2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 1
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin.Toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä.
►B NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 92/2002,
annettu 17 päivänä tammikuuta 2002,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta ja käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin
kantamisesta lopullisesti Bulgariasta, Kroatiasta, Libyasta, Liettuasta, Romaniasta, Ukrainasta,
Valko-Venäjältä ja Virosta peräisin olevan virtsa-aineen (urean) tuonnissa
(EYVL L 17, 19.1.2002, s. 1)
Oikaistu:
►C1Oikaisu, EYVL L 176, 5.7.2002, s. 47 (92/2002)
▼B
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 92/2002,
annettu 17 päivänä tammikuuta 2002,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta ja käyttöön otetun
väliaikaisen polkumyyntitullin kantamisesta lopullisesti Bulgar-iasta, Kroatiasta, Libyasta, Liettuasta, Romaniasta, Ukrainasta,Valko-Venäjältä ja Virosta peräisin olevan virtsa-aineen (urean)
tuonnissa
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsen-
valtioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(
1), jäljempänä
’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua
neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
AVÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1)Komissio otti asetuksella (EY) N:o 1497/2001(2), jäljempänä
’väliaikainen asetus’ käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullinCN-koodeihin 3102 10 10 ja 3102 1090 kuuluvan Bulgariasta,Kroatiasta, Libyasta, Liettuasta, Romaniasta, Ukrainasta, Valko-
Venäjältä ja Virosta peräisin olevan virtsa-aineen (urea) tuon-
nissa.
(2)Samassa asetuksessa päätettiin päättää Egyptistä ja Puolasta pe-räisin olevan urean tuontia koskeva menettely.
BMYÖHEMPI MENETTELY
(3)Sen jälkeen, kun oli annettu ilmoitus niistä olennaisista tosisei-
koista ja huomioista, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöönväliaikaiset toimenpiteet Bulgariasta, Kroatiasta, Libyasta, Liet-tuasta, Romaniasta, Ukrainasta, Valko-Venäjältä ja Virostaperäisin olevan urean tuonnissa (jäljempänä ’ilmoitus’), useat
asianomaiset osapuolet esittivät kirjallisia huomautuksia.
Komissio antoi suullista kuulemista pyytäneille osapuolilletähän mahdollisuuden.
(4)Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä kannalta tarpeellisinapitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.
(5)Ylimääräisiä tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimi-tiloihin:
Yhteisön tuottajat
— Fertiberia, Madrid
— Hydro Agri France, Pariisi
Käyttäjät yhteisössä— Libera Associazione Agricoltori Cremonesi, Cremona
(6)Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiseikoista ja
huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polk-
umyyntitullien käyttöönottoa ja väliaikaisten tullien vakuutena
olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille asetettiinmyös määräaika, jossa ne voivat tehdä huomautuksia kyseisenilmoituksen johdosta.
(7)Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin, ja alus-tavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden perusteella.2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 2
(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY) N:o 2238/2000, EYVL L 257, 11.10.2000, s. 2.
(2) EYVL L 197, 21.7.2001, s. 4.
▼B
CTARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL-
TAINEN TUOTE
(8)Koska huomautuksia asiasta ei esitetty, vahvistetaan väliaikaisen
asetuksen johdanto-osan 9—12 kappaleessa annettu tarkastelta-
vana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmä.
DPOLKUMYYNTI
1.Markkinatalousmaat
NormaaliarvoPerusasetuksen 18 artiklan soveltaminen
(9)Libyalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei väliaikaisen
asetuksen johdanto-osan 63 kappaleessa tarkasti kerrottu,minkälaista yhteistyössä toimimisen astetta edellytettiin. Se väitti
komission olleen tietoinen ja implisiittisesti hyväksyneen, ettei
kyseisen yhtymän kaikki toiminnot kattavaa yrityksen kirjanpitoatoimitettaisi luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä. Se väittiedelleen, etteivät Libyan soveltamat kirjanpitomääräyksetedellytä tarkastettujen tilien julkistamista ja että tämän vuoksi,perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti, komission ei olisi
pitänyt olla hyväksymättä kirjanpitoa tällä perusteella.
(10)Yhteistyössä toimimisen asteen osalta komissio ei ole missäänvaiheessa antanut ymmärtää, että se hyväksyisi yrityksen kieltäy-
tymisen toimittaa olennaisia tilinpäätösasiakirjoja. Sitä vastoin seon toistuvasti kertonut vientiä harjoittavalle tuottajalle mahdolli-suudesta soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa, mikä tarkoittaamyös mahdollisuutta käyttää käytettävissä olevia tietoja, silloinkun yhteistyössä toimimisen aste on riittämätön. Yrityksen
suhtautumistapa ei kuitenkaan muuttunut, eikä se toimittanut
olennaisia tietoja, joita erityisesti tarkasteltavana olevan tuotteenkotimarkkinamyynnin ja tuotantokustannusten täsmäyttäminenolisi edellyttänyt. Voidakseen määrittää normaaliarvon asiano-maisen yrityksen osalta yhteisön toimielimillä ei tässä
tilanteessa ollut muuta neuvoa kuin perusasetuksen 18 artiklan
mukaisesti käyttää saatavilla olevia tietoja eli valituksen yhtey-dessä toimitettuja tietoja. Edellä esitetyn perusteella ei oleoikein yrityksen tavoin olettaa, että tarkastettujen tilien julkista-matta jättäminen oli syynä siihen, että normaaliarvonmäärittämisessä käytettiin käytettävissä olevia tietoja.
(11)Tätä vahvistaa myös se, että ilmoitettuja tietoja käytettiin silloin,kun ne voitiin todentaa ja täsmäyttää yrityksen sisäisiin tileihin;
näin tehtiin erityisesti määritettäessä vientihintaa libyalaisen
vientiä harjoittavan tuottajan osalta (katso väliaikaisen asetuksenjohdanto-osan 67—72 kappale).
(12)Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen normaaliarvoolisi pitänyt määrittää pikemmin kotimarkkinamyynnin tosiasial-listen hintojen pohjalta tai vaihtoehtoisesti laskennallisestiyrityksen omien tilinpäätöstietojen pohjalta kuin yhteisön tuotan-
nonalan valituksen yhteydessä toimittamien tietojen pohjalta. Se
väitti toimittaneensa tähän tarvittavat näytön ja tiedot ureantuotannosta ja myynnistä Libyan kotimarkkinoilla.
(13)Yritys ei edelleenkään toimittanut olennaisia tietoja vastaukses-saan kyselylomakkeeseen eikä antanut tyydyttävää selitystätarkastuskäynnin yhteydessä esille tulleisiin epäjohdonmukai-suuksiin ja ristiriitaisuuksiin, vaikka komissio korosti niitäselvästi puutteista ilmoittavissa kirjeissään ja paikalla. Näin ollen
ei ollut mahdollista vahvistaa toimitettujen tietojen kattavuutta ja
oikeellisuutta ilmoitetun kotimarkkinamyynnin ja tuotantokustan-nusten osalta. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaisen asetuksenjohdanto-osan 64 ja 65 kappaleessa esitetyt urean tuotantoa jamyyntiä Libyan kotimarkkinoilla koskevien näytön ja tietojentoimittamista koskevat päätelmät.2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 3
▼B
(14)Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 66 kappaleessa
mainitaan, libyalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta
normaaliarvo oli perusasetuksen 18 artiklan mukaisestimääritettävä käytettävissä olevien tietojen perusteella, koskamuita luotettavia tietoja ei ollut.
(15)Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että normaaliarvon laske-miseksi valituksessa käytetty voittomarginaali oli arvioitu liiansuureksi. Väitteensä tueksi se esitti, että voittomarginaalit ovat
urea-alalla perinteisesti alhaiset.
(16)Muita tässä menettelyssä yhteistyössä toimineita vientiä harjoit-tavia tuottajia koskevien päätelmien perusteella komissio piti
aiheellisena tarkastella uudelleen libyalaisen vientiä harjoittavantuottajan normaaliarvon laskennassa käytettyä voittomarginaalia.
(17)Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 22 kappaleessaesitetään, normaaliarvon laskemiseksi niiden vientiä harjoittavientuottajien osalta, joille ei voitu määrittää voittomarginaalia peru-sasetuksen 2 artiklan 6 kohdan johdantokappaleen tai sen a ja b
alakohdan mukaisesti, voittomarginaalina käytettiin, perusase-
tuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti, tässätutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuot-tajien tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynninkeskimääräistä voittomarginaalia. Koska ei ollut osoitettavissa
pätevää perustetta sille, miksi libyalaisen vientiä harjoittavan
tuottajan osalta olisi sovellettava erilaista voittomarginaalia, jakoska muita asian kannalta merkityksellisiä tietoja ei ollut,päätettiin samaa voittomarginaalia soveltaa lopullisessavaiheessa myös libyalaisen tuottajan normaaliarvon määrittämi-sessä.
Kotimarkkinamyyntiin perustuva normaaliarvo
(18)Kaksi romanialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa esitti, että
Romaniassa tutkimusajanjakson aikana vallinneen inflaationvuoksi normaaliarvo olisi määritettävä kultakin kuukaudelta erik-seen. Tätä menetelmää sovellettiin väliaikaisessa vaiheessakaikkiin romanialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin.
(19)Tätä menettelyä on kuitenkin analysoitu väliaikaisten polku-myyntitullien käyttöönoton jälkeen. Tutkimus osoitti, etteivät
inflaation vaikutukset riittäneet perusteeksi kuukausittaisten
normaaliarvojen laskemiseen. Yhteisön toimielinten pysyvänäkäytäntönä on ollut määrittää tutkimusajanjakson osalta normaa-liarvojen keskiarvo huippukorkean inflaation kaltaisia tilanteitalukuun ottamatta. Romaniassa ei kuitenkaan ollut kyse tällaisesta
tilanteesta.
(20)Näin ollen pidettiin aiheellisena määrittää lopullisessa vaiheessanormaaliarvo kullekin romanialaiselle vientiä harjoittavalle tuot-
tajalle kotimarkkinoilla tutkimusajanjaksona maksetunkeskihinnan pohjalta.
Laskennallinen normaaliarvo
(21)Yhteisön tuotannonala väitti, että normaaliarvojen laskennassa
Bulgariassa, Liettuassa ja Virossa toimiville vientiä harjoittaville
tuottajille käytettävää voittomarginaalia määritettäessä olisi
pitänyt käyttää pääoman vähimmäistuottoa, joka tavallisestitarvitaan pitämään urea-alan yritykset elinkelpoisina keski-pitkällä tai pitkällä aikavälillä. Se väitti, etteivätvoittomarginaalit edellä mainittujen maiden osalta olisi yleisestiottaen luotettavia, koska ei-markkinatalousjärjestelmä vaikutti
vielä asianomaisten yritysten tilinpäätöskäytäntöihin.
(22)Tutkimuksessa ei tullut esiin näyttöä eikä tietoja, joiden mukaan
asianomaisten yritysten tilit eivät olisi luotettavia ja niitä ei näinollen voitaisi käyttää voittomarginaalin määrittämisessä. Sitenyhteisön toimielinten ainoaksi vaihtoehdoksi jäi määrittäänormaaliarvot perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukai-sesti. Voittomarginaalit määritettiin tämän vuoksi2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 4
▼B
perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti
eli Liettuan osalta perustana oli voitto, jonka asianomainenvientiä harjoittava tuottaja oli saanut samaan yleiseen tuoteluok-
kaan kuuluvien tuotteiden tuotannosta ja myynnistä
kotimarkkinoilla, ja Bulgarian ja Viron osalta sovellettiin muutamahdollista hyväksyttävää perustetta eli muiden tässä menette-lyssä yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajienvoittomarginaalien painotettua keskiarvoa.
(23)Voittomarginaalia, joka oli määritetty perusasetuksen 2 artiklan
6 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteistyössä toimineiden
vientiä harjoittavien tuottajien, joilla oli kannattavaa kotimarkki-namyyntiä, voittomarginaalien painotetun keskiarvon mukaisesti,tarkasteltiin kuitenkin uudelleen. Koska Egyptistä peräisinolevan urean tuontia koskeva menettely oli päätetty, egyptiläisiävientiä harjoittavia tuottajia ei otettu huomioon laskettaessa voit-
tomarginaalin keskiarvoa.
(24)Virolaisen vientiä harjoittavan tuottajan huomautusten johdosta
sen normaaliarvon laskennassa käytetty voittomarginaali arvioi-tiin uudelleen. Alustavien päätelmien uudelleentarkastelunperusteella oli ilmeistä, että käytetty voittomarginaali, jonkaperustana oli yrityksen muiden tuotteiden myynti, edellytti
tarkistusta, sillä kyseisten tuotteiden ei voitu katsoa kuuluvan
samaan yleiseen tuoteluokkaan kuin tarkasteltavana oleva tuote(lannoitteet). Näin ollen, koska yksikään toinen virolainen viejä/tuottaja ei ollut myynyt tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkas-teltavana olevaa tuotetta ja/tai samaan yleiseen tuoteluokkaankuuluvaa tuotetta asianomaisen virolaisen yrityksen myymää
määrää vastaavasti, sovellettiin lopullisessa vaiheessa perusase-
tuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti muutahyväksyttävää menetelmää. Tältä osin voittomarginaalin perus-tana oli muiden asianomaisten yhteistyössä toimineiden vientiäharjoittavien tuottajien voittomarginaalien painotettu keskiarvo
(kuten bulgarialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla,
katso johdanto-osan 22 kappale).
(25)Liettualainen vientiä harjoittava tuottaja vastusti ammoniumni-traatin myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja saadun voitonkäyttöä normaaliarvon laskennassa. Se väitti, että urea ja ammo-niumnitraatti ovat erilaisia lannoitteita, joita myydään erimarkkinoilla ja erilaisissa kilpailutilanteissa, joilla on erilainen
valmistustekniikka ja joiden markkinakysyntä, myyntihinnat ja
kustannukset ovat erilaiset.
(26)Koska Liettuassa on vain yksi urean tuottaja ja koska edustavaakotimarkkinamyyntiä ei ole, perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdanb alakohta tarjoaa mahdollisen perusteen myynti-, hallinto- jayleiskustannusten ja voiton määrittämiselle. Lisäksi sekä ureaettä ammoniumnitraatti ovat typpilannoitteita, ja vaikka niiden
tuotantotekniikat ovatkin jossain määrin erilaisia, ne kuuluvat
samaan tuoteluokkaan, kuten perusasetuksessa edellytetään.Perusteeksi mainittakoon vielä, etteivät myöskään tuotteidenmarkkinat ja kilpailutilanne ole erilaiset (yksi tuottaja, tuonninaiheuttama kilpailu). Edellä esitetyn perusteella päätettiin väliai-
kainen määrittäminen pitää voimassa.
Vientihinnat
(27)Koska asianomaiset osapuolet eivät esittäneet asiasta huomau-
tuksia eikä esitetty muitakaan päätelmiä, jotka voisivatheikentää alustavien päätelmien arvoa, vahvistetaan väliaikaisestimääritetyt asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien vienti-
hinnat.
VertailuKäsittely- ja lastauskustannukset
(28)Libyalaisen vientiä harjoittavan tuottajan esitettyä huomautukset,
jotka liittyivät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön vietäessä2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 5
▼B
syntyvien lastaus- ja käsittelykustannusten laskemiseen, komissio
tarkasteli omia laskelmiaan ja löysi laskuvirheen, joka korjattiin.
2.Muut kuin markkinatalousmaat
(29)Valkovenäläinen vientiä harjoittava tuottaja kiisti komission
väitteen, jonka mukaan se oli kieltäytynyt yhteistyöstä menette-lyssä. Yritys väitti toimittaneensa komissiolle kaikki pyydetyttiedot, ja se katsoi syyksi kohteluun yhteistyöstä kieltäytyvänäosapuolena pyrkimyksen riistää siltä yhteistyössä toimivanosapuolen oikeudet ja erityisesti mahdollisuuden hintasitou-
musten tarjoamiseen.
(30)Tässä tutkimuksessa se seikka, että yritys ei toimittanut toden-
nettavissa olevan vientihinnan määrittämiseen tarvittavia tietoja,johti siihen, että sovellettiin perusasetuksen 18 artiklassa annet-
tuja yhteistyöstä kieltäytyneitä osapuolia koskevia sääntöjä, ja
tämän seurauksena käytettiin osin ”käytettävissä olevia tietoja”,jotka kyseisessä tapauksessa olivat Eurostatin tuottamia vientilu-kuja.
(31)Kuitenkin on syytä huomata, että toisin kuin yritys väittää, 18artiklan osittainen soveltaminen ei vie siltä ainoatakaan asiano-maiselle osapuolelle kuuluvista oikeuksista, kuten oikeuttailmoituksen saamiseen, oikeutta tulla kuulluksi ja toimittaakirjallisia huomautuksia, oikeutta tutustua julkisiin tiedostoihintai mahdollisuutta hintasitoumusten tarjoamiseen.
Markkinatalousasema
(32)Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 118—130 kappa-
leessa mainitaan, kolme ukrainalaista yritystä toimittiperusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti hake-mukset markkinatalousaseman saamiseksi, koska samankaltaisentuotteen valmistus ja myynti tapahtui niissä markkinatalousolo-
suhteissa. Kaksi ukrainalaista yritystä sai markkinatalousaseman.
Ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja, jolta markkinatalousa-sema evättiin, oli valtion mahdollisesta puuttumisesta eri mieltäkuin mitä komission päätelmissä esitettiin.
(33)Yhteisön tuotannonala toisti väitteensä, että Ukrainassa valtiopuuttuu voimakkaasti typpilannoitteita, joihin myös urea kuuluu,tuottavien ja myyvien yritysten toimintaan, ja näin ollen markki-natalousasemaa ei olisi yleisesti ottaen pitänyt myöntääyhdellekään yritykselle. Se väitti erityisesti, että Ukrainanlannoitemarkkinoille luonteenomaisia piirteitä olivat jalostuskor-
vauksia koskevat sopimukset, vaihdantaketjujärjestelyt ja valtion
puuttuminen energia-, sähkö- ja kuljetuskustannuksiin ja ettäkaikki edellä mainitut tekijät olivat sopimattomia markkinata-louden tilanteeseen.
(34)Näitä vientiä harjoittavan tuottajan ja yhteisön tuotannonalanväitteitä on jo käsitelty väliaikaisen asetuksen johdanto-osan118—130 kappaleessa. Jalostuskorvaussopimuksista todetaankuitenkin, etteivät ne sinänsä ole ristiriidassa markkinatalousa-seman kanssa, sillä niitä ei välttämättä voida pitää tyypillisenämerkkinä valtion puuttumisesta. Kuljetuskustannusten osalta
valtion puuttuminen arvioitiin vertaamalla niitä vertailumaassa
sovellettaviin kuljetusmaksuihin. Energia- ja sähkökustannustenosalta ei saatu minkäänlaista näyttöä siitä, että valtion puuttu-minen vääristäisi niitä merkittävästi tai että ne poikkeaisivatolennaisesti markkina-arvosta. Maakaasuun verrattuna ei ener-
gian ja sähkön osuus urean tuotantokustannuksista ole
myöskään merkittävä.
Yksilöllinen kohtelu
(35)Yhteisön tuotannonala vastusti päätöstä myöntää yksilöllinen
kohtelu yhdelle ukrainalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalleväittäen, että valtion omistusosuus yrityksessä mahdollistimerkittävän valtion puuttumisen.2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 6
▼B
(36)Valituksen tehnyt yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan toimit-
tanut uusia tietoja tai uutta näyttöä siitä, että väitetty valtion
puuttuminen mahdollistaisi käyttöönotettujen toimenpiteidenkiertämisen, minkä vuoksi väite on hylättävä. Näin ollen väliai-kaisen asetuksen johdanto-osan 132 kappaleessa esitetytpäätelmät vahvistetaan.
Jalostuskorvaussopimusten mukaisesti tapahtuva myynti
(37)Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 133—135 kappa-
leessa esitetään, kolme ukrainalaista yritystä oli mukana
jalostuskorvaussopimuksissa. Tässä yhteydessä muistutetaan,
että Ukrainan lain mukaan valmiin tuotteen omistaa raaka-aineentoimittaja eikä jalostuksen suorittava yritys saa siihen omistusoi-keutta.
(38)Tutkimuksessa ilmeni, ettei yhtä niistä yrityksistä, joille olimyönnetty markkinatalousasema, voitu sinänsä pitää tarkastelta-vana olevan tuotteen vientiä harjoittavana tuottajana. Yrityksellä
oli pitkäaikainen liikesuhde erääseen kolmanteen maahan sijoit-
tautuneeseen toiseen yritykseen. Liikesuhteen mukaisestiviimeksi mainittu yritys oli käytännöllisesti katsoen ainoa jalos-tuskorvaussopimuksen mukainen pääraaka-aineen toimittaja (jasen omistaja koko tuotantoprosessin ajan). Kyseinen yritys olimyös tarkasteltavana olevan tuotteen aktiivinen viejä. Nämä
seikat osoittavat selvästi mainittujen yritysten välisen suhteen
olevan enemmän kuin tavanomainen ostajan ja myyjän suhde.
(39)Koska yritykseen yhteydessä oleva kaasuntoimittaja ei toiminutyhteistyössä, ei valmistuksen kokonaiskustannuksia eikä makset-tuja tai maksettavia vientihintoja voitu määrittää eikä tarkistaa.On myös syytä panna merkille, että vaikka ensimmäiselle riippu-mattomalle ostajalle suuntautuneen viennin hinnoista olikin
käytettävissä joitain tietoja, ne eivät olleet todennettavissa eikä
niitä näin ollen voitu käyttää polkumyyntimarginaalin määrittä-misessä. Koska yritykseen yhteydessä oleva kaasuntoimittaja(eli pääraaka-aineen ja valmiin tuotteen laillinen omistaja) eitoiminut yhteistyössä, ei asianomaisen ukrainalaisen yrityksennormaaliarvoa eikä vientihintaa voitu määrittää luotettavasti.
Tämän vuoksi kyseiselle yritykselle ei voitu määrittää yksilöl-
listä polkumyyntimarginaalia.
(40)Eräs toinen ukrainalainen yritys, jolle ei myönnetty markkinata-louskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua, toteutti kaiken vientinsäjalostuskorvaussopimusten mukaisesti. Koska sen kaasuntoimit-taja ei toiminut yhteistyössä eikä käytettävissä ollutensimmäiselle riippumattomalle ostajalle suuntautuneen viennin
todennettavissa olevia hintoja, koko maata koskevaa polkumyyn-
timarginaalia arvioitaessa määritettiin hinnat kyseistenliiketoimien osalta johdanto-osan 66 kappaleessa esitetyllätavalla.
(41)Myös osa erään kolmannen yrityksen kotimarkkinamyynnistä javiennistä tapahtui jalostuskorvaussopimusten mukaisesti. Koskatämänkään yrityksen tavarantoimittajat eivät toimineet yhteis-työssä eikä käytettävissä ollut ensimmäiselle riippumattomalle
ostajalle suuntautuneen myynnin todennettavissa olevia hintoja,
yhteisön toimielinten oli jätettävä kyseisten sopimusten mukai-sesti tapahtunut myynti kokonaisuudessaan huomioonottamatta.Jäljelle jäävä osa kotimarkkinamyynnistä oli kuitenkin edustava,kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 138 kappaleessa
todetaan.
(42)Kaksi muuta ukrainalaista yritystä, joilla myös oli jalostuskor-vaussopimuksiin perustuvaa myyntiä ja joiden kaasuntoimittajat
myös kieltäytyivät toimimasta yhteistyössä, väittivät kuitenkin,että toimitetut myyntitiedot olivat tarkkoja ja luotettavia ja ettäne olivat toimittaneet riittävästi näyttöä, jotta kyseiset liiketoimetolisi voitu ottaa huomioon normaaliarvoa ja vientihintaamääritettäessä.2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 7
▼B
(43)Tarkastuskäynnin yhteydessä todettiin, ettei kyseisten yritysten
kirjanpitotietoihin ollut merkitty kauppalaskun mukaisia hintoja
eikä ureasta saatuja maksuja. Koska kaasuntoimittajat, joidenkirjanpitoon kyseiset tiedot tavallisesti merkitään, eivät toimineetyhteistyössä eikä asianomaisiin liiketoimiin tosiasiallisesti liitty-vistä maksuista ollut näyttöä, tietoja ei voitu tarkastaa eikä niitänäin ollen voitu hyväksyä.
Normaaliarvoi)Vertailumaa
(44)Kolme vientiä harjoittavaa ukrainalaistuottajaa oli sitä mieltä,
ettei niille lasketun normaaliarvon olisi pitänyt perustua vertailu-maan kotimarkkinahintoihin ja kustannuksiin. Sen sijaan olisi
pitänyt käyttää markkinatalousaseman saaneen, vientiä harjoit-
tavan ukrainalaistuottajan kotimarkkinamyyntiin perustuvaanormaaliarvoa.
(45)Yhteisön toimielinten johdonmukaisena käytäntönä on perusase-
tuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti määrittää
normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 1—6 kohdan perusteellaainoastaan sellaisille tuottajille, jotka pystyvät osoittamaantoimivansa markkinatalousolosuhteissa. Kaikille muille samanmaan tuottajille normaaliarvo määritetään 2 artiklan 7 kohdan aalakohdan perusteella, eli markkinataloutta toteuttavassa kolman-
nessa maassa käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon
perusteella, tai muulla 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoi-tetulla hyväksytyllä perusteella. Siten alustavia päätelmiä ei tältäosin ole syytä muuttaa.
(46)Vientiä harjoittava valkovenäläistuottaja, kolme vientiä harjoit-
tavaa ukrainalaistuottajaa, Valko-Venäjän ja Ukrainan
hallitukset sekä eräs tuojajärjestö vastustivat Yhdysvaltainvalintaa vertailumaaksi ja väittivät, että Liettua olisi vertailu-maaksi huomattavasti sopivampi markkinataloutta toteuttavakolmas maa.
(47)Kyseiset osapuolet väittivät, Yhdysvallat ei ollut sopiva valinta,koska kaasukustannukset maassa ovat korkeat ja johtaisivat sitenurean hintavääristymiin, koska maan talouden kehitystaso onkovin erilainen Valko-Venäjään ja Ukrainaan verrattuna ja mark-kinoiden kokoerojen takia. Se tosiasia, että ainoastaan yksi
yhdysvaltalaistuottaja toimi yhteistyössä, nähtiin myös perus-
teena olla käyttämättä Yhdysvaltoja markkinatalouttatoteuttavana kolmantena maana. Osapuolet esittivät edelleen,että Liettua olisi kaikkein sopivin vertailumaa. Väitettiin, ettäLiettuassa tuotetun urean määrä oli edustava verrattuna Ukrai-
nasta ja Valko-Venäjältä yhteisöön tutkimusajanjaksolla vietyyn
urean määrään. Lisäksi väitettiin, että Liettuan markkinat ovatavoimet ja kilpailukykyiset, että maassa ei kanneta tuontitullejaja että maakaasun saantimahdollisuudet ja tuotantomenetelmätovat samanlaiset kuin Valko-Venäjällä ja Ukrainassa. Se tosiasia,että Liettuassa on ainoastaan yksi urean tuottaja, oli osapuolten
mielestä merkityksetön, koska Liettuaa ja muita sellaisia maita,
joissa on ainoastaan yksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja,on aiemminkin käytetty samaan tuoteryhmään kuuluvia tuotteitakoskevissa tutkimuksissa.
(48)Yhteisön toimielimet ovat tarkastelleet edellä esitettyjä väitteitä
perinpohjaisesti ja tehneet seuraavat päätelmät:
(49)Yhdysvaltain markkinoilla on yli kymmenen urean tuottajaa
verrattuna vähintään viiteen tuottajaan Ukrainassa, mutta Liet-tuassa tuottajia on vain yksi. Siitä huolimatta, että
Yhdysvalloissa on käytössä polkumyyntitulli entisen Neuvosto-
liiton maista peräisin olevan urean tuonnissa, ureaa tuotiinhuomattavia määriä (yli miljoona tonnia) useista muista kolman-sista maista. Vaikka jatkotutkimuksessa ilmeni, ettei ureantuontiin Liettuassa sovelleta tuontitulleja, tuonti on siitä huoli-matta hyvin vähäistä. Yhdysvaltojen ureamarkkinat ovat2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 8
▼B
valtaisat (yli 10 miljoonaa tonnia vuodessa), kun taas Liettuassa
ureamarkkinat ovat lähes olemattomat. Niinpä urean myyntiLiettuan markkinoilla oli tutkimusajanjaksolla hyvin vähäistä,
eikä se liettualaistuottajan toimittamien tietojen mukaan tapah-
tunut tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näin ollen pääteltiin,että Yhdysvaltain ureamarkkinat ovat erittäin kilpailukykyiset,toisin kuin vastaavat markkinat Liettuassa. Sitä paitsi Yhdysval-tain kotimarkkinamyynti — toisin kuin Liettuan
kotimarkkinamyynti — on edustavaa verrattuna Valko-Venäjän
ja Ukrainan yhteisöön suuntautuvaan vientiin.
(50)Se tosiasia, että ainoastaan yksi yhdysvaltalaistuottaja toimitutkimuksessa yhteistyössä, ei mitätöi edellä esitettyjä päätelmiä.Itse asiassa kyseisen tuottajan hinnat, joita käytettiin normaa-liarvon määrittämiseen, ovat edellä kuvatun kilpailun alaisia.
Kyseisen tuottajan yksinään myymät määrät olivat sitä paitsi
edustavia verrattuna Valko-Venäjältä ja Ukrainasta yhteisöönvietyihin kokonaismääriin.
(51)Maakaasun, joka on ureantuotannon pääasiallinen raaka-aine,samankaltaisten saantimahdollisuuksien osalta tehtiin sen toimi-tusta urean tuottajille koskeva analyysi. Analyysissä vahvistui,
että siinä missä yhdysvaltalaistuottajan käyttämä maakaasu tuli
Ukrainan tapaan useammalta toimittajalta, liettualaistuottajallaoli vain yksi toimittaja, eikä sillä ollut mahdollisia vaihtoehtoisiatoimittajia. Lisäksi Yhdysvallat on Ukrainan tapaan sekämaakaasun tuottaja että sen tuoja, kun taas Liettualla ei oleomia maakaasuvaroja.
(52)Komissio vertasi myös Yhdysvalloissa, Valko-Venäjällä jaUkrainassa käytössä olevia tuotantomenetelmiä ja päätteli, ettäyhdysvaltalaistuottajan käyttämä tekniikka oli vähintään yhtätehokas kuin valkovenäläis- ja ukrainalaistuottajien käyttämätekniikka.
(53)Esitettiin myös, että Liettuaa pitäisi käyttää vertailumaana, koska
se oli saman tutkimuksen kohteena.
(54)Komissio huomauttaa, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan
mukaan tarvittaessa valitaan saman tutkimuksen kohteena olevakolmas maa, joka on markkinatalousmaa. Johdanto-osan 49—51kappaleessa esitetyistä syistä Liettuaa ei kuitenkaan voitu tässätutkimuksessa katsoa sopivaksi vertailumaaksi.
(55)Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 107 kappaleessa
todetaan, Yhdysvalloissa tutkimusajanjaksolla vallinneiden
korkeiden maakaasukustannusten osalta tehtiin oikaisu. Maakaa-susta aiheutuvat korkeat kustannukset johtuivat Yhdysvalloissatutkimusajanjaksolla vallinneesta markkinatilanteesta. Oikaisullakaasusta aiheutuneet kustannukset saatiin alenemaan tasolle,
joka oli verrannollinen muiden samassa menettelyssä yhteis-
työssä toimineiden yritysten kustannusten kanssa.
(56)Yhteisön tuotannonala tuki Yhdysvaltojen valintaa vertailu-maaksi. Yhteisön tuotannonala väitti kuitenkin, että kaasunhinnat nousivat Yhdysvalloissa vain vähän ja että tästä syystäsen osalta ei olisi pitänyt tehdä oikaisua. Vaikka pitääkin paik-
kansa, että jyrkin nousu kaasuhinnoissa tapahtui vasta vuoden
2000 jälkipuoliskolla eli tutkimusajanjakson jälkeen, todettiin,että tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla maakaasukustannuksissaoli jo epätavanomaista ja erityistä nousua. Tästä syystä oikaisukatsottiin perustelluksi.
(57)Kaikkien edellä esitettyjen seikkojen perusteella päätellään, että
Yhdysvallat on sopiva markkinatalousvertailumaa ja että se oli
valittu hyväksyttävällä tavalla. Yhdysvaltojen tavanomaisessakaupankäynnissä tapahtuvaan kotimarkkinamyyntiin perustuvanormaaliarvo, johon sisältyy kohtuullinen voittomarginaali,vastaa näin ollen täysin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan aalakohdan vaatimuksia.2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 9
▼B
ii)Markkinatalousaseman saaneiden yritysten normaaliarvo
(58)Ukrainalaisyritys, jonka lähes koko myynti tapahtui jalostuskor-
vaussopimusten puitteissa, väitti, että sen kotimarkkinamyyntiäpitäisi käyttää perustana sen normaaliarvoa määritettäessä. Vaih-
toehtoisesti yritys ehdotti, että komissio käyttäisi
markkinatalousaseman saaneen, vientiä harjoittavan ukrainalais-tuottajan normaaliarvoa tai laskisi normaaliarvon yrityksenomien tietojen perusteella.
(59)Koska yhtiösuhteessa oleva kaasuntoimittaja kieltäytyi yhteis-työstä, pääteltiin, ettei kyseistä ukrainalaisyritystä voituyksinään katsoa vientiä harjoittavaksi urean tuottajaksi (katsojohdanto-osan 38 ja 39 kappaleet). Tämän johdosta normaa-
liarvoa ei määritetty.
(60)Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138 kappa-
leessa sanotun mukaisesti tarkasteltiin edelleen, oliko tarpeenoikaista kyseisen vientiä harjoittavan ukrainalaistuottajan, jonkanormaaliarvo perustui sen omiin tietoihin, osalta muita kustan-nustekijöitä, erityisesti poistoja.
(61)Vertailtaessa vertailumaassa yhteistyössä toimivan tuottajan erituotantolaitosten tuotantokustannuksiin sisältyviä poistoistaaiheutuvia kustannuksia ukrainalaistuottajalle poistoista aiheutu-
viin kustannuksiin niissä ilmeni tiettyjä eroja. Erot voivat
kuitenkin selittyä useilla eri tekijöillä, ja ne olivat joka tapauk-sessa sellaisia, etteivät ne oikeuttaneet tekemään oikaisuaukrainalaistuottajan kustannuksiin. Lisäksi kyseisen ukrainalais-tuottajan normaaliarvo perustui kotimarkkinamyyntiin, joten
kustannusten muuttumisella olisi ollut vain vähäistä tai ei lain-
kaan merkitystä. Näin ollen oikaisuja ei tehty.
Vientihinta
(62)Kaksi ukrainalaisyritystä, joiden vientimyynti tapahtui jalostus-
korvaussopimusten puitteissa ja jotka siksi jätettiinpolkumyyntiä koskevien laskelmien ulkopuolelle, esittivät, ettäniiden vientihinta pitäisi muodostaa niiden vientiasiakkailta
laskuttaman jalostusmaksun perusteella ja lisätä siihen joko
niiden itsensä tai toisen vientiä harjoittavan ukrainalaistuottajanmaksamat kaasukustannukset sekä kohtuullinen voitto.
(63)Näistä yrityksistä toisen vientimyyntihinnat eivät olleet todennet-tavissa, eikä sitä voitu yksinään katsoa vientiä harjoittavaksiurean tuottajaksi; tämä johtui siitä, että siihen yhtiösuhteessaoleva kaasuntoimittaja kieltäytyi yhteistyöstä (katso johdanto-osan 38 ja 39 kappaleet). Näin ollen sille ei ole määritetty yksit-
täistä polkumyyntimarginaalia.
(64)Toisen yrityksen osalta ehdotettu menetelmä on ristiriidassaperusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan kanssa. Kyseisen artiklan
tarkoituksena ei ole ehdottaa vaihtoehtoisia menetelmiä vienti-hintojen määrittämiseksi yhteistyöstä kieltäydyttäessä vaan ottaahuomioon vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä taiyhtiösuhteessa olevan yhteisön tuojan osallistuminen vienti-
myyntiin. Ukrainalaisyritysten ehdottama tapa ei perusasetuksen
2 artiklan 9 kohdassa säädetyn vastaisesti perustu mihinkäänriippumattomalle osapuolelle myytyyn hintaan. Lähtökohtanasiinä on sen sijaan valmistuskustannukset (menetelmä, jotakäytetään normaaliarvon, ei vientihintojen määrittämiseen).Tämän vuoksi vaatimus hylättiin.
(65)Kolmas ukrainalaisyritys, jonka koko myynti tapahtui sekin
jalostuskorvaussopimusten puitteissa, väitti, että alhaisimman
vientihinnan sijasta olisi pitänyt käyttää muiden vientiä harjoitta-vien ukrainalaistuottajien keskimääräistä vientihintaa.
(66)Ei ollut kuitenkaan syytä uskoa, että muiden vientiä harjoittavienukrainalaistuottajien keskimääräinen vientihinta olisi oikeampi.Yhteisön toimielinten käytäntönä on yhteistyöstä kieltäydyttäessäkäyttää niiden liiketoimien keskimääräistä painotettua vienti-hintaa, joiden vientihinnat ovat alhaisimmat, mikä samalla2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 10
▼B
vastaa huomattavaa osuutta sen viennin määrästä, jonka hinnat
ovat todennettavissa.
Vertailu
(67)Kaksi ukrainalaisyritystä ja yksi valkovenäläisyritys olivat sitä
mieltä, että komission pitäisi antaa niille perustietoja, jotta nevoisivat vaatia luontaisia suhteellisia etuja.
(68)Koska ainoastaan yksi yhdysvaltalaisyritys toimi menettelyssäyhteistyössä, kyseisen yrityksen tuotannosta ja myynnistä ei
voitu julkistaa yksityiskohtaisia tietoja rikkomatta luottamuksel-
lisuutta koskevia sääntöjä. Muut perustiedot (maantieteellinensijainti, raaka-aineiden saanti jne.) ovat julkisesti saatavilla.Yhteisön toimielimet ovat analysoineet saatavilla olevat tiedotja tehneet omasta aloitteestaan tarvittavia oikaisuja. Palautetaanmieliin, että tutkimusajanjaksolla maakaasukustannusten havait-
tiin olevan Yhdysvalloissa epätavallisen korkeat ja että sen
johdosta yhteistyössä toimineelle yhdysvaltalaisyritykselle aiheu-tuneisiin kaasukustannuksiin tehtiin oikaisu; tämä saattoikaasukustannukset tasolle, joka on verrannollinen muidensamassa menettelyssä yhteistyössä toimineiden yritysten vastaa-
vien kustannusten kanssa.
(69)Kolme ukrainalaisyritystä ja yksi valkovenäläisyritys vastustivat
sitä, että komissio teki sisämaaliikenteen osalta vientihintaanoikaisun, joka perustui vertailumaan rautatieliikenteen tariffeihin.Esitettiin, että pitäisi käyttää Ukrainan tai vaihtoehtoisesti Liet-tuan tariffeja.
(70)Ukrainassa ja Valko-Venäjällä, jotka eivät vielä toimi markkina-
talousolosuhteissa, valtio määrää rautatieliikenteen tariffit, joten
niiden ei voida katsoa vastaavan normaaleja markkinahintoja.Yhteisön toimielinten pitkään harjoittamana käytäntönä on ollutoikaisujen tekeminen tämäntyyppisen sisämaaliikenteen ja peru-sasetuksen 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen maiden osalta
vertailumaasta saatavilla ja todennettavissa olevien tietojen
perusteella. Samoin eräille asianomaisille ukrainalaisyrityksillekerrottiin markkinatalousasemaa myönnettäessä nimenomaisesti,että tiettyjä kustannustekijöitä voidaan tarkistaa niiden saattami-seksi normaalia markkina-arvoa vastaaviksi. Näin ollenalustavien päätelmien muuttamiseksi ei ole perusteita.
(71)Edelleen esitettiin, että pitäisi soveltaa matalampia tariffeja,
koska vientiä harjoittavat ukrainalaistuottajat käyttivät suuriin
tavaraeriin omia rautatievaunuja ja koska samaiset vaunutjoutuivat palaamaan tyhjinä.
(72)Vertailumaan tuottajalta saaduista tiedoista kävi ilmi, että omienvaunujen käytön osalta oli perusteltua tehdä oikaisu. Niinpälaskelmia tarkistettiin tämän mukaisesti.
(73)Ukrainalaiset ja valkovenäläiset yritykset väittivät, että vertailu-maan kotimarkkinoilla myydyn rakeisen urean sekä Ukrainan jaValko-Venäjän viemän mikrorakeisen urean välisten fyysistenerojen johdosta tehdyn oikaisun olisi pitänyt perustua Euroopanmarkkinoilla vallitseviin hintaeroihin.
(74)Koska tarkoituksena on kuitenkin määritellä mikrorakeisen ureannormaaliarvo vertailumaan markkinoilla, oikaisun on perustut-
tava kyseisillä markkinoilla vallitseviin hintaeroihin. Näin ollen
tehty oikaisu on perustunut Yhdysvaltain markkinoilla vallitse-viin hintaeroihin. Yhteisön markkinoiden käyttäminen ei vaikutatarkoituksenmukaiselta, koska kaiken todennäköisyyden mukaanpolkumyynnillä on vaikutusta kyseisillä markkinoilla vallitseviin
hintaeroihin. Pyyntöön ei näin ollen suostuttu.
(75)Kaksi ukrainalaisyritystä ja valkovenäläisyritys vaativat oikaisua
myös kaupan portaan osalta, koska ne väittivät myyvänsäainoastaan kaupan alan toimijoille.
(76)Vientiä harjoittavat ukrainalais- ja valkovenäläistuottajat veivättarkasteltavana olevaa tuotetta kaupan alan toimijoille. Myösyhteistyössä toimiva vertailumaan tuottaja myi tuotetta kaupan2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 11
▼B
alan toimijoille. Osa vertailumaan tuottajan kotimarkkinamyyn-
nistä meni alan sekoitusyrityksille. Toimintojen ja hintojenperusteellinen analyysi osoitti, ettei pyyntö ollut perusteltu.
3.Tutkittujen yritysten polkumyyntimarginaali
Perusasetuksen 18 artiklan soveltaminen
(77)Väliaikaisten tullien käyttöönoton jälkeen komissio tutki edel-
leen, pitivätkö vientiä harjoittavan liettualaistuottajanilmoittamat mutta tuojien maksamat rahtikulut paikkansa. Käviilmi, että kyseiset kulut olivat yliarvioituja tuojilta kerättyihintietoihin ja samoja reittejä koskeviin julkisesti saatavilla oleviin
hintoihin verrattuina. Rahtikuluja on näin ollen tarkistettu, ja
menettelyssä käytettiin tosiasiallisia kustannuksia.
(78)Vientiä harjoittavan virolaistuottajan huomautuksen johdostakomissio selvitti asiaa perusteellisemmin ja päätti tarkistaakäytettyä menetelmää; huomautus koski ilmoittamattomanmyynnin cif-arvoon, jota käytetään ilmoittamaan tällaisen
myynnin polkumyyntimarginaalia, väliaikaisessa vaiheessa
tehdyn oikaisun perusteettomuutta. Väliaikaisessa vaiheessatehty oikaisu on sittemmin peruttu. Koska yritys ei kuitenkaantoimittanut luotettavia tietoja, komissio päätti perustaapäätelmänsä Eurostatilta saatuihin tietoihin, koska ne ovat saata-
villa olevista tiedoista kaikkein luotettavimmat.
(79)Komissio teki väliaikaisen oikaisun vientiä harjoittavan valko-
venäläistuottajan cif-arvoon, jota käytettiinpolkumyyntimarginaalin laskemiseen. Koska oikaisu tehtiinvirheellisesti, se peruttiin.
Polkumyyntimarginaalit
(80)Lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina cif-
tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat:
Valko-Venäjä
Kaikki yritykset 67,3 %
Bulgaria
— Chimco AD 90,3 %
— Muut 90,3 %
Kroatia
— Petrokemija d.d. 72,9 %
— Muut 72,9 %
Viro
— JSC Nitrofert 37,4 %
— Muut 37,4 %
Libya
— National Oil Corporation 48,8 %
— Muut 48,8 %
Liettua
— Joint Stock Company Achema, Jonava 10,0 %
— Muut 10,0 %2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 12
▼B
Romania
— Amonil S.A., Slobozia 20,1 %
— Petrom S.A. Sucursala Doljchim Craiova,
Craiova 40,7 %
— Sofert S.A., Bacau 25,2 %— Muut 40,7 %
Ukraina
— Cherkassy Azot, Cherkassy 21,1 %
— DniproAzot, Dniprodzerzhinsk 66,3 %— Muut 82,1 %.
EVAHINKO
1.Yhteisön tuotannonalan määritelmä
(81)Useat asianomaiset osapuolet toistivat näkemyksensä, jonka
mukaan menettelyn kohteena olevista maista ureaa hankkineet
ja tuoneet yhteisön tuottajat pitäisi jättää yhteisön tuotannonalanmääritelmän ulkopuolelle.
(82)Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 156 kappaleen mukaisestikyseiset hankinnat olivat määrältään pääasiassa pieniä ja netehtiin huoltotöistä johtuvien tuotantovajeiden kattamiseksi.Yrityksistä se, joka teki mittavampia hankintoja, jotka vastasivatnoin 20 prosenttia sen omasta tutkimusajanjakson tuotannosta,toimi niin tuotevalikoimansa täydentämiseksi. Tutkimuksessa
kävi ilmi, että kyseinen yritys on ensisijaisesti urean tuottaja, ei
sen tuoja, ja että tästä syystä ei ole hyviä perusteita sen jättämi-seksi yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Javaikka jätettäisiinkin, se ei vaikuttaisi merkittävästi tapaustakoskeviin päätelmiin eikä käyttöön otettujen tullien tasoon.
(83)Näin ollen vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 157kappaleessa olevat päätelmät.
2.Yhteisön kulutus
(84)Koska esille ei ole tullut uusia tietoja, vahvistetaan väliaikaisen
asetuksen johdanto-osan 158 ja 159 kappaleessa esitetyt yhteisönkulutusta koskevat päätelmät.
3.Tuonti asianomaisista maista
Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen
arviointi
(85)Esitettiin, että Romaniasta peräisin olevan urean tuontia ei pitäisikumuloida muista tämän menettelyn kohteena olevista maista pe-räisin olevan tuonnin kanssa. Vaatimus perustui siihen, ettätuonnin määrä ja markkinaosuudet kehittyivät tarkastelujaksollaeri tavalla.
(86)Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 162 kappaleen mukaantodettiin, että
— tuonnin määrät kaikista asianomaisista maista olivat
merkittäviä ja ylittivät selvästi perusasetuksen 5 artiklan 7kohdassa säädetyt tasot;
— kaikkien polkumyyntimarginaalien todettiin olevan vähim-
mäistason yläpuolella ja kaikki vientiä harjoittavat tuottajatalittivat yhteisön tuotannonalan myyntihinnat;
— sekä tuodun että yhteisössä tuotetun urean hinnat laskivat
tarkastelujaksolla merkittävästi.2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 13
▼B
(87)Romaniasta tuodun urean määrä noudatti urean hintakehitystä
yhteisön markkinoilla, joten Romaniasta peräisin olevan tuonnin
määrien ja hintojen välillä oli tarkastelujaksolla tietty yhteys.Hintojen ollessa alhaisimmillaan vuonna 1999 tuonti Romaniastaoli olematonta. Tämä on osoitus hintojen avoimuudesta yhteisönureamarkkinoilla. Se kertoo myös sen, että romanialaiset viejätvetäytyvät markkinoilta, kun hinnat putoavat liian alhaisiksi.
Hintojen elvyttyä osittain vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson
välillä (johdanto-osan 164 kappale) tuonti Romaniasta lisääntyikuitenkin merkittävästi niin, että tutkimusajanjaksolla romania-laistuonnin markkinaosuus oli 2,3 prosenttia.Tutkimusajanjaksolla Romania oli tarkasteltavina olevista maista
neljänneksi suurin yhteisöön viejä.
(88)Tämä tuontia koskeva suuntaus ei ollut ominainen ainoastaan
Romanialle. Tuonti useista muista tarkasteltavina olevista maistanoudatti hämmästyttävän samantyyppistä kaavaa, eli tuonti laskivuosien 1996—1999 välillä ja nousi taas merkittävästi tutkimu-
sajanjaksolla suuntautuen yhteisön markkinoille. Tässä
yhteydessä on syytä muistaa, että tarkasteltavina olevista maistaperäisin olevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi tarkastelujaksollavuosi toisensa jälkeen. Ainoa muutos oli tuonnin jakaantumi-sessa tarkasteltavina olevien maiden kesken suhteessa hintoihin.Tämä on yksi osoitus lisää tuontituotteiden välisestä kilpailusta,
eikä se ole peruste olla soveltamatta kumulaatiota Romaniasta tai
mistään muustakaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisinolevan tuontiin.
(89)Kaikki edellä esitetyt syyt huomioon ottaen päätellään, että peru-
sasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt vaatimukset on täytetty.
Näin ollen väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 162 kappaleessaolevat päätelmät vahvistetaan.
Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä, markkinaosuudet ja
hinnat
(90)Koska esille ei ole tullut uusia tarkasteltavina olevista maista pe-räisin olevan tuonnin määrää ja hintoja koskevia tietoja,
vahvistetaan alustavat päätelmät.
Hinnan alittavuus
(91)Alustavia tutkimuksia varten hinnan alittavuus laskettiin vertaa-
malla viejien yhteisön rajalla -hintoja toimitettuna laiturilla(tullattuna) yhteisön tuottajien todennettuihin vapaastilähettäjältä -hintoihin. Vertailu tehtiin vertaamalla mikrorakeisia,rakeisia, irtotavara- ja eri pakkauslaatuja keskenään.
(92)Monet asianomaiset, myös useat vientiä harjoittavat tuottajat,väittivät, että hinnan alittavuuden vertailussa käytettävienyhteisön tuottajien hintojen pitäisi olla yhteisön tuotannonalanpainotettuja keskihintoja eikä yksittäisten tuottajien hintoja.Väitteen mukaan kyseinen menetelmä kasvattaa marginaalia
keinotekoisesti nollaamalla sen yhteisön tuottajatasolla.
(93)Alkuun on syytä panna merkille, että hinnan alittavuuden
selvittäminen tai hintojen vertailu toimii vahingon osoittimena;perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaan tavoitteena onselvittää ”onko polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin osalta esiin-
tynyt huomattavaa alihinnoittelua suhteessa yhteisön
tuotannonalan samankaltaisen tuotteen hintaan tai onko tällaisentuonnin vaikutuksesta muutoin ilmennyt merkittävää hintojenalenemista”.
(94)On totta, ettei kaikki tarkasteltavina olevista maista peräisinoleva tuonti alita jokaisen yhteisön tuottajan hintoja. Merkittävämäärä vientimyynnistä tapahtui kuitenkin yhteisön tuotannonalanhintoja alhaisemmilla hinnoilla. Samoin on syytä panna merkille,että yhteisön ureamarkkinat ovat sekä erittäin avoimet että hyvinalttiit hintamuutoksille.2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 14
▼B
(95)Lisäselvitysten perusteella todettiin, että tarkasteltavina olevien
maiden yrityskohtainen tuontiosuus, joka alitti yhteisön tuotan-
nonalan hinnat, vaihteli 0:sta 56 prosenttiin, koko tuontiakoskevan keskiarvon olleessa 46 prosenttia. Hinnan alittavuudentaso oli korkeimmillaan 17 prosenttia. Tässä analyysissanollausta ei käytetty. Koska yhteistyössä vientiä harjoittavanvalkovenäläistuottajan (väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 113
kappale) ja virolaistuottajan (väliaikaisen asetuksen johdanto-
osan 58 kappale) kanssa oli ongelmia, hintavertailua ei ollutmahdollista tehdä näiden yritysten osalta. Ei ole kuitenkaanmitään syytä uskoa, että tulokset olisivat olleet millään tavallaerilaiset.
(96)Lisäksi on syytä huomauttaa, että yhteisön tuotannonala tekitutkimusajanjaksolla tappiota (väliaikaisen asetuksen johdanto-
osan 175 kappale), toisin sanoen yhteisön tuotannonalan hinnat
olivat painuneet alas. Lisäksi sen yrityksen, jonka hinnat eivätalittuneet, havaittiin harjoittavan alihinnoittelua.
(97)Näin ollen voidaan lopullisesti vahvistaa, että tarkasteltavinaolevien maiden vientiä harjoittavat tuottajat alittivat hintojamerkittävästi ja että yhteisön markkinoilla hinnat painuivat tutki-musajanjaksolla alas.
(98)Vahingon korjauslaskelmista esitettiin useita väitteitä. Niitä
käsitellään yksityiskohtaisesti jäljempänä johdanto-osan
114—116 ja 121—123 kappaleissa. Silloin, kun oikaisuihinsuostuttiin, ne otettiin huomioon myös hinnan alittavuudentarkastelussa.
4.Yhteisön tuotannonalan tilanne
(99)Kahta yhteisön tuottajaa koskevan lisätarkastuksen johdosta eräät
vahingon osoittimet muuttuivat absoluuttisesti mitattuna.
Muutokset eivät kuitenkaan olleet niin merkittäviä, että ne
olisivat vaikuttaneet olennaisesti vahingon osoittimien kehittymi-seen tarkastelujaksolla tai muuttaneet alustavia päätelmiä. Edellätodettujen seikkojen perusteella vahvistetaan alustavat päätelmätyhteisön tuotannonalalle aiheutuneesta merkittävästä vahingosta.
FSYY-YHTEYS
(100)Useat asianomaiset osapuolet toistivat väitteensä, jonka mukaan
yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon syynä ei ollut polku-myynnillä tapahtunut tuonti vaan urean ylitarjontamaailmanmarkkinoilla. Tämä on kytköksissä joidenkinosapuolten esittämään väitteeseen, jonka mukaan yhteisöntuotannonalan kärsimä vahinko johtuu tuotannonalan vienti-
myynnin laskemisesta, mikä on puolestaan vaikuttanut sen
myyntiin yhteisön markkinoilla.
(101)Tässä yhteydessä on syytä panna merkille, että yhteisön tuotan-nonalan tilanteen arvio perustui tarkasteltavana olevan tuotteenmyyntiä yhteisön markkinoilla koskeviin tietoihin. Tästä syystävähentyneen vientimyynnin negatiiviset vaikutukset eivät sisällyedellä esitettyyn vahinkoanalyysiin.
(102)Lisäksi yhteisön tuotannonalan vientimyynti laski tarkastelujak-
solla 337000 tonnia, kun taas sen myynti yhteisön markkinoilla
kasvoi 172000 tonnia. Näin ollen yhteisön tuotannonala pystyivaikean vientitilanteen vallitessa ohjaamaan puoletmenettämästään vientimyynnistä yhteisön markkinoille.
(103)Samanaikaisesti yhteisön kulutus nousi 1,25 miljoonaa tonnia,halpatuonti polkumyynnillä lisääntyi 867000 tonnilla (väliai-kaisen asetuksen johdanto-osan 163 kappale) ja yhteisön
tuotannonala menetti 10,3 prosenttia yhteisön markkinoista
(väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 173 kappale). Yhteisöntuotannonalan kyvyttömyys hyötyä laajentuvista kotimarkki-noista vientimyynnin laskiessa ei ole niinkään syy vaanpikemminkin osoitus polkumyynnillä tapahtunen tuonnin aiheut-tamasta vahingosta.2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 15
▼B
(104)Näin ollen ylitarjonnalla ja vientimyynnin vähentymisellä onkin
voinut olla vaikutusta ainoastaan yhteisön tuotannonalalle (suur-
tuotannon etujen rajallisena menetyksenä), koska polkumyynnillätapahtunut tuonti esti yhteisön tuotannonalaa hyödyntämästätäysimääräisesti yhteisön markkinoiden laajentumista. Tästäsyystä päätellään, että yhteisön tuotannonalan vientimyynnissätapahtuneen laskun vaikutus sekä väitetty ylitarjonta eivät erik-
seen tarkasteltuina riittäneet katkaisemaan polkumyynnillä
tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimänvahingon välistä syy-yhteyttä. Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 197 ja 198 kappaleessa esitetyt päätelmät siis vahvistetaan.
GYHTEISÖN ETU
1.Tuojat/kaupan alan toimijat
(105)Yksikään yhteistyössä toiminut tuoja ei esittänyt huomautuksia
väliaikaisen asetuksen julkaisemisen johdosta. Sen sijaan yksi
tuojajärjestö oli sitä mieltä, että polkumyyntitoimenpiteiden
käyttöönotto oli urean tuojien edun vastaista ja että tuojienkannalta on tärkeää, että maataloudella menee hyvin.
(106)Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 206 kappaleessatodettiin, tuonnille on jatkuva tarve. Vaikka tullit otettaisiinkäyttöön täysimääräisinä, maanviljelijöiden kustannukset nousi-sivat enintään 0,6 prosenttia. Vaikka tällainen kustannusten
nousu voikin johtaa joihinkin muutoksiin siinä, mistä maanvilje-
lijät hankkivat ureansa, ei ole näyttöä väliaikaisen asetuksenjohdanto-osan 206 kappaleessa esitettyjen päätelmien kyseena-laistamiseksi.
2.Käyttäjät
Maanviljelijät
(107)Maanviljelijöiden järjestöt Itävallassa, Italiassa, Espanjassa ja
Yhdistyneessä kuningaskunnassa esittivät huomautuksia väliai-
kaisen asetuksen julkaisemisen johdosta. Yksikään kyseisistä
osapuolista ei kyseenalaistanut alustavaa päätelmää, jonkamukaan tullit johtaisivat pahimmassa tapauksessa 0,6 prosentinlisäykseen maanviljelijöiden kustannuksissa. Sen sijaan nevastustivat toimenpiteiden käyttöönottoa sekä päätelmää, jonkamukaan hinnannousut eivät välittyisi täysimääräisinä.
(108)Maanviljelijöiden osuuskunnan tiloihin tehdyn tarkastuskäynninjohdosta vahvistetaan ehdotettujen toimenpiteiden kustannusvai-
kutuksia koskeva päätelmä. Se, ettei toimenpiteiden vaikutusta
siirretä täysimääräisenä perustuu monista muista polkumyynti-menettelyistä saatuihin kokemuksiin. Ei ole näyttöä sentukemiseksi, ettei näin olisi tässä kyseisessä menettelyssä.
(109)Vaikka maanviljelijöiden vaikea tilanne tunnustetaankin, ei olemahdollista päätellä, että tullien vaikutus olisi sitä luokkaa, ettätoimenpiteiden käyttöönotto olisi yhteisön edun vastaista.
Tuotetta käyttävä teollisuus
(110)Yhdeltäkään yhteistyössä toimivalta urean teolliselta käyttäjältä
ei saatu suoraan ensimmäistäkään kirjallista huomautusta. Tämä
osoittaa, että toimenpiteillä ei olisi kovinkaan suurta vaikutusta
asianomaisiin urean käyttäjiin.
(111)Yksi urean teollinen käyttäjä, joka myös tuo ja myy ureaa, esittihuomautuksia tuojajärjestön välityksellä. Kyseinen yritys antoiymmärtää, että toimenpiteiden käyttöönotto saattaa pakottaa sensulkemaan tuotantolaitoksensa ja irtisanomaan sen 380työntekijää. Koska yritys ei kuitenkaan esittänyt väitettä suoraanja koska sen tueksi ei ole mitään näyttöä, väite hylättiin.2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 16
▼B
3.Yhteisön etua koskeva päätelmä
(112)Koska esille ei ole tullut uusia yhteisön etua koskevia tietoja,
vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 219 kappa-leessa esitetyt päätelmät.
HLOPULLISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
1.Vahingon korjaava taso
(113)Alustavia päätelmiä varten alihinnoittelu laskettiin vertaamalla
viejien yhteisön rajalla, toimitettuna laiturilla ja tullattuna -hintoja (DEQ-) yhteisön tuottajien tarkistettuihin vapaastilähettäjältä tavoitehintoihin. Hintavertailut tehtiin yrityskohtai-
sesti vertailemalla mikrorakeisia, rakeisia, irtotavara- ja eri
pakkauslaatuja keskenään.
(114)Monet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että DEQ-hintojenmäärittämiseksi lastin purkamiskustannusten osalta tehty oikaisuei ollut riittävä. Samoin väitettiin, että mukaan olisi laskettavatuojien (lähinnä kaupan alan toimijoiden) marginaali, kutenmuissakin äskettäisissä lannoitteita koskeneissa menettelyissä.
(115)Tosiasiallisista lastin purkamiskustannuksista on saatulisänäyttöä useista lähteistä, muun muassa vientiä harjoittaviltatuottajilta, yhteisön tuotannonalalta ja riippumattomilta tuojilta.Näiden tietojen perusteella purkamiskustannuksiin on tehty
asianmukainen oikaisu.
(116)Kysymystä oikaisun myöntämisestä tuojien marginaalin ottami-seksi huomioon tarkasteltiin tämän nimenomaisen tutkimuksen
olennaisten tekijöiden valossa. Todettiin, että vientiä harjoittavattuottajat myivät ureaa yhteisön markkinoille useiden eri kanavienkautta, myös suoraan loppukäyttäjälle. Siitä, että hinnat vaihteli-sivat käytetyn myyntikanavan mukaan, ei saatu näyttöä. Sensijaan todettiin, että yleensä myyntihinnat eivät riippuneet asia-
kastyypistä. Myöskään yhteisön tuotannonalan ja vientiä
harjoittavien tuottajien käyttämien myyntikanavien välillä eihavaittu huomattavia eroja. Näin ollen vaatimus tuojien margin-aalia koskevan oikaisun tekemiseksi hylättiin.
(117)Monet osapuolet, mukaan luettuna useimmat vientiä harjoitta-vista tuottajista, väittivät, että alihinnoittelun laskemisessakäytettyjen yhteisön tuottajien hintojen pitäisi olla yhteisöntuotannonalan hintojen painotettu keskiarvo eikä yksittäisten
tuottajien veloittama hinta. Tällaisen laskutavan väitettiin korot-
tavan marginaalia keinotekoisesti, koska siinä ei oteta huomioonkielteistä alihinnoittelua yhteisön tuottajien tasolla. Lisäksiväitettiin, että polkumyyntitullien määrittäminen nollaamiseenjohtavan laskutavan perusteella on vastoin äskettäistä WTO:npäätöstä(
1).
(118)On syytä huomata, että alihinnoittelun laskemisella pyritääntarkastelemaan, missä määrin polkumyynnillä tapahtunut tuontion aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Todenmu-
kaisen kuvan antamiseksi hintavertailun olisi vastattava
taloudellista todellisuutta. Tutkimus osoitti, että yhteisön markki-noilla kilpailua käydään kaikkien yksittäisten vientiäharjoittavien tuottajien ja kaikkien yhteisön tuotannonalaankuuluvien yksittäisten tuottajien välillä. Tältä osin todetaan
muun muassa, että hintojen erot ovat huomattavat ja että
yhteisön tuottajien sijainnissa on merkittäviä eroja. Näin ollenvientiä harjoittavan tuottajan harjoittaman polkumyynninyhteisön tuotannonalalle aiheuttaman vahingon laajuutta olisiarvioitava tosiasiallisen markkinatilanteen ja kunkin yrityksenosalta tarkistettujen tietojen perusteella.2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 17
(1) Euroopan yhteisöt — Intiasta peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodelii-
navaatteiden tuontia koskevat polkumyyntitullit — AB-2000-13 —
Valituselimen kertomus 1.3.2001.
▼B
(119)Hintojen vertaaminen yrityskohtaisesti johtaa tarkkaan arvioon
yhteisön tuotannonalan kärsimän haitallisen polkumyynnin
täysimääräisestä vaikutuksesta eikä nosta keinotekoisesti alihin-noittelun tasoa tarkasteltavana olevassa tapauksessa. Tämänvuoksi väite hylätään.
(120)Yhteisön tuotannonala väitti, että osa yhteisöön tuodusta ureastaoli itse asiassa mikrorakeista hiukan suurempirakeista (”fat”prill), minkä vuoksi sitä olisi käsiteltävä erillisenä ureatyyppinä.Lisäksi väitettiin, että alihinnoittelun laskemisessa tämän urea-
tyypin hintaa olisi verrattava yhteisön tuottaman mikrorakeista
hiukan suurempirakeisen urean hintaan.
(121)Tutkimuksessa todettiin, että yhteisön tuotannonala todellakin
tuottaa tällaista läpimitaltaan suurempaa mikrorakeista ureaa ja
että sitä viedään yhteisöön joistakin tarkasteltavana olevistamaista. Ainoa ero tavalliseen mikrorakeiseen ureaan on kuitenkinsuurempi läpimitta. Ei ole mitään näyttöä siitä, että tämän suur-empirakeisen urean tuotantokustannukset olisivat korkeammat tai
että sitä olisi myyty korkeammalla hinnalla tutkimusajanjaksolla.
Näin ollen pääteltiin, ettei tavallista mikrorakeista ureaa hiukansuurempirakeista ureaa ole syytä pitää erillisenä tuotetyyppinä.
(122)Jotkin vientiä harjoittavat tuottajat toistivat vaatimuksensaoikaisun tekemiseksi niiden tuotteen laadun mukaan. Ne eivätkuitenkaan toimittaneet tätä tukevaa näyttöä. Markkinoilla eimyöskään todettu käsitystä, jonka mukaan romanialaiseen ureaanliittyisi laatuongelmia. Siksi tämä vaatimus hylättiin.
(123)Olisi huomattava, että vahinkoa aiheuttamattoman hinnan laske-miseksi väliaikaisesti käytettiin 8 prosentin voittomarginaaliakustannuksista eikä liikevaihdosta, kuten väliaikaisen asetuksen
johdanto-osan 222 kappaleessa todettiin. Eräät yhteistyössä
toimineet osapuolet väittivät, että voittomarginaali olisi rajattava5 prosenttiin kuten aiemmissa nitraattilannoitteita koskeneissapolkumyynnin vastaisissa menettelyissä sekä Venäjältä tulevaaureaa koskevassa menettelyssä(
1). Yhteisön tuotannonala puoles-
taan toisti väitteensä, jonka mukaan 15 prosentin
voittomarginaali sijoitetun pääoman tuotolle olisi asianmukai-
sempi.
(124)Tässä menettelyssä käytettävän voittomarginaalin määrittäminenperustuu arvioon siitä voittomarginaalista, jonka yhteisön tuotan-nonala olisi kohtuudella voinut odottaa saavansa tavanomaisessakilpailutilanteessa ilman polkumyynnillä tapahtunutta tuontia.Näin ollen se perustuu arvioon tähän asiaan liittyvistä tosisei-koista eikä arvioon muita tuotteita ja/tai tutkimusajanjaksoja
koskevien, muiden menettelyjen tosiseikoista.
(125)Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 223 kappaleessa selostet-tujen syiden vuoksi vaatimusta kannattavuuden perustamisesta
sijoitetun pääoman tuottoon ei hyväksytä.
(126)Edellä todettu huomioon ottaen ja koska ei ole esitetty näyttöä
siitä, että 8 prosentin voittomarginaalin käyttäminen olisi
virheellistä, vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan221—227 kappaleen päätelmät.
(127)Väliaikaisen asetuksen julkaisemisen jälkeen saadut ja tarkistetuttiedot, kahdelta muulta yhteisön tuottajalta saadut tiedot mukaanluettuina, on sisällytetty laskelmiin tarvittaessa.
2.Tullien taso ja muoto
(128)Edellä todetun perusteella katsotaan, että lopulliset polkumyynti-
tullit Bulgariasta, Kroatiasta, Libyasta, Liettuasta, Romaniasta,Ukrainasta, Valko-Venäjältä ja Virosta peräisin olevan ureantuonnissa olisi otettava käyttöön perusasetuksen 9 artiklan 42002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 18
(1) Lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Venäjältä peräisin olevan
virtsa-aineen (urean) tuonnissa 7 päivänä toukokuuta 2001 annettu
neuvoston asetus (EY) N:o 901/2001 (EYVL L 127, 9.5.2001, s. 11).
▼B
kohdan mukaisesti joko todettujen vahinkomarginaalien tai polk-
umyyntimarginaalien suuruisina sen mukaan, kummat näistä ovatalhaisemmat.
(129)Yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiinsovellettava jäännöstulli vahvistettiin yhteistyössä toimineillevientiä harjoittaville tuottajille kussakin maassa määritetynkorkeimman tullin perusteella.
(130)Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että jotta oltaisiin johdon-mukaisia erään aiemman menettelyn kanssa, tullien pitäisimuodostua vähimmäistuontihinnasta kuten Venäjältä tulevan
urean kohdalla.
(131)Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 231 kappaleessa
todettiin, toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja eräissäaiemmissa tutkimuksissa saman tuoteluokan eli lannoitteidenosalta havaitun hintakeinottelun torjumiseksi lopulliset tullitotetaan käyttöön paljouden perusteella eli tonnikohtaisesti
kannettavina määrinä. Näin ollen vaatimusta ei voida hyväksyä.
(132)Edellä esitetyn perusteella lopullisten tullien määrät ovat seur-
aavat:
Maa YritysPolkumyyntitullin
peruste
(%)Väliaikainen tulli
(euroa tonnilta)
Valko-Venäjä Yhtenäinen koko maata koskeva margin-
aali8,0 7,81
Bulgaria Chimco AD 24,2 21,43
Muut 24,2 21,43
Kroatia Petrokemija d.d. 9,4 9,01
Muut 9,4 9,01
Viro JSC Nitrofert 11,4 11,45
Muut 11,4 11,45
Libya National Oil Corporation 12,5 11,55
Muut 12,5 11,55
Liettua Joint Stock Company Achema 10,0 10,05
Muut 10,0 10,05
Romania S.C. Amonil S.A., Slobozia 6,7 7,20
Petrom S.A. Sucursala Doljchim Craiova,
Craiova5,7 6,18
Sofert S.A., Bacau 7,6 8,01
Muut 7,6 8,01
Ukraina Open Joint Stock Company Cherkassy
Azot, Cherkassy18,7 16,27
Joint Stock Company DniproAzot,
Dniprodzerzhinsk9,2 8,85
Muut 19,5 16,84
(133)Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyn-
titullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella.2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 19
▼B
Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä tilan-
netta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin kokomaata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia
tulleja) yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin
olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjenoikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksennimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artik-laosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin
etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin
ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaik-kiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(134)Kaikki näiden yritysten yksilöllisten polkumyyntitullien sovelta-miseen liittyvät vaatimukset (esimerkiksi yrityksennimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköidenperustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komis-
siolle(
1) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset
tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseennimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksi-köihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekäkotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa
tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan
saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvienyritysten luettelon ajan tasalle.
3.Väliaikaisten tullien kantaminen
(135)Todettujen polkumyyntimarginaalien suuruuden ja yhteisön
tuotannonalalle aiheutuneen vahingon vuoksi katsotaan tarpeelli-
seksi kantaa lopullisesti väliaikaisen asetuksen mukaisten
väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopulli-sesti käyttöön otettujen tullien suuruisina. Jos lopulliset tullitovat korkeammat kuin väliaikaiset tullit, vain väliaikaisia tullejavastaavat vakuutena olevat määrät olisi kannettava lopullisesti.
4.Hintasitoumukset
(136)Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kroatialaiset,
libyalaiset, romanialaiset, ukrainalaiset ja valkovenäläiset vientiäharjoittavat tuottajat tarjosivat hintasitoumuksia perusasetuksen 8artiklan 1 kohdan mukaisesti. Liettualaiset ja virolaiset vientiäharjoittavat tuottajat uusivat hintasitoumukset, joita ne olivattarjonneet jo menettelyn väliaikaisessa vaiheessa mutta jotka oli
hylätty väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 236 ja 237 kappa-
leessa esitettyjen syiden vuoksi.
(137)Tässä yhteydessä muistutetaan, että komissio hyväksyi jo menet-telyn väliaikaisessa vaiheessa bulgarialaisen vientiä harjoittavantuottajan hintasitoumuksen (ks. väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 236 kappale). Kuten johdanto-osan 128 kappaleessa mainit-
tiin, uusien tietojen ottaminen huomioon lopullisen
vahinkomarginaalin laskemisessa vaikutti määritettyyn vahingonkorjaavaan tasoon. Hintasitoumuksen vähimmäishintaa mukau-tettiin näin ollen vastaavasti.
(138)Alustavien päätelmien julkistamisen jälkeen valituksen tehnytyhteisön tuotannonala esitti vastalauseensa komissionpäätöksestä hyväksyä bulgarialaisen vientiä harjoittavan tuottajan
hintasitoumus. Tältä osin väitettiin, että asianomainen yritys on
etuyhteydessä muihin Bulgariassa, Ukrainassa ja Valko-Venäjällä sijaitseviin typpilannoitteiden, urea mukaan luettuna,viejiin ja/tai tuottajiin tai että sillä on niihin läheisiä teknisiä jateollisia suhteita, mikä tarjoaisi hyvät mahdollisuudet hyvitysjär-jestelyihin. Lisäksi yhteisön tuotannonala ilmaisi huolensa2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 20
(1) Euroopan komissio
Kauppapolitiikan pääosasto
TERV 00/13
Rue de la Loi/Wetstraat 200
B-1049 Bruxelles/Brussel.
▼B
kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kyvystä täyttää hintasitou-
muksen velvoitteet.
(139)Yleisemmin ottaen yhteisön tuotannonala väitti, että hintasitou-mukset eli siis vähimmäishinnat eivät ole tarkoituksenmukainenväline typpilannoitteiden (urea mukaan luettuna) kohdalla.
(140)On huomattava, että yhteisön tuotannonala ei kyennyt esittämäänriittävää näyttöä bulgarialaista vientiä harjoittavaa tuottajaakoskevien väitteidensä tueksi. Komission tekemä tutkimus eimyöskään vahvistanut näitä väitteitä, joten ne oli hylättävä.Hintasitoumusten tarkoituksenmukaisuudesta olisi todettava, että
arviointi on kohdistuttava ensisijaisesti yrityskohtaisiin tilantei-
siin. Tutkimuksessa todettiin, että asianomainen yritys tuottaa javie ainoastaan ureaa ja että tässä tapauksessa hintasitoumuksennoudattamisen tosiasiallinen valvonta on hyvin todennäköistä.
(141)Joka tapauksessa, jos hintasitoumusta epäillään rikottavan, sitärikotaan tai se peruutetaan, polkumyyntitulli voidaan ottaakäyttöön perusasetuksen 8 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti.
(142)Kaikki muut tarjoukset hintasitoumuksiksi tutkittiin yksityiskoh-
taisesti. Nämä tutkimukset osoittivat hyväksynnälle seuraavat
kaksi estettä:
(143)Liettualaiset, romanialaiset, kroatialaiset, ukrainalaiset ja libya-
laiset vientiä harjoittavat tuottajat tuottavat useita tyyppejä
lannoitteita ja/tai muita kemiallisia tuotteita ja ovat vastaavastimenneisyydessä vieneet näitä tuotteita Yhteisössä oleville taval-lisille asiakkaille (enimmäkseen välittäjille). Tästä käytännöstäseuraa vakava vaara ristiinkompensoinnista, toisin sanoen hinta-sitoumuksen mukaisia hintoja sopimuksen mukaisille tuotteille
noudatetaan, mutta hintasitoumuksen ulkopuolisten tuotteiden
hintoja alennettaisiin. Kaikki tämä mahdollistaisi ureasta sovit-tujen minimihintojen helpon kiertämisen ja tekisi sopimuksentehokkaan valvonnan äärimmäisen hankalaksi.
(144)Lisäksi tietyt tuottajat (Ukrainasta, Valko-Venäjältä ja Virosta)väittivät, ettei heillä ollut mitään mahdollisuuksia valvoa taiedes tietää urea vientinsä määränpäitä tai myyntiehtoja vaikkaviralliset tilastot osoittivat tarkastelujakson aikana tuotteidenmenneen vientiin Yhteisöön suuressa määrin. Muistutetaan, että
koska nämä yhtiöt eivät antaneet riittävää tietoa tässä suhteessa
komissiolla ei ollut perusasetuksen artiklan 18 mukaisesti muutamahdollisuutta kuin käyttää saatavilla olevia tosiasioita vienti-hintojen laskemiseksi. Lisäksi tietyt viejät (Libyasta ja Virosta)osoittivat riittämätöntä yhteistyötä tutkimuksen aikana. Katsot-tiin, että näiden tosiasioiden perusteella riski hyväksyä
hintasitoumuksia oli kohtuuttoman suuri ja että takuut varmistaa
sopiva valvonta olivat epätyydyttävät.
(145)Edellä esitettyjen syiden vuoksi päätettiin, ettei yhtään ilmoi-tuksen jälkeen tehdyistä tarjouksista hintasitoumuksiksi
hyväksytä.
(146)Asianomaisia osapuolia tiedotettiin asian johdosta ja asianosai-
sille viejille selvitettiin asiakohtaisilla ilmoituksilla, miksi
ehdotettuja hintasitoumuksia ei voitu hyväksyä. Neuvoa antavaa
komiteaa on asiasta kuultu,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Bulgariasta, Kroa-
tiasta, Libyasta, Liettuasta, Romaniasta, Ukrainasta, Valko-Venäjältäja Virosta peräisin olevan, CN-koodeihin 3102 10 10 ja 3102 10 90kuuluvan, myös vesiliuoksena olevan virtsa-aineen (urean) tuonnissa.
2. Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti yhteisön rajalla
tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitullion seuraava:2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 21
▼B
Alkuperämaa ValmistajaLopullinen polku-
myyntitulli
(euroa tonnilta)Taric-lisäkoodi
Valko-Venäjä Kaikki yritykset 7,81 —
Bulgaria Kaikki yritykset 21,43 A999
Kroatia Kaikki yritykset 9,01 —Viro Kaikki yritykset 11,45 —Libya Kaikki yritykset 11,55 —Liettua Kaikki yritykset 10,05 —
Romania S.C. Amonil S.A., Slobozia 7,20 A264
Petrom S.A. Sucursala Doljchim Craiova,
Craiova6,18 A265
Sofert S.A., Bacau 8,01 A266
Kaikki muut yritykset 8,01 A999
Ukraina Open Joint Stock Company Cherkassy
Azot, Cherkassy16,27 A268
Joint Stock Company DniproAzot,
Dniprodzerzhinsk8,85 A269
Kaikki muut yritykset 16,84 A999
3. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaa-
seen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai
maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistäyhteisen tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93(
1) 145 artiklan
mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan 2 kohdan perusteella,
alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun taimaksettavan hinnan suhteutusta.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia
säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Tuonti vapautetaan 1 artiklan mukaisesti käyttöön otetusta polku-
myyntitullista edellyttäen, että tuotteita tuottavat ja vievät suoraan (elikuljettavat ja laskuttavat) ensimmäiselle tuojana toimivalle riippumatto-malle asiakkaalle yhteisössä jäljempänä luetellut yritykset, jotka ovattarjonneet komission hyväksymät hintasitoumukset, jos kyseinen tuontion 2 kohdan mukaista.
Maa Yritys Taric-lisäkoodi
Bulgaria Chimco AD, Shose az Mezdra, 3037 Vratza A2722002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 22
(1) EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutet-
tuna komission asetuksella (EY) N:o 993/2001 (EYVL L 141, 28.5.2001, s.
1).
▼B
2. a) Hintasitoumukseen perustuvan vapaaseen liikkeeseen luovutusta
koskevan ilmoituksen yhteydessä on mahdollista saada vapautustullista ainoastaan esittämällä asianomaisen jäsenvaltion tullivira-
nomaisille 1 kohdassa mainittujen yritysten antamat pätevät
hintasitoumuslaskut.
b) Hintasitoumuslaskun on oltava komission hyväksymässä hintasi-
toumuksessa vahvistettujen tällaisia laskuja koskevien
edellytysten, joiden keskeiset osat esitetään liitteessä, mukainen.
c) Tullista vapauttamisen edellytyksenä on lisäksi, että tullille tulli-
selvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoinhintasitoumuslaskussa esitettyä kuvausta.
3. Tällaisella hintasitoumuslaskulla tapahtuvaa tuontia tulliselvi-
tettäväksi ilmoitettaessa on käytettävä 1 kohdassa esitettyjä Taric-
lisäkoodia.
3 artikla
Kannetaan lopullisesti asetuksen (EY) N:o 1497/2001 mukaisesti
käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevatmäärät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina Bulgariasta,Kroatiasta, Libyasta, Liettuasta, Romaniasta, Ukrainasta, Valko-Venäjältä ja Virosta peräisin olevan, CN-koodeihin 3102 10 10 ja
3102 10 90 kuuluvan, myös vesiliuoksena olevan virtsa-aineen (urean)
tuonnissa.
Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapau-
tetaan. Tapauksissa, joissa käyttöönotettu lopullinen tulli onväliaikaista tullia suurempi, kannetaan lopullisesti ainoastaan väliai-kaisen tullin vakuutena olevat määrät.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se
julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä .
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaise-
naan kaikissa jäsenvaltioissa.2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 23
▼C1
▼B
▼B
LIITE
Yrityksen myydessä hintasitoumuksen mukaisesti ureaa yhteisöön kauppalas-
kussa on ilmoitettava seuraavat tiedot:
1) Otsake ”HINTASITOUMUKSESSA TARKOITETTUJEN TAVAROIDEN
KAUPPALASKU”
2) Kauppalaskun antavan, asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa mainitun yrityksen
nimi
3) Kauppalaskun numero
4) Kauppalaskun päivämäärä
5) Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat on tullattava
yhteisön rajalla
6) Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan:
— tuotteen koodinumero (PCN)
— PCN:ää vastaavien tavaroiden kuvaus (esim. ”PCN 1 -urea irtotavarana”,
”PCN 2 -urea säkitettynä”)
— yrityksen käyttämä tuotekoodi (CPC) (tarvittaessa)— CN-koodi— määrä (ilmoitetaan tonneina).
7) Myyntiehdot, joissa ilmoitetaan:
— tonnihinta
— sovellettavat maksuehdot
— sovellettavat toimitusehdot
— kaikki alennukset ja hyvitykset.
8) Sen tuojana toimivan yrityksen nimi, jota yritys suoraan laskuttaa
9) Hintasitoumuslaskun antaneen yrityksen työntekijän nimi ja seuraava allekir-
joitettu ilmoitus:
”Minä allekirjoittanut vahvistan, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden
myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu
(yrityksen nimi) tarjoaman ja Euroopan yhteisöjen komission (asetuksella
(EY) N:o 1497/2001) hyväksymän hintasitoumuksen soveltamisalan ja
ehtojen mukaisesti, ja vakuutan, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat
täydelliset ja oikeat.”2002R0092 — FI — 20.01.2002 — 000.001 — 24