2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 1
Tämäasiakirjaonainoastaandokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivätvastaasensisällöstä.
►B EUROOPANPARLAMENTINJANEUVOSTONDIREKTIIVI2000/60/EY,
annettu23lokakuuta2000,
yhteisönvesipolitiikanpuitteista
(EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1)
Muutettu:
virallinen lehti
N:osivu päivämäärä
►M1Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2455/2001/EY, tehty 20
päivänä marraskuuta 2001L 331 1 15.12.2001
▼B
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI
2000/60/EY,
annettu23lokakuuta2000,
yhteisönvesipolitiikanpuitteista
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityi-
sesti sen 175 artiklan 1 kohdan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon(3),
noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menet-
telyä(4), ja ottaen huomioon sovittelukomitean 18 päivänä heinäkuuta
2000 hyväksymän yhteisen tekstin,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)Vesi ei ole tavallinen kaupallinen tuote, vaan pikemminkin
perintö, jota on sellaisena suojeltava, puolustettava ja kohdel-tava.
(2)Frankfurtissa 1988 järjestetyn yhteisön vesipolitiikkaa käsitelleenministeritason seminaarin päätelmissä korostetaan sellaisenyhteisön lainsäädännön tarvetta, joka kattaa ekologisen laadun;neuvosto pyysi 28 päivänä kesäkuuta 1988 antamassaanpäätöslauselmassa(
5) komissiota tekemään ehdotuksia yhteisön
alueen pintavesien ekologisen laadun parantamiseksi.
(3)Vuonna 1991 Haagissa järjestetyn, pohjavesiä käsitelleen minis-teritason seminaarin julistuksessa tunnustetaan, että tarvitaan
toimia makean veden laadun ja määrän pitkäaikaisen huonontu-misen välttämiseksi ja edellytetään, että vuoteen 2000 mennessäpannaan täytäntöön toimintaohjelma, jonka tavoitteena onmakean veden varojen kestävä hoito ja suojelu; neuvosto kehotti25 päivänä helmikuuta 1992(
6) ja 20 päivänä helmikuuta 1995(7)
antamissaan päätöslauselmissa laatimaan pohjavesiä koskevan
toimintaohjelman ja muuttamaan pohjaveden suojelemisesta tiet-tyjen vaarallisten aineiden aiheuttamalta pilaantumiselta 17päivänä joulukuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 80/68/ETY(
8) osana yleistä makean veden suojelua koskevaa poli-
tiikkaa.
(4)Jatkuvasti lisääntyvästä tarpeesta saada eri tarkoituksiinriittävästi hyvälaatuista vettä aiheutuu yhteisön vesiin kohdis-
tuvia kasvavia paineita; Euroopan ympäristökeskus esittelikertomuksessaan ”Ympäristön tilasta Euroopan unionissa —1995” 10 päivänä marraskuuta 1995 ajantasaisen ympäristöntilar-aportin, jossa vahvistetaan toiminnan tarve yhteisön vesienlaadun ja määrän suojelemiseksi.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 2
(1) EYVL C 184, 17.6.1997, s. 20, EYVL C 16, 20.1.1998, s. 14 ja EYVL C
108, 7.4.1998, s. 94.
(2) EYVL C 355, 21.11.1997, s. 83.
(3) EYVL C 180, 11.6.1998, s. 38.
(4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 11. helmikuuta 1999 (EYVL C 150,
28.5.1999, s. 419), vahvistettu 16. syyskuuta 1999, neuvoston yhteinen
kanta, vahvistettu 22. lokakuuta 1999 (EYVL C 343, 30.11.1999, s. 1), ja
Euroopan parlamentin päätös, tehty 6. helmikuuta 2000 (ei vielä julkaistu
virallisessa lehdessä). Euroopan parlamentin päätös, tehty 7. syyskuuta
2000 ja neuvoston päätös, tehty 14. syyskuuta 2000.
(5) EYVL C 209, 9.8.1988, s. 3.
(6) EYVL C 59, 6.3.1992, s. 2.
(7) EYVL C 49, 28.2.1995, s. 1.
(8) EYVL L 20, 26.1.1980, s. 43, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 91/692/ETY (EYVL L 377, 31.12.1991, s. 48).
▼B
(5)Neuvoston 18 päivänä joulukuuta 1995 antamissa päätelmissä
edellytetään muun muassa uuden puitedirektiivin laatimista
kestävän vesipolitiikan perusperiaatteiden luomiseksi Euroopanunionissa sekä kehotetaan komissiota tekemään ehdotus.
(6)Komissio antoi 21 päivänä helmikuuta 1996 Euroopan parlamen-tille ja neuvostolle Euroopan yhteisön vesipolitiikkaa koskevantiedonannon, jossa esitetään yhteisön vesipolitiikan periaatteet.
(7)Komissio antoi 9 päivänä syyskuuta 1996 ehdotuksen Euroopanparlamentin ja neuvoston päätökseksi pohjaveden yhdennettyäsuojelua ja hoitoa koskevasta toimintasuunnitelmasta(
1); komis-
sion ehdotuksessa kiinnitetään huomiota tarpeeseen ottaakäyttöön menettelyjä makean veden oton sääntelemiseksi ja
makean veden laadun ja määrän seuraamiseksi.
(8)Komissio antoi 29 päivänä toukokuuta 1995 Euroopan parlamen-tille ja neuvostolle kosteikkojen viisasta käyttöä ja säilyttämistä
koskevan tiedonannon, jossa tunnustetaan näiden tärkeä tehtävävesivarojen suojelussa.
(9)On luotava yhtenäinen yhteisön vesipolitiikka.
(10)Neuvosto kehotti 25 päivänä kesäkuuta 1996, alueiden komitea
19 päivänä syyskuuta 1996, talous- ja sosiaalikomitea 26
päivänä syyskuuta 1996 ja Euroopan parlamentti 23 päivänälokakuuta 1996 komissiota tekemään ehdotuksen neuvostondirektiiviksi Euroopan vesipolitiikan puitteista.
(11)Perustamissopimuksen 174 artiklan mukaisesti yhteisönympäristöpolitiikan on määrä edistää ympäristön laadun säilyttä-mistä, suojelua ja parantamista sekä luonnonvarojen harkittua jajärkevää käyttöä, ja sen on määrä perustua ennalta varautumisen
periaatteeseen sekä periaatteisiin, joiden mukaan olisi ryhdyttävä
ennaltaehkäiseviin toimiin, ympäristövahingot olisi torjuttavaensisijaisesti niiden lähteellä ja pilaajan olisi maksettava.
(12)Perustamissopimuksen 174 artiklan mukaisesti yhteisö ottaaympäristöpolitiikkaansa valmistellessaan huomioon käytettävissäolevat tieteelliset ja tekniset tiedot, yhteisön eri alueidenympäristöolosuhteet, yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen kehi-tyksen kokonaisuutena ja yhteisön eri alueiden tasapainoisen
kehityksen sekä toimien toteuttamisesta tai toteuttamatta jättämi-
sestä mahdollisesti aiheutuvat hyödyt ja kustannukset.
(13)Yhteisön erilaiset olot ja tarpeet edellyttävät yksityiskohdiltaan
erilaisia ratkaisuja; erilaisuus olisi otettava huomioon suunnitel-
taessa ja toteutettaessa toimenpiteitä vesistöalueen puitteissavesien suojelun ja kestävän käytön turvaamiseksi. Päätökset olisitehtävä mahdollisimman lähellä niitä paikkoja, joissa veteenkohdistuu vaikutuksia tai sitä käytetään. Jäsenvaltioiden
vastuulla olevat toimet olisi asetettava etusijalle laatimalla
alueellisiin ja paikallisiin oloihin soveltuvia toimenpideohjelmia.
(14)Tämän direktiivin onnistuneen täytäntöönpanon edellytyksinä
ovat tiivis yhteistyö ja yhtenäinen toiminta yhteisön, jäsenval-
tioiden ja paikallisella tasolla sekä kansalaisille javedenkäyttäjille tiedottaminen, heidän kuulemisensa ja osallistu-misensa.
(15)Vesihuolto on Euroopan yleishyödyllisiä palveluja koskevankomission tiedonannon(
2) mukaan yleishyödyllinen palvelu.
(16)On tarpeen yhdentää vesien suojelua ja kestävää hoitoa edelleenmuihin yhteisön politiikkoihin kuten energiapolitiikkaan, liiken-nepolitiikkaan, maatalouspolitiikkaan, kalastuspolitiikkaan,aluepolitiikkaan ja matkailupolitiikkaan. Tällä direktiivillä olisi
luotava pohja jatkuvalle vuoropuhelulle ja strategioiden kehittä-
miselle eri politiikkojen yhdentämiseksi edelleen. Tällädirektiivillä voidaan myötävaikuttaa merkittävästi myös muuhun2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 3
(1) EYVL C 355, 25.11.1996, s. 1.
(2) EYVL C 281, 26.9.1996, s. 3.
▼B
jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön kuten Euroopan aluekehi-
tyssuunnitelmaan (ESDP).
(17)Tehokkaassa ja yhtenäisessä vesipolitiikassa on otettava
huomioon rannikon ja jokien suualueiden lähellä sijaitsevien
taikka lahtien tai suhteellisen suljettujen merien vesiympäristönhaavoittuvaisuus, sillä niiden tasapainoon vaikuttaa merkittävästiniihin virtaavien sisämaan vesien laatu. Vesistöalueiden vedentilan suojeleminen tuottaa taloudellista hyötyä vaikuttamalla
osaltaan kalakantojen suojeluun rannikoiden kalakannat mukaan
lukien.
(18)Yhteisön vesipolitiikka edellyttää avoimia, tehokkaita ja yhden-mukaisia lainsäädännöllisiä puitteita. Yhteisön olisi luotavayhteiset periaatteet ja yleispuitteet toiminnalle. Tällä direktiivilläolisi luotava nämä puitteet sekä koordinoitava, yhdennettävä ja
pitkällä aikavälillä kehitettävä edelleen vesien suojelun ja
kestävän käytön yleisperiaatteita ja -rakenteita yhteisössä toissi-jaisuusperiaatteen mukaisesti.
(19)Tällä direktiivillä pyritään yhteisön vesiympäristön säilyttämi-seen ja parantamiseen; tämä tavoite kohdistuu lähinnä vedenlaatuun. Määrän ennakkovalvonta on veden hyvän laadun turvaa-
misen osatekijä, ja sen vuoksi olisi säädettävä myös määrää
koskevista toimenpiteistä veden hyvän laadun turvaamiseksi.
(20)Pohjavesimuodostuman määrällinen tila voi vaikuttaa kyseiseenmuodostumaan yhteydessä olevien pintavesien ja maaekosystee-mien ekologiseen laatuun.
(21)Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat sopimuspuolia useissa kansainvä-
lisissä sopimuksissa, jotka sisältävät merkittäviä velvoitteita
merivesien suojelemiseksi pilaantumiselta, erityisesti Helsingissä9 päivänä huhtikuuta 1992 allekirjoitettu Itämeren alueen merel-lisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus, jonka neuvostoon hyväksynyt päätöksellä 94/157/EY(
1), Pariisissa 22 päivänä
syyskuuta 1992 allekirjoitettu Koillis-Atlantin meriympäristön
suojelua koskeva yleissopimus, jonka neuvosto on hyväksynyt
päätöksellä 98/249/EY(2), sekä Barcelonassa 16 päivänä helmi-
kuuta 1976 allekirjoitettu Välimeren suojelemistapilaantumiselta koskeva yleissopimus, jonka neuvosto on hyväk-synyt päätöksellä 77/585/ETY(
3), ja siihen liittyvä Ateenassa 17
päivänä toukokuuta 1980 allekirjoitettu Välimeren suojelemista
maalta peräisin olevalta pilaantumiselta koskeva pöytäkirja,jonka neuvosto on hyväksynyt päätöksellä 83/101/ETY(
4).
Tämän direktiivin on määrä edistää osaltaan sitä, että yhteisö jasen jäsenvaltiot kykenevät täyttämään nämä velvoitteet.
(22)Tämän direktiivin on määrä vaikuttaa osaltaan vaarallisten
aineiden vesiin tapahtuvien päästöjen asteittaiseen vähentämi-
seen.
(23)Tarvitaan yhteisiä periaatteita, jotta jäsenvaltioiden pyrkimyksetyhteisön alueen vesien määrän ja laadun suojelun parantamiseksivoidaan sovittaa yhteen ja jotta voidaan edistää kestävää veden-käyttöä, torjua useiden valtioiden alueelle vaikuttavia veteen
liittyviä ongelmia, suojella vesiekosysteemejä sekä niihin
suoraan yhteydessä olevia maaekosysteemejä ja kosteikkojasekä turvata ja kehittää yhteisön vesien käyttömahdollisuuksia.
(24)Veden hyvä laatu turvaa osaltaan väestön juomavedenhankinnan.
(25)Olisi vahvistettava yhteiset määritelmät, jotka koskevat veden
laatua ja, jos se on tarpeen ympäristönsuojelun kannalta,
määrää. Olisi asetettava ympäristötavoitteita, jotta voidaan taatapinta- ja pohjavesien hyvän tilan saavuttaminen kaikkialla2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 4
(1) EYVL L 73, 16.3.1994, s. 19.
(2) EYVL L 104, 3.4.1998, s. 1.
(3) EYVL L 240, 19.9.1977, s. 1.
(4) EYVL L 67, 12.3.1983, s. 1.
▼B
yhteisössä ja jotta ehkäistään vesien tilan huononeminen
yhteisön tasolla.
(26)Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä saavuttamaan vähintään hyvä
vesien tila suunnittelemalla ja panemalla täytäntöön yhdennet-
tyjen toimenpideohjelmien avulla tarpeelliset toimenpiteetottaen huomioon nykyiset yhteisön vaatimukset. Vesien hyvätila olisi säilytettävä siellä, missä se jo vallitsee. Pohjavesienosalta olisi hyvän tilan vaatimisen lisäksi havaittava kaikkimerkitykselliset ja pysyvät nousevat muutossuunnat pilaavien
aineiden pitoisuuksissa, ja ne pitäisi kääntää laskeviksi.
(27)Tämän direktiivin perimmäisenä tavoitteena on poistaa vaaral-
liset prioriteettiaineet ja osaltaan vaikuttaa siihen, ettäluonnonaineiden pitoisuudet meriympäristössä saavuttavat milteitaustapitoisuudet.
(28)Pinta- ja pohjavedet ovat periaatteessa uusiutuvia luonnonvaroja;
erityisesti pohjaveden hyvän tilan turvaaminen edellyttää varhai-
sessa vaiheessa tapahtuvaa toimintaa ja suojelutoimien jatkuvaapitkän ajan suunnittelua, koska pohjavesi muodostuu ja uusiutuuhitaasti. Tilan parantumiseen tarvittavan ajan pituus olisi otettavahuomioon suunniteltaessa toimenpiteitä pohjavesien hyvän tilansaavuttamiseksi sekä pilaavien aineiden pitoisuuksissa havait-
tujen merkityksellisten ja pysyvien nousevien muutossuuntien
kääntämiseksi laskeviksi.
(29)Pyrkiessään saavuttamaan tässä direktiivissä asetetut tavoitteet jalaatiessaan sitä varten toimenpideohjelmia jäsenvaltiot voivattoteuttaa ne vaiheittain täytäntöönpanokustannusten jakamiseksipitemmälle ajalle.
(30)Tämän direktiivin täysimääräisen ja yhdenmukaisen täytäntöön-
panon varmistamiseksi määräaikojen pidentämisen olisi
perustuttava asianmukaisiin, selviin ja avoimiin näkökohtiin, jajäsenvaltioiden on vesipiirin hoitosuunnitelmassa osoitettava,että pidentäminen on perusteltua.
(31)Jos vesimuodostuma on niin ihmistoiminnan muuttama tai senluonnonolot ovat sellaiset, että hyvän tilan saavuttaminen on
mahdotonta tai kohtuuttoman kallista, voidaan asettaa vähemmän
vaativia ympäristötavoitteita asianmukaisten, selvien ja avoimienperusteiden mukaisesti, ja kaikki käytännössä mahdollisettoimenpiteet olisi toteutettava vesien tilan edelleen huonone-misen ehkäisemiseksi.
(32)Saattaa olla perusteltua poiketa tietyin edellytyksin vesien tilan
edelleen huononemisen ehkäisemistä tai hyvän tilan saavutta-
mista koskevista vaatimuksista, jos epäonnistuminen johtuuennalta arvaamattomista tai poikkeuksellisista oloista erityisestitulvien ja kuivuuden aikana, tai jos pintavesimuodostumanfyysisiä ominaisuuksia tai pohjavesimuodostumien pohjaveden
korkeutta on muutettava erittäin tärkeän yleisen edun vuoksi,
edellyttäen että kaikki käytännössä mahdolliset toimenpiteetvesimuodostuman tilaan kohdistuvan haittavaikutuksen vähentä-miseksi on toteutettu.
(33)Olisi pyrittävä kaikkien vesistöalueiden vesien hyvään tilaansovittamalla yhteen samoihin ekologisiin, hydrologisiin ja hydro-
geologisiin järjestelmiin kuuluvia pinta- ja pohjavesiä koskevat
toimenpiteet.
(34)Ympäristönsuojelun vuoksi on tarpeen, että aiempaa enemmänyhdennetään pinta- ja pohjavesien laatua ja määrää koskevianäkökohtia ottaen huomioon luonnolliset virtausolot osanahydrologista kiertoa.
(35)Tämän direktiivin mukaisten ympäristötavoitteiden saavuttamista
koskevat vaatimukset ja erityisesti kaikki toimenpideohjelmat
olisi koordinoitava koko vesipiirin osalta niillä vesistöalueilla,joilla vedenkäytöllä voi olla maasta toiseen ulottuvia vaiku-tuksia. Yhteisön rajojen ulkopuolelle ulottuvien vesistöalueidenosalta jäsenvaltioiden olisi pyrittävä asianmukaiseen yhteis-työhön kyseisten yhteisön ulkopuolisten valtioiden kanssa.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 5
▼B
Tämä direktiivi edistää osaltaan kansainvälisten vesiensuojelu- ja
vesienhoitosopimuksien yhteisölle aiheuttamien velvoitteidentäytäntöönpanoa, erityisesti neuvoston päätöksellä 95/308/EY(
1)
hyväksytyn valtioiden rajat ylittävien jokien ja useamman kuin
yhden valtion alueelle ulottuvien järvien suojelua ja käyttöäkoskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen ja sensoveltamisesta myöhemmin tehtyjen tai tehtävien sopimustentäytäntöönpanoa.
(36)On tarpeen ryhtyä analysoimaan vesistöalueen ominaispiirteitä jaihmistoiminnan vaikutuksia samoin kuin laatimaan taloudellistaanalyysia veden käytöstä. Jäsenvaltioiden olisi seurattava veden
tilan muutoksia järjestelmällisesti ja vertailukelpoisella tavalla
koko yhteisön alueella. Kyseiset tiedot ovat tarpeen, jotta jäsen-valtioilla olisi vankka perusta kehittää toimenpideohjelmia tässädirektiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
(37)Jäsenvaltioiden olisi nimettävä juomavedenottoon käytettävätvedet ja huolehdittava siitä, että juomaveden laadusta 15päivänä heinäkuuta 1980 annettua neuvoston direktiiviä 80/778/ETY(
2) noudatetaan.
(38)Jäsenvaltioiden käyttämät taloudelliset ohjauskeinot voivatsoveltua osaksi toimenpideohjelmaa. Vesipalveluista aiheutuvienkustannusten kattamisen periaate, vesiympäristölle aiheutettuun
vahinkoon tai haittavaikutukseen liittyvät ympäristö- ja luonnon-
varakustannukset mukaan lukien, olisi otettava huomioonerityisesti pilaaja maksaa -periaatteen mukaisesti. Tätä vartentarvitaan vesipalvelujen taloudellista analyysiä, joka perustuuvesipiirin alueen vedenhankintaa ja -tarvetta koskeviin pitkänajan ennusteisiin.
(39)On tarpeen ehkäistä tai vähentää ympäristövahinkojen aiheut-tamaa vesien pilaantumista. Toimenpideohjelmaan olisisisällytettävä toimenpiteet, joilla tähän pyritään.
(40)Pilaantumisen ehkäisemisen ja hallinnan osalta yhteisön vesipoli-tiikan pitäisi perustua pilaantumisen ehkäisemiseen sen lähteellä
käyttäen yhdistettyä lähestymistapaa, jossa asetetaan päästöraja-
arvoja ja ympäristönlaatunormeja.
(41)Veden määrän kannalta olisi säädettävä vedenoton ja patoamisen
ennakkovalvonnan yleisperiaatteet, jotta turvataan kohteena
olevien vesien ympäristönäkökohdiltaan kestävä käyttö.
(42)Vähimmäisvaatimuksiksi olisi yhteisön lainsäädännössä asetet-
tava tiettyjä pilaavien aineiden ryhmiä koskevia yhteisiä
ympäristön laatunormeja ja päästöjen raja-arvoja. Näidennormien käyttöönotto yhteisössä pitäisi turvata säännöksin.
(43)Vaarallisten prioriteettiaineiden päästöistä ja häviöistä aiheutuvapilaantuminen on lopetettava kerralla tai vaiheittain. Euroopanparlamentin ja neuvoston olisi päätettävä komission ehdotuk-sesta, mihin aineisiin toiminta pitää kohdistaa ensisijaisesti jamitä erityistoimenpiteitä pitää toteuttaa näiden aineiden aiheut-taman vesien pilaantumisen ehkäisemiseksi ottaen huomioon
kaikki merkittävät lähteet sekä määritellen kustannustehokas ja
tasasuhteinen sääntelyjärjestelmä.
(44)Vaarallisia prioriteettiaineita yksilöitäessä olisi otettavahuomioon varovaisuusperiaate, ja nojauduttava erityisesti tuot-teen mahdollisten haittavaikutusten yksilöimiseen ja tieteelliseenriskinarviointiin.
(45)Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla ehkäistäänprioriteettiaineiden aiheuttama pintavesien pilaantuminen jajoilla vähennetään vaiheittain muiden aineiden aiheuttamaapilaantumista, joka muuten estäisi jäsenvaltioita saavuttamastapintavesimuodostumia koskevia tavoitteita.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 6
(1) EYVL L 186, 5.8.1995, s. 42.
(2) EYVL L 229, 30.8.1980, s. 11, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 98/83/EY (EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32).
▼B
(46)Sen varmistamiseksi, että kansalaiset ja vedenkäyttäjät voivat
osallistua vesipiirin hoitosuunnitelman laatimiseen ja saattami-
seen ajan tasalle, on tarpeen antaa asianmukaisia tietojasuunnitelluista toimenpiteistä ja tiedottaa niiden toteuttamisenedistymisestä, jotta kansalaiset voivat osallistua valmisteluunennen kuin lopulliset päätökset toimenpiteistä tehdään.
(47)Tällä direktiivillä olisi luotava menettelyt sellaisten veden tilan
parantamisen esteiden varalta, jotka jäävät yhteisön vesi-
lainsäädännön soveltamisalueen ulkopuolelle, tarkoituksenakehittää sopivia yhteisön strategioita tällaisten esteiden voittami-seksi.
(48)Komission olisi esitettävä vuosittain ajantasainen suunnitelmavesiä koskevista aloitteista, joita se aikoo ehdottaa.
(49)Yhtenäisen lähestymistavan varmistamiseksi yhteisössä tähän
direktiiviin pitäisi liittää teknisiä tarkennuksia. Vesien tilan
arviointiperusteet ovat merkittävä edistysaskel. Tiettyjenteknisten osien mukauttamisessa tekniikan kehitykseen sekäseuranta-, näytteenotto- ja analyysimenetelmien yhtenäistämi-sessä olisi noudatettava komiteamenettelyä. Edistääkseen
vesipiirien ominaispiirteiden arviointiperusteiden syvällistä
ymmärtämistä ja yhtenäistä soveltamista komissio voi hyväksyäsuuntaviivoja perusteiden soveltamista varten.
(50)Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpi-teistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyätäytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999
tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(
1) mukaisesti.
(51)Tämän direktiivin soveltamisella on määrä saavuttaa vähintään
tietyissä aiemmissa säädöksissä vaadittua vastaava vesiensuo-jelun taso, minkä vuoksi aiemmat säädökset olisi kumottava,kun asianomaiset tämän direktiivin säännökset on pantutäysimääräisesti täytäntöön.
(52)Tämän direktiivin säännöksillä korvataan ne vaarallisten
aineiden aiheuttaman pilaantumisen torjunnan puitteet, joista on
säädetty tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaaral-listen aineiden aiheuttamaa pilaantumista koskevassa neuvostondirektiivissä 76/464/ETY(
2). Kyseinen direktiivi on näin ollen
kumottava, kun tämän direktiivin säännökset on pantu täytäntöön
täysimääräisesti.
(53)Vesien suojelua koskevan voimassa olevan ympäris-
tölainsäädännön täysimääräinen täytäntöönpanojavoimaansaattaminen on varmistettava. On tarpeen varmistaatämän direktiivin täytäntöönpanoa koskevien säännösten asian-mukainen soveltaminen koko yhteisön alueella jäsenvaltioidenlainsäädännössä säädettyjen asianmukaisten seuraamusten avulla.
Kyseisten seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja
vakuuttavia,
OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tarkoitus
Tämän direktiivin tarkoituksena on luoda sisämaan pintavesien, joki-
suiden vaihettumisalueiden sekä rannikko- ja pohjavesien suojeluavarten puitteet, jotka
a) estävät vesiekosysteemien sekä vedentarpeen kannalta vesiekosys-
teemeistä suoraan riippuvaisten maaekosysteemien ja kosteikkojenedelleen huononemisen sekä suojelevat ja parantavat niiden tilaa;2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 7
(1) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.
(2) EYVL L 129, 18.5.1976, s. 23, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna
direktiivillä 91/692/ETY (EYVL L 377, 31.12.1991, s. 48).
▼B
b) edistävät kestävää, käytettävissä olevien vesivarojen pitkän ajan
suojeluun perustuvaa vedenkäyttöä;
c) pyrkivät tehostamaan vesiympäristön suojelua ja parantamista muun
muassa prioriteettiaineiden päästöjen ja häviöiden asteittaiseen
vähentämiseen tähtäävillä erityistoimenpiteillä sekä vaarallistenprioriteettiaineiden päästöjen ja häviöiden lopettamiseen kerralla taivaiheittain;
d) varmistavat pohjavesien pilaantumisen asteittaisen vähenemisen ja
estävät niiden edelleen pilaantumisen; ja
e) myötävaikuttavat tulvien ja kuivuuden vaikutusten lieventämiseen,ja
joiden avulla osaltaan
— turvataan hyvänlaatuisen pinta ja pohjaveden riittävä saanti
kestävää, tasapainoista ja oikeudenmukaista veden käyttöä varten,
— vähennetään merkittävästi pohjaveden pilaantumista,
— suojellaan alue ja merivesiä,
— edistetään asiaan liittyvien kansainvälisten sopimusten tavoitteiden
saavuttamista, mukaan lukien sopimukset, joilla pyritään ehkäi-semään meriympäristön pilaantumista ja poistamaan se,toteuttamalla 16 artiklan 3 kohdan mukaisia yhteisön toimia, joilla
lopetetaan kerralla tai vaiheittain vaarallisten prioriteettiaineiden
päästöt ja häviöt, ja pitäen perimmäisenä tavoitteena saavuttaameriympäristössä lähellä taustaarvoja olevat pitoisuudet luonnonai-neiden osalta ja lähellä nollatasoa olevat pitoisuudet synteettistenaineiden osalta.
2 artikla
Määritelmät
Tässä direktiivissä
1) ”Pintavedellä”tarkoitetaan sisämaan vesiä pohjavesiä lukuun otta-
matta sekä jokisuiden vaihettumisalueita ja rannikkovesiä,kuitenkin niin, että kemiallisen tilan osalta käsitteeseen sisältyvät
myös aluevedet.
2) ”Pohjavedellä”tarkoitetaan kaikkia niitä vesiä, jotka ovat maan
pinnan alla kyllästyneessä vyöhykkeessä ja suorassa yhteydessäkallio- tai maaperään.
3) ”Sisämaan vedellä”tarkoitetaan kaikkea maanpinnalla altaassa
olevaa tai virtaavaa vettä ja kaikkea pohjavettä, joka on alueve-
sien määrittelyyn käytetyn perusviivan sisämaan puolella.
4) ”Joella”tarkoitetaan virtaavaa sisämaan vesimuodostumaa, joka
suurimmalta osin virtaa maan pinnalla, mutta joka voi osanmatkaa virrata maan alla.
5) ”Järvellä”tarkoitetaan altaassa olevaa sisämaan pintavesimuodos-
tumaa.
6) ”Jokisuiden vaihettumisalueilla”tarkoitetaan pintavesimuodos-
tumia, jotka jokisuiden lähistöllä ovat osittain suolaisia johtuenniiden läheisyydestä rannikkovesiin, mutta joihin merkittävästivaikuttavat suolattoman veden virtaukset.
7) ”Rannikkovesillä”tarkoitetaan sellaisen viivan maanpuoleisia
pintavesiä, jonka jokainen piste on yhden meripeninkulman
etäisyydellä meren puolella lähimmästä sen perusviivan pisteestä,josta aluevesien leveys mitataan, ja jotka joissakin kohdissa rajoit-tuvat jokisuun vaihettumisalueen ulkorajaan.
8) ”Keinotekoisella vesimuodostumalla”tarkoitetaan ihmisen raken-
tamaa pintavesimuodostumaa.
9) ”Voimakkaasti muutetulla vesimuodostumalla”tarkoitetaan pinta-
vesimuodostumaa, jota ihmisen toiminta on merkittävästimuuttanut fyysisesti kuten jäsenvaltioo n määritellyt liitteen IIvaatimusten mukaisesti.
10) ”Pintavesimuodostumalla”tarkoitetaan pintavesien erillistä ja
merkittävää osaa, kuten järveä, tekoallasta, puroa, jokea tai2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 8
▼B
kanavaa, puron, joen tai kanavan osaa, jokisuun vaihettumisa-
luetta tai rannikkovesien osaa.
11) ”Akviferilla”tarkoitetaan riittävän huokoista ja läpäisevää maa- tai
kallioperämuodostumaa tai kerrosta, joka mahdollistaa joko
merkittävän pohjaveden virtauksen tai merkittävän pohjavede-
noton.
12) ”Pohjavesimuodostumalla”tarkoitetaan yhtenäisenä vesimassana
akviferiin tai akvifereihin varastoitunutta pohjavettä.
13) ”Vesistöalueella”tarkoitetaan aluetta, josta kaikki pintavalunta
virtaa purojen, jokien ja mahdollisesti järvien kautta mereen yksit-täisen jokisuun, joen suualueen tai suistoalueen kautta.
14) ”Vesistöalueen osalla”tarkoitetaan aluetta, josta kaikki pintava-
lunta virtaa purojen, jokien ja mahdollisesti järvien kautta
tiettyyn vesistön kohtaan (yleensä järvi tai jokien yhtymäkohta).
15) ”Vesipiirillä”tarkoitetaan maa- ja merialuetta, joka koostuu
yhdestä tai useasta läheisestä vesistöalueesta yhdessä niihin yhtey-dessä olevien pohjavesien ja rannikkovesien kanssa ja joka onmääritelty 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti perusyksiköksi vesistöa-lueiden hoitoa varten.
16) ”Toimivaltaisella viranomaisella”tarkoitetaan 3 artiklan 2 tai 3
kohdan mukaisesti nimettyä viranomaista tai nimettyjä virano-
maisia.
17) ”Pintaveden tilalla”tarkoitetaan pintavesimuodostuman tilan ylei-
silmausta, joka on määritelty pintavesien ekologisen jakemiallisen tilan perusteella sen mukaan, kumpi näistä onhuonompi.
18) ”Pintaveden hyvällä tilalla”tarkoitetaan pintavesimuodostuman
tilaa silloin, kun sen ekologinen ja kemiallinen tila ovat vähintään
hyviä.
19) ”Pohjaveden tilalla”tarkoitetaan pohjavesimuodostuman tilan ylei-
silmausta, joka on määritelty pohjavesimuodostuman määrällisenja kemiallisen tilan perusteella sen mukaan, kumpi näistä onhuonompi.
20) ”Pohjaveden hyvällä tilalla”tarkoitetaan pohjavesimuodostuman
tilaa silloin, kun sen määrällinen ja kemiallinen tila ovatvähintään hyviä.
21) ”Ekologisella tilalla”tarkoitetaan pintavesiekosysteemien raken-
teen ja toiminnan kuvaamista liitteen V mukaisesti luokiteltuna.
22) ”Hyvällä ekologisella tilalla”tarkoitetaan liitteen V mukaisesti
sellaiseksi luokiteltua pintavesimuodostuman ekologista tilaa.
23) ”Hyvällä ekologisella potentiaalilla”tarkoitetaan liitteen V mukai-
sesti sellaiseksi luokiteltua voimakkaasti muutetun taikeinotekoisen vesimuodostuman tilaa.
24) ”Pintaveden hyvällä kemiallisella tilalla”tarkoitetaan kemiallista
tilaa, jota edellytetään 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädet-tyjen pintavesiä koskevien ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi,
eli sellaista pintavesimuodostuman kemiallista tilaa, jossa pilaa-
vien aineiden pitoisuudet eivät ylitä liitteessä IX eivätkä 16artiklan 7 kohdassa tarkoitettuja eivätkä yhteisön muunlainsäädännön mukaisia ympäristönlaatunormeja.
25) ”Pohjaveden hyvällä kemiallisella tilalla”tarkoitetaan pohjavesi-
muodostuman kemiallista tilaa, joka täyttää kaikki liitteen Vtaulukossa 2.3.2 säädetyt ehdot.
26) ”Määrällisellä tilalla”ilmaistaan, missä määrin suora ja epäsuora
vedenotto vaikuttavat pohjavesimuodostumaan.
27) ”Käytettävissä olevilla pohjavesivaroilla”tarkoitetaan pohjavesi-
muodostumaan muodostuvan vesimäärän pitkän ajanvuosikeskiarvoja, vähennettynä sillä vuotuisella virtaamalla, jokatarvitaan, jotta pohjavesiin yhteydessä olevien pintavesien 4artiklan mukaiset ekologiset laatutavoitteet saavutetaan, ja jottanäiden pintavesien ekologisen tilan merkittävä huononeminen2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 9
▼B
ehkäistään sekä vältetään merkittävät haitat pohjavesiin yhtey-
dessä oleville maaekosysteemeille.
28) ”Hyvällä määrällisellä tilalla”tarkoitetaan liitteen V taulukossa
2.1.2 määriteltyä tilaa.
29) ”Vaarallisilla aineilla”tarkoitetaan aineita tai aineryhmiä, jotka
ovat myrkyllisiä, hitaasti hajoavia ja jotka mahdollisesti kertyväteliöstöön, sekä muita aineita tai aineryhmiä, jotka antavat
vastaavaa aihetta huoleen.
30) ”Prioriteettiaineilla”tarkoitetaan 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti
yksilöityjä ja liitteessä X lueteltuja aineita. Näihin aineisiin
kuuluvat vaaralliset prioriteettiaineet, eli 16 artiklan 3 ja 6 kohdan
mukaisesti yksilöidyt aineet, joita koskevia toimenpiteitä on toteu-tettava 16 artiklan 1 ja 8 kohdan mukaisesti.
31) ”Pilaavalla aineella”tarkoitetaan ainetta, joka voi aiheuttaa
ympäristön pilaantumista, erityisesti liitteessä VIII lueteltujaaineita.
32) ”Suoralla päästöllä pohjaveteen”tarkoitetaan pilaavien aineiden
päästöjä pohjaveteen niiden suotautumatta maa- tai kallioperänkautta.
33) ”Pilaantumisella”tarkoitetaan ihmisen toiminnasta suoraan tai
välillisesti aiheutuvaa aineiden tai lämmön päästämistä ilmaan,veteen tai maaperään niin, että siitä voi aiheutua haittaa ihmisten
terveydelle tai vesiekosysteemien laadulle tai vesiekosysteemeistä
suoraan riippuvaisten maaekosysteemien laadulle tai että se vahin-goittaa aineellista omaisuutta tai heikentää tai estää ympäristönvirkistyskäyttöä tai ympäristön muuta oikeutettua käyttöä.
34) ”Ympäristötavoitteilla”tarkoitetaan 4 artiklassa asetettuja tavoit-
teita.
35) ”Ympäristönlaatunormilla”tarkoitetaan sellaisia tiettyjen pilaavien
aineiden pitoisuuksia vedessä, sedimentissä tai eliöstössä, joita eisaa ylittää ihmisten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi.
36) ”Yhdistetyllä lähestymistavalla”tarkoitetaan pintavesiin tapahtu-
vien päästöjen hallintaa 10 artiklassa tarkoitetulla tavalla.
37) ”Ihmisen käyttöön tarkoitetulla vedellä”tarkoitetaan samaa kuin
direktiivissä 80/778/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direk-tiivillä 98/83/EY.
38) ”Vesipalveluilla”tarkoitetaan kaikkia palveluja, jotka tarjoavat
kotitalouksille, julkisille laitoksille tai jotakin taloudellistatoimintaa varten:
a) pinta- tai pohjaveden ottoa, patoamista, varastointia, käsittelyä
ja jakelua;
b) jätevesien keräämistä ja käsittelyä harjoittavia laitoksia, jotka
johtavat vettä edelleen pintavesiin.
39) ”Vedenkäytöllä”tarkoitetaan vesipalveluja ja kaikkia 5 artiklan ja
liitteen II mukaisesti määriteltyjä muita toimintoja, joilla voi ollamerkittävä vaikutus vesien tilaan.
Tätä käsitettä sovelletaan 1 artiklaa sovellettaessa sekä 5 artiklan
ja liitteessä III olevan b kohdan mukaisiin taloudellisiin analyy-seihin.
40) ”Päästöraja-arvoilla”tarkoitetaan erityisillä muuttujilla ilmaistua
päästön määrää, pitoisuutta ja/tai tasoa, jota tietyn ajanjakson taitiettyjen ajanjaksojen kuluessa ei saa ylittää. Päästöraja-arvotvoidaan määritellä myös aineryhmittäin tai aineluokittain, erityi-
sesti 16 artiklan mukaisesti määriteltyjen aineiden osalta.
Aineiden päästöraja-arvoja sovelletaan yleensä kohdassa, jossa
päästö johdetaan laitoksesta, jolloin laimentumista ei oteta
huomioon raja-arvoja määrättäessä. Epäsuorien päästöjen osaltajätevedenpuhdistamon vaikutus voidaan ottaa huomioon kyseistenlaitosten päästöraja-arvoja määrättäessä edellyttäen, että taataanympäristön suojelun vastaava taso kokonaisuutena eikä tämälisää ympäristön pilaantumista.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 10
▼B
41) ”Päästöjen hallinnalla”tarkoitetaan tiettyjä päästöjen rajoittamis-
toimia, esimerkiksi päästöjen raja-arvojen määrittelemistä, taipäästöjen vaikutuksille, laadulle tai muille ominaisuuksille tai
päästöihin vaikuttaville toimintaolosuhteille määriteltyjä rajoja tai
ehtoja. Käsitteen ”päästöjen hallinta” käyttämistä tässä direktii-vissä ei voida miltään osin pitää muiden direktiivien säännöstenuudelleentulkintana.
3 artikla
Hallinnollistenjärjestelyjen yhteensovittaminenvesipiireissä
1. Jäsenvaltioiden on määritettävä kansallisella alueellaan olevat
erilliset vesistöalueet ja muodostettava niistä tämän direktiivin sovelta-
miseksi erillisiä vesipiirejä. Pienet vesistöalueet voidaan tarvittaessayhdistää suuriin vesistöalueisiin tai läheisiin pieniin vesistöalueisiinyhdeksi vesipiiriksi. Pohjavedet, jotka eivät noudata täysin tietyn vesis-töalueen rajoja, yksilöidään ja ne liitetään lähimpään tai
soveltuvimpaan vesipiiriin. Rannikkovedet yksilöidään ja ne liitetään
lähimpään tai soveltuvimpaan vesipiiriin tai -piireihin.
2. Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän direktiivin säännösten
soveltamiseksi kaikissa alueensa vesipiireissä aiheelliset hallinnollisetjärjestelyt, mukaan lukien asianmukaisen toimivaltaisen viranomaisennimeäminen.
3. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että vesistöalue, joka
ulottuu useamman kuin yhden jäsenvaltion alueelle, liitetään kansainvä-liseen vesipiiriin. Asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä komissioavustaa tällaisen kansainvälisen vesipiirin perustamista.
Kunkin jäsenvaltion on toteutettava omalla alueellaan tämän direktiivin
säännösten soveltamiseksi aiheelliset hallinnolliset järjestelyt kaikissa
sinne ulottuvissa kansainvälisissä vesipiireissä, mukaan lukien asianmu-
kaisen toimivaltaisen viranomaisen nimeäminen.
4. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että tämän direktiivin vaati-
mukset 4 artiklassa määritettyjen ympäristötavoitteidensaavuttamiseksi, ja erityisesti kaikki toimenpideohjelmat sovitetaanyhteen koko vesipiirissä. Kansainvälisten vesipiirien osalta kyseistenjäsenvaltioiden on yhdessä huolehdittava yhteensovittamisesta, ja ne
voivat käyttää kansainvälisten sopimusten perusteella syntyneitä raken-
teita tähän tarkoitukseen. Kyseisten jäsenvaltioiden pyynnöstä komissioavustaa toimenpideohjelmien laatimista.
5. Kun vesipiiri ulottuu yhteisön alueen ulkopuolelle asianomaisen
jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden on pyrittävä aiheelliseenyhteistyöhön kyseessä olevien unionin ulkopuolisten valtioiden kanssa,jotta tämän direktiivin tavoitteet saavutetaan koko vesipiirissä. Jäsen-valtioiden on huolehdittava tämän direktiivin säännösten
soveltamisesta alueillaan.
6. Jäsenvaltiot voivat nimetä olemassa olevan kansallisen tai
kansainvälisen toimielimen toimivaltaiseksi viranomaiseksi tätä direk-
tiiviä sovellettaessa.
7. Jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltainen viranomainen 24
artiklassa mainittuun päivämäärään mennessä.
8. Jäsenvaltioiden on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa 24
artiklassa mainitusta päivämäärästä komissiolle luettelo toimivaltaisistaviranomaisistaan ja niiden kansainvälisten elinten toimivaltaisista vira-nomaisista, joiden toimintaan ne osallistuvat. Kustakin toimivaltaisestaviranomaisesta on toimitettava liitteessä I vaaditut tiedot.
9. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 8 kohdan mukaisesti
annettuihin tietoihin tehdyistä muutoksista kolmen kuukauden kuluessamuutoksen voimaantulosta.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 11
▼B
4 artikla
Ympäristötavoitteet
1. Vesipiirien hoitosuunnitelmissa esitettyjä toimenpideohjelmia
käytäntöön saatettaessa:
a) pintavesien osalta
i) jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön tarvittavat toimenpiteet,
jotta ehkäistään kaikkien pintavesimuodostumien tilan huonone-minen, ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 6 ja 7 kohtaa ja
rajoittamatta kuitenkaan 8 kohdan soveltamista;
ii) jäsenvaltioiden on suojeltava, parannettava ja ennallistettava
kaikkia pintavesimuodostumia ottaen huomioon mahdollisuussoveltaa keinotekoisia tai voimakkaasti muutettuja vesimuodos-
tumia koskevaa iii alakohtaa, tavoitteena saavuttaa viimeistään
15 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta pintavedenhyvä tila liitteessä V vahvistettujen vaatimusten mukaisesti,ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 4 kohdan mukaistamääräaikojen pidentämistä sekä 5, 6 ja 7 kohtaa, sanotun kuiten-kaan rajoittamatta 8 kohdan soveltamista;
iii) jäsenvaltioiden on suojeltava ja parannettava kaikkia keinote-
koisia ja voimakkaasti muutettuja vesimuodostumia, tavoitteenasaavuttaa hyvä ekologinen potentiaali ja pintaveden hyväkemiallinen tila viimeistään 15 vuoden kuluessa tämän direk-
tiivin voimaantulosta liitteessä V vahvistettujen vaatimusten
mukaisesti, ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 4 kohdanmukaista määräaikojen pidentämistä sekä 5, 6 ja 7 kohtaa,sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdan soveltamista;
iv) jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön 16 artiklan 1 ja 8 kohdan
mukaiset tarvittavat toimenpiteet, tavoitteena vähentää asteittainprioriteettiaineista aiheutuvaa pilaantumista sekä lopettaakerralla tai vaiheittain vaarallisten prioriteettiaineiden päästöt jahäviöt,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta osapuolia koskevien, 1 artiklassa
tarkoitettujen kansainvälisten sopimusten soveltamista;
b) pohjaveden osalta
i) jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön tarvittavat toimenpiteet,
jotta ehkäistään pilaavien aineiden pääsy pohjaveteen tai rajoite-taan sitä ja jotta ehkäistään kaikkien pohjavesimuodostumien
tilan huononeminen, ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 6
ja 7 kohtaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdan sovelta-mista ja ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 11 artiklan 3kohdan j alakohtaa;
ii) jäsenvaltioiden on suojeltava, parannettava ja ennallistettava
kaikkia pohjavesimuodostumia sekä varmistettava tasapaino
vedenoton ja pohjaveden muodostumisen välillä tavoitteenasaavuttaa pohjaveden hyvä tila viimeistään 15 vuoden kuluttuatämän direktiivin voimaantulosta liitteessä V vahvistettujenvaatimusten mukaisesti, ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa
4 kohdan mukaista määräaikojen pidentämistä sekä 5, 6 ja 7
kohtaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdan soveltamistaja ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 11 artiklan 3 kohdanj alakohtaa;
iii) jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön tarvittavat toimenpiteet,
jotta käännetään laskeviksi pilaavien aineiden pitoisuuksien
merkitykselliset ja pysyvät nousevat muutossuunnat, jotkajohtuvat ihmistoiminnan vaikutuksesta, tavoitteena vähentääasteittain pohjaveden pilaantumista.
Muutossuuntien kääntämiseksi tarvittavat toimenpiteet on
pantava täytäntöön 17 artiklan 2, 4 ja 5 kohdan mukaisestiottaen huomioon asiaa koskevassa yhteisön lainsäädännössävahvistetut sovellettavat normit ja mahdollisuus soveltaa tämänartiklan 6 ja 7 kohtaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8kohdan soveltamista;2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 12
▼B
c) suojelualueiden osalta
jäsenvaltioiden on huolehdittava, että normeja ja tavoitteita noudate-
taan viimeistään 15 vuoden kuluessa tämän direktiivin
voimaantulosta, jollei siinä yhteisön lainsäädännössä, jonka mukaan
suojelualue on perustettu, toisin säädetä.
2. Jos tiettyyn vesimuodostumaan sovelletaan useampaa kuin yhtä
edellä 1 kohdassa olevista tavoitteista, on niistä sovellettava kaikkein
tiukinta.
3. Jäsenvaltiot voivat nimetä pintavesimuodostuman keinotekoiseksi
tai voimakkaasti muutetuksi, kun
a) muodostuman hydrologis-morfologisten ominaisuuksien muutok-
sista, jotka olisivat tarpeen hyvän ekologisen tilan saavuttamiseksi,
aiheutuisi merkittäviä haitallisia vaikutuksia:
i) ympäristöön laajemmin;
ii) vesiliikenteeseen, satamatoiminnat mukaan lukien, tai vesien
virkistyskäyttöön;
iii) toimintoihin, joita varten vettä varastoidaan, esimerkiksi juoma-
veden hankintaan, voiman tuotantoon tai kasteluun;
iv) vedensäännöstelyyn, tulvasuojeluun tai maankuivatukseen;
taikka
v) muihin yhtä tärkeisiin kestävän kehityksen mukaisiin ihmisen
toimiin.
b) vesimuodostuman keinotekoisten tai muutettujen ominaispiirteiden
tuomaa hyötyä ei voida teknisen toteutettavuuden tai kohtuuttomien
kustannusten vuoksi kohtuudella saavuttaa muilla, ympäristön
kannalta merkittävästi paremmilla keinoilla.
Tällainen nimeäminen ja sen perusteet on erityisesti mainittava 13
artiklassa edellytetyssä vesipiirin hoitosuunnitelmassa, ja ne ontarkistettava joka kuudes vuosi.
4. Edellä olevan 1 kohdan mukaisia määräaikoja voidaan pidentää
vesimuodostumia koskevien tavoitteiden vaiheittaiseksi saavuttamiseksiedellyttäen, että asianomaisen vesimuodostuman tila ei huonone edel-leen, ja jos kaikki seuraavat ehdot täyttyvät:
a) jäsenvaltiot toteavat, että vesimuodostumien tilan tarpeellista para-
nemista ei kokonaisuudessaan voida kohtuudella saavuttaa 1kohdassa säädettyjen määräaikojen puitteissa ainakin jostakin seur-
aavista syistä:
i) vaadittavaa paranemista ei voida saavuttaa teknisen toteuttamis-
kelpoisuuden vuoksi muutoin kuin vaiheittain ja niin, ettämääräaika ylitetään;
ii) paranemisen aikaansaaminen määräajassa olisi suhteettoman
kallista;
iii) luonnonolot eivät mahdollista vesimuodostuman tilan parane-
mista ajoissa;
b) määräajan pidentäminen ja sen perusteet selvitetään erityisesti 13
artiklassa edellytetyssä vesipiirin hoitosuunnitelmassa;
c) pidennetyt määräajat eivät saa ylittää ajanjaksoa, jonka aikana kaksi
seuraavaa vesipiirin hoitosuunnitelmaa saatetaan ajan tasalle paitsi,jos luonnonolot ovat sellaiset, että tavoitteita ei voida saavuttaatänä aikana;
d) vesipiirin hoitosuunnitelmassa esitetään yhteenveto 11 artiklassa
vaadituista toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen vaaditun vesimuodos-tumien tilan vaiheittaiseksi saavuttamiseksi pidennetyn määräajan
kuluessa, syyt merkittäviin viivytyksiin näitä toimenpiteitä
käytäntöön saatettaessa sekä toimenpiteiden todennäköinen toteutta-misaikataulu. Seuraavissa vesipiirin hoitosuunnitelmissa esitetäänkatsaus toimenpiteiden toteuttamisesta sekä yhteenveto mahdolli-sista lisätoimenpiteistä.
5. Jäsenvaltiot voivat asettaa tietyille vesimuodostumille vähemmän
vaativia ympäristötavoitteita kuin 1 kohdassa vaaditut, kun ne ovat niin5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ihmistoiminnan muuttamat tai niiden2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 13
▼B
luonnonolot ovat sellaiset, että vaativampien tavoitteiden saavuttaminen
on mahdotonta tai suhteettoman kallista, ja jos kaikki seuraavat edelly-tykset täyttyvät:
a) ympäristöä koskevia ja yhteiskunnallis-taloudellisia tarpeita, joita
tällainen ihmistoiminta palvelee, ei voida tyydyttää muilla
ympäristön kannalta merkittävästi paremmilla keinoilla, joista eiaiheudu kohtuuttomia kustannuksia;
b) jäsenvaltiot varmistavat, että
— pintavesien osalta saavutetaan paras mahdollinen ekologinen ja
kemiallinen tila ottaen huomioon vaikutukset, joita ei ihmisentoiminnan tai pilaantumisen luonteen vuoksi ole kohtuudellavoitu välttää,
— muutokset pohjaveden hyvään tilaan verrattuna jäävät mahdolli-
simman vähäisiksi ja kyseessä ovat vaikutukset, joita ei ihmisentoiminnan tai pilaantumisen luonteen vuoksi ole kohtuudella
voitu välttää;
c) vaikutusten kohteina olleiden vesimuodostumien tila ei huonone
entisestään;
d) vähemmän vaativien tavoitteiden asettaminen ja sen syyt esitetään
erityisesti 13 artiklassa edellytetyssä vesipiirin hoitosuunnitelmassa,
ja kyseiset tavoitteet tarkistetaan joka kuudes vuosi.
6. Vesimuodostumien tilan tilapäisen huononemisen, joka johtuu
luonnon tai ylivoimaisen esteen aiheuttamista olosuhteista, jotka ovatpoikkeuksellisia ja joita ei ole kohtuudella voitu ennakoida, etenkinerittäin suurista tulvista ja pitkäaikaisesta kuivuudesta, tai jotka
johtuvat onnettomuuksista, joita ei ole kohtuudella voitu ennakoida, ei
katsota rikkovan tämän direktiivin vaatimuksia, kun kaikki seuraavatedellytykset täyttyvät:
a) kaikki käytännössä mahdolliset toimenpiteet on toteutettu tilan edel-
leen huononemisen ehkäisemiseksi, eikä tämän direktiivintavoitteiden saavuttamista haitata sellaisissa muissa vesimuodostu-missa, joihin edellä mainitut olot eivät vaikuta;
b) vesipiirin hoitosuunnitelmassa esitetään edellytykset, joiden perus-
teella tällaisten olojen, jotka ovat poikkeuksellisia tai joita ei olekohtuudella voitu ennakoida, katsotaan vallitsevan, sekä soveltuvatindikaattorit;
c) toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä poikkeuksellisissa oloissa, sisälly-
tetään toimenpideohjelmaan, eivätkä ne estä vesimuodostumanlaadun palauttamista entiselleen sen jälkeen, kun tilanne on ohi;
d) poikkeuksellisten olojen tai olojen, joita ei ole kohtuudella voitu
ennakoida, vaikutuksia tarkastellaan vuosittain, ja 4 kohdan a
alakohdassa esitettyjen syiden perusteella ryhdytään kaikkiinkäytännössä mahdollisiin toimenpiteisiin vesimuodostuman ennallis-tamiseksi edeltävään tilaan niin pian kuin se on käytännössämahdollista; ja
e) seuraavaan ajantasaistettuun vesipiirin hoitosuunnitelmaan liitetään
yhteenveto olosuhteiden vaikutuksista sekä tämän kohdan a ja dalakohdan mukaisista toteutetuista tai toteutettavista toimenpiteistä.
7. Jäsenvaltioiden ei katsota rikkovan tätä direktiiviä, kun
— pohjaveden hyvää tilaa, hyvää ekologista tilaa tai, milloin siitä on
kyse, hyvää ekologista potentiaalia ei saavuteta tai pintavesimuo-
dostuman tai pohjavesimuodostuman tilan huononemista ei voida
estää ja tämä johtuu uusista pintavesimuodostuman fyysisiä ominai-suuksia tai pohjavesimuodostumien pohjaveden korkeuttamuuttavista toimenpiteistä, tai
— pintavesimuodostuman tilan huononeminen erinomaisesta hyvään
tilaan aiheutuu uusista kestävän kehityksen mukaisista ihmisentoimistaja kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) kaikki käytännössä mahdolliset toimenpiteet on toteutettu vesimuo-
dostuman tilaan kohdistuvan haittavaikutuksen vähentämiseksi;2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 14
▼B
b) muutosten syyt on erityisesti lueteltu ja perusteltu 13 artiklan edel-
lyttämässä vesipiirin hoitosuunnitelmassa, ja kyseiset tavoitteettarkistetaan joka kuudes vuosi;
c) muutosten syyt ovat yleisen edun kannalta erittäin tärkeitä ja/tai
uusien muutosten ihmisten terveydelle, ihmisten turvallisuudenylläpitämiselle tai kestävälle kehitykselle tuomat hyödyt ylittävät 1kohdassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamisesta ympäristölle jayhteiskunnalle koituvat hyödyt; ja
d) kyseisten vesimuodostuman muutosten tuomia hyötyjä ei voida
teknisen toteuttamiskelpoisuuden tai kohtuuttomien kustannusten
vuoksi saavuttaa muilla, ympäristön kannalta merkittävästi parem-milla keinoilla.
8. Jäsenvaltioiden on 3, 4, 5, 6 ja 7 kohtaa soveltaessaan huolehdit-
tava, että soveltaminen ei pysyvästi estä tai vaaranna tämän direktiivintavoitteiden saavuttamista muissa saman vesipiirin vesimuodostumissaja että se on sopusoinnussa yhteisön muun ympäristölainsäädännöntäytäntöönpanon kanssa.
9. On toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että uusien
säännösten, mukaan luettuna 3, 4, 5, 6 ja 7 kohdan, soveltaminen takaavähintään saman tasoisen suojelun kuin olemass oleva yhteisön
lainsäädäntö.
5 artikla
Vesipiirin ominaispiirteet, ihmistoiminnan ympäristövaikutuksien
tarkastelujavedenkäytöntaloudellinenanalyysi
1. Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että kullekin vesipiir-
ille tai sen alueella olevalle kansainvälisen vesipiirin osalle tehdään
— ominaispiirteiden analysointi,
— tarkastelu ihmistoiminnan vaikutuksesta pintavesien ja pohjaveden
tilaan ja
— vedenkäytön taloudellinen analyysi
liitteissä II ja III olevien teknisten määrittelyjen mukaisesti ja että ne
saatetaan valmiiksi viimeistään neljän vuoden kuluttua tämän direk-tiivin voimantulopäivästä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut analyysit ja tarkastelut on tarkistet-
tava ja tarvittaessa saatettava ajan tasalle viimeistään 13 vuodenkuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä ja sen jälkeen jokakuudes vuosi.
6 artikla
Suojelualueidenrekisteri
1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kaikista vesipiireihin kuulu-
vista, yhteisön pintavesiä ja pohjavettä tai vedestä suoraan riippuvaisia
elinympäristöjä ja lajeja suojelemaan tarkoitetun lainsäädännön perus-teella erityissuojeltaviksi osoitetuista alueista laaditaan rekisteri taiuseampia rekistereitä. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että rekisterion valmis viimeistään neljän vuoden kuluttua tämän direktiivin
voimaantulopäivästä.
2. Rekisterissä tai rekistereissä on oltava kaikki 7 artiklan 1 kohdan
mukaisesti yksilöidyt vesimuodostumat ja liitteessä IV mainittuihin
tarkoituksiin perustetut suojelualueet.
3. Kaikkien vesipiirien suojelualuerekisterit on tarkistettava ja
pidettävä ajan tasalla.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 15
▼B
7 artikla
Juomavedenottoonkäytettävätvedet
1. Jäsenvaltioiden on yksilöitävä kaikissa vesipiireissä
— kaikki vesimuodostumat, joista otetaan vettä ihmisten käyttöön
enemmän kuin keskimäärin 10 m3päivässä tai yli viidenkymmenen
ihmisen tarpeisiin, ja
— vesimuodostumat, jotka on tarkoitus ottaa tällaiseen käyttöön.
Jäsenvaltioiden on seurattava liitteen V mukaisesti vesimuodostumia,
joista mainitun liitteen mukaisesti otetaan vettä keskimäärin yli 100 m3
päivässä.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kaikissa 1 kohdan mukai-
sesti yksilöidyissä vesimuodostumissa saavutetaan 4 artiklan mukaiset
tavoitteet ja että ne täyttävät tämän direktiivin vaatimukset sekä pinta-vesimuodostumien osalta 16 artiklan mukaiset yhteisönympäristönlaatunormit ja että niistä asianmukaisella vedenkäsittelylläja yhteisön lainsäädännön mukaisesti saatava vesi täyttää myös direk-tiivin 80/778/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/83/
EY, vaatimukset.
3. Jäsenvaltioiden on huolehdittava yksilöityjen vesimuodostumien
riittävästä suojelusta niiden laadun huononemisen välttämiseksi jottajuomaveden tuottamisessa vaadittavan puhdistuskäsittelyn tasoavoidaan laskea. Jäsenvaltiot voivat perustaa suojavyöhykkeitä kyseisiä
vesimuodostumia varten.
8 artikla
Pintavedenjapohjavedentilansekäsuojelualueidenseuranta
1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että vesien tilan seuraamiseksi
laaditaan ohjelmia yhtenäisen ja monipuolisen kokonaiskuvan saami-seksi vesien tilasta kussakin vesipiirissä:
— pintavesien osalta ohjelmiin on kuuluttava
i) vesimäärä ja veden korkeus tai virtaama, siinä määrin kuin ne
ovat merkityksellisiä ekologisen ja kemiallisen tilan ja ekolo-gisen potentiaalin kannalta; ja
ii) ekologinen ja kemiallinen tila ja ekologinen potentiaali,
— pohjavesien osalta ohjelmiin on kuuluttava kemiallisen ja
määrällisen tilan seuranta,
— suojelualueiden osalta ohjelmia on täydennettävä sen yhteisön
lainsäädännön vaatimusten mukaan, jonka nojalla suojelualueet on
perustettu.
2. Nämä ohjelmat on käynnistettävä viimeistään kuuden vuoden
kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä, jollei asianomaisessalainsäädännössä toisin säädetä. Seurannan on oltava liitteessä V olevienvaatimusten mukaista.
3. Tekniset eritelmät ja veden tilaa koskevat yhtenäistetyt analy-
sointi- ja seurantamenetelmät vahvistetaan 21 artiklassa säädetynmenettelyn mukaisesti.
9 artikla
Vesipalveluistaaiheutuvienkustannustenkattaminen
1. Jäsenvaltioiden on otettava huomioon vesipalveluista aiheutuvien
kustannusten kattamisen periaate mukaan lukien ympäristö- ja luonnon-varakustannukset ja silloin on otettava huomioon liitteen III mukainentaloudellinen analyysi ja erityisesti pilaaja maksaa -periaate.
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että viimeistään vuonna 2010:
— veden hinnoittelupolitiikka tarjoaa käyttäjille riittävät kannustimet
vesivarojen tehokkaaseen käyttämiseen ja siten edistää tämän direk-tiivin ympäristötavoitteiden saavuttamista,
— veden käytön eri sektorit, jaoteltuina ainakin teollisuuteen, kotita-
louksiin ja maatalouteen, osallistuvat riittävästi vesipalveluista2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 16
▼B
aiheutuvien kustannusten kattamiseen, käyttäen perusteena liitteen
III mukaista taloudellista analyysiä ja ottaen huomioon pilaajamaksaa -periaatteen.
Jäsenvaltiot voivat näin tehdessään ottaa huomioon kustannusten katta-
misen sosiaaliset, ympäristöön kohdistuvat ja taloudelliset vaikutukset
samoin kuin kyseisen alueen tai alueiden maantieteelliset olot ja
ilmasto-olot.
2. Jäsenvaltioiden on selostettava vesipiirin hoitosuunnitelmissa 1
kohdan täytäntöön panemiseksi suunnitellut toimenpiteet, jotka osaltaanvaikuttavat tämän direktiivin ympäristötavoitteiden saavuttamiseen,sekä veden käytön eri sektoreiden osallistuminen vesipalveluidenkustannusten kattamiseen.
3. Tämän artiklan säännökset eivät saa estää tämän direktiivin
tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavien ennaltaehkäisevien taikorjaavien toimenpiteiden rahoitusta.
4. Jäsenvaltioiden ei katsota rikkovan direktiiviä, jos ne päättävät
olla vakiintuneen käytännön mukaan soveltamatta tiettyyn vedenkäyttötoimintaan 1 kohdan toisen alakohdan säännöksiä ja tämän
vuoksi myöskään 2 kohdan asianomaisia säännöksiä silloin, kun
kyseinen päätös ei vaaranna tämän direktiivin tarkoitusta eikä sentavoitteiden saavuttamista. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava vesipiirinhoitosuunnitelmissa perustelunsa siihen, miksi ne eivät sovella 1kohdan toista alakohtaa täysimääräisesti.
10 artikla
Piste-jahajakuormitustakoskevayhdistettylähestymistapa
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkia 2 kohdassa tarkoi-
tettuja päästöjä pintavesiin hallitaan tässä artiklassa vahvistetun
yhdistetyn lähestymistavan mukaisesti.
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että:
a) päästöjen hallinta perustuu parhaaseen käyttökelpoiseen tekniikkaan;
tai
b) asetetaan asianmukaisia päästöraja-arvoja; tai
c) hajakuormituspäästöjen hallinnassa sovelletaan, milloin mahdollista,
ympäristön kannalta parasta käytäntöä,siten kuin näistä säädetään:
— ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistä-
miseksi 24 päivänä syyskuuta 1996 annetussa neuvostondirektiivissä 96/61/EY(
1),
— yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21 päivänä toukokuuta 1991 anne-
tussa neuvoston direktiivissä 91/271/ETY(2),
— vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien
aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetussaneuvoston direktiivissä 91/676/ETY(
3),
— tämän direktiivin 16 artiklan nojalla annettavissa direktiiveissä,
— liitteessä IX luetelluissa direktiiveissä,
— muussa asiaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä,
viimeistään 12 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä,
jollei asianomaisessa lainsäädännössä toisin säädetä.
3. Jos tämän direktiivin mukaisesti vahvistettu, liitteessä IX luetel-
luissa direktiiveissä vahvistettu tai muun yhteisön lainsäädännön
mukaisesti vahvistettu laatutavoite tai laatunormi vaatii tiukempia
ehtoja kuin 2 kohdan soveltamisesta johtuvat, on käytettävä tehok-kaampia keinoja päästöjen vähentämiseksi.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 17
(1) EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26.
(2) EYVL L 135, 30.05.1991, s. 40, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna
direktiivillä 98/15/EY (EYVL L 67, 7.3.1998, s. 29).
(3) EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.
▼B
11 artikla
Toimenpideohjelma
1. Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava, että kullekin vesipiirille tai
jäsenvaltion alueella olevalle kansainvälisen vesipiirin osalle laaditaan
toimenpideohjelma, jossa otetaan huomioon 5 artiklassa edellytettyjen
analyysien ja tarkastelujen tulokset ja jonka tarkoituksena on saavuttaa4 artiklan mukaiset tavoitteet. Toimenpideohjelmissa voidaan viitatatoimenpiteisiin, jotka johtuvat kansallisella tasolla annetustalainsäädännöstä ja koskevat koko jäsenvaltion aluetta. Jäsenvaltiotvoivat tarvittaessa toteuttaa toimenpiteitä, joita sovelletaan kaikkiin
vesipiireihin ja/tai kansainvälisten vesipiirien niihin osiin, jotka sijait-
sevat jäsenvaltion alueella.
2. Jokaisen toimenpideohjelman on sisällettävä 3 kohdassa yksi-
löidyt ”perustoimenpiteet” ja tarvittaessa ”täydentävät” toimenpiteet.
3. ”Perustoimenpiteet” ovat vähimmäisvaatimuksia, jotka tulee
täyttää, ja niihin kuuluvat:
a) toimenpiteet, joita edellytetään vesien suojelua koskevan yhteisön
lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien 10 artiklassa
ja liitteessä VI olevassa A osassa luetellussa yhteisön
lainsäädännössä edellytetyt toimenpiteet;
b) toimenpiteet, joita pidetään aiheellisina 9 artiklan täytäntöönpanemi-
seksi;
c) toimenpiteet, joilla edistetään tehokasta ja kestävää vedenkäyttöä,
jotta vältetään 4 artiklassa yksilöityjen tavoitteiden saavuttamisenvaarantuminen;
d) toimenpiteet 7 artiklan mukaisten vaatimusten saavuttamiseksi,
mukaan luettuna toimenpiteet veden laadun turvaamiseksi, jottavoidaan laskea juomaveden tuottamiseen vaaditun puhdistuskäsit-telyn tasoa;
e) makean pintaveden ja pohjaveden oton sekä makean pintaveden
patoamisen ennakkovalvonta, mukaan lukien vedenottoa koskevarekisteri tai rekisterit, ja vaatimus ennalta haettavasta vedenotto- japatoamisluvasta. Kyseiset ennakkovalvontatoimenpiteet tarkistetaansäännöllisesti ja saatetaan tarvittaessa ajan tasalle. Jäsenvaltiotvoivat vapauttaa ennakkovalvonnasta sellaisen vedenoton ja patoa-
misen, joilla ei ole merkittävää vaikutusta veden tilaan;
f) tekopohjaveden muodostamisen ennakkovalvonta, vaatimus ennalta
annettavasta luvasta mukaan lukien. Käytettävä vesi voidaan johtaamistä tahansa pinta- tai pohjavedestä sillä edellytyksellä, että
kyseisen veden käyttö ei vaaranna ympäristötavoitteiden saavutta-
mista tekopohjaveden raakaveden ottopaikassa tai muodostuvassatekopohjavedessä. Nämä menettelyt tarkistetaan säännöllisin välia-join ja saatetaan tarvittaessa ajan tasalle;
g) pilaantumista mahdollisesti aiheuttavien pistekuormituspäästöjen
osalta vaatimus ennalta tapahtuvasta sääntelystä, kuten pilaavienaineiden veteen pääsyn kieltäminen, tai vaatimus ennalta annetta-vasta luvasta tai rekisteröintivelvoitteesta, joka perustuu yleisiinsitoviin määräyksiin, jossa yhteydessä määrätään kyseisten pilaavienaineiden päästöjen hallinnasta, 10 ja 16 artiklan mukainen hallinta
mukaan lukien. Näitä menettelyjä tarkistetaan säännöllisin väliajoin
ja saatetaan tarvittaessa ajan tasalle;
h) pilaantumista mahdollisesti aiheuttavan hajakuormituksen osalta
toimenpiteet, joilla ehkäistään pilaavien aineiden pääsy tai vähen-
netään sitä. Päästöjen hallintaa voi olla esimerkiksi vaatimus
ennalta tapahtuvasta sääntelystä, kuten pilaavien aineiden veteenpääsyn kieltäminen, tai vaatimus ennalta annettavasta luvasta tairekisteröintivelvoitteesta, joka perustuu yleisiin sitoviin määräyksiin,milloin tällaisesta vaatimuksesta ei muutoin ole säädetty yhteisön
lainsäädännössä. Nämä menettelyt tarkistetaan säännöllisin väliajoin
ja saatetaan tarvittaessa ajan tasalle;
i) muiden merkittävien veden tilaan vaikuttavien 5 artiklassa ja liit-
teessä II määriteltyjen haittavaikutusten osalta erityisestitoimenpiteet sen varmistamiseksi, että vesimuodostumien hydro-2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 18
▼B
logis-morfologiset olot eivät estä vaaditun ekologisen tilan saavutta-
mista eivätkä keinotekoisiksi tai voimakkaasti muutetuiksinimettyjen vesimuodostumien ollessa kyseessä niiltä vaaditun
hyvän ekologisen potentiaalin saavuttamista. Tarvittavia ennakko-
valvontatoimia voivat tätä varten olla esimerkiksi vaatimus ennaltaannettavasta luvasta tai rekisteröintivelvoite, joka perustuu yleisiinsitoviin määräyksiin, milloin tällaisesta vaatimuksesta ei muutoinole säädetty yhteisön lainsäädännössä. Nämä menettelyt tarkistetaan
säännöllisin väliajoin ja saatetaan tarvittaessa ajan tasalle;
j) pilaavien aineiden päästäminen suoraan pohjaveteen on kielletty
paitsi seuraavien edellytysten vallitessa.
Jäsenvaltiot voivat sallia, että samaan akviferiin palautetaan geoter-
misiin tarkoituksiin käytetty vesi.
Jäsenvaltiot voivat myös tietyin edellytyksin sallia:
— hiilivetyjen etsinnästä ja niiden tuotannosta tai kaivostoiminnasta
peräisin olevia aineita sisältävän veden johtamisen tai teknisistäsyistä tapahtuvan veden johtamisen sellaisiin geologisiinmuodostumiin, joista hiilivedyt tai muut aineet on otettu, tai
geologisiin muodostumiin, jotka ovat pysyvästi muihin tarkoi-
tuksiin soveltumattomia. Nämä johdettavat vedet eivät saasisältää muita kuin edellä mainituista toiminnoista peräisinolevia aineita,
— kaivoksista ja louhoksista tai maa- ja vesirakenteiden rakenta-
misen tai kunnossapidon vuoksi pumputun veden palauttamisensamaan pohjaveteen,
— maakaasun tai nestekaasun (LPG) johtamisen varastointitarkoi-
tuksessa geologisiin muodostumiin, jotka luontaisesti ovatsoveltumattomia muihin tarkoituksiin,
— maakaasun tai nestekaasun (LPG) johtamisen varastointitarkoi-
tuksessa muihin geologisiin muodostumiin, kun on erittäintärkeän tarpeen vuoksi turvattava kaasun hankintavarmuus ja
jos kaasun johtaminen tapahtuu siten, että vastaanottavan pohja-
veden laatua ei vaaranneta nyt eikä tulevaisuudessa,
— rakentamisen ja maa- ja vesirakentamisen tai vastaavan
toiminnan sellaisella maalla tai maahan, joka on yhteydessäpohjaveteen. Jäsenvaltiot voivat tällöin määritellä kyseisentoiminnan luvalliseksi edellyttäen, että se tapahtuu jäsenvaltionkyseisiä toimintoja koskevien yleisten sitovien säännöstenmukaisesti,
— pienten pilaavien aineiden määrien päästäminen pohjaveteen
tieteellistä tarkoitusta varten sen ominaispiirteiden selvittämi-
seksi tai sen suojelemiseksi tai ennallistamiseksi, jolloin nämä
määrät eivät saa ylittää kyseisiin tarkoituksiin välttämättä tarvit-tavaa määrää, ja
edellyttäen, että tällainen päästö ei vaaranna kyseiselle pohjavesi-
muodostumalle asetettujen ympäristötavoitteiden saavuttamista;
k) 16 artiklan nojalla toteutettujen toimien mukaisesti toimenpiteet,
joilla estetään 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti sovitussa prioriteet-
tiaineluettelossa mainittujen aineiden aiheuttama pintavesienpilaantuminen ja joilla vähennetään vaiheittain muiden aineidenaiheuttamaa pilaantumista, joka muutoin estäisi jäsenvaltioitasaavuttamasta pintavesille 4 artiklassa asetettuja tavoitteita;
l) toimenpiteet, joita edellytetään pilaavien aineiden merkityksellisten
häviöiden estämiseksi teknisistä laitteista tai onnettomuuksistaaiheutuneen, esimerkiksi tulvien seurauksena syntyneen pilaantu-misen ehkäisemiseksi ja/tai vähentämiseksi, mukaan lukienkyseisten tapausten havaitsemiseen tai niistä varoittamiseen liittyvät
järjestelmät, joihin niiden onnettomuuksien osalta, joita ei ole
kohtuudella voitu ennakoida, kuuluvat kaikki asianmukaiset toimen-piteet, joilla vähennetään vesiekosysteemeille aiheutuvaa vaaraa;
4. ”Täydentävät” toimenpiteet ovat toimenpiteitä, jotka on suunni-
teltu ja toteutettu perustoimenpiteiden lisäksi 4 artiklan mukaisestiasetettujen tavoitteiden ja normien saavuttamiseksi. Liitteessä VIolevassa B osassa on alustava luettelo tällaisista toimenpiteistä.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 19
▼B
Jäsenvaltiot voivat toteuttaa myös muita toimenpiteitä tämän direktiivin
soveltamisalaan kuuluvien vesien suojelun tehostamiseksi tai niidentilan parantamiseksi, mukaan lukien 1 artiklassa tarkoitettujen asiaa
koskevien kansainvälisten sopimusten täytäntöönpano.
5. Jos seurantatiedoista tai muista tiedoista käy ilmi, että 4 artiklan
mukaisesti asetettuja tavoitteita ei todennäköisesti saavuteta, jäsenval-tioiden on huolehdittava, että
— syyt tutkitaan,
— asianomaisia lupia tarkastellaan ja niihin tehdään tarvittaessa tarkis-
tuksia,
— seurantaohjelmat tarkistetaan ja niitä tarvittaessa mukautetaan, ja— toteutetaan mahdollisesti tarvittavat lisätoimenpiteet kyseisten
tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien tarvittaessa vaativam-pien ympäristönlaatunormien asettaminen liitteessä V säädettyjenmenettelyjen mukaisesti.
Jos nämä syyt johtuvat luonnon tai ylivoimaisen esteen aiheuttamista
olosuhteista, jotka ovat poikkeuksellisia ja joita ei ole kohtuudella voituennakoida, kuten erittäin suurista tulvista ja pitkäaikaisesta kuivuu-
desta, jäsenvaltio voi päättää, että lisätoimenpiteet eivät ole
käytännössä mahdollisia, ottaen kuitenkin huomioon 4 artiklan 6kohdan.
6. Toteutettaessa 3 kohdan mukaisia toimia jäsenvaltioiden on toteu-
tettava kaikki aiheelliset toimenpiteet, jotta merivesien pilaantuminenei pahene. Toimenpiteet, jotka toteutetaan 3 kohdan mukaisesti, eivätsaa missään tapauksessa suoraan tai välillisesti lisätä pintavesien
pilaantumista, sanotun rajoittamatta voimassa olevan lainsäädännön
soveltamista. Tätä vaatimusta ei sovelleta tapauksissa, joissa se johtaisiympäristön lisääntyneeseen pilaantumiseen kokonaisuudessaan.
7. Toimenpideohjelman on oltava valmiina viimeistään yhdeksän
vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä, ja kaikkitoimenpiteet on käynnistettävä viimeistään 12 vuoden kuluttua kysei-
sestä päivästä.
8. Toimenpideohjelmat on tarkistettava ja tarvittaessa ajantasaistet-
tava viimeistään 15 vuoden kuluttua tämän direktiivin
voimaantulopäivästä ja sen jälkeen joka kuudes vuosi. Ajantasaistetunohjelman mukaiset uudet tai tarkistetut toimenpiteet on käynnistettäväkolmen vuoden kuluessa ohjelman valmistumisesta.
12 artikla
Seikat,joitaeivoidakäsitelläjäsenvaltioidentasolla
1. Jos jäsenvaltio havaitsee seikan, jolla on vaikutusta sen vesien
hoitoon, mutta jota kyseinen jäsenvaltio ei pysty ratkaisemaan, se voiilmoittaa asiasta komissiolle ja mille tahansa muulle jäsenvaltiolle,jota asia koskee, ja tehdä suosituksia sen ratkaisemiseksi.
2. Komission on vastattava jäsenvaltioilta sille tulleisiin ilmoituksiin
tai suosituksiin viimeistään kuuden kuukauden kuluessa.
13 artikla
Vesipiirin hoitosuunnitelmat
1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että jokaiselle niiden alueella
kokonaan sijaitsevalle vesipiirille laaditaan vesipiirin hoitosuunnitelma.
2. Kun kyseessä on kokonaan yhteisön alueella sijaitseva kansainvä-
linen vesipiiri, jäsenvaltioiden on huolehdittava yhteensovittamisesta
yhden ainoan kansainvälisen vesipiirin hoitosuunnitelman laatimiseksi.
Jos kyseistä kansainvälisen vesipiirin hoitosuunnitelmaa ei laadita,jäsenvaltioiden on laadittava tämän direktiivin tavoitteiden saavuttami-seksi sellaiset vesipiirin hoitosuunnitelmat, jotka kattavat vähintäänniiden alueella olevat kansainvälisten vesipiirien osat.
3. Kun kyse on kansainvälisestä vesipiiristä, joka ulottuu yhteisön
rajojen ulkopuolelle, jäsenvaltioiden on pyrittävä yhden ainoan vesi-2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 20
▼B
piirin hoitosuunnitelman laatimiseen, ja jos se ei ole mahdollista, suun-
nitelman on katettava vähintään se osa kansainvälisestä vesipiiristä,joka on kyseisen jäsenvaltion alueella.
4. Vesipiirin hoitosuunnitelman on sisällettävä liitteessä VII luetellut
tiedot.
5. Vesipiirin hoitosuunnitelmia voidaan täydentää vesistöalueen
osaa, tiettyä toimialaa, tiettyä kysymystä tai vesityyppiä koskevillayksityiskohtaisemmilla ohjelmilla ja hoitosuunnitelmilla vesienhoidon
erityispiirteiden huomioon ottamiseksi. Näiden toimien toteuttaminen
ei vapauta jäsenvaltioita niiden tämän direktiivin muiden säännöstenmukaisista velvoitteista.
6. Vesipiirin hoitosuunnitelmat on julkaistava viimeistään 9 vuoden
kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä.
7. Vesipiirin hoitosuunnitelmia on tarkasteltava uudelleen ja ne on
ajantasaistettava viimeistään 15 vuoden kuluttua tämän direktiivinvoimaantulopäivästä ja sen jälkeen joka kuudes vuosi.
14 artikla
Kansalaisilletiedottaminenjakansalaistenkuuleminen
1. Jäsenvaltioiden on kannustettava kaikkia asianomaisia osapuolia
osallistumaan tämän direktiivin täytäntöönpanoon, erityisesti vesipiirin
hoitosuunnitelmien laatimisen, tarkistamisen ja ajantasaistamisen
osalta. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että ne jokaisen vesipiirinosalta julkaisevat
a) vähintään kolme vuotta ennen hoitosuunnitelmakauden alkamista
hoitosuunnitelman laatimisaikataulun ja sitä koskevan työohjelman,
mukaan lukien ilmoitus toteutettavista kuulemistoimista;
b) vähintään kaksi vuotta ennen hoitosuunnitelmakauden alkamista
alustavan katsauksen tärkeistä vesistöalueen hoitoa koskevista kysy-
myksistä;
c) vähintään vuosi ennen hoitosuunnitelmakauden alkamista hoitosuun-
nitelmaehdotuksen,
ja että kansalaisilla, mukaan lukien veden käyttäjät, on oltava mahdol-
lisuus esittää niistä huomautuksia.
Vesipiirin hoitosuunnitelmaehdotuksen laatimisessa käytettyjen tausta-
asiakirjojen ja tietojen on oltava pyynnöstä saatavilla.
2. Jäsenvaltioiden on annettava vähintään kuusi kuukautta aikaa
toimittaa kirjallisia huomautuksia kyseisistä asiakirjoista, jotta eri tahot
saataisiin aktiivisesti mukaan ja niitä voitaisiin kuulla.
3. Mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, sovelletaan myös ajantasaistet-
tuihin vesipiirin hoitosuunnitelmiin.
15 artikla
Raportointi
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava jäljennökset vesipiirin hoitosuun-
nitelmista ja kaikista niihin myöhemmin tehdyistä ajantasaistuksista
komissiolle ja muille jäsenvaltioille, joita asia koskee, kolmenkuukauden kuluessa niiden julkaisemisesta seuraavasti:
a) jäsenvaltion alueella kokonaan sijaitsevien vesipiirien osalta kaik-
kien vesipiirien hoitosuunnitelmat, jotka kattavat kansallisen alueenja jotka on julkaistu 13 artiklan mukaisesti;
b) kansainvälisten vesipiirien osalta ainakin se osa kustakin vesipiirin
hoitosuunnitelmasta, joka koskee jäsenvaltion aluetta.
2. Jäsenvaltioiden on annettava kolmen kuukauden kuluessa niiden
valmistumisesta yhteenveto ensimmäistä vesipiirin hoitosuunnitelmaa
varten laadituista:
— 5 artiklan nojalla vaadituista analyyseista ja tarkasteluista, ja
— 8 artiklan nojalla laadituista seurantaohjelmista.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 21
▼B
3. Jäsenvaltioiden on annettava kolmen vuoden kuluessa kunkin
vesipiirin hoitosuunnitelman valmistumisesta tai 13 artiklan mukaisestaajantasaistamisesta väliraportti, jossa selvitetään suunnitellun toimenpi-
deohjelman täytäntöönpanoa.
16 artikla
Strategiatvesienpilaantumisenehkäisemiseksi
1. Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat erityisiä toimenpiteitä
sellaisten yksittäisten pilaavien aineiden tai aineryhmien aiheuttamanveden pilaantumisen ehkäisemiseksi, joista vesiympäristölle tai vesiym-päristön välityksellä aiheutuva riski on merkittävä, mukaan lukienjuomaveden ottoon käytettäviin vesiin kohdistuvat riskit. Näiden pilaa-
vien aineiden osalta toimenpiteiden tarkoituksena on päästöjen ja
häviöiden asteittainen vähentäminen ja 2 artiklan 30 kohdassa määritel-tyjen vaarallisten prioriteettiaineiden osalta päästöjen ja häviöidenlopettaminen kerralla tai vaiheittain. Nämä toimenpiteet annetaanperustamissopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti komis-
sion tekemien ehdotusten pohjalta.
2. Komissio tekee ehdotuksen luetteloksi prioriteettiaineista, jotka
on valittu niiden aineiden joukosta, joista aiheutuu merkittävä riskivesiympäristölle tai vesiympäristön välityksellä. Aineet asetetaantoimia varten tärkeysjärjestykseen niiden vesiympäristölle tai vesiym-päristön välityksellä aiheuttaman riskin mukaan, mikä määritetään
tekemällä
a) riskinarviointi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93(
1), neuvoston
direktiivin 91/414/EY(2) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivin 98/8/EY(3) mukaisesti; tai
b) kohdennettu riskiin perustuva arviointi (käyttäen asetuksen (ETY)
N:o793/93 mukaisia menetelmiä) keskittyen aino astaan vesiym-
päristöön kohdistuvaan myrkyllisyyteen ja vesiympäristönvälityksellä ihmisiin kohdistuvaan myrkyllisyyteen.Jos 4 kohdassaasetettujen määräaikojen noudattamiseksi on tarpeen, aineet asete-taan toimia varten tärkeysjärjestykseen niiden vesiympäristölle taivesiympäristön välityksellä aiheuttaman riskin mukaan, joka
määritetään yksinkertaistetulla, tieteellisiin periaatteisiin perustu-
valla riskinarvioinnilla, jossa otetaan erityisesti huomioon:
— tiedot kyseisen aineen haitallisista ominaisuuksista, erityisesti sen
myrkyllisyydestä vesiympäristölle sekä aineen vesiympäristön
välityksellä ihmisille aiheuttamasta myrkyllisyydestä, ja
— seurannasta saadut tiedot laajaalaisesta ympäristön saastumisesta, ja
— muut todennetut tekijät, jotka voivat viitata mahdolliseen laaja-alai-
seen ympäristön saastumiseen, kuten kyseisen aineen tuotanto- tai
käyttömäärä sekä käyttötavat.
3. Komission ehdotuksessa määritetään lisäksi vaaralliset prioriteet-
tiaineet: Tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon ongelmallistenaineiden luettelot, joihin on sitouduttu asianomaisessa vaarallisiaaineita koskevassa yhteisön lainsäädännössä tai kansainvälisissä sopi-
muksissa.
4. Komissio tarkistaa annetun prioriteettiaineluettelon viimeistään
neljän vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä ja senjälkeen vähintään joka neljäs vuosi, ja tekee aiheelliset ehdotukset.
5. Ehdotustaan laatiessaan komissio ottaa huomioon suositukset,
joita on saatu myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsitte-levältä tiedekomitealta, jäsenvaltioilta, Euroopan parlamentilta,
Euroopan ympäristökeskukselta, yhteisön tutkimusohjelmista,
kansainvälisiltä järjestöiltä, joiden toimintaan yhteisö osallistuu, Euroo-pan liike-elämän järjestöiltä, jotka edustavat myös pieniä ja keskisuuria2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 22
(1) EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1.
(2) EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 98/47/EY (EYVL L 191, 17.7.1998, s. 50).
(3) EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.
▼B
yrityksiä, Euroopan ympäristöjärjestöiltä, sekä kaiken muun asiaankuu-
luvan tiedon, jonka se saa tietoonsa.
6. Komissio tekee prioriteettiaineiden osalta ehdotuksia hallintatoi-
miksi:
— näiden päästöjen ja häviöiden asteittaisesta vähentämisestä, ja
erityisesti
— päästöjen ja häviöiden lopettamisesta kerralla tai vaiheittain 3
kohdan mukaisesti yksilöityjen aineiden osalta, mukaan luettuna
asianmukainen aikataulu tämän tekemiseksi. Aikataulu saa ollaenintään 20 vuotta siitä, kun Euroopan parlamentti ja neuvostoovat hyväksyneet ehdotukset tämän artiklan mukaisesti.
Ehdotuksia tehdessään komissio määrittää kustannustehokkaan ja tasa-
suhteisen tuotteita ja tuotantoprosesseja koskevan sääntelyn tason jayhdistelmän sekä piste- että hajakuormituslähteiden osalta sekä ottaahuomioon yhteisön laajuiset yhdenmukaiset tuotantoa koskevatpäästöraja-arvot. Tarvittaessa tuotantoa koskevat yhteisötason
määräykset voidaan asettaa toimialoittain. Jos tuotemääräyksiin sisältyy
direktiivin 91/414/ETY ja direktiivin 98/8/EY mukaisesti annettujenlupien tarkistaminen, tarkistukset on toteutettava mainittujen direktii-vien säännösten mukaisesti. Jokaisessa näitä hallintatoimia koskevassaehdotuksessa on määriteltävä, kuinka ne tarkistetaan ja ajantasaistetaanja kuinka niiden tehokkuutta arvioidaan.
7. Komissio tekee ehdotuksia laatunormeiksi, joita sovelletaan prior-
iteettiaineiden pitoisuuksiin pintavedessä, sedimentissä tai eliöstössä.
8. Komissio tekee 6 ja 7 kohdan mukaiset ehdotukset ja ainakin
pistelähteiden osalta ehdotukset päästöjen hallinnasta ja ympäristönlaa-tunormeista kahden vuoden kuluessa kyseisen aineen sisällyttämisestäprioriteettiaineluetteloon. Jos ensimmäiseen prioriteettiaineluetteloonsisältyviä aineita koskevista toimista ei ole sovittu yhteisön tasolla
kuuden vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta, jäsenval-
tioiden on laadittava ympäristönlaatunormit kyseisille aineille kaikkienniiden pintavesien osalta, joihin kyseisten aineiden päästöt vaikuttavat,ja asetettava kyseisiä päästöjä koskevat pääasiallisten lähteidenpäästöjenvähentämistoimet, jotka perustuvat muun muassa kaikkienteknisten vähentämisvaihtoehtojen huomioonottamiseen. Jos prioriteet-
tiaineluetteloon myöhemmin lisättyjä aineita koskevista toimista ei ole
sovittu yhteisön tasolla, jäsenvaltioiden on ryhdyttävä vastaaviintoimiin viiden vuoden kuluttua niiden luetteloon ottamisesta.
9. Komissio voi laatia strategioita myös muiden pilaavien aineiden
tai aineryhmien aiheuttaman veden pilaantumisen ehkäisemiseksi,mukaan lukien vahingoista aiheutuva veden pilaantuminen.
10. Laatiessaan 6 ja 7 kohdan mukaisia ehdotuksia komissio
tarkistaa myös kaikki liitteessä IX luetellut direktiivit. Se ehdottaa 8
kohdassa tarkoitettuun määräaikaan mennessä liitteessä IX olevienmääräysten tarkistusta kaikkien prioriteettiaineiden luetteloon sisälty-vien aineiden osalta sekä tarvittavia toimenpiteitä, mukaan lukienliitteen IX mukaisten määräysten mahdollinen kumoaminen kaikkien
muiden aineiden osalta.
Kaikki liitteen IX mukaiset hallintatoimet, joiden tarkistusta on ehdo-
tettu, on kumottava tarkistusten voimaantulopäivästä alkaen.
11. Komission ehdottamasta 2 ja 3 kohdassa mainitusta prioriteet-
tiaineluettelosta tulee sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti janeuvosto ovat sen antaneet, tämän direktiivin liite X. Edellä 4 kohdassamainittu luettelotarkistetaan samaa menettelyä no udattaen.
17 artikla
Strategiat pohjavesien pilaantumisen ehkäisemiseksi ja rajoittami-
seksi
1. Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat erityisiä toimenpiteitä
pohjavesien pilaantumisen ehkäisemiseksi ja rajoittamiseksi. Näillätoimenpiteillä pyritään saavuttamaan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdanmukaisesti pohjaveden hyvä kemiallinen tila, ja ne annetaan perusta-2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 23
▼B
missopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti kahden vuoden
kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta komission tekemien ehdo-tusten pohjalta.
2. Toimenpiteitä ehdottaessaan komissio ottaa huomioon 5 artiklan
ja liitteen II mukaisesti suoritetut analyysit. Jos tietoja on saatavilla,ehdotetaan jo aikaisemmin toimenpiteitä, joihin sisältyvät:
a) pohjaveden hyvän kemiallisen tilan arviointiperusteet liitteessä II
olevan 2.2 kohdan ja liitteessä V olevien 2.3.2 ja 2.4.5 kohdanmukaisesti;
b) arviointiperusteet merkityksellisten ja pysyvien nousevien muutos-
suuntien havaitsemiseksi ja niiden kohtien määrittämiseksi, joissa
muutossuunnat käännetään laskeviksi liitteessä V olevan 2.4.4
kohdan mukaisesti.
3. Edellä 1 kohdan soveltamisesta seuraavat toimenpiteet sisälly-
tetään 11 artiklassa edellytettäviin toimenpideohjelmiin.
4. Jos 2 kohdan mukaisista arviointiperusteista ei ole säädetty
yhteisön tasolla, jäsenvaltioiden on laadittava asianmukaiset arviointi-perusteet viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin
voimaantulosta.
5. Jos 4 kohdan mukaisista arviointiperusteista ei ole säädetty
kansallisella tasolla, muutossuunnan laskevaksi kääntämisen kohtanaon pidettävä enintään 75 % voimassa olevassa, pohjaveteen sovelletta-
vassa yhteisön lainsäädännössä vahvistetun laatunormin tasosta.
18 artikla
Komissionkertomus
1. Komissio julkaisee tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskevan
kertomuksen viimeistään 12 vuoden kuluttua tämän direktiivinvoimaantulopäivästä ja sen jälkeen joka kuudes vuosi ja toimittaa sen
Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
2. Kertomuksessa on oltava:
a) katsaus direktiivin täytäntöönpanon edistymisestä;
b) Euroopan ympäristökeskuksen kanssa yhteistyössä laadittava selv-
itys pinta- ja pohjaveden tilasta yhteisössä;
c) katsaus 15 artiklan mukaisesti toimitetuista vesipiirin hoitosuunnitel-
mista, mukaan lukien tulevien suunnitelmien parantamista koskevatsuositukset;
d) yhteenveto komission antamista vastauksista jäsenvaltioiden 12
artiklan mukaisiin ilmoituksiin ja suosituksiin;
e) yhteenveto 16 artiklan mukaisesti laadituista ehdotuksista, toimista
ja strategioista;
f) yhteenveto vastauksista Euroopan parlamentin ja neuvoston esittä-
miin huomautuksiin aiemmista täytäntöönpanoa koskevista
selvityksistä.
3. Komissio julkaisee lisäksi jäsenvaltioiden 15 artiklan 2 kohdan
mukaisesti toimittamiin yhteenvetoihin perustuvan täytäntöönpanon
edistymistä koskevan kertomuksen ja toimittaa sen Euroopan parlamen-
tille ja jäsenvaltioille viimeistään kahden vuoden kuluttua 5 ja 8artiklassa mainituista päivämääristä.
4. Komissio julkaisee kolmen vuoden kuluessa kunkin 1 kohdassa
tarkoitetun kertomuksen julkaisemisesta väliraportin, jossa selvitetään
täytäntöönpanon etenemistä jäsenvaltioiden 15 artiklan 3 kohdanmukaisesti toimittamien väliraporttien pohjalta. Tämä raportti toimite-taan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Komissio kutsuu raportoinnin kannalta sopivana ajankohtana
koolle yhteisön vesipolitiikkaa käsittelevän konferenssin, johon osal-listuu edustajia jokaisesta jäsenvaltiosta; konferenssin tarkoituksena onkommentoida komission täytäntöönpanoa koskevia kertomuksia javaihtaa kokemuksia.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 24
▼B
Kokouksen osallistujien olisi edustettava toimivaltaisia viranomaisia,
Euroopan parlamenttia, valtioista riippumattomia järjestöjä, työmarkki-naosapuolia ja talouselämää, kuluttajajärjestöjä, korkeakoulumaailmaa
ja muita asiantuntijatahoja.
19 artikla
Suunnitelmatyhteisöntuleviksitoimenpiteiksi
1. Komissio esittää 21 artiklassa tarkoitetulle komitealle tiedoksi
vuosittain alustavan suunnitelman toimenpiteistä, joilla on vaikutustavesilainsäädäntöön ja joista se aikoo tehdä ehdotuksen lähiaikoina,mukaan lukien 16 artiklan mukaisesti laadittujen ehdotusten, hallinta-toimien ja strategioiden pohjalta tehtävät ehdotukset. Komissio esittää
ensimmäisen suunnitelman viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän
direktiivin voimaantulopäivästä.
2. Komissio tarkastelee uudelleen tätä direktiiviä viimeistään 19
vuoden kuluttua sen voimaantulopäivästä ja ehdottaa siihen tarvittaviamuutoksia.
20 artikla
Direktiivintekninenmukauttaminen
1. Liitteet I, III ja liitteessä V oleva 1.3.6 kohta voidaan mukauttaa
tieteelliseen ja tekniseen kehitykseen 21 artiklassa säädettyjen menette-
lyjen mukaisesti, ottaen huomioon 13 artiklassa tarkoitetut ajanjaksot
vesipiirin hoitosuunnitelmien tarkistamiseksi ja ajantasaistamiseksi.Komissio voi tarvittaessa antaa ohjeita liitteiden II ja V täytäntöönpa-nemiseksi 21 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti.
2. Ensimmäisen kohdan soveltamiseksi tarvittavia teknisiä menet-
telyjä tietojen siirtämiseksi ja käsittelemiseksi, mukaan lukien tilastot
ja karttamuotoiset tiedot, voidaan hyväksyä 21 artiklassa säädettyjen
menettelyjen mukaisesti.
21 artikla
Sääntelykomitea
1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä komitea.2. Jos tähän artiklaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY
5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitunpäätöksen 8 artiklan säännökset.
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika
vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
22 artikla
Kumoaminenjasiirtymäsäännökset
1. Kumotaan seuraavat säädökset seitsemän vuoden kuluttua tämän
direktiivin voimaantulopäivästä:
— jäsenvaltioissa juomaveden valmistamiseen tarkoitetun pintaveden
laatuvaatimuksista 16 päivänä kesäkuuta 1975 annettu neuvoston
direktiivi 75/440/ETY(
1),
— yhteisön makean pintaveden laatua koskevasta yhteisestä tietojen-
vaihtomenettelystä 12 päivänä joulukuuta 1977 tehty neuvostonpäätös 77/795/ETY(
2),
— jäsenvaltioissa sovellettavista juomaveden valmistamiseen tarkoi-
tetun pintaveden määritysmenetelmistä sekä näytteenotto- ja2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 25
(1) EYVL L 194, 25.7.1975, s. 26, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 91/692/ETY.
(2) EYVL L 334, 24.12.1977, s. 29, päätös sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.
▼B
analysointitiheydestä 9 päivänä lokakuuta 1979 annettu neuvoston
direktiivi 79/869/ETY(1).
2. Kumotaan seuraavat säädökset 13 vuoden kuluttua tämän direk-
tiivin voimaantulopäivästä:
— suojelua ja parantamista edellyttävien makeiden vesien laadusta
kalojen elämän turvaamiseksi 18 päivänä heinäkuuta 1978 annettuneuvoston direktiivi 78/659/ETY(
2),
— simpukkavesiltä vaadittavasta laadusta 30 päivänä lokakuuta 1979
annettu neuvoston direktiivi 79/923/ETY(3),
— pohjaveden suojelemisesta tiettyjen vaarallisten aineiden aiheutta-
malta pilaantumiselta annettu neuvoston direktiivi 80/68/ETY,
— direktiivi 76/464/ETY tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästet-
tyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta, lukuunottamatta 6 artiklaa, joka kumotaan tämän direktiivin tullessavoimaan.
3. Direktiivin 76/464/ETY osalta sovelletaan seuraavia siir-
tymäsäännöksiä:
a) 16 artiklan mukainen prioriteettiaineluettelo korvaa komission
neuvostolle 22 päivänä kesäkuuta 1982 antamaan tiedonantoonsisältyvän prioriteettiaineluettelon;
b) direktiivin 76/464/ETY 7 artiklassa säädettyä tarkoitusta varten
jäsenvaltiot voivat soveltaa pilaantumisongelmien ja niitä aiheutta-
vien aineiden määrittelemiseen, laatunormien laatimiseen jatoimenpiteiden toteuttamiseen liittyviä periaatteita, joista on säädettytässä direktiivissä.
4. Ympäristötavoitteita, joista säädetään 4 artiklassa sekä
ympäristönlaatunormeja, jotka on vahvistettu liitteessä IX tai 16
artiklan 7 kohdan mukaisesti tai jotka jäsenvaltiot vahvistavat priori-
teettiaineluetteloon kuulumattomien aineiden osalta liitteen Vmukaisesti tai 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti prioriteettiaineidenosalta, joille ei vielä ole asetettu yhteisön normeja, on pidettävä direk-tiivin 96/61/EY 2 artiklan 7 kohdan ja 10 artiklan mukaisina
ympäristönlaatunormeina.
5. Jos jokin 16 artiklan nojalla hyväksytyssä luettelossa oleva aine ei
sisälly tämän direktiivin liitteeseen VIII tai direktiivin 96/61/EY liittee-seen III, kyseinen aine on lisättävä niihin.
6. Tämän direktiivin edellyttämässä ensimmäisessä vesipiirin hoito-
suunnitelmassa esitettyjen ympäristötavoitteiden perusteellapintavesimuodostumille laadittavien laatunormien on oltava vähintään
yhtä vaativia kuin direktiivin 76/464/ETY täytäntöönpanon edel-
lyttämät laatunormit.
23 artikla
Seuraamukset
Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin nojalla säädettyjen
kansallisten säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista.Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoit-
tavia.
24 artikla
Täytäntöönpano
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen
edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 26
(1) EYVL L 271, 29.10.1979, s. 44, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.
(2) EYVL L 222, 14.8.1978, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.
(3) EYVL L 281, 10.11.1979, s. 47, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 91/692/ETY.
▼B
viimeistään 22 päivänä joulukuuta 2003. Niiden on ilmoitettava tästä
komissiolle viipymättä.
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direk-
tiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti
julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittauksettehdään.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava kirjallisina komissiolle tämän
direktiivin alalta antamansa keskeiset kansalliset säännökset. Komissioilmoittaa niistä muille jäsenvaltioille.
25 artikla
Voimaantulo
Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan
yhteisöjen virallisessa lehdessä .
26 artikla
Osoitus
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 27
▼B
LIITE I
TOIMIVALTAISTEN VIRANOMAISTEN LUETTELOA VARTEN
TARVITTAVATTIEDOT
Direktiivin 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on toimitettava seur-
aavat tiedot kaikista toimivaltaisista viranomaisista kussakin omassa
vesipiirissään sekä niissä kansainvälisten vesipiirien osissa, jotka sijaitsevat
jäsenvaltion alueella:
i) toimivaltaisen viranomaisen nimi ja osoite: 3 artiklan 2 kohdan
nojalla nimetyn viranomaisen virallinen nimi ja osoite;
ii) vesipiirin maantieteellinen alue: vesipiiriin kuuluvien suurimpien
jokien nimet sekä vesipiirin rajojen täsmällinen sijainti. Tietojen on mahdol-
lisuuksien mukaan oltava käytettävissä maantieteellisissä
paikkatietojärjestelmissä (GIS) ja/tai komission maantieteellisessä paikkatie-
tojärjestelmässä (GISCO);
iii) toimivaltaisen viranomaisen oikeudellinen asema: selvitys toimi-
valtaisen viranomaisen oikeudellisesta asemasta ja tarvittaessa ote tai
jäljennös sen perustamissäännöksestä, perustamissopimuksesta tai vastaa-
vasta oikeudellisesta asiakirjasta;
iv) vastuut: selvitys kunkin toimivaltaisen viranomaisen oikeudellisista ja
hallinnollisista vastuista ja tehtävistä kussakin vesipiirissä;
v) osallisuus: jos toimivaltainen viranomainen toimii muita toimivaltaisia
viranomaisia koordinoivana elimenä, vaaditaan luettelo kyseisistä elimistä
sekä selvitys yhteistyön varmistamiseksi luoduista suhteista instituutioiden
välillä;
vi) kansainväliset yhteydet: jos vesipiiri sijaitsee useamman kuin yhden
jäsenvaltion alueella tai siihen kuuluu alueita valtioista, jotka eivät ole
jäsenvaltioita, vaaditaan selvitys yhteistyön varmistamiseksi luoduista
suhteista instituutioiden välillä.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 28
▼B
LIITE II
1 PINTAVEDET
1.1Pintavesimuodostumatyyppienominaispiirteidentarkastelu
Jäsenvaltiot määrittelevät pintavesimuodostumien sijainnin ja rajat ja
tekevät näiden muodostumien ominaispiirteiden tarkastelun seuraavan
menetelmän mukaisesti. Tätä ominaispiirteiden alkutarkastelua varten
jäsenvaltiot voivat yhdistää pintavesimuodostumia ryhmiksi.
i) Vesipiirin pintavesimuodostumat määritellään kuuluviksi joko yhteen
seuraavista pintavesijaotteluryhmistä — joet, järvet, jokisuiden vaihet-
tumisalueet tai rannikkovedet — tai keinotekoisiksi
pintavesimuodostumiksi tai voimakkaasti muutetuiksi pintavesimuo-
dostumiksi.
ii) Vesipiirin kaikkien pintavesijaotteluryhmien vesimuodostumat erotel-
laan tyyppeihin. Nämä tyypit määritellään käyttäen jäljempänä 1.2
kohdassa kuvattua A-järjestelmää tai B-järjestelmää.
iii) A-järjestelmää käytettäessä vesipiirin vesimuodostumat erotellaan
ensin luonnonmaantieteellisiin alueisiin kuuluviksi jäljempänä 1.2
kohdassa määriteltyjen ja liitteen XI karttaan merkittyjen alueiden
mukaisesti. Kunkin luonnonmaantieteellisen alueen vesimuodostumat
erotellaan sen jälkeen pintavesimuodostumatyyppeihin A-järjestelmän
taulukoissa olevien kuvaajien mukaisesti.
iv) Jos käytetään B-järjestelmää, jäsenvaltioiden on saavutettava
vähintään sama erottelutarkkuus kuin A-järjestelmää käytettäessä. B-
järjestelmän mukaan vesipiirin vesimuodostumat erotellaan tyyppeihin
käyttäen pakollisten kuvaajien arvoja ja sellaisia valinnaisia kuvaajia
tai kuvaajien yhdistelmiä, joita tarvitaan, jotta tyypille ominaiset
biologiset vertailuolot voidaan määritellä luotettavasti.
v) Keinotekoiset tai voimakkaasti muutetut pintavesimuodostumat erotel-
laan kyseessä olevaa voimakkaasti muutettua tai keinotekoista
pintavesimuodostumaa eniten muistuttavan pintavesijaotteluryhmän
kuvaajien mukaisesti.
vi) Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tyyppien maantieteellisestä
sijainnista kartta tai karttoja (GIS-muodossa), joissa erottelun taso on
sama kuin A-järjestelmää käytettäessä.
1.2Luonnonmaantieteellisetalueetjapintavesimuodostumatyypit
1.2.1 Joet
A-järjestelmä
Vahvistettu typologia Kuvaajat
Luonnonmaantieteel-
liset alueetLiitteessä XI olevan kartan A osoittamat luon-
nonmaantieteelliset alueet
Tyyppi Korkeussuhteet
korkea: > 800 m
keskitaso: 200—800 m
alava: < 200 m
Valuma-alueen koko
pieni: 10—100 km2
keskikokoinen: > 100—1 000 km2
suuri: > 1 000—10000 km2
hyvin suuri: > 10000 km2
Geologia
kalkkipitoinen
kvartsipitoinen
orgaaninen2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 29
▼B
B-järjestelmä
Vaihtoehtoinen tarkaste-
lutapaFysikaaliset ja kemialliset tekijät, jotka määräävät
joen tai joen osan ominaispiirteet ja siten eliöyh-
teisön rakenteen ja koostumuksen
Pakolliset tekijät korkeus
leveysastepituusaste
geologia
koko
Valinnaiset tekijät etäisyys joen alkupisteestä
virtauksen energia (riippuvainen virtaamasta ja
kaltevuudesta)
keskimääräinen vedenpinnan leveys
keskimääräinen vedensyvyys
keskimääräinen vedenpinnan kaltevuuspääuoman muotojoen virtaamaluokka
jokilaakson muoto
kiintoaineen kulkeutuminenhappamuuden neutraloimiskykykeskimääräinen pohjan laatu
kloridi
ilman lämpötilan vaihteluväliilman keskilämpötila
sademäärä
1.2.2 Järvet
A-järjestelmä
Vahvistettu typologia Kuvaajat
Luonnonmaantieteel-
linen alueLiitteessä XI olevan kartan A osoittamat luon-
nonmaantieteelliset alueet
Tyyppi korkeussuhteet
korkea: > 800 m
keskitaso: 200—800 m
alava: < 200 m
keskisyvyys
<3m
3—15 m
>1 5m
järven pinta-ala
0,5—1 km2
1—10 km2
10—100 km2
> 100 km2
geologia
kalkkipitoinen
kvartsipitoinen
orgaaninen2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 30
▼B
B-järjestelmä
Vaihtoehtoinen tarkaste-
lutapaFysikaaliset ja kemialliset tekijät, jotka määräävät
järven ominaispiirteet ja siten eliöyhteisön rakenteen
ja koostumuksen
Pakolliset tekijät korkeus
leveysastepituusaste
syvyys
geologiakoko
Valinnaiset tekijät keskimääräinen vedensyvyys
järven muoto
viipymäilman keskilämpötila
ilman lämpötilan vaihteluväli
kerrostuneisuustyyppi (esim. monomiktinen,
dimiktinen, polymiktinen)
happamuuden neutraloimiskyky
ravinteiden taustapitoisuudetkeskimääräinen pohjan laatuvedenkorkeuden vaihtelu
1.2.3 Jokisuiden vaihettumisalueet
A-järjestelmä
Vahvistettu typologia Kuvaajat
Luonnonmaantieteel-
linen alueLiitteessä XI olevan kartan B mukaisesti:
Itämeri
BarentsinmeriNorjanmeriPohjanmeri
Pohjois-Atlantti
Välimeri
Tyyppi Keskimääräinen vuosittainen suolaisuus
< 0,5 ‰: makea vesi
0,5—< 5 ‰: oligohaliininen5—< 18 ‰: mesohaliininen
18—< 30 ‰: polyhaliininen
30—< 40 ‰: euhaliininen
Keskimääräinen vuoroveden vaihteluväli
< 2 m: vähäinen vuorovesi
2—4 m: melko suuri vuorovesi
> 4 m: suuri vuorovesi2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 31
▼B
B-järjestelmä
Vaihtoehtoinen tarkaste-
lutapaFysikaaliset ja kemialliset tekijät, jotka määräävät
jokisuiden vaihettumisalueiden ominaispiirteet ja
siten eliöyhteisön rakenteen ja koostumuksen
Pakolliset tekijät leveysaste
pituusastevuoroveden vaihteluväli
suolaisuus
Valinnaiset tekijät syvyys
virtausnopeusaallokon vaikutus
viipymä
veden keskilämpötilasekoittumisolot
sameus
keskimääräinen pohjan laatumuotoveden lämpötilan vaihteluväli
1.2.4 Rannikkovedet
A-järjestelmä
Vahvistettu typologia Kuvaajat
Luonnonmaantieteel-
linen alueLiitteessä XI olevan kartan B mukaisesti:
Itämeri
Barentsinmeri
NorjanmeriPohjanmeri
Pohjois-Atlantti
Välimeri
Tyyppi Keskimääräinen vuosittainen suolaisuus
< 0,5 ‰: makea vesi
0,5—< 5 ‰: oligohaliininen5—< 18 ‰: mesohaliininen
18—< 30 ‰: polyhaliininen
30—< 40 ‰: euhaliininen
Keskisyvyys
matalat vedet: < 30 m
keskisyvät vedet: (30—200 m)
syvät vedet: > 200 m2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 32
▼B
B-järjestelmä
Vaihtoehtoinen tarkaste-
lutapaFysikaaliset ja kemialliset tekijät, jotka määräävät
rannikkovesien ominaispiirteet ja siten eliöyhteisön
rakenteen ja koostumuksen
Pakolliset tekijät leveysaste
pituusastevuoroveden vaihteluväli
suolaisuus
Valinnaiset tekijät virtauksen nopeus
aallokon vaikutusveden keskilämpötila
kerrostuneisuustyyppi
sameussuljettujen lahtien veden retentioaika
keskimääräinen pohjan laatu
veden lämpötilan vaihteluväli
1.3Tyypille ominaisten vertailuolojen määritteleminen pintavesimuodos-
tumille
i) Kullekin 1.1 kohdan mukaisesti kuvatulle pintavesimuodostumatyy-
pille on määriteltävä tyypille ominaiset hydrologis-morfologiset ja
fysikaalis-kemialliset olot, jotka edustavat liitteessä V olevassa 1.1
kohdassa määritellyille hydrologis-morfologisille ja fysikaalis-kemial-
lisille laatutekijöille liitteessä V olevan 1.2 kohdan taulukossa
määriteltyjä kyseisen pintavesimuodostumatyypin erinomaisen ekolo-
gisen tilan arvoja. Tyypille ominaiset biologiset vertailuolot on
määriteltävä liitteessä V olevassa 1.1 kohdassa yksilöidyille biologi-
sille laatutekijöille liitteessä V olevan 1.2 kohdan taulukossa
määritellyn kyseisen pintavesimuodostumatyypin erinomaisen ekolo-
gisen tilan arvojen mukaisesti.
ii) Sovellettaessa tässä osassa esitettyjä menetelmiä voimakkaasti muutet-
tuihin tai keinotekoisiin pintavesimuodostumiin, viittauksia
erinomaiseen ekologiseen tilaan pidetään viittauksina parhaaseen
mahdolliseen ekologiseen potentiaaliin, joka on määritelty liitteessä
V olevassa 1.2.5 taulukossa. Vesimuodostuman parasta mahdollista
ekologista potentiaalia koskevat arvot on tarkistettava joka kuudes
vuosi.
iii) Edellä i ja ii kohdassa säädettyä tarkoitusta varten määritellyt tyypille
ominaiset olot sekä tyypille ominaiset biologiset vertailuolot voivat
perustua joko vertailualueisiin tai mallintamiseen tai näiden menetel-
mien yhdistelmään. Jos näitä menetelmiä ei voida käyttää,
jäsenvaltiot voivat käyttää asiantuntijoiden arvioita olojen määrittele-
miseksi. Tiettyjen synteettisten pilaavien aineiden pitoisuuksien
osalta erinomaisen ekologisen tilan määrittelemisessä käytetään
määritysrajoja, jotka voidaan saavuttaa tyypille ominaisten olojen
määrittelyajankohtana käytettävissä olevien tekniikoiden avulla.
iv) Vertailualueisiin perustuvien tyypille ominaisten biologisten vertailuo-
lojen määrittelemiseksi jäsenvaltioiden on muodostettava jokaiselle
pintavesimuodostumatyypille vertailualueverkko. Verkossa on oltava
riittävä määrä erinomaista tilaa edustavia paikkoja, jotta vertailuar-
vojen luotettavuustaso on riittävä, ottaen huomioon kyseisen
pintavesimuodostumatyypin erinomaista ekologista tilaa osoittavien
laatutekijöiden arvojen vaihtelu sekä mallintamistekniikat, joita sovel-
letaan v kohdan mukaisesti.
v) Mallintamiseen perustuvat tyypille ominaiset biologiset vertailuolot
voidaan määritellä käyttäen ennustavaa mallinnusta tai takautuvia
menetelmiä. Menetelmissä käytetään historiallista, paleolimnologista
ja muuta saatavilla olevaa tietoa, ja niillä on saavutettava riittävä
vertailuarvojen luotettavuustaso sen varmistamiseksi, että näin
määritellyt olot ovat yhdenmukaisia ja soveltuvia kullekin pintavesi-
muodostumatyypille.
vi) Jos pintavesimuodostumatyypin laatutekijälle ei ole mahdollista
määritellä luotettavia tyypille ominaisia vertailuoloja johtuen laatute-
kijän suuresta luontaisesta vaihtelusta, joka ei ole vain vuodenaikojen
vaihtelun aiheuttamaa, voidaan tämä tekijä poistaa kyseisen pintavesi-
muodostumatyypin ekologisen tilan arvioinnista. Tällaisissa2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 33
▼B
tapauksissa jäsenvaltioiden on esitettävä vesipiirin hoitosuunnitel-
massa laatutekijän poisjättämisen perusteet.
1.4Paineidentunnistaminen
Jäsenvaltioiden on kerättävä ja ylläpidettävä tietoja kunkin vesipiirin
pintavesimuodostumille ihmistoiminnasta mahdollisesti aiheutuvien
merkittävien paineiden tyypistä ja suuruudesta, erityisesti:
yhdyskunnista, teollisuudesta, maataloudesta ja muista laitoksista ja
toiminnoista peräisin olevan, erityisesti liitteessä VIII lueteltujen aineiden
aiheuttaman merkittävän pistekuormituksen arviointi ja tunnistaminen
muun muassa seuraavien säännösten nojalla kerättyjen tietojen perusteella:
i) direktiivin 91/271/ETY 15 ja 17 artikla,
ii) direktiivin 96/61/EY 9 ja 15 artikla(1),
ja ensimmäistä vesipiirin hoitosuunnitelmaa varten seuraavien direktiivien
nojalla:
iii) direktiivin 76/464/ETY 11 artikla,
iv) direktiivit 75/440/ETY, 76/160/ETY(2), 78/659/ETY ja 79/923/
ETY(3),
yhdyskunnista, teollisuudesta, maataloudesta ja muista laitoksista ja
toiminnoista peräisin olevan, erityisesti liitteessä VIII lueteltujen aineiden
aiheuttaman merkittävän hajakuormituksen arviointi ja tunnistaminen
muun muassa seuraavien säännösten nojalla kerättyjen tietojen perusteella:
i) direktiivin 91/676/ETY(4) 3, 5 ja 6 artikla,
ii) direktiivin 91/414/ETY 7 ja 17 artikla,iii) direktiivi 98/8/EY,
ja ensimmäistä vesipiirin hoitosuunnitelmaa varten seuraavien direktiivien
nojalla:
iv) neuvoston direktiivit 75/440/ETY, 76/160/ETY, 76/464/ETY, 78/659/
ETY ja 79/923/ETY,
yhdyskuntien, teollisuuden ja maatalouden tarpeisiin sekä muihin tarkoi-
tuksiin tapahtuvan merkittävän vedenoton arviointi ja tunnistaminen,
mukaan lukien vuodenaikaisvaihtelut ja vuosittainen kokonaistarve sekä
veden hävikki jakelujärjestelmissä,
merkittävän veden juoksun säännöstelyn, mukaan lukien veden siirtäminen
ja johtaminen muualle, virtausoloihin ja vesitaseisiin aiheuttaman vaiku-
tuksen arviointi ja tunnistaminen,
vesimuodostumiin kohdistuvien merkittävien morfologisten muutosten
tunnistaminen,
muiden merkittävien pintavesien tilaan kohdistuvien ihmistoiminnan
vaikutusten arviointi ja tunnistaminen, ja
maankäytön selvittäminen, mukaan lukien yhdyskunnat, teollisuus-,
maatalousalueet sekä tarvittaessa kalatalous- ja metsäalueet.
1.5Vaikutustenarviointi
Jäsenvaltioiden on arvioitava pintavesimuodostumien vesien herkkyys
edellä tunnistetuille paineille.
Jäsenvaltioiden on käytettävä edellä mainitulla tavalla kerättyä tietoa sekä
muita asiaankuuluvia tietoja, mukaan lukien olemassa olevat ympäristön-
seurantatiedot, arvioidakseen todennäköisyyttä sille, että vesipiirin
pintavesimuodostumat eivät saavuta niille 4 artiklan mukaisesti asetettuja
ympäristön laatutavoitteita. Jäsenvaltiot voivat käyttää mallintamisteknii-
koita tässä arvioinnissa.
Niille vesimuodostumille, jotka on tunnistettu sellaisiksi, etteivät ne
todennäköisesti saavuta ympäristön laatutavoitteita, tehdään tarvittaessa
lisätarkastelu, jotta 8 artiklan edellyttämät seurantaohjelmat ja 11 artiklan2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 34
(1) EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
direktiivillä 98/15/EY (EYVL L 67, 7.3.1998, s. 29).
(2) EYVL L 31, 5.2.1976, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden
1994 liittymisasiakirjalla.
(3) EYVL L 281, 10.11.1979, s. 47, direktiivi sellaisen kuin se on viimeksi muutettuna
direktiivillä 91/692/ETY (EYVL L 377, 31.12.1991, s. 48).
(4) EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.
▼B
edellyttämät toimenpideohjelmat voidaan suunnitella parhaalla mahdolli-
sella tavalla.
2 POHJAVEDET
2.1Ominaispiirteiden alkutarkastelu
Jäsenvaltioiden on aluksi tarkasteltava kaikkien pohjavesimuodostumien
ominaispiirteitä arvioidakseen niiden käyttöä sekä sitä, missä määrin on
mahdollista, että kullekin pohjavesimuodostumalle 4 artiklan mukaan
asetettuja tavoitteita ei saavuteta. Jäsenvaltiot voivat tätä alustavaa tarkas-
telua varten yhdistää pohjavesimuodostumia ryhmiksi. Tässä analyysissä
voidaan käyttää olemassa olevia hydrologisia, geologisia, pedologisia,
maankäyttöön, vesimääriin ja vedenottoon liittyviä sekä muita tietoja,
mutta siinä on määriteltävä:
— pohjavesimuodostuman tai muodostumien sijainti ja rajat
— kuhunkin pohjavesimuodostumaan mahdollisesti kohdistuvat paineet,
mukaan lukien:
— hajakuormitus
— pistekuormitus
— vedenotto
— tekopohjaveden muodostaminen
— pohjaveden muodostumisalueen maa- ja kallioperän yleispiirteet
— ne pohjavesimuodostumat, joista pintavesien ekosysteemit ja maaeko-
systeemit ovat suoraan riippuvaisia.
2.2Ominaispiirteiden lisätarkastelu
Tämän ominaispiirteiden alkutarkastelun jälkeen jäsenvaltioiden on
tehtävä ominaispiirteiden lisätarkastelu niille pohjavesimuodostumille tai
-muodostumaryhmille, joiden osalta on mahdollista, että ympäristötavoit-
teita ei saavuteta, täsmällisemmän arvioinnin tekemiseksi riskin
suuruudesta, sekä kartoitettava 11 artiklan nojalla vaadittavat toimenpiteet.
Lisäksi kyseisen kartoituksen on sisällettävä olennaiset tiedot ihmistoi-
minnan vaikutuksesta ja tarvittaessa seuraavat tiedot:
— pohjavesimuodostuman geologiset ominaispiirteet, mukaan lukien
geologisen muodostuman laajuus ja tyyppi,
— pohjavesimuodostuman hydrogeologiset ominaispiirteet, mukaan
lukien hydraulinen johtavuus, huokoisuus ja paineellisuus,
— maaperän ominaispiirteet pohjaveden muodostumisalueella, mukaan
lukien kerrostumien ja maaperän paksuus, huokoisuus, hydraulinen
johtavuus ja imeytymisominaisuudet,
— pohjaveden kerrostuneisuuspiirteet tietyssä pohjavesimuodostumassa,
— pohjavesimuodostumiin dynaamisesti yhteydessä olevien maaekosys-
teemien ja pintavesien luettelointi,
— pohjavesimuodostuman ja siihen liittyvien maaekosysteemien ja pinta-
vesien välisen veden vaihdon suuntaa ja määrää koskevat arviot,
— riittävät tiedot pitkän ajan keskimääräisen vuotuisen muodostu-
mismäärän laskemiseksi, ja
— pohjavesien kemiallisen koostumuksen ominaispiirteiden tarkastelu,
mukaan lukien ihmistoiminnan vaikutusten määrittely. Jäsenvaltiot
voivat käyttää pohjavesien ominaispiirteiden tarkastelussa tyyppeihin
jaottelua määritettäessä pohjavesimuodostumien luontaisia taustapitoi-
suuksia.
2.3Ihmistoiminnanpohjavesivaikutuksiakoskevatarkastelu
Niiden pohjavesimuodostumien osalta, jotka ulottuvat kahden tai
useamman jäsenvaltion välisen rajan yli tai joiden osalta katsotaan edellä
2.1 kohdan mukaisesti tehdyn alustavan ominaispiirteiden tarkastelun
perusteella olevan mahdollista, että ne eivät saavuta 4 artiklan mukaan
kullekin pohjavesimuodostumalle asetettuja tavoitteita, kerätään ja ylläpi-
detään kustakin pohjavesimuodostumasta soveltuvin osin seuraavat tiedot:
a) pohjavedenottamoiden sijainti lukuun ottamatta
— vedenottamoita, joista otetaan vettä keskimäärin vähemmän kuin
10 m3vuorokaudessa, tai
— vedenottamoita, joita käytetään ihmisten käyttöön tarkoitetun veden
ottoon ja joista otetaan vettä keskimäärin vähemmän kuin 10 m3
vuorokaudessa tai vähemmän kuin 50 hengen käyttöön;
b) keskimääräinen vuotuinen vedenotto kyseisistä paikoista;c) pohjavesimuodostumasta otetun veden kemiallinen koostumus;2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 35
▼B
d) niiden paikkojen sijainti, joissa pohjavesimuodostumaan päästetään
suoraan vesiä;
e) päästetyn veden määrä kyseisissä paikoissa;
f) pohjavesiin päästettävien vesien kemiallinen koostumus; ja
g) maankäyttö pohjaveden muodostumisalueella tai -alueilla mukaan
lukien saastuminen ja pohjaveden muodostumiselle ihmistoiminnasta
aiheutuvat muutokset, kuten sade- ja valumavesien johtaminen muuallevettä läpäisemättömin rakentein, imeyttäminen maaperään, patoaminen
tai kuivatus.
2.4Pohjavedenkorkeudenmuutostenvaikutuksiakoskevatarkastelu
Jäsenvaltioiden on myös tunnistettava ne pohjavesimuodostumat, joille on
4 artiklan mukaisesti määriteltävä vähemmän vaativat tavoitteet, mukaan
lukien veden tilaan kohdistuvien vaikutusten arvioinnin jälkeen ne pohja-
vesimuodostumat, joilla on vaikutusta:
i) pintavesiin ja niihin yhteydessä oleviin maaekosysteemeihin;
ii) säännöstelyyn, tulvasuojeluun tai maankuivatukseen;iii) ihmisten elinolojen kehitykseen
2.5Pohjavedenlaadussatapahtuneenpilaantumisenvaikutustenarviointi
Jäsenvaltioiden on yksilöitävä ne pohjavesimuodostumat, joille asetetaan 4
artiklan 5 kohdan nojalla vähemmän vaativat tavoitteet sen vuoksi, että
pohjavesimuodostuma on 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti määriteltynä
ihmistoiminnan vaikutuksesta siinä määrin pilaantunut, että pohjaveden
hyvän kemiallisen tilan saavuttaminen on mahdotonta tai suhteettoman
kallista.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 36
▼B
LIITE III
TALOUDELLINENANALYYSI
Taloudellisen analyysin sisältämän tiedon on oltava riittävää ja riittävän yksi-
tyiskohtaista (ottaen huomioon tarpeellisten tietojen keräämiseen liittyvät
kustannukset), jotta voidaan:
a) laatia tarpeelliset laskelmat vesipalveluista aiheutuvien kustannusten katta-
misen periaatteen huomioon ottamiseksi ottaen 9 artiklan mukaisesti
huomioon vedenhankinnan ja tarpeen pitkän ajan ennusteet vesipiirissä sekä
tarvittaessa:
— arviot vesipalveluihin liittyvistä vesimääristä, hinnoista ja kustannuksista,
ja
— arviot tarpeellisista investoinneista sekä niitä koskevat ennusteet;
b) arvioida toimien mahdollisten kustannusten perusteella kustannustehok-
kaimmat yhdistelmät niistä veden käyttöä koskevista toimenpiteistä, jotka
sisällytetään 11 artiklan mukaisiin toimenpideohjelmiin.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 37
▼B
LIITE IV
SUOJELUALUEET
1. Direktiivin 6 artiklassa edellytettyyn suojelualueiden rekisteriin on sisälly-
tettävä seuraavan tyyppiset suojelualueet:
i) 7 artiklan nojalla nimetyt ihmisten käyttöön tarkoitetun veden ottopaikat;
ii) taloudellisesti merkittävien vedessä elävien lajien suojeluun määritellyt
alueet;
iii) virkistyskäyttöön tarkoitetut vesimuodostumat, mukaan lukien direktiivin
76/160/ETY nojalla uimavesiksi määritellyt alueet;
iv) ravinneherkät alueet, mukaan lukien direktiivin 91/676/ETY nojalla
pilaantumisherkiksi vyöhykkeiksi määritellyt alueet ja direktiivin 91/
271/ETY nojalla haavoittumiselle alttiiksi alueiksi määritellyt alueet; ja
v) sellaiset elinympäristön tai lajien suojeluun määritellyt alueet, joilla
veden tilan ylläpitotai parantaminen o vat tärkeitä tekijöitä niiden
suojelun kannalta, mukaan lukien direktiivin 92/43/ETY(1) ja direktiivin
79/409/ETY(2) nojalla määritellyt keskeiset Natura 2000 -alueet.
2. Osana vesipiirin hoitosuunnitelmaa vaadittavaan rekisteritiivistelmään on
sisällytettävä kartat, joihin on merkitty kunkin suojelualueen sijainti, sekä
selvitys siitä yhteisön, kansallisesta tai paikallisesta lainsäädännöstä, jonka
nojalla alueet on määritelty.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 38
(1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
direktiivillä 97/62/EY (EYVL L 305, 8.11.1997, s. 42).
(2) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
direktiivillä 97/49/EY (EYVL L 223, 13.8.1997, s. 9).
▼B
LIITE V
1 PINTAVESIEN TILA
1.1Ekologisen tilan luokittelua koskevat laadulliset
tekijät
1.1.1 Joet
1.1.2 Järvet1.1.3 Jokisuiden vaihettumisalueet1.1.4 Rannikkovedet
1.1.5 Keinotekoiset ja voimakkaasti muutetut pintavesimuo-
dostuman osat
1.2Ekologisentilanluokittelunnormatiiviset määritelmät
1.2.1 Jokien erinomaista, hyvää ja t yydyttävää ekologista
tilaa koskevat määritelmät
1.2.2 Järvien erinomaista, hyvää ja tyydyttävää ekologista
tilaa koskevat määritelmät
1.2.3 Jokisuiden vaihettumisalueiden erinomaista, hyvää ja
tyydyttävää ekologista tilaa koskevat määritelmät
1.2.4 Rannikkovesien erinomaista, hyvää ja tyydyttävää
ekologista tilaa koskevat määritelmät
1.2.5 Voimakkaasti muutettujen tai keinotekoisten vesimuo-
dostumien parasta mahdollista, hyvää ja tyydyttävää
ekologista potentiaalia koskevat määritelmät
1.2.6 Jäsenvaltioiden käyttämä kemiallisten laatunormien
asettamismenettely
1.3Pintavesienekologisenjakemiallisentilanseuranta
1.3.1 Perusseurannan rakenne
1.3.2 Toiminnallisen seurannan rakenne
1.3.3 Tutkinnallisen seurannan rakenne1.3.4 Seurantatiheys1.3.5 Suojelualueiden lisäseurantaa koskevat vaatimukset
1.3.6 Laatutekijöiden seurantaa koskevat standardit
1.4Ekologisentilanluokittelujaesittäminen
1.4.1 Biologisten seurantatulosten vertailta vuus
1.4.2 Seurantatulosten esittäminen sekä ekologisen tilan ja
ekologisen potentiaalin luokitteleminen
1.4.3 Seurantatulosten ja kemiallisen tilan esittäminen
2 POHJAVESI2.1Pohjavedenmäärällinentila
2.1.1 Pohjaveden määrällisen tilan luokittelumuuttuja2.1.2 Määrällisen tilan määritelmä
2.2Pohjavedenmäärällisentilanseuranta
2.2.1 Pohjavedenkorkeuden seurantaverkko2.2.2 Seurantapaikkojen sijoitus2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 39
▼B
2.2.3 Seurantatiheys
2.2.4 Pohjaveden määrällisen tilan tulkinta ja esittäminen
2.3Pohjavedenkemiallinentila
2.3.1 Pohjaveden kemiallista tilaa kuvaavat muuttujat
2.3.2 Pohjaveden hyvän kemiallisen tilan määritelmä
2.4Pohjavedenkemiallisentilanseuranta
2.4.1 Pohjaveden seurantaverkko
2.4.2 Perusseuranta2.4.3 Toiminnallinen seuranta
2.4.4 Pilaavien aineiden muutossuuntien havaitseminen
2.4.5 Pohjaveden kemiallisen tilan tulkinta ja esittäminen
2.5Pohjavedentilanesittäminen
1 PINTAVESIEN TILA
1.1 Ekologisentilanluokitteluakoskevatlaadullisettekijät
1.1.1 Joet
Biologiset tekijät
Vesikasvillisuuden koostumus ja runsaussuhteet
Pohjaeläimistön koostumus ja runsaussuhteet
Kalaston koostumus, runsaussuhteet ja ikärakenne
Biologisia tekijöitä tukevat hydrologis-morfologiset tekijät
Hydrologinen järjestelmä
virtauksen määrä ja dynamiikka
yhteys pohjavesimuodostumiin
Joen esteettömyys
Morfologiset tekijät
joen syvyyden ja leveyden vaihtelu
pohjan rakenne ja laatu
rantavyöhykkeen rakenne
Biologisia tekijöitä tukevat kemialliset ja fysikaalis-kemialliset
tekijät
Yleiset tekijät
Lämpöolot
Happitilanne
SuolaisuusHappamoitumistilanne
Ravinneolot
Erityiset pilaavat aineet
Prioriteettiaineiksi määriteltyjen aineiden vesimuodostumaan
päästämisestä aiheutuva pilaantuminen
Muiden aineiden merkittävästä vesimuodostumaan päästämi-
sestä aiheutuva pilaantuminen
1.1.2 Järvet
Biologiset tekijät
Kasviplanktonin koostumus, runsaussuhteet ja biomassa2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 40
▼B
Muun vesikasvillisuuden koostumus ja runsaussuhteet
Pohjaeläimistön koostumus ja runsaussuhteet
Kalaston koostumus, runsaussuhteet ja ikärakenne
Biologisia tekijöitä tukevat hydrologis-morfologiset tekijät
Hydrologinen järjestelmä
virtauksen määrä ja dynamiikka
viipymäyhteys pohjavesimuodostumaan
Morfologiset tekijät
järven syvyyden vaihtelu
pohjasedimentin määrä, pohjan rakenne ja laaturantavyöhykkeen rakenne
Biologisia tekijöitä tukevat kemialliset ja fysikaalis-kemialliset
tekijät
Yleiset tekijät
Näkösyvyys
Lämpöolot
HappitilanneSuolaisuus
Happamoitumistilanne
Ravinneolot
Erityiset pilaavat aineet
Prioriteettiaineiksi määriteltyjen aineiden vesimuodostumaan
päästämisestä aiheutuva pilaantuminen
Muiden aineiden merkittävästä vesimuodostumaan päästämi-
sestä aiheutuva pilaantuminen
1.1.3 Jokisuiden vaihettumisalueet
Biologiset tekijät
Kasviplanktonin koostumus, runsaussuhteet ja biomassa
Muun vesikasvillisuuden koostumus ja runsaussuhteet
Pohjaeläimistön koostumus ja runsaussuhteetKalaston koostumus ja runsaussuhteet
Biologisia tekijöitä tukevat hydrologis-morfologiset tekijät
Morfologiset tekijät
syvyyden vaihtelu
pohjasedimentin määrä, pohjan rakenne ja laatu
vuorovesivyöhykkeen rakenne
Vuorovesi
suolattoman veden virtaus
aaltojen vaikutus
Biologisia tekijöitä tukevat kemialliset ja fysikaalis-kemialliset
tekijät
Yleiset tekijät
Näkösyvyys
Lämpöolot
HappitilanneSuolaisuus
Ravinneolot
Erityiset pilaavat aineet
Prioriteettiaineiksi määriteltyjen aineiden vesimuodostumaan
päästämisestä aiheutuva pilaantuminen2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 41
▼B
Muiden aineiden merkittävästä vesimuodostumaan päästämi-
sestä aiheutuva pilaantuminen
1.1.4 Rannikkovedet
Biologiset tekijät
Kasviplanktonin koostumus, runsaussuhteet ja biomassa
Muun vesikasvillisuuden koostumus ja runsaussuhteet
Pohjaeläimistön koostumus ja runsaussuhteet
Biologisia tekijöitä tukevat hydrologis-morfologiset tekijät
Morfologiset tekijät
syvyyden vaihtelu
pohjan rakenne ja laatu rannikollavuorovesivyöhykkeen rakenne
Vuorovesi
päävirtausten suunta
aaltojen vaikutus
Biologisia tekijöitä tukevat kemialliset ja fysikaalis-kemialliset
tekijät
Yleiset tekijät
Näkösyvyys
Lämpöolot
Happitilanne
SuolaisuusRavinneolot
Erityiset pilaavat aineet
Prioriteettiaineiksi määriteltyjen aineiden vesimuodostumaan
päästämisestä aiheutuva pilaantuminen
Muiden aineiden merkittävästä vesimuodostumaan päästämi-
sestä aiheutuva pilaantuminen
1.1.5 Keinotekoiset ja voimakkaasti muutetut pintavesimuo-
dostumat
Keinotekoisiin ja voimakkaasti muutettuihin pintavesimuodostu-
miin sovellettavien laatutekijöiden on oltava samoja, joita
sovelletaan edellä mainituista neljästä luonnollisesta pintavesijaot-
teluryhmästä siihen, joka vastaa lähimmin kyseistä keinotekoista
tai voimakkaasti muutettua vesimuodostumaa.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 42
1.2 Ekologisentilanluokittelunnormatiivisetmääritelmät
Taulukko1.2 Jokia, järviä, jokisuiden vaihettumisalueita ja rannikkovesiä koskevat yleiset määritelmät
Seuraava teksti sisältää ekologisen laadun yleismääritelmän. Arvot, joilla luokitellaan kunkin pintavesijaotteluryhmän ekologisen tilan laat utekijät, ovat jäljempänä taulukoissa 1.2.1—1.2.4.
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Yleistä Pintavesimuodostumatyypin fysikaalis-kemiallisten ja
hydrologis-morfologisten laatutekijöiden arvoissa ei
ole lainkaan tai on hyvin vähän ihmistoiminnasta
johtuvia muutoksia verrattuna niihin arvoihin, jotka
tavallisesti liitetään kyseisen pintavesimuodostuma-
tyypin häiriintymättömiin oloihin.
Pintavesimuodostumatyypin biologisten laatuteki-
jöiden arvot vastaavat kyseiseen
pintavesimuodostumatyyppiin häiriintymättömissä
olosuhteissa tavallisesti liitettyjä arvoja, ja niissä ei
ole lainkaan tai on hyvin vähän merkkejä muutok-
sista.
Yhteisöt ja olot ovat tyypille ominaiset.Kyseistä pintavesimuodostumatyyppiä koskevat biolo-
gisten laatutekijöiden arvot osoittavat merkkejä
ihmistoiminnasta johtuvista vähäisistä muutoksista
mutta eroavat ainoastaan vähän niistä arvoista, jotka
tavallisesti liitetään kyseisen pintavesimuodostuma-
tyypin häiriintymättömiin olosuhteisiin.Kyseistä pintavesimuodostumatyyppiä koskevat biolo-
gisten laatutekijöiden arvot eroavat kohtalaisesti niistä,
jotka tavallisesti liitetään kyseisen pintavesimuodostu-
matyypin häiriintymättömiin olosuhteisiin. Arvot
osoittavat kohtalaisesti ihmistoiminnasta johtuvia
muutoksia, ja ne ovat muuttuneet selvästi enemmän
kuin hyvää tilaa vastaavissa olosuhteissa.
Vedet, jotka eivät saavuta tyydyttävää tilaa, luokitellaan välttäviksi tai huonoiksi:
Vedet, joissa ilmenee suurehkoja muutoksia kyseisen pintavesimuodostumatyypin biologisten laatutekijöiden arvoissa ja joissa kyseiset eliöyh teisöt eroavat merkittävästi niistä, jotka tavallisesti liitetään
kyseiseen pintavesimuodostumatyyppiin häiriintymättömissä olosuhteissa, luokitellaan välttäviksi.
Vedet, joissa ilmenee vakavia muutoksia kyseisen pintavesimuodostumatyypin biologisten laatutekijöiden arvoissa ja joista puuttuu suuri osa ky seisistä eliöyhteisöistä, jotka tavallisesti liitetään kyseiseen
pintavesimuodostumatyyppiin häiriintymättömissä olosuhteissa, luokitellaan huonoiksi.▼B2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 43
1.2.1 Jokien erinomaista, hyvää ja tyydyttävää ekologista tilaa koskevat määritelmät
Biologiset laatutekijät
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Kasviplankton Kasviplanktonin taksonikoostumus vastaa täysin tai
lähes täysin häiriintymättömiä olosuhteita.
Kasviplanktonin keskimääräiset runsaussuhteet
vastaavat täysin tyypille ominaisia fysikaalis-kemial-
lisia olosuhteita eivätkä muuta merkittävästi tyypille
ominaisia näkösyvyyksiä.
Planktonkukintojen esiintymistiheys ja voimakkuus
vastaavat tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia
olosuhteita.Vähäisiä muutoksia kasviplanktontaksoneissa ja
niiden runsaussuhteissa verrattuna tyypille ominaisiin
yhteisöihin. Kyseiset muutokset eivät osoita sellaista
lisääntynyttä levien kasvua, joka johtaisi ei-toivot-
tuihin muutoksiin vesieliöstössä tai veden tai
sedimentin fysikaalis-kemiallisessa laadussa.
Vähäistä lisääntymistä voi ilmetä kukintojen esiinty-
mistiheydessä ja voimakkuudessa verrattuna tyypille
ominaiseen tilanteeseen.Planktontaksonit eroavat kohtalaisesti tyypille ominai-
sista yhteisöistä.
Runsaussuhteet ovat muuttuneet kohtalaisesti ja voivat
johtaa muiden biologisten ja fysikaalis-kemiallisten
laatutekijöiden arvojen merkittäviin ei-toivottuihin
muutoksiin.
Kohtalaista lisäystä planktonkukintojen esiintymistihey-
dessä ja voimakkuudessa. Pitkäaikaisia kukintoja voi
esiintyä kesäkuukausina.
Makrofyytit ja fytobentos Taksonikoostumus vastaa täysin tai lähes täysin
häiriintymättömiä olosuhteita.
Ei havaittavia muutoksia makrofyyttien ja fytoben-
toksen keskimääräisissä runsaussuhteissa.Vähäisiä muutoksia makrofyyttien ja fytobentoksen
taksoneissa ja niiden runsaussuhteissa verrattuna
tyypille ominaisiin yhteisöihin. Kyseiset muutokset
eivät osoita sellaista fytobentoksen tai korkeamman
vesikasvillisuuden lisääntynyttä kasvua, joka johtaisi
ei-toivottuihin muutoksiin vesieliöstössä tai veden tai
sedimentin fysikaalis-kemiallisessa laadussa.
Fytobentoksen joukossa ei esiinny haitallisessa määrin
ihmistoiminnasta aiheutuneita bakteerikasvustoja.Makrofyyttien ja fytobentoksen taksonikoostumus eroaa
kohtalaisesti tyypille ominaisista yhteisöistä ja on
häiriintynyt merkittävästi enemmän kuin hyvää tilaa
vastaavissa olosuhteissa.
Kohtalaisen selviä muutoksia makrofyyttien ja fytoben-
toksen keskimääräisissä runsaussuhteissa.
Ihmistoiminnasta aiheutuneet bakteerikasvustot hait-
taavat fytobentosta tai ovat paikallisesti syrjäyttäneet
sen.
Pohjaeläimistö Taksonikoostumus ja runsaussuhteet vastaavat täysin
tai lähes täysin häiriintymättömiä olosuhteita.
Muutosherkkien taksonien ja epäherkkien taksonien
suhde ei osoita muutoksia verrattuna häiriintymättö-
miin oloihin.
Pohjaeläimistön monimuotoisuus ei osoita muutoksia
verrattuna häiriintymättömiin oloihin.Vähäisiä muutoksia pohjaeläimistön taksonikoostu-
muksessa ja runsaussuhteissa verrattuna tyypille
ominaisiin yhteisöihin.
Muutosherkkien taksonien ja epäherkkien taksonien
suhde osoittaa vähäisiä muutoksia verrattuna häiriin-
tymättömiin oloihin.
Pohjaeläimistön monimuotoisuus osoittaa vähäisiä
muutoksia verrattuna häiriintymättömiin oloihin.Pohjaeläimistön taksonikoostumus ja runsaussuhteet
eroavat kohtalaisesti tyypille ominaisista yhteisöistä.
Tärkeitä taksonomisia ryhmiä puuttuu verrattuna
tyypille ominaisiin yhteisöihin.
Muutosherkkien taksonien ja epäherkkien taksonien
suhde sekä monimuotoisuustaso ovat merkittävästi
pienempiä kuin tyypille ominainen taso ja merkittävästi
pienempiä kuin hyvää tilaa vastaavissa olosuhteissa.▼B2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 44
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Kalasto Lajikoostumus ja runsaussuhteet vastaavat täysin tai
lähes täysin häiriintymättömiä olosuhteita.
Kaikkia tyypille ominaisia muutosherkkiä lajeja
esiintyy.
Kalaston ikärakenteessa on vähän ihmistoiminnasta
johtuvia muutoksia, eikä siinä ole merkkejä häiriöistäminkään lajin lisääntymisessä tai yksilönkehityksessä.Vähäisiä muutoksia lajikoostumuksessa ja runsaussuh-
teissa verrattuna tyypille ominaisiin yhteisöihin, mikä
johtuu ihmistoiminnan vaikutuksista fysikaalis-
kemiallisiin ja hydrologis-morfologisiin laatuteki-
jöihin.
Kalaston ikärakenteessa on merkkejä muutoksista,
jotka johtuvat ihmistoiminnan vaikutuksista fysi-
kaalis-kemiallisiin ja hydrologis-morfologisiin
laatutekijöihin, sekä joissain tapauksissa siinä on
merkkejä yksittäisen lajin lisääntymisen tai yksilönke-
hityksen häiriintymisestä siinä määrin, että jotkut
ikäluokat voivat puuttua kokonaan.Kalaston koostumus ja runsaussuhteet eroavat kohtalai-
sesti tyypille ominaisista yhteisöistä, mikä johtuu
ihmistoiminnan vaikutuksista fysikaalis-kemiallisiin tai
hydrologis-morfologisiin laatutekijöihin.
Kalaston ikärakenteessa on suurehkoja ihmistoiminnasta
johtuvia muutoksia siinä määrin, että kohtalaisen suuri
osa tyypille ominaisia lajeja puuttuu tai niiden esiinty-
minen on hyvin vähäistä.
Hydrologis-morfologiset laatutekijät
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Hydrologinen järjestelmä Virtauksen määrä ja dynamiikka sekä niistä johtuva
yhteys pohjaveteen vastaavat täysin tai lähes täysin
häiriintymättömiä olosuhteita.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
Joen esteettömyys Ihmistoiminta ei ole muuttanut joen esteettömyyttä,
joka sallii vesieliöiden vapaan liikkumisen ja sedi-
mentin kulkeutumisen.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
Morfologiset tekijät Vesiuoman malli, leveyden ja syvyyden vaihtelut,
virtausnopeudet, pohjan laatu ja rantavyöhykkeen
rakenne ja olot vastaavat täysin tai lähes täysin
häiriintymättömiä olosuhteita.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.▼B2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 45
Fysikaalis-kemialliset laatutekijät (1)
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Yleiset olosuhteet Fysikaalis-kemialliset tekijät vastaavat täysin tai lähes
täysin häiriintymättömiä olosuhteita.
Ravinnepitoisuudet vaihtelevat sellaisissa rajoissa,
jotka tavallisesti liitetään häiriintymättömiin olosuh-
teisiin.
Suolaisuus, pH, happitasapaino, happamuuden neutra-
loimiskyky sekä lämpötila eivät osoitaihmistoiminnasta johtuvia muutoksia ja vaihtelevat
sellaisissa rajoissa, jotka tavallisesti liitetään häiriin-
tymättömiin olosuhteisiin.Lämpötila, happitasapaino, pH, happamuuden neutra-
loimiskyky ja suolaisuus eivät ylitä niitä rajoja, jotka
on määritelty varmistamaan tyypille ominainen
ekosysteemin toiminta ja edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttaminen.
Ravinnepitoisuudet eivät ylitä niitä tasoja, jotka on
määritelty varmistamaan tyypille ominainen ekosys-
teemin toiminta ja edellä yksilöityjen biologisten
laatutekijöiden arvojen saavuttaminen.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
Yksilöidyt synteettiset
pilaavat aineetPitoisuudet ovat lähellä nollaa ja ainakin pienempiä
kuin edistyneimmillä yleisesti käytetyillä analysointi-
tekniikoilla voidaan havaita.Pitoisuudet eivät ylitä 1.2.6 kohdassa yksilöidyn
menetelmän mukaisesti asetettuja normeja, tämän
kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 91/414/EY ja
direktiivin 98/8/EY soveltamista. (< EQS)Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
Yksilöidyt ei-synteettiset
pilaavat aineetPitoisuudet pysyvät sellaisissa rajoissa, jotka tavalli-
sesti liitetään häiriintymättömiin olosuhteisiin(taustapitoisuudet = bgl).Pitoisuudet eivät ylitä 1.2.6(
2) kohdassa yksilöidyn
menetelmän mukaisesti asetettuja normeja, tämänkuitenkaan rajoittamatta direktiivin 91/414/EY ja
direktiivin 98/8/EY soveltamista. (< EQS)Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
(1) Käytetään seuraavia lyhenteitä: bgl = taustapitoisuus (back-ground level), EQS = ympäristönlaatunormi (environmental quality standard).
(2) Tämän asiakirjan perusteella asetettujen normien soveltaminen ei edellytä pilaavien aineiden pitoisuuksien vähentämistä alle taustapitoisuu den: (EQS > bgl).▼B2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 46
1.2.2 Järvien erinomaista, hyvää ja tyydyttävää ekologista tilaa koskevat määritelmät
Biologiset laatutekijät
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Kasviplankton Kasviplanktonin taksonikoostumus ja runsaussuhteet
vastaavat täysin tai lähes täysin häiriintymättömiä
olosuhteita.
Kasviplanktonin keskimääräinen biomassa vastaa
tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia olosuhteita,
eikä se muuta merkittävästi tyypille ominaisia näkösy-
vyyksiä.
Planktonkukintojen esiintymistiheys ja voimakkuus
vastaavat tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia
olosuhteita.Vähäisiä muutoksia kasviplanktontaksoneissa ja
niiden runsaussuhteissa verrattuna tyypille ominaisiin
yhteisöihin. Kyseiset muutokset eivät osoita lisäänty-
nyttä levien kasvua, joka johtaisi ei-toivottuihin
muutoksiin vesieliöstössä tai veden tai sedimentin
fysikaalis-kemiallisessa laadussa.
Vähäistä lisääntymistä voi ilmetä kukintojen esiinty-
mistiheydessä ja voimakkuudessa verrattuna tyypille
ominaiseen tilanteeseen.Planktontaksonit ja niiden runsaussuhteet eroavat kohta-
laisesti tyypille ominaisista yhteisöistä.
Biomassa on kohtalaisesti muuttunut ja voi johtaa
merkittäviin ei-toivottuihin muutoksiin muissa biologi-
sissa laatutekijöissä ja veden tai sedimentin fysikaalis-
kemiallisessa laadussa.
Kohtalaista lisäystä planktonkukintojen esiintymistihey-
dessä ja voimakkuudessa. Pitkäaikaisia kukintoja voi
esiintyä kesäkuukausina.
Makrofyytit ja fytobentos Taksonikoostumus vastaa täysin tai lähes täysin
häiriintymättömiä olosuhteita.
Ei havaittavia muutoksia makrofyyttien ja fytoben-
toksen keskimääräisissä runsaussuhteissa.Vähäisiä muutoksia makrofyyttien ja fytobentoksen
taksoneissa ja niiden runsaussuhteissa verrattuna
tyypille ominaisiin yhteisöihin. Kyseiset muutokset
eivät osoita fytobentoksen tai korkeamman vesikasvil-
lisuuden lisääntynyttä kasvua, joka johtaisi ei-
toivottuihin muutoksiin vesieliöstössä tai veden taisedimentin fysikaalis-kemiallisessa laadussa.
Fytobentoksen joukossa ei esiinny haitallisessa määrin
ihmistoiminnasta aiheutuneita bakteerikasvustoja.Makrofyyttien ja fytobentoksen taksonikoostumus eroaa
kohtalaisesti tyypille ominaisista yhteisöistä ja on muut-
tunut merkittävästi enemmän kuin hyvää tilaa
vastaavissa olosuhteissa.
Kohtalaisen selviä muutoksia makrofyyttien ja fytoben-
toksen keskimääräisissä runsaussuhteissa.
Ihmistoiminnasta aiheutuneet bakteerikasvustot hait-
taavat fytobentosta tai ovat paikallisesti syrjäyttäneet
sen.
Pohjaeläimistö Taksonikoostumus ja runsaussuhteet vastaavat täysin
tai lähes täysin häiriintymättömiä olosuhteita.
Muutosherkkien taksonien ja epäherkkien taksonien
suhde ei osoita muutoksia verrattuna häiriintymättö-
miin oloihin.
Pohjaeläimistön monimuotoisuus ei osoita muutoksia
verrattuna häiriintymättömiin oloihin.Vähäisiä muutoksia pohjaeläimistön taksonikoostu-
muksessa ja runsaussuhteissa verrattuna tyypille
ominaisiin yhteisöihin.
Muutosherkkien taksonien ja epäherkkien taksonien
suhde osoittaa vähäisiä muutoksia verrattuna häiriin-
tymättömiin oloihin.
Pohjaeläimistön monimuotoisuus osoittaa vähäisiä
muutoksia verrattuna häiriintymättömiin oloihin.Pohjaeläimistön taksonikoostumus ja runsaussuhteet
eroavat kohtalaisesti tyypille ominaisista yhteisöistä.
Tärkeitä taksonomisia ryhmiä puuttuu verrattuna
tyypille ominaisiin yhteisöihin.
Muutosherkkien taksonien ja epäherkkien taksonien
suhde sekä monimuotoisuustaso ovat merkittävästi
pienempiä kuin tyypille ominainen taso ja merkittävästi
pienempiä kuin hyvää tilaa vastaavissa olosuhteissa.▼B2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 47
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Kalasto Lajikoostumus ja runsaussuhteet vastaavat täysin tai
lähes täysin häiriintymättömiä olosuhteita.
Kaikkia tyypille ominaisia muutosherkkiä lajeja
esiintyy.
Kalaston ikärakenteessa on vain vähän ihmistoimin-
nasta johtuvia muutoksia eikä siinä ole merkkejähäiriöistä minkään lajin lisääntymisessä tai yksilönke-
hityksessä.Vähäisiä muutoksia lajikoostumuksessa ja runsaussuh-
teissa verrattuna tyypille ominaisiin yhteisöihin, mikä
johtuu ihmistoiminnan vaikutuksista fysikaalis-
kemiallisiin ja hydrologis-morfologisiin laatuteki-
jöihin.
Kalaston ikärakenteessa on merkkejä muutoksista,
jotka johtuvat ihmistoiminnan vaikutuksista fysi-
kaalis-kemiallisiin ja hydrologis-morfologisiin
laatutekijöihin, sekä joissain tapauksissa siinä on
merkkejä yksittäisen lajin lisääntymisen tai yksilönke-
hityksen häiriintymisestä siinä määrin, että jotkut
ikäluokat voivat puuttua kokonaan.Kalaston koostumus ja runsaussuhteet eroavat kohtalai-
sesti tyypille ominaisista yhteisöistä, mikä johtuu
ihmistoiminnan vaikutuksista fysikaalis-kemiallisiin tai
hydrologis-morfologisiin laatutekijöihin.
Kalaston ikärakenteessa on suurehkoja ihmistoiminnasta
johtuvia muutoksia, mikä johtuu ihmistoiminnan vaiku-
tuksista fysikaalis-kemiallisiin tai hydrologis-
morfologisiin laatutekijöihin. Kohtalaisen suuri osa
tyypille ominaisia lajeja puuttuu tai niiden esiintyminen
on hyvin vähäistä.
Hydrologis-morfologiset laatutekijät
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Hydrologinen järjestelmä Virtauksen määrä ja dynamiikka, pinnan taso,
viipymä sekä niistä johtuva yhteys pohjaveteen
vastaavat täysin tai lähes täysin häiriintymättömiä
olosuhteita.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
Morfologiset tekijät Järven syvyyden vaihtelu, pohjasedimentin määrä ja
pohjan rakenne sekä rantavyöhykkeen rakenne ja
olosuhteet vastaavat täysin tai lähes täysin häiriin-
tymättömiä olosuhteita.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.▼B2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 48
Fysikaalis-kemialliset laatutekijät (1)
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Yleiset olosuhteet Fysikaalis-kemialliset tekijät vastaavat täysin tai lähes
täysin häiriintymättömiä olosuhteita.
Ravinnepitoisuudet vaihtelevat sellaisissa rajoissa,
jotka tavallisesti liitetään häiriintymättömiin olosuh-
teisiin.
Suolaisuus, pH, happitasapaino, happamuuden neutra-
loimiskyky, näkösyvyys ja lämpötila eivät osoitaihmistoiminnasta johtuvia muutoksia ja vaihtelevat
sellaisissa rajoissa, jotka tavallisesti liitetään häiriin-
tymättömiin olosuhteisiin.Lämpötila, happitasapaino, pH, happamuuden neutra-
loimiskyky, näkösyvyys ja suolaisuus eivät ylitä
rajoja, jotka on määritelty varmistamaan tyypille
ominainen ekosysteemin toiminta ja edellä yksilöi-
tyjen biologisten laatutekijöiden arvojen
saavuttaminen.
Ravinnepitoisuudet eivät ylitä tasoja, jotka on
määritelty varmistamaan tyypille ominainen ekosys-
teemin toiminta ja edellä yksilöityjen biologisten
laatutekijöiden arvojen saavuttaminen.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
Yksilöidyt synteettiset
pilaavat aineetPitoisuudet ovat lähellä nollaa ja ainakin pienempiä
kuin edistyneimmillä yleisesti käytetyillä analysointi-
tekniikoilla voidaan havaita.Pitoisuudet eivät ylitä 1.2.6 kohdassa yksilöidyn
menetelmän mukaisesti asetettuja normeja, tämän
kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 91/414/EY ja
direktiivin 98/8/EY soveltamista. (< EQS)Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
Yksilöidyt ei-synteettiset
pilaavat aineetPitoisuudet pysyvät sellaisissa rajoissa, jotka tavalli-
sesti liitetään häiriintymättömiin olosuhteisiin(taustapitoisuus = bgl).Pitoisuudet eivät ylitä 1.2.6(
2) kohdassa yksilöidyn
menetelmän mukaisesti asetettuja normeja, tämänkuitenkaan rajoittamatta direktiivin 91/414/EY ja
direktiivin 98/8/EY soveltamista. (< EQS)Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
(1) Käytetään seuraavia lyhenteitä: bgl = taustapitoisuus (back-ground level), EQS = ympäristönlaatunormi (environmental quality standard).
(2) Tämän asiakirjan perusteella asetettujen normien soveltaminen ei edellytä pilaavien aineiden pitoisuuksien vähentämistä alle taustapitoisuu den.▼B2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 49
1.2.3 Jokisuiden vaihettumisalueiden erinomaista, hyvää ja tyydyttävää ekologista tilaa koskevat määritelmät
Biologiset laatutekijät
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Kasviplankton Kasviplanktonin taksonikoostumus ja runsaussuhteet
vastaavat täysin tai lähes täysin häiriintymättömiä
olosuhteita.
Kasviplanktonin keskimääräinen biomassa vastaa
tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia olosuhteita,
eikä se muuta merkittävästi tyypille ominaisia näkösy-
vyyksiä.
Planktonkukintojen esiintymistiheys ja voimakkuus
vastaavat tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia
olosuhteita.Kasviplanktontaksoneissa ja niiden runsaussuhteissa
esiintyy vähäisiä muutoksia.
Vähäisiä muutoksia kasviplanktonbiomassassa verrat-
tuna tyypille ominaisiin olosuhteisiin. Kyseiset
muutokset eivät osoita lisääntynyttä levien kasvua,
joka johtaisi ei-toivottuihin muutoksiin vesieliöstössä
tai veden fysikaalis-kemiallisessa laadussa.
Vähäistä lisääntymistä voi ilmetä kukintojen esiinty-
mistiheydessä ja voimakkuudessa verrattuna tyypille
ominaiseen tilanteeseen.Kasviplanktontaksoneissa ja niiden runsaussuhteissa
esiintyy kohtalaisesti muutoksia.
Biomassa on jonkin verran muuttunut ja voi johtaa
merkittäviin ei-toivottuihin muutoksiin muiden biolo-
gisten laatutekijöiden olosuhteissa.
Kohtalaista lisäystä planktonkukintojen esiintymistihey-
dessä ja voimakkuudessa. Pitkäaikaisia kukintoja voi
esiintyä kesäkuukausina.
Makrolevät Makrolevien taksonikoostumus vastaa häiriin-
tymättömiä olosuhteita.
Ei havaittavia, ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia
makrolevien peittävyydessä.Vähäisiä muutoksia makrolevätaksoneissa ja niiden
runsaussuhteissa verrattuna tyypille ominaisiin yhtei-
söihin. Kyseiset muutokset eivät osoita fytobentoksen
tai korkeamman vesikasvillisuuden lisääntynyttä
kasvua, joka johtaisi ei-toivottuihin muutoksiin vesie-
liöstössä tai veden fysikaalis-kemiallisessa laadussa.Makrolevien taksonikoostumus eroaa kohtalaisesti
tyypille ominaisista olosuhteista ja on selvästi enemmän
muuttunut kuin hyvää tilaa vastaavissa olosuhteissa.
Kohtalaisesti selviä muutoksia makrolevien keskimää-
räisissä runsaussuhteissa. Ne voivat johtaa ei-
toivottuihin muutoksiin vesieliöstössä.
Koppisiemeniset kasvit Taksonikoostumus vastaa täysin tai lähes täysin
häiriintymättömiä olosuhteita.
Ei havaittavia, ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia
koppisiemenisten kasvien runsaussuhteissa.Vähäisiä muutoksia koppisiemenisten kasvien laji-
koostumuksessa verrattuna tyypille ominaisiin
yhteisöihin.
Koppisiemenisten kasvien runsaussuhteissa on
vähäisiä merkkejä muutoksista.Koppisiemenisten kasvien lajikoostumus eroaa kohtalai-
sesti tyypille ominaisista yhteisöistä ja on selvästi
enemmän muuttunut kuin hyvää tilaa vastaavissa
olosuhteissa.
Kohtalaisesti muutoksia koppisiemenisten kasvien
taksonien runsaussuhteissa.
Pohjaeläimistö Pohjaeläimistön monimuotoisuus ja runsaussuhteet
vaihtelevat sellaisissa rajoissa, jotka tavallisesti
liitetään häiriintymättömiin olosuhteisiin.
Kaikkia häiriintymättömille oloille tyypillisiä,
muutosherkkiä taksoneja esiintyy.Pohjaeläimistön monimuotoisuus ja runsaussuhteet
ovat lievästi muuttuneet tyypille ominaisesta tilan-
teesta.
Useimpia tyypille ominaisia, muutosherkkiä takso-
neita esiintyy.Pohjaeläimistön monimuotoisuus ja runsaussuhteet ovat
kohtalaisesti muuttuneet tyypille ominaisesta tilanteesta.
Pilaantumista ilmentäviä taksoneita esiintyy.Monia tyypille ominaisia, muutosherkkiä taksoneita
puuttuu.
Kalasto Lajikoostumus ja runsaussuhteet vastaavat häiriin-
tymättömiä olosuhteita.Muutosherkkien lajien runsaussuhteissa on vähäisiä
merkkejä sellaisista muutoksista verrattuna tyypille
ominaisiin olosuhteisiin, jotka johtuvat ihmistoi-
minnan vaikutuksista fysikaalis-kemiallisiin tai
hydrologis-morfologisiin laatutekijöihin.Tyypille ominaisia, muutosherkkiä lajeja puuttuu kohta-
laisesti, mikä johtuu ihmistoiminnan vaikutuksista
fysikaalis-kemiallisiin tai hydrologis-morfologisiin
laatutekijöihin.▼B2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 50
Hydrologis-morfologiset laatutekijät
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Vuorovesijärjestelmä Suolattoman veden virtaukset vastaavat täysin tai
lähes täysin häiriintymättömiä olosuhteita.Vallitsevat olot eivät haittaa biologisten laatuteki-
jöiden edellä määriteltyjen arvojen saavuttamista.Vallitsevat olot eivät haittaa biologisten laatutekijöiden
edellä määriteltyjen arvojen saavuttamista.
Morfologiset tekijät Syvyyden vaihtelu, pohjan olosuhteet sekä vuorovesi-
vyöhykkeen rakenne ja olosuhteet vastaavat täysin tai
lähes täysin häiriintymättömiä olosuhteita.Vallitsevat olot eivät haittaa biologisten laatuteki-
jöiden edellä määriteltyjen arvojen saavuttamista.Vallitsevat olot eivät haittaa biologisten laatutekijöiden
edellä määriteltyjen arvojen saavuttamista.
Fysikaalis-kemialliset laatutekijät (1)
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Yleiset olosuhteet Fysikaalis-kemialliset tekijät vastaavat täysin tai lähes
täysin häiriintymättömiä olosuhteita.
Ravinnepitoisuudet vaihtelevat sellaisissa rajoissa,
jotka tavallisesti liitetään häiriintymättömiin olosuh-
teisiin.
Lämpötila, happitasapaino ja näkösyvyys eivät osoita
ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia ja vaihtelevat
sellaisissa rajoissa, jotka tavallisesti liitetään häiriin-
tymättömiin olosuhteisiin.Lämpötila, happitasapainoja näkösyvyys eivät ylitä
rajoja, jotka on määritelty varmistamaan tyypille
ominainen ekosysteemin toiminta ja edellä yksilöi-
tyjen biologisten laatutekijöiden arvojen
saavuttaminen.
Ravinnepitoisuudet eivät ylitä tasoja, jotka on
määritelty varmistamaan tyypille ominainen ekosys-
teemin toiminta ja edellä yksilöityjen biologisten
laatutekijöiden arvojen saavuttaminen.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
Yksilöidyt synteettiset
pilaavat aineetPitoisuudet ovat lähellä nollaa ja ainakin pienempiä
kuin edistyneimmillä yleisesti käytetyillä analysointi-
tekniikoilla voidaan havaita.Pitoisuudet eivät ylitä 1.2.6 kohdassa yksilöidyn
menetelmän mukaisesti asetettuja normeja, tämän
kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 91/414/EY ja
direktiivin 98/8/EY soveltamista. (< EQS)Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
Yksilöidyt ei-synteettiset
pilaavat aineetPitoisuudet pysyvät sellaisissa rajoissa, jotka tavalli-
sesti liitetään häiriintymättömiin olosuhteisiin
(taustapitoisuudet = bgl).Pitoisuudet eivät ylitä 1.2.6(2) kohdassa yksilöidyn
menetelmän mukaisesti asetettuja normeja, tämän
kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 91/414/EY ja
direktiivin 98/8/EY soveltamista. (< EQS)Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
(1) Käytetään seuraavia lyhenteitä: bgl = taustapitoisuus (back-ground level), EQS = ympäristönlaatunormi (environmental quality standard).
(2) Tämän asiakirjan perusteella asetettujen normien soveltaminen ei edellytä pilaavien aineiden pitoisuuksien vähentämistä alle taustapitoisuu den: (EQS > bgl).▼B2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 51
1.2.4 Rannikkovesien erinomaista, hyvää ja tyydyttävää ekologista tilaa koskevat määritelmät
Biologiset laatutekijät
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Kasviplankton Kasviplanktonin taksonikoostumus ja runsaussuhteet
vastaavat täysin tai lähes täysin häiriintymättömiä
olosuhteita.
Kasviplanktonin keskimääräinen biomassa vastaa
tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia olosuhteita,
eikä se muuta merkittävästi tyypille ominaisia näkösy-
vyyksiä.
Planktonkukintojen esiintymistiheys ja voimakkuus
vastaavat tyypille ominaisia fysikaalis-kemiallisia
olosuhteita.Kasviplanktontaksoneissa ja niiden runsaussuhteissa
esiintyy vähäisiä muutoksia.
Vähäisiä muutoksia biomassassa verrattuna tyypille
ominaisiin olosuhteisiin. Kyseiset muutokset eivät
osoita lisääntynyttä levien kasvua, joka johtaisi ei-
toivottuihin muutoksiin vesieliöstössä tai veden
laadussa.
Vähäistä lisääntymistä voi ilmetä kukintojen esiinty-
mistiheydessä ja voimakkuudessa verrattuna tyypille
ominaiseen tilanteeseen.Planktontaksoneissa ja niiden runsaussuhteissa esiintyy
kohtalaisesti muutoksia.
Levien biomassa ylittää selvästi tyypille ominaiset rajat
ja voi vaikuttaa muihin biologisiin laatutekijöihin.
Kohtalaista lisäystä planktonkukintojen esiintymistihey-
dessä ja voimakkuudessa. Pitkäaikaisia kukintoja voi
esiintyä kesäkuukausina.
Makrolevät ja koppisieme-
niset kasvitKaikkia muutosherkkiä tyypille ominaisia makrole-
vien ja koppisiemenisten taksoneita esiintyy.
Makrolevien peittävyys ja koppisiemenisten runsaus-
suhteet vastaavat täysin tai lähes täysin
häiriintymättömiä olosuhteita.Useimpia muutosherkkiä tyypille ominaisia makrole-
vien ja koppisiemenisten taksoneita esiintyy.
Makrolevien peittävyydessä ja koppisiemenisten
runsaussuhteissa on vähäisiä muutoksia.Kohtalaisen monta muutosherkkää tyypille ominaista
makrolevien ja koppisiemenisten taksonia puuttuu.
Makrolevien peittävyys ja koppisiemenisten runsaussuh-
teet ovat kohtalaisesti muuttuneet. Tästä voi aiheutua ei-
toivottuja muutoksia vesieliöstössä.
Pohjaeläimistö Pohjaeläimistön monimuotoisuus ja runsaussuhteet
vaihtelevat sellaisissa rajoissa, jotka tavallisesti
liitetään häiriintymättömiin olosuhteisiin.
Kaikkia häiriintymättömille oloille tyypillisiä,
muutosherkkiä taksoneja esiintyy.Pohjaeläimistön monimuotoisuus ja runsaussuhteet
ovat lievästi muuttuneet tyypille ominaisesta tilan-
teesta.
Useimpia tyypille ominaisia, muutosherkkiä takso-
neita esiintyy.Pohjaeläimistön monimuotoisuus ja runsaussuhteet ovat
kohtalaisesti muuttuneet tyypille ominaisesta tilanteesta.
Pilaantumista ilmentäviä taksoneita esiintyy.
Monia tyypille ominaisia, muutosherkkiä taksoneita
puuttuu.
Hydrologis-morfologiset laatutekijät
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Vuorovesijärjestelmä Suolattoman veden virtaukset sekä päävirtausten
suunta ja nopeus vastaavat täysin tai lähes täysin
häiriintymättömiä olosuhteita.Vallitsevat olot eivät haittaa biologisten laatuteki-
jöiden edellä määriteltyjen arvojen saavuttamista.Vallitsevat olot eivät haittaa biologisten laatutekijöiden
edellä määriteltyjen arvojen saavuttamista.
Morfologiset tekijät Syvyyden vaihtelu, pohjan rakenne ja laatu sekä vuor-
ovesivyöhykkeen rakenne ja olosuhteet vastaavat
täysin tai lähes täysin häiriintymättömiä olosuhteita.Vallitsevat olot eivät haittaa biologisten laatuteki-
jöiden edellä määriteltyjen arvojen saavuttamista.Vallitsevat olot eivät haittaa biologisten laatutekijöiden
edellä määriteltyjen arvojen saavuttamista.▼B2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 52
Fysikaalis-kemialliset laatutekijät (1)
Tekijä Erinomainen tila Hyvä tila Tyydyttävä tila
Yleiset olosuhteet Fysikaalis-kemialliset tekijät vastaavat täysin tai lähes
täysin häiriintymättömiä olosuhteita.
Ravinnepitoisuudet vaihtelevat sellaisissa rajoissa,
jotka tavallisesti liitetään häiriintymättömiin olosuh-
teisiin.
Lämpötila, happitasapaino ja näkösyvyys eivät osoita
ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia ja vaihtelevatsellaisissa rajoissa, jotka tavallisesti liitetään häiriin-
tymättömiin olosuhteisiin.Lämpötila, happitasapainoja näkösyvyys eivät ylitä
rajoja, jotka on määritelty varmistamaan tyypille
ominainen ekosysteemin toiminta ja edellä yksilöi-
tyjen biologisten laatutekijöiden arvojen
saavuttaminen.
Ravinnepitoisuudet eivät ylitä tasoja, jotka on
määritelty varmistamaan tyypille ominainen ekosys-
teemin toiminta ja edellä yksilöityjen biologisten
laatutekijöiden arvojen saavuttaminen.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
Yksilöidyt synteettiset
pilaavat aineetPitoisuudet ovat lähellä nollaa ja ainakin pienempiä
kuin edistyneimmillä yleisesti käytetyillä analysointi-
tekniikoilla voidaan havaita.Pitoisuudet eivät ylitä 1.2.6 kohdassa yksilöidyn
menetelmän mukaisesti asetettuja normeja, tämän
kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 91/414/EY ja
direktiivin 98/8/EY soveltamista. (< EQS)Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
Yksilöidyt ei-synteettiset
pilaavat aineetPitoisuudet pysyvät sellaisissa rajoissa, jotka tavalli-
sesti liitetään häiriintymättömiin olosuhteisiin
(taustapitoisuus = bgl).Pitoisuudet eivät ylitä 1.2.6(
2) kohdassa yksilöidyn
menetelmän mukaisesti asetettuja normeja, tämän
kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 91/414/EY jadirektiivin 98/8/EY soveltamista. (< EQS)Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
(1) Käytetään seuraavia lyhenteitä: bgl = taustapitoisuus (back-ground level), EQS = ympäristönlaatunormi (environmental quality standard).
(2) Tämän asiakirjan perusteella asetettujen normien soveltaminen ei edellytä pilaavien aineiden pitoisuuksien vähentämistä alle taustapitoisuu den: (EQS > bgl).▼B2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 53
1.2.5 Voimakkaasti muutettujen tai keinotekoisten vesimuodostumien parasta mahdollista, hyvää ja tyydyttävää ekologista potentiaalia koskevat määritelmät
Tekijä Paras mahdollinen ekologinen potentiaali Hyvä ekologinen potentiaali Tyydyttävä ekologinen potentiaali
Biologiset laatutekijät Kyseeseen tulevien biologisten laatutekijöiden arvot
vastaavat mahdollisimman hyvin lähinnä vastaavan
pintavesimuodostumatyypin arvoja, ottaen huomioon
vesimuodostuman keinotekoisista tai voimakkaasti
muutetuista ominaispiirteistä johtuvat fyysiset olosuh-
teet.Vähäisiä muutoksia kyseeseen tulevien biologisten
laatutekijöiden arvoissa verrattuna parhaan mahdol-
lisen ekologisen potentiaalin mukaisiin arvoihin.Kohtalaisesti muutoksia kyseeseen tulevien biologisten
laatutekijöiden arvoissa verrattuna parhaan mahdollisen
ekologisen potentiaalin mukaisiin arvoihin.
Kyseiset arvot ovat muuttuneet merkittävästi enemmän
kuin hyvissä ekologisissa olosuhteissa tavatut arvot.
Hydrologis-morfologiset
tekijätHydrologis-morfologisissa olosuhteissa on havaitta-
vissa ainoastaan niitä pintavesimuodostumaan
kohdistuvia vaikutuksia, jotka ovat seurausta veden
keinotekoisesti tai voimakkaasti muutetuista ominais-
piirteistä sen jälkeen, kun kaikki toteutettavissa
olevat lieventävät toimenpiteet on toteutettu, jotta
varmistetaan pääseminen mahdollisimman lähelle
parasta toteutettavissa olevaa ekologista jatkumoa,
erityisesti eläimistön vaelluksen ja sopivien kutemis-
ja lisääntymisalueiden kannalta.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
Fysikaalis-kemialliset
tekijät
Yleiset olosuhteet Fysikaalis-kemialliset tekijät vastaavat täysin tai lähes
täysin häiriintymättömiä olosuhteita, jotka liitetään
kyseistä keinotekoista tai voimakkaasti muutettua
vesimuodostumaa lähinnä vastaavaan pintavesimuo-
dostumatyyppiin.
Ravinnepitoisuudet noudattavat rajoja, jotka tavalli-
sesti liitetään häiriintymättömiin olosuhteisiin.
Lämpötila, happitasapainoja pH eivät po ikkea
lähinnä vastaavan pintavesimuodostumatyypin häiriin-
tymättömille oloille ominaisista arvoista.Fysikaalis-kemiallisten tekijöiden arvot noudattavat
rajoja, jotka on laadittu ekosysteemin toiminnan ja
edellä yksilöityjen biologisten laatutekijöiden arvojen
saavuttamisen varmistamiseksi.
Lämpötila ja pH eivät ylitä rajoja, jotka on määritelty
varmistamaan tyypille ominainen ekosysteemin
toiminta ja edellä yksilöityjen biologisten laatuteki-
jöiden arvojen saavuttaminen.
Ravinnepitoisuudet eivät ylitä tasoja, jotka on
määritelty varmistamaan tyypille ominainen ekosys-
teemin toiminta ja edellä yksilöityjen biologisten
laatutekijöiden arvojen saavuttaminen.Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
Yksilöidyt synteettiset
pilaavat aineetPitoisuudet ovat lähellä nollaa ja ainakin pienempiä
kuin edistyneimmillä yleisesti käytetyillä analysointi-
tekniikoilla voidaan havaita.Pitoisuudet eivät ylitä 1.2.6 kohdassa yksilöidyn
menetelmän mukaisesti asetettuja normeja, tämän
kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 91/414/EY ja 98/
8/EY soveltamista. (< EQS)Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.▼B2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 54
Tekijä Paras mahdollinen ekologinen potentiaali Hyvä ekologinen potentiaali Tyydyttävä ekologinen potentiaali
Yksilöidyt ei-synteettiset
pilaavat aineetPitoisuudet pysyvät sellaisissa rajoissa, jotka tavalli-
sesti liitetään kyseistä keinotekoista tai voimakkaasti
muutettua vesimuodostumaa lähinnä vastaavan pinta-
vesimuodostumatyypin häiriintymättömiin
olosuhteisiin (taustapitoisuudet = bgl).Pitoisuudet eivät ylitä 1.2.6(1) kohdassa yksilöidyn
menetelmän mukaisesti asetettuja normeja, tämän
kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 91/414/EY ja 98/
8/EY soveltamista. (< EQS)Vallitsevat olot eivät haittaa edellä yksilöityjen biolo-
gisten laatutekijöiden arvojen saavuttamista.
(1) Tämän asiakirjan perusteella asetettujen normien soveltaminen ei edellytä pilaavien aineiden pitoisuuksien vähentämistä alle taustapitoisuu den.▼B2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 55
▼B
1.2.6 Jäsenvaltioiden käyttämä kemiallisten laatunormien
asettamismenettely
Määritellessään ympäristönlaatunormeja vesieliöstön suojelemi-
seksi liitteessä VIII olevissa 1—9 kohdassa luetelluille pilaaville
aineille, jäsenvaltioiden on noudatettava seuraavia säännöksiä.
Normeja voidaan asettaa vesille, sedimentille tai eliöille.
Mikäli mahdollista sekä akuuttien että kroonisten testien tuloksia
on hankittava seuraavista eliöryhmistä, mikäli ne ovat kyseiselle
vesimuodostumatyypille sopivia, sekä myös muista vesieliöistä,
joista tietoja on saatavilla. Eliöryhmien perusvalikoimaan
kuuluvat:
— levät ja/tai makrofyytit,
— daphnia (vesikirppu) tai vastaavat suolaisen veden eliöt,— kalat.
Ympäristönlaatunormin asettaminenPitoisuuden enimmäisvuosikeskiarvo asetetaan seuraavasti:
i) Jäsenvaltioiden on määriteltävä sopivat turvakertoimet
kussakin tapauksessa käytettävissä olevien tietojen luonteen
ja laadun mukaisesti sekä noudattaen ohjeita, jotka on
määritelty uusien ilmoitettujen aineiden ihmisille ja
ympäristölle aiheuttamien vaarojen arviointiperiaatteiden
vahvistamisesta annetun komission direktiivin 93/67/ETY
sekä olemassa olevien aineiden ihmisille ja ympäristölle
aiheuttamien riskien arvioinnista annetun komission asetuksen
(EY) N:o 1488/94 tueksi annettujen teknisten ohjeiden osan II
3.3.1 kohdassa, sekä seuraavan taulukon mukaiset turvaker-
toimet:
Turvakerroin
Vähintään yksi akuutti L(E)C50-tutkimus
perusvalikoiman mukaisilta kolmelta
trofia-tasolta 1 000
Yksi krooninen NOEC-tutkimus (joko
kaloilla tai daphnialla tai vastaavalla
suolaisen veden eliöllä) 100
Kaksi kroonista NOEC-tutkimusta kahden
eri trofiatason eliöillä (kaloilla ja/tai daph-
nialla tai vastaavalla suolaisen veden
eliöllä ja/tai levillä) 50
Vähintään kolmella kolmen eri trofiatason
lajilla tehdyt kroonisen NOEC:n tutki-
mukset (tavallisesti kaloilla, daphnialla tai
vastaavalla suolaisen veden eliöllä ja
levillä) 10
Muut tapaukset, mukaan lukien kenttätut-
kimukset tai malliekosysteemit, jotka
mahdollistavat tarkempien turvakertoi-
mien laskemisen ja soveltamisenTapauskoh-
tainen määrit-
tely
ii) Jos käytettävissä on tietoja hitaasta hajoamisesta ja kertymi-
sestä, ne tulee ottaa huomioon määriteltäessä lopullista
ympäristönlaatunormia.
iii) Näin määriteltyä normia pitää verrata kaikkiin kenttätutki-
muksessa saatuihin tietoihin. Jos poikkeamia havaitaan,
määrittelymenettelyä on tarkasteltava uudelleen, jotta voidaan
laskea oikeampi turvakerroin.
iv) Määritellyt normit on tarkistutettava asiantuntijoilla, ja niitä
tulee käsitellä julkisesti, jotta voidaan laskea mahdollisimman
oikeat turvakertoimet.
1.3 Pintavesienekologisenjakemiallisentilanseuranta
Pintavesien seurantaverkkoo n perustettava 8 artiklan vaatimusten
mukaisesti. Seurantaverkkoo n suunniteltava siten, että kunkin
vesistöalueen ekologisesta ja kemiallisesta tilasta saadaan yhte-
näinen ja monipuolinen kokonaiskuva ja että vesimuodostumien2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 56
▼B
luokittelu viiteen luokkaan 1.2 kohdassa olevien normatiivisten
määritelmien mukaan on mahdollista. Jäsenvaltioiden on liitettävä
vesipiirin hoitosuunnitelmaan pintavesien seurantaverkkoa esittävä
kartta tai kartat.
Jäsenvaltioiden on tehtävä jokaiselle vesipiirin hoitosuunnitelma-
kaudelle perusseurannan ja toiminnallisen seurannan ohjelmat,
jotka perustuvat 5 artiklan ja liitteen II mukaiseen ominaispiir-
teiden tarkasteluun ja vaikutusarvioon. Joissakin tapauksissa
jäsenvaltioiden on laadittava myös tutkinnallisen seurannan
ohjelmia.
Jäsenvaltioiden on seurattava muuttujia, jotka ilmaisevat kunkin
kyseessä olevan laatutekijän tilaa. Valitessaan biologiseen laatute-
kijään liittyviä muuttujia jäsenvaltioiden on määriteltävä sopiva
taksonominen taso, jotta laatutekijöiden luokituksessa saavutetaan
riittävä luotettavuus ja tarkkuus. Suunnitelmassa on arvioitava
seurantaohjelmien tuottamien tulosten luotettavuus- ja tarkkuus-
tasoa.
1.3.1 Perusseurannan rakenne
Tavoite
Jäsenvaltioiden on tehtävä perusseurantaohjelmat, jotka antavat
tietoa:
— liitteessä II kuvatun vaikutusarviointimenettelyn täydentämi-
seksi ja oikeaksi osoittamiseksi,
— tulevien seurantaohjelmien tehokasta ja järkiperäistä suunnit-
telua varten,
— luonnonolojen pitkäaikaismuutosten arvioimiseksi, ja
— laaja-alaisten ihmistoimintojen aiheuttamien pitkäaikaismuu-
tosten arvioimiseksi.
Tämän seurannan tuloksia on tarkasteltava ja käytettävä yhdessä
liitteessä II kuvatun vaikutusarviointimenettelyn kanssa määritel-
täessä seurantaohjelmatarpeita nykyisiä ja tulevia vesipiirin
hoitosuunnitelmia varten.
Seurantapaikkojen valinta
Riittävän monessa pintavesimuodostumassa on tehtävä perusseur-
antaa, jotta voidaan arvioida vesipiirin kaikkien valuma-alueiden
ja osavaluma-alueiden pintavesien tila kokonaisuudessaan. Vesi-
muodostumia valittaessa jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että
silloin kun se on aiheellista, seurantaa tehdään seuraavissa
paikoissa:
— paikoissa, joissa veden virtaama on merkittävä koko vesipiirin
kannalta; seurantaan sisällytetään suurten jokien sellaisia
kohtia, joissa valuma-alue on suurempi kuin 2500 km2,
— paikoissa, joissa vesitilavuus on merkittävä vesipiirin kannalta,
seurantaan sisällytetään suuria järviä ja tekojärviä,
— paikoissa, joissa merkittävät vesimuodostumat ulottuvat yli
jäsenvaltion rajan,
— paikoissa, jotka on määritelty tietojen vaihtoa koskevassa
neuvoston päätöksessä 77/795/ETY, ja
muissa paikoissa, joita tarvitaan jäsenvaltion rajan yli ja
meriympäristöön kulkeutuvaa pilaavien aineiden kuormaa
arvioitaessa.
Laatutekijöiden valinta
Perusseurannassa on vesipiirin hoitosuunnitelmajakson aikana
seurattava kaikilla paikoilla vuoden ajan:
— kaikkia biologisia laatutekijöitä indikoivia muuttujia,
— kaikkia hydrologis-morfologisia laatutekijöitä indikoivia muut-
tujia,
— kaikkia yleisiä fysikaalis-kemiallisia laatutekijöitä indikoivia
muuttujia,
— niitä prioriteettilistan aineita, joita päästetään vesistöalueelle
tai sen osa-alueelle,
— muita pilaavia aineita, joita päästetään merkittävissä määrin
vesistöalueelle tai sen osa-alueelle,2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 57
▼B
jollei aikaisempi perusseuranta ole osoittanut, että kyseinen
vesimuodostuma on saavuttanut hyvän tilan eikä liitteen II
mukainen katsaus ihmistoiminnan vaikutuksiin osoita, että
vesimuodostumaan kohdistuvat vaikutukset olisivat muuttu-
neet. Näissä tapauksissa perusseurantaa on tehtävä joka
kolmannella vesipiirin hoitosuunnitelmakaudella.
1.3.2 Toiminnallisen seurannan rakenne
Toiminnallista seurantaa on tehtävä, jotta:
— saadaan selville niiden vesimuodostumien tila, joiden osalta on
mahdollisuus, että ympäristötavoitteet jäävät saavuttamatta, ja
— havaitaan näiden vesimuodostumien tilan kaikki muutokset,
jotka ovat toimenpideohjelmien seurausta.
Liitteen II tai tämän liitteen vaatimusten mukaisten tietojen perus-
teella voidaan muuttaa ohjelmaa vesipiirin
hoitosuunnitelmakaudella varsinkin havainnointitiheyden
pienentämiseksi, jos jotain vaikutusta ei pidetä merkittävänä tai
kyseinen ympäristöpaine on poistunut.
Seurantapaikkojen valintaToiminnallista seurantaa on tehtävä kaikissa niissä vesimuodostu-
missa, joiden osalta on joko liitteen II vaikutusarvioinnin tai
perusseurannan mukaan mahdollista, että 4 artiklan mukaiset
ympäristötavoitteet jäävät saavuttamatta, tai joihin päästetään
prioriteettilistan aineita. Seurantapaikat prioriteettilistan aineille
on valittava sen mukaisesti, miten asianomaista ympäristönlaatu-
normia koskevassa lainsäädännössä on määritelty. Kaikissa
muissa tapauksissa sekä myös silloin, kun prioriteettilistan
aineiden osalta ei kyseisessä lainsäädännössä ole annettu erityi-
sohjeita, seurantapaikat on valittava seuraavasti:
— vesimuodostumiin, joissa pistekuormitus voi aiheuttaa
merkittäviä ympäristöpaineita, sijoitetaan riittävästi seuranta-
paikkoja kaikkiin vesimuodostumiin, jotta pistekuormituksen
suuruus ja vaikutukset voidaan arvioida. Silloin kun vesimuo-
dostumaan kohdistuu useita pistekuormituspaineita,
seurantapaikat voidaan valita siten, että voidaan tarkastella
näiden paineiden suuruutta ja vaikutusta kokonaisuutena,
— vesimuodostumiin, joissa hajakuormitus voi aiheuttaa
merkittäviä ympäristöpaineita, sijoitetaan riittävästi seuranta-
paikkoja valittuihin vesimuodostumiin, jotta hajakuormituksen
suuruus ja vaikutukset voidaan arvioida. Vesimuodostumat on
valittava siten, että ne edustavat hajakuormituksen ympäristö-
paineiden suhteellisia riskejä ja pintaveden hyvän tilan
saavuttamatta jäämisen suhteellisia riskejä,
— vesimuodostumiin, joihin voi kohdistua merkittäviä hydro-
logis-morfologisia ympäristöpaineita, sijoitetaan riittävästi
seurantapaikkoja valittuihin vesimuodostumiin, jotta näiden
paineiden suuruus ja vaikutukset voidaan arvioida. Vesimuo-
dostumat on valittava siten, että ne osoittavat hydrologis-
morfologisten ympäristöpaineiden kokonaisvaikutusta
vesistöön.
Laatutekijöiden valintaJäsenvaltioiden on pintavesimuodostumiin kohdistuvien paineiden
suuruuden arvioimiseksi seurattava niitä laatutekijöitä, jotka osoit-
tavat vesimuodostumaan tai -muodostumiin kohdistuvien
paineiden vaikutusta. Näiden paineiden vaikutusten arvioimiseksi
jäsenvaltioiden on seurattava asiaankuuluvia:
— muuttujia, jotka indikoivat sitä biologista laatutekijää tai niitä
biologisia laatutekijöitä, jotka ovat herkimpiä niille paineille,
joita vesimuodostumaan kohdistuu,
— kaikkia prioriteettilistan aineita, joita päästetään vesimuodos-
tumaan ja muita pilaavia aineita, joita päästetään
vesimuodostumaan merkittäviä määriä,
— muuttujia, jotka indikoivat sitä hydrologis-morfologista laatu-
tekijää, joka on herkin havaituille paineille.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 58
▼B
1.3.3 Tutkinnallisen seurannan rakenne
Tavoite
Tutkinnallista seurantaa on tehtävä:
— jos havaittujen poikkeavuuksien syytä ei tiedetä,
— jos perusseuranta osoittaa, että 4 artiklan mukaisia tavoitteita
ei vesimuodostuman kohdalla todennäköisesti saavuteta eikä
toiminnallista seurantaa ole vielä aloitettu, tutkinnallista seur-
antaa on tehtävä, jotta saadaan selville tavoitteiden
saavuttamatta jäämisen syyt, tai
— jotta saadaan selville ympäristövahinkojen suuruus ja vaiku-
tukset,
ja sen avulla on saatava tietoa toimenpideohjelman tekemiseksi,
jotta ympäristötavoitteet voidaan saavuttaa ja toteuttaa ympäristö-
vahinkojen vaikutusten korjaamisen edellyttämät
erityistoimenpiteet.
1.3.4 Seurantatiheys
Perusseurantajaksona on noudatettava fysikaalis-kemiallisten
laatutekijöiden jäljempänä esitettyjä tiheyksiä, jolleivät pidemmät
väliajat ole perusteltuja teknisen tietämyksen tai asiantuntija-
arvion perusteella. Biologisten ja hydrologis-morfologisten laatu-
tekijöiden seurantaa on tehtävä vähintään kerran
perusseurantajaksona.
Toiminnallisessa seurannassa jäsenvaltioiden on määriteltävä
kunkin muuttujan seurantatiheys niin, että saadaan riittävästi
tietoja kyseisen laatutekijän tilan arvioimiseksi luotettavasti.
Ohjeellisesti väliaikojen ei tulisi olla jäljempänä taulukossa
esitettyjä pitempiä, jolleivät pidemmät väliajat ole perusteltuja
teknisen tietämyksen tai asiantuntija-arvion mukaan.
Seurantatiheys on valittava siten, että saavutetaan hyväksyttävä
luotettavuus- ja tarkkuustaso. Seurantajärjestelmällä saavutetut
luotettavuus- ja tarkkuusarviot on ilmoitettava vesipiirin hoito-
suunnitelmassa.
Seurantatiheydet on valittava siten, että otetaan huomioon sekä
luonnon että ihmistoiminnan muuttujissa aiheuttama vaihtelu.
Seuranta-ajat on valittava siten, että vuodenaikaisvaihtelun
vaikutus tuloksiin on mahdollisimman pieni, ja siten varmistet-
tava, että tulokset osoittavat vesimuodostumassa ihmistoiminnan
vaikutuksestatapahtuneita muutoksia. Saman vuoden eri vuodenai-
koina on tarvittaessa tehtävä lisäseurantaa tämän tavoitteen
saavuttamiseksi.
Laatutekijä Joet JärvetJoki-
suiden
vaihettu-
misalueetRannik-
kovedet
Biologiset
Kasviplankton 6 kk 6 kk 6 kk 6 kk
Muu vesikasvilli-
suus3v 3v 3v 3v
Pohjaeläimet 3 v 3 v 3 v 3 v
Kalat 3 v 3 v 3 v
Hydrologis-morfologisetEsteettömyys 6 vHydrologia jatku-
vasti1k k
Morfologia 6 v 6 v 6 v 6 v2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 59
▼B
Laatutekijä Joet JärvetJoki-
suiden
vaihettu-
misalueetRannik-
kovedet
Fysikaalis-kemialliset
Lämpöolot 3 kk 3 kk 3 kk 3 kkHappitilanne 3 kk 3 kk 3 kk 3 kkSuolaisuus 3 kk 3 kk 3 kkRavinneolot 3 kk 3 kk 3 kk 3 kk
Happamoitumisti-
lanne3k k 3k k
Muut pilaavat
aineet3k k 3k k 3k k 3k k
Prioriteettiaineet 1 kk 1 kk 1 kk 1 kk
1.3.5 Suojelualueiden lisäseurantaa koskevat vaatimukset
Edellä edellytettyjä seurantaohjelmia on täydennettävä seuraavien
vaatimusten täyttämiseksi:
Juomavedenottopaikat
Tämän direktiivin 7 artiklan mukaisesti nimetyt pintavesimuodos-
tumat, joista otetaan vettä keskimäärin yli 100 m
3päivässä,
nimetään seurantapaikoiksi ja niissä toteutetaan tarvittaessa
lisäseurantaa kyseisen artiklan vaatimusten täyttämiseksi. Kyseisiä
vesimuodostumia on seurattava kaikkien prioriteettiainepäästöjen
osalta ja kaikkien muiden aineiden osalta, joita päästetään
merkittäviä määriä, jotka voivat vaikuttaa vesimuodostuman tilaan
ja joita valvotaan juomavesidirektiivin säännöksin. Seuranta on
toteutettava seuraavia tiheyksiä käyttäen:
Yhdyskunnan asukkaiden
määräTiheys
< 10000 4/vuosi
10000—30000 8/vuosi> 30000 12/vuosi
Elinympäristön ja lajien suojelualueet
Kyseisiin alueisiin kuuluvat vesimuodostumat on sisällytettävä
edellä tarkoitettuun toiminnallisen seurannan ohjelmaan, jos
vaikutusarvion ja perusseurannan mukaan arvioidaan olevan
mahdollista, että 4 artiklan mukaiset ympäristötavoitteet eivät
toteudu niiden osalta. Seurantaa on tehtävä siten, että kaikkien
merkittävien näihin vesimuodostumiin kohdistuvien ympäristöpai-
neiden suuruus ja vaikutukset sekä toimenpideohjelmien
vaikutuksesta vesimuodostumissa tapahtuneet muutokset saadaan
selville. Seurantaa on jatkettava kunnes alueet täyttävät vesien
osalta niiden perustamista säätelevän lainsäädännön niille aset-
tamat vaatimukset ja niille 4 artiklan mukaisesti asetetut
tavoitteet.
1.3.6 Laatutekijöiden seurantaa koskevat standardit
Tyyppimuuttujien seurannassa käytettävien menetelmien on
noudatettava jäljempänä lueteltuja kansainvälisiä standardeja tai
muita kansallisia tai kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan
sellaisten tietojen saaminen, joilla on vastaava tieteellinen laatu ja
vertailtavuus.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 60
▼B
Pohjaeläinnäytteenotto
ISO 5667-3:1995 Water Quality — Sampling — Part 3:
Guidance on the preservation and hand-
ling of samples
EN 27828:1994 Water Quality — Methods for biological
sampling — Guidance on hand net
sampling of benthic macroinvertebrates
EN 28265:1994 Water Quality — Methods of biological
sampling — Guidance on the design and
use of quantitative samplers for benthic
macroinvertebrates
EN ISO 9391:1995 Water Quality — Sampling in deep
waters for macroinvertebrates —
Guidance on the use of colonization,
qualitative and quantitative samplers
EN ISO 8689-
1:1999Biological Classification of Rivers Part I:
Guidance on the Interpretation of Biolo-
gical Quality Data from Surveys of
Benthic Macroinvertebrates in Running
Waters
EN ISO 8689-
2:1999Biological Classification of Rivers Part II:
Guidance on the Presentation of Biolo-
gical Quality Data from Surveys of
Benthic Macroinvertebrates in Running
Waters
Makrofyyttien näytteenotto
Asiaa koskevat CEN/ISO-standardit kun valmistuneetKalojen näytteenotto
Asiaa koskevat CEN/ISO-standardit kun valmistuneet
Piilevien näytteenottoAsiaa koskevat CEN/ISO-standardit kun valmistuneetFysikaalis-kemiallisia muuttujia koskevat standardit
Kyseeseen tulevat CEN/ISO-standardit
Hydrologis-morfologisia muuttujia koskevat standarditKyseeseen tulevat CEN/ISO-standardit
1.4 Ekologisentilanluokittelujaesittäminen
1.4.1 Biologisten seurantatulosten vertailtavuus
i) Jäsenvaltioiden on luotava seurantajärjestelmät, joiden avulla
voidaan määrittää kullekin pintavesijaotteluryhmälle tai
voimakkaasti muutetuille ja keinotekoisille pintavesimuodos-
tumille määrättyjen biologisten laatutekijöiden arvot.
Toteutettaessa jäljempänä määriteltyä menettelyä voimak-
kaasti muutettujen tai keinotekoisten vesimuodostumien
osalta viittauksia ekologiseen tilaan on pidettävä ekologista
potentiaalia koskevina. Kyseisissä järjestelmissä voidaan
käyttää tiettyjä lajeja tai lajiryhmiä, jotka ovat koko laatute-
kijän kannalta edustavia.
ii) Jotta varmistetaan kyseisten seurantajärjestelmien vertailta-
vuus, kunkin jäsenvaltion käyttämien järjestelmien tulokseton ilmaistava ekologisen tilan luokittelemista varten ekologi-
sina laatusuhteina. Näiden suhteiden on ilmaistava kyseisessä
pintavesimuodostumassa havaittujen ja sille vertailuoloina
sovellettavien biologisten muuttujien arvojen suhdetta
toisiinsa. Suhde on ilmaistava numeroarvona välillä
nolla—yksi, jolloin erinomaista ekologista tilaa kuvaavat
arvot ovat lähellä yhtä ja huonoa ekologista tilaa kuvaavat
arvot lähellä nollaa.
iii) Kaikkien jäsenvaltioiden on jaettava seurantajärjestelmänsä
ekologisen laatusuhteen asteikko jokaisen pintavesijaottelur-
yhmän osalta viiteen luokkaan määrittelemällä numeroarvo2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 61
▼B
luokkarajoille. Luokat ulottuvat erinomaisesta huonoon
ekologiseen tilaan 1.2 kohdan mukaisesti. Rajat erinomaisen
ja hyvän sekä hyvän ja tyydyttävän luokan välillä on
määriteltävä jäljempänä kuvatun interkalibrointimenettelyn
avulla.
iv) Komissio avustaa tämän interkalibrointimenettelyn suoritta-
misessa sen varmistamiseksi, että kyseiset luokkien rajat
määritellään noudattaen 1.2 kohdassa olevia normatiivisia
määritelmiä ja että ne ovat vertailukelpoisia jäsenvaltioiden
välillä.
v) Osana kyseistä toimintaa komission on avustettava jäsenval-
tioiden välisessä tietojenvaihdossa, jonka tuloksena
muodostuu paikkavalikoima kaikille yhteisön luonnonmaan-
tieteellisille alueille; nämä paikat muodostavat
interkalibrointiverkon. Verkkoon kuuluvat paikat valitaan
kullakin luonnonmaantieteellisellä alueella esiintyvistä vesi-
muodostumatyypeistä. Kunkin valitun
pintavesimuodostumatyypin osalta verkko käsittää ainakin
kaksi paikkaa, jotka sijoittuvat normatiivisten määritelmien
mukaisen erinomaisen ja hyvän tilan rajalle, ja ainakin kaksi
paikkaa, jotka sijoittuvat normatiivisten määritelmien
mukaisen hyvän ja tyydyttävän tilan rajalle. Paikkoja valit-
taessa käytetään asiantuntija-arviota, joka perustuu
yhteistarkasteluihin ja kaikkeen muuhun saatavissa olevaan
tietoon.
vi) Kunkin jäsenvaltion seurantajärjestelmää on sovellettava
interkalibrointiverkkoon kuuluviin paikkoihin, jotka sekä
kuuluvat luonnonmaantieteelliseen alueeseen että edustavat
vesimuodostumatyyppiä, johon järjestelmää sovelletaan
tämän direktiivin vaatimusten täyttämiseksi. Tämän sovelta-
misen tuloksia on käytettävä luokkarajojen numeeristen
arvojen määrittelemiseksi jäsenvaltioiden seurantajärjestel-
missä.
vii) Komission on valmisteltava kolmen vuoden kuluessa tämän
direktiivin voimaantulopäivästä interkalibrointiverkon paik-karekisteriluonnos, jota voidaan muokata 21 artiklan
mukaista menettelyä noudattaen. Lopullinen paikkarekisteri
on tehtävä neljän vuoden kuluessa tämän direktiivin
voimaantulopäivästä ja komission on julkaistava se.
viii) Komission ja jäsenvaltioiden on saatettava interkalibrointi-
menettely päätökseen 18 kuukauden kuluessa siitä päivästä,
jona lopullinen rekisteri julkaistaan.
ix) Komissio julkaisee interkalibrointimenettelyn tulokset ja
jäsenvaltioiden seurantajärjestelmien luokitteluille
määritellyt arvot kuuden kuukauden kuluessa interkalibroin-
timenettelyn päätökseen saattamisesta.
1.4.2 Seurantatulosten esittäminen sekä ekologisen tilan ja
ekologisen potentiaalin luokitteleminen
i) Pintavesiryhmien vesistönosia koskeva ekologisen tilan luokit-
telu on esitettävä oheisen taulukon ensimmäisen sarakkeen
mukaisesti siten, että se vastaa kyseisten laatutekijöiden biolo-
gisten ja fysikaalis-kemiallisten seurantatulosten arvoista
huonompaa. Jäsenvaltioiden on tehtävä kustakin vesipiiristä
kartta, jossa kuvataankaikkien vesimuodostumien ekologinen
tila luokiteltuna käyttäen seuraavan taulukon toisen sarakkeen
mukaisia värejä:
Ekologisen tilan luokittelu Värikoodi
Erinomainen Sininen
Hyvä VihreäTyydyttävä KeltainenVälttävä Oranssi
Huono Punainen
ii) Voimakkaasti muutettuja ja keinotekoisia vesimuodostumia
koskeva ekologisen tilan luokittelu on tehtävä jäljempänä
esitetyn taulukon ensimmäisen sarakkeen mukaisesti edustaen2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 62
▼B
kyseisten laatutekijöiden biologisten ja fysikaalis-kemiallisten
seurantatulosten arvoista huonompaa. Jäsenvaltioiden on
tehtävä kustakin vesipiiristä kartta, jossa kuvataan kunkin
vesimuodostuman ekologinen potentiaali luokiteltuna käyttäen
keinotekoisten vesimuodostumien osalta seuraavan taulukon
toisen sarakkeen mukaisia ja voimakkaasti muutettujen vesi-
muodostumien osalta kolmannen sarakkeen mukaisia värejä:
Ekologisen poten-
tiaalin luokitteluVärikoodi
Keinotekoiset vesi-
muodostumatVoimakkaasti
muutetut vesimuo-
dostumat
Hyvä tai suurempi Samanlevyiset
vihreät ja
vaaleanharmaat
raidatSamanlevyiset
vihreät ja tumman-
harmaat raidat
Tyydyttävä Samanlevyiset
keltaiset ja
vaaleanharmaat
raidatSamanlevyiset
keltaiset ja
tummanharmaat
raidat
Välttävä Samanlevyiset
oranssit ja
vaaleanharmaat
raidatSamanlevyiset
oranssit ja
tummanharmaat
raidat
Huono Samanlevyiset
punaiset ja
vaaleanharmaat
raidatSamanlevyiset
punaiset ja
tummanharmaat
raidat
iii) Jäsenvaltioiden on myös osoitettava kartalla mustalla pisteellä
ne vesimuodostumat, jotka eivät saavuta hyvää tilaa tai hyvää
ekologista potentiaalia siksi, että ne eivät täytä (jäsenvaltion
tämän direktiivin mukaisesti määrittelemää) yhtä tai useampaa
ympäristönlaatunormia, jotka on asetettu kyseiselle vesimuo-
dostumalle koskien tiettyjä synteettisiä ja ei-synteettisiä
pilaavia aineita.
1.4.3 Seurantatulosten ja kemiallisen tilan esittäminen
Jos vesimuodostuma täyttää kaikki ympäristönlaatunormit, joista
on määrätty liitteessä IX tai 16 artiklassa taikka muussa asiaa
koskevassa yhteisön lainsäädännössä, jossa säädetään ympäristön-
laatunormeista, sen todetaan saavuttaneen hyvä kemiallinen tila.
Päinvastaisessa tapauksessa todetaan, ettei vesimuodostuma ole
saavuttanut hyvää kemiallista tilaa.
Jäsenvaltioiden on esitettävä kustakin vesipiiristä kartta, jossa
kuvataan kunkin vesimuodostuman kemiallinen tila luokiteltuna
seuraavan taulukon toisen sarakkeen mukaisia värejä käyttäen:
Kemiallisen tilan luokittelu Värikoodi
Hyvä Sininen
Ei ole saavuttanut hyvää
tilaaPunainen
2 POHJAVESI
2.1 Pohjavedenmäärällinentila
2.1.1 Pohjaveden määrällisen tilan luokittelumuuttuja
Pohjavedenkorkeus2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 63
▼B
2.1.2 Määrällisen tilan määritelmä
Perustekijä Hyvä tila
Pohjavedenkorkeus Pohjavesimuodostuman pohjavedenkor-
keus pysyy sellaisena, ettei pitkän ajan
keskimääräinen vuotuinen vedenotto ylitä
käytettävissä olevia pohjavesivaroja.
Pohjavedenkorkeuteen ei siten kohdistu
sellaisia ihmistoiminnan aiheuttamia
muutoksia, jotka aiheuttaisivat:
— pohjaveteen yhteydessä olevien pinta-
vesien 4 artiklassa määriteltyjen
ympäristötavoitteiden saavuttamatta
jäämisen,
— näiden vesien tilassa oleellista huono-
nemista,
— oleellista haittaa pohjavesimuodostu-
masta suoraan riippuvaisille
maaekosysteemeille.
Pohjavedenkorkeuden muutokset voivat
siten aiheuttaa virtaussuunnan muutoksia
tilapäisesti tai rajatulla alueella jatkuvasti,
mutta näistä suunnanmuutoksista ei
aiheudu suolaisen veden tai muun haitta-
tekijän pääsyä pohjavesimuodostumaan,
eivätkä ne osoita pysyvää tai selvästi
havaittavissa olevaa ihmistoiminnan
aiheuttamaa virtaussuuntien muutos-
suuntaa, joka todennäköisesti johtaisi
tällaiseen pääsyyn.
2.2 Pohjavedenmäärällisentilanseuranta
2.2.1 Pohjavedenkorkeuden seurantaverkko
Pohjaveden seurantaverkko on tehtävä 7 ja 8 artiklan vaatimusten
mukaisesti. Se on suunniteltava niin, että pohjavesimuodostumien
ja -muodostumaryhmien määrällisestä tilasta saadaan luotettavaa
tietoa mukaan lukien käytettävissä olevien pohjavesivarojen
arvioiminen. Jäsenvaltioiden on esitettävä pohjaveden seuranta-
verkkoa vesipiirin hoitosuunnitelmassa esittävä kartta tai karttoja.
2.2.2 Seurantapaikkojen sijoitus
Seurantaverkossa on oltava riittävästi edustavia seurantapaikkoja,
jotta voidaan arvioida jokaisen pohjavesimuodostuman tai -muodostumaryhmän pohjavedenkorkeus huomioon ottaen pohja-
veden muodostumisen lyhyen ja pitkän ajan vaihtelut sekä
erityisesti:
— niissä pohjavesimuodostumissa, joiden osalta on mahdollista,
että 4 artiklan mukaiset ympäristötavoitteet jäävät saavutta-
matta, riittävän tiheästi seurantapaikkoja vedenoton ja
purkaumien pohjavedenkorkeuteen kohdistuvan vaikutuksen
selvittämiseksi,
— niissä pohjavesimuodostumissa, jotka ulottuvat toisen valtion
alueelle, riittävän tiheästi seurantapaikkoja jäsenvaltion rajan
kohdalta virtaavan pohjaveden suunnan ja määrän arvioimi-
seksi.
2.2.3 Seurantatiheys
Havainnointitiheyden on oltava riittävä, jotta pohjavesimuodos-
tuman tai -muodostumaryhmän määrällinen tila voidaan arvioida
ottaen huomioon pohjaveden muodostumisen lyhyen ja pitkän
ajan vaihtelut. Erityisesti:
— niissä pohjavesimuodostumissa, joiden osalta on mahdollista,
että 4 artiklan mukaiset ympäristötavoitteet jäävät saavutta-
matta, on turvattava riittävä havainnointitiheys vedenoton ja
purkaumien vaikutuksen selvittämiseksi pohjavedenkorkeu-
teen,
— niissä pohjavesimuodostumissa, jotka ulottuvat toisen valtion
alueelle, on turvattava riittävä havainnointitiheys jäsenvaltion2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 64
▼B
rajan kohdalta virtaavan pohjaveden suunnan ja määrän arvioi-
miseksi.
2.2.4 Pohjaveden määrällisen tilan tulkinta ja esittäminen
Pohjavesimuodostuman tai -muodostumaryhmän määrällistä tilaa
on kuvattava sitä tai niitä koskevien seurantatuloksien perusteella.
Jollei 2.5 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltioiden on tehtävä pohja-
veden määrällistä tilaa esittävä kartta, jossa käytetään seuraavia
värikoodeja:
hyvä: vihreä
huono: punainen.
2.3 Pohjavedenkemiallinentila
2.3.1 Pohjaveden kemiallista tilaa kuvaavat muuttujat
Sähkönjohtavuus
Pilaavien aineiden pitoisuudet
2.3.2 Pohjaveden hyvän kemiallisen tilan määritelmä
Perustekijät Hyvä tila
Yleiset Pohjavesimuodostuman kemiallinen koos-
tumus on sellainen, että pilaavien
aineiden pitoisuudet:
— eivät ilmaise sellaista suolaisen veden
tai muiden haittatekijöiden pääsyä
siten kuin jäljempänä tarkennetaan,
— eivät ylitä muun asiaankuuluvan
yhteisön lainsäädännön mukaan sovel-
lettavia laatunormeja 17 artiklan
mukaisesti,
— eivät aiheuta pohjavesiin yhteydessä
olevien pintavesien 4 artiklan
mukaisten ympäristötavoitteiden
saavuttamatta jäämistä eivätkä sell-
aisten pintavesien ekologisen tai
kemiallisen laadun oleellista huonon-
tumista eivätkä
pohjavesimuodostumasta suoraan riip-
puvaisille maaekosysteemeille
oleellista haittaa.
Sähkönjohtavuus Sähkönjohtavuusmuutokset eivät osoita
suolaisen veden tai muun haittatekijän
pääsyä pohjavesimuodostumaan.
2.4 Pohjavedenkemiallisentilanseuranta
2.4.1 Pohjaveden seurantaverkko
Pohjaveden seurantaverkko on muodostettava 7 ja 8 artiklan vaati-
musten mukaan. Se on suunniteltava niin, että sen avulla saadaan
yhtenäinen ja monipuolinen kokonaiskuva kunkin vesistöalueen
pohjaveden kemiallisesta tilasta ja havaitaan ihmistoiminnan
aiheuttamat pilaavien aineiden pitkäaikaiset nousevat muutos-
suunnat.
Jäsenvaltioiden on tehtävä jokaiselle vesipiirin hoitosuunnitelma-
kaudelle perusseurannan ohjelma, joka perustuu 5 artiklan ja
liitteen II mukaiseen ominaispiirteiden tarkasteluun ja vaikutusar-
vioon. Tämän ohjelman tuloksia käytetään tehtäessä
toiminnallisen seurannan ohjelma jäljellä olevaksi kaudeksi.
Seurantaohjelmien tuottamien tulosten luotettavuus- ja tarkkuusar-
vioinnit on esitettävä suunnitelmassa.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 65
▼B
2.4.2 Perusseuranta
TavoitePerusseurantaa tehdään:
— vaikutusarviointimenettelyn täydentämiseksi ja oikeaksi osoit-
tamiseksi,
— antamaan tietoa sekä luontaisten että ihmistoiminnan aiheutta-
mien pitkäaikaisten muutossuuntien määrittelyä varten.
Seurantapaikkojen valintaSeurantapaikkoja valitaan riittävästi seuraavilta alueilta:
— pohjavesimuodostumista, joiden osalta on mahdollista
liitteen II mukaisesti suoritetun tarkastelun perusteella, että
ympäristötavoitteet jäävät saavuttamatta,
— pohjavesimuodostumista, jotka ulottuvat yli jäsenvaltion rajan.
Muuttujien valintaSeuraavaa perusmuuttujavalikoimaa on seurattava kaikissa vali-
tuissa pohjavesimuodostumissa:
— happipitoisuus,
— pH-luku,
— sähkönjohtavuus,
— nitraatti,
— ammonium.
Kyseisten ympäristöpaineiden vaikutuksia osoittavia lisämuuttujia
on seurattava niiden pohjavesimuodostumien osalta, joissa
liitteen II mukaan on merkittävä riski, että hyvä tila jää saavutta-
matta.
Jäsenvaltion rajojen ulkopuolelle ulottuvien pohjaresimuodostum-
mien osalta on seurattava myös niitä muuttujia, jotka ovat
merkityksellisiä kaikkien kyseisen pohjaveden käyttötapojen
turvaamisen kannalta.
2.4.3 Toiminnallinen seuranta
TavoiteToiminnallista seurantaa tehdään perusseurantajaksojen väliai-
kana, jotta:
— saadaan selville kaikkien sellaisten pohjavesimuodostumien tai
-muodostumaryhmien kemiallinen tila, joiden osalta on
mahdollista, että ympäristötavoitteita ei saavuteta,
— havaitaan pilaavien aineiden pitoisuuksissa esiintyvät, ihmis-
toiminnan aiheuttamat pitkän ajan nousevat muutossuunnat.
Seurantapaikkojen valintaToiminnallista seurantaa on tehtävä kaikissa niissä pohjavesimuo-
dostumissa tai -muodostumaryhmissä, joiden osalta on sekä
liitteen II mukaisen vaikutusarvioinnin että perusseurannan
mukaan mahdollista, että 4 artiklan mukaisia tavoitteita ei saavu-
teta. Seurantapaikkoja valittaessa on myös otettava huomioon,
kuinka edustavia sen paikan seurantatulokset ovat kyseisen pohja-
vesimuodostuman tai -muodostumaryhmän laadun kannalta.
Seurantatiheys
Toiminnallista seurantaa on tehtävä perusseurantakausien väliai-
koina riittävän tiheästi, jotta kyseessä olevien ympäristöpaineiden
vaikutukset voidaan havaita, mutta vähintään kerran vuodessa.
2.4.4 Pilaavien aineiden muutossuuntien havaitseminen
Jäsenvaltioiden on käytettävä sekä perusseurannan että toiminnal-
lisen seurannan tuottamia tietoja pilaavien aineiden pitoisuuksissa
esiintyvien ihmistoiminnan aiheuttamien, pitkän ajan nousevien
muutossuuntien ja niiden laskeviksi kääntymisen havaitsemiseksi.
Muutossuunnan laskennan perusvuosi tai -vuosijakso on ilmoitet-
tava. Muutossuuntien laskenta tehdään pohjavesimuodostuman tai
tarvittaessa -muodostumaryhmän osalta. Muutossuunnan käänty-
minen laskevaksi on osoitettava tilastollisesti ja luotettavuustaso
ilmoittaen.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 66
▼B
2.4.5 Pohjaveden kemiallisen tilan tulkinta ja esittäminen
Arvioitaessa pohjavesimuodostuman tai -muodostumaryhmän
veden tilaa eri seurantapaikkojen tulokset yhdistetään. Pohjavesi-
muodostuman hyvän tilan saavuttamiseksi niiden kemiallisten
muuttujien osalta, joille yhteisön lainsäädännössä on määritetty
ympäristönlaatunormi, tämän kuitenkaan rajoittamatta asiaa
koskevien direktiivien soveltamista:
— on laskettava pohjavesimuodostuman tai muodostumaryhmän
jokaisen paikan seurantatuloksien keskiarvo, ja
— 17 artiklan mukaisesti näitä keskiarvoja käytetään osoitta-
maan, että kyseessä on hyvä pohjaveden kemiallinen tila.
Jollei 2.5 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltioiden on laadittava
pohjaveden kemiallista tilaa esittävä kartta, jossa käytetään seu-
raavia värejä:
hyvä: vihreä
huono: punainen.
Jäsenvaltioiden on myös osoitettava kartalla mustilla pisteillä ne
pohjavesimuodostumat, joissa on todettu pilaavien aineiden pitoi-
suuksissa merkittäviä ja pysyviä nousevia muutossuuntia, jotka
johtuvat ihmistoiminnasta. Laskeviksi kääntyneet muutossuunnat
merkitään sinisillä pisteillä.
Nämä kartat on liitettävä vesipiirin hoitosuunnitelmaan.
2.5 Pohjavedentilanesittäminen
Jäsenvaltioiden on esitettävä vesipiirin hoitosuunnitelmassa kartta,
josta ilmenee jokaisen pohjavesimuodostuman tai -muodostumar-
yhmän osalta sekä sen määrällinen että kemiallinen tila
kuvattuna niillä väreillä, jotka on määritelty 2.2.4 ja 2.4.5
kohdassa. Jäsenvaltioiden ei tarvitse tehdä näiden kohtien
mukaisia erillisiä karttoja, mutta niiden on siinä tapauksessa
myös osoitettava 2.4.5 kohdan mukaisesti kartalla ne pohjavesi-
muodostumat, joissa on havaittu merkityksellinen ja pysyvä
nouseva muutossuunta jonkin pilaavan aineen pitoisuudessa tai
sellaisen muutossuunnan kääntyminen laskevaksi.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 67
▼B
LIITE VI
LUETTELOT TOIMENPIDEOHJELMAAN LIITETTÄVISTÄ TOIMEN-
PITEISTÄ
A OSA
Jäljempänä lueteltujen direktiivien edellyttämät toimenpiteet:
i) uimavesidirektiivi 76/160/ETY
ii) lintudirektiivi 79/409/ETY(1)
iii) juomavesidirektiivi 80/778/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktii-
villä 98/83/EY
iv) suuronnettomuus (Seveso)direktiivi 96/82/EY(2)
v) ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi 85/337/ETY(3)
vi) puhdistamolietedirektiivi 86/278/ETY(4)
vii) yhdyskuntajätevesidirektiivi 91/271/ETYviii) kasvinsuojeluaineita koskeva direktiivi 91/414/ETYix) nitraattidirektiivi 91/676/ETYx) luontotyyppidirektiivi 92/43/ETY(
5)
xi) ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä ja vähentämisen yhtenäistämistä
koskeva direktiivi 96/61/EY.
B OSA
Jäljempänä on luettelo, joka ei ole kattava, niistä täydentävistä toimenpiteistä,
joita jäsenvaltiot voivat toteuttaa kussakin vesipiirissään osana 11 artiklan 4
kohdan mukaisesti edellytettävää toimenpideohjelmaa:
i) lainsäädännölliset keinot
ii) hallinnolliset keinotiii) taloudelliset tai verotukselliset keinotiv) neuvotellut ympäristösopimukset
v) päästöjen ennakkovalvonta
vi) hyvää ympäristökäytäntöä koskevat ohjeetvii) kosteikkojen uudelleenluominen ja ennallistaminenviii) vedenoton ennakkovalvontaix) vedentarpeen tyydyttämiseen liittyvät toimenpiteet, muun muassa mukau-
tetun maataloustuotannon edistäminen, kuten vähän vettä vaativien
kasvien viljely kuivuudesta kärsivillä alueilla
x) veden käytön tehokkuus ja uudelleenkäyttöön liittyvät toimenpiteet, muun
muassa vedenkäytön kannalta tehokkaiden tekniikoiden edistäminen teolli-
suudessa ja vettä säästävät kastelutekniikat
xi) rakennushankkeetxii) suolanpoistolaitoksetxiii) ympäristön kunnostushankkeetxiv) tekopohjavedenmuodostus
xv) koulutushankkeet
xvi) tutkimus-, kehitys- ja esittelyhankkeetxvii) muut asiaankuuluvat toimenpiteet.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 68
(1) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1.
(2) EYVL L 10, 14.1.1997, s. 13.
(3) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä
97/11/EY (EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5).
(4) EYVL L 181, 8.7.1986, s. 6.
(5) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.
▼B
LIITE VII
VESIPIIRINHOITOSUUNNITELMAT
A Vesipiirin hoitosuunnitelmaan on sisällyttävä seuraavat:
1 vesipiirin ominaispiirteiden yleistarkastelu 5 artiklan ja liitteen II
mukaisesti. Siihen kuuluu
1.1 pintavesien osalta:
— vesimuodostumien sijainnin ja rajojen kartoitus
— luonnonmaantieteellisten alueiden ja pintavesimuodostumatyyppien
kartoitus
— pintavesimuodostumatyyppien vertailuolojen määrittely;
1.2 pohjavesien osalta:
— pohjavesimuodostumien sijainnin ja rajojen kartoitus;
2 yhteenveto pinta- ja pohjavesien tilaan kohdistuvista merkittävistä-
ympäristöpaineista ja ihmisen toiminnan vaikutuksesta, mukaan lukien
— arviopistekuo rmituksesta
— arviohajakuo rmituksesta, mukaan lukien yhteenvetomaankäytöstä— arvioveden määrälliseen tilaan ko hdistuvista paineista, mukaan
lukien vedenotto
— arviointi ihmisen muun toiminnan vaikutuksesta veden tilaan;
3 6 artiklan ja liitteen IV mukainen suojelualueiden määrittely ja
kartoitus;
4 8 artiklassa ja liitteessä V tarkoitettujen seurantaverkkojen kartta sekä
näiden säännösten mukaisesti toteutettujen seurantaohjelmien tulokset
kartan muodossa. Tuloksista on ilmettävä seuraavat tiedot:
4.1 pintaveden tila (ekologinen ja kemiallinen)4.2 pohjaveden tila (kemiallinen ja määrällinen)4.3 suojelualueiden tila;5 luettelo4 artiklan mukaisesti asetetuista ympäristötavo itteista pintave-
sille, pohjavesille ja suojelualueille, mukaan lukien erityisesti sellaisten
tapausten yksilöinti, joissa on sovellettu 4 artiklan 4, 5, 6 ja 7 kohtaa,
sekä muut tämän artiklan mukaiset asiaan liittyvät tiedot;
6 yhteenveto5 artiklan ja liitteen III mukaisesta vesipalvelujen talo udelli-
sesta analyysista;
7 yhteenveto 11 artiklan mukaisesta toimenpideohjelmasta tai -ohjelmista,
mukaan lukien keinot, joilla 4 artiklan mukaisesti laaditut tavoitteet
saavutetaan
7.1 yhteenveto toimista, joita edellytetään vesien suojelua koskevan
yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi
7.2 selostus käytännön toimista, joihin on ryhdytty 9 artiklan mukaisen
vedenkäyttöpalveluista perittävien kustannusten kattamista koskevan
periaatteen noudattamiseksi
7.3 yhteenvetoto imista 7 artiklan vaatimusten täyttämiseksi7.4 yhteenveto vedenoton ja patoamisen ennakkovalvonnasta, mukaan
lukien viittaus rekistereihin ja ilmoitus tapauksista, joissa on tehty poik-
keuksia 11 artiklan 3 kohdan e alakohdan nojalla
7.5 yhteenveto suoritetusta pistekuormituksen ja muiden veden tilaan
vaikuttavien toimien ennakkovalvonnasta 11 artiklan 3 kohdan g ja i
alakohdan säännösten mukaisesti
7.6 ilmoitus tapauksista, joissa veden päästäminen suoraan pohjaveteen on
sallittu 11 artiklan 3 kohdan j alakohdan mukaisesti
7.7 yhteenveto 16 artiklan mukaisista prioriteettiaineita koskevista toimista7.8 yhteenveto toimista ympäristövahinkojen aiheuttaman pilaantumisen
ehkäisemiseksi tai niiden vaikutusten vähentämiseksi
7.9 yhteenveto 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti toteutetuista toimista sell-
aisten vesimuodostumien suhteen, jotka eivät todennäköisesti saavuta 4
artiklassa asetettuja tavoitteita2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 69
▼B
7.10 tiedot täydentävistä toimista, jotka on todettu tarpeellisiksi asetettujen
ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi
7.11 tiedot 11 artiklan 6 kohdan mukaisista toimista merivesien pilaantu-
misen lisääntymisen estämiseksi;
8 luettelo tarkemmista vesistöalueen osaa, tiettyjä toimialoja, tiettyjä seik-
koja tai vesityyppiä koskevista vesipiirin ohjelmista ja
hoitosuunnitelmista sekä yhteenveto niiden sisällöstä;
9 yhteenveto toimista, joiden avulla kansalaisille on tiedotettu ja heitä on
kuultu, näiden toimien tuloksista ja suunnitelmaan näiden perusteella
tehdyistä muutoksista;
10 liitteen I mukainen luettelo toimivaltaisista viranomaisista;
11 tieto siitä, mistä ja miten saa 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tausta-
asiakirjoja ja -tietoa, sekä erityisesti 11 artiklan 3 kohdan g ja i
alakohdan mukaisesti toteutettujen ennakkovalvontatoimien ja 8 artiklan
ja liitteen V mukaisesti kerätyn seurantatiedon yksityiskohdat.
B Ensimmäiseen ajantasaistettuun ja kaikkiin myöhempiin ajantasaistettuihin
vesipiirin hoitosuunnitelmiin on sisällyttävä myös seuraavat tiedot:
1 yhteenveto kaikista muutoksista tai ajantasaistuksista, joita on tehty edel-
lisen vesipiirin hoitosuunnitelman julkaisemisen jälkeen, mukaan lukien
yhteenveto4 artiklan 4, 5, 6 ja 7 ko hdan mukaisesti tehtävistä tarkistuk-
sista;
2 arvioedistymisestä ympäristötavo itteiden saavuttamisessa, mukaan lukien
karttamuotoinen esitys edellisen suunnitelman kattaman ajanjakson seuran-
tatuloksista sekä selvitys niiden ympäristötavoitteiden osalta, joita ei ole
saavutettu;
3 yhteenveto ja selvitys niistä edelliseen vesipiirin hoitosuunnitelmaan sisäl-
tyneistä toimista, joita ei ole toteutettu;
4 yhteenvetokaikista muista 11 artiklan 5 ko hdan mukaisista väliaikaisista
lisätoimista, joita on toteutettu edellisen vesipiirin hoitosuunnitelman julk-
aisemisen jälkeen.2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 70
▼B
LIITE VIII
VIITTEELLINEN LUETTELO MERKITTÄVIMMISTÄ PILAAVISTA
AINEISTA
1. Organohalogeeniyhdisteet ja aineet, jotka vesiympäristössä voivat
muodostaa sellaisia yhdisteitä
2. Organofosforiyhdisteet
3. Orgaaniset tinayhdisteet
4. Aineet ja valmisteet tai niiden hajoamistuotteet, joilla osoitetaan olevan
karsinogeenisiä tai mutageenisiä ominaisuuksia tai ominaisuuksia, jotka
voivat vaikuttaa steroidien tuotantoon, kilpirauhaseen, lisääntymiseen tai
muihin sisäeritykseen liittyviin toimintoihin vesiympäristössä tai sen
välityksellä
5. Pysyvät hiilivedyt ja pysyvät ja kertyvät myrkylliset orgaaniset aineet
6. Syanidit
7. Metallit ja niiden yhdisteet8. Arseeni ja sen yhdisteet
9. Biosidit ja kasvinsuojeluaineet
10. Suspendoituneet aineet11. Rehevöitymistä aiheuttavat aineet (erityisesti nitraatit ja fosfaatit)
12. Happitasapainoon epäedullisesti vaikuttavat aineet (jotka ovat mitattavissa
muuttujilla kuten BHK, KHK jne.)2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 71
▼B
LIITE IX
PÄÄSTÖRAJA-ARVOTJAYMPÄRISTÖNLAATUNORMIT
Direktiivin 76/464/ETY tytärdirektiivien mukaisesti vahvistettuja raja-arvoja
pidetään tätä direktiiviä sovellettaessa noudatettavina päästöraja-arvoina ja laatu-
tavoitteita ympäristönlaatunormeina. Ne on vahvistettu seuraavissa
direktiiveissä:
i) elohopeapäästöjä koskeva direktiivi (82/176/ETY)(1);
ii) kadmiumpäästöjä koskeva direktiivi (83/513/ETY)(2);
iii) elohopeaa koskeva direktiivi (84/156/ETY)(3);
iv) heksakloorisykloheksaanipäästöjä koskeva direktiivi (84/491/ETY)(4);
v) vaarallisten aineiden päästöjä koskeva direktiivi (86/280/ETY)(5).2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 72
(1) EYVL L 81, 27.3.1982, s. 29.
(2) EYVL L 291, 24.10.1983, s. 1.
(3) EYVL L 74, 17.3.1984, s. 49.
(4) EYVL L 274, 17.10.1984, s. 11.
(5) EYVL L 181, 4.7.1986, s. 16.
LIITE X
VESIPOLITIIKANALANPRIORITEETTIAINEIDENLUETTELO (*)
CAS-numero(1) EY-numero(2) Prioriteettiaineen nimiYksilöity vaaralliseksi prioriteet-
tiaineeksi
(1) 15972-60-8 240-110-8 alakloori
(2) 120-12-7 204-371-1 antraseeni (X)(***)
(3) 1912-24-9 217-617-8 atratsiini (X)(***)(4) 71-43-2 200-753-7 bentseeni(5) ei ole ei ole bromatut difenyylieetterit (**) X(****)
(6) 7440-43-9 231-152-8 kadmium ja kadmiumyhdisteet X
(7) 85535-84-8 287-476-5 C
10-13-kloorialkaanit (**) X
(8) 470-90-6 207-432-0 klorfenvinfossi(9) 2921-88-2 220-864-4 klorpyrifossi (X)(***)
(10) 107-06-2 203-458-1 1,2-dikloorietaani
(11) 75-09-2 200-838-9 dikloorimetaani(12) 117-81-7 204-211-0 di(2-etyyliheksyyli)ftalaatti (DEHP) (X)(***)(13) 330-54-1 206-354-4 diuroni (X)(***)(14) 115-29-7 204-079-4 endosulfaani (X)(***)
959-98-8 ei ole (alfa-endosulfaani)
(15) 206-44-0 205-912-4 fluoranteeni (*****)(16) 118-74-1 204-273-9 heksaklooribentseeni X(17) 87-68-3 201-765-5 heksaklooributadieeni X▼M12000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 73
CAS-numero(1) EY-numero(2) Prioriteettiaineen nimiYksilöity vaaralliseksi prioriteet-
tiaineeksi
(18) 608-73-1 210-158-9 heksakloorisykloheksaani X
58-89-9 200-401-2 (gamma-isomeeri, lindaani)
(19) 34123-59-6 251-835-4 isoproturoni (X)(***)(20) 7439-92-1 231-100-4 lyjiy ja lyijy-yhdisteet (X)(***)(21) 7439-97-6 231-106-7 elohopea ja elohopeayhdisteet X
(22) 91-20-3 202-049-5 naftaleeni (X)(***)
(23) 7440-02-0 231-111-4 nikkeli ja nikkeliyhdisteet(24) 25154-52-3 246-672-0 nonyylifenolit X
104-40-5 203-199-4 (4-(para)-nonyylifenoli)
(25) 1806-26-4 217-302-5 oktyylifenolit (X)(***)
140-66-9 ei ole (para-tert-oktyylifenolit)
(26) 608-93-5 210-172-5 pentaklooribentseeni X(27) 87-86-5 201-778-6 pentakloorifenoli (X)(***)(28) ei ole ei ole polyaromaattiset hiilivedyt X
50-32-8 200-028-5 (bentso(a)pyreeni)205-99-2 205-911-9 (bentso(b)fluoranteeni)191-24-2 205-883-8 (bentso(g,h,i)peryleeni)207-08-9 205-916-6 (bentso(k)fluoranteeni)193-39-5 205-893-2 (indeno(1,2,3-cd)pyreeni)▼M12000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 74
CAS-numero(1) EY-numero(2) Prioriteettiaineen nimiYksilöity vaaralliseksi prioriteet-
tiaineeksi
(29) 122-34-9 204-535-2 simatsiini (X)(***)
(30) 688-73-3 211-704-4 tributyylitinayhdisteet X
36643-28-4 ei ole (tributyylitinakationi)
(31) 12002-48-1 234-413-4 triklooribentseenit (X)(***)
120-82-1 204-428-0 (1,2,4-triklooribentseeni)
(32) 67-66-3 200-663-8 trikloorimetaani (kloroformi)
(33) 1582-09-8 216-428-8 trifluraliini (X)(***)
(*) Jos on valittu aineryhmä, tyypilliset yksittäiset ryhmän edustajat on lueteltu indikatiivisina parametreinä (suluissa ja ilman numeroa). Raj oitukset suunnataan näihin yksittäisiin aineisiin rajoittamatta muiden yksinäisten
edustajien sisällyttämistä tarvittaessa.
(**) Näihin aineryhmiin kuuluu tavallisesti useita yksittäisiä yhdisteitä. Tällä hetkellä soveltuvia indikatiivisia parametrejä ei voida antaa .
(***) Tätä prioriteettiainetta on tarkasteltava uudelleen, jotta voidaan päättää sen mahdollisesta yksilöimisestä ”vaaralliseksi prioriteett iaineeksi”. Komissio tekee sen lopullisesta luokittelusta ehdotuksen Euroopan parlamentille ja
neuvostolle viimeistään 12 kuukauden kulutta luettelon hyväksymisestä. Tämä uudelleen tarkastelu ei vaikuta direktiivin 2000/60/EY 16 artiklas sa tarkoitettuun komission hallintatoimia koskevien ehdotusten aikatauluun.
(****) Ainoastaan pentabromidifenyylieetteri (CAS-numero 32534-81-9).
(*****) Fluoranteeni on luettelossa muiden vaarallisempien polyaromaattisten hiilivetyjen osoittimena.
(1) CAS: Chemical Abstrackt Services, kemiallinen tiivistelmäpalvelu.
(2) kuten Euroopassa kaupallisessa käytössä olevien kemiallisten aineiden luettelo (European Inventory of Existing Commercial Chemical Substance s, EINECS) tai Euroopassa ilmoitettujen kemiallisten aineiden luettelo
(European List of Notified Chemical Substances, ELINCS).▼M12000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 75
▼B
LIITE XI
KARTTAA
A-järjestelmä:Jokienjajärvienluonnonmaantieteellisetalueet
1. Iberian ja Makaronesian vyöhyke
2. Pyreneet
3. Italia, Korsika ja Malta4. Alpit5. Dinaarinen Länsi-Balkan6. Kreikan Länsi-Balkan7. Itä-Balkan
8. Läntinen ylänkö
9. Keskinen ylänkö
10. Karpaatit11. Unkarin alanko12. Pontinen alue13. Läntiset tasangot
14. Keskiset tasangot
15. Baltian alue16. Itäiset tasangot17. Irlanti ja Pohjois-Irlanti18. Iso-Britannia19. Islanti
20. Pohjoinen ylänkö
21. Tundra22. Fennoskandian kilpi23. Taiga24. Kaukasus25. Kaspian syvänkö2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 76
▼B
KARTTAB
A-järjestelmä: Jokisuiden vaihettumisalueiden ja rannikkovesien luonnon-
maantieteelliset alueet
1. Atlantin valtameri
2. Norjanmeri
3. Barentsinmeri4. Pohjanmeri5. Itämeri
6. Välimeri2000L0060 — FI — 16.12.2001 — 001.001 — 77