1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen
TOIMIELINTEN SOPIMUS,
tehty 6 päivänä toukokuuta 1999,
talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta
(1999/C 172/01)
(EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:o sivu päivämäärä
►M1 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2003/429/EY, tehty 19
päivänä toukokuuta 2003L 147 25 14.6.2003
▼B
Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen
TOIMIELINTEN SOPIMUS,
tehty 6 päivänä toukokuuta 1999,
talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn
parantamisesta
(1999/C 172/01)
1. Tämän Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission, jäljempänä
’toimielimet’, välisen sopimuksen tavoitteena on toteuttaa talousar-
viota koskevaa kurinalaisuutta sekä parantaa vuosittaista
talousarviomenettelyä ja toimielinten välistä, talousarviotakoskevaa yhteistyötä.
2. Talousarviota koskeva kurinalaisuus on tässä sopimuksessa yleis-
kattava. Sitä sovelletaan sopimuksen voimassaoloaikana kaikkiinmenoihin, ja sen täytäntöönpano koskee kaikkia toimielimiä.
3. Tämä sopimus ei vaikuta talousarviota koskeviin eri toimielinten
toimivaltuuksiin, sellaisina kuin ne on määritelty perussopimuk-sissa.
4. Tämän sopimuksen sisältöä ei voida muuttaa ilman kaikkien sen
osapuolina olevien toimielinten suostumusta. Rahoitusnäkymiä
kuvaavaa taulukkoa koskevat muutokset on tehtävä tässä sopimuk-sessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti.
5. Tässä sopimuksessa on kaksi osaa:
— I osassa määritellään vuosien 2000—2006 rahoitusnäkymät ja
esitetään niiden soveltamista koskevat yksityiskohtaiset
säännöt, ja sitä sovelletaan kyseisten rahoitusnäkymien voimas-
saolon ajan,
— II osa koskee toimielinten välisen yhteistyön parantamista
talousarviomenettelyn aikana.
6. Komissio esittää, aina katsoessaan sen tarpeelliseksi ja joka tapauk-
sessa aina kun tehdään ehdotuksia uusista rahoitusnäkymistä26 kohdan mukaisesti, kertomuksen tämän sopimuksen soveltami-sesta ja liittää kertomukseen tarvittaessa muutosehdotuksia.
7. Tämä sopimus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2000. Se
korvaa samasta päivästä alkaen
— Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 30 päivänä
kesäkuuta 1982 antaman yhteisen julistuksen erilaisista toimen-
piteistä talousarviomenettelyn parantamiseksi (
1),
— Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä 29
päivänä lokakuuta 1993 tehdyn toimielinten välisen sopimuksentalousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenet-telyn parantamisesta (
2),
— Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä
maaliskuuta 1995 antaman julistuksen varainhoitoa koskeviensäännösten sisällyttämisestä säädöksiin (
3),
— 12 päivänä joulukuuta 1996 annetun yhteisen julkilausuman
kalastussopimuksia koskevan budjettivallan käyttäjälle suun-natun tiedotuksen parantamisesta (
4),
— Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission välillä
16 päivänä heinäkuuta 1997 tehdyn toimielinten välisen sopi-muksen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan rahoitustakoskevista määräyksistä (
5) sekä1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 2
(1) EYVL C 194, 28.7.1982, s. 1.
(2) EYVL C 331, 7.12.1993, s. 1.
(3) EYVL C 102, 4.4.1996, s. 4.
(4) EYVL C 20, 20.1.1997, s. 109.
(5) EYVL C 286, 22.9.1997, s. 80.
▼B
— Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä 13
päivänä lokakuuta 1998 tehdyn toimielinten välisen sopimuksentalousarvion toteuttamisesta ja oikeusperusteista (
1).
I OSA — RAHOITUSNÄKYMÄT 2000—2006: MÄÄRITELMÄ JA
SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT
A.Rahoitusnäkymien sisältö ja luonne
8. Liitteenä I oleva kauden 2000—2006 rahoitusnäkymiä esittävä
taulukko on tämän sopimuksen erottamaton osa. Se muodostaa
viitekehyksen toimielinten väliselle talousarviota koskevalle kuri-
nalaisuudelle. Sen sisältö on 24—25 päivänä maaliskuuta 1999kokoontuneen Berliinin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukainen.
9. Rahoitusnäkymien on tarkoitus varmistaa, että laajoina luokkina
tarkasteltuina Euroopan unionin menokehitys keskipitkällä aikavä-lillä on hallittua sen omien varojen rajoissa.
10. Kauden 2000—2006 rahoitusnäkymissä vahvistetaan kunkin
vuoden sekä kunkin otsakkeen tai alaotsakkeen osalta maksusitou-
muksiin käytettävien määrärahojen määrät. Menojen vuosittaiset
kokonaismäärät vahvistetaan myös maksusitoumuksiin käytettävillemäärärahoille ja maksumääräyksiin käytettäville määrärahoille.Tämän lisäksi eritellään laajentumiseen varatut maksumääräyksiinkäytettävät määrärahat, jotka on käytettävä 25 kohdan toisen
alakohdan mukaisesti.
Kaikki nämä määrät ilmoitetaan vuoden 1999 hintoina, lukuun
ottamatta rahoitusvarausta, jonka osalta määrät ilmoitetaan käypinä
hintoina.
Rahoitusnäkymät eivät kata niitä budjettikohtia, jotka rahoitetaan
21 päivänä joulukuuta 1977 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousar-vioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (
2), jäljempänä
’varainhoitoasetus’, 4 artiklassa tarkoitetuilla käyttötarkoitukseensa
sidotuilla tuloilla.
Menojen yksittäiset alamomentit voidaan rahoittaa ainoastaan niitä
varten vahvistettujen enimmäismäärien rajoissa, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta jäljempänä 11 kohdan toisen alakohdan määräyksiä.
Muuta kuin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sisältyvää
toimintaa koskevat tiedot sekä yhteisön omien varojen eri ryhmienennakoitu kehitys esitetään ohjeellisina erillisissä taulukoissa.Nämä tiedot saatetaan vuosittain ajan tasalle rahoitusnäkymien
teknisen mukautuksen yhteydessä.
Maatalouden menolinjaukseen ei tehdä muutoksia. Menolinjaus
otetaan uudelleen tarkasteltavaksi komission neuvostolle ennen Eu-
roopan unionin seuraavaa laajentumista laatiman kertomuksenperusteella, tarkoituksin tehdä menolinjaukseen tarvittavatmuutokset.
11. Toimielimet tunnustavat, että jokainen vuosien 2000—2006 rahoi-
tusnäkymissä ilmoitetuista ehdottomista määristä on Euroopan
yhteisöjen yleisen talousarvion menojen vuosittainen yläraja.
Toimielimet sitoutuvat käyttämään toimivaltuuksiaan siten, että nenoudattavat kunkin talousarviomenettelyn kuluessa ja kyseisenvarainhoitovuoden talousarvion toimeenpanossa eri menoille asetet-tuja vuosittaisia ylärajoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämänsopimuksen määräysten mukaisesti tehtäviä ylärajojen muutoksia.
Rahoitusnäkymien otsakkeen 7 (liittymistä edeltävä tuki) ylärajat
ovat kuitenkin ohjeellisia, koska budjettivallan käyttäjät voivat
yhteisellä sopimuksella päättää muuttaa niiden jakautumista talou-sarviomenettelyn aikana.1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 3
(1) EYVL C 344, 12.11.1998, s. 1.
(2) EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1.
▼B
12. Budjettivallan käyttäjät sopivat hyväksyvänsä vuosien 2000—2006
rahoitusnäkymien ajaksi sellaiset ei-pakollisten menojen enimmäi-slisäykset, jotka perustuvat rahoitusnäkymien ylärajojen puitteissa
laadittuihin talousarvioihin.
Varmistaakseen varainhoidon moitteettomuuden toimielimet
huolehtivat mahdollisuuksien mukaan siitä, että talousarviomenet-telyn yhteydessä ja talousarviota hyväksyttäessä eri otsakkeiden,lukuun ottamatta rahoitusnäkymien otsaketta 2 (rakennetoimet),ylärajoihin sisältyy riittävästi liikkumavaraa.
Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat ensimmäisessä alakoh-
dassa määriteltyjen ei-pakollisten menojen enimmäislisäystenpuitteissa noudattamaan niitä maksusitoumusmäärärahoja, jotkarahoitusnäkymissä vahvistetaan rakennetoimille.
13. Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteispäätösmenettelyn mukai-
sesti antamaa säädöstä ja neuvoston säädöstä, joilla ylitetääntalousarviossa käytettävissä olevat määrärahat tai rahoitusnäky-
missä suunnitellut määrärahat, sellaisina kuin ne on määritelty
kohdassa 11, ei voida panna täytäntöön, ennen kuin talousarviotaon muutettu ja tarvittaessa rahoitusnäkymiä riittävällä tavallatarkistettu kutakin tapausta varten määrätyn menettelyn mukaisesti.
14. Kunkin rahoitusnäkymien kattaman vuoden osalta ei tarvittavien
maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä
vuosittaisen mukautuksen jälkeen ja muut mukautukset ja tarkis-
tukset huomioon ottaen saa aiheuttaa sellaista omien varojentarvetta, joka ylittää näitä varoja koskevan voimassa olevanylärajan.
Tarvittaessa budjettivallan käyttäjät päättävät komission ehdotuk-
sesta ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä
’EY:n perustamissopimus’, 272 artiklan 9 kohdan viidennessä
alakohdassa tarkoitettujen äänestyssääntöjen mukaisesti tarvitta-vasta rahoitusnäkymien ylärajojen alentamisesta omille varoilleasetetun ylärajan noudattamisen varmistamiseksi.
B.Rahoitusnäkymien vuosittainen mukautus
Tekninen mukautus
15. Komissio tekee joka vuosi ennen varainhoitovuoden n + 1 talousar-
viomenettelyä maatalouden menolinjausta koskevat laskelmat jaseuraavan teknisen mukautuksen rahoitusnäkymiin bruttokansan-
tulon (BKTL) ja hintojen muutosten mukaisesti:
a) arvioi uudelleen ylärajat sekä maksusitoumuksiin käytettävien
määrärahojen ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojenkokonaismäärät vuoden n + 1 hinnoin, rahoitusvarausta lukuunottamatta;
b) laskee omien varojen enimmäismäärään jäävän liikkumavaran.
Komissio tekee tämän teknisen mukautuksen uusimpien käytettä-
vissä olevien taloutta koskevien tietojen ja ennusteidenperusteella. Rahoitusnäkymien otsakkeen 1 (maatalous) ylärajaakoskeva tekninen mukautus tehdään kuitenkin kahden prosentin
vuosideflaattorin avulla. Rakennerahastoja koskevan alaotsakkeen
ylärajan tekninen mukautus perustuu rakennerahastoasetuksissavahvistettuun kiinteään deflaattoriin, jota käytetään vastaavien tuki-toimien määrittelyssä. Komissio tarkistaa tarvittaessa vuosien2004—2006 määrärahojen indeksiin sitomisen tuoreimpien tietojenperusteella tehtävänä teknisenä mukautuksena 31 päivään joulu-
kuuta 2003 mennessä. Aiempien vuosien määrärahoihin ei tehdä
mukautuksia jälkikäteen.
Tämän mukautuksen tulokset ja perustana olevat talousennusteet
toimitetaan budjettivallan käyttäjille.
Tämän jälkeen eitehdä muuta kyseessä olevaa vuotta koskevaa
teknistä mukautusta varainhoitovuoden aikana eikä jälkeenpäintehtävänä korjauksena sitä seuraavina vuosina.1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 4
▼B
Täytäntöönpanon edellytyksiin liittyvä mukautus
16. Rahoitusnäkymien teknisestä mukautuksesta ilmoittaessaan
komissio tekee budjettivallan käyttäjille tarpeellisina pitämänsä
ehdotuksen maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen koko-
naismäärän mukauttamiseksi täytäntöönpanon edellytyksethuomioon ottaen, jotta varmistetaan asianmukainen kehityssuhteessa maksusitoumuksiin käytettäviin määrärahoihin.
17. Varainhoitovuonna 2001 tehtävän mukautuksen yhteydessä ja
rakennetoimia koskevan ohjelman vahvistamisen viivästyessä
budjettivallan käyttäjät sitoutuvat komission ehdotuksesta antamaan
luvan siirtää seuraaville vuosille varainhoitovuonna 2000käyttämättä jääneitä määrärahoja vastaavien menojen ylärajojanostamalla.
18. Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät kumpikin ennen vuoden
n toukokuun 1 päivää päätöksen näistä ehdotuksista perustamisso-pimuksen 272 artiklan 9 kohdan viidennessä alakohdassa
tarkoitettujen äänestyssäännösten mukaisesti.
C.Rahoitusnäkymien tarkistus
19. Säännöllisten teknisten ja täytäntöönpanon edellytysten mukaisten
mukautusten lisäksi rahoitusnäkymiä voidaan omien varojenylärajaa noudattaen tarkistaa komission ehdotuksesta, silloin kunon toimittava alun perin ennakoimattomassa tilanteessa.
20. Tällainen tarkistusehdotus on pääsääntöisesti esitettävä ja hyväk-
syttävä ennen kyseisen varainhoitovuoden tai kyseisten
varainhoitovuosien talousarviomenettelyn aloittamista.
Jos rahoitusnäkymien tarkistus on enintään 0,03 prosenttia yhteisön
BKTL:sta ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaransisällä, se hyväksytään budjettivallan käyttäjien yhteiselläpäätöksellä perustamissopimuksen 272 artiklan 9 kohdan viiden-nessä alakohdassa tarkoitettujen äänestyssääntöjen mukaisesti.
Jos rahoitusnäkymien tarkistus on suurempi kuin 0,03 prosenttia
yhteisön BKTL:sta ennakoimattomiin menoihin varatun liikkuma-
varan sisällä, se hyväksytään budjettivallan käyttäjien yhteiselläpäätöksellä, joilloin neuvoston päätöksen on oltava yksimielinen.
21. Otsakkeen 2 menoja lukuun ottamatta toimielimet tarkastelevat
mahdollisuuksia kohdistaa menoja uudelleen tarkistettavanaolevaan otsakkeeseen sisältyvien ohjelmien kesken ennakoidun
määrärahojen vajaakäytön perusteella.
Kyseisen otsakkeen ylärajan rajoissa olisi pyrittävä osoittamaan
määrä, joka on merkittävä osa uudesta suunnitellusta menosta sekäabsoluuttiselta arvoltaan että suhteelliselta osuudeltaan.
Toimielimet tarkastelevat lisäksi mahdollisuuksia korvata jonkin
otsakkeen ylärajan ylittäminen alentamalla jonkin toisen otsakkeenylärajaa.
Rahoitusnäkymien otsakkeissa 1—6 käytettävissä olevia määriä ei
voida koskaan käyttää rahoitusnäkymien otsakkeen 7 (liittymistä
edeltävään) tukeen eikä liittymistä edeltävään tukeen varattujamenoja voida vastaavasti käyttää otsakkeisiin 1—6.
Liittymiseen varattuja määriä voidaan käyttää ainoastaan laajentu-
misesta suoraan aiheutuvien menojen kattamiseen eikä niitä voidakäyttää rahoitusnäkymien otsakkeiden 1—7 ennakoimattomiin
menoihin. Vastaavasti otsakkeisiin 1—7 jaotelluilla määrillä ei
voida täydentää uusien jäsenvaltioiden liittymiseen varattua rahoi-tusta.
Rahoitusnäkymien pakollisten menojen tarkistus ei saa vähentää ei-
pakollisiin menoihin käytettävää määrää.
Tarkistettaessa on aina säilytettävä asianmukainen suhde maksusi-
toumusten ja maksumääräysten välillä.1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 5
▼B
D.Rahoitusnäkymien mukauttamista tai tarkistamista koskevan
yhteisen päätöksen tekemättä jättämisen seuraukset
22. Jos Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteistä päätöstä komission
ehdottamasta rahoitusnäkymien mukauttamisesta tai tarkistamisestaei ole tehty, aiemmin määriteltyjä määriä sovelletaan teknisen
mukautuksen jälkeen edelleen menojen ylärajoina kyseiseen varain-
hoitovuoteen.
E.Varaukset
23. Rahoitusnäkymien otsakkeeseen 6 sisältyvät kolme varausta
otetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon. Tarvittavat
varat otetaan käyttöön vain, jos nämä varaukset pannaantäytäntöön:
a) rahoitusvarauksen tarkoituksena on kattaa vuosina 2000—2002
Yhdysvaltain dollari/euro-pariteetin sellaisen muutoksenvaikutus maataloutta koskeviin talousarviomenoihin, joka talou-sarviossa käytettyyn pariteettiin verrattuna on merkittävä jaennakoimaton;
b) varaus kolmansille maille annettujen lainojen takuita varten on
tarkoitettu takuurahaston (
1) ylläpitämistä ja velallisen maksuky-
vyttömyystapauksessa suoritettavia mahdollisia lisämaksujakoskevien budjettikohtien tarpeisiin;
c) hätäapua koskevalla varauksella on tarkoitus vastata nopeasti
ensisijaisesti humanitaarisilla toimilla kolmansien maiden yksit-
täisiin avuntarpeisiin, jotka ovat seurausta tapahtumista, joita eivoitu ennakoida talousarviota vahvistettaessa.
Kun komissio katsoo tarpeelliseksi käyttää jotakin näistä varauk-
sista, se esittää budjettivallan käyttäjille ehdotuksen määrärahojensiirtämisestä.
Kun komissio ehdottaa hätäapuvarauksen käyttämistä, on kuitenkin
ensin selvitettävä mahdollisuudet määrärahojen uudelleen kohden-tamiseen.
Samanaikaisesti siirtoehdotuksensa kanssa komissio aloittaa kolmi-
kantamenettelyn, mahdollisesti yksinkertaistetussa muodossa, jottabudjettivallan käyttäjät voivat päästä yksimielisyyteen varausten
käyttötarpeesta sekä tarvittavasta määrästä.
Jos budjettivallan käyttäjät eivät hyväksy komission ehdotusta
eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto sovi yhteisestä kannasta,
ne pidättäytyvät päättämästä määrärahojen siirtoa koskevastakomission ehdotuksesta.
F.Joustoväline
24. Joustovälineen vuosittainen enimmäismäärä on yhteensä 200
miljoonaa euroa ja siitä on tarkoitus rahoittaa tietylle varainhoito-
vuodelle osoitettujen varojen rajoissa tarkasti määriteltyjä menoja,joita ei voida kattaa yhden tai useamman muun otsakkeen ylära-jojen rajoissa käytettävissä olevista määristä.
Vuosittaisesta varojen määrästä voidaan käyttämättä jäänyt osa
siirtää eteenpäin n + 2 vuotta. Jos välineestä päätetään irrottaavaroja, käyttöön otetaan ensin siirretyt määrärahat aikajärjestyk-
sessä. Se osa vuoden n vuosittaisesta määrästä, jota ei käytetä
vuoden n + 2 kuluessa, peruutetaan.
Sääntönä on, että joustovälinettä ei pidä käyttää samoihin tarpeisiin
kahtena peräkkäisenä varainhoitovuotena.
Komissio ehdottaa joustovälineen käyttämistä tutkittuaan mahdolli-
suudet kohdentaa määrärahat uudelleen sen otsakkeen sisällä, johonlisämenoja tarvitaan.1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 6
(1) Perustettu neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 2728/94 (EYVL L 293,
12.11.1994, s. 1).
▼B
Ehdotus koskee kyseisen välineen käytön perusteita, ja siinä
eritellään täytettävät tarpeet ja niihin tarvittavat varat. Kyseistävarainhoitovuotta koskeva ehdotus voidaan tehdä vuosittaisen
talousarviomenettelyn aikana. Komission ehdotus liitetään alusta-
vaan talousarvioesitykseen tai se sisältyy varainhoitoasetuksenmukaisesti annettavaan asianmukaiseen budjettivälineeseen.
Budjettivallan käyttäjät tekevät päätöksen joustovälineen käyttämi-
sestä yhteisellä sopimuksella EY:n perustamissopimuksen
272 artiklan 9 kohdan viidennessä alakohdassa tarkoitettujen
äänestyssääntöjen mukaisesti. Yhteinen sopimus tehdään tämänsopimuksen II osan A jaksossa ja liitteessä III esitetyssä neuvotte-lumenettelyssä.
G.Rahoitusnäkymien mukauttaminen laajentumiseen
25. Jos unioni laajenee siten, että siihen liittyy uusia jäsenvaltioita
rahoitusnäkymien kattaman ajanjakson aikana, Euroopan parla-mentti ja neuvosto mukauttavat yhdessä komission ehdotuksesta
rahoitusnäkymät laajentumisen aiheuttamien rahoitustarpeiden
huomioon ottamiseksi EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan9 kohdan viidennessä alakohdassa tarkoitettujen äänestyssääntöjenmukaisesti.
Kyseessä oleviin otsakkeisiin tehtävät muutokset eivät saa ylittää
määriä, jotka esitetään tämän sopimuksen erottamattoman osan
muodostavassa liitteessä II olevassa ohjeellisessa rahoituskehyk-
sessä, joka perustuu olettamukseen unionin laajentumisestakuudella uudella jäsenvaltiolla vuodesta 2002 alkaen.
Lisämäärärahojen tarve katetaan rahoitusnäkymissä tähän tarkoi-
tukseen varatuilla määrärahoilla ja tarvittaessa turvautumallaomiin varoihin, jotka lisääntyvät unionin laajentumisen myötä
kasvaneen yhteisön BKTL:n johdosta.
H.Rahoitusnäkymien voimassaolo ja seuraukset rahoitusnäkymiä
koskevan päätöksen tekemättä jättämisestä
26. Komissio esittää 1 päivään heinäkuuta 2005 mennessä ehdotuksia
uusiksi keskipitkän ajan rahoitusnäkymiksi.
Jos uusista rahoitusnäkymistä ei päästä sopimukseen ja jollei jokin
tämän sopimuksen osapuolista torju erikseen nykyisiä rahoitusnä-
kymiä, voimassa olevien rahoitusnäkymien viimeisen vuoden
ylärajoja mukautetaan tämän sopimuksen 15 kohdan mukaisestisoveltamalla näihin määriin edellisen kauden aikana todettuakeskimääräistä korotusta unionin laajentumisesta johtuvien mukau-tusten lisäksi. Korotus ei voi kuitenkaan olla suurempi kuinkyseiselle vuodelle arvioitu yhteisön BKTL:n kasvuvauhti.
II OSA — TOIMIELINTEN VÄLISEN YHTEISTYÖN PARANTA-
MINEN TALOUSARVIOMENETTELYN AIKANA
A.Toimielinten välinen yhteistyömenettely
27. Toimielimet sopivat talousarvioita koskevan toimielinten välisen
yhteistyömenettelyn luomisesta. Tätä yhteistyötä koskevat yksityis-kohtaiset säännöt ovat liitteessä III, joka on erottamaton osa tätäsopimusta.
B.Talousarvion laatiminen
28. Komissio tekee joka vuosi alustavan talousarvioesityksen, joka
perustuu yhteisön tosiasiallisiin rahoitustarpeisiin.
Esityksessä otetaan huomioon
— mahdollisuus määrärahojen käyttämiseen tavoitteena säilyttää
kiinteä yhteys maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen jamaksumääräyksiin käytettävien määrärahojen välillä,
— mahdollisuudet aloittaa uusia politiikkoja pilottihankkeiden ja/
tai uusien valmistelutoimien avulla tai jatkaa päättyviä moni-1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 7
▼B
vuotisia toimia, sen jälkeen kun on arvioitu, ovatko edellytykset
36 kohdassa tarkoitetulle perussäädökselle olemassa,
— tarve varmistaa, että menot kehittyvät edelliseen varainhoito-
vuoteen verrattuna talousarviota koskevankurinalaisuusvaatimusten mukaisesti.
29. Toimielimet välttävät mahdollisuuksien mukaan ottamasta talousar-
vioon vähäisiä toiminnasta aiheutuvia menoeriä.
Budjettivallan käyttäjät sitoutuvat myös ottamaan huomioon talou-
sarvion toteuttamismahdollisuuksien arvioinnin, jonka komissiosuorittaa talousarvioesitystensä ja meneillään olevan talousarviontoteuttamisen yhteydessä.
C.Menojen luokittelu
30. Toimielimet katsovat, että pakollisia menoja ovat menot, jotka
budjettivallan käyttäjän on otettava talousarvioon perustamissopi-
muksista tai niiden nojalla annetuista säädöksistä johtuvan
oikeudellisen sitoumuksen täyttämiseksi.
31. Alustavassa talousarvioesityksessä on luokitteluehdotus, joka
koskee uusia budjettikohtia tai sellaisia budjettikohtia, joidenoikeusperustaa on muutettu.
Jos Euroopan parlamenttija neuvosto ei vät hyväksy alustavassa
talousarvioesityksessä olevaa luokitteluehdotusta, ne tutkivat
kyseisen budjettikohdan luokittelun tämän sopimuksen erottamat-
toman osan muodostavan liitteen IV mukaisesti. Ne yrittävätpäästä asiassa sopimukseen liitteessä III esitetyn neuvottelumenet-telyn avulla.
D.Ei-pakollisten menojen suurin sallittu korottaminen, jos rahoi-
tusnäkymiä koskeva päätös jätetään tekemättä
32. Toimielimet sopivat seuraavista määräyksistä, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta 12 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamista:
a) EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan 9 kohdan neljännesssä
alakohdassa määriteltyä Euroopan parlamentin omaa liikkuma-
varaa, joka on vähintään puolet enimmäislisäyksestä, voidaansoveltaa neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä laatimasta talou-sarvioesityksestä alkaen ottaen huomioon mainittuun esitykseenmahdollisesti tehdyt oikaisukirjelmät.
Vuosittaisessa talousarviossa, mahdolliset korjaavat ja/tai
täydentävät talousarviot mukaan lukien, on noudatettava enim-mäislisäystä. Enimmäislisäyksen mahdollisesti käyttämättäjäänyt osa voidaan käyttää harkittaessa esitystä korjaavaksi ja/
tai täydentäväksi talousarvioksi, tämän kuitenkaan estämättä
uuden lisäyksen vahvistamista.
b) Jos talousarviomenettelyn aikana ilmenee, että sen päätökseen
saattaminen mahdollisesti edellyttää ei-pakollisten menojenkasvun vuoksi uuden maksumääräyksiin käytettäviin määrära-
hoihin sovellettavan lisäyksen ja/tai uuden maksusitoumuksiin
käytettäviin määrärahoihin sovellettavan lisäyksen vahvistamistayhteisellä sopimuksella, joilloin jälkimmäinen määrä voidaanvahvistaa eri suuruiseksi kuin edellinen, toimielimet pyrkivätsaamaan aikaan budjettivallan käyttäjien välille sopimuksen
liitteessä III esitetyn neuvottelumenettelyn yhteydessä, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta a kohdan määräyksiä.
E.Varainhoitoa koskevien säännösten sisällyttäminen säädöksiin
33. Yhteispäätösmenettelyssä hyväksyttäviä monivuotisia ohjelmia
koskeviin säädöksiin sisältyy säännös, jolla lainsäätäjä vahvistaakyseisen ohjelman rahoituspuitteet ohjelman koko voimassaoloa-jaksi.
Budjettivallan käyttäjä pitää tätä määrää ensisijaisena ohjeenaan
vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 8
▼B
Budjettivallan käyttäjä ja komissio alustavaa talousarvioesitystä
laatiessaan sitoutuvat olemaan poikkeamatta tästä määrästä, jolleiilmene uusia objektiivisia ja pysyviä seikkoja, joille on selkeät ja
täsmälliset perusteet, ja ottavat erityisesti suoritettujen arviointien
perusteella huomioon ohjelman toteuttamisesta saadut tulokset.
34. Monivuotisia ohjelmia koskevat säädökset, joita ei hyväksytä
yhteispäätösmenettelyssä, eivät sisällä ”tarpeelliseksi arvioituamäärää”.
Jos neuvosto aikoo antaa rahoitusohjeen, sillä on lainsäätäjän
tahtoa ilmaiseva luonne, eikä se vaikuta perustamissopimuksessamääriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan. Tämä säännösmainitaan kaikissa säädöksissä, joihin sisältyy tällainen rahoitu-sohje.
Jos kyseisestä määrästä on sovittu 4 päivänä maaliskuuta 1975
annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen
julistuksen (
1) mukaisessa neuvottelumenettelyssä, sitä pidetään
tämän sopimuksen 33 kohdan mukaisena ohjeellisena määränä.
35. Varainhoitoasetuksen 3 artiklan mukaisessa rahoitusta koskevassa
selvityksessä esitetään ehdotetun ohjelman tavoitteiden mukainenrahoitus ja aikataulu koko ohjelman ajaksi. Tarvittaessa rahoitusta
koskevaa selvitystä tarkistetaan alustavaa talousarvioesitystä laadit-
taessa ottaen huomioon, missä vaiheessa ohjelman toteutus on.
Tämä tarkistettu selvitys toimitetaan budjettivallan käyttäjälle alus-
tavan talousarvioesityksen kanssa ja sen jälkeen, kun talousarvio onvahvistettu.
F.Oikeusperustat
36. Perustamissopimuksen järjestelmän mukaan talousarvioon otet-
tujen, yhteisön toimintaan osoitettujen määrärahojen käytön
edellytyksenä on, että sitä ennen on annettu perussäädös.
”Perussäädös” on johdettuun oikeuteen kuuluva säädös, joka
muodostaa yhteisön toiminnan ja sitä vastaavan, talousarvioonotetun menon käytön oikeusperustan. Tällaisen säädöksen on oltavamuodoltaan asetus, direktiivi tai päätös (Entscheidung tai
Beschluß). Suositukset ja lausunnot sekä päätöslauselmat ja julis-
tukset eivät ole perussäädöksiä.
37. Ilman perussäädöstä voidaan kuitenkin käyttää seuraavia määrära-
hoja edellyttäen, että toimet, joiden rahoittamiseen ne ontarkoitettu, kuuluvat yhteisön toimivaltaan:
a) i) määrärahat kokeiluluonteisiin pilottihankkeisiin, joiden
tarkoituksena on toiminnan toteutettavuuden ja sen hyödylli-syyden selvittäminen. Vastaavat maksusitoumusmäärärahatvoidaan ottaa talousarvioon vain kahdeksi varainhoitovuo-deksi. Niiden kokonaismäärä saa olla enintään 32 miljoonaaeuroa.
ii) määrärahat toimintaan, jolla valmistellaan yhteisön tulevia
toimia koskevia ehdotuksia. Valmistelutoimissa noudatetaan
yhdenmukaista lähestymistapaa, ja ne voivat olla muodoltaanerilaisia. Vastaavat maksusitoumusmäärärahat voidaan ottaatalousarvioon enintään kolmeksi varainhoitovuodeksi.Lainsäädäntömenettely on saatettava päätökseen ennenkolmannen varainhoitovuoden päättymistä. Lainsäädäntöme-
nettelyn aikana määrärahojen sitomisessa on otettava
huomioon valmistelutoimen erityispiirteet suunniteltujentoimintojen, tavoitteiden ja edunsaajien osalta.
Näin ollen ei suoritettujen varojen määrä saa suuruudeltaan
vastata lopullisen toiminnan rahoittamiseen tarkoitettujavaroja. Näiden kyseessä olevien uusien kohtien koko-naismäärä saa olla enintään 30 miljoonaa euroa kunakin1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 9
(1) EYVL C 89, 22.4.1975, s. 1.
▼B
varainhoitovuotena ja valmistelutoimiin myönnettyjen
varojen kokonaismäärä saa olla enintään 75 miljoonaa euroa.
Alustavan talousarvioesityksen yhteydessä komissio esittää i ja
ii alakohdassa tarkoitetuista toimista kertomuksen, johon
sisältyy toimen tavoite, tulosten arviointi sekä suunnitellut
jatkotoimet;
b) määrärahat, jotka on osoitettu kertaluonteisiin tai pysyviin
toimiin, joita komissio toteuttaa niiden tehtävien perusteella,jotka johtuvat sen muista institutionaalisista oikeuksista kuin aalakohdassa tarkoitetusta lainsäädännöllisestä aloiteoikeudesta,
sekä sille suoraan EY:n perustamissopimuksen nojalla kuulu-
vasta erityisestä toimivallasta. Luettelo on tämän sopimuksenerottamattoman osan muodostavassa liitteessä V. Sitä voidaantäydentää alustavan talousarvioesityksen yhteydessä, jolloinviitataan kyseisiin artikloihin ja määriin;
c) määrärahat, jotka on osoitettu kunkin toimielimen toimintaan
sen hallinnollisen itsenäisyyden nojalla.
G.Kalastussopimuksiin liittyvät menot
38. Toimielimet sopivat kalastussopimuksiin liittyvien menojen rahoit-
tamisesta tämän sopimuksen erottamattoman osan muodostavan
liitteen VI määräysten mukaisesti.
H.Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) rahoittaminen
39. Toimielimet pyrkivät pääsemään vuosittain Euroopan yhteisöjen
yleiseen talousarvioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen28 artiklan mukaisesti kirjattujen YUTP:n menojen osalta,liitteessä III tarkoitetun neuvottelumenettelyn puitteissa ja komis-sion laatiman alustavan talousarvioesityksen pohjalta, sopimukseen
yhteisöjen talousarvioon menoina otettavien YUTP:n toimintame-
nojen määrästä sekä tämän summan osoittamisesta YUTP:täkoskevan talousarvion luvun eri momenteille tämän kohdan neljän-nessä alakohdassa ehdotetulla tavalla. Jolleisopi musta tehdä,katsotaan, että Euroopan parlamenttija neuvosto ottavat talousar-
vioon edellisessä talousarviossa otetun määrän, jollei alustavassa
talousarvioesityksessä ehdotettu määrä ole pienempi.
YUTP:n toimintamenot otetaan kokonaisuudessaan yhteen talousar-
vion lukuun (YUTP) tämän luvun momenteille osoitettuina tämän
kohdan neljännessä alakohdassa ehdotetulla tavalla. Tämä summa
kattaa todelliset ennakoidut tarpeet sekä riittävän liikkumavaranodottamattomia toimia varten. Määrärahoja ei oteta varaukseen.Kukin momentti koskee jo hyväksyttyjä yhteisiä strategioita taiyhteisiä toimintoja, ennakoituja mutta ei vielä hyväksyttyjä toimen-
piteitä sekä kaikkia tulevia — eli odottamattomia — toimia, jotka
neuvosto kyseisen varainhoitovuoden aikana hyväksyy.
Komissiolla on varainhoitoasetuksen mukaisesti oikeus itsenäisesti
siirtää varoja momentilta toiselle saman talousarvion luvun, eli
tässä tapauksessa YUTP:n rahoituspuitteiden sisällä, millä varmis-
tetaan YUTP:n toimintojen pikaisen täytäntöönpanon edellyttämäjoustavuus. Jos YUTP:n talousarvio ei varainhoitovuoden aikanariitä kattamaan tarpeellisia menoja, Euroopan parlamentti janeuvosto sopivat mahdollisimman pikaisesta ratkaisusta komission
ehdotuksen pohjalta.
YUTP:tä koskevaan talousarvion lukuun sisältyvät momentit, joihin
YUTP-toiminnot osoitetaan, voisivat olla seuraavanlaisia:
— vaalien valvonta ja järjestäminen sekä vaikuttaminen demokra-
tisoitumiskehitykseen,
— unionin lähettiläät,
— selkkausten ehkäiseminen sekä rauhanprosessit ja turvallisuus-
kehitys,
— aseidenriisuntakehitykseen annettava taloudellinen tuki,
— rahoitustuki kansainvälisille konferensseille,— kiireelliset toimet.1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 10
▼B
Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat yhtä mieltä siitä,
että kuudennessa luetelmakohdassa mainitun momentin toimin-toihin osoitettavat varat voivat olla enintään 20 prosenttia
YUTP:tä koskevan talousarvion kokonaismäärästä.
40. Neuvoston puheenjohtaja kuulee Euroopan parlamenttia vuosittain
neuvoston laatimasta asiakirjasta, jossa käsitellään YUTP:ntärkeimpiä näkökohtia ja perusvalintoja sekä niiden Euroopanyhteisöjen yleiseen talousarvioon aiheuttamia taloudellisia vaiku-tuksia. Lisäksi puheenjohtaja antaa Euroopan parlamentille
säännöllisesti tietoja YUTP-toimien kehityksestä ja täytäntöönpa-
nosta.
Aina kun neuvosto hyväksyy YUTP:n alalla menoja aiheuttavan
päätöksen, sen on välittömästi ja joka kerta annettava Euroopanparlamentille arvio suunnitelluista menoista (rahoitusselvitys),etenkin niistä menoista, jotka koskevat aikataulua, henkilöstöä,
tilojen ja muun infrastruktuurin käyttöä, kuljetusvälineitä, koulutus-
tarpeita ja turvallisuusjärjestelyjä.
Komissio antaa budjettivallan käyttäjälle neljännesvuosittain tiedot
YUTP-toimien toteuttamisesta sekä rahoitustilanteesta loppuvuodenosalta.1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 11
LIITE I
RAHOITUSNÄKYMÄT (25 JÄSENVALTIOTA) LAAJENTUMISEEN MUKAUTETTUINA (1999 HINTOINA)
(miljoonaa euroa)
Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006
1. MAATALOUS 40 920 42 800 43 900 43 770 44 657 45 677 45 807
1a. Yhteinen maatalouspolitiikka 36 620 38 480 39 570 39 430 38 737 39 602 39 612
1b. Maaseudun kehittäminen 4 300 4 320 4 330 4 340 5 920 6 075 6 195
2. RAKENNETOIMET 32 045 31 455 30 865 30 285 35 665 36 502 37 940
Rakennerahastot 29 430 28 840 28 250 27 670 30 533 31 835 32 608
Koheesiorahasto 2 615 2 615 2 615 2 615 5 132 4 667 5 332
3. SISÄISET POLITIIKAT 5 930 6 040 6 150 6 260 7 877 8 098 8 2124. ULKOISET TOIMET 4 550 4 560 4 570 4 580 4 590 4 600 4 610
5. HALLINTO (
1) 4 560 4 600 4 700 4 800 5 403 5 558 5 712
6. VARAUKSET 900 900 650 400 400 400 400
Rahoitusvaraus 500 500 250 0 0 0 0
Hätäapuvaraus 200 200 200 200 200 200 200
Lainatakuuvaraus 200 200 200 200 200 200 200
7. LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ STRATEGIA 3 120 3 120 3 120 3 120 3 120 3 120 3 120
Maatalous 520 520 520 520
Liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline 1 040 1 040 1 040 1 040
Phare (hakijamaat) 1 560 1 560 1 560 1 560
8. KORVAUKSET 1 273 1 173 940
MAKSUSITOUMUKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT
YHTEENSÄ92 025 93 475 93 955 93 215 102 985 105 128 106 741▼B1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 12▼M1
(miljoonaa euroa)
Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006
MAKSUMÄÄRÄYKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT
YHTEENSÄ89 600 91 110 94 220 94 880 100 800 101 600 103 840
Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen enimmäismäärä
%:a BKTL:sta (EKT 95)1,07 % 1,08 % 1,11 % 1,10 % 1,08 % 1,06 % 1,06 %
Ennakoimattomiin menoihin varattu marginaali 0,17 % 0,16 % 0,13 % 0,14 % 0,16 % 0,18 % 0,18 %
Omien varojen enimmäismäärä 1,24 % 1,24 % 1,24 % 1,24 % 1,24 % 1,24 % 1,24 %
(1) Eläkemenojen osalta tämän otsakkeen enimmäismääriin sisältyvät määrät lasketaan vähentämällä niistä työntekijöiden maksuosuudet asianomais een järjestelmään kauden 2000—2006 osalta 1 100 miljoonan euron enim-
mäismäärän puitteissa vuoden 1999 hintoina ilmaistuna.▼M11999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 13
LIITE II
EU: N KAHDENKYMMENENYHDEN JÄSENVALTION RAHOITUSKEHYS
(miljoonaa euroa — 1999 hintoina)
Maksusitoumusmäärärahat 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006
1. MAATALOUS 40 920 42 800 43 900 43 770 42 760 41 930 41 660
YMP-menot (paitsi maaseudun kehittäminen) 36 620 38 480 39 570 39 430 38 410 37 570 37 290
Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet 4 300 4 320 4 330 4 340 4 350 4 360 4 370
2. RAKENNETOIMET 32 045 31 455 30 865 30 285 29 595 29 595 29 170
Rakennerahastot 29 430 28 840 28 250 27 670 27 080 27 080 26 660
Koheesiorahasto 2 615 2 615 2 615 2 615 2 515 2 515 2 510
3. SISÄISET POLITIIKAT (1) 5 930 6 040 6 150 6 260 6 370 6 480 6 600
4. ULKOISET TOIMET 4 550 4 560 4 570 4 580 4 590 4 600 4 610
5. HALLINTO (2) 4 560 4 600 4 700 4 800 4 900 5 000 5 100
6. VARAUKSET 900 900 650 400 400 400 400
Rahoitusvaraus 500 500 250 0 0 0 0
Hätäapuvaraus 200 200 200 200 200 200 200
Lainatakuuvaraus 200 200 200 200 200 200 200
7. LIITTYMISTÄ EDELTÄVÄ TUKI 3 120 3 120 3 120 3 120 3 120 3 120 3 120
Maatalous 520 520 520 520 520 520 520
Liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline 1 040 1 040 1 040 1 040 1 040 1 040 1 040
Phare (hakijamaat) 1 560 1 560 1 560 1 560 1 560 1 560 1 560
8. LAAJENTUMINEN 6 450 9 030 11 610 14 200 16 780
Maatalous 1 600 2 030 2 450 2 930 3 400
Rakennetoimet 3 750 5 830 7 920 10 000 12 080
Sisäiset politiikat 730 760 790 820 850▼B1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 14
(miljoonaa euroa — 1999 hintoina)
Maksusitoumusmäärärahat 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006
Hallinto 370 410 450 450 450
MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ 92 025 93 475 100 405 102 245 103 345 105 325 107 440
MAKSUMÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ 89 600 91 110 98 360 101 590 100 800 101 600 103 840
josta laajentuminen 4 140 6 710 8 890 11440 14220
Maksumäärärahojen enimmäismäärä prosentteina BKTL:sta 1,13 % 1,12 % 1,14 % 1,15 % 1,11 % 1,09 % 1,09 %Ennakoimattomiin menoihin varattu marginaali 0,14 % 0,15 % 0,13 % 0,12 % 0,16 % 0,18 % 0,18 %
Omien varojen enimmäismäärä 1,27 % 1,27 % 1,27 % 1,27 % 1,27 % 1,27 % 1,27 %
(1) Kauden 2000—2002 aikana tutkimukseen käytettävien menojen määrä on Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 182/1999/EY 2 artiklan ja neu voston päätöksen 1999/64/Euratom (EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1 ja s. 34)
2 artiklan mukaisesti 11 510 miljoonaa euroa käypinä hintoina ilmaistuna.
(2) Eläkemenojen osalta tämän otsakkeen enimmäismääriin sisältyvät määrät lasketaan vähentämällä niistä työntekijöiden maksuosuudet asianomais een järjestelmään kauden 2000—2006 osalta 1 100 miljoonan euron enim-
mäismäärän puitteissa vuoden 1999 hintoina ilmaistuna.▼B1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 15
▼B
LIITE III
TOIMIELINTEN VÄLINEN YHTEISTYÖ TALOUSARVIOTA KOSKE-
VISSA ASIOISSA
A. Tulevan varainhoitovuoden rahoitusnäkymien teknisen mukautuksen jälkeen
ja ennen kuin komissio tekee päätöksen alustavasta talousarvioesityksestä,
järjestetään kolmikantaneuvottelut, joissa toimielinten toimivaltuuksien
mukaisesti käsitellään tulevan varainhoitovuoden talousarvion mahdollisia
painopisteitä.
B. 1. Otetaan käyttöön kaikkia menoja koskeva neuvottelumenettely.
2. Alustavaa talousarvioesitystä esittäessään komissio määrittelee pakollisten
menojen osalta
a) uusiin tai suunnitteilla oleviin säädöksiin liittyvät määrärahat;
b) määrärahat, jotka johtuvat edellistä talousarviota vahvistettaessa
voimassa olleen lainsäädännön soveltamisesta.
Komissio arvioi tarkkaan lainsäädäntöön perustuvien yhteisön velvoit-
teiden taloudelliset vaikutukset. Se saattaa tarvittaessa arvionsa ajantasalle talousarviomenettelyn aikana. Se antaa kaikki tarvittavat perustelut
budjettivallan käyttäjän käyttöön.
Komissio voi, jos se katsoo tarpeelliseksi, osoittaa budjettivallan
käyttäjälle ad hoc -oikaisukirjelmän saattaakseen alustavan talousarvioesi-
tyksen maatalousmenojen arvioinnin perustana olevat tiedot ajan tasalle
ja/tai korjatakseen määrärahojen jakautumista kansainvälisiin kalastusso-
pimuksiin liittyvien toiminnallisten budjettikohtien ja varauksen kesken
kyseisen varainhoitovuoden 1 päivänä tammikuuta voimassa oleviin
kalastussopimuksiin liittyvien tuoreimpien tietojen perusteella.
Tämä oikaisukirjelmä on toimitettava budjettivallan käyttäjälle lokakuun
loppuun mennessä.
Jos oikaisukirjelmä esitetään neuvostolle vähintään kuukautta ennen Eu-
roopan parlamentin ensimmäistä käsittelyä, neuvosto käsittelee ad hoc -
oikaisukirjelmän pääsääntöisesti talousarvioesityksen toisen käsittelyn
yhteydessä.
Budjettivallan käyttäjät pyrkivät ennen talousarvioesityksen toista käsit-
telyä neuvostossa luomaan edellytykset sille, että kukin kyseessä oleva
toimielin voi hyväksyä oikaisukirjelmän yhdessä käsittelyssä.
3. Neuvottelumenettelyn tavoitteena on
a) jatkaa keskustelua yleisestä menokehityksestä ja tässä yhteydessä
myös talousarvion suuntaviivoista tulevana varainhoitovuonna, ottaen
huomioon komission alustavan talousarvioesityksen;
b) pyrkiä saamaan budjettivallan käyttäjät sopimukseen seuraavista
seikoista:
— 2 a) ja 2 b) kohdassa tarkoitetuista määrärahoista, 2 kohdassa
tarkoitetussa ad hoc -oikaisukirjelmässä ehdotetut määrärahat
mukaan luettuina,
— talousarvioon ei-pakollisina menoina otettavista määrärahoista
tämän sopimuksen 12 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti,
— ja varsinkin kysymyksiin, joiden osalta tässä sopimuksessa viita-
taan tähän menettelyyn.
4. Menettely aloitetaan kolmikantakokouksella, joka kutsutaan koolle niin,
että toimielimille jää riittävästi aikaa päästä sopimukseen viimeistään
neuvoston talousarvioesityksensä laatimista varten vahvistamaan ajankoh-
taan mennessä.
Kolmikantakokouksen tuloksista käydään neuvoston ja Euroopan parla-
mentin valtuuskunnan välisiä neuvotteluja, joihin myös komissio
osallistuu.
Jollei kolmikantakokouksessa toisin päätetä, neuvottelukokous järjestetään
samojen osapuolten välillä perinteisesti pidettävän tapaamisen yhteyteen,
jonka ajankohdan neuvosto vahvistaa talousarvioehdotuksen laatimista
varten.
5. Ennen Euroopan parlamentin ensimmäistä käsittelyä kolmikantakokous
kutsutaan uudelleen koolle, jotta toimielimet voivat määritellä ne
ohjelmat, joihin tulevissa neuvotteluissa on keskityttävä ohjelmia koske-
vien määrärahapäätösten tekemiseksi. Kolmikantakokouksessa
toimielimet vaihtavat mielipiteitä myös kuluvan vuoden talousarvion
toteuttamiskehityksestä keskustellakseen mahdollisesta kokonaismäärära-
hasiirrosta tai korjaavasta ja täydentävästä talousarviosta.1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 16
▼B
6. Talousarvion oltua molempien budjettivallan käyttäjien ensimmäisessä
käsittelyssä toimielimet jatkavat neuvottelujaan päästäkseen sopimukseen
ei-pakollisista menoista ja pakollisista menoista ja varsinkin keskustellak-
seen edellä 2 kohdassa tarkoitetusta ad hoc -oikaisukirjelmästä.
Tätä tarkoitusta varten kutsutaan kokoon kolmikantakokous Euroopan
parlamentin ensimmäisen käsittelyn jälkeen.
Kolmikantakokouksen tuloksista järjestetään toinen neuvottelukokous
päivää ennen neuvoston toista käsittelyä.
Toimielimet jatkavat tarvittaessa keskustelujaan ei-pakollisista menoista
neuvoston toisen käsittelyn jälkeen.
7. Toimielinten valtuuskuntia johtavat kolmikantakokouksissa (talousarvioa-
sioista vastaavan) neuvoston puheenjohtaja, Euroopan parlamentin
budjettivaliokunnan puheenjohtaja sekä talousarviosta vastaava komission
jäsen.
8. Budjettivallan käyttäjät toteuttavat tarvittavat toimenpiteet neuvottelun
aikana mahdollisesti saavutettujen tulosten noudattamiseksi koko
käynnissä olevan talousarviomenettelyn ajan.1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 17
▼B
LIITE IV
MENOJEN LUOKITTELU (1)
Otsake 1
— Yhteiseen maatalouspolitikkaan liittyvät menot sekä
eläinlääkintään ja kasvinsuojeluun liittyvät menotPM
— Maaseudun kehittäminen ja liittännäistoimenpiteet EI-PM
Otsake 2 EI-PM
Otsake 3 EI-PM
Otsake 4
— Menot, jotka aiheutuvat unionin ja yhteisön kansainvälisistä
sopimuksista kolmansien kanssa, kalastussopimukset mukaan
luettuinaPM
— Rahoitusosuudet kansainvälisissä järjestöissä tai organisaa-
tioissaPM
— Muut rahoitusnäkymien otsakkeeseen 4 sisältyvät budjetti-
kohdatEI-PM
Otsake 5
— Työsuhteen päättymiseen liittyvät korvaukset ja maksut PM
— Eläkkeet ja erorahat PM
— Oikeudenkäyntikulut PM
— Vahingonkorvaukset PM
— Korvaukset PM— Muut rahoitusnäkymien otsakkeeseen 5 sisältyvät budjetti-
kohdatEI-PM
Otsake 6
— Rahoitusvaraus PM
— Lainatakuuvaraus PM
— Hätäapuvaraus EI-PM
Otsake 7
— Maatalous (maaseudun kehittämistoimet ja liitännäistoimenpi-
teet)EI-PM
— Liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline EI-PM
— Phare (hakijamaat) EI-PM
(1) PM = pakolliset menot
EI-PM = ei-pakolliset menot1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 18
▼B
LIITE V
Luettelo EY:n perustamissopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen
artikloista, joissa komissiolle annetaan suoraan erityistoimivalta ja joilla
on rahoitusvaikutuksia talousarvion pääluokan III — komissio — B-osaan
(toimintamäärärahat)
I. EY:n PERUSTAMISSOPIMUS
138 artikla Työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu
140 artikla Sosiaalialan tutkimukset, lausunnot ja neuvottelut
143 ja 145 artikla Sosiaalialan erityiskertomukset152 artiklan 2 kohta Aloitteet yhteensovittamisen edistämiseksi tervey-
densuojelun alalla
155 artiklan 2 kohta Aloitteet yhteensovittamisen edistämiseksi Euroo-
pan laajuisten verkkojen alalla
157 artiklan 2 kohta Aloitteet yhteensovittamisen edistämiseksi teolli-
suuden alalla
159 artiklan toinen
kohtaKertomus edistymisestä taloudellisen ja sosiaalisen
yhteenkuuluvuuden toteuttamisessa
165 artiklan 2 kohta Aloitteet yhteensovittamisen edistämiseksi tutki-
muksen ja teknologisen kehittämisen alalla
173 artikla Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevat
kertomukset
180 artiklan 2 kohta Aloitteet yhteensovittamisen edistämiseksi kehity-
syhteistyön alalla
II. EURATOMIN PERUSTAMISSOPIMUS
VI luku V jakso Hankintapolitiikka
70 artikla Taloudellinen tuki yhteisön talousarvion rajoissa
malminetsintätoimintaan jäsenvaltioiden alueella
VII luku 77 artikla ja
sitä seuraavat artiklatTurvavalvonta1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 19
▼B
LIITE VI
KALASTUSSOPIMUKSISTA JOHTUVIEN MENOJEN RAHOITTA-
MINEN
A. Kalastussopimuksista aiheutuvat menot rahoitetaan kahdesta budjettikohdasta
(vrt. vuoden 1998 talousarvion nimikkeistö):
a) Kansainväliset kalastussopimukset (B7-8000)
b) Kansainvälisille järjestöille maksettavat rahoitusosuudet (B7-8001).
Kaikki rahamäärät, jotka liittyvät kyseisen varainhoitovuoden tammikuun
1 päivänä voimassa oleviin sopimuksiin ja niiden pöytäkirjoihin, otetaan
budjettikohtaan B7-8000. Rahamäärät, jotka liittyvät kyseisen varanhoito-
vuoden tammikuun 1 päivän jälkeen voimaan tuleviin uusiin tai
uudistettaviin sopimuksiin, osoitetaan käyttötarkoitukseensa budjettikohdasta
B7-8000, mutta ne sisällytetään varaukseen B0-40.
B. Euroopan parlamentti ja neuvosto pyrkivät komission esityksestä tekemään
yhteisen sopimuksen budjettikohtiin ja varaukseen otettavasta rahamäärästä
liitteessä III tarkoitetun neuvottelumenettelyn yhteydessä.
C. Komissio sitoutuu pitämään Euroopan parlamentin ajan tasalla neuvottelujen
valmisteluista ja niiden edistymisestä, myös niiden budjettivaikutusten
osalta.
Toimielimet sitoutuvat kalastussopimuksiin liittyvässä lainsäädäntöproses-
sissa tekemään voitavansa menettelyjen toteuttamiseksi mahdollisimman
nopeasti.
Jos kalastussopimuksiin liittyvät määrärahat osoittautuvat, varaus mukaan
lukien, riittämättömiksi, komissio esittää budjettivallan käyttäjälle aineiston
keskustelun käymiseksi mahdollisesti yksinkertaistettua kolmikantaneuvot-
telua käyttäen, tilanteeseen johtaneista syistä sekä toimenpiteistä, jotka
voidaan toteuttaa olemassa olevilla menettelyillä. Tarvittaessa komissio
tekee ehdotuksen asianmukaisista toimista.
Komissio esittää budjettivallan käyttäjälle neljännesvuosittain yksityiskoh-
taiset tiedot voimassaolevien sopimusten toteuttamisesta ja talousennusteista
loppuvuoden osalta.1999Y0618 — FI — 19.05.2003 — 001.001 — 20