väitettä perusteltiin viittaamalla Euroopan yhteisöjen tuomiois-
tuimen Gimelec-tuomioon (1). Kyseiset osapuolet totesivat, että
tuomioistuin tukeutui edellä mainitussa tuomiossa seuraaviinseikkoihin kaksien erillisten markkinoiden olemassaolon pois-sulkemiseksi:
— tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin samoilla markkinoilla
ja sillä oli sama käyttötarkoitus,
— yhteisön tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä
etuyhteydessä että etuyhteyttä vailla oleville asiakkaille suun-nilleen samaan hintaan,
— jatkojalostusmarkkinoilla toimivat yritykset ostivat tarkastel-
tavana olevaa tuotetta sekä etuyhteydessä olevilta yhteisöntavarantoimittajilta että tuojilta tai muilta etuyhteyttä vaillaolevilta tuottajilta.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 21
(1) Asia C-315/90, 27.11.1991.
▼B
136) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että edellä mainitun
tuomion mukaan oikeudelliset edellytykset markkinoiden erotta-
miseksi eivät tässä tapauksessa täyttyneet. Niiden mukaanyhteisön tuottajat saattoivat valita markkinaolosuhteiden mukaan,myivätkö ne tuotetta vapailla markkinoilla vai kytkösmarkki-noilla, koska molemmille markkinoille tarkoitettujenkuumavalssattujen kelojen tuotanto yhteisössä on samankaltaista.
Väitettiin myös, että näiden kahden markkinoiden osa-alueen
väliset liikkeet estivät oikeudellisesti yhteisön tuotannon osanjättämisen vahinkoa koskevan tutkimuksen ulkopuolelle ja erityi-sesti yhteisön kulutusta koskevan tutkimuksen ulkopuolelle.
137) Komissio teki asiasta seuraavat päätelmät:
a) Koska terästeollisuus ja erityisesti tarkasteltavana olevan tuot-
teen tuotanto ovat hyvin pitkälle integroituja, tarkasteltavanaolevan tuotteen tuottajat yhteisössä siirtävät kytkösmarkki-noille tarkoitetut kuumavalssatut kelat fyysisestiintegroidussa prosessissa eteenpäin, mutta eivät laskuta niistä.
Kauppalaskuja ei laadittu, koska osapuolet kuuluvat samaan
oikeussubjektiin. Näin ollen kytkösmarkkinoilla ei olevapaiden markkinoiden hintoihin verrattavissa olevia siirto-hintoja.
b) Yhteisön tuotannonala ei tuottanut varastoitavaksi kuumavals-
sattuja keloja, joita olisi myöhemmin voitu toimittaa joko
käytettäviksi kytkösmarkkinoilla tai myytäviksi vapaillamarkkinoilla. Tämä johtuu siitä, että kaikilla kuumavalssat-tujen kelojen käyttäjillä, myös yhteisön tuotannonalanintegroiduilla prosesseilla, on teknisiä rajoituksia jatkojalos-
tustuotteidensa tuotannossa. Tämän vuoksi kuumavalssattujen
kelojen mahdolliset liikkeet markkinoiden kahden osa-alueenvälillä olivat merkityksettömiä.
c) Tutkimuksesta ilmeni, että yhteisön tuottajat eivät ostaneet
kytkösmarkkinoille tarkoitettua tarkasteltavana olevaa tuotetta
yhteisössä toimivilta tai muilta riippumattomilta osapuolilta.
Kytkösmarkkinoille tarkoitetut kuumavalssatut kelat eivättästä syystä kilpaile muiden yhteisössä saatavilla olevienkuumavalssattujen kelojen kanssa. Näin ollen kytkösmark-kinat voidaan erottaa selvästi vapaista markkinoista.
138) Tämän perusteella komissio katsoo, että vapaiden markkinoidenja kytkösmarkkinoiden erottaminen toisistaan on täysin yhden-mukainen peruspäätöksen vaatimusten ja yhteisön toimielintenaiemman käytännön kanssa.
139) Vahingon arviointiin liittyvien talouden tunnuslukujen, esimer-kiksi myynnin kehityksen, kannattavuuden jne. määrittämisenyhteydessä komissio tarkasteli, olisiko yhteisön tuottajien myyntietuyhteydessä oleville osapuolille, jotka ovat erillisiä oikeussub-
jekteja, yleensä laskettava kuuluvaksi vapaisiin markkinoihin.
Kyseisen myynnin todettiin tapahtuvan hintaan, joka on suunnil-leen sama kuin riippumattomilta osapuolilta veloitettu hinta.Tämän lisäksi tutkimus vahvisti tiettyjen vientiä harjoittavientuottajien väitteet siitä, että nämä etuyhteydessä olevat osapuoletvoivat vapaasti ostaa kyseistä tuotetta yhteisössä tai sen ulkopuo-
lella toimivalta etuyhteydessä tai etuyhteyttä vailla olevilta
tavarantoimittajilta. Näin ollen pääteltiin, että yhteisön tuottajienmyynti etuyhteydessä oleville osapuolille, jotka ovat erillisiäoikeussubjekteja, kilpailee muun muassa asianomaisiin maihinsijoittautuneiden riippumattomien tavarantoimittajien myynnin
kanssa, joten kyseinen myynti olisi otettava huomioon vapailla
markkinoilla tapahtuvan myynnin määrittämisessä.
140) Eräs yhteisön tuottaja väitti kuitenkin, että sen myyntiä etuyhtey-dessä oleville osapuolille olisi pidettävä kytkösmarkkinoiden
piiriin kuuluvana. Se väitti, että siihen etuyhteydessä olevilta
osapuolilta ei veloitettu markkinahintaa vaan hinta, joka erosihuomattavasti riippumattomilta asiakkailta veloitetusta hinnasta.Tuottaja lisäsi, että emoyhtiö ei sallinut siihen etuyhteydessäolevien osapuolten ostaa kuumavalssattuja keloja vapailla mark-kinoilla toimivalta riippumattomilta osapuolilta. Tämän2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 22
▼B
seurauksena etuyhteydessä oleville osapuolille myydyt kuuma-
valssatut kelat eivät kilpailleet suoraan muidenkuumavalssattujen kelojen kanssa. Tämän vuoksi ne olisi
jätettävä vapaiden markkinoiden määritelmän ulkopuolelle.
141) Tutkimuksessa vahvistettiin, että kyseisen yritysryhmittymän
toimintaperiaatteiden mukaan etuyhteydessä olevat osapuoleteivät saaneet ostaa kuumavalssattuja keloja vapailta markki-noilta. Lisäksi myyntihintojen analyysista ilmeni, ettäetuyhteydessä olevilta osapuolilta veloitetut hinnat erosivat usein
huomattavasti riippumattomilta osapuolilta veloitetuista markki-
nahinnoista. Lisäksi kaikki myynti suuntautui etuyhteydessäoleville käyttäjille, jotka käyttivät tuotteet itse myymättä niitäsellaisinaan eteenpäin. Tämän perusteella komissio päätteli, ettäkyseisten kuumavalssattujen kelojen myynnin ei voida katsoatapahtuneen vapailla markkinoilla ja että se olisi tämän vuoksi
jätettävä vapaiden markkinoiden määritelmän ulkopuolelle.
142) Näin ollen päätellään, että kuumavalssatut kelat, joita yhteisön
tuottajat käyttivät lähtömateriaalina integroidussa prosessissatapahtuvassa jatkojalostuksessa yhden ainoan oikeussubjektinpuitteissa, kuuluvat kytkösmarkkinoiden piiriin. Sama koskeeedellä mainitun yhteisön tuottajan myyntiä, koska tämä osoitti,
että sen myynti etuyhteydessä olevalle asiakkaalle kuului tosiaan
kytkösmarkkinoiden piiriin. Kaiken muun yhteisön tuottajienmyynnin katsottiin tapahtuneen vapailla markkinoilla. Näin ollenyhteisön tuotannonalan tilaa tarkasteltiin vapaiden markkinoidenosalta erilaisten talouden tunnuslukujen kuten tuotannon,myynnin, markkinaosuuden ja kannattavuuden kehityksen perus-
teella.
143) Olisi huomattava, että edellä esitetyt päätelmät kyseessä olevien
markkinoiden jakamisesta ja määrityksestä ovat yhdenmukaisianiiden tietojen kanssa, joita Euroopan hiili- ja teräsyhteisönperustamissopimuksen mukaisesti kerätään erityisesti teräsmark-kinoiden valvontaa varten. Näissä tiedoissa kuumavalssattujen
kelojen käyttötarkoitukset erotetaan toisistaan periaatteessa
samalla tavalla.
2.Yhteisön tuotannonalan määritelmä
a)Yhteisön kokonaistuotanto
144) Useat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että useat yhteisön
tuottajat olisi jätettävä yhteisön tuotannonalan määritelmän ulko-
puolelle, koska ne olivat tuoneet kuumavalssattuja kelojaasianomaisista maista.
145) Komissio totesi, ettei yksikään tutkituista tuottajista ollut tuonutkuumavalssattuja keloja asianomaisista maista tarkastelujaksonaikana. Eräät näihin tuottajiin etuyhteydessä olevat teräspalvelu-keskukset ja putkien tuottajat olivat kuitenkin tuoneet näitä
tuotteita tarkasteluajanjakson aikana.
146) Johdanto-osan 132—143 kappaleessa selostettua yhteisön mark-
kinoiden määrittelyä koskevien päätelmien mukaisestitutkimuksessa todettiin kuitenkin, että nämä etuyhteydessä olevatosapuolet ovat toimineet itsenäisesti niihin etuyhteydessä olevientuottajien suhteen vapailla markkinoilla toimiessaan. Näin ollen
nämä hankinnat eivät voineet vaikuttaa mainittujen yritysten
asemaan tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuottajina.
147) Tämän vuoksi katsottiin, että ei ollut perusteita minkään tuot-tajan jättämiselle yhteisön kuumavalssattujen kelojen tuotannonmääritelmän ulkopuolelle. Peruspäätöksen 9 artiklan 1 kohdanmukaisesti kaikki yhteisön markkinoilla toimivat 16 tuottajaaedustavat yhteisön koko tuotantoa.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 23
▼B
b)Yhteisön tuotannonala
148) Yhteisössä on 16 kuumavalssattujen kelojen tuottajaa; valitus
jätettiin 11 tuottajan puolesta, ja loput viisi tuottajaa tukivat vali-tusta.
149) Kymmenen valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa vastasi komis-sion kyselyyn. Yksi pieni tuottaja päätti, ettei se toimitakomissiolle vastausta.
150) Kaksi kymmenestä komission kyselyyn vastanneesta yhteisöntuottajasta ei toimittanut kaikkia tutkimuksessa pyydettyjä tietoja
sellaisessa muodossa, jossa ne olisi voitu yhdistää muiden
yhteisön tuottajien tietoihin.
151) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että ainakin yhtä
edellä kuvattuun yhteisön tuotannonalan määritelmään sisälly-
tettyä yhteisön tuottajaa suosittiin asianomaisiin osapuoliinvientitukitutkimuksessa kohdistettujen vaatimusten suhteen. Neväittivät erityisesti, että kyseinen yhteisön tuottaja ei palauttanutkomissiolle kyselylomaketta väliaikaisten tullien käyttöönoton
osalta asetettuja määräaikoja noudattaen. Ne katsoivat, että
kyseessä on peruspäätöksen 11 artiklan 2 kohtaa rikkova syrjiväkohtelu.
152) Olisi huomattava, että kaikki yhteisön tuotannonalanmääritelmään sisällytetyt yhteisön tuottajat palauttivat kyselylo-makkeen komissiolle peruspäätöksessä asetettuja määräaikojanoudattaen ja näin ollen myös väliaikaisten toimenpiteidenkäyttöönottoa koskevaa määräaikaa noudattaen. Komissio
katsoo, että kaikkia tämän menettelyn samankaltaisessa tilan-
teessa olevia asianomaisia osapuolia kohdeltiin tasapuolisesti.Näin ollen väitteet peruspäätöksen 11 artiklan 2 kohdan rikkomi-sesta ja komission harjoittamasta syrjinnästä ovat perusteettomia.
153) Tiivistäen voidaan sanoa, että ne kahdeksan yhteisön tuottajaa,jotka toimivat tutkimuksessa täysipainoisesti yhteistyössä,muodostavat yhteisön tuotannonalan tässä menettelyssä. Netäyttävät peruspäätöksen 10 artiklan 7 kohdan edellytykset, sillä
niiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen koko tuotannosta
yhteisössä oli tutkimusajanjaksona noin 65 prosenttia.
154) Näitä tuottajia pidetään siis yhteisön tuotannonalana ja niihinviitataan jäljempänä yhteisön tuotannonalana, koska niidentuotanto muodostaa peruspäätöksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoi-tetussa merkityksessä pääosan tarkasteltavina olevien tuotteidenkoko yhteisön tuotannosta.
E.VAHINKO
1.Todettavissa oleva kulutus
155) Kuumavalssattujen kelojen todettavissa oleva kulutus yhteisössä
määritettiin yhteisön 16 tuottajan vapailla markkinoilla suorit-
taman kokonaismyynnin sekä Eurostatin tuontitilastoista ja
vientiä harjoittavien tuottajien kyselyyn antamista vastauksistailmenevän, tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntau-tuvan kokonaistuonnin perusteella.
156) Yhteisön todettavissa oleva kulutus kasvoi vuoden 1995 ja tutki-musajanjakson välisenä aikana 9 prosenttia eli 18,4 miljoonastatonnista 20,1 miljoonaan tonniin. Vuonna 1995 vapaiden markki-noiden myyntihinnat olivat poikkeuksellisen korkeat ja erityisesti
yhteisössä tuotettujen kuumavalssattujen kelojen kysyntä oli
suuri. Seuraavana vuonna kuitenkin markkinat supistuivat 11prosenttia.
157) Todettavissa oleva kulutus kasvoi tasaisesti vuoden 1996 jatutkimusajanjakson välisenä aikana. Kulutus kasvoi eniten ajan-jaksona 1996—1997, jolloin markkinoiden koko kasvoi 22prosenttia. Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikanase kasvoi ainoastaan 0,4 prosenttia.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 24
▼B
2.Asianomaisista maista tuleva tuonti
a)Vähäpätöinen tuonti
158) Peruspäätöksen 10 artiklan 10 kohdan säännösten mukaisesti
arvio siitä, oliko tuonti vähäpätöistä, tehtiin ottaen huomioontarkasteltavana olevan tuotteen todettavissa oleva kulutus
yhteisön markkinoilla.
159) Eurostatin tilastojen perusteella Intiasta tuleva tuonti ylittihieman peruspäätöksen 10 artiklan 10 kohdassa säädetyn 1
prosentin raja-arvon. Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajatväittivät vientinsä yhteisöön olevan vähäpätöistä, minkä perus-teella ne olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Koska Intiaon kehitysmaa, komissio myös tutki peruspäätöksen 14 artiklan4 kohdan mukaisesti, oliko Intiasta tulevan tuonnin osuus alle 4
prosenttia kokonaistuonnista, koska se on kehitysmaihin sovellet-
tava vähimmäistason raja-arvo. Intiasta tulevan tuonnin osuus on5,4 prosenttia kokonaistuonnista.
160) Tämän osalta on huomattava, että intialaisten vientiä harjoitta-vien tuottajien esittämän näytön perusteella niiden yhteisöönsuuntautuvaa vientiä ei voitu pitää vähäpätöisenä erityisesti, kunotetaan huomioon edellä johdanto-osan 131—143 kappaleessa
esitetyt yhteisön markkinoiden määrittelyssä käytetyt mene-
telmät. Eurostatin. tilastotietojen ja komission kyselyyntoimitettujen vastausten perusteella tuonti ei ollut alle vähim-mäistason. Näin ollen Intiasta peräisin olevan tuonnin katsottiinylittävän peruspäätöksen 10 artiklan 10 kohdassa ja 14 artiklan4 kohdassa säädetyn vähimmäistason.
b)Tuonnin kumulatiivinen arviointi
161) Komissio tutki, olisiko Intiasta ja Taiwanista peräisin olevien
kuumavalssattujen kelojen tuontia arvioitava kumulatiivisesti
peruspäätöksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
162) Tämän vuoksi tutkittiin, täyttyivätkö kaikki edellytykset asiano-maisista maista tulevan tuonnin kumuloimiseksi. Tutkimuksestailmeni seuraavaa:
— tukimarginaali ylitti vähimmäistason jokaisen maan osalta,
kuten edellä osoitettiin,
— yksittäisistä maista tuodut määrät eivät olleet vähäpätöisiä
verrattuna yhteisön kulutukseen,
— tuotujen kuumavalssattujen kelojen keskinäisten kilpailuedel-
lytysten tarkastelu sekä tuotujen kuumavalssattujen kelojen jayhteisössä tuotetun samankaltaisen tuotteen välisten kilpai-
luedellytysten tarkastelu osoittaa, että asianomaisista maista
tuleva tuonti olisi kumuloitava. Asianomaiset viejämaatmyivät yleensä kuumavalssattuja keloja yhteisön vapaillamarkkinoilla suoraan etuyhteyttä vailla oleville asiakkaille,kuten kylmävalssattuja tuotteita valmistaville tehtaille,
putkien tuottajille, teräspalvelukeskuksille ja teräskauppiaille.
Kuumavalssattuja keloja tuotiin myös sellaisten etuyhtey-dessä olevien myyntiyhtiöiden kautta, jotka myivättarkasteltavana olevaa tuotetta edellä mainittuihin ryhmiinkuuluville asiakkaille. Tutkimuksesta ilmeni, että yhteisöntuotannonala myi samankaltaista tuotetta samojen myyntika-
navien kautta ja samoille asiakasryhmille. Lisäksi todettiin,
että kaikessa tässä myynnissä noudatettiin samanlaistahinnoittelupolitiikkaa.
163) Näin ollen komissio päätteli, toisin kuin eräät vientiä harjoittavattuottajat olivat esittäneet, että kaikki edellytykset edellä maini-tuista maista peräisin olevan tuonnin kumulaatiolle täyttyivät.
c)Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä
164) Eurostatin tuontitilastojen mukaan asianomaisista maista
yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrä kasvoi vuoden 1995 jatutkimusajanjakson välisenä aikana 8 000 tonnista 844 0002000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 25
▼B
tonniin. Suurin osa kasvusta tapahtui vuoden 1997 ja tutkimusa-
janjakson välisenä aikana (kasvu 797 000 tonnia).
165) Tutkimusajanjakson kehityksen arvioinnista ilmeni, että kaikistaasianomaisista maista tuotiin kyseistä tuotetta lähinnä tutkimusa-janjakson ensimmäisen puoliskon aikana (551 000 tonnia).Tuonnin määrä väheni 47 prosenttia tutkimusajanjakson toisen
puoliskon aikana, mutta se oli edelleen huomattavasti suurempi
kuin vuoden 1997 toisella puoliskolla.
166) Kuten edellä johdanto-osan 11 kappaleessa mainitaan, erityyp-
piset kuumavalssatut kelat luokitellaan yleensä kahteen eri
luokkaan: mustat kelat ja peitatut kelat. Tutkimuksessa käviilmi, että mustien kelojen osuus oli noin 90 prosenttia kaikistaasianomaisista maista tuoduista kuumavalssatuista keloista.
d)Tuonnin markkinaosuus
167) Vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi vuoden
1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 0,01 prosentista 4,2prosenttiin. Tuonnin määrän tosiasiallinen kasvu merkitsi sitä,että asianomaisten maiden osuus yhteisön markkinoista kasvoi4,2 prosenttiyksikköä.
168) Asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi eniten eli 4prosenttiyksikköä vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenäaikana.
e)Hinnan alittavuus
169) Mahdollisen hinnan alittavuuden arvioimiseksi vertailukelpoisten
kuumavalssattujen kelalajien hintoja verrattiin yhteisön markki-noilla mahdollisuuksien mukaan samojen myyntiedellytystenvallitessa, samassa jäsenvaltiossa ja samalle asiakkaalle tapah-
tuneen myynnin osalta. Vientiä harjoittavien tuottajien vapaasti
yhteisön rajalla -hintoja verrattiin yhteisön tuotannonalanvapaasti tehtaalla -hintoihin. Viejämaiden myyntihintoja oikais-tiin tarvittaessa vastaamaan sellaista CIF-hintaa yhteisön rajallatullattuna, johon asianmukaiset tuontikustannukset sisältyivät.Hintoja oikaistiin myös niin, että niitä voitiin vertailla samassa
kaupan portaassa kuin mitä yhteisön tuotannonalan hinnat edus-
tivat. Kaikki oikaisut perustuivat komission tutkimuksenyhteydessä hankkimaan ja tarkastamaan näyttöön.
170) Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa mainitaan, eräät vientiäharjoittavat tuottajat väittivät, että niiden tuottamien ja yhteisönmarkkinoilla myymien kuumavalssattujen kelojen laatu ei ollutverrattavissa yhteisön tuotannonalan tuotteiden laatuun.
171) Komissio totesi, että hintojen oikaiseminen laatuerojenhuomioon ottamiseksi ei yleisesti ottaen ollut perusteltua erityi-sesti, koska kyseiset erot eivät olleet käyttäjien havaittavissa jakoska tutkimuksesta kävi ilmi, että väitetyt laatuerot eivätvälttämättä vaikuta tarkasteltavana olevan tuotteen käyttötarkoi-
tuksiin.
172) Hintavertailun tuloksena saatiin seuraavat hinnan alittavuuden
tasot, jotka ilmaistaan prosentteina yhteisön tuotannonalan
hinnoista:
— Intia: 6,7 %
— ESSAR: 6,1 %
— Tata: 6,1 % ja— SAIL: 19,1 %
— Taiwan: 4,3 %
— Yieh Long: 3,9 % ja
— CSC: 7,5 %2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 26
▼B
3.Yhteisön tuotannonalan tilanne vuoden 1995 ja tutkimusa-
janjakson välisenä aikana
a)Tuotanto
173) Tutkimuksesta ilmeni, että yhteisön tuotannonalan tuotanto oli
suurimmillaan 12,5 miljoonaa tonnia vuonna 1997.
174) Tarkastelujakson muina aikoina yhteisön tuotannonalan tuotanto
pysyi vakaana noin 11,4 miljoonassa tonnissa, vaikka kulutuksenhavaittiin vähentyneen vuonna 1996. On huomattava, että tämä
tuotanto joko myytiin vapailla markkinoilla tai vietiin kolmansiin
maihin. Koska yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteettiakäytetään sekä vapaille markkinoille että kytkösmarkkinoilletarkoitettujen kuumavalssattujen kelojen tuottamiseen, pidettiintarpeellisena tarkastella kytkösmarkkinoita varten tarkoitettuatuotantoa koskevia tietoja sen varmistamiseksi, että vapaille
markkinoille tarkoitetun tuotannon mahdollinen väheneminen ei
johtunut kytkösmarkkinoiden lisääntyneestä tarpeesta.
175) Todettiin, että tuotantomäärät kasvoivat vuoden 1995 ja tutkimu-sajanjakson välisenä aikana 2 prosenttia eli noin 0,6 miljoonaa
tonnia. Tämä osoitti kytkösmarkkinoita varten tarkoitetun
tuotannon olevan suhteellisen vakaalla tasolla. Kytkösmarkki-noille ja vapaille markkinoille tarkoitetun tuotannonkehityssuuntaukset olivat vuoden 1997 ja tutkimusajanjaksonvälisenä aikana samanlaisia.
176) Näin ollen vapaille markkinoille tarkoitetun tuotannon vähene-minen ei johtunut kytkösmarkkinoiden lisääntyneestä tarpeesta.
b)Tuotantokapasiteetti ja sen käyttöaste
177) On huomattava, että tuotantolaitoksia voidaan käyttää sekä
vapaille markkinoille että kytkösmarkkinoille tarkoitettuuntuotantoon ja tähän menettelyyn kuulumattomien tuotteiden(myös muiden teräslajien ja -tuotteiden) tuotantoon. Tarkastelta-
vana olevaan tuotteeseen liittyvä kapasiteetin käyttöaste on
tämän vuoksi määritelty sen kapasiteetin perusteella, joka olivirallisesti ilmoitettu komissiolle Euroopan hiili- ja teräsyhteisönperustamissopimuksen mukaisesti. Tämä kapasiteetti määritetääntiettyjen perusteiden mukaan eikä sitä pidä sekoittaa brutto- elinimelliskapasiteettiin. Brutto- eli nimelliskapasiteetti on suurin
mahdollinen saavutettavissa oleva kapasiteetti, jonka määrittämi-
sessä ei oteta huomioon käytettävissä olevan työvoiman määrää,lomia, asennusaikoja, huoltoa ja niin edelleen.
178) Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli 87 prosenttia
vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana lukuun otta-
matta vuotta 1997, jolloin yhteisön tuotannonalan tuotanto olihuippulukemissa ja kapasiteetin käyttöaste oli 93 prosenttia.Tuolloin kuumavalssattujen kelojen kulutus oli korkea sekävapailla markkinoilla että kytkösmarkkinoilla.
179) Korkean käyttöasteen todettiin olevan normaali, kun pidetäänmielessä, että korkea kapasiteetin käyttöaste on raskaassa teolli-suudessa ja erityisesti terästeollisuudessa tarpeen korkeidenkiinteiden tuotantokustannusten vaikutuksen pienentämiseksi.
c)Saadut tilaukset ja myyntimäärät
i) Saadut tilaukset
180) Myyntiä koskevan arvioinnin täydentämiseksi tarkasteltiin myös
yhteisön tuotannonalan saamien tilausten kehitystä. Yhteisöntuotannonala toimitti tätä varten tietoja, joita kerätään myös Eu-
roopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen mukaisesti
yhteisön teräsmarkkinoiden valvontaa varten. Vaikka tiedoteivät täsmällisesti kuvastakaan tilannetta tarkasteltavana olevantuotteen osalta, vaan kattavat hieman laajemman tuoteryhmän,todettiin että tietojen yhdistämistä voitiin pitää kuvaavana tarkas-teltavana olevan tuotteen tilanteen suhteen. Tiedoista ilmeni, että2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 27
▼B
vuonna 1997 tilausten määrä oli suurempi kuin tutkimusajanjak-
sona. Todettavissa oleva kulutus kehittyi vakaasti vuoden 1997ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, mutta yhteisön tuotanno-
nalan saamien tilausten määrä sen sijaan väheni 17 prosenttia
kyseisenä aikana.
181) Tämän perusteella vaikuttaa siltä, että yhteisön tuotannonalan
taloudellinen toiminta oli vuonna 1997 säännöllisempää ja tasai-
semmin jakautunutta; kyseisenä vuonna saatujen tilausten määräkehittyi myyntimääriä vastaavasta. Kun otetaan lisäksi huomioontilausten ja toimitusten välinen viive, saatujen tilausten määränväheneminen oli merkkinä taloudellisen toiminnan vähenemi-
sestä, jota tarkastellaan jäljempänä.
ii) Myynti
182) Tarkastelujakson aikana myynti kasvoi hieman 9,6 miljoonasta
tonnista 9,7 miljoonaan tonniin eli 1 prosentin.
183) Myyntimäärien kehitys kyseisen ajanjakson aikana vastasi suur-elta osin kulutuksen kehitystä. Yhteisön tuotannonalan myyntiväheni kuitenkin 12 prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajan-jakson välisenä aikana, kun taas kulutus lisääntyi hieman.
184) Yhteisön tuotannonala huomautti, että edellä kuvattu myyntiinliittyvä vahingon osoitin on määritetty mainittuina ajanjaksoinatoimitettujen ja laskutettujen liiketoimien perusteella. Tässäyhteydessä on syytä huomauttaa, että yhteisön tuotannonala on
järjestänyt tuotantoprosessinsa niin, että käyttäjän tilauksen teko-
päivän sekä toimitus- ja laskutus- eli myyntipäivän välillä onviivettä ainakin kolme kuukautta. Jotta tiettynä ajanjaksonatapahtuneen kehityksen arvioinnilla olisi merkitystä, olisi otet-tava huomioon paitsi tosiasiallinen myynti myös kyseisenä
ajanjaksona saadut tilaukset. Tilausten kehitys vaikuttaa siis
väistämättä myynnin kehitykseen tietyllä viiveellä.
iii) Eri myyntitavat
185) Yhteisön tuotannonala väitti, että sille tosiasiallisesti aiheutuneen
vahingon määrittämiseksi olisi arvioitava erikseen erilaisten
kuumavalssattujen kelojen eli mustien kelojen ja peitattujen
kelojen myynnin kehitystä. Väitettiin, että koska kaikesta tuon-nista suuri osa oli vientituella tuotuja mustia keloja, yhteisöntuotannonalan kyseisenlaisten kelojen myyntimäärien ja myynti-hintojen kehityksen perusteella voitaisiin todeta, että vahinkoa
on aiheutunut erityisen paljon.
186) Asian tarkastelusta kävi ilmi, että vuoden 1995 ja tutkimusajan-
jakson (vuosi 1998) välisenä aikana yhteisön tuotannonalanvapailla markkinoilla myymien mustien kelojen määrä väheni
13 prosenttia, kun taas peitattujen kelojen myynnin määrä
lisääntyi 34 prosenttia. Absoluuttisesti mitattuna tämä tarkoittaa,että mustien kelojen myynti väheni noin 1 miljoonan tonninverran ja peitattujen kelojen myynti lisääntyi noin 0,5 miljoonantonnin verran.
187) Tutkimus vahvisti myös, että yhteisön tuotannonalan mustien japeitattujen kelojen myynnin jakauma oli tasapainoisempi kuinvientiä harjoittavien tuottajien. Vuosina 1995—1997 myynnistä70 prosenttia oli mustia keloja ja 30 prosenttia peitattuja keloja.
Tutkimusajanjaksona jakauma muuttui niin, että mustien kelojen
osuus oli 60 prosenttia ja peitattujen kelojen osuus 40 prosenttia.Kokonaismyynnin kehityksestä käy selvästi ilmi, että tutkimusa-janjaksona painopiste siirtyi mustista keloista peitattuihinkeloihin eli sellaisesta tuoteryhmästä, jota tuotiin enemmän, sell-
aiseen tuoteryhmään, jonka tuonti oli vähäisempää.
d)Hintojen kehitys
188) Yhteisön tuotannonalan myyntihintojen painotettu keskiarvo
laski tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. Myyntihinnat olivatvuonna 1995 korkeimmillaan 10 vuoteen. Hinnat laskivat2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 28
▼B
vuoteen 1997 saakka (laskua oli 17 prosenttia vuoteen 1995
verrattuna ja 3 prosenttia vuoteen 1996 verrattuna), mutta nenousivat jälleen vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson lopun
välisenä aikana (nousua 9 prosenttia).
e)Markkinaosuus
189) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 1995 ja
tutkimusajanjakson välisenä aikana 3,7 prosenttiyksikköä;vuonna 1995 se oli 52,0 prosenttia ja tutkimusajanjaksona 48,3prosenttia.
190) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus nousi 1,1 prosenttiyk-
sikköä ajanjaksona 1995—1996 ja 1,8 prosenttiyksikköä
ajanjaksona 1996—1997.
191) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisöntuotannonalan markkinaosuus putosi kuitenkin jopa alle vuoden1995 tason. Markkinaosuus pieneni 6,6 prosenttiyksikköä. Tilan-teen lähempi tarkastelu osoitti, että markkinaosuus supistuiyhteisön vapailla markkinoilla sekä etuyhteydessä oleville asiak-
kaille että etuyhteyttä vailla oleville asiakkaille suuntautuvan
myynnin vähenemisen vuoksi.
f)Kannattavuus
192) Yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyn-
nistä saama keskimääräinen tuotto väheni 39 prosenttia vuoden1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vuoden 1995 suurituotto (20,7 prosenttia) johtui kyseisenä aikana vallinneista
korkeista markkinahinnoista. Yhteisön tuotannonala tuotti vielä
voittoa vuonna 1996 markkinoiden laskusuhdanteesta ja myynti-hintojen laskusta (15 prosenttia) huolimatta. Myyntimäärätnousivat jälleen vuonna 1997, mutta yhteisön tuotannonalan voit-tomarginaali ei kasvanut, koska myyntihinnat laskivat 3
prosenttia.
193) Kannattavuus parani hieman tutkimusajanjakson aikana vuoden1997 tasosta. Tutkimusajanjaksona tapahtuneen myyntihintojen
kohoamisen (9 prosenttia verrattuna vuoteen 1997) ansiostayhteisön tuotannonalan voittomarginaali nousi 12,6 prosenttiin.Yhteisön tuotannonalan mukaan tämä oli kohtuullinen tuotonmäärä.
194) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön tuotan-nonalan kannattavuus oli tutkimusajanjaksona erittäin hyvä, ja
että menettely olisi pitänyt päättää välittömästi yksinomaan
tämän tunnusluvun kehityksen perusteella. Niiden mukaantällainen voittomarginaali oli huomattavasti korkeampi kuinmitä komissio oli aiemmissa terästuotteiden tapauksissa pitänytkohtuullisena.
195) Tässä yhteydessä olisi huomattava, että peruspäätöksen asiaakoskevien säännösten ja WTO:n sopimuksen asiaa koskevien
määräysten mukaan vahingon määrittelyn on perustuttava
selkeään näyttöön
a) vientituella tapahtuvan tuonnin määrästä ja tämän tuonnin
vaikutuksesta samankaltaisten tuotteiden hintoihin yhteisön
markkinoilla ja
b) tämän tuonnin seurausvaikutuksista yhteisön tuotannonalaan.
Lisäksi kyseisten säännösten ja määräysten mukaan on erityi-
sesti tarkasteltava, onko vientituella tapahtuva tuontilisääntynyt merkittävästi joko absoluuttisesti tai suhteessayhteisön kulutukseen. Niiden mukaan on myös tarkasteltava,onko vientituella tapahtuvassa tuonnissa esiintynyt huomat-
tavaa hinnan alittavuutta, onko tällaisen tuonnin
vaikutuksesta aiheutunut merkittävää hintojen alenemista taionko tuonti estänyt hinnankorotuksia. Yksi tai useampinäistä tekijöistä ei välttämättä ole ratkaiseva peruste. Kunvientituella tapahtuvan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotanno-nalaan tutkitaan kyseisten säännösten ja määräysten2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 29
▼B
mukaisesti, on myös otettava huomioon kaikki olennaiset
taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat tuotannonalantilanteeseen, kuten tosiasiallisten tukimarginaalien suuruus,
myynnin tosiasiallinen ja mahdollinen väheneminen, tuotot,
tuotanto, markkinaosuus, tuottavuus, kapasiteetin käyttöaste,hintaan vaikuttavat tekijät jne. Peruspäätöksessä säädetäänerityisesti, että luettelo ei ole tyhjentävä eikä yksi tai useampinäistä tekijöistä välttämättä ole ratkaiseva peruste.
196) Tässä tapauksessa tutkimuksesta on käynyt ilmi, että vientituellatapahtuva tuonti on lisääntynyt huomattavasti sekä absoluuttisestiettä suhteellisesti mitattuna. Lisäksi vientituella tapahtuneen
halpatuonnin hintojen todettiin alittavan yhteisön tuotannonalan
hinnat merkittävästi. Merkittävät tukimarginaalit todettiin useim-pien vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Koska kaikki edellämainitut edellytykset täyttyivät, komissio arvioi tutkimuksessaantiettyjen asiaan liittyvien taloudellisten tekijöiden mahdollista jatosiasiallista kehitystä ennen lopullisten päätelmiensä tekoa. Näin
ollen katsotaan, että eräiden vientiä harjoittavien tuottajien
näkemys siitä, että menettely olisi pitänyt päättää jo yksinomaankannattavuuden perusteella, on selvästikin peruspäätöksenvastainen.
197) Yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjakson taloudellista tilan-netta ja erityisesti hintoja ja kannattavuutta on lisäksitarkasteltava ottaen huomioon kuumavalssattujen kelojen mark-kinoiden rakenne ja yhteisön tuotannonalan taloudellisessatilanteessa tutkimusajanjaksona tapahtunut kehitys. Asiaa
käsitellään jäljempänä 4 kohdassa.
198) Todettakoon lopuksi, että tietyn talouden tunnusluvun vertaa-
mista yhteisön tuotannonalan ja kansainvälisten markkinoiden
kesken ei pidetä asianmukaisena tukien vastaisessa menettelyssä.
g)Investoinnit ja työllisyys
199) Tutkimuksesta ilmeni, että investoinnit kohdistuivat lähinnä
koneiden ja laitteiden uusimiseen. Investoinnit olivat tutkimusa-janjakson aikana suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 1995.
Ne lisääntyivät 32 prosenttia vuoteen 1995 verrattuna, koska
kysyntä vilkastui vuonna 1997.
200) Työllisyydestä voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalavalmistaa eri tuotteita, muun muassa kuumavalssattuja keloja,
samoissa tehtaissa ja samoilla koneilla. Tutkimuksesta kävi ilmi,
että tarkastelujakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteentuotantoon liittyvä työllisyys heikkeni 4 prosenttia.
h)Tiivistelmä: Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne
vuoden 1995ja tutkimusajanjakson välisenä aikana
201) Asianomaiset osapuolet väittivät, että vahingon määritystä tutki-musajanjakson osalta ei voitu tehdä vuosien 1995—1997 osaltamääritetyn yhteisön tuotannonalan tilanteen vertailun perusteella.Niiden mukaan erityisesti hinnat ja kannattavuus vuonna 1995sekä tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät ja markki-
naosuus vuonna 1997 eivät vastanneet sitä, mitä niiden olisi
pitänyt olla terveen kilpailun tilanteessa. Ne väittivät, että kokotarkastelujaksoa koskevien muiden päätelmien perusteella eivoitu kohtuudella päätellä, että yhteisön tuotannonalalle olisiaiheutunut merkittävää vahinkoa.
202) Tältä osin olisi huomattava, että asianomaiset osapuolet eivätedellä mainitun väitteen yhteydessä ilmoittaneet, missä suhteessatiettyjä vuosien 1995 ja 1997 osalta vahvistettuja taloudentunnuslukuja ei voitaisi pitää edustavina. Ne totesivat vain, että
hinnat ja kannattavuus vuonna 1995 sekä tuotanto, kapasiteetin
käyttöaste, myyntimäärät ja markkinaosuus eivät olleet edus-tavia. Väitteen mukaan huomattava osa komissiontutkimuksessa vahvistamasta tiedosta olisi jätettävä ottamattahuomioon tässä menettelyssä, vaikkei esitetä mitään näyttöä taiperusteluja sen tueksi, että vuosina 1995 ja 1997 eivät olisi2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 30
▼B
vallanneet tavanomaiset kilpailuolosuhteet. Koska komissio ei
tutkimuksessa löytänyt näyttöä sen väitteen tueksi, että vuosina1995 ja 1997 yhteisön markkinoilla ei olisi vallinnut tavano-
mainen kilpailutilanne, katsotaan ettei ole perusteltua jättää
mainittuja tietoja huomiotta.
203) Komissio tarkasteli yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilan-teen kehittymistä tarkastelujakson aikana sekä sen yleistätaloudellista tilannetta vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson
välisenä aikana vuosikohtaisesti.
204) Tutkimuksesta ilmeni, että vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson
välisenä aikana todettavissa oleva kulutus lisääntyi hieman jayhteisön tuotannonalan myyntihinnat nousivat 9 prosenttia.Myyntimäärät laskivat kuitenkin 12 prosenttia. Näin ollen
yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 6,6 prosenttiyk-
sikköä eli 14 prosenttia. Tämän lisäksi yhteisön tuotannonalantuotanto väheni noin 9 prosenttia, mikä heikensi kapasiteetinkäyttöastetta. Tästä kielteisestä kehityksestä huolimatta kannatta-vuustaso nousi 6,3 prosentista 12,9 prosenttiin.
205) Tutkimuksesta ilmeni myös, että vuoden 1997 ja tutkimusajan-jakson välisenä aikana asianomaisista maista peräisin olevanviennin määrä lisääntyi merkittävästi (kasvua 797 000 tonnia) jasen markkinaosuus kasvoi huomattavasti (kasvua 4 prosenttiyk-sikköä). Vaikka asianomaisista maista tulevan tuonninmyyntihinnat nousivat yli 10 prosenttia, niiden todettiin
kuitenkin alittavan yhteisön tuotannonalan hinnat keskimäärin 6
prosentilla tutkimusajanjakson aikana.
4.Yhteisön tuotannonalan tilanne tutkimusajanjakson
aikana
a)Alustavat huomautukset
206) Yhteisön tuotannonala väitti, että hinnat olivat korkeat ja näin
ollen myös tuotot olivat suuret tutkimusajanjakson ensimmäisen
puoliskon aikana, koska todettavissa oleva kulutus ja näin ollenmyös kysyntä oli poikkeuksellisen runsasta, vaikkakin tosiasial-linen kulutus ei ollut aivan yhtä runsasta. Tämän vuoksitutkimusajanjakson ensimmäisen puoliskon aikana syntyi ylivar-
astoja, joita piti yllä tarkasteltavana oleva tuonti, mutta
tutkimusajanjakson toisen puoliskon aikana varastot tyhjeniväthuomattavasti.
207) Yhteisön tuotannonalan mukaan tässä tapauksessa olisi arvioi-tava tarkemmin erikseen sellaisten tuotelajien myyntiä ja
myyntikanavia, joiden suhteen yhteisön tuotannonalan ja tuonnin
välillä on suoraa kilpailua, jotta aiheutuneen vahingon kokolaajuus tulisi ilmi. Tässä yhteydessä olisi arvioitava erikseenmustia keloja ja peitattuja keloja sekä myyntikanavia, joillatehdään pitkäaikaisia sopimuksia, ja muuta myyntiä.
208) Yhteisön tuotannonala väitti myös, että tutkimusajanjakson eri
neljänneksiä olisi arvioitava tarkemmin, koska ostajien tekemien
tilausten ja niiden perusteella tapahtuneiden toimitusten välilläon tietty viive. Viiveen väitettiin tosiasiassa hidastavan tarkastel-tavana olevan tuonnin kielteisiä vaikutuksia. Yhteisöntuotannonala väitti, että tämän vuoksi olisi tarkasteltava
lähemmin tutkimusajanjaksona saatujen tilausten kehitystä.
209) Kaikki teräsmarkkinoiden toimijat olivat samaa mieltä siitä, että
liiketoimintaa harjoitetaan pääosin neljännesvuoden pituisissajaksoissa. Tuotanto perustuu neljännesvuosittaisiin suunnitelmiinja hintoihin. Näiden perusteella neuvotellaan tilauksista ja toimi-
tuksista. Eräiden vientiä harjoittavien tuottajien väite siitä, että
tutkimusajanjakson jakaminen erityisesti vuosineljänneksiin eiolisi objektiivinen lähtökohta yhteisön tuotannonalalle mahdolli-sesti aiheutuneen vahingon arvioinnille, ei ollut perusteltu.Yhteisön tuotannonalan edellä mainittuja väitteitä tarkasteltiin jaarvioitiin jäljempänä esitetyllä tavalla.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 31
▼B
210) Saadakseen yleiskuvan yhteisön tuotannonalan toiminnan kausit-
taisesta luonteesta ja varmistaakseen sen taloudellisen tilan
neljännesvuosikehitystä koskevat tulokset komissio keräsi vuosi-neljänneksiä koskevia tietoja vuodesta 1996 vuoden 1999 toiseenvuosineljännekseen saakka.
b)Terästuotannon jaksottainen luonne
211) Valituksen tekijän mukaan teräsmarkkinoilla esiintyy kausivaih-
teluja siinä mielessä, että kalenterivuoden kaksi ensimmäistäneljännestä ovat yleensä parempia kuin viimeiset kaksi neljän-nestä. Nämä kausivaihtelut näkyivät lähinnä myyntitoiminnassa.Myynti heikkenee yleensä vuoden kolmannen neljänneksenaikana käyttäjäyritysten lomakauden vuoksi ja kohenee taas
neljännen vuosineljänneksen aikana. Koska eräät yhteisön
tuotannonalan esittämistä edellä mainituista väitteistä edellyttivätneljännesvuosikohtaista tarkastelua, oli tärkeää varmistaa, etteimahdollisesti havaittu kehitys johtunut yksinomaan tavanomai-sista neljännesvuosittaisista kausivaihteluista. Arviointi onerityisen tärkeää, koska valituksen tekijä väitti, että kehityksessä
tutkimusajanjaksona todetut muutokset olivat huomattavasti tava-
nomaisia kausivaihteluja suurempia.
212) Kuumavalssattujen kelojen tuotannon kausittaisen luonteen
arvioinnin yhteydessä komissio totesi, että yhteisön tuotanno-
nalan tuotanto ja myynti kehittyivät vuoden 1996 jatutkimusajanjakson välisenä aikana seuraavasti:
(%)
1. vuosi-
neljännes2. vuosi-
neljännes3. vuosi-
neljännes4. vuosi-
neljännes
Tuotanto
— 1996 93 97 95 100— 1997 97 100 97 97— Tutkimusajanjakso (1998) 100 94 77 70
Myyntimäärät
— 1996 87 90 91 100— 1997 97 100 97 97— Tutkimusajanjakso (1998) 100 87 68 61
Myynnin arvo
— 1996 100 96 89 94— 1997 95 100 99 98— Tutkimusajanjakso (1998) 100 88 63 51
213)
Tuotannon osalta voitiin todeta, että toiminta ei välttämättä ollut
vähäisintä vuoden kolmannen neljänneksen aikana. Suurin
vuosina 1996 ja 1997 todettu ero oli 7 prosenttia vuoden 1996ensimmäisen ja neljännen neljänneksen välillä, ja tuotannonkehitys kyseisinä vuosina oli tasaista. Tutkimusajanjakson aikanatuotantomäärät olivat kuitenkin huomattavasti alhaisempia
vuoden kolmannella neljänneksellä ja neljännellä neljänneksellä
kuin ensimmäisellä neljänneksellä, mikä viittaa siihen, ettätodetut vaihtelut olivat paljon tavanomaisia kausivaihteluja suur-empia.
214) Myyntimäärissä todettu laskusuunta oli vieläkin selvempi tutki-musajanjakson kolmannella ja neljännellä neljänneksellä.Tutkimusajanjakson jälkimmäisen puoliskon myynti oli poik-keuksellisen vähäistä, ja todettua eroa voidaan pitää paljontavanomaisia kausivaihteluja suurempana.
215) Edellä esitetty vuosia 1996 ja 1997 sekä tutkimusajanjaksoakoskeva neljännesvuosikohtainen tarkastelu osoittaa, että kehi-tyksessä viimeksi mainittuna ajanjaksona todetut muutokset ovathuomattavasti suurempia kuin kuumavalssattujen kelojen2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 32
▼B
tuotannon kausittaiseen luonteeseen liittyvät tavanomaiset vaih-
telut.
c)Todettavissa oleva kulutus ja ylivarastot
216) Kuten edellä johdanto-osan 155 kappaleessa mainitaan, todetta-
vissa olevan kulutuksen vuotuinen kehitys oli melko vakaata,erityisesti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.Korostettakoon, että todettavissa oleva kulutus ei jo
määritelmänsäkään mukaisesti kuvasta tosiasiallista kulutusta eli
sitä, kuinka paljon tuotteen käyttäjät todellisuudessa kuluttavattuotetta. Todettavissa olevan kulutuksen ja tosiasiallisen kulu-tuksen ero on lähinnä jakeluketjun eri tasoilla pidettyjenvarastojen määrä; tässä tapauksessa ketjun eri tasoja ovat tuojat,
kauppiaat, välittäjät, teräspalvelukeskukset ja käyttäjät.
217) Asian tarkastelusta kävi ilmi, että todettavissa oleva kulutus oli
tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikanahuomattavasti suurempaa kuin kahdella viimeisellä neljännek-sellä. Lisäksi vuoden 1997 todettavissa olevan kulutuksenverrattain vakaata kehitystä ei ollut havaittavissa tutkimusajan-
jaksona. Kehityssuuntausten ero ilmeni erityisen selvästi
verrattaessa vuoden 1997 loppua ja tutkimusajanjakson alkua:todettavissa oleva kulutus lisääntyi huomattavasti näiden ajanjak-sojen välillä. Tämä viittaisi varastojen kasvuun; tilanne onkuitenkin päinvastainen, kun verrataan vuoden 1997 viimeistä
neljännestä tutkimusajanjakson viimeiseen neljännekseen, sillä
varastot pienenivät huomattavasti tutkimusajanjakson kahdellaviimeisellä neljänneksellä.
218) Koska on väitetty, että varastoilla oli erityisen suuri merkitysmarkkinoiden kehityksen kannalta tutkimusajanjakson aikana,katsottiin tarpeelliseksi määrittää neljännesvuosittainen todetta-
vissa oleva kulutus paitsi tutkimusajanjakson myös vuoden
1997 ajalta.
219) Näiden päätelmien vahvistamiseksi olisi pitänyt määrittää myöstosiasiallisen kulutuksen vastaava kehitys. Määrittämistävaikeutti kuitenkin se, että jakeluketjun ja käyttäjätason eriosapuolten yhteistyössä oli puutteita. Komissio pystyi kuitenkin
määrittämään kauppiaiden pitämien varastojen määrän Euroopan
hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen mukaisestikerättyjen Eurostatin tietojen perusteella.
220) Tiedoista ilmeni, että kauppiaiden varastot kasvoivat huomatta-vasti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson alun välillä, mikätukee edellä esitettyjä todettavissa olevaa kulutusta koskevia
päätelmiä. Vuoden 1997 neljännen neljänneksen ja tutkimusajan-
jakson ensimmäisen neljänneksen välillä todettiin olevan kasvua29 prosenttia ja tutkimusajanjakson ensimmäisen ja toisenneljänneksen välillä vielä 11 prosenttia.
221) Tiedot vahvistavat sen, että varastot pienenivät huomattavastitutkimusajanjakson loppua kohti (väheneminen 22 prosenttia).
Varastojen käyttö tuli selvästi ilmi, kun verrattiin niiden kokoa
tutkimusajanjakson ensimmäisen ja toisen puolivuotiskaudenlopulla. Myös varastojen neljännesvuosikehityksen vertailuvuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä vahvistaa edelläesitetyt päätelmät.
222) Tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen ylivaras-tointikehitystä tuki myös erään tutkimuksen kohteena olleenvientiä harjoittavan tuottajan saama ilmoitus ja erään tarkastelta-vana olevaa tuotetta yhteisön markkinoilla runsaasti käyttävänosapuolen antamat tiedot. Käyttäjän varastot olivat tutkimusajan-jakson puolivälissä yli kaksi kertaa suuremmat kuin jakson
alussa, mutta tämän toiminnassa ei kuitenkaan tutkimusajan-
jakson alussa ja lopussa ollut havaittavissa merkittävää eroa.
223) Tutkimus vahvisti näin yhteisön tuotannonalan väitteen siitä, ettätutkimusajanjakson alussa syntyi huomattavia ylivarastoja.Todettavissa oleva kulutus oli tutkimusajanjakson kahden ensim-mäisen neljänneksen aikana huomattavasti suurempaa kuin2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 33
▼B
tosiasiallinen kulutus, kun taas tutkimusajanjakson kolmannen ja
neljännen neljänneksen aikana ero kääntyi päinvastaiseksi.
224) Todettavissa olevan kulutuksen todettiin olevan tutkimusajan-
jakson ensimmäisellä puoliskolla absoluuttisesti mitattuna noin
1,5 miljoonaa tonnia suurempi kuin vuoden 1997 ensimmäiselläpuoliskolla.
225) Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että tutkimusajanjaksonensimmäisellä puoliskolla todetun ylivarastoinnin aiheuttajanaoli lähinnä yhteisön tuotannonala. Tältä osin olisi mainittava,
että kuten jäljempänä esitetään, yhteisön tuotannonalan myynti
alkoi vähentyä heti tutkimusajanjakson alussa. Tämä viittaasiihen, että yhteisön tuotannonala ei merkittävästi vaikuttanutylivarastoinnin syntymiseen.
d)Tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste
226) Neljännesvuosikohtaisesti tarkasteltuna tuotanto väheni tutkimu-
sajanjakson kolmannella neljänneksellä 23 prosenttia janeljännellä neljänneksellä 30 prosenttia verrattuna ensimmäiseenneljännekseen.
227) Tuotannon vähentyessä myös kapasiteetin käyttöaste pieneni 12prosenttia tutkimusajanjakson kolmannella neljänneksellä ja 17
prosenttia neljännellä neljänneksellä tutkimusajanjakson ensim-
mäiseen neljännekseen verrattuna.
228) Samoin voitiin todeta, että tuotanto ja kapasiteetin käyttöastepienenivät myös suhteessa vuoden 1997 vastaaviin vuosineljän-neksiin. Vuoden 1997 kolmannen neljänneksen jatutkimusajanjakson kolmannen neljänneksen välillä tuotanto
väheni 20 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste pieneni 12
prosenttia; neljänsien neljännesten välillä tuotanto supistui 11prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 18 prosenttia.
e)Myyntimäärät, myyntihinnat ja kannattavuus
i) Myyntimäärät
229) Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä oli tutkimusajanjakson
kolmannella neljänneksellä 32 prosenttia ja neljännellä neljän-neksellä 39 prosenttia pienempi kuin ensimmäiselläneljänneksellä.
230) Kuten jo todettiin vuosikohtaisen arvioinnin osalta, yhteisön
tuotannonala väitti, että arvioinnin olisi oltava tarkempi ja eriyte-
tympi eri tuotelajien ja myyntikanavien osalta, koska tällöinkävisi ilmi, että tarkasteltavana oleva tuonti vaikuttaa paljonenemmän sen kanssa suoraan kilpaileviin myyntiin kuin muuhunmyyntiin. Mustien kelojen ja peitattujen kelojen välillä olevaneron lisäksi yhteisön tuotannonala väitti, että osa sen myynnistä
johtui muun muassa autoteollisuuden kanssa tekemistään pitkäai-
kaisista toimitus- ja myyntisopimuksista. Tällaisissasopimuksissa sovitaan tietyillä hinnoilla tapahtuvista tietynmäärän toimituksista yleensä enintään vuodeksi kerrallaan. Asia-nomaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät periaatteessa toimita
tuotteita asiakkaille tällaisten sopimusten perusteella.
231) Edellä mainitut myynnin lajit ryhmiteltiin pitkän aikavälin
myynniksi ja muuksi myynniksi yksityiskohtaisen arvioinnintekemistä varten. Vastaavalla tavalla arvioitiin mustien ja peitat-tujen kelojen myynnin, myyntihintojen ja kannattavuudenkehitystä tutkimusajanjakson aikana.
232) Pitkän aikavälin myyntimäärät olivat tutkimusajanjakson neljän-
neksestä toiseen paljon vakaampia kuin muun myynnin määrät.
Pitkän aikavälin myynnin määrä oli tutkimusajanjakson kolman-nella neljänneksellä 20 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 22prosenttia pienempi kuin ensimmäisellä neljänneksellä. Muunmyynnin määrä väheni paljon selvemmin: se oli tutkimusajan-jakson kolmannella neljänneksellä 35 prosenttia ja neljännellä2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 34
▼B
neljänneksellä 43 prosenttia pienempi kuin ensimmäisellä neljän-
neksellä.
233) Sama todettiin tarkasteltaessa mustien kelojen myyntiä peitat-tujen kelojen myyntiin nähden. Peitattujen kelojen myynninmäärä kehittyi tutkimusajanjaksona tasaisemmin kuin mustien
kelojen myynti. Mustien kelojen myynnin määrä oli tutkimusa-
janjakson kolmannella neljänneksellä jopa 39 prosenttia janeljännellä neljänneksellä jopa 44 prosenttia ensimmäistä neljän-nestä pienempi; sitä vastoin peitattujen kelojen myynnin määräväheni vastaavana ajankohtana vain 21 ja 29 prosenttia.
ii) Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat
234) Tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikana
kuumavalssattujen kelojen myyntihinnat olivat yleisesti ottaenvakaat. Mustien kelojen myyntihinta oli 306 ecua tonnilta japeitattujen kelojen 308 ecua tonnilta. Hinnat alenivat 286 ecuun
tonnilta tutkimusajanjakson kolmannella neljänneksellä ja 254
ecuun neljännellä neljänneksellä. Tämän perusteella kokonais-myynti supistui tutkimusajanjaksona 17 prosenttia.
235) Tuotelajeittain eriytetystä tarkastelusta ilmeni, että pitkänaikavälin myynnin hinnat pysyivät pääosin vakaana tutkimusa-janjakson ensimmäisen kolmen neljänneksen aikana, sillä hinnatalenivat 320 ecusta tonnilta 312 ecuun tonnilta eli vain 2prosenttia. Alenemista tapahtui 10 prosenttia, kun vertaillaantutkimusajanjakson ensimmäistä ja neljättä neljännestä
keskenään. Sitä vastoin muun myynnin hinnat olivat jo laskeneet
10 prosenttia tutkimusajanjakson ensimmäisen ja kolmannenneljänneksen välillä ja 21 prosenttia ensimmäisen ja neljännenneljänneksen välillä.
236) Mustien kelojen ja peitattujen kelojen hintojen kehityksen vertai-lusta kävi ilmi, että mustien kelojen hinnat alenivat paljonvoimakkaammin kuin peitattujen kelojen hinnat. Näiden eriävienkehityssuuntausten vuoksi tuoteluokkien hintojen väliset erot
olivat paljon suuremmat tutkimusajanjakson lopussa alkuun
verrattuna. Peitattujen kelojen hinnat alenivat 328 ecusta tonnilta316 ecuun tonnilta eli vain 4 prosenttia. Hinnat alenivat 12prosenttia, kun vertaillaan tutkimusajanjakson ensimmäistä janeljättä neljännestä keskenään. Sitä vastoin mustien kelojenhinnat olivat jo laskeneet 10 prosenttia tutkimusajanjakson
ensimmäisen ja kolmannen neljänneksen välillä ja 22 prosenttia
ensimmäisen ja neljännen neljänneksen välillä.
iii) Kannattavuus
237) Neljännesvuosikohtainen tarkastelu paljasti, että kannattavuus oli
erittäin hyvä tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla.
Hintojen nopea lasku seuraavien vuosineljännesten aikana johtisiihen, että kannattavuus heikkeni tutkimusajanjakson ensim-mäisen neljänneksen 16,8 prosentista - 2,6 prosenttiinneljännellä neljänneksellä.
238) Myynnin eriytetty tarkastelu osoitti, että mustien kelojen myyntipitkän aikavälin myyntiä lukuun ottamatta heikkeni huomatta-vasti heti tutkimusajanjakson alusta.
239) Tutkimuksesta kävi ilmi, että pitkän aikavälin myynti oli erittäinkannattavaa tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla (noin21 prosenttia) ja säilyi kannattavana koko tutkimusajanjakson;
se oli 8 prosenttia neljännellä neljänneksellä. Muu myynti oli
samoin kannattavaa; sen kannattavuusprosentti oli 16 tutkimusa-janjakson ensimmäisellä puoliskolla. Kuumavalssattujen kelojenkysynnän kehityksen tavoin muun myynnin kannattavuusromahti tutkimusajanjakson kolmannella ja neljännellä neljän-neksellä ja kannattavuus kääntyi tappiolliseksi (- 7 prosenttia)
neljännellä neljänneksellä.
240) Samat huomiot tehtiin tarkasteltaessa eriytetysti mustien kelojen
ja peitattujen kelojen kannattavuutta, joka molempien osalta oli2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 35
▼B
hyvä tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla. Peitattujen
kelojen myynti pysyi kannattavana koko tutkimusajanjakson(4,5 prosenttia neljännellä neljänneksellä), kun taas mustien
kelojen myynti väheni huomattavasti kolmannella neljänneksellä
ja muuttui hyvin tappiolliseksi (- 16,5 prosenttia) tutkimusajan-jakson neljännellä neljänneksellä.
241) Tiivistäen voidaan sanoa, että kokonaismyynti väheni, hinnatalenivat ja kannattavuus heikkeni tutkimusajanjaksona. Tämämyynnin kehityssuuntaus oli huomattavasti heikompi sellaisillamarkkinasegmenteillä, joilla ilmeni vähemmän vientituellatapahtuvaa tuontia. Hintojen ja kannattavuuden osalta yhteisöntuotannonalan tilanne säilyi melko vakaana niin kauan kuin
todettavissa oleva kulutus oli voimakasta. Tutkimuksesta myös
ilmeni, että yhteisön tuotannonala ei lisännyt myyntimääriääntodettavissa olevan kulutuksen lisääntymistä vastaavasti. Sitävastoin hinnat säilyivät korkeina ja kannattavuus hyvänävoimakkaan ja kasvavan kysynnän vallitessa.
242) Tutkimuksen mukaan keskeisimpien tuotantokustannuksiinvaikuttavien hyödykkeiden hankintahinnat alenivat tutkimusajan-jakson aikana. Rautamalmin hinta laski 12 prosenttia jarautaromun hinta 40 prosenttia, samalla kun öljyn hinta aleni
vuoden 1970 tasolle. Näin ollen raaka-ainekustannukset alenivat,
mikä vähensi tappioiden suuruutta etenkin tutkimusajanjaksonaikana.
243) Myyntimääriä ja -hintoja sekä kannattavuutta arvioitaessa todet-
tiin, että tämä talouden tunnuslukujen suuntaus oli heikkenevä
vuoden 1997 asianomaisten neljännesten lukuihin verrattuna.Vuoden 1997 kolmanteen ja neljänteen neljännekseen verrattunamyynti väheni tutkimusajanjakson kolmantena neljänneksenä 24prosenttia ja myyntihinnat alenivat 6 prosenttia; neljäntenä
neljänneksenä myynti väheni 27 prosenttia ja myyntihinnat
laskivat 19 prosenttia. Kannattavuuden osalta todettiin, että seoli 15 prosenttiyksikköä alhaisempi tutkimusajanjakson neljän-nellä neljänneksellä kuin vuoden 1997 neljännellä neljänneksellä.
244) Kuten jäljempänä mainitaan, myyntimäärien, myyntihintojen jakannattavuuden kehitystä arvioitaessa on tärkeää pitää mielessä,että yhteisön tuotannonalan asiakkaidensa kanssa käymien hinta-neuvottelujen ja sen laskutuksen ja toimitusten välillä on tiettyviive. Näin ollen kun arvioidaan erityisesti muun myynninhintojen kehitystä esimerkiksi tutkimusajanjakson ensimmäisen
neljänneksen aikana, on syytä muistaa, että kyseisistä hinnoista
neuvoteltiin itse asiassa vuoden 1997 neljännellä neljänneksellä.
f)Yhteisön tuotannonalan tilanteen ja markkinoiden kehi-
tyksen välinen viive
245) Kuten edellä olevassa vuosikohtaisessa arvioinnissa mainitaan,
yhteisön tuotannonala väitti, että sen hintojen ja kannattavuuden
kehitystä arvioitaessa olisi otettava huomioon tavaroidenmyynnin ja asiakkaiden kanssa kyseiseen myyntiin liittyenkäytyjen neuvottelujen välinen viive. Väitettiin, että käytännössäneuvottelut käydään vähintään neljännesvuosi ennen myyntiä.
246) Tutkimuksesta kävi ilmi, että tehokkaaseen kapasiteetin käyttöönliittyvä tuotannon suunnittelu aiheutti tilauksen ja myynninvälisen viiveen. Viiveen todettiin olevan vähintään neljännes-vuoden pituinen. Toisin sanoen tutkimusajanjakson ensimmäisen
neljänneksen myynti oli vuoden 1997 neljännellä neljänneksellä
neuvoteltujen ja tehtyjen tilausten tulosta.
247) Koska tämä viive on olemassa, yhteisön tuotannonalan vuosi-neljänneksittäin saamissa tilauksissa todettiin huomattavaa
vähenemistä tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön väitteen
mukaisesti tämä kielteinen kehitys on voimakas heti tutkimusa-janjakson ensimmäisestä neljänneksestä alkaen myyntimääräänja tuotannon kehitykseen verrattuna. Tutkimusajanjakson toisenaneljänneksenä saatujen tilausten tilausmäärä oli 17 prosenttiaalhaisempi kuin ensimmäisenä neljänneksenä. Lisäksi kävi ilmi,2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 36
▼B
että vuoden 1997 neljännellä neljänneksellä oli saatu melko
paljon tilauksia, mikä heijastui tutkimusajanjakson ensimmäisenneljänneksen toimituksiin/myyntiin.
248) Nämä päätelmät ovat näin ollen yhdenmukaisia yhteisön tuotan-nonalan esittämän väitteen kanssa, jonka mukaantutkimusajanjakson ensimmäisen puoliskon melko myönteinen
taloudellinen tilanne johtuu ainoastaan vuoden 1997 viimeisen
neljänneksen ja tutkimusajanjakson ensimmäisen neljänneksenaikana -eli silloin, kun kysyntä oli vielä runsasta — saatujentilausten runsaasta määrästä.
g)Yhteisön tuotannonalan tilannetta tutkimusajanjakson
aikana koskevat päätelmät
249) Neljännesvuosikohtaisesta tarkastelusta kävi ilmi, että yhteisöntuotannonalan taloudellinen tilanne huononi tutkimusajanjaksonakoko ajan merkittävästi. Muutos oli niin suuri, että se ei voinutjohtua edellisvuosina todetuista neljännesvuosittaisista kausivaih-
teluista.
250) Tässä yhteydessä todettiin erityisesti, että tutkimusajanjakson
kolmannen neljänneksen aikana kaikki vahingon osoittimetmuuttuivat kielteiseen suuntaan tutkimusajanjakson keskimääräi-
seen tasoon verrattuna: tuotanto väheni 10 prosenttia,
kapasiteetin käyttöaste 6 prosenttia, myyntimäärät 14 prosenttia,myyntihinnat 2,4 prosenttia ja kannattavuus 2,1 prosenttiyk-sikköä.
251) Vastaava vertailu tutkimusajanjakson neljännen neljänneksenosalta osoittaa, että yhteisön tuotannonalan tilanne jatkoi heikke-nemistään tutkimusajanjakson keskimääräiseen tilanteeseenverrattuna: tuotanto väheni 18 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste9 prosenttia, myyntimäärät 22 prosenttia ja myyntihinnat 13
prosenttia, minkä lisäksi kannattavuus kääntyi tappiolliseksi (-
2.6 prosenttia nettoliikevaihdosta) eli vähennystä oli 15,5prosenttiyksikköä.
5.Tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys
252) Kuten edellä todettiin, tutkimusajanjakson ensimmäisellä puolis-
kolla tapahtunut ylivarastointi johti melko myönteiseen
markkinatilanteeseen, minkä ansiosta yhteisön markkinoidenhintataso oli hyvä kyseisenä ajanjaksona. Tämän vuoksi yhteisöntuotannonalan kannattavuus oli edelleen hyvä. Koska tilanne eikuitenkaan perimmiltään johtunut käyttäjämarkkinoilla tapahtu-
neesta myönteisestä kehityksestä vaan odotettavissa oli
kehityksen kääntyminen kielteiseen suuntaan tietyllä viiveellä,katsottiin tarpeelliseksi vahvistaa tämä kehitysennuste tarkastele-malla tutkimusajanjakson jälkeen tapahtunutta kehitystä.
253) Yhteisön tuotannonalan tuottamien ja myymien tuotteidenmäärän todettiin kasvaneen jonkin verran vuoden 1999 alussa,kuten tietyt vientiä harjoittavat tuottajat olivat huomauttaneetkin.Olisi kuitenkin huomattava, että tuotanto- ja myyntimäärät olivathuomattavasti pienempiä kuin tutkimusajanjakson alussa ja
vuonna 1997. Tältä osin tutkimus osoitti, että yhteisön tuotanno-
nalan taloudellinen tilanne jatkoi heikkenemistääntutkimusajanjakson jälkeen ja että laskua oli havaittavissa erityi-sesti myyntihinnoissa ja kannattavuudessa vuoden 1999 kahdenensimmäisen neljänneksen aikana.
254) Tämä vahvisti ne kielteiset vaikutukset, joita oli tutkimusajan-jakson alussa tapahtuneella voimakkaalla ylivarastoinnilla jasillä varastojen vähentämisellä, joka alkoi tutkimusajanjaksonkolmannella neljänneksellä ja jatkui, tosiasiallisen tuonnin
vähenemisestä huolimatta, koko vuoden 1999 ensimmäisen
puoliskon. Viive, jolla tämä yhteisön tuotannonalan kielteinenkehitys toteutui, johtui ylivarastoinnin vaikutusten lisäksi siitä,että yhteisön tuotannonalan toiminta suhteessa asiakkaisiintapahtui myös viiveellä. Tämä käy ilmi sekä tuotannon,myynnin, hintojen ja kannattavuuden kaltaisten vahingon osoitti-2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 37
▼B
mien kehittymisestä että yhteisön tuotannonalan saamien
tilausten kehityksestä.
255) Eräät osapuolet väittivät, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto
tämän menettelyn yhteydessä oli tarpeetonta, koska tarkastelun
kohteena oleva tuonti loppui tutkimusajanjakson jälkeen.
256) Tutkimus osoitti, että tuonti on yleisesti saatavilla olevien taivahvistamattomien tietojen perusteella arvioituna vähentynyterityisesti joidenkin tässä menettelyssä asianomaisina olevienmaiden osalta tutkimusajanjakson alun jälkeen. Tämä ei kuiten-
kaan ole mitenkään epätavallista vientituki- ja
polkumyyntitutkimusten yhteydessä, koska markkinoiden eritoimijat, erityisesti tuojat, ottavat toiminnassaan huomioon senseikan, että tutkimukset edellyttävät markkinoiden huolellistaarviointia, koska ne voivat johtaa tasoitus- ja polkumyyntitoi-
menpiteiden käyttöönottoon. Markkinoilla toimijoiden reaktio
voi olla enemmän tai vähemmän selvä. Tuonnin väheneminensaattaa kuitenkin rajoittua vain tiettyyn ajanjaksoon ja toimenpi-teiden käyttöönotosta luopuminen sen johdosta antaisi vientiäharjoittaville tuottajille mahdollisuuden harjoittaa viennissääneräänlaista ”jarruttelupolitiikka”. Tällainen tilanne aiheuttaisi
runsaasti häiriöitä minkä tahansa tuotteen markkinoilla
yhteisössä, eikä mainittua syytä voida näissä oloissa käyttääperusteena tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta luopumiselle.
257) Lisäksi myös väitettiin, että tutkimusajanjaksoon keskittynytrunsas tuonti oli vain lyhytaikainen ilmiö. Yhteisön markkina-
hinnat ovat sen jälkeen kohonneet tasolle, joka turvaa yhteisön
tuotannonalan taloudellisen tilanteen nopean elpymisen.
258) Olisi huomattava, että suoritetun yksityiskohtaisen tarkastelunmukaan yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat edelleen japäätyivät erittäin alhaiselle tasolle vuoden 1999 kahden ensim-mäisen neljänneksen aikana. Hintojen lasku sai aikaan sen, että
yhteisön tuotannonala kärsi merkittäviä taloudellisia tappioita
huomattavan pitkän ajanjakson ajan.
6.Vahinkoa koskevat päätelmät
259) Yhteisön tuotannonalan tilannetta vuoden 1995 ja tutkimusajan-
jakson välillä koskeva vuosikohtainen tarkastelu osoitti, että
kehitys oli monessa suhteessa kielteistä. Lisäksi neljännesvuosi-kohtaisesta tarkastelusta kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalantaloudellinen tilanne huononi tutkimusajanjaksona koko ajanmerkittävästi. Kun otetaan huomioon ylitarjontaan ja tilausten jatoimitusten väliseen viiveeseen liittyvät yhteisön markkinoiden
erityispiirteet, tämä kehitys on tyypillistä yhteisön tuotannonalan
taloudelliselle tilanteelle koko tutkimusajanjakson ajan, toisinkuin eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät.
260) Tutkimus on myös osoittanut, että tämä kielteinen kehitys jatkuija jopa voimistui tutkimusajanjakson jälkeen, mikä on vaikut-tanut merkittävällä tavalla yhteisön markkinoiden tilanteeseen ja
toimintaan. Muutoksen huonompaan suuntaan on todettu olleen
niin suuri, että se ei voinut johtua edellisvuosina todetuistaneljännesvuosittaisista kausivaihteluista.
261) Tiivistäen voidaan todeta, että tutkimusajanjakson kolmannellaja neljännellä neljänneksellä kaikki vahingon osoittimet kehit-
tyivät kielteiseen suuntaan tutkimusajanjakson keskimääräiseen
tasoon verrattuna: tuotanto väheni kolmannella neljänneksellä10 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 18 prosenttia, vastaa-vasti kapasiteetin käyttöaste supistui 6 ja 10 prosenttia,myyntimäärät vähenivät 14 ja 22 prosenttia, myyntihintojen tasosovittiin 2,4 ja 13 prosenttia tutkimusajanjakson keskihintoja
alhaisemmaksi ja kannattavuus heikkeni 2,1 ja 15,5 prosenttiyk-
sikköä.
262) Samoin voitiin todeta, että nämä talouden tunnusluvut osoittivattilanteen heikenneen myös suhteessa vuoden 1997 vastaaviinvuosineljänneksiin. Tutkimusajanjakson kolmannella ja neljän-nellä neljänneksellä verrattuna vuoden 1997 kolmanteen ja2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 38
▼B
neljänteen neljännekseen tuotanto väheni 20 prosenttia (kolmas
neljännes) ja 11 prosenttia (neljäs neljännes), kapasiteetinkäyttöaste heikkeni 12 ja 18 prosenttia ja myyntihinnat alenivat
6 ja 19 prosenttia. Toiminta oli kannattavaa sekä vuonna 1997
että tutkimusajanjaksona, mutta tulos oli tutkimusajanjaksonviimeisellä neljänneksellä 15 prosenttiyksikköä heikompi kuinvuoden 1997 viimeisellä neljänneksellä. Tutkimusajanjaksonjälkeisten kahden vuosineljänneksen kehitys vahvisti kaikki
nämä kehityssuuntaukset.
263) Tutkimus osoitti myös, että kehitys olisi ollut vieläkin kieltei-
sempää ilman sellaista erityismyyntiä kuin pitkäaikaisiin
sopimuksiin perustuva myynti tai peitattujen kelojen myynti,
joihin tarkasteltavina olevalla tuonnilla on vähemmän vaikutusta.Yhteisön tuotannonalan saamien, tutkimusajanjakson viimeisenneljänneksen toimituksia koskevien tilausten määrä oli 31prosenttia pienempi kuin tutkimusajanjakson ensimmäisellä
neljänneksellä toimitettavia tavaroita koskevien tilausten määrä.
264) Vuosikohtainen tarkastelu osoitti toisaalta, että keskimääräinen
tuotto kasvoi vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon päätyen 12,9
prosenttiin. Tuoton määrä ja myyntihinnat pysyivät vakaina
tutkimusajanjakson ensimmäisten neljännesten aikana.
265) Näiden tulosten perusteella saattaisi ensi näkemältä vaikuttaasiltä, että vahinkoa ei ole aiheutunut, mutta tutkimus on osoit-tanut, että tulokset johtuvat tutkimusajanjakson ensimmäisenpuoliskon korkeasta todettavissa olevasta kulutuksesta, joka eikuitenkaan vastannut todellista kulutusta. Tämän seurauksenayhteisön tuotannonalan (jonka myynti ei kehittynyt ylivaras-
tointia vastaavasti) hinnat ja tuotot pysyivät vakaina, mutta
heikkenivät väistämättä myöhemmin, koska kyseiseenmerkittävään todettavissa olevaan kulutukseen ei liittynytvastaavaa todellista kulutusta. Tutkimusajanjakson toisellapuoliskolla todettavissa oleva kulutus romahti, kun kerätyt
valtavat varastot otettiin käyttöön, mikä puolestaan johti hintojen
ja tuottojen merkittävään laskuun.
266) Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen kehittymisestä
vuoden 1999 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana tehty
myöhempi tarkastelu vahvisti, että nämä kielteiset kehityssuun-taukset eivät rajoittuneet tutkimusajanjaksoon ja että ne olivatvälitöntä seurausta tutkimusajanjakson kehityksestä. Tuotanto-ja myyntimäärät kasvoivat jonkin verran tutkimusajanjakson
jälkimmäiseen puoliskoon verrattuna, mutta myyntihinnat ja
kannattavuus heikkenivät edelleen. On huomattava, ettäperuspäätöksen säännösten ja Euroopan yhteisöjen tuomiois-tuimen oikeuskäytännön mukaan tutkimusajanjakson lopunjälkeistä ajanjaksoa koskevat tiedot voidaan ottaa huomioonerityisesti silloin, kun halutaan tutkia, jatkuvatko tutkimusajan-
jaksona todetut kehityssuunnat.
267) Ottaen huomioon edellä selostetun kehityksen yhteisön tuotanno-nalan tilanteessa vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä sekä
erityisesti tutkimusajanjaksona komissio päättelee, että yhteisöntuotannonalalle on aiheutunut tutkimusajanjaksona vahinkoa. Oliväitetty, että talouden tunnusluvut, jotka osoittivat, että vahinkoaei ollut aiheutunut, pääosin mitätöivät vahinkoon viittaavientunnuslukujen merkityksen, mutta edellä selostettu yksityiskoh-
tainen tutkimus osoitti, että kaikki talouden tunnusluvut ja
erityisesti voittomarginaali ja myyntihinnat olivat kehittyneetkielteiseen suuntaan muutaman kuukauden viiveellä. Aiheutunutvahinko on niin suuri, että sitä voidaan pitää merkittävänäperuspäätöksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
F.SYY-YHTEYS
1.Johdanto
268) Tämän tarkastelun yhteydessä olisi muistettava, että tarkastelta-
vana oleva tuote on erittäin altis hintavaihteluille. Lisäksi2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 39
▼B
tuotteen markkinoilla on, kuten edellä selostetusta käy ilmi,
useita ominaispiirteitä: yhteisön tuotannonalalla ja tietyilläkäyttäjäyrityksillä on pitkäaikainen yhteistyösuhde, tuotannon
järjestelyjen ja suunnittelun vuoksi tilauksen ja toimituksen
välille jää tietty viive ja yhteisön tuotannonalalla on enemmäntoimintaa tietyillä markkinasegmenteillä kuin asianomaisillavientiä harjoittavilla tuottajilla. Nämä ominaispiirteet eivätkuitenkaan saata kyseenalaiseksi sitä tosiasiaa, että yhteisön
tuotannonalan valmistamat ja myymät tuotteet ja tarkasteltavina
olevista maista tuodut tuotteet ovat samankaltaisia tuotteita.Kyse on vain siitä, että tietyt myyntikanavat ja tuotelajit ovatmuita alttiimpia asianomaisen tuonnin aiheuttaman kilpailunvaikutuksille.
269) Yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syitä koskevienpäätelmien tekemiseksi komissio tarkasteli asianomaisista maistavientituella tapahtuvan tuonnin vaikutuksia. Samalla tarkasteltiinmyös muita tiedossa olevia tekijöitä ja niiden mahdollisia vaiku-
tuksia tuotannonalan tilanteeseen. Tällä varmistettiin, se että
muiden tekijöiden kuin vientituella tapahtuvan tuonnin aiheut-tama vahinko tulisi todetuksi, eikä sen katsottaisi johtuneenkyseisestä tuonnista.
270) Muut tarkastellut tekijät olivat seuraavat: kulutuksen kehitys,ylitarjonta yhteisön markkinoilla, muista kolmansista maistayhteisöön tuotujen kuumavalssattujen kelojen vaikutus, yhteisöntuotannonalan määritelmän ulkopuolelle jätettyjen yhteisön tuot-
tajien toiminta, yhteisön tuotannonalan vientitulos ja teräsalan
yleismaailmallinen tilanne.
2.Vientituella tapahtuneen tuonnin vaikutukset
a)Vientituella tapahtuneen tuonnin määrän ja tuotteiden
varastoinnin vaikutukset
271) Tutkimuksesta ilmeni, että kyseinen tuonti lisääntyi merkittävästierityisesti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.Kun yhteisön markkinoille tuotiin vuonna 1995 vain 8 000tonnia kuumavalssattuja keloja asianomaisista maista, määräkasvoi 47 000 tonniin vuonna 1997.
272) Tutkimuksesta kävi lisäksi ilmi, että tuonti lisääntyi enitenvuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana (kasvu oli797 000 tonnia) ja erityisesti tutkimusajanjakson kahden ensim-mäisen neljänneksen aikana. Kyseisen ajanjakson aikana
yhteisön markkinoille toimitettiin tuotetta yli 550 000 tonnia.
Tämä on yli 10 kertaa enemmän kuin vuoden 1997 toisellapuoliskolla tuotu määrä. Vuoden 1997 ja tutkimusajanjaksonvälisenä aikana kyseisten maiden markkinaosuus kasvoi 4prosenttiyksikköä.
273) Vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä yhteisön kulutuskasvoi 9 prosenttia, mutta yhteisön tuotannonalan myynninmäärä lisääntyi vain 1 prosentin, mistä syystä se menetti 3,7
prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan.
274) Tuonnin voimakas kasvu vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson
välillä osuu ajallisesti yksiin yhteisön tuotannonalan tilanteen
heikkenemisen kanssa. Tuotanto väheni 9 prosenttia ja
määrällinen myynti 12 prosenttia. Markkinaosuus supistui 6,6prosenttiyksikköä ja tilausten määrä väheni 17 prosenttia.
275) Lisäksi kun tuontimäärien kehittymistä tarkastellaan yhdessäaiemmin selostetun todettavissa olevan kulutuksen kehityksenkanssa, voidaan todeta, että kyseiset vientituella tuodut tuotteetkäytettiin lähinnä varastojen lisäämiseen, mistä syystä nelisäsivät todettavissa olevaa kulutusta tutkimusajanjakson kahdenensimmäisen neljänneksen aikana samalla, kun yhteisön tuotan-
nonalan myynti väheni heti tutkimusajanjakson alusta alkaen.
276) Tutkimus osoitti, että toisin kuin asianomaiset vientiä harjoit-
tavat tuottajat yhteisön tuotannonala ei juurikaan myy kyseistä2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 40
▼B
tuotetta kauppiaille. Tietyt suuret toimijat tilasivat vain vähän tai
eivät lainkaan kuumavalssattuja keloja yhteisön tuotannonalaltatutkimusajanjakson kolmannen ja neljännen neljänneksen aikana.
Tämä johti myynnin merkittävään laskuun tutkimusajanjakson
kolmannella neljänneksellä (- 28 prosenttia) ja jatkui neljännelläneljänneksellä (- 12 prosenttia). Tällä puolestaan oli huomat-tavan kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan hintoihin jakannattavuuteen tutkimusajanjakson kahdella viimeisellä neljän-
neksellä.
277) Kun tätä kehitystä arvioidaan, on otettava huomioon, ettäyhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni erityisen selvästi ja
nopeasti niiden myyntikanavien ja tuotelajien osalta, jotkakuuluvat vientiä harjoittavien tuottajien pääasialliseen toiminta-alueeseen. Nämä tuottajat eivät käytä kovinkaan aktiivisestimyyntikanavia, joiden kautta tehdään pitkäaikaisia myyntisopi-muksia. Yhteisön tuotannonala on menestynyt suhteellisesti
paremmin tämän tyyppisessä myynnissä kuin niillä myynnin
osa-alueilla, joilla kilpailu tuontituotteiden kanssa on kovempaa.Edellä on myös osoitettu, että yhteisön tuotannonalan myynti onkoko tutkimusajanjakson ajan kehittynyt erittäin kielteiseensuuntaan mustien kelojen osalta, joiden osuus asianomaisesta
tuonnista on noin 90 prosenttia.
b)Tuonnin hintatason ja teräsmarkkinoiden toiminnan vaiku-
tukset
278) Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan tilanne pysyivakaana hintojen ja siten myös kokonaiskannattavuuden osaltatutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikana,vaikka asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat laskivatkoko tutkimusajanjakson ajan. Tutkimuksen mukaan yhteisön
tuotannonalan hintojen ja tuottojen kehitykseen vaikuttivat
toisaalta markkinoiden rakenne ja yleinen toiminta, joistajohtuen asiakkaiden tekemien tilausten ja niiden perusteellatapahtuneiden toimitusten välillä on tietty viive, ja toisaaltavarastojen kertyminen ja näin ollen todettavissa oleva kulutus
tutkimusajanjaksona.
279) Markkinoiden yleisen toiminnan osalta todettiin, että kun otetaanhuomioon tilausten ja toimitusten välinen viive (vähintään yksi
vuosineljännes), yhteisön tuotannonalan tilanteen tutkimusajan-jakson ensimmäisen neljänneksen aikana voidaan sanoapohjimmiltaan heijastaneen niiden tilausten määrää, jotka saatiinvuoden 1997 neljännellä neljänneksellä, jolloin tuonti alkoilisääntyä.
280) Todettavissa olevan kulutuksen kehittymisen osalta todettiin, ettäyhteisön markkinoiden tilanne yleensä ja erityisesti yhteisön
tuotannonalan tilanne tutkimusajanjakson ensimmäisellä neljän-
neksellä oli sopusoinnussa samaan aikaan tapahtuneenvarastojen ja siten myös todettavissa olevan kulutuksen voimak-kaan kasvun kanssa. Sen ansiosta hinnat ja tuotot pysyivätkorkeina, vaikka tuonti lisääntyi samanaikaisesti. Vientituellatapahtuneen tuonnin vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelli-
seen tilanteeseen oli näin ollen suurin siinä vaiheessa, kun kävi
selväksi, että varastojen ja siten todettavissa olevan kulutuksenkasvu ei vastannut todellisen kulutuksen kasvua. Kun kuuma-valssattujen kelojen kysyntä heikkeni merkittävästitutkimusajanjakson lopussa, yhteisön tuotannonalan hinnat
laskivat 17 prosenttia ja kannattavuus kääntyi negatiiviseksi.
281) Yhteisön tuotannonala väitti, että vientiä harjoittavat tuottajatharjoittivat koko tutkimusajanjakson ajan järjestelmällistä hinna-
nalennuspolitiikkaa ja myivät kyseistä tuotetta jatkuvastihalvemmalla kuin yhteisön tuotannonala. Tämä nopeutti myynti-hintojen laskua yhteisön markkinoilla kyseisenä aikana.
282) Tutkimuksesta kävi ilmi, että vientiä harjoittavat tuottajat todel-lakin laskivat hintojaan huomattavasti tutkimusajanjaksonaikana, kun taas yhteisön tuotannonala pyrki pitämään hintansaennallaan vuoden 1998 kesäkuuhun saakka. Heinäkuussa 19982000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 41
▼B
yhteisön tuotannonala laski myyntihintojaan. Sen myyntihinnat,
jotka olivat yli 300 ecua tonnilta tammikuussa 1998, laskivatjoulukuuhun 1998 mennessä noin 250 ecuun tonnilta.
283) Tämä hintojen voimakas lasku selittyy sillä, että vientiä harjoit-tavat tuottajat jatkoivat kyseisen tuotteen myymistä yhteisöntuotannonalan hintoja alhaisempaan hintaan koko tutkimusajan-
jakson ajan. On huomattava, että hinnan alittavuus oli
vähäisempää tutkimusajanjakson alussa ja muuttui sitten yhämerkittävämmäksi tutkimusajanjakson kuluessa. Yhteisön tuotan-nonalan oli tutkimusajanjakson puolivälin jälkeen alennettavahintojaan pystyäkseen jatkamaan toimintaansa markkinoilla.
284) Tältä osin on huomattava, että teräs on tärkeä perushyödyke jaettä kuumavalssattujen kelojen perusviitehinta julkaistaanpäivittäin alan sanomalehdissä ja kaikki markkinoilla toimivattuntevat sen hyvin. Yhteisön tuotannonalan tuottamat ja myymät
tuotteet ja asianomaisista maista tuotavat tuotteet ovat erittäin
alttiita hintavaihteluille ja niiden hinnassa tapahtuvat muutoksetleviävät nopeasti koko markkinoiden tietoon.
Edellä esitetyn perusteella tutkimuksen voidaan todeta osoit-
taneen, että tarkasteltavana oleva tuonti on syynä yhteisöntuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen.
c)Päätelmät vientituella tapahtuneen tuonnin vaikutuksista
285) Yhteisön markkinoille tuotiin erittäin lyhyen ajan kuluessa vien-
tituella suuria määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta, minkäkatsotaan painaneen hintoja alaspäin ja johtaneen yhteisön
tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen. Tuonnin suuren
määrän vuoksi tietyt suuret yhteisöön sijoittautuneet käyttäjätpystyivät keräämään varastoja, millä oli kielteisiä vaikutuksiayhteisön tuotannonalan kanssa käytyihin hintaneuvotteluihin jotutkimusajanjakson toisen neljänneksen aikana, minkä lisäksi nepidensivät sitä ajanjaksoa, jonka aikana kyseinen tuonti vaikutti
hintoja alentavasti. Lisäksi markkinoiden yleinen avoimuus
aiheutti sen, että yhteisön markkinoilla toimivat käyttäjät jaostajat huomasivat nopeasti vientiä harjoittavien tuottajienharjoittaman alennushintapolitiikan. Tämä nopeutti myyntihin-tojen laskua, mikä puolestaan vaikutti haitallisesti yhteisön
tuotannonalan markkinaosuuteen ja kannattavuuteen.
286) Näin ollen päätellään, että halvat, vientituella tuodut tuotteet
vaikuttivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan tilanteen heikke-
nemiseen ja siten kyseiselle tuotannonalalle tutkimusajanjaksona
aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
3.Muiden tekijöiden vaikutus
a)Kulutuksen kehittyminen
287) Yhteisön markkinoiden todettavissa oleva kulutus kasvoi tarkas-
telujakson aikana 9 prosenttia. Vuoden 1997 ja
tutkimusajanjakson välillä todettavissa oleva kulutus kasvoi 0,4
prosenttia.
288) Koska kulutus siten kehittyi koko ajan myönteiseen suuntaanvuoden 1996 jälkeen, sen ei voida katsoa vaikuttaneen yhteisön
tuotannonalalle tutkimusajanjaksona aiheutuneeseen vahinkoon.
b)Ylitarjonta yhteisön markkinoilla
289) Väitteet yhteisön markkinoilla tutkimusajanjakson alussa vallit-
sevasta ylitarjonnasta tutkittiin myös. Eräät osapuolet väittivät,
että yhteisön tuotannonala lisäsi koko ajan toimituksiaan markki-
noille, mistä syystä se oli päävastuussa ylitarjonnasta. Neväittivät tämän vuoksi, että yhteisön tuottajien suurista toimituk-sista johtuva korkea kapasiteetin käyttöaste teki mahdottomaksikaikki väitteet siitä, että asianomaisista maista peräisin olevatuonti olisi aiheuttanut vahinkoa.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 42
▼B
290) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson todettavissa olevan kulu-
tuksen yksityiskohtainen vertaileva tarkastelu osoitti, että
todettavissa oleva kulutus oli tutkimusajanjakson kahden ensim-mäisen neljänneksen aikana 1,4 miljoonaa tonnia suurempi kuinvastaavana aikana vuonna 1997. Tämän vertailun yhteydessäolisi otettava huomioon, että tutkimusajanjakson kahden ensim-mäisen neljänneksen aikana asianomaisista maista tuotiin
vientituella yhteisöön 551 000 tonnia kuumavalssattuja keloja,
kun tuonnin määrä vastaavana aikana vuonna 1997 oli noin4 000 tonnia. Tuonnin määrä oli siten kasvanut yli 0,5 miljoo-nalla tonnilla tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla.
291) Lisäksi on muistettava, että kauppiaat lisäsivät merkittävästivarastojaan tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla, mikä
myötävaikutti osaltaan yhteisön markkinoiden ylitarjontatilantee-
seen. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonala ei myyasianomaista tuotetta kovin aktiivisesti kauppiaille, kun taasvientiä harjoittavat tuottajat myivät merkittäviä määriä kaup-piaiden välityksellä. Näin ollen kauppiaiden
tutkimusajanjaksona varastoimat tuotteet eivät olleet peräisin
yhteisön tuotannonalalta.
292) Tutkimuksen voidaan siten todeta osoittaneen, että vientituellatapahtuva tuonti lisääntyi merkittävästi tutkimusajanjaksonaikana, kun taas yhteisön tuotannonalan myynti ja tuotantoväheni, mikä johti markkinaosuuden menetykseen. Vientituella
tapahtuvan tuonnin lisääntyminen vaikutti siten suuresti ylitar-
jontatilanteen syntymiseen.
c)Kuumavalssattujen kelojen tuonti muista kolmansista maista
293) Tämän tukien vastaisen menettelyn kohteena olevien maiden
lisäksi muihin viejämaihin, nimittäin Bulgariaan, Iraniin ja Jugo-
slavian liittotasavaltaan kohdistui polkumyyntitutkimus.
294) Lisäksi muut maat veivät kuumavalssattuja keloja yhteisönmarkkinoille. Suurimpia viejiä tutkimusajanjakson aikana olivatVenäjä, Slovakia, Romania, Unkari, Etelä-Korea ja Indonesia.
295) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät tulleensa asiattomasti
syrjityiksi suhteessa joihinkin muihin edellä mainittuihin
kolmansien maihin, jotka jätettiin tutkimuksen ulkopuolelle.
296) Tältä osin on huomattava, että edellä mainittujen kolmansienmaiden osalta ei ole tehty valitusta, minkä vuoksi tukemisestaja vahingosta ei ole saatu sellaista alustavaa näyttöä, joka oikeut-taisi panemaan vireille niitä koskevan tutkimuksen. Tutkimuksen
kuluessa ei myöskään ole saatu näyttöä siitä, että näiden kolman-
sien maiden viennissä esiintyisi vahingollisiavientitukikäytäntöjä, joten syrjintää koskeva väite on perus-teeton.
297) Muiden kolmansien maiden osuus tarkasteltavana olevan tuot-teen kokonaistuonnista yhteisön markkinoille pieneni
tarkastelujaksolla, vaikka pysyikin edelleen merkittävänä.
Tuonnin määrä väheni vuonna 1995 todetusta 3 miljoonastatonnista 2,4 miljoonaan tonniin tutkimusajanjaksona, mikä vastaa20 prosentin määrällistä vähennystä. Tämän tuonnin osuustuonnin kokonaismäärästä oli 99 prosenttia vuonna 1995, mutta
vain 74 prosenttia tutkimusajanjaksona. Muiden kolmansien
maiden osuus yhteisön markkinoista pieneni siten 20 prosenttiatarkastelujakson aikana.
298) Kyseisistä kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden tuonti-hinnat noudattivat yhteisön markkinoilla vallitsevaa yleistälaskusuuntausta ja alenivat 9 prosenttia.
299) Edellä esitettyjen tosiasioiden ja huomioiden perusteella todet-tiin, että tuonti menettelyjen ulkopuolisista muista kolmansistamaista yhteisön markkinoille jatkui ja oli edelleen merkittäväätarkastelujakson aikana. Kävi kuitenkin myös ilmi, että samallakun yhteisön tuotannonalan tilanne vain heikkeni entisestään,erityisesti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä, vientituella2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 43
▼B
tapahtuvan tuonnin lisääntyessä voimakkaasti, tuonti muista
kolmansista maista lisääntyi erittäin vähän.
300) Näin ollen eräiden vientiä harjoittavien tuottajien väitettä siitä,että kuumavalssattujen kelojen tuonti menettelyjen ulkopuolisistamuista kolmansista maista olisi syynä yhteisön tuotannonalalleaiheutuneeseen vahinkoon, ei voida ottaa huomioon.
d)Yhteisön muut tuottajat
301) Yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle jätettyjen
yhteisön tuottajien osuus yhteisön kokonaistuotannosta oli tutki-
musajanjakson aikana 35 prosenttia.
302) Muiden kuumavalssattuja keloja valmistavien yhteisön tuottajien
tilanne vastasi käytettävissä olevien tietojen mukaan tarkastelu-jaksolla yhteisön tuotannonalan tilannetta. Tutkimusajanjakson
aikana niiden määrällinen myynti kasvoi 5 prosenttia, mikä on
vähemmän kuin kulutuksessa tapahtunut kasvu. Niiden markki-naosuus pieneni siten 4 prosenttia. Lisäksi myös nämä tuottajatkärsivät hintojen alenemisesta, kuten myynnin arvon 6 prosentinlasku osoittaa, ja niiden myyntihinnat olivat samantasoisia kuinyhteisön tuotannonalan hinnat.
303) Näin ollen yhteisön muiden tuottajien vaikutus yhteisön tuotan-nonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen oli vähäinen.
e)Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta
304) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön tuotan-
nonalan tilanteen heikkeneminen johtui sen vientitoiminnanvähenemisestä tarkastelujakson aikana.
305) Tutkimus osoitti, että kolmansiin maihin vietäviksi myytyjentuotteiden määrä väheni 536 000 tonnilla vuoden 1995 ja tutki-musajanjakson välillä ja 299 000 tonnilla vuoden 1997 jatutkimusajanjakson välillä. Nämä määrät merkitsevät 4,8
prosentin ja 2,9 prosentin vähennystä yhteisön tuotannonalan
kokonaismyyntiin. Tämän vuoksi komissio ei voi sulkea poissitä mahdollisuutta, että tämä vientimyynnin väheneminen onvaikuttanut yhteisön tuotannonalan yleiseen taloudelliseen tilan-teeseen. On kuitenkin muistettava, että tämä tutkimus rajattiinkoskemaan yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta siltä
osin, kuin se liittyy yhteisön vapaisiin markkinoihin. Näin ollen
vientimyynnissä veloitetut hinnat ja siitä saadut tulot jätettiinvahinkoa koskevan tarkastelun ulkopuolelle.
f)Yhteisön tuotannonalan etusijalle asettamat toimitukset
kytkösmarkkinoille
306) Useat yhteisön markkinoilla toimivat tarkasteltavana olevan tuot-teen käyttäjät ilmoittivat, että yhteisön tuotannonala oli yrittänyt
lisätä toimintansa integrointia tarkastelujakson aikana. Väitteen
mukaan yhteisön tuotannonala oli vuoden 1997 lopussa antanutetusijan toimituksille, jotka oli tarkoitettu kytkösmarkkinoillatoimiville etuyhteydessä oleville osapuolille, minkä tuloksenavapailla markkinoilla toimivien riippumattomien käyttäjien olipakko hankkia tuotetta yhteisön ulkopuolelta. Tämän vuoksi
tuonnin kehittyminen ei ollut voinut aiheuttaa vahinkoa.
307) Komissio totesi, että vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä
myynti sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille asiak-kaille väheni. Se, että kytkösmarkkinoille tarkoitetut toimitukset
noudattivat samaa kehityssuuntaa, osoittaa, että tuotantokapasi-
teettia oli vielä käytettävissä. Tämä myynnin määränväheneminen osoittaa, että tarkasteltavana olevan tuotteentarjonta markkinoilla ei ollut riittämätöntä tavalla, joka olisivoinut johtaa etuyhteydettömille osapuolille myydyn määränvähenemiseen.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 44
▼B
g)Teräsalan yleismaailmallinen tilanne
308) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön tuotan-
nonalan tilanteeseen etenkin tutkimusajanjakson toisellapuoliskolla vaikutti suuresti se, että terästeollisuuden tilanneheikkeni kaikkialla maailmassa.
309) Käytettävissä olevista tiedoista ilmeni, että tutkimusajanjakson
aikana oli meneillään yleismaailmallinen laskusuhdanne. Myyn-
tihinnat laskivat Yhdysvalloissa, Japanissa ja Etelä-Koreassa.Myyntihintojen todettiin kuitenkin olleen Yhdysvalloissa 15prosenttia, Japanissa 24 prosenttia ja Etelä-Koreassa 7 prosenttiakorkeampia tutkimusajanjakson lopussa kuin yhteisössä.
310) Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminentarkastelujaksolla ei näin ollen voi johtua teräsalan yleismaail-mallisesta tilanteesta ja erityisesti tilanteesta Kaakkois-Aasiassa.
4.Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
311) Edellä esitetystä tarkastelusta ilmenee, että asianomaisista maista
vientituella tapahtuneen tuonnin lisäksi myös muut tekijät ovat
saattaneet osaltaan vaikuttaa yhteisön tuotannonalan vaikeaan
tilanteeseen tutkimusajanjakson aikana. Tutkimus on kuitenkinosoittanut, että tuonnin äkillisellä kasvulla, hintojen laskulla javientiä harjoittavien tuottajien soveltamalla alihinnoittelulla olimerkittävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilantee-seen. Tästä syystä päätellään, että kyseinen tuonti on erikseen
tarkasteltuna aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotan-
nonalalle.
G.YHTEISÖN ETU
1.Alustavat huomiot
312) Tasoitustoimenpiteiden tarkoituksena on yhteisön tuotannonalaan
vahingollisesti vaikuttavien, hyvän kauppatavan vastaistenkäytäntöjen korjaaminen ja tehokkaan kilpailun palauttaminenyhteisön markkinoille. Tukemisen sekä vahingon ja sen syidenlisäksi komissio tutki, oliko olemassa sellaisia pakottavia syitä,joiden vuoksi olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto
ei ole yhteisön edun mukaista. Mahdollisesti käyttöön otettavien
toimenpiteiden vaikutuksia kaikkiin tähän menettelyyn kuuluviinosapuoliin sekä toimenpiteiden käyttöönoton tai niiden käyttöö-notosta luopumisen seurauksia tarkasteltiin tästä syystäperuspäätöksen 31 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä
olevien todisteiden pohjalta.
2.Yhteisön tuotannonalan etu
313) Tehokkaan kilpailun edellytysten palauttaminen on yhteisön
tuotannonalan edun mukaista, kun kyse on vahingollisesta vienti-tuella tapahtuvasta halpatuonnista.
314) Tutkimuksesta on ilmennyt, että yhteisön kuumavalssattujen
kelojen markkinoille oli ominaista se, että siellä oli asianomai-
sista maista peräisin olevia tuotteita, joita myytiin yhteisöntuotannonalan tuotteita halvemmin hinnoin. Tästä johtuvavahinko oli hallittavissa niin kauan kuin tuontimäärät olivatvähäisiä. Vientituella tuotujen tuotteiden määrä yhteisön markki-noilla kuitenkin kasvoi voimakkaasti erittäin lyhyen ajan
kuluessa tutkimusajanjakson aikana, mikä aiheutti hintojen
laskun, jolla puolestaan oli merkittävä vaikutus yhteisön tuotan-nonalan taloudelliseen tilanteeseen. Tämä heikensi vakavastiyhteisön tuotannonalan tilaa, joten tilanteen korjaaminen on senedun mukaista.
315) Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonala ja muut yhteisöönsijoittautuneet tuottajat ryhtyivät huomattaviin toiminnan järki-peräistämis- ja rakenneuudistustoimiin, jotka ovat yhäkäynnissä. Näiden toimien toteuttaminen on tärkeää teräsmarkki-noiden globaalistumisen vuoksi. Nämä yhteisön tuotannonalan2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 45
▼B
maailmanlaajuisia markkinoita silmällä pitäen toteuttamat toimet
osoittavat sen olevan sopeutumis- ja kilpailukykyinen sekä elin-kelpoinen.
316) Jos tasoitustoimenpiteet otetaan käyttöön, alan työllisyys, jokaparani tarkastelujakson aikana, voitaisiin turvata ja työpaikkojen
määrää mahdollisesti jopa lisätä kulutuksen kehityksestä riip-
puen. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että yhteisöntuotannonalan myynti on vähentynyt merkittävästi ja sen hinnatlaskeneet erityisesti tutkimusajanjakson loppupuolella. Ehdotetuttasoitustullit, joiden suuruus painotettuna keskiarvona ilmaistuna
on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta
noin 6 prosenttia, tarjonnevat yhteisön tuotannonalalle tilai-suuden toipua vahinkoa aiheuttaneesta tilanteesta jokonostamalla hintojaan ja/tai kasvattamalla myyntimääriään.
317) Kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan vuosien 1996 ja1997 riittämätön kannattavuus ja sen tutkimusajanjaksonakärsimä merkittävä vahinko, on erittäin todennäköistä, että sentaloudellinen tilanne heikkenee entisestään, jos toimenpiteisiin
vientituella tapahtuvan tuonnin kielteisten vaikutusten korjaami-
seksi ei ryhdytä. Tilanne saattaa lopulta johtaa tuotannonsupistuksiin tai tiettyjen tuotantolaitosten sulkemiseen ja on näinollen uhka yhteisön työllisyydelle.
3.Käyttäjien ja muiden vastaavien yhteisön toimijoiden etu
318) Arvioidakseen toimenpiteiden käyttöönoton tai niiden käyttööno-
tosta luopumisen vaikutuksia tarkasteltavana olevan tuotteenkäyttäjiin komissio lähetti kyselylomakkeet tiedossa oleville
yhteisön markkinoilla toimiville käyttäjille. Erään merkittävän
käyttäjän toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti sen toimittamientietojen todentamiseksi. Seuraavat päätelmät perustuvat käyttä-jiltä saatuihin vastauksiin.
319) Käyttäjien todettiin itse tuoneen yhteisöön 40 prosenttia asiano-maisista maista tuotujen kuumavalssattujen kelojenkokonaismäärästä. Niillä on 4 000 työntekijää yhteisössä.
320) Käyttäjät väittivät, että jos toimenpiteet otettaisiin käyttöön, neeivät enää voisi valita hankintalähteitään, ja ne pelkäsivät tule-vansa täysin riippuvaisiksi yhteisön tuottajien suopeudesta.
Näillä tuottajilla väitettiin erityisesti olevan laajat kytkösmark-
kinat, joille niiden oli toimitettava tuotteitaan, minkä lisäksiniiden hallussa oli väitteiden mukaan jo 75 prosenttia yhteisönvapaista markkinoista. Käyttäjät muistuttivat, että yhteisön tuot-tajien kytkösmarkkinoille myymät tuotteet ja suuri osa niidenmyynnistä vapailla markkinoilla oli suunnattu tuottajiin etuyh-
teydessä oleville yrityksille, joiden jatkojalostamat tuotteet
kilpailivat suoraan käyttäjien omien tuotteiden kanssa. Kyseisetkäyttäjät totesivat myös, että yhteisön tuotannonala toimitti tuot-teita riippumattomille käyttäjille vasta, kun niihin etuyhteydessäolevien yritysten tarpeet oli täysin tyydytetty. Ne väittivät myös,
että tuottajiin etuyhteydessä olevat käyttäjäyritykset ostivat jo
kyseistä tuotetta markkinahintaa alhaisemmin hinnoin. Näinollen käyttäjät katsoivat, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoantaisi yhteisön tuotannonalalle ratkaisevan ja perusteettomankilpailuedun jatkojalostustuotteiden markkinoilla, mikä ei olisiyhteisön edun mukaista.
321) Käyttäjät lisäksi väittivät, että tasoitustullien käyttöönotto johtaatodennäköisesti siihen, että riippumattomille ostajille ei olisi
tarjolla tavaraa, kuten kävi yhteisön markkinoilla vuoden 1997
lopussa. Tällainen tilanne olisi selvästi ristiriidassa Euroopanhiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen määräysten kanssa.
322) On syytä huomata, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotontarkoituksena ei ole estää käyttäjiä tuomasta kuumavalssattujakeloja asianomaisista maista vaan pikemminkin varmistaa, ettätuonti tapahtuu vahinkoa aiheuttamattomilla hinnoilla. Vaikkatasoitustoimenpiteet otettaisiin käyttöön, näitä tuotteita olisi aina2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 46
▼B
jatkossakin yhteisön markkinoilla ja näin ollen käyttäjäyritykset
voisivat edelleen valita hankintalähteensä.
323) Komission arvion mukaan 6 prosentin suuruisen painotetunkeskimääräisen tasoitustullin käyttöönotto asianomaisista maistaperäisin olevien kuumavalssattujen kelojen tuonnissa johtaisi
enimmillään noin 1,2 prosentin suuruiseen korotukseen käyttä-
jäyritysten raaka-ainekustannusten kokonaismäärässä. Tämälisäkustannus nostaisi kokonaistuotantokustannuksia arviolta 0,8prosenttia, kun otetaan huomioon käytössä olevat eri hankin-talähteet ja jatkojalostustuotteiden keskimääräinen arvonlisäys.
324) Tämä käyttäjäyrityksille arviolta aiheutuva tuotantokustannustenlisäys, jonka ne voivat halutessaan siirtää asiakkaittensa makset-
tavaksi, ei ole niin suuri, että se vaarantaisi kyseisten yritysten
kannattavuuden. Tätä lisäkustannusta arvioitaessa on lisäksi otet-tava huomioon se myönteinen kehitys, joka on odotettavissakuumavalssattujen kelojen markkinoilla, kun tehokkaan kilpailunedellytykset on saatu palautettua.
325) Vapailla markkinoilla vallitsevasta myyntihintojen tasostavoidaan todeta, että yhteisön tuotannonalan siihen etuyhteydessäolevilta asiakkailta ja riippumattomilta asiakkailta veloittamien
hintojen välillä ei havaittu merkittäviä eroja. Myöskään väitettä,
jonka mukaan yhteisön tuotannonala ei toimittanut kuumavals-sattuja keloja tai oli asettanut niiden toimituksettärkeysjärjestykseen sen mukaan, mikä oli sen suhde ostajaantarkastelujakson aikana, ei voida ottaa huomioon, koska asiastaei ole esitetty näyttöä. Tietoon on sitä vastoin tullut, että tietyt
yhteisön tuotannonalan kanssa tehdyt myyntisopimukset oli
peruttu.
326) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että asianomaisista maistavientituella tapahtuvan tuonnin vastaisten toimenpiteidenmahdolliset kielteiset vaikutukset käyttäjiin ovat vähäisempiäkuin ne myönteiset vaikutukset, joista kaikki muut yhteisönmarkkinoilla toimivat pääsevät hyötymään.
4.Vaikutukset yhteisön markkinoiden kilpailutilanteeseen
327) Eräät osapuolet väittivät, että tasoitustoimenpiteet vähentäisivät
kilpailua yhteisön markkinoilla edistäen näin suurten teräskon-
sernien syntyä. Ne totesivat, että sellaiset suuret teräalan
yritykset kuin British Steel ja Sollac olivat äskettäin kasvattaneetkokoaan sulautumalla toisiin yrityksiin tai ostamalla toisiateräsalan yrityksiä. Nämä konsernit kilpailevat lisäksi jatkojalos-tustuotteiden valmistuksessa riippumattomien käyttäjien kanssa,
jotka ovat lähinnä pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Tällainen
keskittymiskehitys voi lopulta johtaa monien riippumattomienkäyttäjien toiminnan lakkaamiseen ja siten työpaikkojen mene-tykseen yhteisössä.
328) Kilpailun rajoittamista koskevaa väitettä tarkasteltaessa on syytämuistaa, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä on useita, sillä muunmuassa Venäjä, Indonesia, Unkari, Romania, Etelä-Korea,Slovakia ja Brasilia vievät kuumavalssattuja keloja yhteisöön.
Lisäksi monta sataa teräspalvelukeskusta, tukkuliikettä ja kaup-
piasta myy asianomaista tuotetta lähinnä pienille ja keskisuurillekäyttäjäyrityksille. Yhteisössä toimii lisäksi yhteisön tuotannona-laan kuuluvien yritysten ohella useita muita terästä tuottaviayrityksiä, jotka sijaitsevat Suomessa, Ranskassa, Itävallassa jaKreikassa.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 47
▼B
329) Ehdotetut toimenpiteet eivät myöskään ole taloudellisesta
näkökulmasta katsottuina tasoltaan sellaisia, että ne estäisivät
asianomaisten maiden tuotteiden pääsyn yhteisön markkinoille,joten vaaraa kilpailun rajoittamisesta yhteisön markkinoilla einäyttäisi olevan.
5.Yhteisön markkinoiden riittämätön tarjonta
330) Tietyt asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat ja
yhteisön käyttäjät väittivät, että tasoitustoimenpiteiden käyttöö-
notto johtaisi tarjonnan puutteeseen erityisesti riippumattomienkäyttäjien kannalta. Väitteen perusteluna esitettiin, että yhteisöntuotannonala ei pysty yksinään tyydyttämään yhteisön vapaidenmarkkinoiden koko kysyntää erityisesti siitä syystä, että sen
kapasiteetin käyttöaste on tällä hetkellä korkea.
331) Eräät muut asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotan-
nonalan kapasiteetti ei riitä tyydyttämään vapaiden markkinoidenkysyntää edes siihen etuyhteydessä olevien yritysten osalta, eikä
se näin ollen kykenisi korvaamaan sitä tuonnin vähennystä,
jonka tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto aiheuttaisi.
332) Tältä osin on todettava, että koska yhteisön tuottajat eivät pystytyydyttämään vapaiden markkinoiden koko kysyntää, tuontia
kolmansista maista tarvitaan jatkossakin ja tällainen tuonti
yhteisön markkinoille tulee aina olemaan mahdollista, edel-lyttäen että se tapahtuu peruspäätöksen säännösten mukaisesti.
333) Yhteisön tuotannonala, muut yhteisön tuottajat ja muiden
kolmansien maiden vientiä harjoittavat tuottajat voivat joka
tapauksessa jatkaa kyseisen tuotteen toimittamista yhteisönmarkkinoille. Myös asianomaisten maiden vientiä harjoittavientuottajien toimitukset yhteisön markkinoille voivat jatkua, silläehdotetut toimenpiteet eivät sulje markkinoita niiltä.
334) Edellä esitettyjen tosiasioiden ja huomioiden perusteella tode-taan, että väite, jonka mukaan tasoitustoimenpiteidenkäyttöönotto johtaa tarjonnan riittämättömyyteen, on perusteeton.
6.Yhteisön etua koskevat päätelmät
335) Komissio katsoo, että tasoitustullien käyttöönotto on
välttämätöntä, jos halutaan estää hinnaltaan alhaisen vientituellatapahtuvan tuonnin jatkuminen ja yhteisön tuotannonalan tilan-teen heikkeneminen entisestään. Lisäksi tasoitustoimenpiteillävoidaan tässä tapauksessa palauttaa tehokkaan kilpailun edelly-tykset kaikkien yhteisön toimijoiden osalta. Kaikkien tähän
menettelyyn liittyvien etujen tarkastelu on osoittanut, ettei ole
olemassa sellaisia pakottavia syitä, jotka edellyttäisivät lopul-listen tasoitustullien käyttöönotosta luopumista. Lopullistentasoitustullien käyttöönotto ei näin ollen ole yhteisön edunvastaista.
H.LOPULLISET TOIMENPITEET
336) Koska on todettu, että Intiasta ja Taiwanista vientituella tapah-
tunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisöntuotannonalalle ja että pakottavia syitä toimenpiteistä luopumi-seen ei ole, on syytä ottaa käyttöön lopullisettasoitustoimenpiteet.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 48
▼B
1.Vahingon korjaava taso
337) Tullin tason määrittämisessä on otettu huomioon todetut tuki-
marginaalit sekä se tullin määrä, jota tarvitaan vientituellatapahtuneen tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman
vahingon poistamiseksi. Tarvittava hinnankorotus määritettiin
vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määriteltyä paino-tettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalanyhteisön markkinoilla myymien erityyppisten kuumavalssattujenkelojen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan.
338) Katsottiin, että vahingollisen tukemisen vaikutusten poistamisenedellyttämä tullin määrä antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdol-lisuuden kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kohtuullinen
myyntituotto. Yhteisön tuotannonalan voittomarginaaliksi
esittämää 12,9 prosentin osuutta liikevaihdosta (ennen veroja)pidettiin tässä yhteydessä sopivana perustana, kun otetaanhuomioon pitkän aikavälin investointitarpeet ja se tuotto, jonkayhteisön tuotannonala kohtuudella voisi odottaa saavansa, jos
vahingollista tukemista ei esiintyisi.
339) Vahingon korjaava taso määritettiin tämän perusteella tuotelaji-kohtaisesti ja ottaen huomioon yhteisön tuotannonalan
tutkimusajanjakson aikainen voiton määrä siten, että kyseinentaso vastasi yhteisön tuotannonalan todellisen nettomyyntihinnanja vastaavan tuontimallin todellisen nettomyyntihinnan välistäeroa. Tämä ero ilmaistiin sitten prosentteina CIF-hinnastayhteisön rajalla tullaamattomana.
2.Lopullisten tullien taso
340) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että peruspäätöksen 15
artiklan 1 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön lopullinen
tasoitustulli, joka vastaa tasoltaan todettua tukimarginaalia, muttajoka ei kuitenkaan ole edellä määriteltyä vahinkomarginaaliakorkeampi.
341) Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hintaan sovellettavattasoitustullit ovat seuraavat:
(%)
Maa/yritys VahinkomarginaaliKokonaistukimargi-
naaliEhdotettu tasoitustulli
Intia 23,8 13,1 13,1
— Essar 6,4 4,9 4,9— Sail 23,8 12,3 12,3— Tisco 6,4 8,7 6,4
Taiwan 29,3 4,4 4,4
— CSC 8,9 4,4 4,4— Yieh Loong 3,9 0,3 0,0
342)
Tässä päätöksessä vahvistetut yrityskohtaiset tasoitustullit
määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näinollen ne kuvastavat edellä mainittujen yritysten tutkimuksen
aikaista tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin
kuin maakohtaisia ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettaviatulleja) yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisinolevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin yksilöityjenoikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Minkä tahansa
muun yrityksen (mukaan lukien etuyhteydessä olevat yritykset),
jota ei ole mainittu erikseen nimineen ja osoitteineen tämänpäätöksen artiklaosassa, tuottamiin tuotaviin tuotteisiin ei voidasoveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiinmuihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
343) Kaikki näiden yrityskohtaisten tasoitustullien soveltamiseen liit-tyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen tai uusientuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 49
▼B
toimitettava viipymättä komissiolle (1) ja mukaan on liitettävä
kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotkakoskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin
uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä
yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin javiennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä päätöstäneuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllistentullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.
344) Koska yhteistyöstä kieltäytymisen palkitseminen haluttiin
välttää, yhteistyöhön osallistumattomiin yrityksiin sovellettava
tulli katsottiin Intian osalta aiheelliseksi vahvistaa korkeimmanmääritetyn yksittäisistä tukijärjestelmistä saadun hyödyn mukai-sesti 13,1 prosentiksi.
345) Myös taiwanilaisten viejien vähäinen yhteistyöhalukkuus saat-taisi oikeuttaa jäännöstullin määrittämiseen korkeammaksi.
Koska jäännöspolkumyyntimarginaali Taiwania koskevassa
rinnakkaisessa polkumyyntitapauksessa kuitenkin ylittää vahin-kokynnyksen, kyseistä laskelmaa ei ole tarpeen tehdä.
3.Sitoumukset
346) Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat tarjonneet
peruspäätöksen 13 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista
hintasitoumusta.
347) Komissio katsoo, että kyseisten vientiä harjoittavien tuottajienhintasitoumukset voidaan hyväksyä. Hintasitoumuksen hyväksy-misen edellytykseksi on asetettava jäsenvaltioidentulliviranomaisille esitettävä pätevä sitoumuslasku, josta käy
selvästi ilmi tuottaja ja joka sisältää liitteessä luetellut tiedot.
Jos tällaista laskua ei esitetä, sovelletaan asianmukaista tasoitus-tullia.
348) Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan, tasoitustulli voidaanottaa käyttöön peruspäätöksen 13 artiklan 9 ja 10 kohdan mukai-sesti.
I.MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN
349) Menettely olisi päätettävä Etelä-Afrikan osalta sieltä peräisin
olevan tuonnin määrää koskevien päätelmien perusteella,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli Intiasta tai Taiwanista
peräisin olevien, CN-koodeihin 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00,7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, 7208 38 10,7208 38 90, 7208 39 10 ja 7208 39 90 kuuluvien raudasta tai seostamat-tomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten
pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella
pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuuma-valssattujen levyvalmisteiden tuonnissa.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 50
(1) Euroopan komissio, Kauppapolitiikan pääosasto, Linja C, DM 24—8/38 Rue
de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgia.
▼B
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hintaan sovellettavat
tullit ovat seuraavassa taulukossa lueteltujen yritysten valmistamientuotteiden osalta seuraavat:
(%)
Maa Yritys Tasoitustulli Taric-lisäkoodi
Intia ►M2Ispat Industries Ltd, ”Park Plaza”,
71 Park Street, Calcuta — 700 016,
Intia◄►M29,8◄► M2A204◄
Jindal Vijayanagar Steel Ltd, Jindal
Mansion, 5- A. G. Deshmukh Marg,
Mumbai — 400 026, Intia5,7 A270
Essar Steel Ltd, 27 KM, Surat Hazira
Road, Hazira 394270, Dist: Surat, State
Gujarat4,9 A076
Steel Authority of India Limited, Ispat
Bhavan, Integrated Office Complex,
Lodhi Road, New Delhi — 110 00312,3 A077
Tata Iron & Steel Company Limited, 43
Chowringhee Road, Calcuta — 700 0716,2 A078
Kaikki muut yritykset 13,1 A999
Taiwan China Steel Corp., 1 Chung Kang Road,
Hsiao Kang, Kaohsiung 812334,4 A071
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd., 317 Yu
Liao Road, Chiao Tou Hsiang, Kaoh-
siung Hsien0,0 A072
kaikki muut yritykset 4,4 A999
3. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, lopullista tullia ei
sovelleta tuonnin yhteydessä tuotteisiin, jotka luovutetaan vapaaseenliikkeeseen 2 artiklan säännösten mukaisesti.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia
säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Hyväksytään seuraavien yritysten tämän tukien vastaisen menet-
telyn yhteydessä tarjoamat sitoumukset:
Yritys Maa Taric-lisäkoodi
Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat Hazira Road, Hazira
394270, Alue: Surat, Osavaltio: GujaratIntia A083
The Steel Authority of India Limited, Central
Marketing Organisation, Transport & Shipping Depart-
ment, Ispat Bhawan 40, Jawaharlal Nehru Road,
Calcutta — 700 071Intia A084
Tata Iron & Steel Company Limited, 43 Chowringhee
Road, Calcutta — 700 071Intia A075
Ispat Industries Ltd, ”Park Plaza”, 71 Park Street,
Calcuta — 700 016Intia A204
2. Näiden sitoumusten nojalla vapaaseen liikkeeseen luovutettavat
tuotteet vapautetaan 1 artiklan 2 kohdassa säädetystä tasoitustullista,jos 1 kohdassa olevassa taulukossa mainittu yritys on valmistanut neja vienyt ne suoraan yhteisössä sijaitsevalle tuontiyritykselle laskuttaen2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 51
▼M1
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼B
tätä niistä ja jos ne on ilmoitettu tullattavaksi asianmukaista Taric-
lisäkoodia käyttäen.
Vapautus tullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä asiano-
maisen jäsenvaltion tulliviranomaisille vientiä harjoittavan yrityksen
antama pätevä ►M2kauppalasku ◄, joka sisältää liitteessä luetellut
keskeiset tiedot.
3 artikla
Jäsenvaltioiden komissiolle päätöksen N:o 1889/98/EHTY 24 artiklan 6
kohdan mukaisesti antamissa kertomuksissa on ilmoitettava kunkinvapaaseen liikkeeseen luovutuksen osalta tuontivuosi ja -kuukausi,CN- ja Taric-koodit sekä Taric-lisäkoodit, toimenpiteen laji, alku-perämaa, määrä, arvo, tasoitustulli, tuontijäsenvaltio ja tarvittaessa
tuotantotodistuksen sarjanumero.
4 artikla
Päätetään tiettyjen Etelä-Afrikasta peräisin olevien, raudasta tai seosta-
mattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrinlevyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muullaaineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujenkuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskeva tukienvastainen menettely.
5 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan
yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä päätös on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellai-
senaan kaikissa jäsenvaltioissa.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 52
▼M2
LIITE
Sitoumuksen mukaiseen myyntiin liittyvissä kauppalaskuissa ilmoitettavat
tiedot (2 artiklan 2 kohta)
1. Otsikko: ”SITOUMUKSEN MUKAISTEN TAVAROIDEN KAUPPA-
LASKU”
2. Kauppalaskun laatineen yrityksen nimi
3. Kauppalaskun numero4. Kauppalaskun laatimispäivä
5. Taric-lisäkoodi, jota käyttäen laskuun sisältyvät tavarat on määrä tullisel-
vittää yhteisön rajalla (ilmoitetaan päätöksessä).
6. Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan:
— yrityksen käyttämä tuotekoodi (CPC) (jos käytössä),
— tuotteen koodinumero (PCN; ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoit-
tavan tuottajan tarjoamassa sitoumuksessa),
— tuotteen koodinumeron tekninen eritelmä,— CN-koodi,— määrä (ilmoitetaan tonneina).
7. Myyntiehdot, joissa ilmoitetaan:
— hinta tonnilta,
— sovellettavat maksuehdot,— sovellettavat toimitusehdot,— kaikki alennukset ja hyvitykset.
8. Tuojana toimiva ensimmäinen ostaja (nimi), jolle viejäyritys on suoraan
laatinut kauppalaskun.
9. Yrityksen työntekijä, joka on laatinut kauppalaskun (työntekijän nimi), ja
seuraava allekirjoitettu ilmoitus:
”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden
myynti suoraan Euroopan yhteisöön vietäviksi tapahtuu … (yrityksen nimi)
esittämän ja Euroopan komission päätöksellä (842/2002/EHTY) hyväksymän
sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti, ja vakuuttaa, että tässä
laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”.2000S0284 — FI — 23.05.2002 — 002.001 — 53