1968R0821 — FI — 01.08.1971 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B KOMISSION ASETUS (ETY)N:o 821/68,
annettu 28 päivänä kesäkuuta 1968,
vientituen myöntämiseen sovellettavasta kuorittujen viljanjyvien ja pyöristettyjen viljanjyvien
määritelmästä
(EYVL L 149, 29.6.1968, s. 46)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1Komission asetus (ETY) N:o 1634/71, annettu 27 päivänä heinäkuuta
1971L 170 13 29.7.1971
1968R0821 — FI — 01.08.1971 — 001.001 — 2
▼B
KOMISSION ASETUS (ETY)N:o 821/68,
annettu 28 päivänä kesäkuuta 1968,
vientituen myöntämiseen sovellettavasta kuorittujen viljanjyvien ja
pyöristettyjen viljanjyvien määritelmästä
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioonEuroopantalousyhteisönperustamissopimuksen ,
ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä
kesäkuuta 1967 annetun neuvoston asetuksen N:o 120/67/ETY(1)j a
erityisesti sen16 artiklan6 kohdan ,
sekä katsoo, ettävientituessa on otettava huomioon mainittua tukea saavan viljasta jalos-
tetun tuotteen laatu niin, että vältetään laadultaan heikompien tuotteidenviennin edistäminen valtion varoilla; tätä varten on tarpeen vahvistaa
täsmällisellä, jokaisessa jäsenvaltiossa sovellettavalla tavalla määritelmä
viljanjyville, jotka voivat saada kuorituille jyville ja pyöristetyillejyville myönnettävää vientitukea, ja
tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean
lausunnon mukaiset,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Vientitukea myönnettäessä pyöristettyinä jyvinä ja kuorittuina jyvinä
pidetäänjyviä, joilla onliitteessä luetellut omin aisuudet.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1968.Tämä asetus onkaikilta osiltaanvelvoittava, ja sitä sovelletaansellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.
(1) EYVL N:o 117, 13.6.1967, s. 2269/67
1968R0821 — FI — 01.08.1971 — 001.001 — 3
▼B
LIITE
KUORITTUJEN (ESIKUORITTUJEN TAI KUORITTUJEN)JYVIEN JA
PYÖRISTETTYJEN JYVIEN MÄÄRITELMÄ
A. Kuorittuihinjyviinkuuluvat esikuoritut ja kuoritut jyvät:
1. Esikuorittuja jyviä ovat:
viljanjyvät, joista on poistettu niiden hedelmänseinä, tai suojuslehtiset
viljanjyvät (katso selittäviä huomautuksia nimikkeessä 10.03 jyvät), joista
on poistettu tiukasti hedelmänseinässä kiinni olevat suojuslehdet —
esimerkiksi vihneellinen ohra — tai suojuslehdet, jotka ympäröivät jyviä
niin tiukasti, että suojuslehtiä ei voi irrottaa puimalla tai muulla tavoin
kutenkauralla.
2. Kuorittuja jyviä ovat:
jyvät (ohralla jyvät, joista suojuslehdet onpoistettu), joista onpoistettu
suurin osa niiden hedelmänseinästä ja niiden siemenkuoresta (testa).
▼M1
B. Pyöristettyihinjyviinkuuluvat:
I. Ensímmäisen luokan jyvät:
1. jyvät, jotka vastaavat seuraavaa määritelmää:
pyöristetyt viljanjyvät, ensisijaisesti ohranjyvät, joista on poistettu koko-
naan niiden helpeet, hedelmänseinä, alkio ja suurin osa niiden kuoresta
ja aleuronikerroksesta ja jotka ovat tasakokoisia ja muodoltaan pyöris-
tettyjä,
2. ja jotka täyttävät lisäksi seuraavat vaatimukset:
jyvien säännöllisyys:a) 75 % jyvistä ei saa olla yli 20 % dm:stäb) 94 % jyvistä, jotka onlisätty asteittaisesti 3 ja 97 %:nvälillä, ei saa
olla yli 30 % dm:stä,
c) 100 % jyvistä ei saa olla yli 50 % dm:stä;
säännöllisyyden määritys seulomalla pyöreäreikäisellä seulalla.Dm = mediaani, joka on määritetty seulonnan tuloksista saadun käyrän
perusteella seulonnan vaiheessa, jossa 50 prosenttia tuotteesta on
läpäissyt seulan.
II. Toisenluokanjyvät:
jyvät, jotka vastaavat B I 1 alakohdanmääritelmää.
▼
BSeulonta
Välineistö:— pyöreäreikäistenseulojensarja (läpimitta 200 mm, reikienläpimitta: 4,0-1,0
mm 0,25 mm:nvälein );
— seulontakone — seulonta on tehtävä käsin; seulonnan apuvälineet (sivultaan
20 mm:npituiset kumikuutiot);
— analyysivaaka.
Suorittaminen:
Kuorittu ohra sihdataantavallisesti 6 erilaisenseulanläpi; seulasarja onsuljettu
alhaalta ja ylhäältä niin, että suurireikäisin seula on ylimpänä; ylimmän ja
alimman seulan on oltava tyhjiä seulonnan jälkeen.
Kaksi kuoritun ohran näytettä, joiden tarkistettu paino on 50-100 g, seulotaan
käsin vähintään 5 minuutin ajan käyttämällä apuna kumikuutioita.
Seulonnassa tartutaan seulasarjaan käsin ja sitä ravistellaan lähes vaakasuorin
liikkein 120 kertaa minuutissa niin, että jokaisen ravistusliikkeen ulottuvuus on
noin 70 mm. Tämä edestakainen liike keskeytetään joka minuutti kolme kertaa
tehtävällä kiertoliikkeellä. Seulontajäännökset punnitaan 0,1 g:n tarkkuudella ja
ne ilmaistaan prosentteina seulotusta, kokonaislukujen tarkkuudella punnitusta
tuotteesta, ja lasketaankeskiarvot.
1968R0821 — FI — 01.08.1971 — 001.001 — 4
▼B
Prosentteina ilmaistut seulontajäännösten keskiarvot on laskettava yhteen alkaen
suurireikäisimmän tyhjän seulan jäännöstä ilmaisevasta arvosta 0 %. Yhteenlas-
ketut prosentit Σ(%) sekä vastaavat seulojenreikienkoot merkitäänkoordin aat-
tiakseleihinmillimetripaperille Σ(%) y-akseleihinja reikienläpimitat millime-
treinä x-akseleihin.
Käyrästä, jossa pisteet onyhdistetty suorilla viivoilla, saadaanreikienläpimitan
millimetrin sadasosissa ilmaistu mediaani (dm), joka vastaa yhteenlaskettujen
prosenttien arvoa Σ(%) = 50.