02013R1301 — FI — 01.04.2020 — 002.001

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.

Muutettu:





Oikaistu:









▼B

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1301/2013,

annettu 17 päivänä joulukuuta 2013,

Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta







I

LUKU

Yhteiset säännökset

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tehtävät, siitä Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen osalta annettavan tuen laajuus sekä erityissäännökset, jotka koskevat Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteeseen suunnattavaa EAKR:n tukea.

2 artikla

EAKR:n tehtävät

EAKR osallistuu sellaisen rahoitustuen antamiseen, jolla pyritään lujittamaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta vähentämällä keskeisintä alueellista epätasapainoa unionissa alueellisten talouksien kestävän kehittämisen ja rakenteellisen mukauttamisen avulla, mukaan lukien taantuvien teollisuusalueiden ja kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden uudistaminen.

3 artikla

EAKR:n tuen laajuus

1. EAKR:stä tuetaan seuraavia toimia 5 artiklassa säädettyjen investointiprioriteettien edistämiseksi:

a) tuotannolliset investoinnit, jotka edistävät kestävien työpaikkojen luomista ja säilyttämistä, suorilla investointituilla pk-yrityksille;

b) tuotannolliset investoinnit, asianomaisen yrityksen koosta riippumatta, jotka edistävät 5 artiklan 1 ja 4 alakohdassa säädettyjä investointiprioriteetteja ja, jos asianomainen investointi sisältää suurten yritysten ja pk-yritysten välistä yhteistyötä, 5 artiklan 2 alakohdassa säädettyjä investointiprioriteetteja;

c) infrastruktuuri-investoinnit, joiden ansiosta pystytään tarjoamaan kansalaisille peruspalveluja energian, ympäristön, liikenteen sekä tieto- ja viestintäteknologian aloilla;

d) investoinnit sosiaali-, terveydenhuolto-, tutkimus-, innovointi-, liiketoiminta- ja koulutusalojen infrastruktuuriin;

▼M1

e) investoinnit alueiden omien mahdollisuuksien kehittämiseen kiinteillä investoinneilla laitteisiin ja tarvikkeisiin sekä infrastruktuuriin, mukaan lukien kulttuurin ja kestävän matkailun infrastruktuurit, yrityspalvelut, tutkimus- ja innovointitahoille tarjottava tuki sekä investoinnit teknologiaan ja soveltavaan tutkimukseen yrityksissä;

▼B

f) verkostoituminen, yhteistyö ja kokemusten vaihto toimivaltaisten alue-, paikallis- ja kaupunkiviranomaisten ja muiden viranomaisten, talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten sekä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kansalaisyhteiskuntaa edustavien asiaankuuluvien elinten välillä, tutkimukset, valmistelutoimet ja valmiuksien parantaminen.

▼M1

Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan e alakohdassa tarkoitetut kulttuurimatkailuun ja kestävään matkailuun liittyvät infrastruktuuri-investoinnit katsotaan pienimuotoisiksi, jos EAKR:n osuus yhteisrahoituksesta on enintään 10 000 000 euroa. Tämä raja-arvo korotetaan 20 000 000 euroon tapauksissa, joissa kyseisen infrastruktuurin katsotaan olevan kulttuuriperintöä maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta vuonna 1972 tehdyn Unescon yleissopimuksen 1 artiklan mukaisesti.

▼M2

Lisäksi EAKR:stä voidaan tarvittaessa tukea pk-yritysten käyttöpääoman rahoittamista väliaikaisena toimenpiteenä, jolla voidaan vastata tehokkaasti kansanterveydelliseen kriisitilanteeseen.

▼B

2. EAKR:stä voidaan Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen puitteissa tukea myös rajat ylittävää tilojen ja henkilöresurssien sekä kaikentyyppisen infrastruktuurin yhteiskäyttöä kaikilla alueilla.

3. EAKR:stä ei tueta

a) ydinvoimaloiden käytöstä poistoa tai rakentamista;

b) investointeja direktiivin 2003/87/EY liitteessä I luetelluista toiminnoista aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi;

c) tupakan ja tupakkatuotteiden valmistusta, jalostusta ja markkinointia;

d) vaikeuksissa olevia yrityksiä sellaisina kuin ne on määritelty unionin valtiontukisäännöissä;

e) investointeja lentoasemien infrastruktuuriin, elleivät ne liity ympäristönsuojeluun tai ellei niiden yhteydessä tehdä investointeja, jotka ovat tarpeen kielteisten ympäristövaikutusten lieventämiseksi tai vähentämiseksi.

4 artikla

Temaattinen keskittäminen

1. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisessä kohdassa asetetuissa temaattisissa tavoitteissa ja tämän asetuksen 5 artiklassa säädetyissä vastaavissa investointiprioriteeteissa, joihin EAKR voi osallistua Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen puitteissa, keskitytään seuraaviin:

a) kehittyneemmillä alueilla: i) vähintään 80 prosenttia EAKR:n kansallisen tason kokonaismäärärahoista on kohdennettava kahteen tai useampaan temaattiseen tavoitteeseen, jotka on asetettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1, 2, 3 ja 4 alakohdassa; ja ii) vähintään 20 prosenttia EAKR:n kansallisen tason kokonaismäärärahoista on kohdennettava temaattiseen tavoitteeseen, joka on asetettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 4 alakohdassa;

b) siirtymäalueilla: i) vähintään 60 prosenttia EAKR:n kansallisen tason kokonaismäärärahoista on kohdennettava kahteen tai useampaan temaattiseen tavoitteeseen, jotka on asetettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1, 2, 3 ja 4 alakohdassa; ja ii) vähintään 15 prosenttia EAKR:n kansallisen tason kokonaismäärärahoista on kohdennettava temaattiseen tavoitteeseen, joka on asetettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 4 alakohdassa;

c) vähemmän kehittyneillä alueilla: i) vähintään 50 prosenttia EAKR:n kansallisen tason kokonaismäärärahoista on kohdennettava kahteen tai useampaan temaattiseen tavoitteeseen, jotka on asetettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1, 2, 3 ja 4 alakohdassa; ja ii) vähintään 12 prosenttia EAKR:n kansallisen tason kokonaismäärärahoista on kohdennettava temaattiseen tavoitteeseen, joka on asetettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 4 alakohdassa.

Tämän artiklan soveltamiseksi siirtymäalueina pidetään alueita, joiden tukikelpoisuusperusteena käytetty bruttokansantuote asukasta kohden oli ohjelmakaudella 2007–2013 alle 75 prosenttia EU-25-maiden keskimääräisestä bruttokansantuotteesta viiteajanjaksolla, sekä alueita, joille on myönnetty ohjelmakaudelle 2007–2013 phasing out -asema mutta jotka ovat kelpoisia saamaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 90 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettujen kehittyneempien alueiden tukea ohjelmakaudella 2014–2020.

Tämän artiklan soveltamiseksi vähemmän kehittyneinä alueina pidetään kaikkia NUTS 2 -alueita, jotka koostuvat yksinomaan saarijäsenvaltioista tai koheesiorahastolta tukea saavissa jäsenvaltioissa sijaitsevista saarista ja ovat syrjäisimpiä alueita.

2. Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, EAKR:n tiettyyn alueluokkaan kohdistettava vähimmäisosuus voi olla mainitussa kohdassa säädettyä osuutta alempi, jos tällainen vähennys korvataan muille alueluokille kohdistettujen osuuksien lisäyksenä. Kansallisen tason kokonaismäärä, joka muodostuu kaikille alueluokille asetuksen (EU) N:o 1300/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1, 2, 3 ja 4 alakohdassa ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 4 alakohdassa asetettujen temaattisten tavoitteiden mukaisesti kohdennetuista määristä, ei siten saa olla pienempi kuin kansallisen tason kokonaismäärä, joka muodostuu tämän artiklan 1 kohdassa säädettyjen EAKR:n vähimmäisosuuksien soveltamisen tuloksena.

3. Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, asetuksen (EU) N:o 1300/2013 4 artiklan a alakohdassa säädettyjen investointiprioriteettien tukemiseen kohdennettujen koheesiorahaston varojen voidaan laskea sisältyvän tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan ii alakohdassa, b alakohdan ii alakohdassa ja c alakohdan ii alakohdassa mainittuihin vähimmäisosuuksiin. Tällöin tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu osuus on korotettava 15 prosenttiin. Tarvittaessa asianomaiset varat kohdennetaan eri alueluokille määräsuhteessa sen mukaisesti, mikä on kunkin alueluokan osuus asianomaisen jäsenvaltion koko väestömäärästä.

5 artikla

Investointiprioriteetit

EAKR:stä tuetaan seuraavia asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisessä kohdassa asetettujen temaattisten tavoitteiden mukaisia investointiprioriteetteja niiden kehittämistarpeiden ja kasvumahdollisuuksien perusteella, joita tarkoitetaan mainitun asetuksen 15 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja jotka on esitetty kumppanuussopimuksessa:

1) tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin tehostaminen seuraavin keinoin: a) tutkimus- ja innovointi-infrastruktuurin ja tämän alan huippuosaamisen kehittämisvalmiuksien parantaminen sekä etenkin Euroopan laajuisia etuja tuottavien osaamiskeskusten edistäminen; ▼M2 b) yritysten tutkimukseen ja innovointiin tekemien investointien edistäminen, yritysten, tutkimus- ja kehittämiskeskusten sekä korkeakoulujen välisten yhteyksien ja synergioiden kehittäminen, erityisesti tuotteiden ja palveluiden kehittämiseen tehtävien investointien edistäminen, teknologian siirto, sosiaalinen innovointi, ekoinnovointi ja julkisten palveluiden sovellukset, kysynnän tukeminen, verkostoituminen, klusterit ja avoin innovointi älykkään erikoistumisen avulla, sekä teknologisen ja soveltavan tutkimuksen, kokeilutuotantolinjojen, tuotteiden varhaisen validoinnin, edistyneiden tuotantotekniikoiden ja ensituotannon tukeminen, erityisesti kehitystä vauhdittavien avainteknologioiden alalla ja yleiskäyttöisten teknologioiden levittämisen alalla, sekä terveyspalvelujen kriisinhallintavalmiuksien parantamiseksi välttämättömien investointien edistäminen; ▼B

2) tieto- ja viestintäteknologian käyttömahdollisuuksien, käytön ja laadun parantaminen seuraavin keinoin: a) laajakaistan käytön laajentaminen ja nopeiden verkkojen käyttöönotto sekä digitaalisen talouden uuden teknologian ja verkkojen käyttöönoton tukeminen; b) tieto- ja viestintäteknologian tuotteiden ja palveluiden sekä verkkokaupan kehittäminen sekä tieto- ja viestintäteknologian kysynnän lisääminen; c) sähköisiin viranomaispalveluihin, verkko-opetukseen, tietoyhteiskuntaan osallistumiseen sekä sähköisiin kulttuuri- ja terveydenhoitopalveluihin liittyvien tieto- ja viestintäteknologian sovellusten parantaminen;

3) pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen seuraavin keinoin: a) yrittäjyyden edistäminen erityisesti helpottamalla uusien ideoiden taloudellista hyödyntämistä ja tukemalla uusien yritysten perustamista muun muassa yrityshautomoiden avulla; b) uusien liiketoimintamallien luominen ja käyttöönotto pk-yrityksissä etenkin niiden kansainvälistymisen osalta; c) tuotteiden ja palvelujen hyvien kehittämisedellytysten luomisen ja laajentamisen tukeminen; d) pk-yritysten tukeminen siten, että ne voivat kasvaa alueellisilla, kansallisilla ja kansainvälisillä markkinoilla sekä osallistua innovointiprosesseihin;

4) vähähiiliseen talouteen siirtymisen tukeminen kaikilla aloilla seuraavin keinoin: a) uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotannon ja jakelun edistäminen; b) yritysten energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian käytön edistäminen; c) energiatehokkuuden, älykkään energianhallinnan ja uusiutuvien energiamuotojen käytön tukeminen julkisissa infrastruktuureissa, myös julkisissa rakennuksissa, ja asuntosektorilla; d) matala- ja keskijännitetasoilla toimivien älykkäiden energianjakelujärjestelmien kehittäminen ja toteuttaminen; e) kaikenlaisten alueiden, erityisesti kaupunkialueiden, vähähiilisten strategioiden edistäminen, mukaan lukien kestävän multimodaalisen kaupunkiliikenteen sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisen kannalta tärkeiden sopeutumistoimien edistäminen; f) vähähiilistä teknologiaa koskevan tutkimuksen ja innovoinnin sekä sen käyttöönoton edistäminen; g) hyötylämmön tarpeeseen perustuvan sähkön ja lämmön tehokkaan yhteistuotannon edistäminen;

5) ilmastonmuutokseen sopeutumisen, riskien ehkäisemisen ja riskinhallinnan edistäminen seuraavin keinoin: a) ilmastonmuutokseen sopeutumiseen kohdennettujen investointien tukeminen, mukaan lukien ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat; b) erityisriskeihin varautumiseksi tehtävien investointien edistäminen, katastrofitilanteisiin liittyvän selviytymis- ja palautumiskyvyn varmistaminen ja katastrofien hallintajärjestelmien kehittäminen;

6) ympäristön laadun säilyttäminen ja suojeleminen sekä luonnonvarojen käytön tehokkuuden parantaminen seuraavin keinoin: a) jätesektorin investoinnit, joiden tarkoituksena on täyttää unionin ympäristölainsäädännössä asetetut vaatimukset ja vastata nämä vaatimukset ylittäviin, jäsenvaltioiden osoittamiin investointitarpeisiin; b) vesisektorin investoinnit, joiden tarkoituksena on täyttää unionin ympäristölainsäädännössä asetetut vaatimukset ja vastata nämä vaatimukset ylittäviin, jäsenvaltioiden osoittamiin investointitarpeisiin; c) luonnon- ja kulttuuriperinnön säilyttäminen, suojeleminen, arvostuksen edistäminen ja kehittäminen; d) biologisen monimuotoisuuden ja maaperän suojeleminen ja palauttaminen sekä ekosysteemipalvelujen edistäminen, myös Natura 2000:n, ja vihreän infrastruktuurin avulla; e) sellaisten kaupunkiympäristön kehittämistoimien toteuttaminen, joiden tarkoituksena on kaupunkiympäristön parantaminen, kaupunkien elvyttäminen, ympäristövaurioalueiden kunnostaminen ja puhdistaminen saasteista (uudistettavat alueet mukaan luettuina), ilman pilaantumisen vähentäminen ja melua vähentävien toimenpiteiden edistäminen; f) innovatiivisen teknologian edistäminen ympäristönsuojelun ja resurssitehokkuuden parantamiseksi jäte- ja vesialalla sekä maaperän osalta tai ilmansaasteiden vähentämiseksi; g) teollisuuden tukeminen sen siirtyessä kohti resurssitehokasta taloutta sekä vihreän kasvun, ekoinnovoinnin ja ympäristötehokkuuden hallinnan edistäminen julkisella ja yksityisellä sektorilla;

7) kestävän liikenteen edistäminen ja pullonkaulojen poistaminen tärkeimmistä liikenneverkkoinfrastruktuureista seuraavin keinoin: a) multimodaaliliikennettä koskevan yhtenäisen Euroopan liikennealueen tukeminen investoinneilla Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin (TEN-T); b) alueellisen liikkuvuuden parantaminen kytkemällä sekundääriset ja tertiääriset solmukohdat TEN-T-infrastruktuuriin, multimodaaliset solmukohdat mukaan luettuina; c) ympäristöystävällisten, myös hiljaisten, ja vähähiilisten liikennejärjestelmien kehittäminen ja parantaminen, mukaan lukien sisävesi- ja meriliikenne, satamat, multimodaaliyhteydet ja lentoasemien infrastruktuuri, kestävän alueellisen ja paikallisen liikkuvuuden edistämiseksi; d) kattavan, korkealaatuisen ja yhteentoimivan rautatiejärjestelmän kehittäminen ja kunnostaminen sekä melua vähentävien toimenpiteiden edistäminen; e) energiatehokkuuden ja toimitusvarmuuden parantaminen kehittämällä älykkäitä energian jakelu-, varastointi- ja siirtojärjestelmiä sekä integroimalla uusiutuvista lähteistä saatavan energian hajautettu tuotanto;

8) kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen edistäminen ja työvoiman liikkuvuuden tukeminen seuraavin keinoin: a) yrityshautomoiden kehittämisen tukeminen ja investointituki itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymiselle, mikroyrityksille ja yritysten perustamiselle; b) työllisyyttä tukevan kasvun edistäminen kehittämällä alueiden omia mahdollisuuksia osana erityisalueita koskevaa alueellista strategiaa, mukaan luettuna taantuvien teollisuusalueiden uudistaminen sekä erityisten luonnon- ja kulttuuriresurssien hyödynnettävyyden parantaminen ja kehittäminen; c) paikallisten kehittämisaloitteiden tukeminen sekä lähipalveluja tuottaville rakenteille työpaikkojen luomiseksi annettava tuki, jos tällaiset toimet eivät kuulu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 ( 1 ) soveltamisalaan; d) investoinnit työvoimapalveluiden infrastruktuuriin;

9) sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden ja syrjinnän torjunta seuraavin keinoin: a) investoinnit sosiaali- ja terveydenhuollon infrastruktuuriin, joka vaikuttaa osaltaan kansalliseen, alueelliseen ja paikalliseen kehitykseen, terveyserojen vähentäminen, sosiaalisen osallisuuden edistäminen parantamalla sosiaali-, kulttuuri- ja virkistyspalvelujen saatavuutta sekä siirtymällä laitoshoidosta avohoidon palveluihin; b) heikossa asemassa oleville kaupunki- ja maaseutualueiden yhteisöille annettava tuki niiden fyysisen ja sosiaalisen toimintaympäristön ja talouden elvyttämistä varten; c) yhteiskunnallisille yrityksille annettava tuki; d) yhteisölähtöisten paikallisen kehittämisen strategioiden puitteissa toteutetut yritysinvestoinnit; ▼M1 e) tuki maahantulijoiden ja pakolaisten vastaanottoa ja sosiaalista ja taloudellista integroitumista varten; ▼B

10) investoinnit koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen, myös ammattitaidon hankkimiseen ja elinikäiseen oppimiseen kehittämällä koulutusinfrastruktuuria;

11) viranomaisten ja sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien parantaminen ja tehokkaan julkishallinnon edistäminen toimenpiteillä, joilla parannetaan EAKR:n täytäntöönpanoon liittyvien julkisten hallintojen ja palvelujen institutionaalisia valmiuksia ja tehokkuutta sekä tuetaan Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettuja toimia, joiden tarkoituksena on parantaa institutionaalisia valmiuksia ja julkishallinnon tehokkuutta.

6 artikla

Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen indikaattorit

1. Tämän asetuksen liitteessä I esitettyjä yhteisiä tuotosindikaattoreita, ohjelmakohtaisia tulosindikaattoreita ja tapauksen mukaan ohjelmakohtaisia tuotosindikaattoreita on käytettävä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 27 artiklan 4 kohdan, 96 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii ja iv alakohdan ja c alakohdan ii ja iv alakohdan mukaisesti.

▼C1

2. Yhteisten ja ohjelmakohtaisten tuotosindikaattorien lähtötasona käytetään nollaa. Näiden indikaattorien kumulatiiviset määrälliset tavoitearvot asetetaan vuodelle 2023.

3. Investointiprioriteetteihin liittyvien ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien lähtötaso määräytyy uusimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja tavoitteet asetetaan vuodelle 2023. Tavoitteet voidaan ilmaista määrällisesti tai laadullisesti.

▼B

4. Siirretään komissiolle valta antaa 14 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä liitteessä I esitetyn yhteisten tuotosindikaattorien luettelon muuttamiseksi, jotta sitä voidaan mukauttaa, silloin kun tämä on perusteltua, niin, että varmistetaan toimenpideohjelmien täytäntöönpanon edistymisen tehokas arviointi.







II

LUKU

Alueellisten erityispiirteiden käsittelyä koskevat erityissäännökset

7 artikla

Kaupunkialueiden kestävä kehitys

1. EAKR:n toimenpideohjelmista tuetaan kaupunkialueiden kestävää kehitystä strategioin, joihin sisältyy yhdennettyjä toimenpiteitä kaupunkialueiden taloudellisten sekä ympäristöön, ilmastoon ja väestörakenteeseen liittyvien ja sosiaalisten haasteiden ratkaisemiseksi samalla kun otetaan huomioon tarve edistää kaupunki- ja maaseutualueiden välistä yhteyttä.

2. Kaupunkialueiden kestävään kehitykseen on pyrittävä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 36 artiklassa tarkoitetuilla yhdennetyillä alueellisilla investoinneilla, erityisellä toimenpideohjelmalla tai erityisellä toimintalinjalla asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan mukaisesti.

3. Kunkin jäsenvaltion on erityisen alueellisen tilanteensa mukaisesti vahvistettava kumppanuussopimuksessaan periaatteet sellaisten kaupunkialueiden valinnalle, joilla on määrä toteuttaa kaupunkialueiden kestävää kehitystä tukevia yhdennettyjä toimenpiteitä, sekä varojen alustava kohdentaminen näihin toimenpiteisiin kansallisella tasolla.

4. Vähintään viisi prosenttia kansallisella tasolla Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisesti kohdennettavista EAKR:n varoista on osoitettava kaupunkialueiden kestävää kehitystä tukeviin yhdennettyihin toimenpiteisiin siten, että kaupunkialueiden kestävää kehitystä koskevien strategioiden täytäntöönpanosta vastaavat kaupungit tai aluetasoa pienempien yksiköiden tai paikallistason elimet, jäljempänä 'kaupunkiviranomaiset', vastaavat tehtävistä, jotka liittyvät ainakin toimien valintaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 123 artiklan 6 kohdan mukaisesti tai tapauksen mukaan mainitun asetuksen 123 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Tämän artiklan 2 kohdassa esitettyjä tarkoituksia varten varattava alustava määrä on ilmoitettava asianomaisessa yhdessä tai useammassa toimenpideohjelmassa.

5. Hallintoviranomaisen on määritettävä kaupunkiviranomaisia kuultuaan niiden kestävää kehitystä tukevien, yhdennettyihin toimenpiteisiin liittyvien tehtävien laajuus, joista kaupunkiviranomaisten on huolehdittava. Hallintoviranomaisen on kirjattava päätöksensä muodollisesti. Hallintoviranomainen voi pidättää oikeuden toimien tukikelpoisuuden lopulliseen tarkastamiseen ennen niiden hyväksymistä.

8 artikla

Kaupunkialueiden kestävän kehityksen innovatiiviset toimenpiteet

1. EAKR:stä voidaan komission aloitteesta tukea kaupunkialueiden kestävän kehityksen innovatiivisia toimenpiteitä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Tällaiset toimenpiteet käsittävät tutkimuksia ja kokeiluhankkeita, joilla määritetään tai testataan uusia ratkaisuja, joilla käsitellään kaupunkialueiden kestävään kehitykseen liittyviä kysymyksiä, joilla on merkitystä unionin tasolla. Komissio rohkaisee asetuksen (EU) N:o 1303/2013 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja asiaankuuluvia kumppaneita osallistumaan innovatiivisten toimenpiteiden valmisteluun ja täytäntöönpanoon.

▼C1

2. Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 4 artiklassa säädetään, innovatiivisilla toimenpiteillä voidaan tukea kaikkia toimia, joita tarvitaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisessä kohdassa asetettujen temaattisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja jotka ovat tämän asetuksen 5 artiklassa säädettyjen vastaavien investointiprioriteettien mukaisia.

▼B

3. Siirretään komissiolle valta antaa 14 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat tämän asetuksen mukaisesti EAKR:stä tuettavien innovatiivisten toimenpiteiden valinta- ja hallinnointiperiaatteita.

9 artikla

Kaupunkialueiden kehittämisverkosto

1. Komissio perustaa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 58 artiklan mukaisesti kaupunkialueiden kehittämisverkoston, jolla edistetään valmiuksien parantamista, verkostoitumista ja kokemusten vaihtoa unionin tasolla. Verkkoon kuuluvat kaupunkiviranomaiset, jotka vastaavat kaupunkialueiden kestävää kehitystä koskevien strategioiden täytäntöönpanosta tämän asetuksen 7 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti, sekä viranomaiset, jotka vastaavat kaupunkialueiden kestävän kehityksen innovatiivisista toimenpiteistä tämän asetuksen 8 artiklan mukaisesti.

2. Kaupunkialueiden kehittämisverkoston toimilla täydennetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 ( 2 ) 2 artiklan 3 alakohdan b alakohdan nojalla alueiden välisenä yhteistyönä toteutettavia toimia.

10 artikla

Luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivät alueet

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 121 artiklan 4 alakohdassa tarkoitetuista vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivillä alueilla toteutettavissa, EAKR:stä osarahoitettavissa toimenpideohjelmissa on kiinnitettävä erityistä huomiota näiden alueiden erityisongelmiin.

11 artikla

Pohjoisimmat alueet, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen

Edellä olevaa 4 artiklaa ei sovelleta pohjoisimpien alueiden, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, erityiseen lisämäärärahaan. Tämä määräraha osoitetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1, 2, 3, 4 ja 7 alakohdassa asetettuihin temaattisiin tavoitteisiin.

12 artikla

Syrjäisimmät alueet

1. Edellä olevaa 4 artiklaa ei sovelleta erityiseen syrjäisimmille alueille tarkoitettuun lisämäärärahaan. Tämä määräraha on käytettävä niiden lisäkustannusten korvaamiseen, jotka liittyvät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuihin erityispiirteisiin ja rajoituksiin ja jotka ovat aiheutuneet syrjäisimmillä alueilla, kun tuetaan

a) asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisessä kohdassa asetettuja temaattisia tavoitteita;

b) rahdinkuljetuspalveluja ja kuljetuspalvelujen käynnistämiseen annettavaa avustusta;

c) varastointirajoitteisiin, tuotantovälineiden liialliseen kokoon ja huoltoon sekä henkilöresurssien niukkuuteen paikallisilla markkinoilla liittyviä toimia.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua erityistä lisämäärärahaa voidaan käyttää myös toimintatukien sekä julkisen palvelun velvoitteita ja julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia kattavien kustannusten rahoittamiseen syrjäisimmillä alueilla.

3. Määrän, johon osarahoitusta sovelletaan, on oltava oikeasuhteinen 1 kohdassa tarkoitettuihin tuensaajalle aiheutuneisiin lisäkustannuksiin nähden ainoastaan, jos on kyse toimintatuista ja julkisen palvelun velvoitteita ja julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia kattavista kustannuksista, mutta se voi kattaa kaikki tukikelpoiset kustannukset, jos on kyse investointikustannuksista.

4. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua erityistä lisämäärärahaa ei saa käyttää tukemaan

a) toimia, joihin liittyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä I lueteltuja tuotteita;

b) henkilöiden kuljettamiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti myönnettävää avustusta;

c) vapautuksia verosta ja sosiaaliturvamaksuista.

5. Poiketen siitä, mitä 3 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetään, EAKR:stä voidaan tukea tuotannollisia investointeja syrjäisimmillä alueilla toimiviin yrityksiin, riippumatta yritysten koosta.

6. Edellä olevaa 4 artiklaa ei sovelleta Mayottelle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuihin syrjäisimpiin alueisiin kuuluvana osoitettavan kokonaismäärärahan EAKR-osuuteen, ja vähintään 50 prosenttia tuosta EAKR-osuudesta on kohdennettava asetuksen EU N:o 1303/20139 artiklan ensimmäisen kohdan 1, 2, 3, 4, ja 6 alakohdassa asetettuihin temaattisiin tavoitteisiin.







III

LUKU

Loppusäännökset

13 artikla

Siirtymäsäännökset

1. Tämä asetus ei vaikuta sellaisen tuen jatkamiseen tai muuttamiseen, mukaan lukien sen peruuttaminen kokonaan tai osittain, jonka komissio on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1080/2006 tai muun, 31 päivänä joulukuuta 2013 kyseiseen tukeen sovellettavan lainsäädännön perusteella. Mainittua asetusta tai tällaista muuta sovellettavaa lainsäädäntöä sovelletaan siten edelleen 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen kyseiseen tukeen tai kyseisiin toimiin niiden päättymiseen saakka. Tätä kohtaa sovellettaessa tuki käsittää toimintaohjelmat ja suurhankkeet.

2. Asetuksen (EY) N:o 1080/2006 mukaisesti tehdyt tai hyväksytyt tukihakemukset pysyvät voimassa.

14 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2. Siirretään komissiolle 21 päivään joulukuuta 2013 alkaen ja 31 päivään joulukuuta 2020 asti 6 artiklan 4 kohdassa ja 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja valta antaa delegoituja säädöksiä.

3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 4 kohdassa ja 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5. Edellä olevan 6 artiklan 4 kohdan ja 8 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

15 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 1080/2006 1 päivästä tammikuuta 2014, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 13 artiklan soveltamista.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

16 artikla

Uudelleentarkastelu

Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat tätä asetusta uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 177 artiklan mukaisesti.

17 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 12 artiklan 6 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.









LIITE I







INVESTOINNIT KASVUUN JA TYÖPAIKKOIHIN -TAVOITTEESEEN MYÖNNETYN EAKR-TUEN YHTEISET TUOTOSINDIKAATTORIT (6 ARTIKLA) YKSIKKÖ NIMI Tuotannolliset investoinnit yritykset Tukea saavien yritysten määrä yritykset Avustuksia saavien yritysten määrä yritykset Muuta rahoitustukea kuin avustuksia saavien yritysten määrä yritykset Muuta tukea kuin rahoitustukea saavien yritysten määrä yritykset Uusien tukea saavien yritysten määrä euro Julkista tukea vastaavat yksityiset investoinnit yrityksiin (avustukset) euro Julkista tukea vastaavat yksityiset investoinnit yrityksiin (muut kuin avustukset) täysaikaa vastaava Työpaikkojen lisäys tuetuissa yrityksissä Kestävä matkailu vierailut/vuosi Odotettu vierailumäärien lisäys tuettuihin kulttuuri- ja luonnonperintökohteisiin ja muihin kohteisiin Tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuri kotitaloudet Niiden kotitalouksien määrän lisäys, joiden saatavilla on siirtonopeudeltaan vähintään 30 Mbit/s laajakaistaliittymä Liikenne Rautatiet kilometri Uusien rautateiden kokonaispituus, josta TEN-T-liikenneverkot kilometri Uusittujen tai parannettujen rautateiden kokonaispituus, josta TEN-T-liikenneverkot Maantiet kilometri Uusien rakennettujen maanteiden kokonaispituus, josta TEN-T-liikenneverkot kilometri Uusittujen tai parannettujen maanteiden kokonaispituus, josta TEN-T-liikenneverkot Kaupunkiliikenne kilometri Uusien tai parannettujen raitiotie- ja metrolinjojen kokonaispituus Sisävesiliikenne kilometri Uusien tai parannettujen sisävesiliikenneväylien kokonaispituus Ympäristö Kiinteä jäte tonnia/vuosi Jätteiden kierrätyskapasiteetin lisäys Vesihuolto henkilömäärä Parannetun vesihuollon piirissä olevan väestön lisäys Jäteveden käsittely asukasvastineluku Parannetun jäteveden käsittelyn piirissä olevan väestön lisäys Riskien ehkäisy ja -hallinta henkilömäärä Tulvantorjuntatoimenpiteistä hyötyvä väestö henkilömäärä Metsäpalojen torjuntatoimenpiteistä hyötyvä väestö Maaperän ennallistaminen hehtaari Ennallistetun maaperän kokonaispinta-ala Luonto ja biologinen monimuotoisuus hehtaari Suojelutason parantamiseksi tuettujen luontotyyppien pinta-ala Tutkimus ja innovointi kokoaikavastaava Uusien tutkijoiden määrä tuetuissa yksiköissä kokoaikavastaava Tutkimusinfrastruktuuriltaan parannetuissa laitoksissa työskentelevien tutkijoiden määrä yritykset Tutkimuslaitosten kanssa yhteistyötä tekevien yritysten määrä euro Julkista tukea vastaavat yksityiset investoinnit innovointiin tai tutkimus- ja kehittämishankkeisiin yritykset Niiden yritysten määrä, jotka saavat tukea uusien tuotteiden kehittämiseksi markkinoille yritykset Niiden yritysten lukumäärä, jotka saavat tukea uusien tuotteiden kehittämiseksi yrityksille Energia ja ilmastonmuutos Uusiutuvat energialähteet MW Uusiutuvien energialähteiden tuotantokapasiteetin lisäys Energiatehokkuus kotitaloudet Niiden kotitalouksien määrä, joiden energiatehokkuusluokka on parantunut kWh/vuosi Julkisten rakennusten vuotuisen primäärienergian kulutuksen väheneminen käyttäjät Älykkäisiin verkkoihin liitettyjen uusien käyttäjien määrä Kasvihuonekaasu-päästöjen vähentäminen CO2-ekvivalenttitonni Kasvihuonekaasupäästöjen arvioitu vuotuinen väheneminen ▼M1 Sosiaalinen infrastruktuuri Lastenhoito ja koulutus henkilöt Tuettujen lastenhoito- ja koulutusinfrastruktuurien kapasiteetti Terveys henkilöt Parannettujen terveyspalvelujen piirissä oleva väestö Asuminen asuntojen lukumäärä Kunnostetut asunnot asuntojen lukumäärä Kunnostetut asunnot, joista maahantulijoille ja pakolaisille tarkoitetut (pois luettuina vastaanottokeskukset) Maahantulijat ja pakolaiset henkilöt Maahantulijoita ja pakolaisia tukevan infrastruktuurin kapasiteetti (muu kuin asunnot) Kaupunkialueiden kehityksen erityisindikaattorit henkilöt Yhdennettyjen kaupunkikehitysstrategioiden vaikutusalueella asuva väestö neliömetrit Kaupunkialueille luodut tai kunnostetut avoimet alueet neliömetrit Kaupunkialueilla rakennetut tai kunnostetut julkiset rakennukset tai liiketoimitilat ▼B









LIITE II







VASTAAVUUSTAULUKKO Asetus (EY) N:o 1080/2006 Tämä asetus 1 artikla 1 artikla 2 artikla 2 artikla 3 artikla 3 artikla — 4 artikla 4 artikla 5 artikla 5 artikla 5 artikla 6 artikla — 7 artikla — — 6 artikla 8 artikla 7 artikla — 8 artikla — 9 artikla 9 artikla — 10 artikla 10 artikla — 11 artikla 11 artikla 12 artikla 12 artikla — 13 artikla — 14 artikla — 15 artikla — 16 artikla — 17 artikla — 18 artikla — 19 artikla — 20 artikla — 21 artikla — 22 artikla 13 artikla — 14 artikla 23 artikla 15 artikla 24 artikla 16 artikla 25 artikla 17 artikla









Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen 6 artiklan, Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan asetuksen 15 artiklan ja koheesiorahastosta annetun asetuksen 4 artiklan soveltamisesta

Euroopan parlamentti ja neuvosto panevat merkille komission unionin lainsäätäjille antaman vakuutuksen siitä, että EAKR-asetuksen, Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan asetuksen ja koheesiorahastoasetuksen liitteeseen sisällytettävät yhteiset tuotosindikaattorit perustuvat pitkäaikaiseen valmisteluprosessiin, johon osallistui komission ja jäsenvaltioiden arvioinnista vastaavia asiantuntijoita, ja että niiden odotetaan periaatteessa pysyvän muuttumattomina.